title: Atari XEGS

text: Atari XE Game System (lyhennettynä Atari XEGS) on Atarin vuonna julkaisema pelikonsoli. Konsoli perustuu Atari 65XE -tietokoneen tekniikkaan ja ohjelmat ovat yhteensopivia.


title: Atari XEGS

text: Konsoliin oli saatavilla myös irroitettava näppäimistö.


title: Rochefort-en-Yvelines

text: Rochefort-en-Yvelines on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 50 km Pariisista lounaaseen. Kylä on kehittynyt kahden vanhan tien, Pariisi–Chartres ja Dreux–Corbeil, risteykseen. Kunta on maaseutua ja sitä halkoo pieni Rabette-joki. Kunnan alueella on 1000-luvulta peräisin olevan linnan "Château de Rochefort-en-Yvelines" rauniot.


title: Sunbound

text: Sunbound on suomalaisen rockyhtye Brother Firetriben neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 24. maaliskuuta 2017 levymerkillä Universal Music. Albumin julkaisun myötä yhtye lähti 15-vuotisjuhlakiertueelle.


title: Sunbound

text: Syyskuussa 2016 albumilta julkaistiin singlenä kappale ”Taste of a Champion”, joka oli jo aiemmin soinut Prisman "Sokkotestimies"-mainoselokuvissa. Kappale sai Radio Rockin ”Rautaa vai roskaa” -äänestyksessä 87,8% yläpeukkua.


title: Sunbound

text: Albumi sai hyvän vastaanoton. Imperiumin Munamankeli antoi albumille arvosanan 9+. Hän sanoi albumin olevan iso, täysin epäorgaaninen ja keinotekoinen, mikä on genrelleen ainoastaan hyvä asia, ja piti sitä laadukkaana julkaisuna paria keskinkertaisempaa sävellystä lukuun ottamatta. Metalliluolan Ilkka Järvenpää piti paluun tehneen yhtyeen onnistuneen tekemään ja komean albumin, ja antoi lisäarvoa erityisesti Mikko Karmilan ammattimaiselle tuotannolle sekä Tomi Nikulaisen kosketinsoitannalle. Kaaoszinen Marko Valve antoi albumille arvosanan 9/10 ja totesi, että ”täyden kympin juttuja ovat vain siemensyöksy ja nousuhumala”. Valve olisi kaivannut albumille kitarasooloja sekä pientä rosoisuutta.


title: Upper Changin metroasema

text: Upper Changi on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Singapore University of Technology and Designin lähellä Tampinesissa Singaporen itäisellä suuralueella. Se avattiin 21. lokakuuta 2017 osana Downtown Linen itäistä jatketta.


title: Velhojen valtakunta (antologia)

text: Velhojen valtakunta on Juhani Hinkkasen toimittama ja Jalavan vuonna 1989 julkaisema antologia. Se sisältää kuusi miekka ja magia -novellia, jotka esittelevät tyylilajin historiaa ja kehitystä. Takakannen mukaan teos on ensimmäinen suomenkielinen miekka ja magia -kokoelma.P. A. Manninen arvosteli "Aikakoneessa" "Velhojen valtakunnan" tuoreeltaan. Hän kuvailee sitä tervetulleeksi avaukseksi, sillä suomeksi ei tuohon mennessä J. R. R. Tolkienin tuotantoa lukuun ottamatta juuri ollut ilmestynyt fantasiakirjallisuutta, ja miekka ja magia -genre oli suomalaisille lukijoille tuttu lähinnä Conan barbaari -sarjakuvista. Siksi Manninen toteaakin, että on ”vaikeaa keksiä mitään tarpeellisempaa kirjaa juuri nyt julkaistavaksi”. Hänestä antologia on sekä ajallisesti kattava että tyylillisesti monipuolinen, mikä tekee siitä hyvän johdannon miekka ja magia -kirjallisuuteen.


title: Velhojen valtakunta (antologia)

text: "Portin" arvostelija Markku Sadelehto nimesi kokoelman parhaimmiksi Clark Ashton Smithin runollisen niminovellin ja Fritz Leiberin hauskan ja kirjallisesti kypsän tarinan ”Vaikeuksia Lankhmarissa”. Leiberin mukaan kertomukseen sisältyvä tragedia selittää sen, miksi Fafhrd ja Harmaa Hiirestäjä seikkailevat vuodesta toiseen yhdessä, perhettä perustamatta. Robert E. Howardin ”Zamboulan varjot” on yksinkertainen mutta raa’an voimakas tarina. L. Sprague de Campin ”Kauhistuttava Kaa” on sen sijaan turha.


title: Xilinin metroasema

text: Xilin on suunnitteilla oleva Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Xilin Avenuen ja Changi South Avenue 3:n risteyksessä Tampinesissa Singaporen itäisellä suuralueella.


title: Xilinin metroasema

text: Suunnitelma aseman rakentamiseksi julkistettiin 15. elokuuta 2014. Se avataan osana Downtown Linen itäistä jatketta vuonna 2024.


title: Sungei Bedokin metroasema

text: Sungei Bedok on suunnitteilla oleva Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Lagunan golfkentän vieressä Bedokissa Singaporen itäisellä suuralueella.


title: Sungei Bedokin metroasema

text: Suunnitelma aseman rakentamiseksi julkistettiin 15. elokuuta 2014. Se avataan osana Downtown Linen itäistä jatketta vuonna 2024, ja siitä tulee linjan pääteasema. Siitä tulee samana vuonna myös rakenteilla olevan Thomson-East Coast Linen pääteasema.


title: Bally Astrocade

text: Astrocade on Ballyn vuonna 1977 julkaisema toisen sukupolven pelikonsoli.


title: Bally Astrocade

text: Nutting Associates suunnitteli laitteen videopiirin.


title: Hero Quest (albumi)

text: Hero Quest on hardcore punk -yhtye Tryerin esikoisalbumi, joka julkaistiin 28. syyskuuta 2012 levymerkillä If Society.


title: Hero Quest (albumi)

text: Albumi sai hyvän vastaanoton. Lammaszinen Jouni Parkku sanoi albumin alkupuoliskon suorastaan ”räjähtävän kasvoille”, jättäen loppuessaan tyhjentyneen tunteen. Hän luki albumin vuoden kovimpien yllättäjien ja varteenotettavimpien esikoisalbumeiden joukkoon. Desibelin Jani Ekblom antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän piti albumia alusta loppuun napakkana ja täytekappaleettomana kokonaisuutena.


title: Miksotrofinen järvi

text: Miksotrofinen järvi on limnologiassa järvi, joka täyttää sekä dystrofisen että eutrofisen järven tunnusmerkit. Sitä voidaan myös kutsua dyseutrofiseksi järveksi erotukseksi dysoligotrofisesta järvestä, jossa ravinteita on hyvin vähän (oligotrofinen järvi). Tällä järven limnologisella tyypillä on merkitystä järven ekologisessa luokittelussa, koska eräät siinä menestyvät planktonit osaavat hyödyntää veden hiilivarastoja suoraan sekä hiilidioksidista että suoraan humuksesta.


title: Miksotrofinen järvi

text: Miksotrofinen järvi saattaa alkujaan olla dystrofinen tai eutrofinen järvi. Dystrofiseen järveen on saattanut kohdistua ulkoista kuormitusta, kuten että siihen on johdettu esimerkiksi jätevesiä. Toisaalta eutrofiseen järveen on johdettu humusta sisältävää vettä esimerkiksi suo-ojien kautta. Molemmissa tapauksissa lopputuloksena saattaa syntyä tilanne, jossa järvi muuttuu miksotrofiseksi järveksi. Miksotrofisessa järvessä hapenkulutus on voimakkaampaa kuin eutrofisessa, koska siinä on ravinteiden lisäksi runsaasti happea kuluttavaa humusta. Järven kalaston biomassa on suuri ja se on lajistoltaan särkikalapainotteinen.


title: Amilly (Loiret)

text: Amilly on kunta Ranskassa Loir-et-Cherin departementissa Loiret’n alueella. Se sijaitsee Loing-joen rannalla noin 120 kilometriä Pariisista etelään. Kuntaa halkoo joen lisäksi myös kanava Canal de Briare. Kunnan nähtävyyksiä ovat 1500-luvulta peräisin oleva Saint-Martinin kirkko sekä kunnostettu vanha mylly Moulin Bardin. Amillyssa on myös vanhaan tehdasrakennukseen perustettu nykytaiteen keskus Les Tanneries.


title: LaserActive

text: LaserActive on Pioneer Corporationin valmistama pelikonsoli, joka on julkaistu vuonna 1993.


title: LaserActive

text: Laite tukee Laserdisc-levyjä, CD-levyjä, LD-G karaokelevyjä sekä konsolipelejä. Optisien levyjen lisäksi laite tukee Sega Mega Drive ja PC Engine ROM-moduuleja erillisten laajennuksien avulla ("PAC").


title: Viimeinen hieroglyfi

text: Viimeinen hieroglyfi on vuonna 1994 julkaistu kokoelma Clark Ashton Smithin novelleja. Novellit on valinnut ja esipuheen kirjoittanut Markku Sadelehto. Kokoelman tarinat ovat suomentaneet Ulla Selkälä ja Ilkka Äärelä. Mukana on 15 fantasianovellia, joista suurin osa kuuluu Zothique tai Hyperborea -sarjoihin."Aikakoneen" arviossa Juhani Hinkkanen kuvaa Sadelehdon novellivalintoja ensiluokkaisiksi. Novellit ovat mieleenpainuvia ja kokoelma onkin parhaimmillaan, jos sen lukee pitkän ajan kuluessa muutama novelli kerrallaan. Hinkkasen mukaan Smithin tyyliä ”on moni yrittänyt jäljitellä mutta harva on siinä onnistunut”. Myös suomennos on kohtalainen, joskaan kääntäjät eivät täysin ole onnistuneet toisintamaan Smithin ”värikästä sanaryöpytystä”.


title: Viimeinen hieroglyfi

text: Jyrki Tudeer kirjoitti "Spin"-lehden arvostelussaan, että kokoelman arvot ovat ennen muuta historiassa. Smithin tarinankerronnasta puuttuu H. P. Lovecraftin ”kiehtova salamyhkäisyys”. Tudeer jää monen novellin kohdalla kaipaamaan jännitettä ja ennalta-arvaamattomuutta. Kokoelmassa on kuitenkin arvostelijaa kiehtovia novelleja: ”Laulavan liekin kaupunki”, ”Kuolleiden jumala”, ”Viimeinen hieroglyfi” ja ”Noitien Naat”.


title: Junkers EF 128

text: Junkers EF 128 oli Junkersin suunnittelema yksimoottorinen suihkuhävittäjä. Koneesta oli kehitteillä toisen maailmansodan loppupuolella sekä yksipaikkainen päivä- että kaksipaikkainen yöhävittäjäversio. Projekti jäi lopullisesti suunnittelupöydälle yöhävittäjäversion peruutuksen yhteydessä maaliskuussa 1945.


title: CaixaForum Barcelona

text: CaixaForum Barcelona on taidemuseo Barcelonassa Espanjassa. Vuonna 2002 avattu museo toimii arkkitehti Josep Puig i Cadafalchin suunnittelemassa punatiilisessä entisessä tekstiilitehtaassa Plaça d’Espanyan lähistöllä. Japanilainen arkkitehti Arata Isozaki suunnitteli museon pation ja sisäänkäynnin. Forumissa on esillä nykytaidetta, kuten valokuvia, arkkitehtuuria ja installaatioita. Museon pysyvää kokoelmaa esitellään vuorotellen, teokset vaihdetaan kolmesti vuodessa.


title: Monument a Colom

text: Monument a Colom on tutkimusmatkailija Kristoffer Kolumbuksen muistomerkki Barcelonassa Espanjassa. Noin 60 metriä korkea muistomerkki sijaitsee La Ramblan satamanpuoleisessa päädyssä.


title: Luettelo Atari XEGS -peleistä

text: Tämä on luettelo julkaistuista Atari XE Game System -peleistä:


title: Roottoripurje

text: Roottoripurje on putkilomainen ”purje”, joka hyödyntää työntövoimaa synnyttävää paine-eroilmiötä eli Magnuksen efektiä. Ilmiö perustuu siihen, että pyörivä pinta vetää ilmaa esineen eri puolilla eri paineella, jolloin esine siirtyy pienemmän paineen suuntaan.


title: Roottoripurje

text: Suomalaisen Norsepower-yrityksen kehittämä roottoripurje on laivan kanteen kiinnitettävä jopa 30-metrinen putkilo. Vuosina 2014–2015 Boren ro-ro-rahtilaivaan "Estradeniin" asennettiin kaksi tällaista roottoripurjetta. Roottoripurjeen avulla aluksen polttoainekuluissa säästyi noin viisi prosenttia, mutta Norsepower on arvioinut osuuden voivan nousta isoilla laivoilla jopa 20 prosenttiin ja säästävän mahdollisesti satojatuhansia euroja vuodessa. Keväällä 2018 asennettiin Viking Linen "Viking Graceen" yksi roottoripurje, ja vuonna 2020 valmistuvaksi arvioituun Viking Linen uuteen alukseen asennetaan kaksi roottoripurjetta. Lisäksi Maerskin öljytankkeriin on tulossa testikäyttöön roottoripurje, jonka Maersk on arvioinut maksavan hankintahintansa takaisin noin neljässä vuodessa.


title: Roottoripurje

text: Aiemmin roottoripurjeen kehittäminen kaupalliseen käyttöön ei ole ollut kannattavaa muun muassa öljyn halvan hinnan vuoksi, mutta 2000-luvulla siitä on tullut kannattava teknologia ympäristövaatimusten tiukennuttua. Lisäksi roottoreihin käytettävä materiaali on entistä kestävämpää.


title: Roottoripurje

text: Roottoripurjeteknologiaa kehitti 1920-luvulla saksalainen keksijä Anton Flettner. Sitä kokeili 1920-luvulla puuveneessään suomalainen insinööri Sigurd Savonius, mutta laajempaa kiinnostusta esimerkiksi suurilla laivoilla se on alkanut herättää 2000-luvulla.


title: Spider

text: Spider (engl. "hämähäkki") viittaa seuraaviin asioihin:


title: OSR

text: OSR (old school renaissance, old school revival, old school role-playing, old school rules, suom. vanhan koulukunnan renessanssi) on roolipelaamisen suuntaus, joka jäljittelee harrastuksen alkuvuosina 1970-luvulla vallalla ollutta pelityyliä. Erityisen tärkeitä innoituksen lähteitä ovat "Dungeons & Dragonsin" varhaiset laitokset, kuten "Advanced Dungeons & Dragons" ja niin sanottu ”roolipelien kulta-aika” vuosina 1977–1983. Koska monet OSR-pelit pyrkivät toisintamaan jonkin tietyn "D&D:n" laitoksen säännöt mahdollisimman uskollisesti, niitä kutsutaan usein retroklooneiksi. Jotkin OSR-pelit kuitenkin ottavat suurempia vapauksia alkuperäismateriaalin suhteen. Ensimmäisenä OSR-pelinä pidetään joko "Castles & Crusadesia" (2004) tai "OSRICia" (2006).


title: OSR

text: OSR-pelityyli suosii kevyitä sääntöjä, vapaamuotoisuutta ja ongelmanratkaisua, joka lähtee pelaajien valinnoista eikä pelihahmon kyvyistä. Toisaalta tyylilajia on myös kritisoitu ”fundamentalismista” ja nostalgisesta takertumisesta menneeseen.


title: OSR

text: ENWorld-sivuston tietokannan mukaan 6,6 prosenttia Internetin roolipeliaiheisesta keskustelusta käsitteli OSR-pelejä huhtikuussa 2017. Jos keskustelu rajattiin koskemaan vain "D&D:tä" ja siihen pohjautuvia pelejä, OSR:n osuus nousi 9 prosenttiin.


title: OSR

text: OSR hakee innoitusta "Dungeons & Dragonsin" 1970- ja 1980-luvuilla julkaistuista versioista ja pyrkii tuomaan ne nykypäivään. Sääntöjärjestelmissä on eroja ja niiden tavoittelemat genret vaihtelevat, mutta useimmat niistä painottavat pelaajien taidon merkitystä (haastepelaaminen) sekä näiden vapautta tehdä suuriakin valintoja (”hiekkalaatikko”). Toisin kuin monissa moderneissa roolipeleissä, pelinjohtaja ei yleensä suunnittele pelin juonta etukäteen, vaan se muotoutuu pelaajien ja pelimaailman välisen vuorovaikutuksen myötä. Pelinjohtajan tehtävänä onkin toimia eräänlaisena puolueettomana tuomarina.


title: OSR

text: Pelaajahahmot luodaan yleensä satunnaismenetelmällä, eikä pelaajalla ole kovin paljon mahdollisuuksia vaikuttaa siihen, mitkä hänen hahmonsa vahvuudet ja heikkoudet ovat. Saman luokan hahmot ovat yleensä kyvyiltään samankaltaisia eikä erikoistumisen mahdollisuuksia juuri ole. Pelien juonet koostuvat tyypillisesti seikkailemisesta. Usein pelaajat tutkivat luolastoiksi kutsuttuja maanalaisia labyrinttejä, joissa odottaa erilaisia vaaroja mutta myös mahdollisuus nopeaan rikastumiseen. Koska pelaajat voivat vapaasti valita mitä tekevät ja mihin menevät, heidän kohtaamiensa haasteiden vaikeusaste voi vaihdella huomattavasti. Taitoelementti muodostuu taktisista valinnoista sekä harkitusta riskinotosta. Kuitenkin myös onnella on merkitystä. Tyylilajin peleille onkin ominaista, että pelaajahahmot kuolevat usein.


title: OSR

text: OSR-suuntaukseen johtanut kehitys sai alkunsa vuonna 2000, kun Wizards of the Coast julkaisi "Dungeons & Dragonsin" kolmannen laitoksen. Se erosi huomattavasti pelin aiemmista versioista eikä ollut niiden kanssa yhteensopiva. Sääntöjen lisäksi myös järjestelmän suosima pelityyli muuttui, ja painopiste siirtyi kohti taktista taistelua ja pelihahmojen sääntömekaanista optimointia. Jotkut pitkän linjan roolipelaajat eivät pitäneet tästä kehityksestä, jolloin syntyi ajatus paluusta harrastuksen juurille. Tämän teki mahdolliseksi Open Gaming License, joka salli "D&D"-varianttien kehittämisen ja julkaisemisen laillisesti. Ensimmäiset OSR-henkiset tuotteet olivat valmisseikkailuja, jotka käyttivät kolmannen laitoksen sääntöjä, mutta pyrkivät sisältönsä puolesta vanhempien laitosten tunnelmaan.


title: OSR

text: Vuonna 2003 Internetin keskustelupalstoilla syntyi ajatus "AD&D:tä" muistuttavasta uudesta pelistä, joka julkaistiinkin seuraavana vuonna nimellä "Castles & Crusades". Vaikka sen pelityylissä oli vaikutteita "AD&D:stä", oli peli sääntöjensä ja estetiikkansa puolesta pikemminkin yksinkertaistettu versio "D&D:n" kolmannesta laitoksesta, eikä "C&C" siksi tyydyttänyt kaikkia vanhan koulukunnan pelaajia. Siksi syntyi ajatus ”retrokloonista”, joka olisi lain sallimissa rajoissa identtinen "Dungeons & Dragonsin" varhaisten versioiden kanssa.


title: OSR

text: Vuonna 2006 ilmestyi "OSRIC" ("Old School Reference & Index Compilation"), joka jäljitteli "Advanced Dungeons & Dragonsin" ensimmäistä laitosta. Sen keskeinen ajatus oli, että "OSRICille" kirjoitettu sisältö on yhteensopivaa "AD&D"-materiaalin kanssa ja toisin päin. Toisin sanoen roolipeliharrastajat kykenevät "OSRICin" avulla julkaisemaan tuottamaansa aineistoa "AD&D":lle laillisesti ilman lisenssiä.


title: OSR

text: Jotkut pelkäsivät alkuun, että Wizards of the Coast haastaisi "OSRICin" tekijät oikeuteen. Näin ei kuitenkaan käynyt, ja tämän jälkeen onkin ilmestynyt useita uudempia retroklooneja. Kaikista kolmatta laitosta edeltäneistä "D&D":n versioista on vuosien mittaan ilmestynyt yksi tai useampi retroklooni. Lisäksi saman periaatteen mukaisesti on julkaistu jäljitelmiä myös muista vanhan koulukunnan peleistä. Tekijänoikeussyistä retrokloonit yleensä välttävät mainitsemasta esikuvaansa suoraan ja käyttävät ”maailman suosituimman fantasiaroolipelin” kaltaisia kiertoilmaisuja.


title: Halotrofinen järvi

text: Halotrofinen järvi on limnologiassa järvi, jonka veden suolapitoisuus eli kivennäisaineiden pitoisuus on suurempi kuin makeanveden järvessä. Normaalisti järven vesi on makeaa, koska sen valuma-alueelta virtaa siihen sade- ja pohjavettä. Halotrofisen järven vesi voi suolaantua monilla eri tavoin ja siihen kehittyy makeasta vedestä poikkeava ekosysteemi, joka riippuu sen suolapitoisuudesta.


title: Halotrofinen järvi

text: Jos järveen vain tulee vettä, mutta sitä poistuu vain haihtumalla, alkaa tulojokien vedessä olevat mineraalit eli suolat rikastua vedessä. Mineraalipitoisuuden kasvaminen voi nostaa suolaisuuden 30 prosenttiin, ennen kuin se kiteytyy järven pohjalle. Tällaiset suolajärvet ovat yleisimpiä vuoristoissa (Umria ja Namtso), alavilla mailla (Mono Lake, Kuollutmeri ja Kaspianmeri) ja aavikoilla (Chott el Djerid).


title: Halotrofinen järvi

text: Suomalaislle tutumpi järvityyppi rannikkojärvi esiintyy Itämeren rannikolla, missä maankohoaminen nostaa maanpintaa merenpintaan nähden ylemmäksi. Silloin lahdet voivat kuroutua suustaa kapeiksi (flada) ja entiseen lahdenpohjukkaan jää umpeunut vesiallas (kluuviflada eli kluuvi). Kluuvifladassa merivesi pääsee toisinaan purkautumaan järveen ja silloin sen suolapitoisuus kasvaa. Se jää Itämeren suolapitoisuutta alhaisemmaksi, jolloin sitä kutsutaan murtovedeksi. Kluuvijärvi on entinen kluuviflada, joka on jäännyt pysyvästi makeavetiseksi, mutta jolla on jäänteenä monia merellisiä kasvi- ja eläinlajeja. Kluuvifladoja ovat esimerkiksi Uudessakaupungissa oleva Ahmasvesi, Virossa olevat Saarenmaan Mullutu-Suurlaht ja Läänemaan Sutlepa meri. Alavilla Tanskan ja Hollannin rannikoilla rannikkojärviä on paljon. Itse asiassa koko Itämeri on murtovetinen järvi, joka on yhteydessä Atlanttiin Tanskan salmien kautta.


title: Halotrofinen järvi

text: Järvessä voi huolimatta hyvästä läpivirtauksestakin olla suolainen eli mineraalipitoinen vesi. Jos maaperästä liukenee valuma- tai pohjaveteen runsaasti mineraaleja, voivat niiden päätyminen järveen nostaa sen suolapitoisuutta. Näin käy esimerkiksi kalkkikivialueilla, missä pohjasta pulppuavat lähteet nostavat mineraalipitoisuutta. Tällaisia ovat esimerkiksi Viron alkalitrofiset järvet, joita voidaan pitää halotrofisten järvien alatyyppinä.


title: Hydroksiurea

text: Hydroksiurea eli hydroksikarbamidi (CHNO) on urean johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä eräiden syöpien sekä muun muassa sirppisoluanemian hoidossa. Hydroksiurea on WHO:n julkaisemassa tärkeimpien lääkeaineiden luettelossa.


title: Hydroksiurea

text: Huoneenlämpötilassa hydroksiurea on värittömiä kiteitä. Yhdiste liukenee erittäin hyvin poolisiin liuottimiin kuten veteen ja etanoliin. Hydroksiurea on niin kutsuttu antimetaboliitti. Syöpien hoidossa hydroksiurean vaikutus perustuu siihen, että se toimii ribonukleotidireduktaasin inhibiittorina. Solut tarvitsevat ribonukleotidireduktaasia DNA:n synteesissä tarvittavien deoksiribonukleotidien biosynteesiin. Vaikutus kohdistuu solun elinkierrossa erityisesti niin kutsuttuun S-vaiheeseen. Hydroksiureaa käytetään muun muassa kohdunkaulan syövän, kroonisen myelooisen leukemian hoidossa. Lisäksi muita käyttökohteita ovat polysytemia veran eli liiallisten punasolujen määrän ja trombosytoosin eli liiallisten verihiutaleiden määrän hoitaminen. Hydroksiurea on myös tärkeä lääkeaine sirppisoluanemian hoidossa. Yhdiste metaboloituu ihmiselimistössä typpimonoksidiksi ja indusoi sikiövaiheen hemoglobiinin muodostumista.


title: Hydroksiurea

text: Tyypillisiä hydroksiurean aiheuttamia haittavaikutuksia voivat olla päänsärky, huonovointisuus, kuumeilu, sekä ihoreaktiot. Tyypillisiä ovat myös luuydinsuppressio, mikä voi johtaa anemioihin. Lääkeaine voi myös aiheuttaa säärihaavoja..


title: Hydroksiurea

text: Hydroksiurean valmistuksen lähtöaineet ovat hydroksyyliamiini ja kaliumsyanaatti. Reaktio suoritetaan tyypillisesti johtamalla hydroksyyliamiiniliuosta emäksisellä ioninvaihtohartsilla ja kaliumsyanaatilla täytetyn kolonnin läpi.


title: Sund-luokka

text: Sund-luokka oli Tanskan laivaston kahdeksan aluksen muodostama miinanraivaajaluokka, jonka alukset valmistettiin Yhdysvalloissa.


title: Justa Holz-Mänttäri

text: Justa Holz-Mänttäri (s. 1936Hampuri) on suomalais-saksalainen käännöstieteilijä, joka tunnetaan erityisesti translatorisen toimintateorian kehittäjänä. Holz-Mänttäri on filosofian tohtori, ja hän on toiminut muun muassa professorina Tampereen yliopistossa sekä saksan kielen kääntäjänä. Hänen kehittämänsä translaatiotoiminnan teorian mukaan kääntämisen prosessiin kuuluvat myös lähdetekstin tekijä, asiakas ja kohdeyleisö. Kääntäjän tehtävänä on tuottaa sellaista kohdekieltä, jonka tavoitteet ovat kaikkien osallisten asettamat. Käännöksen tavoite on viestinvälitys kohdeyleisölle.


title: Karat

text: Karat oli venäläinen lentoyhtiö. Se lensi reitti-, tilaus- ja VIP-lentoja Kazanin lentoasemalta ja Moskovan Vnukovon lentoasemalta. Yhtiön palveluksessa oli 320 työntekijää. Se perustettiin vuonna 1993 nimellä Karat Air Company. Se yhdistyi vuonna 2004 Tulpar Aviationin kanssa ja vaihtoi nimensä Karatiksi. Karat lopetti toimintansa vuonna 2007.


title: Karat

text: Vuonna 2004 Karatin laivastoon kuului 18 lentokonetta:


title: Translatorinen toiminta

text: Translatorinen toiminta on Justa Holz-Mänttärin kehittämä käännösteoria, joka oli myös Holz-Mänttärin väitöskirjan aihe. Translatorisella toiminnalla Holz-Mänttäri tarkoittaa käännöksen tuottamisprojektia, jota ohjailevat tekstin funktio ja vastaanottajan tarpeet. Teoria käsittelee muun muassa käännösprosessiin osallistuvien toimijoiden rooleja ja toimijoiden tavoitteita. Toimijoita voivat olla esimerkiksi käännöksen tilaaja eli toimeksiantaja, lähdetekstin kirjoittaja, kääntäjä ja hänen kollegansa, asiantuntijat, käännöksen vastaanottaja ja sen muut lukijat. Jokaisella toimijalla on oma tavoitteensa ja tehtävänsä prosessissa, mutta tekstin funktio ja tavoite myös yhdistävät heitä.


title: Translatorinen toiminta

text: Holz-Mänttäri näkee kääntäjän toiminnan yhdistävän lähde- ja kohdemaailman. Translatorisessa toiminnassa kääntämisessä ei ole kyse vain kielestä, vaan toiminnoista näissä kahdessa eri "maailmassa". Lähdeteksti nähdään osana lähdemaailmaa ja sillä on funktio vain lähdemaailmassa. Kääntäjän tehtävä on tutkia lähdetekstin funktiota sen maailmassa ja luoda kohdemaailmaan toimiva teksti.


title: Translatorinen toiminta

text: Holz-Mänttärin mukaan translaattorin on päästävä selville tietyn toimeksiannon toimijoista (aktoreista), ja siitä mitkä niistä ovat hänelle olennaisia. Hänen on osattava määritellä, mitä kokonaistavoitteen saavuttamiseen tarvitaan. Toisin kuin tekstin kirjoittaja, translaattori on aina tekstin tuottamisen ammattilainen, ja hänen on siksi ymmärrettävä laatijan intentio, ja sekin mitä sen ”takana” saattaa piillä. On myös tarkoituksenmukaista, että translaattori ja tarvitsija keskustelevat tavoitteesta yhdessä, sillä nykymaailmassa kaikki toimintaprosessin osanottajat eivät välttämättä ole tietoisia tästä tavoitteesta.


title: Translatorinen toiminta

text: Translatorisessa toiminnassa on kaksi edellytystä: kääntäjällä on oltava kääntäjän kompetenssit ja lisäksi pragmaattiset pätevyydet. Pragmaattisilla pätevyyksillä tarkoitetaan esimerkiksi tietoa ja taitoa siitä, miten ihmiset käyttäytyvät sosiokulttuurisesti eri lailla lähde- ja kohdemaailmoissa. Translatorisen toiminnan teoriassa korostuukin sosiokulttuurinen kommunikaatio erilaisten kulttuurien välillä ja kielen voidaan katsoa jäävän teoriassa taka-alalle, pelkäksi välineeksi.


title: Translatorinen toiminta

text: Translatorinen toiminta pyrkii tuottamaan tekstin, joka on lukijan käsiin päätyessään funktionaalinen ja kommunikatiivinen. Muodon ja genren määrittävät siis kohdekulttuurin säännöt, eikä lähdetekstin muotoilun kopioinnistaa ole hyötyä. Translatorisen toiminnan asiantuntijana kääntäjän on määriteltävä, mikä on funktionaalisesti toimivaa ja oikein. Kohdeteksin määrittävinä tekijöinä ovat lukijan tarpeet.


title: Translatorinen toiminta

text: Holz-Mänttärin teoria kuvaa interlingvaalista kääntämistä ”translatorisena toimintana lähdetekstistä käsin” sekä toimintana, johon liittyy suuri joukko toimijoita. Näillä toimijoilla on omat primäärit ja sekundäärit tavoitteensa. Esimerkiksi ammattikääntäjän primääri tavoite voi olla rahan ansaitseminen ja sekundäärisenä sopimuksen toteuttamisen ja käännettävän tekstin viestin prosessointi. Kääntäjä ei välttämättä ole tällaisen analyysin mukaan erikoistunut käännettävään tekstityyppiin tai ole aihealueen asiantuntija.


title: Translatorinen toiminta

text:
Holz-Mänttäri selittää käännösprosessia sekä sen eri tahoja ja toimijoita ”kyberneettisen verkoston” käsitteen avulla. Tämän verkoston muodostavat nimeomaan toiminta ja toimijat, jotka suorittavat toimintakokonaisuuksia yhteiskunnassa. Toiminnan käsitteessä Holz-Mänttäri pohjaa Jochen Rehbeiniin ja Georg Henrik von Wrightiin.
Holz-Mänttäri on työssään viitannut paljon myös aivotutkimukseen. Hän on esimerkiksi eritellyt aivotutkija Matti Bergstömin tutkimuksia translatologisesta näkökulmasta. Holz-Mänttäri on myös esittänyt, että ihmisen biologinen rakenne saattaisi selittää sekä toimintaa että viestintää.
Holz-Mänttärin teoriaa on kehuttu, sillä se asettaa kääntämisen sosiokulttuurisen kontekstiin, jonka piirissä kääntäminen melkein aina toteutuu. Lisäksi teoria kattaa kaikentyyppiset käännökset ja kääntämisen lajit. Kuitenkin sen vaikeaselkoinen termistö on herättänyt kritiikkiä, sillä se ei selitä käytännön tilanteita, joita kääntäjät kohtaavat. Teoria ei myöskään käsittele kulttuurieroja erityisen syvällisesti, vaikka ne onkin nostettu esille. Translatorisen toiminnan teoria myös jättää lähdetekstin turhan vähälle huomiolle.


title: Tayfun Korkut

text: Tayfun Korkut (s. 2. huhtikuuta 1974) on turkkilainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.


title: Tayfun Korkut

text: Saksassa syntynyt turkkilaistaustainen Korkut aloitti pelaajauransa kotikaupungissaan Stuttgartissa Kickersin joukkueessa. Hän nousi edustusjoukkueeseen kaudella 1994/95 ja pelasi seuran paidassa 14 ottelua. Kauden jälkeen Korkut siirtyi Turkin Superliigaan suurseura Fenerbahçeen, jossa pelasi seuraavan viiden vuoden ajan. Korkut kuului seuran runkopelaajiin ja esiintyi yli 140 liigaottelussa. Hän jätti seuran kesällä 2000 ja siirtyi Espanjaan Real Sociedadiin, jossa pelasi kolme kautta. Korkut edusti urallaan vielä RCD Espanyolia, Beşiktaşia ja Gençlerbirliğiä, kunnes lopetti ammattilaisena vuonna 2006.


title: Tayfun Korkut

text: Maajoukkuetasolla Korkut edusti Turkkia 42 A-maaottelussa ja teki yhden maalin. Korkut oli mukana EM-lopputurnauksessa 1996 ja 2000.


title: Tayfun Korkut

text: Korkut aloitti valmennusuransa vuonna 2007 Real Sociedadissa juniorivalmentajana. Hän valmensi uransa alussa myös TSG 1899 Hoffenheimin ja VfB Stuttgartin organisaatiossa juniorijoukkueita. Korkut suoritti valmentajatutkinnon Kölnin maineikkaassa urheiluakatemiassa vuonna 2012.


title: Tayfun Korkut

text: Tammikuussa 2012 Korkut siirtyi Stuttgartin U19-joukkueen peräsimestä Turkin jalkapallomaajoukkueen apuvalmentajaksi. Hän työskenteli Abdullah Avcın aisaparina elokuuhun 2013 saakka, kunnes tämä erosi tehtävistään. Myös Korkut jätti paikkansa maajoukkueen valmennustiimissä.


title: Tayfun Korkut

text: Joulukuun lopussa 2013 Korkut debytoi aikuisten tasolla päävalmentajana, kun hän teki sopimuksen Saksan Bundesliigan Hannoverin kanssa. Korkutista tuli vasta historian toinen turkkilaisvalmentaja Saksan pääsarjassa. Korkutin johdolla Hannover pelasi vahvan kevätkauden ja nousi Bundesliigan keskikastiin sijalle 10. Kaudella 2014/15 menestys oli odotuksiin nähden vaisua ja lopulta seurajohto erotti Korkutin huhtikuun alussa 2015. Hänen viimeiseksi jääneessä ottelussa Hannover kärsi 4–0 murskatappion Bayer 04 Leverkusenille.


title: Tayfun Korkut

text: Kesäkuussa 2016 Korkut jatkoi uraansa 2. Bundesliigassa FC Kaiserslauternin päävalmentajana. Hän allekirjoitti seuran kanssa kaksivuotisen sopimuksen. Kaiserslauternin peli ei kulkenut Korkutin alaisuudessa odotusten mukaisesti, vaan kärkikamppailun sijaan seura majaili sarjan alemmassa keskikastissa. Korkut jätti tehtävänsä joulukuun lopussa 2016, kun Kaiserslautern oli sarjassa sijalla 13.


title: Tayfun Korkut

text: Maaliskuun alussa 2017 Korkutista tuli Bayer 04 Leverkusenin päävalmentaja. Korkut ei saanut loppukauden aikana Leverkusenin peliä piristymään ja joukkue voitti hänen johdollaan vain kaksi Bundesliiga-ottelua. Mestarien liigassa Leverkusen venyi hänen johdollaan 0-0 vierastasapeliin Atlético Madridia vastaan, mutta putosi silti jatkosta yhteismaalien perusteella. Bundesliigassa Leverkusen sijoittui lopulta 12:ta ja toukokuun puolivälissä Korkut ilmoitti, ettei jatka seuran päävalmentajana kauden jälkeen.


title: Tayfun Korkut

text: Tammikuun lopussa 2018 Korkut allekirjoitti kesään 2019 ulottuvan sopimuksen Bundesliigan häntäpäähän juuttuneen VfB Stuttgartin kanssa. Korkutin johdolla Stuttgart pelasi vahvan kevätkauden ja hävisi ainoastaan yhden 14 Bundesliiga-ottelustaan. Loppusijoituksissa Stuttgart oli Bundesliigan 7:s ja jäi vain kahden pisteen päähän europelipaikoista. Kausi 2018/19 alkoi kuitenkin murheellisemmin ja Stuttgartin voitettua vain yhden kauden seitsemästä ensimmäisestä Bundesliigaottelusta päätyi seurajohto erottamaan Korkutin lokakuun alussa 2018.


title: Tiina Tuominen

text: Tiina Kaarina Tuominen (s. 1976) on suomalainen AV-kääntäjä, kääntäjä, yliopisto-opettaja ja professori. Lisäksi hän on väitellyt filosofian tohtoriksi. Tuominen on kotoisin Kuusankoskelta, mutta hänellä on ollut erityisen suuri vaikutus Tampereen yliopistossa, jossa hän on opiskellut, väitellyt ja opettanut.


title: Tiina Tuominen

text: Tuominen kirjoitti ylioppilaaksi Kuusaan lukiosta, Kuusankoskella vuonna 1995. Hän aloitti englannin käännöstieteen opinnot Tampereen yliopistossa vuonna 1995 keskittyen kaunokirjalliseen kääntämiseen. Sivuaineina Tuominen opiskeli venäjän käännöstiedettä, yleistä kirjallisuustiedettä ja matkailualaa. Tuominen valmistui filosofian maisteriksi vuonna 2002 ja väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 2012.


title: Tiina Tuominen

text: Tuominen on työskennellyt Tampereen yliopistossa käännöstieteen yliopistonlehtorina sekä yliopisto-opettajana vuosina 2009–2013 ja käännöstieteen professorina vuosina 2013–2016. Syksystä 2016 lähtien hän on työskennellyt Glasgow’n yliopistossa Skotlannissa käännöstieteen yliopisto-opettajana.


title: Tiina Tuominen

text: Akateemisen uransa ohessa Tuominen on toiminut freelance-kääntäjänä vuodesta 2001 lähtien erikoisalanaan liike-elämän tekstit. Tuominen on toiminut myös av-kääntäjänä vuosina 2001–2008.


title: Tiina Tuominen

text: Tiina Tuominen ei kirjoittanut lainkaan kandidaatintutkielmaa, koska se ei ollut hänen opiskeluaikanaan pakollista. Kandidaatintutkielman sijaan Tuominen teki aineopintojensa päätteeksi proseminaarityön, jonka aiheena oli huumorin ja sanaleikkien kääntäminen elokuvan Hei, me lennetään! suomenkielisissä ruututeksteissä. Tuominen kirjoitti maisteriopintojensa päätteeksi pro gradu -tutkielman nimeltään ” Bridget Jonesin kulttuuritöyssyt: Alluusioiden kääntäminen ja reseptio”. Tutkielma hyväksyttiin vuonna 2002.


title: Tiina Tuominen

text:
Tuominen väitteli tohtoriksi 1.12.2013, mutta hänen väitöskirjansa “The Art of Accidental Reading and Incidental Listening. An Empirical Study on the Viewing of Subtitled Films” julkaistiin jo vuonna 2012. Väitöskirjassaan Tuominen tutki sitä, kuinka suomalaiset katsojat vastaanottavat televisio- ja elokuvatekstityksiä sekä sitä, miten hyvin tekstitykset palvelevat katsojia. Tuomisen tutkimuksen kohteena oli elokuvan Bridget Jones: elämä jatkuu Suomen elokuvateattereissa esitetty versio sekä elokuvan suomen- ja ruotsinkieliset tekstitykset.
Tuominen oli mukana Multimodaalisuus ja kääntäminen -työryhmässä, joka tutki multimodaalisuuden vaikutusta kääntämiseen eri konteksteissa. Ryhmä etsi myös multimodaalisten tekstien kääntämisen tarkasteluun sopivia tutkimusmenetelmiä. Työryhmän jäsenistä etenkin Tuominen oli kiinnostunut audiovisuaalisista käännöksistä sekä siitä, kuinka audiovisuaalista kontekstia analysoidaan tutkimuksissa. Työryhmä järjesti multimodaalisten tekstien kääntämistä käsittelevän paneelikeskustelun vuonna 2014 Tampereen yliopistolla järjestetyssä symposiumissa XII Kääntämisen ja tulkkauksen tutkimuksen symposiumi: Kääntämisen ja tulkkauksen myytit.


title: Tiina Tuominen

text: Vuonna 2017 Tiina Tuomisen tutkimusintressien tärkeimpiin teemoihin lukeutuu suomalaisten av-kääntäjien ammatillisen yhteisön sekä käyttäjäkeskeisen kääntämisen tutkiminen. Tuominen on myös kiinnostunut multimodaalisten viestien kääntämisestä ja vastaanottamisesta sekä multimodaalisten aineistojen tutkimusmenetelmistä käännöstieteessä.


title: Tiina Tuominen

text: Tuominen on julkaissut kirjallisuutta suomeksi ja englanniksi. Kaupallisten julkaisujen lisäksi hän on kirjoittanut lukuisia artikkeleita kotimaisiin ja ulkomaisiin julkaisuihin ja julkaisusarjoihin. Useat Tuomisen artikkelit käsittelevät av-kääntäjiä ja näiden asemaa sekä käyttäjäkeskeistä kääntämistä.


title: Riitta Oittinen

text: Riitta Oittinen (s. 1952 Lempäälä) on suomalainen tutkija, kääntäjä ja kuvantekijä.


title: Riitta Oittinen

text: Riitta Oittinen valmistui Tampereen kieli-instituutista diplomikielenkääntäjäksi vuonna 1979 pääaineenaan englannin kielen kääntäminen ja sivuaineenaan saksan kielen kääntäminen. Vuonna 1987 Oittinen suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon Tampereen yliopiston kääntäjänkoulutuslaitoksella. Vuonna 1989 Oittinen suoritti filosofian lisensiaatin tutkinnon. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1993.


title: Riitta Oittinen

text: Oittinen on työskennellyt Tampereen yliopistossa monikielisen viestinnän ja käännöstieteen lehtorina vuodesta 1989 lähtien. Vuonna 1997 Oittinen nimitettiin kääntämisen tutkimuksen dosentiksi Tampereen yliopistoon ja vuonna 2001 englannin kääntämisen tutkimuksen dosentiksi Helsingin yliopistoon.


title: Riitta Oittinen

text: Oittinen on toiminut myös kääntäjänä ja tulkkina. Hän työskenteli aikoinaan maansiirtoalan yrityksen teknisen osaston kielenkääntäjänä ja on sittemmin työskennellyt freelancer-kääntäjänä ja kääntänyt muun muassa kuvakirjoja pääasiassa englannista suomeksi.


title: Riitta Oittinen

text: Kaiken aikaa Oittinen on erikoistunut kuvan ja sanan väliseen suhteeseen, multimodaalisuuteen, kuvakirjan kääntämiseen ja lapsille kääntämiseen. Monet tutkijat pitävät Oittista ensimmäisenä tutkijana maailmassa, joka kirjoitti (julkaisussa "TextConText") visuaalisuudesta kääntämisessä ja eritoten kuvakirjan kääntämisessä. Oittinen on myös ensimmäinen Suomessa, joka väitteli kääntämisestä Suomessa (vuonna 1993).


title: Riitta Oittinen

text: Oittinen teki kymmenen vuoden ajan Yleisradiolle myös animaatioelokuvia, jotka hän kuvitti, kirjoitti, animoi ja ohjasi itse. Työ animaatioelokuvien parissa jäi sivuun siinä vaiheessa, kun Oittinen väitteli. Kuvantekoa hän ei kuitenkaan ole lopettanut.


title: Riitta Oittinen

text: Oittista on hänen kuvallisen taustansa takia aina kiinnostanut kuvan ja sanan välinen suhde, joten hän alkoi myös tutkia sitä.


title: Riitta Oittinen

text: Oittisen väitöskirja "I Am Me - I Am Other: On the Dialogics of Translating for Children" (1993) keskittyi pitkälti lapsille kääntämisen kysymyksiin, esimerkiksi kääntäjään, aikuiseen ja lapseen lukijoina sekä kuvan ja sanan väliseen suhteeseen.


title: Riitta Oittinen

text: Oittinen allekirjoittaa edelleenkin väitöskirjansa keskeiset teesit: käännös on aina kokonaisuus ja kääntäjä on aina osa jotakin tilannetta. Myös Mihail Bahtinin näkemykset dialogisuudesta ja karnevalistisuudesta ovat Oittiselle edelleen läheisiä. Hän on kuitenkin vähitellen laajentanut tutkimustaan koskemaan kaunokirjallisen kääntämisen ja sen opettamisen ongelmia ylipäänsä. Oittisen tutkimus käsittelee myös toisaalta aivan yleisiä kääntämisen opettamiseen ja kääntämisen filosofiaan liittyviä kysymyksiä, toisaalta teknisten tekstien kääntämisen ongelmia.


title: Riitta Oittinen

text: Hän on soveltanut Bahtinin näkemyksiä (etenkin karnevalistisuutta) kääntämiseen erityisesti vuonna 1995 ilmestyneessä kirjassaan "Kääntäjän karnevaali" jota Oittinen käyttää opetuksensa tukena ja kurssikirjana.


title: Riitta Oittinen

text: Vuonna 1997 ilmestyneessä kirjassaan "Liisa, Liisa ja Alice" Oittinen tarkastelee edelleen kääntämistä tilanteessa tapahtuvana toimintana, mutta pohtii nyt sitä, miten aika ja yhteiskunta vaikuttavat kääntäjän ratkaisuihin ja miten nämä vaikutukset käännöksissä näkyvät.


title: Riitta Oittinen

text: Toukokuussa vuonna 2000 ilmestyneen Oittisen kirjan "Translating for Children" lähtökohta on erilainen. Sen yleisö on kansainvälistä, joten Oittinen antaa suomalaisen näkökulman väistyä taka-alalle. Kirjassa hän esittelee kehittelemiään aiemmasta tutkimuksesta tuttuja teemoja, joita ovat esimerkiksi käsitteet verbaalinen ja visuaalinen kääntämisen yhteydessä sekä kotouttaminen ja vieraannuttaminen kääntämisen keinoina.


title: Riitta Oittinen

text: "Alussa oli käännös" on vuonna 2001 ilmestynyt Riitta Oittisen ja Pirjo Mäkisen toimittama kirja. Se on ensimmäinen suomenkielinen ja suomalainen kirja, joka johdattaa yleistajuisesti kääntämisen ja tulkkauksen teorian ja käytännön kysymyksiin. Kirja kertoo myös siitä, miten merkittävällä tavalla kääntäjät ja tulkit vaikuttavat ja ovat vaikuttaneet suomalaiseen yhteiskuntaan ja suomen kielen kehitykseen.


title: Riitta Oittinen

text: Oittisen vuonna 2004 ilmestynyt "Kuvakirja kääntäjän kädessä" teos keskittyy kuvan ja sanan väliseen vuorovaikutukseen kuvakirjan kääntämisessä. Kirjassa pohditaan asioita niin kokonaistilanteen kuin yksittäisen viivan- ja värienkäytön, typografian ja perspektiivin näkökulmasta. Kirja keskittyy siihen, miten moninaisin eri tavoin kuvat ja sanat kohtaavat toisensa ja miten visuaalinen vaikuttaa teoksen ääneenluettavuuteen ja henkilöhahmojen karakterisaatioon. Kirjassa otetaan myös huolestuneena kantaa siihen, ettei visuaalisen lukutaidon opetus vielä kuulu kääntäjien ja tulkkien koulutukseen.


title: Riitta Oittinen

text: Riitta Oittisen ja Tiina Tuomisen toimittama teos "Olennaisen äärellä: johdatus audiovisuaaliseen kääntämiseen" vuodelta 2007 on ensimmäinen kattava yleiskatsaus av-kääntämisestä. Teos tuo esiin monipuolisia av-kääntämisen kysymyksiä ja tutkimusotteita. Teoksessa käsitellään sekä teoriaa että käytäntöä, tutkimusta ja av-kääntäjien työtä sekä käännösten sijoittumista osaksi elämää ja kulttuuria.


title: Riitta Oittinen

text: Viimeisimmän tutkimuksen Oittinen on tehnyt yhdessä Anne Ketolan ja Melissa Garavinin kanssa. Teoksen "Translating Picturebooks" julkaisemisesta on jo allekirjoitettu kustannussopimus. Käsikirjoitus lähetetään kustantajalle heinäkuun 2017 lopussa.


title: Riitta Oittinen

text: Oittinen on uransa varrella myös toimittanut kirjoja ja kirjoittanut artikkeleita. Uusin artikkeli on Eliisa Pitkäsalon kanssa kirjoitustyön alla oleva "Creating Characters in Visual Narration: Comics and Picturebooks in the Hands of the Translator." teoksessa Hanne Juntunen, Kübra Kocabaş & Kirsi Sandberg (toim.) In Search of Meaning and Identity through Language; Literary, Linguistic and Translational Perspectives. Tampere Studies in Language, Translation and Literature, Series A5.


title: Pendleton Ward

text: Pendleton Ward (s. 8. kesäkuuta 1982) on yhdysvaltalainen animaattori, joka tunnetaan parhaiten suositun animaatiosarjan Adventure Time luojana, jota näytetään Cartoon Network -kanavalla. Hän on myös luonut Bravest Warriorsin ja Thank You animaatioita. Hän on lapsesta asti ollut kiinnostunut animaatioista.


title: Pendleton Ward

text: Pendleton alkoi julkaista nettisarjakuvaa nimeltään "Bueno the Bear" vuosina 2002–2003 ja poisti ne myöhemmin, koska ne olivat hänen mielestään kamalia. Hän teki myöhemmin lyhytanimaatioita Nicktoonsille ja teki siihen aikaan myös Adventure Timen pilotin 2007.


title: Pendleton Ward

text: Pendleton yritti julkaista AT:ta Nickelodeonille, mutta he kieltäytyivät ja Cartoon Network otti sarjan omaan ohjelmistoon myöhemmin. Nykyään hän työskentelee Adventure Time elokuvan parissa.


title: Imagination Technologies

text: Imagination Technologies on brittiläinen puolijohteita suunnitteleva ja kehittävä yhtiö. Yhtiön huomattavat teknologiat ovat MIPS-suorittimet ja PowerVR-grafiikkasuorittimet.


title: Imagination Technologies

text: Yhtiö perustettiin vuonna 1985 nimellä VideoLogic, ja nimi muutettiin vuonna 1999.


title: Imagination Technologies

text: Vuonna 2013 yhtiö oli suurin grafiikkasuorittimien toimittaja.


title: Imagination Technologies

text: Yhtiön osakekurssi laski merkittävästi vuonna 2017, kun yhtiön suurimman asiakkaan Applen ilmoitettiin suunnittelevan piirinsä jatkossa itse.


title: Imagination Technologies

text: Yhtiö on ilmoittanut myynnistään Canyon Bridge -yhtiölle. MIPS-arkkitehtuuri myydään erikseen Tallwood Venture Capital -yhtiölle. MIPS-arkkitehtuuri on myyty uudestaan Wave Computing -yhtiölle vuonna 2018.


title: Matti Nummela

text: Ari Matti Nummela (s. 23. helmikuuta 1955 Orimattila) on kilpauransa päättänyt trap-ampuja ja ampumavalmentaja.


title: Matti Nummela

text: Nummela osallistui urallaan kolmiin olympialaisiin olympia-trapissa. Los Angelesissa 1984 hän sijoittui 32:nneksi, Soulissa 1988 kahdeksanneksi ja Barcelonassa 1992 42:nneksi.


title: Matti Nummela

text: Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän voitti henkilökohtaisessa kisassa kultaa vuonna 1983 Euroopan ennätyksellä (199/200) ja pronssia vuonna 1992. Joukkuekilpailussa hän oli hopealla vuonna 1978 ja pronssilla 1983.


title: Matti Nummela

text: SM-kilpailuissa Nummela on voittanut neljä kertaa vuosina 1987–1989 ja 2007.


title: Matti Nummela

text: Siviiliammatiltaan Nummela on opistoupseeri. Hän on toiminut vaimonsa Satu Mäkelä-Nummelan valmentajana sekä Suomen Ampumaurheiluliiton haulikon trap-lajien päävalmentajana ja olympiavalmentajana.


title: Oskar Sala

text: Oskar Sala (18. heinäkuuta 1910 Greiz – 26. helmikuuta 2002 Berliini) oli saksalainen säveltäjä ja elektronisen musiikin pioneeri. Hänet tunnetaan parhaiten Trautonium-nimisen elektronisen soittimen edelleenkehittäjänä ja soittajana. Hän myös sävelsi musiikkia ko. soittimelle.


title: Oskar Sala

text: Sala opiskeli pianonsoittoa ja piti ensikonserttinsa 1927 Greizissa. Piano-opintojensa jälkeen hän lähti 1929 Berliiniin opiskellakseen sävellystä Paul Hindemithin johdolla. Tämä esitteli Salan Friedrich Trautweinille, joka työskenteli Saksan yleisradion testiasemalla uuden elektronisen soittimen parissa. Sala kiinnostui heti tästä soittimesta, jossa oli oudot koskettimet, ja tarjoutui Trautweinille assistentiksi.


title: Oskar Sala

text: He saivat kolme Trautoniumia valmiiksi ja pitivät 30. kesäkuuta 1930 Berliinissä konsertin, jossa Trautwein luennoi ja Sala esitteli ääninäytteitä uudella soittimella. Konsertissa kantaesitettiin myös Paul Hindemithin teos ""7 Triostücke für 3 Trautonien"" (7 triokappaletta kolmelle Trautoniumille). Esittäjinä olivat itse Hindemith, Sala ja Rudolf Schmidt.


title: Oskar Sala

text:
Trautwein ja Sala kehittivät soitinta edelleen ja onnistuivat mm. jäjittelemään vokaaliäänenmuodostusta. Trautoniumista syntyi useita eri malleja: Volkstrautonium 1933, Rundfunktrautonium 1935, Konzerttrautonium 1938.
Sodan jälkeen Sala siirtyi itsenäiseksi muusikoksi ja sai vuonna 1952 valmiiksi Mixtur-Trautoniumin, joka on tunnetuin malli. Sala sävelsi tämän jälkeen runsaasti musiikkia tälle soittimelle ja perusti studion Berliiniin. Alfred Hitchcock tapasi Salan ja pyysi tätä luomaan soittimella lintujen ääniä elokuvaansa Linnut (1962). Sala keskittyi nyt konserttien sijaan elokuvamusiikin luomiseen ja ääniefektien tekemiseen Trautoniumilla ja sai tämän johdosta monia huomionosoituksia ja palkintoja.


title: Oskar Sala

text: Vasta vuonna 1988, 30 vuoden jälkeen, hän esiintyi julkisesti ja konsertoikin tämän jälkeen lähes kuolemaansa asti.


title: Oskar Sala

text: Oskar Sala kuoli 91-vuotiaana 26. helmikuuta 2002 Berliinissä.


title: Pietarin isku 2017

text: Pietarin metron pommi-isku oli terrori-isku, joka tapahtui 3. huhtikuuta 2017 Pietarin metrossa Sennaja Ploštšadin aseman ja Teknologisen instituutin välillä. Neljätoista ihmistä kuoli, mukaan lukien itse tekijä. Lisäksi yli 50 loukkaantui iskussa.


title: Pietarin isku 2017

text: Venäjän viranomaiset vahvistivat tapahtuman olleen itsemurhaisku. Iskun tekijäksi epäillään 22-vuotiasta kirgisialaissyntyistä miestä, jolla on aiemmin ollut yhteyksiä radikaaliin islamiin. Hän kuului maan uzbekkivähemmistöön.


title: Agilefant

text: Agilefant Oy on suomalainen ohjelmistoalan yritys, joka on kehittänyt lean-transformaation työkalun organisaatioille. Agilefantin työkalun avulla organisaatiot voivat mm. seurata, missä vaiheessa erilaiset kehityshankkeet ovat. Agilefant sopii myös Scrumiin.


title: Agilefant

text: Agilefant sai alkunsa Teknillisen korkeakoulun Ohjelmistoliiketoiminnan ja -tuotannon instituutti SoberIT:n ATMAN-tutkimusprojektissa 2007–2010. Projektissa seitsemän yritystä testasi Tekesin tuella, miten tekemissalkkua tulisi hallita.


title: Agilefant

text: Agilefant kuuluu Prodeko Venturesin ensimmäisiin sijoituskohteisiin. Tekes on tukenut Agilefantin kehitystyötä myös projektin jälkeen, kun ohjelmiston jatkokehitystä varten perustettiin Agilefant Oy.


title: Agilefant

text: Agilefant on käytössä mm. Steerillä.


title: Kotipihan linnut

text: Kotipihan linnut on Matti Alasaarelan kuvateos, jossa hän esittelee perheensä kesämökin pihapiirin lintuja ja niiden käyttäytymistä. Alasaarela on arkkitehti ja harrastanut lintukuvausta pikkupojasta lähtien.


title: Kotipihan linnut

text: Kaikista linnuista on kuvia, levinneisyyskartta ja esittelyteksti. Lisäksi Alasaarela antaa kokemukseensa perustuvia kuvausvinkkejä. Kirjan lopussa on kuvien tekniset tiedot.


title: Kotipihan linnut

text: Jan Södersved kiittää Linnut-lehdessä kirjan mainioita tilannekuvia, kuten kuvaa viherpeipon nokkaan takertuvasta talitiaisesta. Myös kuvien toiminnallisuus saa kiitosta, kun usein lintukuvat ovat pönötyskuvia.


title: Kotipihan linnut

text: Tringa-lehden kirjoittaja William Velmala muistuttaa, että lintuharrastaja pääsee pitkälle jo tarkkailemalla kotipihan lintuja, kuten Alasaarelan kirja osoittaa. Hän kiittää lentokuvia hienoiksi ja toteaa, että ne kuvaavat hauskasti monia lintujen käyttäytymispiirteitä.


title: Antti Matomäki

text: Antti Seppo Ilmari Matomäki (12. helmikuuta 1933 Akaa – 29. joulukuuta 2010) oli suomalainen everstiluutnantti, joka toimi muun muassa Rovaniemen Ilmatorjuntapatteriston komentajana.


title: Antti Matomäki

text: Matomäen vanhemmat olivat William Matomäki ja Maria Nurisalo. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1958 oli Marja Kurenmaa (ero 1978) ja toinen vuodesta 1998 Raili Koistinen.


title: Antti Matomäki

text: Matomäki tuli ylioppilaaksi Toijalan yhteiskoulusta 1954, Kadettikoulusta hän valmistui 1957 ja Sotakorkeakoulusta 1967. Matomäki työskenteli opetusupseerina Helsingin ilmatorjuntarykmentissä vuodesta 1957 ja Reserviupseerikoulussa 1959–1961. Ilmatorjuntakoulussa hän oli opetusupseeri 1961–1964 ja osastonjohtaja 1964 ja sitten patterinpäällikkö Helsingin ilmatorjuntarykmentissä 1964–1965. Rovaniemen sotilaspiirin esikunnassa Matomäki oli toimistoupseeri vuodesta 1967 ja esikuntapäällikkö vuodesta 1976. Pohjanmaan ilmatorjuntapatteriston–Rovaniemen ilmatorjuntapatteriston patteristoupseeri hän oli vuodesta 1969, Rovaniemen Ilmatorjuntapatteriston komentaja vuodesta 1978 ja Ilmavoimien esikunnan toimistopäällikkö vuonna 1982, jolloin hän myös erosi vakinaisesta palveluksesta.


title: Antti Matomäki

text: Matomäki ylennettiin vänrikiksi 1955, luutnantiksi 1958, yliluutnantiksi 1961, kapteeniksi 1963, majuriksi 1969 ja everstiluutnantiksi 1976.


title: Luettelo SNK:n julkaisemista videopeleistä

text: Tämä on luettelo SNK:n julkaisemista videopeleistä.


title: Viima (yhtye)

text: Viima on turkulainen vuonna 2005 perustettu progressiivisen rockin yhtye. Vuoden 1998 lopussa perustettu yhtyeen kantamuoto Lost Spectacles muutti nimensä Viimaksi ensimmäisen levyn viimeistelyn yhteydessä.


title: Koivistonjärvi (kuivatettu järvi)

text: Koivistonjärvi on kuivatettu järvi Pirkanmaalla Lempäälän Lastusissa, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen. Koivistonjärven vedenpintaa on laskettu ennen 1920-lukua, jolloin se oli merkittynä Tampereenseudun taloudelliseen karttaan peltomaana.


title: Koivistonjärvi (kuivatettu järvi)

text: Vanhassa Kalmbergin kartastossa se on esitetty suurehkona järvenä, joka on vain hieman viereistä Mäyhäjärveä pienempi. Vuoden 1922 Tapmereen seudun taloudellisessa kartassa järvi on jo kuivatettu pelloksi, joten järvenlasku on täytynyt tapahtua jo 1800-luvun puolella. Järven rantaviiva näyttäisi seuraavan lähinnä nykyistä 95 metrin korkeuskäyrää. Myös kuivatusta varten kaivettu kaivanto, jota kutsutaan ”Kraviksi”, alkaa samaisen korkeuskäyrän kohdalla.


title: Anchisauria

text: Anchisauria on sukupuuttoon kuollut sauropodomorfisten dinosaurusten kladi joka eli myöhäistriaskaudella ja varhaisjurakaudella. Nimeä Anchisauria käytettiin ensimmäisen kerran Galtonin ja Upchurchin kirjan "The Dinosauria" (2004) toisessa painoksessa. Galton ja Upchurch määritettivät Anchisauriaan kaksi heimoa: Anchisauridae ja Melanorosauridae. Yleisemmät prosauropodit, "Plateosaurus" ja "Massospondylus" sijoitettiin sisarryhmään Plateosauria.


title: Anchisauria

text: Myöhempi tutkimus on osoittanut että "Anchisaurus" on läheisempää sukua sauropodeille kuin perinteisille prosauropodeille; siispä Anchisauria sisältäisi myös Sauropodan. Yates (2007) sijoittivat "Yunnanosauruksen" ja "Anchisauruksen" Anchisauriaan.


title: John O. Brennan

text: John Owen Brennan (s. 22. syyskuuta 1955 Jersey City, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltainen poliitikko, joka toimi CIA:n pääjohtajana 2013–2017. Hän on toiminut urallaan myös muun muassa National Counterterrorism Centerin johdossa 2004–2005. Hän opiskeli Texasin yliopistossa, Austinissa.


title: Ville Aarnivala

text: Ville Mikael Aarnivala (s. 14. kesäkuuta 1996 Nokia) on suomalainen pikajuoksija. Hän on edustanut vuodesta 2011 lähtien Tampereen Pyrintöä ja hänen valmentajanaan on toiminut vuodesta 2014 lähtien Juha Koskela.


title: Ville Aarnivala

text: Kalevan kisoista Aarnivala on saavuttanut hopeaa 200 metrin juoksussa vuonna 2016. Lisäksi viestijuoksun SM-kisoissa hän on saavuttanut Tampereen Pyrinnön joukkueessa 4 × 400 metrin viestijuoksussa kultaa vuonna 2016, hopeaa vuonna 2017 ja pronssia vuonna 2014. 4 × 100 metrin viestijuoksussa hän säi pronssia vuonna 2017. Sisäratojen SM-kilpailuista hän on saavuttanut 200 metriltä hopeaa (2015) ja pronssia (2016) sekä ollut mukana voittamassa kahta kultaa 4 × 300 metrin viestistä (2015, 2016).


title: Viimeinen myyntipäivä (EP)

text: Viimeinen myyntipäivä on punkyhtye Kohu-63:n EP-levy, joka julkaistiin vuonna 1991 levymerkillä Stay Free Underground Records.


title: Joulu Libanonissa

text: Joulu Libanonissa on uskonnollinen juhla vain maan kristityille, joita on noin kolmasosa maan väestöstä. Joulua vietetään kuitenkin muissakin uskontokunnissa.


title: Joulu Libanonissa

text: Joulua juhlitaan Libanonissa joulupäivänä 25. joulukuuta. Joulu on Libanonissa perhejuhla, jolloin perhe kokoontuu yhteen herkuttelemaan. Libanonilaiseen joulupöytään kuuluu riisillä, pähkinöillä, pinjansiemenillä ja kastanjoilla täytetty kalkkuna. Jälkiruoaksi syödään yleensä jouluhalkoa ja meghlea. Libanonin kristittyjen lisäksi muihin uskontokuntiin kuuluvat saattavat osallistua joulupäivälliselle ja koristella kotinsa jouluisesti. Kristityille joulun kohokohta on jouluyön messu.


title: Aspazija

text:
Aspazija, oikealta nimeltään Elsa Pliekšāne (o.s. Rozenberga), (16. maaliskuuta 1865 – 5. marraskuuta 1943) oli latvialainen runoilija ja näytelmäkirjailija. Häntä pidetään myös Latvian feminismin perustajana.
Aspazija syntyi ja vietti lapsuutensa lähellä Jelgavaa. Hänen vanhempansa olivat varakkaita maanviljelijöitä ja heillä oli varaa lähettää tytär opiskelemaan nykyistä lukiotutkintoa vastaavat opinnot Jelgavaan. Aspazija oli aktiivinen aikansa nuorisojärjestöissä. Hän lopetti opintonsa yllättäen vain vähän ennen valmistumistaan. Vuonna 1886 hän avioitui Wilhelm Max Valterin kanssa.


title: Aspazija

text: Aluksi Aspazija kiinnostui saksalaisesta kirjallisuudesta ja alkoi kirjoittaa omia tekstejä. Sanomalehti Dienas Lapa julkaisi hänen ensimmäiset tekstinsä vuonna 1887. Avioliitto päättyi eroon vuonna 1891 ja kaksi seuraavaa vuotta Aspazija työskenteli kotiopettajana Jaunsvirlaukassa. Riikaan hän muutti vuonna 1893 ja kaupungin teatteri otti heti häneltä kaksi näytelmää esitettäväkseen.


title: Aspazija

text: Näihin aikoihin Aspazija tapasi Janis Pliekšānsin eli Rainisin. Rainis oli journalisti, runoilija, juristi ja latvialaismielisen vasemmistolaisen Jaunā strāvan johtaja. Myös Aspazija liittyi tähän järjestöön. Avioliiton Aspazija ja Rainis solmivat vuonna 1897. Samoihin aikoihin Jauna strāvan toiminta kariutui ja nuoripari muutti Liettuaan, Panevėžysin kaupunkiin. Pian seurasi uusia vaikeuksia; poliittisen toimintansa johdosta Rainis tuomittiin karkotettavaksi Venäjälle vuosiksi 1899–1903. Aspazija seurasi puolisoaan ja sai julkaistuksi ensimmäisen runokoelmansa. Karkotuksessa aviopari käänsi Goethen tuotantoa latviaksi.


title: Aspazija

text: Tammikuussa 1905 puhkesi Pietarissa levottomuuksia. Ne johtivat vallankumoukseen. Myös Latviassa oli mellakoita ja 13. tammikuuta moni mieltään osoittanut latvialainen surmattiin. Aspazijan uutta näytelmää "Vaidelote" esitettiin tuolloin Riiassa ja yleisö tulkitsi sen kehotukseksi murskata tsaarinvalta. Vanha hallinto iski takaisin ja monia poliittisesti aktiivisia henkilöitä pidätettiin 1905–1906. Aspazija ja Rainis siirtyivät maanpakoon Sveitsiin. Siellä he asuivat Castagnolassa vuodet 1905–1920.


title: Aspazija

text: Palattuaan kotimaahansa Aspazija osallistui aktiivisesti naisasialiikkeeseen. Hän liittyi Latvian sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen ja hänet valittiin kansanedustajaksi. Rainis kuoli vuonna 1929. Tämän jälkeen Aspazija vetäytyi julkisuudesta. Hän asui joko kaupunkiasunnossa Riiassa tai kesäasunnollaan Dubuitissa.


title: Aspazija

text: Aspazijan ensimmäiset teokset edustivat realismia. Useimmat hänen töistään edustavat uusromantiikkaa, ja ne käsittelevät menneisyyttä ja siihen liittyviä romanttisia tapahtumia. Osa hänen näytelmistää herätti keskustelua, sillä niiden katsottiin hyökkäävän aikansa patriarkaalista yhteiskunnallista järjestystä vastaan.


title: Aspazija

text: Sveitsissä vietettyjen vuosien aikana kirjoitetuissa runokokoelmissa ei juurikaan ole yhteiskunnallisuutta. Ne keskittyvät kirjoittajansa sisäisiin tuntemuksiin.


Merry Christmas, Vladimir (Singles 1989–91) on punkyhtye Kohu-63:n kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1995 levymerkillä Stay Free Underground Records.


title: Aarnivala

text: Aarnivala voi tarkoittaa:


title: Kultainen naamio (antologia)

text: Kultainen naamio on vuonna Boris Hurtan toimittama, vuonna 1993 julkaistu kokoelma suomalaisia kauhunovelleja, jotka pohjautuvat H. P. Lovecraftin luomaan Cthulhu-mytologiaan. Mukana on yhdeksän novellia seitsemältä kirjailijalta. Hurtta on jakanut novellit kahteen ryhmään, "miesten juttuihin" ja "naisten juttuihin", kirjoittajan sukupuolen mukaan. Mukana on myös S. Albert Kivisen esipuhe, jossa esitellään Cthulhu-mytologiaa ja genren keskeisiä kirjailijoita."Aikakoneen" arviossa Juhani Hinkkanen kehuu "Kultaista naamiota". Hänestä se on parempi kuin samoihin aikoihin ilmestynyt Lovecraft-kokoelma "Varjo menneisyydestä"; siinä missä Lovecraftin novellit ovat vanhentuneet, ovat "Kultaisen naamion" heikoimmatkin novellit laadukkaita. Hinkkanen sanoo kokoelmasta löytyvän sekä Lovecraftin henkisiä perinnetietoisia tarinoita että Cthulhu-mytologiaa modernisoivia novelleja. Hän ei kuitenkaan ymmärrä, miksi kokoelma on jaettu ”miesten ja naisten juttuihin”. Jos tarkoitus on puolustella naiskirjailijoiden mukanaoloa, se on tarpeetonta, sillä Verrosen ja Sinisalon novellit ovat kokoelman parhaat. Kumpikin kirjailija säilyttävää oman äänensä, vaikka kirjoittaakin Cthulhu-perinteeseen nojaavaa tarinaa. Erityisesti Sinisalon ”Me vakuutamme sinut” vakuuttaa todentuntuisuudellaan. Myös Santikon novellit olisivat päteviä ehdokkaita seuraavan Atorox-palkinnon saajaksi. Toisaalta Nenosen ”Ravintolalla” ei ole selkeää yhteyttä Cthulhu-mytologiaan, eikä sen mukanaolo tunnu perustellulta. Hinkkanen myös huomauttaa, että vaikka hän pitääkin Hurtan ”Myöhempinä aikoina” ja Kivisen ”Maan hönkä” -novelleista, ovat ne ”enemmänkin näytteitä sorminäppäryydestä ja Lovecraft-harrastuksesta kuin siitä mihin kirjoittajat omimmillaan pystyisivät”.


title: Kultainen naamio

text: Kultainen naamio voi tarkoittaa:


title: Kukkia kaamoksesta

text: Kukkia kaamoksesta on hardcore punk -yhtye Tryerin toinen studioalbumi. Se julkaistiin 24. lokakuuta 2014 levymerkillä If Society.


title: Kukkia kaamoksesta

text: Albumi sai hyvän vastaanoton. Soundin Mikko Meriläinen antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän totesi harvan punkyhtyeen pystyvän tekemään Tryerin tasoista musiikkia, ja nosti erityisesti Vesa Ahosen bassonsoiton sekä laulaja Jussi Kaholan ulosannin vaikuttavimmiksi asioiksi. Niin ikään Desibelin Ilkka Valpasvuo antoi albumille neljä tähteä, ja piti sitä tummasävyisyydessään ja kaamos-teemaisuudessaan piristävänä albumina. Imperiumin Jesse Ryhänen piti albumia mielenkiintoisena, ja totesi yhtyeen onnistuneen ”tekemään levyn joka on monipuolinen mutta silti konstailematon, melodinen mutta silti tarpeeksi rankka, hevi mutta kuitenkin punk”.


title: Télé (järvi)

text: Télé on Nigerjoen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsee joen vasemmanpuoleisella järvialueella Timbuktun alueen Goundamin piirissä.


title: Télé (järvi)

text: Téléjärveä ruokkii kaksi Nigerjoesta lähtevää kanavaa, 65 kilometriä pitkä Kondi ja 105 kilometriä pitkä Tassakane, jotka yhtyvät 20 kilometrin päässä järvestä. Nigerin tulva alkaa yleensä elokuussa ja jatkuu helmikuuhun saakka. Télé kuivuu yleensä toukokuussa, mutta poikkeuksellisina vuosina vesi voi säilyä järvessä vuoden ympäri. Téléjärvestä vesi voi virrata Takarajärveen ja Faguibineen ja sieltä edelleen Gouberiin ja Kamangoon.


title: Télé (järvi)

text: Kolmekymmentä kilometriä pitkän Télén keskelle työntyy pohjoisesta hiekkasärkkä. Järven pinta-ala on laajimmillaan 190 neliökilometriä, tilavuus enimmillään 300–350 miljoonaa kuutiometriä ja suurin syvyys viisi metriä.


title: Télé (järvi)

text: Järvi sijaitsee Télén ja Goundamin kuntien alueella. Sen rantojen asukkaat ovat songhaita, tuaregeja, belloja, fulbeja ja sorkoja. Songhait harjoittavat etupäässä maanviljelyä, tuaregit ja fulbet karjanhoitoa ja bellat ja sorkot kalastusta. Nigerjoen tulvien heikentyminen ja Téléjärven kuivuminen 1970-luvun alusta lähtien on vaikeuttanut seudun elinkeinoja ja aiheuttanut konflikteja maanviljelijöiden ja karjanhoitajien välillä.


title: Jürgen Schopp

text: Jürgen Franz Schopp (s. 7.tammikuuta 1946 Waldkirchen, Saksa) on tamperelainen lehtori emeritus ja käännöstieteilijä. Hän on toiminut saksan käännöstieteen lehtorina Tampereen yliopiston kieli-, käännös- ja kirjallisuustieteiden yksikössä (ent. Kieli-ja käännöstieteiden laitos) vuodesta 1982 lähtien.


title: Jürgen Schopp

text: Jürgen Schopp valmistui oppisopimuksella latojaksi Stuttgartin Schwabenverlag-kustantamosta vuonna 1963 ja ylioppilaaksi Stuttgartin iltalukiosta vuonna 1972.


title: Jürgen Schopp

text: Vuosina 1972–1977 hän suoritti maisterintutkinnon Kielin Christian-Albrechts-Universität-yliopistossa Saksassa pääaineenaan pohjoismainen filologia sekä sivuaineinaan germaaninen filologia ja folkloristiikka. Hän valmistui Åbo Akademista filosofian kandidaatiksi vuonna 1979 pääaineenaan germaaninen filologia sekä sivuaineinaan pohjoismainen filologia ja pohjoismainen folkloristiikka. Tampereen yliopistossa hän opiskeli saksan kielen kääntämisen ja tulkkauksen tutkinto-ohjelmassa, josta valmistui filosofian lisensiaatiksi vuonna 1996 ja filosofian tohtoriksi vuonna 2005.


title: Jürgen Schopp

text: Schoppin työura alkoi Saksassa ja Hollannissa, joissa hän toimi latojana graafisen alan yrityksissä vuosina 1963–1971. Kielenopetus astui kuvioihin, kun hän toimi saksan kielen opettajana Turussa Oy Wärtsilä Ab:ssa ja Raision Tehtaat Oy:ssä vuosina 1978–1979. Korkeakouluissa hän opetti saksaa vuodesta 1978 lähtien. Ensiksi hän oli saksan kielen tuntiopettajana Åbo Akademin ja Tampereen yliopiston Germaanisen filologian laitoksissa, minkä jälkeen hän siirtyi Tampereen kieli-instituuttiin Saksan osastolle lehtoriksi 1979–1981 väliseksi ajaksi.


title: Jürgen Schopp

text: Tampereen kieli-instituutista tuli osa Tampereen yliopiston Kääntäjän koulutuslaitosta vuonna 1991, mistä lähtien Schopp toimi lehtorina Saksan käännöstieteessä vuoteen 2010 asti. Schopp on opettanut Tampereen yliopistolla muun muassa saksan kielioppia ja kirjallista viestintää, typografiaa, tulkkausta sekä virallisten käännösten laatimista kieliparilla suomi-saksa.


title: Jürgen Schopp

text: Nykyään Schopp on jäsenenä kansainvälisessä tutkijaryhmässä, jossa on mukana tutkijoita eri yliopistoista: norjalaisesta Høgskolen i Østfoldista, kreikkalaisesta Joonian yliopistosta, slovenialaisesta Ljubljanan yliopistosta, italialaisesta Cagliarin yliopistosta ja Tampereen yliopistosta.


title: Jürgen Schopp

text: Jürgen Schopp on tunnettu ammattimaista kääntämistä ja typografiaa käsittelevästä tutkimuksestaan. Käännöstutkimuksessaan hän on pääosin tarkastellut kääntämistä translatorisena toimintana, jonka tavoitteena on tuottaa lähdekielellä kirjoitetusta materiaalista kohdekielessä – ja kulttuurissa toimivia viestintävälineitä. Typografisessa tutkimuksessaan hän on keskittynyt siihen, miten julkaisuohjelmien yleistyminen on vaikuttanut typografian demokratisoitumiseen ja tätä kautta myös ammattimaisen typografian muutoksiin.


title: Jürgen Schopp

text: Jürgen Schoppin saksan käännöstieteseen kuuluva väitöskirja "Gut zum Druck? - Typographie und Layout im Übersetzungsprozeß" tarkastettiin Tampereen yliopistossa vuonna 2005. Siinä hän yhdistää kirjapainoalan ja käännöstieteen tutkimusta toisiinsa ja kuvaa, miten ammattimaisen kääntäjän tulisi olla perillä myös julkaisujen ulkoasuun ja toimittamiseen liittyvistä tekijöistä. Yksi Schoppin tärkeimmistä teoksista on myös "Typografie und Translation", joka on typografian opaskirja kääntäjille. Lisäksi Schopp on kirjoittanut runsaasti artikkeleita kääntämisestä asiantuntijatoimintana.


title: Jürgen Schopp

text: Jürgen Schopp on kuulunut ammattiinsa läheisesti liittyviin yhdistyksiin. Hän oli käännösalan tutkimusyhteisö EST:n (European Society for Translation Studies) perustajajäsen vuonna 1992 ja oli yhteisön jäsen aina vuoteen 2015 asti. Hän on myös suunnitellut kyseiselle yhteisölle logon vuonna 1995. Lisäksi hän on mukana kansainvälisessä Gutenberg-seurassa, joka keskittyy kirjapainoalan historiantutkimukseen.


title: Messerschmitt P.1079

text: Messerschmitt P.1079 oli saksalaisen Messerschmittin suunnitelema sarja hävittäjälentokoneita. Sarjan koneet olivat yksipaikkaisia, ja ne oli tarkoitus varustaa joko ramjet- tai suihkumoottorilla versiosta riippuen.


title: Messerschmitt P.1079

text: Messerschmittin Augsburgin osasto alkoi tutkia insinööri Paul Schmidtin suunnittelemien ramjet-moottorien käyttöä lentokoneen voimalaitteena vuonna 1941. Ensimmäisessä projektin puitteissa kehitetyssä koneversiossa suurikokoinen 98 kilonewtonin ramjet-moottori oli tarkoitus asentaa pienen nuolisiiven päälle, nasellityyppisen ohjaamon sijaitsessa siiven ala- ja etupuolella. Version oli tarkoitus toimia vain koelentokoneena, eikä sitä suunniteltu palveluskäyttöön, minkä seurauksena tyyppi varustettiin laskeutumissuksella täyden laskutelinevarustuksen sijaan. Nousukiito olisi tehty pyörällisen vaunun kyydissä, joka irtoaisi koneesta lentoonlähdön yhteydessä. P.1079/1-mallin jälkeen kehitettiin versiot P.1079/2 – P.1079/5 ja P.1079/7. Osassa näistä oli tarkoitus käyttää BMW 3302 -suihkumoottoreita alkuperäisen ramjet-moottorin sijasta. P.1079/13b -malli poikkesi merkittävästi aiemmin kehitetyistä, sillä se oli tarkoitus varustaa kahdella Schmidtin suunnittelemalla ramjet-moottorilla, jotka olisivat määrittäneet koneen rungon ulkomuodon. Ohjaamo olisi sijoitettu moottorien väliin ja yksittäinen sivuperäsin olisi korvattu kahdella korkeusperäsimen kärjissä sijaitsevalla.


title: Messerschmitt P.1079

text: P.1079/15-malli poikkesi jälleen huomattavasti kaikista edeltäjistään, sillä yksimoottorisen koneen suurikokoinen ramjet-moottori olisi kulkenut yläpuolelta pisaraa muistuttaneen rungon keskellä, epäsymmetrisesti sijoitetun ohjaamon ollessa tyyrpuurin puolella moottoriin nähden. Versiossa palattiin perinteiseen peräsinrakenteeseen. P.1079/16 oli /15-version jatkokehitelmä, jossa ohjaamon vastapuolella ollut tyhjä rungon osa poistettiin, jolloin runko muuttui päältä nähtynä puolikasta pisaraa muistuttavaksi. Koneessa siirryttiin jälleen /13b-mallista tuttuihin korkeusperäsimen kärkiin sijoitettuihin kaksoissivuperäsimiin.


title: Messerschmitt P.1079

text: P.1079-mallisarjan viimeinen tunnettu konesuunnitelma oli ulkomuodoltaan perinteisempi P.1079/51, jossa ramjet-voimalaite oli sijoitettu rungon alaosaan ohjaamon ja polttoainetankkien sijaitessa sen päällä. Peräsin oli rakenteeltaan perinteinen ja aseituksena oli tarkoitus käyttää kahta runkoon asennettua MG 151/20 -tykkiä.


title: Triangeli (visailuohjelma)

text: Triangeli oli suomalainen Yle TV2 -kanavalla 1990-luvulla esitetty musiikkiaiheinen tietokilpailuohjelma. Ohjelmaa juonsivat Jussi Raittinen ja Susanna Palin-Airila. Ohjelmassa kolmihenkiset joukkueet kilpailivat toisiaan vastaan musiikkitietämyksestä. Joka jaksossa esiintyi myös musiikkivieraita.


title: Srilankantoko

text: Srilankantoko ("Ocyceros gingalensis") on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan Sri Lankassa.


title: Srilankantoko

text: Lajin kannan suuruutta ei ole määritetty mutta sen on ilmoitettu olevan paikallisesti yleinen, ja kanta arvioidaan vakaaksi.


title: Srilankantoko

text: Lajin elinpiiriä ovat erityisesti metsät mutta myös viljelmät ja puutarhat.


title: Intiantoko

text:
Intiantoko ("Ocyceros birostris") on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan seuraavissa maissa: Bangladesh, Intia, Nepal ja Pakistan.
Lajin kannan suuruutta ei ole määritetty, ja se on laajalle levinnyt ja usein yleinen. Kanta arvioidaan vakaaksi, koska sillä ei ole mitään erityisiä uhkia. Se elää erityisesti kuivissa metsissä ja kuivilla savanneilla mutta myös viljelyksillä ja puutarhoissa.


title: Intiantoko

text: Lintu on päältä harmaanruskea, ja sillä on nähtävissä kulmakarvat. Korvien peitinhöyhenet ovat tummemmat. Lentosulat siivissä ovat tummanruskea ja niissä on vaalea kärki. Pyrstössä on valkoinen kärki ja tumma juova pyrstön alapäässä. Linnun silmät ovat punaiset ja silmäluomissa on ripset. Nokassa oleva erikoinen ontto rakenne on lyhyt ja terävä.


title: Pyörähdysellipsoidi

text: Pyörähdysellipsoidi on ellipsoidi, joka saadaan pyöräyttämällä ellipsi pääakselinsa ympäri.


title: Pyörähdysellipsoidi

text: Ellipsin pääakselia, jonka ympäri pyörähdys on tehty, kutsutaan pyörähdysellipsoidin pyörähdysakseliksi. Jos ellipsi pyörähtää esimerkiksi formula_1-akselin ympäri, kappaleen poikkileikkaus tasossa formula_2 on ympyrä, jonka säde formula_3


title: Joutsenon taistelut

text: Joutsenon taistelut käytiin Suomen sisällissodan aikana helmi–huhtikuussa 1918 silloisten Joutsenon ja Jääsken pitäjien alueella. Ne muodostivat Karjalan rintaman läntisimmän rintamalohkon, joka ulottui Saimaan rannalta Joutsenosta noin 20 kilometriä itään Jääskessä sijaitsevaan Penttilän kylään. Punaisten tarkoituksena oli edetä tuolloin Ruokolahden pitäjään kuuluneeseen Imatran teollisuustaajamaan, josta he olisivat edelleen päässeet strategisesti tärkeälle Karjalan radalle. Myös valkoiset käynnistivät rintamalla useita hyökkäyksiä, mutta molempien osapuolten läpimurtoyritykset torjuttiin ja rintamalinja pysyi paikoillaan aina punaisten huhtikuun lopulla tapahtuneeseen vetäytymiseen saakka. Nykyään taistelupaikat kuuluvat Lappeenrantaan ja Venäjän Lesogorskiin.


title: Joutsenon taistelut

text: Yhteiskunnallisen tilanteen kiristyttyä vuodenvaihteen 1918 jälkeen, nähtiin Lappeenrannan seudulla ensimmäinen väkivaltainen yhteenotto 17. tammikuuta, jolloin suojeluskuntalaiset ryöstivät Luumäen rautatieasemalla Mikkeliin matkalla olleen punaisten aselastin. Kaksi päivää myöhemmin Viktor Ripatin johtama Lappeenrannan työväen järjestyskaarti lähti hakemaan aseita takaisin, jolloin niin sanotussa Taavetin kahakassa kuoli yksi jääkäri ja yksi järjestyskaartilainen. Lappeenrannan suojeluskuntalaiset jättivät kaupungin 26. tammikuuta, kun 36 suojeluskuntalaista poistui hiihtäen Taavetin kautta Savitaipaleelle, jossa he myöhemmin osallistuivat Savon rintaman taisteluihin. Tämän jälkeen Lappeenrantaa hallitsemaan jäi työväen järjestyskaarti, kunnes se sodan alettua 26. tammikuuta uudelleenorganisoitiin punakaartiksi.


title: Joutsenon taistelut

text: Tilanne Joutsenon suunnalla pysyi rauhallisena puolentoista viikon ajan ja molempien osapuolten hajanaiset joukot liittyivät yhteen, esimerkiksi Lappeenrannasta siirtyi valkoisia Imatralle ja toiseen suuntaan taas liikkui isompia punaisten joukkoja Ensosta ja Jääskestä. Punaisten tarkoituksena oli Lappeenrannan ympäristössä edetä pohjoiseen Savitaipaleen, Taipalsaaren ja Joutsenon suuntaan. Kahdella ensimmäisellä paikkakunnalla käydyt taistelut lasketaan kuitenkin kuuluviksi Savon rintamaan, koska ne olivat irrallaan Joutsenon suunnalla käydyistä taisteluista. Lopulta rintama muodostui punaisten miehitettyä Joutsenon kirkonkylän helmikuun alussa ja samalla Joutsenon taistelut käynnistyivät.


title: Joutsenon taistelut

text: Joutsenossa taistellutta valkoisten Karjalan ryhmän 3. rykmenttiä johti muun muassa jääkärimajuri Armas Ståhlberg, joka kuitenkin kaatui huhtikuun puolivälissä. Punaisten puolelta taisteluun osallistui paikallisten punakaartilaisten lisäksi runsaasti Helsingistä lähetettyjä joukkoja. Punaisten rintamakomentajana oli aluksi Viktor Ripatti ja Penttilässä taistelleita joukkoja puolestaan komensi näyttelijä Jalmari Parikka.


title: Joutsenon taistelut

text: Taistelut käynnistyivät 8. helmikuuta, kun molemmat osapuolet yrittivät ottaa Joutsenon kirkonkylän haltuunsa. Punaiset olivat jo edellisenä päivänä edeneet kunnan Lappeenrannaan puoleiseen osaan kirkonkylän eteläpuolella. Punaisilla oli tuolloin Lappeenrannassa noin tuhat miestä, joita komensi Lappeenrannan punakaartin päällikkö Viktor Ripatti. Osapuolet kohtasivat sattumalta Joutsenon kirkonkylässä, koska kummallakaan ei ollut etukäteen tietoa toistensa aikeista. Molemmat erehtyivät luulemaan vihollisen joukkoja apuun lähetetyiksi omien vahvistuksiksi, ja sekaannusta lisäsi vielä se, että kummallakin oli käytössään sama tunnussana ”joutseno”. Punaiset pääsivät kuitenkin valkoisia parempiin taisteluasemiin ja onnistuivat pitämään kirkokylän hallussaan.


title: Joutsenon taistelut

text:
Tämän jälkeen punaisten tarkoituksena oli ylipäällikkönsä Ali Aaltosen laatiman suunnitelman mukaan edetä Vuoksen pohjoisrantaa pitkin Imatran, Jääsken ja Antrean kautta Räisälään ja sieltä edelleen Käkisalmeen. He hyökkäsivät ensimmäisen kerran Imatraa kohti 13. helmikuuta. Hyökkäys tapahtui kahdella osastolla, joista Ripatin johtama 600 miehen ryhmä eteni Joutsenon Korvenkylään neljä kilometriä Imatran koillispuolelle ja Vuoksenniskan punakaartin päällikön Jalmari Parikan johtama 200 miehen osasto puolestaan kiersi Jääsken Penttilän kylään, joka oli parikymmentä kilometriä Imatran eteläpuolella sijaitseva maanteiden risteyspaikka. Korvenkylässä punaisia oli aluksi vastassa vain noin 50 valkoista, jotka kuitenkin onnistuivat pysäyttämään heidät konekivääritulellaan. Punaiset joutuivat lopulta vetäytymään valkoisten saatua vahvistuksia. Valkoisten kannattajista tyhjentyneen Penttilän he sen sijaan saivat haltuunsa ilman taistelua. Seuraavana yönä valkoiset hyökkäsivät kylään, mutta tulitaistelu taukosi aamuun mennessä ja Penttilä jäi Parikan joukkojen haltuun.
Seuraavana päivänä valkoiset tekivät tykistönsä tukemana vastahyökkäyksen Korvenkylään, mikä pakotti punaiset perääntymään aluksi Joutsenon kirkonkylään ja sieltä edelleen Lappeenrannan suuntaan aina Lauritsalaan saakka. Samalla Ripatti lähetti perääntymiskäskyn myös Penttilässä olleelle Parikalle, joka vastentahtoisesti veti joukkonsa Joutsenoon. Hänen saapuessaan ei paikkakunnalla enää ollut kuin muutama vanhempi punakaartilainen vartioimassa vangeiksi otettuja valkoisia. Parikka jäi itse muutaman miehen kanssa Joutsenoon ja piti kirkonkylää hallussaan vielä seuraavaan aamuun asti, ennen paluutaan Lappeenrantaan.


title: Joutsenon taistelut

text: Punaisten perääntymisen jälkeen Joutseno jäi rintamalinjojen väliin ei-kenenkään-maaksi vajaan kahden viikon ajaksi, kun valkoisten voimat eivät riittäneet sen miehittämiseen ja hallussapitämiseen. Valkoisten joukkoja sitoivat erityisesti hieman idempänä Antreassa käydyt Ahvolan taistelut. Punaiset puolestaan hankkivat Viipurista tykistöä, jonka miehistöksi lähetettiin ensimmäisen maailmansodan itärintamalla taistelleita venäläisiä tykkimiehiä sekä Helsingissä tykistökoulutuksen saaneita punakaartilaisia. Parin viikon taistelutauon aikana Lappeenrannassa annettiin myös sotilaskoulutusta kaupunkiin kootuille tuhannelle punakaartilaiselle. Valkoiset puolestaan lähettivät punaisten hallitsemille alueille partioita, jotka tiedustelutehtävien ohessa sabotoivat junaratoja sekä tuhosivat ainakin yhden sillan. 26. helmikuuta punaiset lähtivät jälleen liikkeelle yli tuhannen miehen voimin ja valtasivat Joutsenon kirkonkylän sekä Honkalahden kylän taisteluitta.


title: Joutsenon taistelut

text: Seuraavaksi Ripatti sai Viipurin esikunnalta käskyn jättää paikkakunnalle varmistukseksi sata miestä ja suunnata pääjoukon kanssa Ravattilan ja Penttilän kylien kautta Jääskeen. Hänen johtamansa Joutsenon rintaman esikunta antoi kuitenkin tehtävän Jalmari Parikan johtamalle osastolle, johon kuului 200 Vuoksenniskan ja 250 Lappeenrannan punakaartin miestä. Vahvistuksenaan heillä oli kaksi tykkiä ja neljä konekivääriä. Leppälän kylässä punaiset joutuivat tulitaisteluun valkoisten lentävää osastoa vastaan ja kohtasivat vastarintaa myös kahdessa muussa paikassa, ennen saapumistaan Penttilän kylän läheisyyteen. Osasto ei heti edennyt kylään saakka, vaan Parikka päätti yöpyä hieman kauempana. Valkoiset puolestaan hyökkäsivät yön aikana tyhjään kylään, olettaessaan sen olevan jo vihollisen hallussa. Lopulta punaiset miehittivät Penttilän aamun valjetessa 1. maaliskuuta.


title: Joutsenon taistelut

text: Parikan joukot hyökkäsivät Penttilässä 2. maaliskuuta tarkoituksenaan edetä aina kymmenen kilometrin päähän Vuoksen länsirannalle saakka. Hyökkäys kuitenkin pysähtyi nopeasti valkoisten puolustusasemiin. Samalla Parikka sai Ripatilta viestin, jonka mukaan Viipurin ja Helsingin esikunnat olivat ehdottomasti kieltäneet häntä etenemästä Penttilää pidemmälle, peläten joukkojen joutuvat saarroksiin. Parikka soitti Helsinkiin punaisten ylipäällikölle Eero Haapalaiselle ja selitti, kuinka heillä olisi mahdollisuus tehdä läpimurto jopa Ensoon ja Jääskeen saakka. Haapalainen kielsi Parikkaa edelleen etenemästä ja määräsi hänet vetämään miehensä takaisin Penttilään, luvaten kuitenkin lähettää paikalle osan Helsingistä pian saapuvista vahvistuksista. Rintama vakiintui näin linjalle Pulpin tehdas–Hiidenmäki–Ravattila–Nevala, jonka jälkeen taistelut muuttuivat seuraavan vajaan kolmen viikon ajaksi asemasodaksi ja kummallakin Joutsenon rintamanosalla nähtiin vain yksittäisiä tiedustelupartioiden välisiä yhteenottoja.


title: Joutsenon taistelut

text: Valkoiset organisoivat joukkonsa maaliskuun alussa uudelleen niin, että Imatran alueen joukot nimettiin Karjalan ryhmän 3. rykmentiksi, jonka päälliköksi tuli ratsumestari Aito Husso. Hänet siirrettiin muihin tehtäviin jo 15. maaliskuuta ja tilalle nimettiin jääkäriluutnantti Kalle Kuokkanen, jonka tilalle puolestaan tuli reilun viikon kuluttua jääkärimajuri Armas Ståhlberg. Rykmenttiin kuului kolme pataljoonaa, joissa kussakin oli kolme komppaniaa, sekä vielä itsenäinen konekivääriosasto, ratsuväen osasto ja lentävä osasto. Pataljoonien päälliköiksi nimettiin Veikko Raatikainen, luutnantti Edvard Astola sekä jääkäri Hjalmar Raatikainen. Lentävän osaston päällikkönä toimi myöhemmin Joutsenon taisteluista muistelmateoksen kirjoittanut Eino I. Parmanen. Rykmenttiin kuuluneista kolmesta Karjalan ryhmän pataljoonasta 7. pataljoona oli sijoitettu Imatralle, 8. pataljoona Joutsenoon ja 9. pataljoona Jääskeen. Sodan alettua Savon rintamalle lähteneet Lappeenrannan suojeluskuntalaiset liittyivät maaliskuun alussa myös Joutsenon rintaman joukkoihin.


title: Joutsenon taistelut

text: Punaiset puolestaan saivat täydennykseksi muun muassa 7. maaliskuuta Pettilään saapuneen Helsingin punakaartin III rykmentin 1. pataljoonan eli niin sanotun "Portun pataljoonan", joka oli koottu Katajanokan sotasataman telakkatyöläisistä. Kyseessä oli yksi punaisten eliittiyksiköistä, joka oli hyvin varustettu ja sen miehillä oli myös aikaisempaa rintamakokemusta. Portun pataljoonan päällikkönä toimi Jussi Virolainen. Punaiset käynnistivät 10. maaliskuuta kaikilla rintamilla uuden yleishyökkäyksen, mutta Lappeenrannan punakaarti kieltäytyi osallistumasta siihen, oltuaan tyytymätön Viipurin esikunnan päätöksiin joukkojensiirroista. Erimielisyydet johtivat Viktor Ripatin syrjäyttämiseen, ja hänen tilalleen tuli Antreassa taistelleen Helsingin punakaartin I rykmentin 2. pataljoonan komentaja Juho Airaksinen.


title: Joutsenon taistelut

text: Yleishyökkäykseen osallistumisen sijaan punaiset hyökkäsivät 20. maaliskuuta Imatraa kohti tavoitteenaan Karjalan radan katkaiseminen Antreassa. Operaatioon liittyi myös Penttilän suunnalla vihollisen hämäämiseksi tehty valehyökkäys. Punaisten joukot onnistuivat kuitenkin etenemään vain seitsemän kilometrin päässä Joutsenosta sijaitsevaan Jänhiälän kylään. Seuraavan viiden päivän ajan rintamalla oli jälleen vain tiedustelutoimintaa, lukuun ottamatta 22. maaliskuuta Jänhiälässä käytyä yhteenottoa. Epäonnistumisen johdosta Airaksisen tilalle päälliköksi määrättiin Tainionkoskelta kotoisin ollut Henrik Suhonen ja hänen haavoittumisensa jälkeen viikon kuluttua Walfrid Jalo.


title: Joutsenon taistelut

text: 26. maaliskuuta valkoiset hyökkäsivät punaisten haltuunsa saamaan Jänhiälään sekä seitsemän kilometriä Joutsenon kirkonkylän itäpuolella sijaitsevaan Ravattilaan. Jänhiälän suunnalla valkoisten pääjoukko eteni aamulla suoraan Korvenkylästä kohti Jänhiälää pienemmän osaston koukatessa Saimaan rantaa pitkin punaisten selustaan. Hyökkäys kuitenkin muuttui nopeasti puolustustaisteluksi, kun punaiset olivat sattumalta samaan aikaan aloittaeet oman hyökkäyksensä kohti Korvenkylää ja sekasortoon joutuneet valkoiset ajettiin tykki- ja konekivääritulella pakoon. Punaisten oman suunnitelman päämääränä oli vallata Korvenkylä ja edetä sieltä Imatralle. Taistelu pysähtyi Jänhiälän ja Korvenkylän välimaastoon, jossa se jatkui koko illan ja myös seuraavan yön, jolloin molemmat osapuolet kuitenkin käyttivät lähinnä tykistöään. Seuraavana päivänä esiintyi vielä laukaustenvaihtoa, kunnes punaiset perääntyivät takaisin Jänhiälään. Taistelun aikana punaisten tykistö ampui ainakin 2 000 kranaattia ja valkoiset puolestaan ampuivat arviolta 100 000 kiväärinpatruunaa. Molempien osapuolten tavoitteet jäivät täyttymättä, mutta toisaalta kumpikin pystyi torjumaan vastapuolen hyökkäyksen. Valkoiset menettivät kaatuineina ainakin seitsemän ja punaiset 18 miestä. Lisäksi yhdeksän punaisen tiedetään kadonneen.


title: Joutsenon taistelut

text: Ravattilan kylää hallussaan pitänyt Kaukaan punakaartin komppania pakeni tulitaistelun jälkeen kohti Konnunsuota. Valkoiset jatkoivat Penttilään johtavaa maantietä pitkin edelleen itään kohti Nevalan kylää. Jalmari Parikka oli kuitenkin katkenneista puhelinyhteyksistä päätellyt vihollisen suunnittelevan jotakin ja lähettänyt heitä vastaan Penttilästä osaston, joka onnistui ajamaan Penttilään suunnanneet valkoiset takaisin Imatralle.


title: Joutsenon taistelut

text: Tilanne Joutsenon rintamalla rauhoittui jälleen puoleksitoista viikoksi, kunnes valkoiset aloittivat perjantaina 5. huhtikuuta uuden hyökkäyksen Jänhiälässä. Matkaan lähetettiin edellisen hyökkäyksen tapaan kaksi osastoa, joista toinen kiersi punaisten selustaan. Joukot lähtivät liikkeelle kello 5.00 aamulla, mutta saapuivat perille vasta puolenpäivän jälkeen, kun kulkeminen kevätauringon pehmittämässä lumihangessa oli hidasta. Vielä edellisen hyökkäyksen aikaan oli jopa 30 astetta pakkasta. Punaiset eivät olleet mitenkään varautuneet hyökkäykseen, esimerkiksi Helsingin punakaartin miehet olivat saunomassa ja valmistautumassa kotilomaa edeltäviin tansseihin. Yllätyshyökkäyksen jälkeen punaiset onnistuivat kuitenkin kokoamaan rivinsä nopeasti ja kävivät puolustustaisteluun.


title: Joutsenon taistelut

text: Jänhiälässä taisteltiin nyt kolmella eri suunnalla; pääjoukko yritti läpimurtoa Jänhiälän ja Korvenkylään välisen maantien kautta, punaisten selustaan kiertänyt valkoisten komppania hyökkäsi kansakoululle majoittautuneita Helsingin punakaartilaisia vastaan, ja lisäksi Joutsenon suuntaa vartioimaan lähetetty osasto otti yhteen punaisten lähettämien apuvoimien kanssa. Paikalle lähetettiin myös sadan Lappeenrannan vankilasta vapautetun vangin muodostama ”jääkärijoukkueeksi” nimetty komppania, joka onnistui raskaiden tappioiden jälkeen pakottamaan valkoiset vetäytymään Jänhiälästä tykistötulen avustamana. Armas Ståhlberg antoi valkoisille perääntymiskäskyn puoli kahdeksan aikaan illalla, mutta punaisten saartamana ollut Astolan toinen komppania pääsi vetäytymään vasta kello 22 jälkeen. Arviot valkoisten tappiosta vaihtelevat 20–26 ja punaisten 36–88 kaatuneen välillä. Haavoittuneita molemmilla osapuolilla oli 80–100. Kaatuneiden punaisten suuri määrä saattaa selittyä sillä, että valkoiset teloittivat yllätyshyökkäyksensä jälkeen antautuneita Helsingin punakaartilaisia. Punaiset päättivät vetäytyä Jänhiälästä seuraavana iltana 6. huhtikuuta, koska uhka joukkojen saartamiseen oli edelleen ilmeinen. Tämän jälkeen valkoiset miehittivät kylän ja Joutsenon taistelujen painopiste siirtyi Penttilän suunnalle.


title: Joutsenon taistelut

text: Jänhiälän siirryttyä valkoisten haltuun taistelujen painopiste siirtyi Joutsenon rintaman itäosiin. Valkoiset aloittivat aamuvarhaisella 10. huhtikuuta hyökkäyksen Joutsenon ja Penttilän välisellä maantiellä sijaitseviin Nevalaan ja Ravattilaan. Nevalan he saivat haltuunsa taisteluitta, mutta Ravattilassa käytiin lyhyt yhteenotto, jonka jälkeen punaiset vetäytyivät kylästä kello 8 mennessä. Ravattilan valtauksen jälkeen valkoisten joukot jaettiin kahtia: toinen osa jatkoi hyökkäystä länteen kohti Joutsenon kirkonkylää ja toinen taas itään Leppälään. Ståhlbegin johtama osasto pääsi etenemään kirkonkylän tuntumaan, mutta joutui kuitenkin illan tullen palaamaan takaisin Imatralle. Valkoiset yrittivät samaan aikaan edetä Joutsenoon myös koillisesta Pätilän ja Karsturannan kautta, mutta puolen yön jälkeen tauonneiden taistelujen jälkeen valkoiset joutuivat palaamaan Imatralle myös tältä suunnalta. Nevalan ja Ravattilan kylien menettämisen johdosta he joutuivat vetäytymään alueelta Saimaan kanavalle saakka ja samalla suora maantieyhteys Penttilään katkesi.


title: Joutsenon taistelut

text: 12. huhtikuuta valkoiset hyökkäsivät rintaman itäosassa Ravattilasta ja Suokumaalta kohti Leppälää, kolmannen osaston kiertäessä Penttilän itäpuolelta kohti punaisten hallussa ollutta Konnun kylää. Leppälässä punaisilla oli kuitenkin selkeä miesylivoima, eikä Kontuunkaan tehty hyökkäys tuottanut tulosta. Seuraavana aamuna punaiset aloittivat tykistön tukemana vastahyökkäyksen Suokumaahan. Tarkoitus oli varmistaa Leppälän pysyminen punaisten hallussa, jotta sen kautta pystyttiin jatkossakin huoltamaan Penttilässä olleita joukkoja.


title: Joutsenon taistelut

text: Rintaman viimeinen varsinainen taistelu käytiin kolme päivää myöhemmin, jolloin punaiset onnistuivat pitämään hallussaan Joutsenon kirkonkylän. Valkoiset hyökkäsivät 15. huhtikuuta kirkonkylän tuntumassa Saimaan rannalla sijaitsevaan Honkalahteen. Punaiset olivat linnoittautuneet viereisessä Kesolassa sijaitsevaan Joutsenon yläpappilaan, jonne valkoiset tekivät uhkarohkean hyökkäyksen kahden kranaatinheittimen tukemana. Jääkärimajuri Ståhlberg määräsi hyökkäysen, vaikka tiesi punaisten olevan hyvissä puolustusasemissa ja sen aiheuttavan omilleen suuria tappioita. Hjalmar Raatikaisen johtama etujoukko eteni parinsadan metrin päähän pappilasta, jääden sen jälkeen turhaan odottamaan pääjoukon tukea. Lopulta hyökkääjät joutuivat palaamaan takaisin punaisten tulittaessa kiivaasti heidän peräänsä. Pääjoukon hyökkäys ei milloinkaan käynnistynyt, koska sitä komentanut Armas Ståhlberg oli kaatunut seuratessaan kiikareilla taistelun etenemistä korkealla kivellä seisten. Huhujen mukaan Ståhlberg tapatti itsensä tahallaan, koska oli koulutusvaiheessa Saksassa ampunut jääkäri Sven Saarikosken ja pelkäsi sodan jälkeistä kostoa. Epäonnistuneessa hyökkäyksessä kaatui hänen lisäkseen seitsemän muuta valkoista. Haavoittuneiden joukossa oli muun muassa etujoukkoa komentanut Raatikainen. Ståhlbergin kaaduttua hänen tilalleen tuli jääkäriyliluutnantti Väinö Strömberg, joka kuitenkin vaihdettiin jo muutaman päivän kuluttua jääkärikapteeni Unio Sarliniin.


title: Joutsenon taistelut

text: Honkalahteen tehdyn hyökkäyksen jälkeen Joutsenon rintaman taistelut laantuivat ja muuttuivat jälleen asemasodaksi. Molemmilla osapuolilla alkoi näkyä sotaväsymystä, esimerkiksi Helsingin punakaartilaiset alkoivat vaatia kotilomia ja heidän keskuudessaan esiintyi jopa tahallista itsensä haavoittamista. Valkoiset puolestaan olivat menettäneet haavoittuneina ja kaatuneina niin paljon vahvuudestaan, ettei heillä ollut enää intoa laajamittaisiin hyökkäysoperaatioihin. Huhtikuun 24. päivään saakka rintamalla ammuttiin lähinnä tykistötulta sekä nähtiin muutama punaisten satunnainen hyökkäysyritys kohti Ravattilaa.


title: Joutsenon taistelut

text: Viktor Ripatti kävi Viipurin esikunnassa vaatimassa punaisille 3 000 miehen lisävoimia, mutta ainoastaan Penttilään lähetettiin pieni osasto epäluotettaviksi osoittautuneita pakko-otettuja. Valkoiset sen sijaan saivat täydennyksiä, niin että komentaja Unio Sarlin saattoi lopulta antaa hyökkäyskäskyn. Suunnitelman mukaan Leppälä saarrettaisiin 25. huhtikuuta ja samalla tehtäisiin suurhyökkäys kohti Penttilää. Heidän tiedustelunsa mukaan Leppälässä piti olla 250 ja Penttilässä noin 1 000 punaista. Viipurin pääesikunta oli kuitenkin jo edellisenä aamuna antanut Joutsenon punaisille käskyn vetäytyä puolustamaan Viipuria. Penttilän suunnalla olleet joukot irrottautuivat asemistaan vielä seuraavan illan aikana ja vetäytyivät suoraan Viipuriin. Joutsenon kirkonkylän joukot puolestaan marssivat 24.–25. huhtikuuta välisenä yönä Lappeenrantaan. Seuraavaan iltapäivään mennessä heidät siirrettiin junalla Viipuriin, jossa taistelu kaupungin hallinnasta oli käynnistynyt jo edellisenä päivänä. Valkoiset aloittivat hyökkäyksensä kello 5 aamulla Penttilään suunnatulla 15 minuutin tykistökeskityksellä, mutta pian tämän jälkeen he lopulta huomasivat sekä Leppälän että Penttilän kylien olevan tyhjiä.


title: Joutsenon taistelut

text: Sotatoimien aikana tapahtuneessa terrorissa kuoli punaisten surmaamana 17 ja valkoisten surmaamana 19 henkilöä. Uhrit olivat suurimmaksi osaksi vakoilijoiksi tai vihollisen avustajiksi epäiltyjä. Huomionarvoista on, että valkoisten surmaamien joukossa oli useita naisia. Tämän lisäksi valkoiset teloittivat Jänhiälässä 5. huhtikuuta käydyn taistelun yhteydessä mahdollisesti jopa useita kymmenitä antautuneita punakaartilaisia. Joissakin lähteissä on tuolloin mainittu kaatuneiden punaisten määräksi jopa 80–90, mikä ei voi selittyä muulla kuin teloituksilla. Suurin osa ammutuista oli Helsingin punakaartin miehiä. Punaiset puolestaan saivat saman taistelun yhteydessä 27 vankia, joista kolme halusi vapaaehtoisesti siirtyä taistelemaan punaisten puolelle. Loput 24 vietiin Lappeenrantaan, jossa heidät ammuttiin juuri ennen punaisten perääntymistä Viipuriin. Vankeja teloitettiin Saimaan jäällä sekä Lappeenrannan rautatieasemalla. Lappeenrannan haltuunoton jälkeen valkoiset aloittivat 26. huhtikuuta talo talolta edenneen puhdistuksen jonka aikana saatiin noin 400 vankia. Lisäksi punaisia vangittiin kaupungin ympäristöstä, kuten Luumäeltä ja Taavetista. Kolmen seuraavan viikon aikana Lappeenrannassa teloitettiin ainakin 437 punaista tai sellaiseksi epäiltyä. Lappeenrannan vankileirille suljettiin noin 3 000 punavankia, joista 700 kuoli.


title: Jussi Rautaniemi

text: Jussi Rautaniemi (s. 1984) on suomalainen elokuvaleikkaaja. Hän on ollut kahdesti Jussi-ehdokkaana parhaasta leikkauksesta, elokuvilla "Korso" (2014) ja "Hymyilevä mies" (2016), joista jälkimmäisestä hänet palkittiin. Uransa alussa hän leikkasi Jani Volasen kulttisarjan Ihmebantun.


title: Jussi Rautaniemi

text: Cannesin elokuvajuhlilla hänen leikkaamiaan töitä on ollut ja palkittu kilpasarjoissa elokuvat Taulukauppiaat sarjassa vuonna 2010 (pääpalkinto), Hymyilevä mies -sarjassa vuonna 2016 (pääpalkinto), pääkilpasarjassa Teppo Airaksisen lyhytelokuva Katto vuonna 2017 ja La Semaine de la Critique- sarjassa Mikko Myllylahden lyhytelokuva Tiikeri vuonna 2018.


title: Jussi Rautaniemi

text: Rautaniemi on työskennellyt toistuvasti mm. Juho Kuosmasen, Teppo Airaksisen, Pekka Lehdon ja Virpi Suutarin elokuvissa sekä leikannut vuosina 2011-2017 yli 60 elokuvan ja TV-sarjan trailerin.


title: Barsø-luokka

text: Barsø-luokka oli Tanskan laivaston yhdeksän aluksen muodostama kutteriluokka, jonka alukset otettiin palvelukseen 1969 ja 1973. Alukset poistettiin palveluksesta 2000-luvun alussa.


title: Barsø-luokka

text: Aluksissa oli teräsrunko ja alumiiniset kansirakenteet. Ne oli valmistettu Tanskan aluevesien rannikkoalueen valvontaan. Kolme viimeistä alusta poikkesivat muista laajennetun komentosillan osalta.


title: Barsø-luokka

text: Vuoden 2004 jälkeen alusten 20 millimetrin tykit vaihdettiin kahteen 12,7 millimetrin raskaisiin konekivääreihin M/01 LvSa.


title: Kirotun kirjan vartija

text: Kirotun kirjan vartija: suomalaisia Cthulhu-tarinoita on Juri Nummelinin toimittama ja Jalavan vuonna 2016 julkaisema antologia. Siihen on koottu 17 suomalaista kauhunovellia, jotka hyödyntävät H. P. Lovecraftin luomaa Cthulhu-mytologiaa. Neljä kirjan novelleista on julkaistu aiemmin toisaalla. Jo 1990-luvun alussa ovat ilmestyneet S. Albert Kivisen ”Cthulhun suojatti” (kokoelmassa "Merkilliset kirjoitukset"), Johanna Sinisalon ”Me vakuutamme sinut” (antologiassa "Kultainen naamio") ja Boris Hurtan ”Kolmen jumalan kumartaja” ("Portin" numerossa 1/1990). Hurtta on tosin kirjoittanut novellinsa kokoelmaa varten uudestaan. Emilia Karjulan novelli ”Kokemäenjoen paholaissammet” taas on ilmestynyt "Portissa" vuonna 2014.Nörttityttöjen arvostelussa Reetta Järvenpää kehuu "Kirotun kirjan vartijaa". Hänestä sen novellit ovat monipuolisia ja mukana on sekä Lovecraft-pastisseja että Cthulhu-kauhua omista lähtökohdistaan luovia novelleja. Kumpikin lähestymistapa on toimiva, eikä kirja ala toistaa itseään. Suomi on toimiva miljöö lovecraftilaiselle kauhulle, ja tarinoissa tuodaan esiin monia eri teemoja, kuten sukupuoli-identiteetti sekä vanhemmuus ja perhe. Kokoelman paras novelli on Sinisalon ”Me vakuutamme sinut”, jonka 1990-luvun laman ”sekavia ja epätoivoisia tunnelmia” kuvaava tarina on edelleen ajankohtainen. Järvenpään mielestä "Kirotun kirjan vartija" on ”mainio kauhukokoelma ja erinomainen kunnianosoitus H. P. Lovecraftille”.


title: Kirotun kirjan vartija

text: Kirjavinkit-sivuston Mikko Saari pitää kokoelmaa onnistuneena. Materiaali on monipuolista ja mukana on sekä perinteisiä Cthulhu-tarinoita että omaperäisempiä novelleja, kuten Vesa Sisätön humoristinen ”Kun taata Tsathogguan ampui”. Suomalainen miljöö tuo Saaren mukaan ”hyvää bonusta tarinoihin”.


title: Kirotun kirjan vartija

text: Nousu-verkkolehden Aleksi Vaittinen toteaa "Kirotun kirjan vartija" -arvostelussaan, että ”Lovecraftin teoksia nuorena ahmineelle fanille Suomeen sijoittuvat tarinat ovat yhtä herkkua”. Novellien taso vaihtelee hyvästä erinomaiseen ja lukija jää kaipaamaan lisää. Vaikka novellit ovat temaattisesti samanlaisia, niiden tarinat ja tapahtumat ovat erilaisia, ja Lovecraft-viittaukset ovat kekseliäitä.


title: Kirotun kirjan vartija

text: Kieleke-lehden Atte Huhtalan mukaan "Kirotun kirjan vartija" on ”kotimaisen kauhuvuoden merkkiteos”. Hänestä erot kirjailijoiden tyylissä tuovat kokoelmaan kaivattua vaihtelua, mutta näkyvät myös epätasaisena laatuna. Novellit ovat tyylilajiin sopivasti esikuvalleen uskollisia, mutta suomalainen miljöö tuo niihin ”aidosti raikkaan näkökulman”. Parhaiten hän uskoo kirjan sopivan Lovecraft-harrastajille.


title: Vesipolitiikan puitedirektiivi

text: Vesipolitiikan puitedirektiivi (lyhennetään VPD) on vuonna 2000 käynnistynyt hanke, jonka tarkoitus on varmistaa Euroopan unionin alueella puhtaan veden riittävyys asukkaille ja elinkeinoelämälle. Jäsenvaltiot velvoitettiin sen puitteissa hoitamaan ja suojelemaan omia vesistöjään ja pohjavettään sekä tekemän yhteistyötä yli valtiorajojen hoitaessaan vesistöaluetta kokonaisuutena. Tavoitteena oli, että vesistöjen tila olisi hyvä vuoteen 2015 mennessä. Tavoitteeseen pääsemiseksi direktiivi määritteli tarkan aikataulun, jota seuraamalla tavoite saavutettiin. Aikataulussa oli kuitenkin poikkeussääntöjä, joiden kautta osatavoitteiden saavuttamista voidaan jatkaa vuoteen 2027 asti.


title: Beskytteren-luokka

text: Beskytteren-luokka oli Tanskan laivaston kahden aluksen muodostama miinalaivaluokka. Alukset olivat aiemmin Yhdysvaltain laivaston keskiraskaita maihinnousualuksia (LSM). Luokan alusten sisaralus oli "KDM Hjælperen".


title: Proteiinidisulfidi-isomeraasi

text: Proteiinidisulfidi-isomeraasi on isomeraaseihin kuuluva entsyymi. Se katalysoi proteiineissa kysteiiniaminohappojen välisten disulfidisidosten muodostumista ja virheellisten disulfidisidosten isomeroimista oikeiksi. Entsyymiä esiintyy niin esi- kuin aitotumaisissakin soluissa ja se on tärkeässä roolissa proteiinien oikeanlaisessa laskostumisessa tertiäärirakenteeksi. Proteiinidisulfidi-isomeraasin EC-numero on EC 5.3.4.1.


title: Proteiinidisulfidi-isomeraasi

text: Aitotumaisten eliöiden proteiinidisulfidi-isomeraasi on rakenteeltaan tyypillisesti monomeeri, jonka molekyylimassa on noin 55 kDa. Eliöissä proteiinidisulfidi-isomeraasia esiintyy solujen endoplasmakalvostossa. Endoplasmakalvostossa vallitsee hapettavat olosuhteet, jotka ovat suotuisia kysteiiniaminohappojen välisten disulfidisidosten eli rikkisiltojen muodostumiselle. Näiden sidosten muodostuminen on tärkeässä roolissa siinä, miten proteiinit laskostuvat ja muodostavat kolmiulotteissen tertiäärirakenteensa. Proteiinidisulfidi-isomeraasi vaattii koentsyymikseen glutationin, joka ylläpitää entsyymin aktiivisen okhdan kysteiiniaminohapon tioliryhmän vapaassa tiolimuodossa. Lisäksi entsyymillä on sitoutumiskohta glutationireduktaasille.


title: Proteiinidisulfidi-isomeraasi

text: Proteiinidisulfidi-isomeraasi katalysoi sekä rikkisiltojen muodostumista, että väärien kysteiiniaminohappojen välille muodostuneiden sidosten isomeroimista oikeiksi. Entsyymin aktiivisessa kohdassa on kysteiiniaminohappoja, jotka ovat katalyyttisesti tärkeitä. Ensimmäisessä vaiheessa muodostuu disulfidisidos entsyymin ja jonkin substraattiproteiinin kysteiiniaminohappojen välille. Seuraavassa vaiheessa tämä sidos isomeroidaan siten, että jokin toinen substraatin kysteiiniaminohapoista korvaa entsyymin substraattiproteiinista. Tällöin muodostuu disulfidisidos substraattiproteiinin kahden kysteiiniaminohapon välille ja entsyymi vapautuu. Disulfidisidosten isomeroinnissa mekanismi on samankaltainen ja proteiinidisulfidi-isomeraasi toimii näin ollen niin kutsuttuna saperonina.


title: Ben Agathangelou

text: Panayiotis "Ben" Agathangelou (s. 4. marraskuuta 1971 Hackney, Lontoo) on brittiläinen Haas Formula 1 -tallin aerodynamiikka johtaja. Agathangelou on toiminut Haas -tallin aerodynamiikka johtajana vuodesta 2015 lähtien. Aiemmin hän on työskennellyt muun muassa McLaren, Tyrrell, Jaguar, Red Bull, HRT ja Ferrari -talleissa.


title: Ben Agathangelou

text: Agathangelou opiskeli ilmailua ja astronautiikkaa Southamptonin yliopistossa.


title: Tomi Lehto

text: Tomi Petteri Lehto (s. 4. helmikuuta 1999 Espoo) on suomalainen este- ja kestävyysmatkojen juoksija. Hän edustaa Espoon Tapioita ja hänen valmentajanaan toimii Timo Uusipere.


title: Tomi Lehto

text: Kalevan kisoista Lehto on saavuttanut pronssia 3 000 metrin estejuoksussa vuonna 2016. Lisäksi hän on ollut viestijuoksun SM-kilpailuissa mukana voittamassa pronssia 4 x 1 500 metrin viestijuoksusta vuonna 2016.


title: Tomi Lehto

text: Alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2016 Lehto sijoittui 2 000 metrin estejuoksussa neljänneksi ja 3 000 metrin juoksussa kuudenneksi.


title: Paikkatietokeskus

text: Paikkatietokeskus (, lyh. "FGI") on Maanmittauslaitoksen tutkimus- ja asiantuntijalaitos, jossa tehdään paikkatietoinfrastruktuureja tukevaa tutkimus- ja kehitystyötä.


title: Paikkatietokeskus

text: Paikkatietokeskuksen päällikkönä on ylijohtaja. Paikkatietokeskuksessa on neljä tutkimusosastoa: geodesia ja geodynamiikka, geoinformatiikka ja kartografia, kaukokartoitus ja fotogrammetria sekä navigointi ja paikannus. Paikkatietokeskuksessa on lisäksi paikkatietoinfrastruktuurin palvelujen osasto. Paikkatietokeskus osana Maanmittauslaitosta kuuluu maa- ja metsätalousministeriön tieto- ja tutkimustoimialan ohjausvastuuseen. Paikkatietokeskuksen toimipaikka on Masalassa.


title: Paikkatietokeskus

text: Paikkatietokeskuksen tehtävänä on:


title: Paikkatietokeskus

text: Suomen itsenäistyessä 1917 Suomen Maantieteellinen Seura asetti komitean valmistelemaan professori A. Donnerin johdolla ehdotusta Geodeettisen laitoksen perustamiseksi. Komitean ehdotukseen perustuva ehdotus toimitettiin Suomen hallitukselle tammikuussa vuonna 1918, ja hallitus käsitteli sen saman vuoden keväällä. Heinäkuun 5. päivänä vuonna 1918 annettu asetus velvoitti Geodeettisen laitoksen toimittamaan ja johtamaan Suomen kartaston pohjaksi tarvittavia geodeettisia ja astronomisia töitä. Asetusta noudattaen perustettavasta laitoksesta tuli Suomen Senaatin Maatalous-toimituskunnan, siis nykyisen maa- ja metsätalousministeriön edeltäjän, alainen.