title: Bostonilaiset

text:
"Bostonilaiset" sijoittuu sisällisodasta toipuvaan 1870-luvun Bostoniin. Yläluokkaan kuuluva lakimies Basil Ransom (Christopher Reeve) on tottunut etuoikeutettuun elämään ja korrekteihin ystäviin. Kyllästyneenä elämäntilanteeseensa Basilia kiehtoo räväkkä ja vahvaluonteinen Olive Chancellor (Vanessa Redgrave), joka on naisten äänioikeuden näkyvä puolestapuhuja. Kun kuvioihin tulee seurallinen ja kaikkien pitämä Verena Tennant (Madeleine Potter), Basil ja Olive iskevät häneen heti silmänsä. Basil syvän ihastumisensa vuoksi, Olive taas nähtyään Verenassa ja tämän kontakteissa mahdollisuuden ajaa läpi omaa poliittista sanomaansa.
Vanessa Redgrave oli ohjaaja James Ivoryn ensimmäinen valinta Olive Chancellorin rooliin. Ivory olisi halunnut Redgraven myös elokuvan "Eurooppalaiset" (1979) pääosaan, mutta Redgrave ei ollut tavoitettavissa muiden sitoumusten takia. Ivory oli ensimmäisenä tarjonnut "Bostonilaisten" pääosaa Redgravelle, joka oli kuitenkin kieltäytynyt roolista. Olive Chancellorin rooliin kiinnitettiin Glenn Close, joka vetäytyi elokuvasta, kun hänelle tarjottiin roolia elokuvasta "Voittajan paluu" (1984). Glenn Closen vetäydyttyä Olive Chancellorin roolia tarjottiin uudelleen Redgravelle, joka muutti mieltään ja otti roolin vastaan. Verena Tarrantin rooliin harkittiin Jodie Fosteria ja Mary Elizabeth Mastrantoniota ennen kuin Madeleine Potter palkattiin rooliin. "Bostonilaiset" on Potterin ensimmäinen elokuva.


title: Bostonilaiset

text: "Bostonilaiset" -elokuva kuvattiin Yhdysvaltain Massachusettsin, New Yorkin ja Rhode Islandin osavaltioissa. Massachusettsissa kuvauspaikkoina olivat Bostonin ja Cambridgen kaupungit sekä Martha’s Vineyardin saari. Bostonissa elokuvaa kuvattiin Back Bayn ja Beacon Hillin kaupunginosissa sekä Boston Athenæum -kirjastolla ja Gibson House -museolla. Cambridgessa elokuvan kuvauspaikkana oli Harvardin yliopisto, ja Martha’s Vineyardin saarella elokuvaa kuvattiin Oak Bluffsin pikkukaupungissa. New Yorkin osavaltiossa kuvauspaikkoina olivat New York Cityn Manhattanilla sijaitseva Central Parkin Belvedere Castle ja Troyn kaupungissa sijaitseva pankki. Rhode Islandilla elokuvaa kuvattiin Newportin Chateau-sur-Merin kartanossa. Elokuva kuvattiin alkuvuodesta 1984. Elokuvan tuotantoyhtiönä oli Merchant Ivory Productions, jonka kanssa elokuvaa oli tuottamassa myös WGBH, Rediffusion ja Almi Entertainment Finance Corporation.


title: Bostonilaiset

text: "Bostonilaiset" sai ensi-iltansa Ranskan Cannesin elokuvajuhlilla toukokuussa 1984. Elokuvan Yhdysvaltain ensi-ilta oli New Yorkissa 2. elokuuta 1984 ja Isossa-Britanniassa syyskuussa 1984. Suomessa elokuva ei saanut teatteriensi-iltaa, mutta se esitettiin televisiossa ensi kerran 29. syyskuuta 1987. Yhdysvalloissa elokuvan teatterilevityksestä vastasi Almi Pictures. "Bostonilaiset" tuotti Yhdysvalloissa 1 009 700 dollarin lipputulot.


title: Bostonilaiset

text: Ilmestyessään "Bostonilaiset" sai myönteisen vastaanoton elokuvakriitikoilta. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 80% kriitikoista oli antanut "Bostonilaisille" positiivisen arvosanan 6,4/10 keskiarvolla. Keräys perustui viiteen arviointiin. Metacritic-sivuston mukaan kymmenen arvostelun perusteella elokuva on saanut 59 pistettä sadasta mahdollisesta. Yhdysvalloissa elokuva julkaistiin ensi kerran VHS:nä vuonna 1985 ja DVD:nä 15. huhtikuuta 1998. Elokuvasta on saatavilla useita eri DVD-versioita. Suomessa elokuva julkaistiin DVD:nä 20. elokuuta 2008.


title: Yrjö Raevuori

text: Yrjö Rafael Raevuori (vuoteen 1906 Hagelberg, 24. joulukuuta 1889 Riihimäki – 21. joulukuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen varatuomari ja kunnallisvaikuttaja, joka tunnetaan myös sukututkijana ja historioitsijana.


title: Yrjö Raevuori

text: Riihimäellä syntynyt Raevuori kävi koulunsa Tampereella, jossa hänen luokkatoverinaan Tampereen reaalilyseossa oli myös F. E. Sillanpää. Kouluaikoinaan Raevuori työskenteli kaupungissa muun muassa Suomen Uutistoimiston asiamiehenä. Ylioppilaaksi kirjoitettuaan Raevuori opiskeli Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa ja siirtyi valmistumisensa jälkeen Tampereen kaupungin palvelukseen vuonna 1917. Hän toimi apulaisnotaarina sekä Tampereen kaupunginvaltuuston sihteerinä ja perusti samana syksynä oman asianajotoimiston, jossa Raevuori työskenteli lopulta 47 vuoden ajan.


title: Yrjö Raevuori

text: Suomen sisällissodan aikana hän toimi edelleen Tampereen kaupungin palveluksessa myös kaupungin ollessa punaisten hallussa. Raevuori oli muun muassa vallankumousoikeuden puolustusasianajajana ja suoritti asevelvollisuutensa komendantinviraston siviilipäällikkönä. Myöhemmin hän julkaisi kirjan "Kaupungin kohtalokas kevät ja kesä", jossa Raevuori kuvaa sisällissodan aikaisia tapahtumia Tampereella. Raevuori työskenteli myös sanomalehtien, kuten Tampereen Sanomien ja Maaseudun Sanomien vakituisena avustajana.


title: Yrjö Raevuori

text: Raevuoren laaja kirjallinen tuotanto käsittää sisällissodan ajan Tampereesta kertovan kirjan lisäksi lukuisia sukututkimuksia sekä yritys- ja yhteisöhistoriikkeja. 1920–1930-luvulla hän oli kiinnostunut sukututkimuksesta, mutta siirtyi myöhemmin erilaisten historiikkien pariin. Raevuoren vuonna 1932 ilmestynyt tutkimus tamperelaisista suvuista julkaistiin sittemmin sellaisenaan osana Väinö Voionmaan kirjoittamaa Tampereen kaupungin historiateosta. Lopetettuaan asianajotoimiston vuonna 1964 Raevuori omistautui kirjallisille töilleen ja muutti niiden vuoksi Helsinkiin.


title: Yrjö Raevuori

text: Raevuori toimi edistyspuolueen edustajana Tampereen kaupunginvaltuustossa vuosina 1919–1922, 1924–1925 ja 1931–1933. Hänellä oli merkittävä rooli kaupungin jälleenrakentamisessa sisällissodan tuhojen jälkeen, myöhemmin Raevuori tunnettiin muun muassa kirjastotoimen kehittämisessä sekä kaupungin historiatoimikunnassa. Vuonna 1919 hän teki aloitteen raitovaunuliikenteen aloittamisesta Tampereella, mutta se ei kuitenkaan toteutunut. Raevuoren taustatyön ansiota sen sijaan on, että Parolaan sijoitettavaksi päätetty lentokenttä sekä Valtion lentokonetehdas lopulta saatiin kaupunkiin. Hän oli myös aktiivisesti mukana Suomen ensimmäisen radioaseman perustaneen Tampereen Radioyhdistyksen toiminnassa.


title: HMS Plejad (T102)

text: HMS Plejad (runkonumero T102) oli Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene.


title: HMS Plejad (T102)

text: Alus tilattiin Saksasta Lürsseniltä. Alus laskettiin vesille 21. marraskuuta 1953. Alus liitettiin laivastoon 21. toukokuuta 1954.


title: HMS Plejad (T102)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1. heinäkuuta 1977.


title: Square One

text: Square One on suomenruotsalaisen Benjamin Peltosen toukokuussa 2015 julkaistu ensimmäinen EP-levy. EP:n on tuottanut Joonas Angeria.


title: Square One

text: EP:n viidestä kappaleesta kaksi on julkaistu singlenä. Ensimmäinen, ”Underdogs”, julkaistiin 8. syyskuuta 2014. Kappale menestyi Suomessa kohtalaisesti nousten muun muassa singlelistan kymmenenneksi. Kappale pääsi myös espanjalaisen Los 40 Principales -radiokanavan soittolistalle. Joulukuussa 2014 julkaistu toinen single ”Unbreakable” ei menestynyt esikoissinglen tavoin eikä se noussut lainkaan listoille. Kolmantena singlenä EP:ltä julkaistiin avausraita ”Young and Restless”.


title: Square One

text: Espanjassa CD:nä julkaistulla EP:llä on mukana myös ”Carry You Home” -niminen bonuskappale sekä instrumentaaliversiot neljästä EP:n kappaleesta.


title: Square One

text: Ensimmäisenä EP tuli digitaalisesti ladattavaksi 18. toukokuuta 2015 muun muassa Saksassa ja Taiwanissa. Maailmanlaajuisesti se julkaistiin Spotify-palvelussa 22. toukokuuta 2015. Suomessa EP tuli digitaaliseen myyntiin 29. toukokuuta 2015.


title: Square One

text: Lokakuussa 2015 EP julkaistiin Espanjassa CD:nä.


title: Leonard Soccio

text: Leonard "Len" Soccio (s. 28. toukokuuta 1967 Thorold, Ontario, Kanada) on kanadalais-saksalainen entinen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli sentteri tai vasen laitahyökkääjä. Hän oli kätisyydeltään left eli pelasi vasen käsi alhaalla. Huolimatta Kanadanitalialaisista sukujuuristaan, Soccio edusti jääkiekkoilijana Saksaa vuosina 1999-2003.


title: Leonard Soccio

text: Soccio pelasi juniorikiekkoa OHL-liigan North Bay Centennialsin joukkueessa kaikkiaan neljän kauden ajan vuosina 1984-1988. Viimeisenä vuotenaan hän teki 66 pelaamassaan ottelussa peräti 135 pistettä ja valittiin liigan 2. All Stars -joukkueeseen. Hän vastaanotti myös liigan vuoden parhaan yli-ikäisen pelaajan palkinnon, Leo Lalonde Trophyn. Keväällä 1987 Soccio pääsi Centennialsin mukana pelaamaan OHL-liigan finaaleissa, mutta mestaruuden korjasi tuolla kertaa Oshawa Generals.


title: Leonard Soccio

text: Jätettyään junioriliigat 21-vuotiaana Soccio pelasi keväällä 1988 kuusi ottelua IHL:n Fort Waynessa. Seuraavasta vuodesta muodostui käytännössä välivuosi, sillä Soccio pääsi pelaamaan vain yhden IHL ottelun. Kaudet 1989-1992 Soccio pelasi pääosin ECHL-liigassa ja sekaan mahtui myös muutaman ottelun visiitit Colonial Hockey Leaguen Brantfordiin sekä Englantiin. Kauden 1992-93 Soccio vietti CoHL:n St. Thomasin joukkueessa jonka jälkeen oli aika suunnata katseet Eurooppaan.


title: Leonard Soccio

text: Syksystä 1994 Soccio pelasi kaksi kautta Saksan 2.Bundesliigassa ESC Wedemarkin joukkueessa. Kauden 1995-96 päätteeksi seura nousi Saksan pääsarjaan, DELiin ja vaihtoi nimensä Hannover Scorpionsiksi. Hannoverissa Soccio pelasi aina kevääseen 2005 asti, jonka jälkeen oli tullut aika jättää kaukalot.


title: Leonard Soccio

text: Kolmen vuoden tauon jälkeen Soccio palasi kaukaloon harrastemielessä Saksan neljännellä sarjatasolla pelanneen SC Langenhagenin riveissä. Seuraavien neljän kauden aikana Soccio pelaili Langenhagenin riveissä reilun kymmenkunta ottelua per vuosi.


title: Leonard Soccio

text: Ennen Eurooppaan tuloaan Soccio ei ollut kertaakaan edustanut Kanadaa missään IIHF:n virallisessa mestaruusturnauksessa, joten kahden Saksassa pelatun kauden jälkeen hän sai oikeuden edustaa Saksaa. Maajoukkuedebyytti sai kuitenkin odottaa kevääseen 2000 jolloin hän liittyi Saksan maajoukkueeseen B-sarjan MM-turnauksessa. Tämän jälkeen Soccio edusti Saksaa A-tasolla vuosien 2001, 2002 ja 2003 MM-turnauksissa sekä 2002 Olympiaturnauksessa.


title: Leonard Soccio

text: Maajoukkuetilastot


title: Owen D. Young

text: Owen D. Young (1874–1962) oli yhdysvaltalainen juristi ja liikemies. Hän toimi General Electric -yhtiön pääjohtajana 1920- ja 1930-luvuilla. Hän toimi puheenjohtajana sotakorvauskomiteassa, jonka tehtävänä oli 1920-luvun lopussa järjestää uudelleen Saksan sotakorvaukset. Maksuohjelmaa nimitetään Youngin suunnitelmaksi.


title: Owen D. Young

text: Young toimi asiananajana vuoteen 1912, jolloin hänet nimitettiin General Electricin päälakimieheksi. Vuodesta 1922 vuoteen 1939 hän oli yhtiön pääjohtaja. Vuonna 1919 hän organisoi Radio Corporation of America (RCA) -yrityksen toimimaan alan yhdysvaltalaisten yritysten yhteenliittymänä. Hän oli 1920-luvun alussa asiantuntijajäsenenä komiteassa, joka järjesti Saksan sotakorvausten maksamista ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Työtä jatkettiin 1920-luvun lopussa, jolloin laadittiin jatkokehitelmä vuoden 1924 Dawesin suunnitelmalle. Tämä vuonna 1929 valmistunut "Youngin suunnitelma" pienensi Saksalta vaadittuja sotakorvauksia ja muodosti varojen siirtoa varten erityisrahalaitoksen Bank for International Settlements (BIS).


title: SpaceX CRS-8

text: SpaceX CRS-8 (myös SpX-8) oli SpaceX:n kahdeksas onnistunut lento kansainväliselle avaruusasemalle. Yhtiön Falcon 9 Full Thrust -raketti laukaisi Dragon-rahtikapselin hyötykuormineen 8. huhtikuuta 2016 kello 20.43 UTC-aikaa. Raketti nousi onnistuneesti alustalta, vieden kapselin oikealle kiertoradalle. Raketin ensimmäinen vaihe teki myös onnistuneen laskeutumisen Atlantilla odottaneelle ASDS-lautalle. Kyseessä oli ensimmäinen onnistunut laskeutuminen lautalle. CRS-8-lento kuului NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan.


title: SpaceX CRS-8

text:
CRS-8 oli alun perin tarkoitus laukaista 2. syyskuuta 2015, mutta viivästyi CRS-7-lennolla sattuneen onnettomuuden seurauksena. Helmikuussa 2016 CRS-8-lento oli tarkoitus laukaista aikaisintaan 1. huhtikuuta 2016. Laukaisupäiväksi tarkentui myöhemmin 8. huhtikuuta. Falcon 9 -raketti siirrettiin laukaisualustalle, jossa ensimmäisen vaiheen moottoreille tehtiin joitakin sekunteja kestänyt maakoekäyttö. Koekäytössä ei havaittu ongelmia, jolloin raketti laskettiin takaisin vaaka-asentoon ja rullattiin takaisin laukaisukompleksin reunalla sijaitsevaan huoltorakennukseen. Viimeiset aikakriittisemmät hyötykuormat lastattiin kapseliin laukaisua edeltävänä päivänä.
Falcon 9 -raketin ajoainetankkien täyttö käynnistyi noin 25 minuuttia ennen laukaisua. Laukaisu tapahtui lopulta 8. huhtikuuta 2016 kello 20.43 UTC-aikaa Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi 40:ltä. Ensimmäisen rakettivaiheen moottorit paloivat kaksi ja puoli minuuttia, toisen vaiheen irtauduttua kolme sekuntia moottorien sammuttamisen jälkeen ensimmäisestä. Toisen vaiheen Merlin 1D Vacuum -moottori käynnistettiin seitsemän sekuntia myöhemmin.


title: SpaceX CRS-8

text: Toinen vaihe jatkoi kapselin viemistä halutulle radalle, kun ensimmäinen vaihe teki kolme erillistä paluupolttoa ennen laskeutumistaan ASDS-lautalle "Of Course I Still Love You". Poltot onnistuivat ja rakettivaihe teki pehmeän laskeutumisen noin 340 kilometriä laukaisupaikalta sijainneelle lautalle noin kahdeksan minuuttia ja 35 sekuntia lennon alun jälkeen. Kyseessä on ensimmäinen onnistunut rakettivaiheen laskeutuminen lautalle.


title: SpaceX CRS-8

text: Hetkeä myöhemmin myös toisen rakettivaiheen poltto päättyi noin kymmen minuuttia lennon alkamisen jälkeen. Dragon-kapseli irtautui rakettivaiheesta puolta minuuttia myöhemmin ja avasi aurinkopaneelinsa onnistuneesti noin 90 sekuntia irtautumisen jälkeen. Kapseli saapui avaruusasemalle kaksi päivää laukaisun jälkeen 9. huhtikuuta 2016. Aseman Canadarm2-roboottikäsivarsi kiinnittyi siihen kello 11.23 UTC-aikaa, ja kapseli telakoitiin aseman Harmony-moduuliin noin kaksi ja puoli tuntia myöhemmin kello 13.57 UTC-aikaa.


title: SpaceX CRS-8

text: BEAM-moduuli purettiin Dragonin paineistamattomasta rahtitilasta 16. huhtikuuta noin kello 4.00 UTC-aikaa. Moduulin kiinnittäminen asemaan saatiin valmiiksi viisi tuntia myöhemmin.


title: SpaceX CRS-8

text: Dragoniin lastattiin 1 570 kilogrammaa maahan palautettavaa esineistöä muutamien laskeutumista edeltävien viikkojen aikana. Kapseli irtautui aseman Canadarm2-robottikäsivarresta 11. toukokuuta 2016 kello 13.19 UTC, oltuaan 31 päivää telakoituna. Dragon laskeutui onnistuneesti Tyyneenmereen noin 420 kilometriä lounaaseen Kalifornian Long Beachista kello 18.51 UTC-aikaa noin viisi tuntia asemasta irtautumisen jälkeen.


title: SpaceX CRS-8

text: Dragon kuljetti asemalle paineistamattomana hyötykuormana Bigelow’n pumpattavan BEAM-moduulin, jota on tarkoitus koekäyttää asemaan kiinnitettynä kahden vuoden ajan. Paluumatkalle kapseliin lastattiin asemalla tehtyihin teknologia ja biologiatutkimuksiin liittynyttä tieteellistä tutkimusmateriaalia. Maahan palaaviin materiaaleihin kuuluivat muun muassa nanoteknologiaa tutkineen Microchannel Diffusion -kokeen ja proteiinikristallien kasvua tutkineen CASIS Protein Crystal Growth 4 -kokeen tutkimusmateriaalit. Kapseli kuljetti maahan myös viimeiset astronautti Scott Kellyn noin vuoden mittaisen ISS-lennon aikana otetut ihmisnäytteet. Tim Kopran tammikuisella avaruuskävelyllä käyttämä avaruuspuku lastattiin myös kapselin kyytiin maassa tehtäviä tarkempia tutkimuksia varten, sillä puvun kypärän sisälle oli päässyt pieni määrä vettä, minkä seurauksena Kopra oli joutunut keskyttämään avaruuskävelynsä ennenaikaisesti.


title: Matias Shikondomboro

text: Matias Shikondomboro (s. Kavango, Namibia) oli ensimmäinen kavangolainen, joka vihittiin luterilaiseksi papiksi.


title: Matias Shikondomboro

text: Shikondomboro tuli töihin Nkurenkurun lähetysasemalle alkuvuodesta 1930. Hän työskenteli siellä Aatu Järvinevan alaisuudessa keittiöapulaisena. Hän kääntyi kristityksi muutama vuosi myöhemmin, ja vuonna 1935 hänet lähetettiin Ambomaalle Oniipan seminaariin opiskelemaan opettajaksi.


title: Matias Shikondomboro

text: Seminaarin jälkeen hän palasi Kavangolle, missä työskenteli opettajana ja evankelistana. Vuonna 1942 hänet vihittiin papiksi, minkä jälkeen hän jatkoi työskentelyä Kavangolla.


title: Matias Shikondomboro

text: Shikondomboro vieraili Suomessa ainakin yhden kerran. Hän on kirjoittanut yhden suomeksi julkaistun kirjan, "Ken kulkee hän näkee. Noidan pojasta papiksi", joka julkaistiin vuonna 1965.


title: Da Capo

text: Da Capo voi tarkoittaa:


title: MARK Suomen Markkinointiliitto

text: MARK Suomen Markkinointiliitto r.y. (vuoteen 2003 asti SML) on suomalainen järjestö, jonka tavoitteena on kehittää ja parantaa suomalaista markkinointialan osaamista sekä markkinoinnin tuloksellisuutta ja vastuullisuutta. Se pyrkii lisäämään tietämystä markkinoinnista kokonaisuudessaan ja sen merkityksestä sekä suomalaiselle yhteiskunnalle että suomalaisille yrityksille.


title: MARK Suomen Markkinointiliitto

text: Mark perustettiin vuonna 1928. Sen näkyvin toimintamuoto on ollut vuodesta 1948 järjestetyt vuosittaiset Idea-päivät, joka on vuodesta 2012 lähtien yhdistetty Aalto-yliopiston kanssa toteutettavaksi StratMark Idea -tapahtumaksi. Mark on mukana myös monien markkinointialan kilpailujen järjestämisessä yksin tai yhdessä muiden alan järjestöjen kanssa. Näihin kuuluvat Kultajyvä-ilmoituskilpailu, Effie-kampanjakilpailu, Vuoden Markkinointiteko, Voitto-mainoselokuvakilpailu sekä Turun talousalueen Vuoden Mainos -kilpailu.


title: MARK Suomen Markkinointiliitto

text: Mark on vuodesta 2006 ylläpitänyt Mainonnan ja markkinointiviestinnän suunnittelijat MAT ry:n vuonna 1959 perustamaa Iskulauserekisteriä. Järjestöllä on oma ammattikirjallisuutta julkaiseva kustannusyhtiö Mark Kustannus Oy.


title: MARK Suomen Markkinointiliitto

text: Mark on jäsenenä kansainvälisissä järjestöissä Nordisk Marknadsförbund ja World Marketing Association (WMA).


title: MARK Suomen Markkinointiliitto

text: Suomen Markkinointiliiton edeltäjä Reklaamimiesten Kerho perustettiin 1928. Nimi muutettiin 1930-luvun alussa Mainosmiesten Kerhoksi heti sen jälkeen, kun Suomen Kuvalehden järjestämän nimikilpailun jälkeen päätettiin ottaa käyttöön reklaami-sanan suomenkielinen vastine "mainos".


title: MARK Suomen Markkinointiliitto

text: Vuonna 1936 Mainosmiesten Kerhosta tuli Suomen Mainosyhdistys, joka hyväksyi jäsenikseen myös naisia. Vuonna 1950 nimeksi otettiin Suomen Mainos- ja Myyntiyhdistys SMMY. Vuoden 1956 nimenmuutos Suomen Myynti- ja Mainosyhdistykseksi kuvastaa järjestön silloisia valtataisteluja. Markkinointi-käsitteen vakiinnuttua suomen kieleen otettiin järjestön nimeksi vuoden 1979 alusta lukien Suomen Markkinointiliitto (SML). Vuodesta 2003 järjestö on käyttänyt nimeä MARK Suomen Markkinointiliitto.


title: Levanto

text: Levanto voi tarkoittaa seuraavia:


title: HMS Polaris (T103)

text: HMS Polaris (runkonumero T103) oli Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene.


title: HMS Polaris (T103)

text: Alus tilattiin Saksasta Lürsseniltä. Alus laskettiin vesille 18. tammikuuta 1954. Alus liitettiin laivastoon viisi kuukautta myöhemmin 21. kesäkuuta.


title: HMS Polaris (T103)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1. heinäkuuta 1977.


title: HMS Pollux (T104)

text: HMS Pollux (runkonumero T104) oli Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene.


title: HMS Pollux (T104)

text: Alus tilattiin Saksasta Lürsseniltä. Alus laskettiin vesille 3. maaliskuuta 1954. Alus liitettiin laivastoon vielä saman vuoden lopulla 11. lokakuuta.


title: HMS Pollux (T104)


title: HMS Regulus (T105)

text: HMS Regulus (runkonumero T105) oli Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene.


title: HMS Regulus (T105)

text: Alus tilattiin Saksasta Lürsseniltä. Alus laskettiin vesille 15. huhtikuuta 1953. Alus liitettiin laivastoon vielä saman vuoden lopulla 8. lokakuuta.


title: HMS Regulus (T105)


title: HMS Rigel (T106)

text: HMS Rigel (runkonumero T106) oli Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene.


title: HMS Rigel (T106)

text: Alus tilattiin Saksasta Lürsseniltä. Alus laskettiin vesille 16. kesäkuuta 1954. Alus liitettiin laivastoon vielä saman vuoden lopulla 14. lokakuuta.


title: HMS Rigel (T106)


title: Japaninjänis

text: Japaninjänis ("Lepus brachyurus") on pienikokoinen Japanissa elävä jänislaji. Se painaa noin 2,5 kg. Japaninjäniksestä tunnetaan useita eri värimuotoja tumman ruskeanharmaasta punaruskeaan. Pohjoisimmat alalajit muuttuvat talvella valkoisiksi.


title: Japaninjänis

text: Japaninjänistä tavataan muilla Japanin pääsaarilla paitsi Hokkaidolla.


title: HMS Aldebaran (T107)

text: HMS Aldebaran (runkonumero T107) oli Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene.


title: HMS Aldebaran (T107)

text: Alus tilattiin Saksasta Lürsseniltä. Alus laskettiin vesille 16. elokuuta 1954. Alus liitettiin laivastoon 27. tammikuuta 1955.


title: HMS Aldebaran (T107)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1. heinäkuuta 1981.


title: HMS Altair (T108)

text: HMS Altair (runkonumero T108) oli Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene.


title: HMS Altair (T108)

text: Alus tilattiin Saksasta Lürsseniltä. Alus laskettiin vesille 24. toukokuuta 1956. Alus liitettiin laivastoon 7. joulukuuta 1957.


title: HMS Altair (T108)


title: HMS Antares (T109)

text: HMS Antares (runkonumero T109) oli Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene.


title: HMS Antares (T109)

text: Alus tilattiin Saksasta Lürsseniltä. Alus laskettiin vesille 14. elokuuta 1956. Alus liitettiin laivastoon vielä saman vuoden lopulla 14. joulukuuta.


title: HMS Antares (T109)


title: Mustahäntäjänis

text: Mustahäntäjänis ("Lepus californicus") on hoikkarakenteinen Pohjois-Amerikassa elävä jänislaji. Se painaa noin 2,5 kg. Se on väriltään muuten harmaanruskea, mutta hännän yläpinta on musta, ja musta väri jatkuu juovana takapuolen päälle.


title: Mustahäntäjänis

text: Mustahäntäjänistä tavataan laajoilla alueilla Yhdysvaltojen lounaisosissa.


title: HMS Arcturus (T110)

text: HMS Arcturus (runkonumero T110) oli Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene.


title: HMS Arcturus (T110)

text: Alus tilattiin Saksasta Lürsseniltä. Alus laskettiin vesille 5. marraskuuta 1956. Alus liitettiin laivastoon 10. huhtikuuta 1957.


title: HMS Arcturus (T110)


title: HMS Argo (T111)

text: HMS Argo (runkonumero T111) oli Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene.


title: HMS Argo (T111)

text: Alus tilattiin Saksasta Lürsseniltä. Alus laskettiin vesille 18. tammikuuta 1957. Alus liitettiin laivastoon viisi kuukautta myöhemmin 15. kesäkuuta.


title: HMS Argo (T111)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1. heinäkuuta 1977.


title: HMS Astrea (T112)

text: HMS Astrea (runkonumero T112) oli Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene.


title: HMS Astrea (T112)

text: Alus tilattiin Saksasta Lürsseniltä. Alus laskettiin vesille 15. maaliskuuta 1957. Alus liitettiin laivastoon viisi kuukautta myöhemmin 21. elokuuta.


title: HMS Astrea (T112)


title: HMS Plejad (1905)

text: HMS Plejad (runkonumerot V38) oli Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene, joka luokiteltiin myöhemmin yhteysalukseksi.


title: HMS Plejad (1905)

text: Alus tilattiin Ranskasta Augustin Normand & Co:lta, joka oli oman aikansa merkittävin telakka Euroopassa. Alus laskettiin vesille 19. kesäkuuta 1905 ja se liitettiin laivastoon kolmea kuukautta myöhemmin 12. elokuuta.


title: HMS Plejad (1905)

text: Alus luokiteltiin 1926 yhteysveneeksi runkonumerolla V38, jolloin sen torpedoaseistus poistettiin. Sitä ei kuitenkaan luokkansa muiden alusten tapaan varustettu miinanraivauskalustolla. Alus ei koskaan toiminut uudessa tehtävässään ja se poistettiin palveluksesta 1930. Alus upotettiin maalilaivana 1942.


title: Anne-Mari Alaspää

text: Anne-Mari Alaspää (s. 1989 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Alaspää valmistui Teatterikorkeakoulusta keväällä 2015. Hän työskentelee Jyväskylän Kaupunginteatterissa. Hänen erityisosaamistaan ovat tanssi, akrobatia, miekkailu ja kosketinsoittimet.


title: Rødøyan kalliopiirrokset

text: Rødøyan kalliopiirrokset sijaitsevat Alstahaugissa Rødøyan saaren itäpuolella Nordlandin läänissä Norjassa. Piirroskenttä sisältää 10 kalliopiirrosta, joista yksi on kuuluisa "Rødøyskiløpere" eli Rødøyan hiihtäjä tai "Rødøymannen". Osa kuvioista vaikuttavat kivikautisilla, mutta osaa pidetään pronssikautisina.


title: Rødøyan kalliopiirrokset

text: Kalliopiirroskohde sijaitsee noin 1,5 kilometriä länteen Valenin kylän maatilalta ("Rødøygårdene"), joka sijaitsee Flatøysundetin salmen rannalla. Kohde on nykyään 21−22 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Rødøyan kalliopiirrokset

text: Piirroskenttä on maanpinnan myötäinen silokallio ja se on pinta-alaltaan 10 neliömetriä. Siitä on tunnistettu 10 erilaista kalliopiirrosta. Kuviot ovat jo kuluneita ja ilman punavärillä korostamista niitä on vaikeaa havaita. Piirroskentälle johtaa opastus ja perillä on katselulaituri, jonka viereen pystytetty opastaulu osoittaa piirrosten sijainnin. Kuviot ovat seuraavat: kaksi ihmishahmoa, joilla näyttävät hiihtävän tai melovan, kaksi venekuviota, kolme hirvieläintä, kaksi pyöriäistä ja yksi hyljettä esittävä kuvio. Kuviot esitellään lännestä itään.Piirroskentän asetelmia on tulkittu vastakkaisasettelun kautta. Mukana on meri- ja maaeläimiä. Toisaalta on ihminen ja maaeläimet tai vesieläimet. Asetelmassa nähdään metsästyskulttuurin näkökulmaa, jonka ihminen kohtaa kahden ekologisen systeemin välissä.


title: Rødøyan kalliopiirrokset

text: Kummatkin hiihtäjät on piirretty samalla tavalla ja tekijöinä saattaakin olla sama henkilö. Sukset kaartuvat samalla tavalla ja sukset esitetään yhtäpitkänä suksiparina. Suksen kannat kaartuvat ylöspäin ja suksen kärjet kaartuvat korkealle ylös ja samalla eteenpäin, ennen kuin niiden kärjet tasaantuvat eteenpäin. Molemmat hiihtäjät ovat tikku-ukkoja, jotka liikkuvat suksilla polvet koukussa. Käsissään molemmilla on jokin väline. Toisella, ja kuuluisammalla hiihtäjällä, se on L-kirjaimen muotoinen väline. Kyseessä voi olla yksi sauva, jolla hiihtäjä työntää itseään eteenpäin. Tällä hiihtäjällä on myös "jäniksen korvat" päässään. Toista hiihtäjää käytettiin "maskottina" Lillehammerin talviolympiakisoissa vuonna 1994.


title: Rødøyan kalliopiirrokset

text: Hiihtäjille on olemassa toinen tulkinta. Esimerkiksi Gustaf Hallström, Kalle Sognes ja Anders Hesjedal ajattelevat, että suksimaiset linjat voisivat muodostaa pienen veneen tai kajakin ääriviivat. Silloin ihmisen kädessä oleva pieni väline olisikin mela.


title: Rødøyan kalliopiirrokset

text: Monet tutkijat ajoittavat piirrokset pronssikaudelle nimeen omaan hiihtäjien venetulkinnan ja muiden venekuvoiden nojalla. Siihen aikaan piirroksia tehtiin kaukana rannasta. Jos piirrokset olisivat kokonaan tai osittain kivikautisia, oletetaan Norjassa yleisesti piirroskentän olleen tekohetkellä merenrannalla. Maankohoaminen olisi nostanut piirroskentän nykyiseen korkeuteensa 4400 (BP) vuodessa. Kivikautisena sen ajoitus olisi tällöin 3100 eaa. .


title: Akonitaasi

text: Akonitaasi eli akonitaattihydrataasi on entsyymi, joka toimii eliöissä osana sitruunahappokiertoa. Akonitaasi katalysoi isositruunahapon muodostumista sitruunahaposta ja välivaiheena on akoniittihappo. Entsyymin EC-numero on EC 4.2.1.3 ja CAS-numero 9024-25-3.


title: Akonitaasi

text: Useiden eliöiden akonitaasi on rakenteeltaan monomeeri. Entsyymistä tunnetaan useita eri ryhmiä esimerkiksi mitokondrioissa esiintyvä muoto, joka osallistuu sitruunahappokiertoon, sytosolissa esiintyvä muoto, joka osallistuu raudan kuljetukseen soluissa ja toimii rautatasoa säätelevänä proteiinina ja vain bakteereissa esiintyvä akonitaasi. Akonitaasi tarvitsee toimiakseen rauta, mutta on rakenteeltaan sikäli erikoinen metalloentsyymi, että rauta ei ole sitoutuneena hemiryhmään vaan lähes kuution muotoiseen raudan ja rikin muodostamaan FeS-klusteriin. Se on siis niin kutsuttu rauta-rikkiproteiini. Entsyymissä substraattina toimiva sitruunahappo sitoutuu yhteen rautaioniin karboksyyliryhmän ja hydroksyyliryhmänsä kautta. Rauta toimii akonitaasin katalysoiman reaktion reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa Lewis-happona. Aktiivisen kohdan seriiniaminohappo vastaanottaa protonin sitruunahapolta ja molekyylistä eliminoituu rautaan sitoutunut hydroksyyliryhmä vetenä ja muodostuu akonittihappoa (CHO). Akoniittihappo irtoaa entsyymistä, pyörähtää ympäri ja sitoutuu uudelleen akonitaasiin. Seuraavassa vaiheessa entsyymi katalysoi veden liittymistä akoniittihappoon, jolloin muodostuu (2R,3S)-isositruunahappoa. Akonitaasin katalysoima reaktio on tasapainoreaktio ja tasapainotilassa sitruunahappoa on noin 90 %, isositruunahappoa noin 6 % ja akoniittihappoa noin 4 %.


title: Akonitaasi

text: Yksi voimakkaimmin akonitaasia inhiboivista yhdisteistä on fluorisitruunahappo(CHFO). Fluorisitruunahappoa muodostuu elimistössä fluorietikkahaposta ja sen suoloista. Se on kilpaileva inhibiittori, joka sitoutuu entsyymiin voimakkaammin kuin sitruunahappo.


Luettelo Ruotsin merivoimien partioaluksista listaa Ruotsin merivoimissa palvelleet partioalukset.


title: Vieno Elomaa

text: Vieno Elomaa (24. huhtikuuta 1909 Valkeala – 4. heinäkuuta 1994) oli suomalainen taidemaalari ja -graafikko.


title: Vieno Elomaa

text:
Elomaa syntyi ja vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Kuusankosken Voikkaalla, joka tuolloin kuului Valkealan kuntaan. Alkuperäiseltä koulutukseltaan Elomaa oli sairaanhoitaja, minä hän toimi sotien aikaan. Sotien jälkeen hän aloitti taideopinnot ensin Helsingin Vapaassa taidekoulussa 1947 ja myöhemmin Tukholmassa Otte Skiöldin ateljeessa 1947–1949, Pariisissa Académie André Lhotessa, Stanley W. Hayterin ateljeessa ja Académie de la Grande Chaumièressa 1950- ja 1960-luvuilla. Elomaa opiskeli ja työskenteli taiteilijana Pariisissa 1940-luvulta aina vuoteen 1969.
Pariisin lisäksi hän matkusti myös mm. Espanjassa, Meksikossa, Aasiassa ja Afrikassa.


title: Vieno Elomaa

text: Elomaan teoksia esiteltiin ensi kerran näyttelyssä kotimaassa 1948. Sittemmin hänellä on ollut yksityisnäyttelyitä mm. Helsingissä, Tampereella, Jyväskylässä ja Kuusankoskella. Ulkomailla Elomaan näyttelyitä on pidetty 1950- ja 1960-luvuilla mm. Pariisin Grand Palais'ssa ja Petit Palais'ssa ja hänen töitään on esitelty Pariisin naistaiteen näyttelyissä. Lisäksi Elomaalla on ollut näyttelyitä Brysselissä ja Ruotsin Malmössä ja Sävsjössä. Viimeisin pelkästään Elomaan töihin keskittynyt näyttely pidettiin Kouvolan taidemuseossa keväällä 2015.


title: Vieno Elomaa

text: Elomaan töitä kuuluu mm. Amos Andersonin taidemuseon sekä Kuusankosken ja Kouvolan kaupungin kokoelmiin. Julkisia teoksia on mm. Kouvolan kaupungintalossa ja kirjastossa.


title: Purokit

text: Purokit ("Boykinia") on rikkokasvien heimoon (Saxifragaceae) kuuluva ruohovartisten kasvien suku, joka on saanut tieteellisen nimensä 1786-1848 eläneen yhdysvaltalaisen lääkärin ja luonnontutkijan, Samuel Boykinin mukaan.


title: Purokit

text: Purokit ovat juurakollisia ruohoja. Kukkivat varret ovat pystykasvuisia, lehdellisiä, 10–130 cm korkeita ja tiheän karvoituksen peittämiä. Korvakkeelliset lehdet sijaitsevat tyviruusukkeena ja varressa. Ne ovat toistensa kaltaisia. Varsilehdet surkastuvat vähitellen varren kärkeä kohti ja muuntuvat ruodittomiksi kukinnon suojuksiksi. Lehtiruoti on tiheästi rauhaskarvojen peittämä. Tyvilehtien lavat ovat munuaismaisia, pyöreähköjä tai herttamaisia, matalaliuskaisia tai syväjakoisia, tyveltään herttamaisia, nyhä- tai sahalaitaisia, terävä- tai pyöreäkärkisiä, sulkasuonisia ja varrellisten rauhasten peittämiä.


title: Purokit

text: Purokkien kukat sijaitsevat kertokukinnoissa, jotka koostuvat kaksihaaraisista viuhkoista (dikaasioista). Kussakin haarassa on tavallisesti 5–20, joskus kolme tai neljä tai jopa 30, kukkaa. Ne ovat enemmän tai vähemmän säteittäisiä, ja tavallisesti vihreä, toisinaan purppurainen hypantio (maljamainen pohjus) kiinnittyy sikiäimeen. Viisi verholehteä on vihreitä tai purppuranpunaisia. Terälehtiä on viisi, ja ne ovat valkoisia. Mesiäissolukko ympäröi vartaloiden tyveä sikiäimen ja hypantion yhtymäkohdassa. Heteitä on viisi, niiden palhot ovat nauhamaisia tai naskalimaisia. Sikiäin on osaksi tai kokonaan kehänalainen ja kaksilokeroinen. Siemenaiheet kiinnittyvät aksiletyyppiseen istukkaan. Vartaloita on kaksi, samoin luotteja. Kota on kaksinokkainen, ja sen sisältämät lukuiset siemenet tavallisesti mustia, soikeahkoja ja nystypintaisia.


title: Purokit

text: Purokit ovat kotoisin Pohjois-Amerikasta, Luoteis-Meksikosta ja Itä-Aasiasta.


title: Purokit

text: Purokkien sukuun kuuluu seitsemän lajia. Tunnetuimmat niistä ovat liuskapurokki ("Boykinia aconitifolia"), purppurakalliokki ("B. jamesii") ja pyöröpurokki ("B. rotundifolia").


title: Seututie 661

text: Seututie 661 kulkee Satakunnan Merikarvialta Etelä-Pohjanmaan Kauhajoelle. Se alkaa Valtatie 8:lta Merikarvian Kuvaskankaan kohdalta ja kulkee Isojoelle ja edelleen Kauhajoen Päntäneen lounaispuolelle, jossa se päättyy seututien 663 risteykseen.


title: Seututie 661

text: Tien varrella sijaitsee vuonna 1953 tapahtuneen selvittämättömän murhan uhrin Kyllikki Saaren suohauta.


title: Valkokylkijänis

text: Valkokylkijänis ("Lepus callotis") on keskikokoinen Pohjois-Amerikassa elävä jänislaji. Se painaa noin 2,7 kilogrammaa. Sillä on suhteellisen lyhyet takajalat ja valtavat korvat. Valkokylkijäniksen selkä on tumma, takapuoli harmaa, kyljet ja vatsapuoli vaaleat. Hännän yläpinta on musta.


title: Valkokylkijänis

text: Valkokylkijänistä tavataan lähinnä Meksikossa ja pienellä alueella Yhdysvaltojen puolella.


title: Valkokylkijänis

text: Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi ”valkokuvejänistä”.


title: Neiti Nimismies

text: Neiti Nimismies on vuonna 1929 valmistunut suomalainen mykkäelokuva joka esitettiin ensimmäisen kerran julkisesti vasta Tampereen elokuvajuhlilla vuonna 2008. Elokuva kuvattiin maaliskuussa 1929 Tamperen Pyynikillä sekä Pyhäjärven ja Näsijärven jäällä. Elokuvan käsikirjoitti ja ohjasi tunnettu tamperelainen teatterimies Eino Salmelainen. Elokuva on säilynyt kokonaisuudessaan ja se on esitetty viimeksi keväällä 2015 Suomalaisen elokuvan festivaaleilla Turussa.


title: Neiti Nimismies

text: Iäkkään nimismiehen tarmokas tytär Liisa lähtee ajamaan takaa karkumatkalle lähtenyttä rikollista Liukas-Jussia. Takaa-ajoon liittyy mukaan myös kotiseudulleen palannut Lauri Raitio.


title: Morris Marina

text: Morris Marina on brittiläinen henkilöautomalli, jota valmisti British Leyland vuosina 1971–1981. Perinteistä takavetotekniikkaa edustava keskikokoinen ja hinnaltaan edullinen auto oli suosittu etenkin perheautona, mutta sen suosiota varjostivat laatuongelmat. Britanniassa Marinan pääkilpailijat olivat Ford Cortina, Vauxhall Viva ja Hillman Avenger, Suomessa Marinaa kalliimmat Ford Escort ja Opel Kadett sekä sitä halvempi Lada 1500.


title: Morris Marina

text: Morris Marina oli Britanniassa hyvin suosittu. Lisäksi sitä vietiin ympäri maailmaa, jopa Pohjois-Amerikkaan (nimellä Austin Marina), ja koottiin myös Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Etelä-Afrikassa. Sitä on monilla markkinoilla kutsuttu laatuongelmiensa vuoksi yhdeksi kaikkien aikojen kehnoimmista autoista, yhdessä British Leylandin toisen 1970-luvun automallin Austin Allegron kanssa.


title: Morris Marina

text: Suomessa Marinaa myytiin aluksi eniten kaksiovisena viistoperäisenä mallina, kun taas 1970-luvun loppupuolella neliovinen sedan oli suositumpi. Monilla markkinoilla siitä oli saatavissa myös farmarimalli, avolavamalli ja umpipakettiautomalli. Syksyllä 1976 Marina uudistui Marina 2:ksi uusine kojetauluineen ja sekä edessä että takana sijaitsevine kallistuksenvaimentimineen. Syksyllä 1980 esiteltiin kolmas sukupolvi, joka sai nimen "Morris Ital", Giorgetto Giugiaron muotoilutoimiston ItalDesignin tekemän faceliftin ansiosta. Marinan varsinainen seuraaja oli vuonna 1984 esitelty Austin Montego.


title: Morris Marina

text: Suomessa Morris Marina oli aluksi saatavissa 1,3- ja 1,8-litraisilla bensiinikoneilla (57 ja 72 hv) sekä 1,8-litraisella TC-bensiinimoottorilla (92 hv). Vuosina 1978–1979 oli vaihtoehtona myös 40-hevosvoimainen 1,5-litrainen dieselmoottori.


title: Morris Marina

text: Morris Marina oli ensimmäisiä automalleja, jotka suunniteltiin British Motor Holdingsin (BMH) ja Leyland Motorsin fuusioiduttua BLMC:ksi 1968. Uusia malleja oli saatava markkinoille, vaikka juuri mitään suunnitelmia sellaisten kehittämiseksi ei ennen fuusiota ollut. Marina suunniteltiin hyödyntämään yrityksen hallussa jo olevaa tekniikkaa ilman juuri mitään uudistuksia, jotta se saataisiin markkinoille ripeästi.


title: Morris Marina

text: Morris Marinan valmistusvuosina British Leylandia vaivasivat monet työtaistelut, jotka osaltaan muuttivat koko teollisuudenalan Britanniassa kannattamattomaksi. Samaan aikaan saksalaiset ja japanilaiset autonvalmistajat toivat markkinoille uusia innovatiivisia automalleja kuten Volkswagen Golf ja toisen sukupolven Toyota Corolla.


title: Morris Marina

text: BBC:n autoviihdeohjelma "Top Gear" on tehnyt toistuvasti pilaa Morris Marinan kustannuksella 2000-luvulla. Aina kun auto on esiintynyt ohjelmassa, se on lopuksi romutettu pudottamalla sen päälle piano. "Top Gear" -ohjelman oheistuotteeksi tehdyssä kirjassa "Crap Cars" Morris Marina valittiin kaikkien aikojen neljänneksi huonoimmaksi autoksi.


title: Morris Marina

text: Morris Marinan tullessa myyntiin Suomessa vuonna 1972 Morris-autojen maahantuonti oli siirtynyt Oy Voimavaunu Ab:lta Sisu-autojen valmistajalle Oy Suomen Autoteollisuus Ab:lle. Tekniikan Maailma -lehden testiryhmä totesi koeajon perusteella Marinan olevan ominaisuuksiltaan tasapainoinen, mutta yleisilmeeltään arkinen ja väritön. Auto sai moitteita melko voimakkaasta sisämelusta. Marinan perusmallin hinta vuonna 1975 oli 15 330 markkaa (vuoden 2005 rahassa 10 470 euroa) ja se oli selvästi edullisin perheautoluokan brittiläinen automalli Suomessa. Tästä huolimatta auto alkoi vuosikymmenen mittaan jäädä ripeämmin uudistuneiden keskieurooppalaisten ja japanilaisten kilpailijoidensa jalkoihin. Marinaan vuosien varrella tehdyt uudistukset, kuten vuonna 1975 uusittu sisustus ja vuonna 1978 esitelty TC-moottori, huomioitiin vain laimeasti. Vuoteen 1979 mennessä Morris Marina -autoja myytiin Suomessa runsaat 13 000 kappaletta. Marinan ehostettu versio Ital esiteltiin suomalaisissa autolehdissä loppuvuonna 1980, mutta yhtäkään tämän mallista autoa ei tuotu maahan. Tämä merkitsi Morris-merkin katoamista Suomen automarkkinoilta. Marinan jälleenmyyntiarvo oli heikko ja 1980-luvulla sen kohtalona oli varsin usein joutuminen vaihtoautohallien takanurkkien pitkäaikaiseksi täytteeksi.


title: Balthus

text:
Balthus eli Balthasar Klossowski de Rola (1908–2001) oli ranskalainen taidemaalari. Hänen tyylinsä muistutti Italian renessanssiaikaa ja itämaista taidetta. Hänen työnsä ovat moralistisia ja syvämerkityksisiä. Vuonna 1991 Balthus sai japanilaisen Praemium Imperiale -palkinnon.
Balthusin molemmat vanhemmat olivat taiteilijoita. Vahvimmat vaikutteensa hän kuitenkin sai perheystävältään runoilija Rainer Maria Rilkeltä. Balthus muutti Pariisiin vuonna 1924, opiskeli maalausta omin päin, kuvasi töissään lapsia ja mukaili impressionisteja. Myöhemminkin, kypsällä kaudellaan hän kuvasi usein nuoria tyttöjä ja heidän herkkää eroottisuuttaan. Hän maalasi myös maisemia ja muotokuvia, esimerkiksi André Derainista ja Joan Mirósta.


title: Seututie 663

text: Seututie 663 on tie, joka kulkee Kristiinankaupungista Kauhajoelle. Tien pituus on 51 kilometriä.


title: Seututie 663

text: Tie saa alkunsa Kristiinankaupungin keskustasta Salutorgetin ja Sjögatanin risteyksestä, johon myös päättyy Tiukasta tuleva seututie 662. Ensimmäisenä tie ylittää Högholmssundetin, jonka jälkeen se sivuuttaa Kristiinankaupungin suurtorin. Tästä noin 150 metrin päässä tie ylittää siltana vanhan Kristiinankaupungin radan, jonka tehtyään se sivuuttaa Itäpuolen kaupunginosan. Täältä tie etenee pääosin suorana noin kolmen kilometrin verran. Seuraavaksi se saapuu Lålbyhyn ja kohtaa siellä Eurooppatien 8 ja valtatien 8 eritasoliittymän. Liittymän jälkeen tie sivuaa Lapväärtin keskustaa sen pohjoispuolelta noin kahden kilometrin matkalta, jonka tehtyään se kohtaa Honkajoelta tulevan seututien 664 sekä kääntyy kohti koillista.


title: Seututie 663

text: Lapväärtin jälkeen tie jatkuu lievästi mutkittelevana noin kahdeksan kilometrin verran, kunnes se kohtaa Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan maakuntarajan. Tämän jälkeen tie etenee noin kilometrin, kunnes se saapuu Karijoen keskustaan. Täällä tie kohtaa seututien 687, jonka kanssa sillä on yhteistä linjaa Karijoen keskustassa noin 200 metrin pituudelta. Seuraavan neljäntoista kilometrin verran tie etenee pääosin metsiä halkoen loivamutkaisena ja kohtalaisen suorana, mutta kapeana tienä.


title: Seututie 663

text: Tämän tehtyään tie saapuu Päntäneelle, jossa se kohtaa Kuvaskankaalta tulevan seututien 661 risteyksen. Päntäneen sivuutuksen jälkeen tie jatkuu pääsääntöisesti suorana, tällä kertaa pääsääntöisesti lakeuksia halkovana tienä noin kahdeksan kilometriä, kunnes se saapuu Kauhajoen taajama-alueelle. Täällä tie kohtaa Teknologiapuiston ja Topeekan risteyksessä yhdystien 6900 ja kääntyy kohti itää. Tämän jälkeen tie jatkuu vielä kilometrin verran, jonka aikana se ylittää Kauhajoen sekä päättyy kantatien 44 risteykseen.


title: Seututie 663

text: Tien osoitenimenä on Kristiinakaupungin keskustasta Eurooppatien 8 ja valtatien 8 eritasoliittymään asti "Lapväärtintie", sieltä seututien 664 risteykseen "Pohjoinen Lapväärtintie", seututieltä 664 maakuntarajalle asti "Karijoentie", maakuntarajalta Karijoelle "Kristiinantie", Karijoelta Kauhajoen kuntarajalle "Kauhajoentie", sieltä Päntäneelle uudestaan "Karijoentie", Päntäneeltä Teknologiapuiston ja Topeekan risteykseen "Päntäneentie" sekä täältä kantatielle 44 "Eteläinen yhdystie".


title: Jan Staubo

text: Jan Staubo (28. syyskuuta 1920 Kristiania – 15. kesäkuuta 2003 Oslo) oli norjalainen jalkapalloilija, jääpalloilija, tennispelaaja, urheilujohtaja, sotilaslentäjä ja poliitikko. Urheilussa hän oli tenniksessä kansainvälisen tason pelaaja ja oli Kansainvälisen olympiakomitean jäsen 34 vuoden ajan.


title: Jan Staubo

text: Staubo kävi kauppakoulun Oslossa vuonna 1940. Toisen maailmansodan aikana hän taisteli saksalaismiehittäjää vastaan ja myöhemmin lentäjänä Norjan pakolaisarmeijassa. Hän joutui saksalaisten vangiksi ja oli vangittuna kaikkiaan kolmen vuoden ajan sodan aikana. Hän teki vankeudesta useita pakoyrityksiä. Jouduttuaan vangiksi Norjan miehityksen alkuvaiheessa hän yritti paeta vuonna 1941 Ruotsiin. Hän joutui kuitenkin saksalaisten vangiksi ja joutui sotavankeuteen Vollan vankilaan Trondheimiin. Hänen onnistui paeta Vollasta, ja hän pääsi Pohjanmeren yli Britannialle kuuluville Shetlandin saarille ja siirtyi sieltä edelleen nuorille norjalaismiehille järjestetylle lentäjien koulutusleirille "Little Norway". Koulutusvaiheen jälkeen hän alkoi lentää brittien Spitfire-hävittäjällä. Hänet ammuttiin kuitenkin alas elokuussa 1942 Ranskan Dieppen lähellä, ja hän joutui silloin uudelleen saksalaisten sotavangiksi. Hänet sijoitettiin Sleesiassa sijainneeseen Stalag Luft III-leirille lähelle Saganin kaupunki (nykyään puolalainen Żagańin kaupunki) Sotilaurallaan hän saavutti everstiluutnantin arvon.


title: Jan Staubo

text: Sodan jälkeen Staubo tuli tunnetuksi kansainvälisen tason tennispelaajana. Hän voitti ensimmäisen Norjan mestaruuden nelinpelissä ennen sotia vuonna 1939. Henkilökohtaisen mestaruuden hän voitti vuosina 1948 ja 1950 Hän osallistui vuonna 1946 ja 1947 US Open-turnauksiin sekä vuosien 1947, 1949 ja 1950 Wimbledonin turnauksiin. Viimeinen Norjan tennismestaruus tuli vuonna 1951 nelinpelissä. Tennisuran lisäksi Staubo pelasi kansallisella tasolla jalkapalloa, jääpalloa ja jääkiekkoa oslolaisen IF Readyn riveissä. Hän toimi myös jonkin IF Readyn puheenjohtajana.,


title: Jan Staubo

text: Järjestöuran Staubo aloitti Norjan Tennisliiton puheenjohtajana ja kuului sen jälkeen Norjan urheilun keskusliiton johtokuntaan. Staubo seurasi serkkuaan Olaf Ditlev-Simonsenia Kansainvälisen olympiakomitean (KOK) norjalaisedustajana vuonna 1966. Staubo toimi KOK:n jäsenenä 34 vuotta aina vuoteen 2000 asti. KOK-uransa jälkeen hänet nimitettiin järjestön kunniajäseneksi täytettyään 80 vuotta. Vuoden 1994 Lillehammerin talviolympialaisissa Staubo kuului järjestelytoimikuntaan. Hän oli myös mukana perustettaessa Norjan olympiamuseota.


title: Jan Staubo

text: Politiikassa Staubo toimi vuosina 1961-1967 Oslon kaupunginvaltuustossa konservatiivien edustajana. Työurallaan hän toimi laivanvarustajana ja kuului Norjan laivanvarustajien etujärjestöön. Hän oli perustamassa 1960-luvulla elektroniikka-alan yritystä Statronic, joka myöhemmin toimi nimellä Kiton ja fuusioitui edelleen Sonec-nimisen yrityksen kanssa.


title: Jan Staubo

text: Staubo asui elämänsä viimeiset vuodet maatilallaan Staubøssä. Hän kuoli kesäkuussa 2003 83 vuoden iässä.


title: Adin Steinsaltz

text: Adin Steinsaltz (s. 1937) on israelilainen rabbi, yksi maailman arvostetuimmista rabbeista. Hän on julkaissut yli 60 kirjaa lähinnä uskonnollisista aiheista. Steinsaltzin tunnetuin työ on Talmudin käännös nykyhepreaksi.


title: Adin Steinsaltz

text: Rabbiopintojen ohella Steinsaltz opiskeli matematiikkaa Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa.


title: Seututie 664

text: Seututie 664 on tie, joka kulkee Honkajoelta Kristiinankaupunkiin. Tien pituus on 50 kilometriä.


title: Seututie 664

text: Tie saa alkunsa Honkajoelta kantatien 44 risteyksestä. Täältä tie kulkee ensin noin viiden kilometrin verran Honkajoen metsiä halkoen, jonka jälkeen se kohtaa Satakunnan ja Etelä-Pohjanmaan maakuntarajan. Täältä tie jatkuu pääosin metsiä halkoen noin yhdeksän kilometrin verran, kunnes se saapuu Isojoen keskustaan. Täällä tie kohtaa Kuvaskankaalta tulevan seututien 661 risteyksen, jonka kanssa tie lähtee menemään yhteistä linjausta pitkin kohti luodetta.


title: Seututie 664

text: Sivuutettuaan Isojoen keskustan tie etenee noin puolentoista kilometrin verran yhdessä seututien 661 kanssa, jonka jälkeen se erkaantuu Pettukylässä pohjoiseen kohti Kauhajokea. Täältä tie kulkee noin neljän ja puolen kilometrin verran, jonka jälkeen se ylittää Heikkilänjoen. Tämän jälkeen tie jatkuu noin neljä kilometriä pääosin suorana tienä, saapuen sen jälkeen Vanhakylään. Vanhastakylästä tie etenee noin kolme kilometriä, jota seuraa Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakuntarajan ylitys.


title: Seututie 664

text: Täältä noin kahden kilometrin päässä tie kohtaa Karijoelle menevän seututien 687 risteyksen. Seuraavaksi tie etenee noin kolmen ja puolen kilometrin verran, jonka jälkeen se ylittää Karijoen sekä saapuu Dagsmarkiin. Sieltä tie etenee vielä noin kuuden kilometrin verran Karijokea myötäillen, kunnes se saapuu Kristiinankaupungin Lapväärttiin ja päättyy Kristiinankaupungista Kauhajoelle johtavan seututien 663 risteykseen.


title: Seututie 664

text: Tien osoitenimenä on kantatieltä 44 Satakunnan ja Etelä-Pohjanmaan maakuntarajalle "Isojoentie", sieltä seututien 661 eteläiseen haaraan Isojoelle "Honkajoentie", Isojoelta Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakuntarajalle "Kristiinantie", sieltä Dagsmarkiin uudestaan "Isojoentie", Dagsmarkista Peruksentien risteykseen "Dagsmarkintie" ja sieltä seututien 664 risteykseen "Lapväärtintie".


title: Cecil Beaton

text: Cecil Walter Hardy Beaton (1904–1980) oli brittiläinen valokuvaaja, elokuvalavastaja ja puvustaja. Hänen tunnetuimpia valokuviaan ovat kuuluisuuksien muotokuvat, joita on kymmenistä henkilöistä, kuten Marlene Dietrichistä, Salvador Dalísta, Mick Jaggerista, Joan Crawfordista, Katharine Hepburnista, Jacqueline Kennedystä ja Marlon Brandosta.


title: Cecil Beaton

text: Beaton sai vuoden 1958 lavastuksen ja puvustuksen Oscar-palkinnon elokuvasta Gigi ja vuoden 1964 Oscar-palkinnon puvustuksesta elokuvaan My Fair Lady. Beaton toimi valokuvaajana myös toisessa maailmansodassa. Hänet aateloitiin vuonna 1972.


title: Etapit 12–21 Italian ympäriajossa 2015

text: Italian ympäriajon 2015 etappien 12–21 tulokset:


title: Etapit 12–21 Italian ympäriajossa 2015

text: Lähde: Gazzetta.it


title: Etapit 12–21 Italian ympäriajossa 2015

text:
Lähde: Gazzetta.it
Lähde: Gazzetta.it


title: Etapit 12–21 Italian ympäriajossa 2015

text:
Lähde: Gazzetta.it
Lähde: Gazzetta.it
Lähde: Gazzetta.it


title: Seututie 196

text: Seututie 196 on tie, joka kulkee Taivassalosta Pyhärantaan. Tien pituus on 60 kilometriä.


title: Seututie 196

text: Tie saa alkunsa Taivassalon keskustan luoteispuolella sijaitsevasta seututien 192 risteyksestä. Täältä tie kulkee ensin noin puolentoista kilometrin verran, jonka jälkeen se sivuuttaa Kolkanaukon sen itäpuolelta. Täältä tie jatkuu vajaan kilometrin verran, kohdaten sen jälkeen yhdystien 1964 risteyksen. Seuraavaksi tie kohtaa kolmen kilometrin matkan jälkeen yhdystien 1955 risteyksen sekä kohtaa pian tämän jälkeen Taivassalon ja Uudenkaupungin kuntarajan.


title: Seututie 196

text: Täältä tie jatkuu loivasti mutkitellen noin kahdeksan kilometrin verran, jonka jälkeen se ohittaa Kivistöntien ja Puotilantien risteyksen josta pääsee kääntymään Lokalahden keskustaan. Täältä noin kilometrin päässä tie kohtaa Vehmaalle johtavan seututien 194 risteyksen. Seuraavaksi tie etenee pääosin suorana, mutta mäkisenä noin kahdeksan kilometrin verran, kunnes se saapuu Uudenkaupungin taajama-alueelle. Tämän jälkeen tie sivuuttaa Vakka-Suomen sairaalan sen koillispuolelta sekä ylittää Uudenkaupungin ratapihan. Seuraavaksi se sivuuttaa Uudenkaupungin keskustaa sen itäpuolelta vajaan kilometrin, kunnes se saapuu Laivanrakentajantien ja kantatien 43 liikennevaloliittymään.


title: Seututie 196

text: Liikennevaloliittymän jälkeen tie sivuuttaa Ruokolan ja Pajalan kaupunginosat sekä Valmet Automotive Oyn testiajoradan. Seuraavaksi tie muuttuu taas maalaistieksi ja kulkee pääosin suorana noin seitsemän kilometrin verran, ylittäen tämän jälkeen Ilmonhaudan. Täältä tie jatkuu yhä samanlaatuisena seuraavan seitsemän kilometrin verran, saapuen sen jälkeen Pyhärannan keskustaan. Pyhärannassa tie kohtaa Rauman Unajaan kulkevan yhdystien 1960 risteyksen ja erkaantuu siitä itään. Seuraavan kolmen kilometrin aikana tie sivuuttaa Rohdaisten sekä Ropan pitäjän, jota seuraa Alaisen Ropanjärven sivuutus sen pohjoispuolelta. Täältä tie jatkuu vielä neljän kilometrin verran mutkittelevana tienä, päättyen lopulta Ihoden alueella Kirikallion teollisuusalueen laitamille eurooppatien 8 ja valtatien 8 risteykseen.


title: Seututie 196

text: Tien osoitenimenä on Taivassalosta Uudenkaupungin rajalle "Uudenkaupungintie", kaupunginrajalta Kivistöntien ja Puotilantien risteykseen "Taivassalontie", sieltä Uuteenkaupunkiin Rantakadun risteykseen "Lokalahdentie", Rantakadulta Levysepänkadun ja Karjalantien risteykseen "Vakka-Suomenkatu", sieltä Pyhärannan kuntarajalle "Raumantie", kuntarajalta yhdystien 1960 risteykseen uudestaan "Uudenkaupungintie", yhdystieltä 1960 Laitilan kunnanrajalle "Ropantie" ja sieltä eurooppatien 8 ja valtatien 8 risteykseen asti "Varhokyläntie".


title: Kapinrusakko

text: Kapinrusakko ("Lepus capensis") on lämpimässä ilmastossa elävä jänislaji. Sen levinneisyysalue ulottuu Afrikan eteläkärjestä Etelä-Kiinaan. Se on jaettu 80 alalajiin, ja osa niistä saattaa olla varsinaisia erillisiä lajeja. Eri alueilla elävien kapinrusakoiden koko ja väritys vaihtelevat suuresti.


title: Kapinrusakko

text: Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on ”afrikanrusakko”.


title: Sami Helle

text: Sami Helle on suomalainen basisti, joka oli vuosina 2009–2016 toimineen Pertti Kurikan Nimipäivät -yhtyeen jäsen.


title: Sami Helle

text: Pertti Kurikan Nimipäivät esiintyi muun muassa Ruisrockissa, Ilosaarirockissa ja Provinssirockissa. Yhtye voitti vuoden 2014 Uuden Musiikin Kilpailun ja edusti Suomea euroviisuissa 2015. Yhtyeestä tehtiin dokumenttielokuva "Kovasikajuttu".


title: Sami Helle

text: Helle oli säveltämässä ja sanoittamassa useita yhtyeen kappaleita, muun muassa Eurovisio-edustuskappaletta "Aina mun pitää". Helle eli MC Stara on ollut myös rapyhtye Resispossen keulahahmo ja ”riimittäjä”. Lisäksi hän on näytellyt elokuvassa "Vähän kunnioitusta".


title: Sami Helle

text: Sami Helle on ollut vuodesta 2003 mukana keskustapuolueen toiminnassa ja pyrki Helsingin kaupunginvaltuustoon kunnallisvaaleissa 2017. Helle keräsi kuntavaaleissa 91 ääntä, eikä tullut valituksi. Hän on ollut perustamassa myös Me Itse -yhdistystä.


title: Sami Helle

text: Helle on asunut lapsuudessaan Yhdysvalloissa neljä vuotta.


title: Sami Helle

text: Helle soittaa nykyään myös trumpettia ja on perustanut rumpaliystävänsä kanssa duon nimeltä King Size Imuri. Lisäksi hän soittaa trumpettia ja laulaa jazzstandardeja soittavassa yhtyeessä Sami Helle Quintet. Yhtyeen esikoisalbumi "Just a Standard Guy" julkaistiin joulukuussa 2016.


title: Hannes Pöllä

text: Hannes Pöllä (s. 9. maaliskuuta 1998 Kuopio) on suomalainen koripalloilija.


title: Hannes Pöllä

text: Pöllä on Namika Lahden kasvatti. Hän on pelannut Suomen A- ja B-nuorten maajoukkueissa ja ollut kyseisisten ikäluokkien SM-sarjojen torjunta- ja levypallotilaston kärkipelaajia. Esimerkiksi ensimmäisellä kaudellaan A-nuorissa 2014–2015 Pöllä teki ottelua kohden 16,1 pisteen lisäksi 12,9 levypallon ja 1,5 torjunnan tilastomerkinnät. Namika Lahden ikäluokkia, joissa Pöllä pelasi, kuvailtiin poikkeuksellisen lupaaviksi. Kaudella 2014–2015 Pöllä debytoi myös Korisliigassa, jossa hän pelasi kahdessa runkosarjaottelussa. 8. huhtikuuta pelatussa ensimmäisessä ottelussaan Helsinki Seagullsia vastaan hän pelasi vain 11 sekuntia ilman tilastomerkintöjä, ja toisessa ottelussa Kauhajoen Karhua vastaan hän onnistui kerran vapaaheitossa sekä antoi yhden koriinjohtaneen syötön.


title: Hannes Pöllä

text: Kauden 2014–2015 päätyttyä Namika Lahti ajautui konkurssiin, ja Namikan nuoren kultasukupolven pelaajat saivat yhteydenottoja muilta suomalaisseuroilta. Samoihin aikoihin Pöllä kritisoi Lahden harjoitusolosuhteita ja pohti siirtymistä pääkaupunkiseudulle. Pöllä ei pelannut syksyllä 2015 jouduttuaan kuntouttamaan itseään polvivammasta. Tammikuusta 2016 lähtien hän pelasi miesten I-divisioona A:ssa Mäkelänrinteen urheilulukion erikoisjoukkue HBA-Märskyssä.


title: Hannes Pöllä

text: Syksyllä 2016 Pöllä valmistautui viimeiseen lukiovuoteensa Mäkelänrinteessä mutta valmistautui jo siirtymään tämän jälkeen Yhdysvaltain yliopistokentille. Ainakin Penn State ja Tulane olivat kiinnostuneita Pöllästä, joka sitoutui suullisesti syyskuussa 2016 yliopistokoripallon tunnetuimpiin joukkueisiin kuuluneeseen Oklahoman yliopistoon. Oklahoman valmentajana toimi aikaisemmin muun muassa Martti Kuismaa ja Hanno Möttölää valmentanut Lon Kruger.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Hall–Héroult-menetelmä on teollisuuden eniten käyttämä alumiinin valmistusmenetelmä. Alumiinioksidi (AlO) pelkistetään 950 °C:n lämpötilassa alkuainealumiiniksi kryoliitti-liuoksessa (NaAlF), jossa on myös alumiinifluoridia. Liuokseen johdetaan sähkövirtaa siten, että hiilianodit reagoivat alumiinioksidin kanssa, jolloin syntyy sulaa alumiinia ja hiilidioksidia. Sula alumiini valuu pohjalle, josta se poistetaan. Alumiini viedään valimoon, jossa alumiinisulaan lisätään seosaineita parantamaan sen ominaisuuksia. Alumiinista poistetaan myös epäpuhtauksia kuten oksideja ja kaasuja. Alumiini valetaan esimerkiksi harkoiksi.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Alumiinioksidi valmistetaan bauksiitti-malmista Bayer-menetelmällä. Bauksiitti koostuu pääasiassa alumiinihydroksidista Al(OH), mutta se sisältää myös joitain raudan yhdisteitä. Neljästä tonnista bauksiittia voidaan valmistaa noin yksi tonni alumiinia. Prosessin aluksi malmi jauhetaan ja sekoitetaan kalkkiin. Tämän jälkeen seosta kuumennetaan korkeassa paineessa natriumin kanssa. Syntynyt alumiinioksidi pestään ja kuumennetaan veden poistamiseksi.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Hall-Héroult menetelmässä tapahtuvat seuraavanlaiset yksinkertaistetut reaktiot hiili-elektrodeilla:


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Katodi:


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Anodi:


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Kokonaisreaktio:


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Todellisuudessa enemmän CO:a muodostuu anodilla kuin häkää (CO):


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Alumiinimetallia ei voida tuottaa elektrolyysin avulla alumiinisuolan vesiliuoksesta, koska oksonium-ionit hapettavat helposti alkuainealumiinin. Vaikka sulaa alumiinisuolaa voitaisiin käyttää vesiliuoksen sijaan, alumiinioksidin sulamispiste on 2 072 °C, joten elektrolyysin käyttö on epäkäytännöllistä. Hall–Héroult-prosessissa alumiinioksidia, AlO, liuotetaan synteettisesti valmistettuun kryoliittisulatteeseen, NaAlF, sulamispisteen alentamiseksi, mikä helpottaa elektrolyysiä.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Puhtaan kryoliitin sulamispiste on 1 009 ± 1 °C. Kun pieni prosenttiosuus alumiinioksidia liuotetaan siihen, sen sulamispiste putoaa noin 1 000 °C:een. Sen lisäksi että kryoliitilla on matala sulamispiste, sitä käytetään menetelmässä elektrolyyttinä mm. koska se liuottaa alumiinioksidia hyvin, johtaa sähköä, hajoaa elektrolyyttisesti korkeammassa jännitteessä kuin alumiinioksidi ja sillä on pienempi tiheys kuin sulalla alumiinilla elektrolyysissä vallitsevissa lämpötiloissa.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Alumiinifluoridia AlF lisätään yleensä elektrolyyttiin. NaF/AlF-suhdetta elektrolyytissä kutsutaan kryoliitti-suhteeksi ja se on puhtaassa kryoliitissa 3. Teollisessa tuotannossa AlF:a lisätään siten, että kryoliitti-suhde on 2–3. Tällä saadaan laskettua sulamispistettä edelleen, jolloin alumiinin elektrolyysi voi tapahtua lämpötilassa 940–980 °C. Alumiinin tiheys on 2.3 g/ml lämpötilassa 950 – 1 000 °C. Elektrolyytin tiheyden tulisi olla alle 2.1 g/ml jotta sula alumiini erottuu elektrolyytistä ja asettuu elektrolyysikennon pohjalle. AlF:n lisäksi muita aineita kuten litiumfluoridia saatetaan myös lisätä elektrolyyttiin muuttamaan sen eri ominaisuuksia (sulamispistettä, tiheyttä, sähkönjohtavuutta jne.).


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Tämä sula seos elektrolysoidaan johtamalla 100–300kA tasavirta alle 5V jännitteellä sen läpi. Tämä aiheuttaa nestemäisen alumiinimetallin pelkistymisen hiilikatodilla, kun taas alumiinioksidin happi reagoi hiilen kanssa hiilianodilla tuottaen enimmäkseen hiilidioksidia.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Elektrolyysikennoja käytetään tehtaissa 24 tuntia vuorokaudessa, jottei kennojen sula materiaali kiinteydy. Lämpötilaa kennoissa ylläpidetään sähköresistenssin avulla. Hiilestä koostuvan anodin hapettuminen lisää kennon energiatehokkuutta, mutta johtaa sen kulumiseen ja hiilidioksidin muodostumiseen.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Kiinteä kryoliitti on tiheämpää kuin kiinteä alumiini huoneenlämmössä, mutta nestemäinen alumiini on raskaampaa kuin sula kryoliitti noin 1 000 °C:ssa. Alumiini vajoaa elektrolyysikennon pohjalle josta sen säännöllisesti kerätään lapon avulla joka päivä, joka toinen päivä tai joka kolmas päivä, jotta vältytään pakolta käyttää suuren lämpötilan kestäviä pumppuja ja venttiilejä. Alumiinioksidia lisätään kennoihin kun alumiini on poistettu niistä. Eri kennoista kerätty alumiini sulatetaan yhteen, jotta saadaan valmistettua mahdollisimman tasalaatuinen tuote. Tämän jälkeen alumiinista valmistetaan esim. metallilevyjä. Menetelmällä saadaan tuotettua 99.5–99.8% puhdasta alumiinia.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Kennot tuottavat kaasuja anodilla. Kaasut ovat pääosin anodin kulutuksesta muodostunutta hiilidioksidia ja kryoliitista sekä sen lisäaineesta (AlF) muodostunutta vetyfluoridia (HF). Moderneissa tuotantolaitoksissa vapautuneet fluoridit johdetaan takaisin elektrolyyttiin melkein kokonaan ja käytetään sitten jälleen elektrolyysissä. Karannut HF voidaan neutralisoida sen natriumsuolaksi, NaF:ksi. Vapautuneet hiukkaset otetaan kiinni sähkösuodattimilla tai muilla suodattimilla. CO yleensä vapautetaan sellaisenaan ilmaan.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Kennojen elektrodit ovat pääosin koksia, joka on puhdistettu korkeassa kämpötilassa. Pikeä tai tervaa käytetään sidosaineena. Yleensä elektrodien materiaaleina käytetyt koksi ja piki ovat öljyteollisuuden sivutuotteita ja niiden tulee olla kyllin puhtaita jottei epäpuhtauksia päädy elektrodeista sulaan alumiiniin tai elektrolyyttiin.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: On olemassa kaksi pääasiallista teknologiaa Hall–Héroult-prosessin käytössä: Söderberg ja esihehkutus. Söderberg anodeja käyttävissä kennoissa on 1 anodi per kenno. Anodi on tätä ympäröivässä kehikossa ja kun anodin pohja kuluu hiilidioksidiksi elektrolyysissä, menettää anodi massaansa. Anodimateriaali on amorfinen ja se vajoaa hitaasti kehikossaan. Lisää materiaalia tuodaan säännöllisesti anodin päälle koksista ja piestä tehtyjen brikettien muodossa. Briketit sulavat ja muuttuvat elektrolyysistä karkaavan lämmön vaikutuksesta elektrolyysin vaatimaksi puhtaaksi hiileksi. Tämä brikettien sulaminen ja muuntuminen vapauttaa Söderberg anodeja käyttävissä kennoissa enemmän syöpävaarallisia PAH-yhdisteitä ja muita haitallisia päästöjä kuin esihehkutettuja anodeja käyttävissä kennoissa. Osittain tästä syystä esihehkutetut anodit ovat tulleet yleisemmiksi alumiiniteollisuudessa. Lisää alumiinioksidia tuodaan elektrolyyttiin Söderberg anodin sivuilta kun elektrolyyttiseoksen pinnalla oleva kovettuma on ensin rikottu.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Esihehkutus-teknologia on nimetty sen anodien mukaan, joita on hehkutettu suurissa kaasupolttoisissa uuneissa korkeissa lämpötiloissa ennen niiden asettamista elektrolyyttiliuokseen. Esihehkutettuja anodeja on yleensä 24 kpl 2 rivissä per kenno. Esihehkutettuja anodeja lasketaan yksittäin pystysuunnassa tietokoneen avulla sitä mukaa kuin anodien pohja kuluu elektrolyysissä. Verrattuna Söderberg anodeihin, voidaan tietokoneohjatut esihehkutetut anodit viedä lähemmäs kennon pohjalla olevaa sulaa alumiinikerrosta ilman että anodit koskettavat sitä ja siten häiritsisivät elektrolyysiä. Tämä lyhyempi välimatka laskee elektrolyyttiseoksen aiheuttamaa resistenssiä ja lisää kennon energiatehokkuutta verrattuna Söderberg anodeja käyttäviin kennoihin. Esihehkutettuja anodeja käyttävissä kennoissa on lisäksi pienempi anodiefektin (katso alempi tekstikappale) todennäköisyys, mutta esihehkutettuja anodeja käyttävien kennojen rakentaminen on kalliimpaa ja niiden käyttäminen on työläämpää koska jokainen loppuunkäytetty esihehkutettu anodi täytyy poistaa ja korvata uudella anodilla. Esihehkutettuja anodeja käyttävissä kennoissa alumiinioksidia lisätään elektrolyyttiin anodien välistä.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Esihehkutetuissa anodeissa on vähemmän pikeä kuin Söderberg anodeissa koska niiden tarvitsee olla vähemmän kiinteitä. Käyettyjen esihehkutettujen anodien jäänteitä käytetään uusien esihehkutettujen anodien valmistamiseen. Esihehkutetut anodit valmistetaan joka samassa tehtaassa kuin missä elektrolyysi tapahtuu tai sitten ne ostetaan tehtaaseen muualta.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Kennon altaan sisäpuoli on vuorattu koksista ja piestä valmistetulla katodimateriaalilla. Myös katodit hajoavat elektrolyysin aikana, mutta paljon hitaammin kuin anodit. Tämän vuoksi katodien valmistusmateriaalien ei tarvitse olla niin puhtaita, eikä niitä tarvitse huoltaa yhtä usein kuin anodeja. Kennon katodi tyypillisesti vaihtetaan 2–6 vuoden välein.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Anodiefektillä tarkoitetaan tilannetta jossa anodin pinnalle muodostuu liikaa kaasukuplia, jotka kerrokseksi yhtyessään lisäävät elektrolyysikennon resistenssiä, koska tällöin elektrolyytti koskettaa pienempiä alueita anodista. Nämä anodin ja elektrolyytin alueet kuumenevat sähkövirran keskittyessä kulkemaan vain niiden kautta ja kaasu laajenee entisestään kuumetessaan. Tällöin aiempaakin pienemmät alueet anodista ovat kosketuksissa elektrolyyttiin. Seurauksena on kennon tehon ja alumiinin tuoton väheneminen. Lisäksi efektin seurauksena muodostuu merkittävästi tetrafluorometaania (CF), hieman heksafluoroetaania (CF) ja tavallista enemmän häkää. (CF) ja (CF) ovat CFC-yhdisteitä, mutteivat haitallisia otsonikerrokselle. Sen sijaan ne ovat voimakkaita kasvihuonekaasuja. Anodiefekti on ongelma lähinnä Söderberg anodeja käyttävissä kennoissa, ei esihehkutettuja anodeja käyttävissä kennoissa.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Ennen Hall–Héroult-prosessin keksimistä alumiinia yritettiin valmistaa monella eri tavalla. Sir Humphrey Davy yritti 1800-luvun alussa valmistaa alumiinia elektrolyysillä tässä kuitenkaan onnistumatta. Tämän jälkeen Hans Christian Ørsted kehitti menetelmän, jossa alkuainealumiinia valmistettiin kuumentamalla alumiinikloridia vakuumissa natriumin tai kaliumin läsnä ollessa. Ørsted saikin aikaan ensimmäisen alumiinipalan vuonna 1825. Vuonna 1854 ranskalainen opettaja Henri Sainte-Claire Deville kehitti menetelmää eteenpäin ja sai valmistettua ensimmäisen alumiiniharkon. Menetelmä oli kuitenkin epäkäytännöllinen. Alumiinikloridia oli erittäin vaikea käsitellä, ja natriumin tai kaliumin valmistaminen elektrolyysillä oli kallista. Tämän takia alumiinista tehdyt korut olivat jopa kultakorujakin arvokkaampia. Alumiiniharkot kelpasivat myös näyttelyesineiksi vuoden 1855 maailmannäyttelyyn. Vielä 1800-luvun loppupuolella alumiinin eristäminen vapaana alkuaineena oli hyvin kallista. Alumiini oli tuolloin kalliimpaa kuin kulta tai platina. Alumiinin jalostaminen oli niin työlästä, että vielä 150 vuotta sitten Ranskan keisari Napoleon III:n kerrotaan teettäneen kaikkein arvokkaimmille vierailleen aterimet alumiinista. Valmistuskulut vanhoilla menetelmillä pienenivät ajan kuluessa, mutta kun alumiinia käytettiin Washington-monumentin kärkikolmiossa, se oli edelleenkin kalliimpaa kuin hopea.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Hall–Héroultin prosessin kehittivät lähes yhtä aikaa ja toisistaan riippumatta vuonna 1886 amerikkalainen kemisti Charles Martin Hall siskonsa Julie Brainerd Hallin kanssa sekä ranskalainen Paul Héroult. Hall ja Héroult olivat tuolloin vasta 22-vuotiaita. Vuonna 1888 Hall avasi ensimmäisen suuren mittakaavan alumiinin tuotantolaitoksen Pittsburghiin. Yrityksen perustamisen jälkeen alumiinin tuotanto kasvoi huomattavasti. Vuonna 1891 alumiinia tuotettiin jo 300 tonnia, kun vastaava määrä viisi vuotta aikaisemmin oli vain muutamia tonneja. Alumiinin kilohinta putosi myös viiden vuoden aikana 15 prosenttiin alkuperäisestä hinnasta. Yrityksen ensimmäinen tuote oli alumiinista valmistettu teepannu. Vuonna 1907 tästä yrityksestä kehittyi Alcoa, joka valmistaa alumiinituotteita muun muassa avaruusteollisuudelle.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Vuonna 1997 Amerikan kemian yhdistys (ACS) nimesi Hall–Héroult-prosessin ”a National Historic Chemical Landmark” -arvonimellä. Tämä oli tunnustus tärkeän menetelmän kehittämisestä kaupalliseen alumiinin tuotantoon.


title: Hall–Héroult-menetelmä

text: Hall–Héroult-prosessin kehittämisen merkitys alumiinin tuotannolle on ollut valtava. Alumiinin tuottaminen Hall–Héroult-prosessilla auttoi yhdessä halvemman sähköenergian kanssa halventamaan alumiinista tehtyjen tuotteiden hintoja. Alumiinin halpenemisen vuoksi esimerkiksi Hugo Junkersilla oli mahdollisuus käyttää hyödyksi alumiinia ja alumiini-magnesium metalliseosta lentokoneiden valmistuksessa. Toisaalta Hall–Héroult-prosessi mahdollisti myös Howard Lundin kehittelemät alumiiniset kalastusvavat. Nykyään alumiinia hyödynnetään myös esimerkiksi virvoitusjuomatölkeissä.


title: Wilde Sau (taistelutaktiikka)

text: Wilde Sau (saksaa, suomeksi "Villisika") on eräs hävittäjälentäjien käyttämä taistelutaktiikka. Sen esitteli vuonna 1943 saksalainen pommituslentäjä, majuri Hans-Joachim "Hajo" Herrmann. Taktiikan synty sai alkunsa Hampuriin kohdistuneista massiivisista mattopommituksista heinäkuun lopulla 1943. Taktiikan tarkoitus oli ohittaa Liittoutuneiden käyttämä tutkahäirintä. Toinen etu oli edullisuus, koska monimutkaisia laitteita ei tarvittaisi hävittäjissä.


title: Wilde Sau (taistelutaktiikka)

text: Wilde Sau:n perusperiaate oli lähettää ilmaan yksittäisiä hävittäjäkoneita partioimaan alueittain. Nämä yrittivät saada partiolennon aikana näköyhteyden vihollisen pommituskonelauttoihin ja sitten kutsua toisia torjuntahävittäjiä paikalle. Tuolloin lentokoneisiin asennettaviin tutkiin perustunut torjunta ei vielä ollut kehittynyt tehokkaaksi. Tämä korostui yksimoottorisessa mäntämoottorihävittäjissä, sillä tutkat olivat raskaita ja aiheuttivat suuren ilmanvastuksen.


title: Wilde Sau (taistelutaktiikka)

text:
Taktiikkaa käyttäen saavutettiin alkuun menestystä. Focke-Wulf Fw 190 -tyypin koneita lienee käytetyn yleisimmin "Wilde Sau" -operaatioissa. Wilde Sau -taktiikasta luovuttiin maaliskuussa 1944. Syitä olivat onnettomuudet usein vaikeissa olosuhteissa ja kuluttava samojen koneiden ja lentäjien käyttö sekä Wilde Sau- että päivätehtävissä ja kasvava tarve päivätorjuntaan. Luftwaffe oli jo alkanut kärsiä vakavasta polttoaine- ja materiaalipulasta. Koulutettuja ja kokeneita lentokonemiehistöjä oli menetetty niitäkin siinä määrin, etteivät ne enää olleet korvattavissa.
Toisaalta varsinaiset kaksimoottoriset yöhävittäjät ja niiden johtaminen ja käyttö oli opittu ja hiottu tehokkaaksi. Ne puolestaan olivat päiväkäytössä, jota yritettiin kaiken torjuntakyvyn kokoamiseksi, avuttomia saattohävittäjiä vastaan.


title: Wilde Sau (taistelutaktiikka)

text: Lopulta Liittoutuneiden koneiden laadullinen kehitys, elektronisen vastatoiminnan kehittäminen ja lentäjien hyvä koulutustaso aiheutti pahoja konetappioita Natsi-Saksan Luftwaffelle.


title: Wilde Sau (taistelutaktiikka)

text: Viitteet


title: Sacha Modolo

text: Sacha Modolo (s. 19. kesäkuuta 1987 Conegliano, Veneto) on italialainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Colnago-CSF Inox / Bardiani Valvole-CSF Inox -tallissa, jota hän edusti vuodet 2010–2013. Kausilla 2014–2017 hän ajoi Lampre / UAE Abu Dhabi -joukkueessa ja vuodesta 2018 EF Education Firstiä. Hän voitti 13. ja 17. etapin Italian ympäriajossa 2015.


title: Sacha Modolo

text: Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives


title: Marcel Moore

text: Marcel Moore (s. 1. lokakuuta 1994) on suomalainen koripalloilija.


title: Marcel Moore

text: PJ Warriorsin kasvatti Moore edusti kasvattajaseuransa ja Visa-Basketin nuorisojoukkueita A-nuoriin asti. Kaudella 2012–2013 hän pelasi A-nuorten SM-sarjassa kovalla, yli 30 pisteen koko kauden keskiarvolla. Yksittäisen ottelun piste-ennätyksekseen Moore teki samassa sarjassa äärimmäisen harvinaisen lukeman, 71 pistettä. Moore pelasi myös Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Kauden 2013–2014 Moore pelasi yhdysvaltalaisessa Victory Rock Prepin high schoolissa. Osan kaudesta hän kärsi loukkaantumisesta. Kauden jälkeen Moorelle tarjottiin stipendiä floridalaisesta Junior Collegesta, mutta elämäntilanteestaan johtuen tämä palasi Suomeen. Kesällä pelattujen alle 20-vuotiaiden B-divisioonan EM-kilpailujen jälkeen usea Korisliigaseura osoitti kiinnostusta Moorea kohtaan, ja tämä valitsi hyvämaineisena pitämänsä Joensuun Katajan, jonka kanssa syntyi yksivuotinen sopimus.


title: Marcel Moore

text: Katajassa Moore pelasi Korisliigan lisäksi EuroChallengea. Suuria muutoksia edelliskauteen nähden kokenut Kataja yllätti asiantuntijat ja voitti seuran historian ensimmäisen koripallon Suomen mestaruuden.


title: Marcel Moore

text: Syyskuussa 2015 Moore siirtyi Korisliigassa pelanneeseen Helsinki Seagullsiin.Mooren isä Jonathan Moore on yhdysvaltalaissyntyinen, sittemmin suomalaistunut ja aktiiviuransa lopettanut koripalloilija, joka on eräs Korisliigan historian menestyksekkäimmistä ulkomaalaispelaajista.


title: Jouko Färd

text: Jouko Färd on suomalainen opettaja, toimittaja ja urheiluselostaja. Färd aloitti työnsä Yleisradion uutisavustajana opettajantyönsä ohessa vuonna 1969. Sittemmin hän toimi Ylen radiotoimittajana ja selostajana vuoteen 2017 saakka. Färd teki juttuja ja uutisia muun muassa ohjelmiin kuukauden urheilija, aamun pulssi, perjantaipaketti, lomaradio, lauantairastit ja teki otteluselostuksia. Ylen ulkopuolella Färd on kirjoittanut juttuja lehtiin Porin Lehti, Porin Sanomat, Uusi Aika, Uusi Suomi, Iltalehti sekä useisiin urheilun erikoisjulkaisuihin. Färd oli myös Yleisradion tv-selostaja Moskovan olympiakisoissa 1980. Opettajana Jouko Färd toimi vuosina 1968–2004.


title: Jouko Färd

text: Vuonna 2008 Jouko Färd sai urastaan selostajana Pekka Tiilikaisen rahaston tunnustuspalkinnon. Vuonna 2015 Suomen jääkiekkojournalistit palkitsivat Färdin Pentti Lindegren -elämäntyöpalkinnolla.


title: Harijs Vītoliņš

text: Harijs Vītoliņš (s. 30. huhtikuuta 1968 Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on entinen jääkiekkoilija ja nykyinen valmentaja. Hänen pelipaikkansa oli keskushyökkääjä.


title: Harijs Vītoliņš

text: Vuosina 1986–1991 Vitolins pelasi Neuvostoliiton pääsarjassa Dinamo Rigan joukkueessa. Hänet varattiin NHLaan ensimmäisen kerran vuoden 1988 draftin 9. kierroksella Montreal Canadiensin toimesta, mutta tämä varaus ei kuitenkaan koskaan johtanut sopimukseen, joten Vitolinsh palautui uudelleen varattavaksi. Winnipeg Jets varasi sitten hänet vuoden 1993 draftin 9. kierroksella numerolla 228. Vitolinsh oli aloittanut kauden 1992–1993 Sveitsissä NLA-liigan Churissa ja siirtynyt sieltä keväällä Pohjois-Amerikkaan pelaten muutaman pelin CoHL:n Thunder Bayssa ja AHL:n New Havenissa.


title: Harijs Vītoliņš

text: NHL-varauksen jälkeen Vitolins teki sopimuksen Winnipeg Jetsin kanssa mutta pelasi suurimman osan kaudesta AHL:ssa Monctonin riveissä. Pelejä "ylhäällä" NHL-joukkueessa kertyi tilille vain kahdeksan kappaletta eikä niissä kirjattu hänen tililleen ensimmäistäkään tehopistettä.


title: Harijs Vītoliņš

text: Pohjois-Amerikasta Vitolins palasi ensin vuodeksi Sveitsiin Rapperswilin joukkueeseen ja tämän jälkeen Ruotsiin Rögleen.


title: Harijs Vītoliņš

text: Röglen pudottua pelaamaan Ruotsin 2. tasolle Vitolins palasi takaisin Sveitsiin ja Churiin. Churin paidassa hän pelasi viisi kautta NLA:ssa ennen siirtymistään NLB:n Thurgaun riveihin. Thurgaussa hän pelasi kolme kautta ennen kuin lopetti ammattilaisuransa. Viiden vuoden pelaamattomuuden jälkeen Vitolins palasi vielä kerran aktiivipelaajaksi, Latvian 2. tasolle HK Kurbadsin joukkueeseen.


title: Harijs Vītoliņš

text: Ensimmäiset maajoukkuepelinsä Vitolins pelasi Neuvostoliiton joukkueessa vuoden 1988 U20 MM-kisoissa. Latvian itsenäistyttyä sen maajoukkue joutui aloittamaan C-sarjasta muiden entisten neuvostotasavaltojen tavoin. Vitolins pelasi ensimmäiset aikuisten kisansa C-sarjan MM-turnauksessa vuonna 1993. 1994 kisoihin häntä ei valittu maajoukkueeseen, mutta vuodesta 1995 alkaen Vitolins kuului Latvian maajoukkueen vakiokalustoon aina vuoteen 2002 asti. 2000 ja 2001 MM-turnauksissa sekä vuoden 2002 Olympiaturnauksessa Vitolins oli Latvian joukkueen kapteeni.


title: Harijs Vītoliņš

text:
Maajoukkuetilastot
Vuoden 2005 Olympiakarsinnoissa sekä 2005 MM-turnauksessa Vitolins debytoi maajoukkueen apuvalmentajana. Latvian maajoukkueen apuvalmentajana Vitolins toimi aina vuoden 2011 kisoihin asti. Vuosina 2005–2008 Vitolins toimi maajoukkuetehtävien ohella Sveitsin nelostasolla pelanneen Pikes Oberthurgaun joukkueen päävalmentajana.


title: Harijs Vītoliņš

text: 2008 syksyllä Vitolins valittiin KHL-liigan HK MVD:n päävalmentajana toimineen Olegs Znaroksin apulaiseksi. Kahden kauden jälkeen HK MVD fuusioitui OHK Dynamo Moskovan kanssa ja parivaljakko jatkoi valmennustaan sen puitteissa. Znaroksin siirryttyä päätoimiseksi Venäjän maajoukkueen valmentajaksi, hän valitsi Vitolinsin apulaisekseen myös sinne. Tämän ohella Vitolins peri Dynamon päävalmentajan paikan kaudelle 2014–2015.


title: Espanjanrusakko

text: Espanjanrusakko ("Lepus castroviejoi") on keskikokoinen jänislaji. Sitä tavataan vain Pohjois-Espanjassa Kantabrian vuorilla.


title: Korsikanrusakko

text: Korsikanrusakko ("Lepus corsicanus") on keskikokoinen jänislaji. Sitä tavataan Italiassa, mutta tarkkaa levinneisyyttä ei tunneta. Korsikalle laji levisi ihmisen mukana 1300-1600-luvulla.


title: Austin Allegro

text: Austin Allegro on brittiläinen henkilöautomalli, jota valmisti British Leyland vuosina 1973–1983. Etuvetoinen, keskikokoinen auto noudatti pääsuunnittelija Alec Issigonisin Minissä esittelemiä uutuusperiaatteita: moottori oli poikittain edessä, vaihteisto sen alla ja Allegron jousitus oli brittiläisen Hydrolastic-jousituksen kehittyneempi muoto Hydragas, jossa nesteen jousitusaineena korvasi kaasu. Korimalleina olivat sedan ja farmari.


title: Austin Allegro

text: Austin Allegron muotoilu herätti kummastusta, erityisesti sen neliömäisen ja pyöreän väliltä oleva ohjauspyörän muoto. Ratti korvattiinkin pyöreällä vuonna 1975 esitellyssä Allegro Series 2:ssa, joka tarjosi myös taakse lisää jalkatilaa ja kiinteämmän jousituksen. Kolmas facelift, Allegro Series 3, esiteltiin 1979 ja sisälsi muutoksia ulkonäköön ja sisustukseen sekä aiempaa pienemmän 1,0-litraisen moottorivaihtoehdon.


title: Austin Allegro

text: Austin Allegrosta tuli saman yhtiön toisen 1970-luvun automallin, takavetoisen Morris Marinan ohella symboli Britannian autoteollisuuden heikosta tilasta. Allegron pulleita muotoja pidettiin rumina, valmistuslaatua heikkona, ajokäytöstä epävakaana ja koko konseptia heikosti kilpailukykyisenä muualla kuin kotimaassaan.


title: Austin Allegro

text: Allegron valmistusvuosina British Leylandia vaivasivat monet työtaistelut, jotka osaltaan muuttivat koko teollisuudenalan Britanniassa kannattamattomaksi. Samaan aikaan saksalaiset ja japanilaiset autonvalmistajat toivat markkinoille uusia kilpailukykyisempiä automalleja kuten Volkswagen Golf ja toisen sukupolven Toyota Corolla.


title: Austin Allegro

text: British Leylandin luksusmerkki Vanden Plas esitteli 1974 Allegrosta ylellisemmin varustellun version Vanden Plas Princess 1500, jota valmistettiin vuoteen 1980 saakka. Italiassa Allegroa valmistettiin Milanossa nimellä Innocenti Regent. Allegroa valmistettiin myös Belgian Seneffessä.


title: Austin Allegro

text: Austin Allegro tuli Suomessa myyntiin vuonna 1974 ja se korvasi kymmenkunta vuotta vanhan Austin 1100/1300-mallisarjan. Edeltäjään verrattuna kori oli täysin uusi, mutta tekniikka periytyi suurelta osin vanhoista malleista. Korin muotoilusta huolimatta autosta puuttui monikäyttömahdollisuus, joka löytyi esimerkiksi samoihin aikoihin markkinoille tulleesta Volkswagen Golfista. Tekniikan Maailma -lehden koeajajat moittivat Allegron heikkoa viimeistelyä, melko voimakasta melua ja pomppivaa jousitusta. Tuulilasi-lehden kestotestissä Allegro menestyi varsin kehnosti, mitä kuvasti testiryhmän toteamus "ei kilometriäkään ilman vikoja". Myyntihinnaltaan Austin Allegro oli kuitenkin kilpailukykyinen – samassa hintaluokassa kuin esimerkiksi Fiat 128 – ja meni kaupaksi kohtalaisesti. Vuoden 1979 lopussa Suomen ajoneuvorekisterissä oli runsaat 2 500 Austin Allegroa.


title: Michael Hadschieff

text: Michael Florian Hadschieff (s. 5. lokakuuta 1963 Innsbruck) on itävaltalainen pikaluistelun olympia-, MM- ja EM-mitalisti sekä kaksinkertainen 1 500 metrin maailmancupin voittaja. Hän edusti UE Innsbruck -seuraa.


title: Michael Hadschieff

text: Hadschieff saavutti Calgaryn olympialaisissa 1988 hopeaa 10 000 metrillä ajalla 13.56,11 ja pronssia 1 500 metrillä ajalla 1.52,31 sekä sijoittui viidenneksi 5 000 metrillä ja kuudenneksi 1 000 metrillä. Hän oli olympialaisten 10 000 metrillä lisäksi viides Sarajevossa 1984, kuudes Albertvillessä 1992 ja yhdeksäs Lillehammerissa 1994. 5 000 metrillä hän sijoittui yhdeksänneksi 1994 ja kymmenenneksi 1992.


title: Michael Hadschieff

text: Hadschieff saavutti Yleisluistelun MM-kilpailuissa pronssia Heerenveenissä 1987. Hän sijoittui lisäksi neljänneksi 1988, viidenneksi 1984 ja 1985, kuudenneksi 1986, seitsemänneksi 1990 ja yhdeksänneksi 1989. EM-kilpailuissa hän sai hopeaa Trondheimissa 1987 sekä sijoittui neljänneksi 1988, kuudenneksi 1986 ja 1990 sekä seitsemänneksi 1992.


title: Michael Hadschieff

text: Hadschieff voitti 1 500 metrin maailmancupin kokonaiskilpailun kausilla 1985–1986 ja 1988–1989, sijoittui toiseksi 1986–1987 ja 1987–1988 sekä kolmanneksi 1989–1990. Yhdistetyssä 5 000 ja 10 000 metrin cupissa hän oli toinen kaudella 1986–1987. Hän voitti kaikkiaan seitsemän maailmancupin osakilpailua 1 500 metrillä ja yhden 5 000 metrillä. Itävallan-mestaruuksia hän voitti kahdeksan yleisluistelussa, kuusi sprinttiluistelussa, kaksi 500 metrillä sekä yhden 1 000, 1 500 ja 3 000 metrillä.


title: Michael Hadschieff

text: Hadschieff lopetti urheilu-uransa 1994 ja on sittemmin työskennellyt liikealalla, muun muassa urheiluvarusteita valmistavan Puman palveluksessa. Hän on myös neuvonut muita urheilijoita.


title: Jan Ykema

text: Jan Jelle Ykema (s. 18. huhtikuuta 1963 Harlingen, Friisinmaa) on alankomaalainen pikaluistelun olympiamitalisti.


title: Jan Ykema

text: Ykema saavutti Calgaryn olympialaisissa 1988 hopeaa 500 metrillä ajalla 36,76. Sarajevossa 1984 hän oli samalla matkalla neljästoista ja 1 000 metrillä 20:s. Hän sijoittui sprintti-MM-kilpailuissa kuudenneksi 1988 ja 12:nneksi 1989. Maailmancupin kokonaispisteissä hän oli 1 000 metrillä kolmas kaudella 1987–1988 sekä 500 metrillä neljäs kausilla 1986–1987 ja 1987–1988. Hän voitti kaksi maailmancupin osakilpailua 500 metrillä ja yhden 1 000 metrillä. Hän sijoittui maailmancupin osakilpailuissa lisäksi kaksi kertaa toiseksi ja kolme kertaa kolmanneksi.


title: Jan Ykema

text: Ykema voitti Alankomaiden-mestaruuden sprinttiluistelussa 1982, 1987 ja 1988, 1 000 metrillä 1988 ja 1989 sekä 500 metrillä 1989. Hän sai Alankomaiden-mestaruuskilpailuissa lisäksi kaksi hopeamitalia ja yhden pronssin.


title: Jan Ykema

text: Lopetettuaan luistelu-uransa Ykema aloitti työt kiinteistöalalla. Hän kärsi urheilu-uransa jälkeen lähes 15 vuoden ajan kokaiiniriippuvuudesta. Hän palasi pikaluistelun pariin 2008 aloittaessaan apuvalmentajan työt pienessä alankomaalaisessa ammattilaisseura APPM:ssä.


title: Lázaro Cárdenas

text: Lázaro Cárdenas del Río (1895–1970) oli Meksikon presidentti vuosina 1934–1940. Cárdenas kohosi Meksikon vallankumousarmeijan kenraaliksi ja sai kotivaltionsa Michoacánin kuvernöörinviran. Hän oli 1920-luvun lopulta alkaen keskeinen poliitikko maan johtavan "kansallisen vallankumouspuolueen" toiminnassa. Cárdenas kehitti siitä Meksikon vallankumouspuolueen (PRM), myöhemmin Partido Revolucionario Institucional PRI.


title: Lázaro Cárdenas

text: Presidentin tehtävässä Cárdenas toteutti kunnianhimoisen kuusivuotisen ohjelman maaseudun kehittämiseksi. Tilattomille jaettiin maata, talonpojille järjestettiin mahdollisuus luottoihin ja edistettiin kylien osuustoimintaa ("éjido-yhteisöt"). Ohjelmaan sisältyneet öljy-yhtiöiden kansallistamiset ja muu ulkomaisen omaisuuden valtiollistaminen aiheuttivat Cárdenasille vaikeuksia.


title: EHF Challenge Cup

text: EHF Challenge Cup on käsipalloturnaus, jonka järjestää vuosittain Euroopan käsipalloliitto. Turnaus on pelattu kaudesta 1993-1994 lähtien. Ennen kautta 1999-2000 kilpailu oli nimeltään EHF City Cup. EHF:n maaranking ratkaisee, mitkä joukkueet pääsevät turnaukseen ja millä kierroksella ne aloittavat. Turnauksen menestynein seura on romanialainen CS Caraș - Severin Reșița, jolla on 3 mestaruutta.


title: EHF Challenge Cup

text: Lähde:


title: Pernu

text: Pernu on suomalainen sukunimi, ja kylä Posion kunnassa Etelä-Lapissa. Se on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Pohjaslahden kirkko

text: Pohjaslahden kirkko on vuonna 1931 valmistunut Kauno Kallion suunnittelema rapattu satulakattoinen tiilinen päätytornillinen pitkäkirkko Mänttä-Vilppulan Pohjaslahdella. Kirkon vihki käyttöön piispa Jaakko Gummerus 17. heinäkuuta 1932.


title: Pohjaslahden kirkko

text: Rakennus edustaa 1920-luvun klassisismia. Sen alttaripäädystä ulkonee runkohuonetta matalampi ja kapeampi suorakulmainen sakasti. Runkohuoneen levyinen viistolappeisena portaittain kapeneva torni päättyy satulakattoon, eteiset ovat tornin ja runkohuoneen yhtymäkohdassa molemmin puolin rakennusta. Torniosassa on sekä seurakuntasali, lehteri ja kerhotila että varsinainen kellotapuli, jonka kellot ovat vuodelta 1931. Kirkon tukirakenteina ovat betonipalkistot, jotka myös kannattavat kirkkosalin puista tasakattoa. Kirkkoa on korjattu 1958 ja 1962-1964, sen pinta-ala on 386 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 400 hengelle. Kirkon 10 + 2 -äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1944, alttaritaulun "Jeesus opetuslapsineen Getsemanessa" on maalannut Urho Lehtinen vuonna 1932. Pohjaslahden kirkko on suojeltu kirkkohallituksen päätöksellä 1.4.2003.


title: Tehuantepecinjänis

text: Tehuantepecinjänis ("Lepus flavigularis") on keskikokoinen jänislaji. Se muistuttaa ulkonäöltään antilooppijänistä ja valkokylkijänistä. Vatma erotustuntomerkki on päälaen yli korvien takaa kulkeva musta raita. Tehuantepecinjänistä tavataan vain Meksikossa Oaxacan alueella. Se on elänyt Tehuantepecinlahden pohjoispuolen suolalammikoiden rantakasvillisuudessa, mutta laajeneva maanviljelys on tuhonnut sen luontaista elinympäristöä.


title: Tehuantepecinjänis

text: Tehuantepecinjäniksen kanta on pienentynyt nopeasti osaksi tuntemattomista syistä, ja jäljellä on enää alle tuhat yksilöä.


title: Värtsilän kirkko

text: Värtsilän kirkko on arkkitehti Veikko Larkaksen suunnittelema puusta vuonna 1950 rakennettu torniton pitkäkirkko Tohmajärven Värtsilässä. Suorakaiteen muotoisen kirkon päädyssä on runkohuonetta matalampi ja kapeampi sakasti ja sivulla seurakuntasalisiipi. Seinät ovat matalat ja ulkokatteena oleva satulakatto on jyrkkälappeinen. Sisällä on puinen taitekatto. Erillinen kellotapuli rakennettiin 1950, sen kellot ovat vuosilta 1868 ja 1949. Kirkkoa on korjattu 1956 ja 1967, sen pinta-ala on 270 neliötä ja istumapaikkoja siellä on 300 hengelle. Kirkon 12 + 2 -äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1952. Alttaritaulu "Ristiinnaulittu" on tuntemattoman venäläisen taiteilijan maalaama, se on tuotu sodassa tuhoutuneesta entisen Värtsilän kirkosta. Toisen alttaritaulun "Passio" on maalannut Seppo Näätänen 1952. Myös kirkkosalin kattokruunut on tuotu entisen Värtsilän kirkosta.


title: Elohopea(II)fluoridi

text: Elohopea(II)fluoridi (HgF) on elohopea- ja fluoridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä fluorauskemikaalina ja erikoislasien valmistukseen. Elohopea muodostaa myös toisen fluoridin, elohopea(I)fluoridin.


title: Elohopea(II)fluoridi

text: Huoneenlämpötilassa elohopea(II)fluoridi on valkoista, hygroskooppista ja ilmankosteuden vuoksi helposti kellertyvää kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on kuutiollinen ja kiderakenne muistuttaa kalsiumfluoridin rakennetta. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen dihydraatti (HgF·2HO). Yhdiste liukenee veteen ja reagoi vedessä muodostaen HgF-ionin. Orgaanisiin liuottimiin elohopea(II)fluoridi ei liukene.


title: Elohopea(II)fluoridi

text: Elohopea(II)fluoridia voidaan valmistaa fluorin ja elohopea(II)kloridin tai elohopea(II)bromidin välisellä reaktiolla 100–150 °C:n lämpötilassa. Toinen yleisesti käytetty tapa on vetyfluoridin ja elohopea(II)kloridin tai -oksidin reaktio. Sitä muodostuu myös elohopea(I)fluoridista kuumennettaessa fluorin läsnä ollessa.


title: Elohopea(II)fluoridi

text: Elohopea(II)fluoridia voidaan käyttää hyvin selektiivisenä fluoraavana reagenssina esimerkiksi alkeenien fluorauksessa ja aromaattisten yhdisteiden fotokemiallisissa fluorauksissa. Sitä on myös käytetty optisen fluoridilasin ja valokuitujen valmistukseen. Elohopeayhdisteiden myrkyllisyyden vuoksi elohopea(II)fluoridin käyttöä on pyritty korvaamaan muillä yhdisteillä.


title: Palosaari

text: Palosaari tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Here with Me (Didon kappale)

text: Here with Me on brittiläisen laulaja-lauluntekijä Didon kappale. Sen julkaisi BMG Rights Management artistin No Angel-debyyttialbumilta. Kappale kertoo hänen silloisesta poikaystävästään Bob Pagestä.


title: Here with Me (Didon kappale)

text: Kappale julkaistiin Yhdysvalloissa singlenä 17. toukokuuta 1999, mutta ei julkaistu Isossa-Britanniassa muuta kuin vasta helmikuussa 2001, jossa se julkaistiin joulukuussa 2000 tapahtuneen, maailmanlaajuisesti menestyneen "Thank Youn" julkaisun jälkeen. Kappale saavutti Britannian singlelistan neljännen sijan sekä pääsi viiden parhaan joukkon myös Ranskassa, Skotlannissa ja Uudessa-Seelannissa. Britanniassa tämä oli artistin toinen peräkkäinen viiden parhaan joukkoon päässyt single Eminemin kanssa esitetyn "Stanin" jälkeen. Australiassa kappale saavutti HitSeekers Chartin ensimmäisen sijan tehtyään live-esityksen vuoden 2001 ARIA Awardsissa.


title: Here with Me (Didon kappale)

text: Kappaletta käytettiin televisiosarja Roswellin tunnuskappaleena. Vuonna 2007 Dido julkaisi kappaleesta pidennetyn remix-version, jolla vierailee myös Enya.


title: Tu es foutu

text: Tu es foutu (Suomeksi: "Sinä olet pulassa") on italialaisen laulaja-lauluntekijä In-Gridin kappale. Sen julkaisi Universal Music Group artistin debyyttisinglenä kesäkuussa 2002 hänen Rendez-vous-debyyttistudioalbumilta.


title: Tu es foutu

text: Kappaleesta julkaistiin Yhdysvalloissa, Australiassa, Isossa-Britanniassa ja monissa muissa valtioissa myös englanninkielinen versio nimeltään "You Promised Me". "Tu es foutu" on In-Gridin tähän mennessä maailmanlaajuisesti menestynein single, sijoituttuaan kymmenen parhaan joukkoon monissa Euroopan ja Oseanian valtioissa.


title: Pon de Floor

text: Pon de Floor on brittiläis-yhdysvaltalaisen DJ-duo Major Lazerin kappale. Kappaleen julkaisivat Mad Decent ja Downtown Records Major Lazerin toisena singlenä heidän Guns Don't Kill People... Lazers Do-debyyttistudioalbumilta. Duo sekä sanoitti että tuotti kappaleen yhdessä Afrojackin kanssa, samalla kun Vybz Kartel esittää kappaleen sanat. "Pon de Floor" on dancehall ja baile funk-kappale, joka vastaanotettiin positiivisin vastaanotoin musiikkikriitikkojen keskuudessa. Kappale pääsi listoille Isossa-Britanniassa, jossa se pääsi listan sijalle 125. Eric Wareheim ohjasi kappaleen musiikkivideon. Kappaletta on samplattu Chiddy Bangin kappaleella "Shooter" (2009) ja Beyoncén kappaleella "Run the World (Girls)" (2011).


title: Eduard Azarjan

text: Eduard Albertovitš Azarjan (, , 11. syyskuuta 1958 Jerevan, Neuvosto-Armenia, Neuvostoliitto) on armenialainen Neuvostoliittoa edustanut entinen telinevoimistelija. Hänen isänsä Albert Azarjan oli myös olympiakultamitalisti 1950-luvun Neuvostoliiton telinevoimistelujoukkueessa. Uransa jälkeen 1990-luvulla Yhdysvaltoihin siirtynyt Eduard on voimisteluvalmentajana ja kuntoasaliyrittäjänä.


title: Eduard Azarjan

text: Isä Albertin ohjauksessa jo lapsuudesta asti taitavaksi telinevoimistelijaksi kehittynyt Eduard Azarjanin menestyskausi oli vuosina 1978-1980. Hän nousi pinnalle saavuttamalla vuonna 1978 Neuvostoliiton mestaruuskisojen hopeaa miesten 6-ottelussa. Samana vuonna hän sijoittui kolmanneksi Maailman cupin henkilökohtaisessa kilpailussa ja saavutti hopeaa vuoden 1978 MM-kisoista Neuvostoliiton telinevoimistelujoukkueessa. Seuraavan vuoden 1979 parhaina menestyksinä Azarjanilla olivat Neuvostoliiton mestaruuskilpailujen ja olympialaisten esikisojen eli Spartakiadien 6-ottelun voitot.


title: Eduard Azarjan

text: Suurin menestys oli vuoden 1980 Moskovan olympialaisten telinevoimistelujoukkueessa saavutettu kultamitali. Henkilökohtaisesti hän sijoittui Moskovan olympialaisten 6-ottelun karsintakierroksella neljänneksi, mutta koska edellä oli kolme neuvostoliittolaista kilpakumppania eli Ditjatin, Andrianov ja tasapisteillä Tkatšev, hän ei päässyt loppukilpailuun.


title: Eduard Azarjan

text: Azarjan jatkui uraansa Moskovan olympialaisten jälkeen. Vuoden 1981 Neuvostoliiton mestaruuskisoissa hän sijoittui vielä 10:ksi miesten 6-ottelussa.


title: Eduard Azarjan

text: Eduard Azarjan muutti perheineen vuonna 1992 Yhdysvaltoihin. Siellä hän vaimonsa Marinan kanssa on perustanut Etelä-Kalifornian Aliso Viejoon kuntosaliyrityksen. Eduard Azarjan on valmentanut myös amerikkalaisia nuoria voimistelijoita muutettuaan Yhdysvaltoihin. Vuonna 2002 Azarjaneista tuli Yhdysvaltain kansalaisia.


title: A Million Voices

text: A Million Voices () on Polina Gagarinan kappale, jolla hän edusti Venäjää vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa. Englannin kielellä laulettavan kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Gabriel Alares, Joakim Björnberg, Katrina Noorbergen, Leonid Gutkin ja Vladimir Matetski.


title: A Million Voices

text: A Million Voices kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jonka se voitti 182 pisteellä selviytyen finaaliin. Finaalissa kappale esitettiin numerolla 25. Se sijoittui finaalin toiseksi 303 pisteellä, joka oli siihen asti Venäjän korkein piste-ennätys.


title: Golden Boy (kappale)

text: Golden Boy () on Nadav Guedjin esittämä kappale, joka edusti Israelia vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa Itävallan Wienissä. 15. maaliskuuta 2015 julkaistun englanniksi laulettavan kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Doron Medalie. Kappaleen kesto on tasan kolme minuuttia.


title: Golden Boy (kappale)

text: Golden Boy kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui kolmanneksi ja selvisi finaaliin. Finaalissa Guedj esiintyi kolmantena ja sijoittui yhdeksänneksi 97 pisteellä.


title: Adio

text: Adio () on Knezin esittämä kappale, joka edusti Montenegroa vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa Itävallan Wienissä. Montenegron kielellä laulettavan kappaleen on säveltänyt vuosina 2004 ja 2012 Serbiaa ja Montenegroa ja Serbiaa Euroviisuissa edustanut sekä vuoden 2008 Euroviisut juontanut Željko Joksimović. Kappaleen ovat sanoittaneet Marina Tucaković ja Dejan Ivanović.


title: Adio

text: "Adio" kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa, josta se selvisi finaaliin vasta maan historian toista kertaa. Finaalissa Knez esiintyi numerolla 16 sijoittuen sijalle 13. Pisteitä kappale sai 44.


title: Adio

text: Kappaleesta on tehty myös suomen kielinen versio ""Hyvästi"", jonka on suomeksi sanoittanut Kyösti Mäkimattila. Kappale esitettiin vuoden 2015 Seinäjoen Tangomarkkinoiden Kuningasfinaalissa.


title: Rhythm Inside

text: Rhythm Inside () on Loïc Nottetin esittämä kappale, joka edusti Belgiaa vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa Itävallan Wienissä. Nottetin itsensä säveltämä ja Beverly Jo Scottin sanoittama kappale lauletaan englannin kielellä.


title: Rhythm Inside

text: ”Rhythm Inside” kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui toiseksi ja selviytyi finaaliin. Finaalissa Nottet esiintyi numerolla 13 ja sijoittui neljännelle sijalle.


title: Rhythm Inside

text: Belgiassa kappale oli listaykkösenä ja Itävallassa singlelistan sijalla kaksi. Suomessa kappale nousi Virallisen latauslistan sijalle 13.


title: Castelnuovo di Garfagnana

text: Castelnuovo di Garfagnana on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Luccan maakunnassa. Se sijaitsee Apuaanisten Alppien juurella ja kuuluu Garfagnanan historialliseen alueeseen. Kunnan läpi virtaa Serchiojoki.


title: Castelnuovo di Garfagnana

text: Kunnan nähtävyyksiä ovat keskiaikainen linna "Rocca Ariostesca", jossa toimii myös kotiseutumuseo, sekä keskiaikainen tuomiokirkko "Duomo dei Santi Pietro e Paolo". Molemmat kärsivät huomattavia tuhoja toisessa maailmansodassa, mutta ne on kunnostettu entiselleen.


title: De la capăt (All Over Again)

text: De la capăt (All Over Again) () on Voltaj’n esittämä kappale, jolla yhtye edusti Romaniaa vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa Itävallan Wienissä. Kappaleen ovat säveltäneet Călin Gavril Goia, Gabriel Constantin, Adrian Cristescu, Păduraru Silviu-Marian sekä Alstani Victor-Razvan ja sanoittaneet edellä mainittujen lisäksi Monica-Ana Stevens ja Andrei-Madalin Leonte. Kappale lauletaan pääosin romanian kielellä, mutta osa siitä lauletaan myös englanniksi.


title: De la capăt (All Over Again)

text: "De la capăt" kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui viidenneksi ja selvisi finaaliin. Finaalissa Voltaj esitti kappaleen numerolla 20, ja saavutti sijan 15. Kappale kertoo siitä, että romanialaisten lasten vanhemmat joutuvat työskentelemään paljon näkemättä lapsiaan.


title: One Last Breath

text: One Last Breath () on Maria Elena Kyriakoun kappale, jolla hän edusti Kreikkaa vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa. Kappaleen ovat säveltäneet Kyriakou itse sekä Efthivoulos Theocharous ja sanoittaneet Vangelis Konstantinidis sekä Evelina Tziora. Kappale lauletaan englannin kielellä.


title: One Last Breath

text: "One Last Breath" kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui kuudenneksi ja selviytyi finaaliin. Finaalissa Kyriakou esitti kappaleen numerolla 15. Kappale sijoittui 19. sijalle.


title: Mustajänis

text: Mustajänis ("Lepus insularis") on keskikokoinen jänislaji. Se painaa noin 2,5 kg. Se on yläpuolelta kiiltävän musta, kyljistään tumman harmaanruskea ja vatsapuolelta tummanruskea. Mustajänistä tavataan vain Espiritu Santo -saarella Kalifornianlahdella. Se muistuttaa paljon mantereella elävää mustahäntäjänistä, mutta kallon rakenteen perusteella on päätetty sen olevan eri laji.


title: Mustajänis

text: Mustajänisten asuinsaarella ei ole ihmisiä eikä sellaisia petoja jotka söisivät mustajäniksiä. Kissafretti voisi ottaa pienen jäniksen, mutta ne näyttävät keskittyvän jyrsijöiden saalistukseen.


title: Kemin kaupunginkirjasto

text:
Kemin kaupunginkirjasto sijaitsee Kemin kulttuurikeskuksessa.
Kemin kaupunkiin perustettiin kirjasto vuonna 1879. Varat kirjaston perustamiseen saatiin tanssiaisten ja arpajaisten avulla. Kirjaston ylläpitämiseksi kerättiin lainamaksuja ja annettiin sakkoja myöhässä palautetuille kirjoille. Ensimmäinen kirjasto sijaitsi Matti Niemelän kartanossa (nyk. Meripuistokatu 29), josta se muutti vuonna 1886 Sauvosaarenkadulle ja vuonna 1896 Lukuhuoneelle (nyk. Sauvosaarenkatu 14).


title: Kemin kaupunginkirjasto

text: Vuonna 1954 kirjasto osti silloiseen kymmenen miljoonan markan hintaan tilat osoitteesta Sauvosaarenkatu 11, jossa sijaitsi Kemin historiallinen museo. Tilat alkoivat käydä pian ahtaaksi, ja kirjaston osastoja, kuten lasten- ja musiikkiosastot, siirrettiin muualle. Ensimmäinen kirjastoauto aloitti toimintansa vuonna 1973.


title: Kemin kaupunginkirjasto

text: 8. joulukuuta 1990 avattiin vihdoin uudet tilat nykyisessä kulttuurikeskuksessa. Kaikki sivukirjastot on lakkautettu.


title: Kemin kaupunginkirjasto

text: Vuosina 2012–2013 toteutettiin suuri kirjaston remontti. Silloin lainaustiski sijoitettiin aulaan, lukusaliin rakennettiin esiintymislava, musiikkikirjasto vaihtoi paikkaa ja kirjaston tiloja järjestettiin uudelleen.


title: I Want Your Love

text: I Want Your Love on Eduard Romanjutan esittämä kappale, jolla hän edusti Moldovaa vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa. Kappale sijoittui ensimmäisessä semifinaalissa sijalle 11, eikä selviytynyt finaaliin. Kappaleen on sanoittanut ruotsalainen Erik Lewander.


title: Mantšurianjänis

text: Mantšurianjänis ("Lepus mandshuricus") on pienikokoinen jänislaji. Sen karva on pitkä, paksu ja pehmeä. Selkä on mustanruskea, muut osat vaaleampia ruskean sävyjä. Talveksi karva muuttuu vaaleammaksi, osalla yksilöistä tuhkanharmaaksi, ja vatsapuolesta tulee lähes valkoinen. Mantšurianjänistä tavataan Mantšurian pohjoisosissa ja mahdollisesti myös Korean puolella.