title: Olli Korhonen (jääkiekkoilija)

text: Jo ennen ensimmäistä A-juniorikauttaan 2016–2017 Korhonen esiintyi KooKoon SM-liigajoukkueen harjoitusvahvuudessa. Liigadebyyttinsä hän teki 27. tammikuuta 2017 vieraissa Kalevan Palloa vastaan. Korhonen sai ottelussa jääaikaa 11.53 minuuttia ja hän keräsi ottelusta teholukeman +2. Korhonen teki liigauransa avausmaalin kolmannessa ottelussaan 31. tammikuuta 2017 Pelicansia vastaan ratkaistuaan KooKoolle 2–1-voiton jatkoajalla ajassa 62.38. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa kaikkiaan 15 runkosarjaottelua tehden kaksi maalia.


title: Olli Korhonen (jääkiekkoilija)

text: Kaudella 2017–2018 Korhonen jatkaa KooKoossa vuoden mittaisella SM-liigasopimuksella. Hän pelasi kauden aikana liigassa 20 runkosarjaottelua tehden kaksi maalia. Korhosen teholukema +2 oli kauden loppuun asti KooKoon vahvuudessa jatkaneista joukkueen paras. Joulukuussa 2017 hän teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Olli Korhonen (jääkiekkoilija)

text: Korhonen valmistui ylioppilaaksi Kouvolan Yhteislyseosta keväällä 2017.


title: Kurt Gerron

text: Kurt Gerron (11. toukokuuta 1897 Berliini, Saksa – 28. lokakuuta 1944 Auschwitz, Puola) oli saksalainen kabareetaiteilija, näyttelijä ja elokuvaohjaaja. Hän opiskeli lääketiedettä, mutta valmistuttuaan kiinnostui teatterista. Hänestä tuli yksi Weimarin Saksan suosituimmista näyttelijöistä, joka tunnettiin muun muassa roolitöistään Bertolt Brechtin musiikkinäytelmässä "Kolmen pennin ooppera" ja Josef von Sternbergin elokuvassa "Sininen enkeli". Gerron joutui natsien juutalaisvainojen vuoksi työttömäksi, ja hän pakeni vaimoineen Saksasta Ranskaan ja sieltä edelleen Itävaltaan ja Alankomaihin. Saksalaiset vangitsivat hänet Alankomaissa, josta hänet lähetettiin Theresienstadtin keskitysleirille. Hänet surmattiin Auschwitzissa lokakuussa 1944.


title: Kurt Gerron

text: Kurt Gerson syntyi keskiluokkaiseen saksanjuutalaiseen perheeseen Berliinissä 1897. Hänen isänsä oli kondiittori ja äitinsä kotiäiti. Hän opiskeli lääketiedettä, kunnes värväytyi ensimmäisen maailmansodan syttymisen jälkeen asevoimiin. Hän haavoittui rintamalla ja jatkoi parannuttuaan lääketieteen opintoja, mutta hänet kutsuttiin uudelleen palvelukseen lääkintämieheksi, jona hän toimi sodan loppuun saakka. Hänen kokemuksensa tekivät hänestä pasifistin. Hoitaessaan rintamatovereitaan Gerron turhautui, sillä usein nämä lähetettiin vain uudelleen rintamalle tykinruoaksi. Sodan jälkeen hän suoritti opintonsa loppuun, mutta innostui teatterista ja siirtyi näyttämöalalle. Gerronin mukaan ”lääkäreillä ja näyttelijöillä on jotain yhteistä: molemmat tutkivat ihmisiä”.


title: Kurt Gerron

text: Gersonista tuli teatterinäyttelijä Max Reinhardtin ohjauksessa 1920. Vuonna 1921 hän vaihtoi nimensä Gersonista Gerroniksi, sillä hän ei halunnut tulla vahingossakaan yhdistetyksi suureen berliiniläiseen muotikeskukseen Gersoniin. Samana vuonna hän liittyi Trude Hesterbergin kabareehen "Wilde Bühne", jonka jälkeen hän esiintyi monissa Max Reinhardtin teattereista. Noihin aikoihin hän avioitui Olga Meyerin kanssa. Hän näytteli teatterin ja kabareen lisäksi myös mykkäelokuvissa. Kilpirauhasen liikatoiminnasta johtuneesta ylipainoisuudestaan tuli hänen tavaramerkkinsä. Kuukasvoinen ja tukeva Gerron erikoistui rooleihin, joissa tarvittiin eräänlaista ”raavautta”, kuten satamatyöläisen, painijan ja nyrkkeilijän osiin. Hän työskenteli usein Hans Albersin kanssa sekä myöhemmin Heinz Rühmannin kanssa. Siegfried ”Sig” Arnon kanssa Gerron muodosti duon, joka esiintyi sekä elokuvissa että teatterissa.


title: Kurt Gerron

text: Gerson näytteli 1928 Lontoon poliisipäällikkö ”Tiger” Brownin roolin Bertolt Brechtin musiikkinäytelmän "Kolmen pennin ooppera" ensi-illassa. Näytelmästä tuli huippumenestys, ja se teki Gerronista kotimaassaan tunnetun. Lisäksi hän levytti näytelmästä suosituksi tulleen laulun ”Puukko-Mackien”. Gerron ja Arno ryhtyivät 1929 epäonnistuneeseen yrityksen palauttaa saksalainen slapstick-komedia takaisin suosioon. Samana vuonna hän näytteli viimeisen kerran Brechtin tuotannossa. "Happy End" lopetettiin vain seitsemän näytöskerran jälkeen. Jo ennestään riitaisissa väleissä olleet Brecht ja Gerron ajautuivat välirikkoon. Vastoinkäymiset eivät kuitenkaan heikentäneet hänen uraansa. Hän näytteli 1931 yhtä pääosista Marlene Dietrichin tähdittämässä suositussa elokuvassa "Sininen enkeli". Elokuvakirjailija Ulrich Lieben mukaan Gerronin roolisuoritus jäi elämään hänen jälkeensä ja takasi hänen nimensä säilymisen myös jälkipolville. Suosio teki Gerronista kiireisen. Saman päivän aikana hänet saattoi nähdä päiväsaikaan elokuvastudiolla kuvauksissa ja illalla teatterinäytelmän pääosassa.


title: Kurt Gerron

text: Gerron osallistui 1920-luvulla muutaman lyhytelokuvan ohjaamiseen, mutta varsinaisesti ohjaajana hän debytoi vuonna 1931 täyspitkällä elokuvallaan "Der Stumme von Portici". Hänestä tuli yksi suuren Ufa-studion suosikeista ja samalla kyvyistä, joiden avulla studio tähtäsi kansainvälisille markkinoille. Vuosina 1931-1933 hän ohjasi Ufalle seitsemän elokuvaa, joista osa esitettiin myös Suomessa.


title: Kurt Gerron

text: Menestystensä myötä Gerron saattoi nauttia suhteellisen hyvästä elämästä Berliinissä, eikä hän ottanut vakavasti Adolf Hitlerin johtaman natsipuolueen nousussa piillyttä vaaraa vielä 1930-luvun alussa. Hän teki joitakin poliittisia teatterisketsejä, jotka nauroivat muun muassa Hitlerin puheiden retoriikan ja SA-joukkojen kustannuksella. Kansallissosialistit pääsivät valtaan tammikuussa 1933, kun 84-vuotias presidentti Paul von Hindenburg nimitti Hitlerin Saksan valtakunnankansleriksi. Samana vuonna valmistuivat Gerronin viimeiset Saksassa ohjaamat elokuvat, komediat "Heut’ kommt’s drauf an" ja "Amor talutusnuorassa" (alkuperäinen nimi "Kind, ich freu’ mich auf dein Kommen").


title: Kurt Gerron

text: Natsi-Saksassa juutalaisilta kiellettiin osallistuminen julkiseen elämään. Propagandaministeri Joseph Goebbels vaati juutalaisten poistamista saksalaisesta kulttuurielämästä. Gerron pakotettiin eroamaan kesken elokuvan "Amor talutusnuorassa" kuvauksia. Hänen tilalleen tuli Hans Steinhoff, joka keskittyi urallaan tekemään propagandaelokuvia natsipuolueelle. Gerronin ura Saksassa oli käytännössä ohi. Kurt ja Olga Gerron muuttivat Pariisiin vielä vuoden 1933 aikana. Saksalaisista mallia ottaneet ranskalaiset nationalistit pyrkivät torjumaan emigranttien tulemisen elokuva-alalle, mutta kahtena Pariisin vuonnaan Gerron onnistui tekemään kaksi elokuvaa. Vuonna 1935 Gerronit siirtyivät Wieniin. Koska Itävallan poliittinen ilmapiiri oli kiristymässä paikallisen natsiliikkeen nousun vuoksi, Gerronit muuttivat edelleen Alankomaihin. Alankomaat suhtautui pakolaisiin verrattain myönteisesti, ja Gerron ohjasi siellä elokuvia vuosina 1935-1937, kunnes hollantilaisten elokuvantekijöiden protestien vuoksi maahanmuuttajien ja pakolaisten työtilaisuudet jäivät vähäisiksi. Hän opetteli puhumaan hollantia ja pystyi näin näyttelemään myös teatterissa.


title: Kurt Gerron

text: Saksa miehitti Hollannin kesällä 1940. Aluksi asiat sujuivat rauhallisesti, ja Gerron saattoi jopa jatkaa teatterissa sekä muiden saksalaisemigranttien, kuten Max Erlichin, kabareissa. Juutalaiset näyttelijät saivat kuitenkin esiintyä vain juutalaisyleisölle. Sekä hollanninjuutalaiset että sinne muuttaneet tuhannet pakolaiset joutuivat aikaa myöten kiristyvien vainojen kohteeksi. Syksyllä 1943 Gerronit pakotettiin muuttamaan Westerborkiin, joka oli alkuun toiminut pakolaisleirinä Saksasta paenneille juutalaisille ja josta natsien hallussa tuli kokoamis- ja lähetysasema idässä oleville Saksan keskitysleireille suunnatuille vankijunille. Ikävästä roolistaan huolimatta Westerborkin kulttuurielämä oli aktiivista, ja Gerron otettiinkin nopeasti osaksi pakolaisten kabareeta. Hän ehti olla mukana parissa esityksessä, kunnes hänet siirrettiin edelleen keskitysleirille.


title: Kurt Gerron

text: Helmikuun lopulla 1944 Gerron vaimoineen siirrettiin nykyisen Tšekin alueella sijainneeseen Theresienstadtin keskitysleiriin. Gestapon perustama Theresienstadt toimi gheton ja tavallisen keskitysleirin välimuotona. Toisaalta se oli kokoamisleiri, josta vankeja lähetettiin edelleen idän keskitys- ja tuhoamisleireille, mutta samalla se toimi myös mallikeskitysleirinä, jonka tehtävä natsi-Saksan propagandassa oli antaa sen keskitysleirijärjestelmästä totuutta parempi kuva ulkomaille. Siellä oli oma orkesterinsa, ja siellä toteutettiin useita teatterituotantoja.


title: Kurt Gerron

text: Theresienstadtiin lähetetyt olivat yleensä etuoikeutetuiksi määriteltyjä vankeja, ja monet olivat tunnettuja nimiä Saksan kulttuurimaailmasta. Gerronille myönnettiin tämä erityisasema, sillä hän oli sotaveteraani ja julkisuuden henkilö. Gerronin saapuessa leirille olot siellä olivat jo huonot. Leirillä kuoli joukoittain ihmisiä muun muassa nälkään ja pilkkukuumeeseen. Punainen risti oli kuitenkin tekemässä tarkastuskäyntiä leirille, ja leiriä siivottiin ja sen oloja järjestettiin väliaikaisesti paremmiksi. Gerron ja hänen vaimonsa saivat oman asunnon ja oikeuden tehdä oma kabaree-näytelmänsä jazz-pianisti Martin Romanin kanssa. Sen nimeksi tuli "Das Karussell" (”Karuselli”). Gerron sai käyttöönsä vankien joukossa olleet huippulahjakkuudet. Hänen lavastajanaan oli František Zelenka, Tšekin kansallisteatterin päälavastaja. Tekstit ja laulujen sanoitukset olivat kirjoittaneet näytelmäkirjoittajat Leo Straus ja Manfred Greiffenhagen. Esitys oli pidetty sekä vankien että vartijoiden keskuudessa ja sitä esitettiin leirillä yli 50 kertaa.


title: Kurt Gerron

text: Punaisen ristin hämääminen onnistui, jonka jälkeen Gerronille annettiin uusi tehtävä. Hänet määrättiin ohjaamaan leiriä positiivisessa sävyssä esittävän propagandaelokuvan kuvaaminen. Natsivirkamiehet ja vartijat valvoivat jokaisen kohtauksen tekemistä. Gerron ei nähnyt käsikirjoitusta, vaan hänelle kerrottiin kulloinkin mitä kuvata seuraavaksi. Yhdessä kohtauksessa tuli esittää leirin vangit nauramassa huolettomasti teatteriesitykselle. Kohtaus oli Gestapon määräämä, mutta kuvauksissa olleita vankeja ei naurattanut. Holokaustista selvinnyt ja paikalla ollut Alice Rant muisteli myöhemmin kohtauksen kuvaamista:


title: Kurt Gerron

text: Propagandaelokuvan alanimi oli "Der Führer schenkt den Juden eine Stadt" (”Führer antaa juutalaisille kaupungin”). Sen kuvaukset jäivät hänen viimeisikseen. Yksitoista päivää kestäneiden kuvausten puolivälissä hänet alennettiin apulaisohjaajaksi, sillä prahalaisen tuotantoyhtiön Aktualitan toimitusjohtaja Karel Pecency tuli hänen tilalleen. Gerron säilyi kuvausten ajan apulaisohjaajana, mutta ei osallistunut jälkityöhön eikä leikkaamiseen. Elokuva valmistui keväällä 1945, eikä sitä enää ehditty käyttää tarkoitukseensa, sillä liittoutuneiden ja Neuvostoliiton joukot etenivät nopeasti kohti Berliiniä. Gerron ei ehtinyt nähdä elokuvaa valmiina.


title: Kurt Gerron

text: Kurt ja Olga Gerron, kuten monet muutkin elokuvan tekemiseen osallistuneet, kerättiin pian kuvausten jälkeen ja lähetettiin Auschwitziin. Yksi vangeista, Vlasta Schön, kertoi nähneensä Gerronin junalaiturilla. Hän pyysi saada jäädä, vedoten vartijoihin: ”Tein teille tämän elokuvan!” Vartijat potkivat hänet kuitenkin vaunuun. Gerron ja hänen vaimonsa Olga kaasutettiin kuoliaaksi pian Auschwitziin saapumisensa jälkeen lokakuun lopulla 1944. Kerrotaan, että Gerron lauloi ”Puukko-Mackieta”, kun häntä marssitettiin kohti kaasukammiota. Lisäksi Gerronin "Karussellin" jäsenet lähetettiin Auschwitziin samoihin aikoihin. Pianisti Martin Roman selviytyi elossa, mutta František Zelenka ja Leo Straus surmattiin sen kaasukammiossa lokakuussa 1944. Manfred Greiffenhagen selviytyi Auschwitzista, mutta hänet tapettiin Dachaussa tammikuussa 1945.


title: Kurt Gerron

text: Gerronin toiminta Theresienstadtissa oli pitkään kyseenalaistettu. Joidenkin mielipiteiden mukaan Gerronin viihdyttävät esitykset tarjosivat hetken paon keskitysleirin todellisuudesta, kun taas jotkut ovat pitäneet pyhäinhäväistyksenä esittää kabaree-ohjelmia vangeille, joita lähetettiin viikoittain Auschwitziin surmattavaksi. Myös natsien propagandaelokuvan tekemiseen osallistumista on pidetty petturuutena. Myöhemmin Gerronin vaiheita on tutkittu enemmän, ja häntä on alettu muistamaan ainutlaatuisesta elämästään sekä perinnöstä, jonka hän jätti Saksan kulttuurielämälle. Gerronin elämästä sekä traagisesta kohtalosta on tehty vuosien varrella useita dokumenttielokuvia. Englantilainen näytelmäkirjailija Roy Kift on tehnyt hänen ajastaan Theresienstadtissa näytelmän nimeltä "Camp Comedy" (”Leirikomedia”).


title: Paleoekologia

text: Paleoekologia on tieteenala, joka tutkii eliöpopulaatioita ja -yhteisöjä, eliöyksilöiden suhteita niihin sekä ympäristötekijöiden vaikutusta eliöyhteisöihin muinaisina aikoina. Siihen kuuluvat sekä biologiset että ympäristölliset seikat kaikkina aikoina, jolloin elämää on esiintynyt.


title: Saarikosken harkkohytti

text: Saarikosken (Saariskosken) harkkohytti toimi Vieremällä Salahminjärvestä lähtevän Murennusjoen alussa, Saarikoski-nimisen tilan kohdalla vuosina 1841–1870.


title: Saarikosken harkkohytti

text: Harkkohytti rakennettiin kolmen kilometrin päässä sijainneen Salahmin ruukin apuhytiksi korvaamaan ruukin toimintansa lopettanut harkkohytti. Harkkohytissä valmistettiin harkkorautaa Salahmin ruukin vasarapajoille. Harkkohytin toiminnasta ja rakennuksista ei ole paljoa tietoa ja se on saattanut toimia ilman virallista lupaa. Se oli käytössä vielä vuonna 1859 mutta jo vuonna 1873 harkkohytin rakennukset oli osittain purettu.


title: Saarikosken harkkohytti

text: Harkkohytin sijaintipaikan yläpuolella on nykyisin joen ylittäbä maantiesilta. Sillan alapuolella on molemmilla joen rannoilla matalia maakumpuja jotka ovat mahdollisesti ruukinpadon jäänteitä. Joen itärannalla kumpujen eteläpuolella on kivikasa jonka kohdalla harkkohytti on saattanut sijaita ja lisäksi noin metrin korkuinen slagikasa. Joen länsirannalta löytyy padonpaikan alapuolelta jyrkästä joentörmästä runsaasti sysiä.


title: Peugeot 408

text: Peugeot 408 on Peugeot’n vuodesta 2010 lähtien valmistama keskiluokan automalli. Nimestään huolimatta se ei ole Peugeot 407:n seuraaja, vaan Peugeot 308:n neliovinen sedan-versio. Mallia myydään muun muassa Kiinassa ja Etelä-Amerikassa, muttei lainkaan Länsi-Euroopassa.


title: Peugeot 408

text: Ensimmäisen sukupolven Peugeot 408 esiteltiin vuonna 2010 sedan-koriseksi sisarmalliksi Peugeot 308:lle, joka oli tullut markkinoille vuonna 2008. Näin ollen 408 siis korvasi edeltäneen 307-mallin neliovisen sedan-version. Markkina-alueesta riippuen auton ulkoisessa ilmeessä oli pieniä eroavaisuuksia.


title: Peugeot 408

text: Myös moottorivalikoima vaihteli eri markkinoilla. Kiinassa tarjolla oli 1,6- (110 hv) ja 2,0-litraiset (150 hv) vapaasti hengittävät bensiinimoottorit, joiden yhteyteen sai joko viisivaihteisen manuaalivaihteiston tai neliportaisen automaatin.


title: Peugeot 408

text: Etelä-Amerikassa vapaasti hengittävän 1,6-litraisen tilalla oli samankokoinen turboahdettu bensiinimoottori, joka oli aina varustettu kuusivaihteisella automaattivaihteistolla. Lisäksi valikoimassa oli myös 1,6-litrainen (145 hv) HDi-dieselmoottori.


title: Peugeot 408

text: Malesiassa moottorivalikoiman muodostivat 1,6-litrainen turboahdettu ja 2,0-litrainen vapaasti hengittävä moottori.


title: Peugeot 408

text: Toisen sukupolven Peugeot 408 esiteltiin Pekingin autonäyttelyssä keväällä 2014, vuosi toisen sukupolven 308:n markkinoilletulon jälkeen.


title: Schonach im Schwarzwald

text: Schonach im Schwarzwald on Saksan kunta Baden-Württembergin osavaltion Schwarzwald-Baar-Kreisin piirikunnassa. Se sijaitsee Baden-Württembergin eteläosassa Schwarzwaldin alueella Freiburgin koillispuolella. Schonachissa on arviolta 4 009 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 36,71 neliökilometriä.


title: Schonach im Schwarzwald

text: Schonachissa järjestetään vuosittain yhdistetyn maailmancupin osakilpailuja. Schonachissa on hyppyrimäki Langenwaldschanze, jonka HS-piste on 106 metriä ja K-piste 95 metriä.


title: Kohoutekin komeetta

text: Kohoutekin komeetta (tunnus C/1973 E1) on tšekkiläisen tähtitieteilijä Luboš Kohoutekin 7. maaliskuuta 1973 löytämä komeetta. Se oli lähimpänä aurinkoa eli perihelissään 28. joulukuuta samana vuonna.


title: Kohoutekin komeetta

text: Kohoutekin komeetta on pitkäjaksoinen komeetta; se oli näkyvissä edellisen kerran noin 150 000 vuotta sitten, ja seuraavan kerran se on näkyvissä noin 75 000 vuoden kuluttua. Kun se vuonna 1973 tuli näkyviin, se oli jättiläisplaneettojen aiheuttamien häiriöiden vuoksi hyperbelimäisellä radalla eli sen radan eksentrisyys oli yli 1. Radan perusteella pääteltiin, että se olisi ollut Oortin pilveen kuuluva kappale. Siksi uskottiin, että kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun komeetta koskaan oli kulkenut aurinkokunnan sisäosien kautta, mikä olisi aiheuttanut kaasujen näyttävän purkautumisen komeetasta.


title: Kohoutekin komeetta

text: Kohoutekin komeetan lähestyessä Harvardin yliopiston astronomi Fred Whipple sanoi sitä The Time -lehdessä "vuosisadan komeetaksi". Tähtitieteilijöiden ennakkoarviot sen magnitudista sen ollessa lähimmillään vaihtelivat noin -2:sta -10,5:een, mutta lehdistössä esiintyi liioiteltuja arvoita, joiden mukaan se olisi ollut jopa kirkkaampi kuin täysikuu (jonka magnitudi on noin -12,7). Poikkeuksellisen kirkasta komeettaa odottaneille se osoittautui kuitenkin pettymykseksi,ehkä siksi, että se hajosi osittain lähestyessään Aurinkoa ennen kuin se oli lähimmillään Maata. Koska tämä oli todennäköisesti ensimmäinen kerta, kun komeetta kävi Aurinkokunnan sisäosissa, siinä oli yhä jäljellä suurin osa siinä alun perin olleista helposti haihtuvista aineista. Vaikka komeetta oli odotettua himmeämpi, se kuitenkin näkyi paljain silmin, mutta ei erityisen huomiota herättävänä kohteena. Kirkkaimmillaan se oli ollessaan perihelissä, 0,14 tähtitieteellisen yksikön päässä Auringosta, ja silloin sen magnitudi oli -3. Ratatason kaltevuus oli 14.3°. Parhaiten se näkyi yötaivaalla sen ohitettua perihelin, mutta silloin se oli himmennyt sen verran, että magnitudi oli noin +4. Komeetan pyrstö näkyi taivaalla 25°:n pituisena.


title: Kohoutekin komeetta

text: Skylabin ja Sojuz 13:n henkilöstöt tekivät Kohoutekin komeetasta havaintoja. Se oli siten ensimmäinen komeetta, jota havainnoitiin miehitetystä avaruusaluksesta käsin. Aikaisemmin tosin Apollo 13:n oli ollut määrä tehdä havaintoja paljain silminkin näkyneestä Bennettin komeetasta, mutta avaruuslento jouduttiin keskeyttämään aluksen happisäiliön räjähdettyä.


title: Kohoutekin komeetta

text: Kohoutekin komeettaa C/1973 E1 ei tule sekoittaa jaksolliseen komeettaan 75D/Kohoutek, jota sitäkin joskus sanotaan "Kohoutekin komeetaksi". Lisäksi Luboš Kohoutek löysi kaksi muutakin pitkäjaksoista komeettaa, C/1969 01-A (eli 1970 III tai 1969b) sekä C/1973 D1 (eli 1973 VII, 1973e).


title: Kohoutekin komeetta

text: Koska Kohoutekin komeetta ei ollut läheskään niin kirkas kuin oli odotettu, sen nimestä tuli huomiota herättävän epäonnistumisen tai yliampuvan ennusteen vertauskuva. Komeetta oli kuitenkin sen verran kirkas, että se oli helposti havaittavissa iltaisin sen ohitettua perihelin.


title: Kohoutekin komeetta

text: Jumalan lasten (nyk. "Kansainvälisen perheen") uskonnollisen yhteisön perustaja David Berg väitti vuonna 1973 Kohoutekin komeettaa merkiksi siitä, että maailmanloppu tulee tammikuussa 1974 tai että ainakin Yhdysvalloissa tapahtuu silloin tuhoisia luonnonmullistuksia. Uskonlahkon jäsenet levittivät Bergin tuomiojulistuksia eri puolilla maata. Suuri osa yhteisön jäsenistä kaikkialla maailmassa vetäytyi kommuuneihin tai perusti uusia sellaisia.


title: Kohoutekin komeetta

text: Kohoutekin komeetta toimi innoituksen lähteenä monille muusikoille ja muille taiteilijoille:


title: Kohoutek

text: Kohoutek on tšekkiläinen sukunimi. Se voi viitata seuraaviin:


title: Tampellan masuuni

text: Tampellan masuuni sijaitsi Tampereella Tammerkosken itärannalla nykyisellä Tampellan alueella vuosina 1844–1884.


title: Tampellan masuuni

text:
Masuunin perustivat vuonna 1844 Nils Johan Idman ja Carl August Ramsay jalostamaan Viljakkalan Haverin kaivoksen rautamalmia. Haverin kaivoksen malmi oli heikkolaatuista ja niinpä masuunin oheen perustettiin valimo ja paja, jossa valmistettiin muun muassa patoja, pannuja ja uuninluukkuja. Masuunin raaka-aineena alettiin myös käyttää suurimmaksi osaksi järvimalmia ja suomalmia. Masuuni laitoksineen myytiin 1856 Gustaf August Wasastjernalle, joka perusti sen yhteyteen konepajan. Tämä konepaja ja varatuomari Adolf Törngrenin vuonna 1856 perustama pellavakehräämö ja -kutomo yhdistettiin vuonna 1861 "Tammerfors Linne- & Jern-Manufaktur Aktie-Bolag" -nimiseksi yhtiöksi (vuodesta 1938 alkaen Tampereen Pellava- ja Rauta-Teollisuus Osake-Yhtiö, sittemmin Oy Tampella Ab).
Tampellan masuuni rakennettiin 1843–1844 tiilestä graniittiperustukselle. Katkaistun kartion muotoisen masuunin ja sen puhalluslaitteiden ympärillä oli 25x17 metrin laajuinen raastuparakennus sekä tiilinen 44 metriä pitkä ja 34 metriä leveä kaksikerroksinen konepajarakennus. Masuunia käytettiin vuoteen 1863 saakka jonka jälkeen se oli käytössä vain vuosina 1874 ja 1877. Masuuni purettiin 1884 uuden pajarakennuksen tieltä. Vuonna 1900 valmistui masuunin paikalle uusi pajarakennus, jota laajennettiin myöhemmin useaan kertaan. Tämän pajarakennuksen länsipuolelle rakennettiin 1927 koneistushalli. Nämä uudemmat pajarakennukset purettiin suurelta osin 1970-luvulla. Masuunin sijaintipaikalla on nykyisin Aleksandra Siltasen puisto.


Gran Sasson ja Monti della Lagan kansallispuisto ("Parco Nazionale del Gran Sasso e Monti della Laga") sijaitsee keskisessä Italiassa ja on yksi maansa suurimpia. Puiston pinta-ala on noin 150 000 hehtaaria. Kansallispuistossa on useita patikka-, polkupyörä- ja ratsastusreittejä jokaiselle vuodenajalle, ja siellä on runsaasti sekä luonto- että kulttuurinähtävyyksiä. Kansallispuisto koostuu kolmesta vuoriryhmästä, jotka ovat Gran Sasso d'Italian vuoriryhmä, Monti della Lagan vuoriryhmä sekä Monti Gemellin vuoret. Myös Apenniinien korkein vuori, 2 912 metriä korkea Corno Grande, sekä Euroopan eteläisin jäätikkö Calderone, löytyvät täältä.
Kansallispuisto sijaitsee seismisesti herkällä alueella, jossa tapahtuu usein tuhoisia maanjäristyksiä.
Kansallispuisto ulottuu kolmelle Italian alueista, jotka ovat Marche, Abruzzo ja Lazio sekä viiden maakunnan alueelle, jotka ovat Ascoli Piceno, L'Aquila, Pescara, Rieti ja Teramo.


title: Gran Sasson ja Monti della Lagan kansallispuisto

text: Kansallispuiston alueella on 44 kuntaa, ja ne ovat Accumoli, Acquasanta Terme, Amatrice, Arquata del Tronto, Arsita, Barete, Barisciano, Brittoli, Bussi sul Tirino, Cagnano Amiterno, Calascio, Campli, Campotosto, Capestrano, Capitignano, Carapelle Calvisio, Carpineto della Nora, Castel del Monte, Castelli, Castelvecchio Calvisio, Castiglione a Casauria, Civitella Casanova, Civitella del Tronto, Cortino, Corvara, Crognaleto, Fano Adriano, Farindola, Isola del Gran Sasso d'Italia, L'Aquila, Montebello di Bertona, Montereale, Montorio al Vomano, Ofena, Pescosansonesco, Pietracamela, Pizzoli, Rocca Santa Maria, Santo Stefano di Sessanio, Torricella Sicura, Tossicia, Valle Castellana, Villa Celiera ja Villa Santa Lucia degli Abruzzi.


text: Kansallispuistossa on laskettu olevan noin 2400 eri kasvilajia. Niistä 139 on kotoperäisiä Italiasta ja 12 puistosta. Kasvilajeista on suojeltu 73 kansainvälisillä sopimuksilla ja 67 kansallisilla sopimuksilla. Puistossa esiintyy 59 villiorkideaa ja 2 lihansyöjäkasvia.


text: Puistossa on laajoja laitumia, mutta suuri osa siitä on metsien peitossa. Alemmilla korkeuksilla on tammimetsiä ja kastanjalehtoja, jotka ovat alun perin roomalaisten istuttamia. Hieman korkeammalla, 1000 – 1800 metrin korkeudessa, metsiä hallitsevat pyökit. Muita puita ovat marjakuusi, orjanlaakeri, vaahtera, lehmus, saarni, jalava, saksanpihta ja koivu.


text: Puistossa olevia kylmässä viihtyviä sekä kotoperäisiä kasveja ovat nukki Androsace mathildae, ruusuleinikki Adonis distorta, orvokki Viola magellensis, ja alppitähti.


text: Kansallispuiston symbolina ovat Apenniinien gemssit. Muita suurempia nisäkkäitä ovat saksanhirvi, paikallinen metsäkauris ja Apenniinien susi, ja hieman pienempiä ovat näätä, villikissa, mäyrä, kivinäätä, hilleri ja piikkisika.


text: Petolinnuista puistossa esiintyy maakotka, kanahaukka, muuttohaukka, keltapäähaukka ja huuhkaja. Muita alueen lintuja ovat lumivarpunen, vuorikirvinen, niittykirvinen, alppirautiainen, kivikkopyy, kivikkorastas sekä alppinaakka ja alppivaris.


text: Kansallispuistossa voi nähdä myös sammakkoeläimiä: salamanteita kuten Salamandrina terdigitata ja Speleomantes italicus sekä alppivesiliskoja.


title: Taidon suomenmestaruuskilpailut

text: Taidossa järjestettiin ensimmäiset suomenmestaruuskilpailut vuonna 1978 ja niitä on järjestetty siitä lähtien vuosittain. Joukkuelajien ja junioireiden mestaruuksista alettiin kilpailla vuonna 1986. Naisten ottelu tuli kilpailuihin mukaan vuonna 1992.


title: Taidon suomenmestaruuskilpailut

text:
Naisten sarjassa oli vuosina 1978-1981 käytössä kahden kilpailijan ennalta suunniteltu ottelu (Yaku-soku-soutai). Yaku-soku-soutai kilpailusarjan voittajat: 1978: Terttu Kilpeläinen, Tiina Halonen, 1979: Sari Ikonen, Ulla Veirto, 1980: Tuula Jundén, Liisa Vanhapelto, 1981: Liisa Vanhapelto, Tarja Ellonen
Lista Suomen mestareista:


title: Taidon suomenmestaruuskilpailut

text: Menestyneimmät:


title: Taidon suomenmestaruuskilpailut

text: Joukkuelajien Suomen mestarit:


title: Henry Gauthier-Villars

text: Henry Gauthier-Villars (10. elokuuta 1859 – 12. tammikuuta 1931), kirjailijanimi Willy, oli ranskalainen fin-de-sieclen aikainen kirjailija ja musiikkikriitikko, joka nykyisin tunnetaan lähinnä Coletten mentorina ja ensimmäisenä puolisona. Muita Gauthiers-Villarsin käyttämiä tekijänimiä ovat Henry Maugis, Robert Parville, l’Ex-ouvreuse du Cirque d’été, L’Ouvreuse, L’Ouvreuse du Cirque d’été, Jim Smiley, Henry Willy, Boris Zichine.


title: Henry Gauthier-Villars

text: Gauthier-Villars julkaisi Coletten alkutuotannon omissa nimissään, mutta myöhemmin kirjoittaja on oikaistu. Vielä uransa loppupuolella hän julkaisi omissa nimissään haamukirjoittajien romaaneja.


title: Iso-Kyynärö

text: Iso-Kyynärö eli Iso-Kyynärä on Pirkanmaalla Lempäälän Sääksjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Iso-Kyynärö on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Iso-Kyynärö

text: Järvi on 850 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Se sijaitsee Sääksjärven itäpuolella ja se jää valtatien 3 itäpuolelle. Järven rannat ja lähiympäristö on teiheästi rakennettua asuinaluetta, mutta itäranat ovat vielä rakentamatta. Järveen laskee luoteesta Pikku-Kyynärön epävarma laskuoja ja lännestä tiejärjestelyiden tekninen oja. Järven oma laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä ja se putoaa 2,8 metriä 400 metrin matkallaan Höytämönjärveen. Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Järven ylittää korkeajännitelinja.


title: Iso-Kyynärö

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kyneröjärvi” . Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Iso Kyynäröjärvi”. Järven lounaispuolelle oli kaavoitettu runsaasti asuintalojen tontteja, joihin rakennettiin nyt taloja.


title: Koukkujärvi (Tampere)

text: Koukkujärvi on Pirkanmaalla Tampereen Vuoreksessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Koukkujärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Koukkujärvi (Tampere)

text: Järvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Se sijaitsee metsäalueella Tampereen eteläosassa alueella, johon on kohonnut Vuoreksen asuinalue. Siihen on kaivettu kaksi lyhyttä suo-ojaa ympäröivältä ojittamattomalta suolta. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sitä ympäröi jokaiselta suunnalta suo. Järvelle ei johda tietä. Lempäälän raja sijaitsee etelässä 100 metrin päässä.


title: Koukkujärvi (Tampere)

text: Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa järven pohjoispäätä kiersi peltomaat. Muuten järvi oli autio. Pelto on metsitetty vuoden 1975 kartassa.


title: Pikku-Kyynärö

text: Pikku-Kyynärö eli Pikku-Kyynärä on Pirkanmaalla Lempäälän Sääksjärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Pikku-Kyynärö on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Pikku-Kyynärö

text: Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Se sijaitsee Vuoresvuoren eteläisellä juurella Sääksjärven Lammentaustan ja Uusi-Euroopan välissä. Siihen ei ole kaivettu tulo-ojia ja sen laskuoja on suora oja etelään, josta sen vesi suotuu alempana olevaan Iso-Kyynäröön. Lammen rantaviivan pituus on 650 metriä. Lammen lähiympäristö on tasaista suota, mutta muualla on selviä korkeuseroja. Asuinalueet on rakennettu suohon asti kiinni ja lammen länsipuolelta sen ohittaa valtatie 3 ja lammen yli on vedetty korkeajännitelinja. Lammen lounaispäässä on uimaranta.


title: Pikku-Kyynärö

text: Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa järvelle oli kaivettu pitkä suo-oja, joka kurkotti kohti Iso-Kyynäröä. Seuraavassa vuoden 1961 kartassa ”Pieni Kyynäröjärven” ympäristöön suoalueen ulkopuolelle oli jo rakennettu asuintaloja runsaasti. Laskuoja ylsi nyt Ios-Kyynäröön asti. Asuinalueella olevaa tietä jatkettiin Hervantaan asti, mikä näkyy 1975 kartassa.


title: Särkijärvi (Tampere, Hervanta)

text: Särkijärvi on Pirkanmaalla Tampereella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Särkijärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Särkijärvi (Tampere, Hervanta)

text: Järvi on 3,8 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 145 hehtaaria. Järvi on pitkän muotoinen ja se suuntautuu lounas-koillis-suuntaan. Sen koillispäässä on Lahdesjärvi niminen lahti, joka kurkottaa noin 50 metriä leveän lahdensuulta luoteeseen 800 metriä pitkänä ja alle 300 metriä leveänä omana järvialtaanaan. Ilman Lahdesjärveä Särkijärvi olisi vain 550 metriä leveä. Järvessä on kaksi suurempaa saarta ja kaksi pientä luotoa. Etelärannassa sijaitsee 60 metriä pitkä Lehtisaari ja koillispään pohjoisrannassa 80 metriä pitkä Pihtikanto. Myös luodot sijaitsevatrannan tuntumassa. Järvi on luodattu. Luotauksen perusteella järven 22 metrinen syvin kohta sijaitsee lounaispuolen puolivälissä, missä on laajempi syvänne. Järven keskellä on yli 15 metriä syvää ja koillispäässä vain pari yli 15 metrin syvännettä. Lahdesjärven suurin syväys on noin 3 metriä.


title: Särkijärvi (Tampere, Hervanta)

text: Järveen laskee yhdeksän lyhyttä metsäojaa. Järven lounaispäähän laskee Vuoreksenlammin laskuoja ja etelästä Rimminsuon kuivatusvesien oja. Särkijärven oma laskuoja lähtee koillispäästä Lahdesjärveä vastapäätä, mista alkaa vain 270 metriä pitkä Suolioja, joka laskee Suolijärveen.


title: Särkijärvi (Tampere, Hervanta)

text: Järven rantaviivan pituus on 13,1 kilometriä. Järven etelärannat ovat jyrkempiä kuin pohjoisrannat. Rannoille ei ole rakennettu kovinkaan paljon, mutta siellä on noin 70 vapaa-ajan asuntoa. Niille ei aina johda teitä. Järven ylittää Lahdesjärven vierestä Vuorekseen johtava tie valtatieltä 9. Korkeajännitelinja sivuaa Lahdesjärveä pohjoisessa.


title: Särkijärvi (Tampere, Hervanta)

text: Järven vedenlaatua esitellään käyttämällä joitakin vuosien 2010, 2011, 2012, 2014 ja 2015 (loppukesien ja - talvien) tutkimustuloksia, jotka on otettu järven syvänteestä. Järven pintavesi on ollut kirkasta (keskimäärin 0,9 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 4,0 metriä ja vedenväri on vaalean ruskea (väriluku 12–18 mg(Pt)/l, keskiarvolla 15 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 8,5 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 7,1–7,2. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä (keskimäärin 0,18 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu selvästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hyvinkin erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,7 ja kesällä pH 6,8. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 8,2 mg/l, jolloin hapen kylläisyys on ollut 87%. Talvisin se on ollut 11,7 mg/l (kylläisyys 93%). Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä pinnalta. Siellä on kesäisin ollut happipitoisuus 2,9 mg/l (kylläisyys 34%) ja talvisin 4,5 mg/l (kylläisyys 34%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella välttäväksi. Kun hapen määrä vähenee alusvedessä pohjan lähellä, aiheutuu siitä haitallisia seurauksia. Hapen vähennyttyä kriittiselle tasolle, on siitä voinut aiheutua sisäistä kuormitusta. Sisäisessä kuormutuksessa pohjan sedimentistä liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet kasvavat alusvedessä. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 7 µg/l. Kesäisin pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 8 µg/l ja talvisin 6 µg/l. Alusvedessä pohjan lähellä fosforipitoisuudet ovat olleet kesällä 12 µg/l ja talvella 8 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 302 µg/l (vaihteluvälillä 250–350 µg/l), kun taas alusveden typpipitoisuudet ovat vaihdelleet 370–510 µg/l. Näiden tulosten perusteella järvi voidaan ravinteidensä puolesta luokitella karuksi järveksi.


title: Särkijärvi (Tampere, Hervanta)

text: Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa järven rannoilta oli lohkottu vapaa-ajan asunnoille tontteja, jonne oli rakennettu runsaasti mökkejä. Järven ylittävä tie on rakennettu vuoden 1991 julkaistun kartan jälkeen.


title: Vuoreksenlammi

text: Vuoreksenlammi on Pirkanmaalla Lempäälän Sääksjärven ja Tampereen Vuoreksessa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Vuoreksenlammi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Vuoreksenlammi

text: Lampi on 750 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Se sijaitsee Vuoresvuoren juurella sen itäpuolella olevassa maaston painaumassa. Siihen ei laske ojia ja sen laskuoja on 300 metriä pitkä ja se putoaa viisi metriä laskiessaan Särkijärveen. Lammen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja rannat ovat kovaa moreenimaata. Länsirantaan putoaa Vuoresvuoren jyrkät ja apikoin kallioiset rinteet. Vuoren ja lammen väliin on rakennettu tie, jonne pääsee Multisillalta. Tien varrella on runsaasti rakennuksia, jotka sijaitsevat louhitun kallion ja lammen välissä. Lampea ja Vuoreksenvuorta kiertää aitaus, joka on aikoinaan Vuoreksen varikon sinne rakentama. Lammen eteläpuolelta alarinteen puolelle työntyy Lempäälän Lehtivuoren kaatopaikan täyttömaat.


title: Vuoreksenlammi

text: Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa Vuoreksen varikko sijaitsi vuoren juurella.


title: Ahostenjärvi

text: Ahostenjärvi on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Ahostenjärvi on osa Moisionjoen alaosan aluetta.


title: Ahostenjärvi

text: Järvi on 850 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 16 hehtaaria. Se sijaitsee Lempäälän Kuljussa Asemakylän ja Ahonperän välissä. Järveen laskee viisi metsäojaa, joista suurin tuo länsirantaan radan alitse Ahonperän ja Asemakylän länsipuolelta metsien kuivatusvesiä. Ojan valuma-alueella sijaitsee myös pieni Houkkalammi. Järven oma laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja virtaa noin 1,8 kilometriä ennen yhtymistään Moisionjokeen. Järven rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Kaakkoisrantaan laskee mäeltä jyrkkä rinne, mutta muissa ilmansuunnissa on rannat tasaisempia. Järven luoteispuolella on peltomaata ja maatila. Muut ilmansuunnat on rakennettu tiheästi asuntoja. Rautatie ohittaa järven länsirantaa hipoen ja vaikuttaa järven äänimaisemaan. Samoin tekee seututie 130, joka käy järven koillisrannan lähellä.


title: Ahostenjärvi

text: Vuoden 1954 peruskartassa järven ympäröiville pelloille on rakennettu asuntoja. Rautaien eteläpuolella niitä on itärantaa enemmän.


title: Moisionlampi (Lempäälä)

text: Moisionlampi on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Moisionlampi on osa Moisionjoen alaosan aluetta.


title: Moisionlampi (Lempäälä)

text: Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee Lempäälän taajamassa Moision ja Ruskea-ahteen välissä. Suoraksi kaivettu Moisionjoki virtaa sen läpi, mutta lampi on suoistumassa umpeen. Lammessa on avovettä vain nimeksi ja sekin on kasvuston tukkimaa. Moisionjoki laskee Vanajaveteen Herralanvuolteen pohjoismutkaan. Lammen rantaviivan pituus on 600 metriä. Rannat ovat suota, mutta lähiympäristössä on asutusalueita ja teollisuutta. Lammen yläpuolelta kiertää käveltävä polku.


title: Moisionlampi (Lempäälä)

text: Vanhoissa pitäjänkartoissa esiintyy kartoittajan näkemys järven tilasta 1700–1800-luvulta. Lempäälän Moisionjoessa oleva Moisionlampi näyttäytyy pitäjänkartassa hyvin samankokoisena kuin nykyäänkin. Silloin ei merkitty kosteikkojen ruohoisuutta, joten oliko se syvä vai matala, ei vanha kartta kerro.


title: Ruotasjärvi

text: Ruotasjärvi eli Ruodasjärvi on Pirkanmaalla Lempäälän Kuljussa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Ruotasjärvi on osa Moisionjoen alaosan aluetta.


title: Ruotasjärvi

text: Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 600 metriä leveä ja sen pinta-ala on 35 hehtaaria. Se sijaitsee Kuljun ja myös valtatien 3 itäpuolella. Valtatie ylittää järven entisen lounaaseen työntyneen lahden kaventaen sen jokimaiseksi osuudeksi Moisionjoessa. Ruotasjärveen laskee neljä ojaa, joista kaksi ovat suurempaa. Pohjoisrantaan laskee Höytämönjärven 1,9 kilometriä pitkä laskuoja, joka putoaa matkallaan 14 metriä. Etelärantaan laskee Linnajoki, joka on 2,5 kilometiä pitkä Linnajärven laskuoja. Järven koillispäähän laskee Paskolammin ja Hankajärven yhteinen lyhyt laskuoja. Ruotasjärven laskujoki on Moisionjoki, joka laskee 7,5 kilometriä Vanajaveden laskujokeen Herralanvuolteen pohjoismutkaan. Moisionjoella on tällä matkalla pudotusta 17 metriä. Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Yli puolet rannoista ovat metsää ja loput peltomaata. peltoa on myös järveen laskevien ojien varsilla. Asutus on järven etelä-, itä- ja pohjoisrannoilla runsasta mutta hajanaista. Järven länsipään ylittää valtatie, jonka takana on tiheämpää Kuljun ympäristön taajama-aluetta. Lounaspäässä etelärannassa on urheilukenttä ja pohjoisrannassa uimaranta.


title: Ruotasjärvi

text: Järven vedenlaatua esitellään käyttämällä vuosien 2003, 2009 ja 2015 (loppukesien ja -talvien) tutkimustuloksia. Järven pintavesi on ollut lievästi sameaa (keskimäärin 4,4 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 1,5 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 40–100 mg(Pt)/l, keskiarvolla 66 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 9 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 6,9. Talvella happamuustaso on pH 6,6, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 7,1. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä (keskimäärin 0,25 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu selvästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hyvinkin erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,4 ja kesällä pH 6,6. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 8,1 mg/l, jolloin hapen kylläisyys on ollut 77%. Talvisin se on ollut 9,2 mg/l (kylläisyys 88%). Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä pinnalta. Siellä on kesäisin ollut happipitoisuus 1,4 mg/l (kylläisyys 9%) ja talvisin 1,1 mg/l (kylläisyys 9%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella välttäväksi. Kun hapen määrä vähenee alusvedessä pohjan lähellä, aiheutuu siitä haitallisia seurauksia. Hapen vähennyttyä liian pieneksi, on se aiheuttanut paikallisesti sisäistä kuormitusta. Sisäisessä kuormituksessa pohjan sedimentistä liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet kasvavat alusvedessä. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 29 µg/l. Kesäisin pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 35 µg/l ja talvisin 23 µg/l. Alusvedessä pohjan lähellä fosforipitoisuudet ovat olleet kesällä 56 µg/l ja talvella 34 µg/l. Suurimmillaan on pitoisuus ollut 48 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 683 µg/l (vaihteluvälillä 460–1000 µg/l), kun taas alusveden typpipitoisuudet ovat vaihdelleet 650–900 µg/l. Näiden tulosten perusteella järvi voidaan ravinteidensä puolesta luokitella rehevöityneeksi järveksi.


title: Ruotasjärvi

text: Järven ympäristössä oli vuoden 1954 peruskartassa paljon peltoja niin, että vain kolmessa kohtaa ranta oli metsää. Järvessä oli pitkä luusuaan päättyvä lahti, joka oli matalana ruohottunut ja suoreunainen. Luusuassa toimi saha. Tampereelle kulkeva tie ylitti jokimaisen lahdenpään. Saha hävisi vuoden 1975 kartasta, jolloin valtatie 3 ylitti lahden ylempänä. Samalla lahdenperän luonne muuttui kartalla. Rannoille päättyvien peltojen määrä on vähentynyt hieman ja asuntojen määrä järven ympäristössä on kasvanut hieman. Vuoden 1980 kartassa esiintyi vielä aikaisemmin käytetty nimi Ruodasjärvi, mutta seuraavassa kartassa nykyinen nimen muoto.


title: Heinrich Harder

text: Heinrich Harder (2. kesäkuuta 1858 – 5. helmikuuta 1935) oli saksalainen taiteilija ja taideprofessori Preussin taideakatemiassa Berliinissä.


title: Heinrich Harder

text: Heinrich Harder harrasti etenkin maisemamaalausta, Lüneburgin, Mecklenburgin, Ruotsin Harz- vuorten ja Sveitsin maisemien innoittamana. Maalauksissa esiintyvät pääasiassa esihistorialliset eläimet.


title: Hankajärvi (Lempäälä)

text: Hankajärvi on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Hankajärvi on osa Moisionjoen alaosan aluetta.


title: Hankajärvi (Lempäälä)

text: Järvi on 500 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,8 hehtaaria. Se sijaitsee Kuljun itäpuolella erämaassa maaston painaumassa. Siihen laskee kolme suo-ojaa, joista itäpuolen rantaan laskeva tuo Kuurnakorven kuivatusvedet. Laskuoja lähtee järven länsipäästä ja virtaa 2,5 kilometriä ennen kuin yhtyy Höytämönjärven laskuojaan aivan Ruotasjärven pohjoispuolella. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rantoja seuraa loppukesällä leveä kasvillisuusvyöhyke. Rannat ovat kovaa metsämaata lukuun ottamatta järven itäpään soita. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Kuljusta ja Sääksjärveltä.


title: Hankajärvi (Lempäälä)

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Hanasjärvi”.


title: Hankajärvi (Lempäälä)

text: Vuoden 1960 peruskartassa järveen oli johdettu Kuumakorven suo-ojien vedet. Vuonna 1991 oli pohjoisrannalle ilmestynyt talo.


title: Iso Keurujärvi

text: Iso Keurujärvi on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Iso Keurujärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Iso Keurujärvi

text: Järvi on 650 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Järveen on johdettu sekä länsi- että itäpäähän suo-ojat. Länsipään oja tuo viereisen Pienen Keurujärven suotovesiä. Itäpäästä lähtevät ojat toimivat laskuojana, joka yhtyy alempana Merunjärvestä lähtevään Merunojaan. Se laskee vuorostaan Höytämönjärven Merunlahteen. Järven rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Järven etelärantaan laskee jyrkkä metsärinne, mutta muut rannat ovat loivempia tai tasaisia. Järvi on autio, mutta sen lähettyville johtaa sekä pohjoisesta Sääksjärveltä että etelästä Lempäälästä tulevat metsäautotiet. Järven ohittaa sen pohjoispuolelta korkeajännitelinja.


title: Iso Keurujärvi

text: Vuoden 1953 peruskartassa järvi oli tietön ja autio järvi, jonka kautta kulkettiin talviteiden aikana. Vuoden 1975 kartassa itä- ja länsipään suot oli ojitettu. Tämän jälkeen 2012 järven itäpuoli on hakattu ja harvennettu osittain puustosta.


title: Koipijärvi (Lempäälä)

text: Koipijärvi on Pirkanmaalla Lempäälän Sääksjärven Koipijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Koipijärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Koipijärvi (Lempäälä)

text: Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 900 metriä leveä ja sen pinta-ala on 58 hehtaaria. Se sijaitsee Lempäälän pohjoisrajan tuntumassa rajan ja Höytämönjärven välissä. Siihen laskee 7 ojaa, joista neljä ovat huomattavimmat. Etelärantaan laskee toinen Merunjärven laskuojista, koillisrantaan Myllyoja, joka on Hervantajärven, Suolijärven yhteinen laskuoja ja järven luoteispäähän sekä Koukkujärven laskuoja että Pieni-Virolaisen ja Virolaisen yhteinen laskuoja. Järven kaakkoisrannassa aidatulla alueella sijaitsee pieni lampi, joka on järveen yhteydessä. Järven rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä. Rannat ovat enimmäkseen autiot, mutta pohjoisrannoilla on kiinteistöjä ja vapaa-ajan asutusta. Siellä sijaitsee myös neljä maatilaa, joiden peltoja on vielä jäljellä. Järvelle johtaa useampiakin teitä.


title: Koipijärvi (Lempäälä)

text: Järven vedenlaatua esitellään käyttämällä vuosien 2012, 2013, 2014, 2015 ja 2016 (loppukesien ja -talvien) tutkimustuloksia. Järven pintavesi on ollut lievästi sameaa (keskimäärin 1,6 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 2,2 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 27–59 mg(Pt)/l, keskiarvolla 38 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 11,4 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaalia korkeampi taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut kuitenkin keskimäärin pH 7,0. Talvella happamuustaso on pH 6,8, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 7,3. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä (keskimäärin 0,24 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu lievästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hieman erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,6 ja kesällä pH 6,7. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 8,2 mg/l, jolloin hapen kylläisyys on ollut 81%. Talvisin se on ollut 10,8 mg/l (kylläisyys 89%). Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä pinnalta. Siellä on kesäisin ollut happipitoisuus 0,6 mg/l (kylläisyys 26%) ja talvisin 3,4 mg/l (kylläisyys 26%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella tyydyttäväksi. Kun hapen määrä vähenee alusvedessä pohjan lähellä, aiheutuu siitä haitallisia seurauksia. Hapen vähennyttyä kriittiselle tasolle, on siitä voinut aiheutua sisäistä kuormitusta. Sisäisessä kuormutuksessa pohjan sedimentistä liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet kasvavat alusvedessä. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 12 µg/l. Kesäisin pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 18 µg/l ja talvisin 8 µg/l. Alusvedessä pohjan lähellä fosforipitoisuudet ovat olleet kesällä 21 µg/l ja talvella 13 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 500 µg/l (vaihteluvälillä 350–620 µg/l), kun taas alusveden typpipitoisuudet ovat vaihdelleet 420–1400 µg/l. Näiden tulosten perusteella järvi voidaan ravinteidensä puolesta luokitella lievästi rehevöityneeksi järveksi.


title: Koipijärvi (Lempäälä)

text: Vuoden 1953 peruskartassa maatilojen peltoja oli vain järven pohjoispuolella. Kaakkoisrantaa tuli vain kaksi kapeaa peltotilkkua. uuten rannat olivat autiot. Vuoden 1975 kartassa monia peltoja oli metsitetty ja peltojen tilalle oli rakennettu asuintaloja. Vuonna 1991 kaakkoisrantaan ilmaantui tie, jonka päähän rakennettiin talo.


title: Koukkujärvi (Lempäälä)

text: Koukkujärvi on Pirkanmaalla Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Koukkujärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Koukkujärvi (Lempäälä)

text: Järvi on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa Koukkurahkalla Lempäälän koilliskulmassa. Järvessä on pääaltaan sivuilla kaksi lahtea, jotka luovat sille koukkumaiset ulokkeet. Suota ei ole ojitettu ja sen Kangasalan puoleinen osa on kokonaan rauhoitettu ja Lempäälän puoli vain järven läheltä oleva osa. Järvellä ei ole laskuojaa, kuten ei myöskään samalla suolla olevalla toisella lammella. Sadevedet suotuvat siten todennäköisesti lounaaseen tai luoteeseen. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Suurin osa järveä kuuluu Lempäälään, mutta Kangasalan raja leikkaa järvestä pienen osan itäpäästä.


title: Koukkujärvi (Lempäälä)

text: Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.


title: Koukkujärvi (Lempäälä)

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Laukojärvi” . Vuoden 1953 peruskartassa järven ympäristön suo oli ojittamaton. Sama tilanne jatkuu tänäänkin.


title: Makkarajärvi (Tampere)

text: Makkarajärvi on Pirkanmaalla Tampereen Hervantajärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Makkarajärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Makkarajärvi (Tampere)

text: Järvi on 300 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Se sijaitsee Hervannan itäpuolella ja Hervantajärven koillispuolella metsämaastossa. Siihen ei ole kaivettu ojia eikä sillä ole laskuojaa. Järven rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on joka puolella suota. Suolla järveä kiertää polku, joka kuuluu metsämaastossa riseilevään polkuverkkoon. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.


title: Makkarajärvi (Tampere)

text: Vuoden 1953 peruskartassa järvellä oli lyhyt laskuoja, joka päättyi suolle. Tilanne on aivan sama tänäänkin.


title: Merunjärvi

text: Merunjärvi on Pirkanmaalla Lempäälän Sääksjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Merunjärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Merunjärvi

text: Järvi on 750 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 14 hehtaaria. Se on metsäjärvi, jonka pohjois- ja etelärantojen läheisyydessä on ollut kahden maatilan peltoa. Siihen laskee kolme lyhyttä metsäojaa. Järvellä on poikkeuksellisesti kaksi laskuojaa, jonka vuoksi se on bifurkaatiojärvi. Järven etelärannasta saa alkuunsa merunoja, joka laskee 1,4 kilometriä Höytämönjärven Merunlahteen. Ojalla on pudotusta vain 0,40 metriä. Toinen laskuoja lähtee järven länsipäästä ja 500 metriä Parkinalhon läpi Koipijärveen. Järvillä on korkeuseroa vain 0,1 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Rannat ovat kovaa moreenimaata, vaikka jossakin paikoin on suotakin. Rannoille on rakennettu kuusi kiinteistöä ja viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Sääksjärveltä.


title: Merunjärvi

text: Vuoden 1953 peruskartassa järven rannalla oli vain yksi maatila, jonka peltoja oli pohjoisrannalla. Etelärannalla oli itäpuolella olevan tilan peltoja. Vuoden 1960 kartassa sekä pohjois- että etelärantaan oli rakennettu taloja. Vuoden 1975 kartassa monia peltoja oli metsitetty. Vuonna 1991 oli etelärantaan rakennettu lisää taloja.


title: Pyötsaari

text:
Pyötsaari sijaitsee Haminan edustalla Suomenlahdella. Sen korkeimmalta kohdalta, Tontinvuorelta näkyy kauas yli Suomenlahden.
Pyötsaaren nimi on syntynyt ruotsinkielisestä sanasta ""bötsö, böteö"" eli suom. ""vartiovuoren saari"". Kutsumamuoto on tullut siitä, että saaressa toimi aikanaan Vehkalahden vanhin "tutka".


title: Pieni Keurujärvi

text: Pieni Keurujärvi on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Pieni Keurujärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Pieni Keurujärvi

text: Järvi on 400 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Järvi sijaitsee Kuljun koillispuolella ja Höytämönjärven kaakkoispuolella olevassa erämaassa. Järveen ei ole yhdistetty ojia, mutta suon itäpään kuivatusojat johtavat vedet koillisessa sijaitsevaan Iso Keurujärveen. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä. Etelärantaan putoaa metsäinen rinne, jossa on pieni jyrkänne. Pohjois- ja koillisrannat ovat suota. Järvi on autio, mutta sinne vie kärrypolku Hankajärvelle johtavalta tieltä, joka seuraa viereen rakennettua korkeajännitelinjaa.


title: Pieni Keurujärvi

text: Vuoden 1953 peruskartassa järvi oli tietön ja autio. Tilanne on aivan sama tänäänkin.


title: Pieni-Virolainen

text: Pieni-Virolainen on Pirkanmaalla Tampereen Vuoreksessa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Pieni-Virolainen on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Pieni-Virolainen

text: Lampi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Se sijaitsee Vuoreksen itäpuolella maaston painaumassa Pilkkakuusenharjun vieressä. Siihen laskee Virolaisen kaivamalla suoristettu 200 metrinen laskuoja. Pieni-Virolaisen laskuoja lähtee lammen luoteispäästä ja juoksee 1,8 kilometriä kunnes se laskee Koipijärveen. Laskuojalla on korkeuseroa 7,8 metriä. Lammen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Rannat ovat kuivaa kangasmetsää. Itärannalla on pieni mökki. lammen lähiympäristössä on asutusta, mutta harjanne Virolaisen suuntaan on autio. Lampeen ei johda tietä. Lempäälän raja ohittaa järven 400 metrin päästä etelässä.


title: Pieni-Virolainen

text: Vuoden 1953 peruskartassa järvi oli autio, mutta sen luoteispäässä rantaan ulottui pellonreunaa. Tilanne on kehittynyt eteenpäin vasta vuoden 1991 jälkeen.


title: Virolainen (Tampere)

text: Virolainen on Pirkanmaalla Tampereen Vuoreksessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Virolainen on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Virolainen (Tampere)

text: Järvi on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,5 hehtaaria. Se sijaitsee metsässä pienessä painaumassa Vuoreksen itäpuolella yhdessä Pieni-Virolaisen kanssa. Järvet ovat muodostuneet Polkkakuusenharjun ja Mäyrämäen väliin. Järveen ei laske ojia, mutta sen laskuoja on suoristettu kaivamalla se Pieni-Virolaiseen. Järvien korkeusero on vain 0,1 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Rannat ovat kovaa moreenimaata, mutta kaakossa on suota. Järvi on autio, mutta sen kaakkoispuolelle on rakennettu tiheä asuinalue. Järvelle ei johda tietä. Lempäälän raja ohittaa sen 550 metriä etelässä.


title: Virolainen (Tampere)

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Iso Virolanjärvi” . Vuoden 1953 peruskartassa järvi oli autio, mutta järven luoteisrantaan ulottui peltomaata. Tilanne jatkui samana, mutta on nykyään muuttunut nopeasti.


title: Suolijärvi (Tampere)

text: Suolijärvi on Pirkanmaalla Tampereen Hervannassa ja Vuoreksessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Suolijärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Suolijärvi (Tampere)

text: Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Se sijaitsee syvässä maaston pitkänomaisessa painaumassa, joka reunustaa Hervannan taajama-aluetta. Järven 1,3 kilometriä pitkä lounaisranta kohoaa yli 20 metriä ylemmäksi ja mäen rannat putoavat jyrkkinä järveen. Koillisrannat kohoavat yli 30 metrinkorkeuteen, mutta rinteet ovat jyrkkiä rannassakin, mutta osa rinteistä ovat etäämpänä rannasta. Järven laajin allas sijaitsee sen kaakkoispäässä. Siitä työntyy luoteeseen yli 700 metriä pitkä ja korkeintaan 80 metriä leveä lahti. Toinen lahti työntyy koilliseen muodostaen lyhyen käyränmuotoisen Sonninotsanlahden. Järveen laskee 300 metrinen Suolioja Särkijärvestä ja laskuoja lähtee järven kaakkoisesta vastarannasta. Se tunnetaan Myllyojana ja se putoaa 4,5 metriä 1,7 kilometrin matkallaan Koipijärveen. Laskuojaan yhtyy Myllyvuoren luoteispuolella Hervantajärven lyhyt laskuoja. Järven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä. Järvi on rannoistaa autio ja sitä kiertää kävelypolku, joka on osa Hervannan ja Vuoreksen polkureitistöä. Polkujen lisäksi Hervannan puoleisella rannalla Sonninotsanlahdessa on uimaranta moniosaisine laitureineen.


title: Suolijärvi (Tampere)

text: Järven vedenlaatua esitellään käyttämällä vuosien 2007, 2008, 2009 ja 2010 (loppukesien ja -talvien) tutkimustuloksia. Järven pintavesi on ollut lievästi sameaa (keskimäärin 1,2 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 3,3 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 15–40 mg(Pt)/l, keskiarvolla 29 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 10,3 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaalia korkeampi taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 7,0. Talvella happamuustaso on pH 6,8, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 7,3. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä (keskimäärin 0,25 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu selvästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hyvinkin erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,6 ja kesällä pH 6,8. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 7,7 mg/l, jolloin hapen kylläisyys on ollut 74%. Talvisin se on ollut 8,6 mg/l (kylläisyys 86%). Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä pinnalta. Siellä on kesäisin ollut happipitoisuus 0,2 mg/l (kylläisyys 12%) ja talvisin 1,5 mg/l (kylläisyys 12%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella välttäväksi. Kun hapen määrä vähenee alusvedessä pohjan lähellä, aiheutuu siitä haitallisia seurauksia. Hapen vähennyttyä liian pieneksi, on se aiheuttanut paikallisesti sisäistä kuormitusta. Sisäisessä kuormutuksessa pohjan sedimentistä liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet kasvavat alusvedessä. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 9 µg/l. Kesäisin pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 11 µg/l ja talvisin 8 µg/l. Alusvedessä pohjan lähellä fosforipitoisuudet ovat olleet kesällä 23 µg/l ja talvella 15 µg/l. Suurimmillaan on talvella pitoisuus ollut 21 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 428 µg/l (vaihteluvälillä 320–560 µg/l), kun taas alusveden typpipitoisuudet ovat vaihdelleet 620–1320 µg/l. Näiden tulosten perusteella järvi voidaan ravinteidensä puolesta luokitella lievästi rehevöityneeksi järveksi.


title: Suolijärvi (Tampere)

text: Vuoden 1953 peruskartassa järvi oli tietön metsäjärvi, jonka kaakkoisrannassa oli kaksi mökkiä. Vuoden 1975 kartassa Sonninotsanlahden pohjoisrantaan oli rakennettu uusi mökki. Pohjoiseen oli nyt kaavoitettu Hervannan taajamaa, jonne oli rakennettu esimmäisiä kerrostaloja. Vuonna 1991 Hervanta ulottui jo järven rantaan asti.


title: Nils Andersson

text: Nils Andersson (s. 15. lokakuuta 1991 Uumaja, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue HV71:ssä. Elite Prospects -sivuston mukaan hän on älykäs ja taitava puolustaja, joka lukee peliä hyvin. Anderssonilla on myös hyvä syöttötaito. Hänellä on kuitenkin kehitettävää liikkeessä. Andersson laukoo oikealta.


title: Nils Andersson

text: Andersson on IF Björklövenin kasvatti. Hän oli kaudella 2007–2008 J18 Allsvenskanissa seuran paras pistemies ja syöttäjä sekä tehokkain puolustaja tehoilla 1+9=10. Kaudella 2008–2009 17-vuotias Andersson debytoi Björklövenin miesten joukkueessa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa, jossa hän pelasi neljä runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Toukokuussa 2009 Andersson solmi joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Varsinaisella Allsvenskanin tulokaskaudellaan 2009–2010 hän teki 32 runkosarjaottelussa tehot 2+5=7. Björklöven putosi kauden päätteeksi kuitenkin taloudellisista syistä Ruotsin I-divisioonaan, eikä Andersson pelannut joukkueessa enää toista sopimuskauttaan.


title: Nils Andersson

text: Kaudeksi 2010–2011 Andersson siirtyi kaksivuotisella sopimuksella jatkamaan Allsvenskan-uraansa Växjö Lakers HC:hen. Joukkue nousi kauden päätteeksi Elitserieniin. Anderssonin tulokaskausi 2011–2012 liigassa toi hänelle 45 runkosarjaottelussa tehot 1+7=8. Andersson teki Elitserien-debyyttinsä kauden avauskierroksella, Växjön historian ensimmäisessä Ruotsin pääsarjaottelussa 13. syyskuuta 2011 vieraissa Frölunda HC:tä vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa kuitenkin vain 28 sekuntia. Anderssonin SHL-uran avausmaali syntyi Tapaninpäivänä 26. joulukuuta 2011 vieraissa HV71:tä vastaan.


title: Nils Andersson

text: Andersson palasi kaudeksi 2012–2013 Allsvenskaniin ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella edellisenä keväänä sarjaan pudonneen Djurgårdens IF:n riveihin. Hänen ensimmäinen sopimuskautensa päättyi jo ennen runkosarjan alkua, kun Andersson sai polven eturistisidevamman Brynäs IF:n Simon Bertilssonin taklattua häntä neljännessä European Trophy -ottelussa. Kaudella 2013–2014 Andersson oli Djurgårdenin tehokkain puolustaja tehoilla 8+21=29, joilla hän jakoi koko Allsvenskanin puolustajien pistepörssin kuudennen sijan IF Björklövenin Stefan Anderssonin kanssa. Joukkue nousi kauden päätteeksi SHL:ään (ent. Elitserien).


title: Nils Andersson

text: Kaudeksi 2014–2015 Andersson siirtyi jatkamaan Allsvenskan-uraansa kaksivuotisella sopimuksella Malmö Redhawksiin. Hän oli tehoilla 13+18=31 joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja ja Andersson jakoi Allsvenskanin puolustajien pistepörssin kolmannen sijan Mora IK:n Lukas Bengtssonin kanssa. Nousukarsinnoissa hän jakoi tehoilla 5+3=8 Redhawksin sisäisen pistepörssin voiton Jens Jakobsin kanssa ja sisäisen maalipörssin voiton Eric Himelfarbin kanssa. Andersson voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +4. Redhawksin kausi päättyi SHL-nousuun. Kaudella 2015–2016 hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Andersson voitti pelipaikastaan huolimatta Redhawksin sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 6+24=30, joilla hän jakoi SHL:n puolustajien pistepörssin kolmannen sijan Linköpings HC:n Jonas Junlandin kanssa. Jouluna 2015 Andersson teki Redhawksin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Nils Andersson

text: Andersson oli kaudella 2016–2017 tehoilla 7+16=23 Redhawksin eniten maaleja tehnyt puolustaja ja hän jakoi SHL:n puolustajien pistepörssin seitsemännen sijan Linköpings HC:n Kristian Näkyvän kanssa. Kaudella 2017–2018 Andersson nousi taas joukkueen kapteenistoon. Hän jakoi tehoilla 8+20=28 Redhawksin sisäisen pistepörssin toisen sijan Fredrik Händemarkin kanssa edellään vain Rhett Rakhshani. Andersson jakoi SHL:n puolustajien pistepörssin kuudennen sijan Skellefteå AIK:n Jonathan Pudaksen ja Rögle BK:n Craig Schiran kanssa.


title: Nils Andersson

text: Kaudeksi 2018–2019 Andersson siirtyi kaksivuotisella sopimuksella HV71:een.


title: Nils Andersson

text: Andersson on pelannut Ruotsin A-maajoukkueessa kolme ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 3. marraskuuta 2016 Karjala-turnauksen Plzeňissä pelatussa avausottelussa Tšekkiä vastaan. Andersson keräsi ottelussa myös syöttöpisteen Joel Lundqvistin tekemään maaliin. Hän pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2009, jolloin Andersson oli kolmella syöttöpisteellään Ruotsin paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Joakim Nordströmin kanssa. Yhteensä hän on pelannut seitsemän nuorten ja neljä poikien maaottelua.


title: Nils Andersson

text: Anderssonin isoveli Erik pelaa Malmö Redhawksin SHL-joukkueessa, jossa veljekset pelasivat kolme vuotta joukkuetovereina. Heidän isänsä Torbjörn Andersson pelasi omalla urallaan pudotuspelit mukaan lukien yli 400 Elitserien-ottelua IF Björklövenissä. Hän toimi vuodet 1981–1983 joukkueen kapteenina ja kuului myös Björklövenin vuoden 1987 Ruotsin-mestarijoukkueeseen.


title: Puerto Ayacucho

text: Puerto Ayacucho on Amazonasin osavaltion pääkaupunki Venezuelassa. Siellä on noin 84 000 asukasta.


title: Puerto Ayacucho

text: Puerto Ayacucho sijaitsee Orinoco-joen varrella Aturesin putousten alapuolella. Putoukset estävät jokiliikenteen ylävirtaan, mutta maantie Samariapon jokisatamaan kiertää putousten ympäri. Valtatieyhteys Puerto Ayacuchoon vedettiin vasta 1970-luvulla. Suurin osa kaupungin liikenteestä kulkeekin Cacique Aramaren lentoaseman kautta.


title: Kylälammi

text: Kylälammi on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Kylälammi on osa Moisionjoen alaosan aluetta.


title: Kylälammi

text: Lampi on 550 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Se sijaitsee Hulikankulman ja Tervajärven välissä. Siihen laskee Sammalkorven metsäojat läheisen maatilan vierestä koillisrantaan. Peltojen ja järven välissä kiertää soistuva suojavyöhyke. Laskujoki lähtee järven lounaispäästä ja virtaa noin 6,5 kilometriä pelto- ja asutusalueiden läpi, ohittaen Ideaparkin läheltä ja laskien lopuksi Vanajaveden laskujoen Herralanvuolteeseen. Lampi on matala, koska siinä on runsaasti vesikasvillisuutta. Lammen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Lammen rannat ovat kokonaan suota ja lammen lähiympäristö peltoa tai metsää. Vain yksi entinen maatalo sijaitsee sen lähettyvillä. Sinne pääsee yhdystieltä 3110. Kaakkoisrannan rantasuolle rajautuu pieni luonnonsuojelualue.


title: Kylälammi

text: Vuoden 1954 peruskartassa Kylälammi oli kuvattu ruohottuneeksi järveksi. Itärantoja lukuun ottamatta kaikki rannat olivat pellonreunaa. Vuoden 1975 kartassa avoveden alue oli kutistunut rantojen soiden kustannuksella. Tilanne on edelleen sama tänään.


title: Linnajärvi (Lempäälä)

text: Linnajärvi on Pirkanmaalla Lempäälän Kuljun Paistinkulmalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Linnajärvi on osa Moisionjoen alaosan aluetta.


title: Linnajärvi (Lempäälä)

text: Järvi on 450 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Se sijaitsee Kuljun taajamasta noin 3 kilometriä itään. Järvellä on kaksi järviallasta, jotka sijaitsevat kaakossa ja luoteessa. Niitä erottavat kapea salmi, joka on pikemminkin oja. Kakkoispää on ruohottumassa umpeen, mutta luoteispäässä on vielä avovettä. Järven kaakkoispäähän laskee kaksi suo-ojaa ja luoteisosaan kolme suo-ojaa. Laskuoja on nimeltään Linnajoki ja se lähtee luoteispään lounaisrannasta, josta se laskee 2,5 kilometriä Ruotasjärveen. Järvien korkeusero on 14 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Lounaispuolella sijaitsee maatilan peltoja, mutta järvi on autio. Sen lähelle pääsee tilan peltoja pitkin, mutta muita tietä ei ole. Noin 600 metriä lounaaseen sijaitsee Pirunlinna, joka on muinaislinna.


title: Linnajärvi (Lempäälä)

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa Linnajärven muoto ja koko olivat nykyistä paljon suuremmat. Koska järvi on nykyään melkein kosteikkoa, voi tämä tarkoittaa, että järvelle on suoritettu järvenlasku. Samaan lopputulokseen voidaan päätyä Lempäälän pitäjänkartasta vuodelta 1842, missä Linnajärvi on kuvattuna suurempana. Kartassa järven kaakkoispää on laajempi kuin luoteispää.


title: Linnajärvi (Lempäälä)

text: Vuoden 1954 peruskartassa järvi oli kuvattu ruohottuneeksi järveksi. Sen länsi- ja pohjoisrannoille ulottui lounaasta peltoauean pellonreuna. Vuoden 1975 rantojen suot kutistivat avoveden aluetta. Seuraavassa kartassa suurin osa pelloista oli metsitettyjä ja seuraavassa vuoden 1991 kartassa oli jäljellä enää yksi peltopalsta.


title: Ohutleipä

text: Ohutleipä on yksinkertainen, tavallisesti happamaton ja nostattamaton leipä. Se valmistetaan paistamalla pannulla, parilalla tai kuumalla levyllä. Ohutleipää esiintyy monissa maailman keittiöissä eri nimillä. Ohutleivän tyyppejä ovat esimerkiksi chapati, tortilla ja rieska.


title: Atari TT030

text: Atari TT030 (alun perin "Atari TT") oli Atari ST sarjaan kuuluva tietokone, joka julkaistiin vuonna 1990. Atari suunnitteli koneesta Unix-työasemaa CAD/CAE käyttöön.


title: Atari TT030

text: Tietokoneen korvasi 1992 Atari Falcon.


title: Atari TT030

text: Koneessa oli Atari TOS käyttöjärjestelmä.


title: Atari TT030

text: Koneeseen oli saatavilla Atarin version Unix System V käyttöjärjestelmästä nimellä "Atari System V", joka oli "UniSoft System V".


title: Atari TT030

text: Linux siirrettiin alustalle, samoin kuin NetBSD.Tietokoneessa oli VME väylä, SCSI-tuki ja MIDI-portti.


title: Bello

text: Bello, täydelliseltä nimeltään Alcaldía de Bello on kaupunki ja kunta Kolumbian Antioquian departementissa Medellinin suurkaupunkialueen pohjoisosassa. Vuoden 2005 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 371 591 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi 473 384 asukasta.


title: Lentopallon Suomen Cup 2016

text: Lentopallon Suomen Cupiin 2016 osallistui 15 miesten ja 11 naisten joukkuetta.


title: Lentopallon Suomen Cup 2016

text: Välierät ja Loppuottelu pelattiin Hämeenlinnassa Elenia-Areenalla.


title: Itagüí

text: Itaguí eli Itagüí on kunta ja kaupunki Kolumbian Antioquian departementissa, Medellinin suurkaupunkialueen eteläosassa. Vuoden 2005 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 235 016 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi 273 944 asukasta.


title: Pyhän evankelista Johanneksen kirkko (Corby Glen)

text: Pyhän evankelista Johanneksen kirkko on Grade I -luokan suojeltu kirkko, joka sijaitsee Corby Glenissa, Englannissa. Englannin kirkossa se kuuluu Lincolnin hiippakuntaan.


text: Paikalla on ollut kirkko jo normanniajoista lähtien, mutta nykyinen rakennus on rakennettu suurimmaksi osin 1400-luvulla.


text: Kirkko tunnetaan kansallisesti 1300-luvun ja 1400-luvun alusta olevista seinämaalauksista, jotka kuvaavat kuningas Herodesta, tietäjiä, Neitsyt Mariaa lapsen kanssa ja seitsemää kuolemansyntiä.


title: San Fernando de Apure

text: San Fernando de Apure on Apuren osavaltion pääkaupunki Venezuelassa. Siellä on noin 121 000 asukasta.


title: San Fernando de Apure

text: San Fernando de Apure sijaitsee Apure-joen varrella.


title: Erkki Vesanto

text: Erkki Vesanto (1915–1990) oli suomalainen lasitaiteilija ja lasinvalmistuksen asiantuntija. Hän tuli Iittalan lasitehtaan palvelukseen 1936 muotoilijaksi. Vesanto toimi muun muassa Tapio Wirkkalan ja Timo Sarpanevan luottohenkilönä ja heidän suunnitelmiensa toteutumisen valvojana. Taustatyön ohella Vesanto suunnitteli itsekin muun muassa maljakoita ja kynttilänjalkoja.


title: Erkki Vesanto

text: Kesällä 2017 Vesannon työstä järjestetään Suomen lasimuseossa Riihimäellä näyttely "Taustalla Erkki Vesanto".


title: Envigado

text: Envigado on kaupunki ja kunta Kolumbian Antioquian departementissa, Medellinin suurkaupunkialueen eteläosassa. Vuoden 2005 kunnan väkiluku oli 174 108 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi asukasta.


title: Apartadó

text: Apartadó on kunta Kolumbian Antioquian departementissa, linnuntietä noin 215 kilometriä Medellinistä luoteeseen. Vuoden 2005 kunnan väkiluku oli 131 405 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi 189 325 asukasta.


title: Rionegro

text: Rionegro on kunta ja kaupunki Kolumbian Antioquian departementissa, linnuntietä noin 25 kilometriä Medellinistä itäkaakkoon. Vuoden 2005 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 100 502 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi noin 124 219 asukasta. Kunnan länsiosassa toimii José Maria Córdovan kansainvälinen lentoasema, joka on toinen Medellinin suurkaupunkialueen suurista lentoasemista.


title: Caucasia

text: Caucasia on kunta ja kaupunki Kolumbian Antioquian departementissa, linnuntietä noin 197 kilometriä Medellinistä pohjoiseen. Vuoden 2005 väestönlaskennassa kunnan väkiluku oli 87 532 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi noin 114 902 asukasta.


title: BMW 5-sarja (E34)

text: BMW E34 on BMW 5-sarjan kolmannen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 1987–1996. Se korvasi edeltäneen E28-mallin ja seuraajaksi tuli E39.


title: BMW 5-sarja (E34)

text: BMW 5-sarjan kolmas sukupolvi tuli markkinoille vuoden 1988 alussa. Muotoilultaan auto oli hyvin samanlainen kuin hieman aikaisemmin esitelty 7-sarja (E32). E34:stä haluttiin tehdä edeltäjäänsä nuorekkaampi malli, sillä sen ostajakunnan keski-ikä oli ollut varsin korkea. Akseliväli piteni 13 senttimetriä edellismalliin verrattuna ja paino kasvoi 200 kilolla. Sisätilat olivat aiempaa suuremmat, mutteivat kuitenkaan auton kokoon nähden erityisen tilavat. Alkuperäisen mallivalikoiman muodostivat 520i (129 hv), 525i (170 hv), 530i (188 hv), 535i (211 hv) ja 524td (115 hv).


title: BMW 5-sarja (E34)

text: Vuoden 1989 lopulla muutamissa maissa tuotiin markkinoille 518i. Siinä oli 113-hevosvoimainen M40-moottori. Alkuvuonna 1990 esiteltiin malleihin 520i ja 525i uudet 24-ventiiliset moottorit, joissa oli suorasytytysjärjestelmä.


title: BMW 5-sarja (E34)

text: Syksyllä 1991 esiteltiin ensimmäinen 5-sarjan Touring-farmarimalli. Sen osuus malliston myynnistä nousi neljännekseen. Uusia mallivaihtoehtoja olivat 525tds sekä ensimmäinen nelivetomalli 525iX. Kuljettajan turvatyyny ja ABS-jarrut tulivat vakiovarusteiksi vuonna 1992.


title: BMW 5-sarja (E34)

text: Syksyllä 1992 5-sarjaan esiteltiin V8-moottorilla varustetut mallit 530i ja 540i, joiden teholukemat olivat 218 ja 286 hevosvoimaa. Näissä malleissa oli tavallista leveämpi etusäleikkö.


title: BMW 5-sarja (E34)

text: Vuoden 1993 uutuusmalli oli 525td. 540i-malliin tuli lisäksi saataville kuusivaihteinen manuaalivaihteisto. Keväällä 1994 kaikkiin malleihin tuli aiemmin vain V8-moottorisissa 5-sarjalaisissa ollut leveä etusäleikkö.


title: BMW 5-sarja (E34)

text: Tammikuusta 1995 lähtien kaikissa malleissa oli vakiovarusteena myös matkustajan turvatyyny. Sedanin tuotanto päättyi vuoden 1995 lopulla, mutta farmaria valmistettiin vielä kesään 1996 saakka.


title: BMW 5-sarja (E34)

text: Urheilumalli BMW M5 esiteltiin keväällä 1989 voimanlähteenään 3,5-litrainen neliventtiilimoottori, jonka teho oli 315 hevosvoimaa. Keväällä 1992 moottori vaihtui 3,8-litraiseksi (340 hv).


title: Soledad

text:
Soledad on kaupunki ja kunta Kolumbian Atlánticon departementissa, ja se on kasvanut kiinni miljoonakaupunki Barranquillan eteläosan kaupunkirakenteeseen. Vuonna 2005 Soledadin väkiluku oli 461 851 ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi 648 949 asukasta.
Barranquillan seutua palveleva Ernesto Cortissozin kansainvälinen lentoasema toimii Soledadin eteläosissa.


title: Soacha

text: Soacha on kaupunki ja kunta Kolumbian Cundinamarcan departementissa. Soachan kaupunkiasutus on kasvanut kiinni Kolumbian pääkaupunki Bogotán lounaisosan kaupunkirakenteeseen. Vuonna 2005 Soachan väkiluku oli 402 007 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi 533 718 asukasta.


title: Antton Mönkäre

text: Antton Petteri Mönkäre (s. 29. tammikuuta 1996 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Mestis-joukkue Kiekko-Vantaata. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa.


title: Antton Mönkäre

text: Mönkäre on Grankulla IFK:n kasvatti. Hän siirtyi C-juniori-ikäisenä Espoo Bluesiin kaudeksi 2010–2011, jonka päättyi C-nuorten Suomenmestaruuteen. Kauden 2011–2012 päätteeksi Mönkäre voitti sekä C-nuorten Suomenmestaruuden että B-nuorten SM-hopeaa. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi Helsingin IFK:n B-nuoriin, joiden varakapteenina Mönkäre toimi.


title: Antton Mönkäre

text: Kaudella 2014–2015 Mönkäre toimi HIFK:n A-nuorten varakapteenina ja oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 11+17=28. Pudotuspeleissä hän oli kolmella syöttöpisteellään HIFK:n paras syöttäjä Miro-Pekka Saarelaisen kanssa ja jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Nico Frimanin ja Saarelaisen kanssa lukemalla +4. Kaudella 2015–2016 Mönkäre nousi HIFK:n kapteeniksi ja oli joukkueen toiseksi paras pistemies Henrik Borgströmin jälkeen tehoilla 14+24=38. Pudotuspeleissä hän jakoi kolmella syöttöpisteellään HIFK:n sisäisen syöttöpörssin voiton Janne Hämäläisen ja Joakim Kukkosen kanssa sekä sisäisen tehotilaston voiton Kukkosen kanssa lukemalla +5. Mönkäre debytoi kauden aikana myös miesten peleissä pelattuaan kaksi ottelua lainalla Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa lokakuun 2015 lopulla.


title: Antton Mönkäre

text: Toukokuussa 2016 Mönkäre teki 1+1-vuotisen sopimuksen Saimaan Pallon SM-liigajoukkueen kanssa. Hän pelasi alkukauden 2016–2017 seuran A-nuorissa, kunnes Mönkäre teki Ville Kohon sairastumisen myötä liigadebyyttinsä 27. tammikuuta 2017 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 8.46 minuuttia. Mönkäre sai keräsi myös yhden syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Curtis Hamiltonin tekemään maaliin. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa kaikkiaan 17 runkosarjaottelua tehden kolme syöttöpistettä. Mönkäre pelasi myös yhden ottelun lainalla Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa helmikuussa 2017. Huhtikuussa SaiPa käytti hänen sopimuksessaan olleen option ja teki Mönkäreen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Antton Mönkäre

text: Myös kauden 2017–2018 Mönkäre pelasi suurimmaksi osaksi SaiPan A-nuorissa. Hän pelasi SM-liigassa kauden aikana 12 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Mönkäre pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kolmen ottelun verran lainalla Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhossa. Kaudeksi 2018–2019 hän siirtyi Kiekko-Vantaan riveihin.


title: Antton Mönkäre

text: Mönkäre on pelannut kahdeksan poikien maaottelua.


title: Antton Mönkäre

text: Mönkäre valmistui ylioppilaaksi Mäkelänrinteen lukiosta syksyllä 2015.


title: Vaasan Golf

text: Vaasan Golf on Kråklundissa, Vaasassa sijaitseva golfkenttä, jota ylläpitää Vaasan Golf Ry sekä Kråklund Golf -yhdistys. Kenttää on käytetty pelitarkoituksiin jo 1960-luvulta asti, minkä jälkeen sitä on laajennettu ja muokattu merkittävästi. Kenttä valmistui 18-reikäiseksi vuonna 1993 ja lopulta 27-reikäiseksi vuonna 2007.


title: Vaasan Golf

text: Seitsemän kilometrin päässä keskustasta sijaitsevalla Vaasan Kråklundin golfkentällä pelattiin ensi kerran jo vuonna 1969. Lukuisten muutos- ja laajennustöiden jälkeen kenttä valmistui 18-reikäiseksi kesällä 1993 sekä ruotsalainen arkkitehti Björn Eriksson on vastannut viimeisten korjauksien ja laajennuksien linjauksista jonka jälkeen kenttä valmistui heinäkuussa 2006 27-reikäiseksi.


title: Vaasan Golf

text: Vuonna 1993 valmistuneet väylät (vanhat 1-9) muodostavat nykyään Keltaisen kentän. Klubilta lähtevä Valkoinen ja rangelta Sininen kenttä muodostuvat uusista vuonna 2006 valmistuneista väylistä ja vanhoista 10-18 väylistä. Keltainen kenttä on helppo peltomaastoon sijoittuva kenttä. Valkoinen ja Sininen kenttä muodostuvat puistossa ja kivikkoisessa metsässä kiertelevistä väylistä. Sekä Sininen että Valkoinen kenttä ovat erittäin vaativia, vaikka väylät ovat suhteellisen lyhyitä.


title: Fabio Parra

text: Fabio Enrique Parra Pinto (s. 22. marraskuuta 1959 Sogamoso, Boyacá) on kolumbialainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena 1985–1992. Hän edusti Café de Colombia -tallia 1985–1987, Kelmeä 1988–1990 ja Amaya Seguros -joukkuetta 1991–1992.


title: Fabio Parra

text: Parra sijoittui Pedro Delgadon ja Steven Rooksin jälkeen kolmanneksi Ranskan ympäriajossa 1988. Espanjan ympäriajossa 1989 hän oli toinen 35 sekuntia Pedro Delgadolle hävinneenä. Hän voitti etapin Ranskan ympäriajossa 1985 ja 1988 sekä Espanjan ympäriajossa 1988 ja 1991. Hän voitti maantieajon Kolumbian-mestaruuden 1985 sekä Kolumbian ympäriajon kokonaiskilpailun 1981 ja 1992.


title: Fabio Parra

text: Myös hänen veljensä Humberto ja Iván Parra kilpailivat ammattipyöräilijöinä.


title: Fabio Parra

text: Lähteet: Cycling Archives, Pro Cycling Stats, CycleBase.


title: Humberto Parra

text: Humberto Parra Pinto (s. 3. syyskuuta 1964 Sogamoso, Boyacá) on kolumbialainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena Kelme-tallissa 1988–1990.


title: Humberto Parra

text: Pinto sijoittui Kolumbian ympäriajon 1989 prologissa toiseksi ja oli voittamassa ensimmäisellä etapilla joukkueaika-ajoa. Hän osallistui saman vuoden Ranskan ympäriajoon, mutta joutui jättämään kilpailun kesken ylitettyään enimmäisajan seitsemännellä etapilla.


title: Humberto Parra

text: Myös hänen veljensä Fabio ja Iván Parra kilpailivat ammattipyöräilijöinä.


title: Saksan liittopäivävaalit 2005

text: Saksan liittopäivävaalit 2005 järjestettiin 18. syyskuuta 2005. Vaaleissa valittiin liittopäivien 614 jäsentä. Vaaleissa annettiin 47 287 988 hyväksyttyä ääntä äänestysaktiivisuuden ollessa 77,7 prosenttia.


title: Saksan liittopäivävaalit 2005

text: Liittopäivävaalit oli tarkoitus järjestää vasta vuonna 2006, mutta liittokansleri Gerhard Schröder päätti järjestää ne jo vuotta aikaisemmin. Schröderin hallitus hävisi tahallaan liittopäivillä järjestetyn luottamuslauseäänestyksen, minkä jälkeen liittopresidentti Horst Köhler hajotti liittopäivät 22. heinäkuuta. Schröderin johtama sosiaalidemokraattien (SPD) ja vihreiden hallitus oli ennen liittopäivien hajottamista joutunut vaikeuksiin, koska sen oli ollut vaikea säätää lakeja opposition saatua liittoneuvoston haltuunsa, ja koska hallituspuolueet olivat kärsineet tappioita osavaltiovaaleissa.


title: Saksan liittopäivävaalit 2005

text: Vaalikampanjan alkaessa kristillisdemokraatit (CDU/CSU) johtivat selkeästi mielipidemittauksia, mutta vaalien lähestyessä sosiaalidemokraatit onnistuivat kirimään heitä. Kristillisdemokraateille tuottivat ongelmia esimerkiksi Jörg Schönbohmin ja Edmund Stoiberin itäsaksalaisiin kohdistama kritiikki sekä Paul Kirchhoffin ehdotus tasaveron käyttöönotosta. Kuitenkin CDU/CSU säilytti gallup-johtonsa loppuun saakka, ja puolueen puheenjohtaja Angela Merkel oli siksi ennakkosuosikki liittokansleriksi.


title: Saksan liittopäivävaalit 2005

text: Vaalipäivänä CDU/CSU nousi täpärästi liittopäivien suurimmaksi ryhmäksi, mutta sen kannatus oli silti ennustettua pienempi ja se sai vähemmän ääniä kuin edellisissä liittopäivävaaleissa. SPD menetti eniten ääniä verrattuna edellisiin vaaleihin mutta sai silti ennustettua suuremman kannatuksen. Vaalivoittajia olivat vapaademokraatit ja vasemmistolainen Die Linke. Vihreät kärsivät tappion.


title: Saksan liittopäivävaalit 2005

text: Vaalien jälkeen sekä CDU/CSU että SPD pyrkivät muodostamaan koalitiohallituksen vapaademokraattien ja vihreiden kanssa. Hanke epäonnistui, ja niinpä kristillisdemokraatit ja sosiaalidemokraatit joutuivat muodostamaan keskenään ns. suuren koalition ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1969. Sekä Schröder että Merkel vaativat aluksi liittokanslerin paikkaa itselleen. Lopulta Merkel pääsi suurimman parlamenttiryhmän johtajana hallituksen johtajaksi, ja SPD sai vastineeksi tärkeät ulkoministerin ja valtiovarainministerin salkut. Merkelin hallitus astui virkaan 22. marraskuuta.


title: Norma John

text: Norma John on vuonna 2008 perustettu suomalainen yhtye, jonka muodostavat Leena Tirronen ja Lasse Piirainen. Yhtye edusti Suomea vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa itse sanoittamallaan, säveltämällään ja sovittamallaan kappaleella ”Blackbird”. Kappale ei kuitenkaan päässyt finaaliin asti.


title: Norma John

text: Yhtye on toiminut aiemmin myös nimellä Norma John and a Backbone. Siihen on kuulunut Tirrosen ja Piiraisen lisäksi myös kitaristi Nicolas Rehn, basisti Miikkael Anttila sekä rumpali Otto Alahuhtala.


title: Yrjö Laine

text: Yrjö Kullervo (Y. K.) Laine (30. kesäkuuta 1891 – 23. helmikuuta 1972) oli suomalainen opettaja ja Suomen työväenliikkeen varhaisiin vaiheisiin perehtynyt historioitsija.


title: Yrjö Laine

text: Yrjö Laineen vanhemmat olivat sosiaalidemokraattien ensimmäisiin naiskansanedustajiin kuulunut Maria Laine (myöh. Paaso) ja muurari Filip Laine. Näyttelijät Laina ja Eine Laine olivat hänen sisariaan. Yrjö Laine kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1910 ja valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista vuonna 1912. Hän työskenteli sen jälkeen kansakoulunopettajana Kymenlaakson alueella ja asui Kotkassa. Laine tunsi jo lapsesta saakka Suomen vanhan työväenliikkeen johtajat.


title: Yrjö Laine

text: Vuoden 1918 Suomen sisällissodan aikana Laine toimi punaisten hallituksen eli Kansanvaltuuskunnan sihteerinä yhdessä Tuure Lehénin kanssa. Lehénin siirryttyä punakaartiin Laine hoiti sihteerin tehtävää lopulta yksin Kansanvaltuuskunnan toimiessa Viipurissa huhtikuussa 1918. Laine pakeni sodan lopussa Neuvosto-Venäjälle, jossa hän työskenteli opettajana Pietarin suomalaisessa yhteiskoulussa 1918–1920 ja Petroskoin seminaarissa 1920–1921. Palattuaan Suomeen vuonna 1921 hän joutui vangituksi, mutta Turun hovioikeus vapautti hänet valtiopetossyytteestä 1922.


title: Yrjö Laine

text: Laine jatkoi opintojaan Helsingin yliopistossa ja valmistui 1922 filosofian maisteriksi. Hän työskenteli vuodesta 1923 Helsingin suomalaisen yksityislyseon opettajana ja vararehtorina. Hän oli koulun virkaatekevänä rehtorina vuodesta 1939 ja vakinaisena rehtorina 1942–1952. Talvisodan aikana hän oli lisäksi Vapaa Huolto -järjestön Uudenmaan keskuksen toiminnanjohtajana.


title: Yrjö Laine

text: Laine alkoi 1930-luvun lopulla valmistella Suomen työväenliikkeen historian kirjoittamista ja kokosi vuosien ajan haastatteluja ja muuta aineistoa ulkomaita myöten. Cajanderin hallituksen vuonna 1937 asettama Valtion itsenäisyyshistorialautakunta myönsi hänelle apurahan tutkimuksen tekemiseen. Laineen kirjoittama "Suomen poliittisen työväenliikkeen historia" ilmestyi kolmiosaisena vuosina 1945–1946. Laine kirjoitti myös Matti Turkian elämäkerran teokseen "Suomalaisia sosialisteja".


title: Olavi Spännäri

text: Arvo Olavi "Olli" Spännäri (7. heinäkuuta 1936 Juva – 23. tammikuuta 2017 Lappeenranta) oli monipuolinen muusikko ja multi-instrumentalisti. Hän aloitti musiikkiopinnot muuttaessaan äidinsä kanssa Lauritsalaan 1948 ja tultuaan hyväksytyksi Lauritsalan musiikkikannatusyhdistyksen soitto-oppilaaksi. Neljä vuotta myöhemmin hän siirtyi opiskelemaan soittamista varuskunnan soittokuntaan, josta siirtyi edelleen 1956 tykistöön esikuntatyöhön. Työuransa Spännäri tekikin upseerina puolustusvoimissa, mutta samaan aikaan hän soitti myös useissa yhtyeissä, ml. Lappeenranta Big Bandin trumpetistina. Pitkäaikaisin kiinnitys Spännärillä oli Kalevi Pyysalon yhtyeeseen.


title: Olavi Spännäri

text: Spännäri aloitti Lappeenranta Big Bandin kapellimestarina vuonna 1978 ja nosti sen tasoa merkittävästi. Spännärin johdolla orkesteri voitti big bandien suomenmestaruuden kolme kertaa ja teki kolme LP-levyä. Spännäri perusti Lappeenrantaan myös juniori- big bandin. Vuonna 1985 Spännäri alkoi johtaa Lappeenrannan työväenyhdistyksen soittokuntaa sekä vähän myöhemmin Ratsuväen perinnesoittokuntaa. Spännäri totesi jo 60-vuotiaana, että lopettaa soittohommat vasta, kun hänet kannetaan (Lappeenrannan hautausmaa) Ristikankaalle.


title: Olavi Spännäri

text: Sotilasarvoltaan Olavi Spännäri oli kapteeni, ja siitä tehtävästä hän jäi eläkkeelle 1981. Hänelle oli myönnetty ansioistaan muun muassa Director Musices -arvonimi 1991 ja Suomen Big Band -yhdistyksen Count Basie -mitali. Vuonna 2003 Spännäri valittiin "Linnoituksen isännäksi" Lappeenrannassa, ja vuonna 1996 Lappeenrannan kaupunki palkitsi hänet kaupungin kulttuuripalkinnolla tunnustuksena hänen ansioistaan ja pitkäaikaisesta työstään varsinkin paikallisen puhallinmusiikin hyväksi.


title: Luettelo algoritmeista

text: Seuraa luettelo algoritmeja kukin yhden rivin kuvauksella.


title: San Juan de los Morros

text: San Juan de los Morros on Guáricon osavaltion pääkaupunki Venezuelassa. Siellä on noin 116 000 asukasta.


title: San Juan de los Morros

text: San Juan de los Morros sijaitsee keskisen ylänköalueen etelärinteellä. Se tunnetaan kuumista lähteistään. Siitä tuli osavaltion pääkaupunki vuonna 1934.


title: Geokronologia

text: Geokronologia on tieteenala, joka tutkii kivien, maalajien ja maakerrostumien ikää. Näytteiden iän määrityksessä käytetään apuna radioaktiivisen aineen määrän mittausta, siitepölyanalyysiä, radiohiiliajoitusta ja termoluminenssiajoitusta.


title: San Carlos (Venezuela)

text: San Carlos on Cojedesin osavaltion pääkaupunki Venezuelassa. Siellä on noin 92 000 asukasta.


title: San Carlos (Venezuela)

text: San Carlos sijaitsee Tirgua-joen varrella keskisen ylänköalueen juurella. Sen perustivat vuonna 1678 kapusiinilähetyssaarnaajat. Nykyisin se on ympäröivän maanviljelysalueen kauppakeskus.


title: Koottavat huonekalut

text: Koottavat huonekalut ovat tietynlaisia huonekaluja, jotka vaativat asiakkaan kokoonpanoa. Useat huonekalun palat pakataan pahvilaatikkoon, joka sisältää myös ohjeet ja tarvittavat työkalut huonekalun rakentamiseen.


title: Koottavat huonekalut

text: Koottavat huonekalut ovat suosittuja hintatietoisten asiakkaiden keskuudessa. Halvan hintansa lisäksi koottavat huonekalut ovat yleensä helppoja rakentaa ja vaativat vain yksinkertaisten työkalujen käyttöä.


title: Koottavat huonekalut

text: Kauppiaat hyötyvät koottavien huonekalujen myynnistä säästämällä rakentamis- ja säilytyskustannuksissa. Koska huonekaluja ei tarvitse koota tehtaalla, koottavat huonekalut maksavat myös kauppiaalle vähemmän. Näistä syistä koottavien huonekalujen myynti on yksi tehokkaimmista tavoista suorittaa kauppaa.


title: Koottavat huonekalut

text: Koottavat huonekalut on yleensä paketoitu yhteen tai useampaan laatikkoon rakennussarjan muodossa. Rakennussarja voi sisältää littanoita osia, kiristimiä sekä muita kokoamiseen tarvittavia paloja.


title: Koottavat huonekalut

text: Koottavilla huonekaluilla on pitkä historia. "The New American Cyclopaedia" vuodelta 1859 listasi koottavat huonekalut "amerikkalaiseksi keksinnöksi", vedoten helppoon kuljettamiseen. Vuoden 1878 Yhdysvaltain patentti määrittelee koottavat huonekalut näin: "Keksintö liittyy niiden huonekalujen luokkaan, jotka on rakennettu niin, että sen voi pakata ja kuljettaa osissa ja laittaa yhteen sekä taitavien että taitamattomien ihmisten toimesta."


title: Koottavat huonekalut

text: Koottavia huonekaluja voi käyttää useaan eri käyttötarkoitukseen:


title: Tauno Ylänne

text: Tauno Juhani Ylänne (s. 2. syyskuuta 1938 Helsinki) on suomalainen upseeri, joka toimi Pohjan prikaatin komentajana.


title: Tauno Ylänne

text: Ylänne syntyi kauppias Eino Ylänteen ja Aira Koivusen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1961 on Leena Saarinen.


title: Tauno Ylänne

text: Ylänne tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1959. Kadettikoulusta hän valmistui 1962 ja toimi sitten Panssarirykmentissä 1962–1966 ja Panssarivaunupataljoonassa 1966–1969. Pääesikunnan ajoneuvohuoltotoimiston toimistoupseeri Ylänne oli 1969–1971 ja 1973–1974 sekä jalkaväkitoimiston toimistoesiupseeri 1975–1979 ja toimistopäällikkö 1979, ennen kuin siirtyi Panssarikoulun johtajaksi. Tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1982 ja sen jälkeen Panssaripataljoonan komentajana 1982–1985 ja Panssariprikaatin esikuntapäällikkönä 1985–1986. Pääesikunnan komento-osaston erityistehtävissä Ylänne työskenteli 1986–1989 ja Pohjan prikaatin komentaja hän oli 1989–1993 eversti Antero Maunulan jälkeen. Pohjoisen maanpuolustusalueen esikunnan päällikkö Ylänne oli 1993–1994, Maanpuolustusopiston johtaja 1994–1996 ja Läntisen maanpuolustusalueen esikunnan päällikkö vuodesta 1996 vuoteen 1998, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta.


title: Tauno Ylänne

text: Ylänne ylennettiin vänrikiksi 1960, luutnantiksi 1962, yliluutnantiksi 1965, kapteeniksi 1968, majuriksi 1974, everstiluutnantiksi 1981 ja everstiksi 1989.


title: Historiallinen geologia

text: Historiallinen geologia on käsite, johon sisältyy geologinen tutkimus menneiden aikojen osalta. Siihen kuuluvat muun muassa muinaisten vuoristojen poimuttuminen ja niihin liittyvät kallioperän ruhjeet. Siihen kuuluvat myös jääkausien alkamisten syyt sekä jääkausien ja niiden loppumisten vaikutukset maaperään.


title: Petra Tandefelt

text: Petra Jessica Casimira Tandefelt (s. 2. lokakuuta 1966 Helsinki) on suomalainen yrittäjä, keräilijä ja vuodesta 2003 Suomenlinnan lelumuseon johtaja. Suomenlinnan lelumuseo esittelee Tandefeltin yksityistä lelukokoelmaa, jonka vanhimmat esineet ovat 1800-luvun alkupuolelta. Kokoelman nuorin artikkeli on vuodelta 1980. Museo sijaitsee Suomenlinnan itärannalla Tandefeltin omistaman kiinteistön pohjakerroksessa. Petra Tandefelt johtaa museon lisäksi Café Samovarbar -nimistä kahvilaa joka toimii museon yhteydessä. Museossa on myös pieni museokauppa, jonka valikoimiin kuuluu mm vanhojen eurooppalaisten lelutehtaiden tuotantoa keräilykappaleina. Suomenlinnan lelumuseossa vierailee vuosittain noin 23 000 asiakasta.


title: Petra Tandefelt

text: Tandefelt tunnetaan myös "Nallerouva Hunajapurkin Herkkukirja - nostalgisia leluja ja reseptejä" -kirjan kirjoittajana (Tammi 2012, ISBN 978-951-31-6493-5).


title: Fusagasugá

text: Fusagasugá on kaupunki ja kunta Kolumbian Cundinamarcan departementissa. Kaupunki sijaitsee linnuntietä runsas 50 kilometriä pääkaupunki Bogotásta lounaaseen. Vuonna 2005 sen väkiluku oli 108 938 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi 139 805 asukasta.


title: Blackbird (Norma Johnin kappale)

text: Blackbird on suomalaisen Norma John -duon kappale, joka valittiin Uuden Musiikin Kilpailussa 2017 edustamaan Suomea vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa. Yhtye on kuvaillut kappaletta voimakkaaksi ja dramaattiseksi kappaleeksi toisen menettämisestä. Sanoituksessa kertoja pyytää ikkunansa alla laulavaa mustarastasta vaikenemaan, sillä se muistuttaa menneistä onnellisista ajoista, jolloin kertojan rakastettu oli vielä vuoteessa hänen vierellään.


title: Blackbird (Norma Johnin kappale)

text: Kappaleesta julkaistiin 31. joulukuuta 2016 Toni Karénin ohjaama musiikkivideo.


title: Blackbird (Norma Johnin kappale)

text: "Blackbird" kilpaili 9. toukokuuta 2017 Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sai 92 pistettä. Kappale jäi sijalle 12 eikä päässyt finaaliin.


title: Toivo Alajärvi

text: Toivo Alajärvi (10. maaliskuuta 1906 Helsinki – 13. maaliskuuta 1981 Nurmijärvi) oli suomalainen iltamien juontaja, viihdetaiteilija ja elokuvanäyttelijä.


title: Toivo Alajärvi

text: Alajärvi oli 1920- ja 1930-luvuilla työssä Dallapé-orkesterin toimistossa ja toimi Dallapé-iltojen vakituisena kuuluttajana. Hän toimi jatkosodan aikana viihdytysiltamien juontajana ja humoristisena esiintyjänä muun muassa puolustusvoimain Viihdytystoimiston Leijona-ilta -kiertueella vuonna 1942 sekä vuosina 1941–1944 Helsingin Messuhallissa viikoittain pidetyissä asemiesilloissa jotka myös radioitiin.


title: Facatativá

text: Facatativá on kaupunki ja kunta Kolumbian Cundinamarcan departementissa. Kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 35 kilometriä pääkaupunki Bogotásta luoteeseen. Vuonna 2005 sen väkiluku oli 107 452 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi 136 950 asukasta.


title: Zipaquirá

text: Zipaquirá on kaupunki ja kunta Kolumbian Cundinamarcan departementissa. Kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 35 kilometriä pääkaupunki Bogotásta pohjoiseen. Vuonna 2005 sen väkiluku oli 101 551 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi 126 409 asukasta.


title: Aragats

text: Aragats () on Armenian korkein vuori. Aragatsotnin maakunnassa sijaitsevan vuoren korkeus on 4 090 metriä merenpinnan yläpuolella. Vuori on Vähä-Kaukasuksen vuoriston korkein ja yksi Armenian ylängön korkeimmista huipuista.


title: Tanah Merahin metroasema

text: Tanah Merah on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Bedokissa Singaporen itäisellä suuralueella. Se avattiin 4. marraskuuta 1989. Se on East West Linella, jolla se on vaihtoasema Changin lentoasemalle meneviin juniin.


title: John Middleton

text: John Middleton (s. 7. syyskuuta 1953 Bradford, Yorkshire, Englanti, Iso-Britannia) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten pastori Ashley Thomasin roolista ITV:n draamasarjassa "Emmerdale", jossa Middleton näytteli vuodesta 1996 vuoteen 2017. Hän on näytellyt myös vuosina 1993 ja 1994 draamasarjassa "Coronation Street".


title: Harlemin renessanssi

text: Harlemin renessanssi (engl. "Harlem Renaissance") oli afroamerikkalaisen kulttuurin kukoistuskausi vuosien 1917–1935 Harlemissa, New Yorkissa. Sinä aikana Harlem nousi afroamerikkalaisen kulttuurin keskukseksi, jonne saapui paljon mustia kirjailijoita, kuvataiteilijoita, muusikkoja, valokuvaajia, runoilijoita ja oppineita. Moni heistä pakeni Yhdysvaltain eteläosien sortoa paikkaan, jossa he saattoivat ilmaista kykyjään.


title: Harlemin renessanssi

text: Harlemin renessanssin tunnettuja kirjailijoita ja aktivisteja olivat esimerkiksi Langston Hughes, Claude McKay, Countee Cullen, Arna Bontemps, Zora Neale Hurston, Jean Toomer, Walter Francis White ja James Weldon Johnson. Jazz nousi hyvin suosituksi, ja Harlemin klubeissa esiintyivät esimerkiksi Duke Ellington, Louis Armstrong, Bessie Smith ja Billie Holiday.


title: Gods of Violence

text: Gods of Violence on saksalaisen thrash metal -yhtye Kreatorin neljästoista studioalbumi. Se julkaistiin 27. tammikuuta 2017. Se on yhtyeen viimeisin studioalbumi sitten vuonna 2012 julkaistun "Phantom Antichrist" -levyn jälkeen, merkiten pisintä eroa kahden eri studioalbumin välillä yhtyeen historiassa.


title: Gods of Violence

text: Albumi debytoi Saksan albumilistan ensimmäiselle sijalle. Suomessa se debytoi sijalla 7, ja Yhdysvalloissa se nousi Billboard 200 -listan sijalle 118.


title: Gods of Violence

text: Rockmusiikkilehti Soundi valitsi albumin vuoden 2017 kahdeksikymmenenneksi parhaaksi ulkomaiseksi albumiksi.


title: C++14

text: C++14 on ISO:n 18.8. 2014 hyväksymä C++ ohjelmointikielen standardi ISO/IEC 14882:2014. Standardi korvasi edellisen ISO/IEC 14882:2011 standardin (C++11).


title: C++14

text: Standardi koostuu suurelta osin pienemmistä parannuksista ja muutoksista kuin edellinen C++11. Standardin seuraava versio on C++17.


title: C++14

text: Eräitä huomioitavia muutoksia edelliseen standardiin verrattuna:


title: C++14

text: Vakiolauseke codice_3 on laajennettu ja sallii lisää toimintoja.


title: C++14

text: Ehtolauseet codice_5 ja codice_6 on lisätty sallittuihin toimintoihin.


title: C++14

text: Toistorakenteet codice_7, codice_8 ja codice_9 on lisätty sallittuihin toimintoihin.


title: C++14

text: Muuttujatyypin päättely paluuarvosta: