title: Harjujakso

text: Suuret mannerjäätiköt liukuivat pienempien jäätiköiden tapaan painovoiman vaikutuksesta alamäkeen ja ylempänä olevat jäätiköt työnsivät painollansa alempana olevia, mutta tasaisella alueella sijaitsevia jäätikön osia eteenpäin. Suomen alueilla mannerjäätikkö saattoi jääkauden aikana olla satoja metrejä paksu, mutta jääkauden kylmimpinä aikoina se oli lähes kolme kilometriä paksu. Jään valtava paino kalliota vasten mursi sen pintaa ja jäätikön liukuminen siirsi kalliosta irronneet lohkareet mukanaan. Liukuvan jäätikön mukaan tarttui lohkareiden lisäksi myös kiviä, soraa, hiekkaa, silttiä, hiesua ja savea (katso maalajit). Tämä aines jäätyi joskus takaisin kallion pintaan ja muodosti mannerjäätikön pohjalle moreenikerroksia.


title: Harjujakso

text: Harjuissa oleva kiviaines ei ole moreenia, vaan se on selvästi vedessä huuhtoutunutta maa-ainesta, joka on lisäksi lajittunutta. Se kiviaines, joka joutui jäätikkötunnelin virtaavan veden mukaan, huuhtoutui virran vetämänä eteenpäin. Moreenissa oleva savi värjäsi veden sameaksi, kevyt hiekka ja siltti pyöri virran mukana valtoimenaan, sora ja kivet pyöriskelivät jäätikköjoen pohjaa myöten veden virran kuljettamina. Jäätikköjoen suvannoissa jäivät kivet ja sora makaamaan tunnelin pohjalle, mutta hiekka, siltti, hiesu ja savi jatkoivat eteenpäin. Virta hiljeni joskus tunnelin laajentuessa, mutta usein hiljeneminen tapahtui vasta jäätikötunnelin suuaukon ulkopuolella. Kun virta asteittain hiljeni, laskeutui tunnelin pohjalle ensin hiekka ja sitten siltti ja hiesu. Savi kulkeutui hitaastikin virtaavan veden mukana ulos mannerjäätikön tunnelista esimerkiksi jääjärveen tai muinaiseen Itämereen eli Baltian jääjärveen. Vasta siellä alkoi savi laskeutua vesistön pohjalle muodostaen savimaakerroksen.


title: Harjujakso

text: Jäätikkötunnelin virtausnopeuksia voidaan tutkia harjujakson poikkileikkauksia tutkimalla. Hiekan- ja soranotto synnyttää suuren sorakuopan, jonka reunoja tutkimalla saadaan harjun sisäosista käsityksen. Tunnelin pohjalle ensiksi painuneet pyöristyneet kivet löytyvät harjun pohjalta, sora ja hiekka kivien päältä ja ylin kerros on yleensä hienoa hiekkaa. Kun jäätikkötunnelin seinämät sulivat pois, valui päällä oleva hiekka alas pitkin harjun rinteitä peittäen harjun sivut kokonaan. Tämä tapahtui usein vedenpinnan alla, joten harjun rinteistä tuli veden alla melko jyrkkiä. Kun harju kohosi maankohoamisen seurauksena vedestä, muovasi aallokko harjun rinteitä vielä kerran.


title: Harjujakso

text: Mannerjään reuna perääntyi Suomessa viime jääkauden lopussa 100–300 metriä vuodessa, joskus jopa puoli kilometriä vuodessa. Perääntyminen tapahtui kesäisin, kun reunasta lohkesi jääkappaleita sortumalla tai irtoamalla sekä lämpiminä päivinä sulaamalla. Talvella jäätikkö ei enää sulanut ja sen reuna saattoi jopa liukua etenpäin, mutta kesän ja talven yhteisvaikutus näkyi maastossa reunan perääntymisenä. Jään alta paljastuneet harjuselänteet ja jään reunan eteen purkautuneet hiekka- ja kivimassat muodostivat jään eteen vuosittaisen muodostuman. Seuraavana kesänä syntynyt muodostuma sijoittui edellisvuoden muodostuman taakse. Kun mannerjään reuna perääntyi vuosittain näin, syntyi peräkkäisiä muodostumia, jotka ovat harjujakson eri-ikäisiä kohtia. Kun Etelä-Suomessa jään reuna saattoi perääntyä 350–400 metriä vuodessa , oli Pohjois- ja Itä-Lapissa reunan perääntymisvauhti samaan aikaan 140–170 metriä vuodessa. Harjujakson toinen pää on siten paljon vanhempi kuin sen toinen pää. Jos harjujakso on muodostunut pohjois-etelä-suuntaiseksi, on jäänreunan perääntymisvauhti täytynyt vaihdella eri aikojen ilmaston vaikutuksesta sekä syntyneen harjunosan leveysasteen mukaisesti.


title: Harjujakso

text: Harjujaksoon syntyi aina silloin harju, kun jäätikköjoen virtaus hiljeni riittävästi jo tunnelissa. Silloin raskaampien kivien ja soran päälle kertyi myös hiekkaa. Se täytti koko jäätikkötunnelin pohjan ja alkoi kasaantua korkeammaksi muodostumaksi. Hiekalla täyttyminen lakkasi, jos otolliset olosuhteet katosivat. Eräs syy oli esimerkiksi tunnelin romahtaminen aikaisemmasta kohtaa ja uuden lasku-uoman syntyminen. Kun sivustoja tukevat jäät sulivat tai lohkesivat pois, valui muodostelman sivuille hiekkaa ja se peitti alle jääneen kivikon näkyvistä. Veden alla tapahtuneen harjun muodostuminen tunnistaa usein sen jyrkistä rinteistä, sillä veden alla on hiekalla suurempi rinnekulma.


title: Harjujakso

text: Suppa on määritelmänsä mukaan kuoppa, joka on syntynyt hieman jäätikköjokimuostuman syntyajan jälkeen. Harjujakson tapahtumissa oli hiekan päälle tai hiekan joukkoon irronnut mannerjäätiköstä suuri jäälohkare. Kun sen ympärille kerääntyi lisää jäätikköjoesta tullutta hiekkaa ja soraa, oli jääkappale hautautunut hiekan sisälle eristyksiin. Tällaisen jäälohkareen sulaminen kesti pitkään. Sulaneen jäälohkareen vesi suotui hiekan läpi pois ja jään päälle ja sivuille kerrostuneet sora- ja hiekkakerrokset painuivat kadonneen jään päälle muodostaen lopulta kuopan. Kun hiekkavaltaiselta harjujaksolta tapaa siistejä kuoppia, ovat ne melko varmasti suppia. Joskus supan pohja ylettyi harjujakson pohjaveden vedenpinnan alapuolelle ja suppaan syntyy pysyvä lampi. Jos supan pohja jäi pohjaveden ylle, suotuivat supan pohjalle kerääntyneet vedet harjun pohjaveteen ja suppa kuivui. Moni supan lampi on soistunut ja suppien pohjalla sijaitseekin usein suo.


title: Harjujakso

text: Jäätikköjokimuodostumana deltatasanne syntyi jäätikköjoen suuaukon eteen matalaan veteen. Jäätikköjoki toi paikalle niin paljon soraa ja hiekkaa, että sen kerrostumat kohosivat lähes vedenpinnan tasolle. Vesi virtasi matalassa suistossa nopeasti ja kuljetti hiekan, hiesun ja saven kauaksi jäätikköjoen suuakosta. Vasta, kun virtaava vesi saavutti deltan reunan ja vajosi deltan rinnetta alas syvempään veteen, pysähtyi maa-aineksen kuljetus ja deltan reuna oli taas laajentunut hieman. Delta muodostui laajaksi, mikäli jäätikköjoen suuaukko pysyi pitkään saman suiston edessä. Harjujaksojen yhteydessä tavattavat deltat ovat siis fossiilisoituneita suistoja. Näitä deltoja löytyy harjujaksojen varrelta ja jäätiköiden reunamuodostumien yhteydestä.


title: Harjujakso

text: Fossiloitunut sanduri on muodostunut samalla tavalla kuin fossiloitunut suisto, mutta sillä erolla, että sanduri syntyi kuivalle maalle ja delta veden alle. Kun jäätikköjoen suuaukko päätyi veden yläpuolelle, kuljetti vesi tuomansa maa-ainekset pitkin suuaukon edessä olevia maan pinnanmuotoja pitkin. Suiston maa-ainekset muodostivat sora- ja hiekkakentän, jossa saviaines kulkeutui virtaavan veden mukana eteenpäin, mutta raskas hiekka ja sora jäivät paikalleen. Virtaava vesi uursi sorakentälle usein joenuomia, jotka haarautuivat ja yhtyneet toisiinsa kauempana. Ominaista oli myös uomien eroosio ja sen seurauksena joenuomien meanderoituminen. Sandurikenttä jäi aina lievästi kaltevaan asentoon, joka vietti poispäin jäätikköjoen suuaukosta. Fossiilisia sandureja esiintyy Suomessa eniten korkeamman rannan yläpuolisilla alueilla, millä tarkoitetaan jääkauden päättymisen aikoina Itämeren rannikoiden ranta- ja maa-alueita.


title: Harjujakso

text: Jäätikköjoki hakeutui usein maaston matalimpiin kohtiin, sillä vedenpaine on siellä suurin ja veden nopeus jäätikkötunnelissä kasvoi siellä. Huuhtominen puhdisti kallion ja mannerjään välistä moreenin ja kuljetti sen eteenpäin jäätunnelissa. Vasta mannerjäätikön reunan läheisyydessä jäätikköjoen virtausnopeus hiljeni. Tällöin kivi-, sora- ja hiekka-aines laskeutuivat jäätikköjoen pohjalle. Joskus löydetään harjujakson alueelta kohtia, missä ei esiinny harjua, deltaa tai sanduria. Tämä saattaa johtua siitä, että mannerjäätikön reuna oli toisaalla romahtanut ja jäätikköjoki oli ottanut uuden uoman, mistä se purkautui ulos jäätikön alta. Silloin jäätikkötunneliin ei ollut ehtinyt kertymään soraa tai hiekkaa ja kun jäätikkö suli jäi maastoon näkyviin uoma. Tällaiset uomat ovat tavallisesti harjujakson suuntaisia ja voivat yhdistää eri harjut toisiinsa. Uomia uomia esiintyy monesti laaksoissa ja järvien syvänteinä. Osa subglasiaalisista uomista sijaitsevat tunturien rinteillä, kun jäätikköjoki on virrannut jäätikön sisällä mäenrinnettä ylös.


title: Harjujakso

text: Suomen pinta-alasta on harjuja noin 5 %, mutta ne ovat silti maisemamme näkyvintä osaa. Harjujaksoja esiintyy kaikkialla yleensä 10–20 kilometrin välein ja suurempien harjujaksojen suuntat ovat rinnakkaiset viereisiin harjujaksoihin nähden. Lounais-Suomessa harjujaksojen suunnat ovat yleensä luode-kaakko-suuntaisia. Eteläisessä Kaakkois-Suomessa ne ovat pohjois-etelä-suuntaisia, Pohjois-Satakunnassa ja Pohjamaalla ne ovat likimain pohjois-etelä-suuntaisia, Kainuussa lähes itä-länsi-suuntaisia ja Pohjois-Lapissa koillis-luode-suuntaisia. Harjujaksojen suuntaukset seuraavat mannerjäätikön jääkauden päättymisen ajan virtaussuuntia.


title: Harjujakso

text: Suomen huomattavimpia harjujaksoja ovat esimerkiksi: (pituudet )


title: The Hypothesis

text: The Hypothesis on vuonna 2009 Kouvolassa perustettu melodista death metalia soittava yhtye.


title: Helmut Noll

text: Helmut Noll (s. 27. kesäkuuta 1934 Vegesack) on saksalainen kilpauransa päättänyt soutaja ja olympiamitalisti.


title: Helmut Noll

text: Noll saavutti Heinz Manchenin ja Helmut Heinholdin kanssa olympiahopeaa miesten perämiehellisessä kaksikossa Helsingissä 1952.


title: Heinz Manchen

text: Heinz Joachim Manchen (2. toukokuuta 1931 Bremen – 20. maaliskuuta 1978 Bremen, Länsi-Saksa) oli saksalainen soutaja ja olympiamitalisti.


title: Heinz Manchen

text: Manchen saavutti Helmut Nollin ja Helmut Heinholdin kanssa olympiahopeaa miesten perämiehellisessä kaksikossa Helsingissä 1952.


title: Helmut Heinhold

text: Helmut Heinhold (1. heinäkuuta 1927 Bremen – 7. marraskuuta 2008 Herne) oli saksalainen soutaja ja olympiamitalisti.


title: Helmut Heinhold

text: Heinhold saavutti Helmut Nollin ja Heinz Manchenin kanssa olympiahopeaa miesten perämiehellisessä kaksikossa Helsingissä 1952.


title: FC Olimpik Donetsk

text: FC Olimpik Donetsk () on jalkapalloseura Donetskin kaupungista. Seura pelaa Ukrainan korkeimmalla sarjatasolla Ukrainan jalkapalloliigassa. Seura pääsi ensimmäisen kerran Euroopan sisäisiin turnauksiin kaudella 2017–18, kun se selviytyi Eurooppa-liigan kauden 2017–2018 3. karsintakierrokselle.


title: Egon Drews

text: Egon Drews (1. kesäkuuta 1926 – 13. tammikuuta 2011) oli saksalainen ratameloja ja olympiamitalisti.


title: Egon Drews

text: Drews voitti parinsa Wilfried Soltaun kanssa miesten kanadalaiskaksikkojen olympiapronssia sekä 1 000 että 10 000 metrillä Helsingissä 1952. Hän kilpaili samoilla matkoilla myös Melbournen kesäolympialaisissa 1956 sijoittuen 10 000 metrillä Soltaun kanssa neljänneksi.


title: Wilfried Soltau

text: Wilfried Soltau (17. kesäkuuta 1912 Hampuri – 27. syyskuuta 1995) oli saksalainen ratameloja ja olympiamitalisti.


title: Wilfried Soltau

text: Soltau voitti 40-vuotiaana parinsa Egon Drewsin kanssa miesten kanadalaiskaksikkojen olympiapronssia sekä 1 000 että 10 000 metrillä Helsingissä 1952. Hän kilpaili Drewsin kanssa 10 000 metrillä myös neljä vuotta myöhemmin Melbournen kesäolympialaisissa sijoittuen neljänneksi.


title: Jodie Whittaker

text: Jodie Auckland Whittaker (s. 17. kesäkuuta 1982) on englantilainen näyttelijä. Hän näyttelee vuodesta 2017 lähtien Tohtoria ("The Doctor") "Doctor Who" -sarjassa.


title: Jodie Whittaker

text: Whittaker syntyi vuonna 1982 Skelmanthorpessa. Hän opiskeli Shelleyn yliopistossa, ja valmistui vuonna 2005 Guildhall School of Music and Dramasta näyttelijäksi.


title: Jodie Whittaker

text: Hän tuli tunnetuksi vuonna 2006 ensimmäisestä elokuvaroolistaan "Venus"-elokuvassa, josta hän oli ehdolla British Independent Film Award ja Satellite Award -palkintojen saajaksi. Sen jälkeen hän on näytellyt muun muassa tieteiselokuvassa "Attack the Block" (2011), "Black Mirror" -sarjan "The Entire History of You" -jaksossa (2011) sekä Beth Latimeria rikossarjassa "Broadchurch" (2013–2017). "Broadchurch"-sarjan myötä Whittakerin arvostus kasvoi.


title: Jodie Whittaker

text:
16. heinäkuuta 2017 BBC julkisti, että Whittaker näyttelee 13. Tohtoria (ensimmäinen naispuolinen Tohtori) brittiläisessä science fiction -sarjassa "Doctor Who" vuodesta 2017 lähtien. Hänen ensiesiintymisensä sarjassa nähtiin vuoden 2017 joulujaksossa "Olipa kerran - ja toisenkin" (Twice upon a time).
Whittaker meni naimisiin vuonna 2008 amerikkalaisen näyttelijän Christian Contrerasin kanssa. Heidän ensimmäinen lapsensa syntyi huhtikuussa 2015.


title: Jodie Whittaker

text: Whittakerin Downin syndroomaa sairastava veljenpoika Harry Whittaker esitti Leo Goskirkia televisiosarjassa "Emmerdale" ennen kuolemaansa kolmen vuoden ikäisenä vuonna 2014.


title: Venäjän lentokonepommi-iskut 2004

text: Venäjän lentokonepommi-iskut 2004 tapahtuivat 24. elokuuta 2004, kun kahdella Moskovan Domodedovon kansainväliseltä lentoasemalta lähteneellä kotimaan lennolla räjähti pommi hieman ennen kello 23.00. Lennoilla oli yhteensä 90 ihmistä, jotka kaikki kuolivat iskussa.


title: Venäjän lentokonepommi-iskut 2004

text: Volga-Aviaexpressin lento 1303 lähti Moskovasta kohti Volgogradia noin kello 22.30 paikallista aikaa. Lennolla käytetty kone oli Tupolev Tu-134A-3, ja lennolla oli 35 matkustajaa ja yhdeksän miehistön jäsentä. Koneessa ollut pommi räjähti kello 22.53, ja koneen hylky syöksyi maahan lähellä Butšalkia Tulan alueella. Kaikki 44 koneessa ollutta kuolivat.


title: Venäjän lentokonepommi-iskut 2004

text: Siberia Airlinesin lento 1047 lähti Moskovasta Sotšiin kello 22.40. Lennolla käytetyn Tupolev Tu-154B-2:n kyydissä oli 38 matkustajaa ja kahdeksan miehistön jäsentä. Koneessa räjähti pommi lähes yhtäaikaisesti toisen lennon kanssa. Koneen jäänteet putosivat lähelle Glubokin taajamaa Rostovin alueella. Kaikki 46 koneessa ollutta kuolivat.


title: Venäjän lentokonepommi-iskut 2004

text: Kahden lentokoneen yhtäaikainen maahansyöksy herätti epäilyjä terrorismista. Epäilykset vahvistuivat, kun molempien koneiden hylyistä löytyi jäämiä RDX-räjähdysaineesta. Iskusta otti aluksi vastuun Islambouli Brigades -islamistiryhmä.


title: Venäjän lentokonepommi-iskut 2004

text: Tutkimuksissa selvisi, että koneet oli pudottanut kaksi naispuolista itsemurhapommittajaa Tšetšeniasta: Amanta Nagajeva ja Satsita Džebirhanova, jotka olivat asuneet yhteisessä asunnossa Groznyissa. Nagajevan veli oli kadonnut kolme vuotta aiemmin, ja perhe uskoi venäläisjoukkojen olleen vastuussa katoamisesta. Naiset olivat saapuneet Moskovaan Mahatškalasta samana päivänä kello 19.45. Heidät pysäytettiin ja vietiin terrorismin vastaisista toimenpiteistä vastanneen poliisipäällikön puheille, mutta heidät vapautettiin lopulta ilman etsintöjä. Sen jälkeen he ostivat liput lennoilleen mustan pörssin kauppiaalta ja pääsivät ohittamaan turvatarkastuksen lahjottuaan Siberia Airlinesin työntekijän.


title: Venäjän lentokonepommi-iskut 2004

text: Tšetšeenien sotilaallinen johtaja Šamil Basajev otti 17. syyskuuta 2004 internetissä julkaisemassaan kirjeessä vastuun lentokoneiden pudottamisesta sekä muutamista muista terrori-iskuista.


title: Bortetsomibi

text: Bortetsomibi (CHBNO) on peptideihin ja boronihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä multippelin myelooman ja manttelisolulymfooman hoitoon.


title: Bortetsomibi

text: Bortetsomibi on mekanismiltaan proteasomin toiminnan inhibiittori. Boronihapporyhmän booriatomi sitoutuu proteasomin katalyyttisesti tärkeään treoniiniaminohappoon proteasomin 26S-alayksikössä. Tämän seurauksena solujen transkription kannalta oleellinen säätelyreitti NF-κB-estyy ja näin ollen syöpäsolujen transkriptio pysähtyy. Bortetsomibi on ensimmäinen markkinoille tullut proteasomin estäjä. Yhdistettä käytetään erityisesti multippelin myelooman hoitoon ja sen teho on ollut hyvä erityisesti taudin uusiuduttua muiden hoitojen jälkeen. Sitä voidaan käyttää myös ensilinjan hoitona. Bortetsomibi soveltuu käytettäväksi yhdistelmälääkkeenä yhdessä esimerkiksi melfalaanin, doksorubisiinin ja deksametasonin kanssa. Bortetsomibia on myös tutkittu käytettäväksi elinsiirroissa vasta-aineiden aiheuttaman hyljinnän estämiseksi.


title: Bortetsomibi

text: Bortetsomibin haittavaikutuksena esiintyy neuropatiaa. Tämä ilmenee erityisesti jalkojen puutumisena ja pistelevänä kipuna. Haittavaikutus on yleensä lievä ja loppuu bortetsomibihoidon päätyttyä, mutta vakavimmissa tapauksissa hoito joudutaan keskeyttämään. Muita haittavaikutuksia ovat väsymys ja ruuansulatuskanavan oireet.


title: Bortetsomibi

text: Bortetsomibille on kehitetty suuren mittakaavan asymmetrinen synteesi. Synteesin lähtöaineena on isobutyyliboronihappo, joka reagoi ensimmäisessä vaiheessa (+)-pinaanidiolin kanssa muodostaen esterin. Tämän jälkeen tapahtuu Matteson-reaktio emäksisissä olosuhteissa dikloorimetaanin kanssa ja tämä vaihe on enantioselektiivinen. Seuraavat synteesin vaiheet ovat nukleofiilinen subtituutio ja peptidisidoksen muodostuminen.


title: GP2 Espanjan Grand Prix 2006

text: GP2 Espanjan Grand Prix 2006 oli GP2-kauden 2006 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 13.–14. toukokuuta Circuit de Catalunyan moottoriradalla Espanjassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Espanjan GP:n ohessa.


title: GP2 Espanjan Grand Prix 2006

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi ART Grand Prix -tallin kuljettaja Alexandre Prémat. Sunnuntain kilpailun voitti iSport International -tallin Ernesto Viso.


title: GP2 Monacon Grand Prix 2006

text: GP2 Monacon Grand Prix 2006 oli GP2-kauden 2006 viides osakilpailu, joka ajettiin 27. toukokuuta Monacon katuradalla Monacossa. Muista kauden kilpailuista poiketen Monacon katuradalla ajettiin vain lauantaipäivänä. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Monacon GP:n ohessa.


title: GP2 Monacon Grand Prix 2006

text: Lauantain kilpailun voitti paalupaikalta startannut ART GP:n Lewis Hamilton.


title: GP2 Monacon Grand Prix 2007

text: GP2 Monacon Grand Prix 2007 oli GP2-kauden 2007 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 26. toukokuuta Monacon katuradalla Monacossa. Muista kauden kilpailuista poiketen Monacon katuradalla ajettiin vain lauantaipäivänä. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Monacon GP:n ohessa.


title: GP2 Monacon Grand Prix 2007

text: Lauantain kilpailun voitti paalupaikalta startannut Tridentin Pastor Maldonado, jolle voitto oli uran ensimmäinen.


title: FK Oleksandrija

text: FK Oleksandrija () on jalkapalloseura Oleksandrijan kaupungista. Seura pelaa Ukrainan korkeimmalla sarjatasolla Ukrainan jalkapalloliigassa. Euroopan sisäisissä turnauksissa Oleksandrija pelasi ensimmäisen kerran kauden 2016–2017 Eurooppa-liigassa.


title: Aki Sirkesalon diskografia

text: Tämä artikkeli sisältää Aki Sirkesalon diskografian.


title: GP2 Britannian Grand Prix 2008

text: GP2 Britannian Grand Prix 2008 oli GP2-kauden 2008 viides osakilpailu, joka ajettiin 5.–6. heinäkuuta Silverstonen moottoriradalla Englannissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Britannian GP:n ohessa.


title: GP2 Britannian Grand Prix 2008

text: Lauantain kilpailun voitti Racing Engineeringin Giorgio Pantano. Sunnuntain kilpailun voitti iSportin Bruno Senna.


title: Vatialan koulu

text: Vatialan koulu on Vatialan kylässä, Kangasalla sijaitseva ala-koulu. Koulussa opiskelee tällä hetkellä yhteensä noin 480 oppilasta. Opettajia on 32 ja koulunkäynninohjaajia 26, kaikkiaan aikuisia on yhteensä noin 73.


title: Vatialan koulu

text: Ensimmäinen Vatialan koulun nimellä toiminut koulu aloitti toimintansa Marttilan ja Toosin vuokratiloissa vuonna 1908.


title: Vatialan koulu

text: Vuonna 1949 kuntakokouksessa päätettiin Vatialaan rakentaa uusi koulurakennus. Tontti löytyi Aune ja Eero Tervaksen mailta Lemettyyn johtavan tien varrelta. Rakennustyön teki Tähtinen & Sola Oy Tampereelta. Koulurakennuksen harjakaisia vietettiin helmikuussa 1953. Muutto uusiin tiloihin tapahtui 23.lokakuuta ja koulutyö aloitettiin kuuden opettajan voimin.Oppilaita oli tuolloin 130. Vihkiäisiä vietettiin helmikuussa 1954, jolloin koulunkäynti oli jo hyvässä vauhdissa.


title: Vatialan koulu

text: 1980 – luvulla Vatialan koulun opettajien asuntola saneerattiin opetuskäyttöön ja opettajahuoneeksi. Koulun molemmissa päädyissä sijainneissa asuntoloissa oli asunut vuorollaan monia opettajia ja kunnan työntekijöitä ja heidän perheitään. Nykyään ne asuintilat on saneerattu esiopetuksen käyttöön.


title: Vatialan koulu

text: Vatialan koulun laajennusosa, joka on pääosassa tarkoitettu EHA-oppilaille, valmistui vuonna 2006.


title: Vatialan koulu

text: Vuonna 2013 koulu otti käyttöön parakit, sillä pääkouluun ei mahtunut enää enempää oppilaita. Oppilasmäärät kuitenkin kasvoivat edelleen ja vuonna 2014 koulun oli otettava käyttöönsä koulun pihalla sijainnut oravanpesän päiväkoti.


title: Vatialan koulu

text: Vuoden 2017 lopulla koulunkäynti oli siirrettävä kokonaan parakkeihin koulun vakavien sisäilmaongelmien ja käyttökiellon takia. Uuden koulurakennuksen on määrä valmistua 2020.


title: Vatialan koulu

text: Vatialan koulussa annetaan yleisopetuksen lisäksi myös 11-vuotista opetusta.  Koulussa toimii yksi toiminta-alueittain annettavan opetuksen T-11 luokka sekä kolme lievemmin kehitysvammaisille lapsille tarkoitettua E-11 luokkaa, joista vanhimmat eli  E-11 (7-9) luokka opiskelevat Pitkäjärven koulun tiloissa.


title: Vatialan koulu

text: Koulu sijaitsee aivan Tampereen rajan tuntumassa. Koulun pihasta on suora yhteys Pirkanmaan latu- ja retkeilyverkkoon sekä Tampereen joukkoliikenteeseen.  Etäisyys Kangasalan keskustaan on n. 8 km ja Tampereen rautatieasemalle 13 km.


title: Erik Killmonger

text: Erik Killmonger (syntymänimeltään N’Jadaka) on fiktiivinen superroisto Marvel Comicsin sarjakuvissa, jossa hänet tunnetaan yhtenä Mustan Pantterin vihollisista.


title: Erik Killmonger

text: N’Jadaka oli alun perin Wakandan asukas, jonka isän Ulysses Klaw alun perin pakotti palvelukseensa. Klaw'n suunnitelmat kuitenkin epäonnistuivat ja N’Jadakan isä sai surmansa, minkä jälkeen muu perhe karkotettiin maasta. N’Jadaka muutti nimensä Erik Killmongeriksi ja vietti vuodet opiskellen MIT:ssä ja odottaen tilaisuutta kostaa isänsä kuolema. Kun kuningas T’Challa lopulta antoi Killmongerin palata kotimaahansa, tämä asettui kylään joka nimettiin myöhemmin hänen mukaansa N’Jadakan kyläksi. Hän alkoi kuitenkin tavoitella vallankumousta, vastustaen ”valkoisen kolonialismin” mukanaan tuomia vaikutteita Wakandan kulttuuriin ja pyrki palauttamaan maahan sen muinaiset perinteet. Killmonger yritti useita vallankappauksia Venommin sekä myöhemmin Sombren ja K’Ruelin avustuksella. Hän sai kuitenkin surmansa, kunnes Mandariini sai hänen ruumiinsa käsiinsä ja elvytti hänet.


title: Pieni-Onkamo

text: Pieni-Onkamo on Pohjois-Karjalassa Joensuussa, Rääkkylässä ja Tohmajärvellä sijaitseva järvi.


title: Pieni-Onkamo

text: Järven pinta-ala on 1 300 hehtaaria eli 13 km². Se on 6,0 kilometriä pitkä ja 4,8 kilometriä leveä. Sen erottaa etelässä Suuri-Onkamosta Pyhäselän ylittävä ja Kostamoon kulkeva harjujakso. Suuri Reposaari erottaa järvestä kaksi osaa, joista eteläpuoli muodostaa järvenselän.


title: Pieni-Onkamo

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 31 miljoonaa m³ eli 0,031 km³. Järven keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 7,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee järvenselän lounaispuolella.


title: Pieni-Onkamo

text: Järvi on matala ja rantojen läheisyydessä on runsaasti kiviä. Järvellä on yli 60 saarta, jotka ovat pääasiassa pieniä ja luotomaisia saaria. Huomattavin saari on suuri Reposaari, joka on 1,4 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Sen pinta-ala on 60 hehtaaria. Suuri on myös 400 metriä pitkä Jussinsaari, joka on puoliksi suojelualuetta.


title: Pieni-Onkamo

text: Järven rantaviivan pituus on 48 kilometriä, josta osa on saarien rantoja. Rannat ovat metsämaata, jota katkaisee avosuot, soistuneet metsät ja paikoin peltomaan reunat. Järven näkyvyyttä rajoittavat suuresti Reposaari ja suuri Riihiniemi, jotka sijaitsevat vierekkäin. Rannassa ei ole kyliä ja kiinteä asutus on haja-asutusta. Rannoille on myös rakennettu vapaa-ajan asuntoja, joille johtaa tiet seututieltä 484 ja valtatieltä 6. Joensuun ja Rääkkylän välinen raja kulkee järven yli Rauanlahdesta Riihiniemen eteläpuolella järvenselälle, missä se haarautuu Tohmajärven suunnassa niin, että Ketvenenlahti jakautuu Rääkkylän ja Tohmajärven kesken ja Lahnalahti Tohmajären ja Joensuun kesken.


title: Pieni-Onkamo

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Oriveden-Pyhäselän alueen (04.3) Onkamojärven valuma-alueella (04.37), jonka Nivanjoen–Pieni-Onkamon alueeseen (04.371) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 77,0 metriä mpy.


title: Pieni-Onkamo

text: Valuma-alue saa pääosan vedestänsä Suuri-Onkamosta, pohjan lähteistä ja valuma-alueensa tuomasta valunnasta. Järveen laski aiemmin Lotokanjoki, mutta sen suunta on käännetty laskemaan suoraan Nivanjokeen. Nivanjoki laskee noin neljä kilometriä Pyhäselälle, joka on osa Saimaata.


title: GP2 Saksan Grand Prix 2008

text: GP2 Saksan Grand Prix 2008 oli GP2-kauden 2008 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 19.–20. heinäkuuta Hockenheimringin moottoriradalla Saksassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Saksan GP:n ohessa.


title: GP2 Saksan Grand Prix 2008

text: Lauantain kilpailun voitti paalupaikalta startannut Racing Engineeringin Giorgio Pantano. Sunnuntain kilpailun voitti iSportin Karun Chandhok.


title: Taivaallisen rauhan portti

text: Taivaallisen rauhan portti (yksinkertaistetut merkit: 天安门 ; perinteiset merkit: 天安門; pinyin: Chéngtiānmén) on rakennus joka sijaitsee Taivaallisen rauhan aukiolla, Pekingissä, Kiinassa. Portti on yksi Kiinan tärkeimmäistä symbooleista. Rakennus valmistui Ming-dynastian aikana vuonna 1420.


title: Taivaallisen rauhan portti

text: Mao Zedong julisti Kiinan kansantasavallan perustetuksi 1. lokakuuta 1949 portilla.


title: Niko Marttila

text: Niko Marttila (s. 12. tammikuuta 1971 Lahti) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen puolustaja, joka toimii Mestis-joukkue Espoo Unitedin päävalmentajana. Hän pelasi omalla pelaajaurallaan SM-liigassa yhteensä 362 runkosarja- ja 28 playoff-ottelua tehopistein 33+72=105 ja keräten 224 jäähyminuuttia. Marttila voitti SM-hopeaa Hämeenlinnan Pallokerhossa vuonna 1993. Hän pelasi urallaan myös Ruotsin ja Sveitsin kakkossarjatasolla.


title: Niko Marttila

text: Marttila on Kiekkoreippaan kasvatti. Hän oli nostamassa kauden 1988–1989 päätteeksi seuran A-nuoria I-divisionasta A-nuorten SM-sarjaan. 17-vuotias Marttila debytoi kauden aikana myös Kiekkoreippaan miesten I-divisioonajoukkueessa, jossa hän pelasi 14 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Kaudeksi 1989–1990 seuran nimeksi vaihtui Hockey-Reipas. Marttila pelasi ensimmäisen kokonaisen kautensa I-divisioonassa tehden 42 runkosarja- ja kahdessa liigakarsintaottelussa tehot 3+8=11. Hockey-Reipas nousi karsintojen päätteeksi SM-liigaan. Marttila vahvisti kauden aikana myös seuran A-nuoria, jotka putosivat kauden päätteeksi takaisin I-divisioonaan.


title: Niko Marttila

text: SM-liigan tulokaskaudellaan 1990–1991 Marttila teki Hockey-Reippaassa 34 runkosarjaottelussa tehot 5+9=14. Hänen teholukemansa +7 oli Pasi Ruposen ohella joukkueen puolustajista paras. Kaudella 1991–1992 Marttila kuului vain 20-vuotiaana Hockey-Reippaan kapteenistoon. Kaudeksi 1992–1993 hän siirtyi Hämeenlinnan Pallokerhoon. Marttila voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudella 1993–1994 hän oli HPK:n eniten maaleja tehnyt puolustaja kuudella osumallaan. Kaudeksi 1996–1997 Marttila siirtyi Ruotsin I-divisioonan Bodens IK:hon, joiden tehokkain puolustaja hän oli tehoilla 6+11=17. Kauden 1997–1998 hän aloitti kotikaupungissaan I-divisioonajoukkue Pelicansissa, mutta marraskuussa 1997 Marttila palasi kuitenkin loppukauden sopimuksella HPK:hon. Hän edusti joukkuetta kauden aikana myös EHL:ssä.


title: Niko Marttila

text: Kaudeksi 1998–1999 HPK vuokrasi Marttilan Saimaan Palloon. Hän teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 9+17=26, joilla Marttila oli joukkueen tehokkain puolustaja ja neljänneksi paras pistemies. Marttila jakoi SM-liigan puolustajien pistepörssin kymmenennen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Kaudeksi 1999–2000 hän palasi taas HPK:n vahvuuteen. Marttila kärsi pitkin kautta eri loukkaantumisista ja pelasi vain 31 ottelua, kunnes helmikuussa 2000 hän siirtyi kuitenkin loppukaudeksi Sveitsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Nationalliga B -joukkue Grasshopper Clubiin.


title: Niko Marttila

text: Marttila pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1991 sekä alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuosina 1989, jolloin hän voitti pronssia. Marttila pelasi myös neljä A-maaottelua ilman tehopisteitä sekä kuusi B-maaottelua tehden yhden syöttöpisteen.


title: Niko Marttila

text: Marttila aloitti Espoo Bluesin C-nuorten SM-sarjajoukkueen apuvalmentajana Jani Mannisen johtamassa valmennustiimissä kaudella 2012–2013, joka päättyi pronssiin. Kaudella 2014–2015 hän nousi seuran B-nuorten SM-sarjajoukkueen päävalmentajaksi. Marttila johdatti Bluesin runkosarjan voittoon, mutta joukkueen kausi päättyi lopulta tappioon pronssiottelussa. Myös kaudella 2015–2016 Blues voitti runkosarjan. Marttila johdatti joukkueensa B-nuorten SM-hopeaan. Kaudella 2016–2017 hän toimi Bluesin A-nuorten SM-liigajoukkueen päävalmentajana. Joukkueen kausi päättyi puolivälieriin.


title: Niko Marttila

text: Toukokuussa 2017 Marttila nimettiin Mestis-joukkue Espoo Unitedin päävalmentajaksi.


title: Aasian GP2 Abu Dhabin Grand Prix 2009

text: Aasian GP2 Abu Dhabin Grand Prix 2009 oli Aasian GP2-kauden 2009–2010 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 31. lokakuuta.–1. marraskuuta Yas Marinan moottoriradalla Abu Dhabissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Abu Dhabin GP:n ohessa.


title: Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1982–1987)

text: Tämä on luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista 401 - 500 , jotka hyväksyttiin 25 . helmikuuta 1982 ja 19. lokakuuta 1987. välisenä aikana.


title: Regensburger Domspatzen

text: Regensburger Domspatzen on Saksassa Regensburgissa toimiva poikakuoro ja perustettu vuonna 975. Se on maailman vanhin poikakuoro.


title: Regensburger Domspatzen

text: Kuoroa johtanut paavi Benedictuksen veli sulki silmänsä kuorossa harjoitetulle väkivallalle. Kuoron johtajat ja muut aikuiset raiskasivat ja pahoipitelivät laulajia vuosikymmenet, kunnes asia paljastui julkisuuteen vuonna 2010.


title: Aasian GP2 Abu Dhabin Grand Prix 2010

text: Aasian GP2 Abu Dhabin Grand Prix 2010 oli Aasian GP2-kauden 2009–2010 toinen osakilpailu, joka ajettiin 5.–6. helmikuuta Yas Marinan moottoriradalla Abu Dhabissa.


title: Marco de Wit

text: Geurt Marco de Wit (s. 27. heinäkuuta 1968 Rauma) on suomalais-alankomaalainen maahanmuuttokriittinen kansalaisaktivisti, tubettaja ja Suomen Kansa Ensin -puolueen puheenjohtaja.


title: Marco de Wit

text: De Wit on koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän opiskeli Turun yliopistossa yleistä historiaa. Hänen pro gradu -tutkielmansa käsitteli Skotlannin johtavien klaanien ja kalvinistisen uskonnon vaikutusta Adam Smithin uraan ja tämän teokseen "Kansojen varallisuus".


title: Marco de Wit

text: Aiemmin urallaan de Wit on toiminut toimitusjohtajana turkulaislähtöisessä vuonna 2008 perustetussa Suomen Hautaustoimistot Oy:ssä ja niinikään hautausalalla toimineessa sukuyhtiössään Witsons Oy:ssä.


title: Marco de Wit

text: Vuonna 1996 de Wit toimitti "Keskusteluja libertarismista" -kirjan, joka koostui 1990-luvun libertarismia käsittelevistä sähköpostilistakirjoitteluista, joihin de Wit osallistui aktiivisesti.


title: Marco de Wit

text: De Wit oli Suomi Ensin -yhdistyksen perustajajäsen ja toimi yhdistyksen yhtenä johtohahmona.


title: Marco de Wit

text: Ennen Suomi Ensin -yhdistyksen perustamista de Wit toimi Rajat kiinni! -kansalaisliikeen aktivistina. Yleisradion mukaan Marco de Wit oli maan kyltymättömin mielenosoittaja vuonna 2016, koska hän oli järjestänyt kymmeniä mielenosoituksia eri puolilla maata.


title: Marco de Wit

text: Marco de Wit oli ehdolla Tampereen kaupunginvaltuustoon Suomi Ensin -liikkeen riveistä kevään 2017 kunnallisvaaleissa. De Wit sai vaaleissa 241 ääntä eikä tullut valituksi.


title: Marco de Wit

text: Lokakuussa 2018 Marco de Wit perusti MV-lehden kaltaisen kansallismielisen verkkojulkaisun nimeltä "Laiton lehti?".


title: Marco de Wit

text: De Witin johtama Suomen Kansa Ensin rp. merkittiin puoluerekisteriin joulukuussa 2018. Myös de Witin avopuoliso Mari Kosonen on mukana puolueen toiminnassa.


title: Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista (1987–1991)

text: Tämä on luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmista 601 - 700, jotka hyväksyttiin 30. lokakuuta 1987 ja 17. kesäkuuta 1991 välisenä aikana.


title: Isaac C. Kidd

text: Isaac Campbell Kidd (26. maaliskuuta 1884 – 7. joulukuuta 1941) oli Yhdysvaltain laivaston upseeri. Hän menehtyi keisarillisen Japanin laivaston hyökkäyksessä Pearl Harborin laivastotukikohtaan Havaijilla.


title: Isaac C. Kidd

text: Kidd syntyi Clevelandissa Ohiossa. Hän valmistui Yhdysvaltain laivastoakatemiasta vuonna 1906 aliluutnanttina ja vuoteen 1941 mennessä oli noussut kontra-amiraaliksi.


title: Isaac C. Kidd

text: 7. joulukuuta 1941 keisarillisen Japanin laivasto aloitti ilmahyökkäyksensä Pearl Harborin laivastotukikohtaan. Kidd oli 1. taistelulaivaviirikön komentaja ja lippulaivansa taistelulaiva USS "Arizonan" komentosillalta johti taistelua kunnes laivan makasiinit räjähtivät ja se sai osuman suoraan komentosillalle. Hänen ruumistaan ei ole löydetty.


title: Isaac C. Kidd

text: Kiddille myönnettiin toiminnastaan Pearl Harborin hyökkäyksessä Medal of Honor -kunniamerkki postuumisti vuonna 1942.


title: Isaac C. Kidd

text: Kiddin poika Isaac C. Kidd Jr. palveli isänsä tavoin laivastossa nousten korkeimmillaan amiraaliksi.


Yleisurheilun alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2017 olivat 13:nnet alle 23-vuotiaiden EM-kilpailut. Ne järjestettiin Zdzisław Krzyszkowiak Stadionilla Bydgoszczissa, Puolassa 13.–16. heinäkuuta 2017.


title: Yleisurheilun alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2017

text: Kilpailuihin osallistui lähes tuhat urheilijaa 45 eri maasta. Suomesta urheilijoita oli mukana 42. Venäjän ollessa poissuljettuna kansainvälisestä yleisurheilusta dopingin vuoksi kävelijä Klavdija Afanasjeva ja pikajuoksija Kristina Sivkova osallistuivat kisoihin itsenäisinä urheilijoina Euroopan yleisurheiluliiton EAA:n lipun alla.


title: Riikka Ikäheimo

text: Riikka Ikäheimo (s. 1989) on suomalainen itseoppinut vaatesuunnittelija. Hän tuli tunnetuksi käsintehdyistä, pitsisistä iltapuvuistaan. Ikäheimo perusti Riikka Couture -vaatemerkin vuonna 2017. Vaatemerkin alle kuuluu iltapukujen lisäksi T-paitamallisto.


title: Riikka Ikäheimo

text: Ikäheimon ensimmäinen iltapukumallisto esiteltiin Pariisin muotiviikoilla lokakuussa 2018 ja se sai kansainvälistä huomiota. Muotisivusto Fashion Week Online nosti brändin yhdeksi Pariisin muotiviikkojen trendien suunnannäyttäjäksi.


title: Riikka Ikäheimo

text: Ikäheimo on tehnyt pukuja Britney Spearsille, Bebe Rexhalle, Minttu Räikköselle ja hänen pukujaan on nähty Amfar-gaaloissa, Cannesin elokuvajuhlilla sekä Hollywood-elokuvissa.


title: Ogan momiče

text: Ogan momiče () bulgarialaisen pop-folk -laulaja Kamelijan ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1998 levymerkillä Payner.


title: John John Florence

text: John John Florence (s. 18. lokakuuta 1992) on yhdysvaltalainen kaksinkertainen lainelautailun maailmanmestari.


title: Jukka Marttila

text: Jukka Marttila (s. 15. huhtikuuta 1968 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi koko ammattilaisuransa ajan Tapparan SM-liigajoukkueessa. Hän pelasi siellä yhteensä 250 runkosarjaottelua tehopistein 45+70=115 ja keräten 162 jäähyminuuttia sekä 37 playoff-ottelua tehopistein 7+7=14 ja keräten 12 jäähyminuuttia. Marttila voitti Suomenmestaruuden vuosina 1987, 1988 sekä alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 1987. Hän pelasi myös 21 A-maaottelua. Marttilan ura päättyi lopulta vain 24-vuotiaana nilkkavammaan vuonna 1993.


title: Jukka Marttila

text: Marttila on Tapparan kasvatti. Hän voitti seurassa C-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 1984, B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 1985 ja A-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 1986. Marttila nousi Tapparan SM-liigajoukkueeseen kaudella 1986–1987, jolloin hänen tulokaskautensa toi 39 runkosarjaottelussa tehot 5+7=12 ja yhdeksässä playoff-ottelussa yhden maalin. Marttila voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden, kuten myös seuraavan kauden 1987–1988 päätteeksi.


title: Jukka Marttila

text: Winnipeg Jets varasi Marttilan seitsemännellä kierroksella 136. pelaajana . Kaudella 1988–1989 hän teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 11+20=31, joilla Marttila oli Tapparan eniten maaleja tehnyt puolustaja ja sijoittui liigan puolustajien pistepörssissä kahdeksanneksi. Hän voitti myös joukkueensa sisäisen tehotilaston lukemalla +29. Kaudella 1989–1990 Marttila teki SM-liigan yhden kauden maaliennätyksensä 12 osumallaan, joilla hän oli Tapparan eniten maaleja tehnyt puolustaja. Marttila jakoi liigan puolustajien maalipörssin kolmannen sijan KalPan Peter Slaninan ja HIFK:n Kai Raution kanssa. Hän teki kaikkiaan 26 tehopistettä ja jakoi SM-liigan puolustajien pistepörssin seitsemännen sijan HPK:n Hannu Henrikssonin ja TPS:n Hannu Virran kanssa. Marttila oli kolmen muun pelaajan ohella ainoa puolustaja, joka onnistui pudotuspeleissä kahdesti maalinteossa sekä näin ollen jakoi puolustajien maalipörssin voiton heidän kanssaan. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.


title: Jukka Marttila

text: Kaudella 1990–1991 Marttila sivusi SM-liigan yhden kauden piste-ennätystään tehoilla 10+21=31, joilla hän oli Tapparan tehokkain puolustaja ja jakoi liigan puolustajien pistepörssin viidennen sijan SaiPan Veli-Pekka Kautosen ja Lukon Allan Measuresin kanssa. Kaudella 1991–1992 Marttila kärsi loukkaantumista ja pelasi vain 17 ottelua. Lopulta hänen uransa päättyi vain 24-vuotiaana nilkkavammaan kauteen 1992–1993.


title: Jukka Marttila

text: Marttila esiintyi kaudella 2001–2002 vielä Vehmaisten Urheilijoiden III-divisioonajoukkueessa.


title: Jukka Marttila

text: Marttila pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1987 ja 1988, joista ensimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen ja jälkimmäinen pronssiin. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1986, jolloin hän Marttila voitti Euroopan-mestaruuden.


title: Jukka Marttila

text: Kaikkiaan Marttila pelasi urallaan 21 A-, 16 B-, 26 nuorten ja 18 poikien maaottelua.


title: Isaac Kidd

text: Isaac Kidd voi viitata useaan henkilöön:


title: Jesper Bratt

text: Jesper Bratt (s. 30. heinäkuuta 1998 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue New Jersey Devilsin organisaatiossa. Bratt on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Jatkoaika.com -verkkolehden mukaan hänen merkittävin vahvuutensa on kyky hallita kiekkoa pienessä tilassa. Sivuston mukaan Bratt on myös taitava luistelija, joka osaa sekä löytää tekopaikassa olevan ketjukaverin että hakeutua itse maalintekosektoriin. Hänen tulisi kuitenkin lisätä voimaa.


title: Jesper Bratt

text: Bratt on Trångsunds IF:n kasvatti. Hän debytoi seuran miesten joukkueessa vain 14-vuotiaana Ruotsin neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla maan II-divisioonassa kaudella 2012–2013, jolloin Bratt pelasi siellä kolme runkosarjaottelua. Kaudeksi 2013–2014 hän siirtyi AIK IF:n J18-junioreihin. Bratt oli J18 Elitissä tehoilla 6+12=18 joukkueen paras syöttäjä ja jakoi AIK:n sisäisen pistepörssin voiton Emil Leijonin kanssa. Kaudella 2014–2015 hän oli seuran J20-junioreiden paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Alexander Nylanderin kanssa tehoilla 17+23=40. Vain 16-vuotias Bratt debytoi samalla kaudella myös AIK:n miesten joukkueessa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa, jossa hän pelasi yhden runkosarja- ja neljä Kvalserien AS:n ottelua tehden yhden syöttöpisteen.


title: Jesper Bratt

text: Toukokuussa 2015 Bratt teki AIK:n Allsvenskan-joukkueen kanssa vuoden mittaisen sopimuksen. Hänen varsinainen tulokaskautensa sarjassa toi 48 runkosarja- ja kymmenessä nousukarsintasarjan ottelussa tehot 8+9=17. Bratt palkittiin kauden päätteeksi Ruotsin parhaana alle 18-vuotiaana pelaajana. Huhtikuussa 2016 hän teki AIK:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Jesper Bratt

text: New Jersey Devils varasi Brattin kuudennella kierroksella 162. pelaajana . Samana kesänä hänet varasi myös TsSKA Moskova 119. pelaajana . Kaudella 2016–2017 Bratt teki Allsvenskanin runkosarjassa 22 tehopistettä. Hän vahvisti myös AIK:n J20-junioreita, joiden kapteenistoon Bratt kuului ja voitti kauden päätteeksi J20 SuperElitin pronssia.


title: Jesper Bratt

text: Toukokuussa 2017 Bratt teki kolmivuotisen tulokassopimuksen New Jersey Devilsin kanssa. OHL-joukkue London Knights varasi hänet 49. pelaajana . Bratt kiinnitettiin joukkueeseen kaudeksi 2017–2018. Hän otti kuitenkin yllättäen syksyn 2017 harjoitusleirin päätteeksi paikan Devilsin NHL-joukkueen kauden 2017–2018 avauskokoonpanosta. Bratt teki NHL-debyyttinsä näin ollen runkosarjan avauskierroksella 7. lokakuuta 2017 Colorado Avalanchea vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 16.19 minuuttia. Bratt teki ottelussa myös NHL-uransa avausmaalin ylivoimalla ja hän sai syöttöpisteen John Mooren tekemään alivoimamaaliin. Bratt valittiin ottelun kakkostähdeksi.


title: Jesper Bratt

text: Bratt pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän voitti hopeaa. Bratt pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2015, jolloin hän voitti hopeaa. Bratt jakoi kolmella osumallaan Ruotsin sisäisen maalipörssin voiton William Fällströmin kanssa. Hän pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa syksyllä 2014, jolloin Bratt voitti pronssia. Yhteensä hän on pelannut kymmenen nuorten ja 45 poikien maaottelua.


title: Nuits-Saint-Georges

text: Nuits-Saint-Georges on kunta itäisessä Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella.


title: Nuits-Saint-Georges

text: Kunta kuuluu Burgundin tunnettuun Côte de Nuitsin viinialueeseen, ja on Burgundin viinialueiden läpi kulkevan viinitien Route des Grands Crusin varrella.


title: Nuits-Saint-Georges

text: Kunnan nähtävyyksiä on 1600-luvulla perustettu sairaala "Hospices de Nuits-Saint-Georges". Sairaalassa on yhä aktiivista toimintaa, ja siellä on vuonna 1813 vuonna toimintansa aloittanut apteekki. Sairaalassa järjestetään vuosittain maaliskuun viimeisenä sunnuntaina viinihuutokauppa. Muita kunnan nähtävyyksiä ovat 1200-luvulta peräisin oleva Saint-Symphorien -kirkko ja 1600-luvulta oleva kellotapuli ("Beffroi de Nuits saint Georges").


title: Luettelo Maltan ritarikunnan diplomaattisista edustustoista

text: Tämä on luettelo Maltan ritarikunnan diplomaattisista lähetystöistä .


text: Maltan ritarikunta on kansainvälisen oikeuden mukaan suvereenivaltio jolla ei ole omaa maa aluettaan. Se on pysyvä, ei-valtiollinen Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen tarkkailija sekä tarkkailija Yhdistyneissä kansakunnissa. Se ylläpitää diplomaattisuhteita yli 100 maassa. Jotkut näistä ovat suurlähetystöjä. Muita ei-diplomaattisia ja ei-virallisia järjestöjä ja avustustoimistoja ei ole luettelossa.


text: Ritarikunnalla on diplomaattiset suhteet Kyproksen tasavallan kanssa tosin ei ole siellä toimivaa lähetystöä


text: Ritarikunnalla on diplomaattiset suhteet Antigua ja Barbudan sekä Bahaman kanssa tosin ei ole siellä toimivaa lähetystöäRitarikunnalla on diplomaattiset suhteet Guyanan kanssa tosin ei ole siellä toimivaa lähetystöäRitarikunnalla on diplomaattiset suhteet Angolan, Norsunluurannikon, Eritrean, Päiväntasaajan Guinean, Liberian, Sierra Leonen ja Somalian kanssa tosin ei ole siellä toimivaa lähetystöäRitarikunnalla on diplomaattiset suhteet Afganistanin, Tadžikistanin, Timor-Lesten ja Turkmenistanin kanssa tosin ei ole siellä toimivaa lähetystöä


text: Ritarikunnalla on diplomaattiset suhteet Kiribatin ja Mikronesian liittovaltion kanssa tosin ei ole siellä toimivaa lähetystöä


title: Karl Dröse

text: Karl Dröse (27. joulukuuta 1913 Frankfurt am Main – 16. syyskuuta 1996 Frankfurt am Main) oli saksalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.


title: Karl Dröse

text: Dröse pelasi Saksan miesten maajoukkueessa vuosina 1936–1942 yhteensä 13 ottelua. Hän kuului Saksan olympiahopeaa saavuttaneeseen joukkueeseen Berliinissä 1936, missä hän pelasi kolme ottelua. Hänen pelaajauransa aikana ei pelattu maailman- eikä euroopanmestaruuskilpailuja. Dröse oli sukua maahockeyn olympiavoittaja Horst Dröselle.


title: Alfred Gerdes

text: Alfred ”Fredy” Gerdes (24. lokakuuta 1916 Berliini – 10. joulukuuta 1962) oli saksalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.


title: Alfred Gerdes

text: Gerdes pelasi Saksan miesten maajoukkueessa vuosina 1934–1941 yhteensä 27 ottelua. Hän kuului Saksan olympiahopeaa saavuttaneeseen joukkueeseen Berliinissä 1936, missä hän pelasi kolme ottelua. Hänen pelaajauransa aikana ei pelattu maailman- eikä euroopanmestaruuskilpailuja.


title: Werner Hamel

text: Werner Hans Fritz Hamel (9. helmikuuta 1911 Berliini – 25. heinäkuuta 1987 Hampuri) oli saksalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.


title: Werner Hamel

text: Hamel pelasi Saksan miesten maajoukkueessa vuosina 1932–1937 yhteensä 12 ottelua. Hän kuului Saksan olympiahopeaa saavuttaneeseen joukkueeseen Berliinissä 1936, missä hän pelasi kaksi ottelua ja teki yhden maalin. Hänen pelaajauransa aikana ei pelattu maailman- eikä euroopanmestaruuskilpailuja.


title: Lukas Rupp

text: Lukas Rupp (s. 8. tammikuuta 1991 Heidelberg, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja. Rupp edustaa Bundesliigassa pelaavaa TSG 1899 Hoffenheimia.


title: Lukas Rupp

text: Rupp on pelannut yhteensä 108 Bundesliigan ottelua edustaen Borussia Mönchengladbachia, SC Paderborn 07:ää, VfB Stuttgartia ja TSG 1899 Hoffenheimia (tilanne kauden 2016–2017 jälkeen).


title: Lukas Rupp

text: Päivitetty 19. heinäkuuta 2017.


title: Ludwig Beisiegel

text: Ludwig Beisiegel (21. maaliskuuta 1912 – ?) oli saksalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.


title: Ludwig Beisiegel

text: Beisiegel pelasi Saksan miesten maajoukkueessa vuosina 1935–1938 yhteensä kolme ottelua. Hän kuului Saksan olympiahopeaa saavuttaneeseen joukkueeseen Berliinissä 1936, missä hän pelasi yhden ottelun ja teki kaksi maalia. Hänen pelaajauransa aikana ei pelattu maailman- eikä euroopanmestaruuskilpailuja.


title: Erich Zander

text: Bruno Erich Zander (11. huhtikuuta 1905 Cassel – 15. huhtikuuta 1991 Eutin) oli saksalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.


title: Erich Zander

text: Zander pelasi Saksan miesten maajoukkueessa vuosina 1927–1936 yhteensä 33 ottelua. Hän kuului Saksan olympiahopeaa saavuttaneeseen joukkueeseen Berliinissä 1936, missä hän pelasi kolme ottelua, ja olympiapronssijoukkueeseen Amsterdamissa 1928, missä hän pelasi neljässä ottelussa. Hänen pelaajauransa aikana ei pelattu maailman- eikä euroopanmestaruuskilpailuja.


title: Harald Huffmann

text: Harald Huffmann (3. kesäkuuta 1908 Essen – 20. joulukuuta 1992 Essen) oli saksalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.


title: Harald Huffmann

text: Huffmann pelasi Saksan miesten maajoukkueessa vuosina 1933–1942 yhteensä 25 ottelua. Hän kuului Saksan olympiahopeaa saavuttaneeseen joukkueeseen Berliinissä 1936, missä hän pelasi kolme ottelua. Hänen pelaajauransa aikana ei pelattu maailman- eikä euroopanmestaruuskilpailuja.


title: Ramona Karlsson

text: Ramona Karlsson (s. 8. tammikuuta 1981) on ruotsalainen rallikuljettaja. Nykyisin karlsson kilpailee FIA World Rallycross Championship -sarjassa.


title: Ramona Karlsson

text: Karlssonin kartanlukijana on toiminut Miriam Walfridsson.


title: Mena Massoud

text: Mena Massoud (s. 17. syyskuuta 1992 Egypti) on egyptiläis-kanadalainen näyttelijä. Hänet on valittu nimiosaan Disneyn tulevaan musikaalielokuvaan "Aladdin", joka perustuu vuoden 1992 samannimiseen animaatioelokuvaan. Hän on näytellyt televisiosarjassa "Open Heart" (2015) ja hän näyttelee myös televisiosarjassa "Jack Ryan".


title: Etelä-Sardinian maakunta

text: Etelä-Sardinian maakunta (, ) on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Italiaan kuuluvan autonomisen Sardinian alueen ja Sardinian saaren eteläosassa.


title: Etelä-Sardinian maakunta

text: Etelä-Sardinian maakunnan pinta-ala on 6 530 km² ja asukasluku noin 350 000. Maakunta muodostuu 107 kunnasta, ja sen pääkaupunki on Carbonia.


title: Etelä-Sardinian maakunta

text: Etelä-Sardinian maakunta perustettiin 4. helmikuuta 2016. Maakunta muodostettiin Carbonia-Iglesiasin ja Medio Campidanon maakunnista sekä muutamista Cagliarin, Oristanon ja Ogliastran maakuntien kunnista.


title: Etelä-Sardinian maakunta

text: Etelä-Sardinian maakunnan väekkäimmät kunnat ovat (vakituiset asukkaat 1.1.2017):


title: Leo Halla

text: Leo Halla (2. joulukuuta 1909 Pielisjärvi – 19. maaliskuuta 1986) oli suomalainen päätoimittaja.


title: Leo Halla

text: Halla oli Hämeenlinnassa ilmestyvän Hämeen Sanomat-lehden päätoimittajana 1951–1974. Hänen päätoimittajakaudellaan lehti alkoi ilmestyi seitsemän kertaa viikossa ja siitä tuli eteläisen Hämeen johtava sanomalehti. Halla oli Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsenenä 1961–1964 ja hän toimi Hämeenlinnan kulttuurilautakunnan puheenjohtajana.


title: Leo Halla

text: Leo Halla on haudattu Ahveniston hautausmaalle Hämeenlinnaan.


title: Kusti Kaukovaara

text: Kustaa (Kusti) Kaukovaara, sukunimi alk. "Ellman" (12. tammikuuta 1892 Hämeenlinna – 1961) oli suomalainen päätoimittaja.


title: Kusti Kaukovaara

text: Kaukovaara aloitti työuransa latojana ja siirtyi sitten vähitellen toimittajaksi. Hän oli Hämeenlinnassa ilmestyneen Hämeen Kansa-lehden päätoimittajana 1920–1929 ja 1933–1936. Kaukovaara oli välillä toimittajana Tampereella ja Pohjolan Työ-lehden päätoimittajana Oulussa 1938–1942 kunnes palasi Hämeenlinnaan vuonna 1945. Hän toimi viimeksi ennen eläkkeelle jäämistään Kansaneläkelaitoksen piiriasiamiehenä.


title: Kusti Kaukovaara

text: Kaukovaara oli Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsenenä 1920–1936 ja kaupunginhallituksen jäsenenä 1930–1937. Hän osallistui myös Hämeenlinnan työväenyhdistyksen toimintaan keskittyen erityisesti nuorisotoimintaan.


title: Kusti Kaukovaara

text: Kusti Kaukovaara on haudattu Ahveniston hautausmaalle Hämeenlinnaan.


title: Luettelo Kosovon diplomaattisista edustustoista

text:
Tämä on luettelo Kosovon diplomaattisista lähetystöistä.
Kosovon tasavalta ylläpitää 25 suurlähetystöä ulkomailla. Kosovon itsenäisyysjulistuksen jälkeen sen on tunnustanut 111 YK:n jäsenvaltiota sekä Kiinan tasavalta (Taiwan), Maltan ritarikunta, Cookinsaaret ja Niue.


title: Nadiem Amiri

text: Nadiem Amiri (s. 27. lokakuuta 1996 Ludwigshafen am Rhein, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Amiri edustaa Bundesliigassa pelaavaa TSG 1899 Hoffenheimia.


title: Nadiem Amiri

text: Amiri nousi TSG 1899 Hoffenheimin edustusjoukkueeseen kesällä 2014. Hän oli siirtynyt seuraan SV Waldhof Mannheimista kesällä 2012. Ensimmäisen Bundesliigan ottelunsa Amiri pelasi 7. helmikuuta 2015, kun TSG 1899 Hoffenheim hävisi vieraissa 0–3 VfL Wolfsburgille.


title: Nadiem Amiri

text: Amiri oli mukana alle 21-vuotiaiden EM-kultaa voittaneessa Saksan maajoukkueessa Puolassa 2017.


title: Nadiem Amiri

text: Päivitetty 19. heinäkuuta 2017.


title: CS Universitatea Craiova

text: Universitatea Craiova (usein U Craiova) on jalkapalloseura Craiovan kaupungista. Seura pelaa Romanian korkeimmalla sarjatasolla Liga I:ssa. Universitatea Craiova on voittanut Romanian mestaruuden neljästi: 1973–74, 1979–80, 1980–81 ja 1990–91. Seura on perustettu ensimmäisen kerran 1948 Craiovan yliopiston opiskelijoiden ja opettajien toimesta, jolloin seuran toimintaan kuului jalkapallon lisäksi muitakin lajeja. Seura perustettiin uudestaan vuonna 2013, kun se oli lakkautettu vuonna 1994.


title: Otterböten asuinpaikka

text: Otterböten asuinpaikka sijaitsee Ahvenanmaalla Kökarin saariryhmän suurimmalla saarella "Karlbylandet". Se on ollut pronssikaudella noin 1000 eaa. toimineiden hylkeenpyytäjien leiri, joka on säilynyt erittäin hyvässä kunnossa. Kohde on tutkittu ja se on yleisölle avoin.


title: Otterböten asuinpaikka

text: Asuinpaikka sijaitsee Otterböten kallioilla jyrkänteiden antamassa luontaisessa suojassa. Paikan kautta kulkee luontopolku, jolle pääsee joko Karlbystä alkavalta Oppsjön järven ohittavalta kylätieltä tai Överbodasta haarautuvan Kökarin kirkolle johtavalta tieltä. Kirkolle johtavalla tiellä on tien varressa paikoitusalue ja siihen on pystytetty opastaulu. Paikoitusalueelta on asuinpaikalle matkaa kävelypolkua pitkin 600–700 metriä.


title: Otterböten asuinpaikka

text: Asuinpaikka sijaitsee kalliokielekkeiden rajaamalla alueella, joka on noin 60 metriä pitkä ja leveämmillään 30 metriä leveä. Kaivauksissa löytyi yhdeksän pyöreän muotoista asumuksenpohjaa. Asumusten halkaisijat vaihtelevat 4–7 metriä. Asumuksista kaksi sijaitsi erillään muista, yksi kiinni toisessa asumuksessa ja muut niin, että niiden seinät olivat kiinni 2–3 muussa asumuksessa. Kylässä oli siis ahdasta. Asumuksista on jäljellä vain kivestä ladotut pyöreät seinänpohjat. Ne on kivetty latomalla ympyrän muotoon useita kierroksia tiiviisti aseteltuja erikokoisia kiviä. Useimmassa asumuksessa näyttäisi yhdessä kohtaa olevan harvempi kiveys, mikä viittaa mahdollisesti oviaukon paikkaan. Viiden asumuksen lattian keskivaiheella on nokimaata kohdassa, mikä oli tulisijan paikka.


title: Otterböten asuinpaikka

text: Asuinpaikalta löytyi myös neljä tunkiota, kivilatomus, seitsemän ulkoliettä, hylättyjen nuotiokivien kasa sekä joko kaivo tai vesikuoppa, joka on myös kytketty asuinpaikan muinaiseen ympäristöön.


title: Otterböten asuinpaikka

text: Kaivauksissa löytyi pääasiassa keramiikan kappaleita, joita on luetteloitu 23 000 kappaletta (yhteensä 250 kilogrammaa). Keramiikka oli huonosti poltettua ja sirpaleista voitiin rekonstuoida joitakin astioiden osia noin 300 astiasta. Astioiden arvioidut korkeudet olivat yleensä 15–35 senttimetriä. Ruukun pohja oli pieni, mutta tasainen. Ruukun levein kohta sijaitsi sen yläpuoliskossa, mutta ruukun suuaukkoa oli pienennetty taivuttamalla astian suuaukon reunoja sisällepäin. Seinämät olivat ohuita ja ne oli koristeltu vetämällä sormia niiden kylkiä myöten alhaalta ylös ulottuvat uurteet. Tällaiset astiat oli todennäköisesti tarkoitettu ruuan- tai hylkeenöljyn säilytykseen. Osa sirpaleista olivat peräisin pienistä kupeista, jotka on ilmeisesti tarkoitettu juomiseen.


title: Otterböten asuinpaikka

text: Ihmisen käsittelemää kiviainesta löytyi 19 kilogrammaa. Joukossa oli muutama kovasin, jolla hiottiin muita kivityökaluja. Suurin osa kivimateriaalista muodostui iskoksista eli kivenpalasista, jotka lohkesivat iskettäessä irti pääkivestä, kun siitä valmistettiin työvälinettä.


title: Otterböten asuinpaikka

text: Asuinpaiklla löytyi asumusten välistä tunkioita, joista paljastui metsästettyjen ja kasvatettujen eläinten luunjäänteitä (yhteensä 10 kilogrammaa). Lukuisin luutunniste kuului harmaahylkeelle, jonka metästämistä varten asuinpaikalle oli alkujaankin matkattu. Myös vesilintujen luita löytyi. Niitä edustivat lähes yksinomaan haahkan luut, mutta joikossa oli yksittäin myös haarmaa- tai merilokin luu, riskilän luu ja kyyhkysen luu . Asuinpaikalla pidettiin ainakin lampaita, vuohia ja sikoja, sillä myös näiden luita löytyi kaivauksista. Tutkijat pitävät todennäköisenä, että kotieläimet tuotiin saarelle elävinä. Sen sijaan löydetyt kaksi lehmän ja yksi hevosen luu herättävät kysymyksiä, minkä kokoisilla veneillä oli liikuttu. Veneessä on toki voinut olla eväinä lihankappaleitakin. Kaivauksien löytömateriaalia säilytetään eri museoissa.


title: Otterböten asuinpaikka

text: Löytömateriaalien radiohiiliajoitukset ja kiviaineksen termoluminenssiajoitukset sijoittavat asuinpaikan toiminnan ajankohtaan 1300–1000 eaa. ja vastaavasti 1200–900 eaa. eli pronssikaudelle. Merenpinta sijaitsi tuolloin 17,5 metriä nykyistä korkeammalla, mikä ei ole ristiriidassa asuinpaikan valinnan kanssa. Myöhemmin, Kenneth Gustavsson on haastanut tätä ajoitusta teettämällä Ingemar Påhlssonilla uuden siitepölydiagrammin alueen muinaisesta kasvustosta. Saadut tulokset kävivät kuitenkin yhteen aikaisempien ajoitusten kanssa. Gustavssonin arvio asuinpaikan käyttöajasta osuu aikavälin 1200–1000 eaa. ympärille.


title: Otterböten asuinpaikka

text: Löytöpaikan esinelöytöjen ja asumuspohjien rakenteiden perusteella on päätelty, että asuinpaikka toimi sesonkiluonteisena asuinpaikkana. Tänne saapuivat mantereelta hylkeenmetsästäjät ennen metsästyskauden alkamista myöhäissyksyllä ja he asuivat täällä metsästyskauden ajan helmi-maaliskuussa. He asuivat asumuksissa, joita on luonnehdittu lähinnä majoiksi tai kodiksi. Kun metsästysaika oli keväällä ohi, palasivat he kotiinsa mantereelle välittäen hankimansa raaka-aineet eteenpäin.


title: Otterböten asuinpaikka

text: Kenneth Gustavsson teetti keramiikan sirpaleista analyysit ja ne viittaavat siihen, ettei astioita tehty Kökarissa tai edes Ahvenanmaalla. Hän huomasi, että keramiikan savimateriaali muistuttaa mineraalikoostumukseltaan eniten Puolan rannikolla ja Bornholmissa käytettyä savea. Astioiden tekotapa on yhdistetty Itämeren etelärannikolla vaikuttaneen Lausitzin kulttuurin traditioon valmistaa keramiikkaa, jotka myös elivät Puolassa ja Bornholmilla. Hän huomautti, että paras Otterböten keramiikan vastineet on löydetty Oder-joen suun asuinpaikkojen keramiikasta. Henrik Asplund huomauttaa, että tämän tyyppinen keramiikka on tätäkin laajemmin levittäytynyt. Vastaavanlaista keramiikkaa on löydetty myös Tanskan saarilta, Ruotsin Hallandista ja Latviasta. Lisäksi astioiden seinämistä löytyy viljelykasvien kasvinosien ja siementen palaneita jäänteitä. Jäänteet kuuluvat tavanomaisille viljalajikkeille kuten ohralle, kauralle, yksijyvävehnälle, vehnälle, emmervehnälle, spelttille ja hirssille. Näiden lisäksi löytyi muitakin kasvien kasvinosien jälkiä. Tämä osoittaa, että keramiikan valmistajat kuuluivat viljelyväestöön eikä metsästäjä-keräilijä-väestöön.


title: Otterböten asuinpaikka

text: Kökarin saariryhmän korkeimmat kalliot kohoavat 40 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolelle. Jääkauden jälkeisen maankohoamisen nopeudesta on päätelty, että kalliot kohosivat vedestä noin 4000 vuotta sitten eli kivikauden loppupuolella. Ajoitukset sijoittavat asuinpaikan pronssikaudelle ja silloinkin tarkemmin aikaan noin 1000 eaa., jolloin ympäröivä merenpinta oli 17,5 metriä nykyistä korkeammalla. Silloin oli suurin osa Kökarin saaristosta veden alla. Itse pääsaari Karlbylandet oli pääosin veden alla lukuun ottamatta lounaassa sijaitsevaa Kalenin metsäaluetta, joka muodosti silloin kilometrin pituisen saaren. Muu osa nykyisestä saaresta oli silloin pieniä luotoja ja niiden ympärillä oli vain aavaa merta. Saarten kasvillisuus oli tuolloinkin samaa kuin Kökarin nykykasvillisuus. Sitä dominoi silloin leppä, koivu ja tammi. Nämä kasvoivat tuulisella saarella matalana pusikkomaisena peitteenä.


title: Otterböten asuinpaikka

text: Ahvenanmaalla on vain muutamia pronssiajalle ajoitettavia asuipaikkoja. Löydöksistä on vain muutamia tutkittu tarkemmin ja Otteböten asuinpaikka on näistä parhaiten tutkittu.


title: Otterböten asuinpaikka

text: Asuinpaikan löysi sen maanomistaja Erik Gustav Öberg vuonna 1918 ja sitä arveltiin aluksi rautakauden asuinpaikaksi. Tulkinta muuttui kaivauksien myötä 30 vuotta myöhemmin. Sitä tutki silloin Matts Dreijer aluksi pienellä kaivauksella vuonna 1946 ja sitten laajemmalla C.F. Meinander johtamalla kaivauksella vuonna 1950. Kaivauksilla avattiin yli 500 neliömetriä maanpintaa, joka käsitti noin 2/3-osa asuinpaikaksi merkitystä alueesta. Tutkimustulokset julkaistiin vuonna 1954. Raportissa arveltiin ihmisten tulleen Kökariin Ruotsista, Ahvenanmaalta tai Suomesta.


title: Otterböten asuinpaikka

text: Kaivauksien tulosten jälkeen on asuinpaikka saanut olla pitkään rauhassa. Vuonna 1997 palasi Kenneth Gustavsson uudelleen aiheen pariin ja väitteli siitä aiheenaan "Otterböte: New Light on a Bronze Age Site in the Baltic". Hän havaitsi savimateriaalin erilaisuuden ja kiinnitti lopulta sen valmistamisen Lausitzin kulttuurin traditioon.


title: Erkki Mikkola (taidemaalari)

text: Erkki Ensio Mikkola (1920 Enso – 2. lokakuuta 1988) oli suomalainen taidemaalari. Mikkola asui sotavuosien jälkeen Hämeenlinnassa ja toimi kultaajana ja kehystäjänä. Hänen taulujaan oli ensimmäisen kerran näytteillä Hämeenlinnassa 1949. Mikkolan maalauksia oli esillä myös ulkomaisissa taidenäyttelyissä. Hän sai valtion taiteilijaeläkkeen.


title: Erkki Mikkola (taidemaalari)

text: Mikkolan teoksia on muun muassa Hämeenlinnan taidemuseon sekä valtion ja Helsingin, Valkeakosken ja Hämeenlinnan kaupunkien kokoelmissa.


title: Organopalladiumyhdisteet

text: Organopalladiumyhdisteet ovat organometalliyhdisteitä, joissa on kovalenttinen sidos palladiumin ja hiilen välillä. Organopalladiumyhdisteet ovat tärkeitä katalyytteinä ja niitä esiintyy välivaiheina useissa orgaanisen kemian reaktioissa.


title: Organopalladiumyhdisteet

text: Palladium esiintyy organometalliyhdisteissään hapetusluvuilla 0, +II tai +IV. Näistä tyypillisin on +II. Yksinkertaiset alkyyli- tai aryylipalladiumyhdisteet ovat suhteellisen epästabiileja ja reaktiivisia. Erityisesti palladiumin ollessa hapetusluvulla +IV on sen organometalliyhdisteille tyypillinen reaktio pelkistävä eliminaatio. Nämä yhdisteet ovat hieman stabiilimpia silloin kuin niiden lisäksi ligandina yhdisteessä on myös jokin kelatoiva ligandi esimerkiksi 2,2′-bipyridiini. Alkyyli- tai aryylipalladiumyhdisteitä voidaan valmistaa transmetallaatioreaktioilla esimerkiksi Grignard-reagensseista, palladiumkompleksien ja organohalogeenien välisillä reaktioilla ja nukleofiilien reagoidessa alkeenien ja palladiumin muodostamiin yhdisteisiin.


title: Organopalladiumyhdisteet

text: Organometalliyhdisteet, joissa palladium on sitoutuneena alkeeneihin tai dieeneihin ovat alkyylipalladiumyhdisteitä stabiilimpia ja niitä tunnetaan useita. Näissä yhdisteissä palladium on hapetusluvulla +II. Palladiumin ja alkeenien muodostamat organometalliyhdisteet ovat hyvin yleisiä katalyyttejä ja välituotteita orgaanisen kemian synteeseissä. Alkeenin koordinoituminen palladiumiin tekee siitä poikkeuksellisen elektrofiilisen ja nämä yhdisteet reagoivat nukleofiilien kanssa ja ne voidaan esimerkiksi alkyloida. Näitä yhdisteitä esiintyy muun muassa välituotteina Heck-reaktioissa. Ne voidaan myös hapettaa suhteellisen helposti. Esimerkiksi Wacker-prosessissa alkenyylipalladiumyhdisteet hapetetaan aldehydeiksi.


title: Jannik Huth

text: Jannik Huth (s. 15. huhtikuuta 1994 Bad Kreuznach, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on maalivahti. Huth edustaa Bundesliigassa pelaavaa 1. FSV Mainz 05:ttä.


title: Jannik Huth

text: Huth siirtyi Hassia Bingenistä vuonna 2007 1. FSV Mainz 05:een, jossa hän nousi edustusjoukkueeseen kesällä 2015. Bundesliigassa Huth pelasi ensimmäisen ottelunsa 8. huhtikuuta 2017, kun 1. FSV Mainz 05 hävisi vieraissa SC Freiburgille 0–1.


title: Jannik Huth

text: Huth oli mukana hopealle sijoittuneessa Saksan maajoukkueessa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016.


title: Jannik Huth

text: Päivitetty 19. heinäkuuta 2017.


title: Dole

text:
Dole on kunta itäisessä Ranskassa Juran departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella.
Kunnan nähtävyyksiä on Louis Pasteurin syntymäkoti, missä voi tutustua tunnetun tutkijan elämään ja työhön. Kollegiaalinen kirkko "Collégiale Notre-Dame de Dole" on peräisin 1500-luvulta. Se on arkkitehtuuriltaan sekoitus gotiikkaa ja renessanssia. Kirkon kellotorniin on 255 porrasta ja sinne on mahdollista kiivetä kesäisin. 1600-luvulta peräisin oleva entinen sairaala "Hôtel-Dieu de Dole" on nykyään kaupungin virastotalo ja kirjasto.


title: Kaikkien pyhien kirkko (Wittenberg)

text: Kaikkien pyhien kirkko, (kutsutaan "Linnankirkko") on Wittenbergissä sijaitseva kirkko, jonka oveen vuonna 1517 Martti Luther naulasi 95 teesiä. Kappeli on Unescon Maailmanperintökohde.


title: Kaikkien pyhien kirkko (Wittenberg)

text: Kirkkossa on Lutherin ja Philipp Melanchthonin hautapaikat. Tornin yläosassa näkyvä teksti on virrestä "Jumala ompi linnamme" ().


title: Arka Gdynia

text: Morski Związkowy Klub Sportowy Arka Gdynia eli usein lyhyemmin Arka Gdynia on jalkapalloseura Gdynian kaupungista. Arka Gdynia pelaa Puolan korkeimmalla sarjatasolla Ekstraklasassa. Seuralla on kaksi Puolan Cupin mestaruutta (1979 ja 2017). Vuoden 2017 cupmestaruus takasi paikan Eurooppa-liigan kauden 2017–2018 3. karsintakierrokselle.


title: 11 foot 8 Bridge

text: 11 foot 8 Bridge on ylikulkusilta joka sijaitsee Durhamissa, North Carolinassa, yhdysvalloissa. Silta on herättänyt paljon huomiota tiedotusvälineissä, kuten "Wall Street Journalissa", koska siltaan törmääminen on yleistä. Korkeat ajoneuvot kuten kuorma-autot ja asuntoautot törmäävät usein poikkeuksellisen alhaiseen ylikulkusiltaan, jolloin ilmastointilaitteet tai ajoneuvon katto vahingoittuu. Mediassa on levinnyt paljon videoleikkeitä törmäyksistä Internet-yleisön nähtäville. Silta on vain 3,56 metriä korkea. 77-vuotiasta siltaa ei voi korottaa, koska läheistä tasoristeystä olisi myös nostettava. Myöskään katua ei voi laskea, koska suuri viemäriverkosto kulkee vain 1,2 metriä tien alapuolella.


title: 11 foot 8 Bridge

text: Huolimatta lukuisista varoitusmerkeistä ja -laitteista, kuorma-auto törmää siltaan keskimäärin kerran kuukaudessa. Jürgen Henn, joka työskentelee läheisessä toimistossa, on asentanut videokameran tallentamaan törmäyksiä. Huhtikuusta 2008 lähtien hän on kuvannut yli 100 törmäystä ja ladannut ne YouTubeen.


title: Kaukovaara

text: Kaukovaara voi tarkoittaa:


title: GP2 Unkarin Grand Prix 2008

text: GP2 Unkarin Grand Prix 2008 oli GP2-kauden 2008 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 2.–3. elokuuta Hungaroringin moottoriradalla Unkarissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Unkarin GP:n ohessa.


title: GP2 Unkarin Grand Prix 2008

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi Barwa ITL Campos Team -tallin kuljettaja Lucas di Grassi. Sunnuntain kilpailun voitti Arden International -tallin Sébastien Buemi.


Yhdysvaltain presidentinvaalit 1788–1789 olivat ensimmäiset Yhdysvaltain presidentinvaalit, jotka pidettiin 15. joulukuuta 1788 – 10. tammikuuta 1789. George Washington valittiin yksimielisesti presidentiksi ja John Adamsista tuli varapresidentti.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1788–1789

text: Vaalit suoritettiin aiemmin vuonna 1788 ratifioidun uuden perustuslain mukaisesti. Valitsijamiehiä oli 69, yhteensä kymmenestä osavaltiosta, ja jokaisella valitsijamiehellä oli kaksi ääntä. Kaikki valitsijamiehet antoivat yhden äänistään Washingtonille, josta näin tuli presidentti, ja toiseksi eniten ääniä (34) saaneesta John Adamsista tuli varapresidentti. Muita ehdokkaita olivat muun muassa John Jay (9), Robert Harrison (6), John Rutledge (6), John Hancock (4) ja George Clinton (3). Lisäksi viisi ehdokasta saivat kukin yhden tai kaksi ääntä.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1792

text: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1792 järjestettiin 2. marraskuuta – 5. joulukuuta 1792. Istuva presidentti George Washington valittiin toiselle kaudelle yksimielisesti. Valitsijamiehiä oli 132, joista jokaisella oli kaksi ääntä: kaikki antoivat yhden äänistään Washingtonille. Muut ehdokkaat olivat John Adams (77 ääntä, valittiin varapresidentiksi), George Clinton (50), Thomas Jefferson (4) ja Aaron Burr (1).


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1792

text:
Yhdysvaltain presidentinvaalit 1792
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;" | Ehdokas
! rowspan="2" colspan="1" style="text-align:left;" | Puolue
! rowspan="2" colspan="1" style="text-align:left;" | Kotiosavaltio
! width="75" | Valitsijamiesäänet


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1792

text:
! colspan="1" rowspan="2" style="text-align:left;" | Osavaltio
! colspan="1" rowspan="1" style="text-align:left;" | GW
! colspan="1" rowspan="1" style="text-align:left;" | JA
! colspan="1" rowspan="1" style="text-align:left;" | GC
! colspan="1" rowspan="1" style="text-align:left;" | TJ
! colspan="1" rowspan="1" style="text-align:left;" | AB
! colspan="1" rowspan="2" style="text-align:left;" | Valitsijamiehiä
Lähde: National Archives and Records Administration


title: Luettelo Palestiinan diplomaattisista edustustoista

text: Tämä on luettelo Palestiinan diplomaattisista lähetystöistä


text: Palestiinan valtiolla on diplomaattisten edustustojen verkosto, joka on akkreditoitu maihin, jotka tunnustavat osittain tunnustetun valtion, pääasiassa Afrikassa, Aasiassa, Itä-Euroopassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Lähi-idässä. Lisäksi Palestiinaa edustavat useat valtuuskunnat ja muut edustustot, jotka edustavat Palestiinaa muille valtioille ja monenvälisille järjestöille, joiden edustajille voidaan myöntää jonkinasteinen tunnustaminen kuin muille diplomaateille.


title: Mont-sous-Vaudrey

text: Mont-sous-Vaudrey on kunta itäisessä Ranskassa Juran departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella.


title: Mont-sous-Vaudrey

text: Kunta on Ranskan presidenttinä vuosina 1879-1887 toimineen Jules Grévyn syntämäpaikka, ja tänne hänet on myös haudattu.


title: Katalonian kansanäänestys itsenäisyydestä 2017

text:
Espanjaan kuuluvan Katalonian itsehallintoalueen aluehallinto järjesti kansanäänestyksen itsenäisyydestä 1. lokakuuta 2017.
Katalonian aluehallinto kirjasi alueen itsenäistymistä ajavaan lakiluonnokseen kirjauksen, jonka mukaan alue julistautuisi itsenäiseksi 48 tunnin kuluessa kansanäänestyksestä, mikäli äänestäjien enemmistö kannattaisi itsenäisyyttä.


text: Espanjan hallitus vastusti kansanäänestyksen järjestämistä, ja huomautti, että äänestysmenettely oli Espanjan perustuslain vastainen. Myös maan perustuslakituomioistuin on kieltänyt äänestyksen, vaikkakaan Katalonian aluehallinto ei tunnusta tuomioistuimen toimivaltaa. Espanjan sisäministeri Juan Ignacio Zoido ilmoitti maan hallituksen aikovan estää itsenäisyysäänestyksen järjestämisen ”kaikin keinoin”. Katalonian aluehallinto puolestaan toi esille yksipuolisen itsenäisyysjulistuksen mahdollisuuden, mikäli kansanäänestyksen järjestäminen estetään.


text: Espanjan keskushallinnon poliisi Guardia Civil määrättiin estämään kansanäänestys. Poliisi takavarikoi lähes 10 miljoonaa äänestyslippua sekä pidätti ainakin 13 aluehallituksen virkamiestä, muun muassa Katalonian apulaistalousministerin Josep Maria Jovén.


text: Kansanäänestyksessä kysyttiin seuraava kysymys: ”Haluatteko Kataloniasta itsenäisen valtion, joka on tasavalta?” Kysymykseen vastattiin joko kyllä tai ei.


text: Seuraavat mielipidetiedustelut kansanäänestyksestä on julkaistu sen jälkeen, kun äänestyksen tarkka kysymysasettelu julkistettiin:


text: Poliisi sulki suuren osan vaalihuoneistoista jo äänestystä edeltävänä päivänä. Äänestyspäivänä ainakin joillakin paikoilla äänestys ehti alkaa, mutta poliisi on tehnyt ratsioita äänestyspaikoille. Palomiehet puolestaan ovat luvanneet suojella äänestyspaikkoja. Satoja loukkaantui Espanjan poliisin pyrkiessä estämään kansanäänestyksen toteutumista. Yhteenotoissa loukkaantui yli 10 poliisia.


title: GP2 Euroopan Grand Prix 2008

text: GP2 Euroopan Grand Prix 2008 oli GP2-kauden 2008 kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 23.–24. elokuuta Valencian katuradalla Espanjassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Euroopan GP:n ohessa.


title: GP2 Euroopan Grand Prix 2008

text: Lauantain kilpailun voitti Campoksen Vitali Petrov. Sunnuntain kilpailun voitti Petrovin tallikaveri Lucas di Grassi.


title: GP2 Belgian Grand Prix 2008

text: GP2 Belgian Grand Prix 2008 oli GP2-kauden 2008 yhdeksäs osakilpailu, joka ajettiin 6.–7. syyskuuta Circuit de Spa-Francorchampsn moottoriradalla Belgiassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Belgian GP:n ohessa.


title: GP2 Belgian Grand Prix 2008

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi ART GP:n Romain Grosjean. Sunnuntain kilpailun voitti Piquet Sportsin Pastor Maldonado.


title: La Châtelaine

text: La Châtelaine on kunta itäisessä Ranskassa Juran departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella.


title: La Châtelaine

text: Kunnan nähtävyyksiä on keskiaikaisen linnan "Château de La Châtelaine"n rauniot.


title: Itävallan naisten jalkapallomaajoukkue

text: Itävallan naisten jalkapallomaajoukkue edustaa Itävaltaa naisten jalkapallon kansainvälisissä otteluissa.


title: Itävallan naisten jalkapallomaajoukkue

text: Joukkue koostuu pääosin Itävallan ja Saksan naisten pääsarjoissa pelaavista pelaajista. Vuonna 2016 joukkue selviytyi ensimmäistä kertaa arvokisoihin, kun se selvitti tiensä vuonna 2017 käytyihin naisten Euroopan-mestaruuskilpailuihin.


title: Itävallan naisten jalkapallomaajoukkue

text: Itävallan naisten maajoukkue pelasi ensimmäisen ottelunsa 6. heinäkuuta 1970 Meksikoa vastaan Barissa Italiassa osallistuen naisten epäviralliseen maailmanmestaruusturnaukseen, joka pidettiin Italiassa 6. heinäkuuta ja 15. heinäkuuta välisenä aikana. Ensimmäisen ottelun lopputulos 9-0 oli tappio murskalukemin, joka on jäänyt yhdeksi huonoimmista joukkueen historiassa. Tällä tuloksella Itävalta oli nopeasti ulkona turnauksesta. Itävalta pelasi muutamia kuukausia myöhemmin Sveitsiä vastaan uusien Meksikoa vastaan kärsityn 9-0-tappion samoin numeroin.


title: Itävallan naisten jalkapallomaajoukkue

text: Joukkue pelasi kaksi ystävyysottelua Sveitsiä vastaan naisten MM-kisojen alla vuosina 1978 ja 1990 häviten molemmat maalein 6-2 ja 5-1. Joukkue ei osallistunut vuosien 1991 tai 1995 MM-kisojen karsintoihin, mutta pelasi noihin aikoihin ystävyysotteluita. Itävalta osallistui vuoden 1997 EM-kilpailujen karsintoihin. Se oli sijoitettu B-luokan lohkoon 7 Sveitsin, Jugoslavian ja Kreikan kanssa. Se voitti jokaisen vastustajan kerran, pelasi tasan Kreikan kanssa ja hävisi Jugoslavialle ja Sveitsille. Itävalta sijoittui lohkossaan kolmanneksi, eikä selviytynyt EM-lopputurnaukseen. Itävalta ei osallistunut vuoden 1999 MM-kisojen karsintaan. Vuonna 1999 Itävalta pelasi kolme karsintaottelua vuoden 2001 EM-kisoihin.


title: Itävallan naisten jalkapallomaajoukkue

text: Joukkue aloitti vuoden 2000 3-0-tappiolla Belgiaa vastaan. Neljä päivää myöhemmin joukkue hävisi Puolalle 3-2, mutta voitti Walesin 1-0. Joukkue päätyi karsintalohkon kolmanneksi, eikä selvinnyt EM-lopputurnaukseen. Itävaltalaiset pelasivat ensimmäisen karsintaottelun vuoden 2003 MM-kisoihin Skotlantia vastaan häviten 2-1. Sen jälkeen Itävalta voitti Walesin 2-0. Heidän kolmas ottelunsa Belgiaa vastaan oli 3-1-tappio. Itävalta hävisi myös toisen ottelunsa Belgiaa vastaan 4-2. Kuukautta myöhemmin tästä joukkue pelasi Skotlantia vastaan häviten 5-0. Karsinnat päättyivät 1-1-tasapeliin Walesia vastaan. Itävalta saavutti 4 pistettä yhdestä voitosta ja yhdestä tasapelistä ja karsiutui lopputurnauksesta. Karsinnat vuoden 2011 MM-kisoihin joukkue aloitti heikosti, mutta saavutti kolmannen sijan lohkossaan kymmenellä pisteellä otettuaan kolme voittoa, yhden tasapelin ja kärsittyään neljä tappiota. Itävalta osallistui myös vuoden 2015 MM-karsintoihin, muttei selvinnyt lopputurnaukseen.


title: Itävallan naisten jalkapallomaajoukkue

text: EM-lopputurnauksessa 2017 Itävalta voitti alkulohkonsa, kun se voitti Sveitsin 1–0 ja Islannin 3–0 sekä pelasi Ranskaa vastaan tasapelin 1–1. Puolivälierissä se voitti Espanjan rangaistuspotkukilpailussa maalein 5–3 mutta hävisi välierissä Tanskalle rangaistuspotkukilpailussa maalein 0–3.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Aaltolevy on optinen laite, joka muuttaa sen läpi kulkevan valon polarisaatiotilaa. Kaksi tavallista aaltolevyn tyyppiä ovat "puoliaaltolevy" ( λ/2 -levy), joka kääntää lineaarisesti polaroituneen valon polarisaatiosuunnan, ja "neljännesaaltolevy" (λ/4-levy), joka muuttaa lineaarisesti polaroituneen valon ympyräpolaroituneeksi ja päinvastoin. Neljännesaaltolevyllä voidaan yhtä hyvin tuottaa myös elliptisesti polaroitunutta valoa.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Aaltolevyt tehdään kahtaistaittavista aineista, esimerkiksi kvartsista tai kiilteestä. Tällaisten aineiden taitekerroin on eri suuri eri suunnissa aineen läpi kulkeville valonsäteille. Se, toimiiko aaltolevy esimerkiksi puoli- tai neljännesaaltolevynä, riippuu kiteen paksuudesta, valon aallonpituudesta ja eri suuntiin kulkevia valonsäteitä vastaavien taitekerrointen erotuksesta. Valitsemalla näiden tekijöiden suhteet sopivalla tavalla on mahdollista saada aikaan valon kahden polarisaatiokomponentin välille kontrolloitu vaihesiirto, joka muuttaa sen polarisaatiota.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Aaltolevyjä, varsinkin väriherkkää täysiaaltolevyä sekä neljännesaaltolevyä, käytetään yleisesti muun muassa optisessa mineralogiassa. Kun petrografisen mikroskoopin polarisaattorien väliin lisätään aaltolevy, on helpompi määrittää, mitä mineraaleja ohut levymäinen näyte tutkittavaa kiveä sisältää, erityisesti koska tämä tekee mahdolliseksi päätellä näkyvien kiteiden optisten akselien suunnat. Tämä tekee useissa tapauksissa mahdolliseksi erottaa toisistaan eri mineraaleja, jotka muutoin vaikuttavat hyvin toistensa kaltaisilta.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Aaltolevyn toiminta perustuu siihen, että se muuttaa kahden toisiaan vastaan kohtisuoran polarisaatiokomponentin välistä vaihe-eroa. Tyypillinen aaltolevy on vain kahtaistaittava kide, jonka suuntautuminen ja paksuus on tarkoin säädetty. Kide leikataan levyksi, jonka leikkaussuunta on valittu niin, että kiteen optinen akseli on levyn pintojen suuntainen. Tämän tuloksena leikkaustasoon saadaan kaksi akselia: "yleissääntöinen" eli "ordinaarinen" akseli, jonka suunnassa taitekerroin on "n", ja "erikoissääntöinen" eli "ekstraordinaarinen" akseli, jonka suunnassa taitekerroin on "n". Ordinaarinen akseli on kohtisuorassa optista akselia vastaan, ekstraordinaarinen akseli optisen akselin suuntainen. Kun valo saapuu kohtisuorasti levyyn, sen ordinaarisen akselin suuntaisesti polaroitunut komponentti etenee kiteen läpi nopeudella "v" = "c"/"n", kestraprdinaarisen akselin suunaisesti polaroitunut komponentti taas nopeudella "v" = "c"/"n". Nopeuksien ero saa valon komponenttien välille aikaan vaihe-eron niiden poistuessa kiteestä. Kun "n" < "n", kuten esimerkiksi kalsiitissa, ekstraordinaarista akselia sanotaan "nopeaksi akseliksi" ja ordinaarista akselia "hitaaksi akseliksi". Jos taas "n" > "n", tilanne on päinvastainen.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Kiteen paksuudesta riippuen valo, jolla on molempien akselien suuntaiset polarisaatiokomponentit, päätyy alkuperäisestä poikkeavaan polarisaatiotilaan. Aaltolevyä luonnehtii suhteellinen vaihe Γ, jonka verran komponenttien vaiheet eroavat toisistaan, ja se riippuu taitekerrointen erotuksesta Δ"n" ja levyn paksuudesta "L" seuraavan yhtälön osoittamalla tavalla:


title: Aaltolevy (optiikka)

text: missä λ on valon aallonpituus tyhjiössä.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Aaltolevyjä yleensä samoin kuin polarisaattoreita voidaan kuvata matemaattisesti Robert Clark Jonesin kehittämällä matriisiformalismilla, jossa valon polarisaatiotila esitetään vektori sekä aaltolevyn tai polarisaattorin aikaansaama lineaarinen muunnos matriisilla.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Vaikka kahtaistaittavuus Δ"n" voi dispersion vuoksi jonkin verran vaihdella, tämä on merkityksettömän vähäistä verrattuna siihen, minkä verran vaihe-eron suuruus vaihtelee riippuen valon aallonpituudesta (λ yllä olevan lausekkeen jakajassa). Sen vuoksi aaltolevyt valmistetaan niin, että ne toimivat puoli- tai neljännesaaltolevyinä jollakin tietyllä valon aallonpituudella. On kuitenkin mahdollistaa myös ’’akromaattisia’’ aaltolevyjä käyttämällä kahta ei materiaalia, esimerkiksi kvartsia ja magnesiumfluoridia, joilla on eri suuri dispersio. Tällaisella levyllä suhteellinen vaihe Γ on laajahkolla aallonpituusvälillä käytännöllisesti katsoen vakio.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Jos yhden aaltolevyn tapauksessa valon aallonpituutta muutetaan, saadaan poikkeama, joka on suoraan verrannollinen siihen, minkä verran aallonpituus poikkeaa siitä, mille aaltolevy on tarkoitettu. Jos aaltolevy on kulman θ verran valon vinossa tulosuunnan normaaliin nähden, valon levyssä kulkeva matka pitenee tekijällä 1/cos θ, mikä vaikuttaa myös syntyvään vaihe-eroon. Toisaalta ekstraordinaarisen säteen taitekerroin pienenee tällöin tekijällä cos θ, joten tämä kumoaa sen vaikutuksen, joka levyn vinolla asennolla matkan pitenemisen vuoksi olisi ekstraordinaarisen säteen vaiheeseen.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Aaltolevyä, joka on niin ohut, että edellä esitetyllä kaavalla laskettu vaihe-ero on pienempi kuin 2π, sanotaan "todellisiksi nollannen kertaluvun aaltolevyksi’’. Näin ohuiden levyjen valmistaminen varsinkin sellaisista materiaaleista kuten kalsiitista, jolla on suuri kahtaistaittavuus, on kuitenkin hankalaa ja sellaisia olisi hankala käsitellä. Tämän vuoksi niiden sijasta käytetään usein paksumpia aaltolevyjä, joissa todellinen vaihe-ero edellä esitetyllä yhtälöllä laskettuna on esimerkiksi π/2 tai π/4 lisättynä jollakin 2 π:n kokonaisella monikerralla. Koska vaihe-ero 2π vastaa täyttä aallonpituutta, tällaisen levyn läpi kulkenut valo samalla tavalla polaroitunutta kuin jos vaihe-ero todella olisi vain π/2 tai π/4.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Puoliaaltolevyn eli λ/2 -levyn paksuus "L" on säädetty niin, että kun levymateriaalin eri polarisaatiokomponenttien taitekerrointen erotus on Δ"n" ja käytetyn valon aallonpituus tyhjiössä on λ, saadaan vaihe-eroksi eri polarisaatiokomponenttien välillä Γ = π.


title: Aaltolevy (optiikka)

text:
Oletetaan, että kitseeseen saapuu lineaarisesti polarisoitua valoa, jonka polarisaatiovektori on formula_2. Käytetään polarisaatiovektorin formula_2 ja aaltolevyn nopean akselin formula_4 välille kulmalle merkintää θ:llä ja aallon leviämisakselia z:llä. Saapuvaan valoaaltoon liittyvä sähkökenttä on
missä formula_6 on aaltolevyn hitaalla akselilla. Aaltolevy saa aikaan vaihesiirtotermin formula_7 aallon nopean ja hitaan akselin ("f" ja "s") suuntaisten polarisaatiokomponenttien välille, minkä vuoksi levystä poistuva aalto on muotoa


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Käytetään aaltolevystä poistuvan aallon polarisaatiovektorille merkintää formula_9. Tällöin edellinen lauseke osoittaa, että formula_9:n ja formula_4:n välinen kulma on -θ. Nin ollen puoliaaltolevy kääntää aallon polarisaatiovektorin peilikuvakseen vektorien formula_4 ja formula_13 määrittämän tason suhteen. Lineaarisesti polarisoidun valon tapauksessa tämä merkitsee samaa kuin että levy kiertää polarisaatiovektoria kulman 2θ verran. Sitä vastoin elliptisesti polarisoidun valon tapauksessa puoliaaltolevy kääntää myös valon kätisyyden.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Neljännesaaltolevyn (λ/4 -levyn eli π/2-levyn paksuus "L" on säädetty niin, että kun levymateriaalin eri polarisaatiokomponenttien taitekerrointen erotus on Δ"n" ja käytetyn valon aallonpituus tyhjiössä on λ, saadaan vaihe-eroksi eri polarisaatiokomponenttien välillä Γ = π/2.


title: Aaltolevy (optiikka)

text:
Oletetaan, että kiteeseen saapuu lineaarisesti polarisoitunut aalto. Se voidaan kirjoittaa muotoon
Aalto on siis elliptisesti polaroitunut.


title: Aaltolevy (optiikka)

text:
Jos aaltolevy käännetään sellaiseen suuntaan, että saapuvan aallon polarisaatioakseli muodostaa 45°:n kulman levyn hitaan ja nopean akselin kanssa, on "E" = "E" = "E", ja edellä oleva lauseke saadaan muotoon
Tässä tapauksessa tuloksena saadaan siis ympyräpolaroitunut aalto.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Jos taas saapuvan aallon polarisaatioakseli on joko aaltolevyn hitaan tai nopean akselin suuntainen eli muodostaa niistä jommankumman kanssa 0°:n kulman, aallon polarisaatio ei muutu, vaan se pysyy lineaarisesti polaroituneena. Jos kulma on 0°:n ja 45°:n välillä, levystä poistuva aalto on elliptisesti polaroitunut.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Kiertävä polarisaatio saattaa vaikuttaa omituiselta, mutta se on helpomi kuvitella kahden lineaarisesti polarisoituneen aallon summana, joiden vaihe-ero on 90°. Tulos riippuu saapuvan aallon polarisaatiosta. Oletetaan, että polarisaatioakselit "x" ja "y" ovat aaltolevyn hitaan ja nopean akselin suuntaiset.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Saapuvan fotonin (tai säteen) polarisaatio voidaan jakaa kahdeksi komponentiksi, joista toinen on "x"- ja toinen "y"-akselin suuntainen. Jos sen polarisaatio on levyn hitaan tai nopean akselin suuntainen, sillä ei ole polarisaatiota toisen akselin suunnassa, joten poistuvan aallon polarisaatio on sama kuin saapuvankin; vain aallon vaihe on jonkin verran viivästynyt. Jos saapuvan aallon polarisaatio on hitaaseen ja nopeaan akseliin näihin nähden 45°:n kulmassa, polarisaatio on yhtä suuri kummankin akselin suunnassa. Tällöin voidaan ajatella, että aaltoa kuvaavan vektorin kärkipiste kiertää ympyrärataa "xy"-tasossa, jolloin sen kärkipisteen molemmat koordinaatit vaihtelevat sinimuotoisesti nollan molemmin puolin samojen ääriarvojen välillä. Jos kulma ei ole 0° eikä 45°, arvot nopean ja hitaan akselin suunnissa poikkeavat toisistaan: vastaava kärkipiste ei etene molemmissa suunnissa yhtä kauas koordinaattiakseleilta, ja tuloksena saadaan ellipsi.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Täysiaaltolevy saa kahden polarisaatiosuunnan välille tietyllä valon aallonpituudella aikaantasan yhden aallonpituuden suuruisen vaihe-eron. Optisessa mineralogiassa käytetään usein vihreälle valolle (aallonpituus = 540 nm) konstruoitua aaltolevyä. Levyn läpi kulkeva lineaarisesti polaroitunut valo muuttuu elliptisesti polaroituneeksi paitsi 540 nm:n aallonpituudella, jolla se pysyy lineaarisesti polaroituneena. Jos valo kulkee lisäksi lineaarisen polarisaattorin läpi, jonka polarisaatiotaso on asetettu kohtisuoraksi alkuperäisen valon polarisaatiotasoon nähden, tämä vihreän valon aallonpituus suodattuu laitteiston läpi kulkeneesta valosta kokonaan pois, mutta muut värit jäävät osittain jljelle. Tämä merkitsee, että näissä olosuhteissa levy näyttää voimakkaasti punaviolettiselta, mitä toisinaan sanotaan "sensitiiviseksi väriksi" (). Tämän vuoksi tällaista levyä sanotaan myös "väriherkäksi levyksi". Sellaisia levyjä käytetään yleisesti mineralogiassa eri mineraalien ja kivilajien tunnistamiseksi.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Väriherkkää kokoaaltolevyä ja neljännesaaltolevyä käytetään laajalti optisessa mineralogiassa. Kun petrografiseen mikroskooppiin lisätään tällainen levy polarisaattorin ja analysaattorin väliin, saadaan eri kivilajeista valmistetuissa ohuissa levymäisissä näytteissä esiintyvät mineraalit helpommin tunnistetuiksi., varsinkin kun täten voidaan päätellä kiteen optisten akselien muoto ja suuntaus.


title: Aaltolevy (optiikka)

text: Käytännössä levy lisätään toisiinsa nähden kohtisuorasti asetetun polarisaattorin ja analysaattorin väliin 45 asteen kulmaan. Tämä mahdollistaa kaksi menetelmää, joilla mikroskooppiin asetettua mineraalia voidaan tutkia tarkemmin. Yksinkertaisempi tapa on käyttää tavanomaista polarisoitumatonta valoa, jolloin levyn avulla voidaan määrittää optisten indikaattorien suunta suhteessa kiteen pituussuuntaan – siis onko mineraalin nopea vai hidas akseli sen kiteen pisimmän ulottuvuuden suuntainen – sen perusteella, lisääntyvätkö vai vähenevätkö interferenssivärit, kun levy on lisätty. HIeman monimutkaisempi tapa on lisätä väriherkkä levy interferenssikuvioiden yhteyteen niin, että mineraalin "optinen kulma" voidaan mitata. Optinen kulma, jolle usein käytetään merkintä "2V", voi paljastaa mineraalin tyypin, ja joissakin tapauksissa sen avulla voidaan saada myös tietoa saman mineraalityypin kemiallisen koostumuksen vaihteluista.


title: Kevät / Värimyrsky

text: Kevät / Värimyrsky on Oranssin Pazuzun EP-levy, joka julkaistiin 14. huhtikuuta 2017. Yhdysvalloissa albumin julkaisi 20 Buck Spin. EP ilmestyi ennakkokuunteluun 10. huhtikuuta 2017 yksinoikeudella Loudwiren sivuille. Albumin kansikuvan on toteuttanut yhtyeen basisti Ontto.


title: Kevät / Värimyrsky

text: Hyvin synkkä ja surumielinen ”Kevät” kertoo henkilökohtaisen painolastin järveen hukuttamasta henkilöstä, ja ”Värimyrsky” pettymyksen tuomasta halusta palata takaisin luonnon kiertokulkuun.


title: Looe Valley Line

text: Looe Valley Line on Yhdistyneen kuningaskunnan rataverkon osuus Liskeardista Looeen Cornwallissa. 14 kilometrin pituinen rata seuraa suurelta osin Looe-joen laaksoa. Sitä käytti yli 118 000 matkustajaa vuonna 2016.


title: Looe Valley Line

text: Linja avattiin vuonna 1860, jolloin se korvasi Liskeard and Looe Union Canal -kanavan. Linjan toiminnasta vastasi aluksi Liskeard and Looe Railway -yhtiö. Se kulki alun perin Moorswaterista Liskeardin länsipuolelta Looen satamaan. Moorswaterissa se yhdistyi Liskeard and Caradon Railwayhin, jota pitkin kuljetettiin graniittia Bodmin Moorin louhoksilta.


title: Looe Valley Line

text: Henkilöliikenne radalla alkoi 11. syyskuuta 1879. Moorswaterin asema osoittautui matkustajille epäkäytännölliseksi, sillä se oli kaukana Liskeardista ja kaupungin rautatieasemasta, jota käytti Cornwall Railway. Niinpä Liskeard and Looe Railway avasi 15. toukokuuta 1901 yhteyden Moorswaterin eteläpuolelta Coombe Junctionista Liskeardin asemalle. Matkustajaliikenne Coombe Junctionin ja Moorswaterin välillä lakkautettiin samana päivänä.


title: Looe Valley Line

text: Liskeard and Looe Railway liitettiin Great Western Railway -yhtiöön vuonna 1909. Rataosa Looen asemalta satamaan suljettiin vuonna 1916, ja liikenne Moorswaterin pohjoispuolen kaivoksilta lakkasi samoihin aikoihin.


title: Looe Valley Line

text: Vuonna 1966 Looe Valley Line oli tarkoitus sulkea osana Beechingin leikkauksia, mutta liikenneministeri Barbara Castle peruutti sulkemisen kaksi viikkoa ennen aiottua lakkautuspäivää.


title: Looe Valley Line

text: Yksiraiteinen rata lähtee Liskeardin asemalta, jolla pysähtyvät myös Cornwallin pääradan junat. Looe Valley Linen laituri on 90 asteen kulmassa pääradan laitureihin nähden. Junat lähtevät sieltä aluksi koilliseen ja tekevät sitten pitkän käännöksen oikealle. Linja lähtee laskeutumaan jyrkästi ja kulkee lounaaseen. Se alittaa pääradan, joka kulkee Liskeardin viaduktilla 46 metriä ylempänä.


title: Looe Valley Line

text: Pääradan alituksen jälkeen linja kääntyy taas oikealle ja liittyy Looesta Moorswateriin kulkevaan rataosaan Coombe Junctionin vaihteella. Suurin osa junista vaihtaa tässä kohtaa suuntaa ja jatkaa etelään kohti Looea, mutta osa jatkaa vaihteesta hieman eteenpäin ja pysähtyy Coombe Junction Haltin asemalla ennen suunnan vaihtamista. Coombe Junction Haltista linja jatkuu vielä pohjoiseen kohti Moorswateria, mutta tällä rataosuudella ei ole henkilöliikennettä.


title: Looe Valley Line

text: Coombe Junctionin eteläpuolella linja seuraa vanhaa kanavaa sekä Looe-jokea. Seuraavat asemat ovat St. Keyne Wishing Well Halt ja Causeland, jossa on nähtävillä yksi kanavan alkuperäisistä suluista. Sandplacen aseman jälkeen linja kulkee pitkin joen estuaarin rantaa Looen rautatieasemalle asti.


title: Looe Valley Line

text: Matkustajaliikennettä Looe Valley Linella operoi Great Western Railway. Maanantaista lauantaihin linjalla kulkee 12 junaa kumpaankin suuntaan. Niistä vain kaksi pysähtyy Coombe Junction Haltin asemalla. Muilla väliasemilla junat pysähtyvät vain pyynnöstä. Sunnuntaisin junia on kahdeksan kumpaankin suuntaan, eikä yksikään pysähdy Coombe Junctionissa.


title: Looe Valley Line

text: Matkustajaliikenteen lisäksi linjalla kulkee epäsäännöllisesti myös tavarajunia, jotka kuljettavat sementtijauhetta Moorswateriin. Näitä junia operoi English, Welsh & Scottish Railway, kunnes Freightliner sai sopimuksen kuljetuksista vuonna 2002. Vuodesta 2016 alkaen kuljetuksista on vastannut Colas Rail.


title: Ney (Jura)

text:
Ney on kunta itäisessä Ranskassa Juran departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella.
Kunnan tunnetuimpia asukkaita on unkarilaissyntyinen pyöräilijä László Bodrogi, joka muutti kylään asumaan saatuaan Ranskan kansalaisuuden.


title: Arvo Lintulahti

text: Arvo Alexander Lintulahti (1. huhtikuuta 1885 Vähäkyrö – 10. syyskuuta 1958 Lahti) oli suomalainen poliitikko. Lintulahti toimi Kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1936–1939 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä. Lintulahti toimi myös Viipurin ja Lahden kaupunginvaltuuston sekä Lahden kaupunginhallituksen jäsenenä. Politiikan ulkopuolella Lintulahti toimi muun muassa Valtionrautateillä, Viipuri-lehden toimittajana ja toimitussihteerinä, Savo-Karjalan osakepankin prokuristina sekä saman pankin johtokunnan jäsenenä Viipurissa, Käsityöläispankin johtajana Viipurissa ja Lahdessa ja Karjalan päätoimittajana Lahdessa. Lintulahti toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1931. Lintulahden vanhemmat olivat kaupanhoitaja Arthur Lindroth ja Maria Spira. Lintulahden puoliso vuodesta 1914 oli Saimi Kaarin Pylkkänen.


title: Lintulahti

text: Lintulahti on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Liskeard and Caradon Railway

text: Liskeard and Caradon Railway oli vuonna 1846 avattu kaivosrata Cornwallissa. Sitä pitkin kuljetettiin kupari- ja tinamalmia sekä graniittia Caradon Hillin kaivoksilta ja louhoksilta Moorswateriin. Sieltä kaivannaiset kuljetettiin Looen satamaan, aluksi pitkin Liskeard and Looe Union Canal -kanavaa ja myöhemmin rautateitse Liskeard and Looe Railwayta. Rautatie oli hevoskäyttöinen vuoteen 1862 asti.


title: Liskeard and Caradon Railway

text: Rautatie oli menestyksekäs kaivostoiminnan kukoistaessa, mutta se oli täysin riippuvainen kaivosliikenteestä. Niinpä kaivosten vähentäessä toimintaansa rautatie ajautui vaikeuksiin. Great Western Railway osti sen vuonna 1909, mutta jo vuonna 1916 se suljettiin ja raiteet purettiin, jotta saatiin materiaalia ensimmäistä maailmansotaa varten.


title: Bonlieu

text:
Bonlieu on kunta itäisessä Ranskassa Juran departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella.
Kunnan alueella oleva Bonlieu-järvi kuuluu Ranskan Juran järvialueeseen. Ranskalainen kirjailija Charles Nodier vieraili järvialueella 1820-luvulla, ja antoi sille nimen ”"Pieni Skotlanti"”.


title: Les Rousses

text: Les Rousses on kunta itäisessä Ranskassa Juran departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Sveitsin rajalla.


title: Les Rousses

text: Les Rousses on yksi neljästä kunnasta jonka alueella on hiihtokeskus Station des Rousses. Muut kolme kuntaa ovat Bois-d'Amont, Lamoura ja Prémanon.


title: Les Rousses

text: Kunnan nähtävyyksiä on vuosien 1848 ja 1862 välillä rakennettu linnoitus "Fort des Rousses". Se rakennettiin suojaamaan Ranskaa Sveitsin hyökkäystä vastaan. Linnoitus on toiseksi suurin linnoitus Ranskassa. Linnoitusta ei käytetty koskaan sotilastarkoituksiin, ja se hylättiin vuonna 1919. Tämän jälkeen linnoitusta on käytetty lomaleirinä ja kommandojoukkojen koulutuskeskuksena. Nykyään linnoitus on Comté-juustojen jalostamo.


title: Eino Tulenheimo

text: Otto Eino Tulenheimo (28. toukokuuta 1885 Kangasala – 2. syyskuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Tulenheimo toimi Kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1922–1927 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Tulenheimo toimi kaupunginvaltuutettuna Turussa, Tampereella ja Helsingissä, joista viimeisessä myös kaupunginvaltuuston puheenjohtajana sekä Helsingin kaupunginhallituksen jäsenenä. Tulenheimo kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1905, suoritti oikeustutkinnon vuonna 1909 ja valmistui varatuomariksi vuonna 1912. Politiikan ulkopuolella Tulenheimo toimi muun muassa asianajajana Turussa, Länsi-Suomen Osake-Pankin johtokunnan jäsenenä ja pääjohtajan varamiehenä Turussa, Tampereen Osake-Pankin pääjohtajana Tampereella, Maakuntapankin pääjohtajana Helsingissä ja asianajajana Helsingissä. Tulenheimon vanhemmat olivat urkujenrakentaja Bror Axel Thulé ja Minna Fredrika Meurman. Tulenheimon puoliso vuodesta 1910 oli Siiri Maria Ignatius. Tulenheimon veljiä olivat poliitikko, lakimies, yliopiston rehtori ja pääministeri Antti Tulenheimo (1879–1952), urkutehtailija Martti Tulenheimo (1883–1945) ja asianajaja Olli Tulenheimo (1891–1971).


title: Olargues

text: Olargues [ɔlaʁɡ] on Ranskan kunta Occitanien alueella Hérault’n departementissa. Kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 666. Kunta kuuluu departementissaan Saint-Pons-de-Thomièresin kantoniin Béziersin arrondissementissa. Lähimpiä suurempia kaupunkeja ovat Narbonne 70 kilometriä etelään ja Béziers 50 kilometriä kaakkoon.


title: Olargues

text: Jaur-joen varren kukkulalla sijaitseva Olargues kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France". Siihen kuuluvat samasta departementista myös Minerve ja Saint-Guilhem-le-Désert.


title: Prévenchères

text: Prévenchères [pʁevɑ̃ʃɛʁ] on Ranskan kunta Occitanien alueella Lozèren departementissa. Kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 259. Kunta kuuluu departementissaan Saint-Étienne-du-Valdonnezin kantoniin Menden arrondissementissa.


title: Prévenchères

text: Prévenchèresin kunnan La Garde-Guérinin kylä kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France". Siihen kuuluu samasta departementista myös Sainte-Enimie.


title: Sainte-Enimie

text: Sainte-Enimie on Ranskan kunta maan eteläosan Occitanien alueella Lozèren departementissa. Kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 529. Kunta kuuluu departementissaan La Canourguen kantoniin Floracin arrondissementissa.


title: Sainte-Enimie

text: Tarn-joen jyrkkärotkoisessa laaksossa sijaitseva Sainte-Enimie kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France". Siihen kuuluu samasta departementista myös Prévenchèresin kunnan kylä La Garde-Guérin.


title: Lagrasse

text: Lagrasse on Ranskan kunta maan eteläisellä Occitanien alueella Auden departementissa. Kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 557. Kunta kuuluu departementissaan Fabrezanin kantoniin Narbonnen arrondissementissa.


title: Lagrasse

text: Orbieu-joen varrella sijaitseva Lagrasse kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France".


title: Beechingin leikkaukset

text: Beechingin leikkaukset (; myös "Beeching Axe", ’Beechingin kirves’) olivat Yhdistyneen kuningaskunnan rataverkon supistamiseen ja uudelleenjärjestelyyn tähdänneitä toimenpiteitä. Ne saivat nimensä kahdesta British Railways Boardin julkaisemasta raportista, jotka oli laatinut tohtori Richard Beeching. Raportit julkaistiin vuosina 1963 ("The Reshaping of British Railways") ja 1965 ("The Development of the Major Railway Trunk Routes").


title: Beechingin leikkaukset

text: Ensimmäinen raportti sisälsi ehdotuksen 2 363 rautatieaseman ja 8 000 ratakilometrin sulkemisesta (55 % asemista ja 30 % rataverkosta). Tällä pyrittiin vähentämään rautateiden kärsimiä suuria tappioita, jotka johtuivat tieliikenteen tuomasta lisääntyneestä kilpailusta, ja pienentämään rataverkon ylläpitoon tarvittavaa rahamäärää. Lisäksi ensimmäisessä raportissa tehtiin muita vähemmälle huomiolle jääneitä suosituksia, kuten ehdotus konttiliikenteeseen siirtymisestä rahdin kuljetuksessa. Toisessa raportissa nostettiin esiin joitakin tärkeitä rataosuuksia, joille suositettiin suuria investointeja.