title: Rami Saari (upseeri)

text: Rami Kalervo Saari (s. 31. toukokuuta 1966 Tarvasjoki) on suomalainen prikaatikenraali, joka toimi Porin prikaatin komentajana vuoden 2017 alusta kesäkuuhun 2018. Aiemmin hän toimi Karjalan Prikaatin esikuntapäällikkönä ja Reserviupseerikoulun reserviupseerikurssin johtajana. Saari on suorittanut Lontoossa Royal College of Defence Studies -sotilasakatemian ylemmän päällystön kurssin. Everstiksi hänet ylennettiin 4. kesäkuuta 2014 ja prikaatikenraaliksi 4. kesäkuuta 2018. Saari nimitettiin 1.7.2018 alkaen määräaikaiseen kenraalin virkaan Maavoimien operaatiopäälliköksi


title: Tuomo Repo

text: Tuomo Repo (s. 28. huhtikuuta 1967 Iisalmi) on suomalainen upseeri ja prikaatikenraali. Repo nimitettiin Kainuun prikaatin komentajaksi 1. kesäkuuta 2017.


title: Anna Hofer

text:
Anna Hofer (s. 28. helmikuuta 1988 Bruneck) on italialainen alppihiihtäjä, joka edustaa
GS Fiamme Oro -seuraa.


title: Anna Hofer

text: Alppihiihdon maailmancupissa Hofer kilpaili ensimmäisen kerran Cortina d’Ampezzossa tammikuussa 2011. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Zwieselin suurpujottelussa helmikuussa 2011 oltuaan 16:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Val d’Isèren supersuurpujottelussa joulukuussa 2017 oltuaan kymmenes.


title: September 17, 1969

text: September 17, 1969 on brasilialaisen bossa nova -laulajan Astrud Gilberton studioalbumi, jonka Verve Records -levy-yhtiö julkaisi vuonna 1969. Albumi äänitettiin Century Sound Studios -studiolla New Yorkissa.


title: I Haven’t Got Anything Better to Do

text: I Haven’t Got Anything Better to Do on brasilialaisen bossa nova -laulajan Astrud Gilberton studioalbumi. Albumin julkaisi Verve Records -levy-yhtiö vuonna 1969.


title: Carole Bissig

text: Carole Bissig (s. 15. heinäkuuta 1996) on sveitsiläinen alppihiihtäjä.


title: Carole Bissig

text: Alppihiihdon maailmancupissa Bissig kilpaili ensimmäisen kerran Levillä marraskuussa 2017. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Kranjska Goran pujottelussa tammikuussa 2018 oltuaan 17:s.


Porsche Supercup Ranskan Grand Prix 2008 oli Porsche Supercup -kauden 2008 viides osakilpailu, joka ajettiin 22. kesäkuuta Magny-Coursin moottoriradalla Ranskassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Ranskan GP:n ohessa.


title: Skeeter Davis

text: Mary Frances Penick (30. joulukuuta 1931 – 19. syyskuuta 2004), joka tunnettiin taiteilijanimeltään Skeeter Davis, oli yhdysvaltalainen countrylaulaja, joka lauloi crossover-popkappaleita kuten ”The End of the World”. Hän aloitti uransa teini-ikäisenä osana The Davis Sisters -yhtyettä 1940-luvun lopulla, lopulta tehden levytyssopimuksen RCA Victorin kanssa. 1950-luvun lopulla hän aloitti soolouran. Davis oli yksi ensimmäisistä naisista, jotka saivat suurta suosiota countrymusiikin saralla sooloartistina.


title: Big Night – italialainen ilta

text: Big Night – italialainen ilta ("Big Night") on Campbell Scottin ja Stanley Tuccin ohjaama yhdysvaltalainen draamakomedia vuodelta 1996. Näyttelijänä paremmin tunnettu Stanley Tucci laati myös elokuvan käsikirjoituksen yhdessä Joseph Tropianon kanssa ja näyttelee toista pääosaa Tony Shalhoubin ohella.


title: Big Night – italialainen ilta

text: Elokuvassa italialaisveljekset Primo ja Secondo (Tucci ja Shalhoub) pyörittävät huonosti menestyvää ravintolaa 1950-luvun New Jerseyssä ja päättävät laittaa yrityksensä tulevaisuuden yhden ikimuistettavan illan varaan.


title: Big Night – italialainen ilta

text: Tuccin ja Tropianon käsikirjoitus palkittiin Film Independent Spirit Awards -gaalassa, ja elokuva sai New York Film Critics Circleltä vuoden parhaan esikoiselokuvan palkinnon. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.


title: Albert Edelfeltin patsas

text: Albert Edelfeltin patsas on kuvanveistäjä Ville Vallgrenin toteuttama taidemaalari Albert Edelfeltin näköispatsas. Vuonna 1927 paljastettu pronssiveistos on sijainnut useissa paikoissa eri puolilla Helsinkiä. Nykyään se on Ateneumin taidemuseon pääaulassa.


title: Albert Edelfeltin patsas

text: Patsas esittää työskentelevää Edelfeltiä paletti ja sivellin käsissään ja maalarin työtakki yllään. Veistoksen omistaa Suomen Taideyhdistys, joka on luovuttanut sen Ateneumin hoitoon. Veistos painaa 200 kiloa.


title: Albert Edelfeltin patsas

text: Ajatus Edelfeltin muistomerkistä syntyi pian hänen kuoltuaan vuonna 1905 ja Edelfeltin ystäväpiiriin kuulunut kuvanveistäjä Ville Vallgren piti asiaa esillä. Suomen Taiteilijaseura järjesti vuosina 1906–1907 kilpailun Edelfeltin hautamuistomerkistä Hietaniemen hautausmaalle, minkä jälkeen huomio siirtyi varsinaiseen patsashankkeeseen. Vuosina 1912–1913 järjestetyssä muistomerkkikilpailussa ei valittu varsinaista voittajaa, mutta Suomen Taideyhdistys ja Taiteilijaseura alkoivat yhdessä kerätä rahaa Felix Nylundin luonnosteleman muistomerkin toteuttamiseksi. Huonosti sujunutta rahankeräystä jatkettiin vuoteen 1924. Vuonna 1926 Vallgren tarjoutui toteuttamaan muistomerkin siihen mennessä kasaan saaduilla varoilla, 31 000 markalla. Patsaan tilaajana oli Suomen taideakatemian jaosto. Tuntematon Edelfeltin ulkomaalainen ystävä maksoi osan pronssivalun kuluista. Patsas paljastettiin Ateneumin puistikossa 22. lokakuuta 1927 ja paljastuspuheen piti Akseli Gallen-Kallela.


title: Albert Edelfeltin patsas

text: Patsaan alkuperäinen sijoituspaikka oli Ateneumin itäinen, Mikonkadun puoleinen puistikko, mutta jo vuonna 1930 se siirrettiin rakennuksen toiselle puolelle läntiseen, Keskuskadun puoleiseen puistikkoon. Asematunnelin ajoramppien ja Makkaratalon rakentaminen muutti 1960-luvulla patsaan ympäristön ilmettä voimakkaasti, joten tämän ja lisääntyneen ilkivallan vuoksi se siirrettiin vuonna 1976 Eiraan, huomaamattomalle paikalle Juhani Ahon tien ja Chydeniuksentien risteykseen. Edelfeltin syntymän 150-vuotispäivän yhteydessä heinäkuussa 2004 patsas palautettiin kunnostettuna Ateneumin läntiseen puistikkoon. Vuonna 2013 se siirrettiin katuremontin tieltä varastoon, mikä oli alkujaan tarkoitettu vain väliaikaiseksi järjestelyksi. Nyttemmin se on kuitenkin sijoitettu Ateneumin sisälle, museon ala-aulaan.


title: Albert Edelfeltin patsas

text: Helsingin patsaaseen perustuva pienempi Edelfeltin rintakuva on ollut Porvoossa tuomiokirkon vierellä vuodesta 1934. Sen lahjoitti Porvoon kaupungille Borgå Sparbank.


title: Bob Graham (kirjailija)

text: Robert Donald (Bob) Graham (s. 20. lokakuuta 1942 Sydney, New South Wales, Australia) on australialainen kirjailija ja kuvittaja.


title: Bob Graham (kirjailija)

text: Graham opiskeli piirtämistä ja maalausta Julian Ashton Art Schoolissa. Hän asui jonkin aikaa Britanniassa, mutta palasi Australiaan 1969 ja aloitti työn kuvittajana ja muotoilijana. Sairaslomalla ollessaan hän alkoi kuvittaa lastenkirjoja, ja ensimmäinen ilmestyi 1981.


title: Bob Graham (kirjailija)

text: Australialainen säveltäjä George Ellis on säveltänyt ja sovittanut muutamien Grahamin kirjojen aiheista musiikkia. Niitä esitettiin Children’s Book Council of Australian kokouksessa Sydneyssä vuonna 2010.


title: Bob Graham (kirjailija)

text: Grahamin kirjoille on myönnetty parikymmentä palkintoa, ja hän ollut palkintoehdokkaana monista kirjoistaan. Lisäksi hän on saanut kaksi henkilökohtaista palkintoa.


title: P.S. I Love You (Beatlesin kappale)

text: P.S. I Love You on Beatlesin ensimmäisen singlen B-puoli. Laulun on kirjoittanut pääasiassa Paul McCartney, joka myös laulaa soolo-osuuden.


title: P.S. I Love You (Beatlesin kappale)

text: Ringo Starr ei ensimmäistä singleä tehtäessä ollut vielä saanut tuottaja George Martinia vakuuttuneeksi taidoistaan, joten hän ei soita rumpuja kappaleessa.


title: P.S. I Love You (Beatlesin kappale)

text: Paul McCartney – laulu, basso


title: P.S. I Love You (Beatlesin kappale)

text: John Lennon – taustalaulu, kitara


title: P.S. I Love You (Beatlesin kappale)

text: George Harrison – kitara, taustalaulu


title: P.S. I Love You (Beatlesin kappale)

text: Ringo Starr – marakassit


title: P.S. I Love You (Beatlesin kappale)

text: Andy White – rummut


title: Titta Kiuru

text: Titta Elina Kiuru, o.s. Kuosmanen (s. 2. joulukuuta 1969 Pielavesi) on suomalainen toimittaja, joka on työskennellyt useiden eri aikakauslehtien palveluksessa.


title: Titta Kiuru

text: Kiuru syntyi rehtori Teemu Kuosmasen ja opettaja Riitta Leväksen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1995 on rehtori Petri Kiuru. Titta Kiuru valmistui valtiotieteen maisteriksi Turun yliopistosta 2006. Hän toimi "Me Naiset" -lehden toimittajana 1994–2000, "Vauva-lehden" toimitussihteerinä 2000–2002 ja "Kauneus ja terveys" -lehden toimituspäällikkönä 2002–1987. Lehden päätoimittajaksi hänet nimitettiin 2007.


title: Titta Kiuru

text: Kiuru siirtyi "Meidän talo" -lehden päätoimittajaksi vuonna 2012. Lokakuussa 2017 hänestä tuli myös "Viherpiha"-lehden päätoimittaja. Huhtikuussa 2018 Kiuru siirtyi vastaamaan A-lehdissä K-ryhmän "Pirkka Mediasta".


Porsche Supercup Monacon Grand Prix 2008 oli Porsche Supercup -kauden 2008 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 25. toukokuuta Monacon katuradalla Monacossa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Monacon GP:n ohessa.


title: 5 vuodenaikaa

text: 5 vuodenaikaa on HC Andersenin toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1992 levymerkillä Stigma Levyt.


title: 5 vuodenaikaa

text: Albumin B-puoli koostuu livekappaleista, joista 1–8 on äänitetty Turun A-Panimolla 15. kesäkuuta 1991, ja kappaleet 9–13 Kulttuurikeskus Karjalantalossa Joensuussa 16. lokakuuta 1991.


title: Gordon Audley

text: Gordon Vernon Audley (20. huhtikuuta 1928 Winnipeg, Kanadan dominio, Brittiläinen imperiumi – 1. lokakuuta 2012 Orangen piirikunta, Kalifornia, Yhdysvallat) oli kanadalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti.


title: Gordon Audley

text: Audley voitti 500 metrillä olympiapronssia Oslossa 1952. Hän jakoi pronssin Norjan Arne Johansenin kanssa. Audley kilpaili talviolympialaisissa myös Sankt Moritzissa 1948 ja Cortina d’Ampezzossa 1956.


title: Oskari Laaksonen

text: Oskari Laaksonen (s. 2. heinäkuuta 1999 Tampere) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Tampereen Ilvestä. Hän on kuvaillut omiksi vahvuuksikseen kiekollisen pelin, pelinlukutaidot, syöttötaidot ja hyökkäyspään pelaamisen. Laaksonen on maininnut esikuvakseen Erik Karlssonin. Hän laukoo oikealta.


title: Oskari Laaksonen

text: Laaksonen on Tampereen Ilveksen oma kasvatti. Hän oli kaudella 2014–2015 seuran B-nuorten tehokkain puolustaja tehoilla 7+18=25, joilla Laaksonen sijoittui koko B-nuorten SM-sarjan puolustajien pistepörssissä viidenneksi.


title: Oskari Laaksonen

text: Buffalo Sabres varasi Laaksosen kolmannella kierroksella 89. pelaajana . Varaus oli hieman yllättävä, sillä hän ei esiintynyt juuri varaustilaisuutta edeltäneissä rankingeissa. Laaksonen jatkoi kaudella 2017–2018 Ilveksen A-nuorissa. Hän debytoi seuran SM-liigajoukkueessa 9. tammikuuta 2018 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Laaksonen merkittiin Ilveksen seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa lopulta 7.49 minuuttia. Laaksonen sai myös syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Tapio Laakson tekemään maaliin. Hän keräsi ottelusta teholukeman +1. Pentti Pynnönen valitsi Laaksosen ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa kaikkiaan 21 runkosarjaottelua tehden neljä syöttöpistettä.


title: Oskari Laaksonen

text: Kaudella 2018–2019 Laaksonen jatkaa Ilveksessä vuoden mittaisella SM-liigasopimuksella. Hän teki liigauransa avausmaalin 21. syyskuuta 2018 ylivoimalla Vaasan Sportia vastaan. Laaksonen sai ottelussa myös syöttöpisteen Arttu Ruotsalaisen tekemään maaliin. Joulukuussa 2018 hän teki Ilveksen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Oskari Laaksonen

text: Laaksonen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Laaksonen valittiin Kazakstania vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi.


title: Oskari Laaksonen

text: Laaksosen isä on entinen Suomen salibandymaajoukkueen puolustaja Jyrki Laaksonen, joka on tunnettu myöhemmin lastenohjelma "Pikku Kakkosen" juontajana. Hänen äitinsä on Katja Laaksonen (omaa sukuaan Kerttula) on aerobicin EM-pronssimitalisti ja joukkuevoimistelun moninkertainen Suomenmestari. Katja tunnettiin myöhemmin "Jumppa" -televisio-ohjelman ohjaajana. Myös Oskari itse esiintyi lapsena yhdessä pikkuveljensä Konstan kanssa heidän vanhempiensa televisio-ohjelmissa. Oskarin setä Tom Laaksonen on entinen jääkiekkohyökkääjä, pelasi omalla urallaan pudotuspelit mukaan lukien yli 200 SM-liigaottelua. Hän on tehnyt sittemmin uran SM-liigan erotuomarina. Oskarin äidin lanko on omalla urallaan hyökkääjänä yli 250 SM-liigaottelua pelannut Sami Karjalainen, joka on luonut pääsarjauraa myös Ranskassa ja Tanskassa.


title: Oskari Laaksonen

text: Oskari Laaksonen opiskelee liikuntaneuvojaksi Varalan urheiluopistossa.


title: Donald McDermott

text: Donald Joseph ”Don” McDermott (s. 7. joulukuuta 1929 Bronx, New York) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt pikaluistelija ja olympiamitalisti.


title: Donald McDermott

text: McDermott saavutti 500 metrillä olympiahopeaa Oslossa 1952. Hän kilpaili myös Cortina d’Ampezzon talviolympialaisissa 1956.


title: Porsche Supercup Turkin Grand Prix 2008

text: Porsche Supercup Turkin Grand Prix 2008 oli Porsche Supercup -kauden 2008 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 11. toukokuuta İstanbul Parkin moottoriradalla Turkissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Turkin GP:n ohessa.


title: Broch (rakennus)

text: Broch on pohjakaavaltaan pyöreä, kivestä rakennettu tornimainen asumus, jollaisia rautakautiset Skotlannin pohjoisosien ja läheisten saarten asukkaat rakensivat. Shetlandinsaarilla on säilynyt broch-torneja, jotka ovat jopa 15 metriä korkeita. Brochien kivimuurien suojissa asui perheitä tai sukuja, ja niiden rakentajat ovat luultavasti olleet sodassa etelämpänä asuneen linnoituksia rakentaneen kansan kanssa. Nämä kaksi kansaa saattavat olla piktien esi-isiä.


Porsche Supercup Britannian Grand Prix 2008 oli Porsche Supercup -kauden 2008 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 6. heinäkuuta Silverstonen moottoriradalla Englannissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Britannian GP:n ohessa.


title: Azerbaidžanin kansalliskirjasto

text: Azerbaidžanin kansalliskirjasto (, ) on Azerbaidžanin pääkaupungissa Bakussa toimiva maan kansalliskirjasto.


title: Azerbaidžanin kansalliskirjasto

text: Kirjasto perustettiin vuonna 1922 ja viralliset avajaiset järjestettiin 23. toukokuuta 1923. Laitos tunnettiin aluksi yleisenä kirjastona ja Azerbaidžanin valtion kirjavarastona. Se nimettiin 11. heinäkuuta 1939 näytelmäkirjailija, filosofi ja kirjallisuuskriitikko M. F. Axundovin (1812-1878) mukaan. Nykyinen, arkkitehti Mikayil Huseynovin (1905–1992) suunnittelema kirjastorakennus (vuodelta 1947) valmistui vuonna 1959; sen naapuristossa sijaitsee esimerkiksi Azerbaidžanin valtionooppera ja -baletti.


title: Parantamisherätys

text: Parantamisherätys (engl. Healing Revival) syntyi Yhdysvalloissa vuonna 1946, kun ryhmä yhdysvaltalaisia evankelistoja alkoi voimakkaasti korostaa jumalallista parantumista osana täyden evankeliumin sanomaa. Heidän kokouksissaan alettiin kokea ihmeitä ja merkkejä, ja sairaat parantuivat uskon ja rukouksen avulla.


title: Parantamisherätys

text: Liike sai alkunsa kesäkuussa 1946 saarnaaja William Branhamin parantamistoiminnasta. Branham oli inspiraation lähde esimerkiksi T. L. Osbornin maailmanlaajuiselle "ristiretkitoiminnalle". Parantamisherätys jatkui vuoteen 1959 saakka, jonka jälkeen parantajaevankelistat sulautuivat vastasyntyneeseen karismaattiseen liikkeeseen.


title: Parantamisherätys

text: Sen suhteen, oliko parantamisliike ylipäänsä oikea herätys, on esitetty eriäviä näkemyksiä. William Branhamin ohella liikkeen keskeisiä evankelistoja olivat Jack Coe, A. A. Allen, Tommy Hicks, T. L. Osborn ja Oral Roberts, joka oli liikkeen kenties johtava henkilö. Valtaosa heistä ryhmittyi Gordon Lindsayn perustamaan järjestöön The Voice of Healig (suom. Parantumisen ääni).


title: Parantamisherätys

text: Parantamistoimintaa oli tosin ollut jo aiempina vuosikymmeninä esimerkiksi sellaisten evankelistojen kuin Aimee Semple McPhersonin, Smith Wigglesworthin ja Maria Woodworth-Etterin toimesta. Woodworth-Etteriä pidetään helluntailiikkeen isoäitinä ja edelläkävijänä.


title: Parantamisherätys

text: 1940-luvun herätyksen myötä parantamistoiminta sai yhä enemmän massakokousten muodon, ja siihen liittyi kymmeniä evankelistoja. Nämä kiersivät suurien telttojen kanssa ympäri Yhdysvaltoja ja suorastaan kilpailivat siitä, kenellä oli suurin teltta; voiton peri lopulta Jack Coe. Hyvin pian toiminta laajeni kansainvälisiin mittoihin.


title: Parantamisherätys

text: Vuonna 1952 Voice of Healing -liikkeen huippuhetkinä järjestön samannimisessä lehdessä kerrottiin 49:stä parantajaevankelistasta. Vuonna 1958 heistä oli jäljellä vain noin 12. Herätys oli hiipumassa. Toisaalta samanaikaisesti oli syntymässä maailmanlaajuinen karismaattinen liike, johon monet parantamisliikkeen evankelistat sittemmin kotiutuivat.


title: Parantamisherätys

text: Karismaattisen liikkeen tunnetuin naisevankelista, yhdysvaltalainen Kathryn Kuhlman, aloitti oman parantamistoimintansa samana vuonna 1946, jolloin parantamisherätys syntyi. Hän ei kuitenkaan koskaan kotiutunut parantamisliikkeeseen, koska hän näki sen piirissä joitakin epäterveitä piirteitä. Eräät saarnaajat näyttivät hänen mielestään etsivän liiaksi sensaatioita ja käyttivät kyseenalaisia menetelmiä. Kuhlman ei voinut sietää fanatismia ja kovakouraisuutta.


title: Parantamisherätys

text: Kuhlman kammosi fanaattisuutta ja epäraittiita metodeja. Hän ei sallinut esim. huutamista kokouksissaan. "Minulla ei ole varaa mennä sellaisiin paikkoihin, joissa esiintyy fanaattisuutta. Minulla on liian paljon pelissä. Olen vastuussa Jumalalle", Kuhlman totesi. Häntä vaivasi myös sairaiden syyllistäminen uskonpuutteesta, jos nämä eivät heti parantuneetkaan.


title: Pohjois-Jemenin sisällissota

text: Pohjois-Jemenin sisällissota oli sisällissota, joka alkoi tasavaltalaisten vallankaappauksesta Jemenin kuningaskunnassa vuonna 1962. Vallankaappausta seurasi tasavaltalaisten ja kuningasmielisten välinen sota, johon sekaantuivat myös ulkomaat ja etenkin toistensa kanssa kilpailleet Egypti ja Saudi-Arabia. Sota päättyi lopulta rauhaan vuonna 1970, kuninkaan maanpakoon ja tasavaltaan, jonka hallintoon otettiin mukaan myös entisiä kuningasmielisiä.


title: Pohjois-Jemenin sisällissota

text: Zaidilainen imaami Yahya Muhammad Hamid ed-Din julisti Jemenin itsenäiseksi Osmanien valtakunnasta 30. lokakuuta 1918, ja vuonna 1926 hän julisti itsensä Jemenin kuningaskunnan hallitsijaksi. Imaamit olivat Jemenin pohjoisosissa vaikuttaneen islamin zaidilaisen sektin johtajia, jotka valittiin tavallisesti muutamasta profeetta Muhammadista polveutuvasta suvusta. Imaami Yahyan suku oli Bayt Hamid al-Din. Kuninkaaksi noustessaan Yahya halusi ottaa käyttöön islamilaisen šarialain, kun taas yleisesti käytössä ollut laki oli niin sanottu heimolaki eli urf. Tilanne vaati näin heimojen poliittisen aseman heikentämistä.


title: Pohjois-Jemenin sisällissota

text: Sisäpolitiikan synnyttämä oppositioliike salamurhautti Yahyan vuonna 1948. Jonkin aikaa kestäneen valtakamppailun jälkeen kuninkaaksi nousi Yahyan poika Ahmad bin Yahya. Asemansa vakiinnuttaakseen Ahmad teki sotilasliiton Egyptin kanssa vuonna 1956 ja nimitti seuraajakseen poikansa Sayf al-Islam Mohammed al-Badrin. Vuonna 1960 hän lähti maasta sairaalahoitoon ulkomaille, jolloin maan hallinnasta oli vastuussa hänen poikansa Muhammad al-Badr. Muhammad alkoi toteuttaa poliittisia uudistuksia, joita oltiin lupailtu pitkään, mutta joita ei oltu pantu käytäntöön aikaisemmin. Poikansa omavaltaisuudesta raivostunut Ahmad bin Yahya kumosi uudistukset hänen palattuaan Jemeniin, mikä aiheutti useita viikkoja kestäneitä mellakoita.


title: Pohjois-Jemenin sisällissota

text: Ahmad kuoli 19. syyskuuta 1962, ja valtaan nousi hänen poikansa Muhammad al-Badr. Badr armahti kaikki isänsä aikana pidätetyt poliittiset vangit, mikä ei kuitenkaan riittänyt hävittämään kuningaskuntaan liittynyttä epäluottamusta. 27. syyskuuta 1962 kuninkaallista vartiostoa komentanut Abdullah al-Sallal aloitti vallankaappauksen Sanaassa. Vallankaappaajat julistivat Pohjois-Jemenin tasavallan perustetuksi ja he piirittivät kuninkaan Dar al-Bashairin palatsin. Palatsin vartijat tekivät vastarintaa, joka mureni vasta seuraavana päivänä. Vallankaappaajat julistivat radion välityksellä kuninkaan kuolleen, mutta todellisuudessa hänen oli onnistunut paeta myötämielisten heimojen luokse pohjoiseen. Pohjoisen zaidilaiset heimot asettuivat imaaminsa taakse, ja kuningasta tuki myös Jemenin naapurimaa ja toinen kuningaskunta Saudi-Arabia. Tasavaltalaiset saivat puolestaan apua Egyptin presidentti Gamal Abdel Nasserin hallinnolta. Egypti ja Saudi-Arabia kilpailivat tuolloin vaikutusvallasta arabimaailmassa, ja Nasser toivoi voivansa palauttaa osan Egyptin arvovallasta, jota pidettiin menetettynä Yhdistyneen arabitasavallan hajoamisen jälkeen.


title: Pohjois-Jemenin sisällissota

text: 29. syyskuuta 1962 Jemeniin saapui egyptiläinen kenraali Ali abd al-Hamid, jonka tehtävänä oli arvioida tasavaltalaisten tarpeita. Toimintatavoista oli erimielisyyksiä. Jemenin entinen lähettiläs Ahmed Abu-Zayd varoitti Nasseria siitä, että jemeniläisillä ei ollut yhtenäistä kansallismielisyyttä ja että alueelle ei pitäisi lähettää Egyptin joukkoja. Egyptin antama apu Jemeniin tulisi rajoittaa tarvikkeisiin ja taloudelliseen apuun. Nasser päätyi kuitenkin lopulta lähettämään Jemeniin lisää egyptiläisiä. Vuonna 1965 maassa oli noin 55 000 egyptiläissotilasta. Samoihin aikoihin Jemenin kuningasmieliset olivat turvautuneet Saudi-Arabian ohella muidenkin vieraiden valtioiden tukeen. Heitä tukivat esimerkiksi Irak, Jordania, Pakistan, Iran, Yhdistynyt kuningaskunta ja salaa myös Israel.


title: Pohjois-Jemenin sisällissota

text: Egyptin asevoimien suorituskyky Jemenissä osoittautui alhaiseksi. He tunsivat paikalliset olot huonosti, ja heiltä puuttuivat esimerkiksi tarkemmat kartat alueesta. Kuningasmielisten onnistui ottaa useita voittoja, ja tammikuussa 1964 he olivat piirittäneet Sanaan. Kansainvälisesti pelko sodan laajenemisesta Saudi-Arabian ja Egyptin väliseksi sodaksi kasvoi. Egyptin ilmavoimat olivat theneet ilmaiskuja Saudi-Arabian puolelle kuningasmielisten joukkoja vastaan Najranissa ja Jizanissa. Yhdysvallat ilmoitti puolustavansa Saudi-Arabiaa mahdolliselta egyptiläishyökkäykseltä, ja John F. Kennedyn hallinto myi Saudi-Arabialle esimerkiksi ilmapuolustusjärjestelmiä. Egyptin ajautuessa sotaan Israelia vastaan kuuden päivän sodassa yksi sen tappioon vaikuttaneista tekijöistä oli se, että sen parhaimmistoon kuuluneet joukot oli sidottu Jemeniin. Molemmat osapuolet olivat lopulta valmiita sopimukseen Jemenissä. Vuonna 1969 sovittiin ulkomaalaisten joukkojen vetämisestä alueelta ja sopimuksella 14. huhtikuuta 1970 sovittiin tasavaltalaisen hallinnon luomisesta, jonka mukaan otettiin kuningasmielisiä. Muhammad al-Badr suostui lähtemään maanpakoon.


title: Pohjois-Jemenin sisällissota

text: Rauhan sopimisen jälkeen Egypti veti joukkonsa Jemenistä. Kahdeksan vuotta kestäneen sodan aikana kaatui 100 000–150 000 henkilöä. Konflikti Jemenissä jatui brittien vetäytyessä Etelä-Jemenistä ja Etelä-Jemenin liittoutuessa kylmän sodan sosialistisen osapuolen kanssa. Kahden Jemenin välillä oli rajaselkkauksia, kunnes maat lopulta yhdistyivät 22. maaliskuuta 1990.


title: Pohjois-Jemenin sisällissota

text: Egyptille sota Jemenissä ei ollut pelkästään tappio, vaan siitä koitui myös joitakin etuja. Sodan päättänyt sopimus Saudi-Arabian ja Egyptin välillä takasi Egyptille osan Saudi-Arabian öljytuloista, minkä lisäksi sadoille tuhansille egyptiläisille avautuivat työmarkkinat Saudi-Arabian öljyteollisuuden parissa. Brittien vetäytyminen Etelä-Jemenistä auttoi takaamaan Suezin kanavan turvallisuuden. Saudi-Arabia onnistui säilyttämään määräävän asemansa Arabian niemimaalla. Kuningaskunnan romahtaminen ei ollut saudeille paras mahdollinen ratkaisu, mutta muodostunut Pohjois-Jemenin tasavalta oli silti sille myötämielinen ja riippuvainen sen taloudellisesta tuesta. Sodan lopputuloksesta hyötyi myös Neuvostoliitto, joka sai tukikohtia Etelä-Jemenistä.


title: Pohjois-Jemenin sisällissota

text: Sisällissodan vaikutukset ovat näkyneet Jemenissä pitkään sen päättymisen jälkeenkin. Esimerkiksi Jemenin tasavaltaa perustettaessa yksi tasavaltalaisten päävastustajista olivat Muhammadista polveutuvat suvut. Yksi suvuista oli al- Houthi, jonka jäsen Hussein al- Badr al- Houthi perusti huthien kapinallisliikkeen. Hutheista tuli puolestaan Jemenin toisen sisällissodan osapuoli vuonna 2015.


title: Norfolkin taistelu

text: Norfolkin taistelu oli Persianlahden sodan aikana 26.–27. helmikuuta 1991 käyty taistelu länteen kohti Kuwaitia edenneen amerikkalaisen VII armeijakunnan ja nimen Objective Norfolkin saaneen alueen irakilaisten puolustajien välillä. Taistelu päättyi irakilaisten häviöön ja raskaisiin tappioihin.


title: Norfolkin taistelu

text: Norfolkin taistelu sai nimensä Objective Norfolkin mukaan, joka viittasi alueeseen, jonka valloituksen oli saanut tehtäväkseen amerikkalaiseen kenraaliluutnantti Frederick M. Franksin johtamaan VII armeijakuntaan kuulunut kenraalimajuri Thomas G. Rhamen komentama 1. jalkaväkidivisioona. Norfolk oli yksi kolmesta VII armeijakunnan Irakin tasavaltalaiskaartin Tawakalna-divisioonaa vastaan käymästä taistelusta. Kaksi muuta olivat 73 Easting ja Objective Dorset. Objective Norfolk kattoi alueen, jolla sijaitsi Irakin armeijan huoltokeskuksia Irakin ja Saudi-Arabian välisen öljyputken (IPSA) varrella kulkevasta tiestä haarautuvien teiden varrella Irakin Kuwaitin vastaisesta rajasta länteen. Alue oli Tawakalna-divisioonan eteläistä puolustuslinjaa ja Irakilla oli alueella myös 18. mekanisoitu prikaati, 37. panssariprikaati ja 12. panssaridivisioona. Puolustavien joukkojen tehtävänä oli pysäyttää kohti itää etenevät koalition joukot ja mahdollistaa näin Kuwaitissa olleiden irakilaisjoukkojen vetäytyminen.


title: Norfolkin taistelu

text: 1. jalkaväkidivisioona eteni kohti puolustavia irakilaisia illalla 26. helmikuuta. Amerikkalaisten etenemistä edelsi AH-64 Apache -taisteluhelikoptereilla tehdyt hyökkäykset, jotka estivät puolustajia vastaamasta tehokkaasti amerikkalaisten etenemiseen. Kello 22.30 eversti Lon E. Maggartin johtama 1. prikaati hyökkäsi Irakin 18. mekanisoidun prikaatin asemia vastaan. Yötä valaisivat palavat irakilaiset ajoneuvot, joiden loimussa irakilaisten onnistui havaita jam tuhota kaksi amerikkalaisten M3 Bradley -tiedusteluvaunua. Tiedustelijat vedettiin takaisin ja niiden tilalle lähetettiin panssarivaunut.


title: Norfolkin taistelu

text: Samaan aikaan eversti David Weismanin johtama 3. prikaati kohtasi T-55-vaunuilla varustetun irakilaisen panssaripataljoonan. Monet irakilaiset vaunumiehistöt olivat poistuneet vaunuistaan lähimaastoon ilmaiskujen takia, jotka olivat tuhonneet monet irakilaisten ajoneuvot. Tajuttuaan amerikkalaisten saapuneen alueelle monet yrittivät silti tulittaa hyökkääjiä. Amerikkalaisista puolustusasemat näyttivät tyystin tuhotuilta, mutta niiden joukossa oli muutamia vielä ehjiä irakilaisia ajoneuvoja. Amerikkalaiset M1 Abrams -panssarivaunut ajoivat puolustusasemien läpi ja niitä seurasivat Bradley-vaunut. Palavat irakilaisvaunut valaisivat jälleen amerikkalaiset ja muutamat puolustajat alkoivat tulittaa vaunuja eri suunnilta. Yksi Bradley otti osuman ja kolme amerikkalaista haavoittui. Bradleyt ottivat osumia myös irakilaisten panssarintorjuntaohjuksista.


title: Norfolkin taistelu

text: Etujoukkojen perässä saapuva amerikkalainen panssarikomppania havaitsi tulituksen ja ne tuhosivat kolme T-55-vaunua. Amerikkalaisten lämpökameroissa heidän omien joukkojensa Bradley-vaunut muistuttivat erehdyttävästi vihollisen T-55-vaunuja ja uupuneet ja nuoret panssarivaunumiehistöt avasivat tulen omiaan vastaan. Ennen tilanteen selvenemistä amerikkalaiset olivat kerenneet tuhota viisi omaa panssarivaunuaan ja neljä Bradley-vaunua. Kuusi amerikkalaissotilasta oli kaatunut ja 30 haavoittunut.


title: Norfolkin taistelu

text: Kello 00.30 Objective Norfolkin läpi kulki yhdeksän amerikkalaista pataljoonaa ja nyt amerikkalaiset havaitsivat irakilaiset lämpökameroillaan tulematta itse havaituiksi. Puolustajat tuhottiin ilman, että näillä oli mahdollisuutta vastata tuleen. 1. jalkaväkidivisioonan sektorin pohjoisosassa kohdattiin irakilaisten T-55 ja T-72-panssarivaunuja. Amerikkalaiset vetäytyivät ensimmäisten laukaustenvaihtojen jälkeen ja jatkoivat hyökkäystään kello 06.15 tuhoten irakilaisten bunkkereja, panssariajoneuvoja ja tykistöä.


title: Norfolkin taistelu

text: Objective Norfolk oli vallattu aamuun 27. helmikuuta mennessä. Irakilaiset olivat menettäneet arviolta 5 000 sotilasta kaatuneina ja kahden prikaatin panssarikalusto oli tuhoutunut. Amerikkalaiset menettivät 6 miestä kaatuneina ja alle 70 haavoittuneina. Taistelun jälkeen 1. jalkaväkidivisioonan oli mahdollista edetä edelleen kohti Kuwaitin pohjoisosia.


title: Täysi evankeliumi

text: Täysi evankeliumi (engl. "Full Gospel") on helluntailais-karismaattinen käsite. Helluntaiherätyksessä, parantamisherätyksessä ja sittemmin karismaattisessa liikkeessä opetus Pyhän Hengen kasteesta ja Pyhän Hengen armolahjoista sekä jumalallisesta parantumisesta nähtiin paluuna apostolisen ajan alkukristilliseen oppiin ja voimaan. Parantumisen uskotaan sisältyvän Kristuksen lunastukseen ja siten täyteen evankeliumiin. Siksi monet varhaiset helluntailaiset ja karismaatikot kutsuivat liikettään nimellä apostolinen usko (engl. Apostolic Faith) tai täysi, kokonainen evankeliumi (engl. Full Gospel).


title: Täysi evankeliumi

text: Termi täysi evankeliumi viittaa Paavalin sanoihin Roomalaiskirjeessä: ""En näet rohkene puhua mistään muusta kuin siitä, mitä Kristus on minun kauttani tehnyt saattaakseen maailman kansat kuuliaisiksi, puheiden ja tekojen, tunnustöiden ja ihmeiden avulla, Jumalan Hengen voimalla. Näin olen vienyt päätökseen Kristuksen evankeliumin julistamisen" [engl. I have "fully" preached the "gospel" of Christ, olen täydesti saarnannut Kristuksen evankeliumin] "kiertäen kaikkialla Jerusalemista aina Illyriaan saakka"" (Room. 15:18–19).


title: Täysi evankeliumi

text: Karismaattisessa liikkeessä puhutaan Aimee Semple McPhersonin sanoin myös "nelinkertaisesta evankeliumista". Tämä tarkoittaa sitä, että julistetaan Jeesusta pelastajana, parantajana, Pyhällä Hengellä kastajana ja takaisin tulevana Kuninkaana. Yhdessä nämä aspektit muodostavat täyden evankeliumin. Ajatus nelinkertaisesta evankeliumista on peräisin kanadalaiselta teologilta A. B. Simpsonilta, joka vuonna 1887 perusti evankelikaalisen Kristittyjen ja lähetyssaarnaajien liiton (Christian and Missionary Alliance).


title: USS Kraken (SS-370)

text: USS Kraken (runkonumero SS-370) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1944 vesillelaskettu Balao-luokan sukellusvene. Alus osallistui toisen maailmansodan sotatoimiin Tyynellämerellä tehden neljä partiomatkaa. Alus poistettiin palveluksesta 4. toukokuuta 1946 ja asetettiin reserviin.


title: USS Kraken (SS-370)

text:
Alus tilattiin Manitowoc Shipbuilding Companyltä Manitowocista Wisconsinista, missä köli laskettiin 13. joulukuuta 1943. Alus laskettiin vesille 30. huhtikuuta 1944 ja otettiin palvelukseen 8. syyskuuta.
Alus myytiin Espanjalle vuonna 1959.


title: USS Kraken (SS-370)

text: Espanjan laivasto otti aluksen palvelukseen 25. lokakuuta 1959 nimellä "Almirante García de los Reyes" (E1). Natoon liittymisen jälkeen laivasto otti 1961 käyttöön uuden runkonumeroinnin, jolloin aluksen runkonumeroksi tuli S31. 1960-luvulla alus oli laivaston ainoa modernisukellusvene. Sukellusvenelaivaston muut alukset olivat saksalainen tyypin VIIC ("U-573") ja kolme vanhaa D-luokan venettä.


title: USS Kraken (SS-370)

text: Alus matkasi Pearl Harborista Panaman kanavan kautta Cartagenaan, jonne se saapui tammikun lopulla 1960. Espanja osti aluksen 16. syyskuuta 1974 ja Yhdysvaltain laivasto poisti sen alusluettelosta 1. marraskuuta 1974. Oston yhteydessä alus poistettiin palveluksesta ja siitä piti tulla vara-osa, mutta alus kunnostettiin ja palautettiin palvelukseen 1. syyskuuta 9175 korvaamaan Narciso Monturiol (S33) ex-USS Picuda (SS-382), jossa tapahtui vakava konerikko edellisenä keväänä. Alus poistettiin palveluksesta huhtikuussa 1981 ja romutettiin.


title: Miira Karhula

text: Miira Karhula (o.s. Lähteenmäki, 25. helmikuuta 1972 Helsinki) on helsinkiläinen käsikirjoittaja ja ohjaaja.


title: Miira Karhula

text: Hänen viimeisimpiä käsikirjoitustöitään ovat rikosdraamasarja "Aallonmurtaja", josta hän sai myös Kultainen Venla -ehdokkuuden, sekä draama-komediasarja "Kynsin hampain". Hän käsikirjoittaa ja ohjaa myös Yle Radio Suomessa esitettävää viikottaista poliittista satiiria "Tohtori Raimo - Valtakunnan terapeutti".


title: Miira Karhula

text: Hän on opiskellut käsikirjoittamista Texasin yliopistossa, Austinissa. Hän on myös yhteiskuntatieteiden maisteri. Karhulan sisar on näyttelijä Nora Rinne.


title: Fly Me to the Moon

text: Fly Me to the Moon, alkuperäiseltä nimeltään In Other Words, on Bart Howardin vuonna 1954 säveltämä ja sanoittama kappale. Kaye Ballard äänitti kappaleen ensimmäisenä vuonna 1954. Siitä lähtien kappaleesta on tullut usein populaarikulttuurissa esiintynyt jazzstandardi; Frank Sinatran vuoden 1964 versio yhdistettiin läheisesti Apollo-avaruusohjelmaan ja kappale esiintyi japanilaisen animaatiosarjan "Neon Genesis Evangelion" jokaisen jakson lopussa, sisältäen useiden eri artistien coverversion kappaleesta.


title: Fly Me to the Moon

text: Reino Helismaa suomensi kappaleen nimellä ”Voin sanoa sen toisinkin”. Lasse Mårtenson levytti suomennoksen vuonna 1964, mutta sitä ei pidä sekoittaa Mårtensonin kahta vuotta myöhemmin säveltämään jazzmessuun "Voiko sen sanoa toisinkin".


title: Centipede (videopeli)

text: Centipede on Atarin kehittämä ja julkaisema shoot ’em up, joka on julkaistu kolikkopelinä vuonna . Peli on myöhemmin käännetty useille muille alustoille.


title: Centipede (videopeli)

text: Pelin ovat kehittäneet Dona Bailey ja Ed Logg. Peli oli aikanaan kaupallinen menestys. Pelin itsensä lisäksi Bailey sai huomiota yhtenä harvoista naisista pelialalla.


title: Centipede (videopeli)

text: Pelille on julkaistu seuraaja "Millipede".


title: Centipede (videopeli)

text: Pelaaja ohjaa asetta, joka liikkuu vain osalla ruudun aluetta. Pelin tavoitteena ampua tuhatjalkaisia, jotka ryömivät kohti ruudun alalaitaa. Pelissä käytetään trackball-laitetta ohjaamiseen.


title: Katenaanit

text:
Katenaanit ovat orgaanisia yhdisteitä, joiden rakenteessa on kaksi tai useampi mekaanisesti toisiinsa liittynyttä rengasta.
Katenaanit ovat esimerkki supramolekyyleistä. Nimityksen katenaani kehitti yhdysvaltalainen kemisti Edel Wasserman ja hän myös julkaisi ensimmäisen katenaanisynteesin vuonna 1960.


title: Katenaanit

text: Katenaanit nimetään muodossa ["n"]katenaani, missä "n" tarkoittaa katenaanin renkaiden lukumäärää. Esimerkiksi kahdesta sisäkkäisestä renkaasta koostuva katenaani on [2]katenaani ja kolmesta renkaasta koostuva katenaani on [3]katenaani. Merkittävä katenaanien ominaisuus on, että renkaat pystyvät liikkumaan toisiinsa nähden. Liike voi perustua esimerkiksi katenaanin elektronirikkaiden ja elektroniköyhien funktionaalisten ryhmien vuorovaikutukseen, pH:n muutokseen, säteilytykseen, metalli-ionin kompleksoitumiseen ja irtoamiseen molekyylistä tai sähkökemialliseen impulssiin. Katenaaneja tutkitaan esimerkiksi kemiallisina kytkiminä ja molekyylikoneina.


title: Katenaanit

text: Katenaanien synteesiin on kaksi pääasiallista strategiaa. Näistä ensin käytetyssä avoketjuinen prekursori syntetisoidaan menemään rengasrakenteisen molekyylin läpi ja viimeisessä vaiheessa rengas sulkeutuu kemiallisella reaktiolla. Makrosyklien muodostuminen näin on kuitenkin hyvin epätodennäköistä ja saannot ovat hyvin huonoja. Ranskalainen kemisti Jean-Pierre Sauvage on merkittävästi edistänyt katenaanien synteesiä. Sauvage kehitti niin kutsutun mallinesynteesin. Siinä esimerkiksi metalli-ioni koordinoituu prekursoreihin ja pitää renkaan sulkevat funktionaaliset ryhmät lähellä toisiaan. Nyt rengas voidaan sulkea helposti esimerkiksi alkeenien metateesin avulla. Tämä menetelmä oli yhtenä perusteluna, kun Sauvagelle myönnettiin Nobelin kemian palkinto vuonna 2016


title: Oasis (täsmennyssivu)

text: Oasis voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Aamu mäntymetsässä

text: Aamu mäntymetsässä ( tai synonyymi Утро в сосновом бору, "Utro v sosnovom boru", tunnettu myös nimellä "”Kolme karhua”" (ru: "”Три медведя”", "Tri medvedja") ja myös ""Karhuperhe metsässä"" ("”Медвежье семейство в лесу”", "Medvežje semeistvo v lesu") on venäläisten taidemaalarien Ivan Šiškinin ja Konstantin Savitskin yhteistyössä v. 1885–1889 aikoihin valmistunut maisema- ja eläinmaalaus.


title: Aamu mäntymetsässä

text: Teos on 139 × 213 cm kokoinen öljyvärimaalaus kankaalle ja se on esillä Tretjakovin gallerian pysyvässä kokoelmassa Moskovassa, Venäjällä. Maalaus "Aamu mäntymetsässä" kuului taidekerääjälle Pavel Mihailovitš Tretjakoville lähtien vuodesta 1889.


title: Aamu mäntymetsässä

text: "”Aamu mäntymetsässä”" on Venäjän maisemataiteen mestareiden tunnetuimpiin lukeutuva teos ja avainluomus, jossa ihaillaan erämaan luontoa ja sen eläinmaailmaa. Maalaus on tasapainoinen yhdistelmä suunnattomasta metsämaisemasta sarastavan aamuauringon valossa ja emonsa valvonnassa kaatuneilla hongilla kiipeilevistä karhunpennuista. Kuvassa kaikki näyttää hyvin harmoniselta. Hallitsevia ja samalla kömpelöiltä näyttäviä metsän asukkaita ympäröivät vihreät, siniset ja aurinkoisen keltaiset värit ikuistaessa vaikutuksen luonnon unestaan heräämistunnelmista. Aamu ei ole alkanut metsäaukealla, vaan luonto on pusikkopitoista syvää saloa, jossa on sumua vuosisatoja vanhojen männyn runkojen ja -haarojen välissä ja sammaltuneita lohkareita. Maalaus paljastaa monin tavoin nykyajan digitaalitekniikkaa edeltävää todentuntuista kuvaustaitoa ja sen laatua, jolloin jokainen korsi, joka auringonsäde, männynneulanen ja kaatuneen männyn juuri on vaatinut taiteilijan täsmällistä kädenjälkeä. Taiteilija antaa kankaanreunalla leikata puiden latvoja. Taustalla metsän yläpuolella kirkkaan välähdyksen kultaiset säteet ovat kuin vihje vähän nousseesta auringosta, joka hädin tuskin valaisee maan, ja jonka tietään tekevä valo on jo päässyt puun latvakruunuihin, heittäessä niihin kullanroiskeita, ja samalla yhä piiloutunut pensaikkoon. Kuvan värien yhteisvaikutus on ikään kuin aamukoiton huokosten kynnykseltä, jolloin ilmassa tuttu vaaleansininen on saanut sinivihreää, hieman sameaa ja sumuista sävyä. Auringonvalo tuo kuvaan riemukkaan tunnelman, vaikka maa on vielä peittyneenä usvan pyörteisiin, kuvattuihin niin realistisesti, että voi tuntea kahden kaatuneen männyn välisen, kesän keskipäivän lämmöltä piilon tarjoavan yönviileyden.


title: Aamu mäntymetsässä

text:
"”Aamu mäntymetsässä”" antaa mahdollisuuden nauttia kauniista ja rauhallisesta metsämaisemasta, ihailla erämaan luonnon rauhallisuutta ja viehättävyyttä kuvan etualalla leikkievien karhunpoikasten saattelemana. Märkä ja sumuinen aamu näyttää herättäneen metsän muinaiset asukkaat, jotka elvyttävät kuvan koostumusta. Kuvan neljästä päähenkilöstä kaksi on kiipeämässä kaatuneella männyllä ja kolmas mietteliäänä katsomassa sumun peitossa metsätiheikköön. Vaarattomilta näyttäville pennuille uusi päivä tuntuu merkitsevän todellista ilonpitoa ja heidän lähempi tutustuminen ympäröivään maailmaan on alkanut kaatuneista männyistä, joille parastaikaa kiiveillään leikkisästi. Vieressä pentujaan vahtiva karhuemo yrittää saada kiinni pienintäkään ääntä, joka saattaisi häiritä heidän idylliä. Poikkeuksellisessa taiteilijayhteistyössä maalatut eläimet kapuamassa kuin veistoksina luoduilla, tantereessa makaavilla männyillä kesken omia kiireisiä ja tärkeitä tehtäviään elvyttävät luontevasti kuvaa. Etualalla karhuperhe ja taaempana vanha suojaisa salo uuden aamun aurinkoisina hetkinä herättävät rauhoittavaa positiivista tunnetta ja uskoa, että niitä eläimiä saalistajien julmuus ei tavoita.
Joidenkin lähteiden mukaan venäläinen keräilijä Pavel Mihailovitš Tretjakov oli kirjoittanut: "En tarvitse mitään rikasta luontoa enkä sen upea koostumusta, enkä näyttävää valaistusta tai ihmeitä, anna minulle likainen lätäkkö, mutta siinä pitää olla totuutta, runoutta ..." Tämän kaipaamansa totuuden P. Tretjakov oli löytänyt "Aamu mäntymetsässä" maalauksessa vuonna 1889, jolloin hän osti sen seuraava kiertonäyttelyänsä varten.


title: Aamu mäntymetsässä

text: Tähän maalaukseen ja sen tekijöihin liittyy monta tarinaa tai myyttiä. Niistä yhden mukaan Šiškin oli aloittanut varsinaisen työnsä maalauksen parissa vuonna 1885. Näyttääkseen kuvassa Venäjän mäntymetsän suunnatonta syvyyttä, taiteilija oli mennyt kolmeksi kuukaudeksi asumaan majaan keskellä Brjanskin metsiä ja hakenut realistista yhtenäisyyttä luontoon. Tuloksena oli maisemamaalaus ”Mäntymetsä. Aamu” (ru:”Сосновый бор. Утро”). Joidenkin mielestä Ivan Ivanovitšin kankaalla puuttui dynamiikka, ja maisemaa päätettiin täydentää jollakin elävällä. Alunperin aikomuksena oli "laittaa kankaalle" jäniksiä, mutta niiden pienen koon nähtiin epäonnistuvan välittämään metsän luonnollista mahtavuutta. Valinta kohdistettiin kolmeen kookkaampaan faunan edustajaan, karhuun, villisikaan ja hirveen, joista karkeiden poistojen jälkeen jäljelle jäi karhu. Sen jälkeen taiteilija oli lähtenyt takaisin metsille jäljittelemään luonnossa olevaa kilpailun voittajaa siinä kuitenkaan onnistumatta. Brjanskin karhukanta oli tuntunut taidemaalarille vähemmän lutuselta ja riutuneelta, jolloin hän päätti jatkaa etsintöjään muissa maakunnissa. Näin taiteilija oli vaeltanut neljäkin vuotta Orlovia ympäröivissä, samoin Rjazanin ja Pihkovan alueen metsissä kuitenkaan löytämättä malliksi sopivaa eläintä. Siinä kun taidemaalarin valinta oli lopuksi alkanut kallistua karjuun, uuden suunnan Vjatkan kuvermentin metsiin oli hänelle antanut Alfred Edmund Brehm, jonka maailmakuulun ”Eläinten elämä” nimisen teoksen mukaan ulkonäöltään parhaimmat karhut asuvat juuri niillä seuduilla.


title: Aamu mäntymetsässä

text:
Tarinat myös kertovat, että Ivan Šiškinilla oli ensimmäinen luonnos taulusta valmistunut 1880-luvulla tai että karhut olivat jo suunniteltuina paperille lyijykynäluonnoksessa vuonna 1886 ja öljyväreillä kankaalle vuonna 1889. tai että maalauksensa luonnokset I. Šiškin oli luonut Seligerin järven Gorodomlya saarella. Toisaalta väitetään tutkijoiden sanovan, että Vjatkan metsät ovat luonteeltaan hyvin erilaisia kuin tämä ”šiškinilainen” fantastinen metsämaisema. Mahdollisesti ehkä niissä esiintyy karhuja, joista tämä yli vuosisadan ikäinen taulu aivan kuin pyytää huolehtimaan. Näin ollen joidenkin lähteiden mukaan ei ole suljettu poiskaan mahdollisuus, että maisema maalattiin taitelijan tekemän matkan yhteydessä Vologdan metsään vuonna 1888, jolloin hän loi sekä “Sumu mäntymetsässä” että ”Tuulenkaatamat puut”. Tai että taulu on maalattu Eestin metsissä, jotka olivat Šiškinia puoleensa vetäneet erityisesti kesäisin. Taidemaalari oli mäntynsä maalannut Narva-Jõesuun nimisen kylpyläkaupungin tuntumassa kasvaneen monihaaraisen ja ikivanhan hongan innoittamana. Öljymaalauksen väitetään valmistuneensa Eestin kansan venäläistämiskauden aikaan torjumaan lisääntynyttä taistelua kansallisen autonomian puolesta. Šiškinia näytti ennen kaikkea lumoavan Suomenlahden rannikon koskematon kauneus lähellä Narvaa, koska Venäläisen taiteen museon kokoelmaan kuuluu hänen luomia tauluja Udrian jyrkästä kalliopenkerestä, kapeasta hiekkarantakaistaleesta ja siitä alkavasta meren avaruudesta vuodesta 1888 ja 1889. Kulttuuriperintönä teos on ollut aiheena eestiläisen elokuvaohjaajan ja animaattorin Riho Undin koko perheen lyhytelokuvassa ”Vennad karusüdamed” (”Veljekset Karhunsydämet”).
Suurin osa tarinoista kertoo Ivan Šiškinin maalanneen metsämaiseman ilman karhuja. Erään version mukaan Šiškinin ystävä ja taiteilija Konstantin Savitski oli sanonut hänelle, että tällainen hieno maisema olisi sopiva kullekin pennuille, joten antoi ajatuksen, mikä lopulta toteutui. Leikkivät karhut oli maalannutkin kankaalle K. Savitski, joten kuvalla "Aamu mäntymetsässä" on kaksi tekijää. Aluksi K. Savitski oli luonut kaksi kampurakämmentä, mutta myöhemmin nosti eläinten määrän neljään. Sitä oletettiin, että Šiškin huolimatta varsin merkittävästä menestyksestään eläinmaalarina, ei ollut kykenevä piirtämään karhuja. Syntyi myytti, että epäpätevän Šiškinin oli pakko pyytää tuttavaa taiteilijaa piirtämään karhuja, koska hän itse ei osannut. Joten hän käytti Savitskia hyväksi antamatta lupaa kirjoittaa nimikirjoitusta kuvaan. Ja että Konstantin Savitski, saatuaan tietää, että kuvasta poistettiin hänen nimensä, riitaantui eikä enää koskaan kommunikoinut Šiškinin kanssa.


title: Aamu mäntymetsässä

text:
Taiteilijoiden väitetään itse asiassa olevan pitkäaikaisia hyviä ystäviä ja karhut ovat ilmestyneet sen jälkeen, kun Savitski oli todennut kuvan ilman niitä vähemmän eloisammaksi. Savitski ja Šiškin tukivat toinen toista myös kummeina. Konstantin Apollonovitš oli Ivan Ivanovitšin nuorimman pojan Konstantinin kummisetä ja taidemiesten kerrotaan pitävän yhtä yhteisessä surussa, kun poika kuoli kolme vuotiaana. Yleensä molempaa taidemaalaria koettelevaa hätää oli riittämiin: Šiškinin vaimon äkkikuolema ja Savitskin ensimmäisen vaimon itsemurha. Taiteilijat kiersivät yhdessä näyttelyitä, olivat kirjeenvaihdossa ja tapasivat usein pohtiakseen aiheita tulevia maalauksia varten. Jolloin molemmalla kerran syntyikin ajatus luoda teos laajamittaiselle kankaalle, jossa keskeisenä tekijänä olisi karhuperhe. Idea saattoi myös syntyä Šiškinin maalattuaan v 1888 joko "Sumu mäntymetsässä" tai "Tuulenkaatamat puut" ja kutsuttuaan sen jälkeen Savitskin käymään studiossaan. Silloin ilmeisesti hän oli näyttänyt ”miltein hän oli peittänyt” kankaan. Taitelijoiden halu tehdä yhteistyötä on mahdollisesti saattanut syntyä maalauksen “Sumu mäntymetsässä” menestyessä siirrettävissä näyttelykeskuksissa Moskovassa. Näin sitten genremaalauksien loistavana mestarina ja pedagogina tunnettu Savitski maalasi karhut. Tämä ei tarkoita, että Šiškin ei olisi voinut tehdä sitä itse. Tiedetään, että hän opiskeli Sveitsin tunnetun eläinten taidemaalarin Rudolf Kollerin luona. Monissa hänen maalauksissa on eläimiä ja lintuja, kuten mm. teoksissa "Kurkien suo", "Maisema Pietarin läheisyydessä", "Männistö, mastometsä", "Erämaa". Siksi voimme vain arvailla, miksi Ivan Šiškin luovutti pensselin Savitskille. Ehkä siksi, että ajatus lisätä kuvaan karhuja syntyi juuri Konstantin Apollonovitšilla. Tai olisiko se ollut ystävällinen ele, koska Šiškin tiesi Savitskin usein piirtävän eläimiä pojallensa Georgille, tulevalle taiteilijalle, ja näin ollen sen, ettei Savitski kangasta turhaan pilaa. Hän oli pitänyt velvollisuutenaan pyytää Savitskia jättämään kankaalle nimikirjoituksensa ja oli jakanut Tretjakovilta saadun neljän tuhannen ruplan palkkion antaessa Savitskille tuhat ruplaa.
Pavel Mihailovitš Tretjakov oli ostanut maalauksen nimellä "Karhu perhe metsässä" (”Медвежье семейство в лесу”) vuonna 1889 melkein heti valmistumisen jälkeen, ja oli kohta sen jälkeen havainnut joitakin muutoksia. Kun hän oli maksanut maalauksesta, siinä oli ollut Ivan Šiškinin allekirjoitus, mutta kun hän sai maalauksen, allekirjoituksia oli jo kaksi. Šiškinin nimelle lisäksi siellä oli Konstantin Savitskin nimi. Joidenkin lähteiden mukaan Tretjakovin työntekijä N.A. Mudrogel kirjoitti muistelmissaan "Viisikymmentäkahdeksan vuotta Tretjakovin galleriassa", että tiukkana kauppiaana tunnettu P.M. Tretjakov oli menetellyt periaatteensa mukaisesti ja välittömästi vaatinut ranskalaista tärpättiä poistaakseen henkilökohtaisesti toisen allekirjoituksen. Mainitaan myös, että Pavel Tretjakovin mielestä tämän kuvan avain oli maisema, ei karhut. Poiston jälkeä pidetään edelleen olevan näkyvissä kuvan vasemmassa alakulmassa Šiškinin nimikirjoituksen alapuolella.


title: Aamu mäntymetsässä

text: Nykyisin maalausta pidetään Ivan Šiškinin tunnetuimpiin, kuuluisampiin ja parhaimpiin kuuluvana. Metsämaisema on epäilemättä luotu Šiškinin tyyliin, jolloin sumuinen metsä, taivasta kohti kohoavat männyt, vaaleanpunaiseen sameuteen verhoava auringonnousu ja tunne ympäröivästä hiljaisuudesta on maalattu hänen yksityiskohtaisella menetelmällä. Joissakin lähteissä kuitenkin pidetään kiistattomana, että Savitskin hellyttävännäköiset karhupennut ovat lisänneet kuvaan erityistä lumoa ja kyseessä on kahden taiteilijan yhteistyön erinomainen tulos. Siinä myös mainitaan neuvostovuosina maalauksen kantavan lisäksi humoristista vaihtoehtoista otsikkoa ”Karhujen puunkorjuuta”.


title: Aamu mäntymetsässä

text: "”Aamu mäntymetsässä”" sai laajemman suosion Venäjän asukkaiden keskuudessa kiitoksia kondiittorille Theodor Ferdinand von Einemille, joka yhdessä kumppaninsa, rahoittajan Julius Geisin (de: Julius Heussin) kanssa oli Moskovassa vuonna 1867 Sofiskaja rantabulevardille perustanut makeisia ja teekeksejä tuottavan höyrytehtaan. Sen tuotanto oli kehittynyt nopeaa vauhtia ja tuotteita palkittiin näyttelyissä. Tuohon aikaan sangen epätavallisella tavalla yritteliäät saksalaiset eivät panostaneet yksistään tuotteiden laatuun, vaan myös keksivät uusia tapoja mainontaan houkutellakseen ostajien huomiota. Kampanjan raameissa yhtiö loi muun muassa eri makeissarjoja kuten "Meren ja Maan aarteita", "Maailman eri kansoja", "Ajoneuvot" ja "Venäjän taiteilijoita ja heidän maalauksia." Paperikääreen toisella puolella ostaja näki kuvan, toisella puolella saattoi lukea lyhyen ensyklopediamaisen artikkelin. Legendan mukaan karkki sai ensi alkuun nimensä "Miška Kosolapyi" ("Miška Karhukämmen") Geisin toimiston seinällä olleen jäljitelmän mukaan ja myöhemmin suunniteltiin itse uusi herkku. Historia on hiljaa siitä, kuinka T. von Einemin eläkkeelle jäädessä ja kuoleman jälkeen vuonna 1876, Geisilla onnistui saada Tretjakovin veljesten, P. Tretjakovin tai Moskovan kaupungin lupa kokoelmaan kuuluvan teoksen jäljitelmän käyttöönottoon karkkikääreissä, mutta yksi varhaisin niistä Šiškinin kiipeilevine karhuineen kantaa merkintää vuodelta 1896. Resepti on nykyisin yli sataa vuotta vanha. Makeinen sisälsi kaksi suklaalla kuorrutettua vohvelilevyä, joiden välissä oli paksua manteli-, kaakao- ja sokeritäyttömassaa. Joidenkin lähteiden mukaan N.A. Nekrasovin nimeä kantavassa kirjastossa löytyvän ”suklaataiteilijan” Manuil Andreejevin albumissa on tarkka ajankohta, että "Miška Karhukämmenen" paperikääre ilmestyi v. 1913.


title: Aamu mäntymetsässä

text: Tuon todella suositun karkin tuotantoa jatkettiin lokakuun vallankumouksen jälkeen Neuvostoliiton proletariaattiselle järjestelmälle kuuluneella tehtaalla Krasnyi Oktjabr ("Punainen Lokakuu"), joka oli kansallistettu maailmankuulu höyrytehdas "Einem". Vielä 1917 jälkeen säilyivät tuote-etikettien suunnittelu ja fontit ja pakkauksiin lainattiin vanhoja, "ennen vallankumousaikaisia" merkintöjä. Ennallaan pysyivät monien tavaroiden nimet. Koska sosialistisen vallankumouksen tuoma tekijänoikeudettomuus toi mm. mukanaan suklaareseptien julkisuuden, alkoi 1920-luvun lopulla ilmestyä reseptikokoelmia ja jokainen Neuvostoliiton tehdas saattoi valmistaa toisintoja mestariteoksesta. Karkista tuli yksi Neuvostoliiton herkullisin ja kallein merkki- ja vientituote, jolla hintaa oli 4 ruplaa kilo. Tuonaikainen propagandan nero ja runoilija Vladimir Vladimirovitš Majakovski keksikin makeiselle raikuvan iskulauseen, joka välittömästi painettiin sen paperikääreeseen: ”Jos haluat "Miškan" maistaa, pitää tarpeeksi säästää” (tai ”Jos haluat "Miškan" syödä, pitää säästötili luoda”, (ru:«Если хочешь кушать «Мишку», заведи себе сберкнижку»). Tästä sai alkunsa kansallisen "Kolmen karhun" suklaan tuotanto eikä tällöin kukaan hämmästynyt, että eläimiä kuvassa oli neljä. Herkkua oltiin kansan keskuudessa kutsuttu myös nimellä ”Kolme karhunpoikaa”. "Miškan" nykyisin enemmän tunnettu turkoosivärinen paperikääre ilmestyi vuonna 1925.


title: Aamu mäntymetsässä

text: Korkeasta hinnastaan huolimatta herkuilla oli kysyntää. Ehkä siksi taidemaalari ja -graafikko Aleksandr Rodtšenko ikuisti sen Moskovan ensimmäisen pilvenpiirtäjän, avantgardistisen ja konstruktivistisen arkkitehtuurin yhtenä monumenttina tunnetun Mosselpromin Malyi Kislovskin pereulokin puolella olevalle seinälle vierekkäin muiden karkkien, tupakka-, maito- ja mm. ”Vatsan ystävän” –nimisen olutposterin kanssa. Rakennus rakennettiin vuonna 1925 Kalashnyi Pereulokille ja siellä toimi konserni, jonka alaisuuteen yhdistyivät kaikki kaupungin makeis-, elintarvikkeiden, alkoholi- ja tupakkatehtaat. Vuonna 1950 "Miška Karhukämmen" meni Brysseliin: tehdas «Punainen lokakuu» osallistui maailmannäyttelyyn ja sai korkeimman palkinnon. 1990-luvun alussa "Miška Karhukämmen" karkkia valmistettiin jopa Yhdysvalloissa. Öljymaalauksen jäljennöksiä sai nyt halvalla ja myytiin jokaisessa kirjakaupassa. ”Aamu mäntymetsässä” ja Ivan Šiškinin toinen suosittu, vuonna 1878 valmistunut ”Ruispelto” koristivat seiniä monessa Neuvostoliiton asunnossa ja huvilassa. «Karhut» olivat sekä taidetta tapeteilla että neuvostomiesten suosimia yksityiskohtia sisustuksessa.


title: Turkmenistanin kansalliskirjasto

text: Turkmenistanin kansalliskirjasto () on Turkmenistanin pääkaupungissa Ašgabatissa toimiva kansalliskirjasto. Se toimii vuonna 2007 avattussa, seitsemänkerroksisessa Turkmenistanin kansallisessa kulttuurikeskuksessa. Kansalliskirjasto on hallinnollisesti maansa kulttuuriministeriön alaisuudessa.


title: Turkmenistanin kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjastoon on varattu säilytystilaa viidelle miljoonalle teokselle. Sen lukusaleissa on tilaa 1 100 vierailijalle samanaikaisesti. Tällä varauduttiin muun muassa kulttuurikeskuksen lähelle suunnitellun yliopiston opiskelijoiden tarpeisiin. Kansalliskirjasto on saanut kirjalahjoituksia ja apua kokoelmiensa kunnostamiseen useilta ulkomaisilta tahoilta.


title: Kaarina-talo

text: Kaarina-talo on Kaarinan kaupungin keskustaan vuoden 2018 alussa valmistunut julkinen rakennus, jonka tärkeimpiä käyttäjiä ovat Kaarinan kaupunginkirjasto ja Kaarinan kaupunginvaltuusto. Talon valtuustosali eli Kaarina-sali on muutettavissa noin 220-paikkaiseksi konserttisaliksi.


title: Kaarina-talo

text: Kaarina-talon on suunnitellut kaarinalainen arkkitehti Pia Helin arkkitehtitoimisto Ark’Aboasta. Kolmikerroksinen rakennus. Kaarinan uuden torin ja rakennuksen pääsisäänkäynnin puolelta rakennus on lasia ja vaaleaa rappauspintaa, kun taas tien 110 suunnasta näkyvin elementti on perforoidusta alumiinista tehty kaksoisjulkisivu.


title: Kaarina-talo

text: Kirjastotilojen ja Kaarina-salin lisäksi rakennuksessa on kaupungin yhteispalvelupiste Fiskari, kaupungin hallinnon toimistotiloja, varattavia kokoustiloja sekä taidenäyttelytiloja ja kahvila-ravintola.


title: Kaarina-talo

text: Kaarina-talon julkisiin taideteoksiin kuuluu turkulaisen taiteilijaryhmä IC-98:n digitaalinen, jatkuvasti muuttuva teksti- ja valoteos " Genius Loci", joka heijastetaan kirjastosalin seinään.


title: Kaarina-talo

text: Viereinen rakennus, jossa Kaarinan kirjasto toimi ”tilapäisesti” vuodesta 1979 on purettu ja sen tilalle rakennetaan aukio, pieni puisto ja asuinkerrostalo.


Kansallinen Georgian parlamentin kirjasto (, , lyh. NPLG) on Georgian pääkaupunki Tbilisissä sijaitseva Georgian parlamentin kirjasto ja kansalliskirjasto.


title: Kansallinen Georgian parlamentin kirjasto

text:
Kansalliskirjaston toiminta sai alkunsa vuonna 1846 Tbilisiin perustetun yleinen kirjaston pohjalta. Vuonna 1851 kirjastolle rakennettiin uusi talo, kun aineiston määrä kasvoi. Vuonna 1852 kirjastolle myönnettiin oikeus kahteen vapaakappaleeseen kaikista Kaukasuksella painetuista teoksista. Vuoteen 1859 mennessä kirjaston kokoelmat olivat karttuneet 13 260 teokseen (voluumiin), ja aineistoa oli 19 kielellä. Vuonna 1868 "Tbilisin yleinen kirjasto" ja Kaukasuksen museo yhdistettiin. Vuonna 1913 kirjasto sai nimekseen "Kaukasuksen museon tieteellinen kirjasto". Uuden kirjastorakennuksen rakennustöiden johdosta kirjasto suljettiin vuonna 1914. Kirjasto nimettiin "Georgian yleiseksi valtionkirjastoksi" 1923. Se toimi vuodesta 1955 "tasavallan valtionkirjasto"na ja vuodesta 1990 nimellä "Georgian kansalliskirjasto". Joulukuun 25. päivästä 1996 otettiin käyttöön kirjaston nykynimi.
Parlamentaarinen kirjasto toimi vuoden 2018 alussa viidessä eri rakennuksessa Tbilisissä. Kansalliskirjaston georgialaista rakennustyyliä heijasteleva päärakennus on rakennettu vuosina 1913–1916 suunnittelukilpailun voittaneen arkkitehti Anatoli Kalginin ja kuvataiteilija Henry Hrinevskin suunnitelman pohjalta. Rakennuksen julkisivun georgialaista 900-1200 -lukujen luostarien tyyliä jäljitelevät koristelut ovat Vladimer ja Lavrenti Agladzesin käsialaa.


title: Oscar-gaala 2018

text: Oscar-gaala 2018 oli 90. kertaa järjestetty palkintogaala, jossa Yhdysvaltain elokuva-akatemia jakoi Oscar-palkinnot vuoden 2017 elokuville. Gaala järjestettiin Dolby-teatterissa Los Angelesin Hollywoodissa 4. maaliskuuta 2018 – hiukan tavallista myöhemmin, jotta vältettiin päällekkäisyys helmikuisten talviolympialaisten kanssa. Gaalan juonsi toista vuotta peräkkäin Jimmy Kimmel.


title: Oscar-gaala 2018

text: Eniten palkintoja sai fantasiadraama "The Shape of Water", joka palkittiin parhaan elokuvan, ohjauksen, musiikin ja lavastuksen Oscareilla. Parhaasta naispääosasta palkittiin Frances McDormand elokuvasta "Three Billboards Outside Ebbing, Missouri" ja samasta elokuvasta Oscarin sai myös miessivuosasta Sam Rockwell. Parhaasta miespääosasta palkittiin Gary Oldman elokuvasta "Synkin hetki", joka palkittiin myös parhaasta maskeerauksesta. Sotadraama "Dunkirk" sai kolme Oscaria ja toimintaelokuva "Blade Runner 2049" sekä animaatioelokuva "Coco" saivat kaksi Oscaria. Yhden Oscarin saivat "Call Me by Your Name", "Dear Basketball", "Fantastinen nainen", "Get Out", "Heaven Is a Traffic Jam on the 405", "I, Tonya", "Käry", "Phantom Thread" ja "The Silent Child".


title: Oscar-gaala 2018

text: Fantasiadraamalla "The Shape of Water" oli eniten ehdokkuuksia, kaikkiaan 13.


title: Oscar-gaala 2018

text: Ehdokkaat julkistettiin 23. tammikuuta 2018.


title: Oscar-gaala 2018

text: Voittajat on listattuna ensimmäisenä, lihavoituna ja merkittynä kaksoisristillä ().


title: Oscar-gaala 2018

text: Yhdysvalloissa gaalan esitti ja tuotti televisiokanava ABC.


title: Oscar-gaala 2018

text: Suomessa gaalan esittivät suorana lähetyksenä Yle Teema ja Yle Areena sunnuntain ja maanantain välisenä yönä. Lähetystä kommentoivat suomeksi toimittaja J. P. Pulkkinen ja elokuva-asiantuntija Anna Möttölä, ruotsinkielisessä selostuksessa Nicke Aldén ja Silja Sahlgren-Fodstad.


title: (You’re the) Devil in Disguise

text: (You’re the) Devil in Disguise on Elvis Presleyn vuoden 1963 single, jonka Bill Giant, Bernie Baum ja Florence Kaye tekivät. Kappale julkaistiin Elvis Presley Musicilla kesäkuussa 1963. Single sijoittui Yhdysvaltain "Billboardin" singlelistan 3. sijalle 10. elokuuta 1963. RIAA myönsi kappaleelle kultasertifikaatin 500 000 myydyn kappaleen ylittämisestä. Suomessa kappale sijoittui Suomen virallisen listan sijalle 1.


title: Keravan taistelu

text: Keravan taistelu oli osana Suomen sisällissotaa Keravalla 31. tammikuuta 1918 käyty taistelu, jossa valkoiset yrittivät vallata Keravan rautatieaseman punaisilta. Taistelu päättyi valkoisten perääntymiseen.


title: Keravan taistelu

text: Itä-Uudenmaan suojeluskuntien johto, johon kuuluivat muun muassa Gustaf Adolf Silfverhjelm, kapteeni T. Nummelin sekä jääkärit Gunnar Stenbäck ja Sulo-Weikko Pekkola, päättivät neuvottelussa Porvoossa 30. tammikuuta hyökätä Keravan asemalle. Hyökkäyksen tarkoitus oli yrittää saada lennätinyhteys kenraali Mannerheimiin, jotta Itä-Uudenmaan suojeluskunnat saisivat tietoa tilanteesta muualla maassa ja toimintaohjeita. Oli myös ilmoitettu, että Keravan työväentalolla olisi suurehko asevarasto, joka haluttiin saada suojeluskunnille. Pääradan katkaisemisen arveltiin myös auttavan kenraali Mannerheimin joukkoja. Hyökkäysaietta ei onnistuttu pitämään salaisuutena, vaan kaupungilla puhuttiin siitä jo samana iltana ja kaupungin punaiset menivät Keravaan varoittamaan sikäläisiä joukkoja.


title: Keravan taistelu

text: Itä-Uudenmaan suojeluskuntien ylipäällikkö Silfverhjelm jäi Porvooseen ja Stenbäck johti hyökkäystä. Tammikuun 31. päivän vastaisena yönä Nikkilään keskitettiin noin 500 miestä, joiden vahvistuksena oli kaksi konekivääriä. Hyökkäys alkoi klo 7 aamulla. Punaisia oli luultavasti jonkin verran vähemmän kuin valkoisia, mutta he olivat varustautuneet konekiväärein ja valmistautuneet puolustukseen.


title: Keravan taistelu

text: Keravan taistelu kesti pari tuntia, jonka jälkeen valkoiset keskeyttivät hyökkäyksen ja perääntyivät. Valkoisilta kaatui viisi miestä, haavoittui yhdeksän ja joutui vangiksi neljä, jotka punaiset tappoivat. Punaisia kaatui omien ilmoitustensa mukaan kuusi ja haavoittui viisi. Vihreän pataljoonan päällikkö Väinö Petrelius haavoittui lievästi oikeaan reiteensä.


title: Keravan taistelu

text: Hyökkäyksen tavoitteet eivät toteutuneet eikä hyökkäys olisi voinut saavuttaa välittömästi suurta hyötyä. Vaikka hyökkäys olisi onnistunut, lennätinyhteyttä Mannerheimiin ei olisi onnistuttu muodostamaan, Keravan työväentalolla ei ollut mainittavaa asevarastoa eikä rataa oltaisi voitu pitää pysyvästi katkaistuna, sillä Helsingissä ja pohjoisen suunnassa oli valtavan ylivoimaiset punaiset ja venäläiset joukot. Rataa ei myöskään olisi voitu tuhota niin, että se olisi halvaannuttanut punaisten liikennettä. Epäonnistunut yritys laski joukkojen mielialaa.


title: Keravan taistelu

text: Välillisesti taistelulla oli suurempaa merkitystä. J. O. Hannula on arvioinut, että Keravan taistelulla oli ”välillisesti suorastaan ratkaiseva vaikutus sodan kulkuun”. Punaisten yleisesikunnan mieliala oli hermostunut. Mannerheimin joukot etenivät voittoisasti ja Etelä-Suomen valkoiset vaikuttivat valmistautuvan hyökkäykseen. Luultiin, että Helsingissäkin olisi merkittäviä joukkoja. Saadessaan tietää hyökkäyksestä Keravalla punaisten johto oletti aluksi, että Helsinkiin kohdistuu suuri hyökkäys. Taistelun päätyttyäkin Itä-Uudenmaan suojeluskuntia pidettiin vakavana välittömänä uhkana. Punaisten yleisesikunta aloitti suuren hyökkäyksen Keravalta ja Malmilta Porvooseen sekä Kotkasta ja Kouvolasta Loviisaan. Järvenpäästä ja Lahdesta lähettiin joukkoja sulkemaan valkoisilta teitä pohjoiseen. Hannulan arvion mukaan hyökkäys sitoi 4 000 punaisten parhaita miehiä sotatoimiin, jotka olivat tosiasiallisesti toisarvoisia, samanaikaisesti, kun päärintaman taistelut olivat ”hiuskarvan varassa”. Hannula piti Keravan hyökkäystä tehokkaana, joskin tahattomana harhautuksena. Juha-Pekka Tikan arvion mukaan ”Keravan taistelu oli sohaisu ampiaispesään, joka pelästytti pääkaupungin valtaan tulleen kapinajohdon perusteellisesti”. Tikan mukaan punaiset sitoivat vastahyökkäykseensä ”eri arvioiden mukaan joko 2 300 tai 3 500–4 000” miestä.


title: Uurasjärvi (Virrat)

text: Uurasjärvi on Pirkanmaalla Virroilla Pihlajaveden reitillä sijaitseva järvi.


title: Uurasjärvi (Virrat)

text: Järven pinta-ala on 851 hehtaaria eli 8,5 neliökilometriä. Se on 7,7 kilometriä pitkä ja 5,8 kilometriä leveä. Järvi muodostuu kahdesta järvenosasta, joita erottaa toisistan noin neljä kilometriä pitkä Paloniemen kärkeen päättyvä niemi. Niemessä sijaitsee Niemikylä, josta on pääsy kummallekin järvenosalle. Järven läntistä osaa kutsutaan Uurasseläksi ja sen itäistä osaa tavallisesti vain Uurasjärveksi. Järven vesi jatkaa jatkaa matkaansa Kauhaselän (56 ha) kautta ensin Hauhusselälle ja sitten Tarjanteeseen. Kauhaselkä muistuttaa pikemminkin kapeaa järveä kuin lasku-uomaa, mutta sen myötä vedenpinta kuitenkin alenee noin 60 senttimetriä.


title: Uurasjärvi (Virrat)

text: Uurasselällä on pitkä ja kapea muoto, mutta sillä on runsaasti lahtia ja niemiä. Selän pohjoispäässä etelään työntyy Pitkäniemi, jonka vasemmalle ja oikealle puolille jää kaksi kapeaa ja pitkää lahtea. Lakkautetun Haapamäki–Pori-rautatieosuuden pengerosuudet katkaisevat lahdenpohjat lähes omiksi järvenosiksi. Läntinen Kotalahti katkeaa sekä rautatien että valtatien 23 takia Apajalahdeksi ja Härkäpohjanlahdeksi, jotka ovat kuin itsenäiset järvet. Samoin käy rautatien vuoksi itäiselle Kauhalahdelle, jonka pohjoispää Kavonlahti muodostaa oman järven. Paloniemen lounaispäähän jää Syvälahti, joka on sen lahdista levein. Järvenosat yhdistää toisiinsa alle 100 metriä leveä mutta 500 metriä pitkä Palosalmi.


title: Uurasjärvi (Virrat)

text: Itäinen järvenosa alkaa Palosalmesta työntymällä ensin etelään päin 1,5 kilometriä pitkällä ja pohjastaan kapenevalla Takalahdella. Itäinen järvenosa jakaantuu pohjoisessa sekä Ohtimuksen niemen että Keltasalon ja Sossan saarten vuoksi pieniin osiin. Pienet järvenselät ovat nimeltään Laalukka, Haaposelkä ja Koivuselkä. Koivuselältä työntyvät etelään Pitkälahti ja Ahtaanlahti, sekä itään matala Koivulahti. Haaposelkä jää Keltasalon ja Ohtimuksen väliin. Laalukasta pääsee etelään Ohtimuksen viereistä salmeä myöten, pohjoiseen Sossansalmen ja Syväsalmen kautta, sekä itään Haapaselälle. Keltasalon koillispuolelle jää Korhosselkä, josta työntyy pohjoiseen rautatien penkereen taakse Kortesalmen lahtimainen laajentuma, luoteeseen rautaien penkereen taakse Maatianlahden järvimäinen osa, ja etelään Keltasalon viereistä salmea myöten Koivuselälle.


title: Uurasjärvi (Virrat)

text: Järvessä on kartan mukaan 47 saarta. Suurin niistä on Keltasalo, joka on 1,9 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Sen pinta-ala on kartasta mitaten noin yksi neliökilometri. Sen vieressä itäpuolella sijaitseva Sossa on toiseksi suurin saari. Se on 1,0 kilometriä pitkä ja noin 400 metriä leveä. Sen pinta-ala on arviolta 23 hehtaaria. Järven itäosan muita nimettyjä saaria ovat pohjoisessa Korhosselällä Ollinsaari, Haasiasaari, Niittysaari, Lammassaari, Pikku Pääskynluoto ja Iso Pääskynluoto sekä salmessa Raatosaari. Koivuselällä sijaitsevat Pieska, Karjunsaari, Nuottisaari ja Huhtisaari. Haaposelkä jää Pieskan ja Pieni Haaposaaren väliin. Siellä ovat vielä Pitkäsaari ja Karisaari. Laalukan saaria ovat pohjoisessa Kallio-Sorri ja Pelto-Sorri, Ohtimuksen kohdalla Niittysaari, Konisaari, Kirrisaari, Haukikari, sekä etelässä Kotalahdella Rapatti, Mökkelisaari ja Teinikari. Uurosselän saaria ovat etelästä lukien Viitasaari, Mäntysaari, Jyväsaari, Hulponsaari, Mäntysaaret, Majakari ja Kaitasaari. Monilla niemillä on saari-nimikse, mikä saattaa tarkoittaa sitä, että järvellä on toteutettu järvenlasku.


title: Uurasjärvi (Virrat)

text:
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 65 miljoonaa kuutiometriä eli 0,065 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 7,6 metriä ja suurin syvyys on 33 metriä. Syvin kohta sijaitsee Pitkäniemen edustalla, missä alkaa Kaitasaaresta ja jatkuu kaakkoon Takalahteen pitkä syvänne. Toinen pitkä syvänne alkaa Laalukan pohjoispäästä ja se jatkuu etelään Takalahteen asti. Myös Keltasalon pohjoispuolelta alkaa ja saaren itäpuolelta jatkaa etelään Koivuselälle oma syvänne.
Järven rantaviivan pituus on 78 kilometriä. Järven rannoilla sijaitsevat Kotalan kylä sekä Soininmäenperän, Simoskylän, Niemikylän, Kotalahden ja Korhoskylän kulmakunnat. Järvellä asutus on pääsääntöisesti haja-asutusta, joskin Kotalassa sen asutus on kylämäisempää. Järven rannoille on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja . Niille johtaa tiet valtatieltä haarautuvilta yhdystieltä 14363, Niemikylän tieltä, seututieltä 346, yhdystieltä 14361 ja Siikaperän tieltä.


title: Uurasjärvi (Virrat)

text: Järvellä on kallioisia ja jyrkänteisiä rantoja, jotka on huomioitu valtakunnallisesti arvokkaiksi. Huomion arvoisia ovat myös kallioiset metsä, joissa jäkäliköt ovat poikkeuksellisen edustavia. Näitä suojelemaan on perustettu pinta-alaltaan 512 hehtaarin kokoinen Natura 2000 -suojeluohjelman suojelualue (SCI, FI0355004). Se käsittää Takalahden ja sen ympäröivät metsäalueet, Ohtimuksen ja sen niementyven alueet sekä siitä länteen salmea reunustavat rannat.


title: Uurasjärvi (Virrat)

text: Pihlajaveden reitillä on merkitty melontareitti.


title: Uurasjärvi (Virrat)

text: Järvessä on elinvoimainen muikkukanta. Järveen on istutettu kuhaa, planktonsiikaa ja jokirapua. Järven siikasaaliit ovat kuitenkin satunnaisia. Rapuistutukset eivät ole onnistuneet yläjuoksun rapuruton vuoksi, mutta järvestä on pyydetty jonkin verran täplärapua.


title: Uurasjärvi (Virrat)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Uurasjärven alueeseen (35.481) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,7 metriä mpy.


title: Uurasjärvi (Virrat)

text: Valuma-alue saa pääosan vedestään Pihlajaveden reitin yläpuolisilta alueilta sekä omalta alueeltaan. Yläpuoliset vedet tulevat Jyrkeejärvestä (286 ha) Vironjokea myöten Kitus- ja Vehmasjärven (49 ha) kautta Kotalan Kortesalmeen. Uurasjärven alueella on 38 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista 18 laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä suoraan järveen laskevat Koivujärvi (11 ha), jonka laskuoja on Koiraoja, Ohtimuslammi (3 ha), joka laskee järveen Ohtimuksen niemestä, Säynävälammi (3 ha), Kavonlahti (8 ha), joka on rautatien erottama järvenosa, sekä Sorsanlammi (2 ha) ja Sinilammi, jotka laskevat Laalukkaan, ja vielä Valkiainen (38 ha), joka on laajemman valuma-alueen pääjärvi. Valkiaisen kautta laskee useita järviä. Siihen laskee etelästä Sysilammi, Pihlajalammi, Luomanlammi ja Syväjärvi (17 ha). Kortessalmeen laskee luoteesta lyhyt reitti, jonka pääuoman Kiikkaojan varrella ovat seuraavat järvet alajuoksulta lueteltuina: Alainen-Kinko (3 ha), Kotajärvi, Iso-Kinko (12 ha), Yläinen Kinko, Kiikkajärvi ja Saarisjärvi (16 ha). Tähän reittiin laskee kuitenkin sen varrelta muita järviä. Yläinen-Kinkoon laskee lännestä Ilvesjärvi (17 ha), jonka kautta laskevat myös Alainen Niinilammi ja Yläinen Niinilammi. Saarisjärveen laskevat Ruokosjärvi (10 ha) ja Isojärvi (28 ha). Koivujärveen laskee ylempää vielä Iso-Palannes (14 ha), Vähä-Palannes, Hirvijärvi (13 ha) ja Kotajärvi (5 ha) itäistä reittiä sekä Hankalampi (7 ha) ja Ahvenlampi eteläistä reittiä myöten.


title: Uurasjärvi (Virrat)

text: Uurasjärven länsirannasta Hulponsaaren takaa alkava järvimäinen Kauhaselkä (56 ha) on sen lasju-uoma Tarjanteeseen.


title: Uurasjärvi (Virrat)

text: Pihlajaveden reitillä tehtiin joskus 1962-luvulla uittoväylien perkauksia, jotka vaikuttivat myös reitin järvien vedenpinnan korkeuteen. Järvellä on jo toteutettu vuonna 2010 vedenpinnan korkeuden ennallistus.


title: H. A. Barkman

text: Herman Adrian Barkman (28. heinäkuuta 1825 Lapväärtti – 1855 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.


title: H. A. Barkman

text: Maalarikisälli Barkman oli yksi ensimmäisiä Suomen Taideyhdistyksen tukemia stipendiaatteja. Yhdistys rahoitti alkuvuosinaan muutaman itseoppineen taiteilijalupauksen koulutuksen, mutta kokeilu epäonnistui, sillä useimmat stipendiaatit eivät täyttäneet odotuksia eivätkä kyenneet elättämään itseään vapaina taiteilijoina. Vaasassa asunutta Barkmania suositteli lääninkuvernööri Berndt Federley, joten Barkmanille myönnettiin vuonna 1848 vapaaoppilaspaikka vastikään perustetussa Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Barkman nautti Taideyhdistyksen rahallista tukea vuoteen 1853 saakka. Taideopintojensa jälkeen hän palasi kotiseudulleen Lapväärtiin. Hän teki jonkin verran tilausmuotokuvia ja maalasi Kuortaneen kirkon alttaritaulun (1851) sekä erään maalauksen Urjalan kirkkoon. Uransa pian hiivuttua Barkman yritti itsemurhaa ja kuoli vuonna 1855 koleraan. Seuraavana vuonna Zachris Topelius kirjoitti Taideyhdistyksen vuosikertomukseen, että Barkman ”epäilemättä olisi ollut onnellisempi” pysyessään alkuperäisellä urallaan taidekäsityöläisenä. Barkmanin sekä kahden muun varhaisen stipendiaatin F. V. Nikanderin ja J. H. Asplundin epäonnistumiunen taiteilijoina johti siihen, että Taideyhdistys korvasi vuonna 1857 stipendijärjestelmän uudella dukaattipalkinnolla.


title: Mai Koivula

text: Mai Elisabeth Koivula (s. 8. heinäkuuta 1951 Tukholma) on suomalainen toimittaja, joka työskenteli useiden eri lehtien ja radion palveluksessa sekä tiedottajana.


title: Mai Koivula

text: Koivula syntyi diplomi-insinööri Heikki Koivulan ja Maire Immosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1976 vuoteen 2001 oli Osmo Untamo Palonen. Koivula tuli ylioppilaaksi 1970. Hän toimi "Warkauden Lehdessä" harjoittelijana 1970–1971, kunnallistoimittajana 1985–1994 sekä päätoimittajana ja toimitusjohtajana 1994–2007 ja vielä vuodesta 2008. Koivula oli Ylen aluetoimittaja Varkaudessa 1971–1972, "Uuden Suomen" toimittaja Kuopiossa 1972–1973, Kokoomuksen Nuorten Liiton piirisihteeri 1973–1975 ja "Helsingin Sanomien" aluetoimittaja 1975–1980. "Pyhäjokiseutu"-lehden toimittajana hän työskenteli 1980–1984. Vuonna 2008 Koivulasta tuli "Iisalmen Sanomien" päätoimittaja ja toimitusjohtaja. Kuopio tanssii ja soi -festivaalin tiedottaja hän oli 1974–1975 ja Varkauden asuntomessujen tiedottaja 1989–1991. Hänellä on ollut useita luottamustehtäviä eri yhdistyksissä, yrityksissä ja organisaatioissa.


title: Mai Koivula

text: Koivula jäi eläkkeelle "Iisalmen Sanomat " -lehden päätoimittajan tehtävästä vuoden 2012 lopussa.


title: 12 Odd Future Songs

text: 12 Odd Future Songs on yhdysvaltalaisen hip hop -kollektiivi Odd Futuren ensimmäinen kokoelma-albumi, joka julkaistiin yhtyeen oman levy-yhtiöön kautta 3. lokakuuta 2011. Albumin julkaisupäivänä kolme kappaletta oli uusia, mutta ne sisältyi myöhemmin muihin albumeihin tai mixtapeihin. Nimestään huolimatta albumilla on kolmetoista kappaletta. Kolmannestoista kappale ei ole Odd Future - ryhmittymän tekemä vaan yhtiökumppani The Internetin kappale.


title: Proteroctopus

text: Proteroctopus on sukupuuttoon kuollut tursaiden lahkoon kuuluva mustekalasuku. Se tunnetaan vain yhdestä, hyvin säilyneestä yksilöstä, joka löydettiin keskisen jurakauden (Callovia-vaihe) kerrostumista La Voulte-sur-Rhônen kunnasta Ranskasta. Ainoa tunnettu laji on Proteroctopus ribeti.


title: Seebliga

text: Seebliga on laskettelurinne Silvretta Montafonin talviurheilukeskuksessa Schrunsin ja Silbertalin kunnissa Itävallassa.


title: Seebliga

text: Seebligalle rakennetulla krossiradalla järjestetään lumilautakrossin ja skicrossin maailmancupin osakilpailuja.


title: Radical (mixtape)

text: Radical on yhdysvaltalaisen alternative hip hop -kollektiivi Odd Futuren toinen mixtape, joka julkaistiin yhtyeen oman levy-yhtiön kautta 7. toukokuuta 2010. Mixtapella räppää ensimmäistä kertaa uudet jäsenet, Earl Sweatshirt, Domo Genesis, Mike G ja Taco. Kaikki jäsenet paitsi Matt Martians, Frank Ocean ja Syd the Kid ei esiintyneet albumilla.


title: Kullervo Koivisto (taidemaalari)

text: Kullervo Untamo Koivisto (11. joulukuuta 1913 Kuopio – 7. helmikuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.


title: Kullervo Koivisto (taidemaalari)

text: Koivisto opiskeli ensin Uuno Alangon yksityisoppilaana ja sen jälkeen vuosina 1935–1938 Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Hän debytoi nuorten näyttelyssä vuonna 1940 ja osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1941, 1942 ja 1943. Hänen töitään oli esillä myös Göteborgissa 1943 ja Tukholmassa 1944. Koivisto sai Suomen Taideyhdistyksen dukaattipalkintokilpailussa 2. palkinnon vuonna 1942 ja 1. palkinnon vuonna 1943. Koiviston ura lähti nopeaan nousuun heti ensimmäisen näyttelyn jälkeen ja hän sai mesenaatikseen taidekauppias Ilmari Sivorin. Koivisto maalasi suuria ja värien käytöltään taitavia maisemamaalauksia, joiden aiheena oli usein ilta tai hämärä. Kyttyräselkäinen ja pahasta nivelreumasta kärsinyt Koivisto vältti sotavuosina asepalveluksen, mutta hän kuoli helmikuun 1944 Helsingin suurpommitusten ensimmäisenä pommitusyönä yrittäessään pelastautua palavasta kerrostaloasunnostaan ikkunan kautta.


title: Andy Timmons

text: Andy Timmons (s. 26. heinäkuuta 1963) on yhdysvaltalainen kitaristi, joka on soittanut muun muassa Danger Danger-, Pawn Kings- ja Andy Timmons Band (ATB) -yhtyeissä. Hän on myös toiminut sessiomuusikkona ja julkaissut useita sooloalbumeita.


title: Andy Timmons

text: Timmons käyttää Ibanezin valmistamaa signaturekitaramallia, jossa DiMarzion valmistamaa AT-1 -signaturemikrofonia.


title: Mirabegroni

text: Mirabegroni CHNOS, CAS-numero 223673-61-8 jonka moolimassa on 396,506 g/mol. Kauppanimellä Betmiga myytävää lääkettä käytetään pääasiassa yliaktiivisen virtsarakon hoitoon. Betmiga annostellaan 25 tai 50 milligramman tabletteina. Yleisin haittavaikutus on verenpaineen nousu.


title: Lean Service Creation

text: Lean Service Creation (LSC) on Creative Commons -lisensoitu palvelumuotoilu- ja tuotekehitysprosessi. Menetelmässä palvelukehityksen kannalta keskeisiä kysymyksiä ja vaiheita työstetään valmiiden työskentelypohjien avulla. Menetelmä korostaa liiketoimintaongelman ja käyttäjäongelman yhdistämistä, lyhyitä tuotekehityssyklejä ja tehtyjen ratkaisujen jatkuvaa validoimista.


title: Lean Service Creation

text: Lean Service Creation kumpuaa , ja -ideologioista yhdistäen näiden kantavia teemoja ja käytäntöjä askeleittain eteneväksi prosessiksi ja työskentelypohjiksi.


title: Lean Service Creation

text: Lean Service Creation menetelmä syntyi ja jalostui suomalaisen it- ja palvelumuotoiliyritys Futuricen sisäisessä käytössä. Lean Service Creation -menetelmän Creative Commons -lisensoitu materiaali on sittemmin käännetty ja julkaistu mm. Brasiliassa ja Ranskassa.


title: Lean Service Creation

text: leanservicecreation.com


title: Lean Service Creation

text: leanservicecration.fr


title: Lean Service Creation

text: leanpub.com/lean-service-creation


title: Aino-gaala

text: Aino-gaala on ooppera-alan palkintogaala, joka järjestetään ensimmäisen kerran tammikuussa 2018. Paikkana on Aleksanterin teatteri Helsingissä. Gaalassa palkitaan yleisöäänestyksen ja ammattilaisraatien perusteella vuoden kiinnostavimmat ja ansioituneimmat oopperan tekijät ja tuotannot Aino-patsailla.


title: Aino-gaala

text: Aino-palkinnot jaetaan kymmenessä eri sarjassa:


title: Barbara Hanrahan

text: Barbara Janice Hanrahan (6. syyskuuta 1939 Adelaide, Etelä-Australia, Australia – 1. joulukuuta 1991 Adelaide, Etelä-Australia, Australia) oli australialainen kirjailija ja graafikko.


title: Barbara Hanrahan

text: Hanrahanin isä kuoli tyttären ollessa vuoden ikäinen. Hanrahan asui lapsena mainosgraafikkoäitinsä kanssa isoäidin ja tämän kehitysvammaisen sisaren luona. Tausta heijastuu hänen tuotantoonsa. Vuonna 1955 äiti ja tytär muuttivat uuden isäpuolen kanssa Oaklands Parkiin. Hanrahan muutti 1963 Lontooseen opiskelemaan Central School of Artiin. Hän kirjoitti 19-vuotiaana novelleja opettajaopiston lehteen. Hänen tehdessään grafiikkaa niiden oheen alkoi syntyä tekstiä. Lontoossa hän aloitti kirjoittamisen tosissaan, kun isoäidin kuolema 1968 herätti hänessä lapsuusmuistoja.


title: Barbara Hanrahan

text: Yhdessä kumppaninsa kuvanveistäjä Jo Steelen kanssa Hanrahan palasi Australiaan 1978, ja he perustivat työhuoneensa Thebartoniin. Hanrahan oli tuottelias taiteilija, jolta syntyi runsaat 400 grafiikan työtä ja myös maalauksia, joita oli esillä näyttelyissä Australiassa, Ranskassa ja Lontoossa. Hän piti yli kolmekymmentä yksityisnäyttelyä. Hän oli vuonna 1987 jonkin aikaa residenssitaiteilija Adelaiden yliopistossa ja samana vuonna Yhdysvalloissa Floridassa Rollins Collegessa.


title: Barbara Hanrahan

text:
Hanrahanin tuotantoon kuuluu omaelämäkerrallisten teosten lisäksi kauhuromaaneja sekä elämäkerrallisia romaaneja, jotka pohjautuvat hänen tuntemiensa ihmisten elämään. Hän piti taiteellista työtään täydentävänä työnä, ja se oli vaistomaista, kun taas kirjoitustyö oli älyllistä.
Hanrahanin muistoksi on nimetty kirjailijastipendi The Barbara Hanrahan Fellowship, ja University of South Australian läntisellä kaupunkikampuksella on hänen mukaansa nimetty rakennus.


title: Sigyn-sali

text: Sigyn-sali on Turun Länsirannan kaupunginosassa Varvintorilla sijaitseva konserttisali, joka sijaitsee samassa kiinteistössä Turun konservatorion ja Turun ammattikorkeakoulun taideakatemian kanssa. Salissa on nouseva katsomo ja istumapaikkoja lähes 400. Näyttämön leveys on 10–12 metriä.


title: Sigyn-sali

text: Sigyn-sali on osa Turun vanhoihin telakka- ja köysitehdastiloihin 1990-luvun puolessavälissä rakennettuja taidealojen opetustiloja, jotka on suunnitellut arkkitehtitoimisto Laiho-Pulkkinen-Raunio. Entiseen telakkahalliin rakennetun salin akustiikan on suunnitellut Henrik Möller Akukon-insinööritoimistosta. Saman kiinteistön pienempiä konserttipaikkoja ovat Crichton-sali konservatoriorakennuksen toisessa kerroksessa (200 paikkaa) sekä Vulcan-sali Sigyn-salin takana (120 paikkaa). Crichton-saliin on sijoitettu konservatorion urut, ja Vulcan-salia käytetään Sigyn-salin takahuonetilana silloin, kun esiintyjiä on paljon.


title: Sigyn-sali

text: Sigyn-salissa pidetään muun muassa Turun musiikkijuhlien konsertteja ja Turun sellokilpailun välieriä. Ulkomaisia esiintyjiä salissa ovat olleet muiden muassa baritoni Olaf Bär (1999), viulisti Leonidas Kavakos (1999) ja jazzpianisti Brad Mehldau (2016). Salissa mahtuu esittämään myös pienimuotoisia oopperoita, musikaaleja ja tanssiteoksia, kuten vuonna 1995 Turun musiikkijuhlilla esitetty Mikko Heiniön säveltämä ja Tiina Lindforsin koreografiaan pohjautuva tanssiteos "Hermes".


title: Sigyn-sali

text: Sigyn-sali on saanut nimensä Varvintorille pysyvästi museoidusta Sigyn-purjelaivasta. Pienempien salien nimet muistuttavat tiloissa aiemmin toimineesta Crichton-Vulcanin telakasta.


title: Sigyn-sali

text: Sigyn-sali sai osana Turun konservatorion muita tiloja Vuoden teräsrakenne -palkinnon vuonna 1994.


Jalkapallon Suomen sarjan kausi 1926−1927 oli Palloliiton propaganda mielessä järjestämä valtakunnallinen sarjakilpailu. Turun Sanomat lahjoitti kilpailuun Karhunpyytäjä-kiertopalkinnon. Kilpailun voitti Helsingin Palloseura. Kilpailu jäi perustetussa muodossaan ainutlaatuiseksi. Kaudella 1928−1929 Karhunpyytäjä-palkinnosta pelattiin ns. Etelä-Suomen sarjassa, jonka myös HPS voitti. Pohjanmaalle ja Savoon perustettiin omat alueelliset, huomattavasti pienimuotoisemmat sarjat.


title: Jalkapallon Suomen sarjan kausi 1926−1927

text: Sarjaan osallistui yksitoista joukkuetta, Neljä Helsingistä, kaksi sekä Turusta että Viipurista sekä lisäksi Tampereen Palloilijat, Savon piirin yhdistetty joukkue ja Vaasan piirin piirinmestari VPS joka 6.6.26 pelatussa karsintaottelussa voitti GBK:n 3−2.


text: Sarja aloitettiin 4.7.26. Suomenmestaruuskilpailujen aikana sarjassa pidettiin taukoa ja jatkettiin jälleen lokakuussa. Viimeiset vuoden 1926 puolella käydyt ottelut pelattiin 10.10. Sarjassa siihen mennessä pisteittä jääneet joukkueet pudotettiin sarjasta, eikä heitä vastaan pelattuja otteluja enää huomioitu sarjataulukossa 1927. Pudonneet joukkueet olivat:


text: Pudonneiden pelaamat ottelut:


text: Edellisenä kesänä alkanut sarja käynnistyi huhtikuulla. Avausottelussa HPS voitti HIFK:n 4−1. Tappioitta syyskauden pelannut HJK kompastui tasapeliin Vaasassa ja hävisi Viipurissa Susille. Sarjavoitto ratkesi HPS:n voitettua TPS:n 4−2. Päätöskierroksen ottelu HPS−HJK jäi näin ollen merkityksettömäksi ja päättyi 0−0. Ottelu oli HPS:n kauden ainoa, jota se ei voittanut. Muutama sarjaottelu, jotka siirrettiin FIFA:n kongressin alta, jätettiin lopulta pelaamatta.


text: Lopullinen sarjatilanne


text: Pelaamatta jäivät ottelut: HIFK − Reipas, Sudet − VPS ja Reipas − VPS. Sarjataulukko laskettu tiedossa olevista ottelutuloksista.


title: Baroncellin kappeli

text: Baroncellin kappeli on Firenzessä Basilica di Santa Croce -kirkon poikkilaivan oikeassa reunassa sijaitseva katolinen kappeli. Kappelissa on Taddeo Gaddin maalaamia freskoja, jotka on maalattu vuosien 1328 ja 1338 välillä. Kappeliin on sijoitettu myös Giotto di Bondonen maalaama polyptyykki noin vuodelta 1334.


title: Hongkongin hallintojohtaja

text: Hongkongin erityishallintoalueen hallintojohtaja on Hongkongin hallituksen johtaja ja edustaja. Virka perustettiin korvaamaan Yhdistyneen kuningaskunnan monarkian edustaman Hongkongin kuvernöörin, kun Hongkong luovutettiin Kiinan kansantasavallalle 1. heinäkuuta 1997.


title: Hongkongin hallintojohtaja

text: Vaalilautakunta päättää ehdokkaat, ja Kiinan kansantasavallan keskushallinto nimittää ehdokkaista hallintojohtajan.


title: Hàm Nghi

text: Hàm Nghi oli Vietnamin Nguyễn-dynastian kahdeksas keisari. Hän toimi keisarina yhden vuoden ajan, vuosina 1884–1885. Hàm Nghi oli edellisen keisarin Kiến Phúcin nuorempi veli. Kiến Phúcin kuoltua vuonna 1884, ranskalaiset päättivät että tuolloin 14-vuotias Hàm Nghi, olisi nuorena keisarina helpommin hallittavissa kuin aikuisen keisarin. Tästä syystä Vietnamia hallinneet ranskalaiset valitsivat keisariksi Hàm Nghin.


title: Hàm Nghi

text: Hàm Nghi ei ollut koskaan saanut aatelista koulutusta, mutta oli kuitenkin ajattelevainen hallitsija. Hän ymmärsi että Vietnamin suojelijana esiintynyt Ranskan siirtomaavalta todellisuudessa käytti suurinta valtaa. Maan palatsi oli pian aseistettu ranskalaisten tykistöä vastaan ja jännitteet kasvoivat kun ranskalaisten sotilaiden partiointi lisääntyi. Heinäkuussa 1885 kaksi keisarin mandariinia Nguyễn Văn Tường ja Tôn Thất Thuyết käynnistivät Cần Vương -liikkeenä tunnetun kapinan ranskalaisia vastaan. Keisari Hàm Nghi vetäytyi Laosiin palkatakseen sissisotilaita ranskalaisia vastaan. Ranskalaiset kukistivat kapinan ja pyysivät keisaria palaamaan Vietnamiin. Koska Hàm Nghi ei palannut, ranskalaiset syrjäyttivät hänet ja nostivat keisariksi hänen veljensä Đồng Khánhin.


title: Hàm Nghi

text: Pian myös Hàm Nghin resurssit alkoivat loppua ja hänen tukijoukkonsa harvenivat. Lopulta hänen oma henkivartijansa petti hänet ja pidätti hänet ja luovutti ranskalaisille vuonna 1888. Huolimatta siitä että Hàm Nghi oli pakotettu kapinaan mukaan, ranskalaiset karkottivat hänet Algerian vuonna 1889 ja pitivät hänet elossa jos hän osoittautuisi myöhemmin hyödylliseksi. Hän kuoli Algeriassa vuonna 1943.


title: Pär Lindholm

text: Pär Lindholm (s. 5. lokakuuta 1991 Kusmark, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Toronto Maple Leafsin organisaatiossa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Pär Lindholm

text: Lindholm on Kågedalens AIF:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Skellefteå AIK:hon. Lindholm oli kaudella 2008–2009 J18 Elitissä joukkueensa paras maalintekijä 16 osumallaan. Hän voitti kauden päätteeksi J18 Allsvenskanin hopeaa. Kaudella 2009–2010 Lindholm debytoi Skellefteån Elitserien-joukkueessa, jossa hän pelasi kaksi runkosarja- ja yhden playoff-ottelun. Elokuussa 2010 seura lainasi Lindholmin kaudeksi 2010–2011 HockeyAllsvenskan-joukkue IF Sundsvall Hockeyn riveihin. Hän teki siellä 50 runkosarjaottelussa tehot 7+7=14. Lindholm palasi loppukaudella Skellefteån organisaatioon. Hän pelasi Elitserienissä yhden runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua. Lindholm voitti kauden päätteeksi hopeaa, kuten myös seuran J20-joukkueessa. Kauden 2011–2012 hän pelasi kokonaan lainalla Sundsvallissa. Joukkueen kausi päättyi putoamiseen Ruotsin I-divisioonaan.


title: Pär Lindholm

text: Kaudeksi 2012–2013 Lindholm siirtyi Ruotsin I-divisioonajoukkue Piteå HC:hen. Hän toimi joukkueen varakapteenina. Kaudeksi 2013–2014 Lindholm palasi sarjatasoa ylemmäs Allsvenskaniin ja siirtyi Karlskrona HK:n riveihin. Hän oli joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Jordan Smothermanin jälkeen tehoilla 13+29=42, joilla Lindholm jakoi koko Allsvenskanin pistepörssin kuudennen sijan Rögle BK:n Kelsey Tessierin kanssa. Karlskronan kausi päättyi sarjanousuun SHL:ään (ent. Elitserien).


title: Pär Lindholm

text:
Lindholm palasi kaudeksi 2014–2015 kaksivuotisella sopimuksella Skellefteå AIK:hon. Hänen ensimmäinen kokonainen SHL-kautensa toi 54 runkosarjaottelussa tehot 14+12=26 ja 15 playoff-ottelussa tehot 2+3=5. Lindholm avasi maalitilinsä SHL:ssä heti kahdella osumalla runkosarjan avauskierroksella 10. syyskuuta
2014 vieraissa Luleå HF:ää vastaan. Hänen toinen maalinsa syntyi ylivoimalla. Lindholm pelasi kauden aikana Mestarien liigassa 11 ottelua tehopistein 1+11=12, joilla hän oli Skellefteån paras pistemies ja syöttäjä. Lindholm jakoi myös joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Sebastian Ahon kanssa lukemalla +10. Hän voitti kauden päätteeksi SHL-hopeaa. Syyskuussa 2015 Lindholmin sopimusta Skellefteån kanssa jatkettiin vuodella kevääseen 2017 saakka.


title: Pär Lindholm

text: Kaudella 2015–2016 Lindholm nousi Skellefteån varakapteeniksi. Hän voitti SHL-hopeaa. Kaudella 2016–2017 Lindholm oli joukkueen toiseksi paras pistemies Joakim Lindströmin jälkeen tehoilla 15+16=31. Hän jakoi Mestarien liigassa Skellefteån sisäisen tehotilaston voiton kolmen muun pelaajan kanssa lukemalla +2. Joulukuussa 2017 Lindholm teki kaksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Kaudella 2017–2018 hän oli tehoilla 18+29=47 Skellefteån paras maalintekijä Oscar Möllerin kanssa ja toiseksi paras pistemies Joakim Lindströmin jälkeen. Lindholm sijoittui koko SHL:n pistepörssissä neljänneksi. Hän voitti kauden päätteeksi SHL-hopeaa.


title: Pär Lindholm

text:
Toukokuussa 2018 Lindholm teki vuoden mittaisen tulokassopimuksen Toronto Maple Leafsin kanssa.
Lindholm edusti Ruotsia Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Yhteensä hän on pelannut 19 A-maaottelua tehopistein 8+2=10. Lindholm teki A-maajoukkuedebyyttinsä 3. huhtikuuta 2017 Budapestissä Unkaria vastaan. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa. Lindholm on pelannut myös kolme nuorten maaottelua.


title: Ramadin ensimmäinen taistelu

text: Ramadin ensimmäinen taistelu oli yhteenotto Irakin sodanaikana 6. – 10. huhtikuuta 2004 Yhdysvaltojen merijalkaväen ja irakilaisten kapinallisten välillä Ramadin kaupungissa Anbarin maakunnassa. Taistelut kiihtyivät Ramadissa samaan aikaan, kun amerikkalaisjoukot etenivät läheisessä Fallujan kaupungissa. Ramadissa merijalkaväki jäi useisiin väijytyksiin, mutta kapinalliset voitettiin lopulta järjestelmällisellä talosta taloon hyökkäyksellä.


title: Ramadin ensimmäinen taistelu

text: Ramadin kaupunki sijaitsee Anbarin maakunnassa Irakin niin sanotun sunnikolmion alueella, eli sen asukkaiden valtaosa on esimerkiksi maan eteläosien šiialaisesta väestöstä poiketen sunnalaisia. Alue oli tärkeää Saddam Husseinin kannatusaluetta ja Yhdysvaltojen miehitettyä Irakin Irakin sodan jälkeen Ramadista tuli yksi amerikkalaisvastaisen liikkeen keskuksista. Kaupungin turvallisuustilanne heikkeni nopeasti. Vastarintaliikkeet asensivat tienvarsipommeja ja toteuttivat väijytyksiä. Amerikkalaiset pyrkivät aluksi pitämään matalaa profiilia ja luovuttamaan vastuun kaupungin hallinnosta paikallisille irakilaisille, jotka joutuivat kuitenkin myös vastarintaliikkeiden kohteeksi. Tilanne kärjistyi maaliskuussa vuonna 2004, kun väkijoukko tappoi neljä amerikkalaista turvallisuusalan työntekijää Fallujan kaupungissa. Vastarintaliikkeiden toiminta amerikkalaisia vastaan kiihtyi Ramadissa samaan aikaan, kun amerikkalaisjoukot etenivät Fallujaan.


title: Ramadin ensimmäinen taistelu

text: 6. huhtikuuta 2004 Ramadin turvallisuuden ylläpidosta vastasi 1. merijalkaväkidivisioonan 4. rykmentin 2. pataljoona. Merijalkaväki sai tiedustelutiedon, jonka mukaan joukko kapinallisia oli vallannut hallinnollisen rakennuksen ja merijalkaväki eteni kaupunkiin tukemaan paikallisia amerikkalaisille myötämielisiä irakilaisia rakennuksen jälleenvaltaamiseksi. Kaupunkiin etenevät amerikkalaiset väijytettiin useissa eri paikoissa, joista verisin oli kaupungin torilla. Kapinalliset olivat tuoneet erään rakennuksen katolle raskaan konekiväärin ja ottivat kiväärein ja singoin asemat muista rakennuksista. Amerikkalaiset saapuivat torille viiden ajoneuvon kolonnana, joista ensimmäisen raskas konekivääri tuhosi. Amerikkalaiset jäivät loukkuun ja vahvistusten saapuessa kapinalliset olivat jo vetäytyneet. Yhteenotossa kuoli kymmenen merijalkaväen sotilasta.


title: Ramadin ensimmäinen taistelu

text: Raskaat taistelut jatkuivat seuraavien päivien aikana. Merijalkaväki jäi edelleen kiinni kapinallisten väijytyksiin, mutta suuremmilta tappioilta vältyttiin. Samaan aikaan kapinallisille aiheutettiin huomattavia tappioita. Merijalkaväki alkoi lopulta suorittaa etsintöjä talo talolta, mikä johti useiden asekätköjen löytymiseen ja epäiltyjen kapinallisten pidätyksiin.


title: Ramadin ensimmäinen taistelu

text: Taistelujen loppuessa 10. huhtikuuta 16 merijalkaväen sotilasta oli kaatunut ja 25 haavoittunut. Kapinallisten tarkkoja tappioita ei tunneta. Joidenkin arvioiden mukaan noin 250 kapinallista sai surmansa ja satoja haavoittui. Kapinalliset osoittivat taistellun aikana kykenevänsä asettamaan taitavia väijytyksiä, käyttämään hyväkseen ympäristön suojaa ja suojatulta.


title: Ramadin ensimmäinen taistelu

text: Kapinallisten toiminnan kiihtyessä Ramadissa ja muualla Irakissa alettiin kyseenalaistaa amerikkalaisjoukkojen määrän riittävyys, sekä paikallisten amerikkalaisten puolelle voittamiseen tähdänneen politiikan toimivuus. Merijalkaväki voitti Ramadin taistelun, mutta kapinaliike ei sammunut kokonaan.


title: Eero Soininen

text: Eero Soininen (s. 30. toukokuuta 1947) on suomalainen näyttelijä, joka on näytellyt muun muassa elokuvissa "Pölhölä", "Kätkäläinen" ja "Lahja". Soininen on näytellyt myös televisiosarjassa "Kotikatu", jossa hän näytteli Tapani Pennasta.


title: McKinsey & Company

text: McKinsey & Company on yhdysvaltalainen konsulttiyhtiö.


title: McKinsey & Company

text: Yhtiö on saanut alkunsa vuonna 1926, kun Chicagon yliopiston professori James O. McKinsey avasi konsulttitoimiston Chicagoon. Marvin Bower tuli mukaan yhtiöön vuonna 1933 ja myöhemmin hänestä tuli sen ensimmäinen päämies, kun McKinsey lähti Marshall Field & Co.:n johtoon. McKinseyn ydinperiaatteet ja johdon konsultoinnin toimintatavat luotiin Bowerin aikana. Ensimmäisen toimistonsa ulkomailla McKinsey avasi Lontoossa vuonna 1959, minkä jälkeen se on laajentunut tasaisesti ympäri maailmaa. McKinseyllä oli vuonna 2016 yli 100 toimistoa yli 50 maassa, mikä teki siitä suurimman konsultointiin keskittyneen yhtiön maailmassa.


title: McKinsey & Company

text: McKinseyn Suomen-toimipiste on perustettu vuonna 1988. Sen liikevaihto vuonna 2016 oli 25 429 000 euroa ja henkilöstöä 55. McKinsey & Company värvättiin avustamaan Kataisen hallituksen hallitusohjelman laatimisessa vuonna 2010.


Luettelo Espanjan laivaston sukellusveneistä sisältää Espanjan laivaston palveluksessa olleet tai muuten käyttämät sukellusveneet.


title: Brad Mehldau

text: Bradford Alexander ”Brad” Mehldau [ˈmɛlˌdaʊ] (s. 23. elokuuta 1970 Jacksonville, Florida) on yhdysvaltalainen jazzpianisti, -säveltäjä ja -sovittaja. Hän on tullut tunnetuksi erityisesti soolopianokonserteistaan ja -levytyksistään sekä omasta triostaan. Hänen levytyksensä ovat saaneet useita Grammy-palkintoehdokkuuksia, ja hänet on valittu Down Beat -lehden äänestyksissä parhaaksi jazzpianistiksi useana vuonna peräkkäin.


title: Brad Mehldau

text: Mehldau syntyi Floridassa, mutta varttui lääkäriperheessä Connecticutin osavaltion West Hartfordissa New Yorkin pohjoispuolella. Hän aloitti pianotunnit jo nuorena ja kiinnostui jazzista kahdentoista ikävuoden paikkeilla kuultuaan John Coltranen livelevytystä. Varhaisiin jazzpianistikokemuksiin kuuluivat Bud Powell, Thelonious Monk ja etenkin Keith Jarrettin albumi "Solo Concerts (Bremen/Lausanne)". High schoolissa Mehldau soitti pianoa koulun big bandissä.


title: Brad Mehldau

text: Vuonna 1988 Mehldau muutti New Yorkiin ja opiskeli musiikkia Manhattanin The New School -oppilaitoksessa. Hän pääsi Joshua Redmanin kvartetin jäseneksi ja perusti vuonna 1994 oman trion, jossa bassoa soitti Larry Grenadier ja rumpuja aluksi Jorge Rossy ja vuodesta 2005 Jeff Ballard. Oman yhtyeensä lisäksi Mehldau teki kaksi albumia kitaristi Pat Methenyn kanssa.


title: Brad Mehldau

text: Mehldaun improvisaatiot perustuvat jazzstandardien ohella usein myös rock-genren musiikkiin, kuten The Beatlesin, Nirvanan, Massive Attackin, Pink Floydin ja Radioheadin kappaleisiin.


title: Brad Mehldau

text: Mehldau on esiintynyt Suomessa trionsa kanssa Pori Jazz -festivaaleilla 2001. Helmikuussa 2016 hän piti soolokonsertit Turun Sigyn-salissa ja Espoon Sellosalissa.


title: Huhtasaari

text: Huhtasaari tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:


title: Herajärvi (Kontiolahti)

text: Herajärvi on Pohjois-Karjalassa Kontiolahdella ja hieman Joensuunkin puolella Pieleisen vieressä sen länsipuolella sijaitseva järvi.


title: Herajärvi (Kontiolahti)

text: Järven pinta-ala on 880 hehtaaria eli 8,8 neliökilometriä. Se on 12,9 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee Pielisen Purjeselän vieressä alle kahden kilometrin etäisyydellä Pielisen lounaisrannasta. Järviä erottaa toisistaan Kolilta alkava ja Herajoelle loppuva kallioalueiden ja harjujakson muodostama harjanne, jonka tunnettuja kohoumia ovat luoteesta lukien Mäkrä, Nuutilanvaara, Jauholanvaara ja Vesivaara. Myös järven lounaisrantaa seuraa harjanteiden sarja, jotka luoteesta lukien ovat Mörkövaara ja Ryläys, sitten Sammakkovaara ja Kolinvaara tai Heraniemenkoli. Riihiselän ja Eteläpääbselän sivulla kohoavat vielä Huuhkajavaara ja Kivivuori.


title: Herajärvi (Kontiolahti)

text: Järven luoteisosa on yhtenäinen ja pitkä järvenselkä, jonka katkaisee muusta järvestä sen puolivälissä sijaitsevat ja toisiaan kohti kurkottavat Huutoniemi ja Kierinniemi, joiden väliin jäävät Kierinsaaret. Näiden eteläpuolella aukeaa Yläselkä, joka jatkuu Sikosalmen läpi kaakkoon päin Mäntyselkänä, ja se vielä jatkuu Enonsalmen läpi Riihiselkänä. Viimeinen järvenosa kaakossa on Eteläpäänselkä, joka aukeaa Riihiselän jälkeen Järvenpolven takaa. Valuma-alueen lasku-uoma Herajoki alkaa Alaselkänä (146 ha) tunnetun järven itärannasta. Herajärvi laskee Alaselkään Yläselän itärannassa Orivirran lasku-uoman kautta. Alaselän vedenpinnan korkeus on 20 senttimetriä alempana kuin Herajärvellä.


title: Herajärvi (Kontiolahti)

text: Järvessä on kartan mukaan 98 saarta. Suurin saari on Yläselällä sijaitseva Kekosaari tai Eteläpäänsaari. Ahonsaari ja Pohjasaari eivät ole nimistään huolimatta saaria vaan pikemminkin niemiä.


title: Herajärvi (Kontiolahti)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 75 miljoonaa kuutiometriä eli 0,075 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys on 36,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee Järvenpolvessa. Järven luoteispuoli on keskimmäärin matalaa ja kaakkoispää syvää järvenaluetta.


title: Herajärvi (Kontiolahti)

text: Järven rantaviivan pituus on 68 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, jota satunnaiset peltopalstat rikkovat. Maatiloja on vain muutama, mutta vapaa-ajan asuntoja on runsaasti. Niille tulee tiet Kolin kylältä tai Herajoelta tulevilta teiltä, tai Kolilta Herajoelle kulkevalta itäiseltä rantatieltä tai Kolilta alkavan yhdystien 5040 ja siitä haarautuvalta yhdystieltä 15735, joka vie Heraniemeen. Sieltä haarautuu loput rantaan vievistä teistä. Ainoat järven rantojen kulmakunnat ovat luoteispään Kotaniemi, keskikohdan Heraniemi, luusuan Herajoki ja järven Eteläpää. Kontiolahden ja Joensuun välinen kuntaraja kiertää järven siten, että vain pieni alue Eteläpäänselkää jää Joensuun puolelle.