title: Kuusimäen koulu

text: Kuusimäen koulun ensimmäinen rakennus rakennettiin Sunisenkadulle 1973 alun perin väliaikaiseksi. Sunisenkadun alataloksi kutsuttu rakennus oli tasakattoinen vaaleansininen puukoulu. Ylätaloksi kutsutun toisen rakennuksen valmistuttua alatalossa toimivat luokat 1–3 sekä iltäpäiväkerho. Alatalossa ilmeni tammikuussa 2011 tehdyssä sisäilmaselvityksessä sisäilmaongelmia, Koulunkäynti alatalossa loppui helmikuussa 2011. joita ei Tilakeskuksen selvityksen mukaan kannattanut peruskorjata. Alatalo paloi osittain 7. helmikuuta 2014, jonka jälkeen se purettiin. Koulun paikalle alettiin rakentaa kaksi kerrostaloa.


title: Kuusimäen koulu

text: Purkupäätöksen saanut Kuusimäen koulun Sunisenkadun rakennus syttyi 7. helmikuuta 2014 tuleen. Kaksi 15-vuotiasta poikaa olivat polttaneet koulun sisällä paperia. Rakennus oli osittain lukitsematon, joten siellä oli käynyt ennenkin. Pelastuslaitos sai palosta hälytyksen 15.36. Sammutustöitä haittasi vesipostiverkoston puuttuminen alueelta. Sammutusvettä jouduttiinkin kuljettamaan paikalle säiliöautoilla. Alatalon viereissä kaksi Sunisenkadun puolella kasvanutta mäntyä syttyi tuleen. Pelastystyöt kestivät pitkälle iltaan ja rakennuksen rauniot savusivat vielä seuraavana päivänä. Paloiltana koulun arvioitiin tuhoutuvan palossa kokonaan, mutta osa siitä jäi pystyyn. Poliisi tutki paloa törkeänä tuhotyönä. Palon sytyttävät eivät joutuneet ikänsä takia rikosvastuuseen, mutta kiinteistön omistaja vaati heiltä yli 30 000 euron vahingonkorvauksia.


title: New Morning

text: New Morning on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Bob Dylanin 11. studioalbumi. Se julkaistiin 19. lokakuuta 1970.


title: New Morning

text: "New Morning" julkaistiin vain neljä kuukautta kriitikoiden mielipiteitä jakaneen "Self Portrait" -albumin jälkeen. Lyhyempi "New Morning" sai paljon lämpimämmän vastaanoton niin faneilta kuin kriitikoiltakin. Dylanin tuttu nasaalinen ääni teki albumilla paluun. Vaikka hänellä oli hieman nasaalinen sävy äänessään ”Alberta #1” -kappaleessa "Self Potraitilla", "New Morning" oli ensimmäinen kokonainen albumi Dylanin tutulla äänellä sitten "John Wesley Hardingin" vuonna 1967; Dylan oli käyttänyt country-tyyppistä sävyä äänessään sen julkaisusta lähtien. Jälkeenpäin ajateltuna albumia pidetään yhtenä Dylanin vähäsuosioisista julkaisuista, etenkin vuonna 1975 julkaistun "Blood of the Tracksin" jälkeen, jota usein pidetään hänen tosiasiallisena pinnallepaluuna.


title: New Morning

text: Albumi saavutti seitsemännen listasijoituksen Yhdysvalloissa myyden nopeasti kultaa sekä oli Dylanin kuudes ja viimeinen ensimmäisen sijan saavuttanut albumi Yhdistyneessä kuningaskunnassa aina vuonna 2009 julkaistuun "Together Through Life" -albumiin asti. Albumin menestynein kappale myyntimääriä katsoessa on todennäköisesti ”If Not for You”, jonka myös George Harrison nauhoitti. Harrison oli soittanut kitaraa eräällä kappaleen versiolla, jota ei kuitenkaan julkaistu kuin vasta vuonna 1991 albumilla "Bootleg Series Volume 2". Se oli myös kansainvälinen menestys Olivia Newton-Johnille vuonna 1971. Myös Bryan Ferry sisällytti kappaleen "Dylanesque"-albumilleen.


title: New Morning

text: Kriitikot olivat nopeita kehuessaan "New Morningia" sen julkaisun alla. Ralph Gleasonin "Rolling Stone" -lehdelle tekemä arvostelu kuvasi vallinneita tunteita julistaen: "WE’VE GOT DYLAN BACK AGAIN." ("Olemme saaneet Dylanin takaisin.") Vain muutamat kriitikot sijoittivat albumin Dylanin 1960-luvun mestariteosten rinnalle, mutta sitä pidettiin merkittävänä parannuksena edeltäjäänsä nähden. Sillä "Self Potraitin" julkaisusta oli kulunut vain neljä kuukautta, monet kriitikot eivät voineet vastustaa albumien vertailua keskenään. "Mikäli mietitte, kuinka ehdoton omakuva oli, täältä saapuu sen peilikuva neljä kuukautta myöhemmin", Robert Christgau kirjoitti, ennen kuin antoi albumille arvosanaksi A-.


title: New Morning

text: Kun "New Morning" lähestyi valmistumistaan, Dylan ja hänen managerinsa, Albert Grossman, purkivat liikesuhteensa 17. kesäkuuta 1970. Grossman säilytti tiettyjä oikeuksia aikaisemmista sopimuksista, mukaan lukien rojaltit hänen hallinnan alla tehdyistä teoksista, mutta heidän julkaisuyhtiönsä, Big Sky Music, tultiin korvaamaan Ram’s Horn Musicilla ennen vuoden 1971 loppua, mikä merkitsi kaiken yhteisomistuksen loppumista julkaisun saralla. Dylan tuli saamaan täyden hallinnan omasta urastaan ja musiikinjulkaisustaan. Toinen kiivas sopimusneuvottelu odotti vuonna 1972 CBS:n kanssa. Dylanin uran hiljaisin aikakausi kesti kyseisten neuvottelujen loppumiseen asti.


title: Sininen Risti (järjestö)

text: Sininen Risti on vuonna 2015 perustettu rekisteröity yhdistys, jonka tavoitteena on järjestää apua vähävaraisille Suomen kansalaisille. Yhdistys väittää olevansa poliittisesti sitoutumaton. Sinisen Ristin iskulause kuuluu: Avaimena parempaan arkeen. Yhdistys sai perustamisvaiheessa vain hieman näkyvyyttä, senkin paikallislehdistä.


title: Sininen Risti (järjestö)

text: Sininen Risti perustettiin apua tarvitsevia Suomen kansalaisia varten tarjoamaan matalan kynnyksen avun pyytämisen. Yhdistys rahoittaa toimintansa jäsenmaksuilla ja lahjoituksilla. Lahjoitukset saadaan yksityishenkilöiltä, yhteisöiltä ja yrityksiltä. Kaikilta Sinisen Ristin toiminnassa mukana olevilta vaaditaan vaitiololupaus.


title: Sininen Risti (järjestö)

text: Sinisen Ristin hallituksen puheenjohtajana vuonna 2016 toimi Markus Jukarainen. Hallituksen lisäksi yhdistyksellä on ryhmä aluevastaavia, joiden vastuulla on eri maantieteelliset alueet ja paikallinen jäsenhankinta.


title: Stefan Jarl

text: Stefan Jarl (18. maaliskuuta 1941 Skara, Länsi-Götanmaa) on ruotsalainen elokuvantekijä ja kirjailija, joka tunnetaan erityisesti dokumentaristina.


title: Stefan Jarl

text: Jarl tunnetaan provosoivista yhteiskunnallisista elokuvistaan, jotka ovat herättäneet keskustelua myös elokuvantekijän roolista ja dokumenttielokuvaa tehtäessä sallituista menetelmistä. Hänen elokuviaan on palkittu ympäri maailmaa ja Euroopan elokuva-akatemia on palkinnut hänet Felix-palkinnolla elämäntyöstään.


title: Stefan Jarl

text: Stefan Jarl suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon estetiikassa ja opiskeli sitten Svenska Filminstitutetin elokuvakoulussa 1965–1967. Jo vuosia aiemmin hän toimi Arne Sucksdorffin apulaisohjaajana muun muassa elokuvassa "Metsien hurjat" (1961). Sucksdorffin myötävaikutuksella Jarl kiinnostui luonnon ja ihmisen vuorovaikutuksesta, joka on teemana hänen elokuvissaan "Luonto kostaa" (1983), "Uhka" (1987) ja "Minä olen soturisi" (1997). Uransa alussa Jarl tuli tunnetuksi kolmesta ruotsalaisia nuoria ja sittemmin syrjäytyneitä aikuisia seuraavasta dokumenttielokuvastaan: dokumentista "Dom kallar oss mods" (1968), "Huumeinen elämä" (1979) ja "Kapinallisten perintö" (1993).


title: Ampumahiihdon maailmancup 2017–2018

text: Ampumahiihdon maailmancup 2017–2018 alkoi 26. marraskuuta 2017 Ruotsin Östersundissa ja päättyi 25. maaliskuuta 2018 Venäjän Tjumenissa. Martin Fourcade voitti miesten kokonaiskilpailun jo ennätyksellisen seitsemännen kerran peräkkäin. Ensimmäistä kertaa tosin Fourcaden voitto ratkesi vasta aivan kauden loppupuolella, sillä Johannes Thingnes Bø haastoi Fourcadea koko kauden. Kautta leimasikin miesten puolella kaksinkamppailu Fourcaden ja Bøn välillä. Naisten kokonaiskilpailun voitti jo urallaan kolmannen kerran Kaisa Mäkäräinen. Kilpailu oli äärimmäisen tiukka ja ratkesi vasta viimeisessä kilpailussa. Anastasija Kuzmina johti kokonaiscupia vielä muutamalla pisteellä ennen viimeistä osakilpailua.


title: Ampumahiihdon maailmancup 2017–2018

text: Edellisellä kaudella Tjumenin osakilpailu viikonloppu siirrettiin Kontiolahdelle usean ampumahiihtoliiton ja suurien ampumahiihtotähtien, kuten Martin Fourcaden ja Emil Hegle Svendsenin, ilmoitettua boikotoivansa Venäjän kilpailuja dopingskandaalin vuoksi, mikäli sellaiset olisi järjestetty. Tällä kaudella kilpailut järjestettiin Tjumenissa. Tšekin, Kanadan ja Ukrainan lajiliitot sekä jotkin yksittäiset urheilijat, kuten olympiavoittaja Sebastian Samuelsson päättivät boikotoida kilpailuja vedoten puutteellisen dopingtestaukseen.


title: Ampumahiihdon maailmancup 2017–2018

text: Huhtikuussa 2018 Itävallan ja Norjan poliisi tekivät yhteistyönä ratsian, jossa selvitettiin kansainvälisen ampumahiihtoliiton (IBU) puheenjohtajan Anders Bessebergin ja pääsihteerin Nicole Reschin yhteyksiä Venäjän dopingskandaaliin. Bessebergin ja Reschin väitetään ottaneen lahjuksia venäläisten urheilijoiden dopingnäytteiden piilottelua vastaan. Sekä Resch että Besseberg jättivät tehtävänsä pian skandaalin esiintulon jälkeen.


title: Ampumahiihdon maailmancup 2017–2018

text: Kauden kilpailuohjelmaan kuului yhdeksän kilpailuviikonloppua.


title: Erityiskoulutettujen työttömyyskassa

text: Erityiskoulutettujen työttömyyskassa (Erko) on noin 85 000 jäsentään edustava palkansaajien työttömyyskassa.


title: Erityiskoulutettujen työttömyyskassa

text: Finanssivalvonnan vahvistama Erko-työttömyyskassan vuosijäsenmaksu vuodelle 2017 on 92,50 euroa. Pääosa työttömyyskassan jäsenistä on liittynyt mukaan ammattiliittonsa kautta. Yksilöjäseniä kassalla on noin 4 000.


title: Erityiskoulutettujen työttömyyskassa

text:
Jäsenjärjestöjen jäsenet maksavat Erkon vuosimaksun osana ammattiliittonsa jäsenmaksua. Työttömyyskassa Erko jäsenjärjestöjä olivat 2016: * Vuoden 2017 alusta alkaen kaksi aiempaa Erkon jäsenjärjestöä (LAL ja Metsänhoitajaliitto) yhdistyy
Ympäristöasiantuntijoiden keskusliiton kanssa uudeksi akavalaiseksi ammattiliitoksi nimeltään Luonnon-, ympäristö- ja metsätieteilijöiden liitto Loimu. Loimu tulee jäsenjärjestöksi Erkoon vuoden 2017 alusta alkaen, jolloin uuden ammattiliiton muodostaneiden LALin ja Metsänhoitajaliiton jäsenyys vastaavasti loppuu Erkossa.


title: Kaivokukka

text: Kaivokukka Oy on vuonna 1967 Ivar Henrikssonin perustama kukka-alan perheyritys. Ketjulla on kuusi kukkakauppaa pääkaupunkiseudulla. Ketju toimii franchising-periaatteella.


title: Tiflisin pankkiryöstö 1907

text: Tiflisin pankkiryöstö 1907 oli Venäjän keisarikuntaan kuuluneen Georgian pääkaupungissa Tiflisissä (nyk. Tbilisi) 26. kesäkuuta 1907 tapahtunut Venäjän valtionpankin rahakuljetuksen ryöstö, jonka tarkoituksena oli rahoittaa vallankumouksellisen bolševikkipuolueen toimintaa. Ryöstöön liittyneessä kranaatti-iskussa Tiflisin Jerevan-aukiolla sai surmansa kymmeniä sivullisia. Ryöstöä johti bolševikkeja tukenut armenialais-georgialainen ammattirikollinen Simon Ter-Petrosjan eli ”Kamo”, mutta sen varsinaisena suunnittelijana pidetään Josif Stalinia (oikea nimi Josif Džugašvili), jonka poliittisella uralla tapaus merkitsi käännekohtaa. Pääosaa varsinaisista ryöstäjistä ei saatu kiinni, mutta joukko korkea-arvoisia bolševikkeja jäi kiinni yrittäessään vaihtaa ryöstösaaliiseen kuuluneita seteleitä ulkomailla. Vaikka itse ryöstö oli menestys, siitä koitui lähinnä haittaa bolševikeille.


title: Tiflisin pankkiryöstö 1907

text: Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen neljännessä puoluekokouksessa Tukholmassa huhtikuussa 1906 menševikit ajoivat läpi päätöslauselman, joka kielsi puoluetoiminnan rahoittamisen ”pakko-otoilla” eli pankkiryöstöillä. Viidennessä edustajakokouksessa Lontoossa toukokuussa 1907 hyväksyttiin jyrkempi lauselma, joka määräsi ryöstöihin syyllistyneet jatkossa erotettaviksi puolueesta. Ryöstöjä olivat järjestäneet nimenomaan bolševikit, jotka kiellosta huolimatta eivät aikoneet luopua niistä jatkossakaan. Määräyksiä ryöstöihin antoivat bolševikkien johtaja Vladimir Lenin sekä laittomaan rahoitukseen ja väkivaltaisiin iskuihin erikoistunut Leonid Krasin.


title: Tiflisin pankkiryöstö 1907

text: Georgialainen bolševikki Josif Džugašvili, lempinimeltään ”Koba” ja myöhemmin puoluenimeltään Stalin, oli keväällä 1906 koonnut puoluetta palvelleen ryöstökoplan, jonka keskeinen henkilö oli hänen lapsuudenystävänsä Simon Ter-Petrosjan eli ”Kamo”. Joukkio oli tehnyt sen jälkeen useita menestyksekkäitä ryöstöjä Georgiassa. Stalin ilmeisesti alkoi suunnitella valtionpankin rahakuljetuksen ryöstöä syksyllä 1906 saatuaan pankkivirkailijana työskennelleen vanhan koulutoverinsa Voznesenskin kautta käyttöönsä rahoja kuljettaneiden postivaunujen salaiset aikataulut. Lenin ilmeisesti antoi georgialaiselle koplalle valtuudet kunnianhimoisen suunnitelman toteuttamiseen, ja Krasin toimitti heille kotitekoisia pommeja. Ter-Petrosjan kokosi ryöstöä varten kaksikymmenmiehisen vakiokoplansa tueksi monta kymmentä miestä ja viisi naista käsittäneen iskujoukon. Hän erosi nimellisesti puolueesta, jotta ei rikkoisi Lontoon puoluekokouksen päätöstä. Hän oli vähällä menettää toisen silmänsä, kun pommeja kuukautta ennen ryöstöä viritettäessä yksi räjähti hänen käsiinsä, mutta hän johti silti operaatiota paikan päällä.


title: Tiflisin pankkiryöstö 1907

text: Aseistetut ryöstäjät iskivät rahoja kuljettaneiden postivaunujen kimppuun, kun ne aamupäivällä 26. kesäkuuta saapuivat Tiflisin keskustan Jerevan-aukiolle, jonka lähellä valtionpankin konttori sijaitsi. Ter-Petrosjan oli odotellut postivaunuja aukiolla hevosen kanssa ratsuväen kapteeniksi naamioituneena. Vaunuja kohti heitettiin kymmenen kotitekoista kranaattia, ja aukiota vartioineita poliiseja ja kasakoita alettiin ampua joka suunnalta pistooleilla sekasorron aiheuttamiseksi. Vaunujen kyydissä olleet valtionpankin kassanhoitaja Kurdjumov ja kirjanpitäjä Golovna saivat välittömästi surmansa, ja heidän ruumiinsa räjähtivät kappaleiksi. Aukion tyhjennyttyä rahasäkit lastattiin postivaunuista Ter-Petrosjanin ohjastamiin toisiin vaunuihin, jotka karauttivat pois paikalta ennen poliisin vahvistuksien saapumista. Yhtäkään ryöstöön osallistuneista ei saatu itse paikalla kiinni.


title: Tiflisin pankkiryöstö 1907

text: Iskussa sai surmansa noin 40 ihmistä, joista pääosa oli räjähdyksessä kuolleita viattomia ohikulkijoita. Lisäksi 50 ihmistä haavoittui. Ryöstösaaliin suuruus oli eri tietojen mukaan joko 250 000 tai 341 000 ruplaa. Postivaunuihin jäi 20 000 ruplaa, joista hengissä selvinnyt ajuri varasti tilaisuuteen tarttuen itselleen puolet, mutta jäi myöhemmin kiinni. Ter-Petrosjan toimitti ryöstösaaliin Leninille, joka asui tuolloin Suomen Kuokkalassa Villa Vasa -huvilassa.


title: Tiflisin pankkiryöstö 1907

text: Ei tiedetä, osallistuiko Stalin henkilökohtaisesti ryöstöön. Tarinan mukaan hän olisi heittänyt ensimmäisen kranaatin läheisen palatsin katolta tai jopa johtanut hyökkäystä aukiolla. Todennäköisesti hän enintään seurasi tapahtumia etäältä tai luultavammin ei ollut paikalla lainkaan. Erään tiedon mukaan hän oli saman päivän aamuna Tiflisissä antamassa ohjeita ryöstäjille, mutta poistui kaupungista ennen iskun alkua välttääkseen kiinni jäämisen.


title: Tiflisin pankkiryöstö 1907

text: Pian ryöstön jälkeen paljastui, että ryöstösaaliista 100 000 ruplaa oli merkittyjä tai sarjanumeroiltaan tunnettuja seteleitä, jotka olisi helppo jäljittää. Koko saalis toimitettiin kaikesta huolimatta ulkomaille vaihdettavaksi. Viranomaiset saivat pian selville ryöstön yhteyden bolševikkeihin ja ryhtyivät entistä tarmokkaammin etsimään heidän johtajiaan, jolloin Lenin joutui pakenemaan Suomesta ulkomaille. Hän pääsi palaamaan Venäjälle vasta kymmenen vuotta myöhemmin helmikuun vallankumouksen jälkeen. Stalin joutui pakenemaan kotimaastaan Georgiasta, jonne hän ei enää koskaan palannut pysyvästi asumaan. Krasin ja Aleksandr Bogdanov kaappasivat itselleen osan ryöstösaaliista, minkä seurauksena Lenin riitautui heidän kanssaan. Lopulta lähes kaikki rahojen vaihtamista Länsi-Euroopassa yrittäneet bolševikit jäivät kiinni eikä ryöstösaaliista ollut puolueelle juuri mitään hyötyä. Rahanvaihtajista Maksim Litvinov jäi kiinni Pariisissa.


title: Tiflisin pankkiryöstö 1907

text: Ter-Petrosjan vangittiin marraskuussa 1907 Berliinissä, jossa hän suunnitteli uutta entistä suurempaa ryöstöä. Venäjän salainen poliisi Ohrana sai seuraavana vuonna selville, että juuri hän oli johtanut Tiflisin pankkiryöstöä. Ter-Petrosjan luovutettiin Venäjälle, mutta hän vältti kuolemantuomion teeskentelemällä mielisairasta. Hänet suljettiin georgialaiseen vankimielisairaalaan, josta hän pakeni 1912.


title: Tiflisin pankkiryöstö 1907

text: Tiflisin pankkiryöstö haittasi suuresti bolševikkien ja koko sosiaalidemokraattisen puolueen julkisuuskuvaa. Menševikit perustivat kolme komiteaa tutkimaan puolueen jäsenten sekaantumista ryöstöön. Tiflisissä toiminutta tutkintakomiteaa johti Noe Žordania, Bakun komiteaa Silibistro Džibladze ja ulkomailla toiminutta komiteaa Georgi Tšitšerin. Tutkinnan seurauksena menševikkien hallitsemat Tiflisin ja Bakun puolueosastot päättivät erottaa vastuullisena pidetyn Stalinin puolueesta rangaistuksena puoluekokouksen päätösten rikkomisesta. Erottamista ei vahvistettu puolueen keskuskomiteassa, bolševikit eivät koskaan tunnustaneet sitä, ja Stalin kiisti myöhemmin sen päätöksen tekemisen kokonaan. Keväällä 1918 Stalin haastoi menševikkijohtaja Julius Martovin oikeuteen kunnianloukkauksesta, kun tämä oli julkaissut Stalinin puolueesta erottamista käsitelleen artikkelin. Kun Martov vaati kutsumaan Moskovassa pidettyyn oikeudenkäyntiin georgialaisia todistajia, oikeus hylkäsi koko jutun käsittelyn. Stalin järjesti yleisvenäläisen toimeenpanevan keskuskomitean kumoamaan oikeuden päätöksen, mutta ei vaatinut uutta käsittelyä.


title: Tiflisin pankkiryöstö 1907

text: Stalin onnistui salaamaan osuutensa ryöstön suunnittelussa niin tehokkaasti, että se voitiin todistaa varmasti vasta 2000-luvulla tehtyjen arkistotutkimusten avulla. Todisteita esittivät historiantutkijat Miklós Kun ja Simon Sebag Montefiore vuosina 2003 ja 2007 julkaistuissa Stalin-elämäkerroissaan.


title: Pieve Vergonte

text: Pieve Vergonte on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. Pieven naapurikunnat ovat Anzola d'Ossola, Calasca-Castiglione, Massiola, Piedimulera, Premosello-Chiovenda, Valstrona ja Vogogna.


title: Quarna Sopra

text: Quarna Sopra on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. Quarnan naapurikunnat ovat Germagno, Loreglia, Omegna, Quarna Sotto ja Valstrona.


title: Kokkila (täsmennyssivu)

text: Kokkila voi tarkoittaa:


title: USS Jeannette (1878)

text: USS Jeannette oli napatutkimusalus, joka vuosina 1879–1881 teki George W. De Longin komennossa huono-onnisen matkan arktisille alueille. Juututtuaan jäihin ja ajelehdittuaan lähes kaksi vuotta Itä-Siperian merellä alus pääsi irti jäistä, mutta juuttui uudestaan, murskaantui ja upposi. Uppoamispaikka on 560 kilometrin päässä Siperian pohjoisrannikolta. De Long ja suurin osa miehistöstä pääsi maihin Lenajoen suistoon, mutta myöhemmin monet menehtyivät, De Long heidän joukossaan.


title: USS Jeannette (1878)

text: Aluksen ura alkoi 1861 "HMS Pandora" -nimisenä Kuninkaallisen laivaston tykkiveneenä. "Pandora" poistettiin palveluksesta ja myytiin 1875 yksityiseksi jahdiksi brittiläiselle tutkimusmatkailijalle Allen Youngille. Young myi sen 1878 The New York Heraldin omistajalle James Gordon Bennettille, joka antoi sille uuden nimen "Jeannette". Alus purjehti Arktiksella Yhdysvaltojen lipun ja merilakien alla, mutta Bennett oli omistajana vastuussa tutkimusmatkan kustannuksista.


title: USS Jeannette (1878)

text: Venäläinen seikkailija ja julkisuudenhenkilö Andrei Horošov kertoi vuonna 2015 aikeistaan nostaa "Jeannette" ylös Venäjän ja Yhdysvaltojen ystävyyden eleenä.


title: USS Jeannette

text: USS Jeannette on ollut kahden Yhdysvaltojen laivaston aluksen nimi:


title: Jeannette (täsmennyssivu)

text: Jeannette tarkoittaa seuraavia:


title: Corwin

text: Corwin tarkoittaa seuraavia:


title: Vaigatš (täsmennyssivu)

text: Vaigatš tarkoittaa seuraavia:


title: Vaigatš (jäänmurtaja 1909)

text: Vaigatš oli venäläinen jäänmurtaja, joka rakennettiin Venäjän keisarilliselle laivastolle Pietarissa 1909. Se oli nimetty Venäjän Arktiksella sijaitsevan Vaigatšin saaren mukaan. Se oli 1 320-tonninen, 1 200 hevosvoiman alus. Se upposi 1918 Jenisein suulla.


title: Vaigatš (jäänmurtaja 1909)

text: "Vaigatšin" sisaralus oli "Taimyr".


title: Vaigatš (jäänmurtaja 1909)

text: Alusta komensi Konstantin Loman sen rantautuessa "Taimyrin" kanssa Wrangelinsaarelle 1911. Alus oli ollut hydrografisella tutkimusretkellä, ja kun tilanne salli, se poikkesi saarelle. Ryhmä oli ensimmäinen tutkijaryhmä saarella 30 vuoteen.


title: Vaigatš (jäänmurtaja 1909)

text: Aluksen lääkäri Eduard Arngold kirjasi historiallisen maihinnousun muistiin ja kertoi saarella tehdystä tutkimuksesta. Samalla tarkennettiin aiemmin amerikkalaisten laatimaa saaren karttaa.


title: Ruokejärvi (Nokia)

text: Ruokejärvi on Pirkanmaalla Nokialla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Ruokejärvi on osa Laajanojan valuma-aluetta.


title: Ruokejärvi (Nokia)

text: Järvi on 550 metriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Järvellä on kaksi järviallasta, joilla on hieman erilainen luonne. Pohjoisaltaassa sijaitsee luotomainen saari. Sen ympäristö on mäkistä metsämaastoa, jonka alavat osat ovat soistuneet. Rantaan päättyviä suomaita ei ole ojitettu, mutta etelärantaan laskeva metsäoja tuo Ilkan Pehkusuolta kuivatusvesiä. Toinen oja, joka myös tuo ojitetun suon kuivatusvesiä, laskee itärannan suoistuneeseen metsään. Järven oma laskuoja lähtee järven länsipään lahdenpohjukasta ja se juoksee mäkien välissä mutkitellen laskien lopuksi Kalliojärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 1,2 vuotta, mikä johtuu sen tilavuuteen nähden pienestä valuma-alueesta. Järven rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Rannat kuuluvat luonnonsuojelualueeseen, vaikka järvi ja sen ainoa saari eivät siihen kuulukkaan. Järvi on autio, mutta sen pohjoisrantaa seuraa suojelualueen kävelypolku ja järven eteläpäässä metsäautotie ohittaa rannan läheltä.


title: Ruokejärvi (Nokia)

text: Ruokejärven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1978, 1982 ja 1991–2015. Kahdella ensimmäisellä tutkimuskerralla järven vesi oli erittäin hapanta ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan oli hävinnyt. Vedenväri oli erittäin ruskeaa ja humuspitoista. Ruokejärvi kuuluu Alisenjärven reittiin, joka valittiin vuonna 1991 pääkohteeksi valtion happamoituneiden vesistöjen tutkimusprojektiin. Vuonna 1995 järven itäpuolisen rannan suolla suoritettiin kosteikkokalkitus. Tämän seurauksena järven happamuustaso nousi selvästi. Vuonna 2001 kalkitettiin järven eteläinen järviallas ja vuosina 2007 ja 2014 kalkittiin molemmat järvialtaat. Kalkitukset vaikuttivat jokaisella kerralla positiivisesti happamuustilanteeseen. Myös puskurikyky happamoitumista vastaan parani joksikin aikaa. Vuoden 2014 kalkitus muutti veden happamuustason normaaliksi ja järven puskurikyky palasi hyväksi. Veden ravinnetasot ovat vaihdelleet karujen tai lievästi rehevien järvien tasolla. Vuoden 2014 kalkitus alensi fosforipitoisuuksia hieman. Pohjoisessa järvialtaassa ei esiinny happitaloudessa ongelmia, mutta eteäisessä altaassa niitä on. Järven lämpötilakerrostuminen ei täyskierron aikana purkaudu täysin, sillä veteen on täällä sekoittunut kalsiumia. Pohjan lähellä oleva alusvesi onkin hapeton. Hapettomassa vedessä sedimenteistä liukenee ravinteita takaisin vedeen ja alusvesi onkin hyvin ravinnepitoista. Ruokejärven vesi on kalkituksen seurauksena hyvä.


title: Ruokejärvi (Nokia)

text: Ruokejärven ympäristö kuuluu Natura 2000 -verkostossa Nokian Kaakkurijärviin ja muodostavat siellä yhdessä itäisen Heinäjärven (osa), Ylisenjärven, Porrasjärven, Pienen Porrasjärven, Juottojärven ja Kalliojärven kanssa yhteisen enklaavin. Siihen kuuluvat myös osa Pitkäjärven ympäristöstä. Itse järviallas ei kuulu suojelualueeseen.


title: Ruokejärvi (Nokia)

text: Vuonna 1964 julkaistussa peruskartassa ei järveen laske mitään suo- tai metsäojia, mutta seuraavassa vuoden 1975 peruskartassa itäiselle suolle on johdettu kuivatusoja. Eteläpäähän on kaivettu suo-oja vasta vuoden 1991 peruskartan jälkeen. Järvi on ollut koko edellä mainitun ajan autio eikä sinne ole johtanut milloinkaan mitään muita kuin talviteitä.


title: Yliluoma

text: Yliluoma on kylä Kauhavan kaupungissa Etelä-Pohjanmaalla, entisen Ylihärmän kunnan alueella. Yliluoma sijaitsee 10 kilometriä Ylihärmän keskustasta Ylistaron suuntaan seututien 723 varrella. Yliluomaan kuuluvat myös Heikkola, Pränni ja Harju sekä Vakoperä. Asukkaita on noin 110, talouksia 43 ja vapaa-ajan asuntoja noin 10. Yliluoma valittiin vuoden eteläpohjalaiseksi kyläksi 2015.


Julkis- ja yksityisalojen työttömyyskassa (JYTK) on noin 55 000 jäsentään edustava palkansaajien työttömyyskassa.


title: Julkis- ja yksityisalojen työttömyyskassa

text: Finanssivalvonnan vahvistama työttömyyskassan jäsenmaksu oli 7,90 euroa kuukaudessa vuodelle 2016. Pääosa työttömyyskassan jäsenistä on liittynyt mukaan ammattiliittonsa kautta. Työttömyyskassan jäseneksi voi liittyä yksilöjäsenenä myös kuulumatta JYTK:n jäsenjärjestöön.


text: Jäsenjärjestöjen jäsenet maksavat JYTK-vuosimaksun yleensä osana ammattiliittonsa jäsenmaksua. Julkis- ja yksityisalojen työttömyyskassan jäsenjärjestöjä - jotka pääsääntöisesti ovat toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n jäsenjärjestöjä - olivat 2016:


title: P-Toluidiini

text: p-Toluidiini eli 4-metyylianiliini (CHN) on aniliinin johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä muun muassa väriaineiden valmistamiseen ja analyyttisen kemian reagenssina. p-Toluidiini on o- ja m-toluidiinien isomeeri.


title: P-Toluidiini

text: p-Toluidiini on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Valon vaikutuksesta sen väri muuttuu ruskehtavaksi. Yhdiste on veteen niukkaliukoista ja liukenee erittäin hyvin useisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetterin ja asetoniin. p-Toluidiini liukenee happoihin muodostaen suoloja. p-Toluidiinin reaktiot ovat tyypillisiä aromaattisille amiineille ja se voidaan esimerkiksi alkyloida tai asetyloida tai siitä voidaan muodostaa diatsoniumsuola. Yhdiste on heikosti emäksistä. p-Toluidiini ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä. Yhdisteelle altistumisesta oireina voivat olla vaikeutunut hengitys, pääkipu ja huonovointisuus. Yhdiste lisää methemoglobiinin määrää elimistössä, mikä ilmenee ihon ja kynsien värin muuttumisena siniseksi. p-Toluidiini on eläinkokeissa osoittautunut karsinogeeniseksi, mutta karsinogeenisuudesta ihmiselle ei ole varmaa tietoa.


title: P-Toluidiini

text: p-Toluidiinia valmistetaan pelkistämällä p-Nitrotolueenia raudan avulla tai katalyyttisesti vedyttämällä. Käytettäessä epäpuhdasta nitrotolueenia lähtöaineena, voidaan p-toluidiini erottaa isomeereistaan saostamalla oksaalihapon avulla.


title: P-Toluidiini

text: p-Toludiinia käytetään valmistettaessa atsovärejä sekä muita erikois- ja hienokemikaaleja kuten lääkeaineita ja maatalouskemikaaleja. Analyyttisessä kemiassa sitä voidaan käyttää Ti-ionien spektrofotometriseen määritykseen tai ligniinin tai nitriittien läsnäoloa ilmaisevana reagenssina.


title: Christoffer Lindvall

text: Christoffer Lindvall (s. 2. maaliskuuta 1993 Uusikaarlepyy) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa IF Minkeniä.


title: Christoffer Lindvall

text: Lindvall hiihti ensimmäisen maailmancupin osakilpailunsa Lahdessa 20. helmikuuta 2016 ollen 74:s vapaan tyylin sprintissä.


title: Christoffer Lindvall

text: Skandinavia Cupissa Lindvall kilpaili ensimmäisen kerran vuonna 2011. Parhaimmillaan hän on ollut 32:s perinteisen tyylin sprintissä Jõulumäessä 9. helmikuuta 2013.


title: Christoffer Lindvall

text: Vuonna 2011 Lindvall voitti perinteisen tyylin sprintin Liberecissä Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla. Vuonna 2013 Lindvall oli mukana samassa paikassa nuorten MM-kilpailuissa, joissa hän oli ainoalla matkallaan perinteisen tyylin sprintissä 49:s.


title: Christoffer Lindvall

text: SM-kilpailuissa Lindvall on ollut parhaimmillaan 15:s perinteisen tyylin sprintissä Jämillä 2015 ja vapaan tyylin sprintissä Imatralla 2016.


title: Cesare Fantoni

text: Cesare Fantoni (1. helmikuuta 1902 Bologna – 15. tammikuuta 1963 Rooma) oli italialainen näyttelijä.


title: Cesare Fantoni

text: Teollisuusmiehen perheeseen syntynyt Fantoni valmistui kirjanpitäjäksi, mutta antautui sitten teatterinäyttelijän uralle. Hän oli suosittu sivuosien esittäjä ja esiintyi toisen maailmansodan jälkeen muun muassa Luchino Viscontin ohjaamissa näytelmissä. Elokuvissa Fantoni tunnettiin luotettavana luonnenäyttelijänä. Hän työskenteli myös radiokuunnelmissa ja jälkiäänittäjänä. Fantonin ja näyttelijä Afra Arrigonin poika Sergio Fantoni on myös näyttelijä.


title: Janne Mononen

text: Janne Mononen (s. 2. marraskuuta 1983) on suomalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä. Hän edusti Vantaan Hiihtoseuraa.


title: Janne Mononen

text: Mononen kilpaili maailmancupissa kahdesti Lahdessa maaliskuussa 2012. Yhdistelmäkilpailussa hän ei selviytynyt maaliin tultuaan kierroksella ohitetuksi. Perinteisen tyylin sprintissä Mononen oli 79:s.


title: Janne Mononen

text: Skandinavia Cupissa Mononen kilpaili ensimmäisen kerran vuonna 2006. Parhaimmillaan hän on ollut 11:s 15 kilometrin perinteisen tyylin kisassa Östersundissa 4. tammikuuta 2013.


title: Janne Mononen

text: FIS-kilpailuissa Mononen on ollut palkintopallilla kerran. Hän oli kolmas Ylitorniolla kymmenen kilometrin perinteisen tyylin kisassa 9. huhtikuuta 2007.


title: Janne Mononen

text: Henkilökohtaisissa SM-kilpailuissa Mononen on ollut parhaimmillaan 12:s 50 kilometrin perinteisen tyylin kisassa Imatralla 2012.


title: Janne Mononen

text: SM-viesteistä Mononen on saavuttanut kaksi mitalia Vantaan Hiihtoseuran joukkueessa. Imatralla 2012 hän oli saavuttamassa Suomen-mestaruutta yhdessä Niklas Collianderin, Olli Hiidensalon ja Matti Heikkisen kanssa. Vaajakoskella 2014 Mononen hiihti pronssia yhdessä Mikko Kuuselan, Hiidensalon ja Heikkisen kanssa.


title: Janne Mononen

text: Mononen meni kesäkuussa 2013 naimisiin hiihtäjä Laura Monosen (o.s. Ahervo, s. 1984) kanssa.


title: Mario Ferrari

text: Mario Ferrari (3. syyskuuta 1894 Rooma – 28. kesäkuuta 1974 Rooma) oli italialainen näyttelijä.


title: Mario Ferrari

text: Ferrari valmistui Firenzen näyttelijäkoulusta, osallistui ensimmäiseen maailmansotaan lentäjänä ja teki pitkän ja ansiokkaan teatteriuran. Hän esiintyi mykkäelokuvissa vuosina 1920–1921 ja palasi alalle äänielokuvan tultua. Ferrari oli Italian suosituimpia elokuvanäyttelijöitä, vaikka joutuikin usein tyytymään sivuosiin. Hän työskenteli myös radiossa, televisiossa ja jälkiäänittäjänä.


title: Barbicanin metroasema

text: Barbican on Lontoon metron asema Lontoon Cityssä, Oyster-vyöhykkeellä 1. Vuonna 1865 avattua asemaa käyttävät Circle Linen, Hammersmith & City Linen ja Metropolitan Linen junat. Aseman kautta kulki 11,283 miljoonaa matkustajaa vuonna 2015.


title: Barbicanin metroasema

text: Asema avattiin vuonna 1865 nimellä Aldersgate Street. Nimi lyheni muotoon Aldersgate vuonna 1910, ja vuonna 1923 nimeksi tuli Aldersgate & Barbican. Nykyisen nimensä asema sai vuonna 1968. Metron lisäksi asemaa käyttivät myös British Railin matkustajajunat 1970-luvun puoliväliin saakka. Linja sähköistettiin vuonna 1982, jolloin Thameslink alkoi käyttää sitä. Thameslink lopetti liikenteen Barbicaniin vuonna 2009, kun laiturien pidennys Farringdonissa esti Barbicaniin ja Moorgateen vieneen haaran käyttämisen.


title: Torjus Børsheim

text: Torjus Børsheim (s. 28. elokuuta 1988) on norjalainen maastohiihtäjä, joka on saavuttanut parhaat tuloksensa sprinttikilpailuissa. Børsheim edustaa Ullvik IL:ää.


title: Torjus Børsheim

text: Børsheim osallistui vuosina 2009–2012 neljään maailmancupin osakilpailuun, jotka kaikki olivat sprinttejä. Parhaimmillaan hän oli 43:s Drammenissa perinteisellä hiihtotavalla 7. maaliskuuta 2012.


title: Torjus Børsheim

text: Skandinavia Cupissa Børsheim on kilpaillut vuodesta 2007 lähtien. Palkintopallille hän on yltänyt kerran. Børsheim sijoittui toiseksi vapaan tyylin sprintissä Lillehammerissa 13. joulukuuta 2014.


title: Ágios Vasíleios (Lakonia)

text: Ágios Vasíleios (; myös "Ágios Vasílios") on mykeneläisaikaisen palatsin ja asutuksen arkeologinen kohde Lakoniassa eteläisellä Peloponnesoksella Kreikassa. Se sijaitsee Spártin kunnassa lähellä Xirokámpin ja Ágios Christóforoksen kyliä, noin 12 kilometriä eteläkaakkoon Spártin kaupungista. Kohde on saanut nimensä paikalla olevasta Pyhälle Basileiokselle omistetusta kirkosta. Asutuksen muinaista nimeä ei tunneta.


title: Ágios Vasíleios (Lakonia)

text: Paikalla on ollut asutusta viimeistään keskihelladisen (MH) ja mykeneläisen eli myöhäishelladisen kauden (LH) taitteessa 1600–1500-luvuilla eaa. Samoihin aikoihin paikalle rakennettiin palatsi (rakennus A), jossa oli ainakin seitsemän huonetta. Se tuhoutui LH IIB-IIIA1 -kausilla eli 1400-luvun eaa. lopussa tai 1300-luvun eaa. alussa mahdollisesti tulipalossa. Tämän jälkeen hieman idemmäksi rakennettiin suurempi palatsi (rakennus B), joka muodostui keskuspihan ympärille rakennetuista siipirakennuksista. Palatsi on ollut koristeltu seinämaalauksilla, joista on säilynyt osia. Rakennuksia on paikannettu 2,5 hehtaarin alueelta, ja asutuksen arvioidaan olevan mahdollisesti ainakin 20 hehtaarin kokoinen. Palatsikeskus tuhoutui lopullisesti LH IIIA -kaudella eli myöhemmin 1300-luvulla eaa., jonka jälkeen sitä ei enää rakennettu uudestaan.


title: Ágios Vasíleios (Lakonia)

text: Palatsin raunioista on löydetty lineaari-B-kirjoitusta sisältäviä savitauluja, jotka ovat peräisin noin 1300-luvulta eaa. Ne kovettuivat palatsin palossa, mikä on säilyttänyt ne nykyaikaan. Tekstit ovat tyypillisiä luetteloita, joissa esiintyy tarveaineiden ja henkilöiden nimiä sekä paikannimiä. Taulut kuuluvat varhaisimpiin Manner-Kreikasta löydettyihin lineaari-B-kirjoitusta sisältäviin tauluihin. Raunioista on löydetty myös muun muassa pronssimiekkoja sekä erilaisia kulttiesineitä, kuten nautaeläintä pitelevää miestä esittävä figuriini, häränpään mallinen rhyton sekä egyptiläisiä skarabee-koruja. Löydöt osoittavat, että kyseessä on ollut merkittävä rakennus ja alueen hallinnollinen ja kaupallinen keskus.


title: Ágios Vasíleios (Lakonia)

text: Ensimmäiset lineaari-B-taulut löydettiin paikalta vuonna 2008. Tämän jälkeen arkeologiset kaivaukset paikalla aloitettiin 2009–2010 ja ne jatkuvat edelleen. Kaivaukset on suoritettu arkeologi Adamantía Vasilogámvroun johdolla.


title: Ágios Vasíleios

text: Ágios Vasíleios (; myös "Ágios Vasílios"; ”Pyhä Basileios”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:


title: Hämmästys

text: Hämmästys (myös yllätys) on lyhyt psyykkinen tila, jossa ihminen tai eläin kokee säpsähdysreaktion odottamattoman tapahtuman takia. Se on yksi perustunteista. Hämmästyksen taso voi vaihdella erittäin voimakkaista reaktioista, kuten puolustautumisesta tai pakenemisesta, pieniin reaktoihin, kuten suun aukeamiseen tai kulmakarvojen kohotukseen. Hämmästyksellä voi olla myös mikä tahansa valenssi (neutraali, miellyttävä, epämiellyttävä, positiivinen tai negatiivinen).


title: Ode to Booker Ervin

text: Ode to Booker Ervin on yhdysvatalaisen trumpetisti Ted Cursonin vuonna 1970 julkaistu albumi. Levyllä Curson soittaa suomalaisten jazzmuusikoiden kanssa.


title: Ode to Booker Ervin

text: Kaikki kappaleet Ted Curson, ellei toisin mainita.


title: Marcus Högström

text: Marcus Högström (s. 20. maaliskuuta 1989 Sveg, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-joukkue Calgary Flamesin organisaatiossa. Hän pelannee lähinnä AHL-joukkue Stockton Heatissa. Elite Prospects -sivuston Ulf Anderssonin mukaan isokokoinen Högström on hyvillä hyökkäyspään taidoilla, visiolla ja kiekollisilla taidoilla varustettu puolustaja, jolla on myös kova lyöntilaukaus. Hän on myös tasaisen varma omassa päässä.


title: Marcus Högström

text: Högström on Svegs IK:n kasvatti. Hän debytoi seuran miesten joukkueessa jo 14-vuotiaana Ruotsin viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla III-divisioonassa kaudella 2003–2004. Högström siirtyi 17-vuotiaana Skellefteå AIK:n J18-junioreihin kaudeksi 2005–2006. Kaudeksi 2007–2008 hän siirtyi MODO Hockeyn J20-junioreihin. Högström pelasi kahden siellä viettämänsä vuoden aikana myös muutaman ottelun lainalla miesten I-divisioonaa AIK Härnösandin ja KB 65:n joukkueissa.


title: Marcus Högström

text: Kaudeksi 2009–2010 Högström siirtyi Venäjän toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Vysšaja Ligan Molot-Prikamje Permiin. Kaudeksi 2010–2011 hän palasi kotimaahansa ja siirtyi Skellefteå AIK:n Elitserien-joukkueeseen. Högström teki Elitserien-debyyttinsä 25. syyskuuta 2010 vieraissa Djurgårdens IF:ää vastaan. Ottelu jäi hänelle kauden ainoaksi joukkueessa. Högström siirtyi lokakuussa sarjatasoa alemmas HockeyAllsvenskaniin IF Sundsvall Hockeyn riveihin. Högström oli tehoilla 6+23=29 joukkueen tehokkain puolustaja, kolmanneksi paras pistemies ja hän jakoi Sundsvallin sisäisen syöttöpörssin voiton Gustaf Thorellin ja Daniel Olssonin kanssa. Högström sijoittui koko Allsvenskanin puolustajien pistepörssissä kolmanneksi. Kevätkaudella hän pelasi kaksi ottelua lainalla Timrå IK:n Elitserien-joukkueessa.


title: Marcus Högström

text: Högström teki kaudeksi 2011–2012 kaksivuotisen Elitserien-sopimuksen Timrå IK:n kanssa. Hän pelasi tulokaskautensa aikana 30 runkosarjaottelua tehden kuusi syöttöpistettä sekä kuusi ottelua lainalla IF Sundsvall Hockeyn Allsvenskan-joukkueessa, kunnes Högström siirtyi tammikuussa 2012 loppukaudeksi pelaamaan Allsvenskania Malmö Redhawksiin. Marraskuussa hän siirtyi artistisopimuksella sarjan nousijajoukkue Asplöven HC:n riveihin oltuaan alkukauden 2012–2013 ilman sopimusta. Joulukuussa Högström palasi puolestaan edellisenä keväänä Hockeyettaniin (ent. Ruotsin I-divisioona) pudonneeseen IF Sundsvalliin loppukauden kattaneella ja Elitserien-option sisältäneellä sopimuksella.


title: Marcus Högström

text: Kaudeksi 2013–2014 Högström siirtyi Allsvenskan-joukkue Almtuna IS:ään. Hän oli kauden päätyttyäkin ja pelipaikastaan huolimatta joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 5+22=27 sekä jakoi Almtunan sisäisen tehotilaston voiton Sebastian Hartmannin kanssa lukemalla +6, vaikka Högström siirtyi helmikuussa 2014 kevääseen 2016 asti ulottuneella sopimuksella samassa sarjassa pelanneeseen Djurgårdens IF:ään. Hän teki Allsvenskanin runkosarjassa kaikkiaan 28 tehopistettä, joilla Högström jakoi sarjan puolustajien pistepörssin kahdeksannen sijan Asplöven HC:n Marcus Fageruddin kanssa. Hän oli Kvalserienissä Djurgårdenin paras syöttäjä yhdeksällä syöttöpisteellään sekä voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +5. Djurgårdenin kausi päättyi SHL-nousuun. Högström onnistui joukkueessa lopulta läpimurtoon Ruotsin pääsarjatasolla. Hän oli kaudella 2014–2015 Djurgårdenin tehokkain puolustaja tehoilla 6+13=19. Högström teki ensimmäisen miesten pääsarjamaalinsa Mestarien liigan avausottelussa 21. elokuuta 2014 sveitsiläistä Fribourg-Gottéronia vastaan. Ensimmäisen SHL-maalinsa hän teki 11. lokakuuta 2014 vieraissa entistä seuraansa Skellefteå AIK:ta vastaan. Kaudella 2015–2016 Högström jakoi SHL:n puolustajien pistepörssin kuudennen sijan Skellefteå AIK:n Niclas Burströmin kanssa tehoilla 8+20=28.


title: Marcus Högström

text: Högström siirtyi kaudeksi 2016–2017 vuoden mittaisella sopimuksella KHL-joukkue Spartak Moskovaan. Hän ei kuitenkaan vastannut häneen kohdistuneisiin odotuksiin ja Högströmin sopimus purettiin marraskuussa 2016. Samassa kuussa hän siirtyi loppuvuoden kestävällä sopimuksella SM-liigajoukkue Helsingin IFK:hon paikkaamaan loukkaantumisia. Lyhyen sopimuksensa jälkeen Högström palasi kevääseen 2019 asti ulottuvalla sopimuksella Djurgårdens IF:n SHL-joukkueeseen. Kaudella 2017–2018 hänellä oli koko SHL:n suurin peliaika (24.01 minuuttia) ottelua kohden. Pudotuspeleissä Högström jakoi Djurgårdenin sisäisen tehotilaston voiton kolmen muun pelaajan kanssa lukemalla +4.


title: Marcus Högström

text: Kesäkuussa 2018 Högström teki vuoden mittaisen, kaksisuuntaisen ja 700 000 dollarin arvoisen sopimuksen Calgary Flamesin kanssa.


title: Marcus Högström

text: Högström on pelannut Ruotsin A-maajoukkueessa seitsemän ottelua ilman tehopisteitä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 7. huhtikuuta 2016 Oskarshamnissa Sveitsiä vastaan.


title: Hennariikka Rahkola

text: Hennariikka Rahkola (s. 18. elokuuta 1992 Hyvinkää) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Jämin Jännettä. Rahkolan kasvattajaseura on Rajamäen Kehitys. Hänen valmentajanaan toimii Kalle Lassila.


title: Hennariikka Rahkola

text: Rahkola kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran 20. helmikuuta 2016 Lahdessa vapaan hiihtotavan sprintissä, jossa hän oli 53:s. Toistaiseksi parhaan maailmancup-sijoituksensa hän hiihti seuraavana päivänä oltuaan yhdistelmäkilpailussa 46:s.


title: Hennariikka Rahkola

text: Skandinavia Cupissa Rahkola kilpaili ensimmäisen kerran vuonna 2011. Parhaimmillaan hän on ollut 19:s Vuokatissa vapaan hiihtotavan sprintissä 12. joulukuuta 2015.


title: Hennariikka Rahkola

text: SM-kilpailuissa 2016 Rahkola saavutti toistaiseksi parhaat SM-sijoituksensa ollen kahdeksas sekä vapaan hiihtotavan sprintissä että 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa.


title: Hennariikka Rahkola

text: Rahkola asuu Seinäjoella. Hänen äitinsä on kilpaillut kansallisella tasolla ampumahiihdossa. Rahkola valmistui fysioterapeutiksi Seinäjoen ammattikorkeakoulusta vuonna 2015.


title: Adventures in Babysitting (vuoden 2016 elokuva)

text: Adventures in Babysitting on vuonna 2016 Disney Channelillä julkaistu nuortenelokuva. Sen ohjasi John Schultz ja pääosissa esiintyvät Sabrina Carpenter ja Sofia Carson.


text: Adventures in Babysitting perustuu David Simkinsin vuonna 1987 julkaistuun samannimiseen elokuvaan.


text: Tammikuussa 2015 Disney ilmoitti hyväksyneensä Tiffany Paulsenin kirjoittaman käsikirjoituksen elokuvalle. Kuvaukset aloitettiin Vancouverissa maaliskuussa 2015.


title: Huvitus (omena)

text:
Huvitus on tarhaomenapuun perinteinen lajike, jolla on Suomessa pitkä historia.
Huvitus on aikainen kesälajike sekä herkku- ja soseomena, mutta hieman altis omenaruvelle. Aikaisin kevätkesällä kukkivana se on hyvä pölyttäjä. Sato kypsyy elokuussa ja se on satoisa. Kypsyvä hedelmä säilyy pari viikkoa.


title: Huvitus (omena)

text: Huvitus-lajike on peräisin Huvituksen puutarhatilalta Yläneeltä, jonka C.R. Sahlberg perusti 1800-luvulla. Paikallisen muistitiedon mukaan torppari Juho Korpela kylvi vuonna 1895 omaan pihaansa ulkomaisen omenan siemeniä, jotka hän oli ottanut Huvituksen omenatarhasta. Siemenistä kasvoi emopuu, josta kaikki Huvitukset periytyvät. Satoisaksi ja hyväksi omenaksi havaittu lajike levisi nopeasti Yläneen lähistölle. Lajike levisi laajemmalle, kun kansakoulun opetustaulujen kuvittaja Vihtori Ylinen sai vartteita Korpelan torpan omenapuusta, ja alkoi viljellä sitä omassa omenapuutarhassaan. Hän lähetti Lepaalle jalonnusoksia, ja ensimmäinen Huvitus istutettiin Lepaalle vuonna 1935. Maatalouskoelaitoksen puutarhaosastolle Piikkiön Yltöisiin Huvitus tuli luultavasti 1940-luvun alussa. Siellä Huvitus otettiin vuonna 1958 aloitettuun omenanjalostusohjelmaan, jossa pyrittiin yhdistämään suomalaisten lajikkeiden talvenkestävyys ja ulkomaisten lajikkeiden hedelmän laatu. Jalostusohjelman tuloksena nimettiin 16 uutta omenalajiketta, joista 11 lajikkeen toinen risteytysvanhempi on Huvitus.


title: Huvitus (omena)

text: Omenanjalostusohjelman tuloksena nimetyt omenalajikkeet, joista toinen risteytysvanhempi on Huvitus, ovat seuraavat:


title: Raeapteek

text: Raeapteek on Virossa Tallinnan keskustassa sijaitseva apteekki.


title: Raeapteek

text: Raeapteek on Euroopan vanhin yhtäjaksoisesti samoissa tiloissa toiminut apteekki. Se on toiminut Tallinnan Raatihuoneentorilla 1400-luvulta lähtien. Tarkkaa perustamispäivää ei tiedetä, mutta asiakirjojen mukaan apteekilla oli vuonna 1422 jo kolmas omistaja.


title: Raeapteek

text: Raeapteek toimii nykyään paitsi apteekkina, myös museona.


title: Henry Kellett

text: Sir Henry Kellett (2. marraskuuta 1806 – 1. maaliskuuta 1875), oli brittiläinen vara-amiraali, laivastonupseeri ja tutkimusmatkailija.


title: Henry Kellett

text: Kellett liittyi Kuninkaalliseen laivastoon 1822. Hän oli kolme vuotta Länsi-Intiassa ja palveli sitten William Fitzwilliam Owenin alaisena tutkimusaluksilla Afrikassa, "HMS Sulphurilla" Edward Belcherin alaisena Itä-Intiassa, ja HMS Starlingin kapteenina Kiinan kanssa käydyssä ensimmäisessä oopiumisodassa, jonka aikana hänet ylennettiin komentajakapteeniksi 1841 ja kapteeniksi 1842.


title: Henry Kellett

text: Vuonna 1845 hänet nimitettiin HMS Heraldin kapteeniksi tehtävänä hydrografiset mittaukset lähinnä Pohjois-Amerikassa Guayaquilsta Vancouveriin, mukaan lukien Galapagossaaret. Hän sai tilapäisen komennuksen 1848 tutkimusretkellä kadonneen John Franklinin etsimiseksi. Tällä matkalla hän purjehti Beringinsalmen kautta ja yli Tšuktšimeren ja löysi Geraldinsaaren. Kellett nousi maihin Geraldinsaarelle ja nimesi saaren laivansa mukaan. Hän myös näki Wrangelinsaaren läntisessä horisontissa. Tällä retkellä oli mukana William Pullen. Vuonna hän komensi "HMS Resolutea" ja purjehti auttamaan Robert McClurea, jonka alus "Investigator" oli jumittunut Arktiksella. Hänen miehensä rakensivat varastorakennuksen Kanadaan Dealynsaarelle Melvillensaaren etelärannikolle.


title: Henry Kellett

text: Useiden ylennysten jälkeen hän jäi eläkkeelle 1871.


title: Henry Kellett

text: Hongkongissa on nimetty Kellettin mukaan useita paikkoja: Kellettinsaari, Kellettinlahti ja Kellettinvuori. Kellettinjyrkänne Washingtonin Henry Islandilla on todennäköisesti myös nimetty Kellettin mukaan. Hänen mukaansa on nimetty "Kelletia kelletii" -kotilo.


title: Ada Blackjack

text: Ada Blackjack, s. "Delutuk", myöhemmin "Johnson" (10. toukokuuta 1898 Solomon, Alaska – 29. toukokuuta 1983 Palmer, Alaska) iñupiateihin kuulunut nainen, joka oleskeli kaksi vuotta haaksirikkoisena asumattomalla Wrangelinsaarella Siperian pohjoispuolella.


title: Ada Blackjack

text: Ada Blackjack Johnson syntyi Alaskan Solomonissa, mutta muutti Nomeen, jossa hän meni naimisiin ja synnytti kolme lasta, joista kaksi kuoli pienenä. Hänen miehensä hukkui, ja hän jäi taloudellisesti tiukoille. Hän sijoitti pienen poikansa tilapäisesti orpokotiin. Pian sen jälkeen, vuonna 1921, hän lähti retkikunnan mukana tutkimusmatkalle yli Tšuktšimeren Venäjän Wrangelinsaarelle. Matkaa johti Allan Crawford, mutta sen rahoitti ja suunnitteli Vilhjalmur Stefansson.


title: Ada Blackjack

text: Stefansson lähetti viisi ihmistä, yhden kanadalaisen, kolme yhdysvaltalaista ja yhden iñupiatin, 23-vuotiaan Ada Blackjackin, uhkarohkealle retkelle julistamaan saaren Kanadalle kuuluvaksi. Stefansson oli valinnut ryhmän jäsenet huolellisesti heidän aiemman kokemuksensa ja akateemisten ansioidensa perusteella. Hän valitsi retkelle sellaisia, jotka olivat perehtyneet maantieteeseen ja luonnontieteisiin.


title: Ada Blackjack

text: Uudisasukkaiden ryhmä asettui Siperian pohjoispuolella olevalle Wrangelinsaarelle 16. syyskuuta 1921 tarkoituksena julistaa se joko Kanadan tai Ison-Britannian omistukseen. Virallista tukea ei kuitenkaan tullut kummaltakaan maalta. Ryhmään kuului viisi henkkeä, joista Ada oli palkattu keittäjäksi ja ompelijaksi, lisäksi mukana olivat yhdysvaltalaiset miehet Lorne Knight, Milton Galle ja Fred Maurer sekä ryhmän johtaja kanadalainen Allan Crawford. Maurer oli ollut vuonna 1914 saarella yhdeksän kuukautta selviydyttyään Karlukin haaksirikosta.


title: Ada Blackjack

text:
Tilanne muuttui kuitenkin pian huonoksi. Ruoka loppui, täydennystä tuova laiva ei päässyt jäiden vuoksi perille, eikä ryhmä saanut metsästetyksi niin paljon saaren riista, että kaikki olisivat pysyneet sen avulla hengissä. Niinpä 28. tammikuuta 1923 lähti kolme miestä 700 mailin matkan yli jäätyneen Tšuktšimeren Siperiaan hakemaan apua ja ruokaa. Saarelle jäivät Ada Blackjack ja sairas Lorne Knight. Knight kärsi ravinnon puutteesta, ja häntä vaivasi keripukki. Ada Blackjack piti hänestä huolta, kunnes hän kuoli huhtikuussa 1923. Matkaan lähteneet kolme miestä katosivat, joten Ada jäi yksin.
Ada selviytyi äärimmäisen kylmissä oloissa, jääkarhuilta hädin tuskin pelastuneena, kunnes hänet 19. elokuuta 1923 tuli hakemaan "Donaldson"-nimisellä laivalla Stefanssonin aiempi matkakumppani Harold Noice. Joissakin lehdissä häntä sanottiin todelliseksi ”naispuoliseksi Robinson Crusoeksi”. Ada vei säästämillään rahoilla pienen poikansa Bennettin Seattleen saamaan hoitoa tuberkuloosiin. Ada Blackjack meni uudestaan naimisiin ja sai toisen pojan Billyn. Hän palasi myöhemmin arktiselle alueelle, missä hän kuoli 85-vuotiaana.


title: Ada Blackjack

text: Ada Blackjack oli vaatimaton ihminen ja inhosi ympärilleen muodostunutta mediasirkusta. Hän suhtautui torjuvasti pelastajansa Noicen ja Stefanssonin yritykseen hyötyä hänen tarinastaan. Matkasta saamansa palkkion ja Wrangelilla kokoamiensa turkiksien muutaman sadan dollarin myyntipalkkion lisäksi hän ei hyötynyt tuhoisasta matkasta mitään, esimerkiksi siitä kirjoitetuista suosituista kirjoista ja artikkeleista.


title: Ada Blackjack

text: Ada Blackjack kuoli valtion vanhainkodissa Pioneer Homessa Alaskan Palmerissa, ja hänet haudattiin Anchorageen.


title: Kertomuksenjärvi

text: Kertomuksenjärvi on Uskelanjoen vesistöön kuuluva järvi Somerniemen Kaskistossa Somerolla. Järven pinta-ala on 1,12 hehtaaria, korkeus merenpinnasta 93,0 metriä ja rantaviivan pituus 0,46 kilometriä. Järvi kuuluu Uskelanjoen sivujoen Hitolanjoen valuma-alueeseen ja sen lasku-uomana on Hitolanjoen latvahaaran Satakoskenojan sivuhaara Kertomuksenoja. Järvi sijaitsee lähellä Uskelanjoen sivujoen Terttilänjoen valuma-alueeseen kuuluvia, pohjavedestä vetensä saavia harjujärviä Iso-Pitkustaa ja Vähä-Pitkustaa, mutta niistä poiketen sen veden on voitu päätellä koostuvan pääasiassa pintavesistä.


title: Hannu Peltomaa

text: Hannu Kalevi Peltomaa (s. 17. huhtikuuta 1941 Toholampi) on suomalainen elokuvaohjaaja, -kuvaaja, -tuottaja ja -leikkaaja. Hänen tunnetuimpiin teoksiinsa kuuluvat palkittu dokumenttielokuva "Rantojen miehet" (1971) sekä pitkät lastenelokuvat "Taikapeli" (1984) ja "Kumma juttu" (1989). Peltomaa on tehnyt lisäksi toistasataa lyhyttä fiktio- ja dokumenttielokuvaa.


title: Hannu Peltomaa

text: Peltomaa valmistui Taideteollisen oppilaitoksen kamerataiteen osastolta vuonna 1967. Yhdessä Virke Lehtisen kanssa hän toimi kuvaajana Aito Mäkisen elokuvissa "Vain neljä kertaa" (1968) ja "Muurahaispolku" (1970). Yhdessä Kari Sohlbergin kanssa Peltomaa kuvasi Mollbergin vuoden 1973 elokuvan "Maa on syntinen laulu".


title: Hannu Peltomaa

text: Kuvausprojektiensa ohessa Hannu Peltomaa teki veljensä Erkki Peltomaan kanssa lyhytelokuvia, kuten Anselm Hollon tekstittämään lauluun ”Miten mielelläni” perustuvan "Huuto" (1970) ja rappioalkoholistidokumentin "Rantojen miehet" (1971), joka voitti Gran Prix’n Tampereen elokuvajuhlilla ja palkittiin myös valtionpalkinnolla. 1980-luvun alussa veljekset tekivät ”Lapsen silmin” -teemalla lyhytelokuvat "Sunnuntaiaamu" (1981) ja "Kadulla" (1982). Niitä seurasivat lapsiaiheiset kokoillan näytelmäelokuvat "Taikapeli" (1984) ja "Kumma juttu" (1989).


title: Hannu Peltomaa

text: Vuosina 1973–1980 Peltomaa toimi Kymen läänin läänintaiteilijana.


title: Hannu Peltomaa

text: Syksyllä 2014 Peltomaa piti Imatralla valokuvanäyttelyn Ensonrannan tukkinippujen purkajista. Samassa työssä hän oli itsekin nuoruudessaan.


title: Hannu Peltomaa

text: Hannu Peltomaan poika on sarjayrittäjä ja entinen Raptori-muusikko Juho Peltomaa.


title: Piedimulera

text:
Piedimulera on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella.
Piedimuleran naapurikunnat ovat Calasca-Castiglione, Pallanzeno, Pieve Vergonte ja Vogogna.


title: TfL Rail

text: TfL Rail on paikallisjunalinja Suur-Lontoossa. Se kulkee pitkin Englannin itäistä päärataa Liverpool Streetin ja Shenfieldin välillä. Sen omistaja on Transport for London ja sitä operoi MTR Corporation (Crossrail) Ltd. Linja on osa rakenteilla olevaa Crossrail-reittiä Shenfieldistä Readingiin ja .


title: TfL Rail

text: TfL Rail otti linjan liikenteen haltuunsa toukokuussa 2015. Se nimetään uudelleen vuonna 2018 Elizabeth Lineksi, kun Crossrailin rakentaminen edistyy.


title: Viron kansalliskirjasto

text: Viron kansalliskirjasto () on vuosina 1985–1993 rakennettu, Tallinnan monumentaalirakennuksiin kuuluva Viron kansalliskirjasto. Arkkitehti Raine Karpin suunittelema kahdeksankerroksinen, julkisivultaan harmaasta kalkkikiveä oleva jykevä kirjastorakennus sijaitsee Kesklinnan kaupunginosan Tõnismäen asuinalueella, hieman Tallinnan vanhankaupungin eteläpuolella.


title: Viron kansalliskirjasto

text: Vuonna 2015 Viron kansalliskirjasto rekisteröi 47 479 käyttäjää ja 133 274 kirjastokäyntiä. Lisäksi sähköisesti kirjastossa asioitiin 403 794 kertaa. Kirjaston henkilökuntaan kuului 280 henkeä.


title: Viron kansalliskirjasto

text: Viron kansalliskirjasto pohjautuu vuonna 1918 perustettuun Riigikogun eli Viron parlamentin kirjastoon. Kansalliskirjasto palvelee yhä myös tässä tehtävässään sekä toimii tutkimuskirjastona ja Viron kirjastolaitoksen keskuksena. Kirjastolla on vapaakappaleoikeus Virossa painettuihin julkaisuihin.


title: Viron kansalliskirjasto

text: Suuri kirjastotalo toimii monipuolisesti virolaista kulttuuriperintöä esilletuovana kulttuurikeskuksena. Rakennuksessa toimii esimerkiksi konferenssikeskus, useita näyttelytiloja, teatterisali, anniskeluoikeuksin varustettu kahvila-ravintola ja aulamyymälä. Kirjakokoelmat ja lukusalit, joita on yhteensä 20 (600 lukupaikkaa), on ryhmitelty aiheen mukaisesti eri kerroksiin. Rakennus toimii kotina kirjaston henkilökunnasta ja asiakkaista kootun Viron kansalliskirjaston naiskuorolle.


title: Viron kansalliskirjasto

text: Kirjaston useimmat lukusalit ovat avoinna tavallisille käyttäjille arkisin kello 10–20 ja lauantaisin kello 12–19. Heinä-elokuussa kirjasto on avoinna arkisin kello 10–18.


title: Live at Rockefeller Music Hall

text: Live at Rockefeller Music Hall on norjalaisen progressiivisen metallin yhtye Leprousin Live-DVD -ja albumi, joka julkaistiin 25. marraskuuta 2016. Se kuvattiin 4. kesäkuuta 2016 Oslon Rockefeller Music Hallissa, ja se kustannettiin Indiegogo -joukkorahoitussivustolla toteutetulla keräyksellä.


title: Live at Rockefeller Music Hall

text: Euroopassa sen julkaisi InsideOut Music ja Yhdysvalloissa Century Media Records.


title: Kultainen käsivarsi

text: Kultainen käsivarsi ("The Man With the Golden Arm") on Otto Premingerin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1955. Sitä pidetään yhtenä Frank Sinatran parhaista elokuvarooleista. Hän esittää vankilasta vapautuvaa jazzrumpalia, joka ajautuu kuitenkin heti vanhoihin ympyröihinsä ja uudelleen heroiinin orjaksi. Elokuva perustuu Nelson Algrenin romaaniin "The Man with the Golden Arm" (suom. "Kultainen käsi"), jonka pohjalta käsikirjoituksen laativat Walter Newman ja Lewis Meltzer.


title: Kultainen käsivarsi

text: Sinatra oli roolistaan Oscar- ja Bafta-ehdokkaana.


title: Kultainen käsivarsi

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Kultaisen käsivarren" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Latvian kansalliskirjasto

text: Latvian kansalliskirjasto () on Latvian kulttuuriministeriön alaisuudessa toimiva kansalliskirjasto. Kirjasto perustettiin vuonna 1919. Vuodesta 2014 lähtien kirjasto on toiminut Riian suuriin kulttuurirakennuksiin kuuluvassa "Valon linnaksi" kutsutuksi rakennuksessa, jonka on suunnitellut latvialaissyntyinen arkkitehti Gunnar Birkerts. Väinäjoen lounaisrannalla sijaitseva rakennus on Latvian keskeisimpiä 2000-luvun monumentaalirakentamisen luomuksia.


title: Latvian kansalliskirjasto

text: Laajalti palkittua, Yhdysvaltojen toisen maailmansodan jälkeisen ajan merkittäviin arkkitehteihin kuuluvaa Gunnar Birkertsia pyydettiin kansalliskirjaston suunnittelijaksi jo vuonna 1988 Latvian ollessa yhä osa Neuvostoliittoa. Kirjaston rakentaminen aloitettiin vuonna 2008. Kun rakennus vihdoin avautui vuonna 2014, tuottelias arkkitehti oli jo 89-vuotias.


title: Latvian kansalliskirjasto

text: Modernissa rakennuksessa toimii kirjaston lisäksi esimerkiksi kongressikeskus, konserttisali, kahvila ja ravintola.


title: För äldre nybegynnare / Schlagerns mystik

text: För äldre nybegynnare ja Schlagerns mystik ovat Zamla Mammaz Mannan albumeita, jotka ilmestyivät tupla-albumina vuonna 1978 Silence Recordsin kautta. För äldre nybegynnare on koottu livetilanteissa nauhoitetuista improvisaatioista. Schlagens mystik on studioalbumi, joka sisältää lauluja ja muuta sävellettyä materiaalia. Alkuperäisen tupla-albumin avattavan kannen puolivälissä on katkoviiva, jota pitkin levyjen kannet voi leikata halutessaan erilleen.


title: Pihlajakadun tuhmat tädit

text: Pihlajakadun tuhmat tädit on suomalainen nettisarja, joka on spin-off MTV3-kanavan "Salatut elämät" -saippuasarjasta. Sarjan neliosainen ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin MTV Katsomo -palvelussa 29. marraskuuta 2016. Ensimmäinen kausi esitettiin televisiossa MTV3-kanavalla kesäkuussa 2017. Toinen kausi, "Pihlajakadun tuhmat tädit - Vaatteet pois!", julkaistiin MTV Katsomossa 8. kesäkuuta 2017. Kolmas kausi, "Pihlajakadun tuhmat tädit - Syntiset", julkaistiin 23. marraskuuta 2017 MTV Katsomossa. Toinen ja kolmas kausi esitettiin MTV3:lla kesällä 2018.


title: Pihlajakadun tuhmat tädit

text: Ensimmäisellä kaudella Monica (es. Irina Vartia), Eva (es. Tiia Elg) ja Camilla (es. Nora Rinne) viettivät Lindan (es. Monika Lindeman) polttareita. Naisnelikko joutui seuraavana päivänä kertaamaan yhdessä edellisillan tapahtumia. Toisella kaudella naisnelikko päätyy Evan johdolla pyörittämään strippiklubia. Kolmannella kaudella naiset viettävät loman nunnaluostarissa.


title: Päiväkirja (Kitty Rayn romaani)

text: Päiväkirja ("A Peculiar Chemistry") on Kitty Rayn vuonna 1999 julkaisema romaani. Suomeksi kirja on julkaistu lyhennettynä Valittujen Palojen Kirjavalioissa.


title: Päiväkirja (Kitty Rayn romaani)

text: Romaani kertoo kahden eri aikakauden ihmisistä, heidän avioliiton ulkopuolisesta raskaudestaan ja peloistaan ihmisten suhtautumisessa heidän tilanteeseen.


title: Päiväkirja (Kitty Rayn romaani)

text: Romaanin alussa raskaana oleva Ellis Jones muuttaa remontoituun mökkiin salatakseen raskauden muilta. Mökissä Ellis löytää isotätinsä Nellin päiväkirjan ja ryhtyy lukemaan sitä aikansa kuluksi.


title: Päiväkirja (Kitty Rayn romaani)

text: Tässä vaiheessa kirjailija vaihtaa näkökulmaa ja ryhtyy kertomaan Nellin tarinaa.


title: Päiväkirja (Kitty Rayn romaani)

text: Nell on kirjan alussa nuori, isosiskoaan Violetia neljä vuotta nuorempi. Nuoresta iästä huolimatta Nellin tulevaisuus tuntuu olevan murskana: äiti ei päästä Nelliä yliopistoon, joten Nell joutuu työskentelemään isänsä vaateyrityksessä.


title: Päiväkirja (Kitty Rayn romaani)

text: Kirjan alussa Nell opettelee polttamaan tupakkaa, kun eräs sotilas tarjoaa hänelle huvikseen savukkeen. Nell ihastuu sisarensa Violetin mieheen ja päätyy raskaaksi tälle. Jotta vältytään skandaalilta Nell pakotetaan muuttamaan syrjäiseen mökkiin. Muuttamisessä Nelliä auttaa Nellin sisaren äiti Marion. Nellin vanhemmat katkaisevat välinsä Nelliin kokonaan kuultuaan Nellin tekosista. Violetin raskaus sujuu hyvin, mutta lapsi syntyy kuolleena. Violetin mies, Laurence kuolee sodassa. Nell synnyttää lapsen, mutta ei kykene luomaan tähän minkäänlaista kiintymyssuhdetta, ja myös imettäminen osoittautuu mahdottomaksi. Nell joutuu antamaan synnyttämänsä tytön Violetille ja hautaamaan Violetin kuolleena syntyneen pojan.


title: Päiväkirja (Kitty Rayn romaani)

text: Ellis ihmettelee äitinsä Lauran suhtautumista häneen. Ellis löytää Nellin haudan ja huomaa että siinä hautakivessä ei ole merkkiäkään kuolleena syntyneestä lapsesta. Tästä Ellis päättelee että Nellin on täytynyt luopua lapsestaan. Kävellessään haudalta poispäin Ellis miettii sukuaan ja muistaa Isänsä vanhempien suhtautuneen kireästi poikaansa ja tämän vaimoon. Ellisin äiti, Laura ei ollut puhunut koskaan lapsuudestaan, äidistöän eikä isovanhemmistaan. Ellis tiesi että hänen isänsä omistama puutarha oli aikanaan kuulunut Ellisin isoisälle. Ellis myös tiesi että hänen isoisänsä Gerald Palmer oli tehnyt vararikon 1940 luvun loppuvuosina. Ellis tiesi että hänen isotätinsä Nell oli antanut Ellisin isälle Williamille töitä kun William ei ollut saanut töitä muualta. Nell myös jätti puutarhan Williamille perinnöksi. Ellis ihmettelee , miksi Williamia ei ole otettu muualle kuin Nellille töihin. Miksi Violet on vienyt tyttärensä Lauran Lontooseen heti tämän synnyttyä? Miten Nell oli saanut keittiöpuutarhan, johon perusti yrttitarhan?


title: Päiväkirja (Kitty Rayn romaani)

text: Laura ilahtuu nähdessään Ellisin tulevan käymään ja ryhtyy kertomaan oma alotteisesti lapsuudestaan ja Nellistä. Laurasta oli aina tuntunut että Nell odotti tästä jotain, mitä hän ei kyennyt täyttämään. Ellis unohtaa olla kysymättä mitään Nellistä ja heti Ellisin kysyttyä jotain Laura vaikenee kuin muuri.


title: Päiväkirja (Kitty Rayn romaani)

text: Ellis ottaa selvää isoäidikseen luulemansa Violetin olinpaikasta ja saa selville, että tämä asuu hylätyssä suuressa omakotitalossa. Ellis hoivaa aivoverenvuodosta toipuvaa Violetia muutaman päivän ajan, kunnes tämä pääsee hoivakotiin. Ellis saa Violetilta myös laatikon, jossa on vanhoja kuvia, joukossa Nellin kuva. Ellis lähtee ottamaan selvää perheensä asioista ja törmää oman lapsensa isään, Joeen. Toivuttuaan tapaamisen aiheuttamasta järkytyksestä Ellis kertoo tavanneensa Violetin. Ellisin isä ei ole iloinen asiasta, mutta alkujärkytyksen jälkeen toivuttuaan suhtautuu asiaan myönteisesti.


title: Päiväkirja (Kitty Rayn romaani)

text: Ellis ihmettelee isänsä ja Violetin huonoja välejä ja päättää ottaa selvää niiden syystä. Kun Ellis on lukenut Nellisin päiväkirjan loppuun, hän etsii Violetin kuolleena syntyneen pojan haudan.


title: Associação Chapecoense de Futebol

text: Associação Chapecoense de Futebol eli Chapecoense Real on brasilialainen jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1973. Seura on voittanut Santa Catarinan osavaltion mestaruuden eli Campeonato Catarinensen viisi kertaa, viimeksi vuonna 2016. Se on myös sijoittunut yhdeksänneksi Brasilian pääsarjassa Serie A:ssa.


title: Associação Chapecoense de Futebol

text: Seuran edustusjoukkuetta kuljettanut kone putosi maahan 28. marraskuuta 2016. Lento-onnettomuus vaati 71 ihmisen hengen. Koneessa oli 77 henkilöä, joista 68 oli matkustajia ja yhdeksän miehistön jäsentä. Seitsemän selvisi aluksi hengissä, mutta yksi kuoli saamiinsa vammoihin sairaalassa Matkustajina oli joukkueen pelaajia, valmennusjohto ja kahdeksan johtokunnan jäsentä. Joukkue oli menossa Etelä-Amerikan Copa Sudamericanan finaaliin, jossa se olisi ollut vastakkain kolumbialaisen Atlético Nacionalin kanssa. Atlético Nacionalin pyynnöstä mestaruus luovutettiin Chapecoenselle finaalia pelaamatta.


title: LaMian lento 2933

text: LaMian lento 2933 oli tilauslento São Paulosta Brasiliasta Santa Cruzin kautta Medellíniin Kolumbiaan. 28. marraskuuta 2016 kone putosi lähellä Medellínia. Kone kuljetti Associação Chapecoense de Futebol -jalkapallojoukkuetta, joka oli matkalla Copa Sudamericanan finaaliin.


title: LaMian lento 2933

text: Lento-onnettomuus vaati 71 ihmisen hengen. Koneessa oli 77 henkilöä, joista 68 oli matkustajia ja yhdeksän miehistön jäsentä. Seitsemän selvisi aluksi hengissä, mutta yksi kuoli saamiinsa vammoihin sairaalassa. Turmakone (tyypiltään Avro RJ85) oli matkalla São Paulon kansainväliseltä lentokentältä Medellínin kansainväliselle lentokentälle, kunnes kone syöksyi maahan Medellínin kaupungin lähellä sijaitsevalle vuoristoiselle alueelle.


title: LaMian lento 2933

text: Kolumbian ilmailuviranomaisten mukaan onnettomuuden syy oli polttoaineen loppuminen. Lentäjä ei ollut tehnyt välilaskua tankkausta varten eikä ilmoittanut ongelmista ennen kuin oli liian myöhäistä. Lentoyhtiö LaMia ja Bolivian ilmailuviranomaiset olivat virheellisesti hyväksyneet lentosuunnitelman. Lisäksi kone oli lentänyt korkeammalla kuin se olisi saanut, ja koneella oli ollut noin 400 kiloa ylipainoa.


title: Rontticomics

text: Rontticomics on Juho Maurisen piirtämä ja käsikirjoittama strippisarjakuva. Sitä on julkaistu vuoden 2016 helmikuusta saakka internetissä sarjakuvan omilla sivuilla, mistä se on levinnyt Facebookin ja muiden sivustojen kautta laajemmin ihmisten tietouteen.


title: Rontticomics

text: Rontticomicsin huumori on usein synkkää ja perustuu stereotyyppisiin suomalaisiin ihmistyyppeihin, sanaleikkeihin ja absurdeihin vitseihin. Sarjakuvastripit eivät sijoitu mihinkään tiettyyn miljööhön tai hahmoihin, poikkeuksena pari useammin esiintyvää hahmoa, kuten niksejä jakava Olavi.


title: Rontticomics

text: Rontticomicsin ensimmäinen albumijulkaisu ilmestyy keväällä 2017 kustannusyhtiö Arktisen Banaanin julkaisemana.


title: Rontticomics

text: Juho Maurinen on vuonna 1990 Imatralla syntynyt mies. Lukuun ottamatta omaksi ilokseen piirtämiään sarjakuvia teini-ikäisenä Rontticomics on Maurisen ensimmäinen sarjakuva. Sarjakuvan lisäksi Maurinen opiskelee Lahden Muotoiluinstituutissa ja tekee musiikkia ja muita taideprojekteja.


title: Kikattava Kakkiainen

text:
Kikattava Kakkiainen () on suomalainen animaatiosarja televisiolle, jonka ovat luoneet Anttu Harlin ja Joonas Utti. Harlin toimii myös sarjan tuottaneen Gigglebug Entertainmentin toimitusjohtajana. Sarjaa on tehty 52 jaksoa, jotka esitetään Pikku Kakkosella ja Yle Areenassa vuodesta 2016 alkaen. Suomen lisäksi sarja esitetään myös esimerkiksi Ruotsissa, Tanskassa ja Sveitsissä. Yhteensä 13 maata on ostanut oikeudet sarjaan.
Sarja kertoo pienestä hapsenkakkiaisesta, jolla on erityisen raikuva ja tarttuva nauru. Naurunsa ja positiivisen asenteensa avulla Kakkiainen selvittää kiistat ja erimielisyydet ystäviensä keskuudessa. Ensimmäisessä tuotantokaudessa seurataan, kuinka Kakkiainen järjestää koko Havunhelman väelle juhlat.


title: Kikattava Kakkiainen

text: Tällä hetkellä julkaistuja jaksoja on viisitoista. :


title: Filmistudio Projektio

text: Filmistudio Projektio oli Suomen ensimmäinen elokuvakerho, joka toimi vuosina 1934–1936 Helsingissä.


title: Filmistudio Projektio

text: Kerhon perustamisen ajatus tuli Nils-Gustav Hahlilta ja Alvar Aallolta, jotka olivat tutustuneet vastaavanlaisiin kerhoihin Pariisissa ja Lontoossa. Kerho toimi elokuvateatteri Joukolassa Helsingin Kapteeninkatu 26:ssa (nyk. KOM-teatteri) ja esitti jäsenilleen muun muassa René Clairin, Sergei Eisensteinin ja Luis Buñuelin elokuvia. Kerhon jäsenin kuuluivat muiden muassa Nyrki Tapiovaara, Valentin Vaala ja Teuvo Tulio.


title: Filmistudio Projektio

text: Projektion käytännön toiminnasta vastannut Hans Kutter muisteli 1950-luvun puolivälissä, miten kerhon ensimmäiseen näytökseen unohdettiin hankkia lupa elokuvien esittämiseen, mistä seurasi kutsu raastupaan. Siellä jo kansainvälistä kuuluisuutta saavuttanut Alvar Aalto aloitti vuolaan ja rönsyilevän puolustuspuheensa elokuvataiteen merkityksestä, joka kuitenkin keskeytettiin noin viidentoista minuutin jälkeen ja syyte raukesi.


title: Filmistudio Projektio

text: Kerhon ensimmäiseen hallitukseen kuuluivat Kutterin mukaan professori Gunnar Castrén, arkkitehti Aili-Salli Ahde, insinööri Eero Erkko, taiteilija Atte Laitila, professori J. Lassila sekä Nils-Gustav Hahl.


title: Filmistudio Projektio

text: Kerho hankki elokuvansa lähinnä lainaamalla niitä toisilta pohjoismaisilta elokuvakerhoilta. Tärkeimpiä yhteistyökumppaneita olivat Tukholman, Lundin, Uppsalan ja Malmön elokuvakerhot Ruotsissa. Lisäksi Projektio sai esitettäväkseen venäläisiä elokuvia Neuvostoliiton suurlähetystöstä, ja Saksan lähetystön kautta muun muassa Leni Riefenstahlin puoluekokousdokumentin "Tahdon riemuvoitto".


title: Filmistudio Projektio

text: Kerhoa epäiltiin vasemmistolaisesta toiminnasta ja se joutui Etsivän keskuspoliisin tarkkailuun. Elokuvakerho joutui lopettamaan toimintansa jo 1936, kun se ei saanut tullilaitokselta tullipalautuksia ruotsalaisilta elokuvakerhoilta lainaamistaan elokuvista.


title: Filmistudio Projektio

text: LUETTELO NÄYTÖKSISTÄ


title: Filmistudio Projektio

text: AVAJAIS- ESITTELYNÄYTÖS marras- tai joulukuussa 1934


title: Filmistudio Projektio

text: Ballet mecanique


title: Filmistudio Projektio

text:
schwarz weiss grau
Entr’acte


Filmistudio Projektio


title: Filmistudio Projektio

text: schwarz-weiss-grau


title: Filmistudio Projektio

text: A nous la liberte (Clair, )


title: Filmistudio Projektio

text: Tshornoje i beloje (1932) Ivan Ivanov-Vano


title: Filmistudio Projektio

text: Emperor Jones (Dudley Murphy 1933)


title: Filmistudio Projektio

text: avajaisnäytöksen uusinta


title: Filmistudio Projektio

text: Der blaue Engel (kaksi lisänäytöstä)


title: Filmistudio Projektio

text: Das Lied von Leben (Granowsky 1931)


title: Filmistudio Projektio

text: Tshapajev (Vasiljev, 1934)


title: Filmistudio Projektio

text: Le Tour (Clair, 1928)


title: Filmistudio Projektio

text: Gardiens de phare (Gremillon, 1929)


title: Filmistudio Projektio

text: Marseille


title: Filmistudio Projektio

text: Windjammer und Janmaaten. Die letzten Segelschiffe. (Dokumentti, Saksa 1930)


title: Filmistudio Projektio

text: Episod vid fönstret


title: Filmistudio Projektio

text: Novyi Gulliver (Ptushko, 1935)


title: Filmistudio Projektio

text: muistiinmerkitsemättä


title: Filmistudio Projektio

text: Turksib (Victor Turin, 1929)


Filmistudio Projektio


title: Filmistudio Projektio

text: Un chien Andalou


title: Filmistudio Projektio

text: Mensch ohne Namen (Ucicky, 1932)


title: Filmistudio Projektio

text: Magie du fer blanc


title: Filmistudio Projektio

text: Thunder Over Mexico (1934) Ohjaus: Sol Lesser


title: Filmistudio Projektio

text: Le Sang d’un poete (ohj. Cocteau)


title: Filmistudio Projektio

text:
Gamla Stan (Almquist, 1931)
Tango (Gösta Hellström, 1932)


title: Filmistudio Projektio

text: Le Million (1932)


title: Filmistudio Projektio

text: Kameradscharft (Pabst 1931)


title: Filmistudio Projektio

text: Philips Cavalcade (George Pal, 1934)


title: Filmistudio Projektio

text: Nieuwe granden Ivens 1933


title: Filmistudio Projektio

text: No greater glory (Borzage, 1934)


title: Filmistudio Projektio

text: Triumph des Willens


title: Filmistudio Projektio

text: Un chapeau de paille d’Italias Clair 1928 (la rotondessa)


title: Filmistudio Projektio

text: Mädchen in Uniform Sagan (1931)


title: Filmistudio Projektio

text: Katorga (Raizman 1928)


title: Filmistudio Projektio

text:
7.4.1936 Bio Rexissä erikoisnäytös pohjoismaisille vieraille.
Projektion vieraana oli 57 hengen delegaatio Lundin, Kööpenhaminan, Göteborgin ja Helsingborgin elokuvakerhoista, mukana Gösta Werner, matkalla Neuvostoliittoon.


title: Filmistudio Projektio

text: Aho & Soldan (lyhyt teollisuuskuva)


title: Filmistudio Projektio

text:
VMV 6 (1936)
Klo 18. illallinen sadalle hengelle La Rotondessa, pj Alvar Aalto. (Helsingin Sanomat 8.4.1936)


Filmistudio Projektio


title: Filmistudio Projektio

text: Sylvester (lupu Pick) 1923


title: Filmistudio Projektio

text: City Lights


title: Filmistudio Projektio

text: Die unmögliche Liebe (Waschneck 1932) - Asta Nielsen –elokuva.


title: Filmistudio Projektio

text: Minns du


title: Filmistudio Projektio

text: Meren houkutus


title: Filmistudio Projektio

text: Suomi kutsuu (Aho & Soldan1932)


Omahan roomalaiskatolinen arkkihiippakunta () on katolisen kirkon arkkihiippakunta Nebraskassa Yhdysvalloissa. Siihen kuului 238 000 seurakuntalaista vuonna 2013, mikä on 25,7 % asukkaista.


title: Pirentsepiini

text: Pirentsepiini (CHNO) on pyridobentsodiatsepiinin johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä mahahaavan hoitoon.


title: Pirentsepiini

text: Pirentsepiiniä käytetään usein hydrokloridisuolana, joka on veteen ja alkoholeihin liukoinen, mutta ei liukene esimerkiksi dietyylieetteriin.


title: Pirentsepiini

text: Pirentsepiini on selektiivinen M-reseptorien antagonisti ja vaikuttaa hermosolmuihin. Tämän seurauksena vatsan suolahapon tuotanto vähenee ja vatsan pH nousee. Pirentsepiiniä voidaan käyttää yhdessä emäksisten vatsan happamuutta alentavien aineiden sekä simetidiinin kanssa. Haittavaikutuksina pirentsepiini voi aiheuttaa muun muassa suun kuivumista ja näköhäiriöitä. Se on nykyään korvattu suurelta osin uudemmilla lääkkeillä.


title: Pirentsepiini

text: Pirentsepiinin synteesin ensimmäisessä vaiheessa o-nitrobentsoyylikloridi reagoi 3-amino-2-klooripyridiinin kanssa muodostaen amidin. Nitroryhmä pelkistetään vedyttämällä ja kuumennus johtaa heterosyklisen renkaan sulkeutumiseen. Tämä välituote reagoi klooriasetyylikloridin kanssa muodostaen amidin. Muodostuva tuote reagoi nukleofiilisilla substituutiolla 1-metyylipiperatsiinin kanssa muodostaen pirentsepiiniä.


title: Storbackenin jätinkirkot

text: Storbackenin jätinkirkot ovat Etelä-Pohjanmaalla Evijärven Kattilakoskella vierekkäin sijaitsevat mahdolliset jätinkirkot, joita ei ole vielä kaivauksin tutkittu.


title: Storbackenin jätinkirkot

text: Evijärven kirkosta 14 km luoteeseen noin 300 metriä Ähtävänjoesta ja sen suuntaisesta kantatiestä 68. Kohde on joen itäpuolella sijaitsevan moreenimäen tai drumliinin lakialueen pohjoispäässä.


title: Storbackenin jätinkirkot

text: Mäen laella on melko kivikkoista ja sieltä on löydetty monia kivivalleja. Osa valleista muodostavat suorakulmaisen muotoisia rakenteita, jotka on tulkittu jätinkirkoiksi. Suurempi niistä on 35–40 metriä pitkä ja 15–20 metriä leveä. Sen pituusakseli osoittaa 65° pohjoisesta myötäpäivään . Toinen jätinkirkoksi ajateltu vierekkäinen rakenne on suurin piirtein saman kokoinen, mutta kolmas, ja samalla viimeinen, on vain 25 metriä pitkä ja 15 metriä leveä. Paikan tarkastaja Tryggve Gestrin otaksui silloin, että rakenne olisi hahmotettavissa niin, että suuren kivivallin sisälle on raivattu kolme vierekkäistä kivivallia. Silloin ne tulkittiin kivivalliasumukseksi , joita oli kolme rinnakkain.


title: Storbackenin jätinkirkot

text: Tryggve Gestrin tutki rakenteen sisäpuolelta muutaman koekuopan. Yhdestä kuopasta löytyi kvartsi-iskoksia, mutta asumisesta syntyneestä likamaasta tai kulttuurimaannoksesta löytyi vain ohut jälki. Gestrinin mukaan kohteessa olisi ollut mahdollisesti kivikautinen sesonkiasuinpaikka.


title: Storbackenin jätinkirkot

text: Vuonna 1989 kävi Tryggve Gestrin paikalla tarkastusmatkalla. Kohdetta ei olla tutkittu tarkemmin eikä siellä olla suoritettu kaivauksiakaan.


title: Timo Mikkilä (tietokirjailija)

text: Timo Mikkilä (s. 8. syyskuuta 1951 Jurva) on helsinkiläinen tietokirjailija, filosofian tohtori ja historiantutkija.


title: Timo Mikkilä (tietokirjailija)

text: Mikkilä on työskennellyt pitkään politiikan ja talouden toimittajana. Hän on kirjoittanut kahdeksan kirjaa, erikoistuen yritys- ja yhdistyshistoriikkeihin.


title: Timo Mikkilä (tietokirjailija)

text: Mikkilä on helsinkiläisen media- ja viestintäyhtiö La Voce Oy:n perustaja, osakas ja hallituksen puheenjohtaja.


title: Jani Onninen

text: Jani Kristian Onninen (s. 1973) on suomalainen matemaatikko ja professori. Hän on toiminut matematiikan professorina Jyväskylän yliopistossa vuodesta 2009.


title: Jani Onninen

text: Jani Onninen valmistui 1992 ylioppilaaksi Uudenkaupungin lukiosta. Lukion jälkeen hän aloitti matematiikan opinnot Jyväskylän yliopistossa ja valmistui sieltä maisteriksi vuonna 1999. Filosofian lisensiaatiksi hän valmistui 2000.


title: Jani Onninen

text: Tohtoriksi Onninen väitteli vuonna 2002 Jyväskylän yliopistossa. Väitöskirjan ohjaajana toimi professori Pekka Koskela. Onnisen väitöskirja ("Mappings of finite distortion: Continuity") käsitteli niin kutsuttua "äärellisen väännön teoriaa". Äärellisen väännön kuvausten teoriassa yhdistyvät rajoitetun väännön kuvaukset ja epälineaarinen elastiikka. Alan tutkimus on osa matematiikan perustutkimusta, jossa ovat keskeisessä asemassa erilaiset matemaattiset mallit. Väitöskirjassaan Onninen tarkastelee, millaisilla maksimaalisen ja minimaalisen venytyksen suhteilla äärellisen väännön kuvaukset ovat jatkuvia. Jatkuvuus tarkoittaa sitä, ettei muodonmuutoksessa synny reikiä tai halkeamia. Väitöskirjan aiheella on sovelluksia materiaalitekniikan alalla (mm. kumi ja muut elastiset materiaalit).


title: Jani Onninen

text: Valmistumisensa jälkeen Onninen on työskennellyt Jyväskylän yliopistossa eri tehtävissä opettajana ja tutkijana. Sen lisäksi hän on työskennellyt Michiganin yliopistossa ja Syracusen yliopistossa. Michiganissa hän työskenteli post doc-tutkijana valmistumisensa jälkeen vuosina 2002–2003. Syracusen yliopistossa hän on toiminut matematiikan apulaisprofessorina. Yhteensä Onninen työskenteli valmistumisensa jälkeen Yhdysvalloissa kuusi vuotta.


title: Jani Onninen

text: Onninen nimitettiin vuonna 2009 matematiikan professoriksi Jyväskylän yliopistoon. Hän aloitti virassaan elokuun alussa 2009. Virkaanastujaisluennossaan hän käsitteli ääriarvo-ongelmia geometrisessa analyysissä. Geometrinen analyysi on yksi Jyväskylän yliopiston matematiikan tutkimuksen painopistealueita ja Onnisen nimitys vahvisti alan tutkimusta yliopistossa.


title: Jani Onninen

text: Professorin viran ohella Onninen toimii kaudella 2014–2017 Jyväskylän yliopiston matematiikan ja tilastotieteen laitoksen varajohtajana ja pedagogisena johtajana. Laitoksen johtaja, professori Tero Kilpeläinen nimesi hänet varajohtajaksi joulukuussa 2013. Onnisen vastuualueisiin laitoksen pedagogisena johtajana kuuluvat opetusasiat. Hänen keskeisenä tehtävänään on laitoksella tehtyjen opinnäytteiden (gradu-työt) arvostelu ja lisäksi hän johtaa laitoksen vuosittaisen opetussuunnitelman ja -ohjelman laatimisen.


title: Jani Onninen

text: Matemaatikkona Onnisen keskeinen tutkimusala on epälineaarinen analyysi ja erityisesti epälineaariset osittaisdifferentiaaliyhtälöt. Hän tutkii myös geometrista funktioteoriaa. Pääalojensa ohella Onninen on lisäksi tutkinut variaatiolaskentaa.


title: Jani Onninen

text: Professori Onninen on julkaissut tutkimuksistaan useita tutkimusartikkeleita. Hänet tunnetaan varsinkin muutamista äärellisen väännön teoriaa koskevista artikkeleistaan, jotka tunnustetaan yleisesti tieteellisesti ansiokkaiksi.


title: Volkswagen Arteon

text: Volkswagen Arteon on Volkswagenin vuodesta 2017 lähtien valmistama fastback-korinen henkilöautomalli, joka korvasi Volkswagen CC:n. Arteon esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 2017. Mallin ulkomuoto perustuu Geneven autonäyttelyssä 2015 näytteillä olleeseen Volkswagen Sport Coupé Concept -konseptiautoon. Arteonista on tulossa markkinoille myös shooting brake -tyyppinen farmarimalli. Kiinassa autoa myydään edeltäjänsä tavoin Volkswagen CC -nimisenä.


title: Volkswagen Arteon

text: Vuoden 2017 Euro NCAP -kolaritestistä Arteon sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Nanna Hänninen

text: Nanna Hänninen (s. 1973) on Rovaniemellä syntynyt suomalainen valokuvataiteilija. Hän on toiminut ammattilaisena vuodesta 1998 ja on menestynyt myös kansainvälisesti. Hänninen asuu ja työskentelee Kuopiossa.


title: Nanna Hänninen

text: Hänniselle on myönnetty lukuisia apurahoja, kuten Valtion visuaalisten taiteiden toimikunnan pisin, viisivuotinen apuraha vuonna 2016. Hän on myös ollut ehdolla erilaisiin palkintoihin ja on voittanut Suomen Taideyhdistyksen William Thuringin säätiön pääpalkinnon vuonna 2012.Monet Hännisen töistä ovat näytteillä niin kansallisissa ja kansainvälisissä kuin yksityisissäkin kokoelmissa. Hän on tehnyt neljä tilattua julkista teosta: ”Walks From Dusk 'til Dawn” (Tukholma, Ruotsi, 2008), ”Jungle" sekä "Electric powerplant of Kuopio: Version in Red” (Kuopio, 2009), "Asymmetric" (Turku, 2013) ja "Vertical Landscape" (Tukholma, Ruotsi, 2013).


title: Nanna Hänninen

text: Hänninen on julkaissut kaksi taiteilijan monografiaa: "Fear and security" 2003 ja "Recordings" 2007.


title: Nanna Hänninen

text: Hännisen töissä yleisinä teemoina ovat mentaaliset ja sosiaaliset rakenteet sekä kulttuurin kokeminen. Hännisen mielenkiinto valokuvauksessa kohdistuu todellisuuden ja fiktion väliseen jännitykseen. Vaikka jotkut kuvat ja teemat vaikuttavat epätodellisilta ja satunnaisilta, valokuva pitää suhteet todellisuudessa. Hänninen hyödyntää töissään monipuolisesti valokuvan eri mahdollisuuksia. "Witnesses of the Others" -sarjassa Hänninen käyttää vanhoja, lainattuja kuvia, ja maalaa näiden päälle näin yhdistäen menneisyyden nykypäivään. Sama valokuvan ja maalauksen yhdistämisen tekniikka näkyy myös sarjassa "Plants/Objects//Paint".


title: Nanna Hänninen

text: Suomessa Hännisen töitä on muun muassa Kiasmassa, EMMAssa ja Suomen valtion taidekokoelmissa sekä yksityisissä taidekokoelmissa Helsingissä ja Kuopiossa. Hänninen on ollut mukana useissa yhteisnäytteilyissä ja pitänyt myös lukuisia yksityisnäyttelyitä, joista ensimmäinen oli vuonna 1996 Victor Barsokevitsch -valokuvakeskuksessa Kuopiossa.


title: Nanna Hänninen

text: Ulkomailla Hännisen teoksia on kokoelmissa esimerkiksi Ranskassa Maison Européenne de la Photographiessa, Sveitsissä Fotomuseum Winterthurissa, Ruotsissa Göteborgs Konstmuseumissa ja Statens konstrådissa, sekä yksityisissä kokoelmissa Yhdysvalloissa ja halki Euroopan. Teokset ovat olleet esillä kansainvälisissä näyttelyissä monien Eurooppalaisten kaupunkien lisäksi myös Yhdysvalloissa, Kiinassa ja Etelä-Koreassa.


title: Minna Suni

text: Minna Suni (s. 1967) on suomalainen kielitieteilijä ja professori. Hän toimii Jyväskylän yliopistossa vuodesta 2015 määräaikaisena ja vuoden 2017 alusta lukien vakinaisena suomen kielen professorina.


title: Minna Suni

text: Minna Suni on opiskellut Jyväskylän yliopistossa suomen kieltä ja kielitiedettä. Hän valmistui vuonna 1992 filosofian maisteriksi soveltavan kielitieteen alalta. Sen jälkeen hän opiskeli suomen kieltä ja valmistui lisensiaatiksi vuonna 1996.


title: Minna Suni

text: Filosofian tohtoriksi Suni väitteli suomen kielen alalta Jyväskylän yliopistossa vuonna 2008. Väitöskirja käsitteli maahanmuuttajien suomen kielen oppimista ja käyttöä. Väitöstutkimuksessa tarkasteltiin, miten äidinkielenään vietnamin kieltä puhuvat henkilöt oppivat suomen kieltä. Valmistumisen jälkeen Suni on toiminut erilaisissa opetus- ja tutkimustehtävissä Jyväskylän yliopistossa. Viimeksi ennen professuuria hän työskenteli yliopistonlehtorina.


title: Minna Suni

text: Suni nimitettiin Jyväskylän yliopistoon kielten laitokselle määräaikaiseen suomen kielen professuuriin elokuun alusta 2015 lukien. Sen ohella hän toimi vuoden ajan vierailevana professorina ELTE-yliopistossa Budapestissä. Vakinaisena suomen kielen professorina hän toimii vuoden 2017 alusta lähtien. Professuurin erikoisala on suomi toisena ja vieraana kielenä. Professorina Suni on vastannut Suomen kielen ja kulttuurin maisterikoulutuksesta. Hän on myös Helsingin yliopiston dosentti. Dosentuurin alana on suomen kieli painopisteenä suomi toisena kielenä.


title: Minna Suni

text:
Kotimaisen tiedetoiminnan lisäksi Suni on tehnyt kansainvälistä tiedeyhteistyötä.
Hän on ottanut osaa kansainväliseen "EU-Speak 3"-tutkimushankkeeseen. Hanke kestää vuodet 2015–2018 EU:n yhteistä hanketta johtaa englantilainen professori Martha Young-Scholten Newcastlen yliopiston englannin kielen, kirjallisuuden ja kielitieteen laitokselta. Hankkeen vuonna 2016 käynnissä olevassa 3. moduulissa tutkitaan kansallisella tasolla suomen kielen oppimista toisena kielenä. Hankkeen avulla pyritään kehittämään vieraskielisten henkilöiden ammatillista osaamista.


title: Minna Suni

text: Kielitieteilijänä Suni on tutkinut etupäässä, kuinka Suomeen saapuvat maahanmuuttajat oppivat suomen kieltä ja kuinka he käyttävät kieltä. Hänen viimeisimmät tutkimuksensa vuosina 2015–2016 ovat liittyneet tutkimushankkeisiin "Suomi työkielenä" ja "Terveydenhuollon suomi", joissa on tutkittu taustaltaan alun perin vieraskielisten henkilöiden suomen kielen ammatillisen kielitaidon kehittymistä. Hän on ollut myös mukana perustamassa alan kansainvälistä tutkijaverkostoa.


title: Minna Suni

text: Tieteellisen uran ohella Suni on toiminut Suomen soveltavan kielitieteen yhdistys AFinLA ry:n hallituksen puheenjohtajana. Hän on myös Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran (SKS) hallituksen jäsen.


title: Tylppösara

text: Tylppösara ("Carex obtusata") on sarakasvien heimoon kuuluva kasvilaji, jonka varret ovat 10–20 senttimetriä pitkiä. Laji on monivuotinen ja kaksineuvoinen. Varsien päässä on 8–15 millimetriä pitkä tähkä. Lajia on sirkumpolaarinen, ja sitä kasvaa kuivilla ja keväisin kosteilla alueilla.


title: Tylppösara

text: Tylppösara kasvattaa kolme monivuotista vartta, jotka ovat 10–20 senttimetriä pitkiä. Lehdet kasvavat lähes maanpinnasta, ja lehtilavat ovat lähes litteitä ja 0,5–1,5 millimetriä leveitä. Varren tyvi vaihtelee väritykseltään punaruskeasta ruskeanviolettiin.


title: Tylppösara

text: Varren päässä on yksittäinen 8–15 millimetriä pitkä tähkä, jonka juuressa ei ole tukilehteä. Tylppösara on kaksineuvoinen. Tähkän päässä on hedekukka ja sen alla emikukka.


title: Tylppösara

text: Tähkään kehittyy myöhäiskevään ja keskikesän välisenä aikana 1–6 hedelmää. Hedelmissä on useita pähkylöitä, joita ympäröi pullakko. Kukinnon tähkyläranka on jopa yli puolet pidempi kuin pähkylä.


title: Tylppösara

text: Tylppösara on sirkumpolaarinen kasvilaji, ja sitä tavataan Euraasian ja Pohjois-Amerikan pohjoisosissa. Yhdysvalloissa sen levinneisyysalue ulottuu etelässä Utahiin, New Mexicoon, Etelä-Dakotaan ja Minnesotaan.


title: Tylppösara

text: Tylppösara elää kuivilla tai keväisin kosteille ruohoalueilla, jyrkänteillä, hiekkaisilla tulvatasangoilla, vyörysoramuodostumissa ja harjanteiden huipulla.


title: Joulu joutuu

text: Joulu joutuu on lastenmusiikkiyhtye Fröbelin Palikoiden kymmenes studioalbumi ja toinen jouluaiheinen albumi. Se julkaistiin 25. marraskuuta 2016. Albumi sisältää sekä yhtyeen omia että perinteisiä joululauluja.


title: Väo

text: Väo on asuinalue () Lasnamäen kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 408 hehtaaria ja väkiluku 122 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 37 prosenttia oli virolaisia.


title: Väo

text: Väo on Tallinnan itäisin asuinalue, ja se sijaitsee kaupungin kaakkoiskulmassa. Väo tunnetaan esimerkiksi voimalaitoksestaan.


title: Torstai 6.12.1917

text: Torstai 6.12.1917 oli jyväskyläläinen rockia ja progressiivista rockia soittanut yhtye, joka levytti vuonna 1981 julkaistun albumin "Tunnustuksia". Yhtyeen kokoonpano oli Jouko Mäenpää (kitara ja laulu), Jouni Hokkanen (basso ja taustalaulu), Ilkka Castrén (rummut ja perkussiot) ja Keijo Sironen (kitara ja taustalaulu).


title: Torstai 6.12.1917

text: Yhtyeen juuret ajoittuvat vuoteen 1978, jolloin Jouko Mäenpää perusti Rock Cadillac -yhtyeen. Sen hajoamisen jälkeen toimi JOKE-niminen kokoonpano, jossa soittivat Jouko Mäenpää (kitara ja laulu), Ilkka Castrén (rummut ja perkussiot) sekä Antti Juvonen (basso ja taustalaulu). Kesällä 1979 ja bastiksi tuli Jouni Hokkanen, ja saman vuoden syksyllä yhtyeeseen liittyi Keijo Sironen (kitara ja taustalaulu).


title: Torstai 6.12.1917

text: Jouko Mäenpään sävellysten ja Bobby Boulterin sanoitusten rinnalle syntyi myös suomenkielistä materiaalia kuten kappaleet "Aja ja Lea", "Helkutin hyvä biisi" ja "Ohjaa mua tiellä". Uusien sävellysten ja tekstien myötä Jouko Mäenpää alkoi miettimään yhtyeelle uutta nimeä. Kansalliarkistosta kysytyn Suomen itsenäisymispäivän innoittamana nimeksi vaihtui Torstai 6.12.1917. Samalla yhtyeen koko ohjelmisto muuttui suomenkieliseksi. Vuonna 1981 yhtye julkaisi tällä nimellä albumin "Tunnustuksia". Albumin sävellykset noudattelevat perinteisen rockin suuntaviivoja, mutta sovituksissa on progressiivisia sävyjä. Levyn tekstit ovat puolestaan henkilökohtaisia tunnustuksia ja suorasanaisia kertomuksia itse koetusta elämästä ja ympäristöstä. A-puoliB-puoli


title: Eurooppalaisten alkuperä

text: Eurooppalaisten alkuperä on etupäässä kolmessa suuressa esihistoriallisessa muuttoaallossa, jotka muokkasivat Euroopan väestöä nykyiseen geneettiseen koostumukseensa. Nämä ovat metsästäjä-keräilijöiden jääkautiset muuttoaallot, maanviljelijöiden neoliittinen muuttoaalto Anatolian kautta sekä jamna-paimentolaisten indoeurooppalainen muuttoaalto idän aroilta.


title: Eurooppalaisten alkuperä

text: Euroopan varhaisimpia asukkaita olivat metsästäjä-keräilijät, joita Eurooppaan alkoi saapua jo yli 40 000 vuotta sitten. Jääkauden päättymisen aikoihin noin 14 000 vuotta sitten Kaakkois-Euroopasta muualle Eurooppaan levittäytynyt metsästäjä-keräilijäväestö syrjäytti suuren osan aikaisemmin vakiintuneesta väestöstä.


title: Eurooppalaisten alkuperä

text: Aurignacin kaudella noin 43 000–40 000 vuotta sitten isälinjan haplotyyppi oli Eurooppaan saapuneella väestöllä IJ, mikä kehittyi pian Euroopassa tyypiksi I. Myös C:tä esiintyi, ja F:ää. Äitilinjan tyyppejä olivat R*, N ja M, U2 ja ehkä H.


title: Eurooppalaisten alkuperä

text: Gravetten kaudella 29 000–21 000 vuotta sitten isälinjan tyyppejä olivat I, CT, BT, IJK, F Äitilinjan tyyppejä olivat U2, U5, U8c, M. Myös äitilinjan R*-CRS, ehkä H.


title: Eurooppalaisten alkuperä

text: Mesoliittisella kaudella eurooppalaisten geenit pysyivät melko samoina. Yleisin isälinjan tyyppi mesoliittisessa Euroopassa oli I. Idässä oli tyyppiä R. Länsi- ja keski-Euroopassa äitilinjat U4 ja U5.


title: Eurooppalaisten alkuperä

text: Viljelijöitä alkoi levittäytyä Balkanille Anatoliasta noin 6800 eaa. Osa heistä levittäytyi Välimeren pohjoisrannikkoa pitkin Italiaan, Ranskaan ja Iberiaan. Toinen aalto levittäytyi Tonavaa pitkin Keski-Eurooppaan, mistä osa jatkoi Pohjois-Eurooppaan ja osa pohjoiseen Itä-Eurooppaan. Viljelijäväestö poikkesi geneettisesti huomattavan paljon Eurooppaa siihen asti asuttaneesta metsästäjä-keräilijäväestöstä. Ryhmät alkoivat risteytyä vasta parin tuhannen vuoden kuluttua viljelijöiden saapumisesta. Baltiassa ja muualla pohjoisessa, missä viljelyn edellytykset olivat etelää heikommat, risteytyminen ja kulttuurien sekoittuminen tapahtui hitaimmin. Ajan myötä viljelijoiden kulttuuri kuitenkin syrjäytti metsästäjä-keräilijöiden kulttuurin.


title: Eurooppalaisten alkuperä

text: Neoliittisen muuttoaallon isälinjan haplotyyppi oli G2. Äitilinjan tyyppejä olivat H, T ja K.


title: Eurooppalaisten alkuperä

text: Kolmas merkittävä muuttovirta Eurooppaan toi pohjoiseuraasialaista perimää idästä. Ukrainan ja Kaspian aroilta tulleet jamna-paimentolaiset ja heistä polveutuneet ihmiset levittäytyivät vuosien 2900 eaa. – 2000 eaa. aikana Eurooppaan. He syrjäyttivät noin 70 prosenttia Keski-Euroopan väestöstä ja noin 30 prosenttia Iberian väestöstä. Jamnojen oma perimä oli puoliksi iranilaissukuista ja puoliksi itäeurooppalaista metsästäjä-keräilijää. Jamnat toivat Eurooppaan geeniensä lisäksi myös nuorakeramiikkakulttuurin sekä luultavasti indoeurooppalaiset kielet.


title: Eurooppalaisten alkuperä

text: Jamnojen suuri vaikutus eurooppalaisten perimään on herättänyt kysymyksiä, sillä jamnat eivät lukumäärältään olleet kantaeurooppalaisiin nähden ylivoimaisia. Heidän menestyksensä syyksi on ehdotettu heidän aroiltaan mukanaan tuomaa paiseruttoa, jolle he itse olivat osittain immuuneja mutta eurooppalaiset eivät. Euroopassa oli tuolloin myös paljon tilaa, josta jamnat eivät joutuneet kilpailemaan viljelijöiden kanssa.


title: Eurooppalaisten alkuperä

text: Sardiniassa uusi väestö ei syrjäyttänyt vanhaa viljelijäväestöä kuten Manner-Euroopassa, minkä seurauksena nykyajan sardinialaiset ovatkin geneettisesti yhä samanlaisia kuin Euroopan muinaiset viljelijät.


title: Eurooppalaisten alkuperä

text: Jamnakulttuurin mukana Eurooppaan tuli isälinjan R geenejä. Muun muassa G2 hävisi laajalta alueelta.


title: Eurooppalaisten alkuperä

text: Iranilaiset, hunnit ja turkkilaiset, mongolit, arabit ja berberit ja turkkilaiset ottomaanit toivat lisänsä 1000 eaa. – 1500 jaa. Euroopan kansojen perimään. Vuonna 1500 eaa. Anatoliasta alkanut muuttoliike tosin vaikutti lähinnä vain kreikkalaisiin.


title: Míloksen katakombit

text: Míloksen katakombit (, myös "Meloksen katakombit") ovat varhaiskristilliset katakombit Míloksen saarella Kreikassa. Ne sijaitsevat saaren pohjoisosissa antiikin Meloksen kaupungin arkeologisella alueella Trypitín kylän lounaispuolella.


title: Míloksen katakombit

text: Katakombit olivat Meloksen eli nykyisen Míloksen varhaiskristittyjen rakentamia. Niiden kaivaminen alkoi ensimmäisen vuosisadan lopulla ja niitä kaivettiin ja käytettiin hautapaikkana kristittyjen vainojen ajan lopulle vuoteen 313 jaa. saakka ja vielä tämän jälkeenkin noin 400-luvulle saakka. Katakombien rakentamisessa nähtiin vaivaa, koska usko ruumiilliseen ylösnousemukseen oli varhaiskristittyjen keskuudessa vahva. Haudat nähtiin ruumiiden väliaikaisena säilytyspaikkana. Katakombit olivat paitsi hautapaikka myös saaren kristittyjen varhaisimpia kokoontumispaikkoja vainojen aikana, ja niissä toimitettiin jumalanpalveluksia. Katakombit osoittavat, että kristinusko levisi saarelle hyvin varhain. Monien kristityiksi kääntyneiden uskotaan olleen alun perin juutalaisia, sillä saarella oli suuri juutalaisyhteisö.


title: Míloksen katakombit

text: Katakombit löydettiin vuonna 1840. Löytäjät olivat saarelta antiikkiesineitä luvattomasti etsineitä antiikkikauppiaita. Vuodesta 1843 lähtien katakombeja ovat tutkineet arkeologit, aluksi Ludwig Rossin johdolla. Katakombit ovat Kreikan varhaisin tunnettu kristillinen kohde. Ne ovat maailman laajimpia tunnettuja varhaiskristillisiä hautoja, ja mahdollisesti jopa Rooman katakombeja vanhempia. Katakombit ovat Míloksen merkittävimpiä arkeologisia löytöjä ja kuuluvat myös saaren suosituimpiin turistikohteisiin.


title: Míloksen katakombit

text:
Katakombit koostuvat kolmesta erillisestä katakombikaivannosta (A, B ja C) sekä niille johtavista ja niitä yhdistävistä käytävistä. Ne on kaivettu saaren huokoiseen tuliperäiseen kiviainekseen. Käytävien leveys vaihtelee yhden ja viiden metrin välillä ja korkeus 1,6 ja 2,5 metrin välillä. Käytävien yhteispituus on noin 185 metriä. Vainajat on ollut haudattu erillisiin kaarikattoisiin hautakammioihin ("arkosolia") käytävien reunoilla. Niihin on yleensä haudattu useampi kuin yksi henki, arviolta noin 5–7 vainajaa kuhunkin. Yhteensä vainajia arvioidaan olleen tuhansia, eri arvioissa 2 000–8 000. Nykyaikaan hautakammioita on säilynyt 126 kappaletta. Jokaisessa hautakammiossa on ollut öljylamppu. Kammiot on ollut koristeltu sinisellä ja punaisella maalauksella, mutta tästä on vain vähän jäänteitä. Osassa haudoista on ollut piirtokirjoituksia. Monet haudoista oli merkitty kirjaimilla Α (alfa) ja Ω (omega).
Katakombeja on muutettu 1900-luvulla turismin käyttöön avaamalla keskimmäiseen katakombiin B uusi sisäänkäynti sekä yhdistämällä kolme alun perin erillistä katakombikaivantoa toisiinsa. Nykyisin turisteilla on pääsy vain katakombiin B sekä osaan katakombista A. Katakombissa B on katakombien ainoa kaksikerroksinen hautakammio sekä yksi merkittävällä piirtokirjoituksella varustettu hautakammio. Katakombin keskellä on kivi, jonka alle oli haudattu yksi Meloksen ensimmäisiä piispoja ja/tai ensimmäisiä marttyyrinä kuolleita. Varhaiskristityt käyttivät kiveä alttarina.


title: Míloksen katakombit

text: On mahdollista, että kokonaisuuteen kuuluu vielä toistaiseksi tuntemattomia katakombikaivantoja.


title: Spartián temppeli

text: Spartián temppeli on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta Herakleelle ja Alkmenelle omistetusta temppelistä Magnesiassa Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee Vóloksen kunnassa Spartián kukkulalla lähellä Sésklon kylää.


title: Spartián temppeli

text: Temppeli oli rakennettu klassisella kaudella noin 400- tai 300-luvulla eaa. Sen paikalla on mahdollisesti ollut varhaisempi temppeli. Pyhäkkö sijaitsee noin 14 kilometriä länteen Vóloksen kaupungista alueella, josta on löydetty aikaisemmin neoliittisen kauden niin kutsutun Sésklon kulttuurin asutus ja myös antiikin ajan ja bysanttilaisen kauden asutukset. Paikallinen Herakleen kultti on liittynyt Ferain kaupunkiin sekä Euripideen näytelmistä tunnettuun Alkestiin ja Admetoksen myyttiin.


title: Spartián temppeli

text: Ensimmäiset löydöt temppelin paikalla tehtiin kaasuputken rakentamisen yhteydessä. Itse temppelistä on löytynyt joitakin rakenneosia, joista sen olemassaolo on voitu päätellä, kuten metoopin osia sekä muun muassa osa marmorisen veistoksen kädestä. Lisäksi paikalta on löydetty paljon votiivilahjoja, kuten pronssiastioita, aseita, rautaisia työkaluja sekä lyijyisiä ja savisia figuriineja ja muita esineitä. Eräässä navan muotoisessa pronssiastiassa on paikallisella arkaaisella aakkostolla tehty piirtokirjoitus, jossa lukee ”Telefilos omisti minut Herakleelle”, minkä perusteella pyhäkkö on voitu päätellä Herakleelle omistetuksi.


title: Informaatiotutkimuksen päivät

text: Informaatiotutkimuksen päivät on kaksipäiväinen tapahtuma, jonka Informaatiotutkimuksen yhdistys ITY ry järjestää yhteistyössä Suomen yliopistojen informaatioalan oppiaineiden kanssa. Informaatiotutkimuksen päiviä vietetään syksyisin joka toinen vuosi.


title: Informaatiotutkimuksen päivät

text: Informaatiotutkimuksen päivät kokoaa yhteen informaatiotutkimuksen ammattilaisia ja opiskelijoita. Tapahtumaan ovat tervetulleita osallistumaan niin ITY ry:n jäsenet kuin nekin, jotka eivät jäseniä ole. Informaatiotutkimuksen päivillä tarkastellaan monipuolisesti informaatioalan ajankohtaisia ilmiöitä niin tutkimuksen kuin ammattikäytäntöjenkin näkökulmasta. Informaatiotutkimuksen päivien esityksistä julkaistaan laajennetut abstraktit Informaatiotutkimus-lehdessä.


title: Informaatiotutkimuksen päivät

text: Informaatiotutkimuksen päivien ohjelma muodostuu siten, että Informaatiotutkimuksen päivien järjestäjä julkistaa tapahtumalle aihehaun, työryhmäkutsun. Tämä antaa alan toimjoille mahdollisuuden ehdottaa haluamaansa aihepiiriä käsiteltäväksi Informaatiotutkimuksen päivillä. Työryhmä voi olla esityksistä tai alustuksista koostuva sessio, posterisessio, paneelikeskustelu tai muu työpaja, joka käsittelee valittua teemaa. Työryhmälle ehdotetaan tässä vaiheessa myös vetäjää, joka vastaa työryhmän organisoinnista ja esitysten valinnasta. Kun työryhmät on koossa, julkistetaan esitelmäkutsu, jossa pyydetään esitelmiä työryhmien aiheista. Koottujen työryhmien ja saatujen esitysten pohjalta muotoutuu informaatiotutkimuksen päivien ohjelma.


title: Informaatiotutkimuksen päivät

text: Informaatiotutkimuksen yhdistys ITY ry on ainoa tieteellinen suomalainen informaatiotutkimuksen alan yhdistys. Yhdistyksen jäseneksi ovat tervetulleita kaikki, jotka ovat kiinnostuneita informaatiotutkimuksesta sekä kirjasto- ja tietopalvelualan teoreettisista kysymyksistä ja toiminnan kehittämisestä. Yhdistyksen jäsenkunta koostuu alan tutkijoista ja opettajista, opiskelijoista sekä alan muissa työpaikoissa (kirjastot, tietopalvelut ym.) toimivista asiantuntijoista.


title: Informaatiotutkimuksen päivät

text: Informaatiotutkimuksen yhdistys ITY ry julkaisee Informaatiotutkimus-lehteä, joka on ainoa tieteellinen, suomalainen, vertaosarvioitu informaatiotutkimuksen alan julkaisu. Informaatiotutkimus-lehti on avoimesti saatavilla verkossa .


title: Informaatiotutkimuksen päivät

text: Lehdessä julkaistaan laajennetut abstraktit Informaatiotutkimuksen päivien esityksistä.


title: Informaatiotutkimuksen päivät

text: ITY ry järjestää kaksi kertaa vuodessa tieteellisiä seminaareja. Syksyisistä seminaareista Informaatiotutkimuksen päivät ovat suurimmat. Kevät- ja syysseminaareihin, Informaatiotutkimuksen päiviä lukuun ottamatta, osallistuminen on maksutonta.