title: Väärä profeetta

text: Yksi tunnetuimmista vääristä profeetoista esiintyy Ilmestyskirjassa. Maailmanlopun väärä profeetta on toinen kahdesta pedosta, tarkennetusti myöhemmin maasta noussut peto. Väärä profeetta ylistää ensimmäistä petoa (antikristus) ja yrittää horjuttaa ihmisten uskoa kirkon sisältäpäin. Maasta noussut peto kuvataan olennoksi, jolla on kaksi lampaan sarvea ja lohikäärmeen ääni. Väärä profeetta pettää ihmisiä tekemällä ihmeitä, kuten käskemällä tulen langeta taivaasta ja diktaattorin kuvia puhumaan. Väärä profeetta tulee hallitsemaan kaupantekoa, ja vain ne joilla on pedon luku näkyvällä paikalla saavat käydä kauppaa. Antikristuksen ja väärän profeetan lopullinen kohtalo on palaa ikuisessa kärsimyksessä kun Jumala heittää molemmat tulimereen.


title: Bromiasetoni

text: Bromiasetoni (CHBrO) on asetonin bromattuihin johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on aikaisemmin käytetty kyynelkaasuna ja nykyään sitä käytetään valmistettaessa muita kemikaaleja.


title: Bromiasetoni

text: Huoneenlämpötilassa bromiasetoni on väritöntä nestettä. Valon vaikutuksesta se muuttuu nopeasti väriltään ruskeaksi tai violetiksi. Yhdiste on veteen niukkaliukoista ja liukenee paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja bentseeniin. Bromiasetoni reagoi hyvin helposti nukleofiilien kanssa. Aine ärsyttää voimakkaasti silmiä aiheuttaen kyynelvuotoa. Lisäksi yhdiste ärsyttää ihoa ja hengitysteitä.


title: Bromiasetoni

text: Eräät eliöt kuten "Asparagopsis taxiformis" -levät kykenevät tuottamaan bromiasetonia. Lisäksi tämä levälaji muodostaa myös dibromi- ja tribromiasetonia.


title: Bromiasetoni

text: Bromiasetonia valmistetaan bromaamalla asetonia bromin avulla happamissa olosuhteissa esimerkiksi jääetikkaliuoksessa tai vesiliuoksessa kaliumkloraatin toimiessa katalyyttinä. Reaktiossa muodostuu ensin asetonin enoli, joka nukleofiilina reagoi elektrofiilisen bromin kanssa muodostaen bromiasetonia.


title: Bromiasetoni

text: Bromiasetonia on käytetty ensimmäisessä maailmansodassa kyynelkaasuna joko kranaatteina tai suihkutettuna. Nykyään yhdistettä ei käytetä enää tähän tarkoitukseen. Nykyään yhdistettä käytetään useiden muiden kemikaalien synteeseissä valmistettaessa esimerkiksi asetonin johdannaisia ja heterosyklisiä yhdisteitä.


title: HelMet-kirjallisuuspalkinto

text: HelMet-kirjallisuuspalkinto on pääkaupunkiseudun HelMet-kirjastojen vuosittain myöntämä kirjallisuuspalkinto. Se valitaan viiden vuoden sisällä ilmestyneistä kirjoista, ja tarkoituksena on nostaa esille tulevaisuuden klassikoita.


title: HelMet-kirjallisuuspalkinto

text: Palkittava kirja voi olla kauno- tai tietokirjallisuutta tai lasten- ja nuortenkirja.


title: RN Vespa

text: RN Vespa () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 valmistunut Gabbiano-luokan korvetti.


title: RN Vespa

text: Alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Navalmeccanicalta. Sen köli laskettiin 4. toukokuuta 1942 ja alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 22. marraskuuta. Alus liitettiin laivastoon 2. syyskuuta 1943.


title: RN Vespa

text: Saksalaiset valtasivat aluksen 1943 liittäen sen laivastoonsa nimellä "Uj2221". Miehistö upotti aluksensa 24. huhtikuuta 1944.


title: RN Lucciola

text: RN Lucciola () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 vesillelaskettu Gabbiano-luokan korvetti.


title: RN Lucciola

text: Alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Navalmeccanicalta. Sen köli laskettiin 22. kesäkuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 21. maaliskuuta 1943.


title: RN Lucciola

text: Saksalaiset valtasivat aluksen 1943, mutta sitä ei otettu palvelukseen. Alus upotettiin. Sodan päätyttyä alus nostettiin ja se muutettiin rahtialukseksi.


title: Kutilan Liikenne

text:
Kutilan Liikenne Oy on rovaniemeläinen linja-autoyhtiö. Mikko Kutila perusti yrityksen vuonna 1950. Yritys perustettiin palvelemaan matkustajia välille Rovaniemi – Ranua. Myöhemmin toimintaa laajennettiin myös linjoilla Ouluun ja Pudasjärvelle. Nämä linjat ovat vieläkin yrityksen runkolinjoja. Vuosien myötä mukaan on tullut vahvasti myös tilausliikenne. Kutilan Liikenne oli mukana aloittamassa jouluturistitoimintaa vuonna 1984 yhdessä hotelli Pohjanhovin ja Lapin Safareiden kanssa. Kun Rovaniemelle saapui ensimmäinen Concorde-lento, siitä lähti liikkeelle myös Lapin joulumatkailu.
Mikko Kutilan jälkeen yrityksen ottivat haltuun hänen poikansa Pertti ja Jorma Kutila. Viimeiset vuodet yrityksen operatiivisessa johdossa ovat toimineet tj. Pertti Kutila, hänen poikansa Antti Kutila sekä Jorman poika Matti Kutila. Vuonna 2014 yritys työllistää johdon lisäksi 26 henkilöä. Liikevaihto oli noin 2,5 miljoonaa euroa. Yrityksen tuotteet ovat: henkilökuljetus (vakiovuorot, paikallisliikenne, palveluliikenne, koululaiskuljetukset ja tilausliikenne) sekä kotiruoka- ja rahtikuljetukset.


title: RN Grillo

text: RN Grillo () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 vesillelaskettu Gabbiano-luokan korvetti.


title: RN Grillo

text: Alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Navalmeccanicalta. Sen köli laskettiin 26. kesäkuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 21. maaliskuuta 1943.


title: RN Grillo

text: Saksalaiset valtasivat aluksen 1943, mutta sitä ei otettu palvelukseen. Alus upotettiin.


title: RN Cicala

text: RN Cicala () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 vesillelaskettu Gabbiano-luokan korvetti.


title: RN Cicala

text: Alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Navalmeccanicalta. Sen köli laskettiin 30. syyskuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 27. kesäkuuta 1943.


title: RN Cicala


title: Mia Kankimäki

text: Mia Kankimäki (s. 1971 Helsinki) on suomalainen kirjailija.


title: Mia Kankimäki

text: Kankimäki on valmistunut filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta, missä hän opiskeli yleistä kirjallisuustiedettä. Hän on työskennellyt kustantamoissa mainos- ja kustannustoimittajana. Kankimäen harrastuksiin kuuluu japanilainen kulttuuri, ja hän on valmistunut Sogetsu-ikebanakoulukunnan opettajaksi.


title: Mia Kankimäki

text: Vuonna 2013 ilmestyi Kankimäen esikoisteos "Asioita jotka saavat sydämen lyömään nopeammin", jossa hän kuvaa Kiotossa tuhat vuotta sitten elänyttä japanilaista hovinaista ja kirjailijaa Sei Shōnagonia. Teos sai vuonna 2015 ensimmäistä kertaa jaetun HelMet-kirjallisuuspalkinnon. Se valittiin myös Vuoden matkakirjaksi (Mondo-lehti) vuonna 2013.


title: Mia Kankimäki

text: Vuonna 2018 ilmestyi Kankimäen toinen kirja "Naiset joita ajattelen öisin," jossa hän matkustaa inspiroivien historiallisten naisten jäljillä Afrikassa, Italiassa ja Japanissa.


title: Mia Kankimäki

text: Kankimäki on julkaissut myös täytettäviä kirjoja yhdessä Mikko Aarnen kanssa.


title: Minerva-luokka (korvetti)

text: Minerva-luokka oli Italian merivoimien kahdeksan aluksen muodostama korvettiluokka. Alukset valmistettiin kahdessa sarjassa 1980- ja 1990-luvuilla. Ne oli suunniteltu rannikkovesille ja niiden päätehtävänä olivat merenkulun- ja kalastuksenvalvonta sekä laivaston iskuosastojen kouluttaminen.


title: Minerva-luokka (korvetti)

text: Ensimmäiset neljä alusta päätettiin hankkia 1982 ja ne tilattiin vuotta myöhemmin. Toiset neljä päätettiin hankkia 1985 ja ne tilattiin 1987.


title: Minerva-luokka (korvetti)

text: Kuusi luokan alusta on tarkoitus poistaa palveluksesta 2016 ja niiden korvaajaksi on suunniteltu kevyttä fregattia.


title: Hustle Fuzz

text: Hustle Fuzz on vuonna 2013 perustettu suomalainen yhtye. "Kotibilejazzin sanansaattajiksi" itsensä ristinyt yhtye yhdistää musiikissaan jazzia, soulia ja rock 'n' rollia. Kriitikoiden kehuma debyyttialbumi Hustle Time julkaistiin Pori Jazzeilla heinäkuusa 2014, jonka myötä yhtye on esiintynyt eri puolilla Suomea sekä isännöinyt omaa "Jazz a Go Go" -klubia Helsingin Bar Loosessa. Vuonna 2015 Hustle Fuzz aloitti yhteistyön Eero Raittisen kanssa ja julkaisivat yhteisen singlen Twerkie Jerkie Dance syyskuussa 2015. Vuoden 2016 marraskuussa he toteuttivat yhteisen konserttisalikiertueen, joka käsitti kymmenen paikkakuntaa eri puolilla Suomea. Kiertueen alla yhtye julkaisi myös ensimmäisen singlen "Fino all'ultimo respiro" tulevalta levyltään.


title: Niku

text: Niku on suomalainen sukunimi:


title: Ferdinand Sarrien

text: Jean Marie Ferdinand Sarrien (25. lokakuuta 1840 Bourbon-Lancy – 28. marraskuuta 1915) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi Ranskan pääministerinä vuonna 1906.


title: Ferdinand Sarrien

text: Sarrien oli taustaltaan lakimies ja osallistui kapteenina Ranskan–Saksan sotaan. Hänet valittiin vuonna 1876 edustajainkamariin, jossa hän liittyi radikaaleihin. Hän toimi Ranskan posti- ja lennätinministerinä 1885, sisäministerinä 1886, 1887–1888 ja 1895–1896 sekä oikeusministerinä 1886–1887 ja 1898. Sarrien tuki Émile Combesin hallituksen hanketta kirkon ja valtion erottamiseksi. Maaliskuussa 1906 Sarrien tuli itse pää- ja oikeusministeriksi, mutta hänen hallituksensa todellinen vahva mies oli sisäministeri Georges Clemenceau. Hallituksella oli tukenaan suuri enemmistö edustajainkamarissa, mutta Sarrien erosi jo lokakuussa 1906 terveyssyistä. Hänet valittiin 1908 senaattoriksi.


title: Ernest Monis

text: Antoine Emmanuel Ernest Monis (23. toukokuuta 1846 Châteauneuf-sur-Charente – 25. toukokuuta 1929 Châteauneuf-sur-Charente) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi Ranskan pääministerinä vuonna 1911.


title: Ernest Monis

text: Monis oli alun perin lakimies ja maanomistaja Cognacin seudulla. Hän kuului edustajainkamariin 1885–1889 ja senaattiin vuodesta 1891 alkaen Gironden edustajana. Hän toimi oikeusministerinä 1899–1902 ja sen jälkeen yhtenä senaatin varapuhemiehistä. Monis tuli maaliskuussa 1911 pääministeriksi hallitukseen, jota dominoivat useat radikaalipuolueen johtajat. Hallituksen tärkein päätös oli ranskalaisten joukkojen lähettäminen Fèsin kaupunkiin Marokossa huhtikuussa 1911. Monis loukkaantui vakavasti ja sotaministeri Maurice Berteaux kuoli lentonäytöksessä tapahtuneessa onnettomuudessa Issy-les-Moulineauxissa 20. toukokuuta 1911. Hallitus jatkoi tämän jälkeen kuukauden ajan vt. pääministeri Antoine Perrierin johdolla, kunnes se sai epäluottamuslauseen edustajainkamarilta ja erosi muutamaa päivää ennen Marokon tapahtumien kriisiytymistä. Monis oli myöhemmin vielä meriministerinä 1913–1914.


title: Fritiof Nilsson Piraten

text: Fritiof Nilsson Piraten, oikea nimi "Nils Fritiof Adam Nilsson" (1895–1972) oli ruotsalainen humoristinen kirjailija. Hänen kirjojensa tapahtumaympäristö oli usein Skåne. Huumoriin yhdistyi syvää tragiikkaa. Erityisesti poikakuvauksia pidetään mestarillisina.


title: Fritiof Nilsson Piraten

text: Kirjailijan työn tunnetuksi tekemistä edistämään on perustettu Fritiof Nilsson Piraten Sällskapet (Piratensällskapet).


title: Matti Ansala

text: Matti Ansala on ollut Rovaniemen apulaiskaupunginjohtaja vuodesta 2006. Sitä ennen hän oli Rovaniemen maalaiskunnan viimeinen kunnanjohtaja. Hän on valtiotieteen maisteri. Vuonna 2003 hän haki Rovaniemen maalaiskunnan kunnanjohtajaksi.


title: Pesäpallon suomensarja 1976

text: Pesäpallon suomensarja pelattiin 32. kerran kaudella 1976. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat Jyväskylän Lohi, Oulun Lippo ja Nurmon Jymy nousivat suoraan mestaruussarjaan kaudeksi 1977. Lohkojen kaksi heikointa putosi maakuntasarjaan.


title: Pesäpallon suomensarja 1976

text: Jyväskylän Lohi varmisti itälohkon voiton ja nousun mestaruussarjaan voitettuaan päätöskierroksella 29. elokuuta kotonaan Juvan Pallon 11–3. Eroa sarjakakkoseen Lammiin jäi vain piste, kun tämä voitti samana päivänä IPV 2:n juoksuin 5–2. Juva sijoittui sarjassa kolmanneksi. Summan Ponnistuksen putoamisen ratkaisi käytännössä 22. elokuuta Ilomantsille kärsitty 11–13 kotitappio. Päätöskierroksella hankittu vierasvoitto HoNSu:sta ei enää joukkuetta pelastanut, kun Ilomantsi samaan aikaan nuiji kotonaan jo aiemmin putoamaan tuomitun Lahden.


title: Pesäpallon suomensarja 1976

text: Etelälohkon voiton vei Nurmon Jymy ylivoimaisella 9 pisteen erolla sarjakakkoseen Kauhajoen Karhuun. Ainoan tappionsa Nurmo kärsi heinäkuussa Ilmajoella.


title: Pesäpallon suomensarja 1976

text: Oulun Lippo voitti Länsilohkon hävittyään vain viimeistä edellisellä kierroksella Iille kotonaan 11–13. Putoajat ratkesivat käytännössä 22. elokuuta Kempeleen voitettua Tyrnävän 9–2. Tyrnävä olisi päätösottelussaan tarvinnut voiton Liposta päästäkseen uusintaan.


title: Georges Leygues

text: Georges Jean Claude Leygues (28. lokakuuta 1857 Villeneuve-sur-Lot – 2. syyskuuta 1933 Saint-Cloud) oli ranskalainen poliitiko, joka toimi Ranskan pääministerinä vuosina 1920–1921.


title: Georges Leygues

text: Leygues oli alkujaan lakimies. Hänet valittiin vuonna 1885 edustajainkamariin ja hän toimi Ranskan opetusministerinä vuodet 1894 ja 1898–1902, sisäministerinä 1895 sekä siirtomaaministerinä 1906. Vaikka hän pyrki opetusministerinä rajoittamaan kirkon vaikutusta koululaitoksessa, hän vastusti Émile Combesin hallituksen vielä pidemmälle menneitä toimenpiteitä samassa asiassa. Leygues muodosti vuonna 1905 yhdessä Louis Barthoun kanssa liberaalin Union républicaine -parlamenttiryhmän. Ensimmäisen maailmansodan aikana Leygues toimi vuosina 1917–1920 meriministerinä Georges Clemenceaun hallituksessa. Kun Alexandre Millerand valittiin syyskuussa 1920 Ranskan presidentiksi, Leygues tuli hänen tilalleen pää- ja ulkoministeriksi muiden ministerien jatkaessa aiemmissa tehtävissään. Hallitus kuitenkin kaatui jo tammikuussa 1921. Leygues oli vielä uudelleen meriministerinä vuodet 1925–1930 ja 1932–1933. Hänen johdollaan Ranskan sotalaivastoa uudistettiin ja täydennettiin maailmansodan jäljiltä.


title: Niassodon

text: Niassodon (nimen merkitys: "”Niassan hammas”") on sukupuuttoon kuollut dikynodontteihin kuuluva terapsidisuku, joka eli permikauden lopulla (Loping-epookki). Sen fossiili on löydetty Niassan maakunnasta, Mosambikista. Sukuun luetaan yksi laji nimeltä "Niassodon mfumukasi". Lajinimi ("mfumukasi") tarkoittaa "”kuningatar Nyanjassa”", ja se on annettu paikallisen Nyanjan matriarkaalisen yhteisön kunniaksi.


title: Niassodon

text: "Niassodon" on pienikokoinen dikynodontti. Sen kallon pituus on arviolta 63 millimetriä, ja eläimen ruumiinpainon on arvioitu olleen sen eläessä noin 364 ja 849 gramman välillä. "Niassodon" eroaa monista dikynodonteista siinä, että sillä on useampia hampaita ylä- ja alaleuoissaan.


title: Niassodon

text: "Niassodon" tunnetaan vain holotyyppinsä (ML1620) perusteella. Tämä fossiili käsittää kallon, alaleuan, 19 nikamaa, kylkiluita, kaksi suoliluuta ja osittaisen reisiluun. Tarkka löytöpaikka on Lagon alueella lähellä pientä kylää nimeltä Tulo. Kerrostuma, josta fossiili löytyi on harmaata lietekiveä, jossa lisäksi kalsiumkarbonaattipitoista kivettymää.


title: Niassodon

text: "Niassodon" kuuluu yläheimoon Emydopoidea ja heimoon Kingoriidae. Se on siis suhteellisen läheistä sukua "Dicynodontoides" ja "Kombuisia" -suvuille. Myös "Cryptocynodon simus" vaikuttaisi olevan läheistä sukua "Niassodonille".


title: Niassodon

text: Osa kladogrammista Castanhinha "et al.", (2013):


title: Nissan NV200

text: Nissan NV200 on Nissanin vuodesta 2009 lähtien valmistama pieni pakettiautomalli, joka korvasi Euroopan markkinoilla Nissan Kubistarin. Japanissa puolestaan NV200:sta tuli seuraaja ikääntyneelle Vanettelle. Siellä myös säilytettiin Vanette osana mallinimeä. Tavarankuljetusmallin lisäksi NV200:sta valmistetaan Evalia-nimistä pikkubussiversiota. Saatavana on myös kaksikäyttöauto Combi (5 tai 7 istuinta) ja tehdasvalmisteinen kylmäkuljetusauto Fridge. Pohjois-Amerikassa autoa myytiin vuoteen 2018 saakka Chevrolet City Express -nimisenä ja Japanissa Nissanin lisäksi myös Mitsubishin merkillä.Vuoden 2013 Euro NCAP -kolaritestistä NV200/Evalia sai tulokseksi kolme tähteä viidestä.


title: Nissan NV200

text: NV200 valittiin Vuoden pakettiautoksi 2010.


title: Nissan NV200

text: Suomessa NV200:n ainoa polttomoottorivaihtoehto on 1,5-litrainen dCi -dieselmoottori. Tehovaihtoehtoja on tarjolla kaksi (90/110 hv). Voimansiirtona on manuaalivaihteisto, joka on pienitehoisemmassa viisi- ja suuritehoisemmassa kuusiportainen. Valikoimassa on myös e-NV200-sähköautoversio. Muilla markkinoilla on saatavana lisäksi 1,5-, 1,6- ja 2,0-litraiset bensiinimoottorit.


title: Tappava hymy

text: Tappava hymy (tv-esityksessä ja VHS-videona Luojan lähettiläät, "I Quattro dell’Ave Maria") on italialainen Giuseppe Colizzin ohjaama spagettiwestern-komedia vuodelta 1968. Sen pääosissa näyttelevät Terence Hill ja Bud Spencer.


title: Tappava hymy

text: Elokuva on keskimmäinen kolmen lännenkomedian trilogiassa, jonka ensimmäinen osa on "Luoja armahtaa, minä en" ja kolmas "Veristen saappaiden kukkula". Suomessa tämä elokuva nähtiin niistä ensimmäisenä vuonna 1970, kolmas osa 1972 ja ensiosa vasta 1973.


title: Tappava hymy

text: "Tappava hymy" oli Suomen elokuvateattereissa 166 204 katsojallaan vuoden 1970 kuudenneksi katsotuin elokuva ja toiseksi katsotuin ulkomainen "Huuliharppukostajan" jälkeen.


title: Tappava hymy

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Roope Lehtinen pitää elokuvaa toiminnaltaan vaisuna ja tyylitajultaan rajallisena ja antaa sille yhden viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”huono”.


title: Théodore Steeg

text: Jules Joseph Théodore Steeg (19. joulukuuta 1868 Libourne – 10. joulukuuta 1950 Pariisi) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi Ranskan pääministerinä lyhyen aikaa joulu–tammikuussa 1930–1931.


title: Théodore Steeg

text: Radikaalisosialisteihin ja myöhemmin demokraattiseen vasemmistoon ("Gauche démocratique") kuulunut Steeg oli edustajainkamarin jäsenenä 1904–1914 ja senaattorina 1914–1944. Hän toimi opetusministerinä 1911–1912, 1913 ja 1917, sisäministerinä 1912–1913, 1917 ja 1920–1921, oikeusministerinä 1925 ja 1930 sekä siirtomaaministerinä 1930–1931 ja 1938. Steeg toimi myös Algerian kenraalikuvernöörinä 1921–1925 ja Marokon kenraaliresidenttinä 1925–1928. Pääministerinä hän oli reilun kuukauden ajan joulukuusta 1930 tammikuuhun 1931.


title: Viljo Niskanen

text: Viljo Veikko Niskanen (15. kesäkuuta 1910 Kontiolahti – 10. helmikuuta 1986) oli suomalainen tekniikan lisensiaatti ja varatuomari sekä Maanmittaushallituksen pääjohtaja 1960–1972.


title: Viljo Niskanen

text: Niskanen oli koulutukseltaan myös maanmittari. Hän oli Maanmittauslaitoksen organisaatiouudistuksen puheenjohtaja ja ajoi maanmittareille kuukausipalkkaa, kun palkkaus oli aiemmin ollut suoritusperusteinen. Maatalousministeriön hallitusneuvoksena hän oli vuonna 1960 ja hän toimi opettajana Teknillisessä korkeakoulussa. Pääjohtaja-aikanaan hän toimi myös Korkeimman oikeuden esittelijänä.


title: Mustalaissiskot

text: Mustalaissiskot ("Gypsy Sisters") on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja. Se on jatkoa sarjalle "Prameat mustalaishäät". Sarja seuraa muun muassa Nettien, Kaylan ja Mellien elämää, johon he ovat luoneet omat sääntönsä ja kulttuuriinsa aina äärettömyyksiin viedystä blingistä heille "arkipäiväisiin asioihin". Ohjelmaa esitetään Suomessa kanavapaikalla 16 (Frii). Se on vapaasti katsottavissa ja tavoittaa 84% koko Suomen väestöstä.


title: Mustalaissiskot

text: Sarjaa tehtiin neljä tuotantokautta vuosina 10. helmikuuta 2013 ja 20. heinäkuuta 2015 välisenä aikana.


title: Veristen saappaiden kukkula

text: Veristen saappaiden kukkula ("La Collina degli stivali") on italialainen Giuseppe Colizzin käsikirjoittama ja ohjaama spagettiwestern-komedia vuodelta 1968. Sen pääosia näyttelevät Terence Hill, Bud Spencer ja Woody Strode.


title: Veristen saappaiden kukkula

text: Elokuva on viimeinen kolmen lännenkomedian trilogiassa, jonka ensimmäinen osa on "Luoja armahtaa, minä en" ja toinen "Tappava hymy".


title: Veristen saappaiden kukkula

text: "Veristen saappaiden kukkula" oli vuonna 1972 Suomen elokuvateattereissa 120 684 katsojallaan 17:nneksi katsotuin elokuva.


title: Veristen saappaiden kukkula

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano antaa elokuvan VHS-julkaisulle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Pekka Niskanen (psykiatri)

text: Pekka Juhani Niskanen (s. 1935) on suomalainen lääkäri ja ollut Tampereen yliopiston psykiatrian professori vuodesta 1977. Hän on tutkinut sosiaalipsykiatriaa, psykiatrista kuntoutusta ja biologista psykiatriaa.


title: Arttu Käyhkö (tietokirjailija)

text: Arttu Käyhkö on savonlinnalaislähtöinen suomalainen tietokirjailija ja valokuvaaja.Hän työskenteli aiemmin toistakymmentä vuotta koneiden parissa paitsi Suomessa myös ulkomailla, muun muassa metsäkoneenkuljettajana, kaivinkoneenkuljettajana, raskaskoneiden huoltoasentajana (kaivoskoneet, materiaalinkäsittelykoneet satamissa sekä metsäkoneet), sekä lisäksi koneurakoitsijana..Tätä kautta syntyi vahva tietämys raskaiden koneiden maailmaan. Käyhkö on kuvannut raskaita työkoneita paljolti paikoissa, jotka ovat tavallisten ihmisten ulottumattomissa, tehden useista konekuvista mielenkiintoisia. Käyhkö on kertonut kuvanneensa yli 3 500 erilaista raskasta työkonetta niin Euroopassa kuin Pohjois-Amerikassakin..Sittemmin erilaisia työkonekuvia on kertynyt yli 15 000. Hän sanoo myös kuvanneensa muitakin aiheita noin 60 000 kuvan verran, kameran ollessa aina matkassa. Kirjojen lisäksi hänen kuviaan on nähty useina vuosina muun muassa seinäkalentereissa. Käyhkö on kertonut että vaikka kirjallisuus on vienyt mukanaan, niin kyse ei ole ammatista, enemmänkin vain "elämäntavasta". Kirjojen valmiiksi saattaminen vaatii paitsi aikaa, viitseliäisyyttä, ja matkustamistakin, myös palavaa intohimoa aiheita kohtaan. Kirjoittamista varten hän on sanonut lukevansa paljon. "Kirjoittaminen on jatkuvasti uusiutuva prosessi, jossa oppii koko ajan jotain uutta", hän on sanonut. Käyhkö on myös siteerannut kuuluisaa amerikkalaista kirjailijaa Mark Twainia: "Ihmisellä, joka ei lue kirjoja, ei ole mitään etua verrattuna ihmiseen, joka ei osaa lukea.".


title: Arttu Käyhkö (tietokirjailija)

text: Käyhkön ensimmäinen kirja, omakustanne "Amerikkalainen Legenda Caterpillar" ilmestyi kevättalvella 2014. Saman vuoden syksyllä ilmestyi kustannusyhtiön toimesta "Caterpillar -höyrykoneesta hybridiin" -kirja. Maailman ensimmäinen pelkästään Volvo maanrakennuskoneista kertova "Volvo maanrakennuskoneet" -kirja syntyi yhteistyössä Volvon Construction Equipment -yhtiön kanssa, ja tästä syystä kirjaa on kahdella eri kansikuvalla. Tämän jälkeen Käyhköltä ilmestyi "Metsätyökoneet Suomessa" ja "Maanrakennuskoneita Suomessa" teokset. Viiden koneaiheisen kirjan jälkeen ilmestyi "Saimaa ja laivat" -kirja. Joulukuussa 2015 jatkoa seurasi "Deeverin matkassa" -veturikirjan muodossa. Kirjan aiheena ovat Lokomon ja Valmetin valmistamat Dv12- eli "deeveri"-dieselveturit, joista vanhimmat ovat kulkeneet Suomen rataverkolla yli 50 vuotta. Mansen Mörinät 2016 raskaskonetapahtumassa julkistettiin 1.4.2016 teos "Suomen Rakennuskone Oy:n tarina" joka kertoo kuvin ja sanoin muun muassa Komatsu-koneiden maahantuojan Suomen Rakennuskone Oy:n tarinan alkaen 1960-luvulta. Keväällä 2016 ilmestyi kuva-tietoteos "Kaivosten jättiläisiä". Kirjaa varten Käyhkö on sanonut kiertäneensä kuvaamassa jättiläismäisiä koneita paitsi Suomen, myös Ruotsin, Norjan, Viron ja Saksan kaivoksilla. Syksyllä 2016 ilmestyi ensin "Pieni Poliisiautokirja", ja perään lokakuussa Helsingin kirjamessujen alla Suomen poliisin 200-vuotisen historian kunniaksi kustantajan ja kirjailijan yhteisestä aloitteesta koottu "Suomalainen poliisiautokirja" kuva/tietoteos.. Uusi-Saimaa lehden joulukuun 2016 numerossa Käyhkö kertoi viimeistelevänsä tähän astisista projekteistaan suurinta, pohjoismaisten, eurooppalaisten ja pohjois-amerikkalaisten metsäkoneiden historian niputtamista yksiin kansiin. "Suuri Metsäkonekirja" -teos ilmestyi 3. maaliskuuta 2017. On sanottu että on helppo arvostaa kulttuurityötä, jonka Käyhkö on kirjassaan tuottanut, mutta epäilemättä kirjan suurin ansio on kuitenkin ollut pitäytyminen suomalaisessa metsäkonekehityksessä.. Käyhkön marraskuussa 2017 ilmestynyt "Mustat projektit" teos on aiemmista kuva-teksti-kirjoista poiketen puhdas tekstikirja ja poikkeaa edellisistä kirjoista aiheensakin puolesta. Käyhkö on sanonut kirjaidean syntyneen aikoinaan istuessaan iltaa amerikkalaisen ex-vaimonsa isän kanssa, joka oli työskennellyt ikänsä tietokonejätti IBM:llä. Työssään hän oli käsitellyt mm. kehittynyttä teknologiaa, tietäen melkoisesti vakoilusta, ja tietokoneista. Käyhkö on myös sanonut Mustat projektit -kirjan olleen hänen pitkäaikaisin projektinsa. Hän on myös sanonut kirjaprojektin olleen sellainen, joka vei ihan uuteen maailmaan. Aineistoa tutkiessaan ja kirjaa kirjoittaessaan hän oli ihmetellyt, kuinka valtavia summia rahaa Kylmän sodan aikana olikaan palanut vakoilu- ja asealojen kehitystyössä. Tämän jälkeen Käyhkö olikin halunnut tehdä kirjan valoisammasta aiheesta, minkä seurauksena toukokuun lopulla 2018 ilmestyi vuosien varrella kuvattujen valokuvien pohjalta koottu Saimaa -kuvateos. Syyskuussa 2018 Käyhköltä ilmestyi 200-sivuinen historiikki "Jusseja ja Åkermaneja", josta lokakuussa ilmestyi yhdessä Volvo Construction Equipment Finland Oy:n kanssa Volvolle spesifioitu teos "Jusseja ja Åkermaneja : Volvo Special Edition" -kirja. Käyhkön viimeisin teos on 12.1.2019 Ilmavoimien everstiluutnantti evp. Pekka Laakson kanssa julkistama "MIR - suomalainen sukellusalus" -kirja. MIR-sukellusalusten pilottina koesukelluksilla toiminut Laakso ja tietokirjailija Käyhkö pitivät MIR-aluksista yleisötilaisuuden Savonlinnassa 26.1.2019, jossa entinen hävittäjälentäjä Laakso kiitteli: ""Ilman Artun kirjaa tämä koko asia taustoineen olisi saattanut painua unholaan.""


title: Erkki Niskanen

text: Erkki Vilho Niskanen (6. lokakuuta 1911 Viipuri – 1. tammikuuta 1982) oli suomalainen geofyysikko, tekniikantutkija ja professori. Hän oli Teknillisen korkeakoulun lujuusopin professori 1962–1976. Hän tutki geofysiikkaa ja lisäksi puumateriaalien ja metallirakenteiden kimmo- ja lujuusominaisuuksia.


title: Erkki Niskanen

text: Niskanen väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta 1958. Hän toimi Valtion teknillisen tutkimuslaitoksen tutkimusinsinöörinä 1951–1962, laboratorion johtajana ja professorina 1962–1963


title: Erkki Niskanen (kasvatustieteilijä)

text: Erkki Aali Niskanen (s. 1931) on suomalainen kasvatustieteilijä ja emeritusprofessori. Hän on ollut vuodesta 1975 Helsingin yliopiston kasvatustieteen professori. Hän tutki muun muassa kasvatuspsykologiaa, koulutustavoitteita ja oppimateriaalia.


title: Erkki Niskanen (kasvatustieteilijä)

text: Niskasen veli oli kansanedustaja ja ministeri Esko Niskanen.


title: Joseph Paul-Boncour

text: Joseph Paul-Boncour (4. elokuuta 1873 Saint-Aignan – 28. maaliskuuta 1972 Pariisi) oli ranskalainen vasemmistopoliitikko. Hän oli lyhyesti Ranskan pääministerinä vuodenvaihteessa 1932–1933 ja osallistui vuonna 1945 Ranskan edustajana Yhdistyneiden kansakuntien (YK) perustamiseen.


title: Joseph Paul-Boncour

text: Paul-Boncour suoritti lakitieteen tutkinnon Pariisin yliopistossa ja toimi aluksi asianajajana. Nuoruudessaan hän osoitti kiinnostusta ammattiliittojen toimintaan ja auttoi lakiosaston perustamisessa työneuvostoille ("Bourses du Travail"). Vuosina 1899–1902 hän oli pääministeri Pierre Waldeck-Rousseaun henkilökohtaisena sihteerinä. Paul-Boncour valittiin vuonna 1909 parlamentin edustajainkamariin ja hän toimi lyhyesti työministerinä vuonna 1911. Hän edusti tasavaltalaissosialistista puoluetta ("Parti Républicain-Socialiste") vuoteen 1914, jolloin putosi parlamentista. Vuosina 1919–1931 hän oli edustajainkamarissa uuden Sosialistisen puolueen ("Parti Socialiste Français") edustajana. Vuonna 1931 Paul-Boncour valittiin senaattiin. Hän erosi sosialistipuolueesta ja hänen johdollaan joukko pienempiä maltillisia vasemmistoryhmiä perusti uuden "Union Socialiste Républicaine" -nimisen puolueen. Paul-Boncour oli Ranskan sotaministerinä 1932, pääministerinä joulukuusta 1932 tammikuuhun 1933 sekä ulkoministerinä joulukuusta 1932 tammikuuhun 1934, tammikuusta kesäkuuhun 1936 ja hetkellisesti maaliskuussa 1938. Hän oli samanaikaisesti myös Ranskan pysyvänä edustajana Kansainliitossa 1932–1936.


title: Joseph Paul-Boncour

text: Paul-Boncour vastusti kesällä 1940 poikkeusvaltuuksien myöntämistä marsalkka Philippe Pétainille ja kannatti sodan jatkamista Saksaa vastaan Algerista käsin. Hän kuului vuonna 1944 vastarintaliikkeen asettamaan neuvoa-antavaan edustajakokoukseen ("Assemblée consultative"). Paul-Boncour osallistui Ranskan edustajana San Franciscon konferenssiin ja allekirjoitti Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan. Hän oli vielä parlamentin ylähuoneen eli tasavallan neuvoston jäsenenä 1946–1948. Paul-Boncour kuoli 98-vuotiaana vuonna 1972.


title: Antti Koivumäki (futsalpelaaja)

text: Antti Koivumäki (s. 27. tammikuuta 1993) on suomalainen futsalmaalivahti, joka edustaa Futsal-liigassa pelaavaa Golden Futsal Teamia. Hän kuuluu myös Suomen futsalmaajoukkueeseen.


title: Antti Koivumäki (futsalpelaaja)

text: Koivumäki on kuulunut kaudesta 2013–2014 Golden Futsal Teamin miehistöön. Hän on pelannut kauden 2014–2015 loppuun mennessä 61 ottelua tehden yhden maalin ja neljä syöttöä.


title: Antti Koivumäki (futsalpelaaja)

text: Koivumäki nousi Suomen futsalmaajoukkuerinkiin vuonna 2014. Hän on pelannut kaksi maaottelua.


title: Luettelo televisiosarjan Tontut jaksoista

text: Tämä on luettelo televisiosarjan "Tontut" jaksoista.


text: Ensimmäisessä jaksossa tutustutaan sarjan päähenkilöön Taavi-tonttuun ja tonttujen elämään. Jaksossa esitellään muun muassa Taavin perhe, Viuhu-kettu ja peikot.


text: Taavi on ohikulkumatkalla takametsässä, ja jää peikkojen virittämään ansaan. Joutsenet näkevät Taavin ja rientävät kertomaan asiasta Taavin Liisa-vaimolle.


text: Taavi matkaa Italiaan pelastaakseen nuoren tonttutytön hengen.


text: Peikkovauva on jäänyt loukkuun joen keskellä olevalle kivenjyrkänteelle, ja Taavi tarjoutuu auttamaan.


text: Taavi kertoo, kuinka tontut rakentavat kotinsa. Hän saa myöhemmin viestin loukkaantuneesta metsäkauriista ja lähtee yhdessä Liisan kanssa auttamaan.


text: Taavi ja Liisa kutsutaan ystävien häihin, jonne myös peikot saapuvat kuokkimaan.


text: Taavin ja Liisan lapsenlapsi Susanna tulee vierailulle.


text: Taavi saa kutsun tonttukuninkaalta, jolta on varastettu kaikki kulta-aarteet. Varkaita ovat olleet peikot, joilta Taavi lähtee hakemaan aarteita takaisin.


text: Taavi kertoo tonttujen askareista, kuten savenvalamisesta ja kynttilöiden valmistamisesta. Mennessään pelastamaan metsäkauriin vasaa Taavi huomaa Viuhun saaneen myrkytyksen. Myrkyttäjä on Mölli-peikko, jolle Taavi päättää antaa opetuksen.


text: Metsässä leviää huhu, jonka mukaan Taavi lopettaisi lääkärin uransa, ja hänen veljenpoikansa kotitonttu Joonatan astuisi hänen tilalleen. Joonatanista tulee kyllä aikanaan lääkäri Taavin opastuksella, mutta Taavi ei ole lopettamassa uraansa lähiaikoina. Joonatan ei oikein innostu lääkäriksi ryhtymisestä, mutta Taavi saa hänet vakuuttuneeksi kertomalla tarinoita parantamistaan tontuista.


text: Taavi lähtee etsimään esi-isilleen kuulunutta hopeista taikaveistä Himalajan vuoristosta. Matkalla häntä kuitenkin uhkaavat monet vaarat.


text: Taavin ystävän, Harrin, lapsenlapsilla on juhlat. Peikot saapuvat pilaamaan juhlatunnelman.


text: Taavi kertoo vihanneksista, joita tontut kasvattavat syötäviksi. Taavi myös lähtee Siperiaan auttamaan kuningas Sergeitä pelastamaan kiipeliin joutunutta karhua.


text: Taavi esittelee, kuinka tontut rakentavat linnunpönttöjä. Susanna ja tämän ystävä Anssi lähtevät salaa ratsastamaan Viuhulla, joka astuu ketunrautoihin. Tämän lisäksi apua hakemaan lähtenyt Anssi putoaa jokeen.


text: Taavi antaa Liisan pelastaneelle puunhakkaajalle taikapillin, johon puhaltamalla Taavi täyttää puunhakkaajan kolme toivomusta.


text: Siperian tonttukuningas Sergei pyytää Taavin toistamiseen apuun, kun Kosti-tonttu kiristää muilta tontuilta parhaat poronnahat itselleen.


text: Taavi pelastaa tulvassa saarroksiin jääneet jänikset.


text: Taavi kertoo tapauksesta, jossa hän auttoi nilkkansa nyrjäyttänyttä maitomummoa lastensa Kaarlon ja Lillin kanssa.


text: Taavi saa tehtäväkseen hakea Möllin varastaman hohtavan kiven, Thayan valtakunnan kallisarvoisimman aarteen.


text: Taavi pelastaa linnunpyydystäjän sieppaaman koirassiepon. Sillä aikaa Liisa huolehtii siepon poikasista.


text: Taavi lähtee Hollantiin pelastamaan kuolemanvaarassa olevia lepakoita.


text: Taavi on veljenpoikansa Matti-Mikon 200-vuotissyntymäpäivillä. Juhlien aikana ilkeä musta kissa nappaa Matti-Mikon vaimon, Anna-Stiinan.


text: Taavi kertoo matkastaan Australiaan, jossa hän paransi kasvuongelmia potevan prinssi Rexin.


text: Taavi auttaa susiperhettä, jonka emo on kuollut ja yksi poikanen vakavasti sairastunut syötyään myrkytettyä lihaa. Samalla Mölli-peikko sieppaa Liisan.


text: Taavi lähtee tapaamaan lääkäriystäväänsä Vilhoa. Taavi kertoo Vilholle tarinan menneisyydestä, kun tämä sai pikkupoikana tutustua tonttujen maailmaan.


text: Taavi ja Liisa täyttävät 400 vuotta, joten heidän on lähdettävä Kaukaisille vuorille päästäkseen ajasta ikuisuuteen. He saavat viestin Taavin ystävältä Tietäjältä, joka myös täyttää 400 vuotta. Viestissään Tietäjä kertoo, ettei hän halua lähteä yksin Kaukaisille vuorille. Taavi ja Liisa hyvästelevät eläinystävänsä, jonka jälkeen he matkustavat Sinisille vuorille "(engl. Blue" "mountains)," Tietäjän luokse. Juotuaan kupilliset teetä ja syötyään Tietäjän valmistaman aterian, kolmikko jatkaa matkaa yhdessä. Sinisten vuorten takana on kaunis kukkaketo. Siellä Taavi ja Liisa hyvästelevät kettuystävänsä Viuhun ja kertovat, ettei tämä voi kiivetä vuorelle heidän kanssaan. Tontut kiipeävät vuorelle ja sanovat viimeiset jäähyvästit. Kun Taavi ja Liisa menehtyvät, heidän kehonsa muuttuvat yhteen kietoutuneiksi omenapuiksi. Tietäjä menehtyy hetkeä myöhemmin, mutistuaan ensin itsekseen jotain. Samaan aikaan Viuhu palaa alakuloisena takaisin metsään, missä se tapaa tontun, joka ratsastaa Agnes-nimisellä tyttöketulla. Viuhu ja Agnes osoittavat ihastumisen merkkejä toisiinsa. Lopuksi nähdään kohtaus, jossa menehtyneiden tonttujen, Taavin, Liisan ja Tietäjän, henget vilkuttavat hyvästiksi. Ensimmäisen kauden viimeinen jakso.


text: Tonttusarjassa siiryttään seuraamaan tuomaritonttu Klausin ja hänen ystäviensä seikkailuja peikkometsän uumenissa. Ensimmäisessä jaksossa kerrotaan, miten Klaus on tavannut avustajatonttu Dannyn ja joutsenystävänsä Henryn.


text: Klaus tuntee itsensä väsyneeksi ja Dannyn painostuksesta hän ottaa viikon loman ja matkustaa Peter-serkkunsa luokse Kanadaan.


text: Klaus ja Dani kiitävät taikamatolla Bagdadiin. Perillä odottaa sievä tonttutyttö ja seikkailu peikkojen kanssa.


text: Klaus saa kiireellisen avunpyynnön itävaltalaiselta ystävältään. Klausin pitäisi pelastaa vuorikauris pulasta.


text: Peikot ovat varastaneet Sonjan keittokirjan. Klaus päättää antaa peikoille oikein kunnon opetuksen. Matkalla he tapaavat sherba-tonttuja, sekä lumimies-perheen, joita peikot ovat myös kiusanneet. Klaus, Danny ja Sonja tapaavat myös peikkoäiti Irman, joka on paljon kiltimpi kuin ilkeät poikansa.


text: Kullankaivajat ilkeine kissoineen uhkaavat tonttuyhteisöä. Klaus keksii keinon ilkimysten karkottamiseksi.


text: Peter saa Klausin kokeilemaan pelottavaa kulkuvälinettä - kuumailmapalloa. Pallo pääsee karkuun ja seikkailu tuntemattomaan alkaa.


text: Klausin ja kumppaneiden retki suuntautuu tällä kertaa ihanaan Kreikan saaristoon. Klausin kreikkalaisserkut ovat pulassa.


text: Tulva uhkaa Venetsian tonttuja. Klaus kutsutaan apuun.


text: Klaus ja Danny matkustavat Japaniin, jossa Klausin on tarkoitus tuomaroida puutarhakilpailu. Myös peikot ovat saapuneet kilpapaikalle ilkeät metkut mielessään.


text: Klaus aikoo osallistua tonttujen olympialaisiin. Hän joutuu kuitenkin ensitöikseen keksimään keinon, jolla estää peikkoja pilaamasta koko kisoja.


text: Avunpyyntö siperialaiselta tontulta saa Klausin ja hänen kaverinsa osallistumaan kummalliseen kilpaan.


text: Tämänkertaisessa tonttuseikkailussa Klaus päätyy Kiinaan. Idän ihmeisiin kuuluvat paitsi Kiinan muuri ja lohikäärmeet niin myös ilkeät peikot. Peikot yrittävät tuhota koko Kiinan muurin, mutta Klausin suunnitelman ansiosta peikkojen tihutyöt saadaan estettyä.


text: Klaus ja Danny juhlivat Klausin sukulaistytön, pikku-Martan syntymäpäiviä. Juhlat keskeyttää kiireinen avunpyyntö Ranskan tontuilta.


text: Andalusian tontut ovat vaarassa menettää kotinsa alueella riehuvien metsäpalojen takia. Klaus kutsutaan apuun.


text: Tämänkertaisessa tonttuseikkailussa Klaus saa kutsun Romaniasta, Karpaattien vuoriston alueella asuvilta tontuilta. Läheisessä linnassa tapahtuu outoja asioita ja paikalliset tontut pelkäävät, että tapahtumien syynä on linnaan muuttanut kummitus.


text: Pelottavat hirviöt ovat syynä Klausin matkaan Havaijille. Paikalliset tontut ovat kauhuissaan, mutta Klaus päättää katsastaa hirviöitä lähemmin.


text: Klaus saa viestin Australiasta. Ihmeellinen peili, joka kertoo tulevaisuuden, on kadonnut.


text: Meksikossa on taas vuosittaiset fasaanikilpa-ajot. Klaus kutsutaan tuomariksi kisoihin.


text: Klaus ja hänen ystävänsä huomaavat keväisellä metsäretkellään ihmeellisen asian: haikarat ovat kadonneet.


text: Danny ja Roosa avioituvat ja lähtevät häämatkalle Niagaran putouksille. Perillä on mystinen luola, johon Roosa katoaa. Danny kutsuu Klausin apuun.


text: Klaus kertoo tarinan retkestään Hollantiin. Siellä hän toimii tuomarina oikeudenkäynnissä, jossa syytettyinä olivat lintujen kimppuun hyökänneet ketut.


text: Klaus ja Danny lähtevät perinteisille suklaajuhlille Norjaan. Peikoilla on katala suunnitelma juhlien pilaamiseksi.


text: Öljynetsijät uhkaavat pilata Argentiinan tonttujen kodit. Klaus keksii keinon häätää ihmiset tonttumetsästä.


text: Klaus kertoo tonttujen suhteesta eläimiin. Lepakot ovat jäämässä uuden asuinalueen jyrän alle ja tonttujen apua tarvitaan taas.


text: Klaus kertoo elämänsä tärkeimmistä tapahtumista, kuten syntymästään kaksoissisarensa Juulian kanssa 350 vuotta aikaisemmin, sekä täysi-ikäistymisestään 75-vuotiaana ja siihen liittyneestä tonttuneuvoston haastattelusta. Klaus kertoo myös, kuinka hän tapasi vaimonsa Agnesin ja aloitti tuomarin uransa. Joitakin vuosia myöhemmin joukko metsästäjiä tunkeutui metsään ajokoirien kanssa. Agnes ja Klaus lähtivät eri suuntiin auttaakseen mahdollisimman monia metsän eläimiä pakenemaan metsästäjiä. Auttaessaan peuraperhettä, Agnes ratsasti yhden peuran selässä. Ajokoirat ja metsästäjien luodit kuitenkin säikyttivät peuran, jolloin tämä heitti Agnesin selästään aluskasvillisuuden sekaan. Klaus saapui paikalle hetkistä myöhemmin, koska oli nähnyt metsästäjien liikkuvan siihen suuntaan, johon Agnes oli lähtenyt. Klaus järkyttyy pahanpäiväisesti nähdessään tajuttoman ja vakavasti loukkaantuneen vaimonsa. Kotonaan Klaus pyytää lääkäritonttu Taavia ja hänen vaimoaan Liisaa (sarjan ensimmäisen tuotantokauden päähenkilöitä) auttamaan Agnesia. Avusta huolimatta Agnes menehtyy saamiinsa vammoihin, jolloin surun murtama Klaus jää leskeksi.


text: Kun Klaus havahtuu muistoistaan, Danny ja Roosa ilmaantuvat oikeussaliin. Pariskunta kertoo, että heille on tulossa kaksoset (tontuthan saavat lapsia vain kerran, ja aina kaksoset). Klausin hämmästykseksi Danny ja Roosa ovat jo valinneet nimet tuleville lapsilleen. Jos he saavat pojan ja tytön, nämä saavat nimekseen Klaus ja Agnes. Danny kertoo, että se on kunnianosoitus tuomari Klausille.


text: Klaus, Danny ja Henry jättävät jäähyväiset katsojille tältä erää heidän viimeisessä tonttuseikkailussaan.


title: Kahlenukke (elokuva)

text: Kahlenukke ("Puppet on a Chain") on Geoffrey Reeven ohjaama jännityselokuva vuodelta 1971. Se perustuu Alistair MacLeanin samannimiseen romaaniin, ja kirjailija oli itse keskeisesti mukana laatimassa käsikirjoitusta. Elokuvan pääosassa nähdään ruotsalainen Sven-Bertil Taube yhdysvaltalaisena poliisina, joka seuraa USA:sta peräisin olevaa huumelastia Amsterdamiin.


title: Kahlenukke (elokuva)

text: "Kahlenukke" sai Suomessa ensi-iltansa helmikuussa 1972 ja nousi 244 575 katsojallaan vuoden seitsemänneksi katsotuimmaksi elokuvaksi.


title: Kahlenukke (elokuva)

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kuvaa elokuvaa kipinättömäksi jännäriksi ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Albert Sarraut

text: Albert-Pierre Sarraut (28. heinäkuuta 1872 Bordeaux – 26. marraskuuta 1962 Pariisi) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi kahdesti Ranskan pääministerinä vuosina 1933 ja 1936. Hän oli eri vaiheissa mukana kehittämässä Ranskan siirtomaiden hallintoa.


title: Albert Sarraut

text: Sarraut’n suku oli vaikutusvaltainen Radikaalipuolueessa ja omisti "La Dépêche de Toulouse" -lehden. Sarraut valmistui lakimieheksi Toulousen yliopistosta, mutta siirtyi jo varhain politiikkaan radikaalisosialistien riveissä. Hän oli edustajainkamarin jäsenenä vuosina 1902–1924 ja toimi alivaltiosihteerinä eri hallituksissa vuosina 1906–1910 sekä opetusministerinä 1914–1915. Sarraut oli kahdesti Ranskan Indokiinan kenraalikuvernöörinä 1911–1914 ja 1916–1919. Siirtomaajohtajana hän oli melko vapaamielinen, sillä hän palkkasi lisää paikallisen väestön edustajia siirtomaahallinnon palvelukseen ja hyväksyi paikallisten kielten sekä paikallisten lakien käytön. Hän myös jatkoi edeltäjänsä Paul Doumerin aloittamia suuria julkisia rakennushankkeita Indokiinassa. Palattuaan Ranskaan Sarraut toimi siirtomaaministerinä 1920–1924 ja 1932–1933. Hän julkaisi myös teokset "La Mise en valeur des colonies françaises " (1923) ja "Grandeur et servitude coloniales" (1931), joissa hän kannusti merentakaisten siirtomaa-alueiden olojen kehittämiseen.


title: Albert Sarraut

text: Sarraut oli vuosina 1926–1940 senaatin jäsen. Hön toimi tänä aikana sisäministerinä 1926–1928, 1934 ja 1937–1940, laivastoministerinä 1930–1931 sekä kahdesti pääministerinä lokakuusta marraskuuhun 1933 ja tammikuusta kesäkuuhun 1936. Hänen jälkimmäisen pääministerikautensa aikana Saksa suoritti Ranskan vastustuksesta huolimatta Reininmaan jälleenmiehityksen, mutta Sarraut’n hallitus ei puuttunut tapahtumiin. Toisen maailmansodan ja Ranskan miehityksen aikana Sarraut oli aluksi syrjässä politiikasta, mutta ryhtyi vuonna 1943 "Dépêche de Toulousen" päätoimittajaksi, kun ranskalaiset fasistit olivat murhanneet aiemman päätoimittajan, hänen veljensä Mauricen. Gestapo pidätti Sarraut’n vuonna 1944 ja hän vapautui vasta sodan päätyttyä seuraavana vuonna. Sodan jälkeen Sarraut oli Ranskan siirtomaista muodostetun Ranskan unionin edustajakokouksen jäsenenä vuodesta 1947 ja sen puheenjohtajana 1949–1958.


title: Nissilä (täsmennyssivu)

text: Nissilä tarkoittaa seuraavia:


title: Sketches of Spain

text: Sketches of Spain on Miles Davisin albumi vuodelta 1960. Albumi on Miles Davisin ja Gil Evansin orkesterin kanssa kolmas yhteistyönä tekemä levy.


title: Félix Gouin

text: Félix Jean Gouin (4. lokakuuta 1884 Peypin – 25. lokakuuta 1977 Nizza) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi Ranskan pääministerinä vuonna 1946. Hän kuului sosialistiseen SFIO-puolueeseen.


title: Félix Gouin

text: Gouin oli alkuperäiseltä ammatiltaan lakimies. Hän oli Bouches-du-Rhônen edustajana Ranskan edustajainkamarissa vuosina 1924–1958. Toisen maailmansodan aikana Gouin toimi Vichyn hallituksen järjestämässä niin sanotussa Riomin oikeudenkäynnissä Léon Blumin puolustusasianajajana. Myöhemmin vuonna 1942 hän pakeni Lontooseen ja liittyi siellä Vapaan Ranskan hallintoon. Hän oli neuvoa-antavan väliaikaisen edustajakokouksen ("Assemblée consultative provisoire") puheenjohtajana Algeriassa vuonna 1943 ja Pariisissa marraskuusta 1944 lokakuuhun 1945. Hän oli myös Ranskan perustuslakia säätävän kansalliskokouksen puhemiehenä marraskuusta 1945 tammikuuhun 1946 ja Ranskan pääministerinä tammikuusta kesäkuuhun 1946. Gouinin kansanrintamahallitus kansallisti useita elinkeinoelämän aloja. Hän vetäytyi politiikasta viidennen tasavallan perustamiseen yhteydessä vuonna 1958.


title: Henri Queuille

text: Antoine Henri Queuille [køj] (31. maaliskuuta 1884 Neuvic d'Ussel – 15. kesäkuuta 1970 Pariisi) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi Ranskan pääministerinä kolmesti vuosina 1948–1949, 1950 ja 1951.


title: Henri Queuille

text: Queuille oli edustajainkamarin jäsenenä vuosina 1914–1936 ja 1946–1958 sekä senaattorina 1935–1945. Hän edusti Radikaalipuoluetta. Hän toimi maatalousministerinä 1924–1925, 1926, 1930, 1932–1934 ja 1938–1940, terveydenhoitoministerinä 1930–1931 ja 1934–1935, postiministerinä 1932, yleisten töiden ministerinä 1937–1938 sekä tuotantoministerinä 1940. Toisen maailmansodan aikana Queuille vietti alkuun hiljaiseloa kotikaupungissaan, mutta keväällä 1943 hän livahti Charles de Gaullen kutsumana Lontooseen, jossa hän osallistui Vapaan Ranskan hallintoon ja teki Ranskan talonpojille suunnattua radiopropagandaa. Sodan jälkeen hän oli mukana Ranskan väliaikaisessa hallituksessa. Neljännen tasavallan aikana Queuille oli kolmesti pääministerinä, joskin hänen keskimmäinen pääministerikautensa kesti vain kaksi päivää heinäkuussa 1950. Lisäksi hän oli valtiovarainministerinä 1948–1949, sisäministerinä 1950–1951 ja varapääministerinä 1949–1950 sekä 1952–1954.


title: Uhkavaatimus Maalle

text: Uhkavaatimus Maalle ("The Day the Earth Stood Still") on Edmund Northin käsikirjoittama ja Robert Wisen ohjaama yhdysvaltalainen tieteiselokuva vuodelta 1951. Elokuva on yksi kaikkien aikojen arvostetuimmista tieteiselokuvista. Vuonna 1995 elokuva valittiin National Film Registryn listalle elokuvissa jotka ovat "kulttuurisesti, historiallisesti, tai esteettisesti merkittäviä".


title: Uhkavaatimus Maalle

text: Vuonna 2008 sai ensi-iltansa uudelleenfilmatisointi nimeltä "Päivä jona maailma pysähtyi".


title: Uhkavaatimus Maalle

text: Elokuva kertoo ihmisennäköisestä avaruusolennosta nimeltään Klaatu (Michael Rennie), joka saapuu maapallolle lentävällä lautasella tuomaan ihmisille viestiä. Saavuttuaan planeetan asukkaat eivät kuitenkaan voi luottaa epäilyttävään tulokkaaseen ja tätä ammutaan ensimmäisen epäilyttävän liikkeen jälkeen. Tällöin aluksesta tulee esille isokokoinen robotti nimeltään Gort, joka alkaa ampumaan valtavan tuhovoimaisia säteitä ihmisten aseisiin. Klaatu kuitenkin käskee Gorttia lopettamaan, tilanne rauhoittuu ja Klaatu viedään sairaalaan.


title: Uhkavaatimus Maalle

text: Sairaalassa Klaatua tulee tapaamaan valtion virkamies joka utelee Klaatun matkan syytä, mutta Klaatu tekee selväksi ettei aio kertoa viestiään ellei jokainen planeetan valtion edustaja ole kuulemassa. Kun Klaatu tajuaa ettei hän pysty jatkamaan tehtäväänsä sairaalasta käsin, tämä pakenee ja piiloutuu vuokralaiseksi erääseen asuntoon, käyttäen nimeä "Mr. Carpenter". Täällä Klaatu tutustuu poikaan nimeltään Bobby (Billy Gray), joka esittelee Klaatulle Maapallon edesmenneitä suurmiehiä, jolloin Klaatulle alkaa valjeta planeetan historiaa. Kun Klaatu kysyy Bobbyltä että kuka on maailman älykkäin mies, tämä vastaa että kyseinen henkilö olisi Professori Jacob Barnhardt (Sam Jaffe). Klaatu käy professorin kotona, muttai tämä ei ole kotona. Klaatu huomaa että tämä on jäänyt jumiin matemaattisessa pulmassa, jonka Klaatun kansa on kuitenkin ratkaissut jo aikoja sitten. Klaatu kirjoittaa vihjeen pulman ratkaisemiseksi ja myöhemmin samana iltana hämmästynyt professori kutsuu Klaatun luokseen.


title: Uhkavaatimus Maalle

text: Klaatu paljastaa professorille henkilöllisyytensä ja kysyy professorilta että pystyykö hän auttamaan Klaatua tämän tehtävänsä kanssa. Professori ehdottaa että jos hän järjestäisi kokouksen, hän voisi kutsua sinne yhden tiedemiehen jokaisesta maasta. Klaatu hyväksyy tämän, mutta tahtoo että kaikki ymmärtäisivät tilanteen vakavuuden ja näin ollen ilmoittaa professorille että hän antaa seuraavana päivänä pienen näytteen voimistaan. Joten yön saavuttua Klaatu palaa alukselleen valmistellakseen pientä näytöstä, tietämättä että Bobby on seurannut häntä. Bobby kertoo äidilleen, Helenille (Patricia Neal) ja tämän poikaystävälle (Hugh Marlowe) tapahtuneesta ja he ovat hyvin ymmällään. Seuraavana päivänä Klaatu saapuu Helenin työpaikalle kysymään mitä Bobby kertoi, ja nämä kaksi ovat hississä samaan aikaan kun Klaatun järjestämä näyte koittaa ja kaikki maailman sähkö katoaa tunniksi (lukuun ottamatta sähköä jonka katoaminen pistäisi ihmisiä hengenvaaraan).


title: Uhkavaatimus Maalle

text: Armeija tulkitsee tämän hyökkäyksenä ja sähköjen palatessa Helenin poikaystävä kertoo armeijalle mitä Bobby kertoi edellisenä yönä. Helen saa tietää mitä tämän poikaystävä oli tehnyt ja käy hakemassa Klaatun, joka on huolissaan mitä Gort tekee jos Klaatulle käy jotakin. Tämä kertoo Helenille että jos Klaatu kuolee, Helenin on löydettävä Gort ja sanottava tälle sanat: "Klaatu, Barada, Nikto". Armeija löytää Klaatun ja tämä ammutaan hengiltä. Käy kuten Klaatu pelkäsi ja Gort lähtee liikkeelle tappaen kaikki jotka osuvat kohdalle. Helen kuitenkin pääsee Gortin luo ja sanoo tälle Klaatun opettamat sanat. Sanat käynnistävät Gortissa jonkinlaisen hätätilan ja Gort lähtee hakemaan Klaatun ruumista ja tuo sen alukseen. Gort tekee jotakin Klaatun ruumiille ja tämä herää henkiin. Professorin järjestämä kokous on valmis ja Klaatu saapuu paikan päälle antaen viestinsä maan kansalle. Viestissä Klaatu kertoo ihmisille, miten heidän teknologiansa mahdollistaa pian avaruusmatkat. Klaatu antaa kuitenkin varoituksen, että muiden planeettojen asukit eivät tahdo ihmisten tuovan sotaa ja vihaa muille planeetoille, ja jos ihminen ei kuuntele, Maapallo määrätään tuhottavaksi. Viestin annettuaan Klaatu lähtee takaisin kotiplaneetalleen jättäen ihmiskunnan pohtimaan viestin merkitystä.


title: Rauno Ekholm

text: Rauno Ekholm (26. huhtikuuta 1930 Mikkeli – 1. maaliskuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen filosofian kandidaatti, kustannusjohtaja ja suomentaja.


title: Rauno Ekholm

text: Ekholm valmistui filosofian kandidaatiksi 1957. Hän toimi Suomen Sosialidemokraatin kirjallisuusarvostelijana vuosina 1953–1958 ja oli sitten Jyväskylässä K. J. Gummeruksen kustannusliikkeessä ensin kustannustoimittajana 1958–1963 ja sitten kustantamon kirjallisena johtajana. Tämän jälkeen Ekholm oli osastopäällikkönä Weilin + Göösin kustantamossa, kunnes hän siirtyi 1979 vapaaksi kääntäjäksi. Ekholm oli vuosina 1985–1996 Suomen Kansallisteatterin osa-aikaisena kirjallisena avustajana kääntäen englanninkielisiä draamoja.


title: Rauno Ekholm

text: Ekholm oli vuonna 1958 perustamassa Jyväskylän Huoneteatteria ja hän toimi teatterissa ohjaajana. Hän osallistui yhdessä Gummeruksen kirjallisena johtajana toimineen Ville Revon kanssa kirjailijayhdistyksen perustamiseen Jyväskylään.


title: Anomocephaloidea

text: Anomocephaloidea on sukupuuttoon kuollut Anomodontia alalahkoon kuuluva terapsidien kladi, jonka jäsenet elivät permikauden Guadalupe-epookin aikana. Siihen kuuluvat suvut "Anomocephalus" ja "Tiarajudens", jotka elivät eteläisen jättiläismantereen, Gondwanan, alueella. "Anomocephalus" tunnetaan Etelä-Afrikasta ja "Tiarajudens" Brasiliasta löydetyistä fossiileista.


title: Anomocephaloidea

text: Anomocephaloidea on basaalinen eli ns. ”primitiivinen” Anomodontiaan kuuluva kehityslinja. Anomocephaloidean jäsenet ovat suurehkoja ja melko vahvarakenteisia basaalisia Anomodontian jäseniä. Ne ovat vastakohta pohjoisella jättiläismantereella, Lauraasialla, eläneille sirorakenteisille Venyukovioideaan kuuluville basaalisille Anomodontian jäsenille. Anomocephaloidean jäsenillä on transversaalisesti leventyneet suulaen hampaat, ja niiden kallot ovat yli 210 mm pitkiä. Kallojen hampaita kantavat luut ovat alaosasta suuremmat ja kalloissa on myös hyvin pieni tappimainen hammas yläleukaluun etuosassa. "Anomocephalusilla" ei ole kulmahampaita, mutta "Tiarajudensilla" kulmahampaat ovat hyvin pitkät ja sapelimaiset. Anomocephaloidean jäsenet olivat kasvinsyöjiä.


title: Anomocephaloidea

text: Anomocephaloidean nimesi Juan Carlos Cisneros tutkimusryhmineen vuonna 2011 yhdessä "Tiarajudensin" kanssa. "Tiarajudensilla" havaittiin olevan ominaisuudet, joiden avulla sen ymmärrettiin olevan läheistä sukua vuodesta 1999 asti tunnetulle "Anomocephalusille".


title: Anomocephaloidea

text: Cisneros "et al.", 2011:


title: Konstantin Fehrenbach

text: Konstantin Fehrenbach (11. tammikuuta 1852 Wellendingen, Baden – 26. maaliskuuta 1926 Freiburg im Breisgau) oli saksalainen poliitikko, joka toimi Saksan valtakunnankanslerina 1920–1921.


title: Konstantin Fehrenbach

text: Fehrenbach toimi vuodesta 1882 asianajajana Freiburgissa. Hänet valittiin vuonna 1882 katolisen Keskustapuolueen edustajana Badenin maapäivien alahuoneeseen, mutta ajauduttuaan erimielisyyksiin puoluejohdon kanssa hän luopui paikastaan jo 1887. Hän oli uudelleen edustajana 1901–1913 ja siitä vuodet 1907–1909 myös maapäivien puhemiehenä. Vuonna 1903 Fehrenbach valittiin ensi kertaa Saksan valtiopäiville, jossa hänet opittiin tuntemaan lahjakkaana puhujana. Keskustapuolueen muiden johtajien tultua ensimmäisen maailmansodan aikana kutsutuiksi Saksan hallitukseen Fehrenbachista tuli puolueen suuren valtiopäiväryhmän johtaja. Hän edusti puolueen vasempaa siipeä. Elokuussa 1917 hänestä tuli valtiopäivien päävaliokunnan puheenjohtaja ja tammikuussa 1918 keisarikunnan aikaisten valtiopäivien viimeinen puhemies. Valtiopäivät lakkasivat toimimasta marraskuun 1918 vallankumouksen myötä, mutta Fehrenbach valittiin helmikuussa 1919 myös Weimarin kansalliskokouksen puhemieheksi.


title: Konstantin Fehrenbach

text: Fehrenbach nimitettiin kesäkuussa 1920 Weimarin tasavallan ensimmäiseksi porvarilliseksi valtakunnankansleriksi. Vaikka hänen hallituksensa muodostui kokonaan porvaripuolueista, se nojasi valtiopäivillä sosiaalidemokraattien tukeen. Fehrenbach vakuutti siksi jatkavansa edellisten hallitusten aloittamaa kansallistamispolitiikkaa. Hän myös johti Saksan valtuuskuntaa Span konferenssissa heinäkuussa 1920. Fehrenbachin hallitus joutui eroamaan toukokuussa 1921, koska se epäonnistui pyrkimyksessään saada Yhdysvallat tukemaan Saksan toivetta sotakorvaussumman alentamisesta. Fehrenbach valittiin vuonna 1923 Keskustapuolueen puheenjohtajaksi, mutta hän kuoli jo kolme vuotta myöhemmin.


Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2015 järjestettiin Richmondissa, Virginiassa, Yhdysvalloissa 20.–27. syyskuuta 2015. Kilpailujen ohjelmassa oli maantieajo, aika-ajo ja joukkueaika-ajo miehille ja naisille, maantieajo ja aika-ajo alle 23-vuotiaille miehille sekä maantieajo ja aika-ajo juniorimiehille ja -naisille.


title: Kultalehtikuusi

text: Kultalehtikuusi ("Pseudolarix amabilis") on mäntykasvien heimoon kuuluva havupuulaji. Se on kultalehtikuusten ("Pseudolarix") suvun ainoa laji. Lehtikuusten ("Larix") tavoin kultalehtikuusi on kesävihanta ja pudottaa neulasensa talveksi. Tästä ja nimestään huolimatta kultalehtikuusi ei kuitenkaan nykyisen käsityksen mukaan ole kovin läheistä sukua lehtikuusille. Monissa kielissä lajin nimeen liitetään kulta, mikä viittaa puun kullankeltaiseen syysväriin. Kasvi on luonnonvarainen Kiinassa, mutta uhanalainen.


title: Kultalehtikuusi

text: Kultalehtikuusi on keskikokoinen, yleensä yksirunkoinen puu. Se kasvaa tavallisesti 30–40 metriä korkeaksi ja rungon rinnankorkeusläpimitaltaan 1,5 metriä leveäksi, mutta joskus jopa kolmimetriseksi. Suuremmat oksat ovat vaakasuuntaisia tai hieman kohenevia. Pienimmät oksat ovat usein riippuvia. Latvus on leveän kartiomainen ja erityisesti vanhemmiten epäsäännöllinen ja avoin. Kaarna on harmahtavanruskeaa ja halkeilee suomumaisina, usein nelikulmaisina levyinä.


title: Kultalehtikuusi

text: Oksanhaarat ovat kaljuja, aluksi kellertäviä tai punertavia, ohuita ja taipuisia, toisena vuonnaan selvästi paksumpia ja jäykempiä, myöhemmin yleensä harmahtavia. Versot ovat eriytyneet pitkäversoihin ja lateraalisiin vain 5–35 millimetriä pitkiin lyhytversoihin. Silmut ovat keltavihreitä. Talvehtivat pitkäversojen silmut ovat pitkänpyöreähköjä ja lyhytversojen hankasilmut pallomaisia.


title: Kultalehtikuusi

text: Lehdet eli neulaset ovat tasasoukkia, litteitä, tavallisesti 3–6 senttimetriä pitkiä ja 2–3 millimetriä leveitä. Neulasten kärki voi olla tylppä tai hieman terävä. Ilmaraot sijaitsevat neulasten alapinnalla kahtena juovana koholla olevan keskisuonen kummallakin puolella. Kultalehtikuusi on kesävihanta ja varistaa neulasensa talveksi. Neulasten ruskaväritys on aluksi kirkkaankeltainen ja muuttuu myöhemmin oranssinruskehtavaksi.


title: Kultalehtikuusi

text: Kultalehtikuusi on yksikotinen. Kukinnot kehittyvät lyhytversojen kärkiin. Keltaiset, riippuvat hedekukinnot eli hedekävyt kasvavat 10–25 sarjoina. Pölytys tapahtuu yleensä huhtikuussa. Emikukinnot eli kävyt kasvavat yksittäin lyhytlehtisen 5–15 millimetriä pitkän rangan kärjessä ja aukeavat siementen kypsyttyä. Kävyt ovat hieman munanmuotoisia tai lähes pallomaisia, 5–7,5 senttimetriä pitkiä ja 4–5 senttimetriä leveitä. Ne ovat aluksi vihertäviä ja kypsyessään muuttuvat kelta- tai punaruskeiksi. Käpysuomuja on 18–30 ja ne ovat kapean kolmiomaisia ja ehytlaitaisia. Käpyjen suojussuomut ovat suikeita ja käpysuomuihin kiinnikasvaneita.


title: Kultalehtikuusi

text: Siemenet ovat valkoisia, kiilatyvisen munanmuotoisia, noin 6–7 millimetriä pitkiä ja lenninsiivellisiä. Siemenen lenninsiipi on keltainen tai keltaruskea, 23–30 millimetriä pitkä ja 8–13 millimetriä leveä. Siemenet kypsyvät tavallisesti lokakuussa.


title: Kultalehtikuusi

text: Kultalehtikuusta pidettiin pitkään lehtikuusten ja setrien ("Cedrus") lähisukulaisena, koska näillä suvuilla on samanlaiset muista mäntykasveista poikkeavat lyhytversot ja koska lehtikuuset ja kultalehtikuuset ovat kesävihantia kaikkien muiden heimon jäsenten ollessa ainavihantia. Molekyylibiologinen tutkimus on kuitenkin osoittanut kultalehtikuusen olevan lähempää sukua hemlokeille ("Tsuga") ja suvuille "Nothotsuga" ja "Keteleeria" kuin muille mäntykasveille, ja täten yhteiset piirteet edustavat konvergenttia evoluutiota.


title: Kultalehtikuusi

text: Kultalehtikuusi kasvaa luonnonvaraisena Kiinassa Jangtsejoen laakson alueella Anhuin, Hunanin, Jiangxin, Jiangsun ja Zhejiangin maakunnissa. Sitä esiintyy 180 metristä 1 000 metriin merenpinnan yläpuolella. Lajin tarkan levinneisyysalueen rajat ovat olleet kiistanalaisia ja vaihdelleet suuresti julkaisusta toiseen.


title: Kultalehtikuusi

text: Kultalehtikuusi kasvaa luontaisella esiintymisalueellaan vuoristoalueiden alankojen kosteissa lämpimänlauhkeissa metsissä. Metsät ovat yleensä hyvin monilajisia sekametsiä, joissa on sekä ainavihantia että kesävihantia puulajeja. Kultalehtikuusi tarvitsee paljon valoa ja sitä pidetään ekologisessa sukkessiossa jossakin määrin pioneeripuuna. Kultalehtikuusta kasvavia luonnontilaisia metsiä on jäljellä hyvin vähän, ja suurin osa puista kasvaa hakkuiden jälkeisessä sekundäärisessä metsässä tai viljelyssä.


title: Kultalehtikuusi

text: Laji kasvaa yleensä yhdessä vaahteroiden ("Acer"), valkopyökkien ("Carpinus"), keltisten ("Celtis"), tammien ("Quercus"), sumakkien ("Rhus"), mäntyjen ("Pinus"), jalavien ("Ulmus"), keltatrumpettipuun ("Catalpa ovata") ja kiinantupelon ("Nyssa sinensis") kanssa.


title: Kultalehtikuusi

text: Kultalehtikuusi on nykyään harvinainen luonnossa, ja IUCN on määritellyt lajin vaarantuneeksi. Lajia uskotaan esiintyvän luonnossa alle 2 000 neliökilometrin alueella, ja todellinen alue saattaa olla vielä huomattavasti tätäkin pienempi. Lajin kanta on lisäksi nykyään erittäin hajanainen, ja koska suurinta osaa lajin jäljellä olevista esiintymistä ei ole suojeltu, nekin ovat vaarassa tulla kaadetuiksi ja raivatuksi maatalouskäyttöön.


title: Kultalehtikuusi

text: Kultalehtikuusen puuta on käytetty jonkin verran siltojen ja veneiden rakentamiseen sekä huonekalujen valmistukseen. Lähinnä sitä käytetään koristekasvina ympäri maailmaa, ja siitä on jalostettu muutamia lajikkeita. Puun kullankeltaista syysväriä, josta se on saanut nimensä monessa kielessä, arvostetaan koristekäytössä. Kultalehtikuusta on kasvatettu Euroopassa jo ainakin 1860-luvulta lähtien. Sitä käytetään erityisesti lämpimän, kostean ilmaston alueilla, missä pitkälti samannäköiset lehtikuuset eivät menesty. Kultalehtikuusen ulkokäyttöä rajoittaa lisäämistapojen vaikeus ja hidas kasvu, mutta bonsaina se on suosittu.


title: André Maginot

text: André Maginot (17. helmikuuta 1877 Pariisi – 7. tammikuuta 1932 Pariisi) oli ranskalainen poliitikko, jonka aloitteesta Ranskan itärajan suojaksi rakennettiin 1930-luvulla Maginot-linjana tunnettu linnoitusketju.


title: André Maginot

text: Maginot oli alkujaan valtion virkamies. Hänet valittiin vuonna 1910 parlamentin edustajainkamariin, jonka jäsenenä hän oli kuolemaansa asti. Hänestä tuli 1913 sotaministeriön alivaltiosihteeri. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua hän liittyi Ranskan armeijaan sotamiehenä, mutta haavoittui jo sodan alkuvaiheessa marraskuussa 1914 ja rampautui eliniäksi. Sotilasuransa jäätyä näin lyhyeksi Maginot palasi politiikkaan jo vuonna 1915. Hän sai kuitenkin sotilaallisista ansioistaan Médaille militairen ja vuonna 1919 hänestä tehtiin Kunnialegioonan ritari. Hänen sotilasarvokseen jäi kersantti.


title: André Maginot

text: Maginot toimi Ranskan siirtomaaministerinä 1917 ja 1928–1929, eläkeministerinä 1920–1922 sekä sotaministerinä 1922–1924 ja 1929–1932. Hän järjesteli muun muassa sotaleskien ja -orpojen eläkkeitä sekä sotainvalidien etuisuuksia. Hän sai myös sytyttää ikuisen tulen Pariisin Riemukaaren alla olevalle tuntemattoman sotilaan haudalle marraskuussa 1923. Maginot vaati toistuvasti, että Saksan sotilaallisen uhan vuoksi Ranskan olisi rakennettava itärajalleen puolustuslinnoitusten ketju. Hän sai tahtonsa läpi toisen sotaministerikautensa aikana vuonna 1929, jolloin Maginot-linjaksi kutsutun suuren linnoitusketjun rakennustyöt aloitettiin. Ministerinä hän myös uudisti Ranskan armeijan organisaation. Maginot kuoli tammikuussa 1932 vain 54-vuotiaana lavantautiiin, eikä siten ehtinyt nähdä vuonna 1938 valmistunutta Maginot-linjaa valmiina.


title: Anders Ferdinand Thoreld

text: Anders Ferdinand Thoreld (23. helmikuuta 1817 Lapinjärvi – 22. elokuuta 1892 Helsinki) oli suomalainen vuoritieteilijä.


title: Anders Ferdinand Thoreld

text: Loviisan triviaalikoulua ja Borgå gymnasiumia käynyt Thorveld opiskeli vuodesta 1835 lähtien Helsingin yliopistossa, jossa hän suoritti vuoritieteiden tutkinnon 1846. Thoreld työskenteli vuorihallituksen palveluksessa eri tehtävissä vuosina 1841–1880. Hän toimi muun muassa pohjoisen piirin vuorimestarina 1858–1872 ja hoiti vuorihallituksen pääjohtajan tehtävää virkaatekevänä vuori-intendenttinä 1877–1880. Vuonna 1870 alkaneen kultaryntäyksen aikana Thorveld toimi Ivalojoen Kultalan vuorimestarina.


title: RN Calabrone

text: RN Calabrone () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 vesillelaskettu Gabbiano-luokan korvetti.


title: RN Calabrone

text: Alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Navalmeccanicalta. Sen köli laskettiin 1. lokakuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 27. kesäkuuta 1943.


title: RN Calabrone

text: Saksalaiset valtasivat aluksen 1943. Aluksen miehistö upotti aluksen.


title: RN Scimitarra

text: RN Scimitarra () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 valmistunut Gabbiano-luokan korvetti.


title: RN Scimitarra

text: Alus tilattiin Porto Margherasta Bredalta. Sen köli laskettiin 24. helmikuuta 1942 ja alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 16. syyskuuta. Alus liitettiin laivastoon 15. toukokuuta 1943.


title: RN Scimitarra

text: Alus poistettiin alusluettelosta 1971.


title: RN Baionetta

text: RN Baionetta () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 valmistunut Gabbiano-luokan korvetti.


title: RN Baionetta

text: Alus tilattiin Porto Margherasta Bredalta. Sen köli laskettiin 24. helmikuuta 1942 ja alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 5. lokakuuta. Alus liitettiin laivastoon 15. toukokuuta 1943.


title: RN Baionetta

text:
Italian antauduttua alus kuljetti 9. syyskuuta 1943 kuningas Victor Emmanuel III ja kenraali Pietro Badoglion yhdessä saattajien ja yleisesikunnan kanssa Ortonaan, mistä jatkettiin matkaa kohti etelää risteilijä "Scipione Africanon" saattaamana. Osasto saapui seuraavana päivänä Brindisiin.
Alus poistettiin alusluettelosta 1971.


title: Tim Wellens

text: Tim Wellens (s. 10. toukokuuta 1991 Sint-Truiden, Limburg) on belgialainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Lotto-Belisol-joukkueessa heinäkuussa 2012 kilpailtuaan sitä ennen saman tallin alle 23-vuotiaiden joukkueessa. Hän edustaa edelleen samaa tallia, nykyiseltä nimeltään Lotto Soudal. Hän on kilpaillut myös maastopyöräilyssä.


title: Tim Wellens

text: Wellens voitti Eneco Tourin kokonaiskilpailun 2014 seitsemän sekunnin erolla Lars Boomiin. Hän uusi voittonsa seuraavana vuonna 59 sekunnin erolla toiseksi sijoittuneeseen Greg Van Avermaetiin. Hän voitti 2015 myös Grand Prix Cycliste de Montréal -kilpailun ennen Adam Yatesia. Hän voitti Italian ympäriajossa 2016 pitkään loppunousuun päättyneen kuudennen etapin karattuaan irtiottoryhmästä. Hän voitti saman vuoden Puolan ympäriajon yli neljän minuutin erolla Fabio Fellineen. Hän voitti World Touriin 2017 kuuluneen Tour of Guangxin kuuden sekunnin erolla Bauke Mollemaan. Hän voitti neljännen etapin Italian ympäriajossa 2018.


title: Tim Wellens

text: Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives


title: Adam Yates

text: Adam Yates (s. 7. elokuuta 1992 Bury) on englantilainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Orica-GreenEDGE-tallissa 2014, ja edustaa edelleen samaa joukkuetta, nykyiseltä nimeltään Mitchelton-Scott. Myös hänen kaksoisveljensä Simon Yates on maantiepyöräilijä.


title: Adam Yates

text: Adam Yates voitti 2014 Turkin ympäriajon kokonaiskilpailun viiden sekunnin erolla Rein Taaramäehen. Seuraavana vuonna hän voitti Clásica de San Sebastián-kilpailun 15 sekuntia ennen Philippe Gilbertiä. Ranskan ympäriajossa 2016 hän voitti nuorten kilpailun ja oli kokonaiskilpailussa neljäs.


title: Adam Yates

text: Lähteet: Cyclingbase, Cycling Archives, Pro Cycling Stats


title: Erkka Lindstedt

text: Erkka Santeri Lindstedt (s. 6. tammikuuta 1996, Turku) on suomalainen autourheilija, joka edustaa Turun Urheiluautoilijoita.


title: Erkka Lindstedt

text:
Lindstedt on rata-autoilun Suomenmestari kaudelta 2014.
Kaudella 2015 hän kilpailee Iso-Britannian merkkiluokassa. Rata-autoilu-urallaan Lindstedt on 26 kilpailusta voittanut 6 ja ollut podiumilla 13 kertaa, jolloin hänen voittoprosenttinsa on 23,1.


title: Simon Yates

text: Simon Yates (s. 7. elokuuta 1992 Bury) on englantilainen rata- ja maantiepyöräilijä. Hän aloitti maantiepyöräilyn ammattilaisuransa Orica-GreenEDGE-tallissa 2014, ja edustaa edelleen samaa joukkuetta, nykyiseltä nimeltään Mitchelton-Scott. Myös hänen kaksoisveljensä Adam Yates on maantiepyöräilijä.


title: Simon Yates

text: Simon Yates voitti ratapyöräilyssä Daniel McLayn kanssa junioreiden pariajon (eli madisonin) maailmanmestaruuden 2010. Hän voitti miesten maailmanmestaruuden pisteajossa Minskissä 2013 ennen espanjalaista Eloy Teruelia.


title: Simon Yates

text: Yates jäi kiinni astmalääke terbutaliinin käytöstä Pariisi–Nizza-ajossa maaliskuussa 2016. Kansainvälinen pyöräilyliitto antoi hänelle neljän kuukauden kilpailukiellon "tahattomasta dopingrikkomuksesta".


title: Simon Yates

text: Yates siirtyi Italian ympäriajon 2018 johtoon sijoituttuaan kuudennella etapilla toiseksi. Hän voitti kilpailun yhdeksännen, 11. ja 15. etapin. Hän putosi kokonaiskilpailun kärjestä 19. etapilla, jolla hävisi Chris Froomelle lähes 40 minuuttia. Hän sijoittui lopulta 21:nneksi. Saman vuoden Espanjan ympäriajossa hän johti kokonaiskilpailua etappien 9–11 jälkeen sekä uudelleen voitettuaan 14. etapin. Hän voitti kilpailun lopulta minuutin ja 46 sekunnin erolla Enric Masiin. Hän voitti UCI World Tourin kokonaiskilpailun 2018.


title: Simon Yates


title: Telijärvi

text: Telijärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrölla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Mahnalanselän lähialueeseen. Järven pintaa on joskus laskettu ja se on nykyään kasvamassa umpeen.


title: Telijärvi

text: Järvi on 170 metriä pitkä, 130 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Ranta on soistunutta ja muodostaa metsäisen suon rannalle avosuota. Järvikin on kasvamassa umpeen. Järveen ei laske ojia, mutta pellon ja suon itäosan väliin on kaivettu reunaoja. Laskuoja, joka on 550 metriä pitkä, laskee Kallioistenselän Pehunlahteen Harjulanvuoren eteläpuolelle. Järvi on laskuojansa ainoa vesistö. Järven länsipuolella kohoaa Kohovuori, joka kohoaa myös 40 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven lähelle johtaa tie, joka haarautuu Harjakulmassa Jumesniemen kautta kulkevalta yhdystieltä 2611.


title: Telijärvi

text: Järvi mainitaan kaavassa laskettuna järvenä, jonka rantaluhdat ovat lintujen pesimäaluetta. Rantamaat ovat entisenä järvenpohjana ravinteikasta liejua. Järven laskuoja on perattu ja oikastu. Sen uomaan ollaan kaavailemassa pohjapatoja, jolla järven vedenpintaa nostettaisiin ja johon rakennettaisiin laskeutusaltaita ravinteiden kulun pysäyttämiseksi.


title: Telijärvi

text: Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Tellimettänjärvi". Se oli piirretty nykyistä paljon suuremmaksi ja sen vedenpintaa onkin laskettu.


title: Lauri J. Havia

text: Lauri Johannes Havia (8. heinäkuuta 1927 Kanneljärvi – 25. marraskuuta 1982 Helsinki) toimi Rautatieläisten Ammattiyhdistysten Liitto ry:n I sihteerinä 1958–1963, Virkamiesten Yhteisjärjestön VY:n järjestösihteerinä 1964–1969, Oy Yleisradio Ab:n sosiaalipäällikkönä 1970–1971, Virkamiesten ja Työntekijäin Yhteisjärjestö VTY:n pääsihteerinä 1971–1981, SAK:n valtuuston II varapuheenjohtajana 1976–1981 ja SAK:n III puheenjohtajana 1981–1982.


title: RN Colubrina

text: RN Colubrina () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 valmistunut Gabbiano-luokan korvetti.


title: RN Colubrina

text: Alus tilattiin Porto Margherasta Bredalta. Sen köli laskettiin 14. maaliskuuta 1942 ja alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 7. joulukuuta.


title: RN Colubrina

text: Saksalaiset valtasivat aluksen 1943 Porto Margherassa Venetsiassa sen ollessa edelleen telakalla valmisteilla. Työt jatkuivat aluksella ja se otettiin palvelukseen 1. tammikuuta 1944 nimellä "Uj205". Alus tuhoutui Yhdysvaltain maavoimien ilmavoimien (USAAF) ilmahyökkäyksessä 27. maaliskuuta 1944 Sebenicossa.


title: RN Spingarda

text: RN Spingarda () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 valmistunut Gabbiano-luokan korvetti.


title: RN Spingarda

text: Alus tilattiin Porto Margherasta Bredalta. Sen köli laskettiin 14. maaliskuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 22. maaliskuuta 1943.


title: RN Spingarda

text: Saksalaiset valtasivat aluksen 1943 Porto Margherassa Venetsiassa sen ollessa edelleen telakalla valmisteilla. Työt jatkuivat aluksella ja se otettiin palvelukseen 22. huhtikuuta 1944 nimellä "Uj208". "HMS Avon Vale" ja "HMS Wheatland" upottivat aluksen 1. marraskuuta 1944 tykistötaistelussa Adrianmerellä Pagsaaren edustalla.


title: RN Carabina

text: RN Carabina () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 valmistunut Gabbiano-luokan korvetti.


title: RN Carabina

text: Alus tilattiin Porto Margherasta Bredalta. Sen köli laskettiin 28. syyskuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 31. elokuuta 1943.


title: RN Carabina

text: Saksalaiset valtasivat aluksen 1943 liittäen sen laivastoonsa nimellä "Uj207". Alus upposi ilmahyökkäyksessä helmikuussa 1944.


title: Tribromietikkahappo

text: Tribromietikkahappo (CHBrO) on etikkahapon bromattuihin johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Tribromietikkahappo

text: Huoneenlämpötilassa tribromietikkahappo on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen ja eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja pienessä määrin petrolieetteriin. Yhdiste hydrolysoituu suhteellisen helposti erityisesti kuumennettaessa, jolloin muodostuu bromoformia.


title: Tribromietikkahappo

text: Tribromietikkahappoa voidaan valmistaa hapettamalla bromaalia tai tetrabromieteeniä väkevän typpihapon avulla tai malonihapon vesiliuoksen ja bromin välisellä reaktiolla. Yhdistettä voidaan käyttää bromaavana reagenssina tai polymeerien valmistuksessa katalyyttinä.


title: Papà

text: Papà (”Isä”) on vuonna 1915 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Ranskalaisten Robert des Flersin ja Gaston de Caillavetin samannimiseen komediaan (1911) perustuvan lyhytelokuvan on ohjannut Nino Oxilia. Sen pääosia esittävät Ruggero Ruggeri, Amleto Novelli ja Pina Menichelli.


title: Papà

text: Lemmenseikkailuihin ja juhlimiseen kyllästynyt Sarzacin kreivi lähtee etsimään poikaansa Giovannia, jonka hän on jättänyt maaseudulle kasvatettavaksi kaksikymmentäviisi vuotta sitten. Giovanni on ihastunut rikkaan maanomistajan tyttäreen Georgetteen, jota myös hänen isänsä alkaa kosiskella. Isän ja pojan välit ovat vähällä katketa, mutta lopulta Giovanni löytää häntä salaa rakastaneen köyhän Giovannan ja kaikki päättyy onnellisesti.


title: Papà

text: Nino Oxilian Cinesille tekemä kaksikelainen elokuva perustuu ohjaajan Pariisissa näkemään näytelmään, jota ei ollut vielä esitetty Italiassa. Sen päätähti on Ruggero Ruggeri, jonka rinnalla poikaa esittävä Amleto Novelli näyttää aivan liian vanhalta. Itala Filmin "Il fuocon" (1915) ja "Tigre realen" (1916) myötä femme fatalen rooleihin erikoistunut Pina Menichelli on vielä viaton ja raikas maalaistyttö. Paljolti ulkoilmassa kuvattu kolmiodraama voidaan nähdä astinlautana sekä Oxilian että Menichellin myöhemmille urille.


title: Papà

text: Torinon elokuvamuseossa säilynyt "Papà" on restauroitu vuonna 2012. Alkuperäisestä 594 metrin pituudesta on säilynyt 580 metriä. Elokuva on nähtävissä museon Vimeo-sivustolla.


title: Kalin-tsaari

text: Kalin-tsaari (ru: Калин-царь), myös Galin, Kain, Kalin tsaari Kalinovitš on myyttinen tataarien tsaari, hallitsija, sotapäällikkö ja johtaja, jota usein mainitaan venäläiseen kansanperinteeseen kuuluvassa Kiovan Rusjiin sijoittuvassa bylinarunoudessa kuin Kiovaa jatkuvasti uhkaavana, ruhtinas Vladimirin ja legendaaristen urhojen, bogatyrien perivihollisena. Joidenkin lähteiden mukaan merkittävän venäläisen folkloristin ja etnografin V. F. Millerin väitteet tataarijohtajan saaneensa nimen Donetskin alueen Volodarskissa virtaavan Kalka joen nimestä tuskin ovat totta, mutta tätä hallitsijahahmoa voi pitää Nogai-kaanin inkarnaationa eeppisessä kertomarunoudessa. Joissakin tarinoissa tataaripäällikkö esiintyy myös nimellä Mamai. Venäläisten strukturalistin Vladimir Proppin mukaan parhaimmasta urhosta Ilja Murometsista ja hänen vastustajasta Kalin-tsaarista kertovien kiovalaisten runojen sikermään kuuluvat bylinat, mm. ”Ilja Muromets ja Kalin-tsaari” (ru: ”Илья Муромец и Калин-царь”), ”Ilja, Samson ja Kalin” (ru: Илья, Самсон и Калин) ja ”Ilja, Jermak ja Kalin” (ru: ”Илья, Ермак и Калин”) ovat kaikkein laajemmin sekä pohjoiseen että Siperiaan levinneet ja venäläisten eniten rakastamia lauluja. Kalinista ja tataarien häviöstä kertovasta yleisslaavilaisesta kansallisbylinasta on julkaistu noin 80 tallennetta.


title: Kalin-tsaari

text:
”Kalin” nimeä kohdataan esimerkiksi bylinassa "Kalin-tsaari" vain kahteen otteeseen, muuten yleensä tästä hallitsijasta käytetään yhdysnimiä ”Kalin-tsaari”, ”häijy Kalin”, ”ilkeä Kalin-tsaari Kalinovitš”, ”sobaka Kalin-tsaari”, ”sobaka ilkeä Kalin-tsaari Kalinovitš”, ”kirottu sobaka Kalin-tsaari” ja ”Kalin-tsaari, ilkeä Kalinovitš” tai petsenegien ”sobaka” Kain-tsaari. Eli venäläisten kansanrunojen Kalin-tsaarin yleisimmät epiteetit ovat ”Sobaka” (”koira”), ”Rosvo” ja ”Pahuksen” tsaari, joista joidenkin lähteiden mukaan "sobaka" -herjausmääre liittyy säännöllisesti bylinoissa "vihattujen tsaarien" nimiin. Useimmiten eeppiseen epäsuosioon viittaavien metaforien käyttö yleistyy, kun käänteellisien tilanteiden, historiassa tunnettujen mongolien maahantunkeutumisen, Novgorodia lukuun ottamatta Venäjän alistamisen ja sen Kultaisen ordan kaanikuntaan liittämisen aikaansaama närkästys ja taikausko vahvistuvat.
Historiallisesti tunnettujen 900-1200 luvun tunkeilijoiden, mongoli‑ ja tataarivalloittajien saapumisen myötä vanhan Rusin valtakunnan loppu, muinaisslaavilaisen sivilisaation ja uskonnon hävitys, vuosisatoja kestänyt ies ja vieras ylivalta ovat luoneet lauluepiikkaan ”koira Kalin-tsaarin”, jolloin Kiovan pääruhtinas Vladimir käyttää Kalinista ja Kalin itsestään määrettä ”sobaka”. Tunnettuihin määritteisiin kuuluvat vielä ”pakanallisten tsaari”, kyptšaki-, altai- ja kazakinkielinen ”paksukainen”; krimintataari-, turkin-, tataarin-, uiguuri- ja karaiiminkielinen ”paksukainen, läski, tyhmä”. Bylinojen poeettisen kielen vakiintuneeseen käsitteeseen kuuluu, että Kalin kutsuu omia alamaisiakin ”pakanallisiksi tataareiksi”:


title: Kalin-tsaari

text: V.Propp kuvaa bylinojen tataareja heimojen liittokuntana, jonka pohjalta alkaa kehittyä varhaisfeodaalinen järjestelmä vahvoine dynastioineen, ja heidän sotavoimiaan sukukuntien muodostamina aivan kuin germaaneilla Tacituksen kautena. Bylinat kertovat Kalin-tsaarista sukulaisten ympäröimänä, useaan otteeseen mainitaan hänen poika tai pojat, vävyt ja langot johtamassa sotaretkiä ja armeijaa. Samoin bylinat toistavat, että Kalin saapuu yhdessä neljänkymmenen tsaarin ja prinssin tai neljänkymmenen kuninkaan kanssa, jolla kaikella on Proppin mielestä merkittävä sija tuonaikaisessa kiinteän yhtenäisyyden puutteessa. Eepoksessa tataarien sotaväen kasvamiseen järjestäytyneeksi ja rautaisen kurin alaiseksi kuluu joidenkin laulajien mukaan 3 vuotta, jotkut laulajat odotuttavat sen vahvistumista 30 vuotta.


title: Kalin-tsaari

text:
Kiovan piirittää epälukuinen määrä tataarisotaväkeä Kalin-tsaarin johdolla ”yhdessä neljänkymmenen tsaarin, neljänkymmenen kuninkaan kanssa, joilla jokaisella sotavoimaa neljäkymmentä tuhatta”, jolloin ruhtinas Vladimir saa ultimaatumin taistelutta antautumisesta. Kukaan ei ole puolustamassa kaupunkia, koska Vladimir on määrännyt Ilja Murometsin nälkäkuolemaan ja unohtanut hänet vankityrmään. Muut urhot ovat kaupungista lähteneet teille tietämättömille. Venäläisten kansansatujen juonirakenteita tutkineen Proppin mukaan aihepiirteiltään sankaribylinat ”Ilja Muromets ja Kalin-tsaari”, ”Ilja, Samson ja Kalin” ja ”Ilja, Jermak ja Kalin” ovat paljolti samasta kannustuksesta laulettuja, jolloin kaupungin pelastajaksi tavalla tai toisella osoittautuu vankityrmästä elävänä löytynyt Ilja Muromets. Erilaisuutta tuo taistelua edeltävä kadonneiden sankarien etsintä, jolloin pääurho heidät lopuksi löytää Kiovan lähistöltä Samsonin päämajasta, tai tarinaa sävyttää kertomus nuoremman sukupolven urhosta, joskus jopa Iljan serkkuna mainitusta Jermakista vailla kokemusta ja taistelupelkoa ja silti täynnä anarkistista sankaruutta. Kertomarunouden tataarien häviökohtauksia on monesti tutkittu siinä mielessä, mistä historiallisesta tapahtumasta voisi olla kysymys, ja lopputuloksena on ollut usein, mm. V. Millerinkin arvailu, että laulajat mahdollisesti välittävät vuotena 1223 käytyä Kalkan taistelua, johon osallistujista aikakirjoissa Aleksander Popovitšin nimeltä mainittua voisi samastaa eeppisen Aljoša Popovitšin kanssa. Samoin kuten eeppisten sankareiden taistelusta neljäkymmentä kuningasta, prinssiä ja tsaaria vastaan kertova bylina ”Kamskoe verilöyly” (ru:”Камское побоище”) kuvanee novgorodilaisten voutena 1357 pohjoisen Uralin ja jäämeren rannikon tuonaikaiselta nimeltä tunnetun Jugran alueelle tekemää epäonnistunutta retkeä. Vaikka V.Propp ei pidä varmana tietona, onko joskus otsikot ”Mamaevo verilöyly” (ru:Мамаево побоище”) tai ”Kamskoe verilöyly” kansan suusta siepattuja tai kerääjien keksimiä, mutta yhtenä sikermänä runot edustavat Iljasta ja Kalinista kertovia tarinoita, joilla loppujuoni vaihtelee. Samson on johtajana vain niin kauan, kuin Ilja on vankeudessa, ja vaaroille sokeana taisteluun kiiruhtanut Jermak kuolee hyödyttömänä ennen kuin tataarit karkotetaan. Ratkaisevaan keskipisteeseen siirtyy Ilja Muromets, joka lahjat mukanaan saapuu Kalin-tsaarin sotaleirille pyytämään lisäaikaa, ja alushirsi kourassaan joutuu mitä vastuullisimpaan taisteluvaiheeseen tataarijohtajan kieltäytyessä. Hän tunkeutuu vihollisjoukkojen syvimpään sopukkaan Kalin-tsaarin lähelle, tekee ensin selvää tsaarinpojasta ja sitten hakkaa pään johtajalta itseltään. Joissakin tarinoissa Kalin-tsaari selviää hengessä, mutta hänen armeija kaatuu ja hän kallomurtumineen ja häpeässään joutuu pakenemaan. Joissakin bogatyrit vangitsevat hänet ja vievät mukanaan Vladimirin hoviin, jossa tataaritsaari vannoo tästedes maksavansa veroa. Bylinassa dramaattisen yllättävänä loppukäänteenä voi olla tataarien selviytyminen, voimien kerääminen ja uusi hyökkäys bogatyrien ollessaan voittoisasti kehuskelemassa, jolloin kansansankarit saavat surmansa ja josta johtuvat em. verilöylyihin viittaavat otsikot. Taistelubylina Kalin-tsaarista saa uusia käänteitä, kun tataarisotilaat kaivavat kuoppia ja tunneleita, joiden avulla pääsankari Ilja saadaan kiinni. Aina mahtimiehen joutuessa vihollisen vangiksi, tataarijohtaja ei anna urhoa mestata, vaan pyrkii värväämään sotavoimiensa palvelukseen.
Muutaman lähteen mukaan bylinat Kalin-tsaarista heijastavat 1240-1480 jaa. kestäneen mongoli-invaasion jättämää jälkeä.


title: Kalin-tsaari

text: Kuvia bylinojen Kalin-tsaarista


title: Arttu Käyhkö

text: Arttu Käyhkö -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Emanuele Filiberto

text: Emanuele Filiberto voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Rhythm Tengoku

text: Rhythm Heaven (リズム天国 Rizumu Tengoku, suomeksi ”rytmitaivas”) on japanilainen rytmipelisarja. Rhythm Heaven -sarjan tuottajana toimivat Nintendo SPD ja J.P.Room Recordings, kun taas pelin arcade-versiosta vastaa Sega. Pelin kehittäjinä toimivat Tsunku ja Kazuyoshi Osawa.


title: Rhythm Tengoku

text: Sarjan pelejä ei ole julkaistu Suomessa.


title: RN Alcione (1906)

text: RN Alcione () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1907 valmistunut Pegaso-luokan torpedovene.


title: RN Alcione (1906)

text: Alus tilattiin Sestri Ponentesta Cantieri navali Oderolta. Sen köli laskettiin 18. elokuuta 1905 ja alus laskettiin vesille 13. syyskuuta 1906. Alus liitettiin laivastoon 1. elokuuta 1907.


title: RN Alcione (1906)

text: Alus muutettiin miinanraivaajaksi 1917 ja se romutettiin 4. maaliskuuta 1923.


title: RN Ardea

text: RN Ardea () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1907 valmistunut Pegaso-luokan torpedovene.


title: RN Ardea

text: Alus tilattiin Sestri Ponentesta Cantieri navali Oderolta. Sen köli laskettiin 18. elokuuta 1905 ja alus laskettiin vesille 10. tammikuuta 1907. Alus liitettiin laivastoon vielä samana vuonna 23. toukokuuta.


title: RN Ardea

text: Alus romutettiin 4. maaliskuuta 1923.


title: RN Albatros

text: RN Albatros () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1907 valmistunut Pegaso-luokan torpedovene.


title: RN Albatros

text: Alus tilattiin Sestri Ponentesta Cantieri navali Oderolta. Sen köli laskettiin 18. elokuuta 1905 ja alus laskettiin vesille 22. tammikuuta 1907. Alus liitettiin laivastoon vielä samana vuonna 14. elokuuta.


title: RN Albatros

text: Alus romutettiin 4. maaliskuuta 1923.


title: RN Airone (1907)

text: RN Airone () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1907 valmistunut Pegaso-luokan torpedovene.


title: RN Airone (1907)

text: Alus tilattiin Sestri Ponentesta Cantieri navali Oderolta. Sen köli laskettiin 19. huhtikuuta 1906 ja alus laskettiin vesille 13. toukokuuta 1907. Alus liitettiin laivastoon vielä saman vuoden lopulla 28. marraskuuta.


title: RN Airone (1907)

text: Alus muutettiin miinanraivaajaksi 1918 ja se romutettiin 25. syyskuuta 1923.


title: Ruggero Ruggeri

text: Ruggero Ruggeri (14. marraskuuta 1871 Fano – 20. heinäkuuta 1953 Milano) oli italialainen näyttelijä.


title: Ruggero Ruggeri

text: Harrastajanäyttelijänä aloittanut Ruggeri työskenteli Ermete Novellin sekä Virgilio Tallin, Irma Gramatican ja Oreste Calabresin teatteriseurueissa. Pian hän alkoi muodostaa omia teatteriseurueitaan. Ruggeri näytteli Shakespearea sekä erityisesti ranskalaisia komedioita. Hän oli yksi ensimmäisistä ja arvostetuimmista Luigi Pirandellon näytelmien esittäjistä. Iän myötä Ruggerin ammattitaito vain parani ja toisen maailmansodan jälkeen hän herätti kansainvälistäkin huomiota T. S. Eliotin näytelmässä "Murha katedraalissa" sekä Platonin dialogeissa. Ruggeri on esiintynyt myös elokuvissa.


title: RN Astore (1907)

text: RN Astore () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1908 valmistunut Pegaso-luokan torpedovene.


title: RN Astore (1907)

text: Alus tilattiin Sestri Ponentesta Cantieri navali Oderolta. Sen köli laskettiin 19. huhtikuuta 1906 ja alus laskettiin vesille 22. kesäkuuta 1907. Alus liitettiin laivastoon 27. tammikuuta 1908.


title: RN Astore (1907)

text: Alus romutettiin 4. kesäkuuta 1923.


title: RN Arpia

text: RN Arpia () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1908 valmistunut Pegaso-luokan torpedovene.


title: RN Arpia

text: Alus tilattiin Sestri Ponentesta Cantieri navali Oderolta. Sen köli laskettiin 8. kesäkuuta 1906 ja alus laskettiin vesille 22. elokuuta 1907. Alus liitettiin laivastoon 25. huhtikuuta 1908.


title: RN Arpia

text: Alus upposi 17. tammikuuta 1918 osuttuaan merkitsemättömään hylkyyn Porto s'Ascolissa. Myöhemmin alus nostettiin ja se palautettiin palvelukseen vielä samana vuonna 25. heinäkuuta. Alus romutettiin 15. maaliskuuta 1923.


title: Tässä on elämäsi

text:
Tässä on elämäsi ("Här har du ditt liv") on Jan Troellin ohjaama ruotsalainen elokuva
vuodelta 1966. Troellin esikoisohjaus perustuu Eyvind Johnsonin neliosaisen, osin omaelämäkerrallisen romaanisarjan (1934–1937) toiseen osaan, joka on suomennettu nimellä "Tällaista on elämäsi". Hitaasti etenevässä, sekä mustavalko- että värifilmille kuvatussa tarinassa Olof muuttaa 14 vuoden iässä kotoaan, aikuistuu 1910-luvun Ruotsissa ja päättää ryhtyä kirjailijaksi.


title: Tässä on elämäsi

text: Suomessa elokuva sai teatteriensi-iltansa lokakuussa 1968. Yle TV1 on esittänyt sen 1975 ja 1978. Elokuva julkaistiin suomeksi myös kahdella VHS-kasetilla.


title: Tässä on elämäsi

text: Vuonna 1995 ruotsalaisen Nöjesguiden-lehden äänestyksessä Ruotsin kaikkien aikojen parhaista elokuvista "Tässä on elämäsi" sijoittui neljänneksi. "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano antoi elokuvan videotallenteelle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Tämän miehen on kuoltava

text: Tämän miehen on kuoltava ("Que la bête meure") on Claude Chabrolin ohjaama italialais-ranskalainen jännityselokuva vuodelta 1969. Siinä mies lähtee etsimään yliajajaa, joka surmasi hänen poikansa. Hän saa selville että autossa istui myös muuan näyttelijätär ja tekeytyy elokuvakäsikirjoittajaksi päästäkseen tämän puheille. Löytäessään syyllisen hän huomaa tämänkin olevan perheellinen mies omine ongelmineen. Kostohalut alkavat hiipua ja asiat mutkistua.


title: Vastajärvi

text: Vastajärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Mahnalanselän lähialueeseen.


title: Vastajärvi

text: Järven pituus on 500 metriä, leveys 200 metriä ja pinta-ala on 5,4 hehtaaria. Järvei sijaitsee notkossa kahden peltomaan välissä. Järveen laskee neljä tulo-ojaa, jotka tuovat vettä metsämaailta. Osa ojista saavat vetensä lähteistä ja yksi niistä on Jylhäjärven laskuoja. Samassa ojassa sijaitsee myös pieni ja kapea Tilkkusjärvi. Luusua sijaitsee järven itäpäässä ja sieltä laskee 1,9 kilometriä pitkä laskuoja Vastajärvenoja, joka laskee Mahnalanselän pohjoispäässä olevan Enonselän Lehtiniemenlahteen. Rantaviivan kokonaispituus on 1,2 kilometriä ja sen rannoilla on asutusta. Läheisyydessä sijaitsee kolme maatilaa. Järvelle pääsee seuraamalla yhdystietä 2611 Sirkkalaan, jossa käännytään Jylhäjärvelle vievälle tielle ja ajetaan sitä noin kilometri.


title: Vastajärvi

text: Kaavassa järven pohjoisrannalle ehdotetaan suojavyöhykettä.


title: Vastajärvi

text: Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Wastjärvi" ja sen pohjoiskärki oli silloin pitempi. Tilkusjärveltä tuleva oja ei silloin yltänyt Jylhäjärvelle saakka. Se laski omaa ojaa myöten Lehtiniemenlahteen.


title: Jylhäjärvi (Hämeenkyrö)

text: Jylhäjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrölla ja Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Mahnalanselän lähialueeseen.


title: Jylhäjärvi (Hämeenkyrö)

text: Järven pituus on 350 metriä, leveys 200 metriä ja pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Järven ympäristössä korkeuserot ovat vähäisiä ja rannat ovat tasaisina soistunutta metsämaata. Järveen laskee vain yksi tulo-oja eikä sen valuma-alueella sijaitse muita järviä. Järven pohjoispäässä sijaitsevasta luusuasta lähtee 1,9 kilometriä pitkä laskuoja, joka laskee Vastjärveen. Puolivälissä ojaa sijaitsee pieni ja kapea Tilkkusjärvi. Rantaviivan kokonaispituus on 950 metriä ja rannoille on rakennettu kolme loma-asuntoa. Järven ympäristössä on vielä kolme maatilaa.


title: Jylhäjärvi (Hämeenkyrö)

text: Järvelle pääsee seuraamalla yhdystietä 2611 Sirkkalaan, jossa käännytään Jylhäjärvelle vievälle tielle ja ajetaan sitä yli kolme kilometriä. Toinen reitti alkaa Porin ja Tampereen väliseltä valtatieltä 11, josta käännytää Kauniaisten tiehaarasta pohjoiseen.


title: Jylhäjärvi (Hämeenkyrö)

text: Järvi sijaitsee sen eteläpuolella olevaa kolmen kunnan yhteistä rajapyykkiä. Sastamalan raja ylittää järven lounaispään, mutta suurin osa järveä kuuluu Hämeenkyrön puolelle. Nokian raja ohittaa järven etelärannan kymmen metrin etäisyydeltä. Sastamalan puolella aluetta kutsutaan Jylhänmaaksi.


title: Jylhäjärvi (Hämeenkyrö)

text: Kalmbergin kartastossa järven laskuoja ei kulkenut nykyistä Tilkusjärven ja Vastajärven reittiä, vaan se laski suoraan Haapaniemenkulman suuntaan ja sieltä Lehtiniemenlahteen. Kartan nimistössä on epätarkkuutta, sillä järven nimeksi on merkitty "Kangarijärvi", jollainen on lounaassa (Kankari) ja jota Kalmbergin kartassa kutsuttiin "Kangasjärveksi".


title: Jylhäjärvi (Hämeenkyrö)

text: Järven rannalla on myös Nokian helluntaiseurakunnan käytössä oleva Jylhäjärven leirikeskus.


title: HMS Larne (J274)

text: HMS Larne (viirinumero J274) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja.


title: HMS Larne (J274)

text: Alus tilattiin Renfrewistä Lobnitzilta. Sen köli laskettiin 25. tammikuuta 1943 ja alus laskettiin vesille 2. syyskuuta. Alus valmistui vielä samana vuonna 22. marraskuuta.


title: HMS Larne (J274)

text: Alus palveli sodan aikana Britannian kuninkaallisen laivaston 7., 6. ja 5. miinanraivaajalaivueessa.


title: HMS Larne (J274)

text: Alus luovutettiin 1946 Italialle, joka liitti sen laivastoonsa siirtomaakorvettina nimellä "Ammiraglio Magnaghi". Alus nimettiin 1948 uudelleen "Eritreaksi" ja edelleen 1951 "Alabardaksi". Alus oli luokiteltu huhtikuussa 1950 uudelleen sukellusveneentorjuntakorvetiksi. Aluksen aseistuksena oli etukannella yksi neljän tuuman 47 pituuskaliiperin tykki sekä neljä 37 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Lisäksi aluksella oli neljä Menon-sukellusveneentorjuntaheitintä ja kaksi syvyyspommikiskoa, joissa kummassakin neljä syvyyspommia. Vuonna 1954 aluksen 37 millimetrin tykit korvattiin neljällä 40 millimetrin 56 pituuskaliiperin tykillä. Kahta vuotta myöhemmin aluksen etukannen tykki poistettiin ja sen tilalle rakennettiin majoitustiloja, kun aluksesta tehtiin korvettien johtoalus. Se poistettiin alusluettelosta 1. heinäkuuta 1968 ja alus romutettiin 1980 La Speziassa.


title: RN Aliseo

text: RN Aliseo () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 valmistunut Ciclone-luokan torpedovene.


title: RN Aliseo

text: Alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Navalmeccanicalta. Sen köli laskettiin 16. syyskuuta 1941 ja alus laskettiin vesille vuotta myöhemmin 20. syyskuuta 1942. Alus liitettiin laivastoon 28. helmikuuta 1943.


title: RN Aliseo

text: Alus luovutettiin 1949 sotakorvauksena Jugoslavialle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Biokovo" (RE-52). Alus varustettiin Yhdysvaltalaisella elektroniikalla. Se poistettiin alusluettelosta 1971.


title: RN Ardente

text: RN Ardente () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Ciclone-luokan torpedovene.


title: RN Ardente

text: Alus tilattiin Genovasta Ansaldolta. Sen köli laskettiin 7. huhtikuuta 1941 ja alus laskettiin vesille reilua vuotta myöhemmin 27. toukokuuta 1942. Alus liitettiin laivastoon vielä samana vuonna 30. syyskuuta.


title: RN Ardente

text: Alus upposi 12. tammikuuta 1943 kolaroituaan "Grecalen" kanssa.


title: RN Animoso

text: RN Animoso () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Ciclone-luokan torpedovene.


title: RN Animoso

text: Alus tilattiin Genovasta Ansaldolta. Sen köli laskettiin 3. huhtikuuta 1941 ja alus laskettiin vesille vuotta myöhemmin 15. huhtikuuta 1942. Alus liitettiin laivastoon vielä samana vuonna 14. elokuuta.


title: RN Animoso

text: Alus luovutettiin 1949 sotakorvauksena Neuvostoliitolle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Ladny". Se siirrettiin toisarvoisiin tehtäviin 1951.


title: RN Ardimentoso (1942)

text: RN Ardimentoso () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Ciclone-luokan torpedovene.


title: RN Ardimentoso (1942)

text: Alus tilattiin Genovasta Ansaldolta. Sen köli laskettiin 7. huhtikuuta 1941 ja alus laskettiin vesille vuotta myöhemmin 27. kesäkuuta 1942. Alus liitettiin laivastoon vielä saman vuoden lopulla 14. joulukuuta.


title: RN Ardimentoso (1942)

text: Alus luovutettiin 1949 sotakorvauksena Neuvostoliitolle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Liuty". Se siirrettiin toisarvoisiin tehtäviin 1951.


title: RN Ardito

text: RN Ardito () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Ciclone-luokan torpedovene.


title: RN Ardito

text: Alus tilattiin Genovasta Ansaldolta. Sen köli laskettiin 3. huhtikuuta 1941 ja alus laskettiin vesille vuotta myöhemmin 16. maaliskuuta 1942. Alus liitettiin laivastoon vielä samana vuonna 30. kesäkuuta.


title: RN Ardito

text: Saksalaiset valtasivat aluksen 1943 liittäen sen laivastoonsa nimellä "TA25". Alus tuhoutui toisen maailmansodan lopulla.


title: Andy Stanton

text: Andy Stanton (s. 14. marraskuuta 1973 Lontoo, Englanti) on brittiläinen lastenkirjailija, joka tunnetaan "Herra Gummi" -romaanien sarjasta. Stanton opiskeli Oxfordin yliopistossa englannin kieltä sekä Manchester Metropolitan Universityssä kuvitustaidetta.


title: Andy Stanton

text: Stanton on kirjoittanut yhdeksän "Herra Gummi" -romaania (), ja niistä kahdeksan on suomennettu. Romaanit on kuvittanut David Tazzyman ja suomentanut Jaana Kapari-Jatta. Romaaneja on luonnehdittu surreaalisiksi ja anarkistisiksi, ja niille on myönnetty useita kirjallisuuspalkintoja (mm. Blue Peter Book Award, Red House Children’s Book Award). Stanton on saanut vaikutteita muiden muassa Roald Dahlilta ja Enid Blytonilta. — Stanton vieraili Suomessa syksyllä 2015.


title: Tappajan näköinen mies (täsmennyssivu)

text: Tappajan näköinen mies voi tarkoittaa seuraavia:


title: U-679

text: U-679 on Saksan laivaston tyypin VIIC sukellusvene.


title: U-679

text: Alus tilattiin 5. kesäkuuta 1941 Hampurista Howaldstswerke Hamburgilta. Sen köli laskettiin 3. syyskuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 18. syyskuuta 1943. Alus otettiin palvelukseen 29. marraskuuta ensimmäisenä päällikkönään luutnantti Friedrich Breckwoldt.


title: U-679

text: Alus liitettiin palvelukseen otettaessa 31. sukellusvenelaivueeseen, josta se siirrettiin 1. elokuuta 1944 8. laivueeseen.


title: U-679

text: Alus upposi 9. tammikuuta 1945 osuttuaan Suomenlahdella miinaan Viron edustalla. Se löytyi 12. elokuuta 2015 oletetulta partiointialueeltaan. Aluksen mukana hukkuivat kaikki 51 miehistön jäsentä.


title: U-479

text: U-479 oli Saksan laivaston tyypin VII -sukellusvene.


title: U-479

text: Alus tilattiin 10. huhtikuuta 1941 Kielistä Deutsche Werkeltä. Sen köli laskettiin 19. marraskuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 14. elokuuta 1943. Alus otettiin palvelukseen 27. lokakuuta ensimmäisenä päällikkönään yliluutnantti Friedrich-Wilhelm Sons.


title: U-479

text: Palvelukseen otettaessa alus liitettiin 5. sukellusvenelaivueeseen, josta se siirrettiin 1. elokuuta 1944 8. laivueeseen. Alus upposi lähdettyään viidennelle partiomatkalleen 27. lokakuuta Danzigista. Se tuhoutui 27. marraskuuta Suomenlahdella osuttuaan miinaan. Aluksen löysivät virolaiset merenmittausviranomaiset.


title: Nothotsuga longibracteata

text: Nothotsuga longibracteata on mäntykasvien heimoon kuuluva havupuulaji. Se on suvun Nothotsuga ainoa laji. Laji luokiteltiin pitkään hemlokiksi ("Tsuga"), mutta siirrettiin 1980-luvulla omaan sukuunsa, koska se eroaa hemlokeista selkeästi neulastensa ja käpyjensä perusteella. "Nothotsuga longibracteata" on ainavihanta puu, joka kasvaa luonnossa Kiinan vuoristoissa.


title: Nothotsuga longibracteata

text: "Nothotsuga longibracteata" on keskikokoinen puu, joka kasvaa noin 30 metriä korkeaksi ja rungon rinnankorkeusläpimitaltaan 1–1,2 metrin paksuiseksi. Runko on usein monihaarainen. Kaarna on tummanruskeaa ja lohkeilee pitkittäin. Oksat ovat pitkiä ja voivat olla siirottavia tai kohenevia. Oksanhaarat ovat jäykkiä, kaljuja ja väriltään aluksi kellertäviä tai punertavia ja myöhemmin harmahtavia.


title: Nothotsuga longibracteata

text: Lehdet eli neulaset ovat ruodillisia, kuten hemlokeilla. Neulaset ovat yleensä 11–20 millimetriä pitkiä ja 1–2 millimetriä leveitä. Ne ovat asettuneet kierteisesti ja siirottavat säteittäisesti oksanhaaran ympärillä. Ruoti on 1–1,5 millimetriä pitkä. Neulasissa on yleensä 5–10 ohutta ilmarakojuovaa yläpinnalla ja useita kummallakin sivulla alapinnalla. Neulasen kärki on terävä tai tylpähkö.


title: Nothotsuga longibracteata

text: "Nothotsuga longibracteata" on yksikotinen. Pölytys tapahtuu maalis–huhtikuussa. Keltaruskeat hedekukinnot kehittyvät lähelle sivuversojen kärkiä sarjoissa. Ne ovat 5–10 millimetriä pitkiä ja riippuvia. Emikukinnot eli kävyt kehittyvät sivuversoihin 5–10 millimetriä pitkä rangan kärkeen. Ne ovat aluksi punaisia tai purppuranpunaisia ja muuttuvat ruskeiksi kypsyessään. Ne ovat kypsänä 2–5,8 senttimetriä pitkiä ja 1,2–2,5 senttimetriä leveitä. Kävyt pysyvät usein puussa vuosia vielä avauduttuaan. Kävyssä on 20–30 käpysuomua. Käpysuomut ovat 9–22 millimetriä pitkiä ja 12–25 millimetriä leveitä, muodoltaan hieman vinoneliömäisiä tai pyöreähköjä ja kärjestään typäköitä tai pyöristyneitä. Suojussuomut ovat 7–18 millimetriä pitkiä ja kärjestään teräviä tai otapäisiä. Lenninsiivelliset siemenet ovat kolmiomaisen munanmuotoisia ja 4–8 millimetriä pitkiä ja 2,5–3 millimetriä leveitä. Lenninsiipi on pitkänpyöreä ja 7–12 millimetriä pitkä. Siemenet kypsyvät yleensä lokakuussa.


title: Nothotsuga longibracteata

text: "Nothotsuga longibracteata" esiintyy luonnonvaraisena vuoristoissa yleensä 300–2 300, joskus jopa 3 200 metrin korkeudessa Kiinassa Guizhoun, Hunanin, Guangdongin, Guangxin ja Fujianin maakunnissa. Sen levinneisyysalue käsittää 1 500 neliökilometriä.