title: Pasilasta Kallioon

text: Albumi sai hyvän vastaanoton. Soundin Tero Alanko antoi albumille kolme tähteä viidestä. Hän piti sitä onnistuneena yhtä kappaletta lukuun ottamatta, ja kehui puhelaulun sanojen mittapuutetta tervehenkiseksi dylanismiksi.


title: Francesco Nenci

text: Francesco Nenci (s. 2. tammikuuta 1969 Perugia) on italialainen DTM -sarjassa kilpailevan Audi Sport Team Rosbergin -tallin tekninen johtaja. Nenci aloitti uransa Formula 1:ssä Toyotalla vuonna 2001. Sitä ennen hän työskenteli Formula 3000 -sarjassa Coloni -tallissa.


title: Francesco Nenci

text: Kaudet 2005–2007 Nenci toimi Toyotalla Ralf Schumacherin kisainsinöörinä ja sen jälkeen kausilla 2008–2009 Timo Glockin kisainsinöörinä. Hän jätti tallin heinäkuussa 2009. Kaudet 2010–2012 hän toimi Sauberilla Kamui Kobayashin kisainsinöörinä ja sen jälkeen puolestaan kaudet 2013–2014 Esteban Gutiérrezin kisainsinöörinä. Toukokuussa 2014 Nenci siirtyi Marussialle Jules Bianchin kisainsinööriksi.


title: Francesco Nenci

text: Vuodesta 2016 lähtien Nenci on työskennellyt DTM -sarjassa Audi Sport Team Rosbergin teknisenä johtana.


title: Venom Snake

text: , tunnetaan myös nimellä , on vuonna 2015 ilmestyneen videopelin "" päähenkilö. Hän on palkkasoturijoukko Diamond Dogsin johtaja, joka palaa taistelukentille oltuaan yhdeksän vuotta koomassa. Hänet esitellään aluksi "Metal Gear" -esiosien protagonistina ja pääsarjan antagonistina, Big Bossina, mutta vähitellen pelissä paljastuu, että hän on tosiasiassa entinen lääkintämies, jonka kasvoja muokattiin ja joka aivopestiin toimimaan Big Bossin kaksoisolentona. Hahmon ääninäyttelijänä toimii japaninkielisessä versiossa Akio Ōtsuka ja englanninkielisessä versiossa Kiefer Sutherland.


title: Venom Snake

text: Big Bossin hahmo teki ensiesiintymisensä alkuperäisessä "Metal Gear" -pelissä, jossa hän on aluksi Solid Snaken esimies ja radiokontakti, kunnes hän paljastuu vihollisjoukkojen komentajaksi. Vaikka hänen oletataan kuolleen, peli päättyy Big Bossin viestiin, jossa hän vannoo kostoa Solid Snakelle. Tuolloin ei ollut mainintaa siitä, että hahmo oli kaksoisolento. Pelissä "" huhutaan, että Big Boss haavoittui kuolettavasti, mutta hänet herätettiin eloon kyberneettisillä osilla. Tätä selitystä käytetään Big Bossin selviytymiselle "" -pelin tietokannassa.


title: Venom Snake

text: Hahmo esiintyy pienessä roolissa "issa" nimettömänä lääkintämiehenä ja sitten Venom Snakena "issä" pelaajahahmona.


title: Peittoalueen ulkopuolella

text: Peittoalueen ulkopuolella on Plutonium 74:n toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2008 levymerkillä Stupido Records.


title: Peittoalueen ulkopuolella

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 24.


title: Peittoalueen ulkopuolella

text: Albumi sai ristiriitaisen vastaanoton. Soundin Asko Kauppinen antoi albumille neljä tähteä viidestä, ja sanoi sen olevan oikkuineen itsensä kuuloista niin hyvässä kuin pahassakin. Kehuja saivat erityisesti huoliteltu viimeistely, hallitumpi kaoottisuus sekä soitinnuksen luontevuus. Rumban arvioija oli pettynyt albumin räjähtävyyden ja ennakkoluulottomuuden vaihtumiseen AOR-musiikkiin. Hän piti musiikin rauhallisuuden korostavan ongelmallisuutta laulaja Ylermin ulosannissa, ja olisi toivonut suurempaa kokonaisuutta pelkän akustisen kitaran vallitsevuuden sijaan.


title: Frans Isotalo

text: Frans Isotalo (s. 23. tammikuuta 1987 Kokkola) on suomalainen näyttelijä. Hän on opiskellut näyttelemistä Lontoossa London College of Music -yliopistossa.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Versionhallintajärjestelmiä versiohallintaan on useita, sekä avoimen lähdekoodin että kaupallisia, suljettuja toteutuksia.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Myös eräiden käyttöjärjestelmien tiedostojärjestelmä tukee läpinäkyvästi tiedostojen versiointia (). Tässä ei ole niitä käsitelty.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Osa järjestelmistä on aloittanut suljettuna kaupallisena toteutuksena ja myöhemmin lähdekoodit on julkaistu.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Nykyinen suuntaus on kehittää hajautettuja versionhallintajärjestelmiä, joita edustavat Git, Mercurial ja Bazaar.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Versionhallintajärjestelmät voidaan jakaa kolmeen sukupolveen seuraavasti:


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Ensimmäisen sukupolven versiohallintajärjestelmät käsittelivät tiedostoja yksi kerrallaan.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Toinen sukupolvi osaa käsitellä useampia tiedostoja ja tukee verkottumista.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Kolmas sukupolvi tukee "muutosjoukkoja" (), jossa muutokset ovat jakamattomia useamman tiedoston kattavia muutoksia: tietty muutos voi vaatia muutoksen useampaan tiedostoon yhtä aikaa eikä ole sallittua jakaa eri päivityksiin.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: "Source Code Control System" (SCCS) on yksi varhaisista versiohallintajärjestelmistä. Se on kehitetty vuonna 1972 Bell Labs:ssa IBM System/370 tietokoneelle.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: SCCS:lle on tehty avoimen lähdekoodin korvike GNU CSSC sekä POSIX-yhteensopiva versio.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
RCS on yhden käyttäjän vapaa versiohallintajärjestelmä. Sen kehityksen aloitti Walter
Tichy 1980-luvun alkupuolella Purduen yliopistossa Yhdysvalloissa.
RCS on kehitetty Source Code Control Systemin (SCCS) pohjalta. Siihen verrattuna RCS
toimii tehokkaammin säilyttämällä kustakin tiedostosta uusimman version kokonaisuudessaan sekä aikaisemmista versioista vain niiden eroavaisuudet seuraavaan
verrattuna. Hallittavat tiedostot voivat ohjelmakoodin lisäksi olla mitä tahansa dokumentteja.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
RCS käyttää historiallista ja loogista versiointia. Versiointi on toteutettu puurakenteella tallentaen dokumenteista vain viimeisimmät versiot kokonaisuudessaan. Sivuhaaroista tallennetaan
eroavaisuudet rekursiivisesti haarautumiskohdasta lähtien. Näin päähaaran uusin versio on nopeasti saatavilla, eikä uuden version lisääminen vaadi kuin sen tallentamisen sekä uuden deltan muodostamisen edeltävää versiota varten. Versioiden eroavaisuuksien tunnistamiseen käytetään diff-ohjelmaa.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Versioiden identifiointi tapahtuu RCS:ssä historiallisen versioinnin tapauksessa kuten aiemmin on kuvattu. Tasonumerointi toimii automaattisesti siten, että uusi versio saa yhtä suuremman numeron edelliseen verrattuna. Halutessaan käyttäjä voi suurempien muutoksien jälkeen kasvattaa myös julkaisunumeroa. Myös loogisessa versioinnissa eli puun haarautuessa, versiot tunnistetaan numeroiden perusteella. Jos esimerkiksi versiosta 1.3 luodaan haara, sille annetaan numero 1.3.1. Varsinaisen haaraan kuuluvan version tunnukseen kuuluu vielä neljäs numero, joka muodostetaan tasonumeroinnin tapaan. Haaran 1.3.1 versioita ovat esimerkiksi 1.3.1.1 ja 1.3.1.2. Jos versiosta 1.3 luodaan uusi, erillinen haara, se saa numeron 1.3.2.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: RCS:n peruskäyttöön tarvitaan vain komennot ci ja co. Komento ci tiedosto.c lisää järjestelmään uuden tiedoston. Komennolla co tiedosto.c tiedoston voi hakea järjestelmästä muokattavaksi. Muokkauksen tuloksena syntynyt uusi versio lisätään puuhun komennolla ci tiedosto.c.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Jos RCS:llä on useita käyttäjiä, käyttäjän tulee aina lukita versio ottaessaan sen muokattavaksi. Tästä seuraa RCS:n suurin ongelma; kutakin tiedostoa voi muokata vain yksi käyttäjä kerrallaan, vaikka eri henkilöt muokkaisivat eri osia tiedostosta. Pakottavassa tilanteessa lukitus on mahdollista murtaa, mutta tästä seuraa helposti ongelmia.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
Lisäksi RCS käsittelee vain yksittäisiä tiedostoja, vaikka useimmissa tapauksissa ohjelmiston versio muodostuu useiden lähdekooditiedostojen kokonaisuudesta.
RCS ei myöskään tarjoa minkäänlaisia verkko-ominaisuuksia, vaan usean kehittäjän projektissa tiedostot tulee hakea siltä koneelta, jossa järjestelmä sijaitsee. Näin ollen RCS ei ole joustava järjestelmä suuremmissa usean kehittäjän projekteissa.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
CVS on RCS:n pohjalle rakennettu vapaa monen käyttäjän versiohallintajärjestelmä.
Järjestelmän kehitys lähti liikkelle Dick Grunen 1986 julkaisemista shell-skripteistä,
jotka helpottivat RCS:n käyttöä. Nykyisessä järjestelmässä kyseistä koodia ei enää
ole jäljellä, mutta CVS:n käyttämät konfliktinhallinta-algoritmit ovat pääosin sieltä
peräisin. Varsinaisen CVS:n ensimmäisen version suunnitteli ja ohjelmoi C-kielellä
Brian Berliner vuonna 1989.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
CVS tallentaa tiedostojen versiot samaan tapaan kuin RCS, ja CVS:n ensimmäiset
versiot itse asiassa käyttivät tähän RCS:n ominaisuuksia. CVS kuitenkin pitää kirjaa
tiedostojen sijaintihakemistosta ja osaa yhdistää useita hakemistoja yhdeksi kokonaisuudeksi.
Näin pystytään hallitsemaan yhtenäistä, useista tiedostoista koostuvaa
projektia. Lisäksi CVS mahdollistaa yhteistoiminnallisen versioinnin,
sillä revisiopuuhun luotu haara on myöhemmin mahdollista yhdistää päähaaraan.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
CVS tekee eron version ja revision välillä. Revisiot ovat versioita yksittäisestä tiedostosta ja ne numeroidaan samaan tapaan kuin RCS:ssä. Versio sen sijaan tarkoittaa
koko sovelluksen versiota, joka koostuu usean tiedoston revisioista. Tällainen versio
voidaan määritellä esimerkiksi annettaessa sovellus asiakkaalle testattavaksi.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
CVS ei estä useita kehittäjiä muokkaamasta samaa tiedostoa yhtä aikaa, vaan
järjestelmä osaa yhdistää eri kehittäjien tekemät muutokset. 1990-luvun alussa järjestelmään lisättiin myös verkko-ominaisuudet, jolloin projektin tuotoksiin saattoi
tarvittaessa päästä käsiksi kaikkialta Internetistä. Juuri näinä aikoina CVS saavutti
runsaasti suosiota erityisesti vapaan ohjelmistonkehityksen piirissä.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
Työskentely CVS:ää käyttäen tapahtuu niin sanotun kopioi-muokkaa-yhdistä -mallin
mukaisesti (vrt. RCS:n käyttämä lukitse-muokkaa-vapauta -malli). Yksinkertaisimmillaan
työskentelyyn kuuluu kolme vaihetta. Ensimmäisessä vaiheessa projektista
ladataan niin sanottu työkopio lokaalille koneelle. Tätä tapahtumaa kutsutaan
nimellä check out. Toisessa vaiheessa projektin työkopiota voidaan muokata vapaasti
CVS:stä riippumatta ja kolmannessa vaiheessa työkopioon tehdyt muutokset kirjataan
CVS:ään. Muutosten kirjaamista CVS:ään kutsutaan nimellä commit. Muutosten
kirjaamisen jälkeen muutokset ovat näkyvissä kaikille projektin kehittäjille,
jotka kukin kehittäjä voi edelleen päivittää omiin työkopioihinsa.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
Subversion on vapaa versiohallintajärjestelmä, jonka tarkoitus on ennen kaikkea
korjata CVS:ssä havaittuja puutteita ja lisätä CVS:stä puuttuvia, mutta yleisesti
tarpeellisiksi koettuja ominaisuuksia. Subversion on rakennettu CVS:n pohjalta,
minkä takia Subversionin toiminta ja käyttö ovat monella tapaa samantyylisiä
CVS:ään verrattuna.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
Subversion mahdollistaa hakemistojen, tiedostojen uudelleennimeämisten ja tiedostoihin
liittyvän metadatan versioinnin. Näin esimerkiksi tiedoston nimen tai
attribuuttien muuttaminen tulkitaan muutokseksi samaan tapaan kuin tiedoston
sisällön muuttaminen.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
Commit-toiminto tulee Subversionissa voimaan vasta kun toiminto on kokonaisuudessaan
suoritettu. Toimintoa käsitellään yhtenä kokonaisuutena, joka saa oman versionumeronsa.
Tämän seurauksena yksittäisillä muutoskerroilla tehtyjä muutoksia
voidaan seurata kokonaisuutena.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
Subversionissa versioiden tallentamiseen voi puhtaasti tiedostopohjaisen varaston
sijaan käyttää myös BerkeleyDB-tietokantaa. Lisäksi Subversionissa on tehostettu
loogiseen versiointiin liittyvää haarojen muodostamista ja käsittelyä, verkon yli
tapahtuvaa toimintaa sekä binääritiedostojen käsittelyä.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: "GNU arch" on avoimen lähdekoodin hajautettu versionhallintajärjestelmä, jonka kehitys on päättynyt.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: GNU arch on vaikuttanut useiden muiden versionhallintajärjestelmien kehitykseen kuten Git, Mercurial ja GNU Bazaar.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: "Monotone" on avoimen lähdekoodin hajautettu versionhallintajärjestelmä, joka asettaa suuremman painoarvon tiedon yhtenäisyydelle () ja luotettavuudelle kuin suorituskyvylle.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Monotone käyttää kryptografisia toimintoja sekä muutoshistorian seuraamiseen että käyttäjätoimintojen autentikoimiseen.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Kun BitMover lakkautti kaupallisen BitKeeper-järjestelmänsä ilmaisversion keväällä 2005, Linus Torvalds koodasi Linux-ytimen kehittämistä varten oman vapaan hajautetun versionhallintajärjestelmänsä Gitin. Subversionia Torvalds ei kokenut sopivaksi kernelin kehitystarkoituksiin.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: BitKeeperin ohella Monotonesta inspiraatiota saanut Git lähtee liikkeelle ajatuksesta, että sen on oltava mahdollisimman nopea ja tuettava hajautettua ohjelmistonkehitystä, jolloin jokaista versiota voi kehittää ja testata itsenäisesti. Tällöin testausta varten ei tarvitse kasata yhtä suurta pakettia, joka sisältää kaikki muutokset. Keskuspalvelinta ei tarvitse kuin muutoksista tiedottamiseen.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Koska Gitissä muutosten kirjaaminen eli commit ja versioiden tekeminen on salamannopeaa, voi työtä hajauttaa helposti pieniin paloihin ja eri kehittäjille. Git käsittelee muutoksia koodiin kokonaisuutena eikä yksittäisten tiedostojen pohjalta. Muutoshistorian seuranta perustuu SHA-1 -algoritmiin.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Gitiä on alettu vuoteen 2009 mennessä hyödyntää Linuxin ohella lukuisissa korkean profiilin ohjelmistohankkeissa kuten: Perl, GNOME, Qt, Samba, Kannettava tietokone jokaiselle lapselle, VLC media player, FFmpeg, Wine, Ruby on Rails ja Googlen Android-käyttöjärjestelmä. Gitin ympärille on muodostunut vahva yhteisö, joka kehittää sitä aktiivisesti.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Ars Technican mukaan Microsoft käyttää nykyisin Gitiä Windowsin lähdekoodien hallintaan.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: "Mercurial" on avoimen lähdekoodin hajautettu versionhallintajärjestelmä kuten Git ja Bazaar, jota mm. Facebook käyttää.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: "GNU Bazaar" on hajautettu versionhallintajärjestelmä kuten Git ja Mercurial. Bazaar on avoimen lähdekoodin projekti, jota sponsoroi Canonical.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: "Darcs" on avoimen lähdekoodin hajautettu versionhallintajärjestelmä, joka on tehty Haskell-kielellä.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
BitKeeper on BitLogic:n kaupallinen versiohallintajärjestelmä, joka soveltuu erityisen hyvin
suuriin, hajautettuihin projekteihin. BitKeeper toimii hajautetusti ja versioiden yhdistäminen on tehokkaampaa kuin CVS:ssä. Rational ClearCase on toinen suosittu
kaupallinen järjestelmä, joka tarjoaa ominaisuuksia versiohallinnan lisäksi myös
muuhun ohjelmistotuotteen hallintaan.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
BitKeeperin kehityksen aloitti Larry McVoy ja sen omistaa BitMover-yhtiö. CVS:ään
verrattuna BitKeeper tarjoaa ominaisuuksia, jotka helpottavat versiohallintaa suurissa,
maantieteellisesti hajautetuissa projekteissa. BitKeeper on ollut käytössä
esimerkiksi Linuxin ytimen kehityksessä.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
BitKeeper toimii hajautetusti siinä mielessä, että jokaisella kehittäjällä on omalla
koneellaan täydellinen kopio projektin varastosta. Tätä kopiota kutsutaan lapseksi
ja päävarastoa vanhemmaksi. Kun kopio on kerran tehty, kehittäjän koneen ja
päävaraston välillä siirretään vain tietoa tehdyistä muutoksista. Lapsivarastot
voivat vaihtaa muutostietoa myös keskenään. Tämä helpottaa työskentelyä kun verkkoyhteyttä ei ole käytettävissä, tai käytössä on hidas yhteys. Myöskään päävarastopalvelimen käyttökatkokset eivät haittaa työskentelyä siinä määrin kuin täysin
keskitetyssä järjestelmässä.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
BitKeeper voi käyttää eri protokollia, kuten SSH:ta, RSH:ta, BKD:ta, HTTP:ta ja
SMTP:tä päivitysten tekemiseen.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
Myös versioiden välisten muutosten käsittelyä on BitKeeperissä tehostettu. Kehittäjät
voivat koota samaan asiaan liittyvät muutokset niin sanotuksi muutosjoukoksi
(engl. changeset). Muutosjoukko tallennetaan tiedostoon, jossa kerrotaan, mitä on
muutettu ja mitä ei. Tämän avulla voidaan erottaa esimerkiksi yksittäisen virheen
korjaamiseksi tehdyt muutokset.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
BitKeeper on kaupallinen, mutta aikaisemmin sitä on kuitenkin voinut käyttää
ilman maksullista lisenssiä, mikäli ei ole käyttänyt monen käyttäjän varastoa tai
on suostunut käyttämään OpenLogging-järjestelmää. OpenLogging on järjestelmä,
jossa lähetetään metatietoja projekteista keskitetylle web-palvelimelle, jonka avulla
muut kehittäjät voivat seurata toistensa edistymistä. Palvelu on julkinen, jonka
vuoksi kuka tahansa voi selata projektien tietoja. Järjestelmä ei sisällä lähdekoodia
vaan ainoastaan kehityslokeja sekä kehittäjäkohtaista statistiikkaa.
Pääasiallisesti BitKeeper on kuitenkin suunnattu maksullisen lisenssin omaaville,
joka korostui kun BitMover ilmoitti 5. huhtikuuta 2005 lopettavansa ilmaisen version
tarjoamisen BitKeeperistä.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: "ClearCase" on "IBM Rationalin" kaupallinen versiohallintajärjestelmä, jonka alkuperäinen kehittäjä Rational Software on nykyisin IBM:n omistuksessa. ClearCase on osa IBM:n tarjoamaa kokonaista tuoteperhettä ohjelmistotuotteen hallinnan eri osa-alueisiin. Varsinaisen versiohallinnan lisäksi ClearCase tarjoaa toimintoja myös työtilan, ohjelmistokoontien ja muutosten hallintaan. Järjestelmä on integroitavissa moniin ohjelmistonkehitysympäristöihin kuten Eclipseen, Visual Studioon, ja WebSphereen.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Kaupallisen järjestelmän sisäisestä toiminnasta on vaikea saada tietoa, mutta ClearCase mahdollistaa ainakin historiallisen ja loogisen versioinnin. Työskentely ClearCasella tapahtuu checkin/checkout -mallin mukaan, joka vastaa CVS:n toimintatapaa.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: ClearCase käyttää versioiden tallentamiseen oliotietokantaa, joka mahdollistaa tarkan pääsynvalvonnan. Järjestelmällä voidaan hallita teksti- ja binääritiedostoja, testauskomentojonoja, hakemistoja ja yleisesti ottaen kaikkia tiedostojärjestelmän kohteita.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: ClearCase on saatavissa seuraaville käyttöjärjestelmille: AIX, HP-UX, Linux, muut Unix-kaltaiset alustat, Solaris ja Windows. Se integroituu natiivina myös saman tuoteperheen ClearQuest-virheenseurantajärjestelmään.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: "Endevor" on CA Technologiesin versiohallintajärjestelmä IBM z/OS suurtietokoneille.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: "Perforce Helix" (ennen vain "Perforce") on "Perforce Softwaren" kaupallinen versionhallintajärjestelmä.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: "PVCS Version Manager" (ent. "Polytron Version Control System") on Serena Softwaren kaupallinen versionhallintajärjestelmä. Versio 8.5 on saatavilla muun muassa AIX, Linux, Solaris ja Windows alustoille.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: "QVCS" ("Quma Version Control System") on alun perin Amiga-tietokoneelle julkaistu kaupallinen versionhallintajärjestelmä, jonka on julkaissut Quma Software. Alkuperäinen versio on siirretty Windows-alustalle vuonna 1996, se on myöhemmin toteutettu uudelleen Java:lla ja julkaistu avoimena lähdekoodin versiona.


title: Versionhallintajärjestelmät

text:
Visual Source Safe on Microsoftin versiohallintajärjestelmä, joka seuraa Microsoftin Visual Studio -kehitysympäristön mukana.
Visual Source Safe (VSS) on erityisesti Windows-alustalle tarkoitettu asiakas-palvelin -tyylinen versiohallintaohjelmisto.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Source Safen etuna on helppo käyttöönotto, jos sovelluskehitystä tehdään Visual Studio -työkaluilla Microsoft-ympäristössä. VSS integroituu vakiona Visual Studioon.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Laajempiin ja hajautetumpiin projekteihin Microsoft suosittelee Visual Studio Team Systemin Visual Studio Team Foundation Server -palvelinta.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Microsoft tukee Visual Source Safen käyttämistä vain Windows-asiakasohjelmien kanssa, mutta kolmansilta osapuolilta on tarjolla myös asiakasohjelmat Javalle, Linuxille, Macintoshille ja Sunin Solaris-käyttöjärjestelmälle.


title: Versionhallintajärjestelmät

text: Source Safe on kerännyt laajalti negatiivista huomiota sen ongelmakohtiin.


title: GNU Bazaar

text: GNU Bazaar on hajautettu versionhallintajärjestelmä kuten Git ja Mercurial. Bazaar on avoimen lähdekoodin GNU-projekti.


title: GNU Bazaar

text: GNU Bazaar on toteutettu Python-kielellä.


title: GNU Bazaar

text: Projektia sponsoroi Canonical.


title: Hajautettu versionhallintajärjestelmä

text: Hajautettu versionhallintajärjestelmä () on ohjelmiston versiohallintaan käytettävä järjestelmä, joka ei riipu yksittäisestä palvelimesta.


title: Hajautettu versionhallintajärjestelmä

text: Ominaisuuksiin kuuluu mahdollisuus noutaa, muokata ja yhdistää lähdekoodi eri "repositoryjen" välillä ilman keskitettyä versioiden synkronointia. Vaihtoehtoisesti järjestelmässä voi olla useita palvelimia. Olennainen ajatus toiminnassa on että jokainen "työversio" on myös itsenäinen "repository". Yksittäisten tiedostojen sijaan järjestelmä seuraa "muutosjoukkoja" (), jotka voivat kattaa useamman tiedoston muutokset yhteenkuuluvana muutoksena.


title: Hajautettu versionhallintajärjestelmä

text: Konsepti perustuu havainnolle, että laajamittaisessa kehityksessä lähdekoodista on useita rinnakkaisia versioita esimerkiksi eri alustoilla, osastoilla, ominaisuuksilla tai julkaisuversioilla.


title: Hajautettu versionhallintajärjestelmä

text: Hajautetut versionhallintajärjestelmät ovat kolmannen sukupolven versionhallintajärjestelmiä.


title: Hajautettu versionhallintajärjestelmä

text: Tämän tyyppisiä versionhallintajärjestelmiä ovat:


title: Meizu

text: Meizu () on kiinalainen elektroniikkayhtiö. Jack Wongin vuonna 2003 perustama yhtiö tuotti aluksi MP3-soittimia ja myöhemmin MP4-soittimia. Vuodesta 2008 alkaen se on keskittynyt älypuhelimiin.


title: Lion (elokuva)

text: Lion on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut draamaelokuva, jonka on ohjannut Garth Davis. Sen pääosissa ovat Dev Patel, Rooney Mara, David Wenham ja Nicole Kidman.


title: Lion (elokuva)

text: Elokuva sai kuusi Oscar-ehdokkuutta vuonna 2017 parhaasta elokuvasta, miessivuosasta (Patel), naissivuosasta (Kidman), sovitetusta käsikirjoituksesta, musiikista ja kuvauksesta.


title: TRAPPIST-1

text: TRAPPIST-1 tai 2MASS J23062928-0502285 on noin 39 valovuoden päässä Vesimiehen tähdistössä sijaitseva punainen kääpiötähti, jota kiertää joukko kiviplaneettoja. Tähden spektrityyppi M8V, absoluuttinen kirkkaus 8,4 ja massa 0,08 Auringon massaa. Kolmen planeetoista arvioidaan kiertävän elämänvyöhykkeellä, mutta niiden ominaisuuksia ei tarkemmin tunneta. Ne ovat hieman Maata pienempiä.


title: TRAPPIST-1

text: Tutkimusryhmä teki ensimmäiset havaintonsa vuonna 2015 syyskuun ja joulukuun välillä ja julkaisivat löydöksensä Nature-lehden toukokuun 2016 numerossa.


title: TRAPPIST-1

text: Tähden nimi viittaa siihen että se oli ensimmäinen Chileläisen La Sillan observatoriossa sijaitsevan TRAPPIST-teleskoopin (TRAnsiting Planets and PlanetesImals Small Telescope) löytämä tähti jolla on sitä kiertäviä planeettoja. Tähtiä kiertävät planeetat nimetään löytämisjärjestyksessä ja ne alkavat kirjaimesta "b" ensimmäiselle löydetylle planeetalle, kirjaimesta "c" toiselle ja niin edelleen.


title: TRAPPIST-1

text: Keskustähti TRAPPIST-1 on ultraviileä punainen kääpiötähti, joka tuottaa 0,04 % Auringon säteilyä vastaavan määrän säteilyä. Säde 0,11 Auringon sädettä, pintalämpötila 2 550 K. Metallipitoisuus 109% Auringon metallipitoisuudesta. Tähti on alle miljardin vuoden ikäinen. Tähden oletetaan elävän 400-500 kertaa kauemmin kuin Aurinko.


title: TRAPPIST-1

text: Planeettakunnan rata- ja muita tietoja.


title: TRAPPIST-1

text: Planeetat sijaitsevat lähellä punaista kääpiötähteä ja saattavat olla vuorovesilukkiutuneita, jolloin elämän todennäköisyys on pienempi.


title: TRAPPIST-1

text: Keskustähti on nuori, elämää ei ole ehkä ehtinyt kehittyä. Se säteilee voimakkaasti lyhytaaltoista säteilyä, joka saattaa muuttaa planeettojen kaasukehää merkittävästi, ehkä elinkelvottomaan suuntaan. Ainakin yksi arvelluista elinkelpoisista planeetoista. Trappist-1 c on paljon Maata kuumempi ja kiertää lähellä elämänvyöhykkeen sisärajaa. Trappist 1d on Maata lämpimämpi, ja Trappist 1e Maata kylmempi.


title: Pyhän Marian ja pyhän Pietarin kirkko (Wilmington)

text: Pyhän Marian ja pyhän Pietarin kirkko () on Englannin kirkon käytössä oleva kirkkorakennus, joka sijaitsee Wilmingtonissa Englannissa. Se on suojeltu tasolla Grade I. Pohjoiskappeli on 1200-luvulta.


title: Alankomaat kesäolympialaisissa 2016

text: Alankomaat osallistui Rio de Janeirossa järjestettyihin kesäolympialaisiin 2016 lähettämällä paikalle 77 urheilijaa, joista 50 oli naisia ja 27 miehiä. Alankomaiden urheilijat osallistuivat 21 urheilulajiin.


title: Alankomaat kesäolympialaisissa 2016

text: Avajaisissa maan lipunkantajana toimi Jeroen Dubbeldam ja päättäjäisissä lippua kantoi Sanne Wevers. Alankomaat sai yhteensä 19 mitalia, joista 8 oli kultaa, seitsemän hopeaa ja neljä pronssia.


title: Parhaan ohjauksen Hopeinen karhu

text: Parhaan ohjauksen Hopeinen karhu on Berliinin elokuvajuhlilla jaettava parhaan elokuvaohjauksen palkinto. Aki Kaurismäki palkittiin Hopeisella karhulla elokuvan "Toivon tuolla puolen" ohjauksesta vuonna 2017.


title: Nitrogenaasi

text: Nitrogenaasi on entsyymikompleksi, joka katalysoi typpimolekyylien pelkistymistä ammoniakiksi. Nitrogenaasia esiintyy useissa bakteereissa ja arkeoneissa. Nitrogenaasin toiminta on keskeinen osa typensidontaa ja sitä kautta muun muassa kasvien kasvua. Nitrogenaasin rakenne ja toimintamekanismi on monimutkainen, eikä täysin tarkoin tunnettu. Nitrogenaasin EC-numero on EC 1.18.6.1.


title: Nitrogenaasi

text: Nitrogenaasi on entsyymikompleksi, joka koostuu kahdesta toisiinsa yhteydessä olevasta proteiinista, jotka molemmat ovat rauta-rikkiproteiineja. Näistä reduktaasiosan tarkoitus on tuottaa typen pelkistykseen tarvittava määrä elektroneja. Nitrogenaasiosa vastaanottaa elektronit reduktaasiosalta ja katalysoi typen pelkistymistä ammoniakiksi.


title: Nitrogenaasi

text: Nitrogenaasikompleksin reduktaasiosa on rakenteeltaan kahdesta samanlaisesta alayksiköstä koostuva dimeeri, jonka molekyylimassa on noin 28–35 kDa. Tässä proteiinissa on sitoutumiskohta ferredoksiinille tai vaihtoehtoisesti flavodoksiinille, sekä ATP-molekyyleille. Lisäksi entnsyymi vaatii magnesiumioneja, jotka koordinoituvat ATP-molekyyleihin ja nopeuttavat myös reaktiota. Tämän lisäksi nitrogenaasin reduktaasiosassa on tärkeänä 4 rauta-ionin ja 4 sulfidi-ionin ja 4 kysteiiniaminohapon muodostama klusteri. Reduktaasiosassa ferredoksiini tai flavodoksiini luovuttaa elektroneja raudan ja rikin muodostamalle klusterille itse hapettuen. Elektroninsiirtoon tarvittava energia saadaan hydrolysoimalla ATP-molekyylejä, jolloin niistä muodostuu ADP-molekyylejä. Yhden typpimolekyylimoolin pelkistämiseen ammoniakiksi vaaditaan kahdeksan moolia elektroneja. Jokaista elektronia kohden täytyy hydrolysoida kaksi ATP-molekyyliä, joten 8 elektronimoolin tuottamiseen entsyymi hydrolysoi 16 moolia ATP-molekyylejä. ATP:n hydrolyysin seurauksena nitrogenaasin konformaatio muuttuu ja reduktaasiosa siirtyy lähemmän nitrogenaasiosaa.


title: Nitrogenaasi

text: Nitrogenaasiosan toimintaa on tutkittu erityisesti "Azotobacter"-suvun bakteereilla. Nitrogenaasiosa on metalloproteiini ja rakenteeltaan tyypillisimmin tetrameeri. Tetrameeri koostuu kahdesta α-alayksiköstä, joka sisältään rauta- ja sulfidi-ionien muodostaman klusterin eli niin kutsutun P-klusterin. Lisäksi nitrogenaasissa on kaksi β-alayksikköä. Tämä alayksikkö sisältää hiiliatomista, rauta-ioneista ja sulfidi-ioneista koostuvan klusterin, jossa on lisäksi myös molybdeeni- tai vanadiini-ioni koordinoituneena homositruunahappoon ja histidiiniaminohappoon. Tätä klusteria kutsutaan FeMoco-klusteriksi. Bakteereilla klusterissa on molybdeeniatomi, mikäli solujen molybdeenipitoisuus on riittävä. Alhaisemmassa molybdeenipitoisuudessa klusterissa on vanadiini-ioni tai myös vanadiinipitoisuuden ollessa vähäinen on samassa paikassa rauta-ioni. Vanadiinia ja pelkästään rautaa sisältävän nitrogenaasin rakenne poikkeaa molybdeenia sisältävän entsyymin rakenteesta siten, että niissä on lisäksi myös kaksi γ-alayksikköä. Entsyymin toiminta on tehokkainta molybdeenin ollessa sitoutuneena.


title: Nitrogenaasi

text: Elektroninsiirto reduktaasiosalta nitrogenaasiosalle ja edelleen typpimolekyylille tapahtuu vaiheittain. Lisäksi reaktiossa muodostuu vetyä. Vanadiinia sisältävät entsyymit toimivat alhaisemmassa lämpötilassa kuin moleybdeeniä sisältävät ja tuottavat ammoniakin lisäksi hieman myös hydratsiinia. Molybdeeniä ja vanadiinia sisältävät nitrogenaasit voivat typen lisäksi pelkistää myös etyyniä ja eteeniä etaaniksi, syanidi-ioneja metaaniksi ja ammoniakiksi, atsideja ammoniakiksi, dityppimonoksidia typeksi, asetaldehydiä etanoliksi ja tiosyanaatteja sulfideiksi, ammoniakiksi ja metaaniksi.


title: Nitrogenaasi

text: Nitrogenaasin katalysoiman typen pelkistysreaktiota voidaan kuvata kokonaisreaktioyhtälöllä:


title: Buangkokin metroasema

text: Buangkok on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Sengkangissa Singaporen koillisella suuralueella. Se avattiin 15. tammikuuta 2006. Asemaa käyttävät North East Linen junat.


title: RMS Magdalena

text: RMS Magdalena oli vuonna 1948 Harland and Wolffin telakalla rakennettu teräsrunkoinen matkustaja ja jäähdytys laiva.


title: RMS Magdalena

text: Laivan voimanlähteenä toimi kaksi höyryturbiinimoottoria.


title: RMS Magdalena

text: Laiva oli jaettu yhdeksään vedenpitävää osaan ja sillä sai kuljettaa kerrallaan 529 matkustajaa.


title: RMS Magdalena

text: Laiva upposi neitsytmatkallaan 25. huhtikuuta 1949.


title: Kiia Nousiainen

text: Kiia Nousiainen (s. 20. marraskuuta 2000 Raahe) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Team Kuortaneessa. Hän on oikeakätinen. Pelipaikaltaan hän on laitahyökkääjä.


title: Sengkangin asema

text: Sengkang on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Sengkangissa Singaporen koillisella suuralueella. Sitä käyttävät North East Linen junat sekä Sengkangin Light Rail Transit -pikaraitiotie.


title: Sengkangin asema

text: Asema avattiin osana Sengkangin LRT:n itäistä lenkkiä 18. tammikuuta 2003. North East Line alkoi kulkea asemalta 20. kesäkuuta 2003 ja LRT:n läntinen lenkki 29. tammikuuta 2005.


title: Uraani-235

text: Uraani-235 (U) on uraanin isotooppi, jonka atomin ytimessä on 92 protonia ja 143 neutronia. Sitä on luonnon uraanissa noin 0,7 prosenttia. Muiden uraani-isotooppien tavoin uraani-235 on radioaktiivista, mutta toisin kuin uraani-238, se on lisäksi fissiiliä, eli siinä voi fissio tapahtua kiihtyvänä ketjureaktiona. Uraani-235 on ainoa primordiaalinen fissiili nuklidi, jota esiintyy mainittavassa määrin luonnossa. Tämän vuoksi sillä on keskeinen merkitys ydintekniikassa. Ydinvoimaloissa käytetään tavallisesti rikastettua uraania, jonka uraani-235-pitoisuus on tavallisesti noin 3 %. Ydinaseissa käytetään paljon pidemmälle rikastettua uraania, jossa on yli 85 prosenttia isotooppia 235.


title: Uraani-235

text: Uraani-235-atomi voi hajota joko alfahajoamisella tai fissiolla. Luonnossa alfahajoaminen on verrattomasti yleisempää: sen suhteen U-235:n puoliintumisaika on 708,3 miljoonaa vuotta ja hajoamisvakio näin ollen 3,10 · 10 s, toisin sanoen U-235-atomi hajoaa alfahajoamisella seuraavan sekunnin kuluessa todennäköisyydellä 3,10 · 10.


title: Uraani-235

text: Kun uraani-235-ydin hajoaa alfahajoamisella, siitä lohkeaa alfahiukkanen eli heliumatomin ydin ja jäljelle jää torium-231-atomin ydin. Se on edelleen radioaktiivinen, ja uraani-235:stä alkaakin pitkä hajoamissarja, aktiniumsarja eli "4n+3" -sarja, joka päättyy vakaaseen lyijyisotooppiin Pb. Tämän sarjan tunnetuimman välijäsen, aktiniumin (tarkemmin sanottuna isotoopin Ac) mukaan uraani-235:tä onkin aikoinaan nimitetty myös "aktinouraaniksi" (AcU, ).


title: Uraani-235

text: Hajoamissarjan välijäsenet ovat seuraavat:


title: Uraani-235

text: Paitsi alfahajoamisella, voi uraani-235-ydin hajota myös spontaanilla fissiolla. Silloin se halkeaa kahdeksi keskiraskaaksi ytimeksi ja samalla vapautuu keskimäärin 2,5 neutronia. Spontaani fissio on kuitenkin yksittäisen atomin kannalta varsin epätodennäköinen tapahtuma. Sen suhteen U-235:n laskettu puoliintumisaika on 3,5 · 10 vuotta ja hajoamisvakio näin ollen 6,28 · 10 s. Kun grammassa uraani-235:tä on 2,56 ·10 atomia, voidaan näin ollen laskea, että siinä hajoaa sekunnissa alfahajoamisella noin 79 360 atomia, mutta spontaanilla fissiolla vain yksi atomi 6250 sekunnissa eli vajaassa kahdessa tunnissa.


title: Uraani-235

text: Tarpeeksi suuressa määrässä uraani-235:tä spontaanissa fissiossa vapautuvilla neutroneilla on kuitenkin suuri todennäköisyys törmätä lähellä oleviin toisiin uraani-235-ytimiin. Jos niin tapahtuu, ne saavat myös sen ytimen fissioitumaan, johon ne osuvat, jolloin siitä vapautuu vuorostaan neutroneja, ja täten syntyy ketjureaktio. Tiettyä kriittistä massaa suurempi kappale puhdasta uraani-235:tä räjähtäisikin välittömästi.


title: Uraani-235

text: Uraani-235-ytimen fissio voi tapahtua monella tavalla, esimerkiksi seuraavasti:


title: Uraani-235

text: ^{235}_{92}U + ^{1}_{0}n -> ^{141}_{56}Ba + ^{92}_{36}Kr + 3 ^{1}_{0}n


title: Uraani-235

text: Uraani-235-ydin voi haljeta muillakin tavoilla, kuitenkin aina siten, että syntyvissä ytimissä on yhteensä 92 protonia ja 141 neutronia.


title: Uraani-235

text: Vakaissa ytimissä neutroneja on sitä enemmän suhteessa protonien lukumäärään, mitä suurempi on ytimen massaluku. Tämän vuoksi uraani-235:n fissiotuotteet ovatkin beeta-aktiivisia eli niissä yksi neutroni muuttuu jonkin ajan kuluttua protoniksi vapauttaen samalla beetasäteilyä, toisin sanoen elektronin, ja antineutriinon.


title: Uraani-235

text: Yhden uraani-235-atomin fissioituessa vapautuu energiaa välittömästi 180,9 MeV. Tähän sisältyvät fissiotuotteiden ja vapautuvien neutronien liike-energia sekä suoraan fission yhteydessä syntyvän gammasäteilyn energia. Fissiotuotteiden lähettämänä säteilynä vapautuu lisäksi energiaa myöhemmin 21,6 MeV atomia kohti, joten kaikkiaan energiaa vapautuu 202,5 MeV eli 3,24 · 10 J. Täten moolia kohti energiaa vapautuu kaikkiaan 19,54 TJ ja kilogrammaa kohti 83,14 TJ.


title: Uraani-235

text: Uraani-235:n fissiossa vapautuu noin 2,8 miljoonaa kertaa niin paljon energiaa kuin poltettaessa massaltaan sama määrä hiiltä. Vapautuva energia on silti vain noin 0,09 % uraani-235:n massaa yhtälön E=mc² mukaan vastaavasta energiasta.


title: Uraani-235

text: Uraani-235:n löysi massaspektrometrin avulla kanadalais-yhdysvaltalainen fyysikko Arthur Jeffery Dempster vuonna 1935. Sen radioaktiivisten hajoamistuotteiden muodostama aktiniumsarja oli kyllä tunnettu jo aikaisemmin, mutta aktiniumin oli tällöin päätelty alkavan jostakin uraanin hajoamistuotteesta ja aktiniumsarjan haarautuvan siten radiumsarjasta.


title: Uraani-235

text: Uraani-235:n fission havaitsivat ensimmäisinä vuonna 1938 Otto Hahn ja Fritz Strassmann. Teoreettisesti sen selittivät seuraavana vuonna 1939 Lise Meitner ja Otto Robert Frisch.


title: Saadjärv

text: Saadjärv on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa Tabiveren pienkauppalan kaakkoispuolella sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Saadjärv

text:
Järven pinta-ala on 725 hehtaaria (ha) ja se on 6,0 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 53,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Järven laskujoki on Mudajõgi, joka yhtyy alempana Elistvere järven laskujokeen (Amme jõgi) ennen yhtymistään Tartton läpi virtaavaan Emajokeen. Järven tulo-ojia ovat pienet kaivetut ojat Kabelisoo- ja Kukulinna kraavit. Järvi ja nämä muodostavat valuma-alueen, jonka laajuus on 31,2 km².
Järvi on luodattu ja sen mukaan järven suurin syvyys on 25 metriä ja keskisyvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi saadaan tällöin 0,058 km³ eli 58 miljoonaa kuutiometriä (m³). Järven rantaviivan pituus on 19,4 kilometriä ja se on kaakko-luode-suuntainen. Järven luoteispäässä sijaitsee järven länsirannalla Tabiveren taajama ja kaakkoispään eteläpuolella pieni Äksin kylä.


title: Saadjärv

text: Järven ravinnepitoisuudet ovat kohonneet rehevöityneen järven tasolle. Veteen on liuennut kallioperän kalkkikivestä mineraaleja sekä runsaasti vetykarbonaatteja, jotka tekevät Saadjärven vedestä keskikovan (80−240 mg/l). Järven suuri syvyys aiheuttaa siihen lampötilakerrostumista. Nämä piirteet yhdessä luovat pieneliöille, kasveille ja kaloille otollisen elinympäristön.


title: Pauli Bagge

text: Pauli Bagge (2. elokuuta 1938 Rantasalmi – 19. kesäkuuta 2009 Muurame) oli suomalainen professori ja biologi. Hän toimi Jyväskylän yliopistossa hydrobiologian professorina 1972–2001. Hän tutki vesistöjen pohjaeliöstöä.


title: Pauli Bagge

text: Pauli Bagge syntyi Rantasalmella. Ylioppilaaksi hän kirjoitti 1958 Imatran yhteislyseosta. Lukion jälkeen hän aloitti biologian opinnot Turun yliopistossa, josta valmistui 1966 filosofian kandidaatiksi. Bagge väitteli Turun yliopistossa tohtoriksi 1970. Hänen väitöskirjansa ("Effects of pollution on estuarine ecosystems: 1. Effects of effluents from wood-processing industries on the hydrography, bottom and fauna of Saltkällefjord (w. Sweden): 2. The succession of the bottom fauna communities in polluted estuarine habitats in the Baltic-Skagerak region") käsitteli saasteiden vaikutusta murtovesialueiden ekosysteemeihin Itämerellä. Tutkimuksessa hän selvitti erityisesti puunjalostusteollisuuden päästöjen vaikutusta.


title: Pauli Bagge

text: Hydrobiologina Bagge oli laaja-alaisesti kiinnostunut akvaattisista eliöistä ja niiden elinympäristöstä. Jo hänen ensimmäiset tutkimusartikkelinsa käsittelivät pohjaeliöstöä Lapin vesistöistä Itämerelle. Vuosina 1964–1966 Bagge toimi tutkimusavustajana Kristinebergin eläintieteellisellä tutkimusasemalla Ruotsissa. Hän tutki siellä Gullmarsin vuonon () pohjaeläimistöä, ja selvitti, millaisia merkkejä vesistön saastumisesta pohjaeliöstöstä tehtyjen havaintojen perusteella löytyi. Hän jatkoi samaa tutkimusta palattuaan Suomeen ja tutki, millaisia vaikutuksia Suomen ydinvoimaloiden (Loviisa ja Olkiluoto) toiminnalla on Itämeren pohjaeliöstöön ja ympäristöön. Osan merenpohjan tutkimuksesta hän suoritti tutkimusalus Arandalta.


title: Pauli Bagge

text: Pauli Bagge nimitettiin 1972 Jyväskylän yliopistoon hydrobiologian professoriksi. Hänen johdollaan biologian laitoksella (nyk. nimeltään bio- ja ympäristötieteiden laitos) toimi hydrobiologian osasto. Baggen ensimmäisinä virkavuosina osasto toimi Kuokkalan kartanon kiinteistössä. Vuonna 1979 osasto muutti entiseen Fredriksonin hattutehtaan rakennukseen. 1970-luvulla biologian laitoksen yhteydessä toimi Hydrobiologian tutkimuskeskus, mutta 1980-luvulla siitä muodostui erillislaitoksena yliopiston sisällä toiminut Ympäristöntutkimuskeskus. Osa professori Baggen työstä tapahtui tutkimuskeskuksen puitteissa.


title: Pauli Bagge

text: Professori Veikko Huhdan mukaan Bagge oli tiedemiehenä niin sanottu "perinteinen biologi". Hän teki pääasiassa tutkimusta omassa työhuoneessaan mikroskoopin avulla, eikä koonnut ympärilleen isoa ja paljon tutkimusrahoitusta saanutta tutkimusryhmää.


title: Pauli Bagge

text: Hydrobiologina Bagge tutki vesipunkkeja. Professori Huhdan mukaan Bagge oli Suomen viimeinen ja paras asiantuntija vesipunkkien tutkimuksen alalla. Vesieliöiden alalla Baggella oli laaja lajintuntemus. Niiden ohella hän oli perehtynyt lintuihin, hyönteisiin ja kasveihin. Uransa aikana Bagge julkaisi tutkimuksistaan yli 100 tieteellistä artikkelia. Hänen asiantuntemustaan vesieliöiden tutkijana käytettiin, kun hän oli asiantuntijajäsenenä Suomen luonnonvaraisten eliölajien tilaa arvioineessa komiteassa.


title: Pauli Bagge

text: Pauli Bagge jäi eläkkeelle virastaan vuonna 2001. Hän jatkoi vesipunkkitutkimustaan aina kuolemaansa asti. Viimeisinä vuosina tutkimuksessa avusti hänen tyttärensä Anna.


title: Pauli Bagge

text: Pauli Bagge kuoli 19. kesäkuuta 2009 äkillisesti kotonaan Muuramessa.


title: Vagula järv

text: Vagula järv on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Võrun idässä sijaitsevaan keskustaajamaan on matkaa kolme kilometriä.


title: Vagula järv

text:
Järven pinta-ala on 603 hehtaaria (ha) ja se on 4,6 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 69,2 metriä meren pinnan yläpuolella. Järveen laskee Võhandu jõgi, joka meanderoi voimakkaasti ennen Vagulaa. Muita järveen laskevia huomattavia ojia ovat Soe oja, Ketsi kraavi, Kanametsa kraavi, Savioro oja ja Ura oja. Järven laskujoki on samainen Võhandu jõgi, joka siihen laski, joten joki on samalla sen läpivirtausjoki. Tulojoen juoksutuksessa on tehty joitakin järjestelyjä järven itäpuolella olevan 1,7×1,2 kilometrin suuruisen kalankasvattamon takia. Järven valuma-alueen laajuus on 495 km².
Järvi on luodattu ja sen mukaan järven suurin syvyys on 11,5 metriä ja keskisyvyys 5,3 metriä. Järven tilavuuden arvioidaan olevan 0,027 km³ eli 27 miljoonaa kuutiometriä (m³). Järvellä on rannassa kolme pientä saarta, joiden yhteinen pinta-ala on vain 0,48 ha. Järven rantaviivan pituus on 17,8 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen hiekkaisia. Järven pohja on syvänteessä mutainen. Laaja peltoaukea laskee järven pohjoisrantaa, josta puolet on metsää. Etelärannat ovat myös metsäisiä. Rannoilla on yksittäisiä taloja, mutta taajamat eivät ulotu rannoille asti.


title: Vagula järv

text: Järven veteen on liuennut kallioperän kalkkikivestä mineraaleja sekä runsaasti vetykarbonaatteja, jotka tekevät Vagula järven vedestä keskikovan (80−240 mg/l). Veden ravinnepitoisuudet ovat niin korkeat, että järvi luokitellaan eutrofiseksi järveksi. Järvi on niin syvä, että siihen muodostuu säännöllisesti lampötilakerrostumista.


title: Vagula järv

text: Yleisiä kalalajeja ovat lahna, ahven ja särki ja silmällä pidettäviä harvinaisempia lajeja ovat rantanuoliainen ja piikkinuolijaisiin kuuluva "Misgurnus fossilis". Järvessä elää myös vaeltajasimpukka.


title: Roskaprinssi

text: Roskaprinssi on Noitalinna huraa! -yhtyeen uusi EP. Sillä on mukana kaksi vanhaa (A-puoli) ja kaksi uutta biisiä (B-puoli). Levystä otettiin 300 kappaleen vinyylipainos, joka myytiin loppuun ennakkoon. Levy on saatavilla myös digijulkaisuna, mm. Spotifyssa.


title: Roskaprinssi

text: Kaikki kappaleet sovittanut Noitalinna huraa!.


title: Olle Eksell

text: Olle Eksell (syntyjään "Carl Olov Lennart"; 22. maaliskuuta 1918 – 11. huhtikuuta 2007) oli ruotsalainen taidegraafikko, professori ja kirjailija.


title: Olle Eksell

text: Eksell syntyi Taalainmaan läänissä Ruotsissa vuonna 1918. 14-vuotiaana hän päätti ryhtyvänsä mainosten kuvittajaksi, ja hän opiskeli kuvitusta sekä taidegrafiikkaa Tukholmassa vuosina 1939–1941. Tämän jälkeen hän työskenteli mainostoimistossa, jossa hän tapasi tulevan vaimonsa, göteborgilaisen muotisuunnittelija Ruthel Eksellin. He menivät Los Angelesiin vuonna 1946 jatkaakseen opintojaan. Yhdysvalloissa Eksell tapasi muita saman ajan tunnettuja suunnittelijoita, kuten Paul Randin, Alvig Lustigin ja Lester Bellin. Opintojensa jälkeen Eksellit asuivat Tukholman Ladugårdsgärdetissä yli 40 vuoden ajan. Suunnittelun ja kirjoittamisen lahjojensa ohella Olle Eksell oli myös taitava visionääri, mikä käy ilmi hänen kirjastaan "Design = ekonomi", joka julkaistiin vuonna 1964. Vuonna 2001 Ruotsin hallitus nimitti hänet kunniaprofessoriksi. Hän kuoli 11. huhtikuuta 2007.


title: Dissorophoidea

text: Dissorophoidea on sukupuuttoon kuolleiden panssarisammakoiden kladi joka eli kivihiilikauden lopulta triaskauden alkuun Euramerikassa. Ryhmän jäseniä yhdistävät joukko kallon piirteitä. Jotkut tutkimukset ovat osoittaneet että modernit sammakkoeläimet ovat voineet kehittyä Dissorophoideasta.


title: Dissorophoidea

text: Schoch (2012) tutkimuksen pohjalta:


title: Ermistu järv

text: Ermistu järv (myös "Tõstamaa järv, Ärmistu järv, Mõisajärv, Härmesi järv") on Virossa Tõstamaan maalaiskunnassa Pärnumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Ermistu järv

text: Järven pinta-ala on 456 hehtaaria (ha) ja se on 4,1 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järven laskuojoki on Tõstamaa jõgi ja järven valuma-alueen laajuus on 32,3 km². Järvi on luodattu ja sen mukaan järven suurin syvyys on vain 2,9 metriä ja keskisyvyyskin 1,3 metriä. Näillä arvoilla järven laskennallinen tilavuus on 0,0059 km³ eli 5,9 miljoonaa kuutiometriä (m³). Järvessä on 14 pientä saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 3,6 ha. Toisen lähteen mukaan saaria onkin 13 ja niiden yhteispinta-ala olisi 4,75 ha . Järven rantaviivan pituus on 19,5 kilometriä.


title: Ermistu järv

text: Järvi on mutapohjainen järvi, jossa vesikasvillisuus ja rantojen ruohottuminen on vallannut avovedeltä laajoja alueita. Vedessä on kallioperän kalkkikivestä liuennutta vetykarbonaattia niin paljon, että vedestä on tullut keskikova (80−240 mg/l). Järven mataluudesta ja laajuudesta johtuen sen vesi ei koskaan lämpötilakerrostu. Järvellä pesii harvinaisina lajeina muun muassa maakotka ja siellä elää uhanalainen sirolampikorento.


title: Blohm & Voss BV 138

text: Blohm & Voss BV 138 oli saksalainen kolmimoottorinen meritiedustelutehtäviin suunniteltu lentovene. Konetyypin kehityshistorian alku oli melko kivinen, ja se kävi läpi useita uudelleensuunnitteluvaiheita ennen lopullista, 227 kappaletta valmistettua sarjatuotantoversiota. BV 138 -koneet osallistuivat Saksan Luftwaffen kalustona toiseen maailmansotaan, missä ne lensivät muun muassa taisteluissa Norjasta ja Ranskasta sekä Pohjois-Atlantin laivasaattueita vastaan tehdyissä sotilasoperaatioissa.


title: Blohm & Voss BV 138

text:
Koneen suunnittelu käynnistyi 1934, kun Hamburger Flugzeugbau alkoi kehittää tiedustelutehtäviin suunnteltua erittäin pitkän kantaman lentovenettä. HA 138V1 -mallitunnuksen saaneessa prototyypissä oli lokinsiipeä muistuttanut niksattu siipi, joka oli asennettu yläsiipikonfiguraatioon. Peräsin kiinnittyi koneeseen kahdella puomilla, ja voimalaitteina oli kolme Junkers Jumo 205C -mäntämoottoria. Prototyypin ensilento tehtiin 15. heinäkuuta 1937. Koneen suuntavakaus ja liikehtimisominaisuudet vedessä todettiin kehnoiksi. Seuraavaksi valmistui uudelleensuunniteltu V2-prototyyppi, jonka ensilento oli elokuussa 1937. Kolmas prototyyppi (V3) romutettiin ennen valmistumistaan. Lentokuntoisiksi saadut prototyypit olivat Saksan siviililentokonerekisterissä tunnuksilla D-ARAK (V1) ja D-AMOR (V2).
HA 138 -mallitunnuksella tunnettu konetyyppi suunniteltiin merkittävin osin uudelleen Hamburger Flugzeugbaun toiminnan siirtyessä Blohm & Vossin nimen alle vuonna 1938. Tunnuksen BV 138A-0 saaneessa esituotantoversiossa luovuttiin niksatusta siivestä, ja siinä oli prototyypeihin verrattuna selvästi suurempi runko. A-0-esituotantoversiota valmistettiin kuusi konetta, ja sitä seurannutta A-1-tuotantoversiota 25 konetta. A-0 esituotantoversio teki ensilentonsa helmikuussa 1939 ja A-1-tuotantoversio kymmenen kuukautta myöhemmin huhtikuussa 1940. Tuotantoversio ehti osallistumaan rajoitetusti taisteluun Norjasta, ja täyteen palveluskuntoon koneet saatiin Läntisen Ranskan valtaukseen mennessä.


title: Blohm & Voss BV 138

text:
A-0- ja A-1-sarjojen koneissa havaittiin merkittäviä rakenteellisia vahvistustarpeita, jotka toteutettiin joulukuusta 1940 alkaen toimitettuihin koneisiin. Mallitunnuksen BV 138B-1 saaneessa vahvistetussa versiossa oli tehokkaammat 656 kilowatin (880 hv) Jumo 205D -moottorit, ja siihen oli lisätty puolustusaseistusta, johon kuuluivat runkoon asennetut uudet MG 151 -tykillä varustetut etu- ja taka-ampumot. B-versioiden koneet osallistuivat aktiivisesti liittoutuneiden laivasaattueita vastaan käytyihin taisteluihin Norjassa sijainneista tukikohdista vuodesta 1941 alkaen.
Rakenteellisesti edelleen vahvistetun C-1-version toimitukset alkoivat maaliskuussa 1941. Siinä keskimmäinen moottori oli varustettu edellisistä poiketen nelilapaisella potkurilla, ja koneen 7,9 millimetrin MG 15 -konekiväärit korvattu 13 millimetrin MG 131 -konekivääreillä. C-1-versio pystyi kuljettamaan aiempia versioita raskaamman pommikuorman, minkä lisäksi version koneissa oli mahdollisuus ylimääräisen MG 15 -konekiväärin ja FuG 200 Hohentwiel -etsintätutkan asentamiseen. Version koneita valmistettiin yhteensä 227. C-1-koneita käyttäneistä yksiköistä menestynein oli Pohjois-Norjaan sijoitettu Küstenfliegergruppe 406, joka osallistui Pohjois-Atlantin laivasaattueiden paikantamiseen ja seurantaan.


title: Blohm & Voss BV 138

text: Muutamien BV 138C-1 -koneiden siipien alle asennettiin magneettimiinojen raivaamiseen suunniteltu rungon kiertävä, ympyrän muotoinen duralumiinirengas, joka voitiin magnetoida koneeseen asennetun generattorin avulla. Muuten aseistamattomasta miinanraivausversiosta käytettiin mallitunnusta BV 138MS. Konetyypin kaikkiin versioihin voitiin asentaa lentoonlähtöavusteeksi kaksi 500 kilogramman RATO-rakettimoottoria."Lähde:"


title: Aku Sipola

text: Aku Taneli Sipola (s. 6. joulukuuta 1989) on suomalainen näyttelijä. Hän on tullut tunnetuksi etenkin roolistaan Ylen draamasarjassa "Uusi päivä", jossa hän on näytellyt Reino Tuomista vuodesta 2015 alkaen aina sarjan päättymiseen saakka joulukuuhun 2018.


title: Aku Sipola

text: Sipola on valmistunut teatteritaiteen kandidaatiksi Tampereen yliopistosta vuonna 2014. Hän on opiskellut näyttelemistä myös Lahden kansanopistossa. Hän on seurustellut näyttelijä Minka Kuustosen kanssa alkukesästä 2014 alkaen. Parin esikoislapsi syntyi helmikuussa 2018.


title: Alice Martin

text: Alice Martin (s. 12. helmikuuta 1959 Helsinki) on suomalainen kustannustoimittaja ja kääntäjä. Hän on työskennellyt kustannustoimittajana vuodesta 1985, osittain freelancerina mutta pääasiassa WSOY:n palveluksessa. Kääntäjänä hän on toiminut vuodesta 1982, ja hän on erikoistunut runouden suomentamiseen. Hän on ollut suomen kielen lautakunnan jäsen 2009–2015, ja hän on opettanut kääntämistä yliopistossa ja työpajoissa.


title: Alice Martin

text: Martin on suomentanut lastenkirjoja, muun muassa Lewis Carrollin teokset "Alicen seikkailut ihmemaassa" (1995), "Alice Peilintakamaassa" (2010) ja "Kraukijahti" (2013), sekä osallistunut kustannustoimittajana ja suomentajana William Shakespearen teosten uudelleensuomentamishankkeeseen. Hän on myös suomentanut J. R. R. Tolkienin teosten runo-osuuksia ja kokoelman "Tom Bombadilin seikkailut" (2012).


title: Branchiosaurus

text: Branchiosaurus (kreik. Branchios = 'kidukset' + Sauros = 'lisko') on sukupuuttoon kuolleiden panssarisammakoiden suku, joka eli kivihiilikauden lopulta varhaiselle permikaudelle, fossiilit on löydetty Keski-Euroopan alueelta. Se erotettiin aiemmin omaksi lahkokseen.


title: Branchiosaurus

text: Ne olivat hyvin pieniä (enintään 15 senttiä) verrattuna muihin samalta ajalta tunnettuihin panssarisammakoihin, pienillä, heikoilla jaloilla jotka tuskin pystyivät kannattelemaan sitä maalla. Häntä oli lyhyt, ja lanneosa oli kiinnittynyt vain yhteen selkänikamaan. Selkäranka kannatteli lyhyitä kylkiluita koko matkan kaulasta hännän puoliväliin.


title: Branchiosaurus

text: "Branchiosauruksella" oli ulkoiset kidukset, josta päätellen on luultavasti kyse joko toisen panssarisammakon toukkamuodosta, kuten "Eryopsin", tai muodosta joilla ulkoiset kidukset ovat säilyneet sukukypsään ikään asti, niin kuin aksolotlilla nykyään.


title: Branchiosaurus

text: Yksi merkki joka viittaa niiden olleen toukkamuotoja on että luurangolla usein on heikot etujalat, jokin joka on tyypillistä yksilöille jotka eivät ole valmiiksi täysikasvuisia.


title: Branchiosaurus

text: Ulkoiset kidukset osoittavat sen eläneen melkein pelkästään vedessä.


title: Laurinlahti

text: Laurinlahti () on Espoossa Espoonlahden itärannalla Kivenlahden, Espoonlahden keskuksen ja Soukan välissä sijaitseva asuinalue, joka kuuluu Espoonlahden kaupunginosaan. Samalla nimellä kutsutaan myös Kiven- ja Soukanlahtien välissä sijaitsevaa lahtea. Alueen väkiluku on nykyisin noin 4000.


title: Laurinlahti

text: Asuinalue lienee saanut nimensä meren rantaan asettuneen Lars-nimisen miehen mukaan. Läheisen lahden nimen "Larsvik" arvellaan syntyneen asutuksen nimeä myöhemmin asutusnimen mukaiseksi. Lahdella on ehkä aikaisemmin ollut muita nimiä, mutta ne eivät ole säilyneet.


title: Laurinlahti

text: Varhaisimmat merkit ihmisistä Laurinlahden alueella ovat 1500– 500 eaa. rakennetut röykkiöhaudat, jotka sijaitsevat nykyisin asutuksen keskellä Krattivuorella ja sen tuntumassa. Larsvikin torppa sijaitsi kuitenkin osapuilleen nykyisten Espoonlahdenrannan ja Ankkuritien risteyksen kohdalla. Omana aikanaan sen kuvattiin sijainneen Stensvikin kylän mailla, kylän keskuksen kaakkoispuolella.


title: Laurinlahti

text: Larsvik mainitaan ensimmäistä kertaa kartassa vuonna 1787. 1900-luvun alussa lahden rannalle, korkeahkon kumpareen laelle rakennettiin Villa Larsvik. Alueen laajempi asuttaminen alkoi vuoden 1938 jälkeen. Sen lähtökohtana oli Villa Larsvikin maista lohkottu yhtenäisen alue, jonka 99 tontille villan omistaja Alexander Frey perusti huvilayhdyskunnan. Se tunnettiin aluksi nimellä "Lasrsvik samhälle" (Laurinlahden yhdyskunta). Asutuksen laajentuessa nimeä Larsvik alettiin käyttää myös aluenimenä. Se suomennettiin muotoon Laurinlahti vuonna 1960. Vuonna 1970 alueennimi Laurinlahti - Larsvik oli mukana Espoon opaskartassa ja samoihin aikoihin nimi vakiintui myös lahden nimeksi.


title: Laurinlahti

text:
Aluksi vain kesäisin asuttu ja väljästi rakennettu Larsvik samhälle muuntui ja tiivistyi 1970-luvulla tapahtuneen kaavoituksen ja katuverkoston rakentamisen jälkeen matalasti rakennetuksi pien- ja rivitaloalueeksi. Alkuperäistä yhdyskuntaa täydentävät alueet on toteutettu pientaloalueena käyttäen samaa rakennustapaa kuin Laurinlahdessa muuallakin.
Vaikka Laurinlahti on käytännössä rakennettu valmiiksi, asuinalueen eteläosan täydennysrakentaminen jatkuu. Siellä on haluttu poiketa asemakaavasta, rakentaa tiiviimmin ja korkeammalle vetoamalla pieniin poikkeamiin. Samalla alueella on lähestulkoon kaikkialla muualla rannan välittömässä läheisyydessä kulkeva Rantareitti jouduttu siirtämään kadun varteen. Asemakaavan poikkeusta on anottu myös alueen viimeisen laajan, toistaiseksi rakentamattoman alueen suhteen. Ehdotus kerrostalojen rakentamisesta on herättänyt närkästynyttä vastarintaa.


title: Mervi Helkkula

text: Mervi Anneli Helkkula, myös: Helkkula-Lukkarinen (s. 27. toukokuuta 1957 Helsinki) on filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston ranskan kielen professori. Hänet on valittu Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi 2014.


title: Mervi Helkkula

text: Helkkula valmistui filosofian maisteriksi 1982, filosofian lisensiaatiksi 1988 ja väitteli filosofian tohtoriksi 2000 ranskalaisen filologian alalta Helsingin yliopistosta. Hän on ollut ranskan kielen professori Helsingin yliopistossa vuodesta 2000. Väitöskirja on nimeltään "Construction de la scène d'énonciation dans À la recherche du temps perdu", ja se käsittelee Marcel Proustin teosta.


title: Karoliina Korppoo

text: Karoliina Korppoo on suomalainen videopelisuunnittelija, joka työskentelee Colossal Orderilla. Hänet tunnetaan "" -kaupunginrakennusvideopelin pääsuunnittelijana.


title: Karoliina Korppoo

text: Korppoo on valmistunut Tampereen ammattikorkeakoulusta graafiseksi suunnittelijaksi ja opiskellut maisteritutkinnon Tampereen yliopiston Internet and media studies -ohjelmassa. Pelialalle hän päätyi väliaikaisen työn kautta, ja Colossal Orderilla hän aloitti työt vuonna 2009.


title: Karoliina Korppoo

text: Korppoo on toiminut myös mobiilipelitestaajana.


title: Karoliina Korppoo

text: Korppoo on ollut puhujana TED-tapahtumassa huhtikuussa 2017.


title: Paunkülan tekojärvi

text: Paunkülan tekojärvi () on Virossa Kosen maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva padottu järviallas, joka toimii raakavesilähteenä Tallinnan kaupungille.


title: Paunkülan tekojärvi

text:
Järven pinta-ala on 416 hehtaaria (ha), johon voidaan lisätä 21 saaren yhteisala 31,3 ha. Suurimpien saarten nimiä ovat Seapilli, Tudre, Mustakannu ja Mesipuu. Tämä on Viron toiseksi suurin tekojärvi. Järven laskuoja on Pirita jõgi ja järveen laskevat Palgissaare oja ja Paunküla oja. Tekojärvi on muodostettu patoamalla sen etelä- ja lounaisrannat. Patoa seuraa kanava, jota pitkin ympäristön ojat johdetaan alajuoksulle ja lasketaan Pirita jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 90 km².
Järvi on luodattu ja sen mukaan järven suurin syvyys on 8,7 metriä ja keskisyvyys 3,4 metriä. Järven tilavuuden arvioidaan olevan 0,010 km³ eli 10 miljoonaa kuutiometriä (m³). Järven rantaviivan pituus on 25,5 kilometriä. Järvi tyhjennetään syksyisin.


title: Paunkülan tekojärvi

text: Ardun kylä on levittäytynyt järven eteläpuolella padon viereen, mutta Paunküla sijaitsee Pirita jõen varressa alempana.


title: Paunkülan tekojärvi

text: Tekojärvi valmistui keväällä 1960 paikalle, missä aiemmin sijaitsi kolme luonnollista järveä: Turde järvi, Väikese- ja Suure Seapilli. Tekojärven järviallasta suurennettiin vuosina 1975–1976, jolloin aikaisempien järvien pinta-ala teki yhteensä yksi kahdeskymmenesosa tekojärven pinta-alasta. Kolmesta järvestä Väike Seapilli oli syvin 4,8 metrin syvänteellä ja Suuri Seapilli toiseksi syvin 4,2 metrin suvänteellä. Turde järv oli 3 metriä syvä. Tekojärven vedenpinta nousi Väiksese Seapillin kohdalla kolme metriä ja tekojärven suurin syvyys oli nyt 7,8 metriä. Kun tekojärveä suurennettiin, saadaan nykyinen suurin syvyys 8,7 metriä. Tämä syvyys on kuitenkin keskikorkeus, sillä tekojärven vedenpintaa säännöstellään ja se vaihtelee eri aikoina suuresti.


title: Paunkülan tekojärvi

text: Järvi on matala ja siinä kasvaa runsas vesikasvillisuus ja rantaheinikko. Mataluudestaan ja laajuudestaan huolimatta se lämpötilakerrostuu talvella ja mahdollisesti kesälläkin. Veteen on liuennut kallioperän kalkkikivestä vetykarbonaattia niin paljon, että järven vesi luokitellaan keskikovaksi (80−240 mg/l). Vedenväri on tumma ja sen näkösyvyys on pieni.


title: Paunkülan tekojärvi

text: Järvessä on kaloja, mutta ei kovinkaan paljon. Eniten siinä elää haukea, mutta myös särkeä, ahventa, kiiskeä, sorvaa, pasuria, lahnaa, ankeriasta, ruutanaa, suutaria, madetta, pikkunahkiaista ja seipiä. Joskus tavataan hopearuutanaakin.


title: Seven West Media

text: Seven West Media Limited on australialainen mediayhtiö, joka on keskittynyt lähetys- ja julkaisutoimintaan. Yhtiö muodostettiin, kun West Australian Newspapers Holdings Limited osti Seven Media Groupin. Se omistaa muun muassa Seven Network -televisokanavan, The West Australian -sanomalehden, Pacific Magazines -kustannusyhtiön sekä yhdeksän paikallisradioasemaa.


title: Mörköooppera

text: Mörköooppera on Marjatta Pokelan musiikkisatuihin perustuva pienoisooppera, joka oli suurmenestys 1980-luvulla. Oopperassa metsästä tullut mörkö seikkailee Helsingissä. Mörköooppera julkaistiin vinyylinä vuonna 1980.


title: Amphibamus

text: Amphibamus on sukupuuttoon kuolleiden panssarisammakoiden suku, joka eli kivihiilikauden lopulla noin 300 miljoonaa vuotta sitten Tšekissä ja Yhdysvalloissa. Eläimen uskotaan olleen lähellä modernien sammakkoeläinten yhteistä esi-isää. Se oli matala, lyhyt, litteä ryömivä tai mateleva eläin, joka mahdollisesti vietti osan ajastaan vedessä. "Amphibamus" saavutti 20 senttimetrin pituuden.


title: Amphibamus

text: "Amphibamuksella" oli suuret silmät joilla se näki hyvin saaliinsa. Se metsästi mahdollisesti seisoen paikallaan ja nappaamalla lähelle tulevia hyönteisiä, kuten sammakot tekevät. Se palasi ehkä veteen munimaan ja lisääntymään, kuten useimmat nykyiset sammakkoeläimet.


title: Amphibamus

text: "Amphibamuksen" fossiilien löytöpaikat olivat sen eläessä kivihiilikaudella jokisuistoa, joten eläimen uskotaan eläneen puroissa tai soissa lähellä jokea. Kuten useimmat sammakkoeläimet, "Amphibamus" pystyi luultavasti myös hengittämään kostean nahkansa läpi. Sen täytyi kuitenkin pysyä kosteissa paikoissa ettei sen nahka kuivuisi.


title: Amphibamus

text: Useita hyvin säilyneitä "Amphibamuksen" fossiileja on löydetty sedimentistä Mazon Creekistä Illinoisista.


title: Phil Prew

text: Phil Prew on brittiläinen Mercedeksen Formula 1 -tallin insinööri. Hän aloitti uransa McLarenilla vuonna 1997.


title: Phil Prew

text: Prew toimi kaudet 2001–2004 David Coulthardin kisainsinöörinä, 2005–2006 Juan Pablo Montoyan ja Pedro de la Rosan, sekä kaudet 2007–2009 Lewis Hamiltonin kisainsinöörinä. Vuonna 2010 hän siirtyi tiimin pääinsinööriksi. 1. tammikuuta 2016 Prew aloitti Mercedeksen pääinsinöörinä.


title: Proastiakós

text: Proastiakós (, ”Esikaupunki[juna]”) on nimitys TrainOSE:n paikallisjunalinjoille Kreikassa. Ne palvelevat maan suurimpia kaupunkeja Ateenaa, Thessalonikia ja Patrasta. Paikallisjunaliikenteen kehittäminen alkoi 1990-luvulla ja ensimmäiset linjat aloittivat toimintansa Ateenan olympialaisten alla vuonna 2004. Uusia linjoja on rakenteilla.


title: Proastiakós

text: Ateenan paikallisjunalinjat yhdistävät pääkaupungin kantakaupungin Pireuksen satamaan ja Ateenan kansainväliseen lentoasemaan, ja toimivat kaupungin joukkoliikenteen runkona Ateenan metron ohella. Lisäksi yhteyksiä kulkee muun Attikan kautta pohjoisessa Chalkídaan ja lounaassa Peloponnesoksen niemimaalla sijaitseviin Kórinthokseen ja Kiátoon saakka. Keskeinen risteysasema on SKA:n asema.


title: Proastiakós

text: Pohjois-Kreikassa Thessalonikin kaupunki on yhdistetty paikallisjunalinjoilla Véroian ja Édessan kautta Flórinaan ja Katerínin kautta Lárisaan.


title: Proastiakós

text: Länsi-Kreikassa Patraksen kaupunki on yhdistetty yhdellä linjalla mm. Ríoon ja Ágios Vasíleiokseen.


title: Linja 1 (Proastiakós)

text: Proastiakós-linja 1 eli "Pireus–Chalkída-linja" () on proastiakós-paikallisjunalinja Ateenan metropolialueella ja sen lähiympäristössä Kreikassa. Se kulkee Pireuksesta Ateenan kantakaupungin länsiosan kautta Chalkídaan.


title: Linja 1 (Proastiakós)

text: Linjan ensimmäinen osuus avattiin aivan Ateenan olympialaisten alla 30. heinäkuuta 2004. Linjalta on vaihto proastiakós-linjalle 2 SKA:n asemalla, ja linjalle 3 sekä TrainOSE:n kaukojuniin muun muassa Ateenan rautatieasemalla ja SKA:n asemalla. Vaihto Ateenan metron Linjalle 1 on Pireuksen asemalla ja Linjalle 2 Ateenan asemalla.


title: Linja 2 (Proastiakós)

text: Proastiakós-linja 2 eli "Kiáto–Lentoasema-linja" () on proastiakós- paikallisjunalinja Ateenan metropolialueella ja sen lähiympäristössä Kreikassa. Se kulkee Kiátosta Peloponnesoksen niemimaalta Ateenan kansainväliselle lentoasemalle ohittaen Ateenan kaupungin sen pohjoispuolelta.


title: Linja 2 (Proastiakós)

text: Linjan ensimmäinen osuus avattiin aivan Ateenan olympialaisten alla 30. heinäkuuta 2004. Linjalta on vaihto proastiakós-linjalle 1 eli esimerkiksi Ateenan rautatieasemalle ja Pireukseen SKA:n asemalla. Myös vaihto TrainOSE:n kaukojuniin tapahtuu samalla asemalla. Vaihto Ateenan metron Linjalle 1 on Neratziótissan asemalla ja Linjalle 3 muun muassa Doukíssis Plakentíaksen asemalla sekä lentoaseman asemalla Aerodrómio.


title: Linja 3 (Proastiakós)

text: Proastiakós-linja 3 eli "Ateena–Áno Liósia -linja" () on proastiakós- paikallisjunalinja Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se kulkee Ateenasta Áno Liósiaan.


title: Linja 3 (Proastiakós)

text: Linjan ensimmäinen osuus avattiin 10. helmikuuta 2014. Linjalla on seitsemän varsinaista asemaa sekä 3 asemaa, joihin kulkee osa vuoroista. Linjalta on vaihto TrainOSE:n kaukojuniin Ateenan rautatieasemalla ja SKA:n asemalla, ja Ateenan metron Linjalle 2 Ateenan rautatieasemalla.


title: Linja 3 (Proastiakós)

text: Huomautukset:


title: Áno Liósian rautatieasema

text: Áno Liósian rautatieasema () on rautatieasema Áno Liósian kaupungissa Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan lentoasemalta (asema Aerodrómio) Kiátoon (asema Kiáto) vievällä radalla.


title: Áno Liósian rautatieasema

text: Asema avattiin 18. heinäkuuta 2006. Asemaa käyttävät Ateenan proastiakós-paikallisjunien Linja 2 (Aerodrómio–Kiáto) ja Linja 3 (Ateena–Áno Liósia).


title: Chalkídan rautatieasema

text: Chalkídan rautatieasema () on rautatieasema Chalkídan kaupungissa Kreikassa. Se on Pireuksesta Chalkídaan vievän radan pohjoinen pääteasema.


title: Chalkídan rautatieasema

text: Asemaa käyttää Ateenan proastiakós-paikallisjunien Linja 1 (Pireus–Chalkída).


title: Kiáton rautatieasema

text:
Kiáton rautatieasema () on rautatieasema Kiáton kaupungissa Sikyónan kunnassa Kreikassa. Se on Ateenan lentoasemalta (asema Aerodrómio) Kiátoon vievän radan läntinen pääteasema.
Asema on avattu 9. heinäkuuta 2007. Asemaa käyttää Ateenan proastiakós-paikallisjunien Linja 2 (Aerodrómio–Kiáto).


title: Mercedes-Benz GLC-sarja

text: Mercedes-Benz GLC-sarja on kompakti crossover, jota valmistaa saksalainen Mercedes-Benz. Auton valmistus alkoi vuonna 2015, ja se korvasi Mercedes-Benz GLK-sarjan vuonna 2016.


title: Mercedes-Benz GLC-sarja

text: G-kirjain nimessä juontaa saksalaiseen sanaan Geländewagen (maastoauto) jonka nimisiä autoja Mercedes teki jo 1970 luvun lopussa.


title: Mercedes-Benz GLC-sarja

text: Autoa kootaan Mercedes-Benzin tehtaalla Bremenissä, Saksassa ja Valmet Automotiven tehtaalla Uudessakaupungissa, Suomessa. Lisäksi sitä valmistetaan Punessa, Intiassa ja Bogorissa, Indonesiassa.


title: Pireuksen rautatieasema

text:
Pireuksen rautatieasema () on rautatieasema Pireuksen kaupungissa Ateenan metropolialueella Kreikassa. Asema on Kreikan pääratoihin kuuluvan Pireus–Platý-rautatien sekä proastiakós-paikallisjunien Linjan 1 eteläinen pääteasema.
Asema sijaitsee lähellä Pireuksen satamaa sekä Pireuksen metroasemaa. Vanha kaksikerroksinen kivinen asemarakennus on tehty 1800-luvulla ja suojeltu. Se ei ole enää varsinaisessa asemarakennuskäytössä.


title: Pireuksen rautatieasema

text: Proastiakós-junilla pääsee asemalta muun muassa Ateenan rautatieasemalle sekä SKA:n asemalle, joista on vaihto TrainOSE:n kaukojuniin.


title: SKA

text: SKA eli "Acharnéen rautatiekeskus" () on rautatieasema Acharnéen kaupungissa Ateenan metropolialueen pohjoisosassa Kreikassa. Se on Kreikan rautatieliikenteen keskeisimpiä solmukohtia, ja siinä risteävät Pireus–Platý-rata sekä Aerodrómio (Ateenan lentoasema) – Kiáto -rata.


title: SKA

text: Asema otettiin käyttöön huhtikuussa 2011. Asemaa käyttävät sekä TrainOSE:n kaukojunat, kuten Ateena–Thessaloniki-juna, että Ateenan proastiakós-paikallisjunien Linja 1, Linja 2 ja Linja 3. Asema toimii vaihtoasemana esimerkiksi vaihdettaessa Ateenan lentoasemalta kaukojuniin.


title: SKA

text: Asema sijaitsee noin kaksi kilometriä etelään Acharnéen keskustasta ja noin kymmenen kilometriä pohjoiseen Ateenan keskustasta.


title: Thessalonikin rautatieasema

text: Thessalonikin (uusi) rautatieasema () on rautatieasema Thessalonikin kaupungissa Kreikassa.


title: Thessalonikin rautatieasema

text: Rautatieasema sijaitsee noin kaksi kilometriä Thessalonikin keskustasta luoteeseen. Aseman rakentaminen alkoi 1930-luvulla, mutta se valmistui vasta vuonna 1961. Sitä kutsutaan usein edelleen ”uudeksi rautatieasemaksi” erotuksena kaupungin vanhasta, jo puretusta asemarakennuksesta. Vanhan aseman alue, joka sijaitsee hieman nykyisestä asemasta etelään, on nykyisin tavara-asemana.


title: Thessalonikin rautatieasema

text: Thessalonikista on TrainOSE:n kaukojunayhteydet muun muassa Ateenaan ja Alexandroúpoliin sekä kansainväliset yhteydet Sofiaan ja Skopjeen kautta Belgradiin. Kansainvälisiä yhteyksiä vähennettiin vuonna 2011. Aiemmin Thessalonikista pääsi junalla (”Ystävyyden pikajuna”, "Exprés Filías") muun muassa Istanbuliin. Yhteyden avaaminen uusittuna uudelleen on suunnitelmissa. Kaukojunien lisäksi asemalta kulkee proastiakós-paikallisjunia Lárisaan ja Flórinaan.


title: Thessalonikin rautatieasema

text: Rautatieaseman yhteyteen on rakenteilla tulevan Thessalonikin metron asema.


title: Platyhystrix

text: Platyhystrix on sukupuuttoon kuolleiden panssarisammakoiden suku, joka eli kivihiilikauden lopulla ja permikauden alussa Texasissa, noin 300 miljoonaa vuotta sitten. "Platyhystrix" oli noin metrin pitkä.


title: Platyhystrix

text: "Platyhystrix" oli raskaammin panssaroitu kuin sen läheinen sukulainen "Cacops". Sillä oli selvempi panssarilevyjen peite selässään suojautuakseen petoja vastaan. Eräät lihaa syöneet synapsidit, kuten sphenacodontti "Dimetrodon", elivät samalla alueella, ja ovat voineet saalistaa "Platyhystrixiä" ja sen maalla eläneitä sukulaisia.


title: Platyhystrix

text: "Platyhystrixillä" oli myös erikoinen ”purje” selässään, joka koostui pitkistä piikeistä jotka kasvoivat sen selkärangasta. Veririkas nahka on voinut peittää koko rakennelmaa. Sen aikalaisilla synapsideilla, "Dimetrodonilla" ja "Edaphosauruksella", oli myös suuret purjeet, joiden on uskottu auttaneen niitä lämmönsäätelyssä. Tällainen järjestelmä voisi osoittautua hyödylliseksi kylmäveriselle sammakkoeläimelle, kuten "Platyhystrixille".


title: Tim Preston

text: Tim Preston on brittiläinen insinööri. Preston aloitti uransa Formula 1:ssä Williamsilla vuonna 1989. Kausilla 1995–1996 hän toimi Damon Hillin ja kaudella 1997 Heinz-Harald Frentzenin kisainsinöörinä. Kaudeksi 1998 Preston siirtyi Sauberille testiryhmän johtajaksi. Preston palasi takaisin Williamsille vuonna 2000 toimien Jenson Buttonin ja seuraavalla kaudella Juan Pablo Montoyan kisainsinöörinä. Preston jätti Williamsin elokuussa 2004.


title: Antwerpenin kansainvälinen lentoasema

text: Antwerpenin kansainvälinen lentoasema (; ), tunnetaan myös nimellä Deurnen lentoasema, on Antwerpenia palveleva lentoasema Deurnessa. Se sijaitsee viiden kilometrin päässä Antwerpenista. Sitä käytti vuonna 2016 276 311 matkustajaa.


title: Evelyn de Rothschild

text: Sir Evelyn Robert Adrian de Rothschild (s. 29. elokuuta 1931 Lontoo, Britannia) on brittiläinen miljardööri, filantrooppi ja Rothschildin pankkiirisuvun jäsen. Hänen nettovarallisuutensa on noin 20 miljardia Yhdysvaltain dollaria eli noin 18,9 miljardia euroa.


title: Evelyn de Rothschild

text: Rothschild on toiminut urallaan muun muassa "The Economist" -lehden, De Beersin, IBM:n ja London School of Economicsin johdossa sekä kuningatar Elisabet II:n taloudellisena neuvonantajana. Kuningatar löi hänet ritariksi vuonna 1989.


title: Evelyn de Rothschild

text: Hänen vanhempansa olivat Anthony Gustav de Rothschild (1887–1961) ja Yvonne Lydia Louise Cahen d'Anvers (1899–1977) ja hänen lapsensa ovat Jessica, Anthony, David, Benjamin ja John.


title: Alfa Romeo Giulietta

text: Alfa Romeo Giulietta tarkoittaa seuraavia Alfa Romeo -malleja:


title: Liègen lentoasema

text: Liègen lentoasema (; ) on Liègeä palveleva lentoasema Grâce-Hollognen kunnassa. Se sijaitsee yhdeksän kilometrin päässä Liègestä. Sitä käytti vuonna 2015 299 292 matkustajaa.


title: Liègen lentoasema

text: Liègen lentoasema on vilkas rahtiliikenteen solmukohta. Vuonna 2015 se oli Euroopan kahdeksanneksi ja maailman 22. vilkkain rahtilentoasema. Vuoden 2016 aikana lentoaseman kautta kulki 649 829 tonnia rahtia.


title: Liègen lentoasema

text: Seuraavat yhtiöt lentävät säännöllisiä rahtilentoja Liègeen.


title: Ange Pasquali

text: Ange Pasquali (s. 4. syyskuuta 1964) on ranskalainen entinen Toyotan Formula 1 -tallin operatiivinen johtaja. Pasquali aloitti uransa Toyotalla Le Mans -projektin johtana vuonna 1997. Sen jälkeen hän siirtyi F1:siin Toyotalle vuonna 2002. Pasquali sai potkut Toyotalta elokuussa 2004 ja hänet korvasi tehtävässään Richard Cregan.


title: Trematopidae

text: Trematopidae on sukupuuttoon kuollut panssarisammakoiden heimo. Se oli lajirikas ryhmä joka kukoisti permikaudella, ja oli hyvin sopeutunut elämään maalla, ne palasivat mahdollisesti veteen vain lisääntymään ja/tai munimaan.


title: Lost Equilibrium

text: Lost Equilibrium on metalliyhtye Convulsen single, joka julkaistiin vuonna 1993 osana Relapse Recordsin "Underground Series" -sarjaa.


title: Lost Equilibrium

text: Kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Rami Jämsä.


title: Stadi vs. Lande

text: Stadi vs. Lande on 24. helmikuuta 2017 MTV3-kanavalla alkanut suomalainen viihteellinen game show -ohjelma. Sen juontavat Jaakko Saariluoma ja Kalle Lamberg. Ohjelman tuottaa Rabbit Films. Ohjelmassa Kehä III:n sisäpuolella asuvat kilpailevat tietokilpailukysymyksissä Kehä III:n ulkopuolella asuvia vastaan. Yhdessä jaksossa kilpailee molemmilta puolilta kaksi joukkuetta, joissa molemmissa on kolme kilpailijaa. Ohjelma kestää mainoskatkoineen noin tunnin.


title: Stadi vs. Lande

text: Ohjelma ensimmäinen kausi nauhoitettiin helmikuussa 2017 Tampereella ja esitettiin samana keväänä. Toinen kausi esitettiin keväällä 2018. Kolmannen kauden kilpailijahaku on auki.


title: Stadi vs. Lande

text: Ensimmäisellä kierroksella stadilaisilta kysytään landekysymyksiä ja landelaisilta Kehä III -aiheisia kysymyksiä. Jos joukkue päättää vastata, se saa oikeasta vastauksesta yhden pisteen, mutta jos vastaus menee väärin, joukkue menettää yhden pisteen (toisella tuotantokaudella pisteitä ei voi menettää). Jos stadilaisjoukkue/landelaisjoukkue vastaa väärin, toisella stadilaisjoukkueella/landelaisjoukkueella on mahdollisuus vastata halutessaan. Jos joukkueella on nolla pistettä, väärästä vastauksesta ei menetä pistettä. Ensimmäisellä kierroksella kysytään yhteensä 20 kysymystä: 10 stadilaisjoukkueilta ja 10 landelaisjoukkueilta. Enemmän pisteitä saanut stadilaisjoukkue ja enemmän pisteitä saanut landelaisjoukkue etenevät seuraavalle kierrokselle.


title: Stadi vs. Lande

text: Toisella kaudella ensimmäisen kierroksen säännöt ovat muuten samat, mutta kysymyksiä kysytään yhteensä 8 kappaletta (4 stadilaisjoukkueilta ja 4 landelaisjoukkueilta) eivätkä tämän kierroksen häviäjät putoa kilpailusta.


title: Stadi vs. Lande

text: Tällä kierroksella kysytään yhteensä 8 kysymystä (4 stadilaisjoukkueilta ja 4 landelaisjoukkueilta). Kysymyksiin annetaan kuhunkin kolme vastausvaihtoehtoa, jotka kaikki ovat lukuja. Kukin kysymys on vain tietylle joukkueelle kohdistettu. Oikeasta vastauksesta saa kaksi pistettä, mutta väärästä vastauksesta ei menetä pisteitä. Ensimmäisen ja toisen kierroksen pisteet lasketaan yhteen, ja enemmän pisteitä saanut stadilaisjoukkue ja enemmän pisteitä saanut landelaisjoukkue etenevät kolmannelle kierrokselle.


title: Stadi vs. Lande

text: Tällä kierroksella stadilaisjoukkue kilpailee landelaisjoukkuetta vastaan yksi jäsen kerrallaan. Kierroksella kysytään 12 monivalintakysymystä, joissa on kolme vastausvaihtoehtoa. Ensin yhdeltä jäseneltä kysytään kysymys, ja jos se menee oikein, joukkue saa pisteen. Jos se menee väärin, joukkue ei menetä pisteitä, mutta vastapuolen joukkue saa yrittää arvata kahdesta jäljellä olevasta vaihtoehdosta. Kierroksen loputtua enemmän pisteitä saanut joukkue pääsee finaalikierrokselle.


title: Stadi vs. Lande

text: Finaalikierroksella yhdeltä joukkueen jäseneltä, jonka joukkue on valinnut keskuudestaan, kysytään kysymyksiä, joissa on kaksi vastausvaihtoehtoa. Kilpailijan tavoitteena on vastata 90 sekunnissa niin moneen kysymykseen kuin ehtii. Neljällä oikealla vastauksella joukkue voittaa kotimaanmatkan, kahdeksalla Euroopan-matkan ja 12:lla kaukomaanmatkan. Voitettuaan jonkin näistä joukkue arpoo kolmen laatikon joukosta määränpään.


title: Eurovision laulukilpailu 2018

text:
Eurovision laulukilpailu 2018 oli järjestyksessään 63. Eurovision laulukilpailu. Kilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa Portugalissa,
Salvador Sobralin voitettua kilpailun vuonna 2017 kappaleella ”Amar pelos dois”. Tapahtumapaikkana toimi Lissabonin Altice Arena. Kilpailun semifinaalit järjestettiin 8. ja 10. toukokuuta ja finaali 12. toukokuuta 2018. Kilpailun juonsivat Catarina Furtado, Daniela Ruah, Filomena Cautela ja Sílvia Alberto. Eurovision laulukilpailun 2018 voitti Israelin Netta Barzilai kappaleella ”Toy”. Isäntämaa Portugali sijoittui finaalissa viimeiselle sijalle.


title: Eurovision laulukilpailu 2018

text: EBU vahvisti 17. marraskuuta 2017, että 43 maata osallistuu vuoden 2018 kilpailuun. Tämä on suurin osallistujamäärä kisassa yhdessä vuosien 2008 ja 2011 kanssa. Venäjä teki paluun kilpailuun vuoden tauon jälkeen.


title: Eurovision laulukilpailu 2018

text: Kiinassa nähtiin vain 1. semifinaali, koska EBU kielsi Mango TV:tä lähettämästä muuta osaa kilpailusta sen jälkeen, kun Kiinassa oli sensuroitu Irlannin ja Albanian esitys sekä sensuroitu katsomossa olleita sateenkaarilippuja.


title: Eurovision laulukilpailu 2018

text: Vuoden 2018 kilpailu järjestettiin Lissabonin Altice Arenalla. Alun perin vuoden 1998 maailmannäyttelyyn rakennetussa areenassa on 20 000 istuinta, mikä tekee siitä Portugalin suurimman ja yhden Euroopan suurimmista sisäareenoista. Areena sijaitsee Parque das Naçõesin sydämessä. Se on yhdistetty metrolla Lissabonin kansainväliseen lentoasemaan ja junalla (Gare do Oriente) muuhun Portugaliin sekä Eurooppaan.


title: Eurovision laulukilpailu 2018

text: Salvador Sobralin voiton jälkeen vuonna 2017, vuoden 2018 kilpailu järjestettiin Portugalissa 8., 10. ja 12. toukokuuta 2018.


title: Eurovision laulukilpailu 2018

text: Lissabon, Braga, Guimarães, Gondomar ja Santa Maria da Feira osoittivat kiinnostusta kisojen isännöimisestä. Porton pormestari Rui Moreira ilmoitti, ettei hän haluaisi käyttää miljoonia euroja kisojen isännöintiin. Viimein 25. heinäkuuta EBU ja RTP ilmoittivat Lissabonin olevan vuoden 2018 kilpailun isäntäkaupunki.


title: Eurovision laulukilpailu 2018

text:
Selite:
Maat jaettiin semifinaaleihin 29. tammikuuta 2018. Automaattisia finaalimaita lukuun ottamatta (Portugali ja Big 5) maat jaettiin kuuteen ryhmään. Jako perustuu äänestyksiin edellisten vuosien ajalta.


title: Eurovision laulukilpailu 2018

text: RTP valitsi yhden tietyn logon sijaan 13 meriteemaista logoa. Kilpailun päälogona kuitenkin toimii simpukka. Kilpailun logot kuvaavat valtameren elämää ja sen ihmeitä. Lissabonin Euroviisujen tunnuslause on ""All Aboard!"" ().


title: Eurovision laulukilpailu 2018

text:
8. tammikuuta 2018 ilmoitettiin, että vuoden 2018 Eurovision laulukilpailun juontaa neljä naishenkilöä: Catarina Furtado, Daniela Ruah, Filomena Cautela ja Sílvia Alberto.
Vuoden 2018 kilpailuun osallistui yhteensä 43 maata.


title: Eurovision laulukilpailu 2018

text:
Espanja, Iso-Britannia ja Portugali äänestivät tässä semifinaalissa. Jatkoon päässeet on lihavoitu.
Italia, Ranska ja Saksa äänestivät tässä semifinaalissa. Jatkoon päässeet on lihavoitu.


title: Eurovision laulukilpailu 2018

text: Suomenkielisenä kommentaattorina toimi Mikko Silvennoinen ja ruotsiksi kommentoivat Eva Frantz sekä Johan Lindroos.


title: Kiimajärvi (kylä Kiikassa)

text: Kiimajärvi on kylä ja entinen taajama Sastamalan kaupungissa Kiikan alueella. Kylä sijaitsee Kiimajärven rannalla kantatie 44:n varrella. Kylässä on noin 180 asukasta.


title: Kiimajärvi (kylä Kiikassa)

text: Kiimajärven kylässä on ollut kuusi tilaa vuonna 1560. Varhaisin kartta kylästä on vuodelta 1644. Alkuperäinen kylätontti on sijainnut Sopan talon kohdalla järven rannassa. Kylä kasvoi merkittävästi myöhäiskeskiajalla ja sinne asettui useita kädentaitajia kuten suutareita, kraatareita, seppiä, karvareita, nikkareita ja varvareita. Sittemmin kylään perustettiin myös saha, meijeri ja tiilitehdas. Kylä alkoi hiljentyä 1950-luvulla, ja kylästä on poistunut varhainen pienteollisuus, koulu, posti ja muut palvelut.


title: 24: Legacy

text: 24: Legacy on yhdysvaltalainen toiminta- ja draamasarja, joka on spin-off sarjasta "24". Sarjan esittäminen aloitettiin Foxin kanavalla 5. helmikuuta 2017. Suomessa sarjaa on esitetty Liv-kanavalla 24. toukokuuta 2017 alkaen. Kesäkuussa 2017 ilmoitettiin, ettei Fox tilaa Legacylle toista tuotantokautta.


title: 24: Legacy

text: 12-osainen sarja seuraa sotasankari Eric Carterin ja entisen CTU:n ("Counter Terrorist Unit") johtajan Rebecca Ingramin vuorokautta reaaliajassa "24"-sarjan tyyliin.


title: 24: Legacy

text: Rotten Tomatoes antoi elokuvalle arvosanaksi 60 % ja Metacriticin arvosana oli 49/100.


title: Haukkala (sukunimi)

text: Haukkala on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Tre-Funk III

text: Tre-Funk III on kolmen Tampereella vaikuttavan räppärin/tuottajan eli Hannibalin, Haamun ja 6mäen muodostama trio. Kokoonpano on konseptibändi joka sai alkunsa vuonna 2015 räppäreiden yhteiskeikasta. Yhtyeen musiikkityyli on räpin ja funkin fuusio. Sanoitukset käsittelevät muun muassa eskapismia tai kuten Haamu sanoo: ”Haluamme herätellä ihmiskuntaa räppäämällä siitä, mihin se voi ajautua.”


title: Tre-Funk III

text: Yhtye julkaisi kesällä 2016 ensimmäiset musiikkivideonsa "Rauhan merkeissä" ja "Planeetta Funk" ja albumin "Planeetta Funk" 21. lokakuuta 2016.


title: Tre-Funk III

text: Albumi sai hyviä arvioita. "Aamulehden" Arttu Rantakärkkä antoi levylle 4/5 tähteä, hän piti kolmikon flow’ta hyvänä ja sanoituksia nokkelina ja mainitsi ainoana moitteena albumia vaivaavan lievän tasapaksuuden. "Rumban" Niko Toiskallio antoi levylle arvosanan 8,7 ja kehuu kolmikon ominaisuuksia hyvin toisiaan täydentäviksi ja levyä erinomaiseksi tripiksi.


title: Anssi Kela ja isot biisit

text: Anssi Kela ja isot biisit on TV5:llä 27. helmikuuta 2017 alkanut muusikko Anssi Kelan vetämä musiikkiviihdeohjelma. Ohjelman jokaisessa jaksossa yksi artistivieras haastaa Kelan versioimaan yhden vanhan suomalaisen hittikappaleen. Artistivieras saa itse valita oman kappaleensa, Kelalle versioitavaksi tuleva kappale on aina yllätys. Sarjassa kuullaan tarina kappaleen synnyn taustalta sekä esitellään kappaleen alkuperäinen esittäjä tai siihen liittyvä merkittävä henkilö.


title: Anssi Kela ja isot biisit

text: Uudet versiot kappaleista esitetään jokaisen jakson päätteeksi. Ne julkaistaan myös Spotifyssa, iTunesissa ja Iltalehden verkkosivuilla. Viikon kuluttua Iltalehden IL-TV:ssä suorana lähetettävässä tuloslähetyksessä selviää kumpi kappale on menestynyt paremmin ja kumpi siten voittaa viikottaisen kilpailun.


title: Anssi Kela ja isot biisit

text: Ohjelmassa vierailevat Sanni, Lauri Tähkä, JVG, Ellinoora, Arttu Wiskari, Elias Kaskinen, Egotrippi sekä Erin. Ohjelmassa esitetyistä kappaleista julkaistiin kokoelmalevy 21. huhtikuuta 2017.


title: Brakistokroni

text: Fysiikassa ja matematiikassa brakistokroni (kreikk. βράχιστος χρόνος "(brákhistos khrónos)", "lyhyin aika") on tason käyrä, jota pitkin liikkuva kappale kulkee kahden pisteen välisen matkan lyhyimmässä ajassa. Oletuksena on, että kappale joutuu kulkemaan tietyn voiman (esimerkiksi painovoima) vaikutuksessa.


title: Brakistokroni

text: Kysymystä siitä, minkä muotoista käyrää pitkin kappaleelta kuluu vähiten aikaa kahden pisteen välillä, sanotaan brakistokroniongelmaksi. Vakiovoiman vaikutuksessa liikkuvan kappaleen brakistokroniongelman ratkaisi ensimmäisenä Johann Bernoulli vuonna 1696.


title: Brakistokroni

text: Tarkastellaan formula_1-massaista kappaletta, joka sijaitsee aloitushetkellä levossa pisteessä formula_2. Kappaleeseen vaikuttaa jokaisella ajanhetkellä gravitaatiovoima formula_3, missä formula_4 on gravitaatiokentän putoamiskiihtyvyys (vektori). Kaikki vastusvoimat oletetaan merkityksettömän pieniksi. Pyritään selvittämään, minkä muotoista käyrää pitkin kappaleella kuluu lyhyin aika päästä pisteeseen formula_5 (joka oletettavasti ei sijaitse suoraan pisteen formula_2 "alla"). Ratkaisun saavuttaminen vaatii hiukan variaatiolaskentaa.


title: Brakistokroni

text: Kiinnitetään tarkastelua varten kaksiulotteinen koordinaatisto. Voidaan olettaa, että origo sijaitsee pisteessä formula_2 ja että gravitaatiovoima on formula_8-akselin suuntainen. Ts.


Brakistokroni


title: Brakistokroni

text: Koska gravitaatiokenttä on konservatiivinen, pätee jokaisella ajanhetkellä formula_10, missä formula_11 on kappaleen kineettinen energia ja formula_12 on potentiaalienergia. Määritellään potentiaalienergian nollatasoksi formula_13-akseli, ts. formula_14. Koska kappale lähtee levosta, on koko ajan formula_15. Kappaleen kineettinen energia on formula_16 ja potentiaalienergia on formula_17 (potentiaalienergia on negatiivinen, koska kappaleen lähtökorkeus valittiin nollatasoksi). Tällöin kappaleen nopeus on


title: Brakistokroni

text: Aika, joka kappaleelta kuluu kulkea pisteestä formula_2 pisteeseen formula_5 on:


title: Brakistokroni

text: missä käytettiin derivaattaa formula_22. Nyt pyritään minimoimaan muuttuja formula_23. Tähän tarkoitukseen käytetään Eulerin yhtälöä. Määritellään uusi funktio edellisen integraalin integrandina:


title: Brakistokroni

text: Eulerin yhtälö antaa välttämättömän ehdon sille, että ajalle formula_23 on olemassa ääriarvo:


title: Brakistokroni

text: Välttämätön ehto on, että yhtälö (1) toteutuu. Nyt, koska formula_27, niin yhtälö (1) sievenee muotoon:


title: Brakistokroni

text: mikä on derivaatan laskusääntöjen nojalla yhtäpitävää sen kanssa, että


title: Brakistokroni

text: missä formula_30 on uusi vakio. Toisaalta


title: Brakistokroni

text: Korotetaan tämä neliöön, jolloin


title: Brakistokroni

text: Yhtälö (2) on differentiaaliyhtälö, jonka ratkaisu on:


title: Brakistokroni

text: Integraali ratkeaa muuttujanvaihdolla: olkoon uusi muuttuja formula_34 siten, että


title: Brakistokroni

text: Tällöin formula_36 ja edelleen formula_37. Sijoitetaan tämä yhtälöön (3) ja ratkaistaan integraali:


title: Brakistokroni

text: missä formula_39 on integroimisvakio. Jos integrointivakio asetetaan nollaksi, on tuloksena parametrisoitu käyrä:


title: Brakistokroni

text: Tämä käyrä saadaan kulkemaan pisteen formula_5 kautta muokkaamalla vakiota formula_42. Lähtöpisteessä (origo) formula_43.


title: Brakistokroni

text: Eulerin yhtälö osoittaa, että tämä käyrä on formula_23:n ääriarvokohta. Kuten dynaamisten systeemien variaatiolaskennassa yleensä, löydettiin tässäkin minimikohta. Ongelmaa ajatellen on selvää, ettei kyseessä voi olla maksimikohta, sillä käyrä voisi olla myös äärettömän pitkä saavuttamatta koskaan pistettä formula_5. Näin ollen brakistokroniongelma on ratkaistu.


title: Brakistokroni

text: "Pääartikkeli: Sykloidi"


title: Brakistokroni

text: Osoittautuu, että brakistokroniongelman ratkaisukäyrä on "sykloidi":


Brakistokroni


title: Brakistokroni

text: joka syntyy, kun formula_42-säteisen ympyrän kehällä oleva piste piirtää ratakäyränsä formula_48-tasoon ympyrän vieriessä pitkin formula_13-akselia. Parametri formula_34 kuvaa tässä tapauksessa ympyrän kiertokulmaa lähtöhetkeen nähden. Sykloidi toistuu samanlaisena aina parametrin jaksolla formula_51 (radiaania).


title: Timo Rautiaisen & Trio Niskalaukauksen diskografia

text: Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus (1996–2004, 2017–) on julkaissut olemassa olonsa aikana kuusi studioalbumia, joista "In frostigen Tälern" sekä "Hartes Land" sisältävät pääosin saksankielisiä käännöskappaleita yhtyeen omasta tuotannosta, minkä lisäksi yhtyeen tuotantoon kuuluu kokoelma-albumi, EP-levyjä, singlejä sekä musiikki-DVD:itä.


title: Antaudun

text: Antaudun voi viitata seuraaviin:


title: Richard Cregan

text: Richard Cregan (s. 5. toukokuuta 1960) on irlantilainen Sotši Autodromin Formula 1 -radan toimitusjohtaja. Aiemmin hän toimi Yas Marina Circuitin radan toimitusjohtajana vuodet 2009–2013. Cregan toimi myös Toyotan Formula 1 -tallin managerina ja operatiivisena johtana vuosina 2002–2008.


title: Richard Cregan

text: Joulukuussa 2013 Cregan nimettiin Sotši Autodromin radan toimitusjohtajaksi.


title: Richard Cregan

text: Hänen poikansa Robert Cregan on moottoriurheilija.


title: Metal Ligaenin kausi 2015–2016

text: Metal Ligaenin kausi 2015–2016 oli Tanskan jääkiekon pääsarjan Metal Ligaenin 56. kausi. Tanskan mestaruuden voitti lopulta Esbjerg Energy, jolle mestaruus oli historian viiden ja ensimmäinen sitten kauden 2003–2004.


title: Metal Ligaenin kausi 2015–2016

text: Vähintään neljä ottelua pelanneet maalivahdit.


title: Zaz (laulaja)

text: Isabelle Geffroy, tunnetaan paremmin lempinimeltään Zaz (s. 1. toukokuuta 1980 Tours, Ranska) on ranskalainen laulaja-lauluntekijä joka sekoittaa jazzia, ranskalaista musiikkia, soul-musiikkia sekä akustista musiikkia keskenään. Hän on kuuluisa hitistään ”Je veux” hänen ensimmäiseltä albumiltaan "Zaz", joka julkaistiin 10. toukokuuta 2010. Zaz on myynyt yli 3,4 miljoonaa albumia maailmanlaajuisesti ja on tällä hetkellä yksi menestyneimmistä ranskalaisista laulajista maailmalla.


title: Zaz (laulaja)

text: Geffroyn äiti oli espanjan opettaja ja isä työskenteli sähköyritykselle. Vuonna 1985 hän meni Conservatoire de Tours -kouluun siskonsa ja veljensä kanssa, käyden kursseilla 5-vuotiaasta 11-vuotiaaseen asti. Hän opiskeli musiikin teoriaa, erityisesti viulua, pianoa, kitaraa ja kuorolaulua. Vuonna 1994 Geffroy muutti Bordeaux’hun. Seuraavana vuonna hän alkoi ottamaan laulutunteja ja harrasti urheilua vuoden Bordeaux’ssa, samalla kun opetteli kungfua ammattilaisvalmentajan kanssa. Vuonna 2000 hän voitti maakuntaliiton stipendin, joka antoi hänelle mahdollisuuden liittyä modernin musiikin kouluun, CIAM:iin (Centre d’Information et d’Activités Musicales) Bordeaux’ssa. Zazin musiikillisia vaikutteita ovat muun muassa Vivaldin ”Neljä vuodenaikaa”, jazz-laulajat kuten Enrico Macias, Bobby McFerrin ja Richard Bona sekä afrikkalais-, latinalaisamerikkalais- sekä kuubalaisrytmit. Vuonna 2006 hän muutti Pariisiin.


title: Parov Stelar

text: Marcus Füreder (s. 27. marraskuuta 1974 Linz, Itävalta), tunnetaan paremmin taitelijanimeltään Parov Stelar, on itävaltalainen muusikko, tuottaja ja DJ. Hänen musiikillinen tyylinsä perustuu yhdistelmään jazzia, housea, elektroa sekä breakbeatia. Hänet tunnetaan myös yhtenä electro swingin edelläkävijöistä.


title: TUL Cup 2017

text:
TUL Cup 2017 oli 76. kerran järjestetty Suomen Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruuskilpailu. Turnaukseen ilmoittautui seitsemän joukkuetta, joista Warkaus JK arvottiin suoraan välieriin. Heinäkuussa pelatussa finaalissa Toejoen Veikot voitti Atlantis FC:n maalein 3–0.  "Pelattiin 2×40 min, rangaistupotkukilpailu suoraan varsinaisen peliajan jälkeen."
ToVe:n joukkue: Eetu Lindfors (mv), Janne Järnstedt (mv), Paavo Yli-Kesti (mv), Eemil Aavikko, Sami Ahvonen, Eero Alakruuvi, Otto Ceder, João Gaetti, Kalle Grönlund, Samuli Heikkilä, Teemu Heinonen, Petteri Itäranta, Aki Jylli, Tuomas Kallioinen, Sami Kirvesmäki, Matias Koskinen, Tero Laiho, Kalle Marttila, Ville Mäkelä, Onni Nevala, Veli-Pekka Pörsti, Matias Vilja. Päävalmentaja: Kaj-Markus Rantala.


title: Purity Ring

text: Purity Ring on kanadalainen vuonna 2010 perustettu elektronista musiikkia tuottava duo. Purity Ring tulee Edmontonista, Albertasta. Yhtye koostuu Megan Jamesista (laulaja) sekä Corin Roddickista (soittimet).


title: Purity Ring

text: Molemmat varttuivat Edmontonissa, Albertassa. James soitti pianoa ja Roddick rumpuja ennen yhtyeen perustamista, tosin kumpikaan ei soita niitä ensisijaisina soittiminaan yhtyeessänsä. Live-esitysten aikana molemmat pitävät päällänsä Jamesin itse räätälöityjä sekä ompelemia vaatteita ja Roddick käyttää erikoisvalmisteista puunmuotoista soitinta ajaakseen sekä liveääntä että valaistusta. James käyttää monissa yhtyeen sanoituksissa usein kirjallista työtänsä, jota hänen ei ollut alun perin tarkoituksena julkaista.


title: Kalliotoko

text: Kalliotoko ("Lophoceros hemprichii") on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan seuraavissa maissa: Djibouti, Eritrea, Etiopia, Kenia, Somalia, Etelä-Sudan, Sudan ja Uganda.


title: Kalliotoko

text: Lajin kannan suuruutta ei ole määritetty, mutta sen on ilmoitettu olevan yleinen Etiopiassa ja muualla levinneisyysalueellaan harvinaisehko. Lajilla ei ole merkittäviä uhkia, joten kantaa pidetään vakaana.


title: Kalliotoko

text: Sen pääasiallista elinympäristöä ovat sisämaan joet, mutta myös kuivat savannit ja metsät jopa 4 300 metrin korkeuteen asti.


title: Micromelerpetontidae

text: Micromelerpetontidae on sukupuuttoon kuolleiden panssarisammakoiden heimo, joka eli kivihiilikauden lopulta permikauden alkuun Euroopassa.


title: Zygosaurus

text: Zygosaurus on sukupuuttoon kuollut panssarisammakoiden suku, joka eli permikauden keskivaiheilla Venäjällä.


title: Hämeenkyrön Lehti

text: Hämeenkyrön Lehti oli Hämeenkyrössä ja Tampereella vuosina 1895–1897 ilmestynyt paikallislehti. Vuosina 1896–1897 sen nimenä oli "Kunnalliset Sanomat".


title: Hämeenkyrön Lehti

text: Frans Enok Nymanin perustama "Hämeenkyrön Lehti" oli järjestyksessä toinen Suomessa ilmestynyt paikallislehti. Sen tärkeimpiä tehtäviä oli Hämeenkyrön ja Viljakkalan kunnallisten asioiden käsittely. "Kunnallisina Sanomina" lehti pyrki laajentamaan levikkialuettaan ja sisältöään, mutta lakkasi lopulta kannattamattomana.


title: Hämeenkyrön Lehti

text: Lehti ilmestyi aluksi kahdesti kuussa ja vuodesta 1896 lähtien kerran viikossa. Sen vastaavina toimittajina työskentelivät Frans Enok Nyman (Ania) vuosina 1895–1896 ja Gustaf Adolf Andersson. Painos oli 1 500 kappaletta kesäkuussa 1896.


title: Kyrön Sanomat

text: Kyrön Sanomat oli Hämeenkyrössä vuosina 1916–1921 ilmestynyt paikallislehti.


title: Kyrön Sanomat

text: "Kyrön Sanomat" perustettiin puolueista riippumattomaksi paikallislehdeksi, jonka tarkoituksena oli käsitellä kunnallisia ja taloudellisia kysymyksiä sekä julkaista ilmoituksia ja kuulutuksia. Sen levikki kärsi sisällissodan tapahtumista ja lehden takana ollut yhtiö lopetti sen viimein kannattamattomana.


title: Kyrön Sanomat

text: Tampereella painettu lehti ilmestyi aluksi kerran viikossa ja kesäkausina joka toinen viikko. Vuonna 1921 se muutettiin kuukausilehdeksi. Päätoimittajina työskentelivät Eero Alpi (1917–1919), T. V. Mattila (1919) ja Jalmari Helo (1919–1921). Eero Alpin jälkeen toimittajana ja pakinoitsijana toimi myös F. E. Sillanpää.


title: Rooman tasavalta (täsmennyssivu)

text: Rooman tasavalta voi viitata seuraaviin:


title: Räisälän Kuulumisia

text: Räisälän Kuulumisia oli Räisälässä vuosina 1911–1912 ilmestynyt paikallislehti.


title: Räisälän Kuulumisia

text: Räisälän kansanopiston johtajan Antti A. Niskalan julkaisema ja toimittama "Räisälän Kuulumisia" pyrki olemaan puolueeton, edistysmielinen ja valistava paikallislehti. Se jouduttiin kuitenkin lopettamaan taloudellisesti kannattamattomana. Käkisalmessa painettu lehti ilmestyi aluksi kerran viikossa ja loppuvaiheessa kahdesti kuukaudessa. Räisälän seuraava paikallislehti "Räisälän Sanomat" perustettiin vuonna 1925.


title: Emilia Kullas

text: Emilia Kullas on Talouselämän päätoimittaja.


title: Emilia Kullas

text: Kullas on toiminut Talouselämän toimituspäällikkönä ja Sijoituselämä-osiosta vastaavana uutispäällikkönä. Hän on kirjoittanut kaksi kirjaa sijoittamisesta. Kullas toimi Talouselämän väliaikaisena päätoimittajana syyskuusta 2016 lähtien, kun edellinen päätoimittaja Reijo Ruokanen siirtyi Tekniikan Maailman päätoimittajaksi. Kullas aloitti Talouselämän päätoimittajana 15. marraskuuta 2016.


title: Emilia Kullas

text: Talouselämän ja Kauppalehden toimitukset ovat kumpikin osa Alma Talentin yhteistä toimitusta. Kullaksen aviopuoliso Arno Ahosniemi on Alma Talentin toimitusten esimies ja Kauppalehden päätoimittaja.


title: Kauko Talpo

text: Kauko Einari Talpo (21. marraskuuta 1902 Helsinki – 31. elokuuta 1985) oli helsinkiläinen taidemaalari.


title: Kauko Talpo

text: Talpon vanhemmat olivat rakennusmestari Evert Alfred Talpo ja kotirouva Hilda Talpo omaa sukua Fagerlund. Kauko Talpo kävi 3 luokkaa oppikoulua, kauppakoulun, merenkulkukoulun ja merenkulkuoppilaitoksen suorittaen yliperämiehen tutkinnon 1936. Taidealaa hän opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa 1942–1945 ja Vapaassa Taidekoulussa 1945–1947.


title: Kauko Talpo

text: Talpon maalauksia hyväksyttiin ensi kerran taidenäyttelyyn 1941 Helsingin Taidehallissa järjestetyssä Suomen Taiteilijaseuran piirissä kootussa Suomen taiteilijain 48. vuosinäyttelyssä. Taidehallissa pidettyyn Suomen taiteilijain vuosinäyttelyyn hän osallistui myös 1942 ja 1947. Vuonna 1962 Talpon teoksia oli näytteillä Vaasassa järjestetyssä Suomen Kuvataidejärjestöjen Liiton vuosinäyttelyssä. Talpo oli Taidemaalariliiton jäsen ja 1947 hänet hyväksyttiin Suomen Taiteilijaseuran jäseneksi.


title: Kauko Talpo

text: Kauko Talpon sisar oli taidemaalari Alli Talpo joka oli naimisissa taidemaalari Arthur Heickellin kanssa tämän toisessa avioliitossa.


title: Johanna Appelberg

text: Johanna (Hanna) Elisabet Appelberg o.s. Schjerfbeck (13. toukokuuta 1901 Helsinki – 27. elokuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.


title: Johanna Appelberg

text: Appelbergin isä oli taidemaalari Helene Schjerfbeckin veli arkkitehti Magnus Schjerfbeck (1860–1933) ja äiti Betty Schjerfbeck omaa sukua Bergh. Johanna Appelbergin puoliso oli filosofian maisteri Eilif Appelberg.


title: Johanna Appelberg

text: Johanna Appelberg kävi 8 luokkaa ruotsinkielistä oppikoulua. Taidealaa hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1918–1921 ja ranskalaisessa Pariisissa sijaitsevassa Académie Colarossissa 1923–1924.


title: Johanna Appelberg

text: Appelbergin teoksia hyväksyttiin näytteille ensi kerran 1921. Hän oli Suomen Taiteilijaseuran ja Taidemaalariliiton jäsen.


title: Force India VJM10

text: Force India VJM10 on brittiläisen Andrew Greenin suunnittelema Formula 1 auto, jolla intialainen Force India -talli kilpailee kaudella 2017. Autolla kilpailevat meksikolainen Sergio Pérez ja ranskalainen Esteban Ocon. Testikuljettajana toimii Alfonso Celis Jr. Auto esiteltiin 22. helmikuuta 2017 Silverstonessa, Englannissa.


title: Force India VJM10

text: Näkyvimmät muutokset edellisen kauden autoon Force India VJM09 ovat sääntömuutosten edellyttämät leveämmät takarenkaat sekä matalampi ja leveämpi takasiipi. Autossa on myös takavuosilta tuttu "hainevä" moottorikatteen päällä.


title: Force India VJM10

text: Talli teki ennen kauden alkua sponsorisopimuksen vesiteknologiayhtiö BWT:n kanssa, jonka myötä autot muuttuivat vaaleanpunaisiksi. Australian GP:n perjantain ensimmäisissä harjoituksissa Pérez ajoi ylinopeutta varikolla, ja sai 200 euron suuruisen sakon. Perez ylitti varikon nopeusrajoituksen 1,6 kilometrillä tunnissa. Kilpailussa molemmat kuljettajat sijoittuivat pisteille Pérezin ajettua seitsemänneksi, ja uransa ensimmäisen MM-pisteen saavuttanut Ocon kymmenenneksi.


title: Gunna Möller

text: Gunvor Helena Möller (29. kesäkuuta 1913 Helsinki – 12. heinäkuuta 1988) oli suomalaissyntyinen taidemaalari, joka asui myöhemmällä iällään Ruotsissa.


title: Gunna Möller

text: Gunna Möllerin vanhemmat olivat maasihteeri Axel Theodor Möller ja Edith Möller omaa sukua Hammarström. Hän kävi 7 luokkaa helsinkiläistä yksityistä ruotsinkielistä oppikoulua (läroverket för gossar och flickor). Taidetta Möller opiskeli taideteollisuuden keskuskoulussa 1930–1935 ja 1936–1937 sekä Vapaassa taidekoulussa 1936–1939. Hän haki oppia myös ulkomailta tekemällä opintomatkan Tukholmaan, jossa hän opiskeli Edward Barggumin johdolla 1935–1936.