title: Karoliina Wahlberg

text: Wahlbergin vanhemmat olivat renki Jeremias Jaakonpoika Wahlberg ja Johanna Loviisa Wahlberg. Hän syntyi Eurajoella, mutta muutti jo parivuotiaana Raumalle. Taiteellisesti lahjakas Wahlberg lienee oppinut pitsinnypläyksen pikkulapsena äidiltään. Nypläyksen suosio oli laskenut sitten kukoistuskautensa 1700-luvun lopun, mutta sitä harjoitettiin yhä varsinkin sivuelinkeinona aina 1890-luvun lopulle saakka, jolloin teolliset tuotteet veivät tilaa käsityötuotteilta. Kesällä 1901 arkkitehti Armas Lindgren ja arkkitehtioppilas Carl Frankenhauser perehtyivät Raumalla pitsinypläyksen historiaan ja innostuivat tukemaan nypläystä osin Wahlbergin korkeatasoisten tuotteiden vaikutuksesta. Frankenhauserin äidistä Thella Frankenhauserista (1853-1931) tuli yksi Rauman pitsinnypläyksen elvyttäjistä poikansa kanssa. Wahlberg suostui esittelemään omia nypläystaitojaan vain pari pari vuotta ennen kuolemaansa, ehkä peläten nuorempien nyplääjien kilpailua. Nypläyksen elpyminen auttoi silti myös Wahlbergia, joka saattoi keskittyä yksinomaan siihen eikä toimia myös ompelijana, kuten aikaisemmin. Wahlbergia pidettiin erittäin taitavana, mutta samalla muista nyplääjistä eristäyneenä. Hän osasi nyplätä jatkuvan reuna- ja välipitsin lisäksi myös kolmikulmaisia nurkkapitsejä, samoin kuin suunnitteli monet mallit itse esimerkiksi keräämiensä syksyn lehtien muotojen mukaisesti. Rauman museossa on esillä suuri joukko Wahlbergin nypläämiä pitsejä.


title: Adam le Fondre

text: Glenville Adam James le Fondre (s. 2. joulukuuta 1986 Stockport) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Mestaruussarjassa pelaavaa Wolverhampton Wanderersiä lainalla saman sarjan walesilaisesta Cardiff Citystä. Pelipaikaltaan le Fondre on hyökkääjä.


title: Adam le Fondre

text:
Le Fondren kasvattajaseura on hänen kotikaupunkinsa Stockportin Stockport County, jota hän edusti vuodet 2004-2007.
Vuonna 2007 hän oli lainalla Kakkosliigan Rochdale AFC:ssa, jossa hän pelasi niin hyvin, että seura päätti ostaa hänet omakseen. Rochdalessa le Fondre pelasi vuodet 2007-2009 tehden 96 pelaamassaan liigapelissä 34 osumaa.


title: Adam le Fondre

text: Vuonna 2009 le Fondre siirtyi niin ikään Kakkosliigassa pelanneeseen Rotherham Unitediin. Rotherhamia le Fondre edusti myös kaksi kautta, tehden 96 pelissä nyt 54 maalia.


title: Adam le Fondre

text: Elokuussa 2011 Mestaruussarjassa pelannut Reading FC osti le Fondren. Ensimmäisellä kaudellaan seurassa le Fondre ratkaisi seuralle Mestaruussarjan voiton ja paikan kaudelle 2012-2013 Valioliigassa. Valioliigassa le Fondre debytoi elokuussa 2012 tehden heti maalin Stoke Cityä vastaan. Hänen kautensa Valioliigassa oli hieno, sen aikana syntyi 12 maalia ja kaikki kilpailut mukaan lukien le Fondre osui 14 kertaa. Reading kuitenkin putosi takaisin Mestaruussarjaan.


title: Adam le Fondre

text: Pelattuaan vielä yhden kauden Mestaruussarjassa Readingin paidassa le Fondre siirtyi Valioliigasta pudonneeseen Cardiff Cityyn kesällä 2014. Hän debytoi seurassa elokuussa 2014 Blackburn Roversia vastaan. Kaudella 2014-2015 le Fondre teki 23 ottelussa kolme maalia käyden välillä lainalla myös Bolton Wanderersissä. Kauden 2015-2016 le Fondre viettää lainalla Wolverhampton Wanderersissä.


title: Ampumahiihdon maailmancup 2007–2008 – Hochfilzen

text: Ampumahiihdon maailmancupin kauden 2007-2008 toinen kilpailu järjestettiin Hochfilzenissä, Itävallassa. Kilpailut käytiin perjantain 7. joulukuuta ja sunnuntain 9. joulukuuta välillä.


title: Paul Nicolay

text: Paul Nicolay (venäjällä myös Pavel Andrejevitš, 16. kesäkuuta 1777 Viipuri – 28. huhtikuuta 1866 Viipuri) oli venäläinen diplomaatti ja paroni, joka kuului aateloituun Nicolayn sukuun.


title: Paul Nicolay

text: Viipurissa syntynyt Nicolay kävi koulunsa saksalaisessa Eutinin kaupungissa, jossa Nicolayn opettajana oli runoilija Johann Heinrich Voss. Vuonna 1796 hän aloitti työskentelyn Venäjän ulkoasiainministeriössä toimien suurlähetystön palveluksessa Lontoossa vuodet 1800–1816, kahta lyhyttä Kööpenhaminan ja Tukholman komennusta lukuun ottamatta. Vuonna 1816 Nicolay nimitettiin Kööpenhaminaan Venäjän erikoislähettilääksi ja täysvaltaiseksi ministeriksi, jota virkaa hän hoiti vuoteen 1847 saakka.


title: Paul Nicolay

text: Vuonna 1820 Nicolay peri isältään Viipurissa sijaitsevan Monrepos’n kartanon. Hän avasi kartanon puiston yleisölle ja pystytti sinne muun muassa tanskalaisen kuvanveistäjän Gotthelf Borupin tekemän Väinämöisen patsaan, joka oli toinen suomalaisen kansanrunouden tietäjähahmoa kuvaava taideteos. Lisäksi Nicolay rakennutti puistoon kuuluvalle Ludwigsteinin saarelle hautakappelin vanhemmilleen. Myös Paul Nicolay haudattiin itse samalle saarelle.


title: Paul Nicolay

text: Nicolayn isä oli akateemikko Ludwig Heinrich von Nicolay. Hän avioitui vuonna 1811 ranskalaiseen De Broglien -aatelissukuun kuuluvan ruhtinatar Alexandra Simplician (1787–1824) kanssa. Pariskunta sai kahdeksan lasta, joista tunnettuja ovat diplomaatti Nikolai Armand von Nicolay, ministeri ja valtiosihteeri Aleksander Pavlovitš von Nicolay sekä kenraali Leonti Nikolai Pavlovitš. Nikolai Armandin poika puolestaan oli kansainvälisesti tunnettu evankelista Paul Ernst Nicolay.


title: Malakan kuvernööri

text: Malakan kuvernööri eli "Yang di-Pertua Negeri," on Malesian Malakan osavaltion päämies. Kuvernöörin rooli on edustuksellinen ja osavaltion pääministeri käyttää käytännön poliittista valtaa. Malakka ja Penang poikkeavat muista Länsi-Malesian osavaltioista siinä, että osavaltion päämies ei ole sulttaani. Sulttaanit toimivat vuorollaan Malesian kuninkaana, mutta kuvernöörit eivät.


title: Malakan kuvernööri

text: Itsenäisen Malaijan aikana Malakan ensimmäiseksi kuvernööriksi nimitettiin Leong Yew Koh. Ennen Malaijan itsenäistymistä Britanniasta, Malakan päämiehenä toimivat brittiläiset siirtomaahallinnon edustajat.


title: Comiquiz

text: Comiquiz on pohjoismainen vuosittain järjestettävä joukkuetietokilpailu sarjakuvista. Kilpailun perusti norjalainen sarjakuvaseura Norsk Tegneserieforum. Vuodesta 1986 alkaen mukana on ollut useita joukkueita eri maista, ja Comiquizista on tullut enemmän tai vähemmän epävirallinen Pohjoismaiden välinen joukkuekilpailu sarjakuvatietämyksestä. Voittavalle joukkueelle tarjotaan yleensä mahdollisuus järjestää seuraavan vuoden kilpailu. Vuodesta 2014 alkaen pyritään kuitenkin siihen, että kilpailun järjestysvuoro kiertäisi eri maissa.


title: Comiquiz

text: Hallitseva mestari on suomalainen Team TurSaKe vuodelta 2016.


title: Comiquiz

text: Kilpailu järjestetään virallisena etukäteen ilmoitettuna kilpailuiltana, usein jonakin marraskuun keskiviikkona. Ilmoittautuneet joukkueet saavat kysymykset suljetussa kuoressa tai sähköisesti. Kysymyslomake koostuu erilaisista kuvien ja tekstin yhdistelmistä. Kysymykset on perinteisesti laadittu jollakin skandinaavisella kielellä, ja joskus kysymyslomaketta on täydennetty suomella ja/tai englannilla. Vuonna 2013 lomake oli ensimmäistä kertaa kokonaan englanniksi. Kaikki apuvälineet ovat sallittuja, mukaan lukien kaikenlainen lähdekirjallisuus, Internet sekä kolmansien osapuolien avustus. Tärkeintä on pysyä annetun ajan puitteissa (90 tai 120 minuuttia). Yhteistyön tekeminen muiden joukkueiden kanssa on kiellettyä. Jokainen joukkue saa oman aloitus- ja lopetusaikansa sekä puhelinnumeron, johon soittamalla vastaukset ilmoitetaan kisan päätteeksi. Kilpailusihteeri kokoaa vastaukset ja ilmoittaa tuloksen. Kilpailun tulokset ilmoitetaan osallistujajoukkueille yleensä samana iltana.


title: Comiquiz

text: Palkintona kilpailussa on pääasiassa kunnia. Joinakin vuosina on ollut myös konkreettisia palkintoja sarjakuvien tai mitalien ja kunniakirjojen muodossa.


title: Comiquiz

text: Ensimmäisinä vuosina kilpailuun osallistui lähes ainoastaan norjalaisia joukkueita. Monet niistä kuuluivat paikalliseen sarjakuvaseuraan, Norsk Tegneserieforumiin. Ensimmäinen ei-norjalainen joukkue oli Göteborgs Seriefrämjande, joka on vuodesta 1986 alkaen ollut mukana kaikissa osakilpailuissa lukuun ottamatta vuosia 1993, 1999 ja 2013, jolloin se oli järjestäjänä. Vuonna 1992 ensimmäistä kertaa mukana oli tanskalainen joukkue("Lag Kronborg") ja vuonna 1993 suomalainen joukkue ("Turun Sarjakuvakerho"). Mukana kaikkiaan 28 kertaa järjestetyssä kilpailussa (vuoteen 2013 asti) on ollut ruotsalaisia joukkueita 27, norjalaisia 25, tanskalaisia 21 ja suomalaisia 13 kertaa.


title: Comiquiz

text: Vuonna 1989 kilpailun voitti ensimmäisen kerran ei-norjalainen joukkue – Seriefrämjandet Skåne. Sen jälkeen voitot ovat useimmiten menneet ruotsalaiselle joukkueelle. Vuoteen 2013 mennessä on norjalainen joukkue voittanut kuusi kertaa (Oslon joukkue kolme kertaa), tanskalainen joukkue kolme kertaa (Århusin joukkue kahdesti) ja ruotsalainen joukkue 19 kertaa (Skåne 11 kertaa, Tukholma seitsemän kertaa ja Uppsala kerran).


title: Comiquiz

text:
Kilpailun tavoite on olla vuosittainen pohjoismainen joukkuetietokilpailu sarjakuvatietämyksestä. Joinakin vuosina ei kilpailua ole järjestetty ajan puutteen tai teknisten ongelmien vuoksi. Vuoden 1995 kilpailu siirrettiin normaalista ajankohdasta (loka-marraskuu) seuraavan vuoden tammikuuhun. Tämän vuoksi vuonna 1996 pidettiin kaksi kilpailua. Myös vuosien 2000, 2001 ja 2005 kilpailut siirrettiin seuraavien vuosien puolelle. Syksystä 2006 alkaen Comiquiz on järjestetty joka vuosi tavanomaisena ajankohtana.
Comiquiz on kehittynyt vuosien varrella monin tavoin. Sekä kilpailuun osallistuvien määrä että kansallisuus on vaihdellut. Vuodesta 1993 mukana on ollut osallistujia kolmesta tai neljästä eri maasta joka vuosi. Kysymyslomake on myös kehittynyt - vuonna 1986 lomake oli viisisivuinen, ja vuonna 2011 se oli peräti 46-sivuinen. Myös kysymyksenasettelyt ja kysymysten toteuttaminen ovat vaihdelleet. Vuoden 1994 kilpailussa mukana oli mm. ääninauha, joka sisälsi musiikkinäytteitä, jotka liittyvät sarjakuviin.


title: Comiquiz

text: Kilpailusäännöissä lukee auliisti, että "Kaikki apuvälineet ovat sallittuja, myös hakuteokset ja vastaavat. Tämä käytäntö muotoutui kilpailun historian alkuvaiheessa, jolloin vain norjalaisia joukkueita oli mukana kilpailussa, eikä kellään ollut pääsyä Internetiin. Kysymyslomakkeiden vaikeustason noustessa myös voittajajoukkueen koko on kasvanut: vuoden 1986 voittajajoukkueessa "Ny dimension" oli kolme osallistujaa, vuoden 1989 voittajajoukkue "Seriefrämjandet Skåne" koostui kahdeksasta osallistujasta, vuoden 1999 voittajajoukkue oli 12-henkinen ("Seriefrämjandet Skåne") ja vuoden 2011 voittajajoukkueessa "Stockholmslaget" mukana oli kahdeksan miestä ja kaksi naista.


title: Comiquiz

text: Vuonna 2011 järjestäjät testasivat mahdollisuutta antaa osallistujien lähettää vastauksensa sähköpostitse 120 minuuttia kestäneen kilpailuajan päätteeksi. Vuonna 2012 palattiin takaisin käytäntöön, jossa vastaukset soitetaan puhelimella. Kilpailu järjestettiin tuolloin kokoillan tapahtumana lauantaina (24. marraskuuta).


title: Comiquiz

text: "Huom." DFNS joukkuesarakkeessa tarkoittaa sitä, mistä maista osallistuvat joukkueet tulivat. (D = Tanska, F = Suomi, N = Norja, S = Ruotsi)


title: Comiquiz

text: Oheisessa taulukossa on esitetty, kuinka monta kertaa kukin joukkue on voittanut Comiquizin.


title: SuomiLove

text: SuomiLove on vuonna 2014 Yle TV2:lla alkanut, mutta vuodesta 2016 TV1:llä esitetty musiikkiohjelma, jossa kauden aikana esitellään sata suomalaista rakkaus- ja ystävyystarinaa, joihin liittyy jokin suomalainen musiikkikappale. Ohjelma perustuu suomalaiseen, tuotantoyhtiö Eyeworks Finlandin kehittämään formaatiin.


title: SuomiLove

text: Ohjelmaa juonsivat kahden ensimmäisen kauden ajan Marja Hintikka ja Ilkka Villi. Kolmannelle kaudelle uusina juontajina aloittivat Jenni Pääskysaari ja Mikko Leppilampi. Viidennellä kaudella Mikko Leppilammen tilalla uutena juontajana aloittaa Mikko Kuustonen, Jenni Pääskysaaren jatkaessa toisena juontajana.


title: SuomiLove

text: Ohjelma koostuu studiossa kuvatuista sekä eri ympäri Suomea kuvatuista osuuksista, joissa musiikkikappaleita esittävät niitä levyttäneiden artistien lisäksi myös ohjelmassa Lovebandiksi kutsuttu yhtye, jonka solisteina toimivat Johanna Iivanainen ja Osmo Ikonen. Ohjelmassa kerrotaan myös kappaleiden taustoista niiden sanoittajilta, säveltäjiltä ja esittäjiltä. Kauden päätteeksi on järjestetty myös suorana lähetyksenä televisiossa esitettävä konsertti, jossa esitetään kauden aikana mukana olleita kappaleita.


title: SuomiLove

text: Neljän ensimmäisen kauden ajan ohjelman studio-osuudet nauhoitettiin Yleisradion studioilla Helsingissä. Viidennestä kaudesta alkaen studio-osuudet on kuvattu Mediapoliksessa Tampereella.


title: SuomiLove

text: Ohjelma on palkittu Kultaisella Venlalla vuoden 2014 parhaana viihdeohjelmana ja vuoden 2015 parhaana musiikkiviihdeohjelmana. Sarjan formaattia myydään ulkomaille nimellä "Soundtrack of Love". Ohjelmaformaattiin perustuvat sarjat esittettiin keväällä 2016 Belgiassa ja Virossa. Sveitsissä formaattiin perustuvaa ohjelmaa aletaan esittämään maaliskuussa 2017.


title: SuomiLove

text: Ensimmäinen kausi koostui kymmenestä studiossa nauhoitetusta jaksosta sekä kauden päätteeksi suorana lähetetystä konsertista Lahden Sibeliustalolta.


title: SuomiLove

text: Viimeisen jakson konsertin juonsivat Ilkka Villi ja äitiyslomalla ollutta Marja Hintikkaa tuurannut Jenni Pääskysaari. Konsertissa paljastettiin kauden aikana järjestetyn äänestyksen tulos, jossa etsittiin Suomen suosituinta rakkauslaulua. Voittajaksi äänestettiin Lauri Ylösen säveltämä, Paula Vesalan sanoittama ja Johanna Kurkelan esittämä ”Rakkauslaulu”.


title: SuomiLove

text: Kauden kappaleita julkaistiin kokoelmalevyllä loppuvuodesta 2015. Singleinä kokoelmalta julkaistiin Jannan versio kappaleesta ”Voi kuinka me sinua kaivataan” sekä Anna Puun ja Kasmirin duetto Puun ”Linnuton puu” -kappaleesta.


title: SuomiLove

text: Ensimmäisen tuotantokauden päätteeksi ilmoitettiin sarjan saavan toisen kauden. Toinen kausi koostui ensimmäisen tapaan kymmenestä studiossa nauhoitetusta jaksosta, sekä kauden päätteeksi suorana lähetetystä konsertista Lahden Sibeliustalolta. Kauden juontajina jatkoivat Marja Hintikka ja Ilkka Villi.


title: SuomiLove

text: Konsertissa paljastettiin kauden aikana olleen äänestyksen tulos, jossa etsittiin Suomen suosituinta rakkauslaulua. Voittajaksi äänestettiin Sielun Veljet -yhtyeen kappale ”Rakkaudesta”.


title: SuomiLove

text: Toisen kauden päätteeksi julkistettiin, että ohjelma tulee jatkumaan kolmannelle tuotantokaudelle. Kolmannella kaudella ohjelmaa juonsivat Mikko Leppilampi ja Jenni Pääskysaari. Myös ohjelman esityskanava vaihtui TV2:sta TV1:een. Kolmas tuotantokausi koostui edellisten kausien tapaan kymmenestä studiossa nauhoitetusta jaksosta, sekä kauden päätteeksi suorana lähetetystä konsertista Lahden Sibeliustalolta.


title: SuomiLove

text: Konsertissa paljastettiin kauden aikana olleen äänestyksen tulos, jossa etsittiin Suomen suosituinta rakkauslaulua. Kolmannen kauden voittajaksi äänestettiin Juha Tapion kappale ”Sinun vuorosi loistaa”.


title: SuomiLove

text: Kolmannen kauden studiokuvauksissa sattui 9. elokuuta 2016 onnettomuus, kun osa katsomon takaseinästä "antoi periksi" ja sen myötä viisi henkilöä kaatui.


title: SuomiLove

text: Kolmannen kauden päätteeksi julkistettiin, että ohjelma tulee jatkumaan neljännelle tuotantokaudelle. Neljännen kauden esittäminen alkoi 9. joulukuuta 2017. Neljännellä kaudella juontajina jatkoivat Jenni Pääskysaari ja Mikko Leppilampi. Kausi koostui edellisten kausien tapaan kymmenestä studiossa nauhoitetusta jaksosta sekä kauden päätteeksi suorana lähetetystä konsertista Lahden Sibeliustalolta.


title: SuomiLove

text: Konsertissa paljastettiin kauden aikana olleen äänestyksen tulos, jossa etsittiin Suomen suosituinta rakkauslaulua. Neljännen kauden voittajaksi äänestettiin Reino Nordinin kappale ”Antaudun”.


title: SuomiLove

text: Neljännen kauden päätyttyä tiedotettiin, että ohjelmasta on luvassa viides tuotantokausi. Kauden esittäminen alkaa 26. tammikuuta 2019.


title: SuomiLove

text: Ohjelman uutena juontajana aloittaa Mikko Kuustonen, jonka juontajaparina jatkaa kaksi aiempaakin kautta juontanut Jenni Pääskysaari.


title: Tronie

text: Tronie ( pää, kasvot tai kasvonilmeet) on Alankomaiden taiteessa tavattava kuvatyyppi. Ne ovat pienehköjä tutkielmia henkilön päästä. Tronie-henkilöillä on maalauksissa usein yllään eksoottisia ja koristeellisia päähineitä. Tronien arvellaan olleen tutkielmia tai malleja suurempien maalausten henkilöhahmoiksi.


title: Tronie

text:
Pyrkiessään kuvaamaan hyvin kiinnostavia henkilöhahmoja, joilla oli luonteenomaista fysionomiaa taiteilijat yrittivät samalla esitellä mestarillisuuttaan. Troniet saivat alkunsa Leidenissä ja Haarlemissa 1630-luvulla, jossa sen kehittivät Jan Lievens, Rembrandt ja Frans Hals.
Suurin osa hollantilaisista tronieista perustuvat ilmeisesti eläviin malleihin, kuten taiteilijan omakuviin tai maalauksiin hänen kollegoistaan. Maalauksia ei tarkoitettu muotokuviksi, vaan pikemminkin jonkun kiinnostavan henkilön (kuten vanhan miehen, nuoren naisen, ”turkkilaisen” tai komean sotilaan tai muun) ilmaisun, tyypin tai fysionomian tutkielmaksi. Ulkomaiselta, ”antiikkiselta”, kalliilta tai vain kummalliselta vaikuttava vaatetus oli kiinnostavaa niiden itsensä takia ja ne tarjosivat mahdollisuuksia maalauksellisten tekniikoiden osoittamiseen.


title: Tronie

text: Tällaisille tutkielmille kehittyi kysyntää ja niitä pidettiin omana lajinaan, vaikkakin taiteilijalle ne olivat myös historiamaalauksissa olevien henkilöhahmojen kasvojen tyypin ja ilmaisun varasto.


title: Tronie

text: Eräs tunnettu tronie on Johannes Vermeerin "Turbaanipäinen tyttö" (noin 1665).


title: Diego Cagna

text: Diego Sebastián Cagna (s. 19. huhtikuuta 1970 Buenos Aires, Argentiina) on argentiinalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Peliuransa jälkeen hän on toiminut valmentajana.


title: Diego Cagna

text: Cagna pelasi pääsarjatasolla argentiinalaisissa Argentinos Juniorsissa, Independientessä ja Boca Juniorsissa, espanjalaisessa Villarrealissa sekä meksikolaisessa Atlético Celayassa.


title: Diego Cagna

text: Argentiinan A-maajoukkueessa Cagna pelasi yhteensä 19 ottelua ja teki yhden maalin vuosina 1992–1994 ja 1997–1999.


title: Paul von Nicolay

text:
Paul Ernst Georg von Nicolay (Venäjällä myös Pavel Nikolajevitš, Па́вел Никола́евич, 14. helmikuuta 1860 Bern – 6. lokakuuta 1919 Viipuri) oli venäläinen evankelista.
Paul von Nicolay syntyi Sveitsissä, jossa hänen isänsä Nicolaus Armand von Nicolay toimi diplomaattina. Nicolay opiskeli Pietarin valtionyliopistossa oikeustieteitä ja työskenteli valmistuttuaan valtioneuvoston kansliassa hengellisia asioita hoitavalla osastolla. Hän liittyi Venäjän Raamattuseuraan vuonna 1887 toimien saarnaajana venäläisissä vankiloissa. Kaksi vuotta myöhemmin Nicolay erosi virastaan valtioneuvoston kansiassa ja aloitti 1899 John R. Mottin kehoituksesta hengellisen toiminnan opiskelijoiden keskuudessa. Hän kohosi nopeasti Pietarin kristillisen opiskelijaliikkeen johtohahmoksi ja vuonna 1917 Nicolay valittiin Opiskelijoiden kristillisen maailmanliiton WSCF:n varapuheenjohtajaksi.


title: Paul von Nicolay

text: Nicolay peri 1869 isältään Viipurissa sijaitsevan Monrepos’n kartanon. Hän järjesti kartanossa kristillisiä leirejä sekä luovutti korvauksetta sen maita Hiekan kaupunginosasta rukoushuoneen, koulun ja paloaseman rakentamista varten. Vuonna 1916 Nicolay luovutti yhdessä sisarensa Marien kanssa isoisoisänsä Ludwig Heinrich von Nicolayn keräämän Monrepos’n kirjaston 8 000 arvokkainta nidettä Helsingin yliopiston kirjastolle. Niitä säilytetään nykyisin Kansalliskirjaston päärakennuksen Monrepos-salissa.


title: Paul von Nicolay

text: Sydänoireista kärsinyt Nicolay kuoli kotonaan lokakuussa 1919 ja hänet haudattiin Monrepos’n puistossa sijaitsevaan Ludwigsteinin hautasaareen. Naimattomana ja lapsettomana kuollut paroni Paul von Nicolay oli aateloidun Nicolayn suvun viimeinen miespuolinen jäsen. Hänen elämäkertansa ilmestyi Greta Langenskjöldin kirjoittamana vuonna 1923.


title: Fimbulwinter

text: Fimbulwinter on suomalaisen black metal -yhtye Satanic Warmasterin viides studioalbumi. Se julkaistiin 14. marraskuuta 2014 levymerkillä Werewolf Records.


title: Kuudes silmä

text: Kuudes silmä on helsinkiläinen punkyhtye, joka on alun perin perustettu jouluna 2009. Yhtyeen alkuaikoina kokoonpano on vaihtunut ja yhtyeen nykyiset jäsenet ovat Jere Lehmus (laulu, kitara), Alisa Konovalova (rummut), Matti Reinola (bassokitara) sekä Sirkku Rantanen (syntetisaattori).


title: Kuudes silmä

text: Kuudes silmä teki ensimmäisen keikkansa kesällä 2012. Musiikillisesti Kuudes silmä edustaa suomenkielistä post-punkia ja yhtyeen esikuvina ovat mm. Rudimentary Peni, The Cure, The Mob ja Killing Joke. Musiikillisesti yhtyettä on verrattu myös Musta Paraati -yhtyeeseen.


title: Kuudes silmä

text: Combat Rock Industry julkaisi yhtyeen esikois-EP:n lokakuussa 2012. Tämän jälkeen yhtye on julkaissut ensimmäisen pitkäsoittoalbumin vuonna 2013. Yhtye on keikkaillut aktiivisesti Suomessa ja lisäksi tehnyt USA:ssa lyhyen kiertueen elokuussa 2014.


title: Malesialainen keittiö

text: Malesialainen keittiö


title: Malesialainen keittiö

text: Vierekkäin elävät malaijit, kiinalaiset ja intialaiset ovat kaikki antaneet oman osansa malesialaiseen keittiöön. Ruoissa käytetään muun muassa kiinalaisia raaka-aineita, kuten riisivermiselliä (hor fun) tai suolaista soijapapumaustetta (taucheo). Merkittävä esimerkki kahden kulinaarisen perinteen yhdistymisestä on myös nonyalaisten ruokakulttuuri. Nonyat ovat Perakansalmen lähituntumassa asuvia – kiinalaisten maahanmuuttajien ja malaijinaisten seka-avioliitoista syntyneitä kiinalaisia, jotka ovat ylpeitä keittotaidostaan. Nonyat ovat luoneet monia perinneherkkuja, erityisesti kakkuja ja muita jälkiruokia.


title: Malesialainen keittiö

text: Ruoka malaijikodissa syödään sormin lautaselta tai joskus banaaninlehdeltä. Arkiruoat ovat yksinkertaisia: iso kulho riisiä, pari curryruokalajia, hieman kasviksia ja erilaisia lisäkkeitä (sambal). Malaijikeittiö on saanut vaikutteita Indonesiasta, Intiasta ja Kiinasta mutta on silti hyvin omintakeinen. Chilejä käytetään hyvin runsaasti. Malesian länsirannikolla Portugalin entisessä siirtokunnassa Malakassa keittiö on eurooppalaistunut.


title: Malesialainen keittiö

text: Malaijit valmistavat ruoan yksinkertaisin menetelmin; curryt haudutetaan savi- tai alumiinipadassa, jossa on pyöreä pohja ja päällä pieni aukko. Nykyään tosiaan tavallinen kasari on yleistynyt monin paikoin. Kiinalaista keittiötä Malesiassa edustavat pikapaistetut ja höyrykypsennetyt ruoat. Suosittuja ovat muun muassa monet nuudeli- ja riisiruokalajit.


title: Bitcoin-automaatti

text: Bitcoin-automaatit ovat Bitcoinin välitykseen tarkoitettuja automaatteja. Näissä automaateissa asiakas voi ostaa tai myydä bitcoin-valuuttaa. Automaatista ostaminen tapahtuu valtiollisella setelirahalla tai luottokortilla. Monipuolisemmissa automaateissa bitcoineja voi myös myydä ja saada automaatista seteleitä ulos. Tällä hetkellä noin 70 % automaateista on ostoautomaatteja ja 30 % automaateissa voi sekä ostaa ja myydä bitcoineja.


title: Bitcoin-automaatti

text: Maailmalla on tällä hetkellä noin 1800 Bitcoin-automaattia. Suurin osa automaateista on Pohjois-Amerikassa (65,72 %), Euroopassa (24,29 %) ja Aasiassa (5,81 %). 16. joulukuuta 2013 Levykauppa Äx otti tiloihinsa Euroopan ensimmäisen Bitcoin-automaatin, jolla voi vaihtaa käteistä rahaa bitcoineiksi.


title: Bitcoin-automaatti

text: Suomessa on 22 Bitcoin-automaattia ja useita automaattioperaattoreita. Automaatit on asennettu yleensä jonkin kivijalkakaupan yhteyteen tai ostoskeskuksen yleisiin tiloihin.


title: Aleksandr Horošilov

text: Aleksandr Viktorovitš Horošilov (, s. 16. helmikuuta 1984 Jelizovo, Kamtšatkan alue, Neuvostoliitto) on venäläinen alppihiihtäjä. Hän on pituudeltaan 182 cm.


title: Aleksandr Horošilov

text: Horošilov sijoittui Val d’Isèren MM-kilpailuissa 2009 superyhdistetyssä kymmenenneksi ja pujottelussa 12:nneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli pujottelussa neljästoista, Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 kahdeksas ja Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 viides.


title: Aleksandr Horošilov

text: Horošilov saavutti ensimmäiset maailmancupin pisteensä oltuaan kahdeksas Kitzbühelin yhdistetyn kilpailussa tammikuussa 2006. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Åren pujottelussa joulukuussa 2014. Ensimmäisen voittonsa hän otti Schladmingin pujottelussa tammikuussa 2015. Hän oli samalla kaudella vielä kolmas Meribelin pujottelussa. Pujottelucupissa hän sijoittui kolmanneksi. Kaudella 2015–2016 hän oli Santa Caterinan, Adelbodenin ja Schladmingin pujotteluissa kolmas. Pujottelucupissa hän sijoittui viidenneksi. Seuraavalla kaudella hän sijoittui kolmanneksi Val d’Isèren, Kitzbühelin ja Schladmingin pujotteluissa.


title: Aleksandr Horošilov

text: Euroopan cupin pujottelukilpailuissa hän on sijoittunut kaksi kertaa kolmanneksi. Hän on voittanut useita Venäjän-mestaruuksia.


title: Peruspeitelause

text: Peruspeitelause on reaalianalyysin tulos, joka kuuluu seuraavasti:


title: Peruspeitelause

text: Olkoon formula_1 mielivaltainen perhe formula_2:n kuulia siten, että formula_3, missä formula_4 on formula_5:n halkaisija. Tällöin on olemassa formula_6 siten, että formula_7 kaikilla formula_8 ja kaikilla formula_9 joilla formula_8 on voimassa formula_11 ja formula_12


title: Ivan Novoseltsev

text: Ivan Petrovitš Novoseltsev (; s. 23. tammikuuta 1979 Golitsyno, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan NHL:ssä viiden kauden aikana yhteensä 234 runkosarjaottelua tehopistein 31+44=75. NHL:ssä hän edusti Florida Panthersia ja Phoenix Coyotesia. Pohjois-Amerikkaan Novoseltsev siirtyi pelaamaan jo juniorisarja OHL:ään. Kotimaassaan Venäjällä hän aloitti Krylja Sovetovissa ja pelasi pääsarjatasolla viidessä muussakin joukkueessa. Novoseltsev edusti Venäjää MM-kilpailuissa 2003


title: Ivan Novoseltsev

text: Novoseltsev on Krylja Sovetovin kasvatti. Hän pelasi joukkueessa ensimmäisen pääsarjaottelunsa 16-vuotiaana Kansainvälisessä liigassa kaudella 1995–1996. Kaudella 1996–1997 Novoseltsev pelasi vanhan liigan tilalle perustetussa Superliigassa 30 runkosarja- ja kaksi pudotuspeliottelua ja sai niissä kolme syöttöpistettä. Florida Panthers varasi hänet neljännellä kierroksella 95. pelaajana . Novoseltsevin varasi samana kesänä myös OHL-joukkue Sarnia Sting kuudentena pelaajana . Hän siirtyi Sarniaan kaudeksi 1997–1998, jonka aikana Novoseltsev teki runkosarjassa 48 tehopistettä ja 26 maalia ja oli Sarnian kolmanneksi paras maalintekijä. Kaudella 1998–1999 hän oli pisteillä 57+39=96 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Peter Sarnon jälkeen. Koko OHL:n maalipörssissä Novoseltsevin edellä oli vain Plymouth Whalersin Harold Druken. Pistepörssissä hän sijoittui kymmenenneksi. Novoseltsev valittiin kauden päätteeksi OHL:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen ja CHL:n kolmanteen tähdistökentälliseen.


title: Ivan Novoseltsev

text: Novoseltsev siirtyi kaudeksi 1999–2000 Florida Panthersin organisaatioon. Hän pelasi suurimman osan kaudesta Floridan farmijoukkueessa Louisville Panthersissa, AHL:ssä ja pelasi NHL:ssä 14 runkosarjaottelua tehopistein 2+1=3. Kaudella 2000–2001 Novoseltsev edusti Panthersia 38 NHL:n runkosarjaottelussa tehopistein 3+6=9. Kausi 2001–2002 oli Novoseltseville ensimmäinen kokonainen NHL:ssä. Hän teki 70 runkosarjaottelussa liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehopisteillä 13+16=29. Elokuussa 2002 Novoseltsev teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Panthersin kanssa. Syyskuussa 2003 hänen sopimustaan jatkettiin vuodella. Joulukuussa Florida myi Novoseltsevin Phoenix Coyotesiin. Hänen loppukautensa meni kuitenkin pilalle tammikuussa 2004 tulleen aivotärähdyksen vuoksi.


title: Ivan Novoseltsev

text: Novoseltsev palasi kaudeksi 2004–2005 Venäjälle Lada Toljattiin vuoksi. Hän siirtyi kesken kauden Spartak Moskovaan. Kaudella 2005–2006 Novoseltsev pelasi Venäjällä sarjatasoa alempana Vysšaja Ligassa kasvattajaseurassaan Krylja Sovetovissa. Kaudeksi 2006–2007 hän palasi Pohjois-Amerikkaan. Hän pelasi neljä ottelua AHL-joukkue Norfolk Admiralsissa, kunnes siirtyi Venäjän Superliiga-joukkue Amur Habarovskiin. Kesken kauden 2007–2008 hän vaihtoi sieltä Traktor Tšeljabinskiin. Novoseltsev teki Venäjän pääsarjan yhden kauden piste-ennätyksensä kaudella 2007–2008, yhteensä 44 runkosarjaottelussa pisteet 3+6=9.


title: Ivan Novoseltsev

text: Novoseltsev aloitti kauden 2008–2009 kasvattajaseurassaan Krylja Sovetovissa, Vysšaja Ligassa, mutta siirtyi kesken kauden pelaamaan KHL:n Himik Voskrensenskiin. Kaudella 2009–2010 hän jatkoi joukkueessa sarjatasoa alempana Vysšaja Ligassa Himikin talousvaikeuksien vuoksi. Novoseltsev lopetti pelaajauransa kevääseen 2010.


title: Ivan Novoseltsev

text: Novoseltsev pelasi alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1997 ja edusti Venäjää aikuisten MM-kilpailuissa vuonna 2003.


title: Ivan Novoseltsev

text: Novoseltsevin sisarenpoika on jääkiekkoilija Vladislav Namestnikov.


title: Nicolay

text: Nicolay () on sammunut venäläinen aatelissuku, joka kuuluu vapaaherrallisena myös Suomen aateliin. Se on alun perin lähtöisin Ruotsista, josta suvun jäseniä muutti 1500-luvulla uskonpuhdistuksen vuoksi Saksan Lyypekkiin ja Strasbourgiin. Nicolay-suvun venäläinen haara polveutui 30 vuotta Venäjän keisarillista hovia palvelleesta Ludwig Heinrich von Nicolaysta, jonka Pyhä Rooman keisari Josef II aateloi vuonna 1782 ja Venäjän keisari Paavali I vuonna 1797. Suomen aateliin suku introdusoitiin vuonna 1828 numerolla 30.


title: Nicolay

text: Suomessa Nicolay-suvun omistuksiin ovat kuuluneet Viipurissa sijaitsevat Monrepos’n ja Liimatan kartanot. Vuonna 1943 sammuneen suvun viimeinen mieslinjan edustaja oli vuonna 1919 kuollut Paul von Nicolay. Monrepos’n puistossa on Ludwigsteinin saari, jonne on haudattu Nicolay-suvun jäseniä 1820-luvulta lähtien.


title: Selkirk rex

text: Selkirk rex on yksi rexkissaroduista. Rexkissat ovat yleensä kiharakarvaisia, atleettisia ja omistajaansa kiintyviä. Kaikilla rexeillä kiharuus on geenimutaatiosta johtuvaa. Muutoin rexit ovat keskenään hyvin erilaisia, koska ne ovat kehittyneet ja löydetty toisistaan riippumatta eri alueilla. Rexit on nimetty näiden alueiden mukaan, ja näistä tunnetuimmat ovat englantilaiset cornish rex ja devon rex.


title: Selkirk rex

text: Selkirk rex on saanut alkunsa Yhdysvalloissa, Wyomingissa 1987. Rotu on luonnostaan kiharakarvainen, ja se polveutuu sinikilpikonnavalkoisesta kulkukissan pennusta. Tätä valkokirjokilpikonnanaarasta risteytettiin erittäin hyvälinjaisten persialaisten kanssa, ja jälkeläisiä astutettiin takaisin kiharakarvaisuutta kantavien kissojen kanssa. Koska kantaemolla oli kiharuusgeenin lisäksi vielä sekä naamio- että pitkäkarvaisuusgeenit, voi vieläkin samaan pentueeseen syntyä ulkonäöltään hyvin erilaisia pentuja.


title: Selkirk rex

text: Toisin kuin englantilaisilla rexeillä selkirk rexillä on alus- ja harjaskarvojen lisäksi peitinkarvoja turkissaan. Turkki on hieman hoitamattoman näköinen, ja se on myös tiheämpi kuin eurooppalaisilla rotuserkuillaan. Selkirk rexit voivat olla joko lyhyt- tai pitkäkarvaisia. Rodulle sallitaan sekä turkin että silmien väreissä kaikki vaihtoehdot. Silmät ovat avoimen pyöreät ja etäällä toisistaan. Pääkin on pyöreä, ja posket ovat paksut ja leveät. Teräväkärkiset korvat ovat keskikokoiset. Jalat ovat keskipitkät ja tassut suuret. Häntäkin on näyttävä, se on useimmiten paksu, kapeneva ja hännänpäästään pyöristyvä. Kaiken kaikkiaan selkirk rexit ovat isoja kissoja, niiden vartalo on jämäkkä ja luut painavat.


title: Selkirk rex

text: Luonteeltaan selkirk rexit ovat rauhallisia, hellyydenkipeitä ja leikkisiä. Herttaisuutensa ja ystävällisyytensä vuoksi rotu sopii hyvin lemmikiksi.


title: Selkirk rex

text: Rotu on toistaiseksi harvinainen, sillä naaraita on vaikea saada ja rotujärjestö on kieltänyt selkirkin risteyttämisen muiden rexien kanssa.


title: Australiansuomalaiset

text: Australiansuomalaiset ovat australialaisia, jolla on suomalaiset sukujuuret. Nykyään noin 30 000 australialaisella arvioidaan olevan suomalaiset sukujuuret.


title: Australiansuomalaiset

text: Ensimmäiset suomalaiset saapuivat Australiaan 1850-luvun kultaryntäyksen aikaan. Ensimmäinen varsinainen siirtolaisaalto alkoi 1920-luvulla, jolloin Australia oli Kanadan jälkeen suosituin suomalaisten maahanmuuttokohde. Maahanmuutto Australiaan kasvoi huomattavasti toisen maailmansodan jälkeen ja jatkui vilkkaana aina 1970-luvun alkuun asti, mutta viime vuosikymmeniä maahanmuutto Australiaan on vähentynyt huomattavasti.


title: Hans Åkerblom

text: Hans Kristian Åkerblom (s. 25. marraskuuta 1934 Tammisaari) on suomalainen lääkäri ja professori emeritus.


title: Hans Åkerblom

text: Åkerblomin vanhemmat olivat professori Bror Åkerblom ja Anni Marjatta Lehtonen. Hän avioitui 1961 sairaanhoitaja Leena Kaarina Honkasen kanssa. Åkerblom tuli ylioppilaaksi Käpylän yhteiskoulusta 1953 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1960. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1966.


title: Hans Åkerblom

text: Åkerblom on myös lastentautien ja pediatrisen endokrinologian erikoislääkäri. Hän aloitti tutkijanuransa 1960-luvulla fruktoositutkimuksella. Åkerblom työskenteli 1973–1979 lastentautien apulaisprofessorina Oulun yliopistossa, 1980–1985 hän toimi apulaisylilääkärinä HYKSin I lastenklinikalla, 1982–1983 lastentautien professorina Uumajan yliopistossa ja 1985–1999 Helsingin yliopiston lastentautien ruotsinkielisenä profesossorina sekä HYKSin lastenklinikan ylilääkärinä. Hän on työskennellyt myös Helsingin yliopiston lasten- ja nuortenklinikan ylilääkärinä. Åkerblom on tutkinut lapsuusiän diabeteksen ilmaantuvuutta, taudin syitä, syntytapaa ja ehkäisyä. TRIGR-tutkimuskeskuksen päätutkijana ja tutkimusjohtajana vuoteen 2008 saakka hän oli keskeisessä asemassa diabetes-tutkimuksessa.


title: Hans Åkerblom

text: Åkerblom sai vuonna 1998 Euroopan lastenendokrinologiayhdistyksen Andrea Prader -palkinnon. Vuonna 1999 hänelle myönnettiin Finska Läkaresällskapetin 100 000 markan suuruinen J. W. Runebergin palkinto pitkäaikaisesta lapsuusiän diabeteksen epidemiologiaan, syntyyn, ennustamiseen ja ehkäisyyn liittyvästä tutkimustyöstä.


title: Redoutable-luokka

text: Redoutable-luokka oli Ranskan merivoimien kuuden ydinkäyttöisen ballistisin ydinasein varustetun sukellusveneen muodostama alusluokka (). Palvelukseenotettaessa alukset muodostivat Ranskan kolmikantaan perustuvan strategisen iskukyvyn merellisen osan.


title: Redoutable-luokka

text: Luokan ensimmäinen alus tilattiin vuonna 1963.


title: Aréthuse-luokka

text: Aréthuse-luokka oli Ranskan merivoimien neljän dieselkäyttöisen sukellusveneen muodostama alusluokka, jonka alukset valmistuivat 1958-1960.


title: Ammatinharjoittaja

text: Ammatinharjoittaja on itsenäisen, ansaintatarkoituksessa tapahtuvan toiminnan harjoittaja. Toisin kuin liiketoiminnassa, ammattitoiminnassa organisaatio on suppea ja tuotantovälineiden osuus vähäinen. Henkilökohtaisen työpanoksen merkitys on suuri. Ammatinharjoittajia voivat olla esimerkiksi parturi, lääkäri, tilintarkastaja ja puuseppä.


title: Ammatinharjoittaja

text: Suomen verotuksessa ammatinharjoittajaa kutsutaan nimellä yksityinen elinkeinonharjoittaja. Yleiskielessä käytetään epätarkkaa nimitystä toiminimi tai toiminimiyrittäjä.


title: Ammatinharjoittaja

text: Termeillä ammatin- ja liikkeenharjoittaja on aiemmin ollut ero kirjanpidossa. Ero on kuitenkin poistunut.


title: Liikkeenharjoittaja

text: Liikkeenharjoittaja on yrittäjä, joka harjoittaa elinkeinotoimintaa liikeyrityksen muodossa. Liikkeenharjoittajia ovat mm. sellaiset elinkeinonharjoittajat, jotka harjoittavat tavarakauppaa. Myös kiinteässä toimipaikassa toimivat palveluiden myyjät ovat liikkeenharjoittajia.


title: Liikkeenharjoittaja

text: Suomen verotuksessa liikkeenharjoittajaa kutsutaan nimellä yksityinen elinkeinonharjoittaja. Yleiskielessä käytetään epätarkkaa nimitystä toiminimi tai toiminimiyrittäjä.


title: Liikkeenharjoittaja


title: Eurajoen vesistö

text: Eurajoen vesistö (vesistöaluetunnus 34) on Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Eurajoki purkaa vetensä Selkämereen Eurajoensalmessa Eurajoen kunnassa. Vesistöalueen valuma-alue on pinta-alaltaan 1 335,9 neliökilometriä ja Eurajoen virtaaman vuosikeskiarvo on noin 9 m³/s . Vesistön suurimpina järvinä Turajärvi, Köyliönjärvi ja Pyhäjärvi ja suurimpina Eurajokeen tai Pyhäjärveen laskevina jokina Juvajoki, Köyliönjoki, Pyhäjoki ja Yläneenjoki. Alueen järvisyys on 12,9 %..


title: Eurajoen vesistö

text: Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet :


title: Eurajoen vesistö

text: Eurajoki virtaa Eurajoen ja Euran kuntien kautta ja sen sivujoket ja Pyhäjärveen sekä Köyliönjärveen laskevat joet virtaavat myös Köyliön, Rauman, Säkylän, Pöytyän kuntien alueilla. Eurajoen vesistö rajautuu pohjoisessa Kokemäenjoen vesistöön. Etelässä se rajautuu Aurajoen, Mynäjoen ja Laajoen vesistöön ja lännessä Lapinjoen vesistöön. Merenrannikosta Eurajoen vesistöön kuuluu vain sen suisto Eurajoensalmessa ja sen ympäristö on pienten ojien valuma-aluetta.


title: Eurajoen vesistö

text: Seuraavassa vesistöön yhtyvät valuma-alueet esitellään kulkien Eurajoen uomaa alajuoksulta ylävirtaan ja järviin liittyvät valuma-alueet myötäpäivään niiden rantoja kiertäen.


title: Eurajoen vesistö

text: Eurajoen suisto ja sen eteen aukeava Eurajoensalmi on pitkältä matkalta matalaa savipohjaa. Suistossa viihtyy tiheä ruohikko, jonka läpi joen uoma tunkeutuu vain pääuoman ja yhden sivu-uoman kautta. Noin 1,6 kilometrin kohdalla on joessa yksi saari ja sen jälkeen Tiironkoski. Yhden yksityisen sillan lisäksi on Vuojoen kartanon silta toinen joen ylityskohta 4,1 kilometriä suiston jälkeen. Ennen Eurajoen keskustaa virtaavat joessa pienet Masininkoski, Nolponkoski, jossa on myös kaksi saarta, sekä Suutalan kosken pohjapato. Seuraavat joen ylityspaikat ovatkin valtatie 8 ja Eurajoen keskustan kylätien silta.


title: Eurajoen vesistö

text: Juvajoen valuma-alueen pinta-ala on 86,3 km² ja sen laskujoki on 10,1 kilometriä pitkä Juvajoki, jonka yhtyy Eurajokeen vasemmalta puolelta Eurajoen keskustassa 8,2 km Eurajoen suusta. Valuma-alueeseen sisältyy kolme järveä, joiden yhteinen pinta-ala on 278 hehtaaria. Juvanjoen päälähteenä on Turajärvi, mutta siihen laskevan Pietarjoen haarojen lähteet ovat Saarikonjärvi ja Loukonen. Noin 11,3 kilometriä pitkä Pietarjoki syntyy kahden haaransa, 6,4 kilometriä pitkän Naarjoen ja pääuomaa jatkavan Haajanojan valuma-alueista.


title: Eurajoen vesistö

text: Juvajoen jälkeen Eurajoki nousee mutkitellen tasaisella savitasangolla ja kulkee 28,3 kilometriä eri taajamien kautta, kunnes siihen yhtyy seuraava suuri sivujoki on Köyliönjoki. Jokien välissä pääuomaan yhtyy seuraavia suuria ojia (suluissa pituus ja valuma-alueen pinta-ala): Anssemenoja (3,9 km ja 16,6 km²), Vähäjoki (6,6 km, 26,5 km²), Kyläjärvenoja (3,1 km, 11,9 km²), Kuohanoja (4,2 km, 21,4 km²), Kauruunoja (3,1 km, 26,5 km²), Kahalanoja (2,9 km, 16,3 km²) ja Raakkuunoja (8,1 km, 24,0 km²).


title: Eurajoen vesistö

text: Eurajoen tästä alueesta voidaan nostaa esille muutama seikka. Anssemenojan ja Vähäjoen jälkeen Eurajoki virtaa sitten Irjanteen kylän läpi, jonka kohdalla joki on läpäissyt hiekkaharjun. Kyläjärvenoja on syntynyt, kun Kolhan poikki kaivettiin 1,2 kilometriä pitkä tyhjennyskanava läheisen järven tyhjentämiseksi ja kuivattamaiseksi. Alue on nykyään Järvikylän peltoa. Sitten joki virtaa Saharinkosken kautta ja ohittaa Huhdan kylän. Tästä ylöspäin joki virtaa luoteeseen. Kuohanojan valuma-alueella on kaksi kuivatettua järveä: Kotojärvi ja Peräjärvi. Kauruunojan ja Kahalanojan jälkeen joki virtaa pääasiassa lounaaseen. Raakkuunojan latvoilla on laskettu järvi Raakkuunjärvi. Raakkuunojan jälkeen Panelian keskustassa joki läpäisee taas hiekkaharjun ja polveilee siinä kohdassa voimakkaasti. Panelian kirkon pohjoispuolella virtaa vähävetinen Paneliankoski, jonka vedentuloa säännöstelee Paneliankosken voimalaitos, ja pääosa vedestä ohjataan viereistä uomaa pitkin turbiinien läpi. Joki lohkaisee erilleen niin sanotun Papinsaaren kapealla sivu-uomallaan. Karrankulman yläpuolella joki virtaa lähes länteen, kunnes siihen Kiukaistenkylän kohdalla yhtyy oikealta Köyliönjoki.


title: Eurajoen vesistö

text: Köyliönjoen valuma-alue koostuu Köyliönjoen keskikohdan alueesta ja Köyliönjärven valuma-alueesta. Köyliönjoen valuma-alueen pinta-ala on 265 km² ja sen laskujoki on Köyliönjoki, jonka pituus on 26,7 kilometriä. Se yhtyy Eurajokeen 36,4 kilometriä sen suusta ja on Köyliönjärven laskujoki. Köyliönjoen keskikohdan alueen pinta-ala on 96 km². Sen alueella on kaksi muuta järveä Ilmiinjärvi ja Laihianjärvi, joiden laskuojat ovat Ilmiinoja (5,4 km ja 11,1 km²) ja Järvioja.


title: Eurajoen vesistö

text: Köyliönjärven valuma-alueen pinta-ala on 169 km². Sen valuma-alueella on kaksi muuta järveä Ruotana ja Metsäjärvi. Ruotana sijaitsee Köyliönjärven pohjoispuolella laajan suoalueen keskellä ja sen laskuoja Ruotananoja yhtyy Mustaojaan, joka laskee Köyliönjärven pohjoiskärkeen. Metsäjärvi on Säkylänharjun rinteellä oleva matala suojärvi, jonka laskuoja ei yllä Köyliönjärveen saakka, vaan sen vedet suotuvat pohjaveteen. Kuuluisa Kuninkaanlähde laskee vedet lyhyttä ojaa myöten järven eteläpäähän Köyliön Kankaanpään kylässä.


title: Eurajoen vesistö

text: Köyliönjoen haaran yläpuolella joki virtaa Eurakosken läpi. Siellä on edelleen olemassa pato, josta vesi putoaa kosken läpi. Noin 5,9 km Köyliönjoesta ylävirtaan päin yhtyy Järvioja (4,4 km, 23 km²) Eurajokeen sen vasemmalta puolelta. Järvioja saa vetensä 1800-luvulla kuivatetusta Vaaniin Neittamonjärven pelloilta. Eurajokeen yhtyy noin 2 kilometriä ylöspäin Euraniitulla Ruonoja (9,3 km, 35,9 km²), jonka yhden haaran Ruosteojan lähteenä on pieni Vähäjärvi. Ahmasojalle on tästä vielä matkaa 5,2 km ja Pyhäjärvelle 8,8 km. Joen yläjuoksu virtaa Kauttuan peltojen ja Euran keskustan halki.


title: Eurajoen vesistö

text: Isosuon-Ahmasjärven valuma-alueen pinta-ala on 42,9 km² ja sen laskujoki on 8,6 kilometriä pitkä Ahmasoja, joka yhtyy Eurajokeen vasemmalta puolelta Euran keskustassa 49,7 km Eurajoen suusta. Ojan lyhyestä pituudesta huolimatta valuma-alueeseen sisältyy kolme metsäjärveä, joiden yhteinen pinta-ala on 130 hehtaaria. Ahmasojan pääuoman lähteenä on Ahmasjärvi ja Ahmasojan suurimman sivuojan lähteenä on Lavajärvi. Sen vedet virtaavat Ahmasojaan sekä Neittamojärven että suuren Isosuon kautta.


title: Eurajoen vesistö

text: Pyhäjärven ja Köyliönjärven välinen valuma-alueen vedenjakaja kulkee Euran ja Säkylän kohdalla niin lähellä Pyhäjärven rantaa, että järven koillisrannalla on vain muutama pikku oja. Vasta Vähä-Säkylän eteläpuolella järveen laskee Hevonniitunoja, joka on 8,4 km pitkä ja sen valuma-alueen pinta-ala on 26,65 km². Se laskee Isosaaren ja Alhasaaren väliseen lahteen. Siihen yhtyy 2,2 km yläjuoksulla Myllyoja, johon on rakennettu Huovinrinteelle tekoallas. Hevonniitunoja jatkaa yhtymäkohdasta itään ja muuttuu Riitakorvenojaksi. Hevonniitunojan toinen sivuhaara on 2 kilometriä pitkä ja sen varrella on muutama tekolampi.


title: Eurajoen vesistö

text: Pyhäjoki on 22 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 77,5 km². Joki on alajuoksulla 10 kilometrin matkalta yli 5 metriä leveä. Se saa vetensä Säkylänharjun pohjavedestä, peltojen ojista ja metsä- ja suo-ojista. Valuma-alueeseen kuuluu suuriakin lähteitä, kuten esimerkiksi Myllylähde. Joelle on tyypillistä suuret korkeuserot, jotka ovat suurimmillaan 50 metriä.


title: Eurajoen vesistö

text: Retkeenoja laskee Pyhäjärveen aivan Pyhäjoen eteläpuolella ja se kerää vetensä lähes samoilta pelloilta kuin Pyhäjoki. Retkeenojaan yhtyy Aromaan pelloilla kaksi metsistä alkavaa johto-ojaa. Pitempi haara Keusunoja yhtyy siihen etelämpänä kuin Ahonoja. Lähes samasta maastosta saa alkuunsa Vistilönoja joka laskee suoraan Pyhäjärveen noin 3 kilometriä Retkeenojaa etelämpänä. Noin kilometrin Vahoniemennokkaa pohjoisempana laskee Pyhäjärveen Muurassuonoja, joka saa vetensä ojitetuista metsäsoista.


title: Eurajoen vesistö

text: Yläneenjoki on 38 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 239 km². Se laskee Pyhäjärveen sen eteläpäähän Pehkurannan länsiosassa Kromonokan viereen. Joen leveys on ensimmäiset 13 kilometriä yli 5 metriä leveä. Suuria sivuhaaroja ovat Savonoja, joka on 5,8 kilometriä pitkä ja sen valuma-alue on 27,2 km², Kreivilänoja (3,1 km pitkä ja 24,5 km²), Myllyoja (6,1 km ja 23,4 km²), Peräsuonoja (3,8 km ja 20,1 km²) ja joen latva (5,3 km ja 27,3 km²).


title: Eurajoen vesistö

text: Järven länsipuolen valuma-alue on kapea ja rajoittuu Lapinjoen valuma-alueeseen. Sen tähden myös ojien valuma-alueet ovat suppeita. Lyhyt Pertunoja saa pääasiassa vetensä Haapasaarensuosta. Kahdeksan kilometriä pohjoisemmaksi laskee Pyhäjärveen Vähä Karstujärven valuma-alueen (7,7 km²) vedet 1,6 kilometristä ojaa pitkin. Vähä Karstujärveen taas laskee 700 metriä pitkä laskuoja Iso Karstujärvestä. Valuma-alueella on vain nämä kaksi järveä, sillä jo parin kilometrin päässä olevat Pikku- ja Iso Palijärvet laskevat Lapinjoen vesistöön. Mannilassa Mannilanlahteen laskee Luhtaoja, joka luikertelee peltoaukean läpi tuoden vettä viiden kilometrin päästä Lapinjoen vesistöihin kuuluvien Vähäjärven ja Iso Karstujäven läheltä. Ojassa on ennen suuta suuri saostusallas.


title: Eurajoen vesistö

text: Järven länsirantaan Lahnasaaren suojaan laskee Vähäjärven valuma-alueen lyhyt Vähäjärven laskuoja. Sen 17,1 km² valuma-alueeseen kuuluu alueensa suurin Lamminjärvi, joka laskee Vähäjärveen. Lamminjärveen laskevat puolestaan Mestilän länsipuolella oleva Ämmäjärvi ja Lamminjärven vieressä oleva Särkijärvi.


title: Eurajoen vesistö

text: Myllyojanlahteen laskee Myllyoja, joka tuo vedet kallioharjanteen takana olevilta pelloilta. Pellot ovat kuivatetun Kiperinjärven pohjaa, joka syntyi kun kallioon hakattiin uoma ja järven vedet päästettiin Pyhäjärveen.


Uudenmaan ja Hämeen läänin ratsuväkirykmentti () oli Ruotsi-Suomen armeijan ratsuväkirykmentti, joka muodostettiin Suomessa Uudenmaan ja Hämeenlääneistä kootuista ratsukoista.


title: Uudenmaan ja Hämeen läänin ratsuväkirykmentti

text: Rykmentti perustettiin vuonna 1632, kun vuonna 1618 muodostettu Uudenmaan ratsuväki () nimettiin uudelleen.


text: Rykmentti nimettiin Uudenmaan ja Hämeenlinnan rakuunarykmentiksi vuonna 1721. Rykmentistä muodostettiin 1791 kahtia jakamalla Hämeenläänin sekä Uudenmaanläänin jalkaväkirykmenttiin kolmannet pataljoonat.


title: Snyder

text: Snyder on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Proottinen liuotin

text: Proottinen liuotin on liuotin, joka pystyy luovuttamaan tai vastaanottamaan protonin ja muodostamaan vetysidoksia. Vastaavasti liuotin on aproottinen, jos se ei kykene luovuttamaan tai vastaanottamaan protoneja tai muodostamaan vetysidoksia eli ei ole protogeeninen eli protofiilinen. IUPAC suosittelee termin proottinen liuotin sijasta termiä protogeeninen liuotin. Liuottimen proottisuudella on liuottimen poolisuuden lisäksi merkitystä kemiallisissa reaktioissa.


title: Proottinen liuotin

text: Proottiset liuottimet sisältävät usein kovalenttisen sidoksen vedyn ja elektronegatiivisemman alkuaineen kuten typen, hapen tai rikin välillä. Proottisia polaarisia liuottimia ovat muun muassa vesi, karboksyylihapot, amiinit, alkoholit ja ammoniakki. Monella proottisella liuottimella on myös korkea dielektrinen vakio. Proottisilla liuottimilla on usein sekä nukleofiilisia että elektrofiilisiä ominaisuuksia.


title: Proottinen liuotin

text: "Polaarisiksi aproottisiksi liuottimiksi" kutsutaan liuottimia, joiden dielektrinen vakio on suurempi kuin 15. Tällaisia ovat esimerkiksi pyridiini, asetoni, asetonitriili, dimetyylisulfoksidi, dimetyyliformamidi ja nitrometaani. Riippuen olosuhteista eräät aproottiset liuottimet kuten asetonitriili voivat kuitenkin toimia joko protoneja vastaanottavina liuottimina esimerkiksi väkevän rikkihapon läsnä ollessa tai protoneja luovuttavina liuottimina erittäin emäksisissä olosuhteissa. Tämän vuoksi IUPAC pitää termiä polaarinen aproottinen liuotin virheellisenä, koska useat sellaiset ovat hyvin heikosti protofiilisia tai protogeenisiä.


title: Proottinen liuotin

text: "Aproottisia liuottimia", jotka eivät luovuta protoneita, ovat muun muassa alifaattiset ja aromaattiset hiilivedyt, esterit, eetterit, ketonit ja nitrobentseeni.


title: Gyrostemonaceae

text: Gyrostemonaceae on pieni kasviheimo koppisiemenisten Brassicales-lahkossa; se on siten sukua ristikukkaiskasveille (Brassicaceae eli Cruciferae).


title: Gyrostemonaceae

text: Gyrostemonaceae-kasvit ovat tuulipölytteisiä puita tai pensaita, joilla on tavallisesti korvakkeelliset lehdet, jotka ovat melko pieniä ja usein melko kapeita. Kasvit ovat tavallisesti kaksikotisia, hede- ja emikukat sijaitsevat eri kasviyksilöissä. Kukinto on vaihtelevanlainen; siinä on pienet kukat, joissa on yhdislehtinen, liuskainen ja yksikiehkurainen kehä. Pohjus on litteä ja kiekkomainen. Hedekukissa on vähintään kuusi hedettä yhdessä tai useammassa kiehkurassa ja heteet ovat enemmän tai vähemmän palhottomia. Hedekukassa ei ole emiön jäännettä (pistillodia). Emikukka on joutoheteetön ja vailla sikiäimen kannatinta eli gynoforia. Sikiäin on yhdislehtinen ja tavallisesti monen emilehden muodostama, harvoin emilehtiä on vain yksi tai kaksi. Luotit ovat johteisia, kookkaita ja toisinaan laajoja. Sikiäimessä on yksi siemenaihe kutakin emilehteä kohti, ja siemenaiheet sijaitsevat kärki-istukassa. Hedelmä on kuiva tai mehevä lohkohedelmä, harvoin pähkylä tai useamman sikiäimen yhteenkasvettuma (synkarppi). Verhiö säilyy hedelmässä. Siemenessä on runsas endospermi. Kromosomiluku on n = 14.


title: Gyrostemonaceae

text: Heimo kasvaa Keski-Australiassa ja Tasmaniassa.


title: Gyrostemonaceae

text: Yhdessä heimojen Borthwickiaceae, Stixaceae ja resedakasvien (Resedaceae) kanssa Gyrostemonaceae muodostaa yhteisen kladin Brassicales-lahkon evoluutiopuussa. Tässä kladissa myrosiinisolut puuttuvat, karvat ovat yksisoluisia, emiössä on monta vartaloa ja siemenet ovat vaipallisia. Kladin kehittynyt ominaisuus, ns. apomorfia, voi olla myös siementen muurahaislevintä (myrmekokoria), mutta Borthwickiaceae ja Stixaceae ovat tässä suhteessa vähän tunnettuja. On mahdollista, että kladin neljä pikku heimoa, voitaisiin yhdistää yhdeksi heimoksi.


title: Gyrostemonaceae

text: Heimoon kuuluviksi luokiteltuja fossiileja on löydetty Uudesta-Seelannista. Ne ovat peräisin mioseenikaudelta noin 20 miljoonan vuoden takaa.


title: Gyrostemonaceae

text: Gyrostemonaceae-heimoon kuuluu vähintään 18 lajia, jotka kuuluvat viiteen sukuun. Runsaslajisin on heimon nimisuku "Gyrostemon", jossa on lajeista peräti 12. Seuraavassa luettelossa synonyymit ovat suluissa.


title: Salmijärvi (Ulvila)

text: Salmijärvi on Kullaalla Ulvilassa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Kullaan alueeseen".


title: Salmijärvi (Ulvila)

text: Järven pinta-ala on 9,2 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 350 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, joka on pikemminkin kapeikko tai salmi Pikku Salmijärveen.


title: Salmijärvi (Ulvila)

text: Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Itärennalla on myös avosuota. Tie Levanpellon suunnasta kiertää järven pohjoisosat ja siellä on rannalla pari loma-asuntoa. Itärannan tuntumassa on 50 metrinen saari.


title: Salmijärvi (Ulvila)

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli Salmijärvi, mutta se oli laajempi kuin nykyään. Ennen vedenpinnan laskemista järvi ulottui nykyisten Salmijärven ja Pikku Salmijärven alueille ja niiden ylikin.


title: Pikku Salmijärvi (Ulvila)

text: Pikku Salmijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Kullaan alueeseen".


title: Pikku Salmijärvi (Ulvila)

text: Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 4,8 kilometriä pitkä "Kissainoja". Järveen laskee Pirttijärven ja Pitkäselän yhteinen laskuoja.


title: Pikku Salmijärvi (Ulvila)

text: Järven rantaviiva on 0,752 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannat ovat soistuneet ja osittain umpeen kasvaneet.


title: Pikku Salmijärvi (Ulvila)

text: Järvi kuuluu alun perin Salmijärven kanssa yhteen ja niitä erottaa kannas, jonka aukosta vedenpinnat tasoittuvat.


title: Pikku Salmijärvi (Ulvila)


title: Pirttijärvi (Ulvila)

text: Pirttijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Kullaan alueeseen".


title: Pirttijärvi (Ulvila)

text: Järven pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 400 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa puoli kilometriä pitkä laskuoja Pikku Salmijärveen. Kivijärvestä laskee oja umpeenkasvaneen "Veikkojärven" kautta.


title: Pirttijärvi (Ulvila)

text: Järven rantaviiva on 1,7 kilometriä pitkä ja ranta on avosuota. Lähellä on maatila, mutta loma-asutusta ei ole. Järvelle pääsee maatilalle vievältä tieltä, johon pääsee Kullaan ja "Mustajoen" yhdystieltä.


title: Pirttijärvi (Ulvila)

text: Järvi on osittain umpeenkasvanut. Etenkin järven pohjoisosat ovat jo ummessa, mutta eteläosissa on runsaasti avovettä.


title: Pirttijärvi (Ulvila)

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli Pirttijärvi, mutta se oli lajempi kuin nykyään. Ennen vedenpinnan laskemista järvi ulottui nykyisten Pitkäselän, Petterinniitun ja Pirtijärven alueille ja niiden ylikin.


title: Mai Kivelä

text: Mai Kivelä (s. 20. joulukuuta 1982 Helsinki) on suomalainen kaupunginvaltuutettu, kansalaisaktivisti ja feministi. Hän toimi Vasemmistonuorten pääsihteerinä 2013–2015. Kivelä toimii nykyään Animalian toiminnanjohtajana.


title: Mai Kivelä

text: Kivelä liittyi Greenpeacen jäseneksi 9-vuotiaana. Hän on työskennelyt muun muassa järjestön vapaaehtoiskoordinaattorina ja pohjoismaisen vapaaehtoisyksikön tiiminvetäjän sijaisena sekä ollut aktiivisesti mukana mielenosoituksissa.


title: Mai Kivelä

text: Kivelä on työskennellyt useita vuosia eri järjestöissä ja ollut muun muassa Kemianliitossa (nyk. Teollisuusalojen ammattiliitto TEAM) harjoittelijana työmarkkinatiedotuksessa sekä Kepassa harjoittelijana kansainvälisyyskasvatusohjelmassa. Kivelä on luottamustehtävissä vasemmistoliiton ympäristötyöryhmässä, Kallion Vasemmistoliiton varapuheenjohtaja vuodesta 2015 alkaen sekä Suomen YK-liiton hallituksen jäsen.


title: Mai Kivelä

text: Vuonna 2013 Kivelä valmistui maisteriksi Environment and Development -ohjelmasta King’s College Londonista. Hän on opiskellut myös sosiologiaa Tampereen yliopistossa ja kansalaistoimintaa Humanistisessa ammattikorkeakoulussa, josta hänellä on yhteisöpedagogin tutkinto. Kivelän lopputyöt käsittelivät globaalikasvatusta ja kansainvälisen kaupan ja vesivarantojen suhdetta ruokaturvaan.


title: Mai Kivelä

text: Kivelä oli vasemmistoliiton ehdokas vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.


title: Mai Kivelä

text:
Kivelä valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon
vuoden 2017 kuntavaaleissa 3354 äänellä.


title: Mai Kivelä

text: Kivelä asuu perheensä kanssa Arabianrannassa. Hän pitää "Vegaaninen versio" -ruokablogia.


title: Pitkäselkä (Ulvila)

text: Pitkäselkä on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Kullaan alueeseen".


title: Pitkäselkä (Ulvila)

text: Järven pinta-ala on 14,7 hehtaaria ja sen pituus on 1,4 kilometriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa vajaan kilometrin pitkä laskuoja Pikku Salmijärvelle. Korkealla idässä sijaitseva Kotajärvi laskee "Kotaojan" kautta vetensä alemmille soille, mistä Pitkäselälle on kaivettu metsäojia.


title: Pitkäselkä (Ulvila)

text: Järven rantaviiva on 3,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Keskellä järvellä on 100 metriä pitkä saari ja eteläpäässä pieni luoto. Eteläiseen kärkeen laskee yksi suo-oja.


title: Pitkäselkä (Ulvila)

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli Pirttijärvi, mutta se oli lajempi kuin nykyään. Ennen vedenpinnan laskemista järvi ulottui nykyisten Pitkäselän, Petterinniitun ja Pirttijärven alueille ja niiden ylikin.


title: Rottajärvi (Ulvila)

text: Rottajärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Kullaan alueeseen".


title: Rottajärvi (Ulvila)

text: Pyöreän järven pinta-ala on 0,829 hehtaaria ja sen halkaisija on 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 1,3 kilometriä pitkä suo-oja Kotajärveen. Järven rantaviiva on 0,347 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin avosuota.


title: Rottajärvi (Ulvila)

text: Järveä ympäröi "Rottasuo", jonka suo-oja laskevat järveen.


title: Kivijärvi (Ulvila)

text: Kivijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Kullaan alueeseen".


title: Kivijärvi (Ulvila)

text: Järven pinta-ala on 6,572 hehtaaria ja sen halkaisija on 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 1,6 kilometriä pitkä laskuoja, joka virtaa umpeen kasvaneen "Veikkojärven" kautta.


title: Kivijärvi (Ulvila)

text: Järven rantaviiva on 1,243 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, joka on rannasta soistunutta.


title: Kivijärvi (Ulvila)

text: Maasto järven ympärillä on kivistä. Myös järvessä on pintakiviä ja yksi luoto.


title: Kotajärvi (Ulvila)

text: Kotajärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Kullaan alueeseen".


title: Kotajärvi (Ulvila)

text: Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 380 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa pitkä "Kotaoja", joka laskee Pitkäselkään. "Isosuon" ojia myöten Rottajärvi laskee vetensä Kotajärven kautta.


title: Kotajärvi (Ulvila)

text: Järven rantaviiva on 0,84 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta järven ranta on hyvin soistunutta. Järvellä on loma-asunto ja muuta asutusta.


title: Kotajärvi (Ulvila)

text: Järvi on osittain kasvamassa umpeen. Se saa vettä ympäröivien soiden ojista.


title: Scorpéne-luokka

text: Scorpéne-luokka on ranskalaisen DCN:n (myöh DCNS) ja espanjalaisen Navantian yhdessä suunnittelema sukellusveneluokka. Alusluokka on mahdollista varustaa AIP-järjestelmällä.


title: Scorpéne-luokka

text: Luokkaan kuuluu neljä alaluokkaa. Näistä CM-2000 on perinteinen dieselsähköinen, AM-2000 vastaava AIP-järjestelmällä varustettu, CA-2000 pienennetty rannikkosukellusvene ja S-BR Brasilian laivastolel suunniteltu suurennettu ilman AIP-järjestelmää oleva versio.


title: Scorpéne-luokka

text: Chilen ja Malesian veneet on varustettu TSM 2233 Mk.2 -kaikuluotaimin. Luokan aluksiin voidaan myös asentaa Thales S-Cube -kaikuluotainjärjestelmä.


title: Scorpéne-luokka

text: DCNS tarjoaa veneisiin MESMA AIP-järjestelmän (). Se on ydinteknologia osaamiseen perustuva, jossa lämpö tuotetaan etanolilla ja hapella. Tuotetulla höyryllä käytetään perinteistä höyryturbiinia. Järjestelmä mahdollistaa tuotetun hiilidioksidin poistamisen aluksesta syvyydestä riippumatta. Järjestelmä maksaa noin 50-60 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja sen asentamiseksi lisää aluksen pituutta noin 8,5 metrillä, kun 200 tonnin painoinen kappale lisätään runkoon.


title: Scorpéne-luokka

text: Vuonna 2003 Espanjan hallitus tilasi laivastolleen neljä Scorpéne-luokan alusta. AIP-järjestelmällä varustettujen alusten tilauksen hinta oli 1,756 miljardia euroa eli 439 miljoonaa kappale. Tilaus kuitenkin peruutettiin ja niihin varatut varat siirrettiin neljän S-80-luokan aluksen hankintaan. Tämä aiheutti kitkaa Navantian ja DCNS:n välillä muun muassa koska Navantia valmistaa edelleen Intian, Malesian ja Chilen tilaamat alukset ja suunniteltu S-80 tarjottiin myös halukkaille. DCNS suunnitteli uuden parannellun version luokasta nimellä Marlin-luokka.


title: Scorpéne-luokka

text: Chilen laivasto tilasi kaksi luokan alusta korvaamaan palveluksessa olevat Oberon-luokan alukset. "O'Higgins" ja "Carrera" valmistuivat vuosina 2005 ja 2006.


title: Scorpéne-luokka

text: Vuonna 2005 Intia tilasi laivastolleen kuusi luokan alusta (projekti 75), jotka valmistetaan Intiassa Mumbaissa valtionomisteisella Mazagonin telakalla. Kukin hankittavista aluksista maksaa noin puoli miljardia Yhdysvaltain dollaria. Intia varustaa kaksi aluksista BRDO:n suunnittelemalla AIP-modulilla. Luokan alukset on tarkoitus luovuttaa laivastolle 2016-2019 ja se on nelisen vuotta myöhässä.


title: Scorpéne-luokka

text: Brasilia tilasi 2008 laivastolleen neljä alusta 9,9 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla. Tilaukseen sisältyi laaja teknologian siirto ja esisopimus Ranskan ja Brasilian yhteistyöstä ydinsukellusveneen suunnittelusta ja valmistuksesta. Ensimmäisen tilatun aluksen köli laskettiin Cherbourgissa 27. toukokuuta 2010 ja se siirrettiin osina Sepetibaan Brasilian laivaston telakalle koottavaksi loppuvuodesta 2012. Loput kolme valmistetaan Brasiliassa ja ne otetaan palvelukseen 2018, 2020 ja 2021.


title: Scorpéne-luokka

text: Malesian laivasto vastaanotti 2009 kaksi alusta "Tunku Abdul Rahmanin" ja "Tun Abdul Razakin".


title: Scorpéne-luokka

text: Puolan laivastolle tarjottiin 1. maaliskuuta 2011 Puolassa lisenssivalmistettuja luokan aluksia tarjouskilpailuun saksalaista tyypin 214 -sukellusvenettä vastaan.


title: Sahalahti (Ulvila)

text: Sahalahti on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Kullaan alueeseen".


title: Sahalahti (Ulvila)

text: Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta jatkaa matkaansa järven läpi virtaava "Joutsijoki" eli Harjunpäänjoki.


title: Sahalahti (Ulvila)

text: Järven rantaviiva on 0,80 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Alueella on aiemmin toiminut retkikeskus ja järven rannalla sijaitsevat Länsirannikon Koulutuksen metsäopetuksen tilat.


title: Francisco Torres

text: Francisco Wagsley Rodrigues de Sousa Filho, taiteilijanimeltään Francisco Torres (s. 3. syyskuuta 1989 Baturite, Brasilia), on brasilialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Kaudella 2014 Torres edusti Kakkosessa pelaavia Mikkelin Palloilijoita.


title: Francisco Torres

text: Torres pelasi kaudella 2010 Kakkosta FC Kuusankoskessa. Hän teki kauden aikana kuusi maalia 22 ottelussa. Kauden 2011 hän edusti PEPO Lappeenrantaa Kolmosessa. PEPO:ssa Torres teki 22 ottelussa 36 maalia. Torres pelasi kauden aikana myös yhden Veikkausliigan ottelun Myllykosken Pallo -47:ssä, jonka farmiseura PEPO oli. Hän tuli vaihdosta kentälle, kun MYPA pelasi vieraissa 1–1-tasapelin FC Honkaa vastaan 10. heinäkuuta 2011. Vuosina 2012–2014 hän on pelannut Kakkosta MP:ssä yhteensä 66 ottelua, joissa hän on tehnyt 45 maalia. Osan kaudesta 2013 Torres pelasi brasilialaisessa Horizontessa. Kaudella 2014 Torres oli 23 maalillaan Kakkosen Itäisen lohkon toiseksi paras maalintekijä 40 maalia tehneen Atlantis FC:n Sakari Tukiaisen jälkeen.


title: Yliopiston Taido

text: Yliopiston Taido ry on nimensä mukaisesti ensisijaisesti korkeakouluopiskelijoille suunnattu taidoseura. Taido on jo pitkään kuulunut UniSportin kamppailulajivalikoimaan. Seuran jäsenet ovatkin pääsääntöisesti Helsingin yliopiston tai pääkaupunkiseudun muiden korkeakoulujen opiskelijoita.


title: Yliopiston Taido

text: Seuran jäseniä ovat mm. Päivi Nevalainen, Laura Pellikka, Aki Peltola, Jasser Anoschkin ja Jukka Solehmainen.


title: Borthwickiaceae

text: Borthwickiaceae on monotyyppinen kasviheimo koppisiemenisten Brassicales-lahkossa, jonka suurin ja tunnetuin heimo on ristikukkaiskasvit (Brassicaceae eli Cruciferae). Heimon ainoa laji on "Borthwickia trifoliata".


title: Borthwickiaceae

text: Laji on pieni puu, jolla on vastakkain sijaitsevat kolmilehdykkäiset lehdet, joiden lehdyköiden reunat ovat ehyitä; korvakkeet puuttuvat. Kukat sijaitsevat termimaalisissa terttumaisissa kukinnoissa ja ovat 5–8-lukuisia. Verhiö on yhdislehtinen, kookas ja karvainen. Terälehdet ovat pienehköjä ja kynnettömiä, mutta niissä on erilaistuneet kärki- ja tyviosa. Hetiö ja emiö sijaitsevat lyhyen varren päässä (androgynofori). Heteissä on pitkät palhot. Sikiäin on yhdislehtinen, neljästä kuuteen emilehden muodostama, ja luotti on yhtenäinen. Kussakin emilehdessä on paljon siemenaiheita. Hedelmä on pitkänomainen ja kapea kota, jossa on punaisia siemeniä.


title: Borthwickiaceae

text: "B. trifoliata" kasvaa Kiinassa Junnanin lounaisosassa ja siihen liittyvässä osassa Myanmaria.


title: Borthwickiaceae

text: Heimo muodostaa yhdessä heimon Stixaceae ja resedakasvien (Resedaceae) kanssa kladin Brassicales-lahkon evoluutiopuussa. Kladia luonnehtivat ainakin moniheteisyys ja emiön vartaloiden lyhyys.


title: Nixu

text: Nixu Oyj on juuriltaan suomalainen kyberturvakonsultointiin keskittynyt yhtiö, joka on perustettu vuonna 1988. Yhtiöllä on lähes 400 työntekijää ja Nixu-konsernin liikevaihto vuonna 2017 oli noin 32 miljoonaa euroa. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Espoon Keilarannassa ja yhtiön toimitusjohtaja on Petri Kairinen.


title: Nixu

text: Nixu tarjoaa kyberturvallisuuden palveluita missiona pitää digitaalinen yhteiskunta toiminnassa. Yhtiön intohimo on auttaa organisaatioita hyödyntämään digitalisaatio turvallisesti, ja se tuottaa yhdessä asiakkaidensa kanssa käytännönläheisiä ratkaisuja liiketoiminnan jatkuvuuden, digitaalisten palvelujen helpon saatavuuden ja tietosuojan varmistamiseksi. Nixu haluaa olla paras työpaikka lähes 400 kyberturva-ammattilaisen tiimilleen, joka tekee työtä käytännönläheisten ratkaisujen löytämiseksi. Nixun juuret ovat Pohjois-Euroopassa, mutta palvelee asiakkaitaan ympäri maailman. Nixun osakkeet on listattu Nasdaq Helsingin pörssilistalla.


title: Nixu

text: Toukokuussa 2014 perustettu Nixu Certification Oy on Nixu Oyj:n itsenäinen tytäryhtiö, joka toimii Viestintäviraston hyväksymänä ja FINASin akkreditoimana virallisena tietoturvallisuuden arviointilaitoksena. Yrityksen palveluihin kuuluvat viralliset turvallisuusarvioinnit: Valtiohallinnon tietoturvallisuuden johtoryhmän VAHTI-ohjeistus (tietoturva-asetuksen mukaisen vaatimuksen todentaminen), Katakri 2015 (odottaa hyväksyntää) ja Kanta tietojärjestelmäauditoinnit.


title: Nixu

text: Nixun perusti 15. joulukuuta 1988 silloinen teekkari Pekka Nikander. Yrityksen nimi juontaa perustajan sukunimestä, Unix-käyttöjärjestelmästä ja Teknillisen korkeakoulun laboratoriosta, jota kutsuttiin Niksulaksi siellä opiskeluaikanaan työskennelleen Nikanderin mukaan. Toimitilat sijaitsivat ensin Helsingissä, viimeksi Helsingin Käpylässä, Amerin talossa. Vuodesta 2009 yhtiön toimitilat ovat sijainneet Espoon Keilarannassa Länsimetron Keilaniemen metroaseman läheisyydessä. Yhtiöön kuulunut Oulussa ja Espoossa toimiva Nixu Software Oy -niminen tytäryhtiö on perustettu vuonna 2002 ja se eriytettiin yhtiöstä marraskuussa 2014. Yhtiö toimii nykyisin nimellä FusionLayer Inc.


title: Nixu

text: NetPeople Oy fuusioitiin Nixuun 1999. Vuotta myöhemmin Magic Cookie Oy ja Datatieto Oy fuusioitiin yhtiöön. Nixu Middle East FZ-LLC perustettiin vuonna 2001 ja rekisteröitiin Dubaihin. Lähi-Idän liiketoiminnot myytiin vuonna 2008 yksityishenkilöille. Vuonna 2006 yhtiö päätti keskittyä tietoturvapalveluihin ydinliiketoimintanaan. Syyskuussa 2014 Nixu osti helsinkiläisen Panorama Partners Oy:n. .


title: Nixu

text: Nixun laajeneminen pohjoismaihin alkoi vuoden 2015 lopulla, kun Nixu perusti toimipisteen Amsterdamiin . Vuoden 2016 aikana Nixu avasi toiminnot Ruotsissa ostamalla maaliskuussa 2016 Europoint Networking AB:n ja lokakuussa 2016 Safeside Solutionin. Vuoden 2016 lopussa Nixu ilmoitti avaavansa toimipisteen myös Yhdysvaltoihin.


title: Nixu

text: Touko-kesäkuussa 2017 Nixu vahvisti asemiaan Euroopassa ostamalla hollantilaisen Expert Solutions Support Center B.V:n ja ruotsalaisen Bitsec Holding AB:n.


title: Nixu

text: Yrityksen toimitusjohtajina ovat toimineet:


title: Nixu

text: Yhtiön hallitukseen kuuluvat vuonna 2016:


title: Nixu

text: Pentti Huusko (s. 1948) toimi hallituksen jäsenenä vuosina 2009 – 2015.


title: Nixu

text: Yhtiö järjesti ensimmäisen listautumisantinsa marraskuussa 2014 ja päätti listautua Helsingin pörssin First North Finland -markkinapaikalle. Osakeanti alkoi 20.11.2014 ja päättyi ylimerkinnän johdosta 26.11.2014. Yhtiön kaupankäyntitunnukseksi tuli NIXU.


title: Nixu

text: Yhtiön osake siirtyi First North -listalta Nasdaq Helsinki Oy:n päälistalle 2.7.2018.


title: Nixu

text: Nixun työntekijä Timo Kiravuo laati vuonna 2002 Internetin uutisryhmissä käyttäytymistä ohjeistavan Netiketti-ohjeiston (News-etiketti). Yrityksen käytössä oli tiettävästi maailman ainut SNMP-protokollaan perustuva, yhtiön työntekijöiden rakentama Limux-niminen juoma-automaatti vuosina 1995–2010.


title: Dougouténé I

text: Dougouténé I on maalaiskunta Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Sen keskuskylä Toroli sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 25 kilometriä Korosta lounaaseen. Kunnassa on 21 800 asukasta (vuonna 2009).


title: Dougouténé I

text: Dougouténé I:n kunnan pinta-ala on 513,18 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Koron piirin Pel Maoudén, idässä Koron, luoteessa Dougouténé II:n ja lounaassa Bankassin piirin Bayen kuntiin sekä etelässä Burkina Fasoon. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kunnan alueella on muutamia ajoittain kuivuvia järviä.


title: Dougouténé I

text: Kuntaan kuuluu 21 kylää ja kuusi pikkukylää. Asukkaat ovat dogoneja, fulbeja, moseja ja samoja. Uskonnot ovat islam, kristinusko ja animismi.


title: Dougouténé I

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, fonio, maapähkinä, lehmänpapu, maapapu, seesami ja teehibiskus sekä eteläosassa durra, maissi ja riisi. Lisäksi kasvatetaan vihanneksia. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, kamelit ja hevoset.


title: Dougouténé I

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluu yhdeksän alakoulua, koraanikoulu, neljä koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED), yläkoulu ja terveysasema.


title: Kristaps Porziņģis

text: Kristaps Porziņģis (s. 2. elokuuta 1995 Liepāja) on latvialainen koripalloilija, pelipaikaltaan iso laitahyökkääjä. Hän edustaa NBA:n Dallas Mavericksiä. Espanjaan 15-vuotiaana lähtenyt Porziņģis on yksi ikäluokkansa lahjakkaimmista pelaajista maailmassa. Porziņģisin isoveli Jānis Porziņģis on myös ollut ammattilaiskoripalloilija.


title: Kristaps Porziņģis

text: Porziņģis aloitti koripallon 6-vuotiaana perheessä, jossa on koripallotaustaa. Hän aloitti pelaamisen kotikaupunkinsa BK Liepājas Lauvasissa, jota hän edusti 15-vuotiaaksi asti. Tuolloin hänet houkuteltiin Baloncesto Sevillaan try-outille ja lopulta 2010 hän allekirjoitti seuran kanssa pelaajasopimuksen.


title: Kristaps Porziņģis

text: Eurocupissa Porziņģis debytoi kaudella 2012–2013 seuran uuden valmentajan, Aíto García Renesesin, alaisuudessa. Ensimmäisellä kaudella hänen vastuunsa oli pientä, mutta kasvoi merkittävästi kaudelle 2013–2014.


title: Kristaps Porziņģis

text: Hän ilmoittautui alun perin NBA:n vuoden , mutta vetäytyi pari päivää ennen tilaisuutta. Näin ollen hän oli automaattisesti mukana seuraavana vuonna.


title: Kristaps Porziņģis

text: Basketball-Referencen tilastojen mukaan Porziņģisista tuli maaliskuussa 2016 ensimmäinen NBA:ssa tulokaskaudellaan 1 000 pistettä + 500 levypalloa + 75 onnistunutta kolmen pisteen heittoa + 100 heitontorjuntaa kirjauttanut pelaaja. Ensimmäisellä NBA-kaudellaan hän pelasi 72 ottelua, joissa kaikissa hän kuului avauskokoonpanoon, ja teki ottelua kohden 14,3 pistettä sekä otti 7,3 levypalloa. Kaudella 2016–2017 hän pelasi 66 ottelua (65 kertaa avauksessa) ja teki keskimäärin 18,1 pistettä ja 7,2 levypalloa. Kaudella 2017–2018 hän pelasi 48 ottelua (kaikki avauksessa) tehden 22,7 pistettä ja 6,6 levypalloa ottelua kohden. Helmikuussa 2018 ottelussa Milwaukee Bucksia vastaan hänen vasemman polvensa eturistiside repesi ja hänen pelättiin joutuvan jopa vuoden pituiselle sairaslomalle.


title: Stixaceae

text: Stixaceae on pieni kasviheimo koppisiemenisten Brassicales-lahkossa. Lahkon tunnetuin heimo on ristikukkaiskasvit (Brassicaceae eli Cruciferae).


title: Stixaceae

text: Heimon kasvit ovat pensaita tai kiipeileviä köynnöksiä, joiden lehdet ovat tavallisesti yksinkertaisia, joskus kolmilehdykkäisiä. Lehdet ovat sulkasuonisia, sivusuonet suuntautuvat lavan kärkeä kohti. Joskus korvakkeiden asemassa on piikkejä. Kukissa on neljästä kahdeksaan verholehteä, teriö puuttuu tai terälehtiä on kuusi. Sikiäin koostuu kahdesta neljään yhteenkasvaneesta emilehdestä, ja siemenaiheet kiinnittyvät aksiletyyppiseen istukkaan; siemenaiheita on harvoin yksi, tavallisesti useampia kussakin emilehdessä. Luotti on liuskainen. Hedelmä on mehevä.


title: Stixaceae

text: Heimo on levinnyt Kaakkois-Aasiaan ja Keski-Amerikkaan.


title: Stixaceae

text: Heimon lähimmät sukulaiset ovat Borthwickiaceae ja resedakasvit (Resedaceae). Sukuja Stixaceae-heimossa on neljä ja lajeja 20. Puolet lajeista kuuluu sukuun "Forchhammeria" ja suvussa "Stixis" niitä on seitsemän. Muut suvut ovat "Tirania" ja "Neothorelia", jotka ovat huonosti tunnettuja. "Forchhammeria"-lajeilla on metyyliglukosinolaatteja, kuten kapriskasveissa (Capparaceae) ja heimon Cleomaceae kasveissa, emilehtiä on kaksi, verholehtiä epäsäännöllinen määrä, terälehdet puuttuvat, yksi siemenaihe emilehdessään ja tavallisesti yksisiemeninen hedelmä. Suvussa "Tirania" on kuusi verho- ja terälehteä.


title: Päin seinää

text: Päin seinää on 26. joulukuuta 2014 ensi-iltansa saanut suomalainen elokuva, joka on tyylilajiltaan draama. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Antti Heikki Pesonen ja kuvannut Aarne Tapola. Pääosissa esiintyvät muun muassa Armi Toivanen, Eero Ritala, Mimosa Willamo ja Kai Lehtinen. Elokuvan on tuottanut Helsinki-filmi.


title: Päin seinää

text: Elokuva palkittiin kahdella Jussilla parhaasta naissivuosasta (Mimosa Willamo) ja käsikirjoituksesta ja se sai Örebron Peace & Love elokuvafestivaaleilla palkinnon parhaasta käsikirjoituksesta.


title: Päin seinää

text:
Kun Takkua (Mimosa Willamo) uhkaa huostaanotto väkivaltaisen
käytöksen vuoksi, alkavat asiat vyöryä lumipallon lailla. Tarmokas
äiti Essi (Armi Toivanen) tekee kaikkensa pitääkseen tyttärensä
luonaan, mutta kova elämä iskee kasvoihin kuin avokämmen. Kaiken lisäksi Takun opettaja Lasse (Eero Ritala) on Essin nuoruudentuttu ja edelleen ihastunut tähän. Lisäksi kuvioon ilmaantuu Takun isoisä Sakke (Kai Lehtinen), jonka apua Essi tarvitsee Takun pelastamiseen.


title: Päin seinää

text: Vuonna 2012 elokuvan käsikirjoittaja ja ohjaaja Antti Heikki Pesosen "Päin seinää" -projekti palkittiin parhaana elokuvaideana ensimmäisenä suomalaisena Nordic Talents -tapahtumassa Tanskassa. 33 000 euron arvoinen palkinto on suunnattu elokuvaidean kehittämiseen pitkäksi elokuvaksi.


title: Päin seinää

text: Tuotantoyhtiön mukaan "Päin seinää" on tunnelmaltaan Pesosen aiemman "Korsoteoria"-lyhytelokuvan sisarteos.


title: Päin seinää

text: Ensi-iltaviikonloppuna elokuvan näki 10 634 katsojaa. Elokuvan katsojaluku oli vuoden 2015 maaliskuussa 53 833.


title: Päin seinää

text: Ensimmäisen arvion elokuvasta julkaisi Amusa.fi-sivusto, joka kuvaili elokuvaa seuraavasti " – – Kohtaukset ovat alusta alkaen herkullisia. Merkitystä on kylvetty ympäriinsä, ja nerokkaita huomioita tulee vastaan joka puolella. Penkissä ihan kiemurtelee seuraavaa nokkeluutta odotellessa. Elokuvasta huokuu tarkoituksellisuus, ammattimaisuus ja ennen kaikkea aitous!"


title: Päin seinää

text: Elokuvan alkuperäisidea palkittiin pääpalkinnolla ensimmäisenä suomalaisena projektina Nordic Talents -tapahtumassa vuonna 2012. Elokuva sai vuonna 2015 Jussi-palkinnot parhaasta käsikirjoituksesta (Antti Heikki Pesonen) ja naissivuosasta (Mimosa Willamo). Se sai Örebron elokuvajuhlilla tuomariston palkinnon parhaasta käsikirjoituksesta ja sille myönnettiin Valtion laatutuki vuonna 2015.


title: Ondrej Duda

text: Ondrej Duda (s. 5. joulukuuta 1994 Snina) on slovakialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on edustanut Bundesliigassa pelaavaa Hertha BSC:a heinäkuusta 2016 lähtien.


title: Ondrej Duda

text: Helmikuussa 2014 hän siirtyi Legia Varsovaan. Heinäkuussa 2016 hän teki viiden vuoden sopimuksen Hertha Berlinin kanssa.


title: Ondrej Duda

text: A-maajoukkuedebyyttinsä hän teki 18. marraskuuta 2014 Suomea vastaan. Ensimmäisen maajoukkuemaalinsa hän teki 31. maaliskuuta 2015 Tšekkiä vastaan.


title: Savoia-Marchetti S.M.82

text: Savoia-Marchetti S.M.82 "Canguru" (suom. Kenguru) on italialaisvalmisteinen raskas pommituskone. Alessandro Marchettin suunnittelema konetyyppi muistutti sisarussarjan muita koneita (S.M.79 ja S.M.81), ja se käytti kolmea tähtimoottoria. Tyyppiä käytettiin myös kuljetuskoneena, varsinkin Toisesta maailmansodasta selviytyneitä jokseenkin harvoja koneyksilöitä. Hitaana ja heikon puolustusaseistuksen omaavana (1x rs.kk & 4x kev.kk:t) se kärsi suuria tappioita. Regia Aeronautican ohella tätä tyyppiä käytti myöhempi Aeronautica Militare eli "AMI" sekä Luftwaffe.


title: Savoia-Marchetti S.M.82

text: S.M.82 Cangurun moottorit olivat 3x Alfa Romeo RC.21 -tyyppiset 9-sylinteriset tähtimoottorit. Niiden antama teho oli 950 hevosvoimaa (708 kW). Huippunopeus oli 370 km/h ja toimintamatka 3 000 kilometriä. Matkanopeus oli 300 km/h. Enin pommikuorma oli 4 000 kg. Konetyypin siviilikäytön muunnos oli Savoia-Marchetti S.M.75 "Marsupiale".


title: Suuri olkivuosi

text: Suuri olkivuosi, vuosi 1601, oli Suomessa pahin 1600-luvun alun katovuosista ja yleensäkin Suomen historian pahimpia katovuosia. Ihmiset joutuivat syömään eläinten raatoja ja leipää, joka oli tehty sammalesta ja haavan kuoresta. Kulkutaudit tekivät tuhoaan, ja tiloja autioitui. Ihmisiä pakeni Venäjälle. Vuosi oli 600 vuoteen Pohjois-Euroopan kylmin.


title: Suuri olkivuosi

text: Suomi oli muutenkin sekasorron vallassa, sillä Sigismundin tukija Klaus Fleming oli kuollut, oli käyty sisällissota, ja Kaarle IX pyrki saamaan hallintaansa Suomen, joka oli vaarassa irtautua. Kaarle tuli Suomeen vuodenvaihteessa 1601–1602, ja nähtyään kadon aiheuttamat tuhot hän pyrki vilja-avulla lievittämään hätää, joskin kehnolla menestyksellä.


title: Suuri olkivuosi

text: Samaan aikaan vallitsivat normaalia kylmemmät säät lähes koko Euroopassa, erityisesti Venäjällä, jossa niin ikään oli ankara nälänhätä, sekä myös Kiinassa ja Japanissa. Syynä pidetään edellisenä vuonna sattunutta Perun Huaynaputina-tulivuoren voimakasta purkausta, jossa ilmaan levinneet hiukkaset suuressa määrin himmensivät maan pinnalle saapuvaa auringon säteilyä..


title: Saint-Cyprien

text: Saint-Cyprien voi tarkoittaa seuraavia paikkoja:


title: Kakkuri (Ulvila)

text: Kakkuri on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Joutsijärven alueeseen".


title: Kakkuri (Ulvila)

text: Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 200 metriä pitkä laskuoja, jonka vedet imeytetään Joutsijärveen laskevaan ojitettuun suohon.


title: Kakkuri (Ulvila)

text: Järven rantaviiva on 0,79 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvi on metsäsoiden ympäröimä. Järven lähelle johtaa metsäautotie, mutta sen länsirantaa seuraa retkeilyreitti ja sen lähellä on laavu.


title: Rekitaipaleenjärvi

text: Rekitaipaleenjärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Joutsijärven alueeseen".


title: Rekitaipaleenjärvi

text: Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkuunsa noin 2,5 kilometriä pitkä "Rekitaipaleenoja". Se laskee Joutsijärveen sen kaakkoisrannalla. Järveen laskee oja "Kuoharinsuolta".


title: Rekitaipaleenjärvi

text: Järven rantaviiva on 0,83 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjoisrannalla on nuotiopaikka, jonne johtaa polku. Noin 700 metrin päässä on Silokallion kurssikeskus.


title: Siniset sävelet

text: Siniset sävelet on suomalaisen iskelmälaulaja Arja Havakan vuonna 1994 julkaistu ensimmäinen studioalbumi.


title: Lokki (Arja Havakan albumi)

text: Lokki on suomalaisen iskelmälaulaja Arja Havakan vuonna 1995 julkaistu toinen studioalbumi, jonka nimikkokappaleesta tuli laulajan läpimurtokappale.


title: Lokki (Arja Havakan albumi)

text: Albumi myi kultaa vuonna 1996.


title: Kielijärvi (Ulvila)

text: Kielijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Joutsijärven alueeseen".


title: Kielijärvi (Ulvila)

text: Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 370 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa noin 2,5 kilometriä pitkä laskuoja. Laskuoja laskee "Ahmauksenojaan", joka vuorostaan laskee Joutsijärveen. Järveen on johdettu ympäröivän suon ojat.


title: Kielijärvi (Ulvila)

text: Järven rantaviiva on 0,76 kilometriä pitkä ja ranta on soista ja ojitettua metsämaastoa. Järven lähellä on tila ja sen vierestä kulkee Kullaan ja "Mustajoen" yhdistävä maantie.


title: The Skoogie Boys

text: The Skoogie Boys on keravalainen punkrock-yhtye, joka koostuu neljästä taiteilijanimellä esiintyvästä jäsenestä: Honkie (laulu), TT (kitara), R.T. (rummut) ja LUIS (basso). Yhtyeen ensimmäinen täyspitkä levy ""Choose To Go To Hell"" ilmestyi syyskuussa 2014. Bändillä on oma levy-yhtiö, Lapila Records.


title: The Skoogie Boys

text: Yhtye on keikkaillut kotimaan lisäksi pariin otteeseen Baltian maissa. Elokuussa 2014 yhtye soitti kaksi keikkaa niin Virossa, Latviassa kuin Liettuassa.


title: Matias Sarelius

text: Matias Sarelius (s. 2. heinäkuuta 1979) on suomalainen futsalpelaaja, joka edustaa Futsal-liigassa pelaavaa Golden Futsal Teamia. Sareliuksen pelipaikka on maalivahti. Hän on edustanut GFT:tä Futsal-liigan perustamisesta asti eli vuodesta 1997 asti. Hän on voittanut myös kolme Suomen mestaruutta vuosina 2003, 2008 ja 2009. Sarelius on pelannut liigassa yli 200 peliä tehden 18 tehopistettä (4+14).


title: Matias Sarelius

text:
Suomen futsalmaajoukkueessa Sarelius on pelannut 32 maaottelua. Hän on kuulunut maajoukkuerinkiin pitkän aikaa, ja kuuluu nykyisinkin maajoukkueeseen.
Sarelius pelasi myös Suomen beachfutismaajoukkueen ensimmäisessä epävirallisessa ottelussa vuonna 2009 Viroa vastaan. Hän oli aloituskokoonpanossa maalivahtina.


title: Ruonajärvi (Ulvila)

text: Ruonajärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Joutsijärven alueeseen".


title: Ruonajärvi (Ulvila)

text: Järven pinta-ala on 13,7 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 100 metriä pitkä laskuoja Joutsijärveen "Pirttilahteen".


title: Ruonajärvi (Ulvila)

text: Järven rantaviiva on 1,60 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven kaakkoisrannalla on metsäistä suota, josta on johdettu ojia järveen. Järven lähellä on leiriytymisalue.


title: Terra Formars

text: Terra Formars on japanilainen sci-fi-toimintakauhu manga/animesarja, joka kertoo tulevaisuudesta, jossa ihmiskunta joutuu taistelemaan terraformarsseiksi kutsuttuja avaruusolioita vastaan.


title: Terra Formars

text: Miehistö BUGS1


title: Terra Formars

text: 2000 - luvun alussa ihmiskunta oli lähettänyt torakoita Marsin pinnalle tieteellisiä tutkimuksia varten.


title: Terra Formars

text: 21.8.2577 - ensimmäiset ihmiset laskeutuivat Marsin pinnalle. Ihmisiä kyseisessä tutkimusaluksessa oli 6. BUGS1 miehistön oli tarkoitus kerätä Marsin pinnalta 10 uros- ja 10 naarastorakkaa ja lähettää ne sitten maapallolle tieteellisiä kokeita varten. Tämä koitui kuitenkin miehistön kohtaloksi. 500 vuoden aikana Marsin pinnalla torakoista oli kehittynyt eläinlaji, joka oli miltei yhtä viisas kuin ihminen mutta paljon vaikeampi tappaa.


title: Terra Formars

text: Terraformarssit surmasivat väkivaltaisesti kaikki 6 miehistön jäsentä. Miehistön komentaja sai kuitenkin lähetettyä yhden Terraformarssin pään maapallolle analysoitavaksi.


title: Terra Formars

text: Miehistö BUGS2


title: Terra Formars

text: NASA alkoi kehittämään erikoisjoukkoja terraformarsseja vastaan. Ihmisistä alettiin luoda supersotilaita lisäämällä näihin ötököiden geenejä. Tämä tuli äärimmäisen kalliiksi, koska operaatio vaati leikkauksen, josta vain noin 30% selvisivät hengissä.


title: Terra Formars

text: Lopulta NASA sai koottua 15 supersotilaan miehistön, jotka lähetettiin Marsiin vuonna 2599. Heidän tarkoitus oli tehdä lisätutkimuksia terraformarsseista ja mikäli mahdollista, tappaa ne kaikki sukupuuttoon. Ötököiden geenien ansiosta, ihmiset pystyivät taistelemaan torakoita vastaan, mutta vain 2 miehistön jäsentä selvisivät hengissä ja loput saivat surmansa. 2 - eloonjäänyttä supersotilasta pääsivät takaisin maapallolle.


title: Terra Formars

text: Terraformarssit alkoivat tehdä itse tieteellisiä kokeita supersotilaiden ruumiilla, jolloin myös terraformarssit saivat ötököiden voimia kehoihinsa.


title: Terra Formars

text: Annex I


title: Terra Formars

text: Vuonna 2620 maapallolle levisi tappava virus, joka surmasi sekä eläimiä, että ihmisiä sukupuuton partaalle. Laboratoriotesteissä selvisi, että virus on peräisin Marsista. Jotta virukseen saataisiin rokote, Marsin pinnalta olisi tuotava sammalta, jossa virus on alun perin kehittynyt. Sen avulla ihmiskunta pystyisi ehkä löytämään lääkkeen tappavaa tautia vastaan. Koko maapallon ihmiskunta käytti kaikki yhteiset varansa vielä viimeiseen miehistöön.


title: Terra Formars

text: Tällä kertaa supersotilaita luotiin myös muidenkin eläinlajien geeneistä. Nasa sai kokoon yhteensä 100 supersotilaan miehistön. Miehistö jaetaan kuuteen eri divisioonaan.


title: Arash Muridiyazd

text: Arash Muridiyazd (s. 29. tammikuuta 1987 Iran) on iranilaissyntyinen suomalainen futsalpelaaja. Hän edustaa Futsal-liigassa pelaavaa Kampuksen Dynamoa. Pelipaikaltaan Muridiyazd on hyökkääjä. Muridiyazdin perhe pakeni Iranista Suomeen, kun Arash oli pieni. Vuodesta 2009 hän on kuulunut KaDyn edustusjoukkueeseen. Liigassa hän on saavuttanut yhden mestaruuden (2017-2018) sekä kolme hopeaa ja yhden pronssin.


title: Arash Muridiyazd

text: Muridiyazd on pelannut myös Suomen futsalmaajoukkueessa. Hän on pelannut siinä viisi maaottelua tekemättä maaleja. Muridiyazd on 178 senttimetriä pitkä ja painaa 72 kilogrammaa.


title: Ahvenlammi (Ulvila)

text: Ahvenlammi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Joutsijärven alueeseen".


title: Ahvenlammi (Ulvila)

text: Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja sen pituus on 180 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla pitkässä lahdessa, josta saa alkuunsa noin 5 kilometriä pitkä laskuoja Joutsijärveen.


title: Ahvenlammi (Ulvila)

text: Järven rantaviiva on 0,64 kilometriä pitkä ja ranta on metsäistä suota, mutta pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Lammen lähellä on rakennuksia.


title: Veikko Vainio (johtaja)

text: Simo Veikko Vainio (1. huhtikuuta 1915 Käkisalmi – 23. elokuuta 2007 Helsinki) oli vuorineuvos, Metsäliiton pääjohtaja ja Raision Tehtaat Oy:n pääjohtaja.


title: Veikko Vainio (johtaja)

text: Vainion vanhemmat olivat maanmittausinsinööri Simo Armas Vainio ja Olga Gertrud Grönlund. Hän suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1938, mutta valmistui työn ohessa opiskellen myös kauppatieteiden maisteriksi 1955, KHT-tilintarkastaja hänestä tuli 1958. Vuodesta 1944 Vainio toimi Outokumpu Oy:n metallitehtaan huoltopäällikkönä, Suomen Maanviljelijäin Kauppa Oy:n hallinnollisen osaston päällikkö hänestä tuli 1947, Metsäliitto Osuuskunnan hallinnollinen johtaja 1955 ja osuuskunnan johtokunnan jäsen pari vuotta myöhemmin. Vainion johdolla kerättiin pääomia alueellisiin metsäteollisuusyksiköihin ja kehitettiin muutenkin liiketoimintaa rakenteellisesti. Osuuskunnan varatoimitusjohtajaksi Vainio kohosi 1965, mutta jo seuraavana vuonna hänet kutsuttiin Raision pääjohtajaksi Veikko Reinikaisen otteiden aiheuttaman kriisin jälkeen. Vainio teki Raisiossa useita yritysjärjestelyjä, hänen aikanaan ryhdyttiin uusiin liiketoimintoihin ja lanseerattiin uusia tuotteita. Raision reaalinen liikevaihto kasvoi kahdeksassa vuodessa 65 %. Vuorineuvoksen arvon Vainio sai 1970. Vuonna 1972 eli 57-vuotiaana hän siirtyi takaisin Metsäliittoon, nyt pääjohtajaksi. Vainio onnistui tehtävässään niin, että kun hän luovutti pääjohtajuutensa 1980 Mikko Wuotille, yhtymä oli merkittävimpiä suomalaisia puunjalostajia. Vainio osallistui aktiivisesti yhdistys- ja järjestötoimintaan ja tuli tunnetuksi lauluharrastuksestaan.


title: Veikko Vainio (johtaja)

text: Vainion puoliso vuodesta 1939 oli varanotaari Aune Helka Seitola. Liike-elämän vaikuttaja, ministeri Vesa Vainio on heidän poikansa.


title: Särkijärvi (Ulvila)

text: Särkijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Joutsijärven alueeseen. Järvi sijaitsee 6 kilometriä Joutsijärvestä kaakkoon Ahmauksessa.


title: Särkijärvi (Ulvila)

text: Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 11,3 kilometriä pitkä Särkioja, joka laskee Ahmauksenojan kautta Joutsijärveen.


title: Särkijärvi (Ulvila)

text: Järven rantaviiva on 0,76 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa.


title: Filip Hološko

text: Filip Hološko (s. 17. tammikuuta 1984 Piešťany) on slovakialainen jalkapalloilija, joka edustaa Turkin Superliigassa pelaavaa Çaykur Rizesporia lainalla saman sarjan Beşiktaş JK:sta. Oikeajalkainen Hološko on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän kuuluu myös Slovakian jalkapallomaajoukkueeseen. Hološko on 185 senttimetriä pitkä.


title: Filip Hološko

text: Hološkon kasvattajaseura on hänen kotimaansa AS Trenčín, jota hän edusti vuoden 2001 aikuisten tasolla. Vuonna 2002 Hološko siirtyi tšekkiläiseen Slovan Libereciin. Libereciä hän edusti vuoteen 2005 tehden 54 liigapelissä 17 osumaa. Seuraavaksi Hološko siirtyi Turkkiin, Manisasporin riveihin. Hän pelasi seurassa kaudet 2006-2008, joissa kertyi 65 peliä ja 22 maalia. Vuonna 2008 Hološko siirtyi Turkin suurseuraan, Beşiktaş JK:hon. Beşiktaşissa hän on voittanut kerran Turkin mestaruuden ja kaksi kertaa cupin sekä pelannut Mestareiden liigassa. Vuonna 2011 Hološko oli lainalla Istanbul Büyükşehirissä ja vuonna 2014 hän siirtyi lainalle Turkin Superliigan Çaykur Rizesporiin.


title: Filip Hološko

text: Hološko pelasi Slovakian alle 20-vuotiaiden maajoukkueen paidassa vuoden 2003 MM-kisoissa Abu Dhabissa. Slovakian jalkapallomaajoukkueessa hän debytoi vuonna 2005. Hološko kuului Slovakian joukkueeseen vuoden 2010 MM-kisoissa, jonne Slovakia selviytyi ensikertalaisena. Hän pelasi turnauksessa kahdessa Slovakian alkulohkon ottelussa, kun Slovakia eteni 16 parhaan joukkoon. Marraskuussa 2014 Hološko teki Suomea vastaan maalin vain 34 sekunnin pelin jälkeen, kun Slovakia voitti 2-1 Žilinassa.


title: Shakin maailmanmestaruusottelu 2014

text: Shakin maailmanmestaruusottelussa 2014 hallitseva mestari Magnus Carlsen pelasi maailmanmestaruudesta haastajaa Viswanathan Anandia vastaan. Ottelu pelattiin Sotšissa, Venäjällä 9.–28.11.2014. Ottelu ratkesi 11 pelin jälkeen Magnus Carlsenin voitoksi pistein 6½–4½.


title: Shakin maailmanmestaruusottelu 2014

text: Hallitsevan mestarin Magnus Carlsenin haastaja ratkaistiin kahdeksan pelaajan ehdokasturnauksessa, joka pelattiin Hanti-Mansijskissa Venäjällä maaliskuussa 2014. Turnauksen voitti Viswanathan Anand, joka saavutti tuloksen 8,5/14 voittamalla kolme peliä ja pelaamalla loput tasan. Anand oli entinen maailmanmestari ja saisi revanssin Carlsenista, joka oli voittanut häneltä maailmanmestaruuden vuotta aiemmin.


title: Megalonísi

text: Megalonísi () eli Nisiópi (Νησιώπη) on Kreikan saari, joka sijaitsee Lesboksen lähellä ja kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.


title: Megalonísi

text: Megalonísi sijaitsee aivan Lesboksen saaren länsipuolella Sígrin kylän edustalla. Saari on noin 2,6 kilometriä pitkä ja kapea, ja toimii luonnollisena aallonmurtajana kylälle. Saaren eteläosassa on majakka, jonka korkeus on 53 m merenpinnasta ja kantama 20 meripeninkulmaa. Saarella on jäänteitä kivettyneestä metsästä.


title: Ágios Minás

text: Ágios Minás (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Αγίου Μηνά, "Dimotikí Enótita Agíou Miná") on yksi Chíoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chíoksen saarella, Chíoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 271 (vuonna 2011).


title: Ágios Minás

text: Ágios Minás sijaitsee Chíoksen saaren itärannikolla aivan sen pääkaupungin Chíoksen eteläpuolella. Ágios Minás oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chíoksen kuntaan yhdessä Amanín, Ionían, Kampóchoran, Kardámylan, Mastichochórian ja Omiroúpolin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Ágios Minás

text: Kunnallisyksikkö on nimetty Pyhän Menaksen mukaan.


title: Ágios Minás

text: Ágios Mináksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Amaní

text: Amaní (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Αμανής, "Dimotikí Enótita Amanís") on yksi Chíoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chíoksen saarella, Chíoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 983 (vuonna 2011).


title: Amaní

text: Amaní käsittää Chíoksen saaren luoteisosan. Se oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chíoksen kuntaan yhdessä Ágios Mináksen, Ionían, Kampóchoran, Kardámylan, Mastichochórian ja Omiroúpolin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Amaní

text: Amanín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Matthew Burrows

text: Matthew "Matty" Burrows (s. 15. lokakuuta 1985 Newtownards) on pohjoisirlantilainen ammattilaisjalkapalloilija, joka pelaa Pohjois-Irlannin toiseksi korkeimman sarjatason Ards FC:ssä. Vasenjalkaisen ja 178 senttimetriä pitkän Burrowsin pelipaikka on hyökkääjä.


title: Matthew Burrows

text: Vuodet 2006-2008 hän edusti Dundela FC:tä, käyden välillä lainalla Loughgallissa. Vuonna 2008 Burrows siirtyi Pohjois-Irlannin Valioliigan eli korkeimman sarjatason Glentoran FC:hen. Hän edusti Glentorania vuodet 2008-2012 pelaten muun muassa Eurooppa-liigan karsintaotteluita. Vuonna 2012 Burrows siirtyi Glenavoniin ja vuonna 2013 Pohjois-Irlannin Valioliigan Ards FC:hen, joka tippui kuitenkin kauden 2013-14 jälkeen toiseksi korkeimmalle sarjatasolle.


title: Matthew Burrows

text: Parhaiten Burrows tunnetaan hänen lokakuussa 2010 Glentoranin paidassa tekemästään maalista Pohjois-Irlannin Valioliigassa. Hän ohjasi vasemmalta laidalta tulleen keskityksen maaliin suoraan ilmasta maaliin oikealla kantapäällään selkä maaliin päin hypätessään Portadownia vastaan. Tuo maali oli ehdolla jopa vuoden maaliksi ja FIFA Puskás Award -palkintoon, mutta lopulta tuon palkinnon vei turkkilainen Hamit Altintop.


title: Ionía (Chíos)

text: Ionía (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ιωνίας, "Dimotikí Enótita Ionías") on yksi Chíoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chíoksen saarella, Chíoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 956 (vuonna 2011).


title: Ionía (Chíos)

text: Ionía käsittää alueen Chíoksen kaakkoisrannikolla. Se oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chíoksen kuntaan yhdessä Ágios Mináksen, Amanín, Kampóchoran, Kardámylan, Mastichochórian ja Omiroúpolin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Ionía (Chíos)

text: Ionían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Kampóchora

text: Kampóchora (; myös "Kambóchora"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Καμποχώρων, "Dimotikí Enótita Kampochóron") on yksi Chíoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chíoksen saarella, Chíoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 897 (vuonna 2011).


title: Kampóchora

text: Kampóchora sijaitsee Chíoksen keskiosissa. Se oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chíoksen kuntaan yhdessä Ágios Mináksen, Amanín, Ionían, Kardámylan, Mastichochórian ja Omiroúpolin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Kampóchora

text: Kampóchoran kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Kardámyla

text: Kardámyla (), antiikin Kardamyle (Καρδαμύλη), on Kreikan kylä sekä samanniminen Chíoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καρδαμύλων, "Dimotikí Enótita Kardamýlon") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Chíoksen saarella, Chíoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 234 ja varsinaisen Kardámylan kylän väkiluku 710 (vuonna 2011).


title: Kardámyla

text: Kardámylan vanha kylä sijaitsee Chíoksen koillisosassa sisämaassa noin kahden kilometrin päässä rannikosta noin 28 kilometriä saaren pääkaupungista Chíoksesta pohjoiseen. Kardámylan ranta-asutus Mármaro sijaitsee meren rannalla. Kardámylan kunnallisyksikkö käsittää Chíoksen saaren koko koillisosan.


title: Kardámyla

text: Kardámyla tunnettiin jo antiikin aikana nimellä Kardamyle, ja Thukydides mainitsee sen. Nykyinen Kardámyla oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chíoksen kuntaan yhdessä Ágios Mináksen, Amanín, Ionían, Kampóchoran, Mastichochórian ja Omiroúpolin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Kardámyla

text: Kardámylan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Kardamyle

text: Kardamyle () voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin kaupunkeihin: