title: Esquilino

text: Esquilinon pohjoisosaa hallitsee rationalistista arkkitehtuuria edustava Rooman päärautatieasema Roma Termini, jota käyttää päivittäin keskimäärin 480 000 matkustajaa. Kaupunginosan keskellä on Piazza Vittorio Emanuele II, Rooman suurin arkadien reunustama aukio, jonka alueella sijaitsevat keisari Severus Alexanderin nymfaion ja Porta Alchemica, 1600-luvulla eläneen alkemistin talon ovi. Aukion koilliskulmassa on Pyhän Eusebiuksen kodin paikalle vuonna 750 perustettu Sant’Eusebion kirkko. Lähistöllä sijaitsee myös keisari Gallienukselle omistettu riemukaari, joka oli alun perin portti Serviuksen muurissa.


title: Esquilino

text: Esquilinon eteläosassa kohoaa Santa Croce in Gerusalemmen kirkko, jonka Pyhä Helena perusti 300-luvun alussa Jerusalemista pyhäinjäännöksenä tuomiaan ristin palasia varten. Paavi Benedictus XIV muutti rakennuksen julkisivun nykyiseen muotoonsa 1743. Antiikin aikoina paikalla sijainneesta Septimius Severuksen palatsista on vielä jäljellä Castrensen amfiteatteri, jonka roomalaiset jättivät osaksi Aurelianuksen muuria. Esquilinon itärajalla Aurelianuksen muurissa on myös kaksi Rooman valtakunnan ajoilta säilynyttä kaupunginporttia: keskiajalla linnoitettu Porta Tiburtina sekä kahden akveduktin läpikulkupaikkana toiminut Porta Maggiore.


title: Esquilino

text: Esquilinon rajat suhteessa naapurikaupunginosiin ovat seuraavat:


title: Orvo Lehmus

text: Orvo Kalervo Lehmus (27. elokuuta 1914 Tampere – 20. kesäkuuta 2007) oli suomalainen yritysjohtaja ja teollisuusneuvos. Hän toimi Suomen Unilever-yhtiöiden ensimmäisenä suomalaisena pääjohtajana 1963–1978.


title: Orvo Lehmus

text: Orvo Lehmus eteni aluksi kotikaupungissaan Tampereella Systema-konttorikoneliikkeen juoksupojasta sivumyymälän hoitajaksi. Sotien jälkeen hän toimi Suomen Gallupin haastattelijana ja pääsi sitten mainostoimisto SEKin yhteystehtäviin. Hän suoritti 1947 Suomen Myynti- ja Mainoskoulussa mainoshoitajatutkinnon.


title: Orvo Lehmus

text: Lehmuksen Unilever-ura alkoi 1940-luvun lopulla Lahden Vientikerman ja S. W. Paasivaaran Margariinitehtaan mainospäällikkönä, josta hän eteni ensin Paasivaaran ja sitten Turun Saippuan markkinointijohtajaksi. Hän toimi 1950- ja 1960-luvun vaihteessa Unileverin tehtävissä myös Englannissa ja Tanskassa. Vuonna 1963 hänet nimitettiin Suomen Unilever-yhtiöiden pääjohtajaksi, ja tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1978 saakka. Hänen toimikaudellaan Unileverin menestystuotteita olivat muun muassa Flora-margariini, Pepsodent-hammastahna, Rexona-saippua, Omo- ja Surf-pesuaineet sekä kansainväliseksi merkkituotteeksi noussut, Suomessa kehitetty Timotei-tuotesarja.


title: Orvo Lehmus

text:
Lehmus toimi aktiivisesti elinkeinoelämän järjestöissä kuten Mainoshoitajain yhdistyksessä, Suomen Myynti- ja Mainosyhdistyksessä sekä Mainostajien liitossa. Hän kuului myös Mainos-TV:n hallintoneuvostoon sekä Elintarviketeollisuusliiton, Kemian keskusliiton ja Suomen Teollisuusliiton hallitukseen.
Vuonna 1975 Lehmus sai Mainonnan monitaho -palkinnon ja teollisuusneuvoksen arvonimen.


title: Gustav Fechner

text: Gustav Theodor Fechner (19. huhtikuuta 1801 Groß Särchen, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta – 18. marraskuuta 1887 Leipzig, Saksin kuningaskunta) oli saksalainen luonnontutkija, filosofi ja psykologi. Fechner tunnetaan kokeellisen psykologian alkuvaiheissa kehitetyn psykofysiikan uranuurtajana. Filosofina hänet tunnetaan erityisesti panpsyykkisen maailmankuvan kehittäjänä. Fechner toi ensimmäisenä kvantitatiivisiä tutkimusmenetelmiä psykologian alueelle.


title: Gustav Fechner

text: Fechner syntyi pappisperheeseen. Hän opiskeli aluksi Soraussa (nykyisen Puolan alueella). Vuonna 1817 hän opiskeli lääketiedettä Dresdenissä ja vuodesta 1818 lähtien Leipzigin yliopistossa. Hän vietti loppuelämänsä Leipzigissä, jossa hänestä tuli fysiikan professori vuonna 1834. Fechner sai hermoromahduksen 1839 kaksisuuntaisen mielialahäiriön seurauksena. Hän kärsi myös syömishäiriöstä ja väliaikaisesta sokeudesta. Hän sai pitää professorin tittelinsä ja sai eläkettä yliopistolta, mutta menetti oppituolinsa jonkin ajan kuluessa Wilhelm Weberille. Toivuttuaan 1846 hän jatkoi luennointia eri aiheista, kuten mielen ja ruumiin suhteesta vuoteen 1875 asti.


title: Leila Lotti

text: Leila Kyllikki Lotti (s. 7. tammikuuta 1945 Hattula) on suomalainen valtiotieteen lisensiaatti, yritysjohtaja ja kamarineuvos.


title: Leila Lotti

text: Leila Lotti syntyi maanviljelijä Reino Jalmari Lotin ja emäntä Kaino Annikki Nikkilän perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi 1986 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1969 ja valtiotieteen lisensiaatiksi 1970 Turun yliopistosta. Hän teki 35-vuotisen uran Suomen Gallup Oy:n (nyk. TNS Gallup) eri tehtävissä (1970–2005) ja toimii yhä Suomen Gallupin säätiön johtajana. Lotti työskenteli myös yhtiön toimitusjohtajana 1989–2001. Lotti on Alfred Kordelinin säätiön hallituksen puheenjohtaja. Hän on julkaissut useita markkinatutkimusalan oppikirjoja ja kymmeniä tutkimusraportteja Gallupin tekemien kyselytutkimusten pohjalta. Hänelle myönnettiin 1990 Mainonnan monitaho -palkinto.


title: John Ambrose Fleming

text: Sir John Ambrose Fleming (29. marraskuuta 1849 Lancaster, Englanti – 18. huhtikuuta 1945 Sidmouth, Englanti) oli englantilainen fyysikko. Fleming tunnetaan elektroniputken eli diodin keksimisestä vuonna 1904. Hän osallistui myös television kehittämiseen yhdessä John Logie Bairdin kanssa.


title: John Ambrose Fleming

text: Fleming syntyi pappisperheeseen. Perheen vähävaraisuudesta johtuen hän ei voinut opiskella ja tutkia päätoimisesti, mutta hakeutui opettajan toimeen University College Londoniin, missä hän alkoi myös opiskella kokeellista fysiikkaa George Carey Fosterin johdolla, kemiaa Alexander Williamsonin johdolla ja matematiikkaa Augustus De Morganin johdolla vuonna 1867. Talousvaikeudet pakottivat hänet kuitenkin keskeyttämään opintonsa neljäksi kuukaudeksi, minkä jälkeen hän jatkoi osa-aikaisia opiskelua suorittaen kandidaatin tutkinnon Lontoon yliopistossa 1870.


title: John Ambrose Fleming

text: Fleming jatkoi opettajana Lancashiressa, kunnes kykeni rahoittamaan kemianopintoja South Kensingtonin Science Schoolsissa vuonna 1872. Hän luki Michael Faradayn töitä ja esitteli tutkimustuloksiaan jokien sähkömagneettisesta induktiosta kesällä 1875. Sittemmin Fleming jatkoi opintoja James Clerk Maxwellin alaisuudessa Cambridgen yliopistossa. Hän suoritti DSc-tutkinnon Lontoon yliopistossa 1879. Maxwellin kuoltua Fleming työskenteli James Stuartin alaisuudessa yliopiston insinöörityöpajassa ja luennoi sovelletusta mekaniikasta. Stuart suositteli Flemingiä University College Nottinghamin professuuriin, mihin hänet nimitettiinkin kesällä 1881. Fleming kuitenkin erosi professuurista jo 1882 siirtyen Edison Lighting Companyn palvelukseen Lontooseen. Hän piti myös luentoja hehkulampputehtaan työntekijöille 1886. Hänet kutsuttiin myös luennoijaksi University College Londoniin, jossa hänestä tuli sähkötekniikan professori vuonna 1885. Fleming oli tutkinut ja kirjoittanut jo pitkään termisestä emissiosta, minkä ansiosta hänet valittiin Royal Societyn jäseneksi 1892. Hän kehitti ahkerasti ja jatkuvasti yliopiston sähkötekniikan laboratorioita hankkien niihin runsaasti rahoitusta elinkeinoelämältä muun muassa John Penderiltä. Hänet nimitettiin myös John Penderin nimeä kantaneeseen professuuriin.


title: John Ambrose Fleming

text:
Flemingistä tuli Marconi Wireless Telegraph Companyn neuvonantaja 1899 ja hän avusti laitteiston kehittelyssä Englannin kanaalin yli tarkoitettujen langattomien lähetysten kokeilemisessa. Samana kesänä Ranskasta lähetettyä langatonta signaalia kyettiin vastaanottamaan Britanniassa. Fleming oli myös aktiivisesti mukana Atlantin yli tapahtuneeseen radiolähetykseen 1901. Hänen neuvonantajaroolinsa päättyi 1903. Hänet valittiin samana vuonna Institution of Electrical Engineers -järjestön varapuheenjohtajaksi.
Fleming patentoi elektroniputken saatuaan ajatuksen siihen aiempien tutkimustensa pohjalta vuonna 1904 ja jatkoi myöhemmin konsulttina Marconi-yhtiöille. Hän jäi eläkkeelle ja muutti Sidmouthiin 1926 jatkaen kokeita kotilaboratoriossaan ja pitäen yhteyksiä University College Londoniin emeritusprofessorin ominaisuudessa. Fleming aateloitiin 1929.


title: Auckland City FC

text: Auckland City Football Club on uusiseelantilainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 2004. Sen kotistadionina toimii Kiwitea Street, jonka nykyinen yleisökapasiteetti on 3 500. Seuran edustusjoukkue pelaa maan korkeimmalla sarjastasolla Uuden-Seelannin jalkapalloliigassa.


title: Huittisten meijerikahakka

text: Huittisten meijerikahakaksi kutsutaan Huittisten Osuusmeijerillä heinäkuussa 1917 tapahtunutta välikohtausta, jossa vastakkain olivat lakkoilevat maataloustyöläiset ja paikallisten maanviljelijöiden perustaman vartijayhdistyksen jäsenet. Se oli Suomen ensimmäinen väkivaltainen poliittinen yhteenotto sitten vuoden 1906 Hakaniemen mellakan.


title: Huittisten meijerikahakka

text: Selkkaus oli osa samana kevänä alkaneita maatalouslakkoja ja sitä pidetään jopa vuoden 1918 sisällissotaan johtaneiden tapahtumien lähtölaukauksena. Meijerikahakkaa on sanottu myös pienoiskuvaksi sisällissotaan johtaneesta prosessista, jossa porvaristo pyrki palauttamaan vanhaa järjestystä ja työläiset puolestaan puolustivat saavuttamiaan etuja. Välikohtauksen seurauksena alettiin eri puolille maata perustamaan suojeluskuntia. Myös työväen järjestyskaartien perustaminen alkoi, mutta varsinaisesti se käynnistyi vasta myöhemmin syksyllä.


title: Huittisten meijerikahakka

text: Vuoden 1917 maatalouslakot olivat käynnistyneet toukokuussa 1917 Satakunnasta, jossa ensimmäinen työnseisaus nähtiin Huittisten naapuripitäjässä Keikyässä 4. toukokuuta. Lakkojen syynä olivat maataloustyöläisten vaatimukset työolojensa parantamisesta, niihin sisältyi muun muassa kahdeksan tunnin työaika. Lisäksi lakon taustalla vaikuttivat viranomaisten käynnissä olevan sodan vuoksi tekemät kotieläinten ja elintarvikkeiden pakko-otot, jotka aiheuttivat ruokapulaa. Huittisissa lakon alkua onnistuttiin neuvotteluissa siirtämään kylvökauden ylitse, niin että se alkoi vasta kesäkuun jälkipuoliskolla. Jo aikaisemmin kesäkuun aikana oli paikkakunnalle kuitenkin perustettu maataloussekatyöväen ammattiosasto sekä tämän vastapainoksi noin 200 jäseninen maanviljelijöiden yhdistys, joka tunnettiin nimellä Huittisten kunnan maataloustuottajien paikallisjärjestö.


title: Huittisten meijerikahakka

text: Kesä-heinäkuun vaihteessa alkanut Huittisten maatalouslakko laajeni parin viikon kuluttua koskemaan myös osuusmeijeriä, joka oli määrä sulkea 12. heinäkuuta. Turvatakseen meijerin toiminnan, maataloustuottajien yhdistys perusti niin sanotun vartijayhdistyksen, johon palkattiin kuusi entistä poliisia. Tätä pidetään myös Huittisten suojeluskuntatoiminnan alkuna. Sen johtohahmoina olivat Saksassa koulutuksensa saaneet eläinlääkärit Gotthelm Klenberg ja John Engdahl, joilla ilmeisesti oli myös kontakteja jääkäriliikkeeseen.


title: Huittisten meijerikahakka

text: Meijerilakon ensimmäisenä päivänä lakkoilijat yrittivät Huittisten keskustaajamassa Lauttakylässä pysäyttää laitokseen matkalla olleen maitokuljetuksen, mutta se pääsi perille vartijoiden saattamana. Myös Sammun suunnasta tullutta kuljetusta yritettiin estää ja lisäksi osa lakkolaisista pyrki sisälle meijeriin. Myöhemmin illalla lakkokomitea kokoontui palokunnantalolle, jossa tehtiin päätös seuraavana päivänä meijerille suuntautuvasta marssista. Komitean puheenjohtajana toimi Loiman työväenyhdistyksen aktiiveihin lukeutunut Kalle Virta, mutta käytännössä sitä johtivat lakkokomitean radikaaleimmat jäsenet. Lakkoilijoiden ohella myös Huittisten Osuusmeijerin johtokunnan puheenjohtaja kannatti sulkemista, jotta ikävyyksiltä vältyttäisiin, mutta ajatus ei saanut vastakaikua isänniltä. Sen sijaan he päättivät nimismies Leopold Öllerin ja piirieläinlääkäri John Engdahlin johdolla koota 50 hengen vahvuisen joukon, joka kokoontui meijerillä aamun valjettua.


title: Huittisten meijerikahakka

text: Heinäkuun 13. päivän aamuna noin 400–500 lakossa olevaa maatyöläistä kokoontui Lauttakylän torille ja aloitti sieltä marssinsa kohti puolen kilometrin päässä sijaitsevaa osuusmeijeriä. Väkivaltaisuudet alkoivat ilmeisesti välittömästi kulkueen saavuttua meijerille, mutta kertomukset tapahtumien kulusta vaihtelevat osapuolen mukaan. Paikalla olleen vartiokaartin väitteiden mukaan lakkoilijat yrittivät tunkeutua sisälle meijeriin, kun taas nämä sanoivat joutuneensa heti meijerille saavuttuaan kivityksen kohteeksi, jonka jälkeen heitä ammuttiin halkopinojen takaa. Joka tapauksessa marssijoita kohti ammuttiin tiettävästi kymmeniä laukauksia, mikä johti kuuden haavoittumiseen. Lisäksi kaksi lakkoilijaa sai muunlaisia vammoja, kun taas vartiokaarteista loukkaantui vain yksi sairaalaan joutunut. Lakkolaisilla ei ollut ampuma-aseita, vaan he olivat aseistautuneet erilaisin astaloin sekä muun muassa polkupyöränketjuin ja kivin.


title: Huittisten meijerikahakka

text: Tapahtumien kulusta meijerillä ei ole tarkkaa tietoa, mutta osapuolten välinen nujakointi loppui imeisesti vartiokaartin pistooleilla ampumien laukausten jälkeen. Lakkoilijat onnistuivat kuitenkin ottamaan vangiksi nimismies Öllerin sekä myöhemmin päivän aikana vielä kahdeksan ampujiksi epäilemäänsä henkilöä, jotka kuljetettiin Lauttakylän poliisiaseman selleihin. Pidätettyjen joukossa olivat muun muassa tulevan presidentin Risto Rytin veljet Uuno ja Väinö Ryti. Heistä nimismies Öller vapautettiin kuvernöörin vaatimuksesta jo seuraavana päivänä, mutta muut joutuivat olemaan vangittuna kaksi ja puoli vuorokautta.


title: Huittisten meijerikahakka

text: Turun ja Porin läänin kuvernööri Mikko Collan lähetti välittömästi tapausta selvittämään kruununvouti B. Stenbergin sekä Tyrvään nimismiehen J. A. Kalskeen. He järjestivät kuulustelut seurantalo Karhulassa, jonka ulkopuolelle kerääntyi tuhatpäinen vihainen väkijoukko. Tilanne laukesi lopulta kuvernööri Collanin sekä huittislaisen sosiaalidemokraatteja edustaneen kansanedustaja Oskari Leivon sovitteluun ja uusi työehtosopimus allekirjoitettiin 14. heinäkuuta. Siinä työntekijät saivat läpi ympärivuotisen kahdeksan tunnin työpäivän. Maanviljelijät puolestaan kokivat joutuneensa allekirjoittamaan sopimuksen pakkotilanteessa.


title: Huittisten meijerikahakka

text: Kuvernööri Collan määräsi lakon vietäväksi oikeuteen, mutta sinne saakka asia ei milloinkaan edennyt. Syynä oli uuden kruununvoudin Hanne Keravuoren viivyttely, hän hautasi tapauksen asiakirjat pinon alimmaiseksi ja loppuvuodesta viranomaisilla oli jo merkittävimpiä asioita käsiteltävänään.


title: Huittisten meijerikahakka

text: Välikohtauksen molemmat osapuolet käyttivät kahakkaa innokkaasti omassa propagandassaan. Työnantajapuolella oli kuitenkin ongelmana kirjatyöläisten lakko, joka oli lopettanut porvarilehtien ilmestymisen jo heinäkuun alussa viiden viikon ajaksi. Esimerkiksi Turun Sanomat pääsi uutisoimaan meijerikahakasta vasta kuukausi tapahtumien jälkeen. Työväenlehdet sen sijaan ilmestyivät ja ne kirjoittivatkin tapauksesta värikkäin ilmaisuin. Helsingissä ilmestynyt sosiaalidemokraattien pää-äänenkannattaja Työmies kuvasi tapahtumia "verilöylyksi" ja tamperelainen Kansan Lehti kertoi "omistavan luokan aloittaneen työväen teurastuksen". Lehdet paheksuivat erityisesti sitä, että paikallinen nimismies oli virkavallan edustajana asettunut tuottajien puolelle työläisiä vastaan. Tapaus herätti runsaasti tunteita työväenliikkeessä eri puolilla maata, Helsingin Työväenyhdistyksessä vaadittiin jopa aseistetun kaartin lähettämistä Huittisiin, mutta ehdotus äänestettiin lopulta kumoon. Tampereella työläiset järjestivät tapuksen johdosta vastalausekokouksen ja julkaisivat Kansan Lehdessä kirjoituksen, jossa vaadittiin, että työväestön on joka paikkakunnalla otettava järjestysvalta itselleen. Porvarilehdet puolestaan käyttivät kahakkaa varoittavana esimerkkinä sosialististen agitaattorien aiheuttamasta väkivallasta ja epäjärjestyksestä.


title: Huittisten meijerikahakka

text: Meijerikahakan jälkeen suojeluskuntia alettiin perustamaan eri puolilla maata ja ne alkoivat samalla myös aseistautumaan. Huittisissa meijerin vartiokaarti järjestäytyi nopeasti suojeluskunnaksi ja Satakunnan maakunnallinen suojeluskuntaorganisaatio muodostettiin Porissa 6. elokuuta. Myös työväen järjestyskaartien perustaminen alkoi, mutta varsinaisesti se käynnistyi vasta Työmies-lehdessä 20. lokakuuta julkaistun kehoituksen jälkeen. Huittisissa työväen järjestyskaarti koottiin 11. marraskuuta.


title: Huittisten meijerikahakka

text: Vuonna 1999 meijerin seinään kiinnitettiin kahakasta kertova muistolaatta.


title: Ylöjärven työväentalo

text: Ylöjärven työväentalo oli Ylöjärvelle Soppeenmäkeen vuonna 1939 valmistunut työväentalon rakennus, jonne johtaa Työväentalontie. Sitä puretaan joulukuussa vuonna 2014. Hirret oli alun perin peräisin Kuljun työväentalosta. Rakennus siirtyi Ylöjärven kunnan omistukseen vuonna 1991, jolloin se oli hyvässä kunnossa. Sen hoito jäi huonoksi, ja kaupunki päätti purkaa sen. Hirret siirtyvät uuteen käyttöön Ikaalisiin.


title: Ylöjärven työväentalo

text: Pirkanmaan maakuntamuseon mielestä talo ja sen historia ovat ainutlaatuisia. Talossa on sen kunnan omistukseen siirtymisen jälkeen kokoontunut muun muassa Ylöjärven eläkeläisten yhdistys.


title: Ylöjärven työväentalo

text: Ylöjärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905, ja kokoukset järjestettiin ensi alkuun Ylöjärven työväenopiston nykyisessä toimitalossa Sauriossa. Vuodesta 1918 alkaen kokoonnuttiin yksityiskodeissa ja tilaisuuksia järjestettiin Mutalan työväentalolla (rv 1907), Vahantaan työväentalolla ja kesäaikaan Ahveniston ladossa. Kun työväentalo valmistui, se oli pitkään aktiivisessa käytössä, kokousten, harrastustoiminnan pitopaikkana, jossa toimivat näytelmäkerhot ja opintokerhot, ja järjestettiin tansseja. Se oli myös tiedonvälityksen keskeinen paikka.


title: Ylöjärven työväentalo

text: Ylöjärven osayleiskaavan muutosehdotuksessa vuodelta 2011 rakennus esitetään suojeltavaksi. Kaupunginvaltuuston kokouksessa tammikuussa 2013 esitettiin säilytystä puoltava Museoviraston lausunto: ” Museovirasto pitää valitettavana, jos tämä Suomessa viimeinen vielä näin aktiivisessa käytössä oleva työväentalo puretaan. Museoviraston mielestä rakennus on tyydyttävässä kunnossa ja vielä peruskorjattavissa asukkaiden käyttöön.” Museoviraston suojelun taas esti, että rakennusta on kunnostettu 1970-luvulla.


title: Maxim (Helsinki)

text: Maxim on elokuvateatteri Helsingissä Kluuvikadulla. Se on toiminut vuodesta 1909 elokuvateatterikäytössä ensin nimellä Olympia (vuoteen 1923), sitten Piccadilly ja vuodesta 1931 Maxim. Nykyinen rakennus valmistui vuonna 1974. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Eliel Muoniovaara. Teatterin ohjelmisto on yleensä painottunut laatuelokuvaan. Siellä on saanut ensi-iltansa moni Ingmar Bergmanin elokuva, ja siellä on järjestetty Rakkautta ja anarkiaa -elokuvajuhla useana vuonna vuoteen 2013.


title: Maxim (Helsinki)

text: Alkuperäinen rakennus valmistui elokuvateatteriksi. Siinä oli 551 katsojapaikkaa, ja se oli aikanaan Suomen suurin elokuvateatteri. Salin korkeus oli kahdeksan metriä ja istuimet mahonkia. Suunnittelija oli arkkitehti David Frölander-Ulf.


title: Maxim (Helsinki)

text: Vanha rakennus purettiin vuonna 1972, ja nykyinen valmistui vuonna 1974. Kakkossalissa käytettiin vanhan salin koristepaneeleja. Nykyisen rakennuksen omistaa Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen, joka irtisanoi vuokrasopimuksen Finnkinon kanssa vuonna 2014.


title: Maxim (Helsinki)

text: Loppuvuodesta 2014 kerrottiin suunnitelmista rakentaa Maxim-taloon Kämp Groupin hotelli, jonka tieltä Maxim 1 -sali oli määrä purkaa. Toukokuussa 2015 suunnitelmat kuitenkin muuttuivat siten, että vanhat salit piti säilyttää ja lisäksi piti vielä vielä rakentaa kolmas sali, niin että Maximissa olisi ollut jatkossa 640 paikkaa. Viimeinen remonttia edeltävä elokuvanäytös oli tammikuussa 2016. Hotellisuunnitelmista lopulta kuitenkin luovuttiin vuonna 2016, ja Maxim avattiin jälleen helmikuussa 2018, joskin vain 245-paikkaisena.


title: Pirkanmaan maakuntamuseo

text: Pirkanmaan maakuntamuseo on alueellinen toimija, joka tukee museoiden toimintaa sekä kulttuuriperinnön säilyttämistä toiminta-alueellaan. Museo on solminut Museoviraston kanssa yhteistyösopimuksen, jonka mukaisesti se antaa asiantuntija-apua muun muassa arkeologiaan, korjausrakentamiseen ja suojelukysymyksiin liittyvissä asioissa. Yksikön toimitilat sijaitsevat Museokeskus Vapriikissa Tampereella.


title: FS Flamant (P676)

text: Flamant (runkonumero P676) on Ranskan laivaston Flamant-luokan ulkovartioalus.


title: FS Flamant (P676)

text: Alus tilattiin Cherbourgista Constructions Mécaniques de Normandielta (CMN). Sen köli laskettiin 16. maaliskuuta 1994 ja alus laskettiin vesille 24. huhtikuuta 1995. Alus otettiin palvelukseen 18. joulukuuta 1997.


title: FS Flamant (P676)

text: Alus on sijoitettu Cherbourgiin.


title: Barbro

text: Barbro on ruotsalainen naisen etunimi, Barbara-nimen muunnelma.


title: Barbro

text: Suomessa nimi Barbro on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2009 loppuun mennessä 1771 henkilölle, joista yli puolet on 1940- ja 1950-luvuilla syntyneitä. Barbaran nimipäivä suomenruotsalaisessa kalenterissa on 4. joulukuuta.


title: Lepidobotryaceae

text: Lepidobotryaceae on pieni, kaksi- tai kolmelajinen kasviheimo, joka muodostaa koppisiemenisten Celastrales-lahkon yhdessä kelaskasvien (Celastraceae) kanssa.


title: Lepidobotryaceae

text: Heimon kasvit ovat puita, joiden puu on fluoresoivaa. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä, ja lapa niveltyy ruotiin. Lapa on yksinkertainen, ehytlaitainen, ja sen tyvessä on yksi pitkä korvakkeen tapainen sipelli, varsinaiset korvakkeet ovat harvinaisia. Kukat ovat yksineuvoisia ja kasvit kaksikotisia, hede- ja emikasvit ovat erikseen. Kukinto on terminaalinen ja tiheä; usein kukinto näyttää sijaitsevan lehteä vastapäätä, sillä se joutuu sivuun lehtihangasta rotevan hankaverson takia. Kukat ovat pieniä. Verhiö ja teriö ovat samankokoisia ja erilehtisiä. Heteitä on kymmenen ja ne ovat pituudeltaan kahdenlaisia, tyveltään yhtyneitä ja sijaitsevat kahdessa kiehkurassa: pidemmät kohdakkain terälehtien kanssa, lyhyemmät verholehtien kanssa. Mesiäinen sijaitsee hedetorven sisäpuolella. Kaksi tai kolme yhteenkasvanutta emilehteä muodostaa sikiäimen; vartalot ovat joko toisistaan enemmän tai vähemmän erillään ja luotit pallomaisia tai vartalo on lyhyt ja luotti liuskainen. Siemenaiheita on kaksi kussakin emilehdessä kärki-istukassa. Hedelmä on liiteluomainen kota, jonka sisäkerros eli endokarppi on erillinen; kodan keskipylväs on pysyvä. Siemenet ovat vaipallisia.


title: Lepidobotryaceae

text: Lehden ja kannan välinen nivel ja korvakemainen stipelli lavan tyvellä viittaavat siihen, että näennäisesti yksinkertaiset lehdet ovat todellisuudessa yksilehdykkäisiä; lehti on ollut alun perin kerrannanainen, mutta on sitten surkastunut niin että vain yksi lehdykkä on jäänyt jäljelle.


title: Lepidobotryaceae

text: Heimon lajit ovat levinneet sekä Afrikkaan että Amerikkaan. "Lepidobotrys staudtii" kasvaa Kongossa ja "Ruptiliocarpon caracolito" hajanaisesti Keski-Amerikasta Peruun ulottuvalla alueella.


title: Lepidobotryaceae

text: Heimo kuuluu Celastrales-lahkoon kelaskasvien (Celastraceae) ollessa lahkon toinen heimo. Heimossa on kaksi lajia, jotka on mainittu edellä. Ainakin lajilla "Ruptiliocarpon caracolito" on spirotriterpenoidi-yhdisteitä, mikä on ainutlaatuista koppisiemenisillä. Aikaisemmin heimoa, tai ainakin "Lepidobotrys"-sukua, on pidetty käenkaalikasvien (Oxalidaceae) sukulaisena (sekä Cronquist 1981 että Takhtajan 1997).


title: Lancasterin Filippa

text: Lancasterin Filippa (portugaliksi Felipa de Lencastre; 31. maaliskuuta 1360 – 19. heinäkuuta 1415) oli Portugalin kuningatar vuosina 1387-1415.


title: Lancasterin Filippa

text: Filippan isä oli englantilainen Lancasterin herttua Juhana Gent. Hänen veljestään tuli Henrik IV, Englannin ensimmäinen Lancaster-suvun kuningas.


title: Lancasterin Filippa

text: Avioliitto 26-vuotiaan Filippan ja Portugalin kuninkaan Juhana I:n välillä järjestettiin Englannin ja Portugalin välisen liittouman vahvistamiseksi Ranskaa ja Kastiliaa vastaan. Heille syntyi yhdeksän lasta, joista kuusi kasvoi aikuisikään.


title: Lancasterin Filippa

text: Filippa toi Portugalin hoviin anglosaksien ja normannien perinteen aristokraattisesta koulutuksesta, ja huolehti lastensa hyvästä opetuksesta. Filippan ja Juhanan lapsia kutsutaan portugalin "loistavaksi sukupolveksi", ja heidän aikansa oli Portugalin historian kultakautta. Filipan ansiosta kauppasuhteet Englannin kanssa olivat kuninkaallisessa suojeluksessa, ja Porton satamassa käytiin kauppaa jolla englantilaiset ostivat viiniä, korkkia, suolaa ja öljyä ja myivät turskaa ja tekstiilejä.


title: FS Cormoran (P677)

text: Cormoran (runkonumero P677) on Ranskan laivaston Flamant-luokan ulkovartioalus.


title: FS Cormoran (P677)

text: Alus tilattiin Lorientista Leroux et Lotz Navalilta (LLN). Sen köli laskettiin 25. toukokuuta 1994 ja alus laskettiin vesille 15. toukokuuta 1995. Alus otettiin palvelukseen 29. lokakuuta 1997.


title: FS Cormoran (P677)

text: Alus sijoitettiin palvelukseen otettaessa Brestiin, mistä se siirrettiin 27. kesäkuuta 2007 Cherbourgiin.


title: FS Pluvier (P678)

text: Pluvier (runkonumero P678) on Ranskan laivaston Flamant-luokan ulkovartioalus.


title: FS Pluvier (P678)

text: Alus tilattiin Cherbourgista Constructions Mécaniques de Normandielta (CMN). Sen köli laskettiin 7. maaliskuuta 1995 ja alus laskettiin vesille 2. joulukuuta 1996. Alus otettiin palvelukseen 18. joulukuuta 1997.


title: FS Pluvier (P678)

text: Alus on sijoitettu Cherbourgiin.


title: Luettelo Aksimin tuottamista kappaleista

text: Tämä on luettelo Aksimin tuottamista kappaleista


title: Lundayeh

text: Lundayeh eli lun bawang on pohjoisborneolainen kieli, jota puhutaan Borneon saaren pohjoisosassa. Sitä puhuu äidinkielenä ihmistä Borneon Malesiaan kuuluvassa osassa ja Indonesiaan kuuluvassa osassa.


title: Lasikotilo

text: Lasikotilo ("Vitrina pellucida") on yleinen, pienehkö kotilolaji.


title: Lasikotilo

text: Lasikotilon litistyneen pallomainen kuori on 4,5–6,0 mm leveä. Tuoreena kuori on läpinäkyvä, korkeintaan hieman vihertävä, mutta vanhat kuoret samenevat vihertävänvalkeiksi. Kuoren pinta on kiiltävä ja sileä ja kuori itsessään on ohut ja hauras. Napa on erittäin pieni. Kierteitä on kolme ja ne laajenevat voimakkaasti suurta suuaukkoa kohti. Suuaukolla ei ole paksuuntunutta huulta eikä hammasmaisia ulokkeita. Itse eläin on noin 10 mm pitkä, väriltään harmaa ja sen pää ja tuntosarvet ovat muuta ruumista tummemmat.


title: Lasikotilo

text: Lajin levinneisyys ulottuu Euroopasta ainakin Keski-Aasiaan. Suomessa se on yksi yleisimmistä kotilolajeista ja esiintyy koko maassa.


title: Lasikotilo

text: Reheväkasvuiset, kosteat paikat ovat lasikotilon ominta elinympäristöä. Se viihtyy myös kulttuuriympäristöissä, mutta välttelee pelkkiä havupuita kasvavia metsiä. Laji sietää kuivempaa ympäristöä kuin muut heimonsa edustajat. Ravinnokseen lasikotilot käyttävät pääasiassa kasviperäistä materiaalia, mutta saattavat myös saalistaa muita kotiloita. Näin tapahtuu etenkin aikaisin keväällä, jolloin hyvin kylmää sietävät lasikotilot käyttävät ravinnokseen vielä talvihorroksessa olevia kotilolajeja.


title: Lasikotilo

text: Lasikotilo elää noin vuoden, mutta elinkierron sijoittuminen vuodenaikojen suhteen vaihtelee alueittain. Esimerkiksi joillakin alueilla vain munat talvehtivat, toisilla aikuiset kotilot.


title: Silokotilo

text: Silokotilo ("Cochlicopa lubrica") on yleinen ja laajalle levinnyt kotilolaji. Se kuuluu taksonomisesti ongelmalliseen sukuun ja lajin erottaminen lähisukulaisistaan on hankalaa.


title: Silokotilo

text: Silokotilon sukkulamaisen kuoren leveys on 2,4–2,9 mm ja korkeus 5,0–7,5 mm. Kuoren muoto ja koirasgenitaalit muuntelevat huomattavasti, mikä vaikeuttaa lajin erottamista lähisukulaisistaan. Kuori on sileä, voimakkaasti kiiltävä, läpikuultava ja sen väri vaihtelee ruskean eri sävyissä. Pulleita kierteitä on noin 5,5 ja viimeinen niistä kapenee suuaukkoa kohti. Kuoren kärki on pyöristynyt. Napaa ei ole. Suuaukko on munanmuotoinen, yläreunasta kulmikas ja sitä reunustaa hieman paksuuntunut huuli. Itse eläin on musta.


title: Silokotilo

text: Normaalisti kuoren kierteet kiertyvät oikealle, mutta Tervolasta tunnetaan silokotilopopulaatio, jonka yksilöiden kuoret kiertyvät vasemmalle.


title: Silokotilo

text: Silokotilo on levinneisyydeltään jokseenkin kosmopoliitti, jota tavataan joko alkuperäisenä tai vieraslajina ympäri maailmaa. Suomessa sitä tavataan koko maassa ja pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta se on yleisimpiä kotilolajeja.


title: Silokotilo

text: Laji kelpuuttaa jokseenkin kaikenlaiset elinympäristöt. Laji viihtyy rehevissä ympäristöissä, mutta myös kuivilla mäntykankailla ja sietää jopa tulvia. Keskieurooppalaisten havaintojen mukaan osa kotiloista on erikoistunut kuiviin ja avoimiin, osa kosteisiin ja varjoisiin ympäristöihin.


title: Silokotilo

text: Laji lisääntyy useimmiten niin, että kukin yksilö hedelmöittää itse itsensä. Kotilo tuottaa keväällä noin 20 munaa, jotka se laskee kosteaan maaperään. Munat kuoriutuvat parin viikon kuluttua ja kehitys aikuiseksi kestää 21–24 kuukautta. Silokotilo elää noin 3 vuotta.


title: Telharmonium

text: Telharmonium eli Dynamophone oli Thaddeus Cahillin (1867–1934) keksimä varhainen syntetisaattori, jonka ensimmäinen versio kehitettiin vuonna 1897. Cahill kehitti Telharmoniumista kolme eri versiota; koska vahvistinteknologia ei ollut vielä kovin kehittynyt, viimeisimmät Telharmonium-instrumentit painoivat 200 tonnia. Viimeisin Telharmoniumeista romutettiin Cahillin kuoleman jälkeen vuonna 1962. Telharmonium tuotti ääntä äänipyörien, eli magneettien ja kelojen, avulla, hieman samaan tapaan kuin myöhemmät Hammond-urut. Cahillin suurempi idea oli kuitenkin musiikin levittäminen puhelinverkon avulla: vastaanottopäässä musiikki vahvistettiin yksinkertaisella puhetorvivahvistimella.


title: Whopper

text: Whopper on pikaruokaketju Burger Kingin hampurilainen. Se sisältää avotulella grillatun naudanlihapihvin, salaattia, tomaattia, sipulia, suolakurkkua, ketsuppia ja majoneesia. Whopperia on valmistettu vuodesta 1957 muuttumattomalla reseptillä.


title: Julkisselvitys

text: Julkisselvitys tarkoittaa konkurssimenettelyn jatkamista valtion varoilla. Julkisselvityksen tarkoitus on torjua harmaata taloutta ja talousrikollisuutta.


title: Julkisselvitys

text: Julkisselvitys on vaihtoehto sille, että konkurssi muuten raukeaisi "konkurssipesän" varojen vähyyden vuoksi. Selvitys voidaan myös käynnistää silloin, kun pesän varat riittäisivät konkurssiin, mutta on tarpeen selvittää velallisen, "pesänhoitajan" tai velkojien toimia ja väärinkäytöksiä. Julkisselvityksellä pyritään siihen, että väärinkäytökset ja epäselvyydet eivät pääse hautautumaan selvittämättömiin konkurssipesiin. Yleisin julkisselvitykseen siirtymisen peruste on ollut talousrikosten selvittäminen.


title: Julkisselvitys

text: Julkisselvityksessä konkurssimenettely siirtyy velkojien ja pesänhoitajan hallinnosta julkisselvittäjälle. Julkisselvityksestä päättää konkurssituomioistuin. Julkisselvittäjän määrää konkurssiasiamies. Selvitykseen siirryttäessä velkojien oikeus määrätä konkurssipesän omaisuudesta lakkaa ilman, että velallisen määräysvalta palautuisi. Konkurssimenettely jatkuu julkisselvityksenä ja konkurssin oikeusvaikutukset pysyvät katkeamattomina voimassa. Mahdollinen velkojaintoimikunta lakkaa. Päätösvalta ja hallinto kuuluvat julkisselvittäjälle, joka saa konkurssipesään kuuluvan omaisuuden haltuunsa.


title: Julkisselvitys

text: Julkisselvittäjän tehtävät ovat lähtökohtaisesti samat kuin pesänhoitajalla. Julkisselvittäjä ei kuitenkaan tarvitse toimiinsa velkojien suostumusta, eikä velkojilla ole oikeutta osallistua päätöksentekoon. Velallisen asema julkisselvittäjän tulee ottaa huomioon samalla tavoin kuin konkurssipesän pesänhoitajankin, sillä sekä konkurssissa että julkisselvityksessä velallinen jää vastuuseen jäännösveloistaan.


title: Julkisselvitys

text: Julkisselvitys perustuu 1.9.2004 voimaan tulleeseen konkurssilakiin (KonkL 120/2004). Julkisselvityksestä aiheutuvat konkurssimenettelyn kustannukset maksetaan valtion varoista siltä osin kuin konkurssipesän varat eivät niihin riitä. Ensisijaisesti kustannukset katetaan konkurssipesän varoista. Tavanomaisesti julkisselvittäjänä toimii siihen asti toiminut pesänhoitaja.


title: Julkisselvitys

text: Julkisselvitys päättyy joko siihen, että julkisselvittäjä laatii konkurssipesän lopputilityksen, tai siihen, että pesänhallinto palautetaan ja siirrytään takaisin normaaliin konkurssimenettelyyn. Lopputilityksen yhteydessä jako-osuudet maksetaan velkojille, jos pesän varat siihen riittävät. Normaalimenettelyyn voidaan siirtyä, jos se on perusteltua ja konkurssipesän varat sittenkin riittävät konkurssin kustannuksiin. Syynä voi olla esimerkiksi se, että konkurssipesän toimintaa voidaan jatkaa tai se voidaan myydä kokonaisuutena. Siirtyminen on normaalimenettelyyn on kuitenkin harvinaista. Vuoteen 2013 mennessä näin oli käynyt kerran.


title: Julkisselvitys

text: Talvivaara Sotkamo Oy:n julkisselvitys on Suomen tähänastisista suurin.


title: Kirjailijaliiton tunnustuspalkinto

text:
Kirjailijaliiton tunnustuspalkinto on Suomen Kirjailijaliiton vuodesta 1949 myöntämä tunnustuspalkinto. Palkinnon arvo on ollut 10 000 euroa vuodesta 2008.
Lähde


title: Martin Fritz

text: Martin Fritz (s. 24. lokakuuta 1994) on itävaltalainen yhdistetyn hiihtäjä, joka edustaa seuratasolla WSV Murauta. Fritz debytoi yhdistetyn maailmancupissa tammikuussa 2013 Seefeldissä ollen 47. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti helmikuussa 2014 Lahdessa suurmäen ja 10 kilometrin hiihdon kilpailussa ollen 26. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes Val di Fiemmessä helmikuussa 2016. Hän oli palkintokorokkeella ensimmäistä kertaa Otepäässä tammikuussa 2019 oltuaan kolmas.


title: Martin Fritz

text: Fritz voitti nuorten MM-kultaa joukkuekilpailusta Val di Fiemmestä helmikuussa 2014 ja oli noissa kisoissa myös normaalimäen ja viiden kilometrin hiihdon kilpailussa pronssilla.


title: Titanoseenidikloridi

text: Titanoseenidikloridi (CHTiCl) on metalloseeneihin kuuluva organometalliyhdiste. Yhdistettä käytetään katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä ja lisäksi yhdistettä on tutkittu syövän hoidossa.


title: Titanoseenidikloridi

text: Titanoseenidikloridi on huoneenlämpötilassa kirkkaanpunaista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen, mutta hydrolysoituu helposti vedessä akvakompleksiksi. Titanoseenidikloiridi liukenee niukasti bentseeniin ja dietyylieetteriin ja runsaammin etanoliin, tolueeniin ja kloroformiin. Titanoseenin rakenteessa titaani-ioni on koordinoitunut kahteen syklopentadienyyliligandiin ja kahteen kloroligandiin. Yhdisteen rakenne ei ole metalloseeneille tyypillinen sandwich-rakenne, vaan se on vääntynyt ja muistuttaa vääristynyttä tetraedriä.


title: Titanoseenidikloridi

text: Titanoseenidikloridia voidaan valmistaa kuumentamalla syklopentadienyylinatriumia titaanitetrakloridin kanssa dietyylieetterin tai tetrahydrofuraanin toimiessa liuottimena. Toinen tapa valmistaa yhdistettä on kuumentaa titaani(IV)kloridia ja syklopentadieeniä dioksaaniliuoksessa dietyyliamiinin läsnä ollessa 60–80 °C:n lämpötilaan.


title: Titanoseenidikloridi

text: Titanoseenidikloridia käytetään orgaanisen kemian prosesseissa katalyyttinä. Esimerkiksi yhdessä alkyylialumiiniyhdisteiden kanssa se muodostaa niin kutsutun Ziegler–Natta-katalyytin, jota käytetään alkeenien polymeroinneissa. Muita orgaanisia reaktioita, joissa käytetään titanoseenidikloridia ovat muun muassa hydro- ja karbometalloinnit, Lewis-happamena katalyyttinä, karbonyyliyhdisteiden additioreaktioissa, deoksygenointireaktioissa ja pinakolikytkentäreaktioissa. Titanoseenidikloridilla on todettu olevan eläinkokeissa muun muassa keuhkosyöpäkasvaimia tuhoavia ominaisuuksia ja sen tutkimus syöpälääkkeeksi on edennyt vaiheen II farmakologisiin tutkimuksiin. Yhdisteen vaikutusmekanismista ei ole varmuutta, mutta se voi johtua yhdisteen kyvystä muodostaa additiotuotteita syöpäsolujen DNA:n kanssa.


title: Cecilia Payne-Gaposchkin

text: Cecilia Helena Payne-Gaposchkin () oli brittiläinen tähtitieteilijä, joka päätteli, että vety on tähtien (ja siten koko universumin) yleisin alkuaine. Hänen tutkimuksensa ovat olleet pohjana koko ydinreaktiotutkimukselle.


title: Cecilia Payne-Gaposchkin

text: Payne-Gaposchkin opiskeli Cambridgen yliopistossa Englannissa, mutta siellä ei silloin vielä myönnetty tutkintoja naisille. Hän muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän väitteli Harvardin yliopiston ensimmäiseksi tähtitieteen tohtoriksi. Vaikka hänen tulkintansa tähtien spektreistä olivat oikeita, hänen ohjaajansa Henry Norris Russell ei myöntänyt hänelle tutkintoa ennen kuin hän oli lisännyt kirjaansa jälkikirjoituksen, jossa todetaan päätelmien olevan ”selvästi epätosia”. Siihen aikaan oli nimittäin vallitseva käsitys, että rauta on tähtien pääasiallinen rakennusaine. Myöhemminkin Russell kollegoineen jarrutti hänen urakehitystään.


title: Čestmír Kožíšek

text: Čestmír Kožíšek (s. 9. marraskuuta 1991 Jilemnice) on tšekkiläinen mäkihyppääjä, joka edustaa LSK Lomnice nad Popelkou -seuraa. Kožíšek on erikoistunut lentomäkiin.


title: Čestmír Kožíšek

text: Hän debytoi mäkihypyn maailmancupissa vuonna 2009 Vancouverissa. Ensimmäiset pisteensä henkilökohtaisessa kilpailussa Kožíšek saavutti tammikuussa 2013 lentomäkikilpailussa Vikersundissa ollen 23. Kožíšekin paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa on 13. helmikuulta 2013 Harrachovin lentomäestä.


title: Čestmír Kožíšek

text: Hänen ennätyksensä on samassa kisassa hypätty 197.5 metriä.


title: Jordi Torras

text: Jordi Torras Badosa (eli Torras; s. 24. syyskuuta 1980 Sant Vicenç dels Horts) on espanjalainen futsalpelaaja, joka edustaa FC Barcelona Futsalia ja Espanjan futsalmaajoukkuetta. Torrasin pelipaikka on ala tai fixo eli cierre. Torras on osallistunut kolmiin MM-kilpailuihin, joissa hän on voittanut kaksi MM-hopeaa sekä yhden MM-kullan vuodelta 2004. EM-kilpailut Torras on voittanut neljästi putkeen vuosina 2005, 2007, 2010 ja 2012. Vuoden 2012 EM-kisoissa Torras oli kisojen paras maalintekijä ja hänet palkittiin Golden Shoella. Hänellä on myös yksi EM-pronssi vuodelta 2014. Seuratasolla Torras on edustanut vuodesta 2010 lähtien jälleen kasvattajaseuraansa FC Barcelona Futsalia. Ennen hän edusti muun muassa niin ikään espanjalaista Inter Movistaria. Torras on voittanut mm. neljästi Espanjan mestaruuden ja kahdesti UEFA Futsal Cupin.


title: Magneettijääkaappi

text: Magneettijääkaappi on tutkimus- ja kehitysvaiheessa oleva magnetokalorista ilmiötä hyödyntävä jääkaappiteknologia.


title: Magneettijääkaappi

text: Magnetokalorinen ilmiö havaittiin 1881. Kun lämmöneristyksellä suojattua tavanomaisesti paramagneettista ainetta altistetaan ulkoiselle magneettikentälle sen lämpötila nousee (kuitenkin joidenkin aineiden kohdalla lämpötila laskee). Ulkoisen magneettikentän poistamisen yhteydessä ilmiö tapahtuu käänteisesti eli lämpötila laskee. Ilmiön valjastaminen jääkaappeihin perustuu termodynamiikan lakeihin. Esimerkiksi kun rautatanko altistetaan magneettikentälle siinä syntyy järjestystä, joka entropian sääntöjen mukaan synnyttää epäjärjestystä muualla.


title: Magneettijääkaappi

text: Magneettijääkaappien etuina on hiljaisuus verrattuna kompressoreihin perustuviin jääkaappeihin. Keraamisiin jäähdytinmagneetihin perustuvat magneettijääkaapit ovat pitkäikäisempiä kuin kompressoriin perustuvat jääkaapit ja niissä ei käytetä fluorattuja hiilivetyjä, mitkä ovat kasvihuonekaasuja.


title: Magneettijääkaappi

text: Magneettista jäähdytystä käytetään usein kun pyritään saada lähelle absoluuttista nollapistettä (–273,15 °C) olevia lämpötiloja. Magnetokalorinen ilmiö on ennalleen palautuva (reversiibeli) prosessi, mikä on yksi syistä pieneen energiankulutukseen verrattuna normaaleihin jääkaappeihin. Magneettijääkaappi toimii neljässä eri vaiheessa.


title: Magneettijääkaappi

text: Magneettijääkaappien prototyypeissä käytetään keraamisia magneetteja, jotka on tehty muun muassa 1. lantaanimanganiittiyhdisteitä, missä on pieniä määriä kalsiumia ja 2. strontium, rauta, boorista ja neodyymiyhdisteitä.


title: Magneettijääkaappi

text: Amesin tutkimuslaitoksessa Texasissa on tutkittu gadoliniumin ja piin ja germaniumin seoksia, mutta ne ovat kalliita ja korroosiolle herkkiä. Edellisistä syistä johtuen ne eivät ole kaupallisille markkinoille ajateltuina materiaaleina parhaiten soveltuvia.


title: Magneettijääkaappi

text: Magneettijääkaappien aineiden tutkimisessa on keskeistä, että löytyy sopiva aineyhdistelmä, jonka Curien lämpötila on mahdollisimman lähellä huoneenlämpöä. Esimerkiksi raudan magneettisuus katoaa 770 °C, mikä on sen Curie-piste. Tämän lämpötilan jälkeen magneettisuus vaikuttaa heikosti rautaan, koska se on paramagneettista. Magnetokalorinen ilmiö on voimakkaimmillaan juuri Curien lämpötilan alapuolella.


title: Magneettijääkaappi

text: Jäähdytysaineena lämmönvaihtimissa on mahdollista käyttää muun muassa vettä.


title: Magneettijääkaappi

text: Kuten usein uusilla tuotteilla, – mikäli magneettijääkaapit ovat ylipäätänsä mahdollisia – niiden hinnat lienevät korkeita alussa. Ne yleistynevät mahdollisesti ensin suurissa kylmiöissä ja pakastealtaissa ja siitä pikku hiljaa kohti tavallista kuluttajaa. Toteutuessaan ne vähentäisivät energiankulutusta ja viilennyskustannuksia noin 20 prosentilla.


title: Bateria

text: Dione Alex Veroneze (tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Bateria; s. 16. joulukuuta 1990 Palmitos) on brasilialainen futsalpelaaja, joka edustaa espanjalaista FC Barcelona Futsalia. Hän on 180 senttimetriä pitkä ja painaa 72 kilogrammaa. Pelipaikaltaan vasenjalkainen Bateria on ala eli laitapelaaja.


title: Bateria

text: Vuonna 2011 hän siirtyi kotimaansa Krona Joinvillestä espanjalaiseen Inter Movistariin. Interiä Bateria edusti vuodet 2011-2014, jona aikana hän voitti kahdesti Espanjan cupin. Vuonna 2014 Bateria siirtyi toiseen Espanjan suurseuraan, FC Barcelona Futsaliin, jossa hän pelaa numerolla 10.


title: Bateria

text: Bateria on myös pelannut Brasilian futsalmaajoukkueessa, jossa hän on voittanut Grand Prixin.


title: Anna Kinberg Batra

text: Anna Maria Kinberg Batra (s. 14. huhtikuuta 1970 Skärholmen) on ruotsalainen poliitikko ja Maltillisen kokoomuksen puheenjohtaja vuosina 2015–2017. Aiemmin hän toimi myös puolueensa valtiopäiväryhmän puheenjohtajana 2010–2015.


title: Anna Kinberg Batra

text: Kinberg Batra syntyi Skärholmenissa ja kasvoi Djursholmissa. Hän on opiskellut Tukholman kauppakorkeakoulussa vuosina 1991–2000 suorittaen "civilekonom" -tutkinnon. Lapsuudessaan Kinberg Batra asui myös Alankomaissa ja puhuu hollantia. Hän on opiskellut hollannin ja ranskan kieltä myös Tukholman yliopistossa vuosina 1989–1991.


title: Anna Kinberg Batra

text: Valmistuttuaan kauppakorkeakoulusta Kinberg Batra työskenteli viestintäkonsulttina PR-toimisto Primella vuosina 2000–2005. Samaan aikaan hänellä oli oma PR- ja viestintäalan yritys. Kinberg Batra työskenteli viestintäjohtajana Tukholman kauppakamarissa 2005–2006. Valtiopäiville hänet valittiin vuoden 2006 vaaleissa.


title: Anna Kinberg Batra

text: Vuoden 2010 vaalien jälkeen Kinberg Batra toimi puolueensa valtiopäiväryhmän puheenjohtajana. Fredrik Reinfeldtin ilmoitettua eroavansa Maltillisen kokoomuksen puheenjohtajan paikalta vuoden 2014 vaalitappion jälkeen häntä alettiin pitää Reinfeldtin todennäköisenä seuraajana.


title: Anna Kinberg Batra

text: Virallisesti Kinberg Batra valittiin puolueen uudeksi puheenjohtajaksi tammikuussa 2015 Solnassa järjestetyssä ylimääräisessä puoluekokouksessa. Nimitysvaliokunta oli aiemmin antanut esityksen, ja hänellä oli myös melkein kaikkien puolueen piirijärjestöjen kannatus. 25. elokuuta 2017 Kinberg Batra ilmoitti eroavansa puolueen johdosta ja myöhemmin syyskuussa hän ilmoitti luopuvansa politiikasta kokonaan. Kinberg Batra oli Maltillisen kokoomuksen ensimmäinen naispuheenjohtaja.


title: Anna Kinberg Batra

text: Kinberg Batra on naimisissa koomikko David Batran kanssa. Heillä on yksi tytär.


title: Lower Ruthie’s Run

text: Lower Ruthie’s Run on laskettelurinne Aspen Mountain -laskettelukeskuksessa Aspenissa Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Lower Ruthie’s Run-rinteellä lasketaan vuosittain naisten tekniikkalajien maailmancup osakilpailuja.


title: Lower Ruthie’s Run

text: Aspenissa järjestetään maailmancup finaalit vuonna 2017.


title: Luettelo Elastisen tuottamista kappaleista

text: Tämä on luettelo Elastisen tuottamista kappaleista


title: Reetta Korhonen

text: Reetta Korhonen (s. 1986) on suomalainen laulaja, tanssija ja näyttelijä. Hänet tunnettaneen parhaiten laulukilpailuohjelmasta "The Voice of Finland" sekä vuoden 2013 Euroviisuista, joissa hän oli Suomen edustajan Krista Siegfridsin taustalaulajana.


title: Reetta Korhonen

text: Korhonen syntyi Kajaanissa ja kasvoi Hyvinkäällä. Opiskeltuaan Vierumäellä liikunnanohjaajaksi hän muutti Helsinkiin.


title: Reetta Korhonen

text: Korhosen näyttämöura alkoi musikaalista "Saturday Night Fever", sen jälkeen hän on esiintynyt musikaaleissa "High School Musical 1&2", "Muskettisoturit" ja "Legally Blonde" sekä "Aladdinin" kaksikielisessä versiossa. Vuosina 2014-2015 Korhonen on kiinnitettynä Svenska Teaternin huipputuotannossa "Mamma Mia!", sekä ensemblessa että Alin understudyna. Hän on esiintynyt myös mm. Elisan, Valintatalon ja Veikkauksen televisiomainoskampanjoissa sekä Lordin euroviisukappaleen "Hard Rock Hallelujah!"-musiikkivideolla.


title: Reetta Korhonen

text: Korhonen on myös taustalaulaja ja osa Leri Leskisen ja Jussi Chydeniuksen kokoamaa PopUp a capella-yhtyettä.


title: Reetta Korhonen

text: Laulu- ja näyttelijänuran lisäksi Korhonen toimii joogaopettajana. Hän tekee myös ääninäyttelijän töitä ja esiintyy mm. "Winx-klubi"-animaatiosarjan Bloom-keijuna ja "Littlest Pet Shop" animaatiosarjan Brittany ja Whittany Biskittinä.


title: Arfakinparatiisiharakka

text: Arfakinparatiisiharakka ("Astrapia nigra") on paratiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Arfakinparatiisiharakka

text: Arfakinparatiisiharakkaa tavataan Indonesiassa Uuden-Guinean saaren luoteisosissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Jyrmysjärvi

text: Jyrmysjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Sudenniemen taajamassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueeseen".


title: Jyrmysjärvi

text: Järven pinta-ala on 14,6 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 400 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 500 metriä pitkä laskuoja Kourajärveen. Järvellä on vain yksi tulo-oja, josta virtaa järveen suovettä. Järvi on patoutunut harjun taakse ja laskuoja juoksee sen ylitse. Harjua ja samalla järven pohjoisrantaa seuraa Mouhijärveltä Laviaan kulkeva tie.


title: Jyrmysjärvi

text: Järven rantaviiva on 1,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa lukuun ottamatta pohjoisrannan harjujaksoa. Rannat ovat tiheään rakennettuja.


title: Jyrmysjärvi

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Jyrmisjärvi".


title: Valkijärvi (Suodenniemi)

text: Valkijärvi eli Valkjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueeseen".


title: Valkijärvi (Suodenniemi)

text: Järven pinta-ala on 8,7 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 650 metriä pitkä laskuoja Kourajärven "Vanhankirkonlahteen". Järveen ei ole tulo-ojia.


title: Valkijärvi (Suodenniemi)

text: Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi peltoa.


title: Suodenjärvi

text: Suodenjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueeseen".


title: Suodenjärvi

text: Järven pinta-ala on 13,7 hehtaaria ja sen pituus on 1,4 kilometriä ja leveys 170 metriä. Järvellä on kaksi luusuaa. Toinen sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 2,2 kilometriä pitkä "Kirkko-oja" Toinen on luoteeseen laskeva 400 metriä pitkä laskuoja Palojärveen. Kaksi laskuojaa tekee siitä bifurkaatiojärven.


title: Suodenjärvi

text: Järven rantaviiva on 3,1 kilometriä pitkä ja ranta on moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on useita loma-asuntoja, jonne johtaa tiet Suodenniemeltä.


title: Suodenjärvi

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Suodejärvi". Vuonna 1892 anottiin lupaa perata järvi tukintuittoa varten.


title: Hanguanaceae

text: Hanguanaceae on pieni, kymmenen lajia ja yhden suvun ("Hanguana") käsittävä kasviheimo koppisiemenisten yksisirkkaislahkossa Commelinales.


title: Hanguanaceae

text: "Hanguana"-lajit ovat rotevia maalla kasvavia ruohoja. Kasvissa on limakanavia. Karvat ovat monisoluisia ja haaroittuneita. Lehdet sijaitsevat kierteisesti ja ovat erilaistuneet ruodiksi ja lavaksi. Lavassa on vahva keskisuoni ja paljon rinnakkaisia suonia (silposuonitus) sekä merkittäviä poikkisuonia. Kukat ovat yksineuvoisia ja sijaitsevat joko hedekasvissa tai emikasvissa (kaksikotisuus). Kukinto on tähkämäinen ja haarova, kukat ovat perättömiä ja huomaamattomia, ja niiden kehälehdet ovat pieniä. Hedekukissa on leveät heteenpalhot, jotka ovat tyvestä kasvaneet yhteen, ja emiön jäänne. Emikukan joutoheteet ovat mettä erittäviä, ja sikiäimen sisällä on solukarvoja, jotka erittävät limaa. Sikiäin on enemmän tai vähemmän vartaloton, luotteja on kolme. Kussakin emilehdessä on yksi suora siemenaihe pohjaistukassa. Hedelmä on yksisiemeninen marja, joka sisältää maljan muotoisen siemenen; istukka on maljan sisällä. Siementaimessa on hyvin kehittynyt alkeisjuuri. Kromosomiluku n = noin 24, 36, 45.


title: Hanguanaceae

text: Hanguanaceae-kasvit kasvavat Sri Lankassa ja Kaakkois-Aasiasta Palausaarille ja Pohjois-Australiaan ulottuvalla alueella.


title: Hanguanaceae

text: Heimo kuuluu yhdessä soljokasvien (Commelinaceae) kanssa samaan kladiin Commelinales-lahkon evoluutiopuussa. Kladille ovat ominaisia maanpinnan yläpuolelle kohoava varsi, siemenen pieni alkio ja yhteyttämätön sirkkalehti. Aikaisemmin "Hanguana" vietiin usein Flagellariaceae-heimoon, joka nyt on lahkossa Poales (mm. heinäkasvit). Cronquist (1981) sisällytti sen laajasti käsitettyyn Liliales-lahkoon (mm. liljakasvit), kun taas sitä uudempi morfologian tutkimus on havainnut yhteyksiä Zingiberales-lahkoon (mm. banaani- ja inkiväärikasvit).


title: Hanguanaceae

text: "Hanguana"-suvun kymmenen lajia ovat:


title: Ozan Yanar

text: Ozan Göksu Yanar (s. 3. toukokuuta 1987 Istanbul, Turkki) on helsinkiläinen poliitikko ja taloustieteen opiskelija. Hän nousi Vihreän liiton kansanedustajaksi eduskuntavaaleissa 2015. Yanar toimi Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liiton toisena puheenjohtajana vuonna 2015.


title: Ozan Yanar

text: Yanar on toiminut Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan edustajistossa vuodesta 2012 ensin ainejärjestöjen ryhmässä ja myöhemmin HYY:n Vihreiden ryhmässä. Edustajistovaaleissa 2014 hän sai eniten ääniä.


title: Ozan Yanar

text: Keväällä 2014 hän oli ehdokkaana europarlamenttivaaleissa vihreiden listalla. Hän keräsi 2 269 ääntä. Lisäksi hän on toiminut Helsingin Vihreiden hallituksen jäsenenä vuonna 2014. Yanar valittiin Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liiton yhteispuheenjohtajaksi vuodelle 2015 Saara Ilvessalon kanssa.


title: Ozan Yanar

text: Yanar oli ehdolla kevään 2015 eduskuntavaaleissa, joissa hän nousi kansanedustajaksi 4 196 henkilökohtaisella äänellä.


title: Ozan Yanar

text: Vuoden 2017 kuntavaaleissa Yanar sai yli 4700 ääntä ja oli koko maan kärkikymmenikössä ja kolmas vihreiden listalla.


title: Ozan Yanar

text: Yanar opiskelee taloustiedettä Helsingin yliopistossa. Hän valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi vuonna 2013. Yanar työskenteli vuonna 2014 projektiekonomistina Suomen Ammattijärjestöjen Keskusjärjestö SAK:ssa. Aiemmin hän on työskennellyt muun muassa työ- ja elinkeinoministeriössä sekä Palkansaajien tutkimuslaitoksella. Hän on erikoistunut työn taloustieteeseen. Yanar oli Palkansaajien tutkimuslaitoksen julkaiseman ”Suomalainen palkkaero eurooppalaisessa vertailussa” -tutkimuksen tekijöitä.


title: Ozan Yanar

text: Yanar on syntynyt Turkissa ja asunut lapsena myös Englannissa ja Kyproksella. Suomeen hän muutti 14-vuotiaana. Hän on pelannut jalkapalloa nuorten SM-tasolla. Hän on Turkin ja Suomen kansalainen.


title: Ylinen Vehkajärvi

text: Ylinen Vehkajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueeseen".


title: Ylinen Vehkajärvi

text: Järven pinta-ala on 8,7 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 1,5 kilometriä pitkä laskuoja "Vehkaojaan", joka laskee Kourajärveen. Järveen laskee suo-ojia.


title: Ylinen Vehkajärvi

text: Järven rantaviiva on 1,3 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi metsäistä suota. Rannalla on kolme loma-asuntoa, jonne johtaa tie Suodenniemeltä. Järven pohjoisrannan niemessä on nuotiopaikka.


title: Kiivana

text: Kiivana on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueeseen".


title: Kiivana

text: Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja sen pituus on 330 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa kilometrin pituinen laskuoja Aliseen Vehkajärveen, joka laskee "Vehkaojan" kautta Kourajärveen.


title: Kiivana

text: Järven rantaviiva on 1,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. Järvi on mökitön eikä sen luo johda tietä.


title: Kiivana

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kivojärvi".


title: DTM-kausi 2015

text: DTM-kausi 2015 oli DTM-sarjan kuudestoista kausi. Sarja alkoi 2. toukokuuta 2015 Saksan Hockenheimringin radalla ja päättyi samalla radalla 18. lokakuuta 2015.


title: DTM-kausi 2015

text: Sarjan mestaruuden voitti saksalainen Pascal Wehrlein. Toiseksi sijoittui brittiläinen Jamie Green ja kolmanneksi ruotsalainen Mattias Ekström.


title: Alinen Vehkajärvi

text: Alinen Vehkajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueeseen".


title: Alinen Vehkajärvi

text: Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkuunsa 3,6 kilometriä pitkä "Vehkaoja", joka laskee Kourajärven "Vehkalahteen". Järveen laskee pari suo-ojaa, joista yksi on Kiivanan laskuoja.


title: Alinen Vehkajärvi

text: Järven rantaviiva on 1,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven rannan tuntumassa on peltoja ja muutama loma-asunto, jonne johtaa tie Suodenniemeltä. Rannalla on myös kiinteä laavu.


title: Mustajärvi (Suodenniemi)

text: Mustajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueeseen".


title: Mustajärvi (Suodenniemi)

text: Järven pituus on 150 kilometriä ja leveys 50 metriä. Järveen on kaivettu suo-ojia, mutta siitä ei lähde laskuojaa minnekään. Järven ranta on kokonaan metsäistä suota, eikä sen rannoille ole rakennettu mitään. Järven vieressä kulkee metsäautotie, joka vie parin kilometrin päähän Suodenniemen taajamaan. Lähellä ovat järvet Alinen Laisjärvi ja Ylinen Laisjärvi.


title: Alinen Laisjärvi

text: Alinen Laisjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueeseen".


title: Alinen Laisjärvi

text: Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja sen pituus on 280 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 3,5 kilometriä pitkä laskuoja Kourajärveen. Ainoa tulo-oja on Ylisen Laisjärven laskuoja. Järven rantaviiva on 0,67 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. Rantoja ei ole rakennettu ja järvelle johtaa ainoastaan polku.


title: Ylinen Laisjärvi

text: Ylinen Laisjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueeseen".


title: Ylinen Laisjärvi

text: Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja sen pituus on 260 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 200 metriä pitkä laskuoja Aliseen Laisjärveen, joka laskee Kourajärveen. Järven rantaviiva on 0,63 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota tai avosuota. Järven rantoja ei ole rakennettu eikä sille johda tietä.


title: Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus

text: Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus on suomalainen tv-joulukalenteri, jonka on luonut muun muassa "Ella ja kaverit" -kirjoistaan tuttu kirjailija Timo Parvela. Joulukalenteri alkoi Yle TV2 -kanavalla joulukuun ensimmäisenä päivänä 2014 ja päättyi jouluaattona 2014. Se kruunasi Ylen lastenohjelmien 50-vuotisjuhlavuoden. "Porokuiskaajan arvoitus" on Ylen kaikkien aikojen katsotuin Joulukalenteri. Se keräsi päivittäin 500 000 katsojaa ja huomioitiin myös Kultainen Venla-ehdokkuudella Lasten- ja nuortenohjelmat -sarjassa. Joulukalenterin jatko-osa esitettiin Ylen Joulukalenterina joulukuussa 2016.


title: Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus

text: Sarjan julkaisi DVD:llä VLMedia 30. lokakuuta 2015.


title: Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus

text: Korvatunturilla tonttuharjoittelija Pirpanan on tarkoitus valmistua jouluna tonttukoulusta. Hänen täytyy suorittaa Ylitontun antamia tehtäviä, ennen kuin hänestä voi tulla oikea tonttu, mutta eläinrakas Pirpana olisi mieluummin porojen seurassa, kun esimerkiksi paketoimassa lahjoja. Kömpelyytensä ansiosta kaikki Pirpanalle annetut tehtävä tapaavat mennä tavalla jos toisella pieleen.


title: Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus

text: Samaan aikaan toisaalla, jossain Suomen suurkaupungissa, hyväsydäminen joulukoristeiden tekijä Väinö löytää koiran kadulta ja päättää majoittaa sen kotiinsa niin kauaksi aikaa, kunnes sen omistaja löytyy. Väinö on hyvin yksinäinen ihminen ja on iloinen saadessaan koirasta seuraa. Väinö saa yhdeltä koiran omistajan etsintää osallistuvalta lapselta idean kirjoittaa koirasta joulupukille. Väinö kirjoittaa joulupukille kirjeen koirasta, jonka nimeksi paljastuu Rekku. Korvatunturilla postinjakeluun määrätty Pirpana löytää Väinön kirjeen postin seasta ja hän vaatii Ylitontulta, että saisi etsiä koiran omistajan. Ylitonttu ohjaa Pirpanan joulupukin erikoisosastolle, jossa työskentelee ainoastaan hänen veljensä Sherlokkinen.


title: Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus

text: Vanha porokuiskaaja jää eläkkeelle ja lähtee kaukaiseen tunturiin revontulten taakse. Uuden hyvin voimallisen porokuiskaajan on kuitenkin ennustettu tulevan. Ylitonttu ja Sherlokkinen epäröivät voiko Pirpana olla ennustettu uusi porokuiskaaja. Ylitonttu päättä kieltää Sherlokkista lähettämästä Pirpanaa arkimaailmaan etsimään koiralle omistajaa, sillä se olisi liian riskialtista. Sherlokkinen päättää uhmata Ylitontun määräystä ja lähettää Pirpanan salaa matkaan, sillä uskoo sen olevan ainoa tapa, millä hän oppii löytämään itsensä ja täten porokuiskaajan medaljongin taikavoimat. Hän antaa Pirpanalle medaljongin kertoen sen suojelevana häntä matkalla ja yrittää painottaa, että sitä ei saa missään tilassa kadottaa.


title: Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus

text: Väinö keksii etsiä Rekun omistajaa sanomalehti-ilmoituksella. Ilmoituksen johdosta Rekkua tulee hakemaan omaneduntavoittelija, alati tavaraa hamuava Kauppinen, joka esittelee itsensä Rekun omistajana. Hän vie Rekun pois Väinön estelystä huolimatta. Väinö masentuu Rekun lähdöstä. Kuitenkin pian Pirpana saapuu Rekun kanssa Väinön ovelle. Pirpana kertoo Kauppisen kaupanneen Rekkua kadulla, ja että oli antanut Rekusta vaihtokauppana medaljongin. Kauppinen palaa Väinön luo joulupukin erityisasiamiehen valeasussa. Pirpana tunnistaa Kauppisen ja yrittää kertoa tämän olevan huijari, mitä Väinö ei ota kuuleviin korviinsa. Kauppinen onnistuu ryöstämään hyväuskoiselta Väinöltä kaikki tämän tekemät joulukoristeet.


title: Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus

text: Korvatunturilla Sherlokkinen kamppailee omantuntonsa kanssa. Hän yrittää saada Pirpanan palaamaan Korvatunturille heti, mutta hänen Pirpanalle antama näköpuhelin kääntää kaiken puheen koiran haukunnaksi Pirpanan yritettyä tehdä siitä kääntäjää, jotta voisi ymmärtää Rekun puhetta. Ylitonttu raivostuu saadessaan kuulla Sherlokkiselta Pirpanan olevan arkimaailmassa hän kiellostaan huolimatta. Sherlokkinen lähtee omatoimisesti hakemaan Pirpanaa arkimaailmasta ja saapuessaan Väinölle hän esittelee olevansa Pirpanan serkku. Pirpanan palattua etsimästä Kauppista hän kertoo löytäneensä Kauppisen, mutta tämän kanssa käydyssä kahakassa pudottaneen reppunsa, jossa oli ollut näköradio. Väinö, Pirpana ja Sherlokkinen keksivät ehdottavansa vaihtokauppaa medaljongista Kauppiselle, jonka kanssa näköradion avulla sovitaan vaihtokaupasta.


title: Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus

text: Koko seuraavan päivän kolmikko odottaa Kauppista saapuvaksi, mutta hän ei tule. Kaikkien nukkuessa Kauppinen hiipii Väinön asuntoon ja alkaa vähin äänin rosvota tämän tekemiä joulukoristeita. Kauppisen huomatessa shakkilaudan hän yrittää varastaa sen, mutta onnistuu tiputtamaan sen saaden kaikki heräämään. Kauppinen ilmoittaa, ettei suostu vaihtokauppaan medaljongista. Pirpanan pidettyä pitkähkön puheen siitä, mitä on oppinut viimeisten tapahtumien aikana, alkaa medaljonki säihkyä saaden Kauppisen pudottamaan sen. Pirpanan nostaessa sen maasta Rekku kertoo hänelle, että tämä on uusi porokuiskaaja. Pirpana oli pitkin Väinöllä olon kuullut osan Rekun puhumisesta, mutta oli pitänyt sitä omana kuvitelmanaan. Pirpanalle selviää, että Rekku on Sherlokkisen työpari joulupukin erikoisosastolla ja että tämän tulo Väinölle oli osa hänen suunnitelmaansa. Kauppinen ymmärtää antamisen ilon ja päättää antaa kaiken pois hänelle vuosien mittaan kertyneestä runsaasta tavaramäärästään.


title: Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus

text: Korvatunturille lähdössä olevat Rekku, Pirpana ja Sherlokkinen yrittävät selittää Väinölle lähtöään. Väinö kummastelee montaa outoa asiaa heissä ja tajuaa näiden olevan tonttuja. Vanhan joulunlain mukaan jos tonttu paljastuu arkimaailmassa ei hän voi enää koskaan palata Korvatunturille. Väinö kertoo aina tunteneensa olevan tonttu ja nähneen unia, jossa on yksin tonttujen keskellä. Pirpana saa idean millä kaikki voisivat palata Korvatunturille. Jos Väinökin olisi tonttu ei olisi mitään paljastumista tapahtunut. Nelikko suuntaa Korvatunturille, jossa Ylitonttu vaatii selitystä tapahtuneesta ja heidän mukanaan tulleesta uudesta tontusta. Sherlokkinen kertoo, että vuosia sitten hänen ollessa tonttukoulussa opettajana katosi yksi tonttu luokkaretkellä arkimaailmaan. Joulupukki siirsi Sherlokkisen tapahtuman johdosta erikoisosastolle, jotta tämä voisi korjata virheensä ja löytää kadonneen tontun. Joulupukilta saadusta kirjasta vahvistuu Väinö olevan tonttu Väinökkinen.


title: Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus

text: Pirpana hermoilee saisiko sittenkään poroja liikkeelle. Väinökkinen neuvoo häntä tekemään jotain muuta, mikä vie ajatukset pois jännittämisestä. Pirpanan paketoidessa paketteja hän laskee paketointia haittaavan porokuiskaajan medaljonkinsa pöydälle ja unohtaa sen siihen lähtiessään. Paketointia jatkamaan tullut tonttu paketoi medaljongin ja laittaa sen muiden lahjojen joukkoon. Medaljonkiaan hakemaan palannut Pirpana ei löydä medaljonkia mistään ja vajoaa epätoivoon. Joulupukki palkitsee Sherlokkisen Väinökkisen tuomisesta takaisin tonttujen joukkoon tekemällä hänestä Suurtontun. Väinökkisestä joulupukki tekee Korvatunturin joulukoristevastaavan. Pirpanan tullessa joulupukin juttusille pyytää tämä näyttämään porokuiskaajien ikiaikaista merkkiä eli medaljonkia. Pirpana tunnustaa, että se on pakettien joukossa, jotka ovat lähteneet jo eteenpäin. Ylitonttu kertoo, että medaljongin olevan vain merkki ja että Pirpana pystyisi ilmankin sitä käskemään poroja. Pirpana onnistuu käskemään poroja ja joulupukki pääsee lähtemään viemään lahjoja ympäri maailmaa. Tontut viettävät joulua ja Väinökkinen saa joululahjaksi tonttukoulussa otetun luokkakuvan.


Ateenan kansallinen teknillinen korkeakoulu () on teknillinen yliopisto, joka toimii Ateenassa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1836.


title: Ateenan kansallinen teknillinen korkeakoulu

text: Korkeakoulussa on 9 tiedekuntaa ja yhteensä 40 laitosta. Niissä on yhteensä noin 10 000 opiskelijaa, joista noin 1 500 on jatko-opiskelijoita. Henkilökunnan määrä on 1 350.


text: Korkeakoulun tiedekunnat ja niiden laitokset ovat:


title: Mão

text: Jenílson Brito Rodrigues (tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Mão; s 6. joulukuuta 1978 Vitória) on brasilialainen beachfutismaalivahti, joka pelaa Corinthiansissa ja Brasilian beachfutismaajoukkueessa. Mão on osallistunut MM-kilpailuihin kahdeksan kertaa, saavuttaen seitsemän MM-mitalia. Hänellä on neljä kultaa, yksi hopea sekä kaksi pronssia. Vuoden 2009 MM-kisoissa Dubaissa MM-kultaa voittanut Mão valittiin turnauksen parhaaksi maalivahdiksi.


title: Mão

text: Maajoukkueen kanssa Mão on myös voittanut viidesti Etelä-Amerikan mestaruuden. Seuratasolla hän on pelannut koko uransa kotimaassaan. Vuodesta 2011 alkaen Mãon seura on ollut Corinthians, jossa hän voitti maansa mestaruuden vuonna 2012.


title: Mão

text: Mão on 186 senttimetriä pitkä.


title: Ateenan kauppakorkeakoulu

text: Ateenan kauppakorkeakoulu (; , "AUEB") on kauppakorkeakoulu, joka toimii Ateenassa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1920.


title: Ateenan kauppakorkeakoulu

text: Ennen vuotta 1989 korkeakoulu tunnettiin nimellä "Talous- ja kauppatieteiden korkeakoulu" (Ανωτάτη Σχολή Οικονομικών και Εμπορικών Επιστημών), jonka lyhennettä "ASOEE" käytetään koulusta usein edelleen. Korkeakoulussa on kahdeksan laitosta. Niissä on yhteensä 3 000 opiskelijaa, joista 1 200 on jatko-opiskelijoita.


title: Ateenan kauppakorkeakoulu

text: Korkeakoulun laitokset ovat:


title: Luettelo Ruotsin korkeimmista rakennuksista

text: Tämä on päivitettävä luettelo korkeimmista rakennuksista Ruotsissa. Listassa on yli 50 metriä korkeat rakennukset.


title: Charokópeio-yliopisto

text: Charokópeio-yliopisto (; myös "Harokopio-yliopisto") on yliopisto, joka toimii Ateenassa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1990.


title: Charokópeio-yliopisto

text: Yliopistossa on neljä laitosta. Niissä on yhteensä 1 150 opiskelijaa.


title: Charokópeio-yliopisto

text: Yliopiston laitokset ovat:


title: Ioánninan yliopisto

text: Ioánninan yliopisto () on yliopisto, joka toimii Ioánninassa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1964 ja se erotettiin itsenäiseksi yliopistoksi Thessalonikin Aristoteles-yliopistosta vuonna 1970.


title: Ioánninan yliopisto

text: Yliopiston pääpaikka on Ioánninassa. Lisäksi sillä on yksiköitä Agríniossa. Yliopistossa on seitsemän tiedekuntaa ja yhteensä 17 laitosta. Niissä on yhteensä 17 040 opiskelijaa, joista 1 300 on maisterivaiheen ja 2 217 jatko-opiskelijoita (vuonna 2014). Henkilökunnan määrä on 1 272, joista 720 on opetushenkilökuntaa.


title: Ioánninan yliopisto

text: Yliopiston tiedekunnat ja niiden laitokset ovat:


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomi oli 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä jälkiteollinen runsaan viiden miljoonan ihmisen yhteiskunta. Vuosikymmentä leimasi talouden nousukausi, joka päättyi finanssikriisiin vuonna 2008. Nokian merkitys Suomen taloudelle oli huomattavan suuri. Suomen kansa valitsi vuonna 2000 ensimmäisen kerran tasavaltansa johtoon naisen, 56-vuotiaan Tarja Halosen. Maa sai myös kautta aikain ensimmäisen naispääministerinsä, Anneli Jäätteenmäen vuonna 2003, tosin vain kymmeneksi viikoksi. Vuosikymmenen pääministeripuolueita olivat Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja Suomen Keskusta.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvun Suomessa internet ja matkapuhelimet yleistyivät nopeaan tahtiin ja tulivat lähes kaikkien ihmisten käyttöön. Suomi kansainvälistyi taloudellisesti ja kulttuurisesti. Maahanmuuttajien osuus maan väestöstä lisääntyi ja väestön ikääntyminen jatkui.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Viihteessä uutta olivat niin kutsutut tositelevisio-ohjelmat, joihin usein liittyi kilpailu, jossa osallistuja yksi toisensa jälkeen putosi pois. Vuosikymmenen loppupuolella Suomessa tehtiin useita joukkosurmia.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomi siirtyi kolmannelle vuosituhannelle presidenttinään Martti Ahtisaari. Talvella 2000 tasavallan presidentiksi valittiin ensimmäistä kertaa nainen, sosiaalidemokraattien Tarja Halonen, joka istui kaksi kautta. Suomen uusi perustuslaki tuli voimaan maaliskuussa 2000: uudistus vahvisti parlamentaarista demokratiaa ja korosti pääministerin asemaa. Presidentin valta supistui.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Eduskuntavaaleja Suomessa järjestettiin 2000-luvulla kaksi kappaletta:


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suurimpia puolueita olivat Suomen Keskusta, Kansallinen Kokoomus ja SDP. Vasemmiston kannatus oli merkittävästi vähäisempää kuin aiempina vuosikymmeninä: vuoden 2007 vaaleissa SDP:n, Vasemmistoliiton ja pienten vasemmistopuolueiden yhteenlaskettu ääniosuus oli hieman yli 30 %. Vihreä liitto oli vakiinnuttanut paikkansa puoluekartalla ja perussuomalaiset oli muutaman prosentin pienpuolue. Äänestysvilkkaus oli samaa luokkaa kuin 1990-luvulla, noin kaksi kolmasosaa äänioikeutetuista kävi äänestämässä.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Keväällä 2008 nousi vaalirahakohu, koska edellisen vuoden eduskuntavaaleissa useiden ehdokkaiden vaalirahoituksessa havaittiin puutteita. Kohu jatkui useamman vuoden ja paljasti asian takana olleen Suomen mittakaavassa poikkeuksellisen laajaa korruptiota. Kohu johti vaalirahoituslain tiukentamiseen ja lahjoitusten vähenemiseen.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomella oli vuosikymmenen aikana neljä hallitusta, joista Anneli Jäätteenmäen hallitus oli hallituspäiviltään eräs maan historian lyhyimmistä: 69 päivää. 2000-luvun pääministereitä olivat Paavo Lipponen ja Matti Vanhanen, joiden valtakausien välissä oli edellä mainittu Jäätteenmäen kausi keväällä 2003. Jäätteenmäen eroon johti Irak-skandaalina tunnettu tietovuoto. Suomen 2000-luvun hallitukset olivat:


title: Suomi 2000-luvulla

text: Kunnallisvaaleja Suomessa järjestettiin 2000-luvulla kolme kappaletta:


title: Suomi 2000-luvulla

text: Kunnallisvaaleissa äänestysaktiivisuus oli alempi kuin eduskuntavaaleissa, vuoden 2000 vaaleissa äänestämässä kävi alle 56 % äänioikeutetuista. Vuoden 2008 vaaleissa päästiin jälleen yli 60 %:n. Vasemmistopuolueet menettivät asemiaan myös kunnallisvaaleissa.Läänien määrää oli vähennetty vuoden 1997 lääniuudistuksessa ja vuoden 2009 viimeisenä päivänä koko läänilaitos siirtyi historiaan. Suomen viimeisiä läänejä kutsuttiin suurlääneiksi; yhteensä niitä oli kuusi: Ahvenanmaan lääni, Etelä-Suomen lääni, Itä-Suomen lääni, Lapin lääni, Länsi-Suomen lääni ja Oulun lääni. Läänien tilalle tuli seitsemän aluehallintovirastoa, jotka käsittivät yhden tai useamman maakunnan. Länsi-Suomen läänistä muodostettiin Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto ja Lounais-Suomen aluehallintovirasto, muutoin virastojen alueet vastasivat lyhytaikaisiksi jääneistä suurläänejä.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 1. tammikuuta 2010 perustetut aluehallintovirastot ovat:


title: Suomi 2000-luvulla

text: Entisen Oulun läänin nimeäminen Pohjois-Suomen aluehallintovirastoksi aiheutti keskustelua, sillä valtakunnan pohjoisin kolmannes sijaitsi "Pohjois-Suomen" pohjoispuolella.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvulla Suomessa oli jäljellä yksi virallinen kuntamuoto: kunta. Vuoden 1995 kuntalain jälkeen mikä tahansa kunta sai kutsua itseään kaupungiksi, mikäli piti sitä asianmukaisena. 2000-luvulla tehtiin useita kuntaliitoksia, erityisesti vuosikymmenen jälkipuoliskolla. Vuonna 2000 kuntia oli 452 eli vain hieman vähemmän kuin 1970-luvun lopulla. Vuonna 2010 kuntien määrä oli pudonnut 342:een eli joka neljäs kunta katosi kartalta. Monikuntaliitokset synnyttivät alueellisesti laajoja kokonaisuuksia, kuten Kouvolan ja Salon, joiden hallinnollinen alue sisälsi useita taajamia. Tilanne oli päinvastainen aiempaan, jolloin kaupunkien keskustaajamat ulottuivat kaupunkikuntaa ympäröivien maalaiskuntien alueille.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomen väkiluku kasvoi 2000-luvulla maltillisesti, noin 3,5 %. Väestönkasvu oli hitaimmillaan vuosikymmenen alussa ja kiihtyi vuosikymmenen loppua kohden. Suomi oli muuttovoittomaa: maahanmuutto lisääntyi huomattavasti maastamuuton pysyessä melko vakaana. Nettosiirtolaisuus ylitti 10 000:n rajan vuonna 2006. Vuosikymmenen muuttotase oli lähes +90 000 henkeä. Syntyvyys pysyi verraten vakaana, vuosittain syntyi noin 55 000–60 000 lasta. Kuolleiden määrä pysyi niin ikään vakaana, vuosittain siirtyi ajasta ikuisuuteen noin 50 000 suomalaista. Yhteensä vuosikymmenen aikana syntyi 578 000 lasta ja kuoli 488 000 ihmistä. Suomen väestömäärän kokonaislisäys 2000-luvulla oli 180 000 henkeä. Väestönkasvun painopiste siirtyi luonnollisesta väestönlisäyksestä maahanmuuttoon.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomalaisten kokonaishedelmällisyys nousi vuosikymmenen loppua kohden: vuonna 1999 luku oli 1,73, vuonna 2009 puolestaan 1,86, eli korkeampi kuin kertaakaan vuoden 1969 jälkeen. Syntyvyys 2000-luvulla jäi kuitenkin matalammaksi kuin 1970- ja 1980-luvuilla, sillä hedelmällisessä iässä olevien naisten lukumäärä oli aiempaa vähäisempi. Toisen maailmansodan jälkeiset suuret ikäluokat näkyivät edelleen vuosittain ylöspäin kohoavana pullistumana väestöpyramidissa, 2000-luvulla he olivat 50–65-vuotiaita.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Kuntien välinen muutto lisääntyi 1990-luvun laman jälkeen, huippuvuonna 2007 muuttajia oli runsaat 270 000. Myös kuntien sisäinen muuttoliike vilkastui.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Pitkän ajan trendeistä jatkuivat väestön ikääntyminen ja keskimääräisen elinajanodotteen kasvu. Vuonna 2000 Suomessa syntyneiden poikien elinajanodote oli 74,1 vuotta ja tyttöjen 81,0 vuotta. Vuonna 2010 luvut olivat pari vuotta korkeammat ja sukupuolten välinen ero kaventui aavistuksen. Keskimääräiset toteutuvat eliniät muodostunevat huomattavasti synnyinvuoden odotteita korkeammiksi, kuten aiempienkin sukupolvien.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Imeväiskuolleisuus laski 2000-luvun aikana alle kolmen promillen, ja oli eräs maailman alhaisimmista.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Koko 1900-luvun jatkunut Suomen väestön keskittyminen Uudellemaalle jatkui 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Myös Pirkanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan väestöosuudet kasvoivat. Väkilukuaan kasvattivat eritoten kasvukeskukset Helsinki, Tampere ja Oulu lähiympäristöineen. Myös Turun ja Jyväskylän seudut vetivät väkeä. Itä- ja Kaakkois-Suomen maakuntien väkiluvut laskivat.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Taulukossa on esitetty Suomen maakuntien väkiluku 1990-luvun ja 2000-luvun viimeisenä päivänä Tilastokeskuksen mukaan. Aluejako on vuoden 2014 mukainen; Uudenmaan itäinen osa muodosti vuosina 1997–2011 Itä-Uudenmaan maakunnan, sen väkiluku on mukana Uudenmaan maakunnan väkiluvussa.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Eräs vuosikymmenen puheenaiheista oli niin kutsuttu Nurmijärvi-ilmiö eli ihmisten muutaminen keskuskaupungeista kaupunkiseudun reuna-alueille, josta saattoi ostaa tilavan omakotitalon kaupunkikaksion hintaan. Nurmijärvi-ilmiö alkoi hiipua 2008, jonka jälkeen esimerkiksi Helsingin seudulla väestönkasvun painopiste siirtyi vaihteeksi reunoilta kohti ydintä. Käytännössä kyse oli muuttoliikkeen trendien jatkuvasta vaihtelusta, ei mistään uudesta ilmiöstä. Esimerkiksi Nurmijärvellä väestönkasvu oli 1980-luvulla nopeampaa kuin 2000-luvulla, 1990-luvulla kasvu oli sitä vastoin hitaampaa.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomen bruttokansantuote kasvoi vuosina 1994–2008 lähes 70 %. Kyseiset vuodet kattavat 1990-luvun laman ja 2008 alkaneen finanssikriisin välisen ajan. Vuonna 2000 Suomen bkt oli noin 158 miljardia euroa viitevuoden 2010 hintoihin. Vuonna 2008 bkt oli 198 miljardia, kunnes seuraavana vuonna tapahtui romahdus: bkt supistui yli kahdeksan prosenttia ja laski vuosikymmenen puolenvälin tasolle.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvun talouskasvun takana oli pitkälti Nokia-vetoinen ICT-klusteri. Vuonna 2000 Nokian osuuden Suomen bkt:sta laskettiin olevan peräti neljä prosenttia. 2010-luvulla on arvioitu, että talouskasvu oli osittain "petollisen suotuisaa": palkkojen ja julkisten menojen nousu lähti käsistä, mikä rapautti Suomen kilpailukykyä. Vuonna 2008 alkoi teollisuuden pudotus, josta Suomi ei ollut toipunut vielä seuraavan vuosikymmenen puoleenväliin mennessä.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Inflaatio pysyi 2000-luvun aikana maltillisena, useina vuosina se jäi alle yhden prosentin. Nousukauden lopussa vuonna 2008 inflaatio nousi hieman yli neljän prosentin, seuraavana vuonna se putosi nollaan. Kun vuoden 2000 kuluttajahintojen kokonaisindeksi on 100,0, vuoden 2009 luku on 115,3.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomen vaihtotase oli koko 2000-luvun ylijäämäinen, vuosikymmenen alussa ylijäämää oli jopa kahdeksan prosenttia bruttokansantuotteesta, mikä on suomalaisittain poikkeuksellista. Vuosikymmenen loppua kohden ylijäämä supistui, ja vaihtotase kääntyi alijäämäiseksi seuraavan vuosikymmenen alussa. Vaihtotase oli kääntynyt ylijäämäiseksi 1990-luvun laman jälkeen, kun viennin arvo kasvoi tuontia nopeammin. 2000-luvulla ylijäämät alkoivat supistua kotimaisen kysynnän lisätessä tuonnin arvoa.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Työttömyysaste pysyi korkeana läpi vuosikymmenen. Vuonna 2000 Suomen työttömyysaste oli Työ- ja elinkeinoministeriön tilaston mukaan 12,6 % ja vuonna 2009 puolestaan 11,2 %. Alimmillaan työttömyysaste oli vuonna 2007, jolloin se oli 8,5 %. Työvoiman ikääntyminen jatkui ja suuret ikäluokat poistuivat työelämästä suurimmilta osin.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Vuosikymmenen aikana puhuttiin Suomea uhkaavasta työvoimapulasta, "huutavan työvoimapulan" uumoiltiin olevan aivan nurkan takana. Käytännössä työvoimasta oli pulaa lähinnä terveysalalla. Laajamittainen työvoimapula ei realisoitunut myöskään seuraavan vuosikymmenen alkupuolella, vastoin ennusteita.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomen valtionvelka alkoi supistua 1990-luvun lopulla. Vuonna 2008 velkaa oli noin 54 miljardia euroa, minkä jälkeen velan määrä alkoi kasvaa. Velan suhde bruttokansantuotteeseen oli alimmillaan niin ikään 2008, jolloin se oli noin 29 %. Vuonna 2000 suhde oli 48 %.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomen bruttokansantuotteen vuosimuutos 2000-luvulla:


title: Suomi 2000-luvulla

text: Koko vuosikymmenen bruttokansantuote oli noin 1,77 biljoonaa euroa (viitevuoden 2010 hintoihin). Lukema on noin 39 prosenttia korkeampi kuin edellisen vuosikymmenen bruttokansantuote ja 67 prosenttia korkeampi kuin 1980-luvun bruttokansantuote.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Inflaatio yritti nostaa päätään vuosikymmenen alussa, mutta hidastui seuraavina vuosina lähes nollaan. Vuonna 2008 työpalkkoja nostettiin merkittävästi, ja samaan vuoteen osuu huomattava inflaatiopiikki. Vuonna 2009 kuluttajahinnat eivät sitä vastoin nousseet lainkaan.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Vähittäiskaupan alalla tapahtui 2000-luvulla useita myllerryksiä. Vuoden 2004 alussa Helsingin Osuuskauppa ja Osuusliike Elanto fuusioituivat, jolloin esimerkiksi legendaariset Maxi-marketit muutettiin Prismoiksi. Wihurin Ruokamarkkinat sulautettiin Tradekaan 2005, mistä lähtien Wihuri alkoi keskittyä yksinomaan tukkukauppaan ja tekniseen kauppaan. Samana vuonna S-ryhmä osti Suomen Sparin. Vuonna 2002 saksalainen haastaja Lidl rantautui Suomeen. S-ryhmä ohitti Ruokakeskon Suomen päivittäistavarakaupan markkinajohtajana.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvun keskeisiä suomalaisia talousvaikuttajia olivat muun muassa Matti Alahuhta, Sari Baldauf, Antti Herlin, Mikael Lilius, Jorma Ollila, Antti Piippo, Björn Wahlroos ja Anders Wiklöf. Näkyviä ja usein mediassa esilläolleita talouselämän hahmoja olivat myös Lenita Airisto, Hjallis Harkimo ja Marimekon grande dame Kirsti Paakkanen.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Euro oli otettu käyttöön tilivaluuttana tammikuussa 1999. Käteisvaluuttana Suomessa käytettiin markkaa vuoteen 2002. Suomi siirtyi euroon yhdentoista muun Euroopan unionin maan kanssa 1. tammikuuta 2002; Vaihtojakso markasta euroon kesti tammi- ja helmikuun 2002. Markkoja sai lunastaa euroiksi tasan kymmenen vuotta vaihtojakson päättymisestä. Euron virallinen muuntokerroin oli 5,94573 Suomen markkaa.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Käytännön elämässä muuntokerroin pyöristyi kuudeksi ja markkoja kutsuttiin usein mummonmarkoiksi. Ihmiset pähkäilivät kaupoissa kuuden kertotaulun kanssa ja päivittelivät euron myötä kohonneita hintoja. Hinnat nousivat vuonna 2002 keskimäärin 2,3 %, eli saman verran kuin 2001. Myös muualla euroalueella kuluttajat kokivat hintojen nousseen, mikä johtui pitkälti siitä, että usein ostettavien halpojen tuotteiden hinnat todella nousivat poikkeuksellisen paljon, kun sen sijaan harvoin tehtävien suurten hankintojen hinnat eivät juuri kohonneet.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomessa tehtiin 2000-luvulla useita veritöitä oppilaitoksissa ja kauppakeskuksissa:


title: Suomi 2000-luvulla

text: Kaikkiaan poliisin tietoon tulleita rikoksia kirjattiin vuosittain runsaat 400 000 kappaletta. Henkirikoksia tilastoitiin vuosittain 103–155; niiden määrä ei ole merkittävästi vaihdellut 1970-luvulta lähtien. Järjestäytynyt rikollisuus yleistyi.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Rautateiden sähköistäminen jatkui: 2000-luvun lopussa yli puolet Suomen rataverkosta oli sähköistetty. Vuosikymmenen aikana sähköistetyn rataverkon pituus kasvoi noin 700 kilometriä. Suurin yksittäinen työmaa oli Lahden oikorata eli rataosuus Keravalta Lahteen, joka avattiin syyskuussa 2006. Vanhoja sinisiä vaunuja korvattiin kaksikerrosvaunuilla ja Pendolinojen määrää lisättiin. Henkilöliikenteen matkojen määrä lisääntyi sekä Helsingin lähiliikenteessä että kaukoliikenteessä. Junien kulunvalvontaa kehitettiin rakentamalla kulunvalvonnan ratalaitteita. Tavoitteena oli nostaa raideliikenteen turvallisuus eurooppalaiselta keskitasolta kansainväliselle huipputasolle.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Henkilöautojen ensirekisteröintejä tilastoitiin yli 1,3 miljoonaa eli huomattavan paljon verrattuna 1990-lukuun. Vuonna 2009 rekisteröintien määrä tosin romahti. Vuosikymmenen alussa henkilöautoja oli noin 2,1 miljoonaa, vuosikymmenen lopussa lähes 2,8 miljoonaa. Henkilöautojen määrä tuhatta asukasta kohden ylitti 500:n rajan vuonna 2008. Henkilöautojen, pakettiautojen ja muiden autojen yhteenlaskettu lukumäärä oli pysynyt noin 2,2 miljoonassa yksikössä suurimman osan 1990-lukua; 2000-luvulla niiden määrä kasvoi 2,4 miljoonasta yli 3,2 miljoonaan. Suhteellisesti vielä enemmän lisääntyi moottoripyörien ja mopojen lukumäärä.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Noin kolmannes Suomessa 2000-luvulla ensirekisteröidyistä autoista kuului niin sanottuun alempaan keskiluokkaan ja hieman alle kolmannes ylempään keskiluokkaan. Pienten autojen osuus oli noin kuudesosa. Kaupunkiautojen suosio sen sijaan jäi vähäiseksi. Vuoden 2008 autoverouudistus kasvatti vähäpäästöisten autojen myyntiä. Volkswagenin, Toyotan ja Fordin markkinaosuudet pysyivät korkeina halki vuosikymmenen. Volkswagen-konserniin kuuluva Škoda kasvatti osuuttaan merkittävästi ja pääsi eroon negatiivisesta itäauto-leimastaan, Opelin suosio sen sijaan väheni. Niin kutsutut premium-merkit, kuten Audi ja BMW kasvattivat markkinaosuuttaan. Volvo ja Nissan pitivät markkinaosuutensa, sen sijaan ranskalaisten ja italialaisten merkkien suosio hiipui. Etelä-Koreasta tuli aivan uusia automerkkejä, kuten Kia, jotka saavuttivat kohtalaisen suosion suomalaisten autonostajien keskuudessa.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Loppuvuonna 2006 Suomen kolme yleisintä henkilöautomerkkiä olivat Toyota (319 000 kappaletta), Volkswagen (245 000) ja Opel (221 000). Volkswagen-konsernin autot kaikkiaan muodostivat suuren osan Suomen autokannasta ja ensirekisteröidyistä autoista.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvun meriliikenteen suurimpiin projekteihin kuuluu Vuosaaren satama, joka avattiin marraskuussa 2008 yli viiden vuoden rakennustöiden jälkeen. Sen ansiosta satamatoiminnot väistyivät Helsingin kantakaupungista, jonka vanhoille satama-alueille alettiin suunnitella asuinalueita.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Meriliikenteessä yleistyivät niin kutsutut pika-alukset, katamaraanit, joilla pääsi Helsingistä Tallinnaan puolessatoista tunnissa ja jotka eivät liikennöineet talvisin. Tallink osti Silja Linen 2006 ja toi vuosikymmenen varrella useita upouusia laivoja Suomen liikenteeseen, kuten 212-metrisen M/S Baltic Princessin, joka teki neitsytmatkansa vuonna 2008.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Finnlines tilasi vuosikymmenen puolivälissä viisi matkustajarahtilaivaa, jotka nimettiin Star-sarjaksi.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Lentoliikenteen matkustajamäärät lisääntyivät 2000-luvulla. Vuonna 2000 Suomen lentoasemien matkustajamäärä oli noin 13,8 miljoonaa, vuonna 2009 puolestaan noin 16,2 miljoonaa huolimatta huomattavasta vähennyksestä kahteen edellisvuoteen nähden. Vuonna 2009 Helsinki-Vantaan matkustajamääräksi tilastoitiin noin 12,6 miljoonaa.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Nopeasti lisääntyneestä ajoneuvojen lukumäärästä ja alati kasvavista liikennemääristä huolimatta liikenneturvallisuus koheni. Tieliikennekuolemien lukumäärä vähentyi vuosikymmenen alun yli 400:sta vuosikymmenen lopun alle 300:aan.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomen historian vakavin tieliikenneonnettomuus sattui Konginkankaalla 19. maaliskuuta 2004: Konginkankaan linja-autoturmassa kuoli 23 henkeä. 2000-luvun vakavimpia rautatieonnettomuuksia olivat Iin junaturma 9. helmikuuta 2000 ja Kuivaniemen junaturma 6. heinäkuuta 2000. Lento-onnettomuudet olivat pienkoneturmia, joissa kuoli enintään kaksi henkeä. Taipalsaaren onnettomuudessa 15. elokuuta 2008 sai surmansa kolme henkeä. Vuosikymmenen aikana sattuneet vesiliikenneonnettomuudet olivat lähinnä pienveneturmia.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomi oli 2000-luvun ensikymmenellä peruskoulun yläluokkalaisten oppimistuloksia mittaavien PISA-tulosten kärkimaa etenkin lukutaidossa ja luonnontieteissä. Myös matematiikassa suomalaisoppilaat sijoittuivat hyvin korkealle. Tosin vuonna 2009 Suomen tulokset alkoivat hieman heikentyä.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvulla valmistui useita näyttäviä lasipintaisia rakennuksia kuten 1990-luvullakin. "Lasiarkkitehtuurin" 2000-lukulaisia edustajia on muun muassa Itämerentorni (2000) Helsingin Ruoholahdessa ja Innova (2002) Jyväskylässä. Espoon Keilaniemeen valmistui vuonna 2001 73-metrinen Kone Building ja vuonna 2008 Leppävaaraan valmistui samankorkuinen Panorama Tower.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Uusia kauppakeskuksia kohosi eri puolille Suomea: Iso Omena avattiin 2001, Mylly niin ikään 2001, Sello 2003, Ideapark 2006, Skanssi 2009. Kauppakeskus Rajalla – På Gränsen avattiin aivan Ruotsin rajan välittömään läheisyyteen lokakuussa 2008. Myös kaupunkien ydinkeskustoihin rakennettiin kauppakeskuksia, suurimpana Kauppakeskus Kamppi, joka vihittiin käyttöön maaliskuussa 2006. Muita merkittäviä uuden vuosituhannen rakennuksia ovat esimerkiksi Lahden Sibeliustalo (2000), Kotkan Maretarium (2002), Pikkuparlamentti (2004), Turun pääkirjasto (2007) ja viihdekeskus Flamingo (2008).


title: Suomi 2000-luvulla

text: Helsingin Vuosaareen valmistui syksyllä 2006 Suomen siihen asti korkein asuinrakennus, Cirrus, jonka kattokorkeus on lähes 90 metriä. 2000-luvun ensikymmenellä rakennettuja uusia asuinalueita ovat esimerkiksi Helsingin Aurinkolahti ja Arabianranta, Espoon Etelä-Leppävaara ja Ymmersta, Vantaan Kartanonkoski, Turun Majakkaranta sekä Oulun Kiikelinranta. Aiempien vuosikymmenten aluerakentamisen virheistä otettiin oppia ja kaavoituksessa pyrittiin luomaan persoonallisen ilmeikkäillä asuinalueilla vaihtelua kaupunkikuvaan.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Toisen maailmansodan jälkeen rakennetun määrältään runsaan asuntokannan ikääntyminen merkitsi 2000-luvulle tultaessa korjausrakentamisen jatkuvaa kasvua. 1960- ja 1970-luvun lähiöiden esteettistä ilmettä haluttiin kohentaa ja energiatehokkuuteen kiinnitettiin erityistä huomiota.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvun pientalot olivat aiempaa useammin nollaenergiataloja. Uusien omakotitalojen keskikoko kasvoi: vuonna 2010 valmistuneet omakotitalot olivat keskikooltaan 144 neliömetriä, 1990-luvun alun uusien omakotitalojen keskikoko oli 122 neliömetriä. 2000-luvun ensikymmenen asuntoarkkitehtuurissa tyypillisiä ilmiöitä ovat pulpettipeltikatot, suuret ikkunat, lasijulkisivut ja loppuun asti viety kliininen minimalismi.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Monialaisuus ja useiden materiaalien hallinta oli 2000-luvun muotoilutrendi. Suomalaismuotoilijat työskentelivät paitsi suomalaisille, myös ulkomaisille yrityksille ja perustivat omia pieniä designyrityksiään ja yhteenliittymiään.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Retrotyyli tuli muotiin ja vanhojen tavaroiden hinnat ampaisivat ylös vastaavasti: tällainen arvonnousun kokenut esine oli esimerkiksi retronostalginen "Pehtoori"-kahvipannu. Lisäksi syntyi useita vanhaan perustuvia uusia tuotteita, esimerkiksi Marimekon Unikko-kuosia (1964) käytettiin lukemattomissa kulutustavaroissa.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Asemansa jo 1900-luvulla vakiinnuttanut Stefan Lindfors jatkoi uraansa 2000-luvulla. Hän suunnitteli oivaltavia keittiötarvikkeita, kuten "Boy"-juomalasin Iittalalle ja "MeHu"-juomalasin Marlille. Vaatesuunnittelija Paola Suhosen muotitalo Ivana Helsinki löi itsensä läpi ja sai huomiota niin Suomessa kuin muuallakin. Suhonen ammensi usein lentävistä luontokappaleista: vuosikymmenen aikana hänen tallissaan syntyivät muun muassa Collection Tiira, Collection Dead Butterflies ja Collection Birdring.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Harri Koskinen (s. 1970) nimitettiin Suomen vuoden nuoreksi muotoilijaksi vuonna 2000. Koskisen muotoili vuosikymmenen aikana muun muassa Genelecin aktiivikaiuttimia, Issey Miyaken rannekelloja, graafisia kuoseja Marimekolle ja huonekaluja muun muassa Artekille. Lisäksi hän suunnitteli juomapulloja, kuten kierrätettävän polyetyleenitereftalaatti-materiaalista valmistettavan muovipullon Olville. Koskinen sai Compasso d’Oro -palkinnon 2005 sekä Torsten ja Wanja Söderberg -palkinnon 2009. Koskisen "Block"-valaisin (1996) pääsi New Yorkin Modernin Taiteen museon kokoelmiin vuonna 2000.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvulle tultaessa käytännöllisesti katsoen kaikissa suomalaistalouksissa oli yleisimmät viihde-elektroniikkalaitteet ja kodinkoneet, kuten jääkaappi ja televisio. Koteihin hankittiin kakkos- ja kolmostelevisioita ja kesämökkejä koneellistettiin. 1980-luvulla nopeasti yleistynyt mikroaaltouuni oli vuonna 2006 noin 90 prosentissa suomalaistalouksista ja aiemmin ylellisyytenä pidetty astianpesukone oli tullut perhetalouksien vakiovarusteeksi.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Videonauhurit alkoivat käydä jo vanhanaikaisiksi, kun DVD-teknologia teki tuloaan. Tilaavievien kuvaputkitelevisioiden tilalle alkoi ilmestyä litteitä televisiovastaanottimia, joita kutsuttiin taulutelevisioiksi. Digisovittimet yleistyivät nopeaan tahtiin, mutta kävivät toisaalta digitelevisiovastaanottimien myötä pian tarpeettomiksi. Jokaisella laitteella oli oma kauko-ohjaimensa, joten olohuoneen pöydällä oli usein vähintään kolme kauko-ohjainta. Lisääntynyt laitemäärä aiheutti lisäksi melkoisia johtoviidakoita huoneiden nurkkiin, mikä suututti perheenemäntiä.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Matkapuhelimet yleistyivät nopeasti ja lankapuhelinliittymien määrä kääntyi puolestaan selvään laskuun. Digitaalinen matkapuhelinjärjestelmä GSM syrjäytti 1980-luvun alussa käyttöönotetun analogisen NMT-järjestelmän. NMT-900-verkko suljettiin tammikuussa 2001 ja NMT-450-verkko tammikuussa 2003. Loppuvuonna 2008 Suomessa tilastoitiin lähes seitsemän miljoonaa matkaviestinliittymää, kun taas kiinteiden puhelinliittymien määrä oli laskenut alle 1,7 miljoonan.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Matkapuhelimien ominaisuudet lisääntyivät. Vuosikymmenen alussa markkinoille tulivat kamerapuhelimet, joilla alkuun saattoi ottaa vain heikkotasoisia kuvia. Pikselimäärät ja kuvien laatu kohenivat vuosikymmenen kuluessa ja myös videokuvausmahdollisuus yleistyi.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Matkapuhelimet pienenivät, halpenivat ja muuttivat ihmisten välistä kommunikointia. Kännykkäetiketti herätti keskustelua. Liian äänekäs kännykkään puhuminen alkoi suivaannuttaa ihmisiä siinä määrin, että vuonna 2007 julkisissa liikennevälineissä järjestettiin Älä kailota -kampanja.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 1990-luvulla muodostunut Sonera yhdistyi ruotsalaisen Telia-yhtiön kanssa vuoden 2002 aikana muodostaen TeliaSoneran. Aiemmin vuosituhannen alussa Sonera pyrki laajentamaan liiketoimintaansa sijoittamalla kolmannen sukupolven matkapuhelinverkon (3G, UMTS) toimilupaan Saksassa. Liiketoimi ei ollut kannattava, ja Soneran oli vetäydyttävä Saksasta. Kyseisestä tapahtumasta julkaistiin "Mihin katosivat Soneran miljardit" -kirja.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Vaikka kotitietokoneita oli myyty jo 1980-luvun alusta alkaen, niistä tuli jokakodin laitteita internetin myötä 2000-luvulla. Vuonna 2009 internet-yhteys oli noin neljässä kotitaloudessa viidestä. Tilaavievien pöytäkoneiden sijaan hankittiin yhä useammin kannettava tietokone.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Sosiaalinen media, some, oli 2000-luvun uutuus. Se mahdollisti käyttäjien toimimisen paitsi sisällöntuottajina pelkän vastaanottamisen sijaan. Suomenkielinen Facebook aloitti keväällä 2008. Monen teini-ikäisen suosikkisovellus oli Habbo, joka avattiin syksyllä 2000.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Wikipedia edusti uusia tiedontuottamisen muotoja. Suomenkielinen Wikipedia aloitti 2002 ja ylitti 200 000 artikkelin rajan ennen vuosikymmenen vaihdetta.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvun uudissanoja tai vuosikymmenen aikana runsaasti tiedostusvälineissä käytettyjä sanoja. Lähteenä 2000-luvun aikana julkaistujen "Mitä missä milloin" -kirjojen luettelot vuoden sanoista:2000-luvun suomalaisen kirjallisuuden ominaispiirteenä oli tyylien ja lajien runsaus. Tarkkaanrajatut genreluokitukset menettivät merkitystään. Päinvastoin kuin modernistinen ja postmodernistinen proosa 2000-luvun kirjallisuus korosti juonen merkitystä. Romaaniin kirjoitettiin useita toisiinsa limittyviä tarinalinjoja. Vuosikymmenen kuluessa julkaistiin myös useita yhteiskuntakriittisiä kertomuksia ja runous nosti päätään.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Sofi Oksanen (s. 1977) oli eräs vuosikymmenen puhutuimpia uusia suomalaiskirjailijoita. Hänen esikoisromaaninsa "Stalinin lehmät" ilmestyi 2003. Vuonna 2005 ilmestyi "Baby Jane" ja vuonna 2008 "Puhdistus", joka voitti Finlandia-palkinnon ja filmatisoitiin elokuvaksi 2012. Lisäksi "Puhdistuksesta" tehtiin näyttämösovituksia. Oksanen käsitteli kirjoissaan muun muassa kommunismin rikoksia, mielenterveysongelmia ja lesbolaisuutta. Jari Tervo kirjoitti Suomen itsenäisyyden ajan poliittista historiaa käsittelevän trilogiansa, johon kuuluivat teokset "Myyrä" (2004), "Ohrana" (2006) ja "Troikka" (2008). Laila Hirvisaari jatkoi menestyksekästä kirjailijanuraansa 1900-luvun alkuun ajoittuvalla "Imatra"-sarjallaan; lisäksi hän kirjoitti neljä uutta osaa 1970-luvulla aloittamaansa "Lehmusten kaupunki -sarjaan", jonka aikajänne on toisen maailmansodan vuosissa. Kaari Utriolta ilmestyi kaukaisempaan menneisyyteen ajoittuvia epookkiromaaneja ja useita tietokirjoja. Kari Hotakainen oli niin ikään pinnalla, hänen omakotitalounelmasta kertova aikalaisromaaninsa "Juoksuhaudantie" voitti Finlandia-palkinnon 2002 ja oli saman nimisen elokuvan pohjana.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Vuosikymmenen yhteiskuntakriittistä kirjallisuutta edustavat muun muassa Riku Korhosen "Kahden ja yhden yön tarinoita" (2003) ja Markku Pääskysen "Vihan päivä" (2006). Mikko Rimmisen tajunnanvirtatekninen "Pussikaljaromaani" (2004) sai runsaasti huomiota ja siitä tehtiin elokuvaversio seuraavan vuosikymmenen alussa. Eppu Nuotio kirjoitti lastenkirjojen ohella kolmiosaisen eeppisen "Varkaus"-sarjan ja lounaissuomalaiseen pikkukaupunkimiljööseen sijoittuvan "Pii Marin" -rikosromaanisarjan.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvun Finlandia-palkitut kirjat ovat:


title: Suomi 2000-luvulla

text: Yhteiskunnallinen ja poliittinen teatteri olivat voimissaan 2000-luvun alussa. Myös suomalaisia klassikkonäytelmiä, kuten "Niskavuoren Heta" ja "Tohvelisankarin rouva", näyteltiin ahkerasti. Minna Canthin "Anna Liisa" sai kehutun uustulkinnan nimiroolissaan Anna-Leena Sipilä.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvun teatteriohjaajista esiin nousivat muun muassa Mikko Roiha ja Kristian Smeds. Roihan ohjaustöissä sanaan ja liikkeeseen yhdistyi tarkoin harkittu visuaalisuus. Hänen ohjauksiaan oli muun muassa Orvokki Aution "Pesärikko", joka vakuutti paitsi katsojat, myös kriitikot. Smeds herätti keskustelua tulkinnallaan Väinö Linnan klassikosta "Tuntematon sotilas".


title: Suomi 2000-luvulla

text: Helsingin Kaupunginteatteri vietti satavuotisjuhlavuottaan 2007. Tuolloin esitettiin muun muassa Neil Hardwickin ohjaama musikaalikomedia "Kevät koittaa Hitlerille" ("The Producers").


title: Suomi 2000-luvulla

text: Reko Lundán (1969–2006) oli 2000-luvun keskeinen teatterivaikuttaja, joka piti oman näkökulmansa teatteriin ja maailmaan kasvavista kaupallisuuden paineista piittaamatta. Lundán teki niin kutsuttua yhteiskunnallista teatteria, hän ohjasi muun muassa puhenäytelmät "Tarpeettomia ihmisiä" (2003) ja "Ihmisiä hyvinvointivaltiossa" (2003) sekä musikaalin "Kutsumattomia vieraita" (2006). Lundánin ohjaajantestamentti oli "Den dansande prästen" (Svenska Teatern, 2006). Teatterityön ohella Lundán oli tunnustettu kirjailija. Hänen romaanejaan ovat muun muassa "Ilman suuria suruja" (2002) ja "Viikkoja, kuukausia" (2006), joka ilmestyi hieman ennen hänen kuolemaansa.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Nuorena aivokasvaimeen menehtyneen Lundánin lisäksi 2000-luvulla edesmenneitä suomalaisia teatteriammattilaisia olivat muun muassa Vivica Bandler (1917–2004), Jyrki Kovaleff (1954–2009), Rose-Marie Precht (1938–2000), Sylvi Salonen (1920–2003), Tenho Saurén (1926–2001), Veikko Sinisalo (1926–2003), Ensio Suominen (1934–2003) ja Tarja-Tuulikki Tarsala (1937–2007).


title: Suomi 2000-luvulla

text: 1990-luvulla Suomeen rantautunut stand up- eli lavakomiikka vakiintui 2000-luvulla. Tyylilaji löysi tiensä myös televisioruutuihin, jolloin osasta koomikoita tuli tunnettuja kautta maan. André Wikström juonsi "W-tyyli"-ohjelmaansa 2003–2005. Vuosikymmenen stand up -nimiä olivat myös Lotta Backlund, Ismo Leikola, Stan Saanila ja Jaakko Saariluoma. Krisse Salminen teki stand upia Krisse-nimisen tyyppiblondin roolissa. Salmisella oli televisiossa oma "Krisse Show'nsa".