title: Kápsala

text:
Kápsala () on kykladisen kulttuurin aikaisen hautausmaan arkeologinen kohde Amorgóksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren etelärannikolla Chozoviótissan luostarin ja Potamóksen kylän välisellä alueella.
Hautausmaa on ajoitettu varhaiselle kykladiselle kaudelle II (EC II) eli Kéros-Sýros-kulttuurin ajalle noin 2800–2300 eaa. Sieltä on löydetty lukuisia kykladisia idoleita, ja siitä ovat saaneet nimensä Kápsala-tyypin idolit, joita on löydetty paitsi Amorgókselta myös muilta saarilta. Kápsalan löytöihin kuuluu muun muassa suurin tunnettu kykladinen idoli, joka on nykyisin Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.


title: Kastrí (Sýros)

text: Kastrí () on kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Sýroksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren pohjoisosassa noin 800 metriä pohjoiseen Chalandrianín kylästä. Kohteen nimi on nykyaikainen ja tarkoittaa ”Linnaa”.


title: Kastrí (Sýros)

text: Kastríssa oli akropolis eli linnavuori, joka oli ympäröity tornein varustetulla linnoitusmuurilla. Asutukseen liittyy hautausmaa, joka sijaitsi lähempänä Chalandrianín kylää, ja johon nimellä ”Chalandrianí” arkeologiassa yleensä viitataan. Sen hautalöytöjen määrä kertoo asutuksen merkittävyydestä. Arkeologinen kohde on yksi Kykladien merkittävimpiä kykladisen kulttuurin ajalta.


title: Kastrí (Sýros)

text: Kastrín asutuksesta on saanut nimensä varhaiskykladisten kausien II ja III (EC II–III) vaihteen Kastrín kulttuuri noin ajalla 2500–2200 eaa. Se seurasi varhaisempaa kykladista niin kutsuttua Kéros-Sýros-kulttuuria. Kulttuurin muihin merkittäviin löytöpaikkoihin Kastrín lisäksi kuuluvat muun muassa Lefkantí Euboialla, Markianí Amorgóksella sekä Agía Eiríni Kéalla. Kulttuurin kuuluu muun muassa tinapronssin yleistyminen aikaisemman arsenikkipronssin sijaan.


title: Kastrí (Sýros)

text: Kastrín, samoin kuin Chalandrianín, arkeologiset kaivaukset suoritti Chrístos Tsoúntas vuodesta 1892 alkaen.


title: Kávos

text:
Kávos () on kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kéroksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren länsirannikolla. Kávoksen edustalla sijaitsee pieni saari nimeltä Daskalió (Δασκαλιό), joka on osa arkeologista kohdetta. Saaren erottaa Kéroksesta noin 80 metriä leveä salmi.
Kávoksen ja Daskalión asutus on ajoitettu varhaiselle kykladiselle kaudelle II (EC II) eli Kéros-Sýros-kulttuurin ajalle noin 2800–2200 eaa. Varsinainen asuinpaikka on ainakin myöhemmässä vaiheessa ollut Daskalión saaren nykyisin muodostavalla kukkulalla, joka on esihistoriallisella ajalla ollut niemekkeenä osa Kéroksen saarta, sillä merenpinta on tuolloin ollut useita metrejä nykyistä alempana. Siellä on ollut useita rakennuksia, jotka on rakennettu muualta tuodosta valkoisesta marmorista. Marmoria on tuotu saarelle ainakin tonnia, ja siitä niemen kukkula on rakennettu entistä pyramidimaisempaan muotoon. Suurin rakennuksista on ollut kooltaan 16 x 4 metriä, mikä tekee siitä suurimman tunnetun kykladisen rakennuksen. Asutuksessa oli viemäröinti jo useita satoja vuosia ennen Knossoksen palatsia.


title: Kávos

text: Kávoksessa Kéroksen puolella on ollut jonkinlainen pyhäkköalue. Siihen vaikuttaa liittyneen jonkinlainen uskonnollinen rituaali, jossa alueelle on haudattu kykladisia idoleita. Ne ensin rikottu muualla ja sitten tuotu saarelle haudattaviksi mataliin kuoppiin. Alueelta on löydetty tuhansittain idoleiden sekä muiden marmoristen esineiden ja keraamisten astioiden osasia. Alue on hylätty vähitellen noin ajalla 2200–2000 eaa. Idoleiden hautauksia on tehty mahdollisesti vielä noin vuoteen 2000 eaa. saakka.


title: Kávos

text: Asutuksessa on jalostettu metallia, vaikka metallinjalostus oli siihen aikaan vielä erittäin harvinaista. Kyseessä on ilmeisesti merkittävä metallien työstämisen keskus aikana, jolloin sekä raaka-aineita että taitoa siihen oli vielä vähän. Paikalta on löydetty muun muassa kuparitikareiden valumuotteja. Saarella on kasvatettu oliivia ja viiniköynnöstä, jotka olivat tuohon aikaan uusia viljelykasveja.


title: Kávos

text: Asutus löydettiin vuonna 1963, jolloin tutkijat huomasivat paikan olleen ryöstökaivausten kohteena. Alueella suoritettiin järjestelmällisiä arkeologisia kaivauksia vuosina 1963, 1967 ja 1987. Alueen tutkimukset ovat jatkuneet myös tämän jälkeen. Kaivauksia ovat suorittaneet kreikkalaiset arkeologit yhdessä Cambridgen yliopiston tutkijaryhmän ja Cyprus Instituten kanssa.


title: Kefála (Kéa)

text: Kefála () on neoliittisen kauden aikaisen asutuksen ja hautausmaan arkeologinen kohde Kéan saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren pohjoisrannikolla olevalla samannimisellä niemellä, josta se on saanut nykyisen nimensä. Paikan muinaista nimeä ei tunneta.


title: Kefála (Kéa)

text: Kefálan asutus on ajoitettu myöhäiselle neoliittiselle sekä kalkoliittiselle kaudelle noin 3300 eaa. Se on merkittävä, koska se tarjoaa tietoa Egeanmeren alueen siirtymävaiheesta kivikaudelta pronssikaudelle. Kefálan kulttuurilla on paljon yhtäläisyyksiä Attikan saman ajan asutusten kanssa, ja siksi niitä kutsutaan joskus yhdessä Attika-Kefála-kulttuuriksi. Asutus on hylätty yht'äkkisesti tuntemattomasta syystä.


title: Kefála (Kéa)

text: Asutuksen koko on ollut arviolta vain noin 45–80 henkeä. Asutuksen talot olivat pohjakaavaltaan suorakulmaisia ja tehty kivestä. Ne oli rakennettu hyvin tiiviisti. Elinkeinoina olivat maanviljelys, karjankasvatus, kalastus, kutominen ja keramiikan valmistus; kauppamerenkulku, kuten Mílokselta tuodun obsidiaanin kauppa; sekä ainakin loppuvaiheessa myös kuparin työstäminen. Kuparin uskotaan tulleen Attikan alueelta Laurionista.


title: Kefála (Kéa)

text: Kefálan hautausmaa on ollut rakennettu pengerrykselle kahteen tasoon. Hautausmaalta on löydetty yhteensä 40 suorakulmaista tai pyöreää hautaa, joista osa on yksilöhautoja ja osa useammalle hengelle tarkoitettuja. Yhteensä vainajia on ollut 65 noin 60–150 vuoden aikana.


title: Kefála (Kéa)

text: Kefálan arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1960–1966 sekä 1973.


title: Korfári ton Amygdalión

text:
Korfári ton Amygdalión (, ”Mantelien kukkula”) eli Pánormos (Πάνορμος) on kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Náxoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren eteläosassa lähellä nykyistä Pánermoksen kylää.
Asutus on ajoitettu varhaisen kykladisen kauden II ja III (EC II–III) niin kutsutun Kastrín kulttuurin ajalle noin vuosiin 2500–2300 eaa. Paikan keskus oli akropolis eli linnoitettu kukkula. Tutkijoiden mukaan linnoitus oli ennen kaikkea ympäröivällä alueella asuneiden valmistamien tuotteiden säilytyspaikka ennemmin kuin asuinpaikka. Paikan esinelöydöt ovat Náxoksen arkeologisessa museossa.


title: Korfí t' Aronioú

text:
Korfí t' Aronioú (, myös "Korphi t’ Aroniou") on kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Náxoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee kukkulalla saaren kaakkoisosassa Pánermoksen ja Kleidón kylien välisellä alueella, vajaan kilometrin etelälounaaseen Kleidósta ja noin 350 metriä rannikosta.
Korfí t' Aronioú on ajoitettu varhaiskykladiselle kaudelle II (EC II) noin ajalle 3000/2800–2300 eaa. Se tunnetaan ennen kaikkea kiveen kaiverretuista kuvista, joissa esiintyy ihmisiä, eläimiä ja esimerkiksi veneitä. Paikalta tehdyt esinelöydöt ovat Náxoksen arkeologisessa museossa sekä Apeíranthoksen arkeologisessa museossa.


title: Loúros (Náxos)

text:
Loúros () on kykladisen kulttuurin aikaisen hautausmaan arkeologinen kohde Náxoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren länsiosassa lähellä Pyrgákin kylää.
Loúroksen hautausmaa on ajoitettu varhaiselle kykladiselle kaudelle I (EC I) noin ajalle 3200–2800 eaa. Hautausmaalta on löydetty lukuisia kykladisia idoleita, ja siitä ovat saaneet nimensä Loúros-tyypin idolit.


title: Markianí

text: Markianí () on kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Amorgóksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee Notinán eli saaren eteläosan alueella olevalla kukkulalla lähellä saaren lounaisrannikkoa. Paikan nimi on nykyaikainen, eikä sen muinaista nimeä tunneta.


title: Markianí

text: Markianín asutus on ajoitettu varhaiselle kykladiselle kaudelle noin vuosiin 3200–2000 eaa. Se oli yksi Amorgóksen 12 tunnetusta linnoitetusta asutuksesta tuolla aikakaudella, ja niistä merkittävin. Asutuksen historia kykladisen kulttuurin kaudella voidaan jakaa neljään vaiheeseen: Vaihe I käsitti noin vuodet 3200–3000 ja oli samanaikainen Grótta-Pilós-kulttuurin kanssa. Tuolloin kukkulalle rakennettiin linnoitusmuuri. Vaihe II käsitti noin vuodet 3000–2800 eaa. ja siinä oli yhtymäkohtia saman ajan Kámpoksen kulttuurin kanssa. Asutus keskittyi edelleen kukkulan huipulle. Vaihe III käsitti noin vuodet 2800–2450 eaa. Tuona aikana asutus laajeni kukkulan ympärille. Vaihe IV käsitti noin vuodet 2450–2200 eaa. ja oli samanaikainen Kastrín kulttuurin kanssa. Asutuksen kooksi on arvioitu suurimmillaankin vain noin 15 taloutta eli noin 70–80 henkeä.


title: Markianí

text: Markianín linnoitetun kukkulan korkeus on 265 metriä merenpinnasta. Muuria on löydetty noin 70 metrin matkalta kukkulan pohjoisosassa. Muurissa on eräänlaisia bastioneita. Lisäksi kukkulalla on talojen ja viemäröinnin jäänteitä. Paikalta on löydetty eri kausien keramiikkaa sekä pronssiesineitä ja muun muassa obsidiaanista tehtyjä työkaluja. Karja on jäänteistä päätellen ollut pääasiassa lampaita ja vuohia sekä sikoja. Maanviljelyksessä on tunnettu ainakin oliivi, viiniköynnös, ohra ja pavut.


title: Markianí

text: Paikalla on ollut jonkinlaista asutusta myös antiikin aikana hellenistisellä ja roomalaisella kaudella. Asutus löydettiin vuonna 1985 saaren muinaiskohteita kartoitettaessa. Löydön teki arkeologi Evangelía ”Líla” Maragkoú (usein Marangoú). Paikan kaivaukset ja tutkimukset suoritettiin vuosina 1987–1991.


title: Plastíras (Páros)

text:
Plastíras () on kykladisen kulttuurin aikaisen hautausmaan arkeologinen kohde Pároksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren pohjoisosassa lähellä Livádian kylää ja Koukounariésin mykeneläistä akropolista.
Plastíraksen hautausmaa on ajoitettu varhaiselle kykladiselle kaudelle I (EC I) noin ajalle 3200–2800 eaa. Hautausmaalta on löydetty lukuisia kykladisia idoleita, ja siitä ovat saaneet nimensä Plastíras-tyypin idolit, jotka ovat kaikista kykladisista idoleista naturalistisimpia. Hautausmaan löydöt pvat Pároksen arkeologisessa museossa.


title: Rivári

text:
Rivári () on kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen ja hautausmaan arkeologinen kohde Míloksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee niemenkaltaisella saarella Míloksen pohjoisrannikolla lähellä Empoureióksen kylää.
Rivárin asutus on ajoitettu varhaiskykladiselle kaudelle II ja III (EC II–III) noin ajalle 2800–2100 eaa. Rivárista tehdyt esinelöydöt ovat Míloksen arkeologisessa museossa.


title: Sáliagkos

text: Sáliagkos (, usein myös "Saliagkós", Σαλιαγκός, myös "Saliagos", "Saliangos") on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Pároksen ja Antíparoksen saarten välissä. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Sáliagkos kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Sáliagkos

text:
Sáliagkos on paljas ja karu saari. Sen pituus on noin 100 metriä ja suurin leveys noin 50 metriä. Pároksen saari sijaitsee Sáliagkoksen itäpuolella ja Antíparos, johon etäisyyttä on noin 380 metriä, länsipuolella. Sáliagkoksen eteläpuolella sijaitsee pieni Revmatonísin saari.
Sáliagkos tunnetaan ennen kaikkea neoliittisen ja kykladisen kulttuurin ajan asutuksen arkeologisena kohteena. Se on ollut asuttuna jo noin 5000 eaa., ja se on koko Kykladien varhaisin tunnettu asutus. Esihistoriallisella ajalla merenpinta oli noin kuusi metriä nykyistä alempana, ja nykyinen saari oli osa Pároksen ja Antíparoksen yhdistänyttä kannasta. Asutus koostui kiviselle perustukselle rakennetuista suorakulmaisista taloista, jotka oli ympäröity muurilla. Asukkaat käyttivät ja työstivät Mílokselta tuotua obsidiaania, ja paikka oli todennäköisesti sen kaupan keskuksia.


title: Sáliagkos

text: Asutus löydettiin vuonna 1961 ja sen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuonna 1964. Tunnetuin esinelöytö on niin kutsuttu Sáliagkoksen lihava nainen noin ajalta 5000 eaa. Se on varhaisin Kykladeilta löydetty marmorifiguriini ja esittää rasvatakapuolista ("steatopygous") naista. Löytöihin lukeutuu myös kykladisia idoleita. Sáliagkokselta tehdyt esinelöydöt ovat Pároksen arkeologisessa museossa.


title: Sésklo

text: Sésklo () on esihistoriallisen, neoliittisen kauden asutuksen arkeologinen kohde Thessaliassa Kreikassa. Se on antanut nimensä keskisen neoliittisen kauden Sésklon kulttuurille noin ajalla 5800–5300 eaa. Arkeologinen kohde sijaitsee Vóloksen kunnassa lähellä nykyistä Sésklon kylää, josta se on saanut nimensä. Asutuksen muinaista nimeä ei tunneta.


title: Sésklo

text: Sésklon paikka on ollut asuttuna varhaiselta neoliittiselta kaudelta keskiselle pronssikaudelle helladisen kulttuurin ajalle. Ensimmäiset asuttajat saapuivat Séskloon esikeraamisella neoliittisella kaudella noin 6500 eaa. Tuota kautta kutsutaan Proto-Sésklon kulttuuriksi eli Proto-Séskloksi. Asutuksen kukoistuskautta oli keskinen neoliittinen kausi n. 5800–5300 eaa., jonka ajan neoliittista kulttuuria koko Thessaliassa kutsutaan asutuksen mukaan Sésklon kulttuuriksi. Tuohon aikaan asutus oli laajimmillaan.


title: Sésklo

text: Sésklo on tärkeä neoliittisen aikakauden löytö, koska se ilmentää monin tavoin neoliittisen kauden ”vallankumousta”, jonka kolme keskeistä uutta tekijää olivat kiinteät asumukset, maanviljely ja karjankasvatus. Obsidiaanin eli laavalasin käyttö työkaluissa kertoo kaupankäynnistä ja yhteyksistä Mílokselle. Keramiikka tehtiin puhtaasti käsin, ja koristeltiin usein maalauksin. Keramiikan polttotekniikan kehitys mahdollisti punaisen kuvituksen vaaleammalla pohjalla.


title: Sésklo

text: Asutus paloi keskisen neoliittisen kauden lopulla, ja ainoastaan pieni osa asutettiin uudelleen myöhäisellä neoliittisella kaudella 4000-luvulla eaa. Tuossa vaiheessa paikalle rakennettiin megaron-talo. Muuten löydöt ovat kuitenkin suhteellisen vaatimattomia keskisen neoliittisen kauden löytöihin verrattuna. Paikka säilyi asuttuna varhaisella ja keskisellä pronssikaudella, miltä ajalta on löydetty taloja ja hautoja.


title: Sésklo

text: Sésklon arkeologiset kaivaukset on suorittanut Ateenan arkeologinen seura. Ne alkoivat vuosina 1901–1902 Chrístos Tsoúntaksen johdolla ja jatkuivat vuosina 1956–1957, 1962–1968 ja 1971–1976 Dimítris Theocháriksen johdolla.


title: Sésklo

text: Neoliittisen Sésklon paikka sijaitsee Kastrákin kukkulalla ja sen ympärillä lähellä nykyistä Sésklon kylää, noin 15 kilometriä lounaaseen Vóloksesta. Se on tyypillinen neoliittisen kauden asuinpaikka: sen ympärillä oli paljon juoksevaa vettä, maanviljelykseen sopivaa tasankoa ja kukkuloita, ja myös merenranta oli suhteellisen lähellä.


title: Sésklo

text: Keskisen neoliittisen kauden asutus oli tiiviiseen rakennettujen talojen muodostama kylä, jonka keskiössä oli suurempi megaron-tyypinen rakennus. Kylän ympärillä on saattanut olla linnoitusmuuri. Tsountás kutsui asutuksen yläosaa kukkulalla nimellä ”akropolis” ja alempaa osaa nimellä ”polis”. Asutus jaetaan tutkimuksessa myös kolmeen osaan niin, että kukkulan aluetta kutsutaan nimellä Sésklo A, sen länsipuolisen tasangon aluetta nimellä Sésklo B ja kukkulan koillispuolista aluetta nimellä Sésklo C. Kukkulan koko on noin 100 x 45 metriä, ja sen alueella on ollut noin 500–800 taloa. Koko asutuksen pinta-ala noin neliömetriä. Löytöjä on tehty noin 3–6 metrin syvyydestä nykyisestä maanpinnasta laskettuna, mikä kertoo alueen pitkästä historiasta.


title: Sésklo

text: Megaron


title: Sésklo

text: Sésklon ja koko Thessalian alueen merkittävin neoliittinen rakennus on megaron, joka rakennettiin myöhäisellä neoliittisella kaudella Kastrákin kukkulan korkeimmalle kohdalle. Sen ympärillä oli kivetty piha ja kivistä tehty muuri, joka erotti sen asutuksen muista, vaatimattomammista taloista.


title: Sésklo

text: Megaron oli rakennettu itä-länsisuunnassa ja koostui länsipään etuhuoneesta sekä päähuoneesta ja takahuoneesta. Rakennuksessa oli kivinen perustus, savitiiliset seinät ja puinen katto. Päähuone oli pohjakaavaltaan lähes neliö ja siinä oli tulisija. Keskellä oli kolme kattoa tukenutta puista pylvästä. Rakennuksesta ovat säilyneet vain perustukset.


title: Sésklo

text: Savenvalajan talo


title: Sésklo

text: Megaronin vieressä sijaitsee Savenvalajan taloksi kutsuttu talo, joka on tunnistettu keramiikkatyöpajaksi. Sen seinää on säilynyt suhteellisen korkealta. Raunioista on löydetty suuri määrä keramiikka. Rakennuksessa oli keskisellä neoliittisella kaudella kaksi rakennusvaihetta. Se tuhoutui Sésklon tuhonneessa tulipalossa.


title: Sésklo

text: Muut talot


title: Sésklo

text: Muista taloista suurin on talo numero 50 kukkulan koillisreunalla. Muiden talojen rakennusjäänteet koostuvat pääasiassa pienten talojen kivisistä perustuksista sekä niiden välisistä kapeista kaduista. Taloissa on ollut savitiiliset seinät sekä puiset, savella päällystetyt katot. Sisällä on ollut tulisija. Kukkulalla talot on rakennettu tiiviimmin, kun taas alempana kukkulan ympärillä ne ovat etäämpänä toisistaan.


title: Sésklo

text: Esinelöydöt


title: Sésklo

text: Sésklosta tehtyihin esinelöytöihin lukeutuu muun muassa obsidiaanista ja piikivestä tehtyjä teriä, kivestä ja luusta tehtyjä työkaluja sekä terrakotasta tehtyjä vaaseja ja figuriineja. Esinelöydöt ovat Vóloksen arkeologisessa museossa.


title: Skárkos

text: Skárkos () on kykladisen kulttuurin aikaisen esihistoriallisen asutuksen arkeologinen kohde Íoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee noin kilometrin pohjoiseen Íoksen kylästä eli Chórasta. Paikan nimi on nykyaikainen, eikä sen muinaista nimeä tunneta.


title: Skárkos

text: Skárkoksen paikka asutettiin varhaisella kykladisella kaudella I (EC I) noin 3200–2800 eaa. ja sen huippukautta oli varhainen kykladinen kausi II (EC II) eli Kéros-Sýros-kulttuurin kausi noin ajalla 2800–2300 eaa. Asutus on rakennettu kukkulalle, ja se on yksi laajimmista esiin kaivetuista sekä yksi parhaiten säilyneistä kykladisista asutuksista. Asutus oli rakennettu pyöreään muotoon ja siinä oli kaksi pääkatua, joiden leveys oli noin kaksi metriä, sekä aukioita. Osa taloista on ollut kaksikerroksisia ja niiden raunioita on säilynyt jopa 3–4 metrin korkeudelta. Taloja on eri kokoisia, minkä arvellaan kertovan yhteiskuntaluokkien olemassaolosta. Rakennuksissa on ollut erilliset tilat ruoanvalmistukselle sekä varastoinnille. Kadut on ollut kivetty. Asutuksessa on ollut myös viemäröinti. Esinelöytöihin lukeutuu muun muassa keramiikkaa, kuten suurikokoisia pithoksia, kykladisia idoleita sekä metallista, kivestä ja luusta tehtyä työkaluja.


title: Skárkos

text: Keskisellä ja myöhäisellä pronssikaudella paikalla oli hautausmaa, jossa hautaukset olivat kuiluhautoja ja ruukkuhautauksia. Skárkoksen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1896 ja jatkuvat edelleen. Laajimmat kaivaukset suoritettiin vuosina 1984–1997. Nykyisin esiin on kaivettu arviolta kolmasosa koko asutuksesta, noin 35 taloa. Arkeologinen kohde on avoin yleisölle.


title: Spedós

text:
Spedós () on kykladisen kulttuurin aikaisen hautausmaan arkeologinen kohde Náxoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren etelärannikolla Kalantóksen ja Pánermoksen kylien välisellä alueella.
Spedóksen hautausmaa on ajoitettu varhaiselle kykladiselle kaudelle II (EC II) eli Kéros-Sýros-kulttuurin kaudelle noin ajalle 2800–2300 eaa. Hautausmaalta on löydetty lukuisia kykladisia idoleita, ja siitä ovat saaneet nimensä Spedós-tyypin idolit, jotka edustavat idolien klassisinta ja tunnetuinta tyyppiä. Hautausmaan löytöjä on muun muassa Náxoksen arkeologisessa museossa.


title: Doug Sahm and Band

text: Doug Sahm and Band on Doug Sahmin albumi, joka julkaistiin vuonna 1973.


title: The Caller

text: The Caller, esitetty myös nimellä The Caller – Tuntematon soittaja, ("The Caller") on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut, Puerto Ricossa kuvattu trillerielokuva. Elokuvan on ohjannut Matthew Parkhill ja käsikirjoittanut Sergio Casci. Elokuvan pääosissa näyttelevät Rachelle Lefevre ja Stephen Moyer.


title: The Caller

text: Elämän kolhima Mary (Rachelle Lefevre) muuttaa Puerto Ricossa vanhaan kerrostalohuoneistoon aloittaakseen elämässään uuden vaiheen. Heti muuton jälkeen Mary alkaa saamaan outoja puheluita lankapuhelimeen vanhalta naiselta. Jatkuva puhelinterrori horjuttaa jo ennestään hauraan Maryn mielen vakautta kohtalokkain seurauksin.


title: Ruuttu

text: Ruuttu on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:


title: Favorin

text: Favorin on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:


title: Loúros

text: Loúros () voi viitata seuraaviin kohteisiin Kreikassa:


title: Pingviini (täsmennyssivu)

text: Pingviini tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:


title: Petsamon taistelu

text: Petsamon taistelu käytiin Suomen ja Neuvostoliiton joukkojen välillä Petsamossa Lapissa. Taistelu alkoi talvisodan alkaessa 30. marraskuuta 1939, ja se päättyi sodan loppumiseen 12. maaliskuuta 1940. Taistelu käytiin osasto Pennasen ja Neuvostoliiton 52. divisioonan ja 104. vuoristodivisioonan välillä. Suomen osalta taistelutoimia johdettiin ensin Pohjois-Suomen Ryhmän ja myöhemmin Lapin Ryhmän esikunnasta


title: Petsamon taistelu

text: Pohjois-Suomen Ryhmän alaiseen Petsamon harjoituskeskukseen oli saapunut pohjoisimmasta Lapista syksyn 1939 ylimääräisten harjoitusten mukana joukkoja, jotka olivat tottuneet kylmyyteen ja vaikeakulkuiseen maastoon. Harjoituskeskuksen miehistö koostui Lapin Rajavartioston neljännestä komppaniasta (4./LR). Keskuksessa perustettiin 10. ja 11. erilliset komppaniat (10.Er.K ja 11.Er.K) sekä 5. erillinen patteri (5.Er.Ptri), joiden tehtävänä oli torjua vihollisen hyökkäykset viimeistään Yläluostarin tasalle. Suomalaisissa sotasuunnitelmissa oltiin valmiita luopumaan Petsamovuonon alueella olevista kylistä.


title: Petsamon taistelu

text: Kuolan niemimaalle sijoitettuun Neuvostoliiton 14. armeijaan kuuluivat 14. ja 52. jalkaväkidivisioonaa sekä 104. vuoristodivisioona. Armeijan tehtävänä oli valtaamalla Petsamo estää liittoutuneiden maihinnousu Kuolan niemimaalle ja hyökkäykset Norjan alueelta. Aluksi oli suunniteltu, että 104. vuoristodivisioona hyökkäisi Jäämeren kautta ja että 52. divisioona hyökkäisi maarajan yli ja etenisi Nautsiin, mutta itse taistelussa 52. divisioona kuljetettiin meritse hyökkäämään Petsamoon samalla, kun 104. vuoristodivisioona hyökkäsi rajan yli. 14. divisioona jäi Kuolan niemimaalle odottamaan mahdollista liittoutuneiden maihinnousua.


title: Petsamon taistelu

text: Neuvostojoukot hyökkäsivät aamulla 30. marraskuuta rajan yli Kalastajansaarenossa sekä Petsamon alueella. Petsamon harjoituskeskuksen päällikkö kapteeni Valdemar Salmelo antoi käskyn tuhota satamalaitteet, polttaa Petsamovuonon kylät ja vetäytyä Yläluostarin alueella sijainneisiin taaempiin asemiin. Satamalaitteiden tuhoaminen onnistui vain osittain, ja 104. vuoristodivisioona eteni luultua hitaammin. Siksi Salmelo arvioi toimintansa olleen liian hätiköityä ja ampui itsensä seuraavana päivänä kovien paineiden alla. Petsamon joukkojen komentajaksi määrättiin kapteeni Antti Pennanen. Yläluostarin alueella suomalaisjoukot pysäyttivät 104. vuoristodivisioonan vastahyökkäyksellä, minkä jälkeen joukot vetäytyivät taaempiin viivytysasemiin Maajärvellä. Maajärvellä Pennanen muodosti kolme komppaniaa käsittävän osasto Pennasen.


title: Petsamon taistelu

text: Neuvostoliiton 52. divisioona oli tuotu 15. joulukuuta mennessä meriteitse kokonaisuudessaan Petsamoon. Divisioonan kärkijoukot olivat jo aloittaneet hyökkäyksensä muutamaa päivää aiemmin. Osasto Pennanen luopui Salmijärven alueesta vielä samana päivänä aamuyöllä. 18. joulukuuta mennessä osasto oli vetäytynyt Kornettijoelle asti, jonne viivytystaisteluvaihe päättyi. 25.-26. joulukuuta osasto teki vastahyökkäyksen Höyhenjärvelle.


title: Petsamon taistelu

text: Neuvostojoukkojen oltua miltei kaksi kuukautta paikoillaan 52. divisioona aloitti etenemisen uudelleen. Suomalaisjoukot joutuivat vetäytymään 27. joulukuuta Kornettijoelta Nautsiin. Maaliskuun 7. päivänä neuvostojoukot aloittivat hyökkäyksen uudelleen ja valtasivat Nautsin. Osasto Pennanen vetäytyi jälleen etelään päin, Kohisevan tasolle. Nautsin valtaamisen jälkeen Petsamon alueen suunnalla ei tapahtunut sotatoimia.


title: Petsamon taistelu

text: Neuvostojoukot saivat vallattua suuren alueen Petsamoa, mutta niiden eteneminen syvemmälle Lappiin saatiin kuitenkin pysäytettyä suomalaisten viivytystaisteluiden, kylmyyden ja vaikeakulkuisen maaston ansiosta.


title: Ulla Håkansson

text: Ulla Håkansson (syntynyt 9. marraskuuta 1937) on ruotsalainen entinen kouluratsastaja. Hän oli voittamassa ensimmäistä olympiamitaliaan Münchenissä vuonna 1972, kun Ruotsin joukkue saavutti pronssimitalin. Toisen olympiamitalinsa hän saavutti joukkuekilpailussa Los Angelesissa 1984, jäälleen pronssia. Håkanssonilla on lisäksi yksi MM-pronssi sekä kaksi EM-pronssia.


title: Maastohiihto talviolympialaisissa 1960

text: Maastohiihdossa oli vuoden 1960 talviolympialaisissa ohjelmassa kuusi kilpailutapahtumaa, joista neljä miesten ja kaksi naisten tapahtumaa. Menestynein maastohiihtomaa oli Ruotsi.


title: Maastohiihto talviolympialaisissa 1964

text: Maastohiihdossa oli vuoden 1964 talviolympialaisissa ohjelmassa seitsemän kilpailutapahtumaa, joista neljä miesten ja kolme naisten tapahtumaa. Uutena kilpailutapahtumana ohjelmassa oli naisten 5 km hiihto. Menestynein maastohiihtomaa oli Neuvostoliitto.


title: Jesper Boqvist

text:
Jesper Boqvist (s. 30. lokakuuta 1998 Falun, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SHL-joukkue Brynäs IF:ää. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa. Elite Prospects -sivuston mukaan Boqvist on taitava hyökkäyspään pelaaja, joka luistelee ja hallitsee kiekkoa hyvin. Sivuston mukaan hän on arvaamaton pelaaja, joka osaa tehdä aika ajoin maaleja.
Boqvistilla on kehitettävää kokonaisvaltaisessa pelaamisessa, mutta parhaalla tasolla pelatessaan hän on ajoittain jopa dominoiva hyökkäyspäässä.


title: Jesper Boqvist

text: Boqvist on Hedemora SK:n kasvatti. Hän oli kaudella 2012–2013 seuran U16-junioreiden paras pistemies ja maalintekijä sekä U16 SM:n runkosarjassa, pudotuspeleissä että nousukarsinnoissa. Samalla kaudella Boqvist oli nostamassa Hedemoran J18-junioreita I-divisioonasta J18 Elitiin. Kaudella 2013–2014 hän toimi seuran U16-junioreiden kapteenina ja voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 32+17=49. Boqvist pelasi kauden aikana Hedemoran neljässä eri ikäluokassa U16-, J18- ja J20-junioreissa sekä debytoi myös vain 15-vuotiaana seuran miesten joukkueessa, Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioonassa. Hän pelasi siellä kaksi runkosarjaottelua.


title: Jesper Boqvist

text: Kaudeksi 2014–2015 Boqvist siirtyi Brynäs IF:n J18-junioreihin. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Boqvist voitti J18 Elitissä Brynäsin sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 19+24=43 sekä sisäisen tehotilaston lukemalla +27. Hän voitti joukkueen sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin myös J18 Allsvenskanissa tehoilla 12+13=25 sekä sisäisen tehotilaston lukemalla +9. Boqvist voitti kauden päätteeksi sarjan mestaruuden. Kaudella 2015–2016 hän jakoi tehoilla 23+35=58 koko J20 SuperElitin syöttöpörssin voiton HV71:n Lias Anderssonin kanssa ja sijoittui pistepörssissä toiseksi hänen jälkeensä. Boqvist voitti myös Brynäsin sisäisen maalipörssin 23 osumallaan ja sisäisen tehotilaston lukemalla +23. Hän debytoi kauden aikana myös seuran SHL-joukkueessa, jossa Boqvist pelasi kahdeksan runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän teki SHL-debyyttinsä 27. tammikuuta 2016 vieraissa Karlskrona HK:ta vastaan.


title: Jesper Boqvist

text: Boqvist nousi kaudella 2016–2017 Brynäsin J20-junioreiden varakapteeniksi. Seuran SHL-joukkueessa hän pelasi 16 runkosarjaottelua tehden kuusi syöttöpistettä ja kymmenen playoff-ottelua tehden yhden maalin. Boqvistin SHL-uran avausmaali syntyi ensimmäisessä puolivälieräottelussa 18. maaliskuuta 2017 vieraissa Linköpings HC:tä vastaan. Hän pelasi ison osan kaudestaan miesten pelejä myös lainalla HockeyAllsvenskan-joukkue Timrå IK:ssa, jossa Boqvist pelasi 19 runkosarjaottelua tehopistein 3+9=12. Toukokuussa 2017 hän teki Brynäsin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Jesper Boqvist

text: New Jersey Devils varasi Boqvistin toisella kierroksella 36. pelaajana . Hänen syyskauttaan 2017–2018 varjosti syyskuussa 2017 Mestarien liigan ottelussa tullut rannevamma, kun Boqvist menetti epäonnisesti tasapainonsa suomalaisvastustaja Helsingin IFK:n Ville Varakkaan taklauksesta. Varakas sai tilanteesta 2+2-minuutin jäähyn pään tai niskan alueelle kohdistuneesta taklauksesta. Boqvist palasi kaukaloihin marraskuussa. Hän pelasi SHL:ssä kauden aikana 23 runkosarjaottelua tehopistein 3+10=13, kahdeksan playoff-ottelua tehden yhden syöttöpisteen ja viisi CHL-ottelua tehden yhden syöttöpisteen.


title: Jesper Boqvist

text: Boqvist pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän voitti hopeaa. Boqvist pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän voitti hopeaa. Boqvist pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2015, jolloin hän voitti hopeaa. Yhteensä Boqvist on pelannut 17 nuorten ja 32 poikien maaottelua.


title: Jesper Boqvist

text: Boqvistin pikkuveli Adam pelaa puolustajana NHL-joukkue Chicago Blackhawksin organisaatiossa ja hän on seuran ensimmäisen kierroksen varaus kesältä . Veljesten isä Patric Boqvist on juniorivalmentaja, joka on valmentanut heitä mm. Hedemora SK:n junioreissa.


title: Milford

text: Milford on pieni kaupunki Yhdysvalloissa Piken piirikunnassa Pennsylvaniassa. Se on piirikunnan pääkaupunki. Milfordin asukasluku oli 1 067 vuoden 2015 väestönlaskennassa. Delawarejoen yläjuoksulla sijaitseva Milford kuuluu New Yorkin metropolialueeseen.


title: Hurrikaani Irma

text: Hurrikaani Irma oli vuoden 2017 yhdeksäs nimetty trooppinen myrsky ja neljäs hurrikaani Atlantin hurrikaanikaudella. Viisiportaisella Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla se luokiteltiin korkeimmalle tasolle viisi.


title: Hurrikaani Irma

text:
Hurrikaani aiheutti pahaa tuhoa ylittäessään Saint Martinin 6. syyskuuta. Antigualla ja Barbudalla yli 90 % rakennuksista tuhoutui.
Ranskan valtion vakuutusyhtiö CCR:n mukaan Saint-Martinin ja Saint-Barthélemyn alueilla myrskyn on arvioitu aiheuttaneen noin 1,2 miljardin euron tuhot, jotka ovat koituneet luonnontuhojen varalta vakuutettuihin kiinteistöihin, ajoneuvoihin ja yrityksiin.


title: Hurrikaani Irma

text: 10. syyskuuta 2017 mennessä myrsky oli surmannut Karibialla ainakin 24 ihmistä. Hurrikaani saapui Kuuban rannikolle varhain 9. syyskuuta Suomen aikaa aiheuttaen laajaa tuhoa tuulten ollessa kovimmillaan yli 70 metriä sekunnissa eli 250 kilometriä tunnissa. Sen laskettiin saapuvan 9. syyskuuta Floridaan, missä käynnistettiin laajat evakuoinnit.


title: Hurrikaani Irma

text:
Hurrikaani oli heikentynyt luokkaan kolme, mutta se nousi takaisin luokkaan neljä ennen kuin se saavutti Floridan eteläkärjen 9. syyskuuta. Sen laskettiin kulkevan pitkin Floridan länsirannikkoa, mutta myös itärannikolle ennustettiin tulvia.
Hurrikaani Irma aiheutti jonkin verran tuhoja eri puolilla Floridaa, Georgiassa, Pohjois-Carolinassa ja Etelä-Carolinassa. Tuhot eivät olleet niin suuria kuin ennustettiin, mutta taloja tuhoutui ja rannikolla syntyi tulvia myrskyvuoksen takia.


title: Hurrikaani Irma

text: Hurrikaani aiheutti huomattavia vahinkoja ja ainakin 84 ihmisen kuoleman Karibianmeren saarilla ja Yhdysvaltain kaakkoisosissa.


title: Hurrikaani Irma

text: Hurrikaani Irma aiheutti huomattavia tuhoja Antigua ja Barbudan saaristovaltiossa. Antigua ja Barbudan pääministerin Gaston Brownen lausunnon mukaan Barbudan saaren rakennuksista 90 prosenttia tuhoutui tai vaurioitui vakavasti ja noin puolet saaren asukkaista jäi kodittomaksi. Myrskyn tiedetään aiheuttaneen saarilla ainakin yhden ihmisen kuoleman. Lähes kaikki saaren noin 1 500 asukasta evakuoitiin myrskyn jälkeen suuremmalle Antiguan saarelle.


title: Hurrikaani Irma

text: Hurrikaani tuhosi suuren osan rakennuksista ja infrastruktuurista Saint-Martinin saarella. Ainakin 11 ihmisen tiedetään kuolleen saaren Ranskan hallinnoimalla Saint-Martinin alueella ja yhden ihmisen Alankomaiden hallinnoimalla Sint Maartenin alueella.


title: Hurrikaani Irma

text: Myrsky aiheutti merkittäviä tuhoja Anguillan Britannian merentakaisella alueella. Hurrikaani tuhosi lukuisten asuintalojen lisäksi myös poliisi- ja paloasemia, kouluja, sairaaloita ja myrskysuojia. Yhden ihmisen tiedetään kuolleen saarilla myrskyssä.


title: Hurrikaani Irma

text: Irma aiheutti suuria vahinkoja Neitsytsaarten saaristossa sekä Brittiläisillä Neitsytsaarilla että Yhdysvaltain Neitsytsaarilla. Saarilla uskotaan kuolleen yhteensä ainakin kahdeksan ihmistä.


title: Hurrikaani Irma

text: Hurrikaani Irma aiheutti ainakin yhden ihmisen kuoleman Haitissa.


title: Hurrikaani Irma

text: Hurrikaani aiheutti huomattavia aineellisia vahinkoja ja tulvia Kuuban pohjoisrannikolla.


title: Hurrikaani Irma

text: Hurrikaani Irma aiheutti huomattavia vahinkoja ja ainakin 48 ihmisen kuoleman Yhdysvalloissa. Kuolemantapauksista ainakin 41 oli Manner-Yhdysvalloissa, kolme Puerto Ricolla ja neljä Yhdysvaltain Neitsytsaarilla.


title: Hurrikaani Irma

text: Hurrikaani aiheutti merkittäviä vahinkoja ja tulvia Yhdysvaltain Puerto Ricolla. Ainakin kolmen ihmisen tiedetään kuolleen saarella.


title: Hurrikaani Irma

text: Hurrikaani Irman aiheuttamat voimakkaat tuulet ja laajat tulvat aiheuttivat kymmenien miljardien dollarien aineelliset vahingot ja ainakin 33 ihmisen kuoleman myrskyn rantauduttua Floridan osavaltioon sunnuntaina 10. syyskuuta. Pahimmat vahingot kärsittiin Floridan niemimaan eteläkärjen Florida Keys -saaristossa. Saarten taloista tuhoutui noin neljännes.


title: Hurrikaani Irma

text: Kahdeksan Floridan kuolemantapauksista tapahtui Miamin suurkaupunkialueen Hollywoodin kaupungissa sijaitsevassa vanhusten hoitokodissa. Myrsky jätti Rehabilitation Center at Hollywood Hills -hoitokodin ilman toimivaa ilmastointia, jolloin kahdeksan vanhusta kuoli kuumuuteen myrskyn jälkeen.


title: Hurrikaani Irma

text: Suurin osa hurrikaanin Manner-Yhdysvalloissa aiheuttamista yli 150–200 miljardin dollarin vahingoista oli Floridan alueella. Myrsky katkoi sähkö- ja kommunikaatioverkkoja kaikkialta osavaltion alueelta. Sähköt olivat yhä poikki yli miljoonalta kotitaloudelta ja yritykseltä perjantaina 15. syyskuuta, jolloin osavaltion suurin sähköntuottaja Florida Power & Light ilmoitti 23 prosentin yhtiön asiakkaista olevan yhä ilman sähköä.


title: Hurrikaani Irma

text: Myrsky aiheutti merkittäviä vahinkoja myös Floridan maataloudelle, joka tuottaa erityisesti appelsiineja, greippejä, tomaatteja, vesimeloneja ja sokeriruokoa; hurrikaanin uskottiin voivan tuhota noin 20 prosenttia Floridan vuoden 2017 sitrushedelmäsadosta.


title: Hurrikaani Irma

text: Myrsky aiheutti tulvia ja ainakin kolmen ihmisen kuoleman Georgian osavaltiossa.


title: Hurrikaani Irma

text: Myrsky aiheutti neljän ihmisen kuoleman Etelä-Carolinan osavaltiossa.


title: Hurrikaani Irma

text: Myrsky aiheutti yhden ihmisen kuoleman Pohjois-Carolinan osavaltiossa.


title: Arrajärvi

text: Arrajärvi on Lahdessa ja Iitissä Päijät-Hämeessä sijaitseva järvi. Se erkanee Kymijoen uomasta etelään, ja siellä se muodostaa joen järvimäisen laajentuman. Lahden osa järvestä kuului ennen kuntaliitosta Nastolaan.


title: Arrajärvi

text: Järven pinta-ala on 990 hehtaaria eli 9,9 neliökilometriä. Se on 8,9 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Järven pohjoispää on joelle avoin, ja sen katsotaan alkavan Kymenkäänteessä Inkerinmaalla Mustamännyn ja sen vastarannalla olevan Saviojan suun väliseltä linjalta. Järvi työntyy Kymenjoen päävirrasta etelään päin Karjusaaren ohi ja kapean Salmen läpi, missä järven eteläinen järvenosa alkaa. Eteläosassa Kilpisaaren niemi jakaa järven kahdeksi lahdeksi. Pohjoiseen päin työntyy 2,4 kilometriä pitkä Soilahti ja etelään päin kolme kilometriä pitkä Säyhteeseen päättyvä järvenosa.


title: Arrajärvi

text: Järvessä on laskettu olevan seitsemän saarta. Niiden yhteispinta-ala on 18 hehtaaria, mikä on noin 1,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Karjusaari, Puustellinsaari ja Sepänsaari ovat yli hehtaarin suuruisia, ja neljä muuta ovat yli aarin kokoisia. Muita saaria ovat Kaijakivi ja Inkerinsaari pohjoisessa, Paskosaari Tiisalansaaren edustalla ja neljäs saari vielä Tiisalansaaren pohjoispuolella Kaalmaanpohjan edustalla.


title: Arrajärvi

text: Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 29 miljoonaa kuutiometriä eli 0,029 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 9,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee Paskosaaren ja Sepänsaaren välissä. Muualla järvi on melko matala.


title: Arrajärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 44 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 5 kilometriä. Rannat ovat melko jyrkkiä lukuun ottamatta peltoalueita ja niihin rajoittuvia suoalueita. Inkerinmaan ja siitä etelään sijaitsevat rannat ovat jyrkkiä. Tiirinmaan mäki kohoaa yli 50 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven länsirannalla sijaitsevat Metsäkylä ja Säyhteen kylät. Kylien ja muiden alueiden asutus on haja-asutusta. Rannoilla on 16 kiinteää asutusta, ja maatilojen välissä on noin 140 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3136 ja siitä haarautuvilta muilta yhdysteiltä 14501, 14092, 14501, 14502, 14097 ja 14504. Saviojasta kulkee järven keskivaiheille Lahden ja Iitin välinen kuntaraja. Se halkaisee järven pohjois-etelä-suunnassa ja kääntyy etelässä Kilpisaaren ja Puusellinsaaren välistä Arrajoelle.


title: Arrajärvi

text: Järven vedenpinnan korkeus on 74,1 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi on säännöstelty siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 73,93 metriä ja 74,13 metriä merenpinnan yläpuolella. Säännöstelyn hoitaa pääasiassa Mankalan voimalaitos Kirkkojärven suulla, mutta vedentuloa Arrajärveen säännöstellään myös yläpuolelta Vuolenkosken voimalaitoksella. Mankalan kosket on valjastettu vuonna 1950 Mankalan voimalaitoksella, ja valjastus nosti alajuoksulla vedenpintaa kahdeksan metriä. Arrajärven nimistöstä päätellen järven vedenpinnan vaihtelut ovat olleet suuria. Suuri Kilpisaari on nykyisessä järvessä niemi ja Karjusaari on soistunut kiinni mantereeseen. Korkeasta vedenpinnasta kielivät myös rannan tasanteet, joita erottaa Kansalaisen karttapaikan varjokuvasta.


title: Arrajärvi

text: Kymijoen valjastaminen sekä vedenkorkeuden ja virtaaman säännöstely on heikentänyt veden vaihtumista Arrajärvessä. Järveen johdetut pelto-ojat ja haja-asutuksen jätevedet ovat hiljalleen rehevöittäneet Arrajärven rantoja, ja ne ovat paikoin alkaneet kasvamaan umpeen. Vedenlaadusta on tehty viime aikoina tutkimusta. Pintaveden fosforipitoisuus on eteläisellä järvialtaalla kesällä vaihdellut 20–50 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja vuosien 2009–2013 kesäkeskiarvo on ollut 48 μg/l ja talvikeskiarvo 22 μg/l. Nämä arvot tekevät järvestä rehevän. Fosforipitoisuudet kuitenkin ylittävät raja-avon 50 μg/l ajoittain, jolloin järvi on luokiteltu erittäin reheväksi. Karjusaaren lähellä, missä Kymijoen huuhtova vaikutus tuntuu selvästi, arvot ovat olleet pienemmät. Siellä pintaveden fosforipitoisuuden kesäkeskiarvo on ollut 21 μg/l ja talvikeskiarvo 8 μg/l. Järven syvänteissä esiintyy veden lämpötilakerrostuneisuutta ja sen lisäksi vielä happivajetta. Alhaisia happipitoisuuksia on mitattu sekä talvella että kesällä 1970-luvulta saakka. Tämä on nostanut etenkin 1980–1990-luvuilla pohjan läheisiä fosforipitoisuuksia pintaveden arvoja korkeammiksi. Veden tyypipitoisuudet ovat olleet tyydyttäviä. Sepänsaaren edustalla on ollut vuosien 2010–2013 typpipitoisuuksien keskiarvo 725 μg/l, mutta Karjusaaren edustalla se on ollut vain 524 μg/l.


title: Arrajärvi

text: Arrajärven alueelle on perustettu Natura 2000-alueita, joissa suojelun kohteina ovat kalliojyrkännealueet ja rehevöityneet lahdenpohjukat. Järven länsiosassa kulkee myös harjujakso, jonka Veljestenharju ja Puustellinsaari muodostavat maisemallisesti ja kasvillisesti kiinnostavan kohteen.


title: Arrajärvi

text: Viikon mittaisessa verkkokoekalastuksessa elokuussa 2013 saatiin saaliiksi yksilöittäin laskettuna 52 prosenttia särkeä, 32 prosenttia ahventa ja 7 prosenttia salakkaa. Muita lajeja olivat hauki, kiiski, kuha, lahna, pasuri, ruutana, sorva ja suutari. Kun lajit luokiteltiin massan perusteella oli saaliista 41 prosenttia särkeä, 27 prosenttia ahventa, 12 prosenttia kuhaa ja 6 prosenttia salakkaa. Kyselytutkimuksen mukaan järvestä saadaan satunnaisesti myös toutainta, siikaa ja madetta. Kuoretta on saatu koetroolauksessa. Järveen on tehty toistuvia istutuksia vuosina 2005–2011. Niissä istutettiin järvisiikaa ja planktonsiikaa, mutta eniten kuhaa.


title: Arrajärvi

text: Järvellä kulkee maakuntakaavassa osoitettu melontareitti.


title: Arrajärvi

text: Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alueella (14.12), jonka Mankalan Arrajärven alueeseen (14.122) järvi kuuluu.


title: Arrajärvi

text: Järvi saa pääosan vedestään ohi virtaavasta Kymijoesta, mutta myös Arrajoen valuma-alueelta (14.16) ja omalta valuma-alueelta tulee merkittävästi vettä. Järven valuma-alueen suuruus on 375,25 neliökilometriä, josta järven oma pinta-ala muodostaa vain 2,6 prosenttia. Suora yhteys Kymijokeen ja valuma-alueen lasku-uomat lyhentävät järven veden laskennallista viipymää 83 vuorokauteen..


title: Arrajärvi

text: Arrajärven lähialueella, joka rajautuu etelässä Salpausselkään, on kuusi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat järveen suoraan tai välillisesti. Niistä huomattavimpia ovat eteläpäähän laskeva Kotojärvi (62 ha) sekä ketjussa sen kautta laskevat Selkojärvi (58 ha) ja Haramaanjärvi (66 ha). Viimeksi mainittuun laskevat vielä pienet lammet Petkellammi (3 ha) ja Ymmyriäislammi (3 ha). Veljestenharjun pohjoispuolelta laskevat järven itärantaan Veljestenlammi (2 ha) ja Äijänlammi yhteistä ojaa myöten. Järven länsirantaan laskeva Arrajoki on Sylvöjärven (231 ha) laskujoki. Sen yläjuoksulla sijaitsevat muun muassa Salajärvi (810 ha) ja Ruuhijärvi (573 ha).


Luettelo Suomen varhain rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista kattaa vuoteen 1950 mennessä rekisteröidyt uskonnolliset yhdyskunnat.


title: Luettelo Suomen varhain rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista

text: Ensimmäisiä uskontokuntia olivat metodistit ja baptistit, jotka molemmat järjestäytyivät omaksi uskontokunnakseen 1892 silloisen "eriuskolaislain" nojalla. Vuonna 1918 säädettiin "laki mooseksenuskolaisista", joka antoi juutalaisille oikeuden perustaa seurakuntia tai uskonnollisia yhdyskuntia; kolme juutalaista seurakuntaa rekisteröitiinkin vuosina 1918–1919.


text: Uskonnonvapauslain perusteella ensimmäisenä rekisteröityi Suomen Vapaakirkko heti 1923 rekisteröinnin tultua mahdolliseksi. Baptistit ja metodistit joutuivat järjestäytymään uudelleen 1920-luvulla. Eräät uskonnot olivat puolestaan järjestäytyneet yhdistyslain nojalla yhdistyksiksi jo ennen uskonnonvapauslain voimaantuloa.


text: Vuonna 1950 Suomessa toimi yhteensä 18 rekisteröityä uskonnollista yhdyskuntaa. Seurakuntien lukumäärällä mitaten suurimpia olivat metodistikirkko ja Suomen vapaakirkko.


title: Maju

text: Maju on baskien jumala sekä jumalatar Marin puoliso. Kun nämä kaksi kohtaavat, syntyy kauhistuttava ukonilma. Maju esiintyy yleensä käärmeen hahmossa. Joillakin baskien alueilla Maju katsotaan samaksi jumalaksi kuin Sugaar, joka on käärmemäinen, maan alla asuva henki, joka voi kuitenkin kulkea taivaassa tulisen sirpin hahmossa.


title: Alessandro Algardi

text: Alessandro Algardi (1602–1654) oli italialainen kuvanveistäjä ja arkkitehti, joka hallitsi useita taiteen aloja. Hän oli tavanomainen barokkitaiteilija, vaikka olikin luonteeltaan Berniniä viileämpi ja klassisempi. Hän teki muun muassa hautamuistomerkin Leo XI:stä, suuren Attilan reliefin sekä muotokuvia kardinaaleista. Hänen arkkitehtuuriaan on muun muassa Villa Doria Pamphilj. Aikalaiset pitivät Algardia Rooman kuvanveistäjistä Berninin jälkeen huomattavimpana.


title: Ranskan Indokiinan piastre

text: Piastre de commerce oli Ranskan Indokiinan valuutta vuosien 1885 ja 1952 välillä. Se jaettiin sataan "centiin".


title: Ranskan Indokiinan piastre

text: Nimi "piastre" on 1500-luvulta ja on ollut käytössä useiden eri historiallisten rahayksiköiden nimenä.


title: Python (suku)

text: Pytonit ("Python") on pytonkäärmeiden heimoon kuuluva suku. Suvun lajit elävät Afrikassa, Aasiassa ja Oseaniassa.


title: Python (suku)

text: Pytoneiden sukuun kuuluu kymmenen elävää lajia:


title: Python (suku)

text: Lajit verkkopyton (aik. "Python reticulatus") ja timorinpyton (aik. "Python timoriensis") luetaan nykyään sukuun "Malayopython".


title: Linus Ölund

text: Linus Ölund (s. 5. kesäkuuta 1997 Gävle, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Pittsburgh Penguinsin organisaatiossa. Hän pelannee lähinnä AHL-joukkue Wilkes-Barre/Scranton Penguinsissa. Ölund on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Elite Prospects -sivuston mukaan hän on taitava kahden suunnan hyökkääjä, joka on monipuolinen ja käyttökelpoinen pelaaja molemmissa kenttäpäädyissä. Sivuston mukaan Ölundilla on hyvä pelikäsitys, pelinlukutaidot, kiekolliset taidot ja hyökkäyspään taidot.


title: Linus Ölund

text: Ölund on IK Hugen kasvatti. Hän juniorina sittemmin Brynäs IF:ään. Hän voitti kauden 2011–2012 päätteeksi U16 SM:n pronssia. Kaudella 2012–2013 Ölund nousi Brynäsin U16-junioreiden kapteeniksi ja jakoi kuudella osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Fredrik Blomin kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi sekä U16 SM:n hopeaa että J18 Allsvenskanin mestaruuden. Kaudella 2013–2014 Ölund nousi Brynäsin J18-junioreiden kapteeniksi. Hän oli J18 Elitissä joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 17+20=37 ja voitti sisäisen tehotilaston lukemalla +31. Myös J18 Allsvenskanissa Ölund oli Brynäsin paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 13+10=23, joilla hän sijoittui sarjan maalipörssissä kolmanneksi ja jakoi pistepörssin neljännen sijan Luleå HF:n Jesper Ylivainion ja Djurgårdens IF:n Jonathan Davidssonin kanssa. Ölund voitti myös joukkueensa sisäisen tehotilaston lukemalla +8.


title: Linus Ölund

text: Kaudella 2014–2015 Ölund nousi Brynäsin J20-junioreiden varakapteeniksi. Hän oli joukkueen paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 15+11=26. Ölund vahvisti kauden aikana myös seuran J18-junioreita, jossa hän voitti kauden päätteeksi J18 Allsvenskanin mestaruuden. Vain 17-vuotias Ölund debytoi kauden aikana myös seuran SHL-joukkueessa, jossa hän pelasi kolme runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Ölund teki SHL-debyyttinsä 28. lokakuuta 2014 vieraissa Leksands IF:ää vastaan. Kaudella 2015–2016 hän nousi Brynäsin J20-junioreiden kapteeniksi. Ölund oli joukkueen toiseksi paras pistemies Jesper Boqvistin jälkeen tehoilla 18+16=34. Pudotuspeleissä hän oli Brynäsin paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Marcus Erssonin kanssa tehoilla 1+3=4. Ölund pelasi kauden aikana SHL:ssä 23 runkosarja- ja yhden playoff-ottelun tehden yhden syöttöpisteen. Joulukuussa 2015 hän teki Brynäsin kanssa kevääseen 2018 asti ulottuvan SHL-sopimuksen.


title: Linus Ölund

text: Kaudella 2016–2017 Ölund teki SHL:ssä 39 runkosarjaottelussa tehot 8+7=15 ja 20 playoff-ottelussa tehot 6+4=10. Hän teki SHL-uransa avausmaalin 10. joulukuuta 2016 Färjestad BK:ta vastaan. Hän voitti kauden päätteeksi SHL-hopeaa. Ölund pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kaksi ottelua lainalla HockeyAllsvenskan-joukkue AIK IF:ssä loka-marraskuun 2016 vaihteessa.


title: Linus Ölund

text: Pittsburgh Penguins varasi Ölundin "yli-ikäisenä" (20 vuotta) viidennellä kierroksella 155. pelaajana . Kaudella 2017–2018 hän teki SHL:n runkosarjassa 23 tehopistettä. Mestarien liigassa Ölund oli Brynäsin paras maalintekijä viidellä osumallaan.


title: Linus Ölund

text: Huhtikuussa 2018 Ölund teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Pittsburgh Penguinsin kanssa.


title: Linus Ölund

text: Ölund pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015, jolloin hän toimi Ruotsin varakapteenina ja voitti joukkueen sisäisen syöttöpörssin viidellä syöttöpisteellään. Ölund pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2014, jolloin hän toimi Ruotsin varakapteenina. Ölund pelasi samana vuonna myös World U-17 Hockey Challengessa. Yhteensä hän on pelannut 12 nuorten ja 36 poikien maaottelua. Ölund on toiminut myös Ruotsin alle 19-vuotiaiden maajoukkueen kapteenina.


title: Linus Ölund

text: Ruotsin A-maajoukkueessa Ölund on pelannut seitsemän ottelua tehopistein 2+3=5. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 5. huhtikuuta 2018 Norrköpingissä Slovakiaa vastaan. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Ölund teki seuraavassa ottelussa 6. huhtikuuta 2018 Oskarshamnissa Slovakiaa vastaan.


title: Hans Ahlmann

text: Hans Ahlmann (1899–1974) oli ruotsalainen maantieteilijä, tutkimusmatkailija ja diplomaatti. Hän työskenteli Tukholman korkeakoulussa professorina, minkä jälkeen lähettiläänä Oslossa sekä maantieteen kansainvälisen unionin presidenttinä. Ahlmann myös johti tutkimusretkiä Islantiin ja Koillis-Grönlantiin. Ahlmannin aloitteesta vuosina 1949–1952 suoritettiin norjalais-ruotsalais-brittiläinen Antarktiksen tutkimusretki. Ahlmann perehtyi sekä kulttuuri- että luonnonmaantieteeseen, etenkin morfologiaan ja glasiologiaan.


title: Tero J. Kauppinen

text: Tero Juhani Kauppinen (s. 18. helmikuuta 1949) on johtamisen konsultointiyrityksen VIA Groupin perustaja ja toimitusjohtaja. Hän sai presidentin myöntämän kanslianeuvoksen arvonimen 16.6.2017.


title: Tero J. Kauppinen

text: Kauppinen on kirjoittanut johtamiseen liittyvää tietokirjallisuutta sekä jännitysromaanin "Kuoleman takapiru".


title: Olaf Broch

text: Olaf Broch (4. elokuuta 1867 – 1961) oli norjalainen kielentutkija. Hän tutki slavistiikkaa ja fonetiikkaa. Broch toimi professorina Oslossa vuosina 1900–1937.


title: Madagaskarin ja alusmaiden siirtomaa

text: Madagaskarin ja alusmaiden siirtomaa () oli Ranskan siirtomaa Itä-Afrikassa vuosien 1897 ja 1958 välillä. Alueen aika Ranskan siirtomaahallinnon alla on vaikuttanut muun muassa nykyisen Madagaskarin kulttuuriin huomattavasti: esimerkiksi maan toisena virallisena kielenä on malagassin ohella ranska.


title: Madagaskarin frangi

text: Madagaskarin frangi () oli Madagaskarin valuutta 1. tammikuuta 2005 asti. Se jaettiin sataan centimeen. Valuutan ISO 4217 -koodi on "MGF".


title: Madagaskarin frangi

text: Vuosina 1925–1945 Madagaskarin frangi oli myös Madagaskarin ja alusmaiden siirtomaan valuuttana.


title: Toni Lato

text: Antonio Latorre Grueso eli Toni Lato (s. 21. marraskuuta 1997 La Pobla de Vallbona, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Valenciaa ja on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.


title: Toni Lato

text: Lato on Valencian junioriakatemian kasvatti. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa seuran reservijoukkueessa 29. maaliskuuta 2014 kotikentällä Elchen reservijoukkuetta vastaan.


title: Toni Lato

text: 25. kesäkuuta 2015 Lato allekirjoitti uuden sopimuksen seuran kanssa, joka oli pituudeltaan viisivuotinen. 6. tammikuuta 2016 hänet oltiin nostettu ensimmäistä kertaa seuran edustusjoukkueen miehistöön Copa del Reyn otteluun Granadaa vastaan. Ensiesiintyminen jäi kuitenkin vielä tekemättä.


title: Toni Lato

text: Lato teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa lopulta 25. helmikuuta 2016 Eurooppa-liigan ottelussa itävaltalaista Rapid Wienia, kun hänet vaihdettiin kentälle ottelun toiselle puoliajalle. Ensimmäisen ottelunsa maan pääsarjassa Primera Divisiónissa, hän pelasi 9. tammikuuta 2017 ottelussa Osasunaa vastaan.


title: Aseeminen kirjoittaminen

text: Aseeminen kirjoittaminen tuottaa kirjoitusta, joka ei välitä verbaalisia merkityksiä mutta on avoin muille tulkinnoille. Kirjoitusta voidaan tulkita muun muassa kirjoituksen kontekstin, visuaalisten elementtien, materiaalisuuden, kehollisuuden, teoskonseptin, kirjoitustyylin, kirjoittamisen historian ja kirjoitusjärjestelmien tuntemuksen avulla. Aseeminen kirjoittaminen on visuaalisen taiteen yhdistelmätekniikka, joka sulauttaa tekstin ja kuvan ja jättää tuloksen vapaaksi katsojan tulkinnoille.


title: Aseeminen kirjoittaminen

text: Aseemisen kirjoittamisen käsite syntyi 1990-luvun lopulla visuaalisten runoilijoiden piirissä. Sitä voidaan kuitenkin sanoa tehdyn jo vuosisatojen ajan, sillä samaan taidelajiin luettavissa olevia teoksia on tavattu muun muassa jo vanhassa kiinalaisesta kalligrafiassa, esimerkiksi villistä ruohokirjoituksesta.


title: Aseeminen kirjoittaminen

text: Suomalaisia aseemisen kirjoituksen tekijöitä ovat olleet muun muassa Satu Kaikkonen, Karri Kokko ja Marko Niemi. Myös Jukka-Pekka Kervisen tuotantoon sisältyy aseemisia kirjoituksia.


title: Soul for Real

text: Soul for Real (tunnetaan myös nimillä Soul 4 Real ja Soul IV Real) on yhdysvaltalainen R&B-yhtye New Yorkin Wheatley Heightsista. Yhtyeen muodostavat veljet Christopher Sherman Dalyrimple (”Choc”, s. 30. huhtikuuta 1971), Andre ”Dre” Lamont Dalyrimple (”KD Now”, s. 4. huhtikuuta 1974) Brian ”Bri” Augustus Dalyrimple (s. 14. joulukuuta 1975) sekä Jason ”Jase” Oliver Dalyrimplestä (”Jase4Real”, s. 10. toukokuuta 1980).


title: Soul for Real

text: Yhtye on tunnettu ehkä parhaiten 1990-luvun puolivälissä tuotetuista hittikappaleistaan ”Candy Rain” sekä ”Every Little Thing I Do” heidän platinaa myyneeltä levyltään "Candy Rain".


title: Turms

text: Turms on etruskien jumala, psykopompos, sielujen alamaailmaan opastaja. Hän on myös jumalten sanansaattaja ja muistuttaa kreikkalaisten Hermestä. Turms kuvataan usein alastomana, olallaan viitta ("chlamys"), jaloissaan siivekkäät sandaalit sekä mukanaan "kerykeion", airuen sauva.


title: Askitarió

text: Askitarió () oli helladisen kulttuurin aikainen asutus Attikan itärannikolla Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Rafína-Pikérmin kunnassa lähellä Rafínan kaupunkia. Kohteen ”erakkomajaa” tarkoittava nimi on nykyaikainen, eikä sen muinaista nimeä tunneta.


title: Askitarió

text: Askitarió oli asuttuna varhaisella helladisella kaudella II (EH II) noin 2800–2300 eaa. Se sijaitsee pienessä niemessä olevalla kukkulalla. Kukkula on ollut linnoitettu ja sen muurien sisäpuolella on ollut lukuisia taloja. Linnoitusmuurin korkeus on ollut 3–6 metriä ja paksuus paikoin jopa 2 metriä. Asutuksen hautausmaa on ollut kukkulan juuressa. Nykyisen nimensä paikka on saanut siitä, että sen lähellä sijaitsevassa luolassa on asunut Pentélin luostarista tulleita munkkeja.


title: Askitarió

text: Askitarión kaivaukset suoritettiin vuosina 1952–1954. Niissä on kaivettu vain pieni osa asutuksesta, noin 11 taloa. Paikalta löydetyt keramiikkaesineet ja muut esinelöydöt ovat Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.


title: Lefkantí

text: Lefkantí (; myös "Lefkandí") on helladisen ja protogeometrisen kauden aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Euboian saarella Kreikassa. Se sijaitsee Chalkídan kunnassa Euboian länsirannikolla Eteläisen Euboianlahden rannalla, noin 10 kilometriä kaakkoon Chalkídan kaupungista ja lähellä nykyistä Lefkantín kylää, josta se on saanut nimensä. Asutuksen muinaista nimeä ei tunneta.


title: Lefkantí

text: Lefkantín muinaislöytöihin kuuluu asutuskukkula, johon viitataan sen nykyaikaisella nimellä Xerópoli, kuusi siihen liittynyttä hautaa sekä suurikokoinen protogeometrisen kauden rakennus.


title: Lefkantí

text: Lefkantín paikka on asutettu viimeistään varhaisella helladisella kaudella (EH) noin 2300–2100 eaa. Se kytkeytyy kykladiseen niin kutsuttuun Kastrín kulttuuriin. Paikka säilyi asuttuna läpi keskisen helladisen kauden (MH) sekä mykeneläisenä kautena tunnetun myöhäisen helladisen kauden (LH). Asutuksessa on mahdollisesti ollut lyhyt katko pronssikautisen helladisen kulttuurin romahtamisen jälkeen rautakauden alussa.


title: Lefkantí

text: Lefkantín asutuksen tunnetuin vaihe rakennettiin noin 1100–1000 eaa. Aikakausi oli protogeometriseksi kaudeksi kutsuttua Kreikan varhaista rautakautta, ja se luetaan perinteisesti osaksi niin kutsuttuja Kreikan pimeitä vuosisatoja. Lefkantín löydöt ovat kuitenkin haastaneet perinteisen käsityksen ”pimeistä vuosisadoista” ja kulttuurin romahduksesta kyseisenä aikana, sillä se ei osoita erityisiä merkkejä taantumisesta. Paikka on ollut asuttuna myöhäiselle geometriselle kaudelle noin ajalle 750–700 eaa. saakka. Alue hylättiin mahdollisesti Lelantoksen sodan vuoksi.


title: Lefkantí

text: Erään teorian mukaan Lefkantín asutus olisi ollut mykeneläisellä kaudella Theban palatsin vallan alla, ja sen romahdettua alue on saanut enemmän itsenäisyyttä. Samalla se on mahdollisesti selvinnyt kulttuurimurroksesta vähäisemmin vaurioin. Löytöjen perusteella asutus kykeni kehittämään omaa kulttuuriaan ja sillä oli laajoja kauppayhteyksiä itäisen Välimeren alueella. Lefkantín asutusta on ehdotettu mykeneläisen ja pimeiden vuosisatojen Eretrian tai Khalkiin kaupunkien paikaksi ennen niiden siirtymistä myöhemmille paikoilleen, sillä kummatkin mainitaan Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, mutta niiden myöhemmiltä paikoilta ei ole tehty merkittäviä löytöjä mainituilta kausilta.


title: Lefkantí

text: Lefkandin kaivauksia on suorittanut British School at Athens eli brittiläinen arkeologinen instituutti vuodesta 1964.


title: Lefkantí

text: Asutus ja hautausmaat


title: Lefkantí

text: Lefkantín asutus sijaitsi Xerópolin matalalla kukkulalla. Siinä oli sen historian aikana useita asutusvaiheita.


title: Lefkantí

text: Asutuksen läheisiltä kukkuloilta on löydetty siihen liittyneet kuusi hautausmaata, joista on tunnistettu yhteensä 179 hautaa. Niistä on löydetty paljon hautaesineitä, kuten rauta-aseita, kulta- yms. koruja ja idästä tuotuja ylellisyystuotteita. Hautausmaat ovat olleet käytössä lyhyemmän ajan kuin koko asutus, noin ajalla 1100–825 eaa.


title: Lefkantí

text: Heroon


title: Lefkantí

text: Lefkantín merkittävin löytö on Toúmpan (usein Toúmba) kukkulalta löydetty suurikokoinen, pitkänomainen apsis-päätyinen rakennus, jossa on ollut useita huoneita. Sen pituus oli noin 47 metriä ja leveys noin 10 metriä, ja se oli rakennettu noin 1000–950 eaa. Se on erikoinen sikäli, että se on noin kymmenen kertaa suurempi kuin mikään muu varhaiselta rautakaudelta tunnettu rakennus Kreikassa. Rakennuksen jäänteet ovat osittain tuhoutuneet rakennustöissä nykyaikana.


title: Lefkantí

text: Rakennuksen päähuoneen alta on löydetty kaksi hautaa, joihin on haudattu mies polttohautauksena ja nainen ruumishautauksena. Miehen tuhkat oli sijoitettu amforaan. Amfora taas oli sijoitettu suureen pronssimaljaan, ja sen ohessa oli miekka ja muita aseita. Nainen puolestaan oli haudattu kullasta ja norsunluusta tehtyjen hautalahjojen kera. Haudan yhteydestä on tehty suuri määrä muitakin hautalöytöjä, kuten kyproslainen amfora ja babylonialainen gorgetti, jotka kertovat kauppayhteyksistä. Lähelle oli haudattu myös kolme hevosta, todennäköisesti uhrattuna.


title: Lefkantí

text: Löytöjen perusteella paikalla on vietetty hautapitoja, mikä viittaisi siihen, että rakennus on ollut heroon eli heerokselle omistettu pyhäkkö. Hautalöytöjen luonne kertoo siitä, että kyseessä on merkittävän, yläluokkaisen henkilön hauta, ja kokonaisuus viittaa ennemmin aikaisempaan mykeneläiseen kulttuuriin kuin perinteiseen käsitykseen pimeiden vuosisatojen kulttuurista.


title: Lerna

text: Lerna () tai Lerne () oli esihistoriallinen, helladisen kulttuurin aikainen asutus ja antiikin aikana koko sen lähialueen nimitys Argoliin niemimaalla Kreikassa. Lernan arkeologinen alue sijaitsee Árgos-Mykíneen kunnassa lähellä nykyistä Mýloin kylää, noin 18 kilometriä etelään Árgoksen kaupungista. Se on yksi Kreikan tärkempiä esihistoriallisen kauden löytöpaikkoja.


title: Lerna

text: Lerna sijaitsi Argoliinlahden pohjukassa kapealla rannikkokaistaleella meren ja vuorten välissä paikassa, josta kulki tärkeä reitti Argoliin niemimaalta eteläiselle Peloponnesokselle. Seutu oli soista ja rämeistä aluetta. Siellä sijaitsi myös Lernan järvi, joka oli Argoliinlahdesta erottunut makeanveden laguuni. Sen halkaisijan arvioidaan olleen varhaisella helladisella kaudella noin 4,7 kilometriä. Antiikin aikana nimellä Lerna viitattiin koko rämeikköalueeseen lähteineen, virtoineen, soineen ja järvineen. Sekä läheinen vuori että sieltä virrannut joki tunnettiin tällöin nimellä Pontinos. Rämealue kärsi malariasta, ja sen viimeiset jäänteet kuivattiin 1800-luvulla.


title: Lerna

text: Lernan paikka on ollut asuttuna viimeistään neoliittiselta kaudelta noin 5500 eaa. lähtien. Näistä asutuksen varhaisista vaiheista käytetään nimityksiä Lerna I ja II. Paikka vaikuttaa hylätyn myöhäisen neoliittisen kauden loppupuolella noin 3500 eaa.


title: Lerna

text:
Lerna asutetiin uudelleen varhaisella helladisella kaudella II (EH II) noin 2500 eaa. Tuolloin asutus (Lerna III) ympäröitiin linnoitusmuurilla, ja sinne rakennettiin suuri suorakulmainen rakennus, joka tunnetaan ”Tiilten talona”. Tämä vaihe oli Lernan suurinta kukoistuskautta. Löydösten perusteella Lernalla on ollut laajat kauppayhteydet Egeanmeren alueella. Tämä talo ja linnoitus tuhoutuivat tulipalossa varhaisen helladisen kauden II lopulla noin 2200 eaa. Tiilten talo saattoi olla tuolloin vielä keskeneräinen.
Varhaisella helladisella kaudella III (EH III) noin 2200–2100 eaa. paikan asuttivat mahdollisesti uudet tulokkaat, jotka saattoivat olla myös syynä edellisen asutuksen tuhoon. Nyt rakennetussa vaiheessa asutus (Lerna IV) oli avoin vailla muuria, ja sen rakennukset olivat pienempiä.


title: Lerna

text: Lerna siirtyi keskihelladiselle kaudelle (MH, noin 2100–1700 eaa.) ilman erityistä katkoa asutuksessa. Tämän vaiheen asutus (Lerna V) säilyi aina kauden lopulle noin vuoteen 1700 eaa. saakka. Mykeneläisellä kaudella eli myöhäisellä helladisella kaudella (LH) noin ajalla 1600–1250 eaa. Lernan paikka toimi hautausmaana, ja alueella oli vain ajoittaista asutusta. Noin vuoden 1250 eaa. tienoilla Lerna hylättiin kokonaan.


title: Lerna

text: Myöhemmin antiikin aikana klassisella kaudella Lernaa pidettiin kreikkalaisessa mytologiassa nereidi-merenneitojen kotina ja paikkana, jossa Herakles surmasi Lernan Hydran. Tarustossa Hydra oli jättimäinen, yhdeksänpäinen vesikäärme, joka vainosi seudun soita, ja tämän surmaaminen oli toinen Herakleen urotöistä. Kertomus kuvaa mahdollisesti seudun asukkaiden taistelua alueen rämeiden kuivattamiseksi. Tällöin Hydran päät voivat viitata Lernan järveen laskeneisiin virtoihin, jotka piti padota ja katkaista.


title: Lerna

text: Lernan järven katsottiin olleen paikka, johon danaidit heittivät puolisoidensa päät hääyönään. Antiikin aikana Lernassa oli pyhä lehto, jossa oli Demeterin, Afroditen, Athenen ja Dionysoksen pyhäköt ja patsaat. Paikalla vietettiin Lernan mysteereitä, sillä Lernan järven uskottiin olevan Haadeen sisäänkäynti. Sen kautta Dionysos oli noutanut Haadeesta äitinsä Semelen.


title: Lerna

text: Lernan arkeologiset kaivaukset suoritti American School of Classical Studies at Athens eli Yhdysvaltain arkeologinen koulu vuosina 1952–1958 J. L. Caskeyn johdolla. 1960-luvulla alueen löydösten suojaksi rakennettiin katos, ja paikalla suoritettiin kunnostustöitä.


title: Lerna

text:
Lernan rauniokohteen koko on noin 180 x 160 metriä, mikä tekee siitä esihistorialliseksi kohteeksi suhteellisen suuren eteläisen Kreikan alueella. Kohde muodostaa matalan kummun, jonka korkeus on noin 5,5 metriä ympäröivästä tasangosta.
Lerna III -vaiheessa asutuksen ympärillä oli kaksitasoinen linnoitusmuuri, jossa oli torneja ja portteja. Linnoitusmuurien sisäpuolella oli lukuisia huomattavia rakennuksia. Suurin niistä eli ”Tiilten talo” on saanut nimensä lukuisista paikalta löydetyistä terrakotasta tehdyistä kattotiilistä, joiden uskotaan kuuluneen rakennukseen. Talon arvellaan olleen palatsi tai muu hallinnollinen keskus. Talon seinät ovat noin yhden metrin paksuiset ja siinä on portaista päätellen ollut todennäköisesti kaksi kerrosta. Rakennuksessa oli lukuisia varastohuoneita, joista on löydetty savisia sinettejä.


title: Lerna

text: Lerna IV -vaiheessa Lernassa ei ollut muuria. Rakennukset olivat Lerna III -vaihetta pienempiä. Ne olivat kaksi- tai kolmihuoneisia ja tehty tiilistä kiviselle perustukselle. Osa rakennuksista oli apsis-päätyisiä megaron-taloja. Tiilten talon paikka peitettiin tumulus-kummulla, jonka ympärillä oli kivikehä ikään kuin pyhän paikan merkkinä. Samasta vaiheesta ovat peräisin paikan syvät jätekuopat ("bothroi").


title: Lerna

text: Lerna V -vaiheessa Tiilten talon paikalla olleeseen tumulukseen tehtiin kaksi kuiluhautaa, mikä antaa ymmärtää, että kummun alkuperäinen merkitys oli unohdettu. Asutuksen varsinaista hautausmaata ei ole vielä löydetty.


title: Lerna

text: Lernasta on löydetty kullekin aikakaudelle tyypillistä paikallista keramiikkaa sekä dreijalla tehtyä keskihelladiselle kaudelle laajemminkin ominaista minyalaista keramiikkaa. Esinelöydöt ovat Árgoksen arkeologisessa museossa ja Náfplion arkeologisessa museossa.


title: Nydrín pronssikautiset haudat

text: Nydrín pronssikautiset haudat tai "Nydrín/Stenón esihistorialliset haudat" () on pronssikautisten, helladisen kulttuurin aikaisten hautojen arkeologinen kohde Lefkaksen saarella Kreikassa. Haudat sijaitsevat Stenóssa noin 1,5 kilometriä etelään Nydrín kylästä, ja ne ovat Lefkaksen merkittävin arkeologinen kohde.


title: Nydrín pronssikautiset haudat

text: Nydrín hautoihin kuuluu 33 tumulus-hautaa eli hautakumpua. Haudat on ajoitettu varhaiselle helladiselle kaudelle (EH) sekä keskisen helladisen kauden (MH) alkuun noin ajalle 2900–1900 eaa. Hautoja pidetään merkkinä siitä, että aikakaudella saarella oli eri yhteiskuntaluokkia ja yläluokkaa, joka kykeni tekemään jäsenilleen kyseisen kaltaiset haudat. Haudat ovat noin viiden metrin syvyydessä nykyisestä maanpinnasta. Kaikissa haudoissa on kivilaatoista tehty pyöreä ympärysmuuri, jonka halkaisija vaihtelee 2,7–9,6 metrin välillä, ja sen keskellä pieni maakumpu, joiden korkeus on ollut noin 1,2 metriä. Itse hautaaminen on suoritettu eri tavoin: osa haudoista on pieniä hautakammioita, osa kivistä tehtyjä kirstuhautoja, ja osassa vainajan jäänteet on sijoitettu pithokseen tai muuhun ruukkuun. Suurin osa haudoista on kuulunut miehille, viiteen on haudattu nainen ja yhteen sekä mies että nainen. Osaan kummuista on myöhemmin liitetty erillisiä hautoja, usein lapsille.


title: Nydrín pronssikautiset haudat

text: Haudat löysi saksalainen arkeologi Wilhelm Dörpfeld kaivauksissa vuosina 1908–1913. Dörpfeld oli Lefkaksella etsimässä tukea teorialleen, jonka mukaan saari olisi Homeroksen kuvaama Ithaka nykyisen Ithakan sijasta, ja keskitti tutkimuksensa Nydrín tasangolle. Haudat jäivät kuitenkin hänen ainoiksi merkittäviksi löydöikseen saarella, ja ne osoittautuivat myös ajoitukseltaan paljon Homeroksen kuvaamaa mykeneläistä aikaa (n. 1200 eaa.) varhaisemmiksi. Dörpfeld kaivoi haudoista 22 ja kutsui niitä nimellä ”Kuningashaudat R” muutamien rikkaiden hautalöytöjen vuoksi. Yksittäiset haudat on nimetty R1, R2 jne. Haudat peittyivät vähitellen maalla kaivausten jälkeen ja ne puhdistettiin uudelleen vuonna 1976. Kunnostus on jatkunut 2000-luvulla.


title: Nydrín pronssikautiset haudat

text: Haudoista on löydetty muun muassa kultakoruja, kuten kaulaketjuja ja korvakoruja, hopeakoruja, pronssisia aseita ja työkaluja, obsidiaanista ja piikivestä tehtyjä esineitä sekä keramiikkaa, ja naisten haudoista luusta tehtyjä kauneudenhoitoon liittyneitä esineitä. Esinelöydöt ovat Lefkaksen arkeologisessa museossa.


title: Pefkákia (Magnesia)

text: Pefkákia () on helladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Magnesiassa Kreikassa. Se sijaitsee samannimisellä niemellä Pagasitikóslahden länsirannalla Vóloksen kunnassa, etelään Vóloksen kaupungista.


title: Pefkákia (Magnesia)

text: Pefkákian paikka asutettiin alun perin myöhäisellä neoliittisella kaudella niin kutsutun Dimínin kulttuurin aikana 4000–3000-luvuilla eaa. Asutus kukoisti erityisesti helladisella kaudella eli Manner-Kreikan pronssikaudella. Tuolloin sillä oli laajat kauppayhteydet muun muassa Kykladeille sekä Manner-Kreikan eteläosiin. Paikka oli asuttuna yhtäjaksoisesti mykeneläisen kauden loppupuolelle 1200-luvulle eaa. saakka, jolloin asutus hylättiin.


title: Pefkákia (Magnesia)

text: Erään teorian mukaan mykeneläisellä kaudella kyseessä olisi ollut sama paikka kuin "Neleia", joka oli läheisen Iolkoksen kaupungin satamia. Kreikkalaisessa mytologiassa Neleian perusti Neleus. Mykeneläiseltä kaudelta paikalta on kaivettu esiin lukuisten talojen perustuksia 1300–1200-luvuilta eaa. sekä hautoja 1400–1300-luvuilta eaa.


title: Pefkákia (Magnesia)

text: Geometrisella kaudella lähistöllä on ollut pienimuotoisempaa asutusta, sillä seudulta on löydetty aikakauden hautoja. Antiikin aikana seutu oli Demetriaan kaupungin vallassa.


title: Pefkákia (Magnesia)

text: Pefkákian arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1967–1973 ja 1976–1977. Kaivauksia ovat suorittaneet saksalaiset arkeologit.


title: Polióchni

text: Polióchni (; usein myös "Poliochne" tai "Poliokhne") on neoliittisen ja helladisen kulttuurin aikaisen esihistoriallisen asutuksen arkeologinen kohde Límnoksen saarella Kreikassa. Paikka oli asuttuna noin 3700–1400 eaa., ja se on koko Euroopan varhaisin kaupunkimainen asutus. Arkeologinen kohde sijaitsee lähellä nykyistä Polióchnin kylää, josta kohde on saanut nimensä. Sen muinaista nimeä ei tunneta.


title: Polióchni

text: Polióchnin paikka asutettiin myöhäisellä neoliittisella kaudella noin 3700 eaa. Varhaisella helladisella pronssikaudella Polióchnista kehittyi yksi varhaisia suuria kaupunkikeskuksia ja koko Euroopan ensimmäinen kaupungiksi luettavissa oleva asutus. Sitä vastaavia saman ajan asutuksia samoilla seuduilla olivat muun muassa Troija ja Liman Tepe Vähä-Aasian rannikolla sekä Emporeiós Chíoksella.


title: Polióchni

text: Asutuspaikan historia jaetaan kausiin arkeologian kautta tunnistettujen rakennusvaiheiden mukaan. Kaudet on paitsi numeroitu myös nimetty rakennusten värisävyjen mukaan, ja ne ovat:Neoliittisen eli mustan kauden asutus oli vielä pieni. Asutus kasvoi pronssikaudella, ja kehittyi ajankohtaan nähden suureksi kaupungiksi siniseltä keltaiselle kaudelle tultaessa. Sinisen kauden asutus syntyi todennäköisesti jo ennen Troija I:stä. Sen aikana kaupungissa oli noin 800– asukasta. Vihreällä kaudella kaupunki saavutti huippunsa ja sen väkiluku oli noin . Punaisella kaudella väkiluku väheni.


title: Polióchni

text: Polióchnin asukkaat harjoittivat maanviljelystä, kalastusta, tekstiilien tuotantoa ja erilaisten työkalujen valmistusta. Kaupunki kukoisti kaupan ansiosta. Sen sijainti oli edullinen Vähä-Aasian rannikon ja Egeanmeren saariston välissä, ja sillä oli hyvä satamapaikka ja ympärillä viljavaa maata. Kaupungilla oli laajat kauppayhteydet Pohjoisen Egean saarille, Kykladeille, Vähä-Aasian rannikolle sekä Manner-Kreikkaan.


title: Polióchni

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Límnos eli antiikin Lemnos oli amatsonien kotiseutua. Tätä on joskus pidetty viitteenä siitä, että saaren muinainen, esihistoriallinen kulttuuri olisi ollut matriarkaalinen. Arkeologiassa tätä tukee mahdollisesti se seikka, että asutuksen talot vaikuttavat olevan tasa-arvoisia keskenään, mikä saattaa viitata yhteiskuntaluokkien puuttumiseen.


title: Polióchni

text: Kaupunki tuhoutui maanjäristyksessä keltaisen kauden lopulla vuonna 2100 eaa., jonka jälkeen se hylättiin lähes kokonaan. Ruskealla ja violetilla kaudella paikalla on kuitenkin ilmeisesti ollut jonkinlaista vähäistä asutusta.


title: Polióchni

text: Paikka oli hylättynä myöhäiseltä pronssikaudelta aina keskiajalle saakka. Alueen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1931–1936 Alessandro Della Setan johdolla. Lisää kaivauksia suoritettiin vuosina 1951–1956 Luigi Bernabò-Brean johdolla. Vuodesta 1986 lähtien kaivauksia jatkettiin Santo Tinen johdolla, ja samalla alueella suoritettiin kunnostustöitä.


title: Polióchni

text: Polióchni sijaitsee Límnoksen itärannikolla Vróskopoksen (Voróskopoksen) lahden rannalla matalalla kukkulalla, joka on kahden joen välissä. Paikka on noin 30 kilometriä itään saaren nykyisestä pääkaupungista Mýrinasta.


title: Polióchni

text: Esihistoriallinen kaupunki oli hyvin organisoitu. Sen talot oli tehty suorakulmaisista kivistä. Kaupungissa oli kivetyt kadut, aukioita ja kaivoja sekä julkisia rakennuksia, joista yksi on tunnistettu jonkinlaiseksi ”buleuterioniksi” eli kokoontumispaikaksi. Kaupunkia ympäröi suurimmillaan noin viisi metriä korkea muuri. Se oli vahvimmillaan asutuksen länsipuolella. Muuria on säilynyt parhaimmillaan noin 4,5 metrin korkeudelta.


title: Polióchni

text: Kun Polióchni alun perin asutettiin myöhäisellä neoliittisella kaudella eli asutuksen mustalla kaudella, se kattoi vain pienen alueen. Rakennukset olivat pieniä ovaalinmuotoisia majoja, jotka oli tehty puusta ja oljesta kiviselle perustukselle.


title: Polióchni

text: Sinisellä kaudella kaupunki kasvoi ja se vaikuttaa suunnitellummalta. Samaan aikaan asutuksen mantereen puolelle rakennettiin linnoitusmuuri, jonka porteista yksi oli pääportti. Rakennukset olivat nyt apsiksen muotoisia tai pitkänomaisia. Kaupungista on tunnistettu kaksi julkista rakennusta, joista yhtä pidetään ”buleuterionina” eli kaupungin vanhinten neuvoston kokoontumispaikkana. Rakennuksen koko oli noin 50 neliömetriä, ja sen itä- ja länsisivulla oli istuimiksi sopivat porrastukset. Rakennukseen mahtui noin 50 henkeä. Toinen julkinen rakennus on tunnistettu keskusviljavarastoksi, ja sen tilavuus oli noin 260 kuutiometriä.


title: Polióchni

text: Vihreällä kaudella kaupunki laajeni kukkulalla edelleen sekä pohjoiseen että länteen. Pohjoisen puolelle rakennettiin suuri tukimuuri, kun taas länsipuolella kaupunginmuuria siirrettiin lännemmäksi.


title: Polióchni

text: Punaisella kaudella asutus pieneni ja keskittyi kukkulan pohjoisosaan. Tällä kaudella rakennettiin ensimmäiset megaron-tyyppiset eli monumentaaliset, suorakulmion muotoiset talot. Yksi näistä oli mahdollisesti jonkinlainen palatsi. Sen koko oli noin 10,1 x 7,9 metriä, ja sen keskellä oli pilari ja sivuseinillä penkit. Toinen samantyyppinen rakennus oli mahdollisesti jonkinlainen julkinen rakennus.


title: Polióchni

text: Keltaisella kaudella asutuksen koko oli noin neliömetriä. Kaudella kaupungissa oli pääkatu, joka kulki sen läpi pohjois-eteläsuunnassa. Tällä kaudella rakennettu kaupungin tärkein megaron oli mahdollisesti kuninkaan palatsi, ja siihen kuului lukuisia varastohuoneita. Sen läheltä tehtiin suuri kulta-esinelöytö. Asutus vaurioitui pahoin maanjäristyksessä noin vuonna 2100 eaa.


title: Polióchni

text: Ruskealta ja violetilta kaudelta alueelta on tehty vain vähän arkeologisia löytöjä.


title: Charles Prince

text: Charles Prince (oikealta nimeltään "Charles Petitdemange", 27. huhtikuuta 1872 Maisons-Laffitte, Yvelines – 18. heinäkuuta 1933 Pariisi) oli ranskalainen mykkäelokuvan koomikko.


title: Charles Prince

text: Varieteekoomikkona työskennellyt Prince siirtyi vuonna 1908 Pathélle, jolle hän teki yli 200 komediaelokuvaa. Princen tunnetuin henkilöhahmo oli rakkaushuolista kärsivä Rigadin, jonka suosio oli aikanaan lähes Max Linderin veroinen. Prince toimi myös käsikirjoittajana ja ohjaajana. 1930-luvun alussa hän esitti sivuosia muutamissa äänielokuvissa.


title: OCLC

text: OCLC (täsmällisemmin Online Computer Library Center Inc.) on vuonna 1967 perustettu yhdysvaltalainen, maailmanlaajuisesti toimiva, voittoa tavoittelematon kirjastoalan palveluyhtiö. OCLC:n kotipaikka on Yhdysvaltain Ohion osavaltion Dublinin kaupungissa. OCLC kerää rahoituksensa pääosin käyttöön osallistuvilta kirjastoilta kerätyillä palvelumaksuina. Tilikaudella 2015–2016 yhtiön kirjastopalvelujen liikevaihto oli 203,4 milj. Yhdysvaltain dollaria, ja nettotappio 2,6 miljoonaa dollaria. Yhtiön tutkimus- ja tuotekehityskulut olivat samana vuonna 29,7 miljoonaa dollaria.


title: OCLC

text:
Yhtiö tarjoaa tietokoneistettuja luettelointi-, viite- ja aineistonjakopalveluja, sähköisiä sisältöjä, kirjastoalan hallinnointia, tallennus- ja verkkopalveluja.
OCLC ylläpitää maailman laajinta avointa bibliografista luettelopalvelua verkossa (WorldCat) ja tarjoaa alustan monelle muullekin palvelulle, esimerkiksi VIAF-nimiauktoriteettitunnisteille. WorldCat piti sisällään maailmanlaajuisesti jo 380 miljoonaa tietuetta (records) ja 2,4 miljardia tallennetta (holdings) (2016). OCLC:n jäsenverkostoon kuului noin 17 000 kirjastoa yhteensä 122 maasta; käyttäjissä oli niin koulukirjastoja ja yleisiä kirjastoja kuin maailman suurimpia kansallis- ja tutkimuskirjastoja (2016).


title: OCLC

text: OCLC on laajentunut paljon yritysostojen kautta. Maailman laaja-alaisimmin käytetyimmän kirjastoaineistojen luokittelujärjestelmän eli Deweyn kymmenluokitusjärjestelmän tekijänoikeudet OCLC sai ostettuaan Forest Pressin toiminnot vuonna 1988.


title: Hammasjärvi (Ivalo)

text: Hammasjärvi , eli , on Lapissa Inarissa sijaitseva järvi. Järvi on osa Hammastunturin erämaa-aluetta.


title: Hammasjärvi (Ivalo)

text: Järvi sijaitsee Ivalosta 26 kilometriä länteen ja 23 kilometriä etelään. Sen pinta-ala on 1 000 hehtaaria eli 10 km². Se on 8,6 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Järvellä on pitkä järvenselkä, josta työntyy länteen kilometrin mittainen Auniolahti () ja etelässä on kaksi kilometriä pitkä Vuorhajärvien niminen lahti (). Eteläpäässä Akuniemen länsipuolelle jää leveäsuinen Akulahti (). Järvessä on kartan mukaan vain kaksi saarta, jotka molemmat sijaitsevat Vuorhajärvellä. Kauempana rannasta on 180 metriä pitkä saari ja Aittavielman joensuussa sijaitsee pienempi saari.


title: Hammasjärvi (Ivalo)

text: Järven rantaviivan pituus on 34 kilometriä. Rannat ovat veteen laskevia tunturien rinteitä lukuun ottamatta muutamaa alankoa. Eteläpäässä sijaitsee Aittajärven jänkä, jossa järveen laskee Aittavielmä. Järven pohjoispäässä sijaitsee Heinäjärvenmaa ja länsirannalla Viljakuolpuna, joissa on myös alavaa maastoa. Järven ympärillä kohoavat tunturit sijaitsevat lähes vierekkäin. Etelässä sijaitsee matalan Vuorhavaaran takana Hammastunturi, jolla on alueen korkein huippu. Muita tuntureita ovat Aittamorosto, Lusmamorosto, Karppiskantama, Mellavaara, Tervaspää, Kivipää, Puskurovat, Auniorova ja Risupäät. Rannoilla on vain kolme merkittyä tupaa tai taloa, joista yhden ympärillä on nittyjä. Kirakkajoen luusuassa sijaitsee autiotupa . Järvelle ei johda tietä.


title: Hammasjärvi (Ivalo)

text: Järvi sijaitsee Paatsjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 71) Kirakkajoen valuma-aluen (71.6) Hammasjärven valuma-alueella (71.63), jonka Hammasjärven lähialueeseen (71.631) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 229,1 metriä mpy.


title: Hammasjärvi (Ivalo)

text: Valuma-alue saa pääosan vedestään eteläpäähän laskevasta Kulvakkojoesta, joka on Kulpakkojoen valuma-alueen (71.634) laskujoki, Ainiolahteen laskevalta Harrijoesta, jonka on Harrijoen alueen (71.632) laskujoki, ja Hammasjärven lähialueelta. Lähialueen jokia ja ojia ovat lounaisrantaan laskeva Lievakkajoki ja pohjoispäähän laskeva Puolukkavellioja. Järven oma laskujoki on Kirakkajoki (), joka pienten järvien jälkeen laskee Rahajärven kautta Inarijärveen.


title: Hammasjärvi (Ivalo)

text: Hammasjärven valuma-alueella on 16 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Häränkiertämä (13 ha), Heinäjärvet (8, 5 ja 4 ha), nimetön järvi (5 ha) ja Puolukkalampi (5 ha)


title: Puunveisto

text: Puunveisto on puun työstämistä poistamalla ylimääräistä puuta, jolloin puuesine saavuttaa muotonsa. Puusta voidaan veistää esimerkiksi puuveistoksia, huonekaluja tai muita käyttöesineitä kuten kulhoja, rasioita tai lusikoita. Taltta on puunveiston tärkein työkalu.


title: Puunveisto

text: Puunveisto jaetaan kahteen pääluokkaan, reliefien eli korkokuvien veistoon, sekä kolmiulotteiseen kuvanveistoon.


title: Puunveisto

text: Puunveisto on perinteisesti keskittynyt Afrikkaan, Amerikkaan, Australiaan ja Oseaniaan. Amerikan luoteisrannikolta ja Oseaniasta tunnetaan suurista puunrungoista veistetyt toteemipaalut. Afrikkalaisen veistotaiteen keskus on Nigeriasta päiväntasaajalle ulottuva alue. Afrikasta tunnetaan esimerkiksi mielikuvituksellisten ja rohkeasti tyyliteltyjen puunaamioiden veistoperinne.


title: Puunveisto

text:
Aasialaisista puuveistoksista tunnetaan esimerkiksi šintolaisuuden torii-portit. Buddhalaisuuden monimuotoisesta puuveistosten historiasta arvostetaan erityisesti 900-luvun kiinalaisia ja 1200-luvun japanilaisia töitä.
Muinaisessa Egyptissä tehtiin paljon puuveistoksia, ja siellä oli tavallista peittää huonolaatuinen puu väripinnalla. Puuveistotaide oli suosittua Kreikan esiklassisella kaudella. Ateenan klassisella kaudella, ja kristillisessä maailmassakin keskiajan jälkeen, suuret patsaat saattoivat olla sisältä puuta ja ulkoa kullattuja. Hellenismin ajalta aina keskiajalle puuta ei länsimaissa juurikaan käytetty. Keskiajalla viikingit nostivat puuveistokset jälleen suosioon etenkin germaanisessa kulttuuripiirissä. Romaanisella ajalla puu oli muita materiaaleja suositumpaa veistoksissa, ja tuolloin suosituimpia aiheita olivat Neitsyt Maria, Jeesuksen ristiinnaulitseminen ja Kristuksen laskeminen ristiltä. Gotiikan ajalla puusta veistettiin paljon etenkin alttaritauluja, jotka olivat tavallisesti lehmusta pohjoisessa ja mäntyä etelässä. Uskonpuhdistuksen myötä 1500-luvulla Pohjois-Euroopan kirkoista poistuivat veistetyt kuvat. Alttaritauluista kehittyi vuosisatojen aikana entistä moniosaisempia ja koristeellisempia, ja niiden valmistustaito saavutti huippunsa barokkiajan Espanjassa.


title: Puunveisto

text: 1900-luvun taiteilijoista puuveistoksia valmistivat esimerkiksi Pablo Picasso ja Ernst Barlach.


title: Puunveisto

text: Eräs yleismaailmallinen puunveiston muoto ovat koristeelliset puusoittimet. Kaikkialla maailmassa puuveistoksia on usein värjätty.


title: Puunveisto

text: Kuvanveistossa puun veistäminen voidaan jakaa kolmeen työvaiheeseen. Karkean veistämisen vaiheessa puusta poistetaan suurin puumäärä. Tämä sanelee materiaalin jakautumisen, mittasuhteet ja pääasiallisten osien tasapainon. Muotoiluvaiheessa profiloidaan veistoksen ääriviivat ja kaikki yksityiskohdat, kunnes saavutetaan oikea muoto. Viimeistelyssä keskitytään veistoksen pintarakenteeseen.


title: Puunveisto

text: Reliefin veistossa aloitetaan kuvan siirtämisellä puuhun esimerkiksi hiilipaperin avulla tai teräväkärkisellä työkalulla piirustuksen läpi painamalla ja pisteet lyijykynällä yhdistämällä. Sitten hukkapuuta poistetaan sahalla mahdollisimman paljon ja samalla teos pohjataan ja tausta lasketaan. Sen jälkeen ulkomuotoja veistetään esiin melko suoralla koururaudalla, muodot veistetään esille ja kallistetaan, muodot viimeistellään, yksityiskohdat veistetään, ja lopuksi reunat siistitään poistamalla puuta muotojen reunojen alta.


title: Puunveisto

text: Puuta veistetään usein taltalla. Talttaan tartutaan yhdellä kädellä ja sitä lyödään kämmenellä tai puunuijalla, jolloin taltta irrottaa puusta lastuja. Mitä pystymmin taltalla lyödään puuhun, sitä syvempi viilto on, ja sitä suurempi lastu puusta irtoaa. Karkeassa veistämisessä käytetään hieman viistoreunaisia, putkimaisia tai puolipyöreitä talttoja, ja taltta asetetaan suureen kulmaan työstettävään pintaan nähden. Puuta muotoiltaessa käytetään talttaa, jonka särmä on pienempi, litteämpi ja terävämpi, ja talttaa kallistetaan vähemmän kuin karkeassa veistämisessä.


title: Puunveisto

text: Taltan ja nuijan lisäksi veistämisessä voidaan käyttää raspeja, rifflereitä ja viiloja, joilla hiomalla puuainesta voidaan poistaa nopeasti.


title: Puunveisto

text: Veiston jälki riippuu taltan käyttötavan lisäksi myös puun kovuudesta ja kuiduista sekä siitä, mihin suuntaan puuta veistetään. Syynsuuntaisesti veistämällä pinnasta tulee sileä. Poikkisyin työstettäessä puu saattaa pirstaloitua. Jotkin puut, kuten jalava, ovat ristisyisiä, jolloin puun syyt vaihtavat suuntaa, mikä voi vaikeuttaa veistämistä. Joitain puulajeja voidaan kuitenkin ongelmitta veistää eri suuntiin.


title: Alethinophidia

text: Alethinophidia on käärmeiden osalahko, joka sisältää kaikki käärmeet, jotka eivät kuulu Scolecophidia-osalahkoon.


title: Alethinophidia

text: Alethinophidia jaetaan seuraaviin heimoihin:


title: Albert Capellani

text: Albert Capellani (23. marraskuuta 1874 Pariisi – 1931 Pariisi) oli ranskalainen elokuvaohjaaja.


title: Albert Capellani

text: Capellani opiskeli Pariisin konservatoriossa ja aloitti teatteriuransa André Antoinen Théâtre-Libressä. Ferdinand Zecca palkkasi hänet vuonna 1905 elokuvayhtiö Pathén ohjaajaksi. Capellani teki varsinkin melodraamoja, mutta myös satunäytelmiä, historiallisia ja raamattuelokuvia sekä komedioita. Vuonna 1908 hänet siirrettiin Pathén uuden taide-elokuvien tuotantoyhtiön SCAGL:n taiteelliseksi johtajaksi. Capellanin omat ohjaustyöt olivat kunnianhimoisia kirjallisuussovituksia kuten "Le Courrier de Lyon" (1911), "Notre-dame de Paris" (1911), "Les Mystères de Paris" (1913) ja "Germinal" (1913). Niistä kuuluisin on Victor Hugon romaaniin perustuva "Kurjat" ("Les Misérables", 1912), jota yhä pidetään elokuvataiteen merkkiteoksena.


title: Albert Capellani

text: Vuonna 1914 Capellani siirtyi Yhdysvaltoihin, jossa hän ohjasi elokuvia useille eri tuotantoyhtiölle. Hän palasi sairautensa vuoksi Ranskaan vuonna 1923. Näyttelijä Paul Capellani oli Albert Capellanin veli.


title: West Side Boys

text: West Side Boys, joka tunnettiin myös nimeltä West Side Niggaz tai West Side Junglers, oli aseistautunut ryhmä Sierra Leonessa. Ryhmää kuvaillaan joskus Armed Forces Revolutionary Council -puolueen pienemmäksi ryhmittymäksi.


title: West Side Boys

text: West Side Boys kaappasi ja piti rauhanturvaajia Yhdistyneiden kansakuntien operaatiosta Sierra Leonessa panttivankeina ja sieppasi brittisotilaita Royal Irish Regiment -rykmentistä elokuussa 2000. Ryhmä sai vaikutteita yhdysvaltalaisesta rap ja gangsta rap -musiikista, eritoten Tupac Shakurista, ja musiikissa kuvatusta "gangsta"-kulttuurista. Koska termiä ”West Side Niggaz” ei oltaisi voitu näyttää jatkuvasti ryhmittymästä kertovassa mediassa, muutettiin nimi harmittomaksi muotoon ”West Side Boys”. Ennen tuhoutumistaan ryhmässä arvioitiin olevan noin 600 jäsentä.


title: West Side Boys

text: Suuri osa West Side Boysin jäsenistä oli lapsisotilaita, jotka oltiin kaapattu vanhemmiltaan sen jälkeen kun ”värvääjät” olivat tappaneet heidät. Osa näistä lapsista pakotettiin osallistumaan vanhempiensa kiduttamiseen kuoliaaksi raaistaakseen ja epäinhimillistäkseen heidät. West Side Boysin jäsenet olivat poyon (kotitekoisen palmuviinin), kannabiksen ja veritimantein ostetun heroiinin suurkuluttajia. Veritimanteilla ostettiin myös suuri osa heidän aseistaan, joiden mukaan kuului muun muassa FN FAL -kiväärejä, AK-47-kiväärejä, RPG-7-kevytsinkoja kuin myös L16 81 mm -mörssärejä sekä ZPU-2-ilmatorjunta-aseita. Suuri osa ryhmän ajoneuvoista varastettiin Yhdistyneiden kansakuntien ruokasaattueista.


title: Klooribentsotrifluoridi

text: Klooribentsotrifluoridi viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin:


title: Matti Kohonen

text: Matti Kohonen (s. 14. joulukuuta 1994 Muurame) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitapuolustaja.


title: Pascalin simpukka

text: Pascalin simpukka () on geometriassa vierintäkäyrä, jonka muodostaa ympyrään sidotun pisteen liikerata, kun tämä ympyrä vierii ulkopuolitse toisen samansäteisen ympyrän ympäri. Se voidaan yhtäpitävästi määritellä myös ympyrään sidotun pisteen liikeradaksi, kun suurempi ympyrä vierii pienemmän ympyrän ympäri, jonka säde on puolet suuremman ympyrän säteestä ja tämä pienempi ympyrä on suuremman ympyrän sisällä. Näin ollen Pascalin silmukka kuuluu keskipisteellisten trokoidien, tarkemmin sanottuna epitrokoidien ryhmään.


title: Pascalin simpukka

text: Nimitys "limaçon" johtuu ranskan kielen sanasta limaçon, joka tarkoittaa etanaa (). Riippuen siitä, missä kohdassa käyrän generoiva piste sijaitsee, sillä voi olla sisä- tai ulkopuolisia silmukoita, mihin sen nimikin viittaa, mutta se voi olla myös sydämen muotoinen tai soikea kupera käyrä. Kardioidi on Pascalin simpukan erikoistapaus, jossa liikkuva piste on pyörivällä ympyrällä. Se on sydämen muotoinen, ja sillä on sisään työntyvä kärkipiste.


title: Pascalin simpukka

text: Pascalin silmukka on neljännen asteen käyrä.


title: Pascalin simpukka

text: Simpukkakäyriä tutki ensimmäisenä matemaattisen täsmällisesti Étienne Pascal, Blaise Pascalin isä. Kuitenkin niitä oli jo aikaisemmin tarkastellut saksalainen renessanssiajan taiteilija Albrecht Dürer. Dürerin teoksessa "Underweysung der Messung") ("Mittausoppi") kuvaillaan geometrisia menetelmiä niiden aikaansaamiseksi. Nimen käyrälle antoi Gilles de Roberval, joka käytti sitä esimerkkinä esittäessään, miten annetulle käyrälle piirretään tangentti.


title: Pascalin simpukka

text: Seuraavassa oletetaan että Pascalin simpukan generointiin käytetyn kiinteän ympyrän keskipiste on origossa ja että se kohta, jossa liikkuva piste on lähimpänä origoa, sijaitsee x-akselilla. Ellei näin ole, simpukka voidaan aina yhdensuuntaissirrolla ja kierrolla saattaa tällaiseen asentoon.


title: Pascalin simpukka

text: Näillä edellytyksillä Pascalin simpukan yhtälö napakoordinaateissa on


title: Pascalin simpukka

text: Käyrän yhtälö karteesisissa koordinaateissa saadaan kertomalla molemmat puolet "r":llä (jolloin yhtälön toteuttaa myös origo, vaikkei se yleensä ole käyrällä) ja toteamalla, että koordinaattien välillä on yhteydet formula_2 and formula_3. Yhtälö saadaan tällöin muotoon:


title: Pascalin simpukka

text: Käyrä voidaan esittää myös parametrimuodossa:


title: Pascalin simpukka

text: Kompleksitasossa tämä saa muodon


title: Pascalin simpukka

text: Jos käyrää siirretään vaakasuorassa suunnassa matkan "a"/2 verran, saadaan simpukan yhtälöksi keskipisteellisen trokoidin yhtälö tavanomaisessa muodossaan:


title: Pascalin simpukka

text: Tämä yhtälö saadaan, kun käyrän keskipiste, kun se käsitetään keskipisteelliseksi trokoidiksi, on origossa.


title: Pascalin simpukka

text:
Erikoistapauksessa, kun "a" = "b", käyrän yhtälö napakoordinaateissa on
jolloin saatu käyrä kuuluu sinusoidaalisten spiraalien ryhmään. Kyseinen käyrä on nimeltään kardioidi.


title: Pascalin simpukka

text: Tapauksessa formula_11 yhtälön trokoidimuoto yksinkertaistuu muotoon


title: Pascalin simpukka

text: tai napakoordinaateissa


title: Pascalin simpukka

text: jolloin saatu käyrä kuuluu ruusukäyrien joukkoon. Tämä käyrä on samalla trisektrix, ja siitä käytetään toisinaan nimitystä simpukkatrisetrix.


title: Pascalin simpukka

text: Jos formula_14, Pascalin simpukka on muodoltaan yksinkertainen suljettu käyrä. Tässä tapauksessa kuitenkin myös origo toteuttaa käyrälle edellä karteesisissa koordinaateissa esitetyn yhtälön, jonka kuvaajalla täten on yksi erillinen piste.


title: Pascalin simpukka

text: Kun formula_15, käyrän rajoittama alue on kupera.. Kun formula_16, käyrässä on sisään työntyvä painauma, jossa sillä on kaksi käännepistettä. Kun formula_17, käyrän kaarevuus pisteessä formula_18 on nolla.


title: Pascalin simpukka

text: Kun formula_19 pienenee suhteessa formula_20, painauma tulee yhä syvemmäksi, kunnes tapauksessa formula_21 tuloksena on kardioidi, jolla ei enää ole käännepisteitä vaan terävä kärki. Kun formula_22, tämä kärki laajenee sisemmäksi silmukaksi ja käyrä leikkaa itsensä origossa. Kun formula_19 lähestyy nollaa, tämän silmukka tulee yhä lähemmäksi käyrän ulompaa osaa, kunnes rajatapauksessa, kun formula_24, tuloksena on ympyrä, joka kierretään kahteen kertaan.


title: Pascalin simpukka

text: Pascalin silmukan formula_25 sisään jäävän alueen pinta-ala, kun formula_26, on


title: Circus (Teflon Brothersin albumi)

text: Circus on Teflon Brothersin viides studioalbumi, joka julkaistiin 12. toukokuuta 2017 levymerkillä Johanna Kustannus. "Circus" on ensimmäinen suomalainen albumi, joka on ylittänyt tuplaplatinarajan jo ennen julkaisupäiväänsä. Levyn sisältämiä kappaleita oli striimattu yli 40 miljoonaa kertaa maaliskuun 2017 puoleenväliin mennessä.


title: Circus (Teflon Brothersin albumi)

text: Albumi nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan neljännelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä 27 viikkoa.


title: Opintotukiasiain keskuslautakunta

text: Opintotukiasiain keskuslautakunta (, CSN) on ruotsalainen, koulutusministeriön alainen viranomainen. Sen päätoimipiste sijaitsee Sundsvallissa, mutta sillä on toimintaa myös 11 muulla paikkakunnalla ympäri Ruotsia, kuten asiakaspalvelukeskus Kiirunassa. Se palvelee muun muassa ruotsiksi ja suomeksi.


title: Opintotukiasiain keskuslautakunta

text: Opintotukiasiain keskuslautakunnalla on kolme pääasiallista tehtävää: vastiikkettoman opintorahan ja -tuen myöntäminen, opintolainan takaisinmaksut ja koti-irtaimistolainojen myöntäminen ja takaisinmaksut. Se tarkistaa, onko opintotuen hakijalla oikeus sen nostamiseen. Se myös tilittää opintorahan ja -lainan tuensaajalle ja vastaa opintolainojen takaisimaksusta.Opintotukiasiain keskuslautakunta myöntää myös niin sanotun irtaimistolainan ulkomaan kansalaisille, lähinnä pakolaisille ja maahanmuuttajille. Se on tarkoitettu keittiövarusteiden ja muiden välttämättömien huonekalujen hankkimiseen.


title: Opintotukiasiain keskuslautakunta

text: Opintotukiasiain keskuslautakunta vastaa myös opintoasioihin liittyvästä virallisesta tilastoinnista.


title: Opintotukiasiain keskuslautakunta

text: Luvut ovat vuodelta 2014.


title: The Guest (vuoden 2014 elokuva)

text: The Guest on vuoden 2014 kauhu-trillerielokuva, jonka on ohjannut Adam Wingard. Elokuva kertoo poikansa menettäneestä perheestä, joka ottaa kotiinsa pojan ystävän, joka on palannut vastikään armeijasta. Tämän ilmestyessä, alkaa tapahtua epäilyttäviä murhia, jotka ovat jollain tavalla kiedoksissa perheen uuteen tulokkaaseen. Elokuvaa levitettiin rajoitetun määrän ympäri maailmaa ja sai takaisin vain puolet budjetistaan. Kriitikoiden keskuudessa The Guest on taas menestynyt.


title: The Guest (vuoden 2014 elokuva)

text: Elokuva alkaa, kun Petersen-perheen talolle ilmestyy David Collins (Dan Stevens), joka oli Petersenien vanhimman pojan Calebin ystävä Afganistanin sodan aikana. Perheen äiti Laura (Sheila Kelley), vaatii Davidin jäädä heidän luokseen kertomaan Calebista, jolloin David perheen isän Spencerin (Leland Orser) painostuksesta jää perheen kanssa asumaan. Davidista tulee nopeasti osa perhettä ja hän esimerkiksi hakkaa perheen nuorinta poikaa Lukea (Brendan Meyer) kiusanneen poikaporukan baarissa. Perheen sisko Anna (Maika Monroe) ei suostu tutustumaan Davidiin, mutta hänen äitinsä pakottaa Annan ottamaan Davidin kotibileisiin. Davidin tullessa bileisiin, hän murjoo Annan kaverin Kristeniä ahdistelevan ex-poikaystävän ja rakastelee myöhemmin Kristenin kanssa. Hän saa myös Craigilta (Joel David Moore) henkilön, joka voisi myydä hänelle aseita.


title: The Guest (vuoden 2014 elokuva)

text: David neuvoo Lukea puolustamaan itseään ja antaa hänelle perhosveitsen. Myöhemmin, David tapaa Craigin ja asekauppiaan keskellä kivilouhosta. David kuitenkin tappaa molemmat ja varastaa asekauppiaan kaikki aseet, joihin kuuluvat useat pistoolit, kaksi käsikranaattia ja M4-karbiinin. Samaan aikaan Anna soittaa sotatukikohtaan ja kysyy Davidin nykyistä tilaa. Myöhemmin perhe saa tietää, että Spencerin pomo ja hänen vaimonsa olivat löytyneet kuolleena kodistaan ja että Spencer sai pomonsa paikan. Anna saa puhelinsoiton, jossa hänen poikaystävänsä Zeke lavastettiin Craigin murhaan. Paljastuu, että David Collins niminen sotilas oli kuollut kaksi viikkoa Davidin ilmestymisestä sitten. Sotatukikohta ottaa yhteyttä palkka-armeijan KPG:n majuuri Richard Carveriin (Lance Reddick), joka ottaa tehtäväksi tappaa David. Anna kuulustelee Davidia perheen läsnä ollessa, mutta hän todistaa olevansa David näyttämällä tunnuslevynsä. Kun Anna lähetetään takaisin huoneeseensa huonon käytöksensä takia, David kertoo hänelle että viipyy vain muutaman päivän. David saa myös Annalta aiemmin pyydetyn CD-miksauksen. Anna pyytää Lukea tutkimaan Davidin puheluita ja niiden tarkoituksia.


title: The Guest (vuoden 2014 elokuva)

text: Koulussa Luken kimppuun hyökkää sama kiusaaja kuin baarissa, mutta Luke puolustaa itseään. Molemmat joutuvat rehtorin puhutteluun ja David sekä Laura kutsutaan paikalle. Rehtorin määräyksestä Luke erotetaan koulun nollatoleranssista väkivaltaa kohtaan, mutta David kiristää rehtoria oikeudenkäynnillä. Luke saa kuukauden jälki-istuntoa joka päivä ja hän pääsee pahemmasta pälkähästä. Hän myös kertoo Davidille Annan epäilyksistä, mutta lupaa olla kertomatta kenellekkään muulle asiasta. Kun Laura ja David ovat ripustamassa pyykkiä, Carver palkkasotilaineen saapuu talolle ja yrittävät tappaa Davidin. Hän sotilaskoulutuksensa avulla tappaa kaikki palkkasotilaat ja jotta silminnäkijöitä ei jäisi, hän joutuu tappamaan Lauran. Paetessaan talolta, hän törmää Spencerin autoon ja tappaa hänetkin.


title: The Guest (vuoden 2014 elokuva)

text: Carver löytää Annan ja kertoo tälle tämän vanhempiensa kuolemasta. Hän myös kertoo, että niin sanottu David oli KPG:n omaisuutta: hän oli eräässä lääketieteellisessä kokeessa, josta hän pakeni. Hänen "ohjelmointinsa" vaatii, että jos hänen oikea henkilöllisyytensä paljastuisi, pitäisi Davidin tappaa kaikki lähistöllä olevat. David yrittää kysellä Annan perään Kristeniltä ruokabaarissa jossa hän työskentelee, mutta päätyy tappamaan hänet sekä tuhoamaan ravintolan käsikranaateilla. Carver ja Anna kiirehtivät kouluun hakemaan Luke. Heidän saapuessa paikalle, David paljastaa läsnäolonsa sammuttamalla valot ja soittamalla Annan CD-miksausta koulun kaiuttimista. Kun he yrittävät paeta, David tappaa Luken opettajan sekä viiltää Carverin ranteen auki. Anna käskee Luken piiloutua, jonka jälkeen hän palaa lavalle kohtaamaan Davidin.


title: The Guest (vuoden 2014 elokuva)

text: David yrittää löytää Lukea, mutta joutuu äänien harhauttamaksi ja löytää Annan veriset saappaat. Anna ilmestyy Davidin takaa ja ampuu tätä. Kun hän yrittää löytää Davidin ruumiin, hän yllättääkin Annan ja puukottaa häntä jalkaan. David yrittää kuristaa Annan kuoliaaksi, mutta Luke puukottaa Davidia selkään tämän omalla perhosveitsellä. Luke työntää veitsen lopuksi Davidin rintaan, joka kaatuu lattialle lievästi haavoittuneena. David kertoo Luken tehneen oikein eikä tuomitse häntä. Hän sitten lyyhistyy lattialle.


title: The Guest (vuoden 2014 elokuva)

text: Annan ja Luken istuessa ambulanssissa, molemmat kuulevat ohimenneiden palomiesten puhuvan kahdesta poltetusta ruumiista, joilta oli revitty hampaat. Heidän mennessä sisälle kouluun, koulusta ulos kävelee ulos palomies. Tämä palomies kävelee nilkuttaen, jolloin Anna hätkähtää: palomies suuntaa katseensa Annaan ja paljastuu olevan David, joka paljastuukin olevan elossa.


title: Kuningas jolla ei ollut sydäntä

text: Kuningas jolla ei ollut sydäntä on Päivi Hartzellin ja Liisa Helmisen ohjaama suomalainen lastenelokuva vuodelta 1982. Se perustuu Mika Waltarin tarinaan, josta ohjaajat työstivät käsikirjoituksen yhdessä kirjailija Daniel Katzin kanssa.