title: Patrik Niklas-Salminen

text: Vuonna 2017 Niklas-Salminen pelasi Davis Cupissa sekä Georgiaa että Madagascaria vastaan. Toukokuussa 2018 Niklas-Salminen saavutti ensimmäisen kaksinpelin turnausvoittonsa ammattilaiskiertueella, kun hän voitti Kiinan Luanissa ITF Futures -turnauksen. Hän voitti siellä myös nelinpelin Harri Heliövaaran kanssa. Seuraavalla viikolla pelatussa Santa Margarida de Montbuin ITF Futures -turnauksessa Niklas-Salminen hävisi kaksinpelin avauskierroksella Emil Ruusuvuorelle, mutta voitti nelinpeliturnauksen Evan Hoytin kanssa. Elo-syyskuussa Niklas-Salminen voitti sekä Helsingin että Schlierenin ITF-turnausten nelinpelit.


title: Patrik Niklas-Salminen

text: Niklas-Salmisen vanhemmat, Risto ja Hannele omistavat Tampereella sijaitsevan Intersport-urheiluliikkeen.


title: Thiago Braz da Silva

text: Thiago Braz da Silva (tunnetaan myös pelkästään nimellä "Thiago Braz", s. 16. joulukuuta 1993 Marília) on brasilialainen seiväshyppääjä. 186 senttimetriä pitkä ja 71 kilogrammaa painava da Silva edustaa BM&FBOVESPA-urheiluseuraa.


title: Thiago Braz da Silva

text: Singaporen nuorten kesäolympialaisissa 2010 Da Silva saavutti hopeaa tuloksella 505. Hän voitti samana vuonna alle 18-vuotiaiden Etelä-Amerikan mestaruuden. Barcelonan alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2012 hän voitti kultaa tuloksella 555. Vuonna 2013 da Silva voitti Etelä-Amerikan mestaruuden Cartagenassa uudella Etelä-Amerikan ennätyksellä 583 cm. Moskovan MM-kisoissa 2013 da Silva karsiutui loppukilpailusta. Sopotin sisäratojen MM-kisoissa 2014 hän oli neljäs. Pekingin MM-kisoissa 2015 da Silva jäi karsintaan. Portlandin MM-hallikilpailuissa 2016 hän sijoittui kahdenneksitoista.


title: Thiago Braz da Silva

text: Da Silva voitti olympiakultaa Rio de Janeirossa 2016 olympiaennätystuloksella 603 cm. Hän paransi omaa ennätystään kymmenen senttiä.


title: Thiago Braz da Silva

text: Da Silva pitää hallussaan seiväshypyn Etelä-Amerikan ennätystä sekä ulko- että sisäradoilla.


title: Thiago Braz da Silva

text: Ulkoradoilla


title: Thiago Braz da Silva

text: Sisäradoilla


title: Thiago Braz da Silva

text: Lähde


title: Elseid Hysaj

text: Elseid Gëzim Hysaj (s. 2. helmikuuta 1994 Shkodër) on albanialainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa SSC Napolia. Pelipaikaltaan molempijalkainen Hysaj on oikea laitapuolustaja. Hän kuuluu myös Albanian jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Elseid Hysaj

text: Hysaj'n kasvattajaseura on Empoli FC. Hän debytoi seuran edustusjoukkueessa kaudella 2012-2013, kun seura pelasi Serie B:ssä. Kaudeksi 2014-2015 Empoli nousi Serie A:han ja Hysaj teki pääsarjadebyyttinsä elokuussa 2014 Udineseä vastaan. Hän pelasi vahvan kauden ollen kentällä 36 ottelussa.


title: Elseid Hysaj

text: Elokuussa 2015 hän siirtyi Serie A:n SSC Napoliin.


title: Elseid Hysaj

text: Hysaj on edustanut Albaniaa alle 17-vuotiaissa ja alle 21-vuotiaissa. Albanian jalkapallomaajoukkueessa hän debytoi helmikuussa 2013 ystävyysottelussa Georgiaa vastaan.


title: Elseid Hysaj

text: Hysaj'n ollessa kahden kuukauden ikäinen hänen isänsä Gëzim muutti Italiaan etsimään työtä. Kun Hysaj oli kymmenen, Gëzim suositteli häntä eräälle jalkapalloagentille ja Hysaj muuttikin 14-vuotiaana Italiaan ja sai seuraavana vuonna paikan Empoli FC:stä.


title: Suomen rullakiekkomaajoukkue

text: Suomen rullakiekkomaajoukkue edustaa Suomea rullakiekon kansainvälisissä otteluissa. Lempinimellä Rullaleijonat tunnettava maajoukkue on yksi historian menestyneimmistä rullakiekkomaajoukkueista neljällä maailmanmestaruudellaan (2000, 2001, 2003, 2014), viidellä MM-hopeallaan ja neljällä MM-pronssillaan eli yhteensä 13 MM-mitalillaan. Maajoukkueen päävalmentajana toimii nykyisin itsekin rullakiekkoa urallaan pelannut Timo Nurmberg.


title: Suomen rullakiekkomaajoukkue

text: Suluissa turnaus, johon pelaaja on viimeksi osallistunut.


title: RN Regina Elena

text: RN Regina Elena () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1907 palvelukseen otettu Regina Elena -luokan predreadnought-taistelulaiva.


title: RN Regina Elena

text: Alus tilattiin La Spezian laivastontelakalta. Sen köli laskettiin 27. maaliskuuta 1901 ja alus laskettiin vesille 19. kesäkuuta 1904. Alus liitettiin laivastoon 11. syyskuuta 1907.


title: RN Regina Elena

text: Alus poistettiin alusluettelosta 16. helmikuuta 1923.


title: RN Vittorio Emanuele

text: RN Vittorio Emanuele () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1908 palvelukseen otettu Regina Elena -luokan predreadnought-taistelulaiva.


title: RN Vittorio Emanuele

text: Alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Regio Cantiere di Castellammare di Stabialta. Sen köli laskettiin 18. syyskuuta 1901 ja alus laskettiin vesille 12. lokakuuta 1904. Alus liitettiin laivastoon 1. elokuuta 1908.


title: RN Vittorio Emanuele

text: Alus poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1923.


title: RN Roma (1907)

text: RN Roma () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1908 palvelukseen otettu Regina Elena -luokan predreadnought-taistelulaiva.


title: RN Roma (1907)

text: Alus tilattiin La Spezian laivastontelakalta. Sen köli laskettiin 20. syyskuuta 1903 ja alus laskettiin vesille 21. huhtikuuta 1907. Alus liitettiin laivastoon 17. joulukuuta 1908.


title: RN Roma (1907)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 1. syyskuuta 1927.


title: RN Napoli

text: RN Napoli () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1908 palvelukseen otettu Regina Elena -luokan predreadnought-taistelulaiva.


title: RN Napoli

text: Alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Regio Cantiere di Castellammare di Stabialta. Sen köli laskettiin 21. lokakuuta 1903 ja alus laskettiin vesille 10. syyskuuta 1905. Alus liitettiin laivastoon 1. syyskuuta 1908.


title: RN Napoli

text: Alus poistettiin alusluettelosta 3. syyskuuta 1926.


Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2015 järjestettiin 4.–5. heinäkuuta Seinäjoella.


title: Trajanuksen riemukaari

text: Trajanuksen riemukaari sijaitsee Beneventon kaupungissa, Italiassa.


title: Trajanuksen riemukaari

text: Riemukaari rakennettiin keisari Trajanuksen kunniaksi vuosien 114–117 välisenä aikana. Langobardien pitäessä valtaa kaupungissa 500 -luvun lopulta lähtien riemukaari otettiin osaksi kaupunginmuuria ja sen nimenä oli "Porta Aurea". Rakennelmaa tutki renessanssin aikana Gianmarco Serlio ja Giovanni Battista Piranesi ikuisti sen piirrokseensa 1700-luvulla.


title: Trajanuksen riemukaari

text: Riemukaari on kokenut maanjäristyksiä ja sitä on korjattu niiden aiheuttamien vaurioiden sekä kulumisen vuoksi. Korjaustöitä on teetetty paavi Urbanus VIII:n aikana, vuonna 1661, vuonna 1713 osa riemukaaresta romahti, mutta vauriot korjattiin. Uusia korjauksia tehtiin vuonna 1792. Vuonna 1850 paavi Pius IX vieraili kaupungissa ja määräsi riemukaarta ympäröivät myöhempien aikojen rakennelmat purettaviksi.


title: Trajanuksen riemukaari

text: Osa riemukaarta aikoinaan koristaneista reliefeistä on päätynyt Lontooseen, British Museumiin.


title: Trajanuksen riemukaari

text: Rakennelmassa on yksi holvikaari, jonka on 16,60 metriä korkea ja 8,60 metriä leveä. Rakennuksen runko on rakennettu kalkkikivestä ja se on päällystetty marmorilla.


title: Trajanuksen riemukaari

text: Riemukaaren pääjulkisivuilla on runsas reliefikoristelu. Vasemman puolen reliefit kuvailevat maakunnallisia jumaluuksia ja oikealla olevat provinssissa olevia siirtokuntia. Lisäksi on kuvia keisari Trajanuksesta ja hänen hallitustoimistaan: Dacian valloittaminen, Trajanus ja senaattorit, Rooman kansalaisuuden myöntäminen liittolaisille. Osa reliefeistä kuvailee keisarin vierailua Beneventossa; Via Trajanan avajaiset, Trajanus uhraamassa ja keisari jakamassa avustuksia vähävaraisten perheiden lapsille.


title: Sinipotkurikukka

text: Sinipotkurikukka ("Petrea volubilis") on kookas, ainavihanta ja näyttäväkukkainen köynnöskasvi.


title: Sinipotkurikukka

text: Vahva ja nopeakasvuinen sinipotkurikukka kasvaa yli 10-metriseksi köynnökseksi. Varret ovat paksuja ja köysimäisiä. Lehdet ovat vastakkaisia ja jopa 25 cm pitkiä. Muodoltaan ne ovat soikeita, ehytlaitaisia ja pinnaltaan hiekkapaperimaisia. Lehtien väri vaihtelee syvänvihreästä harmaanvihreään. Tähdenmuotoiset kukat ovat 15–30 cm pitkinä, näyttävännäköisinä terttuina. Kukan verhiö on halkaisijaltaan 3–4 cm, verholehtiä on viisi. Verhiö on väriltään violetti, vaalean purppuranpunainen tai lähes puhtaansininen. Verhiön keskellä on lyhytikäinen, pieni syvänsininen tai purppuranvärinen kuppimainen teriö. Terälehdet putoavat varhain, mutta verholehdet säilyvät pitkään. Sinipotkurikukka kukkii monta kertaa vuodessa, sykleissä keväällä, kesällä ja syksyllä. Kasvin hedelmä on kaksikivinen luumarja, jota suojaa kovettunut verhiö.


title: Sinipotkurikukka

text: Sinipotkurikukka on alun perin kotoisin Väli-Amerikasta.


title: Sinipotkurikukka

text: Sinipotkurikukkaa kasvatetaan kukkiensa takia koristekasvina trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla.


title: Pierre-Alexis Pessonneaux

text: Pierre-Alexis Pessonneaux (s. 25. marraskuuta 1987 Belley) on ranskalainen pikajuoksija ja olympiamitalisti. 180-senttinen ja 66-kiloinen Pessonneaux on erikoistunut 200 metrille. Hän edustaa AS Aix-les-Bainsia. Suurimmat saavutuksensa Pessonneaux on saavuttanut viestijuoksusta.


title: Pierre-Alexis Pessonneaux

text: Pessonneaux sijoittui neljänneksi 4×100 metrin viestissä vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa. Toiseksi sijoittuneen Yhdysvaltain joukkueen Tyson Gay kuitenkin kärähti dopingista ja Ranska nousi kolmanneksi. Pessonneaux sai mitalinsa vasta heinäkuussa 2015. EM-kilpailuista Pessonneaux on saavuttanut pikaviestikultaa vuodelta 2010 Barcelonasta ja pronssia vuodelta 2012 Helsingistä. Vuonna 2009 hän saavutti hopeaa Välimeren kilpailuista Pescarasta, niin ikään pikaviestistä.


title: Pierre-Alexis Pessonneaux

text: Ulkoradoilla


title: Pierre-Alexis Pessonneaux

text: Sisäradoilla


title: Makasiiniohjelma

text: Makasiiniohjelma on radion tai television asiaohjelma, jonka jokainen jakso käsittää useita toisistaan erillisiä toimitettuja juttuja, jotka käsittelevät eri aiheita. Yleensä kuitenkin makasiiniohjelmalla on jokin teema, johon kaikki osiot liittyvät. Esim. terveysmakasiiniohjelmassa on useita terveyteen ja sairauteen liittyviä mutta toisiinsa suoranaisessa yhteydessä olemattomia pätkiä. Makasiiniohjelmien eri jaksoissa olevat pätkät voivat muodostaa ohjelmasarjan, esim. TV2:n vanhassa lasten makasiiniohjelmassa Pikku kakkosessa on useita ohjelman sisäisiä lastenohjelmasarjoja, joista useimpia ei tosin lähetetä Pikku kakkosen jokaisessa jaksossa.


title: Cambrai

text: Cambrai on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa. Se sijaitsee Escaut-joen varrella.


title: Cambrai

text: 1500-luvulla Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Kaarle V linnoitti kaupungin.


title: Cambrai

text:
Ensimmäisessä maailmansodassa vuonna 1917 Cambraissa käytiin ensimmäinen suuri panssarivaunutaistelu.
Kaupungissa oleva "Beffroi de Cambrain" kellotorni kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon osana alueen kellotorneja.


title: Cambrai

text: Kaupungintalon kellotornissa olevan kellopelin mekaaniset nuket "Martin ja Martine".


title: Cambrai

text: Cambrain katedraali, "Cathédrale Notre-Dame de Grâce de Cambrai", joka on rakennettu uudelleen vuosina 1696 – 1702. Tässä klassista tyyliä edustavassa kirkossa on haudattuna David d'Angersin veistämässä haudassa kirjailija ja arkkipiispa Fénelon.


title: Cambrai

text: Saint-Géryn kirkko joka on rakennettu vuosina 1698 – 1745. Kirkon torni on 75 metriä korkea. Kirkossa on Peter Paul Rubensin maalaus Jeesuksen hautauksesta vuodelta 1616.


title: Porrassalmentie

text: Porrassalmen museotie on museotieosuus yhdystiestä 15131 Mikkelissä, entisen Mikkelin maalaiskunnan alueella. Porrassalmentiestä tuli vuonna 1982 museotie, sen pituudeksi on nykyään rajattu 4,9 kilometrin mittainen osuus muutoin 7,2 kilometriä pitkästä yhdystie 15131:stä.


title: Porrassalmentie

text: Porrassalmentie sisältyy Porrassalmen kulttuurimaiseman osana Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Tien merkittävyys museotienä perustuu suuresti sen 200 vuotta entisellään säilyneeseen linjaukseen ja tien säilymiseen Suomen automatkailun alkuvuosikymmenten asussa.


title: Porrassalmentie

text: Pitkin harjua kulkeva Porrassalmentie on vanha kulkureitti. Savilahden ja Ristiinan Brahelinnan välillä oli viimeistään 1600-luvun puolivälistä alkaen jalan ja ratsain kuljettava polku. Tie haarautui Suuresta Savontiestä. Talvitienä reitti oli jo edellisellä vuosisadalla ja kesäreitin uskotaan 1600-luvulla ulottuneen Lappeeseen, tie yhtyi Yliseen Viipurintiehen Luumäellä. Ratsupoluilla saattoi kuljettaa tavaraa purilailla, mutta vasta 1700-luvulla Suomen teitä alettiin parantaa kärryillä kuljettaviksi. Turun rauhassa 1743 Ruotsin ja Venäjän keisarikunnan raja vedettiin Ristiinan eteläpuolelle Kyyröön ja yhteys Lappeenrannan suuntaan katkesi. Kustaa III varusti kuitenkin valtakuntansa itärajan teitä sotaa silmällä pitäen parempaan kuntoon, ja muun muassa Porrassalmen harjua valmisteltiin sodankäyntiin parantamalla tietä. Porrassalmen sillan pohjoispuolella harjun etelärinteeltä raivattiin puustoa pois häiritsemästä tykeillä ampumista.


title: Porrassalmentie

text: Kuninkaan sotajoukot torjuivat keisarillisen Venäjän joukot Porrassalmella 13. kesäkuuta 1789. Taistelun maine on ehkä noussut sen tosiasiallista suuruutta ja merkitystä korkeammalle, mutta taistelulupaikalle vuonna 1923 pystytetty muistomerkki kuvasti nuorelle Suomen valtiolle tärkeitä arvoja. Taistelu ja sen jäänteet sekä muistomerkki lisäävät Porrassalmentien museaalista arvoa.


title: Porrassalmentie

text: Ruotsin kuninkaan valmistautuminen sotaan tuotti myös karttamateriaalia. Vuosien 1776–1805 välisenä aikana tehdyistä varsin tarkoista ja yksityiskohtaisista sotilaskartoista ja nykyajan maastoselvityksistä on päätelty tien noudattavan nykyäänkin sotilaskartoissa esitettyä linjausta. Myös muut kohteet ovat nykyäänkin kartassa esitetyillä sijoillaan, näitä ovat muun muassa alueen kartanot ja ratsutilat sekä Tuukkalan kylän taloryhmä.


title: Porrassalmentie

text: Porrassalmentie oli 1910-luvun automatkailukartoissa merkitty kaupunkien välistä liikennettä välittäväksi tieksi ja vuonna 1938 siitä tuli valtatie 13. Tie jäi paikallistieksi vuonna 1960 valtatien oikaisun myötä. Liikenne väheni entisestään, kun Kirkonvarkauden silta valmistui kantatielle 62 ja entiseen Anttolan kuntaan päin suuntautuva liikenne ei enää käyttänyt Porrassalmentietä matkalla Siikasalmen lossille.


title: Porrassalmentie

text: Porrassalmentie on päällystetty öljysoralla vuonna 1969, tieojat on kaivettu 1980, jolloin tielle tuli myös levennykset linja-autopysäkeille. Vuonna 1985 tien eteläpäässä tehtiin maanleikkauksia ja -pengerryksiä ja liittymä valtatiehen 13 siirrettiin liikenneturvallisuuden parantamiseksi sopivampaan paikkaan aikaisempaa pohjoisemmaksi. Näiden muutostöiden johdosta museotieosuutta lyhennettiin alkuperäisestä noin seitsemästä kilometristä nykyiseen 4,9 kilometriin.


title: Vanha Kirkkosaari

text: Vanha Kirkkosaari eli Viitasaari on Keiteleen saari Viitasaarella. Saaren erottaa luoteispuolisesta mannerrannasta Kirkkosalmi ja lounaispuolisesta Hakkarilansalmi. Koillispuolella on Kymönselkä. Saaressa on Viitasaaren vanha hautausmaa ja entisten kirkkojen muistomerkit.


title: Velkadeflaatio

text: Velkadeflaatio on suhdannevaihteluteoria, jonka mukaan taantumat ja lamat ovat seurausta supistuvasta kokonaisvelasta: luottosykli on suhdannesyklin ensisijainen syy.


title: Velkadeflaatio

text: Fisherin mukaan velkadeflaatio, velkakuplan puhkeaminen, johtaa seuraaviin seurauksiin: Jossain vaiheessa ylivelkaantumistilanne saattaa johtaa selvitystilaan joko velallisten, velkojien tai molempien taholta. Tämän jälkeen voimme päätellä seuraavat yhdeksän seurausketjua:


title: Velkadeflaatio

text:
1. Selvitystila johtaa pakkomyynteihin ja
2. pankkilainojen poismaksun myötä talletusten supistumiseen sekä rahan kiertonopeuden hidastumiseen. Tämä talletusten ja niiden kiertonopeuden supistuminen, aiheuttaa
3. hintatason laskun. Olettaen, että tähän hintatason laskuun ei puututa reflaation tai muun toimesta, on seurauksena välttämättä
4. vielä suurempi liiketoiminnan nettoarvon lasku johtaen konkursseihin, ja
5. samoin kuin tappioita tekevässä yksityisyrityksessä, johtaa
6. yleiseen tuotannon, kaupan ja työvoiman leikkauksiin. Nämä tappiot, konkurssit ja työttömyys johtavat
7. pessimismiin ja luottamuksen menetykseen, mikä puolestaan johtaa
8. rahan hamstraukseen ja yhä hidastuvaan kiertonopeuteen. Nämä 8 kohtaa johtavat
9. monimutkaisiin häiriöihin korkotasoissa, erityisesti nimellisten- tai rahakorkojen laskuun, ja todellisten hyödykkeiden tai raaka-aineiden, korkojen nousuun.


title: Velkadeflaatio

text: Markkinatasapainon teoriaan nojautuen Fisher teki lisäyksen teoriaan, jota ilman se ei ollut muodissa olevan neoklassisen teorian kanssa yhtäpitävä:


title: Velkadeflaatio

text:
⦁ Markkinoiden täytyy palautua tasapainoon syklin aikana
⦁ Velat täytyy maksaa (Fisher 1930)


title: Velkadeflaatio

text: Suuren laman opettamana hän kuitenkin hylkäsi tasapainoteorian ja totesi, että itse asiassa velkoja ei ehkä tulla koskaan maksamaan, vaan ne laiminlyödään:


title: Velkadeflaatio

text: - On yhtä järjetöntä olettaa, että taloudelliset muuttujat millään aikavälillä "pysyvät paikoillaan," täydellisessä tasapainossa, kuin että Atlantin valtameressä ei olisi koskaan aaltoja (Fisher 1933) -.


title: Velkadeflaatio

text: Hän hylkäsi lisäksi käsityksen, että psykologiset odotukset ja luottamus, velan sijaan, olisivat keskeinen tekijä:


title: Velkadeflaatio

text: - Luulen, että liiallinen luottamus harvoin tekee mitään suurta vahinkoa paitsi silloin, kuin, ja jos se innostaa sen uhreja velkaantumaan. (Fisher 1933) -.


title: Velkadeflaatio

text: On huomionarvoista, että Fisher oli itse henkilökohtaisesti suuren laman aikana ylivelkaantunut johtuen aiemmasta ylioptimismistaan, ja sen seurauksena tehdyistä velkarahoitetuista sijoituksistaan.


title: Velkadeflaatio

text: Velkadeflaatiota on tutkittu ja kehitetty ennen muuta jälkikeynesiläisessä koulukunnassa. Hyman Minskyn "rahoituksen epävakaus - hypoteesi" täydentää Fisherin teoriaa ja tarjoaa selityksen sille, miten luotonanto muodostaa kuplia: REH selittää miten kuplat muodostuvat, velkadeflaatio, miten ne puhkeavat ja millaisia taloudellisia seurauksia siitä syntyy. Matemaattisia malleja velkadeflaatiosta on hiljattain laatinut australialainen jälkikeynesiläinen taloustieteilijä Steve Keen.


title: Velkadeflaatio

text: Fisherin mukaan ratkaisu velkadeflaatioon on reflaatio - hintatason palauttaminen deflaatiota edeltävälle tasolle - jatkonaan hintavakauden jakso, joka murtaa velkadeflaation "noidankehän." Reflaation puuttuessa hän ennusti taantuman loppuvan vasta "turhan ja julman konkurssiaallon, työttömyyden ja nälän" jälkeen, ja sen jälkeen "uuden nousukausi-lama-jakson muodostumista":


title: Velkadeflaatio

text: - Ellei jokin vastasyklinen tekijä tule estämään hintojen laskua, jatkuu vuosien 1929-33 kaltainen lama noidankehässä yhä syventyen monia vuosia. Sellaista mekanismia ei markkinoilla ole, joka estää kaatumassa olevan veneen kaatumisen, ja kääntää sen pystyyn. Lopulta näin tietenkin käy, mutta vasta laajamittaisen konkurssiaallon jälkeen, jolloin velkaantumisen kasvu hidastuu (tämä ei ole "luovaa tuhoa" [suom. huom.]) -.


title: Velkadeflaatio

text: - Jos edellä esitetty analyysi on oikea, on aina taloudellisesti mahdollista pysäyttää tai estää tällainen lamakierre yksinkertaisesti reflatoimalla hintatasoa sille keskimääräiselle tasolle, jolla nykyiset velkasopimukset oli tehty, ja sitten säilyttää tämä taso -.


title: Velkadeflaatio

text: Myöhemmät kommentoijat eivät yleensä usko, että reflaatio olisi riittävä keino, ja ehdottavat lähinnä kahta tapaa: velka-armahduksia, etenkin inflaation kautta, ja finanssipoliittisia elvytystoimia.


title: Velkadeflaatio

text: Useat Hyman Minskyn seuraajista ovat sitä mieltä, että kuplahuipulla otettuja velkoja ei yksinkertaisesti voida maksaa takaisin - ne perustuvat oletuksiin nousevista varallisuushinnoista ja ovat niin sanottuja "ponzivelkoja". Tällaisia velkoja ei voida maksaa takaisin vakaan hintakehityksen oloissa, vielä vähemmän deflatorisissa oloissa, joten ponzivelat täytyy joko viedä selvitykseen, armahtaa tai strukturoida uudelleen.


title: Velkadeflaatio

text: Laajat velka-armahdukset edellyttävät joko hallituksen toimia tai yksittäisiä neuvotteluja jokaisen velallisen ja velkojan välillä, ja ne ovat siten poliittisesti kiistanalaista, tai vaativat paljon työvoimaa. Kategorinen menetelmä velka-armahdukseen on inflaatio, mikä vähentää todellista velkataakkaa, koska velat ovat yleensä nimellismääräiset. Valuuttaluottojen osalta inflaatiota vastaa valuutan devalvointi.


title: Velkadeflaatio

text: Keynesiläisessä perinteessä useat viittaavat siihen, että yksityisen velan laskusta johtuvaa kokonaiskysynnän supistumista voidaan kompensoida kasvattamalla julkista velkaa, "vaihdetaan yksityinen velka julkiseksi velaksi", tai hiukan kärjistäen, korvaamalla yksityinen luottokupla valtion luottokuplalla. Itse asiassa jotkut väittävät, että tällä tavoin keynesiläinen taloustiede todella torjuu lamaa, "finanssipoliittiset elvytystoimet" tarkoittavat yksinkertaisesti kokonaiskysynnän kasvattamista julkisen velan kasvatuksella. Ottaen huomioon julkisen velan määrän, mikä kompensointiin tarvitaan, jotkut velkadeflaation kannattajat, kuten Steve Keen suhtautuvat pessimismillä näihin keynesiläisiin ehdotuksiin.


title: Velkadeflaatio

text: Johtuen velka-armahdusten poliittisista vaikeuksista, ja suositeltujen vaihtoehtoisten toimintatapojen tehottomuudesta, velkadeflaation kannattajat ovat joko pessimistisiä toteutetuista ratkaisuista odottaen laajentuvaa, mahdollisesti vuosikymmeniä kestävää taantumaa, tai uskovat, että yksityinen velkahelpotus (ja siihen liittyvät julkisen velan kasvatus, ja de facto suvereenin velan kieltäminen) johtavat pitkällisiin inflaatiovaikeuksiin.


title: Sean Williams

text: Sean Williams -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Djamel Bouras

text: Djamel Bouras (s. 11. elokuuta 1971 Givors, Rhône-Alpes) on ranskalainen judon olympiavoittaja, MM-mitalisti ja Euroopan-mestari


title: Djamel Bouras

text: Bouras voitti olympiakultaa 78 kg:n painoluokassa Atlantassa 1996 kukistettuaan loppuottelussa japanilaisen Toshihiko Kogan. Sydneyn olympialaisissa 2000 hän oli viides 81 kg:n sarjassa.


title: Djamel Bouras

text: Bouras saavutti MM-kilpailuissa hopeaa 78 kg:n painoluokassa Pariisissa 1997 hävittyään finaalissa eteläkorealaiselle Cho In-Chulille. Hän sai samassa sarjassa MM-pronssia Chibassa 1995 ja sijoittui 81-kiloisissa viidenneksi Birminghamissa 1999. Hän voitti joukkuekilpailun maailmanmestaruuden 1994.


title: Djamel Bouras

text: Bouras voitti Euroopan-mestaruuden 78 kg:n sarjassa Haagissa 1996. Hän sai samassa painoluokassa EM-hopeaa Birminghamissa 1995 ja Oostendessa 1997 sekä 81-kiloisissa EM-pronssia Bratislavassa 1999. EM-joukkuekilpailussa hän saavutti kultaa 1993 ja pronssia 1994.


title: Djamel Bouras

text: Bouras saavutti Välimeren kilpailuissa pronssia 78 kg:n sarjassa 1997. Hän sijoittui maailmancupin kilpailuissa kaksi kertaa toiseksi ja kolme kertaa kolmanneksi.


title: Kaakkosaari

text: Kaakkosaari on Päijänteen saari Jyväskylän Säynätsalossa vähän kaakkoon Säynätsalon saaresta. Veneilijät ja melojat käyttävät saarta päiväretkeilyyn ja taukopaikkana. Hanna Parviainen lahjoitti saaren Säynätsalon kunnalle virkistysalueeksi.


title: Sean Williams (koripalloilija)

text: Sean Williams (s. 13. syyskuuta 1986 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän on pelannut urallaan muun muassa NBA:ssa ja Turkissa.


title: Sean Williams (koripalloilija)

text: Isona laitahyökkääjänä tai sentterinä pelaavan Williamsin varasi 17. vuorolla New Jersey Nets, jota tämä edusti kolmena seuraavana kautena. Tämän jälkeen Williams pelasi lyhyitä pätkiä ulkomaisissa seuroissa, muissa NBA-joukkueissa ja etenkin D-liigassa. Vuonna 2013 Williams siirtyi Turkkiin.


title: Udo Quellmalz

text: Udo Günther Quellmalz (s. 8. maaliskuuta 1967 Leipzig, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen judon olympiavoittaja ja maailmanmestari, joka uransa aikana edusti myös DDR:ää.


title: Udo Quellmalz

text: Quellmalz voitti olympiakultaa 65 kg:n painoluokassa Atlantassa 1996 kukistettuaan loppuottelussa japanilaisen Yukimasa Nakamuran. Hän sai samassa sarjassa pronssia Barcelonassa 1992.


title: Udo Quellmalz

text: Quellmalz vei 65-kiloisten maailmanmestaruuden Barcelonassa 1991 voitettuaan finaalissa japanilaisen Masahiko Okuman, ja Chibassa 1995, jolloin voitti loppuottelussa Yukimasa Nakamuran. Hän sai 65 kg:n sarjassa MM-hopeaa Belgradissa 1989 ja pronssia Hamiltonissa 1993.


title: Udo Quellmalz

text: Quellmalz saavutti EM-kilpailujen 65 kg:n painoluokassa hopeaa Frankfurtissa 1990 sekä pronssia Pamplonassa 1988 ja Ateenassa 1993. Hän sai EM-joukkuekilpailussa hopeaa 1992.


title: Udo Quellmalz

text: Quellmalz sai junioreiden EM-kilpailuissa 65 kg:n sarjassa kultaa 1984 ja pronssia 1986. Hän saavutti maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa neljä turnausvoittoa, yhden kakkossijan ja neljä kolmossijaa.


title: Udo Quellmalz

text: Aktiiviuransa jälkeen hän on toiminut johtotehtävissä Britannian judoliitossa sekä valmentanut judokoita Itävallassa ja Qatarissa..


title: Heinälampi

text: Heinälampi on asuinalue Jyväskylässä. Se kuuluu Seppälänkankaan kaupunginosaan, mutta joskus sitä epävirallisesti pidetään osana Lohikosken kaupunginosaa läheisen sijaintinsa vuoksi. Heinälammella on omakoti-, rivi- ja kerrostaloasutusta. Rakennuskannasta suurin osa on valmistunut 1970- ja 1980-luvulla, mutta tämän jälkeen on tehty täydennysrakentamista. Alueen pääkatuna on Heinälammintie.


title: Heinälampi

text: Ennen vuoden 2009 kuntaliitosta Heinälampi oli Jyväskylän kaupungin ja Jyväskylän maalaiskunnan rajalla kaupungin puolella. Sen sijaan Heinälampi-niminen lampi oli maalaiskunnassa.


title: Jason Smith (koripalloilija)

text: Jason Victor Smith (s. 2. maaliskuuta 1986 Greeley, Colorado) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän on pelannut NBA:ssa vuodesta 2007 lähtien.


title: Jason Smith (koripalloilija)

text: Isona laitahyökkääjänä tai sentterinä pelaavan Smithin varasi 20. vuorolla Miami Heat. Smith aloitti NBA-uransa pelaamalla Philadelphia 76ersissä vuosina 2007–2010. Seuraavat neljä kautta hän vietti New Orleans Hornetsissa/Pelicansissa. Kauden 2014–2015 hän pelasi New York Knicksissä.


title: Jason Smith (koripalloilija)

text: Heinäkuussa 2015 Smith siirtyi Orlando Magiciin yksivuotisella ja arvioiden mukaan 4,5 miljoonan dollarin arvoisella sopimuksella. Kesällä 2016 hän siirtyi Washington Wizardsiin, jossa hän aloitti myös kauden 2018–2019. Joulukuussa 2018 Smith siirtyi Milwaukee Bucksiin.


title: Jason Smith

text: Jason Smith -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Somebody

text: Somebody on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Bryan Adamsin kappale. Kappaleen ovat tehneet Bryan Adams ja Jim Vallance Adamsin neljännelle studioalbumille, "Reckless" (1984). Kappale julkaistiin albumin toisena singlenä. Kappale pääsi kärkeen "Billboard" Top Rock Tracks -listalla ja pääsi parhaimmillaan sijalle 11 "Billboard" Hot 100 -listalla.


title: Somebody

text: Kappaleelle on kaksi musiikkivideota. Toinen videoista näyttää Adamsin ja hänen bändinsä esiintymässä konserttihallissa, yleisön huutaessa taustalla. Toisessa videossa Adams kävelee kentän poikki ulos stadionilta, jonka lomassa näytetään otoksia hänestä kitaransa kanssa. Videossa näytetään myös naista, jolla näyttää olevan ongelmia suhteessaan poikaystävänsä kanssa. Video kulminoituu Adamsin kävelyyn pois kentältä, jonka katsomo on tupaten täynnä, samalla kun isolla screenillä näkyy video hänestä soittamassa kappaletta.


title: Cimon della Pala

text: Cimon della Pala tai Cimone on Italian Dolomiiteilla sijaitseva 3 184 metriä korkea vuori.


title: Croda Rossa d’Ampezzo

text: Croda Rossa d’Ampezzo tai Hohe Gaisl on Italian Dolomiiteilla sijaitseva 3 146 metriä korkea vuori.


title: Vezzana

text: Vezzana tai Cima di Vezzana on Italian Dolomiiteilla sijaitseva 3 192 metriä korkea vuori. Se on Pale di San Martinon vuoristoalueen korkein huippu.


title: Eero Ainesmaa

text: Eero Ainesmaa (s. 1961 Äänekoski) on suomalainen muusikko ja lauluntekijä. Pääosin hän työskentelee arkkitehtina mutta on tehnyt kappaleita niin omaan soolotuotantoon kuin muille artisteille. Ainesmaa on asunut Oulussa ja Äänekoskella, jossa hän myös nykyisin asuu.


title: Eero Ainesmaa

text: Ainesmaan ura lähti käyntiin oululaisista gospel-ympyröistä, josta hän siirtyi joksikin aikaa musiikin ammattilaiseksi Pro Fide -yhtyeeseen. Hän tutustui Mikko Kuustoseen joka myös oli Pro Fide -yhtyeessä mukana. Nykyään Ainesmaa tekee lauluja Pro Fide -yhtyeelle, esimerkiksi yhtyeen Tarina-levyllä on Ainesmaan tekemä kappale ”Kaikki tämä”. Mikko Kuustonen perusti vuonna 1987 Q.Stone-yhtyeen johon myös Ainesmaa liittyi. Q.Stone-yhtyeessä hän esiintyi nimellä Eppu Ainesmaa. Lisäksi hänen käsialaa on kappale ”You did it for me”.


title: Eero Ainesmaa

text: Ainesmaa opiskeli Oulussa arkkitehdiksi. Oulussa hänellä oli yhtye Gregory ja Vähän valoo jossa hän esiintyi Gregori V.-salanimellä (myös Gregori Vaara tai Gregory Vaara).


title: Eero Ainesmaa

text: 1990-luvulta lähtien hän on tehnyt lauluja myös muille artisteille, ensimmäiset kappaleet olivat Perjantai-nimisen gospel-folkyhtyeen kappaleet sekä Aikakoneen kappale ”Odota”. Perjantai-yhtyeessä hän toimi myös kitaristina. Hän vieraili myös Kimakka Tatsi- ja Avoin Lähde -yhtyeiden levyillä.


title: Eero Ainesmaa

text: Vuonna 2003 Ainesmaa oli mukana Sammakon malja-levyllä joka sisälsi Eero Pokelan runoihin sävellettyjä kappaleita. Levyllä hän soitti kitaraa ja lisäksi hän myös teki muutaman sävellyksen levylle.


title: Eero Ainesmaa

text: Vuonna 2004 Ainesmaa julkaisi vaimonsa Minna Ainesmaan kanssa Pienet syyt-levyn. Vuonna 2011 ilmestyi single ”Kaikki tiet vie Berliiniin”.


title: Eero Ainesmaa

text: 2010-luvulla Ainesmaa asui Äänekoskella ja hänellä oli oma yritys joka toimi arkkitehtitoimistona sekä Toisinpäin-levyn kustantajana. Nykyään hän on yrittäjänä Mikkelissä.


title: Eero Ainesmaa

text: Vuonna 2013 Ainesmaa perusti yhtyeen nimeltään Kapteeni Ainesmaa ja uusi soololevy on tekeillä. Seuraavana vuonna hän julkaisi kappaleen "Ruutitynnyri ja rikkitikku".


title: Eero Ainesmaa

text: Ainesmaa on myös toiminut käsikirjoittajana muun muassa Pikku posteljooni -ohjelmalle sekä teatteriesityksille. Ainesmaa kirjoitti myös Tero Seppäsen kanssa Äänekosken 100-vuotisjuhlanäytelmän. Ainesmaa on parhaillaan tekemässä ensimmäistä romaania.


title: Monte Paterno

text: Monte Paterno tai Paternkofel on Italian Dolomiiteilla sijaitseva 2 746 metriä korkea vuori.


title: Aleksei Budõlin

text: Aleksei Budõlin (s. 5. huhtikuuta 1976 Tallinna) on virolainen judon olympia- ja MM-mitalisti sekä Euroopan-mestari.


title: Aleksei Budõlin

text: Budõlin saavutti Sydneyn olympialaisissa 2000 pronssia 81 kg:n painoluokassa. Hän voitti pronssiottelussa ranskalaisen Djamel Bourasin.


title: Aleksei Budõlin

text: Budõlin sai 81 kg:n sarjassa MM-hopeaa Münchenissä 2001 hävittyään loppuottelussa eteläkorealaiselle Cho In-Chulille. Hän saavutti 81-kiloisissa MM-pronssia Osakassa 2003 sekä sijoittui seitsemänneksi Kairossa 2005.


title: Aleksei Budõlin

text: Budõlin voitti Euroopan-mestaruuden 81 kg:n painoluokassa Pariisissa 2001 voitettuaan loppuottelussa Venäjää edustaneen Laša Pipian. Hän sai EM-hopeaa 73-kiloisissa Bratislavassa 1999 ja 81-kiloisissa Mariborissa 2002 sekä EM-pronssia 81 kg:n sarjassa Wrocławissa 2000 ja Düsseldorfissa 2003. Lisäksi hän sijoittui viidenneksi 78-kiloisissa Oostendessa 1997 sekä seitsemänneksi 81-kiloisissa Bukarestissa 2004, Tampereella 2006 ja Lissabonissa 2008.


title: Aleksei Budõlin

text: Budõlin voitti junioreiden Euroopan-mestaruuden 78 kg:n sarjassa 1995 ja 1996. Hän saavutti maailmancupissa ja Continental Open -kilpailuissa yhdeksän turnausvoittoa, neljä kakkossijaa ja seitsemän kolmossijaa. Hän voitti aikuisten sarjassa kahdeksan Viron-mestaruutta.


title: Aleksei Budõlin

text: Hänen veljensä on Dmitri Budõlin.


title: Please Forgive Me

text: Please Forgive Me on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Bryan Adamsin kappale. Se julkaistiin lokakuussa 1993 hänen "So Far So Good" -kokoelma-albuminsa ainoana singlenä ja bonuskappaleena. Se on hänen ainoa Australian listaykkössinglensä, jota ei ole tehty elokuvaan. Single ylsi myös sijalle 7 U.S. "Billboard" Hot 100- listalla ja sijalle 2 UK Singles Charts -listalla.


title: Please Forgive Me

text: ”Please Forgive Me” on hidas power balladi, jonka ovat tehneet Bryan Adams itse ja Robert Lange. Kappaleella on instrumentaalinen intro, joka on vain löydettävissä kappaleen albumiversiosta. Kappale ylsi sijalle kaksi Ison-Britannian listoilla, seitsemänneksi Yhdysvaltojen listoilla ja ykköseksi Australian listoilla. Kriitikot ylsitivät kappaletta, kun se julkaistiin ja se on yksi Adamsin parhaiten listoilla menestyneistä kappaleista. Kappale auttoi "So Far So Good" -albumin ykköseksi UK Albums Charts -listalla. Kappaleen musiikkivideo sai myös hurjan määrän TV-aikaa.


title: Please Forgive Me

text: Kappaleen tuotti Robert Lange, joka myös teki kappaleen yhdessä Adamsin kanssa. Se oli massiivinen radiohitti ympäri maailman ja siitä tuli välitön hitti Adamsin fanien keskuudessa. Single on myynyt maailmanlaajuisesti yli 3 miljoonaa kopiota.


title: Please Forgive Me

text: Kappaleen musiikkivideo kuvattiin äänitysstudiossa ja videolla esiintyvät Adams, hänen bändinsä ja koira. Adams ja hänen bändikaverinsa ystävystyivät koiran kanssa, joka kuului studion omistajalle.


title: Dmitri Budõlin

text: Dmitri Budõlin (s. 1. maaliskuuta 1974) on virolainen judon EM-mitalisti.


title: Dmitri Budõlin

text: Budõlin saavutti EM-pronssia 90 kg:n sarjassa Pariisissa 2001 kukistettuaan pronssiottelussa venäläisen Hasanbi Taovin. Hän sijoittui samassa painoluokassa EM-kilpailuissa viidenneksi Düsseldorfissa 2003 ja seitsemänneksi Tampereella 2006.


title: Dmitri Budõlin

text: Budõlin saavutti maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa yhden turnausvoiton, kolme kakkossijaa ja yhden kolmossijan. Hän voitti aikuisten sarjassa kahdeksan Viron-mestaruutta.


title: Dmitri Budõlin

text: Hänen veljensä on Aleksei Budõlin.


title: Martin Padar

text: Martin Padar (s. 11. huhtikuuta 1979 Tallinna) on virolainen judon Euroopan-mestari ja kuusinkertainen EM-mitalisti.


title: Martin Padar

text: Padar voitti Euroopan-mestaruuden yli 100 kg:n sarjassa Tbilisissä 2009 kukistettuaan loppuottelussa alankomaalaisen Grim Vuijstersin. Hän saavutti EM-hopeaa alle 100 kg:n painoluokassa Mariborissa 2002. EM-pronssia hän sai avoimessa luokassa 2005, 2006 ja 2007 sekä yli 100-kiloisissa 2011. Hän sijoittui EM-kilpailujen yli 100 kg:n sarjassa viidenneksi 2003 ja 2006 sekä seitsemänneksi 2005.


title: Martin Padar

text: Padar sijoittui MM-kilpailuissa yli 100 kg:n painoluokassa viidenneksi 2009 sekä avoimessa luokassa seitsemänneksi 2005. Olympialaisissa hän sijoittui jaetulle 17:nnelle sijalle sekä Pekingissä 2008 että Lontoossa 2012.


title: Martin Padar

text: Padar sai alle 20-vuotiaiden MM-pronssia alle 100 kg:n sarjassa 1998. Hän voitti kultaa sotilaiden maailmankisojen yli 100 kg:n painoluokassa 2007. Sotilaiden MM-kilpailuissa hän sai pronssia yli 100-kiloisissa 2005 ja 2006. Hän on saavuttanut maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa kahdeksan turnausvoittoa, neljä kakkossijaa ja kahdeksan kolmossijaa. Masters-, Grand Slam- ja Grand Prix -kilpailuissa hän on ollut kolme kertaa kolmas. Hän on voittanut aikuisten sarjassa 11 Viron-mestaruutta.


title: Vanhakylä (Pernaja)

text: Vanhakylä () on kylä entisen Pernajan kunnan alueella. ABC Kuninkaantie sijaitsee kylässä, valtatie 7:n varrella. Porvooseen on matkaa Vanhastakylästä 17 kilometriä, ja Helsinkiin 68 kilometriä.


title: Vanhakylä (Pernaja)

text: Suurin osa kylän asukkaista on ruotsinkielisiä. Noin 65% väestöstä puhuu äidinkielenään ruotsia, ja noin 30% suomea.


title: Eestinmäki

text: Eestinmäki () on Porvoon kaupunginosa, joka sijaitsee noin 4 kilometrin päässä Porvoon keskustasta. Eestinmäki sijaitsee nimensä mukaisesti mäellä. Asukkaista suurin osa on suomenkielisiä.


title: Eestinmäki

text: Eestinmäki kuului vuoteen 1997 asti Porvoon maalaiskuntaan (Borgå landskommun). Sen toiseksi suurin taajama oli Eestinmäki. Suurin oli Gammelbacka, joka sijaitsee lähellä Eestinmäkeä. Eestinmäki rakennettiin 1970-luvulla täyttämään Neste Oy:n työntekijöiden asuntotarvetta. Neste Oy omisti pitkään suurimman osan alueen kerrostaloista ja huolehti kunnossapidosta. Asuntojen laatuun panostettiin ja erityisesti äänieristykseen oli kiinnitetty huomiota, koska taloissa asui käytännössä vain vuorotyöläisiä. 1990-luvun alkupuolella Eestinmäessä oli kaksi päiväkotia, suuri leikkipuisto, kirjasto, nuorisotila, kuntosali, ruokakauppa ja pubi.


title: Eestinmäki

text: Alueen kerrostalot ovat rakennettu 1970-luvulla. Niihin on tehty 2000-luvulla julkisivuremontti. Alueen asunnoista suurin osa on nykyisin yksityisessä omistuksessa.


title: Eestinmäki

text: Alueella asuu muun maan ja Porvoon kaupungin keskiarvoa enemmän vierastyöläisiä ja maahanmuuttajia.


title: Eestinmäki

text: Eestinmäessä on muun muassa pizzeria. Ruokakauppa lopetettiin maaliskuussa 2017 Eestinmäkeen pääsee Porvoon paikallisliikenteen bussivuoroilla ja Helsingin seudun bussivuoroilla.


title: Künter Rothberg

text: Künter Rothberg (s. 13. maaliskuuta 1984) on virolainen judon EM-mitalisti


title: Künter Rothberg

text: Rothberg saavutti pronssia 66 kg:n painoluokassa Tampereen EM-kilpailuissa 2006 kukistettuaan pronssiottelussa portugalilaisen Pedro Diasin.


title: Künter Rothberg

text: Hän on sijoittunut maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa kaksi kertaa toiseksi ja kaksi kertaa kolmanneksi. Hän on voittanut aikuisten sarjassa kuusi Viron-mestaruutta.


title: Andreas Alm

text: Andreas Alm (s. 19. kesäkuuta 1973) on ruotsalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Tammikuusta 2018 lähtien hän on toiminut BK Häckenin päävalmentajana.


title: Andreas Alm

text: Alm aloitti pelaajauransa eskilstunalaissessa IK Cityssä, jonka edustusjoukkueessa hän debytoi vuonna 1989. Hän siirtyi vuonna 1995 Allsvenskanissa pelanneen Hammarby IF:n riveihin. Joukkue putosi kauden päätteeksi Superettaniin, jossa Alm edusti joukkuetta vielä kahden kauden ajan. Kaudet 1998 ja 1999 hän pelasi Norjan Tippeligaenissa Kongsvinger IL:n joukkueessa, jonka jätti seuran pudottua pääsarjasta kauden 1999 päätteeksi.


title: Andreas Alm

text: Alm palasi Ruotsiin edustaen AIK:ta, joka taisteli 2000-luvun alussa kärkisijoista Allsvenskanissa. Alm ei noussut joukkueen avainpelaajien rooliin pelaten neljän kauden aikana vain 47 ottelussa. Kaudeksi 2004 hän siirtyi sarjaporrasta alemmas IFK Norrköpingiin, josta kahden kauden jälkeen takaisin kasvattajaseuraansa Eskilstuna Cityyn. Alm lopetti pelaajauransa kaudella 2007.


title: Andreas Alm

text: Alm aloitti valmennusuransa Eskilstuna Cityn pelaajavalmentajana ja luotsasi seuraa Ruotsin neljännellä sarjatasolla kaksi kautta. Marraskuussa 2008 AIK nimesi Almin edustusjoukkueensa uudeksi apuvalmentajaksi. Yhdessä päävalmentaja Mikael Stahren kanssa Alm luotsasi AIK:n Ruotsin tuplamestariksi kaudella 2009. Seuraava kausi oli vaikeampi alkukauden supercupin voitosta huolimatta. Stahren lähdettyä huhtikuussa Panioniosin päävalmentajaksi joukkue ajautui ongelmiin, eikä Alm saanut tuloksia aikaan sen paremmin Björn Wesströmin kuin Alex Millerinkään kanssa. Katastrofaalinen kausi 2010 päättyi lopulta sijalle 11 ja joukkue vältti vain niukasti putoamisen Allsvenskanista.


title: Andreas Alm

text: Kauden 2010 jälkeen AIK nosti Almin seuran uudeksi päävalmentajaksi. Alm palautti seuran takaisin kärkikahinoihin ja tuloksena oli seuraavalla kaudella kolmossija. Almin johdolla AIK on säilynyt Allsvenskanin kärkikastissa, mutta mestaruuskantaan palaaminen sitten vuoden 2009 on osoittautunut vaikeaksi. Kaudella 2013 tuloksena oli jo mestaruushopeaa, mutta sen lähemmäksi Alm ei ole päässyt. Kausina 2014 ja 2015 AIK sijoittui jälleen kolmanneksi. Alm sai potkut AIK:sta toukokuun puolivälissä 2016, kun joukkue oli voittanut vain kolme kauden kahdeksasta ensimmäisestä ottelusta.


title: Andreas Alm

text: Heinäkuussa 2016 Alm teki kaksivuotisen sopimuksen Tanskan 1. divisioonassa pelanneen Vejle BK:n kanssa. Almin johdolla Vejle jäi sarjassa yhdeksänneksi ja nousu pääsarjaan jäi haaveeksi. Kauden jälkeen Alm jätti Vejlen.


title: Andreas Alm

text: Joulukuussa 2017 Alm allekirjoitti kolmivuotisen sopimuksen BK Häckenin kanssa. Hän aloittaa tehtävässään vuoden 2018 alussa.


title: Pedro Dias

text: Pedro Daniel Castelo Branco Miranda Dias (s. 7. toukokuuta 1982 Lissabon) on portugalilainen judon EM-mitalisti.


title: Pedro Dias

text: Dias saavutti pronssia 66 kg:n painoluokassa Lissabonin EM-kilpailuissa 2008 kukistettuaan pronssiottelussa ranskalaisen Sébastien Berthelot'n. Tampereen EM-kilpailuissa 2006 hän oli samassa sarjassa viides. Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui jaetulle yhdeksännelle sijalle.


title: Pedro Dias

text: Dias sai alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa pronssia 66 kg:n sarjassa 2004. Hän saavutti maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa kaksi kakkossijaa ja kaksi kolmossijaa. Hän voitti aikuisten sarjassa yhden Portugalin-mestaruuden.


title: Broberg

text: Broberg voi tarkoittaa seuraavia:Sukunimenä Broberg oli vuoden 2015 paikkeilla käytössä 3 370 Ruotsissa asuvalla, 654 Tanskassa asuvalla ja 144 Suomessa asuvalla henkilöllä.


title: Luettelo šarialain käytöstä maantieteellisesti

text:
Tämä on luettelo valtioista joissa šaria-lakia sovelletaan valtion virallisessa lainsäädännössä joko alueellisesti, perhelainsäädännön mukaisesti tai valtakunnallisesti. Luettelossa on myös muslimienemmistöiset valtiot joissa ei sovelleta šaria-lakia ollenkaan. Suurin osa valtioista kuuluu Islamilaiseen yhteistyöjärjestöön.
[[Tiedosto:Use of Sharia by country.svg|thumb|center|500px|Šarialait eri maissa


text: [[Tiedosto:Use of Sharia in Nigeria.svg|250px|right|thumb|Sharia lain käyttö Nigeriassa:


text: [[Tiedosto:Location map of Thrace (Greece).svg|thumb|220px|Länsi-Traakia Itä-Kreikassa jossa sharia laki on käytössä islamilaisen lain ja maallisen lain välillä]]


text: [[Tiedosto: Sharia in indonesia.png|thumb|220px|Sharia lain käyttö Indonesiassa:


text: [[Tiedosto:Sharia law in the UAE.png|thumb|220px|Sharia lain käyttö Arabiemiraateissa:


text:
[[Tiedosto: Sharia law in Thailand.png|220px| thumb|Sharia lain käyttö Thaimaassa: ]][[Luokka:Šaria]]
[[Luokka:Luettelot valtioista]]
[[Luokka:Islam maittain]]


title: Vesa Mäkinen (taloustieteilijä)

text: Vesa Pekka Antero Mäkinen (s. 1945) on suomalainen taloustieteilijä ja emeritusprofessori. Hän oli Tampereen yliopiston yrityksen taloustieteen, erityisesti yrityksen laskentatoimen professori vuodesta 1981 ja tutki pienyritysten taloutta, yrittäjyyden edellytyksiä ja ongelmia sekä yrityksen taloustieteen metodologiaa.


title: Vesa Mäkinen

text: Vesa Mäkinen on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Vedenkeitin

text: Vedenkeitin on kodinkone, joka kuumentaa vettä esimerkiksi teetä tai murukahvia varten. Sitä voidaan myös käyttää veden sterilointiin.


title: Vedenkeitin

text: Keittimessä on termostaatti, joka katkaisee keittimen vastukselta sähköt veden kuumennuttua riittävästi. Osassa malleissa on lämpötilasäädön mahdollisuus, jolloin vesi voidaan kuumentaa sopivaan lämpötilaan esimerkiksi vihreän teen valmistamiseksi.


title: Vedenkeitin

text: Vedenkeitin on yleisesti käytetty laite Japanissa ja muualla Aasiassa.


title: Pinot Meunier

text: Pinot Meunier on viinin valmistukseen käytettävä tumma rypälelajike. Se on yksi Pinot Noirin mutaatioista. Saksassa rypäle tunnetaan nimellä "Müllerrebe" tai "Schwarzriesling". Pinot Meunieria viljellään etenkin Champagnessa Ranskassa, ja se on yksi kolmesta tärkeimmästä samppanjaan käytettävästä lajikkeesta. Lajiketta viljellään Ranskan lisäksi myös Saksassa sekä vähäisissä määrin Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Yhdysvalloissa.


title: Pinot Meunier

text: Pinot Meunier versoo myöhemmin ja kypsyy aiemmin kuin Pinot Noir, joten se ei kärsi Pohjois-Ranskan keväthallasta ja syyssateista yhtä herkästi. Lajike viihtyy hyvin ja tuottaa tasaisesti lähes kaikissa maaperätyypeissä. Pinot Meunierin sato on muita samppanjalajikkeita luotettavampi ja on usein 6–8 tonnia eekkeriltä.


title: Pinot Meunier

text: Pinot Meunier on hiukan hapokkaampi kuin Pinot Noir. Se antaa samppanjalle kirkkautta, hedelmäisyyttä ja mausteisuutta. Se ei kuitenkaan säily yhtä hyvin.


title: Rauta-rikkiproteiini

text: Rauta-rikkiproteiini on proteiini, johon on kiinnittynyt rautaioni, joka ei ole sitoutunut hemiryhmään. Sen sijaan rauta on sitoutunut joko kysteiiniaminohappoon tai kysteiinin lisäksi rikkiatomeihin muodostaen klustereita, joissa rautaan voi olla sitoutuneina muitakin ligandeja. Monet rauta-rikkiproteiinit osallistuvat eliöiden aineenvaihdunnassa hapetus-pelkistysreaktioihin tai toimivat sensoreina tai proteiinin rakennetta tukevina yksiköinä.


title: Rauta-rikkiproteiini

text: Rauta-rikkiproteiineille tunnusomaista on, että proteiinit ovat kovalenttisesti sitoutuneet yksiköihin, joissa on yksi, kaksi, neljä tai kahdeksan rautaionia, rikkiatomeja ja mahdollisesti myös muita ligandeja. Näiden proteiinin molekyylimassa vaihtelee välillä 6–20 kDa. Rauta-rikkiproteiinit osallistuvat eliöiden aineenvaihdunnassa hapetus-pelkistysreaktioihin, koska rauta on stabiili sekä hapetusluvuilla +II että + III.


title: Rauta-rikkiproteiini

text: Yksinkertaisimpia rauta-rikkiproteiineja ovat rubredoksiinit. Niiden rakenteessa rautaioni on sitoutunut joko neljään kysteiiniamonihappoon tai kahteen kysteiiniin ja kahteen histidiiniaminohappoon niin kutsuttujen Riesken proteiinien tapauksessa.


title: Rauta-rikkiproteiini

text: Kahdesta rautaionista, joita yhdistää kahden sikkiatomin muodostama rikkisilta on yksinkertaisin rauta-rikkiproteiinien sisältämistä klustereista. Ferredoksiineissa tämän klusterit rautaionit ovat koordinoituneet lisäksi proteiinissa neljään kysteiiniaminohappoon ja niin kustutuissa Riesken proteiineissa rautoihin koordinoituvat kaksi kysteiiniä ja kaksi histidiiniä. Tällainen proteiini on myös eliöiden hapetus-pelkistystasapainoa säätelevä SoxR-proteiini.


title: Rauta-rikkiproteiini

text: Neljästä rautaionista ja neljästä rikkiatomista koostuva rakenteeltaan kuutiomainen klusteri on yksi tyypillisimmistä rauta-riikiproteiineissa esiintyvistä klustereista. Nämä klusterit ovat lisäksi koordinoituneet kysteiiniaminohappoihin. Tätä klusteria esiintyy useissa hapetus-pelkistysreaktioita katalysoivissa entsyymeissä, kuten nitrogenaaseissa ja NADH-dehydrogenaasissa, radikaalireaktioita katalysoivissa entsyymeissä kuten biotiinisyntaasissa sekä eräissä muita kuin hapetus-pelkistysreaktioita katalysoivissa entsyymeissä kuten akonitaasissa ja amidofosforibosyylitransferaasissa. 4Fe-4S-klusteri esiintyy myös raudan imeytymistä ja kudoksissa siirtymistä säätelevissä proteiineissa.


title: Rauta-rikkiproteiini

text: 3Fe-4S-klusterit ovat harvinaisempia kuin 4Fe-4S-klusterit. Tällainen on esimerkiksi inaktiivisessa muodossa oleva akonitaasi, joka aktivoituu raudan lisäyksessä pelkistimen läsnä ollessa.


title: Rauta-rikkiproteiini

text: Nitrogenaaseissa on 4Fe-4S-klusterien lisäksi 8 rauta-atomista ja 7 rikkiatomista koostuva klusteri, jonka keskusatomina on hiiliatomi ja lisäksi kolmeen rikkiatomiin on koordinoitunut myös molybdeeni-ioni. Rauta-atomit ovat lisäksi koosrdinoituneet kysteiiniaminohappoihin ja molybdeeni-ioni on koordinoitunut histidiiniin ja homositruunahappoon. Myös esimerkiksi hiilimonoksididehydrogenaasi sisältää useista rauta- ja rikkiatomeista koostuvan klusterin.


title: Osmo Mäkitie

text: Osmo Ahti Mäkitie, vuoteen 1939 "Mecklin" (1920–1991) oli suomalainen kemisti. Hän oli Helsingin yliopiston analyyttisen kemian professori 1973–1984 ja dosentti 1984–1988 ja tutki maaperäkemiaa ja analyyttistä kemiaa.


title: Kesäuniversiadit 2015

text: XXVIII kesäuniversiadit järjestettiin Gwangjussa, Etelä-Koreassa 3.–14. heinäkuuta 2015. Kesäuniversiadit olivat järjestyksessään 28:nnet, kilpailuja järjestettiin 272 kaikkiaan 21 lajissa. Kilpailuihin osallistui 12 986 urheilijaa.


title: Banqueting House

text: Banqueting House on merkittävin Whitehallin palatsin nykyaikaan säilynyt osa Lontoossa Whitehall-kadun varrella. Se on arkkitehti Inigo Jonesin suunnittelema ja edustaa palladiolaista tyylisuuntaa. Englannin kuningas Kaarle I mestattiin Banqueting Housen edessä tammikuussa 1649.


title: Banqueting House

text: Banqueting House rakennettiin vuosina 1619–1622. Sen kattomaalaukset ovat Peter Paul Rubensin käsialaa. Tammikuussa 1698 lähes koko Whitehallin palatsi Banqueting Housea lukuun ottamatta tuhoutui tulipalossa.


title: Heikki Mälkki

text: Heikki Mälkki, (s. 10. huhtikuuta 1924 Vahviala) on suomalainen juristi ja Helsingin hovioikeuden aiempi presidentti. Hän oli korkeimman oikeuden oikeusneuvos 1971–1982 ja Helsingin hovioikeuden presidentti 1982–1988.


title: Heikki Mälkki

text: Mälkki suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1951 ja sai varatuomarin arvon 1954.


title: Patrik Carlgren

text: Patrik Ulf Anders Carlgren (s. 8. tammikuuta 1992 Falun) on ruotsalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on maalivahti. Hän edustaa Tanskan Superliigassa pelaavaa FC Nordsjællandia.


title: Patrik Carlgren

text: Carlgren oli voittamassa alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruutta Tšekissä 2015. Debyytin Ruotsin A-maajoukkueessa hän teki 10. tammikuuta 2016 Suomea vastaan.


title: Yrjö Mälkki

text: Yrjö Mälkki (s. 31. elokuuta 1926 Vahviala) oli VTT:n elintarvikelaboratorion johtaja, professori. Hän väitteli tekniikan tohtoriksi vuonna 1965.


title: Nabil Bahoui

text: Nabil Bahoui (s. 5. elokuuta 1991) on ruotsalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on vasen laitalinkki. Bahoui edustaa arabiemiirikuntalaista Al-Ahlia.


title: Nabil Bahoui

text: Bahoui teki ensiesiintymisensä Ruotsin pääsarjassa Allsvenskanissa 1. toukokuuta 2009, kun hänen edustamansa IF Brommapojkarna pelasi kotonaan 1–1-tasapelin IF Elfsborgia vastaan. Hän pelasi seurassa yhteensä 14 pääsarjaottelua kausina 2009 ja 2010. Seuraavat kaksi kautta Bahoui edusti Brommapojkarnaa Superettanissa ja kävi lainalla useissa seuroissa. Paikkansa pääsarjatasolla hän vakiinnutti kaudella 2013 siirryttyään AIK:hon. Allsvenskan-kaudella 2014 Bahoui oli joukkueensa paras maalintekijä tehtyään 14 maalia. Heinäkuussa 2015 hän siirtyi Al-Ahliin.


title: Nabil Bahoui

text: Ruotsin A-maajoukkueessa Bahoui teki ensiesiintymisensä vuonna 2014.


title: Gruppo del Popera

text: Gruppo del Popera on Italian Dolomiiteilla sijaitseva vuoristoalue. Ryhmän korkein huippu on Cima Undici (3 092 m).


title: Cadini di Misurina

text: Cadini di Misurina on Italian Dolomiiteilla sijaitseva vuoristoalue. Ryhmän korkein huippu on Cima Cadin di San Lucano (2 839 m).


title: Monte Cristallo

text: Monte Cristallo on Italian Dolomiiteilla sijaitseva 3 221 metriä korkea vuori. Huippu on osa Cristallon vuoriryhmää.


title: Sari Palmgren

text: Sari Palmgren (s. 19. joulukuuta 1976) on suomalainen tanssitaiteilija. Hän on valmistunut tanssitaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 2004.


title: Sari Palmgren

text: Palmgren on toiminut laajasti tanssitaiteen eri alueilla freelancetanssijana, yhteisötaiteilijana, koreografina ja tanssinopettajana. Palmgrenin viimeisimpiä töitä on seitsemässä maassa kuvattu tanssidokumenttielokuva Connective Patterns (Ensi-ilta Loikka tanssielokuvafestivaaleilla 2015), kuolemaa käsittelevä kvartetto Mortal road movie (2014 Routa company) ja ympäristöaiheinen tanssimusiikkiteos The Earth Song (Zodiak – Uuden tanssin keskus 2013), ja Minun nimeni on- yhteisötaideprojektit Kannelmäkeen ja Vuosaareen 2012-2015. Palmgrenin viimeaikaiset työt ovat syntyneet dokumentaatiosta, yhteiskunnan rakenteista, ympäristön tilasta, musiikista, energiasta ja dynaamisesta liikkeestä.


title: Sari Palmgren

text: Sari Palmgren on toiminut tanssinopettajana muun muassa Länsi-Suomen opiston vuoden kestävällä tanssitaidelinjalla, Tanssille ry:n ammattilaistunneilla, Zodiak – Uuden tanssin keskuksessa ja Footlight-tanssikoulussa. Palmgren on ollut mukana erilaisissa ympäristö-ja poikkitaiteellisissa projekteissa muun muassa British Councilin ilmastolähettiläänä Challenge Europe projektissa 2009-2010 ja Kedja Sustainable Think Tankissa. Hän on myös Arts Management Helsingin taiteilijajäsen.


title: Sari Palmgren

text: Taiteen edistämiskeskus on myöntänyt Palmgrenille kolmen vuoden valtion taiteilija-apurahan 2016-2018.


title: Sari Palmgren

text: Muut esitykset: Kajaanin taidemuseossa 2016, Generaattori/ Kajaani 2016, Porin taidemuseossa 2016, Täydenkuun tansseilla 2017.


title: Päämies

text: Päämies voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Mälkönen

text: Mälkönen on suomalainen sukunimi seuraavilla henkilöillä:


title: Pentti Mälkönen

text: Pentti Jooseppi Mälkönen (s. 26. maaliskuuta 1928 Viipuri) on suomalainen kemisti. Hän oli Joensuun yliopiston kemian professori 1979–1981 ja yliopiston rehtori 1981–1984.


title: Pentti Mälkönen

text: Pentti Mälkönen väitteli tohtoriksi 1964 Helsingin yliopistossa. Hänen orgaanisen kemian alaan kuuluva väitöskirjansa ("Beiträge zur Stereochemie der Grignard-Reaktionen in der Bicyclo [2.2.1]heptan-Reihe : Grignard-Addition an Campher und Dehydrocampher") käsitteli Grignard-reaktioita.


title: Pentti Mälkönen

text: Mälkönen nimitettiin heinäkuun loppupuolella 1967 Jyväskylän yliopiston kemian apulaisprofessoriksi opetusalana orgaaninen kemia. Hän toimi virassa vuoden 1973 loppuun asti. Mälkönen kuului Jyväskylän yliopiston kemian laitoksen perustajiin. Hänellä oli laitoksen toiminnan alkuvuosina keskeinen rooli orgaanisen kemian opetuksen ja tutkimuksen käytäntöjen rakentamisessa orgaanisen kemian osastolle sekä alan tutkimuksen johtamisessa. Vasta joulukuussa 1969 laitokselle saatiin vakinainen orgaanisen kemian professori, kun Jaakko Paasivirta nimitettiin virkaansa.


title: Pentti Mälkönen

text:
Vuonna 1973 Mälkönen siirtyi orgaanisen kemian apulaisprofessoriksi Helsingin yliopistoon. Sieltä hän siirtyi 1979 Joensuun yliopistoon, jossa hän sai professorin viran. Hän jätti professorin tehtävät, kun hänet valittiin 1981 Joensuun yliopiston rehtoriksi. Mälkönen oli huolissaan yliopiston roolista ja opetuspainotteisen korkeakoulun tieteellisestä tasosta. Rehtorina hän painotti
vuonna 1982 tiedeyhteisön yleisvaltakunnallista tehtävää ja korosti, että tiedetoiminta on kansainvälistä ja yleismaailmallista. Mälkönen toimi rehtorina vuoteen 1984 asti.


title: Pentti Mälkönen

text: Kemistinä Mälkösen tutkimusala oli orgaanisten yhdisteiden rakenne ja syntetisointi. Hän teki rakennetutkimusta mm. massaspektrometrin avulla. Osan tutkimustyöstään Mälkönen teki Suomen Akatemian rahoittamissa projekteissa.


title: Pentti Mälkönen

text:
Professori Mälkönen on tieteellisten artikkeleiden lisäksi kirjoittanut orgaanisen kemian oppikirjan.
Professori Mälkönen sai vuonna 2009 tunnustuksena ansioistaan kemian alalla Suomalaisten Kemistien Seuran (SKS) ansiomitalin.


title: Eino Mälkönen

text: Eino Mälkönen (12. joulukuuta 1938 – 17. tammikuuta 2006) oli suomalainen metsätieteilijä. Hän oli Metsäntutkimuslaitoksen maantutkimusosaston professori vuodesta 1980. Hänen tutkimusalaansa oli metsikön ravinnekierto.


title: Samu Alanko

text: Samu Alanko (s. 16. toukokuuta 1998 Vaasa) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Alanko edustaa Itävallan Regionalligassa pelaavaa First Viennaa.


title: Samu Alanko

text: Alanko teki ensiesiintymisensä Veikkausliigassa 5. heinäkuuta 2015, kun VPS pelasi kotonaan maalittoman tasapelin FC Inter Turkua vastaan.


title: Omar Craddock

text: Omar Craddock (s. 26. huhtikuuta 1991 Kileen, Texas) on yhdysvaltalainen kolmiloikkaaja. 180 senttimetriä pitkä ja 77 kilogrammaa painava Craddock edustaa Jump Corps -seuraa.


title: Omar Craddock

text: Craddock oli mukana vuoden 2013 MM-kilpailuissa Moskovassa, mutta jäi siellä karsintaan. Vuonna 2015 hän voitti Yhdysvaltain mestaruuden ennätystuloksellaan 17,53. Vuoden 2010 alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuista Craddock saavutti pronssia tuloksella 16,23.


title: Omar Craddock

text: Craddock harrasti nuorempana myös amerikkalaista jalkapalloa, mutta lopetti sen keskityttyään täysillä kolmiloikkaan.


title: Omar Craddock

text: Ulkoradoilla


title: Omar Craddock

text: Sisäradoilla


title: Abdalelah Haroun

text: Abdalelah Haroun Hassan (s. 1. tammikuuta 1997) on sudanilaissyntyinen qatarilainen pikajuoksija. Haroun kilpailee 400 metrillä, jossa hänen ennätyksensä on La Chaux-de-Fondsissa heinäkuussa 2015 juostu 44,27. Tuo tulos oli aiemmin myös Aasian ennätys.


title: Abdalelah Haroun

text: Helmikuussa 2015 Qatarin edustusoikeuden saanut Haroun voitti kesäkuussa 2015 kultaa Aasian-mestaruuskilpailuista Wuhanista ajalla 44,68. Samoista kisoista hän saavutti kultaa myös pitkästä viestistä. Saatuaan Qatarin edustusoikeuden hän juoksi vielä samassa kuussa Tukholmassa Aasian sisäratojen uudeksi ennätykseksi 45,39. Toukokuussa 2015 Haroun voitti Timanttiliigan osakilpailun yhteydessä käydyn kilpailun Dohassa.


title: Abdalelah Haroun

text: Haroun juoksi helmikuussa 2016 Tukholmassa 500 metrin juoksun sisäratojen maailmanennätyksen 59,83. Muutamaa päivää myöhemmin hän voitti Dohassa sisäratojen Aasian-mestaruuden 400 metrillä ja 4 × 400 metrin viestissä. Vuoden 2016 sisäratojen MM-kilpailuista Portlandissa Haroun saavutti hopeaa 400 metriltä ajalla 45,59. Hän voitti samana vuonna alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden Bydgoszczissa ajalla 44,81. Rio de Janeiron olympialaisissa hän karsiutui 400 metrin välierissä.


title: Abdalelah Haroun

text: Haroun saavutti Lontoon MM-kilpailuissa 2017 pronssia 400 metrillä ajalla 44,48. Saman vuoden sisäratojen Aasian kisoissa hän voitti kultaa 400 metrillä ajalla 45,68. Hän voitti sisäratojen Aasian-mestaruuden 400 metrillä ja 4 × 400 metrin viestissä Teheranissa 2018. Birminghamin MM-hallikilpailuissa hänet hylättiin 400 metrin alkueräjuoksussa. Hän juoksi Qatarin 400 metrin ennätyksen 44,07 Lontoossa 21. heinäkuuta 2018. Jakartan Aasian kisoissa hän voitti kultaa 400 metrillä ajalla 44,89 ja 4 × 400 metrin viestissä. Hän voitti 400 metriä Ostravan maanosien cupissa 2018.


title: Abdalelah Haroun

text: Ulkoradoilla


title: Abdalelah Haroun

text: Sisäradoilla


title: Bonairen jalkapallomaajoukkue

text: Bonairen jalkapallomaajoukkue edustaa Bonairea kansainvälisessä jalkapallossa. Se kuuluu CONCACAFiin ja CFUhun, mutta se ei kuulu FIFAan, joten se ei voi osallistua jalkapallon MM-kisoihin eikä muihin FIFAn turnauksiin, mutta se voi osallistua esimerkiksi CONCACAF Gold Cupiin ja Karibian Cupiin. Se osallistuu myös vuosittain järjestettävään ABCS-turnaukseen, johon osallistuvat sen lisäksi Aruba, Curacao sekä Suriname.


title: Bonairen jalkapallomaajoukkue

text: "Päivitetty 7.9.2014"


title: Viimeiset siemenperunat

text: Viimeiset siemenperunat on Tapio Piiraisen Yleisradiolle ohjaama televisiosarja vuodelta 1993.


title: Viimeiset siemenperunat

text: Huuskosen tontille suunnitellaan ostoskeskusta. Pankki aikoo irtisanoa Huuskosen Romun lainan, jolloin Huuskosen tilaa uhkaa pakkohuutokauppa.


title: Viimeiset siemenperunat

text: Pääosissa näyttelevät Kai Lehtinen, Olavi Ahonen, Aarno Sulkanen, Kari Sorvali, Susanna Haavisto ja Pirkko Hämäläinen. Sivurooleissa näyttelevät muun muassa Jukka Sipilä, Jyrki Kovaleff, Kaija Kärkinen, Markku Maalismaa, Petteri Kaukoranta, Kari Stenberg, Jussi Lampi, Aino Lehtimäki, Eeva Litmanen, Tuula Nyman, Eeva Litmanen, Jari Pehkonen, Tapio Liinoja, Eira Soriola, Jari Heikkilä, Sampsa Henni, Erja Manto, Päivi Nikula, Ari Peltola, Asa Savolainen, Ilkka Toiviainen, Jarmo Mäkinen, Hannu Aaltonen, Ilmari Hytönen, Olli Ikonen, Kirsi Kannas, Risto Kaskilahti, Jukka Kärkkäinen, Risto Lamberg, Teijo Lepola, Raul Mannola, Juan Antonio Muro, Esa Saario, Eero Walden, Risto Aaltonen, Pekka Huotari, Maria Kuusiluoma, Marko Salminen ja Terttu Korhonen.


title: Raimela

text: Raimela on kylä Mynämäellä. Raimela sijaitsee kasitien itäisellä puolella. Raimelan kylä jakaantuu Yläneentien molemmille puolille.


title: Raimela

text:
Ensimmäinen maininta Raimelasta asiakirjoissa on 1300-luvulta.
Vuonna 1540 Raimelassa oli yhdeksän tilaa.


title: Raimela

text: Raimelassa oli Raimelan kyläkauppa.


title: Dango

text: "Dango"a syödään vuoden ympäri, mutta tiettyjä laatuja syödään perinteisesti tiettyinä ajankohtina. Kolmesta neljään "dango"a tarjoillaan usein vartaassa.


title: Dango

text: Dangoja on useita eri laatuja, jotka on usein nimetty niiden päällä tai kanssa tarjoiltavien erilaisten höysteiden kanssa.


title: Dango

text: Yleinen japanilainen sananlasku viittaa käytännön asioiden suosimiseen ennen estetiikkaa.


title: Dango

text: "Dango"n kaltaisista nutturoista toisella puolella päätä koostuvaa kampausta kutsutaan joskus nimellä odango.


title: Dango

text: Dorodango on japanilainen taidemuoto, jossa maasta ja vedestä muovaillaan kiiltävä, biljardipalloa muistuttava pallo.


title: RN Benedetto Brin

text: RN Benedetto Brin () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1905 palvelukseen otettu Regina Margherita -luokan predreadnought-taistelulaiva.


title: RN Benedetto Brin

text: Alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Regio Cantiere di Castellammare di Stabialta, missä köli laskettiin 30. tammikuuta 1899. Alus laskettiin vesille 7. marraskuuta 1901 ja liitettiin laivastoon 1. syyskuuta 1905.


title: RN Benedetto Brin

text: Alus tuhoutui räjähdyksessä Brindisin satamassa 27. syyskuuta 1915.


title: Anko

text: Anko saattaa tarkoittaa tai viitata seuraaviin:


title: RN Regina Margherita

text: RN Regina Margherita () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1905 palvelukseen otettu Regina Margherita -luokan predreadnought-taistelulaiva.


title: RN Regina Margherita

text: Alus tilattiin La Spezian laivastontelakalta, missä köli laskettiin 20. marraskuuta 1898. Alus laskettiin vesille 30. toukokuuta 1901 ja liitettiin laivastoon 14. huhtikuuta 1904.


title: RN Regina Margherita

text: Alus tuhoutui osuttuaan miinaan Valonan edustalla 11. joulukuuta 1916.


title: Synsiänlahti

text: Synsiänlahti on Päijänteen lahti Korpilahdella. Se haarautuu etelän Mustanselästä ja levenee kohden etelää. Lahden suualuetta sanotaan Lusikkavedeksi. Lahdessa on useita saaria, joista suurin on Haapasaari. Lahden länsirannalla on Oittilan kylä.


title: RN Emanuele Filiberto (1897)

text: RN Emanuele Filiberto () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1897 vesillelaskettu Ammiraglio di Saint Bon -luokan predreadnought-taistelulaiva.


title: RN Emanuele Filiberto (1897)

text: Alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Regio Cantiere di Castellammare di Stabialta ja sen köli laskettiin 5. lokakuuta 1893. Alus laskettiin vesille 29. syyskuuta 1897 ja se otettiin palvelukseen 16. huhtikuuta 1902.


title: RN Emanuele Filiberto (1897)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 29. maaliskuuta 1920.


title: Tampereen Tenniskeskus

text: Tampereen Tenniskeskus on Tampereen Ruotulassa sijaitseva monipuolinen tennis- ja sisäliikuntakeskus. Tenniskeskus valmistui vuonna 1979. Sitä on laajennettu vuosina 1985, 2006 ja 2014. Keskuksessa on 13 sisätenniskenttää ja yhdeksän ulkokenttää. Lisäksi siellä on 10 sulkapallokenttää ja 3 squashkenttää. Sieltä löytyy myös monitoimikenttä, kuntosali, studio sekä pingispöytä. Se on Tampereen Tennisseuran päätoimipaikka. Siellä on järjestetty vuodesta 2007 lähtien vuosittain pelattava miesten ATP Challenger -turnaus Tampere Open sekä naisten ITF-turnaus.


title: Hammassilta

text: Hammassilta eli silta on yhden tai useamman puuttuvan hampaan korvike. Omat hampaat hiotaan puudutuksessa kartiomaisiksi pilareiksi ja hammassilta kiinnitetään niiden päälle erityisellä kiinnityssementillä. Silta voi olla ainakin posliininen silta, perinteinen metallokeraaminen silta tai kuitusilta. Silta voi kestää koko elämän, mutta se voi myös löystyä tai irrota, mitä voi ehkäistä hyvällä suuhygienialla ja välttämällä syömästä ruokaa, jonka syöminen edellyttää vahvaa purentaa.


title: RN Caracciolo (1869)

text: RN Caracciolo () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1869 vesillelaskettu puurunkoinen täystakiloitu korvetti.


title: RN Caracciolo (1869)

text: Giuseppe Michelin suunnittelema alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Regio Cantiere di Castellammare di Stabialta. Aluksen köli laskettiin lokakuussa 1865 nimellä "Brilliante" ja se nimettiin tammikuussa 1869 uudelleen "Caraccioloksi". Alus laskettiin vesille 18. tammikuuta 1869 ja se liitettiin laivastoon 20. heinäkuuta 1870.


title: RN Caracciolo (1869)

text: Vuosina 1875-1880 alus oli torpedoerikoismiesten koululaivana, jolloin sille oli asennettu yksi 15 tuuman torpedoputki. Torpedoputki poistettiin vuonna 1880. Aluksen höyrykone poistettiin 1893-1894, minkä jälkeen se jatkoi palvelustaan purjealuksena. Sen takilointi ja aseistus oli kuitenkin muutettu kahdeksi 75 millimetrin ja neljäksi 57 millimetrin tykiksi. Alus romutettiin 10. maaliskuuta 1907.


title: Viisarimäki

text: Viisarimäki on kylä Toivakan eteläosassa Joutsan rajalla. Nelostie kulkee kylän läpi. Kylässä toimii kylätoimikunta. Kylässä on toiminut koulu, mutta se on lakkautettu.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Suomen metsäteollisuus on metsäteollisuussektori Suomessa. Siihen kuuluu sekä mekaaninen metsäteollisuus että kemiallinen metsäteollisuus.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Metsäteollisuus tuottaa nykyisin noin viidesosan Suomen vientituloista, hiukan pienemmän osan koko teollisuustuotannosta ja noin 15 % teollisuuden työpaikoista. Sen osuus Suomen taloudesta on pienentynyt 1960-luvun jälkeen merkittävästi.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Kymmenille yhtiöille pitkään jakautunut suomalainen metsäteollisuus alkoi fuusioitua ja tehdä mittavia, osin ylihintaisia yritysostoja ympäri maailman 1980-luvulta 2000-kymmenluvun alkuun saakka. Se painoittui kuitenkin vahvasti paperipainoitteiseksi ja ajautui tehdassulkemisten kierteeseen myös Suomessa digitalisoitumisen kiihtyessä 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä, jonka lopussa maailmantalous ajautui vielä taantumaan. 2010-kymmenluvulle tultaessa suomalaisen metsäteollisuuden tuotteet kuitenkin monipuolistuivat, ja alaan on investoitu viime vuosina huomattavan paljon.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Metsäteollisuuden tuotannon arvo Suomessa vuonna 2013 oli yhteensä noin 20,7 miljardia euroa, kun mukaan lasketaan myös huonekaluteollisuus. Se tuotti noin 18 % Suomen teollisuustuotannon arvosta ja tarjosi noin 15 % Suomen teollisuuden työpaikoista.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Vuonna 2013 metsäteollisuus tuotti viidesosan Suomen viennin arvosta (sellu, paperi ja paperit tuotteet 15,8% ja puutavara ja puutuotteet 4,2%). Vielä 1960-luvulla metsäteollisuuden tuotteet kattoivat kolme neljäsosaa viennistä. Yksittäisistä maista suomalaisia metsäteollisuuden tuotteita vietiin vuonna 2015 eniten Saksaan (osuus 16%), Isoon-Britanniaan (9,8%) ja Yhdysvaltoihin (6,3%). 2000-vuosikymmenellä merikuljetusten vientitonneista yli 40 prosenttia oli metsäteollisuuden tuotteita.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Suomen metsäteollisuuden käyttämä raakapuu korjataan pääosin kotimaasta, mutta noin 10 % siitä tuodaan ulkomailta, valtaosin Venäjältä mutta myös Baltian altaan alueelta ja Ruotsista. Pääosa tuontipuusta on Suomessa niukahkosti saatavilla olevaa koivukuitupuuta ja havuhaketta. Vuonna 2014 Suomessa käytettiin noin 64 miljoonaa kuutiometriä raakapuuta. Kaakkois-Suomen tuotantolaitoskeskittymä käytti puuta maantieteellisistä alueista selvästi eniten, lähes kolmanneksen, ja tuontipuusta jopa 70 %. Valtaosa Suomen puuraaka-aineesta käytetään paperin valmistuksessa, noin 54 miljoonaa kuutiota puuainesta vuonna 2006. Sahat ja muu puuteollisuus käytti puuta 32 miljoonaa kuutiota. Sivutuotteiden, teollisuuden kiinteillä puupolttoaineilla ja puunjalostusteollisuuden jäteliemillä tuottettiin tuolloin yli 15 prosenttia Suomessa käytetystä energiasta.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Metsäteollisuudessa kasvualueita ovat muun muassa rakentaminen ja sisustaminen, pakkaukset ja pehmopaperit sekä biopohjainen energia. Suomessa on käyty paljon biotalouskeskustelua, ja tavoitteena nostaa biotalouden tuotos 100 miljardiin euroon ja luoda 100 000 uutta työpaikkaa. Metsä- ja puutuotealalla tämä tarkoittaa uudenlaisia korkean lisäarvon tuotteita ja palveluita. Biotalouden uusia tuotteita syntyy bioenergiasta, biopolttoaineista ja biokemikaaleista sekä yhdistämällä puuta ja kuitua muihin materiaaleihin.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Informaatioteknologian avulla kehitetään älykkäitä paperi- ja pakkaustuotteita sekä rakennusmateriaaleja. Esimerkkinä jo tuotannossa olevista älykkäistä tuotteista ovat RFID-tarrat. Nanomittakaavan teknologioilla tuotteet saavat uudenlaisia ominaisuuksia. Nykyisten tuotteiden rinnalle syntyy uusia sovelluksia esimerkiksi elintarvike- ja lääketeollisuuteen.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Kemiallinen metsäteollisuus valmistaa paperia ja kartonkia sekä sellua ja mekaanista massaa, joista kahta jälkimmäistä käytetään edellisten valmistamiseen.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Suomessa toimii 25 paperitehdasta, 14 kartonkitehdasta ja 15 sellutehdasta. Ne työllistävät Suomessa noin 22 000 henkeä (2014).


title: Suomen metsäteollisuus

text: Mekaaninen metsäteollisuus eli puutuoteteollisuus valmistaa puutuotteita mekaanisesti, eli sahaamalla, höyläämällä, sorvaamalla ja liimaamalla. Sahateollisuus on suurin osa-alue. Saha- ja levyteollisuus ovat pitkälle automatisoituja, ja työpaikat liittyvät valvontaan ja laadunvarmistukseen. Kädentaitoja tarvitaan edelleen esimerkiksi puusepän- ja veneenrakennustöissä.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Puutuoteteollisuuteen liittyviä ammattitutkintoja voi suorittaa ammattikouluissa ja ammattikorkeakouluissa. Ammattinimikkeitä ovat ainakin prosessinhoitaja, puuseppä ja veneenrakentaja. Myös yliopistoissa voi suuntautua puunjalostustekniikkaan tai prosessitekniikkaan.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Puutuoteteollisuus työllistää Suomessa noin 26 000 henkeä, joiden lisäksi noin 9 000 henkilöä saa toimentulonsa huonekalujen valmistuksesta.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Helsingin pörssissä kolme suurta metsäyhtiötä ovat Stora Enso, UPM-Kymmene ja Metsä Board, joista jälkimmäinen on osuuskuntapohjaisesti omistetun Metsä Groupin pörssilistattu tytäryhtiö. Vuonna 2015 Stora Enso oli maailman toiseksi suurin painopaperin valmistaja.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Suurten metsäyhtiöiden sahojen lisäksi maassa on myös useita muita suurempia sahayrityksiä, kuten Versowood, Westas Group ja itävaltalaisen Binderholzin alun perin Vapolta ostama sahatoiminta. Pieni osa Suomessa sijaitsevista metsäteollisuuden tuotantolaitoksista on pääosin suorassa ulkomaalaisomistuksessa, muun muassa Savon Sellun kartonkitehdas Kuopiossa, Nokian Paperin pehmopaperitehdas ja Kirkniemen paperitehdas Lohjalla.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Monet metsäteollisuuden työntekijät ovat järjestäytyneet joko Paperiliittoon tai Puu- ja erityisalojen liittoon. Työnantajia edustaavat kattojärjestöt Metsäteollisuus ry ja Suomen Sahat ry. Metsänhoitoyhdistyksiin kuuluvien metsänomistajien järjestö on Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto ry.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Suomen vähälajiset metsät koostuvat pääasiassa muutamista puulajeista, männystä ja kuusesta. Metsäteollisuus käyttikin pitkään lähes pelkästään mäntyä ja kuusta, koivua käytettiin lähinnä vanerin raaka-aineena. Koivun arvostus alkoi 1980-luvulla ja haavan 1990-luvulla. Lyhytkuituisina koivu ja haapa soveltuvat hyvin hienopaperin valmistukseen. Havupuita suosineen metsänhoidon sekä luontaisten kasvuedellytysten takia Suomen lehtipuuvarat ovat melko pienet.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Teollisuudenaloista metsäteollisuuden ympäristövaikutukset ovat olleet voimakkaimmat. Hakkuut, ojitukset, metsätieverkostot sekä päästöt vesistöihin ja ilmaan ovat vaikuttaneet kaikkialla Suomessa. Vesistöihin johdettiin suuria määriä rehevöittäviä ja myrkyllisiä päästöjä. Paperiteollisuus ja sahat käyttävät merkittävän määrän Suomen energiantuotannosta. Metsäteollisuuden prosesseissa ongelmia on aiheuttanut myös sen ollessa suurin hajupäästöjen aiheuttaja. Puunkyllästämöt ovat saastuttaneet maaperät ja selluteollisuudessa syntyneet myrkylliset jätevedet vesien sedimenttikerrokset.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Nykyisin teollisuus aiheuttaa rehevöittävästä kuormituksesta vain muutamia prosentteja, mutta paikallisesti ne ovat edelleen suuria kuormittajia. Teollisuuden jätevesipäästöt ovat vuosittain noin 1,1 miljardia kuutiota, josta valtaosa syntyy metsäteollisuudessa.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Paperiteollisuus käyttää Suomen teollisuuden aloista eniten energiaa (277 000 TJ vuonna 2013). Metsäteollisuus käyttää puuta sekä raaka-aineena että energianlähteenä. Se käyttää suuren osan Suomen puupolttoaineesta. Suomen itsenäisyyden alusta toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan asti metsistä hakattiin lähinnä polttopuuta. Metsäteollisuuden puunkäyttö syrjäytti myöhemmin polttopuun.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Kemiallinen metsäteollisuus oli toimintansa alusta vuosituhannen vaihteeseen suurin vesistöjen kuormittaja Suomessa. Tehtaat perustettiin vesistöjen rannalle, jotta materiaali saatiin helposti kuljetettua ja jotta prosessissa tarvittava vesi saatiin helposti vesistöstä. Samalla oli helppoa laskea jätevedet vesistöön. Monet tehtaat perustettiin alueille, joilla ei ollut muuta teollisuuden kuormitusta. Osa niistä oli vedenottamoiden yläpuolella, mikä tuotti lisähaasteita vedenpuhdistuksen laadulle. Päästöjä on rajoitettu laeilla ja lupamenettelyllä 1960-luvulta alkaen. Ensimmäisinä alettiin säädellä kiintoaineiden määrää, ettei vesistö madaltuisi, ja biologisesti happea kuluttavien aineiden määrää kalakantojen suojelemiseksi. Biologinen suodatus aktiivilietemenetelmällä on pienentänyt kuormitusta suuresti 1980-luvulta alkaen. Kloorin käytön lopettaminen valkaisussa on pienentänyt kemiallisia päästöjä ja tukkien kuoriminen kuivakuorintamenetelmillä kiintoaineiden määrää.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Tuotannon kasvusta huolimatta teollisuuden päästöt ovat pienentyneet vuosikymmenten kuluessa. Vuonna 2013 massa- ja paperiteollisuuden osuus Suomen fosforipäästöistä oli 3,6 % ja typpipäästöistä 3,4 %. Nykyään suurimmat metsäteollisuuden aiheuttamat ympäristöhaitat syntyvät tehtaiden sijaan metsissä.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Suomen metsien ensimmäinen vientituote oli terva, jota käytettiin puulaivojen kyllästämiseen. Tervanvienti alkoi 1600-luvun alussa ja erityisesti se kasvoi Englannin ja Hollannin noustua merimahdeiksi, mikä lisäsi tervan tarvetta maailmalla. Oulusta tuli yksi mailman tärkeimmistä tervasatamista Arkangelin ohella. Tervanpolttoa harjoitettiin etenkin idässä, Kainuussa, josta sitä kuljetettiin veneillä Ouluun. Maan ensimmäinen vesisaha rakennettiin 1533, mutta ne yleistyivät hitaasti. Ohutteräsahat tekivät sahauksesta kannattavampaa 1700-luvulta alkaen. Tervasta tuli 1700-luvulla Suomen tärkein vientituote.


title: Suomen metsäteollisuus

text: 1800-luvun alussa alkoi vesivoimalla toimivien sahojen valtakausi ja myöhemmin sahatavaran vienti lisääntyi höyryvoimalla toimivien sahojen yleistyttyä. Vielä 1800-luvun puolimaissa suurin osa Suomen puusta käytettiin talouksissa polttopuuksi, rakentamiseen, valaistukseen ja maatalouden tarpeisiin. Sahateollisuuden nousuvaihe 1870-luvulla oli dramaattinen. Suuria höyrysahoja perustettiin satamakaupunkeihin, ja sahatavaran arvo nousi uittoreittien varsilla koko Suomessa. Toiminta houkutteli Suomeen myös ulkomaalaisia yrittäjiä, kuten Hans Gutzeitin ja James Salvesenin. Samaan aikaan otettiin askeleita kohti nykyaikaista paperintuotantoa, jonka uranuurtaja Suomessa oli Fredrik Idestam. Suomen teollistuminen ei kuitenkaan alkanut metsästä, sillä rautaruukkeja ja tekstiiliteollisuutta oli virinnyt jo 1600–1700-luvuilla.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Puunkäytön nopea voimistuminen ja suunnitelmallisen metsänhoidon puuttumisen myötä metsävarat hupenivat. Puun suurkuluttajaksi metsäteollisuus tuli kuitenkin vasta 1900-luvulla.


title: Suomen metsäteollisuus

text:
1800-luvulla noussut sahateollisuus oli tärkein puun jalostaja 1950-luvulle saakka. Tärkein vientimaa oli Britannia. Venäjälle ei juuri viety sahatavaraa, sillä sen omat tehtaat tyydyttivät kysynnän. Paperiteollisuuden tuotteet nousivat viennin arvolla mitattuna suurimmaksi ryhmäksi jo 1930-luvulla (jolloin sahateollisuus taantui voimakkaasti). Paperituotteiden päämarkkina-alue autonomian aikana oli Venäjä. Suomen ensimmäinen selluloosatehdas perustettiin Valkeakoskelle 1880 (natronselluloosa, muutettiin sulfaattiselluloosaa valmistavaksi 1886). Puuhioke tuli ensimmäisten paperitehtaiden raaka-aineeksi 1870-luvun alussa (Kyröskoski, Valkeakoski ja Kuusankoski).
Koska Suomessa ei ollut vielä 1900-luvun alussakaan laajaa rautatieverkkoa eikä rekkoja, puuta kuljetettiin uittamalla. Maaseudun vähävaraisille asukkaille talviajan ansiolähteenä toimi puiden kaataminen ja kuljettaminen uittopaikoille. Järjestelmällinen metsienhoito kuten myös metsätyöntekijöiden määrä lisääntyi 1950–1960-luvuilla. Muutos metsätaloudessa oli kuitenkin nopea, sillä jo seuraavina vuosikymmeninä koneellistuminen syrjäytti metsurit ja hevoset.


title: Suomen metsäteollisuus

text: 1980-luvun lopusta alkaen yhtiöt alkoivat kansainvälistyä ja yhtiökoko kasvoi yrityskauppojen ja fuusioiden kautta.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Vuosina 2000–2012 metsäteollisuuden viennin arvo putosi noin kolmanneksella. Painopaperin kysyntä pieneni, ja laman takia myös sahatavaran kysyntä väheni. Toisaalta verkkokaupan yleistyessä pakkausmateriaalien kuten kartongin, ja sen valmistamiseen tarvittavan sellun kysyntä lisääntyvät.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Vuonna 2014 maailman suurimmista metsäteollisuusyrityksistä (liikevaihdon perustella mitattuina) Stora Enso oli viides ja UPM-Kymmene seitsemäs.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Äänekoskelle on rakenteilla Suomen metsäteollisuuden historian suurin investointi, Metsä Groupiin kuuluvan Metsä Fibren biotuotetehdas, jonka on määrä valmistua 2017. Kuopioon suunnitellaan maailman suurinta havusellutehdasta.


title: Suomen metsäteollisuus

text: Lakkautettua Kemijärven sellutehdasta ollaan elvyttämässä uudelleen biosellutuotantoon vuoden 2018 aikana.


title: Tonatiuh

text: Tonatiuh oli asteekkien auringonjumala ja soturien jumala. Ne jotka kuolivat häntä palvellessaan saivat ikuisen elämän. Tonatiuh hallitsi Tolan-nimistä paratiisia, jonne pääsivät kaatuneiden soturien ja synnytyksessä kuolleiden naisten sielut.


title: Tonatiuh

text: Tonatiuh oli uskomusten mukaan viidennen ja viimeisen ajan eli viidennen auringon jumala. Keski-Amerikan nahua-kansojen myyteissä Tonatiuhin aikaa edeltää neljä aikaa, joista jokainen päättyy tuhoon.Tonatiuh yhdistettiin kotkaan, ja asteekit liittivät hänet myös Huitzilopochtliin.


title: Tonatiuh

text: Asteekit uskoivat, että Tonatiuh syntyi joka päivä aamunsarastuksessa ja kuoli auringon laskiessa. Hänen jokapäiväinen matkansa taivaan halki vaati suunnattomia ponnistuksia. Asteekkien uskonnon mukaan jumalat tekivät uhrauksia voidakseen luoda Tonatiuhin aina uudelleen ja ravitakseen häntä raskaalla matkallaan. Tonatiuhin julmat palvontamenot edellyttivät ihmisverta ja sydämiä. Säännöllisillä ihmisuhreilla uskottiin voivan taata maailman jatkuminen.


title: Tonatiuh

text: Tonatiuh esitetään yleensä värikkäänä kiekkona. Jumala on myös kuvattu asteekkien kalenterin keskellä, pitämässä ihmisten sydämiä kotkankynsissään.


title: Kaarlo Varmavuori

text: Kaarlo Erkki Aleksanteri Varmavuori (16. marraskuuta 1890 Sakkola – 24. joulukuuta 1939 Suomussalmi) oli Suomen sisällissodan Pohjois-Hämeen rykmentin 1. pataljoonan ratsuosaston komentaja, joka menehtyi talvisodassa Suomussalmen taistelussa.


title: Kaarlo Varmavuori

text: Varmavuoren vanhemmat olivat rovasti Kaarlo Varmavuori ja Alma von Pfaler. Hän tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan klassisesta lyseosta ja opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa pari vuotta, kunnes antautui sotilasuralle. Hän kävi Jelisevatgradin ratsuväen-junkkarikoulun Venäjällä ja palveli sitten eri joukko-osastoissa, viimeksi eskadroonanpäällikkönä II balttilaisessa rykmentissä.


title: Kaarlo Varmavuori

text: Venäjän armeijasta Varmavuori erosi luutnanttina 1917. Hän perusti ja koulutti ratsuosaston, joka liitettiin Suomen sisällissodan Pohjois-Hämeen rykmentin 1. pataljoonaan ja osallistui sen käymiin taisteluihin. Viron vapaussodassa Varmavuori ylennettiin ratsumestariksi ja hän toimi muun muassa pataljoonan komentajana. Siirryttyään takaisin siviilielämään 1920 Varmavuori työskenteli Yhdysvalloissa, Kanadassa, Kuubassa, Panamassa ja Meksikossa vuoteen 1931 asti, jolloin hän palasi Suomeen.


title: Kaarlo Varmavuori

text: Talvisodassa luutnantti Varmavuori palveli JR 64:ssä ja kaatui vastahyökkäyksessä jouluaattona 1939, oltuaan vasta muutaman päivän rintamalla.


title: Punapaputahna

text: Punapaputahna tai azukipaputahna on tummanpunaista, makeaa paputahnaa. Sitä käytetään japanilaisissa makeisissa, kiinalaisessa keittiössä sekä korealaisessa keittiössä. Se valmistetaan keittämällä ja survomalla adsukipapuja ja makeuttamalla tahna sokerilla tai hunajalla. Papujen kuoret saatetaan poistaa siivilöimällä ennen makeutusta, jolloin syntyy sileämpää ja tasaisempaa tahnaa.


title: Punapaputahna

text: Punapaputahnaa luokitellaan koostumuksen perusteella.


title: Punapaputahna

text:
Japanilaisessa keittiössä yleisimmät lajit ovat:
Kiinalaisessa keittiössä yleisimmät lajit ovat:


title: Punapaputahna

text: Japanissa käytetään useita nimiä viittaamaan punapaputahnaan, kuten , ja . Tarkasti ottaen termi "an" voi viitata melkein mihin tahansa makeaan, syötävään, survottuun tahnaan, vaikka adsukipavut ovatkin oletuksena ilman tarkempia määreitä. Yleisiä vaihtoehtoja ovat muun muassa "shiroan" (白餡), joka on valmistettu japanilaisista valkoisista tarhapavuista (白いんげん豆 "shiro ingenmame"), ja "kurian" (), joka on valmistettu kastanjoista.


title: Punapaputahna

text: Samaten kiinankielinen termi dòu shā (豆沙) koskee punapaputahnaa, kun sitä käytetään ilman määreitä, vaikkakin "hóngdòu shā" (紅豆沙) nimenomaisesti tarkoittaa ”punapaputahna”.


title: Punapaputahna

text: Punapaputahnaa käytetään monissa japanilaisissa makeisissa.


title: Punapaputahna

text: Punapaputahnaa käytetään useissa kiinalaisissa ruoissa, kuten:


title: Punapaputahna

text: Punapaputahnaa käytetään useissa korealaisissa naposteltavissa ja jälkiruoissa, muun muassa:


title: Leijona Futsal

text: Leijona Futsal (LeiF) on Akaasta, Etelä-Pirkanmaalta kotoisin oleva futsalin erikoisseura, joka pelaa kotiottelunsa Toijalan Monitoimihallilla. Seuran edustusjoukkue pelaa Suomen Futsal-Liigassa, jossa se on saavuttanut SM-hopeaa vuonna 2018 ja SM-pronssia vuonna 2017.


title: Leijona Futsal

text: Leijona Futsalin tavoitteena on seuran joukkueiden menestymisen ohella kehittää futsalin lajikulttuuria ja tarjota niin nuorille kuin aikuisillekin liikunnallinen harrastus sekä upeita elämyksiä hienon lajin parissa Etelä-Pirkanmaalla.


title: Leijona Futsal

text: Joukkueen päävalmentajana toimii serbialaisbulgarialainen pelaajavalmentaja Jovan Stankovic. Leijona Futsal tekee yhteistyötä Toijalan Pallo -49:n kanssa.


title: Leijona Futsal

text: Seuran juuret ulottuvat syksyyn 1998, josta aina vuoteen 2014 asti joukkue totteli nimeä Kylmäkosken Veikot. Keväällä 2012 seura juhli nousua Futsal-Ykkösestä Futsal-Liigaan. Kahdella ensimmäisellä pääsarjakaudella joukkueen sijoitus oli seitsemäs. Kaudeksi 2014-2015 nimi vaihtui Leijona Futsaliksi toiminnan pysyessä yhä emoseura KylVen alaisuudessa.


title: Leijona Futsal

text: Ensimmäisellä Leijona Futsalin nimissä pelatulla liigakaudella joukkue ylsi viidenneksi. Neljäs kausi päättyi kuudenteen sijaan, ja kaudella 2016-2017 Leijona Futsal saavutti ensimmäisen SM-mitalinsa, kun Someron Voima kaatui pronssiottelussa. Kaudella 2017-2018 Leijona Futsal ylsi ensimmäistä kertaa Futsal-Liigan finaaleihin, joista tuloksena oli SM-hopeaa Kampuksen Dynamon viedessä mestaruuden otteluvoitoin 3-1.


title: Leijona Futsal

text: Vuoden 2018 alussa futsaltoiminta siirrettiin perustetun Leijona Futsal ry:n alle. Kausi 2018-2019 on Leijona Futsalin seitsemäs kausi pääsarjatasolla.Maalivahdit:


title: Leijona Futsal

text: Kenttäpelaajat:


title: Leijona Futsal

text: Valmennus:


title: Leijona Futsal

text: Joukkueenjohto ja huolto:


title: Leijona Futsal

text: Hallituksen puheenjohtaja: Tero Kivistö


title: Leijona Futsal

text: Toiminnanjohtaja: Jussi Nyström


title: Leijona Futsal

text: Yhteyspäällikkö: Mikko Alahäivälä


title: Leijona Futsal

text: Viestintäpäällikkö: Juha Vedenpää


title: Kärsäkoiso

text: Kärsäkoiso ("Solanum rostratum", aik. "S. cornutum") on yksivuotinen, keltakukkainen ja piikikäs koisokasvi. Kasvi on myrkyllinen.


title: Kärsäkoiso

text: Kärsäkoiso kasvaa 20–50 senttimetriä korkeaksi. Varsi on tyvestä puutunut, tanakka ja haarova. Varressa, lehdissä ja verhiössä on vankkoja, jopa 1 cm:n pituisia keltaisia piikkejä. Koko kasvissa on vanukemaista hapsi- ja tähtikarvapeitettä. Lehdet ovat pariosaisia. Lehtien liuskat vaihtelevat muodoltaan puikeista soikeisiin ja ovat pariliuskaisia. Pikkuliuskat ovat pyöreäkärkisiä. Kukinto on viuhko. Kukintoperä on yhdiskasvuinen varren kanssa. 3–8-kukkaiset viuhkot sijaitsevat yksittäin paljon lehtihankojen yläpuolella. Verhiö ja teriö ovat hieman vastakohtaisia. Verhiö on kellomainen. Ratasmainen teriö on 2–4 cm leveä ja keltainen. Heteitä on viisi kappaletta ja ne ovat toisiaan vasten kartiomaisena ryhmänä. Niistä neljä ylintä ovat lyhyitä ja keltaisia, alin on pitkä ja punakärkinen. Ponnet ovat kärkirei'illä avautuvia. Suomessa kärsäkoiso kukkii elo-lokakuussa. Pallomainen, keltainen marja on halkaisijaltaan noin senttimetrin.


title: Kärsäkoiso

text: Kärsäkoiso on alkujaan kotoisin Pohjois- ja Keski-Amerikasta. Se on levinnyt tulokaslajina muun muassa Eurooppaan. Pohjoismaissa sitä tavataan Tanskassa, Etelä-Ruotsissa ja -Suomessa sekä Norjassa lähes koko rannikkoalueella aivan pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Suomessa kärsäkoiso on satunnainen uustulokas, jota on tavattu lähinnä Lounais-Suomessa. Uusia yksittäisiä havaintoja lajista on tehty Etelä-Savosta ja Raahen tienoilta.


title: Kärsäkoiso

text: Pohjoismaissa kärsäkoison kasvupaikkoja ovat ratapihat, satamat, joutomaat ja pellot.


title: Atykifobia

text: Atykifobia on sairaalloinen pelko epäonnistua. Tyypillisesti atykifobiasta kärsivällä on epätodelliset tai liialliset odotukset toiminnalleen. Atykifobia johtuu tyypillisesti traumaattisesta tai nolosta tilanteesta menneisyydessä. Tavallinen oire on välttää tilanteita, jossa on epäonnistumisen mahdollisuus. Fyysisiä oireita ovat hengitysvaikeudet, epätavallinen sydämen rytmi, hikoilu ja pahoinvointi. Atykifobiaa hoidetaan usein terapialla.


title: Atykifobia

text: Atykifobiasta voidaan käyttää myös termiä kakorrafiofobia, mutta se sisältää myös hylkäämisen pelon.


title: Aikmofobia

text: Aikmofobia on terävien esineiden sairaalloinen pelko. Terävä esine voi olla esimerkiksi puukko, kynä tai neula. Pelkkää neulakammoa kutsutaan belonefobiaksi.


title: Abbeville

text: Abbeville on kunta Pohjois-Ranskassa Sommen departementissa Picardien alueella. Kunta sijaitsee Sommejoen rannalla. Toisessa maailmansodassa kaupungin lähettyvillä käytiin Abbevillen taistelu.


title: Abbeville

text: Kaupungissa oleva "Beffroi d'Abbeville" kellotorni kuuluu osana alueen kellotorneja Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Abbeville

text: Goottilainen Saint-Vulfranin kirkko ("Église Saint-Vulfran d'Abbeville"), jossa on kaksi 55-metristä tornia.


title: Jehu-luokan maihinnousuvene

text: "Jehu"-luokan maihinnousuvene (tunnetaan myös U-700 -luokkana) on Suomen merivoimien käyttämä maihinnousuvene. Alusluokkaan tulee kuulumaan kaikkiaan 12 Marine Alutechin valmistamaa Watercat M18 AMC -tyyppistä venettä. Veneet ovat monitoimialuksia, joiden mahdolliset tehtävät vaihtelevat taistelusta, partiointi- ja saattotehtäviin sekä johto-, tuki- ja logistiikkatehtäviin. "Jehu"-luokan veneet ovat huomattavasti isompia ja paremmin aseistettuja kuin niitä edeltävän "Jurmo"-luokan joukkojenkuljetusveneet.


title: Jehu-luokan maihinnousuvene

text: Uusi maihinnousualusluokka tilattiin lokakuussa 2012 vahvistamaan olemassaolevaa Jurmo- ja Uisko-luokkien veneistä koostuvaa rannikkojoukkojen suorituskykyä. Kahdentoista veneen yhteishinta on noin 34 miljoonaa euroa.


title: Jehu-luokan maihinnousuvene

text: "Jehu"-luokan veneet ovat 19,9 metriä pitkiä ja 4,3 metriä leveitä, syväyksen ollessa 1,1 metriä. Täydessä lastissa aluksen uppouma on 32 tonnia. Veneiden voimanlähteenä toimivat kaksi Scania DI16 007 900 hevosvoiman (662 kW) dieselmoottoria, jotka käyttävät kahta Rolls-Royce 40A3 vesisuihkupropulsioyksikköä. Veneiden maksiminopeus on yli 40 solmua (74 km/h) ja normaali matkanopeus 35 solmua (65 km/h) täydessä lastissa. Veneet ovat alumiinirunkoisia ja niiden kansirakenteet on valmistettu komposiittimateriaaleista, jotka antavat veneelle ballistisen suojaustason joka vastaa tai ylittää Patria Pasi miehistönkuljetusajoneuvon suojaustason.


title: Jehu-luokan maihinnousuvene

text: Aluksen kuuden hengen miehistöön kuuluu kaksi vakinaista upseeria ja neljä varusmiestä tai reserviläistä. Vene pystyy kuljettamaan 25 täysin varustettua taistelijaa katetussa ja suojatussa matkustamossa. Maihinnousu- ja taisteluoperaatioiden lisäksi alus on helposti muunnettavissa esimerkiksi esikunnan komentopaikaksi tai sairaankuljetusalukseksi. Matkustamo on varustettu mikroaaltouunilla, vedenkeittimellä ja vesivessalla. Aluksessa on lämmitys- ja ilmanvaihtojärjestelmät sekä CBRN-suojausjärjestelmä (kemiallisilta, biologisilta ja säteilyuhkilta suojaava järjestelmä).


title: Jehu-luokan maihinnousuvene

text: "Jehu"-luokan veneiden aseistus sisältää kauko-ohjattavan Saab Trackfire aseyksikön (RWS), johon voidaan asentaa joko 12,7 mm NSV ilmatorjuntakonekivääri tai 40 mm Heckler & Koch GMG kranaattikonekivääri sekä lisäksi koaksiaalinen 7.62mm PKM konekivääri Modulaariseksi rakennetussa veneessä on lisäksi jalustat kahdelle NSV konekiväärille miehistön käyttöön sekä valmius merimiinakiskojen ja meritorjuntaohjusjärjestelmän asentamiseen.


title: Oittila

text:
¨
Oittila on kylä Jyväskylän Korpilahdella Päijänteen itäpuolisessa osassa Korpilahtea kuitenkin Päijänteen Synsiänlahden länsirannalla. Oittilassa toimii Oittilan maamiesseura.


title: Vol. 1 (Ilpo Kaikkosen albumi)

text: Vol. 1 on Ilpo Kaikkosen esikoisalbumi, joka julkaistiin 9. marraskuuta 2012. "Idolsin" viidennellä kaudella neljänneksi sijoittumisen jälkeen Kaikkonen kiinnitettiin Sony Music -levy-yhtiölle, jonka kautta hän julkaisi kuitenkin vain yhden singlen. Hänen esikoisalbuminsa julkaisi AXR Music -yhtiö.


title: Vol. 1 (Ilpo Kaikkosen albumi)

text: Albumilta julkaistiin yhteensä kolme singleä, joista parhaiten menestyi ensimmäisenä julkaistu ”Kleinbus”, joka nousi parhaimmillaan kahdeksanneksi soitetuimmaksi radiokappaleeksi. Kaksi muuta singleä ”Terveiset sinne taivaaseen” sekä ”Mannerheimintiellä” eivät sijoittuneet lainkaan.


title: Vol. 1 (Ilpo Kaikkosen albumi)

text: Albumi ei sijoittunut Suomen viralliselle albumilistalle.


title: Primož Roglič

text: Primož Roglič (s. 29. lokakuuta 1989 Kisovec, Zagorje ob Savi) on slovenialainen maantiepyöräilijä ja entinen mäkihyppääjä.


title: Primož Roglič

text: Roglič kuului Slovenian joukkueeseen, joka voitti mäkihypyn nuorten joukkuekilpailun maailmanmestaruuden Tarvisiossa 2007. Hänen lisäkseen joukkueessa hyppäsivät Robert Hrgota, Jurij Tepeš ja Mitja Mežnar. Hän sai nuorten MM-kilpailuissa joukkuehopeaa Kranj'ssa 2006. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän sijoittui Kranj'ssa yhdeksänneksi ja Tarvisiossa viidenneksi.


title: Primož Roglič

text: Roglič voitti Continental Cupin osakilpailun Planicassa tammikuussa 2006 ja Westbyssa helmikuussa 2007. Lisäksi hän sijoittui kerran toiseksi ja kaksi kertaa kolmanneksi. Hän oli Continental Cupin kokonaiskilpailussa kahdeksas kaudella 2006–2007.


title: Primož Roglič

text: Roglič edusti maantiepyöräilyssä slovenialaista Adria Mobil -joukkuetta vuosina 2013–2015. Kaudesta 2016 alkaen hän on kilpaillut UCI World Tour -tasolla alankomaalaisessa Team LottoNL-Jumbo / Team Jumbo-Visma -tallissa.


title: Primož Roglič

text: Roglič voitti Slovenian ympäriajon 2015. Italian ympäriajossa 2016 hän sijoittui ensimmäisenä etappina ajetussa aika-ajossa toiseksi 0,01 sekuntia Tom Dumoulinille hävinneenä. Hän voitti saman kilpailun yhdeksännen etapin, 40,5 kilometrin aika-ajon, kymmenen sekunnin erolla Matthias Brändleen. Hän voitti Volta ao Algarve -kilpailun 2017. Saman vuoden Ranskan ympäriajossa hän voitti Serre-Chevalieriin päättyneen 17. etapin minuutin ja 13 sekunnin erolla Rigoberto Urániin. Bergenin MM-kilpailuissa 2017 hän saavutti aika-ajossa hopeaa 57 sekuntia Tom Dumoulinille hävinneenä.


title: Primož Roglič

text: Roglič voitti Baskimaan ympäriajon 2018 minuutin ja yhdeksän sekunnin erolla Mikel Landaan. Hän voitti kilpailussa aika-ajoetapin ja sijoittui kolmella etapilla toiseksi.. Muutamaa viikkoa myöhemmin hän voitti Tour de Romandien kahdeksan sekunnin erolla Egan Bermaliin. Hän sijoittui kilpailussa kahdella etapilla toiseksi ja prologissa kolmanneksi. Kesäkuussa hän voitti Slovenian ympäriajon. Saman vuoden Ranskan ympäriajossa hän voitti Larunsiin päättyneen 19. etapin ja sijoittui kokonaiskilpailussa neljänneksi.


title: Primož Roglič

text: Lähteet: Cycling Archives, Pro Cycling Stats


title: Eliittikisat 2011

text: Eliittikisat järjestettiin vuonna 2011 viidellä paikkakunnalla: Tampereella, Kuortaneella, Lapinlahdella, Joensuussa ja Lappeenrannassa.


title: Eliittikisat 2011

text: Tampereen eliittikisat järjestettiin 12. kesäkuuta 2011.


title: Eliittikisat 2011

text:
Miehet
Naiset


title: Eliittikisat 2011

text: Kuortaneen eliittikisat järjestettiin 25. kesäkuuta 2011.


title: Eliittikisat 2011

text: Lapinlahden eliittikisat järjestettiin 24. heinäkuuta 2011.


title: Eliittikisat 2011

text: Joensuun eliittikisat järjestettiin 27. heinäkuuta 2011.


title: Eliittikisat 2011

text: Lappeenrannan eliittikisat järjestettiin 13. elokuuta 2011.


title: Morajärven internointileiri

text: Morajärven internointileiri oli Ruotsissa Kainuun kunnan Morajärvellä vuosina 1918–1919 toiminut vankileiri, jolla oli internoituna Suomesta paenneita punakaartilaisia. Ruotsiin saapui Suomen sisällissodan tapahtumien johdosta lähes 800 pakolaista, joista noin 300 tuli Norrbottenin lääniin. Heistä vajaat 70 pidätettiin ja suljettiin Morajärven leirille. Päätöksen internoinnista teki maaherra Gösta Malm, joka pelkäsi punakaartilaisten häiritsevän yhteiskuntajärjestystä. Suomalaiset siirrettiin koulurakennukseen, jossa oli jo venäläissotilaita, jotka siirrettiin muualle. Vankeja alettiin vapauttaa vuoden 1918 lopulla ja heidät lähetettiin takaisin Suomeen.


title: Morajärven internointileiri

text: Norrbotten oli ainoa lääni, jossa suomalaispakolaisia internoitiin. Päätöksen teki maaherra Gösta Malm, joka piti radikaaleja punakaartilaisia uhkana yhteiskuntajärjestykselle eikä halunnut antaa heidän kulkea vapaasti levittämässä vallankumouksellisia ajatuksiaan ruotsalaisen työväestön parissa. Seittenkaaren teollisuusyhteisössä oli kesällä 1917 nähty työläisten ja armeijan välistä kahakointia, jonka aiheuttajana pidettiin suomalaisten sosialistien agitointia, ja Malm pelkäsi Suomesta tulleiden punakaartilaisten liittyvän paikallisiin sahatyöläisiin. Hänen toimenpiteidensä syynä oli myös kielipolitiikka, Tornionlaaksossa asui jo entuudestaan runsaasti suomenkielisiä ja Malm katsoi pakolaisten uhkaavan ruotsin kielen asemaa myös muualla Norrbottenissa.


title: Morajärven internointileiri

text: Kun Pohjois-Suomi oli sisällissodan alkuvaiheessa joutunut valkoisten haltuun, rajan yli alkoi siirtyä punakaartien jäseniä ja muita työväenliikkeen aktiiveja. Malm antoi pakolaisten jäädä, mutta anoi kuningas Kustaa V:ltä lupaa punakaartilaisten sijoittamiseksi valvottuihin oloihin, kuten oli jo aikaisemmin toimittu Suomesta saapuneiden venäläisten sotilaisten suhteen. Maaliskuun alussa vastuu punakaartilaisista annettiin Ruotsin armeijalle, joka puolestaan siirsi heidät silloisessa Tören kunnassa sijaitsevaan Morajärven kylään. Sen läpi kulki strategisesti tärkeä rautatie, jonka vuoksi paikkakunnalle oli ensimmäisen maailmansodan aikana sijoitettu armeijan yksiköitä.


title: Morajärven internointileiri

text: Internointileiri perustettiin muutamaa vuotta aikaisemmin valmistuneeseen koulurakennukseen. Leirillä oli jo entuudestaan rajan yli tulleita venäläissotilaita, jotka kuitenkin siirrettiin pian Länsi-Götanmaan Fristadiin. Sen toiminnasta ja vartioinnista oli vastuussa Morajärvelle sijoitettu VI armeijakunta. Yhteensä leirillä oli 67 punakaartilaista. Internoiduilla oli mahdollisuus työntekoon nimellistä 50 äyrin päiväpalkkaa vastaan, joka oli saman suuruinen kuin heitä vartioineiden varusmiesten päiväraha. Punakaartilaisilla oli myös tarvittaessa mahdollisuus käyttää Morajärven varuskunnan terveydenhuoltoa.


title: Morajärven internointileiri

text: Kymmenen päivää sisällissodan päättymisen jälkeen toukokuussa 1918 internoidut lähettivät Tukholman sosialistipormestari Carl Lindhagenille kirjeen, jossa he pyysivät tätä puhumaan vapauttamisensa puolesta. Punakaartilaiset eivät kuitenkaan pyytäneet palauttamista Suomeen, koska siellä heitä olisi odottanut vankilatuomio, vaan halusivat jäädä työskentelemään ja asumaan Ruotsiin. Kuningas ja viranomaiset noudattivat kuitenkin maaherra Malmin suositusta eivätkä vapauttaneet internoituja. Tämän jälkeen punakaartilaiset jatkoivat kirjeenvaihtoa sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen johdon kanssa, joka myös aktiivisesti toimi heidän vapauttamisensa puolesta.


title: Morajärven internointileiri

text: Kesäkuussa Ruotsin viranomaiset aloittivat internoitujen kuulustelut selvittääkseen heidän toimintaansa sisällissodan aikana. Kesän aikana leirillä tapahtui myös muutamia epäonnistuneita pakoyrityksiä, kunnes vuoden 1918 lopulla punakaartilaisia alettiin vihdoin vapauttamaan. Toiveidensa vastaisesti he eivät saaneet jäädä maahan, vaan internoidut lähtetettiin takaisin Suomeen. Kemissä tehdystä murhasta epäiltyä Jonas Virolaista lukuun ottamatta heitä ei kuitenkaan annettu suoraan Suomen viranomaisten käsiin. Morajärven internointileiri suljettiin lopulta tammikuussa 1919.


title: Morajärven internointileiri

text: Morajärven seudulla toimi myöhemmin internointileiri myös toisen maailmansodan aikana, jolloin sinne oli sijoitettuna noin 350 ruotsalaista vasemmistolaista.