title: Lokrinen

text: Lokrinen on eräs musikaalinen moodi ja sitä vastaava diatoninen asteikko. Pianon valkoisilla koskettimilla lokrinen asteikko voidaan soittaa aloittamalla H:sta ja jatkamalla seuraavaan, oktaavia korkeampaan h:hon saakka.


title: Lokrinen

text: Nimi "lokrinen" on peräisin antiikin Kreikan aikaisesta musiikin teoriasta. Se sai nimensä Kreikan Lokriksen maakunnan mukaan. Nykyisessä merkityksessään termi tuli kuitenkin käyttöön vasta 1800-luvulla.


title: Lokrinen

text: Nykyisin lokriseksi nimitetty moodi vastaa sitä, mitä kreikkalaiset nimittivät diatoniseksi miksolyydiseksi. Kreikkalaisilla "lokrinen" oli toinen nimi silloiselle "hypodooriselle" eli "tavalliselle" "tonokselle", jonka asteikko ulottui "mese"-sävelestä "nete hyperbolaion"-säveleen ja jonka diatoninen luonne vastasi nykyistä aiolista moodia. Tässä merkityksessä termi esiintyy joillakuilla antiikin aikaisilla musiikin teoreetikoilla kuten Kleonideella erään oktaavilajin ja Athenaeuksella erään silloin jo vanhentuneeksi katsotun "harmonian" nimenä.


title: Lokrinen

text: Keskiaikaisten kirkkosävellajien järjestelmään nykyinen lokrinen moodi ei kuulunut. Kun Heinrich Glarean vuonna 1547 teoksessaan "Dodecachoron" uudisti moodien teoriaa, hän antoi tälle oktaavin jakotavalle nimen "hyperaiolinen" ja esitti siitä joitakin esimerkkejä aikansa musiikista (ystävänsä Sixtus Dietrichin suosituksesta erään kolmiosaisen polyfonisen esimerkin sekä "Christe" -osan eräästä Pierre de La Rue, mutta hänkään ei hyväksynyt hyperaiolista kahdentoista moodinsa joukkoon.


title: Lokrinen

text: Ensimmäisen kerran termi lokrinen esiintyy musiikin teoriassa nykyisessä merkityksessään vasta 1800-luvun alussa, jollon sitä käytettiin uuden, järjestysnumerolla 11 alkavan moodin nimenä, jonka päätössävel ("finalis") on H ja jossa puoliaskelet ovat asteikon ensimmäisen ja toisen sekä neljännen ja viidennen sävelen välissä. Sen "tenor" -sävel on G, "mediantti" D, ja sillä on kaksi "partisipanttia", E ja F.


title: Lokrinen

text: Nykyisessä käytännössä lokrista voidaan pitää molliasteikkona, jonka toinen ja viides sävel ovat alennetut puoliaskelen verran. Se voidaan käsittää myös asteikoksi, joka alkaa joonisen eli duuriasteikon seitsemänneltä säveleltä. Lokrisella moodilla on kaava 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7. Sen toonikasointu on vähennetty kolmisointu, esimerkiksi h:sta alkavalla lokrisella asteikolla H-d-f.


title: Lokrinen

text: Esimerkkejä:


title: Lokrinen

text: Lokrinen on ainoa diatoninen moodi, jonka toonikasointu on vähennetty kolmisointu, jota pidetään riitasointuna. Tämä seuraa siitä, että soinnun pohjasävelen ja kvintin välinen intervalli on vähennetty kvintti. Esimerkiksi H-lokrisen kolmisoinnun muodostavat sävelet H, D ja F, missä H on pohjasävel ja F kvintti. Niiden välinen vähennetty kvintti tekee soinnusta riitasointisen. Toisinaan kvintti voidaan kuitenkin myös jättää pois soinnusta, jolloin riitasointua ei muodostu.


title: Lokrinen

text: Perusmuodossaan lokrisen asteikon päätössävel ("finalis") on H, ja sen sävelala ulottuu tästä sävelestä oktaavin ylöspäin. Siinä puoliaskelet ovat ensimmäisen ja toisen sekä neljännen ja viidennen sävelen välissä.


title: Lokrinen

text: Vaikkei lokrinen moodi kuulukaan keskiaikaisiin kirkkosävellajeihin, on sen eri sävelten luonnetta kuitenkin kuvattu keskiaikaisesta teoriasta peräisin olevilla termeillä. Niinpä tämän moodin päätössävel eli "finalis" on H, "tenor" -sävel on G, "mediantti" D, ja sillä on kaksi "partisipanttia", E ja F. Päätössävel eli "finalis" on nimensä mukaisesti sävel, johon melodia päättyy ja vastaa näin toonikaa tonaalisessa musiikissa. "Tenor" taas on sävel, jonka ympärillä sävelmä pääasiassa liikkuu, mediantti on saanut nimensä sijainnistaan "finalis"- ja "tenor"-sävelten välissä ja "partisipantti" on apusävel, joka yleensä on sävelaskelen päässä mediantista autenttisissa moodeissa, plagaalisissa moodeissa taas sama kuin "tenor".


title: Lokrinen

text: Lokrista moodia eli H-moodia on pidetty lähinnä diatonisen asteikon rakenteesta ja moodien järjestelystä johtuvana teoreettisena konstruktiona, jolla ei ole sanottavaa käytännöllistä merkitystä. Ainakin seuraavissa sävellyksissä esiintyy kuitenkin lokrisessa moodissa kulkevia osuuksia :Myös seuraavissa teoksissa on katkelmia, joissa sävelmän voidaan käsittää siirtyvän lyhyeksi ajaksi siirtyvän lokriseen moodiin:


title: Tekniikan ihmelapset

text: Tekniikan ihmelapset oli vuosina 2001–2004 vaikuttanut suomalainen pop/rock -yhtye. Yhtyeen muodostivat laulaja Vuokko Hovatta, kitaristi Marzi Nyman, basisti Jukka Kiviniemi ja rumpali Marko Timonen. Vuonna 2004 ilmestynyt debyyttialbumi "Syntymäpäivä" jäi yhtyeen ainoaksi julkaisuksi.


title: Tom Mäkitalo

text: Tom Mäkitalo (s. 6. toukokuuta 1995) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Ruotsin neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyTvåanissa pelaavan Mörrums GoIS:n riveissä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Tom Mäkitalo

text: Mäkitalo on Falu IF:n kasvatti. Hän oli kauden 2010–2011 päätteeksi nostamassa seuran J18-junioreita I-divisioonasta J18 Elitiin. Mäkitalo siirtyi seuraavaksi kaudeksi 2011–2012 Leksands IF:n J18-junioreihin. Hän oli J18 Allsvenskanissa joukkueen paras maalintekijä kahdeksalla osumallaan. Kaudella 2013–2014, kevään 2014 pudotuspeleissä Mäkitalo jakoi tehoilla 1+4=5 Leksandin J20-junioreiden sisäisen piste- ja syöttöpörssin voiton Martin Grönbergin kanssa. Hän jakoi myös joukkueen sisäisen tehotilaston voiton David Suvannon ja Tobias Ekbergin kanssa.


title: Tom Mäkitalo

text: Myös kaudella 2014–2015 Mäkitalo oli pudotuspeleissä Leksandin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 1+5=6. Hän debytoi samalla kaudella myös SHL:ssä, jossa Mäkitalo pelasi neljä runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän pelasi ensimmäisen SHL-ottelunsa 29. marraskuuta 2014 vieraissa Brynäs IF:ää vastaan.


title: Tom Mäkitalo

text: Kauden 2015–2016 alussa Mäkitalo siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue KeuPa HT:n paitaan. Hän ei ollut kuitenkaan tyytyväinen omaan peliaikaansa ja purki yhteisymmärryksessä sopimuksensa marraskuussa 2015. Mäkitalo siirtyi samalla loppukaudeksi Norjan GET-ligaenin Kongsvinger Knightsiin. Hänen ensimmäinen täysi pääsarjakautensa toi 30 runkosarjaottelussa tehot 2+9=11 ja kuudessa karsintasarjan ottelussa tehot 1+4=5.


title: Tom Mäkitalo

text: Mäkitalo palasi kaudeksi 2016–2017 kotimaahansa ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Hockeyettanin Halmstad HF:ään.


title: Tom Mäkitalo

text: Elokuussa 2017 Mäkitalo teki sopimuksen HockeyTvåanissa pelaavan Mörrums GoIS:n kanssa.


title: Tom Mäkitalo

text: Mäkitalon suomalainen isä Jarmo pelasi omalla urallaan yli 400 Elitserien-ottelua, 100 SM-liigaottelua ja kahdet olympialaiset. Myös hänen setänsä Kari Mäkitalo pelasi SM-liigassa. Karin poika ja Tomin serkku Roope Mäkitalo on debytoinut Pelicansin SM-liigajoukkueessa.


title: IPhone 6s

text: iPhone 6s on Applen älypuhelin, joka julkaistiin 9. syyskuuta 2015. Se tuli myyntiin kaupoissa Yhdysvalloissa 25. syyskuuta 2015. Samaan aikaan julkaistiin myös iPhone 6s Plus, jonka näytön koko on 0,8 tuumaa suurempi. Uutena värivaihtoehtona on ruusukulta.


title: IPhone 6s

text: iPhone 6s -puhelimessa on uudistunut 4,7 tuuman Retina HD 3D -kosketusnäyttö, jonka tarkkuus on 326 pistettä tuumaa kohti. 12 megapikselin iSight-kamera ja viiden megapikselin etukamera takaavat hyvän kuvanlaadun. Lisäksi ominaisuuksista löytyy 4K-videokamera. Käyttöjärjestelmänä on iOS 9, joka on myös ladattavissa suurimpaan osaan vanhemmista malleista (iPhone 4S ja uudemmat). Puhelimen suorittimena toimii A9-prosessori. iPhone 6s- ja iPhone 6s Plus -malleja on saatavilla neljällä eri muistikoolla: 16 Gt, 32 Gt, 64 Gt ja 128 Gt. iPhonessa on myös 2 Gt RAM-käyttömuistia.


title: Elli Kattelus

text: Elli Kattelus (s. 21. kesäkuuta 1996 Tampere) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Lapuan Virkiää. Pelipaikaltaan Kattelus on lukkari.


title: Elli Kattelus

text: Katteluksen aikuisuran ensimmäinen seura oli Seinäjoen Maila-Jussit, jota hän edusti vuodet 2011-2013. Hän pelasi seuran paidassa Ykköspesiksessä 23 ottelua. Kaudeksi 2014 Kattelus siirtyi kasvattajaseuraansa, Superpesiksen Lapuan Virkiään. Avauskaudellaan hän pelasi yhden ottelun ja oli mukana voittamassa mestaruutta. Toisella kaudellaan Kattelus saavutti jälleen mestaruuden pelaten 34 ottelua ja tullen valituksi Itä–Länsi-otteluun Lännen joukkueeseen.


title: Artjärven historia

text: Tämä artikkeli käsittelee Artjärven historiaa.


title: Artjärven historia

text: Artjärvi oli koskematonta erämaata aina siihen saakka, kun hämäläiset alkoivat tehdä pyyntiretkiä Uudellemaalle ja vähitellen luoda pysyvämpää asutusta. Artjärvellä oli ollut ennen heitä jo lappalaisia, mistä ovat peräisin nimitykset Lapinkanta ja Lapinjärvi, mutta he vetäytyivät pohjoiseen uuden asutuksen tieltä.


title: Artjärven historia

text: Artjärvellä tunnetaan kaksikymmentä kiinteää muinaisjäännöstä, joskin arkeologinen tutkimus on ollut vähäistä. Linnanmäki on tosin ollut kiinnostuksen kohteena jo 1800-luvun lopulla ja Etelä-Suomalaisen osakunnan kotiseuturetkellä Osmo Korosuon johdolla tutkittiin silloin juuri Linnanmäkeä. Se oli mahdollisesti puolustus-, varustus, käräjä- ja mestauspaikka ja sittemmin siellä pidettiin Kinttulan kartanon kesäjuhlia.


title: Artjärven historia

text: Muinaislöytöjä on tehty järvien läheisyydestä kivi- ja rautakaudelta. Hietaisilla rinteillä on ollut asumuspaikkoja. Satu Koivisto päättelee löytöjen ajoittuvan mesoliittisen kivikauden ajalle, mutta myös vasarakirveskauden löydöksiä on olemassa mm. Pekolan tilalta. Lapinjärven kunnan historiassa on viitteitä tästä etenkin, kun siinä on kuvattu Porlammia ja hämäläisen ja ruotsalaisen alueen rajanvetoja.


title: Artjärven historia

text: Asutuksen muotoutuessa Artjärvelle keskiajan lopussa hakattiin rajat auki Myrskylää vastaan vuonna 1485 ja Porlammia vastaan vuonna 1548 ja niin pitäjän alue alkoi muotoutua. Artjärvi kuului neljänneksenä Hollolan emäpitäjään käsittäen nykyistä selvästi laajemman alueen. Siihen kuuluivat seuraavat kylät: Onkiniemi, Suurikylä, Ratula, Hietana, Villikkala, Pärhäniemi, Sääksjärvi, Haapakimola, Taasia, Koliseva, Böli, Nurma, Haapalahti, Kaarijärvi, Jaala, Kimola, Lyöttilä, Keltti, Huhmarmäki, Kauramaa ja Säyhtee.


title: Artjärven historia

text: Kylissä oli yleensä 6–20 taloa, jotka olivat ns. kantatiloja. Kantatiloja jaettiin, joskin tilojen jakaminen oli kauan kielletty, koska kruunu pelkäsi veronmaksun loppuvan, jos tilat tulisivat elinkelvottomiksi ts. autioiksi.


title: Artjärven historia

text: Autioituminen oli yleistä 1500-luvun loppupuolella, eikä ollut tavatonta, että nykyään hyvinvoivat tilat olivat jonkin aikaa autiona tai vaihtoivat omistajaa. Kruunu salli tiloille armovuosia niiden selviytyäkseen veloista, mutta hääti talolliset tiloiltaan, ellei velvollisuuksia saatu suoritettua.


title: Artjärven historia

text: Kantatiloja viljeltiin kuitenkin vakaasti polvelta toiselle ja tiloista tuli sukutiloja, joita Artjärvellä on varsin paljon kunnan kokoon nähden. Sukutilaoikeus edellytti 200 vuoden yhtäjaksoista viljelyä suvussa, mutta monet tilat kuten Hietanan Kettula perustettiin jo 1500-luvulla ja aikaisemminkin, mutta kirjallisia tietoja ei näistä ole, sillä maakirjoja alettiin vasta vuonna 1540 toimittaa.


title: Artjärven historia

text: Suurikylä oli kylistä suurin ja siinä oli eniten taloja, jotka sitten Isossajaossa ja Uusjaossa siirrettiin uusille paikoille, kuten Saharinkin tila. Jako tehtiin myös Hietanalla, mistä siirrettiin Suovala, Pietilä, Peltola, Anttila, Töyrylä ja Pormestari, sekä Villikkalassa mm. Ali-Tukonen metsäseudulle. Sen sijaan kartanokylissä Kinttulassa ja Ratulassa sitä ei tehty, vaan omistussuhteet ja paikat muuttuivat vasta torpparijaossa. Ratulan palstoitus tehtiin vuonna 1923, jolloin kartanon maista itsenäistyivät seuraavat torpat: Pukkala, Perttilä, Lassila, Uutila, Rantala, Einola, Heikkilä, Taparsela, Pyylä, Kurttola, Karkeala, Leskelä, Nihtilä, Markola, Klemola, Mattila ja Sihvola. Maanmittari Pfäffli totesi jaosta: ”On elämäntyöni luoda elinkelpoisia tiloja”.


title: Artjärven historia

text: Tiloja jaettiin maatalouden ollessa nousussa vuosisadan vaihteen jälkeen, sillä suuntaus oli pienviljelyksessä ja elinkelpoiseksi katsottiin jo kuuden, jopa kolmen hehtaarin tila. Tämän ajan näkemys oli, että mitä enemmän on maatiloja, sitä paremmin maatalous voi, siis päinvastoin kuin nykyisin.


title: Artjärven historia

text: Tiloja jaettiin vielä yhden kerran siirtoväelle, jolloin Ratulasta ja Kinttulasta lohkaistiin tiloja ja tilanosista. Artjärvellä ei ollut ruotsinkielistä maanomistusta kartanoita lukuun ottamatta, jolloin kaikki maa oli jaettavissa.


title: Artjärven historia

text: Näin olivat tilasuhteet muotoutuneet historiallisen kehityksen myötä ja saaneet nykyisen paikkansa. Artjärvellä on yhä tiloja, joista karjatiloja ja muita tiloja on niin paljon, että Artjärvi on Suomen maatalousvaltaisimpia kuntia ja eräänlainen viimeinen mohikaani kaupunkikulttuurin vallatessa Uudellamaalla yhä enemmän alaa.


title: Artjärven historia

text: Turun piispa Isak Rothovius alkoi suosia erämaaseurakuntia ja niin artjärveläiset saivat oman kappelin. Sitä ennen kuuluttiin Pernajan seurakuntaan ja siitä eronneeseen Lapinjärven seurakuntaan vuonna 1575. Artjärvellä tehtiin esitys oman kirkon saamiseksi ja kirkko tehtiin vuonna 1636, missä Lapinjärven pappi kävi saarnaamassa. Oma kappalainen saatiin, kun Aksel Majander tuli ensimmäiseksi seurakunnan paimeneksi vuonna 1667. Seurakunnan ympärille alkoi muotoutua paikallinen elämä ja kappelin kokouksissa voitiin käsitellä paikallisia olisi oloja ja käräjillä sille tulleita riitoja.


title: Artjärven historia

text: Artjärvellä oli 1600- ja 1700-luvun mittaan lahjakkaita kappalaisia mutta myös kelvottomia kirkonmiehiä, joiden lapset joutuivat säätykierrossa alemmas, joskin maatila oli monelle pelastuksena. Artjärvellä oli kymmenen vuotta kappalaisena kuuluisa ”Korpi” Jaakko Stenius vanhempi, joka oli uudistuksellinen ja rakensi Artjärven kolmannen kirkon, jonka paikasta ei ole täyttä selvyyttä, joskin tontin paikka tiedetään.


title: Artjärven historia

text: Osa kappalaisista hakeutui emäseurakuntaan Lapinjärvelle, osa muihin sijaisuuksiin väliaikaisten kappalaisten ollessa tavallisia. Löfving-suku kuitenkin koetti saada vakautta seurakunnan elämään oltuaan kahdessa polvessa Artjärven seurakunnassa.


title: Artjärven historia

text: Artjärvellä on ollut neljä kirkkoa, joista kaksi ensimmäistä on sijainnut keskellä vanhaa hautausmaata ja kolmas lähellä sitä. Nykyinen kirkko rakennettiin vuonna 1840 nykyiselle paikalle yhtä aikaa Kinttulan kartanon päärakennuksen kanssa Engelin piirustusten mukaan.


title: Artjärven historia

text: Vanhoista kirkoista ei ole erityistä tietoa olemassa. Ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1636, mutta jo vuonna 1664 seuraava, joka oli entistä kolme syltä pidempi, korkeampi ja kauniimpi. Muuta siitä ei tiedetä.


title: Artjärven historia

text: Hautausmaa sijaitsee kirkon vieressä ja ensimmäiset hautaukset tehtiin kirkon sisään. Hautausmaan oli luonnontilassa kirkon pelto ja vasta August Raatsin aikana hautausmaita uudistettiin ja rakennettiin myös seurakuntakoti, joka monin tavoin on palvellut seurakuntaa etenkin kun sitä Veli Toukomiehen aikana suurennettiin nykyiseen asuunsa. Kirkon seudun rakennuksiin kuuluu myös hevostalli ja vanha leikkuuhuone tontilla, missä sijaitsi myös lainajyvästö ja Harjanteen kauppa. Lainajyvästö suljettiin vasta 1950-luvulla. Varat siitä oli siirretty jo säästöpankin pohjakassaksi, mutta sen merkitys oli tähän asti merkittävä. Ensimmäinen viljamakasiini rakennettiin jo 1700-luvulla ja saatiin nykyiseen asuunsa vuonna 1822.


title: Artjärven historia

text: Seurakunta oli kuitenkin keskeinen vaikuttaja Artjärven henkisessä elämässä Seurakunta meni papin mukaan. Bromsia seurasi Bärlund, josta on olemassa perimätietoa, mutta vielä enemmän häntä seuranneesta Albert Leideniuksesta. Hän oli raittiusseuran perustaja ja koetti kitkeä viinan käytön pois, mitä seurakunnankin tilaisuuksissa laveasti viljeltiin. Hän oli toimelias mies ja myös innokas maanviljelijä, kookas ja pelottava hengen mies, joka sitten lähti Artjärveltä Pohjanmaalle Härmään.


title: Artjärven historia

text: Häntä seurasi nuorena kuollut Henrik Mäkinen, joka pani alulle Artjärvellä kauan harrastetun lähetystyön. Pappilassa järjestettiin lähetystilaisuuksia, ompeluseuroja ja hengen elämä kukoisti. Artjärvellä oli taipumusta herännäisyyteen, mitä kohensi Artjärvellä Werner Urhonen.


title: Artjärven historia

text: Aina tähän asti seurakunnan meno oli harrasta, joskin seurakuntaelämän murros alkoi tulla vähitellen esille. Artjärvellä on suoritettu kirkollisen kansanperinteen keruu, mikä valottaa tätä ilmiötä. Kirkonpalvelijoina olivat myös kirkon isännät kuten Kaanulat ja kuudennusmiehet, joiden tehtävä oli valvoa moraalia. Mustakirja kertoi sitten seurakuntalaisten vilpeistä.


title: Artjärven historia

text: Erityisesti maanviljelijäpappina tunnettiin Eljas Hyytiäinen, joka kuului myös karjan tarkkailuyhdistykseen. Hän oli kiinnostunut myös metsän hoidosta ja oli viimeinen kirkonmies, joka itse viljeli pappilaa. Papilla oli hiukan keskikokoista suurempi maatila ja se yhdessä saatavien ja rahatulon ohella muodosti papin elannon.


title: Artjärven historia

text: Hyytiäistä seurasi August Raatsi, joka vaikutti kirkonmiehenä Artjärvelle eläkkeelle asti noin 30 vuotta ja vielä eläkkeelläkin kiipesi saarnastuoliin. Hänen varjoonsa jäikin häntä seurannut Aaro Ahonen, joka eli vielä vanhemmaksi kuin Raatsi kuollen 94-vuotiaana Tampereella, minne eläkepäiviään Artjärveltä lähti viettämään 16.2.2006.


title: Artjärven historia

text: Raatsi oli luonut kirkonmenon pohjan, jota aina seuraavat papit vahvistivat. Pitkän uran Artjärven seurakunnan kirkkoherrana teki myös Risto Aropelto, joka oli jonkin vuoden myös Iitissä kirkkoherrana, millä välin seurakunnan kirkkoherrana oli Veli Toukomies ja sijaisena samoin Orimattilan Paavo Muinonen ja Valma Luukka.


title: Artjärven historia

text: Nykyinen pappi on Jouko Rintaniemi, joka ei enää edes asu Artjärvellä. Vanha kirkonjärjestyskin on valunut muodolliseksi, mutta itsenäisyytensä seurakunta on säilyttänyt. Kirkon hallintoa hoitaa valtuusto ja neuvosto, jossa ovat keskeisesti vaikuttanut mm. Helvi Lehtonen ja Oiva Virvelä. Seurakunnan talouden hoitajan oli 27 vuoden ajan pankinjohtaja Ahti J. Pihatie, minkä jälkeen seurakunnan taloudenhoito on tehty yhteistyössä Orimattilan seurakunnan kanssa.


title: Artjärven historia

text: Väkiluku on vähentynyt koko ajan ja on nyt alle 1500 henkeä. Ennätysmäärä väestöä oli vuonna 1952, jolloin siirtoväen lapset tulivat kouluikään, liki 3500 henkeä. Jo sitäkin ennen väkiluku oli ollut jo 1800-luvun puolivälissä n. 2000 henkeä. Artjärvi on siis menettänyt merkitystään väestökadon vuoksi, kun se aikaisemmin oli melkein Espoon veroinen maalaispitäjä. Rakennemuutos on kohdellut rajusti Artjärveä.


title: Artjärven historia

text: Artjärven kylät muotoutuivat talonpoikaisen asutuksen perusteella. Onkiniemen kylä on hävinnyt kartanotalouden tieltä ja toisaalta Ratulan kylää oli korvattu kartanomaataloudella Arvid Forbuksen saadessa Kristiina-kuningattarelta koko pitäjän läänityksenä. Hän ei tosin koskaan asettunut asumaan Artjärvelle, mutta hänet tunnettiin vaativan karkeakäytöksinä herrana, jolla oli Ruotsin valtakunnassa keskeinen asema. Kartanotalous muutti Artjärven maan omistuksen paikallisen elämän. Talonpojat koettivat puolustaa omaisuuttaan jatkuvilla käräjillä, joskin kartanonomistajat tekivät myös hyvää paikalliselle väestölle. Artjärven aateliin kuuluvan merkittävän kotimaisen Arvid Forbuksen tytär avioitui Axel de la Gardien kanssa. Niin Ratulan kuin Kinttulankin kartano periytyi lähinnä Ruotsin armeijassa palvelleille sotilaille.


title: Artjärven historia

text: Arvid Forbuksella ei ollut poikia perillisinä, mutta hänen tyttärensä meni naimisiin Viron kenraalikuvernöörin Axel de la Gardien kanssa. Sen jälkeen tuli Bielke-suvun kausi Ratulassa. Nils Bielken serkku Margareta oli erityisen vaikeasti palveltava kartanon omistaja.


title: Artjärven historia

text: Krook-suvun aikana koitti rauhallisempi kausi. He olivat aatelia ja nousivat Kinttulan kartanon tilanhoitajan asemasta kartanon omistajaksi ja olivat myös Ratulan kartanon vuokraajina. Kinttulassa sotilaat tulivat hetkeksi omistajiksi, joista parhaiten tunnetaan Peter Ulrik Möllersvärd. Hän oli Ulla Möllersvärdin setä. Ulla tunnettiin Aleksanteri I:sen tanssikavaljeerina Porvoon valtiopäivillä vuonna 1809


title: Artjärven historia

text: Ratulassa oli osin samaa omistajakuntaa kuin Kinttulassakin aina Axel Sparreen asti, joka kuoli vuonna 1928. Ratulan omisti sitten maaherra Robert Muhl ja erityisen tunnettu vapaaherra Berndt Magnus Stackelbeg, joka oli Kustaa III:n vastaisessa liittoutumassa yhdessä Seestan Yrjö Maunu Sprengtportenin kanssa


title: Artjärven historia

text: Alexander Armfelt hallitsi kartanoa vuosina 1835–1876. Hän oli maan mahtavin mies ja pääsi vaikutukseltaan melkein kuuluisan isänsä Kustaa Mauri Armfeltin mittoihin. Hän oli ministerivaltiosihteeri ja vaikutti pääosan ajastaan Pietarissa. Hän oli myös Helsingin yliopiston kansleri. Hän kunnosti kartanoa ja teki sinne suuren puistikon huvimajoineen. Hän lahjoitti myös alttaritaulun Artjärven seurakunnalle, jonka on maalannut Matilda Wulfert.


title: Artjärven historia

text: Edvard Duncker oli Kinttulan herra ja valtiopäivämies ja maatalouden uudistaja etenkin karjataloudessa. Kinttulassa oli oma meijeri ja taloutta hoidettiin tilanhoitajan avulla Dunckerin ollessa valtiopäivillä. Hän oli maan tärkeimpiä maatalousmiehiä ja pyrki maatilahallituksen ylijohtajaksikin häviten kilpailun Nils Grotenfeltille tullen kuitenkin lisätyn maanviljelyshallituksen jäseneksi.


title: Artjärven historia

text: Maataloudessa oli kaskiviljely ensimmäisenä maatalousmuotona, kunnes peltoa alettiin raivaamaan. Hopeaveroluettelo vuodelta 1571 tarjoaa hyvän kuvan talonpoikien varallisuudesta. Suurikylä oli kylistä suurin. Kylässä oli varakkain Simo Björnsson, joka oli säveltäjä Jean Sibeliuksen esi-isä. Peltoviljely alkoi syntyä 1500-luvulla, jolloin tilalla oli 2–3 hehtaaria viljeltyä, mikä tuotti seitsemän jyvän sadon eli noin 3 000 kilogrammaa viljaa tilaa kohti. Lehmillä ei ollut suurta taloudellista merkitystä vaan niitä pidettiin vain lannan tuottajina ja ne lypsivät tähän aikana korkeintaan 500 litraa.


title: Artjärven historia

text: Maataloudessa vaikutti leipäviljanviljely-valtainen maatalous aina 1800-luvulle asti, minkä jälkeen myös talonpojat omaksuivat uudenaikaisen lypsykarjatalousvaltaisen maatalouden, mitä harjoitettiin voimakkaasti aina 1960-luvulle asti. Viljan viljely alkoi tulla merkittävämmäksi kansalaissodan jälkeen, kun viljan puute johti kansalaissotaan omalta osaltaan. Traktorit tulivat ensin kartanon pelloille 1920-luvulla. Maatalous meni omalla painollaan talvisotaan asti ja Artjärvellä elintaso nousi viljelijäväestön keskuudessa muun väestön joutuessa tyytymään niukempaan elantoon.


title: Artjärven historia

text: Sodan jälkeen alkoi suuntautuminen taas kohti pienviljelystä, kun siirtolaiset piti asuttaa Artjärvellekin. Väkeä tuli ennen muuta Vahvialasta tuoden mukanaan Latvasyrjän osuuspankin kohotessa vähitellen merkittävimmäksi rahalaitokseksi Artjärvellä. Kartanot joutuivat antamaan maata itsenäisille torpille, jotka olivat sosiaalidemokraattien kannattajia, mutta omaksuivat maalaisliiton saadessaan omaa maata.


title: Artjärven historia

text: Maatalous oli viljanviljelyvaltaista rukiinviljelyvoittoista maataloutta aina nälkävuosiin saakka, jolloin maataloudessa tultiin seinää vasten niin Artjärvellä kuin kaikkialla muuallakin Suomessa. Maatalous ei voinut elättää sen enempää viljelijöitä kuin väestöäkään ja lavantauti tappoi väestöä koko Suomessa etenkin niillä alueilla, missä ravinto oli puutteellista. Artjärvi tosin oli rintapitäjä eikä kärsinyt niin pahoin nälkävuosista kuin mm. Kainuu. Toisaalta yhteiskunnan apuun ei haluttu mielellään turvautua, eikä vuoden 1902 katokaan pakottanut isäntiä kerjuulle. Tähän aikaan oli ilmasto ruvennut jo lämpiämään ja kyseinen vuosi oli tilastollinen poikkeus, mutta muistutti luonnon armosta ja katovuosia nähtiin senkin jälkeen aina tähän päivään asti, yksi kymmenessä vuodessa keskimäärin.


title: Artjärven historia

text: Vanha maatalous ei sinänsä ollut niin alkeellista kuin usein luullaan, sillä siinä oli työntekijä helposti korvattavissa toisella ja työmenetelmät opittiin helposti eikä suuria pääomia tarvittu. Palkatkin pysyivät koko 1800-luvun alkupuolen alhaalla, mutta siitä huolimatta jo ennen nälkävuosia oli kartanoissa ryhdytty kokeilemaan lypsykarjatalousvaltaista maataloutta, missä maidontuotannon jalostamisessa omassa meijerissä juustoksi ja vuoroviljelyllä oli ratkaiseva sija.


title: Artjärven historia

text: Tuotannonsuunnan muutos kesti talonpojilla kauemmin, sillä pääomia uusien menetelmien investointeihin ei ollut, mutta puun hinnan nouseminen auttoi vähitellen, kun kantorahat oikein opittiin käyttämään kohentamaan tuotantorakennuksia. Vuoroviljely löi itsensä kuitenkin läpi vasta 1890-luvulla ja sen jälkeen. Tuotantosuunnan muutokseen pakottivat osaltaan nälkävuodet, joita sattui 1870-luvulla. Ne olivat toisinto suurille kuolonvuosille 1600-luvun lopulla.


title: Artjärven historia

text: Karjatalous oli kuitenkin yksipuolista, sillä viljanviljely lyötiin laimin joskin hyvissä taloissa yhä viljeltiin ruista, mutta rehukasvit heinä ja kaura työntyivät esille. Vähitellen alettiin huomata, että pelkkä karjanhoito ei voinut tyydyttää maan ravinnon tarvetta ja tämä maatalousmuoto alkoi rakoilla 1910-luvulla ja tasapainoinen maatalouden kausi alkoi koittaa, missä monipuolisesti koetettiin viljellä ja kasvattaa eläimiä erityisesti omaan tarpeeseen ja ylikin. Maatalous kaupallistui ja muutti seuraavalla vuosikymmenellä taas muotoaan traktoreiden tullessa vähitellen käyttöön ja traktorivaltaisen maatalouden alkaessa. Rationaalinen maatalous onkin kestänyt aina tähän päivään asti, joskin erikoistuminen muutti sen suuntaa 1960-luvun lopulta lähtien. EU-aikana maatalouden tulon muodostus ja luonne on muuttunut, mutta työ perustetuu entisiin menetelmin Eu:tuen avulla saatuihin lisäsatsauksiin.


title: Artjärven historia

text: Uudenmaan läänin maanviljelysseura uudisti maanviljelyn yhdessä paikallisen maamiesseuran kanssa. Artjärven kunnallishallinto on paljossa perua vuosisadan alun isäntien ajasta, missä talouden langat keskittyivät nimitalollisen käsiin.


title: Artjärven historia

text: Artjärven maataloustuottajat syntyi vuonna 1917 kuten useimmat muutkin Uudenmaan alueen maataloustuottajat. Tuottajajärjestön tavoitteena oli turvata maataloustuotteille kohtuulliset hinnat. Maataloustuottajien tuli muuttaa neuvontatyön luoma työ rahaksi. Tuottajajärjestössä ovat olleet aktiivisia mm. Jalmari Lakkila, Väinö Marttala, Erkki Ahtila ja kunnallisneuvokseksi tullut Erkki Malmiharju.


title: Artjärven historia

text: Artjärvellä oli vuodesta 1922 pienviljelijäin liiton osasto, jossa oli puheenjohtajana Edvard Uotila ensimmäisenä. Vuonna 1937 perustettiin Soinojan pienviljelijäyhdistys ja vuonna 1954 Asutus- ja maatilatalousliiton Artjärven yhdistys, joista kaksi viimeksi mainittua edelleen toimii.


title: Artjärven historia

text: Artjärven seurakunta kuului kappelikuntana Lapinjärveen aina vuoteen 1865, jolloin tapahtui irtaantuminen Lapinjärvestä. Tähän aikaan kirkon paimenena oli lahjakas Aron Broms, joka yhdessä Kinttulan kartanon esimiehenä Edvard Dunckerin kanssa järjesteli seurakunnan itsenäistymisen ja kunnan ja seurakunnan työnjaon.


title: Artjärven historia

text: Edvard Duncker oli itse valtiopäivillä talonpoikaissäädyssä ja vaikutti monin tavoin kunnalliseen itsenäistymiseen. Uudistuksessa seurakunnan ja kunnan tehtävät erotettiin toisistaan. Kunnan vastuulle tuli nyt opetus ja vanhustenhoito. Seurakunta taas sai keskittyä omaan varsinaiseen tehtäväänsä.


title: Artjärven historia

text: Anomus itsenäisen kunnan perustamiseksi tehtiin 15.2.1863, jolloin päätettiin lisäksi anoa, että Porlammin kylä Lapinjärvestä, Artjärven puoleisin osa Orimattilan Kuivannosta sekä Iitin rajakylät Taasia ja Muikkula liitettäisiin Artjärveen. Lopulta Artjärveen ajateltiin liitettävän vain Porlammin kylä, mutta porlammilaiset kieltäytyivät ja Artjärven kunnan rajoiksi jäivät nykyiset rajat.


title: Artjärven historia

text: Edvard Duncker oli kuntakokouksen puheenjohtajana kuolemaansa saakka ja kunnan kokouksia pidettiin usein Kinttulan kartanossa. Hän koulutti talonpoikia luottamustehtäviin. He eivät yleensä osanneet kirjoittaa, mikä ei tarkoittanut kuitenkaan, että he olisivat olleet sivistymättömiä.


title: Artjärven historia

text: Kunnalle tuli rakentamisvelvollisuus ja yhdessä tuumin rakennettiin kansakouluja kaikkiin kyliin, kuten myös kunnalliskoti. Kouluja rakennettiin kuhunkin kylään saman perusmallin mukaan. Ne vaativat paljon talkootyötä ja koulujen paikat myös muuttuivat siten, että vanhasta tyttöjen kansakoulusta tehtiin 1950-luvulla kunnantalo.


title: Artjärven historia

text: Maaseudulle alkoi tulla 1800-luvun lopussa paljolti sortokauden innoittamina henkisiä virtauksia, jotka toisaalta elähdyttivät paikallista elämää ja toisaalta olivat vastineena sortokaudelle. Raittiusseura oli ensimmäinen yhdistys, jonka Albert Leidenius perusti Artjärvelle. Tästä polveutuivat Säilän- ja Villikkalan nuorisoseura. Ne olivat kansan korkeakouluja ja täydensivät kansanopistojen opetusta. Nuorisosta kasvatettiin isänmaallista kunnon väkeä.


title: Artjärven historia

text: Tärkein vuosisadan vaihteen perustetuista seuroista oli kuitenkin maamiesseura, sillä se loi pohjan taloudelliselle vaurastumiselle opastaen uudenaikaiseen maatalouteen. Hevoskasvatusyhdistys perustettiin myös, kun Artjärven isännät perustivat oman siitosorin saamiseksi yhdistyksen.


title: Artjärven historia

text: Ensimmäiset meijerit olivat kartanomejereitä, joita oli sekä Kinttulassa että Ratulassa. Riihimäen Pietarin rata oli hyvä markkinointikeino. Kartanoissa oli sveitsiläisiä juustomestareita, joita Artjärvellä oli Liechtit. Töyrylän meijeriä piti Eetu Laine ja hänen mentyään konkurssiin sitä piti Kalle Vuorenalho ja vielä hänen poikansa Veikko Vuorenalho, jolla oli meijeri myös Pukkilassa. Tämä meijeri loppui vasta Tuottajain maidon tultua perustetuksi.


title: Artjärven historia

text:
Artjärven Osuusmeijeri perustettiin vuonna 1930 Väinö Marttalan ollessa siinä primus mottorina. Hän oli perustanut jo vuonna 1924 Artjärven karjantarkkailuyhdistyksen, mikä oli meijerin esiaste.
Tuottajain maito perustettiin 1970-luvulla, jossa olivat puuhamiehinä mm. agronomi Viljo Anttila Myrskylästä ja sitten Erkki Malmiharju. Sen tarkoitus oli voittaa kilpailuissa Elannon meijeri, joka ostettuaan osuusmeiierin toimitti kulutusmaitoa Helsinkiin.


title: Artjärven historia

text: Sisällissota ei paljon Artjärveä koskettanut. Punaisten terrorin yhteydessä ammuttiin kuitenkin poliisi Karlen ja tehtiin varkauksia jyvästöihin sekä koetettiin ottaa pakko-otolla eläimiä taloista. Artjärvelle tuli Kotkasta punakaartilaisia, jotka herättivät hämmennystä, ja oma punakaartikin, sillä Manne Ilolan johdolla kunnallishallinto kaapattiin punaisiin käsiin. Pian alkoivat kuitenkin sotatapahtumat Artjärvellä, kun Osasto Brandensteinin johdolla saksalaiset joukot tulivat Porlammille ja Artjärvelle ja kävivät Vuorenmäellä pienen taistelun, minkä yhteydessä osa punaisista antautui, osa lähti pakoon Uuteenkylään, missä oli jo merkittävä taistelu. Artjärvellä menehtyi punaisia muun muassa Villikkalan järven jäälle ammuttuina, mutta myös valkoisia kuoli taistelussa jo ennen Artjärven tapahtumia, sillä Arvi Eerola kuoli suuressa taistelussa Lusissa.


title: Artjärven historia

text: Rauha tuli kuitenkin toukokuussa ja oli ruvettava kevätätöihin sinänsä ajallaan, mutta kartanoihin oli haettava työväkeä Fellmannin pellon vankileiriltä Lahdesta. Sota ei Artjärvelle jättänyt niin suurta traumaa kuin monesti muualla, sillä kaikki olivat kiinni maataloudessa, jota ylläpidettiin yhteisymmärryksessä toimeentulon saamiseksi.


title: Artjärven historia

text: Artjärvelle muodostettiin suojeluskunta 28. huhtikuuta 1918, jota johti Vuorenmäen reservikomppanian johtaja G. Holmström yhdessä toimeliaan vaimonsa Constancen kanssa, joka oli lottien puheenjohtaja. Sotavalmiuksia voitiin harjoittaa ja Vuorenmäelle tehtiin sitä varten suojeluskunnan urheilukenttäkin ja ampumapaikka oli Ratulan kylässä. Silti sota oli yllätys rauhalliseen maataloustyöhön tottuneille artjärveläisille. Liikekannallepano tapahtui ja artjärveläiset palvelivat jääkäriryhmä 33:ssa. Artjärvi oli antanut kalliin lahjan itsenäisyydestään. Suojeluskunta oli myös isäntien järjestö ja se perustettiin Artjärvellä 28. huhtikuuta 1918. Artjärvellä oli suojeluskunnan talo ja ampumalaani, missä miehiä koulutettiin. Puolustustahto oli korkea.


title: Artjärven historia

text: Sodan jälkeen Artjärvellä oli vielä asekätkentääkin, mutta vaaran vuosiin ajauduttiin luottavaisina. Asutustoiminta oli vilkasta ja sitä varten oli oma neuvoja Peltonen ennen kuian maatalousneuvonta keskittyi kokonaan Uudenmaan läänin maanviljelysseuran neuvojalle Paavo Huviselle, joka oli neuvojana 20 vuotta Artjärvellä, Porlammilla ja Myrskylässä. Toinen tärkeä virkamies oli niin ikään 1950-luvun alussa tullut Tauno Hämäläinen, mutta muuten toimistossa oli vain kanslisti luottamusmiesten hoitaessa kunnan asioita.


title: Artjärven historia

text: Artjärvellä maatalous on ollut tehokasta. Lehmien määrä on pudonnut kolmannekseen vuoden 1910 tasosta, mutta lehmät tuottavat vähintään kolminkertaisesti. Myös viljasadot ovat kehittyneet kun vielä 1800-luvulla sadot olivat tuhannen kilon luokkaa jyväluvun ollessa seitsemän.


title: Artjärven historia

text: Siirtoväkeä tuli Artjärvelle 400 henkeä, joka asutettiin lohkotuille tiloille väliluvun noustessa ennätykseen vuonna 1952 jolloin kunnassa oli n. 3 500 henkeä. Siirtoväen oli saatava itselleen peltoa ja sitä voitiin saada lisää vain raivaamalla. Raivausavustusten kirjaaminen olikin keskeisin sodanjälkeisen neuvojan tehtävä. Maidontuotanto oli ainoa viljelysmuoto, joka sopi pientilallisille.


title: Artjärven historia

text: Ylituotanto-ongelmat alkoivat näkyä jo 1950-luvulla ja viimeistään 1960-luvulla, jolloin vasemmiston vaalivoiton jälkeen haluttiin poistaa tuotannosta eriä ja peltoja paketoitiin. Tällöin alkoi myös entistä suurempi muutto asutuskeskuksiin, Ruotsiinkin. Sitä helpotti Porlammille perustettu Itä-Uudenmaan yhteiskoulu, joka antoi peruskoulutuksen.


title: Artjärven historia

text: Artjärvellä pyrittiin kuntainliittojen avulla yhteistoimintaan niin koulu kuin sairausasioissakin Orimattilan, Myrskylän, ja Lapinjärven kanssa ja saavutukset olivat aina palvelurakenteen muutokseen asti riittäviä. Peruskoulu saatiin aikaan ja ylioppilaista leivottiin paitsi Porlammin myös Nastolan, ja Orimattilan ja Kausalan lukiosta, minne artjärveläisiä oli lähtenyt.


title: Artjärven historia

text: Osa koulutetusta väestä lähti maailmalle, jossa koetti muun työn ohella huolehtia vielä kotitilasta, mutta muuten 1960-luvulta lähtien alkoi väestön väheneminen ja taloudellinen kurjistuminen, joka vuonna 1970 sai aikaan kuntaliitosesityksen, joka kuitenkin jäi ratkaisevassa käsittelyssä pöydälle.


title: Artjärven historia

text: Tämän jälkeen Artjärvellä herättiin todellisuuteen ja alkoi voimakas rakentamiskausi, jolloin asuntoja tehtiin keskustaan lähinnä luopuville maanviljelijöille ja eläkeläisille. Kuntaan tuli kunnanjohtaja, joka muutti kunnanjohtamisen tuloshakuiseksi ja toiminnalliseksi ja myös kunnan erityistehtäviin tuli enemmän työntekijöitä. Maatalous tuli kokonaan kunnan vastuulle kun neuvonnan uudistus tapahtui ja kuntaan palkattiin maataloussihteeri. Kunta oli nyt tulosyksikkö, jonka piti vastata tuloistaan ja menoistaan.


title: Artjärven historia

text: Artjärvellä olivat olleet valtapuolueina Suomalainen puolue ja Sosialidemokraatit, kunnes sodan jälkeen Maalaisliito paljolti siirtoväen äänin tuli suurimmaksi puolueeksi ja on asemansa säilyttänyt. Maalaisliitolla oli näin myös aina kunnanhallituksen puheenjohtajan paikka, jossa vaikutti mm. Ilmari Sipiläinen.


title: Artjärven historia

text: Artjärveltä pääsi eduskuntaan Helvi Koskinen, joka oli talon emäntä ja puolusti perheviljelmä- pohjaista maataloutta. Luonnollisesti Artjärven äänet eivät riittäneet vaalivoittoon. Koskinen ei ollut syntyperäinen artjärveläinen, joita on ollut eduskunnassa vain yksi, professori Erkki Leikola, joka oli eduskunnassa 1950-luvulalla. Hän oli kirkkohera Albert Leideniuksen nuorin poika, joka loi uransa Helsingin yliopistossa.


title: Artjärven historia

text: Myös Suomen keskustasta pyrittiin eduskuntaan aina viimeisiin eduskuntavaaleihin asti, jolloin Ari Anttila oli ehdokkaana. Tuottajajärjestö oli asettanut ehdokkaita ennekin. Erkki Malmiharju oli ehdokkaana 1970-luvulla kuten myös Tauno Hämäläinenkin. Sittemmin ehdokkaina ovat olleet Tapio Malmiharju ja Ari Anttila.


title: Artjärven historia

text: Artjärvi on muuten jäänyt yhä enemmän sivuun vallan keskiöstä, joskin järjestökanaviaon yhä. Maataloustuottajissa ja myös kunnan asioissa vaikuttanut Erkki Malmiharju, joka hoiti kunnan asioita kun maatilaa. Rakentamiseen panostettiin, mitä koettiin jatkaa vielä 1980-luvun lopullakin, kunnes, julkinen rakentamien EU-aikana väheni, joskin kunnalliskotia voitiin laajentaa tekemällä sinne dementiayksikkö Vanhusten asioita onkin Artjärvellä hoidettu hyvin, mikä on välttämätöntä sillä joka kolmas kunnan jäsen on eläkeläinen.


title: Artjärven historia

text: Fuusioituminen kohtasi pankkejakin. Artjärven säästöpankki fuusioitiin ensin Päijät-Hämeen Säästöpankkiin ja lopulta Suomen säästöpankkiin, mutta mikään ei auttanut. Artjärven perinteinen vakavarainen säästöpankki loppui kasinohullutukseen.


title: Artjärven historia

text: EU-aika merkitsi suurta rakennemuutosta, mitä Artjärvellä pankit pehmensivät. Tiloilla oli kyllä katetta, mutta lyhennysten ja korkojen kanssa piti välillä sovitella. Maataloudessa piti nyt kaksinkertaistaa työmäärä saadakseen entisen.


title: Artjärven historia

text: Tällöin alkoi tilakoko suurentua pienten tilojen hävitessä tuotannosta. Ikäkin oli tullut näillä viljelijöillä täyteen ja muutos tapahtui aika kivuttomasti vuokraamalla pelto ja tai vaihtamalla ne uuteen asuntoon.


title: Artjärven historia

text: Artjärvellä oli aikaisemmin kaksi pankkia ja posti, mutta uudistukset veivät nämä, joskin asiamiesposti jäi jäljelle. Artjärvellä jouduttiin sopeutumaan markkinatalouteen ilman valmistelua sekä äänestettiin enimmäkseen EU:n puolesta, millä perusteltiin idän vaaraa.


title: Artjärven historia

text: Palvelurakenteen muutoksesta alettiin puhua Suomessa vuonna 2006 ja kuntien oli laadittava suunnitelma koululaitoksen ja sairaalaliitoksen ylläpitämiseksi ynnä muiden palvelujen hoitamiseksi, mikä johti moniin neuvotteluihin, joita Artjärvellä lähinnä kunnanjohtaja Kimmo Kuparinen vei eteenpäin.Uudistuksia koetettiin tehdä EU-tukien avulla ja kunnalliselämä oli varsin värikästä, olihan Artjärvellä koettu sanoa kunnanjohtaja irti, mutta KHO:n päätöksellä kunnanjohtaja Jorma Pylväs sai jatkaa virkansa hoitamista. Häntä oli edeltänyt kunnanjohtaja Pentti Junttila.


title: Artjärven historia

text: Artjärvellä ei oltu sopeuduttu tulosjohtamiseen ja kitkaa aiheutti uudistusten tekeminen nopeassa tahdissa. Kunnan veroäyriä kohti tuli koko ajan painetta, mutta välttämättömät tehtävät voitiin turvata. Väkiluku koetettiin nostaa lääninhallituksen esityksen pohjalta, mutta tässä ei onnistuttu. Varsin paljon kunnan talous olikin muualla työssä kävijöiden kunnan jäsenten varassa. Maatalous ei voinut maksaa enää paljon veroja, koska kannattavuus oli romahtanut ja johtanut tilojen velkaantumiseen.


title: Artjärven historia

text: Artjärvellä vierastettiin kuitenkin kuntaliitosta lähinnä Orimattilan suuntaan tai Lahteenkin, mistä käytiin neuvotteluja. Artjärvi haluttiin pitää itsenäisenä kuntana ja tärkeitä saavutuksia olivat Sale-kauppa ja ala-asteen rakentaminen, sekä kunnallistekniikan kehittäminen.


title: Artjärven historia

text: Vuosisatainen kehitys on osoittautunut Artjärven merkittäväksi asutuspaikaksi eikä se Etelä-Suomessa ollessaan voi jäädä aina kokonaan sivuun, mutta kaupungistumiskehitys on nopea ja maatalous ei voi pitää enää väkeä kiinni entistä määrää. Kun muuta työssä käyvää väestöä ei ole voitu tullut, on supistumiskierre vääjäämätön ja tulevaisuus osoittaa, onko Artjärvi itsenäisyyteensä kuntana vielä ansainnut vai onko se läikkä karttaa. Paikallinen elämähän ei tietysti mihinkään häviä, mutta sen puitteet voivat muuttua.


title: Artjärven historia

text: 1.1.2011 Artjärven kunta liittyi Orimattilan kaupunkiin ja Artjärvi kuntana lakkasi. Liitos perustui kuntalaisten enemmistön tahtoon.


title: Erik Varga

text: Erik Varga (s. 9. kesäkuuta 1976 Šaľa) on slovakialainen haulikkoammunnan maailmanmestari ja Euroopan-mestari. 185 senttimetriä pitkä ja 90 kilogrammaa painava Varga kilpailee trap-ammunnassa. Hän edustaa ŠKP Bratislavaa.


title: Erik Varga

text: Varga on osallistunut kolmiin kesäolympialaisiin, vuosina 2008, 2012 ja 2016. Vuonna 2008 hän oli trapissa yhdeksäs ja vuonna 2012 kahdestoista. Vuonna 2016 hän jäi 21:nneksi. MM-kilpailuista Varga on saavuttanut kaksi kultaa vuosilta 2014 ja 2015. EM-kilpailuista hänellä on yksi kulta. Vuoden 2015 Euroopan kisoista Bakusta Varga saavutti kultaa sekajoukkuekilpailusta ja hopeaa henkilökohtaisesta kilpailuista.


title: Erik Varga

text: Nuorten tasolla Vargalla on yksi MM-kulta sekä yksi EM-kulta ja -hopea. Vuonna 2013 hän voitti maailmancupin finaalin Abu Dhabissa. Vargalla on kaksi maailmancupin osakilpailuvoittoa.


title: Labyrintti – Aavikkokokeet

text: Labyrintti – Aavikkokokeet () on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut dystopinen science fiction toimintaelokuva, jonka on ohjannut Wes Ball.


title: Labyrintti – Aavikkokokeet

text: Se on jatko-osa vuonna 2014 julkaistulle elokuvalle "Labyrintti". Elokuvasarjan kolmas osa, "Labyrintti – Tappava lääke", julkaistiin helmikuussa 2018.


title: Type 89 I-Go

text: Alun perin Type 89 kehitettiin 1920-luvulla jalkaväen tukivaunuksi. Tämän vuoksi se oli jo 1930-luvun lopulla niin aseistuksen kuin panssarointinsakin puolesta vanhentunut muun muassa neuvostoliittolaisia T-26 ja BT-sarjan vaunuja vastaan.


title: Type 89 I-Go

text: Type 89:n kehitys pohjautui ensimmäiseen japanilaisten omaan projektiin kevyestä panssarivaunusta. Prototyyppi oli kuitenkin painonsa takia niin hidas, että Japanin sotilasjohto ei ollut vakuuttunut. Vaunusta tehtiin uusi suunnitelma, joka tällä kertaa sain vaikutteita brittiläisestä Vickers Medium C-vaunusta, jollainen oli ostettu japaniin vuonna 1927. Suunnitelma tästä uudesta kevyestä vaunusta valmistui huhtikuussa 1928 ja ensimmäinen prototyyppi vuotta myöhemmin huhtikuussa 1929 ja vaunu sai nimekseen type 89. Myöhemmin vaunun luokitus muutettiin kevyestä keskiraskaaksi panssarivaunuksi, sillä sen paino nousi lopulta useiden parannusten myötä yli kymmeneen tonniin.


title: Type 89 I-Go

text: Tarvittavan tuotantokapasiteetin saavuttamiseksi sopimus vaunun valmistamisesta solmittiin Mitsubishin kanssa. Vaunun tuotanto alkoi vuonna 1931 ja pian Type 89:stä tuli Japanin armeijan tärkein panssarivaunumalli.


title: Type 89 I-Go

text: Kiinan-Japanin sodan aikana Type 89:ää käytettiin jalkaväen tulitukivaununa. Lyhyt 57 mm kanuuna todettiin tehokkaaksi aseeksi konekivääripesäkkeiden tuhoamiseen ja toisaalta panssari oli tarpeeksi paksu kiväärikaliiperisten aseiden luoteja vastaan. Myöskään vaunun alhainen nopeus ei tämäntyyppisissä tehtivissä ollut ongelma.


title: Type 89 I-Go

text: Khalkhin Golin taistelun aikana 2.7.1939 kenraaliluutnantti Yasuoka Masaomin komentamat panssarijoukot aloittivat hyökkäyksen Neuvostoliiton 7. ja 11. panssariprikaatia vastaan. Taisteluun osallistunut panssariyksikkö koostui kolmannesta ja neljännestä panssarivaunurykmentistä; Kolmannen panssarivaunurykmentin kalustona oli 26 Type 89-vaunua, neljä keskirastaksta Type 97 Chi-Ha-vaunua, seitsemän Type 94-tankettia ja neljä Type 97 Te-Ke-tankettia. Neljännen rykmentin kalustona oli puolestaan 35 Type 95 Ha-gō-vaunua, kahdeksan Type 89-vaunua ja kolme Type 94-tankettia.


title: Type 89 I-Go

text: Myöhemmin Type 89-vaunuja käytettiin muun muassa Filippiinien ja Burman sotaretkillä, Malaijan taistelussa sekä Kiinassa. Vuonna 1942 vaunumalli alkoi vähitellen poistua rintamakäytöstä, mutta niitä käytettiin usein kiinteinä asepesäkkeinä Japanin miehittämillä alueilla.


title: Type 89 I-Go

text: Vielä Ranskan Indokiinan sodan alussa Ranskalaiset perustivat joitain panssarivaunuyksiköitä, jotka oli varustettu ranskalaisilla ja japanilaisilta jääneillä vaunuilla. Näistä yksiköistä käytettiin nimeä 'Commando Blindé du Cambodge'.


title: Track and Field Espoo

text: Track and Field Espoo (TF Espoo) ry on vuonna 2011 perustettu Espoossa toimiva yleisurheilun erikoisseura. Seuran perustehtävänä on tarjota monipuolista liikuntaa kaikille ikäryhmille.


title: Track and Field Espoo

text:
TF Espoon kilparyhmässä urheilevat juniorit kuuluvat Suomen ehdottomaan kärkeen, varsinkin heittolajeissa; Antti Pränni (kultaa) ja Eero Ilomäki (hopeaa) ottivat kaksoisvoiton P14-sarjan kiekonheitossa Oulussa 23.8.2015 järjestetyissä SM-kilpailuissa. Lisäksi Antti otti hopeaa kuulassa. Seurassa toimii kilparyhmän lisäksi myös harrasteryhmät. Muiden lajien edustajille on oma harjoitusryhmä.
Harjoitusten pääpaino on motoriikan-, koordinaation- ja omankehon hallinnassa, joita harjoitetaan askeltikkailla, hyppynarulla, sekä erilaisilla aitadrilleillä, että telinevoimistelusta tutuilla harjoitteilla. Varsinainen lajiharjoittelu tulee mukaan 9-10 vuoden iästä alkaen. Lopullinen lajivalinta tehdään vasta 15-17 vuoden iässä.


title: Luontokuvaajan matkaopas

text: Luontokuvaajan matkaopas – Suomi ja muu maailma on toimittaja ja luontokuvaaja Tuomo Björkstenin teos, jossa hän kertoo kuvin, kartoin ja tekstein parhaista kuvauskohteista eri puolilla maailmaa, joskin pääpaino on Suomessa.


title: Luontokuvaajan matkaopas

text:
Artikkeleita Suomessa olevista kohteista ovat:
Muualta maailmasta kohteita on seuraavista maista:


title: Luontokuvaajan matkaopas

text: Omat artikkelit on teerien kuvaamisesta, petojen kuvaamisesta Suomessa ja arktikan eli arktisten vesilintujen muuton kuvaamisesta.


title: Luontokuvaajan matkaopas

text: Verkkosivullaan Björksten korjaa kirjaan pujahtaneet virheet: Utö Saaristomeren eteläreunalla eikä Suomenlahdella. Utön omistussuhteissa on virheellinen tieto saaren rakennusten omistussuhteista. Hanna Kovanen omistaa vain vanhan upseerikerhon, muut majoitustojen omistajat ovat kotiseutuyhdistys ja muut utöläiset. Kovanen kuitenkin välittää majoitusta niihinkin.


title: Luontokuvaajan matkaopas

text: Afrikka-artikkelissa Kruger on kirjoitettu virheellisesti G:llä.


title: Luontokuvaajan matkaopas

text: Johanna Mehtola kirjoittaa Suomen Luonto -lehdessä, että kirjan kartat esimerkiksi teerien soidinpaikoista arveluttavat häntä. Hän kiittää upeita kuvia mutta olisi kaivannut niihin lajitietoja.


title: HMS Cadmus (J230)

text: HMS Cadmus (viirinumerot M230 ja J230) Britannian Kuninkaallisen laivaston 1942 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Cadmus (J230)

text: Alus tilattiin 15. marraskuuta 1940 Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Aluksen köli laskettiin 21. heinäkuuta 1941 telakkanumerolla 1136 ja se laskettiin vesille 27. toukokuuta 1942. Alus valmistui vielä samana vuonna 9. syyskuuta.


title: HMS Cadmus (J230)

text: Syyskuussa 1942 alkoivat valmistajan koeajot ja alus sai määräyksen liittyä perustettavaan 12. miinanraivaajalaivueeseen. Alus valmistui 9. syyskuuta ja se luovutettiin laivastolle vastaanottotesteihin, joiden päätyttyä alus siirtyi Tobermoryyn koulutettavaksi ja valmistautumaan operatiivisiin tehtäviin. Lokakuussa alus oli Port Edgarissa saamassa raivauskoulutusta, minkä päätyttyä se siirtyi Harwichiin liittyen laivueeseensa.


title: HMS Cadmus (J230)

text: Alus liittyi 22. lokakuuta Clydessä laivueensa mukana Gibraltarille lähtevään saattueeseen KMS1. Gibraltarilla alus liittyi 6. marraskuuta saattueeseen KMF1, joka matkasi Algeriin Pohjois-Afrikan maihinnousun Able rannalle. Alus raivasi 8. marraskuuta laivueensa mukana miinoja maihinnousurantojen edustalla. Seuraavana päivänä alus raivasi ankkuripaikkaa Algerin edustalla. Alus siirtyi 10. marraskuuta Bougieen tukemaan suunniteltua maihinnousua (operaatio Perpetual) ja seuraavana päivänä se aloitti raivauksen.


title: HMS Cadmus (J230)

text: "Cadmus" osallistui 14. marraskuuta ilmahyökkäyksessä pahoin vaurioituneen joukkojenkuljetusalus "HMS Narkundan" eloonjääneiden pelastamiseen. "Cadmus" yritti 4. joulukuuta törmäämällä upottaa pinnalla yllättämänsä sukellusveneen tuloksetta.


title: HMS Cadmus (J230)

text: Alus jatkoi vuonna 1943 Välimerellä miinojen raivausta ja saattueiden suojaamista. Se avusti 29. tammikuuta 1943 ilmahyökkäyksessä torpedoitua apuilmatorjunta-alus "HMS Pozaricaa" pääsemään Bougieen. Toukokuussa alus määrättiin laivueen mukana raivaamaan väylä Galitan ja Sisiliansalmen lävitse (operaatio Antidote). Alus siirtyi 9. toukokuuta operaatiota varten Bizertaan yhdessä laivueensa ja 13. miinanraivaajalaivueen kanssa. Alus osallistui 20. toukokuuta miinan räjähdyksessä pahoin vaurioituneen "HMS Fantomen" pelastamiseen, minkä jälkeen se hinasi vaurioituneen aluksen Boneen. Hinauksen jälkeen alus palasi laivueeseensa jatkamaan raivausta, joka saatiin päätökseen 7. kesäkuuta. Operaatiossa 12. miinanraivaajalaivue tuhosi kaikkiaan 126 miinaa.


title: HMS Cadmus (J230)

text: Kesäkuussa alus määrättiin laivueen mukana tukemaan Sisilian maihinnousua (operaatio Husky). Heinäkuussa alus erkani "Flyn", "Mutinen" ja "Espieglen" kanssa laivueestaan liittyen 14. miinanraivaajalaivueeseen operaation ajaksi. Alus suojasi 10. heinäkuuta saattueen maihinnousualueen läntiselle sektorille ja se aloitti 12. heinäkuuta miinojen raivaamisen maihinnousualueelta. Raivauksen jälkeen alus jäi suojaamaan aluetta sukellusveneiltä sekä suojaamaan Maltan, Bizertan ja maihinnousualueen välisiä saattueita.


title: HMS Cadmus (J230)

text: Syyskuussa alus palasi laivueeseensa aloittaen valmistautumisen Italian mantereelle tehtävään Salernon maihinnousuun (operaatio Avalanche). Alus lähti 8. syyskuuta laivueen mukana raivaamaan Salernon rannikon miinoituksia. Se vaurioitui lievästi lähelle osuneesta rannikkotykistön laukauksesta. Alus vapautui 16. syyskuuta operaatiosta ja se siirtyi laivueen mukana raivaamaan Napolinlahtea. Laivue sai 30. syyskuuta määräyksen siirtyä Caprille saatuaan Napolinlahden raivauksen päätökseen.


title: HMS Cadmus (J230)

text: Lokakuun alusta alkaen alus oli laivueen mukana raivaamassa Sisilian länsirannikolla, mikä mahdollisti laivaston tuen eteneville maajoukoille. Vuoden lopulla alus määrättiin laivueen mukana tukemaan suunnitteilla olevaa Anzion maihinnoususa (operaatio Shingle) ja laivue siirtyi Napoliin valmistautumaan operaatioon.


title: HMS Cadmus (J230)

text: Tammikuussa 1944 "Cadmus" siirtyi Anzioon aloittaen maihinnousualueen raivaukset 21. tammikuuta. Vapauduttuaan operaatiosta tammikuun lopulla alus palasi Napoliin. Alus osallistui laivueensa ja 19. miinanraivaajalaivueen kanssa laivaväylien ja tulitukialueiden raivaamiseen. Alus raivasi 11. toukokuuta Gaetan rannikolla varmistaakseen tulitukitoiminnan Monte Cassinoon. Seuraavana päivänä se raivasi rannikon lähistöllä varmistaen tulitukiosaston toiminnan, jolloin alukset joutuivat rannikkotykistön tuleen. Tehtävästä vapauduttuaan alus palasi laivueeseensa raivaamaan väyliä Napolista Anzioon.


title: HMS Cadmus (J230)

text: Alus raivasi 4. kesäkuuta Civitavecchian sataman suulla ja 13. kesäkuuta alkaen sataman edustalla olevaa ankkuripaikkaa. Alus osallistui 14. heinäkuuta Livornoon johtavaa väylää (operaatio Lobster), joka saatiin valmiiksi 25. heinäkuuta. Elokuusta alkaen alus raivasi laivueen mukaan Italian länsirannikon väyliä varmistaen meriliikenteen turvallisuuden. Lokakuussa alus määrättiin laivueen mukana Kreikkaan (operaatio Manna) ja se siirtyi 22. lokakuuta Kreikkaan.


title: HMS Cadmus (J230)

text: Alus osallistui 1. marraskuuta alkaen Egeanmeren alueen raivauksiin tukien Kreikan mannermaan ja saariston takaisinvaltausta. Vuoden 1945 alussa alus osallistui Kinarosin ja Doron väylien raivaamiseen. Maaliskuussa alus palasi Maltalle, mistä se lähti 23. maaliskuuta Napoliin. Alus osallistui huhtikuussa laivueen mukana Livornon ja Genovan välisten väylien raivaamiseen. Genovan satama saatiin raivattua 9. toukokuuta, mutta Genovanlahden raivaus jatkui elokuulle.


title: HMS Cadmus (J230)

text: "Cadmus" lähti Britteinsaarille huhtikuussa 1946. Alus huollettiin Plymouthissa ja kesäkuusta syyskuuhun se raivasi itärannikon ja kanaalin alueen miinoituksia. Syyskuusta alkaen alus raivasi Alankomaiden rannikolla ennen kuin se siirrettiin reserviin Devonportissa.


title: HMS Cadmus (J230)

text: Alus sijoitettiin 1949 poistolistalle ja se huollettiin Chathamissa ennen kuin se liitettiin tammikuussa 1950 Belgian laivastoon nimellä "Georges Lecointe". Alus romutettiin vuonna 1960 Burchtissa Belgiassa.


title: HMS Cadmus (J230)

text: Aluksen päällikköinä olivat:


title: HMS Circe (J214)

text: HMS Circe (viirinumerot M214 ja J214) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston 1942 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Circe (J214)

text: Alus tilattiin 15. marraskuuta 1940 Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Aluksen köli laskettiin 21. heinäkuuta 1941 telakkanumerolla 1137 ja se laskettiin vesille 27. kesäkuuta 1942. Alus valmistui vielä samana vuonna 16. lokakuuta.


title: HMS Circe (J214)

text: Alus aloitti valmistajan koeajot lokakuussa 1942 ja se määrättiin palvelukseenotettaessa 12. miinanraivaajalaivueeseen. Alus luovutettiin valmistuessa 16. lokakuuta laivastolle vastaanottotesteihin, joiden päätyttyä se siirrettiin Tobermoryyn koulutettavaksi ennen operatiivisen palveluksen aloittamista.


title: HMS Circe (J214)

text: Tammikuussa 1943 alus sai päätökseen koulutuksen ja se aloitti miinanraivauksen Britteinsaarilla, kunnes alus määrättiin helmikuussa siirtymään Välimerelle laivueeseensa. Maaliskuussa alus siirtyi Välimerelle ja huhtikuussa se liittyi laivueeseensa, joka sai käskyn Galitan ja Sisiliansalmesta Tripoliin vievien väylien raivaamisesta (operaatio Antidote). Alus osallistui 20. toukokuuta miinan räjähdyksessä vaurioituneen "HMS Fantomen" pelastamiseen. Raivaus päättyi 3. kesäkuuta, mihin mennessä laivue oli raivannut kaikkiaan 126 miinaa.


title: HMS Circe (J214)

text: Laivue määrättiin osallistumaan Sisilian maihinnousuun (operaatio Husky), jossa se raivaisi miinoitteita ja suojaisi saattueita. "Circe" erkani heinäkuun alussa laivueesta yhdessä "HMS Acuten" ja "HMS Albacoren" kanssa liittyäkseen operaation ajaksi 14. miinanraivaajalaivueeseen. Alus suojasi 10. heinäkuuta saattueen maihinnousun itäiselle maihinnousualueelle ja 12. heinäkuuta se aloitti raivauksen maihinnousualueella, minkä jälkeen alus aloitti sukellusveneidentorjuntapartioinnin ja saattueiden suojaamisen Maltan, Bizertan ja maihinnousualueen välillä.


title: HMS Circe (J214)

text: Syyskuussa operaatiosta vapauduttuaan alus palasi laivueeseensa valmistautuen tukemaan Salernon maihinnousua (operaatio Avalanche). Alus raivasi 8. syyskuuta laivueensa mukana Salernoon johtavia väyliä, jolloin se kärsi lieviä vaurioita rannikkotykistön tulessa. Alus vapautui 16. syyskuuta laivueen mukana operaatiosta ja se siirtyi Napoliin raivaamaan. Laivue sai 30. syyskuuta määräyksen siirtyä Caprille Napolinlahden raivaamisen valmistuttua.


title: HMS Circe (J214)

text: Lokakuun alusta alkaen alus tuki laivueen mukana Sisilian länsirannikon operaatioita raivaamalla tulitukialueita raskaille pinta-aluksille, jotka tukivat tykistöllään maajoukkojen etenemistä. Joulukuussa laivue sai määräyksen tukea suunniteltua Anzion maihinnousua (operaatio Shingle), minkä vuoksi alus siirtyi laivueen mukana Napoliin.


title: HMS Circe (J214)

text: "Circe" raivasi 21. tammikuuta 1944 yhdessä 19. laivueen alusten kanssa miinoja Anzion luoteispuolella, jolloin se raivasi kaikkiaan viisi miinaa. Operaatiosta vapauduttuaan alus palasi Napoliin. Helmi-maaliskuun alus raivasi laivueensa mukana väyliä ja tuliasemia maajoukkoja tukeville risteilijöille. Alus raivasi 11. huhtikuuta Anzion lounaispuolella ollutta miinoitusta, mistä raivaus jatkui 18. huhtikuuta pohjoiseen Tiberin suulle. Raivausten aikana alus joutui toistuvasti rannikkotykistön tuleen.


title: HMS Circe (J214)

text: Alus raivasi 20. huhtikuuta Anziosta länteen johtavaa väylää ja pimeän laskeuduttua se oli sukellusveneidentorjuntatehtävissä. Aluksen kannella räjähti miina 23. huhtikuuta aiheuttaen lukuisia kaatuneita ja haavoittuneita. Vaurioitunut alus hinattiin Napoliin, mistä se siirrettiin Tarantoon telakalle.


title: HMS Circe (J214)

text: Marraskuussa alus oli korjausten jälkeisissä koeajoissa ennen siirtymistään Maltalle laivueeseensa. Joulukuussa alus oli Egeanmerellä raivaamassa miinoja liittoutuneiden vallatessa Kreikkaa. Tammi-helmikuun 1945 alus osallistui Kinaroksen ja Doronsalmen raivaamiseen.


title: HMS Circe (J214)

text: Maaliskuun alussa alus oli Maltalla, josta se lähti 23. maaliskuuta Napoliin jatkamaan raivauksia. Huhtikuussa alus raivasi laivueensa mukana väylää Livornosta Genovaan, jonne laivue siirtyi toukokuussa. Genovan satama-allas saatiin raivattua 9. toukokuuta. Kesäkuusta elokuuhun alus osallistui Genovanlahden raivaamiseen.


title: HMS Circe (J214)

text: Alus lähti huhtikuussa 1946 Britteinsaarille, jonne saavuttuaan se poistettiin palveluksesta. Alus siirrettiin reserviin Sheernessissä. Alus makasi ankkurissa Harwichissa, kunnes se siirrettiin Dundeehen laivaston reservin alkeiskoululaivaksi.


title: HMS Circe (J214)

text: Alus sijoitettiin 1956 poistolistalle ja se myytiin BISCOlle romutettavaksi. Alus saapui hinattuna Arnott Young and Companylle Dalmuiriin maaliskuussa 1957 romutettavaksi.


title: HMS Circe (J214)

text: Aluksen päällikköinä olivat:


title: HMS Espiegle (J216)

text: HMS Espiegle (viirinumerot M216 ja J216) Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Espiegle (J216)

text: Alus tilattiin 15. marraskuuta 1940 Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Aluksen köli laskettiin 5. helmikuuta 1942 telakkanumerolla 1138 ja se laskettiin vesille samana vuonna 12. elokuuta. Alus valmistui vielä saman vuoden lopulla 1. joulukuuta.


title: HMS Espiegle (J216)

text: Alus romutettiin vuonna 1967 Dalmuirissa.


title: HMS Mutine (J227)

text: HMS Mutine (viirinumerot M227 ja J227) Britannian Kuninkaallisen laivaston 1943 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Mutine (J227)

text: Alus tilattiin Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Aluksen köli laskettiin 24. marraskuuta 1941 telakkanumerolla 1140 ja se laskettiin vesille 10. lokakuuta 1942. Alus valmistui 26. helmikuuta 1943.


title: HMS Mutine (J227)

text: Alus romutettiin vuonna 1967 Barrow Vernonilla.


title: Inkavaltakunnan tieverkosto

text: Inkavaltakunnan tieverkosto ("Qhapaq Ñan") oli 1500-luvulla kukistuneen Inkavaltakunnan laaja ja edistynyt tieverkosto Etelä-Amerikan länsiosissa Andien vuoristossa ja Tyynenmeren rannikkoseudulla. Teitä verkostossa oli yhteensä 40 000 kilometriä.


title: Inkavaltakunnan tieverkosto

text: Unesco liitti vuonna 2014 inkojen tieverkoston maailmanperintöluetteloonsa.


title: Inkavaltakunnan tieverkosto

text: Inkat rakensivat tiensä useiden vuosisatojen aikana ennen espanjalaisvalloitusta. Verkosto perustui osittain inkoja edeltäneisiin teihin. Verkosto kasvoi laajimmilleen 1400-luvulla kun Inkavaltakunta oli saavuttanut suurimman kokonsa.


title: Inkavaltakunnan tieverkosto

text: Osia tieverkostosta on säilynyt nykyaikaan, mutta suurin osa siitä on rapistunut ja peittynyt kasvillisuuden alle. Tieverkoston säilyneet osat ovat alkuperäisen kaltaisia, sillä paikalliset yhteisöt ylläpitävät ja korjaavat teitä edelleen perinteisillä materiaaleilla ja tekniikoilla. Etenkin syrjäisellä maaseudulla sijaitsevat osuudet ovat yhä säilyneet hyvässä ja alkuperäisessä kunnossa.


title: Inkavaltakunnan tieverkosto

text: Tieverkosto yhdisti laajan Inkavaltakunnan kylät ja kaupungit. Teitä käytettiin sotilaallisiin ja viestinnällisiin tarkoituksiin sekä tavaraliikenteeseen. Teillä marssivat armeijat ja juoksivat lähetit. Lähettiverkosto pystyi toimittamaan viestin tai paketin teitä pitkin vuorokaudessa 240 kilometrin päähän.


title: Inkavaltakunnan tieverkosto

text: Inkavaltakunnan tieverkostossa oli teitä yhteensä 40 000 kilometrin verran. Siinä oli kaksi pohjois–eteläsuuntaista päätietä: rannikon valtatie ja vuoriston valtatie. Ylänkötie kulkee nykyisen Ecuadorin ja Kolumbian vastaisen rajan läheisyydestä Perun ylängön kautta Titicacajärven ohi nykyisen Argentiinan luoteisosaan. Rannikkotie kulkee puolestaan nykyisen Perun Tumbesista Atacaman aavikolle ja sieltä nykyisen Chilen Santiagoon. Ehkäpä vaikuttavin tien osa on Cuzcon ja Quiton välinen tie, jolla monet Inkavaltakunnan keskuksista sijaitsivat. Rannikkotie oli 4 000 kilometriä pitkä ja jopa seitsemän metriä leveä. Siitä lähti poikkiteitä Andien valtatielle ja lopulta laamapolkuja ylös vuoristoon.


title: Inkavaltakunnan tieverkosto

text: Majataloja oli 20 kilometrin välein; jotkin niistä olivat linnoituksia, joissa oli sotilastarvikkeita.


title: Inkavaltakunnan tieverkosto

text: Inkojen tieverkosto oli hyvin edistynyt jopa eurooppalaisiin teihin verrattuna. Inkat päällystivät sademetsään ja pilvimetsiin rakentamansa tiet mukulakivillä. Rinteillä tiet louhittiin usein portaina kallioon. Tiet olivat kapeita, vain 1–3 metrin levyisiä, koska maasto oli jyrkkä ja epätasainen. Autiolle ja vähäsateiselle rannikolle rakennetut teitä sen sijaan harvoin päällystettiin, ja ne olivat muutenkin vuoristoteitä luonnonmukaisemmat. Ne olivat 3–10 metriä leveitä. Asumattomilla seuduilla tiet oli merkitty vain kivillä tai puutolpilla, mutta kastelluissa laaksoissa ne reunustettiin ilmatiilistä tai juntatusta maasta rakennetuilla muureilla. Teillä oli usein portaita, sillä inkat eivät tunteneet pyörää ja kulkivat teillään vain jalkaisin.


title: Inkavaltakunnan tieverkosto

text: Syvien jokirotkojen yli johti riippusiltoja, jotka uusittiin vuosittain. Inkojen riippusillan uudelleen rakentaminen vei 20 päivää. Suurimmat riippusillat olivat 45 metrin pituisia. Inkat rakensivat siltoja myös kivestä ja puusta, ja he ylittivät jokia joskus lautoilla. Andeilla on edelleen inkatyylisiä riippusiltoja, joita käytetään rotkojen ylittämiseen.


title: HMS Ready (J223)

text: HMS Ready (viirinumero J223) Britannian Kuninkaallisen laivaston 1943 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Ready (J223)

text: Alus tilattiin Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Aluksen köli laskettiin 14. huhtikuuta 1941 telakkanumerolla 1143 ja se laskettiin vesille 11. tammikuuta 1943. Alus valmistui samana vuonna 21. toukokuuta.


title: HMS Ready (J223)

text: Alus luovutettiin 1951 Belgialle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "J. E. van Haverbreke". Alus romutettiin vuonna 1961 Belgiassa.


title: HMS Rinaldo (J225)

text: HMS Rinaldo (viirinumerot M225 ja J225) Britannian Kuninkaallisen laivaston 1943 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Rinaldo (J225)

text: Alus tilattiin Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Aluksen köli laskettiin 22. syyskuuta 1942 telakkanumerolla 1144 ja se laskettiin vesille 20. maaliskuuta 1943. Alus valmistui vielä samana vuonna 18. kesäkuuta.


title: HMS Rinaldo (J225)

text: Alus romutettiin vuonna 1961 Gatesheadissä.


title: HMS Rosario (J219)

text: HMS Rosario (viirinumero J219) Britannian Kuninkaallisen laivaston 1943 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Rosario (J219)

text: Alus tilattiin Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Aluksen köli laskettiin 22. syyskuuta 1942 telakkanumerolla 1145 ja se laskettiin vesille 3. huhtikuuta 1943. Alus valmistui vielä samana vuonna 9. heinäkuuta.


title: HMS Rosario (J219)

text: Alus luovutettiin 1953 Belgialle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "De Moor". Alus romutettiin vuonna 1970 Belgiassa.


title: HMS Spanker (J226)

text: HMS Spanker (viirinumero J226) Britannian Kuninkaallisen laivaston 1943 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Spanker (J226)

text: Alus tilattiin Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Aluksen köli laskettiin 22. syyskuuta 1942 telakkanumerolla 1146 ja se laskettiin vesille 20. huhtikuuta 1943. Alus valmistui vielä samana vuonna 20. elokuuta.


title: HMS Spanker (J226)

text: Alus luovutettiin 1953 Belgialle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "De Brouwer". Alus romutettiin vuonna 1968 Ghentissä Belgiassa.


title: Abd al-Halim Abu Ghazala

text: Abd al-Halim Abu Ghazala (15. tammikuuta 1930 – 6. syyskuuta 2008) oli Egyptin puolustusministeri ja maan armeijan komentaja. Sotilasarvoltaan hän oli kenttämarsalkka.


title: Abd al-Halim Abu Ghazala

text: Abu Ghazala syntyi Al-Zohourissa vuonna 1930 ja liittyi Egyptin armeijaan vuonna 1948. Vuonna 1952 hän otti osaa tuolloisen Egyptin kuningas Farukin syrjäyttäneeseen vallankaappaukseen, sekä vuosina 1967 ja 1973 Israelin vastaisiin sotiin. Vuonna 1981 Abu Ghazalasta tuli Egyptin puolustusministeri ja maan armeijan komentaja. Nimitystään seuranneena päivänä hänet ylennettiin kenttämarsalkaksi. Presidentti Anwar Sadatin murhan jälkeen vuonna 1981 hän käytti asemaansa pitääkseen yllä Israelin kanssa vuonna 1979 solmittua haurasta rauhansopimusta. Vuonna 1987 Abu Ghazala erotettiin sen jälkeen, kun hänen väitettiin ottaneen osaa juoneen hankkia laittomasti ohjusteknologiaa Yhdysvalloista. Hän jäi pois julkisuudesta vuonna 1993 ja kuoli Kairossa 6. syyskuuta 2008.


title: HMS Vestal (J215)

text: HMS Vestal (viirinumero J215) Britannian Kuninkaallisen laivaston 1943 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Vestal (J215)

text: Alus tilattiin Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Aluksen köli laskettiin 11. tammikuuta 1943 telakkanumerolla 1147 ja se laskettiin vesille 19. kesäkuuta. Alus valmistui vielä samana vuonna 24. elokuuta.


title: HMS Vestal (J215)

text: Alus upposi 26. heinäkuuta 1945 Phuketinlahdella kamikazekoneen osuttua siihen.


title: HMS Pickle (J293)

text: HMS Pickle (viirinumerot M293 ja J293) Britannian Kuninkaallisen laivaston 1943 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Pickle (J293)

text: Alus tilattiin Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Aluksen köli laskettiin 11. tammikuuta 1943 telakkanumerolla 1201 ja se laskettiin vesille 3. elokuuta. Alus valmistui vielä samana vuonna 15. lokakuuta.


title: HMS Pickle (J293)

text: Alus luovutettiin 1958 Ceylonille, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Parakrama". Alus romutettiin vuonna 1964 Singaporessa.


title: HMS Pincher (J294)

text: HMS Pincher (viirinumerot M294 ja J294) Britannian Kuninkaallisen laivaston 1943 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Pincher (J294)

text: Alus tilattiin Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Aluksen köli laskettiin 11. tammikuuta 1943 telakkanumerolla 1202 ja se laskettiin vesille 19. elokuuta. Alus valmistui vielä samana vuonna 12. marraskuuta.


title: HMS Pincher (J294)

text: Alus romutettiin vuonna 1962 Dunstonissa.


title: HMS Plucky (J295)

text: HMS Plucky (viirinumerot M295 ja J295) Britannian Kuninkaallisen laivaston 1943 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Plucky (J295)

text: Alus tilattiin Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Aluksen köli laskettiin 20. huhtikuuta 1943 telakkanumerolla 1203 ja se laskettiin vesille 29. syyskuuta. Alus valmistui vielä samana vuonna 10. joulukuuta.


title: HMS Plucky (J295)


title: HMS Recruit (J298)

text: HMS Recruit (viirinumerot M298 ja J298) Britannian Kuninkaallisen laivaston 1944 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Recruit (J298)

text: Alus tilattiin Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Aluksen köli laskettiin 20. huhtikuuta 1943 telakkanumerolla 1204 ja se laskettiin vesille saman vuoden lopulla 26. lokakuuta. Alus valmistui 14. tammikuuta 1944.


title: HMS Recruit (J298)

text: Alus romutettiin vuonna 1965 Barrow'ssa.


title: HMS Rifleman (J299)

text: HMS Rifleman (viirinumerot M299 ja J299) Britannian Kuninkaallisen laivaston 1944 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Rifleman (J299)

text: Alus tilattiin Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Aluksen köli laskettiin 20. huhtikuuta 1943 telakkanumerolla 1205 ja se laskettiin vesille vielä samana vuonna 25. marraskuuta. Alus valmistui 11. helmikuuta 1944.


title: HMS Rifleman (J299)

text: Alus romutettiin vuonna 1972 Barrow'ssa.


title: Luettelo Docklands Light Railwayn asemista

text: Tämä on luettelo Docklands Light Railwayn (DLR) asemista.


title: Jameer Nelson

text: Jameer Nelson (s. 9. helmikuuta 1982) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän aloitti NBA-uransa vuonna 2004 Orlando Magicissa, jossa hän pelasi kymmenen kautta. Tämän jälkeen hän on edustanut Dallas Mavericksia, Boston Celticsiä, Denver Nuggetsia, New Orleans Pelicansia ja Detroit Pistonsia. Hän on naimisissa pitkäaikaisen tyttöystävänsä kanssa. Heillä on yksi poika.


title: Ranskan rugby union -maajoukkue

text: Ranskan rugby union -maajoukkue edustaa Ranskaa rugby unionin maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi vuonna 1919 perustettu "Fédération Française de Rugby".


title: Ranskan rugby union -maajoukkue

text: Ranska on pelannut kaikissa rugbyn MM-kilpailuissa. Se saavutti hopeaa ensimmäisessä MM-turnauksessa 1987 hävittyään loppuottelussa Uudelle-Seelannille pistein 9–29. MM-kilpailuissa 1995 se saavutti pronssia kukistettuaan pronssiottelussa Englannin. MM-kisoissa 1999 Ranska sai hopeaa. Voitettuaan välierässä Uuden-Seelannin se hävisi finaalissa Australialle 12–35. Se sijoittui toiseksi myös MM-kilpailuissa 2011. Voitettuaan välieräottelussa Walesin se hävisi finaalissa Uudelle-Seelannille 7–8.


title: Ranskan rugby union -maajoukkue

text: Ranskalainen joukkue "Union des Sociétés Français de Sports Athletiques" voitti kultaa Pariisin olympialaisissa 1900. Ranska saavutti olympiahopeaa Antwerpenissa 1920 ja Pariisissa 1924.


title: Ranskan rugby union -maajoukkue

text: Ranska on osallistunut Six Nations Championshipiin vuodesta 1910 lähtien. Se on voittanut turnauksen 25 kertaa, sijoittunut toiseksi 19 ja kolmanneksi 13 kertaa. Ensimmäisen mestaruutensa Ranska voitti 1954 ja toistaiseksi viimeisimpänsä 2010. Se on voittanut neljä peräkkäistä mestaruutta vuosina 1959–1962 ja 1986–1989.


title: Ranskan rugby union -maajoukkue

text: European Nations Cupin Ranska on voittanut 25 kertaa, ensimmäisen kerran 1936, viimeisen kerran 1994.


title: Ranskan rugby union -maajoukkue

text: Ranska oli lokakuussa 2015 kansainvälisen rugbyliitto IRB:n rankingissa seitsemännellä sijalla.


title: Ranskan rugby union -maajoukkue

text: Lähde: The-sports.org


title: Jae Crowder

text: Corey Jae Crowder (s. 6. heinäkuuta 1990 Villa Rica, Georgia) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka edustaa kaudella 2018–2019 NBA-liigan Utah Jazzia. Hänen aiemmat NBA-seuransa ovat Dallas Mavericks (2012–2014), Boston Celtics (2014–2017) ja Cleveland Cavaliers (2017–2018). Pelipaikaltaan hän on pieni laitahyökkääjä.


title: Jae Crowder

text: Hänen isänsä Corey Crowder pelasi omalla ammattilaisurallaan Utah Jazzissa sekä San Antonio Spursissa.


title: GP3-kausi 2016

text:
GP3-kausi 2016 oli GP3-sarjan seitsemäs kausi. Kausi oli ensimmäinen kolmannen sukupolven GP3/16-autoilla. Kauden aikana tallit saivat jatkossa ajattaa neljää autoa aiemman kolmen auton sijaan
Sarjan mestaruuden voitti monacolainen Charles Leclerc, toiseksi sijoittui thaimaalainen Alexander Albon ja kolmanneksi italialainen Antonio Fuoco.Uudet kuljettajatTallia vaihtaneet kuljettajatPoistuneet kuljettajatKausi alkoi 13. toukokuuta, Espanjan Barcelonasta ja päättyi 27. marraskuuta, Abu Dhabin Yas Marinan radalle.


title: GP3-kausi 2016

text: (*) = Tarkoittaa paalupaikkaa, joka on saavutettu pitkän kilpailun kahdeksannesta sijasta.


title: GP2-kausi 2016

text: GP2-kausi 2016 oli GP2-sarjan kahdestoista kausi. Kausi oli toiseksi viimeinen GP2/11-auton rungoilla ajettava, sekä Mecachromen vapaasti hengittävillä V8-moottoreilla. Kaudella 2017 GP2:sten korvasi FIA Formula 2 Championship -sarja.


title: GP2-kausi 2016

text: Sarjan mestaruuden voitti ranskalainen Pierre Gasly, toiseksi sijoittui italialainen Antonio Giovinazzi ja kolmanneksi venäläinen Sergei Sirotkin.Uudet kuljettajatTallia vaihtaneet kuljettajatPoistuneet kuljettajatKausi alkoi 13. toukokuuta, Espanjan Barcelonasta ja päättyi 27. marraskuuta, Abu Dhabin Yas Marinan radalla.


title: GP2-kausi 2016


title: GP2-kausi 2016

text: Pierre Gasly starttasi paalupaikalta kilpailuun, mutta menetti kärkipaikan Norman Natolle, joka uusintalähdön jälkeen ohitti Gaslyn, ja ajoi uransa ensimmäiseen GP2-voittoon. Toiseksi ajoi Nicholas Latifi ja kolmanneksi Pierre Gasly. ART Grand Prix'n Sergei Sirotkin spinnasi kolmannelta sijalta ja keskeytti kilpailun kierroksella 24. Viimeisellä kierroksella Antonio Giovinazzi törmäsi Raffaele Marciellon auton perään, jonka johdosta Marciello pyörähti hiekalle. Marciello kuitenkin sai pitää kahdeksannen sijansa, ja starttasi sunnuntain sprinttikilpailuun paalupaikalta. Kilpailussa ei ajettu täyttä kisamittaa, kellon tullessa vastaan.


title: GP2-kausi 2016

text: DAMS-tallin kuljettaja Alex Lynn ajoi sunnuntain kilpailun voittoon. Pierre Gasly ajoi toiseksi ja Jordan King kolmanneksi. Kierroksella 21 sattunut raju kolari Antonio Giovinazzin ja Sean Gelaelin välillä aiheutti turva-autotilanteen. Giovinazzi vei ilmalentonsa jälkeen myös Arthur Picin mukanaan keskeyttäneiden listalle. Vammoilta kuitenkin säilyttiin.


title: GP2-kausi 2016

text: Sergei Sirotkin lähti kilpailuun kärkipaikalta, mutta Norman Nato ohitti hänet ensimmäisessä mutkassa. Myöhemmin Sirotkin törmäsi seinään ja keskeytti kilpailun. Seinään osuivat myös muun muassa Nicholas Latifi, Pierre Gasly ja Nabil Jeffri. Virtuaalisten turva-autojen myötä Artem Markelov nousi kilpailun kärkeen ja voitti Monacon pitkän kilpailun. Nato ajoi toiseksi ja Oliver Rowland kolmanneksi.


title: GP2-kausi 2016

text: Perjantain kilpailun keskeyttänyt Jordan King työnsi Tridentin Philo Paz Armandin seinään Loews-neulansilmässä. Sean Gelael ajoi seinään radan ensimmäisessä mutkassa. ART'n Nobuharu Matsushita voitti kilpailun. Toiseksi sijoittui Marvin Kirchhöfer ja kolmanneksi Raffaele Marciello.


title: GP2-kausi 2016

text: Ensimmäisessä mutkassa Pierre Gasly osui Norman Natoon, joka pyörähti. Sergio Canamasas kiipesi Gaslyn takasiiven päälle ja molemmat joutuivat keskeyttämään kilpailun. Samassa mutkassa myös Alex Lynn, Marvin Kirchhöfer ja Nicholas Latifi kolaroivat ja keskeyttivät kilpailun. Myös Philo Paz Armand, Arthur Pic, Artem Markelov ja Nabil Jeffri romuttivat autojaan kilpailun edetessä. Kilpailun lopulla Norman Nato yritti ohittaa tallikaveriaan, Jordan Kingiä, jolloin autot kuitenkin törmäsivät toisiinsa. Nato keskeytti, King jatkoi matkaansa, mutta keskeytti kilpailun toiseksi viimeisellä kierroksella kolarointiin Jimmy Erikssonin kanssa. Vain 10 autoa selvisi ruutulipulle saakka. Turva-auto vieraili radalla neljästi. Kilpailun voitti paalupaikalta lähtenyt Antonio Giovinazzi. Toisena ruutulipulle ajoi Sergei Sirotkin ja kolmantena Raffaele Marciello. Kilpailu jäi suunnitellusta kierrosmäärästä kolme kierrosta vajaaksi ajanpuitteissa.


title: GP2-kausi 2016

text: Antonio Giovinazzi onnistui voittamaan myös sprinttikilpailun, lähdettyään lauantain voittonsa myötä ruudusta kahdeksan. Giovinazzi tippui ensimmäisellä kierroksella viimeiseksi, mutta onnistui sekavan kilpailun myötä nousemaan viimeisellä kierroksella ohi Pierre Gaslyn kilpailun voittoon. Giovinazzi keräsi 46 pistettä viikonlopulta ja nousi sarjan kolmanneksi. Giovinazzille pisteet Bakusta olivat hänen kauden ensimmäiset. Gasly ajoi toiseksi ja Sergei Sirotkin kolmanneksi. Nobuharu Matsushita nousi startissa kolmosruudusta kärkeen, mutta kolaroi uusintalähdössä Raffaele Marciellon kanssa ja keskeytti. Matsushita sai kilpailukiellon seuraavaan GP-viikonloppuun, Itävaltaan vaarallisesta ajamisestaan. Hänet korvasi ARTin ratissa René Binder. Myös molemmat Camposin autot joutuivat keskeyttämään kilpailun kärkisijoilta, kolariin ensimmäiseen mutkaan uusintalähdössä.


title: GP2-kausi 2016

text: Sergei Sirotkin tippui paalupaikalta kolmanneksi, taakse Prema-kuskien. Ensimmäisessä mutkassa Sergio Canamasas törmäsi ensiksi Gustav Maljaan ja tämän jälkeen Nabil Jeffriin, joka joutui keskeyttämään kuten myös Canamasas. Pierre Gasly ohitti kilpailun kärjessä ajaneen Antonio Giovinazzin, mutta sateen alkaessa Gasly pyörähti ulos kilpailusta piikkipaikalta. Turva-auto tuli radalle. Superpehmeillä renkailla startanneet Campos-kuskit Mitch Evans ja Sean Gelael vaihdattivat ennen sateen alkamista pehmeät renkaat alleen. Sateen aikana muun muassa Alex Lynn ja Norman Nato kävivät vaihtamassa sadekelin renkaat. Marvin Kirchhöfer pyörähti mutkassa kaksi sammuttaen autonsa. Turva-auto tuli uudestaan radalle, jonka aikana kärkimiehet tulivat tekemään pakollisen renkaidenvaihdon varikolle. Artem Markelov ajoi varikkoseinään kylmillä renkailla, ja kilpailu keskeytettiin. Philo Paz Armand ohitti turva-auton, jonka takia hän sai 10 sekunnin stop and go -rangaistuksen. Campos-kuljettajat olivat siirtyneet kilpailun kärkeen. Uusintalähdössä varikkosuoralla Antonio Giovinazzi sammutti autonsa ja joutui keskeyttämään kilpailun. Mitch Evans ajoi lopulta kilpailun voittoon, ennen tallikaveriaan Sean Gelaelia. Raffaele Marciello oli kolmas.


title: GP2-kausi 2016

text: Kilpailun voittoon ajoi Racing Engineering-kuljettaja Jordan King. Toiseksi sijoittui Oliver Rowland ja kolmanneksi Alex Lynn. Arthur Pic kiilasi Sean Gelaelin ulos kilpailusta radan kolmannessa mutkassa. Nicholas Latifi spinnasi ykkösmutkassa ja keskeytti kilpailun. Turva-auto vieraili radalla kahdesti. Kaikki kuljettajat lähtivät kilpailuun sadekelin renkailla, mutta Latifin aiheuttaman turva-auton takana kärkiryhmää lukuun ottamatta muut kävivät vaihtamassa kuivankelin renkaat. Muun muassa kakkospaikalta kilpailuun lähtenyt Norman Nato putosi kilpailun alussa pisteiltä, ja vaihtoi kuivankelin renkaat alleen. Artem Markelov ajoi kilpailun nopeimman kierrosajan, mutta ei sijoittunut kymmenen parhaan joukkoon. Markelov pyörähti kertaalleen kilpailun aikana, samoin kuin Luca Ghiotto, joka viimeisellä kierroksella viimeisessä mutkassa tippui yhdeksänneksi.


title: GP2-kausi 2016

text: Norman Nato lähti paalupaikalta kilpailuun, mutta Pierre Gasly onnitui eriävällä taktiikallaan nousemaan kakkosruudusta kilpailun voittoon. Toiseksi ajoi Antonio Giovinazzi, joka viimeisellä kierroksella ohitti Oliver Rowlandin. Rowland oli maalissa kolmas. Ensimmäisessä mutkassa Sean Gelael osui Gustav Maljaan, jonka seurauksena Maljan auto kärsi rengasrikon ja Gelaelin auto etusiipivaurion. Molemmat saivat vielä 5 sekunnin aikarangaistuksen varikon ylinopeudesta. Gelael ajoi toistamiseenkin kilpailun aikana ylinopeutta varikolla, ja sai vielä 10 sekuntia aikasakkoa lisää. Paalumies Norman Nato jäi seitsemänneksi, johtaen kilpailua varikkopysähdykseensä saakka.


title: GP2-kausi 2016

text: Jordan King ajoi paalupaikalta kotikilpailunsa voittoon ennen Luca Ghiottoa ja Oliver Rowlandia. Kilpailun parilla viimeisellä kierroksella alkoi satamaan vettä, mutta renkaiden vaihtoon ei ollut tarvetta. Norman Nato spinnasi kuudennelta sijalta hiekalle kilpailun viimeistä edellisellä kierroksella. Viimeisellä kierroksella myös Mitch Evans menetti asemiaan liukastellessa radalla Sergio Canamasasin tapaan. Artem Markelov osui Sergei Sirotkiniin, jolta hajosi kontaktin myötä oikea takarengas.


title: GP2-kausi 2016

text: Pierre Gasly lähti kilpailuun kärkipaikalta ja piti paikkansa ruutulipulle saakka voittaen kilpailun. Antonio Giovinazzi ajoi toiseksi ja Sergei Sirotkin kolmanneksi. Jimmy Eriksson ajoi kahdeksantena pysähdyttyään pakolliselle varikkopysähdykselle vain kolme kierrosta ennen maalia. Erikssonin auto kuitenkin hyytyi viimeisellä kierroksella toiseksi viimeiseen mutkaan.


title: GP2-kausi 2016

text: Kuudennesta ruudusta lähtenyt Sergei Sirotkin nousi ensimmäisessä mutkassa toiseksi. Antonio Giovinazzi törmäsi Nobuharu Matsushitaan, ja sai kolarin aiheuttamisesta 10 sekunnin aikarangaistuksen. Lisäksi Giovinazzin etusiipi kärsi vaurion, jonka johdosta hän joutui tulemaan varikolle vaihdattamaan etusiipensä. Radan toisessa mutkassa Arthur Pic spinnasi. Gustav Malja ja Alex Lynn kolaroivat keskenään yrittäen välttää osuman Piciin. Matsushita ajoi samassa mutkassa seinään, ja Luca Ghiotto törmäsi häneen. Malja onnistui ainoana kuljettajana kolarista jatkamaan matkaansa. Turva-auto tuli radalle. Uusintalähdössä Jordan King lukkojarrutti ja menetti kärkipaikan Sirotkinille. Sirotkin ajoi kilpailun voittoon. King toisena ja Norman Nato kolmantena.


title: GP2-kausi 2016

text: Artem Markelov törmäsi Jordan Kingin perään Hairpin-mutkassa. Markelov joutui keskeyttämään kilpailun, ja King jatkoi matkaansa. Pari kierrosta myöhemmin samassa mutkassa Daniël de Jong osui Sean Gelaelin kylkeen ja molemmat keskeyttivät kilpailun. Virtuaalinen turva-auto tuli molemmista kolareista radalle. Mitch Evans keskeytti kilpailunsa pistesijoilta varikolle jarrujen hajottua. Alex Lynn osui Norman Naton perään, joka pyörähti ja sammutti autonsa. Lynn sai kolarista 10 sekunnin aikarangaistuksen. Paalupaikalta lähtenyt Sergei Sirotkin tuli ensimmäisen virtuaaliturva-auton takana tekemään pakollisen varikkopysähdyksensä. Hän ajoi ennen stoppiaan toisena, Raffaele Marciellon johtaessa kilpailua. Sirotkin palasi varikolta neljänneksi, mutta tuomaristo langetti hänelle rangaistuksen, koska hän pysähtyi virtuaalisen turva-auton aikana. Sirotkin joutui rangaistuksena tulemaan varikolle toista kertaa. Sirotkin otti viimeiselle stintilleen pehmeät renkaat alleen, joiden ansiosta hän nousi kilpailun kärkeen ja voitti kilpailun. Luca Ghiotto ajoi toiseksi, startattuaan ruudusta 13. Kilpailun aikana Ghiotto rikkoi etusiipeään kontaktissa Jordan Kingin kanssa, jolta hajosi kolarissa oikea takarengas. Kolmanneksi ajoi Pierre Gasly, joka ajoi 0,03 erolla ennen neljänneksi ajanutta Marcielloa maaliin, nousten pääsuoralla Marciellon ohitse kolmanneksi. Pierre Gaslyn suoritus kuitenkin hylättiin kilpailun jälkeen, koska hänen autonsa palosammutin oli tyhjentynyt kilpailun aikana ja tuomaristo katsoi tämän turvallisuusriskiksi.


title: GP2-kausi 2016

text: Alex Lynn nousi kakkosruudusta kilpailun kärkeen, ohi paalulta lähteneen Antonio Giovinazzin, joka putosi kolmanneksi Oliver Rowlandinkin taakse. Ensimmäisessä mutkassa Giovinazzi peitti Arthur Picin ajolinjan, jolloin Pic ajautui radalta ulos. Giovinazzi sai 5 sekunnin aikarangaistuksen. Giovinazzi yritti kilpailun edetessä ohittaa Rowlandia, mutta törmäsi hänen takapyöräänsä, ajautui soralle ja keskeytti kilpailun. Norman Nato yritti ohittaa Nabil Jeffriä, joka kuitenkin sulki Natolta tien, jolloin autot osuivat toisiinsa, ja Jeffri keskeytti saaden rangaistuksen. Muun muassa varikolta kilpailuun lähtenyt Artem Markelov kävi kilpailun aikana renkaidenvaihdossa, ja nousi viimeisellä kierroksella kahdeksanneksi, mutta sai viiden sekunnin aikarangaistuksen varikon ylinopeudesta, joka pudotti Markelovin yhdeksänneksi. Myös Nicholas Latifi sai 5 sekunnin aikarangaistuksen, työnnettyään Daniël de Jongin radalta ulos. Kilpailun voittoon ajoi Alex Lynn. Toiseksi ajoi Sergei Sirotkin ja kolmanneksi Arthur Pic.


title: GP2-kausi 2016

text: Paalumies Antonio Giovinazzi sai surkean lähdön ja menetti muutaman sijaan ensimmäiseen mutkaan mentäessä. Ensimmäisessä mutkassa hän osui hieman Alex Lynnin autoon hajottaen etusiipeään. Kolmosruudusta startannut Gustav Malja nousi kilpailun kärkeen. Marvin Kirchhöfer osui tallikaverinsa Sergio Canamasasin kanssa yhteen mutkassa seitsemän, jonka seurauksena Kirchhöfer keskeytti kilpailunsa ensimmäisen kierroksen päätteeksi varikolle. Kierroksella 5 Pierre Gasly ohitti Maljan ja nousi kilpailun kärkeen. Varikkopysähdyksillä Jordan King nousi hetkellisesti kilpailun kärkeen ohittaen varikkosuoralla Maljan, ja under-cutilla Norman Naton sekä Pierre Gaslyn. Gasly kuitenkin ohitti Kingin. Norman Nato joutui keskeyttämään tekniseen vikaan kierroksella 19, kolmannelta sijalta. Pierre Gasly ajoi kilpailun voittoon. Jordan King ajoi toiseksi ja Alex Lynn kolmanneksi. Viimeisessä mutkassa Sergio Canamasas peitti Oliver Rowlandin ajolinjan, jolloin autot osuivat toisiinsa. Kontaktin myötä Canamasasin auto oli pyörähtää, jolloin hän otti tukea Rowlandin autosta, joka puolestaan osui Sergei Sirotkiniin, joka nousi pääsuoralla heidän molempien edelle ollen maalissa yhdeksäs. Rowland oli kymmenenes. Nobuharu Matsushitakin ehti ohittaa Canamasasin ennen ruutulippua ollen yhdestoista.


title: GP2-kausi 2016

text: Paalupaikalta lähtenyt Gustav Malja onnistui lähdössä pitämään kärkipaikkansa. Ensimmäisellä kierroksella Pierre Gasly hajotti etusiipeään törmättyään Oliver Rowlandin autoon. Kierroksella 8 Antonio Giovinazzi ohitti Gustav Maljan ja nousi kilpailun kärkeen. Viimeisellä kierroksella viimeisessä mutkassa osui edellisen startin tapaan, kun Sergei Sirotkin törmäsi Artem Markeloviin, joka spinnasi ja keskeytti kilpailunsa. Markelov menetti spinnissä kahdeksannen sijan, jonka lopulta sai Oliver Rowland. Kilpailun voittoon ajoi Antonio Giovinazzi. Toiseksi ajoi Gustav Malja. Kolmanneksi ajoi Luca Ghiotto.


title: GP2-kausi 2016

text: Ruudusta 21 lähtenyt Antonio Giovinazzi nousi viimeisellä kierroksella kilpailun kärkeen ohitettuaan silloisen kärkimiehen, Raffaele Marciellon. Giovinazzi voitti kotikilpailunsa, Marciello ajoi niin ikään kotikilpailussaan toiseksi ja Gustav Malja kolmanneksi. Kierroksella 16 Arthur Pic törmäsi Sergio Canamasasiin, joka meni "katon kautta ympäri". Kumpikaan ei loukkaantunut kolarissa. Turva-auto tuli radalle, jolloin turva-auto tuli radalle Pierre Gaslyn eteen, joka oli jo tehnyt pakollisen varikkopysähdyksen. Kärkikolmikko ei ollut pysähtynyt vielä, mutta tekivät varikkopysähdykset turva-auton perässä ja pitivät kärkipaikkansa.


title: GP2-kausi 2016

text: Norman Nato nousi ruudusta neljä kilpailun kärkipaikalle ensimmäisessä mutkassa ohi tallikaverinsa Jordan Kingin. Paalupaikalta lähtenyt Mitch Evans tippui neljänneksi, kun Pierre Gasly nousi hänen edelleen myös lähdettyään ruudusta 5. Radan toisessa shikaanissa Oliver Rowland törmäsi Luca Ghioton perään, joka pyörähti ja keskeytti kilpailun. Samassa mutkassa Gustav Malja osui Mitch Evansiin, joka joutui myös keskeyttämään. Rowland ja Malja saivat kolarin aiheuttamisesta 10 sekunnin aikarangaistukset. Virtuaalinen turva-auto tuli radalle. Kierroksella 10 Pierre Gasly onnistui ohittamaan toisena ajaneen Jordan Kingin. Sergei Sirotkin joutui keskeyttämään kilpailunsa kierrosta aiemmin. Norman Nato ajoi kilpailun voittoon, ennen Pierre Gaslya ja Jordan Kingiä.


title: GP2-kausi 2016

text: Artem Markelovin auto hyytyi lämmittelykierroksella, jonka seurauksena muut kuljettajat ajatettiin kahdesti ylimääräiselle lämmittelykierrokselle. Paalupaikalta lähtenyt Pierre Gasly tippui ensimmäisellä kierroksella kymmenenneksi, ja toisen kierroksen alussa Mitch Evans pudotti Gaslyn sijoitusta vielä yhdellä lisää. Nicholas Latifi spinnasi kierroksella kolme, pudoten pistesijoilta viidenneksitoista. Nobuharu Matsushita oli keskeyttää kilpailunsa kymmenen ajetun kierroksen jälkeen, kunnes ART-talli käski Matsushitan takaisin radalle, hänen jo hetkellisesti keskeytettyään kilpailunsa. Sergei Sirotkin nousi varikkopysähdyksillä kilpailun kärkeen ohi Antonio Giovinazzin, mutta Giovinazzi kuittasi kärkipaikan takaisin. Kolmantena ajaneen Raffaele Marciellon varikkopysähdys epäonnistui vasemman etupyörän kiinnitysongelmien vuoksi. Oliver Rowlnad pyörähti viimeisellä kierroksella sijalta kahdeksan kahdenneksitoista. Giovinazzi ajoi kilpailun voittoon ennen toiseksi ajanutta Sergei Sirotkinia ja kolmanneksi ajanutta Norman Natoa.


title: GP2-kausi 2016

text: Luca Ghiotto nousi startissa kärkeen ohi Mitch Evansin. Daniël de Jong keskeytti kilpailun ensimmäisellä kierroksella. Toisella kierroksella Racing Engineeringin autot osuivat toisiinsa, jonka myötä Norman Nato spinnasi ja keskeytti kilpailun. Turva-auto tuli radalle. Uusintalähdössä Raffaele Marciello ohitti Mitch Evansin ja nousi toiseksi. Sean Gelael pyörähti mutkassa 2 yrittäessään ohitusta Nabil Jeffristä. Gelael sammutti autonsa ja keskeytti kilpailun. Sergei Sirotkin keskeytti vaihdelaatikko-ongelmien seurauksena. Kierroksella 18 Nabil Jeffri ja Philo Paz Armand ottivat kontaktia, ja molemmat joutuivat keskeyttämään. Gustav Malja ajoi mutkan 9 pitkäksi, jolloin Pierre Gasly ja Antonio Giovinazzi ohittivat hänet kierroksella 19. Kilpailun voittoon ajoi Luca Ghitto, jolle voitto oli ensimmäinen GP2-sarjassa. Toiseksi ajoi Raffaele Marciello ja kolmanneksi nousi Pierre Gasly. Artem Markelov sai 10 sekunnin aikarangaistuksen kolaroinnista Sergio Canamasasin kanssa.


title: GP2-kausi 2016

text: Pierre Gasly ajoi paalupaikalta kilpailun voittoon. Toiseksi ajoi Nobuharu Matsushita ja kolmanneksi Artem Markelov. Sean Gelael törmäsi kierroksella 6 Gustav Maljan autoon, jonka myötä molemmat joutuivat keskeyttämään kilpailunsa. Gelael sai toiseen lähtöön kolmen lähtöruudun rangaistuksen kolarin aiheuttamisesta. Norman Nato sai 5 sekunnin aikarangaistuksen varikon ylinopeudesta.


title: GP2-kausi 2016

text: Ensimmäisellä kierroksella Luca Ghiotto pyöräytti Daniël de Jongin, joka keskeytti kilpailun. Ghiotto sai 5 sekunnin rangaistuksen. Kilpailun voitti Alex Lynn, toiseksi ajoi Johnny Cecotto, joka nousi viimeisellä kierroksella ohi Sergei Sirotkinin. Pierre Gasly jäi pisteittä ollen yhdeksäs, mutta voitti GP2-sarjan mestaruuden kahdeksan pisteen erolla Antonio Giovinazziin, joka ajoi kuudentena maaliin.


title: Marvel One-Shots

text: Marvel One-Shots on sarja suoraan videolle julkistuja Marvel Studiosin tuottamia lyhytelokuvia, jotka sijoittuvat Marvel Cinematic Universeen (MCU) ja ovat julkaistu vuosina 2011–2014. Ne ovat sisällytetty erityisominaisuuksina MCU-elokuvien Blu-ray -versioilla ja digitaalisissa julkaisuissa, mutta niitä ei ole sisällytetty DVD-versioille. Jokainen elokuva kestää 4–14 minuuttia ja ne ovat suunniteltu itsenäisinä tarinoina, jotka kertovat tarkemmin täyspitkien elokuvien hahmojen ja tapahtumien taustoista. Kaksi lyhytelokuvaa antoivat myös inspiraation MCU:hun sijoittuville televisiosarjoille.


title: Marvel One-Shots

text: Elokuvissa "The Consultant" (2011) ja "A Funny Thing Happened on the Way to Thor’s Hammer" (2011) Clark Gregg palaa agentti Phil Coulsonin rooliin, ja tarjoavat itsenäisiä tarinoita siitä, millaista on olla S.H.I.E.L.D.:n agentti. Elokuvan "Item 47" (2012) pääosassa Lizzy Caplan ja Jesse Bradford esittävät onnenonkijapariskuntaa, jotka löytävät chitaurien jälkeen jättämän aseen "The Avengersin" tapahtumien jäljiltä. Elokuva "Agent Carter" (2013) kertoo Hayley Atwellin esittämän Peggy Carterin vaiheista elokuvan "" jälkeen, kun taas "All Hail the King" (2014) kertoo Ben Kingsleyn esittämän Trevor Slatteryn vaiheista elokuvan "Iron Man 3" jälkeen.


title: Marvel One-Shots

text: "Iron Man 2:n" ja "The Incredible Hulkin" tapahtumien jälkeen, Phil Coulson kertoo Jasper Sitwellille, että Maailman turvallisuusneuvosto haluaa vapauttaa Emil Blonskyn vankilasta liittääkseen hänet mukaan Kostajat-hankkeeseen. He näkevät tämän sotasankarina ja syyttävät New Yorkin tuhoista Bruce Banneria. Neuvosto käskee lähettämään agentin pyytämään kenraali Thaddeus ”Thunderbolt” Rossia luovuttamaan Blonskyn S.H.I.E.L.D.:n huostaan. Koska Nick Fury ei halua vapauttaa Blonskya, agentit päättävät lähettää jonkun höynäytettävän sabotoimaan tapaamista. Sitwellin vaatimuksesta, Coulson lähettää vastentahtoisesti "Konsultin": Tony Starkin. Osittain tulkittuna "The Incredible Hulkin" lopussa, häpäistyksi itsensä tunteva Ross istuu baarissa juomassa, kun Stark saapuu hänen luoksee. Stark ärsyttää Rossia niin paljon, että yrittää heittää Starkin ulos baarista. Stark kuitenkin ostaa baarin ja määrää sen purettavaksi. Seuraavana päivänä Coulson ilmoittaa Sitwellille suunnitelman onnistuneen ja että Blonsky pysyy vankilassa.


title: Marvel One-Shots

text: Vuoden 2011 San Diego Comic-Con Internationalissa, Marvel ilmoitti, että "The Consultant" julkaistaisiin vain "Thorin" Blu-ray -versiolla 13. syyskuuta 2011. Lyhytelokuvan ohjaajana toimi Leythum, käsikirjoittajana Eric Pearson, ja säveltäjänä Paul Oakenfold. Clark Gregg ja Maximiliano Hernández palasivat agentti Phil Coulsonin ja agentti Jasper Sitwellin rooleihin elokuvista. Näyttelijäkaartiin liittyvät arkistokuvan kautta Robert Downey Jr. Tony Starkina / Konsulttina, William Hurt kenraali Thaddeus ”Thunderbolt” Rossina ja Tim Roth Emil Blonskyna Kuvotus-muodossaan. Yhteistuottaja Brian Winderbaum kertoi tuottajien "halunneen maalata kuvan S.H.I.E.L.D.:istä vetämässä naruja ja olemassa vastuussa joistakin elokuvien tapahtumista. Kuka olisikaan parempi hahmo edustamaan tätä ideaa kuin agentti Coulson, ensimmäinen S.H.I.E.L.D.-agentti, joka esiteltiin ensimmäisessä "Iron Man" -elokuvassa?" Gregg sanoi, että hänelle kerrottiin lyhytelokuvasta puhelinsoitolla, jossa varoitettiin, että Coulson kuolisi "The Avengersissä". NÄyttelijä huomasi, että One-Shot -lyhytelokuvat voisivat kertoa tarkempaa tietoa Coulsonista, "rakentaakseen katsojille suhteen hänen kanssaan" ennen hänen iskevää kuolemaansa. "The Consultant" käsikirjoitettiin lyhytelokuvan "A Funny Thing Happened on the Way to Thor’s Hammer" jälkeen, koska myöhemmälle varattiin 80% Marvelin näille kahdelle lyhytelokuvalle varaamasta budjetista, jättäen jäljellä olevan budjetin "kahden miehen puheeksi". Auttaakseen tässä, Pearson otti mukaan lyhytelokuvaan Sitwellin, joka nähtiin sivuroolissa "Thorissa", ja asetti hänet sekä Coulsonin "mettimään miten huolehtia tästä Kostajat-hankkeen byrokraattisen politiikan hallinnollisesta taakasta".


title: Marvel One-Shots

text: Ennen "Thorin" tapahtumia, Phil Coulson pysähtyy huoltoasemalle kesken Albuquerqueen, New Mexicoon. Coulsonin ostaessa huoltuasemalta hieman välipaloja, kaksi ryöstäjää astuu sisään ja vaatii myyjää luovuttamaan kassan rahat. Kun ryöstäjät kysyvät kenen auto ulkona on, Coulson paljastaa itsensä, luovuttaa avaimensa, ja on aikeissa luovuttaa myös aseensa. Ollessaan luopumaisillaan aseesta, Coulson hämää ryöstäjiä hetken ajan, ja tainnuttaa rikolliset muutamassa sekunnissa. Hän maksaa ostoksensa huolettomasti ja pyytää myyjää olemaan kertomatta hänen osuudestaan poliisille, mnikä jälkeen hän poistuu huoltoasemalta.


title: Marvel One-Shots

text: "A Funny Thing Happened on the Way to Thor’s Hammer" oli sisällytettynä "in" Blu-ray -julkaisussa 25. lokakuuta 2011. Lyhytelokuvan ohjaajana toimi Leythum, käsikirjoittajana Eric Pearson, ja säveltäjänä Paul Oakenfold. Lyhytelokuvan pääosassa Clark Gregg uusii roolinsa agentti Phil Coulsonina. Sen tarkoitus oli esittää Coulson "muunakin kuin vain ärsyttävänä byrokraattina" S.H.I.E.L.D.:istä.


title: Marvel One-Shots

text: Onnenonkijapariskunta Bennie and Claire löytävät hylätyn chitaurien aseen ("Esine 47"), jonka ne jättivät jälkeensä hyökättyään New Yorkiin "The Avengersissä". Pariskunta käyttää sitä pankkiryöstöihin, mikä herättää S.H.I.E.L.D.:n huomion. Agentit Sitwell ja Blake saavat tehtäväkseen hankkia aseen käsiinsä ja "neutraloida" pariskunta. Agentti Sitwell jäljittää pariskunnan motellihuoneeseen, joka tuhoutuu varastettujen rahojen kanssa yhteenoton aikana. Pariskunnan tappamisen sijaan, Sitwell pyytää heitä liittymään S.H.I.E.L.D.:iin, jolloin Bennie saa paikan tutkimus- ja kehitysosastolta chitaurien teknologian hyödyntämiseksi ja Clairesta tulee Blaken assistentti.


title: Marvel One-Shots

text: "Item 47" julkaistiin "The Avengersin" Blu-ray -versiolla 25. syyskuuta 2012. Elokuvan pääosassa ovat Jesse Bradford ja Lizzy Caplan Bennien ja Clairen rooleissa. Elokuvassa tekee paluun myös Agent Sitwell, näyttelijänä Maximiliano Hernández, sekä ensiesiintymisensä Blake, näyttelijänä Titus Welliver. Sen ohjaajana toimi Marvel Studiosin yhteispuheenjohtaja Louis D’Esposito, käsikirjoittajana Eric Pearson, ja säveltäjänä Christopher Lennertz. Neljässä päivässä kuvattu lyhytelokuva kesti 12 minuuttia, pidempään kuin edelliset lyhytelokuvat, joiden kesto oli 4 minuuttia. Pearson ja D’Esposito saivat ideaan lyhytelokuvaan katsottuaan "The Avengersin" ja jattelivat, "New York on sekaisin. Aseita on oltava kaikkialla". "Item 47" auttoi inspiroimaan MCU:n televisiosarjan "S.H.I.E.L.D. Agentit"


title: Marvel One-Shots

text: Vuosi "Captain America: The First Avengerin" tapahtumien jälkeen, agentti Peggy Carter, nyt Strategisen tiedereservin ("Strategic Scientific Reserve") jäsen, joutuu tavallisiin toimistotöihin kenttätehtävien sijaan. Eräänä yönä ollessaan yksin toimistossa, puhelin soi ja Carter saa selville salaperäisen Zodiac-järjestön piilopaikan. Hän menee paikan päälle, ja saa seerumin helposti käsiinsä. Seuraavana päivänä, hänen esimiehensä, agentti Flynn, moittii häntä omin päin toimimisesta asianmukaisten menettelyjen sijaan. Carter selitti tehtävän olleen kiireellinen, mutta Flynn ei välitä tästä, vaan pitää puuttenalaista Carteria pelkkänä Kapteeni Amerikan "vanhana heilana", joka sai nykyisen työnsä vain säälin vuoksi. Puhelin soi jälleen, ja tällä kertaa langan päässä on Howard Stark, joka kertoo Flynnille haluavansa Carterin yhteisjohtamaan vastamuodostettua S.H.I.E.L.D.:iä. Lopputekstien aikana näytetyssä kohtauksessa, Dum Dum Dugan istuu uima-altaan reunalla Starkin kanssa, ihastelemassa kahta naista, jotka pitivät yllään vastakeksittyjä bikineitä.