title: Nadežda Kurtšenko

text: Kurtšenko oli 15. lokakuuta 1970 lentoemäntänä Aeroflotin lennolla 244 Suhumista Batumiin. Kymmenen minuuttia lentoonlähdön jälkeen kaksi matkustajaa kutsui hänet luokseen. He näyttivät hänelle asetta ja käskivät viemään ohjaamoon viestin, jossa he vaativat päästä Turkkiin. Kurtšenko kiirehti kohti ohjaamoa, huusi varoituksen ja yritti saada asetta pois kaapparien käsistä, jolloin hänet ammuttiin.


title: Nadežda Kurtšenko

text: Kurtšenko haudattiin Suhumin keskustaan. Hauta siirrettiin 20 vuotta myöhemmin Abhasian sodan levottomuuksien alta Glazovin kaupungin hautausmaalle. Kaapattu kone korjattiin, ja se oli pitkään käytössä Uzbekistanissa. Koneen matkustamossa oli esillä Kurtšenkon kuva.


title: Nadežda Kurtšenko

text: Aseistamattoman Kurtšenkon rohkeaa taistelua terroristeja vastaan ihailtiin Neuvostoliitossa. Iževskiin avattiin Kurtšenkolle omistettu museo.


title: Raasakkakoski

text: Raasakkakoski on yksi Iijoen koskista. Se sijaitsee Iijoen alajuoksulla Iin kunnassa n. 15 km Perämerestä itään. Nykyisin koski on valjastettu, ja alkuperäisen kosken pohjoispuolelle on rakennettu vuosina 1968-1970 Raasakan voimalaitos. Rakentaja on Pohjolan Voima Oy. Vedet on ohjattu patoaltaaseen, ja vesi alkuperäiseen jokeen säännöstellään padon kautta, mikä merkitsee sitä, että koski ei enää virtaa vapaana ja veden määrä on koskessa vähentynyt. Kosken pohjois- ja etelärannalla on kallio. Eteläistä kalliota paikalliset asukkaat kutsuvat nimellä Vipukallio.


title: Raasakkakoski

text: Iijoen uitto antoi lisäansioita seudun asukkaille ja vilkastutti 1900-luvulla elämää kosken ympärillä. Uitto päättyi vuonna 1988, mutta uittoperinteitä ei ole unohdettu. Koskessa järjestetään kesäisin, tavallisesti heinäkuun ensimmäisenä lauantaina, tukkilaiskisoja. Silloin voimalaitospadot avataan ja vesi juoksutetaan koskeen. Kisojen järjestäjinä toimivat Iin kunta ja Ii-instituutti, liikelaitokset ja Iin Urheilijat ry. Kisoja on järjestetty 1950-luvulta alkaen. Niiden järjestämisessä oli pitkä tauko voimalaitoksen rakentamisen jälkeen, mutta 2000-luvulla ne aloitettiin jälleen. Vuonna 2018 pidettiin suomenmestaruuskilpailut.


title: Raasakkakoski

text: Kalastus on ollut tärkeä elinkeino Raasakkakoskella, niin kuin koko Iijoella. Ennen voimalaitoksen rakentamista koskesta saatiin runsaasti siikaa ja lohta, joita pyydettiin lipolla. Haukien ja nahkisten pyytämiseen käytettiin katiskoja ja pajusta tehtyjä mertoja. Vuonna 2018 Raasakkakosken vanhaan uomaan on avattu Uiskarin kalatien portti, ja kalatietä kehitetään valtion rahoituksen avulla. Veden laatua tarkkaillaan, ja juoksutuksia on lisätty, mikä on edellytys kalan nousemiselle ohi voimalaitoksen. Luonnonuomaan on myös istutettu lohia. Luonnonvarakeskus tutkii jokea ja on löytänyt vanhasta jokiuomasta luonnonvaraisia lohenpoikasia, mikä todistaa lohen lisääntyvän luontaisesti Iijoessa.


title: Raasakkakoski

text: Noin kilometrin päässä koskesta kaakkoon sijaitsee Kiviharju, jossa on tehty arkeologisia kaivauksia ja löydetty rautakautisia asuinpaikkajäännöksiä, mistä voi päätellä, että aluetta on asutettu jo esihistoriallisina aikoina sitä mukaa kuin maankohoamista on tapahtunut jääkauden jälkeen. Nykyisin kosken molemmin puolin on asutusta, mutta nuoret lähtevät usein taajamiin etsimään parempaa toimeentuloa. Kesäisin osa heistä palaa mökeilleen kosken rannalle.


title: Lametta

text: Lametta eli tinseli on koristemateriaali, jota käytetään erityisesti joulukoristeissa ja vappuhuiskuissa. Lametta on muovista tehtyjä ohuita kiiltäviä suikaleita, jotka perinteisesti ovat olleet hopeanvärisiä.


title: Lametta

text: Lametta on peräisin 1610-luvulta Saksasta. Alkujaan tinseli tehtiin hopeasta, mutta se hapettui nopeasti eikä säilyttänyt kimaltavuutta, joten hopea korvattiin tinan ja lyijyn seoksella. Lametalla koristeltiin erityisesti joulukuusi. Muovin kehittymisen myötä lamettaa alettiin tehdä muovista.


title: Lametta

text: Perhokalastuksessa lamettaa käytetään vieheiden valmistuksessa.


title: Antiikin Kypros

text: Kypros (, ) oli antiikin aikana useiden kansojen asuttamaa aluetta: sen asukkaisiin kuului varhaisempien, esihistoriallisten asukkaiden jälkeläisiä, kuten niin kutsuttuja eteokypriootteja; mykeneläisperäisiä ja myöhempiä kreikkalaisia asuttajia; sekä foinikialaisia siirtokuntalaisia.


title: Antiikin Kypros

text: Kyproksen vanhat valtakunnat olivat kaupunkikuningaskuntia. Ainakin osa niistä voidaan lukea kreikkalaisiksi poliksiksi eli kaupunkivaltioiksi. Tärkeimpiin kaupunkeihin kuuluivat muun muassa Salamis, Pafos, Kurion ja Amathus. Kyproksen kaupungit tulivat myöhemmin Assyrian, Egyptin ja sitten Persian vallan alle. Aleksanteri Suuri vapautti saaren persialaisvallasta. Diadokkisotien myötä Kypros tuli osaksi Ptolemaiosten kuningaskuntaa. Hellenistisellä kaudella saari kreikkalaistui kauttaaltaan. Rooman valtakunta liitti saaren itseensä vuonna 58 eaa., jonka jälkeen siitä tuli roomalainen provinssi "Cyprus".


title: Antiikin Kypros

text: Antiikin maantieteen termeillä Kypros sijaitsi Kilikian ja Foinikian välisellä merialueella. Saari tunnettiin useilla nimillä, joita olivat "Kyproksen" lisäksi "Akamantis" (), "Amathusia" (), "Aspelia" (), "Kerastis" (), "Kolinia" (), "Kryptos" (), "Makaria" (), "Meionis" (), "Ofiusa" () ja "Sfekeia" (). ”Kyproslaista” tarkoittavia etnonyymejä ja adjektiiveja olivat muun muassa "Kyprios" (), "Kypriakos" (), "Kyprieus" () ja "Kypritēs" (), latinaksi "Cyprius" ja "Cypriacus".


title: Antiikin Kypros

text: Kyproksen saari muodostuu lounaisosan pääalueesta sekä koillisosan pitkästä kapeasta niemimaasta, jonka nykyinen nimi on Karpasía. Tätä muotoa verrattiin antiikin aikana taljaan ja gallialaiseen kilpeen. Strabonin mukaan saaren ympärysmitta oli stadioninmittaa. Sen suurin pituus idästä länteen länsipään Akamas-niemeltä koilliskärjen edustan Kleides-saarille arvioitiin stadioninmitaksi.


title: Antiikin Kypros

text: Saaren suurin vuoristo tunnettiin nimellä Olympos (nyk. Tróodos). Vuorilta kaivettiin kuparia, jonka nimi kytkeytyy saaren nimeen, sekä myös kultaa, hopeaa, ja jalokiviä, joista saari antiikin aikana myös tunnettiin. Merkittävimmät kuparikaivokset olivat Tamassoksessa, Amathuksessa, Soloissa ja Kurionissa. Vuorilta saatiin myös puuvaroja, jotka olivat merkittäviä muun muassa laivanrakennuksessa. Kypros tunnettiin myös viinistään, oliiviöljystään ja hunajastaan. Saaren keskiosan tasanko, nykyinen Mesaorían tasanko, oli hyvää viljelyaluetta kuten nykyisinkin.


title: Antiikin Kypros

text: Kyproksen länsipään niemi tunnettiin nimellä Akamas (). Sen pohjoisrannikolla sijaitsi Marionin () kaupunki. Etelämpänä rannikolla sijaitsi Drepanon () ja tämän jälkeen Pafoksen () kaupunki. Pafoksenlahden länsipuolinen niemi tunnettiin nimellä Zefyrion ( eli ). Etelämpänä sijaitsivat niemet Arsinoe () ja Frurion (). Tämän jälkeen hieman sisämaassa sijaitsivat Hierokepia () ja Palaipafos (). Seuraaviksi tulivat Boosura (), Treta () ja Kurion (). Kurionin kohdalla ollut niemi eli nykyinen Akrotírin niemen kärki tunnettiin nimellä Kurias (). Alueelle laski Lykos-joki ().


title: Antiikin Kypros

text: Seuraava kaupunki itään oli Amathus (). Sen lähellä sijaitsi pieni Palaian () kaupunki. Edelleen itään sijaitsi Kitionin () kaupunki, ja sen länsipuolella sijaitsi Tetios-joki () ja itäpuolella Dades-niemi (). Seuraavat niemet itään olivat Thronoi () ja saaren kaakkoiskulman Pedalion () eli nykyinen Kávo Gkréko. Itärannikolla niemestä pohjoiseen sijaitsi Leukolla (). Edelleen pohjoiseen sijaitsivat Ammokhostos () ja hieman pohjoisempana Salamis (). Niiden kohdalla mereen laski Pediaios-joki (. Edelleen pohjoisempana itärannikolla sijaitsivat Elaia () ja Urania (). Karpasian kaupunki () sijaitsi siitä nykyisen nimensä saaneella Karpasían niemellä. Niemen kärki tunnettiin nimellä Deinareton (), ja sen kärjessä sijaitsivat Kleides-saaret ().


title: Antiikin Kypros

text: Kyproksen pohjois- ja koillisrannikko tunnettiin nimellä Akhaijien (Kreikkalaisten) rannikko (), koska Teukroksen johtamien kreikkalaisten asuttajien uskottiin rantautuneen sinne. Rannikolla sijaitsivat idästä länteen kaupungit Afrodision (), Makaria (), Keryneia () ja Lapethos (). Saaren pohjoiskärki tunnettiin Krommyonin niemenä (). Rannikolla siitä etelään sijaitsivat Melabron (), Soloi () ja Limenia (). Krommyonin ja Akamaksen välinen niemi tunnettiin nimellä Kallinusa ().


title: Antiikin Kypros

text: Saaren sisäosissa sijaitsivat kaupungit Aipeia (), Tamassos (), Tremithus (), Leukosia () ja Khytroi ().


title: Antiikin Kypros

text: Kyproksen kuningaskunnat eivät olleet aivan samanlaisia kaupunkivaltioita eli poliksia kuin vastineet muualla kreikkalaisilla alueilla. Niitä pidetään usein kaupunkikuningaskuntina, mutta niiden hallussa ollut maa-alue oli suhteellisen suuri verrattuna useimpiin poliksiin, kaikissa tapauksissa yli 500 neliökilometriä. Niiden alaisuuteen hallitsemillaan alueilla kuului kaupunkikeskuksen lisäksi pienempiä kaupunkeja sekä kyliä.


title: Antiikin Kypros

text: Kaikki Kyproksen kaupunkivaltiot, riippumatta siitä olivatko ne alkuperältään kreikkalaisia tai foinikialaisia, olivat monarkioita joissa oli kruununperimys, aina siihen saakka kun kuningaskunnat lakkautettiin hellenistisen kauden koittaessa 300-luvun lopulla eaa. Myös hallintonsa puolesta kaupungit erosivat näin useimmista poliksista.


title: Antiikin Kypros

text: Kyproksen polikset eli kreikkalaiset kaupunkivaltiot olivat:


title: Antiikin Kypros

text: Kyproksen muita kaupunkeja olivat muun muassa:


title: Antiikin Kypros

text: Kyproksen esi- ja varhaishistoria voidaan jakaa aikakausiin seuraavasti (varhaisemmat ajoitukset ovat summittaisia ja pyöristettyjä):


title: Antiikin Kypros

text:
Kypros asutettiin viimeistään neoliittisen kauden alussa 7000-luvulla eaa. Varhaisimpia tunnettuja asutuksia on Choirokoitía (usein Khirokitia), joka edustaa akeraamista eli esikeraamista vaihetta. Kypros on ilmeisesti ollut autiona noin 6000–4500 eaa. Se asutettiin uudelleen myöhemmällä neoliittisella kaudella, jolloin tunnettiin jo sekä maanviljelys että keramiikan valmistus. Saari siirtyi kalkoliittiselle kaudelle 3000-luvun eaa. alkupuolella.
Kyproksen varhaisimmat kuparikaivokset perustettiin noin 3400–2300 eaa., ja saari tuli tunnetuksi kuparin viennistä koko itäisen Välimeren alueella. Varsinaisen pronssikauden alku ajoitetaan noin vuoteen 2500 eaa. Keskisellä pronssikaudella noin 1900–1600 eaa. Kyproksella oli laajat kauppayhteydet itäisen Välimeren alueella, muun muassa Syyriaan ja Egyptiin. Saarelle alkoi syntyä ensimmäisiä kaupunkimaisia asutuksia. Myöhäisellä pronssikaudella noin 1600–1050 eaa. saaren merkittäviä kaupunkeja olivat Kition ja Égkomin (Enkomi) nimellä nykyisen kylän mukaan tunnettu asutus, jonka oletetaan olleen Alasian valtakunnan keskus. Samalla ajalla saarella oli kauppayhteydet myös minolaisen ja mykeneläisen kulttuurin kanssa. Kyproksella kehittyi oma kirjoitusjärjestelmä, joka tunnetaan kyproslais-minolaisena kirjoituksena. Se muistutti jossakin määrin lineaari-A- ja lineaari-B-kirjoitusta ja toisaalta myös nuolenpääkirjoitusta. Sitä käyttänyt saaren pronssikautinen alkuperäisväestö tunnetaan eteokypriootteina. Heidän kieltään, niin kutsuttua eteokypriootin kieltä, ei tunneta.
Mykeneläisiä kreikkalaisia tai näiden jälkeläisiä muutti Kyprokselle noin 1200–1000-luvuilla eaa., oletettavasti pakoon niin kutsuttua doorilaisvalloitusta ja muita levottomuuksia Manner-Kreikassa. Muuttajat toivat mukanaan muinaiskreikan arkado-kyproslaisen murteen. Kypros siirtyi rautakaudelle muun Välimeren alueen tavoin noin 1000 eaa. Tästä huolimatta myös Kyproksen tuottamalle kuparille oli edelleen suuri kysyntä.


title: Antiikin Kypros

text: Kreikkalaiset perustivat Kyprokselle useita kaupunkivaltiomaisia kuningaskuntia. Alkuperäiset seitsemän kuningaskuntaa olivat Kurion, Lapethos, Marion, Pafos (Palaipafos), Salamis, Soloi ja Tamassos. Ilmeisesti noin 1000-luvulla eaa. Kyproksella kehittyi oma kirjoitusjärjestelmä, niin kutsuttu kyproslainen kirjoitus, jota käytettiin saarella aina klassisen kauden lopulle saakka kreikkalaisen kirjaimiston sijasta. Se perustui saaren varhaisempaan kyproslais-minolaiseen kirjoitukseen, ei kreikkalaisen kirjaimiston tavoin foinikialaiseen kirjaimistoon.


title: Antiikin Kypros

text: Foinikialaiset saapuivat Kyprokselle 800-luvulla eaa. Nämä ottivat ensimmäiseksi siirtokunnakseen saarella jo aiemmin olemassa olleen Kitionin. Se nousi merkittäväksi Afrodite-Astarten kulttikeskukseksi. Toinen foinikialainen kaupunki Amathus kehittyi 800-luvulla eaa. Antiikin kyproslainen kulttuuri muotoutui näin saaren varhaisimpien kyprioottisten ainesten, (mykeneläisten) kreikkalaisten ainesten ja foinikialaisten ainesten yhteensulautumisen kautta.


title: Antiikin Kypros

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Kyprosta pidettiin rakkaudenjumalatar Afroditen synnynpaikkana tai oikeammin paikkana, jossa meressä vaahdosta syntynyt Afrodite nousi maihin. Tämän vuoksi jumalatar tunnettiin myös epiteetillä "Kypris". Kyproksen Afroditessa yhdistyi ilmeisesti idästä tullut seemiläinen vaikutus (Astarte/Ishtar) sekä saaren varhaisempi hedelmällisyydenjumalattaren kultti.


title: Antiikin Kypros

text: Arkaaisen kauden alkupuolella noin 708 eaa. Kypros päätyi Assyrian vallan alle. Saaren kuningaskunnat säilyttivät monin tavoin itsenäisyyden ja joutuivat lähinnä maksamaan veroa Assyrialle. Assyrialaisissa lähteissä saari esiintyy nimellä "Jadnana". Assyrian valtaa kesti noin vuoteen 663 eaa. saakka. 500-luvulla eaa. faarao Ahmose II:n (Amasis II) aikana Kypros tuli Egyptin vallan alle ja maksoi tämän jälkeen veronsa sille. Herodotos viittaa siihen, että saarelle olisi asutettu etiopialaisia, todennäköisesti egyptiläisvallan aikana. Egyptin jouduttua Persian vallan alle Kambyseen aikana vuonna 526/525 eaa. myös Kypros päätyi persialaisten valtaan. Nyt Kyproksen kuningaskunnat joutuivat maksamaan veroa persialaisille ja osallistumaan laivoillaan Persian laivastoon. Dareioksen aikana Kypros oli osa Persian viidettä satraappikuntaa Foinikian ja Palestiinan ohella.


title: Antiikin Kypros

text: Monet kyproslaiset kaupungit, joissa enemmistö asukkaista oli kreikkalaisia, liittyivät Joonian kapinaan vuosina 499–498 eaa. Persian valtaa vastaan. Ainoastaan Amathus pysyi Persian puolella, samoin alun perin myös Salamis. Salamiissa vallan kaapannut Onesilos kuitenkin ryhtyi kapinan johtajaksi. Persialaiset hyökkäsivät saarelle kukistaakseen kapinan. Ratkaiseva taistelu käytiin Salamiin kaupungin läheisellä tasangolla. Onesilos surmattiin, ja persialaiset valtasivat kapinoineet kaupungit takaisin vuonna 498 eaa., viimeisinä Pafoksen ja Soloin. Näin saari palasi Dareioksen vallan alle, ja otti osaa Kserkseen sotaretkeen Kreikkaa vastaan 150 laivalla persialaissodissa vuonna 480 eaa.


title: Antiikin Kypros

text: Tämän jälkeen, 400-luvun eaa. alkupuolella, Kyproksella oli yhteensä kymmenen kuningaskuntaa. Aiemmasta seitsemästä Soloi joutui Marionin vallan alle, ja uusiksi kuningaskunniksi nousivat Amathus, Kition, Idalion ja Keryneia. Kreikkalaisten ja persialaisten kamppailu saaren hallinnasta jatkui. Kreikkalaiset lähettivät Kyprokselle laivaston pian vuoden 480 eaa. Salamiin taistelun jälkeen ja saivat suuren osan saaresta valtaansa joksikin aikaa. Ateenalaiset lähettivät apua toisen kerran vähän myöhemmin Kimonin johdolla. Tämä yritys kuitenkin epäonnistui piirityksen aikana puhjenneen kulkutaudin vuoksi, ja myös Kimon itse kuoli tautiin Kitionissa. Kreikkalainen kulttuurinen vaikutus saarella kuitenkin lisääntyi koko ajan, mikä näkyy muun muassa taiteessa.


title: Antiikin Kypros

text: Kyproksen kreikkalaistumisessa alkoi uusi vaihe Euagoras I:n myötä. Tämä nousi valtaan Salamiissa vuonna 410 eaa., ja hakeutui hyviin väleihin Ateenan kanssa Persiaa vastaan. Kreikkalainen kulttuuri ja tavat levisivät saarella kasvavassa määrin. Euagorasta seurasi vallassa tämän poika Nikokles. Nikokleen poika ja Euagoraan pojanpoika Euagoras II kääntyi kuitenkin Persian puolelle, ja saari palasi tiukemmin Persian vallan alle.


title: Antiikin Kypros

text: Kypros vapautui Persian vallasta lopulta Aleksanteri Suuren sotaretken ja Issoksen taistelun myötä vuonna 333/332 eaa. Kyproslaiset osallistuivat 120 laivalla Aleksanterin hyökkäyksen Tyrosta vastaan. Foinikian heikentyminen oli Kyprokselle edullista alueen kaupan hallinnan kannalta.


title: Antiikin Kypros

text:
Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen Kypros päätyi tämän seuraajien eli diadokkien kiistakapulaksi niin kutsutuissa diadokkisodissa. Demetrios I yritti vallata saaren suurella armeijalla ja laivastolla, voitti Ptolemaios I:n veljen Menelaoksen ja piiritti Salamista. Ptolemaios lähetti saarelle 140 laivaa ja kohtasi Demetrioksen vuonna 306 eaa. Salamiin taisteluna tunnetussa taistelussa, joka oli kuuluisamman Salamiin taistelun kaima ja yhtä lailla antiikin suuria meritaisteluita. Demetrios voitti sen, ja sai saaren kokonaan valtaansa.
Ptolemaios sai saaren lopulta valtaansa vuonna 295/294 eaa. Sodissa Ptolemaios tuhosi kokonaan Kitionin, Keryneian, Lapithoksen ja Marionin. Salamiin kuningas Nikokreon teki itsemurhan kieltäydyttyään antautumasta. Kyproksesta tuli merkittävä osa Ptolemaiosten hallitsijasuvun egyptiläistä valtakuntaa. Se oli merkittävä laivastotukikohta, ja sen vuorten puuvaroja käytettiin laivanrakennukseen. Myös metallivarat olivat edelleen merkittävä vaurauden lähde. Ptolemaiosten hallintokeskukseksi saarella tuli 300-luvun eaa. lopulla perustettu Nea Pafos eli Uusi Pafos, johon Ptolemaios siirrätti tuhotun Marionin väestön. Saaren suuren merkityksen vuoksi sen hallitsijaksi nimitettiin aina joku korkea-arvoinen henkilö Aleksandrian hovista, ja tämä oli saarella sekä "strategos" (sotapäällikkö), "nauarkhos" (laivaston komentaja) että "arkhiereus" (ylipappi). On mahdollista, että saari varustettiin eräänlaiseksi Ptolemaioksen hallitsijasuvun turva- ja pakopaikaksi tarpeen varalta. Salamis säilyi suurimpana kaupunkina, ja siellä arvioidaan olleen jopa asukasta.


title: Antiikin Kypros

text: Seuranneella ajalla Kyproksen kulttuuri hellenisoitui ajan kuluessa yhä enemmän. Saaren kuningaskunnat lakkasivat olemasta noin 313–306 eaa., ja alkoivat kehittyä ulkoisesti enemmän kreikkalaisten kaupunkivaltioiden eli polisten suuntaan. Saaren oman kyproslaisen kirjaimiston käyttö korvautui kokonaan kreikkalaisen kirjaimiston käytöllä. Ptolemaios II perusti saaren lukuisat Arsinoe-nimiset kaupungit, jotka nimesi vaimonsa mukaan. Ptolemaiosten valtakunnan kutistuessa Kypros säilyi Kyrenaikan ohella valtakunnan ainoana alueena Egyptin ulkopuolella. Saaren käskynhaltijana toiminut Polykrates Argoslainen sai pidettyä saaren Ptolemaios V:llä Antiokhos III:tta vastaan.


title: Antiikin Kypros

text: Veljekset Ptolemaios Filometor ja Ptolemaios Euergetes kiistelivät Kyproksen hallinnasta. Euergetes pyysi apua Roomalta vuonna 154 eaa. Hän sai roomalaisten tuen, mutta ei roomalaista sotaväkeä, ja joutui turvautumaan palkkasotilaisiin. Filometor valtasi saaren sillä välin. Eurgetes hävisi seuranneen taistelun. Myös Demetrios Soter yritti vallata saaren, mutta epäonnistui.


title: Antiikin Kypros

text: Ptolemaios Lathyroksen noustua valtaan hänen nuorempi veljensä Ptolemaios Aleksandros sai Kyproksen. Kleopatra III:n nostettua Aleksandroksen Egyptin kuninkaaksi Lathyros siirtyi puolestaan Kyprokselle, ja johti sitä itsenäisenä kuningaskuntana vuosina 107–89 eaa. Lathyroksen saatua puolestaan Egyptin kuninkuuden Aleksandros yritti vallata saaren, mutta kuoli taistelussa.


title: Antiikin Kypros

text: Ptolemaios Auleteen hallitessa Egyptiä Kyprosta hallitsi tämän nuorempi veli Ptolemaios 80–58 eaa. Hän oli aluksi hyvissä väleissä Rooman kanssa, mutta tuli myöhemmin Rooman viholliseksi muun muassa siksi, että häntä syytettiin merirosvouden tukemisesta. Clodiuksesta tuli Ptolemaioksen henkilökohtainen vihollinen, ja tämä pyrki valtaamaan ja ryöstämään Kyproksen. Hän sai lähetettyä Cato nuoremman tekemään likaisen työn puolestaan. Ptolemaios teki itsemurhan.


title: Antiikin Kypros

text: Rooma valtasi Kyproksen näin vuonna 58 eaa. Saaresta tuli roomalainen provinssi yhdessä Kilikian kanssa, mutta sillä oli oma kvestori ja oikeusistuimet. Julius Caesar antoi saaren vuonna 47 eaa. Kleopatran sisaruksille Ptolemaiokselle ja Arsinoelle. Marcus Antonius antoi sen puolestaan Kleopatran lapsille. Augustuksen suorittamassa Rooman provinssien jaossa vuonna 27 eaa. Kyproksesta tuli keisarillinen provinssi. Vuonna 22 eaa. se annettiin Rooman senaatille, ja tämän jälkeen sitä hallitsivat propreettorit prokonsulin tittelillä, apunaan legaatti ja kvestori. Myös prokonsulien hallintokeskuksena toimi Pafos.


title: Antiikin Kypros

text: Kristinusko saapui Kyprokselle vuonna 45 jaa. apostolien Paavali ja Barnabas suorittaman lähetystyön kautta. Barnabas oli kotoisin saarelta ja myös haudattiin sinne, ja häntä pidetään sen suojeluspyhänä ja Kyproksen kirkon perustajana. Paavalin ja Barnabaan kerrotaan käännyttäneen saaren roomalaisen käskynhaltijan Sergius Pauluksen kristinuskoon. Kitionin ensimmäisenä piispana pidetään perinteessä Lasarusta, ja kaupungin katsotaan myös olleen tämän viimeinen hautapaikka.


title: Antiikin Kypros

text: "Apostolien tekojen" perusteella suuri osa saaren väestä oli ensimmäisellä vuosisadalla jaa. juutalaisia. Juutalaisten sanotaan kapinoineen ja suorittaneen saarella kreikkalaisen kansanmurhan keisari Hadrianuksen aikana, ja saaneen saaren joksikin aikaa kokonaan hallintaansa.


title: Antiikin Kypros

text: Diocletianuksen aikana Kypros tuli osaksi Oriensin hallintoaluetta. Saarella tapahtui kaksi suurta maanjäristystä vuosina 332 ja 342. Ne tuhosivat useimmat kaupungit Pafos ja Salamis mukaan lukien. Saaren hallinto siirrettiin uudelleenrakennettuun Salamiihin, joka sai nimen Constantia. Rooman valtakunnan jaossa vuonna 395 eaa. Kyproksesta tuli osa Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa. Bysanttilaista Kyprosta hallitsi "consularis".


title: Antiikin Kypros

text: Saraseeniarabit hyökkäsivät saarella vuonna 648 ja valtasivat sen. Uudelleen arabit valtasivat saaren 803–806. Nikeforos Fokas valtasi Kyproksen takaisin Bysantille. Bysantti menetti saaren länsivalloille kolmannen ristiretken aikaan, ensin Rikhard Leijonamielelle ja temppeliherrain ritarikunnalle vuonna 1191 ja sitten Guy de Lusignanin Jerusalemin kuningaskunnalle vuonna 1192.


title: Antiikin Kypros

text: Antiikin Kyproksen aineellista kulttuuria esittelevät muun muassa Kyproksen museo Nikosiassa, Lárnakan arkeologinen museo, Limassolin arkeologinen museo sekä Páfoksen arkeologinen museo. Saaren ulkopuolella muun muassa British Museumissa Lontoossa on suuri kyproslaisten löytöjen kokoelma.


title: Mikroaggressio

text: Mikroaggressio on usein tahaton ja huomaamaton loukkaava kommentti tai teko, joka kohdistuu vähemmistöryhmään tai sen edustajaan ja joka vahvistaa tätä ryhmää kohti tunnettuja stereotypioita.


title: Mikroaggressio

text: Termin kehitti psykiatri Chester M. Pierce vuonna 1970.


title: Jefrasinja Polatskilainen

text: Jefrasinja Polatskilainen valkovenäjäksi Еўфрасіння Полацкая (n. 1101–1104 Polatsk – 1167 Jerusalem) oli alkujaan valkovenäläinen aatelisnainen ja hänen aloitteestaan perustettiin kirkkoja, luostareita kouluja ja kirjastoja. Hänellä on merkittävä asema Valko-Venäjän kansallisesti ja uskonnollisesti ajattelevien ajatusmaailmassa. Hänen elämäntyönsä loi pohjan valkovenäläiselle sivistyselämälle ja vanhan valkovenäläisen kulttuurin säilymiselle. Häntä kunnioitetaan maan taivaallisena suojelijana sekä ortodoksisessa että roomalaiskatolisessa perinteessä.


title: Jefrasinja Polatskilainen

text: Jefrasinja Polatskilainen tilasi vuonna 1161 johtamaansa luostariin suuren kuusisakaraisen emaliristin. Ristiä on pidetty Valko-Venäjän kansallisaarteena, mutta se katosi toisen maailmansodan aikana eikä sitä ole etsinnöistä huolimatta löydetty.


title: Jefrasinja Polatskilainen

text: Jefransija Polatskilaisen isä oli Polatskin ruhtinas Grigori Vselavitš ja hänen isoisänsä oli Polatskin kuuluisin ruhtinas Vseslav. Isänsä puolelta hän kuului merkittävään Rurikien sukuun. Hänen kiinnostuksensa kirjoihin ja rukoiluun huomattiin jo lapsuudessa, mutta hänelle oli varattu tulevaisuus jonkun ruhtinaan vaimona. 12- vuotiaana hän oli salaisesti antanut nunnalupauksen. Sen jälkeen hän torjui sulhaskandidaatit ja karkasi kotoaan. Samalla hän muutti nimensä Predslavasta Jefransijaksi.


title: Jefrasinja Polatskilainen

text: Polatskin piispa Elias antoi Jefransijan päätökselle siunauksena. Nuori nunna asettui asumaan Sofian katedraalin läheisyyteen ja hänelle annettiin työksi kirjojen kopioiminen.


title: Jefrasinja Polatskilainen

text: Vuoden 1128 paikkeilla piispa Elias antoi Jefransijalle tehtävän. Hänen tuli perustaa nunnaluostari. Askeettinen Jefransija ei tarvinnut uuteen asuinpaikkaan kuin kirjansa. Uudessa Seltsen luostarissa naisille opetettiin kirjojen kopiointia, ompelua ja laulua.


title: Jefrasinja Polatskilainen

text: Jefrasinja perusti myös munkkiluostarin ja hän käytti omaa varallisuuttaan kirkon rakennuttamiseen. Kyseinen vuonna 1161 rakennettu kirkko, Pyhän Sofian katedraali on edelleen olemassa ja sitä pidetään Valko-Venäjän varhaisen arkkitehtuurin merkkiteoksena. Luostarien hengellistä elämää varten hän sävelsi musiikkia. Hän pyysi Konstantinopolin patriarkalta ihmeitä tekevän ikonin kopiota Polatskiin, mihin pyyntöön patriarkka suostui-


title: Jefrasinja Polatskilainen

text: Kun Jefrasinjan sisar Eupraxia päätti lähteä pyhiinvaellukselle Jerusalemiin, päätti Jefrasinja lähteä mukaan. Jerusalemissa hänen tiedetään tavanneen kuningas Amalric I:n. Jefrasinja sairastui ja kuoli Jerusalemissa. Hänet haudattiin Jerusalemiin, mutta kun Saladinin joukot olivat vallanneet kaupungin, hänen maalliset jäännöksensä kuljetettiin Kiovaan Lavran luostariin. Vuonna 1910 ne siirrettiin Polatskiin.


title: Jefrasinja Polatskilainen

text: Pyhän Jefrasinja Polatskilaisen muistopäivää vietetään joka vuosi 23. toukokuuta.


title: Ramona Barrufet

text: Ramona Barrufet i Santacana (s. 1959 Juneda) on katalonialainen poliitikko. Hän toimi kansanedustajana Katalonian alueparlamentissa vuosina 2010–2017, mutta vetäytyi sen jälkeen politiikasta. Barrufet oli parlamentin puhemiehistön neljäs sihteeri vuosina 2015–2017, jolloin Carles Puigdemontin johtama hallitus valmisteli ja järjesti kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä.


title: Ramona Barrufet

text: Kansanäänestyksen ja sitä seuranneen itsenäisyysjulistuksen jälkeen Espanja nosti Katalonian hallituksen ministereitä, parlamentin puhemiehistöä ja eräitä muita avainpoliitikoita vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Espanjan korkein oikeus käsitteli parlamentin puhemiehistön syytteitä 9. marraskuuta 2017 ja määräsi puhemies Carme Forcadellin maksamaan jopa 150 000 euron takuut vastineeksi siitä, ettei tämä joutuisi tutkintavankeuteen. Forcadell vietti yhden yön vankilassa, mutta vapautui seuraavana päivänä maksettuaan takuut. Oikeus ei hyväksynyt, että Forcadell olisi maksanut takuut jo samana päivänä, jona ne määrättiin ja parlamentin puhemiehistön kolmas sihteeri Joan Josep Nuet arveli, että Forcadell pyrittiin näin saamaan tarkoituksella edes hetkeksi vankilaan. Barrufetille ja kolmelle muulle puhemiehistön jäsenelle (Anna Simó, Lluís Corominas ja Lluís Guinó) määrättiin 25 000 euron takuut, ja syytetyistä vain Nuet päästettiin tutkinnan ajaksi vapaaksi ilman rajoituksia.


title: Ramona Barrufet

text: Maaliskuussa 2018 Espanjan korkeimman oikeuden tuomari Pablo Llarena yksilöi tarkemmin, millä rikosnimikkeellä kutakin poliitikkoa tultaisiin syyttämään oikeudessa. Tässä yhteydessä kapinasyyte ( lievennettiin Barrufetin osalta syytteeksi "kansalaistottelemattomuudesta" (), mutta Forcadell ja useita yhä "kapinasta" syytettyjä ministereitä (Jordi Turull, Raül Romeva, Josep Rull ja Dolors Bassa) vangittiin uudelleen heidän tehdessä näin vankilassa seuraa Oriol Junquerasille, Joaquim Fornille, Jordi Sànchezille ja Jordi Cuixartille, jotka olivat olleet yhtäjaksoisesti vangittuina jo loppuvuodesta 2017 alkaen.


title: Ramona Barrufet

text: Barrufet ei ollut Katalonian hallituksen ministerinä, joten hän ei ollut suoraan toimeenpanemassa kansanäänestystä. Häntä vastaan nostettu syyte perustuukin siihen, että Espanjan mielestä Katalonian parlamentin puhemiehistö rikkoi Espanjan lakia salliessaan parlamentissa edes keskustelun mahdollisesta itsenäistymisestä.


title: Kehinde Wiley

text: Kehinde Wiley on yhdysvaltalainen taiteilija, joka tunnetaan afrikkalais-amerikkalaisista hahmoista tekemistään maalauksista.


title: Kehinde Wiley

text:
Wiley on tunnettu historiallisten taideteosten uudelleenversioinneista; päähahmona ovat mustat.
Myös teosten nimet ovat samat kuin vanhoilla, esimerkiksi "Napoleon Leading the Army Over the Alps" (alkuperäinen Jacques-Louis David, 1803) tai "Equestrian Portrait of King Philip II (Michael Jackson)" perustuen Rubensin maalaukseen. Wileyn hahmot ovat usein värikkäällä taustalla, joka perustuu jokin kulttuurin tekstiileihin ja sisältävät usein värikkäitä floraaleja.


title: Kehinde Wiley

text: Kohua on herättänyt Wileyn maalaus "Judith Beheading Holofernes" (alkuperäisteos Caravaggion), jossa raamatullisen tarinan juutalaisnainen tappamassa assyrilaista kenraalia on korvattu mustalla naisella pitämässä kädessään valkoisen naisen irtileikattua päätä. Wiley on sanonut maalauksen olevan leikittelyä "tapa valkonaama" -jutulla (kill whitey).


title: Kehinde Wiley

text: Wiley valittiin maalaamaan virallinen muotokuva entisestä presidentistä Barack Obamasta Smithsonian-instituutin kokoelmiin. Maalaus Obamasta sekä Amy Sheraldin maalaus Michelle Obamasta paljastettiin 12. helmikuuta 2018.


title: Vasili Tokranov

text: Vasili Tokranov (s. 2. elokuuta 1989) on venäläinen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL:ssa SKA Pietarissa. Kaudella 2008–2009 alkaneella KHL-urallaan Tokranov on 23.4.2018 mennessä pelannut 244 KHL:n runkosarjaottelua tehopistein 19+47=66 ja 41 pudotuspeliottelussa tehopisteet 3+14=17. 2009 ja 2018 Tokranov on voittanut Ak Bars Kazanin joukkueessa Gagarin Cupin. Tokranov on saavuttanut alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden ja alle 20-vuotiaiden MM-pronssin. Venäjän jääkiekkomaajoukkuessa Tokranovilla on kaksi A-maaottelua.


title: Pieksämäen seurakunta

text: Pieksämäen seurakunta on Etelä-Savon yksi seurakunta. Seurakunta omistaa Pieksämäen Vanhan kirkon, seurakuntataloja ja uuden kirkon. Seurakunnan pääkirkko on Pieksämäen Uusi kirkko, jonka yhteydessä on kirkkoherranvirasto ja alasali. Seurakunnalla on myös Nuuvinniemen leirikeskus. Seurakunnan vt. kirkkoherrana toimii Anita Seppä.


title: Pieksämäen seurakunta

text: Kirkkohallituksen päätöksellä 16.8.2006 Pieksämäen maaseurakunta ja Pieksämäen kaupunkiseurakunta lakkautettiin 31.12.2006 ja niiden seuraajaksi perustettiin Pieksämäen seurakunta 1.1.2007. Kaupunkiseurakunnan kirkkona oli Pieksämäen uusi kirkko ja maaseurakunnan pääkirkkona Vanha kirkko.


title: Louis (Yhdistyneen kuningaskunnan prinssi)

text: Prinssi Louis (Louis Arthur Charles; s. 23. huhtikuuta 2018 Lontoo) on prinssi Williamin, Cambridgen herttuan ja hänen puolisonsa Cambridgen herttuattaren Catherinen toinen poika. Hän on Walesin prinssi Charlesin lapsenlapsi ja viidentenä kruununperimysjärjestyksessä.


text: Hänellä on kaksi sisarusta, isoveli prinssi George ja isosisko prinsessa Charlotte.


text: 4. syyskuuta 2017 Kensingtonin palatsista ilmoitettiin herttuatar Catherinen odottavan kolmatta lastaan.


title: Matias Mäkynen

text: Matias Mäkynen (s. 1. syyskuuta 1990 Vaasa) on suomalainen SDP:tä edustava poliitikko. Marraskuusta 2012 hän on toiminut Vaasan kaupunginvaltuuston jäsenenä ja syyskuusta 2017 Pohjanmaan maakuntavaltuuston puheenjohtajana. Mäkynen toimii myös SDP:n puoluehallituksen jäsenenä ja Pohjanmaan sosialidemokraattien puheenjohtajana. Mäkynen oli valituksi tullessaan kaikkien aikojen nuorin piirin puheenjohtaja.


title: Matias Mäkynen

text: Mäkynen on naimisissa koulutuspäällikkö Maria Mäkysen (o.s. Rytkönen) kanssa.


title: Paakin junaonnettomuus

text: Paakin junaonnettomuus tapahtui 7. lokakuuta 1926 Kontiomäen ja Vuokatin välillä noin kilometri ennen Paakinmäkeä kun kaksi työjunaa törmäsi yhteen. Onnettomuudessa kuoli viisi henkilöä ja junien veturit sekä 11 soravaunua romuttuivat.


title: Paakin junaonnettomuus

text: Kontiomäeltä Vuokattiin kello 4.15 aamulla lähetetty työjuna jossa oli 23 tyhjää vaunua ja Paakinmäen pysäkiltä Kontiomäen suuntaan lähetetty työjuna jossa oli 23 täydessä lastissa ollutta soravaunua törmäsivät yhteen kallioleikkauksessa vähän ennen kello viittä aamulla. Paikalla ollut kaarre vaikeutti näkyvyyttä joten tyhjä työjuna törmäsi toiseen junaan täydellä vauhdilla. Täydestä sorajunasta romuttui veturi ja kaksi ensimmäistä vaunua, tyhjästä työjunasta taas veturin lisäksi yhdeksän vaunua niiden joukossa konduktöörinvaunu. Kaikki surmansa saaneet ja pahimmin loukkaantuneet olivat tyhjässä työjunassa.


title: Paakin junaonnettomuus

text: Onneettomuus aiheuti junanlähettäjien väärinkäsityksestä. Vuonna 1928 tuomittiin junan lähettäjänä Kontiomäen asemalla toiminut sähköttäjä Auvinen Sotkamon kihlakunnanoikeudessa 1 vuoden 5 kuukauden vankeusrangaitukseen sekä virasta erotettavaksi. Hänet tuomittiin myös maksamaan korvauksia rautatiehallitukselle sekä elatusapua onnettomuudessa kuolleiden omaisille.


title: Turkmenistanin jääkiekkomaajoukkue

text: Turkmenistanin jääkiekkomaajoukkue edustaa Turkmenistania kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa ja turnauksissa. Joukkue pelaa IIHF:n maailmanmestaruuskisojen 3:nnessa divisioonassa. Joukkue pelasi ensimmäiset viralliset ottelunsa Aasian talvikisoissa vuonna 2017, joiden jääkiekkoturnauksen se voitti puhtaalla pelillä. Vuonna 2018 joukkue osallistui IIHF:n 3. divisioonan karsintaan voittaen sielläkin kaikki ottelunsa. Joukkue on voittanut kaikki pelaamansa kuusi virallista maaottelua maalierolla 78–9.


title: Dagmar Dolby

text: Dagmar Dolby (s. ) on yhdysvaltalainen perijätär, hyväntekijä ja miljardööri. Hän on äänentoiston uranuurtaja Ray Dolbyn (1933–2013) leski, ja peri yhdessä kahden poikansa kanssa mittavan omaisuuden, miltei puolet (43 %) hänen edesmenneen puolisonsa vuonna 1965 perustaman Dolby Laboratories -yhtiön omistuksesta. Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvioi Dolbyn omistusten rahelliseksi arvoksi 4,0 miljardia dollaria.


title: Dagmar Dolby

text:
Dolby on tehnyt suuria lahjoituksia. Esimerkiksi brittiläinen Cambridgen yliopisto, jossa Ray Dolby aikoinaan teki fysiikan väitöskirjatyönsä, sai 53 miljoonaa dollaria kampuksensa laajentamiseen. Vuonna 2015 Dagmar Dolby lahjoitti Kalifornian yliopistolle (San Francisco) mielialahäiriöiden tutkimukseen 20 miljoonaa dollaria. Myös esimerkiksi Alzheimerin taudin tutkimus on saanut lahjoitusrahaa, jonka seurauksena San Fransiscossa toimii Dolbyn mukaan nimetty aivoterveyskeskus (Ray Dolby Brain Health Center). Ray Dolby sairasti ikääntyessään Alzerheimin tautia.
Dagmar Dolby opiskeli Saksassa Heidelbergin yliopistossa. Hän on leski, kaksi lasta.


title: Viron draamateatteri

text: Viron draamateatteri () on Viron suurin puheteatteri. Draamateatteri toimii alun perin Tallinnan saksalaisen teatterin vuonna 1910 valmistuneessa rakennuksessa Tallinnassa. Teatterin vakituiseen henkilökuntaan kuuluu 37 näyttelijää ja 5 ohjaajaa. Kävijöitä teatterilla on vuosittain yli 100 000.


title: Viron draamateatteri

text: Viron draamateatterin nykyinen rakennus kuului alun perin Tallinnan saksalaiselle teatterille ("Revaler Deutches Theater"), joka perustettiin vuonna 1795. Teatterin alkuperäinen rakennus sijaitsi Tallinnan Lai-kadulla, mutta se tuhoutui tulipalossa vuonna 1902. Uuden teatterin rakentamisesta järjestettiin kansainvälinen arkkitehtikilpailu vuonna 1906 ja uusi rakennus valmistui vuonna 1910. Viron itsenäistyttyä samaan rakennukseen muutti alivuokralaiseksi virolainen teatteri "Draamastuudio Teater", joka sai vuonna 1937 uuden nimen Viron draamateatteri ("Eesti Draamateater"). Viron valtio hankki saksalaisen teatterin rakennuksen itselleen baltiansaksalaisten muutettua Saksaan vuonna 1939, jolloin siitä tuli Viron draamateatterin kotipaikka.


title: Viron draamateatteri

text: Teatterin tarkempi nimi on muuttunut useampaan otteeseen ja esimerkiksi Neuvostoliitonaikana se tunnettiin nimellä "Tallinna Riiklik Draamateater". Voldemar Pansosta tuli draamateatterin ohjaaja vuonna 1955 ja hän toimi teatterin johtajana vuosina 1970–1976. Pansoa on pidetty yhtenä virolaisen teatterin merkkihenkilöistä ja hän perusti teatterikoulun, sekä nuorisoteatterin. Kansallinen liike alkoi jälleen vahvistua 1980-luvulla, mikä näkyi myös teatterin ohjelmistossa. Jaan Kruusvall, Rein Saluri ja Mikk Mikiver toivat lavalle monia aiemmin kiellettyjä aiheita, kuten esimerkiksi monien virolaisten pakomatkat länteen ja metsäveljien toiminnan. Viron uuden itsenäisyyden jälkeen teatterin tärkeitä vaikuttajia ovat olleet esimerkiksi Madis Kõiv, Andrus Kivirähk, Juhan Viiding, Evald Hermaküla, Mati Unt, Hendrik Toompere ja Merle Karusoo.


title: Viron draamateatteri

text: Viron draamateatterin vuonna 1910 valmistunut rakennus edustaa jugendin aikaista kansallisromanttista tyyliä. Rakennuksen suunnittelijat olivat pietarilaiset arkkitehdit Nikolai Vassiljev ja Aleksei Bobõr. Draamateatterin suuressa salissa on 436 paikkaa ja 1960-luvulla rakennetussa pienessä salissa on 170 paikkaa. Vuonna 2004 valmistui lisäksi 70-paikkainen maalisali ("Maalisaal"). Vuonna 2004 tehdyissä kunnostuksissa nykyaikaistettiin myös lavatekniikkaa. Vuonna 2009 lavan takaisiin tiloihin tehtiin täysremontti. Viron draamateatteri on Viron suurin puheteatteri ja sen vakituiseen henkilökuntaan kuuluu 37 näyttelijää ja 5 ohjaajaa. Vuosittain lavalle tuodaan noin kymmenen uutta näytelmää ja vierailijoita teatterissa on vuosittain yli 100 000.


title: Marcos Valle

text: Marcos Kostenbader Valle (s. 14. syyskuuta 1943 Rio de Janeiro) on brasilialainen laulaja, lauluntekijä ja tuottaja. Hän on tuottanut useita tyylilajeja edustavaa musiikkia, muun muassa bossa novaa, sambaa sekä fuusiomusiikkia rockista, soulista, jazzista ja tanssimusiikista.


title: Dornstetten

text: Dornstetten on kaupunki Baden-Württembergin osavaltiossa Saksassa. Kaupunki sijaitsee Freudenstadtin piirikunnassa Karlsruhen hallintopiirissä. Kaupungissa asui 7 995 ihmistä vuoden 2016 lopussa.


title: Eurooppatie E50

text: Eurooppatie E50 on itä-länsisuuntainen eurooppatie, joka johtaa Ranskan läntisimmältä alueelta Brestistä Saksan, Tšekin, Slovakian ja Ukrainan halki Venäjän Mahatškalaan. Suurimmat kaupungit tien varrella ovat Pariisi, Nürnberg, Praha, Donetsk ja Rostov-na-Donu.


title: Kiek in de Kök

text: Kiek in de Kök on Tallinnan kaupunginmuuriin kuuluva tykkitorni Toompealla, Virossa. Torni rakennettiin 1400-luvun lopulla ja nykyisen muotonsa se sai 1500-luvun alussa. Torni on nykyisin osa Tallinnan kaupunginmuseota ja sen tiloissa järjestetään näyttelyjä.


title: Kiek in de Kök

text: Kiek in de Kökin tykkitorni rakennettiin vuonna 1475, mutta nykyisen muotonsa se sai 1500-luvun alussa. Kiek in de Kök oli osa Tallinnan kaupunginmuuria, jota puolustamaan rakennettiin 1500-luvulla kaikkiaan 46 tornia. Kiek in de Kök suunniteltiin raskaille tuliaseille ja sen nimi on suomeksi katso keittiöön. Nimi on alasaksaa ja se viittaa tornin korkeuteen. Tornin vartiomiehet saattoivat katsella alas porvaristalojen suurista savupiipuista eli mantellikorsteeneista talojen keittiöön. Nimi mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1577 muodossa "Kyck in de Kaeken". Moskovan Venäjän tsaari Iivana Julman joukkojen piirittäessä Tallinnaa Liivinmaan sodan aikana vuonna 1577 tornia ammuttiin kivi- ja rautakuulilla, joiden jättämät jäljet ovat edelleen tornin seinämässä. Tallinna kesti kuitenkin Henrik Klasinpoika Hornin johdolla seitsemän viikkoa kestäneen piirityksen. Tornin menetettyä lopulta sotilaallisen merkityksensä sitä käytettiin varastona ja arkistotilana. Tornia remontoitiin ja entisöitiin 1950- ja 1960-luvuilla. Kiek in de Kök kuuluu nykyisin Tallinnan kaupunginmuseon tiloihin ja sen tiloissa on kaupungin synty- ja sotahistoriaa esitteleviä näyttelyjä. Tornin kuudennessa kerroksessa toimii kahvila.


title: Kiek in de Kök

text: Kiek in de Kök kuuluu Itämerenmaiden suurimpiin tykkitorneihin. Tornin korkeus on 49,4 metriä ja sen läpimitta on 17 metriä. Tornin seinän paksuus on lähes 4 metriä.


title: W. R. Bennett

text: William Robert (Bill) Bennett ( 11. heinäkuuta 1921 Durban, Etelä-Afrikka, Australia – 29. elokuuta 1988 Greenslopes, Brisbane,  Queensland, Australia) oli australialainen kirjailija


title: W. R. Bennett

text: Etelä-Afrikassa syntyneen Bennettin vanhemmat olivat australialaisia. Bill oli vielä aivan pieni, kun perhe palasi Australiaan, ja hän kävi koulua Brisbanessa ja aloitti asentaja- ja sorvaajaharjoittelijana. Bennett liittyi Royal Australian Air Forceen (RAAF) toisen maailmansodan aikana ja jälleen Korean sodan aikana. Sodanaikaisista palveluksistaan hän sai Distinguished Flying Cross (DFC) -kunniamerkin ja siihen lisänauhan Korean sodan aikana. Lisäksi hänelle myönnettiin Yhdysvaltojen DFC ja Air Medal.


title: W. R. Bennett

text: Kirjoittaessaan 1960-luvulla 28 lyhyttä toimintaromaania ilmataisteluista Bennett hyödynsi sotakokemuksiaan. Kirjat eivät ole korkeakirjallisuutta, mutta niissä on aitoutta, joka vie lukijan teknisesti täsmällisellä ja kiinnostavalla tyylillään keskelle taisteluja. Niitä on käännetty monille eurooppalaisille kielille. Lisäksi hän kirjoitti 1970-luvun alkupuolella kaksi vakoiluromaania. Bennett oli siihen aikaan kustantaja Horwitzin tärkein sotakirjailija.


title: Eurooppatie E60

text: Eurooppatie E60 on yksi itä-länsisuuntaisista eurooppateistä. Se on noin 8 200 kilometriä pitkä, ja siten toiseksi pisin eurooppatie. Se alkaa Ranskan Brestistä ja päättyy Kirgisian ja Kiinan rajalla sijaitsevalle Irkeshtamin raja-asemalle. Tie kulkee Ranskan, Sveitsin, Saksan, Itävallan, Unkarin, Romanian, Georgian, Azerbaidžanin, Turkmenistanin, Uzbekistanin, Tadžikistanin ja Kirgisian alueilla. Romanian Constanțan ja Georgian Potin välillä tie on piirretty kulkemaan Mustameren halki lauttareittinä, samoin myös Kaspianmeren halki Azerbaidžanin Bakun ja Turkmenistanin Türkmenbaşyn välillä. Suurimpia kaupunkeja tien varrella ovat Nantes, Zürich, Wien, Budapest, Cluj-Napoca, Bukarest, Tbilisi, Baku, Ašgabat ja Dušanbe.


title: Kanto Ensemble

text: Kanto Ensemble on helsinkiläinen vanhan musiikin aarteita etsivä ja esittävä a cappella -yhtye.


title: Kanto Ensemble

text: Yhtyeen tarkoitus on etsiä ja esittää eurooppalaisen vanhan, erityisesti renessanssiajan musiikin aarteita. Yhtye haluaa osaltaan kantaa ja edistää ikiaikaisen musiikin esittämistraditiota ja samalla laskea säveltaiteen kerrostumien vuosirenkaita, pala kerrallaan.


title: Kanto Ensemble

text: Yhtyeen laulajat ovat esiintyjinä Suomen menestyksekkään vanhan musiikin liikkeen kantavia voimia, joiden repertoariin kuuluu monien solistitehtävien rinnalla myös jäsenyydet eturivin a cappella yhtyeissä kuten Lumen Valo, English Vocal Consort of Helsinki, Ensemble Petraloysio, Key Ensemble, Giardino Novo, Camerata Aboensis.


title: Kanto Ensemble

text: Yhtyeen perustajana ja taiteellisena primus motorina toimii pitkän linjan a cappella -laulaja basso Juha Suomalainen. Hän on ollut mukana yhtenä perustajajäsenistä aloittamassa 25-vuotisjuhliaan viettävän kahdeksanjäsenisen Lumen Valo –lauluyhtyeen toimintaa ja on myös vanhaa musiikkia julkaisevan, Ylen Radio 1 –radiotoimittajien tunnustuspalkinnolla palkitseman SIGILLUM –levymerkin isä.


title: Martha Ingram

text:
Martha Robinson Rivers Ingram (s. , Charleston, Etelä-Carolina, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen yritysjohtaja ja hyväntekijä. Hän peri Ingram Industries kirja-, vakuutus- ja merikuljetusyrityksen omistuksen ja nousi vastuuasemaan Ingram Industries -konsernissa hänen miehensä E. Bronson Ingram II:n (1931–1995) kuoltua. Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvioi Martha Ingramin ja hänen perheensä omistustensa arvoksi 5,0 miljardia dollaria.
Konsernin tietokoneisiin liittyvä jakelutoiminta eriytettiin julkisesti noteeratuksi Ingram Micro -yritykseksi vuonna 1996. Tämä yritys myytiin joulukuussa 2016 kiinalaisomistukseen. Konsernissa on jäljellä Ingram Marine, Ingram Book ja Ingram Insurance ryhmät. Esimerkiksi konsernin Ingram Marine operoi 5 000 proomua ja yli 140 hinaajaa Yhdysvaltain sisäisillä vesiteillä.


title: Martha Ingram

text: Ingram toimi vuosina 1995-1999 konserniyhtiön toimitusjohtajana ja vuosina 1999-2008 yhtiön hallituksen puheenjohtajana. Sittemmin yrityksen toimitusjohtajaksi nousi hänen poikansa Orr ja hallituksen puheenjohtajan John. Tytär Robin toimii johtokunnan jäsenenä. Pojista David osti videopelejä ja videoita välittäneen Inram Entertainmentin hallintaansa.


title: Martha Ingram

text: Martha Ingram on suorittanut alemman korkeakoulututkinnon Vassar Collegessa New Yorkissa historia pääaineenaan. Hän toimii Nashvillen Vanderbiltin yliopiston johtokunnassa suvun perinteiden mukaisesti ja on perheineen tukenut yliopiston rakennus- ja koulutushankkeita sekä professuureja myös rahellisesti. Hän lahjoitti vuonna 1998 perheineen 300 miljoonaan dollaria yliopistolle. Hän on toiminut presidentti Nixonin vuonna 1972 nimittämässä esittävän taiteen John F. Kennedy Centerin taiteen neuvoa-antavassa komiteassa. Sen toimitaa nähtyään, paljolti Ingramin aloitteesta Nashvilleen perustettiin sittemmin monipuolinen kulttuurikeskus (Tennessee Performing Arts Center, TPAC), joka avattiin vuonna 1980. Hän oli kehittämässä myös Nashvillen sinfoniaorkesteria ja on johtanut yhdysvaltalaisen Spoleto Festivalin hallitusta.


title: Tamara Gustavson

text: Tamara Hughes Gustavson (s. 1961) on yhdysvaltalainen yritysjohtaja, perijätär ja miljardööri. Hän on suurin itsepalveluvarastointiyritys Public Storagen osakkeenomistaja 10 prosentin omistusosuudella. Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvioi hänen omistustensa rahelliseksi arvoksi 4,4 miljardia dollaria. Myös hänen isänsä ja veljensä (B. Wayne Hughes Jr.) ovat miljardöörejä.


title: Tamara Gustavson

text: Public Storagen perusti hänen isänsä B. Wayne Hughes yhdessä liikekumppaninsa kanssa vuonna 1972. Gustavson tuli yhtiön palvelukseen vuonna 1983 ja toimi yhtiössä vuoteen 2003 saakka yleten varatoimitusjohtajaksi. Sitten jäi hoitamaan perhettään. Vuodesta 2008 lähtien hän on toiminut johtokunnan jäsenenä. Hän on työskennellyt myös hänen isänsä perustaman toisen yrityksen (American Homes 4 Rent) hallituksen jäsenenä ja omistaa yrityksestä suoraan 5 prosentin osuuden.


title: Tamara Gustavson

text: Gustavson opiskeli University of Southern Californiassa (USC, B.Sc./B.A., 1983). Hän on naimisissa näyttelijä-tuottaja Eric Gustavsonin kanssa, heillä on kaksi lasta. Perhe asuu Kalifornian Malibussa.


title: Tamara Gustavson

text: Gustavson on tehnyt lahjoituksia muun muassa autismin, Parkinsonin taudin ja muiden sairauksien tutkimukseen. Hän toimii University of Southern Californian johtokunnassa (trustee) ja USC:n lastentautien laitoksen johtokunnassa.


title: Paatso

text: Paatso on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:


title: Ronda Stryker

text: Ronda E. Stryker (s. 1954) on yhdysvaltalainen yritysjohtaja, hyväntekijä, perijätär ja miljardööri. Hänen isoisänsä oli lääketieteen tohtori, ortopedi Homer Stryker (1894–1980), joka perusti lääketieteellisen tekniikan alalla toimivan Stryker Corporationin vuonna 1941. Ronda Strykerin varallisuus on tätä perua, ja on kasvanut merkittävästi (osaksi pörssilistautumisten ja yritysostojen kautta) sinä aikana, kun hän on toiminut vuodesta 1984 eli yli 30 vuoden ajan yhtiön hallituksessa. Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvioi hänen omistustensa arvoksi 5,1 miljardia dollaria.


title: Ronda Stryker

text: Stryker suoritti alemman korkeakoulututkinnon vuonna 1975 (B.A./B.Sc.; University of Northern Colorado Foundation Inc) ja valmistui maisteriksi vuonna 1982 Länsi-Michiganin yliopistosta (Western Michigan University). Hän on naimisissa, kolmen lapsen äiti ja asuu Michiganin osavaltion Portagessa.


title: Ronda Stryker

text: Hän on miehensä kanssa tehnyt merkittäviä lahjoituksia hyväntekeväisyyteen. Vuonna 2011 hän lahjoitti 100 miljoonaa dollaria uuden Homer Strykerin mukaan nimetyn lääketietellisen laitoksen perustamiseksi Länsi-Michiganin yliopistoon. Vuonna 2016 pariskunta lahjoitti 20 miljoonaa dollaria Harvardin yliopiston globaalin terveydenhoidon ja sosiaalilääketieteen laitokselle (Harvard Medical School Department of Global Health and Social Medicine) oikeudenmukaisen terveydenhoidon edistämiseksi.


title: Aljona Bajeva

text: Aljona Bajeva (; s. 1985) on venäläinen viulisti. Hän syntyi musikaaliseen perheeseen ja aloitti viulunsoiton opiskelun viisivuotiaana Olga Danilovan johdolla Alma-Atassa, Kazakstanissa. Sittemmin hän opiskeli Moskovassa opettajanaan muiden muassa Eduard Gratš. Hän pääsi myös Mstislav Rostropovitšin ja Seiji Ozawan suojatiksi.


title: Aljona Bajeva

text: Bajeva voitti 16-vuotiaana 12. kansainvälisen Henryk Wieniawski -kilpailun suurpalkinnon Puolassa. Lisäksi hän on voittanut muun muassa Moskovan kansainvälisen Niccolò Paganini -kilpailun suurpalkinnon Venäjällä vuonna 2004 ja kultamitalin sekä yleisöpalkinnon kansainvälisessä Sendai-viulukilpailussa Japanissa 2007.


title: Aljona Bajeva

text: Bajevan ohjelmistoon kuuluu kymmenittäin viulukonserttoja. Hän on levyttänyt Max Bruchin, Dmitri Šostakovitšin, Karol Szymanowskin, Claude Debussyn, Francis Poulencin ja Sergei Prokofjevin teoksia. Hän on lisäksi erikoistunut vähemmän tunnettuihin teoksiin. Hän on tehnyt yhteistyötä sellaisten kapellimestareiden kuin Valeri Gergijevin, Vladimir Jurowskin ja Paavo Järven kanssa. Kamarimusiikkia hän on tulkinnut muiden muassa Martha Argerichin kanssa. Sonaatteja hän on usein esittänyt Vadim Holodenkon kanssa. Hän esiintyy usein suurilla kansainvälisillä festivaaleilla.


title: Julija Saharova

text: Julija Saharova () on venäläinen viulisti.


title: Julija Saharova

text: Saharova soittaa Arianna-jousikvartetissa, mutta on myös solisti ja orkesteriesiintyjä. Hän on lisäksi toiminut muun muassa Erato-jousikvartetin perustajajäsenenä ja Alabaman sinfoniaorkesterin avustavana konserttimestarina. Hän teki debyyttinsä orkesterin solistina Moldovan filharmonikkojen kanssa kahdeksanvuotiaana ja lähti Venäjällä suorittamiensa opintojen jälkeen jatkamaan niitä Yhdysvaltoihin. Hän toimii Missourin yliopiston, St. Louis henkilökunnan jäsenenä.


title: Katherena Vermette

text: Katherena Vermette (s. 29. tammikuuta 1977 Winnipeg, Manitoba) on kanadalainen métiseihin kuuluva runoilija, prosaisti ja elokuvaohjaaja. Hän voitti vuonna 2013 Kenraalikuvernöörin palkinnon ensimmäisellä runokokoelmallaan ("North End Love Songs"). Hän on lisäksi muun muassa kirjoittanut romaanin "The Break" (2016).


title: Katherena Vermette

text: Ensimmäisen uransa Vermette loi lastentarhan henkilökunnassa. Hän debytoi elokuvantekijänä vuonna 2016 dokumentilla "this river".


title: Stian Hole

text: Stian Hole (s. 20. maaliskuuta 1969 Oslo, Norja) on norjalainen graafinen suunnittelija, kuvittaja ja lastenkirjailija. Hole on valmistunut Norjan Valtion käsityö- ja taideteollisuuskoulusta. Esikoisteos "Den gamle mannen og hvalen" ilmestyi 2005. Hänen palkittuja kirjojaan on käännetty monille kielille. Hän on kuvittanut sekä omia että muiden kirjoja ja tehnyt lehtikuvituksia ja suunnitellut cd-kansia.


title: Stian Hole

text: Lisäksi hän on saanut useita kertoja Vuoden kaunein kirja -palkinnon


title: Leopold Hofmann

text: Leopold Hofmann (1738–1793) oli itävaltalainen säveltäjä. Hän oli varsinaiselta ammatiltaan kirkkomuusikko, mutta hän myös sävelsi tuotteliaasti soittimellista musiikkia. Hänen sinfonioitaan, konserttojaan ja kamarimusiikkiteoksiaan soitettiin eri puolilla Eurooppaa. Suuri säilyneen tuotannon määrä todistaa teosten ahkerasta kopioinnista aikanaan. Hofmannin varhaisimmat sävellykset ovat 1750-luvun lopulta. Hänen tuotantonsa kattaa noin 60 konserttoa, joista kahdeksan on kirjoitettu sellolle, joka oli tuohon aikaan harvinainen soolosoitin.


title: Georgina Dobrée

text: Georgina Dobrée (8. tammikuuta 1930 Lontoo – 27. huhtikuuta 2008) oli brittiläinen klarinetisti. Hän erikoistui klarinettiperheeseen kuuluvaan, mutta klarinettia matalammalle yltävään basettitorveen ja harvinaisempaan materiaaliin.


title: Georgina Dobrée

text: Dobrée syntyi englanninkielisen kirjallisuuden professorin tyttärenä ja opiskeli nuoresta iästä lähtien viulun- ja pianonsoittoa. Toisen maailmansodan sytyttyä Dobrée lähetettiin vanhempiensa ystävien seuraksi Yhdysvaltoihin. Opiskelu jäi jokseenkin katkonaiseksi, sillä muuttoja oli edessä lukuisia. Yhdysvalloissa Dobrée kuitenkin jatkoi pianonsoiton opiskelua ja vaihtoi viulun klarinettiin, jonka "löysi" uudessa asuinmaassaan.


title: Georgina Dobrée

text: Dobrée opiskeli toisen maailmansodan jälkeen pianonsoittoa Royal Academy of Musicissa, Lontoossa. Hänen opettajanaan oli Harold Craxton, ja hän valitsi toiseksi soittimekseen klarinetin. Klarinetti alkoi kuitenkin mennä Dobréen prioriteeteissa pianon edelle "erinomaisten pianistien paljouden" johdosta. Lontoon sinfoniaorkesterin George Anderson opetti Dobréelle klarinetinsoittoa. Jätettyään akatemian Dobrée voitti Ranskan hallituksen stipendin jatko-opintoihin Pariisiin Gaston Hamelinin johdolla. Dobrée oli aina tietoinen hugenottisukujuuristaan, mikä kenties selitti hänen rakkautensa ranskalaista musiikkia kohtaan. Tästä rakkaudestaan huolimatta Dobrée ymmärsi joutuvansa siirtymään kohti nykyaikaisempaa saksalaistasointia.


title: Georgina Dobrée

text: Vuonna 1953 Darmstadtin kursseilla Dobrée voitti ensipalkinnon nykyaikaisen musiikin esittämisen kilpailussa. Hän esiintyi vuosien ajan säännöllisesti solistina ja International Chamber Ensemblen ainoana brittijäsenenä. Hän nautti Luciano Berion, Pierre Boulez'n, Karlheinz Stockhausenin, Olivier Messiaenin, Bruno Madernan, Henri Pousseurin, Peter Maxwell Daviesin, Cornelius Cardewin ja Alexander Goehrin kaltaisten säveltäjien tapaamisista. Sen lisäksi, että Dobrée soitti näiden säveltäjien teoksia kokoonpanossa, hän myös esitti lukuisia sooloteoksia, joista osa oli erityisesti häntä varten sävellettyjä.


title: Georgina Dobrée

text: Dobrée kiinnostui basettitorvesta ja muista harvinaisemmista klarinettiperheen jäsenistä. Hän palasi ranskalaisiin instrumentteihin ja hankki lopulta basettitorven ohella Es-, D-, C-, B- ja A-klarinetit. Hän käytti basettitorveaan luennointi- ja resitaalimatkoillaan eri puolillaa Eurooppaa ja konserttikiertueidensa yhteydessä Yhdysvalloissa.


title: Georgina Dobrée

text: Vaikka Dobrée oli kiinnostunut 1900-luvun ja häntä itseään varten sävelletyistä teoksista, hän saattoi myös perustaa resitaalinsa Robert Schumannin, Johannes Brahmsin ja Wolfgang Amadeus Mozartin teosten pohjalle. Hän alkoi lisäksi perehtyä 1700- ja 1800-lukujen aiheetta laiminlyötyjen teosten maailmaan. Hän julkaisi näiden teosten painoksia useiden kustantajien kautta. Lopulta Dobrée myös perusti sekä oman levy-yhtiönsä, Chantry Recordsin, että oman kustantamonsa, Chantry Publicationsin.


title: Georgina Dobrée

text: Suuren osuuden Dobréen soittamasta tuotannosta kattoi kamarimusiikki, jota hän tulkitsi sekä vakiintuneiden kokoonpanojen että oman Chantry Ensemblensä kautta. Muiden muassa Elisabeth Lutyens omisti musiikkia kyseiselle kokoonpanolle. Vuonna 1971 Dobrée oli mukana perustamassa London Clarinet Consortia Thea Kingin ja Daphne Downin kanssa. Vuonna 1967 hänestä tuli klarinetinsoiton professori Royal Academyssa. Vuoden 1986 jälkeen kasvanut kiertueiden ja luentojen kysyntä teki säännöllisestä opetustyöstä epäkäytännöllistä, mutta Dobrée jatkoi yksittäisten oppituntien, mestarikurssien ja workshopien pitämistä.


title: Kaulbarsien aatelispalatsi

text: Kaulbarsien aatelispalatsi on alun perin Reinhold August von Kaulbarsin rakennuttama ja Carl Ludvig Engelin suunnittelema palatsi Tallinnan Toompealla, Virossa. Rakennus edustaa uusklassista tyyliä ja siinä toimii nykyisin Viron oikeuskanslerin kanslia.


title: Kaulbarsien aatelispalatsi

text: Kaulbarsien aatelispalatsin rakennutti Mõdrikun kartanon ja Rägaveren kartanon omistaja Reinhold August von Kaulbars ja sen suunnitteli tuolloin Tallinnan rakennusmestarina vuosina 1808–1814 työskennellyt saksalainen Carl Ludvig Engel. Rakennus valmistui vuonna 1814 ja se sai goottilaisesta Tallinnasta poiketen uusklassisen ilmeen. Tarton yliopiston päärakennuksen tapaan Kaulbarsien aatelispalatsin takafasadin päätykolmiota kannattelevat joonialaiset pylväät. Engel suunnitteli Tallinnaan useita uusklassismia edustavia rakennuksia, mutta kokonaisuudessaan ahdas ja keskiaikainen kaupunki ei häntä miellyttänyt, vaan hän muutti ensin Pietariin ja sieltä Helsinkiin, jossa hän oli rakentamassa uusklassista monumentaalikeskustaa. Vuonna 1850 palatsin uudeksi omistajaksi tuli luutnantti Alexander von Benckendorff ja rakennuksen oikean siiven etuovi koristeltiin Benckendorff-suvun vaakunalla. Vuodesta 1871 rakennuksen omistaja oli Vera von Stenbock ja vuodesta 1899 paronitar Natalie von Uexküll. Eri ministeriöitä on toiminut rakennuksessa 1920-luvulta alkaen ja vuonna 2004 rakennuksesta tehtiin Viron oikeuskanslerin kanslia.


title: Kaulbarsien aatelispalatsi

text: Kaulbarsien aatelispalatsi on etupuoleltaan kaksikerroksinen ja takafasadinsa puolelta kolmikerroksinen. Rakennuksen seinällä lukee latinaksi "Parentum voto ac favore".


title: Mira (täsmennyssivu)

text: Mira voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Barcarola (veistos)

text: Barcarola on kuvanveistäjä Ukri Merikannon teos Turussa Yliopistonkadun ja Kauppiaskadun kulmassa. Veistos on yli kolmemetrinen ja se on valmistettu teräksestä ja kivikaarista, jotka on leikattu ja hiottu harmanvalkoisesta dioriitista. Kivikaarien takana on arkkitehti Pekka Pitkäsen suunnittelema Kiinteistö Aleksandra, joka myös verhoiltu dioriitilla. "Barcarola" paljastettiin vuonna 1991 ja teos tilattiinkin juuri Pekka Pitkäsen pyynnöstä.


title: Barcarola (veistos)

text: Merikannolle tyypillisiä ovat teokset, jotka koostuvat kolmesta tai neljästä toisiinsa liitetystä kappaleesta, joiden koverat ja kuperat muodot herättävät mielikuvia tuulen pullistamista purjeista tai veneistä. Myös teosten nimissä on usein jotain mereen tai veteen liittyvää.


title: Barcarola (veistos)

text: Muodon ja nimeämisen perusteella Barcarolaa voisi sanoa hyvinkin tyypilliseksi Merikannon teokseksi. Barcarola on Venetsian gondolieerien käyttämä musiikkityyli, jonka sanotaan simuloivan veneen lipumista aalloilla gondolieerin rytmikkäästi soutaessa venettä.


title: Luvata

text: Luvata Group oli vuosina 2005–2017 toiminut suomalainen kuparituotteita valmistanut yritys. Luvata-nimi on nyt käytössä Mitsubishi Materials -yhtiön divisioonana Luvata Special Products, jonka Suomessa toimiva yhtiö on Luvata Pori Oy.


title: Luvata

text: Luvata syntyi vuonna 2005, kun Outokumpu myi tytäryhtiönsä Outokumpu Copper Products Oy:n pääomasijoitusyhtiö Nordic Capitalille. 2010-luvulla yrityksen eri liiketoiminnot myytiin Saksaan, Kiinaan, Japaniin ja Yhdysvaltoihin.


title: Luvata

text: Vuoden 2008 Talouselämä 500 -listauksessa Luvata oli Suomen 26:nneksi suurin yritys. Alkuvuodesta 2011 Luvata työllisti 7 800 työntekijää 19 maassa. Porin tehdas työllisti noin 550 henkilöä. Alkuvuonna 2018 Mitsubishin omistama Luvata Special Products työllisti noin 1 700 henkeä seitsemässä maassa.


title: Luvata

text: Vuonna 2011 Luvatan valssattujen tuotteiden liiketoiminta myytiin saksalaiselle Aurubis AG:lle, joka toimi tuolloin myös Yhdysvalloissa, Ruotsissa, Hollannissa ja Italiassa. Vuosina 2016–2017 Aasian kupariputkiliiketoiminta myytiin kiinalaiselle Zhejiang Hailiang Co. Ltd:lle, Pohjois-Amerikan lämmönsiirtotoiminnot yhdysvaltalaiselle Modine Manufacturing Companylle ja kupariputkiliiketoiminnot Waybill USA Inc.:ille; Luvatan erikoistuotteiden valmistus myytiin japanilaiselle Mitsubishi Materials -yhtiölle, joka jatkaa toimintaa Porissa nimellä Luvata Pori Oy..


title: USS Gloucester (1891)

text: USS Gloucester oli Yhdysvaltain laivaston tykkivene.


title: USS Gloucester (1891)

text: Yhdysvaltain laivasto osti 23. huhtikuuta 1898 J. Pierpoint Morganin Philadelphialaisen Neafie and Levyn vuonna 1891 valmistaman jahdin "Corsairin". Alus otettiin palvelukseen 16. toukokuuta päällikkönään Richard Wainwright.


title: USS Gloucester (1891)

text: Alus liitettiin Pohjois-Atlantin laivastoon, jonka mukana se oli Kuuban vesillä vuonna 1898. Alus osallistui 3. heinäkuuta Santiagon taisteluun, jossa se ei kärsinyt tappioita. Alus tunkeutui 25. heinäkuuta Guanicassa Puerto Ricossa vallaten sen maavoimien käyttöön. "Gloucester" ja "USS Wasp" valtasivat 1. elokuuta Arroyon, joka luovutettiin seuraavana päivänä maavoimien hallintaan.


title: USS Gloucester (1891)

text: Syksyllä alus purjehti pitkin itärannikkoa New Yorkista Provincetowniin. Alus oli 1899-1902 koululaivana Annapoliksessa. ALus palautettiin palvelukseen 15. marraskuuta 1902 Norfolkissa ja se oli Pohjois-Atlantin laivueen komentajan esikuntana vieraillen Länsi-Intiassa ja pitkin Etelä-Amerikan itärannikkoa. Alus poistettiin palveluksesta 8. helmikuuta 1905 Pensacolassa Floridassa.


title: USS Gloucester (1891)

text: Alus liitettiin osaksi Massachusettsin ja New Yorkin Naval militiaa New York Cityyn, kunnes se palautettiin palvelukseen 7. huhtikuuta 1917 Brooklynissä. Alus valvoi New Yorkin satama-aluetta, kunnes se poistettiin alusluettelosta 12. elokuuta 1919. Alus myytiin 21. marraskuuta.


title: Linda Catlin Smith

text: Linda Catlin Smith (s. 1957 New York) on yhdysvaltalainen säveltäjä. Hän varttui New Yorkissa, mutta asettui sittemmin Torontoon, Kanadaan. Hän opiskeli musiikkia sekä New Yorkissa että kanadalaisessa Victorian yliopistossa.


title: Linda Catlin Smith

text: Smithin musiikkia ovat esittäneet muiden muassa Eve Egoyan, Elinor Frey, Philip Thomas, Colin Tilney, Vivienne Spiteri ja Jamie Parker. Smith on toiminut paitsi vapaana säveltäjänä, myös torontolaisen Arraymusic-kokoonpanon taiteellisena johtajana vuosina 1988–1993 ja monia taiteenaloja yhdistelevän performanssiryhmä URGE:n taiteellisena johtajana 1992–2006. Hän opettaa sävellystä yksityisesti ja Wilfrid Laurierin yliopistossa, Kanadan Waterloossa.


title: Linda Catlin Smith

text: Smithin tuotantoon kuuluu esitettynä noin 75 minuutin kestoinen ooppera "Facing South" (2001). Hän on säveltänyt myös lukuisia teoksia orkesterille, kamarikokoonpanoille, barokkisoittimille, vokalisteille ja soolosoittimille. Kamarimusiikkiteosten joukossa on gamelanyhtyeelle ja jousikvartetille sävelletty "In the High Branches" (2008).


title: Remains (Turku)

text: Remains on portugalilaisen Alexandre Farton alias Vhilsin teos Turun Telakkarannassa. Yli kuuden metrin korkuiseen ja viiden metrin levyiseen laivan keulaan on leikattu turkulaisten laivanrakentajien kasvokuvia. Teos paljastettiin Turun kulttuuripääkapunkivuonna 2011 kaupungivaltuuston puheenjohtajan Seppo Lehtisen toimesta Forum Marinumin edessä. Nykyinen sijaintipaikka on Telakkaranta. Teoksen on tilannut Turku 2011 -säätiö.


title: Remains (Turku)

text: Teos rakennettiin STX Europen Turun telakalla kesän 2011 aikana. Ulkopinnalla olevat kuvat ovat vanhoja valokuvia satama- ja telakkatyöläisistä. Kasvokuvat ovat ruostumatonta terästä, kun taas itse laivan keula on ruostutettu. Vhils kertoo saaneensa innoituksen teokseen Tapio Rautavaaran kappaleesta Laivat puuta, miehet rautaa. Taiteilija sanoo teoksen olevan kunnianosoitus turkulaiselle laivanrakennusteollisuudelle ja siinä työskennelleille ihmisille.


title: Remains (Turku)

text: Farto tunnetaan useista rakennusten päätyseiniin kaiverretuista muraaleista.


title: Ksenija Zasorina

text: Ksenija Zasorina (, s. 1989) on venäläinen karateka. Hän voitti Kyokushinin keskisarjan maailmanmestaruuden 2018. Hän on kilpaillut myös kehonrakennuksessa.


title: Ksenija Zasorina

text: Zasorina suoritti 1. danin mustan vyön karatessa 2010 ja pian kaksi vuotta myöhemmin hän suoritti 2. danin.


title: Ksenija Zasorina

text: Zasorina voitti elokuussa 2013 hopeaa katassa All American Openissa.


title: Ksenija Zasorina

text: Zasorina saavutti ensimmäisen kerran menestystä 2014 EM-kilpailuissa Bulgariassa, jossa hän voitti pronssia Maria Rasia vastaan käydyn ottelun päätteeksi.


title: Ksenija Zasorina

text: 2015 Zasorina saavutti EM-hopeaa Saksassa, jossa hän hävisi loppuottelussa Julija Grigorjevalle.


title: Ksenija Zasorina

text: 2016 Zasorina siirtyi ottelemaan raskassarjaan ja saavutti EM-hopeaa hävittyään loppuottelussa kolminkertaiselle Euroopan-mestarille Uljana Grebenštšikovalle.


title: Ksenija Zasorina

text: 2018 Zasorina saavutti keskisarjan maailmanmestaruuden Tokiossa, voitettuaan loppuottelussa Irina Kriazhevan. Syyskuussa Zasorina saavutti Venäjän mestaruuten keskisarjassa voitettuaan loppuottelussa Julija Grigorjeva.


title: Ksenija Zasorina

text: Zasorina on ollut naimisissa Alejandro Navarron kanssa. Pari meni naimisiin Habarovskissa, Venäjällä 14. huhtikuuta 2018.


title: Malin kansallismuseo

text: Malin kansallismuseo () on arkeologinen ja kansatieteellinen museo Malin pääkaupungissa Bamakossa. Sen pysyvät ja vaihtuvat näyttelyt esittelevät maan esihistoriaa ja sen kansojen pukuja, soittimia ja rituaaliesineitä. Museossa on myös nykytaiteen kokoelma.


title: Malin kansallismuseo

text: Museo on saanut alkunsa Institut Français d’Afrique Noiren Sudanilaisesta museosta vuonna 1953. Malin itsenäistyttyä vuonna 1960 siitä tuli maan kansallismuseo. Jean Loup Pivinin suunnittelema sudanilaistyyppinen museorakennus on pystytetty Ranskan tuella vuonna 1981. Se avattiin remontin jälkeen uudelleen vuonna 2003.


title: Malin kansallismuseo

text: Kansallismuseon kokoelmat käsittävät 8 000 esinettä. Se järjestää elokuvaesityksiä, konsertteja ja konferensseja sekä osallistuu Bamakon valokuvabiennaalin tapahtumiin.


title: Atratsiini

text: Atratsiini (CHNCl) on triatsiinijohdannaisiin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa rikkaruohomyrkkynä. Euroopan unionin alueella atratsiinin käyttö on ollut kiellettyä vuodesta 2004 alkaen, mutta se on edelleen käytössä muun muassa Yhdysvalloissa ja Kanadassa.


title: Atratsiini

text: Huoneenlämpötilassa atratsiini on väritöntä tai valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta. Atratsiini liukenee etanoliin, metanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja dikloorimetaaniin. Atratsiinin herbisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää fotosynteesin osana olevan elektroninsiirtoketjun. Osalle kasveista kehittyy vastustuskyky atratsiinia kohtaan. Atratsiini ärsyttää erittäin voimakkaasti silmiä. Aine on myrkyllistä maksalle ja eläinkokeissa sen on todettu olevan karsinogeeninen eli syöpää aiheuttava, mutta karsinogeenisuudesta ihmiselle ei ole varmaa tietoa. Atratsiini on umpieritysjärjestelmän häiritsijä eli niin kutsuttu hormonihäirikkö. Atratsiinia pääsee viljelyksiltä pohjaveteen ja vesistöihin.


title: Atratsiini

text: Atratsiinin valmistuksessa syanuurikloridi reagoi ensin etyyliamiinin ja tämän jälkeen isopropyyliamiinin kanssa. Atratsiinia käytetään maataloudessa runsaasti selektiivisenä rikkaruohomyrkkynä muun muassa maissi-, vehnä-, sokeriruoko-, koristekasvi- ja joulukuusiviljelmillä. Tämän lisäksi sitä käytetään myös puistoissa ja puutarhoissa muun muassa nurmikkoalueilla. Se on runsaimmin Yhdysvalloissa käytetty rikkaruohomyrkky ja sitä käytetään vuosittain useita tuhansia tonneja. Atratsiini levitetään joko jauheena tai liuoksena. Markkinoille atratsiini tuli vuonna 1958 Euroopan unionin alueella atratsiinin käyttö on ollut kiellettyä vuodesta 2004, koska käytöstä aiheutuvat pitoisuudet pohjavedessä ovat liian korkeat.


title: Heinrich Bullinger

text: Heinrich Bullinger () oli sveitsiläinen uskonpuhdistaja sekä Ulrich Zwinglin seuraaja Zürichin hengellisenä johtajana.


title: Heinrich Bullinger

text: Heinrich Bullinger syntyi 18. heinäkuuta 1504 Sveitsin Bremgartenissa samannimisen katolisen papin pojaksi. Hänen isänsä eli laillistamattomassa mutta vakiintuneessa suhteessa Bullingerin äidin kanssa. Tällainen käytäntö oli katolisen papiston selibaattisäädöksestä huolimatta melko yleinen tapa seurakuntapapiston keskuudessa. Suoritettuaan perusopinnot Bullinger lähti 12-vuotiaana Emmerichiin latinakouluun. Vuosien 1519-1522 aikana hän opiskeli Kölnin yliopiston filosofisessa tiedekunnassa ja valmistui sieltä maisteriksi. Opiskelujensa aikana hän tutustui reformaatioon ja ryhtyi sen kannattajaksi.


title: Heinrich Bullinger

text: 3. helmikuuta 1523 Bullinger kutsuttiin Kappelin luostarikoulun teologiseksi opettajaksi. Hän toimi tässä tehtävässä vuoteen 1529 asti, jolloin hän siirtyi kotikaupunkinsa Bremgartenin kirkkoherraksi. Kyseisenä vuonna hänen oli myös tarkoitus osallistua Marburgin uskontokeskusteluun Zwinglin avustajana, mutta tämä ei toteutunut. Zwinglin kaaduttua 11. lokakuuta 1531 Kappelin taistelussa jäi Zürich ilman uskonnollista johtajaa. Niinpä kaupungin raati kutsui Bullingerin Grossmünsterin saarnaajaksi ja Zürichin kirkon esimieheksi (Antistes). Bullinger aloitti tehtävässään 9. joulukuuta 1531 ja toimi siinä kuolemaansa asti.


title: Heinrich Bullinger

text: Hän oli jollain tavalla mukana Confessio Helvetica priorin (1536) laatimisessa sekä kirjoitti Confessio Helvetica posteriorin vuonna 1561 henkilökohtaisena tunnustuksenaan. Vuonna 1564 hän mahdollisesti täydensi sitä ja sanoi sen olevan teologinen testamenttinsa. Pfalzin vaaliruhtinaan Fredrik IIIn tarvitessa valtiopäiville esitystä reformoidun uskon sisällöstä tämä pyysi kanslerinsa välityksellä Bullingerin laatimaa tekstiä käyttöönsä. Jo ennen valtiopäiviä Sveitsin protestanttien edustajat Baselia lukuun ottamatta, joka sekin allekirjoitti sen 1642. Pfalzin reformoitujen otettua Bullingerin tunnustuksen käyttöön sen omaksuivat pian myös Skotlannin, Böömin, Unkarin, Siebenbürgenin ja Hollannin reformoidut.


title: Heinrich Bullinger

text: Bullinger kuoli syksyllä 1575.


title: Ariete (1887)

text: Ariete oli Espanjan laivaston Ariete-luokan torpedovene.


title: Ariete (1887)

text: Alus tilattiin 1. kesäkuuta 1886 John I. Thornycroftilta, missä köli laskettiin 28. syyskuuta 1886. Alus laskettiin vesille 21. toukokuuta 1887.


title: Demi Stokes

text: Demi Stokes (s. 12. joulukuuta 1991) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Englannin maajoukkueessa huhtikuun 2018 loppuun mennessä 48 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.


title: Demi Stokes

text: Stokes esiintyi ensimmäisen kerran Englannin naisten maajoukkueessa tammikuussa 2014 ottelussa Norjaa vastaan. Hän pelasi vuoden 2017 EM-kilpailuissa, joissa Englanti selviytyi välieriin, jokaisessa Englannin viidestä ottelusta ja oli avauskokoonpanossa kaikissa muissa paitsi merkityksettömässä alkulohkon viimeisessä ottelussa. Vuonna 2010 hän kuului Englannin joukkueeseen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa.


title: Demi Stokes

text: Seuratasolla Stokes on edustanut Sunderlandia vuoteen 2011, Pohjois-Amerikassa Etelä-Floridan yliopistoa ja kanadalaista Vancouver Whitecapsia sekä vuodesta 2015 kotimaassaan Manchester Cityä.


title: Kimmo Ojaniemi

text: Kimmo Ojaniemi (s. 7. heinäkuuta 1957) on suomalainen taidemaalari, kuvanveistäjä ja valokuvaaja.


title: Kimmo Ojaniemi

text: Ojaniemi opiskeli Turun piirustuskoulussa 1983–1987. Ensimmäisen kerran hänen teoksiaan nähtiin kuitenkin  näyttelyssä jo vuonna 1973. Hän on pitänyt kymmeniä yksityisnäyttelyitä ja osallistunut yli sataan yhteisnäyttelyyn enimmäkseen Suomessa mutta myös ulkomailla. Teoksia on lukuisissa museoiden, liikelaitosten ja yksityisten keräilijöiden kokoelmissa. Ojaniemi on saanut useita valtion ja säätiöiden jakamia apurahoja ja valtionpalkinnon 1992.


title: Kimmo Ojaniemi

text: Kiinnostus mytologioihin ja historiantuntemus näkyvät teoksissa. Erityisenä kiinnostuksen kohteena on ollut maapallo ja Gaia, Äiti Maa. Ojaniemi on tehnyt myös ympäristötaideteoksia, joilla hän on halunnut kohdistaa huomion ihmisen ja luonnon välisten suhteiden tarkasteluun. Näistä hyvä esimerkki on Turussa Myllytunnelissa Gaian Silmä –taideteos, siinä kallion seinämään asetettu sininen silmä tarkkailee tunnelia pitkin ajavia autoja ja muita kulkijoita.


title: Kimmo Ojaniemi

text: Valtaosa Ojaniemen tuotannosta on kolmiulotteista: koneveistoksia, puuveistoksia, installaatioita, rakennelmia ja reliefejä. Kaksiulotteisuus on myös ollut koko ajan läsnä maalauksissa, piirustuksissa ja viime aikoina yhä enemmän myös valokuvissa.


title: Jordan Nobbs

text: Jordan Nobbs (s. 8. joulukuuta 1992) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Englannin maajoukkueessa huhtikuun 2018 loppuun mennessä 52 maaottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia. Hän saavutti MM-pronssia vuonna 2015.


title: Jordan Nobbs

text: Nobbs esiintyi ensimmäisen kerran Englannin naisten maajoukkueessa maaliskuussa 2013 ottelussa Italiaa vastaan. Hän oli mukana vuoden 2013 EM-kilpailuissa, vuoden 2015 MM-kilpailuissa ja vuoden 2017 EM-kilpailuissa. MM-kisoissa 2015 hän pelasi yhden alkusarjaottelun. EM-kisoissa 2017 hän pelasi jokaisessa Englannin viidestä ottelusta ja oli avauskokoonpanossa kaikissa muissa paitsi merkityksettömässä alkulohkon viimeisessä ottelussa. Alkulohko-ottelussa Skotlantia vastaan hän teki maalin. Hän kuului Englannin nuorten joukkueeseen vuonna 2008 alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuissa ja vuonna 2010 alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa.


title: Jordan Nobbs

text: Seuratasolla Nobbs on edustanut Sunderlandia ja vuodesta 2010 Arsenalia.


title: Millie Bright

text: Millie Bright (s. 21. elokuuta 1993) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Englannin maajoukkueessa huhtikuun 2018 loppuun mennessä 21 maaottelua.


title: Millie Bright

text: Bright esiintyi ensimmäisen kerran Englannin naisten maajoukkueessa syyskuussa 2016 ottelussa Belgiaa vastaan. Hän oli mukana vuoden 2017 EM-kilpailuissa, joissa Englanti selviytyi välieriin, ja pelasi ainoana jokaisen Englannin viiden ottelun avauskokoonpanossa.


title: Millie Bright

text: Seuratasolla Bright edustanut Chelseaa, jonne hän siirtyi joulukuussa 2014 Doncaster Bellesin joukkueesta.


title: Lasilättäkala

text: Lasilättäkala ("Sternoptyx diaphana") on lättäkalojen heimoon kuuluva syvänmeren kalalaji. Se on "Sternoptyx"-suvun tyyppilaji, ja sen kuvasi ensimmäisenä Johann Hermann vuonna 1781.


title: Lasilättäkala

text: Lasilättäkala kasvaa harvoin yli viisisenttiseksi. Se on valtamerten laji, jota tavataan 500–800 metrin syvyydestä sekä päivisin että öisin. Se elää maailmanlaajuisesti trooppisissa ja lauhkeissa merissä.


title: Theodore Nicholas Gill

text: Theodore Nicholas Gill (21. maaliskuuta 1837 – 25. syyskuuta 1914) oli yhdysvaltalainen iktyologi, mammalogi, malakologi ja kirjastonhoitaja.


title: Theodore Nicholas Gill

text: Gill syntyi New York, Yhdysvalloissa ja hän vietti lapsuutensa, ja myös suurimman osan elämäänsa 164 Grand Streetillä. Alue oli tuolloin enemmänkin maaseutua kuin kaupunkia ja siellä oli puita ja avoimia kenttiä. Hän kävi usein Fultonin kalatorilla ja New York satamissa mikä sai hänet kiinnostumaan kalatieteestä. Hänen isänsä olisi halunnut hänestä pappia koska ei pitänyt luonnontieteilijä ammattia taloudelliseti turvallisena.


title: Theodore Nicholas Gill

text: Gill meni kuitenkin asianajitoimistoon opiskelemaan lakia, mutta hän sai myöhemmin apurahan Philadelphiassa olevaan "Wagner Free Institute of Science" -oppilaitokeseen. Vuonna 1860 hän oli myös jonkin aikaa "Columbian College"ssa professorina mutta pian huomattiin että hän ei ollut opettamisesta kiinnostunut. Vuonna 1861 hän aloitti Smithsonian kirjastossa työt ja oli siellä töissä suurimman osan elämästään. Hän kuoli 25. syyskuuta vuonna 1914 aivohalvaukseen.


title: Araiophos eastropas

text: Araiophos eastropas on lättäkalojen heimoon kuuluva kalalaji, joka tunnetaan vain muutamasta yksilöstä. Se on sukunsa Araiophos ainoa laji.


title: Araiophos eastropas

text: "Araiophos eastropasta" tavataan Etelä-Kiinan mereltä Filippiineiltä. Se elää mesopelagisella vyöhykkeellä 200–570 metrin syvyydessä.


title: Samos 2

text: Samos 2 oli yhdysvaltalainen tiedustelusatelliitti, joka laukaistiin osaksi Samos-ohjelmaa vuonna 1961. Se oli varhainen elektro-optinen tiedustelusatelliitti, joka tarkoittaa sitä että se lähetti kuvia vastaanottaville asemille Maassa.


title: Salon aluesairaala

text: Salon aluesairaala eli Tyksin Salon sairaala on Salossa sijaitseva sairaala. Tyksin Salon sairaala on osa Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiriä. Sairaala sijaitsee Alhaisten kaupunginosassa. Sen yhteydessä sijaitsee myös Salon pääterveysasema.


title: Elise Stefanik

text: Elise Marie Stefanik (s. 2. heinäkuuta 1984 Albany, New York) on yhdysvaltalainen poliitikko republikaanisesta puolueesta.


title: Elise Stefanik

text: Stefanik on toiminut vuodesta 2015 Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä New Yorkin 21. vaalipiiristä, osavaltion pohjoisosasta. Tullessaan valituksi hän oli 30-vuotiaana kaikkien aikojen nuorin Yhdysvaltain kongressiin valittu nainen. Häntä ennen nuorin oli ollut niin ikään New Yorkin osavaltiosta valittu Elizabeth Holtzman, joka oli 31-vuotias aloittaessaan edustajainhuoneen jäsenenä vuonna 1973. Vuonna 2019 ennätys siirtyi Stefanikilta 29-vuotiaana edustajainhuoneeseen valitulle Alexandria Ocasio-Cortezille, joka hänkin on New Yorkista.


title: Elise Stefanik

text: Stefanik opiskeli Harvardin yliopistossa, pääaineenaan government, ja suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon vuonna 2006. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli vuodet 2006–2009 presidentti George W. Bushin hallinnossa, ensin Domestic Policy Councilissa ja myöhemmin Valkoisen talon kansliapäällikön toimistossa.


title: Elise Stefanik

text: Vuonna 2009 Stefanik perusti lyhytikäiseksi jääneen, konservatiivisten naisten kirjoituksia julkaisseen American Maggie -verkkosivuston. Vuonna 2011 hän työskenteli ensin uusmediajohtajana Tim Pawlentyn presidentinvaalikampanjaa varten perustetussa Freedom First PACissa ja siirtyi myöhemmin, Pawlentyn luovuttua vaalikilvasta, Bill Kristolin perustaman uuskonservatiivisen Foreign Policy Initiative -ajatushautomon viestintäjohtajaksi. Vuonna 2012 Stefanik avusti varapresidenttiehdokas Paul Ryania tämän valmistautuessa vaaliväittelyyn Joe Bidenia vastaan.


title: Elise Stefanik

text: Stefanik on naimisissa Matthew Mandan kanssa. He avioituivat 19. elokuuta 2017, vuoden kihloissa olon jälkeen. Seurustelun he olivat aloittaneet vuonna 2012. Stefanik on asunut vuodesta 2013 Willsborossa New Yorkissa.


title: Elise Stefanik

text: Stefanikilla on isänsä puolelta puolalainen ja äitinsä puolelta italialainen sukutausta. Hän on yrittäjäperheen kasvatti. Hänen isänsä perusti 1990-luvun alussa Premium Plywood Products -nimisen yrityksen, jossa Elisekin on työskennellyt.


title: Joan Snyder

text: Joan Snyder (s. 16. huhtikuuta 1940 Highland Park, New Jersey) on yhdysvaltalainen taidemaalari. Hän on voittanut MacArthur Fellowship, Guggenheim Fellowship ja National Endowment for the Arts -palkinnot.


title: Joan Snyder

text: Snyder tuli tunnetuksi 1970-luvun alussa sarjasta "Stroke" (suom. sydänkohtaus)-nimellä kutsuttuja maalauksia, jotka muodostivat hänen ensimmäiset omat näyttelynsä New Yorkissa ja San Franciscossa. Maalaukset olivat mukana Whitney Annual -näyttelyssä (1972), Whitney biennaalissa (1973) ja Corcoran biennaalissa (1975). Snyderin teoksia on nähty useiden gallerioiden ja museoiden näyttelyissä. Vuonna 2005 newyorkilaisen Jewish Museumin näyttely esitteli läpileikkauksen Snyderin 35-vuotisesta urasta.


title: Nikita Parris

text: Nikita Parris (s. 10. maaliskuuta 1994) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Englannin maajoukkueessa huhtikuun 2018 loppuun mennessä 22 maaottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia.


title: Nikita Parris

text: Parris esiintyi ensimmäisen kerran Englannin naisten maajoukkueessa kesäkuussa 2016 ottelussa Serbiaa vastaan. Hän oli mukana vuoden 2017 EM-kilpailuissa, joissa hän pelasi kahdessa alkulohko-ottelussa ja teki Portugalia vastaan yhden maalin. Hän kuului Englannin nuorten joukkueeseen vuonna 2014 alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa.


title: Nikita Parris

text: Seuratasolla Parris on edustanut Evertonia ja vuodesta 2015 Manchester Cityä, aluksi lainasopimuksella ja vuonna 2016 Cityn ostamana.


title: Sabit Hadžić

text: Sabit Hadžić (7. elokuuta 1957 Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovinan ST, Jugoslavia – 3. maaliskuuta 2018 Antalya, Turkki) oli bosniahertsegovinalainen koripallovalmentaja ja kilpaurallaan Jugoslaviaa edustanut koripalloilija.


title: Sabit Hadžić

text: Pelaajana Hadžić kuului Jugoslavian maajoukkueeseen, joka voitti olympiapronssia Los Angelesissa 1984. Hän voitti seurajoukkueessaan Bosnassa Jugoslavian mestaruuksia ja cup-mestaruuksia sekä FIBA Euroliigan mestaruuden vuonna 1979. Valmentajana Hadžić toimi useassa maassa ja Bosnia ja Hertsegovinan miesten maajoukkueessa, joka osallistui hänen alaisuudessaan vuosien 1997, 1999, 2001 ja 2011 EM-kilpailuihin. Hadžić sai 60-vuotiaana helmikuussa 2018 vakavan infarktin ja kuoli Antalyassa 3. maaliskuuta 2018.


title: Amathus

text: Amathus ( tai "Amathous", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kyproksen saarella. Se oli osaksi foinikialainen ja osaksi kreikkalainen. Kaupungin arkeologinen alue sijaitsee noin 1,5 kilometriä etelään nykyisestä Ágios Týchonaksen kylästä.


title: Amathus

text: Amathus sijaitsi Kyproksen etelärannikolla noin 11 kilometriä itään nykyisestä Limassolin kaupungista. Amathuksen kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä.


title: Amathus

text: Amathus oli yksi Kyproksen vanhoista kuningaskunnista. Se perustettiin pronssikauden lopulla 1000-luvulla eaa. Amathus oli alun perin foinikialainen siirtokunta, ja oletettavasti saaren varhaisin foinikialainen asutus. Tämä ilmenee myös kaupungin nimestä, joka on foinikialaista alkuperää. Stefanos Byzantionlainen kutsui kaupunkia koko saaren vanhimmaksi kaupungiksi. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Amathūsios" ().


title: Amathus

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Amathuksen perustaja oli Kinyras, ja se sai nimensä tämän äidistä Amathuksesta. Toisaalta kaupungin eponyymiksi heerokseksi mainitaan myös Amathus, Aeriaan poika. Erään Theseus-myytin muunnelman mukaan tämä hylkäsi Ariadnen Amathukseen (yleisemmän Naksoksen sijasta), ja tämä myös haudattiin paikalle. Myöhemmin Ariadnea kunnioitettiin kaupungissa Afrodite Ariadnena.


title: Amathus

text: Antiikin aikana kaupungin asukkaita pidettiin autoktoonisina eli alkuperäisinä asukkaina, toisin sanoen kreikkalaisten siirtokuntalaisten tuloa edeltäneiden asuttajien jälkeläisinä. Nykyisin kyseisestä kansasta käytetään nimitystä eteokypriootit. Nämä puhuivat ei-kreikkalaista kieltä, niin kutsuttua eteokyprotiin kieltä, jota kirjoitettiin niin kutsutulla kyproslaisella kirjoituksella aina 300-luvulle eaa. saakka.


title: Amathus

text: Kaupungin varhaisesta historiasta tiedetään suhteellisen vähän. Joonian kapinan vuosina 499–498 eaa. aikaan kaupunki oli persialaisten puolella, päin vastoin kun useimmat muut saaren kaupungit, jotka liittyivät kapinaan Salamiin kuninkaan Onesiloksen johdolla. Onesilos piiritti Amathusta, mutta kaatui taistelussa. Salamis valtasi Amathuksen kuningas Euagoraan aikana noin 411–374/373 eaa., jolloin sen kuninkaana toimi Rhoikos. Tätä ennen kaupunki oli Kitionin ja Soloin kanssa liitossa Euagorasta vastaan. 300-luvulla eaa. Amathuksen kuningas Androkles auttoi Aleksanteri Suurta Tyroksen piirityksessä.


title: Amathus

text: Amathus vaikuttaa säilyttäneen itäisen olemuksensa monia muita saaren kaupunkeja pidempään, ja hellenisoitui eli kreikkalaistui suhteellisen myöhään. Sen väestö koostui pitkään vain osaksi kreikkalaisista ja osaksi ei-kreikkalaisista. Kaupunki löi omaa hopearahaa 400-luvulta eaa. lähtien. Se tunnettiin muun muassa viljastaan sekä metallintuotannostaan. Afroditen lisäksi kaupungissa oli Adoniksen kultti sekä tyroslaisen Melkart-jumalan kultti, jonka kreikkalaiset yhdistivät Herakleehen.


title: Amathus

text: Kaupunki kukoisti edelleen hellenistisellä ja roomalaisella kaudella. Roomalaisella ajalla se oli saaren eteläosan hallinnollinen keskus. Kaupunki säilyi olemassa varhaisbysanttilaiselle kaudelle saakka, jolloin se toimi piispanistuimena. Amathus hylättiin 600-luvulla jaa. arabien hyökkäysten aikaan.


title: Amathus

text: Amathuksen akropolis eli linnavuori ja yläkaupunki sijaitsi kukkulalla lähellä merta. Alakaupunki sijaitsi akropoliin kaakkoispuolella sen ja rannikon välissä. Akropolis ja alakaupunki on ollut ympäröity muurein. Muurein ympäröidyn alueen koko oli noin 18 hehtaaria. Kaupunginmuurien reitti voidaan jäljittää lähes koko niiden matkalta. Ne oli varustettu suorakulmaisin tornein. Parhaiten säilyneet akropoliin muurien osat ovat pääosin peräisin varhaisbysanttilaiselta kaudelta.


title: Amathus

text: Akropoliin itärinteessä on portaiden ja portin jäänteet. Ne rakennutti piirtokirjoituksen mukaan Lucius Vitellius Callinicus. Ylhäällä akropoliilla sijaitsi palasi, jossa oli useita rakennusvaiheita 700–300-luvuilla eaa., sekä Afroditelle omistettu temppeli. Kaupungissa on ollut myös Adonikselle, Zeukselle, Heralle ja Hermeelle omistetut pyhäköt. Kaupungin teatterin ja gymnasionin paikat on mahdollisesti tunnistettu. Myös kaupungin satamista, kuten aallonmurtajista, alakaupungin puoleisella rantaosuudella on säilynyt jäänteitä.


title: Amathus

text: Amathuksesta on löydetty myös kahden varhaiskristillisen basilikakirkon rauniot. Kaupungin hautausmaat sijaitsevat sen pohjois-, itä- ja länsipuolilla.


title: Amathus

text: Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on muun muassa Kyproksen museossa Nikosiassa sekä Limassolin arkeologisessa museossa. Satamasta on löydetty suurikokoinen, 4,2 metriä korkea patsas, joka esitti mahdollisesti Bes-jumalaa. Se on museossa Istanbulissa.


title: Ida Carrara

text: Ida Carrara (16. kesäkuuta 1928 Bonorva, Sassarin maakunta, Sardinia – 5. joulukuuta 2013 Catania) oli italialainen näyttelijä. Hän teki taiteellisen uransa pääosin Teatro Stabile di Cataniassa, missä hän tulkitsi muun muassa lukuisia Luigi Pirandellon luomia roolihahmoja.


title: Ida Carrara

text: Carrara syntyi Bonorvan kylässä Sardinian luoteisosassa yksitoistapäisen lapsikatraan kuopukseksi.


title: Ida Carrara

text: Uransa varhaisvaiheessa Carrara työskenteli Paola Borbonin johtamassa ensemblessa, ja 1948 hän liittyi sisilialaiseen ensembleen, jota luotsasivat Rosina Anselmi ja Michele Abruzzo. Näytäntökautena 1948–1949 Carrara oli mukana Rosso di San Secondon ensemblessa. Vuonna 1951 hän avioitui catanialaisen näyttelijän Turi Ferron kanssa. Ferro oli näytellyt niin ikään edellä mainitussa kokoonpanossa.


title: Ida Carrara

text: Vuonna 1958 Carrara liittyi Teatro Stabile di Cataniaan, joka on Catanian merkittävimpiä taidelaitoksia. Kaudella 1959–1960 hän tulkitsi Signora Frolan roolin Luigi Pirandellon draamassa "Così è (se vi pare)", joka suomenkielinen nimi on "Niin on jos siltä näyttää". Kappaleessa oli mukana myös näyttelijä Virginia Balistrieri.


title: Ida Carrara

text: Carraran taiteellinen rekisteri oli laaja: hän näytteli useiden sisilialaisten kirjoittajien, kuten Giovanni Vergan, Federico De Roberton, Giuseppe Favan, Leonardo Sciascian, Dacia Marainin ja Pirandellon näytelmissä. Lisäksi hänellä oli roolitehtäviä muun muassa Anton Tšehovin, Molièren, Federico García Lorcan, Eugene O’Neillin, Tennessee Williamsin, Ágota Kristófin, Alfred Uhryn ja Colin Higginsin kirjoittamissa näytelmissä.


title: Ida Carrara

text: Uransa myöhäisvaiheessa, vuonna 2010, Carrara teki yhden päärooleista Ottavio Cappellanin teoksessa "Sicilian Tragedi".


title: Ida Carrara

text: Carraran suvussa on useita näyttämötaiteilijoita, kuten näyttelijä Fioretta Mari.


title: Arsinoe (Kypros)

text: Arsinoe () voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin Kyproksen saarella:


title: Idalion

text: Idalion (, myös "Edalion", , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kyproksen saarella. Se sijaitsi nykyisen, kaupungista nimensä saaneen Dálin eli Idálion kaupungin eteläpuolella.


title: Idalion

text: Idalion sijaitsi Kyproksen keskiosissa noin 22 kilometriä luoteeseen Kitionista, Olympos-vuorten eli nykyisen Tróodos-vuoriston koillispuolella. Antiikin aikana kaupungin lähellä oli Afroditelle pyhitetty metsä, joka mainitaan usein sekä kreikkalaisessa että roomalaisessa runoudessa.


title: Idalion

text: Idalion koostui kahdesta akropolis- eli yläkaupunkikukkulasta sekä alakaupungista. Akropolis-kukkuloista idempi tunnetaan nykyisin nimellä Moútti tou Arvíli ja lännempi nimellä Ampeléri (Ambelléri). Alakaupunki levittäytyi kukkuloiden pohjoispuoliselle tasangolle etelään nykyisestä Dálin kylästä. Idalionin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä.


title: Idalion

text:
Idalion oli yksi Kyproksen vanhoista kuningaskunnista. Kreikkalaisen perinteen mukaan sen perusti Khalkanor. Arkeologisten löytöjen perusteella kaupungin akropolis on ollut asuttu viimeistään myöhäisellä pronssikaudella eli mykeneläisellä kaudella.
Idalionin historiasta tiedetään suhteellisen vähän. Kaupungin nimi esiintyy assyrialaisissa lähteissä 600-luvulla eaa. Idalion löi omaa hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien. Noin 500 eaa. kaupungissa arvioidaan olleen noin asukasta.


title: Idalion

text: Idalion osallistui Joonian kapinaan vuosina 499–498 eaa. Persian valtaa vastaan. Persialaiset ja kitionlaiset valtasivat kaupungin, ja tämän jälkeen se oli Kitionin alaisuudessa; Kitionia puolestaan hallitsi foinikialainen hallitsijasuku. 400-luvulla eaa. Idalionin hallinnossa vaikuttaa olleen demokraattisia piirteitä. Kaupunki kukoisti vielä hellenistisellä ja roomalaisella kaudella.


title: Idalion

text: Idalionin väestö koostui ilmeisesti osaksi kreikkalaisista ja osaksi foinikialaisista. Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä "Idaleus" () ja "Edalios" ().


title: Idalion

text: Idalionin arkeologiset kaivaukset alkoivat 1800-luvulla ja niitä on jatkettu erityisesti vuonna 1928. Nykyisin Idalion on yksi Kyproksen merkittävimmistä arkeologisista alueista.


title: Idalion

text: Idalionissa on ollut suunniteltu asemakaava ja se on ollut ympäröity muurein. Muurien ympäröimän alueen koko oli noin 40 hehtaaria. Muureista on säilynyt osia muun muassa akropoliin rinteissä. Läntisellä akropoliilla oli Athenen pyhäkköalue ja kultti, jonka foinikialaiset yhdistivät omaan Anat-jumalattareensa. Pyhäkkö on ollut käytössä myöhäiseltä kyprogeometriselta kaudelta varhaiselle kyproklassiselle kaudelle. Läntiseltä akropoliilta on löydetty myös Idalionin kuninkaallinen palatsi. Itäisellä akropoliilla oli Afroditelle omistettu pyhäkkö, ja akropoliiden välisessä laaksossa Apollon Amyklokselle, foinikialaisittain Reshef Mikalille, omistettu pyhäkköalue.


title: Idalion

text: Kaupungin hautausmaita on löydetty sen itä- ja länsipuolilta. Varhaisimmat haudat itäpuolella ovat myöhäiseltä pronssikaudelta ja geometriselta kaudelta. Myöhemmät haudat arkaaiselta roomalaiselle kaudelle ovat länsipuolella.


title: Idalion

text: Merkittävin Idalionista tehty esinelöytö on niin kutsuttua kyproslaista kirjoitusta sisältävä pronssitaulu noin vuodelta 470 eaa. Se oli ensimmäinen kyseistä kirjoitusta sisältänyt löytö, ja tehtiin vuonna 1869. Piirtokirjoitus sisälsi saman kreikankielisen tekstin sekä kreikkalaisella kirjaimistolla että kyproslaisella kirjoituksella kirjoitettuna, ja oli tarpeeksi pitkä, mitkä tekijät mahdollistivat koko kirjoitusjärjestelmän tulkitsemisen jo pian tekstin löydyttyä. Taulu on Bibliothèque Nationalessa Pariisissa. Muut esinelöydöt ovat Kyproksen museossa Nikosiassa.


title: Asunto-osuuskunta

text: Asunto-osuuskunta on yhteisö, jonka tarkoituksena on omistaa ja hallita rakennusta tai rakennuksia, jossa huoneistojen yhteenlasketusta lattiapinta-alasta on määrätty säännöissä jäsenille asuinhuoneistoiksi osuusmaksuun perustuva omistusasunto. Se on välimuoto omistus- ja vuokra-asunnolle, jossa osuusmaksun maksamalla henkilö tai yhteisö saa asumisoikeuden.


title: Asunto-osuuskunta

text: Suomessa ei ole erillistä asunto-osuuskuntalainsäädäntöä samaan tapaan kuin asunto-osakeyhtiöissä.


title: Karpasia

text: Karpasia (, myös "Karpaseia", , "Karpasos", , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kyproksen saarella. Se sijaitsi noin kolme kilometriä pohjoiseen nykyisestä Rizokárpason kylästä.


title: Karpasia

text: Karpasia sijaitsi Kyproksen koillisosassa olevalla pitkällä niemimaalla, joka nykyisin tunnetaan myös nimellä Karpasía. Kaupungilla oli pieni luonnonsatamalahti. Karpasian vastapäätä Vähän-Aasian Kilikian rannikolla sijaitsi Sarpedonin niemi. Karpasian kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä.


title: Karpasia

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Karpasian perustajana pidettiin Pygmalionia. Arkeologisten löytöjen perusteella kaupunki on ollut olemassa viimeistään 700-luvulla eaa. Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä "Karpaseōtēs" () ja "Karpaseus" ().


title: Karpasia

text: Karpasian historiasta tiedetään vain vähän. Ensimmäinen historiallinen maininta siitä on sotien yhteydessä vuodelta 399 eaa. Demetrios Poliorketes rantautui joukkoineen Kyprokselle Karpasiassa vuonna 306 eaa. Hän valtasi kaupungin läheisen Uranian ohella, jätti laivastonsa sinne suojaan ja eteni maitse kohti Salamista.


title: Karpasia

text: Karpasia kukoisti vielä hellenistisellä ja roomalaisella kaudella sekä varhaiskristillisellä ajalla, jolloin se toimi piispanistuimena. Se hylättiin varhaisella bysanttilaisella kaudella arabien hyökkäyksen vuonna 647 jaa. seurauksena.


title: Karpasia

text: Kaupungin alueella on suoritettu vähäisiä kaivauksia 1930-luvulla.


title: Karpasia

text: Karpasian raunioalue käsittää noin 3 neliökilometrin kokoisen alueen rannikolla. Kaupunki on ollut ympäröity muurein. Niiden reitti voidaan jäljittää kauttaaltaan, ja niistä on säilynyt joitakin jäänteitä samoin kuin sataman aallonmurtajista, jotka sijaitsivat muurin merenpuoleisissa päissä. Muurien jäljellä olevat osat ovat kuitenkin ilmeisesti bysanttilaiselta ajalta, jolloin muurit olivat antiikin aikaa pienemmät. Aallonmurtajista itäisen jäljellä oleva pituus on noin 100 metriä ja läntisen noin 120 metriä.


title: Karpasia

text: Kaupungin pyhäköistä ja kulteista ei ole tietoa. Jonkun temppeliksi oletetun rakennuksen marmorisia pylväänosia on löydetty. Piirtokirjoitusten perusteella kaupungissa oli gymnasion. Kaupungin hautausmaat on löydetty sen länsipuolelta. Löytöihin kuuluu muun muassa kallioon kaiverrettuja hautoja. Kaupunkiin vettä johtaneesta akveduktista on säilynyt osia.


title: Karpasia

text: Bysanttilaisen kauden jäänteisiin kuuluvat Pyhän Filonin ("Ágios Fílon") kirkon rauniot, jotka ovat alueen huomattavimmat jäänteet. Kirkko on rakennettu 1300-luvulla, ja sen paikalla on ollut vanhempi varhaiskristillinen kirkko 400/500-luvulla jaa.


title: Karpasia

text: Karpasiasta tehdyt esinelöydöt ovat Kyproksen museossa Nikosiassa sekä useissa eri museoissa Isossa-Britanniassa, kuten Ashmolean Museumissa.


title: Keryneia (Kypros)

text: Keryneia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kyproksen saarella. Se sijaitsi nykyisen Kyrenian eli kreikkalaisittain Kerýneian kaupungin paikalla.


title: Keryneia (Kypros)

text: Keryneia sijaitsi Kyproksen pohjoisrannikolla itään Lapethoksesta. Keryneian kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä.


title: Keryneia (Kypros)

text: Keryneia oli yksi Kyproksen vanhoista kuningaskunnista. Kreikkalaisessa perinteessä sen perustajana pidettiin Akhaiasta tullutta Kefiosta. Kaupungin paikan läheltä on löydetty merkkejä asutuksesta mykeneläisellä kaudella, mutta kaupungin varsinaiselta paikalta varhaisimmat löydöt ovat vasta hieman myöhemmältä geometriselta kaudelta.


title: Keryneia (Kypros)

text: Keryneian historiasta tiedetään suhteellisen vähän. Kaupungin tiedetään olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Kaupungin nimi esiintyy lukuisissa eri muodoissa, yllä mainittujen lisäksi myös muodoissa "Keryneia", "Kerynia", "Kerōnia", "Keraunia", "Korōneia", "Korōnē", "Kyrēnia", "Kyrēneia" ja "Kinyreia" (), ja latinaksi myös "Cerinea" ja "Corineum". Kaupungin kansalaisista käytettiin muun muassa etnonyymejä "Kerynitēs" () ja "Keronitēs" ().


title: Keryneia (Kypros)

text: Keryneian viimeinen kuningas oli oletettavasti Themison. Ptolemaios vangitsi tämän vuonna 312 eaa., koska tämän epäiltiin olleen Antigonoksen puolella. Varhaiskristillisellä kaudella Keryneia oli piispanistuin. Kaupunki säilyi olemassa varhaiselle bysanttilaiselle kaudelle saakka. Se tuhoutui arabien hyökkäyksessä vuonna 647 jaa. Nykyinen Kyrenian kaupunki säilyttää kreikkalaisessa nimessään "Kerýneia" antiikin aikaisen kaupungin nimen; sen länteen vakiintunut nimimuoto "Kyrenia" ("Cyrenia") on peräisin keskiajalta.


title: Keryneia (Kypros)

text: Antiikin Keryneian jäänteitä on löydetty eri puolilta nykyistä kaupunkia. Arkaaisen ja klassisen kauden jäänteitä ei kuitenkaan ole löydetty. Kaupunki sijaitsi merenrannalla. Sen satamana toimi lahti nykyisen Kerýneian linnan vieressä. Siinä on jäljellä joitakin aallonmurtajien jäänteitä.


title: Keryneia (Kypros)

text: Keryneiassa on ollut ainakin Afroditelle ja Apollonille omistetut pyhäköt sekä gymnasion. Yhden pyhäkön jäänteet, jonka jumaluutta ei tunneta, on löydetty. Kaupungin alueen ulkopuolelta on löydetty hautoja, jotka ovat merkittävimmät antiikin aikaiset löydöt kaupungista. Esinelöydöt ovat paikallisessa museossa sekä Kyproksen museossa Nikosiassa.


title: Khytroi

text: Khytroi (, myös "Khytros/Khythroi/Khythereia", , ) oli antiikin aikainen kaupunki Kyproksen saarella. Se sijaitsi nykyisen Kythréan kylän lähellä sen itäpuolella.


title: Khytroi

text: Khytroi sijaitsi Kyproksen pohjoisosissa noin yhdeksän kilometrin päässä saaren pohjosrannikosta. Sen kautta kulki Keryneiasta Salamiihin johtanut tie. Etäisyys kumpaankin kaupunkiin oli noin 37–38 kilometriä. Khytroin lähellä sijaitsi saaren tärkein vesilähde, joka tunnetaan nykyisin nimellä Kefalóvrysi. Siitä johdettiin vettä akveduktilla muun muassa Salamiihin.


title: Khytroi

text: Khytroi oli yksi Kyproksen vanhoista kuningaskunnista. Sen oletetaan olleen Ateenan siirtokunta. Kreikkalaisen perinteen mukaan sen perustaja oli Khytros, Aledroksen Akamaan pojan poika. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Khytrios" (). Assyrialaisissa lähteissä kaupunki esiintyy oletettavasti nimimuodossa "Kitrusi". Kaupungin paikka on ollut asuttu jo mykeneläisellä kaudella eli myöhäisellä pronssikaudella, ja lähiseudulta on löydetty merkkejä asutuksesta jo neoliittisella kaudella.


title: Khytroi

text: Khytroin historiasta tiedetään vain vähän. Kreikkalaisissa lähteissä sen nimi esiintyy ensimmäisen kerran vasta Lysiaan puheissa 300-luvulla eaa. Varhaiskristillisellä kaudella Khytroi oli piispanistuin. Kaupunki säilyi olemassa varhaiselle bysanttilaiselle kaudella saakka, mutta hylättiin arabien tuhottua sen vuonna 912.