title: Aicardo

text: Aicardo on voittanut Espanjan futsalmaajoukkueen kanssa MM-hopeaa MM-kilpailuista vuodelta 2012. Hän teki turnauksessa seitsemässä pelissä neljä maalia. EM-kilpailuista hänellä on mestaruus vuodelta 2012 ja pronssi vuodelta 2014.


title: Aicardo

text: Aicardo on pelannut vuodesta 2012 lähtien FC Barcelona Futsalissa. Hän on voittanut seuran paidassa kerran Espanjan mestaruuden ja kerran UEFA Futsal Cupin. Ennen Barcelonaa hän edusti Lobelle de Santiagoa.


title: Tuomas Grönman (ampumahiihtäjä)

text: Tuomas Grönman (s. 19. syyskuuta 1991 Kouvola) on suomalainen ampumahiihtäjä. Hän edustaa ampumahiihdossa Kontiolahden Urheilijoita ja hiihdossa Kouvolan Hiihtoseuraa.


title: Tuomas Grönman (ampumahiihtäjä)

text: Grönman on osallistunut ampumahiihdon EM-kilpailuihin Nové Městossa 2014 ja Otepäällä 2015 sekä MM-kilpailuihin Kontiolahdella 2015, Oslossa 2016 ja Hochfilzenissä 2017.


title: Tuomas Grönman (ampumahiihtäjä)

text: Grönman debytoi ampumahiihdon maailmancupissa joulukuussa 2014 Hochfilzenissä ollen pikakilpailussa 93:s. Hänen paras sijoituksensa maailmancupin osakilpailussa on Östersundin normaalimatkan 20:s kaudella 2016–2017.


title: Tuomas Grönman (ampumahiihtäjä)

text: 18-vuotiaaksi saakka Grönman pelasi jalkapalloa Myllykosken Pallossa, kunnes maastohiihdosta tuli hänen päälajinsa. Ampumahiihdon hän aloitti vuonna 2009. Hän asuu ja opiskelee Joensuussa.


title: Micael

text: Micael on muunnelma miehen etunimestä Mikael. Micael nimisiä on vuoden 2015 maaliskuun alkuun mennessä Suomessa Väestörekisterikeskuksen mukaan noin 678 miestä ja alle 25 naista . Micaelin nimipäivää vietetään Mikaelin päivänä 29. syyskuuta.


title: Antiikin Agoran museo

text: Antiikin Agoran museo () on arkeologinen museo Ateenassa Kreikassa. Se toimii uudelleenrakennetussa Attaloksen stoassa Ateenan antiikin aikaisen Agoran itälaidalla ja esittelee alueen arkeologisissa kaivauksissa löydettyä esineistöä.


title: Antiikin Agoran museo

text: Attaloksen stoa on rakennettu uudelleen vuosina 1953–1956 kaivausalueen museoksi. Kaivauksista ja rakennustyöstä vastasi American School of Classical Studies at Athens. Museo siirtyi Kreikan valtion hallintaan vuonna 1957.


title: Antiikin Agoran museo

text: Museon kokoelmiin kuuluu Agoran alueen löydöksiä neoliittiselta kaudelta osmanivallan ajalle saakka. Niihin kuuluu erityisesti antiikin aikaista keramiikkaa, kuvapatsaita, pronssiesineitä, saviesineitä, rahoja ja piirtokirjoituksia, sekä muun muassa bysanttilaisen ajan sekä osmanivallan aikaista keramiikkaa. Monet antiikin aikaisesta esineistöstä liittyvät Ateenan demokratian historiaan: näihin lukeutuvat muun muassa ostrakismiäänestyksessä käytetyt "ostrakonit" sekä viranhaltijoiden valinnassa käytetty "kleroterion"-arvontalaite.


title: Benaki-museo

text: Benaki-museo tai "Benákis-museo" () on museo Ateenassa Kreikassa. Museon perusti vuonna 1930 Antónis Benákis isänsä Emmanouíl Benákiksen muistoksi ja se on nykyisin lahjoitettu Kreikan valtiolle.


title: Benaki-museo

text: Museon pääpaikka on Benákisten suvun kartanossa Vasilíssis Sofías -kadulla Kolonákin kaupunginosassa Ateenan keskustassa. Lisäksi museolla on useita muita rakennuksia eri puolella Ateenaa. Museon kokoelmat ovat Benákisten keräämiä tai peräisin muun muassa lahjoituksista.


title: Benaki-museo

text: Museon kokoelmiin kuuluu suuri määrä kreikkalaista taidetta esihistorialliselta ajalta nykypäiviin. Lisäksi museo esittelee muun muassa aasialaista, koptilaista sekä Etelä-Amerikan alkuperäisasukkaiden taidetta. Museon islamilaisen taiteen kokoelma on nykyään sijoitettu erilliseen Islamilaisen taiteen museoon, joka toimii Kerameikóksen kaupunginosassa.


title: Islamilaisen taiteen museo (Ateena)

text: Islamilaisen taiteen museo () on museo Ateenassa Kreikassa. Se on keskittynyt nimensä mukaisesti islamilaisen maailman taiteeseen eri aikakausilta. Museo on virallisesti osa Benaki-museota, mutta toimii erillisessä rakennuksessa Kerameikóksen kaupunginosassa.


title: Islamilaisen taiteen museo (Ateena)

text: Museon kokoelmiin kuuluu yli 8 000 esinettä. Ne esittävät islamilaisen taiteen kehityskaaren uskonnon alkuajoista Osmanien valtakuntaan ja 1800-luvulle saakka. Esineet ovat eri puolilta historiallista islamilaista maailmaa, kuten Arabiasta, Persiasta, Egyptistä ja muualta Pohjois-Afrikasta, Lähi-idästä, Intiasta ja Espanjasta. Kokoelma on yksi alansa merkittävimmistä maailmassa.


title: Islamilaisen taiteen museo (Ateena)

text: Museorakennuksen kunnostustöiden yhteydessä löytyneet antiikin Ateenan kaupunginmuurin eli niin kutsutun Themistokleen muurin osat ovat nähtävillä rakennuksen alimmassa kerroksessa.


title: Kansallisgalleria (Ateena)

text: Kansallisgalleria () on taidemuseo Ateenassa Kreikassa. Se keskittyy länsimaiseen taiteeseen renessanssiajalta nykypäiviin.


title: Kansallisgalleria (Ateena)

text: Museo on perustettu vuonna 1900. Sen nykyinen moderni rakennus, joka valmistui vuonna 1976, sijaitsee Pagkrátin kaupunginosassa. Museoon kuuluu erillinen Kansallisglyptoteekki (Εθνική Γλυπτοθήκη, "Ethnikí Glyptothíki"), joka sijaitsee Goudín kaupunginosassa.


title: Kansallisgalleria (Ateena)

text: Museon kokoelmiin kuuluu yli 9 500 maalausta, veistosta ja kaiverrusta.


title: Kerameikóksen arkeologinen museo

text: Kerameikóksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Kerameikóksen kaupunginosassa antiikin Kerameikoksen kaupunginosan ja hautausmaan arkeologisen alueen lounaiskulmassa ja esittelee alueen kaivauksissa tehtyjä löytöjä.


title: Kerameikóksen arkeologinen museo

text: Museo on perustettu ja sen rakennus rakennettu vuonna 1937. Museorakennusta on laajennettu 1960-luvulla.


title: Kerameikóksen arkeologinen museo

text: Museon kokoelmiin kuuluu erityisesti hautakiviä ja kuvapatsaita sekä erilaisia haudoista löydettyä esineistöä, kuten keramiikkaa ja koruja, antiikin Kerameikoksen hautausmaalta, joka sijaitsi juuri Ateenan kaupunginmuurin ulkopuolella.


title: Anna-Liisa Pyykkö

text: Anna-Liisa Pyykkö (o.s. "Truhponen", 28. helmikuuta 1929 Helsinki – 5. elokuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen iskelmälaulaja. Pyykkö nousi suuren yleisön tietoisuuteen 1950-luvulla. Hän levytti muun muassa kappaleen "Kaikki alkoi sinun kanssasi", joka tunnetaan myös nimellä "Sirpaleet".


title: Anna-Liisa Pyykkö

text: Pyykkö työskenteli 1950-luvun alkupuolella ministeri Veikko Vennamon sihteerinä. Kerran järjestettiin ministeriössä erään työntekijän nimipäiväjuhlat, ja Pyykköä, jonka lauluharrastus oli yleisesti tiedossa, pyydettiin esiintymään niissä. Hänen laulaessaan oli oven takana kuulolla paikan vahtimestari, joka sattumalta tunsi Yleisradion viihdemusiikkipäällikön, kapellimestari George de Godzinskyn. Hän kertoi Godzinskylle ministeriössä työskentelevästä erittäin kaunisäänisestä ja lahjakkaasta nuoresta naisesta sekä suositteli ottamaan tähän yhteyttä.


title: Anna-Liisa Pyykkö

text: Jonkin ajan kuluttua Anna-Liisa Pyykkö sai puhelun Godzinskyltä, ja vähän myöhemmin he olivat studiossa äänittämässä ensimmäistä yhteistä ohjelmaansa. Tästä alkoi heidän vuosikymmeniä kestänyt tiivis ja monipuolinen yhteistyönsä. Pian järjestyi myös levytystilaisuus; Pyykön 1954 tekemät ensimmäiset levytykset olivat Oot poissa lapseni pieni sekä Viime valssi. Samana vuonna hän levytti myös Olavi Virran kanssa duettona sävelmän Kengänkoputtaja, naskalinnaputtaja. Se jäi heidän ainoaksi yhteiseksi levykseen, mutta muuten he esiintyivät vuosien mittaan lukuisia kertoja yhdessä.


title: Anna-Liisa Pyykkö

text: Ennen ensimmäisiä levytyksiään Anna-Liisa Pyykkö oli laulanut hyvinkin paljon, opiskellut vuosia klassista laulua Konservatoriossa ja myös konsertoinut. Musikaalisessa kodissa kasvaneen tytön ensimmäinen esiintyminen radiossakin oli itse asiassa tapahtunut jo lapsena Markus Raution eli Markus-sedän ohjelmassa. Kouluaikana hänelle antoi yksityisiä laulutunteja hänen musiikinopettajansa Ester Snellman ja myöhemmin Helsingissä Anna-Liisa Luukkonen. Oppilasnäytteenä pidetystä ensikonsertistaan Pyykkö sai Helsingin Sanomien kriitikolta loistavat arvostelut


title: Anna-Liisa Pyykkö

text: Uransa aikana Pyykkö teki neljäkymmentä levypuolta sekä lauloi lukemattomissa studioesiintymisissä varsinkin Radion Viihdeorkesterin solistina, tanssilava- ja ravintolakeikoilla sekä kiertueilla ja televisiossa, jossa hän esiintyi jo Tesvision aikana. Elokuvien laulukohtauksissa Pyykkö esiintyi useiden naisnäyttelijöiden, muiden muassa Eija Karipään sekä varsinkin Heidi Krohnin äänenä. Hänet nähdään myös itse laulamassa Jack Witikan ohjaamassa elokuvassa Suuri sävelparaati (1959), jossa hän esittää tuolloin radiossa paljon soineen valssin Kaikki alkoi sinun kanssasi (tunnetaan myös nimellä Sirpaleet). Laulu oli Pyykön levytyksenä tuolloin hyvin suosittu. Yksi osa Pyykön elämäntyötä on ollut toimiminen musiikinopettajana useissa eri kouluissa, ja hän on antanut myös paljon yksityisiä tunteja. Uransa aikana hän teki paljon yhteistyötä kuuluisien iskelmätähtien, muiden muassa Olavi Virran kanssa.


title: Anna-Liisa Pyykkö

text:
Pyykkö oli useaan otteeseen naimisissa ja hänellä on myös lapsia. Pyykkö asui viimeiset ajat hoitokodissa.
Pyykkö työskenteli musiikinopettajana useissa eri kouluissa. Hän antoi myös yksityistunteja. Perniössä asuessaan hän alkoi toteuttaa taiteellisia taipumuksiaan myös maalaamalla, ja myös öljyvärimaalaus kuului hänen harrastuksiinsa.


title: Kykladisen taiteen museo

text: Kykladisen taiteen museo () on arkeologinen museo Ateenassa Kreikassa. Se keskittyy Egeanmeren alueen esihistoriallisten kulttuurien, niin kutsutun kykladisen kulttuurin sekä muun muassa kyproslaisen kulttuurin, taiteeseen.


title: Kykladisen taiteen museo

text: Museo on perustettu vuonna 1986 Níkos ja Dólly Goulandríksen 1960-luvulta lähtien kerättyä kokoelmaa varten. Se toimii kahdessa rakennuksessa, uudemmassa päärakennuksessa sekä myöhemmin laajennokseksi hankitussa mutta vanhemmassa Stathátoksen huvilassa. Ne sijaitsevat Kolonákin kaupunginosassa Ateenan keskustassa.


title: Kykladisen taiteen museo

text: Museon kokoelmiin kuuluu noin 3 000 esinettä. Niistä suuri osa on kykladisen kulttuurin esineistöä, kuten kykladisia idoleita eli jumalankuvia, keramiikkaa ja aseita varhaiselta pronssikaudelta, sekä kyproslaista muinaisesineistöä 3000-luvulta eaa. varhaiskristilliselle ajalle 500-luvulle. Museon kokoelmiin kuuluu myös antiikin kreikkalaista taidetta, kuten kuvanveistoa, keramiikkaa, pronssiesineitä ja koruja.


title: Numismaattinen museo (Ateena)

text: Numismaattinen museo () on numismaattinen eli rahamuseo Ateenassa Kreikassa. Museo toimii Ateenan ydinkeskustassa Panepistimíou-kadulla arkeologi Heinrich Schliemannin entisessä kartanossa, jonka nimi on "Ilíou Mélathron" (Ιλίου Μέλαθρον, ”Ilionin palatsi”).


title: Numismaattinen museo (Ateena)

text: Museo on perustettu vuonna 1834 ja se on Kreikan vanhimpia julkisia museoita. Sen kokoelma oli alun perin sijoitettu Ateenan yliopiston rakennukseen yhdessä Kreikan kansalliskirjaston kokoelman kanssa. Vuonna 1867 museosta tuli virallisesti osa kansalliskirjastoa.


title: Numismaattinen museo (Ateena)

text: Museon nykyinen rakennus Ilíou Mélathron oli alun perin Schliemannin perheen koti. Se rakennettiin vuosina 1878–1879 ja sen suunnitteli Ernst Ziller. Schliemann oli Troijan löytäjä ja kaivaja, ja siksi rakennus sai Troijaan viittaavan nimen. Rakennus on kaksikerroksinen ja koristeltu antiikin maailmaan viittaavalla koristelulla sekä kirjoituksilla, kuten lainauksilla Homeroksen "Iliaasta".


title: Numismaattinen museo (Ateena)

text: Museon kokoelmiin kuuluu rahoja eri aikakausilta ja eri puolilta maailmaa. Se esittelee erityisesti rahoja antiikin ajalta kreikkalaisesta ja roomalaisesta maailmasta sekä bysanttilaiselta ajalta. Museo esittelee myös uuden ajan ja nykyajan rahoja, mukaan lukien nykyaikaisen Kreikan valtion käyttämät kolikot ja setelit. Kokoelmiin kuuluu myös muun muassa mitaleja.


title: Sotamuseo (Ateena)

text: Sotamuseo () on museo Ateenassa Kreikassa. Se keskittyy sotahistoriaan ja sotilaalliseen esineistöön. Museo on perustettu vuonna 1975 ja se toimii Kolonákin kaupunginosassa Ateenan keskustassa sijaitsevassa modernissa rakennuksessa.


title: Sotamuseo (Ateena)

text: Museo esittelee eri aikojen aseistusta antiikista nykyaikaan. Uusin aineisto liittyy Kreikan vaiheisiin toisessa maailmansodassa sekä maan osallistumiseen Korean sotaan ja Kyproksen miehityksen aikaisiin tapahtumiin. Museon kokoelmiin kuuluu aseistuksen lisäksi myös paljon valokuvia, karttoja ja muuta aineistoa sekä suuri kirjasto. Museon ulkotiloissa on vanhoja lentokoneita ja helikoptereita, tykkejä sekä muuta aseistusta.


title: Karbendatsiimi

text: Karbendatsiimi (CHNO) on bentsimidatsolin karbamaattijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina.


title: Karbendatsiimi

text: Huoneenlämpötilassa karbendatsiimi on valkoista tai harmahtavaa jauhemaista ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta se liukenee orgaanisiin liuottimiin etanoliin, metanoliin, asetoniin, dimetyyliformamidiin ja asetoniin. Karbendatsiimi sitoutuu sienten tubuliiniproteiiniin, mikä destabiloi mikrotubuluksia ja estää mitoosin. Siten sienisolut eivät kykene jakaantumaan.


title: Karbendatsiimi

text: Karbendatsiimia voidaan valmistaa usealla tavalla. Käytettyjä ovat muun muassa o-fenyleenidiamiinin reaktio metyyli(amino(metyylitio)metyyleeni)karbamaatin tai metoksikarbonyylisyanamidin kanssa happamissa olosuhteissa tai metoksikarbonyyli-isosyanididikloridin kanssa emäksisissä olosuhteissa. Sitä muodostuu myös benomyylin hydrolysoituessa.


title: Karbendatsiimi

text: Karbendatsiimi tuli markkinoille vuonna 1973. Se on laajakirjoinen fungisidi ja sitä käytetään muun muassa hedelmäviljelmillä. Yhdiste reagoi butyyli-isosyanaatin kanssa muodostaen benomyyliä.


title: Frans Mustasilta

text: Frans Vilho Mustasilta (aiemmalta sukunimeltään "Ristimäki"; 27. syyskuuta 1879 Lavia – 29. toukokuuta 1949 Hämeenkyrö) oli suomalainen pienviljelijä ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Frans Mustasilta

text: Mustasillan vanhemmat olivat Lavialta Hämeenkyrön Haukijärven kylään vuonna 1892 muuttaneet työmies Vilho Ristimäki, myöh. Mustasilta (1849–1927) ja Karoliina Gustaava Sillanpää (1851–1904). Frans Mustasilta oli renkinä ja vuokratilallisena Hämeenkyrössä vuoteen 1918 saakka ja sen jälkeen hän omisti Mustasilta-nimisen palstatilan Hämeenkyrössä.


title: Frans Mustasilta

text: Mustasilta oli oli sosialidemokraaattien kansanedustajana 1914–1917, 1924–1927 ja 1933–1945 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925, 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa. Mustasilta oli mukana kunnallispolitiikassa vuodesta 1921 alkaen ja hän toimi Hämeenkyrön kunnanvaltuuston puheenjohtajana 1928–1930. Hän oli mukana oli perustamassa kotikylänsä Haukijärven työväenyhdistystä vuonna 1906 ja toimi yhdistyksen puheenjohtajana 40 vuoden ajan.


title: Frans Mustasilta

text: Frans Mustasilta on naimisissa 1900–1906 Maria Karoliina Taavetintytär Nygrenin (1878–1906) kanssa, 1908–1924 Anna Vilhelmiina Takalan (1890–1924) kanssa ja vuodesta 1925 Lempi Maria Välimäen (1897–1976) kanssa.


title: Woima-sonni

text: Woima-sonni on Miina Äkkijyrkän puuveistos vuodelta 2006.


title: Woima-sonni

text: Äkkijyrkkä aloitti teoksen vuonna 2006 Haminan Tervasaaressa, jossa se oli yhä vuosien jälkeen keskeneräisenä. Haminan kaupunki halusi rapistuvan teoksen pois, ja se siirrettiin Lohjalle Aira Samulinin Hyrsylän mutkaan.


title: Lempi Lehto

text: Lempi Sofia Lehto, entinen "Manninen" (23. heinäkuuta 1896 Helsinki – 26. joulukuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen toimitsija ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Lempi Lehto

text: Lehdon vanhemmat olivat ulkotyömies Johan Malm ja Maria Gustava Lindström. Lehto kävi keskikoulun ja suoritti kauppakoulukurssin. Hän oli Suomen metallityöväen liiton toimistoapulaisena ja toimitsijana 1916–1954 ja toimi myös Sosialidemokraattisen naisliiton puhujana ja luennoitsijana.


title: Lempi Lehto

text: Lehto oli oli sosialidemokraattien kansanedustajana 1943–1944 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä ja 1954–1962 edustaen Helsingin kaupungin vaalipiiriä. Lehto tuli ensimmäiselle kaudelleen huhtikuussa 1943 kuolleen Anni Huotarin tilalle mutta hänen edustajanvaltakirjansa peruttiin 4. marraskuuta 1944 ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli Vihtori Huhta. Huhta oli ollut Huotarin varsinainen varamies mutta vuonna 1943 hän oli jo eduskunnassa Mikko Ampujan varamiehenä. Ampujan palattua takaisin eduskuntaan Huhta palasi alkuperäiselleen paikalleen Huotarin seuraajana.


title: Lempi Lehto

text: Lehto oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956 ja 1962 presidentinvaaleissa. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsenenä. Lehto kuului sosialidemokraattisen puolueen puolueneuvostoon ja puoluetoimikuntaan ja oli SAK:n valtuuston ja työvaliokunnan jäsen sekä SAK:n naisjaoston puheenjohtaja.


title: Lempi Lehto

text: Lempi Lehto oli naimisissa 1920–1922 Jalo Viktor Mannisen (k. 1922) kanssa ja vuodesta 1926 Niilo Jalmari Lehdon kanssa.


title: Mustalammi (Tammelan Heinämaankulma)

text: Mustalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Mustalammi (Tammelan Heinämaankulma)

text: Lammen pinta-ala on 4,4 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 150 metriä. Lampeen laskee suo-ojia ympäröiviltä soilta, kuten esimerkiksi Mustalamminsuolta. Pohjoisesta laskevat Kuivajärven ja Kiimalammin kautta valuma-alueen pohjoisten järvien vedet. Lammen luusua sijaitsee sen länsirannalla, josta saa alkuunsa 650 metriä pitkä laskuoja Heinijärven pohjoispäähän.


title: Mustalammi (Tammelan Heinämaankulma)

text: Lammen rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Alavilla rannoilla kasvaa suometsää. Rantoja ei ole rakennettu eikä sinne johda teitä.


title: August Syrjänen

text: Kustaa August Syrjänen (5. joulukuuta 1883 Sääksmäki – 31. joulukuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja, kunnallisneuvos ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: August Syrjänen

text: Syrjäsen vanhemmat olivat rakennusurakoitsija Erik Valerian Syrjänen ja Karoliina Syrjänen. Hän kävi kansakoulun ja valmistui 1907 kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista. Syrjänen oli opettajana Nurmijärvellä 1907–1913 ja 1914–1922, Helsingin pitäjässä 1913–1914 ja pisimmän aikaa Kuusankoskella 1922–1950. Hän toimi vuodesta 1947 Kymen Lehden päätoimittajana.


title: August Syrjänen

text: Syrjänen oli sosialidemokraattien kansanedustajana 1933–1945 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa. Syrjänen oli Nurmijärven kunnanvaltuuston jäsen ja Nurmijärven kunnallislautakunnan puheenjohtaja sekä Kuusankosken kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Hän sai kunnallisneuvoksen arvon 1941.


title: August Syrjänen

text: Syrjänen oli naimisissa vuodesta 1916 Aino Alina Ahtiluodon kanssa.


title: Paulino Alcántara

text: Paulino Alcántara Riestrá (7. lokakuuta 1896 Iloilo City, Filippiinit – 13. helmikuuta 1964 Barcelona, Espanja) oli filippiiniläis-espanjalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan 170 senttimetriä pitkä Alcántara oli hyökkääjä. Hänen äitinsä oli filippiiniläinen ja isänsä espanjalainen sotilas. Siksi Alcántara on syntynyt Filippiineillä. Alcántara on ensimmäinen aasialaispelaaja, joka on pelannut jalkapalloa Euroopan sarjoissa.


title: Paulino Alcántara

text: Alcántara debytoi FC Barcelonan paidassa jo 15-vuotiaana vuonna 1912. Vielä nykyisinkin hän on seuran kaikkien aikojen nuorin edustusjoukkueen pelaaja. Alcántaran ensimmäinen jakso Barcelonassa kesti vuodesta 1912 vuoteen 1916. Hän teki 47 pelaamassaan Espanjan pääsarjan ottelussa 55 osumaa.


title: Paulino Alcántara

text: Vuodet 1916–1918 Alcántara edusti synnyinmaansa pääsarjan Bohemian Sporting Clubia. 23 pelatussa ottelussa syntyi 24 maalia ja Alcántara voitti Filippiinien mestaruuden kausilla 1916–1917 ja 1917–1918.


title: Paulino Alcántara

text: Vuonna 1918 Alcántara palasi takaisin FC Barcelonaan. Alcántaran toinen jakso katalonialaisseurassa kesti vuoteen 1927 asti. Vuodet 1920–1927 hän toimi myös seuran kapteenina. Toisen jaksonsa aikana Alcántara teki 130 pääsarjaottelussa hienot 145 osumaa. Hän voitti seuran paidassa yhteensä viisi Espanjan mestaruutta, viisi Copa del Reytä ja kymmenen Katalonian mestaruutta. Maaleja hän teki kaikki kilpailut mukaan lukien Barcelonalle 369 kappaletta 357 ottelussa, joka oli myös seuran uusi ennätys. Tuo ennätys piti lähes 90 vuotta, kunnes Lionel Messi maaliskuussa 2014 rikkoi sen. Suurin osa Alcántaran maaleista syntyi kuitenkin ystävyysotteluissa. Alcántara lopetti uransa vuonna 1927.


title: Paulino Alcántara

text: Alcántara edusti urallaan kolmea maajoukkuetta, sillä tuolloin siihen oli vielä mahdollisuus. Vuodet 1915–1924 hän edusti Katalonian jalkapallomaajoukkuetta, jossa hän teki neljässä pelaamassaan ottelussa yhtä monta maalia. Vuonna 1917 hän pelasi synnyinmaansa Filippiinien jalkapallomaajoukkueessa kahdessa ottelussa onnistuen kerran maalinteossa. Vuosina 1921–1923 Alcántara kuului myös Espanjan jalkapallomaajoukkueeseen, jossa otteluita kertyi viisi ja maaleja kuusi.


title: Paulino Alcántara

text: Lopetettuaan uransa vuonna 1927 Alcántara ryhtyi lääkäriksi. Vuonna 1951 hän toimi hetken aikaa myös Espanjan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana. Hän kuoli Barcelonassa vuonna 1964, 67-vuotiaana.


title: Sammakkolammi (Tammela)

text: Sammakkolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Sammakkolammi (Tammela)

text: Lammen halkaisija on vain 30 metriä. Lampi ja sitä ympäröivä avosuo on suo-ojalla yhdistetty etelässä oleviin Pikku-Näkiäiseen ja Iso-Näkiäiseen. Lasku-uoma, joka on 750 metriä pitkä, yhtyy näitä kahta yhdistävään suo-ojaan, joka laskee Hylönjärveen. Suolammen ranta on pääosin ojitettua suometsää, jonka ranta ei kasva puuta.


title: Kiimalammi (Tammela)

text: Kiimalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Kiimalammi (Tammela)

text: Noin 3,5 kilometriä pohjoiseen on toinen Kiimalammi.


title: Kiimalammi (Tammela)

text: Lammen pituus on 120 metriä ja leveys 100 metriä. Lampeen laskee ympäröiviltä soilta suo-ojia. Yksi näistä tuo vettä Kuivajärveltä, johon laskee moni valuma-alueen muista yläpuolisista järvistä. Lammen luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkuunsa 300 metriä pitkä laskuoja Mustalammiin. Lammen ranta on soista metsämaastoa. Rannoille ei ole rakennettu loma-asuntoja, mutta kaksi viereistä mäkeä ovat luonnonsuojelualueita. Niillä on kummallakin omat rakennuksensa. Noin 100 metriä etelään ohittaa lammen metsäautotie.


title: Iso-Näkiäinen

text: Iso-Näkiäinen on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Iso-Näkiäinen

text: Järven pinta-ala on 5,4 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 200 metriä. Järveen laskee useita suo-ojia. Yksi näistä on yhteydessä viereisiin Pikku-Näkiäiseen ja Sammakkolammiin. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 750 metriä pitkä laskuoja Hylönjärveen.


title: Iso-Näkiäinen

text: Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsämaata, joka on soistunutta. Rannoilla ei ole rakennuksia, mutta neljällä viereisellä metsäisellä mäellä niitä on kymmenkunta. Lähin tie on sadan metrin päässä oleva metsäautotie.


title: Pikku-Näkiäinen

text: Pikku-Näkiäinen on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Pikku-Näkiäinen

text: Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laskee kolme suo-ojaa. Järven luusuana on yksi suo-ojista, joka on yhteydessä viereiseen Iso-Näkkiäiseen ja pieneen Sammakkolammiin. Tästä yhdysojasta virtaavat vedet yhteiseen laskuojaan, joka on yhteensä 1,2 kilometriä pitkä ja joka laskee Hylönjärveen.


title: Pikku-Näkiäinen

text: Järven rantaviiva on 0,92 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suomaastoa. Rannalla ei ole asutusta, mutta yksi loma-asunto on rakennettu suon laitaan mäen rinteeseen. Järven läheltä kulkee metsäautotie.


title: FC Legirus Inter

text: FC Legirus Inter oli venäläis-suomalainen jalkapalloseura, jonka kotipaikka oli Vantaan Korso. FC Legirus Interin emoseura FC Legirus perustettiin Pietariin, Venäjälle vuonna 2012. Sisarseura perustettiin, kun Legirusin pelaajat alkoivat leireillä Suomessa. Kaudella 2017 seura pelasi Kakkosta. Legirus Interin kotikenttänä toimi Legirus-Areena-niminen kenttä (talvisin halli) Korsossa.


title: FC Legirus Inter

text: Miesten edustusjoukkueen ohella Legirus Interillä oli joukkueet C- ja D-pojissa.


title: FC Legirus Inter

text: Vuonna 2017 seura ajautui talousvaikeuksiin ja sen toiminta lopetettiin marraskuun lopulla.


title: FC Legirus Inter

text: Venäläisrahoitteinen seura perustettiin vuonna 2015, jolloin tavoitteeksi asetettiin paikka Veikkausliigassa kaudella 2019. Edustusjoukkueessa pelasi kaudella 2015 kaksitoista ulkomaalaispelaajaa, joista seitsemän oli kotoisin Venäjältä, neljä Espanjasta ja yksi, Agustin Ojeda, Argentiinasta. Seura voitti Suomen Regions’ Cupin vuonna 2016. Vuoden lopulla seuraa rahallisesti tukeneen pietarilaisen miehen kiinnostus joukkueeseen hiipui, jolloin sikäläinen rahoitus päättyi.


title: FC Legirus Inter

text: Kakkosen kaudelle 2017 seura oli alun perin budjetoinut 400 000 euroa, mutta leikkasi menojaan antamalla potkut päätoimiselle espanjalaiselle valmennuskolmikolle ja kaikille ammattilaispelaajilleen. Legirus Inter selvitti kauden lopulta 60 000 eurolla, ja joukkue sijoittui Kakkosen lohkossaan neljänneksi.


title: FC Legirus Inter

text: Vuoden 2017 lopulla Legirus Inter ajautui suuriin talousvaikeuksiin. Seuran kassasta puuttui noin 150 000 euroa, eikä joukkue pystynyt tekemään lainkaan pelaajasopimuksia. Ongelmia aiheutti esimerkiksi se, ettei seuraa tukeva halliyhtiö kyennyt taloudelliseen tukemiseen, koska lokakuun lopulla romahtaneen Legirus Interin kuplahallin korjausten arvioitiin kustantavan jopa 100 000 euroa. Legirus Interin puheenjohtaja Jari Kurittu totesi, ettei seura pysyisi sen hetkisellä rahoituksella pystyssä, joten se pyrki hankkimaan toiminnan jatkamiseen ”uskottavaa, päivänvalon kestävää rahoitusta”. Seuran toiminnan jatkamisesta oli tarkoitus päättää marraskuun lopulla järjestettävässä vuosikokouksessa. Joukkueen uudeksi nimeksi kaavailtiin Inter Vantaata.


title: FC Legirus Inter

text: Seuran johto päätti 30. marraskuuta 2017 järjestetyssä sääntömääräisessä vuosikokouksessa päättää seuratoiminnan. Urheilutoimenjohtaja Jari Kurittu totesi, ettei seuralla ole kuin velkaa samalla kun tilit ovat tyhjät. Kuritun mukaan seura ajetaan konkurssiin tai puretaan. Legirus Interin kotikentän omistava halliyhtiö Peakfin Oy sen sijaan jatkoi toimintaansa normaalisti, koska kyseessä on erillinen yhtiö. Seuran junioreiden kaavailtiin liittyvän osaksi Korson Palloseuraa.


title: Pikku Kiimalammi

text: Pikku Kiimalammi on Kanta-Hämeessä Forssassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Pikku Kiimalammi

text: Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 150 metriä. Lampeen laskee ympäröiviltä soilta suo-ojia. Lammen luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkuunsa 300 metriä pitkä laskuoja Kiimalammiin.


title: Pikku Kiimalammi

text: Lammen rantaviiva on 0,53 kilometriä pitkä ja sen ranta on osittain moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja osittain soista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu kolme loma-asuntoa, joille johtaa metsäautotie.


title: Kiimalammi (Forssa)

text: Kiimalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Kiimalammi (Forssa)

text: Noin 3,5 kilometriä kaakkoon Tammelassa sijaitsee toinen Kiimalammi.


title: Kiimalammi (Forssa)

text: Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 metriä ja leveys 600 metriä. Järveen laskee ympäröiviltä soilta suo-ojia, joista yksi tuo viereisen Pikku Kiimalammin vedet. Järven luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkuunsa 500 metriä pitkä laskuoja Myllyojaan, joka laskee Heinijärveen.


title: Kiimalammi (Forssa)

text: Lammen rantaviiva on 3,9 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Osa rannoista ovat soistunutta metsämaastoa. Rannoille on rakennettu runsaasti loma-asuntoja, joille johtaa metsäautotiet Koijärveltä.


title: Antti Toikkonen

text: Antti Yrjönpoika Toikkonen (26. lokakuuta 1828 – 29. marraskuuta 1898 ) oli suomalainen Kurussa asunut maakauppias ja maanviljelijä. Toikkonen omisti Kurussa sijainneen Toikon tilan ja useita muita maatiloja.


title: Antti Toikkonen

text: Toikkonen oli tunnettu Tampereen seudulla ja Pohjanmaallakin ja hän keräsi omaisuutensa maakauppiaana ja toimittamalla lihaa pääasiassa Suomeen sijoitetuille venäläisille joukko-osastoille. Kurussa pidettiin Toikkosen aikana joka syksy Toikon markkinoiksi kutsutut teuraskarjamarkkinat.


title: Antti Toikkonen

text: Toikkonen vuokrasi 1854 Idman-suvun omistaman Kurun Parkkuun kylässä sijainneen Ylä-Toikon tilan ja osti tilan itselleen 1875. Hän otti myös sukunimekseen Toikkonen avioiduttuaan 1854 Riihikosken talon tyttären Fredrikan (1832–1907) kanssa. Toikkonen sai maakauppaluvan 1861. Koska maaseudulla oli pulaa vaihtorahasta Toikkonen sai myös oikeuden painattaa itse 1–10 kopeekan seteleitä vaihtorahaksi asiakkailleen.


title: Antti Toikkonen

text: Toikkonen perusti yhdessä tamperelaisen kauppiaan G. O. Sumeliuksen kanssa "Näsijärven Höyrylaiva Osakeyhtiön" jonka omistama 1870 valmistunut Laine-niminen laiva liikennöi 1870-luvulla Visuvedelle saakka.


title: Antti Toikkonen

text: Antti Toikkosen vanhin tytär Fredrika (1865) ja puoliso Kaarle Akseli Kovero perustivat Sorvajärven tilan Ylöjärvelle.


title: Antti Toikkonen

text: Antti Toikkonen on haudattu Kurun vanhalle hautausmaalle.


title: Colossal Order

text: Colossal Order on suomalainen videopelejä kehittävä yritys, joka on perustettu Tampereella 2009. Se kehittää liikenne- ja kaupunkisimulaatiopelejä, ja sen tunnetuin peli on yli viisi miljoonaa kappaletta myynyt .


title: Colossal Order

text: Yrityksen julkaisija on ruotsalainen Paradox Interactive. Paradox huolehtii yhtiön pelien testaamisesta, markkinoinnista, myynnistä ja levittämisestä internet- ja vähittäismyyntiin.


title: Colossal Order

text: Colossal Orderin toimitusjohtaja on Mariina Hallikainen.


title: Colossal Order

text: Colossal Orderin perusti kesällä 2009 joukko Universomo -mobiilipeliyhtiön pelikehittäjiä. Universomon ulkopuolelta uuteen yhtiöön palkattiin toimitusjohtajaksi Mariina Hallikainen. Colossal Orderilla oli aluksi vaikeuksia saada rahoitusta ensimmäiselle pelilleen, "Cities in Motion" -liikennesimulaatiopelille, jonka kehitys oli jo aloitettu ennen kuin päätös yhtiön perustamisesta oli tehty. Sijoittajien mielestä pelille ei löytyisi tarpeeksi suurta asiakaskuntaa. Yhtiön alkutaivalta rahoittivatkin suursijoittajien sijasta Ely-keskus, Tekes, AVEKin DigiDemo-rahoitus ja pienet yksityissijoittajat. Yhtiö sai alkuvaiheessaan ohjausta Tampereen teknillisen yliopiston Yritystalli-ohjelman kautta, mutta neuvoja kysyttiin myös kokeneemmista peliyrityksistä Remedyltä ja Frozenbyteltä. Perustamisen yhteydessä Colossal Order vertaili kymmeniä julkaisijoita ja päätyi lopulta solmimaan julkaisusopimuksen Paradoxin kanssa yli vuoden kestäneiden neuvotteluiden jälkeen.


title: Colossal Order

text: Lokakuussa 2015 Colossal Orderille myönnettiin Vuoden suomalainen pelinkehittäjä -palkinto DigiExpo-messuilla. Palkinnon perusteluissa kehuttiin Colossal Orderin keskittyneen ”alusta asti [...] – pelien kehittämisen ohella – myös peliliiketoimintansa kehittämiseen”.


title: Colossal Order

text: Colossal Orderin yhteistyötä julkaisija Paradox Interactiven kanssa on kuvattu hyväksi. Colossal Orderilla on vapaat kädet luoda pelejä ilman julkaisijan asettamia rajoituksia muuta kuin aikatauluja koskien.


title: Colossal Order

text: Yhtiön pelikehittäjien taustasta poiketen se ei kehitä mobiilipelejä, vaan keskittyy PC-peleihin. Yhtiön työntekijöillä on oma wiki-alusta, jolla pelejä suunnitellaan. Colossal Orderin pelit tunnetaan aktiivisista modaajayhteisöistään. Yksi yhtiön ohjelmoijista työskenteleekin täysipäiväisesti modityökalujen parissa.


title: Colossal Order

text: Ensimmäinen peli "Cities in Motion" julkaistiin vuonna 2011 ja sitä verrattiin vahvasti "Transport Tycoon" -pelisarjan peleihin. "Cities in Motion" saavutti kohtuullisen suuren suosion omassa genressään, ja sille julkaistiin vuonna 2013 jatko-osa "Cities in Motion 2".


title: Colossal Order

text: Yhtiön tunnetuin peli on maaliskuussa 2015 julkaistu kaupunginrakennussimulaattori "", joka kilpailee "Sim City"- ja "Cities XL" -pelisarjojen kanssa.


title: Colossal Order

text: Pelille "Cities: Skylines" on julkaistu useita lisäosia. Ensimmäinen lisäosa "Cities: Skylines – After Dark" julkaistiin 2015 syyskuussa. Pelin toinen lisäosa "Cities: Skylines – Snowfall" julkaistiin 18. helmikuuta 2016. Lisäosa "Cities: Skylines – Natural Disasters" julkaistiin 29. marraskuuta 2016. Neljäs lisäosa "Cities: Skylines – Mass Transit" julkaistiin 18. toukokuuta 2017.


title: 6000 km/h (Pharaoh Overlordin albumi)

text: 6000 km/h on vuonna 2014 ilmestynyt Pharaoh Overlordin viides livealbumi. Turussa Ruissalon telakalla järjestetyllä H2Ö-festivallilla äänitetty albumi julkaistiin samaan aikaan kuin Circlen livealbumi 6000 km/h.


title: Jääkiekon Suomensarja 1966–1967

text:
Jääkiekon Suomensarja 1966–1967 oli jääkiekon Suomensarjan 27. kausi. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa jotka oli jaettu maantieteellisesti itälohkoon, länsilohkoon ja pohjoislohkoon. SM-sarjaan nousivat lohkovoittajat Upon Pallo Lahdesta ja Kärpät Oulusta, itälohkon kärkipaikan jakoivat tasapisteillä HIFK ja Töölön Vesa, uusintaottelun sarjanoususta voitti HIFK maalein 4-2.
Nousuottelua seurasi paikanpäällä 10 814 katsojaa mikä oli uusi yleisöennätys kansallisissa jääkiekko-otteluissa Suomessa. Suomensarjassa kävi 113 253 katsojaa mikä oli miltei kaksi kertaa enemmän kuin edellisellä kaudella (67 086). Yleisömäärien nousuun vaikutti etenkin Helsinkiin valmistunut jäähalli jossa pelasivat itälohkon suurseurat HJK ja HIFK sekä Töölön Vesa ja Karhu-Kissat.


title: Jääkiekon Suomensarja 1966–1967

text: Uusintaottelu


title: Jääkiekon Suomensarja 1966–1967

text:
Uusintaottelu
Upon Pallo, Oulun Kärpät ja Helsingin IFK nousivat SM-sarjaan. Hämeenlinnan Tarmo, Tampereen Kisatoverit, Mikkelin Palloilijat, Joensuun Peli-Toverit, Kalevan Pallo ja Kajaanin Palloilijat putosivat maakuntasarjaan. Suomensarjaan maakuntasarjasta nousivat Imatran Ketterä, Tampereen Hilpara, Heinolan Palloilijat-47, Raahen Vesa, Åbo IFK ja Raholan Pyrkivä Tampereelta.


title: Independencia (provinssi)

text: Independencia on Dominikaanisen tasavallan provinssi. Siellä on 52 589 asukasta (vuonna 2010) ja sen pinta-ala on 2 007 neliökilometriä. Provinssi sijaitsee maan länsirajalla ja rajoittuu lännessä Haitiin. Sen pääkaupunki on Jimaní.


title: San Andrés

text: San Andrés on usean paikan nimi:


title: San Francisco (täsmennyssivu)

text: San Francisco voi tarkoittaa:


title: Sergio Álvarez

text: Sergio Álvarez Conde, yleensä vain Sergio (s. 3. elokuuta 1986 Catoira, Espanja) on espanjalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Celta Vigoa.


title: Sergio Álvarez

text: Sergio liittyi Celta Vigon nuorisoakatemiaan vuonna 1999. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa seuran reservijoukkueessa kaudella 2004–2005 maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä. Kauden 2008–2009 hän pelasi lainalla Racing Ferrolissa.


title: Sergio Álvarez

text: Sergio teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa 4. kesäkuuta 2011 ottelussa Cartagenaa sarjakauden viimeisellä kierroksella. Hieman Ismael Falcónin seurasta lähdön jälkeen, Sergio nostettiin pysyvästi edustusjoukkueen kokoonpanoon.


title: Vysokototšnyje kompleksy

text: NPO Vysokototšnyje kompleksy (), lyh. NPO VK on myös englanninkielisellä nimellä High Precision Systems tunnettu aseteollisuuskonserni. Se on Venäjän valtionkorporaatio Rostehin holdingyhtiönä toimiva tytäryhtiö. NPO VK:n pääkonttori sijaitsee Moskovassa.


title: Vysokototšnyje kompleksy

text: Aseteollisuuskonserni perustettiin vuonna 2009. Sittemmin siihen on liitetty uusia suuria aseteollisuusyrityksiä, kuten KBM (Konstruktorskoje bjuro mašinostrojenija) ja Tulan asetehtaat. Nykyään (2015) NPO VK-konserniin kuuluu noin 20 tytäryritystä, joista ainakin osalla on myös kaksoiskäyttö- tai siviilituotantoa. Konsernissa työskentelee yli 45 000 henkeä.


title: Vysokototšnyje kompleksy

text: Aseteollisuuskonsernin päätuotteisiin kuuluvat muun muassa:


title: Vysokototšnyje kompleksy

text: NPK Vysokototšnyje kompleksy oli eräs niistä Venäjän valtionyrityksistä, joihin muun muassa Yhdysvallat ja Euroopan unioni kohdistivat pakotetoimenpiteitä Venäjän federaation vuosina 2014–15 Ukrainaan kohdistaneiden sotilaallisten toimien (Etelä-Ukrainaan kuuluvan Krimin sotilasmiehitys, osallistuminen Donbassin sotaan) johdosta.


title: Jukka Moilanen

text: Jukka Moilanen (s. 24. maaliskuuta 1955 Mänttä) on Ulvilan kaupunginjohtaja. Hänellä ei ole enää SDP:n jäsenkirjaa ja koulutukseltaan hän on insinööri YAMK / Master of Engineering. Ulvilan kaupunginvaltuuston valitessa kaupunginjohtajan 28. toukokuuta 2012 hän voitti Tomi Lähteenmäen äänin 22-13, ja hän aloitti kaupunginjohtajana seuraavan lokakuun alusta. Kaupunginjohtajaksi Moilanen siirtyi Satakuntaliiton alueiden käytön johtajan virasta. Hän on toiminut 90-luvulla kaupunginvaltuuston puheenjohtajana Harjavallassa , jossa hänen isänsä on toiminut kunnanjohtajana 60-luvulla.


title: Jukka Moilanen

text: Moilanen harrastaa kilpaurheilua ja musiikkia. Moilaselta on julkaistu kolme pitkäsoitto-cd:tä: Pienen pojan haaveet (2012), Viimeinen kesä (2015) ja Kirje  kotiin (2018) . Hän on saavuttanut SM-hopeaa 10 kilometrin maantiejuoksussa, Euran Raikun M55 joukkueessa.


title: Jari Jussinmäki

text: Jari Jussinmäki on Paimion kaupunginjohtaja. Paimion kaupunginvaltuusto valitsi hänet kaupunginjohtajaksi yksimielisesti marraskuussa 2004. Hän siirtyi kaupunginjohtajaksi TAD-keskuksen seutukehityspäällikön tehtävistä. Aikaisemmin Jussinmäki oli työskennellyt myös Sauvon kunnanjohtajana. Vuonna 2013 hän haki Forssan kaupunginjohtajaksi. Hän sai 11 ääntä.


title: Open Ear

text: Open Ear on Heikki Sarmannon studioalbumi vuodelta 1975. Sarmannon kvintetin ja taustalaulajien lisäksi levyllä esiintyvät laulusolisteina Maija Hapuoja ja Harri Nikkonen.


title: Open Ear

text: Levyn kannen teki Jorma Auersalo.


title: Open Ear

text: Kaikki levyn sävellykset on tehnyt Heikki Sarmanto.


title: Avaintyönantajat AVAINTA

text: Avaintyönantajat AVAINTA ry on valtakunnallinen monitoimialainen yksityisen sektorin työnantajaedunvalvontajärjestö. Yhdistyksessä on jäsenyhteisöjä noin 600, joissa työskentelee lähes 36 000; henkilöä. AVAINTA:lla on monipuoliset yhteistyöverkostot ja tiiviit yhteydet kuntasektorin toimintaan ja kehittämiseen.


title: Avaintyönantajat AVAINTA

text: AVAINTA sopii monialaisen työehtosopimuksen, joka kattaa mm. hallinto- ja toimistoalan-, sosiaali- ja terveydenhuollon ja teknisen alan henkilöstön. Lisäksi AVAINTA sopii muita ala- ja jäsenyhteisökohtaisia työehtosopimuksia.


title: Avaintyönantajat AVAINTA

text: AVAINTAn hallituksen puheenjohtaja on Kuntaliiton varatoimitusjohtaja Timo Kietäväinen. AVAINTA:n toimitusjohtajana aloitti OTK Vesa Laine 9.2.2015. Avaintyönantajat AVAINTA ry tunnettiin aiemmin nimellä Palvelulaitosten työnantajayhdistys ry (PTY).


title: Avaintyönantajat AVAINTA

text: Avaintyönantajat AVAINTA ry


title: No Comments

text: No Comments, alaotsikoltaan "Finnish Big Band Jazz", on suomalainen big band -jazzalbumi vuodelta 1975. Sillä soittaa Kaj Backlundin johtama, Suomen huippuluokan jazzmuusikoista koottu tilapäinen kokoonpano.


title: Chicago (korttipeli)

text: Chicago on tikkipokerin kaltainen korttipeli. Ensiksi pelataan kaksi kierrosta pokeria ja ideana on kerätä mahdollisimman hyvä pokerikäsi, joista paras käsi saa pisteet. Tikki kierroksen jälkeen saa myös pisteitä parhaasta pokerikädestä (ei koske Chicagoa). Loppuun pelataan vielä yksi kierros tikkiä, josta tikin voittaja kerää myös pisteitä.


title: Chicago (korttipeli)

text:
Chicagon säännöistä on monta eri versiota ja niitä voi myös soveltaa. Peliä voi pelata esim. 51 pisteeseen saakka ja panoksen yhtä pistettä kohden voi sopia peliporukan kesken. Panos on usein kuitenkin 10-50snt/piste.
On myös mahdollisuus huutaa "Chicago" ennen tikkiä, jolloin sinun tulee pelata tikki niin, ettei kukaan saa sinua kiinni. Esim. Viisi korttia samaa maata (väri), ässä, kuningas, kuningatar, jätkä ja ihan mikä vaan samaa maata. Usein jos on väri ja kolme suurinta korttia kyseistä maata, on todella epätodennäköistä häviä Chicago. Jos pääset Chicagon läpi voitat 15 pistettä ja jos sinut saadaan kiinni, saa sinut kiinni ottanut 5 pistettä ja menetät 15 pistettä. Chicago kierroksen jälkeen ei saa enää pistettä pokerikädestä.


title: Franz Gruber (täsmennyssivu)

text: Franz Gruber on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Kortela

text: Kortela on Rauman kaupunginosa, joka sijaitsee Valtatie 8:n varrella, Rauman eteläosassa. Kortelassa sijaitsee tunnettu Kortelan ABC, sekä urheilutalo Ooperi.


title: Our Latin Friends

text: Our Latin Friends on suomalaisen New Music Orchestran (myöhemmältä nimeltään UMO Jazz Orchestra) esikoisalbumi vuodelta 1976. Sen säveltuäjänimiä ovat Kaj Backlund, Eero Koivistoinen ja Heikki Sarmanto. Big bandiä johtaa Esko Linnavalli ja laulusolistina on Maija Hapuoja.


title: Vladimir Andrejev (täsmennyssivu)

text: Vladimir Andrejev on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Syksy ja muita lauluja

text: Syksy ja muita lauluja on Heikki Sarmannon albumi vuodelta 1976. Levyllä kuullaan hänen Aaro Hellaakosken, Pentti Saarikosken, Lauri Pohjanpään ja Eino Leinon runoihin säveltämiään lauluja, joita tulkitsevat Maija Hapuoja, Harri Saksala ja Károly Garam.


title: Santelikasvit

text: Santelikasvit (Santalaceae) on keskikokoinen kasviheimo koppisiemenisten Santalales-lahkossa.


title: Santelikasvit

text: Santelikasveihin kuuluu ruohoja, pensaita ja pieniä puita. Useimmat lajit ovat puoliloisia; ne kykenevät yhteyttämään, mutta imevät vettä ja ravinteita tosista kasveista imujuurten eli haustorioiden avulla. Heimossa on myös päällyskasveja. Lehdet sijaitsevat tavallisesti kierteisesti ja ovat tavallisesti yksinkertaisia, ehytlaitaisia ja korvakkeettomia, joillakin lajeilla suomumaisia, ja joillakin lajeilla verson haarat ovat lehtimäisiä laakavarsia. Kukinto on tähkä, terttu tai mykerö. Kukat ovat pieniä, 3–8-lukuisia, pohjus toisinaan maljamainen hypanthium, verhiö puuttuu ja vihertävän tai värillisen yhdislehtisen teriön sisäpinnalla on tavallisesti karvatupsu. Heteet kiinnittyvät teriöön. Heteiden kanssa on vuorottain usein kookkaita mesirauhasia. Sikiäin 2–5-lehtinen, yhdislehtinen ja kehänalainen, luotti usein nuppimainen tai liuskainen. Siemenaiheet ovat suoria tai eivät erotettavissa. Hedelmä on marjamainen tai pähkinä. Siemenkuori on hyvin heikosti kehittynyt tai puuttuu.


title: Santelikasvit

text: Santelikasvit kasvavat laajalle levinneinä, erityisesti kuitenkin tropiikissa. Kasvupaikat ovat pääasiassa melko kuivia.


title: Santelikasvit

text: Heimossa on 44 sukua ja 990 lajia. Runsaslajisimmat suvut ovat hämähäkinruohot ("Thesium", 345 lajia), "Phoradendron" (235 lajia), mistelit ("Viscum", 65–150 lajia) ja "Dendrophthora" (70 lajia).


title: Santelikasvit

text: Suvut:


title: Santelikasvit

text: Heimon tunnetuin laji ja taloudellisesti merkittävin on intiansanteli eli santelipuu ("Santalum album"). Australialaisella lajilla "Exocarpos cupressiformis" ja "Acanthosyris falcata" -lajilla on syötävät hedelmät. Edellisellä lajilla mehevä osa on turvonnut ja punaiseksi muuttunut kukkaperän kärkiosa.


title: Nikolai Podgurski

text: Nikolai Ljutsianovitš Podgurski (, ; 13. elokuuta 1877 Tallinna, Viron kuvernementti – 1. marraskuuta 1918 Tallinna, Viro) oli Venäjän keisarikunnan laivaston kontra-amiraali, joka vaikutti Suomessa vuoden 1918 tapahtumien aikoihin Pohjanlahden meripuolustuksen johtajana.


title: Nikolai Podgurski

text: Puolalaistaustaista sukua ollut Podgurski kävi Pietarin merikadettikoulun vuosina 1891–1897 ja palveli sen jälkeen meriupseerina eri sotalaivoilla. Hän osallistui Venäjän–Japanin sodan aikana 1904 Port Arthurin puolustukseen ja vältti vangiksi joutumisen kaupungin antautumisen yhteydessä. Sen jälkeen hän oli Venäjän Itämeren laivastossa useiden sota-alusten komentajana. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä elokuussa 1914 Podgurski ylennettiin 1. luokan kapteeniksi (kommodori). Hän oli 1914–1915 risteilijä "Rossijan" kapteenina, 1915–1916 sukellusveneprikaatin komentajana Itämerellä ja marraskuusta 1916 alkaen Pohjanlahden meripuolustuksen johdossa asemapaikkanaan Vaasa. Hän sai joulukuussa 1916 ylennyksen kontra-amiraaliksi. On myös väitetty, että Podgurski siirrettiin helmikuun vallankumouksen jälkeen tähän vähempiarvoisena pidettyyn tehtävään Pohjanmaalle, koska hän oli uusien vallanpitäjien epäsuosiossa tuomittuaan vuonna 1906 sotaoikeuden jäsenenä Tallinnassa kuolemaan 18 vallankumouksellista merisotilasta, jotka olivat surmanneet upseerinsa.


title: Nikolai Podgurski

text: Podgurski ilmeisesti teki tammikuussa 1918 yhteistyötä kenraali C. G. E. Mannerheimin kanssa ja auttoi tämän johtamia Pohjanmaan suojeluskuntia ennen Vaasan valtausta, jonka aikana Vaasan venäläiset varuskunnat riisuttiin aseista. Hän oli yksi niistä Vaasassa oleskelleista venäläisistä komentajista, joiden on arveltu tehneen mahdollisesti Mannerheimin kanssa salaisen sopimuksen venäläisten aseiden vapaaehtoisesta luovuttamisesta Suomen valkoisille. Hän myös antoi Mannerheimille tärkeitä salaisia tietoja Pohjanlahden meripuolustuksen tilasta ilmoittaen muun muassa merimiinojen sijainnin rannikon edustalla. Myös punakaartit ja Suomessa toimineet bolševikkien sotilaskomiteat luulivat sisällissodan alkaessa Podgurskin olevan omalla puolellaan, mutta käsitys osoittautui pian virheelliseksi. Podgurski sai syyskuun 1918 lopussa Suomen viranomaisilta luvan matkustaa Tallinnaan, jossa hän kuitenkin pian sairastui ja kuoli espanjantautiin. Matkustuslupaa perusteltiin sillä, että ”"hänen sinnikkään ja tarmokkaan punaisten matruusikoplien vastaisen toimintansa ansiosta Pohjois-Suomi on välttynyt suurelta onnettomuudelta"”.


title: Necktie Party

text: Necktie Party on suomalaisen Boxcar-yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 1978. Alkuperäiset luettelotunnukset KOLP 6 ja KOC 6.


title: Benomyyli

text: Benomyyli (CHNO) on bentsimidatsolin karbamaattijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina eli kasvien sienitautien hoitoon ja ehkäisyyn.


title: Benomyyli

text: Huoneenlämpötilassa benomyyli on valkoista tai kellertävää kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin. Liukoisuus on kohtalainen etanoliin ja dimetyyliformamidiin ja hyvä asetoniin, kloroformiin ja ksyleeniin. Kasveissa ja maaperässä benomyyli hydrolysoituu karbendatsiimiksi, joka on varsinainen aktiivinen fungisidinen yhdiste. Karbendatsiimi on hyvin laajakirjoinen fungisidi ja tehoaa useisiin sieniin.


title: Benomyyli

text: Benomyyli ei ole erityisen myrkyllistä eläimille, mutta saattaa olla mutageenista.


title: Benomyyli

text: Benomyyliä valmistetaan karbendatsiimin ja butyyli-isosyanaatin välisellä reaktiolla.


title: Benomyyli

text: Benomyyli on yleisesti käytetty fungisidi muun muassa sitrusviljelmillä sekä muiden hedelmien ja marjojen homeiden ja muiden sienitautien torjuntaan ja hoitoon. Sitä käytetään myös viljan siemenien peittaukseen homehtumisen ehkäisemiseksi ja jalavan sienitautien ehkäisyyn. Yhdiste tuli markkinoille vuonna 1968.


title: Etsikko

text: Etsikko on suomalaisen Rotox-yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 1975. Alkuperäiset luettelotunnukset Hi-Hat HILP 113 ja Hi-Hat HICAS 1013.


title: Julkaisufoorumi

text: Julkaisufoorumi (lyh. "JUFO") on suomalainen tieteellisten julkaisukanavien luokitusjärjestelmä, jonka toteutuksesta vastaa Tieteellisten seurain valtuuskunta (TSV). Luokitusta käytetään yliopistojen tieteellisen julkaisutuotannon laadun indikaattorina opetus- ja kulttuuriministeriön (OKM) asettamassa yliopistojen rahoitusmallissa vuodesta 2015 alkaen. Luokitus kattaa kaikkein tieteenalojen keskeiset kotimaiset ja ulkomaiset tieteelliset lehdet, konferenssit, kirjakustantajat sekä kotimaiset kirjasarjat. Julkaisukanavat on arvioitu 23 tieteenalakohtaisessa paneelissa, joihin kuuluu yhteensä noin 200 henkilöjäsentä, pääosin professoreita ja dosentteja.


title: Julkaisufoorumi

text:
Luokituksessa julkaisukanavat on jaettu
Kaikki arviointiprosessin läpikäyneet julkaisukanavat, jotka eivät joltain osin täytä tason 1 kriteereitä, merkitään luokkaan 0.


title: Julkaisufoorumi

text: Julkaisufoorumin toiminta aloitettiin hankkeena vuonna 2010 Suomen yliopistot UNIFI ry:n aloitteesta. Tavoitteena oli luoda järjestelmä, jossa tieteellistä julkaisutoimintaa voitaisiin arvioida määrän lisäksi myös laadullisesti. Hanke rahoitettiin opetus- ja kulttuuriministeriön TSV:lle myöntämällä erityisavustuksella. Ensimmäinen luokitus otettiin käyttöön vuonna 2012. Hankkeen päätyttyä luokituksen ylläpito ja kehittäminen päätettiin vakiinnuttaa osaksi TSV:n toimintaa. Rahoitus tulee edelleen opetus- ja kulttuuriministeriöltä.


title: Julkaisufoorumi

text: Julkaisufoorumin toiminnan kehittämisestä vastaa ohjausryhmä, johon kuuluu Suomen Akatemian, Suomen yliopistot UNIFI ry:n, Kansalliskirjaston, opetus- ja kulttuuriministeriön, Suomen yliopistokirjastojen neuvoston, CSC – Tieteen tietotekniikan keskuksen, TSV:n sekä päätieteenalojen edustajia.


title: Julkaisufoorumi

text: Luokitus on päivittyvä järjestelmä. Vuosittain uusia tieteellisiä julkaisukanavia hyväksytään tasolle 1 useita satoja. Lisäksi annetut tasoluokat arvioidaan uudelleen neljän vuoden välein. Tässä yhteydessä yksittäisen tasolla 1, tasolla 2 tai tasolla 3 olevan julkaisukanavan tasoluokkaa voidaan nostaa, laskea tai pitää se ennallaan.


title: Julkaisufoorumi

text: Ensimmäinen uudelleenarviointi suoritettiin loppuvuodesta 2014 ja sen mukainen päivitetty tasoluokitus tuli voimaan vuoden 2015 alusta. Seuraava uudelleenarviointi eli ns. päivitysarviointi tehdään vuonna 2018. Yksittäisen artikkelin tai kirjan tasoluokkaa määritettäessä käytetään julkaisun ilmestymisvuonna voimassa ollutta tasoa.


title: Julkaisufoorumi

text: Tiedeyhteisön jäsenet voivat osallistua järjestelmän kehittämiseen Julkaisufoorumin verkkosivujen kautta


title: Julkaisufoorumi

text: Julkaisufoorumin ohjausryhmä on määrittänyt tasoluokille seuraavat kriteerit:


title: Julkaisufoorumi

text: Luokka 0 sisältää arvioidut julkaisukanavat, jotka eivät ole täyttäneet jotakin tason 1 kriteereistä. Kaikki julkaisukanavat, joissa on raportoitu julkaistavan vertaisarvioituja tieteellisiä artikkeleita tai kirjoja, arvioidaan. Lisäksi lähes kaikki Julkaisufoorumin verkkosivujen kautta lisättäväksi ehdotetut julkaisukanavat arvioidaan. Luokkaan 0 kuuluu siis monentasoisia ja monentyyppisiä julkaisukanavia.


title: Julkaisufoorumi

text: Tasoille 2 ja 3 on määritelty paneelikohtaiset kiintiöt. Tasoluokka 2 (sis. tason 3) saa kattaa enintään 20 prosenttia kaikkien tasoilla 1-3 olevien julkaisusarjojen yhteenlasketusta artikkelimäärästä ja tasoluokka 3 saa kattaa 25 prosenttia tasolla 2 olevien julkaisusarjojen yhteenlasketusta artikkelimäärästä. Kiintiöt määräytyvät artikkelien lukumäärän eivätkä julkaisusarjojen lukumäärän mukaan sen vuoksi, että lehtien koko vaihtelee paljon tieteenalasta riippuen.


title: Julkaisufoorumi

text: Valtion yliopistoille jakamasta perusrahoituksesta 13 prosenttia perustuu julkaisutoimintaan. Ainoastaan vertaisarvioidut tieteelliset julkaisut (OKM:n määrittämät julkaisutyypit A1, A2, A3, A4 sekä C1 ja C2) painotetaan Julkaisufoorumi-luokkien mukaan. Muihin julkaisutyyppeihin lukeutuvat artikkelit ja kirjat saavat määrätyn painokertoimen julkaisukanavasta riippumatta.


title: Julkaisufoorumi

text: Vuodesta 2017 alkaen käytettävässä rahoitusmallissa tasoluokan 3 julkaisukanavassa ilmestyneiden artikkeleiden painokerroin on 4, tasoluokan 2 painokerroin on 3, tasoluokan 1 painokerroin on 1 ja tasoluokan 0 painokerroin on 0,1. Tieteellisten erillisteosten painokertoimet tasoluokittain ovat 16, 12, 4 ja 0,4. Muiden kuin vertaisarvioitujen tieteellisten artikkeleiden painokerroin on 0,1 ja kirjojen 0,4, kuten aiemminkin.


title: Julkaisufoorumi

text: Julkaisufoorumin ohjausryhmän mukaan luokitus soveltuu ainoastaan suurten julkaisumäärien laadun arvioinnin välineeksi. Luokitusta ei siis tulisi käyttää asiantuntija-arvioinnin sijasta yksittäisen julkaisun laadun arviointiin tai yksittäisen tutkijan palkkaamista, rahoitusta tai palkitsemista koskevien päätösten kriteerinä tai perusteena. Luokituksen rakenteeseen liittyvät seikat, kuten tasoluokkien kiintiöt, vaikuttavat siihen, ettei kaikilla tutkimusaloilla välttämättä ole yhtään julkaisukanavaa korkeimmissa tasoluokissa. Luokitukseen suoraan perustuvat palkitsemisjärjestelmät voivat asettaa eri alojen tutkijat eriarvoiseen asemaan. Sama koskee luokituksen käyttöä laitos- ja yksikkökohtaisen rahoituksen jakoperusteena.


title: Uniystävä

text: Uniystävä on Eero Luparin esikoisalbumi vuodelta 1975. Alkuperäiset luettelotunnukset Hi-Hat HILP 105 ja Hi-Hat HICAS 1005.


title: Uniystävä

text: Kaikki kappaleet Eero Lupari.


title: Pukinpensas

text: Pukinpensas ("Lycium barbarum") eli aitapukinpensas eli pukinkoiso on pukinpensaiden sukuun kuuluva laji. Sen oksat ovat rennot. Sopiva leikkausaika on aikaisin keväällä. Se on kesävihanta pensas, joka on 2,5–4 metriä korkea. Purppuranväriset kukat ovat kaksineuvoisia ja marjat ovat oranssinpunaiset. Kasvi viihtyy aurinkoisella kasvupaikalla hyvin vettä läpäisevässä, hiekka-, hieta- tai savipitoisessa maassa. Se kestää pakkasta −15 °C saakka. Siemenet pitää esikasvattaa sisätiloissa aikaisin keväällä.


title: Pukinpensas

text: Joskus kiinanpukinpensas ("Lycium chinense") ja piikkipukinpensas ("Lycium europaeum") sekoitetaan pukinpensaaseen.


title: Pukinpensas

text: Pukinpensaan marjoja sanotaan goji-marjoiksi. Niillä on monia terveysvaikutuksia, kuten verenpaineen ja kolesterolin alentaminen sekä diabetesta hoitava vaikutus. Ne sisältävät myös antioksidantteja.


title: PTY

text: PTY voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Suopohjanlammi

text: Suopohjanlammi on Kanta-Hämeessä Forssassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Suopohjanlammi

text: Lammen pituus on 250 metriä ja leveys 70 metriä. Lampeen laskee suo-ojia ympäröivältä suolta. Yksi näistä ojista on myös laskuoja, josta saa alkuunsa 700 metriä pitkä oja Heinijärveen. Lammen rannalla on kaksi loma-asuntoa, joille johtaa metsäautotie Koijärveltä. Tammelan ja Forssan välinen raja sijaitsee 450 metrin päässä idässä.


title: Peridiscaceae

text: Peridiscaceae on pieni trooppinen kasviheimo koppisiemenisten Saxifragales-lahkossa, johon mm. rikkokasvit (Saxifragaceae) kuuluvat.


title: Peridiscaceae

text: Heimon kasvit ovat puita, joihin kerääntyy alumiinia. Lehdet sijaitsevat tavallisesti kahdessa rivissä, joskus kierteisesti, ja ovat ehyt- tai hammaslaitaisia, kourasuonisia ja korvakkeellisia. Ruodissa voi olla turvonnut pulvinus. Kukinto on lehtihankainen ja terttumainen tai kukat sijaitsevat ryhmissä. Kukat ovat pieniä, ja niissä on 4-7-lehtinen kehä. Heteitä on paljon, ja ne ovat miltei täysin erillisiä. Mesiäinen on kookas, rengasmainen, toisinaan karvainen. Suvun "Medusandra" kukassa on kuitenkin erikseen verhiö ja teriö, viisi terävastaista hedettä ja viisi pitkää, karvaista ja verhovastaista joutohedettä; mesiäinen puuttuu. Sikiäin on heimossa kolmen tai neljän emilehden yhteenkasvettuma, yksilokeroinen ja toisinaan enemmän tai vähemmän mesiäiskehrään uponnut. Luotit ovat pieniä. Siemenaiheita on sikiäimessä kuudesta kahdeksaan, ja ne riippuvat kärki-istukassa. Hedelmä on luumarja tai kota, jota laajentunut verhiö toisinaan ympäröi. Siemeniä on yksi, se on kookas ja kuoreltaan tanniinipitoinen, ja siinä on runsas ja kova siemenvalkuainen sekä pieni alkio.


title: Peridiscaceae

text: Heimo kasvaa Etelä-Amerikassa ja trooppisessa Länsi-Afrikassa.


title: Peridiscaceae

text: Peridiscaceae käsittää neljä sukua ja 11 lajia. Aikaisemmin ne on sisällytetty entiseen Flacourtiaceae-heimoon (ks. Malpighiales), ja "Medusandra"-sukua on joskus pidetty santelikasvien (Santalaceae) sukulaisena. Muut suvut ovat "Peridiscus", "Whittonia" ja "Soyauxia".


title: Valkjärvi (Tammela)

text: Valkjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Valkjärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja sen pituus on 1,1 kilometriä ja leveys 350 metriä. Järveen laskee muutama suo-oja ympäröiviltä soilta. Luoteisrantaan laskeva oja tuo vettä Suopohjanlammilta. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 300 metriä pitkä laskuoja Kuivajärveen.


title: Valkjärvi (Tammela)

text: Järven rantaviiva on 3,3 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Lounaisrantaan rajautuu laaja metsäinen suoalue, joka on heikosti ojitettu. Järvessä on kuusi luotomaista saarta. Rannoille on rakennettu vain kaksi loma-asuntoa. Forssan ja Tammelan välinen raja kulkee järven länsipuolelta ohi 200 metrin etäisyydellä.


title: Pikku-Pakonen

text: Pikku-Pakonen on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Pikku-Pakonen

text: Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laskee suo-ojia ympäröivältä suolta. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 70 metriä pitkä oja Kyynäräjärven Kojonlahteen.


title: Pikku-Pakonen

text: Järven rantaviiva on 0,69 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi ojitettua suomaastoa. Rannat ovat rakentamattomia eikä sinne johta teitä.


title: Pikku-Pakonen

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Wähä Pakkanen järvi".


title: Ralph Boschung

text: Ralph Boschung (s. 23. syyskuuta 1997 Monthey) on sveitsiläinen moottoriurheilija.


title: Ralph Boschung

text: Boschung aloitti uransa karting-sarjoissa vuonna 2008. Vuonna 2012 Boschung aloitti kilpauransa Formula BMW Talent Cup -sarjassa sijoittuen sarjan viidenneksi. Vuonna 2013 Boschung siirtyi ADAC Formel Masters -sarjaan voittaen yhden kilpailun sijoittuen sarjan seitsemänneksi. Vuonna 2014 Boschung jatkoi sarjassa saavuttaen kahdeksan palkintosijaa sijoittuen jälleen sarjan seitsemänneksi. Vuonna 2015 Boschung kilpaili GP3-sarjassa Jenzer Motorsport-tallissa. Hän saavutti yhden kolmossijan ja 28 pistettä sijoittuen sarjan 11:ksi. Vuonna 2016 Boschung jatkoi GP3:ssa siirtyen suomalaistallin Koiranen GP:n kuljettajaksi. Boschung voitti Itävallan sprinttikilpailun, mutta sai potkut kesken kauden.


title: Ralph Boschung

text: Vuodeksi 2017 hän siirtyi Formula 2 -sarjaan Campos Racing-tallin kuljettajaksi.


title: Iso-Pakonen

text: Iso-Pakonen on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Iso-Pakonen

text: Järven pinta-ala on 8,3 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 250 metriä. Järveen laskee suo-ojia ympäröivältä Pakosensuolta. Osa vedestä saattaa valua suo-ojien mukana Valijärveltä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 250 metriä pitkä laskuoja Kyynäräjärven Lammaslahteen.


title: Iso-Pakonen

text: Järven rantaviiva on 1,3 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin ojitettua suometsää. Rannat ovat rakentamattomia ja läheiseltä metsäautotieltä kulkee 150 metriä pitkä polku pohjoisrantaan.


title: Iso-Pakonen

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Iso Pakkanen järvi".


title: Kyynäräjärvi (Tammela)

text: Kyynäräjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Kyynäräjärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 67 hehtaaria ja sen pituus on 1,5 kilometriä ja leveys 1,0 kilometriä. Järveen laskee suo-ojia ympröiviltä soilta. Näiden joukossa on laskuojia Pikku-Pakosesta ja Iso-Pakosesta. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla lahden pohjukassa, josta saa alkuunsa 450 metriä pitkä laskuoja Kuivajärveen.


title: Kyynäräjärvi (Tammela)

text: Järven rantaviiva on 7,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvessä on seitsemän luotomaista saarta. Rannat ovat rakentamattomia. Heinämaankulman seututiehen 283 yhdistävä tie ylittää Kyynärjärven laskuojan.


title: Jääkiekon II-divisioona 2014–2015

text: Jääkiekon II-divisioona 2014–2015 pelattiin 57 joukkueen sarjana kuudessa lohkossa. Lohkojen kahdella parhaalla oli mahdollisuus karsia halutessaan Suomi-sarjaan.


title: Saloistenjärvi (Tammela)

text: Saloistenjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Saloistenjärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 186 hehtaaria ja sen pituus on 2,3 kilometriä ja leveys 1,8 metriä. Järveen laskee suo-ojia ympäröiviltä soilta. Suurin suo on Pusunsuo, jonka kokoomaoja Pusunoja tuo Kuuliaislammin vedet. Länsipään Kylmälahteen laskevat myös Kyynäräjärven vedet. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla Kylmälahdessa, josta saa alkuunsa 400 metriä pitkä laskuoja Kuivajärveen.


title: Saloistenjärvi (Tammela)

text: Järven rantaviiva on 14 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Osa rannoista ovat kuitenkin heikosti ojitettua metsämaastoa. Järvi on louhikkoinen ja siinä on 22 saarta. Niistä neljän nimet ovat Soutajasaari, Selkäsaari, Jänissaari ja Kakola. Salmensaari on nykyään niemi. Sekä Salmensaarella että Kylmälahdella on loma-asunnot. Järvelle vie Kyynärjärven laskuojan ylittävä Haarakorventie.


title: Saloistenjärvi (Tammela)

text: Metsähallitus sai vuonna 2013 jättämänsä hakemuksen perusteella nostaa Saloisten- ja viereisen Kyynäräjärven pintaa korkeammalle. Järvenpintaa oli laskettu 1940-luvulla noin 30 cm kaivamalla syvä oja järvien väliin, samassa yhteydessä virtaussuunta oli muuttunut Saloistenjärvestä Kyynäräjärveen.


title: Kuuliaislammi

text: Kuuliaislammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Kuuliaislammi

text: Lammen halkaisija on 50 metriä ja siihen laskee suo-ojia ympäröivältä Pusunsuolta. Eräs suo-ojista toimii myös lammen laskuojana Saloistenjärveen. Matkaa Saloistenjärveen tulee Pusunojaa pitkin 1,3 kilometriä. Lammen ranta on metsäistä suomaastoa. Lammen rannat ovat rakentamattomia eikä sinne johda teitä.


title: Altingiaceae

text: Altingiaceae on pieni puukasviheimo koppisiemenisten Saxifragales-lahkossa, johon mm. rikkokasvit kuuluvat.


title: Altingiaceae

text: Heimon kasvit ovat aina- tai kausivihantia puita, jotka sisältävät eräitä iridoideja (välkehtiviä yhdisteitä) ja hartseja sisältäviä erityskanavia. Lehdet sijaitsevat kierteisesti ja ovat liuskalapaisia ja korvakkeellisia. Kukat ovat yksikotisesti yksineuvoisia ja kehättömiä. Kukinto on vaihtelevassa määrässä mykerömäinen. Hedekukissa on 4-10 hedettä ja emiön jäänne, pistillodi. Emikukissa on emien välisiä ulokkeita, jotka tulkitaan steriileiksi kukiksi. Kahdesta emilehdestä muodostunut yhdislehtinen sikiäin on (puoleksi) kehänalainen, ja luoteissa on monisoluisia ulokkeita. Siemenaiheita on sikiäimessä paljon, ne ovat suoria, ja vain alimmat niistä ovat fertiilejä. Hedelmä on rakokota. Siemenessä on niukka endospermi.


title: Altingiaceae

text: Heimon kasvualueita on Välimerenalueen itäosassa, Itä-Aasiasta Malaijien saaristoon ulottuvalla alueella ja Keski-Amerikassa.


title: Altingiaceae

text: Altingiaceae on vanhastaan jaettu kahteen sukuun: rasamaloihin ("Altingia") ja ambrapuihin ("Liquidambar"), mutta nyttemmin fylogeneettiset tutkimukset ja se, että kummankin suvun lajit risteytyvät keskenään, puoltavat kaikkien heimon 13 lajin sisällyttämistä samaan "Altingia"-sukuun. Aikaisemmin heimo on usein viety taikapähkinäkasveihin (Hamamelidaceae, esim. Cronquist 1981).


title: HMS Cottesmore (M32)

text: HMS Cottesmore (viirinumero M32) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Hunt-luokan miinantorjunta-alus, joka myytiin vuonna 2008 Liettualle. Alus aloitti palveluksensa Liettuan laivastossa 2011 nimellä "Skalvis".


title: HMS Cottesmore (M32)

text: Alus laskettiin vesille 9. helmikuuta 1982 kumminaan vara-amiraali Sir Peter Buchanon puoliso Lady Buchanon. Alus valmistui 24. kesäkuuta 1983.


title: HMS Cottesmore (M32)

text: Alus poistettiin palveluksesta syyskuussa 2005 ja se asetettiin myyntiin. Liettua osti aluksen vuonna 2008. Thales modernisoi aluksen miinantorjuntajärjestelmät runkoonasennetulla Sonar 2193 järjestelmällä, propulsiojärjestelmällä, taistelunjohtojärjestelmällä ja miinantuhoamisjärjestelmällä, jonka jälkeen alus liitettiin 2011 laivastoon nimellä "Skalvis".


title: Kaipiaislammi

text: Kaipiaislammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Kaipiaislammi

text: Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 80 metriä. Lampeen laskee yksi oja, mutta laskuojia sillä ei ole. Lammen vedet suotuvat suolla oleviin ojiin ja virtaavat sieltä Pusunojan kautta Vaihijokeen tai Hylönjärveen. Järven rantaviiva on 0,62 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaaston ympäröimää suoista metsää. Pohjoisrannalle on rakennettu asunto, jonne johtaa tie Susikkaasta.


Katukiekon maailmanmestaruuskilpailut 2011 olivat yhdeksännet katukiekon maailmanmestaruuskilpailut. Ne järjestettiin Slovakian Bratislavassa. Mestaruuden vei Tšekki, toiseksi tuli Kanada ja kolmanneksi Slovakia.


title: Kuivajärvi (Tammelan Heinämaankulma)

text: Kuivajärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.


title: Kuivajärvi (Tammelan Heinämaankulma)

text: Tammelassa on toinenkin Pyhäjärven alueeseen kuuluva Kuivajärvi.


title: Kuivajärvi (Tammelan Heinämaankulma)

text: Järven pinta-ala on 37 hehtaaria ja sen pituus on 1,5 kilometriä ja leveys 400 metriä. Järveen laskee suo-ojia ympäröiviltä soilta. Eräät näistä ojista ovat järvien laskuojia. Saloistenjärvi laskee itäpäähän, samoin tekee Kyynäräjärvi ja Valkjärvi laskee järven pohjoispäähän. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla lahden pohjukassa, josta saa alkuunsa 3,5 kilometriä pitkä Myllyoja Heinijärveen. Tämä uoma lienee luontainen laskuoja ja sen rinnalle on kaivettu toinen oja eteläisten soiden, Kiimalammin ja Mustalammin kautta.


title: Kuivajärvi (Tammelan Heinämaankulma)

text: Järven rantaviiva on 6,3 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Osa rannoista rajautuvat suometsiin, joita on ojitettu. Järvi kivinen ja siinä on 16 saarta. Järven pohjoisrannalle on rakennettu yksi loma-asunto, jonne johtaa metsäautotie. Forssan ja Tammelan välinen raja kulkee 450 metrin päässä lännessä.


title: Quattro Mikenti Group

text: Quattro Mikenti Group Oy on talotekniikka-alan konserni, joka toimii Suomessa ja Venäjällä. Toimipaikkoja on Suomessa 22 ja Venäjällä toimistot Pietarissa ja Moskovassa.


title: Quattro Mikenti Group

text: Konserni syntyi vuosina 2005- 2012, kun Henri Juvan perustama Mikenti-Yhtiöt Oy laajentui yritysostojen ja usean uuden yhtiön perustamisen kautta. Lokakuussa 2013 Mikenti-Yhtiöt Oy ja Quattroservices Oy yhdistyivät Quattro Mikenti Group -konserniksi. QMG-konsernilla on 13 suoraa tytäryritystä, joista neljällä on omia tytäryhtiöitä. Yhteensä konserniyhtiöitä on 21 (2018).


title: Quattro Mikenti Group

text: Konsernin toimitusjohtaja on vuodesta 2015 lähtien ollut Kimmo Liukkonen. Vuonna 2017 QMG:n liikevaihto oli128 miljoonaa euroa ja sen palveluksessa työskentelee yli 450 alan ammattilaista, joten se on Suomen suurimpia yrityksiä alallaan. Konsernin pääomistaja on Adelis Equity Partners (n. 60%) ja loput jakaantuu noin 90 henkilöomistajan kesken.


title: Quattro Mikenti Group

text: Tytäryhtiöt:


Tyrvään käsi- ja taideteollisuusoppilaitos eli "TKTO" on vuonna 1898 Tyrvään kotiteollisuuskoulun nimellä perustettu oppilaitos joka toimii Sastamalan kaupungissa Vammaskosken sillan läheisyydessä. Oppilaitos on vuodesta 2009 ollut osa SASKY koulutuskuntayhtymää ja yksi kolmesta Sastamalan oppilaitoksesta.
Tyrvään käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksessa voi suorittaa käsi- ja taideteollisuusalan perustutkinnon (artesaani) seuraavilla ammattialoilla:


title: Tyrvään käsi- ja taideteollisuusoppilaitos

text: Tuotteen suunnittelun ja valmistuksen koulutusohjelma,


text: Ympäristön suunnittelun ja rakentamisen koulutusohjelma,


text: Oppilaitoksen tiloissa järjestetään aikuiskoulutuksen hallinnoimia ammatti- ja erikoisammattitutkintoon valmistavia koulutuksia.


text: Aktiivinen osuuskunta- ja NY-yritystoiminta valmentavat opiskelijoita työelämään.


text: Tyrvään käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksella ja Vammalan ammattikoululla on yhteinen opiskelijaruokala ja opiskelija-asuntola.


title: Taikapähkinäkasvit

text: Taikapähkinäkasvit (Hamamelidaceae) on pienehkö koppisiemenisten Saxifragales-lahkoon kuuluva heimo. Tunnetuimpia edustajia ovat höyhenpensaat ("Fothergilla"), taikapähkinät ("Hamamelis") ja parrotiat ("Parrotia").


title: Taikapähkinäkasvit

text: Taikapähkinäkasvit ovat puita tai pensaita, joilla on usein tähtikarvoja, ja joiden lehtiasento on tavallisesti kaksirivinen, harvemmin vastakkainen tai kierteinen. Lehdet ovat tavallisesti hammaslaitaisia, vaihtelevissa määrin kourasuonisia ja korvakkeellisia. Kukat ovat 2-7-lukuisia, melko pieniä, ja sijaitsevat usein melko tiheissä kukinnoissa. Verhiö on eri- tai yhdislehtinen, ja heteitä on tavallisesti yhtä monta kuin verhoja, joskus niitä on kolmesta paljoon. Joutoheteet ovat terälehtivastaiset. Ponnet avautuvat läpillä. Mesiäinen on enemmän tai vähemmän rengasmainen ja sijaitsee joutoheteiden tai teriön tyvellä. Sikiäin on yhdislehtinen, kahdesta emilehdestä koostunut, ja vartalot ovat pitkiä; luoteissa on monisoluisia ulokkeita. Siemenaiheita on noin kuusi kummassakin emilehdessä. Hedelmä on kahdeksi liuskaksi avautuva kota, jossa verhiö on usein jäljellä. Siemenet ovat melko kookkaita, kova-, kiiltävä- ja paksukuorisia, ja niissä on niukka siemenvalkuainen eli endospermi ja lisäksi ns. ulkovalkuainen eli perispermi. Joskus siemenet ovat monialkioisia.


title: Taikapähkinäkasvit

text: Taikapähkinäkasveja esiintyy tropiikissa ja lauhkeassa vyöhykkeessä, erityisesti kuitenkin Itä-Aasiasta Australiaan ulottuvalla alueella. Etelä-Amerikasta ne puuttuvat.


title: Taikapähkinäkasvit

text: Heimossa on 27 sukua ja 82 lajia, jotka jaetaan neljään alaheimoon.


title: Taikapähkinäkasvit

text: Exbucklandoideae-alaheimossa kukinto on mykerömäinen ja sikiäin puoleksi kehänalainen. Sukuja on kaksi ja lajeja noin seitsemän. Ne kasvavat Itä-Himalajalla ja Etelä-Kiinasta Sumatraan ulottuvalla alueella.


title: Taikapähkinäkasvit

text: Mytilarioideae käsittää kaksi yksilajista sukua Kiinan Kwangsissa, Laosissa ja Hainanin saarella.


title: Taikapähkinäkasvit

text: Disanthoideae-alaheimon ainoa laji, "Disanthus cercidifolius", on kausivihanta, sen kukat sijaitsevat pareittain, mesiäinen teriön tyvellä, ponnet avautuvat raoilla, sikiäin on kehänpäällinen ja vartalot lyhyitä ja tukevia. Laji kasvaa Itä-Kiinassa ja Japanissa.


title: Taikapähkinäkasvit

text: Alaheimoon Hamamelidoideae kuuluu heimon kasveista valtaosa, 23 sukua ja 78 lajia; ne kasvavat heimon koko levinneisyysalueella. Kasvit ovat aina- tai kausivihantia. Kukinto on terttumainen tai tähkämäinen, joskus siinä on kolmekukkaisia viuhkoja. Kukassa on tavallisesti teriö, heteitä on 4-23 ja niiden ponnet avautuvat läpillä tai raoilla. Sikiäin on kehänpäällinen tai -alainen. Siemenet sinkoavat ulos hedelmästä.


title: Taikapähkinäkasvit

text: Heimon suvut ovat "Chunia, Corylopsis, Dicoryphe, Disanthus, Distyliopsis, Distylium, Embolanthera, Eustigma, Exbucklandia, Fortunearia, Fothergilla, Hamamelis, Loropetalum, Maingaya, Matudaea, Molinadendron, Mytilaria, Neostrearia, Noahdendron, Ostrearia, Parrotia, Parrotiopsis, Rhodoleia, Sinowilsonia, Sycopsis, Tetrathyrium" ja "Trichocladus".


title: Lelisa Desisa

text: Lelisa Desisa Benti (s. 14. tammikuuta 1990 Shewa) on etiopialainen kestävyysjuoksija, joka kilpailee pääosin maantiejuoksussa, etenkin maratonilla. Desisan ennätys maratonilla on vuonna 2013 Dubaissa juostu 2.04.45.


title: Lelisa Desisa

text: Desisa voitti hopeaa maratonilta vuoden 2013 MM-kilpailuista Moskovasta ajalla 2.10.12. Hänet tunnetaan kuitenkin ehkä parhaiten siitä, että hän voitti vuoden 2013 Bostonin maratonin, joka muistetaan myös kilpailun aikana tapahtuneesta pommi-iskuista. Vuonna 2011 Desisa voitti kultaa puolimaratonilta Afrikan kisoista Maputosta.


title: Gerard Moreno Balagueró

text: Gerard Moreno Balagueró (yleensä vain Gerard Moreno tai Gerard; s. 7. huhtikuuta 1992 Santa Perpètua) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Primera Divisiónissa pelaavaa Villarrealia. Pelipaikaltaan vasenjalkainen Gerard on hyökkääjä.


title: Gerard Moreno Balagueró

text: Gerard pelasi vuosina 2011-2013 Villarreal CF:n C- ja B-joukkueissa. C-joukkueessa hän teki 39 ottelussa 34 maalia ja B-joukkueessa 29 ottelussa 13 osumaa. Debyyttinsä seuran ykkösjoukkueen paidassa Segunda Divisiónissa hän teki joulukuussa 2012 Elche CF:ää vastaan. Kaudella 2012-2013 Gerard teki 14 Segunda Divisiónin ottelussa kolme osumaa seuran noustessa kaudeksi 2013-2014 Primera Divisióniin.


title: Gerard Moreno Balagueró

text: Heinäkuussa 2013 Gerard siirtyi lainalle Segunda Divisiónin RCD Mallorcaan, jossa hän pelasi kauden aikana 31 peliä onnistuen maalinteossa 11 kertaa. Kaudeksi 2014-2015 Gerard palasi takaisin Villarrealiin ja teki pääsarjadebyyttinsä syyskuussa 2014 Granada CF:ää vastaan. Avausmaali syntyi vielä saman kuun aikana SD Eibaria vastaan. Gerard debytoi myös Eurooppa-liigassa, jossa hän teki viidessä alkulohkon ottelussa neljä maalia.


title: Gerard Moreno Balagueró

text: Santa Perpètuassa, Kataloniassa syntynyt Gerard debytoi vuonna 2014 epävirallisessa Katalonian jalkapallomaajoukkueessa. Hän on pelannut siinä tähän mennessä yhden ottelun.


title: Fuyuko Tachizaki

text: Fuyuko Tachizaki, o.s. Suzuki (; s. 13. tammikuuta 1989 Kitaakita, Akitan prefektuuri) on japanilainen ampumahiihtäjä. Hän edustaa Tōsenkyō-seuraa. Tachizaki on 162 senttimetriä pitkä ja painaa 59 kilogrammaa.


title: Fuyuko Tachizaki

text: Tachizaki debytoi ampumahiihdon maailmancupissa tammikuussa 2009 Oberhofissa sijoittumalla sprintissä sijalle 45. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti joulukuussa 2009 Östersundin normaalimatkalta sijoittumalla sijalle 19. Tachizakin paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa on neljäs sija, jonka hän on saavuttanut Oslon takaa-ajosta maaliskuussa 2018.


title: Fuyuko Tachizaki

text:
Tachizaki on osallistunut kolmiin talviolympialaisiin, vuosina 2010, 2014 ja 2018. Paras sijoitus on 32. sija takaa-ajosta vuoden 2014 kilpailuista Sotšista. MM-kilpailuihin Tachizaki on osallistunut seitsemästi, vuosina 2009, 2011, 2012, 2013, 2015, 2016 ja 2017. Paras sijoitus on 18. sija normaalimatkalta vuodelta 2012 Ruhpoldingista.
Tachizaki sai Euroopan-mestaruuskilpailuissa pronssia pikakilpailussa 2018.


title: Outi Lilljegren

text: Outi Lilljegren, ent. Simberg, o.s. Vahtera, oli ensimmäinen suomalainen televisiokuuluttaja. Hän oli kuuluttajana 1956 aloittaneen Televisiokerhon (myöhemmin Tesvisio) kanavalla.


title: Outi Lilljegren

text: Lilljegren oli myyjänä perheen kirjakaupassa Helsingin Topeliuksenkadulla. Hän näytteli Helsingin Ympäristöteatterissa, joka esiintyi Tesvision kanavalla, jolloin Lilljegreniä pyydettiin kuuluttajaksi. Hän juonsi Veikkaus Oy:n "Viikon veikkaus" -ohjelmaa ja esiintyi mainoksissa. 1960-luvulla hän perusti kutomon ja suunnitteli verhoja ja huopia.


title: Outi Lilljegren

text: Lilljegrenillä on ollut rooli kolmessa elokuvassa.


title: Jury Ljadau

text: Jury Grigorovitš Ljadau (; s. 3. joulukuuta 1987 Minsk) on valkovenäläinen ampumahiihtäjä. Ljadau edustaa Dinamo Minskiä. Hän on 174 senttimetriä pitkä.


title: Jury Ljadau

text: Ljadau debytoi ampumahiihdon maailmancupissa tammikuussa 2010 Anterselvassa sijoittuen normaalimatkan kilpailussa sijalle 71. Ensimmäisen maailmancupin pisteensä hän saavutti tammikuussa 2012 Oberhofin sprintistä ollen 30:s. Ljadaun paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa on 11:s sija Oberhofin sprintistä tammikuulta 2015.


title: Jury Ljadau

text: Ljadau kilpaili vuoden 2014 talviolympialaisissa Sotšissa ollen parhaimmillaan henkilökohtaisessa kilpailussa 56:s takaa-ajossa. Viestissä hän oli 13:s. MM-kilpailuihin Ljadau on osallistunut kolmesti, vuosina 2012, 2013 ja 2015. Paras henkilökohtainen sijoitus on 71:s vuoden 2013 kisojen normaalimatkalta. Vuoden 2015 kilpailuiden sekaviestissä hän oli neljäs.


title: Loimalammi

text: Loimalammi on Kanta-Hämeessä Forssassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueeseen.


title: Loimalammi

text: Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee ympäröivän Viksberginsuon ojia. Lammen vedenpinnan taso on samalla tasolla läheisen Pyhäjärven kanssa (96,5 metriä). Lammen luusuana toimii avosuon poikki kaivettu 550 metriä pitkä kanava, joka yhtyy Loimijokeen 2,3 kilometriä Pyhäjärven luusuasta. Lampea ympäröi avosuo, joka on halkaisijaltaan lähes 800 metriä, ja jonka reuna on pääosin peltomaata tai metsäisen suon reunaa. Lammen avoveden rantaviiva on 0,68 kilometriä pitkä.


title: Loimalammi

text: Alue on luonnonsuojelualue.


title: Josep Samitier

text: Josep Samitier Vilalta (tunnettiin myös nimellä José Samitier; 2. helmikuuta 1902 Barcelona – 4. toukokuuta 1972 Barcelona) oli espanjalainen jalkapalloilija, olympiamitalisti ja jalkapallovalmentaja. Samitierin pelipaikka oli hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Samitier tunnettiin lempinimillä "El Hombre" () ja "El Hombre Langosta" ().


title: Josep Samitier

text: Samitier edusti vuodet 1918–1932 FC Barcelonaa. Hän voitti seuran paidassa yhden La Ligan mestaruuden sekä viisi Copa del Reytä. Samitier teki seuran paidassa yhteensä 333 osumaa, joista 178 syntyi virallisissa otteluissa, 454 ottelussa. Ainoastaan Lionel Messi ja Paulino Alcántara ovat tehneet enemmän maaleja katalonialaisseuralle. Samitier on eniten seuralle maaleja tehnyt Barcelonasta kotoisin oleva pelaaja.


title: Josep Samitier

text: Vuodet 1932–1934 Samitier edusti Barcelonan arkkivihollista Real Madridia. Hän saavutti madridilaisseurassa yhden La Ligan mestaruuden. Lopetettuaan jo kertaalleen uransa vuonna 1934, Samitier pelasi vuodet 1936–1939 vielä ranskalaisessa OGC Nicessä. Hän lopetti uransa lopullisesti vuonna 1939.


title: Josep Samitier

text: Samitier pelasi sekä Espanjan että Katalonian jalkapallomaajoukkueissa. Vuosina 1920–1931 hän teki Espanjan paidassa pelaamassaan 21 ottelussa kaksi maalia. Samitier oli mukana voittamassa myös olympiahopeaa vuoden 1920 kesäolympialaisista Antwerpenistä. Hän oli mukana myös vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa.


title: Josep Samitier

text: Lopetettuaan ensimmäisen kerran uransa, vuonna 1934, Samitier ryhtyi valmentajaksi. Hän toimi Atlético Madridin valmentajana lyhyen aikaa vuonna 1936. Vuonna 1942, päätettyään uransa lopullisesti vuonna 1939, Samitier toimi hetken aikaa uransa viimeisen seuran, ranskalaisen OGC Nicen päävalmentajana. Vuodet 1944–1947 hän toimi pitkäaikaisen seuransa FC Barcelonan päävalmentajana saavuttaen La Ligan mestaruuden kaudella 1944–1945. Samitier kuoli vuonna 1972, 70-vuotiaana.


title: Josep Samitier

text: Vuonna 1993, 21 vuotta Samitierin kuoleman jälkeen, katu Barcelonassa, lähellä FC Barcelonan kotistadionia Camp Nouta nimettiin hänen mukaansa "Carrer de Josep Samitieriksi".


title: Lintupaju

text: Lintupajun luhta on Suomen tärkeisiin lintualueisiin (FINIBA) kuuluva lintualue Loimijoen varressa Jokioisilla Lounais-Hämeeessä. Se sijaitsee Loimijoen laakson leventymässä laajojen peltojen keskellä Jokioisten keskustaajaman ja Vaulammin puolivälissä yhdystien 2804 varressa kohdassa, jossa Loimijoen pohjoinen sivujoki Jänhijoki yhtyy Loimijokeen. Alueella on lintutorni.


title: Lintupaju

text: MTT:llä oli vuoteen 2006 asti lähellä Lintupajun luhtaa samanniminen koetila.


title: Luojan kiitos!

text: Luojan kiitos! on suomalainen viihdeohjelma, jota esitettiin MTV3-kanavalla maalis–toukokuussa 2015. Ohjelman juontajana toimi Heikki Paasonen ja tuomarina Pirkka-Pekka Petelius.


title: Luojan kiitos!

text: Jokaisessa jaksossa neljä vierailevaa näyttelijää tai julkisuudesta tuttua henkilöä joutuivat lavastettuun kohtaukseen, joista he eivät tienneet ennakkoon mitään. Kohtaukset alkoivat sanoilla ”Luojan kiitos...”. Ohjelmassa oli mukana viisi vakionäyttelijää Teijo Eloranta, Misa Palander, Annika Poijärvi, Iida-Maria Heinonen sekä Jussi Puhakka, joiden osalta kohtaukset olivat käsikirjoitettuja.


title: Luojan kiitos!

text: Jakson päätteeksi tuomarina toimiva Pirkka-Pekka Petelius päätti, kuka vierailijoista suoriutui kohtauksistaan parhaiten.


title: Aventur

text: Aventur on helsinkiläinen showkuoro, johon kuuluu 40–50 mies- ja naislaulajaa ikähaarukassa 20–45 vuotta. Aventurin ohjelmisto koostuu eri aikakausien kotimaisista ja ulkomaisista rock- ja pop-genren tunnetuimmista kappaleista.


title: Aventur

text:
Aventur panostaa esiintymisessään tasokkaan laulun lisäksi visuaalisiin elementteihin kuten koreografiaan, valoihin ja puvustukseen sekä body percussionin tapaisiin erikoiselementteihin. Suuremmissa esiintymisissä Aventur käyttää myös videoinserttejä ja on tehnyt yhteistyötä tanssiryhmien, tulennielijöiden ja akrobaattien kanssa. Aventur esiintyi aiemmin sekä taustamusiikin säestämänä että a cappella, mutta nykyään ilmaisuna on yksinomaan a cappella.
Aventur sai alkunsa vuonna 1993, kun Luoteis-Helsingin musiikkiopiston alaisuudessa toimineeseen, Tapani Ruuskan vetämiin Helsinki-kuoroihin perustettiin showelementtejä esityksiinsä yhdistellyt kuoro. Vuonna 2001 perustettiin rekisteröity yhdistys johtamaan ja kehittämään kuoron toimintaa. Aventur-nimi otettiin käyttöön vuonna 2003 ja vuonna 2009 kuoro itsenäistyi musiikkiopiston alaisuudesta itsenäiseksi kuoroksi, missä yhteydessä taiteelliseksi johtajaksi tuli Pekka Nebelung. Vuonna 2011 taiteelliseksi johtajaksi vaihtui Arto Joutsimäki ja vuonna 2013 taiteellisen johtajuuden otti kuoron riveissä pitkään laulanut Miika Granholm, joka oli johtanut kuoroa jo Pekka Nebelungin ja Arto Joutsimäen välisessä siirtymävaiheessa.


title: Aventur

text: Aventur on konsertoinut aktiivisesti uransa alkuvaihesta asti. 2000-luvun puolella kuorolla on ollut lähes joka vuosi erityinen show tai gaala. Esiintymisiä on ollut myös hyväntekeväisyystilaisuuksissa sekä lukuisissa yksityistilaisuuksissa ja muiden järjestämissä tapahtumissa (kuten Art Goes Kapakka). Myös show-elementtejä sisältävät joulukonsertit ovat kuuluneet Aventurin perinteeseen.


title: Aventur

text: 2018 on Aventurin 25-vuotisjuhlavuosi. Aventurin juhlistaa merkkivuotta konsertoimalla aktiivisesti sekä järjestämällä vuoden lopussa juhlakonsertin.


title: Aventur

text: Uransa aikana Aventur on esiintynyt mm. Ruotsissa, Italiassa, Intiassa, Itävallassa ja Sloveniassa. Vuonna 2010 ilmestyneen Ave Maria -joululevynsä lisäksi Aventur on esiintynyt Jimi Tenorin levyllä vuonna 2003. Televisioesiintymisiä Aventurilla on ollut mm. vuoden 2009 Ravigaalassa sekä vuoden 2011 Suomen paras kuoro -kilpailussa. Avustavassa roolissa kuoro on ollut Äideistä parhain -elokuvassa ja Haluatko miljonääriksi -ohjelmassa vuonna 2003 sekä Uuden musiikin kilpailussa vuonna 2015. Vuonna 2013 Aventur osallistui Tampereen sävel -kilpailuun ja ansaitsi esityksellään kolme hopeatähteä. Keväällä 2014 sai ensiesityksensä Aventurin siihen asti suurin produktio, KOHU!, jota esitettiin keväällä 2014 Aleksanterin teatterissa Helsingissä ja keväällä 2015 sekä Aleksanterin teatterissa että Tampereella Tullikamarin kulttuurikeskuksessa. Aventurin tähän asti suurin produktio on 7! (luettuna: Seven!), jota esitettiin keväällä 2017 niin ikään sekä Aleksanterin teatterissa Helsingissä että Tampereella Tullikamarin kulttuurikeskuksessa. Suomi 100 -juhlavuoteen Aventur osallistui konsertoimalla itsenäisyyspäivän aattona 5.12.2017 ympäri Helsinkiä osana Art Goes Kapakka -tapahtumaa.


title: Martta Aarnikotka

text: Martta Aarnikotka (alkuaan "Adler"; 14. maaliskuuta 1904 Tampere – 8. maaliskuuta 1978) oli suomalainen matkailuopas, lausuja ja lastenkirjailija.


title: Martta Aarnikotka

text: Aarnikotkan vanhemmat olivat Virosta kotoisin ollut Hans Adler (1871–1942) ja Gustava Adler (1870–1948). Adlerit olivat olleet Tampereella Finlaysonin omistajan von Nottbeckin palveluksessa, toimivat sitten Kangasalan Seurahuoneen hoitajina ja vuodesta 1912 Kangasalan lepokodin hoitajina. Adlereilla oli viisi lasta joista kolme elonjäänyttä sisarta hoiti sitten lepokotia vanhempien kuoltua. Sisarukset olivat Martta Aarnikotka, kirjailija Jukka Tyrkön kanssa naimisissa ollut Olga (Olla) Adler-Tyrkkö (1905–1996) ja insinööri Ville Kärkkäisen kanssa naimisissa ollut Kylli Kärkkäinen (1909–2001). Heidän veljensä Paavo Aarnikotka kuoli syksyllä 1941 panssarilaiva Ilmarisen upotessa.


title: Martta Aarnikotka

text: Martta Aarnikotka toimi matkailuoppaana, antoi kielitunteja ja harrasti lausuntaa ja kuvataiteita. Hän esiintyi myös täysihoitolan emäntänä vuonna 1965 ensi-iltansa saaneessa neljästä näytelmäelokuvasta koostuneessa suomalaisessa episodielokuvassa Tunteita. Aarnikotka oli Suomen Lausujain Liiton perustajia ja sen johtokunnan jäsen.


title: Martta Aarnikotka

text: Nimimerkillä "Kirsti":


title: IAR-93 Vultur

text: IAR-93 Vultur (suom. "Korppikotka") on Romaniassa valmistettu, kahdella jälkipolttimin olevalla suihkumoottorilla varustettu sotilaslentokone. Sen ensilento oli vuonna 1974, ja tuotantoasteelle konetyyppi saapui 1975. Julkinen esittely tapahtui vuonna 1979. Konetta voitiin käyttää lähinnä matalalentotoiminnassa torjuntahävittäjänä sekä tiedustelukoneena ja rynnäkköhävittäjänä maataisteluitten tukemiseen. Avioane Craiovan valmistama IAR-93 Vultur suunniteltiin ja kehitettiin yhteistyönä jugoslavialaisen SOKO-tehtaan kanssa, sekä korvaamaan vanhentuneet MiG-15 ja MiG-17 -konetyypit Romaniassa. SOKO valmisti tätä tyyppiä nimellä Soko J-22 Orao ("Kotka"). Konetyypin yhtenä suorana edeltäjänä voitaneen pitää G-4 Super Galeb -tyyppiä.


title: IAR-93 Vultur

text: Romanian ilmavoimat ovat poistaneet tämän tyypin sotilaskoneensa käytöstä vuoteen 1998 mennessä, mutta hajonneen entisen Jugoslavian alueen maissa joitain koneyksilöitä saattaa olla vielä rajoitetusti käytössä edelleen. Yhteensä tämän tyypin lentokoneita valmistettiin 165 koneyksilön verran kaikkiaan. Romaniassa tuotettiin sekä A- että B-tyyppiä.


title: IAR-93 Vultur

text: Aerodynaamisesti virtaviivainen, siipiprofiililtaan nuolisiiven ja deltasiiven yhdistelmä: IAR-93 Vultur-lentokone ylsi 1 160 km/h huippunopeuteen, matalalla lähelle 1 Machia. Parhaimman (lakikorkeuden osalta) tämän suoritusarvon omaava variantti eli konemuunnos kykeni saavuttamaan 15 000 m lakikorkeuden. Aseistuksena IAR-93 Vultur-koneessa oli 2x 23 mm GSh-lentokonetykit sekä enintään 2 800 kg verran pudotettavaa aseistusta. Näihin saattoivat kuulua lisäpolttoainetankit, raketit, pommit, rypälepommit, ilmasta-ilmaan ja ilmasta-maahan ammuttavat ohjukset. Ne voitiin sijoittaa 5 eri ripustuspisteeseen eli pyloneihin. Pylonit sijaitsivat 1x rungossa sekä 4x siivissä.


title: IAR-93 Vultur

text: Jälkipoltto toi "Orao"n lisenssillä valmistamiin Rolls-Royce "Viper" Mk.633-47 -moottoreihin 20% tehonlisäyksen. 18.47 kN kasvoi 22.68 kN:ksi.


title: Amleto Novelli

text: Amleto Novelli (12. lokakuuta 1885 Bologna – 16. huhtikuuta 1924 Torino) oli italialaisen mykkäelokuvan tunnetuimpia näyttelijöitä.


title: Amleto Novelli

text: Teatteria harrastaneen Novellin elokuvaura alkoi Cinesin näyttelijänä vuonna 1908. Hän esitti pääosia lukuisissa Mario Caserinin ja Enrico Guazzonin ohjaamissa elokuvissa. Guazzonin "Quo Vadis?" (1912) toi Novellille kansainvälistä mainetta ja aloitti hänen historiallisten pukuelokuviensa sarjan. Ensimmäisen maailmansodan aikana Novelli oli yksi Italian suosituimmista näyttelijöistä. Hän esiintyi muun muassa Carmine Gallonen ja Augusto Geninan ohjaamissa elokuvissa, mutta työskenteli paljon myös teatterissa.


title: Amleto Novelli

text: Novelli kuoli äkilliseen aivotulehdukseen Mario Camerinille tekemänsä elokuvan kuvauksien aikana. Hänen vaimonsa Adalgisa Orlandini oli myös näyttelijä.


title: Meksikon ralli 2015

text: Meksikon ralli 2015 (viralliselta nimeltään Rally Guanajuato México 2015) oli MM-rallikauden 2015 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 5.–8. maaliskuuta 2015. Kilpailun päätukikohtana toimi tavalliseen tapaan Léonin kaupunki.


title: Meksikon ralli 2015

text: Sébastien Ogier otti kauden kolmannessa rallissa kolmannen voittonsa.


title: Meksikon ralli 2015

text: Vuoden 2015 kilpailu oli järjestyksessään historian 12. Meksikon ralli.


title: Meksikon ralli 2015

text: Kilpailu avattiin torstaina kahdella lyhyellä yleisöerikoiskokeella.


title: Meksikon ralli 2015

text: Perjantain avauserikoiskokeella Ott Tänak ajoi Fordillaan ulos, ja ajautui suoraan tien vieressä olleeseen tekojärveen. Tänak ja hänen kartanlukijansa Raigo Mõlder onnistuivat kuitenkin pelastautumaan ennen auton uppoamista.


title: Meksikon ralli 2015

text: Toisena päivänä kävi muidenkin WRC-kuljettajien osalta kova kato. Keskeyttämään joutuivat Tänakin lisäksi Kris Meeke, Hayden Paddon, Robert Kubica sekä toisella sijalla ollut Thierry Neuville.


title: Meksikon ralli 2015

text: Perjantain jälkeen kilpailun johdossa oli Volkswagen-kaksikko Sébastien Ogier ja Jari-Matti Latvala, 13,5 sekunnin erolla ranskalaisen hyväksi.


title: Meksikon ralli 2015

text: Toisena kilpailussa ollut Latvala joutui keskeyttämään EK:lla 12, rikottuaan autonsa takajousituksen osuessaan penkkaan.


title: Meksikon ralli 2015

text: Viimeisen päivän avauserikoiskokeena ajettiin lähes 56 kilometrin mittainen "Guanajuatito", joka on yksi MM-kauden pisimmistä erikoiskokeista.


title: Meksikon ralli 2015

text: Power Stage -erikoiskokeena ajettiin kilpailun päättänyt "El Brinco 3 ".


title: Meksikon ralli 2015

text: Kilpailuun osallistui yhteensä 30 autokuntaa, joista maaliin selvisi lopulta 20.


title: Työläisrintamamiehet

text: Työläisrintamamiehet oli välirauhan aikana syksyllä 1940 perustettu kommunismia kannattaneiden talvisodan veteraanien liike, joka oli tarkoitettu Suomen Aseveljien Liiton ja varsinkin sisällissodan valkoista perintöä edustaneen Rintamamiesliiton vasemmistolaiseksi kilpailijaksi. Liike tukahdutettiin melkein heti alkuunsa.


title: Työläisrintamamiehet

text: Liike sai alkunsa Tampereen ammatillisen paikallisjärjestön 1. elokuuta 1940 järjestämästä talvisodan työläisrintamamiesten kokouksesta, joka oli ilmeisesti reaktio Rintamamiesliiton pyrkimykseen houkutella talvisodan veteraanit jäsenikseen. Kokouksen johtavaksi hahmoksi kohosi tuolloin 23-vuotias alikersantti Erkki Salomaa. Kokous hyväksyi Salomaan ehdottamat ponnet, joissa vaadittiin muun muassa Suomen hallitusta muodostamaan ystävälliset suhteet Neuvostoliittoon uusien sotien välttämiseksi, helpottamaan taloudellisesti työläisveteraanien asemaa, kumoamaan kansalaisvapauksia rajoittavat poikkeussäädökset sekä sallimaan Suomen-Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran häiriötön toiminta. Merkittävin paikallisjärjestö, Tampereen Työläisrintamamiehet perustettiin 15. elokuuta. Siihen kuului muun muassa Summan veteraani Pellervo Takatalo, josta myöhemmin tuli jatkosodan aikaisen vastarintaryhmän johtaja. Jäsenet olivat pääosin miehistöä eikä mukana ollut yhtään upseeria. Helsingin vastaavan yhdistyksen perustamiseen 3. syyskuuta osallistuivat muun muassa kirjailija Arvo Turtiainen, runoilija Pentti Lahti ja insinööri Ahti Myrsky. Mainittavia paikallisyhdistyksiä perustettiin myös Turkuun ja Satakuntaan, mutta niiden jäseniksi hyväksyttiin myös entisiä sisällissodan punakaartilaisia ja naisia. Tampereen yhdistyksessä ehti olla 197 jäsentä, Helsingissä 454.


title: Työläisrintamamiehet

text: Työläisrintamamiesliikkeen järjestäytyminen saattoi olla ratkaiseva yllyke sille, että ylipäällikkö C. G. E. Mannerheim hyväksyi porvarien ja sosialidemokraattien yhteisen Suomen Aseveljien Liiton (SAL) perustamisen Rintamamiesliiton kilpailijaksi. Työläisrintamamiesten liittymistä uuteen Aseveliliittoon kannattanut sosiaalidemokraatti Kalle Lehmus yritti mustamaalata vastaperustettua liikettä väittämällä sen jäsenten olevan muita kuin todella rintamalla olleita. Hän myös teki Valpolle perättömän kantelun, jonka mukaan työläisrintamamiesten järjestäytyminen olisi käynnistetty Kominternin aloitteesta. Suomen Kommunistinen Puolue suhtautui työläisrintamamiesliikkeeseen viileästi, sillä talvisodan korostamisen katsottiin luovan neuvostovastaista henkeä, ja liikettä arvosteltiin sekä oikeisto- että vasemmistopoikkeamista.


title: Työläisrintamamiehet

text: Työläisrintamamiesyhdistykset pitivät 29. syyskuuta valtakunnallisen kokouksen, mutta valtakunnallista liittoa ei perustettu, koska sellaisen arveltiin joutuvan heti lakkautettavaksi. Sen sijaan perustettiin viisihenkinen yhteiskomitea, johon tuli kolme edustajaa Helsingistä sekä yksi Tampereelta ja yksi Turusta. Jäseneksi valittiin muun muassa Aarne Saarinen. Perustamiskokouksessa puhetta johtanut Salomaa vangittiin saman tien turvasäilöön. Arvo Turtiainen ehti laatia liikkeelle tämän jälkeen yhden ohjelmapaperin, ”Työläisrintamamiehet, Toverit” -nimisen julistuksen. Viranomaiset lakkauttivat kaikki työläisrintamamiesyhdistykset marras- ja joulukuun 1940 aikana ja useat niiden johtomiehistä tuomittiin kuritushuoneeseen.


title: Mansikkapunkki

text: Mansikkapunkki ("Phytonemus pallidus") kuuluu mansikan hankalimpiin tuhoeläimiin. Se kuuluu tappipunkkien ("Tarsonemidae") heimoon. Laji käyttää ravinnokseen kasvin lehtisoluista imemiään nesteitä.


title: Mansikkapunkki

text: Mansikkapunkki on yksi pienimmistä punkkilajeista. Lajin naaras on pituudeltaan vain noin 0,25 mm. Se on muodoltaan litteänsoikea, väriltään vaalean ruskehtava, kiiltäväpintainen ja lähes karvaton. Mansikkapunkkikoiras on noin 0,2 mm pitkä eli noin 75 % naaraan koosta ja väriltään hieman kirkkaamman keltainen kuin naaras. Mansikkapunkin elinkiertoon kuuluvat muna-, toukka-, nuoruus- eli nymfi- ja aikuisasteet. Mansikkapunkin munat ovat noin 0,125 mm pitkiä ja 0,075 mm leveitä, ja muodoltaan ne ovat soikeita, väriltään vaalean kuultavia ja pinnaltaan sileitä. Toukkavaiheet ovat noin 0,15 mm pitkiä, väriltään valkoisia ja niille kehittyy neljäs raajapari vasta toukkavaiheen loppupuolella. Toukilla on lisäksi erityinen kolmiomainen uloke ruumiin takaosassa.


title: Mansikkapunkki

text: Mansikkapunkit elävät nuorten, vielä avautumattomien lehtien poimuissa. Ne leviävät taimesta toiseen yleensä rönsyjä pitkin.


title: Mansikkapunkki

text: Mansikkapunkki viihtyy lämpimissä (yli 20 °C) ja kosteissa olosuhteissa (suhteellinen ilmankosteus 80−90 prosenttia). Mansikkakasvustossa mansikkapunkkinaaraat talvehtivat syvällä kasvin tyviosissa kasvupisteen läheisyydessä, mutta sen sijaan koiraat pystyvät talvehtimaan vain erityisen leutoina talvina.


title: Mansikkapunkki

text: Laji on tavattu ensimmäisen kerran 1800-luvun lopulla New Yorkissa. Nykyisin se on levinnyt Pohjois-Amerikan lisäksi Euraasiaan.


title: Mansikkapunkki

text: Naaraat voivat lisääntyä partenogeneettisesti, ilman koiraita. Munat kuoriutuvat 3–7 päivän kuluttua, toukkavaihe kestää 1–4 päivää ja kotelovaihe 2–7 päivää, joten koko sukupolven kehittymiseen kuluu 1–3 viikkoa.


title: Mansikkapunkki

text: Naaras munii kerrallaan yleensä 30–40 munaa. Sukupolvet seuraavat toisiaan niin nopeasti, että punkkien määrä voi kasvaa 150-kertaiseksi alkukesästä elokuun alkuun mennessä.


title: Mansikkapunkki

text: Mansikkapunkin tehokkaana torjunta-aineena sai aikaisemmin käyttää endosulfaania, mutta se on ollut käyttökiellossa vuodesta 2001 alkaen. Mansikkapunkin ehkäisyn kannalta ensisijaista on mansikkaviljelmää perustettaessa terveiden, mansikkapunkkivapaiden taimien käyttö. Lämminvesikäsittelyllä voidaan tuhota kasvustossa jo ilmeneviä mansikkapunkkitartuntoja. Viljelykierto on hyvä suunnitella siten, että uutta mansikkalohkoa ei perusteta heti vanhan lohkon paikalle. Suositeltava on ainakin kolmen vuoden viljelykierto muilla kasvilajeilla mansikkalohkolle ennen uutta istutusta. Väliviljelykasvit vähentävät sekä mansikkapunkin että myös monien muiden tuholaisten esiintymistä. Mansikkapunkin biologinen torjunta perustuu Suomessa tällä hetkellä ripsiäispetopunkin ("Amblyseius cucumeris") hyödyntämiseen lajin saalistajana.


title: Mansikkapunkki

text: Kemiallisessa torjunnassa voidaan käyttää metiokarbia ja kinometionaattia mansikkapunkkia vastaan, mutta niiden torjuntateho on parhaimmillaan vain noin 80–90 prosenttia. Mansikkapunkki on tuholaisena hankala torjuttava erityisesti sen nopean lisääntymiskyvyn ja kasvuston vaikean saavutettavuuden vuoksi.


title: Mansikkapunkki

text: Mansikkapunkki ja syklaamipunkki on luokiteltu toisinaan eri lajeiksi, joskus saman lajin alalajeiksi ja joskus synonyymeiksi.


title: Pávlos Kontídis

text: Pávlos Kontídis (, s. 11. helmikuuta 1990) on kyproslainen purjehtija. Hän saavutti purjehduksen Laser-luokassa hopeaa Lontoon olympialaisissa 2012 ja on toistaiseksi ainoa kyproslainen olympiamitalisti.


title: Pávlos Kontídis

text: Kontídis kilpaili myös vuoden 2008 kesäolympialaisissa ja sijoittui tuolloin sijalle 13. Samana vuonna hän voitti kultaa nuorten maailmanmestaruuskisoissa.


title: Luettelo NHL:n työsulkupelaajista muissa sarjoissa kaudella 1994–1995

text: NHL-kautta 1994–1995 edelsi työsulku. Kaikki 26 joukkuetta pelasivat se vuoksi runkosarjassa vain 48 ottelua. Työsulku kesti 103 päivää ja päättyi 11. tammikuuta 1995. Se oli NHL-historian ensimmäinen työsulku. Työsulun vuoksi Euroopassa nähtiin useita NHL-pelaajia.