title: Asklepieion (Kos)

text: Asklepieionia alettiin etsiä vuonna 1896. Englantilainen arkeologi W. R. Paton paikallisti pyhäkön oletetun paikan noin 1901–1902, minkä seurauksena paikalla suoritettiin arkeologisia kaivauksia. Etsinnässä hyödynnettiin muun muassa parantolalle ominaisten lähteiden paikantamista ja se tunnistettiin lukuisten rakennusten osien ja piirtokirjoitusten avulla. Ensimmäisenä paikalla kaivoivat paikallinen Iákovos Zaráftis ja saksalainen Rudolf Herzog. Zaráftiksen johtamat systemaattiset kaivaukset alkoivat vuonna 1904 ja kestivät vuoteen 1933. Tämän jälkeen italialaiset arkeologit suorittivat paikalla kaivauksia ja ennallistuksia. Muun muassa tasanteiden tukimuurit ja osia pylväistä on rakennettu uudelleen.


title: Asklepieion (Kos)

text: Asklepieion sijaitsee kukkulalla ja sen rinteessä, josta on hyvä näköala Kosin kaupunkiin ja merellä päin. Pyhäkkökokonaisuus on rakennettu laskutavasta riippuen kolmelle tai neljälle suurelle tasanteelle. Tasanteelta toiselle noustaan suuria portaita pitkin. Tasanteet ja portaat eivät ole aivan suorassa linjassa toisiinsa nähden, vaan kokonaisuus kääntyy hieman etelään (alhaalta katsoen vasemmalle) päin. Pyhäkön on ympäröinyt pyhä metsä.


title: Asklepieion (Kos)

text: Alimmalla tasolla heti nykyisen alueen sisäänkäynnin vieressä on pieni roomalaisaikainen kylpyrakennus, jossa paikalle saapuneet ovat puhdistautuneet. Sen luota johtaa portaat ensimmäiselle varsinaiselle tasanteelle. Arkeologisen alueen itäosassa on pieni museo, jossa on muun muassa paikalta löydettyjä piirtokirjoituksia.


title: Asklepieion (Kos)

text: Ensimmäisellä tasanteella portaiden yläpäässä on ollut propylon- eli sisäänkäyntipylväikkö. Tasannetta ovat reunustaneet pohjois-, itä- ja länsisivulta stoia muistuttavat pylväiköt. Rakennusta on ehdotettu mm. jonkinlaiseksi lääketieteelliseksi kouluksi. Tästä ei kuitenkaan ole varmuutta.


title: Asklepieion (Kos)

text: Tasanteen länsilaidassa on ollut latriini eli roomalaisaikainen käymälä. Tasanteen eteläsivulla on toisen tasanteen korkea päätymuuri. Siinä on lukuisia syvennyksiä, joissa on ollut veistoksia. Tunnetuin näistä oli Praksiteleen veistämä Afrodite-veistos, joka on kadonnut. Muurissa on myös rikki- ja rautapitoista vettä antanut lähdekaivo, jonka vesi tuli nykyisin Kokkinónero- ja Voúrinna-nimillä tunnetuista lähteistä alueen eteläpuolelta. Toiselle tasanteelle johtavat portaat ovat päätymuurin keskellä.


title: Asklepieion (Kos)

text: Suurempi roomalainen kylpylä sijaitsee tasanteen itälaidalla. Se koostuu kolmesta salista ja rakennettiin 200-luvulla jaa. Rakennuksesta on löydetty seinämaalauksia ja mosaiikkeja.


title: Asklepieion (Kos)

text: Keskitasanne koostuu kahdesta erillisestä tasanteesta, toisesta ja kolmannesta tasanteesta, joista kuitenkin vain toisella on rakennuksia ja kolmas on muita tasanteita selvästi pienempi. Siksi ne lasketaan usein yhdeksi tasanteeksi.


title: Asklepieion (Kos)

text: Toisella tasanteella heti portaiden yläpäässä on Asklepioksen alttari, joka oli pyhäkköalueen vanhin rakennelma ja rakennettu 300-luvulla eaa. Se rakennettiin uudestaan 100-luvulla Pergamonin Zeuksen alttarin mallin mukaan. Alttarista on jäljellä perustukset.


title: Asklepieion (Kos)

text: Alttarin pohjoispuolella, portailta nähtynä oikealla on ollut alueen varhaisin, 200-luvulla eaa. rakennettu pieni Asklepiokselle omistettu temppeli. Se edusti joonialaista tyyliä. Suuren temppelin rakentamisen jälkeen se toimi pyhäkön aarrekammiona. Tuolloin se oli koristeltu Apelleen tekemillä maalauksilla, joista kuuluisin oli Afrodite Anadyomene eli merestä noussutta Afroditea esittänyt maalaus, joka siirrettiin Augustuksen aikana Roomaan. Temppelin vieressä on mahdollisesti pappien käytössä ollut rakennus.


title: Asklepieion (Kos)

text: Portailta nähtynä vasemmalla puolella alttarin takana on eksedra eli puhujankoroke, mahdollinen papiston tai lääkärien kokoontumispaikka. Alttarin itäpuolella oli roomalaisaikainen Apollonin temppeli, joka rakennettiin 100-luvulla jaa. ja edusti korinttilaista tyyliä. Seitsemän sen pylväistä on kunnostettu. Vielä idempänä on Leskheksi kutsuttu rakennus, joka on ollut mahdollisesti kokoontumissali tai Asklepieioneille tyypillinen käärmeiden säilytyspaikka.


title: Asklepieion (Kos)

text: Toiselta tasanteelta johtaa kolmannelle suuret portaat, joista edetään heti seuraaville, neljännelle tasanteelle johtaville portaille.


title: Asklepieion (Kos)

text: Neljättä ja ylintä tasannetta kutsutaan joskus kolmanneksi tasanteeksi, mikäli toista ja kolmatta tasannetta ei eroteta toisistaan.


title: Asklepieion (Kos)

text: Suuri Asklepioksen temppeli sijaitsee ylimmän tasanteen keskellä. Temppeli rakennettiin 100-luvulla eaa. samalla kun koko ylin tasanne. Se edusti doorilaista tyyliä ja oli kopio Epidauroksen Asklepieionin temppelistä. Siinä oli pitkällä sivulla 11 ja lyhyellä sivulla 6 pylvästä. Temppelistä on säilynyt lähinnä perustukset. Temppelin paikalla on myös siihen varhaiskristillisenä aikana rakennetun Panagía Tarsoún kirkon jäänteitä, lähinnä yksi alttarina toiminut pylväs. Kirkko oli bysanttilaisena aikana Pátmoksen luostarin alaisuudessa.


title: Asklepieion (Kos)

text: Potilaille ja pyhiinvaeltajille tarkoitetut parantolarakennukset sijaitsevat Asklepioksen temppelin ympärillä reunustaen tasannetta etelä-, itä- ja länsisivulta. Niiden pylväikkö oli doorilaista tyyliä.


title: Epidauroksen stadion

text:
Epidauroksen stadion () oli antiikin aikainen stadion Epidauroksessa Kreikassa. Sen arkeologinen kohde on osa Asklepieionin arkeologista aluetta, joka sijaitsee nykyisessä Epídavroksen kunnassa Peloponnesoksella ja on Unescon maailmanperintökohde.
Stadion sijaitsi varsinaisen Asklepioksen temppelin lounaispuolella. Se rakennettiin noin vuonna 480–338 eaa. Stadionilla järjestettiin erilaisia urheilukilpailuja, jotka olivat joko osa potilaiden hoitoa tai joka neljäs vuosi Epidauroksessa järjestettyjä Asklepieia-juhlia. Stadionilla on järjestetty muun muassa stadion-juoksua, hyppylajeja, kiekon- ja keihäänheittoa, painia, nyrkkeilyä sekä pankration-otteluita. Myös teatteriesitykset ovat saattaneet olla stadionilla ennen Epidauroksen teatterin valmistumista.


title: Epidauroksen stadion

text: Stadion on suorakulmion muotoinen kenttä, jonka pituus on noin 181 metriä. Se on rakennettu itä-länsisuuntaiseen luonnonnotkelmaan lisäämällä maata niin, että sekä pohjois- että etelälaidalle on muodostunut katsomoksi sopiva penger. Stadionin lähtöviiva oli länsipäässä ja maaliviiva itäpäässä. Pituussuunnassa stadion oli jaettu kuuteen yhtäsuureen osaan merkkipylväillä. Etelärinteessä on ollut kivetty tasanne mahdollisesti kunniavieraille tai voittajille, ja tuomarien istuimet ovat olleet mahdollisesti maaliviivan luona. Stadionin pohjoispuolella on saattanut olla palaistra.


title: Epidauroksen teatteri

text: Epidauroksen teatteri () on antiikin aikainen teatteri Epidauroksen Asklepieionin arkeologisella alueella, joka sijaitsee nykyisessä Epídavroksen kunnassa Peloponnesoksella. Se on parhaiten säilynyt antiikin kreikkalainen teatterirakennus ja yksi suurimmista ja kuuluisimmista aikakauden teattereista.


title: Epidauroksen teatteri

text: Teatteri on rakennettu noin vuonna 350–300 eaa. Sen suunnitteli Polykleitos nuorempi, joka suunnitteli myös antiikin Kreikan suurimman teatterin Megalopoliin teatterin. Teatterirakennus on ollut osa Epidauroksen Asklepieionia eli Asklepioksen pyhäkkö- ja parantolakokonaisuutta, ja sijaitsee pyhäkön kaakkoispuolella. Sen tarkoituksena on ollut potilaiden viihdyttäminen teatteriesityksillä. Koska teatteri oli rakennettu klassisen ajan lopulla tai jälkeen, siellä ei todennäköisesti esitetty yhtäkään uutta kreikkalaista tragediaa, vaan kaikki esitykset olivat varhaisempien näytelmien uudelleenesityksiä.


title: Epidauroksen teatteri

text: Teatteri on kaivettu ja osin kunnostettu osana Epidauroksen kaivauksia ja tutkimuksia, jotka alkoivat vuonna 1881. 1950-luvulta lähtien teatterissa on järjestetty säännöllisesti antiikin kreikkalaisten näytelmien uudelleenesityksiä osana vuosittaista Ateenan ja Epidauroksen festivaalia. Ensimmäiset esitykset olivat vuosina 1938 ja 1954, ja festivaali perustettiin Epidauroksen festivaalin nimellä vuonna 1955. Monet kuuluisat näyttelijät ja laulajat ovat esiintyneet teatterilla tämän jälkeen.


title: Epidauroksen teatteri

text: Vuodesta 1988 teatteri on Asklepieionin ohella osa Unescon maailmanperintökohdetta "Asklepioksen pyhäkkö Epidauroksessa".


title: Epidauroksen teatteri

text: Teatteri on lähes puolikaaren muotoinen ja rakennettu kalkkikivestä Kynortion-vuoren (nykyinen Charaní) rinteeseen. Koko teatterin halkaisija on noin 127 metriä. Näkymä teatterin katsomosta suuntautuu pohjoisluoteeseen kohti Asklepieionin laaksoa ja taustalla olevia vuoria. Katsomon puolikaaren keskellä on ympyränmuotoinen "orkhestra", jossa "khoros" esiintyi. Sen halkaisija on noin 21,5 metriä. Orkhestraa reunustaa matala reunakiveys ja sen keskellä on alttarikivi.


title: Epidauroksen teatteri

text:
Orkhestran taustalla on ollut kaksikerroksinen "skene" eli näyttämörakennus, jonka alimman kerroksen julkisivun puolella on ollut 10 pylvästä ja keskellä kattoa tukemassa 4 pylvästä. Kummankin kerroksen kummassakin päässä on ollut kaksi neliönmuotoista huonetta. Näyttämörakennuksen ja orkhestran välissä on ollut 14 joonialaisen pylvään päälle rakennettu "proskenion" eli näyttämökoroke, jossa näyttelijät ovat esiintyneet. Korokkeen kummassakin päässä on ollut ramppi, joka on laskeutunut katsomon ja näyttämörakennuksen välissä rakennuksen itä- ja länsipäässä olleille suurikokoisille "parados"-porttirakennuksille. Kummassakin portissa on kaksi oviaukkoa, joista toinen on johtanut näyttämörampeille ja toinen katsomoon.
Teatterissa oli alun perin 34 penkkiriviä. 100-luvulla eaa. sen yläosaan lisättiin poikittaisuuntainen välikäytävä ("diazoma") ja sen yläpuolelle jyrkempään osuuteen 21 penkkiriviä, jolloin rivejä oli yhteensä 55. Pystysuuntaiset käytävät jakavat alaosan 12 ja yläosan 22 katsomolohkoon. Suurin etäisyys näyttämöltä ylimpään katsomoriviin on 54 metriä ja ylimmän katsomorivin korkeus "orkhestraan" verrattuna on 22 metriä. Teatterin viimeisen ja laajimman vaiheen penkkiriveistä 34 alinta oli omistettu merkkihenkilöille ja Asklepioksen papistolle, ja 21 ylintä tavalliselle kansalle. Alimman rivin kaikkein arvostetuimmilla paikoilla on ollut selkänojat. Ennen laajennosta teatteriin mahtui noin 6 200 katsojaa ja laajennoksen jälkeen eri arvioiden mukaan 13 000–15 000 katsojaa.


title: Epidauroksen teatteri

text: Teatteri on kuuluisa erinomaisesta akustiikastaan, sillä näyttelijöiden ääni kuuluu esiintymislavalta vaivatta myös ylimmälle penkkiriville. Jo antiikin aikana teatteri oli arvostettu myös kauneutensa ja harmonisten mittasuhteidensa vuoksi.


title: Megalopoliin teatteri

text:
Megalopoliin teatteri () on antiikin aikainen teatteri Megalopoliin arkeologisella alueella lähellä nykyistä Megalópolin kaupunkia. Se oli antiikin Kreikan suurin teatterirakennus.
Teatteri rakennettiin noin vuonna 370 eaa. heti Megalopoliin rakentamisen jälkeen. Sen suunnitteli Polykleitos nuorempi, joka suunnitteli myös Epidauroksen teatterin. Teatteriesitysten lisäksi paikalla järjestettiin Arkadian liiton kaupunkivaltioiden yhteisiä kokouksia, sillä kaupunki oli tehty liiton pääkaupungiksi. Teatteri oli raunioina viimeistään 100-luvulla jaa., jolloin Pausanias kävi paikalla.


title: Megalopoliin teatteri

text: Puolikaarenmuotoisen teatterin rauniot sijaitsevat arkeologisen alueen eteläosassa. Rakennus avautuu pohjoiseen päin. Koko teatterin halkaisija on noin 145 metriä ja "orkhestran" eli keskellä olevan kuoron esiintymisalueen halkaisija noin 30 metriä. Teatterin näyttämö oli puinen ja varustettu pyörillä. Sen koko oli noin 31 × 7 metriä. Sitä säilytettiin erityisessä "skenotheke"-rakennuksessa ja se siirrettiin paikalle teatteriesityksiä varten. Teatterin alaosassa oli 20 penkkiriviä ja yläosassa 17 penkkiriviä. Ensimmäisen rivin penkit oli varattu kaikkein arvokkaimmille vieraille ja niissä oli selkänojat. Katsomoon mahtui noin 20 000–21 000 katsojaa.


title: Megalopoliin teatteri

text: Teatterin arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1890–1891. Niitä on suorittanut British School at Athens eli Brittiläinen arkeologinen koulu Ateenassa. Rakennuksesta on kaivettu esiin lähinnä "orkhestra", "proskenion", "skenotheke" sekä ensimmäisiä penkkirivejä.


title: Midéa

text: Midéa () on Kreikan kylä sekä samanniminen Náfplion kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μιδέας, "Dimotikí Enótita Midéas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Argoliin alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 631 ja varsinaisen Midéan kylän väkiluku 356 (vuonna 2011).


title: Midéa

text: Midéan kylä on saanut nimensä sen lähellä sijainneesta mykeneläisaikaisesta Mideian eli Midean kaupungista. Sen arkeologinen alue sijaitsee noin 1,5 kilometriä nykyisestä kylästä etelään. Lähellä on myös Dendrán kylä, jossa sijaitsee mykeneläisaikainen hautausmaa. Midéan kunnallisyksikkö käsittää Náfplion kunnan pohjoisosan. Midéa oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Náfplion kuntaan yhdessä Asínin ja Néa Tírynthan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Midéa

text: Midéan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Mykínes

text: Mykínes (; myös "Mikínes"; ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Árgos-Mykíneen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μυκηναίων, "Dimotikí Enótita Mykinaíon") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Argoliin alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 388 ja varsinaisen Mykíneen kylän väkiluku 354 (vuonna 2011).


title: Mykínes

text: Mykíneen kylä sijaitsee Argoksen tasangon pohjoislaidalla. Kylä on saanut nimensä siitä noin 1,5 kilometriä koilliseen sijaitsevasta, koko mykeneläiselle kulttuurille nimensä antaneesta Mykenen pronssikautisen kaupungin arkeologisesta kohteesta. Mykíneen kunnallisyksikkö käsittää Árgos-Mykíneen kunnan itäosan.


title: Mykínes

text: Mykínes oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Árgos-Mykíneen kunnaksi yhdessä Achladókampoksen, Aléan, Árgoksen, Koutsopódin, Lérnan, Lýrkeian ja Néa Kíoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Mykínes

text: Mykíneen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Néa Tíryntha

text: Néa Tíryntha (; ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Náfplion kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νέας Τίρυνθας, "Dimotikí Enótita Néas Tírynthas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Argoliin alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 475 ja varsinaisen Néa Tírynthan kylän väkiluku 1 186 (vuonna 2011).


title: Néa Tíryntha

text: Néa Tíryntha, ”Uusi Tiryns”, viittaa nimenä läheiseen Tírynthan kylään ja edelleen Tirynsin mykeneläisaikaisen kaupungin arkeologiseen kohteeseen, joka sijaitsee aivan Tírynthan vieressä. Kummatkin sijaitsevat noin kaksi kilometriä itälounaaseen Néa Tírynthasta.


title: Néa Tíryntha

text: Néa Tíryntha oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Náfplion kuntaan yhdessä Asínin ja Midéan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Néa Tíryntha

text: Néa Tírynthan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: HMS Windsor Castle (1858)

text: HMS Windsor Castle oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1858 vesillelaskettu Windsor Castle -luokan 116-tykkinen ensimmäisen luokan linjalaiva.


title: HMS Windsor Castle (1858)

text: Alus tilattiin 3. lokakuuta 1833 Pembroken telakalta "HMS Victoriana" Queen-luokan 110-tykkisenä ensimmäisen luokan linjalaivana. Se päätettiin 11. joulukuuta 1834 muuttaa 74-tykkiseksi kaksi kantiseksi alukseksi, mutta kuitenkin säilyttää Symondsin suunnitteleman runkorakenteen ja 110-tykkisen aluksen mittasuhteet. Suunnitelman mukaan alukselle asennettaisiin alemmalle tykkikannelle 28 kappaletta kahdeksan tuuman/68 naulan 65 cwt:n tykkiä ja ylemmälle kannelle saman verran 32 naulan 56 cwt:n tykkejä. Lisäksi alusten puolikannelle ja etukannelle oli tarkoitus asentaa kuusitoista 32 naulan 48 cwt:n ja kaksi 32 naulan 56 cwt:n tykkiä.


title: HMS Windsor Castle (1858)

text: Aluksen köli laskettiin toukokuussa 1844. Sen tilaus uudistettiin 29. kesäkuuta 1848 parannellun suunnitelman mukaisena. Suunnitelman mukaan aluksesta tulisi 116-tykkinen. Se nimettiin "HMS Windsor Castleksi" 6. tammikuuta 1855. Aluksen tilaus uudistettiin potkuritaistelulaivana 28. helmikuuta 1857. Muutostyöt aloitettiin 3. lokakuuta 1857 ja alus laskettiin vesille 26. elokuuta 1858. Alus valmistui 2. helmikuuta 1859 Devonportissa, josta se siirrettiin reserviin. Muutostöiden aikana alukselle asennettiin kaksi sylinterinen John Penn and Sonin 500 nhp:n höyrykone, joka tuotti 2 052 ihp. Alus saavutti koeajoissa 11 solmua.


title: HMS Windsor Castle (1858)

text: Alus nimettiin 1869 "HMS Cambridgeksi", kun se sijoitettiin tykistökoululaivaksi Devonportiin. Alus otettiin tammikuussa 1869 palvelukseen päällikkönään Fitzgerald Algernon Charles Foley. Thomas Le Hunte Ward vastaanotti aluksen päällikkyyden 12. elokuuta 1877 ja luovutti sen edelleen 15. elokuuta 1883 George Stanley Bosanquetille. Lokakuussa 1889 aluksen päällikkyyden vastaanotti Henry John Carr ja elokuussa 1900 Charles Ramsay Arbuthnot. Alus myytiin 24. kesäkuuta 1908 romutettavaksi Coxille Falmouthiin.


title: Pitkäjärvi (Ikaalinen, Helteenkylä)

text: Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Helteenkylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Pitkäjärvi on osa Kyrösjärven lähialuetta.


title: Pitkäjärvi (Ikaalinen, Helteenkylä)

text: Järvi on 700 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Se sijaitsee enimmäkseen metsämaastossa, mutta järven itäpäätä kiertää pellot. Länsipään rannat ovat soistunutta metsää. Siihen laskee kolme ojaa, joista yksi tuo vettä Sahrikkaasta. Järven oma laskuoja lähtee järven luoteispäästä ja virtaa 400 metriä Luhdikkaaseen. Järven lähistöllä sijaitsee viisi maatilaa ja järven 1,7 kilometriä pitkällä rannalla sijaitsee useita vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa metsätiet, jotka haarautuvat Helteenkylän kylätieltä.


title: Pitkäjärvi (Ikaalinen, Helteenkylä)

text: Isojakokartassa vuosilta 1830-1848 näyttää Pitkäjärven laskuojan samanlaisena kuin nykyään. Siihen aikaan ei Sahrikkaalla ollut omaa laskuojaa ja järvikin oli silloin suurempi.


title: Motor Forum

text: Motor Forum oli suomalainen moottoriurheilupainoitteinen televisio-ohjelma. Ohjelmaa ensimmäinen jakso nähtiin MTV3-kanavalla 21. tammikuuta 2001. Ohjelmaa juonsi Tomi Tuominen ja muita toimittajia ohjelmassa oli Timo Pulkkinen, ja Miiro Koivula. Ohjelma oli jatkoa PTV4 ja myöhemmin vielä Nelonen-kanavalla nähdylle Paalupaikka-ohjelmalle, jota oli tekemässä osin sama porukka kuin myöhemmin Motor Forumia.


title: Kabusecha

text: Kabusecha () on japanilainen vihreän teen luokka. Teen nimi johtuu japanin auringonsuojaverkkoa tarkoittavasta sanasta "kabuse". Ennen sadonkorjuuta noin viikoksi, 10 päiväksi, keskimäärin 12 päiväksi tai kahdeksi viikon ajaksi teepensaat peitetään varjostusverkkojen alle, osittaiseen (noin 50 % varjostus) auringon suojaan, ja näin teelehdet saavat tavallista senchaa makeamman maun. Japanilaisen teen tuotannosta noin 5,2 prosenttia on kabusechaa.


title: Kabusecha

text: Haudutukseen sopii 55–60 °C:een vesi, haudutusaika 1-2 minuuttia. Sopii 2-3 haudutukseen.


title: Kabusecha

text: Arvostetun teejuoman väri on hienovaraisempi, maku pehmeämpi ja makeampi kuin tavallisella, suorassa auringonvalossa kasvaneella senchalla.


title: Kabusecha

text: Kabusechasta valmistetaan bochaa (kukichaa) muistuttavaa "kariganea", jossa teelehtien joukkoon on lisättu hentojen teepensaan oksien palasia.


title: Ronald Shannon Jackson

text: Ronald Shannon Jackson oli yhdysvaltalainen jazz-rumpali. Hän jatkoi Ornette Colemanin kehittämän avant-garde -vaikutteita ja funk-rytmejä yhdistelevän ”free funk” -tyylin esittämistä omalla soolourallaan.


title: Ronald Shannon Jackson

text: Jackson soitti myös kahden muun tunnetun freejazzin pioneerin, Albert Aylerin ja Cecil Taylorin, kanssa. Hänen oma yhtyeensä, Decoding Society, perustettiin vuonna 1979.


title: Brono Starr

text: Jarmo Linna (s. 26. huhtikuuta 1963 Helsinki) taiteilijanimeltään Brono Starr on suomalainen kitaristi, basisti ja laulaja sekä säveltäjä ja sanoittaja. Hänen levyttäneitä yhtyeitään ovat mm. Hämytutka, Candymen, TheBest, Kari Peitsamo & Hirttämättömät ja Brono's.


title: Gretl Braun

text: Margarete Berta "Gretl" Braun (31. elokuuta 1915 – 10. lokakuuta 1987) oli Eva Braunin nuorempi sisar. Hän kuului Adolf Hitlerin sisempään lähipiiriin. Hänestä tuli Hitlerin käly 28. huhtikuuta 1945 alle 40 tuntia ennen tämän itsemurhaa.


title: Gretl Braun

text: Hän avioitui SS-Obergruppenführer Hermann Fegeleinin kanssa 3. kesäkuuta 1944.


title: Ricky Minard

text: Ricky Donell Minard jr. (s. 11. syyskuuta 1982 Mansfield, Ohio) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija, pelipaikaltaan heittävä takamies tai pieni laitahyökkääjä. NBA:han vuonna 2004 varattu Minard pelasi etenkin Italiassa ja Venäjällä mutta myös Ukrainassa, Yhdysvalloissa, Turkissa, Ranskassa, Saksassa ja Suomessa. Hän pelasi useaan otteeseen myös Euroliigaa ja Eurocupia. Minard voitti Eurocupin mestaruuden vuonna 2011 ja Ukrainan mestaruuden sekä cup-mestaruuden vuonna 2014. Suomessa hän saavutti SM-hopeaa vuonna 2016.


title: Ricky Minard

text: Minard pelasi vuodet 2000–2004 Morehead State Universityssa. Sacramento Kings varasi hänet NBA:han 48. vuorolla . Hän oli myös ensimmäinen varaus D-Leagueen samana vuonna. Minard pelasi kauden 2004–2005 Columbus Riverdragonsissa.


title: Ricky Minard

text: Vuonna 2005 Minard siirtyi Eurooppaan, Italian pääsarjaan. Hän pelasi Italiassa eri seuroissa vuoteen 2010 saakka ja pelasi myös Eurocupissa ja Euroliigassa. Vuonna 2010 Minard siirtyi Venäjälle Himkiin, jossa hän voitti vuoden 2011 Eurocupin mestaruuden.


title: Ricky Minard

text: Seuraavalla kaudella Minard edusti ukrainalaista Azovmaš Mariupolia kunnes palasi Italiaan, jossa pelasi jälleen pääsarjassa vuoteen 2013 asti. Vuonna 2013 Minard edusti turkkilaista Beşiktaşia Euroliigassa. Kaudella 2013–2014 Minard pelasi ukrainalaisessa BK Budiveljnyk Kiovassa sekä Euroliigaa että Eurocupia. Kauden 2014–2015 Minard keskittyi perheeseensä ja pelasi vain viisi ottelua Ranskan pääsarjassa sijaistettuaan joukkueen amerikkalaispelaajaa.


title: Ricky Minard

text: Kauden 2015–2016 Minard aloitti pelattuaan kaksi ottelua Saksan pääsarjassa, mutta hän loukkaantui ja palasi toipumaan Yhdysvaltoihin. Marraskuussa 2015 Minard sirtyi Suomen pääsarjaan Tampereen Pyrintöön. Ensimmäisessä Korisliiga-ottelussaan Minard teki 14 minuutissa 14 pistettä ja otti kuusi riistoa. 5. maaliskuuta 2016 Minard otti Helsinki Seagullsia vastaan yhdeksän pallonriistoa, mikä oli Pyrinnön ulkomaalaispelaajien ennätys ja jäi yhden riiston päähän Pasi Kauhan vuonna 1996 syntyneestä seuraennätyksestä. Minard pelasi runkosarjan monipuolisesti 11,9 pisteen, 4,9 levypallon, 2,4 korisyötön ja 2,3 pallonriiston keskiarvoilla, ja Pyrintö sijoittui runkosarjassa neljänneksi. Pudotuspeleissä joukkue voitti ensin Bisonsin 3–1 ja välierissä Helsinki Seagullsin 4–3. Loppuotteluissa Pyrintö hävisi Kouvoille 1–4. SM-hopeaa saavuttanut Minard heitti kauden piste-ennätyksekseen 31 Bisonsia vastaan 5. huhtikuuta ja paransi pistekeskiarvoaan pudotuspeleissä 16,6:een. Hän oli sekä runkosarjassa että pudostuspeleissä sarjan toiseksi paras pallonriistäjä. Aamulehden kaudenpäätösarvio kehui Minardia sarjan parhaimmistoon kuuluvaksi pelaajaksi.


title: Ricky Minard

text: Minard ja Pyrintö olivat kiinnostuneita jatkamaan yhdessä jo kauden 2015–2016 aikana, ja jatkosopimus julkistettiin 15. elokuuta 2016. Toisella Pyrinnön-kaudellaan Minard peransi henkilökohtaisia tilastojaan. Hänen pallonriistojen keskiarvonsa runkosarjassa laski 1,8:aan per ottelu ollen silti sarjan neljänneksi paras. Minardin kauden tilastollisiin huippuhetkiin kuuluivat Kouvoja vastaan pelatun avausottelun 12 levypalloa joista viisi hyökkäyspäässä, marraskuun Karhu-ottelussa syntynyt tupla–tupla 11 korisyötöllä, marraskuinen Korihait-ottelu jossa syntyi hänen kauden paras pistelukemansa 25 ja teholukemansa 35 sekä helmikuun Nokia-ottelu, jossa Minard teki tupla–tuplan ja hankki lisäksi vastustajalle kymmenen virhettä. Pyrintö eteni pudotuspelivaiheeseen jossa hävisi kuitenkin heti puolivälierissä Salon Vilppaalle. Minard ei ole pelannut ammattilaisena tämän jälkeen.


title: Ricky Minard

text: Minard pystyi pelaamaan pelipaikkoja 1–3. Pyrinnön päävalmentaja Ilkka Palviainen kehui Minardin pelinluku- ja syöttötaitoja tämän siirryttyä joukkueeseen. Suomessa pelatessaan Minard otti runsaasti pallonriistoja. Minardin heittotaitoa ja johtajuutta kehuttiin, ja häntä kuvailtiin erinomaiseksi puolustajaksi: joukkuetoveri Ville Pekkolan mukaan Minardilla oli nopeat ja ulottuvat kädet, mikä auttoi myös pallonriistoissa.


title: Ricky Minard

text: NBA:n varaustilaisuuden yhteydessä vuonna 2004 Minardin kuvailtiin olleen nopea pelaaja, joka pystyi luomaan oman heittonsa tarpeen mukaan.Minard on perheellinen mies. Perhe asuu Yhdysvalloissa, mutta Minardin poika muutti syksyllä 2016 opiskelemaan Tampereella kansainväliseen kouluun isänsä työpaikan myötä.


title: Andrea Anastasi

text: Andrea Anastasi (s. 8. lokakuuta 1960) on italialainen lentopallovalmentaja. Pelaajana hän voitti Euroopan-mestaruuden vuonna 1989 ja maailmanmestaruuden vuonna 1990.


title: Venäjän dopingskandaali

text: Venäjän dopingskandaali paljastui marraskuussa 2015, jolloin maailman antidopingtoimisto Wada esitti raportissaan, että Venäjällä on käytetty dopingia yleisurheilussa ja salailtu asiaa. Wada myös vaatii Venäjän sulkemista pois kansainvälisistä yleisurheilukilpailuista. Alkujaan Venäjän doping-ohjelma alkoi paljastua vuonna 2014 saksalaisen toimittajan Hajo Seppeltin paljastuksista.


title: Venäjän dopingskandaali

text: Wadan raportin mukaan Moskovan dopinglaboratorion johtaja Grigori Rodtšenkov tuhosi yli 1 400 näytettä vähän ennen kuin Wadan edustajat tulivat. Doping on ollut Wadan mukaan laajamittaista ja järjestelmällistä, ja se on ollut Venäjän urheiluviranomaisten tiedossa. Asiaan on sotkeutunut myös Venäjän turvallisuuspalvelu FSB, joka on valvonut dopinglaboratorion toimintaa ja uhkaillut sitä.


title: Venäjän dopingskandaali

text: IAAF:n entisen puheenjohtajan Lamine Diackin väitetään salanneen doping-tapauksia lahjuksia vastaan. Venäjän antidopingtoimisto Rusada ilmoitti dopingtesteistä urheilijoille ennalta. Viidelle venäläiselle yleisurheilijalle on raportissa esitetty kilpailukieltoa. He ovat 800 metrin juoksun Lontoon olympialaisissa vuonna 2012 voittanut Marija Savinova, samassa kilpailussa kolmanneksi tullut Jekaterina Poistogova sekä keskimatkojen juoksijat Anastasia Bazdyreva, Kristina Ugarova ja Tatjana Mjazina.


title: Venäjän dopingskandaali

text: Venäjä toteutti systemaattista dopingohjelmaa myös isännöimissään Sotšin talviolympialaisissa vuonna 2014. Kesällä 2016 julkaistun Richard McLarenin raportin mukaan Venäjän valtio toteutti valtiojohtoista doping-ohjelmaa, jossa oli mukana kymmeniä venäläisurheilijoita. Esimerkiksi olympialaisten testilaboratorion seinään oli tehty kädenmentävä reikä, jonka kautta kiellettyjä aineita sisältävät näytteet vaihdettiin puhtaisiin. McLarenin raportin mukaan vastaavanlaisen vilppiä oli tehty vuosina 2011–2015. Venäjän olympiajoukkue vääristeli laajasti Lontoon 2012 olympialaisten tuloksia. Urheilijoiden sinetöityjä näytepulloja avattiin, ja niihin lisättiin esimerkiksi suolaa tai pikakahvin muruja, jotta pullon sisältöä olisi vaikeampi analysoida. McLarenin raportti osoittaa, että testinäytteiden systemaattisesta manipuloinnista hyötyi vuosien ajan venäläisiä urheilijoita kolmestakymmenestä eri urheilulajista.


title: Venäjän dopingskandaali

text: Joulukuussa 2017 paljastui myös, että Venäjän naisten jääkiekkomaajoukkue oli käyttänyt kiellettyjä aineita Sotšin kisoissa.


title: Venäjän dopingskandaali

text: Kansainvälinen olympiakomitea päätti joulukuun 2017 alussa sulkea Venäjän ulos Pyeongchangin olympialaisista. Yksittäiset venäläisurheilijat voivat päästä talviolympialaisiin, jos he pystyvät todistamaan, etteivät he ole olleet Venäjän dopingohjelman alaisuudessa.


title: Venäjän dopingskandaali

text: KOK langetti 43 venäläiselle elinikäisen kilpailukiellon dopingin käytöstä, mutta urheilijat valittivat urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen CASiin. CAS hyväksyi 28 valitusta ja sanktiot kumottiin. 11 urheilijalta rangaistuksia lievennettiin. Kansainvälisen olympiakomitean KOK:n puheenjohtaja Thomas Bach on arvostellut CASin päätöstä jyrkin sanoin: "... päätöksellä voi olla vakavia kielteisiä seurauksia tulevaisuuden antidoping-työlle".


title: Venäjän dopingskandaali

text: Huhtikuussa 2018 Itävallan ja Norjan poliisien yhteisessä ratsiassa kävi ilmi, että Kansainvälisen ampumahiihtoliiton IBU:n puheenjohtaja Anders Besseberg ja pääsihteeri Nicole Resch olivat ottaneet Venäjän antidoping-toimistolta vastaan rahaa vastineeksi venäläisurheilijoiden dopinginkäytön peittelystä.


title: Venäjän dopingskandaali

text: Toukokussa 2018 Venäjän urheilujohtajat myönsivät, että Venäjällä käytettiin dopingia systemaattisesti, mutta kiistivät sen olleen valtiojohtoinen.


title: Venäjän dopingskandaali

text: Joulukuussa 2017 uutisoitiin, että Moskovan antidopinglaboratorion entinen johtaja Grigori Rodtšenkov on kertonut valaehtoisessa todistuksessa, että oligarkki ja Venäjän ampumahiintoliiton silloinen puheenjohtaja Mihail Prohorov on lahjonut ampumahiihtäjä Irina Starikia. Rodtšenkovin mukaan Prohorov maksoi miljoonia Venäjän ruplia Starikille, jotta hän ei paljastaisi Venäjän valtiojohtoista dopingohjelmaa. Ollessaan Venäjän ampumahiihtoliiton puheenjohtajana Prohorov linjasi Sotšin olympialaisiin korkeat tavoitteet. Hän lupasi jopa erota, jos Venäjä ei voittaisi kotiolympialaisistaan vähintään kahta kultaa. Rodtšenkovin todistus oli keskeinen Kansainvälinen olympiakomitean päätöksessä sulkea Venäjä ulos Etelä-Korean olympialaisista.


title: Venäjän dopingskandaali

text: Rodtšenkov on kertoi todistuksessaan, että vajaat kaksi viikkoa ennen Sotšin olympialaisia hän sai puhelun Venäjän olympiadelegaation puheenjohtaja Aleksandr Kravtsovilta. Kravtsov kertoi tuolloin Rodtšenkoville, että Starik ja Jekaterina Jurjeva olivat jääneet kiinni kiellettyjen aineiden käytöstä, ja kansainvälinen ampumahiihtoliitto oli asettanut heidät kilpailukieltoon. Rodtšenkovin mukaan tämän jälkeen Venäjän maajoukkueen urheilijoiden valmistautumisesta vastaavan järjestön johtaja Irina Rodionova kertoi hänelle, että Starik uhkasi kiinni jäämisen jälkeen paljastaa dopingin käyttönsä taustat. Starik – jolta oli odotettu mitalin voittamista Sotšin kisoista – oli halukas kertomaan, kuinka Venäjän dopingjärjestelmä toimi: Stanislav Dmietrjev toimitti venäläisurheilijoille EPO-hormonia.


title: Venäjän dopingskandaali

text: Rodtšenkovin mukaan Rodionova kertoi hänelle, että Prohorov on hoitanut asian ja maksanut miljoonia ruplia Starikille hiljaisena pysymisestä. Starik ei koskaan kertonut julkisuudessa Venäjän dopingohjelmasta. Rodtšenkovin asianajajan mukaan Rodionovan antama tieto oli luotettavaa.


title: Miro Cerar

text: Miroslav ”Miro” Cerar (s. 25. elokuuta 1963) on slovenialainen oikeustieteen tohtori ja maansa pääministeri vuodesta 2014.


title: Miro Cerar

text:
Cerar ei ollut mukana puoluepolitiikassa ennen valintaansa pääministeriksi. Hän perusti kesäkuussa 2014 SMC-puolueen ennenaikaisia parlamenttivaaleja varten. Heinäkuun vaaleissa puolue sai 36 paikkaa 90:stä ja elokuussa Cerar valittiin pääministeriksi.
SMC-Puolueen nimi vaihdettiin maaliskuussa 2015 "Moderniksi keskustapuolueeksi" (Stranka modernega centra) kun se aiemmin oli "Miro Cerarin puolue" (Stranka Mira Cerarja).


title: Miro Cerar

text: Ennen lähtöään politiikkaan Cerar toimi oikeustieteen professorina Ljubljanan yliopistossa.


title: Miro Cerar

text: Miro Cerarin isä on entinen 1960-luvun huippuvoimistelija, silloin Jugoslaviaa edustanut Miroslav Cerar.


title: Haapalinna

text: Haapalinna on asuntoalue Tampereen Hyhkyssä. Kaupunginosassa on kerrostaloasutusta.


title: Haapalinna

text: Haapalinnassa sijaitsee mm. K-Market Haapalinna


title: Haapalinna

text: Haapalinnan kautta kulkee bussi numero 26.


title: Haapalinna

text: Bussi numero 26:n linja kulkee Höytämöstä Kaarilaan


title: Sitkeä sydän – suurimmat hitit

text: Sitkeä Sydän – suurimmat hitit on Juha Tapion vuonna 2014 julkaistu kokoelma-albumi. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 2, ja se on saavuttanut levymyynnissä kultarajan.


title: Inwido

text: Inwido AB on Euroopan suurin ikkunoiden ja ovien valmistaja. Konserni on listattu Tukholman pörssiin ja pitää pääkonttoriaan Malmössä Ruotsissa. Ruotsin lisäksi yhtiö toimii Suomessa, Norjassa, Tanskassa, Virossa, Liettuassa, Irlannissa, Puolassa, Isossa-Britanniassa ja Itävallassa. Yhtiön paikallisia brändejä ovat muun muassa suomalaiset Tiivi ja Pihla sekä Elitfönster, SnickarPer, Hajom, Hemmafönster, Outline, Diplomat ja Sokolka. Konsernin liikevaihto vuonna 2017 oli 661 miljoonaa euroa ja sillä oli noin 4 400 työntekijää.


title: Inwido

text: Inwido Finland Oy on Inwidon suomalainen tytäryhtiö. Se valmistaa asuinrakennusten ovia ja ikkunoita neljällä tehtaalla Suomessa: Haapajärvellä, Ruovedellä, Kannuksessa ja Kuusamossa. Yhtiön suomalaiset tuotemerkit ovat Pihla, Tiivi, Klas1 ja Lämpölux.


title: Inwido

text: Vuonna 2016 Inwido osti Kuusamossa toimivan Klas1:n, joka on erikoistunut vaativien arkkitehtikohteiden kiinteisiin ja avattavia osia sisältäviin eristyslasi-ikkunoihin. Yhtiön pääkonttori on Vantaalla.


title: Inwido

text: Puutuoteteollisuus ry:n tilastojen mukaan Inwido Finlandin markkinaosuus oli vuonna 2016 noin 50 prosenttia.


title: Inwido

text: Inwido Finlandin liikevaihto vuonna 2017 oli 167 miljoonaa euroa. Suomessa Inwido työllistää runsaat 900 henkilöä.


title: Mooses (veistos)

text: Mooses-veistos on Michelangelo Buonarrotin tekemä Raamatun Moosesta esittävä veistos, joka kuului San Pietro in Vincolin hautamuistomerkkiin.


title: Luettelo Valmetin tuotteista

text: Tämä on luettelo Valmetin valmistamista tuotteista. Valmet Oyj on nykyään sellu-, paperi- ja energiateollisuuden teknologia-, automaatio- ja palvelutoimittaja ja kehittäjä, mutta sillä on takanaan yli 200 vuoden teollisuushistoria. Tämä luettelo keskittyy lähinnä Valmetin historiallisiin tuotteisiin, nykyiset tuotteet on kuvattu pääartikkelissa.


title: Luettelo Valmetin tuotteista

text: Valmetin tuotteet olivat aseita ja laivoja lukuun ottamatta Suomen Neuvostoliiton sotakorvausten synnyttämän tietotaidon hedelmiä. Sotakorvausten jälkeen Valmet etsi vientituotteita. Länsimarkkinoille oli hyvin vaikea päästä, joten vientikohteita pyrittiin löytämään Neuvostoliitosta, Etelä-Amerikasta, Afrikasta jne. Valmetin lentokoneteollisuus kehittyi Valtion lentokonetehtaan perustalta. Valmet suunnitteli Valmet L-70 Vinka- ja Valmet L-90 Redigo -koneet ja valmisti niitä sarjatuotantona. Valmetin suunnittelemia koneita olivat myös Tuuli III ja L-89 Turbovinha. Lisenssillä Valmet valmisti muun muassa Fouga Magister, Saab Draken sekä BAe Hawk -koneita.


title: Luettelo Valmetin tuotteista

text: Valmetin lentokoneteollisuuden toimintaa jatkoi ensin Patria Finavitec Oy, myöhemmin Patria-konserniin kuuluva Patria Aviation Oy.


title: Luettelo Valmetin tuotteista

text: Valmet ja Saab perustivat yhtiön Saab-Valmet vuonna 1968, joka rakensi Uuteenkaupunkiin henkilöautotehtaan. Tehtaassa valmistettiin lisenssillä valtaosin Saab-henkilöautoja. Nykyään tehdas on Valmet Automotive.


title: Luettelo Valmetin tuotteista

text: Paperikoneiden valmistustekniikan kehittivät entisellä Rautpohjan tykkitehtaalla Uolevi Konttinen (myöhemmin Oulun yliopiston konetekniikan professori), lujuuslaskentainsinööri Olavi Miekk-oja ja eräs teknikko. Perustana oli tehtaan kyky työstää metallia. Siirtyminen tykkien porauksesta paperikoneiden osien valmistukseen kävi Valmetilta helpommin kuin tuotantosuunnan muuttaminen monella muulla asetehtaalla. Ensimmäiset kaksi paperikonetta toimitettiin Metalexportille Puolaan vuonna 1953. Vuonna 1969 tehtiin ns. TVW-sopimus Tampellan, Valmetin ja Wärtsilän kesken. Sopimuksen mukaan paperi- ja kartonkikoneiden valmistus jaettiin yritysten kesken koneiden valmistamien lopputuotteiden perusteella. Puhekielessä tehtaiden pitkäaikaista tuotannonjakosopimusta kutsuttiin YYA-sopimukseksi Suomen ja Neuvostoliiton välisen, 1948 solmitun, valtiosopimuksen mukaan.


title: Luettelo Valmetin tuotteista

text: Valmet keskittyi sopimuksen mukaisesti sanomalehti-, aikakauslehti- ja säkkipaperikoneisiin. Yritykset muodostivat lisäksi yhteisen TVW-markkinointiorganisaation.


title: Luettelo Valmetin tuotteista

text: Metso Paperilla oli Kiinassa Xi'anin kaupungissa Metso Paper Technology (Xi'an) Co. Ltd. -yhteisyritys kiinalaisen kumppanin kanssa. Tehtaan nimi on nykyään Valmet Paper Technology (Xi'an) Co. Ltd.


title: Luettelo Valmetin tuotteista

text: Valmet-paperikoneita Suomessa:


title: Luettelo Valmetin tuotteista

text: Valmet valmisti traktoreita ensin kotimarkkinoille. 1960-luvun alussa Valmet rakensi Suomen valtion vientituella traktoritehtaan Brasiliaan ja myöhemmin kehitysapuna traktoritehtaan Tansaniaan. Valmet otti Volvo BM:n traktorituotannon hallintaansa 1980-luvulla. Traktorien valmistuksen Valmet myi 1994 Oy Sisu Auto Ab:lle, joka siirtyi Partek Oy:n omistukseen 1997. Partek sulautettiin 2002 Kone Oyj:hin, joka myi traktorien valmistuksen monikansalliselle AGCO Corporationille. Tämä yhtiö jatkaa traktorien valmistusta Äänekosken Suolahdessa sijaitsevalla tehtaalla. Tuotemerkiksi tuli vuonna 2001 Valtra, joka oli alun perin Valmetin valmistamien työkoneiden nimi.


title: HMS Edinburgh (1811)

text: HMS Edinburgh oli Kuninkaallisen laivaston 74-tykkinen Armada-luokan kolmannen luokan linjalaiva.


title: HMS Edinburgh (1811)

text: Alus tilattiin 13. heinäkuuta 1807 Samuel & Daniel Brentiltä Rotherhithestä. Sen köli laskettiin marraskuussa ja alus laskettiin vesille 26. tammikuuta 1811. Alus valmistui ja se varustettiin Woolwichissa 7. helmikuuta - 7. toukokuuta 1811. Aluksen valmistuskustannukset olivat 57 006 puntaa, minkä lisäksi varustaminen maksoi 21 696 puntaa ja 4 326 puntaa.


title: HMS Edinburgh (1811)

text: Alus otettiin palvelukseen kesäkuussa 1811 päällikkönään Robert Rolles. Se lähti 8. tammikuuta 1812 Välimerelle. Aluksen päällikkyyden vastaanotti marraskuussa George Dundas.


title: HMS Edinburgh (1811)

text: Alus palveli 1837-1841 Välimerellä osallistuen Syyrian sodan operaatioihin Syyrian ja Libanonin rannikoilla. Vuonna 1846 alus siirrettiin telakalle Portsmouthissa, jossa siihen asennettiin höyrykone. Muutostyöt saatiin päätökseen 19. elokuuta 1852. Aluksen uppouma kasvoi 2 598 tonniin ja sen tykkien määrä väheni kuuteenkymmeneen.


title: HMS Edinburgh (1811)

text: Alus oli vartioaluksena Devonportissa helmikuuhun 1854, jolloin se liitettiin Itämerelle lähetettävään Sir Charles Napierin laivasto-osastoon. Alus oli kontra-amiraali Henry Ducie Chadsin lippulaivana. Se osallistui Bomarsundin pommitukseen ja valtaukseen. Alus palasi Itämerelle vuonna 1855.


title: HMS Edinburgh (1811)

text: Krimin sodan päätyttyä alus oli vartiolaivana Sheernessissä ja Leithissä, kunnes se myytiin 1866 romutettavaksi.


title: Sokeainopetus

text: Peruskoulussa ja ammatillisissa oppilaitoksissa annettava sokeainopetus on integroitu tavallisiin opetusryhmiin. Näkövammaiset opiskelijat saavat valmentavaa opetusta, jonka ansiosta lapsi tai nuori selviää ilman erityisiä apuvälineitä yksilöllisten opetussuunnitelmien, saavutettavan oppimateriaalin ja kehittyneitten apuvälineohjelmistojen, älypuhelimien ja tablettien avulla.


title: Sokeainopetus

text: Myöhemmällä iällä sokeutuneet tarvitsevat kuitenkin erityisopetusta, jota tavallisissa oppilaitoksissa ei ole mahdollista antaa. Näkövammaistaitoihin valmentavaa opetusta on tarjolla erityisoppilaitoksissa, kuten Ammattiopisto Live, Arlan toimipaikkaAmmattiopisto Liven Arlan toimipaikassa (ent. Keskuspuiston ammattioppilaitos) valmentavassa opetuksessa ja Näkövammaisten keskusliiton kursseilla.


title: Sokeainopetus

text: Aiemmin näkövammaisten ammattikoulutus käsitti erityiset näkövammaisammatit. Perinteiset hierojan, harjantekijän ja pianonvirittäjän ammattitutkinnot ovat siirtyneet muualle. Nykyään ei enää ole erityisiä näkövammaisten ammatteja, vaan on mahdollisuus valmistua hyvin moniin erilaisiin ammatteihin.


title: Sokeainopetus

text:
Muinaisessa Egyptissä huomattava osa runoilijoista ja muusikoista oli sokeita. Egyptissä (c. 2040-1640 BCE) Sokeita harpunsoittajia on kuvattu hautojen seinillä. Tämä osoitti, että Egyptissä pidettiin huolta vammaisista
Ranskan kuningas Ludvig IX perusti Pariisiin 1290 hoitolaitoksen ristiretkillä näkönsä menettäneille sotilaille. Näkövammaisopetuksen uranuurtajana on historiaan jäänyt Pariisin amiraliteetin kielenkääntäjä Valentin Hauy, joka kauan mahdollisuuksia pohdittuaan alkoi opettaa sokeaa vuonna 1784 ja laajensi opetustyötään kahdentoista oppilaan sokeainkouluksi. Sokeainkouluja alettiin perustaa eri puolille Eurooppaa, myös Pietariin, missä sokeainkoulu aloitti toimintansa 1807. Ruotsissa sokeain ja kuuromykkäin opisto avattiin 1808. Suomen ensimmäinen sokeainkoulu aloitti 1865 Helsingissä ruotsinkielisenä. Suomenkielinen sokeainopetus alkoi Kuopiossa vuonna 1871.


title: Sokeainopetus

text: Edinburghiin ja Bristoliin perustettiin eristyslaitoksia sokeille vuonna 1765 ja Henry Dannett perusti Liverpooliin ensimmäisen sokeitten koulun. Opetusohjelma sisälsi käsityötaitoja, muttei tiedollista opetusta. Muita oppilaitoksia sokeille oli School for the Indigent Blind Lontoossa sekä Asylum and School for the Indigent Blind Norwichissa.


title: Sokeainopetus

text: Pahin este sokeain opetuksen tiellä oli lukemisen ja kirjoittamisen vaikeus. Englannissa William Moon kehitti uutta sokeainkirjoitusta, jossa teksti oli luettavissa kohollaan olevista suurista latinalaisista aakkosista. Tämä moon-kirjoitus oli näkövammaiselle hidasta lukea ja kirjoittaa. Pariisin sokeainkoulun oppilas Louis Braille, joka oli menettänyt näkönsä tapaturmaisesti viiden vuoden iässä, esitteli keksimänsä pistekirjoituksen Braillen vuonna 1825, vasta 16-vuotiaana.


title: Sokeainopetus

text: Braillen pistekirjoitus levisi käyttöön kaikkialle maailmaan. Pariisin sokeainkoulussa painettiin 1837 ensimmäinen kirja pistekirjaimilla. Yleensä ensimmäisten vuosikymmenien sokeain kirjat olivat uskonnollisia. Suomessa sokeain Lukukirja I painettiin pistekirjaimin 1891. Pistekirjaimin painettu Vänrikki Stoolin tarinat ilmestyi vuonna 1895. Tietokoneiden aikakaudella on tehty mahdolliseksi esimerkiksi muuntaa pistekirjoitettu teksti näkevien selväkielisesti luettavaksi ja päinvastoin.


title: Sokeainopetus

text: Kansakoulun isä Uno Cygnaeus oli kiinnostunut myös sokeain opetuksen käynnistämisestä Suomessa. Sitä varten hän järjesti kyselyn sokeain lukumäärästä. Todettiin, että vuonna 1862 Suomessa oli sokeita 4591. Kouluiässä (7–18 v) oli 255. Uno Cygnaeus innosti Matilda Linsenin (1831–1872) lähtemään valtion kustannuksella opintomatkalle Eurooppaan perehtymään sokeain opetukseen vuonna 1863–1864. Palattuaan hän teki ehdotuksensa, ja keisarillisella käskykirjeellä määrättiin avattavaksi tyttöjen ruotsinkielinen sokeainkoulu vuonna 1865 Helsingin Kaivopuistossa Melinin huvilasta vuokratuissa tiloissa.


title: Sokeainopetus

text: Suomenkielinen sokeainopetus alkoi Kuopiossa vuonna 1871. Kuopion sokeainkoulu aloitti toimintansa 1.3.1871 Piispantorin varrella olevassa koneenkäyttäjä Räsäsen talossa. Alun perin koulu oli Keisarillisen Majesteetin armollisella julistuksella säädetty avattavaksi väliaikaisesti kymmenelle sisäoppilaalle. Koulun tavoitteena oli opettaa oppilailleen sellaisia taitoja, jotta he voisivat hankkia itse elantonsa. Oppiaineet olivat samat kuin kansakoulussakin, mutta käsityöopetuksella oli muita aineita tärkeämpi painotus. Koulun käytyään moni sokea oppi tarvittavia taitoja ja pystyi elättämään itsensä. Myönteisten esimerkkien innostamana yhä useampi sokea tuli kouluun. Koulu oli ensisijaisesti Pohjois- ja Itä-Suomen näkövammaisten lasten koulu. Kuopion sokeainkoulu lakkautettiin elokuussa 1972, ja sen toiminta jatkui Jyväskylään perustetussa näkövammaisten koulussa.


title: Sokeainopetus

text: Sokeain miesten työlaitos avattiin Helsingissä vuonna 1900. Laitoksen johtajana ja opettajana toimi nuori sokea Fredrik v.Zanzen. Työnohjauksen lisäksi laitoksen ohjelmaan otettiin muutakin opetusta. Sokea August Salo tuli v.Zanzenin avuksi toiseksi opettajaksi. Vuonna 1904 opetusohjelmassa oli mm. tunti laulua viikossa muun opetuksen ohessa. Vuonna 1906 naisten ja miesten suomenkielinen sokeain opetus muutti Helsingissä uusiin tiloihin Arlan kiinteistöön. Oppilaita oli 19, opettajia 3. Valtio lisäsi rahallista apuaan. Vuonna 1907 laitos sai nimekseen työkoulu.


title: Sokeainopetus

text: Työkoulu muuttui Sokeain ammattikouluksi vuonna 1951. Sen ylläpitäjänä toimi Sokeain Ystävät yhdistys kunnes vuoden 1972 alusta koulu muuttui valtion kouluksi ja sen uudeksi nimeksi tuli Näkövammaisten ammattikoulu. Joulukuussa 1971 eduskunta sääti lain kuulo- ja näkövammaisten ammattikouluista ja tammikuussa 1972 tuli voimaan asetus, jolla tarkemmin määriteltiin yksityiskohdat, miten oppilaitosta ja sen toimintaa oli valvottava ja hoidettava. Näkövammaisten ammattikoulussa annettiin aluksi opetusta Sokeain Ystäviltä lunastetuissa tiloissa Eläintarhantie 7asä ja Valtion ammattikoululta vapautuneissa tiloissa Leppävaarassa. Vuodesta 1974 Näkövammaisten ammattikoulu on toiminut entisessä Valtion ammattikoulussa Mäkkylässä, Espoon Leppävaarassa.


title: Sokeainopetus

text: Koulukurssi työkoulussa kesti 3–5 vuoteen. Oppiajan pituus riippui oppilaan henkilökohtaisista taidoista ja taipumuksista omaksua sekä teoreettinen koulutus että ammatti. Koulu pyrki alkuvuosikymmeninä seuraamaan entisten oppilaittensa elämänvaiheita. Todettiin, että noin 16 % heistä oli kehittynyt yritteliäiksi ja uutteriksi työntekijöiksi harja- ja koritöissä ja pystyi työllään hankkimaan toimeentulon itselleen ja perheelleen. Parikymmentä prosenttia oli pystynyt vain osittain hankkimaan itse elantonsa ja loput olivat hävinneet koulun tavoittamattomiin.


title: Sokeainopetus

text: Jyväskylän näkövammaisten koulu yhdistyi 1.1.2013 Haukkarannan erityiskouluun oppimis- ja ohjauskeskus Onervaksi jonka yhteydessä toimii monimuotoinen erityiskoulu. Suomessa on yli 600 näkövammaista peruskoululaista, jotka käyvät omaa lähikouluaan. Onervan toiminta painottuu näkövammaistaitoja valmentavaan opetukseen, jonka ansiosta näkövammasta huolimatta lapsi ja nuori selviää omassa lähikoulussaan ilman erityisiä apuvälineitä yksilöllisten opetussuunnitelmien, saavutettavan oppimateriaalin ja kehittyneitten apuvälineohjelmistojen, älypuhelimien ja tablettien avulla.


title: Sokeainopetus

text: Näkövammaisten ammattikoulutus on muuttunut yhä enemmän ammattiin valmentavaksi koulutukseksi. Näkövammaisten ammattikoulu, joka viimeisinä vuosinaan tunnettiin nimeltä Arlainstituutti yhtyi Keskuspuiston ammattiopistoon (nyk. Ammattiopisto Live, Arlan toimipaikka) vuonna 2009. Tämän jälkeen monet erityiset näkövammaisammatit ovat poistuneet opetustarjonnasta.


title: Sokeainopetus

text: Aiemmin näkövammaisten ammattikoulutus käsitti erityiset näkövammaisammatit. Perinteiset hierojan, harjantekijän ja pianonvirittäjän ammattitutkinnot ovat siirtyneet muualle. Nykyään ei enää ole erityisisiä näkövammaisten ammatteja, vaan on mahdollisuus valmistua hyvin moniin ammatteihin yksilöllisten opetussuunnitelmien, saavutettavan oppimateriaalin, kehittyneitten apuvälineohjelmistojen, älypuhelimien ja tablettien avulla.


title: FINVA

text: FINVA Finanssikoulutus Oy on Vakuutustiedon Kehittämissäätiön omistama finanssi- ja vakuutusalan kouluttaja. Se kouluttaa pankki- ja vakuutuslaitosten sekä muiden finanssialan toimijoiden henkilöstöä. FINVA julkaisee finanssi- ja vakuutusalan kirjallisuutta ja oppimateriaaleja.


title: Palazzo del Te

text: Palazzo del Te ("Palazzo Te") on Italiassa Mantovan eteläosassa sijaitseva suurikokoinen renessanssipalatsi. Sen on suunnitellut arkkitehti Giulio Romano ja se on valmistunut vuonna 1535.


title: Palazzo del Te

text: Arkkitehti Romanon työ on renessanssin jälkivaiheen manieristinen mestariteos. Se tehtiin Mantovan Gonzaga-sukuisten herttuoiden käyttöön. Rakennus ei ole renessanssille tyypillinen kadunvarren palatsi, vaan se on tehty väljästi puiston keskelle. Romano on onnistunut nerokkaasti yhdistämään puutarhat ja rakennuksen toisiinsa. Sisätiloissa oleva freskot ovat myös Romanon tekemiä.


title: Särkijärvi (Asikkala)

text: Särkijärvi on kylä Asikkalan kunnassa lähellä Kalkkisia.


title: Särkijärvi (Asikkala)

text: Särkijärvi koostuu monista sukutiloista, jotka ovat edelleen joko kokonaan tai osittain samojen 1500-luvulta tunnettujen sukujen hallussa. Kylältä löytyy Kalkkisten koski, joka on ollut merkittävä tekijä seudun asutuksen muodostumisessa. Särkijärvellä on ollut myös kyläkoulu, joka oli toiminnassa vuosina 1907–1966.


title: Connor Franta

text: Connor Joel Franta (s. 12. syyskuuta 1992) on amerikkalainen videobloggaaja. Hän saavutti YouTubessa 5 miljoonan tilaajan rajan 4. marraskuuta 2015. Hän oli our2ndlife-ryhmän jäsen vuodesta 2012, mutta erosi myöhemmin henkilökohtaisten syiden takia.


title: Connor Franta

text: Franta on julkaissut kaksi elämäkertaa "A Work in Progress", jota on myyty yli 200 000 kappaletta. Kirja oli "The New York Timesin" best sellers -listalla 16 viikkoa. Toinen kirja on nimeltään Note to self joka kertoo Connor Frantan sisäisistä ajatuksista ja tunteista. Lisäksi hän on julkaissut Common Culture -nimellä musiikkikokoelmia. Franta on myös kerännyt yli 190 000 dollaria The Thirst Projectiin vuonna 2015 ja auttanut näin kaivojen rakentamisessa Swazimaahan.


Anchoragen roomalaiskatolinen arkkihiippakunta (, ) on roomalaiskatolisen kirkon hiippakunta Alaskassa Yhdysvalloissa. Vuonna 2012 siihen kuului 33 800 katolista 23 seurakunnassa. Nykyinen arkkipiispa on Roger Lawrence Schwietz.


title: Anchoragen roomalaiskatolinen arkkihiippakunta

text: Hiippakunta julkaisee kuukausittain ilmestyvää lehteä "Catholic Anchor", jolla on noin 11 000 tilaajaa.


title: Jyväskylän yliopiston kemian laitos

text: Jyväskylän yliopiston kemian laitos on yksi Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan neljästä laitoksesta. Kemian laitoksen tutkimuksen ja koulutuksen pääalueet ovat rakenne- ja synteesikemia, uusiutuvat luonnonvarat ja elinympäristön kemia, laskennallinen kemia ja spektroskopia sekä kemian opettajien koulutus. Laitoksen johtajana toimii professori Mika Pettersson.


title: Jyväskylän yliopiston kemian laitos

text: Kemian alan tulevaisuuden haasteita ovat esimerkiksi energiaan, ympäristöön ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvät kysymykset. Alan koulutuksella pyritään vastaamaan näihin haasteisiin. Koska tutkimuskohteet ovat yleensä laajoja kokonaisuuksia, tarvitaan useiden alojen asiantuntijoiden yhteistyötä. Siksi kemian laitos tekee poikkitieteellistä tutkimusyhteistyötä Nanotiedekeskuksen sisällä. Lisäksi laitoksella on yhteistoimintaa yrityksien kanssa.


title: Jyväskylän yliopiston kemian laitos

text: Opiskelijoita kemian laitoksella on noin 460 ja sieltä valmistuu vuodessa noin 30 maisteria ja 10 tohtoria.


title: Jyväskylän yliopiston kemian laitos

text: Kemian alalla voi Jyväskylän yliopistossa suorittaa luonnontieteiden kandidaatin (alempi korkeakoulututkinto) ja filosofian maisterin (ylempi korkeakoulututkinto) tutkinnot sekä filosofian lisensiaatin ja filosofian tohtorin jatkotutkinnot. Luonnontieteiden kandidaatin tutkintoon kuuluvat opinnot voidaan suorittaa kolmessa vuodessa, ja ne muodostavat pohjan maisteriopinnoille, jotka voidaan suorittaa kahdessa vuodessa.


title: Jyväskylän yliopiston kemian laitos

text: Opetuksen painopisteet ovat epäorgaaninen ja analyyttinen kemia, fysikaalinen kemia, orgaaninen kemia sekä opettajakoulutus. Kandidaatin tutkinnon pääaine on kemia. Opintojen alkuvaiheessa kemian kandidaattiohjelmaan hyväksytty opiskelija voi hakea kemian opettajakoulutukseen. Kemian opiskelijoiden on mahdollista opiskella kemistiksi ja hankkia sen rinnalle opettajan pedagoginen pätevyys (niin sanottu kaksoistutkinto). Kemian opiskelija voi opintojensa alkuvaiheessa hakea opiskelemaan myös nanotieteitä erityiseen nanotieteisiin painottuvaan kandidaattiohjelmaan (kemian kandidaattiohjelma, nanotieteiden opintosuunta).


title: Jyväskylän yliopiston kemian laitos

text: Jyväskylän yliopiston kemian laitokselle on kesällä 2015 myönnetty viideksi vuodeksi (2015–2020) myönnetty "Chemistry Eurobachelor Diploma" luonnontieteiden kandidaatin tutkinnolle. Opintojen täyttäessä tietyt kriteerit ja sisällöt voi opiskelija saada kandidaatin tutkinnon ohella maininnan Eurobachelor-vaatimusten täyttämistä opinnoistaan.


title: Jyväskylän yliopiston kemian laitos

text: Maisterin tutkinnon kemian laitoksella voi suorittaa seuraavissa maisteriohjelmissa:


title: Jyväskylän yliopiston kemian laitos

text: Kemian opettajan maisterin tutkinnon pääaine on kemia. Lisäksi maisterin tutkinnon voi suorittaa kansainvälisessä nanotieteen maisteriohjelmassa ("Master's Degree Programme in Nanoscience, Specialisation in Chemistry").


title: Jyväskylän yliopiston kemian laitos

text:
Jyväskylän yliopiston kemian laitos harjoittaa kokeellista ja teoreettista perustutkimusta sekä perustutkimusta soveltavaa tutkimusta. Laitoksen toiminnan pääalat eli vahvuusalueet ovat:
Rakenne- ja synteesikemia kattaa perinteisistä kemian osa-alueista epäorgaanisen ja orgaanisen kemian. Tutkimusprojektit ovat tyypillisesti luonteeltaan poikkitieteellisiä. Ne voivat liittyä esimerkiksi supramolekyylikemiaan, organometallikemiaan tai materiaalitieteeseen. Tutkimus painottuu kemiallisten yhdisteiden rakenteen ja ominaisuuksien määrittämiseen. Samalla selvitetään, miten kyseisiä yhdisteitä voidaan valmistaa. Tarkastelun kohteena voivat olla yksittäiset molekyylit tai useiden molekyylien muodostama nanomittakaavan rakenne. Siinä kohdin tutkimusala lähestyy nanotieteellistä tutkimusta. Aineiden rakenteellista tutkimusta tehdään kemian laitoksen omien laboratorioiden lisäksi Jyväskylän yliopiston Nanotiedekeskuksessa (Nanoscience Center, NSC), jossa on nanorakenteiden tutkimukseen ja valmistamiseen tarvittavia laitteistoja: puhdastila, häiriösuojatut mittaushuoneet sekä laserlaboratoriot.


title: Jyväskylän yliopiston kemian laitos

text: Rakenne- ja synteesikemiallisen tutkimuksen avulla pyritään ymmärtämään erilaisten kemiallisten prosessien toimintaperiaatteita. Tutkimustuloksia voidaan hyödyntää erilaisissa käytännön sovelluksissa. Rakenne- ja synteesikemian soveltavan tutkimuksen kohteita ovat mm. lääke- ja luonnonaineiden valmistaminen synteettisesti, erilaiset materiaalisovellukset sekä katalyytit.


title: Jyväskylän yliopiston kemian laitos

text: Vahvuusalue "Uusiutuvat luonnonvarat ja elinympäristön kemia" on osa kemian laitoksen soveltavaa tutkimusta, joka liittyy metsäteollisuuteen, paperiteollisuuteen sekä ympäristökemiaan ja siihen liittyvään analytiikkaan. Tutkimuksen avulla selvitetään esimerkiksi luonnonaineiden kemiallisia ominaisuuksia ja uusiutuvan energian eri muotoja. Laitoksella tutkitaan myös, kuinka biomassaa voidaan eri tavoin hyödyntää kemiallisesti ja termokemiallisesti. Tutkimuksen avulla voidaan esimerkiksi kehittää teollisuusprosessien toimintaa yhteistyössä yritysten kanssa.


title: Jyväskylän yliopiston kemian laitos

text: Uusiutuviin luonnonvaroihin ja elinympäristöön kohdistuva kemian tutkimus linkittyy Jyväskylän yliopiston poikkitieteelliseen bioresurssitutkimukseen. Tutkimusta koordinoi Resurssiviisausyhteisö (), joka on Jyväskylän yliopistossa toimiva monitieteinen tieteellisen tutkimuksen ja yhteiskunnallisen vaikuttamisen verkosto. Resurssiviisausyhteisön tutkimuksen avulla pyritään parantamaan luonnonvarojen käytön kestävyyttä ja hallintaa. Yhteisön johtajana toimii professori Janne Kotiaho bio- ja ympäristötieteiden laitokselta.


title: Jyväskylän yliopiston kemian laitos

text: Laskennallinen kemia ja spektroskopia tarkastelevat molekyylitasolla tapahtuvia fysikaalisia ja kemiallisia prosesseja. Lisäksi selvitetään näiden prosessien toimintaa. Perustutkimuksen avulla saatavaa tietoa pyritään soveltamaan erilaisissa käytännön sovellutuksissa. Tietokoneavusteinen laskennallinen kemia on yksi viime aikoina kehittyneistä monitieteisistä tutkimusmenetelmistä. Menetelmä tukee ilmiöiden kokeellista tutkimusta, koska sen avulla voidaan ennustaa ja todentaa havaittavia ilmiöitä. Huomattava osa laskennallisesta kemiasta, ja varsinkin spektroskopia, sivuaa nanotieteellistä tutkimusta. Kemian laitos tekee spektroskopiassa tutkimusyhteistyötä Nanotiedekeskuksen (NSC) kanssa.


title: Jyväskylän yliopiston kemian laitos

text:
Kemian opetuksen vahvuusalueen tutkimus tarkastelee kemian opetusta ja siihen liittyviä ilmiöitä perusopetustasolta yliopisto-opetukseen asti.
Kemian opettajien koulutusta on 2010-luvulla uudistettu. Opetuksen ja kurssisisältöjen kehittämisellä pyritään valmistamaan opettajia paremmin kohtaamaan tulevaisuuden pedagogisia kysymyksiä. Siihen vastataan esimerkiksi kehittämällä ja monipuolistamalla kemian opettamisen käytäntöjä sekä opettajuutta. Muutoksilla pyritään lisäksi vastaamaan mm. opiskelijavalintaan ja opintojen etenemiseen liittyviin haasteisiin. Kemian laitos kehittää kemian opettajien koulutusta oppilaslähtöisesti ja erityistä huomiota kiinnitetään pedagogisiin valmiuksiin. Kemian opetusta kehitetään esimerkiksi soveltamalla monipuolisia ja moderneja oppimismenetelmiä. Opettajien koulutus tapahtuu tutkimuslähtöisesti ja siinä hyödynnetään kemian laitoksen tutkimuksellisia vahvuusalueita.


title: Gürtel

text: Gürtel eli Gürtelstraße on Wienin keskustaa länsipuolitse kiertävä 13 kilometrin pituinen kehämäinen bulevardien muodostama liikenneväylä. Se on muutaman kilometrin verran Ringstraßen ulkopuolella kaupunkia aikoinaan ympäröineen ulomman linnoitusketjun ("Linienwall") paikalla ja erottaa toisistaan Wienin sisemmät ("Innenbezirke") ja ulommat kaupunginosat ("Außenbezirke"). Nimi Gürtel johtuu saksan kielen vyötä tarkoittavasta sanasta.


title: Gürtel

text: Gürtelin paikalla sijaitsi aikoinaan linnoitusketju "Linienwall", jonka keisari Leopold I rakennutti 1700-luvun alussa Rákóczin itsenäisyyssodan aikana Wienin puolustamiseksi kurucien hyökkäyksiä vastaan. Vuonna 1873 linnoitusketju päätettiin purkaa ja paikalle alettiin rakentaa kaupunkia kiertäviä puistokatujen sarjaa. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen, "Punaisen Wienin" aikana, kadun varsille alettiin rakentaa julkisin varoin vähävaraisille tarkoitettuja asuintaloja ("Gemeindebau"). Kuten muuallakin entisen Itävalta-Unkarin alueilla, myös Wienissä oli vasemmanpuoleinen liikenne, kunnes vuonna 1938 Anschlussin jälkeen liikenne siirtyi oikealle puolelle.


title: Gürtel

text: Gürteliä suunniteltiin 1960-luvulla muutettavaksi moottoritieksi, mutta suunnitelmia ei koskaan toteutettu. Katu on kuitenkin erittäin vilkasliikenteinen, ja liikenteellä on suuri vaikutus myös sen läheisyydessä olevilla asuntoalueilla.


title: Gürtel

text:
Gürtel on Itävallan tieluokittelussa B-luokan päätie 221, ja siitä käytetään virallisesti nimitystä "B 221 Wiener Gürtel Straße".
Ringstraßen tavoin myös Gürtel jakautuu useisiin erinimisiin osiin, jotka ovat etelästä pohjoiseen lueteltuina:Etelässä Gürtel alkaa moottoritien A23 eli "Südosttangente"n päästä Landstraßen kaupunginosasta ja johtaa länteen
kohti Südbahnhofia. Tällä osuudella "Wiedner Gürtel" ja "Margaretengürtel" muodostavat rajan Wiedenin ja Margaretenin kaupunginosien sekä eteläisen Favoritenin esikaupungin välille. Südbahnhofin luona Gürtel lääntyy pohjoiseen ja kulkee Meidlingin esikaupungin itäistä rajaa pitkin. Se ylittää Wien-joen ja Wienzeile-tien, minkä jälkeen se erottaa itäpuolellaan olevat keskikaupunkiin kuuluvat Mariahilfin ja Neubaun länsupuolella olevasta Rudolfsheim-Fünfhausista, jossa Westbahnhof sijaitsee. Tie jatkuu Josefstadtin ja Alsergrundin sekä ulkopuolella olevien Hernalsin ja Währingin kaupunginosien rajoja pitkin, missä sen varrella ovat Wiein yleinen sairaala ("Allgemeines Krankenhaus, AKH") ja Wienin Volksoper.


title: Gürtel

text: Pohjoispäässään Döblingissä Gürtel päättyy Gürtelbrücke-nimiseen siltaan, joka johtaa rautatien ja Donaukanalin yli. Wienzeilestä Gürtelin pohjoispäähän Gürtelin ajoratojen yläpuolella on historiallinen Otto Wagnerin suunnittelema Wienin S-Bahnin viadukti, jota pitkin nykyisin kulkee Wienin metron linja U6.


title: Andreas Mogensen

text: Andreas Enevold Mogensen (2. marraskuuta 1976) on tanskalainen insinööri ja astronautti. Vuonna 2015 hänestä tuli ensimmäinen tanskalainen avaruuslentäjä käytyään ISS:llä.


title: Andreas Mogensen

text: 2. syyskuuta 2015 Mogensen laukaistiin kiertoradalle ja ISS:lle Sojuz TMA-18M -aluksella. Mogensen palasi Maahan 10 päivää myöhemmin Sojuz TMA-16M-aluksella. Mogensenin lento ei kuulunut pidempikestoisiin ISS:n retkikuntiin. Mogensenin tehtäviä asemalla olivat muiden muassa Maassa olevan robotin kauko-ohjaus ja salamoiden kuvaaminen.


title: Huawei Honor 7

text: Huawei Honor 7 on Huawein valmistama älypuhelin.


title: Huawei Honor 7

text: Huawei Honor 7:ssä on Android 7.0.0 Huawein omalla Emotion UI 5.0.2-käyttöliittymällä. Honor 7 on varustettu sormenjälkitunnistimella. Puhelimessa on periaatteessa paikat kahdelle nano-SIM-kortille, mutta toinen SIM-kortti varaa tällöin SD-muistikortin (maksimi 128 Gb) paikan.


title: Huawei Honor 7

text: Huawei Honor 7:ssa on 20 megapikselin takakamera Sonyn IMX 230 -sensorilla ja kaksois-LED-salamalla. Takakameran maksimiresoluutio on 5 152 × 3 888 pikseliä ja pienin aukkosuhde f/2.0. LED-salamalla varustetun etukameran tarkkuus on kahdeksan megapikseliä. Honor 7:llä voi ottaa videoita korkeintaan 1080p-laadulla ja 30 fps:n nopeudella.


title: Huawei Honor 7

text: Honor 7:ssä on Android 5.0 (Lollipop), johon tuli päivitys 6.0 (Marshmallow). Honor 7:n CPU Octa-core (4x2.2 GHz Cortex-A53 & 4x1.5 GHz Cortex-A53). Honor 7:ssa on sisäistä muistia 16GB, 3GB RAM.


title: Huawei Honor 7

text: Huawei Suomi lanseerasi Honor 7 -älypuhelimen elokuussa 2015 Helsingissä Maxine-ravintolassa järjestetyssä tilaisuudessa. Puhelimen suurimpina mainoskasvoina nähtiin jääkiekkoilija Juhamatti Aaltonen, pop-artisti Sanni ja räppäri Spekti. Mika Engblomin, Huawein Consumer Device Business Finland -yksikön johtajan mukaan puhelin myi ensimmäisten myyntipäivien aikana kuusi kertaa paremmin kuin edeltäjänsä Honor 6 ja ehti loppua monesta kivijalkakaupasta. Honor 7 nousi syyskuussa DNA:n ja Elisan myydyimpien puhelimien joukkoon, ja uuden lanseerauksen vauhdittamana Huawei nousi DNA:n kuun toiseksi myydyimmäksi puhelinmerkiksi.


title: Huawei Honor 7

text: Kesäkuun lopulla 2016 Suomessa suositusta Honor 7 -mallista julkaistiin ominaisuuksiltaan hieman karsittu ja edullisempi versio, Honor 7 Lite. Litessä on muun muassa vähemmän RAM-muistia, prosessoritehoa ja kamerat eivät pysty samaan tarkkuuteen kuin alkuperäisessä Honor 7:ssä. Litessä oli julkaisuhetkenään Android 6.0 Marshmallow -käyttöjärjestelmä mutta se on päivitettävissä uudempaan Android 7.0 Nougat versioon. Esikuvansa mukaan puhelimessa on hintaluokassaan harvinainen sormenjälkitunnistin sekä alumiinirunko. Puhelin tukee myös kahta SIM-korttia. Joillain markkina-alueilla Honor 7 Lite -muunnosta myydään myös Honor 5C -nimellä.


title: Huawei Honor 7

text: Huawei Honor 7 on otettu hyvin vastaan. Puhelinvertailun arvostelussa sitä kehuttiin hyvästä hinta-laatusuhteesta ja akkukestosta sekä tasapainoisesta kokonaisuudesta. Puhelin moitittiin lähinnä sen raskaudesta. Tietoturvan osalta muiden Huaweiden tapaan käytetty Emotion UI -käyttöliittymä voi olla Android-tietoturvahyökkäysten sattuessa altistaa puhelinmallin hyökkäyksille, sillä vakio-Androidista poikkeavaan käytöjärjestelmään tietoturvapäivitykset yleensä viipyvät jonkin aikaa. Suomessa Viestintävirasto ja kansainvälisesti käyttöjärjestelmävalmistaja Google muistuttaa toistuvasti käyttäjiä huolehtimaan myös Android-puhelimiensa käyttöjärjestelmäpäivityksistä ja muusta tietoturvasta, sillä käyttöjärjestelmässä havaitaan usein myös kriittisiä haavoittuvuuksia (esim. heinäkuun 2016 päivitys).


title: Huawei Honor 7

text: Alkuperäisen Honor 7:n tavoin myös metallirakenteisesa Premium-mallissakin on 5,2 tuuman Full HD -näyttö Corning Gorilla Glass 3:n suojaamana, Huawein oma HiSilicon Kirin 935 -järjestelmäpiiri, 20 megapikselin takakamera kaksois-LED-salamalla sekä 8 megapikselin etukamera LED-salamalla. Eroja taas ovat kultainen väri, pikalaturin kuuluminen pakkaukseen ja 32 GB:n tallennustila.


title: Asyyliatsidit

text: Asyyliatsidit ovat orgaanisia yhdisteitä, joiden rakenteessa karbonyyliryhmän hiiliatomiin on sitoutunut atsidoryhmä ja niiden rakennetta voidaan kuvata yleisellä kaavalla RCON. Niitä voidaan pitää karboksyylihappojen johdannaisina, joiden rakenteessa hydroksyyliryhmä on korvautunut atsidoryhmällä. Asyyliatsidit ovat hyödyllisiä välituotteita orgaanisen kemian synteeseissä ja synteettisten peptidien valmistamisessa.


title: Asyyliatsidit

text: Asyyliatsidit ovat hyvin reaktiivisia ja pienimolekyyliset asyyliatsidit hajoavat kuumennettaessa jopa räjähdysmäisesti. Asyyliatsidien valmistamiseen on useita menetelmiä, joista käytetympiä ovat karboksyylihappojen tai happokloridien reaktio natriumatsidin, trimetyylisilyyliatsidin tai difenyylifosforyyliatsidin kanssa, asyylihydratsidien reaktio typpihapokkeen kanssa ja aldehydien reaktio natriumatsidin ja Dess–Martin-perjodinaanin kanssa.


title: Asyyliatsidit

text: Asyyliatsidit reagoivat kuumennettaessa Curtius-toisiintumisella isosyanaateiksi. Veden läsnä ollessa muodostuu isosyanaattien hydrolyysin seurauksena amiineja. Amiinien kanssa asyyliatsidit muodostavat amideja. Schmidt-reaktion välivaiheena tapahtuu Curtius-toisiintuminen yhtenä reaktiomekanismin osana.


title: Asyyliatsidit

text: Asyylihydratsideja käytetään monien reaktioiden lähtöaineina. Niiden reaktiota amiinien kanssa hyödynnetään synteettisten peptidien valmistuksessa. Aminohappojen, joiden N-terminaalipää on suojattu, asyylihydratsiinijohdannaiset reagoivat suojaamattomien nukleofiilisten aminohappojen kanssa muodostaen peptidisidoksen ja muodostuvasta peptidistä voidaan tehdä uusi asyyliatsidi, joka voi reagoida edelleen muiden aminohappojen kanssa ja näin peptidiketju pitenee. Reaktio suoritetaan emäksisissä olosuhteissa. Tämän menetelmän etuna on vähäinen rasemoituminen.


title: HMS Blenheim (1813)

text: HMS Blenheim oli Kuninkaallisen laivaston 74-tykkinen Armada-luokan kolmannen luokan linjalaiva.


title: HMS Blenheim (1813)

text: Alus tilattiin 4. tammikuuta 1808 Depftordin telakalta. Sen köli laskettiin elokuussa ja alus laskettiin vesille 31. toukokuuta 1813. Alus valmistui ja se varustettiin 10. kesäkuuta - 22. heinäkuuta 1813 Woolwichissa. Sen valmistuskustannukset olivat 76 865 puntaa ja varustaminen maksoi 3 215 puntaa.


title: HMS Blenheim (1813)

text: Alus otettiin palvelukseen kesäkuussa 1813 päällikkönään Samuel Warren. Se oli vuoden 1814 Välimerellä ja se poistettiin palveluksesta Chathamissa siirrettynä reserviin vuonna 1815. Alus oli huhtikuusta 1820 joulukuuhun 1824 telakalla Woolwichissa, mikä maksoi 41 484 puntaa. Alus makasi ankkurissa Woolwichissa aina vuoteen 1830, jolloin se siirrettiin Portsmouthiin. Alus varustettiin tammikuusta kesäkuuhun 1836 koealukseksi Sheernessissä 4 351 punnalla.


title: HMS Blenheim (1813)

text: Alus varustettiin huhtikuusta heinäkuuhun 1839 Sheernessissä meripalvelukseen, minkä kustannukset olivat 13 223 puntaa. Alus palasi palvelukseen huhtikuussa 1839 ja se palveli ensimmäisessä oopiumisodassa 1840-1841. Amiraliteetin 20. lokakuuta 1845 antamalla määräyksellä alus muutettiin marraskuusta 1845 maaliskuuhun 1847 potkuritaistelulaivaksi Blackwallissa Wigramin telakalla, mikä maksoi 31 857 puntaa. Limehouselainen Seward toimitti höyrykoneen, joka maksoi 25 412 puntaa ja sen lisäksi asennus 1 511 puntaa. Alus varustettiin maaliskuusta toukokuuhun 1847 meripalvelukseen 5 526 punnalla Woolwichissa.


title: HMS Blenheim (1813)

text: Alus varustettiin tammikuusta maaliskuuhun 1854 3 977 punnalla meripalvelukseen Portsmouthissa. Se osallistui Krimin sotaan Itämerellä 1854-1855. Sodan aikana aluksen mastoon osui 32 naulan tykin ammus.


title: HMS Blenheim (1813)

text: Alus muutettiin helmikuusta huhtikuuhun 1858 8 032 punnalla Portsmouthissa rannikkovartiolaivaksi. Se oli Portlandissa 1858-1860 ja sen jälkeen Pembrokessa 1860-1865. Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1865.


title: HMS Hogue (1811)

text: HMS Hogue oli Kuninkaallisen laivaston 74-tykkinen Armada-luokan kolmannen luokan linjalaiva.


title: HMS Hogue (1811)

text: Alus tilattiin 1. lokakuuta 1806 Deptfordin telakalta. Sen köli laskettiin huhtikuussa 1808 ja alus laskettiin vesille 3. lokakuuta 1811. Alus valmistui ja se varustettiin Woolwichissa 7. lokakuuta 1811 - 25. tammikuuta 1812. Sen valmistuskustannukset olivat 76 715 puntaa ja varustamiseen kului lisäksi 1 429 puntaa.


title: HMS Hogue (1811)

text: Alus otettiin palvelukseen joulukuussa 1811 Texelin operaatioon päällikkönään Thomas Capel. Alus lähti Pohjois-Amerikkaan 14. tammikuuta 1813 kommodori William Hothamin lippulaivana.


title: HMS Hogue (1811)

text: Alus oli lokakuusta 1814 aina kesäkuuhun 1816 41 432 punnalla korjattavana Chathamin telakalla, mistä se siirrettiin Sheernessin reserviin.


title: HMS Hogue (1811)

text: Alus myytiin romutettavaksi 1865.


title: Retkikunta 45

text: Retkikunta 45 () on Kansainvälisen avaruusaseman 45. miehistö.


title: Retkikunta 45

text: Lähde: Spacefacts


title: Pelimoduuli

text: Pelimoduuli (myös: ROM-moduuli, moduuli, ) on kotelon suojaama ROM-piirin (""read only memory"") sisältävä muovipalikka, joka kytketään useimmiten pelikonsoliin tai tietokoneeseen. Niitä käytetään lähinnä videopelien lataamiseen, joskus myös muunlaisten tietokoneohjelmien käyttöön.


title: Pelimoduuli

text: Pelimoduulit syntyivät menetelmänä tukea vaihdettavia peliohjelmia sisäänrakennettujen pelien sijaan. Tällöin kuluttajan ei tarvinnut ostaa kallista laitetta kuin kerran. Pelimoduulit yleistyivät 2. sukupolven pelikonsoleissa.


title: Pelimoduuli

text: Myöhemmin pelit ovat siirtyneet halvempiin tallennusvälineisiin kuten levykkeisiin ja optisiin levyihin kuten CD-ROM.


title: Pelimoduuli

text: Moduuleissa on toisinaan myös paristovarmennettua SRAM-muistia, mikä mahdollistaa pelitilanteen säilyttämisen. Eräissä tapauksissa moduuleissa on myös apusuorittimia kuten SNES-konsolin Super FX-moduuleissa.


title: Pelimoduuli

text: Varhaisimmissa 1970-luvun pelikonsoleissa oli mukana vain sisäänrakennettuja pelejä logiikkapiireillä, jolloin laitteeseen ei saanut vaihdettua uusia pelejä.


title: Pelimoduuli

text: Vuonna 1976 Fairchild Channel F -pelikonsoli alkoi ensimmäisenä tukea vaihdettavia pelimoduuleita.


title: Pelimoduuli

text: Moduuliportteja on käytetty myös kolikkopelien järjestelmälevyissä. Pelilaitteiden lisäksi myös monissa 1980-luvulla julkaistuissa mikrotietokoneissa oli moduuliportit. Tällaisia tietokoneita olivat ainakin Commodore VIC-20, Commodore 64, MSX-standardin koneet, Atarin 8-bittiset koneet (400/800/XL/XE), Texas Instruments TI-99/4A sekä IBM PCjr. Kolikkopeleistä ROM-moduuleita hyödynsivät ainakin Capcomin CP System ja SNK:n Neo Geo.


title: Pelimoduuli

text: Koska levykkeet ja C-kasetit olivat halvempia, olivat ne tietokonepeleissä yleisempiä, vaikka koneessa olisikin ollut portti ROM-moduuleille. Kuitenkin esimerkiksi Commodore 64:lle ja MSX:lle ilmestyi lopulta varsin merkittävä määrä pelejä moduulilla. IBM PCjr -tietokoneella joitain hyötyohjelmia, kuten taulukkolaskentaohjelma "Lotus 1-2-3", myytiin sellaisessa muodossa, että osa ohjelmasta ladattiin moduulilta, osa levykkeeltä.


title: Pelimoduuli

text: Ensimmäinen CD-ROM-levyjä käyttänyt konsoli oli PC Enginen lisälaite, joka julkaistiin vuonna 1989. Ensimmäinen PlayStation (1994) ja Sega Saturn (1994) tekivät CD-ROM-levyistä lopullisesti pelikonsolien käytetyimmän tallennusvälineen. Nintendo 64 (1996) jatkoi kuitenkin vielä ROM-moduuleiden käyttöä, mitä pidettiin yhtenä syynä sen odotettua heikompaan menestykseen. Nintendo GameCube-konsolissa myös Nintendo siirtyi halvemman optisen median käyttöön.


title: Pelimoduuli

text: ROM-moduuleiden käyttö jatkui kauemmin kädessä pidettävien konsolien käsikonsolien puolella. Eräissä pelilaitteissa kuten Nintendo Switch, Nokia N-Gage ja PlayStation Vita aiemmat tekniikat on korvattu Flash-muistiin perustuvalla muistikorttitekniikalla.


title: Pelimoduuli

text: Vanhoista konsoleista on julkaistu myös uusia "retroklassikko"-versioita, joissa on vaihtelevasti tukea alkuperäisille pelimoduuleille.


title: Pelimoduuli

text:
Muihin pelimedioihin verrattuna pelimoduuli on nopeampi latautumaan mutta kapasiteetti on pienempi verrattuna muihin vaihtoehtoihin.
Varsinaista latausta tallennusmedialta RAM-muistiin ei välttämättä tarvita lainkaan vaan konsoli voi käyttää ROM-moduulilla olevaa ohjelmakoodia suoraan alkuperäisestä sijainnistaan riippuen laitteen teknisestä toteutuksesta. TI-99/4A-tietokoneissa pelimoduuli ei ollut kokonaisuudessaan suoraan järjestelmän väylällä ja moduulille tallennettua ohjelmaa ei voitu käyttää suoraan moduulilta.


title: Pelimoduuli

text: Peliohjelmien lisäksi myös eräitä hyötyohjelmia kuten taulukkolaskentaohjelma "Lotus 1-2-3" on myyty ROM-moduuleilla eräille alustoille.


title: Dr18

text: Dr18 on Fenniarail Oy:n veturisarja, joka käyttää dieselsähköistä voimansiirtoa. Veturit ovat perusteellisesti modernisoituja tšekkoslovakialaisen sarjan 770 vetureita, joissa on moderni elektroniikka sekä uusi päämoottori-vaihtovirtageneraattoriyhdistelmä. Ajomoottorit ovat tasavirtamoottoreita.


title: Dr18

text: Fenniarailin kolme ensimmäistä veturia saapuivat Suomeen syksyllä 2015. Yritys tilasi myöhemmin kaksi veturia lisää, jotka saapuivat maahan syksyllä 2017. Veturit on modernisoitu Tšekissä CZ LOKO a.s.:n tehtaalla Puolasta käytettynä hankittujen S200-vetureiden pohjalta. Veturi on suunniteltu tavaraliikenteeseen ja vaihtotyöhön.


title: Luettelo Pitkä marssi -laukaisuista

text: Tämä on luettelo Kiinalaisen Pitkä marssi -rakettiperheen rakettien laukaisuista.


title: Luettelo Pitkä marssi -laukaisuista

text: Kiina laukaisi onnistuneesti viisi kantorakettia 1970-luvulla. Tämä luku nousi kolmeentoista 1980-luvulla ja 34:ään 1990-luvulla. Vuoden 2008 loppuun mennessä onnistuneita laukaisuja on tehty 115.


title: Pitkä marssi 5

text: Pitkä marssi 5 on Pitkä marssi -rakettiperheeseen kuuluva kantoraketti. Sitä kehittää China Academy of Launch Vehicle Technology (CALT). Ensimmäinen laukaisu tehtiin 3. marraskuuta 2016 Wenchangin avaruuskeskuksesta.


title: Pitkä marssi 5

text: Raketti käyttää ajoaineena kerosiinia ja nestehappea.


title: Pitkä marssi 5

text: Suunnitteilla on kuusi varianttia, joista suurimman suorituskyky on 25 tonnia LEO:lle ja 14 tonnia GTO:lle. Suorituskyvyltään se kilpailee amerikkalaisten Delta IV Heavy:n, Atlas V:n ja Falcon 9:n kanssa.


title: Pitkä marssi 5

text: Pitkä Marssi 5:n suunniteltuihin tehtäviin kuuluu kehitteillä olevan avaruusaseman laukaiseminen ja huoltaminen. Lisäksi eräs ensimmäisistä lennoista tulnee laukaisemaan Chang’e-5 -kuualuksen, jonka tehtävänä on tuoda Maahan näyte Kuun pinnalta.


title: Vilho Perttunen

text: Vilho Herman Johannes Perttunen (1916 – 27. toukokuuta 1990) oli suomalainen hyönteistutkija ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston kokeellisen entomologian henkilökohtainen ylimääräinen professori 1973–1979. Vuosina 1956–1973 hän oli siellä eläintieteen dosentti.


title: Jaakko Pesonen

text: Jaakko Pesonen (3. lokakuuta 1931 Viipuri – 31. elokuuta 2014 Lahti) oli suomalainen kasvatustieteilijä. Hän oli Jyväskylän yliopiston erityispedagogiikan professori 1977–1987. Hän tutki kuurojen puheviestintää, sokeainkirjoituksen kehittämistä ja mielenterveydellisiä kysymyksiä. Hän oli ennen vakinaista professuuria saman alan apulaisprofessori ja vt. professori 1971–1977 ja aiemmin kasvatustieteiden vs. apulaisprofessorina ja vt. professorina 1967–1969.


title: Kutala

text: Kutala on kylä Kuloveden rannalla Sastamalan kaupungissa Pirkanmaalla aivan Nokian kaupungin rajalla. Kutala sijaitsee osittain mantereella, osittain Kuloveden Kutalansaarella.


title: Kutala

text: Kutalansaareen kulki ennen Kutalan lossi. Kylästä on 1990-luvulla loppunut pankki, kauppa ja vanhainkoti. Kutalan koulu oli toiminnassa vuodet 1899−1981, viimeiset kymmenen vuotta neljä luokkaa käsittävänä peruskoulun ala-asteen kouluna. Alun perin Karkun ja Suoniemen yhteisen vanhainkodin tiloissa sijaitsee nykyisin mielenterveyskuntoutujien palvelukoti Vähä-Ropo.


title: Kutala

text: Kutala tunnetaan järven rannalla sijaitsevasta Kutalan Kasinosta, joka on suosittu kesäkioski. Kioskin viereisellä aukiolla Kutalan nuorisoseura järjesti ennen suositut markkinat, mutta niistä luovuttiin koska seura ei kyennyt enää järjestämään liian suureksi kasvanutta tapahtumaa.


title: Heinoo

text: Heinoo on kylä Sastamalan kaupungissa Rautaveden länsirannalla Pirkanmaalla. Se oli aikoinaan Karkun kunnan toinen taajama keskustaajaman lisäksi, nykyisin sitä ei lasketa enää taajamaksi. Nykyisin kylässä on noin 300 asukasta.


title: Heinoo

text: Heinoo paloi 1881 ja rakennettiin sittemmin uudelleen. Kylää on kutsuttu myös Heinoseksi ja Heinoo on siitä kansanomainen muunnos. Kylästä loppui koulu 1980-luvun loppupuolella. Heinoossa on ollut myös kauppa ja pankki. Kylässä on myös useita eri yhdistysten ylläpitämiä kokoontumistiloja. Heinoossa on myös kesällä 2016 valmistunut beach kenttä.


title: Heinoo

text: Heinoossa sijaitsee entinen Heinoon rautatieasema. Sen asemarakennus valmistui Oulun radan pysäkin tyyppipiirustusten mukaan junaliikenteen alkamisen aikoihin vuonna 1895. Rautatieasema alennettiin seisakkeeksi vuonna 1965. Heinoon seisake lakkautettiin vuonna 1983.


title: Heinoon rautatieasema

text: Heinoon rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Sastamalan kaupungin, entisen Karkun kunnan alueella, Heinoon kylässä.


title: Heinoon rautatieasema

text: Heinoon alkuperäinen asema valmistui Oulun radan pysäkin tyyppipiirustusten mukaan junaliikenteen alkamisen aikoihin vuonna 1895. Alkuperäinen ratalinja kaarsi maantien suuntaisesti Karkun kirkolta Heinoon asemalle, leikkasi viistosti nykyisen ratalinjan ja kääntyi tämän jälkeen jyrkästi kohti etelää. Vuonna 1965 valmistuneen rataoikaisun seurauksena Heinoon asema jäi parisataa metriä sivuun uudesta ratalinjasta, jolla avattiin samanniminen seisake. Asemarakennus on edelleen olemassa kunnostettuna ja sen eteen on rakennettu pieni pätkä rataa. Heinoosta Vammalaan päin oli radalla vielä Mäenkylän seisake. Heinoon seisake lakkautettiin vuonna 1983 ja koko liikennepaikka vuotta myöhemmin.


title: Heinoon rautatieasema

text: Nykyinen, toukokuussa 1999 avattu Heinoon liikennepaikka sijaitsee entisestä noin kilometrin verran Porin suuntaan, ja sitä käytetään lähinnä junakohtauksiin.


title: Andreas Athanasiou

text: Andreas Athanasiou (s. 6. elokuuta 1994 London, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-seura Detroit Red Wingsiä. Pelipaikaltaan 188 senttimetriä pitkä ja 87 kilogrammaa painava Athanasiou on hyökkääjä. Hänellä on kreikkalaisia sukujuuria.


title: Andreas Athanasiou

text: Athanasiou on Detroit Red Wingsin neljännen kierroksen varaus . Kaudella 2013–2014 hän debytoi AHL:ssä Red Wingsin farmiseuran Grand Rapids Griffinsin paidassa. NHL-debyyttinsä hän teki marraskuussa 2015 Dallas Starsia vastaan ja avausmaalinsa vain kahden päivän päästä Washington Capitalsia vastaan.


title: Andreas Athanasiou

text: Athanasiou edusti Kanadaa vuoden 2012 Ivan Hlinkan muistoturnauksessa, joka päättyi Kanadan voittoon.


Sir Lucious Left Foot: The Son of Chico Dusty on rap-artisti Big Boin ensimmäinen sooloalbumi, joka julkaistiin 5. heinäkuuta 2010.


"Sir Lucious Left Foot: The Son of Chico Dustyn" julkaisu venyi muun muassa Big Boin aikaisemman levy-yhtiön kanssa käydyn kiistan vuoksi. Hänen edellinen varsinainen studioalbuminsa oli OutKastin vuonna 2006 julkaistu Idlewild. Albumi nousi parhimmillaan Billboard 200 -listan kolmanneksi ja pysyi listalla 13 viikkoa. Se myi Yhdysvalloissa julkaisustaan ensimmäisen kahden kuukauden aikana noin 175 000 kappaletta. Albumilta julkaistiin kaksi singleä: "Shutterbugg" ja "Follow Us". Kriitikot pitivät albumia arvioissaan pääosin erinomaisena.


title: Dorando Pietri

text: Dorando Pietri (16. lokakuuta 1885 Correggio – 7. helmikuuta 1942 Sanremo) oli italialainen kestävyysjuoksija. Pietri edusti La Patria Carpi -seuraa.


title: Dorando Pietri

text: Parhaiten Pietri tunnetaan vuoden 1908 olympiamaratonilla tapahtuneesta välikohtauksesta. Pietri johti kilpailua tullessaan stadionille, mutta oli niin väsynyt, että lähti kiertämään rataa väärään suuntaan ja kaatui lopulta hiilimurskalle. Virkailijat tulivat Pietrin avuksi ja kantoivat tämän maaliin voittajana. Yhdysvaltain joukkue teki protestin ja lopulta Pietri hylättiin. Hän sai kuitenkin suurempaa mainetta kuin voittaja Johnny Hayes. Kuningatar Alexandra antoi hänelle kullatun pokaalin, joka oli samanlainen kuin voittajalle annettu pokaali. Irving Berlin kirjoitti myös kappaleen "Dorando" hänen kunniakseen.


title: Dorando Pietri

text: Olympialaisten jälkeen Pietri lähti ammattilaiseksi ja juoksi ennätyksensä 2.38.49 vuonna 1910. Hän kilpaili ammattilaisena kolme vuotta saavuttaen 200 000 Italian liiraa. Toimittuaan hotelliyrittäjänä ja automekaanikkona Pietri kuoli vuonna 1942 sydänkohtaukseen 56-vuotiaana.


title: Suzy Favor Hamilton

text: Suzy Favor Hamilton (s. 8. elokuuta 1968 Stevens Point, Wisconsin) on yhdysvaltalainen uransa jo päättänyt keskimatkojen juoksija. 160 senttimetriä pitkä ja 50 kilogrammaa painava Favor Hamilton edusti Reebok Running Clubia.


title: Suzy Favor Hamilton

text: Favor Hamilton kilpaili vuosien 1992, 1996 ja 2000 kesäolympialaisissa. Vuonna 2000 hän selviytyi 1 500 metrillä finaaliin ja johti sitä pitkään, mutta kaatui maahan teeskennellen loukkaantunutta muutaman urheilijan ohitettua hänet. Myöhemmin Favor Hamilton myönsi huijanneensa ja kaatuneensa tahallaan mitalin karattua. Vuoden 1989 kesäuniversiadeista Favor Hamilton saavutti hopeaa 1 500 metriltä. Hän osallistui myös neljiin MM-kilpailuihin, jääden joka kerta välieriin.


title: Suzy Favor Hamilton

text: Favor Hamiltonilla todettiin kaksisuuntainen mielialahäiriö alkuvuodesta 2013. Sitä ennen hän oli työskennellyt prostituoituna Las Vegasissa salanimellä "Kelly Lundy", vaikka hänellä oli oma perhe. Hän paljasti tämän vuonna 2015 ilmestyneessä kirjassaan.


title: Pekka Pesonen

text: Pekka Juhani Pesonen (s. 1. huhtikuuta 1947 Norrköping, Ruotsi) on suomalainen kirjallisuudentutkija ja emeritusprofessori. Hän oli Helsingin yliopiston venäläisen kirjallisuuden professori 1998–2010. Hän teki tutkimus- ja opetustyön ohella lehtikritiikkiä venäläisestä kirjallisuudesta sekä radio-ohjelmia. Lisäksi hän on vetänyt suurelle yleisölle avoimia luento- ja keskustelusarjoja.


title: Pekka Pesonen

text: Pesonen valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1973, filosofian lisensiaatiksi 1975 ja filosofian tohtoriksi 1987. Hän oli Helsingin yliopistossa tuntiopettaja ja vt. assistentti 1970–1972, 1974 ja yleisen kirjallisuustieteen assistentti 1975–1980. Vuonna 1979 hän oli Oulun yliopistossa kirjallisuuden vt. apulaisprofessori. Vuosina 1981–1983 ja 1986–1987 hän oli Helsingin yliopistossa vt. apulaisprofessori, 1988–1997 apulaisprofessori ja 1998–2010 venäläisen kirjallisuuden professori.Pekka Pesonen 375 humanistia -sivusto 9.3.2015, Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.


title: Hu Zhengyan

text: Hu Zhengyan (, n. 1584–1674) oli kiinalainen taiteilija, kirjanpainaja ja julkaisija. Hän oli ensisijaisesti julkaisija, joka julkaisi tieteellisiä tekstejä, mutta myös omia teoksiaan. Lisäksi hän oli kalligrafi sekä taidemaalari ja toteutti kiinalaisia sinettejä.


title: Hu Zhengyan

text: Hu asui Nanjingissä Ming- ja Qing-dynastia-dynastioiden vaihteessa. Hu oli Ming-dynastian kannattaja ja hänelle tarjottiin paikkaa keisari Hongguangin hovissa, mutta hän kieltäytyi eikä ikinä toiminut merkittävässä poliittisessa virassa. Hän kuitenkin suunnitteli keisari Hongguangin henkilökohtaisen sinetin ja hän oli niin uskollinen dynastialle, että keisarin vangitsemisen ja kuoleman (v. 1645) jälkeen hän suurelta osin vetäytyi yhteiskunnasta. Hu omisti tieteellisen kustantamon, jossa valmistettiin monivärisiä ja kohokuvioituja painotuotteita. Useat Hun perheenjäsenet työskentelivät yrityksessä ja hän kehitti uusia tekniikoita värien painamiseen, joiden ansiosta pystyttiin painamaan tasaisia väriliukumia.


title: Hu Zhengyan

text: Hu on parhaiten tunnettu maalaamista käsittelevästä oppaasta, jota painettiin n. 200 vuoden ajan. Kirjapainossa laadittiin myös sinettiluetteloita, tieteellisiä tekstejä, runoutta ja koristeellisia kirjoituspapereita.


title: Archaía Epídavros

text:
Archaía Epídavros (; myös "Arhéa Epídavros"), aiemmin Palaiá Epídavros (Παλαιά Επίδαυρος; myös "Paleá Epídavros"), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan itärannikolla. Se kuuluu hallinnollisesti Epídavroksen kuntaan, Argoliin alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 1 618 (vuonna 2011).
Archaía Epídavroksen (”Antiikin Epidauros”) eli Palaiá Epídavroksen (”Vanha Epidauros”) nimi viittaa paikalla sijainneeseen antiikin aikaiseen Epidauroksen satamakaupunkiin. Nykyisen kylän alueella sijaitsivat muun muassa kaupungin akropolis eli linnavuori, satamat sekä pieni teatteri. Erityisesti Epidauros tunnetaan Asklepieionista ja suuresta Epidauroksen teatterista. Nämä arkeologiset kohteet sijaitsevat kylästä noin 8,5 kilometriä lounaaseen, lähellä Lygourióta. Nykyinen kylä on alun perin kalastajakylä. Sen nähtävyyksiin kuuluvat antiikin raunioiden lisäksi muun muassa bysanttilaiset kirkot. Pienemmällä teatterilla (samoin kuin Asklepieionin alueen suurella teatterilla) järjestetään kesäisin esityksiä.


title: Archaía Epídavros

text: Archaía Epídavros muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αρχαίας Επιδαύρου, "Topikí Koinótita Archaías Epidávrou"), johon kuuluvat varsinaisen Archaía Epídavroksen kylän lisäksi kylät Agía Paraskeví, Epáno Epídavros, Galáni, Panagía ja Panórama sekä Moní Kalamíou -luostari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 932.


title: Björn Pettersson

text: Björn Otto Petter Pettersson (29. joulukuuta 1919 Turku – 11. heinäkuuta 2002) oli suomalainen kielitieteilijä, professori. Hän oli Tampereen yliopiston pohjoismaisen filologian professori 1965–1982. Hänen tutkimusalaansa olivat kielenhuolto, tyylioppi ja suomenruotsi. Pettersson oli oppituolin ensimmäinen haltija, kun pohjoismaisen filologian professuuri perustettiin vuoden 1965 alusta Tampereen yliopiston edeltäjään Yhteiskunnalliseen Korkeakouluun. Hän väitteli 1959, ja väitöskirjan "Stilstudier i de svenska landskapslagarna" aiheena oli Ruotsin keskiaikaisten maakuntalakien stilistiikka.


title: Róbert Zimonyi

text: Róbert Zimonyi (s. "Róbert Zverzsina", 18. elokuuta 1918 Sárvár, Unkari – 2. helmikuuta 2004 Miami, Florida, Yhdysvallat) oli unkarilaissyntyinen, mutta myöhemmin yhdysvaltalaistunut soudun olympiavoittaja. Zimonyi oli 170 senttimetriä pitkä ja painoi 52 kilogrammaa.


title: Róbert Zimonyi

text: Zimonyi saavutti perämiehellisestä kaksikosta pronssia yhdessä Antal Szendeyn ja Béla Zsitnikin kanssa vuoden 1948 kesäolympialaisista Lontoosta, toimien itse perämiehenä. Hän kilpaili Unkarin väreissä myös vuoden 1952 kesäolympialaisissa Helsingissä.


title: Róbert Zimonyi

text: Vuonna 1956 Zimonyi pakeni Unkarin kansannousun myötä Yhdysvaltoihin ja sai maan kansalaisuuden. 16 vuotta edellisestä olympiamitalistaan, Zimonyi saavutti kultaa kahdeksikon perämiehenä vuoden 1964 kesäolympialaisista Tokiosta. Yhdysvaltain riveissä hän saavutti myös kultaa nelikosta vuoden 1967 Pan-Amerikan kisoista Winnipegistä.


title: Róbert Zimonyi

text: Zimonyi kuoli 85-vuotiaana vuonna 2004.


title: Néa Epídavros

text:
Néa Epídavros () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan itäosassa. Se kuuluu hallinnollisesti Epídavroksen kuntaan, Argoliksen alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 896 (vuonna 2011).
Néa Epídavroksen, suomeksi ”Uusi Epidauros”, nimi viittaa antiikin aikaiseen Epidauroksen kaupunkiin sekä sen paikalla nykyisin sijaitsevaan Archaía Epídavroksen (myös Palaiá Epídavros, ”Vanha Epidauros”) kylään. Néa Epídavros sijaitsee näistä noin viisi kilometriä luoteeseen. Kylä muistetaan ennen kaikkea siellä ajalla 20. joulukuuta 1821 – 16. tammikuuta 1822 kokoontuneesta Ensimmäisestä kansalliskokouksesta, jossa kokoontui joukko Kreikan itsenäistymiseen johtaneen kansannousun osaanottajia. Kreikan varsinainen itsenäisyysjulistus annettiin ja ensimmäinen perustuslaki säädettiin Néa Epídavroksessa 1. tammikuuta 1822.


title: Néa Epídavros

text: Néa Epídavros muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Νέας Επιδαύρου, "Topikí Koinótita Néas Epidávrou"), johon kuuluvat varsinaisen Néa Epídavroksen kylän lisäksi kylät Galanaíika ja Palaiochóri sekä Moní Taxiarchón -luostari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 987.


title: Thera (kaupunki)

text: Thera () oli antiikin aikainen kaupunki Theran (nykyinen Thíra) saarella Santorínin saariryhmässä Kreikassa. Sen arkeologinen alue "Antiikin Thera" () sijaitsee Mésa Vounó -nimisellä vuorella saaren kaakkoisosassa.


title: Thera (kaupunki)

text: Thera oli doorilaisten asuttama Spartan siirtokunta ja perustettiin 700-luvulla eaa., kun saari asutettiin laajemmin uudelleen Santorínin tulivuorenpurkausta ja Akrotírin asutuksen tuhoa (noin 1650–1600 eaa.) seuranneiden hiljaisempien vuosisatojen jälkeen. Herodotoksen ja Pausaniaan mukaan perustaja oli Theras, joka oli Kadmoksen jälkeläisiä ja Lakoniaakin hallinneen Theban kuningas Autesionin poika. Saari, joka oli aiemmin tunnettu nimellä "Kalliste" (Καλλίστη, ”Kaunein”), sai hänestä uuden nimen "Thera".


title: Thera (kaupunki)

text: Arkaainen kausi oli saaren ensimmäistä kukoistuskautta. Theralaiset perustivat Kyrenen siirtokunnan nykyisen Libyan alueelle vuonna 631 eaa. saatuaan tähän kehotuksen Delfoin oraakkelilta. Peloponnesolaissodan alussa 431/430 eaa. Thera oli Ateenan liittolainen. Ateenan hävittyä Aigospotamoin taistelun vuonna 405 eaa. kaupunki ja saari päätyivät Spartan alaisuuteen. Vuodesta 376/375 eaa. Thera oli jälleen Ateenan liittolainen Makedoniaa vastaan, mikä päättyi Khaironeian taisteluun vuonna 338 eaa.


title: Thera (kaupunki)

text: Hellenistisellä kaudella vuosina 228–145 eaa. Thera oli Ptolemaiosten vallassa. Tämä oli kaupungin ja saaren toista kukoistuskautta, ja siellä toimi sotasatama ja varuskunta. Roomalaisaikana Thera kuului Asian provinssiin. 200-luvulla jaa. gootit hyökkäilivät saarelle ja kaupunki taantui. Thera oli saaren keskus antiikin ajan lopulle saakka. Varhaiskristillisenä aikana paikalla oli kaksi basilikakirkkoa. Asutus hylättiin lopullisesti noin 700-luvulla arabien toistuvien hyökkäysten seurauksena.


title: Thera (kaupunki)

text: Paikan arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1896–1902 saksalaisen Hiller von Gaertringenin johdolla. Tuolloin kaivettiin suuri osa kaupungista ja laajoista hautausmaista. Kaivaukset jatkuivat 1961–1982 N. Zafeirópouloksen johdolla, jolloin kaivettiin koillis- ja luoteisosan hautausmaat, sekä pienessä mittakaavassa 1990-luvulla. Uusi kaivausprojekti alkoi 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä.


title: Thera (kaupunki)

text: Theran kaupungin rauniot sijaitsevat noin 369 metriä korkean nykyisin nimellä Mésa Vounó tunnetun vuoren huipulla. Aiemmin se tunnettiin myös nimellä "Ágios Stéfanos" siellä olevan kirkon mukaan. Vuori sijaitsee Thíran kaakkoisrannikolla Kamárin ja Períssan kylien välissä Thíran korkeimman vuoren Profítis Ilíaksen vieressä. Vuoret yhdistää Selláda-niminen harjanne. Nykyisin ylös vuorelle kulkee mutkitteleva serpentiinitie. Monet antiikin aikaisen kaupungin merkittävimmät rakennukset sijaitsivat vuoren itäosassa kulkevan noin 800 metriä pitkän pohjois-eteläsuuntaisen pääkadun varrella. Kadulla on useita pienempiä poikkikatuja ja asutuksen leveys on ollut noin 150 metriä. Theran rauniot edustavat pääosin sen viimeistä vaihetta hellenistiseltä kaudelta eteenpäin. Arkeologinen alue on avoin yleisölle.


title: Thera (kaupunki)

text: Agorat


title: Thera (kaupunki)

text: Kaupungissa oli kaksi agoraa eli keskusaukiota, pohjoisagora ja keskiagora. Ne sijaitsevat pääkadun varrella. Suurempi keskiagora on noin 110 metriä pitkä ja sen leveys on 17–30 metriä.


title: Thera (kaupunki)

text: Kuninkaallinen stoa eli Agoran stoa


title: Thera (kaupunki)

text: Kuninkaallinen stoa eli pylväshalli sijaitsee keskiagoran laidalla. Se oli kaupungin hallinnollinen keskus. Stoa rakennettiin 200-luvun eaa. alkupuolella ja siihen tehtiin suuria muutoksia 100-luvulla jaa. Sen koko oli noin 46 x 10 metriä ja se edusti doorilaista tyyliä.


title: Thera (kaupunki)

text: Artemidoroksen temenos


title: Thera (kaupunki)

text: Artemidoroksen temenos on Artemidoros Apolloniokselle omistettu kulttipaikka. Tämä oli kotoisin Pamfylian Pergestä, saapui Theraan vanhalla iällä näkemänsä unen seurauksena ja hankki saarella paljon arvostusta. Kallioon kaiverrettu temenos rakennettiin 200-luvun puolessa välissä eaa. Siihen kuuluu alttari, reliefejä sekä lukuisia piirtokirjoituksia. Kokonaisuuteen kuuluvat muun muassa Dioskuurien, Homonoian ja Samothraken jumalten alttarit; Zeuksen kotka; Apollonin leijona; Poseidonin delfiini; Tykhen valtaistuin; Hekatelle ja Priapokselle omistettuja kirjoituksia; sekä kruunattu Artemidoros. Temenokseen kiinnitettiin myös Theran kaupungin neuvoston tekemien päätösten tekstit.


title: Thera (kaupunki)

text: Apollon Karneioksen pyhäkkö


title: Thera (kaupunki)

text: Apollon Karneiokselle omistettu pyhäkkö sijaitsi kaupungin eteläosassa pääkadun päässä. Se oli kaupungin keskeisimmiän doorilaisen kultin sekä siihen liittyneen Karneia-juhlan keskus. Pyhäkkö rakennettiin noin 600-luvulla eaa. Siihen kuuluu pieni temppeli, jossa on pronaos ja cella, sekä neliönmuotoinen pylväspiha.


title: Thera (kaupunki)

text: Egyptiläisten jumalten pyhäkkö


title: Thera (kaupunki)

text: Egyptiläisten jumalten pyhäkkö oli rakennettu hellenistisellä ajalla 200-luvulla eaa. ja omistettu Egyptistä tuoduille Serapiksen, Isiksen ja Anubiksen kulteille. Pyhäkkö oli ulkoilmapyhäkkö, josta osa oli rakennetulla tasanteella ja osa kaiverrettu kallioon. Nykyään ainoastaan viimeksi mainittu osa on säilynyt.


title: Thera (kaupunki)

text: Efebien gymnasion


title: Thera (kaupunki)

text: Efebien gymnasionin eli eräänlaisen urheilu- ja voimistelusalin keskus oli luonnonluola, joka oli Hermeen ja Herakleen kulttipaikka. Rakennuksessa oli suuri keskuspiha. Rakennuksista on säilynyt osia lähinnä pihan pohjois- ja itäpuolella. Rakennuksesta on löydetty paljon piirtokirjoituksia, joista käy ilmi sen tarkoitus ja toiminta. Rakennusta johti gymnasiarkki, ja nuorukaiset kilpailivat siellä alasti painissa ja pankrationissa.


title: Thera (kaupunki)

text: Teatteri


title: Thera (kaupunki)

text: Teatteri sijaitsi merelle päin viettävässä rinteessä pääkadun alapuolella lähellä agoraa. Se rakennettiin 100-luvulla eaa. Teatteriesitysten lisäksi sitä käytettiin myös buleuterionina eli neuvoston kokoontumispaikkana. Teatterin sisäänkäynti oli pohjoispuolella. Teatterissa oli kivinen näyttämö ja puolikaaren muotoinen orkhestra. Teatteriin lisättiin roomalainen näyttämörakennus ensimmäisellä vuosisadalla. Se oli koristeltu keisarisukua esittävin patsain. Kuusi pystysuuntaista porraskäytävää jakoi katsomon viiteen lohkoon. Katsomoon mahtui noin 1 500 katsojaa.


title: Thera (kaupunki)

text: Pyhän Stefanoksen kirkko


title: Thera (kaupunki)

text: Pyhälle Stefanokselle ("Ágios Stéfanos") omistettu kirkko on rakennettu varhaiskristillisen, 500-luvun puolessa välissä rakennetun basilikakirkon raunoille. Basilika tuhoutui mahdollisesti maanjäristyksessä. Nykyinen pienempi kirkko rakennettiin paikalle 700- tai 800-luvulla. Kirkko on kaksilaivainen ja holvattu, ja hyödyntää monia varhaisempien rakennusten, pääosin basilikan, osia.


title: Thera (kaupunki)

text: Muut rakennukset ja rakennelmat


title: Thera (kaupunki)

text: Muihin rakennuksiin kuuluvat muun muassa Dionysoksen pyhäkkö, roomalaisaikainen kylpylä sekä varuskuntarakennus. Kaupungin satama oli nykyisen Kamárin paikalla. Sinne johti vuorelta tie. Toinen tie johti Períssan puolelle.


title: Buster Keaton (kappale)

text: Buster Keaton on alternative rock -yhtye Maj Karman Kauniiden Kuvien toinen singlejulkaisu yhtyeen vuoden 1998 studioalbumilta "Kaakao".


title: Buster Keaton (kappale)

text: Kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Maj Karman Kauniit Kuvat.


title: Filip Pettersson

text: Filip Daniel Pettersson (3. syyskuuta 1920 Kemiö – 31. heinäkuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen pankinjohtaja. Hän valmistui kauppatieteiden maisteriksi 1953, mutta oli jo vuodesta 1945 vakuutusyhtiö Fennian palveluksessa. Hän oli Fennia-yhtiöiden toimitusjohtaja 1960–1967 ja Helsingin Osakepankin pääjohtaja 1967–1983.


title: Troizen

text: Troizen (, ) oli mykeneläisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio ("polis") Argoliin niemimaalla Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Troizinía-Méthanan kunnassa noin 1,5 kilometriä luoteeseen nykyisestä Troizínan kylästä.


title: Troizen

text:
Troizen oli alun perin joonialaisten perustama. Sen varhaisia nimiä olivat "Oraia" ja "Althepia". Muiksi nimiksi mainitaan myös "Afrodisias", "Anthanis", "Apollonias", "Poseidonias" ja "Saronia". Myöhemmin kaupunki joutui Argoksen vallan alle ja oli osa Peloponnesolaisliittoa.
Kreikkalaisessa mytologiassa jumalat Athene ja Poseidon kilpailivat Troizenin omistuksesta samoin kuin Ateenassa. Troizenin tapauksessa he päätyivät toimimaan yhdessä kaupungin suojelijana. Siksi kaupungin kolikoissa oli kuvattu sekä Athene että Poseidonin kolmikärki. Myyteissä Troizen oli Ateenan kuningas Theseuksen äidin Aithran kotipaikka. Kaupunki liittyi myös Theseuksen pojan Hippolytoksen ja toisen vaimon Faidran traagiseen tarinaan.


title: Troizen

text: Ateenalla ja Troizenilla oli läheiset yhteydet historiallisestikin. Kaupungista on löydetty muun muassa stele eli piirtokirjoituskivi, joka sisältää Themistokleen määräyksen ateenalaisten evakuoimisesta Troizeniin juuri ennen Salamiin meritaistelua vuonna 480 eaa. Kyseessä oli myöhempi kopio tekstistä. Ennen meritaistelua kreikkalaisten laivasto kokoontui Troizenissa.