title: Fenyyliglyoksaali

text: Vedettömänä fenyyliglyoksaali on keltaista nestettä. Fenyyliglyoksaali muodostaa hydraatin, joka on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Yhdisdte liukenee muun muassa veteen, mutta hajoaa kuumassa vedessä, sekä etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja bentseeniin.


title: Fenyyliglyoksaali

text: Fenyyliglyoksaalia voidaan valmistaa asetofenonista hapettamalla seleenidioksidin avulla. Toinen tapa on valmistaa fenyyliglyoksaalin metyylihemitioasetaalia dimetyylisulfoksidin ylidin ja etyylibentsoaatin välisellä reaktiolla ja hapettaa se kupariasetaatilla fenyyliglyoksaaliksi.


title: Fenyyliglyoksaali

text: Fenyyliglyoksaali reagoi selektiivisesti proteiinien sisältämien arginiiniaminohappojen guanidiinisivuketjun kanssa kondensoituen heterosykliseksi rakenteeksi. Tätä käytetään hyväksi tutkittaessa arginiinin roolia proteiinien toiminnassa. Monet entsyymin inaktivoituvat fenyyliglyoksaalin reagoidessa katalyyttisesti tärkeiden arginiiniaminohappojen kanssa.


title: Country Music Association Awards

text: Country Music Association Awards (CMA Awards) on vuosittain järjestettävä kantrimusiikin palkintogaala. Palkinnoista päättää Country Music Association, ja gaala järjestetään yleensä Nashvillessa.


title: Kranjska Goran kunta

text: Kranjska Goran kunta () on kunta luoteisessa Sloveniassa.


title: Kranjska Goran kunta

text: Kranjska Gora rajoittuu pohjoisessa Itävaltaan ja lännessä Italiaan. Kunnassa on noin 5 300 asukasta ja pinta-ala on 256,3 km. Kuntaa johtaa pormestari Janez Hrovat.


title: Kranjska Goran kunta

text: Kranjska Gora tunnetaan erityisesti talviurheilukeskuksena. Podkorenin kylässä järjestetään vuosittain alppihiihdon maailmancupin osakilpailuja ja Planican laaksossa mäkihypyn maailmancupin osakilpailuja Letalnica bratov Gorišekin lentomäestä.


title: Roc de Fer

text: Roc de Fer on laskettelurinne Méribelissä Les Alluesissa Ranskassa.


title: Roc de Fer

text: Roc de Ferin suunnitteli Bernhard Russi Albertvillen olympialaisiin naisten syöksylaskurinteeksi. Se toimi maailmancup kauden 2015 finaaliviikonlopun näyttämönä.


title: Raho

text: Raho on Tampereen lounaiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue noin kahdeksan kilometriä ydinkeskustasta länteen. Rahon suunnittelualueeseen kuuluvat Epilän, Kaarilan, Villilän, Kalkun ja Raholan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.


title: Anneli Ilmonen

text: Anneli Marjatta Ilmonen (o.s. Aho, s. 2. maaliskuuta 1940 Pirkkala) on Tampereen taidemuseon entinen johtaja. Hän toimi tehtävässä vuosina 1968–2004.


title: Anneli Ilmonen

text: Ilmonen valittiin taidemuseon johtoon Reino Viirilän jälkeen. Hänen johtajakaudellaan taidemuseon rakennus remontoitiin ja museo siirtyi Tampereen Taideyhdistykseltä Tampereen kaupungin omistukseen.


title: Anneli Ilmonen

text: Ilmonen ehdotti aikoinaan Tove Janssonille ja Tuulikki Pietilälle, että Tampereen taidemuseo voisi ottaa alkuperäiset muumiteokset kokoelmiinsa. Ilmonen sai suostuteltua Tampereen kaupungin mukaan hankkeeseen, ja niin Jansson, Pietilä ja Pentti Eistola päättivät lahjoittaa laajan muumikokonaisuuden Tampereelle. Kyseessä oli taidemuseon historian suurin kertalahjoitus, mikä johti erillisen Muumilaakso-museon avaamiseen vuonna 1987.


title: Anneli Ilmonen

text: Ilmonen on koulutukseltaan filosofian maisteri. Hänelle on myönnetty museoneuvoksen arvonimi vuonna 2001.


title: Michael Moore in TrumpLand

text: Michael Moore in TrumpLand on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut Michael Mooren ohjaama dokumenttielokuva.


title: Michael Moore in TrumpLand

text: Moore esiintyy lavalla stand-up koomikkona Ohion osavaltion Wilmingtonissa, eli paikkakunnalla jossa ehdokas Donald Trumpilla on kova kannatus. Elokuvan aiheena on USA:n presidentinvaalit 2016 ja Hillary Clinton. Dokumenttielokuvassa Michael Moore perustelee, miksi isänmaallisten amerikkalaisten ja konservatiivien perinteisten kannattajienkin pitäisi äänestää demokraattien ehdokasta Hillary Clintonia.


title: Damir Galin

text: Damir Dilšatovitš Galin (; s. 17. tammikuuta 1994 Almetjevsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuissa.


title: Damir Galin

text: Galin on Neftjanik Almetjevskin kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Bars Kazaniin ja Galin debytoi Venäjän nuorten sarja MHL:ssä kaudella 2010–2011. Ak Bars Kazan varasi hänet 48. pelaajana . Kaudeksi 2014–2015 Bars Kazan siirtyi Ak Barsin farmijoukkueeksi VHL:ään, jossa Galin debytoi ja pelasi tulokaskautensa aikana 25 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä.


title: Damir Galin

text: Marraskuussa 2016 Galin siirtyi loppukauden 2016–2017 kattavalla ja kuukauden mittaisen try-outin sisältävällä sopimuksella Mestiksen nousijajoukkue Iisalmen Peli-Karhujen riveihin. Hänet hankittiin ensisijaisesti paikkaamaan Otto Huttusen loukkaantumista. Joulukuussa Galin sai joukkueeseen loppukauden jatkosopimuksen. Hän jatkoi IPK:ssa myös kaudella 2017–2018, jolloin Galin voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +4, kuten myös pudotuspeleissä lukemalla +5.


title: Damir Galin

text: Galin pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnaksessa vuonna 2011, jolloin Galin voitti pronssia. Hän edusti myös Venäjän alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2011, jolloin Galin voitti hopeaa. Hän pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2011.


title: Saturnal Records

text: Saturnal Records on vuonna 2014 perustettu suomalainen, Tampereelta käsin toimiva levy-yhtiö, joka on erikoistunut julkaisemaan äärimetallia, pääasiassa black- ja death metal -musiikkia. Yhtiön perustajiin kuuluu mm. yhtyeistä Saturnian Mist ja King Satan tunnettu Aleister "fra. Zetekh" Kainulainen, sekä Saturnian Productions, Monokrom ja Pavitra Kunta Productions pienlevy-yhtiöiden henkilöstöä jonka takia kyseisiä levymerkkejä voidaan pitää Saturnal Recordsin edeltäjinä.


title: Saturnal Records

text: Levy-yhtiö on julkaissut mm. tuotoksia yhtyeiltä kuten Barathrum, Hoath, IC Rex, Abyssion ja Voodoo Gods.


title: Saturnal Records

text: Levy-yhtiöllä oli lisäksi kivijalkaliike, vuonna 2016 Tampereen Hämeenpuistoon avattu Heretic Underground - Kerettiläinen levykauppa. joka toimi myös levy-yhtiön virallisena verkkokauppana.


title: Saturnal Records

text: Tämän lisäksi Saturnal Recordsilla on oma levytysstudio nimeltä Blackvox Studio, jossa Saturnal Recordsin artistien lisäksi ovat myös levyttäneet mm. Horna, Anal Blasphemy.


title: Pariisin meridiaani

text: Pariisin meridiaani on Pariisin observatorion keskipisteen kautta kulkeva pituuspiiri. Se on 2°20'13,82" itään Greenwichin nollameridiaanista, joskin Ranskan kansallinen maan- ja metsätieteellinen instituutti (IGN) käyttää arvoa 2°20'14,025.. Sen Ranskassa oleva osuus, joka johtaa Dunkerquestä Pohjanmeren rannalta Perpignaniin Espanjan rajalle, tunnetaan myös nimellä "Méridienne de France" ("Ranskan meridiaani"). Sitä on käytetty lähtökohtana, kun Ranskan alueella on suoritettu kolmiomittaukset kartoitusta varten.


title: Pariisin meridiaani

text: Pariisin meridiaanin määrittivät 21. kesäkuuta 1667 Ranskan tiedeakatemian matemaatikot. Tuona kesäpäivänseisauksen päivänä he merkitsivät maahan meridiaanin sekä muut tarpeelliset suunnat, jotta Pariisin observatorio, jonka rakentamisesta oli juuri päätetty, voitiin pystyttää tarkalleen aiotulle paikalle.


title: Pariisin meridiaani

text: Alun perin Pariisin meridiaani määriteltiin vuonna 1667 Pariisin observatorion rakentamisen yhteydessä. Sen mittauksia jatkoivat observatorion johtaja Jean-Dominique Cassini ja hänen kuolemansa jälkeen hänen poikansa Jacques Cassini vuoteen 1718 saakka sekä vielä 1740-luvulla César-François Cassini. Heidän työtään täydensivät ranskalaisten geodeetikkojen Lapissa ja Perussa suorittamat mittaukset, jotka vahvistivat Newtonin teorian, että Maa on navoiltaan hieman litistynyt, mitä ajatusta Jean-Dominique Cassini ei ollut hyväksynyt.


title: Pariisin meridiaani

text: Meridiaanin mittasivat vuosien 1792 ja 1798 välillä uudestaan Jean-Baptiste Joseph Delambre ja Pierre Méchain. Mittaukset liittyivät metrijärjestelmän käyttöönottoon, ja niiden tulosten perusteella vuonna 1799 vahvistettiin metrin tarkka pituus.


title: Pariisin meridiaani

text: Vuosina 1807–1808 François Arago suoritti Pariisin meridiaaniin liittyviä kolmiomittauksia Baleaareilla Mallorcan ja Formenteran välillä. Tämän tehtävän hän otti suorittaakseen osittain sen vuoksi, koska hänen äidinkielensä oli katalaani, jota myös mainituilla saarilla puhutaan. Kun Espanja kuitenkin oli sodassa Ranskaa vastaan, hänet vangittiin erääseen Mallorcalla sijaitsevaan linnaan, mutta hän onnistui pakenemaan ja palasi Pariisiin.


title: Pariisin meridiaani

text: Vuoden 2000 juhlallisuuksien yhteydessä Paul Chemetov käynnisti hankkeen Pariisin meridiaanin muodostamisesta "Vihreäksi meridiaaniksi" (). Sen varrelle Ranskaan pystytettiin muistomerkkejä, ja meridiaanin kohdalle istutettiin lähes 10 000 puuta. Hankkeeseen osallistui myös Ranskan senaatti, jonka virastotalon, Luxembourgin palatsin, kautta meridiaani myös kulkee.


title: Pariisin meridiaani

text: Ennen Pariisin observatorion rakentamista Richelieu oli määrännyt Ferron (El Hierron) meridiaanin kartoissa käytettäväksi nollameridiaaniksi. Ferro eli El Hiero on Kanariansaarten läntisin saari, ja samalla sitä voitiin pitää myös Vanhan maailman läntisimpänä kohtana ja Ferron meridiaania sen vuoksi eräänlaisena "luonnon antamana", kansainvälisesti neutraalina ja puhtaasti maantieteellisiin tosiasioihin perustuvana nollameridiaanina.


title: Pariisin meridiaani

text: Ongelmana kuitenkin oli, ettei El Hierron sijaintia suhteessa manterella olleisiin kohteisiin pystytty määrittämään kovinkaan tarkasti, sillä ennen kuin tuohon aikaan etäisyyksien ja pituusasteiden määrittämiseen merellä ei ollut käytössä tarpeeksi tarkkaa menetelmää. Tämän vuoksi koordinaatistojen todellisena lähtökohtana oli käytettävä maissa olevia kohteita, joiden kulmaetäisyys Ferrosta voitiin vain likimain arvioida. Tiedettiin kuitenkin, että El Hierro oli noin 20 pituusastetta Pariisia lännempänä. Tämä antoi myöhemmin kartografi Joseph-Nicolas Delislelle aiheen ottaa käyttöön järjestelmä, jossa nollameridiaaniksi "määriteltiin" meridiaani, joka sijaitsi tasan 20 astetta Pariisista länteen. Sitä nimitettiin edelleen "Ferron meridiaaniksi", vaikka tuolloin tiedettiin jo, että todellisuudessa El Hierro sijaitsi hieman tästä meridiaanista itään. Myöhemmin ranskalaisissa kartoissa siirryttiin käyttämään Pariisin meridiaania nollameridiaanina.


title: Pariisin meridiaani

text: Washingtonin konferenssissa vuonna 1884 sovittiin kansainvälisestä nollameridiaanista. Konferenssiin osallistuneet Ranskan ja Ison-Britannian edustajat kiistelivät siitä, oliko sellaiseksi valittava Pariisin vai Greenwichin meridiaani. Molemmat kulkivat maansa huomattavimman observatorion kautta.


title: Pariisin meridiaani

text: Konferenssi päätyi valitsemaan Greenwichin meridiaanin. Yhtenä perusteena oli, että jo ennestään yli puolessa koko maailman laivoista käytettiin nimenomaan Greenwichin mukaan laadittuja merikarttoja ja tähtitieteellisiä taulukoita (Nautical Almanac). Lisäksi Pohjois-Amerikassa oli jo otettu käyttöön, ensin rautateillä, Greenwichin meridiaanin mukaan määritetyt vyöhykeajat. Tämän meridiaanin etuna oli myös, että Greenwichin antipodien kautta kulkevan meridiaanin läheisyydessä oli vain vähän asuttuja maita. Konferenssissa herätettiin myös kysymys, pitäisikö alun perin Ranskassa laadittu, tuolloin jo laajalle levinnyt metrijärjestelmä ottaa käyttöön myös Isossa-Britanniassa eräänlaisena vastikkeena siitä, että brittiläinen observatorio valittiin pituuspiirien nollakohdaksi.


title: Pariisin meridiaani

text: Tuloksena konferenssissa oli, että Greenwichin nollameridiaani ja siihen perustuvat vyöhykeajat tulivat pian käyttöön useimmissa maissa, mutta eivät Ranskassa. Toisaalta metrijärjestelmää ei vielä pitkään aikaan otettu käyttöön Isossa-Britanniassa eikä myöskään Yhdysvalloissa.


title: Pariisin meridiaani

text: Washingtonin konferenssiin osallistuneista 25 maasta vain Ranska ja Brasilia eivät ottaneet käyttöön Greenwichin meridiaaniin perustuvaa vyöhykeaikaa. Sen sijaan Ranskassa säädettiin 14. maaliskuuta 1891 laki, jolla Pariisin meridiaanin keskiaurinkoaika määrättiin viralliseksi ajaksi koko Ranskassa. Vasta 9. maaliskuuta 1911 annetulla lailla Ranskassa siirryttiin käytännössä Greenwichin aikaan. Laissa ei kuitenkaan mainittu Greenwichin nimeä, vaan siinä sanottiin, että Ranskan virallinen aika oli "9 minuuttia 21 sekuntia jäljessä Pariisin ajasta." Koska Pariisin observatorio sijaitsi virallisesti pituuspiirillä 2° 20' 14" itään Greenwichistä, ero Ranskan virallisen ajan ja Greenwichin ajan välillä oli vain 0,07 sekuntia ja siten käytännössä merkityksetön vastaten observatorion kohdalla kahden noin metrin päässä toisistaan sijaitsevan kohdan välistä teoreettista paikallisaikojen erotusta.


title: Pariisin meridiaani

text: Lain mukaan Pariisin meridiaani siis kuitenkin oli edelleen Ranskan virallisen ajan perustana, kunnes toisen maailmansodan aikana saksalaisten miehitysviranomaisten määräyksestä Ranskassa otettiin käyttöön Keski-Euroopan aika, joka on tunnin edellä Greenwichin aikaa. Vaikka Ranska pääosin sijaitseekin Länsi-Euroopan aikavyöhykkeellä, Keski-Euroopan aika jäi käyttöön Ranskan vapautuksen jälkeenkin ja on siellä voimassa normaaliaikana edelleen. Vuodesta 1978 lähtien virallinen aika on määritelty koordinoidun yleisajan (UTC) mukaan.


title: Pariisin meridiaani

text: Observatorion laitteiden suuntaamisen helpottamiseksi sopiville etäisyyksille siitä on pystytetty vaaituslattoja. Vuonna 1736 pystytetty pohjoinen vaaituslatta sijaitsee yksityisessä Moulin de la Galletten puistossa Montmartrella. Antoine Vaudoyerin suunnittelema, vuonna 1806 valmistunut eteläinen vaaituslatta sijaitsi alun perin observatorion puutarhassa, mutta on myöhemmin siirretty Parc Monsouris'hin. Tämä neljän merkin korkuinen pylväs on suojeltu. Siihen kaiverrettiin teksti: "Du règne de Napoléon mire de l'Observatoire - MDCCCVI" ("Observatorion vaaituslatta Napoleonin hallitsijakaudelta 1806"), josta Napoleonin nimi on kuitenkin myöhemmin kaiverrettu pois.


title: Pariisin meridiaani

text: Eteläinen vaaituslatta ei kuitenkaan sijaitse tarkalleen oikealla meridiaanilla. Se pystytettiinkin erään kaukoputken suuntaamiseksi, joka on muutamia kymmeniä metrejä meridiaanista itään.


title: Pariisin meridiaani

text: François Aragon muistoksi Pariisiin meridiaanin varrelle sijoitettiin katujen pintaan kaikkiaan 135 pronssista medaljonkia, joiden halkaisija on 12 senttimetriä. Ne suunnitteli hollantilainen taiteilija Jan Dibbets. Niissä on Aragon nimi, ja niihin on merkitty pohjois- ja eteläsuunnat. Muutamat niistä ovat jo hävinneet.


title: Pariisin meridiaani

text: Pohjoisesta etelään luettuna Pariisin meridiaani kulkee seuraavien maiden, alueiden ja merten kautta:


title: Pariisin meridiaani

text: Pariisin meridiaanin maantieteellinen pituus Greenwichistä luettuna mitattiin 1900-luvulla useita kertoja. Koska varhaisimmat mittaukset olivat hieman epätarkkoja, tuloksissa on ollut jonkin verran vaihtelua. Kun lisäksi on ollut käytössä useita geodeettisia vertailujärjestelmiä eli datumeja, joista toiset perustuvat Maan säteen pituuteen, toiset maapallon keskipisteen sijaintiin, tästä on seurannut muun muassa eri meridiaanien välisille diedrikulmille pieniä eroja.


title: Pariisin meridiaani

text: 1900-luvun alkupuolella suoritettujen mittausten mukaan Pariisin meridiaani oli 2°20'13,82" itään Greenwichin meridiaanista, mikä vastaa paikallisaikojen eroa 9 minuuttia 20,921 sekuntia. Myöhemmissä mittauksissa on saatu seuraavat tulokset, joita eri aikoina on käytetty kartoituksen pohjana:Näistä viimeisin, RGF93 vuodelta 2000 perustuu IERS:n meridiaaniin, joka on 5,3101" itään kansainvälisestä nollameridiaanista. Sen mukaan Pariisin observatorion maantieteellinen pituus on 2°20'11.4909", ja RGF93-järjestlelmä on käytössä IGB:n uusissa kartoissa. Kansainväliseltä nollameridiaanilta luettuna Pariisin meridiaani on näin ollen 2°20'16.801" itään.


title: Pariisin meridiaani

text: Joissakin piireissä Pariisin meridiaanilla on uskottu olevan jonkinlainen okkultinen tai esoteerinen merkitys; toisinaan sitä on jopa pidetty onnettomuutta tuottavana akselina. Ranskalainen salaliittoteoreetikko Dominique Stezepfandts on arvostellut Aragon muistomedaljonkeja väittäen niitä "okkultisen maantieteellisen linjan merkeiksi". Hänelle Pariisin meridiaani on "vapaamuurarien akseli" tai jopa "paholaisen sydän".


title: Pariisin meridiaani

text: Henry Lincoln väitti kirjassaan "The Holy Place", että monet vanhat rakennukset on sijoitettu Pariisin meridiaanin mukaan. Sellaisia ovat jopa useat keskiaikaiset kirkot, jotka on rakennettu kauan ennen kuin meridiaani yleisen käsityksen mukaan ensimmäisen kerran määritettiin, ja Lincolnin mukaan on selvää, että meridiaani on määritetty esihistoriallisten megaliittien eli cromlechien leikkauskohdan jakoviivan mukaan. Myös David Wood selitti kirjassaan "Genisis", että Pariisin meridiaanilla on jokin syvempi merkitys, ja hän käytti sitä yhtenä lähtökohtanaan paljastaessaan myyttisen merkityksen saaneen Rennes-le-Châteaun kylän geometriaa. Hänen mukaansa meridiaani kulkee Poussinin haudaksi sanotun paikan länsipuolitse noin 350 metrin päässä. Tällä haudalla on suuri merkitys paikkakuntaan liittyvissä legendoissa ja esoteerisissa teorioissa. Tällaisia teorioita ja niihin liittyviä käsityksiä ikivanhoista suorista linjoista ovat skeptisesti arvostelleet Bill Putnam ja Edwin Wood kirjassaan "The Treasure of Rennes-le-Château – A mystery solved".


title: Pariisin meridiaani

text: Pariisin meridiaanilla ja sitä koskevilla uskomuksilla on keskeinen merkitys myös Dan Brownin romaanissa "Da Vinci -koodi", jossa siitä käytetään nimitystä "Ruusulinja".


title: Ilkka Penttilä

text: Ilkka Martti Penttilä (s. 27. elokuuta 1936 Oulu) on suomalainen lääkäri ja professori emeritus. Hän oli Kuopion yliopiston kliinisen kemian professori vuodesta 1986. Hänen tukimuskohteitaan ovat olleet rasva-aineenvaihdunta ja laboratoriotutkimukset. Penttilä tuli ylioppilaaksi 1955 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1962.


title: Heli Penttinen

text: Heli Katriina Penttinen-Malmgrén (s. 1963 Raisio) on suomalainen taidemaalari. Hänen alkukautensa työt olivat värikkäitä vertauskuvallisia eläinten karnevaaleja esittäviä maalauksia. Sitten hän hyödynsi 1980-luvun kitch-ajattelua. Niissä hän käytti kirkkaita värejä ja liimasi kankaille peilejä, kulta- ja hopeahilettä ja valkoista kuorrutusta.


title: Martti Penttonen

text: Martti Aleksander Penttonen (s. 1948) on suomalainen matemaatikko. Hän oli 1987 alkaen Kuopion yliopiston (myöh. Itä-Suomen yliopisto) tietojenkäsittelyopin professori, 1990-1998 Joensuun yliopiston (myöh. Itä-Suomen yliopisto) tietojenkäsittelyopin professori. Vuodesta 1998 hän oli jälleen Kuopion yliopiston tietojenkäsittelyopin professori, vuodesta 2005 osa-aikainen. Hän jäi eläkkeelle 2011.


title: Pauli Perkonoja

text: Pauli Kalervo Perkonoja (s. 19. heinäkuuta 1941) on suomalainen shakinpelaaja, ammatiltaan postimies. Hän voitti tehtäväshakin ratkaisemisen henkilökohtaisen maailmanmestaruuden 1986, 1992 ja 1995 ja joukkuemaailmanmestaruuden seitsemän keraa. Hän on saavuttanut suomenmestaruuden kolmetoista kertaa. Tehtäväshakin suurmestarin arvon hän sai 1982.


title: British Airways i360

text: British Airways i360 on 162-metrinen näkötorni Brightonin rannalla, lähellä West Pierin raunioita. Toimijan mukaan nimessä oleva ”i” tarkoittaa ”tietoa, innovaatiota ja eheyttä” (”intelligence, innovation ja integrity”). i360 avattiin 4. elokuuta 2016.


title: British Airways i360

text: i360:n muotoili, suunnitteli, valmisti ja mainosti London Eyen vastuutiimi. British Airways i360 on maailman ensimmäinen pystysuora köysirata ja maailman korkein liikkuva näkötorni, ja tiimi odottaa tornin olevan Guinness World Records 2017 -kirjassa ”maailman ohuimpana korkeana tornina”.


title: British Airways i360

text: Kehittäjät arvioivat, että i360 tuottaa yli 440 pysyvää työpaikkaa; 169 itse nähtävyydellä sekä muita matkailun lisäämiä työpaikkoja toisille kaupungin yrityksille. Ennustettu tornin kustannus on 46 miljoonaa puntaa, joista 36 miljoonaa on rahoitettu Brighton ja Hove kaupunginvaltuuston kautta. Vuonna 2014, jotkut paikalliset asukkaat käynnistivät vetoomuksen lainan estämiselle.


title: British Airways i360

text: Aiemmin nimellä ”Brighton i360” tunnetun hankkeen tavoitteena on houkutella 739 314 maksavaa asiakasta vuosittain. Matkailijat maksavat sisäänpääsystä 15 puntaa ja asukkaat 7,50 puntaa. Tontin omistaja, West Pier Trust, toivoo, että onnistunut i360 johtaa historiallisen West Pierin jälleenrakentamiseen.


title: British Airways i360

text: 162-metrisen tornin 4150 tonnin perustus on valettu kalkkikivikallion päälle ja vahvistuksena on liki 200 tonnia terästä. Torni koostuu teräsosioista eli ”tölkeistä”. Rungossa on 17 yhteen pultattua teräsosiota, jotka on lisäksi suojattu sinkillä, alumiinilla ja maalilla. i360:n hissi on samalla sen näköalatasanne, joka nousee 138 metriin. Hissi on valmistettu kaksoistaivutetusta ja -pinnoitetusta, karkaistusta laminaattilasista. Siinä on ilmastointijärjestelmä, jonka avulla hissiin ei kerry kosteutta sateisellakaan säällä. Hissiin mahtuu 200 matkustajaa. Energiaa hissi kuluttaa noin yhden kilowattitunnin matkustajaa kohden, ja nostojärjestelmä kykenee varastoimaan energiaa: alastulosta saadaan puolet seuraavan nousun vaatimasta virrasta.


title: Liisa Pesonen

text: Liisa Kaarina Pesonen (s. 27. syyskuuta 1962 Jyväskylä) on suomalainen taidemaalari. Hänen teoksensa ovat niukkavärisiä mielikuvienmaisemia.


title: Liisa Pesonen

text: Pesonen on opiskellut Suomen Taideakatemian koulussa 1980–1985, hän suoritti kuvataiteen maisterin opinnot Kuvataideakatemiassa 1998–2000 ja opiskeli Taideteollisen korkeakoulun koulutuskeskuksessa 1995–2000.


title: Peltoo

text: Peltoo on Tampereen eteläiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue noin kaksitoista kilometriä ydinkeskustasta etelään. Peltoon suunnittelualueeseen kuuluvat Lakalaivan, Peltolammin, Multisillan, Vuoreksen ja Lahdesjärven tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.


title: Pitsinnyplääjä

text: Pitsinnyplääjä ("La Dentellière") on sveitsiläisen Claude Gorettan ohjaama ranskankielinen draamaelokuva vuodelta 1977. Nuoren naisen mielen järkkymisestä kertova elokuva oli Isabelle Huppertin läpimurtorooli. Tarina perustuu Pascal Lainén samannimiseen romaaniin, josta kirjailija ja ohjaaja laativat yhdessä elokuvan käsikirjoituksen.


title: Pitsinnyplääjä

text: Ujo ja viaton Pomme (Huppert) on töissä kauneussalongissa, asuu äitinsä (Annemarie Düringer) kanssa eikä juuri käy ulkona. Lomamatkalla Normandiassa hän tapaa kielitiedettä opiskelevan François'n (Yves Beneyton). He muuttavat asumaan yhteen, mutta taustojen erilaisuus aiheuttaa vaikeuksia parisuhteelle. Hauraan Pommen mieli murtuu, ja komediallisena alkanut elokuva saa yhä tummempia sävyjä.


title: Pitsinnyplääjä

text: "Pitsinnyplääjä" sai Cannesin elokuvajuhlilla ekumeenisen tuomariston palkinnon ja oli ehdolla Kultaisen palmun saajaksi. Se sai myös parhaan elokuvan César-ehdokkuuden.


title: Pitsinnyplääjä

text: Vuonna 1977 ensi-iltansa saaneen "Pitsinnyplääjän" toi Suomen teattereihin Kino-Filmin Aili Kannel. Ensi-ilta järjestettiin Helsingin Liisankadun elokuvateatteri Aulassa 16. syyskuuta 1977. Elokuvasta tuli Suomessa melkoinen menestys: vuonna 1977 se oli 106 356 katsojallaan vuoden 17. suosituin. Sen suosion myötä elokuvateattereihin ja -kerhoihin tuotiin muitakin Claude Gorettan ohjaustöitä sekä toisen sveitsiläisohjaajan, Alain Tannerin elokuvia.


title: Pitsinnyplääjä

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Asko Alanen pitää "Pitsinnyplääjää" intiimisti eläytyvänä ja kauniina kuvauksena toisten armoille jättäytyvän hauraan ihmisen kohtalosta määrätietoisten maailmassa. Hän antaa elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Pekka Pihlanto

text: Pekka Hemminki Pihlanto (s. 1938) on suomalainen taloustieteilijä. Hän on ollut vuodesta 1985 Turun kauppakorkeakoulun laskentatoimen professori. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet yrityksen rahoitus ja laskentatoimi. Hän jäi eläkkeelle 2003.


title: Apollonin temppeli (Náxos)

text: Apollonin temppeli oli antiikin aikainen Apollonille omistettu temppeli Naksoksen kaupungissa Naksoksen (nykyinen Náxos) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee pienellä niemen kaltaisella Palátian saarella lähellä nykyistä Náxoksen kaupunkia. Paikka tunnetaan myös nimellä Portára () temppelin edelleen pystyssä olevan suuren oviaukon mukaan.


title: Apollonin temppeli (Náxos)

text: Kreikkalaisessa mytologiassa temppelin paikka Palátian saari oli sama paikka, johon Theseus hylkäsi Kreetalta tuomansa Ariadnen. Samalta paikalla Dionysos sittemmin löysi Ariadnen ja rakensi tälle palatsin. Kykladisen kulttuurin aikana 2000-luvulla eaa. paikalla on ollut jonkinlainen asutus.


title: Apollonin temppeli (Náxos)

text: Suuren temppelin rakentaminen paikalle alkoi arkaaisella kaudella noin vuonna 530 eaa. Tuolloin saarella piti valtaa tyranni Lygdamis Naksoslainen. Hän vaikuttaa halunneen rakentaa saarelle hyvin suuren temppelin, ja siitä oli määrä tulla yli 100 jalkaa pitkä. Rakennustyö jäi kuitenkin kesken, kun Naksos päätyi sotaan Samoksen kanssa. Lopullisesti työ hylättiin sen jälkeen, kun Lygdamis syöstiin vallasta vuonna 506 eaa.


title: Apollonin temppeli (Náxos)

text: Temppelin oletetaan yleensä olleen omistettu Apollonille. Joidenkin tutkijoiden mukaan se olisi saattanut kuitenkin olla omistettu tämän sijaan saaren suojelijalle Dionysokselle. Epäselvyys johtuu siitä, ettei temppeliä mainita säilyneissä antiikin aikaisissa lähteissä, eikä sieltä ole löytynyt myöskään piirtokirjoituksia. Nykyaikana kansan parissa porttia on kutsuttu myös Ariadnen palatsin portiksi. Tästä saari on myös saanut palatsiin viittaavan nykyisen nimensä. Keskeneräisyydestään huolimatta temppeli oli antiikin aikana jonkinlaisessa käytössä, mutta tämä vaikuttaa päättyneen jo 400-luvulla eaa.


title: Apollonin temppeli (Náxos)

text: Varhaiskeskiajalla 400- tai 500-luvulla jaa. temppelin jäänteistä tehtiin kirkko. Sen ympärillä oli asuinrakennuksia ainakin 900-luvulla. Venetsialaisvallan alussa vuonna 1207 temppelistä oli jäljellä vain sen ydin, naos eli cella. Venetsialaisvallan vuosina suurin osa temppelin ja läheisten talojen kivistä käytettiin Náxoksen linnan ja muiden rakennusten rakentamiseen. Temppelin naos säilyi kuitenkin ehjänä ainakin vuoteen 1420, koska oli edelleen kirkkona. Vuonna 1485 sen tiedetään kuitenkin olleen raunioina.


title: Apollonin temppeli (Náxos)

text: Osmanivallan aikana turkkilaiset jatkoivat temppelin osien käyttöä. Vuonna 1628 ainoastaan temppelin suurikokoinen oviaukko oli enää pystyssä, ilmeisesti siksi, että se oli liian painava purettavaksi. Kerrotaan, että vuonna 1769 venäläinen sotalaiva yritti ampua porttia, mutta se jäi edelleen pystyyn ohilaukauksen vuoksi.


title: Apollonin temppeli (Náxos)

text: Apollonin temppeli sijaitsee Náxoksen kaupungin pohjoislaidalla sijaitsevalla Palátian saarella vajaan kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Palátian saari yhdistyy kapealla kannaksella Náxoksen pääsaareen.


title: Apollonin temppeli (Náxos)

text: Temppeli edusti joonialaista tyyliä. Valmiina sen pituus olisi ollut 59 metriä ja leveys 28 metriä. Temppeli oli peripteraalitemppeli ja siinä oli määrä olla 6 x 12 pylvästä. Temppeli ja sen naoksen oviaukko oli suunnattu pohjoisluoteeseen eli Apollonin syntymäpaikan Deloksen saaren suuntaan, mikä viittaa osaltaan siihen, että temppeli oli omistettu juuri Apollonille. Tässä päässä oli pronaos, jonka edessä oli kaksi pylvästä, ja sen takana naos, jonka kaksi neljän pylvään riviä jakoi kolmeen laivaan. Takapuolella temppelissä oli opisthodomos, jonka edessä oli myös kaksi pylvästä.


title: Apollonin temppeli (Náxos)

text: Temppelin oviaukon korkeus on noin 6 metriä ja leveys noin 3,5 metriä. Oviaukko on tehty suurista kivistä, joiden kunkin paino on noin 20 tuonnia. Oviaukon alalaita oli noin 1,1 metriä stylobaatin pintaa korkeammalla, mikä on harvinainen ratkaisu, joten ovella on täytynyt olla portaat. Temppelissä ei todennäköisesti ollut kattoa. Naos on saattanut olla katettu väliaikaisella katolla, jotta sitä on voitu käyttää, vaikka rakennus on ollut muutoin kesken. Koska temppeli ei koskaan valmistunut, alueelta ei ole löytynyt veistosten osia.


title: Apollonin temppeli (Náxos)

text: Nykyisin temppelistä on jäljellä vain sen oviaukko sekä perustuksia. Oviaukko on Náxoksen kaupungin ja koko saaren tunnuksia ja tunnetaan nimellä "Portára". Oviaukon kivissä on jäljellä ulokkeet, joita on käytetty apuna osia siirrettäessä, ja jotka on ollut tarkoitus poistaa temppelin valmistuttua. Myös tämä osoittaa osaltaan temppelin jääneen kesken. Alkuperäisen oviaukon alaosassa on suuri kolo, joka toimi keskiaikaisen kirkon ovena.


title: Demeterin temppeli (Náxos)

text: Demeterin temppeli eli Demetreion () (usein myös "Sagkrín/Sangrin temppeli") oli antiikin aikainen Demeterille ja Korelle omistettu temppeli Naksoksen (nykyinen Náxos) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee Gýroulaksessa lähellä Áno Sagkrín kylää.


title: Demeterin temppeli (Náxos)

text: Demeterin temppelin paikka on ollut kulttikäytössä jo mykeneläisellä ajalla 1000-luvulla eaa. Demeterin ja Persefonen eli Koren kultti sai alkunsa paikalla 700-luvulla eaa. Lisäksi paikalla uhrattiin myös Apollonille. Kultti sijoittui alun perin ulkotiloihin. Temppeli rakennettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 530 eaa. Tuolloin saaren tyrannina toimi Lygdamis Naksoslainen. Temppeli taantui 200-luvulla eaa.


title: Demeterin temppeli (Náxos)

text: Varhaiskristillisellä ajalla temppeli otettiin käyttöön kirkkona. 500-luvulla jaa. sen paikalle rakennettiin kolmilaivainen basilikakirkko, joka tehtiin temppelin osista. Ainoastaan kirkon luoteiskulma oli yhtenevä entisen temppelin kanssa. Kirkko hylättiin ja raunioitui ilmeisesti 700-luvulla, mahdollisesti arabien hyökkäysten vuoksi. Myöhemmin temppelin keskelle rakennettiin pieni kappeli, joka oli omistettu Johannes Teologille. Sen rakentamisessa käytettiin temppelin kiviä.


title: Demeterin temppeli (Náxos)

text: Temppelin paikan löysi kreikkalainen arkeologi Nikólaos Kontoléon vuonna 1949. Järjestelmälliset arkeologiset kaivaukset alueella suoritettiin vuosina 1976–1995 kreikkalaisten ja saksalaisten yhteistyönä. Kaivausten alussa vuonna 1977 paikalla ollut kappeli siirrettiin nykyiselle paikalleen temppelin viereen sen eteläpuolelle. Kaivausten yhteydessä havaittiin, että suuri osa temppelin kivistä oli edelleen alueella, ja temppeliä on entisöity laajalti kaivausten yhteydessä ja niiden jälkeen.


title: Demeterin temppeli (Náxos)

text: Temppeli sijaitsee linnuntietä noin 10 kilometriä kaakkoon nykyisestä Náxoksen kaupungista ja noin 1,5 kilometriä etelälounaaseen Áno Sagkrísta. Se oli rakennettu viljavaan laaksoon, mikä liittynee siihen, että Demeter oli maanviljelyksen jumalatar. Temppeli oli tehty valkoisesta naksoslaisesta marmorista, ja se oli ensimmäisiä, joka rakennettiin kokonaan marmorisena.


title: Demeterin temppeli (Náxos)

text: Temppeli oli malliltaan erikoinen. Se oli pohjakaavaltaan neliömäinen, ja sen sivujen pituus on noin 13 metriä. Temppelin edessä sen julkisivussa oli viisi pylvästä ("pentastylos in antis"), mikä oli harvinainen ratkaisu. Myös temppelin pylväät olivat omintakeisia. Ne luokitellaan yleensä joonialaisiksi, mutta niiden kapiteeli ei kuitenkaan ole tyypillinen joonialainen vaan muistuttaa enemmän doorilaisen pylvään kapiteelia. Alapäässä pylväissä oli jalusta. Pylväät olivat hoikkia ja kapenivat ylös päin. Niiden leveys on alaosassa kahdeksasosa niiden korkeudesta ja yläpäässä kymmenesosa.


title: Demeterin temppeli (Náxos)

text: Pylväikön takana oli pronaos, josta johti normaalin yhden oven sijaan kaksi vierekkäistä ovea naokseen eli cellaan. Ovet oli sijoitettu kummankin puolen kahden uloimman pylvään kohdille, ja näin keskimmäinen viidestä pylväästä ei asettunut oven tielle. Naoksen keskellä kattoa tuki poikittaissuunnassa viisi pylvästä, jotka sijaitsivat linjassa julkisivun pylväiden kanssa. Tällainen pylväiden sijoittelu oli päinvastainen normaaliin nähden.


title: Demeterin temppeli (Náxos)

text: Tällaisena rakennus muistuttaa eräänlaista ”paviljonkia” ennemmin kuin tavallista kreikkalaista temppeliä. Jossain määrin sen voi nähdä muistuttavan Eleusiin Demeterin temppeliä eli Telesterionia. Toisaalta arkkitehtuurin on arveltu jäljittelevän luolaa, joista Demeterin kultti alun perin on saattanut saada alkunsa. Varsinkin kun temppelin ovet on suljettu, luolamaisuus korostuu. Tällöin valoa on tullut ainoastaan kattorakenteiden läpi sirottuneena.


title: Demeterin temppeli (Náxos)

text: Temppelin vieressä oli uhrikuoppia, jotka oli yhdistetty kanavoinnilla. Niihin uhrattiin hedelmien mehua sekä muita maan antimia.


title: Demeterin temppeli (Náxos)

text: Temppelin löydöksiä esittelee arkeologisen alueen yhteydessä toimiva Gýroulaksen arkeologinen museo Sagkríssa.


title: Demeterin temppeli

text: Demeterin temppeli/pyhäkkö tai Demetreion () voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin Demeterille omistettuihin temppeleihin tai pyhäköihin:


title: Dionysoksen pyhäkkö (Náxos)

text: Dionysoksen pyhäkkö (usein myös "Ýrian/Irian pyhäkkö/temppeli") oli antiikin aikainen Dionysokselle omistettu pyhäkkö Naksoksen (nykyinen Náxos) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee Ýriassa lähellä Glinádon kylää.


title: Dionysoksen pyhäkkö (Náxos)

text: Pyhäkön paikka on ollut kulttikäytössä viimeistään mykeneläisellä ajalla 1300–1100-luvuilla eaa. Kulttia harjoitettiin alun perin ulkotiloissa ja se jatkui tällaisena vielä geometriselle kaudelle noin vuoteen 800 eaa. saakka. Tuolloin paikalle rakennettiin ensimmäinen pyhäkkörakennus. Sen jälkeen paikalla on ollut eri vaiheissa yhteensä neljä eri pyhäkkörakennusta, jotka kaikki on rakennettu samalle paikalle samansuuntaisesti.


title: Dionysoksen pyhäkkö (Náxos)

text: Ensimmäinen noin vuonna 800 eaa. rakennettu pyhäkkö oli tehty puusta ja tiilistä. Se tuhoutui noin vuonna 730 eaa. mahdollisesti läheisen joen tulvimisen seurauksena. Tämän jälkeen rakennettiin toinen pyhäkkö, joka oli jaettu pylväin neljään laivaan. Se on ollut aikakauteensa nähden huomattavan suuri. Sen tuhouduttua rakennettiin kolmas pyhäkkö noin vuonna 680 eaa. Se oli kolmilaivainen ja hyödynsi osin aiemman pyhäkön seiniä. Siinä oli neljän pylvään muodostama pylväikkösisäänkäynti.


title: Dionysoksen pyhäkkö (Náxos)

text: Kolmas pyhäkkö tuhoutui ilmeisesti 600-luvun eaa. aikana, jonka jälkeen kulttia harjoitettiin jälleen ulkotiloissa olleen alttarin ympärillä. Neljäs ja suurin pyhäkkö rakennettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 580–550 eaa. Se on varhaisin tunnettu joonialaistyylinen marmorinen prostylos-temppeli, ja se on merkittävä tyylisuunnan kehityksen kannalta.


title: Dionysoksen pyhäkkö (Náxos)

text: Dionysoksen kultti liittyi viiniin ja pitoihin. Kreikkalaisessa mytologiassa Dionysos vaikutti muun muassa juuri Naksoksella ja sai siellä puolisokseen Theseuksen hylkäämän Ariadnen. Tutkimusten perusteella rakennusta on käytetty seremoniallisena pitotilana, toisin sanoen siellä on nautittu Dionysoksen juhliin liittyneitä aterioita. Laajimmassa vaiheessa sisälle rakennukseen on mahtunut ainakin 18 arvovierasta, kun muut ovat nauttineet ateriat ulkotiloissa.


title: Dionysoksen pyhäkkö (Náxos)

text: Pyhäkköä jouduttiin korjaamaan roomalaisella kaudella ensimmäisellä vuosisadalla eaa. huonojen perustusten vuoksi. Varhaiskristillisellä ajalla 400- tai 500-luvulla jaa. pyhäkkö muutettiin basilikakirkoksi. Myöhemmin paikalle rakennettiin pieni Pyhälle Yrjölle ("Ágios Geórgios") omistettu kirkko.


title: Dionysoksen pyhäkkö (Náxos)

text: Pyhäkkö paikallistettiin vuonna 1982. Sen järjestelmälliset arkeologiset kaivaukset suoritettiin kreikkalaisten ja saksalaisten yhteistyönä vuosina 1986–1996. Samalla pyhäkön pylväitä on kunnostettu.


title: Dionysoksen pyhäkkö (Náxos)

text: Pyhäkkö sijaitsee Livádin laaksossa noin kaksi kilometriä länsiluoteeseen Glinádan kylästä ja noin kolme kilometriä etelään Náxoksen kaupungista. Alue on ollut antiikin aikana jossain määrin soinen, ja tulvat olivat jatkuva ongelma.


title: Dionysoksen pyhäkkö (Náxos)

text: Nykyisin paikalla olevat rauniot ovat pyhäkön viimeisestä eli neljännestä rakennusvaiheesta. Pyhäkkö edusti joonialaista tyyliä. Se oli tehty paikallisesta granodioriitista. Pyhäkön julkisivussa oli marmorinen pylväikkösisäänkäynti ("prostasis"). Kaksi neljän pylvään pylväsriviä jakoi rakennuksen kolmeen laivaan. Pyhäkköön liittyi laaja "hestiatorion" eli tila pidoille. Pyhäkössä oli myös mysteerikulttiin liittynyt "adyton" eli kaikkein pyhin.


title: Dionysoksen pyhäkkö (Náxos)

text: Pyhäkköalue oli ympäröity temenos-muurilla, ja sen koko oli noin 70 × 58 metriä. Alueella oli muun muassa marmorinen alttari. Pyhäkköalueen länsilaidalla oli stoaa muistuttava pylväshalli.


title: Dionysoksen pyhäkkö (Náxos)

text: Pyhäkköalueelta on löydetty paljon erilaisia astioita ja muuta keramiikkaa, mikä liittyy paikalla vietettyihin juhliin aterioineen. Alueelta on löydetty myös lukuisia votiiviesineitä sen pitkän historian varrelta. Arkeologisella alueella on pieni näyttelytila löydöille. Löytöjä on esillä myös Náxoksen arkeologisessa museossa.


title: New York Tendaberry

text: New York Tendaberry on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Laura Nyron syyskuussa 1969 julkaistu albumi. Vuonna 2002 levy julkaistiin remasteroituna.


title: New York Tendaberry

text: Kaikki kappaleet Laura Nyro.


title: Daniel Helsingius

text: Daniel Helsingius (1717 – 12. elokuuta 1774 Tukholma) oli suomalainen Ruotsissa vaikuttanut kuninkaallinen sihteeri ja poliittinen kirjailija.


title: Daniel Helsingius

text: Helsingiuksen vanhemmat olivat Porvoon tuomiorovasti Georg Helsingius (1662–1741) ja Beata Schmidt tämän toisessa avioliitossa. Hän kävi Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1732 ja Uppsalassa 1735. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi Uppsalan yliopistosta 1739.


title: Daniel Helsingius

text: Helsingius toimi Tukholman linnanoikeuden varanotaarina vuodesta 1748, kuninkaallisen kanslian notaarina vuodesta 1749, linnanoikeuden notaarina vuodesta 1753 ja kuninkaallisen kirjaston ylimääräisenä kirjastonhoitajana vuodesta 1761. Hänestä tuli kuninkaallinen sihteeri 1762 ja antikviteettiarkiston asessori 1763.


title: Daniel Helsingius

text: Klassillisilta kirjailijoilta kirjoitustyylinsä omaksunut Helsingius kirjoitti myssypuolueen palveluksessa poliittisia ja poleemisia kirjoitelmia. Hän toimi Ruotsin ensimmäisen, vuosina 1769–1849 Tukholmassa ilmestyneen Dagligt Allehandan avustajana.


title: Pierian lähde

text: Pierian lähde tai "Pierian virta" oli antiikin aikainen lähde Pieriassa Makedoniassa. Se oli omistettu muusille eli runottarille, ja sijaitsi Olymposvuoren juurella. Kreikkalaisessa mytologiassa paikka oli sama, jossa muusien uskottiin syntyneen Zeuksen ja Mnemosynen tyttärinä.


title: Pierian lähde

text: Antiikin aikana lähteen veden juomisen uskottiin antavan runollista innoitusta. Kenties varhaisin tunnettu viittaus on runoilijatar Sapfolta, joka mainitsee Pierian ja runollisen innoituksen ajatuksen, vaikkakaan ei vielä itse lähdettä; kirjoittaessaan naisesta, josta ei ollut runoilijaksi, hän sanoo:


title: Pierian lähde

text: Petronius Arbiterin "Satyriconissa" mainitaan jo lähdekin:


title: Pierian lähde

text: Lähteen maine kasvoi länsimaisessa kirjallisuudessa erityisesti Alexander Popen ("An Essay on Criticism", 1711) kuuluisien säkeiden myötä. Niissä lähde nähdään kaiken tiedon ja taiteiden metaforisena alkuperänä. Pope kirjoitti:


title: Pierian lähde

text: Pierian lähde sekoitetaan usein Kastalian lähteeseen Parnassosvuorella.


title: Werner Lönnbeck

text: Werner Konrad Lönnbeck (3. syyskuuta 1849 Tammisaari – 3. maaliskuuta 1908 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja ja kirjailija.


title: Werner Lönnbeck

text: Lönnbeckin vanhemmat olivat värjäri Henrik Lönnbeck ja Eleonora Aqvilina Lindgren. Hän pääsi ylioppilaaksi 1879 Helsingin reaalilyseosta. Lönnback toimi kirjailijana, toimittajana, stenografina ja viimeksi konttoripäällikkönä Helsingissä. Hän oli Wiborgsbladetin päätoimittajana 1885–1889 ja Tammerfors Aftonbladin päätoimittajana 1895–1896 sekä 1904–1905. Lönnbeck oli myös toimittajana Helsingfors-Posten ja Nya Pressen lehdissä.


title: Hilja Gestrin

text: Hilja Ilma Gestrin (o.s. Kainulainen, 28. huhtikuuta 1882 Kuhmo – 14. elokuuta 1963 Tampere) oli suomalainen arkkitehti.


title: Hilja Gestrin

text:
Gestrin opiskeli arkkitehtuuria Polyteknillisessä opistossa Helsingissä. Opintojensa ohessa hän kävi piirustus- ja maalaustunneilla Ateneumissa ja yliopiston piirustussalissa. Valmistuttuaan arkkitehdiksi vuonna 1907 Gestrin muutti Tampereelle, jossa hän työskenteli Wivi Lönnin arkkitehtitoimistossa. Hän avusti Lönniä
Tampereen paloaseman ja Pispalan rukoushuoneen suunnittelussa.


title: Hilja Gestrin

text: Kun Tampereen vanha kruununmakasiini päätettiin muuttaa Tampereen taidemuseoksi, rakennuksen muutospiirustukset annettiin Gestrinin tehtäväksi. Suunnittelussa häntä avusti taiteilija Gabriel Engberg. Piirustukset valmistuivat vuonna 1930. Gestrin suunnitteli samalla makasiinin viereen uuden piharakennuksen, johon tuli vahtimestarin asunto ja museon lämpökeskus. Nykyään talo on toimistokäytössä.


title: Hilja Gestrin

text: Arkkitehdin työn lisäksi Gestrin opetti piirustusta Tampereen suomalaisessa yhteiskoulussa. Hän kuului myös Tampereen Taideyhdistyksen johtokuntaan ja toimi yhdistyksen rahastonhoitajana.


title: Hilja Gestrin

text: Gestrin asui Commercen talossa. Hän oli naimisissa liikemies-valokuvaaja Werner Mauritz Gestrinin (1876–1952) kanssa.


title: Sumatran historia

text: Sumatran saari Indonesiassa on ollut vuosisatojen ajan keskeisellä merireitillä Euroopan ja Kiinan välissä. Ensimmäinen Sumatralle syntynyt merkittävä kuningaskunta oli Srivijaya, joka kukoisti alueella 600-luvulta 1300-luvulle. Alueelle levisi 1400-luvulta lähtien islam ja voimakkaimmaksi valtioksi nousi saaren pohjoisosassa sijainnut Acehin sulttaanikunta. Hollantilaiset valloittivat nykyisen Indonesian alueen 1600-luvulta lähtien ja Sumatra oli osa Alankomaiden Itä-Intiaa Toiseen maailmansotaan asti.


title: Sumatran historia

text: Ensimmäiset neandertalinihmiset saapuivat Sumatralle luultavasti noin miljoona vuotta sitten pleistoseenikaudella. Tuohon aikaan Sumatran ja Jaavan saaret olivat yhteydessä Malakan niemimaan mantereeseen, sillä suuri osa merivedestä oli sitoutunut mannerjäätikköihin. Sumatran saaren roolista ihmisen kehityksessä ei tiedetä paljoa. Päiväntasaajalla sijaitsevalla saarella kasvoi tiheästi sademetsää ja varhaiset asukkaat todennäköisesti välttelivät kosteita sademetsiä ja hakeutuivat hedelmällisiin jokilaaksoihin pitkin saaren vuorijonoa. Saarelta ei ole löytynyt toistaiseksi näkyviä todisteita neandertalinihmisen asuttamisesta. Mutta naapurisaarelta Jaavalta löydetty jaavanihmisen fossiili tukee teoriaa Sumatran varhaisista asuttajista. Ensimmäinen varhaisten ihmisfossiilien tutkija Sumatran ja Jaavan alueella oli alankomaalainen Eugène Dubois, joka löysi jaavanihmisen fossiilin.


title: Sumatran historia

text: Tunnetuimmat jäännökset ennen maatalouden kehittymistä ovat saaren itärannikolta, Medanin ja Lhokseumawen läheltä löydetyt vanhat kivityökalut ja luut. Nämä ihmiset olivat metsästäjä-keräilijöitä, mutta heistä tiedetään vain vähän. Kallojen muodon perusteella heidän on päätelty saapuneen Melanesiasta, Australian ja Uuden-Guinean suunnalta.


title: Sumatran historia

text: Varhaisimmat Sumatran asukkaat puhuivat austronesialaisia kieliä ja he saapuivat alueelle noin 13 000 vuotta sitten. Noin 2500 vuotta ennen ajanlaskun alkua alueelle saapui väestöä nykyisen Etelä-Kiinan alueelta. Sumatralla on tehty vain vähän arkeologisia tutkimuksia, eikä esihistoriallisten ihmisten elintavoista alueella ole paljoa tietoa. On kuitenkin todettu että Gunung Kerinci -vuoren ja Tobajärven ympäristöstä on kaadettu metsää luultavasti maatalouskäyttöä varten. Tämä on todettu alueella esiintyvän ja maaperään tallentuneen siitepölyn avulla.


title: Sumatran historia

text: Vanhimmat tunnetut maininnat Sumatrasta ovat intialaisissa Ramajana-kertomuksissa kolmannelta vuosisadalta eaa. Ramajanassa Sumatraa kutsutaan Svarnadvipaksi eli Kultaiseksi saareksi, mikä johtuu kullan kaivamisesta antiikin ajoista alkaen. Kreikkalainen Ptolemaios mainitsi ihmissyöjien asuvan Intiasta itään sijaitsevilla Barusain saarilla. Tämän on uskottu tarkoittaneen Luoteis-Sumatraa. Acehin eteläpuolella, Pohjois-Sumatran länsirannikolla sijaitsevasta Baruksesta tuli satamapaikka, ja sen rannikolla tuotettiin kamferia. Aina 600-luvulle asti kirjalliset lähteet viittasivat Sumatraan kiellettynä villinä maana, jota asuttivat ihmissyöntiä harjoittavat heimot ja missä oli villejä petoeläimiä. Samoissa lähteissä mainittiin myös sen kasvillisuuden monipuolisuus ja mineraalirikkaudet.


title: Sumatran historia

text: Saarta yhdisti sivistyneeseen maailmaan Kaakkois-Sumatralla oleva satama, Kantoli, jonka kautta ylläpidettiin diplomaattisuhteita Kiinaan vuosina 441–563. Kantoli oli saaren ensimmäinen tunnettu poliittinen keskus, mutta siitä ei tiedetä paljoa, muuta kuin että se oli Srivijayan kuningaskunnan edeltäjä.


title: Sumatran historia

text: Srivijayan on päätelty syntyneen 500-luvulla, sillä kiinalaisten saapuessa alueelle yhteiskunta oli jo pitkälle kehittynyt. Maan keskus oli Palembangin kaupunki. Ensimmäiset maininnat Srivijayasta ovat kiinalaiselta buddhalaismunkilta Ji-jingiltä, joka vietti matkallaan Intian kuusi kuukautta Palembangissa. 600-luvun lopulla Srivijaya laajensi vaikutuspiiriään muinaisesta Palembangista koko Kaakkois-Sumatralle ja lopulta Sumatran itärannikolla oleville saarille Malakan niemimaata myöten.


title: Sumatran historia

text: Srivijayaan levisi Intialaisten mukana buddhalaisuus ja Palembangista kehittyi oli merkittävä buddhalainen kauppa- ja sivistyskeskus. Ji-jingin mukaan maassa oli tuhat buddhalaista munkkia, joilta oli mahdollista oppia sanskritia ennen matkan jatkamista Intiaan. Ji-jingi suoritti Intian matkansa srivijajalaisella laivalla. Srivijayan omat kirjalliset merkinnät uskotaan tehdyn lontar-palmun lehdille, minkä vuoksi ne ovat tuhoutuneet. Joitakin kivikirjoituksia on kuitenkin jäänyt jäljelle, erityisesti vuosilta 682–686, jolloin Srivijaya laajeni ja vakiinnutti valtaansa. Bangkalla säilyneessä kivikirjoituksessa mainitaan sotaretki Jaavalle.


title: Sumatran historia

text: Srivijayan hallinnon uskotaan kirjoitusten perusteella erikoistuneen ja jakautuneen vähintään kahteen tasoon, monarkin keskushallintoon ja kuvernöörien aluehallintoon. Pohjoisimmat maininnat Srivijajasta ovat löytyneet eteläisestä Thaimaasta. Se näyttää ulottuneen Malakansalmelle ja mahdollisesti myös Länsi-Borneolle. Kiinalaiset ja myöhemmin arabialaiset lähteet kuvasivat Srivijajan vauraaksi ja voimakkaaksi kuningaskunnaksi, joka yritti ylläpitää ylellisyystuotteiden monopolia. Sumatran sisämaan ydinalueet eivät kuitenkaan koskaan joutuneet Srivijajan suoraan hallintaan, vaan tämän valta keskittyi rannikoille.


title: Sumatran historia

text: Sumatralta välitettiin jalostettuja tuotteita kuten mausteita, norsunluuta ja suitsukkeita. Malakansalmen läpi kulkevasta merireitistä muodostui vaihtoehto Euroopan ja Kiinan väliselle Silkkitielle. Srivijaya pystyi hallitsemaan sijaintinsa ansiosta sekä Malakansalmea että Jaavan ja Sumatran välistä Sundasalmea.


title: Sumatran historia

text: Hedelmällisen Musi -joen rannalla sijainnut Palembang pystyi tarjoamaan runsaan sadon takia riittävästi ravintoa satamissa vierailleille kauppiaille. Ulkomaisten kauppiaiden ei sallittu tulla satamiin ilman erikoislupaa. Vuoteen 1000 saakka Srivijaya kykeni monopolisoimaan Kaakkois-Aasian merikauppaa ja myös kehittyi kulttuurin keskukseksi. Palembangin asutus levittäytyi Musi-joen rantaa pitkin. Vasta kiinalaisten alkaessa muuttaa alueelle 1000-luvulla kaupungit alkoivat kehittyä.


title: Sumatran historia

text: Vuonna 1025 eteläintialainen Cholan kuningaskunta hyökkäsi Srivijajaan. Intialainen laivasto valloitti salmien kautta satamat ja lopulta myös Palembangin. Varsinaista syytä hyökkäykselle ei tiedetä, mutta on esitetty että Intian suunnalta tulleet kauppiaat eivät halunneet maksaa Srivijayaan korkeita maksuja, joita heidän velvoitettiin maksavan. Chola ei kuitenkaan saanut tuhottua Srivijayaa, vaan se sai haltuunsa sen Malakan niemimaalla hallitsemia alueita. Srivijayan valtakunnan rappiota edistivät Cholan lisäksi Jaavan suunnasta tulleet toistuvat hyökkäykset ja kauppavallan siirtyminen muille alueen satamakaupungeille. Srivijayan heikkeneminen myös edesauttoi pienempien kuningaskuntien syntymistä. Srivijayasta irtautunut Jambi, oli toinen saaren merkittävistä kuningaskunnista, ja Srivijayan heikennyttyä se kasvatti vaikutusvaltaansa Sumatralla 1200-luvulla.


title: Sumatran historia

text: Srivijayan heikennyttyä jaavalaiset alistivat Sumatran valtaansa. Singhasarin kuningaskunta kasvatti Sumatralla valtaansa 1270-luvulla ja 1300-luvun lopulla sen seuraajavaltio Majapahit valloitti saaren hallintaansa. 1370-luvulla viimeisetkin rippeet Srivijayasta valloitettiin, kun Majapahit valloitti Palembangin. Palembangin prinssi Paramesvara pakeni Malakan niemimaalle, mihin hän perusti Malakan sulttaanikunnan.


title: Sumatran historia

text: 1400-luvulla islam alkoi levitä Malaijien saaristoon ja Malakan niemimaalle. Alueelle alkoi muodostua islamilaisia kuningaskuntia ja syntyi kulttuuri jonka kieli oli malaiji arabialaisilla kirjaimilla kirjoitettuna, ja islamista tuli yleinen uskonto.


title: Sumatran historia

text: Samudera Pasain sulttaanikunta Pohjois-Sumatralla oli ensimmäinen, jonka hallitsija kääntyi islaminuskoon. Intialaiset ja Keski-Aasiasta tulevat laivat alkoivat käyttää sen islamilaisia satamia kauppapaikkoinaan. Tähän asti Sumatraa oli kutsuttu Jaavaksi tai Vähäksi-Jaavaksi, mutta nyt koko saarta alettiin kutsua Sumatraksi Samudran mukaan. Samudra tarkoittaa sanskritissa valtamerta. Samudrassa viisi kuukautta monsuunisateen päättymistä Eurooppaan palatakseen odottanut Marco Polo kertoi vuonna 1292, että samudralaiset syövät ihmisiä ja että heidän on rakennettava suojakseen linnoitus. Marco Polo kuitenkin kertoi myös, että viereinen, nykyisen Langsan lähellä sijainnut Peurlakin kuningaskunta oli islamilainen ja piti yllä suhteita saraseenikauppiaisiin. Vuonna 1323 arabialainen Ibn Battula totesi Samudran tulleen islamilaiseksi ja kehittyneeksi sulttaanikunnaksi, joka kävi kauppaa Etelä-Intian ja Kiinan kanssa. Monet muslimikauppiaat pitivät Samudraa kotisatamanaan, he taas kutsuivat kaupunkia nimellä Pasai.


title: Sumatran historia

text: Samudera Pasain merkitys alueen kaupankäynnissä väheni 1400-luvulla, kun Malakan sulttaanikunnan valta kasvoi. 1500-luvulla monet Sumatran suuret asutuskeskukset olivat jo kääntyneet islamiin. 1500-luvun alussa portugalilaiset saapuivat Malaijien saaristoon. He valloittivat Malakan vuonna 1511 ja kymmenen vuotta myöhemmin Samudera Pasain. Samudera Pasain alueen jäänteet joutuivat Acehin sulttaanikunnan valtaan vuonna 1524.


title: Sumatran historia

text: Acehin sulttaanikunta Sumatran pohjoisosassa nousi saaren voimakkaimmaksi kuningaskunnaksi 1500-luvulla. Aceh teki monta epäonnistunutta hyökkäystä Portugalin hallitsemaan Malakkaan 1500-luvulla. Mutta acehlaiset eivät kyenneet horjuttamaan eurooppalaisten valtaa Malakan niemimaalla. 1600-luvulle tultaessa Aceh kontrolloi koko saaren pohjoisinta osaa. Maan kuuluisin sulttaani oli Iskandar Muda, jonka valtakaudella 1607-1636 alussa Aceh teki useita sotaretkiä Malakan niemimaan sulttaanikuntiin, joilla Aceh vahvisti valta-asemaansa alueen vauraimpana ja voimakkaimpana valtiona. Maa hyötyi myös sijainnistaan Euroopan ja Kiinan välisellä keskeisellä merireitillä. Aceh vei maasta runsaasti mausteneilikkaa, pippuri ja muskottipähkinää, ja maa loi hyvät suhteet Osmanivaltakuntaan, jonka ansiosta sen ei tarvinnut käyttää Afrikan ympäri kiertävää merireittiä, jota portugalilaiset kontrolloivat.


title: Sumatran historia

text: Aceh ei onnistunut kuitenkaan valloittamaan Malakkaa portugalilaisilta Iskandar Mudan aikana. Hänen seuraajansa Iskandar Thani liittoutui hollantilaisten kanssa portugalilaisten pois ajamiseksi. Hollantilaiset valloittivat Malakan, mutta pian sen jälkeen Aceh joutui luovuttamaan kauppaoikeuksia hollantilaisille.


title: Sumatran historia

text: Hollantilaiset nousivat 1600-luvulla alueen taloudelliseksi ja sotilaalliseksi mahdiksi. Hollantilaiset pyrkivät alistamaan valtansa alle myös Acehin, ja maiden välillä käytiin täysimittainen sota. Hollantilaiset eivät kuitenkaan koskaan saaneet alistettua Acehia täysin siirtomaahallintonsa alaisuuteen. Vuonna 1824 hollantilaiset joutuivat tunnustamaan Acehin itsehallinnon, kun Hollanti ja Britannia jakoivat alueen omiin etupiireihinsä.


title: Sumatran historia

text: Hollantilaiset eivät kuitenkaan hyväksyneet Acehin uhmakasta asennetta siirtomaahallintoa kohtaan, ja hollantilaiset katsoivat että Sumatran pohjoisosa saattaisi joutua jonkun muun siirtomaavallan alaisuuteen. Vuonna 1873 maiden välillä alkoi Acehin sota, jonka jälkeen hollantilaiset lakkauttivat sulttaanikunnan ja alue liitettiin Alankomaiden Itä-Intiaan. Sota muuttui kuitenkin sissisodaksi, joka sitoi hollantilaisten armeijaa Sumatralle ja kalliiksi käyneen sodan vuoksi siirtomaahallinto joutui lähes vararikkoon. Hollantilaiset saivat vastarinnan nujerrettua vasta vuonna 1913, mutta Aceh ei kuitenkaan koskaan sulautunut täysin Hollannin Itä-Intiaan.


title: Sumatran historia

text: Acehlaisten lisäksi Sumatralla muutkaan eivät hyväksyneet hollantilaisvaltaa saarellaan. 1820-1830-luvuilla minangkabaut kapinoivat hollantilaisvaltaa vastaan. Kapina kärjistyi padrisodaksi kutsuttuun sotaan vuosina 1821-1838. Minangkabaut kukistettiin ja alue liitettiin Alankomaiden Itä-Intiaan, kuten kävi vääjäämättömästi koko Malaijien saaristolle.


title: Sumatran historia

text: Hollantilaiset saivat aika-ajoin rauhoitella Sumatran alkuperäiskansojen keskuudessa kytevää vihaa siirtomaahallintoa kohtaan. Sumatra pysyi osana Alankomaiden Itä-Intiaa toiseen maailmansotaan saakka, jolloin Japani valloitti saaren. Japanin miehitys aiheutti Sumatralla enemmän levottomuutta kuin Jaavalla. Aceh auttoi japanilaisia hollantilaisten kukistamisessa järjestämällä aseellisen kapinan hollantilaisia vastaan.


title: Sumatran historia

text: Sumatran ja Jaavan välissä sijaitseva Krakataun tulivuori purkautui vuonna 1883 aiheuttaen laajaa tuhoa.


title: Sumatran historia

text: Toisen maailmansodan jälkeen ja Japanin antauduttua Indonesia julistautui itsenäiseksi. Valtioon tuli kuulumaan myös Sumatra. Alankomaat vaati saaria takaisin, mutta kansainvälisen painostuksen vuoksi se joutui tunnustamaan Indonesian itsenäisyyden vuonna 1949.


title: Sumatran historia

text: Sumatralla elettiin kuitenkin poliittisesti ja taloudellisesti erillään maan keskuksesta Jaavasta. Ensimmäinen kriisi nähtiin itsenäistymisen jälkeen, kun Acehin muslimit kieltäytyivät yhteistyöstä Pohjois-Sumatran batakien kanssa. Acehissa on kapinoitu Jakartan hallintoa vastaan maan itsenäistymisestä lähtien. Rauhansopimukseen Acehin ja Indonesian keskushallinnon välillä päästiin vasta vuonna 2005 Martti Ahtisaaren välityksellä.


title: Gunnar Mossberg

text: Elis Gunnar Mossberg, (1903 Tukholma - 1983) oli ruotsalainen taidemaalari ja kuvataiteilija.


title: Gunnar Mossberg

text: Mossberg opiskeli Torsten Palmin johdolla vuosien 1918-1920 välisenä aikana ja Karl Gullbergin johdolla vuosina 1924-1925. Opintomatkoja Mossberg teki Saksaan, Englantiin, Ranskaan, Espanjaan ja Kreikkaan. Julkisesti hänen teoksiaan on nähtävillä O.K:n pääkonttorilla Tukholmassa. Mossbergin taulujen aiheita olivat usein rannat veneineen sekä Gotlannin maisemat.


title: Erik Magnusson

text: Erik Allan Magnusson (s. 1919 Borgeby) oli ruotsalainen kuvataiteilija ja kuvanveistäjä.


title: Erik Magnusson

text: Magnusson opiskeli sekä Oskar Anderbergin että Jonas Frödingin johdolla. Hän teki myös opintomatkoja Eurooppaan. Magnusson maalasi värikylläisiä maisemia sekä muotoili figuureja ja rintakuvia.


title: Pukki paratiisissa

text: Pukki paratiisissa ("Det tossede paradis") on suuren kansainvälisen suosion saanut tanskalainen seksikomedia vuodelta 1962. Gabriel Axelin ohjaaman elokuvan näyttelijöitä ovat Dirch Passer, Ghita Nørby, Arthur Jensen ja Hugo Herrestrup. Bob Ramsing teki elokuvan käsikirjoituksen Ole Juulin romaanin pohjalta.


title: Pukki paratiisissa

text: "Pukin paratiisissa" näki Ruotsissa kaksi miljoonaa katsojaa, ja pelkästään Saksan liittotasavallasta vain 700 000 Tanskan kruunua maksanut elokuva toi 18 miljoonaa Saksan markkaa lipputuloja.


title: Pukki paratiisissa

text: Freddy Kamrasin tuotua elokuvan Suomen ensi-iltaan joulukuussa 1963 se pysyi Helsingin Maximin ohjelmistossa peräti 53 viikkoa ja oli huippusuosittu ympäri maata. 1980-luvulla elokuva sai uutta mediahuomiota, kun vastavalittu kulttuuriministeri Anna-Liisa Kasurinen mainitsi sen näkemänään elokuvana.


title: Pukki paratiisissa

text: "Pukki paratiisissa" -elokuvan suosion myötä sen tuottajayhtiö Palladium Films teki useita muita Suomessakin nähtyjä seksikomedioita, kuten "Masurkka sängynlaidalla" (1970), "Hammaslääkäri sängynlaidalla" (1971), "Pukki sängynlaidalla" (1972), "Rehtori sängynlaidalla" (1972), "Romantiikkaa sängynlaidalla" (1973), "Hyppelyä sängynlaidalla" (1975) ja "Merimies sängynlaidalla" (1976).


title: Pukki paratiisissa

text: Trangøn saarella miehet syövät paljon kananmunia ja säilyttävät näin viriiliytensä. Miesten lemmenkutsu saa naiset syttymään jopa kilometrien päästä. Kun naispuolinen sisäministeri saapuu sotalaivoineen panemaan separatistisia saarelaisia kuriin, miesten erikoistaidoille tulee käyttöä.


title: Pukki paratiisissa

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Sam Inkinen toteaa tämän skandinaavisen kulttielokuvan olevan jotensakin katsottava, ”ainakin jos unohtaa turhat laatukriteerit”. Hän antaa "Pukille paratiisissa" kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Jokihaukka

text: Jokihaukka ("Leptodon cayanensis") on haukkojen heimoon kuuluva lintu. Sen levinneisyysaluetta ovat Etelä-Amerikassa Argentiina, Belize, Bolivia, Brasilia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Ranskan Guyana, Guatemala, Guayana, Honduras, Meksiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Suriname, Trinidad ja Tobago ja Venezuela.


title: Jokihaukka

text: Linnun kanta on levinneisyysalueellaan pienenemässä.


title: Jokihaukka

text: Linnun paino on 474 grammaa.


title: Huuhaarallit

text: Huuhaa-rallit – superhärskit tai Huuhaarallit on Martti Innasen vuonna 1978 julkaisema albumi. Sävellys, sovitus, sanoitus ja esitys Martti Innanen


title: Iides

text: Iides on Tampereen keskiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue joka sijaitsee Iidesjärven eteläpuolella. Iideksen suunnittelualueeseen kuuluvat Viinikan, Nekalan, Vihiojan, Jokipohjan ja Muotialan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.


title: Herva (suunnittelualue)

text: Herva on Tampereen kaakkoiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Hervan suunnittelualueeseen kuuluvat Hervannan, Ruskon ja Hervantajärven tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.


title: Kauka

text: Kauka on Tampereen kaakkoiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Kaukan suunnittelualueeseen kuuluvat Turtolan, Viialan, Haiharan, Kaukajärven, Lukonmäen ja Hallilan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.


title: Claire Foy

text: Claire Foy (s. 16. huhtikuuta 1984 Stockport, Suur-Manchester) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan Anna Boleyninä minisarjassa "Susipalatsi" (2015) ja nuorena Elisabet II:na Netflix-sarjassa "The Crown" (2016–2017), josta hänet palkittiin Golden Globella.


title: Claire Foy

text: Foy teki televisiodebyyttinsä jo opiskellessaan Oxford School of Dramassa. Televisiodebyyttinsä jälkeen hän siirtyi teatterin puolelle ja näytteli Royal National Theatressa, Lontoossa. Hän esiintyi myös televisioelokuvassa "Terry Pratchett’s Going Postal" sekä elokuvassa "Musta noita".


title: Claire Foy

text: Foy esittää nuorta Britannian kuningatarta Elisabet II:ta Netflixin vuonna 2016 alkaneen "The Crown" -sarjan pääosassa. Tammikuussa 2017 hänet palkittiin roolistaan Golden Globella ja SAG-palkinnolla.


title: Claire Foy

text: Foy syntyi Stockportissa ja kasvoi Manchesterissä sekä Leedsissä. Hän oli nuorin perheensä kolmesta lapsesta. Foyn vanhemmat erosivat hänen ollessaan kahdeksanvuotias. Hän opiskeli draamaa Liverpoolin John Mooresin yliopistossa sekä näyttelemistä vuoden pituisessa opinto-ohjelmassa Oxford School of Dramassa. Hän valmistui vuonna 2007 ja muutti ystäviensä kanssa Peckhamiin, Lontooseen.


title: Claire Foy

text: Foy tapasi puolisonsa, näyttelijä Stephen Campbell Mooren, "Mustan noidan" kuvauksissa. Heillä on tytär, joka syntyi hiukan ennen "The Crownin" ensimmäisen kauden kuvauksia.


title: Jared Harris

text: Jared Harris (s. 24. elokuuta 1961 Lontoo) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Lane Prycen roolistaan televisiosarjassa "Mad Men", josta hän oli ehdolla Emmy-palkintoon parhaasta miessivuosasta vuonna 2012. Lisäksi hän on näytellyt muun muassa elokuvissa "Syntyneet tappajiksi" (1994), "" (2011), "Lincoln" (2012) ja "Boksitrollit" (2014), jossa hänellä oli äänirooli. Hän esittää kuningas Yrjö VI:ta Netflixin televisiosarjassa "The Crown" (2016).


title: Jared Harris

text: Harris on näyttelijä Richard Harrisin ja tämän ensimmäisen vaimon, Elizabeth Rees-Williamsin, poika. Hänen nuorempi veljensä on näyttelijä Jamie Harris ja vanhempi veljensä ohjaaja Damian Harris.


title: 3-metyylipyridiini

text: 3-metyylipyridiini eli β-pikoliini tai 3-pikoliini (CHN) on heterosyklisiin aromaattisiin yhdisteisiin kuuluva pyridiinin johdannainen. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä valmistettaessa esimerkiksi lääkeaineita. 3-metyylipyridiini on 2- ja 4-metyylipyridiinien isomeeri.


title: 3-metyylipyridiini

text: 3-metyylipyridiini on huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä ja sillä on pyridiininkaltainen hieman epämiellyttävä haju. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen sekä moniin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin. 3-metyylipyridiini on heikko emäs. 3-metyylipyridiini voidaan hapettaa kaliumpermanganaatin avulla nikotiinihapoksi. 3-metyylipyridiini ärsyttää hengitysteitä, silmiä ja ihoa. Sille altistumisesta voi aiheutua oireina muun muassa huonovointisuutta, yskää sekä pää- ja vatsakipua.


title: 3-metyylipyridiini

text:
Muiden metyylipyridiini-isomeerien tavoin myös 3-metyylipyridiiniä esiintyy kivihiilitervassa, josta sitä voidaan eristää. Pääosa tuotetusta 3-metyylipyridiinistä muodostuu kuitenkin pyridiinin valmistuksen sivutuotteena, kun formaldehydi ja asetaldehydi reagoivat ammoniakin kanssa tai akroleiini reagoi ammoniakin kanssa. Katalyytteinä käytetään metallioksideja kuten alumiinioksidia. Näissä reaktioissa syntyy myös muita metyylipyridiinejä. Selektiivisesti 3-metyylipyridiiniä voidaan valmistaa vedyttämällä 2-metyyliglutaronitriiliä.
3-metyylipyridiiniä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä. Siitä valmistetaan muun muassa nikotiinihappoa, niasiinia, 3-syanopyridiiniä, fluatsifoppi-butyyliä, nisergoliinia, klorpyrifossia sekä tekstiilien vedenestokäsittelyissä käytettäviä kemikaaleja. Lisäksi yhdisteestä voidaan valmistaa väriaineita. 3-metyylipyridiiniä käytetään liuottimena erityisesti liuottamaan hartseja.


title: Herva

text: Herva voi tarkoittaa seuraavia:


title: Juhana Säde

text: Juhana Säde (s. 1975 Riihimäki) on suomalainen kirjailija.


title: Juhana Säde

text: Säteen historiallisissa romaaneissa fiktiivinen päähenkilö seikkailee tunnettujen historiallisten tapahtumien pyörteissä. Maattomat kuninkaat -romaanin kertomus sijoittuu vuosien 967-983 väliseen aikaan, suomalaisittain esihistorialliselle rautakaudelle, jolta on säilynyt erittäin vähän kirjallista tietoa Pohjolan osalta. Muutamien saaga- ja kronikkamainintojen pohjalta Säde on rakentanut kirjakielettömien itämerensuomalaisten olemassaolon huomioivan tarinan.


title: Juhana Säde

text: Kirjailija Taru Väyrysen arvion mukaan teoksen tyyli on eleetöntä, lähes karun toteavaa, ja Säde jättää paljon tilaa lukijan omalle kyvylle oivaltaa ja ymmärtää.


title: Juhana Säde

text: Kaupunkien kuningatar jatkaa itsenäisenä jatko-osana hämäläisen Rautian tarinaa nykyisin Bysantiksi kutsutussa Itä-Rooman valtakunnassa ja sen pääkaupungissa Konstantinopolissa.


title: Juhana Säde

text:
Lisäksi Säde on julkaissut e-kirjana tieteisnovellin Venuksen Sisaret.
Venuksen Sisaret. 2017. ISBN 978-951-568-249-9.


title: John Rutsey

text: John Howard Rutsey (23. heinäkuuta 1952 – 11. toukokuuta 2008) oli kanadalainen rumpali, joka oli kanadalaisen Rush-yhtyeen perustajajäsen yhdessä Alex Lifesonin ja Geddy Leen kanssa. John Rutsey esiintyi yhtyeen ensialbumilla ja jätti yhtyeen vuonna 1974 musiikillisten näkemyserojen ja terveysongelmien (tyypin 1 diabetes) takia. Hänet korvasi Neil Peart. Rutseyn diabeteksen arvellaan vaikuttaneen siihen että hän kuoli sydänkohtaukseen vuonna 2008. Rutseyn kommentteja kuullaan 2010 ilmestyneessä dokumentissa " the Lighted Stage", ja DVD-julkaisu sisältää kaksi Rushin esitystä hänen soittaessa rumpuja.


title: John Rutsey

text: Rutseylla oli kaksi veljestä, vanhempi, Bill, ja baseball-kirjailija Mike. Hänen isänsä, Howard Rutsey, oli rikos reportterina "Toronto Telegram-"lehdessä ja kuoli sydänkohtaukseen. John asui kotona Eva-äitinsä kanssa ja kävi St. Paschals koulua. Toisin Kuin Geddy Lee ja Alex Lifeson, jotka ihailivat sellaisia yhteitä kuin Pink Floyd ja Genesis, Rutsey piti enemmän Bad Companysta.


title: John Rutsey

text: Vuonna 1963 Rutsey tutustui Lifesoniin opiskellessaan St. Paschals koulussa. Rutsey pelasi jääkiekkoa hänen kanssaan kadulla. Molemmat olivat kiinnostuneita musiikista, ja he päättivät perustaa bändin. He muodostivat 'The Projection' bändin yhdessä Bill Fitzgeraldin ja "Doc" Cooper kanssa.


title: John Rutsey

text: Ian Grandy muistelee: "John oli mies joka patisti kaikkia harjoittelemaan ja joka piti itseään rokkarina. Olen sanonut sen ennenkin ja sanon sen uudelleen: "Rush"ia ei olisi ollut ilman Johnia... Joka tapauksessa Johnin johdolla kavereista tuli "glam-rokkareita", joilla oli todella räikeät takit ja housut sekä kahdeksan tuumaa korkeat saappaat. Kerran juteltiin Gasworksin klubilla ja sanoin, 'eikö me oltu saman mittaisia (173 cm)?' Hän nauroi ja sanoi, 'No, ehkä kauan sitten!'"


title: John Rutsey

text: Rutseyn veli Bill ehdotti yhtyeelle nimeksi "Rush" erään tapaamisen aikana Rutsey kellarissa.


title: John Rutsey

text: Pian yhtyeen perustamisen jälkeen siitä erosi Jeff Jones ja pian myös nykyinen basisti ja vokalisti Geddy Lee. Näinä alkuvuosina Rutsey soitti "Not Fade Away"/"You Can't Fight It" singlellä sekä ensialbumimilla.


title: John Rutsey

text: Lee ja Lifeson ovat kumpikin myöntäneet, että ensialbumin äänitysten ja säveltämisen aikana Rutsey sai olla pääasiallisena laulujen sanoittajana. Kun tuli aika aloittaa levytykset, hän ei kuitenkaan tehnyt sanoituksia. Haastatteluissa Lee ja Lifeson ovat todenneet, että Rutsey oli tyytymätön sanoituksiinsa ja oli repineet ne. Lee kirjoitti hätäisesti sanat kaikkiin kappaleisiin ennen kuin lauluosuudet tallennettiin.


title: John Rutsey

text: Rushin julkaistua ensialbuminsa Rutsey erosi yhtyeestä musiikillisten näkemyserojen ja terveysongelmiensa takia. Hänen juomisensa olisi voinut aiheuttaa mahdollisia ongelmia pitkillä kiertueilla. Rutsey esiintyi viimeisen kerran ýhtyeen kanssa 25. heinäkuuta 1974. Paikka oli Centennial Hall Lontoossa, Ontariossa. Hänen tilalleen otettiin Neil Peart.


title: John Rutsey

text: Lifeson sanoi vuonna 1989 haastattelussa, että hän oli tavannut Rutseyn vielä usein, ja yhtyeen jälkeen tämä oli aloittanut kehonrakennuksen. Lifeson jatkoi: "Hän kilpaili amatööritasolla jonkin aikaa, mutta hän treenaa edelleen, ja minä treenaan hänen kanssaan pari kertaa viikossa paikallisella kuntosalilla täällä Torontossa." Vuonna 2005 Lifeson sanoi, ettei ollut tavannut Rutseyta noin vuodesta 1990.


title: John Rutsey

text: Rutsey kuoli 11. toukokuuta 2008 nukkuessaan todennäköisesti sydänkohtaukseen. Rutseyn perhe halusi pitää hautajaiset yksityisasiana, vaikka lahjoitukset lähetetään Juvenile Diabetes Research Foundationille Markham, Ontario.


title: John Rutsey

text: Rutseyn kuoleman jälkeen Lee ja Lifeson julkaisivat lausunnon: "Muistomme Rushin alkuvuosista, Johnin vielä ollessa bändissä, ovat meille hyvin rakkaita. Vuodet teini-ikäisinä, kun haaveilimme eräänä päivänä tekevämme mitä nyt teemme vuosikymmeniä myöhemmin, ovat erityisiä. Vaikkakin tiemme erosivat monta vuotta sitten, hymyilemme tänään ajatellessamme niitä jännittäviä aikoja ja muistellessamme Johnin mahtavaa huumorintajua ja täydellistä ajoitusta. Häntä tulevat kaipaamaan syvästi kaikki, joita hän kosketti."


title: John Rutsey

text: Rutseyn osa yhtyeen varhaisessa historiassa on tunnustettu vuoden 2010 dokumentissa "he Lighted Stage". Rutseyn kommentteja kuullaan dokumentissa, ja DVD-julkaisu sisältää kaksi Rushin esitystä hänen soittaessa rumpuja.


title: John Rutsey

text: Rutsey on haudattu Torontooon Mount Pleasant Cemetery hautausmaalle.


title: Tasa

text: Tasa on Tampereen koilliseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Tasan suunnittelualueeseen kuuluvat Niihaman, Atalan, Ojalan, Kumpulan, Tasanteen ja Olkahisen tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.


title: Breakin’ Outta Hell

text: Breakin' Outta Hell on australialaisen rockyhte Airbournen neljäs studioalbumi. Se julkaistiin 23. syyskuuta 2016 levymerkillä Spinefarm.


title: Liela

text: Liela on Tampereen luoteiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Lielan suunnittelualueeseen kuuluvat Lielahden, Niemanrannan, Pohtolan, Lintulammen ja Ryydynpohjan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.


title: Lentävä

text: Lentävä on Tampereen luoteiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Lentävän suunnittelualueeseen kuuluvat Niemen ja Lentävänniemen tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.


title: Antti Ilveskoski

text: Antti Juhani Ilveskoski (10. toukokuuta 1944 Sortavala – 28. huhtikuuta 2008 Espoo) oli arkkitehti, joka keskittyi työssään etenkin julkisiin tiloihin. Hän vastasi Yrjönkadun uimahallin restauroinnista ja Tampereen taidemuseon laajennuksesta. Ilveskoski voitti myös useita arkkitehtuurikilpailuita.


title: Antti Ilveskoski

text: Ilveskoski piti tärkeänä, että vanhoja rakennuksia säilytetään ja kohdellaan kunnioittavasti. Hän halusi töidensä sopeutuvan ympäristöön ja korosti rakennusten toiminnallisuutta. Hänen ammatillisia esikuviaan olivat arkkitehdit Aarne Ervi ja Alvar Aalto. Ilveskosken uranvalintaan vaikutti vahvasti hänen isänsä Jaakko Ilveskoski, joka toimi Tampereen kaupunginarkkitehtina vuosina 1953–1972.


title: Antti Ilveskoski

text: Antti Ilveskoskella oli arkkitehtitoimisto Helsingissä ja sivutoimisto Tampereella. Hän kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen kotonaan keväällä 2008.


title: Arthur O'Hara Wood

text: Arthur O'Hara Wood (s. 1890 Melbourne – 6. lokakuuta 1918 Saint-Quentin) oli australialainen tennispelaaja, joka voitti Australian avoimet vuonna 1914.


title: Nikolai Enckell

text: Nikolai Enckell (20. elokuuta 1833 Isokartano, Ulvila – 5. marraskuuta 1916 Helsinki) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraaliluutnantti.


title: Nikolai Enckell

text: Enckellin vanhemmat olivat tullihallituksen päätirehtööri, kollegineuvos, everstiluutnantti Carl Gustaf Enckell (1798–1849) ja Adolfina Kristina Le Bell (1797–1879). Hän valmistui 1854 Paavalin jalkaväen junkkarikoulusta Pietarista ja palveli sitten 3. kenttätykistöprikaatissa ja 1. krenatööritykistöprikaatissa Krimin sodan aikana 1854–1856. Sodan jälkeen hän palveli vuodesta 1858 4. yhdistettyssä reservitykistöprikaatissa. Hänestä tuli aliluutnantti 1856 ja luutnantti 1858.


title: Nikolai Enckell

text: Enckell siirrettiin 1863 Viaporin linnoitustykistöön ja 1873 2. patterin päälliköksi 24. kenttätykistöprikaatiin jonka riveissä hän osallistui Turkin sotaan 1877–1878. Hän toimi vuodesta 1893 4. tykistöprikaatin komentajana. Enckellistä tuli alikapteeni 1865, kapteeni 1867, everstiluutnantti 1873, eversti 1877, kenraalimajuri 1893 ja kenraaliluutnantti 1900. Hän erosi palveluksesta vuonna 1900.


title: Nikolai Enckell

text: Enckell oli naimisissa vuodesta 1865 Emilia Henriette Krogeruksen (1847–1921) kanssa. Heillä oli 8 lasta joista tunnetuin oli lääkäri, hammaslääkäri ja taidemaalari Karl Gustaf (Gösta) Enckell.


title: S/S Argo

text: S/S Argo oli suomalainen Gustaf Eriksonin omistama höyrylaiva jonka neuvostoliittolainen sukellusvene SC 317 torpedoi Bogskärin lähistöllä jatkosodan aikana 16. kesäkuuta 1942. Laivan 23 hengen miehistöstä sai surmansa yhdeksän, heidän joukossaan oli Gustaf Eriksonin poika, laivan toinen perämies Gustaf-Adolf Erikson. Ruotsalainen höyrylaiva S/S Ulla pelasti 14 miehistön jäsentä. SC 317 joutui myös Suomen laivaston upottamaksi.


title: S/S Argo

text: S/S Argo oli rakennettu 1898 Robert Napier and Sonsin telakalla Glasgowssa. Laivan vetoisuus oli 4 320 kuollutpainotonnia, pituus 98,49 metriä, leveys 13,47 metriä ja syväys 6,10 metriä. Höyrykoneen teho oli 1 340 hevosvoimaa. Laiva oli vuoteen 1912 glasgowlaisen "Glasgow Shipowners Co Ltd " varustamon omistuksella nimellä "Camperdown". Tämän jälkeen se oli ruotsalaisvarustamojen omistuksessa vuoteen 1937 saakka jolloin Gustaf Eriksonin "Rederi Ab Ponape"-varustamo osti sen. Argo nimen laiva sai vuonna 1924.


title: Christmas and the Beads of Sweat

text: Christmas and the Beads of Sweat on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Laura Nyron toukokuussa 1970 julkaistu albumi. Vuonna 2008 levy julkaistiin remasteroituna.


title: Christmas and the Beads of Sweat

text: Kaikki kappaleet Laura Nyro, ellei toisin mainita.


title: Tyttö ja kaiku

text: Tyttö ja kaiku (, ”Kesäloman viimeinen päivä”, ) on liettualaisen Arūnas Žebriūnasin ohjaama neuvostoliittolainen perhe-elokuva vuodelta 1964. Juri Nagibinin tarinaan perustuva elokuva kertoo 12-vuotiaasta tytöstä Vikasta, joka viettää kesälomansa loppua aurinkoisella ja vuoristoisella rannalla jossakin etelässä ja tutustuu samanikäiseen poikaan, joka vaikuttaa muita älykkäämmältä. Tyttö näyttää pojalle salaisen paikan, jyrkkien rantakallioiden välisen kaikuisan onkalon. Kun isommat pojat kiusaavat, poika kuitenkin jättää tytön yksin ja tyttö pettyy.


title: Tyttö ja kaiku

text: Vika-tyttö viettää viimeistä kesäloman päivää kalastajaisoisänsä luona. Isä on tulossa hakemaan, mutta tyttö ei haluaisi lähteä. Aamulla isoisä lähtee veneellä kalaan ja tyttö jää tapansa mukaan vaeltamaan pitkin kallioisia rantoja ja puhumaan ystävilleen, kiville.


title: Tyttö ja kaiku

text: Kylän poikajoukko tulee rannalle valitsemaan uutta johtajaansa sukeltamalla maalilla merkittyä rapua vedestä. Johtajaksi haluava vanhin poika pettää kilpailijaansa heittämällä mereen muun kuin merkityn ravun. Vika-tyttö seuraa sivusta, huomaa petoksen ja kertoo siitä pojille.


title: Tyttö ja kaiku

text: Pian Vika tapaa yksinäisen pojan Romasin, joka on viettämässä päivää seudulla eikä tunne ketään. Vika vie pojan paikkoihin, joissa kaiku vastaa erilaisiin ääniin. He ystävystyvät, mutta pian poikajengin vanhin kostaa Vikalle rapupaljastuksen piilottamalla Vikan vaatteet kun tämä on uimassa. Uusi ystävä Romas meneekin tilanteessa poikien puolelle eikä puolusta Vikaa. Vika syyttää Romasia pelkuriksi.


title: Tyttö ja kaiku

text: Romas haluaa todistaa ettei ole pelkuri. Hän sukeltaa Vikan heittämän merkityn ravun merestä, mutta Vika ei lepy. Vikan isä tulee hakemaan tyttöä, ja Romas katsoo kun tytön isän kuorma-auto häipyy horisonttiin.


title: Tyttö ja kaiku

text: "Tyttö ja kaiku" sai tuomariston erikoispalkinnon Locarnon elokuvajuhlilla 1965.


title: Veli-Pekka Kinnunen

text: Veli-Pekka Kinnunen (s. 12. helmikuuta 1961 Lahti) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 270 runkosarjaottelua tehopistein 74+79=153 ja keräten 136 jäähyminuuttia. Kinnunen ei kuitenkaan koskaan pelannut SM-liigan pudotuspeleissä. Hän on pelannut urallaan myös yhden kauden Kanadan junioriliiga OMJHL:ssä (nyk. OHL) ja Kinnunen voitti Peterborough Petesissa Anssi Melametsän kanssa kaikkien aikojen ensimmäisenä suomalaispelaajana Memorial Cupin. Pelaajauransa jälkeen hän on toiminut Mestiksessä ja juniorisarjoissa valmennus- ja seurajohtotehtävissä.


title: Veli-Pekka Kinnunen

text: Kinnunen on Jokereiden kasvatti. Hän voitti C-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 1976 ja B-nuorten SM-pronssia vuonna 1977. Kinnunen siirtyi kaudeksi 1978–1979 Pohjois-Amerikkaan ja OMJHL-junioriliigan Peterborough Petesiin. Hän ja Anssi Melametsä voittivat kauden päätteeksi kaikkien aikojen ensimmäisinä suomalaispelaajina koko CHL:n lopputurnauksen, Memorial Cupin. Tämänkin jälkeen suomalaisista mestaruuden on onnistunut voittamaan ainoastaan Olli Juolevi vuonna 2016.


title: Veli-Pekka Kinnunen

text: Kaudeksi 1979–1980 Kinnunen palasi Jokereihin, jossa hänen tulokaskautensa SM-liigassa toi 35 runkosarjaottelussa tehot 1+4=5. Kolmen siellä pelatun kauden jälkeen Kinnunen siirtyi kaudeksi 1982–1983 Kiekkoreippaan joukkueeseen. Kaudeksi 1983–1984 hän palasi taas Jokereihin, mutta Kinnunen siirtyi kesken kauden SM-liigan nousijajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhon riveihin. Joukkuen kausi päättyi putoamiseen I-divisioonaan, mutta Kinnunen palasi kaudeksi 1984–1985 jatkamaan SM-liigauraansa Kiekkoreippaaseen. Hän teki liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 18+15=33, joilla Kinnunen jakoi Reippaan sisäisen maalipörssin voiton Markku Hakulisen kanssa ja oli joukkueen toiseksi paras pistemies hänen jälkeensä.


title: Veli-Pekka Kinnunen

text: Kinnunen palasi kaudeksi 1985–1986 taas Jokereihin, joiden kolmanneksi paras pistemies hän oli tehoilla 16+13=29, kuten myös seuraavalla kaudella 1986–1987 tehoilla 15+17=32. Jälkimmäinen kausi päättyi kuitenkin joukkueen putoamiseen I-divisioonaan. Kaudella 1987–1988 Kinnunen oli siellä Jokereiden paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 23+19=42. Seuraava kausi 1988–1989 päättyi liiganousuun.


title: Veli-Pekka Kinnunen

text: Kaudeksi 1989–1990 Kinnunen siirtyi II-divisioonajoukkue Vantaa HT:n riveihin. Hän voitti tehoilla 27+44=71 koko sarjan syöttöpörssin ja sijoittui pistepörssissä neljänneksi. VHT nousi kauden päätteeksi I-divisioonaan, jossa Kinnunen pelasi kolme seuraavaa kautta, kunnes hän lopetti pelaajauransa kevääseen 1993.


title: Veli-Pekka Kinnunen

text: Kinnunen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1981, jolloin hän voitti hopeaa. Kinnunen pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1978 voittaen Euroopan-mestaruuden.


title: Veli-Pekka Kinnunen

text: Kinnunen toimi kaudella 2000–2001 Mestis-joukkue Kiekko-Vantaan joukkueenjohtajana. Helmikuussa 2001 hän liittyi myös joukkueen apuvalmentajaksi päävalmentajaksi nousselle Iiro Järvelle, kun hänen edeltäjänsä Pentti Hiiros erotettiin. Kaudella 2007–2008 Kinnunen toimi Jokereiden C-nuorten päävalmentajaksi ja hän johdatti joukkueen SM-hopeaan. Kaudella 2008–2009 hän toimi seuran B-nuorten päävalmentajana.


title: Veli-Pekka Kinnunen

text: Kaudella 2012–2013 Kinnunen toimi Mestiksen nousijajoukkue HC Keski-Uudenmaan toiminnanjohtajana.


title: Bo Mossberg

text: Bo Tore Mossberg (s. 27. heinäkuuta 1935) on erityisesti kasviaiheisiin erikoistunut ruotsalainen kuvataiteilija ja kuvittaja. Mossbergin tunnettuihin kuvitustöihin kuuluu "Den nya Nordiska Floran" (2003, , 2005).


title: Huopana

text: Huopana on Viitasaaren länsirajalla sijaitseva kylä. Huopanaa pidetään kaupungin tunnetuimpana kylänä, sillä Huopanankoskella kalastanut kirjailija Juhani Aho loi alueelle maineen. Usein Huopanan kylää kutsutaan Huopanankoskeksi alueen selkeimmän maamerkin mukaisesti.


title: Huopana

text: Merkkejä ihmisistä Huopanassa on löydetty lähes 2500 vuoden takaa. Kirveellä veistetty muinaissuksi löydettiin vuonna 1933 Ehtosennevalta noin 1,5 metrin syvyydestä suomudan pellolle ajon yhteydessä. Vähin vaurioin säilynyt suksi on ajoitettu radiohiilianalyysilla noin 400 eaa. Urheilumuseossa esillä oleva, molemmista päistä kapeneva suksi on 157,5 cm pitkä ja noin 15 cm leveä. Männystä veistetty suksi on kiinnitetty jalkaan kourupäläs-tyyppisellä siteellä, mäystinnauhat pujotettiin suksen yläpinnan listojen reikien läpi. Pohja on sileä.


title: Huopana

text: Pysyvä asutus Huopanaan tuli 1500-luvun puolivälin jälkeen. Huopana kuului muun Viitasaaren tavoin vuonna 1561 perustettuun Rautalammin seurakuntaan, kunnes vuonna 1628 perustettiin Viitasaaren seurakunta. Vuonna 1560 kylällä oli kolme veroa maksavaa taloa. Ensimmäisiä asukkaita tuli Keitelepohjan kautta Hämeestä. Uudisasukkaista erottuakseen ensimmäiset asukkaat korostivat hämäläisyyttään, joka merkitsi alueen ikiaikaista omistajuutta. Vuonna 1640 asukkaita laskettiin olleen 12 ja saman vuosisadan lopulla noin 20. Vuonna 1870 asukkaita oli 623 ja vuonna 1900 Huopanan alueella oli talollisia 31 sekä valtion mailla uusia asumuksia 25, torppia oli yhteensä 55.


title: Huopana

text: Huopanassa toimii kyläkoulu, joka on yksi Viitasaaren kaupungin kolmesta peruskoulusta ja ainoa koulu taajaman länsipuolella. Toinen Viitasaarella oleva kyläkoulu on Kymönkoskella, taajaman itäpuolella. Huopanan koulussa oppilaina ovat esiopetuksessa olevat sekä 1.–6. luokkien oppilaat. Koulussa on neljä opetusryhmää, esiopetusluokan lisäksi luokat 1–2, 3–4 ja 5–6 on yhdistetty yhteensä kolmeksi opetusryhmäksi.


title: Huopana

text: Vuonna 1886 valmistunut koulutalo paloi 23. päivä tammikuuta 1986. Uusi koulu otettiin käyttöön lokakuussa 1987. Liikuntasalina käytettiin läheistä maamiesseurantaloa, kunnes vuonna 1997 valmistui koulun yhteyteen liikuntasali. Itsessään ikävän tulipalon on myöhemmin katsottu säilyttäneen kyläkoulun Huopanassa, sillä muut Viitasaaren länsiosien vanhemmissa rakennuksissa toimineet koulut on suljettu.


title: Savijärven tervatehdas

text: Savijärven tervatehdas oli Lammilla Hämeenlinnassa nykyisellä Evon retkeilyalueella sijaitsevan Savijärven ja Rahtijärven yhdistävän puron länsirannalla sijainnut tervatehdas. Tehdas aloitti toimintansa 1864 ja se lienee toiminut 1800-luvun lopulle saakka. Tehdas oli ensimmäisiä Suomeen perustettuja tervatehtaita jotka käyttivät tuotannossaan teollisia menetelmiä.


title: Savijärven tervatehdas

text: Evon metsäopiston yhteyteen perustettu Savijärven tehdas tuotti 1860-luvulla päätuotteena puuhiiltä tervan ja tärpätin ollessa prosessissa syntyneitä sivutuotteita. 1890-luvulla päätuotteeksi oli vaihtunut terva.


title: Savijärven tervatehdas

text: Tehtaasta on säilynyt harmaakivistä kylmämuurattu 3,1 x 5,5 metrin kokoinen ja 1,6 metriä korkea retorttiuuni jonka päällä on rautavantein sidottu rautainen keittopata. Retorttiuunista pohjoiseen sijaitsee halkaisijaltaan 6 metrin kokoinen tiilistä muuratun pyöreän tervauunin pohja. Entisellä tehdaspaikalla on jäljellä myös suuri maatunut hiilikasa, irtotiiliä sisältävä maavalli, neliömäinen kivirakennelma ja uittorännin jäänteitä purossa.


title: Pispala (suunnittelualue)

text: Pispala on Tampereen lounaiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue noin kolme kilometriä ydinkeskustasta länteen. Pispalan suunnittelualueeseen kuuluvat Hyhkyn, Ylä-Pispalan, Tahmelan, Ala-Pispalan ja Santalahden tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.


title: Sampo (suunnittelualue)

text: Sampo on Tampereen keskiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Sammon suunnittelualueeseen kuuluvat Kalevanrinteen, Liisankallion, Petsamon, Lapin, Lapinniemen, Kalevan, Järvensivun, Vuohenojan, Kaupin ja Kissanmaan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.


title: Leino (suunnittelualue)

text: Leino on Tampereen koilliseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Leinon suunnittelualueeseen kuuluvat Linnainmaan, Leinolan, Holvastin, Vehmaisten ja Hankkion tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.


title: Pietari – Metropoli nurkan takana

text: Pietari - Metropoli nurkan takana on toimittaja Magnus Londenin kirjoittama opaskirja ja lähinnä suomalaisille lukijoille suunnattu reportaasikokoelma. Kirjoittamiseen ovat osallistuneet myös toimittajat Anders Mård ja Milena Parland. He ovat kirjoittaneet tavallisuudesta poikkeavan, persoonallisen matkaoppaan. Kirja on sekoitus reportaaseja ja konkreettisia matkavihjeitä, ja se esittelee Pietarin tunnetuimpia nähtävyyksiä.


title: Pietari – Metropoli nurkan takana

text: Tekstiä täydentävät Andrei Stserbakov-Parlandin valokuvat.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Karjalan rintama oli silloisen Viipurin läänin alueelle muodostunut Suomen sisällissodan rintama. Punaiset kutsuivat sitä nimellä ”itäinen rintama”, mutta myöhempään käyttöön on yleistynyt valkoisten käyttämä nimitys. Karjalan rintama on myöhemmässä tutkimuksessa jaettu vielä neljään eri osaan eli Joutsenon, Antrean, Keski-Kannaksen ja Raudun rintamalohkoihin. Suurimmat taistelut käytiin Antrean ja Raudun rintamilla, joista jälkimmäiseen osallistui myös runsaasti punaisten puolella taistelleita venäläisiä joukkoja. Merkittävä sotatoimi oli myös valkoisten tekemä Viipurin valtaus.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Karjalan rintama oli Hämeen rintaman ohella sisällissodan merkittävin näyttämö, jossa myös miestappiot olivat suuria. Sen taisteluissa kaatui noin 1 300 valkoista, 1 100 punaista ja 500 venäläistä eli 34 prosenttia sodan kaikista kaatuneista.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Punaisten tarkoituksena oli vallata tärkeä Antrean risteysasema, mutta neljältä eri suunnalta käynnistynyt hyökkäys pysähtyi jo muutaman paivän kuluttua, jonka jälkeen kaikilla rintamalohkoilla käytiin usean viikon ajan lähinnä asemasotaa. Venäläisten kiinnostuksen Karjalan rintaman tapahtumiin selitti Pietarin ja Hiitolan välinen rautatie, jonka kautta tapahtuvaa valkoisten ja saksalaisten hyökkäystä he pelkäsivät. Helmikuisen suurhyökkäyksensä epäonnistuttua, punaiset hyökkäsivät Karjalassa aktiivisesti vielä maaliskuun loppupuolella. Tuolloin heidän tarkoituksenaan oli sitoa valkoisten joukkoja, ettei niitä lähetettäisi Hämeen rintamalle Tampereen taisteluun.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Valkoiset puolelta taisteluihin osallistui Itäarmeijaan kuulunut Karjalan ryhmä, josta käytettiin myös nimitystä Karjalan armeijakunta. Suojeluskuntalaisten lisäksi sen joukoissa oli myös asevelvollisia. Kun jääkärien pääryhmä saapui Suomeen 25. helmikuuta, he ottivat pian komentoonsa koko Karjalan rintaman ja syrjäyttivät valkoisten joukkoja siihen asti johtaneet Venäjän armeijassa koulutuksensa saaneet upseerit lähes kokonaan. Yhteensä jääkäreitä vaikutti Karjalassa noin 30. Karjalan ryhmän komentajana toimi aluksi eversti Herman Wärnhjelm, kunnes hänen tilalleen 12. helmikuuta tuli jääkärieverstiluutnantti Aarne Sihvo. Maaliskuun puolivälissä Sihvo jakoi joukkonsa kolmeksi rykmentiksi. Imatraa puolustaneen Karjalan 3. rykmentin päällikkö oli jääkärivänrikki Kalle Kuokkanen, jota seurasivat ratsumestari Aito Husso ja jääkäri Armas Ståhlberg. Antrean suunnalla toimi Karjalan 2. rykmentti, jota johtivat ratsumestari Oskar Kuula ja myöhemmin 3. rykmentistä siirtynyt vänrikki Kalle Kuokkanen. Raudussa taistelleen Karjalan 3. rykmentin päällikkö oli ratsumestari Georg Elfvengren.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Punaisten itäisen rintamana komentajana toimi Helsingin punakaartin 3. rykmentin päällikkö Oskar Rantala, jonka rinnalle sodan viimeisinä päivinä tuli Viipurin puolustusta johtamaan myös Edvard Gylling. Rintamalla taisteli Viipurin läänin alueelta koottujen punakaartien lisäksi Helsingin punakaartin ja Pietarin suomalaisen punakaartin osastoja sekä Suomeen sijoitettuja venäläisiä sotilaita ja Pietarista saapuneita bolševikkivallankumouksellisia. Venäläisten osuus Karjalan rintamalla oli huomattavasti suurempi kuin millään muulla sisällissodan rintamalla.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Karjalasta muodostui helmikuussa punaisten päätoiminta-alue ennen Hämeen rintamalla alkaneita laajoja taisteluita. Viipurissa päämajaansa pitänyt punaisten itäisen rintaman esikunta toimi erillään muista esikunnista ja oli käytännössä kokonaan itsenäinen. Lisäksi se oli läheisessä yhteistyössä Pietarin vallankumouksellisten bolševikkien kanssa. Punaisten ensimmäisen 9.–15. helmikuuta tehdyn hyökkäyksen tarkoituksena oli ottaa haltuun niin sanottu Vuoksen linja, joka ulottui Saimaan rannalta Imatran Vuoksenniskasta Antrean ja Räisälän kautta aina Laatokan rannalla sijaineeseen Käkisalmeen saakka. Näin punaiset olisivat saaneet turvattua heille elintärkeän Pietarin radan. Päähyökkäys oli suunniteltu Viipurista Antreaan johtavan rautatien suunnassa kohti Antrean asemaa. Lappeenrannan punakaartin piti tukea hyökkäystä Joutsenon suunnalla ja samalla sitoa valkoisten joukkoja. Punaiset eivät kuitenkaan onnistuneet etenemään tavoitteseensa, vaan hyökkäys pysähtyi lännessä Joutsenon ja Imatran välille ja idässä jo ennen Antreaa.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Punaisten yleishyökkäyksen alettua 21. helmikuuta, he yrittivät uutta iskua Antreaan noin 4 000 miehen voimin. Samalla hyökkäysrintamaa levennettiin itään, niin että hyökkäys tapahtui nyt neljänä tuhannen miehen osastona. 1. osasto hyökkäsi Raasulista kohti Kiviniemeä ja 2. osaston tarkoituksena oli edetä Kivennavalta ja Perkjärveltä kohti Oravanniemeä ja Pölläkkälää. Tavoitteensa saavutettuaan niiden piti yhtyä ja jatkaa kohti Antreaa, missä joukot edelleen yhtyisivät pääryhmänä toimineeseen 3. osastoon. Noin 2 000 punakaartilaisesta ja 2 000 venäläisestä koostuneen ryhmän oli tarkoitus vallata Antrean asema ja sen jälkeen suunnata Hiitolaan yhteistoiminnassa Lappeenrannasta etenevän 4. osaston kanssa. Lappeenrannan ryhmän tarkoitus oli hyökätä Jääsken kautta Imatralle ja sitoa siellä olevat valkoisten joukot.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Yleishyökkäyksen piti alkaa kaikkialla samaan aikaan, mutta jokainen osasto aloitti etenemisen eri päivänä. Raasulin ryhmä hyökkäsi 21. helmikuuta kohti Rautua, mutta sai vallatua vain rautatieaseman, jonne rintama pysähtyi kaksi päivää myöhemmin. Heikki Kaljusen johtama 2. osasto aloitti oman hyökkäyksensä 25. helmikuuta. Kahden vuorokauden kuluttua se pysähtyi Valkjärvelle ja Mälkölään, jossa oli vastassa noin 350 valkoisen muodostama puolustuslinja. Päähyökkäys Antreaan pääsi alkuun 26. helmikuuta ja Lappeenrannan suunnalla hyökkäys käynnistyi vasta kaksi päivää myöhemmin. Punaisten pääesikunta antoi samaan aikaan määräyksen yleishyökkäyksen pysäyttämisestä, mutta Viipurin esikunta jatkoi siitä huolimatta sotatoimia aina maaliskuun 4. päivään saakka. Hyökkäys oli tuolloin joka puolella pysähtynyt valkoisten puolustusasemiin ja rintamalinja muodostunut. Tämän jälkeen sotatoimet jatkuivat aina huhtikuulle saakka lähinnä asemasotana, satunnaisia molempien osapuolten tekemiä pienempiä hyökkäysiä lukuun ottamatta. Punaisten pääesikunnassa laadittiin suunnitelma uudesta 8. maaliskuuta alkaneesta yleishyökkäyksestä, mutta Karjalan rintamalle sillä ei ollut käytännön vaikutusta, koska sotatoimet olivat jatkuneet koko ajan. Uusi suunnitelma jaettiin sellaisenaan eri osastoille, jotka toimivat oman harkintansa mukaan ilman Viipurin esikunnan yhtenäisiä käskyjä. Osa punaisten joukoista teki uusia hyökkäyksiä, osan järjestäytyessä puolustusasemiin.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Lappeenrannan ympäristössä punaisten tarkoituksena oli edetä pohjoiseen Savitaipaleen, Taipalsaaren ja Joutsenon suuntaan. Viki Ripatin johtama Lappeenrannan punakaarti hyökkäsi 8. helmikuuta noin tuhannen miehen voimin Joutsenoon ja valtasi paikkakunnan ilman vastarintaa. Tämän jälkeen heidän piti punaisten ylipäällikön Ali Aaltosen laatiman suunnitelman mukaan edetä Vuoksen pohjoisrantaa pitkin Imatran, Jääsken ja Antrean kautta Räisälään ja sieltä edelleen Käkisalmeen. 13. helmikuuta alkanut hyökkäys kuitenkin pysähtyi jo samana päivänä neljän kilometrin päässä Imatralta Korvenkylässä, jossa käydyn kolmituntisen taistelun jälkeen Ripatti päätti hämärän tultua vetää 130 miehen osastonsa takaisin. Seuraavana päivänä valkoiset hyökkäsivät Joutsenoon, jossa heidän parin tunnin tykkitulituksensa pakotti punaiset perääntymään Lappeenrannan suuntaan aina Lauritsalaan saakka.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Tämän jälkeen Joutseno ei ollut seuraavaan pariin viikkoon kummankaan osa hallinnassa, kunnes punaiset aloittivat uuden hyökkäyksen 26. helmikuuta. Hyökkäykseen osallistui kaikkiaan yli 1 000 miestä, joilla oli mukanaan Viipurista saadut kaksi tykkiä ja neljä konekivääriä. Joutseno vallattiin jälleen ilman vastarintaa. Seuraavaksi Ripatti sai Viipurin esikunnalta käskyn jättää paikkakunnalle varmistukseksi sata miestä ja suunnata pääjoukkonsa kanssa Ravattilan ja Penttilän kylien kautta Jääskeen. Hänen johtamansa Joutsenon rintaman esikunta antoi tehtävän kuitenkin edelleen näyttelijä Jalmari Parikan johtamalle osastolle, johon kuului 200 Vuoksenlaakson ja 250 Lappeenrannan punakaartilaista. Parikan osasto valtasi Penttilän kylän 28. helmikuuta ja eteni sen jälkeen 2. maaliskuuta kohti Jääskeä ja Ensoa, jonne osasto oli juuri tekemässä läpimurtoa, kun ylipäällikkö Eero Haapalainen komensi joukot saarroksiin jäämisen välttämiseksi takaisin. Sodan alettua Savon rintamalle lähteneet Lappeenrannan suojeluskuntalaiset puolestaan palasivat maaliskuun alussa kotiseudulleen ja osallistuivat muun muassa 4. maaliskuuta Penttilässä taisteluun Parikan johtama osastoa vastaan.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Rintama vakiintui näin linjalle Pulpin tehdas–Hiidenmäki–Ravattila–Nevala. Punaiset suunnittelivat 10. maaliskuuta uutta yleishyökkäystä, mutta Lappeenrannan punakaarti kieltäytyi osallistumasta, oltuaan tyytymätön Viipurin esikunnan päätöksiin joukkojensiirroista. Erimielisyydet johtivat myös Viki Ripatin syrjäyttämiseen, jonka jälkeen hänen tilalleen tuli Antreassa taistelleen Helsingin punakaartin 1. rykmentin 2. pataljoonan komentaja Juho Airaksinen. Hänen johdollaan punaiset hyökkäsivät 20. maaliskuuta kohti Imatraa. Tavoitteena oli Karjalan radan katkaiseminen Antreassa, mutta hyökkäys epäonnistui ja joukot palasivat jälleen Joutsenoon. Airaksisen tilalle päälliköksi määrättiin Tainionkoskelta kotoisin ollut Henrik Suhonen ja hänen haavoittumisensa jälkeen viikon kuluttua Walfrid Jalo.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Valkoiset aloittivat oman hyökkäyksensä 5. huhtikuuta. He kiersivät Jänhiälän kylässä asemiaan pitäneen Viki Ripatin ryhmän ja katkaisivat osaston tieyhteyden Joutsenoon. Lappeenrannasta lähetettiin sadan vapautetun vangin muodostama komppania, joka onnistui raskaiden tappioiden jälkeen pakottamaan valkoiset vetäytymään Jänhälästä ammutun tykistötulen avustamana. Joukot kuitenkin päätettiin hieman myöhemmin vetää alueelta, koska uhka niiden saartamiseen oli edelleen ilmeinen. 10. huhtikuuta valkoiset aloittivat kahdeksan komppanian voimin suurhyökkäyksen ja punaiset joutuivat vetäytymään rintaman itäpäästä Ravattilasta Saimaan kanavalle saakka. Joutsenon rintaman viimeinen taistelu käytiin neljä päivää myöhemmin, jolloin punaiset onnistuivat pitämään hallussaan kirkonkylän. Ripatti kävi Viipurin esikunnassa vaatimassa 3 000 miehen lisävoimia, mutta lopulta 24. huhtikuuta Henrik Suhonen määräsi joukot puolustamaan Viipuria. Joutsenon ja Taipalsaaren rintamilla olleet noin 1 300 miestä irrottautuivat asemistaan 24.–25. huhtikuuta välisenä yönä ja marssivat Lappeenrantaan. Seuraavaan iltapäivään mennessä heidät siirrettiin junalla Viipuriin, jossa taistelu kaupungin hallinnasta oli käynnistynyt jo edellisenä päivänä.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Karjalan kannaksen päärintamaksi muodostui niin sanottu Antrean rintama, jonka suurimmat taistelut käyteen Jääsken pitäjän Ahvolassa. Antrea oli strategisesti tärkeä risteysasema, jossa kohtasivat Viipurista Antrean ja Sortavalan kautta Joensuuhun johtanut Karjalan rata sekä Imatran ja Antrean välinen Vuoksenniskan rata. Helmikuun lopulla käynnistyneen punaisten yleishyökkäyksern tarkoituksena oli vallata Antrea, jonka jälkeen he olisivat päässeet etenemään Sortavalaan ja sieltä edelleen Joensuuhun päin kohti valkoisten Savon rintaman selustaa. Hyökkäys kuitenkin pysähtyi jo muutaman päivän kuluttua, kun punaiset eivät pystyneet murtautumaan valkoisten puolustusasemien läpi Ahvolan ja Hannilan kylissä, jotka sijaitsivat noin 10 kilometriä Antrean eteläpuolella. Niiden lisäksi kovia taisteluja käytiin myös Hannilan eteläpuolella Kavantsaaressa. Tämän jälkeen alueella käytiin noin kolmen viikon ajan asemasotaa, kunnes punaiset aloittivat uuden suurhyökkäyksen 22. maaliskuuta. Huhtikuun alussa valkoiset puolestaa aloittivat oman suurhyökkäyksensä ja punaiset vetäytyivät nopeasti puolustamaan Viipuria. Sisällissodan oloissa pitkän asemasotavaiheen vuoksi Antrean rintaman taistelut saivat lisänimen ”Suomen Verdun”, hieman aikaisemmin ensimmäisen maailmansodan aikana käydyn Verdunin taistelun mukaan.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Antrean rintamalinjaan yhtyivät myös Kannaksen keskiosan rintamat. Yhdessä ne muodostivat noin 75 pitkän aina Neuvosto-Venäjän rajalle saakka ulottuneen rintamalinjan, jonka eteläpuolella oli punaisille elintärkeä Viipurin ja Pietarin välinen rautatie. Rintamalinja kulki Ahvolasta ja Hannilasta Heinjoen, Muolaan ja Valkjärven kautta rajalle Kivennavan Lipolaan.


title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Antrean rintamalla taisteli yhteensä noin 1 500 valkoista ja jopa 4 000 punaista. Molempien tappiot olivat kaatuneina noin 300 miestä. Rintama oli erittäin tärkeä kummallekin osapuolelle. Valkoisten täydennysoukkoihin kuului muun muassa Vöyrin sotakoulusta valmistuneita aliupseereita ja myös valkoisen armeijan johtaja Mannerheim vieraili Antreassa kahdesti. Punaiset puolestaan lähettivät rintamalle Viipurin ja Kannaksen punakaartien lisäksi muun muassa Helsingin punakaartin valiojoukkoja, kuten työläisurheilijoista kootun Jyryn komppanian.