title: Pertti Törmälä

text: Törmälä kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen lyseossa 1964 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1970, filosofian lisensiaatiksi 1971, lääketieteen kandidaatiksi 1973 ja väitteli Helsingin yliopistossa filosofian tohtoriksi 1974. Kansainvälisiä näkemyksiä hän on omaksunut toimiessaan vierailevana luennoitsijana ja tutkijana Saksassa Deutsches Kunststoff -instituutissa ja Darmstadtin teknillisessä korkeakoulussa 1977–1978, Yhdysvalloissa Midland Macromolecular Institutessa 1978 sekä Ruotsissa Teknillisessä korkeakoulussa 1978 ja Linköpingin yliopistossa 1980.


title: Pertti Törmälä

text: Työuransa Törmälä aloitti Helsingin yliopistossa tutkijana ja assistenttina 1970–1974 ja toimi Puolustusvoimien tutkimuskeskuksen tutkijana 1974. Sitten alkoikin Törmälän pitkä ura Tampereen teknillisen korkeakoulun, josta myöhemmin tuli Tampereen teknillinen yliopisto, palveluksessa. Hän toimi epämetallisten materiaalien apulaisprofessorina 1975–1983, tekstiiliteknologian professorina 1983–1985, muovitekniikan professorina 1985–1999 ja biomateriaalitekniikan professorina vuodesta 1999 lähtien. Hän oli kuitenkin virkavapaalla tästä professuurista 1999–2005. Suomen Akatemian tutkijaprofessorina Törmälä toimi 1986–1991 ja akatemiaprofessorina vuodesta 1995 lähtien. Akatemiaprofessuuri kesti vuoteen 2005 asti.


title: Pertti Törmälä

text: Päätyönsä ohessa Törmälä on toiminut Muoviyhdistyksen varapuheenjohtajana 1985 ja International Union of Pure and Applied Chemistryn (IUPAC) Suomen edustajana.


title: Pertti Törmälä

text: Törmälä valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi 1994 ja Helsingin yliopiston lääketieteellinen tiedekunta myönsi hänelle kunniatohtorin arvon 2000. Kauppa- ja teollisuusministeriön keksijäpalkinnon hän sai 1987, pohjoismaisen teknologiapalkinnon 1988 ja suomalaisen insinöörityöpalkinnon 1988. Törmälä on myös saanut jaetun kolmannen palkinnon InnoSuomi-kilpailussa 1997 ja Tampereen kaupungin teknisen luovuuden palkinnon 1998 sekä Tekniikan edistämissäätiön teknologiapalkinnon 2005.


title: Pertti Törmälä

text: Törmälä aloitti biohajoavien materiaalien tutkimisen 1978 ja loi tutkimusryhmineen perustaa alan suomalaiselle osaamiselle. Ihmiseen asennettavia implantteja käytetään muun muassa lonkka- ja polviproteeseina, hampaan korvaajina ja luunmurtumien hoidossa. Teräksiset implantit aiheuttivat tulehdus- ja yliherkkyysreaktioita sekä luun liukenemista implantin ympäriltä. Törmälä käynnisti yhdessä Tampereen yliopiston kirurgian professori Pentti Rokkasen kanssa työn, jonka tavoitteena oli luoda biohajoavasta materiaalista tehty implantti luunmurtumien korjaamiseen. Törmälän johtama ryhmä vastasi uusien materiaalien ja prototyyppien kehittämisestä ja tutkimisesta ja Rokkasen ryhmä puolestaan tutki prototyyppien sopeutumista kudoksiin ja niiden biomekaanista toimivuutta.


title: Pertti Törmälä

text: Yhteistyönä syntyneitä ihmisen varaosia käytettiin ensi vaiheessa siten, että osa korvasi elimistön vaurioitunutta kohtaa sen ajan, jonka luonnollinen kudos tarvitsi paranemiseensa. Törmälän ryhmä alkoi ensimmäisenä maailmassa käyttää implanttien materiaalina biohajoavia, superlujia, sintraustekniikalla valmistettuja komposiitteja. Niiden käyttö luunmurtumien leikkauksissa alkoi Töölön sairaalassa 1984. Ulkomailla ei aluksi tahdottu uskoa, että pieni tutkimusryhmä oli luonut sellaista, mihin suuret kansainväliset toimijat eivät olleet pystyneet. Koska kansainvälistä rahoitusta ei saatu, tutkijat perustivat Tampereelle yrityksiä, jotka jatkuvan tuotekehityksen avulla menestyivät kansainvälisessä kilpailussa. Kotimaisenkin rahoituksen saanti oli vaikeaa, mutta yhdysvaltalainen sijoittajien ryhmä uskoi tuotteiden mahdollisuuksiin ja tarjosi apuaan. Yritysten yhdistymisessä syntynyt Bionx Implants Oy vietiin 1997 yhdysvaltalaiselle Nasdaq-arvopaperilistalle. Bionxin kasvu oli ripeää ja yhdysvaltalaisyritys osti sen, mutta se toimi edelleen Tampereella nimellä Conmed Linvatec Biomaterials ja oli alansa suurin toimija Suomessa.


title: Pertti Törmälä

text: Törmälä toimi myöhemmin tamperelaisen bioteknologia alan huippuyrityksen, Bioretec Oy:n, toimitusjohtajana ja sittemmin sen hallituksen puheenjohtajana. Yritys loi kymmenen vuoden kehitystyön tuloksena ruuvin, joka luovuttaa antibioottia ihmisen elimistöön. Ruuvia käytetään esimerkiksi luunmurtumien korjaamisessa. Antibioottiruuvia voidaan käyttää silloin potilaana on henkilö, jolla on merkittävän tulehdusriskin aiheuttama sairaus kuten diabetes tai nivelreuma. Ruuvi soveltuu hyvin muun muassa avomurtumien hoitoon, luudutusleikkauksiin ja luunmurtumien korjaamiseen. Törmälä on myös ollut mukana kehittämässä biohajoavaa implanttia, jossa hyödynnetään tekstiiliteollisuuden keksintöjä. Implantti on huokoinen, jolloin ihmisen oma sidekudos pääsee kasvamaan sen koko rakenteen läpi. Näin esimerkiksi reuman tai nivelrikon vaurioittaman nivelen tilalle asennetun implantin kohdalle kasvaa vähitellen elävä sidekudosväli.


title: Pertti Törmälä

text: Professori Törmälän kirjallinen tuotanto on hyvin laajaa, sillä hän on kirjoittanut kahdeksan oppikirjaa ja 900 tieteellistä julkaisua. Hänelle on myönnetty yhteensä 200 kansainvälistä patenttia biomateriaaliteknologian ja kirurgisen instrumenttitekniikan alalta.


title: Suomen Somalia-verkosto

text:
Suomen Somalia-verkosto on aatteellisesti, poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton kattojärjestö Somaliassa kehitysyhteistyötä toteuttaville tai sitä suunnitteleville järjestöille. Verkosto toteuttaa ja tukee kehitysyhteistyöhankkeita ja tarjoaa palveluita jäsenjärjestöilleen ja muille vertaisyhteisöille niiden kotimaisen ja kansainvälisen toimintakyvyn edistämiseksi. Verkoston kotimaan toiminnan tavoitteena on lisätä erityisesti nuorten vaikuttamis- ja osallistumismahdollisuuksia Suomessa.
Suomi tuki kehitysyhteistyötä Somaliassa jo 1980-luvulla mutta työ loppui Somalian sisällissotaan vuonna 1990. Samana vuonna Suomeen alkoi somalialaisten turvapaikanhakijoiden ryhmiä ja heidän määränsä on kasvanut myös perheenyhdistämisten ja täällä syntyneiden lasten ansiosta. Vuoden 2011 lopussa Suomessa oli yli 14 000 somalia äidinkielenään puhuvaa ihmistä. Eri puolilta Somaliaa kotoisin olevat somalialaiset ovat perustaneet Suomessa lukuisia yhdistyksiä, joiden tarkoituksena on edistää somalialaisten integroitumista Suomeen, lisätä maahanmuuttajataustaisten nuorten hyvinvointia tai tukea Somalian jälleenrakennusta ja kehitystä esimerkiksi terveys-, ympäristö tai ammattikoulutussektorilla.


title: Suomen Somalia-verkosto

text:
Ajatus yhteistyöverkostosta, joka kehittäisiä erilaisten Somaliaan liittyvien ryhmittymien ja järjestöjen välistä yhteistyötä, heräsi vuonna 2003. Verkosto otti mallia rasisminvastaisesta RASMUS-verkostosta sekä kansainvälisestä Somalian avustustoimintaa Nairobissa koordinoivasta SACB-verkostosta. Suomen Somalia-verkosto perustettiin syksyllä 2004 ja sen toimintaa rahoitti vuosina 2005–2010 ulkoasiainministeriö Kansainvälisen Solidaarisuussäätiön kanssa tehdyllä konsulttisopimuksella. Suomen Somalia-verkosto ry rekisteröityi ja aloitti toimintansa itsenäisenä yhdistyksenä vuonna 2009. Verkoston toiminta on kasvanut vuosien varrella ja vuonna 2016 toimistolla työskentelee 3–4 työntekijää ja verkostossa toimii lukuisia vapaaehtoisia.
Yksi verkoston toiminnan tärkeimmistä tavoitteista on vahvistaa kehitysyhteistyötä tekevien järjestöjen toimintakykyä ja siten lisätä vaikuttavia kehitysyhteistyöhankkeita Somaliassa. Tätä työtä tehdään mm. tarjoamalla kehitysyhteistyöhön ja yhdistystoimintaan liittyvää hankeneuvontaa ja koulutusta. Verkosto myös koordinoi jäsenjärjestöjen kehitysyhteistyöhankkeita sekä vastaa yhteishankkeiden rahoitushauista, seurannasta ja raportoinnista.


title: Suomen Somalia-verkosto

text: Kehitysyhteistyön lisäksi verkosto myös viestii Somalian ja Afrikan sarve rauhaa ja kehitystä koskevista kysymyksistä. Verkosto järjestää mm. Somalia-aiheisia seminaareja ja laajemmalle yleisölle kohdennettuja tilaisuuksia. Toiminnasta tiedotetaan verkkosivujen, sosiaalisen median, uutiskirjeen, tapahtumien sekä Afrikan Sarvi -lehden avulla. Uudessa strategiassaan vuosille 2016–2018 verkosto painottaa myös erityisesti maahanmuuttajataustaisten nuorten osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien lisäämistä ja pyrkii löytämään uusia tapoja, joilla nuoria saadaan lisää mukaan järjestöjen toimintaan.


title: Suomen Somalia-verkosto

text: Suomen Somalia-verkosto julkaisee kahdesti vuodessa ilmestyvää Afrikan Sarvi -verkkolehteä. Lehti keskittyy Afrikan sarven maiden (Somalia, Djibouti, Eritrea, Etiopia, Sudan ja Etelä-Sudan) kehityskysymyksiin. Afrikan Sarven kirjoittajat ovat toimittajia, tutkijoita sekä suomalaisia ja kansainvälisiä asiantuntijoita. Verkkolehdessä julkaistaan muun muassa taustoittavia, tutkimukseen perustuvia artikkeleita, matkakertomuksia, kolumneja, kuvauksia kehityshankkeista sekä Afrikan sarven maissa asuvien että diasporassa elävien elämää valottavia reportaaseja ja uutisia. Julkaisukielet ovat suomi, ruotsi ja englanti.


title: Suomen Somalia-verkosto

text: Afrikan Sarvi -lehden päätoimittajana toimii akatemiatutkija, dosentti Marja Tiilikainen, joka vastasi vuodesta 2010 kesäkuuhun 2015 saakka myös verkoston toiminnanjohtajan tehtävästä.


title: Suomen Somalia-verkosto

text: Suomen Somalia-verkostolla oli vuonna 2015 käynnissä kaksi yhteishanketta, jotka tähtäävät aavikoitumisen ehkäisemiseen: Sahansaho pohjoisessa ja keskisessä Somaliassa sekä Ramaad eteläisessä ja keskisessä Somaliassa. Verkosto toimii hankkeiden koordinoivana tahona. Tuleville vuosille on suunnitteilla ainakin yksi uusi yhteishanke joka toteutettaisiin suomalaisten ja somalialaisten yhteistyötahojen kanssa.


title: Suomen Somalia-verkosto

text:
Sahansaho-hanke käynnistyi vuonna 2012, Ramaad vuonna 2014. Molemmissa hankkeissa on verkoston lisäksi mukana kolme yhteistyökumppania Suomesta ja kolme Somaliasta. Hankkeiden käytännön toteutuksesta vastaavat Somalian kumppanit ja rahoittajana toimii Suomen ulkoministeriö. Omarahoitusosuudesta vastaavat verkosto ja Suomen kumppanijärjestöt. Pysyvien vaikutusten aikaansaamiseksi molemmat hankkeet on suunniteltu kestämään 10 vuotta.
Sahansaho-hankkeen pitkän tähtäimen tavoitteena on aavikoitumisen ehkäiseminen ja köyhyyden vähentäminen.
Hankkeessa kolmelle projektipaikkakunnalle on rakennettu ympäristökeskukset, jotka toimivat yhteisöjen kohtaamispaikkoina. Ympäristökeskuksissa kasvatetaan ja istutetaan taimia sekä järjestetään koulutuksia, joissa tiedotetaan erilaisista tavoista suojella ympäristöä. Lisäksi hankkeessa testataan ympäristöystävällisiä liesiä ja aurinkokeittimiä.


title: Suomen Somalia-verkosto

text:
Suomalaisista järjestöistä mukana ovat Puntland Community (PC), Sool, Sanaag and Hawd Development Association (SSHDA) ja Somali Social Development Association (SSDA). Somalialaiset kumppanuusjärjestöt ovat Homboboro Relief and Rehabilitation Organization (HRRO), Nomadic Development Organization (NDO) ja Tanaad Relief and Development
Sahansaho-hankkeen täysipainoinen toteutus keskeytyi vuonna 2016 Suomen hallituksen kehitysyhteistyöleikkauksien vuoksi mutta osa toiminnoista on pystytty säilyttämään. Verkoston etsii aktiivisesti uutta rahoitusta Sahansaho-hankkeelle. Organization (TARDO).
Ramaad-hankkeen pitkän tähtäimen tavoitteena on edistää ympäristön kestävää kehitystä ja ihmisten hyvinvointia ehkäisemällä aavikoitumista ja metsäkatoa. Hanke lisää ympäristötietoisuutta, kehittää mahdollisuuksia vähentää puuhiilen käyttöä ja luo uusia yhteistyöverkostoja yli maa-, paikkakunta-, järjestö- ja klaanirajojen.
Hankkeen puitteissa on koulutettu työntekijöitä ja valmisteltu paikallisten ympäristökeskusten perustamista. Tärkeä tavoite on myös kumppanijärjestöjen kapasiteetin vahvistaminen hankehallinnossa ja verkostoitumisessa.
Suomalaiset kumppanijärjestöt hankkeessa ovat Gannaane, Sahed ja Suomi-Somalia Seura. Somalian kumppanijärjestöt ovat Action for Relief and Development (ARD), Agro-pastoral Charity Organisation (APCO) ja Sahal Healthcare and Development Association (SAHDA).
Verkosto on käynnissä vuosina 2015-2016 Ulkoasiainministeriön tukema viestintä- ja globaalikasvatushanke (VGK). Hankkeessa lisätään niin suuren yleisön kuin asiantuntijoidenkin tietoa, ymmärrystä ja osaamista Somalian ja yleisemmin Afrikan kehitystä ja rauhaa koskevista kysymyksistä.


title: Suomen Somalia-verkosto

text: Hankkeessa pyritään myös lisäämään erityisesti nuorten kiinnostusta kehityskysymyksiä ja kansalaistoimintaa kohtaan. Vuosien 2015-2016 aikana verkosto on järjestänyt nuorten viestintäpajoja, joiden tavoitteena on lisätä nuorten kiinnostusta Somalian rauhaa ja kehitystä koskevissa kysymyksissä. Nuoret laativat kouluttajien ohjauksessa lehtijuttuja mm. Afrikan Sarvi –lehteen ja sosiaaliseen mediaan. Viestintäpajojen tarkoituksena on antaa nuorille keinoja vaikuttaa esimerkiksi pakolaisuutta, kehitysyhteistyötä tai muita globaalikysymyksiä koskeviin asioihin ja osallistua itse tiedon tuottamiseen.


title: Suomen Somalia-verkosto

text: Verkoston tavoitteena on myös lisätä etenkin maahanmuuttajataustaisten nuorten vapaaehtoistyötä ja tätä kautta vaikuttamismahdollisuuksia suomalaisessa yhteiskunnassa.


title: Suomen Somalia-verkosto

text: Viestinnällisesti VGK-hankkeen aikana halutaan yleisellä tasolla tuoda esiin Afrikan sarvessa tapahtuvaa positiivista kehitystä sekä diasporan vaikuttavuutta alueella. Viestintäkanavina toimivat mm. Afrikan Sarvi-verkkolehti, uutiskirje sekä muu viestinnällinen toiminta, kuten verkoston Facebook-sivut osoitteessa www.facebook.com/somaliaverkosto. Vuosittain järjestetään myös kansainvälinen seminaari ajankohtaisesta aiheesta sekä elämykselliset Somalialaiset iltamat, joiden aikana on mahdollisuus tutustua somalialaiseen ruokaan ja kulttuuriin.


title: Suomen Somalia-verkosto

text: Verkosto toteuttaa aika ajoin myös muita, kuin varsinaisia kehitysyhteistyö tai viestintä- ja globaalikasvatushankkeita. Esimerkiksi loppuvuodesta 2015 verkosto toimeenpani yhdessä Solidaarisuuden kanssa tasa-arvohankkeen, jonka aikana jäsenjärjestöt oppivat sukupuolten välisestä tasa-arvosta yhdistystoiminnassa ja kehitysyhteistyössä. Lisäksi verkosto on toteuttanut Helsingin kaupungin rahoituksen turvin kehittämishankkeita ja on perustamassa useiden nuoriso-, kehitysyhteistyö- ja maahanmuuttajajärjestöjen kanssa verkoston koordinoimaa nuorten vapaaehtoisverkostoa.


title: Suomen Somalia-verkosto

text:
Verkoston jäsenyys on avoinna kaikille järjestöille, jotka haluavat edistää yhdistyksen tavoitteita. Yksityishenkilöt voivat liittyä kannatusjäseniksi. Valtaosa verkostossa toimivista järjestöistä on Suomessa asuvien somalialaisten perustamia, mutta mukana on myös jo pitkään kehitysyhteistyötä Somaliassa tehneitä suomalaisia järjestöjä.
Vuonna 2016 Suomen Somalia-verkostolla oli 28 jäsenjärjestöä:


title: Sport-Tiedje

text: Sport-Tiedje GmbH on Euroopan suurin kotikuntoilulaitteita myyvä verkkokauppa. Sen pääkonttori on Schleswigissä Saksassa, ja sillä on 77 liikettä eri puolella Eurooppaa Saksassa, Itävallassa, Sveitsissä, Belgiassa, Tanskassa, Isossa-Britanniassa, Puolassa sekä Alankomaissa. Yrityksen omistaja on Christian Grau. Vuonna 2017 yhtiön liikevaihto oli 121,9 milj. euroa, jolloin liikevaihto verrattuna edellisvuoteen kasvoi 12,3 %. Sport-Tiedje Groupissa työskentelee noin 600 työntekijää (tammikuu 2018).


title: Sport-Tiedje

text: Sport-Tiedjen urheiluliikkeen perusti Schleswigissä vuonna 1984 pöytätennispelaaja Ulrich Tiedje (*20. tammikuuta 1957, † 18. marraskuuta 2015). Vuonna 1996 Christian Grau tuli mukaan yritykseen. Vuodesta 1999 alkaen yrityksellä on ollut kotikuntoilulaitteisiin erikoistunut verkkokauppa.


title: Sport-Tiedje

text: Vuodesta 2001 Ulrich Tiedje ja Christian Grau omistivat Sport-Tiedje GmbH:n yhdessä. Useiden eri kielisten verkkokauppojen lisäksi on Sport-Tiedje avannut liikkeitä eri puolilla Eurooppaa. Ulrich Tiedje jättäytyi vuonna 2011 pois yrityksestä ja Christian Grausta tuli yhtiön omistaja. Avatessaan liikkeet Brysseliin ja Amsterdamiin vuonna 2013 Sport-Tiedje otti käyttöön "T-Fitness"-brändin. Vuonna 2015 yritys osti hollantilaisen kuntoiluvälineketjun OZI Sport BV:n sekä isobritannialaisen Powerhouse Fitnessin (Laidir Leisure Ltd., Glasgow), joka on maan toiseksi suurin kotikuntoiluväline- ja Fitness Equipment -liike.


title: Sport-Tiedje

text: Sport-Tiedjellä on kuntolaiteliikkeitä kaikissa Saksan suurimmissa kaupungeissa sekä kuudessa muussa Länsi-Euroopan maassa yhteensä yli neljäkymmentä. Lisäksi Sport-Tiedjellä on toimipaikka Taiwanissa, jossa toimii sen omien tuotemerkkien osto- ja laatukeskus.


title: Sport-Tiedje

text: Yhtiön päätoimipisteessä Schleswigissä on hallinto ja kansainvälinen puhelinpalvelukeskus sekä pientavaravarasto. Schleswigin lähellä Büdelsdorfissa on keskusvarasto sekä palautuskeskus.


title: Sport-Tiedje

text: Sport-Tiedjen pääasiakaskuntaa ovat yksityishenkilöt. Merkittävimpiä tuotteita ovat kuntolaitteet, urheiluravintoaineet sekä ulkoleikkivälineet. Sport-Tiedjen omia tuotemerkkejä ovat muun muassa cardiostrong, Darwin Fitness ja Taurus, sekä Bodymax ja Smart-Tec Nutrition (urheiluravinto). Yrityksille Sport-Tiedje myy laitteiden lisäksi kuntosalien suunnittelupalveluja.


title: Cygnus CRS OA-6

text: Cygnus CRS OA-6 (myös Orbital Sciences CRS Flight 6 tai aiemmin CRS Orb-6) on Orbital ATK:n viides rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle. Orbital ATK:n Cygnus-rahtikapseli on tarkoitus laukaista United Launch Alliancen (ULA) Atlas V -raketilla, Orbital ATK:n oman Antares-raketin räjähdettyä CRS Orb-3 -lennolla lokakuussa 2014. OA-6-lento kuuluu NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan.


title: Cygnus CRS OA-6

text: Atlas V 401 -raketti ja Cygnus-kapseli on tarkoitus laukaista Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi 41:ltä 23. maaliskuuta 2016 kello 3.05 UTC-aikaa aukeavan puolituntisen laukaisuikkunan aikana.


title: Cygnus CRS OA-6

text: Kapseli vie asemalle 3518 kilogrammaa rahtia.


title: What Happens to My Family?

text: What Happens to My Family? (kansainvälinen nimi, suom. "Mitä tapahtuu perheelleni?", alun perin ) on televisioyhtiö KBS:n esittämä eteläkorealainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Yoo Dong-geun, Kim Hyun-joo ja Kim Sang-kyun.


title: Idänkauppa

text: Idänkauppa on Suomessa käytetty termi kaupankäynnistä Venäjän ja Neuvostoliiton kanssa. Varsinkin sotienjälkeisen ajan bilateraalikauppaa Neuvostoliiton kanssa sanotaan idänkaupaksi, mutta termillä viitataan myös autonomian ajan kauppasuhteisiin ja jopa sitä edeltäneeseen Ruotsin vallan aikaiseen kauppaan. Autonomian ajan alussa Venäjä oli Suomen tärkein vientimarkkina, kunnes Iso-Britannia ohitti sen 1800-luvun jälkipuoliskolla.


title: Idänkauppa

text: Suomen itsenäistyttyä kaupankäynti Neuvostoliittoon oli aluksi pientä, koska Neuvostoliiton välit ulkomaailmaan olivat huonot ja maa pyrki omavaraisuuteen. Sotakorvaukset muuttivat tilanteen täysin, ja niistä alkoi varsinaiseksi idänkaupaksi kutsuttu laajamittainen Suomen ja Neuvostoliiton välinen talousyhteistyö. Kaupalla oli huomattava vaikutus Suomen talouskasvuun ja kansalaisten vaurastumiseen.


title: Idänkauppa

text: Idänkaupalla oli laaja poliittinen ulottuvuus Suomessa. Neuvostoliiton ulkopoliittisiin intresseihin mukautumista saatettiin pitää talouden kannalta hyödyllisenä, ja asiantuntemus idänkaupan alalla toimi keinona edistää poliittista uraa. Suomen ja Neuvostoliiton hallitusten välinen talouskomissio perustettiin vuonna 1967. Se oli maailman ensimmäisiä sosialistisen ja kapitalistisen maan välisiä yhteistyöelimiä, ja sen johdossa oli puheenjohtajat kummastakin maasta. Neuvostoliiton aloitteesta puheenjohtajina oli aina poliittisesti merkittäviä henkilöitä, kuten Nikolai Patolitšev, Vladimir Kamentsev ja Ahti Karjalainen.


title: Idänkauppa

text: Joskus idänkaupan käsitteeseen on luettu myös muiden sosialististen maiden ja SEV-maiden kanssa käyty kauppa.


title: Luettelo televisiosarjan Syke henkilöistä

text: Tämä on luettelo televisiosarjan Syke henkilöistä.


text: Lenita Pakkala (es. Lena Meriläinen) on Helsingin traumapoliklinikan apulaisosastonhoitaja ja hoitajien esimies. Hän on tehnyt pitkän uran hoitoalalla ja tietää, miten sairaalan sisäinen hierarkia toimii ja miten lääkäreitä käsitellään. Hän ei pidä lääkäreiden ylempiarvoisuudesta, mutta ei näytä vihaansa suoraan vaan tyytyy vastaamaan lääkäreiden ylpeyteen oveluudella ja mustalla huumorilla. Lenita on myös realisti, joka suhtautuu sairaalan tapahtumiin järjellä sekä elämään kuuluvina iloina ja ikävyyksinä.


text: Lenitalla on tytär, Rebecca, jonka kanssa hänellä on hyvät, joskin erittäin ailahtelevat, välit. Rebecan isä, eli Lenitan entinen aviomies, Johannes, oli pitkään sairaalassa vegetatiivisessa tilassa ja pitkän ajan kuluttua Lenita alkoi puhua tämän hoidon lopettamisesta, mikä suututti Rebecan, joka uskoi yhä isänsä heräävän. Johanneksen ollessa vuoteenomana Lenita tutustui myös tämän hoitajaan, Ville Paloon, ja aloitti lopulta suhteen tämän kanssa. Johanneksen kuoltua keuhkokuumeeseen Rebecca alkoi epäillä kuoleman olleen epäluonnollinen ja syytti isänsä surmaamisesta ensin Lenitaa ja myöhemmin Villeä. Lenita piti tytärtään vainoharhaisena, mutta lopulta epäilys alkoi kalvaa häntäkin, joten Johannekselle tehtiin ruumiinavaus, jossa todettiin kuoleman olleen luonnollinen. Lenita ja Ville jatkoivat suhdettaan, mutta Rebecan käytös paheni pahenemistaan, kunnes tämä lopulta työnsi virkkuukoukun aivoihinsa ja joutui sairaalaan, jossa hänelle diagnosoitiin psykoosi. Samoihin aikoihin Lenita jätti Villen.


text: Kolmannella kaudella Olavi Kaskela iski silmänsä Lenitaan ja aloitti tämän kanssa suhteen, joka kuitenkin päättyi Lenitan pidettyä heidän maailmankatsomuksiaan liian erilaisina. Tämän jälkeen Olavi teki Lenitasta rikosilmoituksen, syynä seksuaalinen häirintä, jota ei kuitenkaan ollut oikeasti tapahtunut. Lenita ehti jo irtisanoa itsensä ahdistuessaan vielä enemmän Olavin asettamasta lähestymiskiellosta, mutta päätti kuitenkin jäädä ja saada Olavin kiinni varastettujen sekä väärennettyjen lääkkeiden toimittamisesta sairaalaan.


text: Johanna Alanko (es. Leena Pöysti) on instrumenttihoitaja. Hän on työssään maltillinen, pätevä sekä nopeaälyinen ja yrittää parhaansa mukaan tasapainottaa roolinsa hoitajana ja perheenäitinä. Johannalla on myös kunnianhimoa ja hän haluaisikin jatkokouluttautua lääkäriksi, vaikkei sitä itse ollut valmis myöntämään.


text: Johanna oli tyttärensä Adan syntymän jälkeen pitkään äitiyslomalla ja sarjan alkaessa hänen palatessaan töihin hän joutui saman tien tositoimiin avatessaan potilaan ilmarinnan helikopterissa kynsisaksilla ja mehupillillä. Tämä herätti sydänkirurgi Max Hanssonin mielenkiinnon Johannaan ja tämä alkoi häikäilemättömästi flirttailla naimisissa olevan Johannan kanssa. Johanna koetti vastustella, mutta kun hänen avioliittonsa työterveyslääkäri Toni Alangon kanssa alkoi rakoilla Johannan heränneen kunnianhimon törmätessä Tonin suunnitelmiin toisesta lapsesta, hän huomasi olevansa kiinnostunut Maxista. Kun Johannan ja Tonin avioliitto viimein kariutui Ada-tytön miltei hukuttua jokeen ja Tonin saatua työtarjouksen Sveitsistä, Toni muutti työn perässä pois Suomesta ja Johanna aloitti suhteen Maxin kanssa. Suhde ei kuitenkaan kestänyt kauaa, sillä Max halusi pitää vain hauskaa kahdestaan, kun taas Johanna oli alta aikayksikön asettumassa aloilleen Maxin kanssa ja suunnittelemassa yhteenmuuttoa sekä perheen perustamista. Max päätyi lopettamaan suhteen, minkä mustasukkainen Johanna uskoi johtuvan työkaveristaan Iiriksestä, mikä asetti naiset toisiaan vastaan. Lopulta Johanna kuitenkin nieli pettymyksensä, sopi Iiriksen kanssa ja keskittyi opintoihinsa, jotta valmistuisi mahdollisimman nopeasti lääkäriksi.


text: Myöhemmin Johanna ja Max sopivat välinsä sekä ystävystyivät uudestaan. Johanna laittoi lääkäriopintonsa tauolle väsymyksensä vuoksi ja jonkin ajan kuluttua palasi yhteen Tonin kanssa. Johannan saatua tietää Tonin osallistuneen varastettujen ja väärennettyjen lääkkeiden sairaalaan toimittamiseen hän ilmoitti heidän avioliittonsa päättyvän ja lopulta ilmiantoi Tonin poliisille.


text: Sarjan viidennellä kaudella Johanna on lääketieteen kandidaatti, ja suorittaa traumapolilla kliinistä harjoitteluaan. Samalla hän joutuu kohtaamaan sairaalamaailman hierarkian uudesta näkökulmasta, mikä muodostaa viidennen kauden keskustarinan.


text: Marleena Ranta (Nortamo) (es. Tiina Lymi) on anestesiahoitaja. Hän on päähenkilöinä esiintyvistä hoitajista empaattisin ja herkin sekä työssään lämmin ja ymmärtäväinen. Elämän karuus ja sairaalan epäoikeudenmukaisuus ovat välillä Marleenalle liikaa ja hänellä on tapana ottaa potilaidensa kohtalot liian henkilökohtaisesti.


text: Marleena rakastaa eläimiä ja lapsia, ja hänen suurin haaveensa onkin mennä naimisiin ja saada oma lapsi, mutta valitettavasti hän on kiltteydellään ja ymmärtäväisyydellään onnistunut houkuttelemaan luokseen pelkkiä renttuja ja ongelmallisia miehiä. Tilanne kuitenkin muuttui, kun Marleena tapasi Lontoosta takaisin Suomeen muuttaneen anestesialääkäri Ilmari Nortamon, johon hän ihastui saman tien. Ilmari aloitti työt Helsingin traumapolilla ja oli selvää, että myös hän piti Marleenasta. Alun kankeuksien jälkeen pari alkoi seurustella. Marleenalle oli kuitenkin ehtinyt kehittyä riippuvuus rauhoittaviin lääkkeisiin ja riippuvuus paheni. Hän päätyi varastamaan lääkkeitä sairaalasta ja laimentamaan niitä vedellä peittääkseen jälkensä sekä hankkimaan Ilmarin reseptikirjalla itselleen lääkkeitä. Ilmarin saatua tietää asiasta hän päätti heidän suhteensa ja Marleena hakeutui vieroitukseen. Hän pääsikin kuiville ja onnistui voittamaan Ilmarin takaisin itselleen ja pari muutti yhteiseen kotiin, johon muuttivat asumaan myös Ilmarin teini-ikäiset lapset Meeri ja Eemeli. Myöhemmin Ilmari kosi Marleenaa, joka vastasi kosintaan myöntävästi. Harmaita hiuksia Marleenalle aiheuttivat uutta äitipuoltaan vastaan kapinoiva Meeri sekä Ilmarin ex-vaimo Salla, joka tuli traumapolille töihin, ja naiset joutuivat nopeasti ajoittain törmäyskurssille Sallan mustaamaalatessa Marleenaa seurauksena siitä, kun tämä oli valittanut Sallan epäpätevyydestä työssään. Marleenan huoli osoittautui perustelluksi, kun Salla oli tappaa sairaalaan tuodun Rebecca Pakkalan huolimattomuudellaan.


text: Sarjan kolmannella kaudella Marleena alkoi kovasti haluta lasta, mutta Ilmari ei innostunut ajatuksesta, ja Marleena uhkasi Ilmaria jopa erolla, elleivät Ilmari suostuisi tekemään lasta hänen kanssaan. Lopulta Ilmari suostui Marleenaan toiveeseen ja jonkin ajan kuluttua Marleena jo odottikin lasta. Kauden loppupuolella Marleena ja Ilmari menivät vihdoin naimisiin, mutta häiden jälkeen Ilmari kertoi Marleenalle, että tällä on hyvänlaatuinen aivokasvain, joka pitäisi kuitenkin leikata pois, mikäli sen kasvu vahingoittaa aivoja. Aluksi Marleena ei halunnut leikkausta, koska pelkäsi vauvan menehtyvän, mutta lopulta hänet oli pakko leikata. Myöhemmin Maisaksi nimetty vauva kuitenkin menehtyi hapenpuutteeseen leikkauksen aikana tehdyn hätäsektion jälkeen. Tämä oli lapsirakkaalle Marleenalle kova paikka, mutta neljännen kauden lopussa hän adoptoi Ilmarin kanssa huumeriippuvaisen äidin Luka-vauvan.


text: Iiris Ketola (es. Iina Kuustonen) on sairaanhoitaja, joka toimi sarjan ensimmäiset kolme kautta hoitajana traumapolilla, mutta neljännen kauden alkaessa hän oli siirtynyt ensihoitajan tehtäviin. Iiris on suorapuheinen, ylempiään pelkäämätön ja kyyninen nainen, jolla on ympärillään paksut suojamuurit ja aseinaan tulinen temperamentti sekä terävä kieli. Tämän vuoksi hänellä on silloin tällöin erimielisyyksiä hienostuneen kollegansa Johannan kanssa. Iiriksellä on myös herkempi puoli, mutta kovan elämän seurauksena hän on oppinut pitämään sen piilossa.


text: Iiriksen äiti oli alkoholisti, joka ei välittänyt lapsistaan, joten Iiris joutui pitämään itse huolen itsestään ja siskostaan. Iiris muutti omilleen heti, kun se oli mahdollista ja alkoi elättää itseään sekä pientä poikaansa Niiloa. Hän luki hoitajaksi ja teki harjoittelunsa Helsingin traumapolilla, missä hän tutustui Lenitaan, Johannaan ja Marleenaan. Hoitajan palkka ei kuitenkaan yksin riittänyt nuorelle yksinhuoltajaäidille, vaan Iiris päätyi tienaamaan lisää rahaa toimimalla seuralaispalvelussa. Tavattuaan sairaalassa ensihoitaja Jarkko Vennon ja parin alettua tapailla Iiris alkoi tulla esiin kuorestaan ja lopetti työnsä seuralaispalvelussa, mutta hänen vakioasiakkaansa Paul alkoi piinata ja kiristää häntä. Lopulta Jarkko, jonka kanssa Iiris oli alkanut seurustella, sai tietää Iiriksen menneisyydestä ja päätti heidän suhteensa. He palasivat kuitenkin yhteen, kunnes Jarkko joutui Paulin palkkaamien miesten pahoinpitelemäksi ja muutti Riihimäelle todettuaan, ettei voi elää Iiriksen kanssa jatkuvassa pelossa siitä, että jommallekummalle sattuu jotain. Myöhemmin asiasta saivat tietää myös Iiriksen työkaverit Max Hansson ja Johanna Alanko. Max kiinnostui Iiriksestä, jolloin mustasukkainen Johanna kertoi Iiriksen salaisuuden kaikille. Myöhemmin naiset kuitenkin sopivat, ja Iiris onnistui antamaan anteeksi jopa Paulille, jolle diagnosoitiin sairaalassa kohtalokas syöpä.


text: Jarkko palasi takaisin ensihoitajaksi Helsinkiin uusi tyttöystävä Stiina mukanaan. Jarkon paluun myötä toiveita elätellyt Iiris oli pettynyt, mutta hänen jouduttuaan panttivangiksi sairaalassa sattuneen vaarallisen tilanteen johdosta ja Jarkon pelastettua hänet he palasivat yhteen. Iiris sai syöpään menehtyneeltä Paulilta perinnöksi yli puolen miljoonan arvoisen osakesalkun ja hänelle tuli erimielisyyksiä Jarkon kanssa. Humalapäissään Iiris päättyi viettämään yhteisen yön Maxin kanssa ja saavuttuaan aamulla töihin hän riiteli Jarkon kanssa. Kesken riitely Jarkko putosi hissikuiluun ja häneltä olisi pitänyt amputoida kaikki raajat, jotta hän olisi selvinnyt. Iiris oli sitä mieltä, ettei Jarkko olisi halunnut elää sellaista elämää ja Jarkko menehtyi. Tämän jälkeen Iiris jatkokouluttautui ensihoitajaksi ja hänen työparinaan toimi Artturi Laine, joka on naimisissa oleva kahden lapsen isä. Molemmat heistä kuitenkin ihastuivat pikkuhiljaa toisiinsa ja neljännen kauden lopussa he suutelivat.


text: Max Hansson (es. Antti Luusuaniemi) on ammatiltaan sydänkirurgi. Häntä pidetään pelimiehenä, joka tietää, mitä haluaa ja ottaa sen. Hän on kiinnostunut kauniista ja älykkäistä naisista, mutta vakavat suhteet eivät kiinnosta häntä.


text: Jo heti sarjan alussa Max iski silmänsä naimisissa olevaan Johanna Alankoon ja alkoi saman tien kietoa tätä pikkusormensa ympärille. Hän vetosi Johannan kunnianhimoon ja kannusti tätä jatkokouluttautumaan siinä missä tämän aviomies olisi mieluummin pitänyt Johannan kotona. Viimein Maxin viehätysvoima puri Johannaan, joka erottuaan Tonista aloitti suhteen hänen kanssaan. Max huomasi kuitenkin pian tehneensä virheen, sillä Johanna ripustautui nopeasti häneen yrittäen saada hänet asettumaan aloilleen. Ajatus perhe-elämästä ja isän roolista Johannan Ada-tyttärelle oli Maxille liikaa. Hän petti Johannaa työntääkseen tämän pois luotaan ja siirtyi vikittelemään Johannan kollegaa Iiristä, joka ei kuitenkaan langennut hänen pauloihinsa. Maxin välit Johannaan ovat kuitenkin pysyneet lämpiminä vielä eron jälkeenkin. Max myös lähensi suhdettaan ylilääkäri Marjut Blomiin saadakseen paikan ESS:n puheenjohtajana, mutta lopulta hänen kollegansa Elina sai paikan. Lisäksi kolmannen kauden loppupuolella humaltunut Max päätyi sänkyyn Iiriksen kanssa.


text: Ilmari Nortamo (es. Matti Ristinen) on anestesialääkäri, joka muutti Lontoosta Helsinkiin ja aloitti työt traumapolilla. Ilmari on lämmin ja kiltti mies, jolla on vahva vakaumus lääkärintyöhön ja voimakas halu auttaa ihmisiä, minkä vuoksi hän on ollut muun muassa kehitysmaissa avustustyössä. Ilmari on kuitenkin välillä myös kiivas ja itsepäinen eikä osaa aina hillitä temperamenttiaan, kun hänen työtään ja auttamishaluaan rajoitetaan esimerkiksi uskonnollisilla hoitotahdoilla. Hän on myös hieman hajamielinen ja vuosien Lontoossa asumisen vuoksi häneltä tahtovat välillä mennä suomen kielen sanat sekaisin. Ilmari on 41-vuotias.


text: Kun Ilmari muutti takaisin Suomeen, hänellä oli takanaan epäonnistunut avioliitto manipuloivan ja epärehellisen Sallan kanssa, joka oli jättänyt hänet puoli vuotta sitten. Hän ihastui lähes saman tien anestesiahoitaja Marleena Rantaan ja pari alkoi pian seurustella. Marleenan lääkeriippuvuus karkasi kuitenkin käsistä ja Ilmari jätti Marleenan kuultuaan tämän valehdelleen hänelle. Marleena hankkiutui kuiville ja Lenitan patistamana Ilmari onnistui antamaan hänelle anteeksi ja he palasivat yhteen. Pari osti yhteisen asunnon, johon muuttivat myös Ilmarin teini-ikäiset lapset Eemeli ja Meeri. Eemeli suhtautui Marleenaan hyvin, mutta kapinallinen Meeri ei tahtonut löytää yhteistä säveltä tämän kanssa. Lisää ongelmia ilmeni, kun Salla Nortamo palasi yllättäen Suomeen ja alkoi työskennellä traumapolilla, mikä raivostutti Ilmaria. Marleena suostutteli hänet kuitenkin hieromaan sovintoa ex-vaimonsa kanssa joutuen kuitenkin itse petollisen Sallan tulilinjalle. Sallan yritykset mustamaalata Marleenaa kuitenkin vesittyivät ja Ilmarin ja Marleenan suhde syveni, kunnes Ilmari kosi Marleenaa, joka vastasi myöntävästi. Marleena halusi lapsen Ilmarin kanssa, mutta Ilmari ei ollut ihan varma. Lopulta hän kuitenkin suostui Marleenan ehdotukseen ja pian Marleena tulikin raskaaksi. Kolmannen kauden loppupuolella Marleena ja Ilmari menivät vihdoin naimisiin, mutta häiden jälkeen Ilmari kertoi Marleenalle, että Marleenalla on hyvänlaatuinen aivokasvain, joka pitäisi kuitenkin leikata pois, mikäli sen kasvu vahingoittaa aivoja. Ilmari yritti pakottaa Marleenan leikkaukseen, johon Marleena ei halunnut peläten vauvan kohtaloa. Lopulta Marleena joutui leikkaukseen, mutta myöhemmin Maisaksi nimetty vauva kuitenkin menehtyi hapenpuutteeseen leikkauksen aikana tehdyn hätäsektion jälkeen. Tämä oli rankkaa sekä Marleenalle että Ilmarille, joka ehdotti uuden lapsen hankkimista. Neljännen kauden lopussa Ilmari ja Marleena adoptoivat huumeriippuvaisen äidin Luka-vauvan.


text: Petteri Christian Holopainen (es. Jarkko Niemi), jota kutsutaan lähinnä vain sukunimellään, on yleiskirurgi, jonka kanssa ihmisillä on jonkin verran vaikeuksia tulla toimeen. Holopainen on luonteeltaan äärettömän suoraviivainen ja sosiaalisesti rajoittunut eikä ymmärrä ihmisten tunteita ja mielialojen vaihteluita. Hoitajat ja lääkärit laskevat mielellään leikkiä hänen kustannuksellaan, sillä hän ei edes ymmärrä sitä.


text: Erityisesti Iiriksellä oli ongelmia tulla toimeen Holopaisen kanssa, sillä tälle auktoriteetit olivat absoluuttisia ja hoitajien ja lääkäreiden raja selkeitä ja ylitsepääsemättömiä. Ajan myötä Holopainen alkoi hoitajien ja kollegojensa jatkuvan kiusoittelun myötä oppia sosiaalisia taitoja ja oppi, etteivät sairaalan hierarkiset rajat olleetkaan aivan niin perusteellisia kuin hän kuvitteli. Hänen sosiaalinen elämänsä koki suunnattoman parannuksen, kun hän sai potilaakseen Nooran, nuoren naisen, joka oli aivan yhtä suoraviivainen kuin hänkin. Hoitajat kokivat tällöin elämänsä shokin, sillä Holopainen osoitti tunteita Nooraa kohtaan. Neljännellä kaudella Noora jätti Petterin, koska ei ollut tyytyväinen heidän suhteeseensa. Tämän jälkeen Petteri alkoi pitää uudesta hoitajasta Heidistä, joka oli suudellut häntä useamman kerran. Petteri halusi lapsen Heidin kanssa, mutta he päättivät tutustua ensin.


text: Jarkko Vento (es. Lauri Tilkanen) oli ensihoitaja, jolla on vahva usko ihmisten ja maailman hyvyyteen. Hän on pieneltä paikkakunnalta ja uskonnollisesta perheestä kotoisin oleva kiltti ja hyväsydäminen mies.


text: Jarkko iski nopeasti silmänsä traumapolin uuteen hoitajaan, Iiris Ketolaan. Iiris yritti karkottaa Jarkon tylyllä kohtelullaan, mutta Jarkko ei suostunut lannistumaan ja onnistui lopulta murtautumaan Iiriksen kovan kuoren läpi. He alkoivat seurustella, mutta lopulta Iiriksen kyseenalainen menneisyys ja heidän näkemyseronsa olivat Jarkolle liikaa. Jouduttuaan Iiriksen entisen asiakkaan, Paulin, kavereiden pahoinpitelemäksi Jarkko joutui toteamaan, että hän ja Iiris olivat liian erilaisia ja muutti pois Helsingistä sarjan toisella tuotantokaudella. Jarkko kuitenkin palasi takaisin ensihoitajan työhönsä Helsingin traumapolille heti kolmannen kauden alussa. Iiris oli odottavainen hänen ja Jarkon välien suhteen, kunnes hänelle selvisi, että Jarkolla on uusi naisystävä Stiina. Iiriksen jouduttua panttivangiksi sairaalassa tapahtuneen vaarallisen tilanteen johdosta Jarkko pelasti hänet ja pari palasi yhteen. Jarkko loukkaantui pahasti pudottuaan hissikuiluun kauden lopussa menehtyen lopulta saamiinsa vammoihin. Häneltä oltaisiin voitu amputoida kaikki raajat, jotta hän olisi selvinnyt, mutta Iiris oli varma, ettei Jarkko olisi halunnut elää sellaista elämää.


text: Artturi Laine (es. Juha-Tapio Arola) on ensihoitaja, joka saapui sarjaan neljännellä kaudella. Hänen parinaan työssä toimii Iiris Ketola. Artturilla on pilke silmäkulmassa ja hän kertoo Iirikselle usein vitsejä, joita Iiris tosin pitää huonoina. Artturi on naimisissa ja hänellä on lapsia. Neljännen kauden viimeisessä jaksossa Artturi ja Iiris suutelivat.


text: Heidi Huttunen (es. Lotta Kaihua) on sairaanhoitaja, joka tuli sisätautien osastolta paikkaamaan traumaosastolle Iiristä. Heidi on kotoisin Pohjois-Karjalasta mikä kuuluu hänen puheessakin. Hän on toimelias, räväkkä ja vilpitön. Heidi sanoo rohkeasti mielipiteensä.


text: Osastolle saavuttuaan Heidi iski silmänsä heti Petteri Holopaiseen. Hän piti Petteriä suloisena, vaikkei Petteri hänen huumorintajustaan välittänytkään. Heidi suuteli Petteriä, kun Petteri oli eronnut Noorasta. Viimeisessä jaksossa neljännellä kaudella Petteri kysyi Heidiä tekemään kanssaan lapsen. Heidi vastasi myöntävästi, mutta halusi tutustua ensin.


text: Ufuk "Uffe" Uzuncarsili (es. Pedram Notash) on miespuolinen instrumenttihoitaja ja Lenitan, Marleenan, Johannan ja Iiriksen ystävä.


text: Marjut Blom (es. Jaana Pesonen) on traumapolin ylilääkäri. Hän on laskelmoiva ja hivenen epäystävällinen nainen, joka suhtautuu alaisiinsa alentavasti ja ajattelee kaikkea puhtaasti rahallisen hyödyn ja käytännöllisyyden kannalta. Hoitajat ja lääkärit vitsailevat hänestä usein, mutta eivät päin naamaa. Marjut joutui lopulta nöyrtymään, kun tuoreesta avioerosta ja rakkaan Hertta-koiran kuolemasta johtunut stressi sekoittivat hänen päänsä ja hän joutui alaistensa hoidettavaksi. Samalla hän paljasti itkuisena Lenitalle mielensä haavat, jotka oli saanut, kun hänen aviomiehensä Erkki, joka ei ollut halunnut lapsia Marjutin kanssa, jätti hänet ja vaihtoi nuorempaan naiseen, jonka kanssa odotti nyt vauvaa. Sittemmin Marjut palasi takaisin tylyn ulkokuorensa sisään. Max Hansson lähensi välejään Marjutin kanssa saadakseen paikan ESS:n puheenjohtajana.


text: Olga Godova (es. Elena Spirina) on yleislääkäri, joka tapaili jonkin aikaa Max Hanssonia. Olga on kotoisin Pietarista ja tekee pitkää päivää maksaakseen asumisensa Suomessa.


text: Elina Hurskainen (es. Krista Putkonen) on sairaalan neurokirurgi ja taidoistaan tunnettu aina ulkomailla asti. Hän ei ole kiinnostunut sairaalan juoruista vaan keskittyy hoitamaan työnsä hyvin.


text: Toni Alanko (es. Markus Järvenpää) on työterveyslääkäri, Johannan ex-mies ja Adan isä. Hän olisi halunnut toisen lapsen Johannan kanssa, mikä olisi saattanut uransa kehittämistä haluavan Johannan uudelle äitiyslomalle ja ajoi Johannan ihastumaan Maxiin. Viimeinen niitti pariskunnalle tuli, kun Johanna kieltäytyi muuttamasta Tonin mukana Sveitsiin tämän uuden työn perässä. Toni ja Johanna erosivat, Toni lähti Sveitsiin yksin ja Johanna aloitti suhteen Maxin kanssa. Suhde kuitenkin kariutui ja murtunut Johanna yritti ottaa yhteyttä Toniin vain nähdäkseen vähäpukeisen naisen tämän asunnossa. Kolmannella kaudella Toni ja Johanna kuitenkin palasivat yhteen, mutta suhde päättyi jälleen, kun Johanna sai tietää Tonin osallistuneen varastettujen ja väärennettyjen lääkkeiden toimittamiseen traumapolille.


text: Ada Alanko (es. Minetta Hämäläinen) on Tonin ja Johannan tytär. Ada oli vähällä kuolla hukkuessaan jokeen, mutta Johanna ja Marleena onnistuivat saamaan hänet ajoissa pois vedestä, ja sairaalassa hänen sydämensä alkoi taas lyödä. Adan onnettomuus oli Johannalle viimeinen varmistus päätökselle jäädä Suomeen Tonin suunnitellessa muuttoa Sveitsiin.


text: Ville Palo (es. Juha-Pekka Mikkola) oli Johannes Pakkalan hoitaja, johon Johanneksen vaimo, Lenita, rakastui. Tyttärensä johdatuksesta Lenita alkoi epäillä Villen olleen osallisena Johanneksen kuolemaan, mutta kuolinsyytutkimus paljasti Johanneksen kuolleen luonnollisesti keuhokuumeeseen. Hieman myöhemmin Rebecca, joka kärsi psykoosista, yritti vietellä Villen Lenitalta, mutta tämä ei langennut naisen pauloihin. Lenita kuitenkin jätti Villen, joka päätyi myöhemmin seksisuhteeseen Holopainen naisystävän Nooran kanssa.


text: Rebecca Pakkala (es. Sara Melleri) on Lenita Pakkalan ja edesmenneen Johannes Pakkalan tytär, joka on ammatiltaan kampaaja. Isänsä onnettumuuden jälkeen Rebecca piti loppuun asti kiinni uskostaan siihen, että Johannes toipuisi, ja sätti äitiään, kun tämä yritti puhua hoitojen lopettamisesta. Johanneksen kuoltua keuhkokuumeeseen Rebecca oli vakuuttunut, ettei kuolema ollut luonnollinen, ja syytti isänsä tappamisesta ensin Lenitaa, sitten tämän uutta miesystävää Villeä. Kuolinsyytutkijan raportti vahvisti kuoleman luonnolliseksi, mutta Rebecan vainoharhaisuus ja holtittomuus vain pahenivat. Hän yritti vietellä Villen äidiltään, kehitti hallitsemattoman ostovimman ja löytyi lopulta kadulta kouristusten vallassa. Sairaalassa hoitajat olivat näkevinään jonkin kiiltelevän Rebecan silmän takana, mutta lääkäri Salla Nortamo ei ollut kuulevinaan vaan lähetti Rebecan magneettikuvaukseen. Kun Marleena löysi Rebecan laukusta virkkuutyön muttei koukkua, hoitajat tajusivat Rebecan työntäneen sen aivoihinsa ja ryntäsivät pysäyttämään kuvauksen, joka olisi tappanut Rebecan. Tytölle diagnosoitiin psykoosi, koukku saatiin poistettua hänen aivoistaan ja hän toipui.


text: Johannes Pakkala (es. Aarre Ritala) oli Lenitan aviomies ja Rebecan isä. Hän oli poliisi, mutta joutui onnettomuuteen ja vaipui sen seurauksena vegetatiiviseen tilaan ilman toivoa paranemisesta. Lopulta hän menehtyi keuhkokuumeeseen.


text: Niilo Ketola (es. Myrsky Meriluoto) on Iiris Ketolan poika.


text: Salla Nortamo (o.s. Pihlaja, es. Mari Perankoski) on Ilmari Nortamon ex-vaimo sekä Eemelin ja Meerin äiti. Hän on hyvin työkeskeinen ja lisäksi taitava valehtelija, mikä johti hänen eroonsa Ilmarista. Hän kuitenkin seurasi ex-miestään Suomeen ja alkoi työskennellä yleislääkärinä samassa sairaalassa voittaen nopeasti hoitajien suosion imartelullaan ja teennäisellä mukavuudellaan. Marleena ei kuitenkaan langennut Sallan pauloihin, mistä alkoi molemminpuolinen vihanpito ja mustamaalaus. Salla paljasti kuitenkin lopulta epäpätevyytensä lähettämällä magneettikuvaukseen potilaan, jolla oli päässään metallia. Kävi ilmi, että Salla oli todellisuudessa valelääkäri, joka oli hommannut lääkärintutkintonsa vilpillisesti.


text: Eemeli Nortamo (es. Joonatan Pylkkönen) on Ilmarin ja Sallan poika, joka piti uudesta äitipuolestaan Marleenasta saman tien.


text: Meeri Nortamo (es. Emilia Karilampi) on Ilmarin ja Sallan tytär. Hän on kapinallinen nuori eikä hyväksynyt Marleenaa, mikä sai aikaan riitoja hänen ja hänen isänsä välille. Meerin kapina kuitenkin päättyi, kun Marleena sai hänet kiinni tupakan kokeilusta ja lupasi olla kertomatta Ilmarille, mikäli tyttö lopettaisi tupakan käytön. Myöhemmillä kausilla Meeri ja Marleena ovat tulleet hyvin toimeen.


text: Noora Penttilä (s. 12. huhtikuuta 1989, es. Niina Koponen) on bikini fitness-kisoja harrastava nuori nainen, johon Holopainen kiintyi sarjan toisella tuotantokaudella. Hän on Holopaisen tapaan todella älykäs mutta suoraviivainen, analyyttinen ja sosiaalisesti rajoittunut. Hän seurusteli Holopaisen kanssa jonkin aikaa, kunnes jätti tämän sarjan neljännellä kaudella. Nooralla oli myös seksisuhde hoitaja Ville Palon kanssa.


text: Paul Brander (es. Jani Volanen) on rikas ja juonitteleva liikemies, joka oli Iiriksen vakioasiakas tämän tehdessään töitä seuralaispalvelussa. Kun Iiris ilmoitti lopettavansa työnsä seuralaispalvelussa, Paul alkoi kiristää häntä, koska halusi Iriksen itselleen. Paul kuitenkin sairastui ja lopulta menehtyi syöpään, mutta sai Iirikseltä anteeksiannon heidän viimeisessä tapaamisessaan. Iiris peri häneltä 600 000 euron arvoisen osakesalkun Paulin kuoltua.


text: Olavi Kaskela (es. Carl-Kristian Rudman) on sairaalan hallintojohtaja, jolla on naistenmiehen maine. Olavi iski kolmannella kaudella silmänsä Lenitaan ja aloitti tämän kanssa suhteen. Lopulta Lenita piti heidän maailmankatsomustaan liian erilaisena ja jätti Olavin. Olavin itsetunto sai tästä kovan kolauksen. Hän otti yhteyttä poliisiin ja syytti Lenitaa seksuaalisesta häirinnästä ja antoi tälle lähestymiskiellon. Neljännellä kaudella Olavin paljastui olleen mukana kuviossa, jossa sairaalaan hankittiin varastteuja ja väärennettyjä lääkkeitä.


title: Jonas Andersson

text: Jonas Andersson -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Metyylibentsoaatti

text: Metyylibentsoaatti (CHO) on metanolin ja bentsoehapon muodostama estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää hajusteissa ja muiden bentsoaattiestereiden valmistukseen. Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.


title: Metyylibentsoaatti

text: Huoneenlämpötilassa metyylibentsoaatti on väritöntä ja tuoksultaan kukkaismaista tai hedelmäistä nestettä. Yhdiste liukenee vain hieman veteen ja paremmin moniin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, metanoliin ja dietyylieetteriin. Vahvasti emäksiset vesiliuokset hydrolysoivat metyylibentsoaatin metanoliksi ja bentsoehapoksi.


title: Metyylibentsoaatti

text: Metyylibentsoaattia tuottavat useat kasvit esimerkiksi petuniat, tuoksuilangia ("Cananga odorata") ja isoleijonankita ("Antirrhinum majus"). Kasvit muodostavat metyylibentsoaattia bentsoehaposta ja S-adenosyylimetioniinista bentsoehappometyylitransferaasientsyymin katalysoimana.


title: Metyylibentsoaatti

text: Metyylibentsoaattia voidaan valmistaa esteröimällä bentsoehappoa ja metanolia happaman katalyytin läsnä ollessa tai bentsoyylikloridin ja metanolin välisellä reaktiolla. Nykyään suurin osa käytetystä metyylibentsoaatista muodostuu kuitenkin sivutuotteena dimetyylitereftalaatin valmistuksen yhteydessä.


title: Metyylibentsoaatti

text: Metyylibentsoaattia voidaan käyttää tuomaan kukkaismaista tuoksua hajusteseoksiin, liuottimena ja valmistettaessa siitä muita bentsoaattiestereitä vaihtoesteröintireaktiolla.


title: Jonas Olsson

text: Jonas Olsson -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Lena Näre

text: Lena Näre (s. 1976) on suomalainen sosiologi ja Helsingin yliopiston dosentti. Hän toimii apulaisprofessorina Helsingin yliopiston sosiaalitieteiden laitoksella sosiologian oppiaineessa. Näre on Helsingin yliopiston kasvatti, joka aloitti opintonsa sosiologiassa vuonna 1995. Helsingin lisäksi Näre on opiskellut ja tehnyt tutkimustyötä Italiassa (Napoli, 2004-2005) ja Iso-Britanniassa (Sussex, 2009-2011). Hän on väitellyt tohtoriksi sekä Sussexin yliopistosta (Migration studies, 2008: "Managing Households, Making Homes: - A Moral Economy of Migrant Domestic and Care Work in Naples") että Helsingin yliopistosta (Sosiologia, 2012, "Moral Economies of Reproductive Labour - An Ethnography of Migrant Domestic and Care Labour in Naples, Italy")


title: Lena Näre

text: Näre on tutkimuksessaan käsitellyt erityisesti muuttoliikkeiden sukupuolittuneisuutta, hoivatyötä glokaaleilla markkinoilla, työelämän eriarvoisuuden etnistymistä Suomessa ja maahanmuuttajuutta hierarkisoivana ja eriarvoistavana sosiaalisena asemana. Hän on julkaissut laajasti erityisesti seuraavista aihepiireistä: maahanmuuttotutkimus, sukupuolen tutkimus, hoivatyön tutkimus, globalisaatio, intersektionaalisuus, etnisten suhteiden ja 'rodun' tutkimus, luokkatutkimus. Näre on johtanut useita maahanmuuttoon ja työhön liittyviä hankkeita Helsingin yliopistossa.


title: Lena Näre

text: Näre on kansainvälisesti tunnettu tutkija. Hän on toiminut Euroopan Sosiologiyhdistyksen (ESA) johtokunnan jäsenenä (vuodesta 2015). Hän päätoimittaa Nordic Journal of Migration Studies -lehteä.


title: Lena Näre

text: Ajankohtaisen tutkimustiedon popularisoijana Näre on tehnyt pitkän päivätyön suomalaisessa julkisuudessa. Hän on osallistunut aktiivisesti julkiseen keskusteluun muun muassa sukupuolten tasa-arvosta ja viime aikoina erityisesti yliopistopolitiikasta ja maahanmuutosta.


title: Lena Näre

text: Näre on ollut aktiivinen yhteiskunnallinen toimija opiskeluajoistaan lähtien. Hän osallistui muun muassa Reilun kaupan puolesta ry:n (nyk. Eettisen kaupan puolesta ry) perustamiseen vuonna 2000 ja toimi sen varapuheenjohtajana 2000-2002. Hän on tehnyt vapaaehtoistyötä Raiskauskriisikeskus Tukinaisen puhelinpalvelussa ja työskenteli opiskeluaikoinaan 2000-luvun alkupuolella kehitysmaista uutisoivassa kansainvälisessä Inter Press Service -uutistoimistossa.


title: Lena Näre

text: Ks. Helsingin yliopiston Tuhat-tietokanta


title: Otto Bartning

text: Otto Bartning (1883–1959) oli saksalainen arkkitehti. Hänen suunnittelemansa Klevessä sijaitseva Wylenberg-talo ja Sternkirche-kirkkosuunnitelma edustavat saksalaista ekspressionismia, mutta myöhemmin Bartning suunnitteli etupäässä funktionalistisia rakennuksia. Hänet muistetaan varsinkin protestanttikirkkojen rakentajana 1920- ja 1930-luvulla. Bartning oli kirkkoarkkitehtuurissa vuodesta 1928 tapahtuneen uudistuksen aloittaja.


title: Kansainvälinen päivä rotusyrjinnän poistamiseksi

text: Kansainvälistä päivää rotusyrjinnän poistamiseksi (International Day for the Elimination of Racial Discrimination) vietetään 21. maaliskuuta. Mainittuna päivänä, vuonna 1960, poliisi avasi tulen ja tappoi 69 rauhanomaisen mielenosoituksen osanottajaa Sharpevillessa, Etelä-Afrikassa. Päivästä alkaa myös rasisminvastainen viikko.


text: Vuonna 1966 YK:n yleiskokous julisti päivän kansainväliseksi rotusyrjinnän vastaiseksi päiväksi, ja kehotti kansainvälistä yhteisöä lisäämään ponnistuksiaan kaiken rotusyrjinnän poistamiseksi. Suomessa rotusyrjinnän ja rasismin vastaista päivää vietetään monissa kaupungeissa. Rasmus-verkosto koordinoi muukalaispelon vastaista työtä ja julkaisee muun muassa tapahtumatiedotetta.


title: Borgholmin linnasaari

text: Borgholmin linnasaari on Varsinais-Suomessa Iniön Jumon kylän pohjoispuolella oleva linnasaari. Saaressa kerrotaan ollen linnoitus.


title: Borgholmin linnasaari

text: Borgholmin saari sijaitsee 5 kilometriä Iniön kirkosta pohjoiseen. Saari on 530×400 metrin kokoinen ja osittain kallioinen saari, jonka pinta-ala on 15 hehtaaria. Saaren pohjoispäässä on korkea kallioinen laki, jota reunustavat luoteessa ja koillisessa jyrkänteet. Saaren rannat ovat samoissa ilmansuunnissa melko jyrkät, mutta lakialue on helposti lähestyttävissä saasen loivien etelärinteiden suunnalta. Saaren laki kohoaa 28 metriä ympäröivää merenpintaa korkeammalle. Sieltä löytää linnoituksen muurien jäännöksiä yhdeksästä eri paikasta. Muurien jäännökset muodostavat noin 450 metriä pitkän jatkumon. Muurien peruskivien korkeudet sijaitsevat yli 8,1 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella, joten ne on täytynyt rakentaa maankohoamisesta johtuen 800-luvun jälkeen.


title: Borgholmin linnasaari

text: Saarella kerrotaan muinoin olleen suuri ja laaja varustus, jonka "kuninkaan sotaväki olisi tehnyt". Saarella kerrotaan muinoin kädyn meritaistelun juuttien eli tanskalaisten kanssa, jonka he olisivat hävinneet.


title: Borgholmin linnasaari

text: Kohteessa ei ole suoritettu arkeologisia kaivauksia, mutta raunioita on tutkittu pintaåuolisesti vuosina 1883 (Kustaa Killinen), 1983 (Tapani Tuovinen) ja 1988 (Tapani Tuovinen). Vanhin tunnettu kirjallinen maininta linnasta on vuodelta 1674, jolloin A. Bergius mainitsi kirjeessään kuninkaalle toimiessaan Tövsalan seurakunnassa.


title: Boris Berian

text: Boris Berian (s. 19. joulukuuta 1992 Colorado Springs, Colorado) on yhdysvaltalainen keskimatkojen juoksija. Berian on 175 senttimetriä pitkä ja painaa 71 kilogrammaa. Hän edustaa Big Bear Track Clubia.


title: Boris Berian

text: Berian saavutti kultaa vuoden 2016 sisäratojen MM-kilpailuista Portlandista omalla sisäratojen ennätysajallaan 1.45,83.


title: Boris Berian

text:
Ulkoradoilla
Sisäradoilla


title: Lorenzo Bartolini

text: Lorenzo Bartolini (1777–1850) oli italialainen kuvanveistäjä. Hän oli realistisen kuvanveiston edelläkävijä ja aikalaisten suosima. Hän teki muun muassa Bastiassa sijaitsevan Napoleon I:n muistomerkin.


title: Mercedes F1 W07 Hybrid

text: Mercedes F1 W07 Hybrid oli Mercedeksen käyttämä Formula 1 -auto kaudella 2016. Autoa ajoivat saksalainen Nico Rosberg sekä hallitseva maailmanmestari brittiläinen Lewis Hamilton.


title: Mercedes F1 W07 Hybrid

text: Autolla voitettiin sekä valmistajien että kuljettajien mestaruus kaudella 2016.


title: Nigerin hallinnollinen jako

text: Niger jakautuu hallinnollisesti seitsemään alueeseen (), 63 departementtiin ja 255 kuntaan ("commune"), joista 41 on kaupunkikuntia ("commune urbaine") ja 214 maalaiskuntia ("commune rurale"). Kaupunkikunnista Niameylla, Maradilla, Zinderillä ja Tahoualla on kaupungin ("ville") erityisstatus. Ne jakautuvat yhteensä 15 arrondissementtiin. Niameyn kaupunki rinnastetaan hallinnollisesti alueisiin.


title: Nigerin hallinnollinen jako

text: Alueilla ja kunnilla on itsehallinto, jota toteuttavat vaaleilla valitut neuvostot. Ne toimivat departementtien tavoin myös valtionhallinnon yksikköinä. Valtiota edustaa aluetasolla kuvernööri ja departementin tasolla prefekti. Hallintoon osallistuvat myös sulttaanikuntien, provinssien, kantonien, heimoryhmien, heimojen, kylien ja kaupunginosien perinteiset päälliköt, joilla on neuvoa-antava asema kuntien ja alueiden neuvostoissa.


title: Nigerin hallinnollinen jako

text: Agadezin alue (6 departementtia, 4 kaupunki- ja 11 maalaiskuntaa)


title: Nigerin hallinnollinen jako

text: Diffan alue (6 departementtia, 3 kaupunki- ja 9 maalaiskuntaa)


title: Nigerin hallinnollinen jako

text: Dosson alue (8 departementtia, 5 kaupunki- ja 38 maalaiskuntaa)


title: Nigerin hallinnollinen jako

text: Maradin alue (8 departementtia, 1 erityisstatuksen omaava kaupunki, 6 kaupunki- ja 38 maalaiskuntaa)


title: Nigerin hallinnollinen jako

text: Niameyn alue


title: Nigerin hallinnollinen jako

text: Tahouan alue (12 departementtia, 1 erityisstatuksen omaava kaupunki, 7 kaupunki- ja 35 maalaiskuntaa)


title: Nigerin hallinnollinen jako

text: Tillabérin alue (13 departementtia, 6 kaupunki- ja 39 maalaiskuntaa)


title: Nigerin hallinnollinen jako

text: Zinderin alue (10 departementtia, 1 erityisstatuksen omaava kaupunki, 5 kaupunki- ja 45 maalaiskuntaa)


title: Nigerin hallinnollinen jako

text: Nigerin itsenäistyessä se oli jaettu 16 piiriin ("cercle") ja 31 piirin osaan ("subdivision"). Vuonna 1964 maa jaettiin departementteihin, departementit arrondissementteihin ja arrondissementit kuntiin. Kuntien ja arrondissementtien itsehallinto lakkautettiin vuoden 1974 vallankaappauksen jälkeen. Paikallista itsehallintoa ryhdyttiin jälleen kehittämään vuonna 1983.


title: Nigerin hallinnollinen jako

text: Vuoden 1991 kansallisen sovun konferenssin jälkeen Nigerissä otettiin suunta kohti vallan hajauttamista ("décentralisation"), mutta suunnitelmien toteuttaminen lykkääntyi maan sisäisen epävakauden takia. Entiset seitsemän departementtia muutettiin alueiksi vuonna 1998. Vuonna 2002 perustettiin 213 maalais- ja 52 kaupunkikuntaa sekä Niameyn, Maradin, Tahouan ja Zinderin kaupunkiyhdyskunnat. Ensimmäiset kunnallisvaalit pidettiin vuonna 2004 ja ensimmäiset aluevaalit vuonna 2011.


title: Ferrari SF16-H

text: Ferrari SF16-H oli italialaisen Formula 1 -talli Scuderia Ferrarin käyttämä auto kaudella 2016. Autoa ajoivat saksalainen nelinkertainen maailmanmestari Sebastian Vettel ja suomalainen Kimi Räikkönen.


title: Williams FW38

text: Williams FW38 oli brittiläisen Formula 1 -talli Williamsin käyttämä auto kaudella 2016. Autolla kilpailivat suomalainen Valtteri Bottas sekä brasilialainen Felipe Massa. Testikuljettajina toimivat Paul di Resta, Alex Lynn ja Lance Stroll. Auto julkistettiin 19. helmikuuta 2016. Vaikka autolla ajettiin säännöllisesti pisteille, kuljettajat eivät keränneet yhtään voittoa, paalupaikkaa tai kilpailun nopeinta kierrosta. Ainoa palkintosija saatiin Kanadan GP:stä, kun Bottas oli kolmas.


title: Luigi Bartolini

text: Luigi Bartolini (1892–1963) oli italialainen taidemaalari ja graafikko. Hänen valohohtoisten etsaustensa aiheina ovat varsinkin maisemat, kukat, naiset ja eläimet. Tyyli näissä töissä on yleensä runollisen herkkä. Graafikkona hän oli arvioitten mukaan maansa nykytaiteen etevimpiä.


title: Susanna Eronen

text: Susanna Eronen (o.s. Moisio) on suomalainen laulaja, pop/jazzmusiikinpedagogi ja äänenkäytönohjaaja. Hän on syntynyt Iisalmessa, ja viettänyt lapsuutensa ja nuoruutensa Keski-Pohjanmaalla Kokkolassa. Eronen aloitti musiikkiopintonsa Keski-Pohjanmaan konservatoriossa ja valmistui pop/jazzlaulunopettajaksi Stadiasta (nykyinen Metropolia) v. 2007.


title: Susanna Eronen

text: Susanna Erosen aktiivisesti toimivia kokoonpanoja ovat mm. jazzyhtye Z League ja folk-gospelyhtye Mustarastas. Eronen toimii freelancelaulajana ja taustalaulajana erilaisissa kokoonpanoissa. Erosen instrumentteja ovat myös piano ja viulu, ja hän toimii laulajan uransa ohella myös pop/jazzlaulunopettajana.


title: Susanna Eronen

text: Eronen on esiintynyt mm. Pori Jazz festivaaleilla (2010) yhtyeellä NO:9 A Tribute To The Beatles ja (2017) yhtyeellä Z League. Eronen on toiminut mm. Marikon taustalaulajana sekä Marikon soolokiertueella että Dynasty-rundilla yhdessä The Rasmuksen ja Von Hertzen Brothers-yhtyeen kanssa (v. 2008).


title: Luettelo televisiosarjan Vinyl jaksoista

text: "Vinyl" on yhdysvaltalainen draamasarja, jonka ensimmäinen jakso esitettiin HBO-kanavalla 14. helmikuuta 2016. Se sijoittuu 1970-luvulle ja kertoo kuvitteellisen levy-yhtiö American Centuryn pomosta Richie Finestrasta (es. Bobby Cannavale).


title: Harolan linnaluoto

text: Harolan linnaluoto (Linnanluoto) on saari Kokemäenjoen Huovoon koskessa. Se sijaitsee Harolan kylässä noin viisi kilometriä Kokemäen keskustasta joen yläjuoksulle päin. Noin sata metriä Harolan linnaluodosta pohjoiseen on "Harolanluoto". Kauempana alajuoksulla sijaitsee "Kokemäen linnaluoto", jolla sijaitsi keskiaikainen Kokemäen linna.


title: Harolan linnaluoto

text: Harolan linnaluoto sijaitsee keskellä aikansa valtaväyläjokea kahden tunnetun muinaislinnan läheisyydessä linnoitukseksi hyvin soveltuvalla paikalla, sen rannat ovat jyrkät ja se on päältä tasainen. Harolasta on löydetty rautakauden esineistöä sekä 27 metriä pitkä kiveys.


title: Harolan linnaluoto

text: Kokemäenjoen 1945 alkanut säännöstely Kolsin voimalaitoksen valmistuttua on pienentänyt Harolan linnaluotoa. Nykyisin saari on epäsäännöllisen pitkänomainen pohjois-eteläsuunnassa. Sen pituus on noin 90 metriä ja sen eteläpään leveys on 30 metriä. Kapeimmillaan saari on keskellä, mistä se on noin 25 metriä leveä. Saari on nykyisin rehevän kasvillisuuden peittämä. Aikaisemmin sitä on käytetty myös eläinten laiduntamiseen.


title: Harolan linnaluoto

text: Harolan linnaluodolla on suoritettu arkeologisia kaivauksia, jotka kattavat 9,75 prosenttia sen pinta-alasta. Alueelta tehtyjen löytöjen perusteella se ollut käytössä pitkään. Vanhimmat luodolta tehdyt löydöt ovat peräisin kivikaudelta. Ensimmäinen historiallinen lähde luodosta on vuodelta 1607 jolloin Harolan Martti Simonpoika hankki luodon itselleen Kokemäen kirkkoherralta.


title: Harolan linnaluoto

text: Tehtyjen tutkimusten perusteella Harolan linnaluodon käyttö linnoituksena on epäselvä. Se on ollut mahdollisesti käytössä linnavuorena rautakaudella, mutta tähän ei tähän asti tehtyjen tutkimusten perusteella ole saatu varmuutta. Linnaluodolta on löydetty mm. viikinkiajan keihäänkärki sekä merovingiajan soljet, hiiltä, saviastioiden palasia sekä eri eläinten hampaita. Ensimmäiset varsinaiset tutkimukset paikalla tehtiin vuonna 1886 Hjalmar Appelgrenin toimesta. Tuolloin tutkittiin röykkiö saaren pohjoispäässä ja kaistale länsirantaa. Turun yliopisto suoritti paikalla tutkimuksia vuosina 1981-1982. Saaren rantahietikolta on löytynyt tutkimusten ulkopuolella myös vuosien mittaan runsaasti esineitä.Saarta on pidetty muinaislinnana ja röykkiökalmistona. Vuonna 1998 suoritetussa inventoinnissa ei 80-luvulla tehdyissä tutkimuksissa tutkittu 27 metriä pitkää kiveystä ei enää paikallistettu.


title: Harolan linnaluoto

text: Kokemäen historiasta kirjoittaneen Tapio Salmisen mukaan löydöt viittaavat muinaislinnan sijaan rautakautiseen taloon. Hän pitää todennäköisen, että vähintään 1500-luvulta peräisin olevan nimensä linnaluoto olisi saanut siitä, että se on aikoinaan kuulunut jollekin linnalle. Todennäköisesti joko Kokemäen linnalle tai sen jälkeen perustetulle Aborchin linnalle.


title: Jonah Lomu

text: Jonah Tali Lomu (12. toukokuuta 1975 – 18. marraskuuta 2015) oli uusiseelantilainen rugby union -pelaaja. Hän pelasi ensimmäisen kansainvälisen pelinsä 19 vuoden iässä, edustaen kotimaansa All Blacksia. Lomua kuvailtiin kaikkien aikojen ensimmäiseksi rugbyn supertähdeksi. Lomu nimettiin International Rugby Hall of Fameen 9. lokakuuta 2007 sekä World Rugby Hall of Fameen 24. lokakuuta 2011.


title: Jonah Lomu

text: Lomun ensikosketus ammattimaiseen rugbyyn tapahtui hänen ollessaan 14-vuotias, kun Rugby-7 -tähti Eric Rush kutsui hänet Singaporeen seuraamaan rugby-7 -turnausta. Ensimmäisen Rugby union ottelunsa Lomu pelasi Te Kuitissa. Kansallisiin kisoihin hän osallistui alle 19-vuotiaiden sarjassa vuonna 1993 ja alle 21-vuotiaiden sarjassa 1995. Kansainvälisen huomion Lomu saavutti vuonna 1994 pelatessaan Hong Kong Sevens -turnauksessa, ollessaan 18-vuotias. Vain 19-vuoden ikäisenä, vuonna 2004, Lomu pelasi All Blacksin riveissä Ranskaa vastaan Christchurchissa.


title: Jonah Lomu

text: Lomu kutsuttiin edustamaan All Blacksien riveihin maailmanmestaruuskilpailuihin 1995 Etelä-Afrikkaan. Viidessä ottelussa Lomu juoksi 7 maalia, joista yksi Englantia vastaan äänestettiin myöhemmin turnauksen historian parhaaksi maaliksi. Turnauksen finaalissa Uusi-Seelanti kohtasi Etelä-Afrikan. Ottelu päättyi Etelä-Afrikan voittoon 12-15.


title: Jonah Lomu

text:
Maailmanmestaruuskisojen jälkeen Lomu pelasi Bledisloe Cupissa. Lisäksi, samana vuonna, hän pelasi otteluissa Italiaa ja Ranskaa vastaan. Kesäkuussa 1996 Lomu pelasi vielä Samoaa ja Skotlantia vastaan.
Lomu osallistui myös Tri-Nations -kisoihin, joissa Uusi-Seelanti voitti kaikki ottelunsa, voittaen näin turnauksen.
Vuoden 1996 lopulla Lomulla diagnosoitiin harvinainen munuaissairaus, jonka seurauksena hän joutui jättämään ammattiurheilun hetkeksi syrjään. Tämän vuoksi hän ei osallistunut myöskään vuoden 1997 Tri-Nations -kisoihin.
Kansainyhteisön kisoissa vuonna 1998, Kuala Lumpurissa, Lomu voitti kultamitalin edustaessaan Uutta-Seelantia Rugby-7 -turnauksessa.


title: Red Bull RB12

text: Red Bull RB12 oli itävaltalaisen Formula 1 -talli Red Bull Racingin käyttämä auto kaudella 2016. Autoa ajoivat australialainen Daniel Ricciardo, hollantilainen Max Verstappen ja venäläinen Daniil Kvjat.


title: Anu Partanen (toimittaja)

text: Anu Partanen (s. 1975) on Yhdysvalloissa useita vuosia asunut suomalainen toimittaja. Hänellä on ollut Yhdysvaltain kansalaisuus vuodesta 2013. Partanen muutti takaisin Suomeen 2018 ja työskentelee asiantuntijana Helsingin yliopiston viestintäosastolla. Anu Partasen kirjoittama kirja "The Nordic Theory of Everything – In Search of a Better Life" julkaistiin HarperCollins-kustantamon kautta kesällä 2016. Kirja pääsi "O Magazinen" julkaisemalle The Best Books of Summer -listalle kesäkuussa 2016. Teos ilmestyi suomeksi keväällä 2017 Tammen julkaisemana.


title: Anu Partanen (toimittaja)

text: Maaliskuussa 2016 Partasen artikkeli ”What Americans Don’t Get About Nordic Countries” julkaistiin "The Atlantic" -lehdessä. Artikkelia jaettiin Facebookissa yli 130 000 kertaa kuudessa päivässä.


title: Anu Partanen (toimittaja)

text: "The Atlanticin" lisäksi Partanen on kirjoittanut muun muassa "The New York Timesiin" ja Suomessa "Imageen" ja "Helsingin Sanomiin". Ennen Yhdysvaltoihin muuttoaan hän kuului Pressiklubi-ohjelman journalistijäseniin Yle TV2 -kanavalla.


title: Salibandyn Champions Cup

text: Champions Cup on Kansainvälisen Salibandyliiton järjestämä vuosittainen salibandykilpailu 1.-4. IFF:n rankingissa sijoittuneiden Euroopan maiden seurajoukkueille.


title: Salibandyn Champions Cup

text:
Turnausta on pelattu nykyisellä nimellä vuodesta 2011.
Ensimmäinen seurajoukkueturnaus pelattiin kuitenkin jo vuonna 1993 nimellä Euroopan cup (). Champions Cupin formaatti on historiansa aikana kokenut useita uudistuksia. Viimeisimpänä muutoksena on joukkuemäärän pudottaminen kuudesta neljään vuoden 2019 Champions Cupissa.


title: Salibandyn Champions Cup

text: Muiden Euroopan maiden mestarit pelaavat IFF-rankingsijoituksesta riippuen joko 2011 asti järjestetyssä EuroFloorball Cupissa, tai 2016 perustetussa EuroFloorball Challengessä. Nämä kilpailut järjestetään samalla tavoin vuosittaisena turnauksena, kuin Champions Cup.


title: Salibandyn Champions Cup

text:
Ensimmäinen Salibandyn Euroopan cup järjestettiin joulukuussa 1993. Tällöin miesten ja naisten cup pelattiin ainoan kerran erikseen. Miesten cup pelattiin 6 joukkueen turnauksena Tukholmassa. Cupin voittajaksi selviytyi ruotsalainen Balrog IK, joka voitti finaalissa sveitsiläisen Rot-Weiss Churin 9-2. Pronssille ylsi suomalainen SSV.
Naisten cup pelattiin 4 joukkueen turnauksena Helsingissä. Ensimmäisen cupin voitti ruotsalainen VK Rasket, hopeaa sai HC Rychenberg ja pronssille venyi norjalainen IK Akerselva.


title: Salibandyn Champions Cup

text:
Vuosina 1994-1999 Euroopan cupia pelattiin vaihtelevilla joukkuemäärillä, kunnes 1999 cupiin se vakioitui kahdeksaan sekä miehillä, että naisilla.
1999 cupiin pelattiin miehissä ensimmäistä kertaa karsinnat. Karsintoihin osallistuivat joukkueet neljän maan kärjen ulkopuolelta. Naisten cupiin ensimmäiset karsinnat pelattiin vasta 2002–2003.
Ruotsalaisjoukkueet hallitsivat Euroopan cupia alkuvuosina. Ainoa Ruotsin ulkopuolelle mennyt mestaruus tapahtui vuonna 1999, kun Tapanilan Erä vei naisten cupin.


title: Salibandyn Champions Cup

text:
Champions Cupiin osallistuvat kansallisten miesten ja naisten pääsarjojen mestaruuden voittaneet edustusjoukkueet Ruotsista, Tšekistä, Suomesta sekä Sveitsistä.
Joukkueet pelaavat välierät, jonka jälkeen pelataan mitaliottelut.


title: Salibandyn Champions Cup

text:
Miehet
Naiset


title: Salibandyn Champions Cup

text: Menestys maittain


title: Nyrkkeilyn historia

text: Nyrkkeilyn historia ulottuu aina antiikin Kreikkaan, mutta nykyaikainen nyrkkeily syntyi 1700-luvun Englannissa.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Nyrkkitaistelu mainitaan jo Homeroksen runoissa, mutta nykyaikainen nyrkkeily sai alkunsa 1700-luvun Englannissa. Nyrkkeily oli mukana antiikin olympialaisten ohjelmassa ensi kertaa vuonna 688 eaa., mutta nyrkkitappelujen alkujuuret ovat ihmisen esihistoriassa. Varhaisin säilynyt todiste "nyrkkeilystä" ovat sumerilaiset kaiverrukset 3000-luvulta ennen ajanlaskumme alkua. Egyptin Thebasta noin 1500-luvulta eaa. peräisin olevassa kohokuvassa on kuvattu kypäräpäisiä nyrkkeilijöitä sekä ottelua katsovia ihmisiä.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Ensimmäiset säilyneet nyrkkeilyn säännöt ovat antiikin Kreikasta. Tuolloin otteluissa ei ollut eriä, vaan ottelu jatkui niin kauan kunnes vastustaja luovutti tai oli kykenemätön jatkamaan. Vastustajan sitominen oli kiellettyä. Ottelut käytiin ulkosalla helteessä ja auringonpaisteessa. Ottelijoita tuli kaikista yhteiskuntaluokista. Antiikin ajan suurissa urheilukilpailuissa valtaosa ottelijoista oli rikkaista ja arvostetuista suvuista. Nyrkkeilyä on kuvattu laajalti kreikkalaisessa kirjallisuudessa, muun muassa Homeroksen Iliaassa.


title: Nyrkkeilyn historia

text: 300-luvulla eaa. kreikkalaiset siirtyivät käyttämään nyrkkiensä suojana kovaa nahkaa, mikä sai helposti vastustajan vuotamaan verta. Harjoittelussa käytettiin tuohon aikaan topattuja käsineitä, jotka jossakin määrin muistuttavat nykyajan nyrkkeilykintaita. Roomalaiset kehittivät "caestus"-nimellä tunnetun suojakäsineen, jota on kuvattu tarkoin ajan kuvataiteessa ja kirjallisuudessa. Käsine koostui nahkaan kiinnitetyistä piikeistä ja metallista. Roomassa nyrkkeilyä harrastettiin laajalti, muun muassa gladiaattorien taisteluareenoilla. Sotilaat käyttivät sitä lähikamppailutaitojen harjoitteluun. Gladiaattorien nyrkkeilyottelut käytiin usein kuolemaan saakka. Kristinuskon tulon ja myöhemmin Rooman valtakunnan heikkenemisen myötä nyrkkeily vaipui kuitenkin unholaan vuosisatojen ajaksi.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Ensimmäinen maininta virallisesta nyrkkeilyottelusta Britanniasta on vuodelta 1681, ja vuonna 1698 ryhdyttiin järjestämään säännöllisesti paljain käsin käytäviä otteluita Lontoon kuninkaallisessa teatterissa. Ottelut käytiin ilman käsineitä ja painoluokkia, eikä sääntöjä liiemmin ollut paitsi suurotteluissa. Erät olivat periaatteessa olemassa, mutta yleensä ottelut päättyivät vasta toisen ottelijan oltua kykenemätön jatkamaan. Myös painiotteet olivat sallittuja, ja 1700-luvun puoleen väliin saakka myös maassa ollutta oli tavallista lyödä.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Vaikka nyrkkeily oli laitonta, oli se hyvin suosittua. Englannin mestarinyrkkeilijästä James Figgistä tuli 1700-luvun alussa maanlaajuinen kuuluisuus. Figgsin oppilasta Jack Broughtonia pidetään merkittävänä edelläkävijänä nyrkkeilyn saattamisessa hyväksyttyjen urheilumuotojen joukkoon. Broughton niin ikään oli yksi paljasnyrkkiajan suurimmista ja menestyksekkäimmistä ottelijoista, ja hän kehitti vuonna 1743 lajille säännöt, jotka vähäisiä muutoksia lukuun ottamatta olivat käytössä aina vuoteen 1838 saakka, jolloin julkaistiin yksityiskohtaisempi "London Prize Ring" -niminen sääntökirja.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Broughtonin on sanottu lähteneen kehittämään sääntöjä, koska eräs hänen vastustajansa oli kuollut ottelussa saamiensa vammojen seurauksena. Hänen tyylinsä otella muistutti nykynyrkkeilyä, kun se monilla tuon ajan ottelijoilla oli enemmän kapakkatappelun omaista. Broughtonin säännöissä painiotteet olivat yhä sallittuja, mutta vyötärölinjan alapuolelta tarttuminen oli kielletty. Sääntöjen mukaan erä jatkui niin kauan kunnes vastustaja lyötiin maahan, minkä jälkeen hänellä oli puoli minuuttia aikaa nousta pystyyn tai tuomittiin häviäjäksi. Broughton myös kehitti nykyaikaisten nyrkkeilyhanskojen esimuodon suojatakseen omien oppilaittensa käsiä ja vastustajaa. Käsineiden kehittämisellä oli myös kääntöpuolensa, ja tietyiltä osin niiden voitiin katsoa olleen vaarallisemmat kuin paljaat nyrkit, sillä paljaalla nyrkillä lyödessä päähän kohdistuneita iskuja oli vähemmän, koska ottelijat pyrkivät osumaan pehmeämpiin kehon osiin välttääkseen vahingoittamasta omaa nyrkkiään. Nyrkkeilyyn liittyvien aivovaurioiden voidaankin osaltaan katsoa juontavan juurensa topattujen kintaiden kehittämiseen.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Broughtonin menetettyä mestaruutensa Jack Slackille vuonna 1750 alkoivat ennalta sovitut ottelut yleistyä, mikä johti nyrkkeilyn suosion lopahtamiseen. Poikkeuksiakin oli: historia tuntee vuosisadan loppupuolelta suuret ottelijat Daniel Mendozan ja ""gentleman"" John Jacksonin. Mendoza oli hyvin pienikokoinen, vain hieman päälle 70 kilogramman painoinen, ja hän nojasi tyylissään nopeuteen voiman sijaan. Mendoza kärsi mestaruusottelussa tappion Jacksonille, joka osaltaan jatkoi nyrkkeilyn kehittymistä hyväksytyksi urheilulajiksi ja sai Englannin ylimystön kiinnostumaan lajista. 1800-luvun alkupuolella monet tunnetut nyrkkeilijät kuten Jem Belcher, Tom Cribb, Ben Caunt ja Jem Mace kohosivat englantilaisille miehisyyden ja kunniallisuuden symboleiksi.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Vuonna 1838 Broughtonin luomia sääntöjä kehitettiin ja yksityiskohtaistettiin ja syntyi "London Prize Ring rules" -niminen sääntökokoelma. Ensimmäinen mestaruusottelu uusilla säännöillä oteltiin seuraavana vuonna, kun James Burke kärsi tappion William Thomsonille. Uusissa säännöissä määriteltiin neliön muotoinen kehä, jonka sivun mitta on 7,32 metriä reunustettuna kahdella köydellä. Erä päättyi kun nyrkkeilijä lyötiin maahan ja uusi erä alkoi puolen minuutin kuluttua, jos ottelija oli kulmansa avustuksella ehtinyt valmiiksi siihen mennessä. Jos ottelija ei kahdeksan sekunnin lisäajankaan turvin saanut itseään valmiiksi, tuomittiin hänet häviäjäksi. Potkiminen, kiskominen, päällä puskeminen, pureminen ja vyön alle lyöminen määriteltiin sääntöjen vastaisiksi.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Yrjö neljännen sijaishallitsijuuden aika oli brittiläisen nyrkkeilyn kulta-aikaa. Noihin aikoihin Britannian mestarilla oli myös maailmanmestarin arvo. Ainoastaan Yhdysvallat kykeni kilpailemaan Britannian kanssa. Englantilainen nyrkkeily oli levinnyt Amerikkaan jo 1700-luvulla, mutta alkoi saavuttaa suurempaa suosiota vuosisadan vaihteen tienoilla ydinalueinaan Boston, New York ja Philadelphia sekä New Orleans. Useimmat yhdysvaltalaisnyrkkeilijät olivat kuitenkin maahanmuuttajia Englannista tai Irlannista.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Vaikka nyrkkeily olikin kehittynyt ja kasvanut lajina suuresti vuoden 1838 Lontoon sääntöjen myötä, oli nyrkkeilyllä kuitenkin huono maine Englannin paremman väestön keskuudessa ja laji tarvitsi suurempia muutoksia. Vuonna 1876 "Amateur Athetic Clubin" John Graham Chambers kehitti lajille Queensberryn 9. markiisin John Sholto Douglasin tuella uudet säännöt, jotka antoivat enemmän painoarvoa tekniikalle ja taidolle. Queensberryn nimellä tunnetut säännöt poikkesivat Lontoon säännöistä merkittävästi neljältä osin: erän pituudeksi määriteltiin kolme minuuttia ja erätauon pituudeksi yksi minuutti, painiotteet kiellettiin, maahaanlyödyn ottelijan tuli kyetä nousemaan omin voimin ylös kymmenen sekunnin kuluessa tai hänet tuomittiin hävinneeksi tyrmäyksellä. Samoihin aikoihin kehitettiin lisäksi ensimmäiset painoluokat.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Ammattilaisottelijat vierastivat kuitenkin uusia sääntöjä ja otteluita jatkettiin vanhojen sääntöjen mukaisesti. Uudet säännöt saivat kuitenkin suosiota nuorten uusien ottelijoiden keskuudessa. Merkittävä Queensberry-ajan ottelija oli James Mace, joka voitti vanhoilla säännöillä Englannin mestaruuden vuonna 1861. Mace puolusti kuitenkin tiukasti muutoksia ja hänen myötään ne alkoivat saavuttaa suurempaa suosiota.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Samoihin aikoihin valta kehässä alkoi siirtyä yhdysvaltalaisille nyrkkeilijöille, jotka vuosisadan alussa ryhtyivät ottelemaan Britteinsaarilla. Merkittävimpiä tuon ajan amerikkalaisnyrkkeilijöitä olivat Bill Richmond ja Tom Molineux, jotka molemmat olivat entisiä orjia. Molineux otteli englantilaista Tom Cribbia vastaan kahdesti vuosina 1810 ja 1811. Vastavuoroisesti brittiläiset mestarinyrkkeilijät ryhtyivät käymään otteluita Yhdysvalloissa paikallisia nyrkkeilijöitä vastaan. Vaikka nyrkkeilyn sääntöjä muutettiin sivistyneempään makuun, alkoi nyrkkeily menettää suosiotaan entisestään. Keskiluokalla oli elämässään muita arvoja ja uudet uskonsuuntaukset korostivat pidättäytymistä synnillisistä vapaa-ajan houkutuksista. Nyrkkeily yhdistettiin usein muihin lieveilmiöihin kuten juopotteluun ja uhkapeleihin. Varsinaisen nyrkkeilyottelun lisäksi nyrkit heiluivat usein myös katsomossa.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Sen sijaan Yhdysvalloissa laji lähti laajojen siirtolaisaaltojen myötä kasvuun. Suosittua oli järjestää otteluita muun muassa eri kansallisuuksien kesken. Brittien valtakausi päättyi lopullisesti irlantilaislähtöisen amerikkalaisen John L. Sullivanin myötä, josta tuli vuonna 1899 ensimmäinen yhdysvaltalainen maailmanmestari. Noista ajoista lähtien Yhdysvallat on ollut johtava maa ammattilaisnyrkkeilyssä. Sullivanin myötä ammattilaisotteluitakin ryhdyttiin käymään Queensberry-säännöillä. Viimeiseksi paljain käsin käydyksi mestaruusotteluksi jäikin Sullivanin vuoden 1889 tittelinpuolustus Jake Kilrainia vastaan. Noihin aikoihin paljain nyrkein käytävät ottelut oli julistettu laittomaksi lähes kaikissa Yhdysvaltain osavaltioissa.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Queensberry-amatöörimestaruuskilpailut jatkuivat vuodesta 1867 vuoteen 1885, ja tuolloin amatöörin käyttivät hanskoja vielä toisin kuin ammattilaiset. Vuonna 1880 Britanniassa perustettiin amatöörinyrkkeilyn järjestö ABA (Amateur Boxing Association), kun kaksitoista seuraa liittyi yhteen. ABA piti seuraavana vuonna ensimmäisen mestaruusturnauksensa, jossa oli käytössä neljä painoluokkaa: höyhensarja (9 kiveä ≈57 kg), kevytsarja (10 kiveä ≈63,5 kg), keskisarja (11 kiveä, 4 naulaa ≈71,7 kg) ja raskas sarja (ei painorajaa). Yksi kivi on 14 naulaa, ja yksi naula eli pauna 454 grammaa.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Vuonna 1902 myös yhdysvaltalaiset alkoivat osallistua ABA:n mestaruuskilpailuihin, ja vuonna 1924 ABA:n oli liittynyt jo 105 seuraa. 1900-luvun alkupuoliskolla amatöörinyrkkeily saavutti suosiota ympäri maailmaa. Kun ensimmäinen kansainvälinen nyrkkeilyliitto "Federation Internationale de Boxe Amateur " perustettiin vuonna 1920 Pariisissa, sillä oli kuitenkin vain viisi jäsenmaata. Vuonna 1946 perustettiin Kansainvälinen nyrkkeilyliitto AIBA ("Associaton Internationale de Boxe Amateur"), jossa oli yhteensä 24 maata viidestä maanosasta edustettuina, ja perustamisestaan lähtien AIBA on toiminut virallisena amatöörinyrkkeilyn maailmanjärjestönä. Ensimmäiset amatöörien maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1974. Nykyään AIBA:n jäsenmaita on jo 189.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Ensimmäistä kertaa nyrkkeily oli olympialaisten lajina 1904 Saint Louisin kisoissa, ja 1912 Tukholman kisoja lukuun ottamatta ne ovat olleet siitä lähtien joka kerta virallisessa kisaohjelmassa. Saint Louisissa nyrkkeilijät saivat otella useammassa painoluokassa, ja yhdysvaltalainen Oliver Kirk voittikin kultaa sekä kärpäs- että höyhensarjassa. Menestyneimmät olympialaisten nyrkkeilymaat vuosina 1974–2004 ovat olleet Kuuba ja Yhdysvallat, joista Kuuballa on 29 ja Yhdysvalloilla 21 kultamitalia. Viisi maata on saavuttanut ainoat olympialaisten mitalinsa nyrkkeilystä: Puerto Rico (6 kappaletta), Tonga, Niger, Bermuda ja Guyana.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Olympiakultaa voittaneita nyrkkeilijöitä, jotka ovat voittaneet raskaan sarjan ammattilaisten maailmanmestaruuden ovat Floyd Patterson (1952), Cassius Clay (myöh. Muhammad Ali, 1960), Joe Frazier (ensimmäinen raskaassa sarjassa kultamitalin voittanut painoluokkansa ammattilaisten maailmanmestari, 1964), George Foreman (1968), Leon Spinks (1976), Michael Spinks (1976) Lennox Lewis (1988) ja vuoden 1996 olympiavoittaja Volodymyr Klytško. Viimeisin suomalainen nyrkkeilyn olympiamitali on Jyri Kjällin pronssi 1992 Barcelonasta.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Naisten nyrkkeily oli jo 1904 Saint Louisin olympialaisissa näytöslajina, mutta 1900-luvun aikana se kiellettiin monissa maissa. Naisnyrkkeilyn elvytyksen edelläkävijänä olivat ruotsalaiset, jotka vuonna 1988 järjestivät ensimmäisiä naisten otteluita. Britannian amatöörinyrkkeilyjärjestö järjesti ensimmäisen naisten nyrkkeilykilpailut vuonna 1997. 1990-luvulla AIBA vahvisti naisnyrkkeilyn uudet säännöt, ja järjesti vuonna 1999 ensimmäiset EM- ja 2001 MM-kilpailut.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Pääsuojuksen käyttö tuli pakolliseksi 1984 Los Angelesin olympialaisissa, mutta vuonna 2013 se jälleen poistettiin miehiltä. Naiset käyttävät sitä edelleen. Aiemmin amatööriotteluiden pistelasku oli erilainen. Kolme ja myöhemmin viisi "arvostelutuomaria" antoi kunkin erän voittajalle 20 pistettä, ja häviäjälle suhteellisesti vähemmän. Pistelaskujärjestelmä muuttui vuoden 1988 Soulin olympialaisten jälkeen, kun sekä Michael Carbajal että Roy Jones Jr. hävisivät kultamitalinsa isäntämaan nyrkkeilijöille, vaikka yleisen mielipiteen mukaisesti heidän olisi kuulunut voittaa. Myöhemmin paljastui, että tuomareita oli lahjottu.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Soulin kisojen jälkeen otettiin käyttöön arvostelu pistekoneella. Tuomarit painavat nappia aina kun näkevät nyrkkeilijän tekevän onnistuneen iskun. Kun kolme viidestä tuomarista painaa nappia 1,2 sekunnin sisällä, piste lasketaan. Mikäli nyrkkeilijä johtaa vastustajaansa yli 20 pisteellä, ottelu keskeytetään.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Vuonna 1891 yksityinen lontoolainen seura National Sporting Club alkoi järjestää omia, ammattilaisten hanskat kädessä käymiä otteluita, omilla ehdoillaan. NSC:n säännöt pohjautuivat Queensberry-sääntöihin, joihin oli lisätty yhdeksän lisäsääntöä, jotka pääasiassa määrittelivät tarkemmin toimitsijoiden aseman ja pistelaskun, joka mahdollisti tuomaroida ottelun tuloksen, sillä aiemmin kaikki ottelut päättyivät tyrmäykseen tai siihen, ettei toinen nyrkkeilijä muuten kyennyt jatkamaan ottelemista. NSC:n sääntöjen johdosta nyrkkeily muuttui enemmänkin taito- kuin kestävyyslajiksi. Vuonna 1919 perustettiin BBBC (the British Boxing Board of Control). BBBC:llä oli tiiviit yhteydet NSC:iin aina vuoteen 1929, jolloin NSC lakkautettiin.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Vuonna 1909 Lonsdalen jaarli myönsi ensimmäisen mestaruusvyön NSC:n mestaruusottelun voittajalle. Vuonna 1929 BBBC jatkoi Lonsdale-vöiden myöntämistä kaikille britannialaisille nyrkkeilijöille, jotka voittavat kolme titteliottelua samassa painoluokassa. Kyseiset "titteliottelut" eli mestaruusottelut ovat aina olleet ammattilaisnyrkkeilyn keskeinen elementti, kun varsinaisia arvokilpailuja ei järjestetä.


title: Nyrkkeilyn historia

text: 1900-luvun alkuvuosina alkoi myös nyrkkeilypromoottorien keskeinen asema vakiintua: promoottorit pyrkivät järjestämään hyvätuottoisia ja kiinnostavia mestaruusotteluita, ja näin myös tiedotusvälineet ja suuri yleisö alkoi yhä enemmän kiinnostua lajista. Kuuluisa kolmikko Jack Dempsey (raskaansarjan mestari 1919–1926), hänen managerinsa Jack Kearns ja promoottori Tex Rickard ansaitsivat yhteensä 8,4 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuosina 1921–1927 vain viidellä ottelulla. Ensimmäinen suora radiolähetys ammattilaisnyrkkeilyn mestaruusottelusta oli Dempseyn ja Georges Carpentierin kohtaaminen vuonna 1921.


title: Nyrkkeilyn historia

text: 1900-luvun alkupuoliskon aikana ammattilaisnyrkkeilyn painopiste siirtyi Britanniasta Yhdysvaltoihin. Vaikka mitään virallisia maailmanmestaruuksia ei ollutkaan, yleisesti maailmanmestarina pidettiin "The National Police Gazette" -lehdellä listattuja nimiä. 1920-luvulla NBA (National Boxing Association) ryhtyi järjestämään maailmanmestaruusotteluita. Samaan aikaan perustettiin "Ring Magazine", joka julkaisi mestarien luetteloita. Vuonna 1962 NBA vaihtoi nimensä WBA:ksi (World Boxing Association), ja seuraavana vuonna se sai ensimmäisen kilpailijansa WBC:n (World Boxing Council). Kumpikaan niistä ei ollut yleisesti tunnustettu ja tästä johtuivat muun muassa erimielisyydet maailmanmestaruuksista. Vuonna 1983 perustettiin lisäksi uusi järjestö IBF (International Boxing Federation), jolla on myös omat maailmanmestaruutensa kussakin painoluokassa. Vuonna 1988 syntyi vielä neljäs suuri maailmanlaajuinen järjestö WBO (World Boxing Organization) kun joukko puertoricolaisia ja dominikaanisia liikemiehiä riitaantui WBA:n kanssa. Näiden neljän suuren lisäksi on lukemattomia muita omia maailmanmestaruustitteleitään jakavia järjestöjä, joita ei kuitenkaan pienuutensa takia yleisesti tunnusteta näiden neljän suurimman liiton joukkoon.


title: Nyrkkeilyn historia

text: Ammattilaisten ottelut kestivät pitkään viisitoista erää, ja vielä 1900-luvun alkupuolella käytiin neljänkymmenen erän otteluita. Erien määrää alettiin vähentää vasta vuonna 1982, kun eteläkorealainen Kim Duk-Koo kuoli Ray Mancinia vastaan käymänsä maailmanmestaruus ottelun jälkeen iskujen aiheuttamaan aivovammaan. 1980-luvun aikana eri ammattilaisliitot siirtyivät vähitellen järjestämään mestaruusottelunsa 12-eräisinä. Lisäksi minuutin erätaukopituus pidennettiin puoleksitoista minuutiksi. Tämän lisäksi tuomarille annettiin erityinen oikeus keskeyttää epätasainen ottelu, jos toinen nyrkkeilijä otteli selvästi huonommin, kuin toinen. Aiemmin tämä oikeus oli ollut ainoastaan nyrkkeilijät erien jälkeen tarkastaneella lääkärillä.


title: Sitadelli

text:
Sitadelli (ital. "cittadella", pikkukaupunki) on linnoitetuissa kaupungeissa sisin linna, keskuslinnoitus ja viimeinen turvapaikka, johon puolustaja vetäytyi ulompien linnoitteiden jouduttua vihollisen haltuun.
Sitadelli erottuu muista linnoista tai linnoituksista juuri urbaanin sijaintinsa vuoksi, mikä määritteli sen tehtävät osittain erilaisiksi. Sitadellien tarkoitus oli toisaalta toimia osana kaupungin puolustusta ulkopuolista uhkaa vastaan, mutta niiden toinen tehtävä oli suojella paikallista ylimystä ja hänen varuskuntaansa kapinoivilta kaupunkilaisilta erityisesti feodalismin aikana. Sitadellit olivat omistajiensa hallinnollisia tukikohtia ja usein myös vallan symboleita, joita ylimykset käyttivät sotaväen ohella perustelemaan olemassaolonsa tarpeellisuuden ja asemansa kaupunkilaisille, joiden edut olivat usein ristiriidassa aateliston etujen kanssa. Samoin valloittajat käyttivät valtaamiaan ja rakentamiaan sitadelleja sekä tukikohtina sotatoimilleen että lujittamaan valtaansa miehittämillään alueilla.


title: Sitadelli

text: Termi otettiin käyttöön keskiajalla, jolloin sillä kuvattiin ajalle tyypillisiä suuria kaupunkilinnoituksia, mutta se on laajentunut kuvaamaan myös aiempia kaupunkilinnakkeita sekä myöhemmin rakennettuja sotilaslinnakkeita.


title: Sitadelli

text: Sitadellit sijoitettiin tavallisesti hallitsevalle paikalle maastoon, kuten esimerkiksi kukkuloiden huipulle. Keskiajan suuret sitadellit rakennettiin usein samoille paikoille, joissa oli ollut aikaisempia linnoitusjärjestelmiä. Osa käytti hyväkseen vanhoja linnoitusrakenteita ja jotkin säilyneistä sitadelleista sisältävät osia eri vuosisadoilta ja aikakausilta. Osa rakennettiin niille ydinalueille, joihin kaupunkien asutus oli alun perin syntynyt ja joista se oli lähtenyt kehämäisesti kasvamaan. Niitä pystytettiin myös paikoille, joissa ei ollut aiempaa rakentamista.


title: Sitadelli

text: Jotkin sitadellit liittyivät rakenteiltaan kaupunkiensa muureihin tai muihin linnoitusjärjestelmiin, mutta yleensä sitadelleja rakennuttaneet ylimykset eivät halunneet olla puolustuksellisesti riippuvaisia niitä ympäröivistä kaupungeista. Useissa sitadelleissa olikin ainakin kaksi erillistä puolustettavaa porttia, joista toisesta oli kulku kaupunkiin ja toisesta suoraan kaupungin ulkopuolelle. Järjestely mahdollisti puolustautumisen myös kaupungin suunnasta tulevaa uhkaa kohtaan, olipa kyseessä sen vallannut ulkopuolinen vihollinen tai kapinoivat kaupunkilaiset.


title: Sitadelli

text: Sitadellien ensisijainen tehtävä oli logistinen; sen oli määrä turvata kaikki tarvittava puolustajille pitkäaikaista piiritystä silmällä pitäen, kuten majoitustilat sekä ruoka- ja asevarastot. Niissä oli myös pajoja aseiden rakentamiseksi ja huoltamiseksi, sekä tiloja hevosille ja karjaeläimille ja varastoja niiden rehulle. Ne myös toimivat huoltopisteinä ja talviasumuksina marssiville armeijoille. Ne olivat hallinnollisia keskuksia, joista käsin kerättiin veroja lähialueilta.


title: Sitadelli

text: Sitadellien toinen rooli oli sotilaallinen. Ne tarjosivat vetäytymisaseman sotilaille, jotka saattoivat jatkaa puolustautumista siinäkin tilanteessa, kun ympäröivä kaupunki oli vallattu tai antautunut viholliselle. Niiden tornit oli rakennettu korkeiksi ja muurit paksuiksi, ja usein niitä ympyröi vallihauta. Massiivisen koon ja harkittujen puolustusrakenteiden ansiosta ne kävivät olemassaolollaan psykologista sodankäyntiä, jonka tarkoitus oli saada kaupunki linnoituksineen näyttämään vähemmän houkuttelevalta valloituksen kohteelta. Jos kaupunkia piiritettiin, ylimys varuskuntineen saattoi sitadellista käsin myös painostaa kaupunkilaisia jatkamaan piiritystaistelua antautumisen sijaan.


title: Sitadelli

text: Kolmas tehtävä oli poliittinen. Aikana jolloin kaupunkien rakennukset olivat yleensä matalia, sitadellit puolestaan olivat hyvin massiivisia ja korkeita ja kohosivat kaupungin ylle. Näin niiden olemassaolon tarkoitus oli myös muistuttaa kaupunkilaisia heidän alamaisuudestaan ja siitä kenellä valta oli. Ne olivat osa omistajansa väkivaltakoneistoa, jolla sitadellin omistaja piti vallassaan kaupunkilaisia ja alueen asukkaita.


title: Sitadelli

text: Kaupunkien asukkaille sitadellien rakentaminen merkitsi taakkaa, sillä yleensä niiden rakentamiseen ja ylläpitoon tarvittu omaisuus kerättiin veroina kaupunkilaisilta ja alueen maalaisväestöltä. Seudun asukkaat joutuivat usein kustantamaan myös sen varuskunnan ylläpidon. Sitadellien varuskunnat tukahduttivat usein asukkaiden kapinat ja mielenilmaukset väkivaltaisesti. Näistä syistä ne olivat usein kaupunkilaisten vihaamia ja halveksumia. Osa sitadelleista, kuten esimerkiksi Pariisin Bastilji ja Utrechtin Vredenburg vallattiin ja tuhottiin kaupunkilaisten toimesta. Joissakin tapauksissa heti kun valloittajan ja kaupunkilaisten välit olivat ehtineet parantua kaupunkilaisten muodostama valtuuskunta ehdotti valtaajalle sitadellin purkamista tai ainakin varuskunnan kustantamisen siirtämistä esimerkiksi valloittajalle itselleen.


title: Sitadelli

text: 1200-luvulta lähtien ruutiaseiden mukaantulo taistelukentille ja piirityksiin asettivat sitadellien ja muiden linnoitusjärjestelmien puolustuskyvylle haasteen, mutta ne säilyttivät asemansa vielä vuosisatojen ajan. Varhaiset tykit ja mörssärit olivat hyvin kalliita ja vaikeita kuljettaa, joten ne olivat alkuun hyvin harvinaisia. Sitadelleja paranneltiin kestämään paremmin tykkien edustamaa tuhovoimaa muokkaamalla olemassa olevia rakenteita. Muureja vahvennettiin lisäämällä niihin useita metrejä paksuutta. Nelikulmion muotoisten tornien tasaiset sivut olivat haavoittuvia maaleja tykkitulelle, joten niitä purettiin ja niiden tilalle rakennettiin ympyrän muotoisia torneja, joista tykinkuula todennäköisemmin kimposi tehden vähemmän vahinkoa.


title: Sitadelli

text: Maavallitusten käyttö osoittautui kustannustehokkaaksi keinoksi parantaa puolustusta. Ne rakennettiin lisäämällä maata tyhjään tilaan, joka jätettiin vanhan muurin lähelle rakennetun uuden muurin väliin. Maavallitukset saattoivat olla hyvin leveitä, jolloin niille oli mahdollista sijoittaa omia tykkejä. Sitadellien korkeat tornit olivat puolestaan houkutteleva kohde piirittäjän tykistölle. Tornien korkeutta alettiin madaltamaan samalle tasolle muurien ja maavallitusten kanssa. 1500-luvulla Italiassa alkoi bastionijärjestelmän kehitys. Bastionilinnakkeiden tähtimäinen rakennelma, joka oli suunniteltu sietämään hyvin tykkitulta ja estämään kuolleiden kulmien syntymisen puolustuksessa, tuli malliksi myös tuleville sitadelleille. Niitä rakensivat eri puolille Eurooppaa erityisesti italialaiset arkkitehdit ja insinöörit.


title: Sitadelli

text: Keisari Kaarle V liitti Utrechtin Pyhän saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan 1528. Suojellakseen varuskuntaansa vihamieliseltä Gelren herttualta ja vahvistaakseen valtaansa alueella hän rakennutti kaupunkiin Vredenburgin sitadellin, joka valmistui 1532. Kahdeksankymmenvuotinen sota sota syttyi 1568. Linnoitusta käytettiin Flanderin armeijan tukikohtana sotilastoimille hollantilaisia kalvinisteja vastaan. Varuskunnan espanjalaiset palkkasoturit käyttäytyivät röyhkeästi ja huonosti kaupunkilaisia kohtaan. Tilanne vaikeutui Gentin rauhoittamissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Sopimuksen mukaan ulkomaisia joukkoja alettiin poistaa Alankomaiden provinsseista. Kaupunkilaiset pelkäsivät, että Utrechtissa tapahtuisi kuten Antwerpenissa 1576, jolloin Antwerpenin sitadellin espanjalainen varuskunta oli ryöstänyt ja tuhonnut kaupunkia kolmen päivän ajan. Vuoden lopulla Vredenburgin varuskunta ja utrechtilaisten muodostama vapaaehtoiskaarti ajautuivat kahinoimaan keskenään. Tilanne kärjistyi joulukuussa, kun linnoituksen tykit alkoivat tulittamaan sitä ympäröivää kaupunkia. Filip II veti varuskuntansa pois helmikuussa 1577, jonka jälkeen kaupunkilaiset vaativat sitadellin purkamista. Kaupunginjohto ei tähän suostunut, joten 2. toukokuuta joukko kaupunkilaisia tunkeutui sitadelliin ja alkoi purkamaan sitä oma-aloitteisesti. Tarinan mukaan heitä johti porvarisnainen Trijn van Leemput, joka antoi merkin muille utrechtilaisille irrottamalla linnoituksesta tiilejä. Samana vuonna myös Gentissä alettiin purkamaan sen sitadellia, joskin gentiläiset olivat hakeneet tähän valtiolta luvan.


title: Sitadelli

text: 1300-luvulla rakennettu Bastilji oli Ranskan vallankumouksen ajan pariisilaisille vihatun monarkian symboli. Linna oli alun perin tarkoitettu osaksi Pariisin puolustusta ja sen rakentamisen tilanneen kuninkaan Kaarle V:n pakopaikaksi hätätilanteissa, mutta se oli toiminut pitkään vankilana. Vallankumoukselliset ottivat linnan haltuunsa 14. heinäkuuta 1789 ja sen purkaminen aloitettiin jo seuraavana päivänä. Paikalle perustettiin aukio, Place de la Bastille.


title: Sitadelli

text: Venäjällä sitadelleja kutsutaan linnoitusta tarkoittavalla nimellä kreml. Sana "kreml" yhdistetään usein Moskovan Kremliin, joka on Venäjän sitadelleista tunnetuin. Kuitenkin useisiin kaupunkeihin ja asutuskeskuksiin eri puolilla Venäjää rakennettiin kaupunkilinnoituksia ja linnoitettuja keskustoja, joita nimitettiin yleisesti kremleiksi. Osa historiallisista kremleistä on hävinnyt kaupunkirakentamisen tieltä, mutta joitakin hyvin säilyneitä on jäljellä Moskovan lisäksi muun muassa Smolenskissa, Jaroslavlissa ja Nižni Novgorodissa.


title: Sitadelli

text: Historialliset sitadellit ovat nykyään suosittuja nähtävyyksiä, ja osa niistä on liitetty Unescon maailmanperintöluetteloon. Näitä ovat esimerkiksi Hồ-dynastian linnoitus Vietnamissa, Erbilin sitadelli Irakissa ja Derbentin sitadelli Dagestanissa Venäjällä.


title: Brendan Gaunce

text: Brendan Gaunce (s. 25. maaliskuuta 1994 Sudbury, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-seura Vancouver Canucksin organisaatiota. Canucks varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 26. pelaajana .


title: Brendan Gaunce

text: Gauncen isoveli Cameron pelaa myös jääkiekkoa ja edustaa Florida Panthersin organisaatiota.


title: Brendan Gaunce

text: Gaunce varattiin Alex Galchenyukin jälkeen toisena pelaajana vuonna 2010 Belleville Bullsin toimesta. Gaunce siirtyi varauksen jälkeiseksi kaudeksi 2010–2011 Bullsiin, jonka riveissä teki heti toisessa ottelussaan neljä syöttöpistettä 7–3-voitossa Peterborough Petesiä vastaan. Seuraavassa pelissä hän teki OHL-uransa ensimmäisen maalin. Yhteensä kauden 65 ottelussa hän teki 11 maalia ja 36 tehopistettä. Pudotuspelien neljässä ottelussa hän jäi pisteittä.


title: Brendan Gaunce

text: Toisella kaudellaan Gaunce pelasi 68 ottelua ja teki niissä yhtä monta tehopistettä ollen joukkueen sisäisen pistepörssin ensimmäinen. Hän keräsi myös 68 rangaistusminuuttia. Kuudessa pudotuspeliottelussa hän teki yhden maalin sekä kaksi syöttöpistettä. Kauden päätteeksi Gaunce oli Bullsin ehdokas Bobby Smith Trophyn voittajaksi. Palkinnon kuitenkin voitti Erie Ottersin Adam Pelech. Lisäksi Gaunce valittiin kauden aikana pelaamaan CHL:n lupaavien tulokkaiden otteluun.


title: Brendan Gaunce

text: NHL-varauksen jälkeisellä kaudella 2012–2013 Gaunce jatkoi Belleville Bullsissa, jossa hänet valittiin joukkueen kapteeniksi. Hän pelasi kauden aikana 60 ottelua, joissa teki yhtä monta tehopistettä. Hän oli 33 osumallaan joukkueensa paras maalintekijä. 17 pudotuspeliottelussa Gaunce teki kahdeksan maalia ja 22 tehopistettä, joilla oli joukkueen sisäisen maalipörssin ykkönen sekä pistepörssin jaetulla ensimmäisellä sijalla Tyler Graovacin kanssa. Koko liigan pistepörssissä hän sijoittui yhdeksänneksi. Bulls eteni pudotuspeleissä konferenssifinaaleihin, joissa hävisi Barrie Coltsille.


title: Brendan Gaunce

text: Gaunce pelasi viimeisen juniorikautensa 2013–2014 alun Bullsissa, jossa ehti 22 pelissä kerätä 26 tehopistettä. Tämän jälkeen hänet kaupattiin Erie Ottersiin vaihdossa Stephen Harperiin sekä neljään varausvuoroon. Gaunce edusti Ottersia 43 ottelussa, joissa teki 46 pistettä. Gaunce pelasi kauden päätteeksi vielä 14 pudotuspeliottelussa ja teki niissä kuusi maalia sekä kymmenen syöttöpistettä. Hän pääsi pelaamaan OHL:n tähdistöjoukkueessa kaksi pisteetöntä ottelua.


title: Brendan Gaunce

text: Neljän OHL:ssä pelatun juniorikauden aikana Gaunce edusti Belleville Bullsia ja Erie Ottersia yhteensä 258 runkosarjaottelussa, joissa hän teki 103 maalia ja 133 syöttöpistettä eli yhteensä 236 tehopistettä. Lisäksi hän keräsi 211 rangaistusminuttia. Hän pelasi myös 41 pudotuspeliottelua piste per peli -keskiarvolla sekä keräsi niissä 32 jäähyminuuttia.


title: Brendan Gaunce

text: Kaudeksi 2014–2015 Gaunce siirtyi pelaamaan ammattilaistasolle. Hän osallistui Canucksin harjoitusleirille, mutta joutui kuitenkin syyskuussa lähetetyksi AHL-farmiseura Utica Cometsiin. Hän pelasi tulokaskaudellaan 74 ottelua, joissa teki 11 maalia ja yhteensä 29 tehopistettä. Lisäksi hän teki neljä maalia ja yhdeksän tehopistettä pelaamissaan 21 ottelussa, kun Comets eteni pudotuspeleissä aina Calder Cupin finaaleihin asti, mutta hävisi siellä mestaruuden Manchester Monarchsille.


title: Brendan Gaunce

text: Myös toisen kautensa 2015–2016 Gaunce aloitti jälleen farmissa. Hän teki viidessä pelaamassaan ottelussa kaksi pistettä, jonka jälkeen tuli nostetuksi Canucksin NHL-kokoonpanoon. Gaunce debytoi NHL:ssä 29. lokakuuta 2015 Dallas Starsia vastaan pelatussa ottelussa. Hän sai ottelussa peliaikaa 10.47 minuuttia. Seuraavana päivänä hän teki toisessa ottelussaan uransa ensimmäisen NHL-maalin ohittaessaan Arizona Coyotesin maalivahti Anders Lindbäckin. Näiden kahden ottelun jälkeen hänet lähetettiin takaisin Cometsiin. Maaliskuussa 2016 Gaunce nostettiin toisen kerran ylös Canucksiin.


title: Brendan Gaunce

text: Gaunce edusti ensimmäisen kerran kansainvälisellä tasolla Kanadaa World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2011. Viidessä pelissä hän teki kaksi maalia ja yhden syöttöpisteen sekä keräsi 18 rangaistusminuuttia.


title: Brendan Gaunce

text: Heti seuraavana vuonna Gaunce pelasi alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän pelasi turnauksessa seitsemän ottelua. Niissä syntyi kolme maalia ja yksi syöttöpiste. Lisäksi hän keräsi neljä kahden minuutin rangaistusta. Kanada sijoittui turnauksessa pronssille voitettuaan pronssiottelussa Suomen joukkueen.


title: Brendan Gaunce

text: Samana vuonna maailmanmestaruuskilpailujen kanssa Gaunce pelasi myös Ivan Hlinkan muistoturnauksessa, jossa teki viidessä pelaamassaan ottelussa yhden maalin sekä yhteensä neljä tehopistettä.


title: Mark 4 -ydinpommi

text: Mark 4 ydinpommi oli amerikkalainen varhainen ydinpommi, jota tuotettiin vuodesta 1949 alkaen ja joka oli käytössä vuoteen 1953. Se oli maailman ensimmäinen sarjatuotettu ydinase.