title: Facebook Messenger

text: Kesäkuussa 2016 Messengerin Android-versio alkoi pyytää pääsyä tekstiviestien lähettämisen oletussovellukseksi. Hyväksymällä pyynnön Facebook saa tiedon siitä, ketkä milloinkin viestittelevät keskenään. Tekstiviestit erotetaan normaalisti sinisistä Messenger-viesteistä violetilla taustalla.


title: Facebook Messenger

text: Messengerista paljastui helmikuussa 2016 toiminto, joka mahdollistaa shakin pelaamisen kirjoittamassa yksityisviestiin "@fbchess play". Messengerin shakkipelissä nappuloita ohjataan merkintätavalla, jossa nappula yhdistetään tavoitteena olevan ruudun koordinaattiin. Facebook lisäsi Messengeriin maaliskuussa 2016 ilmestyneen päivityksen myötä pääsiäismunana yksinkertaisen koripallopelin, joka aukeaa klikkaamalla lähettämäänsä koripalloemojia. Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen kunniaksi Facebook lisäsi Messengeriin kesäkuussa 2016 jalkapallon pompauttelupelin, joka aukeaa klikkaamalla lähettämäänsä jalkapalloemojia.


title: Facebook Messenger

text: Messengeriin ja Facebookin uutissyötteeseen lisättiin marraskuussa 2016 HTML5-pohjainen "Instant Games" -ominaisuus, joka mahdollisti pelien pelaamisen Facebook-kavereiden kanssa. Julkaisuhetkellä pelejä oli 17 ja palvelu oli saatavilla 30 maassa.


title: Facebook Messenger

text: Facebook julkisti huhtikuussa 2016 F8-kehittäjätapahtumassa keskustelun omaisesti toimivat botit ja ohjelmointirajapinnan, jolla yritykset voivat luoda omia bottejaan Messengeriin. Samalla Messengerin kautta alettiin lähettää mainosviestejä käyttäjille, jotka olivat ottaneet yritykseen yhteyttä aiemmin. Aluksi botit kykenivät tekemään lähinnä avainsanoihin perustuvia tietohakuja yksityiskeskusteluissa.


title: Facebook Messenger

text: Facebookin pitkään Messengeriin kehittämä virtuaaliavustaja M laajeni huhtikuussa 2017 saataville kaikille yhdysvaltalaiskäyttäjille. Se suosittelee käyttäjälleen keskustelun perusteella erilaisia toimintoja. Aluksi niitä olivat tarrat keskustelussa, sijainnin jakaminen, äänestykset ryhmäkeskustelussa, Uber- ja Lyft-kyydin tilaaminen sekä rahasiirron pyytäminen ja antaminen.


title: Facebook Messenger

text: Facebook Messengerillä oli huhtikuussa 2014 reilut 200 miljoonaa käyttäjää. Kun Facebook pakotti käyttäjänsä lataamaan Messengerin poistamalla kesällä 2014 viestitoiminnot mobiilisovelluksestaan, Messengerin käyttäjämäärät nousivat nopeasti. Lokakuussa 2014 Messengerillä oli yli 500 miljoonaa aktiivista käyttäjää. Vuoden 2016 alussa Messengerillä oli 800 miljoonaa kuukausittain aktiivista käyttäjää. Huhtikuussa 2016 Messengerillä oli 900 miljoonaa kuukausittain aktiivista käyttäjää. Facebook Messenger oli toukokuussa 2016 Android-laitteiden suosituin pikaviestin 49 valtiossa. Kesäkuussa 2016 Facebook poisti keskustelumahdollisuuden myös mobiiliverkkosivuiltaan. Messenger ylitti 21. heinäkuuta 2016 miljoonan kuukausittain aktiivisen käyttäjän rajapyykin, mikä teki siitä maailman toiseksi suosituimman pikaviestimen.


title: Facebook Messenger

text: Messengerin päästä päästä -salausta käyttävät viestit tulivat kaikille käyttäjille lähetettäviksi vasta lokakuussa 2016. Viestit eivät kuitenkaan ole automaattisesti salattuja. Salaus oli alussa saatavissa vain yhdelle laitteelle kerrallaan. Toukokuusta 2017 asti salattuja keskusteluja on voinut jatkaa muilla laitteilla. Facebook lukee automaattisesti kaikki Messenger-viestit päähän päähän salattuja viestejä lukuun ottamatta saadakseen dataa kohdennettuun mainontaan.


title: Helsinki Pipes and Drums

text: Helsinki Pipes and Drums on suomalainen vuonna 1991 perustettu säkkipilliorkesteri. Sen perusti John Hardie klaanista Mackintosh, ja sitä kehitti hänen poikansa Gavin Hardie vuodesta 2010 eteenpäin. Se on ensimmäinen säkkipilleistä koostuva orkesteri Suomessa. Orkesterin kotipaikka on Helsinki. Aatos Erkko￼ tuki orkesteria sen alkuaikoina kustantaen sille muun muassa esiintymisasut. Orkesteri on esiintynyt ￼laulajien sekä akustisten ja sähköisten instrumenttien kera, ja orkesteri yhdessä sekä sen jäsenet erikseen ovat kilpailleet soittokilpailuissa Euroopassa useampaan kertaan. Orkesteri käyttää Mackintoshin klaanin skottiruutukuviota perustajansa mukaan.


title: Helsinki Pipes and Drums

text: Orkesteri vietti 25-vuotisjuhliaan 2016. Säkkipilliorkesterin johtajana toimii Annukka Matilainen Gavin Hardien, John Hardien pojan opiskellessa säkkipillimusiikkia Skotlannissa. Orkesterin rumpusektion johtajana on toiminut koko orkesterin olemassaolon ajan Manne Laukkanen.


title: Ducati 1299

text: Ducati 1299 Panigale on Ducatin valmistama urheilumoottoripyörämalli. Se esiteltiin 2014 Milanon moottoripyöränäyttelyssä ja valmistus alkoi 2015. Ducati 1299 on 1199-mallin seuraaja. Marraskuussa 2016 Ducati alkoi myydä 1299 Superleggera -versiota rajoitetun määrän.


title: Ducati 1299

text: Marraskuussa 2016 Ducati alkoi myydä 1299 Superleggera -mallia 500 kappaleen verran. Se oli alkuperäisen 1199 Superleggeran (2014) seuraaja, mutta kevyempi itsekantavalla komposiittihiilikuiturungolla. Lisäksi pyörään oli rakennettu magnesium-moottorikotelo ja titaanikiinnittimet ja -pakoputket.


title: Edith Hamilton

text: Edith Hamilton (12. elokuuta 1867 – 31. toukokuuta 1963) oli yhdysvaltalainen opettaja ja kirjailija, joka teki antiikin klassikoita tunnetuiksi suurelle yleisölle.


title: Edith Hamilton

text: Hamilton oli 62-vuotias, kun hänen ensimmäinen kirjansa "Tie Kreikkaan" julkaistiin vuonna 1930. Se oli heti suuri menestys. Vuonna 1957, kun suuri kirjakerho valitsi "Tien Kreikkaan" (1930) esittelykirjakseen, se lisäsi amerikkalaisten kiinnostusta Antiikin Kreikkaan, vaikka kirja oli julkaistu 27 vuotta aiemmin. Siihen mennessä Hamilton oli jo julkaissut muita kirjoja, muun muassa "Rooman Tie" (1932), "Mytologia" (1942) ja "Kaikuja Kreikasta" (1957); "Mytologia" on edelleen lukioissa ja yliopiston johdantokursseilla käytetty oppikirja.


title: Edith Hamilton

text: Edith Hamilton syntyi Dresdenissä, Saksassa, mutta varttui Indianassa, Yhdysvalloissa. Hänellä oli kolme sisarta, Alice, Margaret, ja Norah. Kuvaillessaan lapsuuttaan Hamilton on sanonut, "isäni oli hyvin toimeentuleva, mutta hän ei ollut kiinnostunut tekemään rahaa; hän oli kiinnostunut saamaan ihmiset käyttämään henkistä kapasiteettiaan";. Niinpä hänen isänsä opasti häntä kohti klassikoita, ja, kun hän oli seitsemän vuotta vanha, isä alkoi opettaa tyttärelleen latinaa, sitten ranskaa, saksaa ja kreikkaa.


title: Edith Hamilton

text: 1880-luvun alussa hän kävi Miss Porterin viimeistelykoulua nuorille naisille Farmingtonissa, Connecticutissa, ja sen jälkeen hän opiskeli Bryn Mawr Collegessa Pennsylvaniassa. Suoritettuaan kandidaatin ja maisterin tutkinnot hän sai apurahan, jonka avulla hän pääsi jatkamaan opintojaan Saksassa.


title: Edith Hamilton

text: Vuonna 1895 Edith ja hänen sisarensa Alice opiskelivat Münchenin yliopistossa, joka oli tunnustettu keskus klassisen tutkimuksissa. Heidän seikkailuja Saksassa on säilynyt hyvin ja julkaistu Alicen omaelämäkerrassa.


title: Edith Hamilton

text: Sisarusten ensimmäinen kohde oli Leipzigin yliopisto. Edith oli saanut apurahan klassisten kielten tutkimukseen, Alice oli suorittanut lääketieteen tutkinnon Michiganin yliopistossa.


title: Edith Hamilton

text: Kun he saapuivat Leipzigiin, he huomasivat reilun määrän ulkomaisia naisopiskelijoita. Heille kerrottiin, että he voisivat osallistua luennoille, mutta eivät voisi osallistua keskusteluihin. Alice oli tullut Saksaan jatkamaan opintojaan patologiassa. Edith oli tullut Saksaan opiskelemaan klassikoita, ja osallistui luennoille.


title: Edith Hamilton

text: Alicen mukaan Edith oli erittäin pettynyt luentoihin, joille hän osallistui. Luennot olivat perusteellisia, mutta niissä hävisi näkyvistä kirjallisuuden kauneus, kun keskityttiin hämäriin kieliopin yksityiskohtiin. "Sen sijaan että olisi opiskeltu mitä loistoa ja kauneutta Aiskhylos ja Sofokles loivat teoksissaan, näytti siltä, että tärkeintä oli verbimuotojen käyttö niissä", hän sanoi.


title: Edith Hamilton

text: Kun sisaret havaitsivat, että naiset eivät vielä saaneet suorittaa tohtorin tutkintoa Leipzigissä, he päättivät kokeilla onneaan Münchenissä. Kävi kuitenkin ilmi, toteaa Sandra Singer, "München oli tuskin paljon parannus Leipzigiin verrattuna Edithille. Aluksi se oli epäselvää, olisiko Edithin mahdollista seurata luentoja ollenkaan;... [mutta] hän sai vihdoin osallistua luennoille, koska siellä oli jännitteitä Klassisten kielten laitoksella Protestanttien ja Katolilaisten välillä." Protestantit tukivat Edithiä ja hän sai osallistua opetukseen, joskin koeajalla. Singerin mukaan, "Hänelle kerrottiin, että luentosaliin rakennettaisiin pieni alkovi, jossa hän voisi istua vihreän verhon takana."


title: Edith Hamilton

text: Mutta kuten Alice kirjoitti omaelämäkerrassaan, kun Edith saapui", hänet pakotettiin sen sijaan istumaan tuolilla katederilla lehtorin vieressä, yleisöön päin, niin että kukaan ei olisi saastunut yhteydestä hänen kanssaan." Hän muisti, että Edith sanoi, "Yliopiston rehtorilla oli tapana tuijottaa minua, sitten ravistaa päätään ja sanoa murheellisesti kollegoilleen, "Siinä nyt näette, mitä on tapahtunut? Olemme keskellä naisasiakysymyksiä.'"


title: Edith Hamilton

text: Edith tarkoituksena on kuitenkin pysyä Münchenissä ja suorittaa tohtorin tutkinto, mutta hänen suunnitelmat muuttuivat. Hänet suostuteltiin palaamaan Yhdysvaltoihin ottamaan vastaan johtajan virka hiljattain avatussa Bryn Mawr Valmistava Koulu Tytöille Baltimoressa. Vaikka hän ei koskaan valmistunut tohtoriksi, hänestä tuli "innostava ja arvostettu johtaja kouluun 26 vuoden ajaksi".


title: Edith Hamilton

text: Hamilton oli asiaosaamisellaan tärkeä tekijä Bryn Mawr Koulussa, mutta häntä kunnioitettiin myös johtamistaitojensa takia. Hän toi uuden elämän kouluun ja uusia ideoita, kuten järjestää koulun koripallojoukkueelle otteluita lähikouluja vastaan. Vuonna 1906, Hamiltonin saavutuksia olivat tunnustettu ja hän oli virkanimekkeeltään ensimmäinen rehtori koulun historiassa. Hän siirtyi eläkkeelle vuonna 1922 26 palvelusvuoden jälkeen.


title: Edith Hamilton

text: "Tutustuin kreikkalaisiin aikaisin", Hamilton kertoi haastattelijalle, kun hän oli 91-vuotias, "ja löysin vastauksia moniin kysymyksiin."


title: Edith Hamilton

text: Kun Hamilton jäi eläkkeelle, hän muutti New Yorkiin ja kirjoitti ja julkaisi useita artikkeleita kreikan draamaa. Vaikka hänet oli jo pitkään tunnustettu parhaaksi naispuoliseksi klassisen historian tutkijaksi, hän oli 62-vuotias julkaistessaan ensimmäisen kirjansa, "Tie Kreikkaan", vuonna 1930. Kului 50 vuotta niin, että hänen "rakkaussuhteensa Kreikka oli kytenyt ilman kirjallista ulosantia".


title: Edith Hamilton

text: Hamiltonin lähestymistapa mytologiaan oli täysin kirjallisuuden klassikoiden kautta, sillä hän ei ollut matkustanut Kreikkaan eikä ollut arkeologi. "Tie Kreikkaan" vertaili elämää antiikin Kreikassa ja Kreikan nykyistä elämää. "Rooman Tie" (1932) esitteli vastaavia vertailuja jokapäiväisestä elämästä antiikin Roomassa ja nykyajasta. Muita teoksia julkaistuaan seuraavan kolmen vuosikymmenen aikana hän lopulta matkusti Kreikkaan vuonna 1957 kun hän täytti yhdeksänkymmentä vuotta. Hänestä tehtiin Ateenan kunniakansalainen.


title: Edith Hamilton

text: Vaikka hänen kirjansa olivat menestyksiä, hän "kuitenkin näki, että oli toivotonta saada amerikkalaiset muuttumaan kreikkalaisiksi. Hän myönsi, että elämästä oli tullut liian monimutkaista Perikleen ajan jälkeen, jotta voitaisin jälleen ottaa käyttöön sen ajan yksinkertainen suoruus."


title: Edith Hamilton

text: Edith Hamiltonin kirjeenvaihto ja paperit ovat Princetonin yliopistossa. Hänestä on tehty elämäkerta, jonka kirjoitti Doris Fielding Reid: "Edith Hamilton: Intiimi muotokuva".


title: Lockheed L-188 Electra

text:
Lockheed L-188 Electra on yhdysvaltalainen, keskiraskas ja keskipitkien matkojen potkuriturbiinikäyttöinen liikennelentokone. Siinä on 4 potkuriturbiinimoottoria. Konetyypin normaali matkalentonopeus on 600 - 630 km/h. Sen pisin lentomatka on 4 590 km. Matkustajapaikkoja siinä on 66-85 hengelle. Enin lentoonlähtöpaino (MTOW) on 52 500 kg.
Konetyypille sattui 20 lento-onnettomuutta. Viisi kertaa koneesta irtosi propelli kesken lennon, muttei se kaikissa tapauksissa johtanut lentoturmaan.


title: Ducati Desmosedici RR

text: Ducati Desmosedici RR on Ducatin valmistama moottoripyörämalli kauden 2006 MotoGP:n kilpapyörästä. Sitä valmistettiin vuosina 2007–2008 1500 kappaletta liikennekäyttöön.


title: Ministry of Sound

text: Ministry of Sound Group on multimediaviihteeseen keskittynyt yhtiö, joka toimii pääsosin Lontoossa. Lontoossa heillä on yökerho, maailmanlaajuisiin tapahtumiin perustuvaa toimintaa, musiikin kustannustoimintaa sekä kuntosali.


title: Ministry of Sound

text: James Palumbo on yksi perustajista, yhtiön entinen puheenjohtaja sekä konsernin toimitusjohtaja. Vuonna 2008 hän antoi yhtiön päivittäisen ylläpitämisen Lohan Presencerin hoidettavaksi. Vuonna 2016 Presenceristä tuli puheenjohtaja, antaen päivittäisen ylläpitämisen Jonathan Bevanille.


title: Luettelo riistetyistä olympiamitaleista

text: Olympialaisten historiassa ensimmäiset mitalit riistettiin dopingin käytön vuoksi vuonna 1968. Tätä ennenkin oli mitaleita jaettu uudestaan muista syistä johtuen, mutta KOK on myöhemmin palauttanut nämä mitalit.


title: Jung Joon-Young

text: Jung Joon-Young (s. 21. helmikuuta 1989 Jakarta, Indonesia) on eteläkorealainen laulaja-lauluntekijä, radio-DJ, näyttelijä ja televisiopersoona. Ensimmäistä kertaa hän herätti huomiota eteläkorealaisen talent-shown, Superstarin, neljännellä tuotantokaudella vuonna 2012, jossa hän sijoittui kolmanneksi. Vuonna 2014 hän juonsi omaa radio-ohjelmaansa. Vuodesta 2015 asti Jung on toiminut laulajana rockyhtyeessä nimeltä Drug Restaurant (aiemmin JJY band).


title: Sirokattara

text: Sirokattara ("Bromus lepidus") on yksivuotinen töpökattaroihin ("Bromus") kuuluva heinäkasvilaji. Sirokattara voi kasvaa jopa 70 cm korkeaksi ja sen varret ovat pystyjä. Lehdet ovat harmaanvihreitä ja noin 5 mm leveitä. Lehtitupet ovat karvallisia ja kieleke on lyhyehkö.


title: Sirokattara

text: Sirokattaran kukinto on röyhy, joka koostuu suurehkoista, kaljuista, puhtaanvihreistä tähkylöistä. Kussakin tähkylässä on viidestä kahdeksaan kukkaa. Kaleet ovat epätavallisen pitkät ja alimmissa kaleissa on kolmesta viiteen suonta. Ulkohelpeet ovat pyöreäselkäisiä sekä noin 6 mm pitkiä ja niissä on 5 mm pitkät vihneet. Sirokattara kukkii kesä–heinäkuussa.


title: Sirokattara

text: Sirokattara muistuttaa eniten mäkikattaraa ("Bromus hordeacus"), ja toisinaan sirokattaraa on pidetty myös mäkikattaran yhtenä alalajina. Sirokattara on harvinainen ja se kasvaa ratapihoilla, tienpientareilla sekä niitä muistuttavilla kasvupaikoilla.


title: Sirokattara

text: Suomessa sirokattarasta on muutama havainto lähes sadan vuoden takaa eteläisestä Suomesta. Uusimmat havainnot Suomesta ovat pääkaupunkiseudulta 1950-, 1960- ja 1980-luvuilta. Ruotsissa sirokattaraa tavataan ainoastaan Skånessa. Sirokattara on myös löydetty ensimmäisen kerran Skånesta ja tuo löytö on julkaistu vuonna 1924.


title: Munalapsi

text: Munalapsi on eteläafrikkalainen kansansatu. Eräänä päivänä tyttö löysi hyeenanmunan ja vei sen kotiinsa. Hyeena tuli etsimään munaansa ja suuttui, kun tytön äiti kertoi, mitä oli tapahtunut. Hyeena uhkasi äitiä ja sai hänet lupaamaan seuraavan lapsensa hyeenalle. Kerran nainen huomasi sääressään pullistuman, joka kasvoi ja siitä tuli esiin aseistettu poika, joka osasi heti kävellä ja puhua. Poika kertoi olevansa Kachirambe, sääriluun lapsi. Kun hyeena saapui hakemaan poikaa itselleen, lapsi oli niin nopea ettei häntä mitenkään voinut saada kiinni. Kachirambe hyökkäsi hyeenan kimppuun ja tappoi sen. - Hyeena yhdistettiin ulkonäkönsä vuoksi outoihin tapahtumiin, ja kuviteltiin että se munisi.


title: Audio, Video, Disco

text: Audio, Video, Disco. on ranskalaisen elektronisen musiikin duon Justicen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 24. lokakuuta 2011 Ed Banger Recordsilla, Because Musicilla ja Elektra Recordsilla. Justicen toinen osapuoli, Xavier de Rosnay kertoo albumista seuraavaa:


title: Audio, Video, Disco

text: Albumilla on myös enemmän yhteistyönä tehtyjä kappaleita kuin yhtyeen debyyttialbumilla "†".


title: Audio, Video, Disco

text: "Audio, Video, Disco." sai myönteisiä arvosteluja kriitikoilta ja onnistui myös kaupallisesti. Albumilta julkaistiin viisi singleä: ”Civilization”, ”On’n’On”, ”New Lands” sekä ”Helix”.


title: Kameleontti ja gekko

text: Kameleontti ja gekko on eteläafrikkalainen kansansatu. Kun korkein jumala loi ihmiset, hän päätti, että he saisivat elää ikuisesti. Jumala etsi eläintä, joka kertoisi heille hyvän uutisen. Silloin hän havaitsi kameleontin. Nämä eläimet liikkuvat perin hitaasti, ja tämäkin yksilö pysähtyi alituiseen etsimään ruokaa tai ottamaan päiväunet. Jumala pohti ja tuli siihen tulokseen, että hänen luomuksillaan sittenkin tulisi olla rajallinen elinajanodote. Nyt hän valitsi lähettilääkseen vikkelän gekon. Koska jumalallista käskyä ei voi peruuttaa sen jälkeen, kun se on saatu perille, ihmisten kohtalo riippui siitä, kumpi eläin olisi nopeampi. Harmiksemme gekko ohitti kameleontin ja luovutti ihmisille suru-uutisen: he eivät eläisi ikuisesti.


title: Essjay

text: Essjay, oikealta nimeltään Ryan Jordan, on entinen englanninkielisen Wikipedian aktiivinen muokkaaja ja Wikia-yrityksen palkattu työntekijä. Essjay on muokannut englanninkielisessä Wikipediassa yli 20 000 artikkelia ja hän oli englanninkielisen Wikipedian ””, sekä . Jordan kirjoitti englanninkieliseen Wikipediaan nimimerkkinsä takaa ja valehteli olevansa teologian tohtori ja professori, vaikka hänellä ei ollut mitään akateemista tutkintoa. Jordan oli esiintynyt professorina muun muassa "The New Yorker" -lehdelle antamassaan haastattelussa. Huijauksen paljastuminen sai osakseen laajaa huomiota tiedotusvälineissä ja herätti keskustelua Wikipedian luotettavuudesta.


title: Essjay

text: Essjay-nimimerkin takaa kirjoittanut Jordan aloitti Wikipedian muokkaamisen helmikuussa 2005. Hän esiintyi Wikipediassa teologian professorina, joka oli erikoistunut kanoniseen oikeuteen. Todellisuudessa Essjaylla ei kuitenkaan ollut minkäänlaista akateemista tutkintoa tai virkaa. Essjay käytti keksittyä professorin titteliään tuodakseen muokkauksilleen enemmän painoarvoa muiden Wikipedian muokkaajien silmissä. Esimerkiksi käyttäessään "Catholics for Dummies" (”katolilaisuutta keltanokille”) -nimistä populaarikirjaa lähteenä Essjay sanoi luetuttavansa samaa kirjaa usein opiskelijoillaan ja ”asettavansa oman tohtorinarvonsa sen luotettavuuden pantiksi”.


title: Essjay

text: Heinäkuussa 2006 "The New Yorker" -lehden toimittaja Stacy Schiff kirjoitti Essjaysta pitkän artikkelin, jossa kerrottiin, kuinka ”teologian tohtori” ja ”uskontotieteiden professori” innostui Wikipedian muokkaamisesta. "The New Yorker" haastatteli Essjayta artikkeliaan varten, mutta ei selvittänyt tämän oikeaa henkilöllisyyttä eikä kyseenalaistanut tämän omaa kertomusta akateemisista ansioistaan. Artikkelin julkaisemisen jälkeen Essjayn oikean nimen tiennyt ulkopuolinen henkilö otti yhteyttä "The New Yorkerin" toimitukseen, minkä jälkeen Essjayn nimi ja todelliset akateemiset ansiot paljastuivat.


title: Essjay

text: Ryan Jordanin huijauksen paljastuminen herätti laajalti keskustelua Wikipedian luotettavuudesta. "The New Yorkerin" päätoimittaja kirjoitti Essjayn henkilöllisyyden paljastumisen jälkeen oikaisun alkuperäiseen artikkeliin. Lehden toimitus myönsi, että sen olisi pitänyt tehdä alkuperäisessä artikkelissaan lukijoille selväksi etteivät he olleet tarkistaneet Essjayn kertomusten todenperäisyyttä. Tapaus huomioitiin useissa merkittävissä tiedotusvälineissä ja Wikipedian perustaja Jimmy Wales otti siihen kantaa useita kertoja


title: Essjay

text: Wikipedian muokkaajien keskuudessa Jordanin valehtelu herätti huomattavaa kritiikkiä häntä kohtaan. Pian tapauksen paljastumisen jälkeen Jordan ilmoitti Wikipediassa siirtyvänsä ”eläkkeelle”, eikä Essjayn käyttäjätunnuksella ole enää maaliskuun 2007 jälkeen tehty muokkauksia. Jordanin palkannut Wikia ilmoitti skandaalin jälkeen, ettei Jordan enää työskentele yritykselle.


title: Poikasoturi

text: Poikasoturi on eteläafrikkalainen kansansatu. Kauan sitten kammottava hirviö riehui basutojen kylässä. Se söi kaikki eläimet ja ihmiset paitsi yhtä raskaana olevaa naista, joka oli piiloutunut karsinaan. Vatsansa täyteen syönyt hirviö juuttui vuorensolaan. Samana päivänä nainen synnytti täysikasvuisen aseistautuneen nuorukaisen. Pojan nimeksi annettiin Moshanyana (eräissä versioissa Ditaolane) eli "pikkupoika". Äiti kertoi tapahtuneista kauheuksista pojalleen. Poika tappoi hirviön saman tien. Kun hän avasi sen mahan, kaikki syödyt ihmiset pääsivät elävinä ulos.


title: Gamab

text: Gamab tai Gauna on Etelä-Afrikan khokhoi-kansan korkein jumala, taivaan ja kuoleman jumala. Hänen sanotaan lopettavan ihmisen elämän ampumalla nuolen taivaasta. Muita khokhoiden jumalia ovat esimerkiksi pahuuden jumala Gunab sekä sateen ja noitien suojelija Tsui, jolla on valta palata elämään kuoleman jälkeen. Pahantahtoisia olioita khoikhoiden mytologiassa ovat Aigamuxa, joka näyttää ihmiseltä, mutta hänellä on silmät jaloissa, ja Ga-gorib, leopardinkaltainen olio, joka odottaa uhrejaan kuopan pohjalla kärsivällisesti.


title: UThixo

text: uThixo (tai uQamata) on eteläafrikkalaisen bantuihin kuuluvien xhosien perinteisen uskonnon ylijumala. Ihmiset kommunikoivat hänen kanssaan esi-isien henkien välityksellä. Xhosat uskovat polveutuneensa Tashawe-sankarista ja he esittävät häntä ja hänen esi-isiään ylistäviä lauluja. Imbongi menee päällikön mukana tärkeisiin tilaisuuksiin laulamaan. Hän vahvistaa yhteyttä hallitsijan ja edesmenneiden sankarien välillä. Xhosien mytologiassa kerrotaan myös hengistä, jotka aiheuttavat tauteja tai jopa kuoleman. Tokoloshe on myös zulu-kansan tuntema kääpiömäinen henki, joka voi kuristaa ihmisiä sänkyihinsä. Siksi vuode asetetaan tiilien päälle, hengen ulottumattomiin.


title: Atabey

text: Atabey on ylijumalatar tainojen mytologiassa. Atabey ja hänen poikansa Yúcahu ovat hedelmällisyyden jumalia Karibian kulttuureissa. Atabey on myös Maan, järvien ja jokien jumalatar. Sateen tuojana hänen seurassaan ovat viestinviejä Guatauva ja tulvien jumalatar Coatrischie. Atabeyn symboli on sammakko synnytysasennossa. Sammakot parittelevat kurnuttaen samaan aikaan kun sadekausi alkaa. Maniokki on juuri istutettu. Atabey pitää huolta maaperän ja makean veden hedelmällisyydestä.


title: Yúcahu

text: Yúcahu (kirjoitetaan myös Yukajú, Yocajú, Yokahu tai Yukiyú) on jumalaolento tainojen mytologiassa. Lähteissä hänestä on käytetty myös nimitystä "Yúcahu Bagua Maórocoti".


title: Yúcahu

text: Tainot pitivät Yúcahuta ja hänen äitiään ylijumalatar Atabeyta muinaisina jumaluuksina.


title: Yúcahu

text: Yúcahu oli Karibian jumalista tärkein. Hän on hedelmällisyyden ja meren jumala, joka pitää alueella huolta tärkkelyspitoisesta perusravinnosta maniokista. Hän välittää myös ihmisistä. Yúcahu kuvataan kolmiona, jossa kasvot ovat keskellä. Ihmiset tekivät häntä kuvaavia veistoksia ja hautasivat ne pelloille. Usein veistoksen päälaki muistutti nänniä. Maniokista käytetään nimeä yuca. Se voidaan keittää, tai siitä tehdään leipää. Maniokissa on kulmikas juurimukula.


title: Ducati 1098

text: Ducati 1098 on Ducatin valmistama urheilullinen moottoripyörämalli. Giandrea Fabbron suunnittelemaa Ducatia valmistettiin vuosina 2007–2009 kolmena eri versiona 1098, 1098S ja 1098R.


title: Ducati 1098

text: Troy Bayliss voitti 1098R mallilla Superbiken maailmanmestaruuden 2008.


title: Ducati 1098

text: SWA (Supertest World Association)


title: Ducati 1098

text: Motorcycle Design Association


title: Ducati 1098

text: Australian Motorcycle News


title: Ducati 1098

text: Cycle World


title: Antti Savolainen (painija)

text: Antti Savolainen (s. 14. heinäkuuta 1886) oli suomalainen painija. Helsingin Jyryä edustanut Savolainen saavutti hopeaa vuonna 1909 Malmössa järjestetyissä kreikkalais-roomalaisen painin epävirallisissa EM-kilpailuissa. Hän hävisi 82 kg:n sarjan loppuottelussa Tanskan Harald Christensenille. Vuonna 1908 Savolainen voitti kreikkalais-roomalaisen tyylin SM-kultaa 70 kg:n sarjassa Tampereella järjestetyissä SM-kilpailuissa..


title: Conan ja demonit

text: Conan ja demonit on suomenkielinen kokoelma Robert E. Howardin Conan barbaari -novelleja. Kirjan on toimittanut Markku Sadelehto ja sen julkaisi Jalava vuonna 1990. Se on Jalavan viidestä Conan-kokoelmasta ensimmäinen ja sen tarinat sijoittuvat kronologisesti sarjan alkuun, kuvaten nuoren Conanin seikkailuja vaeltavana rosvona ja palkkasoturina.P. A. Manninen arvosteli kokoelman "Aikakoneessa" tuoreeltaan. Hänestä novellien laatu vaihtelee ja Howardin teksti on ”siinä määrin tyylirikkoista, että sitä on vaikeaa lukea naureskelematta ääneen”. Pahimmillaan "Conan ja demonit" onkin tahatonta komediaa. Sen sijaan novellit ”Elefantin torni” ja ”Mustan joen tuolla puolen” ovat tehokkaita ja jännittäviä. Mannisen mukaan barbaareista on kirjoitettu paljon kirjoja, sekä Howardia paremmin että huonommin, mutta Howardilla on kuitenkin oma merkityksensä, koska hän oli genren ensimmäinen kirjailija. Kuitenkin Manninen arvelee, että ”Howardin teksti toimii parhaiten silloin, kun sitä ei tarvitse lukea” ja että ”Conan on vakuuttavimmillaan sarjakuvissa ja elokuvissa”.


title: Conan ja demonit

text: "Helsingin Sanomien" Petri Immonen sanoo Howardin vahvuuksia olevan ennen kaikkea tunnelman luominen sekä taitavasti kuvattu toiminta. Novellien kuvaama maailma on värikäs ja taistelukohtaukset tarjoavat parhaimmillaan ”lähes dionyysistä huumaa”. Toisinaan rivien välistä välittyy myös filosofista pohdintaa. Immonen kuitenkin huomauttaa, ettei äitiinsä kiintynyt ja henkisesti epätasapainoinen Howard lainkaan vastannut tarinoistaan välittyvää nietzscheläisen yli-ihmisen ihannetta. Kokoelman suurin heikkous on tarinoiden yksiulotteisuus: ne ovat juonellisesti suoraviivaisia ja tyystin vailla huumoria tai ironiaa. Henkilöhahmot ovat pinnallisia tai jopa sisäisesti ristiriitaisia. Toisaalta juuri lapsekas seikkailunhalu ja mustavalkoinen arvomaailma tekevät novelleista niin vetäviä. Parhaimmillaan Howard on pitkissä tarinoissa, joissa hänen mielikuvituksensa pääsee oikeuksiinsa ja peittää heikkouksia.


title: Conan taistelija

text: Conan taistelija on suomenkielinen kokoelma Robert E. Howardin Conan barbaari -novelleja. Kirjan on toimittanut Markku Sadelehto ja sen julkaisi Jalava vuonna 1990. Se on Jalavan viidestä Conan-kokoelmasta toinen ja sen tarinat sijoittuvat kronologisesti sarjan keskivaiheille ja loppuun. Kolmessa ensimmäisessä tarinassa Conan on kokenut seikkailija, joka toimii usein myös sotapäällikkönä. Kahdessa viimeisessä tarinassa hän on kohonnut Akvilonian kuninkaaksi ja johtaa sitä vallankaappaajia ja ulkoisia vihollisia vastaan.Juhani Hinkkanen arvosteli "Aikakoneessa" "Conan taistelijan" vuonna 1991. Hän sanoo Conan-novellien olevan miekka ja magia -genren perusteoksia ja siksi hankalia arvosteltaviksi. Hinkkasesta ne ovat ”mahdottoman hauskoja ja viihdyttäviä”, ja hän kuvailee Howardin olleen ”armoitettu tarinaniskijä ja juonenpunoja” joka ”osasi pitää juttunsa liikkeessä”. Huomiota herättää myös tarinoiden hillitön väkivaltaisuus sekä erityisesti Howardin mieltymys kuvata ulos pursuavia aivoja. Kokoelman parhaat novellit ovat ”Punaiset naulat” sekä ”Tulipunainen linnoitus”, jotka edustavat koko sarjan parhaimmistoa. Muut kirjaan valitut novellit ovat sinänsä toimivia mutta rutiininomaisia ja siten Conan-tarinoiden keskitasoa.


title: Basse-Terre (saari)

text: Basse-Terre on yksi Guadeloupen seitsemästä asutusta saaresta. Yhdessä Grande-Terren kanssa se muodostaa kaksoissaaren jossa on suurin osa Guadeloupen maapinta-alasta. Maan pääkaupunki Basse-Terre sijaitsee tällä saarella.


title: Basse-Terre (saari)

text: Basse-Terreä ja Grande-Terreä erottaa toisistaan kapea salmi nimeltään Rivière Salée eli Suolajoki.


title: Basse-Terre (saari)

text: Basse-Terre on vuoristoinen ja tuliperäinen. Siellä sataa enemmän kuin Grande-Terrellä, ja kasvillisuus on rehevää. Saaren keskiosan sademetsät on suojeltu Guadeloupen kansallispuistossa.


title: Daron Acemoğlu

text: Kamer Daron Acemoğlu (s. 3. syyskuuta 1967 Istanbul) on turkkilais-yhdysvaltalainen taloustieteilijä ja taloustieteen professori (The Elizabeth and James Killian Professor of Economics) Massachusetts Institute of Technologyssa.


title: Daron Acemoğlu

text:
Acemoğlu väitteli taloustieteen tohtoriksi London School of Economicsista vuonna 1992 otsikolla "Essays in Microfoundations of Macroeconomics:
Contracts and Economic Performance".
Hänelle on myönnetty useita arvostettuja palkintoja, muun muassa John Bates Clark -mitali vuonna 2005.


title: Rather You Than Me

text: Rather You Than Me on yhdysvaltalaisen rap-artisti Rick Rossin yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 17. maaliskuuta 2017.


title: Stacy Schiff

text: Stacy Madeleine Schiff (s. 26. lokakuuta 1961 Adams, Massachusetts) on yhdysvaltalainen tietokirjailija ja toimittaja. Hän on voittanut Pulitzer-palkinnon teoksellaan "Vera (Mrs. Vladimir Nabokov)" (1999) ja ollut toisen kerran ehdolla teoksellaan "Saint-Exupéry: A Biography" (1994).


title: Raimalammi

text: Raimalammi eli Raimalampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Miemaalan kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Raimalammi

text: Järvi sijaitsee Miemaalanharjun eteläpuolella Hiidenjoen suun tuntumassa . Lammen pinta-ala on 2,3 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat metsää ja ylärinteen puolelta peltoa. Lammen ja Hiidenjoen välissä sijaitsee useita rakennuksia, joille johtaa tie. Lammen vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy, joka on sama kuin Hiidenjoella ja Miemaalanselällä.


title: Raimalammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen laskee lammellepäin viettäviltä pelloilta pelto-oja. Sen oma laskuoja lähtee lammen kaakkoispäästä ja se laskee 500 metrin päästä Raimasuota kiertävään johto-ojaan, joka laskee Hiidenjokeen 800 metriä joensuun yläpuolelle.


title: Raimalammi

text: Vedenlaatua tutkittiin talvella ja kesällä vuonna 2006. Veden näkösyvyys oli 1,1 metriä ja vedessä oli selvä humusleima. Veden happamuustaso ja puskurikyky happamoitumista vastaan olivat hyvät. Vedessä oli kuitenkin ravinteita reilusti yli suomalaisten järvien keskitason. Myös veden happipitoisuus oli rehevöityneille järville ominainen. Vesi oli kummallakin kerralla lämpötilakerrostunutta, joten näytteet otettiin päällysvedestä ja alusvedestä. Päällysveden näytteet otettiin yhden metrin syvyydestä ja alusveden 2,5 ja 3,0 metristä, ja niiden lisäksi näytteet otettiin myös pohjan tuntumasta (3,5 metriä). Päällysvedessä hapen kylläisyysprosentti kohosi yli sadan prosentin (jopa 129 %), mutta kahden metrin syvyydessä se oli enää 14 %. Pohjassa vesi oli kesälläkin melkein hapettonta ja talvella koko järvi oli hapeton. Hapettomuus on käynnistänyt järvessä sisäisen kuormituksen, mikä kohotti veden ravinne-, rauta- ja mangaanipitoisuudet normaalitilaa moninkertaisiksi. Yhteyttävän levän määrä vedessä kasvoi ylirehevöityneen järven tasolle, silläklorofylli-a:n pitoisuudet olivat 91 milligrammaa kuutiometrissä vettä. Järven ravinne- ja ekologinen tila oli ylirehevä, mutta sen hygieninen tila hyvä.


title: Raimalammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi kuului Yläneen talolle, joka sijaitsi siitä hieman länteen. Lampi oli suon ympäröimää ja rannoille ulottuivat niityt. Janakkalan kirkolta tuli tie, joka ohitti läheltä Yläneen talon.


title: Raimalammi

text: Vuoden 1962 peruskartassa Raimalammin itäpuolella oli pienempi lammikko ja peltoalueita oli nykyistä enemmän lammen ympärillä. Sen lounaispuolella sijaitsi Perttulan keskuslaitos ja Hiidenjoen rannalla oli kaksi taloa.


title: Antti Revonsuo

text: Antti Revonsuo on suomalainen psykologian professori Turun yliopistossa. Hänen tutkimuskohteitaan ovat muun muassa kognitiotieteen filosofia, tajunta ja tietoisuus sekä kognitiivinen neurotiede. Hänellä on professuuri myös ruotsalaisessa Skövden yliopistossa.


title: Antti Revonsuo

text: Revonsuo on tutkinut tietoisuutta muun muassa uniennäkemisen kautta ja kehittänyt uhkasimulaatioteoriaa, jonka mukaan unien avulla varaudutaan erilaisiin uhkatilanteisiin.


title: Sälilammi

text: Sälilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Kalpalinnan kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Sälilammi

text: Lampi sijaitsee Hikiältä lähtevän ja luoteessa Lehijärven ohittavalla katkonaisella pitkittäisharjulla Kalpalinnan luoteispäässä. Lammen pinta-ala on 3,7 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Lammessa on yksi noin 20 metriä pitkä saari. Lammen koillispuolella kohoava Annakantorni sijaitsee muuta maastoa korkeammalla kohoavalla mäenhuipulla, jonka laki on 50 metriä korkeammalla kuin lammen vedenpinta, joka on 81,5 metriä mpy.


title: Sälilammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon lampi kuuluu. Lammesta ei lähde laskuojaa tai tule tulo-ojia, joten se on umpijärvi. Vaikka laskuojaa ei ole, luetaan se kuitenkin Hiidenjoen alueeseen. Matkaa Hiidenjoelle on alle 500 metriä. Koska se sijaitsee harjun rinteessä, se täyttää myös supan tuntomerkit .


title: Sälilammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa alue oli metsämaata, mutta Hiidenjoen rannalla sijaitsi torppa, jonne johti lampien välistä kulkeva ja Rastilan kylästä tuleva polku.


title: Sälilammi

text: Vuonna 1962 julkaistussa peruskartassa lammen pohjoispuolella oli Sälimäen maatila, jonka pelto ulottui rantaan saakka. Rannassa sijaitsi myös rakennus. Vuoden 1979 kartassa kyseinen pelto oli metsitetty ja viereiseen Likolammiin oli rakennettu tie, joka oli jatkettu myös Sälimäen asukkaille asti. Mäen päälle oli ilmaantunut kolmiomittaustorni, jota kutsuttiin Annakantorniksi. Viimeisen vuoden 1992 kartan jälkeen järven pohjooisrannalle on ilmaantunut vapaa-ajan asunto.


title: Likolammi (Janakkala, Kalpalinna)

text: Likolammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Kalpalinnan kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Likolammi (Janakkala, Kalpalinna)

text: Lampi sijaitsee Hikiältä lähtevän ja luoteessa Lehijärven ohittavalla katkonaisella pitkittäisharjulla Kalpalinnan luoteispäässä Raimansuon itäreunassa. Lammen pinta-ala on 1,8 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja rannasta itä- ja länsirannat ovat suota ja muuten hiekkamaata. Pohjoispuolella sijaitsee pieni mäki, joka kohoaa 20 metriä korkeammalle kuin lammen vedenpinta, joka on 81,7 metriä mpy. Lammen rannoilla on viisi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Rastilasta.


title: Likolammi (Janakkala, Kalpalinna)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon lampi kuuluu. Hiidenjoelle on noin 500 metriä. Koska se sijaitsee harjun rinteessä, se saattaa täyttää supan tuntomerkit, mutta se on varmistamatta .


title: Likolammi (Janakkala, Kalpalinna)


title: Likolammi (Janakkala, Kalpalinna)

text: Vuoden 1962 peruskartassa lammessa oli merkitty saari ja etelärannalle vapaa-ajan asunto. Vuoden 1979 kartassa vapaa-ajan asuntoja tuli kolme lisää ja saari havisi.


title: Ahilammi (Janakkala)

text: Ahilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Turengin taajaman lähellä sijaitseva Hiidenjoen laajentuma tai järvi.


title: Ahilammi (Janakkala)

text: Järven pinta-ala on 44 ha ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Itärannalla sijaitsee viisi vapaa-ajan asuntoa ja sen ohittaa siellä rautatie. Pohjoisrantaan Hiidenjoen itäpuolelle on rakennettu pienvenesatama laitureineen, yleinen uimaranta ja Turengin taajama ulottuu siellä lähes järven rantaan. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy, mikä on sama kuin yläjuoksulla Kernaalanjärvellä ja alajuoksulla olevalla Vanajavedellä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 922 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 6,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee itärannan tuntumassa, missä kolkee joen eroosiossa syntynyt uoman kohta, joka on viitoin merkitty veneväyläksi. Toinen lähes nelimetrinen syvänne sijaitsee järven keskivaiheella.


title: Ahilammi (Janakkala)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon se kuuluu. Järvi on itseasiassa Hiidenjoen läpivirtausjärvi. Siihen laskee suo- ja pelto-ojia itä- ja länsirannalta.


title: Ahilammi (Janakkala)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven länsipuolella sijaitsi Nuolialan kylä ja itäpuolella Kuumolan kartano. Joen ja järven rannat olivat olleet suota ja ne oli pääosin raivattu niityiksi. Niittyjen ulkoreunoilla kiersivät pellot.


title: Ahilammi (Janakkala)

text: Vuoden 1962 peruskartassa järvi oli täysin autio. Siihen laski Nuolialasta oja ja itäpuolen suo oli tiheään ojitettua. Vuoden 1979 kartassa itärannalla näkyy jo kolme mökkiä ja vuonna 1989 kartassa sinne on ilmaantunut neljäskin. Mökeille johti nyt tiet ja pohjoisrannassa oli nyt pienevesatama. Viimeisessä vuoden 1998 kartassa Turengin taajama on lähes järven rannassa.


title: Liinalammi (Janakkala)

text: Liinalammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Turengin taajamassa Pyhämäessä sijaitseva lampi.


title: Liinalammi (Janakkala)

text: Lampi sijaitsee 200 metriä Hiidenjoesta. Lammen pinta-ala on 1,5 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,1 metriä mpy, joten se on 0,5 metriä korkeammalla kuin Hiidenjoen vedenpinta. Lampi on antanut nimensä viereiselle yleisurheilu- ja jalkapallokentälle. Lammessa on myös yleinen ja hyvin suosittu uimaranta , jossa on kaksi laituria ja teline, jossa on kolmen metrin hyppylauta. Lammen sanotaan olevan syvä.


title: Liinalammi (Janakkala)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen ei tule lojia tai siitä laske ojia, joten se on umpijärvi.Pyhämäki on kuitenkin harjujakson osa, joten maan huokoisuus mahdollistaa pintaveden vajoamisen pohjavedeksi. Lopulta vesi vajoaa ja suotuu Hiidenjokeen, joten lammen kuuluminen Hiidenjoen suualueeseen on perusteltua.


title: Liinalammi (Janakkala)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nimetön lampi sijaitsi postiten alapuolella ja se sijaitsi harjualueen metsikön laidalla alemmaksi ravivatun niityn reunalla. lammen lähialue oli autiona.


title: Liinalammi (Janakkala)

text: Urheilukenttä rakennettiin Liinalammelle vuonna 1953 . Lammen ympäristö on pysynyt 1962 jälkeen melko muuttumattomana.


title: Liinalammi (Janakkala)

text: Liinalammen vesi on arvioitu hyväksi, vaikka se silmäarvioinnin mukaan onkin rehevöitynyt. Vuonna 1978 sen vesi käsiteltiin ferrosulfaatilla, joka sitoi fosfaatit ja ne vajosivat lammen pohjalle.


title: Asikonmeri

text: Asikonmeri on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Leppäkosken kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Asikonmeri

text: Lampi sijaitsee 50 metrin päässä Välijoesta, joka on Puujoen jatke ennen laskemistaan Kernaalanjärvestä itään työntyvään Vettenjakamoon, josta Hiidenjoki saa alkuunsa . Lammen pinta-ala on 8,2 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja rannat ovat suojeltua Asikonsuota. Lammen vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy, mikä on sama vedenpinnankorkeus kuin Kernaalanjärvessä, Hiidenjoessa ja Vanajavedessä. Lampi on autio.


title: Asikonmeri

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon lampi kuuluu. Vanhoissa kartoissa joen ja lammen väliin oli kaivettu oja, jota ei nykykartoissa erotu. Oja erottuu sen sijaan ilmavalokuvissa .


title: Asikonmeri

text: Asikonmeri on Puujoesta tai Välijoesta irti kuroutunut lampi. Ilmusjärvelle on käymässä samalla tavalla, koska järven ja joen uomat ovat jo erityneet toisistaan, vaikka vesiyhteys niiden välillä on edelleen olemassa.


title: Asikonmeri

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Asikonmeri näkyy nimettömänä Puujoen ulokkeena. Lammen länsipää on yhteydessä jokeen ja viereinen Ilmusjärvi on kokonaan läpivirtausjärvi, joka aivan avoin ilman saarta. Lammen ympäristö, joka on nykyään Asikonsuota, oli tuolloin niittyä. Niityn ja metsän laidalla sijaitsi kolme torpan rakennukset.


title: Asikonmeri

text: Vuoden 1962 peruskartassa Asikonmeren ja joen väliin oli kaivettu oja. Asikonmereen laski metsästyä oja, jonka suo-osuus oli suoraksi kaivettu. Lisäksi järven luoteispäässä sijaitsi suolla lato. Vuoden 1979 kartassa lampeen oli johdettu kymmenen suo- ja metsäojaa samalla kun lato oli kadonnut.


title: Ilmusjärvi

text: Ilmusjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Leppäkosken kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Ilmusjärvi

text: Järven pinta-ala on 7,4 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja lammen rannat muodotuvat etelässä Röyhynsuosta ja pohjoisessa Asikonsuosta. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy, mikä on sama kuin Kernaalanjärvessä ja Vanajavedessä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 164 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 3,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee keskellä lampea.


title: Ilmusjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon järvi kuuluu. Lampi on aina ollut läpivirtausjärvi, mutta vasta vedenpinnan pienoinen lasku eriytti Puujoen kulkemaan pohjoista reittiä ohitse. Suolta tulevien ojien nykymerkitys lammen vesitaloudelle on merityksetön, sillä yhteydet turvetuotantoalueelle ovat poikki.


title: Ilmusjärvi

text: Asikonmeri on Puujoesta tai Välijoesta irti kuroutunut lampi ja Ilmusjärvelle on käymässä samalla tavalla, koska järven ja joen uomat ovat jo erityneet toisistaan, vaikka vesiyhteys niiden välillä on edelleen olemassa.


title: Ilmusjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Ilmusjärvi on kuin leveän joen laajentuma. Kartta on piirretty ennen kuin Pyhäjärven ja Vanajaveden vedennan alenemiset oli toteutettu. Järvenlaskussa lammen pohjasta on alkanut pilkistämään pohja näkyviin ja joki on ottanut uomakseen vedestä nousseen saaren pohjoissivun.


title: Ilmusjärvi

text: Ilmusjärvi oli vielä 1962 peruskartassa yhtenäinen lampi, jonka keskellä sijaitsi matala ruohikkoalue. Kun seuraavassa kartassa vedenpinta oli laentunut, nousi ruohikkoalueen pohja vedenpintaan ja se tulkittiin kartassa suosaareksi. Lampi pieneni näin kovasti ja joen uoma alkoi kiertää saaren pohjoispäässä. Röyhynsuo, jossa lampi sijaitsi, oli 1962 ojittamatonta kosteikkoa. Seuraavassa kartassa se oli ojitettu valtaojilla ja kaakkoispäästään kuivatusojilla tiheästi. Nykyään sama ojitettu alue on turvetuotantoaluetta.


title: Rahitunlammi

text: Rahitunlammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Leppäkosken kylän lähellä Rahitunmäessä sijaitseva lampi.


title: Rahitunlammi

text: Lampi sijaitsee harjujaksoon kuuluvan Rahitunmäen pohjoisreunalla. Lammen pinta-ala on 2,2 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammen tilavuus on 110 000 m³ . Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja rannoilla kasvaa kangasmetsää. Etenkin lammen lounaisranta kohoaa jyrkkänä mäelle. Mäen huippu sijaitsee 35 metriä ylempänä kuin lammen vedenpinta, joka on 80,2 metriä mpy. Lampi on autio, mutta sen itärannalla sijaitsee yleinen uimaranta. Lammen luoteispuolella on vedenottamo, jonka vesi on todennäköisesti peräisin Limmamäen paksusta sorakerrostumasta.


title: Rahitunlammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon lampi kuuluu. Sillä oli laskuoja, joka on ilmeisesti tukittu. Se saa vetensä lähinnä harjun pohjavedestä ja on siten umpijärvi. Veden teoreettinen viipymä järvessä on 849 vuorokautta eli 2,3 vuotta.


title: Rahitunlammi

text: Rahitunmäki on viimeisen jääkauden jälkeisen sulamisvaiheen jäätikköjoen uomaan muodostunut harju, jota kutsutaan Rahitunmäen selänteeksi. Mannerjään reuna sijaitsi Rahitunmäen kohdalla, kun jäätikköjoen vedet purkautuivat mereen ja levittivät joen mukanaan tuoman hiekan ja soran purkautumisaukon eteen muodostaen ensin Kirkonmäen deltan ja sitten myöhemmin Linnamäen deltan. Hiekan joukkoon hautautui runsaasti suuria jäälohkareita, joiden jättämiä suppakuoppia näkee maastossa edelleen. Rahitunlammi on suppia, jonka pohja on suhteellisen matalalla ja siksi siihen on kertynyt pysyvästi vettä.


title: Rahitunlammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on merkitty nimettömänä ja pienellä Puujoen mutkaan laskevalla ojalla varutettuna. Lampi oli tuolloin autio.


title: Rahitunlammi

text: Vuoden 1962 peruskartassa lammen pohjoisrannassa sijaitsi talo ja lammen länsipäästä lähti Puujokeen suoraksi kaivettu oja. Lammelle ja talolle johti vain polkuja tai yksityistie. Vuoden 1979 kartassa pelto oli ostettu kunnalle ja maille oli rakennettu vedenottamo, jolle johti tie. Vuoden 1989 kartassa laskuojan suuhun suolle oli kaivettu vesiallas, jota ei nykykartoissa enää näy.


title: Rahitunlammi

text: Lammesta on saatu pyydystettyä harvinainen piikkimonni vuonna 2007, jonka paino oli yli puoli kilogrammaa.


title: Koiranvuolle

text: Koiranvuolle on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylässä ja Puujoen uomassa sijaitseva järvi.


title: Koiranvuolle

text: Järvi on Puujoen uoman pieni laajentuma eli sitä voi pitää läpivirtausjärvenä. Sen pinta-ala on 3,5 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa tai taloa. Järven vedenpinnan korkeus on 80,2 metriä mpy, joka on sama kuin yläjuoksulla olevalla joen nimettömällä laajentumalla. Järveen ei laske muita ojia. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 128 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 9,4 metriä. Järvi on selvästi jokiuomaa syvempi joka suhteessa.


title: Koiranvuolle

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Varunteen alueeseen, johon järvi kuuluu. Puujoki yhtyy Kernaalanjärven Vesijakoon, mistä Hiidenjoki alkaa ja joka laskee Vanajaveteen. Puujoki saa alkuunsa Ansionjärvestä, josta Puujoki virtaa ensin etelään Oittiin ja kääntyy siellä Salpausselän takia luoteeseen Koiranvuolteelle.


title: Koiranvuolle

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Puujokea kutsuttiin nimellä ”Vittamonjoki”. Puujaan kylä sijaitsi pohjoisempana ja Koiranvuolteen seutu oli autiota niittyä. Varunteenkoskessa oli merkitty kolme vesimyllyä (nimi kartasta ”Waranta”). Joki oli vuolteen kohdalla jo silloin leveää.


title: Koiranvuolle

text: Vuoden 1964 peruskartassa pellot ulottuivat luoteispuolella rantaan asti. Silloin oli rannoilla kolme asuntoa. Vuoden 1964 kartassa oli länsirannat metsitetty ja rannoilla sijaitse kuusi taloutta ja vuoden 1988 siellä oli kahdeksan taloutta. Yhdystie 13826 eli Puujaantie ohittaa järven sen eteläpuolelta.


title: Huvilammi

text: Huvilammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Oitin taajaman lähellä sijaitseva tekojärvi.


title: Huvilammi

text: Lampi on syntynyt 1900-luvun alussa, kun tiilitehtaan omistaja Oskar Forström rakensi ojaan padon ja rakensi sen ympärille puiston. Lammen pinta-ala on 1,4 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen kaakkoisranta on asutusalueen sisällä. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,8 metriä mpy.


title: Huvilammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Varunteen alueeseen, johon lampi kuuluu. Puujoki yhtyy Kernaalanjärven Vesijakoon, mistä Hiidenjoki alkaa ja joka laskee Vanajaveteen. Puujoki saa alkuunsa Ansionjärvestä, josta Puujoki virtaa ensin etelään Oittiin ja kääntyy siellä Salpausselän takia luoteeseen Koiranvuolteelle. Nahkurinoja yhtyy Puujokeen avoimella peltoaukealla Töytynmäen yläpuolella. Ojan valuma-alueella sijaitsee kaksi hiekkakuopan lampea kantatien 54 vieressä, Huvilampi Töytynmäessä ja Liesilammi kilometrin verran yläjuoksulle.päin


title: Huvilammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Oitti oli nimeltään ”Ois by”. Sen ohi juoksi Umpistenmaan suunnalta oja Puujokeen, jonka nimi oli tuolloin ”Oitenjoki”. Ojan ympäristö oli raivattu niityksi, mutta Huvilampi ja Lieslampi puuttuvat molemmat kartatlta.


title: Huvilammi

text: Jo vuoden 1964 peruskartan mukaan Huvilammen ympäristö oli tiheään rakennettua aluetta.


title: Lieslammi (Hausjärvi)

text: Lieslammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Umpistenmaan kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Lieslammi (Hausjärvi)

text: Lampi sijaitsee Salpausselkällä Umpisten ja Halkomäen kylien väkissä aivan rautatien varressa. Sen pinta-ala on 2,0 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja rannat ovat Salpausselän hiekkaa ja soraa. Lammessa on yksi saari, joka sijaitsee lammen luonaispäässä. Sen koillispäähän päättyy peltoaukea, johon liittyy asutusta lammen pohjoispuolella. Koillisrannassa sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen vedenpinnan korkeus on 93,9 metriä mpy.


title: Lieslammi (Hausjärvi)

text:
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Varunteen alueeseen, johon lampi kuuluu. Puujoki yhtyy Kernaalanjärven Vesijakoon, mistä Hiidenjoki alkaa ja joka laskee Vanajaveteen. Puujoki saa alkuunsa Ansionjärvestä, josta Puujoki virtaa ensin etelään Oittiin ja kääntyy siellä Salpausselän takia luoteeseen Koiranvuolteelle. Lieslammin laskuoja alkaa pelto-ojana,
joka virtaa Huvilammiin Oitin taajamaan ja josta oja jatkaa Nahkurinojana Puujokeen.


title: Lieslammi (Hausjärvi)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ei oltu piirretty Lieslammia näkyviin.


title: Lieslammi (Hausjärvi)

text: Vuonna 1964 julkaistussa peruskartassa Lieslammi näyttää olevan suolammi, jonka äärelle on raivattu peltoa. Junarata ohitti lammen sen rantaa hipoen. Koillispuolen peltotilkku oli metsitetty vuoden 1979 kartassa ja sen pohjoisrantaan oli vuoden 1988 kartassa ilmaantunut rakennus.


title: Ansionjärvi

text: Ansionjärvi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Haminankylän kylän eteläpuolella sijaitseva järvi.


title: Ansionjärvi

text: Järven pinta-ala on 74 ha ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltoa, mutta ranntaan tulee myös metsää. Järven vedenpinnan korkeus on 82,5 metriä mpy. Kaakossa kohoaa kallioinen Kirkonmäki 55 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Muuten järven rantaviiva on matalaa. Rantoja kiertää ruovikkoinen kasvilisuusvyöhyke, jonka taakse järven ulappa jää piiloon . Järven lähiympäristössä on toiminut neljä maatilaa ja rannoilla sijaitsee neljä vapaa-ajan asuntoa. Muut lähiympäristön järvet keräävät mökkiasukkaita Ansionjärveä helpommin.


title: Ansionjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Ansionjärveen tulee vettä Haminanjokea (vuolletta) myöten suoraan Mommilanjärvestä, jonka vedenpinan korkeus on samalla tasolla. Puujoki jatkaa laiskasti virraten alavirtaan, jossa se putoaa 2,3 metriä alempana olevan Koiranvuolteeseen. Puujoki yhtyy Kernaalanjärvessä Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen. Ansionjärveen laskee muutama pienoja. Aarinkaisenoja, joka laskee järven luoteisrantaan, tuo luoteesta metsien ja soiden kuivatusvesiä. Hirviniemestä ja järven itärantaan laskee kolme pelto-ojaa. Lounaisrantaan laskee Kivenpuulammi, jonka kautta laskevat myös Valkjärvi, Sampalampi ja Syymälammi.


title: Ansionjärvi

text: Järveä on säännöstelty vuonna 1954 annetun määryksen pohjalta ja sen vuoksi Ansionjärvi ja Mommilanjärvi ovat samalla korkeudella. Säännöstelypato sijaitsee Vuolteenkoskella, missä siltarakenteisiin on ollut kytkettynä aukkopato. Pato on vuonna 2010 annetun uuden uuden määräyksen vuoksi muutettava neulapadoksi. Järven vedenpinnan korkeus tulee silti säilymään samana.


title: Ansionjärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu 19.7.2016, jolloin otettiin järven keskeltä vesinäyteet pinnalta aina viiden metrin syvyyteen. Veden näkösyvyys oli silloin 0,75 metriä, mutta veden sameusarvot olivat pintavedessä 8,3 ja pohjassa 9,0 FNU/FTU. Järvessä ei huomattu harppauskerrosta, koska veden lämpötila oli yli 18 astetta pinnasta pohjaan asti. Hapen kylläisyysaste laski 82% alas mentäessä yli 60%. Pintavedessä kokonaisfosforipitoisuus oli 33 ja pohjassa 52 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l). Fosfaattina siitä oli vastaavasti 9 ja 13 μg/l. Typpipitoisuudet (kokonaistyppi) olivat vastavasti 1290 ja 1350 μg/l. Näillä ravinnearvoilla muodostui planktonlevää klorofylli-a:n arvoilla mitattuna 9,4 ja 5,7 μg/l. Veden happamuustaso oli eri vesikerroksissa pH 6,9. Vedessä on humusta sen verran, että veden väriluku oli 94 koko vesimassassa.


title: Ansionjärvi

text: Ansionjärveä tutkittiin myös vuonna 2013. Järvi todettiin olevan ruskeavetinen humusjärvi, jonka rannoilla kasvoi runsaasti vesikasvillisuutta. Veden humuspitoisuus oli kohtalaista, ravinnepitoisuudet olivat koholla ja järvi merkittiin voimakkaasti rehevöityneeksi eli eutrofiseksi. Kuormituksen lähteeksi mainittiin hajakuormitus. Järven pohjalla oli havaittu sisäistä kuormitusta, mikä nosti veden fosforipitoisuuksia pintavesiä korkeammiksi. Veden happipitoisuus oli kuitenkin hyvällä tasolla. Veden hygienia oli hyvä. Järvessä ei ole tapahtunut kehitystä parempaan tai huonompaan suuntaan koko 2000-luvulla.


title: Ansionjärvi

text: Järvi sisältyy Natura 2000 -alueeseen (FI0305003), jonka kokonaispinta-ala on 94 hehtaaria, sillä se jatkuu vielä 700 metriä Haminanjokea ylös. Suojelualue alkaa aivan Ansionjärven rannasta. Järvi on tyypiltään läpivirtausjärvi, jossa vesi vaihtuu nopeasti. Järvessä on runsaasti vesikasvillisuutta, jota yleisimmin edustaa isosorsimo (Glyceria maxima). Järvi on valtakunnallisesti arvokas lintuvesi ja länsipään Aarikaislahti on parasta pesimäaluetta.


title: Ansionjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Puujoen nimi kirjoitettiin ”Oitenjoki” ja viereinen ”Walkianjärvi” oli huomattavasti nykyistä suurempi. Järvessä on selvästi toimitettu järvenlasku. Ansionjärven vedenpinta saattoi silloin olla hyvin lähellä nykyisiä arvoja, sillä sen rantaviivan muoto muistuttaa aivan nykyistä. Järven rantoja ruopattiin 1950-luvulla, mutta ruoppauksessa rannalle nostetut pohjamassat valuivat takaisin veteen. Tästä kuulemma johtuu järven ruoikkoinen ranta . Kun vertaa vuoden 1964 peruskarttaa ja muita sen jälkeen julkaistuja karttoja, ei Ansionjärven ympäristössä ole tapahtunut suuria muutoksia.


title: Kivenpuulammi

text: Kivenpuulammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kivenpuulammi

text: Lampi jää Valkjärven ja Ansiojärven väliin niin, että kummankin järven välissä ovat kapeat kannakset. Lammen pinta-ala on 10,7 ha ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja rannat ovat metsämaata, mutta lammen etelärantaa reunustaa pellonpää. Etelässä kohoaa Keijumäki 35 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Rannoille on rakennettu 20 vapaa-ajan asuntoa. Lammen kaakkoiskulmassa sijaitsee kaksi maatilaa.


title: Kivenpuulammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Lammen laskuoja lähtee lammen kaakkoispäästä ja se laskee 1,7 metriä alempana olevaan Ansionjärveen. Ainoa tulo-oja on Valkjärven lyhyt laskuoja, jonka kautta 1,5 metriä korkeampi Valkjärvi laskee lampeen. Ansiojärvestä laskee Puujoki, joka laskee Kernaalanjärven kautta Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.


title: Kivenpuulammi

text: Järvellä tehtiin elokuussa 2012 silmämääräinen kasvillisuusinventointi. Inventoinnissa ei havaittu rauhoitettuja lajeja, mutta luusuassa esiintyi harvinaisempi jokileinikki. Putkilolajeja havaittiin 22 lajia. Järven lajit ovat oligotrofisia ja mesotrofisia lajeja sekä laaja-alaisesti esiintyviä lajeja. Vain isosorsimo on eutrofisia kasvupaikkoja suosiva laji.


title: Kivenpuulammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampea ei esiinny erillisenä järvenä. Se saattaa olla siinä kartassa osa ”Walkiajärveä”, jolloin järvellä olisi toimitettu järvenlasku. Ainoa maatila oli Ansion talo lammen eteläpuolella.


title: Kivenpuulammi

text: Vuonna 1964 julkaistussa peruskartassa on rannoille rakennettu jo kymmenen vapaa-ajan asuntoa ja Valkjärven kannakselle oli merkitty sana leirikeskus Tulikallion paikalle. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa kulki lammen ympäri tie. Leiraöueelle oli vuoteen 1988 rakennettu lisää rakennuksia.


title: Valkjärvi (Hausjärvi)

text: Valkjärvi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Valkjärvi (Hausjärvi)

text: Järven pinta-ala on 103 ha ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven suuri selkä on kilometrin pitkä ja leveä, mutta sen keskellä sijaitsee suuri Isosaari. Järven luoteispäässä länteen työntyy kilometrin pituinen haarautuva lahti, jonka lahdensuu on 50 metriä leveä. Sen pohjoinen lahdenpohjukka on nimeltään Valkjärvenlahti ja eteläinen haara Kylmälahti. Järven lounaispäässä sijaitsee Pihonlahti, jonka lahdensuu on yli 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 10,3 kilometriä. Saaria on kolme. Isosaari on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Luoteisen lahden suulla sijaitsee kaksi pikkusaarta, joista suurempi on nimeltään Pikkusaari. Järven rantaviivan pituus on 10,6 kilometriä, josta saarille kuuluu toista kilometriä. Järveen laskee kolmelta rannalta jyrkkiä rantoja. Lahtien väliin jäävä Metsolanmäki kohoaa 40 metrin korkeuteen, ja Keijuniemi ja Tervamäki ovat matalampia ja pienempiä. Järvellä on rannoilla ja saaressa viisi maatilaa ja lähes 60 vapaa-ajan asuntoa. Järven ympäri kiertävät tiet. Järven itärannassa sijaitsee kunnan omistama Valkjärven leirialue .


title: Valkjärvi (Hausjärvi)

text:
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,7 metriä mpy. Järveen laskee neljä lyhyttä metsäojaa. Pohjoisrantaan laskee Sampalammen ja Syymälammen yhteinen laskuoja. Valkjärven laskuoja lähtee järven länsirannasta leirikeskuksen kohdalta ja se laskee 1,5 metriä alempana olevaan Kivenpuulammiin ja sieltä vielä Ansionjärveen. Ansionjärvestä laskee Puujoki Kernaalanjärveen ja siitä Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Järven kasvustoa tutkittiin viimeksi kesällä 2012. Silloin havaittiin 41 erilaista putkilokasvilajia. Kasvilajit edustivat oligotrofisia tai mesotrofisia lajeja. Poikkeus oli kapeaosmankäämi, joka edustaa eutrofisia lajeja. Järvi on lievästi rehevöitynyt, mutta järvessä ei ole havaittu 1970-luvun jälkeen rehevöitymiskehitystä. Kanadanvesirutto ja tummalahnaruoho ovat taantuneet verrattuna edelliseen vuoden 1989 kasvilajitutkimuksen.


title: Valkjärvi (Hausjärvi)

text: Valkjärven ja Kivenpuulammin suojeluyhdistys järjesti vuosina 2013 ja 2014 Valkjärvenlahden ja Särjenmättään rantoja.


title: Valkjärvi (Hausjärvi)

text:
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Walkiajärvi”. Sen rantaviiva oli piirretty niin,
että järveen olisi kuulunut myös Kivenpuulammi. Jos tämä on totta, on järvessä tehty järvenlasku.


title: Valkjärvi (Hausjärvi)

text: Vuoden 1964 peruskartassa Isosaaressa oli yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Niitä oli rakennettu myös Kylmälahteen, Tampintielle, Pihonlahdelle ja Isosaaren pohjoispuolelle. Vuoden 1979 kartassa niitä oli ilmaantunut erityisesti Tervaniemen eteläpuolelle ja Lasinrantaan.


title: Sampalampi

text: Sampalampi tai myös Sampsalammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Varunteen kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Sampalampi

text: Lammen pinta-ala on 0,8 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä ja sen rannat ovat suora. Lampi sijaitsee heti Valkjärven maatilan takana.


title: Sampalampi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,4 metriä mpy ja siihen laskee Syymälammen oja ja laskuoja laskee etelään Valkjärveen. Valkjärven laskureitti käy Ansionjärven laskujoen Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Joutsenlammi (Hausjärvi)

text: Joutsenlammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Joutsenlammi (Hausjärvi)

text: Lammen luoteispuolella 50 ympäristöään korkeammalle kohoava Piippukallio on siellä huippua 25 metriä matalammalla olevan lammen suojana länsituulilta. Lammen pinta-ala on 1,7 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja rannat ovat avosuota ja ympäristö suota. Rannan tuntumaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tie Puujaan kylältä.


title: Joutsenlammi (Hausjärvi)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy. Siihen ei laske metsäojia ja laskuojakin puuttuu karttojen mukaan.


title: Joutsenlammi (Hausjärvi)

text: Vuoden 1964 peruskartassa lampi oli autio , mutta siitä lähti luontaiselta vaikuttava suo-oja alempana sijaitsevalle Laakeasuolle. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa oli lammelle ilmaantunut kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtava tie kiersi suon itälaitaa ja patosi lammen laskuojaa niin, että lampi tulvi lähes kaksinkertaiseksi. Seuraavassa vuoden 1988 kartassa lampi oli taas kutistunut entiselleen.


title: Mommilanjärvi

text: Mommilanjärvi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Haminankylän ja Hietoisen lähellä sijaitseva järvi.


title: Mommilanjärvi

text: Järven pinta-ala on 342 hehtaaria ja se on 4,9 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven eteläosa päättyy Soidanlahteen, josta alkaa kapeimmillaan 40 metriä leveä jokimainen osuus. Sen rantaviivan pituus on 15,6 kilometriä. Saaria on kaksi, jotka molemmat ovat yli aarin kokoiset ja sijaitsevat vierekkäin pohjoisosan itärannalla. Niiden yhteenlaskettu pinta-ala on 6,6 aaria ja niillä on rantaviivaa yhteensä 150 metriä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 9 682 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 8,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee Ristiniemen ja Hanhenojanmäen puolivälissä.


title: Mommilanjärvi

text: Järven rantoja reunustavat pääasiassa peltoaukeat, joita pilkuttavat metsäkaistaleet. Eteläpäässä kohoaa Paanamäki, jonka huippu kohoaa 50 metriä vedenpintaa ylemmäksi. Pohjoispäässä on Heikkilänmäki vieläkin korkeampi. Peltojen rannat viettävät järveen ja siihen laskevat joet ja ojat tuovat järveen runsaasti ravinteita. Järven itärantaa seuraa Lammin ja Mommilan yhdistävä maantie (yhdystie 2951) ja länsirantaa seuraa pienempi kylätie. Soidanlahdessa on yleinen uimaranta, Mommilassa sijaitsee Mommilan kirkko, Koiniemessä hautausmaa ja hieman pohjoisempana Mommilan kartano.


title: Mommilanjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 82,5 metriä mpy. Järven vedenpinta on säännöstelyn takia samalla korkeudella kuin alempana olevilla Haminanjoella ja Ansionjärvella. Järveen laskee 12 jokea tai ojaa. Pohjoispäähän laskee Luhdanjoki, jonka nimi on Arrankorven jälkeen Lapinjoki. Mommilan kirkon viereen järven koillisrantaan laskee Pätilänjoki. Sillä on yläjuoksulla muitakin nimiä: Laihajoki, Kärpänjoki ja Kortajoki. Järven kaakkoisrantaan laskee Teuronjoki, joka laskee Pääjärvestä Hämeenkosken läpi. Muita laskuojia ovat Myllyoja ja Kolkanoja. Mommilanjärven oma laskujoki lähtee etelään Soidanlahdesta, jossa se laajenee sillan jälkeen Haminanjoeksi (myös "Haminanvuolle" ) ja joka kapenee uudestaan Niittyniemessä laskiessaan Ansionjärveen. Siitä laskee eteenpäin Puujoki, joka Kernaalanjärven jälkeen laskee Hiidenjokena Vanajaveteen.


title: Mommilanjärvi

text: Järveä on säännöstelty vuonna 1954 annetun määräyksen pohjalta ja sen vuoksi Ansionjärvi ja Mommilanjärvi ovat samalla korkeudella. Säännöstelypato sijaitsee Vuolteenkoskella, missä siltarakenteisiin on ollut kytkettynä aukkopato. Pato on vuonna 2010 annetun uuden määräyksen vuoksi muutettava neulapadoksi. Järven vedenpinnan korkeus tulee silti säilymään samana.


title: Mommilanjärvi

text: Mommilanjärvi on Vanajan reitin valuma-alueen suurimpia latvajärviä, johon maataloudella on suuri vaikutus. Tämä näkyy järven vedenlaadussa. Järven veden näkösyvyys on vain metrin verran, mikä on alueen järvissä heikoin arvo. Vesi on humuspitoista ja suolojen määrää ilmaisevaa sähkönjohtavuutta oli metsäisiä järviä enemmän. Pintaveden fosforipitoisuus on ollut yli 36 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l). Se oli vuoden 2013 tutkimuksissa 41 μg/l, mikä sijoittaa järven siltä osin rehevöityneiden järvien luokkaan. Järvi oli näytteiden ottohetkellä lievästi lämpötilakerrostunut. Päällysveden happitilanne oli hyvä, mutta alusvedessä oli havaittavissa happikatoa. Alusveden happipitoisuus oli enää 1,4 milligrammaa litrassa vettä (mg/l). Tilanne oli sama kuin vuonna 2010. Alueen järvien yleistilanne on ollut hyvä, mutta Mommilanjärvellä se on enää tyydyttävä. Järven rehevyystasossa ei ole tapahtunut muutoksia.


title: Mommilanjärvi

text: Vesien omistus on Mommilan-, Puujaan- ja Haminankylän osakaskunnilla, joista Mommilan osakaskunnalla on pinta-alaltaan suurin osuus. Mommilanjärveä ja Ansionjärveä on kunnostettu 1990-luvulla. Järven tilaa ei kuitenkaan ole onnistuttu kääntämään parempaan suuntaan. Järvellä järjestetään vuosittain kesäinen Mommilanjärven soutelu.


title: Mommilanjärvi

text: Järveen on istutettu 2000-luvulla kuhaa joka vuosi noin 12 poikasta hehtaarille. Järven oma luontainen kalakanta koostuu pääasiassa särjestä ja lahnasta. Pääosa ahvenista on pieniä, mutta toisaalta haukikanta on hyvä. Järvessä tavataan myös taimenia ja puronieriöitä, jotka lisääntyvät yläpuolisissa joissa ja puroissa. Istutettu täplärapukanta on edelleen heikko.


title: Mommilanjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Hietoisjärvi” pohjoispään silloisen kylän mukaan. Pohjoisrannalla oli ”Mommilahietois Gård” ja rannoilla sijaitsi kymmenen torppaa. Luhdanjoen suussa sijaitsi vesimylly. Nykyinen maantie Lammille kulki kartanon ja järven välissä ja jo silloin Haminanjoen ylitti silta sen nykyisellä paikalla.


title: Mommilanjärvi

text: Vuoden 1964 peruskartassa järven pohjoisosa kuului Lammille ja eteläosa Hausjärvelle. Järven rannoilla oli silloin yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Hietoisissa sijaitsi posti ja kauppoja ja Haminankylässä sijaitsi seurantalo, saha, koulu ja pari kauppaa. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa itärannan taakse oli rakennettu maantie ja samalla vapaa-ajan asuntoja oli tullut muutama lisää.


title: Haukilammi (Janakkala, Mallinkainen)

text: Haukilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Haukilammi (Janakkala, Mallinkainen)

text: Lampi sijaitsee kumpulevassa maastossa alavalla soistuneessa metsämaastossa. Sen pinta-ala on 3,2 ha ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja rannat ovat kokonaan soistunutta metsämaata. Itärannalle on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tie Turengin suunnalta. Vastarannalla on tietön rakennus.


title: Haukilammi (Janakkala, Mallinkainen)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124 metriä mpy. Viereisen suon ojitus on kytketty lampeen kaivetulla ojalla. Ojia myöten ylimääräiset vedet virtaavat etelään Haukijokena, joka yhtyy pelloilla Lähdeojaan. Se puolestaan yhtyy Heinäjokeen sen alajuoksulla juuri ennen Heinäjoen yhtymistä Puujokeen. Puujoki laskee Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Harjunlammi (Janakkala)

text: Harjunlammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Harjunlammi (Janakkala)

text: Lammen pinta-ala on 3,5 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja lammen ranta on itäistä rantaa lukuun ottamatta soistunutta metsämaata tai suota. Itäranta viettää jyrkemmin veteen eikä siellä ei ole suota. Siellä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa kuten myös lounaassa suosaarekkeessa ja länsirannassa yhteensä kolme. Niille kulkee tie Turengilta.


title: Harjunlammi (Janakkala)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,2 metriä mpy. Lampeen ei johda ojia eikä sillä ole laskuojaa. veden ilmeisesti suotuvat maan ja suon pintavetenä alempana sijaitsevaa Haukilammiin.


title: Kärmelammi (Janakkala)

text: Kärmelammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kärmelammi (Janakkala)

text: Lammen pinta-ala on 3,9 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat puoliksi peltoa ja metsää. Sen rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.


title: Kärmelammi (Janakkala)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,5 metriä mpy. Lampeen on kaivettu laskuoja, joka kartan mukaan päättyy yhdystien 13853 ojaan. Sieltä se varmaan jatkaa Heinäjoen kautta Puujokeen, joka laskee Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Kärmelammi (Janakkala)

text: Kaakkoispuolen pellolta laski lähteen laskuoja lampeen.


title: Sammaljärvi (Janakkala)

text: Sammaljärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Sammaljärvi (Janakkala)

text: Järvi sijaitsee mäkisen metsäalueen keskellä jyrkän kallioharjanteen juurella. Sen pinta-ala on 30 ha ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsää ja suota. Etelärannalla on muutama erittäin jyrkkä ranta, mutta muualla on mahdollista asustaa. Järvellä onkin yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille juhtaa tiet Turengin suunnalta.


title: Sammaljärvi (Janakkala)

text:
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy. Siihen laskevat eri suunilta soiden kuivatusojat. Pohjoisrantaan laskee Rajalamminsuon Kiialan Rajalammi. Järven itäpään pohjoisrantaan laskee viereisen suon kuivatusojat sekä ylempää tuleva Keski-Venon ja Taka-Venon yhteinen laskuoja ja etelärantaan Vehkalammin, Pahalammin ja Löyttylammin. Järven laskuoja yhtyy Mallinkaisten peltoaukealla Heinäjokeen, joka yhtyy lopuksi Puujokeen.
Vuoden 1964 peruskartassa oli järven itäpäässä vielä maatila samalla kun järvi oli muuten autio. Muilta järviltä paitsi Rajalammilta laski järveen luontainen tai koneellisesti kaivettu oja. Vuoden 1979 kartassa suuri osa maatilan pelloista oli metsitetty ja järven rannassa oli kaksi mökkiä.


title: Löyttylammi (Janakkala)

text: Löyttylammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Löyttylammi (Janakkala)

text: Lampi on pieni autio lampi Sammaljärvenkallion vieressä. Smen pinta-ala on 2,4 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja se on kauttaaltaan suota.


title: Löyttylammi (Janakkala)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Siihen on kaivettu kuusi suo-ojaa, joista yksi toimii laskuojana yhtyen Sammaljärveen viettävään ojaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,5 metriä mpy, joka on 4,5 metriä ylempänä kuin Sammaljärvi.


title: Vehkalammi (Janakkala)

text: Vehkalammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Vehkalammi (Janakkala)

text: Autio lampi sijaitsee kumpareisessa metsämaastossa soistuneessa painanteessa. Sen pinta-ala on 5,2 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsää ja suota. Rantaan johtaa kaksi polkua metsäautoteiltä.


title: Vehkalammi (Janakkala)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen on kaivettu kaksi ojaa ja kolmas oja toimii laskuojana, joka yhtyy Sammaljärveen yhtyvään ojaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,7 metriä mpy, joka on lähes viisi metriä ylempänä kuin Sammaljärvi.


title: Saukonlammi (Janakkala)

text: Saukonlammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Saukonlammi (Janakkala)

text: Lampi on pieni metsälampi viljelyalueen kupeessa. Sen pinta-ala on 2,1 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsää. Lammelle ei johda tietä ja se on autio.


title: Saukonlammi (Janakkala)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä mpy. Lampeen on kaivettu ympäröivistä metsistä soiden kuivatusojia. Yksi oja on Mäyrälammin laskuoja. Lammen laskuoja juoksee alkuksi kohti luodetta, mutta kääntyy länteen ja yhtyy Tyryn kylässä Sammaljärvenojaan. Sen kautta vedet kulkeutuvat Heinäjoen kautta Puujokeen, josta ne laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Saukonlammi (Janakkala)

text: Vuoden 1964 peruskartassa järven eri puolilla sijaitsi peltotilkut ja niiden luoteispuolella sijaitsi maatila. Läheiseltä suolta nostettiin turvetta. Vuoden 1979 kartassa muut pellot paitsi eteläisin pelto olivat metsitettyjä. Sitä viljeltiin vielä vuonna 1988.


title: Pahalammi (Janakkala)

text: Pahalammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Pahalammi (Janakkala)

text: Lammen pinta-ala on 1,0 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat suota. Lammelle ei kulje tietä, mutta suon ympäri kiertää metsäautotiet. Lampi on autio.


title: Pahalammi (Janakkala)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,7 metriä mpy. Lampeen on kaivettu ympäröiviltä soilta kuivatusojia ja yksi niistä toimii laskuojana. Se laskee ojitetun suon ojaverkoston läpi Sammaljärveen. Sammaljärven vedet kulkeutuvat Puujokeen ja sieltä Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Taka-Veno

text: Taka-Veno on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Taka-Veno

text: Lampi sijaitsee Kiialankallion ja Ellanharjun välisellä suolla. Sen pinta-ala on 1,2 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja lammen rannat ovat suota. Lammelle johtaa kärrypolku, mutta lampi on autio.


title: Taka-Veno

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy. Suo on ojitettu ja ne on kaivettu lammen ja Keski-Venon kanssa yhteen. Matalampi Taka-Veno laskee lounaaseen Sammaljärven viereiselle suolle, josta vedet kulkeutuvat Sammaljärveen. Se puolestaan laskee Heinäjoen, Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Keski-Veno

text: Keski-Veno on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Keski-Veno

text: Lampi sijaitsee Ellanharjun eteläpuolella olevalla suolla. Sen pinta-ala on 2,9 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja rannat ovat suota. Rantaan johtaa kärrypolku, mutta lampi on autio.


title: Keski-Veno

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,4 metriä mpy. Ympäröivä suo on ojitettu ja ojat on johdettu lampeen. Laskuoja yhdistää sen Taka-Venoon, joka laskee Sammaljärveen. Vedet kulkeutuvat eteenpäin Heinäjoen, Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Keski-Veno

text: Keski-Venon nimi oli vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ”Wähä Wenonjärvi”.


title: Kiialan Rajalammi

text: Kiialan Rajalammi tai myös Kiiolan Rajalammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kiialan Rajalammi

text: Lampi sijaitsee Sammaljärven pohjoispuolella soistuneessa painanteessa. Sen pinta-ala on 2,7 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat ojitettua suota. Lampi on autio eukä siihen johta teitä.


title: Kiialan Rajalammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,7 metriä mpy. Lampeen on kaivettu Rajalamminsuolta yksitoista ojaa, joista yksi toimii myös laskuojana. Se laskee Sammaljärveen, josta vedet kulkeutuvat Heinäjokea, Puujokea ja Hiidenjokea myöten Vanajaveteen.


title: Kiialan Rajalammi

text: Vuoden 1964 peruskartassa Rajalammin kautta kulki kolmen kylän raja ja kahden kylän välinen raja jatkoi kaakkoon kolme kilometriä toiselle Rajalammille. Suo oli tuolloin ojittamaton, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa se oli tiheästi ojitettu.


title: Potamotherium

text: Potamotherium (nimen merkitys: ”jokipeto”) on sukupuuttoon kuollut petoeläinsuku, joka eli Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa mioseenilla.


title: Potamotherium

text: "Potamotherium" oli noin 1,5 metriä pitkä, ja sillä oli pitkä, kiemurteleva ruumis ja lyhyet jalat. Se oli epäilemättä hyvä uimari, mutta sen hajuaisti ei vielä ollut kunnolla kehittynyt, minkä korvasivat hyvä näkö ja kuulo jotka auttoivat sitä saalistamaan kalaa vedessä.


title: Potamotherium

text: Suku kuvatiin ensimmäisenä vuonna 1833. Vuonna 1988 se sijoitettiin fylogeniansa perusteella heimoon Mustelidae ja alaheimoon Oligobuninae, ja olisi siis sukua nykyisille saukoille. Myöhemmät tutkimukset viittavat kuitenkin siihen että se oli lähempää sukua eväjalkaisille.


title: Ma mère

text: Ma mère (; ; ; kansainvälisesti "My Mother") on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Christophe Honorén ohjaama ranskalais-portugalilais-itävaltalais-espanjalainen eroottisesti latautunut psykologinen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Isabelle Huppert, Louis Garrel, Emma de Caunes ja Joana Preiss. Elokuva kertoo viehättävän leskiäidin ja tämän teini-ikäisen pojan häiriintyneestä suhteesta ja perustuu Georges Bataillen romaaniin "Ma mère" (1966), jonka pohjalta Christophe Honoré sovitti elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajina olivat Paulo Branco ja Bernard-Henri Lévy.


title: Ma mère

text:
"Ma mère" sijoittuu Espanjaan, Gran Canarialle, jossa viehättävällä Hélènellä (Isabelle Huppert) ja hänen aviomiehellään (Philippe Duclos) on kesähuvila. Heidän 17-vuotias poikansa Pierre (Louis Garrel) saapuu Ranskasta, katolisesta sisäoppilaitoksesta, vanhempiensa luokse kesäloman ajaksi. Pian Pierren tulon jälkeen hänen isänsä kuolee auto-onnettomuudessa ja isänsä kuoleman myötä Pierre saa tietää vanhempiensa kieroutuneesta ja moraalittomasta maailmasta. Nyt leskeksi jäänyt moraaliton Hélène tutustuttaa poikansa hedonismin ja turmeltuneisuuden maailmaan.
"Ma mère" kuvattiin 2,7 miljoonan euron budjetilla Espanjan Kanariansaarten Gran Canarialla syksyllä 2003. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat ranskalaiset Gémini Films, Arte France Cinéma, Les Films du Camélia ja Les Films du Lendemain, portugalilainen Madragoa Filmes, itävaltalainen Amour Fou Filmproduktion sekä espanjalaiset Audiovisual Consulting ja S2 International. Elokuvan tuottamiseen osallistuivat myös ranskalaiset CNC ja Canal+ sekä itävaltalaiset Filmfonds Wien ja ORF. "Ma mèren" virallinen ranskalainen traileri julkaistiin 13. huhtikuuta 2004.


title: Ma mère

text: "Ma mère" sai ensi-iltansa Ranskassa 19. toukokuuta 2004, Portugalissa 1. heinäkuuta 2004, Espanjassa Gijónin elokuvajuhlilla 28. marraskuuta 2004 ja Itävallassa 20. heinäkuuta 2007. Elokuvan teatterilevittäjinä olivat Ranskassa Gémini Films, Portugalissa Atalanta Filmes ja Itävallassa Poool Filmverleih. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 128 355 katsojaa ja tuotti maailmanlaajuisesti 1 022 148 dollarin lipputulot. Elokuva on kiertänyt useita elokuvajuhlia ympäri maailman, kuten vuoden 2004 Toronton elokuvajuhlat.


title: Ma mère

text: "Ma mère" on saanut elokuvakriitikoilta lähinnä kielteisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 12% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3,7/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 42 arviointiin. 4 555 käyttäjästä 47% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan 19 arvostelun perusteella elokuva on saanut 35 pistettä sadasta mahdollisesta. Metacriticin 152 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 6,1/10. Internet Movie Databasen 5 173 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 5,1/10.


title: Ma mère

text: "Ma mère" julkaistiin Ranskassa DVD:lle 28. huhtikuuta 2005.


title: Markéta Vondroušová

text: Markéta Vondroušová (s. 28. kesäkuuta 1999 Sokolov) on tšekkiläinen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 50 maaliskuussa 2018.


title: Markéta Vondroušová

text: Vondroušová oli junioreiden maailmanlistan ykkösenä toukokuussa 2015. Hän saavutti junioriurallaan kaksi Grand Slam -semifinaalipaikkaa kaksinpelissä ja voitti kaksi Grand Slam -turnausta nelinpelissä. Huhtikuussa 2017 Vondroušová pelasi toista kertaa WTA-turnauksen pääsarjassa Biel/Biennessä, jossa saavutti uransa ensimmäisen WTA-turnausvoiton päihitettyään loppuottelussa Viron Anett Kontaveitin.


title: Markéta Vondroušová

text: Grand Slam -turnauksissa Vondroušová on yltänyt kaksinpelissä neljännelle kierrokselle Yhdysvaltain avoimissa 2018 ja nelinpelissä välieriin Australian avoimissa 2019.


title: Elias Ahde

text: Elias Ahde (s. 6. maaliskuuta 1996 Ilmajoki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa kaudella 2018 Veikkausliigassa pelaavaa Turun Palloseuraa. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Elias Ahde

text: Ahde on Ilmajoen Kisailijoiden ja SJK:n kasvatteja ja aloitti pelinsä miesten sarjoissa vuonna 2013 Kakkosessa pelannessa SJK:n kakkosjoukkueessa FC Kerho 07. Syksyllä 2015 Ahde siirtyi lainasopimuksella Poriin Ykkösessä pelanneen FC Jazziin. Ahde jatkoi Jazz-uraansa Ykkösessä vielä seuraavalla kaudella, mutta siirtyi kesken kauden toiseen Ykkösen seuraan Valkekoskelle FC Hakaan. Kauden 2016 loppuun mennessä Ahde oli tehnyt pelaamissaan 45 Ykkösen ottelussa 22 maalia.


title: Elias Ahde

text: Ahde teki kasvattajaseuransa SJK:n kanssa tammikuussa 2017 kolmivuotisen jatkosopimuksen. Hänet lainattiin kuitenkin SJK:sta Jyväskylään Veikkausliigaan nousseeseen JJK:hon. Näin Ahde aloitti Veikkausliigauransa JJK:ssa 15. huhtikuuta 2017 HIFK–JJK-pelissä. Kevätkauden jälkeen SJK kutsui Ahteen takaisin Seinäjoelle. Hienäkuun loppuun mennessä hän oli pelannut 13 Veikkausliigaotteluaj ja tehnyt kaksi maalia. Elokuun alusta SJK lähetti Ahteen loppukaudeksi Ykköseen KPV:n riveihin. Kaudeksi 2018 hän siirtyi lainasopimuksella Turun Palloseuraan.


title: Elias Ahde

text: Ahde on edustanut Suomea poikamaajoukkueissa.


title: Darren W. Woods

text: Darren W. Woods (s. 1964 tai 1965 Wichita, Kansas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen yritysjohtaja. Hän on toiminut Exxon Mobilin toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana 1. tammikuuta 2017 lähtien. Hänet nimitettiin kyseiseen tehtävään sen jälkeen, kun hänen edeltäjästään, Rex Tillersonista, tuli Yhdysvaltain ulkoministeri Donald Trumpin hallitukseen. Exxon Mobilille vuodesta 1992 työskennellyt Woods on aikaisemmin toiminut muun muassa Exxon Mobil Chemical Companyn varatoimitusjohtajana vuodesta 2005, Exxon Mobilin varatoimitusjohtajana vuodesta 2012 ja vanhempana varatoimitusjohtajana vuodesta 2014.


title: Samsung Galaxy S7 Edge

text: Samsung Galaxy S7 Edge on Samsungin 11. maaliskuuta 2016 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow" -käyttöjärjestelmä.


title: Samsung Galaxy S7 Edge

text: Puhelimessa on 5,5-tuumainen näyttö 2K-resoluutiolla. Näyttö on suojattu Corning Gorilla Glass 4 -lasilla.


title: Samsung Galaxy S7 Edge

text: Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Octa 8890-prosessori. Laitteessa on neljä gigatavua RAM-muistia ja 32 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 200 gigatavun microSD-kortilla.


title: Samsung Galaxy S7 Edge

text: Laitteessa on 12 megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 5 megapikseliä.


title: Samsung Galaxy S7 Edge

text: Videokuvaus voidaan tehdä 2160p (4K) -resoluutioilla 30 fps.


title: Samsung Galaxy S7 Edge

text: Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow".


title: Samsung Galaxy S7 Edge

text: Myöhemmin laitteeseen on tullut päivitys Android 8.0 "Oreo" -versioon.


title: Samsung Galaxy S7 Edge

text: Laite on veden- ja pölynkestävä, IP 68 -sertifioitu.


Samsung Galaxy S7 Edge


title: Grande-Terre

text: Grande-Terre on yksi Guadeloupen seitsemästä asutusta saaresta. Yhdessä Basse-Terren kanssa se muodostaa kaksoissaaren jossa on suurin osa Guadeloupen maapinta-alasta.


title: Grande-Terre

text: Basse-Terreä ja Grande-Terreä erottaa toisistaan kapea salmi nimeltään Rivière Salée eli Suolajoki. Niiden kallioperä ja maasto ovat kuitenkin aivan erilaisia: Basse-Terre on tuliperäinen, kun taas Grande-Terren kallioperä on kalkkikiveä. Maasto on matalaa, eikä saarella ole jokia. Kuivan ilmaston ja hiekkaisen maaperän takia kasvillisuus on tyypillisesti pensaikkoa. Maanviljelys keskittyy sokeriruokoon ja karjanhoitoon.


title: Grande-Terre

text: Grande-Terren eteläosa on Guadeloupen tärkeintä matkailualuetta. Siellä on koralliriuttojen suojaamia hiekkarantoja. Sen sijaan itärannikko on avoin Atlantilta tuleville aalloille, ja ainoita matkailijoita ovat surffarit.


title: Samsung Galaxy S8+

text: Samsung Galaxy S8+ on Samsungin valmistama älypuhelin, joka julkaistiin 29. maaliskuuta 2017.


title: Samsung Galaxy S8+

text: Samsungin lippulaivapuhelin Samsung Galaxy S8+:n julkaisua viivästytettiin Note7:n akkukatastrofin vuoksi. Samsung julkisti Galaxy S8+:n ja Galaxy S8:n 29. maaliskuuta 2017 New Yorkissa. Suurin osa puhelimen tiedoista oli vuotanut internetiin jo ennen julkistusta.


title: Samsung Galaxy S8+

text: Samsung Galaxy S8+:n järjestelmäpiiri on joko Qualcomm Snapdragon 835 (4×2,35 & 4×1,9 GHz) tai Samsungin oma Exynos 8895 (4×2,3 & 4×1,7 GHz). Suomessa myytävässä mallissa on Exynos 8895 piiri. Galaxy S8+:ssa on neljä fyysistä painiketta: virtanäppäin, äänenvoimakkuuden säätönäppäimet ja Bixby-puheapurin näppäin. Puhelin on Euroopassa saatavilla mustana (”Midnight Black”), hopeisena (”Arctic Silver”) ja haalean violettina (”Orchid Gray”). Galaxy S8+:ssa on Samsungin oma Bixby-virtuaaliavustaja, joka tuki puhelimen julkaisuhetkellä vain englannin ja korean kieliä. Puhelimessa on etupuolella iirisskanneri ja takapuolella sormenjälkitunnistin.


title: Samsung Galaxy S8+

text: Samsung Galaxy S8+:ssa on 6,2 tuuman kulmista pyöreä näyttö. Se peittää suuren osan puhelimen etupuolesta, minkä takia Galaxy S8+:ssa ei ole kotinäppäintä ja sormenjälkitunnistin on sijoitettu puhelimen takapuolelle. Kotinäppäin on toteutettu Galaxy S8:ssa virtuaalisesti näytön alalaitaan navigointinäppäinten ohella. Kotinäppäimen painaminen antaa kuitenkin värähtävän painallusvasteen. Galaxy S8+:ssa ei ole näytön reunuksia puhelimen oikealla eikä vasemmalla laidalla. Näytön kuvasuhde on 18,5:9, kun älypuhelimissa näytön kuvasuhde on yleensä 16:9. Puhelimen HDR-teknologiaa tukeva näyttö on kestävää Gorilla Glass 5 -lasia.


title: Samsung Galaxy S8+

text: Galaxy S8+:ssa on 12 megapikselin optisella kuvanvakaimella varustettu takakamera, jonka aukon koko on f/1,7. Etukamerassa on 8 megapikseliä, jonka aukon koko on f/1,7. Molemmissa kameroissa on automaattitarkennus.


title: Samsung Galaxy S8+

text: Samsung Galaxy S8+:n ennakkomyynti alkoi julkistuspäivänä 29. maaliskuuta 2017. Puhelin on yleisesti kaupoista saatavilla 28. huhtikuuta. Galaxy S8+:n suositushinta on 929 euroa. Sen mukana toimitetaan AKG:n nappikuulokkeet.


title: Stadion Krestovski

text: Stadion Krestovski (, myös Krestovsky Stadium, Zenit Arena tai Saint Petersburg Stadium) on jalkapallostadion Ristisaarella, Pietarissa. Stadion oli yksi jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2018 sekä sen esiturnauksen Maanosaliittojen cupin 2017 pelipaikoista. Jalkapalloseura FK Zenit Pietari siirtyi pelaamaan kotiottelunsa stadionille. Stadion on yksi vuoden 2020 jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen pelipaikoista.


title: Topp Dogg

text: Topp Dogg () on eteläkorealainen kuusihenkinen hip hop -yhtye, jonka perusti Cho PD levy-yhtiönsä Stardom Entertainmentin alaisena vuonna 2013. Vuonna 2015 Stardom Entertainment yhdistyi Hunus Entertainmentiksi, joka on nykyään yhtyeen levy-yhtiö. Topp Dogg debytoi 22. lokakuuta 2013 kappaleellaan "Follow me (말로해)". Yhtye on julkaissut yhden studioalbumin ja neljä mini-albumia.


title: Topp Dogg

text: *jäsen promoaa toisessa yhtyeessä tällä hetkellä


title: Pointe-à-Pitre

text: Pointe-à-Pitre on Guadeloupen suurin kaupunki. Se sijaitsee maan suurimpia saaria, Basse-Terreä ja Grande-Terreä erottavan Rivière Salée -salmen itärannalla eli Grande-Terren lounaisrannikolla. Lukuisat pienet saaret suojaavat kaupungin satamaa. Lähistöllä on myös mangrovesoita.


title: Pointe-à-Pitre

text: Keskeisen sijaintinsa takia Pointe-à-Pitre on Guadeloupen tärkein kaupunki. Sen matkailunähtävyys on Mémorial ACTe, orjuuden a kolonialismin ajoista kertova museo.


title: Pointe-à-Pitre

text: Pointe-à-Pitren lentoasema sijaitsee keskustasta pohjoiseen, Les Abymesin kunnan puolella. Kaupungin satamasta on lauttayhteys Guadeloupen pienemmille saarille.


title: Tarja Laitiainen

text: Tarja Laitiainen on suomalainen diplomaatti. Hän on Suomen suurlähettiläs Portugalissa Lissabonissa 1. lokakuuta 2016 lähtien. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1980.


title: Tarja Laitiainen

text: Laitiainen työskenteli ennen Portugalia ulkoministeriössä Kansallisen turvallisuusviranomaisen (NSA) päällikkönä. Hän on toiminut Suomen suurlähetystöissä Limassa ja Tokiossa sekä Suomen YK- ja Unesco-edustustoissa. Hän oli kansallisena asiantuntijana EU:n komissiossa vuosina 1996–1998. Ulkoministeriössä hän on työskennellyt eri tehtävissä poliittisella ja kehityspoliittisella osastolla sekä Aasia ja Oseania -yksikön päällikkönä. Laitiainen on toiminut kiertävänä suurlähettiläänä Afganistanissa ja Pakistanissa 2002–2005 ja Suomen suurlähettiläänä Luxemburgissa vuodesta 2005 ja sen jälkeen Bulgariassa 13. maaliskuuta 2009 alkaen ja samalla Kosovossa.


title: Tarja Laitiainen

text: Laitiainen on kirjoittanut artikkeleita useisiin julkaisuihin sekä julkaissut teoksen "Taksi Kabuliin" (Otava 2006).


title: Stratovariuksen diskografia

text: Tämä on luettelo Stratovariuksen diskografiasta.


title: Elisabeth Tigerstedt-Tähtelä

text: Elisabeth Tigerstedt-Tähtelä on suomalainen diplomaatti. Hän on koulutukseltaan varatuomari, toiminut ihmisoikeuksien puolesta ja ollut Suomen suurlähettiläs useassa maassa.


title: Elisabeth Tigerstedt-Tähtelä

text: Tigerstedt-Tähtelä on ollut Suomen suurlähettiläs Hanoissa 1988–1989, Kairossa Egyptissä 1990–1992 ja suurlähettiläs Zagrebissa Kroatissa 1997–1998


title: Elisabeth Tigerstedt-Tähtelä

text: Tigerstedt-Tähtelä jäi diplomaatin tehtävistä eläkkeelle Zagrebista Kroatiasta syksyllä 1998 ja toimi sen jälkeen Lapsen oikeuksien komiteassa nelivuotiskautena 1999–2003.


Kyokushinin painoluokalliset Japanin mestaruuskilpailut ("All Japan Weight Category Tournament") on vuosittain käytävä Kyokushin-karaten Japanin mestaruuskilpailut. Sitä on järjestetty vuodesta 1984 lähtien Osakassa, ja se käydään neljässä eri painoluokassa. Poikkeuksellisesti 2014 turnaus käytiin Tokiossa. Aikaisemmin 1969 perustettiin Japanin mestaruuskilpailut -turnaus, jossa mestaruudesta otellaan avoimessa painoluokassa. Vuosina 1984–1996 painoluokkia oli kolme: kevyt-, keski- ja raskassarja. Ensimmäisen painoluokallisen maailmanmestaruuskilpailun jälkeen 1997 painoluokkia lisättiin yhdellä.


title: Kyokushinin painoluokalliset Japanin mestaruuskilpailut

text: Vuosina 1984–1996 raskaansarjan painoraja oli +80 kg.


title: Eedit Patrakka

text: Eedit Patrakka on Yhdysvalloissa vuonna 2005 syntynyt suomalainen lapsinäyttelijä. Ensimmäinen pitkä elokuva, jossa hän näytteli, oli Tiina Lymin ohjaama "Äkkilähtö", jossa hän esitti yhtä pääosaa. Hän sai Los Angelesin elokuvajuhlilla parhaan lapsinäyttelijän palkinnon vuonna 2018 lyhytelokuvassa "Taksvärkkipäivä".


title: Eedit Patrakka

text: Hän on näytellyt myös vuonna 2018 esitetyissä tv-sarjoissa "Syke, Sunnuntailounas" ja "Sorjonen". Hän harrastaa cheerleadingia Helsinki Athletics Cheerleadersin HAC Junior Elite -seurassa, jossa oli mukana voittamassa EM-hopeaa vuonna 2018.


title: Eedit Patrakka

text: Patrakan perheeseen kuuluvat isän ja äidin lisäksi kaksi vanhempaa ja kaksi nuorempaa siskoa.


title: Jättibambut

text: Jättibambut ("Phyllostachys") on bambusuku, jolle on ominaista pakkasenkestävyys. Jotkin tämän suvun bambut ovat niin kestäviä, että ne selviävät Suomen talvesta. Jotkin lajit kasvavat jopa 30 metriä pitkiksi. Sukuun kuuluu yli 50 lajia.


title: Jättibambut

text: Monia tämän suvun bambuja käytetään rakentamiseen ja huonekalujen tekemiseen.


title: Henrik Niskanen

text: Henrik (Heikki) Niskanen (13. heinäkuuta 1873 Pielavesi – 4. tammikuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä, kiinteistönvälittäjä ja maalaisliiton kansanedustaja.


title: Henrik Niskanen

text: Niskasen vanhemmat olivat talollinen Henrik Niskanen ja Ebba Sofia Tissari. Hän kävi kansakoulun ja sen jälkeen kansanopiston 1897 ja maamieskoulun 1902. Niskanen oli maanviljelijänä Kuopion maalaiskunnassa, Lapinlahdella, Ristiinassa ja Leppävirralla vuosina 1905–1940. Vuodesta 1940 lähtien hän oli kiinteistönvälittäjänä Helsingissä. Niskanen toimi myös lautamiehenä ja osuuskassan kirjanpitäjänä.


title: Henrik Niskanen

text: Niskanen oli kansanedustajana 1919–1924 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän oli myös Lapinlahden kunnallislautakunnan jäsenenä ja kuului Kuopion läänin maanviljelysseuran ja Suomen metsänhoitoyhdistys Tapion johtokuntiin.


title: Henrik Niskanen

text: Henrík Niskanen oli naimisissa vuodesta 1905 Inkeri Jauhiaisen kanssa.


title: Mad (täsmennyssivu)

text: Mad tai MAD voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Juho Laitinen (kansanedustaja)

text: Juho Laitinen (3. toukokuuta 1871 Hankasalmi – 13. lokakuuta 1946 Hankasalmi) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja nuorsuomalaisen puolueen kansanedustaja.


title: Juho Laitinen (kansanedustaja)

text: Laitisen vanhemmat olivat maanviljelijä Henrik Laitinen ja Eva Nykänen. Hän kävi kansakoulun ja oli maanviljelijänä Hankasalmella vuosina 1890–1946. Laitinen toimi myös Hankasalmen säästöpankin johtajana ja hallituksen puheenjohtajana 1900–1946 sekä 14 vuoden ajan Niemisjärven osuusmeijerin isännöitsijänä. Hän sai kunnallisneuvoksen arvon 1930.


title: Juho Laitinen (kansanedustaja)

text: Laitinen oli kansanedustajana huhtikuun alusta lokakuun loppuun 1917 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli myös Hankasalmen kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Laitinen oli Keskusosuusliike Hankkijan ja SOK:n hallintoneuvoston jäsen, Keski-Suomen maakuntaliiton varapuheenjohtajan ja Maalaiskuntien liiton liittovaltuuston jäsen. Hänellä oli mainittujen lisäksi hänellä huomattava määrä muita valtakunnallisia ja maakunnallisia luottamustehtäviä..


title: Juho Laitinen (kansanedustaja)

text: Laitinen oli naimisissa 1897–1903 Ida Viinikaisen kanssa ja vuodesta 1907 Iida Loviisa Laitisen kanssa.


title: Jugoslavian dinaari

text: Jugoslavian dinaari (kyrill. динар) oli Jugoslavian kuningaskunnan, Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan ja Jugoslavian liittotasavallan käyttämä valuutta.


title: Jugoslavian dinaari

text: Vuodesta 1995 Jugoslavian dinaarin kurssi sidottiin Saksan markkaan. Yhden markan arvoksi tuli 3,3 dinaaria.


title: Facebook F8

text: Facebook F8 on Facebookin vuosittain järjestämä konferenssi, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2007. Tapahtumassa esitellään kehittäjille ja lehdistölle Facebookin uusia tuotteita ja suunnitelmia. F8 järjestettiin vuosina 2007–2008, 2010–2011 sekä 2014–2015 San Franciscossa ja vuonna 2016 San Joséssa.


title: Severinus Marci Camenaeus

text: Severinus Marci Camenaeus eli "Söffring" tai "Söyring Markuksenpoika Chamaeus" ("herra Söyrinki") (1500-luvun loppu? Hollola? – 1642? Hollola?) oli suomalainen pappi. Severinus Camenaeus toimi Hollolan seurakunnan kappalaisena 1600-luvun alussa ja isänsä Marcus Eschillin (noin 1545–noin 1620) seuraajana saman seurakunnan kirkkoherrana vuosina 1623–1642. Hän oli naimisissa Hollolan kihlakunnan voudin Anders Tordsson till Laitialan tyttären Heblan (viimeistään 1599–aikaisintaan 1651) kanssa; heillä oli ainakin viisi jälkeläistä: Kristina (Camenaea), Elisabeth Brandt, Sofia Söffringsdotter Orraeus ja Johannes Severini (kuollut 1650-luvulla) sekä laajan Tuisku–Camenaeus-suvun kantaäiti Beata Söffringsdotter (Söyringintytär) Camenaea (noin 1618–1699).


title: Severinus Marci Camenaeus

text: Severinus Camenaeuksen ja puolisonsa vanhemmat, lapset puolisoineen sekä osa Severinuksen sisaruksista puolisoineen, joukossa useita Hollolassa toimineita pappeja.


title: Rasmus Karjalainen

text: Rasmus Karjalainen (s. 4. huhtikuuta 1996) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Kuopion Palloseuraa. Pelipaikaltaan Karjalainen on hyökkääjä.


title: Rasmus Karjalainen

text: Karjalaisen junioriajan pelaajaura alkoi oululaisen OLS:ssa. Karjalainen aloitti miesten sarjojen pelaajauransa OLS:n Kakkosessa pelanneessa joukkueessa kaudella 2014. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi Seinäjoelle SJK:n reservijoukkueen FC Kerho 07:n riveihin. Kerho 07:ssä Karjalainen teki 27 ottelussa 15 maalia ja oli Kakkosen Pohjoislohkon toiseksi paras maalintekijä. Kaudella 2016 Karjalaisen joukkueena oli hänen kotiseutunsa Ykkösessä pelaava AC Oulu.