title: Kuuden päivän luomistyö

text: Basileioksen lähestymistapa liittyi tuon ajan kiistoihin harhaopeista, mikä oli syynä myös ajan suurten kirkolliskokousten järjestämiseen. Vaikka allegorista lukutapaa olivat suosineet myös monet apostolisen kirkon teologit, se oli erityisen suosittu gnostilaisten ja muiden harhaoppisiksi tuomittujen parissa. Tämä johtui siitä, että gnostilaisen käsityksen mukaan luotu aineellinen maailma oli paha, ja näin sen luojaksi täytyi olettaa erillinen korkeimmasta, hyvästä Jumalasta erotettu paha demiurgi. Tämä ei sopinut yhteen Vanhan testamentin luomiskertomuksen kanssa, ja siksi gnostilaiset tulkitsivat luomiskertomuksen vertauskuvallisesti tai jopa esittivät siitä kokonaan omia versioitaan, kuten esimerkiksi "Johanneksen salaisessa kirjassa" esiintyvä luomismyytti. Basileios halusi teoksellaan osoittaa, että luomiskertomuksen kirjaimellinen lukutapa on täysin mahdollinen. Samalla hän halusi muistuttaa, että luotu maailma on hyvä ja hyvän Jumalan tekoa.


title: Kuuden päivän luomistyö

text: "Kuuden päivän luomistyö" oli varsinkin varhaisen kirkon aikana Basileioksen arvostetuin teos. Sillä oli suuri vaikutus erityisesti lännen kirkossa. Ambrosius kirjoitti samannimisen teoksen "Heksaemeron" Basileioksen teoksen jäljitelmänä. Basileioksen ohella kirjaimellisen tulkinnan luomiskertomuksesta esitti muun muassa Augustinus teoksissaan "De Genesi in litteram" sekä "De Genesi adversus Manichaeos". Eustathius Afer käänsi Basileioksen teoksen latinaksi noin vuonna 440. Dionysius Exiguus teki toisen käännöksen 500-luvulla.


title: Kuuden päivän luomistyö

text: Basileioksen teos koostuu yhdeksästä saarnasta, joissa hän käy läpi luomiskertomuksen kuusi päivää. Hän tulkitsee kertomusta sillä periaatteella, että Raamattu tarkoittaa jokaisessa kohdassa juuri sitä, mitä se sanookin. Samalla Basileios käsittelee kaikkeutta, luontoa, kasveja ja eläimiä oman aikansa tieteen valossa, ja osoittaa oppineisuutensa monin tavoin. Samalla Basileios arvostelee antiikin kreikkalaisia tieteilijöitä ja filosofeja siitä, että nämä ovat kyllä tutkineet monin tavoin kaikkeuden yksityiskohtia, mutta eivät silti ole nähneet kaiken olevan Jumalan luoma.


title: Pitopuheita

text: Pitopuheita (; ) on Plutarkhoksen "Moralia"-kokoelmaan (kirja VIII, 49) kuuluva teos, joka pitää nimensä mukaisesti sisällään erilaisia pidoissa käytyjä keskusteluja.


title: Pitopuheita

text: Plutarkoksen teos on kokoelma sekalaisia pidoissa käytyjä filosofisia keskusteluja tieteellisistä, kirjallisista ja pitoja itseään koskevista aiheista. Plutarkhoksen itsensä mukaan se on koottu todellisista keskusteluista useamman vuosikymmenen varrelta. Keskustelut kuvataan kysymy–vastaus-muodossa, toisin sanoen Plutarkhos esittää ensin jonkun kysymyksen, jota keskustelu koski, ja kuvaa sen jälkeen aiheesta käydyn keskustelun vastauksineen. Tällaisena teos edustaa yhtä aikaa kolmea aikansa kirjallisuudenlajia: pidot-lajityypin kirjallisuutta, ongelmia ja vastauksia kokoavaa kirjallisuutta ("problēmata") sekä muistikirjamaisia ("hypomnēmata") sekalaisten asioiden kokoelmia. "Pitopuheissa" kuvattujen todellisten keskustelujen lisäksi "Moraliaan" kuuluu myös Plutarkhoksen kirjoittama kuvitteellinen pitokeskustelu "Seitsemän viisaan pidot".


title: Pitopuheita

text: Teos koostuu yhdeksästä kirjasta. Alussa Plutarkhos osoittaa teoksensa Sosius Seneciolle, ja asemoi sen kuuluvaksi Platonin, Ksenofonin, Aristoteleen, Epikuroksen ja monien muiden filosofien kirjoittamien pitokeskusteluja sisältävien teosten joukkoon. Teoksen ensimmäinen kysymys koskee sitä, onko pidoissa sopivaa keskustella oppineesti ja filosofoida, ja jos on, niin missä rajoissa (I.1.). Tämän jälkeen kysymyksiä on monenlaisia sekalaisista aiheista. Filosofialtaan teos voidaan nähdä platonilaisena aristoteelisilla vaikutteilla, kun taas sen tietoteoriassa on skeptisiä vivahteita.


title: Pitopuheita

text: Eräitä teoksessa esitettyjä kysymyksiä ovat:Teoksesta on suomennettu muutama eläimiä käsittelevä osa kokoelmassa "Eläinten älykkyydestä ja muita kirjoituksia". Suomennetut osat ovat IV kirjan puheenaiheet 4–5 (Tarjoaako meri maata herkullisemmat lisukkeet? Pidättäytyvätkö juutalaiset sianlihasta kunnioituksen vai inhon takia?) sekä VIII kirjan puheenaiheet 7–8 (Pythagoralaisista tunnussäännöistä, jotka kehottavat torjumaan pääskyset talosta ja pöyhimään vuodevaatteet heti nousemisen jälkeen. Miksi pythagoralaiset välttävät sielullisista olennoista etenkin kalan syömistä?). Samaan kokoelmaan sisältyvät myös Plutarkhoksen teokset "Eläinten älykkyydestä" ja "Gryllos".


Pyhän Basileios Suuren laaja luostarisääntö (, eli "Regulae fusius tractatae") on Basileios Suuren kirjoittama luostarisääntö. Se on idän ja lännen kirkkojen luostarikäytäntöjen taustalla olevia keskeisimpiä alkuperäisiä luostarisääntöjä.


title: Pyhän Basileios Suuren laaja luostarisääntö

text: Basileios Suuri eli ja kirjoitti 300-luvulla, jolloin askeettinen liike oli suuren kiinnostuksen kohteena. Basileios perusti myös itse kilvoitteluyhteisön Pontokseen. Basileioksen nimiin laitetaan kaksi luostarisääntöä, jotka tunnetaan Laajana luostarisääntönä ja Lyhyempänä luostarisääntönä. Näistä Lyhyempi luostarisääntö on luostarisäännön varhaisempi ja nimensä mukaisesti suppeampi versio, jonka Basileios kirjoitti oletettavasti noin vuonna 365–369. Pidempi eli Laaja luostarisääntö on julkaistu noin vuonna 370–376. Basileioksen luostarisäännön esikuvana toimi Pakhomioksen järjestelmän mukainen kinobioottinen eli yhteisöllinen kilvoitteluelämä, johon Basileios tutustui Egyptissä. Säännön kehitykseen vaikutti myös samoin Egyptissä kilvoitelleen Antonios Suuren esikuva sekä Basileioksen ohjaajana Pontoksessa toiminut Eustatios Sebastelainen.


text: Basileios Suuren luostarisääntö toimii yhteisöllisen luostarielämän perustana sekä idän että lännen kirkossa. Idän ortodoksisessa kirkossa luostarien perusrakenne noudattaa edelleen Basileioksen säännössä kuvattua kilvoittelumuotoa sellaisenaan yhdessä ortodoksisen kirkon kanonien sekä Theodoros Studionilaisen myöhempien ohjeiden kanssa. Sääntöä seuraavat luostarit eivät muodosta samanlaisia tiukkoja sääntökuntia kuin lännen kirkossa. Rufinus Aquileialainen käänsi Basileioksen säännöt latinaksi noin vuonna 400 ja yhdisti ne nimellä "Regulae sancti Basilii episcopi Cappadociae ad monachos". Benedictus Nursialainen, joka oli lännen kirkon luostarilaitoksen isä, käytti oman luostarisääntönsä eli Pyhän Benedictuksen luostarisäännön ("Regula Benedicti") mallina Rufinuksen käännöstä sekä joitakin Cassianus Roomalaiselta peräisin olevia yksityiskohtia.


text: Basileioksen luostarisääntö koostuu 55 oppilaiden esittämästä kysymyksestä, joihin Basileios opettajana esittää vastaukset. Vastauksia perusteellaan muun muassa raamatunlainauksilla. Luostarisääntö ei näin ole yhtä ohjesääntömäinen kuin myöhemmät läntiset ohjesäännöt. Sääntö ei kuvaa kaikkia luostarielämän yksityiskohtia niin, että yksin sen perusteella voisi perustaa uuden luostarin alusta; sen sijaan sääntö vaatii taustalleen jo olemassa olevia luostareita ja luostarielämän perinteen.


text: Basileioksen mukaan luostarielämän lopullisena päämääränä on pääseminen Jumalan yhteyteen. Hän vaatii luostariyhteisön jäseniltä täydellistä irrottautumista luostarin ulkopuolisesta maailmasta. Munkkien ja nunnien on täytettävä luostarilupauksensa ehdottomasti, ja Basileios korostaa, että lupaus tarkoitti pysyvää sitoutumista. Luostarielämä vaatii myös täydellistä luopumista lihallisista nautinnoista. Basileios ei kuitenkaan vaadi asketismilta samanlaista ankaruutta kuin esimerkiksi Pakhomios. Lisäksi Basileioksen säännön mukaiset luostarit ovat lähellä ihmisasutuksia tai jopa niiden keskellä, eivät eristäytyneinä erämaassa, jotta luostarit voivat toteuttaa lähimmäisenrakkautta ja toimia ihmisten esikuvana. Basileioksen mukaan sekä rakkaus Jumalaa kohtaan voivat toteutua täysimittaisesti vain yhteisöelämässä. Yhteisöelämä mahdollistaa myös nöyryyden ja kuuliaisuuden harjoittamisen. Luostariyhteisöllä tulee olla selkeä johtaja, mutta hänen valtansa ei ole ehdoton, vaan valittujen vanhimpien luostariveljien joukko voi ojentaa häntä, jos hän tekee virheen.


text: Teoksessa käsitellyt kysymykset ja eräitä vastausten pääkohtia ovat:Teoksen suomennos on tehty englannin kielestä, ei alkukielestä.


title: Samsung Galaxy Core Plus

text: Samsung Galaxy Core Plus on eteläkorealaisen Samsung Electronicsin lokakuussa 2013 julkaisema älypuhelin.


title: Främling (albumi)

text: Främling on ruotsalaisen poplaulaja Carola Häggkvistin esikoisalbumi vuodelta 1983. Sen tuotti Lasse Holm. Albumia myytiin yli miljoona kappaletta ja se on Ruotsin kautta aikain myydyin musiikkialbumi. "Främling" sisältää Lasse Holmin sävellysten ohella ruotsinkielisiä versioita maailmanlaajuisesti menestyneistä musiikkikappaleista kuten "Gloria" ja "Mickey"."Främling" julkaistiin alun perin vinyylinä ja C-kasettina, kuten useimmat pop-albumit 1980-luvun alkupuoliskolla. Digitaalinen CD-levy ilmestyi 1992 ja kokoelma-albumi "Främling 25 år" vuonna 2008. Kokoelmalla on mukana myös Carolan 1985 julkaistu studioalbumi "Happy Days" sekä useita bonusraitoja kuten "Främling" useana eri kieliversiona ja muita medley-raitoja. Kokoelmalle on sisällytetty myös "Fångad av en stormvind", jolla Ruotsin yleisradioyhtiö voitti Eurovision laulukilpailun 1991. Niin ikään juhlakokoelmalla on Dan Hillin menestyssävellys "Sometimes When We Touch", jonka Carola esitti ensimmäisen kerran jo neljätoistavuotiaana vuonna 1981.


title: Climbing Up on the Way Down

text: Climbing Up on the Way Down on hardcore punk -yhtye Hero Dishonestin EP-levy, joka julkaistiin kesäkuussa 2003. Albumi julkaistiin usean eri levy-yhtiön toimesta Suomen lisäksi myös Tšekissä ja Iso-Britanniassa.


title: Climbing Up on the Way Down

text: Lammaszinen Sauli Hirvonen piti EP:tä kokonaisuudessaan ”hyvänä äkäilynä”, vaikkei pitänyt sitä muuten mitenkään mullistavana tuotoksena.


title: Hyppää ruutuun

text: Hyppää ruutuun on hardcore punk -yhtye Kohu-63:n EP-levy, joka julkaistiin 7” vinyylinä vuonna 1989.


title: Sasha Lakovic

text: Sasha Gordon Lakovic (7. syyskuuta 1971 – 25. huhtikuuta 2017) oli kanadalainen, jugoslavialaiset sukujuuret omannut jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli pääsääntöisesti vasen laitahyökkääjä. Lakovic pelasi urallaan vain 37 NHL-ottelua ilman maalia. Pääasiallisesti Lakovicin rooli oli olla joukkueen kovanaama. 37 pelaamassaan NHL-ottelussa Lakovic keräsi 118 jäähyminuuttia ja tappeli 18 kertaa. Marraskuussa 1996 Lakovic kärsi kahden ottelun pelikiellon yhteenotosta rähinöivän katsojan kanssa.


title: Sasha Lakovic

text:
Ensimmäiset ottelunsa ammattilaisena Lakovic pelasi New York Rangersin farmijoukkue Binghampton Rangersin riveissä kaudella 1992–1993. AHL-otteluita kertyi tilille kolme. Pääosan kaudesta Lakovic vietti kuitenkin ECHLssa ja CoHL:ssa. Kaudella 1995–1996 Lakovic pelasi IHL:n Las Vegas Thunderin riveissä. 49 ottelussa Lakovic teki yhden maalin ja antoi kaksi maalisyöttöä ja tappeli peräti 28 kertaa. Jäähyminuutteja Lakovicille tuomittiin kauden aikana 418 minuuttia. Tämä riitti herättämään kiinnostusta NHL:nkin puolella ja Calgary Flames tarjosi Lakovicille sopimusta seuraavaksi kaudeksi. Kaudella 1996–1997 Lakovic pelasi 19 ottelua NHL:ssa, 18 Calgaryn farmijoukkueessa Saint John Flamesissa ja 10 ottelua Las Vegasissa. Seuraavaksi kaudeksi Lakovic teki vapaana agenttina sopimuksen New Jersey Devilsin kanssa. Ensimmäisellä Devils-kaudella otteluita NHL:ssa kertyi vain kaksi kauden kuluessa pääosin farmijoukkue Albany River Ratsin riveissä. Ainoa tilastomerkintä näissä kahdessa ottelussa oli hävitty tappelu Rangersin Darren Langdonia vastaan.
Seuraavalla kaudella otteluita Devilsin paidassa kertyi 16. Niissä Langdon saalisti kolme syöttöpistettä ja tappeli kahdeksan kertaa. Farmiliigan puolella Langdon ehti pelaamaan 10 ottelua.
Seuaava kausi kului kokonaisuudessaan Albanyssa jossa Langdon teki uransa parhaat pisteet. 51 ottelussa kertyi 10 maalia ja 16 syöttöpistettä. Kausi 2000–2001 kului Buffalo Sabresin organisaatiossa, mutta NHL-otteluita ei tilille kertynyt. 51 ottelua Rochester Americansin riveissä jäivät myös Lakovicin viimeisiksi AHL-tasolla. Seuraavan kauden Lakovic pelasi länsirannikolla WCHL:n Bakersfieldissa ja Anchoragessa. Viimeisen kautensa Lakovic pelasi puoliammattilaisena QSPHL St. Jean Missionin riveissä. Välivuoden jälkeen Lakovic kävi pelaamassa vielä kaksi ottelua Sherbrookissa kunnes jätti kaukalot lopullisesti.
Jääkiekkouran ohessa Lakovic pelasi vuosina 1993 – 1998 vuosittain kymmenkunta peliä länsirannikon rullakiekkojoukkueissa.


title: Sasha Lakovic

text: 26. marraskuuta 1996 pelatussa Calgaryn ja Edmonton Oilersin välisessä ottelussa tapahtui välikohtaus, joka johti Lakovicin kahden ottelun pelikieltoon. Calgaryn vaihtopenkin taakse oli majoittaunut joukko rähiseviä humalaisia katsojia. Järjestysmiesten käskettyä ryhmää poistumaan yksi katsojista kippasi oluttuopin Calgaryn apuvalmentajana toimineen Guy Lapointen niskaan. Lakovic näki tapahtuman ja kiipesi välittömästi pleksin yli katsomoon tappelemaan katsojan kanssa. Myös toinen Calgaryn pelaaja, Kevin Constantine osallistui kahakkaan ja löi reunuksen yli toista katsojaa.


title: Sasha Lakovic

text: Lakovicilla diagnosoitiin aivokasvain vuonna 2016. Hän kertoi asiasta ja taistelustaan Global Newsin haastattelussa vuoden 2016 lokakuussa, jolloin ennuste oli jo kokolailla toivoton. Lakovic oli naimisissa ja hänellä ja vaimollaan oli neljä lasta.


title: Grigori Leps

text: Grigori Viktorovits Lepsveridze (, ) (s. 16. heinäkuuta 1962 Sotši) on georgialaissyntyinen venäläinen laulaja-lauluntekijä. Hänen musiikillinen tyyli on muuttunut uran alkuaikojen venäläisestä chansonista vähitellen soft rockiin. Hän on tunnettu matalasta, vahvasta baritoniäänestä.


title: Kirkkovuoren näkötorni

text: Kirkkovuoren näkötorni on näkötorni Karstulassa Keski-Suomessa. Se on hirsirunkoinen, yli 20 metriä korkea rakennelma, josta avautuvat näkymät Pääjärven yli Karstulan keskustaan.


title: Lillgårdin rautatietunneli

text: Lillgårdin rautatietunneli on Rantaradalla Siuntion kunnassa sijaitseva rautatietunneli. Tunnelin pituus on 187 metriä ja se on valmistunut vuonna 1985 Kelan ja Viiman välisen rataoikaisun yhteydessä. Tunnelin aukon poikkipinta-ala on 38,6 m². Tunnelissa junien suurin sallittu nopeus Pendolinoilla on 180 km/h, kaksikerrosvaunuista koostuvilla junilla 120 km/h ja muilla junilla 160 km/h.


title: Lillgårdin rautatietunneli

text: Noin 800 metriä Lillgårdin tunnelista Karjaan suuntaan sijaitsee Riddarbackenin rautatietunneli.


title: Lee Malia

text: Lee Malia (s. 4. kesäkuuta 1984, Englanti) on englantilaisen rock-yhtyeen Bring Me the Horizonin kitaristi ja yksi perustajajäsen. Hän perusti yhtyeen laulaja Oliver Sykesin, basisti Matt Keanin ja rumpali Matt Nichollsin kanssa.


title: Lee Malia

text: Lee Malian esikuvia ovat mm. Metallican James Hetfield ja Gary Moore. Malia mainitsi post-rockin ja ennen kaikkea Explosions in the Sky -yhtyeen inspiroineen häntä säveltäessään yhtyeen neljättä studioalbumia Sempiternalia.


title: Lee Malia

text: Malia on ollut vaimonsa Deni McGoniglen kanssa naimisissa vuodesta 2017 lähtien.


title: Lee Malia

text: Malia käyttää kitaroinaan pääasiassa hänen omaa nimeä kantavaa Epiphonen lanseeraamaa signature-sarjaa.


title: Virvatuli – Eino Leinon elämä

text: Virvatuli – Eino Leinon elämä on Panu Rajalan kirjoittama Eino Leinon elämäkerta. Teos ilmestyi 2017, ja sen on kustantanut WSOY.


title: Virvatuli – Eino Leinon elämä

text: Useita kirjailijaelämäkertoja kirjoittanut Rajala käy teoksessa läpi Leinon elämän ohella tämän teoksia. Lopussa on kussakin luvussa käytetyt lähteet sekä luettelo Leinon tuotannosta, Leinoa käsittelevä kirjallisuusluettelo ja henkilöhakemisto. Teoksessa on runsas kuvitus.


title: Virvatuli – Eino Leinon elämä

text: Pekka Jäntti kiittää arviossaan (Keskisuomalainen) unohdettujen teosten käsittelyä, mutta samalla huomauttaa, että "puolivillaisuuksien parissa pääasia – vallaton ihminen – 'verhouu'". Leinon epäonnisten rakkaussuhteiden kuvauksessa teos on hänen mukaansa kiehtovimmillaan.


title: Virvatuli – Eino Leinon elämä

text: Harri Hautala (Aamulehti) pitää Rajalan kirjassa tärkeänä tietoa Leinon kuolinsyyn, syfiliksen, paljastamista, sillä sairaus saattoi vaikuttaa Leinoon monelta kannalta: niin tuotantoon, työntekoon kuin elämäänkin. Hän kehuu myös Leinon tuotannon laajaa käsittelyä, muutenkin kuin runoilijana, sillä runoilija-Leinosta on vuosien mittaan kirjoitettu jo paljon. Boheemiuden käsittelyä hän pitää turhan perusteellisena. Hän kysyy, mikä on loppujen lopuksi Leinon tuotannossa kestävintä, runous vai se kaikki muu. Hautala tiivistää näkemyksensä kirjasta: "Hyvä elämäkerta houkuttelee aina kohteensa taiteen äärelle. Rajalan kirja tekee ilman muuta sen."


title: Virvatuli – Eino Leinon elämä

text: Matti Mäkelän mukaan (Helsingin Sanomat) tärkeää kirjassa on Leinon elämän käsittely uusin painotuksin, esimerkiksi poliittisin analyysein. Nuorsuomalainen Leino asettui sisällissodan puhjettua valkoisten puolelle, mutta aatteissaan hän oli romantikko. Mäkelä toteaa, että kirjan nimi "Virvatuli" viittaa Leinon häilyviin näkemyksiin, joissa innostus ja kyllästyminen vaihtuivat nopeasti.


title: Virvatuli – Eino Leinon elämä

text: Outi Hytönen toteaa arviossaan (Kanava), että teos on ensisijaisesti elämäkerrallinen, teokset ovat sivuosassa. Hän huomauttaa Rajalan kömmähdyksestä: Leinosta Rajala käyttää johdonmukaisesti sukunimeä, naisista varsin yleisesti pelkkää etunimeä. jopa samoissa virkkeissä. Toinen kriittinen kommentti Hytöseltä tulee kirjan näkökulmasta: Leinoa katsotaan monissa luvuissa ulkopuolelta, eikä Leinon oma näkemys pääse esiin, joten kuvaus on etäinen ja ulkokohtainen. Hytönen nostaa esimerkiksi Aino Kallas -suhteen ja kysyy: "Mitä se merkitsi Leinolle?" Hän kuitenkin kiittää tekstiä monipuoliseksi ja rikkaaksi, viihdyttävästi ja sujuvasti kirjoitetuksi. Kokonaiskuva Leinosta jää avoimeksi, mutta Hytönen sanoo että näin on hyvä, sillä kuten Rajala toteaa: "Kuilua repaleisen yksityiselämän ja loistavan hengenelämän välillä Leino ei koskaan saanut eikä yrittänytkään kuroa kiinni."


title: HMS H6 (1915)

text: HMS H6 oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1915 vesillelaskettu H-luokan sukellusvene.


title: HMS H6 (1915)

text: Alus tilattiin Canadian Vickersiltä Montrealista ja sen köli laskettiin 14. tammikuuta 1915. Alus laskettiin vesille vielä samana vuonna ja se otettiin palvelukseen 9. kesäkuuta 1915.


title: HMS H6 (1915)

text: Alus ylitti Atlantin Kanadasta Britteinsaarille omin konein. Se liitettiin Harwichin sukellusveneosaston 8. laivueeseen.


title: HMS H6 (1915)

text: Alus ajoi karille 19. tammikuuta 1916 Alankomaiden rannikolla Schiemonnikoogin lahistöllä. Aluksen miehistö siirtyi brittiläiseen höyrylaivaan kahden Noord Brabant -luokan sluupin valvonnassa. Alankomaiden laivasto internoi aluksen. Britannian ja Alankomaiden hallitukset sopivat aluksen lunastamisesta Alankomaiden laivastolle 4. toukokuuta 1917.


title: HMS H6 (1915)

text: Alankomaiden laivasto nimesi aluksen "Hr. Ms. O 8":ksi ja se kunnostettiin käyttäen aiemmin internoidusta Saksan keisarikunnan laivaston "SM UC-8":sta saatuja tietoja. Saksalaisaluksen oston jälkeen siitä siirrettiin "Hr. Ms. O 8":aan Zeissin periskooppi.


title: HMS H6 (1915)

text: Aluksen ollessa huollossa 1921 Den Helderissä se upposi satama-altaaseen. Alus kärsi vain pieniä vaurioita ja se kunnostettiin. Kesällä 1925 alus osallistui laivastoharjoitukseen Itämerellä.


title: HMS H6 (1915)

text: Saksan hyökättyä Alankomaihin 1940 aluksen miehistö upotti aluksen. Saksalaiset nostivat aluksen ja se todettiin tutkimuksissa lähes vahingoittumattomaksi. Alus liitettiin Saksan laivastoon nimellä "U-D1" ja se siirrettiin Kieliin.


title: HMS H6 (1915)

text: Kielissä alus oli koululaivana, jolla koulutettiin Saksan laivaston tulevia sukellusvenemiehistöjä. Alus poistettiin palveluksesta 23. marraskuuta 1943 ja sen miehistö upotti aluksensa Kielin satamaan 3. toukokuuta 1945.


title: Luzzaran taistelu

text: Luzzaran taistelu käytiin 15. elokuuta 1702 Luzzarassa nykyisen pohjois-Italian alueella Ranskan kuninkaallisten ja Habsburgien Itävallan keisarillisten joukkojen välillä. Taistelu oli osapuolille suhteellisen raskas, mutta jäi tulokseltaan ratkaisemattomaksi.


title: Luzzaran taistelu

text: Eugen Savoijilaisen itävaltalaisarmeija oli pitänyt miesmäärältään ylivoimaista Ranskaa uhattuna jo pitkään. Helmikuussa 1702 itävaltalaiset tekivät öisen yllätyshyökkäyksen lähinnä nukkuvia ranskalaisia vastaan Cremonassa. Vaikka taistelu jäi lopulta ratkaisemattomaksi irlantilaisen prikaatin sinnikkään vastarinnan ansioista, puolustajien komentaja François de Neufville joutui vangiksi. Vastatakseen prinssi Eugenin armeijan muodostamaan uhkaan kuningas Ludvig XIV lähetti Italiaan täydennyksiä ja yhden pätevimmistä komentajistaan, Eugenin serkun Louis Joseph Vendômen.


title: Luzzaran taistelu

text: Kesällä ranskalaiset valtasivat Guastallan, josta he marssivat eteenpäin pyrkimyksenään piirittää Borgofortea. Ennen Borgofortea Vendôme leiriytyi Pojoen varteen lähelle Luzzaran kylää. Kuullessaan tästä Eugen Savoijilainen oli itse johtamassa Mantovan piirittämistä. Hän päätti hylätä piirityksen ja kerätä koko armeijansa keskeyttämään ranskalaisten operaation. Eugen marssitti joukkonsa lähelle Luzzaraa ja perusti päämajansa Rivan kylään.


title: Luzzaran taistelu

text: Pojoki varmisti ranskalaisten vasemman sivustan. Lisäksi Vendôme rakennutti puolustusasemia ja vallituksia asemiensa ympärille. Muu maasto oli avointa, mutta suhteellisen vaikeakulkuista kenttää ojineen, kanavineen, aitoineen ja pensaikkoineen. Itävaltalaisten etuna oli kokeneempi armeija, sekä joukko taitavia komentajia.


title: Luzzaran taistelu

text: Aamun koittaessa Eugenin joukot eivät olleet vielä linjassa, joten hän joutui viivyttämään hyökkäystään. Hän oli jakanut armeijansa kolmeen osaan, joissa kussakin oli kaksi linjaa. Viimein kello viiden aikaan iltapäivällä joukot olivat järjestyneet taistelulinjaan ja Eugen antoi etenemiskäskyn. Hänen joukkonsa hyökkäsivät useita kertoja pyrkien ajamaan ranskalaiset etäämmälle joesta, jonka jälkeen hän voisi saartaa vastustajan. Ranskalaisten puolustus ei kuitenkaan antanut periksi ja taistelu jatkui pimeän tuloon saakka.


title: Luzzaran taistelu

text: Lopulta Eugenin armeija sai ajettua ranskalaiset asemistaan, mutta ei onnistunut saartamaan heitä. Ranskalaiset kärsivät jonkin verran enemmän tappioina, mutta koska heillä oli joka tapauksessa ylivoima, Eugen Savoijilainen ei saavuttanut hyökkäyksellä mitään. Sen sijaan hänen armeijansa menetti noin 10 prosenttia vahvuudestaan, mikä haittasi itävaltalaisten aloitekykyä jatkossa.


title: Luzzaran taistelu

text: Loppuvuoden ajan armeijat pysyttelivät vastakkaisissa rintamissa aina 4. marraskuuta asti, jolloin ranskalaiset purkivat leirinsä ensimmäisenä päättäen samalla vuoden 1702 sotaretkensä. Seuraavan kerran Eugen Savoijilainen ja Louis Joseph Vendôme ottivat yhteen Italiassa Cassanon taistelussa elokuussa 1705.


title: Al Iaquinta

text: Alexander Jay Iaquinta (s. 30. huhtikuuta 1987 Wantagh, New York) on yhdysvaltalainen vapaaottelija. Hän on otellut UFC:ssä vuodesta 2012 lähtien. Iaquinta on voittanut vapaaottelussa muun muassa Ring of Combatin kevytsarjan mestaruuden. Hän työskentelee vapaaottelun lisäksi kiinteistövälittäjänä.


title: Al Iaquinta

text: Iaquinta aloitti kamppailulajien harrastamisen painilla Wantagh High Schoolissa ja oli muun muassa Collegessa Nassau piirikunnan turnauksessa toinen. Koulun jälkeen 2006 hän siirtyi harjoittelemaan vapaaottelua ystäviensä kanssa. Iaquinta voitti useita mestaruuksia amatööritasolla, kuten Combat in the Cagen ja Extreme Challenge Trials kevytsarjojen mestaruudet. Lisäksi hän voitti USKBA-liiton thainyrkkeilyn amatöörien mestaruuden.


title: Al Iaquinta

text: Iaquinta siirtyi ammattilaiseksi 2009 Ring of Combat organisaatioon, jossa hän otteli ensi kerran 20. helmikuuta 2009. Iaquinta voitti avausottelunsa Mervin Rodriguezia vastaan anakondakuristuksella ensimmäisessä erässä. Iaquintan toinen kamppailu päättyi tasapeliin Will Martinezia vastaan, kun Iaquintalta vähennettiin yksi piste pidettyään toisessa erässä kiinni häkistä. Hän otteli vielä 2009 vuoden puolella kaksi ottelua. Kesäkuussa Iaquinta voitti Tim Sylvesterin tyrmäyksellä 15 sekunnissa ja marraskuussa Joshua Keyn teknisellä tyrmäyksellä lyönnein myös ensimmäisessä erässä.


title: Al Iaquinta

text: Iaquinta palasi kehään noin vuoden tauon jälkeen kohdattuaan Gabriel Migliolin kesäkuussa 2011. Kamppailu päättyi Iaquintan voittoon hajaäänin. 9. syyskuuta Iaquinta kohtasi heti perään Migliolin, mutta tällä kertaa Ring of Combatin kevytsarjan mestaruudesta. Vapaana ollut mestaruus meni Iaquintalle teknisellä tyrmäyksellä lyönnein 26 sekunnin jälkeen. Hän puolusti mestaruuttaan ensimmäisen kerran marraskuussa Pat Audinwoodia vastaan, jolle hän menetti mestaruutensa ensimmäisessä erässä käsilukolla.


title: Al Iaquinta

text: Iaquinta valittiin 31 muun kevytsarjan ottelijan kanssa UFC:n ensimmäisen Ultimate Fighterin suoraan tuotantokauteen. Hän pääsi taloon voitettuaan Jon Tuckin yhden erän kestäneen kamppailun tuomariäänin. Iaquinta valittiin ottelun jälkeen Urijah Faberin joukkueeseen.


title: Al Iaquinta

text: Iaquinta voitti ensimmäisellä kierroksella Myles Juryn hajaäänin, joka kuului Dominick Cruzin valmennettavaan vastustajien joukkueeseen. Toisella kierroksella hän kohtasi joukkuekaverinsa Andy Oglen, jonka Iaquinta voitti teknisellä tyrmäyksellä kyynärpää lyönnein. Oglen jälkeen Iaquinta eteni välieriin, jossa hän sai vastaansa Cruzin joukkueen Vinc Pichelin. Iaquinta voitti kamppailun tuomariäänein ja eteni Ultimate Fighterin loppuotteluun.


title: Al Iaquinta

text: Loppuottelussa Iaquinta kohtasi joukkuekaverinsa Michael Chiesan. Kamppailu oli samalla molemmilla ensimmäinen virallinen ottelu UFC:ssä. Iaquinta hävisi kamppailun takakuristuksella ensimmäisessä erässä.


title: Al Iaquinta

text: Ultimate Fighterin jälkeen Iaquinta sai moniotteluisen sopimuksen UFC:hen ja oli määrä otella huhtikuussa 2013 UFC 159 -tapahtumassa, mutta joutui jättämään kamppailun väliin loukkaantumisten vuoksi. Elokuussa 2013 Iaquinta lopulta pääsi ottelemaan ja kohtasi Ryan Couturen, jonka hän voitti tuomariäänin. Iaquinta otteli vielä lokakuussa kuukauden toisen kamppailunsa Piotr Hallmannia vastaan, jonka hän myös voitti tuomariäänin.


title: Al Iaquinta

text: 2014 Iaquinta otteli neljä kertaa. Hän voitti aluksi helmikuussa Kevin Leen tuomariäänin, kunnes toukokuussa Iaquinta hävisi Mitch Clarkelle D'Arce kuristuksella toisen erän alussa. Syyskuussa Iaquinta palasi takaisin voittoon Rodrigo Dammia vastaan, jonka hän voitti teknisellä tyrmäyksellä lyönnein ja kyynärpää osumin kolmannessa erässä. Marraskuussa Iaquinta voitti vielä Ross Pearsonin teknisellä tyrmäyksellä lyönnein toisessa erässä.USKBA


title: Al Iaquinta

text: USKBA


title: Al Iaquinta

text: Extreme Challenge Trials


title: Al Iaquinta

text: Combat in the Cage


title: Al Iaquinta

text: Ring of Combat


title: Al Iaquinta

text: UFC


title: O 9 -luokka

text: O 9 -luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kolmen aluksen muodostama sukellusveneluokka.


title: O 9 -luokka

text: Luokka oli pienempi versio siirtomaapalvelukseen valmistetuista K XI -luokan aluksista ja sen suunniteltu toiminta-alue oli Pohjanmeri. Alusten maksimi suunniteltu sukellussyvyys oli 60 metriä. Niiden propulsiojärjestelmä oli tehottomampi ja siten maksiminopeus pienempi kuin edeltäjillään. Alusten aseistuksesta oli vähennetty yksi perän torpedoputkista.


title: David Shulkin

text: David Jonathon Shulkin (s. 22. kesäkuuta 1959) on yhdysvaltalainen lääkäri ja maansa entinen veteraaniasiainministeri. Donald Trump valitsi Shulkinin ehdokkaakseen veteraaniasiainministeriksi 11. tammikuuta 2017 ja 13. helmikuuta senaatti hyväksyi nimityksen yksimielisesti äänin 100-0. Shulkin on ainut Trumpin hallituksessa ministerinä toiminut, jonka senaatti on hyväksynyt yksimielisesti ja kautta aikojen ensimmäinen veteraaniasiainministeri, joka ei itse ole veteraani. Hän toimi jo Barack Obaman hallituksessa samassa ministeriössä veteraanien terveydenhuollosta vastaavana apulaisministerinä. 28. maaliskuuta 2018 Trump ilmoitti erottaneensa Shulkinin tehtävästään.


title: Ylöjärven Ryhti

text: Ylöjärven Ryhti on vuonna 1931 perustettu ylöjärveläinen urheilun yleisseura. Seuran toiminta jakaantuu lajijaostoihin, joita ovat lentopallo-, jalkapallo-, hiihto-, yleisurheilu-, voimanosto-, frisbeegolf- ja kunto- ja veteraanijaosto. Jaostot ovat hyvin itsenäisiä.


title: Ylöjärven Ryhti

text: Pääseura vastaa seuratoiminnan yhdistyslain mukaisista vastuista. Pääseuran johtokunta valitaan sääntöjen mukaan seuran syyskokouksessa. Pääseuran johtokunta vahvistaa vuosikokouksessaan jaostojen kokoonpanon.


title: Hioki

text: Hioki voi tarkoittaa:


title: Rautavaaran auto-onnettomuus

text: Rautavaaran auto-onnettomuus tai Rautavaaran perhesurma tapahtui sunnuntai-iltana 26. lokakuuta 2014 kantatiellä 75 Rautavaaran kunnassa lähellä Hankamäen kylää, kun vuonna 1981 syntynyt nurmeslainen perheenäiti ajoi henkilöautolla tahallaan vastaantulevaa linja-autoa päin surmaten itsensä ja kolme lastaan. Lapset olivat iältään 1-, 2- ja 6-vuotiaita. Onnettomuudessa mukana ollut linja-auto oli matkalla Nurmeksesta Kuopioon, ja siinä matkusti kahden nuorimman lapsen isä. Linja-auton kuljettaja ja neljä matkustajaa loukkaantuivat lievästi.


title: Rautavaaran auto-onnettomuus

text: Tapahtumaa edelsi perheenäidin ja hänen avomiehensä välinen riita perheen asioista. Nainen seurasi linja-autoa lapset kyydissään ja pysäytti sen bussipysäkille. Riitely jatkui hetken bussissa, minkä jälkeen bussikuski pyysi naisen poistumaan, jotta bussi pääsisi jatkamaan matkaa. Nainen poistui linja-autosta ja lähti seuraamaan autollaan bussia. Nainen ohitti linja-auton, teki U-käännöksen ja törmäsi tahallaan vastaantulevaan bussiin. Onnettomuustutkintalautakunta selvitti, että naisen kuljettaman henkilöauton nopeus oli 92–123 km/h, mutta törmäysjälkien ja henkilöauton keskinopeuden perusteella on aihetta olettaa, että henkilöauton nopeus törmäyshetkellä oli ollut lähempänä 123 km/h. Keskusrikospoliisin laboratorion tutkimuksen mukaan linja-auton nopeus törmäyshetkellä oli 47 km/h. Tutkimuksissa kävi ilmi, että linja-auto oli ehtinyt jarruttaa. Henkilöauto oli osittain painautunut linja-auton alle.


title: Rautavaaran auto-onnettomuus

text: Kolaria edeltävä riita oli taltioitu kännykällä. Tallenteessa oli sisällöltään kaikki, mitä lähellä istuneet muut matkustajat olivat kertoneet keskustelusta.


title: Rautavaaran auto-onnettomuus

text: Poliisin mukaan äiti ei ollut suunnitellut tekoaan entuudestaan, vaan teko oli tehty äkkipikaistuksissa ja kiihtyneessä mielentilassa.


title: Rautavaaran auto-onnettomuus

text: Kolarin jälkeen alettiin suunnitella jopa 14 muutosta lakiin perhesurmien estämiseksi. Muutosten myötä esimerkiksi viranomaiset, koulut, neuvolat ja sosiaalitoimi saavat jatkossa oma-aloitteisesti ilmoittaa poliisille, jos on aihetta epäillä, että perhe voisi olla tehostetun avun tarpeessa. Poliisi voi muutosten myötä myös kutsua kokoon useita toimijoita räätälöimään apua perheelle.


title: Satu Miettinen

text: Satu Miettinen on suomalainen toimittaja ja ohjaaja, joka on työskennellyt Yleisradiossa vuodesta 1995. Hän työskentelee ajankohtais- ja featuretoimittajana A-studiossa. Tätä aiemmin hän on ollut toimittajana ja juontajana Ylen TV-uutisissa ja Ajankohtaisessa kakkosessa sekä ohjannut dokumenttiohjelmia mm. Silminnäkijä-sarjaan.


title: O 12 -luokka

text: O 12 -luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston neljän aluksen muodostama sukellusveneluokka.


title: Puujoen alue

text: Puujoen alue (vesistöaluetunnus 35.82) on Kanta-Hämeessä Lopella, Riihimäellä, Janakkalassa, Hausjärvellä ja Hämeenlinnassa sijaitseva on Vanajan reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue. Sen pinta-ala on 378,24 neliökilometriä ja alueen järvisyys on 2,43 %. Vesistön alueen alarajana on Leppäkoski, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 988,58 neliökilometriä ja sen järvisyys on 3,25 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Hiidenjoen alueeseen (35.81) Kernaalanjärven lähellä.


title: Puujoen alue

text: Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajan reitin valuma-alueen (35.8) kolmannen jakovaiheen toinen osa-alue, joka jaetaan vielä yhdeksään alueeseen. Nämä valuma-alueet ovat Puujoen alaosan alue (35.821), Varunteen alue (35.822), Ansionjärven alue (35.823), Heinäjoen valuma-alue (35.824), Mallasjoen valuma-alue (35.825), Hausjoen valuma-alue (35.826), Rikiojan valuma-alue (35.827), Helijoen valuma-alue (35.828) ja Punkanjoen valuma-alue (35.829).


title: Puujoen alue

text: Puujoen alueeseen kuuluu 38 järveä tai lampea. Niistä merkittävimmät ovat Mommilanjärvi (342 ha), Mallinkaistenjärvi (214 ha), Valkjärvi (102 ha), Ansionjärvi (74 ha) ja Sammaljärvi (30 ha). Alueella sijaitsee useita taajamia, joita ovat Riihimäki, Ryttylä, Hikiä ja Oitti.


title: Puujoen alue

text: Alla esiteltävässä alueen kuvauksessa on käytetty lähteinä Suomen ympäristökeskuksen viranomaistietoja ja Maanmittauslaitoksen karttapalvelua.


title: Puujoen alue

text: Hiidenjoki laskee Vanaveteen Miemaalanselällä Hämeenlinnan Miemaalassa. Se saa alkuunsa Kernaalanjärvestä, johon laskee idästä Puujoki, josta kuuluu neljä kilometriä mukaan tähän alueeseen. Muu osa Puujokea kuuluu Puujoen alaosaan ja Varunteen alueeseen.


title: Puujoen alue

text: Puujoen alaosa alkaa Puujaan kylästä yhdystien 13827 tulevan tienhaaran sillalta ja jatkuu Puujokea myöten yhdystien 13836 ja rautatien silloille Leppäkoskelle. Alueen ainoat järvet ovat Someronvuoren harjun viereen muodostuneet kolme suppaa ja Isonsuonkorvessa oleva hiekkakuopan lammikot. Suppia kutsutaan Kolmilammiksi, koska kolme lampea sijaitsee harjun eteläpäässä lähellä toisiaan.


title: Puujoen alue

text: Puujoen Rankinmutkiin laskee pohjoisesta Hevonoja, joka tuo harjujakson länsipuolelta metsien kuivatusvesiä ja Helvetinvuoren länsipuolelta Pukurinsuon kuivatusvesiä. Ojaa yhtyy myös Someronlähteiden laskuoja. Etelmämpänä Ryttylän pohjoispuolella Puujokeen yhtyy lännestä Häjylähteiden laskuoja. Ryttylän taajaman läpi laskee Puujokeen etelästä Punkanjoki, pari kilometriä yläjoellepäin Helijoki, Jokimaan kohdalla Heinäjoki ja Puujaan pohjoispäuolelle Mallasjoki (katso alla).


title: Puujoen alue

text: Alue alkaa Ansionjärven luusuasta ja seuraa Puujokea Puujaan kylään sillalle, mista alkaa Puujoen alaosan alue. Puujaan kylässä sijaitsee Puujoen laajentuma, jossa on läpivirtausjärvi Koiranvuolle. Varunteenkosket ja niitä edeltävä toinen, mutta nimetön laajentuma, pienen kokonaisuuden, jossa ranta-asutus on tiivistä. Alueella sijaitsee viisi nimetöntä lampea, jotka ovat saven- tai soranotossa syntyneitä suuria kuoppia. Aivan Oittin kohdalla laskee Puujokeen Nahkurinoja, joka alkaa Lieslammista ja virtaa Huvilammin läpi. Ojan varrella sijaitsee muutama edellä kuvattu vesitäytteinen kuoppa.


title: Puujoen alue

text:
Puujoki alkaa Ansionjärvestä, joka muodostaa yhdessä Mommilanjärven kanssa yhtenäisen järvialtaan. Järviä yhdistävä Haminanjoki eli Haminan vuolle, kuuluu nykyään tähän järvialtaaseen. Ansionjärveen laskee lännestä Kivenpuulammi ja siihen vuorostaan Valkjärvi. Nämä järvet ovat mökkiasutuksen suosiossa. Valkjärven pohjoispäähän laskee
Sampsalammin ja Syymälammin yhteistä ojaa myöten. Kaupempana mäen kupeessa oleva Joutsenlammi on laskujoeton.


title: Puujoen alue

text: Valuma-alueen pääjoki on Heinäjoki, joka saa alkuunsa Metsäkulman länsipuolelta Viialan- ja Loukkusoilta, mutta osa vedestä on peräisin Sammaslähteestä. Pääjokeen yhtyy lähinnä koillispuolelta tulevat Rompsunkorvenoja, Sammaljärvenoja, Hauki- ja Lähdeoja. Sammaljärvenoja lähtee Sammaljärvestä, johon laskevat Kiialan Rajalammin laskuoja, Taka-Venon ja Keski-Venon yhteinen laskuoja sekä Löyttylammi, Vehkalammi ja Pahalammi yhteistä ojaa myöten. Sammaljärvenojaan yhtyy Isosuon kohdalla Saukonlammin ja Mäyränlammin yhteinen laskuoja. Aivan Sammaljärvenojan alajuoksulle yhtyy Kärmelammin laskuoja. Heinäjoen alajuoksulla siihen yhtyy Haukijoki, joka on pieni Haukilammin laskuoja. Haukilammiin laskevat Harjunlammi ja pieni Kakarilammi. Haukijokeen laskevat vetensä myös Oinaslammi, ja kun joki muuttuu Lähdeojaksi, siihen yhtyy erään toisen Haukilammin oja.


title: Puujoen alue

text: Mallajoen valuma-alueella sijaitsee 14 järveä tai lampea, joista Mallinkaistenjärvi on suurin. Osa järvistä laskevatkin Mallinkaistenjärveen. Näitä ovat Kylkiäinen, Mustavirta ja Hyvä-Valkee. Lisäksi Paha-Valkee ja Häränsilmä laskevat yhdessä Mustavirtaan. Mallinkaistenjärvi laskee Löyttymäellä sijaitsevaan Mallasjoen patojärveen.


title: Puujoen alue

text: Kahilammi, Etu-Veno, Kalaton, Rajalammi ja Kakarilammi ovat Mallasjoen latvajärviä. Tervalammi ja Löyttylammi yhtyvät Mallajokeen sen itäpuolelta ja Kulmalammin, joka sijaitsee Mallinkaistenjärven eteläpuolella, laskuoja yhtyy Mallasjokeen sen alajuoksulla. Mallasjoki yhtyy Puujokeen Puujaan kylän pohjoispuolella.


title: Puujoen alue

text: Hausjoki yhtyy Puujokeen etelästä Puujaan kylässä. Sen alkuperäinen lähde on ollut Hausjärvi, joka on nykyään kuivatettu pelloksi ja suoksi. Joki saa osan vedestään Salpausselän pohjavedestä ja osan peltojen kuivatusojista. Valuma-alueen ainoa järvi on Majolammi, joka sijaitsee metsäisen mäen rinteessä.


title: Puujoen alue

text: Rikioja virtaa Saaristonkulman peltoalueen läpi ja se laskee siellä Puujokeen Hausjoesta alajuoksulle päin. Alueella ei sijaitse järviä.


title: Puujoen alue

text: Helijoki yhtyy Puujokeen heti Ryttylän yläpuolella. Valuma-alueen koillisrajana toimii syöttöharjun harjujakso, jonka reunaa joki seuraa. Helijoen alajuoksulla on sijainnut Turkkaanjärvi, joka on kuivatettu kosteikoksi. Ylempänä Piirivuoren juurella sijaitsee Piirilammi. Valuma-alueen ojien latvat tavoittavat Riihimäen kaupungin taajama-alueen.


title: Puujoen alue

text: Punkanjoki laskee Ryttylän läpi ja yhtyy Puujokeen sen pohjoispuolella. Joen pääuoman lähde sijaitsee Kormussa Koukkulanharjun juurella Makkarahuhdansuolla. Siihen laskevat pelto-ojat Riihimäen länsi- ja pohjoispuolelta. Valuma-alueella ei sijaitse järviä.


title: Kystationiini

text: Kystationiini (CHSNO) on aminohappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdiste esiintyy tärkeänä välivaiheena rikkiä sisältävien aminohappojen kysteiinin ja metioniinin biosynteesissä ja aineenvaihdunnassa.


title: Kystationiini

text: Huoneenlämpötilassa kystationiini on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on optisesti aktiivista ja sen ominaiskiertokyky 1M suolahappoliuoksessa on +23,7.


title: Kystationiini

text: Kystationiinin biosynteesi ja metabolia poikkeaa toisistaan aitotumaisten eliöiden ja esitumaisten eliöiden välillä ja toisaalta myös eläinten ja kasvien välillä. Eläimet tuottavat kystationiinia homokysteiinistä ja seriinistä kondensaatioreaktiolla, jota katalysoiva entsyymi on kystationiini-β-syntaasi. Kystationiinista muodostuu edelleen kysteiiniä ja α-ketovoihappoa kystationiini-γ-lyaasin eli γ-kystationaasin kanssa. Kasvit sen sijaan muodostavat kystationiinia fosfohomoseriinistä ja kysteiinistä kystationiini-γ-syntaasientsyymin katalysoimana. Myös bakteereilla on tämä sama entsyymi, mutta se hyödyntää fosfohomoseriinin sijaan joko asetyylihomoseriiniä tai sukkinyylihomoseriiniä. Kasveilla ja bakteereilla esiintyy entsyymiä nimeltä kystationiini-β-lyaasi eli β-kystationaasi, joka hajottaa kystationiinin homokysteiiniksi ja palorypälehapoksi.


title: Captive (vuoden 2012 elokuva)

text: Captive on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut Brillante Mendozan ohjaama ranskalais-filippiiniläis-saksalais-brittiläinen psykologinen jännitysdraamaelokuva, jonka keskeistä pääosaa näyttelee Isabelle Huppert. Elokuvan käsikirjoituksen laativat Brillante Mendoza, Patrick Bancarel, Boots Agbayani Pastor ja Arlyn dela Cruz. Didier Costet, Brillante Mendoza, Antonio Exacoustos, Jamie Brown ja Alex Brown olivat elokuvan tuottajina. Tositapahtumiin perustuva elokuva kertoo Dos Palmas -kidnappauksista, jotka tapahtuivat Filippiineillä vuosina 2001–2002. Islamistinen separatistiryhmä Abu Sayyaf sieppasi noin 20 ihmistä korkealuokkaisesta Dos Palmasin lomakohteesta Palawanin saarelta ja vei heidät Basilanin saarelle. Elossa selviytyneet panttivangit pääsivät vapaaksi yli vuoden vankeuden jälkeen.


title: Captive (vuoden 2012 elokuva)

text: "Captive" sai ensi-iltansa vuoden 2012 Berliinin elokuvajuhlilla, missä Brillante Mendoza oli ehdokkaana pääkilpailussa parhaan elokuvan Kultaisen karhun saajaksi.


title: Captive (vuoden 2012 elokuva)

text:
Ranskalainen Thérèse Bourgoine (Isabelle Huppert) on vapaaehtoisena sosiaalityöntekijänä Palawanin saarella Filippiineillä. Kun hän on toimittamassa tarvikkeita kansalaisjärjestölle, islamistinen separatistiryhmä Abu Sayyaf sieppaa hänet, toisen vapaaehtoistyöntekijän ja ryhmän turisteja ja vie heidät pienillä moottoriveneillä Aby Sayyafin tukialukseen. Tästä seuraa kuukausia kestävä karmiva tapahtumaketju, jonka aikana panttivankeja kuljetetaan nälkäisinä pitkin käärmeitä ja skorpioneja vilisevää viidakkoa.
Brillante Mendoza ja Isabelle Huppert tapasivat ensimmäisen kerran vuoden 2009 Cannesin elokuvajuhlilla. He tapasivat toisensa uudelleen sattumalta myöhemmin São Paulossa, jolloin Mendoza tarjosi Huppertille roolia uudesta "Captive"-elokuvastaan, jota hän oli tuolloin kehittämässä.


title: Captive (vuoden 2012 elokuva)

text: "Captiven" kohtaukset kuvattiin kronologisessa järjestyksessä Filippiinien Luzonin saarella 1,56 miljoonan euron budjetilla. Elokuvassa käytettiin avustajina oikeita sotilaita. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat ranskalaiset Swift Productions ja Arte France Cinéma, filippiiniläinen Centerstage Productions, saksalainen B. A. Produktion ja brittiläinen Studio Eight Productions. Elokuvan virallinen ranskalainen traileri julkaistiin 25. heinäkuuta 2012.


title: Captive (vuoden 2012 elokuva)

text: "Captive" sai ensi-iltansa Berliinin elokuvajuhlilla Saksassa 12. helmikuuta 2012. Elokuvan Filippiinien ensi-ilta oli Mandaluyongissa ranskalaiselokuvien elokuvajuhlilla 9. kesäkuuta 2012. Elokuvan Filippiinien teatteriensi-ilta oli 5. syyskuuta 2012 ja Ranskan 19. syyskuuta 2012. Elokuvan teatterilevittäjinä olivat Filippiineillä Star Cinema Productions ja Ranskassa Équation Distribution. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 16 019 katsojaa. Elokuvan Britannian ensi-ilta oli Lontoon elokuvajuhlilla 12. lokakuuta 2012. "Captive" ei saanut Suomessa teatteriensi-iltaa, mutta se esitettiin Rakkautta ja anarkiaa -elokuvajuhlilla Helsingissä 20. syyskuuta 2012.


title: Captive (vuoden 2012 elokuva)

text: "Captive" julkaistiin Ranskassa DVD:lle 6. maaliskuuta 2013.


title: Mark Johnson

text: Mark Johnson on ainakin seuraavien henkilöiden nimi:


title: Daybreak Game Company

text: Daybreak Game Company on yhdysvaltalainen videopelien kehittäjä.


title: Daybreak Game Company

text: Yhtiö oli aiemmin MMO-pelejä kehittävä Sony Online Entertainment, jonka Sony myi vuonna 2015.


title: Daybreak Game Company

text: Yhtiön pelejä ovat:


title: Ski-cross slope

text: Ski-cross slope (virallisesti ) on laskettelupuisto Sunny Valley Ski resortissa Miassissa Tšeljabinskin alueella Venäjällä.


title: Ski-cross slope

text: Ski-cross slopessa on järjestetty freestylehiihdon ja lumilautailun maailmancupin krossikilpailuja.


title: Avengers: Endgame

text: Avengers: Endgame on vuonna 2019 ensi-iltansa saava yhdysvaltalainen supersankarielokuva, joka perustuu Marvel Comicsin luomaan Kostajat-supersankariryhmään. Se tulee olemaan suora jatko-osa vuoden 2018 elokuvalle "" sekä Marvel Cinematic Universen (MCU) 22. elokuva. Elokuvan ohjaavat Anthony ja Joe Russo sekä käsikirjoittavat Christopher Markus ja Stephen McFeely. Keskeisissä rooleissa ovat Robert Downey Jr., Chris Hemsworth, Mark Ruffalo, Chris Evans, Scarlett Johansson, Jeremy Renner, Don Cheadle, Paul Rudd, Karen Gillan, Bradley Cooper, Benedict Cumberbatch, Tom Holland, Chadwick Boseman, Paul Bettany, Elizabeth Olsen, Anthony Mackie, Sebastian Stan, Pom Klementieff, Dave Bautista, Zoë Saldaña, Chris Pratt, Letitia Wright, Tom Hiddleston, Benedict Wong, Gwyneth Paltrow, Evangeline Lilly, Josh Brolin ja Brie Larson.


title: Avengers: Endgame

text: Elokuva julkistettiin lokakuussa 2014 nimellä "Avengers: Infinity War – Part 2" ja toukokuussa 2015 Russon veljekset valittiin ohjaajiksi, Markusin ja McFeelyn allekirjoittaessa sopimuksen elokuvan käsikirjoittamisesta. Heinäkuussa 2016 Marvel päätti, että elokuva tulee saamaan uuden nimen ja sitä kutsutaan siihen asti vain ”nimeämättömäksi "Avengers"-elokuvaksi”. Kuvaukset alkoivat elokuussa 2017 Pinewood Atlanta Studiosilla, Fayetten piirikunnassa, Georgiassa, kolme viikkoa "Avengers: Infinity Warin" kuvausten päättymisen jälkeen ja päättyivät tammikuussa 2018. Lisäkuvauksia tehtiin Atlantan keskustassa ja metropolisella alueella. Elokuvan uusi virallinen nimi paljastettiin joulukuun 2018 alussa.


title: Avengers: Endgame

text: "Avengers: Endgame" saa ensi-iltansa Suomessa 24. huhtikuuta ja Yhdysvalloissa 26. huhtikuuta 2019.


title: Avengers: Endgame

text: Thanos on onnistunut Ikuisuuskivien voimalla tuhoamaan puolet maailmankaikkeuden elollisista olennoista. Löytääkseen keinon perua tapahtuneen ja pysäyttää Thanos lopullisesti, Kostajien alkuperäisten jäsenten ja muiden eloonjääneiden sankareiden on käytävä taisteluun, johon huipentuvat heidän kaikki edelliset taistelunsa vuosien varrelta ja jonka voittamiseksi heidän on oltava valmiita suuriin uhrauksiin.


title: Avengers: Endgame

text: Lokakuussa 2014 Marvel julkisti "Age of Ultronille" kaksiosaisen jatko-osan nimeltä "Avengers: Infinity War". Ensimmäisen osan suunniteltiin saavan ensi-iltansa 4. toukokuuta 2018 ja toisen osan 3. toukokuuta 2019. Huhtikuussa 2015, Marvel julkisti, että Anthony ja Joe Russo ohjaisivat "Avengers: Infinity Warin" molemmat osat, ja että molemmat kuvattaisiin samanaikaisesti vuoden 2016 lopusta alkaen. Saman kuukauden aikana Kevin Feige sanoi elokuvien olevan kahtena erillisenä, ”koska heillä [on] niin monta jaettua elementtiä, tuntui sopimattomalta... antaa sellaiset [lisänimet elokuville]. En kutsuisi sitä yhdeksi kahteen osaan jaetuksi tarinaksi. Sanoisin, että siitä tulee kaksi erillistä elokuvaa.” Toukokuussa 2015 Christopher Markus ja Stephen McFeely allekirjoittivat sopimuksen molempien elokuvien käsikirjoituksen tekemisestä, Toukokuun alussa, Russot paljastivat aikovansa antaa elokuville uudet nimet, korostaakseen yhä enemmän sitä, ettei kyseessä yksi pitkä elokuva jaettuna kahteen osaan, vaikka niiden alkuperäiset nimet olivatkin "Avengers: Infinity War – Part 1" ja "Avengers: Infinity War – Part 2", Joen sanoessa, ”Tarkoituksena on, että tulemme antamaan uudet [nimet], mutta emme ole vielä keksineet [mitkä].” Heinäkuun lopussa Marvel poisti toisen osan nimen ja elokuvaa kutsuttiin toistaiseksi vain ”nimeämättömäksi "Avengers"-elokuvaksi”. Anthony Russo sanoi, että elokuva uusi nimi pidettäisiin salassa ”jonkin aikaa”, Feigen ja Russojen vihjaillessa, että nimi saattaisi paljastaa yksityiskohtia elokuvan sekä "Infinity Warin" juonesta.


title: Avengers: Endgame

text: Kuvaukset alkoivat 10. elokuuta 2017 Pinewood Atlanta Studiosilla Georgiassa, Fayetten piirikunnassa, Trent Opalochin toimiessa kuvaajana. "Infinity Warin" tavoin elokuva kuvattiin Imax/Arri 2D -kameroilla, tehden molemmista ensimmäiset kokonaan Imax-kameroilla kuvatut Hollywood-elokuvat. Kuukauden aikana kuvaukset sijoittuivat The Gulchin alueelle Atlantan keskustaan, lähellä Five Pointsin asemaa, ja Piedmont Parkiin. Feigen mukaan elokuvat oli alun perin tarkoitus kuvata samanaikaisesti, mutta päätti myöhemmin kuvata ne peräkkäin, selittäen, ”Aiomme tehdä ne peräkkäin. Oli liian monimutkaista ylittää niiden rajat tällä tavalla, ja löysimme itsemme—jälleen, tekemässä jotain millä on hintansa. Halusimme keskittyä ohjaamaan yhden elokuvan ja sitten toisen.” Anthony Russo tunsi alun perin, että olisi sekä taloudellisesti että logistisesti järkevämpää suuren näyttelijämäärän vuoksi, vaikka kumpikin elokuva on erillinen ja sanoi, että ”joinakin päivinä kuvaamme ensimmäistä elokuvaa ja joinakin päivinä toista elokuvaa. Hyppien vuorotellen eteen ja taaksepäin.” Tuotanto päättyi 11. tammikuuta 2018. Lisäkuvaukset alkoivat 7. syyskuuta 2018 ja päättyivät 12. lokakuuta 2018. Joitain lisäkuvauksia tehtiin vielä tammikuussa 2019. Evans ja Hemsworth tienasivat elokuvasta 15 miljoonaa dollaria.


title: Avengers: Endgame

text: 7. joulukuuta 2018, ensimmäisen trailerin julkaisun yhteydessä, elokuvan nimeksi paljastettiin "Avengers: Endgame" ja samalla paljastettiin, että elokuvan uusi ensi-iltapäivämäärä on 26. huhtikuuta 2019. Industrial Light & Magic, Weta Digital, DNEG, Framestore, Cinesite, Digital Domain, Rise, Lola VFX, Cantina Creative, Capital T, Technicolor VFX ja Territory Studio vastasivat "Endgamen" visuaalisista erikoistehosteista.


title: Avengers: Endgame

text: Kesäkuussa 2016 paljastettiin, että Alan Silvestri, joka sävelsi "The Avengersin" musiikin, palaisi säveltäjäksi "Infinity Wariin" ja "Endgameen".


title: Avengers: Endgame

text: io9:n Germain Lussier puhui tavasta, jolla Marvel saattaisi markkinoida elokuvaa, johtuen "Infinity Warin" lopusta, jossa monet aiemmin esitellyistä hahmoista kuolevat. Hän epäili esiintyisivätkö hahmot julisteissa tai lelukamppanjoissa, tai että osallistuisivatko hahmojen näyttelijät elokuvaa koskeviin lehdistötilaisuuksiin. Lussier tunsi, että Disney ja Marvel voisivat keskittyä Kostajien alkuperäisjäseniin, mutta huomautti, että olisi hyödyllisempää tuoda esille joidenkin kuolleiden hahmojen paluut, mikä ”rakentaisi salaperäisyyttä ja utealiaisuutta siitä "miten" he tulisivat takaisin. Kaikkien tähtien tuominen eteen ja keskelle, niin kuin kuuluukin, loisi aivan uudenlaisen kiinnostuksen elokuvaa kohtaan.” Kesäkuussa 2018 Feige kommentoi asiaa sanomalla, että näitä kuolleita hahmoja ei näytettäisi ollenkaan elokuvan markkinoinnissa, vaikka päätös asiasta saattaisi muuttua. Hän näytti myös ”yksinomaisia vilahduksia” elokuvasta CineEurope-tapahtumassa. mukaan lukien kohtauksen, jossa esiintyivät Tony Stark ja Scott Lang, ja sanoi, että virallinen markkinointikamppanja alkaisi vuoden 2018 lopulla, jolloin paljastettaisiin myös elokuvan virallinen nimi. Joulukuun 2018 alussa, ennen ensimmäisen trailerin julkaisua, "The Hollywood Reporterin" Graeme McMillan puhui siihen liittyvästä ”kuumeisesta ennakoinnista”. McMillan tunsi että merkittävä asia ennakoinnissa oli se oli enimmäkseen ”fanien luomaa, ilman merkittävää suuntaa, ilman Marvel tai elokuvantekijöiden vaikutusta” ja että elokuvaa koskevan tiedon määrä ilman minkäänlaista mainostamista oli ”sellaista bränditietoisuutta, mistä useimmat studiot olisivat valmiita tappamaan”. Tämän vuoksi McMillan kehotti Marvelia olemaan julkaisematta ainuttakaan traileria elokuvalle, koska ”innostuksen taso, joka jo nyt kohdistui elokuvaan... todennäköisimmin vain rakentuu lisää mitä lähemmäs” elokuvan ensi-iltaa päästään. Hän lisäsi, että trailerin julkaiseminen veisi pois ”Schrödingerin kissaa muistuttavan aseman... josta se nyt nauttii” koska sen oli ”melkein taattu tuottavan pettymys faneille, jotka olivat keksineet omia henkilökohtaisia trailereitaan täynnä mitä tahansa sellaisia hetkiä, jotka tärkeitä tuottamaan nautinnollisen hyvän teaserin”. Joulukuussa Audi vahvisti konseptiautonsa Audi e-tronin esiintyvän elokuvassa.


title: Avengers: Endgame

text: Ensimmäinen traileri julkaistiin 7. joulukuuta 2018. "The Hollywood Reporterin" Richard Newby totesi, että vaikka traileri ei paljastanut mitään uutta, se ”tarjoaa synkän vilahduksen universumista, jota ei enää tunnista” ja antaa katsojan ”istuutua kunnolla "Avengers: Infinity Warin" lopun ja menetykseen liittyvien kysymysten ääreen”. Newby huomautti myös miten traileri ”palaa takaisin MCU:n alkuaikoihin... trailerissa käytetyn visuaalisen kielen tehdessä suuri palvelus korostamalla näiden hahmojen vaatimattomia alkuja” ja sanoi lopuksi, että traileri jättää katsojille ”aivan yhtä monta kysymystä kuin meillä ennenkin oli”. "Polygonin" Austen Goslin huomautti, ettei elokuva nimi viittaa pelkästään Stephen Strangen sanoihin Tony Starkille "Infinity Warissa", mutta myös Starkin sanoihin elokuvssa "". Goslin ajatteli, tämä ”[ei] luultavasti ollut sattumaa” ja sanoi ”Tuon "Age of Ultronin" kohtauksen repliikki on yksi elokuvan tärkeimmistä. Asiat näyttävät synkiltä ja sankarit ovat kohtaamassa vihollisen, jota eivät usko voittavansa.” "Endgamen" traileri ”heijastaa tätä täydellisesti” ja ”näyttää meille Kostajien kaksi tärkeintä hahmoa sellaisina kuin he ovat aina olleet: Rautamies, pessimisti, joka taistelee, vaikka tilanne näyttäisi kuinka toivottomalta tahansa, ja Kapteeni Amerikka, optimisti, joka uskoo, ettei mikään ole toivotonta niin kauan kuin maailman sankarit taistelevat yhdessä”. Traileria oli katsottu ensimmäisten 24 tunnin aikana 289 miljoonaa kertaa, tullen eniten historian tuossa ajassa koskaan katsottu elokuvatraileriksi ja rikkoen "Avengers: Infinity Warin" ensimmäinen trailerin ennätyksen (230 miljoonaa katselua). Traileri teki ennätyksen myös sitä koskevien Twitter-keskustelujen määrässä, sillä ensimmäisten 24 tunnin aikana trailerista oli 549 000 mainintaa. 3. tammikuuta 2019, "BoxOffice" paljasti ”Trailer Impact” -palvelunsa kertoneen noin 77–78 prosenttia "Endgame" trailerin katsoneista ihmisistä olevan kiinnostuneita elokuvan näkemisestä. Kolme viikkoa myöhemmin tehdyn tarkastuksen jälkeen, "Endgame" oli saanut enemmän kiinnostusta kuin mikään muu elokuva ja kaksi ylintä prosenttiosuutta vastaajista oli kiinnostunut elokuvastan näkemisestä siitä asti kun palvelu avattiin maaliskuussa 2018.


title: Avengers: Endgame

text: "Avengers: Endgame" saa ensi-iltansa Suomessa 24. huhtikuuta 2019 ja Yhdysvalloissa 26. huhtikuuta 2019. Alkuperäinen suunniteltu ensi-ilta oli ollut 4. toukokuuta 2019.


title: Braintreen ohje

text: Braintreen ohje () on nimitys John Adamsin vuonna 1765 kirjoittamalle tekstille. Tekstissä Adams kritisoi Britannian leimaverolakia, joka hänen mielestään sorti Amerikan siirtomaissa asuneita ihmisiä. Braintreen ohje oli Adamsin ensimmäinen julkinen kirjoitus, jossa hän asettui puolustamaan Britannian siirtomaiden asukkaiden oikeuksia suhteessa emämaa Britanniaan.


title: Braintreen ohje

text: Braintreen ohjeen tarkoituksena oli ohjeistaa Braintreen edustajaa Massachusettsin lainsäädäntöelimessä, jotta tämä ryhtyisi toimiin leimaverolakia vastaan. Lisäksi Braintreen ohje julkaistiin useissa sanomalehdissä, minkä seurauksena myös kymmenissä muissa kaupungeissa julkaistiin samankaltaisia leimaverolain vastaisia julkilausumia.


title: Gloucesterin taistelu

text: Gloucesterin taistelu () oli pieni Yhdysvaltain vapaussodan taistelu, joka käytiin 25.-26. marraskuuta 1777 New Jerseyssä lähellä National Parkia. Taistelun komentajina toimivat Yhdysvaltain puolella Marquis de Lafayette ja Armand de La Rouërie, Britannian puolella taas Charles Cornwallis.


title: Gloucesterin taistelu

text: Taistelu päättyi yhdysvaltalaisten voittoon.


title: Mitsubishi Eclipse Cross

text: Mitsubishi Eclipse Cross on Mitsubishin vuodesta 2017 lähtien valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli, joka esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 2017. Se sijoittuu mallistossa pienemmän ASX:n ja suuremman Outlanderin väliin.


title: Mitsubishi Eclipse Cross

text: Moottoriksi on valittavissa 1,5-litrainen turboahdettu bensiinimoottori tai 2,2-litrainen diesel. Bensiinimoottori on varustettu kuusivaihteisella manuaalivaihteistolla tai portaattomalla CVT-automaatilla, diesel kahdeksanportaisella automaattivaihteistolla. Vetotapana on aina neliveto.


title: Googly eyes

text: Googly eyes tarkoittaa askartelutarvikeliikkeissä myytäviä irtosilmiä, joita voi kiinnittää erilaisille pinnoille. Nämä mulkosilmät ovat pyöreitä kirkkaita muovikuplia, joiden sisällä on vapaasti liikkuva "pupilli". Irtosilmiä käytetään erilaisissa askartelutöissä ihmisiä tai muita olentoja esittävien hahmojen silminä. Silmät voi kiinnittää myös johonkin esineeseen, jolloin tämä esine ikään kuin personoituu eläväksi ollennoksi.


title: Googly eyes

text: Irtosilmät ovat pyöreitä läpinäkyviä muovikuplia, joiden tasainen tausta on joko muovia tai pahvia. Kuplan sisällä on vapaasti liikkuva musta pyöreä levy. Näin "silmät" näyttävät liikkuvan, kun niitä käännetään tai ravistellaan. Mulkosilmiä on eri kokoisina. Kuplan koko vaihtelee noin 4,8 mm:stä jopa 61 cm:iin. Tausta on yleensä valkoinen ja "pupilli" musta kuten ihmisen silmässä, mutta silmistä on myös useita värillisiä versioita. Homestar Runner internet-animaatiosarjan HR-wikissä on sarjan googly eyesille omistettu sivu.


title: Googly eyes

text: Samanlaisia pyöreitä mulkosilmiä esiintyy myös piirros- ja animaatiohahmoilla sekä kolmeulotteisilla hahmoilla, kuten pehmolelut.


title: John F. Kelly

text: John Francis Kelly (s. 11. toukokuuta 1950) on yhdysvaltalainen kenraali, joka toimi maan kotimaan turvallisuuden ministerinä alkuvuoden 2017 kunnes hänet 31. heinäkuuta 2017 alkaen nimitettiin Valkoisen talon kansliapäälliköksi Reince Priebusin tultua erotettua tehtävästä. Kellyn odotetaan lopettavan tehtävässä vuoden 2018 loppuun mennessä.


title: John F. Kelly

text: Presidentiksi valittu Donald Trump nimesi Kellyn ehdokkaakseen kotimaan turvallisuuden ministeriksi joulukuussa 2016. Senaatti vahvisti nimityksen heti Trumpin virkaanastujaisten jälkeen 20. tammikuuta 2017 ja Kelly astui virkaansa samana päivänä. Kelly on eläkkeellä oleva merijalkaväen kenraali, jolla ei ole aikaisempaa kokemusta politiikasta. Häntä on kuvattu suorapuheiseksi ja sotilaidensa arvostamaksi mieheksi. Kelly on puolustanut voimakkaasti Yhdysvaltain toimintaa terrorismin vastaisessa sodassa ja korostanut rajaturvallisuuden tärkeyttä. Hänen poikansa, luutnantti Robert Kelly, kuoli taistelussa Afganistanissa vuonna 2010.


title: Ogan v kravta

text: Ogan v kravta (Tulipalo veressä) bulgarialaisen pop-folk -laulaja Andrean ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2008 levymerkillä Payner.


title: Total (albumi)

text: Total on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin SebastiAnin esikoisstudioalbumi. Se julkaistiin Euroopassa 30. toukokuuta 2011 ja Pohjois-Amerikassa 7. kesäkuuta 2011 levy-yhtiöllä Ed Banger Records. Albumin ensimmäisen singlen ”Embody” musiikkivideon ohjasi toinen ranskalainen elektronisen musiikin artisti So-Me. Musiikkivideo kappaleelle julkaistiin 4. huhtikuuta 2011 ja siinä nähdään tanssija Shamari Maurice tanssimassa. Kappaleen remixasivat DJ Premier sekä Kavinsky. "Total"-albumilla esiintyy M.I.A., Mayer Hawthorne ja Justice-duon Gaspard Augé. Albumi sijoittui "Billboardin" Top Dance/Electronic Albums -listan sijalle 17.


title: Total (albumi)

text: Kansikuvassa esiintyvän valokuvan otti kuvaaja Jean-Baptiste Mondino. Kuva, jossa SebastiAn suutelee itseään niitti hänen faniensa keskuudessa kiistaa, väärinymmärrystä sekä hämmennystä. SebastiAn selventää kansikuvan takana piilevää ideaa englanninkielisessä haastattelussa seuraavasti:


title: Cimbalom

text: Cimbalom eli symbaali on dulcimerin kaltainen jaloilla seisova puolisuunnikkaan muotoinen kielisoitin, jota soitetaan lyömällä sen kieliä kahdella kapulalla. Sitä käytetään varsinkin Unkarissa sekä muuallakin itäisessä Keski-Euroopassa entiseen Itävalta-Unkariin kuuluneissa maissa sekä lisäksi Kreikassa. Vanhastaan se on ollut ennen kaikkea mustalaisorkesterien soitin, mutta nykyisin sitä pidetään Unkarin kansallissoittimena.


title: Cimbalom

text: Diskanttipuolella jokaista säveltä vastaa neljä teräskieltä, jotka on viritetty unisonoon. Bassopuolella kutakin säveltä vastaa kolme kieltä, jotka on päällystetty kuparilla ja jotka on myös viritetty unisonoon. Hornbostelin–Sachsin soitinluokituksessa cimbalonilla on numero 314.122-4,5.


title: Cimbalom

text: Soittimen unkarinkielinen nimi on "cimbalom". Samoin kirjoitettuna sana on myös englannin kielessä soittimen yleisin nimi. Suomessa soittimesta on käytetty myös nimitystä symbaali, joka on tullut tunnetuksi varsinkin Kaustisen Kansanmusiikkijuhlien vaikutuksesta, mutta se voi aiheuttaa myös sekaannusta, sillä varsinaisesti sana tarkoittaa lautasia, minkä ohella sanaa käytetään muutamista muistakin erilaisista soittimista. Dulcimerin ja cimbalomin kaltaisiin soittimiin kuuluu myös Lähi-idässä käytetty santur.


title: Cimbalom

text: Varhaisin tieto dulcimerin kaltaisesta kielisoittimesta, jonka kieliä lyötiin palikoilla, on eräässä assyrialaisessa reliefikuvassa noin vuodelta 3500 eKr. Vanhalla ajalla kaikilla Välimeren alueen kansoilla sekä monilla Aasian kansoilla oli soittimesta oma muunnelmansa, joilla oli monia eri nimiä.


title: Cimbalom

text: Kansanomaisen varsinkin Itävalta-Unkarin romaneilla yleisen dulcimerin pohjalta Pestissä, Unkarissa asunut pianonrakentaja József Schunda kehitti konsertticimbalomin, jollaisia vuonna 1874 alettiin valmistaa sarjatuotantona. Unkarin kuninkaallisen oopperaorkesterin jäsen Géza Allaga laati ensimäisen konsertticimbalomin soiton oppikirjan, josta julkaistiin neljäs painos vuonna 1889.


title: Cimbalom

text: Konsetticimbalom tuli suosituksi Itävalta-Unkarin kaikkien etnisten ryhmien keskuudessa, ja sitä soittivat niin unkarilaiset, juutalaiset kuin slaavilaisetkin muusikot samoin kuin nimellä "lautari" tunnetut romanimuusikot. Soitin yleistyi 1800-luvun lopulla, ja se syrjäytti myös romanialaisten ja moldovaaisten kansanmusiikkiyhtyeiden aikaisemmin käyttäneen kobzan. Transilvaniassa ja Baanaatissa erityisen suosituksi tuli tonaalisempi, runsaasti arpeggioita sisältävä musiikkityyli.


title: Cimbalom

text: Kansanomaisista dulcimereista, joiden kieliä lyödään palikoilla, käytetään yleensä paikallisia nimiä, mutta laajalti Keski- ja Itä-Euroopassa ne tunnetaan nimellä "cimbalom" tai jollakin sen erikielisistä muunnoksista (esimerkiksi cymbalom, cymbalum, tsymbaly, tsimbl, cimbál, cimbale). Nämä soittimet voivat erota toisistaan kokonsa, virityksensä, kieltensä lukumäärän ja palikoiden käyttötavan osalta. Niitä soittaa yleensä vain yksi muusikko, jolla usein on nauha niskansa takana, ja soitin nojaa hänen rintaansa vastaan. Kuten konsertticimbalomia, myös kansanomaisia dulcimereja soitetaan lyömällä kieliä kahdella palikalla. Palikat ovat kuitenkin yleensä noin puolta lyhempiä kuin konsertticimbalomin palikat, ja usein niistä puuttuu pehmuste kieliin iskevästä osasta. Näissä soittimissa ei myöskään ole sammutinmekanismia, vaan soittaja käyttää käsiään, sormiaan ja jopa käsivarsiaan kielten värähtelyjen pysäyttämiseen. Viritys käsittää usein vain osan kromaattisen asteikon sävelistä, toisinaan vain diatoniset sävelet, ja vaihtelee alueellisesti, kun taas konsertticimbalomissa ovat kaikki kromaattiset sävelet. Näiden soittimien rakenne liittyy paljon läheisemmin siihen musiikkityyliin, jonka soittamiseen ne on tarkoitettu, kuin on laita konsertticimbalomin. Kansanomaisesta dulcimerista on monia paikallisia versioita eri puoilla Itä-Eurooppaa.


title: Cimbalom

text: József Schundan Budapestissa vuonna 1874 kehittämä konsertticembalom on äänialaltaan ja painoltaankin lähempänä pientä pianoa kuin aikaisempia kansanomaisia dulcimereja. Schundan cimablomissa oli aikaisempia raskaampi kehys, joka teki soittimen vakaammaksi ja lisäsi äänenvoimakkuutta. Kielten lukumäärää oli myös lisätty, ja soitin oli varustettu pedaalilla, jolla äänenvoimakkuutta voitiin säätää. Siinä oli myös neljä irrotettavaa tukijalkaa. Konsertticimablomia soitetaan edelleen enimmäkseen lyömällä sen kieliä palikoilla, vaikka muitakin soittotekniikoita käytetään.


title: Cimbalom

text: Chundan ajoista lähtien konsertticimablomit ovat olleet täysin kromaattisia. Schuncan soittimien ääniala käsitti neljä oktaavia ja terssin ulottuen suuren oktaavinC:stä kolmiviivaiseen e:hen. Konsertticimbalom löysi pian tiensä muillekin silloisen Itävalta-Unkarin alueille ja myös naapurimaihin kuten Romaniaan, Ukrainaan ja Moldovaan. Cimbalom on jatkuvasti kehittynyt, ja nykyaikaisissa konserttisoittimissa on Schundan versioon tehty monia parannuksia. Niiden ääniala saattaa olla viidenkin oktaavin laajuinen ulottuen kontraoktaavin A:sta kolmiviivaiseen a:han.


title: Cimbalom

text: Nykyaikaiset cimbalomien valmistajat tekevät myös pienempiä soittimia. Osa niistä on hieman kevyempiä versioita Schudan alkuperäisestä konserttisoittimista, osa taas kannattavia soittimia, joissa niissäkin on täysin kromaattinen asteikko, mutta joissa ääniala ei ulotu yhtä mataliin säveliin. Samat valmistajat rakentavat edelleen myös perinteisiä kansanomaisen tyylin mukaisia soittimia.


title: Cimbalom

text: Melnytso-Podilskin työpaja Ukrainan Tšernihivissä valmisti 1950-luvulta 1980-luvulle saakka konsertticimbalomin kaltaisia, mutta pienempiä ja helpommin kuljetettavia soittimia, joissa niissäkin olivat mukana irrotettavat jalat ja sammuttajat.


title: Cimbalom

text: Harry Partch valmisti sarjan sitroja, joita hän kutsui "harmonisiksi kaanoneiksi". Glenn Branca valmisti palikalla soitettivia pöytäsitroja, joita hän sanoi nuijakitaroiksi, ja Yuri Landman rakensi Liam Finnille ja The Dodos -yhtyeelle sähkökäyttöisiä palikoilla soitettavia 24-kielisiä sitroja, joita hän nimitti Tafelberg -rumpukitaroiksi. Myös Boredoms-yhtyeellä on konserttilavoilla käytettävä soitin, jota käytetään cimbalomin tavoin. Useimmissa tavallisissa cimbalomeissa kutakin säveltä vastaa useampi samalle korkeudelle, unisonoon viritetty kieli. Sitä vastoin Brancan, Landmanin ja Boredomin soittimissa käytetään viritysjärjestelmää, joissa kunkin ryhmän kielet on viritetty oktaavin päähän toisistaan. Täten on luovuttu tavallisissa cimbalomeissa samaa säveltä vastaavista kolmen tai neljän kielen ryhmistä ja myös siitä, miten pianossa kutakin säveltä vastaa yleensä kolme samalle korkeudelle viritettyä kieltä, jotka soivat samaa kosketinta painettaessa. Partchin soittimissa on muutoinkin kokonaan toisenlainen viritysjärjestelmä. Brancan uusi viritys tuli tutuksi myös Sonic Youthille, joka otti vastaavan järjestelmän käyttöön myös sähkökitaroissa. Tällä tavalla saatiin aikaan heidän kitaroilleen tyypillinen sointiväri.


title: Cimbalom

text: Monet säveltäjät ovat säveltäneet cimbalomille. Zoltán Kodály käytti soitinta laajasti orkesterisarjassaan "Háry János", joka osaltaan teki cimbalomin tunnetuksi Itä-Euroopan ulkopuolellakin. Myös Igor Stravinsky oli siitä hyvin kiinnostunut. Hänellä itselläänkin oli cimbalom, jonka hän oli ostanut kuultuaan Aladaár Ráczin soittavan sellaista. Cimbalom esiintyy hänen baletissaan "Renard" (1915–1916), hänen "Ragtimessään" yhdelletoista soittimelle, teoksen "Les Noces" alkuperäisversiossa (1917) ja "neljässä venäläisessä laulussaan". Franz Liszt käytti cimbalomia teoksessaan "Ungarischer Sturmmarsch" (1876) sekä Unkarilaisen rapsodian nro 6 orkesteriversiossa. Béla Bartók käytti sitä rapsodiassa nro 1 viululle ja orkesterille (1928).


title: Cimbalom

text: Myöhemmin muun muassa Pierre Boulez, Peter Maxwell Davies, Peter Eötvös, György Kurtág, Miklós Kocsár ja Louis Andriessen ovat käyttäneet cimbalomia monissa teoksissaan. Henri Dutilleux käytti sitä teoksissaan "Mystère de l'Instant" kamariorkesterille sekä "L'arbre des songes" viululle ja orkesterille. Elvis Costellon orkesteribaletissa "Il Sogno" on useita laajoja cimbalomilla soitettavia osuuksia. Sitä käytetään myös Harrison Birtwistlen oopperoissa "Gawain" ja "The Minotaur". Niin ikään se esiintyy John Adamsin laajassa sinfonisessa oratoriossa "The Gospel According to the Other Mary" vuodelta 2012 sekä dramaattisessa sinfoniassa "Scheherzade.2" vuodelta 2014. Lisäksi Debussyn valssista "La plus que lente" on tehty cimbalomille sovitus, jonka säveltäjä hyväksyi mutta ei jota hän ei lukenut omien teostensa joukkoon. Tämä sovitus tuli varsin suosituksi, kun Budapest Gypsy Symphony Orchestra esitti sen osana ohjelmistoaan vuonna 1985 alkaneella maailmankiertueellaan.


title: Cimbalom

text: Cimbalomia on toisinaa käytetty elokuvissa varsinkin sellaisissa kohtauksissa, joissa tarkoituksena on herättää vierasmaalainen tunnelma. Se esiintyy esimerkiksi elokuvassa "Naisreportteri rakastuu" (1945), jossa sitä soitetaan Felixin (S. Z. Sakall) unkarilaisessa ravintolassa Manhattanilla. Muita vanhoja elokuvia, joissa se esiintyy, ovat "Kapteeni Blood" (1935), "The Divorce of Lady X" (1938) sekä "Sherlock Holmes ja salainen ase" (1943).


title: Cimbalom

text: Uudempia elokuvia, joissa cimbalom esiintyy, on esimerkiksi "Yön kuumuudessa" (1967). Carmine Coppola sävelsi elokuvaa "The Black Stallion" (1979) varten cimbalomille osuuden, jonka tarkoituksena oli korostaa majesteettisen hevosen arabialaista alkuperää. Miklós Rózsa käytti cimbalomia tieteiselokuvan "The Power" (1968) päteemassa ja kautta koko elokuvan. John Barry käytti sitä elokuvan "Salaisen agentin kansio" (, 1965) sekä televisiosarjan "Veijareita ja pyhimyksiä" (1971) tunnussävelmässä; kummassakin sitä soitti John Leach. James Horner käytti soitinta elokuvassa "" (1984). Lisäksi John Williams käytti sitä vähemmän huomiota herättäen muun muassa elokuvassa "Kadonneen aarteen metsästäjät" (1981). Howard Shore sävelsi Peter Jacksonin elokuvaan "" (2002) cimbalomilla soitettavan osuuden, jonka tarkoituksena oli kuvata Klonkun halpamaista luonnetta. Cimbalomille ovat säveltäneet elokuvamusiikkia myös Hans Zimmer elokuvaan "Sherlock Holmes" (2009) sekä Alexandre Desplat elokuviin "Kultainen kompassi" (2007) ja "Benjamin Buttonin uskomaton elämä" (2008).


title: Cimbalom

text: Lalo Schifrin sävelsi cimbaloille useita osuuksia televisiosarjaa "Vaarallinen tehtävä" varten. Muutamat niistä toistuivat sarjassa säännöllisesti.


title: Cimbalom

text: Debbie Wiseman sävelsi BBC:n televisiosarjaan "Dickensian" (2015–2016) cimbalomille osuuden, jonka soitti Greg Knowles.


title: Cimbalom

text: Romanialainen rockyhtye Spitalul de Urgenta on usein käyttänyt cimbalomia, ja yhtyeen joissakin kokoonpanoissa on jopa ollut mukana päätoiminen cimbalomin soittaja. Cimbalomia soittivat myös eräät vierailevat muusikot Alan Parsonsin albumeilla "I Robot" ja "Tales of Mystery and Imagination" sekä kokeellisen rock-yhtyeen Mr. Bungle albumeilla "Disco Volante" ja "California". Kokeellinen performanssitaiteilijaryhmä Blue Man Group on myös käyttänyt cimbalomia esityksissään. Newyorkilainen multi-instrumentalisti Rob Burgerin albumilla "L'Entredeux" (2008) cimbalomia soitti tucsonilainen laulaja Marianne Dissard.


title: Cimbalom

text: Mary Hopkinin levyttämässä laulussa "Those Were the Days" (suomennettuna "Oi niitä aikoja") esiintyy cimbalomia soittava Gilbert Webster, Lontoon Guildhall School of Music and Draman professori.


title: Cimbalom

text: Cimbalomin kaltainen soitin tunnetaan monissa maissa eri nimillä, ja sille on olemassa erilaisia soittotyylejä. Muutamia siitä eri maissa ja kielissä käytettyjä nimiä ovat:


title: Remixes

text: Remixes on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin SebastiAnin kokoelma-albumi, joka sisältää hänen remixejään eri artistien ja yhtyeiden kappaleista. Albumi julkaistiin 22. syyskuuta 2008 CD:lle, vinyylilevylle ja digitaalisena latauksena. Albumin remixit ovat vuosien 2005 ja 2008 väliltä.


title: Hr. Ms. O 16

text: Hr. Ms. O 16 oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston vuonna 1936 palvelukseenotettu sukellusvene.


title: Hr. Ms. O 16

text: Alus tilattiin Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä ja sen köli laskettiin 28. joulukuuta 1933. Alus laskettiin vesille 27. tammikuuta 1936 ja se otettiin palvelukseen vielä saman vuoden lopulla 26. lokakuuta.


title: Hr. Ms. O 16

text: Alus lähti 11. tammikuuta 1937 Pohjois-Amerikkaan reittiä Horta, Bermuda, Norfolk ja helmikuussa Washington. Matkan aikana professori F. A. Vening Meinesz teki gravitaatiomittauksia. Alus palasi Azorien ja Lissabonin kautta. Lissabonissa alus sai 6. huhtikuuta määräyksen siirtyä Espanjan aluevesille tukikohtanaan Gibraltar. Professorin gravitaatiomittaukset keskeytyivät ja hänet siirrettiin maihin Lissabonissa. Prinssi Bernhard tutustui alukseen 9. heinäkuuta.


title: Hr. Ms. O 16

text: Alus liitettiin 1939 Hollannin Itä-Intiaan sijoitettuun sukellusveneviirikköön. Alus lähti 24. huhtikuuta Den Helderistä Suezin kautta Hollannin Itä-Intiaan, jonne se saapui 5. kesäkuuta. Alus kolaroi 4. tammikuuta 1940 "Hr. Ms. Witte de Within" kanssa. Sukellusvene ei kärsinyt vaurioita, mutta hävittäjän potkuri vaurioitui.


title: Hr. Ms. O 16

text: Saksa hyökkäsi 10. toukokuuta 1940 Alankomaihin. Alus lähti 15. syyskuuta "Hr. Ms. K XVII":n kanssa Tandjong Priokista. Ne saattoivat "SS Lematangia" Durbaniin Etelä-Afrikkaan ja "MV Olivian" Lourenco MArquesiin Mozambikiin. Sukellusveneet määrättiin 28. marraskuuta 1941 Sambasiin Luoteis-Borneoon, jonne niiden piti saapua 6. joulukuuta.


title: Amebelodontidae

text: Amebelodontidae on sukupuuttoon kuollut suurten norsueläinten heimo. Ne sijoitettiin aiemmin heimoon Gomphotheriidae, mutta nykyaikaiset auktorit pitävät niitä omana heimonaan.


title: Amebelodontidae

text: Amebelodonttien ruokailutavat on tavallisesti esitetty vesikasvien kauhomisena lapiomaisilla alasyöksyhampaillaan. Tämä on kuitenkin väärinkäsitys, sillä ylempiä syöksuhampaita ei ole otettu huomioon. "Platybelodon grangerin" and "P. barnumbrownin" alaleuan hampaiden kulumiskuviot osoittavat että nämä lajit käyttivät syöksyhampaita kasvillisuuden leikkaamiseen erikoistuneella tavalla.


title: Jerusalemin uskontunnustus

text: Jerusalemin uskontunnustus eli "Kyrillos Jerusalemilaisen katekeesit" () on 300-luvulla eläneen Jerusalemin piispan Kyrillos Jerusalemilaisen katekeesien eli kasteopetuspuheiden kokoelma. Ne käsittelevät keskeisiä kristilliseen oppiin liittyviä aiheita. Kyrilloksen opetuksella on ollut vaikutusta useisiin muihin teologeihin, kuten Ambrosiukseen ja Augustinukseen. Teos on suomennettu vuonna 2013.


title: Jerusalemin uskontunnustus

text: Kirkkoisä Kyrillos eli 300-luvulla. Hän oli mahdollisesti syntynyt Jerusalemissa ja toimi myöhemmin kaupungin piispana noin vuodesta 350 tai 351 lähtien. Hänen katekeesinsa ovat peräisin suunnilleen samalta ajalta joko juuri ennen hänen vihkimistään piispaksi tai pian sen jälkeen. Samalta ajalta häneltä tunnetaan myös muun muassa "Kirje keisari Konstantinukselle".


title: Jerusalemin uskontunnustus

text: Teoksen nimen "katekeesi" (kreikaksi , "katēkhēsis") tarkoittaa opettamista yleisesti ja tulee kuulumista tai kaikumista tarkoittavasta sanasta "katēkheō" (). Tässä se viittaa erityisesti kasteopetukseen, joka annetaan katekumeeneille eli kasteoppilaille, toisin sanoen uusille kristityille tai kirkon tuleville jäsenille, joita ei vielä oltu kastettu. Kasteopetus annettiin vakiintuneen käytännön mukaan 40 päivän paastoaikana ennen pääsiäistä, ja kastaminen tapahtui pääsiäisenä. Teoksen opetuspuheiden jakaantumista 40 päivän ajalle ei tunneta. Usein niiden ajatellaan painottuneen jakson viimeisille viikoille. Puheet vaikuttavat siltä, että ne on esitetty suullisesti ja kirjoitettu ylös jälkikäteen. Kasteopetuksia tunnetaan myös muilta ajan kirjoittajilta, kuten Ambrosiukselta, Johannes Khrysostomokselta ja Theodoros Mopsuestilaiselta. Varhaisena esikuvana voidaan nähdä jo "Didakhe" eli "Kahdentoista apostolin opetus".


title: Jerusalemin uskontunnustus

text: Kyrilloksen puheet on pidetty aikana, jolloin kristillistä uskonoppia muotoiltiin täsmälliseen muotoon kirkolliskokouksissa, joita pidettiin erilaisten oppikiistojen vuoksi sekä harhaoppien kumoamiseksi. Merkittävin oli kiista areiolaisuudesta, joka tuomittiin harhaopiksi, ja merkittävimmät kirkolliskokoukset olivat Nikean ensimmäinen kirkolliskokous ja Konstantinopolin kirkolliskokous. Myös Kyrillos liitettiin kiistan varhaisvaiheessa areiolaisuuteen, mutta myöhemmin hän toimi nikealais-konstantinopolilaisen opin puolustajana. Myöhemmin Hieronymus piti Kyrillosta areiolaisena, mutta katsoi tämän luopuneen kannastaan piispaksi vihkimisensä yhteydessä.


title: Jerusalemin uskontunnustus

text: Kaikki katekeettiset puheet on suomennettu (2013). Katekeettisten opetuspuheiden lisäksi Kyrillos kirjoitti myös viisi mystagogista katekeesia ("Mystagogiset opetuspuheet"), jotka kuvaavat kirkon mysteereitä eli sakramentteja. Ne luetaan joskus osaksi samaa katekeesien kokonaisuutta ja myös julkaistaan joskus yhdessä varsinaisten katekeesien kanssa. Suomennettuna ne on kuitenkin julkaistu erikseen (1999).


title: Jerusalemin uskontunnustus

text: Kyrilloksen puheet ovat vaikuttaneet muun muassa Ambrosiukseen, Gelasius Kesarealaiseen, Rufinukseen, Niketas Remesianalaiseen ja Augustinukseen. Teoksen tekstin standardilaitoksena pidetään Jacques-Paul Mignen "Patrologia Graecaa" vuodelta 1857. Nykyaikaan säilynyt teksti ei ilmeisesti ole alkuperäinen, vaan siihen on tehty myöhempiä muutoksia.


title: Jerusalemin uskontunnustus

text: Teos koostuu kahdesta osasta, esikatekeesista eli aloituspuheesta sekä varsinaisista katekeeseista, joita on yhteensä 18 kappaletta. Varsinaiset katekeesit voidaan myös jakaa kahteen osaan. Katekeesit I–V ovat johdantoa ja käsittelevät muun muassa kastetta ja uskoa. Katekeesit VI–XVIII käsittelevät kristillisiä opinkappaleita uskontunnustuksen mukaisessa järjestyksessä. Kyrilloksen käyttämä uskontunnustus, Jerusalemin uskontunnustus, muistuttaa monin osin myöhempää Nikealais-konstantinopolilaista uskontunnustusta ja on mahdollisesti ollut sen muotoilun keskeisiä lähteitä.


title: Jerusalemin uskontunnustus

text: Kyrillos korostaa kasteopetuksen tärkeyttä, sillä se on ikään kuin talon perustukset, jotka voi tehdä vain kerran ja oikeassa järjestyksessä. Puheista tulee myös ilmi, että varhaisen kirkon aikana kasteopetus tuli pitää salassa muilta, ettei se joutuisi kirkon ulkopuolisten väärinymmärtämäksi ja halvennettavaksi. Itse opetuksessa korostuu kaksi puolta, dogmaattinen usko eli kristillisen uskon sisältö opinkohtineen, ja toisaalta uskovalle lahjoitettu usko, joka eletään todeksi käytännössä, mukaan lukien hyvät teot. Uskontunnustuksen auktoriteetti perustuu siihen, että se on Raamatun mukainen.


title: Jerusalemin uskontunnustus

text: Opetuspuheissa on teologisen sisällön lisäksi mielenkiintoisia viittauksia Jerusalemin kaupungin topologiaan 300-luvulla. Puheissa mainitaan muun muassa pyhien paikkojen sijaintitietoja sekä muita yksityiskohtia, kuten Golgatan sijainti suhteessa kaupunginmuureihin sekä Konstantinuksen rakennuttama suuri basilikakirkko eli alkuperäinen Pyhän haudan kirkko. Puheissa tuleekin toistuvasti ilmi Jerusalemin erikoislaatu pyhänä paikkana, jossa se mihin uskotaan on koko ajan konkreettisesti läsnä.


title: Ross Ross Ross

text: Ross Ross Ross on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin SebastiAnin EP-levy, joka julkaistiin 28. elokuuta 2008 levy-yhtiöllä Ed Banger Records. CD:llä julkaistu kokoelma-albumi "Ross Ross Ross / Productions & Remixes", joka julkaistiin promotoimaan EP-levyä julkaistiin myös vuonna 2006 ja sisältää kappaleita SebastiAnin EP-levyiltä "Ross Ross Ross", "H.A.L." ja "Smoking Kills", sekä yhdeksän hänen tuottamaansa remixiään.


title: Mystagogiset opetuspuheet

text: Mystagogiset opetuspuheet eli "Mystagogiset katekeesit" () on Kyrillos Jerusalemilaisen katekeesien eli opetuspuheiden kokoelma. Ne käsittelevät kirkon mysteereitä eli sakramentteja.


title: Mystagogiset opetuspuheet

text: Kyrillos Jerusalemilaisen puheiden joukkoon kuuluu joukko opetuspuheita, joista merkittävimmät ovat "Katekeesit" eli katekeettiset opetuspuheet, jotka pidettiin katekumeeneille eli kasteoppilaille pääsiäisen alla ennen kastamista, sekä viisi mystagogista katekeesia eli mystagogista opetuspuhetta, jotka pidettiin kastetuille pääsiäisviikolla kasteen jälkeen.


title: Mystagogiset opetuspuheet

text: Mystagogisten opetuspuheiden suhteen tutkijat ovat olleet erimielisiä siitä, ovatko ne todella peräisin Kyrillokselta ja jos, niin missä määrin niitä on muokattu myöhemmin. Yleisimmän nykytulkinnan mukaan ne ovat Kyrilloksen tuotantoa, ja joko peräisin Kyrilloksen viimeisiltä vuosilta, tai sitten ne ovat hänen varhaistuotantoaan, joka on vasta hänen kuolemansa jälkeen päivitetty vastaamaan tuon ajan liturgisia käytäntöjä. Tuolloin puheiden lopullinen muoto saattaa olla peräisin Kyrillosta piispana seuranneelta Johannes II:lta.


title: Mystagogiset opetuspuheet

text: Mystagogiset katekeesit luetaan joskus osaksi varsinaisten katekeesien kokonaisuutta ja myös julkaistaan usein yhdessä niiden kanssa. Ne ovat kuitenkin alun perin olleet erillinen kokoelma, ja myös niiden loppuun saattaminen on tapahtunut varsinaisia katekeeseja myöhemmin. Myös suomennettuna ne on julkaistu erikseen (1999) katekeeseista, jotka on suomennettu nimellä "Jerusalemin uskontunnustus" (2013).


title: Mystagogiset opetuspuheet

text: Mystagogisten opetuspuheiden nimi viittaa kirkon mysteereihin eli sakramentteihin, joita ne käsittelevät. Nimi on peräisin siitä, että sakramentit pyrittiin alkukirkon aikana pitämään salattuna kirkon ulkopuolisilta, jotta nämä eivät pääsisi väärentämään ja halventamaan niitä.


title: Mystagogiset opetuspuheet

text: Teos koostuu viidestä opetuspuheesta:


title: Kivistä

text: Kivistä (, ) on Theofrastoksen kirjoittama antiikin aikainen teos, joka käsittelee mineralogiaa. Se on alan varhaisin teos ja kuvaa ensimmäisenä tunnettuja kivilajeja systemaattisesti.


title: Kivistä

text: Theofrastos eli ja kirjoitti 300-luvun lopulla ja 200-luvun alussa eaa. Hän oli Aristoteleen oppilas peripateettisessa koulukunnassa ja myöhempi koulun johtaja, ja kirjoitti lukuisia teoksia filosofian ja luonnontieteen aloilta. Theofrastos oli kotoisin Lesboksen Eresoksesta. Seudun erikoinen ja tuliperäinen kivimaailma, joka näkyy nykyisinkin muun muuassa Lesboksen kivettyneessä metsässä, on saattanut olla eräänä innoittajana hänen kiviä käsittelevälle teokselleen, sillä hän on ensimmäinen, jonka tiedetään kirjoittaneen alueen fossiileista.


title: Kivistä

text: Teos on ajoitettu kirjoitetuksi 300-luvun eaa. lopulla. Se on varhaisin tunnettu esimerkki yrityksestä luokitella kivilajeja. Theofrastos on oletettavasti hyödyntänyt kaivostyöntekijöiltä ja muilta peräisin olevia käytännön tietoja, ja koonnut ne teokseensa. Teos vaikuttaa muodostuneen luentomuistiinpanoista, sen sijaan että se olisi alun perin kirjoitettu tutkielmaksi.


title: Kivistä

text: Plinius vanhempi käytti Theofrastoksen teosta lähteenä teoksensa "Naturalis historia" kiviä käsittelevälle osalle. Teoksesta "Kivistä" on säilynyt yhteensä kolmetoista käsikirjoitusta, joista merkittävimmät ovat Vaticanus 1302, Vaticanus 1305 ja Vaticanus Urbinas 108, jotka ovat peräisin 1300–1400-luvuilta, sekä Vaticanus Palatinus 162. Teoksen ensimmäinen painettu laitos ("editio princeps") on Aldus Manutiuksen toimittama (Venetsia, 1495–1498; uusintapainos 1552).


title: Kivistä

text: Theofrastoksen teos ei ole puhtaasti filosofinen mutta ei myöskään puhtaasti deskriptiivinen. Se pyrkii luokittelemaan kivilajeja aristoteelisen luokittelujärjestelmän mukaisesti. Theofrastos sanoo metallien koostuvan vedestä, kun taas tutkielman aiheena olevat mineraalit koostuvat maasta. Mineraalit hän luokittelee kahteen päälajiin, kivet ja maalajit. Pääosa teoksesta keskittyy kiviin, ja maalajeja käsitellään vain teoksen lyhyemmässä toisessa osassa. Kivien osalta teos käsittelee niiden syntyä ja lajeja, joita tunnistetaan yhteensä noin 50. Niitä voidaan erotella toisistaan muun muassa pinnan, värin, läpinäkyvyyden, kovuuden, tiheyden, kiillon sekä käyttötarkoituksen perusteella. Theofrastos mainitsee myös useiden eri paikkakuntien kivilajeja.


title: Kivistä

text: Teos on lyhyt, ja sen oletetaan yleisesti olevan vain pieni osa alkuperäisestä, pidemmästä teoksesta. Toisaalta nykyaikaan säilynyt teos saattaa olla myös erillinen, lyhennetty versio. Tekstissä on joitakin aukkokohtia, ja se myös loppuu äkillisesti. Kaikesta huolimatta teos kattaa käsittelemänsä osa-alueen suhteellisen hyvin. Teos vaikuttaa keskittyvän esimerkkeihin, jotka havainnollistavat luokittelun periaatteita, eikä ilmeisesti pyri kuvaamaan kaikkia tunnettuja kivilajeja, koska niitä on varmasti ollut jo Theofrastoksen aikana paljon enemmän, ja myöhemmin esimerkiksi Plinius kuvaa kymmenen kertaa enemmän lajeja. Theofrastoksen päähuomio on arvokkaissa kivilajeissa.


title: Kivistä

text: Eräs huomiota herättävä piirre teoksessa on sen läpikotainen rationaalisuus, sillä se ei käsittele kivien maagisia tai parantavia ominaisuuksia, mikä oli yleistä myöhemmän antiikin aikana ja erityisen suosittua keskiajalla.


title: Wikipedia Zero

text: Wikipedia Zero oli Wikimedia Foundationin organisoima hanke, jonka tarkoituksena oli tarjota mobiililaitteilla vapaa pääsy Wikipedian artikkeleihin ilman datankäyttömaksuja. Vuonna 2012 aloitettu Wikipedia Zero toimi pääosin Afrikan, Aasian ja Väli-Amerikan kehittyvissä maissa. Wikipedia Zero toimi käytännössä siten, että Wikimedian kanssa yhteistyössä toimivat operaattorit tarjoavat vapaan pääsyn Wikipedian mobiiliversioon.


title: Wikipedia Zero

text: Helmikuussa 2018 Wikimedia Foundation ilmoitti, että Wikipedia Zero -ohjelma loppuu vuonna 2018 ja uudentyyppiset kumppanuusohjelmat jatkuvat eri puolilla maailmaa.


title: Laeista

text: Laeista () on Ciceron kirjoittama filosofinen teos, jossa Cicero esittää näkemyksensä ihanteellisen valtion laeista. Teoksesta on säilynyt kolme kirjaa, mutta se on ollut alun perin pidempi.


title: Laeista

text: Cicero aloitti teoksen kirjoittamisen vuonna 52 eaa. Hänen pyrkimyksensä oli kirjoittaa lait sille ihannevaltiolle, jonka hän oli aiemmin hahmotellut teoksessaan "Valtiosta" ("De re publica"). Suurimman osa siitä, minkä Cicero ehti kirjoittaa teosta varten, oletetaan olleen valmiina kevääseen 51 eaa. mennessä. Poliittisten käänteiden vuoksi hän joutui tuolloin epäsuosioon ja pois Roomasta Kilikian maaherraksi. Cicero sai palata takaisin Roomaan ja Tusculumiin vuonna 47 eaa. Näin hän pääsi elämänsä neljän viimeisen vuoden ajaksi, vuosiksi 47–43 eaa., takaisin kirjoitustyön pariin. On kuitenkin epäselvää, jatkoiko hän tuolloin "Laeista"-teosta, koska se ei esimerkiksi viittaa mitenkään Julius Caesariin.


title: Laeista

text: Joka tapauksessa "Laeista" sai syntynsä Rooman tasavallan viimeisinä vuosina. Ciceron esikuvana teokselle toimi Platonin dialogi "Lait", samalla tavoin kuin teoksen "Valtiosta" esikuvana oli toiminut Platonin "Valtio". Sattuman johdosta "Laeista" jäi Ciceron viimeiseksi teokseksi ja mahdollisesti kesken, samoin kuin Platonin "Lait" oli ollut Platonin viimeinen teos ja julkaistiin loppuunsaatettuna vasta tämän kuoleman jälkeen. Ei ole tietoa siitä, oliko Ciceron tarkoituksena jatkaa teosta pidemmälle; joka tapauksessa nykyaikaan säilynyt teksti katkeaa kesken kirjan III loppupuolella.


title: Laeista

text: Ei tiedetä, oliko Cicero tarkoittanut teoksensa todella toteutettavaksi suunnitelmaksi laeista. Cicero kuvitteli teoksessaan valtionsa pohjaksi ihanteellisen tasavaltaisen Rooman sellaisena kuin se oli ollut ennen Gracchuksia. Eri yhteiskuntaluokat elivät tuolloin vielä harmoniassa. Cicero kuitenkin uudisti valtion lakeja ja pyrki korjaamaan Rooman perustuslain epäkohdat, samalla kun säilytti suuren osan vanhoista laeista. Ciceron kirjassa III ehdottama perustuslaki voidaan näin nähdä olemassa olleen lain uudistukseksi, ei kumoukseksi. Vain kolmisen vuotta sen jälkeen kun Cicero aloitti teoksensa Caesar ylitti Rubikon-joen ja aloitti tasavallan päättäneen kansalaissodan. Näin Ciceron ihannoima valtiomuoto jäi haaveeksi.


title: Laeista

text: Tutkijat ovat olleet erimielisiä nykyisen tekstimuodon alkuperästä. Erään teorian mukaan teksti olisi ollut Ciceron murhan aikaan vielä luonnosvaiheessa, ja toinen henkilö olisi toimittanut sen nykyiseen muotoon. "Laeista" ei ollut erityisen tunnettu tai suosittu antiikin aikana, päin vastoin kuin "Valtiosta", mutta sillä oli suurempi vaikutus keskiajalla ja uudella ajalla. Osa teoksen nykyisin tunnetusta sisällöstä on löydetty muista teoksista. Kaksi teksikohtaa on peräisin Lactantiuksen teoksesta "Divinae institutiones" ja yksi tekstikohta Macrobiuksen teoksesta "Saturnalia".


title: Laeista

text: Ciceron teos on muodoltaan dialogi eli keskustelu. Teoksesta on säilynyt kolme kirjaa, ja niistäkin kolmas katkeaa kesken. Säilyneiden katkelmien perusteella teoksessa on ollut kuitenkin vähintään viisi kirjaa. Jotkut tutkijat ovat ehdottaneet, että kirjoja olisi ollut alun perin kuusi samoin kuin "Valtiosta"-teoksessa. Erään teoksessa olevan viittauksen perusteella taas on ajateltu, että Cicero olisi suunnitellut teoksen kokonaispituudeksi kahdeksaa kirjaa.


title: Laeista

text: Teoksessa keskustelevat Cicero itse; Ciceron ystävä, epikurolainen Titus Pomponius Atticus; sekä Ciceron veli Quintus Tullius Cicero. Cicero kirjoitti teoksen kuvitteelliseksi keskusteluksi hänen ja näiden oman aikansa henkilöiden välille, päin vastoin kuin teoksessa "Valtiosta", jonka kuvitteellinen keskustelu oli sijoitettu menneisyyteen. Tapahtumapaikaksi hän valitsi kotikaupunkiinsa Arpinumiin. Keskustelu käydään yhtenä pitkänä kesäpäivänä ja sen aikana kävellään Liris-joen maisemissa. James E. G. Zetzel näkee teoksen Ciceron onnistuneimpana yrityksenä jäljitellä Platonin dialogien tyyliä, sillä keskustelu on siinä Ciceron muita dialogeja elävämpää ja luonnollisempaa.


title: Laeista

text: Keskustelu kääntyy pian siihen, millaisia lakien tulisi olla. Cicero käyttää tätä pohjana esitelläkseen omia teorioitaan luonnollisesta laista ja yhteiskuntaryhmien välisestä sopusoinnusta. Samalla Cicero käsittelee uskonnollisia lakeja, ja esittää niiden palauttamista käytännössä kuningas Numa Pompiliuksen aikaisiksi laeiksi. Lopuksi Cicero esittää ehdotuksensa Rooman valtiomuodon uudistamiseksi. Hän hahmottelee teoksessa ihannevaltiolleen lait, jotka muistuttavat hyvin paljon Rooman tasavaltalaisajan lakeja, aivan samoin kuin teos "Valtiosta" oli kuvannut ihannevaltion vastaamaan paljolti tasavaltalaista Roomaa. Cicero arvostelee monissa kohdissa arkkivihollistaan Publius Clodius Pulcheria kuitenkaan tätä nimeltä mainitsematta.


title: Laeista

text: Kirja I alkaa sillä, kun kolmikko lähtee kävelemään huvikseen Ciceron Arpinumissa sijainneen sukutilan läpi. He osuvat vanhalle tammelle, jonka legenda liittää kenraali ja konsuli Gaius Mariukseen. Tämä oli Ciceron tavoin kotoisin Arpinumista. Atticus kyseenalaistaa sen, onko puu todella sama. Quintus vastaa, että niin kauan kuin ihmiset muistavat paikan ja siihen liittyneet asiat, puu on olemassa, riippumatta siitä, onko todella sama puu säilynyt niin kauan. Tämä saa kolmikon keskustelemaan häilyvästä rajasta faktan ja tarujen välillä ajan historiankirjoituksessa. Cicero huomauttaa, että heidän aikanaankin monet kertomukset Rooman kuninkaista, kuten kertomus Numa Pompiliuksesta keskustelemassa vaimonsa Egerian pään kanssa, nähdään ennemmin taruina ja vertauksina kuin kuvauksina todellisista tapahtumista.


title: Laeista

text: Atticus käyttää tilanteen hyväkseen yllyttääkseen Ciceroa kirjoittamaan tämän lupaaman teoksen Rooman historiasta, sanoen, että Cicero olisi pätevin tekemään sen, kun otetaan huomioon aiempien historiankirjoittajien puutteet. (Mikäli Cicero kirjoitti tällaisen teoksen, se ei ainakaan ole säilynyt nykyaikaan.) Cicero kuitenkin sanoo, että hänellä on kädet täynnä töitä oikeustapausten vaatiman lakien tutkimuksen kanssa. Näin päästään teoksen pääaiheeseen, lakeihin. Atticus pyytää Ciceroa laittamaan tietonsa hyötykäyttöön ja antamaan esityksen laeista samalla kun he kävelevät hänen tilansa läpi.


title: Laeista

text: Cicero sanoo, että ”laki on luonnossa oleva ylin järki, joka käskee, mitä on tehtävä, ja kieltää päinvastaisen”. Näin siis ”järkevyys on laki, jonka olemukseen kuuluu käskeä tekemään oikein ja kieltää väärintekeminen”. Laki ei siis tarkoita pelkästään kirjoitettuja sääntöjä, vaan se on oleellinen osa ihmisenä olemista ja osa ihmisen sisintä. Hänen päätelmänsä asiasta kulkee seuraavasti: Ihmiset ovat korkeampien voimien tai voiman luomia (ja Cicero saa jopa epikurolaisen Atticuksenkin myöntämään, että jumalat osallistuvat ihmisten asioihin); tämä jumaluus on antanut ihmisille pienen osan omasta jumalallisuudestaan, mukaan lukien puhekyky, järki ja ajattelukyky; koska jumaluus on hyvä, ihmiset voivat oikealla järjenkäytöllä saavuttaa itsekin hyvyyden; ja tämä järjenkäyttö on sama kuin laki: se edistää hyvää ja kieltää pahan. Kun epäonnistumme tässä, se tapahtuu paheidemme, kuten nautinnonhalun, rahanhimon, vallanhimon ja muiden puutteiden vuoksi.


title: Laeista

text: Kirjassa II Cicero esittää ehdotuksensa valtion uskonnollisiksi laeiksi. Hän katsoo, että uskonnolliset lait muodostavat kaiken lainsäädännön perustan. Cicero pitäytyy Rooman perinteiseen uskontoon.


title: Laeista

text: Kirja alkaa sillä, että Cicero esittää näkemyksensä luonnollisesta laista. Kolmikko on päätynyt Fibrenius-joessa sijaitsevalle saarelle, missä he istuvat alas ja jatkavat keskusteluaan. Aluksi keskustellaan siitä, voiko henkilö pitää kahta paikkaa kotipaikkanaan; esimerkiksi voiko joku rakastaa kotinaan sekä Roomaa että Arpinumia. Ciceron mukaan ei pelkästään voi, vaan se on jopa luonnollista. Hän käyttää esimerkkinä Cato vanhempaa, joka oli kotoisin Tusculumista mutta sai Rooman kansalaisuuden. Cicero kuitenkin korostaa, että myöhemmän kansalaisuuden tulee mennä syntymäpaikan edelle.


title: Laeista

text: Cicero aloittaa lakien käsittelyn sanomalla, ettei laki saa alkuaan ihmisistä. Ihmiset ovat vain suuremman viisauden työkaluja. Tämä suurempi viisaus voi jaetun moraalin kautta käskeä hyvään ja kieltää pahan. Cicero erottaa ikuiseen viisauteen perustuvan, hyvän ja pahan määrittävän lain ihmisten kirjoitetuista laeista. Ihmisten lait voivat olla hyviä tai pahoja riippuen siitä, ovatko ne yhteensopivia ikuisen lain kanssa. Ne ovat voimassa vain niin kauan kuin kansa noudattaa niitä ja valtio valvoo niitä. Luonnollinen laki sen sijaan ei tarvitse sitä, että se kirjoitetaan ylös tai että sitä valvotaan. Cicero mainitsee esimerkkinä tilanteen, jossa kuningas Lucius Tarquinius Superbuksen poika Sextus Tarquinius raiskasi Lucretian. Tuolloin Rooman laki ei vielä tuntenut raiskausta. Siitä huolimatta kansa tiesi, että tapahtunut rikkoi jaettua moraalia vastaan, ja seurasi Lucius Junius Brutusta tilanteen korjaamisessa. Huonot lait eivät ansaitse tulla kutsutuiksi laeiksi eivätkä niitä määräävät valtiot ansaitse valtion nimeä, aivan kuin kukaan järkevä ei kutsuisi valelääkäriä lääkäriksi tai tämän määräämiä rohtoja lääkkeiksi.


title: Laeista

text: Ciceron näkemus, jonka mukaan lakien perustana on uskonnollinen usko, johtaa kolmikon käsittelemään seuraavaksi uskonnollisia lakeja. Ciceron kuvaamat uskonnolliset lait vaikuttavat noudattavan Rooman vanhoja uskonnollisia lakeja, jotka jo hänen aikanaan olivat muinaisia. Näihin kuuluvat muun muassa puolimyyttisen kuningas Numa Pompiliuksen lait sekä kahdentoista taulun lait. Samalla huomautetaan, että uskonnollisilla laeilla on usein henkisen lisäksi myös käytännöllinen tarkoitusperä. Esimerkiksi lait, jotka kieltävät hautaamisen ihmisasutusten lähelle, estävät samalla hautarovioiden tulen leviämisen asutuksiin.


title: Laeista

text: Uskonnollisesta laista jatketaan suoraan maallisiin lakeihin, sillä Cicero ilmoittaa tavoitteekseen käsitellä kaikki lait yhden päivän keskustelun aikana, aivan samoin kuin Platon oli tehnyt omassa teoksessaan.


title: Laeista

text: Kirjassa III Cicero esittää ehdotuksensa valtiomuodoksi ja virkamiehiä koskeviksi laeiksi. Ciceron mukaan valtiomuodon tulee kaikin tavoin tähdätä siihen, että valtiota johdetaan oikein eikä väärämielisesti. Hänen esittämänsä valtiomuoto on näennäisesti demokraattinen, mutta silti monella tavoin aristokraattinen, sillä sitä johtaa senaatissa istuva parhaimmisto, jolla on järkeä, oikeustajua ja ylevää näkemystä. Lait perustuvat jälleen luonnonoikeuteen sekä Rooman kahdentoista taulun lakeihin. Ciceron lakien peruspiirteet ovat seuraavat:


title: Laeista

text: Oikeusjärjestelmä


title: Laeista

text: Cicero katsoi, että hänen aikansa oikeusistuinten toimintaan oli liian helppoa vaikuttaa lahjuksilla tai häikäilemättömyydellä. Siksi hän halusi palauttaa oikeuden takaisin kansan käsiin. Tapauksissa, joissa rangaistus oli kuolema tai maastakarkotus, tuomitsisi "comitia centuriata", kun taas muissa tapauksissa oikeutta jakaisi "concilium plebis". Oikeuden istuntoja johtaisi edelleen viranomainen, kuten preettori tai jopa konsuli. Sama viranomainen pitäisi huolen rangaistuksen täytäntöönpanosta. Siviilioikeudenkäynneissä tuomioista olisi valitusoikeus, mutta sotaretkien aikana oikeutta ei olisi.


title: Laeista

text: Senaatti


title: Laeista

text: Ciceron laeissa senaatti ei olisi enää pelkkä neuvoa antava elin, vaan sillä olisi todellista lainsäädäntövaltaa, ja sen päätökset olisivat sitovia. Senaatin jäsenyyteen olisivat oikeutettuja kaikki aiemmat viranhaltijat. Ciceron tekemä muutos vaikuttaa lisäävän demokratiaa, mutta Cicero puolustaa tätä sanomalla, että puoliaristokraattinen senaatti toimisi vastavoimana demokraattiselle kansankokoukselle. Lisäksi Cicero ehdottaa, että kensorit poistaisivat viroista väärinkäytöksiin syyllistyneet. Senaattia rangaistaisiin esimerkiksi ahneudesta, koska muutoin sellainen leviäisi koko kansaan. Kahdella konsulilla, preettorilla, diktaattorilla, tribuuneilla ja muilla vastaavilla viranhaltijoilla olisi oikeus olla läsnä senaatin kokoontumisissa.


title: Laeista

text: Viranhaltijat


title: Laeista

text: Ciceron järjestelmä säilyttäisi (hänen yleisen konservatiivisuutensa mukaisesti) roomalaisen yhteiskunnan perusrakenteen. Uudistusten tarkoituksena on lähinnä estää yhteiskunnan rappeutuminen. Ciceron tasavallan viranhaltijoita olisivat:Kaikkiin näihin tehtäviin valittaisiin viranhaltijat vuodeksi, lukuun ottamatta kensoreita, joiden kausi kestäisi viisi vuotta, sekä diktaattoria, jonka kausi olisi rajoitettu kuuteen kuukauteen. Kenelläkään ei olisi oikeutta toimia samassa virassa kahdesti kymmenen vuoden jaksolla. Kaikkien virkojen ikärajat säilyisivät samoina kuin ne olivat siihenkin saakka olleet.


title: Laeista

text: Jos kumpikin konsuli tai diktaattori kuolee tai jättää viran, kaikki muut viranhaltijat kvestorista ylöspäin poistetaan virasta. Tällöin senaatti nimittää interrexin järjestämään uudet vaalit mahdollisimman pian.


title: Laeista

text: Kansankokoukset


title: Laeista

text: Kansankokoukset olisivat myös lakiasäätäviä elimiä. Niiden tuli olla vapaita väkivallasta. Sekä senaatissa että kansankokouksessa ylimmällä paikalla olevalla viranomaisella olisi veto-oikeus päätöksiin.


title: Laeista

text: Äänestäminen ja lait


title: Laeista

text: Äänestykset olisivat avoimia, jotta petokset voitaisiin heti havaita, minkä tarkoituksena oli estää Ciceron ajalle yleinen lahjominen. Samalla Ciceron malli oli myös elitistinen: hän katsoi, että valtaa pitävien ylempien luokkien tulee tietää, miten kansa äänestää; kun taas tavallinen kansa voi näin ottaa mallia siitä, miten ylemmät luokat äänestävät.


title: Laeista

text: Mikään laki ei saanut kohdistua pelkästään yhteen henkilöön. Tämä oli selvästi vastaus Clodiukselle, joka oli vuonna 58 eaa. vaatinut Cicerolle maastakarkotusta vaatimalla lakia, jonka mukaan kaikki sellaiset viranomaiset oli karkotettava, jotka olivat toteuttaneet kuolemantuomion ilman kansankokouksen päätöstä – Cicero oli tehnyt juuri näin Catilinan salaliiton tapauksessa.