title: Pöyrisjärvi

text: Pöyrisjärven alueella on 86 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Jierstijärvi (104 ha) ja Naapajärvi (36 ha), jotka laskevat Pöyrisjärveen Jierstijokea myöten, Maaterjärvi (90 ha) ja Maaterlommol (29 ha), jotka laskevat Maaterjokea myöten, Hauki-Termisjärvi (37 ha), Termisjärvi (19 ha) ja Termislommol (11 ha), jotka laskevat Termisjokea myöten, ja Buolžžajávri (10 ha) ja Rossinjärvi (80 ha), joita erottaa Pöyrisjärvestä kapea kannas.


title: Piia Korhonen

text: Piia Korhonen (s. 12. tammikuuta 1997 Eura) on suomalainen lentopalloilija. Korhosen pelirooli on hakkuri.


title: Piia Korhonen

text: Korhonen debytoi Mestaruusliigassa 12.10.2013 16-vuotiaana LiigaEuran paidassa ottelussa HPK:ta vastaan. Heti avauskautenaan Korhonen teki 8,0 pistettä ottelua kohden.


title: Piia Korhonen

text: Kaudeksi 2014–2015 Korhonen siirtyi HPK:n riveihin, jossa pelasi kolme kautta saavuttaen pronssia, kultaa ja hopeaa. Lisäksi hän oli saavuttamassa kahta Suomen Cupin hopeaa.


title: Piia Korhonen

text: Toukokuussa 2017 Korhonen solmi kaksivuotisen sopimuksen Saksan pääsarjajoukkueen Dresdner SC:n kanssa.


title: Piia Korhonen

text:
Naisten lentopallomaajoukkueessa Korhonen pelasi ensimmäisen ottelunsa 15.5.2014 Romaniaa vastaan. Kesän 2016 EM-karsinnoissa Korhonen oli kaikki lohkot huomoiden paras pistenainen 19,7 pisteen keskiarvollaan.. MM-karsinnoissa 2017 Korhonen oli puolestaan kolmanneksi paras pistenainen 18,4 pisteen ottelukeskiarvolla.
Korhonen oli voittamassa Euroopan liigan hopeaa 2017 ja oli samalla koko liigan paras pistenainen sekä paras syöttäjä.


title: Suomen kielen historia

text: Suomen kielen historia käsittää sekä kielihistorian eli ajan, jolloin kieltä ei vielä kirjoitettu, että kirjoitetun kielen historian. Kirjoitetun suomen kielen historiasta käytetään usein nimitystä "kirjasuomen historia" tai "kirjasuomen kehitys".


title: Suomen kielen historia

text: Suomen kieli on muiden uralilaisten kielten tavoin kehittynyt uralilaisesta kantakielestä, jota on perinteisen näkemyksen mukaan puhuttu noin 6 000 vuotta sitten jossain Volgan keskijuoksun ja Ural-vuorten välisellä alueella. Nykyään monet kielitieteilijät kuitenkin pitävät kantauralia huomattavasti nuorempana ja ajoittavat sen noin vuoteen 2000 eaa. Uralilaisesta kantakielestä nykysuomeen asti periytyneitä kielitypologisia piirteitä ovat esimerkiksi agglutinaatio, omistusliitteiden käyttö, painon sijoittuminen ensimmäiselle tavulle ja vokaalisointu.


title: Suomen kielen historia

text: Nykyiset uralilaiset kielet eivät ole kehittyneet suoraan kantauralista, vaan tuhansien vuosien aikana on ollut useita välikantakieliä, joiden lukumäärästä on kuitenkin erilaisia käsityksiä. Perinteisessä sukupuumallissa kantasuomen ja kantauralin välille oletetaan peräti neljä välikantakieltä, kun taas ns. kampamallin mukaan kantasuomi on kehittynyt suoraan kantauralista. Yleensä kantasuomen ja kantauralin välille oletetaan kuitenkin ainakin yksi välikantakieli. Myös käsitykset siitä, milloin jotain suomensukuista kieltä on puhuttu nykyisen Suomen alueella, vaihtelevat. Vanhemman ajoituksen mukaan uralilainen kantakieli on yhdistetty kampakeraamiseen kulttuuriin, joka levisi Itämerelle asti jo noin vuosina 3900–3500 eaa. Nykyään pidetään todennäköisempänä, että uralilaiset kielet ovat levinneet nykyisen Suomen alueelle vasta kun kantasaame ja kantasuomi ovat olleet erillisiä kielimuotoja. Ne ovat eronneet toisistaan ehkä vuoden 1000 eaa. jälkeen. Kantasaame on todennäköisesti levinnyt idästä Suomeen aiemmin, kun taas kantasuomen keskus on ollut Suomenlahden eteläpuolella. Kantasuomea on kuitenkin puhuttu varhain myös Lounais-Suomessa, mahdollisesti jo pronssikaudella mutta viimeistään rautakauden alussa noin vuonna 500 eaa.


title: Suomen kielen historia

text: Kantasuomi on suomen lähin kantakieli, josta ovat kehittyneet itämerensuomalaiset kielet eli suomi, karjala, vepsä, lyydi, inkeroinen, vatja, viro ja liivi. Ne ovat varsin läheistä sukua keskenään, vaikka esimerkiksi viro ei olekaan suomalaiselle täysin ymmärrettävää. Kantasuomi sai paljon vaikutteita germaanisista ja balttilaisista kielistä, mikä näkyy sanaston lisäksi myös kielen rakenteessa. Kantasuomen aikana ovat kehittyneet esimerkiksi adjektiiviattribuutin kongruenssi (adjektiivi taipuu pääsanan mukaan, esimerkiksi "punaisessa talossa") sekä liittotempukset perfekti ja pluskvamperfekti, ja uralilainen sanajärjestys SOV on vaihtunut SVO:ksi. Kantasuomea on puhuttu ajanlaskun alun tienoille, jonka jälkeen siitä ovat alkaneet kehittyä nykyiset itämerensuomalaiset kielet. Erillisistä kielistä tai murteista voidaan puhua noin vuodesta 500 alkaen.


title: Suomen kielen historia

text: Vuoden 1000 tienoilla Suomessa oli arkeologisten löytöjen perusteella neljä asutusaluetta, joiden on tulkittu edustavan myös neljää muinaismurretta: Varsinais-Suomi, Häme, Karjala ja Savo. Myös vanhimmissa kirjallisissa lähteissä, kuten riimukivissä, kertomuksissa ja historiallisissa asiakirjoissa, on mainittu omina alueinaan Suomi (= Varsinais-Suomi), Häme ja Karjala, mahdollisesti myös Pohjanmaan rannikko eli kveenien asuma-alue. Tämä vanha heimojako on myös suomen murrejaon perusta. Monet suomen murteiden väliset erot perustuvat osaksi jo kantasuomen aikaisiin murre-eroihin: siksi suomen länsimurteissa ja etenkin lounaismurteissa on enemmän yhtäläisyyksiä viron kanssa, kun taas itämurteet muistuttavat monessa suhteessa karjalan kieltä. Nykyinen suomen kieli on siis kehittynyt kahdesta erilaisesta kielimuodosta. Toisaalta Suomenlahden eteläpuolella on tapahtunut kielellisiä muutoksia, minkä takia viro on kehittynyt eri suuntaan kuin suomi.


title: Suomen kielen historia

text: Ensimmäiset kokonaan suomenkieliset tekstit ilmestyivät 1540-luvulla. Sitä edeltänyttä aikaa kutsutaan varhaissuomen kaudeksi. Etenkin kauden loppupuolelta tunnetaan jo tuhansia irrallisia suomenkielisiä nimiä ja sanoja, jotka on mainittu latinan- ja ruotsinkielisissä asiakirjoissa, kuten oikeuden pöytäkirjoissa. Ensimmäiset maininnat suomalaisista paikannimistä ovat 1200-luvulta. Vanhimmat kokonaiset suomenkieliset lauseet ovat peräisin 1470-luvulta saksalaisesta käsikirjoituksesta: "Mijnna thachton gernast spuho somen gelen Emijna daijda" ’Minä tahdon kernaasti puhua suomen kielen, en minä taida’. Jotkin kirkolliset tekstit, kuten Isä meidän -rukous ja uskontunnustus on käännetty suomeksi ja oletettavasti myös kirjoitettu muistiin viimeistään 1400-luvulla, mutta käsikirjoituksia ei ole säilynyt. Samoin tiedetään, että Turun tuomiokirkossa on saarnattu suomeksi 1400-luvulla, joten saarnakirjallisuuttakin on varmaan ollut olemassa.


title: Suomen kielen historia

text:
Suomen kirjakieli syntyi uskonpuhdistuksen myötä 1500-luvulla. Piispa Mikael Agricola julkaisi ensimmäiset painetut suomenkieliset kirjat, kuten "Abckiria" 1543 ja "Se Wsi Testamenti" 1548. Yhteensä Agricola julkaisi yhdeksän teosta.
Suomen kielen kirjoitettua muotoa 1540-luvulta noin vuoteen 1810 nimitetään nimellä "vanha kirjasuomi"
Suomenkielinen kirjallisuus oli lähes kokonaan uskonnollista: Raamatun tekstejä, liturgisia kirjoituksia ja katekismuksia. Suurin osa teksteistä oli ruotsista tai latinasta käännettyjä, ja suoraan suomeksi kirjoitettiin lähinnä saarnoja ja virsiä. Uskonnollisten tekstien lisäksi käännettiin hallinnollisia tekstejä, kuten kuninkaallisia käskykirjeitä ja lakeja. Raamattu käännettiin kokonaan suomeksi vuonna 1642. 1700-luvulla alettiin jo julkaista enemmän muutakin kuin uskonnollista kirjallisuutta. Vuonna 1776 Antti Lizelius alkoi julkaista ensimmäistä suomenkielistä sanomalehteä nimeltään "Suomenkieliset Tieto-Sanomat".


title: Suomen kielen historia

text: Vanhan kirjasuomen teksteissä on paljon käännöslainoja ja suomelle vieraita lauserakenteita, koska tekstit ovat enimmäkseen käännöksiä ja niiden kirjoittajat olivat oppineet ensin kirjoittamaan ruotsia ja latinaa. Esimerkiksi Agricola saattoi käyttää postpositioita ruotsin kielen mallin mukaan, kuten "catzocat taivan linduin päle" ’katsokaa taivaan lintuja’, tai korvata ruotsin tai saksan artikkelit sanoilla "yksi", "tämä" ja "se". Oikeinkirjoitus perustui latinan, saksan ja ruotsin esikuviin, ja aluksi esimerkiksi äänteiden pituuden merkitseminen tai "ä"- ja "e"-äänteiden erotteleminen oli epäjohdonmukaista. Vuoden 1642 Raamatussa oikeinkirjoitus oli parantunut, mutta silti esimerkiksi "k"-äännettä merkittiin takavokaalin edellä "c":llä ja pitkät vokaalit kirjoitettiin yleisesti yhdellä kirjaimella: esimerkiksi "wälttä" ’välttää’, "langetcat" ’langetkaat’, "pädzijn" ’pätsiin’.


title: Suomen kielen historia

text: Kirjakieli perustui aluksi Turun seudun murteeseen, mutta vaikutteita tuli myös Hämeestä ja Satakunnasta. Agricola itse kirjoitti käyttäneensä Uudessa testamentissa enimmäkseen "suomenkieltä", toisin sanoen Varsinais-Suomen murretta, mutta tarpeen vaatiessa myös muita murteita. Nykyisestä kirjakielestä eroavat esimerkiksi "ia"- tai "iä"-loppuiset murremuodot, kuten "hopia" ’hopea’, "kipiäxi" ’kipeäksi’, "cauhja" ’kauhea’ ja loppuheitto, kuten "punaist" ’punaista’, "lankes" ’lankesi’, "me ylistem" ’ylistämme’. Inessiivin päätteenä oli usein pelkkä "s" ("seuracunnas", "idäs", "caupungis") tai "sa": "ijancaikisesa elemesä" ’iankaikkisessa elämässä’, "taiwasa ja maasa" ’taivaassa ja maassa’, "täsä Suomesa".


title: Suomen kielen historia

text: 1800-luvun alkupuolella poliittiset muutokset (autonomian aika) ja kansallisromantiikan aatteet tekivät suomen kielen kehittämisen ajankohtaiseksi. Vuosia 1820–1870, jolloin suomi kehittyi sivistyskieleksi, kutsutaan varhaisnykysuomen kaudeksi. Vuonna 1831 perustettiin Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, joka asetti tavoitteekseen suomenkielisen kirjallisuuden luomisen ja suomen kielen aseman parantamisen. Seura tuki myös vanhan kansanrunouden keräämistä ja julkaisemista. Elias Lönnrotin keruumatkojen tuloksena julkaistiin Kalevalan ensimmäinen versio, ns. "vanha Kalevala" vuonna 1835. Erityisesti J. V. Snellman korosti suomen kielen merkitystä koko maan aineellisen ja henkisen kehityksen kannalta.


title: Suomen kielen historia

text: Kansanrunojen myötä suomen itämurteiden asema parani, ja vanhan kirjakielen länsisuomalaisuutta alettiin arvostella. Tästä seurasi murteiden taisteluksi kutsuttu ajanjakso, joka päättyi kompromissiin: kirjakielen läntinen pohja säilyi, mutta siihen tuli uusia piirteitä itämurteista. Nykyinen suomen kieli perustuukin melko tasapuolisesti kaikkiin päämurteisiin. Itämurteista kirjakieleen otettuja piirteitä ovat esimerkiksi monikon 3. persoonan imperfektimuoto "ottivat" (vanhassa kirjakielessä "otit") ja inessiivi "kalassa" (vanhassa kirjakielessä "kalasa". Toisaalta d-kirjain, jota itämurteiden kannalta pidettiin tarpeettomana, säilyi yleiskielessä. Oikeinkirjoitus vakiintui nykyiselleen, kun viimeisetkin kirjoittajat lakkasivat käyttämästä x- ja z-kirjaimia.


title: Suomen kielen historia

text: 1800-luvun alkupuolella luotiin myös suuri määrä suomenkielistä hallinto- ja kulttuurisanastoa. Erityisesti niitä loi Lönnrot, joka keksi tuhansia uusia sanoja eri oppialoille. Muita sanastonkehittäjiä olivat Samuel Roos, Volmari Kilpinen, Pietari Hannikainen ja Antero Varelius. Uusia sanoja luotiin usein vanhoista sanoista johtamalla ja yhdyssanoja muodostamalla. Johdoksia ovat esimerkiksi "tiede" (< sanasta "tietää"), "lukio" (< "lukea") ja "kirjain" (< "kirja"), yhdyssanoja taas "lämpömittari", "tasavalta" ja "puheenjohtaja". Myös murteista otettiin käyttöön uusia sanoja, joiden merkitystä usein muutettiin tai täsmennettiin: esimerkiksi "juna" on merkinnyt alun perin ’jonoa’ ja "kaasu" ’kylmää sumua’.


title: Suomen kielen historia

text: Suomen kielen virallinen asema parani 1800-luvun alkupuolella monella tavalla, ja sitä ruvettiin käyttämään yhä enemmän myös opetuksessa. Helsingin yliopistoon perustettiin suomen kielen lehtoraatti 1829 ja professuuri 1850, ja vuonna 1858 Jyväskylään perustettiin ensimmäinen suomenkielinen oppikoulu. Suomen kielen asema vahvistettiin virallisesti vuoden 1863 kieliasetuksella, jonka mukaan suomesta piti tulla 20 vuoden kuluessa ruotsin rinnalla tasa-arvoinen virkakieli.


title: Suomen kielen historia

text: Varhaisnykysuomen ajan katsotaan päättyneen 1870-luvulla, kun suomen kielen ja suomenkielisen sivistyksen asema oli jo melko vakiintunut. Aleksis Kiven "Seitsemän veljestä" ilmestyi vuonna 1870. Suomenkielinen kaunokirjallisuus ja teatteri sai alkunsa, ja suomeksi julkaistiin useita sanoma- ja aikakauslehtiä. Suomea käytettiin koulun, hallinnon ja oikeuslaitoksen kielenä.


title: Suomen kielen historia

text: Suomen kieli on jatkanut kehitystään myös 1870-luvun jälkeen, jolloin puhutaan nykysuomen kaudesta. Etenkin erikoisalojen ja tekniikan kehityksen vaatimaa sanastoa on tullut ja tulee koko ajan lisää. Esimerkiksi vuosina 1880–1920 syntyneitä uudissanoja ovat "ammattiyhdistys", "polkupyörä" ja "asiakas", ja 1920–1970-luvuilla kieleen ovat tulleet "elokuva", "tietokone" ja "pakastin". Kun suomen kielen asema on vakiintunut ja yleinen sivistystaso noussut, lainasanoja ja vieraita äänteitä ei enää vältetä niin paljon kuin ennen. Esimerkiksi vuoden 1980 uudissanastossa on sanat "statussymboli", "audiovisuaalinen" ja "doping".


title: Suomen kielen historia

text: Nykysuomen kaudella oikeinkirjoitukseen tai kielioppiin ei ole juuri tullut muutoksia, koska ne vakiintuivat jo varhaisnykysuomen kaudella. Muutoksia on tapahtunut lähinnä yksityiskohdissa. Yleensä on pyritty tiiviyteen ja lyhyyteen: esimerkiksi yleinen katsaus > yleiskatsaus, eroavaisuus > eroavuus, teknillinen > tekninen. Lyhenemistendenssi näkyy myös siinä, että yksikön 3. persoonan "pi"-pääte on jäänyt pois ("saapi" > "saa") ja 3. persoonan omistuliitteessä on yleistynyt lyhyempi variantti: "pojallansa" > "pojallaan". Partikkelien käyttö on täsmentynyt, niin että esimerkiksi "kun" ja "kuin" ja "vaan" ja "vain" erotetaan toisistaan.


title: Suomen kielen historia

text: Suomen itsenäistymisen jälkeen Vuoden 1919 hallitusmuodossa säädettiin, että Suomen kansalliskielet ovat suomi ja ruotsi ja kansalaisilla on oikeus käyttää oikeudessa ja hallintoelämässä kumpaakin kieltä. Suomen kielen asema oli kuitenkin vahvistunut niin paljon, että kyse oli enemmänkin ruotsinkielisen kansanosan oikeuden takaamisesta. Nykyään suomi on myös yksi Euroopan unionin 24 virallisesta kielestä, mikä takaa oikeuden lukea EU:n asiakirjoja, kirjoittaa komissiolle ja saada vastaus suomeksi.


title: Newhaven Marinen rautatieasema

text: Newhaven Marinen rautatieasema on rautatieasema lähellä Newhaven Harbourin asemaa Newhavenissa, Kaakkois-Englannin East Sussexissa. Se on virallisesti yhä käytössä, mutta se on ollut suljettu matkustajilta elokuusta 2006 lähtien katoksen turvallisuusongelmien vuoksi.


title: Newhaven Marinen rautatieasema

text: Asema sijaitsee Newhavenin satamassa. Se on Seafordin radan haaralla, joka erkanee radasta pian Newhaven Harbourin jälkeen ja kulkee vaihteesta 140 metrin matkan asemalle.


title: Newhaven Marinen rautatieasema

text: Nykyisen aseman alueelle avattiin ensimmäinen rautatieasema, Newhaven Wharf, 8. joulukuuta 1847. Se suljettiin, kun läheinen Newhaven Harbourin asema avautui. Nykyisen aseman avasi London, Brighton and South Coast Railway 17. toukokuuta 1886 nimellä Newhaven Harbour (Boat Station). British Railways nimesi sen uudelleen Newhaven Marineksi 14. toukokuuta 1984.


title: Newhaven Marinen rautatieasema

text: Asema-alueen ylläpidosta ja linjan liikennöinnistä vastaa junayhtiö Southern. Se liikennöi asemalta yhden junavuoron joka arkipäivä. Tämä vuoro on niin sanottu parlamenttijuna, jolla ylläpidetään säännöllinen liikenne asemalle. Ilman sitä asema ja sille johtava rataosuus olisi suljettava, joka vaatii parlamentin hyväksynnän ja on pitkä ja kallis prosessi.


title: Newhaven Marinen rautatieasema

text: Laiturin katos oli asemalla vielä heinäkuussa 2015, mutta syyskuuhun 2015 mennessä se oli purettu.


title: Ryde Pier Headin rautatieasema

text: Ryde Pier Headin rautatieasema on yksi Wightsaarella sijaitsevan Ryden kaupungin kolmesta rautatieasemasta. Se sijaitsee Ryde Pier -laiturin päässä Wightlinkin katamaraaniterminaalin vieressä. Asemalle liikennöi Island Line Trains.


title: Ryde Pier Headin rautatieasema

text: Asemaa käytti 218 060 matkustajaa kaudella 2014–2015.


title: Ryde Esplanaden rautatieasema

text: Ryde Esplanaden rautatieasema on yksi Wightsaarella sijaitsevan Ryden kaupungin kolmesta rautatieasemasta. Se sijaitsee lähellä merenrantaa linja-autoaseman vieressä. Asemalle liikennöi Island Line Trains.


title: Ryde Esplanaden rautatieasema

text: Asemaa käytti 289 574 matkustajaa kaudella 2014–2015.


title: Ryde St. John’s Roadin rautatieasema

text: Ryde St. John’s Roadin rautatieasema on yksi Wightsaarella sijaitsevan Ryden kaupungin kolmesta rautatieasemasta. Se sijaitsee kaksi kilometriä etelään linjan pääteasema Ryde Pier Headistä. Asemalle liikennöi Island Line Trains. Sen vieressä on Ryden varikko, jossa Island Linen kalusto huolletaan.


title: Ryde St. John’s Roadin rautatieasema

text: Asemaa käytti 184 924 matkustajaa kaudella 2014–2015.


title: Andinobates

text: Andinobates on nuolimyrkkysammakoiden heimoon kuuluva suku. Sen lajeja tavataan Kolumbian, Ecuadorin ja Panaman sademetsissä.


title: Smallbrook Junctionin rautatieasema

text: Smallbrook Junctionin rautatieasema on rautatieasema Wightsaarella lähellä Ryden kaupunkia. Asemalle ei pääse muuten kuin junalla. Se toimii vaihtoasemana saaren pääradan Island Linen ja museorautatie Isle of Wight Steam Railwayn välillä. Island Linen matkustajajunat pysähtyvät asemalla vain niinä päivinä, joina museorautatiellä on liikennettä.


title: Smallbrook Junctionin rautatieasema

text: Asemaa käytti 11 230 matkustajaa kaudella 2014–2015.


title: Bradingin rautatieasema

text: Bradingin rautatieasema on rautatieasema Bradingissä Wightsaarella, Ryden ja Shanklinin välisellä Island Linella. Asemalle liikennöi Island Line Trains.


title: Bradingin rautatieasema

text: Asemaa käytti 50 954 matkustajaa kaudella 2014–2015.


title: Pentti Poutanen

text: Pentti Poutanen (s. 9. elokuuta 1922 Parikkala) on suomalainen poliitikko. Hän toimi Keskustan kansanedustajana vuosina 1970–1987 edustaen Mikkelin vaalipiiriä. Poutanen toimi Rantasalmen kunnanvaltuuston jäsenenä vuosina 1961–1985, josta ajasta hän oli valtuuston puheenjohtaja vuodet 1973–1985.


title: Pentti Poutanen

text:
Siviiliammatiltaan Poutanen on maanviljelijä ja hän toimi viljelijänä Parikkalassa ja Rantasalmella.
Poutasen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Poutanen ja emäntä Ida Maria Kosonen. Poutanen avioitui vuonna 1943 Eini Esteri Revon kanssa, joka kuoli vuonna 1948. Poutasen toinen aviopuoliso vuodesta 1950 on ollut Anna-Liisa Nykänen. Poutasella on näistä liitoista viisi lasta, Ellen (s. 1944), Jukka (s. 1951), Marja-Liisa (s. 1953), Kaija (s. 1957) ja Vesa (s. 1960). Poutaselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1978. Poutanen on sotilasarvoltaan kersantti.


title: Pentti Poutanen

text: Poutanen on iäkkäin elossa oleva kansanedustaja, kesäkuusta elokuuhun 2017 yhdessä samana päivänä syntyneen Markus Kainulaisen kanssa ja Kainulaisen kuoltua yksinään.


title: Sandownin rautatieasema

text: Sandownin rautatieasema on rautatieasema Sandownissa Wightsaarella, Ryden ja Shanklinin välisellä Island Linella. Asemalle liikennöi Island Line Trains.


title: Sandownin rautatieasema

text: Asemaa käytti 203 142 matkustajaa kaudella 2014–2015.


title: Satu-Marja Nygren

text: Satu-Marja Nygren on työskennellyt Yleisradion pukusuunnittelijana vuodesta 1979 lähtien. Hän on työskennellyt useissa television viihde- ja draamasarjoissa sekä tv-elokuvatuotannoissa, kuten Hymyhuulissa, Velipuolikuussa, Tuliportaissa ja Kotikadussa. Nygren on myös ollut useissa Euroviisuissa Suomen esiintyjien pukusuunnittelijana.


title: Ranitomeya

text: Ranitomeya on nuolimyrkkysammakoiden heimoon kuuluva suku. Sen lajeja tavataan Andien aluskukkuloilta aina Amazonin suulle Panamassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Perussa, Brasiliassa, Ranskan Guayanassa ja mahdollisesti Boliviassa.


title: Martti Suntela

text: Martti Johannes Suntela (3. tammikuuta 1903 Padasjoki – 21. heinäkuuta 1999) oli suomalainen poliitikko. Suntela valmistui ylioppilaaksi vuonna 1927, agronomiksi 1932 ja samana vuonna maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi. Suntela toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1948–1951 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän toimi myös Asikkalan kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja kunnanhallituksen varapuheenjohtajana.


title: Martti Suntela

text: Siviiliammatiltaan Suntela oli maanviljelijä ja hän toimi viljelijänä Asikkalassa. Suntelalle myönnettiin maanviljelysneuvoksen arvonimi vuonna 1964. Suntelan vanhemmat olivat maanviljelijä Eemil Johannes Suntela ja Lyydia Honkola. Suntelan puoliso vuodesta 1934 oli Sointu Astrea Toivonen ja heillä oli kaksi lasta, Matti Juhani (s. 1934) ja Maija-Leena (s. 1938). Suntela oli maaliskuusta 1999 saman vuoden heinäkuuhun iäkkäin elossa oleva kansanedustaja.


title: Laken rautatieasema

text: Laken rautatieasema on rautatieasema Laken kylässä Wightsaarella, Ryden ja Shanklinin välisellä Island Linella. Asemalle liikennöi Island Line Trains.


title: Laken rautatieasema

text: Asemaa käytti 53 006 matkustajaa kaudella 2014–2015.


title: Leif Hamre

text: Leif Hamre (9. elokuuta 1914 Molde, Møre ja Romsdal – 20. elokuuta 2007 Lier, Buskerud) oli norjalainen upseeri ja kirjailija.


title: Leif Hamre

text: Hamre opiskeli valtion taideakatemiassa Oslossa, mutta pakeni toisen maailmansodan natsimiehitystä ja liittyi ulkomailla toimineisiin norjalaisjoukkoihin. Hän sai lentäjänkoulutuksen Kanadan Little Norwayssa ja menestyi sotatehtävissä niin, että sodan jälkeen hankki lisäkoulutusta Yhdysvalloissa ja jatkoi upseerin uraa Norjan kuninkaallisten ilmavoimien helikopterijoukoissa. Hän pääsi eläkkeelle everstiluutnanttina vuonna 1974.


title: Leif Hamre

text: Vuosien 1957 ja 1978 välillä Leif Hamre kirjoitti kuusi nuortenkirjaa, jotka kaikki sijoittuvat lentäjien maailmaan. Hänen kirjojaan on käännetty 19 kielelle, myös suomeksi, ja lähes kaikki niistä saivat myös Norjan valtion lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnon. Vuonna 1983 hän julkaisi vielä aikuisille tarkoitetun romaanin "Til borgen! Til borgen!".


title: Shanklinin rautatieasema

text: Shanklinin rautatieasema on rautatieasema Shanklinissa Wightsaarella. Se on Rydeen kulkevan Island Linen pääteasema. Asemalle liikennöi Island Line Trains.


title: Shanklinin rautatieasema

text: Asemaa käytti 294 698 matkustajaa kaudella 2014–2015.


title: Akseli Paarman

text: Aksel (Akseli) Arvid Paarman (1. joulukuuta 1904 Sodankylä – 9. helmikuuta 2000 Sodankylä) oli suomalainen poliitikko. Paarman toimi Keskustan kansanedustajana vuosina 1958–1966 ja 1969–1970 edustaen Lapin läänin vaalipiiriä. Hän toimi myös Sodankylän kunnanvaltuuston puheenjohtajana.


title: Akseli Paarman

text: Siviiliammattiltaan hän oli maanviljelijä ja toimi viljelijänä Sodankylässä. Paarmanin vanhemmat olivat maanviljelijä Aleksanteri Paarman ja emäntä Olga Kristiina Moskuvaara. Paarmanin puoliso vuodesta 1928 oli Ida Ainasoja ja heillä oli neljä lasta, Terttu Tellervo (s. 1930), Elli Mirjam (s. 1930), Paavo Pekka Pellervo (s. 1935) ja Pirjo Paula Tuulikki (s. 1947). Paarmanille myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1969. Paarman oli sotilasarvoltaan jääkäri. Paarman oli heinäkuusta 1999 helmikuuhun 2000 iäkkäin elossa oleva kansanedustaja.


title: Nürburgringin 6 tunnin ajo 2015

text: Nürburgringin 6 tunnin ajo 2015 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2015 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 30. elokuuta Nürburgringin radalla Saksassa.


title: Nürburgringin 6 tunnin ajo 2015

text: Kilpailun voitti Porschella ajaneet Timo Bernhard, Brendon Hartley ja Mark Webber.


title: Jules Renard

text: Jules Renard (22. helmikuuta 1864 - 22. toukokuuta 1910) oli ranskalainen kirjailija.


title: Fear Fun

text: Fear Fun on Josh Tillmanin Father John Misty -nimen alla julkaistu studioalbumi. Se julkaistiin 30. huhtikuuta 2012 levymerkillä Sub Pop Records.. Albumi on tunnelmaltaan melankolinen ja se julkaistiin sen jälkeen kun Josh lähti pois Fleet Foxes -yhtyeestä.


Luettelo Mihail Lermontovin suomennetusta tuotannosta:


title: Phyllobates

text: Phyllobates on nuolimyrkkysammakoiden heimoon kuuluva suku, jonka lajeja tavataan Nicaraguasta Kolumbiaan.


title: Span 6 tunnin ajo 2015

text: Span 6 tunnin ajo 2015 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2015 toinen osakilpailu, joka ajettiin 2. toukokuuta Circuit de Spa-Francorchamps'n radalla Belgiassa.


title: Span 6 tunnin ajo 2015

text: Kilpailun voitti Audilla ajaneet André Lotterer, Marcel Fässler ja Benoît Tréluyer.


title: Silverstonen 6 tunnin ajo 2015

text: Silverstonen 6 tunnin ajo 2015 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2015 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 12. huhtikuuta Silverstonen moottoriradalla radalla Englannissa.


title: Silverstonen 6 tunnin ajo 2015


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Ihmisen seksuaalisuus on ihmisen synnynnäinen kyky ja valmius reagoida fyysisesti ja psyykkisesti aistimuksiin ja virikkeisiin kokemalla eroottista ja seksuaalista mielihyvää, sekä valmius pyrkiä näihin kokemuksiin.


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Ihmisen seksuaalisuus palvelee sekä ihmislajin biologista säilymistä että psyykkistä nautintoa. Seksuaalisuus on ominaisuus, joka on osa ihmisyyttä koko elämän ajan. Ihmisen seksuaalisuuteen kuuluu seksuaalinen kehitys, biologinen sukupuoli, sosiaalinen sukupuoli-identiteetti ja sen mukainen rooli, seksuaalinen suuntautuminen, eroottinen mielenkiinto, nautinto ja intiimiys sekä suvunjatkaminen.


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Ihminen voi kokea ja ilmaista seksuaalisuuttaan esimerkiksi ajatuksin, fantasioin, haluin, uskomuksin, asentein ja arvoin sekä käyttäytymisessä, rooleissa ja suhteessa itseensä ja toisiin. Seksuaalisuuteen ja sen ilmaisuun vaikuttaa monen tekijän vuorovaikutus, kuten biologisten, psykologisten, sosiaalisten, taloudellisten, poliittisten, kulttuuristen, eettisten, oikeudellisten, historiallisten, uskonnollisten ja henkisten.


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Seksuaalinen reaktiosarja jaetaan Mastersin ja Johnsonin mallin (1966) mukaisesti neljään osaan: kiihottumisvaiheeseen, tasannevaiheeseen, orgasmiin ja laukeamiseen. Näitä edeltäväksi vaiheeksi voidaan lisätä seksuaalinen halukkuus, jonka täytyy edeltää seksuaalista kiihottumista. Rosemary Bassonin naisten seksuaalisuutta ajatellen kehittämän kehämäisen mallin mukaan seksuaalinen reaktio voi alkaa mistä tahansa vastesyklin kohdasta, joita ovat tunnetason läheisyys, seksuaalinen ärsyke, seksuaalinen herääminen, seksuaalinen kiihottuminen ja halu, sekä emotionaalinen ja fyysinen tyydytys.


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Seksi on ihmiselle hänen oman seksuaalisuutensa toteuttamista, tekoja tai ajatuksia, jotka antavat seksuaalista hyvän olon tunnetta ja fyysistä nautintoa. Seksiä voi harrastaa yksin esimerkiksi haaveilemalla, fantasioimalla, eroottisten virikkeiden käyttämisellä tai itsetyydytyksellä. Toisen ihmisen kanssa seksiä voi harrastaa esimerkiksi flirttailemalla, hyväilemällä kiihottavasti, rakastelemalla tai yhdynnällä.


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Seksuaalinen suuntautuminen kertoo siitä, kehen ihminen ihastuu, rakastuu tai tuntee emotionaalista tai eroottista vetovoimaa. Vastakkaisesta sukupuolesta kiinnostuva on heteroseksuaali, omasta sukupuolestaan kiinnostuva homoseksuaali, ja sekä miehistä että naisista kiinnostuva on biseksuaali tai panseksuaali. Aseksuaali on ihminen, jolla ei ole seksuaalista kiinnostusta tai halua.


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Miehen sukupuolielin siitin toimii tärkeänä elimenä miehen seksuaalisen mielihyvän aikaansaamiseksi. Mies saa kiihottuessaan erektion, kun siittimen paisuvainen täyttyy verestä ja siitin paisuu. Kiihotuksen saavuttaessa huippunsa mies saa yleensä siemensyöksyn ja orgasmin, minkä jälkeen siitin veltostuu jälleen.


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Naisen sukupuolielinten osia ovat esimerkiksi häpykukkula, isot ja pienet häpyhuulet, klitoris ja emätin. Naisen ulkoisissa sukupuolielimissä on paljon vaihtelua.


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Ihoa voidaan pitää niin naisen kuin miehenkin suurimpana sukupuolielimenä. Ihossa on erogeenisia alueita, joiden hyväileminen ja koskettelu tuottavat mielihyvää.


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Tärkeimpiä ihmisen seksuaalisuuteen vaikuttavia hormoneja ovat androgeenit, testosteroni, estrogeenit, oksitosiini ja prolaktiini.


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Seksuaalisuus on ihmisyyden olennainen ja erottamaton osa, joka on olemassa koko eliniän. Seksuaalisuus kehittyy portaittain yksilön psyykkisen, fyysisen ja sosiaalisen kehityksen osina ja rinnalla, eikä sitä voi irrottaa erilleen muusta kasvusta ja kehityksestä.


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Lapsuuden seksuaalisuus poikkeaa selvästi aikuisuuden seksuaalisuudesta. Lapsen seksuaalisuus on esimerkiksi uteliaisuutta ja ihmettelyä, omaan kehoon tutustumista, läheisyyden opettelua sekä hauskanpitoa.


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Nuoruusiässä ihminen alkaa tutustua kehossaan voimistuviin seksuaalisiin tuntemuksiin itseä kiihottavin ajatuksin, materiaalein ja kosketteluin itse tai ystävän kanssa. Nuori alkaa kokea erektioita tai kostumista. Omaa muuttuvaa ulkonäköä tutkitaan ja vertaillaan toisiin, ja ulkonäköä aletaan korostaa joskus seksuaalisesti. Kiinnostus seksuaalisuuteen kasvaa, ja nuori etsii tietoa eri lähteistä. Rakkauden tunteet alkavat herätä, ja omaa seksuaalista identiteettiä aletaan pohtia. Nuori voi alkaa saada seurustelussaan seksuaalisia kokemuksia kuten koskettelua ja kiihottumista. Ensimmäisen yhdynnän tytöt kokevat keskimäärin 17 ja pojat 18 vuoden iässä, mutta seksuaalisuuden edistymisessä vaihtelua myöhäismurrosikäisissä on huomattavan paljon.


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Kehitysvammaisen seksuaalinen kehitys on tavallisesti samanlaista kuin muidenkin ihmisten, ja hän käy läpi samat psykoseksuaalisen kehityksen vaiheet, tosin joskus viivästyneesti.


title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Ikääntyminen vaikuttaa ihmisyksilöiden seksuaalisuuteen eri tavoin. Hormonitoiminnan vähentyessä seksuaalisen kiihottumisen saavuttaminen voi naisilla kestää aiempaa kauemmin, mutta orgasmin saanti helpottuu. Miesten libido heikkenee iän myötä ja erektiohäiriöt lisääntyvät. Seksuaalisuuden muutokset ikääntyessä johtuvat vahvasti ulkoisista tekijöistä, kuten parisuhteesta tai sen puutteesta, sairauksista tai lääkityksestä. Osa pareista jatkaa ikääntyessään seksielämäänsä mahdollisimman pitkään, mutta osa siirtyy suhteessaan vaiheeseen, johon ei enää kuulu seksuaalista läheisyyttä.


title: Silverstonen 6 tunnin ajo 2014

text: Silverstonen 6 tunnin ajo 2014 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2014 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 20. huhtikuuta Silverstonen moottoriradalla radalla Englannissa.


title: Silverstonen 6 tunnin ajo 2014

text: Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Anthony Davidson, Sébastien Buemi ja Nicolas Lapierre.


title: Span 6 tunnin ajo 2014

text: Span 6 tunnin ajo 2014 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2014 toinen osakilpailu, joka ajettiin 3. toukokuuta Circuit de Spa-Francorchamps'n radalla Belgiassa.


title: Span 6 tunnin ajo 2014


title: Notoro (1920)

text: Notoro () oli keisarillisen Japanin laivaston Shiretoko-luokan tankkeri ja kellukekoneiden emälaiva.


title: Notoro (1920)

text: Alus tilattiin Kawasakin Kōben telakalta ja se laskettiin vesille 3. toukokuuta 1920. Alus valmistui 10. elokuuta Shiretoko-luokan laivastotankkerina ja se muutettiin kellukekoneiden emälaivaksi vuonna 1924.


title: Notoro (1920)

text: Alus palautettiin laivastotankkeriksi vuonna 1942. Yhdysvaltain laivaston sukellusveneen Palaun itäpuolella 20. syyskuuta 1943 laukaisema torpedo vahingoitti pahoin alusta. Alus vahingoittui uudelleen pahoin ilmapommituksessa 5. marraskuuta 1944 ollessaan korjattavana Singaporessa. Hylky muutettiin kelluvaksi öljysäiliöksi. Alus poistettiin palveluksesta ja se romutettiin Singaporessa 3. toukokuuta 1947.


title: Fujin 6 tunnin ajo 2014

text: Fujin 6 tunnin ajo 2014 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2014 viides osakilpailu, joka ajettiin 12. lokakuuta Fuji Speedwayn radalla Japanissa.


title: Fujin 6 tunnin ajo 2014

text: Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Anthony Davidson ja Sébastien Buemi.


title: Shanghain 6 tunnin ajo 2014

text: Shanghain 6 tunnin ajo 2014 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2014 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 2. marraskuuta Shanghai International Circuitin radalla Kiinassa.


title: Shanghain 6 tunnin ajo 2014


title: Fantasy Records

text: Fantasy Records on yhdysvaltalainen levy-yhtiö, jonka veljekset Max ja Sol Weiss perustivat vuonna 1949. Fantasy Records keskittyi ensimmäisinä vuosinaan jazz-pianisti Dave Brubeckin tuotannon julkaisemiseen, mutta on todennäköisesti tunnetumpi koomikko Lenny Brucen sekä rock-yhtyeen Creedence Clearwater Revivalin levytyksistä.


title: Bahrainin 6 tunnin ajo 2014

text: Bahrainin 6 tunnin ajo 2014 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2014 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 15. marraskuuta Bahrain International Circuitin radalla Bahrainissa.


title: Bahrainin 6 tunnin ajo 2014

text: Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Alexander Wurz, Stéphane Sarrazin ja Mike Conway.


title: São Paulon 6 tunnin ajo 2014

text: São Paulon 6 tunnin ajo 2014 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2014 kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 30. marraskuuta Interlagosin radalla Brasiliassa.


title: São Paulon 6 tunnin ajo 2014

text: Kilpailun voitti Porschella ajaneet Romain Dumas, Neel Jani ja Marc Lieb.


title: Rūdolfs Maslovskis

text: Rūdolfs Maslovskis (s. 31. toukokuuta 1995 Riika, Latvia) on latvialainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Imatran Ketterässä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Rūdolfs Maslovskis

text: Maslovskis on HK Zemgalen kasvatti. Hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä kuitenkin Latvian pääsarjassa vain 16-vuotiaana HK Liepājas Metalurgsin kakkosjoukkueessa kaudella 2011–2012, jolloin Maslovskis pelasi siellä kolme runkosarjaottelua tehden kaksi maalia. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi pelaamaan Venäjän nuorten sarjaa, MHL:ää latvialaiseen HK Riikaan, mutta Maslovskis pelasi ison osan kaudestaan myös HK Juniors Riian joukkueessa Venäjän nuorten B-sarjassa ja Latvian pääsarjassa.


title: Rūdolfs Maslovskis

text: Kaudella 2013–2014 Maslovskis oli HK Riian paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 9+25=34. Pudotuspeleissä hän oli tehoilla 5+5=10 joukkueen paras pistemies ja jakoi Riian sisäisen maalipörssin voiton Nikolajs Jeļisejevsin kanssa. Maslovskis edusti joukkuetta myös Junior Club World Cupissa, jossa hän oli Riian paras syöttäjä viidellä syöttöpisteellään. Dinamo Juniors Riian (ent. HK Junior Riika) joukkueessa Maslovskis pelasi yhden ottelun Latvian pääsarjassa, mutta hän vahvisti joukkuetta myös Junior Club World Cupissa. Kaudella 2014–2015 Maslovskis oli tehoilla 16+26=42 Riian paras syöttäjä Deivids Sarkanisin kanssa ja sijoittui joukkueen sisäisessä pistepörssissä toiseksi Nikolajs Jeļisejevsin jälkeen. Hän jakoi myös Riian sisäisen tehotilaston voiton Haralds Neimanisin kanssa lukemalla +14. Maslovskis edusti joukkuetta taas myös Junior Club World Cupissa.


title: Rūdolfs Maslovskis

text: Kauden 2015–2016 Maslovskis aloitti aiemmassa seurassaan Liepājas Metalurgsissa, jossa hän pelasi neljä Latvian pääsarjan ja kaksi Latvian cupin ottelua. Marraskuussa 2015 Maslovskis siirtyi aluksi joulutaukoon asti kestävällä try-out -sopimuksella Suomi-sarjajoukkue Imatran Ketterään. Joulukuussa hän sai joukkueeseen loppukauden jatkosopimuksen. Maslovskis jatkoi Ketterässä myös kaudella 2016–2017, jolloin hän oli joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Jesse Juntheikin jälkeen tehoilla 25+34=59. Heidän edellään koko Suomi-sarjan pistepörssissä oli vain Pyryn Antti Hildén. Pudotuspeleissä Maslovskis oli tehoilla 3+7=10 Ketterän paras syöttäjä Juntheikin kanssa ja toiseksi paras pistemies hänen jälkeensä. Maslovskis voitti kauden päätteeksi Suomi-sarjan mestaruuden.


title: Rūdolfs Maslovskis

text: Toukokuussa 2017 Maslovskis teki vuoden mittaisen ja syyskuun alkuun asti kestävän koeajan sisältävän sopimuksen Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekon kanssa. Vain alle kaksi viikkoa myöhemmin hän purki koejaksonsa omasta aloitteestaan ja teki vuoden mittaisen sopimuksen Ketterän kanssa, kun joukkue nostettiin Mestikseen konkurssiin ajautuneen Kajaanin Hokin tilalle.


title: Rūdolfs Maslovskis

text: Maslovskis pelasi alle 20-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2014 ja 2015, joista ensimmäinen turnaus päättyi hopeaan ja jälkimmäinen turnaus pronssiin. Vuoden 2014 turnauksessa hän jakoi Latvian sisäisen tehotilaston voiton Jānis Jaksin kanssa lukemalla +4. Vuoden 2015 turnauksessa Maslovskis jakoi tehoilla 1+4=5 joukkueensa sisäisen pistepörssin voiton Edgars Homjakovsin kanssa ja sisäisen syöttöpörssin voiton Kristiāns Rubīnsin kanssa. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2013.


title: Rūdolfs Maslovskis

text: Latvian A-maajoukkueessa Maslovskis on pelannut kolme ottelua ilman tehopisteitä.


title: Rajantie

text: Rajantie on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Silverstonen 6 tunnin ajo 2013

text: Silverstonen 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 14. huhtikuuta Silverstonen moottoriradalla radalla Englannissa.


title: Silverstonen 6 tunnin ajo 2013

text: Kilpailun voitti Audilla ajaneet Allan McNish, Tom Kristensen ja Loïc Duval.


title: Halila

text: Halila voi tarkoittaa:


title: Span 6 tunnin ajo 2013

text: Span 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 toinen osakilpailu, joka ajettiin 4. toukokuuta Circuit de Spa-Francorchamps'n radalla Belgiassa.


title: Span 6 tunnin ajo 2013

text: Kilpailun voitti Audilla ajaneet André Lotterer, Marcel Fässler ja Benoît Tréluyer.


title: São Paulon 6 tunnin ajo 2013

text: São Paulon 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 1. syyskuuta Interlagosin radalla Brasiliassa.


title: São Paulon 6 tunnin ajo 2013


title: Tuomioistuinten kyselykäyttöjärjestelmä

text: Tuomioistuinten kyselykäyttöjärjestelmä (KYÖSTI) on Oikeusrekisterikeskuksen tietojärjestelmä, joka sisältää tuomioistuinten julkisia diaaritietoja. Kyselykäyttöjärjestelmän avulla asiakkaat voivat selailla sähköisessä muodossa olevia tuomioistuinten julkisia diaaritietoja tuomioistuinten kirjaamoissa olevilla asiakaspäätteillä. Tietojärjestelmään ei ole suoraa julkista pääsyä internetistä.


title: Matti Paavilainen (kansanedustaja)

text: Matts (Matti) Paavilainen (26. helmikuuta 1874 Räisälä – 5. toukokuuta 1957 Kiukainen) oli suomalainen poliitikko. Paavilainen toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1927–1929. Hän toimi myös Rantasalmen kunnanvaltuutettuna.


title: Matti Paavilainen (kansanedustaja)

text: Siviiliammatiltaan hän oli maanviljelijä, ja hän toimi viljelijänä Rantasalmella, Räisälässä, Joroisissa, Jalasjärvellä, Kurikassa, Hinnerjoella ja Kiukaisissa. Paavilaisen vanhemmat olivat maanviljelijä, kauppias Pehr Paavilainen ja Elisabet Tikka. Paavilaisen puoliso vuosina 1898–1918 oli Ilmi Kristiina Vainio ja toinen puoliso vuodesta 1918 Tiina Hilma Tolvanen.


title: Finley Peter Dunne

text: Finley Peter Dunne (10. heinäkuuta 1867 Chicago - 24. huhtikuuta 1936 New York) oli yhdysvaltalainen humoristi ja kirjailija.


Circuit of the Americasin 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 viides osakilpailu, joka ajettiin 22. syyskuuta Circuit of the Americasin radalla Austinissa.


title: Circuit of the Americasin 6 tunnin ajo 2013


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Uskonnot ovat aina pyrkineet säätelemään ihmisten seksuaalisuutta muun käyttäytymisen ohella. Ihmiset omaksuvatkin seksuaalisuuteen liittyvät asenteensa usein uskonnollisen suuntauksensa mukaisesti. Seksuaalisuuden viettivoima, etenkin naisten seksuaalisuus, on nähty yhteisöä vaarantavana, joten sitä on kontrolloitu tiukoin säädöksin. Monet eri kulttuurien ja uskontojen asenteet ja piirteet seksuaalisuutta kohtaan poikkeavat kuitenkin toisistaan.


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Raamatun mukaan seksin tarkoitus on naisen hedelmöittäminen, ja Jumala esimerkiksi rankaisee siemennestettään haaskaavaa Onania kuolemalla.


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Apostoli Paavali sanoi, että parisuhteessa kummankin osapuolen on otettava huomioon toistensa seksuaaliset tarpeet, ja seksistä pidättäytymistä pitää yleensä välttää, jotta kiusaus ei kasvaisi liian suureksi. Kristilliseen kirkkoon tuli kuitenkin myöhemmin opetuksia, joiden mukaan yhdyntä on luvallista vain lasten siittämisen tarkoituksessa, eikä siitä kuulu nauttia. Seksuaalisuhde on kirkossa vanhastaan katsottu kuuluvaksi vain avioliittoon ja aikuisille, mutta nykyaikana kanta on lieventynyt. Reformaation myötä ehkäisy on alettu hyväksyä.


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Ortodoksisen kirkon opetuksen mukaan seksuaalisuus on luonnollinen ja myönteinen asia, ja kirkko suhtautuu siihen kunnioittavasti ja vaalien. Seksuaalisuuden toteuttaminen liitetään avioliittoon, ja ihanteena on yksi avioliitto koko elämän aikana. Ehkäisy jätetään aviopuolisojen harkinnan varaan, mutta aborttiin suhtautuminen on kielteinen.


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Katolinen kirkko korostaa seksin merkitystä lasten hankkimisessa ja vain avioliiton sisällä. Ehkäisyyn on suhtauduttu kielteisesti. Homoseksuaalisuus tuomitaan, mutta homoseksuaaleja tulee kohdata kunnioittaen ja myötätunnolla. Sukupuolenkorjausleikkauksiin suhtaudutaan kielteisesti. Selibaatti on hyvin arvostettua. Seksuaalikasvatuksen katsotaan kuuluvan perheen vastuulle, ei yhteiskunnalle.


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Luterilainen Suomi on seksuaalisuuden suhteen suhteellisen salliva ja tasavertainen. Prostituutiokulttuuri, kaksinaismoraali ja naisen alistaminen ovat Suomessa aina olleet suhteellisen vähäisiä, ja alastomuuteen on saunakulttuurinkin vaikutuksesta suhtauduttu rauhallisesti. Luterilaisuudessa hyväksytään ehkäisy. Evankelis-luterilaisen kirkon herätysliikkeiden piirissä suhtautuminen seksuaalisuuteen ja sen opetus voivat kuitenkin vaihdella suurestikin.


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Homoseksuaalisuuteen perinteisesti liitetyt Raamatun kohdat ovat kielteisiä, joskaan Jeesus ei sano homoseksuaalisuudesta mitään. Kristillinen kirkko on suhtautunut homoseksuaalisuuteen perinteisesti kielteisesti. Vuodesta 390 alkaen homoseksuaalisuus oli kuolemalla rangaistavaa, mutta nykyisin kirkon kanta homoseksuaalisuuteen on muuttunut sallivammaksi, ja esimerkiksi Ruotsin ja Tanskan luterilaiset kirkot hyväksyvät samansukupuolisten liittojen kirkollisen siunaamisen. Toisaalta on olemassa myös kristittyjä liikkeitä, jotka pitävät homoutta vammana tai syntinä ja haluavat ”eheyttää” homoja heteroiksi.


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Islamissa sukupuoliroolit ovat selkeät. Homoseksuaalista tai biseksuaalista identiteettiä, sukupuolenvaihdoksia tai transvestismiä ei hyväksytä. Sukupuolet pitävät etäisyyttä toisiinsa, ja sen sijaan samansukupuoliset kontaktit ovat läheisiä. Vähäisetkin sukupuolten väliset kontaktit tulkitaan seksuaalisiksi, jopa katsekontakti, mikä johtaa herkästi naisten seksuaaliseen häirintään julkisilla paikoilla.


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Alastomuus on muslimeille vierasta. Yleisen näkemyksen mukaan naisten tulee peittää kehonsa, käsivartensa ja säärensä, ja miesten tulee peittää polvien ja navan välinen alueensa. Kaunistautuminen on usein hyve. Islamissa kaikki sukupuolisuuteen ja lisääntymiseen liittyvä on epäpuhdasta ja vaatii suuren pesun. Hyväksyttyjä yhdyntätapoja ovat vaginaalinen ja suuseksi. Islamilaisten maiden kouluissa ei anneta minkäänlaista sukupuolikasvatusta.


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Muslimimies hallitsee naisensa kehoa, ja naisen tehtävä on synnyttää poikalapsia miehen sukuun. Morsiamelta vaaditaan perinteisesti neitsyyttä. "Koraanin" mukaan seksi kuuluu vain avioliittoon, ja esiaviollinen ja avioliiton ulkopuolinen seksi ovat rikoksia niin miehelle kuin naisellekin. Nuoren naisen seurustelu voi johtaa kunniaväkivaltaan tai kunniamurhaan.


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Vain naisen väkisin penetroiminen katsotaan sukupuoliseksi väkivallaksi. Raiskauksella pitää olla neljä todistajaa, jotta mies voidaan tuomita; käytännössä naiset yleensä syyllistetään raiskatuksi tulemisesta, ja heidät joskus surmataan tai pakotetaan naimisiin raiskaajansa kanssa. Avioliitossa tapahtuvaa raiskausta ei ole kriminalisoitu islamilaisissa maissa.


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Ehkäisy on useimmissa muslimimaissa sallittua, mutta ei esimerkiksi Pakistanissa.


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Juutalaisen suhtautuminen seksuaalisuuteen perustuu usein häntä ympäröivän yhteiskunnan tapoihin, ei kirjaimellisesti juutalaisuuden sääntöihin. Juutalaisuudessa seksi kuuluu avioliittoon ja on aviovelvollisuus. Miehen uskonnollinen velvollisuus on tyydyttää vaimonsa, ja säännöllinen seksi on naisen oikeus. Rabbit pitävät sapattia erityisen otollisena päivänä seksin harjoittamiselle. Esiaviollisia suhteita ei pidetä lainvastaisina.


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Ortodoksijuutalaisuudessa homoseksuaalisuutta ei hyväksytä, mutta homojen rankaiseminen tai syrjintä on kielletty. Ortodoksijuutalaiset suhtautuvat ehkäisyyn joskus hyvin kielteisesti, mutta juutalaisuuden maltillisemmat suuntaukset suhtautuvat siihen myönteisesti.


title: Uskonto ja seksuaalisuus

text: Buddhalaisuus suhtaituu seksuaalisuuteen yleisesti ottaen melko kielteisesti ja suosii askeesia, ruumiin kieltämistä ja luostarielämää. Buddhalaiset tekstit puhuvat sukupuolivietistä väheksyvästi, koska seksuaalisuus nähdään tärkempänä syynä siihen, että ihmiset eivät löydä aikaa hengelliseen harjoitukseen. Poikkeuksena on tantrismi, joka pyrkii integroimaan seksuaalisuuden ja käyttämään seksuaalienergiaa keinona valaistuksen saavuttamiseksi.


title: Fujin 6 tunnin ajo 2013

text: Fujin 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 20. lokakuuta Fuji Speedwayn radalla Japanissa.


title: Fujin 6 tunnin ajo 2013

text: Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Alexander Wurz, Nicolas Lapierre ja Kazuki Nakajima.


title: Shanghain 6 tunnin ajo 2013

text: Shanghain 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 9. marraskuuta Shanghai International Circuitin radalla Kiinassa.


title: Shanghain 6 tunnin ajo 2013

text: Kilpailun voitti Audilla ajaneet André Lotterer, Marcel Fässler ja Benoît Tréluyer.


title: Bahrainin 6 tunnin ajo 2013

text: Bahrainin 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 30. marraskuuta Bahrain International Circuitin radalla Bahrainissa.


title: Bahrainin 6 tunnin ajo 2013

text: Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Anthony Davidson, Sébastien Buemi ja Stéphane Sarrazin.


title: Silverstonen 6 tunnin ajo 2016

text: Silverstonen 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 17. huhtikuuta Silverstonen moottoriradalla radalla Englannissa.


title: Silverstonen 6 tunnin ajo 2016

text: Kilpailun voitti Porschella ajaneet Marc Lieb, Romain Dumas ja Neel Jani.


title: Span 6 tunnin ajo 2016

text: Span 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 toinen osakilpailu, joka ajettiin 7. toukokuuta Circuit de Spa-Francorchamps'n radalla Belgiassa.


title: Span 6 tunnin ajo 2016

text: Kilpailun voitti Audilla ajaneet Loïc Duval, Lucas di Grassi ja Oliver Jarvis.


title: Nürburgringin 6 tunnin ajo 2016

text: Nürburgringin 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 24. heinäkuuta Nürburgringin radalla Saksassa.


title: Nürburgringin 6 tunnin ajo 2016

text: Kilpailun voitti Porschella ajaneet Timo Bernhard, Mark Webber ja Brendon Hartley.


title: Kyynäröinen (Hämeenlinna, Viiala)

text: Kyynäröinen eli myös Kyynäräjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kyynäröinen (Hämeenlinna, Viiala)

text: Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se sijaitsee Vaimaroisen eteläpuolella kahden yli 20 metriä korkean mäen välissä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa . Järvellä on luotomainen pieni saari etelärannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää lukuun ottamatta itäpään maatilan maita. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa.


title: Kyynäröinen (Hämeenlinna, Viiala)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,7 metriä mpy. Järveen laskee parin suon kuivatusojat ja se on yhdistetty Vaimaroiseen kahdella ojalla, jossa on pudostusta 10 senttimetriä.


title: Suolikkojärvi

text: Suolikkojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Suolikkojärvi

text: Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi on käytännössä paljon kapeampi ja sen länsipäässä järven melkein katkaisee niemi, jonka kohdalla järvi on enää yli 10 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Pohjoisrannalla on yksi maatila ja muilla rannoilla yhteensä neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Viialan kylästä. Järvi on saareton.


title: Suolikkojärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järveen laskee pohjoisesta muutama metsien kuivatusoja. Järven laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se laskee Vaimaroiseen, joka on 1,8 metriä alempana. Järven vedenpinnan korkeus on 122,4 metriä mpy.


title: Keskilammi (Hattula)

text: Keskilammi tai myös Keskilampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Keskilammi (Hattula)

text: Lammen pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvessä on yksi saari itärannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa soistunutta metsämaata. Rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet suoraan valtatieltä 10 tai Viialan kylän kautta.


title: Keskilammi (Hattula)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Renkajoen keskiosan alueeseen se kuuluu. Siihen laskee muutama kuivatusoja ympäröivästä metsästä sekä Takalammin ja Kakarilammin yhteinen laskuoja. Lammen oma laskuoja on 200 metriä pitkä ja se laskee Vaimaroisen länsirantaan. Sen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. eli pudotusta tulee pari metriä.


title: Takalammi (Hattula)

text: Takalammi, tai myös Takalampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Takalammi (Hattula)

text: Lampi sijaitsee Vaimaroisen länsipuolella kangasmaastossa. Sen pinta-ala on 7,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat alavaa metsämaata. Lammen etelärannalla sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa, jonne johtaa tie valtatieltä 10 Hämeenlinna]n Nummenkylän suunnalta.


title: Takalammi (Hattula)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,8 metriä mpy. Lyhyt laskuoja laskee Keskilammiin, jonka vedenpinta on 10 senttimetriä alempana. Takalammiin laskee kaksi suo-ojaa, jotka tuovat Kaivettusuon kuivatusvesiä ja Kakarilammin vesiä.


title: Kakarilammi (Hattula, Myllykylä)

text: Kakarilammi , tai myös Kakarlampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kakarilammi (Hattula, Myllykylä)

text: Lampi sijaitsee Kaivettusuolla Vaimaroisen luoteispuolella. Sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta kangasmetsää. Se on autio eikä sinne johda tietä.


title: Kakarilammi (Hattula, Myllykylä)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Siihen on johdettu Kaivettusuolta sen kuivatusojia ja siitä laskee yksi osin luontaiselta vaikuttava oja Takalammiin. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,0 metriä mpy., joten laskuojalle tulee pudotusta 9,2 metriä. Laskuojan vedet jatkavat vielä Keskilammin kautta Vaimaroiseen.


title: Raitalammi

text: Raitalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon taajaman Muurilassa sijaitseva lampi.


title: Raitalammi

text: Lampi sijaitsee Rengon taajama-alueella Renkajärveltä alkavalla ja Tunturivuorelle jatkuvalla harjujaksolla. Se on muodostunut yhteen taajama-alueen sisällä olevista supista . Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Rannat ovat yksityisomistuksessa tai vanhainkodin kohdalla kaupungin omistuksessa. Renkajoki tekee siinä olevan laajentuman jälkeen mutkan, jossa joessa on koski. Siinä kohdassa kadut muodostavat risteyksen, jossa sijaitsee Rengon kirkko. Kadut, jotka ohittavat lammen sen vierestä, ovat Kappelintie ja Rengonraitti. Nämä yhdessä lammen takana kulkevien katujen Raitalammintie ja Tuikontie sulkevat lammen sisäänsä.


title: Raitalammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Vaikka Renkajoki ohittaa sen läheltä, yhtyy sen laskuoja jokeen yli 400 metriä alempana. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,1 metriä mpy.


title: Raitalammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa joen rannat oli raivattu niityiksi. Muu seutu ”Rengon” ympäristössä oli peltomaata. Myös Raitalammin pohjois- ja itärannat olivat peltoa. Lammen etelärannalla sijaitsi torppa. Tähän karttaan oli piirretty vain ”Rengonraitti”.


title: Raitalammi

text: Vuoden 1961 peruskartassa Raitalammin rannat olivat muuten peltomaata lukuun ottamatta kunnalliskodin tonttia ja joidenkin asuintalojen tontteja.


title: Likolammi (Renko)

text: Likolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylässä Isomäen eteläsivulla sijaitseva lampi.


title: Likolammi (Renko)

text: Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Rengon kautta kulkevalla harjujaksolla, joka erottuu selvimmin Renkajärveltä Rengon taajaman kautta Tunturivuorelle olevalla osuudella, ja se on ilmeisesti suppa . Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsää, jonne on rakennettu asuintaloja.


title: Likolammi (Renko)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,4 metriä mpy. Vuoden 1961 peruskartassa lammelle on piiretty laskuoja viereiseen Renkajoessa olevaan laajentumaan, mutta uusissa kartoissa sitä ei enää näy. Lampeen ei tule muualta ojia.


title: Likolammi (Renko)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on piirretty nimettömänä metsälampena. Vuoden 1962 peruskartassa lammen rannoille oli rakennettu kolme asuintaloa ja alue oli tuolloin metsää.


title: Kirkkojärvi (Renko)

text: Kirkkojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon taajamassa Rengon kirkon vieressä sijaitseva järvi.


title: Kirkkojärvi (Renko)

text: Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee harjujaksolla, joka kulkee Rengon kautta, ja se sijaitsee aivan Renkajoen rinnalla . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven rannoille on rakennettu asuirakennuksia ja sen kaakkoispäässä sijaitsee Rengon kirkko ja hautausmaa. Sen luoteispäässä on uimaranta. Järven pohjoispuolelta sen ohittaa valtatie 10 ja ja eteläpuolelta Kappelintie. Rengonraitti ohittaa järven sen länsipuolelta ja siellä on joitakin taajamakeskuksen yleisiä rakennuksia.


title: Kirkkojärvi (Renko)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,5 metriä mpy. Järven laskujoki on 150 metriä pitkä ja se yhtyy Renkajokeen kirkon eteläpuolella. Siihen ei tule muualta ojia.


title: Kirkkojärvi (Renko)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Rengon kirkko oli merkitty Kirkkojärven ja joenuoman laajentuman välissä kulkevan maantien pohjoispuolelle. Kyseisen tie on edelleen osittain olemassa. Järven eteläpäässä on sijainnut kolmitaloinen Muurilan kylä. Niiden pellot sijaitsivat järven eteläpäässä ja järven pohjoispäähän asti ulottui pohjoisessa sijainneen kylän pellot.


title: Kirkkojärvi (Renko)

text: Vuoden 1961 peruskartassa järven rannoille ulottui vielä joitakin peltoja, mutta rannat olivat jo osittain rakennettuja. Vuoden 1979 kartassa olivat pellot jääneet rakennuksien ja pihamaiden alle.


title: Korpilammi (Renko)

text: Korpilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Korpilammi (Renko)

text: Lammen pinta-ala on 12 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lampi sijaitsee lähes ojittamattoman suoalueen sisällä. Lampeen on johdettu vain yksi lyhyt suo-oja. Keskellä lampea sijaitsee yksi halkaisijaltaan lähes 60 metrinen saari. Lammen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen lounaispuolella on yksi vapaa-ajan asunto, jonne tulee metsäautotie. Valtatielle 10 on matkaa 700 metriä.


title: Korpilammi (Renko)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,5 metriä mpy.


title: Korpilammi (Renko)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimeksi on kirjoitettu ”Mehtalampi” ja se sijaitsi silloinkin Kilpilammen vieressä. Lammen nykyinen laskuoja oli silloinkin sen laskuojana, joka kiemurteli suomaastossa suon reunalle. Lampi oli tuolloin autio.


title: Korpilammi (Renko)

text: Vuoden 1961 peruskartassa oli lampi vielä autio ja sen eteläinen ympäristö ojittamaton. Vanajan raja ylitti järven pohjoispään. Vapaa-ajan asunto ja sinne johtava tieilmaantuivat vasta vuoden 1979 karttaan.


title: Kilpilammi (Renko)

text: Kilpilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kilpilammi (Renko)

text: Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Korpilammensuolla Korpilammen vieressä ja avosuon laidalla noin 150 metriä valtatieltä 10. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat pelkästään suota. Lampi on alle 100 metrin päässä olevaa mökkiä lukuun ottamatta autio eikä sinne johda tietä.


title: Kilpilammi (Renko)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,5 metriä mpy. Lammella ei ole tulo- eikä laskuojia.


title: Kilpilammi (Renko)

text: Sekä vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa että vuoden 1961 peruskartassa lampi oli autio ja koskematon.


title: Alijärvi (Renko)

text: Alijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Alijärvi (Renko)

text: Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Siinä on kaksi saarta, joista toisessa on rakennus. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Sen rannat ovat kangasmetsää, jonka itärannat sivuavat asutusaluetta. Rannoille on rakennettu vain kymmenisen rakennusta, joista osa on vapaa-ajan asuntoja.


title: Alijärvi (Renko)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,2 metriä mpy, joka on 2,6 metriä alempana kuin järven yläpuolella sijaitsevassa Ylijärvessä. Ylijärvi laskee Alijärveen Kuittilankosken kautta, jossa on kuitenkin vedenpintaa säännöstelevä pato. Molemmat järvet ovat Renkajoen läpivirtausjärviä ja ne erottaa toisistaan Kuittilanharju .


title: Alijärvi (Renko)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty karttaan nimettömänä ja sen vesistöjärjestely vaikuttaa samantapaiselta kuin nykyäänkin.


title: Ylijärvi (Hämeenlinna)

text: Ylijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon ja Kuittilan kylän lähellä sijaitseva järvi. Sen vedenpinta on samassa tasossa kuin Myllyjärvelläkin, mutta näitä järvialtaita pidetään eri järvinä.


title: Ylijärvi (Hämeenlinna)

text: Järven pinta-ala on 10,1 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvi sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen etelärantoja reunustavat peltomaat ja pohjoisrantaan laskee Kuittilanharjun rinteet. Rannoilla on haja-asutusta ja vapaa-ajan asutusta.


title: Ylijärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy, mikä on sama korkeus kuin yläpuolisella Myllyjärvelläkin. Järviä yhdistää toisiinsa Viljaankoski , joka on jäänyt vedenpinnan alle. Syy vedennousuun on Yläjärven lasku-uomana toimineen Kuittilankosken patoaminen. Ylijärveen laskee viereinen Pieru, johon vuorostaan laskee Naarajärvestä Naarajärvenoja. Naarajärvi kerää mukaansa ojitettujen soiden kuivatusvesiä ja Kakarilammin laskuojan. Järvi on Renkajoen läpivirtausjärvi, joka laskee Kuittilankosken kautta Alijärveen.


title: Ylijärvi (Hämeenlinna)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Ylijärvi vaikuttaa olevan osa ”Myllyjärveä”. Myllyjärveen saattoi kuulua muirakin Reankjoen ympäristön järviä, mikä viittaa korkeampaan vedenkorkeuteen.


title: Pieru (Renko)

text: Pieru on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Pieru (Renko)

text: Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Renkajärveltä Renkoon kulkevan harjujakson sivussa ja se on siten osa harjujakson jäätikköjokimuodostumaa. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen pohjoisrannat ovat harjunrinteitä ja etelärannat peltonaata ja rakennuksien pihamaata.


title: Pieru (Renko)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,4 metriä mpy. Järveen laskee Naarajärven laskuoja Naarajärvenoja, johon yhtyy alajuoksulla suo- ja pelto-ojia. Yläjuoksulla Naarajärvenojaan yhtyy ojitettujen soiden kuivatusojia sekä Kakarilammin laskuoja.


title: Naarajärvi (Hämeenlinna, Viiala)

text: Naarajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Viialan kulmakunnalla sijaitseva järvi.


title: Naarajärvi (Hämeenlinna, Viiala)

text: Järven pinta-ala on 12,2 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa metsäautotiet Viialasta ja valtatieltä 10.


title: Naarajärvi (Hämeenlinna, Viiala)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119 metriä mpy. Järveen laskee metsä- ja suo-ojia eri suunnilta. Länsipäähän laskee metsäoja, joka kerää vedet pääasiassa Isosuolta, jossa sijaitsee Mustalammi. Sen johto-oja juoksee Naaralammin läpi ja siihen yhtyy alajuoksulla etelästä Perilammin laskuoja. Järven etelärantaan laskee johto-oja Kallioahonsuolta, jossa sijaitsee pieni Kallioahonlammi.Naarajärven laskuoja on Naarajärvenoja, joka laskee Pieruun.


title: Mustalammi (Hämeenlinna, Viiala)

text: Mustalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Viialan kulmakunnalla sijaitseva lampi.


title: Mustalammi (Hämeenlinna, Viiala)

text: Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee ojitetulla Isosuolla turvetuotantoalueen reunalla. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovatkin metsittynyttä suota. Lampi on autio, mutta sen luoteipään ohittaa Rengon suunnalta tuleva metsäautotie.


title: Mustalammi (Hämeenlinna, Viiala)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,8 metriä mpy. Lammen laskuoja laskee Naaralammiin.


title: Myllyjärvi (Renko)

text: Myllyjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. Viereisten järvien Ylijärven ja Matokosken vedenpinnan korkeudet ovat samalla tasolla ja ne voidaan ajatella muodostavan yhden suuremman järvialtaan.


title: Myllyjärvi (Renko)

text: Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se on Renkajoen läpivirtausjärvi, jossa Renkajoki virtaa Renkajärven ja Rengon välisessä harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujen välissä on mahdollisia suppia, jotka ovat harjun rinteisiin jääneitä painaumia . Kun Ylijärven luusuassa oleva Kuittilankosken pato on nostanut vedenpintaa, ovat vesialtaat yhdistyneet pitkäksi järvialtaaksi. Myllyjärven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoilla sijaitsee yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille tulee metsäautotiet Rengon suunnalta. Saaria sillä on järven luoteispäässä yksi.


title: Myllyjärvi (Renko)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. Alajuoksulla sijaitsee Ylijärvi, jonne Viljaankosken salmen vedet laskevat. Yläjuoksulla sijaitsee Matoksken järviallas, joka laskee Myllyjärveen Kärmekosken salmen kautta. Järveen laskee vielä pohjoisesta ojitetun heinisuon Kivisenojaa myöten, saman rannan tuntumasta Sammakkolammin laskuoja, ja vielä luoteisrantaan Kortejärven kahden erillisen altaan vedet.


title: Myllyjärvi (Renko)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimenä käytettiin ”Myllyjärveä” ja se oli piirretty nykyistä laajemmaksi. Siinä olivat samana järvialtaana Ylijärvi ja Myllyjärvi sekä Kortejärven molemmat järvialtaat, mutta Matokoski oli piirretty erillisenä järvenä.


title: Myllyjärvi (Renko)

text: Vuoden 1961 peruskartassa oli Myllyjärven toiseksi nimeksi merkitty Ylijärvi, mutta vuoden 1979 sitä kutsuttiin Yläjärveksi ja vuoden 1989 kartassa taas Ylijärveksi. Kansalaisen karttapaikan kartassa se on Myllyjärvenä ja alajuoksulla on käytössä Ylijärven nimi.


title: Kortejärvi (Renko)

text: Kortejärvi tai myös Yli-Kortejärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. Alueella on toinenkin Kortejärvi, jota kutsutaan Ali-Kortejärveksi.


title: Kortejärvi (Renko)

text: Järven pinta-ala on 12,0 hehtaaria ja se on 850 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Se on ilmeisesti syntynyt harjun sivulle jääneeseen painaumaan eli suppaan . Järven rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa harjujen rinteitä. Pohjoisrantaa kiertää harju ja eterantaa reunustaa mahdollinen sanduritasanne . Järvellä on kolme saarta, joista kaksi ovat rannassa ja yksi keskellä järveä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa.


title: Kortejärvi (Renko)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,8 metriä mpy. Siihen ei laske ojia, mutta järvi on yhdistetty viereiseen samalla korkeudella olevaan Ali-Kortejärveen, joka laskee mahdollisesti Myllyjärveen.


title: Kortejärvi (Renko)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Kortejärvet on piirretty yhdistyneenä Myllyjärveen . Vuoden 1961 peruskartassa järviä kutsuttiin yhteisellä nimellä Kortejärvet, joiden vedenpintojen korkeusero oli 20 senttimetriä. Järvistä oli laskuoja Myllyjärveen. Vuoden 1979 kartassa järvien välistä olaa oli levennetty niin, ettei Ali-Kortejärvellä ollut enää omaa vedenpinnan korkeutta.


title: Saikko (Renko)

text: Saikko on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Saikko (Renko)

text: Järven pinta-ala on 7,0 ha ja se on 700 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Renkajärven ja Rengon välisen harjujakson vieressä Myllyjärven luoteispään lähellä. Harjujakson ympäristö sisältyy sen synnyttämään jäätikköjokimuodostumaan ja järvi on ilmeisesti muodostunut siinä olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etenkin järven lounaisrannat vaikuttavat deltamuodostumilta ja muut rannat harjujen tai moreeniselänteiden rinteiltä . Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet yhdystieltä 2855.


title: Saikko (Renko)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,8 metriä mpy. eikä sillä ole laskuojaa. Eteläiseltä Saikonsuolta on johdettu kuivatusojia järven suuntaan.


title: Matokoski (Renko)

text: Matokoski tai myös Kärmekoski on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi. Sen vedenpinta on samalla tasolla Myllyjärven kanssa ja näitä voidaankin pitää saman järven eri altaina.


title: Matokoski (Renko)

text: Lammen pinta-ala on 4,5 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on Renkajoen läpivirtausjärvi, jonka vedenpintaa on keinotekoisesti nostettu Ylijärven luusuassa olevalla padolla. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen eteläranta on jyrkkää harjun rinnettä, mutta pohjoispuolen rannat ovat tasalakisten deltamuodostumien rinteitä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2855.


title: Matokoski (Renko)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy.


title: Tammilammi (Renko)

text: Tammilammi tai myös Taimilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Tammilammi (Renko)

text: Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun sivussa olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen etelärannassa veteen laskeutuu harjun jyrkkä rinne ja pohjoisrannassa veteen laskeutuu tasalakisen deltamuodostuman rinteitä. Siinä on kaakkoispäässä pieni saari ja rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen luusua on padottu.


title: Tammilammi (Renko)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110 metriä mpy. Lampi on Renkajoen läpivirtausjärvi, johon tulee vettä Vahteristolta ja josta menee vettä Matokoskeen.


title: Tammilammi (Renko)

text: Vuoden 1961 peruskartassa lammen nimi kirjoitettiin vielä ”Taimilammi” eikä sen luusuaa oltu padottu. Siihen on ilmaantunut pado vuoden 1979 karttaan, jolloin myös vedenpinta on kohonnut. Lammella oli tuolloin kaksi saarta. Lammella oli nykyinen nimi vuoden 1989 kartassa.


title: Paskolammi (Renko)

text: Paskolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Hiitankankaalla sijaitseva lampi.


title: Paskolammi (Renko)

text: Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. lampi sijaitsee tasaisenmaan suolla, jota on hieman ojitettu. Hiitankangas kuuluu Salpausselän kolmosvaiheen muodostumiin, jossa Paskolammi on syntynyt Renkajoen murroslaakson jäätikköjokimuodostuman loivaan painaumaan. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat suomaata paitsi etelärannassa, missä ne ovat metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Lammen vierestä kulkee Hiitan tilalle johtava tie, joka haarautuu yhdystieltä 2855.


title: Paskolammi (Renko)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,7 metriä mpy.


title: Paskolammi (Renko)

text: Vuoden 1961 peruskartassa ympäröivä suo oli ojittamatta, mutta vuoden 1979 kartassa Rapalammin puoleinen osa suota oli tiheästi ojitettu.


title: Rapalammi (Renko, Hiitankangas)

text: Rapalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Rapalammi (Renko, Hiitankangas)

text: Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun sivulle kasautuneen deltamuodostuman päälle jääneeseen loivaan painaumaan . Lammen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Lammen länsirantaan on rakennettu mökki, jolle johtaa yhdystieltä 2855 haarautuva metsäautotie.


title: Rapalammi (Renko, Hiitankangas)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,3 metriä mpy. ja se on yhdistetty suon kuivatusojiin.


title: Miekolammi (Hattula)

text: Miekolammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Miekolammi (Hattula)

text: Lammen pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostuman välittömässä läheisyydessä. Jääkauden loppuaikojen jäätikön sulaminen on vaikuttanut merkittävästi järven muodostumiseen . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat osittain soistunutta metsämaata. Se lähellä sijaitsee entinen maatila ja rannoilla on neljä vapaa-ajan asuntoa Hämeenlinnan ja Hattulan välinen raja ylittää lammen sen keksikohdasta niin, että kaakkoispää kuuluu Hämeenlinnalle.


title: Miekolammi (Hattula)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,6 metriä mpy. Järvestä on johdettu oja metsäojiin, jotka risteilevät tasaisella Hiitankankaalla. Kankaan vedet kulkeutuvat lopulta Miekonojaan, ja siitä eteenpäin Kalkasojaan, joka yhtyy Renkajokeen Rengon Kuittilassa.


title: Vahteristo (Hämeenlinna)

text: Vahteristo on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Vahteristo (Hämeenlinna)

text: Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi ja sen ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun vereen jääneeseen painaumaan eli suppaan, joka syntyi jäävuoren sulettua harjunvieressä . Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoispuolella sijaitsee maatila, jonka pelto on järven vaikutuspiirissä. Eteläranoilla harjun rinteet laskeutuvat jyrkkinä suoraan veteen. Järvi on Renkajoen läpivirtausjärvi ja sen vedenpinnan korkeutta on nostettu Vahteriston koskeen rakennetulla padolla. Järvessä on yksi saari.


title: Vahteristo (Hämeenlinna)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,2 metriä mpy. Siihen ei laske muita ojia.


title: Vahteristo (Hämeenlinna)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nykyisen padon kohdalla toimi Hiittan saha (”Hiitta säg”). Vuoden 1961 peruskartassa Vahteristo vaikutta pienemmältä kuin nykyään eikä sillä ole kartassa saarta, mutta vuoden 1979 kartassa tilanne on nykyisenkaltainen.


title: Niittylammi (Hämeenlinna)

text: Niittylammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Renkon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Niittylammi (Hämeenlinna)

text: Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi ja sen ympäristö kuuluu Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Lampi on ilmeisesti syntynyt jäätikköjoen vesien purkautumisalueen keskellä olevaan alankoon. Lammen lähiympäristöä reunustaa muutamassa suunnassa tasalakisten deltamuodostumien jyrkät rinteet . Sen rantaviivan pituus on 350 metriä ja sen rannat ovat suota. Vaikka suo on ojitettu, saa lampi vetensä pääosin pohjavedestä.


title: Niittylammi (Hämeenlinna)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,7 metriä mpy. Lammella ei ole tulo- tai laskuojia. Siihen on johdettu vain oman suon kuivatusojia.


title: Niittylammi (Hämeenlinna)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ”Suo lampi”. Nykyinen nimitys viittaa niittyjen raivaamiseen, mutta tässä kartassa ei ole merkkejä ihmistoiminnasta. Vuoden 1961 peruskartassa oli jo merkitty metsässä kulkeva tie, joka johti Mustalammille ja ohitti Niittylammin läheltä. Tieltä tulee suolle kärrypolku.


title: Tuomisto (Hämeenlinna)

text: Tuomisto on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Hattulassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Tuomisto (Hämeenlinna)

text: Järven pinta-ala on 16,0 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvi ja sen ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun viereen jääneen jäävuoren painaumaan eli suppaan . Järvi on Renkajoen läpivirtausjärvi eikä siihen laske muita ojia kuin sen etelärannan tuntumassa olevan lammen oja. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven etelärannat ovat lähes koko pituudeltaan harjun jyrkkää rinnettä ja sen pohjoisrannat ovat Korkeamäen harjumuodostumien tai deltamuodostuman rinnettä. Rannoille on rakennettu parikymmentä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa yhdystieltä 2855 haarautuvat tiet. Järvessä on yksi saari, jonak alapuolella sijaitsee Vahresalmen kapeikko. Kapeikossa kulkee Hattulan ja Hämeenlinnan välinen raja. Hattulalle kuuluu järven yläpää.


title: Tuomisto (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,2 metriä mpy.


title: Tuomisto (Hämeenlinna)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli piirretty kunnanrajan kohdalta poikki ja siinä kulki vain Renkajoen uoma. Alajuoksulla Hiittan sajan pato piti järven vedenpintaa niin korkealla, että Tuomiston kaakkoispäässä vesi oli mahdollisesti koholla. Vielä myöhemminkin on järven vedenpinta vaihdellut. Vuoden 1961 peruskartassa oli järvelle meritty yksi saari, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa niitä oli kaksi. Vaikuttaa siltä, että vedenpinta olisi noussut ja sitten vuoden 1989 kartan jälkeen taas laskenut.


title: Veittijärvi (Hattula)

text: Veittijärvi tai myös Veitsijärvi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Veittijärvi (Hattula)

text: Järven pinta-ala on 9,3 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun ja sanduritasanteiden välissä olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoisrannassa veteen laskeutuu jyrkkä harjun rinne, mutta sen etelärannat ovat alavaa maata. Niitäkin reunustavat rinteet, jotka ovat sandurin aikaansaamia. Rannoille on rakennettu parikymmentä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa Myllykylältä tiet. Hämeenlinnan puoleinen raja ohittaa järven kaakkoispään 50 metrin etäisyydeltä.


title: Veittijärvi (Hattula)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä mpy. Sen ainoa tulo-oja laskee järven luoteispäähän. Se tulee harjujakson eteläpuolelta suoalueelta ja se virtaa turvetuotantoalueen vierestä. Laskuoja alkaa Väärälammista ja virtaa kolmen pienen lammen läpi ennen Veittijärveen laskemistaan. Tuotantoalueen kuivatusojassa on saostusallas ennen ojaa. Veittijärvi laskee Renkajokeen alle 50 metristä ojaa myöten.


title: Väärälammi (Hattula)

text: Väärälammi tai myös Väärälampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa ja Hämeenlinnassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Väärälammi (Hattula)

text: Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat kokonaan suota. Hieman pohjoisessa alkaa kuitenkin metsämaasto.


title: Väärälammi (Hattula)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy. Siihen on johdettu vain lyhyitä suon kuivatusojia.


title: Väärälammi (Hattula)

text: Vuoden 1956 peruskartassa luki lammen nimen vieressä toinenkin nimi ”Veril.” eli Verilammi. Suo vuoden 1956 ja 1979 kartoissa luonnontilainen ja lammin laskuoja luontainen puro. Turvetuotanto oli aloitettu ja viety varsin pitkälle vuoden 1989 kartassa.


title: Pikku Valkealammi

text: Pikku Valkealammi eli Läntinen Valkealammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Pikku Valkealammi

text: Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostuman välittömässä läheisyydessä. Jääkauden loppuaikojen jäätikön sulaminen on vaikuttanut merkittävästi järven muodostumiseen . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat autiota metsämaata. Lammen etelärantaan johtaa tie Myllykylään johtavalta tieltä.


title: Pikku Valkealammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,4 metriä mpy. ja se on yhdistetty itäiseen vieruslampeen, jolla on sama vedenpinnan korkeus.


title: Méxicon 6 tunnin ajo 2016

text: Méxicon 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 viides osakilpailu, joka ajettiin 3. syyskuuta Autódromo Hermanos Rodríguezin radalla Meksikossa.


title: Méxicon 6 tunnin ajo 2016

text: Kilpailun voitti Porschella ajaneet Timo Bernhard, Brendon Hartley ja Mark Webber.


title: Vaahteraliigan kausi 2016

text: Vaahteraliigan kausi 2016 oli Vaahteraliigan historian 37. kausi. Kausi käynnistyi 3. kesäkuuta 2016 ja Vaahteramalja XXVII pelattiin 3. syyskuuta 2016. Liigan mestaruuden voitti viidennen kerran peräkkäin Helsinki Roosters.


title: Vaahteraliigan kausi 2016

text: Kaudella 2016 pelattiin kaksinkertainen sarja.


Circuit of the Americasin 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 17. syyskuuta Circuit of the Americasin radalla Austinissa.


title: Circuit of the Americasin 6 tunnin ajo 2016


title: Fujin 6 tunnin ajo 2016

text: Fujin 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 16. lokakuuta Fuji Speedwayn radalla Japanissa.


title: Fujin 6 tunnin ajo 2016

text: Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Stéphane Sarrazin, Mike Conway ja Kamui Kobayashi.


title: Magomed Ozdojev

text: Magomed Mustafajevitš Ozdojev (, s. 5. marraskuuta 1992 Groznyi, Venäjä) on venäläinen (ingušialainen) jalkapalloilija, Hän edustaa Venäjän jalkapalloliigassa pelaavaa Rubin Kazania ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Coombe Junction Haltin rautatieasema

text: Coombe Junction Haltin rautatieasema on pieni rautatieasema lähellä Coomben ja Lamellionin kyliä Liskeardissä, Cornwallissa. Se on Looe Valley Linella lähellä Coombe Junctionin vaihdetta, jossa Liskeardin ja Looen välillä kulkevat junat vaihtavat suuntaa.


title: Coombe Junction Haltin rautatieasema

text: Suuntaa vaihtavista junista vain harvat jatkavat vaihteesta Coombe Junction Haltin asemalle saakka. Siellä pysähtyy maanantaista lauantaihin vain kaksi junaa päivässä kumpaankin suuntaan, ja sunnuntaisin asemalla ei ole lainkaan liikennettä. Asemaa käyttikin vain 26 matkustajaa kaudella 2014–2015. Se oli Shippea Hillin (22 matkustajaa) jälkeen Britannian toiseksi vähiten käytetty rautatieasema.


title: Shanghain 6 tunnin ajo 2016

text: Shanghain 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 6. marraskuuta Shanghai International Circuitin radalla Kiinassa.


title: Shanghain 6 tunnin ajo 2016

text: Kilpailun voitti Porschella ajaneet Timo Bernhard, Mark Webber ja Brendon Hartley.


title: Marcel Prévost

text: Marcel Prévost (1. toukokuuta 1862 Pariisi, Ranska – 8. huhtikuuta 1941 Vianne, Ranska) oli ranskalainen tupakkatehtailija ja kirjailija.


title: Marcel Prévost

text: Prévost oli naisluonteiden ja epäterveen rakkauselämän kuvaaja. Kaksoisromaanissaan "Les vierges fortes" ("Frédérique" ja "Lea" 1900) Prévost ajaa naisasiaa ja käyttää päähenkilönä suomalaista naista. Kokonaisen naiskasvatuksen ohjelman hän esittää teoksessaan "Lettres à Françoise" (1902). Heikompina pidetään Prévostin näytelmiä.


title: Bahrainin 6 tunnin ajo 2016

text: Bahrainin 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 yhdeksäs osakilpailu, joka ajettiin 19. marraskuuta Bahrain International Circuitin radalla Bahrainissa.


title: Bahrainin 6 tunnin ajo 2016

text: Kilpailun voitti Audilla ajaneet Loïc Duval, Lucas di Grassi ja Oliver Jarvis. Mark Webber lopetti kilpa-ajouransa kyseiseen kilpailuun.


title: Johannes Luukkanen

text: Johannes Luukkanen (s. 30. maaliskuuta 1999) on suomalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Ilvestä.


title: Hajuheinät

text: Hajuheinät ("Cinna") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun lasketaan kuuluvaksi nykyisin neljä lajia. Näiden neljän lajin lisäksi sukuun on kuvattu muitakin lajeja, joista ei vielä tiedetä, ovatko ne omia lajejaan vai samaa jonkin jo aiemmin kuvatun lajin kanssa.


title: Hajuheinät

text: Hajuheinät ovat monivuotisia heiniä, joilla on lyhyt juurakko. Hajuheinien varret ovat korkeita sekä pystyjä ja kasvavat löyhinä mättäinä. Lehdet ovat leveitä ja kieleke on kalvomainen. Hajuheinien kukinto on suurikokoinen röyhy, jonka tähkylät ovat 3–4 mm pitkiä ja vihreitä tai violetteja. Kussakin tähkylässä on vain yksi kukka. Tähkylöiden kaleet ovat suunnilleen yhtä suuret. Ulkohelpeet ovat noin kaleiden pituiset ja niissä on lyhyt vihne.


title: Hajuheinät

text: Hajuheinien ("Cinna") sukuun kuuluvista lajeista Suomessa tavataan luonnonvaraisena vain hajuheinää ("Cinna latifolia"), joka kasvaa harvinaisena lähinnä maan keskiosissa.


title: Jari Niemelä (Ylen toimittaja)

text: Jari Niemelä on suomalainen radiotoimittaja, joka on työskennellyt yli 40 vuotta Yleisradion palveluksessa, valtaosan ajasta politiikan toimittajana.


title: Jari Niemelä (Ylen toimittaja)

text: Niemelä aloitti radiotoimittajan työt Ylen Nuorten radion freelancerina vuonna 1973, ja noin 30 vuotta hän on toiminut Ylen politiikan toimittajana. 2010-luvulla hän on toiminut tuottajan tehtävänimikkeellä ja muun muassa juontanut Pääministerin haastattelutuntia sekä toiminut Ylen ohjelmatyöntekijöiden (YOT) puheenjohtajana ja henkilöstön edustajana Yleisradion hallintoneuvostossa.


title: Aikamme sankari

text: Aikamme sankari () on venäläisen kirjailijan Mihail Lermontovin romaani. Teos ilmestyi vuonna 1840. Se koostuu viidestä kertomuksesta, joissa on sama päähenkilö. Teoksesta on tehty useita suomennoksia, joista tuorein on Ulla-Liisa Heinon suomennos vuodelta 1959.


title: Aikamme sankari

text: Romaanin novelleista kolme oli julkaistu aiemmin aikakauslehdessä "Otetšestvennyje zapiski" ('Isänmaallinen lehti'). Kertomukset eivät ole aikajärjestyksessä. Päähenkilö, Venäjän Kaukasian armeijan upseeri, Petšorin on yksinäinen mies, mutta älykäs, lahjakas ja sivistynyt. Tapahtuma-aika on keisari Nikolai I:n valtakausi. Alkuperäisteoksen alkusanoissa Lermontov luonnehtii teostaan: "Aikamme sankari on muotokuva..., mutta ei yhden ainoan henkilö. Tämä muotokuva on sommiteltu sukupolvemme kaikista paheista..."


title: Aikamme sankari

text: Keisarin ja hovin vihan kohteeksi joutunut Lermontov oli noihin aikoihin karkotettu toistamiseen Kaukasiaan, jossa hän sitten kuoli kaksintaistelussa. Neuvostoaikaan kirja oli hyvin suosittu, ja siitä otettiin miljoonapainoksia. Lermontov ennusti tässä romaanissa kuolevansa kaksintaistelussa.


title: Aikamme sankari

text: Vuonna 1967 tuli ensi-iltaan Stanislav Rostotskin romaanin pohjalta ohjaama samanniminen elokuva.


title: Aikamme sankari

text:
Ensimmäinen osa
Toinen osa
Selityksiä 176


title: Wilhelm Westman

text: Johan Wilhelm Westman (18. kesäkuuta 1878 Siuntio – 20. kesäkuuta 1955 Ruotsi) oli suomalainen poliitikko ja varatuomari. Westman toimi RKP:n kansanedustajana vuosina 1930–1933 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Westman toimi myös Hangon kaupunginvaltuuston puheenjohtajana sekä kaupunginhallituksen jäsenenä.


title: Wilhelm Westman

text: Westman kirjoitti ylioppilaaksi 1898, suoritti ylemmän hallintotutkinnon 1903, oikeustutkinnon 1906 ja varatuomarin tutkinnon 1908. Westmanin puoliso vuosina 1903–1934 oli Julia Maria Sonck ja vuodesta 1935 Thilly Maria Damström (e. Blomqvist).


title: UEFA Super Cup 2017

text: UEFA Super Cup 2017 oli järjestykseltään 42. UEFA Super Cupin ottelu. Ottelussa kohtasivat kaksi hallitsevaa Euroopan seurajoukkueiden pääkilpailujen mestaria Mestarien liigan voittaja ja Eurooppa-liigan voittaja. Ottelu pelattiin 8. elokuuta 2017 Philip II Arenalla, Skopjessa Makedoniassa. Se oli ensimmäinen maassa järjestetty UEFA:n alaisen kilpailun loppuottelu.


title: UEFA Super Cup 2017

text: Ottelu pelattiin ensimmäistä kertaa Real Madridin ja Manchester Unitedin väillä, joista ensimmäiseksi mainittu oli kauden 2016–2017 Mestarien liigan voittaja ja jälkimmäinen kauden 2016–2017 Eurooppa-liigan voittaja.


title: UEFA Super Cup 2017

text: Philip II Arenan valitsemisesta ottelupaikaksi päätettiin 30. kesäkuuta 2015 järjestetyssä UEFAn järjestelykomitean kokouksessa Prahassa, Tšekissä. Stadion on otettu käyttöön vuonna 1947, jonka jälkeen sitä on kertaalleen laajennettu vuonna 2011. Sen nykyinen yleisökapasiteetti on 33 460.


title: UEFA Super Cup 2017

text: Huolimatta siitä, että joukkueet eivät olleet aikaisemmin kohdanneet supecupissa, niillä oli yhteistä historiaa Euroopan cupista ja sen jälkeen perustetusta Mestarien liigasta yhteensä kymmenen ottelun verran. Näistä kohtaamisista neljä oli päättynyt Real Madridin voittoon, neljä kertaa oli päädytty pistejakoon ja kaksi kertaa Manchester United oli onnistunut voittamaan.


title: UEFA Super Cup 2017

text: Stadionin yleisökapasiteetti otteluun oli 30 500, joista 23 000 paikkaa oli yleisessä myynnissä. Lipunmyynti kannattajille avattiin 13. kesäkuuta ja se oli avoinna 4. heinäkuuta 2017 asti. Lippuja myytiin kolmessa eri hintakategoriassa, jotka olivat €50, €30 ja €15. Loput lipuista jaettiin paikalliselle järjestäjälle, UEFA:lle ja kansallisille yhdistyksille, yhteistyökumppaneille sekä medialle.


title: UEFA Super Cup 2017

text: 20. heinäkuuta 2017 ottelun erotuomariksi valittiin italialainen Gianluca Rocchi.


title: UEFA Super Cup 2017

text: Ottelun 16. peliminuutilla kotijoukkue Real Madrid kävi ensimmäistä kertaa lähellä maalintekoa, kun keskikenttäpelaaja Casemiro puski Toni Kroosin lähettämän kulmapotkun ylärimaan. Kahdeksan minuuttia myöhemmin Casemirolle avautui jälleen maalintekopaikka, eikä hän tällä kertaa erehtynyt, vaan vei madridilaisseuran 1–0-johtoon. Keskityksen maalin antoi laitapuolustaja Dani Carvajal. Ottelun mentyä jo toiselle puoliajalle, siirtyi Real Madrid 2–0-johtoon Iscon maalilla, joka syntyi 52. peliminuutilla. Maalissa oli vahvasti mukana walesiläislaituri Gareth Bale, joka pelasi Iscon kanssa seinäsyötön rangaistusalueen rajalla, mikä vapautti espanjalaispelaajan maalintekoon. Vajaa kymmenen minuuttia myöhemmin Bale pääsi itse yrittämään maalintekoa, mutta laukoi pallon lähietäisyydeltä ylärimaan. 62. peliminuutilla Manchester Unitedin belgialaishyökkääjä Romelu Lukaku kavensi tilanteeksi 2–1, kun hän ohjasi keskikenttäpelaaja Nemanja Matićin laukauksen jälkeisen irtopallon tyhjään maaliin.


title: No Love Deep Web

text: No Love Deep Web (tyylitelty "NØ LØVΣ DΣΣP WПB" tai "NO LOVE DEEP WEB") on Death Gripsin toinen kokopitkä albumi joka julkaistiin yhtyeen nettisivuilla digitaalisena ja ilmaiseksi ladattavana 1. lokakuuta 2012.


title: No Love Deep Web

text: 1. lokakuuta 2012 bändi julkaisi levyn nettisivuillaan josta sen pystyi lataamaan ilmaiseksi. Myöhemmin samana päivänä Death Grips saavutti ensimmäisen sijan BitTorrentin "List of Most Legally Downloaded Music" listalla 34,151,432 latauskerralla.


title: No Love Deep Web

text: Muutama tunti levyn julkaisemisen jälkeen bändin nettisivut kaatuivat. Yhtyeen rumpalituottaja Zach Hillin mukaan sivut kaatoi heidän silloinen levy-yhtiönsä Epic Records, joka puolestaan kiistää kyseisen väitteen. 31. lokakuuta Death Grips julkaisi Facebook sivuillaan Ecip Recordsin heille levyn julkaisupäivänä lähettämiä luottamuksellisia sähköposteja. Sähköpostissa Epic Records kertoo olevansa järkyttynyt siitä, että yhtyeen jäsenet julkaisivat albumin internetissä levy-yhtiölle kertomatta ja pyytää heitä poistamaan levyn internetistä. Myöhemmin levy-yhtiö ilmoitti lopettavansa yhteistyöt bändin kanssa.


title: No Love Deep Web

text: Albumin huomiota herättäneessä kansikuvassa on Zach Hillin erektion saavuttanut penis, johon on mustalla tussilla kirjoitettu albumin nimi. Kansikuva on sensuroitu monilla sivustoilla, muun muassa Spotifyssä ja Youtubessa. Siitä on tehty myös monia vaihtoehtoisia sensuroituja meme versioita.


title: No Love Deep Web

text: Levyn kannen takia Death Gripsin piti pistää nettivisuilleen varoitus sivulla ilmenevästä materiaalista. Yhtyeen lausuma nettisivuilla kuuluu "U.S law states you must be 18 years of age to view graphic sexual material. We consider this art."


title: Jussi Puumala

text: Jussi Heikki Puumala (20. joulukuuta 1878 Noormarkku – 1. lokakuuta 1953 Noormarkku) oli suomalainen poliitikko, agronomi ja maanviljelijä. Puumala toimi Kansanpuolueen kansanedustajana vuosina 1917–1919 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Puumala toimi myös kunnanvaltuutettuna Noormarkussa ja kaupunginvaltuutettuna Porissa.


title: Jussi Puumala

text: Puumala kirjoitti ylioppilaaksi 1899, valmistui agronomiksi 1902 ja filosofian kandidaatiksi 1908. Siviiliammatiltaan hän oli maanviljelijä ja toimi viljelijänä Noormarkussa. Puumalan vanhemmat olivat talollinen Henrik Puumala ja Amalia Wähä-Savo. Puumalan puoliso vuodesta 1902 oli Suoma Helena Palin. Kansanpuolue päätettiin 8. joulukuuta 1918 sulauttaa Kansalliseen Edistyspuolueeseen ja monarkiaa kannattava Puumala liittyi Kokoomukseen.


title: Sjöman

text: Sjöman on seuraavien tunnettujen henkilöiden sukunimi:


title: Pääministerin haastattelutunti

text: Pääministerin haastattelutunti on Yleisradion vuodesta 1962 lähettämä radio-ohjelma, 1960-luvun lopulle saakka myös televisio-ohjelma, jossa kulloistakin Suomen pääministeriä haastattelevat ajankohtaisista aiheista Ylen sekä sanoma- ja aikakauslehdistön vaihtuvat toimittajat. Pääministerin haastattelutunti radioidaan Yle Radio Suomessa suorana lähetyksenä sunnuntai-iltapäivisin noin kerran kuussa, ja sillä oli 2010-luvun alkupuolella noin 300 000 kuulijaa lähetystä kohti.


title: Pääministerin haastattelutunti

text: Toimittaja Niilo Ihamäki sai idean ohjelmaan 1960-luvun alussa Yhdysvaltojen presidentin lehdistötilaisuuksista. Alun perin hän kaavailikin ohjelmaa presidentin haastattelutunniksi, mutta presidentti Urho Kekkonen kieltäytyi todeten, että presidentti saa milloin vain radio- ja tv-aikaa, jos hänellä on asiaa, mutta pääministeri on politiikan käytännön toimija. Ihamäki esitti seuraavaksi ajatuksensa silloisen pääministeri Ahti Karjalaisen poliittiselle sihteerille Jouko Loikkaselle, joka kiinnostui ajatuksesta ja sai myös pääministeri Karjalaisen hyväksymään sen.