title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Gelonin kausi kesti vuoteen 478 eaa. saakka. Häntä seurasi tyrannina Hieron I vuosina 478–467 eaa. Kummankin kausi oli kaupungin kukoistuskautta. Hieron voitti etruskit Kymen taistelussa vuonna 474 eaa., mikä takasi kaupungille meren herruuden keskisellä Välimerellä. Taiteet ja oppineisuus kukoistivat. Tyrannien aikana Syrakusan hovissa toimivat muun muassa Aiskhylos, Pindaros ja Bakkhylides. Kaupungissa vietti loppuelämänsä myös Epikharmos, ja Sofron oli sieltä kotoisin.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Hieronin jälkeen tyrannina seurasi Thrasybulos. Hänen kautensa oli lyhyt ja väkivaltainen, ja lopulta hänet karkotettiin Syrakusasta vuonna 466 eaa., jolloin kaupungista tehtiin jälleen demokratia. Tämä johti kuitenkin levottomuuksiin vanhempien asukkaiden ja Gelonin tuomien uusien asukkaiden välillä. Lopulta uudemmat asukkaat vetäytyivät Messeneen.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Thrasybulos seuraajineen asettui puolestaan Ortygiaan ja Akhradineen, jotka kummatkin oli linnoitettu omilla vahvoilla muureillaan. Tämä kertoo siitä, kuinka laajalle kaupunki oli jo tuolloin levinnyt. Demokraatit pitivät hallussaan muuta osaa kaupungista. Kaupunki vaikuttaa ulottuneen myös muurien ulkopuolelle ”esikaupunkeina” () tunnetulle alueelle. Syrakusa löi pronssirahaa 400-luvulta eaa. lähtien.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Demokratian kautta kesti noin 60 vuotta, ja tänä aikana kaupungin kuvataan saavuttaneen kaikkein suurimman voimansa ja vaurautensa. Kauden lopulla Syrakusa joutui Ateenan hyökkäyksen kohteeksi, ja se, että kaupunki selvisi kamppailusta voittajana, kertoo sen resurssien suuruudesta sen huippukaudella.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Ateena hyökkäsi Syrakusaan osana peloponnesolaissotaa tukeakseen Leontinoita ja Segestaa Syrakusaa vastaan. Epäonninen sotaretki, joka tunnetaan Sisilian sotaretkenä, alkoi vuonna 415 eaa. Sen johdossa olivat Demosthenes ja Nikias, kun taas Syrakusan puolustusta johti Spartan lähettämä Gylippos. Ateenalaiset tekivät ensimmäisen hyökkäyksen Syrakusaa vastaan jo kyseisen vuoden syksyllä. Tuolloin ateenalaiset purjehtivat kaupungin satamaan ja linnoittautuivat Daskoniin Anapos-joen suulle. Talvella ateenalaiset kuitenkin vetäytyivät Kataneen. Syrakusan varsinainen piiritys alkoi keväällä 414 eaa. Tuolloin ateenalaiset rantautuivat Leoniin Syrakusan pohjoispuolelle, noin 6–7 stadioninmittaa Epipolaista, ja asettuivat Thapsoksen niemelle. Maajoukot valtasivat Epipolain ja Syken, ja linnoittautuivat alueelle, kun taas Ateenan suurikokoinen laivasto hyökkäsi Syrakusan Suureen satamaan mereltä. Syrakusalaiset saivat vallattua osan maalinnoituksista, ja voittivat Ateenan laivaston merellä.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Ateenalaiset peräytyivät. Demosthenes olisi halunnut luopua piirityksestä, mutta Nikiaan mielipide voitti. Ateenalaisia hidastivat kuitenkin kulkutaudin puhkeaminen sekä kuunpimennyksestä seuranneet taikauskoiset pelot. Viivästys mahdollisti sen, että syrakusalaiset ehtivät muuttaa asemansa piiritetyistä piirittäjiksi. Syrakusalaiset hyökkäsivät Ateenan laivaston kimppuun kaupungin Suuressa satamassa, ja tuhosivat koko sen Eurymedonin johtaman oikean siiven Daskonin lahdella. Voiton innoittamina he päättivät yrittää koko laivaston tuhoamista, ja saartoivat Suuren sataman muodostamalla omilla laivoillaan ketjun Ortygiasta Plemmyrioniin saakka. Tämä pakotti Ateenan maajoukot osallistumaan taisteluun linnoituksistaan. Syrakusalaiset tuhosivat koko laivaston, jolloin myös maajoukot joutuivat pakenemaan, ensin länteen Anapoksen laaksoon ja Akraion-kukkulalle ja sitten etelään Heloroniin päin. Suuri osa maajoukoista surmattiin pakomatkan aikana, viimeistään Assinaros-joella, jossa ateenalaiset joutuivat lopulta antautumaan. Demosthenes ja Nikias teloitettiin. Ateenalaisia kerrotaan jääneen vangeiksi yli .


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Näin sotaretki oli Ateenalle katastrofaalinen, koska kaupunki menetti koko laivastonsa ja suuren osan jalkaväestään, ja Syrakusalle täydellinen voitto. Thukydides kuvaa taistelua koko sodan tärkeimmäksi. Syrakusalaiset pystyttivät Assinaroksen rannalle muistomerkin ja perustivat Assinaria-juhlan (myös Asinaria) voittonsa kunniaksi.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Ateenan sotaretken jälkeen Syrakusalla oli selvä johtoasema Sisiliassa. Sen uudeksi uhaksi muodostui kuitenkin jälleen Karthago, jonka Segestan asukkaat olivat pyytäneet apuun Selinusta vastaan. Karthagolaisten tuhottua Selinuksen ja Himeran vuonna 410 eaa. ja Akragaan 406 eaa. nämä tavoittelivat lopulta koko saarta itselleen.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Dionysios nosti itsensä Syrakusan tyranniksi tämän uhan alla vuonna 405 eaa. Hän pysyi vallassa 38 vuotta aina vuoteen 387 eaa. saakka. Dionysios sai aluksi tehtyä karthagolaisten kanssa rauhan, sillä näiden joukoissa raivosi kulkutauti. Tämän jälkeen hän suuntasi tarmonsa kaupungin ja sen linnoitusten vahvistamiseen sekä muihin rakennushankkeisiin. Hän muutti Ortygian saaren suureksi linnoitukseksi, joka ympäröitiin suurilla muureilla ja torneilla. Saaren pääsaareen yhdistäneen kannaksen puolelle rakennettiin suuri Pentapylaksi kutsuttu etulinna, ja sisäosiin toinen linna, josta tuli Syrakusan akropolis ja samalla Dionysioksen ja hänen seuraajiensa asuinpaikka.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text:
Dionysoksen suurin urakka oli Epipolain kukkulan linnoittaminen Euryaloksen linnoituksella sekä laajoilla muureilla. Paikan strateginen merkitys oli tullut selväksi Ateenan hyökkäyksen aikana. Ensimmäisten muurien, joiden pituudeksi mainitaan 30 stadioninmittaa eli yli viisi kilometriä, kerrotaan nousseen 20 päivässä. Dionysios varusti myös laivastoa ja rakennutti aluksi pienemmän sataman, johon mahtui 60 kolmisoutua, ja myöhemmin suuremman sataman, johon mahtui 160 kolmisoutua lisää. Kaupunkiin rakennettiin hienoja julkisia rakennuksia.
Sota Karthagoa vastaan alkoi vuonna 397 eaa., ja uusien linnoitteiden merkitys tuli pian selväksi. Dionysios teki ensin hyökkäyksen läntiseen Sisiliaan karthagolaisten alueille, mutta joutui myöhemmin vetäytymään Syrakusan muurien suojiin. Karthagolaiset valloittivat muurien ulkopuoliset alueet Himilkonin johdolla ja tuhosivat muun muassa Demeterin ja Koren pyhäkön. Karthagolaisten parissa puhkesi kuitenkin jälleen kulkutauti, mitä pidettiin jumalattarien rangaistuksena. Syrakusalaiset saivat vallattua karthagolaisten asemat ja poltettua suuren osan näiden laivastosta. Himilkon teki salaisen sopimuksen, jossa sai vetäytyä rauhassa aitojen karthagolaisten kanssa, jättäen samalla liittolaisensa ja palkkasotilaansa oman onnensa nojaan.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Viimeistään nyt Syrakusa oli saavuttanut ehdottoman johtoaseman saarella. Kaupunki laajeni ja sen väkiluku kasvoi. Dionysiosta seurasi tyrannina Dionysios nuorempi vuosina 367–357 eaa. Dion sai suuren osan kaupungista valtaansa vuonna 357 eaa., mutta Dionysios nuoremman Ortygian linnoitus antautui vasta 356 eaa. Tyrannia kukistetiin väliaikaisesti. Dionysios nuorempi palasi kuitenkin valtaan vuosiksi 346–344 eaa.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Vuonna 344 eaa. Sisiliaan saapui Timoleon, joka oli kutsuttu alueella sotimaan barbaareja vastaan. Tuolloin Ortygia oli Dionysioksella mutta muu kaupunki Karthagon tukeman Hiketaan käsissä. Ortygia antautui Timoleonille, ja tämä sai pian myös muun kaupungin valtaansa. Timoleon tuhosi Ortygian linnoituksen ja tyrannien palatsin, ja paikalle rakennettiin oikeusistuin. Kaupungin valtiomuoto muutettiin demokraattiseksi, ja kaupunkiin palautettiin Diodeen lait, jotka oli säädetty Ateenan sotaretken jälkeen, mutta olivat pian jääneet käyttämättömiksi Dionysiosten aikana. Kaupunkiin perustettiin uusi vuosittain vaihtuva Olympoksen Heran amfipoloksen kunniavirka, jonka viranhaltijoiden mukaan laskettiin ja nimettiin vuodet. Syrakusan valtiomuoto oli osana Aristoteleen koulukunnan kokoelmaa "158 kaupungin valtiomuodot".


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Syrakusa oli kärsinyt huomattavasti jatkuvista sisäisistä ristiriidoista ja levottomuuksista ennen sitä, kun Timoleonin vapautti kaupungin tyranneista. Timoleon kutsui takaisin kaupunkiin sen maanpakoon lähetyt asukkaat ja hankki kaupunkiin myös uusia siirtokuntalaisia Korintista ja muualta Kreikasta. Uusien asukkaiden määräksi kuvataan tuolloin jopa .


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Timoleonin mukanaan tuoma vapauden kausi oli Syrakusalle ja samoin kuin koko Sisilialle suurta kukoistuksen aikaa. Syrakusassa sitä kesti kuitenkin vain noin 30 vuotta. Vuonna 317 eaa. kaupungin tyranniksi nousi Agathokles, joka pysyi vallassa keskeytyksettä vuoteen 289 eaa. saakka. Agathokleen kaudesta tiedetään antiikin lähteistä melko vähän, mutta myös hän vaikuttaa omistautuneen kaupungin rakentamiselle. Hän muun muassa linnoitutti kaupungin pienemmän sataman.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Karthago hyökkäsi kaupunkiin Agathokleen aikana vuonna 309 eaa. Hamilkarin johdolla. Tyrannin kuoltua Syrakusa oli jälleen vapaa jonkin aikaa, mutta pian sen tyranniksi nousi Hiketas. Tämän jälkeen valta oli eri sotapäälliköillä, kunnes vuonna 275 eaa. kaupungin tyranniksi nousi Hieron II, Hierokleen poika. Hän kruunautti itsensä kuninkaaksi ja hallitsi vuoteen 216 eaa. saakka. Hänen hallintoaan kuvataan hyväksi erityisesti suhteessa moniin edeltäviin tyranneihin. Samalla ulkoinen rauha oli turvattu Hieronin Rooman kanssa vuonna 263 eaa. tekemällä sopimuksella. Sen mukaan Syrakusan valtaan kuuluivat Akrai, Heloron, Leontinoi, Megara Hyblaia, Neeton ja Tauromenion. Tämä ei ollut erityisen suuri alue kaupungin aiempaan asemaan verrattuna, mutta Hieron oli tästä huolimatta merkittävä hallitsija, ja pitkällä rauhan kaudella kaupunki nousi historiansa suurimpaan kukoistukseen. Hieronin lait tulivat käyttöön myös monissa muissa saaren kaupungeissa, ja myöhemmin säilyivät käytössä myös roomalaisella kaudella nimellä "Lex Hieronica".


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Hieron II:n seuraaja Hieronymos kuitenkin hylkäsi sopimuksen Rooman kanssa ja liittoutui sen sijaan Karthagon kanssa toisen puunilaissodan 218–202 eaa. aikaan. Hieronymos murhattiin pian, mutta karthagolaispuolue pysyi edelleen vallassa kaupungissa. Syrakusan johdossa seurasivat nyt Hippokrates ja Epikydes, jotka kummatkin saivat sotapäällikköinä ylimmän vallan. Rooma piiritti Syrakusaa konsuli Marcelluksen johdolla vuodesta 214 eaa. Roomalaiset linnoittautuivat kaupungin ympärille ja hallitsivat laivoillaan merta. Kerrotaan, että syrakusalaiset onnistuivat kuitenkin Arkhimedeen avulla sytyttämään laivat tuleen suurilla peileillä, kun laivasto yritti hyökätä itse kaupunkiin.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Talvella 214–213 eaa. Marcellus vetäytyi itse Leoniin kaupungin pohjoispuolella ja jätti Syrakusassa olleen armeijan Titus Quinctius Crispinuksen komentoon. Karthagolaiset onnistuivat murtamaan merisaarron, ja niin piiritys venyi kaksivuotiseksi. Roomalaiset onnistuivat yllättämään kaupungin lopulta keväällä 212 eaa., ja valtaamaan osan sen lukuisista linnoituksista. Karthagolaiset yrittivät murtaa piirityksen suurella Himilkonin ja Hippokrateen johtamalla sotajoukolla ja 150 laivalla. Yritys kuitenkin epäonnistui, lopullisesti kulkutaudin puhjettua jälleen kerran joukkojen parissa. Lopulta Syrakusa petettiin roomalaisille, ja nämä valtasivat lisää sen linnoituksista. Loppu osa kaupungista antautui, ja roomalaiset tuhosivat ja ryöstivät sen. Arkhimedes sai surmansa valtauksen yhteydessä. Roomaan tuolloin ryöstösaalina vietyjen kreikkalaisten taideaarteiden on sanottu olleen yksi tekijä, joka sai roomalaiset ihastumaan kreikkalaiseen kulttuuriin.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Roomalaisella kaudella Syrakusa menetti entisen asemansa ja siitä tuli tavallinen roomalainen provinssikaupunki. Se säilyi kuitenkin Sisilian keskuksena, ja toimi Sisilian provinssin pääkaupunkina. Saarta hallitsemaan lähetyt Rooman preettorit asuivat siellä, samoin kuin toinen saaren kahdesta kvestorista. Vielä Cicero puhuu kaupungista suurena ja kauniina kreikkalaiskaupunkina. Se vaikuttaa kärsineen suhteellisen vähän vahinkoa Marcelluksen johtamassa hyökkäyksessä, ja monet sen merkittävät rakennukset olivat edelleen pystyssä. Kaikki neljä kaupungin aluetta, Ortygia, Akhradine, Tykhe ja Neapolis, olivat edelleen asuttuja.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Kaupunki kärsi sen sijaan suuria tuhoja Sextus Pompeiuksen sodan aikana ja taantui. Augustus teki Syrakusasta roomalaisen colonian kaupungin elvyttämiseksi vuonna 21 eaa. Kaupunki oli nyt kuitenkin selvästi aikaisempaa pienempi. Syrakusa elpyi jonkin verran keisarikauden ensimmäisinä vuosisatoina.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Syrakusa sai varhaiskristillisen seurakunnan jo varhain. Apostoli Paavali pysähtyi kaupungissa matkalla Roomaan.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Länsi-Rooman kukistumisen jälkeen gootit valtasivat Syrakusan samoin kuin koko Sisilian. Belisarius valtasi sen Itä-Roomalle eli Bysantin valtakunnalle vuonna 535. Se säilyi Bysantilla aina 800-luvulle, jolloin sen valtasivat saraseenit. Tuolloin kaupunki oli Tauromeniumin ohella viimeisiä paikkoja saarella, joka joutui saraseeneille, ja se antautui yhdeksän kuukautta kestäneen piirityksen jälkeen vasta vuonna 878 eli yli viisikymmentä vuotta sen jälkeen, kun saraseenit olivat aloittaneet saaren valloituksen. Kaikki asukkaat surmattiin, kaupunki poltettiin ja linnoitukset tuhottiin. Syrakusa ei toipunut tästä iskusta pitkään aikaan, vaikka itse saari säilyikin asuttuna. Kaupunki kukoisti myöhemmin keskiajalla normanni- ja espanjalaisvallan aikana, ja nykyinen Syrakusa on edelleen yksi Sisilian tärkeimmistä kaupungeista.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Syrakusan muinaisjäänteiden tutkimus sai alkunsa jo varhain antiikin kirjallisten lähteiden opastamana. Philipp Clüver esitti kaupungin topografiasta yksityiskohtaisia kuvauksia jo 1600-luvulla, ja kaupungin näkyvissä olleet kohteet tutkittiin varsin perusteellisesti 1700- ja 1800-luvuilla. Arkeologisia kaivauksia on suoritettu tämän jälkeen useilla alueilla eri puolilla kaupunkia.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Syrakusan antiikin aikaiset jäänteet liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2005.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Syrakusan kaupunki jakaantui laajimmillaan viiteen alueeseen, jotka olivat Ortygia, Akhradine (lat. "Achradina"), Tykhe ("Tycha"), Neapolis ja Epipolai ("Epipolae"). Kaupungissa oli suunniteltu asemakaava viimeistään 400-luvulta eaa. lähtien, ja se oli ympäröity muurein, joita laajennettiin kaupungin kasvaessa.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Kaupungin topografia tunnetaan antiikin kirjallisista lähteistä poikkeuksellisen hyvin, sillä sitä kuvataan paljon Sisilian sotaretken 415 eaa. ja siihen liittyneen Syrakusan piirityksen yhteydessä. Myös Cicero kuvaa kaupunkia laajalti puheessaan "Verrestä vastaan". Cicero kuvaa kaupungin olleen suurin kreikkalaisista kaupungeista ja kaunein kaikista kaupungeista. Muun muassa Cicero ja Diodoros Sisilialainen jakoivat kaupungin neljään osaan, Ortygia, Akhradine, Tykhe ja Neapolis, ja siihen viitattiin siksi usein ”tetrapoliina” tai latinaksi "quadruplices Syracusae". Eräät toiset kirjailijat puhuvat kuitenkin viisiosaisesta kaupungista tai ”pentapoliista”, mikä saattaa viitata siihen, että myös Epipolain alue olisi ollut asuttu jo varhemmin.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Kaupunki perustettiin alun perin Ortygian saarelle, joka oli helposti puolustettavissa ja jonka vesihuollon turvasi Arethusan lähde. Kaupunki laajeni varsin pian pääsaaren puolelle, mihin kehittyi Akhradinen alue. Siellä sijaitsi muun muassa kaupungin agora eli kokoontumis- ja kauppapaikka. Sen ympärillä ovat kaupungin vanhimmat hautausmaat. Kaupunginosa ympäröitiin muureilla suhteellisen varhain, ja kaupungin muurein ympäröity alue käsitti Sisilian sotaretken aikaan vain Akhradinen ja Ortygian.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Tykhe käsitti kaupungin niemen juuren pohjoisosan Akhradinen luoteispuolella. Se oli kaupungin tiheiten asuttua aluetta. Neapolis käsitti niemen juuren eteläosan Akhradinen lounaispuolella, Tykhestä etelään. Sinne rakennettiin monumentaalirakennuksia erityisesti hellenistisellä ja roomalaisella kaudella. Epipolai käsitti kaupungin läntisimmän ja korkeimmalla olevan osan, mukaan lukien Euryaloksen linnoituksen. Dionysios I:n aikana 400-luvun eaa. lopulla myös Tykhen, Neapoliin ja Epipolain alueet ympäröitiin muureilla, jolloin koko kaupunki oli muurien ympäröimänä.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Ortygia () tai vain ”Saari” (doorilaisittain "Nāsos", , yleiskreikkalaisesti "Nēsos", , lat. "Nasus"/"Insula") käsitti Syrakusan vanhimman osan. Se toimi samassa roolissa kuin muiden kaupunkien akropolis eli linnoitus, vaikkakin se oli muuta kaupunkia matalammalla, ja oli suojatumpi lähinnä siksi, että oli saari.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Ortygiaa pidettiin pyhitettynä Artemiille, ja siksi Pindaros kutsuu sitä ”Artemiin leposohvaksi” ja ”Deloksen sisareksi”. Saaren pituus oli noin 1,5 kilometriä ja leveys noin 500–600 metriä. Se oli kokonaan kalliota ja suhteellisen matala, mutta korkeampi keskeltä. Ortygia oli epäilemättä alun perin saari, mutta Thukydideen aikana se oli liitetty yhteen pääsaaren kanssa pengertiellä. Dionysios I:n aikana se erotettiin jälleen pääsaaresta. Se oli kuitenkin aina yhdistetty muuhun kaupunkiin yhdellä tai useammalla sillalla.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Saarella sijaitsivat Dionysios I:n linnoitus ja myöhemmin Hieron II:n palatsi. Tärkeimmät temppelit oli omistettu Artemiille ja Athenelle. Arkaaisen kauden agora sijaitsi Athenen temppelin lähellä.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Dionysios I:n linnoitus


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Dionysios I:n rakentama linnoitus sijaitsi saaren pohjoispäässä lähellä Pientä satamaa ja telakoita. Siellä sijaitsi tyrannin palatsi. Linnoituksen pääsaaren ja Akhradinessa olleen kaupungin agoran puoleinen julkisivu oli vahvasti linnoitettu ja tunnettiin nimellä Pentapyla. Timoleon tuhosi tyranninvaltaa edustaneen linnoituksen ja rakennutti sen paikalle oikeusistuimen rakennuksen. Linnoituksen oletetaan sijaineen samalla paikalla, jossa sijaitsivat myös Kaarle V:n 1500-luvulla rakennuttamat linnoitteet.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Hieron II:n palatsi


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Myöhemmin saarella sijaitsi Hieron II:n itselleen rakennuttama palatsi, joka toimi roomalaisella kaudella preettorien palatsina. Palatsin sijainti ei tunneta. Sen oletetaan sijainneen tarkoituksellisesti eri paikassa kuin Dionysioksen linnoitus ja palatsi.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text:
Apollonin temppeli
Apollonille omistettu temppeli sijaitsi Ortygian pohjoisosassa lähellä saarelle johtanutta siltaa. Se oli rakennettu arkaaisella kaudella 500-luvun eaa. alussa. Se edusti doorilaista tyyliä ja on varhaisin esimerkki monumentaalisesta kiviarkkitehtuurista Sisiliassa. Se oli merkittävässä osassa tyylisuunnan kehityksessä läntisillä kreikkalaisalueilla. Rakennusta muutetiin sen historian aikana usein.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Temppeli oli pitkänomainen, ja sen koko oli noin 21,6 x 55,3 metriä. Siinä oli lyhyillä sivuilla kuusi ja pitkillä sivuilla 17 pylvästä. Itäpään pylväikön ja pronaoksen välissä oli toinen kuuden pylvään rivi. Pronaoksen edessä oli kaksi pylvästä. Sen takana olivat naos eli cella ja adyton. Temppeli oli koristeltu triglyfeillä ja metoopeilla.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Artemiin temppeli (”Joonialainen temppeli”)


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: ”Joonialaiseksi temppeliksi” kutsuttu rakennus sijaitsi Ortygian eteläosissa saaren korkeimmalla kohdalla. Temppeli oli oletettavasti omistettu Artemiille. Sen rakentaminen oli aloitettu arkaaisella kaudella 500-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla, mutta se vaikuttaa jääneen keskeneräiseksi. Temppeli edusti joonialaista tyyliä, ja oli koko Sisilian ainoa tunnettu tämän tyylisuunnan temppeli.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Temppelissä oli lyhyillä sivuilla kuusi ja pitkillä sivuilla 14 pylvästä. Temppelin paikka on suurimmaksi osaksi myöhempien rakennusten alla, mutta alueella on joitakin temppeliin mahdollisesti kuuluneita jäänteitä.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text:
Athenen temppeli
Athenelle omistettu temppeli sijaitsi heti Artemiin temppelin eteläpuolella samansuuntaisena sen kanssa. Temppeli rakennettiin klassisen kauden alussa noin vuonna 470 eaa., oletettavasti Gelonin Himerassa vuonna 480 eaa. karthagolaisista saaman voiton kunniaksi. Se muistutti suuresti Himerassa itsessään ollutta Voiton temppeliä, joka rakennettiin saman voiton kunniaksi.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Temppeli sijaitsi pyhäkköalueella, jossa oli varhaisempia, 500-luvulle eaa. ajoitettuja pyhäkkörakennelmia ja alttareita. Se edusti täysin kehittynyttä doorilaista tyyliä. Temppelin stylobaatin koko oli noin 22 x 55 metriä, ja siinä oli lyhyillä sivuilla kuusi ja pitkillä sivuilla 14 pylvästä. Sisällä temppelissä oli pronaos, naos sekä opisthodomos. Ciceron mukaan temppelin ovet oli tehty kullasta ja norsunluusta, ja sisäosat oli koristeltu lukuisin maalauksin. Temppelin katolla oli kilpi, joka toimi maamerkkinä satamaa lähestyneille tai sieltä lähteneille merenkulkijoille.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Varhaiskeskiajalla temppeli muutettiin kirkoksi. 700-luvulla jaa. siitä tehtiin katedraali, ja sen jäänteet on vuosisatojen kuluessa rakennettu osaksi nykyistä Syrakusan katedraalia. Temppelistä on kirkon osana näkyvissä sen peristyylin pitkien sivujen pylväitä sekä kirkon sisällä että ulkoseinässä, sekä osa entablatuurista ja naoksen rakenteista.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text:
Muurit
Joitakin Ortygian muurien osia on kaivettu esiin erityisesti Porta Urbicana tunnetun kaupunginportin alueelta.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Muut rakennukset


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Saaren eteläkärjessä oletettavasti siinä nykyisin olevan linnoituksen paikalla sijaitsi Hera Olympian temppeli. Kerrotaan, että temppelillä oli alttari, josta ohikulkevat merimiehet ottivat maljallisen jotain uhraineita, jotka heitettiin mereen sitten kun Athenen temppelin kilpi ei enää näkynyt.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Eräs merkittävä saarella ollut rakennus oli antiikin lähteiden perusteella Heksekontaklinos, joka valmistui Agathokleen aikana. Sen käyttötarkoitusta ei kuitenkaan tunneta. Saarella sijaitsi myös valtion viljavarasto, joka oli niin suurikokoinen, että sitä voitiin käyttää linnoituksena. Keisari Claudiuksen kaudella rakennettiin saarelle vettä tuonut akvedukti.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Arethusan lähde


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Arethusa-nymfistä nimensä saanut lähde sijaitsi Ortygian lounaisosassa lähellä merenrantaa. Se oli suurikokoinen ja siinä kerrotaan olleen myös paljon kaloja. Lähde on edelleen näkyvissä, vaikkakin selvästi antiikin aikaista pienempänä ja vähäisempänä oletettavasti maanjäristysten vuoksi.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Akhradine () eli ”Ulompi kaupunki” käsitti kaupungin niemen tasanteen itäisimmän osan, toisin sanoen niemen kärjen Ortygian pohjoispuolella. Se oli ensimmäinen alue, jonne kaupunki laajeni Ortygian saarelta, mahdollisesti jo 700-luvulla eaa. Ortygian ja Akhradinen pääalueen yhteenlaskettu pinta-ala oli noin 50 hehtaaria. Myös Akhradine oli ympäröity muureilla arkaaiselta kaudelta lähtien. Kaupunginosan alueella on säilynyt vain joitakin muinaisjäännöksiä.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Agora ja sen rakennukset


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Suuri osa Akhradinen merkittävimmistä rakennuksista sijaitsi sen eteläosassa lähellä satamia ja Ortygiaa. Klassisen kauden agora, roomalaisella kaudella forum, sijaitsi vastapäätä Pentapylaa eli Ortygian linnoitettua sisäänkäyntiä. Agoraa ympäröivät stoat eli pylväshallit, jotka rakennutti Dionysios I. Agoran laidalla sijaitsi myös Zeus Olympioksen temppeli, jota ei tule sekoittaa tunnetumpaan samannimiseen temppeliin hieman kaupungin ulkopuolella. Myös prytaneion sijaitsi jossakin agoran lähettyvillä. Sitä koristi muun muassa Sapfon patsas. Timoleonin ajan jälkeen agoran lähelle rakennettiin tämän kunniaksi Timoleonteion.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Demeterin ja Koren pyhäkkö


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Demeterille ja Korelle omistetut temppelit sijaitsivat agoran pohjoispuolella. Ne rakennutti Gelon vuoden 480 eaa. voiton jälkeen. Karthagolaiset tuhosivat temppelit vuonna 396 eaa. Pyhäkköalueella palvottiin ilmeisesti myös Artemis Feraiaa.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Temppelien jäännökset on löydetty nykyiseltä Piazza Victorialta. Aukiolla on myös muun muassa hellenistisen ja roomalaisen kauden talojen jäänteitä. Osa alueen raunioista on aukiolla sijaitsevan modernin Madonna delle Lacrimen kirkon sisällä.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Akhradinessa sijaitsi myös Dionysios I:n monumentaalihauta, jonka Dionysios nuorempi rakensi isälleen, mutta joka tuhottiin sen jälkeen kun tämä oli syösty vallasta.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Agoran eteläpuolelta on löydetty roomalainen gymnasion, johon kuului myös pieni teatteri. Ne on ajoitettu ensimmäiselle vuosisadalle jaa. Alueelta on löydetty myös laajoja katakombeja ja muita hautausmaita monilta eri aikakausilta. Sieltä on löydetty myös laajoja kivilouhoksia, samoin kuin Neapoliista teatterin läheltä. Myös muurien jäänteitä on löydetty useista kohdista niiden reitin varrelta.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Tykhe () sijaitsi kaupungin tasanteella Akhradinen länsipuolella. Alue sai nimensä siellä olleesta Tykhelle eli roomalaisittain Fortunalle omistetusta pyhäköstä. Siellä oli myös muun muassa gymnasion sekä suuri määrä pyhäköitä. Tykhe oli kaupungin tiheiten asuttua aluetta. Alueella ei ilmeisesti kuitenkaan kuitenkaan ollut merkittävää asutusta vielä Sisilian sotaretken aikaan. Kaupunginosa todennäköisesti kasvoi sen jälkeen, kun se jäi Dionysios I:n rakennuttamien muurien sisäpuolelle. Neapolis sijaitsi alueen eteläpuolella. Sen ja Tykhen välinen alue vaikuttaa olleen vailla rakennuksia vielä roomalaisten piirittäessä kaupunkia.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Neapolis () oli neljästä pääkaupunginosasta nuorin, ja sai tästä nimensä ”Uusi kaupunki”. Sen alueella sijaitsivat muun muassa teatteri, amfiteatteri, Hieron II:n alttari ja Apollon Temenitikselle omistettu pyhäkkö.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Ainakin Neapoliin korkeimmalla sijainnut osa Temenitis saattoi olla asuttuna jo Sisilian sotaretken aikaan ja ennen Tykheä. Se oli saanut nimensä alueella sijainneesta Apollon Temenitiksen pyhäköstä. Pyhäkköalueella sijaitsi Apollonin patsas, joka oli pystytetty kukkulalle teatterin yläpuolelle, sekä alttari. Patsas oli niin suuri, ettei Verres kyennyt varastamaan sitä. Tiberiuksen aikana se siirrettiin Roomaan. Ciceron aikana Neapolis oli levinnyt kattamaan kaupungin tasanteen eteläosan Temenitiksen kukkulan ympärillä. Myöhemmin nimi Temenitis jäi kokonaan käytöstä alueen nimenä, ja säilyi ainoastaan Neapoliissa sijainneen Temenitiksen portin nimessä. Se oli yksi kaupungin pääporteista.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text:
Klassinen teatteri
Syrakusan teatteri oli koko Sisilian suurin ja yksi koko kreikkalaisen maailman suurimmista. Se on Neapoliin alueen ellei koko Syrakusan tunnetuin muinaisjäänne. Teatteri rakennettiin alun perin klassisella kaudella 400-luvun eaa. alkupuolella, mutta nykymuodossaan se on peräisin hellenistiseltä kaudelta noin ajalta 238–215 eaa. Teatteri oli tyypillinen kreikkalainen teatterirakennus, jossa oli puoliympyränmuotoinen katsomo. Sen halkaisija oli noin 138 metriä. Katsomossa oli 67 penkkiriviä ja siinä oli tilaa noin – katsojalle. Kahdeksan pystykäytävää jakoi katsomon yhdeksään sektoriin ja diazoma-poikkikäytävä ylä- ja alaosaan. Jokainen sektori oli omistettu tietylle jumalalle ja samalla valtasuvulle. Katsomo oli hakattu kallioon, ja on siksi rakennuksen ainoa paremmin säilynyt osa.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Teatterilla ensiesitettiin Aiskhyloksen "Aitnan naiset" sekä Epikharmoksen komediat. Rakennusta käytettiin paitsi teatterinäytäntöihin myös kansankokouksiin. Myöhäisellä keisarikaudella koko teatteri muutettiin roomalaisille näytännöille ("ludi circenses") sopivaksi. Teatterin lähellä sijaitsi kaksi stoaa.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Arkaainen teatteri


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Syrakusan vanhempi, niin kutsuttu arkaainen teatteri sijaitsi noin 100 metriä länteen klassisen ja hellenistisen kauden teatterista. Sen katsomo koostui viivasuorista penkkiriveistä, ja siihen mahtui noin katsojaa. Erikoinen arkkitehtuuri saattoi olla seurausta teatterin varhaisuudesta, mutta toisaalta rakennusta on ehdotettu myös esimerkiksi buleuterioniksi teatterin sijasta.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Hieron II:n alttariksi kutsuttu suurikokoinen rakennelma sijaitsi teatterin kaakkoispuolella. Sitä käytettiin kaupungin suorittamiin julkisiin uhritoimituksiin. Alttarin pituus oli 198 metriä ja leveys noin 18,5 metriä. Siitä on säilynyt lähinnä sen perustukset ja kaksi alttarin keskiosaan johtanutta suurta luiskaa. Alttarin länsipuolella oli suurikokoinen aukio, jonka keskellä oli suorakulmainen allas. Roomalaisella kaudella aukio oli ympäröity pylväshalleilla.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text:
Roomalainen amfiteatteri
Syrakusan amfiteatteri sijaitsi Hieron II:n alttarin itäpuolella. Se oli rakennettu roomalaisella kaudella, ainakin nykymuodossaan oletettavasti 200-luvulla jaa. Kaupungissa järjestettiin kuitenkin gladiaattorinäytäntöjä jo ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Amfiteatterin pituus oli 140 metriä ja leveys 119 metriä, ja keskellä olleen areenan pituus 69,3 metriä ja leveys 39,2 metriä. Katsomon toinen puoli oli kaiverrettu kallioon ja toinen puoli rakennettu läheisten louhosten kalkkikivestä. Areenan sisäänkäynnit olivat pohjoisesta ja etelästä, ja sen keskellä oli suuri kaivanto, johon johti sivuilta kaksi käytävää.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text:
Latomiat eli kivilouhokset
Heti teatterin pohjoispuolella sijaitsi suuri määrä kivilouhoksia, joista louhittiin kiveä kaupungin rakennuksiin. Niiden hyödyntäminen alkoi viimeistään 400-luvun eaa. alkupuolella. Louhoksia käytettiin myös vankiloina, ja Ateenan sotaretken jälkeen sinne sijoitettiin yli ateenalaista vankia. Roomalaisella ajalla, jolloin alue tunnettiin latinaksi nimellä Latomiae (tai Lautumiae), ne toimivat yleisenä vankilana koko Sisilialle. Nykyisin alue tunnetaan nimellä Latomia del Paradiso. Tunnetuimmat louhosluolat tunnetaan nykyisin nimillä Dionysioksen korva (Orecchio di Dionisio), Köydentekijöiden luola (Grotta dei Cordari) ja Salpietariluola (Grotta del Salnitro).


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Epipolai () käsitti kaupungin läntisimmän osan. Alun perin nimellä viitattiin koko tasankoon idässä aina Akhradineen saakka, mutta Tykhen ja Temenitiksen asutuksen kehityttyä Epipolai rajautui tarkoittamaan ainoastaan tasangon ylintä osaa, joka huipentui Euryaloksen linnoitukseen. Alue tuli linnoitusmuurien piiriin vasta, kun Dionysios I linnoitti sen noin 402–397 eaa. Karthagon uhatessa. Muurit kulkivat Akhradinen lounais- ja luoteiskulmista Euryalokseen. Näiden uusien muurien jälkeen kaupungin muurien kokonaispituus oli noin 31 kilometriä, ja ne sulkivat nyt sisäänsä myös Tykhen ja Neapoliin. Epipolain päässä muurien tehtävänä lienee ollut ensisijaisesti estää vihollista hyödyntämästä aluetta operaatioihin varsinaista kaupunkia vastaan sekä kytkeä Euryalos muuhun kaupunkiin, ennemmin kuin suojata Epipolain aluetta itseään. Epipolaissa saattoi olla jonkin verran asutusta, mikä antaisi oikeutuksen Syrakusan ”pentapolis”-nimitykselle, mutta asutuksen määrää ei tunneta, eivätkä antiikin lähteet viittaa sellaiseen.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text:
Euryalos
Euryalos (, doorilaisittain , lat. "Euryalus") oli linnoitus, joka sijaitsi Epipolain korkeimmalla kohdalla kaupunginmuurien ympäröimän alueen läntisimmässä kulmassa. Se on yksi suurisuuntaisimpia antiikin ajalta säilyneitä linnoitushankkeita, ja harvinainen esimerkki antiikin ajan linnoitustekniikasta. Linnoitus suojasi Epipolain aluetta sekä tärkeää kaupunkiin saaren sisäosista johtanutta tietä. Se rakennettiin alun perin Dionysios I:n aikana osana Epipolain muureja, ja sitä vahvistettiin useissa vaiheissa aina Hieron II:n aikaan ja noin vuoteen 211 eaa. saakka. Linnoitusta käytettiin vielä bysanttilaisella kaudella. Nykyisin linnoituskukkula tunnetaan nimellä Mongibellisi.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Linnoituksen ydinosa jakaantui kahteen osaan, joista lännenpuoleinen oli epäsäännöllisen muotoinen nelikulmio, joka oli varustettu katapulttitorneilla ja kasarmitiloilla. Idempi osa puolestaan yhdisti sen kaupunginmuurien ympäröimään alueeseen, ja piti sisällään muun muassa suuria vesisäiliöitä. Linnoituksen pääportti oli itään eli kaupunkiin päin. Sen lähellä oli toinen portti, linnoituksen suojaama kaupunginmuurin kaksoisportti, jonka kummallakin puolella oli tornit. Kallioon linnoituksen länsipuolelle oli kaivettu suuret vallihaudat estämään suora hyökkäys tältä puolelta. Myös ydinosan eteläpuolella oli vallihauta. Linnoituksen osat oli yhdistetty maanalaisilla tunneleilla, joita pitkin linnoituksesta oli myös mahdollista murtautua ulos piirityksen aikana vaarantamatta itse linnoitusta.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Syrakusalla oli kaksi satamaa, Suuri satama laajassa luonnonsatamalahdessa Ortygian ja Plemmyrionin niemen välillä, ja Pieni satama eli Lakkios (lat. "Portus Lacceius") Ortygian saaren ja Akhradinen rannan välillä. Suuren sataman pohjoisranta ja Pienen sataman rannat oli linnoitettu, mutta Suuren sataman laajan lahden eteläosaa ei oltu linnoitettu.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text:
Zeus Olympioksen temppeli
Zeus Olympiokselle omistettu temppeli eli Olympieon ("Olympieum") sijaitsi Anapos- ja Kyane-jokien risteyskohdassa kaupunginmuurien ulkopuolella noin 2,5 kilometrin päässä etelään Epipolaista ja Neapoliista. Se rakennettiin 500-luvulla eaa., mutta paikalla oli ollut jonkinlainen edeltäjä jo 600-luvulla eaa. Temppeli muistutti monella tavoin kaupungissa ollutta Apollonin temppeliä. Se edusti doorilaista tyyliä, ja siinä oli lyhyillä sivuilla kuusi ja pitkillä sivuilla 17 pylvästä. Sisällä temppelissä oli pronaos, naos ja adyton. Nykyisin kahden temppelin pylvään alemmat osat ovat pystyssä.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Temppelin alue ja siellä sijainnut pieni Polikhnen kaupunki oli linnoitettu ja varustettu varuskunnalla paikan strategisen merkityksen vuoksi. Samasta syystä myös kaupunkia piirittäneet viholliset tapasivat linnoittautua paikalle: näin tekivät Himilkon vuonna 396 eaa., Hamilkar vuonna 309 eaa. ja Marcellus vuonna 214 eaa.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Muut rakennukset ja rakennelmat


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Rannikkoa pitkin kaupungista pohjoiseen kulki Leontinoin tie ja etelään Anapos-joen yli Heloronin tie, joka muistetaan ennen kaikkea ateenalaisten sekasortoisesta paosta epäonnistuneen sotaretkensä jälkeen. Joen ylittäneestä sillasta on säilynyt joitakin jäänteitä. Sillan lähellä sijaitsi Gelonin ja tämän puolison Demareten suurikokoinen muistomerkki, johon kuului yhdeksän tornia. Syrakusalaiset kunnioittivat paikalla entistä hallitsijaansa, mutta Himilkon tuhosi itse muistomerkin ja Agathokles myöhemmin sen tornit.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Kaupungista ja Zeus Olympioksen pyhäköstä lounaaseen Kyanen lähteillä sijaitsi Kyane-nymfille omistettu pyhäkkö. Useiden kilometrien päässä kaupungin pohjoispuolella sijaitsi suurikokoinen muistomerkki, jota on usein kutsuttu Marcelluksen pystyttämäksi voitonmuistomerkiksi kaupungin valtauksen kunniaksi, mutta lienee ollut todellisuudessa hautamuistomerkki.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Kaupungiin johti vettä lännestä tullut akvedukti, joka oli olemassa viimeistään 400-luvun eaa lopulla. Se oli suureksi osaksi maanalainen, ja osia siitä on löydetty.


title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Syrakusasta tehdyt esinelöydöt ovat Syrakusan arkeologisessa museossa (Museo Archeologico Regionale Paolo Orsi).


title: Kolmas anglo–burmalainen sota

text: Kolmas anglo–burmalainen sota oli viimeinen Burmaa eli nykyistä Myanmaria hallinneen Konbaungin dynastian ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä käydyistä kolmesta sodasta. Vuoden 1885 loppupuoliskolla käyty pariviikkoinen sota päättyi Burman viimeisen kuninkaan Thibawin kukistumiseen ja maan itsenäisyyden päättymiseen. Vuodesta 1897 Burmaa hallittiin osana Brittiläistä Intiaa ja maa itsenäistyi uudestaan vasta tammikuussa 1948.


title: Kolmas anglo–burmalainen sota

text: Burmaa hallinnut Konbaungin dynastia oli käynyt ensimmäinen anglo–burmalaisen sodan Intian niemimaata hallinnutta Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan vuosina 1852–1853. Sota oli päättynyt prinssi Mindonin syöstyä aikaisemman hallitsijan vallasta. Briteille oli menetetty maan eteläosien Pegun maakunnan hallinta, vaikkakaan lopullista rauhansopimusta ei ollut allekirjoitettu. Mindonin valtakunta käsitti sodan jälkeen edelleen Iravadi-joen laakson pohjoisosat. Mindon pyrki vastaamaan ulkovaltojen muodostamaan uhkaan uudistamalla valtakuntaansa esimerkiksi Siamin kuningas Mongkutin tapaan. Uutta pääkaupunkia Mandalayta oli alettu rakentamaan vuonna 1856 ja sen lähistölle perustettiin esimerkiksi teräs- ja aseteollisuutta. Maahan kutsuttiin teknikkoja ranskasta ja italiasta, minkä lisäksi burmalaisia lähetystöjä matkusti länsimaihin uuden teknologian tuomiseksi Burmaan. Vuonna 1871 burmalainen lähetystö oli vieraillut myös Englannissa, joskin lähetystön saavutukset jäivät pieniksi. Mindonin seuraaja oli hänen vuonna 1878 valtaan noussut poikansa Thibaw. Thibaw oli isäänsä huomattavasti heikompi hallitsija, jonka virkakoneisto kärsi esimerkiksi laajamittaisesta korruptiosta. Samalla ranskalaiset alkoivat yhä enenevissä määrin sekaantua Burman asioihin. Ranskalaiset saivat esimerkiksi sopimuksen rautatien rakentamisesta Manadalaysta kohti Intian rajaa. Britit olivat aluksi tyytyneet vastaamaan ranskalaisten toimintaan Indokiinan suunnalla, mutta heidän toimintaansa Burmassa alettiin pitää uhkana. Ranskalaisten pelättiin esimerkiksi toimittavan burmalaisille nykyaikaisia tykkejä ja muuta aseistusta.


title: Kolmas anglo–burmalainen sota

text: Vuonna 1885 burmalaiset sakottivat suuren summan brittiläiseltä tiikkipuita myyneeltä yritykseltä, väitetysti koska yhtiö oli vienyt maasta sovittua suuremman määrän puuta. Britanniassa Robert Salisburyn johtama konservatiivinen hallitus käytti sakkoa syynä sodan aloittamiselle. 22. lokakuuta 1885 Thibawille annettiin uhkavaatimus, jonka mukaan burmalaisten oli luovutettava maan ulkopolitiikan hallinta briteille. Aikaa vastaukselle annettiin 10. marraskuuta asti. Thibaw ei odotetusti hyväksynyt uhkavaatimusta, vaan vetosi burmalaisiin maan puolustusvalmistelujen aloittamiseksi.


title: Kolmas anglo–burmalainen sota

text: Britit kokosivat Burman sotaretkeä varten Harry Prendergastin johtaman osaston, johon kuului 3 029 brittisotilasta, 6 005 intialaista sotilasta ja 67 tykkiä. Komento sotatoimien aloittamisesta annettiin 11. marraskuuta. Brittejä vastassa oli ehkä noin 15 000–20 000 burmalaista sotilasta. Vain osalla heistä oli tuliaseita ja monet olivat aseistautuneet vain keihäin tai bambuseipäin. Heillä oli myös jonkin verran alkeellisia tykkejä.


title: Kolmas anglo–burmalainen sota

text: Britit etenivät Burmaan Iravadi-joella laivoilla ja he ylittivät maan rajan 15. marraskuuta. Burmalaiset olivat rakentaneet joen varrelle varustuksia, jotka avasivat tulen brittien laivastoa vastaan. Varustukset kukistettiin kuitenkin nopeasti. 17. marraskuuta britit hyökkäsivät samoin joen varrella sijainneita Minhlan ja Gweg-Yaung Kamyon linnoituksia vastaan joen vastakkaisilla rannoilla. Gweg-Yaung Kamyo kukistui nopeasti, mutta vastarinta Minhlassa oli kiivaampaa. Lopulta burmalaiset puolustajat kuitenkin pakenivat brittiläisen jalkaväen rynnäkön tieltä. Britit olivat menettäneet taisteluissa yhden upseerin ja neljä sotilasta kaatuneina, sekä neljä upseeria ja 27 sotilasta haavoittuneina. 22. marraskuuta vallattiin raskaiden tykkien suojaama varustus Paganissa ja paria päivää myöhemmin edettiin suurta burmalaista joukkoa vastaan Myingyaussa. Molemmat osapuolet tulittivat ensin toisiaan, mutta burmalaiset vetäytyivät paikalta seuranneen yön aikana. Brittien eteneminen jaktui kohti Avan kaupunkia, jossa saatiin viesti Burman kuninkaalta. Kuningas sanoi olevansa valmis vastarinnan lopettamiseen. Brittien laivasto purjehti edelleen Mandalayhin, josta heidän joukkonsa valtasivat kuninkaallisen palatsin. Kuningas ja Burman kuningatar vangittiin ja kolmas anglo–burmalainen sota oli näin päättynyt vain parin viikon taistelujen jälkeen.


title: Kolmas anglo–burmalainen sota

text: Burman kuningas Thibaw ajettiin perheineen maanpakoon Intiaan. Ylä-Burma liitettiin virallisesti brittien hallitsemiin alueisiin 1. tammikuuta 1886. Viidakkoihin paenneet burmalaiset sotilaat tekivät tosin iskuja brittejä vastaan aina vuoteen 1890 sakka. Lainsäädännöllisesti Burmasta tuli osa Brittiläistä Intiaa kuitenkin vasta vuonna 1897. Burma jaettiin kahteen hallinnolliseen alueeseen. Iravadi-joen laakso oli suoraan brittien hallinnassa, kun taas maan vuoristoalueita hallitsivat paikalliset ruhtinaat brittien alaisuudessa. Burman itsenäisyys oli päättynyt ja maa itsenäistyi uudelleen vasta 4. tammikuuta 1948.


title: Abitur

text: Abitur on ylioppilastutkintoa vastaava lukion päättävä tutkinto. Nimitys on käytössä mm. Saksassa ja Liettuassa. Alkuperältään abitur on peräisin latinankielisestä termistä "abire", , viitaten ylioppilastutkinnon rooliin viimeisenä suorituksena ennen opiskelun päättämistä. Esimerkiksi lukion viimeisen vuoden opiskelijaa tarkoittava termi "abiturientti" on johdannainen sanasta.


title: John Cartwright

text: John Cartwright (17. syyskuuta 1740 – 23. syyskuuta 1824) oli englantilainen merimies, sotilas ja aktivisti. Hän kampanjoi yli 50 vuoden ajan yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden puolesta, minkä vuoksi hänestä käytettiin joskus nimitystä "Father of Reform" ().


title: John Cartwright

text: John Cartwright syntyi Marnhamissa Nottinghamshiressä 17. syyskuuta 1740. Hän kävi koulua Newarkissa ja Heath Academyssä Yorkshiressä. 18-vuotiaana hän liittyi laivastoon ja oli vuoteen 1766 mennessä ylennyt luutnantiksi. Terveyssyyt pakottivat hänet jättämään aktiivisen palveluksen vuonna 1771. Yhdysvaltain vapaussodan alettua hänelle tarjottiin Cumberlandin herttuan yliluutnantin virkaa, mikä olisi lähes varmasti tietänyt nopeaa ylenemistä. Cartwright kieltäytyi, koska ei nähnyt sotaa ideologisesti oikeutettavana. Vuonna 1775 hänet nimitettiin majuriksi Nottinghamshiren nostoväessä.


title: John Cartwright

text: Vuonna 1774 Cartwright julkaisi vihkosen "American Independence, the Glory and Interest of Great Britain", jossa esitti, että Englannin ei tulisi pakottaa muita imperialistisen hallinnon alle. Kaksi vuotta myöhemmin Cartwright julkaisi vihkosen "Take Your Choice", jossa hän vaati maahan vuosittaisia vaaleja, yleistä äänioikeutta miesväestölle, omaisuusvaatimuksien poistoa alahuoneen jäsenehdokkailta ja samanarvoisten vaalipiirien luomista. Hän vetosi siihen, että Englanti oli anglosaksien aikaan ollut kuvatun kaltainen, jolloin kyse ei olisi uudistuksesta, vaan vanhan järjestelmän palauttamisesta. Tämän vuoksi häntä on joskus pidetty tosiasiassa konservatiivina.


title: John Cartwright

text: Cartwright perusti yhdessä muun muassa John Horne Tooken kanssa Society for Constitutional Information -järjestön. Sen jäseniksi tulivat myös muun muassa John Thelwall, Granville Sharp, Josiah Wedgwood ja Josiah Gales. Järjestö pyrki valistamaan kansaa sen puuttuvista vapauksista.


title: John Cartwright

text: Cartwright pyrki epäonnistuneesti parlamenttiin useita kertoja 1700-luvun lopussa ja 1800-luvun alussa. Vuonna 1820 hänet tuomittiin kansankiihotuksesta ja hän sai sadan punnan sakot. Hän kuoli Lontoossa 23. syyskuuta 1824.


title: John Cartwright

text: Cartwright avioitui vuonna 1780, mutta hänellä ei ollut lapsia. Hänen nuorempi veljensä oli keksijä ja kirkonmies Edmund Cartwright.


title: Flannan Isles Lighthouse

text: Flannan Isles Lighthouse on majakka lähellä Flannan Islesin saariryhmään Skotlannissa kuuluvan Eilean Mòrin korkeinta pistettä. Se tunnetaan parhaiten työntekijöidensä selvittämättömästä katoamisesta vuonna 1900.


title: Flannan Isles Lighthouse

text: Majakka automatisoitiin 28. syyskuuta 1971.


title: Flannan Isles Lighthouse

text: Höyrylaiva "Archtorin" miehistö huomasi 15. joulukuuta 1900, että majakan valoa ei oltu sytytetty. Se oli ensimmäinen tapauksesta ilmoittanut alus. "Hesperus"-laiva saapui saarelle 26. joulukuuta, jolloin majakanvartijat James Ducat, Thomas Marshall ja Donald McArthur todettiin kadonneiksi. Majakan lipputangossa ei ollut lippua, eikä kukaan tullut ottamaan vieraita vastaan useista torvensoitoista huolimatta. Majakan ulko-ovi oli suljettu, mutta keittiön ovi oli auki. Miehistö sytytti valon ja kiersi saaren päästä päähän, mutta mitään vakuuttavaa selitystä ei keksitty.


title: Flannan Isles Lighthouse

text: Majakkalaitoksen johtaja Robert Muirhead saapui tekemään tarkastusta saarelle 29. joulukuuta. Hänen raporttinsa mukaan myrsky oli aiheuttanut vakavia vahinkoja 14. joulukuuta. Kiinnitysköysiä löydettiin parikymmentä metriä merenpinnan tasoa korkeammalta. Hän päätteli miesten lähteneen viemään köysilaatikkoa suojaan, mutta ennätyskorkea aalto huuhtoi heidät mereen.


title: Flannan Isles Lighthouse

text: Vaihtoehtoisteoriat ovat esittäneet avaruusolentoja, merenneitoja tai merihirviöitä syyllisiksi katoamiseen.


title: Kasviproteiinituote

text: Kasviproteiinituotteet ovat kasvisperäisiä, proteiinipitoisia elintarvikkeitta, jotka on tarkoitettu korvaamaan liha ruoan laitossa. Suomessa valmistettuja kasviproteiinituotteita olivat 2010-luvuin lopulla muiden muassa nyhtökaura, sekä härkis. Kasviproteiinituotteiden määrä sekä kysyntä on kasvanut huomattavasti Suomessa 2010-luvun jälkipuoliskolla.


title: Kasviproteiinituote

text: Nyhtökaura on suomalaisen Gold&Green Foodsin valmistama kasviproteiinituote, joka on tehty kaurasta ja palkokasveista (härkäpavusta ja keltaherneestä).


title: Kasviproteiinituote

text: Härkis on suomalainen Verso Foodin markkinoille tuoma kypsä härkäpapuvalmiste. Tuote on kasviproteiinituote, joka valmistetaan suomalaisista härkäpavuista.


title: Kasviproteiinituote

text: Elovena Muru Kaurajauhis on suomalainen Raisio Oyj:n valmistama ja markkinoima kypsä kasviproteiinituote. Sen raaka-aineina ovat suomalainen täysjyväkaura, kauralese, vesi ja suola sekä peruna- ja herneproteiini.


title: Iso Haapajärvi (Ähtäri)

text: Iso Haapajärvi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtäri keskustaajamasta yhdeksän kilometriä länsilounaaseen sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Iso Haapajärvi (Ähtäri)

text: Järven pinta-ala on 218 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä. Se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se sijaitsee alavalla metsäalueella, jota viljellään järven tuntumassa. Järvellä on avoin järvenselkä, vaikka sen keskellä sijaitsee Isosaari. Järvi on selväpiirteinen, mutta sillä on kuitenkin kaksi terävää niemeä. Pitkäniemi sijaitsee itärannassa ja sen taakse jää Talaslahti. Tämän vastarannalla on Hirviniemi, jonka taakse jää Hirvilahti. Järven pohjoispäässä sijaitsee kallioinen Vuorikallio, jossa veteen putoaa pitkä jyrkänne. Järvessä on kartan mukaan kolme saarta. Isosaari on 200 metriä pitkä ja 70 metriä leveä. Sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria ja se on autio. Muita saaria ovat Pitkäniemen edustalla sijaitseva Pienisaari ja järven pohjoispäässä sijaitsee nimetön saari. Järven pohjoispäätä kutsutaan Vuorilahdeksi ja eteläpäätä Joronlahdeksi. Eteläpään itärannalla sijaitsee Konttikallio, jossa on kaksi jyrkännettä.


title: Iso Haapajärvi (Ähtäri)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 9,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0092 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 15 metriä. Syvin kohta sijaitsee 1,2 kilometriä pitkässä, mutta hyvin kapeassa, syvänteessä. Syvänne ulottuu yli 10 metrin syvyyteen ja sen pohjoispäässä on syvintä. Järven eteläpäässä on laaja paikoin kymmeneen metriin ulottuva syvänne.


title: Iso Haapajärvi (Ähtäri)

text: Järven rantaviivan pituus on 11,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta useita peltoalueita, jotka ulottuvat rantaan asti. Järven haja-asutus muodostuu 15 taloudesta, joista yhdeksän on maatiloja. Ne muodostavat pohjoispäähän Vuorimäen ja eteläpäähän Haapakylän kulmakunnat. Järven rannoille on rakennettu yli 40 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 17229, joista haarautuu kummallekin rannalle vievät kylätiet.


title: Iso Haapajärvi (Ähtäri)

text: Järven kokonaisfosforipitoisuudet ovat vuosien 1986–2006 aikana vaihdelleet 10–35 mikrogrammaa litrassa vettä. Se vastaa karun tai lievästi rehevöityneen järven tasoa. Vedenväri on ollut vastaavana aikana 40–90 Pt mg/l.


title: Iso Haapajärvi (Ähtäri)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Vähä Haapajärven valuma-alueeseen (35.428) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä mpy.


title: Iso Haapajärvi (Ähtäri)

text: Järvi kuuluu vesistöalueensa latvavesiin ja se saa pääosan vedestään Jauhojärvestä laskevasta Myllypurosta ja pohjoisesta Vähästä Liesijärvestä. Järveen on johdettu myös ympäristön metsistä kuivatusojia. Järven laskujoki on Haapajoki, joka lähtee järven itärannalta ja se laskee 1,2 kilometrin päässä Vähään Haapajärveen. Tämä laskee Perännejärveen, joka on osa Ähtärin reitin pääuomaa.


title: Sojuz MS-10

text: Sojuz MS-10 () oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Sojuz FG -kantoraketilla 11. lokakuuta 2018 Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista mukanaan kaksi avaruuslentäjää ja rahtia asemalle. Aluksen miehistö kuului ISS:n Retkikunta 57:n miehistöön. Aluksen lento keskeytettiin pian lähdön jälkeen kantoraketin toimintahäiriön vuoksi ja miehistö pelastautui aluksen pakomoduulilla. Pelastautuminen sujui onnistuneesti ja pian tapahtuman jälkeen miehistö nimettiin mukaan uudelle lennolle, Sojuz MS-12.


title: Sojuz MS-10

text: Toimintahäiriö tapahtui buusteri-rakettien irtoamisen aikana. Keskeytystä seuranneissa tutkimuksissa vika paikannettiin lopulta kantoraketin ja boosteri-raketin väliseen palloniveleen. Vian syyksi todettiin vahingoittuminen kokoonpanovaiheessa. Täten voitiin arvioida, että ei ole tarvetta millekään raketin rakenteellisille muutoksille ja että lentoja voidaan jatkaa seuraavana vuorossa olevalla Sojuz MS-11:lla. Itse asiassa sen laukaisua jopa aikaistettiin paikkaamaan keskeytynyttä lentoja.


title: Englannin Valioliigan kausi 2000–2001

text: Englannin Valioliigan kausi 2000–2001 oli Valioliigan yhdeksäs kausi. Mestaruuden voitti Manchester United, jolle Arsenal hävisi 10 pistettä, Liverpool 11 pistettä ja Leeds 12 pistettä. Liigasta putosivat Manchester City, Coventry ja Bradford. Maalikuninkuuden voitti 23 maalia tehnyt Chelsean Jimmy Floyd Hasselbaink.


title: Englannin Valioliigan kausi 2001–2002

text: Englannin Valioliigan kausi 2001–2002 oli Valioliigan kymmenes kausi. Mestaruuden voitti Arsenal, jolle Liverpool hävisi seitsemän pistettä, Manchester United kymmenen pistettä ja Newcastle 16 pistettä. Liigasta putosivat Ipswich, Derby ja Leicester. Maalikuninkuuden voitti 24 maalia tehnyt Arsenalin Thierry Henry.


title: Englannin Valioliigan kausi 2002–2003

text: Englannin Valioliigan kausi 2002–2003 oli Valioliigan 11. kausi. Mestaruuden voitti Manchester United, jolle Arsenal hävisi viisi pistettä, Newcastle 14 pistettä ja Chelsea 16 pistettä. Liigasta putosivat West Ham, West Bromwich ja Sunderland. Maalikuninkuuden voitti 25 maalia tehnyt Manchester Unitedin Ruud van Nistelrooy.


title: Englannin Valioliigan kausi 2003–2004

text: Englannin Valioliigan kausi 2003–2004 oli Valioliigan 12. kausi. Mestaruuden voitti Arsenal, joka ei hävinnyt kauden aikana yhtään ottelua. Mestarien liigan paikan sai myös Arsenalille 11 pistettä hävinnyt Chelsea, ja Mestarien liigan karsintaan pääsivät Manchester United ja Liverpool. Viidenneksi sijoittunut Newcastle sai paikan UEFA-cupiin. Liigasta putosivat Leicester, Leeds ja Wolverhampton. Maalikuninkuuden voitti 30 maalia tehnyt Arsenalin Thierry Henry.


title: Assassin’s Creed: Altaïr’s Chronicles

text: Assassin's Creed: Altaïr's Chronicles on videopeli, joka julkaistiin Nintendo DS, Android, iOS, webOS, Symbian, Java ME ja Windows Phone laitteille/käyttöjärjestelmille. Se on esiosa Assassin's Creed pelille. Pelin kehitti Gameloft Bucharest ja julkaisi Ubisoft. Peli toi mukanaan kaksi uutta kaupunkia kolmen vanhan lisäksi, Tyroksen (pelissä Tyre) ja Aleppon. Pelin päähenkilö on Altaïr Ibn-La’Ahad.


title: Assassin’s Creed: Altaïr’s Chronicles

text: On vuosi 1190. Meneillään on kolmas ristiretki. Ristiretkeläiset kohtaavat saraseenit, ja tästä syntyy sota.


title: Assassin’s Creed: Altaïr’s Chronicles

text: Al-Mualim myöntää Altaïrille tehtävän; hankkia Chalise takaisin. Se kuka saa Chalisen käsiinsä pystyy hallitsemaan kaikkia sotajoukkoja ja varmistamaan voiton sodasta.


title: Musta laatikko (teatteriesitys)

text: Musta laatikko on Helsingin Sanomien järjestämä elävän journalismin esityssarja. Esityksissä Helsingin Sanomien toimittajat ja kuvaajat kertovat teatterin lavalla aiemmin julkaisemattomia tositarinoita. Esitysten jälkeen yleisöllä on mahdollisuus keskustella esiintyjien kanssa.


title: Musta laatikko (teatteriesitys)

text: Ensimmäinen Musta laatikko -esitys nähtiin Kansallisteatterissa helmikuussa 2016. Vuoden 2018 loppuun mennessä esityksissä on käynyt noin 19 000 katsojaa, minkä lisäksi livelähetyksiä sekä tallenteita on katsottu HS.fi-sivuston kautta. Vierailunäytöksiä on järjestetty myös Tampereen ja Turun teattereissa. Maalis-huhtikuussa 2019 Mustasta laatikosta nähdään 13. tuotanto uusine sisältöineen.


title: Musta laatikko (teatteriesitys)

text: Musta laatikko palkittiin maaliskuussa 2018 vuoden journalistisesta teosta Bonnierin journalistipalkinnolla.


title: Musta laatikko (teatteriesitys)

text: Helsingin Sanomien toimittaja Riikka Haikarainen näki keväällä 2015 Los Angelesissa Yhdysvalloissa Pop Up Magazine -nimisen esityksen, jossa toimittajat, kuvaajat ja käsikirjoittajat kertoivat ennen julkasemattomia tositarinoita. Haikarainen innostui ideasta ja ehdotti syksyllä 2015 kollegoilleen Kimmo Norokorvelle, Jaakko Lyytiselle ja Tuomas Kasevalle, että Helsingin Sanomien toimitus toteuttaa oman elävän journalismin esityksensä. Työryhmä ideoi esityksen nimeksi Musta laatikko, sillä puheiden tarkkoja sisältöjä ei paljasteta etukäteen ja esitys valottaa journalistisen työn taustoja.


title: Musta laatikko (teatteriesitys)

text: Ensimmäinen Musta laatikko sai ensi-iltansa Kansallisteatterin Pienellä näyttämöllä 4. helmikuuta 2016. Vuoden 2017 alusta tuotanto siirrettiin Suurelle näyttömölle.


title: Musta laatikko (teatteriesitys)

text: Mustan laatikon työryhmään kuuluvat Riikka Haikarainen, Sampo Harju, Tuomas Kaseva, Esa Lilja, Jaakko Lyytinen, Kimmo Norokorpi, Olli Nurminen, Kaisa Osola ja Heidi Väärämäki.


title: Musta laatikko (teatteriesitys)

text: Musta laatikko -esitysten idea perustuu vanhimpaan tiedonvälittämisen muotoon: elävään, suulliseen tarinankerrontaan. Joka esityksessä Kansallisteatterin lavalle nousee kymmenkunta HS:n toimittajaa ja kuvaajaa, jotka kertovat aiemmin julkaisemattomia tositarinoita. Jokainen puhe tarjoaa kuulijalle sisältöä, jota ei ole koskaan aiemmin julkaistu HS:n kanavissa. Lavalle on noussut 80 Helsingin Sanomien toimittajaa, joilta on kuultu yli 100 erilaista puhe-esitystä. Osa niistä on myöhemmin julkaistu joko HS:n printtilehdessä tai HS.fi:ssä.


title: Musta laatikko (teatteriesitys)

text: Musta laatikko -iltojen aikana journalistit ovat kertoneet yleisölle skuuppejaan, avanneet läpi tutkivan journalismin paljastuksiaan ja kertoneet livekolumneja. Puheenvuorojen aihekirjo vaihtelee laajasti esimerkiksi politiikasta urheiluun, ulkomaanjournalismista ihmissuhteisiin ja kulttuurista tieteeseen. Lavalla on kerrottu muun muassa Jari Aarnion tapauksen taustoista, ilmastonmuutoksen vaikutuksista Nauru-saarella ja Siperian Tšuktši-merellä, suomalaissiirtolaisista Pohjois-Amerikan utopiayhteisöissä, paralympiavoittaja Leo-Pekka Tähden rakkaustarinasta, vuoden 1918 sisällissodasta Suomessa, eutanasiasta, laulutaidottomuudesta ja natsi-isovanhemmista.


title: Musta laatikko (teatteriesitys)

text: HS:n toimittajat ovat puheissaan avanneet myös työnsä taustoja. He ovat kertoneet esimerkiksi nettiotsikoinnin periaatteista ja Hesarin kielenhuollon käytännöistä.


title: Musta laatikko (teatteriesitys)

text: Esiintyjät muokkaavat puheensa ideaa ja käsikirjoitusta yhdessä tuottajien kanssa. Mustan laatikon puhekouluttajina toimivat Kaisa Osola ja Sampo Harju, jotka sparraavat puhujia harjoitusvaiheessa.


title: Musta laatikko (teatteriesitys)

text: Musta laatikko sai maaliskuussa 2018 vuoden journalistisesta teosta Bonnierin journalistipalkinnon. Raadin mukaan Musta laatikko on uudenlainen konsepti, jonka "loppuunmyydyissä näytöksissä journalistit tulivat aivan uudella tavalla lähelle lukijoitaan". Bonnierin journalistipalkintoa on myönnetty jaettu Suomessa vuodesta 2001 ja se pyrkii edistäään hyvää journalismia. Palkinnon perusteena on merkittävä journalistinen teko palkinnon myöntämistä edeltäneen vuoden aikana.


title: Edwin Chadwick

text: Edwin Chadwick (24. tammikuuta 1800 – 6. heinäkuuta 1890) oli brittiläinen virkamies ja sosiaalisten uudistusten ajaja. Hän työskenteli 1830-luvulta 1840-luvulle köyhäinlakien ja sen jälkeen kansanterveyden ja saniteettiongelmien parissa, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1854. Hän pyrki myöhemmin epäonnistuneesti alahuoneen jäseneksi.


title: Edwin Chadwick

text: Edwin Chadwick syntyi Longsightissä Manchesterissa. Hänen isänsä James Chadwick toimi liikemiehenä ja toimitti jonkin aikaa "Statesman" ja "Western Times" -sanomalehtiä, kunnes muutti New Yorkiin ja kuoli siellä 84-vuotiaana.


title: Edwin Chadwick

text: Edwin Chadwick kävi koulua Longsightissä ja sitten Stockportissa. Nuoruudessaan hän tuli toimeen kirjoittamalla sanomalehtijuttuja muun muassa "Morning Heraldiin" ja "Westminster Reviewiin". Eräs hänen vuonna 1829 "London Review" -lehteen kirjoittamansa artikkeli kiinnitti Jeremy Benthamin huomion häneen, ja hän pääsi toimimaan Benthamin avustajana. Kuollessaan Bentham luovutti hänelle myös osan henkilökohtaista kirjojen kokoelmaansa.


title: Edwin Chadwick

text: Vuonna 1832 Chadwick nimitettiin köyhäinlakeihin liittyvän komission avustajaksi. Vuonna 1834 hän oli jo ylennyt komission sihteeriksi. Toisen johtamansa komission tutkimusten jälkeen hän suositti myös korkeintaan kuuden tunnin työpäiviä tehtaissa työskenteleville lapsille, sekä sitä, että työnantajien tulisi olla vastuussa alaisilleen tapahtuvista tapaturmista. Jälkimmäinen toteutui kokonaisuudessaan vasta vuonna 1898 (Employer’s Liability Act).


title: Edwin Chadwick

text: Chadwick johti kahta saniteettiasioita käsittelevää komissiota vuosina 1839 ja 1844. Ensimmäiseen ryhdyttiin paikallisviranomaisten pyynnöstä johtuen vakavasta epidemiatapauksesta Whitechapelissa ja siitä tehty raportti herätti laajaa huomiota koko maassa. Toinen ei tuonut nopeita edistysaskelia poliittisista syistä.


title: Edwin Chadwick

text: Köyhäinlakia käsittelevä komissio hajotettiin vuonna 1846 kahden muun jäsenen ja radikaaleja muutoksia vaativan Chadwickin erimielisyyksien vuoksi. Chadwick vastusti muun muassa vaaleilla valittujen virkamiesten sekaantumista paikallisiin asioihin koulutettujen ja valikoitujen alan asiantuntijoiden sijasta. Hänet nimitettiin seuraavana vuonna tutkimaan Lontoon kaupungin yleistä terveyttä.


title: Edwin Chadwick

text: Chadwick jäi eläkkeelle vuonna 1854 tuhannen punnan vuosieläkkeellä. Häntä suunniteltiin ehdokkaaksi parlamenttiin vuonna 1867 Lontoon yliopiston vaalipiiristä, mutta tämä yritys epäonnistui, vaikka häntä tuki aktiivisesti muun muassa John Stuart Mill.


title: Edwin Chadwick

text: Chadwick kuoli Surreyssä 6. heinäkuuta 1890. Hänestä oli tehty Order of the Bathin "Companion" vuonna 1848 prinssi Albertin suosituksesta ja saman ritarikunnan "Knight Commander" vuonna 1889.


title: Edwin Chadwick

text: Chadwick avioitui vuonna 1839 puuvilla-alan yrittäjän John Kennedyn tyttären Rachel Dawson Kennedyn kanssa. Pariskunnan ainoa lapsi oli poika Osbert Chadwick, josta tuli huomattava saniteetti-insinööri.


title: Ha Seung-jin

text: Ha Seung-jin (, s. 4. elokuuta 1985 Soul) on eteläkorealainen koripalloilija, pelipaikaltaan sentteri. 221-senttinen Ha oli ensimmäinen NBA:ssa pelannut korealainen pelattuaan vuosina 2004–2006 neljä ottelua Portland Trail Blazersissa. Hän on pelannut urallaan myös kotimaassaan, Yhdysvaltain piensarjoissa ja NBA:n kehityssarjassa.


title: Ha Seung-jin

text: Portland Trail Blazers varasi Han NBA:han 46. vuorolla . Hän edusti Trail Blazersia kahden kauden ajan pelaten hajaminuutteja. Tammikuussa 2005 Hasta tuli ensimmäinen NBA:ssa pelannut korealainen.


title: Ha Seung-jin

text: Heinäkuussa 2006 Ha siirtyi osana pelaajakauppaa Milwaukee Bucksiin. Bucks luopui hänestä lokakuussa ennen kauden alkua.


title: Ha Seung-jin

text: Ha edusti Etelä-Korean miesten maajoukkuetta muun muassa vuoden 2010 Aasian kisoissa, missä maa saavutti hopeaa. Aasian-mestaruuskilpailuista Ha saavutti maajoukkueessa hopeaa Kiinasta 2003 ja pronssia sekä Japanista 2007 että Kiinasta 2011.


title: Major League Baseball -kausi 1988

text: Major League Baseball -kausi 1988 oli baseballin Major Leaguen kausi, joka alkoi 4. huhtikuuta 1988. Se päättyi Los Angeles Dodgersin voittoon Oakland Athleticsista.


title: Tetris Effect

text:
Tetris Effect on pulmapeli, joka julkaistiin 9. marraskuuta 2018. Pelin kehittäjänä toimii Japanilainen pelistudio Resonair, ja julkaisijana Enchance, Inc. Peli on julkaistu vain PlayStation 4 alustalle.
Samalla tavalla kuin normaalissa Tetriksessä, on pelissä tarkoitus kerätä pisteitä pudottelemalla neljästä laatikosta koostuvia palikoita (eli tetrominoja) ja koittaa muodostaa niistä vaakasuoria rivejä. Kun rivin saa kokonaiseksi, se poistetaan. Mitä enemmän rivejä täytät kerralla, sitä enemmän pisteitä saat. Pelissä on nyt mukana eri teemoja ja musiikkeja. Uusi "Zone" mekanismi antaa pelaajien mahdollisuuden laittaa monta tetrominoa kerrallaan, mikä antaa pelaajille mahdollisuuden muodostaa yli 18 linjaa, tätä kutsutaan nimellä "perfectris".
Tetris Effectin valmistus kesti kuusi vuotta. Tetriksen nimi tulee "Tetris Effect" tapahtumasta, jossa ihminen näkee tetrominoja putoilevan silmien edessä Tetriksen pitkän pelaamisen jälkeen. Pelin ohjaaja Tetsuya Mizuguchi oli ilmoittanut, että jo pitkän aikaan hän oli halunnut kehittää musiikkiteemaista Tetris peliä. EA:n lisenssit olivat kuitenkin estäneet tämän. PlayStation 4 versio pelistä on myös sopiva PlayStation VR virtuaalitodellisuuslasien kanssa.


title: It’s My Time

text: It´s My Time on Jade Ewen esittämä kappale, jolla hän edusti Iso-Britanniaa vuoden 2009 Eurovision laulukilpailussa Venäjän Moskovassa.


title: It’s My Time

text: Koska Iso-Britannia kuuluu kilpailun suuriin rahoittajamaihin, pääsi kappale suoraan finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 25 maan joukosta sijalle 5. 173 pisteellä.


title: Sihtimonninen

text: Sihtimonninen ("Corydoras kanei") on monnisiin kuuluva kala, jota pidetään akvaarioissa pohjakalana.


title: Sihtimonninen

text: Sihtimonninen kasvaa noin 5 cm pitkäksi. Sen selkäevä on musta ja silmän ympärillä on musta raita. Kalassa on myös mustia pilkkuja, mutta muuten se on harmaa.


title: Sihtimonninen

text: Sihtimonninen on kotoisin Brasiliasta.


title: Sihtimonninen

text: Sihtimonninen on eloisa ja rauhallinen parvikala, joka viihtyy akvaarion pohjalla. Sen viljely on melko helppoa.


title: Sihtimonninen

text: Sihtimonninen tarvitsee vähintään 100 litran kokoisen akvaarion. Sille sopiva pH on 6–7, veden kovuus alle kymmenen ja lämpötila 23–26 °C astetta.


title: Giclée

text: Giclée Fine Art on taidegrafiikan menetelmä, jossa käytetään mustesuihkutulostusta.


title: Giclée

text: Menetelmä on kehitetty Ranskassa ja Yhdysvalloissa 1980-luvun lopussa. Taideteoksesta tuotetaan taidegrafiikan tavoin rajoitettu sarja, jonka tuottaminen tehdään laadukkaasti digitaalitekniikalla. Giclee-menetelmän avulla on myös mahdollista tehdä taidejäljennöksiä. Taidejäljennösten laatu riippuu siitä, miten kuvaa on käsitelty ja mitä menetelmää on käytetty digitointiin. Taideteoksena sitä pidetään vain silloin, kun taiteilija itse on osallistunut giclée-tulosteiden tuottamisprosessiin.


title: Giclée

text: Giclée-sanaa on alettu pitää synonyyminä korkealaatuiselle mustesuihkutulostukselle. Tulostimen ominaisuudet ja käytetyt väripigmentit sekä paperin laatu määrittävät, voidaanko painatus hyväksyä allekirjoitettavaksi "Giclée Fine Art" -merkinnällä. Merkintä on kuitenkin epävirallinen eikä sitä ole standardoitu. Taiteilija itse päättää allekirjoituksellaan, voidaanko painatus hyväksyä taideteokseksi vai onko se pelkästään tuloste.


title: Giclée

text: Menetelmän kehitti 1980-luvun lopussa israelilaisamerikkalainen yhtiö Scitex. Sen kehittämä tulostin oli nimeltään "Iris". Muusikko Graham Nash osti yrityksen vuonna 1990 ja käytti sitä Nash Editions -yrityksessään. Siellä menetelmälle annettiin nimi Giclée.


title: Joalin Loukamaa

text: Joalin Loukamaa on suomalainen malli, laulaja ja tanssija. Hän on Now United yhtyeen Suomea edustava jäsen.


title: Joalin Loukamaa

text: Joalinin ollessa 10-vuotias hän muutti yksinhuoltaja äitinsä kanssa Meksikoon. Loukamaan äiti ja isäpuoli ovat molemmat tanssijoita. He pyörittävät yhdessä tanssikoulua Meksikon Playa Del Carmenissa.


title: Joalin Loukamaa

text: Now United on globaali popyhtye, jonka muodostaa 14 laulajaa ja tanssijaa 14 eri maasta. Loukamaa edustaa yhtyeessä Suomea. Loukamaan mallitoimiston agentti huomasi ilmoituksen Simon Fullerin uudesta projektista ja kysyi Joalinilta sekä tämän vanhemmilta, voisiko hän laittaa tytön kuvat eteenpäin. Kuvista pidettiin ja useiden eri vaiheiden jälkeen Joalin eteni maailmanlaajuiseen finaaliin Los Angelesissa. Ennen yhtyeen perustamista Loukamaa oli keskittynyt lähinnä tanssimiseen. Laulaminen on tullut mukaan vasta yhtyeen myötä.


title: Vantaan pikaraitiotie

text: Vantaan pikaraitiotie eli Raide-Jokeri 3 on suunnitteilla oleva pikaraitiotie Vantaalle. Reitti on suunniteltu johtamaan Mellunkylästä Hakunilaan, Tikkurilaan ja Aviapolikseen. Raitiotien arvioidaan valmistuvan vuonna 2030.


title: Henrinlehtikuusi

text: Henrinlehtikuusi ("Larix" × "marschlinsii") on euroopanlehtikuusen ("Larix decidua") ja japaninlehtikuusen ("Larix kaempferi") risteymä. Se voi muodostua luonnossa täysin itsenäisesti sen kantalajien kasvaessa samalla alueella. Henrinlehtikuusi on löydetty Skotlannista ja kuvattu ensimmäisen kerran vuonna 1917. Lähes samoihin aikoihin risteymää on myös onnistuttu tuottamaan keinotekoisesti Sveitsissä tutkittaessa eri lehtikuusilajeja ja -lajiristeymiä puuteollisuuden tarpeisiin. Henrinlehtikuusta käytetäänkin myös teollisuudessa, sillä siinä yhdistyvät puuteollisuuden näkökulmasta kantalajiensa monet hyvät puolet; puu on vastustuskykyinen taudinaiheuttajia vastaan sekä kasvaa nopeasti ja nopea kasvuvauhti ei vaikuta puuaineksen kovuuteen tai kestävyyteen.


title: Henrinlehtikuusi

text: Henrinlehtikuusi on kausivihanta havupuu, joka kasvaa keskimäärin 38 metriä korkeaksi. Rinnankorkeudelta täysikokoinen henrinlehtikuusi on halkaisijaltaan noin metrin. Muuten henrinlehtikuusi näyttää yleisesti ottaen kantalajiensa keskimääräiseltä välimuodolta. Neulaset ovat enemmän japaninlehtikuusen kaltaisia eli pidempiä ja sinertävämpiä kuin euroopanlehtikuusella. Emikävyt ovat 2,5–4 cm pitkiä eli lähes yhtä suuria kuin euroopanlehtikuusellakin, mutta käpysuomut muistuttavat ulkonäöltään enemmän japaninlehtikuusen käpysuomuja.


title: Henrinlehtikuusi

text: Suomessa henrinlehtikuusi on siperianlehtikuusen ("Larix sibirica") ja euroopanlehtikuusen ("Lariz decidua") jälkeen kolmanneksi yleisin lehtikuusi.


title: Sienan tasavalta

text: Sienan tasavalta () oli historiallinen valtio, joka koostui Sienan kaupungista ja sen ympäröimästä alueesta Toscanassa, Keski-Italiassa. Valtio oli olemassa yli neljänsadan vuoden ajan, vuodesta 1125 vuoteen 1555. Vuosien 1551–1559 Italialaissodassa tasavallan kukisti Sienan kilpailija Firenzen herttuakunta liittoumassa Espanjan kanssa. 18 kuukauden vastarinnan jälkeen Sienan tasavalta antautui Espanjalle 21. huhtikuuta 1555, päättäen tasavallan aikakauden.


title: Mjud Metšev

text: Mjud Marijevitš Metšev () (31. elokuuta 1929 Moskova, Neuvostoliitto – 27. syyskuuta 2018 Moskova, Venäjä) oli venäläinen kuvataiteilija, erityisesti graafikko ja akateemikko.


title: Mjud Metšev

text: Metševin etunimi on Kansainvälisen nuorison päivän (МЮД) mukaan. Metševin sukunimi ja äidinnimi on annettu äidin mukaan; äiti Marija Metševa oli arvostettu naisten oikeuksien esitaistelija. Metševin isä oli taidemaalari Konstantin Pantelejev-Kirejev, joka tuomittiin kansanvihollisena 1936.


title: Mjud Metšev

text: Metšev asui pääosan elämästään Neuvosto-Karjalassa. Hänen huomattavimpia töitään olivat Kalevalan ja Nestorin kronikan kuvittaminen. Metšev on haudattu Kižin saarelle..


title: Nätkin koulu

text: Nätkin koulu on Savonlinnan Nätkillä sijaitseva noin 150 oppilaan peruskoulun alakoulu.


title: Nätkin koulu

text: Koulussa toimii kuusi yleisopetuksen ryhmää, kussakin keskimäärin 18 oppilasta, sekä 1–2E- ja 3–4E-pienryhmät, joissa on enintään kymmenen oppilasta. Pienryhmissä opiskellaan pääosin yleisen opetussuunnitelman mukaan, tavoitteena siirtyminen oman lähikoulun yleisopetukseen.


title: Nätkin koulu

text: Koulun rehtorina vuonna 2018 on Ilkka Luoma-aho.


title: Nätkin koulu

text: Koulun nimi herättää joskus hilpeyttä, koska ”Nätkin koulu” kuulostaa puhuttuna melkein samalta kuin Nat King Cole.


title: Nätkin koulu

text: Koulu aloitti syksyllä 1964 Nätkin kansakouluna. Koulun johtajana toimi Pekka Eronen. Yliarkkitehti Toimi Hämäläisen suunnitteleman, 300 oppilaalle mitoitetun tiilirakenteisen koulun aulaan sijoitettiin Viktor Terosen tekemä maalaus "Urheilijat".. Maalaus on nykyisin Talvisalon koulun portaikossa.


title: Nätkin koulu

text: Syksystä 1996 alkaen lakkautetun Kaartilan ala-asteen koulupiiri yhdistettiin Nätkin koulupiiriin.


title: Nätkin koulu

text: Nätkin koulu on ollut 2010-luvun lopulla lakkautusuhan alla. Koulu muutti syysloman 2018 aikana sisäilmaongelmien vuoksi väistötiloihin Kuninkaankartanonmäen päärakennuksen D-osaan, jossa toimi aiemmin Joensuun yliopiston kansainvälisen viestinnän laitos, ent. Savonlinnan kieli-instituutti. Siellä Nätkin koululaiset jakavat välituntipihan entisessä opettajankoulutuslaitoksessa sijaitsevan Heikinpohjan koulun oppilaiden kanssa.


title: John Fox Burgoyne

text: John Fox Burgoyne (24. heinäkuuta 1782 – 7. lokakuuta 1871) oli brittiläinen sotilas. Hän kävi läpi pitkän sotilasuran, jonka aikana palveli Napoleonin sodissa, vuoden 1812 sodassa ja Krimin sodassa. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1868 ja kuoli kolme vuotta myöhemmin.


title: John Fox Burgoyne

text: John Fox Burgoyne oli Yhdysvaltain vapaussodassa Britannian puolella taistelleen kenraali John Burgoynen poika. Hänen äitinsä oli kenraali Burgoynen rakastajatar Susan Caulfield. Vanhemman Burgoynen kuollessa vuonna 1792 nuorempi Burgoyne annettiin Derbyn jaarlin kasvatettavaksi, joka oli hänelle sukua.


title: John Fox Burgoyne

text: Vuonna 1793 John Fox Burgoyne aloitti koulun Etonissa. Hän aloitti 19. lokakuuta 1796 opinnot Royal Military Academyssä Woolwichissä, ja 28. elokuuta 1798 hänestä tuli pioneerivänrikki. Hänen ensimmäinen asemapaikkansa oli Maltalla vuonna 1800 sir Ralph Abercrombyn armeijassa. Seuraavaksi hänet määrättiin Sisiliaan kenraali Henry Edward Foxin mukana, jonka sukunimestä hän omaksui keskimmäisen nimensä. Hänet ylennettiin samana vuonna yliluutnantiksi.


title: John Fox Burgoyne

text: Kun kenraali Alexander Mackenzie Fraser lähetettiin joukkoineen Egyptiin vuonna 1807, Burgoyne palveli osastossa pioneerien päällikkönä. Samassa tehtävässä hän toimi myös kenraali sir John Mooren alaisuudessa Portugalissa ja Ruotsissa vuonna 1808. Vuonna 1809 hän oli Arthur Wellesleyn mukana taisteluissa Dourojoen solassa ja Porton kaupungissa. Hänet ylennettiin samana vuonna kapteeniksi.


title: John Fox Burgoyne

text: Pyreneiden niemimaan sodan aikana Burgoyne oli osallisena useissa piirityksissä, joissa hän vaihtelevalla menestyksellä vastasi vihollisen puolustusten heikentämisestä. Yhdysvaltoja vastaan käydyssä vuoden 1812 sodassa hän osallistui hyökkäykseen New Orleansia vastaan alkuvuonna 1815.


title: John Fox Burgoyne

text: Napoleonin sotien päätyttyä Burgoyne johti Ranskaa miehittävän brittiarmeijan pioneereja vuoteen 1818 asti. Hän osallistui sir William Clintonin sotaretkeen Portugalin Mikael Anastajaa vastaan vuonna 1826. Vuonna 1830 hänet ylennettiin everstiksi ja vuonna 1838 kenraalimajuriksi. Vuonna 1845 hän otti vastaan tehtävän linnoituslaitteiden ylitarkastajana, mitä tehtävää toimitti aina eläköitymiseensä asti.


title: John Fox Burgoyne

text: Krimin sodassa Burgoyne sai osakseen kritiikkiä siitä, että hänen neuvonsa olla hyökkäämättä suoraan Sevastopolia vastaan sai aikaan sen, että britti- ja ranskalaissotilaat värjöttelivät talven 1854–55 taivasalla kaupungin eteläpuolella. Hän palasi rintamalta takaisin Englantiin helmikuussa 1855 ja sai vastaansa suuren määrän halveksuntaa julkisuudessa. Hän oli myös yksi John Arthur Roebuckin johtaman sotaa ja eritoten sen aikana suoritettua sairaanhoitoa tutkivan komitean haastattelemista sotilasjohtajista. Pian hänen suosionsa kuitenkin elpyi. 5. syyskuuta 1855 hänet ylennettiin kenraaliksi. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1868 1 500 punnan vuosieläkkeellä, ja samalla hänet ylennettiin sotamarsalkaksi.


title: John Fox Burgoyne

text: Burgoyne kuoli Lontoon Pembroke Gardensissa 7. lokakuuta 1871. Hän oli ollut pitkään masentunut ainoan poikansa Hugh Burgoynen kuolemasta "HMS Captainin" uppoamisessa Biskajanlahdella syyskuussa 1870.


title: John Fox Burgoyne

text: Burgoynestä tehtiin vuonna 1813 Bathin ritarikunnan jäsen ("Companion") ja saman ritarikunnan "Knight Commander" vuonna 1838. Vuonna 1856 hänestä tehtiin baronetti ja hän sai Oxfordin yliopistolta kunniatohtorin arvon.


title: Burgoyne

text: Burgoyne voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Vähä Haapajärvi

text: Vähä Haapajärvi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärin Peränteen ja Haapakylän kylissä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Vähä Haapajärvi

text: Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Se on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Se sijaitsee alavalla metsäalueella aivan Peränteen länsiuolella ja se on pitkänomainen järvi. Sen hallitsevimmat piirteet ovat pitkä Haapasaari ja pohjoisesta etelään työntyvä kilometrin pitkä ja 400 metriä leveä Montinniemi. Sen itäpuolelle jää suojaan Montinlahti, joka on 1,5 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lahden yli on rakennettu Montinniemeen ylikulkusilta, jonka silta-aukko on kartan mukaan 40 metriä leveä.


title: Vähä Haapajärvi

text: Järvessä on kartan mukaan kuusi saarta. Suurin saari on järven eteläpässä sijaitseva Haapasaari, joka on 750 metriä pitkä ja 90 metriä leveä. Saaren pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja sen luoteispäässä sijaitsee rakennus. Pohjoispään Honkisaari on 100 metriä pitkä ja 60 metriä leveä. Sen pinta-ala on puoli hehtaaria. Muut saaret ovat nimettömiä ja luotomaisia pikkusaaria.


title: Vähä Haapajärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 1,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0018 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 5,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee Haapasaaren pohjoispärjen kohdalla järven itärannan tuntumassa.


title: Vähä Haapajärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 13,9 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi peltomaata ja metsämaata. Alueen haja-asutus muodostuu noin 20 taloudesta, josta puolet ovat maatiloja. Näistä muodostuvat Haapakylä ja Montinniemen kulmakunta. Rannoille on rakennettu kaksikymmentä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet kantatieltä 68 ja siitä haarautuvalta Haapakylän kylätieltä.


title: Vähä Haapajärvi

text: Järven vedessä kokonaisfosforipitoisuudet ovat vaihdelleet vuosien 1985–2006 aikana 20–50 mikrogrammaa litrassa vettä. Vedenväri kertoo veden rauta-, magaani- ja humuspitoisuuksista. Se on järvessä alle 100 Pt mg/l. Arvot ovat suurempia kuin esimerkiksi latvoilla sijaitsevassa Jauhojärvessä, joka on karuhko ja kirkasvetinen järvi. Vähä Haapajärvi on siten lievästi rehevöityneen tai rehevöityneen järven tasolla.


title: Vähä Haapajärvi

text: Järven ympäröivillä peltoalueilla on monia maisemakultuurillisesti arvokkaita ympäristöjä. Erityisesti alueiden pitkäaikaiset laitumet ovat eriyttäneet alueen ekosysteemiä. Merittäviä kohteita ovat esimerkiksi eteläpuolella Niemenhaat, Montinlahden itärannalla Raja-ahon rantalaitumet, jotka on luokiteltu maakunnallisesti arvokkaiksi, koillispuolen Kellonperän laitumet ja Haaposaari.


title: Vähä Haapajärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Vähä Haapajärven valuma-alueeseen (35.428) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,2 metriä mpy.


title: Vähä Haapajärvi

text: Järvi saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan, joka on vesistöalueensa latva-alueita. Haapajoki laskee järven luoteispäähän Isosta Haapajärvestä. Isoon Haapajärveen laskevat pohjoisesta Vähä Liesjärvi ja lännestä Jauhojärven Myllypuro. Vähä Haapajärven valuma-alueella ei ole muita järveä tai lampea, jotka enää laskisivat siihen.


title: Vähä Haapajärvi

text: Järven laskujoki lähtee sen eteläpäästä ja laskee 1,3 kilometrin päässä Peränteeseen. Peränne on osa Ähtärin reittiä, joka johtaa lopulta Näsijärveen.


title: Francis Burdett

text: Francis Burdett (25. tammikuuta 1770 – 23. tammikuuta 1844) oli brittiläinen baronetti ja 1800-luvun alkupuolen radikaalipoliitikko. Hän työskenteli vuosikymmeniä vapaan sanan, katolisten emansipaation ja poliittisten uudistusten nimeen päätyen jopa vankeuteen tämän vuoksi.


title: Francis Burdett

text: Burdett oli baronetti sir Robert Burdettin kolmas poika. Hän opiskeli Westminster Schoolissa ja tämän jälkeen Oxfordin yliopistossa, kunnes lähti muutaman vuoden opintomatkalle Ranskaan ja Sveitsiin. Hän oli Pariisissa Ranskan vallankumouksen alkuvaiheen aikana ja vieraili muutamassa kaupungin poliittisista klubeista. Hän palasi Englantiin vuonna 1793 ja avioitui Sophia Couttsin kanssa.


title: Francis Burdett

text: Burdettin poliittinen ura alkoi vuonna 1796, kun hän pääsi alahuoneen jäseneksi Boroughbridgen lahonneen kauppalan edustajana. Hän alkoi pian puhua Ranskaa vastaan käydystä sodasta savuverhona, jolla käännettiin huomio pois Britanniassa itsessään vallitsevista poliittisista epäkohdista ja kansalaisoikeuksien puutteista. Hän myös vastusti John Horne Tooken pääsyn estämistä parlamenttiin – Horne Tookesta ja Burdettista tulikin ennen pitkää hyvät ystävät.


title: Francis Burdett

text: Vuonna 1807 Burdett valittiin useiden myös hänen rahavarojaan kuluttaneiden poliittisten vastoinkäymisten jälkeen Westminsterin edustajaksi alahuoneeseen. Hän säilytti paikkansa yli 30 vuoden ajan.


title: Francis Burdett

text: Peterloon verilöylyn jälkeen vuonna 1820 Burdettin kommentit viranomaisten toimista tapauksessa todettiin liian hyökkääviksi. Hän sai tuhannen punnan sakot ja kolmen kuukauden vankeustuomion.


title: Francis Burdett

text: Vuoden 1825 jälkeen Burdettista tuli katolisten emansipaation julkinen puolestapuhuja, mikä toteutuikin vuonna 1829. Hänellä oli myös pieni vaikutus vuoden 1832 Reform Actin muodostumisessa, mutta hän alkoi tässä vaiheessa jo olla kyllästynyt aiemmin kannattamaansa radikalismiin. Osasyy tähän oli hänen inhonsa Daniel O’Connellia ja tämän periaatteita kohtaan. Hänet valittiin vielä vuonna 1837 parlamenttiin North Wiltshiren edustajaksi, missä tehtävässä pysyi kuolemaansa 23. tammikuuta 1844 asti.


title: Apollon Aigleteen temppeli

text: Apollon Aigleteen temppeli (myös "Apollon Asgelataksen temppeli") oli antiikin aikainen Apollon-jumalalle omistettu kreikkalainen temppeli Anafen eli nykyisen Anáfin saarella Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat saaren itäosissa osana nykyistä Eläväksitekevän lähteen luostaria, linnuntietä vajaa kuusi kilometriä itään Anáfin kylästä.


title: Apollon Aigleteen temppeli

text: Apollon Aigleteen temppeli oli Anafen poliksen merkittävin temppeli ja myös se, josta koko saari tunnettiin muualla. Kreikkalaisessa mytologiassa pyhäkön perustajina pidettiin Iasonia ja argonautteja. Nämä omistivat temppelin Apollonille, koska jumala näytti heille saaren suojapaikaksi heidän jouduttuaan myrskyyn. Apollon sai epiteettinsä "Aigletes" tapahtumaan liittyneestä valonväläyksestä ("aiglē"). Apollonin toinen paikallinen epiteetti oli "Asgelatas".


title: Apollon Aigleteen temppeli

text: Temppeli rakennettiin mahdollisesti varhaisemman pyhäkön paikalle 300-luvulla eaa, klassisen kauden lopulla tai hellenistisen kauden alussa. Se kukoisti erityisesti hellenistisellä kaudella, ja oli pienelle saarelle poikkeuksellisen suuri. Tämä liittyy mahdollisesti läheisen Theran eli nykyisen Santorínin Thíran saaren kukoistukseen Ptolemaiosten aikana.


title: Apollon Aigleteen temppeli

text: Keskiajalla paikalle rakennettiin osaksi temppelin kiviä uudelleenkäyttäen paikalla edelleen oleva Eläväksitekevän lähteen luostari ("Moní Zoodóchou Pigís") eli Panagía Kalamiótissan luostari ("Moní Panagías Kalamiótissas").


title: Apollon Aigleteen temppeli

text: Temppeli sijaitsi noin kolme kilometriä poliksen kaupunkikeskuksesta itään. Se oli rakennettu paikallisesta kvartsipitoisesta marmorista. Temppelirakennus vaikuttaa olleen tyypiltään prostylos, toisin sanoen siinä oli pylväikön muodostama portiikki ainoastaan toisessa päässä. Se johti pronaokseen ja se puolestaan naokseen eli cellaan.


title: Apollon Aigleteen temppeli

text:
Temppelistä on säilynyt huomattavia raunioita osana luostaria. Naos käytettiin uudelleen luostarin refektoriona eli ruokasalina, ja sen länsiseinää on säilynyt yli kolmen metrin korkeudelta. Myös temppelin peribolos-muuria on säilynyt suhteellisen hyvin. Rakennuskivissä on hellenistiselle kaudelle ajoitettuja piirtokirjoituksia.
Temppelin ympäristöstä on löydetty useiden muiden rakennusten stylobaatteja, mikä kertoo siitä, että pyhäkköalueella on ollut myös muita temppeleitä ja alttareita. Piirtokirjoitusten perusteella ne olisivat olleet omistettu Artemiille, Afroditelle, Asklepiokselle ja Zeus Ktesiokselle. Temppeli oli yhdistetty kaupunkiin pyhällä tiellä.


title: Apollonin temppeli (Syrakusa)

text: Apollonin temppeli oli antiikin aikainen Apollon-jumalalle omistettu kreikkalainen temppeli Syrakusassa Sisiliassa nykyisessä Italiassa. Se sijaitsi Ortygian saaren pohjoisosassa. Temppelin rauniot sijaitsevat nykyisten Via dell'Apollonionin ja Via del Mercaton välillä.


title: Apollonin temppeli (Syrakusa)

text: Apollonin temppeli rakennettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 565 eaa. Temppelistä löydetyn piirtokirjoituksen mukaan sen arkkitehti oli Kleomenes Knidieidaksen poika. Toisena nimenä kirjoituksessa saattaa esiintyä nimi Epikles, mutta tämä on kiistanalaista. Rakennuksen uskotaan saaneen vaikutteita Samoksen Heraionin varhaisemmasta vaiheesta, niin kutsutusta Rhoikoksen temppelistä, joka rakennettiin noin kymmenen vuotta aikaisemmin. Apollonin temppeli on varhaisin esimerkki monumentaalisesta kiviarkkitehtuurista Sisiliassa, ja sillä oli suuri vaikutus temppeliarkkitehtuurin kehitykseen läntisillä kreikkalaisalueilla. Temppeliä muutettiin sen historian aikana usein.


title: Apollonin temppeli (Syrakusa)

text: Temppelin jäänteet löydettiin vuonna 1862 ja niiden järjestelmälliset arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuonna 1943.


title: Apollonin temppeli (Syrakusa)

text:
Temppeli sijaitsi Ortygian saaren sisäänkäynnin lähellä. Se edusti doorilaista tyyliä. Temppeli oli pitkänomainen, ja sen koko oli noin 21,6 x 55,3 metriä. Siinä oli lyhyillä sivuilla kuusi ja pitkillä sivuilla 17 pylvästä. Pylväissä oli 16 pystyuraa. Sisäänkäynti oli tyypilliseen tapaan itäpäästä. Itäpään pylväikön ja pronaoksen välissä oli toinen kuuden pylvään rivi. Pronaoksen edessä oli kaksi pylvästä ("distylos in antis"). Sen takana olivat naos eli cella ja sen länsipuolella adyton. Kaksi seitsemän pylvään riviä jakoi naoksen kolmeen laivaan.
Temppelin varhaisuus näkyy sen mittasuhteiden massiivisen ja arkaaisen vaikutelman antavissa yksityiskohdissa. Pylväiden välit olivat suhteellisen pieniä suhteessa niiden paksuuteen. Pylväiden päällä oli poikkeuksellisen korkea arkkitraavi. Temppeli oli koristeltu triglyfeillä ja metoopeilla, joiden sijoittelu ei seurannut pylväiden sijainteja.


title: Thomas Wulff (kauppias)

text: Thomas Fredrik Wulff (21. joulukuuta 1856 Turku – 24. syyskuuta 1936 Helsinki) oli Wulff-yhtiöiden perustaja ja pitkäaikainen johtaja.


title: Thomas Wulff (kauppias)

text: Thomas Wulffin vanhemmat olivat seppämestari Fredrik Wilhelm Wulff ja Karolina Elisabeth Edlund ja puoliso vuodesta 1886 Augusta Eklund (k. 1932). Wulff opiskeli Turun kauppakoulussa 1876–1878 ja harjoitti konttorialan opintoja Saksassa 1884–1885. Hän työskenteli enonsa G. W. Edlundin kirjakaupassa Helsingissä 1878–1897, kunnes perusti vaimonsa kanssa oman paperi- ja toimistotarvikeliikkeen 1890. Yritystä hän johti vuoteen 1918 ja vielä sen jälkeen kahta sivuliikettä.


title: Artemiin temppeli (Syrakusa)

text:
Artemiin temppeli eli Artemision () (usein ”Joonialainen temppeli”) oli antiikin aikainen Artemis-jumalattarelle omistettu kreikkalainen temppeli Syrakusassa Sisiliassa nykyisessä Italiassa. Se sijaitsi Ortygian eteläosissa saaren korkeimmalla kohdalla. Temppelin rauniot sijaitsevat lähellä nykyistä Piazza del Duomo -aukiota eli Katedraalin aukiota ja Syrakusan katedraalia.
Temppelin rakentaminen aloitettiin arkaaisella kaudella 500-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla, mutta se vaikuttaa jääneen keskeneräiseksi sen jälkeen, kun valta kaupungissa vaihtui. Temppeli edusti joonialaista tyyliä, ja oli koko Sisilian ainoa tunnettu tämän tyylisuunnan temppeli. Se oli rakennettu heti Athenen temppelin pohjoispuolelle samaan linjaan sen kanssa.


title: Artemiin temppeli (Syrakusa)

text: Temppelin pituus oli noin 59 metriä ja leveys noin 25 metriä. Siinä oli lyhyillä sivuilla kuusi ja pitkillä sivuilla 14 tai 16 pylvästä. Temppelin itäpäässä oli pronaos ja länsipäässä opisthodomos. Rakennus sai arkkitehtuuriinsa selvästi vaikutteita Efesoksen Artemiin temppelistä ja ilmeisesti myös Samoksen Heraionista.


title: Artemiin temppeli (Syrakusa)

text: Myöhemmin temppelin paikalla sijaitsi Madonna della Misericordian kirkko, myöhemmältä nimeltään San Sebastianellon kirkko. Alueen arkeologisia tutkimuksia on suoritettu ennen kaikkea kirkon purkamisen jälkeen. Temppelistä itsestään on säilynyt vain sen perustukset. Jäänteet löysi Paolo Orsi vuonna 1910. Vuoden 2005 jälkeen paikalle rakennettiin arkkitehti Vincenzo Latinan suunnittelema paviljonkitila, jonka sisällä temppelin rauniot ovat.


title: Athenen temppeli (Syrakusa)

text: Athenen temppeli oli antiikin aikainen Athene-jumalattarelle omistettu kreikkalainen temppeli Syrakusassa Sisiliassa nykyisessä Italiassa. Se sijaitsi Ortygian saarella ja rakennettiin noin vuonna 470 eaa. Nykyisin temppelin jäänteet ovat osa Syrakusan katedraalia.


title: Athenen temppeli (Syrakusa)

text:
Athenen temppeli rakennettiin klassisen kauden alussa noin vuonna 470 eaa., oletettavasti Gelonin Himeran taistelussa vuonna 480 eaa. karthagolaisista saaman voiton kunniaksi. Rakentamisen todennäköisesti saattoi loppuun Gelonin veli Hieron I. Temppeli muistutti suuresti Himerassa itsessään ollutta Voiton temppeliä, joka rakennettiin saman sotavoiton kunniaksi. Temppeleitä kutsutaankin siksi arkkitehtonisiksi kaksosiksi. Himeran temppeli saattoi olla näistä kahdesta hieman vanhempi ja esikuva Syrakusan temppelille.
Marcellus säästi temppelin Rooman vallattua kaupungin vuonna 212 eaa. Verres kuitenkin ryösti sen taideaarteet. Varhaiskeskiajalla temppeli muutettiin kirkoksi. 700-luvulla jaa. siitä tehtiin katedraali, ja sen jäänteet on vuosisatojen kuluessa rakennettu osaksi nykyistä Syrakusan katedraalia eli Santa Maria delle Colonnea. Temppelin jäänteitä kunnostettiin vuonna 1927 poistamalla ylimääräisiä rakenteita ja rappausta, jotta antiikin aikaiset osat olisivat paremmin esillä.


title: Athenen temppeli (Syrakusa)

text: Athenen temppeli sijaitsi Ortgygian saaren eteläosissa heti Artemiin temppelin tai niin kutsutun ”Joonialaisen temppelin” eteläpuolella samansuuntaisena sen kanssa. Se oli rakennettu pyhäkköalueelle, jossa oli myös varhaisempia, 500-luvulle eaa. ajoitettuja pyhäkkörakennelmia, alttareita ja votiivisäilöjä.


title: Athenen temppeli (Syrakusa)

text: Temppeli edusti täysin kehittynyttä doorilaista tyyliä. Temppelin stylobaatin koko oli noin 22 x 55 metriä, ja siinä oli lyhyillä sivuilla kuusi ja pitkillä sivuilla 14 pylvästä. Sisällä temppelissä oli pronaos, naos eli cella sekä opisthodomos. Sisäänkäynti pronaoksen kautta oli tavan mukaisesti itäpäästä. Sekä pronaoksen että opisthodomoksen edessä oli tyypilliset kaksi pylvästä ("distylos in antis"). Naoksen koko oli noin 12,5 x 42 metriä. Temppeli oli rakennettu paikallisesta kalkkikivestä ja Kreikasta tuodusta marmorista.


title: Athenen temppeli (Syrakusa)

text: Temppeli oli koko Sisilian rikkaimmin koristeltuja. Ciceron mukaan sen ovet oli tehty kullasta ja norsunluusta. Sisäosat oli koristeltu lukuisin maalauksin, jotka esittivät muun muassa taisteluita. Temppelin katolla tai päätykolmiossa oli kilpi (tai mahdollisesti kokonainen Athenen patsas kilpineen), joka toimi maamerkkinä satamaa lähestyneille tai sieltä lähteneille merenkulkijoille.


title: Athenen temppeli (Syrakusa)

text: Katedraaliksi muuttamisen yhteydessä temppelin rakenteisiin tehtiin paljon muutoksia. Pylväiden välit muurattiin umpeen seiniksi ja naoksen seiniin tehtiin kaariovet. Itäpäähän sisäänkäynnin paikalle sijoitettiin alttari, ja uusi sisäänkäynti puhkaistiin länsipäähän. Temppelistä on nykyisen katedraalin osana näkyvissä sen peristyylin pitkien sivujen pylväät sekä kirkon sisällä että ulkoseinässä, sekä osa entablatuurista ja naoksen rakenteista. Temppelin päädyt sen sijaan ovat tuhoutuneet.


title: Hugh Burgoyne

text: Hugh Talbot Burgoyne (17. heinäkuuta 1833 – 7. syyskuuta 1870) oli brittiläinen merimies ja Kuninkaallisen laivaston upseeri.


title: Hugh Burgoyne

text: Burgoyne liittyi laivaston palvelukseen vuonna 1847 ja vuoteen 1854 mennessä hänet oli ylennetty luutnantiksi. Hänet palkittiin Viktorian ristillä hänen noustuaan maihin Sevastopolissa 29. toukokuuta 1855 sytyttääkseen tuleen venäläisten tarvikevaraston. Hän palveli Krimin sodan jälkeen Tyynellä valtamerellä, Kiinassa ja Pohjois-Amerikassa.


title: Hugh Burgoyne

text: Burgoyne menehtyi aamuyöllä 7. syyskuuta 1870, kun hänen aluksensa HMS "Captain" upposi kaaduttuaan kovassa merenkäynnissä. Aluksen noin 450 hengen miehistöstä selviytyi vain 18 miestä. Hänen ruumistaan ei koskaan löydetty.


title: Hugh Burgoyne

text: Burgoynen isä oli Britannian armeijan marsalkka John Fox Burgoyne ja äiti Charlotte Rose. Hän oli vanhempiensa ainoa poika seitsemän tyttären ohella.


title: Hugh Burgoyne

text: Burgoyne avioitui amiraali Baldwin Wake-Walkerin tyttären Evelyn Laura Wake-Walkerin kanssa 25. elokuuta 1864.


title: Piccadilly Circusin metroasema

text: Piccadilly Circus on Lontoon metron asema Piccadilly Circusin alla. Lontoon keskustassa. Asemaa käyttävät Bakerloo- ja Piccadilly-linjat.


title: Piccadilly Circusin metroasema

text: Leslie Greenin suunnittelema, 10. maaliskuuta 1906 avattu maanpäällinen asema korvattiin vuosina 1925–1928 Charles Holdenin suunnittelemalla maan alle rakennetulla asemalla, jota remontoitiin 1980-luvulla. Asema on suojeltu historiallisena rakennuksena.


title: Delion (Paros)

text: Delion () eli "Delionin Apollonin ja Artemiin pyhäkkö" tai "Deloslaisten jumalten pyhäkkö" oli antiikin aikainen pyhäkkö Paroksen saarella lähellä Paroksen kaupunkia. Sen arkeologinen kohde sijaitsee nykyisen Paroikián kaupungin ja sen satamalahden pohjoispuolella.


title: Delion (Paros)

text: Delion oli omistettu Deloksen jumalille eli Deloksella syntyneille Apollonille ja Artemiille sekä saarella myös palvotuille Zeus Kynthiokselle ja Athene Kynthialle. Pyhäkköön kuulunut temppeli oli rakennettu klassisella kaudella noin 400-luvun eaa. alkupuolella, mutta paikalla on ollut varhaisempi rakennus arkaaisella kaudella 600- tai 500-luvulta eaa. Pyhäkkö on mahdollisesti perustettu jo geometrisella kaudella 800-luvulla eaa. Vanhimmat jäänteet samalla paikalla ovat peräisin kykladisen kauden hautausmaasta noin ajalta 3000 eaa.


title: Delion (Paros)

text: Delion sijaitsi antiikin Paroksen kaupungin pohjoispuolella Kynthoksen kukkulalla, joka nykyisin tunnetaan nimillä Kástro ja Vígla. Kukkulan korkeus on noin 150 metriä merenpinnasta laskettuna. Paikka sijaitsi lähellä Paroksen saaren Deloksen puoleista rantaa, ja sieltä oli näköyhteys Delokselle, jossa sijaitsi tunnetumpi pyhäkköalue.


title: Delion (Paros)

text:
Pyhäkköä ympäröi noin 26 x 24 metrin kokoinen marmorista rakennettu peribolos-aitaus, jonka sisäänkäynti oli etelästä. Alueen luoteiskulmassa oli pieni doorilaista tyyliä edustanut temppeli. Se oli prostylos-temppeli, jonka julkisivussa oli kaksi pylvästä ("distylos in antis"). Temppelin perustusten koko oli noin 9,5 x 5,4 metriä. Perustukset ovat säilyneet. Temppelin harjakatto oli koristeltu akroterioneilla sekä leijonanpäisillä gargoileilla.
Temppelin vierestä on löydetty hestiatorioniksi eli pitosaleiksi oletettu rakennus, joka koostuu huoneista, joiden keskellä on ollut lattiamosaiikit ja ympärillä leposohvat. Pyhäkkökokonaisuuteen kuuluu myös alttari.


title: Delion (Paros)

text: Pyhäkköalueelta on löydetty suuri määrä veistoksia, pienoispatsaita, keramiikkaa ja muita votiiviesineitä. Merkittävin on suurikokoisen, noin kolme metriä korkean Artemiin patsaan torso. Löytöihin kuuluu myös rakennusten koristeosia. Esinelöydöt ovat nykyisin Pároksen arkeologisessa museossa.


title: Demeterin ja Koren pyhäkkö (Syrakusa)

text: Demeterin ja Koren pyhäkkö oli antiikin aikainen Demeterille ja Korelle eli Persefonelle omistettu pyhäkköalue Syrakusassa Sisiliassa nykyisessä Italiassa. Se sijaitsi Akhradinen kaupunginosassa. Pyhäkön rauniot sijaitsevat Piazza della Vittorian arkeologisella alueella.


title: Demeterin ja Koren pyhäkkö (Syrakusa)

text: Demeterin ja Koren pyhäkkö rakennettiin klassisen kauden alussa. Sen rakennutti Syrakusan tyranni Gelon Himeran taistelussa vuonna 480 eaa. Karthagosta saadun voiton jälkeen. Pyhäkön alue oli aiemmin käytössä hautausmaana. Pyhäkössä vietettiin muun muassa kaupungin Thesmoforia-juhlia. Yleensä on tulkittu, että kyseessä on sama Demeterin ja Koren pyhäkköalue, jonka temppelit karthagolaiset Diodoros Sisilaisen mukaan tuhosivat vuonna 396 eaa., mutta tämä on myös kyseenalaistettu.


title: Demeterin ja Koren pyhäkkö (Syrakusa)

text: Pyhäkköalue löydettiin 1960-luvulla aukiolla olevaa modernia Madonna delle Lacrimen kirkkoa rakennettaessa. Alueen arkeologiset kaivaukset suoritettiin 1970- ja 1980-luvuilla.


title: Demeterin ja Koren pyhäkkö (Syrakusa)

text: Demeterin ja Koren pyhäkköalue sijaitsi Syrakusan agoran pohjoispuolella Akhradinen kaupunginosassa, joka sijaitsi Sisilian pääsaaren puolella pohjoiseen kaupungin vanhasta ytimestä Ortygian saaresta. Pyhäkön arkeologinen alue on nykyisellä Piazza della Vittorialla heti Madonna delle Lacrimen kirkon eteläpuolella.


title: Demeterin ja Koren pyhäkkö (Syrakusa)

text: Pyhäkköalueella oli kreikkalainen temppeli, temppelit tai pienemmät pyhäköt sekä Demeterille ja Korelle että myös Artemis Feraialle. Tärkein löydetty temppeli oli kooltaan noin 10 x 18 metriä. Se oli prostylos-temppeli, jonka julkisivussa oli neljä pylvästä ("tetrastylos"). Sen rauniot sijaitsevat Piazza della Vittorian arkeologisen alueen luoteiskulmassa.


title: Demeterin ja Koren pyhäkkö (Syrakusa)

text: Temppelin itäpuolella oli suuri lähdekaivorakennus. Ympäriltä on kaivettu myös muun muassa katuja sekä hellenistisen ja roomalaisen kauden talojen jäänteitä. Osa raunioista on näkyvissä Madonna delle Lacrimen kirkon sisällä. Alueelta on löydetty suuri määrä votiiviesineitä, kuten terrakotasta tehtyjä pienoispatsaita.


title: Toimi Hämäläinen

text: Toimi Veli Hämäläinen (s. 6. joulukuuta 1922 Hyvinkää) on suomalainen arkkitehti, joka toimi rakennushallituksen yliarkkitehtina 1957–1972 sekä suunnitteluosaston päällikkönä ja rakennusneuvoksena vuodesta 1972 alkaen. Hän suunnitteli paljon koulurakennuksia.


title: Toimi Hämäläinen

text: Toimi Hämäläinen kirjoitti ylioppilaaksi 1941 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1950. Hän toimi Jyväskylän kaupungin palveluksessa 1949–1956 ja sitten lyhyesti Savonlinnan kaupunginarkkitehtina, kunnes siirtyi rakennushallitukseen Helsinkiin. Hänellä oli myös omaa nimeä kantava arkkitehtitoimisto.


title: Hieron II:n alttari

text:
Hieron II:n alttari ("Zeus Eleutherioksen alttari") oli suurikokoinen antiikin aikainen alttari Syrakusassa Sisiliassa nykyisessä Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat Neapoliin arkeologisella alueella nykyisen kaupungin länsiosassa.
Alttari rakennettiin hellenistisellä kaudella Syrakusan tyranni Hieron II:n aikana noin vuonna 269–215 eaa. Se oli omistettu Zeus Eleutheriokselle (”Vapauttajalle”), jonka lisänimi on tässä yhteydessä liitetty kaupungin aikaisempaan vapautumiseen tyranni Thrasybuloksesta. Alttaria käytettiin kaupungin suorittamiin julkisiin uhritoimituksiin. Diodoros Sisilialaisen mukaan sillä voitiin uhrata yhtäaikaisesti 450 härkää.


title: Hieron II:n alttari

text: Alttari sijaitsi suunnilleen samaan aikaan sen rakentamisen kanssa uusitun Syrakusan teatterin kaakkoispuolella. Se oli rakennettu suunnilleen pohjois-eteläsuunnassa. Alttarirakennelman pituus oli 198 metriä eli 600 doorilaista jalkaa, leveys noin 18,5 metriä ja korkeus noin 11 metriä. Alttarin keskiosaan johti kaksi suurta, osin porrastettua luiskaa tai ramppia.


title: Hieron II:n alttari

text: Alttarista on säilynyt lähinnä sen perustukset ja rampit. Alttarin länsipuolella sijaitsi suurikokoinen aukio, jonka keskellä oli suorakulmainen allas. Roomalaisella kaudella aukio oli ympäröity pylväshalleilla, kun taas alttarin itäpuolelle rakennettiin Syrakusan amfiteatteri.