title: Keeri järv

text:
Järven pinta-ala on 127 ha (hehtaaria) ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se sijaitsee Keerisuon keskellä ja siinä erottuu kolme lähes itsenäistä järviallasta. Järven länsiosan erottaa sitä laajemmasta itäosasta 90 metriä leveä ja noin 400 metriä pitkä salmi. Itäisen altaan lounaisrannassa siitä erkanee vielä kolmas altaaksi kuroutumassa oleva laajapohjainen lahti. Lahden suu on vain 40 metriä leveä ja se on muodostunut Elvajoen () suistoon kasaaman maa-aineksen taakse. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,1 ha. Siihen laskevat Karioja itäaltaaseen, Keresoja ja Keeri ojat länsialtaaseen. Elva jõgi laskee länsialtaaseen etelästä ja virtaa altaan poikki pohjoispäähän, mistä se jatkaa matkaansa yhtyen Emajokeen. Siihen laskevat puolestaan Karioja ja Keeri oja. Järven valuma-alueen laajuus on 408,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038 km (kuutiokilometriä) eli 3,8 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,0 kilometriä. Keerin kylä sijaitsee järven itäpuolella. Maalaiskuntien välinen raja halkaisee järven virtauksen Elvajoen mukana.


title: Keeri järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().


title: Keeri järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.


title: Klooga järv

text: Klooga järv (myös "Loden see" tai "Lodijärv") on Virossa Keilan maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Klooga järv

text:
Järven pinta-ala on 134 ha (hehtaaria) ja se on 3,1 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kloogan kylä ja järven länsipuolella on Kloogan raba (suo). Saaria on 3, joiden yhteinen pinta-ala on 0,3 ha. Sen laskuoja on Kloogajärve oja, joka yhtyy 1,5 kilometrin jälkeen Vasalemma jõgeen. Se laskee Suomenlahteen Paldiskin lahdessa noin 8 kilometrin päässä. Järveen laskee kahdeksan lyhyttä pelto-ojaa itäpuolen maatilalta ja suo-ojaa länsipuolen suolta. Järvellä on yksi 50 metriä pitkä saari ja kaksi pienempää rannan läheisyydessä olevaa saarta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,8 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 km (kuutiokilometriä) eli 2,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä. Kylän puolella sijaitsee jätevesien selkeytysaltaita.


title: Klooga järv


title: Klooga järv

text: Matala järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa.


title: Klooga järv

text: Järvessä viihtyvät ainakin ahven, hauki, suutari ja särki.


title: Volkswagen C-Trek

text: Volkswagen C-Trek on Volkswagenin vuodesta 2016 lähtien Kiinan markkinoille valmistama keskiluokan automalli. Se on kiinalaisen A5-pohjalevylle perustuvan Bora-mallin farmarikorinen versio.


title: Volkswagen C-Trek

text: C-Trek esiteltiin Kantonin autonäyttelyssä syksyllä 2016. Moottorivaihtoehtoina on kaksi bensiinimoottoria: turboahdettu 1,4-litrainen TSI (131 hv) ja vapaasti hengittävä 1,6-litrainen (110 hv).


title: Koigi järv

text: Koigi järv on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Koigi järv

text:
Järvi on matala ja sen vedenpinnankorkeus vaihtelee suuresti. Tästä johtuu, että sen rantaviiva piirretään eri yhteyksissä eri lailla . Järven pinta-ala on 115 ha (hehtaaria) ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Saaria on 6, joiden yhteinen pinta-ala on 6,4 ha, mutta saarien reunat ja niiden välit ovat tiheänä ruovikkoja, jotka rikkovat avovesialueen. Siihen laskee lounasrantaan Kuke kraavi, joka on turvetuotantoalueen johto-oja, ja sen jatkeena toimii samanniminen laskuoja, joka lakaa järven kaakkoisrannasta. Järven luoteisrantaan laskee suoraksi kaivettu Lõhmuste kraavi, joka kokoaa kokoaa siellä laajan turvesuon kuivatusvedet järveen. Etelästä järvenn on yhdistetty Ûmmargune järven kaivettu laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 47,7 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00057 km (kuutiokilometriä) eli 0,57 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä ja rannat ovat ruovittunutta suomaata.


title: Koigi järv


title: Koigi järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus, jolloin se luokitellaan myös dystrofiseksi järveksi.


title: Koigi järv

text: Järven ympäristö on Koigi soo, jonka linnustolliset arvot tunnetaan. Järven rantaan johtaa pitkospuut ja siellä on 10 metriä korkea lintutorni. Alueen muita järviä ovat Ümmargune järv, Pitkjärv ja Naistejärv.


title: Konsu järv

text: Konsu järv (myös "Kontsu järv, Kontso järv, Konsa järv, Suur Kongojärv") on Virossa Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu 42 järvestä ja niiden ympäristöstä.


title: Konsu järv

text:
Järven pinta-ala on 139 ha (hehtaaria) ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 200 metriä leveä salmi. Sen laskuoja on Konsu kraavi, joka lähtee eteläisen järvialtaan itärannasta suoraksi kaivettuna kohti itää. Järveen laskee etelästä Lähteenpää jõgi ja Soompää kraavi, joka laskee ensin pieneen lampeen Peenjärv. Pohjoisesta laskee leveä Konsu-Raudi kanal, joka tuo Nõmmen järven, Särgjärven, Ahvenjärven ja Räätsman järven vesiä. Järven valuma-alueen laajuus on 27,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys 10,2 metriä. Sen laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0081 km (kuutiokilometriä) eli 8,1 miljoonaa m . Rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä ja pohjoisaltaan luoteisrannassa on asuinalue. Muuten ei rannoille ole rakennettu taloja.


title: Konsu järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat eli se on silloin lievästi rehevöitynyt. Järven humuspitoisuus on myös suuri.


title: Lahepera järv

text: Lahepera järv (myös "Lahe järv" ) on Virossa Peipsiäären kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Lahepera järv

text:
Järven pinta-ala on 101 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen laskujokena toimii Naelavere kraavi, joka on samalla sen läpivirtausjoki, joka laskee Peipsijärven länsirantaan Savimetsan kylässä. Järvien välistä osuutta kutsutaan myös Lahen joeksi (). Järven valuma-alueen laajuus on 28,9 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0024 km (kuutiokilometriä) eli 2,4 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja järven pohjoispuoli on peltomaata ja eteläpuoli metsää. Eniten asutusta on pohjoisrannalla, missä kulkee myös Kolkjan ja Alatskivin välinen maantie.


title: Lahepera järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().


title: Lahepera järv

text: Matalarantainen järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Veden ravinnepitoisuudet ovat niin suuret, että järvi luokitellaan eutrofiseksi järveksi.


title: Leego järv

text: Leego järv (myös "Leegu järv") on Virossa Kastren kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Leego järv

text: Järven pinta-ala on 86 ha (hehtaaria) ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 140 metriä leveä kapeikko. Pohjoisallasta kutsutaan Peräjärveksi ja toista Edejärveksi. Edejärven eteläosassa on ojan suussa pitkä lahti, jota kutsutaan nimellä "Ojasuu sopp". Järvi sijaitsee suurella Emajõe–Suursoolla noin 1,5 kilometriä Peipsijärvestä. Järven laskujoki on leveä ja kilometrin pituinen Leegu jõgi, joka yhtyy Kalli jõgeen. Järveen laskevat muun muassa Lobatsoll ja toinen johto-oja Varblasesaarelta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6 km (neliökilometriä). Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,6 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00050 km (kuutiokilometriä) eli 0,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä ja se on pääasiassa suomaata. Järven kaakkois- ja koillisrannoilla sijaitsee kaksi maataloa.


title: Leego järv


title: Leego järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. Järven vesi on ruskean värinen ja se luokitellaankin suojärvenä dystrofiseksi järveksi.


title: Leego järv

text: Järvessä on erityisen paljon särkeä, säynettä ja lahnaa, mutta myös muitakin lajeja on: ahven, hauki, kiiski, pasuri, ruutana, kuha, ankerias ja made. Järven harvinaisempia lajeja ovat toutain, rantanuoliainen ja piikkinuolijaisiin kuuluva "Misgurnus fossilis". Talvella järven happipitoisuus laskee alas ja kalakuolemat hävittävät kalakantaa, mutta Peipsijärvestä tulee keväällä täydennystä Kallijokea myöten.


title: Lõõdla järv

text: Lõõdla järv (myös "Luhasoo järv, Luassoo järv") on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Lõõdla järv

text:
Järven pinta-ala on 99 ha (hehtaaria) ja se on 3,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven pituudesta johtuu, että sen ympärillä sijaitsee useita kyliä: Haava, Hargi, Liiva, Majala, Lümatu ja Vaabina. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,59 ha. Järven kaakkoispäätä kutsutaan nimellä Haava järv ja suurempaa luoteisosaa Luhaotsa järveksi. Järveen laskee neljä suurempaa ojaa. Niistä huomattavin on järven luoteispäähän laskeva Verioja, joka on Luhassuu järven ja Kallasõ järven yhteinen laskuoja, sekä . Sen laskuojia on kaksi ja ne ovat Antsla jõgi, joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee Tiidu järveen, ja Kängsepa oja, joka lähtee järven kaakkoispäästä. Lõõdla järvi on siten bifurkaatiojärvi. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038 km (kuutiokilometriä) eli 3,8 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä ja siitä on puolet metsää ja loput peltomaata. Rannoilla asutaan harvasti, sillä taloja on vain 13. Võrusta länteen kulkeva maantie ohittaa järven luoteispään.


title: Lõõdla järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Lõõdla järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se luokitellaan lisäksi eutrofiseksi järveksi.


title: Lõõdla järv

text: Järvessä on runsaasti eri kalalajeja. Entien siellä elää lahnaa, mutta yleisiä ovat myös särki, ahven, hauki, suutari ja rantanuoliainen. Istutettuja lajeja ovat ankerias, karppi, kuha, peipsin siika, peledsiika ja taimen. Harvinaisia lajeja ovat rantanuoliainen ja piikkinuolijaisiin kuuluva "Misgurnus fossilis".


title: Maardu järv

text: Maardu järv (myös "Liivakandi järv") on Virossa Maardun kaupungissa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Maardu järv

text:
Järven pinta-ala on 162 ha (hehtaaria) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Siihen laskee kahdeksan ojaa, joista huomattavin on Hiiemetsa kraav, ja järven laskuoja on Kroodi oja. Se virtaa pohjoiseen Maardun keskustan läpi ja laskee Suomenlahdessa Muugan lahteen (). Järven valuma-alueen laajuus on 13,4 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuus on 0,0032 km (kuutiokilometriä) eli 3,2 miljoonaa m. Rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä. Länsirannalla sijaitsee Liivamäkeen kuuluva asuntoalue ja toinen Maardun kylään liittyvä, mutta pienempi asuntoalue, sijaitsee järven kaakkoisrannalla. Järven pohjoisrantaa seuraa monikaistainen Peterburi tee, josta haarautuu etelään järven itärantaa seuraava Mõisa tee.


title: Maardu järv

text: Järveen on aina kertynyt vettä keväisin ja sinne ohjatut ojat sekä järvenpohjan lähteet ovat aina nostaneet järven vedenpinnan hyvin korkealle. Järvellä ei ole alun perin ollut omaa luontaista laskuojaa, jollaisen Maardun kartanon haltija Otto von Brevern kaivautti vuonna 1893. Järven vedenpintaa aiottiin säännöstellä padolla, mutta jo seuraavana vuonna 1894 murtui pato korkeanveden aikana. Järvestä purkautui valtava vesimassa kohti Suomenlahtea ja se uursi hiekkamaahan 20 metriä syvän ja 70 metriä leveän uoman. Tässä uomassa virtaa nykyään järven laskuoja Koordi oja. Paljastunut järvenpohja otettiin niityiksi, jollaisesta oli tuohon aikaan puute.


title: Maardu järv

text: Vuonna 1939 rakennettiin Koordin kylään kemiantehdas, joka otti järvestä vettä. Vedenpinnan aleneminen estettiin luusuaan rakennetulla padolla. Myöhemmin, 1960-luvulla, kaivettiin Jõelähtme jõesta kanava, josta saatiin järveen vesitäydennystä. Myös itäpuolella sijainneen fosforikaivoksen kaivantoihin kertynyttä vettä pumpattiin järveen. Se sisälsi raskasmetalleja, jota esiintyy järven pohjamudassa.


title: Maardu järv


title: Männiku järv

text: Männiku järv (myös "Männiku veehoidla, Männiku karjäär") on Virossa Sakun maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva tekojärvi.


title: Männiku järv

text: Tekojärvi on syntynyt etelään vievän rautatien ja Männiku raban väliin saman nimisen kylän pohjoispuolelle. Järvi on 3,9 kilometriä pitkä ja se on levimmillään 700 metriä levä. Järven pinta-ala on 105 hehtaaria ja sillä on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,4 hehtaaria. Suurempi saarista on 120 metriä pitkä. Järvi on kaksialtainen, joita yhdistää keskellä 40 metriä leveä salmi. Eteläinen allas on 1,8 kilometriä pitkä ja pohjoisaltaan 2,9 kilometriä. Pohjoisaltaan rinnalle on kaivettu kilometrin pitkä ja 260 metriä leveä allas, joita eroittaa toisistaan kapea tiepenger. Järven valuma-alueen laajuus on 13,0 neliökilometriä, vaikka järvellä ei kartan mukaan näyttäisi olevan tulo-ojia eikä laskuojaa. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5 metriä ja suurin syvyys 9 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00360 kuutiokilometriä eli 3,60 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 9,3 kilometriä ja järven rannat ovat hiekkaa. Järven koillispuolella noin 130 metrin kannaksen takana on toinen tekojärvi Raku järv, joka on myös syntynyt hiekanotossa.


title: Männiku järv


title: Männiku järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat niin korkeat, että järvi on rehevöitynyt.


title: Nõuni järv

text: Nõuni järv on Virossa Otepään kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Nõuni järv

text: Järvi on 1,7 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sillä on etelässä 950 metriä pitkä lahti, jota kutsutaan Peräjärveksi. Lahden suu on 130 metriä leveä, mutta lahti on levimillään 230 metrinen. Se suulla sijaitsee asuntoalue. on Järven pinta-ala on 92 hehtaaria. Järveen laskee kymmenen tulo-ojaa, joista huomattavin on Ojasuu kääriin laskeva Mudajärven, Korgejärven, Suurjärven ja Ahvenjärven yhteinen laskuoja. Sen laskuoja on Kinsli oja, joka lähtee Perä järven pohjukasta kohti etelää ja yhtyy siellä Elva jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 6,3 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,1 metriä ja suurin syvyys 14,7 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0056 kuutiokilometriä eli 5,6 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä ja yli puolet rannoista ovat peltomaata tai asuinauetta ja loput metsää. Suota on vain eteläisessä lahdenpohjukassa. Järven itäranna ohittaa tie 46 eli Tatran ja Otepään välinen maantie.


title: Nõuni järv


title: Nõuni järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea. Järven vedellä on samaan aikaa sekä korkeat ravinnepitoisuudet että vedessä on korkea humuspitoisuus. Järven vesi on siksi ruskeavetinen ja rehevöitynyt.


title: Oessaare laht

text: Oessaare laht (myös "Põllumaa laht, Siiksaare laht") on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Oessaare laht

text:
Järven pinta-ala on 121 ha (hehtaaria) ja se muodostuu suuresta järvialtaasta ja kapeasuisesta lahdesta, jota kutsutaan nimellä Poka laht. Sen lahdensuu on 50 metriä leveä. Pääallas on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Poka laht on 580 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 4,5 ha. Suurin saari on pyöreän muotoinen ja halkaisijaltaan 230 metriä. Järveen laskevat pitkät Masa kraavi (Silmajõgi) ja Lõve jõki, jotka laskevat järven pääaltaaseen ja Poka oja, joka laskee Poka lahteen. Järvellä on mereen kaksi laskuojaa. Mõrrasilm on 200 metriä pitkä oja, joka lähtee Poka lahdesta. Enima silm on 1,0 kilometriä pitkä oja, joka lähtee pääaltaasta ja laskee mereen viereiseen lahteen kuin ensimmäinen oja. Meri on laaja ja saarikkoinen Laidevahen lahti, jonka Saarenmaan kaakkoispuolelle aukeava suu on varsin kapea. Se on kuroutumassa omaksi järveksi, mutta siinä on edelleen suolaista vettä. Järven valuma-alueen laajuus on 159,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012 km (kuutiokilometriä) eli 1,2 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 11,8 kilometriä ja se on pääasiassa soistunutta ruovikkoa. Järven itärannat ovat metsää ja siellä sijaitsee Oessaaren kylä ja kaakossa sijaitsee Siiksaaren kylä.


title: Oessaare laht

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().


title: Oessaare laht

text: Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. Vaikka Laidevahen lahti on kapeasuinen, kulkeutuu siihen suolaista vettä. Oessaaren lahti on itse asiassa järvi, mutta sen vedenpinta on samalla tasolla tai hieman korkeammalla kuin se on meressä. Korkean veden aikana järveen virtaa suolaista vetää, jolloin makea vesi suolaantuu välillä. Järven vesi onkin murtovettä.


title: Oessaare laht

text: Lahdella, järvissä ja niiden lähiympäristöissä elää tai pesii runsaasti lintija, joille on perustettu Natura 2000-suojelualue.


title: Pabra järv

text: Pabra järv (myös "Kossa järv, Bobrova järv, Lidva järv", ) on Viron ja Venäjän välisellä rajalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi kuuluu Viron puolella Setomaan kuntaan Võrumaalla ja Venäjän puolella Pihkovan alueen Petserin piiriin. Venäjän puoleisella rannalla sijaitsee Bobrovo-niminen kylä ().


title: Pabra järv

text:
Järven pinta-ala on 93 ha (hehtaaria ) tai 77 ha . Sen pituus on 2,0 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järven selkä on selkeäpiirteinen, mutta järven länsipäässä siitä työntyy 850 metriä länteen päin Vungi ots niminen lahti. Selällä sijaitsevat kaksi saarta. Ruusaar on 40 metriä pitkä ja Puusaar on 70 metriä pitkä. Puusaaren poikki kulkee kartan mukaan maiden välinen raja. Vungin lahteen laskee Verrevoja lännestä ja Toodsi järven laskuoja. Luontainen Lütä oja laskee järven pohjoispäähän maiden välisen rajan kohdalla. Järven laskujoki on Lidva jõgi, joka lähtee järven koillisrannasta Venäjän puolella Tarantaevosta. Järven valuma-alueen laajuus on 36,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00232 km (kuutiokilometriä) eli 2,32 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä. Ympäristö on länsipuolen soita lukuun ottamatta moreenimaastoa, jossa rannat ovat hiekkaisia ja kivisiä, mutta järven pohja on mutainen. Kummallakin rannalla on vähäistä asutusta ja niille johtaa erilliset maantiet kummankin valtion puolelta.


title: Pabra järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().


title: Pabra järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jonka vedessä on alhaiset humuspitoisuudet (, SD). Vedessä on korkeita ravinnepitoisuuksia, joiden perusteella se luokitellaan eutrofiseksi järveksi.


title: Pangodi järv

text: Pangodi järv on Virossa Kambjan kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Pangodi järv

text:
Järven pinta-ala on 93 ha (hehtaaria) ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järven selkä on 1,6 kilometriä pitkä, sillä järven pohjoispää kääntyy Pikksaaren niemen taakse Väikejärven nimiseksi lahdeksi. Myös järven kaakkoisrannasta aukeaa Hurda laht kapean Hurdakael nimisen 15 metriä kapean salmen takana. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,43 ha. Väikejärvellä on 90 metriä pitkä Väikesaar ja järven länsirannan tuntumassa on 50 metriä pitkä Kivisaar. Järven eteläpäähän laskee useita ojia, joista huomattavimmat ovat Kivijärven ja Kodijärven yhteinen laskuoja ja Mudalahden laskuoja. Muut järven tulo-ojat ovat pieniä. Järven laskuoja Luhasoo oja lähtee Hurda lahdesta itään Käpän asuinalueen läpi ja virtaa Matsi järven läpi kohti pohjoista. Yli kolmen kilometrin päässä se yhtyy Peedja jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 9,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 11,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0036 km (kuutiokilometriä) eli 3,6 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 8,1 kilometriä. Järven eteläpäätä hallistee Palumäed, jotka kohoavat yli 40 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järven lähiympäristössä on runsaasti peltomaata ja jonkin verran metsää. Suorantoja on vain nimeksi. Järveen viettävillä rinteillä on runsaasti haja-asutusta. Tatran ja Otepään välinen maantie 46 ohittaa järven sen luoteispuolelta.


title: Pangodi järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Pangodi järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea. Järvi on myös rehevöitynyt.


title: Raigastvere järv

text: Raigastvere järv on Virossa Tarton kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Raigastvere järv

text:
Järven pinta-ala on 112 ha (hehtaaria) ja se on 3,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Sen ainoa huomattava tulo-oja on Nava oja, joka on samalla sen laskuoja Elistveren järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 47,9 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0036 km (kuutiokilometriä) eli 3,6 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 8,3 kilometriä. Lounaspuolen rannat kohoavat lähes 40 metriä vedenpintaa korkeammalle. Harjun päällä on peltomaata ja metsää vuorotellen. Asutusta on harvakseltaan.


title: Raigastvere järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().


title: Raigastvere järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on myös rehevöitynyt.


title: Ruhijärv

text: Ruhijärv (myös "Ruhja järv") on Virossa Mulgin maalaiskunnassa Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Ruhijärv

text:
Järven pinta-ala on 88 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,05 ha. Siihen laskevat Lilli oja, Lilli kraavi (Matsikse oja) ja Vedame oja ja järven laskujoki on Ruhja jõgi, joka lähtee järven länsirannasta ja virtaa länteen ollen hetken Latvian rajajokena. Järven valuma-alueen laajuus on 56,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 6,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 km (kuutiokilometriä) eli 2,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä ja rannat ovat pääosin metsää. Järvi on lähes autio.


title: Ruhijärv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().


title: Ruhijärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti kovavetiseksi järveksi ja miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea, järvi on rehevöitynyt ja se luokitellaan myös dystrofiseksi järveksi.


title: Sinejärv (Ainja)

text: Sinejärv (Ainja) (myös "Ainja Sinijärv") on Virossa Mulgin maalaiskunnan Ainjan kylässä Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Sinejärv (Ainja)

text: Järven pinta-ala on 1,9 ha (hehtaaria). Sen pohjoispäästä lähteen sen laskujoki Kõpu jõgi, joka laskee yli kilometrin päästä Ainjan järveen. Sillä ei näytä olevan tulo-ojia. Pohjoispäässä sijaitsee yksi halkaisijaltaan 10 metrinen saari. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan 7 metrin keskisyvyyden avulla määrittää 0,00013 km (kuutiokilometriä) eli 0,13  miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on luoteisrannan maatilaa lukuun ottamatta metsää. Itärannat kohoavat 13 metriä vedenpinnan yläpuolelle.


title: Sinejärv (Ainja)

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi ().


title: Sinejärv (Ainja)

text: Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin pohja-, rantakasvillisuus ja kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.


title: Sinijärv (Äntu)

text: Sinijärv on Virossa Väike-Maarjan kunnassa Äntun kylässä Länsi-Virumaalla Pandiveren ylängöllä sijaitseva luonnollinen lähdepohjainen järvi.


title: Sinijärv (Äntu)

text: Järvi kuuluu kolmen lähekkäisen järven joukkoon, jota kutsutaan Äntun järviksi (). Niillä on pohjassaan lähteitä, joista pulppuaa kalkkipitoista ja kirkasta vettä värittäen veden siniseksi. Järven pinta-ala on 1,9 ha (hehtaaria) ja se on 430 metriä pitkä ja 120 metriä leveä. Sen muoto muistuttaa kaksoiskoukkua ja järven suurin leveys rannasta rantaan on vain 70 metriiä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00013 km (kuutiokilometriä) eli 0,13 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat metsää. Lähin talo sijaitsee maantien varressa 80 metrin päässä.


title: Sinijärv (Äntu)


title: Sinijärv (Äntu)

text: Järvi luokitellaan limnologisesti alkalitrofiseksi järveksi (, AL). Tällaisiin järviin on veteen liuennut runsaasti kalkkikivestä irronnutta vetykarbonaattia, joka aiheuttaa veden emäksisen happamuustason (pH on yli 7). Vedessä on myös runsaasti mineraaleja, jotka muuttavat vedenvärin usein turkoosiksi tai sinertäväksi. Koska vesi on emäksistä ja sen sisältämät mineraalit ja ravinteet poikkeavat muista järvistä, on näihin järviin kehittynyt omanlainen levien muodostama ekosysteemi. Vesi on erittäin kirkasta. Näkösyvyys voi olla jopa 15.


title: Soitsjärv

text: Soitsjärv on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Soitsjärv

text:
Järven pinta-ala on 189 ha (hehtaaria) ja se on 4,1 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Sen luoteispäähän laskee Ulpesoo kraavi ja kaakkoispäähän muun muassa Lavasoolta kuivatusvesiä tuova johto-oja. Laskuoja lähteen järven koillisrannasta järven keskivaiheelta itää ja oja yhtyy 450 metrin päästä Elistveren kraaviin, joka vuorostaan yhtyy Elistveren järveen laskevaan Nova ojaan. Järven valuma-alueen laajuus on 15,2 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0023 km (kuutiokilometriä) eli 2,3 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,9 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen kosteikkoa tai hienikkoa. Järven ympäristössä on peltomaata, joiden kuivatusojien vedet johdetaan järveen. Maaseudun asutus sijaitsee peltojen keskellä ja lähimmät talot ovat 400 metrin päässä rannasta.


title: Soitsjärv


title: Soitsjärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.


title: Tänavjärv

text: Tänavjärv on Virossa Padisen maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Tänavjärv

text: Järven pinta-ala on 138 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Se sijaitsee Vesisoon ja Tänajärve raban välisellä suoalueella. Siihen on kaivettu kaksi ojaa, jotka johtavat lännessä sijaitsevan Veskijärven laskuojiin. Järven valuma-alueen laajuus on 4,7 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 kuutiokilometriä eli 2,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä ja sen rannat ovat suota tai soistuvaa metsää. Läänemaan Suursoon turpeikot antavat rannoille suojärvimäisen ilmeen, vaikka osa rannoista ovatkin hiekkarantoja. Järvellä on hiekkapohja. Vaikka järvi onkin autio, johtaa sinne pohjoisesta Vihterpalusta tie.


title: Tänavjärv

text: Järvestä on kaivettu kaksi suoraa ojaa kohti viereistä Veskijärveä, jonne niiden koontioja laskee. Veskijärvi on Veskijõen läpivirtausjärvi.


title: Tänavjärv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on pienet humuspitoisuudet (, SD).


title: Tänavjärv

text: Järvi on kirkasvetinen ja matala ja kaukanakin rannasta kasvaa järviruokoa, nuottaruohoa ja tummalahnanruohoa. Järven päälajiston muodostaa ahven.


title: Tänavjärv

text: Järvi on kuroutunut irti Itämeren Suomenlahdesta noin 4500 vuotta sitten eli neoliittisella kivikaudella.


title: Veskijärv

text: Veskijärv on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva järvi.


title: Veskijärv

text:
Järven pinta-ala on 184 ha (hehtaaria) ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Siinä on vain yksi pieni luotomainen saari, joka sijaitsee pitkälle työntyvän harjumaisen niemen kärjessä. Siihen laskee toistakymmentä suo- tai metsäojaa. Yksi ojista tuo Tänavjärven vesiä ja yksi on suoraksi kaivettu Veskijõgi, joka laskee järven kaakkoisrantaan. Se on Hindaste järven laskuoja ja samalla se on Veskijärven läpivirtausjoki. Veskijõgi jatkaa Veskijärvestä kohti pohjoista, jossa se laskee Suomenlahteen Keibun lahdessa.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0031 km (kuutiokilometriä) eli 3,1 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja rannat ovat metsää tai suota. Järvi yhtää entistä maatilaa lukuun ottamatta autio ja sitä kiertää kaumpana maantie.


title: Veskijärv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().


title: Veskijärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.


title: Viisjaagu järv

text: Viisjaagu järv on Virossa Elvan kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Viisjaagu järv

text: Järven pinta-ala on 26 ha (hehtaaria) ja se on 750 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järveen laskee etelästä Vissi järven kaksi ojaa ja luoteisrantaan koljmen lammen yhteinen laskuoja. Sen pohjoispäästä lähtee suoraksi kaivettu nimetön oja, joka laskee pohjoisessa Elva jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 6,7 km (neliökilometriä). Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,4 metriä ja suurin syvyys 13 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0019 km (kuutiokilometriä) eli 1,9 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat ovat metsää tai pellon suojavyöhykettä. Järven rannassa tai rannan läheisyydessä asutaan kuudessa talossa. Yksi taloista on nimeltään Viisjaagu.


title: Viisjaagu järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi ().


title: Viisjaagu järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.


title: Viljandi järv

text: Viljandi järv on Virossa Viljandin kaupungissa Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Viljandi järv

text:
Viljandin kaupunki sijaitsee järven luoteispuolella ja taajama-alue rajoittuu järven rantaan. Järvi sijaitsee ympäristöstään erottuvassa painaumassa. Sen pinta-ala on 156 ha (hehtaaria) ja se on 4,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on keskellä kaventuma Kitsas kael, joka on 140 metriä leveä. Saaria on 4, jotka sijaitsevat järven eteläpäässä ja joiden yhteinen pinta-ala on 1,1 ha. Siihen laskee yli kymmenen oja ympäristöstä, joista huomattavimmat ovat pohjoispäähän laskeva Uueveski oja, joka on Karula järven laskuoja ja järven keskiosaan luoteesta laskeva Valuoja, joka tuo vettä kaupungin puistosta ja Paala järvestä. Monet itärannan puroista saavat vetensä järvenrannan rinteen lähteistä. Järven laskuoja on Raudna jõgi, joka saa alkuunsa järven eteläpäästä ja meanderoi virratessaan ensin lounaaseen ja sitten luoteeseen. Se yhtyy 40 kilometrin päässä Halliste jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 66,8 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,6 metriä ja suurin syvyys 11 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0087 km (kuutiokilometriä) eli 8,7 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 12,7 kilometriä ja järven kaakkoispuoli on rannoiltaan metsäistä rinnettä, jonka yläpuolella on laajat peltoaukeat.


title: Viljandi järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Viljandi järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti sekä kovavetiseksi- että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.


title: Cooler Master

text: Cooler Master on taiwanilainen elektroniikkayhtiö. Se valmistaa tietokoneen koteloita, jäähdytinjärjestelmiä, virtalähteitä ja syöttölaitteita.


title: Ähijärv

text: Ähijärv (myös "Ahijärv") on Virossa Võrumaalla Antslan kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Ähijärv

text:
Järven pinta-ala on 181 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,2 ha, ja ne sijaitsevat järven eteläpuoliskossa. Linnusaar on 90 metriä pitkä ja Sitiksaar 50 metrin pituinen. Järveen laskee muutamia pienojia, joista mainitsemisen arvoisia ovat etelärantaan laskevat Kogrõjärven ja Vahejärven laskuojat sekä pohjoispäähän laskeva Vilimikuoja, joka on Alakonnu järven ja Ahnõjärven yhteinen laskuoja. Sen laskujoki on Ahelo jõgi, joka lähtee järven kaakkoisrannasta kohti itää ja laskee Suur Pehmejärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 14,7 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys 5,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0069 km (kuutiokilometriä) eli 6,9 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä ja rannat ovat pääaisassa metsää lukuun ottamatta Ähijärven kylän koillisessa sijaitsevia peltoja.


title: Ähijärv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluudesta johtuen lämpötilakerrostu ().


title: Ähijärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on samalla rehevöitynyt.


title: Finnhittien kuninkaat

text: Finnhittien kuninkaat on iskelmälaulajien Danny, Frederik ja Tapani Kansan perustama keikkaryhmä. Kiertueella ollessaan jokainen heistä esittää vuorollaan omia kappaleitaan. Frederik ja Tapani Kansa riitaantuivat kesällä 2016, mutta se ei estänyt kiertuetta. Heidän ensimmäinen kiertueensa alkoi kesällä 2016. Kolmikon keikkailu jatkui kesällä 2017. Alkukesästä Frederik kuitenkin jättäytyi pois ja hänet korvasi muutaman viikon Virve Rosti. Frederik palasi pian takaisin kokoonpanoon ja he kiertue jatkui koko kesän ja talven.


title: Siiri Teirilä

text: Siiri Elina Teirilä (16. joulukuuta 1887 – 4. kesäkuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen kääntäjä.


title: Arctic (yritys)

text: Arctic GmbH (tyyliteltynä "ARCTIC") on saksalainen elektroniikkayhtiö. Se perustettiin alun perin Sveitsissä vuonna 2001 nimellä Arctic Cooling. Yhtiö valmisti aluksi tietokoneen jäähdytyksessä käytettäviä komponentteja.


title: Pan Amin lento 73

text: Pan Amin lento 73 oli Pan Amin reittilento Bombaysta Karachin ja Frankfurtin kautta New Yorkiin. Lennolla 5. syyskuuta 1986 käytetty Boeing 747-121 kaapattiin sen ollessa Karachin lentoasemalla. Koneeseen nousi neljä aseistettua Abu Nidal -järjestöön kuuluvaa kaapparia. Matkustamohenkilökunta sai varoitettua lentäjiä sisäpuhelimella, jolloin he poistuivat ohjaamon hätäpoistumisluukusta. Miehistön johtajaksi tuli tällöin purseri Neerja Bhanot.


title: Pan Amin lento 73

text: Kaapparit vaativat, että miehistö palaa koneelle ja lentää sen Kyprokselle, jossa he halusivat neuvotella palestiinalaisvankien vapauttamisesta. Kello 5.25 alkanut tilanne kesti 17 tuntia. Kun koneen APU-generaattorin polttoaine loppui kello 21.55, kaapparit avasivat tulen. Ammuskelussa kuoli Bhanot ja 19 matkustajaa. Lisäksi 120 loukkaantui. Pakistanin erikoisjoukkojen kommandot nousivat koneeseen ja pidättivät kaapparit.


title: Arctic

text: Arctic tarkoittaa seuraavia:


title: Dakotan metroasema

text: Dakota on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Kallangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 17. huhtikuuta 2010. Asemaa käyttävät Circle Linen junat.


title: MacPhersonin metroasema

text: MacPherson on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Geylangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 17. huhtikuuta 2010 Circle Linen asemana. Siitä tuli myös Downtown Linen asema, kun linjan jatke avautui 21. lokakuuta 2017.


title: Alpine A110 (2017)

text: Alpine A110 on Renault’n omistaman Alpinen vuodesta 2017 lähtien valmistama kaksiovinen coupé-korinen urheiluauto, jonka myötä Renault herätti Alpine-merkkinsä uudelleen eloon. Malli lainaa nimensä ja muotoilun piirteensä alkuperäiseltä A110:ltä.


title: Alpine A110 (2017)

text: Alpine A110 esiteltiin Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2017. Keskellä sijaitseva moottori on turboahdettu 1,8-litrainen, ja se tuottaa tehoa 249 hevosvoimaa ja vääntöä 320 newtonmetriä. Voima välitetään takapyörille seitsemänvaihteisella kaksoiskytkinvaihteistolla. Kevyen alumiinirakenteensa ansiosta A110 painaa vain 1 080 kilogrammaa.


title: Alpine A110 (2017)

text: Ensimmäiset autoyksilöt ovat Premiére Edition -erikoismalleja, joita valmistetaan Alpinen perustamisvuoden kunniaksi 1 955 kappaletta.


title: Kalervo Sipi

text: Kalervo Vilho Sipi (s. 24. kesäkuuta 1946 Kauvatsa) on suomalainen kenraalimajuri evp.


title: Kalervo Sipi

text: Sipi syntyi toimitusjohtaja Kauko Sipin ja Anja Kallion perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1969 on Seija Tauriainen.


title: Kalervo Sipi

text: Sipi tuli ylioppilaaksi Kokemäen yhteiskoulusta 1965, Kadettikoulusta hän valmistui 1969 ja Sotakorkeakoulusta 1979. Sipi toimi opetusupseerina ja komentotoimiston päällikkönä Turun ilmatorjuntapatteristossa 1966 ja 1969–1976, patterin varapäällikkönä vuodesta 1979, patterinpäällikkönä vuodesta 1982 ja patteristonkomentajana Helsingin ilmatorjuntarykmentissä vuodesta 1984. Pääesikunnassa hän työskenteli toimistoesiupseerina vuodesta 1987 ja sitten Ilmatorjuntakoulun johtajana vuodesta 1991, Varsinais-Suomen ilmatorjuntarykmentin komentajana vuodesta 1992, Pääesikunnan ilmatorjuntatarkastajana vuodesta 1997 ja Puolustusvoimien materiaalilaitoksen johtajana vuodesta 2000. Eläkkeelle Sipi jäi puolustusvoimien huoltopäällikön tehtävästä kesällä 2006, mitä ennen hän oli toiminut Pääesikunnan maavoimapäällikkönä vuodesta 2002.


title: Kalervo Sipi

text: Sipi ylennettiin vänrikiksi 1966, luutnantiksi 1969, yliluutnantiksi 1973, kapteeniksi 1977, majuriksi 1982, everstiluutnantiksi 1989, everstiksi 1994 ja prikaatikenraaliksi 1999, ennen ylentämistään kenraalimajuriksi vuonna 2001.


title: Kalervo Sipi

text: Sipi valittiin Vapaussodan Perinneliiton puheenjohtajaksi vuonna 2008.


title: Uraanitrikloridi

text: Uraanitrikloridi eli uraani(III)kloridi (molekyylikaava UCl) on uraanin kloridi. Se muodostaa huoneenlämpötilassa tyypillisesti vihreitä kiteitä, joskus myös tumman punaisia valmistustavasta riippuen. Uraanitrikloridia voidaan valmistaa useilla eri tavoilla lähtien uraanitetrakloridista (UCl); UCl on vähemmän pysyvä yhdiste kuin UCl. Uraanitrikloridia käytetään lähinnä käytetyn ydinpolttoaineen jälkikäsittelyssä. Yhdiste on erittäin hygroskooppista, ja se liukenee hyvin veteen sekä etikkahappoon. Sillä on kaksi kidevedellistä hydraattia, heptahydraatti UCl·7HO ja heksahydraatti UCl·6HO.


title: Uraanitrikloridi

text: Uraanitrikloridin kiderakenne on heksagonaalinen ja muodostuu kolmesta trigonaalisesta prismasta. Rakenne on samanlainen kuin plutoniumtrikloridilla PuCl; U ionilla on naapurina yhdeksän Cl-ionia, kolme 293,4 pm ja kuusi 292,8 pm etäisyydellä.


title: Uraanitrikloridi

text: Tyypillinen valmistustapa on antaa kaasumaisen vetykloridin reagoida uraanihydridin kanssa. Vaihtoehtoinen tapa on pelkistää uraanitetrakloridia sinkillä, alumiinilla, metallisella uraanilla tai uraanihydridillä:


title: Uraanitrikloridi

text: Uraanitrikloridi on hyvä pelkistin. Metallista uraania voidaan valmistaa pelkistämällä uraanitrikloridia kalsiumilla tai litiumilla, tosin tätä reaktiota ei suuremmin hyödynnetä.


title: Berycopsis

text: Berycopsis on sukupuuttoon kuollut partakalojen suku myöhäiseltä liitukaudelta. Fossiileja on löydetty Englannista.


title: Berycopsis

text: "Berycopsis" kasvoi 30–35 senttiä pitkäksi ja oli yksi ensimmäisistä ilmestyneistä piikkieväisistä kaloista, ryhmästä joka nykyään sisältää barrakudat, miekkakalat, merihevoset ja kampelat. Sillä oli kaikki ryhmälle tyypilliset piirteet. Selkä- ja peräevän ensimmäinen ruoto oli suurentunut vankaksi puolustuspiikiksi, mistä ryhmän nimi myös johtuu. Vatsaevät sijoittuivat lähelle rintaeviä. kuin nykyisillä sukulaisillaan, "Berycops" oli ensimmäisiä tunnettuja kaloja joilla oli nämä nykyään yleiset piirteet.


title: Berycopsis

text: "Berycopsilla" oli samankaltainen ruumiinmuoto kuin kaloilla jotka asuttavat matalampia päivänvalon valaisemia vesiä missä ne saalistavat pieniä vesieläimiä lähellä merenpohjaa, tai juuri sen yläpuolella.


title: Cortana

text: Cortana on Microsoftin kehittämä henkilökohtainen puheavustaja. Se on nimetty Halo-pelisarjassa esiintyvän Cortana-hahmon mukaan.


title: Cortana

text: Cortana osaa vastata käyttäjän kysymyksiin puheella tai näyttämällä Bing-hakukoneen vastauksia. Se osaa myös auttaa käyttäjäänsä laitteen käytössä laskemalla laskuja ja merkitsemällä muistuksia sekä herätyksiä. Puhelinversiossa Cortana mahdollistaa sähköpostin ja tekstiviestin sanelemisen ja lähettämisen puheentunnistuksen avulla. Cortanan voi asettaa aktivoitumaan aina, kun käyttäjä sanoo ”Hey Cortana”.


title: Cortana

text: Cortana tukee englannin, japanin, espanjan, ranskan, saksan, portugalin, kiinan ja italian kieliä. Se ei kuitenkaan toimi suomen kielellä. Cortanaa voi käyttää Suomessa vaihtamalla laitteen kieleksi jonkin tuetun kielen.


title: Terry Flanagan

text: Terry Flanagan (s. 11. kesäkuuta 1989) on englantilainen kevytsarjan nyrkkeilijä ja hallitseva WBO liiton mestari painoluokassaan.


title: Terry Flanagan

text: Flanagan aloitti ammattinyrkkeilyuran vuonna 2009. Vuonna 2014 Flanagan kohosi BBBofC liiton mestariksi voitettuaan Martin Gethin seitseneräisessä ottelussa Gethin luovutettua seitsemännen erän jälkeen oikean silmäkulman turvottua pahoin. Vuonna 2015 Flanagan kohosi WBO liiton euroopan mestariksi Stephen Ormondia vastaan käydyn kamppailun päätyttyä Flanaganin diskausvoittoon Ormondin toistuvan puskemisen vuoksi. Flanagan kohosi WBO liiton mestariksi samana vuonna vastustaja Jose Zepedan luovutettua ottelun sijoiltaan menneen vasemman olkapään vuoksi. Tämän jälkeen Flanagan on puolustanut mestaruutta neljästi voittaen Diego Magdalenon teknisellä tyrmäyksellä toisessa erässä, Derry Mathewsin yksimielisesti tuomariäänin kaksitoistaeräisen ottelun päätteeksi, Mzonke Fanan kaikin tuomariäänin kaksitoistaeräisen ottelun päätteeksi ja Orlando Cruzin teknisellä tyrmäyksellä kahdeksannessa erässä johdettuaan sitä ennen ottelua kaikin tuomariäänin. Seuraavassa ottelussaan Flanagan kohtaa Petr Petrovin.


title: Terry Flanagan

text: | Ammattinyrkkeilyottelut boxrec.comissa


title: Cinemaware

text: Cinemaware on videopelien kehittäjä ja julkaisija, joka julkaisi useita suosittuja tuotteita 1980-luvulla.


title: Cinemaware

text: Alkuperäinen yhtiö "Cinemaware Corporation" toimi vuodesta 1985 vuoteen 1991. Yhtiön herätettiin uudestaan henkiin nimellä "Cinemaware Inc" vuosina 2000–2005.


title: Cinemaware

text: Vuonna 2005 yhtiön osti yhdysvaltalainen eGames.


title: Cinemaware

text: Yhtiön perusti Bob Jacob, joka sovelsi kokemustaan elokuvateollisuudesta videopelien julkaisuun.


title: Cinemaware

text: Yhtiön ensimmäinen peli "Defender of the Crown" keräsi paljon huomiota mullistavalla visuaalisella tasollaan. Peli oli kuitenkin kiireessä tehty ja osa tekijöistä olivat tyytymättömiä lopullisen tuotteen laatuun, poistaen kaikki viitteet omaan nimeensä.


title: Cinemaware

text: Osasta peleistä on myöhemmin julkaistu uusia versioita. Esimerkiksi "Wings: Remastered" (2014) Windows ja OS X -alustoille.


title: Iris Schwanck

text: Iris Miette Schwanck (s. 2. helmikuuta 1950 Geneve) on suomalais-sveitsiläinen kielitieteilijä ja on toiminut muun muassa kirjallisuuden tietokeskuksen Filin johtajana.


title: Iris Schwanck

text: Schwanck on valmistunut filosofian maisteriksi 1977 romaaninen filologia pääaineenaan Jyväskylän yliopistosta ja väitellyt Helsingin yliopistosta filosofian tohtoriksi 1994 romaanisen filologian alalta tutkimuksella "La petite aventure dont le lecteur se souvient peut-être. Analyse linguistique des instrusions du narrateur dans huit romans".


title: Iris Schwanck

text: Schwank on ollut romaanisen filologian assistentti 1981–1990 Jyväskylän yliopistossa ja Helsingin yliopistossa; Kansainvälisten asioiden suunnittelija 1990–1995 Helsingin yliopistossa; CIMOn apulaisjohtaja 1995–1999; Suomen Ranskan-instituutin johtaja 1999–2000 ja Suomen kirjallisuuden tiedotuskeskuksen Filin johtaja 2001–2015.


title: Heta Pyrhönen

text: Heta Marjatta Pyrhönen (s. 4. joulukuuta 1960 Helsinki) on suomalainen kirjallisuustieteilijä. Hän on Helsingin yliopiston yleisen kirjallisuustieteen professori ja on tutkinut erityisesti englanninkielistä kirjallisuutta.


title: Heta Pyrhönen

text: Pyrhönen on valmistunut filosofian maisteriksi 1989, filosofian lisensiaattiksi 1994 ja Helsingin yliopistosta väitellyt filosofian tohtoriksi 1998 yleinen kirjallisuustieteestä tutkimuksella "Crime is common, logic is rare".


title: Heta Pyrhönen

text: Pyrhönen on ollut tutkimusapulainen Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunnassa 1985–1986, tutkimusapulainen Suomen Akatemiassa 1986, assistentti yleisen kirjallisuustieteen, estetiikan ja teatteritieteen laitoksella Helsingin yliopistossa (1989–1990, 1992, 1994), tohtorikoulutettava kirjallisuuden ja tekstuaalisuuden tohtorikoulussa 1995–1997, yleisen kirjallisuustieteen apulaisprofessori 1997–1998 ja yleisen kirjallisuustieteen professori vuodesta 2000.


title: Heta Pyrhönen

text: Pyrhönen toimii vuonna 2018 kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon esivalintaraadin puheenjohtajana.


title: Pyrhönen

text: Pyrhönen voi tarkoittaa:


title: Jacob Rothschild

text: Nathaniel Charles Jacob Rothschild, GBE, OM (s. 29. huhtikuuta 1936 Lontoo) on brittiläinen liikemies ja filantrooppi, joka kuuluu erittäin vaikutusvaltaiseen Rothschildien sukuun.


title: Jacob Rothschild

text: Jacob Rothschild, Victor Rothschildin (1910–1990) vanhin poika, työskenteli vuosina 1963–1980 N M Rothschild & Sons -pankille, jossa myös hänen serkkunsa Evelyn de Rothschild toimi. Vuonna 1991 hän perusti miljardien arvoisen St. James’s Place Wealth Management -yhtiön yhdessä Mike Wilsonin ja Mark Weinbergin kanssa.


title: Jacob Rothschild

text: Hän toimi vuosina 1985–1991 Lontoon National Galleryn ja vuosina 1992–1998 National Heritage Memorial Fundin puheenjohtajana.


title: Jacob Rothschild

text: Vuosina 2003–2008 Rothschild toimi myös Sky UK:n (silloinen BSkyB) varapuheenjohtajana.


title: Jacob Rothschild

text: Rotschild toimii lisäksi RIT Capital Partners plc:n puheenjohtajana ja Blackstone Groupin neuvottelukunnan jäsenenä.


title: Jacob Rothschild

text: Jacob Rothschild avioitui itseään vuotta vanhemman Serena Dunnin kanssa vuonna 1961. Heillä on neljä lasta – Hannah Mary (s. 1962), Beth Matilda (s. 1964), Emily Magda (s. 1967) ja Nathaniel Philip (s. 1971).


title: Anna Anthropy

text: Anna Anthropy on yhdysvaltalainen videopelisuunnittelija, jonka teoksia ovat muun muassa "Mighty Jill Off" ja "Dys4ia".


title: Anna Anthropy

text: Vuonna 2010 Anthropy työskenteli San Franciscolaisen Koduco pelinkehitysyrityksen kanssa: hän auttoi kehittämään iPad-pelin "Pong Vaders". Vuonna 2011 hän julkaisi "Lesbian Spider Queens of Mars" -pelin kunnianosoituksena Midwayn 1981 arcade-pelille Wizard of Wor. Pelissä on queer-teema ja sen on sanottu sisältävän "some fun commentary on master-slave dynamics." Vuonna 2012 hän julkaisi "Dys4ia"n, joka on omaelämäkerrallinen peli hänen kokemuksistaan hormonikorvaushoidosta, ja jonka avulla pelaaja voi kokea, mitä hän on käynyt läpi. Anthropy sanoo, että hänen pelinsä tutkivat suhdetta sadismin ja pelinsuunnittelun välillä, ja että ne haastavat pelaajien odotukset siitä, mitä pelinkehittäjän pitäisi luoda ja miten pelaajaa pitäisi rankaista virheistä.


title: Sakala

text: Sakala on Viron ensimmäinen poliittinen sanomalehti. Sen perusti Carl Robert Jakobson vuonna 1877 Viljandissa yritettyään useaan otteeseen saada luvan lehden perustamiseen. Lehti oli Viron kansallisuusliikkeen radikaalien äänitorvi, joka vaati muun muassa virolaisten tasa-arvoa saksalaisten rinnalla, saksalaisten poliittisten ja taloudellisten erioikeuksien lakkauttamista ja talonpojille oikeutta osallistua provinssien itsehallintoon.


title: Sakala

text: Lehti oli hyvin suosittu: ensimmäisenä vuonna tilaajia oli 2 300, vuonna 1881 jo 6 000, ja sillä oli runsaat 900 avustajaa ja kirjeenvaihtajaa eri puolilla Viroa. Lehden radikaalin linjan vuoksi sensuuri lakkautti sen lähinnä saksalaisten taustavoimien vaikutuksesta vuonna 1879 kahdeksaksi kuukaudeksi, mistä sen suosio vain lisääntyi. Toisaalta sen jyrkkyys syvensi kansallisuusliikkeen kahtiajakoa.


title: Sakala

text: Viranomaiset lakkauttivat lehden 1906, kun sen merkitys oli jo vähentynyt. Lehti on myöhemmin perustettu uudestaan, ja se on nykyisin Viljadin paikallinen päivälehti.


title: Sakala (täsmennyssivu)

text: Sakala voi tarkoittaa esimerkiksi:


title: Flashlight

text: Flashlight voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ei enää panoksia

text: Ei enää panoksia () on vuonna 1997 ensi-iltansa saanut Claude Chabrolin ohjaama ja käsikirjoittama ranskalais-sveitsiläinen jännitys- ja rikoskomediaelokuva, jonka pääosissa ovat Isabelle Huppert ja Michel Serrault. Elokuvan tuottajana oli Marin Karmitz.


title: Ei enää panoksia

text: "Ei enää panoksia" kilpaili vuoden 1997 San Sebastiánin elokuvajuhlilla, missä se palkittiin pääkilpailussa parhaan elokuvan Kultaisella simpukalla. Claude Chabrol palkittiin myös parhaan ohjaajan Hopeisella simpukalla. Michel Serrault palkittiin roolisuorituksestaan parhaan miespääosan Lumières-palkinnolla.


title: Ei enää panoksia

text:
Elizabeth ”Betty” (Isabelle Huppert) ja Victor (Michel Serrault) ovat ympäri Ranskaa kiertävä menestynyt huijaripariskunta, joka ei kyni uhrejaan putipuhtaiksi vaan jättää jäljelle sen verran, että uhri jää miettimään hukkasiko hän sittenkin rahansa itse. He tapaavat erään suuryrityksen rahoituspäällikön, Maurice Biaginin (François Cluzet), joka on siirtämässä huomattavaa summaa Sveitsistä yrityksensä tilille, mutta huijarit houkuttelevat häntä vetämään välistä.
"Ei enää panoksia" -elokuvan kuvaukset alkoivat 25. marraskuuta 1996 ja päättyivät 1. helmikuuta 1997. Elokuva kuvattiin Ranskassa ja Sveitsissä 60 miljoonan frangin eli noin 9,1 miljoonan euron budjetilla. Ranskassa elokuvan kuvauspaikkoina olivat Pariisi, Savoiessa sijaitseva Aix-les-Bains, Val-d’Oisessa sijaitseva Roissy-en-France ja Guadeloupen saaristo Karibianmerellä. Sveitsissä elokuvaa kuvattiin Graubündenissa sijaitsevassa Sils-Marian pikkukylässä. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat ranskalaiset MK2 Productions, TF1 Films Productions ja Rhône-Alpes Cinéma sekä sveitsiläiset CAB Productions, TSR ja Teleclub.


title: Ei enää panoksia

text: "Ei enää panoksia" sai ensi-iltansa Sveitsissä 10. lokakuuta 1997 ja Ranskassa 15. lokakuuta 1997. Elokuvan teatterilevittäjinä olivat Ranskassa MK2 Diffusion ja Sveitsissä Frenetic Films. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 458 125 katsojaa. Suomessa elokuva ei saanut teatteriensi-iltaa, mutta televisioensi-iltansa se sai Yle TV1 -kanavalla 23. maaliskuuta 2001.


title: Ei enää panoksia

text: Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 65 % kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 6,3/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 26 arviointiin. 365 käyttäjästä 49 % on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3,2/5 keskiarvolla. Internet Movie Databasen 1 695 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 6,6/10.


title: Ei enää panoksia

text: "Ei enää panoksia" julkaistiin DVD:lle Ranskassa 20. helmikuuta 2001.


title: Neil Dudgeon

text: Neil Dudgeon (s. 2. tammikuuta 1961 Doncaster, Yorkshire, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten ylikomisario John Barnabyn roolista ITV:n sarjassa "Midsomerin murhat". Dudgeon on näytellyt sarjassa pääroolia 13 kaudesta lähtien (2011–), kun John Nettlesin hahmo lähti sarjasta. Vuonna 2012 Dudgeon oli ehdokkaana Golden Nymph -palkinnon saajaksi roolistaan kyseisessä sarjassa.


title: Neil Dudgeon

text: Hänet tunnetaan myös roolistaan Greg Lestradena televisioelokuvassa "" (2004).


title: Rommikola

text: Rommikola on alkoholipitoinen juomasekoitus, joka valmistetaan sekoittamalla rommia ja kolajuomaa halutussa suhteessa toisiinsa yleensä jääpalojen ja sitruunan- tai limetinviipaleen kera.


title: Rommikola

text: Toinen rommiin ja kolajuomaan perustuva drinkki on Cuba Libre, joka sisältää myös limettimehua.


title: Google Cardboard

text: Google Cardboard ovat Googlen kehittämät edulliset pahviset virtuaalitodellisuuslasit. Google esitteli Cardboard-konseptin vuonna 2014. Google on suunnitellut Cardboard-lasien standardit, mutta se ei itse valmista tai myy niitä. Cardboard-lasit vaativat toimiakseen Android- tai iOS-puhelimen, joka laitetaan Cardboard-lasien sisään. Cardboard-laseihin ladataan yhteensopivia sovelluksia puhelimen sovelluskaupasta. Cardboard-lasit ovat pahvisia, eivätkä ne sisällä mitään tekniikkaa. Cardboard hyödyntää puhelimen laitteistoa, joten ne ovat muita VR-laseja halvempia ja antamat huonomman käyttökokemuksen.


title: Jääpallon Allsvenskan-kausi 2005–2006

text: Kaudella 2005-2006 Ruotsin jääpallon pääsarja pelattiin kaksilohkoisena. Joukkueet pelasivat ensin kaksilohkoisen Allsvenskanin alkusarjan Pohjoislohkon ja Etelälohkon, joista kummastakin neljä parasta jatkoi Eltserieniin ja kummankin lohkon neljä heikointa Superallsvenskaniin. Ylempään loppusarjaan eli Elitserieniin päässeet joukkueet pelasivat kaksinkertaisen sarjan toisen lohkon Elitserien-joukkueiden kanssa, mutta yhden ottelun oman alkulohkonsa Elitserien-joukkueiden kanssa - kaikkiaan siis 11 ottelua Elitserien-osassa. Alemman loppusarjan eli Superallsvenskanin joukkueet saivat lähtöpisteitä 3-2-1-0 eli alkusarjan viitoset kolme lähtöpistettä, kuutoset kaksi lähtöpistettä, seiskat yhden lähtöpisteen ja kahdeksannet nolla lähtöpistettä. Samalla tavalla joukkueet pelasivat kaksi ottelua naapurilohkon joukkueita vastaan, mutta yhden lohkon oman lohkonsa joukkueita vastaan - vastaavasti siis 11 ottelua.


title: Jääpallon Allsvenskan-kausi 2005–2006

text: Loppuottelussa Uppsalassa kohtasivat runosarjan eli Elitserienin kakkonen Edsbyns IF ja ykkönen Hammarby IF. Ottelu päättyi Edsbyn 6-2 voittoon.


title: Jääpallon Allsvenskan-kausi 2005–2006

text: Ensi vaiheessa Elitserienin neljä heikointa ja Superallsvenskanin neljä parasta pelasivat keskenään selvittääkseen paikkaa puolivälieriin Elitserienin neljän parhaan vastustajaksi.


title: Jääpallon Allsvenskan-kausi 2005–2006

text:
18.3.2006 Studenternas IP, Uppsala Yleisöä: 21 576
Gripen Trollhättan BK ja Kalix Bandy jatkoon.


title: Jääpallon Allsvenskan-kausi 2005–2006

text: BS BolticGöta ja Ljusdals BK nousivat Allsvenskaniin.


title: Alienware

text: Alienware on yhdysvaltalainen elektroniikkayhtiö. Se on Dellin tytäryhtiö. Alienware valmistaa pelikonsoleita, tietokoneen oheislaitteita ja pelaamiseen tarkoitettuja pöytäkoneita sekä läppäreita.


title: Intex

text: Intex Technologies on intialainen elektroniikkayhtiö. Se perustettiin vuonna 1996. Intex valmistaa muun muassa älypuhelimia, peruspuhelimia, aktiivuusrannekkeita, nettikameroita, televisioita ja pesukoneita. Se on julkaissut Androidilla, Firefox OS:llä ja Sailfish OS:llä varustettuja älypuhelimia. Intexin julkaisema Intex Aqua Fish oli ensimmäinen Sailfish OS:ää käyttävä puhelin, joka ei ole Jollan julkaisema.


title: Laulumaa

text: Laulumaa Huonekalut Oy on suomalainen yritys, joka suunnittelee, valmistuttaa ja markkinoi huonekaluja sen omalla Laulumaa-tuotemerkillä. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Lahdessa. Yrityksen nykyinen emoyhtiö on Finnish Furniture Group Oy.


title: Laulumaa

text: Yrityksen juuret juontavat Oulaisista lähtöisin olevaan Laulumaan sukuun, jonka miehet toimivat kalustepuuseppinä jo 1800-luvulla. Vuonna 1956 Reino Laulumaa (1917–2010) perusti Raaheen puusepäntehtaan. Hänen poikansa Rauno Laulumaa perusti Laulumaa Huonekalut Oy:n vuonna 1988 Lahteen. Liikeideana oli aluksi mäntykalusteiden valmistuttaminen muilla yrityksillä Suomessa ja Neuvostoliitossa ja niiden provisiopohjainen myynti Suomeen ja ulkomaille. Neuvostoliiton romahdettua valmistajia alkoi löytyä itsenäistyneestä Virosta. Suomen 1990-luvun alun laman taituttua nousukaudeksi yrityksen liiketoiminta alkoi kasvaa sekä kotimaassa että etenkin vientimarkkinoilla.


title: Laulumaa

text: Laulumaan tuotteita myy satakunta huonekaluliikkettä ympäri Suomen.


title: Videopelivuosi 2016

text: Videopelivuosi 2016 käsittelee vuoden 2016 aikana julkaistuja videopelejä ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Videopelivuosi 2015

text: Videopelivuosi 2015 käsittelee vuoden 2015 aikana julkaistuja videopelejä ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Videopelivuosi 2014

text: Videopelivuosi 2014 käsittelee vuoden 2014 aikana julkaistuja videopelejä ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: I Can’t Go On

text: I Can't Go On on ruotsalaislaulaja Robin Bengtssonin esittämä kappale, jolla hän edusti Ruotsia vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.


title: I Can’t Go On

text:
Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa 9. toukokuuta, jossa se sijoittui kolmanneksi 227 pisteellä ja pääsi finaaliin.
Finaalissa se sai 334 pistettä ja saavutti sijan 5.


title: András Kovács

text: András Kovács (20. kesäkuuta 1925 Kide, Clujin piirikunta, Romania – 11. maaliskuuta 2017 Budapest, Unkari) oli unkarilainen elokuvaohjaaja, joka teki 1960-luvulta 1990-luvulle kestäneen uransa aikana kaikkiaan kolmisenkymmentä elokuvaa. Hänen vuoden 1981 elokuvansa "Ideiglenes paradicsom" voitti hopeisen palkinnon Moskovan elokuvajuhlilla, joilla hän toimi tuomariston jäsenenä vuonna 1967. Vuonna 1976 hän oli yksi Cannesin elokuvajuhlien tuomariston jäsenistä.


title: András Kovács

text: Muutama hänen varhaisista elokuvistaan on esitetty melko tuoreeltaan Suomen televisiossa.


title: Crystal Dynamics

text: Crystal Dynamics on vuonna 1992 perustettu pelitalo.


title: Crystal Dynamics

text: Vuonna 1998 yhtiö liitettiin Eidos Interactiveen.


title: Crystal Dynamics

text: Yhtiö kehittää Core Designin aloittaman "Tomb Raider" -sarjan pelejä.


title: Don Murray

text: Donald Patrick ”Don” Murray (s. 31. heinäkuuta 1929 Hollywood, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Don Murray

text: Murray aloitti uransa 1950-luvun alussa teatteri- ja televisionäyttelijänä. Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli Marilyn Monroen tähdittämässä elokuvassa "Bussipysäkki" (1956), josta hän sai parhaan miessivuosan Oscar-ehdokkuuden. Tätä seurasivat miespääosat elokuvissa "Poikamiesilta" (1957) ja "Kourallinen lunta" (1957). Vuosina 1979–1982 Murray näytteli televiosarjassa "Knots Landing".


title: Don Murray

text: Vuonna 1956 Murray meni naimisiin näyttelijä Hope Langen kanssa, joka näytteli hänen kanssaan elokuvassa "Bussipysäkissä". Pariskunta sai kaksi lasta: Christopher ja Patricia. He erosivat 1961. Vuodesta 1962 alkaen Murray on ollut naimisissa Elizabeth Johnsonin kanssa, ja heillä on kolme lasta: Coleen, Sean ja Michael.


title: Ciudadanos

text: Ciudadanos–Partido de la Ciudadanía (lyh. Cs tai C's), kat. "Ciutadans", suom. "Kansalaiset", on espanjalainen, ideologialtaan liberaali puolue. Se edustaa poliittista keskustaa. Puolueen johtoon valittiin heinäkuussa 2006 Albert Rivera.


title: Ciudadanos

text: Puolueen alkuperä on katalonialaisessa keskustelufoorumissa Ciutadans de Catalunya (2005), jonka toimintaa edistivät tunnetut katalonialaiset intellektuellit ja kulttuurialan vaikuttajat. Se osallistui marraskuussa 2005 ensimmäistä kertaa Katalonian itsehallinnollisiin vaaleihin. Ciudadanos vastustaa Katalonian kansallisuusaatetta, eikä tue Katalonian itsenäistymistä.


title: Ciudadanos

text: Espanjan parlamenttivaaleissa kesäkuussa 2016 Ciudadanos sai 13,1 % äänistä ja 32 paikkaa edustajainhuoneessa. Puolueen päämaja sijaitsee Barcelonassa.


title: After Burner

text:
After Burner tai Afterburner () on japanilaisen Segan vuonna 1987 julkaisema kolikkopeli.
Pelin suunnitteli Segan maineikas Yū Suzuki.


title: After Burner

text: Pelistä on tehty uudempia versioita ja käännöksiä useille alustoille, jotka perustuvat pelin seuraajaan "After Burner II".


title: Aina Inkeri Ankeinen

text: Aina Inkeri Ankeinen on Pilvi Hämäläisen luoma sketsihahmo. Hahmon ensiesiintyminen tapahtui "Putous"-sarjan kahdeksannella kaudella. Aina Inkeri Ankeinen voitti Putouksen vuoden sketsihahmokilpailun.


title: Aina Inkeri Ankeinen

text: Aina Inkeri Ankeinen on eläkeläinen ja Suomen epätyytyväisin ihminen. Hän valittaa lähes kaikista asioista. Hänen hokemiaan ovat "Oi Luoja, ota minut jo pois täältä!" ja "Onko kaiken aina pakko muuttua?".


title: Aina Inkeri Ankeinen

text: Jouluaattona 2017 hahmo esiintyi MTV3-kanavalla "Ankeisen joulutervehdys" -ohjelmassa.


title: Space Harrier

text: Space Harrier () on japanilaisen Segan kehittämä videopeli, joka on julkaistu vuonna 1985. Pelin on suunnitellut maineikas Yū Suzuki ja musiikin peliin on tehnyt Hiroshi Miyauchi.


title: Space Harrier

text: Pelistä on julkaistu käännöksiä useille muille alustoille.


title: Dead Space (pelisarja)

text: Dead Space on Electronic Artsin julkaisema selviytymiskauhupelien sarja.


title: Turkanantoko

text:
Turkanantoko ("Tockus jacksoni") on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan seuraavissa maissa: Keina, Etelä-Sudan, Sudan ja Uganda.
Kannan suuruutta ei ole määritetty, mutta sen on ilmoitettu olevan laajalle levinnyt ja paikallisesti runsas. Kanta on kuitenkin pienenemässä sen pesimäpaikkojen, suurten puiden vähenemisen vuoksi.


title: Turkanantoko

text: Lajin elinympäristöä ovat kuivat savannit ja pensaikkoalueet.


title: Yakuza 5

text: Yakuza 5 () on Segan julkaisema ja kehittämä peli. Peli on julkaistu ainoastaan PlayStation 3:lle.


title: Yakuza 5

text: Peli on jatko-osa Yakuza 4:lle.


title: Yakuza 5

text: Pelaaminen jakaantuu seikkailuun ja taisteluun aiempien osien tapaan.


title: Yakuza 5

text: Pelin alkaessa sarjan päähenkilön Kazuma Kiryu on jättänyt yakuzan elämäntavan taakseen ja ajaa taksia kerätäkseen rahaa orpokodin lapsille.


title: Yakuza 5

text: Hyvin pian hänet vedetään jälleen mukaan klaanien väliseen valtataisteluun ja juonitteluun.


title: Yakuza 5

text: Pelissä ohjattavia hahmoja ovat mm. Kazuma Kiryu, Taega Saejima.


title: Yakuza 5

text: Famitsū-lehti antoi pelille täydellisen arvion 40/40 pistettä.


title: Britteny Cox

text: Britteny Cox (s. 29. syyskuuta 1994) on australialainen freestylehiihtäjä ja maailmanmestari kumparelaskussa vuodelta 2017 ja pronssimitalisti vuodelta 2015.


title: Britteny Cox

text: Olympialaisissa hän on kilpaillut kumparelaskussa kahdesti: vuosina 2010 ja 2014. Näistä parhaiten hän sijoittui vuonna 2014 Sotšissa ollessaan 5.


title: Britteny Cox

text: MM-kisoissa hän on kilpaillut myös parikumparelaskussa. Siinä hän on parhaimmillaan sijoittunut viidenneksi Kreischbergissä 2015.


title: Britteny Cox

text: Hän on kilpaillut lumilautailun maailmancupissa yhteensä 44 kertaa, on voittanut seitsemän kertaa ja on ollut yhteensä 12 kertaa palkintopallilla.


title: Murten

text: Murten () on kunta ja vanha kaupunki Luoteis-Sveitsissä, Fribourgin kantonissa. Vuoden 2016 alussa Murteniin yhdistettiin neljä kuntaa: Courlevon, Jeuss, Lurtigen ja Salvenach. Vuoden 2015 lopussa näiden viiden kunnan alueella oli 8 120 vakinaista asukasta ja alueen pinta-ala oli 23,22 neliökilometriä.


title: Murten

text: Maantieteellisesti kunta sijaitsee Mittellandissa, Murtenseen itärannalla.


title: Murten

text: Moottoritie A1 Lausannesta Berniin kulkee Murtenin kautta. SBB:n rautatie Payernesta Kerzersiin kulkee kunnan kautta. Lisäksi Murtenista lähtee TPF:n rautatie Fribourgiin.


title: Murten

text: Murtenseellä on laivaliikennettä kesäisin. Laivoja kulkee myös Canal de la Broye -kanavan kautta Neuchâtelinjärvelle Neuchâteliin ja edelleen Canal del la Thielle -kanavan kautta Bieljärvelle ja Biel/Bienneen.


title: Bo Österlund

text: Bo Ragnar Österlund (s. 20. heinäkuuta 1946) on suomalainen lippueamiraali evp.


title: Bo Österlund

text: Österlund syntyi kapteeni Eugen Österlundin ja Greta Sandströmin perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1968 on Marghita Wuorinen.


title: Bo Österlund

text: Österlund tuli ylioppilaaksi Ekenäs Svenska Samskolanista 1965, Kadettikoulusta hän valmistui 1969 ja Sotakorkeakoulusta 1979. Österlund toimi opetusupseerina Helsingin laivastoasemalla vuonna 1970 ja Merisotakoulussa opetusupseerina 1970–1974 ja kurssinjohtajana 1974–1976. Merivoimien esikunnassa hän oli toimistopuseeri 1976–1979 ja toimistopäällikkö 1979–1981. Rannikkolaivaston toimistopäällikkönä Österlund työskenteli 1984–1985 ja laivueupseerina 1985–1989. Hän oli Sotakorkeakoulun merisotalinjan johtaja 1989–1992, Rannikkolaivaston esikuntapäällikkö 1992–1994 ja Merivoimien esikunnan osastopäällikkö 1994–1996. Suomenlahden laivaston komentajana Österlund toimi 1996–1998, Suomenlahden meripuolustusalueen komentajana 1998–1999 ja sotilasasiamiehenä Tukholmassa vuodesta 2000. Eläkkeelle Österlund jäi Turun ja Porin sotilasläänin komentajan tehtävästä vuonna 2006.


title: Bo Österlund

text: Österlund ylennettiin aliluutnantiksi 1966, luutnantiksi 1969, yliluutnantiksi 1973, kapteeniluutnantiksi 1977, komentajakapteeniksi 1981, komentajaksi 1988 ja kommodoriksi 1994. Lippueamiraali hänestä tuli joulukuussa 2003.


title: Rain of Revolution

text: Rain of Revolution on liettualaisen Fusedmarc-yhtyeen esittämä kappale, jolla se edusti Liettuaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.


title: Rain of Revolution

text: Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa 11. toukokuuta 2017, jossa se sai 42 pistettä, jäi sijalle 17 eikä päässyt finaaliin.


title: USAirin lento 1493

text: USAirin lento 1493 oli US Airwaysin Yhdysvaltojen sisäinen lento Syracuse Hancockin kansainväliseltä lentoasemalta, New Yorkista Los Angelesin kansainväliselle lentokentälle (LAX:iin) perjantaina 1. helmikuuta 1991 tehden pysähdykset Washington D.C:ssä sekä Columbuksessa, Ohiossa. Lentoa operoinut Boeing 737-3B7 törmäsi laskeutuessaan LAX:in lentokentälle samalla kiitotiellä olevaan SkyWest Airlinesin lentoon 5569 (joka oli matkalla Palmdaleen) kello 18:07 paikallista aikaa. Onnettomuudessa kuoli yhteensä 35 ihmistä. Syyksi julistettiin lennonjohtajan virhe.


title: USAirin lento 1493

text: USAir 1493 lähti Columbukselta kello 13:17 ja oli määrä laskeutua kuuden aikaan LAX:iin. USAir 1493 saapui LAX:in ilmatilaan kello 17:57.


title: USAirin lento 1493

text: Lentokentällä oli neljä kiitotietä: 24R, 24L, 25R ja 25L. Kiitoteistä 24R ja 24L vastasi lennonjohtaja Robin Wascher. Kello 18.06 SkyWest 5569 tuli kiitotielle 24L odottamaan lentoonlähtölupaa 660 metrin päässä kiitotien alusta. Samaan aikaan Wings West 5006 oli ylittämässä kiitotietä. USAir odotti laskulupaa alle minuutin päässä kiitotiestä. Lopulta Wascher vastasi ja antoi luvan laskeutua kiitotielle 24L.


title: USAirin lento 1493

text: USAirin kapteeni Shaw ja ensimmäinen perämies Kelly olivat laskeutumassa kiitotielle.


title: USAirin lento 1493

text: Robin Wascher oli saanut tiedon nousuun lähtevästä Wings West 5072:sta, jolloin hän ei tiennyt koneen tietoja. Hänen keskittyessä siihen USAir 1493:n miehistö näki jotain valoisaa edessään. "What a hell?!" kuultiin kapteenin sanoneen. Perämies ja kapteeni alkoivat jarruttaa täysiä, mutta kone törmäsi kiitotiellä olleeseen koneeseen.


title: USAirin lento 1493

text: Koneet liukuivat palavana pois kiitotieltä vasemmalle puolelle, jossa ne törmäsivät tyhjänä olleeseen paloasemaan.


title: USAirin lento 1493

text: Ensimmäiset palomiehet saapuivat paikalle. Heidän sammuttaessa tulipaloa he huomasivat potkurin USAirin koneen alta. Silloin he tiesivät ensimmäisen kerran toisen koneen jääneen alle. Useita matkustajia, yhteensä 22, oli kuollut myrkyllisiin savuihin USAirin koneessa. 31 päivän päästä 23. ihminen kuoli. SkyWest 5569:llä oli ollut 12 henkilöä, joista kaikki saivat surmansa törmäyksessä. Muita matkustajia USAirin koneessa pääsi pois hätäuloskäyntien kautta.


title: USAirin lento 1493

text: Myöhemmin saatiin selville, että alle jäänyt kone oli SkyWestin lento 5569. Äänitallenteista saatiin selville, että Robin Wascher oli johtaessaan lentoa käsitellyt noin neljä konetta. Hän oli vahingossa antanut USAirin lennolle luvan laskeutua samalle kiitotielle SkyWestin koneen kanssa.


title: USAirin lento 1493

text: Kokeiden mukaan miehistön oli mahdoton havaita toista konetta valojen seassa. Myöskään Wascher ei nähnyt SkyWestiä valojen takia. Wascherin vieressä ollut tutka olisi estänyt onnettomuuden, mutta se ei toiminut onnettomuusiltana.


title: Paper (kappale)

text: Paper on islantilaislaulaja Svalan esittämä kappale, jolla hän edusti Islantia vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.


title: Paper (kappale)

text: Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa 9. toukokuuta 2017, jossa se sai 60 pistettä, jäi sijalle 15 eikä päässyt finaaliin.


title: Grab the Moment

text: Grab the Moment on norjalaisen DJ:n JOWST:n ja laulajan Aleksander Walmannin esittämä kappale, jolla he edustivat Norjaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.


title: Grab the Moment

text: Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa 11. toukokuuta, jossa se sijoittui viidenneksi 189 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai 158 pistettä ja saavutti sijan 10.


title: Tymiini-DNA-glykosylaasi

text: Tymiini-DNA-glykosylaasi on hydrolaaseihin kuuluva entsyymi. Se on glykosylaasi ja katalysoi virheellisten nukleosidien glykosidisidoksen hydrolyysiä. Näin entsyymi osallistuu DNA:n virheiden korjaamiseen. Tymiini-DNA-glykosylaasia esiintyy aitotumaisissa eliöissä, arkeissa sekä eräissä bakteereissa kuten "Escherichia coli"-bakteerissa. Tymiini-DNA-glykosylaasin EC-numero on EC 3.2.2.29.


title: Tymiini-DNA-glykosylaasi

text: Tymiini-DNA-glykosylaasi havaitsee virheellisiä emäspareja DNA:ssa ja hajottaa emäksen ja DNA:n välisen glykosidisen sidoksen. Ensimmäinen virheellinen emäspari, jonka entsyymin havaittiin hajottavan, on pari tymiinin ja guanosiinin välillä, josta entsyymi irrottaa tymiinin. Tämä aktiivisuus on kuitenkin heikompaa ja hitaampaa verrattuna muihin vastaavankaltaisiin entsyymeihin. Myöhemmin tymiini-DNA-glykosylaatin on havaittu olevan aktiivinen myös urasiilin erottamisessa virheellisestä urasiilin ja guanosiinin pareista. Muita harvinaisempia virheellisiä nukleosidejä, joita entsyymi erottaa DNA:sta ovat 5-metyylisytosiini, etenosytosiini, 5-hydroksimetyyliurasiili ja etenoguanosiini. Tymiini-DNA-glykosylaasi sitoutuu erotetun nukleosidin tilalle, kunnes eräs eksonukleaaseihin kuuluva entsyymi irrottaa sen ja DNA-polymeraasi- ja DNA-replikaasientyymit pääsevät lisäämään oikean nukleosidin virheellisen tilalle.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Amerikansuomalainen lehdistö on historiansa aikana käsittänyt ainakin 360 sanomalehteä, aikakauslehteä sekä kevät- ja joululehden kaltaista vuotuisjulkaisua. Vähintään kerran viikossa ilmestyneitä lehtiä on ollut yli sata, ja niistä kymmenkunta on ilmestynyt ainakin jossain vaiheessa päivälehtinä. Suurin osa lehdistä oli hyvin lyhytikäisiä.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Amerikansuomalaisten julkaisutoiminta oli aktiivisinta Suomesta Yhdysvaltoihin suuntautuneen siirtolaisuuden huippukautena, 1890-luvulta ensimmäiseen maailmansotaan asti, ja alkoi hiipua 1920- ja 1930-luvuilla. Kanadansuomalainen lehdistö oli vahvimmillaan 1930-luvulla. Julkaisutoiminnan keskuksia olivat varsinkin alkuvaiheessa Michiganin Hancock ja Calumet, Minnesotan New York Mills ja Ohion Ashtabula sekä myöhemmin Massachusettsin Fitchburg, New Yorkin kaupunki, Oregonin Astoria, Wisconsinin Superior ja Minnesotan Duluth. Kanadan suomenkieliset lehdet keskittyivät Ontarion Port Arthuriin (nykyinen Thunder Bay) ja Sudburyyn.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Varhaiset amerikansuomalaiset lehdet olivat levikiltään pieniä. 1910- ja 1920-luvuilla suurimpien lehtien tilaajamäärät kohosivat 10 000 kappaleen tuntumaan. Vuonna 1929 Yhdysvalloissa ilmestyneiden suomenkielisten sanomalehtien yhteinen levikki oli arviolta 100 000 kappaletta. Suurimman ryhmän muodostivat vasemmistolehdet (noin 63 000 kappaletta). Kirkollisten sanomalehtien levikki oli noin 17 000 ja riippumattomien sanomalehtien 21 000–23 000 kappaletta. Neljällä kanadansuomalaisella sanomalehdellä oli vuonna 1936 noin 11 000 tilaajaa.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Suomen kieltä puhuvan siirtolaispolven ikääntyessä ja harventuessa amerikansuomalaisen lehdistön toimintaedellytykset muuttuivat yhä heikommiksi ja lehtien määrä alkoi vähentyä. Vuonna 1954 Yhdysvaltojen suomalaisten sanomalehtien levikki oli yhteensä noin 45 000, ja vuonna 1967 jäljellä olleilla lehdillä oli alle 20 000 tilaajaa. Kanadan pienten suomalaislehtien tilannetta helpotti toisen maailmansodan jälkeenkin jatkunut siirtolaisuus. Nykyään Yhdysvalloissa ja Kanadassa ilmestyy vain muutama amerikansuomalainen lehti, joiden joukossa on myös englanninkielisiä julkaisuja.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Ensimmäinen amerikansuomalainen sanomalehti oli Antti J. Muikun Hancockiin vuonna 1876 perustama "Amerikan Suomalainen Lehti", joka ilmestyi vain muutaman kuukauden ajan. Sitä seurasivat Matti Fredin "Swen Tuuva" ja "Sankarin Maine" (1878–1881). Edeltäjiään paremmin menestyi Alexander Leinosen Calumetissa toimittama uusi "Amerikan Suomalainen Lehti" (1879–1894). Toinen pitkäikäinen lehti oli Minneapolisissa vuonna 1881 perustettu "Uusi Kotimaa". Kolmas varhaisvaiheen lehti oli August Edwardsin Ashtabulassa julkaisema Yhdysvaltain Sanomat (1885–1893). 1890-luvulla syntyneitä riippumattomia lehtiä olivat "Amerikan Uutiset" (1893–1914) ja "Amerikan Sanomat" (myöhemmin "Amerikan Sanomat ja Suometar", 1897–1913). New Yorkin Brooklynissa toiminut "Siirtolainen" (1893–1937) oli vuosisatojen vaihteessa luetuin amerikansuomalainen lehti.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Varhaiset suomenkieliset julkaisut olivat yksityishenkilöiden omistamia kaupallisia sanomalehtiä, jotka pyrkivät vetoamaan mahdollisimman laajaan lukijakuntaan. Puolueettomia ne eivät silti aina olleet. Esimerkiksi "Siirtolainen" kannatti Suomi-synodia ja Suomalaista Kansallis-Raittius-Veljeysseuraa, kun taas "Amerikan Uutiset" suhtautui suopeasti kilpailevan Kansalliskirkon perustamiseen.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Uskonnollisista lehdistä suurin osa on ollut pieniä ja harvoin ilmestyviä. Hartauslehtien ohella eri kirkkokunnat julkaisivat myös sanomalehtiä.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Suomi-synodin julkaisutoiminnan edeltäjänä voidaan pitää J. W. Lähteen Ashtabula Harborissa perustamaa hengellistä kuukausijulkaisua "Valvojaa" (1884–1888). Sen seuraajana ilmestyi viikkolehti "Paimen-Sanomia", joka tunnustettiin kirkkokunnan äänenkannattajaksi vuonna 1890. Hancockissa ilmestyneiden hartauslehtien yhteyteen syntyi vuonna 1899 uutislehti "Amerikan Suometar". Sen perustamisen syynä oli eräiden kaupallisten lehtien Suomi-synodia vastaan käymä polemiikki. Poliittisesti "Amerikan Suometar" oli konservatiivinen. Sen toimintaa vaikeutti siirtolaisyhteisön alueellinen hajanaisuus, minkä johdosta Astoriaan perustettiin vuonna 1922 sisarlehti "Lännen Suometar". Kanadaa varten syntyi vuonna 1936 kuukausilehti "Isien Usko".


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Evankelis-luterilaisen kansalliskirkon ensimmäinen äänenkannattaja oli vuonna 1901 perustettu uskonnollissisältöinen "Todistusten Joukko". Vuonna 1903 sen rinnalle perustettiin sanomalehti "Kansan Lehti", joka pian veti molemmat julkaisut konkurssiin. Uusi äänenkannattaja saatiin vuonna 1906 perustetusta "Auttajasta", joka toimi myös uutislehtenä.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Lestadiolaisten ensimmäinen oma äänenkannattaja oli Calumetissa vuosina 1891–1896 ilmestynyt viikkolehti "Siionin Sanomat". Suurseuralaisten hartauslehdeksi perustettiin vuonna 1916 "Kristillinen Kuukausilehti" ja liikkeen sanomalehdeksi omaksuttiin "Valvoja" (1915–1957). Vanhalestadiolaiset perustivat vuonna 1922 hartauslehden "Rauhan Tervehdys" ja vuonna 1930 sanomalehden nimeltä "Opas". Lestadiolaisten molemmat sanomalehdet välttivät kirkollisia kiistakysymyksiä ja saavuttivat varsin laajan lukijakunnan. Myös eräillä pienemmillä kirkkokunnilla on ollut suomenkieliset äänenkannattajansa.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: "Amerikan Suomettaren" ja "Paimen-Sanomien" taloudellinen tilanne heikkeni 1950-luvulla, ja ne lakkasivat vuonna 1962, jolloin Suomi-synodi liittyi Amerikan luterilaiseen kirkkoon. "Auttaja" muuttui hartauslehdeksi vuonna 1964 Kansalliskirkon liittyessä Missouri-synodiin. Lestadiolaisten levikkiään menettäneet "Valvoja" ja "Opas" yhdistettiin vuonna 1957 "Pohjolan Sanomiksi", joka lakkasi "Amerikan Sanomat" -nimisenä vuonna 1960.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Ensimmäinen varsinainen työväenlehti oli A. F. Tannerin toimittama "Amerikan Työmies", joka ilmestyi vähän aikaa New Yorkissa vuonna 1900. Matti Kurikan "Aika" ilmestyi ensin sanomalehtenä ja sitten aikakauslehtenä Sointulassa vuosina 1901–1904. Työväestön pyrkimyksiin ja ammattiyhdistystoimintaan suhtautuivat aluksi myönteisesti myös eräät porvarilehdet kuten Eero Erkon vuonna 1903 perustama "Amerikan Kaiku".


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Amerikansuomalainen työväenliike teki läpimurtonsa 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Sen yhdyssiteeksi perustettiin Amerikan Suomalainen Sosialistijärjestö. Järjestön äänenkannattajaksi hyväksyttiin Massachusettsin Worcesterissa vuonna 1903 perustettu "Työmies", joka pian siirrettiin Keskilännen Hancockiin ja sittemmin Superioriin. Idän sosialistit perustivat vuonna 1905 Fitchburgiin "Raivaajan" ja Astoriassa alkoi vuonna 1907 ilmestyä läntisten osavaltioiden "Toveri". Kanadan Port Arthuriin syntyi vuonna 1907 Canadan Suomalaisen Sosialistijärjestön "Työkansa", joka teki vararikon vuonna 1915.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Sosialistinen liike hajaantui ensimmäisen kerran vuonna 1914, jolloin syndikalistisen Industrial Workers of the World -järjestön kannattajat perustivat omaksi lehdekseen "Sosialistin" (sittemmin "Teollisuustyöläinen" ja vuodesta 1917 lähtien "Industrialisti"). Toinen hajaannus tapahtui Venäjän vallankumouksen jälkeen. "Työmies" ja "Toveri" asettuivat kommunistiselle kannalle, kun taas "Raivaaja" valitsi sosiaalidemokratian. Kommunistit perustivat vuonna 1921 "Raivaajan" kilpailijaksi uuden "Eteenpäin"-lehden. Kanadassa vuonna 1917 perustetusta "Vapaudesta" tuli myös kommunistilehti.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Työväen sanomalehdistä kehittyi järjestöjensä tuella menestyviä kustannusliikkeitä, jotka julkaisivat myös monia muita aikakausjulkaisuja sekä suuren määrän kirjallisuutta. Maltillinen "Raivaaja" ryhtyi tavoittelemaan laajempaa yleisöä, kun taas kommunistien suuntataistelut johtivat uusien lehtien perustamiseen. Yhdysvaltain kommunistisen puolueen määräysvallasta vapautunut Keskusosuuskunta perusti 1930-luvun alussa äänenkannattajakseen "Työväen Osuustoimintalehden". Canadan Suomalaisen Järjestön erimielisyydet synnyttivät vuonna 1931 "Vapaan Sanan", joka sittemmin muuttui riippumattomaksi sanomalehdeksi.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Vasemmiston päivälehtien ilmestymistiheys ja lukijakunta harveni liikkeen kannattajien ikääntyessä toisen maailmansodan jälkeen. Kommunistien "Työmies" ja "Eteenpäin" yhdistettiin vuonna 1950 "Työmies–Eteenpäin" -lehdeksi, joka lakkasi pitkällisen kuihtumisen jälkeen vasta 1990-luvulla. IWW:n "Industrialisti" kuoli toimittajapulaan vuonna 1975. Tavalliseksi siirtolaislehdeksi muuttunut "Raivaaja" lopetti toimintansa taloudellisista syistä vuonna 2009. Canadan Suomalaisen Järjestön "Vapaus" ja "Liekki" yhdistettiin vuonna 1974 "Viikkosanomiksi", joka lakkasi uudelleen "Vapaudeksi" nimettynä vuonna 1990.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Riippumattomien kaupallisten sanomalehtien määrä ja menestymismahdollisuudet olivat parhaimmillaan ennen työväenliikkeen ja sen lehdistön esiinmarssia. Esimerkiksi Ashtabulassa ilmestynyt "Amerikan Sanomat ja Suometar" saavutti huomattavan levikin, mutta sortui 1910-luvulla poliittisten lehtien kilpailuun. Myös Fitchburgissa vuonna 1902 perustettu "Pohjan Tähti" menetti lukijoitaan työväenlehdille ja muuttui linjaltaan konservatiiviseksi, kunnes se vuonna 1926 myytiin "Raivaajalle". New York Millsissä ilmestynyt "Uusi Kotimaa" joutui vasemmiston haltuun vuonna 1919.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: New Yorkissa ilmestynyt "Siirtolainen" siirtyi vuonna 1901 Michiganin Kalevan maanviljelysyhdyskuntaan ja vuonna 1910 Duluthiin, jonne 1914 muutti myös Calumetissa vuonna 1901 perustettu "Päivälehti". Carl H. Salmisen omistamat lehdet menestyivät 1920-luvulla varsin hyvin, mutta alkoivat seuraavalla vuosikymmenellä menettää lukijoitaan. "Siirtolainen" lopetettiin vuonna 1937 ja "Päivälehti" myytiin vuonna 1940 "Raivaajan" kustannusyhtiölle. "Päivälehden" lakattua vuonna 1948 sen tilalle syntyi uusi lehti "Keskilännen Sanomat" (1949–1956).


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Yksi pitkäikäisimmistä ja menestyneimmistä suomalaisista sanomalehdistä oli vuonna 1906 perustettu "New Yorkin Uutiset". Ei-sosialistisen työväenyhdistys Imatran piirissä syntynyt lehti oli välillä hyvin oikeistolainen. New York Millsissä vuonna 1932 perustettu "Minnesotan Uutiset" kasvatti toisen maailmansodan jälkeen levikkiään ilmestymästä lakanneiden lehtien kustannuksella. Valtakunnalliseksi muuttunut, poliittisia kiistakysymyksiä välttänyt lehti vaihtoi vuonna 1962 nimensä "Amerikan Uutisiksi". Lehti muutti vuonna 1986 Floridaan ja "New Yorkin Uutiset" liitettiin siihen vuonna 1996. Kanadan pitkäikäisin lehti oli Thunder Bayssä vuodesta 1915 ilmestynyt "Canadan Uutiset", joka yhdistettiin "Amerikan Uutisiin" vuonna 2000. Vuonna 2001 Thunder Bayhin perustettiin uusi lehti "Canadan Sanomat".


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Kirkkokuntien ja työväenliikkeen lisäksi eräitä julkaisuja on ollut myös amerikansuomalaisella raittiusliikkeellä ja muilla järjestöillä. Calumetissa vuosina 1897–1909 ilmestynyttä "Naisten Lehteä" merkittävämmäksi kehittyi astorialaisen "Toverin" yhteyteen vuonna 1911 perustettu sosialistinen ja myöhemmin kommunistinen naisten viikkolehti "Toveritar". Vuonna 1930 sen korvasi "Työläisnainen" ja vuonna 1936 "Naisten Viiri", joka ilmestyi vuoteen 1978 asti. Lasten- ja nuortenlehtiä oli lähinnä Suomi-synodilla ja Kansalliskirkkokunnalla. Maanviljelijöitä palvelivat sosialistien "Pelto ja Koti" (1912–1920) ja Suomi-synodin kustannusliikkeen "Aura" (1914–1923).


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Kirjallisuuslehdet kuten "Edistys" (1898–1899) ja "Kansan Kuvalehti" (1901–1903) jäivät yleensä lyhytikäisiksi. Poikkeuksen muodosti kanadalaisen "Vapauden" yhteydessä ilmestynyt "Liekki" (1936–1974). Kaunokirjallista ainesta sisälsivät myös sanomalehdet ja työväenliikkeen aikakausjulkaisut. Menestyksekkäimmät pilalehdet olivat sosialistien "Väkäleuka" (1908–1915) ja "Lapatossu" (1911–1921) sekä jälkimmäistä seurannut kommunistien "Punikki" (1921–1936).


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Suomenruotsalaisilla siirtolaisilla on laajan amerikanruotsalaisen lehdistön ohella ollut myös omia lehtiä. Niistä merkittävin oli vuonna 1897 perustettu sanomalehti "Finska Amerikanaren", joka myöhemmin sai nimen "Norden". Runebergorden-järjestön äänenkannattajana on ilmestynyt aikakauslehti "Ledstjärnan". Lisäksi julkaistiin muutamia uskonnollisia lehtiä.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Suhteellisen suuresta lukumäärästään huolimatta, ja osittain myös sen takia, amerikansuomalaisen lehdistön taloudellinen tilanne oli yleensä hankala. Lehdet saivat tuloja tilauksista, siirtolaisten omista ja englanninkielisten liikeyritysten ilmoituksista, oman kirjapainon tilaustöistä sekä rahalähetysten välittämisen ja laivalippujen myymisen kaltaisista sivutoiminnoista. Suurimmat lehtiliikkeet harjoittivat laajahkoa kirjankustannustoimintaa ja kirjakauppaa. Toimitusten resurssit olivat vaatimattomat ja ammattitaitoisen työvoiman saaminen vaikeaa. Toimittajien joukossa oli Suomessa työskennelleitä sanomalehtimiehiä ja akateemisesti koulutettuja henkilöitä kuten Eero Erkko, Matti Kurikka tai Severi Alanne, mutta yleensä henkilöstö sai oppinsa käytännön työssä siirtolaislehden palveluksessa.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Lehtien sisältö koostui englanninkielisistä lähteistä käännetystä uutisaineistosta, entisen kotimaan tapahtumista, siirtolaisyhteisön kuulumisista, kantaa ottavasta aineistosta, lukijainkirjeistä, kaunokirjallisuudesta, viihteestä ja ilmoituksista. Varsinkin toiseen maailmansotaan saakka kirjoittelu oli vahvasti aatteellista. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa amerikansuomalaiset lehdet ottivat voimakkaasti kantaa Venäjän hallituksen yhtenäistämispolitiikkaan Suomessa. Vasemmistolehdet suhtautuivat sisällissodan jälkeen hyvin kriittisesti Suomen oloihin. Yhdysvaltojen ja Kanadan viranomaiset eivät yleensä puuttuneet lehtien kirjoitteluun, mutta maailmansotien ja 1930-luvun alun pulavuosien kaltaisissa poikkeusoloissa vasemmistolehtien toimintaa pyrittiin rajoittamaan.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Sosialistien ja konservatiivien sekä monien muiden ryhmäkuntien välisistä mielipide-eroista huolimatta lehdillä oli myös yhteisiä tehtäviä tiedonvälittäjinä, yhteydenpitovälineinä sekä keskustelun ja itseilmaisun foorumeina. Ne ylläpitivät lukijoidensa suomalaista identiteettiä ja samalla edistivät heidän sopeutumistaan uuteen kotimaahan. Tiedonvälittäjinä suomenkieliset lehdet olivat erityisen tärkeitä englantia heikosti osanneelle ensimmäiselle siirtolaispolvelle. Myöhemmille sukupolville niiden suurin merkitys on ollut suomalaisen identiteetin, kielen ja kulttuurin ylläpitäjinä. Uutta lukijakuntaa on yritetty tavoitella julkaisemalla englanninkielistä aineistoa, joka ei yleensä ole lisännyt lehtien menestystä.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Floridan Lake Worthissa joka toinen viikko ilmestyvä "Amerikan Uutiset" on nykyään Yhdysvaltojen ainoa suomenkielinen sanomalehti. Hancockin Finlandia Universityn yhteydessä toimiva Finnish American Heritage Center julkaisee englanninkielistä kuukausilehteä "Finnish American Reporter". Suomenruotsalaisten "Norden" yhdistettiin vuonna 2014 "Est Elle" -aikakauslehteen, joka sai nimen "Est Elle & Norden USA". Vuonna 2014 lakkautetun Runeberg-seuran paikallisosastot ovat jatkaneet englanninkielisen "Leading Star – Ledstjärnan" -lehden julkaisemista.


title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Torontolainen "Vapaa Sana" ja Thunder Bayn "Canadan Sanomat" yhdistettiin vuonna 2012 "Kanadan Sanomat" -viikkolehdeksi. Muita kanadalaisia lehtiä ovat Vancouverin Finlandia Clubin kaksikielinen "Länsirannikon Uutiset" ja samassa kaupungissa ilmestyvä helluntailaisten "Todistaja". Kanadan evankelis-luterilaisen kirkon "Isien Usko" ilmestyi ainakin vielä vuonna 2014.


title: Robin Bengtsson

text: Hans Robin Gustav Bengtsson (s. 27. huhtikuuta 1990 Svenljunga, Ruotsi), tunnettu myös pelkällä nimellä Robin Bengtsson on ruotsalainen laulaja. Hän osallistui Ruotsin Idolin 5. tuotantokaudelle. Bengtsson edusti myös Ruotsia kappaleella "I Can’t Go On" vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa Kiovassa, Ukrainassa.


title: Robin Bengtsson

text: Bengtsson sijoittui kolmanneksi voittaja Kevin Borgin ja toiseksi tulleen Alice Svenssonin jälkeen Ruotsin Idolin 5. tuotantokaudella. Vuoden 2009 puolivälissä hän allekirjoitti sopimuksen Merion Music -levy-yhtiön kanssa ja julkaisi singlensä "Another Lover's Gone". Bengtsson oli myös vieraana Katrin Zytomierskan ohjelmassa "Idol 2008: Eftersnack" ja ZTV:n ohjelmassa "Sexuellt".


title: Robin Bengtsson

text: Vuonna 2010, Robin kilpaili Ruotsin/Skandinavian versiossa "Wipeout"-kilpailusta ja pääsi siinä viimeiselle kierrokselle, ja sijoittui toiseksi.


title: Robin Bengtsson

text: Vuonna 2016 hän osallistui vuoden 2016 Melodifestivalen -kilpailuun kappaleella "Constellation Prize" ja sijoittui viidenneksi.


title: Robin Bengtsson

text: Bengtsson osallistui myös Melodifestivalen 2017 -kilpailuun ja voitti sen kappaleellaan "I Can’t Go On", sekä edusti näin Ruotsia vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.


title: Intelsat 35e

text: Intelsat 35e (IS-35e) on luxemburgilaisen Intelsatin operoima geostationaarinen tietoliikennesatelliitti, joka on tarkoitus laukaista SpaceX:n Falcon 9 Full Thrust raketilla aikaisintaan huhtikuussa 2017.


title: Intelsat 35e

text: Intelsat 35e on Boeingin valmistma satelliitti, joka pohjautuu yhtiön 702HP (high power) -satelliittirungosta kehitettyyn 702MP (medium power) -runkoon. Satelliitti kuuluu Intelsatin uuteen Epic -satelliittiperheeseen. Intelsat ja Boeing solmivat satelliitin tilaussopimuksen heinäkuussa 2014, IS-35e:n ollessa yhdeksäs Intelsatin Boeingilta tilaama 702MP-runkoon pohjautuva tietoliikennesatelliitti.


title: Intelsat 35e

text: Satelliitti oli tarkoitus sijoittaa kiertoradalla segmentille 34,5 astetta läntistä pituutta (eli 325,5 astetta itäistä pituutta), josta se palvelee Amerikan, Afrikan ja Euroopan laajakista-, video- ja mobiilitietoliikennettä, korvaten vanhemman Intelsat 903 -satelliitin.¨


title: Marjatta Jokimäki

text: Marjatta Jokimäki on suomalainen kääntäjä.


title: Khufun aurinkolaiva

text:
Khufun aurinkolaiva on faarao Khufun (tunnetaan myös kreikkalaisella nimellä Kheops) pyramidin vierestä löydetty alus, joka oli tarkoitettu faaraon kuoleman jälkeisiin matkoihin auringon jumala Ran kanssa. Löydettäessä alus oli osina ja se oli purettu mahdollisesti faaraon viimeisen ja aurinkolaivan ainoan matkan jälkeen, jolla faaraon ruumis oli tuotu pyramidille. Laiva löydettiin 1950-luvun alussa kallion hakatusta kaivannosta, joka oli peitetty suurilla kivipaaseilla. Alus on koottu ja asetettu näytteille vuonna 1982 avattuun Gizan aurinkolaivamuseoon.
Faarao Khufun hallitsijakauden mukaan ajoitettuna hänelle rakennetulla aurinkolaivalla on ikää noin 4 500 vuotta. Pyramidin vierestä löytyi myös toinen laiva, jonka annettiin olla kaivannossaan pidempään, mutta se on myöhemmin nostettu ja on vielä konservoitavana. Sen iäksi on radiohiilimenetelmällä saatu 4 500 vuotta.


title: Khufun aurinkolaiva

text: Aluksen löysi arkelogi Kamal el-Mallakh, joka alkoi ihmetellä Kheopsin pyramidin ympäristöä puhdistettaessa löytynyttä muuria. Hänellä heräsi epäily, että epätavallisen lähellä pyramidia olevalla muurilla haluttiin piilotella jotakin. Aikaisemmin vastaavista paikoista oli löytynyt kuiluja, jotka todennäköisesti oli tarkoitettu faaraon tuonpuoleisen elämän tavaroille, kuten laivoille, mutta haudanryöstäjät olivat nämä ehtineet aikaisemmin tyhjentää. Kamal el-Mallakh arveli muurin olevan kuilun katto, ja hän porautti kattoon reiän. Siitä näkyi airo. Kun kaivanto avattiin, löydettiin mattojen ja köysien alta laiva, joka oli 1 224 osassa. Osien nostaminen kesti kaksi vuotta ja niiden konservointi ja laivan kokoaminen kymmenen vuotta.


title: Khufun aurinkolaiva

text: Khufun aurinkolaiva on yksi suurimmista ja parhaiten säilyneistä muinaisaluksista. Sen pituus on 43,6 metriä ja leveys 5,9 metriä. Alusta pidetään puuveneveistämisen mestariteoksena, ja se on niin hyvin säilynyt, että se voisi tilkittynä pysyä yhä pinnalla. Laiva on rakennettu lähes kokonaan setripuusta. Libanoninsetriä ei kasva Egyptissä, ja puutavara laivan rakentamiseen on tuotu itäiseltä Välimereltä. Pisimmät lankut ovat 7,23 metriä pitkiä. Laivan laipiot on rakennettu ensin, ja sitten on tehty pohjakaaret ja sivutuet. Tätä laivanrakennustapaa käytettiin Välimeren alueella tuhansia vuosia. Tappiliitoksissa on käytetty kärsimyskruunupuuta (Paliurus spina-christi). Laivan puusta veistetyt keula ja perä muistuttavat kaislaveneitä, joita Niilin varrella oli tehty aikaisemmin papyruskaislasta. Aluksen keskellä on 9 metriä pitkä ikkunaton hytti, jossa on kaksi huonetta. Näistä pienempi sopii ihmisruumiille. Köliä aluksessa ei ollut. Kölit tulivat egyptiläisiin aluksiin tuhat vuotta myöhemmin.


title: En-Dorin noita

text: En-Dorin noita on heprealaisessa Raamatussa esiintyvä nekromantikkonainen. Ensimmäisen Samuelin kirjan 28. luvussa nainen kutsuu Israelin kuninkaan Saulin pyynnöstä aiemmin kuolleen profeetta Samuelin hengen. Naisen toiminta on esimerkki Vanhassa testamentissa esiintyvästä jumalallisen tiedon välittämisestä eli divinaatiosta. Noita-nimike on sen sijaan tulkintaa, jolle ei nouse perusteita tekstistä itsestään.


title: En-Dorin noita

text: Ensimmäisen Samuelin kirjan 28. luvussa filistealaisten joukot ovat leiriytyneet Sunemiin. Saul puolestaan on asettunut sotajoukkojensa kanssa Gilboaan. Nähdessään vihollistensa joukot Saul kauhistuu ja kutsuu Jumalaa, muttei saa vastausta profeettojen, unien tai Urimin ja Tummimin avulla. Vaikka Saul on aiemmin karkoittanut maasta nekromantian harjoittajat, hän pyytää tavata naisen, joka antaisi hänelle mahdollisuuden olla yhteydessä kuolleisiin. Hänelle kerrotaan naisesta, joka asuu En-Dorissa. Samuel matkustaa yön pimeydessä, valepuvussa sekä kahden palvelijan saattamana. Hän kohtaa En-Dorin naisen ja pyytää tätä kutsumaan henkilöä, jonka nimen hän ilmoittaisi naiselle. Nainen kieltäytyy, koska tietää kuinka nekromantian harjoittajia on aiemmin kohdeltu. Samuel kuitenkin vakuuttaa naisen olevan turvassa, ja pyytää tätä kutsumaan Samuelia.


title: En-Dorin noita

text: Nähdessään Samuelin hahmon En-Dorin nainen tunnistaa valepukuisen Saulin ja syyttää tätä petoksesta. Saul tyynnyttelee hänen pelkojaan ja kysyy, mitä hän näkee. Kun nainen kertoo näkevänsä viittaan kääriytyneen vanhan miehen, Saul ymmärtää seisovansa Samuelin edessä. Samuel ei kuitenkaan hyväksy Saulin toimintaa ja kieltäytyy antamasta tälle neuvoja. Sen sijaan Samuel ilmoittaa Israelin sotajoukkojen tappiosta ja Saulin ja hänen poikiensa tulevasta kuolemasta. Saul romahtaa kuultuaan viestin, mutta Endorin nainen kuitenkin tarjoaa vieraanvaraisuuttaan hänelle ja hänen palvelijoilleen. Aterian jälkeen Saul lähtee palvelijoidensa kanssa paluumatkalle.