title: Vittorio Alfieri

text: Alfieri asettui Firenzeen, jossa jatkoi uraansa kirjailijana. Siellä hän kirjoitti toisen osan lyhyistä epigrammeistaan, Ranskan väkivaltaa satirisoineen teoksen "Il misogallo" ja kuusiosaisen teoksen "Commedie". Hän kirjoitti myös omaelämäkertaansa "Vita scritta da esso", joka julkaistiin postuumisti 1806. Sen lisäksi hän opiskeli kreikkaa ja käänsi kreikkalaisia tragedioita.


title: Vittorio Alfieri

text: Alfieri kuoli vuonna 1803, ja hänen hautamuistomerkkinsä Basilica di Santa Croceen veisti Antonio Canova.


title: Vittorio Alfieri

text: Alfieria pidettiin aikanaan uutena Sofokleena, ja hän on Italian teatteritaiteen merkittävin tragediakirjailija. Alfieri uudisti Euroopan dramaturgista perinnettä kuoleman esittämisen suhteen. Hän irtautui topoksesta, jossa sankarit kokivat ”kauniin kuoleman”. Hänen teoksissaan monet sankareista puukottavat itsensä kuoliaaksi.


title: Vittorio Alfieri

text: Alfieri hajotti teksteissään yksitoistatavuiset vuorosanat, jotta hän sai aikaan jopa viisi muutosta yhteen vuoroon. Hän käytti myös usein vuoropuheessa yksitavuisia sanoja, erityisesti persoonapronomineja ja adverbejä. Näin Alfieri loi ”epätodellisen” ja intensiivisen kielen, jonka tarkoituksena oli osoittaa hahmojen esittämien hyveiden ja paheiden äärimmäisyys. Alfierin tyylin tarkoituksena oli dramatisoida hänen ajatuksensa despotismista ja ancien régimen mahdollisesta lopusta.


title: Koillismaa (kirja)

text: Koillismaa on Kalle Päätalon "Koillismaa" -sarjan ensimmäinen osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1960 Gummeruksen kustantamana. Kirjasta on otettu uudelleenpainos vuonna 2009.


title: Koillismaa (kirja)

text: Kirja sijoittuu 1930-luvun Koillismaan selkoseen. Kosti Mäkinen saapuu kotikaupungistaan pakoon pulavuosia ja omaa entistä elämäänsä. Talollinen Kauko Sammalsuo yrittää kaikin keinon pitää köyhän perheensä koolla, jottei sitä hajoitettaisi. Kaukolle tärkeäksi tulee mökin isäntä Nestori Malinen, jonka huolettoman elämänasenteen takana piilee rikos. Kunnan piirimies Iivari Sääskilampi on suurien ristiriitojen johtama ison talon isäntä, joka tuomitsee jyrkästi toisin ajattelevat.


title: Nemesis (sarjakuva)

text: Nemesis, tai Nemesis the Warlock, on Pat Millsin käsikirjoittama ja ensimmäisiltä osiltaan Kevin O'Neillin kuvittama sarjakuva, jota julkaistiin alkujaan 2000 AD -lehdessä. Päähenkilönä sarjakuvassa on demoninkaltainen, tulta syöksevä alien, joka taistelee arkkivihollistaan Tomás de Torquemadaa ja hänen imperiumiaan vastaan.


title: Nemesis (sarjakuva)

text:
Sarjan ensimmäinen osa julkaistiin 2000 AD -lehden 167. numerossa vuonna 1980.
Sarjan saavuttaman suosion ansiosta Nemesis julkaistiin myöhemmin kymmenosaisena sarjakuva-albumina. Suomeksi tarina on käännetty ja koottu viiteen albumiin. Suomennetut teokset julkaisi kirjankustantamo Jalava vuosien 1991-1995 aikana.


title: Nemesis (sarjakuva)

text: Sarjakuvan pohjalta tehty Nemesis the Warlock -peli julkaistiin vuonna 1987 ZX Spectrum, Commodore 64 sekä Amstrad CPC -laitteille.


title: Puolakkajärvi

text: Puolakkajärvi on Suomen Salossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Teijon kansallispuistoon. Puolakkajärvi laskee Väliojan kautta Matildanjärveen. Puolakkajärvi on 72 hehtaaria koltaan.


title: Puolakkajärvi

text: Puolakkajärvi sijaitsee Teijon kansallispuistossa, lähellä Talonpojanteijon ja Lankkerin kylää. Teijon kansallispuisto sijaitsee kokonaan Salon kunnassa. Järvi on entisen Perniön kunnan alueella, joka vuonna 2009 liitettiin Saloon eräiden muiden kuntien kanssa.


title: Selkosen kansaa

text: Selkosen kansaa on Kalle Päätalon "Koillismaa" -sarjan toinen osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1962 Gummeruksen kustantamana. Kirjasta on otettu uudelleenpainos vuonna 2010.


title: Selkosen kansaa

text: Pula-aika hellittää otettaan Selkosissa. Kosti Mäkisen rakennuttama Naavalan silta valmistuu ja autoilun hurina rikkoo alueen hiljaisuuden. Lauantaisin sillalla pidetään tanssit. Sodan merkit ovat kuitenkin ilmassa. Reservin miehille kutsut kuljetetaan sysimustassa yössä, ja ihmisten on äkkiä punnittava elämänsä ilot ja murheet uudelleen. Kun tykit jylisevät ja ihmiset kiirehtivät pakoon, tuntuu raskas ja yksitoikkoinen elämä selkosissa yhtäkkiä hyvin rakkaalta.


title: Joulukalenteri (televisio-ohjelma)

text: Joulukalenteri on joulun aikaan esitettävä televisio-ohjelmien lajityyppi, joka on yleensä suunnattu lapsille. Joulukalenteri on yleensä sarja, jossa on yksi jakso jokaiselle päivälle joulukuun 1. päivästä aina jouluaattoon. Idea jäljittelee joulukalenteri-esineitä, joissa on luukku jokaiselle 24 päivälle. Erityisesti pohjoismaisilla julkisen palvelun televisiokanavilla on pitkä joulukalenteriohjelmien perinne. Suomessakin television varsinaiset joulukalenteriohjelmat aloitettiin vuonna 1963 "Tähystäjätontun seikkailuilla".


title: Janet Suzman

text: Dame Janet Suzman, DBE (s. 9. helmikuuta 1939 Johannesburg, Etelä-Afrikka) on brittiläis-eteläafrikkalainen näyttelijä. Hän oli ehdolla parhaan naispääosan Oscar-palkintoon roolistaan elokuvassa "Nikolai ja Aleksandra" (1971).


title: Ida Kamińska

text: Ida Kamińska (18. syyskuuta 1899 – 21. toukokuuta 1980) oli puolalainen näyttelijä. Hän oli ehdolla parhaan naispääosan Oscar-palkintoon roolistaan elokuvassa "Liike pääkadulla" (1966).


title: Elizabeth Hartman

text: Mary Elizabeth Hartman (23. joulukuuta 1943 Youngstown, Ohio – 10. kesäkuuta 1987 Pittsburgh, Pennsylvania) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa oli elokuvassa "Kosketus onneen" (1965), josta hänet palkittiin parhaan tulokkaan Golden Globe -palkinnolla ja josta hän oli ehdolla parhaan naispääosan Oscar-palkintoon.


title: Myrsky Koillismaassa

text: Myrsky Koillismaassa on Kalle Päätalon "Koillismaa" -sarjan kolmas osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1963 Gummeruksen kustantamana. Kirjasta on otettu uudelleenpainos vuonna 2011.


title: Myrsky Koillismaassa

text: Kirjan tapahtumat alkavat talvisodasta ja päättyvät jatkosodan loppuun. Sota vie Järvenkylän asukkaat erilleen. Miehet lähtevät rintamalle, naiset ja lapset evakkoon. Talvisodan päätyttyä selkoslaiset palaavat kotiseudulleen, joka tuntuu entistä rakkaammalta. Kauko Sammalsuon asepalvelus jatkuu ja hän joutuu aina Petsamoon saakka. Ennen hänen palveluksensa päättymistä syttyy jatkosota.


title: Myrsky Koillismaassa

text: Innostus sotaan on laimentunut ja pian myös saksalaisten aseveljien heikkous paljastuu. Järvenkylään rakennetaan saksalaisten vankileiri, joka avaa selkoslaisille järkyttävän elämänilmiön. Jatkosodan päättyessä venäläisistä tulee liittolaisia ja saksalaista vihamiehiä. Edessä on jälleen lähtö evakkoon.


title: Food for the Gods

text: Food for the Gods on suomalaisen rap-artisti Palefacen ja losangelesilainen underground rap-artisti Matren yhteisalbumi, joka julkaistiin 8. helmikuuta 2013. Albumi on osittain suomenkielinen ja osittain englanninkielinen. Levyn paras listasijoitus oli Suomen virallisen listan 23. sija.


title: Food for the Gods

text: Rumban Heini Strand antoi levylle kolme ja puoli tähteä viidestä ja totesi Palefacen rappaavan paremmin yksin kuin muiden kanssa. Soundin Linda Söderholm kehui levyä loistavaksi ja toteaa englanninkielisin rappaamisen sopivan Palefacella hyvin. Molemmissa arvioissa kehutaan kuinka sujuvasti kieli vaihtuu lennosta kappaleiden aikana.


title: Moskovan matemaattinen papyrus

text: Moskovan matemaattinen papyrus (MMP, joskus myös Goleništševin papyrus) on yksi tärkeimmistä antiikin egyptiläistä matematiikkaa kuvaavista teoksista. Papyrus on kirjoitettu todennäköisesti Egyptin 13. dynastian aikana (1783eaa.-1640eaa.), mutta todennäköisesti sisältää vanhempaa tietoa 12. dynastian ajalta, eli suurin piirtein samalta ajalta kuin Rhindin papyruskin.


title: Moskovan matemaattinen papyrus

text: Egyptologi Vladimir Goleništšev osti papyruksen Egyptistä 1890-luvun alussa, mistä johtuen papyrusta kutsutaan joskus myös nimellä Goleništševin papyrus. Papyrus oli ilmeisesti löydetty samalta seudulta kuin Rhindin papyuskin. Nykyään Moskovan papyrusta säilytetään Puškin-taidemuseossa, Moskovassa. Papyrus on noin 5 metriä pitkä ja 8 cm korkea. Siinä esitetään 25 laskutehtävää, joista kaikki eivät ole selvästi luettavissa.


title: Moskovan matemaattinen papyrus

text:
Papyruksen historiallisesti merkittävin kohta on tehtävä 14, jossa esitetään tilavuuden laskemiselle oikea laskukaava, kun kappaleena on kärjestään katkaistu neliöpohjainen pyramidi.. Nykymerkinnöillä kaava on:
tilavuus formula_1, missä formula_2 on kappaleen korkeus ja formula_3 ja formula_4 ovat pohjan ja kannen neliöiden sivut.


title: Moskovan matemaattinen papyrus

text: Toinen merkittävä kohta on tehtävä 10, joskaan käännöksestä ei ole täyttä yksimielisyyttä. Tehtävässä todennäköisesti esitetään laskutapa kaarevan pinnan, mahdollisesti puolipallon (korin) tai puolisylinterin pinta-alan laskemiselle. Erityisesti, jos kyse on puolipallosta, sitä voidaan pitää merkittävänä matemaattisena saavutuksena.


title: Moskovan matemaattinen papyrus

text: Muut tehtävät ovat yksinkertaisempia. Niissä lasketaan muun muassa kolmion pinta-alaa, laivan osien pituuksia sekä oluen tai leivän vahvuutta käyttäen mittayksikkönä niiden valmistukseen käytettyä viljamäärää.


title: Moskovan matemaattinen papyrus

text: Laskutehtävät eivät ole missään erityisessä järjestyksessä, mistä on päätelty, että kyseessä on saattanut olla lista opettajan antamia tehtäviä, joita oppilas on laskenut papyrukselle. Moskovan papyruksen laskuissa laskujen välivaiheita on esitetty huomattavasti vähemmän kuin Rhindin papyruksen vastaavissa laskuissa.


title: Sofia Källgren

text: Anna Sofia Helena Källgren (s. 17. elokuuta 1970 Högsbo, Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen laulaja, äänialaltaan sopraano.


title: Sofia Källgren

text: Källgren on ääninäytellyt Disneyn "Kaunottaren ja hirviön" ruotsinkielisessä versiossa prinsessa Belleä. Hänen toinen tunnettu dubbauksensa on "Joutsenprinsessa"-elokuvan prinsessa Odette.


title: Reuben Ayarna

text: Reuben Ayarna (s. 22. lokakuuta 1985 Accra) on ghanalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa SJK:ta. Pelipaikaltaan vasenjalkainen Ayarna on puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Reuben Ayarna

text:
Vuonna 2008 Ayarna siirtyi Boston Collegen Eagles-joukkueesta Ruotsin pääsarjan Allsvenskanin GAIS:iin. Hän pelasi seuran paidassa Allsvenskanissa kausien 2008–2012 aikana 93 ottelua tehden niissä yhden maalin. Kauden 2013 Ayarna pelasi saman sarjan Häckenissä ollen kentällä vain viidessä ottelussa. Kaudeksi 2014 Ayarna palasi takaisin vanhaan seuraansa GAIS:iin, joka oli pudonnut Superettaniin. Toisella jaksollaan Ayarna pelasi GAIS:issa 38 ottelua tehden kaksi maalia kausien 2014–2015 aikana. Maaliskuussa 2016 Ayarna teki yksivuotisen sopimuksen Suomen Veikkausliigan Tampereen Ilveksen kanssa.
Kauden 2017 päätteksi Ayarna siirtyi Ilveksestä SJK:n riveihin.


Tietokilpailun Suomen-mestaruuskilpailut on vuosittain syksyllä Suomessa järjestettävä tietokilpailutapahtuma. Tapahtumaan kuuluvat henkilökohtainen kilpailu ja enintään nelihenkisille joukkueille tarkoitettu joukkuekilpailu. Kilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2008. Järjestäjänä toimii Suomen tietokilpailuyhdistys ry. tai sen valtuuttamana paikallinen tietokilpailuyhdistys.


title: Tietokilpailun Suomen-mestaruuskilpailut

text: Joukkuekilpailu on nimetty Esko Kivikosken muistokilpailuksi. Joukkueessa saa olla korkeintaan neljä henkeä.


title: Elmo Jankari

text: Elmo Jankari (s. 13. lokakuuta 1992 Turku) on suomalainen kenttäratsastaja. Jankari kilpailee "Duchess Desirée" -nimisellä oldenburginhevostammalla.


title: Elmo Jankari

text: Jankari saavutti vuonna 2013 nuorten EM-kultaa Jardysta Ranskasta. Hän on osallistunut sekä MM- että EM-kilpailuihin kerran. Vuonna 2016 Jankari kilpaili Rio de Janeiron kesäolympialaisissa ja sijoittui 31:nneksi.


title: Elmo Jankari

text: Jankarin avopuoliso Sanna Siltakorpi on myös kenttäratsastaja, ja heillä on yhdessä ratsastustalli Siltakorpi-Jankari Eventing. Heidän valmentajanaan toimii kenttäratsastuksen olympiavoittaja Frank Ostholt. Pariskunta asuu ja valmentautuu Saksassa, Warendorfissa.


title: KazMunaiGas

text: KazMunaiGas on Kazakstanin tasavallan omistama valtiollinen energiayhtiö, jolla on laajaperäistä energiantuotantoon liittyvää toimintaa.


title: Laserskater

text: Laserskater on naamioitunut hyväntekijä, joka partioi Helsingin ja Vantaan katuja rullaluistellen. Häntä pidetään Suomen ainoana ”tosielämän supersankarina”. Laserskater aloitti hyväntekeväisyytensä vuonna 1996 rullaluistelu- ja sarjakuvaharrastuksensa pohjalta. Rullaluistelua harrastaessaan hän oli usein päässyt auttamaan muita ihmisiä, ja päätti luoda auttajaminälleen hahmon esikuvanaan amerikkalainen sarjakuvahahmo Skateman. Skatemanista julkaistiin vain yksi sarjakuva vuonna 1983. Laserskater muun muassa antaa tippiä katusoittajille ja neuvoo turisteja, mutta ei varsinaisesti taistele rikollisuutta vastaan.


title: Laserskater

text: Laserskater ei ole paljastanut oikeaa nimeään, mutta on kertonut työskentelevänsä IT-alalla ja opiskelleensa humanistisia tieteitä. Hän on osa kansainvälistä Real Life Superheroes -liikettä, jonka jäsenet pukeutuvat vapaa-ajallaan trikoisiin ja auttavat muita ihmisiä. Laserskaterin varustukseen kuuluu muun muassa kolikkopussi, useita erilaisia työkaluja ja ensiapuvälineet; nimenmukainen laservalo on vain koriste. Tunnusomaiseen asuun kuuluvat valkoiset shortsit ja napapaita sekä aurinkolasit. Laserskater alkoi pitää kirjaa hyvistä teoistaan vuonna 2003.


title: Etyylilitium

text: Etyylilitium (CHLi) on litiumin organometalliyhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisissa synteeseissä ja polymeraatioreaktioiden initiaattorina.


title: Etyylilitium

text: Huoneenlämpötilassa etyylilitium on värittömiä suomumaisia kiteitä. Yhdiste reagoi voimakkaasti joutuessaan kosketuksiin veden ja ilman hapen kanssa ja voi olla pyroforista. Etyylilitium liukenee useisiin hiilivetyihin esimerkiksi bentseeniin ja eettereihin kuten dietyylieetteriin ja tetrahydrofuraaniin ruskeahkoksi liuokseksi. Kuumennettaessa sulamispisteeseensä etyylilitium hajoaa osittain eteeniksi ja litiumhydridiksi. Muiden organolitiumyhdisteiden tavoin etyylilitium on hyvin voimakkaasti emäksistä.


title: Etyylilitium

text: Ensimmäisen kerran etyylilitiumia valmistivat W. Schlenck ja J. Holtz vuonna 1917. Etyylilitiumia voidaan valmistaa etyylihalogenideista kuten bromietaanista ja metallisesta litiumista tai transmetallaatioreaktiolla litiumista ja dietyylielohopeasta. Yhdiste myydään tyypillisesti bentseeniliuoksena, jossa etyylilitiumin konsentraatio on 1 mol/l.


title: Etyylilitium

text: Etyylilitium reagoi muiden organolitiumyhdisteiden tapaan karbonyyliyhdisteiden kanssa nukleofiilisella additioreaktiolla. Toisin kuin Grignard-reagensseihin kuuluva etyylimagnesiumbromidi, etyylilitium muodostaa ketonien kanssa reagoidessaan ainoastaan additiotuotteena muodostuvan tertiäärisen alkoholin eikä pelkistä ketonia sekundääriseksi alkoholiksi.


title: Etyylilitium

text: Etyylilitiumia käytetään myös muiden organometalliyhdisteiden esimerkiksi organokupariyhdisteiden ja fluorenyylilitiumin valmistukseen fluoreenista, yhdessä fenyylialleenin kanssa alkyynien valmistamiseen, emäksenä 2-bromifuraanin valmistuksessa ja katalyyttinä yhdessä tetrametyylietyleenidiamiini kanssa alkyloitaessa amiineja alkeeneilla. Etyylilitumia voidaan käyttää myös esimerkiksi polystyreenin valmistuksessa radikaali-initiaattorina.


title: Ricky-Tick Big Band & Julkinen Sana

text: Ricky-Tick Big Band & Julkinen Sana on jazzia ja hiphop-musiikkia yhdistelevä yhtye, joka muodostuu säveltäjä-kitaristi Valtteri Laurell Pöyhösen johtamasta 17 jäsenisestä Ricky-Tick Big Bandistä sekä rap-muusikoista Tommy Lindgren, Redrama ja Paleface. Ricky-Tick Big Band on perustettu vuonna 2010 ja julkaisi ensimmäisen albuminsa "Burnaa" Julkisen sanan kanssa vuonna 2013. Levy virallisella listan sijalla 17 viikkoa ja parhaimmillaan sijalla neljä. Yhtyeen toinen albumi "Korottaa panoksii" julkaistiin vuonna 2015.


title: Halo Jones

text: Halo Jones (alkuperäisnimeltään The Ballad of Halo Jones) on science fiction -henkinen sarjakuva. Sarjakuvan on käsikirjoittanut Alan Moore ja kuvittanut Ian Gibson.


title: Halo Jones

text: Sarjakuvaa julkaistiin alun perin 2000 AD -sarjakuvalehdessä, jossa ensimmäistä kertaa sarjakuva esiintyi heinäkuussa 1984. Saavutetun suosion vuoksi sarjakuva julkaistiin myös erillisinä, kolmiosaisena, sarjakuva-albumeina. Suomeksi sarjakuvan on julkaissut kolmiosaisena kirjankustantamo Jalava vuosien 1991-1993 aikana.


title: Soikko

text: Soikko voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Karjalan Suunta

text: Karjalan Suunta oli Viipurissa vuosina 1933–1939 ilmestynyt Isänmaallisen kansanliikkeen sanomalehti.


title: Karjalan Suunta

text: IKL:n pää-äänenkannattajan "Ajan Suunnan" kustannusyhtiö perusti "Karjalan Suunnan" Etelä-Karjalaa, Laatokan-Karjalaa ja Pohjois-Karjalaa varten tarkoitetuksi järjestölehdeksi. Vuonna 1934 se muuttui "Ajan Suunnan" määräaikaisen lakkautuksen vuoksi viikkolehdestä kolmipäiväiseksi. Uutislehdeksi pyrkinyt "Karjalan Suunta" ei pystynyt kilpailemaan samassa kirjapainossa painetun "Karjala"-lehden kanssa. Syksyllä 1936 sen kustantajaksi perustettiin oma yhtiö ja vuoden 1937 lopulla erillinen kirjapainoyhtiö, joka tuki lehteä omien tilaustöidensä avulla. Kannattamaton lehti lopetettiin talvisodan alettua.


title: Karjalan Suunta

text: "Karjalan Suunnan" päätoimittajina työskentelivät Armas Nuolivaara (1933–1936), Lauri Orispää (1936–1937), Ilmari Unho (1937–1938) ja Johan Martikainen (1938–1939). Johtokunnan puheenjohtajina toimivat Bruno Salmiala (1933–1936) ja Eino Heilimo (1936–1939) ja oman julkaisuyhtiön toimitusjohtajana Johan Martikainen.


title: Peltolan Mäkitupalaismuseo

text: Peltolan Mäkitupalaismuseo on Luhangan Tammijärvellä sijaitseva valtakunnallisesti arvokas kulttuurihistoriallinen perinnekohde. Rakennukset, interiöörit sekä esineistö kertovat elämästä, jota mäkitupalaiset viettivät 1900-luvun alkuvuosikymmenille saakka. Kesämuseossa on mahdollisuus tutustua vanhanajan tilaan ja rakennuksiin sekä peltoalueisiin.


title: Peltolan Mäkitupalaismuseo

text: Peltolan alueen pihapiirissä rakennukset sijoittuvat vapaamuotoisesti maastoon. Veikko Huuskolan omistuksesta mäkitupalaisalueen rakennukset siirtyivät vuonna 1960 Luhangan Kotiseutuyhdistyksen haltuun, joka on vastannut vanhojen rakennuksien ja museoalueen kunnossapidosta sen jälkeen. Alkuperäiselle paikalle museoitu rakennuskanta yhdessä ympäröivän perinnemaiseman kanssa on arvioitu valtakunnallisesti merkittäväksi kulttuuriympäristöksi.


title: Peltolan Mäkitupalaismuseo

text: Tammijärven lounaisrannan ja Luhanka-Joutsa-maantien välissä sijaitseva alue on osa Mäentaloa, ja sitä kutsutaan Peltolan kyläksi. Mäkitupalaisten ja muonamiesten asuttama alue muutettiin museoksi vuonna 1962. Peltolan vanhin rakennus Isotupa rakennettiin alun perin savutuvaksi 1700-luvulla. Isotupaan on kytketty myöhemmin toinen asuinhuone ja aitta porstuoineen. Alueella on kaikkiaan 19 hirsirakennusta, jotka olivat usean perheen käytössä. Isotuvan lisäksi alueella on kaksi muuta asuinrakennusta (Keski-rakennus ja Juliuksen rakennus), useita aittoja, latoja, savusauna, talli ja navetta sekä vajoja ja kaksi keittokotaa. Mäkitupalaisalueella asui aikoinaan useampi perhe jopa neljä perhettä kerralla. Jokaisella perheellä oli oma navetta, jossa oli yksi tai kaksi lehmää ja syksyllä teurastettava sika. Jokaisella perheellä oli myöskin puoli hehtaaria peltoa viljeltävävään.


title: Peltolan Mäkitupalaismuseo

text: Mäkitupalaisilla oli tiettyä velvoituksia maanomistajaansa kohtaan, sillä veroja maksaakseen heidän täytyi tehdä työtä isännälle 4 viikkoa vuodessa. Ylimääräisestä työstä he saivat palkan esim. heinänteosta talonisännälle. Mäkitupalaisten oikeuksiin kuului talon hevosten käyttöoikeus mm. polttopuiden hakemiseen talon mailta. He eivät olleet maanviljelijöitä torpparien tapaan, vaan elättivät itseään palkkatyöllä, jota tekivät isännilleen tai muille tilallisille. Vuoden 1918 torpparilain perusteella mäkitupalaisetkin saivat lunastaa töllinsä itselleen. Kylä tyhjeni vasta 1960-luvulla, jolloin viimeiset asukkaat muuttivat Luhangan kirkolle.


title: Peltolan Mäkitupalaismuseo

text: Toukokuussa 2006 Mäkitupalaismuseolla pidettiin kymmenpäiväinen korjausleiri, johon osallistui 17 Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosaston puurakentamisen ja arkkitehtuurin historian opiskelijaa. Leirillä tehtiin monenlaisia korjaus- ja uusimistöitä, joista tärkeimpiä olivat suupieliladon ja lammasnavetan pärekattojen uusiminen, isontuvan ja murjun kitti-ikkunoiden korjaaminen, isontuvan kynnyksen alla olleen hirren sekä kynnyspuun vaihtaminen ja uuden särentäaidan tekeminen. Leiri järjestettiin Luhangan kotiseutuyhdistyksen, Tammijärven Osuuspankin, Museoviraston sekä Suomen kulttuurirahaston tuella ja Keski-Suomen museon valvonnassa.


title: Peltolan Mäkitupalaismuseo

text: Vuoden 2016 aikana Luhangan Kotiseutuyhdistys aloittaa museolla 3 vuotta kestävän kunnostusprojektin. Projektin rahoitukseen Luhangan Kotiseutuyhdistys on saanut tukea Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston Leader-ryhmältä. Kunnostuksessa korjataan vain ihan välttämättömät rakennusten osat ja nekin noudattaen entistä tapaa. Ikään kuin vain vanhat osat vaihdetaan uusiin. Rakennusten oikaisut, kengittämiset ja kattamiset ovat olleet jo asukkaiden aikana tavanomaisia tehtyjä korjaustöitä. Museona jatketaan samaa perinnettä. Suuri osa käytännön töistä tehdään paikallisin talkoovoimin.


title: 1-2-3-4!

text: 1-2-3-4! on levy-yhtiö Woimasoinnun vuonna 2005 julkaisema kokoelma-albumi, joka sisältää suomalaisten ramopunk -yhtyeiden kappaleita.


title: Aamurusko (lehti)

text: Aamurusko oli Viipurissa vuosina 1857–1859 ilmestynyt aikakaus- ja sanomalehti.


title: Aamurusko (lehti)

text: Pietari Hannikaisen toimittama "Aamurusko" ilmestyi aluksi lastenlehtenä, joka saavutti huomattavan valtakunnallisen levikin. Vuonna 1859 "Aamuruskoon" yhdistettiin "Sanan-Lennätin", jolloin siitä tuli lähinnä Viipurin seudulle levinnyt sanomalehti. Yhteiskunnallisesti radikaalia lehteä julkaisi "Wiborg"-lehtensä rinnalla Johannes Alfthan. Vuonna 1858 sen levikki oli 1 112 kappaletta, mutta seuraavana vuonna enää 612.


title: Cepagatti

text: Cepagatti on kunta Keski-Italiassa Abruzzon hallintoalueella olevassa Pescaran maakunnassa. Langobardit perustivat kaupungin keskiajalla. Kaupungin keskustassa on yhä keskiaikaisia katuja, joita reunustavien talojen seinille ovat paikalliset taiteilijat maalanneet kaupungin historiallisia tapahtumia.


title: Kari Kinnaslampi

text: Kari Mikael Kinnaslampi (s. 1. maaliskuuta 1964 Oulu) on suomalainen näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa televisiosarjoissa "Uusi päivä", "Elämän suola" ja "Salatut elämät". Kinnaslampi on koulutukseltaan teatteritaiteen maisteri. Hän on toiminut Varkauden teatterin johtajana vuodesta 2002. Hän on toiminut näyttelijänä Tampereen Teatterissa 1989–1991, teatterijohtaja-ohjaajana Lohjan teatterissa 1997–1998 ja ohjaajana Poleenin teatterissa 2002.


title: San Benedetto del Tronto

text: San Benedetto del Tronto on kaupunki Italiassa Marchen alueella olevassa Ascoli Picenon maakunnassa. Se on yksi Adrianmeren rannikon suurimmista kaupungeista Italiassa. Kaupungin sijainti keskellä Riviera delle Palmea on tehnyt siitä suositun matkailukohteen.


title: San Benedetto del Tronto

text: Kaupungin historia ulottuu roomalaisten aikaan saakka. 1800-luvun loppupuolella valmistunut Adrianmeren rautatie auttoi kaupunkia kehittymään voimakkaasti.


title: Chris Stewart

text: Chris Stewart voi tarkoittaa jotain seuraavista Stewart-sukuisista henkilöistä:


title: August Kuokkanen

text: August (Aukusti) Kuokkanen (3. tammikuuta 1850 Kuopio – 8. elokuuta 1907 Kuopio) oli suomalainen päätoimittaja, kaupunginkamreeri ja suomentaja.


title: August Kuokkanen

text: Kuokkasen vanhemmat olivat maalari Mikko Kuokkanen (1814–1863) ja Maria Kristina Sutinen (1810–1892). Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion lukiosta 1870.


title: August Kuokkanen

text: Kuokkanen toimi kansakoulunopettajana Kuopiossa 1872. Hän oli Savo-lehden päätoimittajana 1879–1885 ja sen jälkeen vuodesta 1886 alkaen hän toimi Kuopion kaupunginkamreerina.


title: August Kuokkanen

text: August Kuokkanen oli naimisissa vuodesta 1875 Olga Maria Hacklinin (1855–1928) kanssa. Heidän poikansa oli kihlakunnantuomari, Mikkelin pormestari, kansanedustaja ja sisäasiainministeri Erkki Kuokkanen.


title: Maailman mittaajat

text: Maailman mittaajat () on saksalais-itävaltaisen kirjailijan Daniel Kehlmannin vuonna 2005 julkaistu romaani. Kyseessä on fiktiivinen elämäkerta kahdesta saksalaisesta tiedemiehestä, tutkimusmatkaaja Alexander von Humboldtista ja matemaatikko Carl Friedrich Gaussista. Kirja käsittelee tiedemiesten pyrkimyksiä tutkia ja mitata omilla tavoillaan maailmaa. Tarina alkaa kohtauksella, jossa jo ikääntyneet päähenkilöt tapaavat toisensa ensimmäistä kertaa tutkijakongressissa Berliinissä vuonna 1828.


title: Maailman mittaajat

text: Perhemediat-kustantamo julkaisi kirjan Ilona Nykyrin suomennoksena vuonna 2007. Tammi julkaisi teoksen uudelleenpainoksen vuonna 2011. Detlev Buckin ohjaama "Die Vermessung der Welt" -niminen saksankielinen elokuvaversio ilmestyi vuonna 2012.


title: Karl Fredrik Öller

text: Karl Fredrik Öller (25. syyskuuta 1822 Kokkola – 22. maaliskuuta 1887 Hämeenlinna) oli suomalainen kirkkoherra ja valtiopäivämies.


title: Karl Fredrik Öller

text: Öllerin vanhemmat olivat Kokkolan, sittemmin Kuopion postimestari, nimineuvos Georg (Jöran) Johan Öller (1786–1863) ja Kristina Maria Österman (1791–1874). Hän kävi Oulun triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Helsingissä 1844. Öller opiskeli Helsingin yliopistossa ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa vuonna 1846.


title: Karl Fredrik Öller

text: Öller toimi Perhon seurakunnan saarnaajan apulaisena vuodesta 1846, Kosken tehtaan saarnaajana Perniössä vuodesta 1848, Snappertunan kappalaisena vuodesta 1860 ja Espoon kappalaisena vuodesta 1867. Hän sai varapastorin arvon 1862. Viimeksi Öller oli Hämeenlinnan ja Vanajan kirkkoherrana vuodesta 1881 alkaen. Hän oli pappissäädyn edustajana säätyvaltiopäivillä 1872, 1877–1878 ja 1882.


title: Karl Fredrik Öller

text: Öller oli naimisissa 1848–1877 Fredrika Lovisa Charlotta Ranckenin (1822–1877) kanssa. Heidän poikansa oli rautateiden liikennetarkastaja, filosofian maisteri Karl Jonathan Öller (1861–1947).


title: Dagens Tidning

text: Dagens Tidning oli Helsingissä vuosina 1911–1914 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti.


title: Dagens Tidning

text: Amos Andersonin perustama ja Guss Mattsonin toimittama "Dagens Press" oli liberaali, ruotsinmielinen ja varovaisen perustuslaillinen iltapäivälehti. Se oli ulkoasultaan tyylikäs ja hyvin toimitettu, mutta "Hufvudstadsbladetin" ja "Nya Pressenin" kilpailijana taloudellisesti kannattamaton. Andersonin omistaman Ab Dagens Tidning -kustannusyhtiön tilalle perustettiin kesällä 1913 Mattsonin johdolla uusi yhtiö Dagens Tidnings Förlags Ab. Seuraavana vuonna lehti yhdistettiin "Nya Pressenin" kanssa "Hufvudstadsbladetin" yhtiön julkaisemaksi "Dagens Pressiksi".


title: Dagens Tidning

text: Seitsenpäiväisen lehden levikki oli 6 000 kappaletta vuonna 1912.


title: Gluteeniyliherkkyys

text: Gluteeniyliherkkyys (gluteenisensitiivisyys) on oireyhtymä, jossa potilaan tila paranee, kun gluteeni poistetaan ruokavaliosta, kun keliakia ja vehnäallergia on poissuljettu.


title: Gluteeniyliherkkyys

text: Yhdysvalloissa ehkä 2–6 % väestöstä saa selviä oireita viljasta, vaikka heillä ei ole keliakiaa. Näille kaikille suositellaan keliakia- ja vilja-allergiatestejä ennen kuin viljoista luovutaan, koska muuten testitulos ei ole luotettava. Pelkkä gluteeniyliherkkyys voi olla ohimenevää, samoin vilja-allergia, mutta keliakia ei.


title: Gluteeniyliherkkyys

text: Vuonna 2016 julkaistussa tutkimuksessa tutkittiin henkilöitä, jotka uskoivat olevansa yliherkkiä gluteenille. Heistä osa hyötyi gluteenittomasta ruokavaliosta. Näistä enintään 14 prosentilla syynä oli gluteenittomuus. Muiden kohdalla hyödyn selittivät viljojen muut aineet, esimerkiksi FODMAP-hiilihydraatit, lisäaineet tai mahdollisesti ATI-proteiini.


title: Gluteeniyliherkkyys

text: Jos gluteeniyliherkkyyttä on olemassa, sen esiintyvyys saattaa olla keliakian (2 %) luokkaa. Oireita olisivat painonlasku, jäsenten puutuminen ym.


title: Chris Stewart (kirjailija)

text: Chris Stewart (s. 1951) on Genesiksen perustajajäsen, ja yhtyeen alkuaikojen rumpali. Nykyisin hän työskentelee Espanjassa maanviljelijänä ja kirjailijana.


title: Chris Stewart (kirjailija)

text: Stewart syntyi Horshamissa, Sussexissa. Koulun hän kävi Surreyssa, jossa hänen luokkakavereitaan olivat Tony Banks ja Peter Gabriel, joiden kanssa Stewart soitti koulun yhtyeessä. Myöhemmin yhtyeeseen liittyivät Mike Rutherford sekä Anthony Phillips. Tästä kokoonpanosta muotoutui Genesis-yhtyeen alkuperäiskokoonpano tammikuussa 1967. Stewart soittaa yhtyeen kahdella ensimmäisellä singlelevyllä.


title: Chris Stewart (kirjailija)

text: Stewart jätti Genesis-yhtyeen kesällä 1968. Matkusteltuaan ja työskenneltyään ympäri Eurooppaa Stewart asettui Andalusiaan, josta hän osti maatilan.


title: Chris Stewart (kirjailija)

text: Stewart tunnetaan parhaiten hänen kolmesta ensimmäisestä kirjastaan, jotka ovat omaelämäkerrallisia teoksia ja kertovat kirjoittajan ja hänen perheensä elämästä Espanjassa. Tuotanto koostuu toistaiseksi neljästä kirjasta: "Driving Over Lemons: An Optimist in Andalucia" (1999) (suom. "Andalusialaiset sitruunat"), "A Parrot In The Pepper Tree" (2002), "The Almond Blossom Appreciation Society" (2006) sekä "Three Ways to Capsize a Boat: An Optimist Afloat" (2009).


title: Nee!

text: Nee! on levy-yhtiö Woimasoinnun ja ramopunk.comin 10-vuotisjuhlalevy, joka julkaistiin 27. joulukuuta 2012. Se sisältää kappaleita punkyhtyeiltä Häiriköt, Psykoterapia, Ratpack ja V-osasto.


title: Nee!

text: Levyn kansikuvan on toteuttanut Jyrki Salmijärvi.


title: Hämeen Maa

text: Hämeen Maa oli Hämeenlinnassa ja Tampereella vuosina 1922–1929 ilmestynyt maalaisliiton sanomalehti.


title: Hämeen Maa

text: Maalaisliiton Etelä-Hämeen piirin perustama "Hämeen Maa" ilmestyi enimmän aikaa Tampereella, mutta levisi etupäässä Hämeenlinnan seudulle ja Uudellemaalle. Se teki konkurssin pulakauden alkaessa. Aluksi kerran, vuodesta 1923 lähtien kolmesti ja vuodesta 1927 neljästi viikossa ilmestyneen lehden päätoimittajina työskentelivät Aaretti Hovi (1922), A. V. Nieminen (1922), Janne Mäkinen (1923), Heikki Kokkonen (1924), Eino Aapo Aaltio (1924–1925) ja Vihtori Kivimäki (1925–1929).


title: Siirtotyö

text: Siirtotyö tarkoittaa toisessa valtiossa tehtyä työtä ilman, että asettuu toiseen maahan pysyvästi. Oleskelun tarkoituksena on rahan ansaitseminen, ei esimerkiksi opiskelu. Siirtotyö on siirtolaisuuden muoto. Siirtotyötä tekeviä kutsutaan siirtotyöntekijöiksi, siirtotyöläisiksi tai vierastyöläisiksi. Siirtotyöläisillä ei ole samoja oikeuksia kuin maahan pysyvästi asettuneilla siirtolaisilla.


title: Siirtotyö

text: Ulkomaille muuttoon ajaa tavallisesti kotimaan työttömyys tai huono palkka. Euroopan rikkaimmissa maissa asuvat siirtotyöläiset lähettävät vuosittain rahaa kotimaihinsa 97 miljardin euron arvosta.


title: Siirtotyö

text: Qatarin kuningaskunta toimii lähes täysin siirtotyöläisten voimin. sillä 88% maan väestöstä on siirtotyöntekijöitä. Heidän asemansa on erittäin huono. Heille ei myönnetä maan kansalaisuutta ja työolot ovat surkeat. Työntekijät eivät saa vapaasti lähteä maasta, vaan tarvitsevat työnantajansa luvan. He eivät saa sairausvakuutusta, työturvallisuus on lähes olematon ja passien takavarikointi on yleistä, vaikka se on nykyisin laitonta. Esimerkiksi piittaamattomuus työturvallisuudesta johti vuonna 2013 vain kahden kuukauden aikana 44 nepalilaistyöläisen kuolemaan. Palkka jätetään yleensä ensimmäisen puolen vuoden aikana maksamatta keräten se vakuussummaksi, jotta työntekijä joutuu työnantajastaan riippuvaiseksi.


title: Siirtotyö

text: Työsuojeluviranomaiset eivät ole riippumattomia, sillä kaikki 150 työsuojeluviranomaista ovat ulkomaalaisia, joten he ovat itsekin vaarassa menettää asuntonsa, jos he ärsyttävät hallitusta.


title: Haminan Varuskuntakerho

text: Haminan Varuskuntakerho on Haminassa sijaitseva rakennus, joka valmistui vuonna 1863. Rakennuksen suunnitteli Theodor Decker alun perin kadettikoulun johtajan asunnoksi. Tyyliltään rakennus edustaa lähinnä uusgotiikkaa.


title: Haminan Varuskuntakerho

text: Rakennukseen muutti ensimmäisenä kenraalimajuri Edvard Gustaf af Forselles. Haminan kadettikoulu lakkautettiin vuonna 1903, jolloin johtajan asunto muutettiin venäläisen rykmentin esikunnaksi ja upseerikerhoksi, missä käytössä se oli vuoteen 1917 asti. 1920-luvulta lähtien rakennus toimi Haminan Upseerikerhona. 1990-luvun alussa valmistuneen remontin suunnitteli Tuomo Suomalainen. Vuonna 2003 Haminan Upseerikerho muuttui Haminan Varuskuntakerhoksi.


title: Sade (kirja)

text: Sade () on Ulla-Lena Lundbergin vuonna 1997 kirjoittama romaani afrikkalaisesta näkökulmasta. Sen on suomentanut Leena Vallisaari ja julkaissut Gummerus.


title: Sade (kirja)

text: Lundberg on saanut kirjallisuuden Finlandia-palkinnon jopa omaelämäkerrallisella teoksellaan Jää vuonna 2012. Kökarilainen Lundberg on tutustunut myös Afrikkaan, josta hän on tehnyt muitakin teoksia. "Sade" kertoo saneista ja heidän ikiaikaisesta vuotuisesta taistelustaan sateen puolesta samaaniensa avulla ja toisaalta hyväntahtoisesta pohjoismaisesta vesi-insinööriajattelusta kehitysyhteistyön piirissä. Jälkimmäisessä suhteessa hän on jopa tavallaan Hannu Raittilan edelläkävijä.


title: Heikki Pursiainen

text: Heikki Pursiainen (s. 1974) on suomalainen ekonomisti. Hän on työskennellyt lokakuusta 2017 yhteiskunnallisen MustRead-digimedian sisältöjohtajana.


title: Heikki Pursiainen

text: Vuosina 2015–2017 Heikki Pursiainen toimi Ajatuspaja Liberan tutkimusjohtajana.


title: Heikki Pursiainen

text: Pursiainen opiskeli taloustiedettä Helsingin yliopistossa ja väitteli valtiotieteiden tohtoriksi vuonna 2005 otsikolla "Consistent Aggregation Methods and Index Number Theory". Vuodesta 2011 Pursiainen on työskennellyt erikoistutkijana Valtion taloudellisessa tutkimuskeskuksessa julkisten palvelujen ja kilpailututkimuksen parissa. Pursiainen on myös toiminut erikoistutkijana Turun yliopiston Julkisen valinnan teorian huippuyksikössä sekä Kilpailuvirastossa.


title: Heikki Pursiainen

text: Pursiainen kirjoittaa yhdessä Tuukka Saarimaan kanssa "Asiaton lehdistökatsaus" -blogia.


title: Heikki Pursiainen

text: Pursiaisen isä on entinen kansanedustaja Terho Pursiainen.


title: Afrikan kielet

text: Afrikan kielet kuuluvat pääasiassa usein neljään kielikuntaan: afroaasialaisiin kieliin, nilosaharalaisiin kieliin, nigeriläis-kongolaisiin kieliin ja khoisankieliin. Lisäksi Madagaskarin saarella puhutaan austronesialaista kieltä malagassia, ja eri puolilla Afrikkaa puhutaan indoeurooppalaisia kieliä, jotka tulivat maanosaan eurooppalaisen kolonialismin mukana. Afrikassa puhutaan yhteensä noin kahta tuhatta kieltä. Sitä paitsi Itä-Afrikassa puhutaan myös muutamia isolaattikieliä, jotka eivät kuulu mihinkään laajempaan kielikuntaan.


title: Afrikan kielet

text: Afroaasialaisia eli seemiläis-haamilaisia kieliä puhutaan koko Pohjois-Afrikassa sekä Saharan eteläpuolella Keski- ja Itä-Afrikassa. Suurin kieli on arabia, jota puhutaan laajalti myös Lounais-Aasiassa. Muita merkittäviä afroaasialaisia kieliä ovat Luoteis-Afrikan berberikielet, Nigerian hausa, Etiopian amhara ja oromo sekä somali. Myös muinainen egyptin kieli sekä siitä kehittynyt, kirkollisessa käytössä nykypäivään saakka säilynyt koptin kieli kuuluvat afroaasialaisiin kieliin.


title: Afrikan kielet

text: Nilosaharalaisia kieliä puhutaan Saharan eteläpuolisen Afrikan koillisosissa ja eteläisen Saharan alueella. Kieliä on noin 200 ja puhujia yhteensä 35 miljoonaa. Kaikki tutkijat eivät kuitenkaan ole yksimielisiä siitä, ovatko kaikki nilosaharalaiset kielet sukua toisilleen vai johtuvatko niiden yhteiset piirteet varhaisista ja pitkäaikaisista kontakteista eri kieliyhteisöjen välillä.


title: Afrikan kielet

text: Nigeriläis-kongolaisia kieliä puhutaan laajalla alueella Saharan eteläpuolella Länsi-Afrikan Senegalista Etelä-Afrikkaan asti. Nigeriläis-kongolainen kielikunta on kielten määrällä maailman suurin kielikunta, ja siihen kuuluu noin 1500 kieltä. Nigeriläis-kongolaisia kieliä puhuu yhteensä 360 miljoonaa ihmistä. Tärkein alaryhmä on bantukielet, joihin kuuluu esimerkiksi swahili, joka on Itä-Afrikan lingua franca.


title: Afrikan kielet

text: Khoisankieliä puhutaan lounaisessa Afrikassa. Niiden omalaatuisin piirre on naksausäänteet, jotka niiden lisäksi esiintyvät vain joissakin eteläisimmissä bantukielissä, joihin ne ilmeisesti ovat levinneet khoisankielten vaikutuksesta. Osa khoisankielistä on katoamassa tai jo kadonnut, ja suurimmalla osalla on korkeintaan muutama tuhat puhujaa. Suurin khoisankielistä on Namibian khoekhoe. Khoisankielten puhuma-alue oli ennen vanhaan todennäköisesti paljon nykyistä suurempi.


title: Afrikan kielet

text: Tansaniassa puhutaan myös hadzan ja sandawen kieliä. Ne ovat isolaattikieliä, joiden ei ole voitu todistaa olevan sukua millekään muulle kielelle tai toisilleen. Aikaisemmin nekin on luettu khoisankieliin. Isolaattikieliä ovat todennäköisesti myös Etiopiassa puhutut birale ja mekejir, jota tosin on arveltu myös nilosarahalaiseksi, Nigerian jalabe ja Ugandan oropom sekä Nubian muinaisen kuningaskunnan kieli meroe.


title: Afrikan kielet

text: Indoeurooppalaisista kielistä tärkeimpiä Afrikassa ovat englanti, ranska ja afrikaans. Varsinkin englanti ja ranska mutta myös portugali ovat monissa Afrikan valtioissa virallisen kielen asemassa, vaikka niillä on siellä jokseenkin vähän äidinkielisiä puhujia.


title: Pat Mills

text: Pat Mills (s.1949) on brittiläinen sarjakuvien käsikirjoittaja ja editoija, joka tunnetaan parhaiten 2000 AD -sarjakuvalehden perustajana sekä science fiction ja fantasia -aiheisten sarjakuvien käsikirjoittajana.


title: Pat Mills

text: Mills työskenteli sarjakuvien käsikirjoittana ja editoijana vuosien 1970-1976 aikana, jolloin hänen tuotantoonsa kuului muun muassa Action.


title: Pat Mills

text: Vuonna 1977 Mills perusti viikoittain julkaistun 2000 AD science fiction -aiheisen sarjakuvalehden. Tuolloin hän käsikirjoitti useita Judge Dreddin alkuajan sarjakuvista.


title: Pat Mills

text: Millsin käsialaa ovat useat science fiction -aiheiset sarjakuvat, kuten Nemesis, Requiem Chevalier Vampire, Sláine sekä ABC Warriors.


title: Mahindra Group

text: Mahindra Group on suuri kansainvälinen intialainen monialayritys. Siihen kuuluu kymmeniä tytäryrityksiä, joista seitsemän on pörssilistattuja yhtiöitä. Konsernin palveluksessa on yli 180 000 työntekijää yli sadassa eri maassa. Mahindra Groupin liikevaihto oli noin 16,9 miljardia dollaria. Konserni on esimerkiksi maailman suurin traktorivalmistaja, Intian suurimpia autoteollisuusyriyksiä ja yksi Intian suurimmista tietotekniikka-alan yrityksistä. Konsernin tavoittena on nostaa Mahindra vuoteen 2021 mennessä maailman 50 arvostetuimman brändin joukkoon.


title: Mahindra Group

text: Tytäryhtiöistä liikevaihdoltaan suurin on Mahindra & Mahindra. Se on Forbes Global 2000 -listattu autoteollisuuskonserni. Yhtiön pääkonttori on Mumbaissa ja toimitusjohtaja on Anand Mahindra. Autoteollisuuskonsernin liikevaihto oli 11,61 miljardia dollaria ja yhtiön palveluksessa oli 19 427 työntekijää (2014). Mahindra & Mahindra luokiteltiin vuonna 2015 Intian 18. ja maailman 814. suurimmaksi julkiseksi osakeyritykseksi. Joulukuussa 2015 uutisoitiin Mahindra & Mahindra ostavan maailmankuulun italialaisen ajoneuvosuunnitteluyritys Pininfarinan. Maaliskuussa 2016 uutisoitiin Mahindra & Mahindran ostavan 35 prosentin osuuden suomalaisesta leikkuupuimurivalmistaja Sampo-Rosenlewistä ja aloittavan tuotannollisen yhteistyön suomalaisyrityksen kanssa.


title: Mahindra Group

text: Toinen erittäin merkittävä Forbes Global 2000 -listattu tytäryhtiö on Tech Mahindra (Forbesin listan 1729. sijalla 2015), joka lukeutuu Intian suurimpiin IT-teollisuuden yrityksiin. Vuonna 2014 yhtiö teki 3,5 miljardin dollaria liikevaihtoa. Yhtiön palveluksessa on 84 000 työntekijää.


title: Mahindra Group

text: Muita pörssilistattuja tytäryrityksiä ovat Mahindra CIE Automotive, Mahindra & Mahindra Financial Services, Mahindra Holidays & Resorts India, Mahindra Lifespace Developers ja eteläkorealainen Ssangyong Motor. Mahindra Holidays & Resorts India -yhtiö nousi kesällä 2014 uutisiin Suomessakin sen ostettua suomalaisen Holiday Club Resorts -lomaosakeketjun osake-enemmistön.


title: Luxorin obeliski

text: Luxorin obeliski on Egyptin Luxorista tuotu obeliski Pariisin Place de la Concorde -aukiolla. Punagraniittinen obeliski on 22,83 metriä korkea ja painaa 227 tonnia. Se on alkuperäiseltä iältään Pariisin vanhin muistomerkki ja sijaitsee niin sanotulla Axe historique -kaupunkiakselilla.


title: Luxorin obeliski

text: Kyseessä on alkujaan toinen kahdesta Ramses II:n aikana 1200-luvulla eaa. pystytetystä obeliskista, jotka sijaitsivat Luxorin temppelin edustalla. Ne olivat suurimmat Ramses II:n aikana pystytetyt obeliskit. Obeliskin kyljessä olevat hieroglyfit kuvaavat Ramses II:n ja Ramses III:n valtakausia.


title: Luxorin obeliski

text: Ranskan kuningas Kaarle X halusi Pariisiin egyptiläisen obeliskin ja pyysi kuuluisaa egyptologia Jean-François Champollionia tiedustelemaan mahdollisuuksia sellaisen hankkimiseen. Vuonna 1830 Egyptin hallitsija Muhammad Ali tarjosi Ranskalle Luxorin obeliskeja. Kuljetuksen kalleuden vuoksi Ranska päätti ottaa niistä vain toisen, jonka sijoituspaikaksi valittiin Pariisin Place de la Concorde. Obeliskin kuljetus Luxorista Pariisiin annettiin insinööri Apollinaire Lebas’n tehtäväksi. Obeliskin kuljettamiseksi suunniteltiin erityinen "Luxor"-niminen alus, joka kuitenkin juuttui paluumatkalla syksyllä 1831 Niilin suistoon yli vuoden ajaksi. Vuonna 1833 "Luxor" hinattiin Aleksandriasta Välimerta ja Seineä pitkin Pariisiin "Sphinx"-nimisellä höyrylaivalla, mikä kesti lähes vuoden. Obeliski paljastettiin lopulta nykyisellä paikallaan aukion keskellä 25. lokakuuta 1836. Paljastustilaisuuteen osallistui noin 200 000 ihmistä.


title: Luxorin obeliski

text: Obeliskin jalustaan on kaiverrettu kuvallinen selostus sen pystyttämisessä käytetyistä menetelmistä. Place de la Concordelle rakennettiin 1830-luvulla myös arkkitehti Jacques Ignace Hittorffin suunnittelemat kaksi suurta suihkulähdettä ja kahdeksan Ranskan kaupunkeja edustavaa kivimuistomerkkiä, jotka ympäröivät symmetrisesti obeliskia. Vastalahjana Luxorin obeliskista Ranskan kuningas Ludvig Filip I lahjoitti myöhemmin Egyptille suuren kellon, joka sijaitsee nykyäänkin Kairossa Muhammed Alin moskeijan kellotornissa. Ranskalla oli edelleen virallisesti oikeus myös Luxoriin jääneeseen toiseen obeliskiin, kunnes Ranskan presidentti François Mitterrand symbolisesti ilmoitti Ranskan luopuvan siitä.


title: Luxorin obeliski

text: Luxorin obeliskin alkuperäinen kärki on luultavasti varastettu 500-luvulla eaa. Egyptologi Christiane Desroches Noblecourtin aloitteesta Ranskan viranomaiset sijoittivat vuonna 1998 obeliskin huipulle uuden kullatun kärjen.


title: Luxorin obeliski

text: Obeliskin kunnon arvellaan kärsineen ilmansaasteiden vuoksi Pariisin sijoittamisen jälkeen enemmän kahdessa vuosisadassa kuin sitä edeltäneiden yli kolmen tuhannen vuoden aikana Egyptissä.


title: Ivar Gordie

text: Ivar Sune Gordie (7. maaliskuuta 1853 Mustasaari – 22. syyskuuta 1921 Helsinki) oli suomalainen upseeri, joka toimi muun muassa Helsingin poliisipäällikkönä ja Hämeen läänin kuvernöörinä. Sotilasarvoltaan hän oli eversti.


title: Ivar Gordie

text: Gordie valmistui Helsingin junkkarikoulusta vuonna 1873 ja palveli sen jälkeen Aunuksen jalkaväkirykmentissä vuoteen 1880 ja Hämeenlinnan tarkkampujapataljoonassa 1880–1891. Tämän jälkeen hän toimi Helsingin poliisimestarina, kunnes Gordie erotettiin ensimmäisen sortokauden aikana 1901. Seuraavaksi hän työskenteli Suomen kaupunkien yleisen paloapuyhtiön palveluksessa vuoteen 1906 saakka, jolloin Gordie nimitettiin Hämeen läänin kuvernööriksi. Hoidettuaan virkaa vuoteen 1910 hän työskenteli vielä Helsingin köyhäinhuollon lastenhoidontarkastajana kuolemaansa saakka.


title: Ivar Gordie

text: Hämeenlinnan kaupunginvaltuustoon Gordie kuului vuodet 1888–1891. Myöhemmin hän toimi Helsingin köyhäinhoitohallituksen ja kasvatuslautakuntien puheenjohtajana.


title: Ivar Gordie

text: Vuoden 1905 suurlakon aikana myös suurin osa Helsingin poliisilaitoksesta meni mukaan lakkoon, minkä jälkeen järjestyksenvalvontaa varten perustettiin työläisistä muodostettu kansalliskaarti. Gordie ryhtyi perustuslaillisten pyynnöstä kokoamaan ylioppilaista ja polyteekkareista koottua suojakaartia, joka pian liittyi osaksi kansalliskaartia. Porvarit halusivat hänet myös koko kaartin johtoon, mutta valituksi tuli työläisten kannattama Johan Kock. Tämä vastasi kansalliskaartin yleistason päätöksistä, Gordien järjestäessä sen toimintaa yksityiskohtaisemmin.


title: Ivar Gordie

text: Gordien alistaminen Kockin käskyvaltaan aiheutti porvariston keskuudessa eripuraa, ja lakon loppuvaiheessa hänet yritettiin syrjäyttää. Gordie kuitenkin kieltäytyi astumasta kansalliskaartin johtoon ilman työväestön tukea. Lopulta perustuslailliset ja ylioppilaat kokosivat yhteisen suojakaartin, josta myöhemmin muodostui Suojeluskunta. Gordieta pyydettiin myös uuden suojakaartin johtoon, mutta hän kieltäytyi tästäkin tehtävästä havaittuaan sen järjestyksenvalvonnan sijasta olevan tarkoitettu lähinnä väkivaltaisuuksiin.


title: Ivar Gordie

text: Gordien puoliso oli vuodesta 1873 Aina Wilhelmina Ascholin (k. 1933).


title: Sampo-kirja

text: Sampo-kirja on Kustannusosakeyhtiö Mantereen julkaisema Kulosaaressa sijainneen Wihurin tutkimuslaitoksen askartelukirja vuodelta 1946, ja siitä on otettu ainakin neljä painosta. Kirjan on toimittanut Alvar Wilska, ja se perustuu Wihurin tutkimuslaitoksen kesällä 1945 julkaisemaan kilpailuun, johon rahat luovutti Jenny ja Antti Wihurin säätiö. Kilpailu oli tarkoitettu keksijäehdokkaille, ja teoksessa julkaistiin ehdotuksista kiinnostavimpia riippumatta siitä olivatko ne päässeet varsinaisessa kilpailussa palkinnoille. Nuorimpina ehdokkaina oli koulupoikia, ja joitain heidänkin ehdotuksistaan pääsi askartelukirjaan.


title: Sampo-kirja

text: Teoksessa on yli sata askarteluohjetta, ja niiden kirjo on suuri. Mukana on muun muassa mesimarjan jalostus, perunan tärkkelysmittari ja katkenneen kamman uudistaminen, mutta myös näkötorni kaloille, kuusenoksahygrometri, soittimia kuten kantele, puhelin, sähköleimasin, tuulilataajan rakentaminen, tahtimoottoreita ja jopa rahan ansaitsemiskeinoja. Lisäksi teokseen on sijoitetettu teknisiä tietoja ja mittayksiköiden muuntotaulukoita. Teos on kuvitettu.


title: Myrskyn jälkeen (kirja)

text: Myrskyn jälkeen on Kalle Päätalon "Koillismaa" -sarjan neljäs osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1965 Gummeruksen kustantamana. Kirjasta on otettu uudelleenpainos vuonna 2012.


title: Myrskyn jälkeen (kirja)

text: Kirja sijoittuu sodan jälkeiseen Suomeen. Kosti Mäkinen palaa vaimonsa ja poikiensa kanssa Tampereelta takaisin Sääskilammille. Selkosten asukkaiden usko parempaan tulevaisuuteen on kasvamassa, vaikka ruoka on vähissä ja rakennustarvikkeista on pulaa.


title: Kansan Tahto (1921–1923)

text: Kansan Tahto oli Oulussa vuosina 1921–1923 ilmestynyt SDP:n sanomalehti.


title: Kansan Tahto (1921–1923)

text: Oululaisen "Pohjan Kansan" jouduttua vasemmistoradikaalien haltuun sosiaalidemokraatit päättivät perustaa oman lehden. Sen nimeksi otettiin sisällissotaa edeltänyt "Kansan Tahto". Kolmesti viikossa ilmestynyt uusi lehti oli uutisvälineenä heikko ja levikiltään pieni. Se lopetettiin tappiollisena vuoden 1923 alussa. Jatkajaksi perustettiin seuraavan vuoden alussa "Pohjolan Työmies".


title: Kansan Tahto (1921–1923)

text: Kansan Tahto Oy:n julkaiseman lehden päätoimittajina ja vastaavina toimittajina työskentelivät I. V. Korkeakangas (1922) ja Väinö Jousi (1922–1923). Toimittajia olivat Tyko Varto ja Yrjö Oksanen.


title: Mustan lumen talvi

text:
Mustan lumen talvi on Kalle Päätalon "Koillismaa" -sarjan viides ja samalla päätösosa. Teos on ilmestynyt vuonna 1969 Gummeruksen kustantamana. Kirjasta on otettu uudelleenpainos vuonna 2013.
Teos on käännetty englanniksi vuonna 2002 nimellä The winter of the black snow.


title: Mustan lumen talvi

text: Muutosten aika on tullut Koillismaahan. Televisio, tiet ja ajoneuvot ovat pienentäneet maailmaa. Voivuoret kasvavat ja peltoja laitetaan pakettiin. Vanhusten turvaksi on kansaneläke. Vaikka nälkä ja puute ovat kadonneet, eivät huolet häviä. Maahan satanut oudonvärinen lumi koituu porojen kohtaloksi ja tuhoaa satoja. Työn perässä yhä useampi lähtee Ruotsiin ja naulaa laudat ikkunoidensa eteen. Sammalsuon perhe sopeutuu kuitenkin uuteen aikaan ja seuraavan sukupolven usko tulevaisuuteen on vahva.


title: Mustan lumen talvi

text: Edvin Laineen elokuva Ruskan jälkeen vuodelta 1979.


title: Pohjolan Työmies

text: Pohjolan Työmies oli Oulussa vuosina 1924–1937 ilmestynyt SDP:n sanomalehti. Huhtikuussa 1925 sen nimenä oli vähän aikaa "Työmies".


title: Pohjolan Työmies

text: Vasemmistoradikaalin "Pohjan Kansan" tultua lakkautetuksi sosiaalidemokraatit päättivät jälleen yrittää oman lehden julkaisemista. "Pohjolan Työmies" oli edeltäjänsä "Kansan Tahdon" tavoin kannattamaton, mutta puolueella ei poliittisista syistä ollut varaa antaa sen lakata. Tilannetta ei helpottanut edes "Pohjan Kansan" jatkajan "Pohjan Voiman" lakkauttaminen vuonna 1930, ja vuonna 1933 "Pohjolan Työmies" teki konkurssin. Sen julkaisemista kuitenkin jatkettiin päätoimittaja Arvi Turkan nimissä. Vuonna 1936 sosiaalidemokraatit ja kansanrintamataktiikkaan siirtyneet kommunistit sopivat yhteisen "Pohjolan Työ" -lehden perustamisesta.


title: Pohjolan Työmies

text: "Pohjolan Työmies" ilmestyi aluksi kuudesti, vuonna 1926 vähän aikaa kahdesti, sen jälkeen kolmesti ja vuodesta 1933 lähtien jälleen kahdesti viikossa. Lehden tilaajamäärä oli 1 000–1 500 kappaletta. Sen päätoimittajina työskentelivät Reinhold Sventorzetski (Svento, 1924), Kalle Hautala (1924–1925 ja 1928–1931), E. O. J. Kotiranta (1925–1926), Edvard Huttunen (1926–1928) ja Arvi Turkka (1931–1937).


title: Paratiisisaaren vangit

text: Paratiisisaaren vangit on Arto Paasilinnan kirjoittama romaani. Teos ilmestyi vuonna 1974 ja sen kustansi Weilin+Göös. Kirja on käännetty ranskaksi 1999 (Prisonniers du paradis) ja ruotsiksi 2010 (Paradisets fångar).


title: Paratiisisaaren vangit

text: YK:n vuokraama lentokone haaksirikkoutuu myrskyssä Melanesian merialueella. 26 miestä ja 26 naista pelastautuu autiolle saarelle, mukana on suomalaisia metsätyömiehiä ja kätilöitä sekä ruotsalaisia terveyssisaria, muutama lääkäri, lehtimies sekä brittiläisen koneen miehistö.


title: Paratiisisaaren vangit

text: Elämä saarella alkaa ankeasti, on liian kuuma ja ruokaa ei ole lainkaan. Koneen hylystä saadaan nostettua muun muassa ehkäisyvälineitä, kirveitä ja puukkoja. Pian käy selville, että saaren sisäosissa on käynnissä sota, ja ylitsepääsemätön vuoristo erottaa ranta-alueet siitä. Yhteisössä syntyy niin kieli- kuin poliittisia ja uskonnollisia riitoja. Vähitellen opitaan elämään saarella, hankkimaan ravintoa ja tekemään suojia. Rakastellaan, juhlitaan ja työskennellään ankarasti suunnitellen pelastautumista mitä mielikuvituksellisimmilla tavoilla.


title: Nakolinna

text: Nakolinna on Varsinais-Suomessa Paimion Korkeakylässä sijaitseva linnavuori.


title: Nakolinna

text: Linnavuori sijaitsee Paimion kirkosta 2,6 kilometriä luoteeseen peltojen rajamalla suuressa metsäsaarekkeessa, jonka korkeinta kohtaa kutsutaan Nakolinnanmäeksi. Se sijaitsee saarekkeen pohjoispäässä kohdassa, jossa yhdystie 2341 kaartaa sen vierestä. Mäki kohoaa yli 40 metriä ympäröiviä peltoja korkeammalla ja mäki on pohjois- ja itäsivuiltansa jyrkkä. Sen sijaan etelään ja länteen rinteet viettävät loivasti. Vuori on kooltaan 200×200 metriä ja sen kallioisella lakialueella sijaitsee lakia kiertävä lähes katkeamaton ja rakentamaton kivivalli. Kiviä on vallissa 2–4 kerrosta, jolloin se yltää lähes metrin korkeuteen. Vain linnan koilliskulmassa ei ole vallia, mutta siellä linnoitus on luoksepääsemätön. Linnapihan suuruus on noin neljä hehtaaria. Vallien kivikko on kerätty vuoren luontaisesta muinaisesta rantakivikosta.


title: Nakolinna

text: Ilmeisesti metsänhoidollisista syistä etelärinteen valliin on tehty traktorin mentävä aukko. Linnavuoren luoteisrinteen yläosassa sijaitsee vanha lahonnut hyppyrimäki, jota tehtäessä vallikiveystä on poistettu. Hyppyrimäki on osittain vallin päällä.


title: Nakolinna

text: Linnavuorella on suoritettu arkeologinen kaivaus vuonna 1979 (Jukka Luoto). Muut tutkimukset, jotka ovat olleet pintapuolisi,ja ne on tehty vuosina 1927 (Allan Lindroos) ja 2005 (Eeva Raike).


title: Nakolinna

text: Kaistale eteläistä kivivallia on tutkittu ja vallin alta paljastui hiiltynyttä puuta ajalta 400–500 jaa., joka sijoittuu rautakauden kansainvaellusajalle. Mäelle tehtyjen koekuopista ei löytynyt ihmistoiminnasta syntyviä jälkiä, joten linnapihalla on tuskin ollut asuttu. Nakolinnan varustuksia on vuosien varrella hävitetty. Lähiseudun kylien asukkaiden on kerrottu vierittäneen varustusten kiviä alas sekä tarpeen vaatiessa särkeneen niitä rakennustarpeiksi.


title: Nakolinna

text: Nakolinnaa on hoidettu vuodesta 1990 lähtien. Toimenpiteitä on toistettu ainakin vuosina 1990–1995 ja 1997 (Teija Tiitinen, Henrik Asplund ja Satu Hirvonen-Mikkonen). Kohteelle johtaa vihreäpäisin puupaaluin merkitty polku. Kulku linnavuorelle tapahtuu jyrkkää rinnettä nousten.


title: Nakolinna

text: Paimiossa sijaitsee Nakolinnan lisäksi myös kaksi muuta linnavuorta, Rekottilan linnavuori sekä Ruokolinna.


title: Mattila (Lappeenranta)

text: Mattila on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue. Se sijaitsee kaupungin eteläisellä alueella valtatie 6:n eteläpuolella noin kolmen kilometrin päässä keskustasta.


title: Mattila (Lappeenranta)

text: Kaupunginosa on Ihalaisen vanhan maarekisterikylän mailla, ja se on saanut nimensä alueella olleesta Matinsuosta. Mattilasta tuli osa Lappeenrantaa välirauhan aikana vuoden 1941 alussa, mitä ennen se kuului Lappeeseen. Vuoden 1932 esikaupunkiliitoksessa Mattila sekä Mäntylä, Kuusela ja Ihalainen olivat jääneet vielä kaupungin rajojen ulkopuolelle, mutta Ihalaisen kaivoksen toiminnan laajenemisen vuoksi uusi liitos nähtiin pian tarpeelliseksi. Mattilan ensimmäinen asemakaava hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa 12. toukokuuta 1947. 1960-luvulle asti Mattilaa ja sen eteläpuoleista Mäntylää käsiteltiin vielä yhtenä kaupunginosana, kunnes Mäntylästä tuli erillinen kaupunginosa vuonna 1967. Mattilan asutus on yhtenäistä pientaloasutusta, ja se on rakentunut 1940- ja 1960-luvuilla. Mattilan tilastoalueella on 743 asukasta.


title: Mattila (Lappeenranta)

text: Kaupunginosan eteläosassa on Mattilanlampi, joka syntyi 1950-luvulla sorakuopan täytyttyä pohjavedellä. Lammen rannalla on julkinen uimaranta, pallokenttä ja muita liikuntapaikkoja. Muut lähimmät julkiset ja kaupalliset palvelut ovat Mäntylässä kaupunginosien rajan tuntumassa.


title: Mattila (Lappeenranta)

text: Valtatie 6:n Mattilan eritasoliittymä, joka on Lappeenrannan tärkein sisääntuloväylä, sijaitsee kaupunginosan koillisnurkassa. Mattilan ja Mäntylän länsipuolella on Laukkarata, yksi Maasotakoulun lähiharjoitusalueista. Valtatie 6:n tuntumassa on kolme venäläisten sotavankien hautausmaata, joista kaksi on Mattilan kaupunginosan rajojen sisäpuolella.


title: Mattila (Lappeenranta)

text: Kaupunginosaa rajaavat valtatie 6 pohjoisessa, seututie 387 eli Vaalimaantie idässä, Mattilanlampi ja Mattilantien ja Kurjentien risteys etelässä ja Laukkarata lännessä. Mattilan naapurikaupunginosia ovat Lentokenttä, Kesämäki, Reijola, Ihalainen ja Mäntylä.


title: Mikroverenkierto

text: Mikroverenkierto tarkoittaa verenkiertoa pienimpien verisuonten tiheässä verkostossa. Siellä tapahtuu noin 74 % verenkierrosta. Mikroverenkierto kuljettaa kudoksiin happea ja ravinteita ja kuljettaa pois hiilidioksidia ja kuona-aineita. Happi ja ravintoaineet siirtyvät hiusverisuonien seinämän läpi solujen hyödynnettäväksi.


title: Kantonin oopperatalo

text: Kantonin oopperatalo () on oopperatalo Kantonin kaupungissa Kiinan Guangdongin maakunnassa. Britannianirakilaisen arkkitehdin Zaha Hadidin suunnittelema rakennus avattiin vuonna 2011.


title: Pohjan Voima

text: Pohjan Voima oli Oulussa vuosina 1924–1930 ilmestynyt vasemmistoradikaali sanomalehti.


title: Pohjan Voima

text: Viranomaisten elokuussa 1923 lakkauttaman "Pohjan Kansan" kirjapaino vapautui takavarikosta kesällä 1924, jolloin SKP:n ohjaamat vasemmistoradikaalit perustivat sen jatkajaksi "Pohjan Voiman". Lehden nimellisenä julkaisijana toimi sen taloudenhoitaja J. H. Kanerva, jonka taustalla olivat kirjapainoyhtiö Oulun Läänin Työväen Kirjateollisuus Oy ja "Pohjan Kansan" vanha kustannusyhtiö Oy Pohjan Kansa. Kuudesti viikossa ilmestynyt "Pohjan Voima" oli kilpailukykyinen ja kohtalaisen hyvin menestynyt sanomalehti, joka kykeni julkaisemaan laajaa viikonloppunumeroa ja hankkimaan 1920-luvun lopulla sivuilleen myös kuvitusta. Sen levikki oli enimmillään yli 7 000 kappaletta. ”Työväen ja pienviljelijäin äänenkannattajaksi” julistautuneen lehden vastaavat toimittajat saivat sen kirjoittelusta useita vankeustuomioita ja vuosina 1928 ja 1930 se oli lakkautettuna muutamien kuukausien ajaksi.


title: Pohjan Voima

text: Lehden vastaavina toimittajina toimivat Akseli Timonen (1924–1925), Ilmari Sormunen (1925–1928), Juho Oskari Palsa (1928), Niilo Nikkilä (1928–1929), Jonne Kuivala (1929–1930) ja Verner Kuusikko (1930). Toimituksen johdossa työskentelivät Mauritz Rosenberg (1924–1927) ja Jussi Forsman (1927–1930). Muita toimittajia olivat Paul Brander, Kaarlo Kosunen, Arvi Sänkiaho, Karl Christiansson ja Juho Kemppainen. SKP:n kirjoittajista tärkein oli nimimerkillä Talonpoika esiintynyt Santeri Mäkelä.


title: Pohjan Voima

text: "Pohjan Voima" lakkautettiin muiden vasemmistoradikaalien lehtien tavoin kesäkuussa 1930. Sen jälkeen kommunistit vaikuttivat Oulussa vuosina 1932–1936 painetussa niin sanotun Muhoksen liikkeen lehdessä "Kansan Pulassa" sekä vuoteen 1935 saakka ilmestyneissä maanalaisissa lehdissä. Kirjateollisuus Oy:n kirjapaino saatiin avattua syksyllä 1937, jolloin sieltä alkoi ilmestyä kommunistien tukema sosiaalidemokraattinen "Pohjolan Työ". "Pohjan Voiman" aatteellinen jatkaja oli vuonna 1945 aloittanut "Kansan Tahto".


title: Kultainen nousukas

text: Kultainen nousukas on Arto Paasilinnan kirjoittama romaani. Teos ilmestyi vuonna 1982 ja sen kustansi WSOY.


title: Kultainen nousukas

text: Pienessä syrjäkylässä Sallassa syntyy kuolleena köyhän piian poika, jonka äiti hylkää. Poika ei anna periksi edes kuolemalle, vaan hänellä on kova hinku elämään ja menestykseen. Hän aloittaa raivaamaan väkisin tien kohti menestystä ja arvostusta. Liikemiehen ura alkaa jo viisitoistavuotiaana holhoojan Oulun kauppatorin lohimyyjän Siirin avustuksella. Liiketoimet alkavat valokuvausliikkeen perustamisesta ja kalan trokaamisesta Pohjois-Norjasta. Kohtalo kuitenkin puuttuu peliin liiketoiminnan kasvaessa ja kaikki on arvioitava uudelleen.


title: Pakkotyö

text: Pakkotyö tarkoittaa työtä tai palvelusta, johon ihminen pakotetaan rangaistuksen uhalla vasten tahtoaan. Orjuus, kuten velkaorjuus tai ihmiskauppa sisältää aina pakkotyötä. Varsinkin aikaisemmin, monissa maissa vielä nykyisinkin pakkotyötä on paljon käytetty lain määräämänä rangaistuksena monista rikoksista, mutta pakkotyötä teetetään maailmassa nykyisinkin paljon myös laittomasti. Pakkotyön poistamiseksi Kansainvälinen työjärjestö (ILO) on laatinut kansainvälisiä yleissopimuksia.


title: Pakkotyö

text: Pakkotyö on yleisintä säätelemättömillä ruumiillisen työn aloilla, kuten maataloudessa ja kalastuksessa, kodinhoitotyössä, rakennus-, kaivos- ja tiiliteollisuudessa, valmistus-, käsittely- ja pakkausketjussa, seksityössä ja lasten hyväksikäytössä, kaupankäynnissä ja rikollisuudessa. Pakkotyön on arvioitu olevan isoin ongelma Aasiassa ja Tyynenmeren valtioissa. Pakkotyö on vanhastaan ollut monissa maissa käytössä rangaistuksena. Se on tavallisimmin määrätty suoritettavaksi valtion tiluksilla, linnoituksissa, tehtaissa tai kaivoksissa, entisinä aikoina usein myös kaleerilaivoilla tai siirtomaissa.


title: Pakkotyö

text: Itä-Ukrainan kapinalliset ovat Donetskin kansantasavallan johdolla kertoneet kertoneet teettävänsä vangituilla ukrainalaissotilailla pakkotyötä. Ainakin 65 sotavankia on käytetty talojen rakentamiseen Ilovaiskissa Donetskin lähellä.


title: Pakkotyö

text: Euroopan neuvoston kidutuksen vastainen komitea (CPT) raportoi jo ennen sotaa pakkotyön käytöstä ukrainalaisvankiloissa vuonna 2005. Naisvankilassa vankeja oli pidetty pakkotyössä 12 tuntia päivässä. Lisäksi Ukrainassa pidätetyt olivat jatkuvassa vaarassa joutua pahoinpitelyn tai kidutuksen uhreiksi. Hallitus vastasi sulkeneensa joitain pidätyskeskuksia, uudistaneensa vankiloita ja vakuutti että rikoksista seuraisi syytteitä.


title: Pakkotyö

text: Siirtomaissa rangaistuksena suoritettava pakkotyö oli aikoinaan laajassa käytössä muun muassa Britanniassa, josta noin 161 700 vankia vuosien 1788 ja 1868 välillä siirrettiin Australiaan.


title: Pakkotyö

text: 1900-luvulla useissa diktatuurivaltioissa kuten Natsi-Saksassa ja varsinkin Stalinin aikana myös Neuvostoliittossa suuri joukko vallanpitäjien poliittisia vastustajia tai sellaisiksi epäiltyjä joutui pakkotyöhön keskitysleireillä.


title: Pakkotyö

text: Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessa vuoden 1734 laki määräsi pakkotyön rangaistukseksi muun muassa rahanväärentämisestä, oikeuden tuomiokirjojen ja eräiden muiden virallisten asiakirjojen väärentämisestä, eräissä tapauksissa varkaudesta ja julkisten varojen kavaltamisesta, salavuoteudesta, mikäli tuomittujen varat eivät riittäneet siitä säädetyn sakon maksamiseen, sekä prostituutiosta. Suomessa nykyinen rikoslaki ei tunne pakkotyötä erillisenä rangaistuksena, mutta vankeuteen tuomitut ovat lain mukaan velvolliset vahvistettuna työaikana osallistumaan vankilan järjestämään ja hyväksymään toimintaan.


title: Pakkotyö

text: Rangaistuksen luontoiseen pakkotyöhön, jota ei kuitenkaan virallisesti nimitetty rangaistukseksi, voitiin Suomessa vuoteen 1987 voimassa olleen lain mukaan määrätä myös irtolaisuudesta.


title: Pakkotyö

text: Vuonna 1930 tehtiin ensimmäinen kansainvälinen yleissopimus, jonka tarkoituksena oli saada pakkotyö mahdollisuuksien mukaan poistetuksi. Sitä täydentää vuonna 1955 laadittu yleissopimus pakkotyön poistamisesta.


title: Kvantiiliregressio

text: Kvantiiliregressio on regressioanalyysin muoto, jota käytetään tilastotieteessä ja ekonometriassa. Pienimmän neliösumman menetelmä tuottaa estimaatteja, jotka estimoivat vastemuuttujan ehdollisen keskiarvon ennustavien muuttujien avulla, kvantiiliregressio puolestaan pyrkii estimoimaan ehdollisen mediaanin tai jonkun muun kvantiilin vastemuuttujalle.


title: Leberecht Maass

text: Leberecht Maass (24. marraskuuta 1863 − 28. elokuuta 1914) oli Saksan keisarikunnan laivaston kontra-amiraali ensimmäisessä maailmansodassa komentaen laivasto-osastoa Helgolandin taistelussa, jossa hän sai surmansa.


title: Leberecht Maass

text: Leberecht Maass syntyi Korkenhagenissa Pommerissa. Hän liittyi Saksan keisarikunnan laivastoon 1883 ja oli vuonna 1895 torpedoveneen päällikkönä. Laivueenkomentajana hän oli vuosina 1898–1901 ja torpedo-osaston osastopäällikkö vuosina 1903–1906. Merisotakoulun johtajana Maass oli 1906–1908 ja hänet ylennettiin komentajaksi maaliskuussa 1908.


title: Leberecht Maass

text: Maass oli risteilijä "SMS Freyan" päällikkönä huhtikuusta 1908 kesäkuuhun 1909, panssariristeilijä "SMS Scharnhorstin" päällikkönä maaliskuusta 1909 kesäkuuhun 1910 ja vanhan taistelulaivan "SMS Weissenburgin" päällikkönä elokuusta syyskuuhun 1910. Maass ylennettiin kommodoriksi lokakuussa 1910 ja kontra-amiraaliksi 9. joulukuuta 1913 lippulaivanaan "SMS Cöln". Ensimmäisen maailmansodan alettua hän oli torpedoveneiden komentajana sekä 2. tiedustelulaivueen komentajana.


title: Leberecht Maass

text: Britannian kuninkaallisen laivaston Harwich Force yllätti 28. elokuuta 1914 Helgolandin lähistöllä Saksan keisarikunnan torpedoveneosaston, jonka avuksi saksalaiset lähettivät useita risteilijöitä, kuten Wilhelmshavenista Maassin lippulaivan "SMS Cölnin". Seuranneessa taistelussa kumpikin osapuoli kärsi tappioita. Harwich Forcen tueksi saapui kuusi Town-luokan risteilijää. 1. taistelulaivalaivueen raskaat alukset upottivat "SMS Ariadnen" ja "SMS Cölnin", jolla Lieberecht Maass sai surmansa.


title: Teatteri Akseli

text: Teatteri Akseli on vuonna 2014 perustettu ja vuoden 2015 alussa toimintansa aloittanut turkulainen harrastajateatteri.


title: Teatteri Akseli

text: Teatteri Akseli ry:n perustajajäsenet arvioivat loppuvuodesta 2014, että aika oli kypsä uuden harrastajateatterin perustamiselle Turkuun, ja teatteritilat löytyivät vuoden 2015 alussa osoitteesta Humalistonkatu 8 A. Keväällä 2015 uusissa tiloissa oli kaksi ensi-iltaa (Myrskyluodon Maija, Kahdeksan naista), ja toiminta jatkuu syksyllä kolmella uudella ensi-illalla (Ihmisen osa, Naisten koulu, Maanalainen armeija iskee jälleen), joista yksi avaa teatteritilan toisen näyttämön, Elinan. Yhdistys on voittoa tavoittelematon ja jäsenet toimivat harrastuspohjalta, ilman palkkiota.


title: Teatteri Akseli

text: Ohjelmistollaan Akseli pyrkii täydentämään Turun ja maakunnan teatteritarjontaa sekä tarjoamaan jäsenistölleen tilaisuuksia kehittää ja syventää harrastustaan ja osaamistaan. Jäseniä Teatteri Akseli ry:llä on n. 100. Teatteri Akseli tuottaa sekä kotimaisia että ulkomaisia, laadukkaita näytelmiä. Tarkoituksena on esittää sekä klassikkonäytelmiä että uudempaa tuotantoa. Mahdollisuuksien mukaan Teatteri Akseli valmistaa myös muita taide-esityksiä.


title: Teatteri Akseli

text: Vuonna 2016 keväällä ensi-iltoja olivat Hellyyden ehdoilla, Todellinen löytö ja Jäniksen Vuosi. Kesällä 2016 ensi-illan sai Kaikki vorot eivät tule varkaisiin. Sykysyllä 2016 ensi-iltoja olivat Sihteeriköt, Diivat ja Pieni Raha. Keväällä 2017 ensi-iltoja olivat Kattona Tähtitaivas, Täti ja minä sekä Odottamaton vieras.


title: Teatteri Akseli

text: Keväällä 2018 ensi-iltoja ovat Ruostetta ja timantteja, Kuilu sekä Liian paksu perhoseksi.


title: Teatteri Akseli

text:
Teatteri on täysin esteetön huolimatta siitä, että se sijaitsee rakennuksen toisessa kerroksessa.
Toiseen kerrokseen pääsee hissillä ja itse teatterissa kaikkialle pääsee sekä pyörätuolilla että rollaattorilla. http://www.teatteriakseli.fi


Teatteri Akseli


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Indianan pii-lakiehdotus () on nimitys, jota on käytetty Yhdysvaltain Indianan osavaltion edustajainhuoneelle vuonna 1897 esitetystä lakialoitteesta nro 246. Ehdotuksen virallinen nimi oli "Lakiehdotus uudeksi matemaattiseksi totuudeksi", ja se oli yksi huomattavimmista milloinkaan tehdyistä yrityksistä vahvistaa matemaattinen totuus lainsäädäntöteitse. Tästä nimityksestä huolimatta ehdotuksen tarkoituksena ei niinkään ollut vahvistaa virallisesti hyväksyttyä arvoa luvulle π (pii) vaan menetelmä ympyrän neliöimiseksi. Ehdotetun menetelmän voidaan kuitenkin katsoa merkitsevän, että samalla myös luvulle pii olisi tullut vahvistetuksi useitakin virallisia, joskin matemaattisesti virheellisiä arvoja. Toisinaan mainitaankin Indianan edustajainhuoneen päättäneen äänestyksellä, että piin arvo on "de jure" 4.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Ehdotusta ei koskaan vahvistettu laiksi, sillä asiaan puuttui Purduen yliopiston professori C. A. Waldo, joka sattui olemaan paikalla edustajainhuoneessa sinä päivänä, jolloin asiasta äänestettiin.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Ympyrän neliöimistä pelkästään harpin ja viivoittimen avulla epäiltiin mahdottomaksi jo antiikin aikana, ja vuonna 1882 Ferdinand von Lindemann lopullisesti todisti asian. Jo antiikin aikana piille myös tunnettiin tarkempia likiarvoja kuin lakiehdotuksesta on johdettavissa.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Lakiehdotuksen sisältö oli seuraava:


title: Indianan pii-lakiehdotus

text:
Lakiehdotus, joka esittelee uuden matemaattisen totuuden, joka on tarkoitettu käytettäväksi opetuksessa. Se annetaan ilmaiseksi ainoastaan Indianan osavaltiolle, jolle muiden on maksettava korvaus, edellyttäen että edustajainhuone sen hyväksyy ja ottaa virallisesti käyttöön vuonna 1897.
Osa 1: Indianan osavaltion edustajainkokous on päättänyt: On havaittu, että ympyrän pinta-alan suhde sen kehän pituisen janan neliöön on sama kuin tasasivuisen suorakulmion pinta-alan suhde sen sivulle piirrettyyn neliöön. Nykyinen käytäntö pitää halkaisijaa yksikköpituutena ympyrän pinta-alaa laskettaessa on täysin väärä, koska sen mukaan ympyrän pinta-ala olisi 1 1/5 kertaa sen neliön pinta-ala, jonka ympärysmitta on yhtä suuri kuin ympyrän kehä. Näin on, koska halkaisijan viidesosa ei sisälly neljä kertaa ympyrän kehään. Esimerkiksi: jos kerromme neliön ympärysmitan neljäsosalla mistä tahansa viivasta, joka on viidenneksen suurempi kuin neliön sivu, voimme samaan tapaan saada neliön pinta-alan näyttämään viidesosan suuremmalta kuin se on, kuten onkin tehty käytettäessä halkaisijaa pituusyksikkönä ympyrän kehän neljäsosan sijasta.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Osa 2: On mahdotonta laskea ympyrän pinta-alaa käyttämällä halkaisijaa pituusyksikkönä menemättä ympyrän ulkopuoliselle alueelle siinä määrin, että mukaan tulee otetuksi alue, jonka pinta-ala on viidesosa ympyrän kehän sisäpuolisesta alueesta, koska halkaisijan neliö tuottaa sellaisen neliön sivun, jonka pituus on 9, kun 90 asteen kaaren pituus samoina yksikköinä on 8. Mikäli otamme ympyrän kehän neliön yksikköpituudeksi, täytämme sekä ympyrän neliöinnin että kehän suoristamisen vaatimukset. On lisäksi paljastunut, että 90 asteen kulman jänteen ja kaaren suhde on seitsemän suhde kahdeksaan, ja neliön halkaisijan ja sivun suhde on kymmenen suhde seitsemään. Tästä seuraa neljäs tärkeä seikka, että halkaisijan ja kehän suhde on viiden neljäsosan suhde neljään. Näistä seikoista sekä siitä, että nykyisin käytössä oleva sääntö ei matemaattisesti toimi, se pitäisi hylätä puutteellisena ja käytännön sovelluksissa harhaanjohtavana.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Osa 3: Lisätodisteena tekijän opetukselle tekemän lahjoituksen arvosta ja lahjaksi Indianan osavaltiolle tarkoitaan vielä seuraava seikka: American Mathematical Monthly, matemaattisen ajattelun johtava lehti, on jo hyväksynyt tekijän ratkaisut kulman kolmiajaolle, kuution kahdentamiselle ja ympyrän neliöimiselle. Muistettakoon, että tieteelliset tahot jo kauan sitten hylkäsivät mainitut ongelmat ratkaisemattomina mysteereinä, joita ihmismieli ei voi koskaan ymmärtää.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Vuonna 1894 indianalainen lääkäri ja harrastelijamatemaatikko Edward J. Goodwin (n. 1825–1902) uskoi keksineensä menetelmän ympyrän neliöimiseksi ja sai asiasta julkaistuksi artikkelin American Mathematical Monthly -lehdessä, tosin huomautuksella, että se julkaistiin kirjoittajan pyynnöstä. Indianan edustajainhuoneessa asia otettiin käsittelyyn Posey Countyn edustaja Taylor I. Recordin aloitteesta 18. tammikuuta 1897.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Kun asia esiteltiin edustajainhuoneelle, ehdotuksen kieliasu ja aihe hämmensivät sen jäseniä. Eräs Bloomingtonista valittu edustaja ehdotti, että siitä olisi kerrottava finanssivaliokunnalle, mutta muiden jäsenten ehdotuksesta se päätettiin lähettää kanavavaliokunnalle, jota nimitettiin myös suomaiden valiokunnaksi, mahdollisesti sen vuoksi, koska asian oletettiin liittyvän maanmittaukseen, tai toisten arvelujen mukaan siksi, että siellä ehdotus ”tulisi ansaitsemallaan tavalla haudatuksi”.. Kanavavaliokunta kuitenkin siirsi asian opetusvaliokunnan käsiteltäväksi, ja tämä suositteli sitä hyväksyttäväksi ja palautti sen edustajainhuoneelle. Helmikuun 5. päivänä edustajainhuone hyväksyi ehdotuksen yksimielisesti äänin 67-0.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Indianapoliissa ilmestynyt saksankielinen lehti "Der Tägliche Telegram" julkaisi asiaa koskeneen uutisen ja siihen liittyneen hätääntyneen vastineen paljon kielteisempään sävyyn kuin paikalliset englanninkieliset lehdet.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Viisi päivää myöhemmin lakiehdotus tuli Indianan senaatin käsittelyyn. Tuntemattomaksi jääneestä syystä se lähetettiin raittiusvaliokuntaan, joka suositteli sitä hyväksyttäväksi. Ensimmäisessä käsittelyssä lakiehdotus meni senaatissa läpi ilman kommentteja. Mutta samaan Purduen yliopiston professori C. A. Waldo saapui Indianapolikseen vastaanottamaan vuotuisen apurahansa Indiana Academy of Scienceltä. Muuan edustajainhuoneen jäsen perehdytti hänet lakiehdotukseen ja lupasi esitellä hänelle sen neron, joka oli sen kirjoittanut. Professori kieltäytyi sanoen, että hän oli jo tavannut niin monta hullua ihmistä, ettei enemmistä olisi väliksi. Hän piti senaatin jäsenille aiheesta luennon, ja toisessa käsittelyssä 12. helmikuuta lakiehdotuksen käsittely päätettiin lykätä määräämättömäksi ajaksi. Muuan senaattori totesikin, ettei ollut edustajainhuoneen vallassa määritellä matemaattista totuutta. Sanomalehdet kuten "Chicago Tribune" ja "Indianapolis News" alkoivatkin kirjoitella asiasta pilkalliseen sävyyn.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text:
Vaikka lakiehdotus tuli tunnetuksi ”pii-lakiehdotuksena”, sen tekstissä ei termiä pii esiinny lainkaan, ja näyttääkin siltä, että Goodwin piti ympyrän kehän ja halkaisijan suhdetta päätavoitteeseensa, ympyrän neliöimiseen verrattuna toissijaisena kysymyksenä. Ehdotuksen toisen osan lopussa sanotaankin:
On lisäksi paljastunut, että 90 asteen kulman jänteen ja kaaren suhde on seitsemän suhde kahdeksaan, ja neliön halkaisijan ja sivun suhde on kymmenen suhde seitsemään. Tästä seuraa neljäs tärkeä seikka, että halkaisijan ja kehän suhde on viiden neljäsosan suhde neljään.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Tämä kuitenkin merkitsee käytännössä samaa kuin jos väitettäisiin, että formula_1 ja että neliön halkaisijan ja sivun suhde eli kakkosen neliöjuuri olisi formula_2.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Usein on sanottu, että Goodwinin väitteet olisivat ristiriidassa, paitsi alkeisgeometrian tosiasioiden, myös toistensa kanssa ja että niissä ei ole mitään järkeä. Tätä vastaan voidaan kuitenkin huomauttaa, että nämä kohdan 3 väitteet sopivat hyvin keskenään yhteen, vaikka ovatkin matemaattisesti virheellisiä. Ilmeisesti neliön lävistäjän ja sivun suhdetta koskeva väitteen on katsottava koskevan nimenomaan ympyrän "sisään" piirrettyä neliötä, jonka lävistäjänä on ympyrän halkaisija, ei sen "säteelle" piirrettyä neliötä, jonka halkaisijana on 90 asteen kaari. Ympyrä ja sen sisään piirretty neliö yhdessä muodostavat oheisen kuvion, jossa ympyrän halkaisija oli 10 ja sen kehän väitettiin olevan 32; 90 asteen jänteen taas väitettiin olevan 7. Nämä molemmat arvot, jänteen pituus 7 ja kehän pituus 32, poikkeavat kumpikin vain muutaman prosentin verran todellisista arvoistaan, kun ympyrän halkaisija on 10, mistä kuitenkaan ei seuraa, vaikka Goodwin niin väitti, että nämä arvot olisivat tarkkoja. Itse asiassa kehän pituus on tällöin noin 31,4159 ja lävistäjä luvun 50 (25+25) neliöjuuri, joka on noin 7,071.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Goodwinin pääasiallinen tavoite ei ollut mitata ympyrän kehän tai jänteiden pituuksia vaan ympyrän neliöiminen, toisin sanoen sellaisen neliön löytäminen, joka olisi pinta-alaltaan yhtä suuri kuin annettu ympyrä. Hän tiesi, että Arkhimedeen lauseke ympyrän pinta-alalle, halkaisija kerrottuna kehän neljäsosalla, ei riittänyt ratkaisuksi tähän vanhaan probleemaan. Tehtävänä oli nimittäin "konstruoida" kyseinen neliö pelkästään harpilla ja viivoittimella, eikä Arkhimedes tarjonnut menetelmää sellaisen janan piirtämiseksi, joka olisi yhtä pitkä kuin annetun ympyrän kehä. Tästä keskeisestä vaatimuksesta Goodwin kuitenkin oli selvästi tietämätön; hän luuli, että vikana Arkhimedeen lausekkeessa olisi, että se antaisi tuloksena väärän lukuarvon ja että vanha probleema voitasiin ratkaista korvaamalla se ”oikealla” lausekkeella. Lakiehdotuksessaan hän esitti ilman perusteluja oman ehdotuksensa:


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: On havaittu, että ympyrän pinta-alan suhde sen kehän pituisen janan neliöön on sama kuin tasasivuisen suorakulmion pinta-alan suhde sen sivulle piirrettyyn neliöön.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Sanonta on ilmeisesti tarpeettoman mutkikas, koska ”tasasivuinen suorakulmio” on määritelmän mukaan neliö. Yksinkertaisemmin sanottuna tässä väitettiin, että ympyrän pinta-ala on yhtä suuri kuin sellaisen neliön, jonka ympärysmitta on sama. Tämä väite johti kuitenkin matemaattisiin ristiriitoihin, jotka Goodwin yritti ratkaista. Niinpä heti edellä mainitun osuuden jälkeen lakiehdotuksessa sanottiin:


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Nykyinen käytäntö pitää halkaisijaa yksikköpituutena ympyrän pinta-alaa laskettaessa on täysin väärä, koska sen mukaan ympyrän pinta-ala olisi 1 1/5 kertaa sen neliön pinta-ala, jonka ympärysmitta on yhtä suuri kuin ympyrän kehä.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Jos Goodwinin arvot ympyrän kehälle ja halkaisijalle hyväksytään, yllä olevan malliympyrän pinta-alaksi saataisiin Arkhimedeen lausekkeen mukaan 80, mutta Goodwin väitti sen olevan 64. Luku 64 tosiaan on viidesosan pienempi kuin 80, ja Goodwin ilmeisesti päätteli virheellisesti, että koska 64 = 80 · (1-1/5), on 80 = 64 · (1+1/5); tällainen likiarvo kuitenkin pätee edes suunnilleen vain, jos käytetty murtoluku on paljon pienempi kuin 1/5.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Goodwinin säännöllä laskettu ympyrän pinta-ala on π/4 kertaa sen todellinen pinta-ala, minkä vuoksi pii-lakiehdotuksen on usein tulkittu merkitsevän, että π:lle olisi aiottu virallisesti hyväksyä arvo 4. Guinnessin ennätystenkirjan eräissä painoksissa tätä on sanottu ”π:n epätarkimmaksi likiarvoksi”. Goodwin ei kuitenkaan esittänyt sellaista väitettä; päin vastoin hän useita kertoja kiistää, että ympyrän pinta-alalla olisi mitään tekemistä sen halkaisijan kanssa.


title: Indianan pii-lakiehdotus

text: Pinta-alan lausekkeen 1-π/4 suhteellinen virhe on noin 21 %, mikä on paljon suurempi kuin edellä mainittujen janojen ja kehän pituuksien suhteellinen virhe. Ei tiedetä, mikä sai Goodwinin uskomaan, että hänen sääntönsä olisi oikea. Yleensä kuviot, joilla on sama ympärysmitta, eivät ole pinta-alaltaan yhtä suuret. Tyypillisenä esimerkkinä voidaan mainita hyvin pitkä ja kapea suorakulmio, jota verrataan neliöön, jolla on sama ympärysmitta. Tällöin pitkän ja kapean suorakulmion pinta-ala lähestyy nollaa sen pituuden kasvaessa, vaikka ympärysmitta pysyy samana ja neliön pinta-ala on paljon suurempi.


title: Omnia (yhtye)

text: Omnia on Alankomaissa vaikuttava neokelttiläistä pakanallista folkmusiikkia soittava yhtye. Yhtyeen jäsenten taustat ovat vuosien varrella olleet irlantilaisia, tanskalaisia, kornilaisia, belgialaisia ja persialaisia. Musiikin rakenteet pohjaavat erilaisiin kulttuurillisiin rakenteisiin eri maailmankolkista, kuten Irlannista, Englannista, Cornwallista ja Persiasta.


title: Omnia (yhtye)

text: Yhtye laulaa englanniksi, irlanniksi, suomeksi, saksaksi, tanskaksi, ruotsiksi, latinaksi ja hindiksi. Soittimina on kelttiläinen harppu, posetiivi, bodhrán, kitara, busuki, digeridoo, erilaisia huiluja, säkkipilli, erilaisia rumpuja ja lyömäsoittimia.


Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2017 pelattiin Michiganin Plymouthissa Yhdysvalloissa.


title: Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2017

text: Mestaruuden voitti kisaisäntä Yhdysvallat kaatamalla finaalissa Kanadan maalein 3–2 jatkoajalla. Suomi saavutti 12. MM-pronssimitalin voittamalla Saksan 8–0 pronssiottelussa.


text: Lohko-A


text:
Lohko-B
Yhdysvaltojen Brianna Decker ja Kendall Coyne saalistivat kummatkin 12 pistettä viidessä pelissä. Decker sai triplapalkinnot (Arvokkain pelaaja, IIHF:n ja median paras hyökkääjä).


text: Sijoituksilla on merkitystä IIHF:n rankingiin.


text: Pääsarjan turnaus


text:
1. divisioona  A-lohko
B-lohko


text:
2. divisioona  A-lohko
B-lohko


text: 2. divisioonan karsinnat


title: Kirmukarmun mäki

text: Kirmukarmun mäki on Vesilahdessa Pirkanmaalla sijaitseva mäki, jolla on sijainnut rautakautinen kalmisto.


title: Kirmukarmun mäki

text: Mäellä sijainnut polttokenttäkalmisto on ollut käytössä ainakin merovingi- ja viikinkiaikana. Kalmistosta löytynyt raha viittaa kuitenkin tätäkin varhaisempaan käyttöön. Mäeltä on löytynyt mm. kullattu eläimenmuotoinen ihmiskarvoin koristeltu miekanponsi, lukuisia erityyppisiä keihäänkärkiä, angoja, permiläisiä vyönheloja, rannerenkaita, tasavartisia solkia ja ketjuja.


title: Kirmukarmun mäki

text: Paikalle on haudattu miehiä miekkoineen ja naisia juhlapuvuissaan. Haudattujen kuulumisesta yläluokkaan todistavat ylellisyysesineet, juhlavaatteiden jäänteet, ratsastustarvikkeet ja korut. Eräs paikalta löytynyt miekka on koristelu säiläkirjoituksin.


title: Kirmukarmun mäki

text: Kalmistolla on tehty useita kaivauksia 1800-luvulta lähtien. Nykyään kalmisto on mahdollisesti kokonaan tutkittu tai hävitetty.


title: Kirmukarmun mäki

text: Kirmukarmuun liittyy paljon kansantarinoita. Jo ennen 1800- ja 1900-lukujen taitteen arkeologisia kaivauksia kerrottiin mäeltä löydetyn aarteita, jotka ovat rikastuttaneet löytäjänsä.


title: Sinkkikarbonaatti

text: Sinkkikarbonaatti (ZnCO) on sinkki- ja karbonaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa pigmenttinä, kumien täyteaineena ja muiden sinkkiyhdisteiden valmistuksessa. Luonnossa sinkkikarbonaattia esiintyy sinkkisälpämineraalissa.


title: Sinkkikarbonaatti

text: Huoneenlämpötilassa sinkkikarbonaatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee helposti happoihin ja ammoniakkiliuoksiin. Kuumennettaessa se hajoaa sinkkioksidiksi vapauttaen hiilidioksidia.


title: Sinkkikarbonaatti

text: Sinkkikarbonaattia voidaan valmistaa johtamalla liukoisen sinkkisuolan vesiliuokseen vetykarbonaattisuolaa, esimerkiksi natriumvetykarbonaattia, jolloin veteen liukenematon sinkkikarbonaatti saostuu. Toinen tapa on johtaa hiilidioksidia sinkkioksidin vesisuspensioon.


title: Sinkkikarbonaatti

text: Sinkkikarbonaattia voidaan käyttää valkoisena pigmenttinä esimerkiksi maaleissa. Sitä lisätään myös kumeihin ja muoveihin täyteaineeksi ja käytetään keraamien ja muiden sinkkiyhdisteiden esimerkiksi sinkkikloridin valmistamiseen. Muita käyttökohteita ovat elektrolyyttinen sinkitys ja sinkkisalvojen valmistus.


title: Parasjalkainen laivanvarustaja

text: Parasjalkainen laivanvarustaja on Arto Paasilinnan kirjoittama romaani. Teos ilmestyi vuonna 1985 ja sen kustansi WSOY.


title: Parasjalkainen laivanvarustaja

text: Aulis Rävänder on pärjäävä mies; vaimo ja lapsia, työpaikka satamassa, hyvä osake Eirassa ja iso huvila saaressa. Eräänä päivänä Rävänderin tullessa kotiin, hän haistaa asunnossaan vieraan miehen tuoksun. Rävänder vetäytyy saareen mietiskelemään ja soittaa vahingossa väärään numeroon. Tällä tavoin hän tutustuu Irene Oinoseen, reippaaseen liikenaiseen, joka ymmärtää Rävänderin sielunelämää. Tästä alkaa tapahtumasarja täynnä tulisia käänteitä ja vauhdikasta menoa.


title: Elämä lyhyt, Rytkönen pitkä

text: Elämä lyhyt, Rytkönen pitkä on Arto Paasilinnan kirjoittama romaani. Teos ilmestyi vuonna 1991 WSOY:n kustantamana. Kirja on käännetty ranskaksi 1998 ("La cavale du géomètre") ja ruotsiksi 1994 ("Livet är kort Rytkönen lång").


title: Elämä lyhyt, Rytkönen pitkä

text: Maanmittausneuvos Taavetti Rytkösen muisti ei ole enää parhaimmillaan, mutta vauhtia löytyy. Suomi vaikuttaa tutulta valtakunnalta, jota täytyy lähteä kiertelemään taksilla. Rahaa löytyy tuhannen markan seteleitä povitaskussa kaksi senttimetriä paksu nippu. Tästä alkaa taistojen tie.


title: Elämä lyhyt, Rytkönen pitkä

text: Ere Kokkonen on käsikirjoittanut ja ohjannut kirjasta samannimisen elokuvasovituksen, joka sai ensi-iltansa vuonna 1996. Elokuvan pääroolissa Taavetti Rytköstä näytteli Kalevi Kahra.


title: Teachergaming

text: TeacherGaming LLC on suomalais-yhdysvaltalainen yritys, joka kehittää työkaluja pelioppimisen avuksi. Yritys on luonut pelioppimisvälineitä Minecraft- ja Kerbal Space Program -peleihin. TeacherGaming on opettajien vuonna 2011 perustama yritys. Tammikuussa 2016 TeacherGaming myi "MinecraftEdu"-pelin yhdysvaltalaiselle Microsoftille "yli kuusinumeroisella kauppasummalla"


title: Teachergaming

text: TeacherGaming on tehnyt opetuskäyttöön tarkoitetut "MinecraftEdu"- ja "KerbalEdu"-pelit. Yrityksen asiakkaita ovat sivistystyötä tekevät tahot, kuten koulut, kirjastot, museot ja nuorisotoimi. TeacherGamingin tunnetuin tuote "MinecraftEdu" on käytössä yli 10 000 koulussa 45:ssä eri maassa.


title: Teachergaming

text: Kesällä 2016 avattiin kouluille suunnattu kauppa, TeacherGaming Store. Kaupassa on tällä hetkellä valikoima viihdepelejä.


title: Vapahtaja Surunen

text: Vapahtaja Surunen on Arto Paasilinnan kirjoittama romaani. Teos ilmestyi vuonna 1986, ja sen kustansi WSOY.


title: Vapahtaja Surunen

text: Surunen ei tyydy alistuneen valittamaan, vaikka maailmassa riehuvat pahuuden voimat ja hyvät ihmiset huokailevat surun painamina. Hän matkustaa pahuuden valtakuntaan Kalmaniaan ja ottaa oikeuden omiin käsiinsä. Tarkoitus on vapauttaa vankilassa viruva ystävä. Matkaan Surunen käy Moskovan ja Kuuban kautta. Junassa hän tutustuu Lebkoviin, venäläiseen tutkijaan, jonka vaimo lepytetään viemällä hänelle elävä kotka. Surunen kohtaa hengenvaarallisia tilanteita monta kertaa, ennen kuin onnistuu ujuttautua Kalmanian hallitsevan luokan suosioon, ja näin toteuttamaan suunnitelmansa.


title: Oleksi Hai

text: Oleksi Anatolijovytš Hai (; s. 6. marraskuuta 1982 Zaporožje, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto, nykyinen Zaporižžja, Ukraina) on ukrainalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Azerbaidžanin Valioliigassa pelaavaa Qəbələ ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Aasian kielet

text: Aasian kielet käsittävät 2300 kieltä ja useita kielikuntia. Merkittävimpiä kielikuntia Aasiassa ovat afroaasialaiset kielet, uralilaiset kielet, indoeurooppalaiset kielet, turkkilaiset kielet, tunguusikielet, mongolikielet, jukagiiri, jeniseiläiset kielet, tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet, japani, korea, dravidakielet, sinotiibetiläiset kielet (kiinalaiset ja tiibetiläis-burmalaiset kielet), hmong-mien-kielet, tai-kadai-kielet, austroaasialaiset kielet sekä andamaanilaiset kielet.


title: Keski-Suomen Suunta

text: Keski-Suomen Suunta oli nimellisesti Jyväskylässä vuosina 1936–1939 ilmestynyt Isänmaallisen kansanliikkeen sanomalehti. Käytännössä se oli yksi kuopiolaisen "Savon Suunnan" rinnakkaispainoksista.


title: Keski-Suomen Suunta

text: Lehti perustettiin sen jälkeen kun kokoomuslainen "Sisä-Suomi" oli sanoutunut irti oikeistoradikalismista. Kolmesti viikossa ilmestynyt "Keski-Suomen Suunta" oli yksi Aarne Somersalon Natsi-Saksasta lainaaman kopfblatt-idean mukaisesti toimitetuista lehdistä, jonka sisältö koostui lähinnä "Savon Suunnan" aineistosta paikallisella materiaalilla täydennettynä. Jyväskylän paikallistoimittajana työskenteli enimmän aikaa Jukka Tyrkkö. Lukijakunnaltaan vähäiseksi jäänyt lehti lopetettiin talvisodan alettua. Loppuvaiheessa sen tilalla ilmestyi "Yhtyneet Lehdet".


title: Myyntimies Jethro matkoilla

text: Myyntimies Jethro matkoilla on kiinteistövälittäjä Jethro Rostedtin matkailusarja, jossa kuvataan hänen matkustamistaan ympäri maailmaa kuten Afrikassa ja Yhdysvalloissa. Ohjelmassa Rostedt tutustuu eri kaupunkien nähtävyyksiin, sekä välittää asuntoja. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin TV5 kanavalla 7.3.2016. Jaksossa Jethro vieraili Gambiassa etsien Vesa Keskisen vanhaa Toyotaa ja tutustui paikallisiin nähtävyyksiin, kuten safariin. Muissa jaksoissa aikaansaava myyntimies päätyy muun muassa ohjaamaan risteilijää Dubaissa, jää jumiin hiekkadyyneihin Arabian niemimaalla, pakenee tulipaloa jalkapallomatkalla Manchesterissa, on vähällä hukkua Mallorcalla sekä joutuu yllättäen lapsenvahdiksi Los Angelesissa.


title: Myyntimies Jethro matkoilla

text: Sarjan ensimmäinen jakso keräsi 305 000 katsojaa ja seuraava jakso 319 000 katsojaa. Yhteensä sarjassa on 10 jaksoa.


title: Amerikan alkuperäiskielet

text: Amerikan alkuperäiskielet kattavat nykyisin noin tuhat kieltä, joita Amerikan alkuperäiskansat edelleen puhuvat. Eurooppalaisten saapuessa 1500-luvun vaihteessa kieliä Amerikassa oli arviolta 1500–2000, mutta nykyisin eurooppalaiset kielet kuten espanja, englanti, ranska ja portugali ovat nousseet valtakieliksi ja alkuperäiskielten määrä vähenee nopeasti.


title: Amerikan alkuperäiskielet

text: Amerikan alkuperäiskielten sukulaisuussuhteet ovat edelleen osin epävarmat. Pohjois-Amerikassa arvioidaan olevan lähes 80 kielikuntaa ja Etelä-Amerikassa yli 100. Amerikan kielissä ei ole yhteisiä rakenteellisia piirteitä kielten suuren määrän ja maantieteellisen alueen laajuuden johdosta. Polysynteettinen morfologia on kuitenkin suhteellisen yleistä etenkin Pohjois-Amerikan pohjois- ja länsiosissa.


title: Amerikan alkuperäiskielet

text: Yhdysvalloissa ja Kanadassa puhutaan 200:aa alkuperäiskieltä. Niistä vain muutama kymmenen on enää siirtymässä lapsille, ja loput katoavat pian. Pohjois-Amerikan suurin alkuperäiskieli on navaho, jolla on puhujia noin 150 000.


title: Amerikan alkuperäiskielet

text: Meksikossa on joitain elinvoimaisia alkuperäiskieliä. Nahuakieliä puhuu 1,5 miljoonaa ihmistä ja mayakieliä kuusi miljoonaa ihmistä.


title: Amerikan alkuperäiskielet

text: Etelä-Amerikassa inkojen aikoinaan käyttämillä ketšualaiskieliä on edelleen 10 miljoonaa puhujaa. Toinen merkittävä kieli on aimara, jolla on pari miljoonaa puhujaa.


title: Amerikan alkuperäiskielet

text: Koko Amerikan ainoa sekä enemmistökielen että virallisen kielen asemassa oleva alkuperäiskieli on Paraguayssa puhuttu guarani. Suurin kielellinen monimuotoisuus Amerikassa on Amazonin alueella, eikä suurimmasta osasta sen kielistä ole vielä tehty vähäisintäkään lingvististä peruskuvausta. Amazonin erikoisuus on objektialkuinen perussanajärjestys, jota siellä esiintyy muutamassa kielessä.


title: Anita Korva

text: Anita Korva (s. 12. huhtikuuta 1999 Kiiminki) on suomalainen maastohiihtäjä. Korva edustaa Kainuun Hiihtoseuraa.


title: Anita Korva

text: Maaliskuussa 2016 Korva saavutti Pohjoismaiden mestaruuskultaa Otepäästä. Huhtikuussa 2016 hän voitti kultaa aikuisten SM-kilpailuiden pariviestistä yhdessä Anne Kyllösen kanssa. Tammikuussa 2018 Korva voitti Kyllösen kanssa parisprintin SM-kisoissa Vantaalla hopeaa.


title: Anita Korva

text: Tammikuussa 2018 Korva saavutti nuorten MM-kisoista pronssia 5 kilometrin matkalla perinteisellä hiihtotavalla.


title: Anita Korva

text: Tammikuussa 2019 Korva saavutti nuorten MM-kisoissa Lahdessa pronssia perinteisen tyylin sprintissä, vapaan tyylin 5 kilometrillä ja perinteisen tyylin 15 kilometrin yhteislähtökilpailussa.


title: Anita Korva

text: Helmikuussa 2019 Korva saavutti SM-kisasta pronssia Imatralla 10 kilometrin matkalla perinteisellä hiihtotavalla


title: Amerikan matadori

text: Amerikan matadori: runoja 1969-1974 on Suomessa vuonna 1998 julkaistu runokokoelma, johon on valittu Charles Bukowskin kirjoittamia runoja. Kokoelmaan on valittu Bukowskin vuosina 1969–74 kirjoittamia runoja englanninkielisistä kokoelmateoksista "Mockinbird Wish Me Luck" (1972) ja "Burning in Water Drowning in Flames" (1974). Runot on suomentanut Seppo Lahtinen ja kokoelman julkaissut kustannusyhtiö Sammakko.


title: Amerikan matadori

text: Kokoelman runot käsittelevät Bukowskin muiden teosten tapaan pääasiassa yhteiskunnan laitapuolenkulkijoiden elämää.


title: Lohenpyrstö (Oulu)

text: Lohenpyrstö on puisto Oulun kaupungin Pokkisen kaupunginosan Meritullin alueella. Se suunniteltiin neljän korttelin kokoisen lähes tuhannelle asukkaalle tarkoitetun alueen keskuskorttelipuistoksi.


title: Lohenpyrstö (Oulu)

text: Lohenpyrstö-puiston nimi tulee sen muodosta. Puiston läpi kulkee kaksi kevyen liikenteen väylää. Sen nupukivillä kivettyyn keskustaan on istutettu säännölliseen ruudukkoon yhteensä kuusitoista jalavaa, sekä kynä- että vuorijalavia, puiston reunoilla on taas puisto- ja isolehtilehmuksia. Kulkureittien kiveys on tehty keskialueen nupukiviä vaaleammaksi ja muodostaa siksi oman kuvionsa puistoon. Puistossa on penkkien ohella pieni vesiallas ja kivikorimuuri pensasryhmineen rajana kevyen liikenteen väylälle. Kivikorimuurille on istutettu alppikärhöä, muurin viereiset pensasistutukset ovat hietikkopajua, villapajua, hopeapensasta, pensassembraaa ja vuorimäntyä.


title: Nije ljubav stvar

text: Nije ljubav stvar () on Željko Joksimovićin kappale, jolla hän edusti Serbiaa vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa Bakussa. Kappaleen on säveltänyt Joksimović itse ja sanoittaneet Marina Tucaković ja Miloš Roganović.


title: Nije ljubav stvar

text: Kappale selviytyi toisena finaaliin kerättyään semifinaalissa 159 pistettä. Finaalissa se sijoittui kolmanneksi 214 pisteellä. Näin ollen Joksimović saavutti toisen sijoituksensa kärkikolmikkoon Euroviisuissa, oltuaan toinen vuonna 2004 kappaleella "Lane Moje". Joksimović myös sävelsi kolmanneksi sijoittuneen, Hari Mata Harin esittämän "Lejlan" vuonna 2006.


title: The Blues Ain’t Strange

text: The Blues Ain’t Strange on ruotsalaisen blues-yhtye Slim's Blues Gangin albumi, joka julkaistiin vuonna 1970 levymerkillä Sonet.


title: Alan Duff

text: Alan Duff (s. 26. lokakuuta 1950) on uusiseelantilainen, Ranskassa asuva kirjailija ja lehtikolumnisti. Hän on kirjoittanut teoksen "Kerran sotureita" ("Once Were Warriors"), josta on tehty myös samanniminen elokuva.


title: Alan Duff

text: Duffin vanhemmat erosivat tämän ollessa kymmenvuotias, ja hän asui vähän aikaa enonsa ja tätinsä luona. Hänet erotettiin Rotoruan High schoolista, ja jälkeen hän eli jonkin aikaa kiertolaisena, ennen kuin lopulta Hamiltonin poikakotiin. Sieltä hän Duff muutti asumaan toisen enonsa luokse ja jatkoi koulunkäyntiä Christchurchin high schoolissa.


title: Alan Duff

text: 15-vuotiaana Duff sai tuomion väkivaltaisuudesta ja murtautumisesta. ja myöhemmin pieniä tuomioita pikkurikoksista, kunnes muutti Lontooseen, jossa hän kertoo "kasvaneensa aikuiseksi".


title: Alan Duff

text: Duff muutti sittemmin takaisin Uuteen-Seelantiin, jossa hän perusti ensin useita yrityksiä. Vuonna 1985 hän rupesi päätoimiseksi kirjailijaksi. Ensimmäistä teosta, thrilleriä, ei julkaistu, vaan hän poltti käsikirjoituksen kun kustantamot hylkäsivät kirjan. Duffin esikoisteos "Once Were Warriors" (suom. "Kerran sotureita" 1995) ilmestyi 1990 ja saavutti suuren suosion.


title: Nån gång måste man landa...

text: Nån gång måste man landa... on ruotsalaisen blues-yhtye Löpande bandetin ensimmänen ja ainoa albumi, joka julkaistiin vuonna 1975 levymerkillä MNW.


title: Jan Rahkonen

text: Jan Rahkonen (s. 1994) on suomalais-venäläinen tietokonepelaamisen ammattilainen, joka pelaa a eli CS:GO:ta. Rahkonen edustaa venäläisessä omistuksessa olevaa Winstrike Team joukkuetta.


title: Jan Rahkonen

text: Vuosina 2014–2015 Rahkonen oli epäaktiivinen hänen suorittaessaan asepalvelusta Suomen puolustusvoimissa.


title: Jan Rahkonen

text: Rahkonen tunnetaan paremmin pelaajanimellään "wayLander".


title: Jan Rahkonen

text: Hän on voittanut mm. Dreamhack Open Leipzigin.


title: Jan Rahkonen

text: Jan kilpaili myös E-League Boston 2018 Majorissa.


title: Jennie Johansson

text: Jennie Caroline Eleonore Johansson (s. 15. kesäkuuta 1988 Hedemora) on ruotsalainen uimari, joka on erikoistunut rintauintiin.


title: Jennie Johansson

text: Istanbulin lyhyen radan EM-kilpailuissa 2009 Johansson saavutti pronssia 100 metrin rintauinnissa. Budapestin EM-kilpailuissa 2010 hän saavutti hopeaa 100 metrin rintauinnissa ja pronssia 50 metrin rintauinnissa. Debrecenin EM-kilpailuissa 2012 hän sai hopeaa 100 metrin rintauinnissa.


title: Jennie Johansson

text: Herningin lyhyen radan EM-kilpailuissa 2013 Johansson saavutti kolme mitalia; hopeaa 4×50 metrin sekauintiviestissä sekä pronssia 50 ja 100 metrin rintauinnissa. Berliinin EM-kilpailuissa 2014 hän saavutti kolme hopeaa; 50 ja 100 metrin rintauinnissa sekä 4×100 metrin sekauintiviestissä.


title: Jennie Johansson

text: Kazanin MM-kilpailuissa 2015 Johansson voitti kultaa 50 metrin rintauinnissa Ruotsin ennätysajalla 30,05. Lisäksi hän ui toisen osuuden hopeaa saavuttaneessa 4×100 metrin sekauintiviestijoukkueessa. Lontoon EM-kilpailuissa 2016 hän voitti kultaa 50 metrin rintauinnissa.


title: Manólis Anagnostákis

text: Manólis Anagnostákis (, 10. maaliskuuta 1925 Thessaloniki, Kreikka – 22. kesäkuuta 2005 Ateena, Kreikka) oli kreikkalainen runoilija, joka edusti eksistentialismia. Hän syntyi Thessalonikissa ja opiskeli lääkäriksi erikoistuen radiologiaan.


title: Manólis Anagnostákis

text: Anagnostákis oli tunnetuimpia vasemmistolaisia kulttuurivaikuttajia Kreikassa sisällissodan ajoista lähtien. Muun muassa Míkis Theodorákis on tehnyt sävellyksiä Anagnostákiksen runoihin (mm. Miló, Charis 1944).


title: Yapin osavaltio

text: Yap on yksi Mikronesian liittovaltion neljästä osavaltiosta. Se on maan osavaltioista läntisin ja on saanut nimensä sen pääsaaren Yapin mukaan. Osavaltion asukasluku oli 11 377 vuonna 2010.


title: Yapin osavaltio

text: Yapin osavaltion hallinto on jaettu neljään osaan. Paikallisella tasolla ylintä valtaa pitää kaksi neuvostoa, pääsaaren neuvosto "Pilung" ja ulkosaarten neuvosto "Tamol". Osavaltion toimeenpanovalta on kuvernöörillä, joka on samalla hallituksen johtaja. Kuvernööri kokoaa hallituksen ja nimittää sen ministerit. Ministerit johtavat ministeriöitä (engl. "Departments"), jotka vastaavat lainsäädännöstä. Osavaltiolla on myös oma tuomioistuin. Paikallishallinnosta vastaavat kunnat, joita on 22.


title: For Children

text: For Children on Eero Koivistoisen albumi, joka julkaistiin vuonna 1970 levymerkillä Kustannusosakeyhtiö Otava.


title: For Children

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Eero Koivistoinen, ellei toisin mainaita.


title: Köyhät Ritarit (lauluyhtye)

text: Köyhät Ritarit on suomalainen mieslauluyhtye, joka on perustettu vuonna 1974 Espoossa. Yhtye on erikoistunut vanhaan musiikkiin, ja se esittää gregoriaanista kirkkolaulua, renessanssin ajan eurooppalaista laulumusiikkia, mutta lisäksi ohjelmistoon kuuluu rekonstruoitua suomalaista kansanmusiikkia sekä nykysäveltäjiltä tilattua materiaalia. Esityksissä on mukana lyömäsoittimia, joskus myös instrumentaaliosuuksia tai continuosäestys.


title: Köyhät Ritarit (lauluyhtye)

text: Perustajajäseniä ovat tenorit Seppo ja Sampo Suihko, baritoni Martin Smeds sekä bassot Eero Hirvensalo, Jukka Latola ja Jukka Uosukainen. Vuosien varrella kokoonpanossa tapahtui useita muutoksia, vaikkakin Martin Smeds, Sampo ja Seppo Suihko säilyivät kokoonpanoissa ydinryhmänä.