title: Kerrostalot Suomessa

text: 1960-luvun alussa lähiötalot sijoitettiin avoimen periaatteen mukaisesti, maastonmuotojen mukaan edullisiin ilmansuuntiin. Tällaista veistoksellista asemakaavasommittelua edustavat muun muassa Helsingin Pihlajamäki ja Jyväskylän Viitaniemi. 1960-luvun aikana lähiörakennuksia alettiin sijoitella systemaattisemmin suorakaiteen muotoisiin ryhmiin ruutukaavan pohjalle, jolloin rakennustehokkuus nousi. Joissakin tapauksissa ruutukaava suunniteltiin torninosturien liikeratojen perusteella. Ihanteeksi muodostui tiiviisti ja tehokkaasta rakennettu ”kompaktikaupunki”. Myös autoilun ja kävelyn eriyttäminen oli tavoitteena. Esimerkkejä tällaisesta rakentamisesta ovat muun muassa Helsingin Merihaka ja Itä-Pasila sekä Tampereen Hervanta ja Vantaan Koivukylä. Parhaiten tavoitteet toteutuivat Espoon Olarissa.


title: Kerrostalot Suomessa

text: Lamelli- ja pistekerrostalojen pohjaratkaisut sovitettiin sarjatuotantoon. Suosittu talotyyppi oli 4-kerroksinen lamellitalo kellarikerroksella. 5−8-kerroksisten hissitalojen lisäksi rakennettiin myös yli kymmenkerroksisia taloryhmiä. 1960−1970-lukujen aluerakentamisen aikana keskityttiin rakennusten valmistamistehokkuuteen valmiiden rakennusten laadun kustannuksella. Elementtien laatuun vaikutti moni asia: rakennustekninen tietämys oli puutteellista ja elementtien nopea lämpökäsittely betonivalimoissa heikensi niiden laatua. 1980- ja 1990-lukujen kehitystyö on tuonut betonielementeille pidemmän käyttöiän.


title: Kerrostalot Suomessa

text: Kerrostalorakentamisen määrä alkoi laskea 1970-luvun lopulla, ja painopiste siirtyi kohti omakoti-, pari- ja rivitaloja. Rakentamisen seuraavana huippuvuonna 1990 kerrostaloasuntoja valmistui vain alle puolet vuoden 1974 huipusta. 1980-luvun lopun korkeasuhdanteen jälkeen tuli pitkä lama. Painopiste siirtyi arava-tuotantoon. 1990-luvulla alkoi uusi muuttoliike kaupunkeihin ja vuosikymmenen lopulla kerrostalotuotannon osuus nousi taas lähes puoleen kaikesta asuntotuotannosta.


title: Kerrostalot Suomessa

text: Vastustus 1970-luvun aluerakentamista kohtaan nousi niin, että 1979 aravaohjeissa tuotiin laadullisia tavoitteita määrällisten rinnalle: ulkoarkkitehtuurilta edellytettiin ”mittasuhteiden ihmisläheisyyttä, virikkeisyyttä ja sopeutumista ympäristöön”. Aravalla oli keskeinen vaikutus kerrostalorakentamiseen vuosina 1962-1993, sillä sen ohjeista muodostui ylin käytännön laatutaso. Helsingin asuntojen hinta- ja laatutason sääntelyjärjestelmä Hitas nojasi myös aluksi arava-ohjeisiin. Omistus- ja vuokra-asuntojen rinnalle tulivat osa-omistusasunnot ja asumisoikeusasunnot, joista ensimmäiset valmistuivat 1991.


title: Kerrostalot Suomessa

text: Muuttoaallon laannuttua keskityttiin täydennysrakentamiseen ja keskusta-alueiden liepeillä olevien rakentamattomien alueiden valtaamiseen asuinkäyttöön. Talotyyppeihin tuli vaihtelevuutta. 1980-luvulle oli tyypillistä vaihtelevampi talomassoittelu ja pienemmät rakennuskoot. Teollisuusalueita muutettiin asuinalueiksi etenkin 1990-luvulla: Helsingissä tällaisia alueita ovat esimerkiksi Vuosaari, Ruoholahti, Pikku Huopalahti, Herttoniemi ja Arabiaranta. Aluerakentamisen virheistä otettiin oppia ja kaavoituksessa pyrittiin luomaan vaihtelua kaupunkikuvaan. Uudet alueet jaettiin pienempiin kokonaisuuksiin rakennuttajien ja suunnittelijoiden kesken. Tarkat kaavoitusohjeet määrittivät pitkälti alueiden toteuttamista, esimerkiksi Länsi-Pasilan ja Katajanokan punatiilijulkisivut olivat ohjeiden mukaiset.


title: Kerrostalot Suomessa

text: Epäedullisissa rakennuspaikoissa, kuten täyttömaalla tai savisessa maaperässä, rakennuksen paino pitää siirtää paalujen välityksellä kantavaan maaperään. 1960-luvulle asti paalumateriaalina käytettiin pääasiassa puuta, joka vaati säilyäkseen sijoittamista pohjaveden pinnan alapuolelle – muuten paalut saattoivat lahota. Turussa rakennettiin runsaasti puupaaluille perustettuja taloja, sillä kaupungin keskusta sijaitsee Aurajoen rannalla kymmeniä metrejä paksun savikerroksen päällä. Perustusten pettäminen voi johtaa rakennusten painumiseen ja sen seurauksena halkeamiin julkisivussa ja rungossa. Puupaaluista siirryttiin teräsbetoniin ja teräkseen 1960-luvulla.


title: Kerrostalot Suomessa

text:
Ennen vuonna 1920 valmistuneissa taloissa runkona käytettiin pääsääntöisesti tiilimuurirunkoa, jossa kantavat ulkoseinät ja talonsisäiset kantavat pitkittäiset sydänmuurit muurattiin tiilestä. Ulkoseinä oli yleensä kaksi tiiltä paksu ja sen alaosaa suojasi kivijalka. Alempien kerrosten muurit olivat yläkerroksia paksumpia rakennusjärjestyksen mukaisesti. Julkisivu jätettiin joko tiilipintaiseksi tai se rapattiin ja maalattiin kalkkimaalilla. Vuosina 1900−1915 pohjakerros oli usein verhoiltu puupaneelein.
1920-luvulla tiilimuurirunko säilyi, mutta alimmassa kerroksessa se saatettiin korvata betonipilareilla liiketilan muunneltavuuden mahdollistamiseksi. Sydänmuureja ei aina rakennettu, ja paljon pienasuntoja sisältävissä taloissa ne saattoivat sijaita myös runkoon nähden poikittain. Sydänmuurit voitiin myös korvata teräsbetonipilareilla, jolloin talossa käytettiin sekarunkoa; se yleistyi Helsingissä 1930-luvulla. Porrashuoneet olivat yleensä kuitenkin tiilimuurattuja. Paremmin lämpöä eristävä monireikätiili mahdollisti kapeamman tiilimuurin, mikä kasvatti vuokrattavan tai myytävän kerrospinta-alan määrää.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1950-luvulla tiilimuurin muuraustyötä yritettiin nopeuttaa ja rationalisoida muun muassa käyttämällä tiilien kuljetukseen tiililavoja ja käyttämällä tavallista kookkaampia suurtiiliä. 1940- ja 1950-luvun alun suosituin runkotyyppi oli sekarunko, jossa kantavat rakenteet sisällä olivat teräsbetonipilareita. Jonkin verran rakennettiin myös kokonaan teräsbetonipilarirunkoisia taloja. 1950-luvun puolivälissä betoni syrjäytti tiilen kantavana seinärakenteena, ja yleisimmäksi runkorakenteeksi tuli betoniseinärunko. Seinät eristettiin ulkopuolelta kevytbetonilla ja julkisivu rapattiin. Rationalisointia edistettiin siirtymällä lautamuoteista kasettimuotteihin ja lopulta suurmuotteihin, jotka edellyttivät nosturia. Ensimmäinen suurmuottitalo valmistui Kuopioon 1958.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1960-luvulla betoni syrjäytti tiilen kantavissa rakenteissa. Yleisimmäksi runkotyypiksi tuli kirjahyllyrunko, jonka kantavan pystyrakenteen muodostivat betoniseinät. Puhdaspiirteisimmillään runkotyyppi oli lamellitaloissa, jossa runkoon nähden poikittaiset seinät ja umpinaiset päädyt olivat kantavia rakenteita; pistetalossa kantavien seinien suhteellinen osuus oli suurempi. Kirjahyllyrungosta esiintyi poikkeavia toteutustapoja välipohja- ja ulkoseinäratkaisuiltaan. 1960-luvun puoliväliin asti kirjahyllyrunko toteutettiin suurilta osin paikalla rakentaen: kantavat väliseinät ja välipohjat valettiin paikan päällä. Portaat, parvekkeet ja kevyet väliseinät saattoivat olla valmisrakenteisia. 1960-luvun lopun ja 1970-luvun alun yleisin rakennustapa oli osaelementtirakenteinen kirjahyllyrunko, joka toteutettiin osin paikalla rakentaen ja osin valmiselementein. Paikan päällä valettiin suurmuoteilla väliseinät ja välipohjat, mutta julkisivut olivat pääosin elementein toteutettuja. Ulkoseinän toteutuksessa yleinen ratkaisu oli käyttää betonisandwich-elementtiä. Ensimmäiset täyselementtirakenteisen kerrostalot valmistuivat jo vuosina 1961–1962 Helsinkiin, Turkuun ja Kuopioon. Väliseinä- ja välipohjaelementit olivat massiivisia betonielementtejä. Viimeisiä tiilimuurirunkoisena tehtyjä kohteita oli Helsingissä Strömsin alue 1963–1965.


title: Kerrostalot Suomessa

text: Vuonna 1970 julkistettiin suomalainen BES-järjestelemä (betonielementtistandardi). BES-täyselementtitalossa välipohjat olivat esijännitettyjä ontelo- tai U-laattoja, jotka mahdollistivat yli 10 metrin jännevälin. Tämän takia kantavia väliseiniä oli lähinnä huoneistojen välillä. Ensimmäinen BES.-talo valmistui Tampereelle vuonna 1971. BES:n rinnalla kehitettiin betonipilarirunkoista PLS 80 -järjestelmää, joka ei kuitenkaan saanut suosiota. (150) BES-tekniikka säilyi vuosisadan loppuun asti rungon yleisimpänä toteutustapana, mutta sen rinnalla alettiin myös valaa kantavia seiniä ja välipohjia paikan päällä. Ulkoseinät olivat aikavälillä 1975-2000 yleensä betonisandwich-elementtejä tai paikalla muurattuja tiiliseiniä, joiden takana oli betonielementti tai rankaseinä.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1990-luvulla tehtiin myös kokeiluja vaihtoehtojen löytämiseksi BES-järjestelmälle, kuten teräs- ja puurunkoiset kerrostalot. Ensimmäinen kantava teräsrunko valmistui Tampereelle 1991. Vuosikymmenen lopulla usealle paikkakunnalle rakennettiin puurunkoisia 3-4-kerroksisia taloja, jotka hyödynsivät amerikkalaista platform-frame-järjestelmää.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1910-luvulle asti asuinkerrosten välipohjat kannatettiin yleensä puupalkeilla eli vasoilla. Rakennusjärjestykset eivät sallineet puupohjaa tulisijojen alle eikä kellareiden tai porttikäytävien päälle. Tulisijat kannatettiin tiiliholveilla ja tiilimuurista ulkonevilla ratakiskoilla. Kellareiden, porttikäytävien ja eteishallien päälle rakennettiin joko tiilestä muurattu tynnyri- tai ristiholvi tai ratakiskojen varaan kappaholvi. 1900-luvun alussa välipohjia rakennettiin I-terästen tai ratakiskojen varaan; alapinnan muodosti palkkien varaan valettu (teräs)betonilaatta, joskus myös rapattu puurakenne. Teräsbetonipalkkeja käytettiin ensimmäisen kerran 1900-luvun alun ensimmäisillä vuosikymmenillä, ja lukuisten erilaisten kehitysvaiheiden jälkeen yleisimmäksi välipohjatyypiksi vakiintui alalaattapalkisto. Teräsbetonilaatassa vetojännitys kohdistuu palkin raudoitusteräksiin ja puristusjännitys betoniin. Välipohjat täytettiin äänen- ja lämmöneristyssyistä rakennusjätteellä, luonnontuotteilla tai sivutuotteilla.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1930–1930-luvulla välipohjat olivat lähes aina teräsbetonisia alalaattapalkistoja. Joissain taloissa kokeiltiin myös massiivisia teräsbetonilaattoja.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1970-luvun alkupuolella asti oli tavallista käyttää välipohjana paikalla valettua massiivista teräsbetonilaattaa, jonka pisin jänneväli oli 5–6 metriä. 1960-luvun alussa sen päälle valettiin vielä ”uiva” teräsbetonilaatta ääntä eristämään, mutta siitä luovuttiin kustannussyistä. BES-järjestelmän myötä vaihtoehdoksi tulivat myös esijännitetyt ontelo- ja U-laatat, joiden valmistus Suomessa alkoi vuonna 1970. Ontelolaattojen jännitys muodostui alapinnan raudoituksesta. Massiiviset välipohjaelementit olivat joko huoneen kokoisia työmaaelementtejä, pienempiä maantiekuljetukseen sopivia tehtaassa valmistettuja elementtejä tai moduulimitoitettuja 120 cm:n levyisiä. Välipohjaelementit kiinnitettiin toisiinsa ja kantaviin väliseiniin hitsauksilla ja betonijuotoksilla.


title: Kerrostalot Suomessa

text: BES-järjestelmän mukaisten U-laattojen valmistus lopetettiin 1983, mutta ontelolaattojen valmistusta jatkettiin, ja ne olivatkin yleisin välipohjarakenne aikavälillä 1975–2000. Joillakin paikkakunnilla, kuten Kuopiossa, paikalla valetut välipohjat olivat yleisempiä. Vuodesta 1979 tuotettiin myös esivalmistetun kuorilaatan ja paikallavalun yhdistäviä välipohjaratkaisuja.


title: Kerrostalot Suomessa

text: Rakennuksen kadunpuoleinen julkisivu on koristeellinen – sileitä pihajulkisivuja ei välttämättä edes esitelty rakennuspiirustuksissa. 1800-luvun lopun rakennuksia on luonnehdittu uusrenessanssityylisiksi, sillä ne muistuttivat mittasuhteiltaan ja koristeellisuudeltaan renessanssiajan italialaispalatseja. Julkisivuissa haettiin kolmikerroksisuuden vaikutelmaa kerrosmäärästä riippumatta. Jäsentelyssä toistuivat doorilainen, joonialainen ja korinttilainen pylväsjärjestelmä. Alakerrokset koristeltiin rustikoinnilla, jolla pyrittiin jäljittelemään suuria kiviharkkoja. Se tehtiin tiilestä ja rappauksesta. Mitä ylemmäs mentiin, sitä kevyempää koristelu oli. Ikkunoita koristeltiin pylväillä, kolmiopäädyillä ja listoilla. Räystäät olivat suuria. Rakennuksen kulmia saatettiin koristaa viisteillä tai kulmatorneilla. Erilaiset yksityiskohtaiset koristeosat tehtiin yleensä kipsistä.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1900-luvun alun Jugend-taloissa luovuttiin uusrenessanssityylin koristeluista ja symmetriasta. Tilalle tulivat yhtenäiset vaaleasävyiset roiskerapatut pinnat. Suomen luonnosta ja historiasta ammennetut koristeelliset yksityiskohdat toteutettiin luonnonkivestä tai rappauksesta kipsikoristeiden sijaan. 1910-luvun jugendklassismin myötä klassiset muotoaiheet ja symmetria palasivat taas valikoimiin. Taloissa saattoi olla puolipyöreitä tai kulmikkaita erkkereitä. Puhtaaksimuuratut tiilijulkisivut alkoivat yleistyä 1910-luvulla.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1920-luvun uusklassiset julkisivut olivat askeettisia ja sileäpintaisia. Ikkunat olivat aivan julkisivun pinnassa ja koristerappaukset perustuivat muutamiin antiikista periytyviin koristeaiheisiin. Helsingissä talojen julkisivuja ohjattiin suunnittelukaavioilla. Etu-Töölössä vallitseva julkisivu oli puhtaaksimuurattu tiili. Funktionalismin myötä julkisivut muuttuivat vieläkin yksinkertaisemmiksi. Uutuuksia olivat parvekkeet ja kulmaikkunat. Funkkisjulkisivuille leimallista oli valkoinen rappaus. Siirtymä oli vaiheittainen, ja klassisia koristeaiheita esiintyi taloissa vielä 1930-luvuillakin. Vuosikymmenten vaihteessa kukoisti myös lyhyt art deco -aikakausi koristeaiheissa sekä klassismia että funkkista edustavissa taloissa


title: Kerrostalot Suomessa

text: Puhtaaksimuurattu tiili, rappaus ja julkisivulevyt olivat 1960-luvun alussa julkisivujen hallitsevia elementtejä. Arkkitehdit suosivat virtaviivaista ilmettä, joka syntyi nauhaikkunoista ja sisäänvedetyistä parvekkeista. Päätyseinät verhoiltiin kevytbetonilla tai tiilellä. 1960-luvun lopulla ruutuelementtijulkisivut yleistyivät ja päätyseinissä alettiin käyttää betonisandwich-elementtejä. Pitkillä sivuilla elementit olivat huoneenlevyisiä, ja ne kiinnitettiin kantavien väliseinien päätyihin.


title: Kerrostalot Suomessa

text: Ruutuelementtien käyttö jatkui 1970-luvun BES-elementtitaloissa. Kahden huoneen levyisiä julkisivuelementtejä käytti lähinnä A. Puolimatka Oy vuodesta 1968. Tuotannoltaan edullinen kerrostalo muodostui samanlaisista ruutuelementeistä, ja julkisivua hallitsivat rungon ulkopuolelle sijoitetut parveketornit. Toisinaan ulkokuoreen tehtiin vaaka- tai pystynauhoja ilmeen muuntelemiseksi. Joitakin taloja verhoiltiin puhtaaksimuuratulla punatiilellä.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1970-luvun lopulla julkisivuja alettiin päällystää tiililaatoilla, keraamisilla laatoilla ja 1980-luvulta alkaen väribetonilla. 1980-luvun lopulla julkisivuissa alettiin myös leikitellä postmoderneilla muodoilla ja väreillä. Ikkunoiden koot ja sijoittelu saattoivat vaihdella samassa julkisivussa, parvekkeiden kannatusratkaisut monipuolistuivat ja koristelut palasivat. 1990-luvun alun lamakaudella palattiin hillitympään ilmaisuun, mutta parantunut elementtitekniikka mahdollisti ikkunoiden sijoittelun aiempaa monipuolisemmin. Elementtitalojen julkisivuja saatettiin taas rapata tai puhtaaksimuurata. Vuonna 1995 uusi vähimmäiskerroskorkeus (3 m) muutti paitsi julkisivujen myös asuntojen ilmettä.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1880−90-lukujen asunnoissa käytettiin kolmiruutuista karmi-ikkunaa ilman välipuitteita, mutta 1900-luvun alussa yläikkuna alettiin jakaa pieniin ruutuihin välipuitteilla. Ikkunapenkit olivat alkujaan puuta, mutta ne halkeilivat patterien lämmöstä, ja niiden tilalle vaihdettiin betonilaatat.


title: Kerrostalot Suomessa

text: Ikkunat olivat 1970-luvulle asti kaksilasisia, joista molemmat aukenivat sisään. Arava-säännökset vaativat ikkunatyyppien määrän rajoittamista, joten jokaisen ikkunan yhteyteen sijoitettiin avattava tuuletusikkuna. 1960-luvun nauhaikkunoissa saattoi olla suuria lasiruutuja, mutta toisin kuin ruutuikkunat, ne piti asentaa työmaalla erikseen. 1960-luvun lopulta ikkunat olivat yleensä neliömäisiä.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alussa taloissa oli harvoin huoneiston yhteydessä parvekkeita. Toisinaan niitä saatettiin käyttää julkisivun koriste-elementteinä. Vuoteen 1968 arava-säännöt kielsivät parvekkeen rakentamisen yksiöihin. 1960-luvulla suosittiin ulokeparvekkeita, mutta vuosikymmenen lopulla alkoivat yleistyä kantaviin pieliseiniin perustuvat parveketornit.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1800-luvulla talojen yleisin kattomateriaali oli teräspelti, joka oli aluksi helposti ruostuvaa mustaa peltiä. Galvanoitua peltiä alettiin käyttää Helsingissä 1910-luvulla. Peltikatto maalattiin yleensä joko mustalla kivihiilitervalla tai öljymaalilla. Ulkonäkösyistä toisinaan arkkitehdit käyttivät tiilikattoja taloissa, mutta savupiippujen ja muiden hankalien kohtien ympärillä käytettiin silti teräspeltiä. Kattoa kannattelivat puiset kattotuolit. Rakennusjärjestyksen mukaisesti vierekkäisiä taloja erottivat vesikaton yläpuolelle nousevat palomuurit.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1960-luvun alkupuolella loivat harjakatot ja pulpettikatot olivat yleisiä, mutta vuosikymmenen kuluessa tasakatot alkoivat yleistyä niin että 1970-luvulla useimpiin taloihin rakennettiin jo tasakatto. Tasakatto tehtiin suoraan lämmöneristeen varaan.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1800- ja 1900-luvun vaihteessa monessa kerrostalossa oli myös keittiönportaat, joista kuljettiin keittiöihin ja pienasuntoihin. Ennen vesikäymälöitä keittiönportaiden kautta vietiin pihalle myös kuivakäymälän jäteastia. Suurimpiin huoneistoihin johti edustava pääportaikko, jonka eteisaula oli holvattu ja päällystetty seinä- ja kattopinnoiltaan kipsi- ja rappuskoristeilla ja seinämaalauksilla. Uusrenessanssitaloissa eteisaulojen lattiamarmoroinnit eli kivenmukailumaalaukset olivat värikkäitä ja kuviollisia. Portaat oli usein kannatettu ratakiskoilla tai I-teräksillä. Pääportaissa suosittu pintamateriaali oli Tallinnan kalkkikivi.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1920–1930-luvuilla porrashuoneet sijoitettiin usein pihan puolelle, vaikkakin Töölössä sisäänkäynti oli poikkeuksetta kadun puolella. Yleinen ratkaisu portaissa oli vapaakantoinen porras, joka muodostui teräsbetonisista harkoista. niiden yläpinta oli mosaiikkibetonia tai värjättyä betonia. 1930-luvun art-deco-porrashuoneissa korostuivat kontrasti. Uutuutena joihinkin porraskäytäviin rakennettiin rikkakuiluja, jotka johtivat kellarikerroksen jätehuoneeseen. Hissejä rakennettiin nelikerroksisiin tai korkeampiin taloihin.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1960- ja 1970-luvuilla yleisin porrastyyppi oli elementtirakenteinen, kaksivartinen suora porras. Porraskäytävät saattoivat olla kattoräppänää lukuun ottamatta luonnonvalottomia. Porrasaskelmat olivat mosaiikkibetonia ja tasot yleensä muovilaattoja. Hissejä rakennettiin vain viisikerroksisiin tai korkeampiin taloihin, sillä arava-ohjeet kielsivät sen muuten.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1900-luvun vaihteessa Suomeen saapui kansainvälisiä kaupunkisuunnitteluihanteita, joissa korostettiin kokonaisvaltaista rakennustaiteellista sommittelua vastalauseena ruutuasemakaavoitukselle. Arkkitehtien mielestä maastonmuodoista piittaamaton kaavoitus oli insinöörien johtamaa mekaanista tontin mittausta. Ensimmäinen asemakaavakilpailu Suomessa järjestettiin 1898 Töölön kaupunginosan suunnittelusta. Asemakaavassa katuverkosto noudatti luonnonmuotoja ja julkisia rakennuksia sijoitettiin kaupunkirakenteen kohokohtiin. Pihasiipien rakentamista rajoitettiin. 1900-luvun alussa Suomeen levinnyt puutarhakaupunkiaate vaikutti esimerkiksi Helsingin Eiran suunnitteluun. Eirassa puutarhakaupunki-ihanteen mukaiset huvilat kuitenkin muuttuivat pienkerrostaloiksi.


title: Kerrostalot Suomessa

text: Kun 1920-luvun alussa tavoitteena oli vielä muodostaa yhtenäisiä muurimaisia talorivejä, 1920–1930-lukujen vaihteessa funktionalismi mullisti kaavoitusperiaatteet. Tavoitteeksi tuli avoin korttelirakenne ja selkeä ero katu- ja pihajulkisivun välillä katosi. Kaupunkialueet haluttiin jakaa erillisiin alueisiin asumiselle, työnteolle ja virkistäytymiselle. Tiiviiseen umpikortteliin liitetyt sosiaaliset ja terveydelliset epäkohdat haluttiin poistaa. Neljä aluetta edustavat tätä suunnitteluperiaatetta: Sunila, Taka-Töölö, Rautpohja ja Helsingin Olympiakylä. Muuten suurin osa kaupunkien rakentamisesta oli täydennysrakentamista olemassa oleviin umpikortteleihin. Vuonna 1921 valmistui Helsingin Ullanlinnaan 8-kerroksinen kerrostalo ja 1929 Albertinkadulle 10-kerroksinen.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1940-luvulla funktionalismin avoin rakennustapa yhdistyi lähiöaatteeseen, ja syntyi suomalainen metsäkaupunki. 1950-luvulla uudet asuinalueet hajasijoitettiin kaupunkirakenteesta erilleen omiksi yksiköikseen. Rakennukset sijoiteltiin maastonmuotojen mukaan suotuisiin ilmansuuntiin. Osa alueista oli pienipiirteisiä ja maastoon sekoittuvia, mutta osa oli veistoksellisia sommitelmia, joissa alueita halkoivat ylipitkät lamellitalot ja kukkuloilla kohosivat tornitalot. 1950-luvulla alkoi myös kaupunkikeskustojen saneeraausaalto, jossa vanha rakennuskanta korvattiin kookkaammilla asuin- ja liikerakennuksilla. Samalla vanha ruutukaava rikottiin sijoittamalla rakennuksia irti katulinjasta. Avoin korttelirakenne mahdollisti kokeilevat pohjaratkaisut (kuten Helsinkiin vuonna 1951 valmistunut Käärmetalo). Yleisin rakennus oli 3–4-kerroksinen lamellitalo, mutta myös 3–8-kerroksisia pistetaloja rakennettiin. Vanhojen talojen suojelemiseksi Helsingissä alettiin laatia asemakaavoja, joissa rakentamisoikeus merkittiin keinotekoisen alhaiseksi. Rakennuttaja ei olisi saanut rakentaa purettavan talon tilalle kuin puolet aikaisemman talon kerrospinta-alasta, mikä hillitsi purkamishaluja.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1970-luvun lopulla pyrittiin tuottamaan selkeästi hahmotettavia, ruutukaavaan perustuvia korttelikokonaisuuksia, joissa liikenne järjesteltiin kuten perinteisessä umpikorttelissa. Helsingin Malminkartanossa pyrittiin välttämään funktionalismin oppien mukaista, pelkkiin asuntoihin keskittyvää lähiörakennetta kiinnittämällä huomiota ympäristön virikkeellisyyteen ja sijoittamalla työpaikkoja alueelle. Usein alueilla pyrittiin sekoittamaan vuokra- ja omistus- sekä pien- ja kerrostaloasumista.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1990-luvulla korostettiin ekologisuutta ja hyvää kaupunkiympäristöä. Paikalla rakentamista haluttiin kehittää.


title: Kerrostalot Suomessa

text: Kerrostaloissa asuivat alkuaikoina ylemmät yhteiskuntaluokat, mikä näkyi monin tavoin rakennusten toteuttamistavasta. Pihasiivissä sijaitsi pienasuntoja, hevostalleja ja käymälöitä, mutta kadunvarsitiloissa oli ylellisiä suurasuntoja. 1800-luvun suurasunto saattoi kattaa koko kerroksen ja olla 200–300 neliömetrin kokoinen. Kulku huoneesta toiseen suunniteltiin niin, että pääporras oli isäntäväelle vieraineen ja palvelusväki käytti keittiöportaita. Huoneet olivat läpikuljettavia ja edustustilat sijaitsivat kadun puolella – pihan puolella olivat makuuhuoneet, keittiö ja palvelusväen tilat.


title: Kerrostalot Suomessa

text: Työväestölle tarkoitetut kiviset asuinkasarmit eivät yleistyneet Suomessa. Helsingissä työväen asuinkerrostaloja rakennettiin itäiseen kantakaupunkiin, ja ne sisälsivät lähinnä yhden huoneen asuntoja. Pihalla sijaitsivat yhteiset käymälät. Kun vesivessat yleistyivät, käytävälle sijoitettiin yhteinen käymälä. Ensimmäisen kerran asunnon vähimmäiskorkeus määriteltiin Helsingin rakennusjärjestyksessä vuonna 1895 (2,7 m), mutta asunnot olivat yleensä tätä korkeampia. 1900-luvun alkuun asti edustavien asuinhuoneistojen korkeus oli 3,5–3,6 metriä tai enemmän.


title: Kerrostalot Suomessa

text: 1960−1970-lukujen asunnot olivat 1950-luvun asuntoja väljempiä. Arava-asuntojen enimmäispinta-ala oli vuonna 1968 120 neliömetriä, ja huoneet olivat harvoin sallitun minimin, 20 neliömetrin, kokoisia. Arava-ohjeiden vaatimusten ja elementtityyppien minimoinnin takia huoneet olivat usein saman levyisiä. Suosittu moduuliajattelu sitoi kaikki mitat jonkin tietyn perusmoduulin kerrannaisiin. Arava-ohjeissa suositus oli 3 m. 1970-luvun esijännitetyt 12 m:n levyiset välipohjaelementit vapauttivat periaatteessa pohjaratkaisuja, mutta syvennysten ja ulokkeiden teko oli hankalaa. Vapaarahoitteisissa asunnoissa rakennettiin apukeittiöitä ja huoneistosaunoja.


title: Siltasaari – ennen ja nyt

text: Siltasaari – ennen ja nyt on Siltasaariseuran julkaisema Helsingin Siltasaaren kaupunginosasta kertovat teos vuodelta 1993. Teoksen on toimittanut Siltasaariseuran silloinen puheenjohtaja rovasti Mauri Virtanen, joka on kirjoittanut suuren osan artikkeleista ja ottanut muut kuin mustavalkoiset arkistokuvat. Runsaasti artikkeleita on kirjoittanut myös Jussi Hakama. Kannen kuvassa on kartta vuodelta 1876 Siltasaaresta ja sen ympäristöstä.


title: Siltasaari – ennen ja nyt

text: Teos ilmestyi juhlistamaan Siltasaariseuran kymmenvuotista toimintaa, ja se kertoo paitsi Siltasaaresta, myös kaupunginosayhdistyksestä ja alueella kirjan ilmestymisaikaan toimineista yrityksistä.


title: Nef-reaktio

text: Nef-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa primäärinen tai sekundäärinen nitroalkaani hydrolysoituu emäs- ja happokäsittelyn jälkeen aldehydiksi tai ketoniksi. Reaktio on saanut nimensä John Ulric Nefin mukaan ja Nef raportoi reaktion vuonna 1894. Nef-reaktio on yleisesti käytetty reaktio hiilihydraattien ja muiden luonnonaineiden synteeseissä.


title: Nef-reaktio

text: Vuonna 1893 venäläinen kemisti Konovaloff raportoi, että käsittelemällä nitroalkeeneja voimakkaalla emäksellä ja tämän jälkeen sinkillä etikkahappoliuoksessa muodosti karbonyyliyhdisteen ja amiinin seoksen. Vuotta myöshemmin Nef julkaisi oman tutkimuksensa, jossa nitroalkaaneja käsiteltiin ensin voimakkaalla emäksellä ja tämän jälkeen rikkihapolla, jolloin tuotteeksi muodostui karbonyyliyhdisteitä.


title: Nef-reaktio

text: Nef-reaktiossa voimakas emäs kuten hydroksidi tai DBU muodostaa primäärisestä tai sekundäärisestä nitroalkaanista muodostuu nitronaatti-ioni. Tertiäärisitä nitroalkaaneista ei voi muodostua nitronaatti-ionia eivätkä ne siis reagoi Nef-reaktiolla. Tämän jälkeen nitronaatti-ionin negatiivisesti varautuneet happiatomit protonoituvat voimakkaasti happamissa olosuhteissa. Tämän jäkeen vesimolekyyli reagoi elektrofiilisen kaksoissidoksella typpeen sitoutuneen hiiliatomin kanssa additioreaktiolla. Kahden protoninsiirron jälkeen muodostuvasta välivaiheesta eliminoituu vettä ja lopuksi alifaattinen nitrosoalkoholi hajoaa dityppioksidiksi ja karbonyyliryhdisteeksi. Nef-reaktion huono puoli on se, että se vaatii sekä erittäin vahvan emäksen että hapon käyttöä, mikä voi johtaa sivureaktioihin.


title: Todistettavasti syyllinen (3. tuotantokausi)

text: Televisiosarjan Todistettavasti syyllinen kolmatta tuotantokautta alettiin esittää Yhdysvalloissa kesätauon jälkeen 25. syyskuuta 2005 ja Suomessa heti toisen kauden päätyttyä 11. huhtikuuta 2006. Kausi sisältää 23 jaksoa. Kahdeksannesta jaksosta alkaen sarjan pääosakokoonpanoon tulee yksi etsivä lisää, Kat Miller (Tracie Thoms).


title: Rukajärven tie

text: Rukajärven tie on historiallinen sotatie Pohjois-Karjalassa. Se liittyy jatkosodan vaiheisiin, joissa 14. divisioona taisteli Neuvostoliiton joukkoja vastaan. Rukajärvellä käytiin Suomen ja Neuvostoliiton joukkojen viimeinen jatkosodan taistelu. Suomalaisten joukkojen huolto tapahtui Rukajärven tien kautta.


title: Rukajärven tie

text: Rukajärven tien pituus on Suomen puolella Lieksan alueella 44 kilometriä. Tiehen kuuluu kuitenkin myös se osa tiestä, joka vie Rukajärvelle saakka. Kokonaispituudeksi tulee Lieksasta Rukajärvelle noin 230 km. Se on Raatteen tien ohella Via Karelia -matkailuteistä erkaneva auktorisoitu ja opastein merkitty sotatie.


title: Rukajärven tie

text: Tien alkupiste on Lieksan keskustassa, josta se lähtee itään ja jatkaa Pankajärven ja Nurmijärven kyliä halkoen Suomen ja Venäjän rajalle Kivivaaraan. Se jatkuu Venäjän puolella Repolan ja Tiiksan kautta Rukajärven kylän ohittaen Kotskomaan. Tien reitti on lähes sama kuin sota-aikana.


title: Rukajärven tie

text: Tien nimeämisestä teki aloitteen Rukajärven veteraani Pentti Perttuli vuonna 2004. Lieksan kaupunginhallitus teki nimestä päätöksen 4. huhtikuuta 2011, ja se nimettiin 2. heinäkuuta 2011 vietetyssä juhlassa. Tien ovat tehneet tunnetuksi Antti Tuurin romaani "Rukajärven tiellä", ja siitä tehty elokuva Rukajärven tie.


title: Toriumoksalaatti

text: Toriumoksalaatti (COTh) on toriumin ja oksaalihapon muodostama epäorgaaninen suola. Sitä valmistetaan toriumnitraatista.


title: Toriumoksalaatti

text: Jos huoneenlämmössä sekoitetaan 0,5 M toriumnitraattiliuosta 0,5 M oksaalihappoon, saadaan dihydraattista toriumoksalaattia Th(CO)·2HO. Heksahydraattista muotoa voidaan valmistaa saostamalla 2 M typpihapolla. Tämä hajoaa takaisin dihydraatiksi kuumentamalla n. 100 °C lämpötilaan.


title: Toriumoksalaatti

text: Kun toriumoksalaattia kuumennetaan 500 °C (600 °C eräissä lähteissä) lämpötilaan, se hajoaa toriumdioksidiksi, hiilidioksidiksi ja vedeksi. Toriumoksalaatin liukoisuustulo on 5.01·10 ja se ei liukene veteen tai useimpiin happoihin juuri ollenkaan. Toriumoksalaattia voidaan käyttää toriumin erottamiseen harvinaisista maametalleista.


title: Seis (Gasellien albumi)

text: Seis on rap-yhtye Gasellien kolmas pitkäsoitto, joka julkaistiin Johanna Kustannus Oy:n kautta 30. lokakuuta 2015. Albumin ensimmäinen musiikkivideo julkaistiin helmikuussa 2015 kappaleesta "Älä muista pahalla", ja toinen musiikkivideo kappaleesta "Mahtuuko kyytiin" saman vuoden toukokuussa. Kolmas musiikkivideo julkaistiin syyskuussa 2015 kappaleesta "Vainoharhainen".


title: Seis (Gasellien albumi)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 19.


title: Herbapol

text: Herbapol on puolalaisen Herbapol S.A. -yrityskosernin, kuten siihen kuuluvan "Herbapol Lublin S.A.":n tuotemerkki. Herbapol Lublin S.A valmistaa päivittäistavarakaupan ja farmaseuttisia tuotteita; yrityksen kotipaikka on Lublin.


title: Herbapol

text: Herbapol on Unilever Polskan ja Tata Global Beverages-yrityksen ohella eräs Puolan merkittävimmistä teetaloista. Teealalla se keskittyy yrtti ja hedelmäteen valmistamiseen.


title: HMS Duke of Wellington (1852)

text: HMS Duke of Wellington oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1852 vesillelaskettu Duke of Wellington -luokan 121-tykkinen potkurilla varustettu höyrykäyttöinen ensimmäisen luokan linjalaiva.


title: HMS Duke of Wellington (1852)

text:
Alus tilattiin 29. kesäkuuta 1848 Pembroken telakalta Queen-luokan aluksena "HMS Windsor Castle". Sen köli laskettiin toukokuussa 1849. Höyrykoneiden ja potkureiden yleistyessä alus määrättiin 19. tammikuuta 1852 muutettavaksi 131-tykkiseksi potkurialukseksi ja työ alkoi samana päivänä. Alus laskettiin vesille 14. syyskuuta. Alus nimeittiin 1. lokakuuta "HMS Duke of Wellingtoniksi" ja se hinattiin 11. lokakuuta Portsmouthiin, missä se valmistui 27. marraskuuta 1853.
Alus otettiin palvelukseen 2. helmikuuta 1853 Läntisen kanaalin laivueeseen päällikkönään kommodori Henry Byam Martin (-25. huhtikuuta 1854). Alus oli 4. maaliskuuta 1854 alkaen vara-amiraali Sir Charles Napierin lippulaivana, jolloin aluksen päällikkönä oli George Thomas Gordon. Alus lähti 11. maaliskuuta Itämerelle.


title: Irving Azoff

text: Irving Azoff (s. 12. joulukuuta 1947) on yhdysvaltalainen musiikkialan johtaja ja henkilökohtainen manageri, joka edustaa muun muassa artisteja Christina Aguilera, Journey, Eagles, Joe Walsh, Van Halen, Thirty Seconds to Mars, Steely Dan, Maroon 5, No Doubt, Fleetwood Macin Lindsey Buckingham, Jon Bon Jovi, Bon Jovi ja koomikkoa Chelsea Handler.


title: Irving Azoff

text: Syyskuusta 2013 lähtien hän on ollut Azoff MSG Entertainmentin hallituksen puheenjohtaja ja toimitusjohtaja. Yritys on yhteinen Madison Square Garden Companyn kanssa. Tätä ennen hän on ollut Ticketmaster Entertainmentin hallituksen puheenjohtaja, Live Nation Entertainmentin puheenjohtaja sekä Front Line Managementin toimitusjohtaja. Hän on myös yhtiöiden Clear Channel Communications, Starz Inc. ja IMG hallituksissa.


title: Irving Azoff

text: Vuonna 2012 Azoff oli "Billboardin" Power 100 -listan kärjessä, ja lehti nimesi hänet musiikkialan vaikutusvaltaisimmaksi henkilöksi.


title: Hiidenvirta (televisiosarja)

text: Hiidenvirta ("Maelstrom") on BBC:n tuottama brittiläis-norjalainen television jännityssarja vuodelta 1985. Se sijoittuu Norjan rannikkomaisemiin ja kuvattiin Ålesundin liepeillä.


title: Hiidenvirta (televisiosarja)

text: Kuusiosaisen minisarjan on kirjoittanut Michael J. Bird, tuottanut Vere Lorrimer ja ohjannut David Maloney. Pääosia näyttelevät Tusse Silberg, David Beames, Trevor Baxter, Susan Gilmore, Edita Brychta, John Abineri, Christopher Scoular ja Ann Todd.


title: Hiidenvirta (televisiosarja)

text: "Hiidenvirta"-sarjassa nuori englantilaisnainen (Silberg) matkustaa Norjaan selvittääkseen, miksi hänelle tuntematon sikäläinen miljonääri on testamentannut hänelle syrjäisessä saaressa sijaistevan puuhuvilan, jossa on paljon nukkeja. Hän joutuu keskelle mystisiä juonitteluja ja huomaa henkensä olevan uhattuna.


title: Hiidenvirta (televisiosarja)

text: Hidastempoisena ja juoneltaan sekavana ja väkinäisenä pidetty "Hiidenvirta" sai huonot arviot etenkin kotimaassaan Britanniassa.


title: Hiidenvirta (televisiosarja)

text: Sarja ensiesitettiin Suomessa 1980-luvun puolivälissä, ja YLE Teema on uusinut sen vuosina 2005 ja 2006.


title: Screwdriver

text: Screwdriver (suom. "ruuvimeisseli") on vodkasta ja appelsiinimehusta valmistettava drinkki. Se valmistetaan tavallisesti highball-lasiin.


title: Samuel Hartman

text: Samuel Hartman (1606 Helsinki – 11. heinäkuuta 1653 Turku) oli järjestyksessä toinen Turun akatemian kaunopuheisuuden eli latinan professori ja Turun tuomiokirkon musiikin johtaja ja kirkkomuusikko.


title: Samuel Hartman

text: Hartmanin vanhemmat olivat Lyypekissä syntynyt kauppias Georgius (Jöran) Hartman ja Katarina Larsintytär ja puoliso vuodesta 1638 Justina Olofintytär. Hartman opiskeli ensin kotona ja sitten Saksassa vuodesta 1623, aluksi kymnaaseissa ja kollegioissa. Vuodesta 1625 hän luki Greifswaldin yliopistossa teologiaa ja lainoppia, joista ei kuitenkaan suorittanut loppututkintoa. Palattuaan Suomeen 1635 Hartman toimi ensin maaherra Broder Andersson Rålambin perheessä kotiopettajana, mutta 1640 hänestä tuli Turun katedraalikoulun rehtori. Hänet vihittiin samana vuonna papiksi. Hartman toimi Turun tuomiokirkon musiikin ohjajana ja johtajana, soittaen itse lyyraa. Opintojaan Hartman jatkoi Turun akatemiassa, maisterin arvoa varten laati 1643 teoksen "De virtutibus homileticis in genere et de veritate in specie" eli "Sosiaalisista hyveistä yleisesti ja totuudellisuudesta erityisesti". Kaunopuheisuuden professoriksi hän oli ehdolla jo 1644, mutta tuli nimitetyksi virkaan vakinaisesti vasta 1649 Johannes Terseruksen jälkeen, eli ehti toimia professorina neljä vuotta. Vuonna 1650 virkaan yhdistettiin myös runouden opetus. Hartman laati viitisentoista onnittelutekstiä ja hautajaisrunoa sekä Turun akatemian ensimmäiseen promootioon 1643 runopuheen, joka on kadonnut. Samalta vuodelta on säilynyt hänen puheensa "Trivialis praeceptor bonus" eli "Hyvä triviaalikoulun opettaja", pappeinkokouksesta 1651 taas synodaaliväitöskirja "De peccato originali" eli "Perisynnistä". Professuurinsa aikana Hartman ei laatinut yhtään varsinaista akateemista opinnäytettä.


title: Kalle Koljonen

text: Kalle Koljonen (s. 26. helmikuuta 1994) on suomalainen sulkapalloilija. Koljonen edustaa Tapion Sulkaa.


title: Kalle Koljonen

text: Koljonen saavutti vuonna 2014 joukkue-EM-pronssia Sveitsin Baselissa järjestetyissä EM-kilpailuissa. Marraskuussa 2015 Koljonen saavutti ensimmäisen kaksinpelin turnausvoittonsa Unkarissa voitettuaan finaalissa tanskalaisen Rasmus Messerschmidtin erin 2-1.


title: Kalle Koljonen

text: Koljonen on ollut kaksinpelin maailmanrankingissa parhaimmillaan sijalla 153. Hän aloitti sulkapallon kuusivuotiaana.


title: Kalle Koljonen

text: Koljonen voitti kaksinpelin Suomen-mestaruuden vuonna 2018.


title: Gummiitti

text: Gummiitti on ryhmänimi sekoitukselle uraanin mineraaleja, sekä sen oksideja, silikaatteja ja hydraatteja. Useimmat gummiitit ovat väriltään keltaisia uraniniitin muunnoksia.


title: Gummiitti

text: Gummiitti tunnetaan myös useilla muilla nimillä, jotka on johdettu mineraalin esiintymispaikkojen nimistä tai gummiitin sisältämien sivuaineiden mukaan, kuten: "eliasiitti" ("Elias" kaivos Jáchymovissa), "korasiitti" (löydetty Lake Superiorin alueelta Pohjois-Amerikasta), "pittiniitti", "uraanigummiitti" ja "uranogummiitti".


title: Gummiitti

text: "Yttrogummiitti" on gummiitin muunnos joka sisältää harvinaista maametalli yttriumia. Sen kuvaili ensimmäisenä Adolf Erik Nordenskiöld, joka löysi sitä Arendalista, Norjasta 1870-luvulla.


title: Pimeyden ytimessä (televisiosarja)

text: Pimeyden ytimessä ("Edge of Darkness") on brittiläinen television draamasarja vuodelta 1985. BBC:n ja Lionheart Televisionin yhteistuotantona tehty ympäristönsuojeluaiheinen trilleri koostuu kuudesta 55 minuutin pituisesta jaksosta. Se on saanut mainetta yhtenä palkituimmista ja arvostetuimmista 1980-luvun televisiosarjoista.


title: Pimeyden ytimessä (televisiosarja)

text: Poliisina toimivan Ronald Cravenin (Bob Peck) aikuinen tytär ammutaan kuoliaaksi kotiovellaan. Isä alkaa selvittää ydinvoimaa vastustavan tyttärensä murhaa. Tutkimukset johtavat hänet pian keskelle vakoilua sekä ydinvoimayhtiöiden salailua ja välinpitämättömyyttä.


title: Pimeyden ytimessä (televisiosarja)

text: Sarjan ensiesitys BBC2-kanavalla loppuvuodesta 1985 herätti niin paljon myönteistä huomiota, että se uusittiin saman tien BBC1-kanavalla.


title: Pimeyden ytimessä (televisiosarja)

text: Sarjan ohjaaja Martin Campbell ohjasi myös tammikuussa 2010 ensi-iltansa saaneen, Yhdysvaltoihin sijoittuvan elokuvaversion, jonka pääosaa esittää Mel Gibson.


title: Pimeyden ytimessä (televisiosarja)

text: Vuonna 2000 British Film Instituten kyselyssä ammattilaiset valitsivat alkuperäisen sarjan kaikkien aikojen 15. parhaaksi brittiläiseksi TV-ohjelmaksi.


title: Souls (pelisarja)

text: Souls on epävirallinen nimitys From Softwaren kehittämälle toimintaroolipelisarjalle. Sarjan aloitti vuonna 2009 PlayStation 3:lle julkaistu "Demon’s Souls". Jatko-osa "Dark Souls" julkaistiin 2011 ja "Dark Souls II" 2014. Viimeisin osa, "Dark Souls III", julkaistiin vuonna 2016.


title: Souls (pelisarja)

text: Pelisarjan pelit ovat kolmannesta persoonasta kuvattuja toimintaroolipelejä, jotka keskittyvät asein ja taioin käytävään taisteluun hirviöitä vastaan. Pelaajat taistelevat loppuvastuksia vastaan, ovat vuorovaikutuksessa tietokoneen ohjaamien hahmojen kanssa ja seikkailevat avoimessa, keskiaikaisteemaisessa pelimaailmassa tavoitteenaan edetä tarinassa. Pelit ovat tunnettuja vaikeudestaan.


title: Souls (pelisarja)

text: FromSoftwarelta julkaistiin maaliskuussa 2015 "Bloodborne" PlayStation 4:lle. Pelin ohjasi "Souls"-pelisarjan luoja Hidetaka Miyazaki. Vaikka peli on immateriaalioikeudeltaan itsenäinen tuote, eikä virallinen "Souls"-peli, siinä on samoja elementtejä ja teemoja kuin "Souls"-pelisarjassa. Tämän takia se usein liitetään "Souls"-peleihin.


title: Souls (pelisarja)

text: "Dark Souls" -pelien kaksi ensimmäistä osaa ovat myyneet yhteensä yli 8,5 miljoonaa kappaletta heinäkuuhun 2015 mennessä.


title: Esa Saajanto

text: Esa Saajanto (s. 4. syyskuuta 1964 Oulu) on suomalainen jalkapallovaikuttaja ja entinen jalkapalloilija. Hän toimii Suomen Palloliiton Pohjois-Suomen piirijohtajana.


title: Esa Saajanto

text: Saajanto on Oulun Työväen Palloilijoiden kasvatti. Hän voitti seuran riveissä A-poikien SM-kultaa 1983. Edustusjoukkueessa Saajanto jo debytoi kaudella 1982, ja pelasi kauteen 1989 asti seurassa SM-sarjaa sekä I divisioonaa. Vuonna 1989 hän muutti vaimonsa opintojen myötä Helsinkiin, edustaen seuraavat seitsemän kautta toisella ja kolmannella sarjatasolla Kontulan Urheilijoita ja IF Gnistania. Helsingissä pelatessaan Saajannon tavoitteet olivat korkeimmalla sarjatasolla, mutta hän ei lopulta yltänyt enää toista kertaa pääsarjapelaajaksi.


title: Esa Saajanto

text: Kaikkiaan Saajanto pelasi urallaan 58 pääsarjaottelua, joissa hän teki seitsemän maalia. Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla hän esiintyi yhteensä 159 ottelussa ja onnistui maalinteossa 26 kertaa. Kahdella korkeimmalla sarjatasolla Saajanto pelasi 14 kautta.


title: Esa Saajanto

text: Pelaajauransa jälkeen Saajanto on toiminut Suomen Palloliiton Pohjois-Suomen piirijohtajana elokuusta 2003 asti. Jalkapallon ulkopuolella hän on työskennellyt yli 20 vuotta tietotekniikka-alan tehtävissä.


title: Ceylon Tea Services

text: Ceylon Tea Services (CTEA) on srilankalainen, erityisesti Dilmah-tuotemerkillä myydyn, lähinnä ortodoksiseen tuotantotapaan perustuvan teen valmistajana tunnettu teetalo. CTEA on osa laajempaa MJF-yrityskonsernia, ja kokonaisuus luettiin vuonna 2013 maailman kymmenen suurimman teetalon joukkoon.


title: Ceylon Tea Services

text: Vuosia suurten monikansallisten teetalojen palveluksessa toiminut Merrill J. Fernando (1930-) hankki ensimmäiset omat srilankalaiset teeviljelmänsä ja perusti nykyisen konsernin ensimmäisen yrityksen (MJF Exports Ltd) vuonna 1974. Jo tätä varhaisemmin, vuonna 1962, hän oli perustanut oman yrityksen (Merrill J. Fernando & Company) viedäkseen Ceylonin teetä Neuvostoliittoon. Colombon pörssissä noteerattu Ceylon Tea Services Plc on perustettu vuonna 1981. Sen kotipaikka on Sri Lankan Läntisen provinssin Peliyagoda.


title: Ceylon Tea Services

text:
CTEA:n pääomistus on yhä perustajasuvun eli Merrill J. Fernandon ja hänen poikiensa hallinnassa yksityisyrityksisten (MJF Teas, MJF Exports ja MJF Sons) välityksellä. Vuonna 1988 käyttöön otettu tuotebrandi "Dilmah" on muodostettu Merril J. Fernandon poikien nimestä: "Dil"han C. Fernando ja "Ma"lik J. Fernando.
Nykyään Dilmah-brändi on levinnyt maailmanlaajuisesti yli 90 maahan. Dilmah-teen vähittäismyynniksi raportoitiin vuonna 2013 maailmanlaajuiseksi 550 miljoonaa Australian dollaria. Tästä noin kymmenys on peräisin Australiasta, jossa se oli kolmanneksi suosituin teebrandi 13,7 prosentin markkinaosuudellaan. Ceylon Tea Servicesin liikevaihto oli tilivuonna 2014–2015 yhteensä 7,357 miljardia Sri Lankan rupiaa eli noin 48,2 miljoonaa euroa (vaihtokurssin 1.3.2015 mukaan). Tämä edusti vain osaa koko MJF Holdings-konsernin liikevaihdosta, johon moneen eri maahan perustetut tytäryhtiöt kuuluvat.
CTEA:n päätoimintoja tukevia liiketoimintamuotoja ovat muun muassa:


title: Ceylon Tea Services

text: Laajemman MJF-konsernin toiminta sisältää pakatun, tuotenimellä varustetun teen valmistamisen ja viennin ohella esimerkiksi paino- ja pakkaustoimintoja sekä teepensas-, kookospalmu-, maustekasvi- ja kumipuuviljelmien hallintaa ja niiden tuotannon markkinointia.


title: Ceylon Tea Services

text: Yrityskonsernin perustaja on palkittu vuonna 2015 norjalaisella Business for Peace -tunnustuksella.


title: Papinaho

text: Papinaho on suomalainen sukunimi muun muassa seuraavilla:


title: Saison

text: Saison on pintahiivaolut. Saisonit ovat tavallisesti hyvin hiilihappoisia ja hedelmäisiä oluita. Olut on peräisin Belgian ranskankieliseltä alueelta Valloniasta.


title: Saison

text: Saison-oluet ovat tavallisesti sadonkorjuuoluita. Ne ovat kotoisin Valloniasta, joka on Belgian ranskankielinen alue. Erityisesti Hainaut’n provinssi on tunnettu saisoneistaan. Belgian alueella on hieman yli kymmenen saison-panimoa.


title: Saison

text: Saisonien kantavierreväkevyys on välillä 13–20 Platoa. Korkeimmillaan saisonien alkoholipitoisuus on 7,5 tilavuusprosenttia. Saisonit ovat tavallisesti runsaan hedelmäisiä, happamia ja hieman pippurisia. Niiden hiilihappopitoisuus on korkea. Saisoneihin voidaan lisätä mausteita, kuten lakritsijuurta. Se käytetään yleensä lämpimässä, minkä takia saisonit ovat hedelmäisiä.


title: István Papp

text: István Papp (1901–1972) oli unkarilainen kielitieteilijä. Hän oli vuodesta 1952 Debrecenin yliopiston unkarin kielen professori. Hän tutki unkarin ja suomen kieltä.


title: Chaozhou

text: Chaozhou (, pinyin: Cháozhōu Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Guangdongin maakunnan itäosassa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 350 kilometriä maakunnan pääkaupunki Kantonista itään. Kaupungin väkiluku on 2,67 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 3 146 neliökilometriä.


title: Chaozhou

text:
Prefektuuri rajoittuu idässä Zhangzhoun, etelässä Shantoun, lounaassa Jieyangin, sekä luoteessa Meizhoun prefektuuritason kaupunkeihin. Etelässä naapurina on myös Etelä-Kiinan meri.
Piirikuntatasolla prefektuuri jakautuu kolmeen osaan. Osat ovat (numerointi kuten oheisessa kuvassa)


Luettelo Uuden Etelä-Walesin paikallishallintoalueista käsittää Australian osavaltion Uuden Etelä-Walesin paikallishallintoalueet (). Alueita on 152, ja niistä 38 kuuluu Sydneyn suurkaupunkialueeseen. Osavaltion luoteiskulmassa on kunnallishallinnoton Far West -alue.* = Muodostaa Sydneyn


title: Finska Akademien

text: Finska Akademien eli ”suomalainen akatemia” on Ruotsissa toimivien mutta jollain tavalla Suomeen kytkeytyvien henkilöiden aatteellinen yhdistys. Akatemia perustettiin Tukholmassa 26. marraskuuta 2001.


title: Finska Akademien

text: Akatemian tarkoituksena on tarjota jäsenilleen hyödyllistä tietoa, mielenkiintoisia suhteita, innoitusta ja iloa. Se on aatteista ja etujärjestöistä riippumaton yhdistys.


title: Finska Akademien

text: Akatemiassa käsitellään usein taiteeseen ja kulttuuriin, historiaan ja nykyaikaan, luovuuteen ja johtajuuteen liittyviä aiheita. Finska Akademien kokoontuu seminaariin kerran kuukaudessa, paitsi kesäisin.


title: Finska Akademien

text: Finska Akademien on julkaissut kaksi antologiaa: "Suomi–Ruotsi johtamismaaottelu" (v. 2003) ja "KOMMUNIKATION, Tjugofyra kommentarer av Finska Akademien" (v. 2010).


title: Finska Akademien

text: Finska Akademienissa oli syksyllä 2018 kaikkiaan 73 jäsentä, ja se oli pitänyt lähes 170 seminaaria.


title: Tony Platt

text: Tony Platt on brittiläinen musiikkituottaja ja -äänittäjä. Hän on työskennellyt lukuisten yhtyeiden ja artistien kanssa, joihin lukeutuvat Celtic Frost, AC/DC, Cheap Trick, Bob Marley, Iron Maiden, Shy, Foreigner, Sparks ja Motörhead. Plattin ura alkoi aikoinaan lontoolaisessa Trident Studiosissa, mutta hän ryhtyi 1970-luvun puolivälissä freelanceriksi.


title: Runonlaulajan patsas

text: Runonlaulajan patsas () on kuvanveistäjä Alpo Sailon veistos, joka paljastettiin Sortavalassa Suomen kansalliseepoksen "Kalevalan" satavuotisjuhlavuoden kunniaksi vuonna 1935. Patsaan mallina oli karjalainen runonlaulaja Petri Shemeikka (1821–1915), jonka Sailo oli aikaisemmin tavannut henkilökohtaisesti. Venäjän kulttuuriministeriö on luokitellut veistoksen suojeltavaksi kulttuuriperintökohteeksi.


title: Runonlaulajan patsas

text: Ajatuksen Shemeikalle pystytettävästä patsaasta esitti ensimmäisenä kuvanveistäjä Alpo Sailo jo vuonna 1916. Innokkaana karelianistina tunnettu Sailo oli tavannut Shemeikan Öllölän Ristivaarassa vuonna 1908 ja samalla piirtänyt hänestä luonnoksia sekä ottanut joitakin valokuvia. Myöhemmin Sailo vertasi Shemeikan ulkomuotoa Leonardo da Vinciin ja sanoi heillä molemmilla olleen samanlaisia vahvoja henkisiä ominaisuuksia. Varsinaisesti hanke lähti kuitenkin käyntiin vasta 1927, jolloin sitä alkoivat suunnittelemaan Sortavalan kaupunginhallitus sekä edellisen vuoden Sortavalan laulujuhlista saaduilla tuloilla perustettu Raja-Karjalan säätiö. Se päätti ensimmäisenä hankkeenaan toteuttaa "Kalevalan" satavuotisjuhlan johdosta karjalaista runonlaulajaa kuvaavan patsaan, jonka tekijäksi valikoitui Sailo. Säätiön lisäksi 25 000 silloista markkaa maksaneeseen hankkeeseen käytettiin vuonna 1909 kuolleen Sortavalan pormestarin K. G. Bergin testamenttaamia varoja.


title: Runonlaulajan patsas

text: Patsaan sijoituspaikaksi tuli kaupungin keskustassa sijainnut kolmion mallinen aukio, jota rajasivat Karjalankatu, Brahenkatu (nyk. Väinämöisenkatu) sekä Raatihuoneenkatu (nyk. Lenininkatu). Torin muokkaaminen puistoksi aloitettiin vuonna 1928 arkkitehti Uno Ullbergin ja puutarha-arkkitehti Bengt Schalinin suunnitelmien mukaan. Aukiolle rakennettu puisto nimettiin myöhemmin Kolmikulmanpuistoksi ja nykyään se tunnetaan Väinämöisenpuistona.


title: Runonlaulajan patsas

text: Veistos paljastettiin seuraavien Sortavalan laulujuhlien yhteydessä 29. kesäkuuta 1935, jolloin kaupungissa oli yli 30 000 koti- ja ulkomaista vierasta. Itse patsas on valettu pronssista ja se on sijoitettu Sortavalan maalaiskunnan Riekkalansaaren Nukuttalahdesta louhitulle graniittijalustalle. Patsaan vieressä on myös muistokivi, jossa kerrotaan Elias Lönnrotin poikenneen runonkeruumatkallaan Sortavalassa vuonna 1828. Veistoksen tekemisessä Sailoa auttoi hänen oppilaansa Nina Stünkel, josta muutamaa vuotta myöhemmin tuli Sailon puoliso.


title: Runonlaulajan patsas

text: Kuvanveistäjä Alpo Sailo hyödynsi "Ruononlaulajan patsaan" hahmoa myös vuoden 1935 Sortavalan laulujuhlia varten tekemässään julisteessa. Lisäksi se on myöhemmin esiintynyt muun muassa "Kalevalan" 150-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna 1985 julkaistuissa suomalaisessa ja neuvostoliittolaisessa postimerkissä. Sortavalalainen runoilija Ilmari Saarinen puolestaan on kirjoittanut veistokselle omistetun ruonon.


title: Heikki Montonen

text: Heikki Juhani Montonen (21. elokuuta 1943 Viipuri – 7. lokakuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen lentopalloilija. Hän pelasi Suomen lentopallomaajoukkueessa ja oli Karhulan Ratekon pelaaja ja valmentaja.


title: Heikki Montonen

text: Hän oli Karhulan Ratekon pelaaja sen saavuttaessa suomenmestaruuden kausilla 1972–1973 ja 1973–1974. Hän oli maajoukkueen päävalmentaja 1974–1982.


title: Hamberg

text: Hamberg on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: HMS Queen (1839)

text: HMS Queen oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1839 vesillelaskettu Queen-luokan 110-tykkinen ensimmäisen luokan linjalaiva.


title: HMS Queen (1839)

text: Alus tilattiin 29. lokakuuta 1827 Portsmouthin telakalta 120-tykkisenä Caledonia-luokan aluksena nimellä HMS "Royal Frederick". Kuitenkin 2. syyskuuta 1833, kun jo kolme neljännestä aluksen kaarien puutavarasta oli sahattu, julkistettiin uusi Sir William Symondsin suunnitelma. Seuraavana päivänä amiraliteetti ilmoitti telakalle, että jo sahatut kaaret oli muokattava uuden suunnitelman mukaisiksi. Suunnitelman mukaan aluksesta tulisi 110-tykkinen ensimmäisen luokan linjalaiva.


title: HMS Queen (1839)

text: Aluksen köli laskettiin marraskuussa 1833. Alus nimettiin 12. huhtikuuta 1839 HMS "Queeniksi," ja se laskettiin vesille 15. toukokuuta 1839. Alus valmistui luokkansa ainoana alkuperäisen Symondsin suunnitelman mukaisena purjealuksena ilman höyrykonetta. Sen valmistuskustannukset olivat 70 474 puntaa. Takilointi lisäsi kustannuksia niin, että kustannuksiksi tuli 77 729 puntaa, ja lippulaivaksi varustaminen nosti kuluja vielä 17 408 punnalla.


title: HMS Queen (1839)

text: Alus otettiin 1. lokakuuta 1840 palvelukseen Välimeren laivaston komentajan amiraali Sir Robert Stopfordin lippulaivana päällikkönään John William Montagu. Alus siirtyi 13. maaliskuuta 1841 amiraali Edward Codringtonin lippulaivaksi päällikkönään amiraalin poika Henry John Codrington. Aluksen päälliköksi tuli 30. syyskuuta George Fredrik Rich, ja siitä tuli 14. lokakuuta vara-amiraali Edward William Campbell Rich Owenin lippulaiva. Aluksen päällikön sijaisena oli toukokuusta 1942 16. tammikuuta 1843 saakka Hastings Reginald Henry, minkä jälkeen Rich palasi päälliköksi. Charles Sulivan vastaanotti 22. huhtikuuta 1844 aluksen päällikkyyden, ja se poistettiin palveluksesta 11. heinäkuuta Portsmouthissa.


title: HMS Queen (1839)

text: Alus palasi 19. heinäkuuta palvelukseen Sheernessin tukikohdan komentajan vara-amiraali John Chambers Whiten lippulaivana päällikkönään William Fanshawe Martin. Alus poistettiin palveluksesta 31. tammikuuta 1845.


title: HMS Queen (1839)

text: Alus palasi 16. huhtikuuta 1845 palvelukseen Devonportin laivastotukikohdan komentajan amiraali Sir John Westin lippulaivana päällikkönään Baldwin Wake Walker. Alus liitettiin vielä samana vuonna osaksi koelaivuetta. Sir Henry John Leeke vastaanotti 18. lokakuuta aluksen päällikkyyden. Alus palasi vuonna 1846 Devonportin komentajan amiraali Westin lippulaivaksi. Alus siirrettiin 30. huhtikuuta 1846 Kanaalin laivueeseen sir Francis Augustus Collierin lippulaivaksi päällikkönään Sir James John Gordon Bremer. Aluksen ollessa Välimerellä sen päällikkyyden vastaanotti 4. marraskuuta 1847 Henry William Bruce. Alus poistettiin palveluksesta 26. toukokuuta 1849 Plymouthissa.


title: HMS Queen (1839)

text: Alus palasi 22. kesäkuuta 1849 palvelukseen Välimeren laivaston komentajan vara-amiraali Sir William Parkerin lippulaivana päällikkönään Charles Wise. Se poistettiin palveluksesta Plymouthissa.


title: HMS Queen (1839)

text: Alus palasi 3. heinäkuuta 1852 palvelukseen Välimerelle päällikkönään Frederick Thomas Michell. Alus osallistui Krimin sotaan tulittaen Sevastopolia 11. lokakuuta 1854. Aluksen päällikkyyden vastaanotti 11. heinäkuuta 1855 Robert Fanshawe Stopford jatkaen palvelusta Välimerellä. Alus poistettiin palveluksesta 15. elokuuta Portsmouthissa.


title: HMS Queen (1839)

text:
Alus muutostyöt potkurikäyttöiseksi tilattiin 10. elokuuta 1858 Sheernessin telakalta. Työt aloitettiin 23. elokuuta, ja alus laskettiin vesille 5. huhtikuuta 1859. Muutostyöt saatiin päätökseen 30. lokakuuta. Alukselle asennettiin Maudslay, Sons and Fieldin 500 nhp:n höyrykone (2 283 ihp), joka pyöritti yhtä akselia. Propulsio mahdollisti koeajoissa 10,578 solmun nopeuden.
Muutostöiden aikana alukselta sahattiin pois ylin tykkikansi, jolloin se muuttui 86-tykkiseksi kaksikantiseksi toisen luokan linjalaivaksi. Aluksen aseistuksena oli alemmalla tykkikannella 30 kappaletta kahdeksan tuuman 65 cwt:n tykkiä ja ylemmällä tykkikannella 32 kappaletta 32 naulan 56 cwt:n tykkiä. Aluksen puolikannella ja keulakannella oli lisäksi 22 kappaletta 32 naulan 42 cwt:n ja kaksi 68 naulan 95 cwt:n tykkiä.
Alus palasi 18. marraskuuta 1859 palvelukseen Välimerelle päällikkönään Charles Farrel Hillyar. Alus lähti 23. helmikuuta 1860 Lissaboniin, mutta se palasi takaisin korjattavaksi Plymouthiin 3. huhtikuuta kärsittyään vaurioita myrskyssä. Alus laski heinäkuussa 1863 Ateenassa maihin merijalkaväen sotilaita suojaamaan Britannian etuja. Alus poistettiin palveluksesta 15. joulukuuta 1863 Portsmouthissa. Alus myytiin vuonna 1871 Castlelle Charltoniin.


title: Tuomola

text: Tuomola on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:


title: Speenhamlandin järjestelmä

text: Speenhamlandin järjestelmä on Englannissa eräillä paikkakunnilla vuonna 1795 käyttöön otettu avustusjärjestelmä, jonka tarkoituksena oli turvata maaseudun köyhälistölle tietty vähimmäistoimeentulo. Nimensä se sai lähellä Newburyä Speenhamlandissa, "Pelican Inn" -nimisestä majatalosta, jossa pidetyssä kokouksessa Berkshiren kreivikunnan tuomarit päättivät järjestelmän perustamisesta. Järjestelmästä käytettiin usein myös nimitystä Speenhamlandin laki, vaikka sen perusteita ei koskaan vahvistettu lailla.


title: Speenhamlandin järjestelmä

text: Speenhamlandin järjestelmän käyttöönottoon saakka Englannissa oli voimassa Elisabet I:n 1500-luvun lopulla säätämä köyhäinlaki. Sen mukaan köyhien oli suostuttava tekemään työtä millä tahansa palkalla, ja vain henkilöillä, jotka eivät onnistuneet saaman minkäänlaista työtä, oli oikeus köyhäinapuun. Sen sijaan Speenhamlandin järjestelmän mukaisia avustuksia myönnettiin pienituloisille, vaikka he olisivatkin käyneet työssä, mutta heidän ansionsa jäi järjestelmän perustana olleen asteikon alapuolelle.


title: Speenhamlandin järjestelmä

text: Avustusten suuruus määräytyi leivän kulloisenkin hinnan mukaan. Kun gallonan (noin neljän kilogramman) limppu maksoi yhden šillingin, jokaisen köyhän miehen katsottiin tarvitsevan vähintään kolme šillinkiä viikossa, ja ellei hän voinut saada tätä ansiotyöstä, hän sai sen avustuksena. Tähän kohtuulliseksi katsottuun määrään lisättiin joko ansiotyöstä, yksi šillinki ja kuusi pennyä kutakin muuta perheenjäsentä kohti. Kun gallonan limppu maksoi šillingin ja kuusi pennyä, miehen saama avustus oli neljä šillinkiä viikossa sekä yksi šillinki ja 10 pennyä kutakin muuta perheenjäsentä kohti. Kutakin penniä kohti, minkä leivän hinta nousi, avustusta korotettiin kolme pennyn verran mieheltä sekä yhden pennyn verran kutakin muuta perheenjäsentä varten.


title: Speenhamlandin järjestelmä

text: Köyhäinhoitoverot, joiden tuotosta avustukset suoritettiin, tulivat kunkin paikkakunnan maanomistajien maksettaviksi. He yrittivät usein esittää järjestelmälle vaihtoehtoja, esimerkiksi paikallisten yhdistysten ylläpitämiä vaivaistaloja. Lopulta järjestelmän epäkohdat kärjistyivät siinä määrin, että se oli vuonna 1834 korvattava uudella köyhäinhoitolailla.


title: Speenhamlandin järjestelmä

text: Speenhamlandin järjestelmän huippuaikoja olivat Napoleonin sotien ajat. Silloin sillä pyrittiin levittämään kasvavan maalaisköyhälistön tyytymättömyyttä elintarvikkeiden kohonneisiin hintoihin. Sotien päätyttyä järjestelmästä laajalti luovuttiin muutamia paikkakuntia lukuun ottamatta. Varsinkin Etelä-Englannissa järjestelmällä oli paljon kannatusta. William Pitt nuorempi yritti tehdä sen lakisääteiseksi, mutta ei onnistunut. Järjestelmä ei myöskään tullut käyttöön koko maan laajuisesti, mutta se sai 1830-luvulla kannatusta varsinkin niissä kreivikunnissa, joissa koneidensärkijät mellakoivat.


title: Speenhamlandin järjestelmä

text: Vaikka järjestelmän tarkoituksena oli lievittää köyhyttä, sitä alettiin pian arvostella siitä, että se päin vastoin oli omiaan "ylläpitämään" köyhyyttä. Järjestelmän ansiosta työnantajat, sekä maanomistajat että kaupunkien uudet teollisuusyrittäjät, saattoivat palkata työntekijöitä hyvin alhaisella palkalla, joka sellaisenaan ei riittänyt toimeentuloon, sillä työntekijä sai tällöin palkkansa lisäksi rahaa myös avustuksina. Maaseudulla vain harvoilla työnantajilla oli mahdollisuus maksaa niin korkeita palkkoja, että työntekijä ei ollut palkkansa lisäksi oikeutta myös avustuksiin. Tämä johti siihen, että työntekijöillä ei ollut taloudellista kannustetta tehdä työtään riittävän ahkerasti ja huolellisesti, minkä vuoksi työn tuottavuus jäi usein lähes olemattomaksi. Järjestelmän katsottiin myös estävän nykyaikaisten työmarkkinoiden syntymisen.


title: Speenhamlandin järjestelmä

text: Thomas Malthus väitti, että tällainen järjestelmä, jolla köyhiä tuettiin, johtaisi väistämättä voimakkaaseen väestönkasvuun, koska se rohkaisi varhaiseen avioituiseen. Tilastollisesti ei ole kuitenkaan voitu osoittaa mitään korrelaatiota Speenhamlandin järjestelmän ja väestönkasvun välillä.


title: Speenhamlandin järjestelmä

text: Speenhamlandin lakia ja muut sen kaltaiset avustusjärjestelmiä sovellettiin, kunnes vuonna 1834 säädettiin laki köyhäinlain muuttamisesta.


title: Speenhamlandin järjestelmä

text:
Speenhamlandin kokouksessa vuonna 1795 säädetty leivän hintaan perustuva asteikko ei ollut käytössä läheskään
kaikkialla Englannissa. Myöskään käytäntö, jonka mukaan avustusten saaminen ei edellyttänyt asumista köyhäintalossa ja josta Speenhamlandin laki oli yksi varhaisimmista esimerkeistä, ei tuolloin ollut vielä kovin laajalle levinnyt. Palkkojen lisäksi suoritettavat avustukset olivat yleensä tilapäinen ratkaisu, ja niiden toteutustapa vaihteli alueittain. Mark Blaugin tutkielmassa "The Myth of the Old Poor Law" vuodelta 1960 väitetään, että toimikunnan jäsenet, jotka vuonna 1834 laativat uuden köyhäinlain, käyttivät tarkoitushakuisesti Speenhamlandin järjestelmää koko vanhan köyhäinhoitojärjestelmän saattamiseen huonoon valoon ja saadakseen yleisen mielipiteen kannattamaan uutta lakia.


title: Speenhamlandin järjestelmä

text:
Speenhamlandin järjestelmä oli ilmeisesti yksi monista leivän hintaan perustuneista järjestelmistä, mutta erityisen kuuluisaksi sen on tehnyt Frederick Edenin teos "The State of the Poor" (1797). Eden syytti järjestelmää siitä, että se hidasti maanviljelyksen kehittymistä. Vaikka osa Blaugin väittämistä ehkä onkin huonosti perusteltuja ja liian poleemisia, on kuitenkin ilmeistä, että järjestelmä otettiin joissakin kylissä käyttöön jo tammikuusta 1795 lähtien, ennen toukokuussa pidettyä kokousta. Koska yritykset
uudistaa köyhäinhoitolakia valtakunnallisesti eivät olleet johtaneet tulokseen, vuonna 1795 vallinnutta hätää
yritettiin lievittää eri paikkakunnilla melko sattumanvaraisesti keksityillä keinoilla, eikä yhtenäistä
valtakunnallista politiikkaa todennäköisesti ollut.


FIA World Endurance Championship -kausi 2015 oli FIA WEC -maailmanmestaruussarjan neljäs kausi. Kausi alkoi 12. huhtikuuta Englannin Silverstonessa ja päättyi 21. marraskuuta, Bahrainin Sakhirin radalla.


title: FIA World Endurance Championship -kausi 2015

text: Nicolas Lapierre siirtyi Toyotalta KC Motorgroupin talliin.


title: HMS Royal George (1827)

text: HMS Royal George oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1827 vesillelaskettu Caledonia-luokan 120-tykkinen ensimmäisen luokan linjalaiva.


title: HMS Royal George (1827)

text: Alus tilattiin 2. kesäkuuta 1819 nimellä "HMS Neptune" Chathamin telakalta. Alus nimettiin 12. helmikuuta 1823 uudelleen "HMS Royal Georgeksi". Sen köli laskettiin kesäkuussa 1823 ja alus laskettiin vesille 22. syyskuuta 1827. Alus valmistui 3. joulukuuta reserviin sijoitettavaksi. Aluksen valmistuskustannukset varusteltuna olivat 87 418 puntaa.


title: HMS Royal George (1827)

text: Alusta ei otettu palvelukseen purjealuksena, vaan se makasi reservissä Sheernessissä vuoteen 1850. Alus varustettiin 1852-1853 höyrykoneella, joka pyöritti yhdessä akselissa olevaa potkuria. Höyrykone ja sen vaatimat kattilat asennettiin vesitankkien tilalle. Lisäksi hiilten vaatima tila teki laivasta entistä ahtaamman ja pienensi sen varastoja. Vuonna 1860 aluksen ylin tykkikansi sahattiin pois ja siitä tuli kaksikantinen 80-tykkinen alus.


title: HMS Royal George (1827)

text: Alus myytiin 23. tammikuuta 1875 romutettavaksi Castlelle Charltoniin.


title: Luettelo tunnetuista porvoolaisista

text: Tämä on luettelo tunnetuista porvoolaisista.


title: Luettelo tunnetuista porvoolaisista

text: Mukana luettelossa on myös muualla kuin Porvoossa syntyneitä henkilöitä, jotka tunnetaan porvoolaisina. Mahdolliset muut syntymäpaikat mainitaan suluissa nimen jälkeen.


title: Alinen Kotajärvi (Ikaalinen)

text: Alinen Kotajärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Tevaniemessä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Alinen Kotajärvi on osa Kyrösjärven lähialuetta.


title: Alinen Kotajärvi (Ikaalinen)

text: Järvi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,8 hehtaaria. Järvi sijaitsee maastossa olevassa painanteessa ja sitä ympäröivät peltomaat ja metsät. Järven lähiranta on soistuvaa metsää. Siihen laskee yksi tulo-oja, joka on Ylisen Kotajärven ja Majalammen yhteinen laskuoja. Muita tulo-ojia sillä ei ole. Laskuoja on Kotaoja, joka lähtee järven pohjoispäästä ja laskee 2,4 kilometriä Kyrösjärven Aureenlopissa olevaan Kankaansuunlahteen. Rannassa on yksi kiinteä asunto ja etelärannan ohi kulkee läheiselle tilalle johtava tie. Tien kautta kulkee retkeilyreitti.


title: Suolampi (Ikaalinen)

text: Suolampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Suolampi on osa Kyrösjärven lähialuetta.


title: Suolampi (Ikaalinen)

text: Lampi on 250 metriä pitkä, 80 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Sen ympäristö on järvenrantametsää, joka on osittain soistunutta. Sen laskuojana on suora kaivettu oja, joka laskee Kyrösjärven Aureenlopin perällä olevaan Koirilampi nimiseen lahteen. Lampeen ei laske ojia. Lammen takana oleva mäki on viljelty, mutta lammen rannassa ei ole rakennuksia. Sen ohi kulkee vain peltotie.


title: Suolampi (Ikaalinen)

text: Takana oleva mäki oli ennen 1800-luvun Kyrösjärven järvenlaskuja saari. Viimeinen järvenlasku oli vuosina 1865–1866, jolloin vedenpinta laski noin kaksi metriä ja saari jäi lopullisesti mantereen yhteyteen. Samalla paljastui vesijättömaalla painanne, johon jäi vettä. Siihen syntyi Suolampi.


title: Nikkilän sairaala

text: Nikkilän sairaala oli psykiatrinen sairaala Sipoon Nikkilässä. Se perustettiin 1914. Se oli Helsingin kaupungin sairaala vuosina 1914–1999.


title: Nikkilän sairaala

text: Nikkilän kuuluisia potilaita olivat Uuno Kailas, Elmer Diktonius, Maila Pylkkönen, Signe Brander ja L. Onerva. Taiteilija Rafael Wardi toimi sairaalassa taideterapeuttina vuodesta 1959. Lääkäreistä tunnetuin oli Oscar Parland.


title: Nikkilän sairaala

text: Osa sairaalassa kuolleista potilaista haudattiin sairaalan omalle hautausmaalle, joka vihittiin käyttöön sunnuntaina 3. syyskuuta 1922. Sinne on haudattu 715 ihmistä vuosina 1922−1951.


title: Nikkilän sairaala

text: Sairaalan lakkauttamisen jälkeen, vuonna 1999 perustettu valmisruokia valmistava elintarvikealan yritys Kokkikartano aloitti toimintansa sairaalan vanhassa keittiörakennuksessa vuonna 2000 toimien siellä vuoteen 2005.


title: Nikkilän sairaala

text: Myöhemmin osa sairaalan rakennuksista muutettiin asuinkäyttöön. Rakennusten remontointi jatkuu edelleen.


title: Nikkilän sairaala

text: Jatkosodan aikaan vuonna 1942 joka neljäs Nikkilän sairaalan potilaista eli 247 ihmistä kuoli nälkään ja kulkutauteihin. Potilaille syötettiin talven ajan usein vain harmaata jauhovelliä muutamien lantunpalojen kera. Vuodeosastoilla levisivät vatsataudit, flunssakuume, tuberkuloosi sekä lavantauti.


title: Nikkilän sairaala

text: Vaikka Nikkilä oli osin omavarainen, vuonna 1942 sairaalaan muutti myös Helsingin pommituksista evakuoituja potilaita Marian ja Kivelän sairaaloista. Päivittäinen ruokailijoiden määrä nousi korkeimmillaan noin 2200 ihmiseen ja potilasvahvuus 1754:ään. Yhteensä vuosina 1940−1945 kuoli 739 potilasta.


title: HMS Prince Regent (1823)

text: HMS Prince Regent oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1823 vesillelaskettu Caledonia-luokan 120-tykkinen ensimmäisen luokan linjalaiva.


title: HMS Prince Regent (1823)

text: Alus tilattiin 6. tammikuuta 1812 Chathamin telakalta, jossa vastaavana laivanrakennusmestarina oli George Parkin. Sen köli laskettiin 17. heinäkuuta 1815 ja alus laskettiin vesille 12. huhtikuuta 1823. Alus valmistui 3. syyskuuta 1823 vartiolaivaksi varustettuna. Se valmistuskustannukset olivat 97 715 puntaa ja varustettuna aluksen hinnaksi tuli 119 283 puntaa.


title: HMS Prince Regent (1823)

text: Alus otettiin palvelukseen 6. joulukuuta 1822 Noreen vara-amiraali Sir Benjamin Hallowellin lippulaivaksi päällikkönään William Henry Webely Parry. Se oli Noressa aina vuoteen 1831. Alus oli vuoden 1832 alussa Lissabonissa ja se poistettiin palveluksesta helmikuussa.


title: HMS Prince Regent (1823)

text: Alus muutettiin potkurialukseksi vuonna 1861 ja se romutettiin vuonna 1873.


title: Llanddarog

text: Llanddarog on samannimisen kunnan kirkonkylä Sir Gaerfyrddinin kreivikunnassa Etelä-Walesissa. Vuonna 2011 kunnan asukasluku oli 1 198 ja kymrin kieltä puhuvien osuus väestöstä 59,4%. Kymmenen vuotta aiemmin kymrin puhujien osuus oli vielä jopa 73,5%. Kylässä sijaitsee vuonna 1856 valmistunut kirkko, joka on nimetty 500- tai 600-luvulla eläneen Pyhän Twrogin (, äännetään "turog") mukaan. Kylässä on posti, ruokakauppa ja kaksi pubia.


title: Yamamotoyama

text: Yamamotoyama on japanilainen vuonna 1690 alkunsa saanut elintarvikealan yritys, joka tunnetaan suurena teetalona ja norin (syötävän merilevän) valmistajana. Sillä on tytäryritykset Brasiliassa ja Yhdysvalloissa. Vuonna 1993 Yamamotoyama hankki omistukseensa yhdysvaltalaisen teetalo "Stash Tea Company"n (Universal Tea Companyn aputoiminimi).


title: Akbar Brothers

text: Akbar Brothers Ltd on suuri srilankalainen teen valmistaja ja markkinoija. Se tunnetaan erityisesti nimellä Akbar (Akbar tea) myydystä teestään. Vuonna 2013 yritys vei Sri Lankalta noin 50 miljoonaa kiloa teetä ja oli suurin yksittäinen Ceylonin teen viejäyritys.


title: Akbar Brothers

text:
Yrityksen päätoimipiste on Sri Lankan Colombossa. Akbar Brothersilla on toimitilat teen automaattisine sekoittamoineen ja pakkaamoineen lisäksi Saksassa, Italiassa ja Japanissa.
Akbar Brothersin teetuotemerkkejä ovat Akbar ja Alghazaleen (Do Ghazal, ‘kaksi kaurista’). Lisäksi yritys valmistaa teepusseja ja pakkauksia kolmansille osapuolille, kuten suurille kauppa- ja tavarataloketjuille.


title: Amerikanjapanilaiset

text: Amerikanjapanilaiset (, ) on Yhdysvaltoihin muuttaneista japanilaisista ja heidän jälkeläisistään koostuva väestöryhmä. Amerikanjapanilaisena itseään pitäviä ihmisiä oli Yhdysvaltain vuoden 2010 väestönlaskennassa 763 325. Selvästi suurimmat amerikanjapanilaiset väestöt asuivat Kaliforniassa, jossa heitä oli 272 528, sekä Havaijilla, jossa heitä oli 185 502.


title: Amerikanjapanilaiset

text: Maahanmuutto Japanista Yhdysvaltoihin alkoi suuressa määrin 1860-luvulla Meiji-restauraation modernisoidessa japanilaista yhteiskuntaa, ja antaessa japanilaisten liikkua vapaammin. Muutto kohdistui aluksi erityisesti Havaijiin. Kiinalaisten maahanmuuttoa rajoittaneen "Chinese Exclusion Act" -lain astuttua voimaan vuonna 1885 japanilaisilla maahanmuuttajilla korvattiin osittain Yhdysvalloissa aiemmin yleisesti halpana työvoimana käytettyjä amerikankiinalaisia, kunnes vuoden 1908 Yhdysvaltain ja Japanin välinen epävirallinen sopimus sekä vuoden 1924 Yhdysvaltain uudistettu maahanmuuttolaki rajoitti huomattavasti myös japanilaisten muuttoa.


title: Amerikanjapanilaiset

text: Toisen maailmansodan aikana arviolta noin 120 000 amerikanjapanilaista alkuperää olevaa Yhdysvaltain kansalaista sekä Yhdysvalloissa asuvaa Japanin kansalaista eristettiin ja vangittiin internointileireihin.


title: Organobooriyhdisteet

text: Organobooriyhdisteet ovat yhdisteitä, joiden rakenteessa on kovalenttinen sidos boorin ja hiilen välillä. Monet organobooriyhdisteet ovat tärkeitä orgaanisen kemian synteesien lähtöaineita.


title: Organobooriyhdisteet

text: Organoboraaneja voidaan pitää boraanin (BH) johdannaisina, joissa yksi tai useampi vetyatomi on korvautunut orgaanisella ryhmällä ja rakenteeltaan ne ovat tasomaisia. Nämä ovat tyypillisesti nestemäisiä tai kiinteitä ja hyvin reaktiivisia aineita, koska ne hapettuvat helposti ilman vaikutuksesta. Mono- ja dialkyyliboraanit esiintyvät tyypillisesti dimeereinä ja trialkyyliboraanit esiintyvät monomeereinä. Organoboraanit voivat reagoida myös esimerkiksi happi-, typpi- tai rikkifunktionaalisuuksien kanssa, jolloin muodostuu näiden komplekseja tai yhdisteitä, joissa vetyatomi on korvautunut jollain näistä ryhmistä.


title: Organobooriyhdisteet

text: Organoboraaneja voidaan valmistaa boorin halogenideista ja organomagnesium-, organoalumiini- tai organosinkkiyhdisteistä. Hyvin tyypillinen synteesitapa on myös alkeenien hydroboraatio. Näin valmistetaan esimerkiksi 9-BBN:ää ja di-isopinokamfeyyliboraania. Organoboraaneja käytetään orgaanisen kemian synteeseissä ja trietyyliboraania myös rakettien polttoaineena.


title: Organobooriyhdisteet

text: Boriinihapot ovat organobooriyhdisteitä, joiden yleinen kaava on muotoa RBOH. Niiden esterit ovat borinaatteja, jotka voidaan hydrolysoida boriinihapoiksi. Boriinihappoja muodostuu organoboraanien hapettuessa ja ne ovat stabiileja kiinteitä aineita. Boriinihapot ovat heikkoja happoja ja aromaattiset boriinihapot ovat alifaattisia happamempia.


title: Organobooriyhdisteet

text: Boronihapot ovat orgaanisia booriyhdisteitä, joiden rakennetta kuvaa yleinen kaava RB(OH). Sen esterit ovat boronaatteja. Boronihapot ovat yleisesti käytettyjä reagensseja orgaanisissa synteeseissä esimerkiksi Suzuki-kytkennöissä. Boronihappoja voidaan valmistaa alkyyliboraaneista hapetuksen ja hydrolyysin avulla tai hydroboraatiolla ja hydrolyysillä alkeeneista. Boronihapot ovat heikosti happamia ja aromaattiset yhdisteet ovat alifaattisia happamempia.


title: Finlays

text: Finlays (entinen "James Finlay", joskus nimellä "African Highlands Produce") on muun muassa suurista teeplantaaseistaan tunnettu brittiläinen konserniyritys, jolla on useita tytäryhtiöitä. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Lontoossa. Se sai alkunsa yli 250 vuotta sitten Glasgowssa, ja aluksi se kävi puuvillakauppaa.


title: Finlays

text: Nykyään Filays on eräs maailman suurimmista riippumattomista teepensaiden viljelijöistä. Tee jalostetaan myyntikuntoon yrityksen omissa teetehtaissa. Konserniin kuuluu myös muita toimintoja, kuten kukkien (ruusut, krysanteemit, tarhaneilikat, liljat), ja tuorevihannesten (esimerkiksi parsan) kasvatusta ja myyntiä sekä luonnonkumin eli lateksin tuotantoa ja näitä tukevia palveluja, kuten kasvinsuojelua ja logistiikkaa.


title: Finlays

text: Finlays kuuluu brittiläisen monialayritys Swire Groupiin. Finlaysin emoyhtiö on vuonna 1816 perustettu John Swire & Sons Ltd, joka omistaa 100 prosenttia Finlaysista.


title: Finlays

text: Yritys kertoo tuottavansa vuosittain 14 miljoonaa teekiloa ja miljoona kiloa lateksia Sri Lankan viljelmiltä. Viljely on jakautunut yhteensä 26 tilalle, joista 18 on teetilaa, viisi tee- ja kumuipuutilaa ja loput kumipuu- tai kookostiloja. Viljelmien yhteispinta-ala on 150 neliökilometriä. Tuotanto työllistää Sri Lankassa 15 000 työntekijää.


title: Finlays

text: Kenian teeviljelmät sijaitsevat Kerichon piirikunnassa, noin 2 000 metrin korkeudella merenpinnasta ja niiltä saadaan noin 23 miljoonaa teekiloa vuosittain. Lisäksi teeviljelmiä on Argentiinan Misionesin maakunnassa (27 milj. kilon tuotantokapasiteetti).


title: Knut Einar Heikkinen

text: Knut Einar Heikkinen (3. tammikuuta 1890 Tampere – 1962) oli amerikansuomalainen toimittaja ja kommunisti. 1950-luvun alussa hänestä tuli yksi Yhdysvaltojen kommunistivainojen uhreista.


title: Knut Einar Heikkinen

text: Heikkinen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1910 ja muutti samana vuonna Kanadaan, jossa hän työskenteli metsätöissä ja rakennusalalla. Vuonna 1914 hänestä tuli sanomalehti "Työkansan" toimittaja. Myöhemmin Heikkinen siirtyi Yhdysvaltoihin, jossa hän työskenteli eri osuuskauppojen liikkeenhoitajana sekä "Toverin", "Työmiehen", "Uuden Kotimaan" sekä "Eteenpäin" ja "Työmies–Eteenpäin" -lehtien toimittajana. Hän oli myös yksi kommunistisen International Workers Orderin johtavista suomalaisista toimitsijoista.


title: Knut Einar Heikkinen

text: Heikkinen oleskeli vuosina 1932–1935 Neuvostoliitossa, josta palattuaan hän jätti ilmoittautumatta Yhdysvaltojen viranomaisille. Tämän johdosta hänet pidätettiin maassa laittomasti oleskelevana kommunistina vuonna 1949 ja uudelleen vuonna 1950. Heikkinen vapautettiin 2 500 dollarin takuita vastaan marraskuussa 1951. Lokakuussa 1953 hänet vangittiin uudestaan, jolloin takuusummaksi määrättiin 10 000 dollaria. Kuukautta myöhemmin oikeus asetti Heikkisen syytteeseen maastakarkottamismääräyksen noudattamatta jättämisen takia. Huhtikuussa 1954 hänet tuomittiin kymmenen vuoden vankeuteen. Joulukuussa 1955 pidetyssä uudessa oikeudenkäynnissä Heikkinen todettiin jälleen syylliseksi, mutta hänelle annettiin viisi vuotta aikaa poistua maasta. Yhdysvaltain korkein oikeus kumosi tuomion vuonna 1958. Pitkällinen oikeusprosessi herätti paljon huomiota ja toi esille mccarthyismin vaikutuksen laajuuden.


title: Knut Einar Heikkinen

text: Syytteista vapauduttuaan Heikkinen asui Wisconsinin Superiorissa, jossa hän osallistui Työmies Societyn toimintaan kuolemaansa saakka. Hän on laatinut Espanjan sisällissotaan osallistuneista amerikansuomalaisista vapaaehtoisista kertovan kirjan "Meidän poikamme Espanjassa".


title: Posintra

text: Posintra Oy on Itä-Uudellamaalla toimiva kehitysyhtiö, jonka tehtävä on tukea alueen elinkeinoelämän kilpailukykyä. Yhtiö on perustettu vuonna 1998. Perustajien joukossa ol paitsi Porvoon kaupunki ja Askolan kunta, myös alueen pankkeja, oppilaitoksia, vakuutusyhtiöitä sekä alueella toimivia yrityksiä ja yrittäjäjärjestöjä. Vuonna 2012 kuntaomistajiksi tulivat myös Loviisan kaupunki, Myrskylä ja Lapinjärvi. Yrityksen liikevaihto oli noin 2,2 miljoonaa euroa vuonna (2013).


title: Posintra

text: Yritys tarjoaa neuvontapalveluja yrittäjille ja yrittäjiksi aikoville ja tukee muuten alueen kehitystä ja energiatehokasta asumista. Alueen perinteiset toiminnot ovat liittyneet matkailuun ja saaristoalueiden elinvoimaisuuteen. Alueen kuntien elinkeinopolitiikan mukaisesti Posintra tukee alueellisia kärkialoja kuten hyvinvointiin liittyviä osa-alueita ja metalliala.


title: Posintra

text: Posintran omistajat ovat:


title: Kansalaistiede

text: Kansalaistiede () on tieteellistä tutkimusta, jonka tavalliset ihmiset osittain tai kokonaan toteuttavat. Tavalliset ihmiset voivat auttaa tutkimuksen tekemisessä monella tavalla. He voivat esimerkiksi kerätä, luokitella tai analysoida tutkimukseen tarvittavaa dataa. Tärkeää on, että ihmiset eivät ole tutkimuksen kohteita, vaan sen tekijöitä. Tutkimukseen osallistuakseen ei tarvitse olla koulutettu tieteilijä. Kansalaistieteestä voidaan käyttää myös nimityksiä "osallistava tiede" tai "joukkoistettu tiede".


title: Kansalaistiede

text: Kansalaistieteen englanninkielinen vastine ”citizen science” pääsi sanakirjaan vuonna 2014. Oxford English Dictionaryssa kansalaistiede määritellään ”tieteelliseksi työksi, jota tavalliset kansalaiset toteuttavat yleensä ammattitutkijoiden tai tieteellisten instituutioiden kanssa yhteistyössä tai heidän alaisuudessaan.”


title: Kansalaistiede

text: Euroopan Unionin Vihreässä kirjassa kansalaistieteen määritelmä viittaa ”tavallisen ihmisen osallistumiseen tieteelliseen tutkimukseen, jolloin ihmiset aktiivisesti antavat panoksensa tieteelle joko henkisen pääoman kautta tai muiden työkalujensa tai resurssiensa kautta.”


title: Kansalaistiede

text: Kansalaistieteen määritelmästä ei kuitenkaan ole täyttä yksimielisyyttä.


title: Satakunnan jääkäripataljoona

text: Satakunnan jääkäripataljoona (SatJP) on Porin Prikaatiin kuuluva joukkoyksikkö, joka kouluttaa iskuportaan joukkoja Porin jääkäriprikaatin, alueellisten joukkojen sekä kansainvälisten valmiusjoukkojen tarpeisiin. Pataljoonassa koulutetaan varusmiehiä jääkäri-, tulenjohto-, tuliasema-, tiedustelu-, panssarintorjunta- ja kriisinhallintatehtäviin. Satakunnan jääkäripataljoonan koulutuspaikkana on Huovinrinteen varuskunta Säkylässä.


title: Satakunnan jääkäripataljoona

text: Pataljoona koostuu seuraavista perusyksiköistä:


title: Satakunnan jääkäripataljoona

text: Normaalin perusjääkärikoulutuksen lisäksi koulutusta annetaan kaikkiin jääkärikomppanioiden erityistehtäviin kuten esimerkiksi tiedustelijat, tarkka-ampujat, tulenjohto ja tuliasemamiehet. Pataljoonassa koulutetaan myös pst-miehet, taistelupelastajat, pataljoonan tarvitsemien ajoneuvojen miehistöt sekä muut huollon erityistehtävät.


title: Satakunnan jääkäripataljoona

text: Koulutettavat asejärjestelmät sisältävät henkilökohtaisten aseiden lisäksi mm. sinko- ja ohjusaseet, kranaattikonekiväärit, kevyet kranaatinheittimet, ilmatorjutakonekiväärit sekä erilaiset miinat.


title: Myllymäen koulu

text: Myllymäen koulu voi tarkoittaa:


title: Sääksjärven koulu

text: Sääksjärven koulu voi tarkoittaa:


title: Helmi Mattson

text: Helmi Mattson (omaa sukuaan "Lampila", 20. joulukuuta 1890 Multia – 10. kesäkuuta 1974 Kelso, Washington) oli amerikansuomalainen toimittaja ja kirjailija.


title: Helmi Mattson

text: Puusepän perheeseen syntynyt Mattson kävi kauppakoulun Helsingissä ja kotitalouskoulun Tampereella. Vuonna 1911 hän muutti veljensä perässä Kanadaan, jossa hän työskenteli kotiapulaisena. Vuoden kuluttua Mattson siirtyi Minnesotan International Fallsiin, jossa hän sai työtä hotellin palvelijana. Vuonna 1913 hän meni naimisiin suomalaisen paperityöläisen William Mattsonin kanssa.


title: Helmi Mattson

text: International Fallsissa Mattson alkoi kirjoittaa runoja ja kertomuksia Oregonin Astoriassa ilmestyneeseen "Toveritar"-lehteen. Vuonna 1920 hänestä tuli lehden toimittaja. Kesällä 1923 Mattson siirtyi aputoimittajaksi "Toveriin", mutta palasi vuonna 1926 "Toverittaren" toimittajaksi. Vuonna 1930 Mattsonit muuttivat New Yorkiin, jossa Helmi työskenteli "Eteenpäin"-lehden kirjakaupassa ja Suomalaisen Työväenjärjestön näytelmälainaamossa. Myöhemmin hän työskenteli "Eteenpäin"-lehden toimittajana ja avusti sen seuraajaa "Työmies–Eteenpäin" -lehteä Washingtonin osavaltion Kelsosta, jonne Mattsonit muuttivat 1930-luvun lopulla. Lehtityön ohella Mattson toimi Suomalaisen Työväenjärjestön naisjärjestön sihteerinä ja puhujana. Vuonna 1961 hän oli perustamassa Pohjoislännen Suomalaista Historiaseuraa (The Northwestern Finnish Historical Society).


title: Helmi Mattson

text: Mattson julkaisi elämänsä aikana yli 500 runoa, mutta parhaiten hänet tunnetaan romaanikirjailijana. Erillisinä kirjoina ovat ilmestyneet "Erämaassa ja maailmalla" (1920), "Lännen auringon alla" (1926), "Aavikon vaeltajat" (1929), "Mutkaisilla poluilla" (1947) ja "Pauloihin kierretty" (1949). Lisäksi hän julkaisi seitsemän romaania jatkokertomuksina muun muassa "Naisten Viiri" -lehdessä. Mattsonin pääteema ovat amerikansuomalaisen työväenluokan kokemukset. Hänen kasvukertomustensa sankareita ovat sosiaalisesti ja poliittisesti tiedostavat miehet ja naiset, jotka nousevat vastustamaan kapitalistista yhteiskuntaa. Varsinkin myöhemmässä tuotannossaan kirjailija keskittyy historiallisiin aiheisiin.


title: Kari Peitsamon diskografia

text: Tämä on Kari Peitsamon diskografia. Peitsamo on julkaissut vuodesta 1977 lähtien 52 studioalbumia, yhden livealbumin, 11 kokoelmalevyä, seitsemän EP:tä ja kolme yhteisalbumia muiden artistien kanssa. Lisäksi hänen musiikistaan on tehty kolme cover-albumia ja yksi tribuuttialbumi.


title: Appelsiini

text: Appelsiini tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kärpässienet ja limalakit

text: Kärpässienet ja limalakit (Amanitaceae) on helttasieniin kuuluva sieniheimo. Siihen kuuluu viisi sukua.


title: Circuit of the Americasin kuuden tunnin ajo 2014

text: Circuit of the Americasin 6 tunnin ajo 2014 oli FIA WEC -sarjan kauden 2014 neljäs osakilpailu, joka ajettiin Yhdysvaltojen Austinissa, Circuit of the Americasin radalla 18.–20. syyskuuta 2014. Kolmikko Marcel Fässler, André Lotterer ja Benoît Tréluyer ajoi osakilpailun voittoon Audi R18 -autollaan.


FIA World Endurance Championship -kausi 2014 oli FIA WEC -maailmanmestaruussarjan kolmas kausi. Kausi alkoi 20. huhtikuuta Englannin Silverstonessa ja päättyi 30. marraskuuta Brasilian São Paulon radalla.


title: FIA World Endurance Championship -kausi 2014

text: GTE Pro -luokan mestaruuden voittivat Toni Vilander ja Gianmaria Bruni AF Corse -tallissa.


Kansainvälinen viini- ja viiniköynnöstoimisto, (, OIV), on noin viidenkymmenen valtion maailmanlaajuinen yhteinen järjestö, jonka tehtävänä on viinialan teknillistieteellisten suositusten laadinta. Järjestön pääpaikka on Pariisissa.


title: Kansainvälinen viini- ja viiniköynnöstoimisto

text: OIV:n juuret ovat vuonna 1874 pidetyssä Montpellier’n kongressissa, jossa Keski-Euroopan maat yrittivät löytää ratkaisun viinikirvan aiheuttamaan luonnonkatastrofiin, kun eläin oli lähes tulkoon tuhoamassa alueen viininkasvatuksen. Vuonna 1924 kahdeksan maata (Espanja, Italia, Kreikka, Luxemburg, Portugali, Ranska, Tunisia, Unkari) perustivat kansainvälisen järjestön ("Office international du vin", OIV) edistämään viiniköynnösten kasvatusta ja viinikulttuuria.


text: Suomi liittyi OIV:hen vuonna 1992, ja edustajana toimi Alko. Suomen virallinen edustus siirrettiin vuonna 1997 maa- ja metsätalousministeriölle. Suomi päätti erota järjestöstä vuonna 2015.


FIA World Endurance Championship -kausi 2013 oli FIA WEC -maailmanmestaruussarjan toinen kausi. Kausi alkoi 14. huhtikuuta Englannin Silverstonessa ja päättyi 30. marraskuuta Bahrainissa Sakhirin moottoriradalla.


FIA World Endurance Championship -kausi 2012 oli FIA WEC -maailmanmestaruussarjan ensimmäinen kausi. Kausi alkoi 17. maaliskuuta Yhdysvalloissa Sebringin moottoriradalla ja päättyi 28. lokakuuta Kiinassa Shanghain radalla.


title: Papunen

text: Papunen on suomalainen sukunimi seuraavilla henkilöillä:


title: Dysprosium(III)oksidi

text: Dysprosium(III)oksidi on dysprosiumin yhdiste hapen kanssa, jossa happi esiintyy hapetusluvulla −II ja dysprosium +III. Näin muodostuva yhdiste on DyO. Se voidaan myös nimetä "didysprosiumtrioksidiksi" tai "dysprosiumtrioksidiksi". Dysprosium(III)oksidi on lievästi hygroskooppista valkeaa jauhetta.


title: Dysprosium(III)oksidi

text: Dysprosium(III)oksidia käytetään erikoistarkoituksiin keraamisissa materiaaleissa, erikoislaseissa, lasereissa ja dysprosium monimetallilampuissa.


title: Dysprosium(III)oksidi

text: Se reagoi happojen kanssa muodostaen muita dysprosium(III) suoloja, kuten esimerkiksi dysprosium(III)kloridia:


title: Heikki Papunen

text: Heikki Tapani Papunen (s. 1936) on suomalainen geologi ja emeritusprofessori. Hän on ollut Turun yliopiston geologian ja mineralogian professori vuodesta 1982. Hänen tutkimusalaansa ovat olleet malmimineralogia ja malmit, etenkin nikkeli- ja platinaesiintymät.


title: Heikki Papunen

text: Papunen valmistui 1960 ja väitteli Helsingin yliopistosta 1971. Opiskeluaikaisten Kuhmon vihreäkivivyöhykkeen tutkimukset herättivät hänessä elinikäisen kiinnostuksen geologiaan. Hänelle myönnettiin vuonna 2007 ensimmäinen Fennoscandian Exploration and Mining (FEM) -erikoispalkinto. Vuonna 2016 hänelle myönnettiin Suomen geologisen seuran kultainen Eskola-mitali.


title: Parra

text: Parra tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Dysprosium(III)kloridi

text: Dysprosium(III)kloridi tai dysprosiumtrikloridi on dysprosiumin epäorgaaninen yhdiste kloorin kanssa, jossa kloori esiintyy hapetusluvulla −I ja dysprosium +III. Näin muodostuva yhdiste on DyCl. Dysprosium(III)kloridi on kiinteää jauhetta joka on väriltään valkeasta vaalean keltaiseen. Se imee ilmasta vettä muodostaen heksahydraattia DyCl·6HO, jonka kuumentaminen tuottaa hydrolyysillä dysprosiumoksikloridia DyOCl.


title: Dysprosium(III)kloridi

text: Dysprosium(III)kloridi on verrattain voimakas Lewisin happo. Dysprosium(III)kloridin liuoksia voidaan käyttää valmistettaessa muita dysprosiumyhdisteitä, kuten esimerkiksi dysprosium(III)fluoridia:


title: Dysprosium(III)kloridi

text: Metallista dysprosiumia voidaan valmistaa elektrolyysillä sulasta DyCl:sta litiumkloridin ja kaliumkloridin eutektisessa seoksessa.


title: Edith Bosch

text: Edith Bosch (s. 31. toukokuuta 1980 Den Helder, Pohjois-Hollanti) on alankomaalainen judoka. Hän on maailmanmestari, moninkertainen Euroopan-mestari ja kolminkertainen olympiamitalisti sarjassa 70 kg. Hän edusti rotterdamilaista De Korte Sport Instituut -seuraa.


title: Edith Bosch

text: Bosch saavutti olympiahopeaa Ateenassa 2004 hävittyään loppuottelussa japanilaiselle Masae Uenolle. Hän sai olympiapronssia Pekingissä 2008 ja Lontoossa 2012 sekä sijoittui seitsemänneksi Sydneyssä 2000.


title: Edith Bosch

text: Bosch voitti 70-kiloisten maailmanmestaruuden Kairossa 2005 kukistettuaan loppuottelussa ranskalaisen Gévrise Émanen. Hän sai MM-hopeaa Pariisissa 2011 hävittyään finaalissa ranskalaiselle Lucie Décosselle. MM-pronssia hän saavutti Osakassa 2003, sijoittui viidenneksi Rio de Janeirossa 2007 ja Tokiossa 2010 sekä seitsemänneksi 66 kg:n painoluokassa Pariisissa 1997.


title: Edith Bosch

text: Bosch voitti 70 kg:n sarjan Euroopan-mestaruuden Bukarestissa 2004, Rotterdamissa 2005, Istanbulissa 2011 ja Tšeljabinskissa 2012, sai EM-hopeaa Mariborissa 2002, pronssia Belgradissa 2007 ja Tbilisissä 2009 sekä sijoittui viidenneksi Tampereella 2006 ja seitsemänneksi Wrocławissa 2000. Hän voitti joukkuekilpailun Euroopan-mestaruuden Budapestissa 2013 sekä sai EM-pronssia Aalstissa 2000 ja Mariborissa 2002.


title: Edith Bosch

text: Bosch voitti alle 19/21 -vuotiaiden MM-kilpailuissa kultaa 66 kg:n painoluokassa 1996 sekä sai alle 20-vuotiaiden MM-pronssia 70-kiloisissa 1998. Hän voitti Euroopan-mestaruuden junioreiden 66 kg:n sarjassa 1996 ja 1997 sekä alle 20-vuotiaiden 70 kg:n painoluokassa 1999. Junioreiden EM-pronssia hän saavutti 70-kiloisissa 1998.


title: Edith Bosch

text: Bosch saavutti Pekingin universiadeissa 2001 pronssia 70 kg:n sarjassa. Opiskelijoiden MM-kilpailuissa hän sai samassa painoluokassa kultaa 2000 ja hopeaa 2002.


title: Edith Bosch

text: Bosch saavutti Masters-, Grand Slam- ja Grand Prix -kilpailuissa kolme turnausvoittoa, neljä kakkossijaa ja kuusi kolmossijaa. Maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa hän saavutti 12 voittoa, seitsemän kakkossijaa ja 13 kolmossijaa. Hän voitti Alankomaiden-mestaruuden aikuisten sarjassa kahdeksan kertaa.


title: Dysprosiumtitanaatti

text: Dysprosiumtitanaatti (DyTiO) tai "dysprosium(III)titaanioksidi" on dysprosiumin epäorgaaninen, keraaminen yhdiste titaanin kanssa. Dysprosiumtitanaatti, kuten holmiumtitanaatti ja holmiumstannaatti, on spin-jää-materiaali. Vuonna 2009 tässä materiaalissa havaittiin kvasipartikkeleita, jotka muistuttavat magneettista monopolia, kun ainetta laitetaan matalaan lämpötilaan ja suureen magneettikenttään.


title: Jiří Wolker

text: Jiří Wolker (1900–1924) oli tšekkiläinen kirjailija, maansa lyriikan suuria esikuvia. Hän on maansa proletaarirunouden loistavin edustaja. Hän määritteli luokkakantaisen proletaarirunouden argumentit. Wolker oli yksi modernismia kukistaneista tšekinkielisistä proletaarirunoilijoista.


title: Jiří Wolker

text: Wolker julkaisi vain kaksi teosta. Esikoiskokoelmassa "Host do domu" (1921) on uskoa ihmiseen ja sitä leimaa kristillinen altruismi. Toinen kokoelma "Těžká hodina" on yhteiskunnallinen ohjelmanjulistus.


title: Jiří Wolker

text: Wolkerin runojen suomennoksia on julkaistu Hälläpyörässä (3/1965). Runo "Kerjäläiset" on antologiassa "Suurempi kuin sydämeni" (Kirjapaja 1982 ISBN 951-621-339-1).


title: Saaren koulu

text: Saaren koulu voi tarkoittaa:


title: Blue Hawaii (drinkki)

text: Blue Hawaii on rommipohjainen makea drinkki. Se saa tunnusomaisen sinisen värinsä Bols Blue Curaçao -likööristä. Juoma valmistetaan tavallisesti hurrikaanilasiin ja koristellaan kirsikalla sekä ananasviipaleella.


title: Ilmari Saarinen

text: Ilmari Saarinen (1918 Urjala – 1976 Sortavala) oli suomalaissyntyinen Neuvosto-Karjalassa vaikuttanut runoilija, joka tuotannossaan kuvasi Karjalan luontoa, maisemia ja ihmisiä. Hänen Karjalaa ja Laatokkaa ylistävää runouttaan on tyylilajiltaan luonnehdittu sosialistiseksi realismiksi. Saarista on myös pidetty Laatokan pohjoispuolisen seudun ensimmäisenä kotiseuturunoilijana, joka omisti runojaan muun muassa Helylän ja Värtsilän teollisuustyöläisille ja rautatieläisille.


title: Ilmari Saarinen

text: Saarinen syntyi vuonna 1918 urjalalaiseen työläisperheeseen. Hänen isänsä oli työmies Nestor Johan Saarinen ja äiti Lempi Maria puolestaan oli suorittanut lääkärintutkinnon. Vuonna 1927 perhe muutti Kanadan Ontarioon, jossa Nestor työskenteli muun muassa kaivoksilla ja äiti Lempi harjoitti lääkärin ammattiaan. Seitsemän vuoden kuluttua Saarisen perhe muutti lukuisten muiden amerikansuomalaisten tavoin Neuvostoliittoon, jonne he lähtivät rakentamaan uutta sosialistista yhteiskuntaa. Perhe asettui aluksi Pain kylään, josta Ilmari Saarinen lähti pian opiskelemaan Petroskoihin. Valmistuttuaan Karjalan pedagogisesta akatemiasta, hän työskenteli opettajana Säämäjärvellä, Vieljärvellä ja Sortavalassa, kunnes ryhtyi päätoimiseksi kirjoittajaksi vuonna 1948.


title: Ilmari Saarinen

text: Saarisen ensimmäinen suomenkielinen runokokoelma "Siivekkäät muurarit" julkaistiin 1961. Neljä vuotta myöhemmin se käännettiin myös venäjäksi nimellä "Moja Karelija (Minun Karjalani)". Neuvostoliiton kirjailijaliiton jäseneksi hän pääsi 1970. Vuonna 2008 Sortavalassa järjestettiin Saarisen syntymän 90-vuotisjuhlan kunniaksi "Minun Karjalani" -niminen harrastajakirjoituskilpailu.


title: Indalecio Prieto

text: Indalecio Prieto (30. huhtikuuta 1883 Oviedo, Espanja – 11. helmikuuta 1962 México, Meksiko) oli espanjalainen poliitikko. Hän oli yksi sosiaalidemokraattisen Espanjan sosialistisen työväenpuolueen (PSOE) johtajista ja vaikutusvaltainen etenkin Espanjan toisen tasavallan aikana 1930-luvulla.


title: Indalecio Prieto

text: Varattomassa perheessä Bilbaossa varttunut Prieto liittyi PSOE:en vuonna 1899. Hän työskenteli nuorena "El Liberal" -nimisen sanomalehden toimittajana. Vuonna 1911 hänet valittiin Espanjan ensimmäisenä sosialistina maakuntaneuvostoon ja ensimmäisen maailmansodan aikana hänestä tuli PSOE:n paikallinen johtaja Baskimaalla. Osallistuttuaan vallankumoukselliseen lakkoliikkeeseen hän oli maanpaossa Ranskassa vuosina 1917–1918. Prieto valittiin Espanjan edustajainhuoneeseen Bilbaon edustajana vuonna 1918. Kenraali Miguel Primo de Riveran diktatuurin aikana 1920-luvulla Prieto kannatti täydellistä oppositioon asettumista ja ajautui erimielisyyksiin ammattiyhdistysjohtaja Francisco Largo Caballeron kanssa, joka hyväksyi yhteistyön uuden hallinnon kanssa. Yhdessä muiden poliittisten johtajien kanssa Prieto allekirjoitti kesällä 1930 niin sanotun San Sebastiánin sopimuksen, joka merkitsi sosialistien liittoutumista muiden tasavaltalaisten puolueiden kanssa. Prieto joutui tämän vuoksi pakenemaan uudelleen Ranskaan aina tasavallan julistamiseen saakka.


title: Indalecio Prieto

text: Prieto toimi Espanjan valtiovarainministerinä toisen tasavallan ensimmäisessä hallituksessa vuonna 1931 ja yleisten töiden ministerinä Manuel Azañan hallituksessa vuosina 1931–1933. Hän käynnisti monia suuria infrastruktuurihankkeita. Koska radikaali vasemmisto arvosteli hallitusta liian hitaista uudistuksista, Prieto ilmoitti hallituksen kaatumisen jälkeen syksyllä 1933 sosialistien ja tasavaltalaisten liiton päättyneeksi. Vuoden 1934 epäonnistuneen vallankumouksellisen kansannousun yhteydessä hän joutui jälleen pakenemaan Ranskaan. Myöhemmin Prieto tuki kansanrintamaksi kutsutun vasemmistopuolueiden liiton muodostamista. Kansanrintama nousi Espanjassa hallitusvaltaan vuonna 1936, mutta sosialistien sisäinen jakautuminen Prieton ja Largo Caballeron kannattajiin esti Prietoa tulemasta hallitukseen. Espanjan sisällissodan puhjettua Prieto kuitenkin toimi laivastoministerinä Largo Caballeron johtamassa hallituksessa syyskuusta 1936 toukokuuhun 1937 sekä sen jälkeen sotaministerinä Juan Negrínin hallituksessa toukokuuhun 1938 saakka. Hänet syrjäytettiin sotaministerin tehtävästä keväällä 1938, koska varsinkin hallituksessa asemaansa vahvistaneet kommunistit katsoivat hänen vajonneen liialliseen pessimismiin sodan lopputuloksen suhteen.


title: Indalecio Prieto

text: Tasavallan kukistumisen jälkeen Prieto eli loppuelämänsä maanpaossa Meksikossa. Hän toimi PSOE:n johtajana vuoteen 1950.


title: Helmer Osslund

text:
Jonas Helmer Osslund (1866, Tuna, Medelpad – 1938, Tukholma) oli ruotsalainen taidemaalari ja kuvataiteilija. Helmer Osslund opiskeli taidetta Tukholman taidemaalariliiton maalauskoulussa. Hän kiinnostui opintomatkoillaan Lontooseen ja Pariisiin John Constablen ja J. M. W. Turnerin taiteesta. Osslund opiskeli myös Académie Colarossissa opettajanaan mm. Paul Gauguin. Hän asui myöhemmin Saksassa Bonnissa sekä Hollannissa ja Skotlannissa - Ruotsiin palattuaan hän asettautui asumaan Norrlandiin. Lisäopintoja maalauksessa Osslund sai taidemaalariliiton koulussa. Myöhemmin hän teki matkoja myös Italiaan, Tunisiaan, Algeriin ja Espanjaan.
Helmer Osslundin taide kehittyi realismin kautta koristeelliseen ekspressionismiin. Osslund toimi ennen Pariisin ja Lontoon matkoja myös Gustavsbergin keramiikkatehtaan koristemaalarina ja keraamikkona.


title: Helmer Osslund

text: Helmer Osslundin taidetta on nähtävillä muun muassa Tukholman kansallis- ja modernin taiteen museoissa, Malmön museossa ja Göteborgin taidemuseossa.


title: Heikki Jartti (kansanedustaja)

text: Heikki Valentin Jartti (5. syyskuuta 1919 Ruovesi – 21. maaliskuuta 1995 Savonlinna) oli suomalainen talousneuvos, poliitikko ja hallintojohtaja.


title: Heikki Jartti (kansanedustaja)

text: Keskikoulun ja sahateollisuuskoulun käynyt Jartti valittiin kansanedustajaksi kokoomuksen ehdokaslistalta vuonna 1975 Mikkelin läänin vaalipiiristä. Jartti toimi eduskunnassa laki-, liikenne- ja sosiaalivaliokuntien jäseninä. Hän toimi myös presidentin valitsijamiehenä vuonna 1978.


title: Heikki Jartti (kansanedustaja)

text: Jartti teki työuransa pääosin sahateollisuuden parissa: hän toimi muun muassa Loviisan sahan ja Punkasalmen sahan toimitusjohtajina. Hän kuului myös Rantasalmen kunnanvaltuustoon, toimi Savonlinnan kaupunginvaltuuston puheenjohtajana ja kuului Kokoomuksen puoluehallitukseen. Hänelle myönnettiin talousneuvoksen arvonimi vuonna 1979.


title: Heikki Jartti (kansanedustaja)

text: Jarttin isä oli sahanhoitaja Heikki Jartti ja äiti Hanna Maunu. Hän avioitui vaimonsa Irjan kanssa vuonna 1943.


title: Markku Salonen

text: Markku Mikael Salonen (5. kesäkuuta 1930 Lokalahti – 11. maaliskuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja kunnallisopiston johtaja.


title: Markku Salonen

text: Yhteiskuntatieteiden maisteriksi vuonna 1956 valmistunut Salonen valittiin kansanedustajaksi kokoomuksen ehdokaslistalta vuonna 1975 Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Salonen toimi eduskunnassa muun muassa laki- ja talousvaliokunnan jäsenenä. Salonen teki työuransa muun muassa Suomen pankkimiesliitossa ja kunnallisopiston johtajana. Hän toimi muun muassa Tuusulan kunnanvaltuustossa, Uudenmaan maakuntaliiton puheenjohtajana ja Yleisradion ohjelmaneuvostossa.


title: Markku Salonen

text: Salosen isä oli maanviljelijä Arvo Salonen ja äiti Lempi Vaaranen. Hän avioitui vaimonsa Sirkka-Liisan kanssa vuonna 1959. Salonen kuoli kesken edustajakautensa 11. maaliskuuta 1977. Hänen tilalleen kansanedustajaksi nousi Jalmari Torikka.


title: Camellia Plc

text: Camellia Plc brittiläinen monialayhtiö, jonka osake on noteerattu Lontoon pörssissä. Yrityksellä on toimintaa kymmenessä maassa. Camellia Plc on maailman toiseksi suurin yksityinen teentuottaja. Teeviljelmiä yrityksellä on Keniassa, Malawissa, Bangladeshissa ja Intiassa. Intian teetilat sijaitsevat Duarien (Dooars), Assamin ja Darjeelingin teealueilla. Teelehtien jalostamista varten yrityksellä on 60 teetehdasta.


title: Camellia Plc

text: Vuonna 2014 yrityksen liikevaihto oli 238,9 miljoonaa Englannin puntaa. Henkilökuntaa oli kaikkiaan 73 000. Vuonna 1889 perustetun yrityksen pääkonttori sijaitsee Kentin kreivikunnan Maidstonessa, noin 50 kilometriä Lontoosta itään.


title: European Le Mans Series -kausi 2015

text: European Le Mans Series -kausi 2015 on ELMS sarjan -maailmanmestaruussarjan viides kausi. Kausi alkoi 11. huhtikuuta Englannin Silverstonessa ja päättyy 18. lokakuuta Portugalin Estorilliin.


title: Juho Koivisto (1945)

text: Juho Matti Koivisto (s. 17. tammikuuta 1945 Kurikka) on suomalainen eläköitynyt maanviljelijä ja poliitikko.


title: Juho Koivisto (1945)

text: Maanviljelijänä työskennellyt Koivisto valittiin kansanedustajaksi kokoomuksen ehdokaslistalta vuonna 1983 Vaasan läänin vaalipiiristä. Koivisto toimi eduskunnassa suuren valiokunnan ja maa- ja metsätalousvaliokunnan jäseninä. Hän toimi myös presidentin valitsijamiehenä vuosina 1978 ja 1982.


title: Juho Koivisto (1945)

text: Koiviston isä oli maanviljelijä, kunnallisneuvos Veikko Koivisto ja äiti emäntä Ilma Sariola.


title: European Le Mans Series -kausi 2014

text: European Le Mans Series -kausi 2014 on ELMS sarjan -maailmanmestaruussarjan neljäs kausi. Kausi alkoi 2. huhtikuuta Ranskan Les Essaissa ja päättyy 14. syyskuuta Ranskan Paul Ricardilla 2014.