title: San Franciscon kaapeliraitiotie

text: Raitiovaunujen toiminta perustuu kiskojen välisessä kourussa kadun alla kulkevaan kaapeliin, johon vaunu tarraa kiinni. Kaapeli kulkee jatkuvasti 15 kilometrin tuntivauhtia, mikä on samalla vaunujen huippunopeus. Kyseessä on siis hyvin hidas järjestelmä. Kaapeleita on neljä, yksi jokaiselle linjalle ja yksi kahden linjan yhteiselle osuudelle.


title: San Franciscon kaapeliraitiotie

text: Kaikilla kaapeleilla on yhteinen konehuone. Itse vaunuissa ei ole ollenkaan moottoria, vaan kuljettaja irrottaa vaunun kaapelista hidastaakseen ja laittaa vaunun tarrautumaan takaisin kaapeliin kiihdyttääkseen takaisin viidentoista kilometrin tuntinopeuteen. Koska kuljettaja huolehtii tarraamisesta, häntä kutsutaan nimellä "gripman". Kuljettajan työ on fyysisesti raskasta ja haastavaa myös siksi, että hänen on nostettava tarrain ylös tietyissä kohdissa, joissa kaapeli kulkee eri kohdassa kuin kouru, ja kohdissa, joissa kaksi kaapelia risteävät.


title: San Franciscon kaapeliraitiotie

text: Järjestelmän muodostaville kolmelle linjalle on annettu linjanumerot 59–61, mutta niitä kutsutaan käytännössä aina nimillä, jotka perustuvat siihen, mitä katuja pitkin linjat kulkevat. California Street -linja käyttää kaksisuuntavaunuja, mutta erikoisuutena Powell–Hyde- ja Powell–Mason-linjat käännetään päätepysäkillä ympäri kääntöpöydillä, joita ei ole koskaan sähköistetty vaan kääntöpöytiä liikutetaan lihasvoimin.


title: San Franciscon kaapeliraitiotie

text: Vaunuista yhdeksän on rakennettu 1990-luvulla, mutta nämä vaunut on rakennettu vanhan näköisiksi. Powell Street -linjojen vaunuissa on 29 istumapaikkaa ja California Street -linjan vaunuissa 68. Vaunuissa on sisätilojen lisäksi avoin osasto ilman seiniä. Taka- ja etusilloilla ei perinteiseen tapaan ole ovia.


title: San Franciscon kaapeliraitiotie

text: Järjestelmän omistaa ja sitä operoi kunnallinen yhtiö, joka hoitaa San Franciscon muunkin joukkoliikenteen. Lipputulot kattavat kustannuksista 45 prosenttia, ja järjestelmä vaatii lipputulojen lisäksi julkista tukea noin 30 miljoonaa dollaria vuodessa. San Franciscossa on myös järjestelmää esittelevä museo, Cable Car Museum. Konehuone, josta kaapeleita pyöritetään, on museolla.


title: San Franciscon kaapeliraitiotie

text: 1900-luvun alussa järjestelmään kuului 23 linjaa. Vuoden 1906 maanjäristyksessä lähes koko järjestelmä vaunuineen päivineen tuhoutui. Maanjäristyksen jälkeen suurin osa linjoista korvattiin tavanomaisin raitiovaunuin. Vuonna 1912 jäljellä oli kahdeksan kaapeliraitiolinjaa, joiden reiteillä oli niin jyrkkiä mäkiä, etteivät tavanomaiset vaunut selviytyneet niistä.


title: San Franciscon kaapeliraitiotie

text: 1920- ja 1930-luvuilla lakkautettiin vielä kolme linjaa, koska bussit kykenivät selviytymään jyrkemmistä mäistä kuin raitiovaunut. Jäljellä oli kaksi kunnallista linjaa ja kolme yksityistä linjaa. Vuonna 1947 pormestari ehdotti kunnallisten linjojen lakkauttamista, mutta sai vastaansa kansanliikkeen. Kansanliikkeen painostuksesta linjojen kohtalosta järjestettiin kansanäänestys, jossa 76 prosenttia äänestäjistä kannatti linjojen säilyttämistä, ja näin linjat pelastuivat.


title: San Franciscon kaapeliraitiotie

text: Yksityiset linjat suljettiin vuonna 1951 yrityksen varojen puutteen takia. Kaupunki osti linjat ja avasi ne uudelleen, mutta niiden korvaamista bussein ryhdyttiin suunnittelemaan, sillä kansanäänestys koski vain niitä kahta linjaa, jotka kaupunki omisti äänestyksen aikaan. Lopputuloksena yksityisistä linjoista säilytettiin nykyinen California Street -linja ja kunnallisista linjoista Powell–Mason-linja. Nykyinen Powell–Hyde-linja muodostettiin yhdistämällä osia toisesta kunnallisesta linjasta ja yhdestä yksityisistä linjoista. Näin linjasto sai nykyisen muotonsa.


title: San Franciscon kaapeliraitiotie

text: Vuoteen 1979 mennessä järjestelmä oli todella kulunut, sillä osaa siitä ei ollut korjattu kertaakaan sitten vuoden 1906 maanjäristyksen. Järjestelmä suljettiin vaarallisena ja sitä korjattiin seitsemän kuukauden ajan. Vuonna 1982 järjestelmä suljettiin uudelleen täydellistä radan, kaapelikoneiston ja vaunujen peruskorjausta varten ja avattiin uudelleen kesäkuussa 1984. Peruskorjaus maksoi 60 miljoonaa dollaria, nykyrahassa noin 120 miljoonaa euroa.


title: Bronislava Nižinska

text: Bronislava Nižinska (8. tammikuuta 1891 — 21. helmikuuta 1972) oli venäläinen tanssija, koreografi ja tanssinopettaja. Hänen vanhempi veljensä oli kuuluisa tanssija Vatslav Nižinski.


title: Bronislava Nižinska

text: Nižinska valmistui Pietarin keisarillisesta balettikoulusta vuonna 1908 ja osallistui seuraavana vuonna veljensä tavoin Sergei Djagilevin Ballets russes-seurueen Pariisin näytäntökauteen 1909. Nižinska liittyi Djagilevin seurueeseen 1911 ja auttoi veljeään tämän luovissa koreografioissa. Hän palasi Venäjälle 1914 ja loi ensimmäiset modernistiset koreografiansa. Hän liittyi uudelleen Ballets russes-seurueeseen 1920-luvulla, ja loi heille merkittäviä uusklassisisa koreografioita. Vuonna 1941 hän avasi studion Hollywoodissa.


title: IV: The Requiem for the Art of Death

text: IV: The Requiem for the Art of Death on suomalaisen melodisen death metal -yhtye Immortal Soulsin neljäs studioalbumi. Se julkaistiin 7. lokakuuta 2011 levymerkillä Dark Balance.


title: IV: The Requiem for the Art of Death

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Aki & Esa Särkioja sekä Juha Kronqvist.


title: Birgitta Kiviniemi-Cheremeteff

text: Birgitta Kiviniemi-Cheremeteff (2. heinäkuuta 1934 – 9. helmikuuta 1996 Tampere) oli suomalainen balettitanssija ja balettibedagogi. Hän opetti 1972 perustamassaan Tampereen balettikoulussa. ja oli yhteistyössä Tampereen Teatterin kanssa. Koulu on perustettu vuonna 1972. Sen johtajana toimii Desirée Cheremeteff. Hänen puolisonsa oli tanssija.


title: Birgitta Kiviniemi-Cheremeteff

text: Kanadassa opiskellut Kiviniemi-Cheremeteff oli miehensä Dimitry Cheremeteffin kanssa erikoistunut varsinkin tanssiteatteriin.


title: Jos mä kuolen nuorena

text: "Jos mä kuolen nuorena" on suomalaisartisti Heli Kajon kappale hänen "Elämäsi suloisin virhe" -nimiseltä esikoisalbumilta. Kappaleen on sanoittanut ja säveltänyt Kajo itse. Warner Music Finland julkaisi kappaleen albumin toisena singlenä 26. maaliskuuta 2012. Matti Ahopellon ohjaama musiikkivideo kappaleesta julkaistiin videopalvelu YouTubessa 14. toukokuuta 2012. Videota on katsottu yli 700 000 kertaa.


title: Jos mä kuolen nuorena

text: Kappaleen nimestä ja tarinasta huolimatta artisti itse on kuvaillut kappaleen olevan toiveikas. Kajo on kertonut MTV:n haastattelussa toivovansa toteuttaa kappaleessa mainitsemansa toiveet mikäli kuolee nuorena.


title: Jos mä kuolen nuorena

text: Kappale lähti leviämään sosiaalisessa mediassa, kun Kajo esitti sen 6. huhtikuuta 2012 esitetyssä "Iholla"-sarjan jaksossa. Näkyvyydestä huolimatta kappale ei noussut listoille.


title: Panellus stipticus

text: Panellus stipticus on Mycenaceae-heimoon kuuluva "Panellus-"suvun sienilaji. "P. stipticus" on yleinen laji Aasiassa, Australaasiassa, Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa, missä se kasvaa puissa kuten pyökki, tammi ja koivu.


title: Panellus stipticus

text: "Panellus stipticus" tarvitsee suuren kosteuden kasvaakseen. Optimaalinen kasvualusta on korkeintaan kolme kuukautta sitten kaadettu lehtipuu. Paras lämpötila bioluminesenssille on noin 16–21 °C.


title: Samuli Poutanen

text: Samuli Poutanen (s. 1981) on suomalainen balettitanssija. Hän on Suomen Kansallisbaletin tähtitanssija.


title: Samuli Poutanen

text: Poutasen isä soitti viulua Suomen Kansallisoopperan orkesterissa ja hän suostutteli Samulin Suomen Kansallisoopperan balettioppilaitokseen, jossa tämä opiskeli vuosina 1989-2000. Hänet kiinnitettiin Suomen Kansallisbalettiin syksyllä 2001. Puotanen on tanssinut lukuisten klassikkobalettien pääosat sekä lukuisissa nykytanssiteoksissa.


title: Samuli Poutanen

text: Poutanen palkittiin Suomen Kulttuurirahaston Edvard Fazer -palkinnolla huhtikuussa 2014. Palkintolautakunnan perustelujen mukaan Poutanen on vuosien aikana luonut pitkän uran työhönsä huolellisesti ja vakavasti paneutuvana tanssijana. Poutasen vahvuuksia ovat hänen monipuolisuutensa ja huomattava muuntautumiskykynsä niin klassisissa baleteissa kuin nykytanssiteoksissa, joissa hän on hurmannut niin yleisön kuin kriitikotkin. Poutanen on työntekijänä erittäin vastuuntuntoinen ja joustava sekä työtoverina aina valmis tukemaan kollegoitaan.


title: Valeri Heletei

text: Valeri Viktorovitš Heletei (, s. 28. elokuuta 1967 Verhni Koropets, Taka-Karpatian alue, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen kenraali. Hän toimi Ukrainan puolustusministerinä 3. heinäkuuta – 12. lokakuuta 2014 välisen ajan.


title: Valeri Heletei

text: Heleteillä on neuvostoaikainen KGB-rajavartiostotausta. Sittemmin hän on työskennellyt Ukrainan sisäministeriössä. Sotilasarvoltaan hän on kenraalieversti.


title: Valeri Heletei

text: Petro Porošenkon tultua presidentiksi hänet nimitettiin Arseni Jatsenjukin hallitukseen puolustusministeriksi 3. heinäkuuta 2014, Myh’ailo Kovalin seuraajaksi. Hän on puolueisiin sitoutumaton. Hän on luvannut järjestää Ukrainan järjestämän voitonmarssin Krimin Sevastopolissa. Ukrainan presidentti Petro Porošenko erotti Heletein tehtävästään 12. lokakuuta 2014.


title: Maini Sorri

text: Maini Sorri (oik. Maini Päivikki Sorri Hongslo; s. 7. huhtikuuta 1957 Ulvila) on ruotsinsuomalainen laulaja ja säveltäjä. Sorrin musiikki menestyy kansainvälisesti. Levyjä on tähän mennessä kertynyt 28. Sorri on lisäksi mukana monilla kokoelmalevyillä.


title: Maini Sorri

text: Sorri on säveltänyt 8-vuotiaasta asti. Hän muutti 17-vuotiaana Ruotsiin. Päästyään ylioppilaaksi Uppsalan Katedraalikoulusta hän opiskeli musiikkitiedettä ja estetiikkaa Uppsalan yliopistossa. Hän valmistui musiikinopettajaksi Örebron Musiikkikorkeakoulusta (nyk. "Musikhögskolan vid Örebro Universitet") 1985.


title: Maini Sorri

text: Sorri on toiminut muun muassa lukion musiikinopettajana Enköpingissä ja pianonsoiton- ja laulunopettajana Tierpin musiikkikoulussa. Sorri on levyttänyt ja esittänyt laulujaan konserteissa, radiossa ja televisiossa Ruotsissa sekä kilpaillut lauluillaan.


title: Maini Sorri

text: Maini Sorrin ensimmäinen albumi "Lauluja elämän vuodenajoista/Sånger om livets årstider" ilmestyi 1998. Levy sisältää, omien sanoitusten lisäksi, sävellyksiä mm. Lauri Viidan, Pär Lagerkvistin ja Kirsi Kunnaksen (5 lastenlaulua) runoihin. Toinen albumi "Jäit tuoksuna minuun/Din doft stannade kvar" ilmestyi 2006. Levyllä on omia ja muiden ruotsinsuomalaisten sanoituksia sekä mm. Eino Leinon runoon sävelletty "Nocturne". Yhteistyö Barbara Helsingiuksen kanssa alkoi 2006. Barbara Helsingius on kääntänyt monta Sorrin säveltämää laulua englanniksi. Sorrin joululevy "Christmas In Our Hearts" julkaistiin 2006.


title: Maini Sorri

text: Sorrin musiikki on levinnyt tehokkaasti internetin avulla.


title: Maini Sorri

text:
Single "Someday" julkaistiin 2010 ja "Someday Vol. 2"-albumi 2011. Someday oli 43 viikkoa "Music World Radion" Top20-listalla.
Sorri ja italialainen artisti "John Baumann" perustivat "Sorriso"-yhtyeen 2010. Yhteistyön tuloksena on syntynyt kaksi singleä, "Hiding Place" 2010 ja "Special Friend" 2011.


title: Maini Sorri

text: Maini Sorrin yhteistyö amerikkalaisen sanoittajan "Gary Cornmanin" kanssa alkoi 2011. Sorrin säveltämä ja Gary Cornmanin sanoittama teknosinkku "Let Me Do Your Time" oli 9 viikkoa Ruotsin Radion "Digilistalla", joka listaa viikottain digitaalisesti eniten myydyt levyt, ja 66 viikkoa Music World Radion Top20-listalla. Maini Sorrin "Dreamworld" EP-levy julkaistiin lokakuussa 2011. Maini Sorri tuli toiseksi "I'm a Hollywood Star" kykyjenetsintä-kilpailussa netillä 2011.


title: Maini Sorri

text: Maini Sorrin toukokuussa 2012 julkaistu single "Shiny Eyes" kipusi neljänneksi "CMJ Top5"-listalla Amerikassa. "Please Go Away" ja "Please Go Away (Rock Remix)" singlet julkaistiin marraskuussa 2012.


title: Maini Sorri

text: 2013 julkaistiin singlet "Hold Me", "Just A Dream (Remixes)" ja "Silent Night". Maini Sorrin ja musiikkituottaja "Jörgen Hanssonin" "Moira" single julkaistiin maaliskuussa 2014. Sorrin ja amerikkalaisen rap-artistin "Magneto Dayon" single "Blue Song" julkaistiin 9. kesäkuuta 2014. "Blue Song" kipusi kahdessa viikossa kolmelle kansalliselle "DRT Top"-listalle Amerikassa. "Awoken Heartbroken" ja "Awoken Heartbroken (Remixes)" julkaistiin syksyllä 2014. "Awoken Heartbroken" kipusi neljälle kansalliselle "DRT Top"-listalle.


title: Maini Sorri

text: Sorrin "Lost Love" ja "Lost Love (Dance Remix)" singlet julkaistiin 15. kesäkuuta 2015. Levyt tuotti Los Angelesissa toimivan "Permanent Ability"-yhtyeen laulaja, lauluntekijä ja musiikkituottaja "Brian Lanese" ja kitaristi "Orlando Mestre". "Permanent Ability" on moninkertainen Grammy-ehdokas. "Lost Love (Dance Remix)" kipusi kahdelle kansalliselle "DRT Top"-listalle. 26. lokakuuta 2015 julkaistiin Brian Lanesen ja Orlando Mestren tuottama single "Never Said Goodbye".


title: Maini Sorri

text: Sorrin ja amerikkalaisen rap-artistin "Magneto Dayon" toinen single "Second Chance" julkaistiin 25. tammikuuta 2016. Saksalaisen "Carsten Lehmannin" tuottama "Second Chance" nousi kansalliselle "DRT Top"-listalle jo ennen levyn julkaisua, ja ylsi kansalliselle monen genren "DRT Top 200"-listalle helmikuussa. Sorrin single "I Fall To Pieces" julkaistiin 31.toukokuuta 2016 "Brian Lanesen" ja "Orlando Mestren" tuottamana. "Lost Love" julkaistiin syyskuussa 2016 amerikkalaisen "Metronomicon: Slay The Dance Floor"-videoroolipelin ääniraidassa.


title: Maini Sorri

text: Maini Sorrin 25. levy "Parting Of Our Way" julkaistiin 23. tammikuuta 2017. "Parting Of Our Way"-singlen tuottivat Brian Lanese ja Orlando Mestre.


title: Maini Sorri

text: Sorrin ja rap-artisti Magneto Dayon albumi "When Two Worlds Meet" julkaistiin 23. toukokuuta 2018.


title: Maini Sorri

text: Maini Sorrin pop/rock/dance albumi "Bring Me Home" julkaistiin 20. syyskuuta 2018 Brian Lanesen ja Orlando Mestren tuottamana. Sanoituksista vastaa Gary Cornman. Nimikkokappaletta lukuun ottamatta albumin kappaleet on julkaistu aiemmin. Lost Love kipusi elokuussa 2018 Isossa-Britanniassa Belter-Radion lista-ykköseksi.


title: Maini Sorri

text: Maini Sorrin ensimmäinen laulukirja "Lauluja elämän vuodenajoista" julkaistiin 1992. Vuonna 2006 samaan aikaan "Jäit tuoksuna minuun/Din doft stannade kvar"-levyn kanssa julkaistiin Maini Sorrin toinen laulukirja "Metsä laulaa/Skogen sjunger", jossa ovat löytyvät kaikki albumin laulut sekä sävellyksiä muun muassa Saima Harmajan, Kaarlo Sarkian ja Aila Meriluodon runoihin. Kolme Kirsi Kunnaksen runoihin sävellettyä lastenlaulua julkaistiin 1993 "Lasten kultainen laulukirja 2:ssa"


title: Maini Sorri

text: Maini Sorri avioitui 27. toukokuuta 2006 insinööri Terence Hongslon kanssa .


title: Agustín Orión

text: Agustín Ignacio Orión (s. 26. heinäkuuta 1981 Ramos Mejía) on argentiinalainen jalkapallomaalivahti. Hän on vuodesta 2011 lähtien edustanut kotimaansa pääsarjassa pelaavaa suurseuraa Boca Juniorsia.


title: Agustín Orión

text: Oríon valittiin Argentiinan joukkueeseen vuoden 2014 jalkapallon MM-kisoihin. Hän toimi joukkueessa ykkösmaalivahti Sergio Romeron varamiehenä.


title: Agustín Orión

text: Oríonilla on Argentiinan kansalaisuuden lisäksi myös Italian kansalaisuus.


title: The Poet II

text: The Poet II on yhdysvaltalaisen laulaja, lauluntekijä, muusikko, sovittaja ja tuottaja Bobby Womackin studioalbumi vuodelta 1984. Levy-yhtiö on Beverly Glen Music.


title: The Poet II

text: Vierailijoina albumilla ovat laulaja Patti LaBelle, Womack and Womack -duosta laulaja Cecil Womack , kosketinsoittaja Michael Wycoff , puhallinsoittaja Wilton Felder sekä kitaristi George Benson .


title: The Poet II

text: Levyn päätöskappaleella on ote Martin Luther Kingin vuonna 1963 pitämästä kuuluisasta puheesta "I Have a Dream". Sen ja muun King-materiaalin © Martin Luther King, Jr., Joan Daviesin luvalla.


title: The Poet II

text: Tämän albumin jälkeen Womack siirtyi riidan saattelemana Otis Smithin Beverly Glen -merkiltä isommalle MCA-yhtiölle ja teki sille albumin "So Many Rivers" (MCA 252 327-1) vuonna 1985. Samana vuonna Smith julkaisi Womackin Poet-sessioista ylijääneitä kappaleita albumilla "Someday We’ll All Be Free" (Beverly Glen BG 10006). Sillä on yksi sama kappale kuin tällä "Poet II" -albumilla, nimittäin "I Wish I Had Someone to Go Home to".


title: The Poet II

text: Kappaleet ovat Bobby Womackin sovittamia sekä hänen ja Jim Fordin tekemiä, ellei toisin ole mainittu.Jousisovitukset kappaleilla 2 ja 5 on tehnyt Dave Bloomberg.Apulaisäänittäjät:


title: The Poet II

text: Jody Klein, Iris Keitel, laulunkirjoittajakumppani Jim Ford, vaimo Regina Womack, pojat Bobby Truth Womack ja Vincent Womack, Paul ja Maches, Judge Leetham sekä Martin Luther King.


title: The Poet II

text: Vuonna 1994 albumi on julkaistu Yhdistyneessä kuningaskunnassa CD-levynä Charly Soul -sarjassa luettelotunnuksella CPCD 8055. Lisensoija on Charly International APS Charly Holdings Inc:n suostumuksella. Levy-yhtiön osoite on ollut Charly Records Ltd, 156–166 Ilderton Road, London SE15 1NT. Äänitekniikkana on käytetty CEDAR-entisöintiä. CEDAR on CEDAR Audio Ltd:n rekisteröity tavaramerkki.


title: Sauli Väisänen

text: Sauli Aapo Kasperi Väisänen (s. 5. kesäkuuta 1994 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hänen seuransa on Italian Serie A:ssa pelaava SPAL 2013, josta hän on kauden 2018-19 lainalla Serie B:n Seurassa FC Crotonessa.


title: Sauli Väisänen

text: Väisänen pelasi ensimmäiset ottelunsa FC Hongan reservijoukkueessa Pallohongassa Kakkosen kaudella 2012. Hongan edustusjoukkueessa Veikkausliigassa hän teki ensiesiintymisensä kaudella 2013. Väisänen siirtyi Hongasta AIK:hon heinäkuussa 2014.


title: Sauli Väisänen

text: Väisänen teki Serie A debyyttinsä 20. elokuuta 2017 vierasottelussa Laziota vastaan. Ottelu päättyi 0-0, Väisäsen pelatessa koko ottelun.


title: Sauli Väisänen

text: Väisänen on pelannut Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa.


title: Sauli Väisänen

text: Väisänen pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa Reykjavikissa 6.10.2016.


title: Sauli Väisänen

text: Väisäsen äiti Anna-Liisa Tilus on televisiokuuluttaja ja vuoden 1984 Miss Suomi. Sauli Väisäsen pikkuveli Leo Väisänen on myös jalkapalloilija.


title: Jonas Levänen

text: Jonas Levänen (s. 12. tammikuuta 1994 Espoo) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Honkaa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.


title: Jonas Levänen

text: Levänen pelasi ensimmäiset ottelunsa FC Hongan reservijoukkueessa Pallohongassa Kakkosen kaudella 2011. Hongan edustusjoukkueessa Veikkausliigassa hän teki ensiesiintymisensä kaudella 2014. Keväällä 2016 hän siirtyi Veikkausliigan vaasalaiseen VPS:ään, jossa hän pelasi kaksi kautta 48 peliä ja teki kolme maalia. Syksyllä 2017 hän teki sopimuksen Veikkausliigaan nousseen kasvattajaseuransa FC Hongan kanssa.


title: Jonas Levänen

text: Levänen valittiin pelatessaan Hongassa Veikkausliigan kuukauden joukkueeseen elokuussa 2018.


title: Armend Kabashi

text: Armend Kabashi (s. 4. joulukuuta 1995 Bad Saulgau, Saksa) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja ja edustaa nykyisin FC Honkaa. Kabashi pelasi ensimmäiset ottelunsa FC Hongan reservijoukkueessa Pallohongassa Kakkosen kaudella 2011. Hongan edustusjoukkueessa Veikkausliigassa hän teki ensiesiintymisensä kaudella 2014.


title: Armend Kabashi

text: Kabashilla on kosovolaiset sukujuuret.


title: Aristote Mboma

text: Aristote Ingi Mboma (s. 30. kesäkuuta 1994 Kinshasa) on kinshasankongolais-suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa IFK Mariehamnia.


title: Aristote Mboma

text: Mboma syntyi Kinshasassa Zairessa, mutta kasvoi Kamerunissa, jossa hän aloitti jalkapallon pelaamisen. 14-vuotiaana Mboma muutti Suomeen, jossa hän perheineen asui ensin Jyväskylässä ja sitten Espoossa, jossa hän liittyi FC Hongan junioreihin. Mboma sai myös Suomen kansalaisuuden.


title: Aristote Mboma

text: Mboma pelasi ensimmäiset ottelunsa FC Hongan reservijoukkueessa Pallohongassa Kakkosen kaudella 2013. Hongan edustusjoukkueessa Veikkausliigassa hän teki ensiesiintymisensä kaudella 2014. Mboma ehti pelata Hongassa kolme liigaottelua ja tehdä niissä yhden maalin ennen kuin hän kesäkuussa 2014 teki unkarilaisen Újpest FC:n kanssa nelivuotisen sopimuksen. Sopimus unkarilaisjoukkueen kanssa purkautui kuitenkin talvella 2015. Kesällä 2015 uudeksi seuraksi tuli Veikkausliigan FC Lahti, jonka kanssa Mboma solmi kauden loppuun sopimuksen. FC Lahti ei uusinut Mboman sopimusta. Kevään testipelien perusteella Mboma sai sopimuksen Ykkösessä pelaavan AC Oulun kanssa.


title: Aristote Mboma

text: Mboma on hakenut Suomen kansalaisuutta.


title: Skitsofrenian hoito

text: Skitsofrenian hoidolla pyritään poistamaan psykoosi sekä estämään psykoottisten jaksojen uusiutuminen. Skitsofrenian hoito aloitetaan usein sairaalassa, jolloin se jatkuu myöhemmin avohoitona.


title: Skitsofrenian hoito

text: Hoito perustuu Suomessa yleensä psykoosilääkkeiden pitkäaikaiskäyttöön, sairaudesta kertomiseen sekä toiminta- ja psykoterapiaan. Psykoosilääkityksellä pyritään poistamaan psykoottisuutta vaimentamalla keskushermoston toimintaa, erityisesti välittäjäaine dopamiinin aktiivisuutta aivoissa. Tornion alueella on kuitenkin käytössä niin sanottu avoimen dialogin hoitomalli, jonka kulmakivi on lääkityksen sijaan potilaan kuunteleminen ja tasa-arvoista keskustelu, johon osallistuvat potilas omaisineen sekä lääkäri ja muu hoitohenkilökunta.


title: Skitsofrenian hoito

text: Skitsofrenian hoito vaatii hyvää suunnittelua ja potilaan lähipiirin ja omaisten huomioon ottamista. Skitsofreenikko voi myös kohtaamiensa arkielämän vaikeuksien vuoksi ajautua kodittomaksi, jolloin hoito-ohjelman noudattaminen voi olla vaikeaa. Potilaalta voi puuttua sairaudentunto, jolloin vastuu potilaan hoitoon saamiseksi kaatuu useimmiten omaisen niskaan. Psykoottisen ihmisen voi saattaa tässä tapauksessa lähimpään psykiatriseen päivystykseen. Perheenjäsenet tai ystävät saattavat soittaa yleiseen hätänumeroon tai poliisille, jolloin paikalle saapuvat poliisit vievät sairastuneen sairaalaan.


title: Skitsofrenian hoito

text: Skitsofrenian hoidossa turvauduttiin aiemmin usein lääkkeettömiin hoitoihin, kuten työterapiaan, psykiatrisiin keskusteluihin, lämpimiin kylpyihin, ns. kierrehoitoon, sänkyyn sitomiseen, eristyshuoneeseen vientiin, malariahoitoon, insuliinikoomahoitoon, sähköshokkeihin ja lobotomiaan.


title: Skitsofrenian hoito

text: Kierrehoidossa levottomat potilaat kierrettiin tiukasti viileisiin tai lämpimiin lakanoihin, kunnes he rauhoittuivat. Kierrehoitoa saatettiin käyttää myös kuuriluonteisesti siten, että potilas sidottiin pariksi tunniksi lakanoihin muutaman kerran päivässä muutaman vuorokauden ajan.


title: Skitsofrenian hoito

text: Pitkiä, jopa useita vuorokausia kestäviä, lämpimiä kylpyjä käytettiin etenkin levottomuuden ja aggressiivisuuden hoitoon niiden rauhoittavan ja väsyttävän vaikutuksen vuoksi. Kylvyillä hoidettiin myös potilaiden jännitystiloja, epäsosiaalisuutta, unihäiriöitä ja ruokahaluttomuutta.


title: Skitsofrenian hoito

text: Ulostuslääkkeet lienevät ensimmäisiä psykoottisille potilaille käytettyjä lääkehoitoja. Tämä hoitomuoto oli käytössä ennen keskiaikaa, jolloin mielisairauksien uskottiin johtuvan myrkyllisten aineiden kertymisestä paksusuoleen. Myöhemmin psykoosien hoidossa käytettiin vuosisatojen ajan oopiumia sen rauhoittavan vaikutuksen ansiosta. 1900-luvulla psykoottisia potilaita alettiin rauhoittaa morfiinilla.


title: Skitsofrenian hoito

text: Insuliinikoomahoitoa pidettiin suurena edistysaskeleena, sillä se vaikutti moniin potilaisiin niin rauhoittavasti, että heidät voitiin kotiuttaa, minkä jälkeen heillä oli yleensä ”parempi ja tasaisempi kausi”. Tosin lähes yksi sadasta potilaasta kuoli insuliinihoitoon.


title: Skitsofrenian hoito

text: Psykoosilääkkeet syrjäyttivät insuliinikooman käytön 1950-luvulle tultaessa, ja psykoosilääkkeiden keksimisen sanotaan mullistaneen skitsofrenian hoidon. Silti vain alle puolet skitsofreenikoista kuntoutuu työkykyiseksi, ja skitsofreniaa sairastavat tekevät selvästi muuta väestöä enemmän itsemurhia.


title: Skitsofrenian hoito

text: Skitsofreniaa hoidetaan Suomessa Torniota lukuun ottamatta ensisijaisesti pysyvällä psykoosilääkityksellä eli neurolepteillä.


title: Skitsofrenian hoito

text: Psykoosilääkkeet luokitellaan ensimmäisen polven lääkkeisiin (perinteiset eli tyypilliset psykoosilääkkeet) ja toisen polven lääkkeisiin (epätyypilliset eli atyyppiset psykoosilääkkeet) Psykoosilääkkeet lievittävät monia skitsofrenian "positiivisia oireita" eli aistiharhoja, harhaluuloja ja ajatushäiriöitä. Lääkkeet tehoavat skitsofrenian oireisiin hyvin yksilöllisesti. 20−30 % potilaista ei hyödy lääkkeistä lainkaan. He kärsivät usein negatiivisista oireista, eli he ovat vetäytyviä, eivät niinkään ulospäinsuuntautuneen harhaisia. Heille psykoosilääkkeistä on helposti vain haittaa.


title: Skitsofrenian hoito

text: Usein potilaalle joudutaan kokeilemaan useita eri lääkkeitä useilla eri annoksilla ennen kuin paras mahdollinen lääke löydetään. Hyvin samankaltaisiin oireisiin voi toisella ihmisellä auttaa eri lääke kuin toisella. Usein neuroleptien vaikutus tulee esiin viikkojen, jopa kuukausien, viiveellä. Sopivan lääkityksen löytymiseen voi mennä aikaa kuukausia, jopa vuosia, ja jotkut eivät löydä sopivaa lääkettä koskaan.


title: Skitsofrenian hoito

text: Lääkehoidon ongelma on, että psykoosilääkkeiden aiheuttamat haittavaikutukset heikentävät työ- ja toimintakykyä sekä elämänlaatua. Psykoosilääkkeiden pitkäaikaiskäyttöön liittyy myös huomattavia terveysriskejä. Uusin tutkimus on antanut viitteitä siitä, että psykoosilääkkeiden säännöllinen käyttö muun muassa kutistaa aivoja merkittävästi jo muutamassa vuodessa. Neuroleptien käyttö voi aiheuttaa torticolliksen eli kieron kaulan.


title: Skitsofrenian hoito

text: Skitsofrenia on pienellä osalla potilaista hoitoresistentti, eli kokeillut hoidot eivät ole toimineet. Hoitoresistentin skitsofrenian hoitoon käytetään klotsapiinia, jolla on kuitenkin enemmän haittavaikutuksia kuin uudemmilla antipsykooteilla.


title: Skitsofrenian hoito

text: Skitsofrenian hoidossa käytetään neuroleptien ohella usein toissijaisina lääkkeinä rauhoittavia lääkkeitä ja masennuslääkkeitä. Tämä johtuu siitä, että skitsofrenian oireisiin ja psykoosilääkkeiden sivuvaikutuksiin kuuluu usein myös rauhattomuutta ja masennusoireita.


title: Skitsofrenian hoito

text: Lääkehoidon ohella skitsofreniapotilaille annetaan myös psykososiaalista hoitoa, joka voi sisältää muun muassa tukea antavia keskusteluja, toimintaterapiaa, psykoedukaatiota eli tietoa sairaudesta ja sen hoitamisesta, perheinterventioita, kognitiivista psykoterapiaa ja kognitiivista kuntoutusta. Näiden hoitomuotojen tavoitteena on paitsi tukea asiakkaan toimintakykyä, myös lisätä hoitomyöntyvyyttä lääkehoidon suhteen. Skitsofenian historiallisista hoidoista on nykyisin käytössä enää sähköshokit eli sähköhoito.


title: Skitsofrenian hoito

text: Torniossa on ollut jo 1990-luvulta lähtien käytössä avoimen dialogin hoitomalli eli Keroputaan malli, jossa potilas pääsee heti hoidon piiriin ilman, että hänen tarvitsisi pyytää ensin lähetettä terveyskeskuksesta. Hoitomalli lähtee ajatuksesta, että mielenterveysongelmat johtuvat ennen kaikkea ihmisten välisistä sosiaalisista vuorovaikutusongelmista. Tämän vuoksi katsotaan, että tärkeintä hoidossa on tasa-arvoinen keskustelu, johon osallistuvat potilaan, lääkärin ja muun hoitohenkilökunnan lisäksi myös potilaan läheiset.


title: Skitsofrenian hoito

text: Mallissa lääkitys ei ole kovin keskeisessä roolissa, sillä vain 35 prosentille Tornion seudun psykoosipotilaista määrätään psykoosiääkkeitä, kun muualla niitä määrätään kaikille psykoosiin joutuneille. Jo kaksikymmentä vuotta käytössä ollut avoimen dialogin hoitomalli on osoittautunut tutkimuksissa skitsofrenian ja muiden psykoosisairauksien tehokkaimmaksi ja halvimmaksi hoitomuodoksi.


title: Skitsofrenian hoito

text: Traumakokemukset vaikuttavat psykoottisten oireiden sisältöön, sillä aistiharhat ja muut psykoosioireet ovat usein traumakokemusten ja trauman aikaisten aistimusten takaumia, eivätkä mielen merkityksettömiä tuotteita. Äänten nimeäminen ja niiden kanssa keskustelu vähentää usein sisällön negatiivisuutta. Traumat kuitenkin usein ohitetaan hoidossa ja keskitytään vain oireisiin ja lääkitykseen. Syyksi on kritisoitu sitä, että hoitohenkilöstöllä on tapana hoitaa ihmistä vain sairauden ilmentymänä, eikä vammautuneena ihmisenä. On myös yleistä, että etenkään rankkoja väkivallan ja hyväksikäytön kertomuksia ei uskota, jos ne eivät mahdu kuulijan käsitykseen maailmasta, tai niitä haluta kuulla, koska ne ovat ahdistavia. Osa psykiatreista korostaa traumojen merkitystä sairauden selittäjänä, osa taas ruumiillisuutta.


title: Skitsofrenian hoito

text: Joidenkin kriitikoiden mukaan skitsofrenian hoitosuositukset korostavat liikaa lääkehoitoa ja liiottelevat siihen liittyviä hyötyjä psykoosien hoidossa. Heidän näkemyksensä perustuvat muun muassa aivokuvantamistutkimuksiin, skitsofrenian pitkäaikaistutkimuksiin, psykoosien neurobiologisia mekanismeja mallintaviin eläintutkimuksiin sekä siihen, että suurin osa lääkehoidon pohjana toimivasta tutkimustiedosta perustuu lyhyen aikavälin (alle kahden vuoden pituisille) tutkimuksille psykoosipotilailla, jotka ovat olleet neuroleptilääkityksellä ennen tutkimusta. Näissä lyhyen aikavälin tutkimuksissa verrataan lääkityksestä vieroitettuja potilaita ja lääkittyjä potilaita keskenään, minkä johdosta mahdollisia vieroitusoireita ja sairauden uusiutumista ei täysin kyetä erottamaan toisistaan. Ne eivät kuitenkaan kerro skitsofreniapotilaiden pitkäaikaisesta toimintakyvystä ja psykoosiriskistä ilman lääkitystä.


title: Skitsofrenian hoito

text: Monien naturalististen pitkäaikaistutkimustenmukaan pitkäaikainen lääkitys on pikemminkin positiivisesti yhteydessä muun muassa heikompaan työllistymiseen, heikompaan kognitiiviseen suorituskykyyn ja koettuun ahdistuneisuuteen. Näiden tutkimusten mukaan se on myös positiivisesti yhteydessä psykoosioireisiin. Esimerkiksi eräässä Yhdysvalloissa tehdyssä tutkimuksessa 15 vuoden seurantajaksolla lääkityksellä pitkäaikaisesti olleista skitsofreniapotilaista 64 % kärsi psykoosioireista ja ei-lääkityistä skitsofreniapotilaista 28 %. Ei-lääkityt skitsofreniapotilaat omasivat saman seurantajakson lopussa myös paremman toimintakyvyn ja vähemmän psykoosioireita kuin lääkityksellä olleet lievemmistä psykoosisairauksista kärsivät henkilöt. Samassa tutkimuksessa myös huomattiin, että ero skitsofreniadiagnoosin saaneiden ihmisten työllistymisessä oli huomattava riippuen siitä, käyttikö henkilö neuroleptilääkitystä vai ei.


title: Skitsofrenian hoito

text: Esimerkiksi 20 vuoden seurantajakson lopussa 85 % ei-lääkityistä skitsofreenikoista oli vähintään osa-aikatöissä, kun taas lääkettä käyttäneistä työssä käyviä oli 26 %. Ero työllistymisessä oli merkittävä jo seurantajakson alussa ja pysyi yhtä suurena koko seurantajakson ajan. Tutkimuksessa esille tulleet erot toimintakyvyssä ja psykoosioireissa ei ollut myöskään suoraan selitettävissä sillä, että neuroleptilääkitystä käyttävään ryhmään valikoitui erityisen paljon huonon ennusteen omaavia potilaita, koska ero ei-lääkittyjen ja lääkittyjen potilaiden välillä pysyi huomattavana myös silloin, kun ennusteeseen vaikuttavat tekijät otettiin huomioon. Esimerkiksi huonoimman ennusteen omaavista skitsofreniapotilaista 47 % oli toipunut 15 vuoden seurantajaksolla, kun taas lääkityksellä olevista vain 13 %.


title: Skitsofrenian hoito

text: Naturalistisia pitkäaikaistutkimuksia voidaan kritisoida siitä, että ne eivät ole satunnaistetuja vertailututkimuksia ja täten lääkkeiden vaikutuksia ei voida luotettavasti erottaa muista tekijöistä. Vuonna 2013 Hollannissa tehdyn satunnaistetun vertailututkimuksen mukaan lääkitystä vähentäneistä tai sen lopettaneista toipui kaksi kertaa useampi kuin lääkityksellä pysyneistä: 7-vuoden seurantajaksolla lääkityksen vähentäneistä tai lopettaneista 40,7 % oli parantunut, kun taas lääkityksellä pysyneistä 17,6 %. Erityisesti parantunut toimintakyky lääkitystä vähentäneillä tai lopettaneilla selitti eroa ryhmien välillä. Pitkäkestoisen lääkityksen ja heikon toimintakyvyn yhteys on huomattu myös joissakin tutkimuksissa, joissa on tutkittu hoitamattoman psykoosijakson pituuden yhteyttä potilaan ennusteeseen. Tutkitusti mitä aikaisemmin lääkitys voidaan aloittaa, sitä parempi ennuste psykoosipotilaillapotilailla on silloin, kun tarkastellaan kahden vuoden ajanjaksoa. Kymmenen vuoden ajanjaksolla pidempi hoitamaton psykoosjakso ennusti kuitenkin parempaa työkykyä ja lyhyempää sairaalassaoloaikaa.


title: Skitsofrenian hoito

text: Jotkut tutkijat ovatkin pyrkineet selittämään neuroleptien ja heikon ennusteen yhteyttä pitkäaikaistutkimuksissa neurobiologisten sopeutumismekanismien kautta, minkä vuoksi lyhyellä aikavälillä psykoosin hoidossa tehokkaat lääkkeet voivat mahdollisesti olla jopa altistaa psykoosien uusiutumiselle pitkällä aikavälillä. Dopamiinihypoteesia mallintavien eläinkokeiden perusteella on huomattu, että neurolepteillä hoidettujen rottien aivojen D2 reseptorien tiheys on suurempi kuin ei-lääkityillä rotilla. Lääkityt rotat reagoivat harhaisuutta ihmisillä aiheuttaviin humausaineisiin kuten amfetamiiniin myös herkemmin kuin ei-lääkityt rotat lääkityksen lopettamisen jälkeen, vaikka lääkityksen alussa lääke heikentää voimakkaasti amfetamiinin tehoa. Tämä selittänee myös osaltaan sen huomion, että psykoosin uusiutumisen riski kasvaa lääkkeiden keskeyttäneillä.Eläinkokeiden mukaan neuroleptien käyttö on yhteydessä aivojen laaja-alaiseen surkastumiseen. Esimerkiksi makakiapinoilla olantsapiini ja haloperidol olivat yhteydessä keskimäärin 20 % surkastumiseen ja se ilmeni kaikilla aivojen osa-alueilla. Muutokset korostuivat kuitenkin erityisesti otsalohkon ja päälaen lohkon alueilla. . Neuroleptien pitkäaikaiskäytön ollaan havaittu olevan yhteydessä neurolepteillä hoidetuilla skitsofreniapotilailla alempaan kogniitiiviseen suorituskykyyn, jonka ollaan arveltu olevan yhteydessä myös eläinkokeissa havaittuihin aivojen rakenteellisiin muutoksiin. Surkastumisen on arveltu olevan osin yhteydessä neuroleptien aiheuttamaan tulehdustilaan.


title: Skitsofrenian hoito

text: Jos potilas on vaaraksi itselleen tai muille, hänet voidaan määrätä tahdosta riippumattomaan hoitoon, josta hän ei voi halutessaan kieltäytyä, kuten potilaalla on muutoin oikeus tehdä. Pakkohoidon yhteydessä voidaan painavista syistä rajoittaa potilaan itsemääräämisoikeutta. Rajoittavat toimenpiteet eivät ole osa sairauden hoitoa vaan tilanteen hallintaa. Niihin kuuluvat esimerkiksi eristäminen eli "turvahoito" ja sänkyyn sitominen eli "lepositeet". Lepositeet ovat leveitä nahkaremmejä, joilla potilas sidotaan vuoteeseen keskimäärin 10 tunniksi kerrallaan. Sänkyyn sitomisella hoidetaan yleensä potilaan sekavuutta ja toisinaan myös aggressiisivuutta tai häiritsevää käyttäytymistä. Irlannissa sitomisesta on luovuttu.


title: Tamara Rojo

text: Tamara Rojo (s. 17. toukokuuta 1974 Montreal, Kanada) on espanjalainen balettitanssija. Hän on Englannin Kansallisbaletin taiteellinen johtaja.


title: Tamara Rojo

text: Tamara Rojo syntyi 17. toukokuuta 1974 Montrealissa, Kanadassa espanjalaisille vanhemmille. He muuttivat takaisin Espanjaan kun Tamara oli neljän kuukauden ikäinen. 5-vuotiaana Rojo otti tanssitunteja paikallisessa tanssikoulussa. 11-vuotiaana Rojo pääsi Madrid Royal -konservatorioon opettajinaan Victor Ullate ja Karemia Moreno. Rojo aloitti uransa Ballet de la Comunidad de Madridissa ja sai vuonna 1996 kutsun Galina Samsovalta Skotlannin Kansallisbalettiin. Vuonna 1997 Rojo aloitti Englannin Kansallisbaletissa ja vuonna 2000 hänet kutsuttiin solistiksi Royal Ballet'hin. Vuodesta 2012 Rojo on toiminut Englannin Kansallisbaletin taiteellisena johtajana.


title: Tamara Rojo

text: Rojo on vieraillut Suomen Kansallisbaletissa kahdesti. Vuonna 2011 hän vieraili "Manon"-baletin nimiroolissa ja vuonna 2014 hän tanssi Frans Valkaman kanssa "Don Quijoten" pas de deux'n "Kenneth & Friends"-gaalassa.


title: Säyneinen (kaupunginosa)

text: Säyneinen on kirkonkylä, entinen taajama ja nykyinen Kuopion 71. kaupungissa. Kylä on entisen Säyneisen kunnan keskus, joka liitettiin kuntaliitoksessa Juankoskeen vuonna 1971 ja vuoden 2017 alussa edelleen Juankosken mukana Kuopioon. Tilastokeskuksen määritelmän mukainen taajama Säyneisen kirkonkylä oli vielä vuoden 2013 lopussa, jolloin taajamassa asui 206 ihmistä. Seuraavana vuonna asukasluku laski alle 200:n, jolloin Säyneistä ei enää lueteltu Tilastokeskuksen taajamaluettelossa.


title: Säyneinen (kaupunginosa)

text: Säyneisen kirkonkylän itäpuolella sijaitsee järvi nimeltä Suur-Säyneinen ja lounaispuolella pienempi Pieni-Säyneinen. Nykyisin taajamassa toimii yksi kauppa (M-Market), jossa oli myös asiamiesposti loka-marraskuun 2018 vaihteeseen asti. Savo-Karjalan Linjan operoima bussiliikenne päättyi syksyllä 2017 matkustajamäärien vähäisyyden vuoksi. Joitakin koulukuljetuksia ajetaan edelleen tilausliikenteenä. Taajamassa toimii myös perhepäivähoito ja sivuapteekki. Siellä sijaitsee myös Säyneisen kirkko, hautausmaa ja kotiseutumuseo.


title: Säyneinen (kaupunginosa)

text: Vuonna 1917 Säyneiseen perustettiin osuusliike, jolla oli sivumyymälöitä Losomäessä ja Viitaniemessä sekä Karissa (Alaluostassa) Rautavaaran kunnan puolella ja Raholassa Juuan kunnan puolella ja jonka päämyymälä toimi kirkonkylällä vuodesta 1952 alkaen. Säyneiseen perustettiin alakansakoulu ja muita kansakouluja 1930-luvulta alkaen. Säyneisen seurakunta perustettiin 1917.


title: Säyneinen (kaupunginosa)

text: Säyneisen seurakunta yhdistyi vuonna 2003 Juankosken seurakuntaan ja sittemmin siitä tuli Järvi-Kuopion seurakunnan Säyneisen alueseurakunta.


title: Perbentsoehappo

text: Perbentsoehappo eli peroksibentsoehappo (CHO) on bentsoehaposta johdettu orgaanisiin peroksideihin kuuluva perkarboksyylihappo. Yhdistettä käytetään hapettimena orgaanisissa synteeseissä.


title: Perbentsoehappo

text: Huoneenlämpötilassa perbentsoehappo on valkoisia kiteitä. Se liukenee vain niukasti veteen, mutta paremmin moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin, kloroformiin, dikloorimetaaniin, asetoniin ja bentseeniin. Perbentsoehappo on bentsoehappoa heikompi happo ja sen pK-arvo on 7,8. Kiinteänä yhdiste on suhteellisen stabiili säilytettynä kylmässä, mutta muiden perkarboksyylihappojen tavoin se on erittäin voimakas hapetin ja saattaa räjähtää kuumennettaessa tai iskun vaikutuksesta.


title: Perbentsoehappo

text: Perbentsoehappoa voidaan valmistaa hapettamalla bentsoehapon metaanisulfonihapposuspensiota vetyperoksidin avulla. Toinen yleisesti käytetty synteesimenetelmä on edullisen bentsoyyliperoksidin hydrolyysi emäksisissä olosuhteissa tai reaktio natriummetoksidin kanssa. Muodostuva tuote puhdistetaan kiteyttämällä.


title: Perbentsoehappo

text: Perbentsoehapon tärkein käyttökohde on toimia elektrofiilisena hapettimena orgaanisissa synteeseissä. Tärkeä reaktio on alkeenien hapettaminen epoksideiksi esimerkiksi styreeni reagoi yhdisteen kanssa styreenioksidiksi. Jos kaksoissidokseen nähden allyylisessä asemassa sijaitsee kiraalisessa hiilessä hydroksyyliryhmä, ohjautuu perbentsoehapon lähestyminen kaksoissidosta siten, että epoksidirenkaan stereokemia on sama kuin hydroksyyliryhmän stereokemia. Perbentsoehappo hapettaa myös amiinit amiinioksideiksi ja tiolit sulfoksideiksi. Ainetta voidaan käyttää myös desinfiointiaineena.


title: Yhdysvaltain 2. panssaridivisioona

text: Yhdysvaltain 2. panssaridivisioona (, "Hell on Wheels") oli Yhdysvaltain maavoimien panssaridivisioona. Sillä oli merkittävä rooli toisen maailmansodan Pohjois-Afrikan ja Sisilian maihinnousuissa ja Ranskan, Belgian ja Alankomaiden vapauttamisessa sekä Saksan valtaamisessa. Kylmän sodan aikana divisioona oli sijoitettuna Fort Hoodiin Texasiin ja yksi sen prikaateista oli sijoitettuna Saksaan. Persianlahden sodan jälkeen divisioona lakkautettiin vuonna 1995 ja sen yksiköt on liitetty 4. jalkaväkidivisioonaan.


title: Yhdysvaltain 2. panssaridivisioona

text: Divisioona perustettiin 15. heinäkuuta 1940 Fort Benningissä Georgiassa komentajanaan kenraalimajuri Charles L. Scott ja divisioonan koulutuksesta vastasi eversti George S. Patton. Scott siirtyi marraskuussa Yhdysvaltain I panssariarmeijakunnan komentajaksi, jolloin prikaatikenraaliksi ylennetty Patton vastaanotti divisioonankomentajan tehtävät.


title: Yhdysvaltain 2. panssaridivisioona

text: Divisioona oli organisoitu raskaaksi panssaridivisioonaksi, joten siihen kuuluivat 66. ja 67. panssarirykmentti. Rykmenteissä oli neljä raskasta ja kaksi kevyttä panssaripataljoonaa kussakin pataljoonassa oli kolme komppaniaa. Panssareiden tukena olivat kolme mekanisoitua jalkaväkipataljoonaa käsittävä 41. panssarijalkaväkirykmentti, 17. panssaripioneeripataljoona, 82. panssaritiedustelupataljoona ja 142. panssariviestikomppania. Lisäksi divisioonaan kuuluivat 14., 78. ja 92. kenttätykistöpatteristot sekä tukiyksiköt.


title: Yhdysvaltain 2. panssaridivisioona

text: Divisioona osallistui Pohjois-Afrikan maihinnousuun yhdessä 1. panssaridivisioonan kanssa. Se nousi maihin Marokossa Casablancassa 8. marraskuuta 1942. Pohjois-Afrikassa olleiden akselivaltain joukkojen antauduttua divisioona osallistui 10. heinäkuuta 1943 Sisilian maihinnousuun osana läntistä maihinnousuryhmää. Se tuki 1. jalkaväkidivisioonaa Gelan taistelussa.


title: Yhdysvaltain 2. panssaridivisioona

text: Normandian maihinnousussa divisioona nousi maihin 9. kesäkuuta 1944 osallistuen Cotentinin niemimaan taisteluihin ja divisioona muodosti operaatio Cobran oikean sivustan. Se torjui saksalaisten vastahyökkäyksen Avranches'ssa, jonka jälkeen divisioona eteni läpi Ranskan osana 3. armeijaa saavuttaen Albertin kanavan 8. syyskuuta. Divisioona ylitti Saksan rajan Sittardin lähellä 18. syyskuuta asettuen puolustukseen Geilenkircheniin. Se aloitti hyökkäyksen Siegfried-linjaa vastaan 3. lokakuuta. Marienburgissa tehtiin läpimurto ja se ylitti Wurmin. Divisioona valtasi Puffendorfin 16. marraskuuta ja Barmenin 28. marraskuuta.


title: Yhdysvaltain 2. panssaridivisioona

text: Divisioona siirrettiin torjumaan Saksan joukkojen aloittamaa Ardennien vastahyökkäystä. Se taisteli Belgian itäosissa estäen Saksan 5. panssariarmeijan läpimurron. Tammikuussa divisioona auttoi supistamaan pullistumaa siivoten alueet Houffalizestä Ourtheen. Divisioona ylitti Reinin 27. maaliskuuta ollen ensimmäisiä Yhdysvaltain joukkoja Elbellä saavuttaessaan Schonebeckin 11. huhtikuuta. Se sai määräyksen jäädä Elbelle 20. huhtikuta, kunnes se heinäkuussa saapui ensimmäisenä Yhdysvaltain yhtymänä Berliiniin.


title: Yhdysvaltain 2. panssaridivisioona

text: Toisessa maailmansodassa divisioona otti 94151 sotavankia ja vapautti 22538 liittoutuneiden sotilasta sotavankeudesta. Divisioonan joukot tuhosivat 266 lentokonetta joko ampumalla ne alas tai tuhoamalla ne kentälle. Lisäksi divisioona tuhosi lukuisan määrn muuta sotakalustoa. Se menetti 238 taistelupäivänsä aikana 7348 miestä, joista 1160 kaatuneina. Divisioonan miehille luovutettiin 9369 kunniamerkkiä.


title: Yhdysvaltain 2. panssaridivisioona

text: Oltuaan hetken miehitystehtävissä divisioona palasi Fort Hoodiin Texasiin vuonna 1946. Se palasi Saksaan osaksi Nato-joukkoja 1951-1957.


title: Yhdysvaltain 2. panssaridivisioona

text: Divisioona yhtymänä ei osallistunut Vietnamin sotaan, mutta sen joukko-yksiköt 1/50 Infantry, 2/1 Cavalry, 1/40 Field Artillery ja 1/92 Field Artillery osallistuivat.


title: Yhdysvaltain 2. panssaridivisioona

text: Pääosa divisioonasta oli sijoitettuna Fort Hoodiin. Sen tehtävänä oli valmistautua mahdolliseen taisteluun Varsovan liiton panssariyhtymiä vastaan Euroopassa. Tehtäväänsä se harjoitteli Reforger-harjoituksissa vuosina 1967-1988. Kylmän sodan päättyessä divisioona päätettiin lakkauttaa keväällä 1990.


title: Yhdysvaltain 2. panssaridivisioona

text: Saddam Husseinin johtaman Irakin Kuwaitin valtaus elokuussa 1990 yllätti divisioonan kesken vahvuuden laskun Yhdysvaltain maavoimien vähentäessä joukkojaan. Divisioonan 2. prikaati oltiin juuri lakkauttamassa, mutta eversti John B. Sylvesterin johtama 1. prikaati (Tiikeri prikaati) siirrettiin Saudi-Arabiaan tukemaan merijalkaväkeä. Prikaati tuhosi 181 panssarivaunua, 148 miehistönkuljetusajoneuvoa, 40 tykistöasetta, 27 ilmatorjunta-asemaa ja se surmasi 263 sekä vangitsi 4051 irakilaista sotilasta.


title: Yhdysvaltain 2. panssaridivisioona

text: Divisioonan Saksaan sijoitettu 3. prikaati siirrettiin Saudi-Arabiaan keväällä 1990 ja se osallistui sotatoimiin 1. jalkaväkidivisioonan mukana. Se tuhosi 60 panssarivaunua ja 35 miehistönkuljetusvaunua. Sotatoimien päätyttyä prikaati palasi Saksaan. Divisioonan rynnäkköhelikopteripataljoona () siirrettiin Saudi-Arabiaan, missä se liitettiin osaksi 1. ratsuväkidivisioonaa. Se osallistui sotatoimiin ja niiden päätyttyä pataljoona palasi toukokuussa 1991 Fort Hoodiin, jossa sen palveluksesta poistamista jatkettiin. Pataljoona lakkautettiin heinäkuussa ja se siirrettiin Fort Campbelliin Kentuckyyn, missä se nimettiin 101. ilmailurykmentin II pataljoonaksi 101. maahanlaskudivisioonaan.


title: Boris Hagelin

text: Boris Caesar Wilhelm Hagelin (2. heinäkuuta 1892 – 7. syyskuuta 1983) oli ruotsalainen liikemies ja salauslaitteiden keksijä.


title: Boris Hagelin

text: Boris Hagelin syntyi ruotsalaisille vanhemille Azerbaidžanissa. Hänen isänsä oli Karl Wilhelm Hagelin. Koulunsa hän kävi Ruotsissa ja valmistui insinööriksi 1914 Tukholman Kuninkaallisesta teknillisestä korkeakoulusta. Valmistumisen jälkeen hän työskentelin niin Ruotsissa kuin Yhdysvalloissa. Vuonna 1925 Hagelin otti johtaakseen perheen yrityksen, joka myöhemmin tunnettiin nimellä Aktiebolaget Cryptoteknik. Toisen maailmansodan alettua Hagelin muutti Ruotsista Sveitsiin ja perusti sinne yrityksen Crypto Ag. Hän valmisti siellä pienen, halvan ja keskinkertaisen salauslaitteen. Salauslaite otettiin Yhdysvaltojen armeijan käyttöön, ja niitä myytiin kymmeniätuhansia kappaleita.


title: RED95

text: RED95 on St1 Oy:n valmistama raskaalle kuljetuskalustolle tarkoitettu polttoaine. Tuote sisältää suomalaisesta biojätteestä tehtyä etanolia ja se sopii Scanian 3. sukupolven etanolidieselmoottoreihin.


title: RED95

text: RED95-biojätepolttoainetta nimitetään hieman harhaanjohtavasti etanolidieseliksi. Nimitys tulee siitä, että Scanian etanolimoottorit ovat dieselmoottoreista muokattuja. Etanolimoottoreissa ei voi kuitenkaan enää käyttää tavanomaista dieselöljyä eikä RED95-etanolipolttonestettä voi vastaavasti käyttää tavallisissa dieselmoottoreissa.


title: RED95

text:
RED95-polttonesteessä on noin 95 prosenttia biojätteestä valmistettua etanolia ja noin viisi prosenttia vettä sekä hieman syttyvyyttä parantavia lisäaineita. Koska etanolidieselmoottorit kestävät hyvin vettä, RED95-tuotantoprosessissa ei tarvitse poistaa vettä, kuten silloin, kun etanolia käytetään moottoribensiinin jatkeena.
Helsingin Bussiliikenne alkoi testata RED95-polttoaineella toimivia etanolibusseja vuonna 2013. RED95-etanolidieselistä on saatu hyviä kokemuksia hankkeesta, jossa on mukana St1:n lisäksi VTT, Scania Suomi, Lassila & Tikanoja, Sita Suomi, HSL, HSY ja Valio. Hankkeessa selvitetään etanolikäyttöisen raskaan kaluston ympäristövaikutuksia ja energiankulutusta. Lassila & Tikanoja ja Sita Suomi ovat käyttäneet etanolikuorma-autoa jätekuljetuksissaan ja Valio jakeluliikenteessään. Etanolidiesel vähentää fossiilisia hiilidioksidipäästöjä jopa 90 prosenttia. Kun etanolia tehdään kotimaisista jäteraaka-aineista, se on lähes hiilineutraalia ja vastaa siten konkreettisesti EU:n jäte- ja päästöongelmaan vähentämällä kaatopaikalle sijoitettavan jätteen määrää ja korvaamalla fossiilisia liikenteen polttoaineita.


title: RED95

text: RED95:n tankkauspisteitä on aluksi ainoastaan bussi- ja kuljetusyhtiöiden omilla varikoilla.


title: Frille

text: Frille on tanskalainen suku, joka aateloitiin, Frellav Haakoninpojan aikana 1334. Sukuun kuuluva Eggert oli valtaneuvos ja Kööpenhaminen linnan päällikkö. Tanskassa syntynyt Håkan Frille toimi Halikon kihlakunnan tuomarina 1410, Turun maaoikeuden jäsenenä 1415 ainakin vuoteen 1434 ja kuollut ennen 1442. Håkan Frille on haudattu Turun tuomiokirkon Pyhän ruumiin kuoriin vastineeksi Kemiön pitäjästä lahjoitetusta Rugnolan maatilasta. Matts Frille eli Perniön Frillannissa eli Viipurissa, toimi maankatselmusmiehenä Perniössä 26.2.1477 12.


title: Frille

text: Matts Frillen aatelisvaakuna on yksi Myrskylän kirkon kirkkosalin 19 aatelisvaakunasta.


title: C-52

text: C-52 ja CX-52 olivat muokattavia salauslaitteita, joista saattoi tehdy yksilöllisiä, ja niitä on olemassa monenlaisia versioita ja malleja. On esitetty epäilyjä, että CX-52-salauslaitteen salaus olisi murrettu Tšekkoslovakiassa ja Puolassa kylmän sodan aikana.


title: C-52

text: Sen kehittäjä oli Boris Hagelin.


title: Päijänne (sanomalehti)

text: Päijänne oli Jyväskylässä vuosina 1877–1882 ilmestynyt sanomalehti.


title: Päijänne (sanomalehti)

text: Karl Gustav Göösin julkaisema ja toimittajama "Päijänne" perustettiin kauppiaita lähellä olleen "Keski-Suomen" vaihtoehdoksi. Kunnallispolitiikasta, kulttuurista ja taloudesta kiinnostunut lehti sai puolelleen koulukaupungin lehtoreita, mutta ei lopulta juurikaan poikennut kilpailijastaan. Se lopetettiin taloudellisesti kannattamattomana Weilin & Göösin kirjapainon siirtyessä Helsinkiin.


title: Päijänne (sanomalehti)

text: "Päijänne" ilmestyi vuonna 1878 kahdesti ja vuodesta 1879 lähtien kerran viikossa. Sen levikki oli 600 kappaletta vuonna 1878.


title: Pohjola (sanomalehti)

text: Pohjola oli Kristiinankaupungissa vuosina 1899–1901 ilmestynyt sanomalehti.


title: Pohjola (sanomalehti)

text: Kristiinankaupungin ruotsinmieliset perustivat "Pohjolan" suomenmielisen "Suupohjan Kaiun" kilpailijaksi. Sortovuosina lehti oli perustuslaillinen varsinkin sen jälkeen, kun kenraalikuvernööri Bobrikov oli lakkauttanut julkaisuyhtiön päälehden "Kristinestads Tidningin". "Pohjola" puolestaan lienee lopetettu taloudellisesti kannattamattomana. Kerran viikossa ilmestyneen lehden vastaavina toimittajina olivat Frans Ahlroos (1899–1900) ja Ulrik Sjöblom (1901).


title: Porin Kaupungin Sanomia

text: Porin Kaupungin Sanomia oli Porissa vuosina 1860–1862 ilmestynyt sanomalehti.


title: Porin Kaupungin Sanomia

text: K. O. Palanderin julkaisema "Porin Kaupungin Sanomia" perustettiin yhtä aikaa ruotsinkielisen "Björneborgs Tidningin" kanssa ja painettiin samassa kirjapainossa. Se oli linjaltaan epäpoliittinen ja keskittyi paikallisiin asioihin. Kerran viikossa ilmestynyt pienilevikkinen lehti lopetettiin taloudellisesti kannattamattomana. Sen toimittajana työskenteli Palanderin ohella Anton V. Lindgren.


title: Porilainen (sanomalehti)

text: Porilainen oli Porissa vuosina 1892–1895 ilmestynyt sanomalehti.


title: Porilainen (sanomalehti)

text: Nuorsuomalaisten "Porilainen" perustettiin vanhasuomalaisten "Satakunnan" kilpailijaksi. Sen julkaiseminen päättyi taloudellisiin vaikeuksiin ja päätoimittaja Ferdinand Lähteenohjan lähtöön ulkomaille. Aluksi kahdesti ja vuonna 1895 kolmesti viikossa ilmestyneen lehden jatkajaksi tuli "Sanomia Porista".


title: Pohjois-Suomi (1905–1909)

text: Pohjois-Suomi oli Kemissä vuosina 1905–1909 ilmestynyt sanomalehti.


title: Pohjois-Suomi (1905–1909)

text: Toimittaja ja kirjapainonomistaja Vilho Jämsén perusti "Pohjois-Suomen" Kemi-yhtiötä lähellä olleen "Perä-Pohjolaisen" kilpailijaksi. Se oli linjaltaan nuorsuomalainen ja perustuslaillinen. Kolmesti viikossa ilmestynyt lehti lopetettiin taloudellisesti kannattamattomana. Sen päätoimittajina työskentelivät Vilho Jämsén (1905–1908), Heikki Hyppönen (1908–1909) ja Eemeli Salminen (1909).


title: Pohjois-Suomi (1876–1882)

text: Pohjois-Suomi oli Oulussa vuosina 1876–1882 ilmestynyt sanomalehti.


title: Pohjois-Suomi (1876–1882)

text: Oulun liikemiespiirit ja virkamieskunta perustivat "Pohjois-Suomen" tehtailija Hemming Åströmin johdolla suomenmielisten "Oulun Wiikko-Sanomien" vastapainoksi. Sen mukana ilmestyi aluksi ruotsinkielinen ilmoitusliite, kunnes vuoden 1877 alusta lehden julkaisuyhtiö Uleåborgs Truckeri Ab alkoi julkaista myös "Uleåborgs Tidningiä". Ruotsinmielisestä taustaryhmästään poiketen "Pohjois-Suomi" oli linjaltaan maltillisen suomenmielinen. Tiheämmästä ilmestymisestään huolimatta se ei pärjännyt kilpailussa K. F. Kivekkään vuonna 1878 aloittaman jyrkän fennomaanisen "Kaiun" kanssa. Oulun vuoden 1882 suurpalo tuhosi lehden kirjapainon ja se jouduttiin lopettamaan.


title: Pohjois-Suomi (1876–1882)

text: Kahdesti viikossa ilmestyneen "Pohjois-Suomen" levikki oli suurimmillaan 900 kappaletta vuonna 1878. Sen päätoimittajina työskentelivät Johan Albert Bergman (1876–1877) ja August Vilhelm Ervasti (1877–1882).


title: Pohjois-Suomi (lehti)

text: Pohjois-Suomi -nimisiä lehtiä on useita:


title: Aapo Halme

text: Aapo Halme (s. 22. toukokuuta 1998) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelaavaa Leeds Unitedia. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Aapo Halme

text: Halme on Hongan kasvatti. Hän teki ensiesiintymisensä seuran edustusjoukkueessa Veikkausliigassa 8. kesäkuuta 2014, tultuaan vaihdosta kentälle 78. minuutilla Hongan voittaessa Rovaniemen Palloseuran 1–0.


title: Aapo Halme

text: Tammikuussa 2015 Halme solmi HJK:n kanssa vuoden 2017 loppuun ulottuvan sopimuksen. Kaudella 2015 hän pelasi HJK:n reservijoukkue Klubi 04:ssä. Kaudella 2017 hän pelasi HJK:ssa 10 ottelua Veikkausliigassa ja voitti Suomen mestaruuden.


title: Aapo Halme

text: Tammikuussa 2018 Halme siirtyi Englantiin Leeds Unitedin organisaatioon nelivuotisella sopimuksella. Hän teki debyyttinsä uuden joukkueensa paidassa marraskuussa pelatussa Mestaruussarjan kamppailussa Bristol Citya vastaan. Ensimmäisen maalinsa Leedsille Halme teki 6. tammikuuta 2019 FA Cupin ottelussa saman sarjatason Queens Park Rangersia vastaan.


title: Aapo Halme

text: Halme on pelannut myös Suomen nuorten maajoukkueessa.


title: Pohjois-Karjala (1899–1906)

text: Pohjois-Karjala oli Joensuussa vuosina 1899–1906 ilmestynyt sanomalehti.


title: Pohjois-Karjala (1899–1906)

text: Paikalliset liikemiehet perustivat "Pohjois-Karjalan" vanhasuomalaiseksi muuttuneen "Karjalattaren" kilpailijaksi. Sortovuosina se oli avoimesti perustuslaillinen joutuen kahdesti lakkautetuksi. Vuoden 1905 suurlakon jälkeen lehti kääntyi kuitenkin vanhasuomalaisten linjalle. Seuraavana vuonna nuorsuomalaiset hankkivat itselleen "Pohjois-Karjalaa" julkaisseen kirjapainon osake-enemmistön ja perustivat sen tilalle "Karjalan Sanomat".


title: Pohjois-Karjala (1899–1906)

text: Kolmesti viikossa ilmestyneen lehden levikki oli enimmillään yli 2000 kappaletta. Sen päätoimittajina työskentelivät Akseli Järnefelt (näytenumerot), Erik Enberg (Katajavaara, 1900), Esa Eetu Takala (1901), August (Aku) Andberg (Airanne, 1901–1904), Pekka Puhakka (1904–1905) ja Tahvo Könönen (1905–1906).


title: USS Brooklyn (CL-40)

text: USS Brooklyn (runkonumero CL-40) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1936 vesillelaskettu Brooklyn-luokan kevyt risteilijä. Alus palveli toisessa maailmansodassa Atlantilla suojaten saattueita sekä tukien tykistöllään maihinnousuja. Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1947 ja se myytiin 1951 Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "O'Higgins". Alus palveli Chilessä nelisenkymmentä vuotta, kunnes se romutettavaksi hinattaessa upposi vuonna 1992.


title: USS Brooklyn (CL-40)

text: Alus tilattiin New Yorkin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 12. maaliskuuta 1935. Alus laskettiin vesille 30. marraskuuta seuraavana vuonna kumminaan kontra-amiraali F. R. Lackeyn tytär Kathryn Jane Lackey ja otettiin palvelukseen 30. syyskuuta 1937 ensimmäisenä päällikkönään W. D. Brereton, Jr.


title: USS Brooklyn (CL-40)

text: Alus poistettiin palveluksesta 3. tammikuuta 1947 ja se myytiin Chilelle 1951.


title: USS Brooklyn (CL-40)

text: Chile liitti 9. tammikuuta 1951 aluksen laivastoonsa nimettynä "O'HIgginsiksi". Se myytiin romutettavaksi 1992, mutta se hinattaessa upposi Pitcairnin saaren edustalla.


title: Hallitusneuvottelut

text: Hallitusneuvottelut ovat puolueiden väliset neuvottelut, jossa sovitaan uuden hallituksen (oikeastaan valtioneuvoston) linjoista. Hallitusneuvottelut käydään aina hallituksen aloittaessa. Yleensä hallitusneuvotteluissa sovitaan hallitusohjelman sisällöstä sekä ministerinsalkkujen jaosta hallituspuolueiden kesken. Jos pääministeri vaihtuu kesken eduskunnan valtakauden, uusi pääministeri voi pitää myös minihallitusneuvottelut, joissa asioista päätetään edellisen hallituksen suunnitelman pohjalta.


title: Hallitusneuvottelut

text: Hallitusneuvottelut aloitetaan edellisen hallituksen jätettyä eronpyyntönsä. Hallitus eroaa eduskuntavaalien jälkeen tai saadessaan luottamusäänestyksessä eduskunnalta epäluottamuslauseen tai pääministerin tehdessä päätöksen hallituksen erosta. Yksittäisen ministerin ero ei pääministeriä lukuun ottamatta edellytä hallituksen eroamista. Eroavan hallituksen pääministeri käy esittämässä tasavallan presidentille eronpyyntönsä, joka pyytää pääministeriä jatkamaan toimitusministeriön johdossa, kunnes uusi hallitus saadaan hallitusneuvottelujen kautta muodostettua.


title: Hallitusneuvottelut

text: Eduskuntavaalien jälkeen presidentti nimittää hallitusneuvottelijan, joka on yleensä eduskunnan suurimman puolueen puheenjohtaja. Hän aloittaa neuvottelut muiden puolueiden kanssa tavoitteenaan koota riittävän yhteistyökykyinen hallitus, jolla on edustajapaikkoja määräenemmistön saavuttamiseksi (vähintään 101 edustajaa, kun 200-paikkaisessa eduskunnassa puhemies ei osallistu äänestyksiin tämä antaa hallitukselle yhden äänen enemmistön eli 100 ääntä opposition 99 ääntä vastaan). Suomessa hallitukset ovat käytännössä aina tällaisia enemmistöhallituksia, jotta oppositio ei voisi kaataa niitä luottamusäänestyksissä. Kun alustava hallituskokoonpano on muodostettu, tuleva hallitus alkaa suunnitella hallitusohjelmaa, joka on tavoiteohjelma hallituksen toimikaudelle. Tämän jälkeen sovitaan ministerien lukumäärästä, tehtävistä ja jaosta hallituspuolueiden kesken.


title: Hallitusneuvottelut

text: Hallitusneuvottelujen päätteeksi tasavallan presidentti ilmoittaa eduskunnalle ehdokkaan tasavallan uudeksi pääministeriksi keskusteltuaan ensin asiasta eduskunnan puhemiehen kanssa. Eduskunta äänestää pääministerin valinnasta; enemmistöhallituksen kohdalla valinta on lähes varma. Puoltavan äänestystuloksen jälkeen tasavallan presidentti nimittää eduskunnan hyväksymän pääministerin ja tämän esittämät muut ministerit.


title: Hallitusneuvottelut

text: Hallitus pitää tiedonannon hallitusohjelmasta, johon eduskunta vastaa luottamusäänestyksessä. Myös tämä äänestystulos on enemmistöhallituksen kohdalla lähes varmasti myönteinen, minkä jälkeen uusi hallitus voi aloittaa työskentelyn.


title: USS Nashville (CL-43)

text: USS Nashville (CL-43) oli Yhdysvaltain laivaston Brooklyn-luokan kevyt risteilijä, joka otettiin palvelukseen 1938. Se palveli toisessa maailmansodassa suojaten saattueita sekä tukien tykistöllään maihinnousuja. Alus poistettiin palveluksesta 1946 ja se myytiin 1951 Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Capitan Prat". Alus palveli Chilessä vuoteen 1984 ja se romutettiin seuraavana vuonna.


title: USS Nashville (CL-43)

text: Alus tilattiin New York Shipbuilding Corporationilta Camdenista New Jerseystä. Sen köli laskettiin 24. tammikuuta 1935 ja alus laskettiin vesille 2. lokakuuta 1937. Aluksen kummeina toimivat Ann ja Mildred Stahlman. Alus otettiin palvelukseen 6. kesäkuuta 1938 ensimmäisenä päällikkönään William W. Wilson.


title: USS Nashville (CL-43)

text: Alus poistettiin palveluksesta 24. kesäkuuta 1946 ja se myytiin Chilelle 1951.


title: USS Nashville (CL-43)

text: Chile liitti 9. tammikuuta 1951 aluksen laivastoonsa nimettynä "Capitan Pratiksi". Myöhemmin alus nimettiin "Chacabucoksi". Se poistettiin palveluksesta 1984 ja alus romutettiin vuotta myöhemmin.


title: Ahvenanmaan naisten jalkapallojoukkue

text: Ahvenanmaan naisten jalkapallojoukkue on Suomen Palloliiton Ahvenanmaan piirin ja Ålands Fotbollförbundetin alaisuudessa toimiva jalkapallojoukkue. Joukkue on osallistunut IGA:n järjestämiin Island Gamesin jalkapalloturnauksiin. Se on voittanut turnauksen kolmesti, ollut toinen kahdesti ja jättänyt turnauksen kaksi kertaa väliin.


title: Ahvenanmaan naisten jalkapallojoukkue

text: Ahvenanmaa ei ole FIFAn eikä minkään sen maanosaliiton jäsen, minkä vuoksi se ei voi osallistua maailman- tai maanosamestaruuskilpailuihin. Edustusoikeus joukkueessa on vain niillä pelaajilla, joilla on Ahvenanmaan kotiseutuoikeus. Ahvenanmaalla toimii myös miesten jalkapallojoukkue.


title: Ahvenanmaan naisten jalkapallojoukkue

text: Pelaajat vuoden 2011 saarikisoissa.


title: Cristallin

text: Cristallin on Ed Starinkin ensimmäinen kokonaan syntetisaattoreilla sovitettu albumi. Se julkaistiin vuonna 1981.


title: Cristallin

text: Keyboard Magazine -lehdessä 1982 kehuttiin levyä omaperäiseksi ja mainittiin, että elektroninen musiikki voi hyvin Euroopassakin. Cristallin albumilla on kuultavissa vaikutteita niin klassisilta säveltäjiltä, kuin elektroniselta musiikin uran uurtajilta, kuten Walter "Wendy" Carlosilta, sekä unohtamatta Isao Tomitaa, joka myös on tunnettu läntisessä maailmassa omaperäisellä tyylillään esittää klassista syntetisaattoreilla.


title: Cristallin

text: Klassiset vaikutteet ovat lähinnä tulleet Ravelilta, Scrjabinilta ja Stavinskinilta. Melodiat ovat rauhallisia kauniita, synkkiä ja vähän erikoisia jne. Johan Sebastian Bachia on muistettu myös. Sarabande tyypillistä Bachia osoituksena että syntetisaattoreilla voi saada aikaan todenkuuloisen vaskiurkujen soinnun.


title: Cristallin

text: Albumilla on kahdeksan kappaletta:


title: Cristallin

text:
A-puoli
B-puoli


title: Suonenjoen keskustaajama

text: Suonenjoen keskustaajama, Suonenjoen kaupungin keskusta sijaitsee joen nimeltä Suonenjoki läheisyydessä. Kaupungin keskustassa on Suonenjoen terveyskeskus, Kaatron ala-aste ja Lintharjun koulu, jossa toimii yläaste ja lukio. Keskustaajaman läheisyydessä sijaitsee yrityspuisto Futuria.


title: Suonenjoen keskustaajama

text:
Suonenjoen keskustaajamassa sijaitsee kolme päivittäistavarakauppaa, kirjakauppa Kipa, kenkäkauppa Raitavuo, kukkakauppa Ruusunen, vaateliikkeet Keskus-Asu ja Pia Crista Clothing ja urheiluliike Sportia. Siellä sijaitsee myös Osuuspankki, Nordean pankki ja apteekki. Taajaman alueella on myös kirjasto ja samassa rakennuksessa on
taidenäyttelytila Kellarigalleria.


title: Suonenjoen keskustaajama

text: Kaupungin keskustassa on uimahalli ja samassa rakennuksessa on kuntosali ja squashhalli. Uimahallin läheisyydessä on myös jäähalli, tenniskenttä, jonka paikalla on talvisin jääkaukalo, sekä urheilukenttä, jonka alueella on talvisin jääpallokenttä. Uimahallin ja urheilukentän läheisyydessä sijaitsee Kaatron lampi, jossa on uimaranta ja jonka jäällä on talvisin retkiluistelurata. Jäähallin läheltä pääsee talvisin hiihtoladuille.


title: Suonenjoen keskustaajama

text: Keskustaajamassa sijaitsee myös evankelisluterilainen Suonenjoen kirkko ja helluntailaisten kirkko. Lähellä keskustaajamaa on ortodoksinen kirkko.


title: Inner spirits

text: Inner spirits on Ed Starinkin toinen syntetisaattorialbumi vuodelta 1985. Inner Spirits eroaa selvästi edeltäjästään, vaikka albumilta löytyykin kolme kappaletta albumilta "Cristallin". Tässä on rennompi soundi, hieman jazz- ja blues- sekä ambient- ja synthpop-elementtejä. Inner spirits ei ehkä ole ihan Cristallinin veroinen, mutta silti ihan positiivisen kuuloinen. Tämän jälkeen on tullut vielä Moving Rhytmn, joka luultavasti jatkaa samaa tyyliä. Sen jälkeen hän onkin keskittynyt covereiden tekoon.


title: Saúl Ñíguez

text: Saúl Ñíguez Esclápez eli Saúl (s. 21. marraskuuta 1994 Elche, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan pääsarjassa pelaavaa Atlético Madridia. Saúl on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Saúl Ñíguez

text: Saúl on alun perin kotoisin Elchen kaupungista, jonka liigajoukkuetta hänen isänsä edusti 1980-luvulla. Sául aloitti uransa Atléticon juniorijoukkueissa vuonna 2008 ja teki debyyttinsä seuran edustusjoukkueessa vuonna 2012 Beşiktaşia vastaan pelatussa Eurooppa-liigan ottelussa. Kesällä 2013 Atlético lainasi hänet naapuriseura Rayo Vallecanoon yhden kauden ajaksi.


title: Saúl Ñíguez

text: Saúl on edustanut Espanjaa eri ikäluokissa alle 16-vuotiaiden maajoukkueesta alkaen. Hän voitti alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden vuonna 2012 Virossa järjestetyssä lopputurnauksessa. Hän edusti maataan myös heinäkuussa 2013 Turkissa pelatussa alle 20-vuotiaiden MM-turnauksessa. Saúl esiityi ensimmäisen kerran maansa A-maajoukkueessa syyskuussa 2016 pelatussa harjoitusmaaottelussa Belgiaa vastaan.


title: Aras Özbiliz

text: Aras Özbiliz (, s. 9. maaliskuuta 1990 Istanbul, Turkki) on armenialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän on edustanut vuodesta 2013 lähtien Venäjän valioliigassa pelaavaa Spartak Moskovaa.


title: Aras Özbiliz

text: Özbiliz on hollantilaisen Ajaxin junioriakatemian kasvatti. Hän syntyi armenialaiseen perheeseen Istanbulissa, Turkissa, josta hänen vanhempansa muuttivat Hollantiin 90-luvun alkupuolella. Maajoukkuetasolla Özbiliz edustaa Armeniaa, ja teki maajoukkuedebyyttinsä helmikuussa 2012.


title: Karjalan tuomiokunta

text: Karjalan tuomiokunta oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue. Se määrättiin perustettavaksi 12. syyskuuta 1722 annetulla kuninkaallisella kirjeellä vuoden 1721 rauhansopimuksessa Ruotsille jääneistä alueista. Näin Karjalan tuomiokunta muodostettiin kahdesta erillisestä alueesta: 1) osista Säkkijärven pitäjää sekä 2) osista Jääsken pitäjää ja Ruokolahden pitäjää. Turun hovioikeus määräsi 19. kesäkuuta 1722, että Kyminkartanon läänin ja Lappeen kihlakunnan tuomiokunnan tuomarin tehtäviin tuli lisätä oikeudenhoito Säkkijärvellä. Se myös laajensi Pien-Savon tuomiokunnan kihlakunnantuomarin virka-alueen käsittämään Jääsken ja Ruokolahden pitäjien osat. Vuoden 1723 alussa Säkkijärven osasta tuli osa edellä mainittua Kyminkartanon–Lappeen tuomiokuntaa ja Jääsken ja Ruokolahden osat siirrettiin Pien-Savon tuomiokuntaan.


title: Karjalan tuomiokunta

text: Vuoden 1776 järjestelyssä Karjalan tuomiokuntaan määrättiin seuraavat käräjäkunnat:


title: Karjalan tuomiokunta

text: Kuninkaallisella julistuksella 28. kesäkuuta 1776 määrättiin koko Karjalan tuomiokunta Vaasan hovioikeuspiiriin. Kuninkaallisella kirjeellä 19. helmikuuta 1788 tuomiokunta jaettiin kahtia ja muodostettiin Karjalan ylinen tuomiokunta ja Karjalan alinen tuomiokunta.


title: Que Calor

text: Que Calor on ranskalaisartisti Lena Cortesin kappale. Sen julkaisi Most Wanted Music artistin uran ensimmäisenä singlenä 9. lokakuuta 2012. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideo julkaistiin videopalvelu YouTubessa 23. marraskuuta 2012. Kappale ei ole päässyt lainkaan listoille.


title: Que Calor

text: Digitaalinen lataus


title: Countdown to Extinction: Live

text: Countdown to Extinction: Live on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Megadethin neljäs livealbumi. Albumin julkaisi 24. syyskuuta 2013 yhtyeen laulajan ja kitaristi Dave Mustainen perustaman ja Universal Music Groupin hallinnoiman levy-yhtiö Tradecraft.


title: Countdown to Extinction: Live

text: Albumi on äänitetty 7. joulukuuta 2012 Los Angelesin Fox Theatressa Megadethin vuoden 1992 studioalbumin "Countdown to Extinction" 20-vuotisjuhlakiertueella. Albumilla yhtye esittää "Countdown to Extinction" -albumin kokonaisuudessaan, mutta "Countdown to Extinctionin" kappaleiden ohella albumi sisältää myös kuusi kappaletta yhtyeen uran muilta levytyksiltä. Konsertin äänittämisen ohella yhtyeen esiintyminen myös kuvattiin, ja se julkaistiin samannimisenä DVD:nä ja Blu-rayna.


title: Countdown to Extinction: Live

text: "Countdown to Extinction: Live" myi Yhdysvalloissa julkaisuviikollaan 3 600 kappaletta ja se nousi "Billboardin" Billboard 200 -albumilistan sijalle 119. Suomessa albumi ei yltänyt albumilistalle, mutta DVD-julkaisu nousi listansa neljänneksi.


title: Playa (kappale)

text: Playa on ranskalaisartisti Lena Cortesin kappale. Sen julkaisi Most Wanted Music artistin uran toisena singlenä 27. toukokuuta 2013. Kappaleella vierailee myös ranskalaisartisti Sunset. Kappaleeseen liittyvä virallinen musiikkivideo julkaistiin videopalvelu YouTubessa 15. toukokuuta 2013. Videolla artistit bailaavat ja rentoutuvat Ranskan kallioisilla rannikkoseuduilla. Kappale ei onnistunut pääsemään lainkaan listoille.


title: Playa (kappale)

text: Digitaalinen lataus


title: WeChat

text: WeChat () on kiinalaisen Tencentin tammikuussa 2011 julkaistu alustariippumaton pikaviestinpalvelu älypuhelimille. Sovellus on saatavana Androidille, iPhonelle, BlackBerrylle, Windows Phonelle ja Symbianille. Vuonna 2017 WeChatillä oli 902 miljoona päivittäistä käyttäjää.


title: Toni Sjöstedt

text: Toni Ilmari Sjöstedt (s. 24. helmikuuta 1997 Espoo) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Sjöstedt edustaa Kakkosessa pelaavaa KäPaa.


title: Toni Sjöstedt

text:
Sjöstedt pelasi ensimmäisen miesten sarjaottelunsa ja teki samalla ensiesiintymisensä Veikkausliigassa 26. toukokuuta 2014 tultuaan vaihdosta kentälle 62. minuutilla, kun Honka hävisi vieraissa Vaasan Palloseuralle 0–3.
Kesken kauden 2017 hän purki sopimuksensa Hongan kanssa ja siirtyi KäPaan


title: Toni Sjöstedt

text: Sjöstedt kuuluu Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkueen rinkiin.


title: Mikko Pehkonen (koripalloilija)

text: Mikko Pehkonen (s. 8. kesäkuuta 1987) on aktiiviuransa lopettanut suomalainen koripalloilija.


title: Mikko Pehkonen (koripalloilija)

text: Torpan Poikien kasvatti Pehkonen pelasi I-divisioonassa yhteensä neljänä kautena vuosien 2005–2011 välisenä aikana. Miesten korkeimmalla sarjatasolla hän pelasi kahdesti, ensin Tampereen Pyrinnössä kahden ottelun verran kaudella 2006–2007 ja Team Componentassa kaudella 2008–2009, jolloin hän pelasi 34 ottelua 1,7 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla. A- ja B-nuorten maaotteluja Pehkonen pelasi yhteensä 39 kappaletta 4,2 pisteen keskiarvolla.


title: Mikko Pehkonen

text: Mikko Pehkonen –nimisiä henkilöitä ovat:


title: Anton von Werner

text: Anton Alexander von Werner (9. toukokuuta 1843 Frankfurt an der Oder, Preussi – 4. tammikuuta 1915 Berliini, Saksan keisarikunta) oli saksalainen taidemaalari ja kuvittaja. Hänen tunnetuimmat teoksensa ovat Saksan ja Preussin lähihistoriaan liittyneitä isänmaallisia historiamaalauksia.


title: Anton von Werner

text: Werner opiskeli vuosina 1859–1862 Berliinin taideakatemiassa ja vuodesta 1862 Karlsruhen taideakatemiassa, jossa hänen opettajanaan oli muun muassa Adolf Schrödter. Ensimmäiset historiamaalauksensa hän teki vuoden 1865 Pariisin-matkansa yhteydessä. Sen jälkeen hän vietti kolme vuotta opiskelemalla Ranskassa ja Italiassa. Hänen varhaisiin töihinsä kuului myös Scheffelin teoksen "Trompeter von Säkkingen" kuvitus.


title: Anton von Werner

text:
Werner tutustui vuonna 1870 Preussin kruununprinssi Fredrik Vilhelmiin (tuleva Saksan keisari Fredrik III) ja seurasi vuosien 1870–1871 Ranskan–Saksan sodan aikana Saksan 3. armeijan esikunnan mukana taistelutoimia. Hänen tuolloin näkemänsä historialliset tapahtumat innoittivat myöhemmin monia hänen töitään. Hän oli läsnä Saksan keisarikunnan perustamistilaisuudessa, jota kuvaa myös hänen kuuluisin maalauksensa "Saksan keisarikunnan julistaminen" (1877). Muita samaa sotaa kuvanneita Wernerin maalauksia ovat muun muassa "Moltke työhuoneessaan Versailles’ssa" (1872), "Panoraama Sedanista" (1883), "Sedanin antautumisneuvottelut" (1885), "Bismarckin tapaaminen Napoleon III:n kanssa", "Sotavangit" (1886), "Kruununprinssi Fredrik kenraali Doayn ruumiin ääressä" (1890) sekä "Etappi Pariisin edustalla" (1894). Hän sai myös tehtäväkseen suunnitella Berliinin Siegessäuleen Saksan sotilaallista voittoa kuvanneen lasimosaiikin, jonka toteutti Antonio Salviati.
Werner toimi vuodesta 1875 kuolemaansa saakka Berliiniin perustetun uuden taidekorkeakoulun johtajana sekä Preussin taidekomission jäsenenä. Vuodesta 1895 hän oli myös Berliinin taiteilijayhdistyksen puheenjohtaja ja toimi erilaisissa Saksan taidehallinnon tehtävissä. Hän oli varsinkin keisari Vilhelm II:n uskottu, ja vaikutti tämän konservatiiviseen kulttuuripolitiikkaan. Werner toimi myös Hohenzollernien hovimaalarina ja maalasi kuvauksia erilaisista historiallisista ja poliittisista tapahtumista. Näiden töiden taiteellista arvoa on myöhemmin epäilty, mutta taitavan toteutuksensa ja suoranaiseen dokumentaariseen tarkkuuteen pyrkivän tyylinsä ansiosta niitä pidetään silti kiinnostavina. Joukossa on muun muassa vuoden 1878 Berliinin kongressia esittävä tunnettu ryhmäkuva. Werner maalasi myös muotokuvia, alttaritauluja ja seinämaalauksia. Hän sai todellisen salaneuvoksen arvonimen.


title: Luettelo belgialaisten kuninkaista

text: Tämä on luettelo belgialaisten kuninkaista. Belgialaisten kuningas on Belgian valtionjohtaja ja kansalaisten hallitsijoina aina vuodesta 1831 lähtien.


title: Desipramiini

text: Desipramiini eli desimipramiini ("Pertofran") on trisyklinen masennuslääke. Se on eräs imipramiinin johdos ja samalla myöskin sen metaboliitti eli ihmisen aineenvaihdunnasta johtuva hajoamisen tulos. Koska desipramiinilla todettiin antidepressiivistä hoitovaikutusta, niin se otettiin käyttöön masennuslääkkeenä. Desipramiinin toinen nimi on desmetyylipramiini taikka desmetyylimipramiini, ja tämä lääkeaine kuuluu niin kutsutuihin, trisyklisiin masennuslääkkeisiin sekä "dibentsatsepiineihin". Sveitsiläinen "J. R. Geigy" -niminen lääkealan yritys patentoi tämän aineen vuonna 1962. Desipramiini ei enää ole aktiivisesti hoitokäytössä, ainakaan Suomessa.


title: Desipramiini

text:
Desipramiinia on käytetty oireen mukaiseen masennuksen hoitoon, sitä pidettiin imipramiinia lievempänä sivuvaikutuksiltaan. Lääkkeen vaikutusprofiilia on kuvailtu suuresti nortriptyliiniä muistuttavana, nortriptyliini on edelleen aktiivissa hoitokäytössä vielä 2010-luvulla, muttei kovin yleisenä. Desipramiini omasi stimulanttista vaikutusta, joten sitä saatettiin suositella etenkin estyneisyydestä kärsiville masennuspotilaille. Edelleen tätä lääkettä saatettiin käyttää stimulanttina, joissakin psykoottisissa ja skitsofreniaan kuuluvissa erityistapauksissa.
Lääkeaineen hyötynäkökohtina mainittiin omana käyttökautenaan, ainakin huomattavan nopea vaikuttavuus (noin 2-3 pv lääkityksen aloituksesta). Yleensä masennuslääkkeet vaikuttavat useiden päivien, ja jopa viikkojen viiveellä.


title: Desipramiini

text: Tämän lääkeaineen aiheuttamat, mahdolliset haittavaikutukset, olivat lähinnä luonteeltaan antikolinergisiä. Tämä sama päti moneen muuhunkin TCA-ryhmään kuuluvaan lääkeaineeseen. Desipramiinille erityisesti tunnusomaista oli se, että iltaisin otettu lääkeannos saattoi heikentää yöunta.


title: Desipramiini

text: Desipramiiniin liittyvät vasta-aiheet olivat samanlaiset kuin imipramiinilla (raskaus, epilepsia, glaukooma, eturauhasen liikakasvu, virtsaumpi). Saman aikaista MAO:n estäjillä tehtyä lääkitystä ei saanut olla, mistä olisi aiheutunut serotoniinisyndrooman vaara. Serotoniinioireyhtymä saattaa johtaa kuolemaan.


title: Tanskan hallitsija

text: Tanska on kuningaskunta, jonka nykyinen hallitsija on Margareeta II. Tanskan hallitsijoilla ei käytännössä juurikaan ole poliittista valtaa.


title: Tanskan hallitsija

text: Tanskan kuningaskunta on nykyisistä Euroopan kuningaskunnista vanhin ja Oldenburgin hallitsijasuku on myös vanhin edelleen vallassa oleva hallitsijasuku Euroopassa.


title: Tanskan hallitsija

text: Suvun ensimmäinen kuningas oli vuonna 1448 valtaan tullut Kristian I, joka oli myös Norjan ja Ruotsin kuningas. Oldenburgin hallitsijasuku hallitsee edelleen Tanskassa ja Norjassa, mutta Ruotsissa suvun valtakausi loppui jo vuonna 1522.


title: Tanskan hallitsija

text: Oldenburgin suvun alkuperäinen päähaara sammui vuonna 1863, kun kuningas Fredrik VII kuoli lapsettomana. Valtaistuimelle nousi Kristian IX suvun nuoremmasta sukuhaarasta Glücksburgin suvusta, joka polveutuu Tanskan kuninkaasta Kristian III:sta (hallitsi 1534–1559).


title: Tanskan hallitsija

text: Tanskan nykyinen kuningatar Margareeta II nousi valtaistuimelle isänsä Fredrik IX:n kuoltua vuonna 1972. Tanskan alkuperäinen kruununperimysjärjestys mahdollisti kruunun perimisen vain miehille, mutta koska Fredrik IX:lle syntyi vain tyttäriä, muutettiin kruununperimyslakia vuonna 1953 siten, että hallitsijan tytär saattoi periä kruunun poikien puuttuessa. Vuonna 2009 lakia muutettiin uudelleen siten, että hallitsijan vanhin lapsi perii kruunun automaattisesti sukupuolestaan riippumatta.


title: La Sylphide

text: La Sylphide on kaksinäytöksinen romanttinen baletti. Baletista on ollut kaksi versiota, joista säilyneen koreografian on tehnyt tanskalainen balettimestari August Bournonville (1805–1879) Tanskan kuninkaalliselle baletille vuonna 1836. Se on maailman vanhin säilynyt baletti.


title: La Sylphide

text: "La Sylphiden" ensimmäinen versio sai ensi-iltansa 12. maaliskuuta 1832 Pariisin oopperan Salle Le Peletierissa. Sen koreografian oli laatinut Filippo Taglioni ja musiikin säveltänyt Jean-Madeleine Schneitzhoeffer. Taglioni suunnitteli teoksen tyttärelleen Marielle. Baletin libreton kirjoitti tenori Adolphe Nourrit, joka esitti ensimmäisenä Robertin roolin Giacomo Meyerbeerin oopperassa "Robert Paholainen", jossa esiintyi tanssija Marie Taglioni sen tanssijaksossa "Nunnien baletti". Nourritin skenaario perustui löyhästi Charles Nodierin kertomukseen "Trilby, ou Le lutin d'Argail", mutta hän teki muutokset päähenkilöiden hahmoihin: Nodierin peikko ja kalastajan vaimo ovat baletissa sylfidi ja talonpoika.


title: La Sylphide

text: Tanskalainen balettimestari August Bournonville loi vuonna 1836 "La Sylphideen" uuden koreografian Herman Severin Løvenskioldin musiikkiin. Bournonville aikoi esittää kilpailijan Taglionin alkuperäisversiolle Kööpenhaminassa Tanskan kuninkaallisen baletin kanssa, mutta Pariisin ooppera vaati Schneitzhoefferin nuoteista liian korkeaa hintaa. Lopulta Bournonville teki alkuperäisestä libretosta oman tuotannon. Ensi-ilta oli 28. marraskuuta 1836. Tanskan kuninkaallinen baletti on tanssinut Bournonvillen versiota alkuperäisessä muodossaan alusta pitäen ja se on Bournonvillen maineikkaimpia teoksia. Bournonville version nykytulkitsijoita ovat muun muassa Eva Evdokimova ja Lis Jeppesen.


title: La Sylphide

text: Marius Petipa laati 1892 Taglionin alkuperäiselle "La Sylphidelle" kilpailevan version Venäjän keisarilliselle baletille. Musiikin sävelsi Riccardo Drigo. Muunnelma, jonka Drigo sävelsi tanssija Varvara Nikitinalle Petipan versioon, on nykyisin perinteinen soolotanssi, jonka tanssii kuuluisan "Paquita" Grand Pas Classiquen ensitanssija, Anna Pavlovan lisäyksin 1904.


title: La Sylphide

text: Vuonna 1972 sai Taglionin versio kilpailijan, jonka laati Pierre Lacotte Pariisin oopperan baletille. Koska Taglionin koreografia kadonnut, Lacotten koreografia perustuu baletin ensi-illan aikaisiin lähteisiin, kuten painotuotteisiin, nuotteihin, piirroksiin ja arkistomateriaaliin. Lacotten koreografia noudattaa aikakauden tyyliä mutta on täysin uusi, ja sitä on arvosteltu epäaitoudesta. Lacotten version roolin tulkitsijoihin Pariisin kansallisoopperassa kuuluvat Ghislaine Thesmar (Lacotten vaimo) ja Aurelie Dupont.


title: La Sylphide

text: "La Sylphide" sekoitetaan usein teokseen "Les Sylphides", joka sekin on tarujen sylfidiä käsittelevä baletti. Mihail Fokin on laatinut "Les Sylphidesiin" koreografian Ballets russes’lle lyhyenä esityksenä. Vaikka se on saanut idean "La Sylphidesta", se on tarkoitettu esitettäväksi itsenäisenä balettina omine ansioineen.


title: La Sylphide

text: John Barnettin ooppera "The Mountain Sylph" vuodelta 1834 perustuu "La Sylphiden" tarinaan. Siitä teki pilaa vuorostaan vuonna 1882 W. S. Gilbertin Savoy-ooppera "Iolanthe".


title: Espanjan hallitsija

text: Espanjan kuningas (esp." Rey de España") on Espanjan kuningaskunnan valtionpäämies. Nykyinen Espanjan kuningas on Felipe VI.


title: Espanjan hallitsija

text: Espanja on ollut kuningaskuntana vuosina 1516-1873 ja uudelleen vuosina 1874–1931 ja uudelleen vuodesta 1976.


title: Espanjan hallitsija

text: Vuosina 1873–1874 Espanja oli tasavalta. Kaoottisen 23 kuukautta kestäneen Espanjan ensimmäisen tasavallan jälkeen toteutettiin monarkian restauraatio, jonka myötä Alfonso XII:sta tuli Espanjan perustuslaillinen kuningas.


title: Espanjan hallitsija

text: Espanjan toinen tasavalta perustettiin vuonna 1931 kun Espanjan silloinen kuningas Alfonso XIII lähti maanpakoon kenraali Miguel Primo de Riveran diktatuurin (1923–1930) päättymisestä alkaneiden vuoden kestäneiden levottomuuksien jälkeen.


title: Espanjan hallitsija

text: Espanjan sisällissota syttyi 17. heinäkuuta 1936 kun kenraali Francisco Francon johtamat kansalliset joukot nousivat kapinaan vasemmistohallitusta vastaan oikeiston tukemana.


title: Espanjan hallitsija

text: Sisällissodan aikana alueella sijaitsi kaksi poliittista entiteettiä, kunnes viimeinen tasavaltalainen entiteetti antautui Francon kansallismielisille joukoille 1. huhtikuuta 1936.


title: Espanjan hallitsija

text: Vuosina 1936–1975 Espanja oli Francon alainen yksipuoluevaltio joka tunnettiin lähinnä nimellä "Estado Español" eli Espanjan valtio tai Espanjalainen valtio.


title: Espanjan hallitsija

text: Vuonna 1947 säädetty peruslaki palautti Espanjan kuningaskunnaksi. Valtaa ei kuitenkaan luovutettu kruununprinssi Juan de Borbónille, vaan laki määritteli, että "valtionpäämiehen asema kuuluu Espanjan ja Ristiretken caudillolle, armeijoiden generalissimolle eli Francisco Francolle.


title: Espanjan hallitsija

text: Francon kuoltua vuonna 1976 Alfonso XIII:n pojanpoika Juan Carlos I:n nousi valtaistuimelle ja demokratia palautettiin Espanjan vähitellen.


title: Espanjan hallitsija

text: Vuonna 2014 Juan Carlos I luopui kruunusta poikansa Felipe VI:n hyväksi.


title: Ruotsin hallitsija

text: Ruotsi on kuningaskunta, jonka nykyinen kuningas on Kaarle XVI Kustaa. Ruotsi on nykyään vahvasti parlamentaarinen maa, eikä sen kuninkaalla vuoden 1975 perustuslain astuttua voimaan ole ollut enää edes muodollista toimeenpanovaltaa, vaikkakin hän on ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja. Kuitenkin monarkialla on Ruotsissa voimakas suosio, kuninkaalla on laaja vaikutusvalta ja hän on perustuslain mukaan kansakunnan yhtenäisyyden ja perinteiden elävä symboli. Ruotsin hallitsijalle on annettu perustuslain nojalla täysi koskemattomuus eikä hallitsijaa voi syyttää mistään rikoksesta. Ylin poliittinen vallankäyttäjä Ruotsissa on pääministeri.


title: Ruotsin hallitsija

text: Islantilaisten saagojen mukaan Ruotsia hallitsi monen vuosisadan ajan Ynglinga-suku, jonka kantaisänä oli Odinin jälkeläinen Yngve. Todellisuudessa Ruotsi ei kuitenkaan liene muodostanut yhtenäistä kuningaskuntaa ennen 1100- tai 1200-lukua, vaan oli jakautunut moniin eri alueisiin. Ensimmäinen kuningas, jonka elämästä tiedetään enemmän kuin vain nimi ja muutamia yksittäisiä tapahtumia, on Eerik Voittoisa (Segersäll). Hän hallitsi Upplannissa 900-luvun lopulla. Ennen 1200-lukua ei yleensä tarkalleen tiedetä, missä, milloin ja kuinka kauan jokin kuningas hallitsi. Valintansa jälkeen kuningas vieraili eri maakunnissa. Vierailua nimitetään eerikinretkeksi.


title: Ruotsin hallitsija

text: Kustaa Vaasa otti 1540-luvulla käyttöön arvonimen "Ruotsin, Göötan ja Venden kuningas" (""). Tämä arvonimi oli käytössä vuoteen 1973 saakka, jolloin kuninkaaksi tullut Kaarle XVI Kustaa lyhensi sen muotoon "Ruotsin kuningas" ().


title: Mikko Koivisto (koripalloilija, 1979)

text: Mikko Koivisto (s. 25. tammikuuta 1979) on aktiiviuransa lopettanut suomalainen koripalloilija.


title: Mikko Koivisto (koripalloilija, 1979)

text: Kankaantaan Kisan kasvatti Koivisto pelasi Suomen miesten pääsarjaa Kisa Nokiassa/BC Nokiassa vuosina 1995–2002 ja I-divisioonaa samassa joukkueessa kaudella 2002–2003. Kaudeksi 2003–2004 hän siirtyi vielä pääsarjatasolle Pyrbasketiin. A- ja B-nuorten maaotteluja Koivisto pelasi yhteensä 24 kappaletta 9,5 pisteen keskiarvolla.


title: Mikko Koivisto (koripalloilija, 1979)

text: Syksyllä 2003 Koivisto kärsi kyynärpäävaivoista. Joulukuussa 2003 hän pelasi 200. SM-runkosarjaottelunsa. Hänen veljensä Markku Koivisto oli myös pääsarjatason koripalloilija.


title: Tanskan kuninkaallinen baletti

text: Tanskan kuninkaallinen baletti on yksi maailman vanhimmista balettiseurueista. Se perustettiin Tanskan kuninkaallisen teatterin pysyväksi tanssiryhmäksi vuonna 1748.


title: Tanskan kuninkaallinen baletti

text: Baletin alkuvuosina sitää kehittivät ranskalaiset ja italialaiset johtajat ja koreografit: Pierre Laurent, Vincenzo Galeotti ja varsinkin August Bournonville.


title: Tanskan kuninkaallinen baletti

text: 1800-luvun alamäen jälkeen baletti nousi uuteen kukoistukseen 1930-luvulta alkaen Harald Lander in ja hänen seuraajiensa johdolla. Lander tuotti Kööpenhaminaan kuuluisia ulkomaalaisia koreografeja kuten George Balanchine, Frederick Ashton ja Birgit Cullberg.


title: Monacon hallitsija

text: Monacon hallitsija (ransk. "Prince de Monaco") on Monacon ruhtinaskunnan valtionpäämies jo vuodesta 1604. Nykyinen hallitsija on Albert II:n.


title: Monacon hallitsija

text: Monacoa hallitseva Grimaldi-suku nousi hallitsija suvun asemaan vuonna 980 taistelussa saraseeneja vastaan ja sai palkkioksi näin ollen Monacon hallitsevaksi. Monaco oli Genovan suojeluksessa vuoteen 1331 saakka jolloin siitä tuli itsenäinen valtio. Monacon hallitsija käytti tuolloin nimeä Seigneur de Monaco eli Monacon herra.


title: Monacon hallitsija

text: Vuosina 1641-1859 Monaco oli Ranskan protektoraatti. Hallitsija sai tuolloin arvo nimen Monacon suurruhtinas. Vuonna 1731 Grimaldin suku sammui miehen puolelta ja Monacon hallitsijaksi nousi Louise Hippolyte Grimaldi.


title: Monacon hallitsija

text: Hän solmi avioliiton ranskalaisen aatelismiehen Jacques Francois Leonor De Goyon de Matignon ya de Thorignyn kanssa] joka oli Estoutevillen ja Vaentinoisin herttua.


title: Monacon hallitsija

text: Uudeksi sukunimeksi tuli De Matignon-Grimaldi. Vuosina 1859-1861 Monaco oli Piemonten suojeluksessa ja vuosina 1861-1918 Monaco oli jälleen itsenäinen mutta vuodesta 1918 se on ollut taas Ranskan suojeluksessa. Ranskan vallankumouksen aikana Monaco oli osa Ranskaa ja ruhtinas eli maanpaossa.


title: Monacon hallitsija

text: Grimaldi-suku palautettiin valtaistuimelle vuonna 1815.


title: Monacon hallitsija

text: Vuonna 1918 Ranska ja Monaco solmivat sopimuksen jossa Monacon itsenäisyyden eli suvereniteetin taajaksi tuli Ranska. Sopimuksen mukaan Monaco palautetaan osaksi Ranskaa mikäli nykyinen ruhtinassuku sammuu kokonaan.


title: Monacon hallitsija

text: Monacon nykyinen ruhtinas Rainier III:n nousi valta istuimelle vuonna 1949, isoisänsä Louis II:n kuoleman jälkeen. Rainier III:n äiti Louis II:n tytär Charlotte Louvet, joka oli alun perin Louis II:n avioton tytär ja myöhemmin legitimoitu lapsi vuodesta 1919 alkaen, luopui oikeuksistaan kruunuun poikansa Rainier III:n hyväksi ennen Louis II:n kuolemaa.


title: Luettelo Alankomaiden hallitsijoista

text: Tämä on luettelo Alankomaiden hallitsijoista. Luettelo on kronologinen. Luettelossa on myös Hollannin kuningaskunnan ja Yhdistyneen Alankomaiden kuningaskunnan hallitsjoita. Nykyinen Alankomaiden hallitsija on kuningas Willem-Alexander.


title: Luettelo Itävallan liittokanslereista

text: Tämä on luettelo Itävallan liittokanslereista. Luettelo alkaa Itävallan ensimmäisestä liittokanslerista Karl Rennerista, joka toimi niin kutsutun Saksalaisen Itävallan liittopresidenttinä. Itävalta oli Saksan miehittämä vuosina 1938–1943. Itävallan nykyinen liittopresidentin virka perustettiin vuonna 1945, jolloin liittokansleriksi nousi jälleen Karl Renner.


title: Ballet comique de la reine

text: Le Ballet comique de la reine on 15. lokakuuta 1581 esitetty tanssiesitys, jota pidetään ensimmäisenä balettina.


title: Ballet comique de la reine

text: Katariina de’ Medici tilasi "Le Ballet comique de la reinen" balettimestariltaan Balthazar de Beaujoyeulx’lta kuningas Henrik III:n vaimon Louise de Lorrainen sisaren Margueriten ja Joyeusen herttuan Anne de Joyeusen häihin.


title: Ballet comique de la reine

text: "Le Ballet comique de la reine" esitettiin Louvren rakennuskompleksin Petit-Bourbonin isossa salissa. Baletti esitettiin kohti hovia, joka istui huoneen yhdessä päässä. Varsinainen yleisö istui sivuille rakennetuilla tilapäisillä parvekkeilla. Esityksellä väitetään olleen 9 000–10 000 katsojaa, mutta aikalaisarviota on pidetty liioitteluna.


title: Ballet comique de la reine

text: Balettiesitys alkoi kello 22.00 ja kesti viisi ja puoli tuntia. Loisteliaiden lavasteiden rakentaminen maksoi omaisuuden. "Le Ballet comique de la reine" kertoi Kirken legendan, ja esitystä on kuvattu ranskalaisen tyylin ja italialaisen klassisen draaman teorian liitoksi. Kaikki tanssijat kuuluivat aatelistoon, ja esimerkiksi najadien rooleja esittivät kuningatar Louise ja muu hovin naisväki.


title: Luettelo Itävallan liittopresidenteistä

text: Tämä on luettelo Itävallan liittopresidenteistä. Luettelo alkaa Karl Seitzista, joka toimi Saksalais-Itävallan liittopresidenttinä. Itävalta oli Saksan miehittämä vuosina 1938–1945. Itävallan nykyinen liittopresidentin toimi perustettiin vuonna 1945, jolloin liittopresidentiksi nousi Karl Renner.


title: Sokrateen kuolema

text: Sokrateen kuolema () on ranskalaisen Jacques-Louis Davidin tunnettu historiamaalaus vuodelta 1787. Se esittää antiikin kreikkalaisen filosofin Sokrateen viimeisiä hetkiä ennen kuin hän kuolemaantuomittuna juo myrkkymaljan.


title: Sokrateen kuolema

text: Sokrates oli määrätty valitsemaan joko opetustensa kieltäminen tai kuolema juomalla myrkkykatkosta valmistettua myrkkyä. Maalauksessa Sokrates valmistautuu tyynesti kuolemaansa surevien oppilaittensa keskellä. Maalaus perustuu löyhästi Platonin dialogissa "Faidon" olevaan kuvaukseen Sokrateen kohtalosta. David kuitenkin yhdisteli siihen ideoita monesta eri lähteestä, muun muassa André Chénier’n runoista ja Diderot’n runoutta käsittelevästä tutkielmasta.


title: Sokrateen kuolema

text: Maalaus on 196 senttimetriä leveä ja 130 senttimetriä korkea. Se kuuluu nykyään New Yorkin Metropolitan Museum of Art -taidemuseon kokoelmiin.


title: Friedrich Carl von Savigny

text: Friedrich Carl von Savigny (21. helmikuuta 1779 Frankfurt am Main – 25. lokakuuta 1861 Berliini) oli preussilainen juristi, joka perusti oikeuden historiallisen koulukunnan.


title: Friedrich Carl von Savigny

text: Savigny kuului lorrainelaiseen perheeseen, jonka sukunimi on peräisin Charmes’n lähellä olevasta linnasta Moselin laaksossa. Jäätyään 13-vuotiaana orvoksi hänestä huolehti holhooja. Vuonna 1795 hän aloitti oikeustieteen opinnot Marburgin yliopistossa. Hänen opettajiinsa kuuluivat muun muassa saksalaisen rikosoikeuden uudistuksen uranuurtaja Anton Bauer (1772–1843) ja merkittävä keskiajan oikeuden tuntija Friedrich Weiß. Savigny on yksi oikeuden historiallisen koulukunnan perustajista. Koulukunnalla oli merkittävä vaikutus Euroopassa. Hänen oppilaisiinsa kuului belgialainen oikeushistorioitsija Auguste van Dievoet. Hän toimi Jacob ja Wilhelm Grimmin opettajana.


title: Friedrich Carl von Savigny

text: Opiskeltuaan Jenassa, Leipzigissa, Göttingenissä ja Hallessa Savigny palasi Marburgiin, jossa hänet promovoitiin tohtoriksi ja jossa hän opetti rikosoikeutta ja pandektioikeutta. Vuonna 1803 ilmestyi hänen kuuluisa tutkimuksensa omistusoikeudesta. Savigny nai vuonna 1804 Kunigunde Brentanon, Bettina von Arnimin ja Clemens Brentanon sisaren. Vuodesta 1808 alkaen Savigny opetti kolmen lukuvuoden ajan Landshutin yliopistossa roomalaista oikeutta.


title: Friedrich Carl von Savigny

text: Savignysta tuli vuonna 1843 Preussin oikeusministeri, ja tässä virassa hän uudisti maan oikeutta.


title: Friedrich Carl von Savigny

text: Hänen poikansa Karl Friedrich von Savigny (1814–1875) toimi myöhemmin Preussin ulkoministerinä.


title: Luxemburgin suurherttua

text: Luxemburgin suurherttua (ransk. "Grand-duc de Luxembourg", saks. "Großherzog von Luxemburg", letse. "Groussherzog vu Lëtzebuerg") on Luxemburgin suurherttuakunnan valtionpäämies.


title: Luxemburgin suurherttua

text: Napoléonin tappion jälkeen Wienin kongressissa vuonna 1815 Luxemburgista tehtiin suurherttuakunta, jonka suurherttuana toimi Alankomaiden kuningas. Sotilaallisen merkityksensä tähden alueen ei annettu liittyä osaksi Alankomaiden kuningaskuntaa. Luxemburg oli Alankomaiden kuninkaiden hallinnassa aina kuningas Vilhelm III:n kuolemaan saakka vuoteen 1890 jolloin siirtyi Nassau-Weilburgin suvulle kun Orania-Nassaun suku sammui Vilhelm III:n puolelta vanhan saalilaisen lain mukaisesti nainen ei voinut hallita maata mikäli on olemassa miespuolisia perillisiä jotka pysytävt hallitsemaan.


title: Luxemburgin suurherttua

text: Luxemburgin suurruhtinaaksi Nassau-Weilburgin hallitsijasuvusta nousi Nassaun herttua Aadolf Luxemburgin valtaistuimelle.


title: Luxemburgin suurherttua

text: Aadolf kuoli vuonna 1906 ja valtaistuimelle nousi hänen poikansa Vilhelm IV.


title: Luxemburgin suurherttua

text: Vilhelm IV:n vanhin tytär Marie-Adélaïde nousi kruununperijäksi vuonmna 1907 ja Luxemburgin ensimmäiseksi suurherttuattareksi vuonna 1912 Vilhelmin kuoleman jälkeen.


title: Luxemburgin suurherttua

text: Marie-Adélaïde oli poliittisesti aktiivinen suurherttuatar joka osallistui aktiivisesti suurherttuakunnan poliittiseen elämään josta maan parlamentti ei pitänyt vaan vaati suurherttuatarta luopumaan kruunusta. Vuonna 1919 Marie-Adélaïde luopui kruunusta pääministerin neuvosta ja uudeksi suurherttuattareksi nousi hänen sisarensa Charlotte. Marie-Adélaïde vietti loppu elämänsä nunnana.


title: Luxemburgin suurherttua

text: Suurherttuatar Charlotte pysytteli valtakautensa aikana erossa pävän politiikasta. Vuonna 1919 uusi perustuslaki vähensi huomattavasti monarkian valtaoikeuksia. Charlotte luopui kruunusta poikansa Jeanin hyväksi vuonna 1964. Jean itse luopui kruunusta vanhimman poikansa Henrin hyväksi vuonna 2000.


title: Luxemburgin suurherttua

text: Vuonna 2008 perustuslaillisen kriisin jälkeen, joka kosti eutanasiasta säädettyä lakia jota suurherttua vastusti, maan parlamentti muutti perustuslakia siten että suurherttualle jäi vain seremoniallinen rooli


title: Horatiusten vala

text: Horatiusten vala () on ranskalaisen Jacques-Louis Davidin tunnettu historiamaalaus vuodelta 1784. Maalauksen aiheena on Antiikin Rooman aikainen legenda 600-luvulla eaa. eläneistä kolmesta Horatiuksen veljeksestä, jotka valittiin Rooman edustajina taistelemaan Alba Longaa edustaneita Curiatiuksia vastaan. Maalaus esittää Horatiuksia vannomassa valaa, jonka mukaan he ovat valmiita joko voittamaan taistelun tai kuolemaan. "Horatiusten valaa" pidetään uusklassisen maalaustaiteen merkkiteoksena.


title: Horatiusten vala

text: Maalauksen korkeus on 3,3 metriä ja leveys 4,25 metriä. Se kuuluu nykyään Louvren taidemuseon kokoelmiin.


title: Horatiusten vala

text: David maalasi "Horatiusten valan" vuonna 1784 saamansa kuninkaallisen tilauksen seurauksena, ja hän matkusti työskentelemään Roomaan saadakseen siihen innoitusta. Aiheen hän ilmeisesti lainasi Pierre Corneillen vuonna 1640 ilmestyneestä klassikkonäytelmästä "Horatius", joskaan maalaus ei suoraan perustu mihinkään näytelmän kohtauksista. Alkujaan tarina on peräisin Titus Liviukselta, joka ei tosin myöskään mainitse valaa.


title: Horatiusten vala

text: Tarinan mukaan Rooman ja Alba Longan kaupunkivaltioiden välinen sota päätettiin lopettaa siten, että kummastakin kaupungista valittiin kolme veljestä taistelemaan toisiaan vastaan. Rooman edustajiksi valittiin Horatiukset ja Alba Longan edustajiksi Curiatiukset, vaikka he olivat avioliiton kautta sukua toisilleen. Maalauksessa Horatiusten veljesten isä on juuri antamassa heille miekkoja, samalla kun perheen naiset surevat taustalla. Kaksi nuorempaa naista ovat Curiatiusten sisar ja vanhimman Horatiuksen vaimo Sabina sekä Horatiusten sisar ja yhden Curiatiuksen vaimo Camilla. Taaimpana Horatiusten äiti pitelee lapsenlapsiaan. Maalauksessa Horatiusten vannoma vala ilmentää isänmaallisuutta ja samalla stoalaista tyyneyttä.


title: Horatiusten vala

text: "Horatiusten vala" on nähty uusklassisen tyylin uraauurtavana mestariteoksena, sillä se poikkesi toteutukseltaan niin selvästi aiemmasta rokokootyylistä. Asetelma on karun yksinkertainen ja sekä taustalla näkyvä huone että sotureiden asennot on sommiteltu tiukan geometrisesti. Hahmot on kuvattu etualalla jähmettyneissä asennoissa tyhjien tilojen erottamina kuin näyttämöllä. Hillityt värit, kirkas valaistus ja hahmojen selvästi erottuvat ääriviivat sekä yleensä koko teoksen ankara yksinkertaisuus edustivat kaikki poikkeamaa rokokootyylistä. Maalauksessa on myös luotu kontrasti mies- ja naishahmojen välille: Miesten vartalot noudattelevat suoria geometrisia linjoja ja heidän asunsa ovat kirkkaamman väriset, kun taas naisten vaatteiden värit ovat laimeammat ja heidän vartalonsa ovat mutkalla.


title: Horatiusten vala

text: "Horatiusten vala" oli valmistuttuaan ensi kerran esillä Davidin Rooman ateljeessa vuonna 1785 ja myöhemmin samana vuonna Pariisin salongissa. Se nostatti heti sensaation ja tulkittiin uuden tyylisuuntauksen manifestaatioksi, vaikka käsitettä uusklassismi ei ollutkaan vielä olemassa. Myöhemmin "Horatiusten valaa" tulkittiin, luultavasti vastoin Davidin alkuperäistä ajatusta, myös poliittisena ohjelmanjulistuksena, jossa tuomittiin Ranskaa hallinnut turmeltunut aristokratia ja vaadittiin paluuta tasavaltaisen Rooman ankariin ja patrioottisiin kansalaishyveisiin. Maalaus ja sen vastaanotto joka tapauksessa tekivät Davidista Ranskassa suoranaisen sankarin.


title: Dieter Lehnhoff

text: Dieter Lehnhoff (s. 27. toukokuuta 1955 Guatemala) on guatemalalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hänellä on myös Saksan kansalaisuus.


title: Dieter Lehnhoff

text: Lehnhoff opiskeli yksityisesti viulunsoittoa José Santos Paniaguan johdolla vuosina 1964–72 sekä sävellystä ja pianonsoittoa yksityisesti Harold Blanchardin johdolla 1970–72. Tämän jälkeen hän opiskeli Salzburgin Mozarteumissa analyysiä Friedrich Hellerin sekä sävellystä ja elektronista musiikkia Klaus Agerin johdolla vuoteen 1976 saakka. Myöhemmin hän opiskeli sävellystä, orkesterinjohtoa ja musiikkitiedettä Amerikan katolisessa yliopistossa, josta hän sai taiteiden maisterin arvon vuonna 1987 ja filosofian tohtorin arvon 1990.


title: Dieter Lehnhoff

text: Lehnhoff on säveltänyt pääasiassa orkesteri-, kamari- ja kuoromusiikkia. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös muun muassa elektroakustisia teoksia ja ooppera "Satuyé", jonka libreton hän itse kirjoitti. Hänen musiikkiaan on esitetty Guatemalan lisäksi Argentiinassa, Itävallassa, Kolumbiassa, Costa Ricassa, Ecuadorissa, Saksassa, Japanissa, Meksikossa, Espanjassa, Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa ja Venezuelassa. Lehnhoff aloitti vuonna 1992 Ensemble Millenniumin johtamisen ja hän on lisäksi soittanut siinä viulua. Vuosina 1994–96 hän johti Guatemalan uutta filharmonista orkesteria. Lehnhoff on myös toiminut Orquesta Millenniumin ja Guatemalan kansalliskuoron musiikillisena johtajana.