title: ARM Holdings

text: ARM Holdings on puolijohteiden ja ohjelmistojen suunnitteluyhtiö, jonka omistaa SoftBank Group. Yhtiön päämaja sijaitsee Cambridgessä Britanniassa. Yhtiön historia juontaa Acorn Computers -yritykseen.


title: ARM Holdings

text:
Yhtiön tunnetuin tuote on ARM-suoritin, jonka käskykannan ja arkkitehtuurin se lisensoi sopimusvalmistajille.
Lyhenne "ARM" esiintyi ensi kerran vuonna 1983 ja tarkoitti "Acorn RISC Machine". Suoritinta käytettiin ensi kerran Acorn Archimedes -tietokoneessa.


title: ARM Holdings

text: Yhtiö on perustettu vuonna 1990 nimellä "Advanced RISC Machines Ltd" Acorn Computersin, Apple Computerin ja VLSI Technologyn yhteisyrityksenä. Yritys perustettiin ARM-suorittimen kehityksen edistämiseen.


title: ARM Holdings

text: Vuonna 2013 yhtiö oli kolmanneksi suurin grafiikkasuorittimien toimittaja Qualcommin ja Imagination Technologiesin jälkeen.


title: Fernando Ocáriz Braña

text: Monsignore Fernando Ocáriz Braña (s. 27.10.1944) on espanjalainen katolinen pappi ja teologi ja Opus Dein nykyinen prelaatti. Paavi Franciscus nimitti hänet tähän tehtäväänsä 23.1.2017. Hän on julkaissut useita kirjoja ja hän on Vatikaanissa Uskonopin Kongregaation neuvonantaja.


title: Fernando Ocáriz Braña

text: Fernando Ocáriz Braña syntyi Pariisissa 27.10.1944 José Ocáriz Gómezin ja Maria-Dolores Brañan nuorimpana lapsena kahdeksasta. Hän opiskeli fysiikkaa Barcelonan yliopistossa valmistuen vuonna 1966.


title: Fernando Ocáriz Braña

text: Fysiikan ohella hän opiskeli teologiaa Roomassa asuen vuonna 1960 Opus Dein perustajan pyhän Josemaría Escriván kanssa. Teologian lisensiaatiksi hän valmistui Paavillisesta Lateraaniyliopistosta 1969 ja teologian tohtoriksi Espanjassa Navarran Yliopiston vuonna 1971. Myöhemmin samana vuonna hänet vihittiin katoliseksi papiksi. Pappeutensa ensimmäiset vuodet hän omisti yliopisto-opiskelijoiden ja nuorten parissa tehtävään työhön.


title: Fernando Ocáriz Braña

text: Uskonopin Kongregaation konsultoiva jäsen hän on toiminut vuodesta 1986 ja erinäisten Rooman kuurian osastojen konsulttina vuodesta 2003 ja paavillisen uuden evankelioinnin konsiilin konsulttina vuodesta 2011. Vuodesta 1989 hän ollut paavillisen Teologisen Akatemian jäsen. Vuonna 2009 ilmoitettiin hänen osallistuvan opillisiin keskusteluihin Pius X pappien veljeskunnan ja Pyhän istuimen välillä. John Allen mukaan Ocáriz on Pyhän istuimen oppijulkaisun Dominus Iesus yksi tärkeimmistä laatijoista.


title: Fernando Ocáriz Braña

text: 1980-luvun alussa kun Roomaan perustettiin paavillinen Santa Crocen yliopisto, oli Ocáriz yksi sen vakinaisista opettajista. Hän opetti teologian perusteita.


title: Fernando Ocáriz Braña

text: Javier Echevarria, Opus Dein edellinen prelaatti nimitti Ocárizen Opus Dein yleisvikaariksi 23.4.1994 ja vuonna 2014 Opus Dein apulaisvikaariksi. Hän toimi 22 vuotta edeltäjänsä läheisimpänä työkumppanina. Tänä aikana hän on matkustanut yhdessä Echevarrian kanssa yli 70 maahan. Suomessa Fernando Ocáriz kävi viimeksi 16.10.2016 yhdessä edeltäjänsä, piispa Javier Echevarien kanssa.


title: Fernando Ocáriz Braña

text: Javier Echevarrían kuoltua joulukuussa 2016, tuli Ocárizta Opus Dein sääntöjen mukaisesti sen väliaikainen johtaja. 23.1.2017 hänet valittiin uudeksi Opus Dein prelaatiksi.


title: Fernando Ocáriz Braña

text: Hän on kirjoittanut useita filosofisia ja teologisia teoksia erikoistuen teologian perusteisiin ja kristologiaan


title: Last Nite

text: Last Nite on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Strokesin kappale, joka julkaistiin toisena singlenä yhtyeen debyyttialbumilta "Is This It" 5. marraskuuta 2001. ”Last Nite” nousi Britannian singlelistalla parhaimmillaan sijalle 14.


title: Pasir Risin metroasema

text: Pasir Ris on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Pasir Risissä Singaporen itäisellä suuralueella. Se avattiin 16. joulukuuta 1989. Se on East West Linen itäinen pääteasema.


title: Oxyporus

text: Oxyporus voi tarkoittaa


title: Someday

text: Someday tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Someday (The Strokesin kappale)

text: Someday on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Strokesin kappale, joka julkaistiin kolmantena singlenä yhtyeen debyyttialbumilta "Is This It" 23. syyskuuta 2002. ”Someday” nousi Britannian singlelistalla parhaimmillaan sijalle 27.


title: Karstalanka

text: Karstalanka on lyhytkuituisesta ja kiharasta karstavillasta karstattua ja kehrättyä lankaa. Karstavilla tarkoittaa lampaasta leikattua villaa, joka soveltuu karstavillakehräämön raaka-aineeksi ja vanutettavaksi. Langan kuitumateriaalina käytetään lyhyttä ja karkeaa joko isokiharaista tai suoraa villaa, jota ei kammata eli poisteta kampakoneella määrämittaa lyhyempiä kuituja pois kuten kampalangan valmistuksessa. Karstalangan raaka-aineena on käytetty villan ohella villalumppua (hylättyjä villaisia kankaita ja vaatteita), kampavillan lyhytkuituista kehruujätettä, karvoja ja tekokuituja. Koska karstalangan kuidut eivät ole suoria ja yhdensuuntaisia, näyttää lanka pörröiseltä. Sitä käytetään erityisesti vanutettavien kankaiden kutomiseen. Karstavillalangat ovat tavallisesti kertaamattomia eli niitä ei ole valmistettu kiertämällä kahta tai useampaa ohuempaa lankaa toistensa ympäri. Puhe- ja kauppakielessä karstalangalla tarkoitetaan yleensä karstavillalankaa.


title: All for Love

text: All for Love on Bryan Adamsin, Robert "Mutt" Langen ja Michael Kamenin tekemä kappale "The Three Musketeers" -elokuvan soundtrackille. Kappaleen esittivät Bryan Adams, Rod Stewart ja Sting. Kappale julkaistiin CD-singlenä Yhdysvalloissa 16. marraskuuta 1993. Se oli maailmanlaajuinen hitti yltäen listaykkösiksi ympäri Eurooppaa ja Pohjois-Amerikkaa.


title: All for Love

text: Kappaleen nimi sai inspiraationsa muskettisoturien tunnuslauseesta: "Yksi kaikkien, ja kaikki yhden puolesta" ("All for one, and one for all").


title: All for Love

text: Yhdysvalloissa kappale ylsi sijalle yksi "Billboard Hot 100 -listalla 22. tammikuuta 1994. Se pysyi listaykkösenä kolme viikkoa. Se myi 1,2 miljoonaa kappaletta Yhdysvalloissa ja sai RIAA:lta platina -serifikaatin.


title: Kjetil Dammen

text: Kjetil Hagtvedt Dammen (s. 14. syyskuuta 1983) on norjalainen maastohiihtäjä. Hän on erikoistunut pitkille matkoille.


title: Kjetil Dammen

text: Dammen on kilpaillut Ski Classics -sarjassa sen ensimmäisestä kaudesta 2011 lähtien. Hän edustaa Team LeasePlania. Yksittäisessä osakilpailussa hän on parhaimmillaan ollut neljäs König Ludwig Laufissa kaudella 2013. Kokonaiskilpailussa Dammen on ollut parhaimmillaan yhdeksäs kaudella 2012.


title: Kjetil Dammen

text: Dammen ei ole kilpaillut maailmancupissa. Skandinavia Cupissa hän kilpaili vuosina 2007–2012 ollen parhaimmillaan kuudes Tolgassa 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa 5. tammikuuta 2008.


title: Kjetil Dammen

text: NM-kilpailuissa Dammen on ollut parhaimmillaan kahdeksas 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa Rørosissa 2009.


title: Tasha Taylor

text: Tasha Taylor on yhdysvaltalainen blues- ja soullaulaja, lauluntekijä ja näyttelijä. Hän on julkaissut kolme soololevyä ja esiintynyt Dan Aykroydin ja Jim Belushin vetämillä The Blues Brothers -kiertueilla. Taylorin isä oli laulaja Johnnie Taylor, jonka kappale ”Disco Lady” oli neljä viikkoa Billboard Hot 100 -listan ykkösenä vuonna 1976. Näyttelijänä Tasha Taylor on esiintynyt muun muassa televisiosarjojen "House" ja "Ruma Betty" jaksoissa.


title: Tasha Taylor

text: Suomalainen blueslaulaja Ina Forsman on esiintynyt Tasha Taylorin kanssa Ruf-levymerkin järjestämällä Blues Caravan -kiertueella Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Suomessa Blues Caravan kiersi Helsingissä, Tampereella, Lahdessa ja Turussa. Huhtikuussa 2017 Taylor konsertoi Malmitalolla Helsingissä.


title: Mesiviitta

text: Mesiviitta on kukan tai mykerön pinnassa oleva kuvio tai kuviointi, jonka tarkoituksena on ohjata mettä hakeva eläin, tyypillisesti hyönteinen, meden luo. Mettä hakeva eläin voi samalla usein myös pölyttää kukan.


title: Mesiviitta

text: Teriöltään säteittäissymmetrisissä kukissa ja mykeröissä mesiviitat muodostavat usein ympyrämäisen tai maalitaulumaisen kuvion, jonka keskelle mettä hakeva eläin voi "tähdätä". Teriöltään torvimaisissa ja huulimaisissa kukissa mesiviitat voivat olla viivamaisia kuvioita, jotka ohjaavat kukan pohjalle.


title: Mesiviitta

text: Mesiviittojen näkemiseen saatetaan tarvita kykyä nähdä ultraviolettivalon aallonpituuksia, jolloin ne eivät näy ihmissilmälle ilman apuvälineitä.


title: Dalia Contreras

text: Dalia Contreras (s. 20. syyskuuta 1983 Cabudare, Lara, Venezuela) on venezuelalainen taekwondoin ja olympiamitalisti. Hän voitti pronssia Pekingissä 2008 naisten alle 49-kiloisten sarjassa. Voitettuaan Saksan Sümeyye Manzin pistein 4–2 ja Yhdysvaltain Charlotte Craigin 3–2, hän hävisi tasapisteisiin 2–2 päättyneen välieräottelun thaimaalaista Buttree Puedpongia vastaan. Pronssiottelussa hän voitti Kenian Mildred Alangon pistein 1–0. Contreras oli osallistunut myös edeltäviin, Ateenassa vuonna 2004 järjestettyihin kesäolympialaisiin ja sijoittunut kahdeksanneksi.


title: Dalia Contreras

text: Contreras saavutti MM-kilpailuissa pronssia 47 kg:n painoluokassa 2001 ja 2003. Hän voitti Pan-Amerikan-mestaruuden 47-kiloisissa vuonna 2000. Pan-Amerikan kisoissa hän saavutti hopeaa 49 kg:n sarjassa 2003.


title: Ingrid Goes West

text: Ingrid Goes West on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen musta komediaelokuva, jonka on ohjannut Matt Spicer. Sen päärooleissa esiintyvät Aubrey Plaza ja Elizabeth Olsen. Elokuva kertoo epävakaasta Ingridistä (Plaza), joka muuttaa Los Angelesiin tavatakseen Instagram-malli Taylor Sloanen (Olsen), johon hänellä on pakkomielle.


title: Ingrid Goes West

text: "Ingrid Goes West" sai ensi-iltansa Sundancen elokuvajuhlilla tammikuussa 2017. Tuotantoyhtiö Neon osti elokuvan levitysoikeudet Pohjois-Amerikassa ja sen ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 11. elokuuta 2017.


title: Darja

text: Darja on naisen etunimi. Se on muunnos nimestä Daria, joka on Darius-nimisen naispuolinen vastine. Darius taas on latinalaistettu muoto muinaisen Persian hallitsijoiden nimestä Dārayavahush, joka tunnetaan paremmin kreikkalaisessa muodossa Dareios (Δαρειος). Nimi Dārayavahush on yhdistetty persian kielen "omistamista" ja "hyvää" merkitsevistä sanoista.


title: Darja

text: Samaa alkuperää on suomalainen naisennimi Tarja.


title: Zoolander 2

text: Zoolander 2 (; markkinoinnissa kirjoitusmuotoina "2oolander" ja "Zoolander No. 2") on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut Ben Stillerin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat itse Stiller, Owen Wilson, Will Ferrell, Penélope Cruz ja Kristen Wiig. Stiller käsikirjoitti elokuvan Justin Theroux’n, Nicholas Stollerin ja John Hamburgin kanssa ja tuotti Stuart Cornfeldin, Scott Rudinin ja Clayton Townsendin kanssa. Elokuva on jatko-osa vuonna 2001 ensi-iltansa saaneelle "Zoolanderille".


title: Zoolander 2

text: "Zoolander 2" sai elokuvakriitikoilta kielteiset arvostelut ja tuotti maailmanlaajuisesti lähes 56 miljoonaa dollaria.


title: Zoolander 2

text: Legendaarinen huippumalli, kerran muotimaailman kuumin nimi Derek Zoolander (Ben Stiller) on hylännyt mallintyöt ja vetäytynyt erakoksi kaukaiseen erämökkiin menetettyään vaimonsa onnettomuudessa ja poikansa huoltajuuden. Zoolanderin parhaalla ystävällä Hansel McDonaldillakaan (Owen Wilson) ei mene asiat enää hyvin. McDonaldin kasvot ovat tuhoutuneet Zoolanderin vaimon hengen vaatineessa onnettomuudessa niin pahasti, että hän on joutunut luopumaan urastaan, ja nykyään hän asuu haareminsa kanssa aavikolla. Heitä tarvitaan jälleen, kun joku alkaa salamurhata maailman kauneimpia ihmisiä. Murhatuilla on kuollessaan kasvoillaan Zoolanderin maailmankuulu Blue Steel -poseeraus. Interpolin muotiosaston agentti Valentina Valencia (Penélope Cruz) uskoo Zoolanderin olevan avain maailmanlaajuisen murhasarjan ratkaisuun. Zoolander ja McDonald joutuvat palata ja soluttautua takaisin muotimaailmaan suorittamaan salaista tehtävää. He saavat selville salajuonen, jota johtaa pirullinen muotiguru ja rikollisnero Jacobim Mugatu (Will Ferrell).


title: Zoolander 2

text: Joulukuussa 2008 Ben Stiller kertoi haluavansa tehdä "Zoolanderille" jatko-osan. Alkuvuonna 2010 Justin Theroux palkattiin "Zoolander 2":n käsikirjoittajaksi ja ohjaajaksi. Myöhemmin Stiller kertoi olevansa myös käsikirjoittamassa elokuvaa, jonka ohjaajaksikin hänet myöhemmin kiinnitettiin. Tammikuussa 2011 Stiller kertoi elokuvan käsikirjoituksen valmistuneen. "Zoolander 2":n roolitus aloitettiin loppuvuonna 2014. Penélope Cruz, ensimmäisen "Zoolander"-elokuvan ihailija, oli uusista näyttelijöistä yksi ensimmäisistä, joka kiinnitettiin elokuvaan. Stiller ja Wilson esiintyivät Derek Zoolanderiksi ja Hansel McDonaldiksi pukeutuneina "Paris Fashion Week" -muotitapahtumassa Pariisissa 10. maaliskuuta 2015.


title: Zoolander 2

text: "Zoolander 2":n kuvaukset alkoivat 7. huhtikuuta 2015 ja päättyivät 13. heinäkuuta 2015. Elokuva kuvattiin Cinecittàn studioilla Roomassa, ja sen tuotantoyhtiöinä olivat Red Hour Films ja Scott Rudin Productions. Elokuvan budjettina oli 50 miljoonaa dollaria. Paramount Pictures julkaisi elokuvan trailerin 18. marraskuuta 2015.


title: Zoolander 2

text: "Zoolander 2" sai ensi-iltansa Lontoossa 4. helmikuuta 2016. Ensi-illan aikana Stiller pääsi "Guinnessin ennätystenkirjaan" pisimmästä selfiekepistä, joka oli pituudeltaan 8,56 metriä. Elokuvan Yhdysvaltain ensi-ilta oli New Yorkissa 9. helmikuuta 2016. Yhdysvalloissa elokuva sai maanlaajuisen teatteriensi-iltansa 3 394 elokuvateatterissa 12. helmikuuta 2016, ja teatterilevitys laajeni viikkoa myöhemmin 3 418 elokuvateatteriin. Elokuvan Suomen teatteriensi-ilta oli 66 salissa 12. helmikuuta 2016. Elokuvan teatterilevittäjinä olivat Yhdysvalloissa Paramount Pictures ja Suomessa Finnkino.


title: Zoolander 2

text: "Zoolander 2" tuotti Yhdysvalloissa avausviikonloppunaan 13 841 146 dollarin lipputulot. Elokuva tuotti Yhdysvalloissa seitsenviikkoisen teatterikierroksensa aikana yhteensä 28 848 693 dollaria ja ulkomailla 27 120 307 dollaria. Elokuva tuotti Suomessa avausviikonloppunaan 104 784 dollaria ja oli kyseisen viikonlopun 6. katsotuin elokuva 8 529 hengen katsojamäärällään. Elokuva tuotti Suomessa yhteensä 198 798 dollaria. Maailmanlaajuisesti "Zoolander 2" tuotti yhteensä 55 969 000 dollarin lipputulot.


title: Zoolander 2

text: Paramount Pictures julkaisi elokuvan Yhdysvalloissa DVD:lle ja blu-raylle 24. toukokuuta 2016 ja Suomessa 27. kesäkuuta 2016.


title: Zoolander 2

text: "Zoolander 2" on saanut elokuvakriitikoilta kielteisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 23% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 4,5/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 202 arviointiin. 41 457 käyttäjästä 21% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 2,3/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan 42 arvostelun perusteella elokuva on saanut 34 pistettä sadasta mahdollisesta. Metacriticin 169 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 4,3/10. Internet Movie Databasen 44 633 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 4,8/10.


title: Peukaloruuvi (tv-ohjelma)

text: Peukaloruuvi oli Yleisradion TV1:ssä 1960-luvun lopulla esittämä haastatteluohjelma. Siinä käytettiin ensimmäisen kerran ns. "revolverihaastattelu"-tyyliä Suomen televisiossa. Ohjelman toimittajiin kuuluivat mm. Seppo Tikka ja Pentti Lumme.


title: Helsingin kaapelitelevisio

text: Helsingin Kaapelitelevisio Oy aloitti säännöllisen lähetystoimintansa vuonna 1975. Yhtiön taustavoimiin kuuluivat mm. Taloudellinen Tiedotustoimisto ja Elinkeinoelämän valtuuskunta. Sillä oli lähetyksiä kolmella kanavalla: H(elsinki), T(ieto) ja V(iihde). Yhtiö lähetti kanavilla myös uutisia, jotka olivat pääasiassa paikallisia. Kanavan oma tuotanto lopetettiin vuonna 1980, jonka jälkeen se aloitti säännöllisen satelliittiivälitteisten ohjelmien jakelutoiminnan.


title: C99

text: C99 (ent. C9X) on C-kielen versio, joka on ISO-standardi ISO/IEC 9899:1999 (1999).


title: C99

text: Versio laajentaa C90 (1990) ominaisuuksia. Versio on korvattu C11 (2011) versiolla.


title: C99

text: Standardissa on määritelty tukea eräissä muissa kielissä yleistyneille toiminnoille ja mm. päivitetty tietotyyppien tukea.


title: C99

text: Uudessa standardissa on lisätty ja kehitetty ominaisuuksia:


title: Kometfabriken

text: Kometfabriken on suomenruotsalainen vuonna 2002 perustettu pop-yhtye. Vaasasta kotoisin oleva Kometfabriken sai levytys-sopimuksen EMI:n kanssa Suomessa huhtikuussa 2005. Yhtyeen esikoisalbumi "Kometfabriken" julkaistiin vuonna 2006.


title: Kometfabriken

text: Yhtyeen vuonna 2005 julkaisema single ”Gott Nytt År” saavutti ensimmäisen sijan suomen virallisella singlelistalla.


title: Filippa Fleming

text: Filippa Eerikintytär Fleming (k.1578) oli suomalainen aatelisnainen ja maanomistaja. Hän oli amiraali, valtaneuvos, Etelä-Suomen laamanni Erik Flemingin ja Hebbla Siggentyttären Sparren tytär sekä Joakim Flemingin ja muun muassa Nokinenänä ja rautamarskina tunnetun Klaus Flemingin (n. 1535–1597) sisar. Hän kuoli naimattomana.


title: Filippa Fleming

text: Fleming syntyi 1530-luvulla, oletettavasti jossain isänsä omistamista monista kartanoista, joko Siuntion Suitiassa tai Paraisten Kuitiassa. Hän peri vanhempiensa kuoltua Pöytyällä sijaitsevan Yläneen kartanon, paljon käteistä rahaa sekä Ruotsissa sijaitsevia maatiloja. Hän on erityisen tunnettu testamentistaan, jota pidetään tärkeänä historiallisena dokumenttina Suomen historiassa. Hän testamenttasi vuonna 1578 Yläneen Juhana III:lle, Ruotsissa omistamansa maat veljentyttärelleen Annalle ja kaiken irtaimen silloiselle kihlatulleen Knut Jönsson Kurckille. Hänen testamenttinsa oli poikkeuksellinen, koska sen oli tehnyt naimaton nainen ja koska hän vaati siinä perintölain poikkeusta olla jättämättä omaisuutta veljelleen, mikä myös hyväksyttiin.


title: ACC-oksidaasi

text: ACC-oksidaasi eli 1-aminosyklopropaani-1-karboksylaattioksidaasi on entsyymi, joka hapettaa 1-aminosyklopropaanikarboksyylihapon eteeniksi. Entsyymiä esiintyy kasveissa ja se osallistuu eteenin tuottajana muun muassa kasvien hedelmien kypsymiseen. ACC-oksidaasin EC-numero on EC 1.14.17.4.


title: ACC-oksidaasi

text: Rakenteeltaan ACC-oksidaasi on monomeeri ja entsyymin molekyylimassa on noin 35–39 kDa. ACC-oksidaasi vaatii koentsyymeikseen askorbiinihappoa ja rautaa. Isoaskorbiinihappo voi toimia koentsyyminä askorbiinihapon sijaan, mutta tällöin entsyymin toiminta ei ole yhtä tehokasta. ACC-oksidaasi vaatii toimiakseen myös hiilidioksidia, joka mahdollisesti muodostaa entsyymin lysiiniaminohappojen sivuketjujen kanssa karbamaattiryhmiä, jotka koordinoituvat rauta-atomeihin. Hapettimena reaktiossa toimii happi. ACC-syntaasin katalysoiman reaktion reaktiomekanismista ei ole täyttä varmuutta. Entsyymi muodostaa mahdollisesti 1-aminosyklopropaani-1-karboksyylihaposta N-hydroksyylijohdannaisen, joka hajoaa eteeniksi, vedeksi, hiilidioksidiksi ja syanoformiaatti-ioneiksi, jotka ovat epästabiileja ja hajoavat syanidi-ioneiksi ja hiilidioksidiksi. Askorbiinihappo hapettuu reaktiossa dehydroaskorbiinihapoksi.


title: ACC-oksidaasi

text: Eräiden kasvien kasvua säätelevien maatalouskemikaalien esimerkiksi proheksadionikalsium ja trineksapakki-etyyli voivat toimia askorbiinihapon rakenteen matkijoina ja estää ACC-oksidaasin toimintaa. Niiden teho perustuu osittain tähän.


title: Rantalan harkkohytti

text: Rantalan (Hagan) harkkohytti sijaitsi Kortesjärvellä Rantalan kylässä Purmojoen varrella. Harkkohytti oli toiminnassa vuosina 1825–1852.


title: Rantalan harkkohytti

text: Harkkohytin perustivat ilmeisesti paikalliset talonpojat. Se käytti raudan valmistukseen Palo- ja Purmojärvistä nostettua järvimalmia sekä Purmojärven kylässä sijainneiden Kontiaisen ja Skåtterin talojen mailta kerättyä suomalmia. Harkkohytin omistajaksi tuli 1830-luvulla kauppias Gustaf Adolf Lindqvist joka teki pieniä uudistuksia laitokseen. Viimeisinä aikoina harkkohytti oli pitkiä aikoja käyttämättä.


title: Rantalan harkkohytti

text: Harkkohytin läheisyydessä oli myös muita teollisuuslaitoksia. Kauppias Lindqvistin harkkohytiltä noin puolen kilometrin päähän alavirtaan perustama lumppupaperitehdas sai privilegionsa 1846 ja se toimi vuosina 1848–1856/1859. Harkkohytin pohjoipuolella saattoi toimia lyhyen aikaa kaakeli-, fajanssi- ja saviruukkutehdas jolle Carl Jacob ja Abraham August saivat privilegion vuonna 1862. Alueella toimi pisimpään vesimylly ja saha.


title: Rantalan harkkohytti

text: Rantalan harkkohytistä ei ole säilynyt maan päällä näkyviä jäänteitä, ruukin padon paikka näkyy kuitenkin vielä koskessa. Joenuoma on entisen paperitehtaan kohdalla muuttunut ja entiselle harkkohytin paikalle on jokea ruopattaessa kasattu maata. Harkkohytin perustukset olivat näkyvissä vielä 1980-luvun alussa mutta ne ovat sittemmin jääneet pengerretyn rantanurmikon alle.


title: Matias Riikonen

text: Matias Riikonen (s. 1989) on suomalainen kirjailija. Hänen esikoisromaaninsa "Nelisiipinen lokki" oli ehdolla Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Toinen romaani "Suuri fuuga" ja proosavihko "Kiertorata" ilmestyivät 2017. Ne voittivat samana vuonna Kalevi Jäntin kirjallisuuspalkinnon.


title: Matias Riikonen

text: Riikonen on käynyt Oriveden Opiston kirjoittajalukion ja opiskellut kotimaista kirjallisuutta Helsingin yliopistossa.


title: Matias Riikonen

text: Esikoisromaani "Nelisiipinen lokki" kuvaa yhden vuorokauden tapahtumia koulurakennuksessa ja sen liepeillä. Romaani käsittelee halua ja kaipausta sekä ihmisten, koneiden ja kuvien välisiä rajoja.


title: Matias Riikonen

text: Toinen romaani "Suuri fuuga" julkaistiin yhdessä proosavihko "Kiertoradan" kanssa. Molemmat teokset lainaavat muotonsa klassisesta musiikista. "Suuri fuuga" käsittelee suomalaisen muinaisuuden kaukaisuutta ja tulevaisuuden vierautta. "Kiertorata" kuvaa kahden junasiivoojan ajatuksia heidän kiirehtiessään läpi vaunujen, ja samalla se on miniatyyrikuva teollisesta ajasta ja luonnonvarojen hupenemisesta.


title: Fredriksbergin (Sollan) ruukki

text: Fredriksbergin (Sollan) ruukki toimi Ulvilan Kaasmarkussa Kullaanjoessa olevan Solakosken (Sollankoski) rannalla vuodesta 1781 aina 1910-luvulle saakka. Ruukin laitokset omisti läheinen Leineperin ruukki.


title: Fredriksbergin (Sollan) ruukki

text: Fredriksbergin ruukin perusti 1781 majuri Berndt Johan Hastfer joka oli aiemmin vuonna 1771 perustanut 2,5 kilometrin päähän Leineperin ruukin (silloinen nimi Fredriksforsin ruukki). Fredriksbergin ruukin alueella toimi levy- ja nippuvasarapaja, kankivasarapaja, valssaamo ja halkosaha. Ruukkialueella oli patorakennelmia, hiili- ja rautamakasiineja sekä työväenasuntoja ruukin työväelle.


title: Fredriksbergin (Sollan) ruukki

text: Entisellä ruukkialueella on näkyvissä rakennusten kivijalkoja ja vasarapajaan johtanut kivetty uoma. Ruukin kankivasarapaja muutettiin navetaksi 1905 ja muut ruukin rakennukset purettiin viime sotien jälkeen. Navetta purettiin 1960-luvulla ja sen purkujätteillä täytettiin navetan ja padon välissä ollut uoma. Solakoski on nykyisin perattu ja siinä on patosilta sekä kaksiaukkoinen ylisyöksypato.


title: DJ Physics

text: Glenn Grip on suomalainen konemuusikko ja drum'n'bass-DJ, joka tunnentaan paremmin taiteilijanimellä Physics. Hän on myös yksi digitaalista musiikkia myyvän levykaupan Digital Tunesin perustajista ja levy-yhtiö Midnight Sun Recordingsin omistaja.


title: DJ Physics

text: Grip sairastui 31-vuotiaana imusolmukesyöpään. Hän on tällä hetkellä remissiossa.


title: Almagro

text: Almagro on kaupunki Kastilia-La Manchan itsehallintoalueella Espanjassa. Almagron väkiluku on noin 9000 (2016).


title: Kromosomi 2

text: Kromosomi 2 on yksi ihmisen 23:sta kromosomiparista. Se on ihmisen toiseksi suurin kromosomi. 2. Kromosomissa on 1 300–1 400 eri geeniä ja noin 243 miljoonaa emäsparia. 2. kromosomi sisältää noin kahdeksan prosenttia ihmisen DNA:sta. 2. Kromosomissa tapahtuvien muutosten on havaittu johtavan erilaisiin syöpiin.


title: Kissakosken ruukki

text: Kissakosken ruukki (käytetty myös nimeä Säyneisten ruukki tai Gustafsforsin ruukki) sijaitsi Juankoskella Säyneisten kylässä Ryöpänjoessa olevan Kissakosken rannalla. Ruukki toimi vuosina 1821–1858.


title: Kissakosken ruukki

text: Kissakosken rannalle rakennettiin harkkohytti, vasarapaja ja mylly vuonna 1821 ilman viranomaisten lupaa. Raudanvalmistuksen tarvittu järvimalmi saatiin lähiseudun järvistä. Virallisen toimintaluvan ruukki sai vuonna 1829. Ruukille rakennettiin masuuni vuonna 1832 ja takkiraudan valmistus jatkui vuoteen 1858 saakka kunnes Suomen senaatti lakkutti ruukin taontaoikeuden sekä peruutti 1859 ruukin privilegion.


title: Kissakosken ruukki

text: Kissakosken ruukista on jäljellä rakennusten pohjia ja kuonakasoja Ryöpänjoen etelä- ja pohjoisrannoilla. Ruukkialuetta on kunnostettu vuodesta 1999 alkaen.


title: Anatis

text: Anatis ry on vuonna 2015 perustettu yhdistys yliopisto-opiskelijoille, jotka opiskelevat muulla kuin lukiopohjalla. Yhdistykseen voi sen sääntöjen mukaan liittyä henkilö, jolla on tutkinto tai opiskelupaikka yliopistossa ja jolla ei ole ylioppilastutkintoa, lukion päättötodistusta, AMK- tai vanhaa opistoasteen tutkintoa tai vastaavaa ulkomaalaista tutkintoa. Jäseneksi kelpaa siis esimerkiksi peruskoulu- tai ammattikoulupohjalla yliopistossa opiskeleva henkilö. Anatis pitää myös listaa avoimen väylän opinnoista, joilla voi hakea yliopistoon täyttämättä hakukelpoisuuskriteerejä.


title: Anatis

text: Anatis ry oli maaliskuussa 2017 mukana opetus- ja kulttuuriministeriön järjestämässä pääsykoeuudistustyöpajassa, jossa käsiteltiin ammattikoulujen tutkintotodistusten hyödyntämistä korkeakouluhauissa.


title: Anatis

text: Yhdistys palkitsee vuosittain "Michael Faraday -palkinnolla" henkilön tai tahon, joka on edistänyt lukiottomien yliopisto-opiskelijoiden asemaa tai puolustanut heitä julkisuudessa. "Myrtsi-palkinnolla" taas palkitaan sellainen taho, joka on heikentänyt tai vastustanut mediassa lukiottomien yliopisto-opiskelijoiden asemaa.


title: Kaija Valkonen

text: Kaija Valkonen, e. "Laine" on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän asuu Helsingissä. Työssään hän on erikoistunut kirjoittamaan elämäkertoja ja kirjoja kirjallisuus- ja kulttuuriaiheista.


title: Kaija Valkonen

text: Valkonen on valittu vuoden 2000 kirjallisuuskriitikoksi, ja hän sai sen merkiksi Kirjakauppaliiton Kirjapöllö-palkinnon. Hän on saanut vuonna 1992 Tiedonjulkistamispalkinnon osana ryhmää, joka laati Äidinkieli-käsikirjan.


title: Kaija Valkonen

text: Valkonen on työskennellyt Kotilieden toimittajana. Hän on suomentanut ja toimittanut runsaasti kirjoja.


title: Saint-Laurent-du-Maroni

text: Saint-Laurent-du-Maroni on Etelä-Amerikassa sijaitsevan Ranskan Guayanan länsiosat käsittävän Saint-Laurent-du-Maronin arrondissementin kunta ja hallintokeskus. Kaupunki sijaitsee Ranskan Guayanan luoteisrajalla, ja kaupungin länsipuolella virtaavan Maronijoen takana on Surinam.


title: Saint-Laurent-du-Maroni

text: Kunnassa asui 41 515 asukasta (2013).


title: Majanlahti

text: Majanlahti on suomalainen sukunimi seuraavilla henkilöillä:


title: Unescon maailmanperintökohteet Chilessä

text: Unesco on nimennyt Chilestä kuusi kohdetta maailmanperintöluetteloon. Kohteet ovat merkittäviä kulttuuriperintönsä ansiosta.


title: Dance Panique

text: Dance Panique on Turmion Kätilöiden seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 17. maaliskuuta 2017 levymerkillä Osasto-A. Alun perin albumin oli määrä ilmestyä 10. helmikuuta 2017, mutta julkaisua siirrettiin muutamalla viikolla eteenpäin yhtyeen laulajan MC Raaka Peen sairastuttua kesken albumin tuotannon. Albumi on yhtyeen viimeinen toisen laulajan Spektaakkelin eli Tuomas Rytkösen kanssa äänitetty albumi hänen jätettyä yhtyeen tammikuussa 2017.


title: Dance Panique

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan neljännellä sijalla.


title: Dance Panique

text: Marraskuussa 2016 yhtye ilmoitti julkaisevansa uutta musiikkia seuraavan kuukauden aikana. Single ”Surutulitus” julkaistiin digitaalisesti 16. joulukuuta 2016 yhdessä ”Itämaan tietäjä” -kappaleen kanssa. Tulevan albumin muut kappaleet nauhoitettiin tammikuussa 2017.


title: Dance Panique

text: Yhtye lähti maaliskuussa kesäkuun alkuun ulottuvalle ”Dance Panique Spring Tour 2017” -kiertueelle.


title: Matoury

text:
Matoury on kunta ja kaupunki Etelä-Amerikassa sijaitsevan Ranskan Guayanan hallintokeskuksen Cayennen metropolialueella, noin 10 kilometriä Cayennen eteläpuolella.
Kunnassa asui 30 244 asukasta (2013). Ranskan Guyanan päälentoasema Cayenne – Félix Ebouén lentoasema () sijaitsee kuntakeskuksen lounaispuolella.


title: Lumikenttien tytär

text: Lumikenttien tytär () on Jack Londonin vuonna 1902 ilmestynyt esikoisromaani. Kirja sijoittuu Alaskaan ja Kanadan Yukoniin kultaryntäyksen aikana.


title: Lumikenttien tytär

text: Kirjan päähenkilö Frona Welse palaa synnyinseudulleen Dyeaan. Tienraivaajan ja liikemiehen tytär on opiskellut Stanfordin yliopistossa Kaliforniassa. Matkalla Klondikeen hän kohtaa kaivosinsinööri Vance Corlissin, joka alkaa kilpailla Welsen rakkaudesta paikallisen miehen, Gregory St. Vincentin kanssa.


title: Lumikenttien tytär

text: Vahvan ja itsenäisen Frona Welsen nimi muistuttaa Londonin äidin Flora Wellmanin nimeä. Hahmon innoittajaksi on sanottu myös Londonin ystävää Anna Strunskya.


title: Lumikenttien tytär

text: Romaanin rasitteina on myöhemmin nähty henkilöiden keskusteluihin istutetut väitteet anglosaksisen rodun ylemmyydestä. Londonin näkemykset roduista olivat kuitenkin ristiriitaisia. "Lumikenttien tytär" ja hänen myöhemmät teoksensa sisältävät myös antirasistisia teemoja.


title: Remire-Montjoly

text: Remire-Montjoly on kunta ja merenrantakaupunki Etelä-Amerikassa sijaitsevan Ranskan Guayanan hallintokeskuksen Cayennen itänaapurina Atlantin valtameren rannalla.


title: Remire-Montjoly

text: Kunnassa asui 21 638 asukasta (2013). Ranskan Guyanan tärkeimpiin lukeutuva merisatama Degrad-Des-Cannesin satama toimii kunnan eteläosassa, Comtéjoen suulla.


title: Luettelo Jack Londonin teoksista

text: Tämä on luettelo Jack Londonin teoksista. London kirjoitti 23 romaania, 21 novellikokoelmaa ja kolme omaelämäkerrallista teosta. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös reportaaseja, artikkeleita, esseitä, näytelmiä ja runoja.


title: Makadamiat

text: Makadamiat ("Macadamia") on kasvisuku proteakasvien heimossa. Siihen kuuluu viisi lajia Australiassa kasvavia puita. Tunnetuimpia niistä on ravintokasvina laajasti viljelty australianmakadamia ("Macadamia integrifolia"), jonka hedelmiä kutsutaan makadamiapähkinöiksi.


title: Ginsengit

text: Ginsengit eli ginsengjuuret ("Panax") on kasvisuku araliakasvien heimossa. Siihen kuuluu 12 lajia. Ginsengit ovat monivuotisia vahvajuurakkoisia ruohokasveja, joita esiintyy luonnonvaraisena Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Erityisesti kiinanginseng on laajasti tunnettu lääkekasvi.


title: Pesusienikurkut

text: Pesusienikurkut eli sienikurkut ("Luffa") on kasvisuku kurkkukasvien heimossa. Siihen kuuluu viisi lajia. Tunnetuin suvun laji on hyötykasvina viljelty Kaakkois-Aasiasta kotoisin oleva yksivuotinen köynnös pesusienikurkku.


title: Guavat

text: Guavat ("Psidium") on kasvisuku myrttikasvien heimossa. Siihen kuuluu 110 lajia. Guavat ovat troopisessa Amerikassa, Etelä-Amerikasta Yhdysvaltojen Floridaan, luontaisesti esiintyviä puita ja pensaita. Niistä useaa viljellään hedelmäsadon vuoksi.


title: Maustepippurit

text: Maustepippurit ("Pimenta") on kasvisuku myrttikasvien heimossa. Siihen kuuluu 16 lajia. Sukuun kuuluvat maustekasvina viljelty maustepippuri, joka on kotoisin Väli-Amerikasta sekä lääkekasvina viljelty bayöljypuu, joka on kotoisin Karibianmeren saarilta.


title: Emiliano Lasa

text: Emiliano Lasa (s. 25. tammikuuta 1990) on uruguaylainen pituushyppääjä. Hän on pituudeltaan 180 cm.


title: Emiliano Lasa

text: Lasa sijoittui neljänneksi alle 20-vuotiaiden Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa 2009 ja viidenneksi alle 23-vuotiaiden Etelä-Amerikan kisoissa 2010. Hän hyppäsi elokuussa 2011 São Paulossa Uruguayn ennätyksen 765 cm. Saman vuoden Guadalajaran Pan-Amerikan kisojen karsinnassa hän paransi maansa ennätyksen lukemiin 781. Loppukilpailussa hän sijoittui viidenneksi tuloksella 773. Vuonna 2012 hän oli Ibero-Amerikan-mestaruuskilpailuissa neljäs ja alle 23-vuotiaiden Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa kolmas.


title: Emiliano Lasa

text: Lasa hyppäsi Uruguayn ennätyksen 788 Santiago de Chilessä huhtikuussa 2013. Saman vuoden Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa hän oli yhdeksäs. Hän paransi maansa ennätyksen alkuvuodesta 2014 lukemiin 790 São Paulossa ja 794 Santiago de Chilessä. Saman vuoden Ibero-Amerikan-mestaruuskilpailuissa hän sijoittui neljänneksi.


title: Emiliano Lasa

text: Lasa voitti kesäkuussa 2015 Etelä-Amerikan-mestaruuden Limassa Uruguayn ennätystuloksella 809 cm. Toronton Pan-Amerikan kisoissa 2015 hän saavutti pronssia tuulituloksella 817, joka oli hänen ainoa mitattu hyppynsä loppukilpailussa. Pekingin MM-kilpailuissa hän karsiutui loppukilpailusta.


title: Emiliano Lasa

text: Lasa paransi Uruguayn ennätyksen tulokseen 816 cm São Bernardo do Campossa maaliskuussa 2016. Portlandin MM-hallikilpailuissa hän sijoittui seitsemänneksi sisäratojen ennätyksellään 794 cm. Toukokuussa hän voitti Ibero-Amerikan-mestaruuden tuloksella 801. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän sijoittui kuudenneksi tuloksella 810.


title: Emiliano Lasa

text: Lasa hyppäsi Uruguayn ennätyksen 819 São Paulossa 18. helmikuuta 2017. Hän saavutti samana vuonna hopeaa Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa ja sijoittui yhdeksänneksi Lontoon MM-kilpailuissa. Birminghamin MM-hallikilpailuissa 2018 hän oli kahdestoista. Hän hyppäsi Uruguayn ennätyksen 826 Cochabambassa 5. kesäkuuta 2018.


title: Pippurit

text: Pippurit ("Piper") on pippurikasveihin kuuluva kasvisuku ja heimonsa tyyppisuku. Siihen kuuluu noin 1450 lajia. Pippurit on yksi suurimmista kukkakasvien suvuista. Suvussa lajien kasvumuoto vaihtelee suuresti ja niitä esiintyy koko maailmassa trooppisella vyöhykkeellä.


title: Pippurit

text: Monia pippurilajeja hyödynnetään mauste- ja lääkekasveina. Yksi tunnetuimmista on ryytipippuri, jonka luumarjoista saadaan eri kypsyysasteilla ja valmistustavoilla viherpippuria, valkopippuria ja mustapippuria.


title: Sokeriruo’ot

text: Sokeriruo’ot ("Saccharum") on heinäkasvisuku, johon kuuluu 36 lajia. Tunnetuin ja taloudellisesti tärkein laji on koko maailmassa lämpimillä alueilla viljelty sokeriruoko ("Saccharum officinarum"), joka on eniten viljelty sokerikasvi.


title: Rukiit

text: Rukiit ("Secale") on heinäkasvisuku, johon kuuluu kahdeksan lajia. Rukiit voivat risteytyä lähisukuisten vehnien kanssa.


title: Mandraket

text: Mandraket ("Mandragora") on kasvisuku koisokasvien heimossa. Siihen kuuluu kolme lajia. Ne ovat monivuotisia juurakollisia ruohokasveja, jotka ovat hyvin lyhytvartisia, paitsi varrellinen "Mandragora caulescens". Mandrakkeita kasvaa Välimeren alueella ja Aasiassa.


title: Hyasintit

text:
Hyasintit ("Hyacinthus") on kasvisuku parsakasvien heimossa. Siihen kuuluu kolme tai neljä lajia. Ne ovat sipulikasveja.
Hyasintteihin alun perin kuvattuja lajeja on siirretty muihin lähekkäisiin sukuihin, muun muassa kyynelhyasintteihin ("Bellevalia"), juhannushyasintteihin ("Brimeura"), kuurnaliljoihin ("Dipcadi"), kääpiöhyasintteihin ("Hyacinthella"), kellosinililjoihin ("Hyacinthoides"), pisaroihin ("Lachenalia") ja helmililjoihin ("Muscari").


title: Zutphen

text: Zutphen on kaupunki Alankomaiden Gelderlandin provinssissa. Kunnan kokonaispinta-ala on 42,26 km², josta 1,79 km² on vettä. Väkiluku on 47 385 (2016). Se sijaitsee IJsseljoen itärannalla kohdassa, missä siihen yhdistyy Berkel.


title: Zutphen

text: Zutphenin kunta liitettiin vuonna 2005 Warnsveldin kuntaan, mutta se säilytti nimensä.


title: 12:51

text: 12:51 on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Strokesin kappale, joka julkaistiin ensimmäisenä singlenä yhtyeen toiselta albumilta "Room on Fire" 4. marraskuuta 2003. ”12:51” nousi Britannian singlelistalla parhaimmillaan sijalle 7.


title: Reptilia (kappale)

text: Reptilia on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Strokesin kappale, joka julkaistiin toisena singlenä yhtyeen toiselta albumilta "Room on Fire" 9. helmikuuta 2004. ”Reptilia” nousi Britannian singlelistalla parhaimmillaan sijalle 17.


title: Reptilia (kappale)

text: ”Reptilia” sisältyy muun muassa videopeleihin "Guitar Hero 3" ja "Rock Band". Singlen kansikuvassa on alien videopelistä "Centipede".


title: Kristiina Heikkonen

text: Kristiina "Tiina" Heikkonen (s. 5. joulukuuta 1956 Hämeenlinna) on suomalainen graafikko, joka on uudistanut karttojen visuaalista suunnittelua Autoilijan Suomi -kartaston myötä.


title: Kristiina Heikkonen

text: Kristiina Heikkonen on opiskellut Limingan taidekoulussa, Lahden taideteollisessa oppilaitoksessa ja Taideteollisessa korkeakoulussa.


title: Kristiina Heikkonen

text: Hän on työskennellyt Kymen Sanomissa lehden teon eri vaiheissa, pakkaussuunnittelijana Huhtamäki Polarpakilla ja kirjagraafikkona Weilin+Göösillä suunnitellen ulkoasuja erilaisiin kirjoihin lastenkirjoista oppikirjoihin. Vuodesta 1989 alkaen Kristiina Heikkonen on toiminut itsenäisenä yrittäjänä.


title: Kristiina Heikkonen

text: Kristiina Heikkonen on tutkinut eurooppalaisia karttoja Lontoossa British Libraryssa.


title: Kristiina Heikkonen

text: Lapsuutensa ja nuoruutensa Kristiina Heikkonen asui Haminassa, josta käsin on käyty Seprakauppaa vuosisatojen ajan Suomenlahden yli Pohjois-Viron rannikolle. Kristiina Heikkonen on kirjoittanut aiheesta artikkelin Silakkaa ja ystävyyttä - 700 vuotta kauppaperinnettä suomalaisten ja virolaisten kesken.


title: Kristiina Heikkonen

text: Kristiina Heikkonen on palkittu Vuoden kauneimmat kirjat -palkinnolla muun muassa kirjoista:


title: Kristiina Heikkonen

text: Finlandia-hiihdon hiihtoneuvoksen kunnianimitys vuonna 1996.


title: Sega Nomad

text: Sega Nomad (julkaistu nimellä Sega Genesis Nomad Pohjois-Amerikassa) on Segan valmistama kannettava käsikonsoli, joka julkaistiin Pohjois-Amerikassa vuonna 1995. Konsoli on kannettava versio Sega Mega Drive -pelikonsolista, joka on julkaistu nimellä "Sega Genesis" Pohjois-Amerikassa.


title: TMS 1000

text: TMS 1000 on Texas Instrumentsin kehittämä piisirulle integroitu mikroprosessori, joka tunnetaan myös mikrokontrollerina. Piiri antoi TI:lle etumatkaa sulautettujen järjestelmien komponenteissa.


title: TMS 1000

text: Kolme suoritinta julkaistiin lähes samaan aikaan: Texas Instrumentsin (TI) TMS 1000, Garrett AiResearchin MP944 (F-14 Tomcat hävittäjän CADC) ja Intelin Intel 4004.


title: TMS 1000

text: TMS 1000 on 4-bittinen MOS-tekniikalla valmistettu jossa on sisäinen RAM-muisti.


title: TMS 1000

text: TI ja Gary Boone patentoivat suorittimen (patentti jätetty: 31.8.1971, US-patentti US3757306 A).


title: TMS 1000

text: Piirin ominaisuuksia:


title: Brad Delp

text: Brad Delp (12. kesäkuuta 1951 – 9. maaliskuuta 2007) oli yhdysvaltalainen rock-laulaja joka oli studiomuusikko sekä Boston-rockyhtyeen laulaja. Delp oli antanut lauluäänensä useille levyille studiomuusikkona, mutta häntä ei vielä tunnettu. Bostonin ensimmäinen albumi oli suurmenestys ja Delp tuli tunnetuksi. Delp oli Paul McCartneyn fani ja hän lauloi myös Paul McCartneyn kappaleita soittavassa cover-yhtyeessä. Delpillä oli korkea ja kirkas ääni sekä hän lauloi aina vireessä.


title: Brad Delp

text:
Delp teki itsemurhan 2007 keväällä. Itsemurhan syyksi epäiltiin riitaa bändikaverinsa Tom Scholzin kanssa. Scholz kuitenkin kevensi syyllisyydentaakkaansa kertomalla tarinan, jonka mukaan Delp olisi salakuvannut naishenkilöä ja kokenut kiinnijäämisestä häpeää.
Brad sairasti kaksisuuntaista mieli-ala häiriötä, joka on todennäköisin syy itsemurhaan.


title: Karvalanka

text: Karvalanka on tavallisesti lehmän tai vasikan karvoista kehrättyä karstalankaa. Harvemmin käytetään raaka-aineena muiden eläinten karvoja, jollaisia voidaan leikata esimerkiksi hevosesta, kamelista tai vuohesta. Karvalangan raaka-aineeseen voidaan sekoittaa lampaanvillaa, jolloin kehruu helpottuu ja langasta tulee lujempaa ja pehmeämpää. Kuitujen lyhyydestä johtuen karvalankaa käytetään lähinnä mattoteollisuudessa, eniten bukleematoissa.


title: Vaahterankäävät

text: Vaahterankäävät ("Oxyporus") on Hymenochaetales-lahkoon, tarkemmin sen Oxyporaceae-heimoon kuuluva sienisuku. Siihen kuuluu lähinnä vaikeahkosti tunnistettavia valkolahoa aiheuttavia kääpälajeja, jotka on voitu määrittää omaksi suvukseen vain DNA-tutkimusten avulla. Suvun lajeja Suomessa edustavat vaahterankääpä ("O. populinus") ja pallekääpä ("O. obducens"); lisäksi omaan sukuunsa siitä voidaan todennäköisesti siirtää kuorikääpä ("Oxyporus/Chaetoporus corticola") lähilajeineen. Sen sijaan esimerkiksi aiemmin lähisukuisina pidetyt vahakäävät ("Physisporinus") ja rantukäävät ("Emmia") kuuluvat kokonaan eri lahkoon.


title: S-TOOL

text: S-TOOL (lyhenne sanoista Severing Tool) on suomalainen metalliyhtye, jonka Sentenced-yhtyeen ex-laulaja Ville Laihiala perusti Lullacrysta tuttujen Sami Leppikankaan, Kimmo Hiltusen ja Entwinen Aksu Hantun kanssa vuonna 2015.


title: S-TOOL

text: Yhtyeen jäsenet ovat soittaneet muun muassa yhtyeissä Sentenced, Poisonblack, The Black League, Entwine ja Lullacry, joten kyseessä on eräänlainen Superyhtye.


title: S-TOOL

text:
Bändi julkaisi ensimmäisen studioalbuminsa vuonna 2017.
Ville Laihiala pyysi Aksu Hanttua tuottamaan, äänittämään ja miksaamaan uuden bändinsä levyä. Samalla Ville tiedusteli kiinnostaisiko Aksua rumpalin hommat. Bändin kokoonpano oli muutenkin auki ja Aksu ehdotti toiseksi kitaristiksi Lullacryssa soittanutta Sami Leppikangasta ja basistiksi Kimmo Hiltusta. Sami ja Kimmo kävivät myöhemmin omat keskustelunsa Villen kanssa ja kokoonpano oli valmis.


title: Saimaan aallot

text: Saimaan aallot oli Lappeenrannassa toimiva paikallisradio, joka perustettiin 10.11.1985. Aseman toimilupa oli aluksi Paikallisohjelmat Oy:llä, jonka taustalla olivat SAK ja SAK:n Lappeenrannan Ammatillinen Paikallisjärjestö. Ohjelmatoiminnan tasapuolisuutta vaalimaan ja kehittämään perustettiin alueen asukkaista koostuva ohjelmaneuvosto. Asema toimi vuoden verran Radio Dix-nimisenä Lappeenrannan ja Imatran alueella. Paikallisradioyhtiö Saimaan Aallot ajautui konkurssiin elokuussa 1996.


title: Amino-oksietikkahappo

text: Amino-oksietikkahappo (CHNO) on karboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää pidentämään leikkokukkien kestoa ja biologisissa tutkimuksissa entsyymi-inhibiittorina.


title: Amino-oksietikkahappo

text: Amino-oksietikkahappo toimii useiden pyridoksaalifosfaattia koentsyyminään hyödyntävien entsyymien inhibiittorina. Tällaisia ovat muun muassa useat transaminaasit esimerkiksi alaniiniaminotransferaasi, aspartaattiaminotransferaasi ja aminobutyraattiaminotransferaasi. Lisäksi muita inhiboituvia entsyymejä ovat esimerkiksi ACC-syntaasi ja eräät dekarboksylaasit. Aminobutyraattitransaminaation inhibiition vuoksi gamma-aminovoihapon pitoisuus kudoksissa kasvaa. Suurina annoksina amino-oksietikkahapolla on konvulsiivisia vaikutuksia, jotka todennäköisesti liittyvät kohonneeseen gamma-aminovoihappotasoon.


title: Amino-oksietikkahappo

text: Amino-oksietikkahappoa voidaan valmistaa sykloheksanonin oksiimin ja kloorietikkahapon välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään usein sen hemihydrokloridisuolana. Käyttökohteita ovat muun muassa leikkokukkien esimerkiksi neilikoiden tai orkideojen kukinnan keston pidentäminen. Rikkaruohomyrkkyihin kuuluva bentsadoksi hajoaa amino-oksietikkahapoksi ja sen herbisidiset ominaisuudet perustuvat tähän.


title: Team Ragde Eiendom

text: Team Ragde Eiendom on norjalainen maastohiihtotalli, joka osallistuu Ski Classics -sarjaan. Tallin perustivat veljekset Anders Aukland ja Jørgen Aukland vuonna 2007, ja se on siitä lähtien ollut johtava talli pitkien matkojen hiihtokilpailuissa. Joukkueenjohtajina toimivat Jørgen Aukland ja Magnar Dalen.


title: Team Ragde Eiendom

text: Talli tunnettiin vuoteen 2013 asti nimellä Team Xtra personell ja sen jälkeen vuoteen 2014 asti nimellä Team Centric. Vuosina 2014–2018 talli oli nimeltään Team Santander pääsponsorinsa Santander-pankin mukaan.


title: Team Ragde Eiendom

text: Vuodesta 2011 lähtien järjestetyssä Ski Classics -sarjassa talli on voittanut kokonaiskilpailun seitsemänä kautena kahdeksasta ja sijoittunut kerran toiseksi.


title: The End Has No End

text: ”The End Has No End” on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Strokesin kappale, joka julkaistiin kolmantena singlenä yhtyeen toiselta albumilta "Room on Fire". ”The End Has No End” nousi Britannian singlelistalla parhaimmillaan sijalle 27.


title: The End Has No End

text: Kappaleen musiikkivideon on ohjannut Sophie Muller.


title: WordDive

text: WordDive on tekoälyyn pohjautuva mobiilisovellus ja verkko-ohjelma kielten oppimiseen. Valikoimassa on kymmenen kieltä: englanti, viro, suomi, ranska, saksa, italia, japani, venäjä, espanja ja ruotsi.


title: WordDive

text: WordDive-metodi perustuu usean aistin, yksilöllisen optimoinnin ja pelillisten elementtien hyödyntämiseen. Henkilökohtainen optimointi tarkoittaa, että etenemisnopeus säädetään automaattisesti. Jos käyttäjä oppii nopeasti, aktiivisesti harjoiteltavan sisällön määrä kasvaa ja sitä toistetaan vähemmän. Jokainen kurssipaketti sisältää useita yksittäisiä kursseja, jotka keskittyvät tiettyihin aihealueisiin tai kieliopillisiin teemoihin.


title: WordDive

text: WordDive on palkittu Suomen parhaana e-oppimisratkaisuna vuonna 2011 ja Suomen parhaana mobiilipalveluna 2014. Vuonna 2015 Red Herring -teknologiajulkaisu valitsi WordDiven 100 parhaan startup-yrityksen joukkoon Euroopassa.


title: WordDive

text: Palvelu lanseerattiin vuonna 2010. Joulukuussa 2018 sillä oli yli 500 000 käyttäjää 150 maassa.


title: WordDive

text: Suomessa WordDive tunnetaan parhaiten vuonna 2014 lanseeratusta englannin abikurssista, josta tuli markkinajohtaja kahdessa vuodessa. 2017 tammikuussa 25 prosenttia suomalaisista abiturienteista käytti WordDiven abikurssia, ja 98 prosenttia heistä suositteli kurssia. Kurssiin sisältyy arvosanatakuu: jos kurssin suorittanut opiskelija ei saa englannin ylioppilaskirjoituksista vähintään Eximiaa, hän saa koko kurssimaksun takaisin.


title: WordDive

text: Saksassa WordDiven brändilähettiläänä toimii Sunrise Avenue -yhtyeen keulakuva Samu Haber, joka toimii myös tähtituomarina The Voice of Germany -ohjelmassa.


title: WordDive

text: Tammikuussa 2017 WordDive keräsi 1,2 miljoonan euron rahoituksen joukkorahoituspalvelu Invesdorissa ja huhtikuussa 2018 1,5 miljoonaa euroa Privanetissa.


title: Kōsei Tanaka

text: Kōsei Tanaka (, s. 16. toukokuuta 1995 Tajimi, Gifu) on japanilainen nyrkkeilijä ja alemman kärpässarjan WBO-liiton hallitseva maailmanmestari. Urallaan Tanaka on otellut myös korsisarjassa jossa on voittanut WBO-liiton mestaruuden.


title: Kōsei Tanaka

text: Tanaka aloitti ammattinyrkkeilyuransa korsisarjassa voittamalla kokeneen mutta heikkotasoisen Oscar Raknafan kuusieräisessä ottelussa kaikin tuomariäänin.


title: Kōsei Tanaka

text:
Tanaka kohosi korsisarjan WBO-liiton mestariksi vuonna 2015 voittamalla Julian Yerdasin kaikin tuomariäänin.
Ainoassa korsisarjan WBO-liiton mestaruutta puolustaneessa ottelussaan Tanaka voitti Vic Saludarin tyrmäyksellä kuudennessa erässä. Saludar käytti Tanakaa viidennessä erässä kanveesissa.


title: Kōsei Tanaka

text: Tämän jälkeen Tanaka nousi painoluokkaa ylemmäs – alempaan kärpässarjaan. Ensimmäisessä käymässään alemman kärpässarjan ottelussa Tanaka voitti Moises Fuentasin viidennessä erässä tyrmäyksellä saaden näin haltuunsa WBO liiton mestaruusvyön. Toisessa alemman kärpässarjan ottelussaan Tanaka voitti Angel Acostan kaikin tuomariäänin kaksitoistaeräisen ottelun päätteeksi laillistaen näin WBO liiton mestaruuden.


title: Kaavijärvi

text: Kaavijärvi on Kanta-Hämeessä Hattulan Retulassa sijaitseva järvi.


title: Kaavijärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen, jossa se on osa Vanajanselän lähialuetta. Järven vedenpinnan korkeus on 87,6 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kolme ojaa, joista osa tuo sitä ympäröivältä suolta kuivatusvesiä. Laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se kulkee pari kilometriä ennen laskemistaan Vanajaveden Kuhanselkään. Järvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,0 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja järven ympäristössä on sijainnut pari maatilaa. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3073.


title: Mustameri (Hattula)

text: Mustameri eli myös Mervenmeri on Kanta-Hämeessä Hattulan Rietoossa sijaitseva järvi.


title: Mustameri (Hattula)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen, jossa se kuuluu Mervenselän alueeseen. Järven vedenpinnan korkeus on alle 80 metriä meren pinnan yläpuolella, joten se saattaa olla ohi virtaavan Mervenselän korkeudella. Siihen laskee ympäröivältä Mervensuolta suo-ojien kuivatusvesiä. Huomattavin oja on Kittarinoja, joka laskee sinne Hattulan Lepistön suunnalta. Järvi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja rannat ovat pääosin soistunutta metsää. Järvi on autio, mutta Mervenselän ja järven väliin on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.


title: Joutsenlampi (Hämeenlinna)

text: Joutsenlampi on vuonna 1887 rakennettu keinotekoinen lampi Aulangon puistometsässä Hämeenlinnassa, noin kolme kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen.


title: Joutsenlampi (Hämeenlinna)

text: Keskellä lampea on joutsenia varten tehty tekosaari. Lammessa ui kesäisin joutsenia, jotka talveksi viedään Ähtärin eläinpuistoon.


title: Joutsenlampi (Hämeenlinna)

text: Joutsenlampi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen. Se on osa Mervenselän aluetta. Lampi on 250 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 130–135 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä.


title: Metsälampi (Hämeenlinna)

text: Metsälampi on keinotekoinen lampi Aulangon puistometsässä Hämeenlinnassa.


title: Metsälampi (Hämeenlinna)

text: Metsälampi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen. Se on osa Mervenselän aluetta. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 125–130 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 650 metriä.


title: Supanlampi

text: Supanlampi on Pirkanmaalla Valkeakosken Uskilassa ja Hattulassa sijaitseva lähes umpeen kasvanut kosteikko ja lampi.


title: Supanlampi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen. Se on osa kolmannen jakovaiheen Rompainojan valuma-aluetta. Lammen vedenpinnan korkeus on 79,7 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee vain Pukkilanoja lammen pohjoispuolisilta pelloilta. Oja, joka on yläjuoksulla Myllyojan niminen, on peltoalueen johto-oja ja se kerää itseensä valuma-alueensa kuivatusvesiä. Lampi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Se on saattanut olla aiemmin isompikin, mutta on nykyään kosteikko, jossa avovedenalueita on jäljellä muutama. Lammen rantaviivan pituus on 400 metriä, mutta se on autio. Lammen itäpuolella sijaitsee entinen maatalo.


title: Lampinen (Hattula)

text: Lampinen on Kanta-Hämeessä Hattulan Retulassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen. Lampinen on osa Rompainojan valuma-aluetta.


title: Lampinen (Hattula)

text: Lampi on 250 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,8 hehtaaria. Lampinen sijaitsee peltoaukean reunassa matalassa painaumassa. Siihen laskee suuri valtaoja, joka jatkaa lammen jälkeen matkaansa Rompsinojana laskien Vanajaveden Uskilanlahteen. Tulo-ojan latvoilla sijaitsevat Keskisjärvi ja Jouttijärvi. Lammen vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä meren pinnan yläpuolella, jonka vuoksi Lampisen ja Vanajaveden vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Lammen rantaviivan pituus on 700 metriä. Rannat ovat pensaikkoa ja lammen rannat kasvavat ruohoa ja kellukkaita. Lampi on autio.


title: Armijärvi (Hattula)

text: Armijärvi on Kanta-Hämeessä Hattulan Nihattulassa sijaitseva pieni järvi.


title: Armijärvi (Hattula)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Siihen sisältyy kolmannen jakovaiheen Leteenojan valuma-alue, jonka alueella järvi on. Järven vedenpinnan korkeus on 88,0 metriä meren pinnan yläpuolella, joka on 7 metriä ylempänä kuin viereinen Lehijärvi. Armijärvellä ei kuitenkaan ole laskuojaa tai tulo-ojia, joten veden vaihtuvuus on heikkoa. Järvi on 700 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Järvi on luodattu ja sen keskimäärinen syvyys 4,6 metriä ja tilavuus on 420 000 kuutiometriä (m³). Sen syvin kohta, joka on 9,1 metriä syvä, sijaitsee järven pohjoispäässä. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Järven itärannat ovat jyrkkiä, mikä johtuu sen sijainnista harjun reunalla. Matalia länsi- ja etelärantoja seuraa vanha kylätie (yhdystie 13899) ja tien varrella sijaitsee vanha kylän asutus. Myös harjulle on rakennettu tiiviisti, mutta moderni asujamisto seuraa harjun rinnettä pohjoisemmassa. Järven lounaispään ohittaa seututie 130.


title: Armijärvi (Hattula)

text: Vuonna 1981 perustettiin Armijärven suojeluyhdistys, koska asukkaiden mukaan järven vedenlaatu oli erittäin heikko ja järvessä esiintyi rapu- ja kalakuolemia. Vedessä esiintyi toistuvasti runsasta leväkukintaa. Monet 1980–1990-luvuilla toteutetut kemialliset kunnostustoimet ja mekaaniset kalastus- ja kasvuston poistotalkoot ovat parantaneet järven ravinnetilaa. Järvi on nykyään hyvässä kunnossa.


title: Hirvilampi (Hämeenlinna)

text: Hirvilampi on pieni järvi Hämeenlinnassa Kanta-Hämeessä. Se sijaitsee pääosin Tiirinkosken kaupunginosassa.


title: Hirvilampi (Hämeenlinna)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Siinä on kolmannen jakovaiheen Leteenojan valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on alle 90 metriä meren pinnan yläpuolella. Siitä ei laske ojia eikä siihen myöskään tule ympäristöstä ojia. Lammen ympäristössä on harjualue, jonka eteläpuolella aukeaa laaja peltoalue. Lampi jää näiden alueiden väliin kohtaan, mistä Ahvenistonharjun ja Vuorenharjun jatkeen soranotto on katkaissut harjujakson eheyden. Lampi on 250 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammen 550 metriä pitkällä rannalla on vain yksi vapaa-ajan asunto. Seututie 130 ohittaa lammen sen yläpuolelta.


title: Kahtoilampi

text: Kahtoilampi eli myös Kahtolampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Tiiriönmäessä sijaitseva pieni järvi.


title: Kahtoilampi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueeen Vanajanselän alueella. Tämän alueen sisällä se kuuluu neljännen jakovaiheessa Mervenselän alueeseen. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja se on syntynyt Ahvenistonharjun juurelle muodostuneen suon keskelle. Alue on Ahvenistoa, josta osa on nykyään rauhoitettu. Lampi, jonka pinta-ala on 2,4 hehtaaria, jää kuitenkin rauhoitusalueen ulkopuolelle aivan moottoriradan länsipuolelle. Lampi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Lammen rantoja kiertää kävelypolut ja se on autio. Taajama-alueen asuntoalueet reunustavat sen kaakkoispuolen sivustaa.


title: Ahvenistonlampi (Hämeenlinna)

text: Ahvenistonlampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan taajaman koillispuolella Hätilännummella sijaitseva pieni järvi.


title: Ahvenistonlampi (Hämeenlinna)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueessa, jossa se kuuluu kolmannen jakovaiheen Valteenjoen valuma-alueeseen. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,8 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Hätilännummen kankaalla pienten harjujen välisessä painanteessa. Siihen on johdettu lampea ympäröivän suon kuivatusojien vesiä. Yksi suo-ojista toimii samalla laskuojana, joka on johdettu lounaassa Valteenojaan. Valteenoja virtaa alueensa johto-ojana luoteeseen muuttuen matkalla Valteenjoeksi ja laskee lopulta Lusinselällä Vanajanselkään. Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lampi kuuluu ampuma-alueeseen ja sen 550 metriä pitkä rantaviiva on siten autio.


title: Henry Maarnela

text: Henry Maarnela (s. 12. huhtikuuta 1996 Lappeenranta) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Imatran Ketterässä.


title: Henry Maarnela

text: Maarnela pelasi kaudella 2010–2011 Imatran Ketterän C-nuorissa, jonka jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2011–2012 Saimaan Pallon C-nuoriin. Maarnela oli C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 3+6=9. Kaudella 2012–2013 hän oli B-nuorten SM-sarjan runkosarjassa SaiPan tehokkain puolustaja tehoilla 7+15=22, kuten myös seuraavalla kaudella 2013–2014 tehoilla 4+8=12. Maarnela nousi joukkueensa kapteenistoon jo ensimmäisellä A-juniorikaudellaan 2014–2015. Hän jakoi pudotuspeleissä SaiPan sisäisen tehotilaston voiton Joona Jääskeläisen ja Arttu Pellin kanssa lukemalla +4.


title: Henry Maarnela

text: Kaudella 2015–2016 Maarnela nousi SaiPan A-nuorten kapteeniksi. Hän debytoi kauden aikana myös miesten peleissä pelattuaan marraskuussa 2015 kaksi ottelua lainalla Ketterän Suomi-sarjajoukkueessa. Kaudella 2016–2017 Maarnela debytoi SaiPan SM-liigajoukkueessa. Hän teki liigadebyyttinsä 20. tammikuuta 2017 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan. Maarnela merkittiin SaiPan seitsemänneksi puolustajaksi ja hän sai ottelussa jääaikaa 1.27 minuuttia. Maarnela pelasi kauden aikana SM-liigassa 13 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen.


title: Henry Maarnela

text: Maarnela jatkoi SaiPassa kaudella 2017–2018 vuoden mittaisella juniorisopimuksella. Hän pelasi alkukauden lähinnä seuran A-nuorissa. Maarnela nousi loppukaudella SaiPan SM-liigakokoonpanoon, kun joukkueelta puuttui useita runkopuolustajia. Hän pelasi 13 runkosarja- ja viisi playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Maarnela pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kahden ottelun verran lainalla Mestikseen nousseessa Imatran Ketterässä.


title: Henry Maarnela

text: Kaudeksi 2018–2019 Maarnela teki vuoden mittaisen Mestis-sopimuksen Imatran Ketterän kanssa.


title: Mercedes-AMG F1 W08 EQ Power+

text: Mercedes-AMG F1 W08 EQ Power+ oli Mercedeksen kauden 2017 Formula 1 -auto. Autoa ajoivat kauden 2017 kuljettajien maailmanmestaruuden voittanut Lewis Hamilton sekä ensimmäistä kauttaan Mercedeksellä ajanut Valtteri Bottas. Mercedes voitti autolla niin kuljettajien kuin valmistajien maailmanmestaruudet. Valmistajien mestaruus oli tallin neljäs perättäinen.


title: Mercedes-AMG F1 W08 EQ Power+

text: Ennen kauden alkua Mercedeksen tekniikkajohtaja Paddy Lowe jätti tallin.


title: Subminolainen ja submykeneläinen kausi

text: Subminolainen kausi ("aliminolainen kausi") ja submykeneläinen kausi ("alimykeneläinen kausi") ovat pronssikautisen Kreikan korkeakulttuurien minolaisen ja mykeneläisen kulttuurin romahdusta välittömästi seuranneen ajanjakson nimityksiä. Kaudet kestivät noin vuodet 1100–1050/1000 eaa. Ne ovat Kreikan varhaisen rautakauden ja niin kutsuttujen ”pimeiden vuosisatojen” ensimmäisiä vuosikymmeniä. Termejä käytetään ennen kaikkea arkeologiassa ajan keramiikasta puhuttaessa.


title: Subminolainen ja submykeneläinen kausi

text: Subminolaisella ja submykeneläisellä kaudella osa varhaisemmasta asutuksesta säilyi samoilla paikoilla tai uusissa, turvallisemmissa paikoissa, mutta aikaisempaa pienemmässä mittakaavassa. Talous ja kulttuuri taantuivat. Keramiikka poikkesi aikaisemmasta sekä astioiden muodoissa että koristelussa sen verran, että voidaan puhua uudesta, erillisestä kaudesta. Se perustui vanhaan perintöön, mutta sai myös uusia vaikutteita. Subminolaista ja submykeneläistä kautta seurasi protogeometrinen kausi, ja kaudet voidaan nähdä keramiikassa siirtymävaiheena kohti tätä kautta. Siksi kausia ei ole aiemmin aina erotettu erilliseksi minolaisen ja mykeneläisen kulttuurin viimeisistä kausista tai protogeometrisesta kaudesta.


title: Subminolainen ja submykeneläinen kausi

text: Subminolaiselle ja submykeneläiselle kaudelle ja niitä ympäröineille kausille on kehitetty seuraavanlainen ajoituskehikko. Vertailun vuoksi on esitetty myös Kyproksen vastaavan ajan kaudet. Ajoitukset ovat summittaisia ja pyöristettyjä, ja vaihtelevat eri lähteissä. Kirjainlyhenteitä käytetään englanninkielisessä ja tieteellisessä kirjallisuudessa.


title: Subminolainen ja submykeneläinen kausi

text: Kreetalla minolaista kautta seurannut subminolainen kausi käsittää noin vuodet 1100–1000 eaa. Se voidaan jakaa kahteen osaan, "subminolainen kausi I", joka seurasi edeltänyttä myöhäisminolaisen kauden viimeistä vaihetta (LM IIIC) ja vastaa ajoitukseltaan myöhäishelladisen kauden loppuvaihetta ja submykeneläisen kauden alkua; sekä "subminolainen kausi II", joka vastaa ajoitukseltaan submykeneläisen kauden loppua ja Manner-Kreikan protogeometrisen kauden alkua. Kausi voidaan tunnistaa keramiikassa eri puolilla Kreetaa. Merkittäviä löytöpaikkoja ovat muun muassa Knossos, Faistos, Sybrita (nyk. Kefála), Kommós ja Karfí.


title: Subminolainen ja submykeneläinen kausi

text: Kauden aikana suuri joukko minolaisia pakeni oletettua doorilaisvalloitusta Kyprokselle. Muun muassa vuoristoon rakennettu Karfí säilyi viimeisten minolaisten eli eteokreettien asutuksena. Kauden päättyessä Karfín asutus hylättiin vähitellen, ja sen asukkaat muuttivat takaisin alavimmille maille.


title: Subminolainen ja submykeneläinen kausi

text: Manner-Kreikassa, pääosin Attikassa ja Argoliin alueella, mykeneläistä kautta seurannut submykeneläinen kausi käsittää noin vuodet 1100–1050 eaa. Se voidaan ainakin paikallisesti erottaa keramiikassa omaksi kaudekseen sitä edeltäneestä myöhäishelladisen kauden viimeisestä vaiheesta (LH IIIC -kausi). Kausi ei kuitenkaan ole yhtä selkeä kuin subminolainen, ja myös termin poistamista käytöstä on ehdotettu. Aikakauden keramiikka oli aikaisempaa kautta yksinkertaisempaa. Toisaalta metallien työstämisessä tapahtui kehitystä, ja rauta otettiin käyttöön, mahdollisesti Kyprokselta tulleiden esikuvien mukaan.


title: Kortejärvi

text: Kalliojärvi tarkoittaa seuraavia:


title: Williams FW40

text: Williams FW40 on Williamsin käyttämä Formula 1 -auto kaudella 2017. Autolla kilpailevat Felipe Massa rinnallaan debyyttikautensa ajava 18-vuotias kanadalainen Lance Stroll.


title: Williams FW40

text: Williams ohitti seuraavana numerojärjestyksessä olleen FW39-nimen kunnioittaakseen Williamsin F1-tallin neljäkymmenvuotista historiaa. FW-lyhenne tulee tallin perustaja Frank Williamsin nimen alkukirjaimista.


title: Chilen ilmavoimat

text: Chilen ilmavoimat (, FACh) on Chilen asevoimien asehaara.


title: Chilen ilmavoimat

text: Sotilasilmailu alkoi Chilessa helmikuussa 1913, kun Santiagon lähelle perustettiin Escuela de Aeronáutica Militar ”Capitán Ávalos Prado” (EAM) -sotilaslentokoulu. Lentokoneet osallistuivat kaksi vuotta myöhemmin ensi kertaa asevoimien vuotuisiin sotaharjoituksiin. Ensimmäisen maailmansodan aiheuttama lentokonemarkkinoiden konepula heikensi tosin merkittävästi Chilen sotilasilmailun kehitystä. Sodan loputtua maahan saatiin kuitenkin hankittua kymmenkunta brittiläistä yksitasolentokonetta, joilla varustettiin ilmavoimien ensimmäinen lentokomppania. Laivaston lentohenkilöstöä oli koulutettu myös vuodesta 1916 lähtien EAM-lentokoulussa. Laivaston ilmailutoiminta eriytyi tosin ensimmäisen maailmansodan päätyttyä omiksi laivaston ilmavoimiksi ().


title: Chilen ilmavoimat

text: Armeijan ja laivaston ilmavoimat yhdistyivät yksiksi Chilen ilmavoimiksi 21. maaliskuuta 1930, jolloin niistä tuli maailman neljäs itsenäisesti toimiva ilma-asehaara. Ilmavoimien yhdistyminen tapahtui kehittyvän talouskriisin aikana, minkä seurauksena maan asevoimiin oli tehty merkittäviä leikkauksia. Palkanalennusten ja poliittisen kaaoksen seurauksena maan laivasto kapinoi elokuusta marraskuulle 1931. Kapina päättyi lopulta ilmavoimien pommitettua laivaston aluksia. Vaikka pommitukset tuottivat vähän fyysistä tuhoa, oli niillä merkitystä laivaston kehitykseen, sillä hyökkäykset osoittivat sota-alusten haavoittuvuuden ilmahyökkäyksiä vastaan.


title: Chilen ilmavoimat

text: Chile sai käyttöönsä vuonna 1944 merkittäviä määriä armeijan ja ilmavoimien sotilaskalustoa lend-lease-sopimusten kautta, kun maa oli vastapalveluksena antanut sotilastukikohtiaan Yhdysvaltojen käyttöön.


title: Chilen ilmavoimat

text: "Lähde:"


title: Chilen ilmavoimat

text: Chilen ilmavoimien kalusto koostui vuoden 2017 alulla 134 lentokoneesta ja 34 helikopterista. Ilmavoimien hävittäjäkalustona oli yhdeksän F-5E -hävittäjää ja 35 F-16A ja F-16C -monitoimihävittäjää. Kuljetuskalusto koostui viidestä eri konetyypistä ja siihen kuului 23 konetta. Koulutustarkoitukseen Chilen ilmavoimilla oli 61 konetta. Erikoiskäyttöön suunnattuja koneita ilmavoimilla oli kaikkiaan kuusi, kaksi KC-130R ja kolme KC-135E -ilmatankkauskonetta, sekä yksi Boeing 707 AWACS-ilmavalvontakone. Käytössä olevan konekannan lisäksi ilmavoimilla oli tilauksessa kuusi Embraer KC-390 -kuljetuskonetta ja kuusi Sikorsky S-70i -helikopteria.


title: John Piper

text: John Stephen Piper (s. 11. tammikuuta 1946) on yhdysvaltalainen kristitty pastori ja teologi. Hän edustaa kalvinistista baptismia. Hän on kirjoittanut lukuisia kirjoja, mm. ""Desiring God: Meditations of a Christian Hedonist"" (1986) ja ""Don't Waste Your Life"" (2003). Piper johtaa perustamaansa evankelikaalista järjestöä Desiring God. Järjestön tunnuslause on ""Jumala kirkastuu eniten meissä, kun olemme eniten tyytyväisiä hänessä"" (eng. ""God is most glorified in us when we are most satisfied in Him"").


title: John Piper

text: Hänellä on vaimonsa Noëlin kanssa neljä poikaa, tytär ja kaksitoista lastenlasta. Piper on opiskellut Wheaton Collegessa, hänellä on maisterin tutkinto Fullerin teologisesta seminaarista ja hän on väitellyt tohtoriksi Uuden testamentin eksegetiikasta Münchenin yliopistossa. Piperin esikuva on Britannian Pohjois-Amerikan siirtokunnissa vaikuttanut Jonathan Edwards (1703-1758).


title: Infiniti Q30

text: Infiniti Q30 on Infinitin vuodesta 2015 lähtien valmistama alemman keskiluokan automalli, joka perustuu samalle pohjalevylle kuin Mercedes-Benz A-sarja (W176). Myös moottorit ovat peräisin Mercedes-Benzin valikoimasta.


title: Infiniti Q30

text: Vuoden 2015 Euro NCAP -kolaritestistä Q30 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Infiniti Q30

text: Infiniti Q30 esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2015. Bensiinimoottoriksi on valittavissa turboahdetut 1,6- (120/155 hv) ja 2,0-litraiset (208 hv), joista jälkimmäisen saa myös nelivetoisena. Dieselvaihtoehdot ovat 1,5d (109 hv) ja 2,2d (170 hv), joka on valittavissa nelivetoisena.


title: Janské Lázně

text: Janské Lázně () on kylpyläkaupunki Tšekin Hradec Královén läänin Trutnovin piirikunnassa. Sillä on pienen kauppakaupungin ("město") asema. Janské Lázněssa on arviolta 717 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 13,731 neliökilometriä.


title: Janské Lázně

text: Janské Lázněssa järjestettiin ensimmäiset hiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1925.


title: Petit-Sautin vesivoimalaitos

text: Petit-Sautin vesivoimalaitos () on vesivoimalaitos Sinnamary-joessa Ranskan Guayanan Saint-Élien kommuunissa. Voimalaitoksen ja siihen liittyvän padon rakentaminen käynnistyi heinäkuussa 1989 ja pato valmistui noin viisi vuotta myöhemmin toukokuussa 1994. Voimalaitos on varustettu neljällä Kaplan-turbiinilla, joiden yhteisteho on 116 megawattia. Voimalaitoksen padon pudotuskorkeus on 48 metriä ja se on 740 metriä pitkä. Padon taakse jäävä Petit Saut -järvi on pinta-alaltaan 310 neliökilometrinen, ja sen tilavuus on noin 3,5 miljardia kuutiometriä.


title: Phrynidae

text: Phrynidae on skorpionilukkien heimo, jonka lajit ovat 0,5–6 sentin mittaisia, ja niiden ruskeassa värityksessä on tummia kuvioita. Häirittynä ne vilistävät nopeasti sivuittain pakoon. Naaraat kantavat poikasia takaruumiinsa alla olevissa pusseissa kuukausia.


title: Ammotrechidae

text: Ammotrechidae on Amerikoilla ja Karibialla tavattava arolukkien heimo. Ne sisältävät 22 kuvattua sukua ja ainakin 83 lajia. Heimon jäsenet voidaan erottaa muiden heimojen jäsenistä esimerkiksi siitä että ensimmäisen raajaparin nilkoissa ei ole kynsiä. Lajit ovat kapeavartaloisia, 0,4–2 sentin pituisia ja väritykseltään erisävyisen ruskeita. Pään etureuna on pyöreähkö.


title: Ammotrechidae

text: Useat heimon lajit ovat yöaktiivisiä ja kaivautuvat päiväksi multaan. Osa pienimmistä lajeista piileskelee termiitti-pesissä tai puita kaivertavien hyönteisten tunneleissa. Nämä hämähäkkieläimet saalistavat niveljalkaisia. Naaraat munivat elämänsä aikana kahdesti tai useammin, 20–150 munaa kerrallaan.


title: Ammotrechidae

text: Heimon 83 elävää lajia ja yksi tunnettu fossiilinen laji on jaettu 22 sukuun, jotka puolestaan jakautuvat viiteen eri alaheimoon.


title: Kauppilanjoen (Ostokosken) harkkohytti

text: Kauppilanjoen (Ostokosken) harkkohytti sijaitsi Vieremällä Laukkumäen kylässä Kauppilanjoen rannalla lähellä Iso-Ii-järveä. Harkkohytti oli toiminnassa vuosina 1848–1876.


title: Kauppilanjoen (Ostokosken) harkkohytti

text: Kauppilanjoen harkkohytin perusti vuonna 1848 Salahmin ruukin omistanut raahelainen kauppaneuvos Zachris Franzén ruukin apuhytiksi. Harkkohytti rakennettiin 1848 ja se sai privilegion seuraavana vuonna. Harkkohytissä käytettiin raaka-aineena järvimalmia ja valmistuneet harkot vietiin Salahmin ruukkiin taottaviksi. Harkkohytin toiminta päättyi viimeistään vuonna 1876.


title: Kauppilanjoen (Ostokosken) harkkohytti

text: Harkkohytin paikka on nykyisin niittynä ja osittain lepikon valtaama. Kauppilanjoen itärannalta on löytynyt kuonaa, tilimurskaa ja liusekekiveä. Länsirannalta on löytynyt myös kuonaa ja lisäksi siellä on jäljellä metsässä 4,5x4,5 metrin kokoinen rakennuksen pohja. Kosken kohdalla oli vielä vuonna 1980 vähäisiä jäänteitä joen yli vinosti sijainneesta padosta.


title: TI-99/4A

text: TI-99/4A oli Texas Instrumentsin (TI) valmistama kotitietokone. Tietokone julkaistiin vuonna 1981.


title: TI-99/4A

text: Tietokoneessa oli TI TMS9900 suoritin, 16K RAM -muistia ja 26K ROM -muistia. Siinä oli RF-modulaattori TV-liitäntää varten ja pelimoduuliportti sekä kasettiasema tallennusmediana.


title: TI-99/4A

text: Tietokonetta valmistettiin 2.8 miljoonaa kappaletta.


title: TI-99/4A

text: Tietokoneen TI-99/4A on uudelleen suunniteltu versio edeltävästä mallista TI-99/4. Uudempi malli laski hintaa huomattavasti.


title: TI-99/4A

text: TI-99/4 on ensimmäinen 16-bittinen kotitietokone.


title: TI-99/4A

text: Tietokoneelle on julkaistu seuraavia pelejä:


title: Tervalammi (Lempäälä)

text: Tervalammi on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.


title: Tervalammi (Lempäälä)

text: Lampi on 350 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Vaikka lampi on suorantainen, on sen lähiympäristössä enimmäkseen peltomaata. Lampeen laskee kolme metsäojaa, jotka tuovat ojitettujen soiden kuivatusvesiä. Sen oma laskuoja lähtee lammen pohjoispäästä, josta se jatkaa suoraksi kaivettuna ojana alaville pelloille ja yhtyy sirllä Myllyojaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Ranta on autio, mutta sen lähiympäristössä on kaksi maatilaa. Lammelle johtaa tiet yhdystieltä 13773, joka lähtee Lempäälästä.


title: Kuohunkosken manufaktuuripaja

text: Kuohunkosken manufaktuuripaja sijaitsi Jyväskylässä Kuohun kylässä Neulajärvestä Isoon Lampsinjärveen laskevan joen Kuohunkoski-nimisen kosken rannalla. Paja oli toiminnassa 1878–1884.


title: Kuohunkosken manufaktuuripaja

text: Manufaktuuripajan perusti ruotsalainen ruukinseppä Karl Gustaf Strömberg vuokrattuaan maa-alueen pajaa varten Lampsinmäen talolta. Paja sai privilegion 1876 ja vuonna 1881 pajassa oli kolme ahjoa, yksi nippuvasara ja yksi naulavasara.


title: Kuohunkosken manufaktuuripaja

text: Perimätiedon mukaan manufaktuuripaja ja sille kuulunut vesivasara purettiin 1900-luvun alussa. Paikalla oli pitempään pieni sahalaitos ja uittoränni. Pajan paikalla nykyisin olevan saunarakennuksen vierestä erottuu rakennuksen perustusten jäännöksiä ja paikalta on kaivettaessa löydetty pajakuonaa.


title: Ruokolammi (Lempäälä)

text: Ruokolammi on Pirkanmaalla Lempäälä Lastustenkulman ja Tikinmaan välissä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.


title: Ruokolammi (Lempäälä)

text: Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 400 metriä. Siihen laskee kolme metsäojaa, joista yksi on Makkaralammin laskuoja. Sen oma laskuoja lähtee lammen lounaisrannasta ja se suuntaa etelään, missä se pian yhtyy Kaakkolammin Ilvankajärveen laskevaan ojaan. Se on sijainnut pellon kupeessa ja nykyään sen ohittaa seututie 130 näköetäisyydellä.


title: Korkeajärvi (Kangasala)

text: Korkeajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kuohenmaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.


title: Korkeajärvi (Kangasala)

text: Metsäjärvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,6 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 132,7 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Järvisijaitsee kahden mäen välisessä painanteessa ja siihen laskee kaksi metsäojaa. Suorantaisen järven oma laskuoja Korkeajärvenoja lähtee sen pohjoispäästä ja se mutittelee koneellisesti kaivettuna 2,5 kilometrin päässä olevaan Isoon Kausjärveen. Sen vedenpinta on 28 metriä alempana Korkeajärven. Järvi on autio, mutta sen etelärannan ohittaa metsätie, joka lähtee Valkeakoskelta alkavalta seututieltä 310.


title: Paattakaisjärvi

text: Paattakaisjärvi on Pirkanmaalla Lempäälän Rautasemassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.


title: Paattakaisjärvi

text: Järvi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Järveen laskee kaksi ojaa, joista pienempi tuo lähimetsästä suon kuivatusvesiä ja toinen on Tuljamon laskuoja. Se juoksee ojitetun suon ja entisten peltojen läpi ennen laskemistaan Paattakaisjärveen. Se oma laskuoja Myllyoja alkaa järven lounaiskulmasta, jossa se heti alittaa seututien 130. Rannan lähiympäristössä on sijainnut maatila ja sen rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Birgitan polku ohittaa järven ja maatilan pohjoisessa 300 metrin päässä.


title: Tuljamo (järvi)

text: Tuljamo on Pirkanmaalla Lempäälän Tuljamolla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.


title: Tuljamo (järvi)

text: Lampi on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,0 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Järveen laskee neljä suo-ojaa, joista Tuljamonoja on huomattavin. Se on Tervajärven laskujoki, joka lähtee virtaamaan Ketkanlahden lounaispään Leirikeskuksen vierestä ja laskee kilometrin jälkeen Tuljamon pohjoispäähän. Oja putoaa 2,5 metriä järvien välisellä matkalla. Tuljamon oma laskuoja alkaa suoraksi kaivettuna ja leveänä ojana, mutta mutkittelee alajuoksulla ja se putoaa viisi metriä noin kilometrin mittaisella matkalla ennen laskemistaan Paattakaisjärveen. Järven lähellä alajuoksulla on sijainnut samanniminen maatila, mutta nykyään rannoilla on enää neljä mökkiä. Niille tulee tiet yhdystieltä 3110.


title: Haapalammi (Lempäälä)

text: Haapalammi on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.


title: Haapalammi (Lempäälä)

text: Tämä erämaalampi on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,9 metriä meren pinnan yläpuolella, ja sen rantaviivan pituus on 900 metriä. Se sijaitsee metsämaaston painanteessa ja on pohjoisrantoja lukuun ottamatta soistuneen metsän ympäröimää. Suo lammen läheisyydessä on ojitettu, ja suo-ojat laskevat lampeen. Myös laskuoja on suo-oja, ja se lähtee lammen länsipäästä. Oja virtaa kaksi kilometriä luoteeseen ennen kääntymistään lounaaseen. Siellä se laskee viimeisen kilometrin Varkaanojana Tervajärven Varkaanojanlahteen. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Metsäautotie, joka alkaa seututieltä 130 Lastustenkulmalta, tulee parin sadan metrin päähän.


title: Haapalammi (Lempäälä)

text: Birgitan polku ohittaa lammen rannan kautta.


title: Kirveysjärvi

text: Kirveysjärvi on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.


title: Kirveysjärvi

text: Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Se sijaitsee painaumassa, jonka lounaisosa on soistuvaa metsää. Järveen laskee vain yksi oja, joka on Yräysjärven 200-metrinen laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee lounaispäästä ja yhtyy Varkaanojaan Varkaanojanlahden suolla. Rannalle on rakennettu vain yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie yhdystieltä 3110.


title: Kuivajärvi (Hattula)

text: Kuivajärvi on Kanta-Hämeessä Hattulan Hyrvälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Kuivajärvi on osa Äimäjärven aluetta.


title: Kuivajärvi (Hattula)

text: Lampi on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Järven ympäristö on avosuota, johon on johdettu kaksi lyhyttä metsäojaa. Järvellä ei ole laskuojaa. Sen vedenpinta on yhtä korkealla kuin Ylisellä Savijärvellä, joka sijaitsee 250 metriä pohjoisessa. Järven suoalue on merkitty luonnonsuojelualueeksi, joka jatkuu Ylisen Savijärven rantaan asti. Järven keskellä on kolme matalaa suorantaista saarta.


title: Karvojalampi

text: Karvojalampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Karvojalampi on osa Myllyojan valuma-aluetta.


title: Karvojalampi

text: Lampi on 600 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,6 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,3 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Se sijaitsee Siltastenmäen ja Haavistonmäen välisessä painaumassa ja lammen kynnys aukeaa Keihäsjärven suuntaan. Sinne laskee Iharannanlahteen alle 700 metrinen laskuoja. Lampeen laskee seitsemän lyhyttä suo-ojaa, mutta Takalammilta tulevalla ojalla on laajin valuma-alue. Järvellä on on kaksi vapaa-ajan asuntoa, jotka on rakennettu rannan lähelle. Niille johtaa tiet Iittalasta.


title: Takalammi (Hämeenlinna)

text: Takalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Takalammi on osa Myllyojan valuma-aluetta.


title: Takalammi (Hämeenlinna)

text: Lampi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,1 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Lampi on selvästi pienempi kuin sitä ympäröivä kosteikko. Kosteikon lounaispuolelle jatkuu ojitettu ja pieni suoalue. Ojat on johdettu lammen suuntaan ja sen laskuoja laskee pohjoisessa sijatsevaan Karvojanlampeen. Lammelle ei johda teitä ja se on muutenkin autio lukuun ottamatta entistä Takalampi maatilaa, joka sijaitsee lammesta katsoen luoteissuunnassa. Lammen luo johtaa metsätie Iittalasta.


title: Takalammi (Hämeenlinna)

text: Vuonna 1855–1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa ”Takalampi” oli piirretty pitemmäksi kuin nykyään, jos vertaa sitä ”Kurvalampeen” eli nykyiseen Karvojalampeen. Takalammia ympäröivät kosteikot saattavat olla lammen soistunutta ja ruohottunutta järvenrantaa, joka on voinut saada alkuunsa järvenlaskusta.


title: Murhalammi (Hämeenlinna)

text: Murhalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Murhalammi on osa Myllyojan valuma-aluetta.


title: Murhalammi (Hämeenlinna)

text: Lampi on 750 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 19 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Lampeen laskee seitsemän suo-ojaa, joista kaksi laskevat pientilojen peltojen halki ja idästä järveen laskeva saa vetensä Jokikorven pieneltä suoalalta. Laskuoja on Murhalamminoja, joka liukertelee yli 700 metrin päähän Keihäsjärven Lähdelahteen. Järven lähiympäristö on hyvin matalaa ja sen etelärantaan ulottuu pienen peltotilkun reuna. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Iittalasta Kutilan kautta tulevalta yhdystieltä 13671. Lammen pohjoispuolella kulkee ohitse muinainen polku, jota kutsutaan ”Kirkkopoluksi”.


title: Nahkialanjärvi

text: Nahkialanjärvi on Pirkanmaalla Akaan Toijalassa sijaitseva läpivirtaus järvi.


title: Nahkialanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Siinä se kuuluu Nahkialanjärven neljännen jakovaiheen alueeseen. Järvi on nykyään taajaman keskellä ja sen lähiympäristö on asuinaluetta. Järven vedenpinnan korkeus on 79,5 metriä meren pinnan yläpuolella, mikä on vain 10 senttimetriä ylempänä kuin Vanajavesi, mihin järven läpi virtaava Nahkialanjoki laskee. Järveen laskee lyhyt pelto-oja idästä. Järvi on 450 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,8 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja rantoja kiertää puistoon rakennettut kävelyreitit.


title: Saapaslammi (Hämeenlinna)

text: Saapaslammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva valuma-alueensa latvajärvi.


title: Saapaslammi (Hämeenlinna)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Alueeseen sisältyy vielä neljännen jakovaiheen Lontilanjoen yläosan valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,0 metriä meren pinnan yläpuolella, joten se on valuma-alueensa latvajärviä. Lammen lounaispuolella kohoaa Saapaslammin harju, jonka harjujakso patoaa alueen vedet kohti Ruskeaojaa, joka on samalla järven laskuoja. Lampeen laskee kaksi metsäojaa. Ruskeaoja kulkee luoteeseen, missä se yhtyy Toijalan läpi virtaavan Lontilanjokeen sen yläjuoksulla. Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, mutta sen muoto on harjusta johtuen piktä ja kapea. Se on 450 metriä pitkä, leveimmillään 100 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Lounaisrannat ovat harjun koillisrinnettä, mutta vastaranta on matalaa ja tasaista metsämaata. Siellä sijaitsee yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Ohtisesta. Lammen lounaisrantaa ja samalla osa Saapaslamminharjua on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi.


title: Lapiolammi (Hämeenlinna)

text: Lapiolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva valuma-alueensa latvajärvi.


title: Lapiolammi (Hämeenlinna)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Viimeksi mainittuun sisältyy vielä neljäntenä jakovaiheena Lontilanjoen yläosan valuma-alue, johon lampi kuuluu. Ylänköalue on harjujen halkomaa ja lammen vedenpinnan korkeus on 131,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kuusi lyhyttä suo-ojaa, jotka on johdettu lampeen sitä ympäröivältä suolta. Itäisin oja tuo vesiä Valkealamminharjun suunnalta. Laskuoja on Lontilanjoen latvaoja ja se mutkittelee yläjuoksullaan luontaisen tapaisesti metsien halki. Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lampi on 300 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Rannat ovat pääasiassa soistuvaa metsää, mutta pohjoisrantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto. Sinne pääsee suoraan Kutilan ja Ohtisen yhdistävältä tieltä.


title: Vääräjärvi (Hämeenlinna)

text: Vääräjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva metsäjärvi.


title: Vääräjärvi (Hämeenlinna)

text: Jöärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueellan. Viimeksi mainittuun alueeseen sisältyy neljännen jakovaiheen Lontilanjoen yläosan valuma-alue, johon järvi kuuluu. Järven ympäristö on Vääränjärven suolla olevaa soistunutta metsää, joka on tiheästi ojitettua. Järveen on johdettu neljä suo-ojaa, joista pohjoiseen kulkeva on järven laskuoja. Järven vedenpinnan korkeus on 124,1 metriä meren pinnan yläpuolella, joten laskuoja putoaa yli seitsemän metriä ennen laskemistaan Iso Ohtislammista tulevaan ojaan. Järvi on 450 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Järvi on autio, vaikka sen kiertää metsätie ja etelärantaa ohittaa kävelypolku. Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria.


title: Iso Ohtislammi

text: Iso Ohtislammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolassa sijaitseva metsäjärvi.


title: Iso Ohtislammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella, jonka osanan on vielä neljännen jakovaiheen Lontilanjoen yläosan valuma-alue. lampi kuulu viimeksi mainittuun valuma-alueeseen yhtenä sen latvajärvistä. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen tulee kuudelta suunnalta ojiettujen soiden kuivatusvesiä. Lammen eteläpäähän laskee Pikku Ohtislammi, jonka kautta virtaa myös Vähäsuon kuivatusvedet. Lammen itärantaan laskee Valkealamminharjun alueen kuivatusvedet. Lännestä tulee Vääränjärvensuon vesiä, mutta se laskevat Lontilanjoen latvaojaa, joka on sama kuin Ison Ohtislammin laskuoja. Lampi on 450 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,2 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja pohjoisrannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Ohtisesta.


title: Pikku Ohtislammi

text: Pikku Ohtislammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva pieni metsäjärvi.


title: Pikku Ohtislammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Se kuuluu siihen sisältyvään Lontilanjoen yläosan valuma-alueeseen. Lampi on 300 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammen ympäristö on suota. Sen vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä meren pinnan yläpuolella, mikä on sama kuin Iso Ohtislammilla, johon sen myös laskee. Lammen rantaviivan pituus on 650 metriä ja lampi on autio. Sinne ei johda tietä, vaikka yksi metsätie ohittaa sen 100 metrin etäisyydeltä.


title: Telkkälammi

text: Telkkälammi on Pirkanmaalla Akaan Viialassa sijaitseva pieni suojärvi.


title: Telkkälammi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueeseen sijaitsevalla Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jakaantuu neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen alaosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja siitä lähtee laskuoja pohjoiseen ja alitettuaan seututien 190 noin 700 metrin päässä, se jatkaa itään ja yhtyy Tarpianjokeen Koiviston eteläpuolella. Lampeen ei tule metsä- tai pelto-ojia, mutta seututien länsipuolen ojat laskevat lampeen. Sen pinta-ala on pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Rannat ovat jokaisessa suunnassa suota ja lammen itärannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto.


title: Vähäjärvi (Akaa)

text: Vähäjärvi on Pirkanmaalla Akaan Järviössä sijaitseva soistunut järvi.


title: Vähäjärvi (Akaa)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueeseen sijaitsevalla Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jakaantuu neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järvi on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä meren pinnan yläpuolella, mikä on 1,2 metriä korkeampi kuin Jalannin vedenpinta. Vähäjärvi laskee Jalantiin 150 metristä laskuojaa myöten. Tulo-ojia on kaksi, joihin kertyy metsistä ojitettujen soidan kuivatusvesiä. Ne virtaavat alajuoksulla peltomaiden läi ennen laskemistaan Vähäjärveen. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja rannat ovat avosuota tai luhtaa. Järvi on autio. Valtatie 9 ohittaa järven sen ja Jalannin välistä ylittäen samalla järven laskuojan.


title: Levälammi (Akaa)

text: Levälammi on Pirkanmaalla Akaan Järviössä sijaitseva pieni järvi.


title: Levälammi (Akaa)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Viimeksi mainitusta alueesta erottuu neljännessä jakovaiheessa Tarpianjoen alaosan alue, johon lampi kuuluu. Se sijaitsee Vähä Arajärven kaakkoispäässä, korkean mäen siitä erottamana, mutta laskee päinvastaiseen eli Jalannin suuntaan. Lammesta, jonka vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä meren pinnan yläpuolella, on kaivettu suo-oja, joka putoaa parikilometrisellä matkallaan Vähäjärveen yhteensä 35 metriä. Lammen vedet on matkallaan johdettu Tynnyrinsuon ojiin ja edelleen Järviön peltojen kuivatusojiin. Se on 250 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja siitä on puolet soistunutta metsää. Lammen etelä- ja länsirannat ovat harjannetta, minne on myös rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Viialan Kaikunkulmalta.


title: Pirttilammi (Urjala)

text: Pirttilammi on Pirkanmaalla Urjalan Halkivahasta kaakkoon sijaitseva järvi.


title: Pirttilammi (Urjala)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja se on syntynyt Jeltinkankaan kautta kulkevan harjujakson eteläreunalle Lamminmäen länsipuolelle. Harjun kainalossa on myös suota, jossa lampi sijaitsee. Lammella ei ole tulo-ojia, mutta siitä on kaivettu oja, joka yhtyy Jouttunkulman suuntaan virtaavaan johto-ojaan. Ojan nimi on kuivatetun Jouttunjärven alapuolella Jouttunkulmanoja, mutta sen nimi on myöhemmin Riehunoja, joka laskee Laadunjärveen. Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja lampi on autio.


title: Pieriönlammi

text: Pieriönlammi on Pirkanmaalla Urjalan ja Akaan rajalla sijaitseva pieni järvi.


title: Pieriönlammi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan vielä neljännessä jakovaiheessa Tarpianjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Suolammen vedenpinnan korkeus on 111,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Sitä ympäröivällä suohon on kaivettu kuivatusojia, mutta mikään niistä ei ole yhdistetty lampeen. Suon ojat johdetaan kaakkoon, jossa ne laskevat Kiviojana Tarpianjokeen. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se on autio. Metsätie ohittaa lammen sen eteläpuolelta. Urajalan ja Akaan välinen raja mutkittelee lammen kohdalla niin, että pieni osa sen eteläpäästä jää Akaan puolelle.


title: Mustalammi (Urjala)

text: Mustalammi on Pirkanmaalla Urjalassa sijaitseva järvi.


title: Mustalammi (Urjala)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan neljännessä jakovaiheessa vielä Jokikulman alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampi sijaitsee Huhdin taajaman itäpuolella. Se on syntynyt Hyrsynharjun pohjoispuolelle mälien väkiseen painaumaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen ei tule ojia, mutta sillä on laskuoja, joka lähtee länsirannasta kohti Kangasniemensuota. Ojitetun suon kautta se yhtyy pohjoispuolella virtaavaan Tarpianjokeen. Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä ja sen rannalla on asutusta. Pohjoispuolella on entinen maatila, länsipuolella neljä asuintaloa ja rannassa sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Yhdystie 2847 ohittaa lammen Hyrsynharjun päällä kulkien.


title: Paskolammi (Urjala, Mikkolankangas)

text: Paskolammi on Pirkanmaalla Urjalan Huhdissa sijaitseva pieni järvi.


title: Paskolammi (Urjala, Mikkolankangas)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan neljännessä jakovaiheessa vielä Jokikulman alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampi sijaitsee Huhdin taajaman itäpuolella. Se on syntynyt Hyrsynharjun länsipuolelle mäkien väliseen painaumaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,2 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee idästä vain Pitkälammen 100 metrinen laskuoja. Lammen oma laskuoja lähtee pohjoiseen ja yhtyy ojitetun Kangasniemensuon kautta sen pohjoispuolella virtaavaan Tarpianjokeen. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Rannat ovat harjun rinteitä ja sitä kiertää ympäri kävelypolut. Länsirannalla on yleinen uimaranta ja laavu. Yhdystie 2847 ohittaa lammen Hyrsynharjun päällä kulkien.


title: Pitkälammi (Urjala)

text: Pitkälammi on Pirkanmaalla Urjalan Huhdissa sijaitseva pieni järvi.


title: Pitkälammi (Urjala)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan neljännessä jakovaiheessa vielä Jokikulman alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampi sijaitsee Huhdin taajaman itäpuolella. Se on syntynyt Hyrsynharjun eteläpuolelle ja lammen pohjoisrannat ovat kin jyrkkää harjunrinnettä. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee harjun eteläpuolelta Pitkäsuon kuivatusvedet. Lammen laskuoja on 100 metriä pitkä yhdysoja Paskolammiin. Lampi on 550 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Lammen rantoja kiertää kävelypolku ja sen itäpäässä sijaitsee vapaa-ajan asunto. Yhdystie 2847 ohittaa lammen Hyrsynharjun päällä kulkien.


title: Korkeanlaenlammi

text: Korkeanlaenlammi on Pirkanmaalla Akaan Riisikkalassa sijaitseva suojärvi


title: Korkeanlaenlammi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on edelleen jaettu neljännessä jakovaiheessa Tampinkosken alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampi sijaitsee suolla Korkeanlaenvuoren eteläpuolella. Vuori kohoaa 40 metriä lammen vedenpinnan yläpuolelle. Sen vedenpinnan korkeus on 126,5 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen on johdettu seitsemän sitä ympäröivän suon kuivatusojaa. Suo-ojat yhtyvät suon reunalla ja niiden laskuoja jatkaa alas peltoaukealle, missä se yhtyy Tarpianjokeen padon alla olevaan suvantoon. Lampi on 300 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,7 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja se on kokonaan suota. Luoteisrantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, jonne johtaa tie Huhdista ja Toijalaan johtavalta tieltä (yhdystie 2847).


title: Saajanmitta

text: Saajanmitta on Pirkanmaalla Akaan Kylmäkosken Riisikkalassa ja Hämeenlinnan Kalvolan Ahlajärvellä sijaitseva järvi.


title: Saajanmitta

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon Saajanmitta kuuluu. Järvi sijaitsee suolla, jota reunustaa harjujakso. Suo on ojitettu ja siihen on johdettu kuusi suon kuivatusojaa. Järven laskuoja on järven eteläisin oja, joka juoksee kaakkoon ja laskee Ahlajärveen. Järvi on 550 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,8 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 132,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet harua seuraavalta yhdystieltä 13691. Kuntien välinen raja kääntyy saaren kohdalla niin, että suurin osa järvestä jää Akaan puolelle.


title: Pikku-Salanti

text: Pikku-Salanti on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva järvi.


title: Pikku-Salanti

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Lampi sijaitsee laajalla ojitetulla Hanhisuolla, jonka kuivatusojista on 11 johdettu suoraan lampeen ja moni muu oja suuren johto-ojan välityksellä. Lammen johto-oja on myös kaivettu oja, joka laskee Iso-Salantiin. Lampi on 350 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Rannat ovat ojitettua suota ja lampi on siksi autio. Lammelle johtaa myös Ohtisen suunnalta yhdystieltä 13691 metsätie.


title: Kaakkolammi (Hämeenlinna, Ahlajärvi)

text: Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ahlajärvellä sijaitseva järvi.


title: Kaakkolammi (Hämeenlinna, Ahlajärvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,7 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen kootaan kahdella ojalla ojitettujen Isosuon ja Kivisuon kuivatusvesiä. Sen laskuoja lähtee lammen kaakkoispäästä ja se laskee osittain kaivettuna Tyvijärveen. Lampi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja vain pieni osa rantaa on soistunutta metsää. Kuivapohjaiseen rantaan on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa ja yksi asunto. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13691. Akaan kunnanraja kulkee 500 metrin päässä luoteessa.


title: Pellavalammi (Urjala)

text: Pellavalammi on Pirkanmaalla Urjalan Perhossa ja Hämeenlinnan kalvolan Ahlajärvellä sijaitseva järvi.