title: Kuningas jolla ei ollut sydäntä

text: Elokuva oli ensimmäinen suomalainen satuelokuva yli 30 vuoteen, vuonna 1949 valmistuneen "Prinsessa Ruususen" jälkeen. Se oli myös ensimmäinen teatterilevitykseen päässyt lastenelokuva Suomessa yhdeksään vuoteen; edellinen oli vuoden 1973 "Herra Huu – jestapa jepulis, penikat sipuliks".


title: Kuningas jolla ei ollut sydäntä

text: "Kuningas jolla ei ollut sydäntä" kertoo onnellisesta kuninkaasta, joka saa tyttären, mutta tämän synnyttänyt kuningatar kuolee pian onnettomuudessa. Kuningas suree rakkaan kuningattarensa kuolemaa niin, että haluaa poistattaa sydämen rinnastaan. Sen jälkeen hän kehittää valtakunnastaan järkeen perustuvan tehoyhteiskunnan, jossa tunteille ei ole sijaa. Prinsessa ja hovinarri saavat kuninkaan lopulta ymmärtämään, että on väärässä.


title: Kuningas jolla ei ollut sydäntä

text: "Kuningas jolla ei ollut sydäntä" sai parhaan lastenelokuvan Jussin, joka on tämän lisäksi jaettu vain vuonna 1974 elokuvalle "Herra Huu – jestapa jepulis, penikat sipuliks". Elokuva sai Suomen teattereissa yli 100 000 katsojaa, vaikka samoihin aikoihin niissä esitettiin Spielbergin "E.T.:tä" (1982).


title: Kuningas jolla ei ollut sydäntä

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Asko Alanen piti elokuvaa hieman ponnettomana pukuteatterina, vaikka sanoikin Mika Waltarin tarinan sisältävän hienoja sävyjä ja hauskoja hahmoja. Hän antoi elokuvan VHS-tallenteelle kolme tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Kuningas jolla ei ollut sydäntä

text: Vuonna 2018 Film-O-Holic.com-elokuvasivuston Juha Rosenqvist kirjoitti, ettei isoin resurssein tehty ja dvd:llä julkaistu elokuva ole kestänyt aikaa vaan näyttää ilmaisultaan vanhentuneelta: ”Nykylasten silmissä elokuva osoittautui varsin oudoksi ja etäännyttäväksi. Päiväkoti-ikäiselle tarina oli selkeästi liian vaikea ja turhan synkkä, kouluikäiselle taas kerronta ja ylöspano eivät vastaa nykykäsitystä sujuvasta elokuvakerronnasta. Kouluikäisen tekemä vertailu "Pikku kakkosessa" esitettävään "Tuttiritariin" tai kesäteattereissa näkemiinsä lastennäytelmiin, on helppo aikuisenkin allekirjoittaa. "Kuningas jolla ei ollut sydäntä" muistuttaa nykymittapuulla enemmän filmattua teatteria kuin elokuvaa.” "Elokuvauutisten" samana vuonna julkaistun arvion mukaan elokuva taas ”on monella tavalla helposti lähestetyttävä ja intiimi, viaton ja todellakin sadunomainen teos. Tällainen intiimiys on vuosikymmenten varrella vähentynyt kaikissa elokuvissa sitä mukaa, kun on menty kohti kliinistä ja mielikuvituksetonta teknillistaiteellista toteutusta.”


title: Barrow-upon-Soarin rautatieasema

text: Barrow-upon-Soarin rautatieasema on rautatieasema Barrow-upon-Soarin kylässä Leicestershiressä. Se sijaitsee Midlandin pääradan varrella.


title: Barrow-upon-Soarin rautatieasema

text: Barrow’n ensimmäinen asema avattiin 5. toukokuuta 1840. Se sijaitsi 380 metriä nykyisestä asemasta pohjoiseen, ja sen nimi oli aluksi vain Barrow. Se nimettiin uudelleen kahdesti. 1. toukokuuta 1871 se sai nimekseen Barrow-on-Soar ja 1. heinäkuuta 1899 Barrow-on-Soar and Quorn. Sitä ehdotettiin suljettavaksi vuoden 1963 Beechingin leikkausten ensimmäisessä raportissa, ja asema suljettiinkin 4. maaliskuuta 1968. Sen tilalle rakennettiin lopulta kuitenkin uusi asema, joka aukesi 28. toukokuuta 1994.


title: Barrow-upon-Soarin rautatieasema

text: Asemaa käytti 98 708 matkustajaa kaudella 2015–2016.’


Herra Huu – jestapa jepulis, penikat sipuliks on Jaakko Talaskiven ohjaama suomalainen lastenelokuva vuodelta 1973. Talaskivi on myös tuottanut ja leikannut elokuvan sekä käsikirjoittanut sen yhdessä M. A. Nummisen ja Antero Helasvuon kanssa. Elokuvan nimiosaa esittää M. A. Numminen.


title: Herra Huu – jestapa jepulis, penikat sipuliks

text: Herra Huu luulee olevansa hirveän pelottava kummitus, mutta ei onnistu säikyttämään lapsia.


text: Elokuvan lähtökohtana on Hannu Mäkelän lastenkirjan päähahmo Herra Huu, mutta tarina ei perustu Mäkelän tekstiin lainkaan.


text: "Herra Huu" kuvattiin pääosin Kemijärvellä, ja siinä esiintyy paljon paikkakunnan lapsia. Mukana on myös pääkaupunkiseudulta tulleen elokuvatyöryhmän jäsenten omia lapsia. Elokuvan kolmiminuuttisen animaatiojakson ”Apina ja gorilla” toteuttivat Taideteollisen oppilaitoksen opiskelijat Antti Peränteen johdolla.


text: Elokuva sai teatterikierroksellaan vain 9 514 katsojaa. Ensi-ilta-arvioissa kriitikot pitivät lapsikatsojille suunnattua "Herra Huuta" tervetulleena harvinaisuutena ja kehuivat sen runsasta musiikkiantia ja hyvää kuvausta. Elokuvaa kuitenkin moitittiin juonettomaksi ja sinne tänne säntäileväksi. "Herra Huun" yhteiskunnallisten teemojen koettiin olevan vain aikuiskatsojien ymmärrettävissä.


text: "Herra Huu" oli ensimmäinen kahdesta Parhaan lastenelokuvan Jussin saaneesta elokuvasta. Toinen on vuoden 1982 elokuva "Kuningas jolla ei ollut sydäntä".


text: Love Records julkaisi elokuvan musiikista soundtrack-albumin nimellä "Jestapa jepulis, Herra Huun ihmeelliset seikkailut".


title: Sébastien Corchia

text: Sébastien Corchia (s. 1. marraskuuta 1991 Noisy-le-Sec, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Sevillaa ja on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.


title: Sébastien Corchia

text: 29. tammikuuta 2014 Corchian oli määrä siirtyä 4½-vuotisella sopimuksella ranskalaisseura Lilleen. Kuitenkin siirrossa ilmenneiden ongelmien vuoksi, jotka liittyivät Lilleen heikkoon taloudelliseen tilanteeseen, se kariutui ja Corchia jäi Sochauxiin.


title: Sébastien Corchia

text: 27. kesäkuuta 2014 siirto lopulta tapahtui ja Corchia solmi nelivuotisen sopimuksen Lillen kanssa.


title: Sébastien Corchia

text: 13. heinäkuuta 2017 Corchia teki nelivuotisen sopimuksen Sevillan kanssa.


title: Maastohiihto talviolympialaisissa 1968

text: Maastohiihdossa oli vuoden 1968 talviolympialaisissa ohjelmassa seitsemän kilpailutapahtumaa, joista neljä miesten ja kolme naisten tapahtumaa. Menestynein maastohiihtomaa oli Norja.


title: Mäkihyppy talviolympialaisissa 1968

text: Vuoden 1968 talviolympialaisten kilpailuohjelmassa oli kaksi mäkihyppykilpailua, joista toinen normaalimäessä ja toinen suurmäessä. Kilpailupaikkoina oli Autrans, joka sijaitsi 13 km kisojen pääpaikasta Grenoblesta länteen. Normaalimäen K-piste oli 70 metriä ja suurmäen 90 metriä.


title: Mäkihyppy talviolympialaisissa 1968

text: Tšekkoslovakia ja Neuvostoliitto saavuttivat olympialaisten mäkihypyissä ensimmäiset olympiavoittonsa, kun Vladimir Belousov saavutti suurmäen ja Jirí Raška normaalimäen olympiakultaa.


title: Helsingin pitäjä (vuosikirja)

text: Helsingin pitäjä YYYY (missä YYYY= vuosiluku) () on Vantaan kaupungin ja sitä edeltäneiden Helsingin maalaiskunnan ja Helsingin pitäjän paikallishistoriaa käsitteleviä artikkeleita sisältävä vuosikirja. Pääosa tietokirjasarjan artikkeleista on suomeksi, mutta jotkin yksittäiset artikkelit on kirjoitettu ruotsiksi. Vuosikirja on julkaistu vuosittain vuodesta 1963 lähtien. Julkaisijana oli aluksi Helsingin pitäjän kotiseutu- ja museoyhdistys, myöhemmin Vantaa-Seura.


title: Gabriel (Ruotsin prinssi)

text: Prinssi Gabriel, Taalainmaan herttua (koko nimi Gabriel Carl Walther; s. 31. elokuuta 2017 Danderydin kunta, Ruotsi) 2017 on Ruotsin prinssi Carl Philipin ja prinsessa Sofian toinen lapsi ja prinssi Alexanderin nuorempi veli. Hänet kastettiin 1. joulukuuta 2017 Drottningholmin linnan kirkossa.


title: Gabriel (Ruotsin prinssi)

text: Prinssi Gabriel on kuudentena Ruotsin kruununperimysjärjestyksessä kruununprinsessa Victorian, prinsessa Estellen, prinssi Oscarin, prinssi Carl Philipin ja prinssi Alexanderin jälkeen.


title: Alexander Melville Bell

text: Alexander Melville Bell (1819–1905) oli skotlantilainen foneetikko. Bell loi kielen oikean ääntämisen oppimiseksi "geneettisen" äännemerkkisysteemin, joka ohjeistaa puhe-elinten asentoja. Hän esitteli tällaisen aakkoston muun muassa teoksessaan "Visible Speech" vuonna 1867. Foneettisin perustein hän laati lisäksi pikakirjoitusjärjestelmän "Stenography" vuonna 1852. Bell oli ääntämisen opettajana eri yliopistoissa. Hänen keksimänsä fonautografi on ollut tuntuvaksi hyödyksi kuurojen opetuksessa.


title: Karl Julius Beloch

text: Karl Julius Beloch (1854–1929) oli saksalainen historiantutkija. Hän oli professori Roomassa vuodesta 1879. Beloch oli yksi 1800-luvun jälkipuolen järkiperäisen historiankirjoittamisen merkittävistä nimistä. Hänen kirjansa Rooman ja Kreikan historiasta ovat kuuluneet antiikin historian perusteoksiin.


title: Tinia

text: Tinia (myös Tin tai Tina) on etruskien taivaan, salamoiden ja myrskyn jumala. Tinia oli etruskien pääjumala. Hänet kuvataan joskus parrakkaana, joskus parrattomana, mutta aina ympärillään rykelmä salamoita. Muita häneen liitettyjä tunnusmerkkejä ovat keihäs tai valtikka. Roomalaiset samaistivat Tinin Juppiteriin.


title: Tinia

text: Tinia muodosti yhdessä puolisonsa Unin ja Menervan kanssa etruskien jumalten ylimmän kolmikon.


title: Hans Burgkmair

text: Hans Burgkmair (1473–1531) oli saksalainen taidemaalari ja graafikko. Hän oli yksi Saksan renessanssin johtavista taiteilijoista. Grafiikassa hänelle oli tyypillistä selkeä sommittelu ja ilmeikäs kerronta. Ne toivat uutta eloa kuvataiteeseen. Puupiirroksissa hän oli yksi varhaisista maalauksellisten valotussävyjen käyttäjistä.


title: Barton-on-Humberin rautatieasema

text: Barton-on-Humberin rautatieasema on rautatieasema Barton-upon-Humberin kaupungissa North Lincolnshiressä. Se sijaitsee Barton Linen varrella.


title: Barton-on-Humberin rautatieasema

text: Asema avattiin 1. maaliskuuta 1849 nimellä Barton. Sitä käytti 37 486 matkustajaa kaudella 2015–2016.


title: Sophus Bugge

text: Elseus Sophus Bugge (5. tammikuuta 1833 Laurvig – 8. heinäkuuta 1907) oli norjalainen kielen- ja kansanrunoudentutkija. Hän työskenteli professorina Oslossa. Bugge kuului merkittävimpiin skandinaavisen filologian, muinaiskirjallisuuden ja mytologian tutkijoihin. Hän edisti myös muiden kielten, kuten etruskin ja lyykian tutkimusta. Hän myös vaikutti syvällisesti suomalaiseen kansanrunouden tutkimukseen etenkin Kaarle Krohnin välityksellä. Bugge julkaisi perustavanlaatuisia tekstikriittisiä teoksia. Hän oli merkittävä riimukirjoituksien selvittäjä.


title: Trifluraliini

text: Trifluraliini (CHNOF) on nitrattuihin aromaattisiin yhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää maataloudessa rikkaruohomyrkkynä.


title: Trifluraliini

text: Huoneenlämpötilassa trifluraliini on keltaista tai oranssia kiteistä ainetta. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta. Se liukenee kohtalaisesti muun muassa heksaaniin ja hyvin moniin poolisiin tai aromaattisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi metanoliin, asetoniin ja tolueeniin. Trifluraliinin herbisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se sitoutuu tubuliiniproteiiniin. Tällöin mikrotubuluksien muodostuminen estyy ja näin ollen solunjakautuminen ei pääse tapahtumaan. Trifluraliini ärsyttää silmiä ja saattaa olla karsinogeenista.


title: Trifluraliini

text: Trifluraliinin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa p-klooribentsotrifluoridi nitrataan 4-kloori-3,5-dinitrotrifluorimetyylibentseeniksi. Seuraavassa vaiheessa tämä yhdiste reagoi dipropyyliamiinin kanssa ja tuotteena muodostuu trifluraliinia.


title: Trifluraliini

text: Trifluraliini on hyvin yleisesti käytetty rikkaruohomyrkky. Sitä käytetään muun muassa kaali-, papu- porkkana-, puuvilla,- sokerijuurikas- ja öljykasviviljelmillä sekä koristekasviviljelmillä. Euroopan Unionin alueella trifluraliinia sisältävien valmisteiden myynti on ollut kiellettyä 20.3.2008 alkaen.


title: Nils Johan Berlin

text: Nils Johan Berlin (18. helmikuuta 1812 – 27. joulukuuta 1891) oli ruotsalainen kemisti ja farmakologi. Hänelle tarjottiin vuonna 1842 Helsingin yliopiston kemian professorin virkaan, jota hän ei ottanut vastaan. Sittemmin hän oli professori Lundin yliopistossa ja sen jälkeen terveyskollegion johtaja. Hänen teoksistaan on suomennettu "Lukukirja luonnontieteestä" ja "Oppikirja luonnontietehesen".


title: Nils Johan Berlin

text: Mineraali berliniitti (AlPO) on nimetty hänen mukaansa.


title: Ryhmälähtöinen oppiminen

text: Ryhmälähtöinen oppiminen (Team-Based Learning, TBL) on yhteisöllisen oppimisen muoto, jolla pyritään parantamaan oppimisen laatua ja opiskelijoiden sitoutumista yhteisiin osaamistavoitteesiin. TBL-menetelmä kehittäjänä pidetään Oklahoman yliopiston professori Larry Michaelseniä, joka esitti menetelmän idean jo vuonna 1970. Ryhmälähtöistä opetusmenetelmää voidaan käyttää missä tahansa opetuksessa, kouluissa tai työpaikoilla. Menetelmässä yhdistetään opiskelija- ja oppimislähtöinen sekä yhteisöllinen oppimiskäsitys. Opiskelijat yhdistävät aiempaa ja uutta tietoa sekä rakentavat uutta ymmärrystä pienryhmässä. Tavoitteena on myös ongelmanratkaisukyvyn kehittäminen ja opitun soveltaminen käytäntöön.


title: Ryhmälähtöinen oppiminen

text: Ryhmälähtöisessä oppimisprosessissa on kaksi vaihetta: opiskelijan itseohjautuva oppiminen ja opetuskerralla pienryhmissä tapahtuva oppiminen. Opettaja määrittää opetuksen osaamistavoitteet ja laatii opittavasta sisällöstä listan etukäteistehtävistä, jotka opiskelijoiden tulee tehdä ennen opetukseen tuloa. Opiskelijat sitoutetaan työskentelemään tehtävien parissa ennen opetustilannetta. Ennakkotehtävinä voi olla artikkeli käsiteltävästä aiheesta, videoluennon katsominen tai muuhun digitaalisen materiaaliin perehtyminen. Opetustilanteessa opiskelijat työskentelevät pienryhmissä, mikä tukee heidän yhteisöllistä oppimistaan ja toimimistaan pienryhmässä.


title: Ryhmälähtöinen oppiminen

text: Opetustilanne etenee selkeän mallin mukaisesti. Opetustila järjestetään pienryhmätyöskentelyyn sopivaksi. Opettaja jakaa opiskelijat mahdollisimman heterogeenisiin 5–7 hengen pienryhmiin. Opiskelijoiden osaaminen testataan opetuksen alussa kaksi kertaa. Ensin opiskelijat tekevät yksilöllisesti osaamistestin, joka koostuu aiheen avainasioita ja keskeisiä käsitteitä koskevasta monivalintatehtävästä ("IRAT = individual readiness assurance test"). Tämän jälkeen opiskelijat tekevät saman testin uudestaan pienryhmässä ("TRAT = team readiness assurance test"). Ryhmän on päädyttävä vastauksissaan yhteisymmärrykseen eli käsiteltävä vastauksia ja niiden perusteita siihen asti, että kaikki ryhmäläiset voivat ne hyväksyä. Tämän jälkeen oikeat vastaukset käydään opettajan johdolla läpi, ja opettaja käsittelee keskeiset käsitteet. Tarkoituksena on varmistaa käsitteiden hallinta ja valmistaa opiskelijat soveltavan tehtävän toteuttamiseen. Ryhmät voivat valittaa monivalintatehtävistä ja saada lisäpisteitä hyvin perustellusta valituksesta ja monivalintatehtävään esitetystä korjauksesta.


title: Ryhmälähtöinen oppiminen

text: Opetustilanteen soveltava ryhmätehtävä on ryhmälähtöisen oppimisen keskeisin vaihe. Siinä ryhmä soveltaa oppimaansa opettajan määrittämään ongelmaan. Soveltava ryhmätehtävä sisältää selkeän ohjeistuksen. Kaikki ryhmät työskentelevät "saman" tehtävän parissa, ja heidän tulee päätyä yhteiseen tulokseen ongelman ratkaisusta. Ryhmät raportoivat lyhyesti ratkaisunsa "samanaikaisesti". Ideaalisti raportoinnissa voidaan käyttää esimerkiksi verkkovälitteistä raportointia, jossa kaikkien ryhmien tulokset tulevat koko ryhmälle näkyviin yhtä aikaa interaktiiviselle taululle. Opettaja voi kerätä raportit myös paperilla. Tämän jälkeen opettaja pyytää ryhmien jäseniä perustelemaan kantansa. Ryhmälähtöisessä oppimisessa opettaja valitsee raportoijat "satunnaisesti", jolloin kuka tahansa ryhmäläinen saattaa joutua raportoimaan ryhmän puolesta. Kaikki ryhmäläiset ovat vastuussa ryhmätyöstä ja jokaisen tulee pystyä kuvaamaan ja perustelemaan ryhmän tuotos. Ryhmien raportoinnin jälkeen käydään opettajan johdolla keskustelu ratkaisuista ja niiden perusteluista.


title: Ryhmälähtöinen oppiminen

text: Viimeinen vaihe opetuksessa on ryhmän toiminnan arvioiminen. Ryhmän jäsenet arvioivat toistensa toimintaa rakentavasti erityisesti siitä näkökulmasta, miten jäsenet ovat edistäneet ryhmän oppimisprosessia. Palautetta voidaan antaa numeerisesti ja laadullisesti. Tärkeää on oppia antamaan rakentavaa palautetta toisten toiminnasta ja siten auttaa näitä kehittymään oppijoina ja ryhmässä toimijoina.


title: Olaf Bull

text: Olaf Bull (1883–1933) oli norjalainen runoilija. Hän oli 1900-luvun alun Norjan huomattavimpia lyyrikoita. Bull kirjoitti varsinkin luonnontunnelmasta. Hänen isänsä oli kirjailija Jacob Bull. Bullin varhaisessa runoudessa korostuu hurmioitunut elämäntunto, myöhemmissä tuskainen mietiskely. Hän käsitteli hiotuissa runoissaan unelmien ja todellisuuden välillä vallitsevaa, tuskaa tuottavaa ristiriitaa.


title: Blood Drive

text: Blood Drive (aikaisemmin nimellä Midnight Grindhouse Presents Blood Drive) on yhdysvaltalainen scifisarja. Sitä esitettiin kesällä 2017 Syfyn kanavalla yhden kauden verran.


title: Blood Drive

text: Sarjan luonut James Roland kertoi syyskuussa 2017 että sarja jää yhden kauden mittaiseksi.


title: Blood Drive

text: Sarjan tapahtumat sijoittuvat dystooppiseen tulevaisuuteen vuonna 1999, jolloin Amerikka on jakautunut kahtia energiakriisin johdosta.


title: Blood Drive

text: Heinäkuussa 2015 Syfy teki nk. "direct-to-series" tilauksen haluten suoraan 13. jaksoa. Sarjan kuvauspaikkana toimi Kapkaupunki Etelä-Afrikassa.


title: Voltumna

text: Voltumna on etruskien jumala, joka oli alun perin alamaailman jumala, mutta joka kohotettiin myöhemmin ylimmäksi jumalaksi ("deus Etruriae princeps"). Etruskeille Voltumna oli ennen kaikkea etruskien liiton suojelija. Hän saattoi myös olla taivaan jumalan Tinian yksi ilmentymä. Roomalaiset omaksuivat Voltumnan jumaltensa joukkoon nimellä Vertumnus.


title: Ranskan Dahomey

text: Ranskan Dahomey oli Ranskan siirtomaa, joka oli osa Ranskan Länsi-Afrikkaa vuodesta 1894 vuoteen 1958. Toisen maailmansodan jälkeen Dahomeystä tuli osa Ranskan unionia korotetulla autonomialla. 11. joulukuuta 1958 Ranskan viides tasavalta perustettiin ja Ranskan unionista tuli Ranskan yhteisö. Siirtomaasta tuli itsehallinnollinen Dahomeyn tasavalta Ranskan yhteisössä ja kaksi vuotta myöhemmin, 1. elokuuta 1960 Dahomey itsenäistyi kokonaan ja muutti nimensä vuonna 1975 Beniniksi.


title: Osakas

text: Osakas tarkoittaa osakeyhtiön osakkeenomistajaa. Osakas omistaa yhtiöstä yhden tai useamman osakkeen. Yhtiön osakkaat käyvät ilmi yhtiön pitämästä osakasluettelosta tai arvo-osuusjärjestelmästä. Osakasluettelo on julkinen.


title: Osakas

text: Osakas saa käyttää osakkalle lain mukaan kuuluvia oikeuksia sitten, kun hänet on merkitty osakasluetteloon. Tällaisia oikeuksia ovat mm. puhe- ja äänivalta yhtiökokouksessa, oikeus saada osinkoa, käyttää vähemmistöomistajan oikeuksia, käyttää yhtiöjärjestyksessä sallittua lunastusoikeutta, merkitä uusia osakkeita osakeannissa ja saada jako-osuus yhtiön purkautuessa.


title: Osakas

text: Yhtiöjärjestys vaikuttaa siihen, millaisia oikeuksia osakkaalla yhtiössä on. Myös osakkeiden määrällä on merkitystä.


title: Dahomeyn tasavalta

text: Dahomeyn tasavalta () perustettiin 11. joulukuuta 1958 itsehallinnollisena siirtomaana osana Ranskan yhteisöä. Ennen itsehallinnon saamista valtio oli ollut Ranskan Dahomey, joka oli ollut osana Ranskan unionia. 1. elokuuta 1960 Ranskan Dahomeylle myönnettiin täydellinen itsenäisyys Ranskasta.


title: Dahomeyn tasavalta

text: Vuonna 1975 valtion nimi muutettiin Beniniksi, sillä sanaa ”Benin” pidettiin poliittisesti neutraalina kaikille maan etnisille ryhmille, kun taas sana ”Dahomey” johtaa juurensa fonien hallitsemasta Dahomeyn kuningaskunnasta.


title: Beninin kansantasavalta

text: Beninin kansantasavalta () oli sosialistinen valtio Guineanlahdella Afrikassa, josta tuli lopulta nykypäivän Beninin tasavalta. Kansantasavalta perustettiin 30. marraskuuta 1975, vuoden 1972 Dahomeyn tasavallan vallankaappauksen jälkeen. Beninin kansantasavalta kesti 1. maaliskuuta 1990 asti uuden perustuslain laatimiseen myötä ja marxismi-leninismi lakkautettiin valtiossa vuonna 1989.


title: Toriparlamentti

text: Toriparlamentti on kuvanveistäjä Pertti Mäkisen vuonna 2008 valmistunut julkinen veistos, joka sijaitsee Porin kauppatorilla. Teoksen lahjoittivat kaupungille Pori-Seura ja Pro Pori -säätiö, ja se paljastettiin Porin päivänä 27. syyskuuta 2008. Pori-Seura oli kaavaillut Porin torille Porin piru -aiheista veistosta jo 1970-luvulla, mutta hanke kariutui laajaan vastustukseen.


title: Toriparlamentti

text: Toriparlamentti rahoitettiin Porin päivän julisteiden ja ohrankryynivellin myynnistä saaduilla tuloilla. Toriparlamentti oli yksi Porin kaupungin 450-vuotisjuhlan merkkitapahtumista. Valmistuttuaan veistos herätti runsaasti keskustelua, ja Internetin keskustelupalstoilla käytiin kiivasta väittelyä patsaan aiheesta ja toteutustavasta. Keskustelijat mm. tunnistivat yhden Toriparlamentin hahmoista Bingolappu-Simoksi, joka tunnettiin Porissa siitä, että hän pyysi ihmisiltä rahaa ja heitti vastineeksi voltteja.


title: Ágios Geórgios (Siteía)

text:
Ágios Geórgios ( eli Μινωική έπαυλη Αγίου Γεωργίου, "Minoikí épavli Agíou Georgíou") on minolaisaikaisen huvilan arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Siteían kunnassa lähellä Siteían Ágios Geórgioksen kylää, josta kohde on saanut nimensä. Paikan minolaisaikaista nimeä ei tunneta.
Huvila on rakennettu pengerretysti neljään tasoon kukkulalle, joka tunnetaan nykyisin nimellä Profítis Ilías. Ylätasanteet ovat säilyneet hieman alatasanteita paremmin. Huvilassa on ollut kymmeniä huoneita, ja tasanteiden välillä on ollut portaat. Huoneisin lukeutuu asuin-, työpaja- ja säilytystiloja. Rakennuksen kokonaispinta-ala on noin 700 neliömetriä. Esinelöytöihin kuuluu paitsi keramiikkaa myös muun muassa viininpuristuslaitteistoa, myllynkiviä ja savenvalajan pyörä. Rakennuksen lähellä on todennäköisesti ollut pieni asutus. Huvilan oletetaan tuhoutuneen LM IA tai LM IB -kaudella eli noin 1700–1450 eaa. Varhaiskristillisellä ajalla paikkaa on käytetty hautausmaana.


title: Chalasménos

text:
Chalasménos (; myös "Halasménos") on minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ierápetran kunnassa lähellä Monastirákin kylää ja Chan rotkon suuta. Paikan nimi on nykyaikainen, eikä asutuksen muinaista nimeä tunneta.
Chalasménoksen paikka on ollut asuttuna myöhäisellä minolaisella kaudella IIIC (LM IIIC) noin 1200–1100/1070 eaa. Historialtaan se on monista muista poikkeava siinä, ettei paikalla ollut asutusta tätä ennen eikä enää tämän jälkeen pronssikauden päätyttyä. Asutus, joka on suhteellisen suurikokoinen, on rakennettu kallioiselle kukkulalle. Pohjakaavassa on merkkejä suunnitelmallisuudesta. Rakennuksia on tunnistettu yhteensä 27, niiden joukossa kolme megaron-tyyppistä taloa sekä muun muassa pyhäkkö. Rakennuksissa ja paikalta tehdyissä esinelöydöissä on paljon vaikutteita mykeneläisestä kulttuurista, jonka valtaan Kreeta tuolloin kuului.


title: Chalasménos

text: Asutusta on ehdotettu minolaisten jälkeläisten ja mykeneläisten yhteiseksi turvapaikaksi mykeneläisen hallinnon ja kulttuurin romahtamisen jälkeen. Suhteellisen lähellä, muutaman kilometrin päässä, sijaitsee toinen vastaavantyyppinen asutus, Kavoúsi Vrontás.


title: Dispilió

text: Dispilió () on neoliittisen kauden aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Länsi-Makedoniassa pohjoisessa Kreikassa. Se sijaitsee Kastorián kunnassa lähellä nykyistä Dispilión kylää (976 asukasta vuonna 2011), josta kohde on saanut nimensä. Asutuksen muinaista nimeä ei tunneta.


title: Dispilió

text: Dispilión asutuspaikka sijaitsee nimellä Nisí (”Saari”) tunnetussa paikassa Orestiáda- eli Kastoriá-järven etelärannalla. Paikka on ollut asuttu varhaiselta neoliittiselta kaudelta noin 6000 eaa. myöhäiselle helladiselle kaudelle (pronssikaudelle) noin 1200 eaa. saakka. Keskisellä ja myöhäisellä neoliittisella kaudella noin 5470–4850 eaa. paikalla on ollut suhteellisen suurikokoinen asutus, ja se on yksi merkittävimpiä tunnettuja aikakauden kohteita. Asutuksen rakennukset oli tehty puusta ja kaislasta. Elinkeinoina ovat olleet maanviljely, karjankasvatus, metsästys ja kalastus. Esinelöytöihin lukeutuu muun muassa useaa eri tyyppiä olevaa keramiikkaa sekä nuolenkärkiä ja luusta tehtyjä koukkuja. Merkittävimpiin löytöihin kuuluu mahdollisesti varhaista kirjoitusta sisältävä niin kutsuttu Dispilión puutaulu, joka on ajoitettu noin vuoteen 5260 eaa.


title: Dispilió

text: Asutus löydettiin vuonna 1932 järven pinnan laskettua, kun puisia rakenteita tuli näkyviin. Alueen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1992. Järvenrantakaivaukset ovat vaatineet erityisiä menetelmiä. Paikalle on nykyisin rakennettu rekonstruktio osasta kylää.


title: Angolan kansantasavalta

text: Angolan kansantasavalta () käsittää aikakauden Angolan historiassa, jolloin maa oli sosialistisena valtiona vuodesta 1975, jolloin maa itsenäistyi Portugalista, vuoteen 1992, jolloin maasta tuli nykyinen Angolan tasavalta. Angolan kansantasavallalla oli hyvät suhteet Neuvostoliittoon, Kuubaan sekä Mosambikin kansantasavaltaan. Maata hallitsi MPLA-puolue, jonka toimesta maa muutettiin marxisti-leninistikseksi yksipuoluejärjestelmälliseksi valtioksi. Molemmat Kuuba sekä Neuvostoliitto tukivat puoluetta.


title: Angolan kansantasavalta

text: MPLA:ta vastustava puolue UNITA aloitti MPLA:n vastaisen sisällissodan, saaden tukea Etelä-Afrikalta sekä Yhdysvalloilta.


title: Angolan kansantasavalta

text: Vuonna 1991 MPLA ja UNITA sopivat rauhansopimuksen, joka mahdollistaisi eri puolueiden vaalien järjestämisen Angolassa. Angolan kansantasavalta purettiin vuonna 1992, jolloin maasta tuli nykyinen Angolan tasavalta.


title: Dispilión puutaulu

text: Dispilión puutaulu on neoliittiselta kaudelta peräisin oleva puutaulu, joka on ajoitettu radiohiiliajoituksella noin vuoteen 5260 ± 40 eaa. Se löydettiin Dispilión saman aikakauden asutuksen arkeologisissa kaivauksissa pohjoisessa Kreikassa heinäkuussa 1993.


title: Dispilión puutaulu

text: Puutaulun koko on noin 23 x 19,2 x 2 senttimetriä. Se on setripuuta ja siinä on jälkiä polttamisesta. Taulu on säilynyt anaerobisten olosuhteiden ansiosta, sillä se oli uponneena mutaan ja veteen. Tauluun on kaiverrettu merkkejä, jotka muistuttavat kirjoitusta. Merkkejä on kymmenessä pystyrivissä, ja ne muistuttavat ulkoasultaan jossain määrin Vinčan kulttuurin tauluissa esiintyvää kirjoitusta sekä lineaari-A-kirjoitusta.


title: Dispilión puutaulu

text: Löydöstä ilmoitettiin helmikuussa 2004. Taulusta ja kirjoituksesta ei ole vielä julkaistu vertaisarvioitua tutkimusta, mutta löydön on arvioitu voivan muuttaa käsitystä kirjoitustaidon synnystä ja kehityksestä. Itse tekstiä ei todennäköisesti saada koskaan selvitettyä.


title: Kavoúsi Kástro

text:
Kavoúsi Kástro () on minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ierápetran kunnassa noin 1,4 kilometriä kaakkoon nykyisestä Kavoúsin kylästä, josta se on saanut nimensä.
Kavoúsi Kástron paikka on ollut asuttu erityisesti myöhäisellä minolaisella kaudella IIIC (LM IIIC) noin 1200–1100 eaa. Paikalla on ollut jonkin verran asutusta vielä geometrisella kaudella. Asutus sijaitsee huipulla korkealla vuorenrinteessä, noin 713 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Alempana saman vuoren rinteessä sijaitsee toinen saman ajan arkeologinen kohde, Kavoúsi Vrontás.


title: Kavoúsi Kástro

text: Paikalla suoritti ensimmäisiä arkeologisia tutkimuksia Harriet Boyd vuonna 1900. Laajamittaiset arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1987. Niitä on suorittanut American School of Classical Studies at Athens eli Yhdysvaltain arkeologinen koulu.


title: Kavoúsi Vrontás

text:
Kavoúsi Vrontás (; myös "Kavoúsi Vrondá") on minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ierápetran kunnassa noin 1,25 kilometriä etelään nykyisestä Kavoúsin kylästä, josta se on saanut nimensä.
Kavoúsi Vrontáksen paikka on ollut asuttu erityisesti myöhäisellä minolaisella kaudella IIIC (LM IIIC) noin 1200–1100 eaa. Paikalla on ollut jonkinlaista asutusta vielä subminolaisella ja protogeometrisella kaudella. Geometrisella kaudella paikka on toiminut hautausmaana.


title: Kavoúsi Vrontás

text: Asutus sijaitsee kukkulalla noin 427 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Paikalta on löydetty useita rakennuksia, pyhäkkö sekä hautoja. Ylempänä saman vuoren rinteessä sijaitsee toinen saman ajan arkeologinen kohde, Kavoúsi Kástro. Suhteellisen lähellä sijaitsee myös kolmas vastaavan aikakauden asutus, Chalasménos. Asutuksia on ehdotettu viimeisten minolaisten turvapaikoiksi kulttuuriromahduksen keskellä.


title: Kavoúsi Vrontás


title: Klimatariá

text: Klimatariá () on minolaisaikaisen huvilan arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Siteían kunnassa, noin kaksi kilometriä etelään Siteían kaupungista, Ierápetraan johtavan tien varressa.


title: Klimatariá

text: Huvila rakennettiin uudella palatsikaudella keskiminolaisella kaudella IIIB (MM IIIB) eli noin 1750–1700 eaa. ja se tuhoutui myöhäisminolaisella kaudella LM IA eli noin 1700–1600 eaa. Osa huvilan raunioista on tuhoutunut nykyisen tien rakentamisen yhteydessä. Rakennuksessa on useita huoneita ja portaita. Esinelöytöihin lukeutuu muun muassa pithoksia.


title: Makrygialós (huvila)

text:
Makrygialós () on minolaisaikaisen huvilan arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ierápetran kunnassa länteen Makrý Gialóksen eli Makrygialóksen kylästä, josta kohde on saanut nimensä. Paikan minolaisaikaista nimeä ei tunneta.
Huvila on ajoitettu myöhäisminolaiselle kaudelle LM IB noin ajalle 1480–1425 eaa. Se on toiminut alueen maanviljelyksen keskuksena. Rakennus tuhoutui tulipalossa. Huvila löydettiin vuonna 1971 ja paikan arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1973–1977.


title: Makrygialós (huvila)

text: Huvila on säilynyt huonosti, koska se on vaurioitunut aikojen saatossa alueen maanviljelyksen seurauksena. Rakennus muistuttaa monin tavoin minolaisia palatseja. Siinä on keskuspiha, jonka koko on noin 6 x 12,5 metriä. Palatsien tavoin siihen on kuulunut myös erillinen länsipiha. Rakennuksessa oli useita huoneita, mukaan lukien varastotiloja ja pyhäkkötila. Esinelöytöihin lukeutuu paitsi keramiikkaa myös muun muassa figuriineja ja sinettikiviä.


title: Móchlos (saari)

text: Móchlos () eli Ágios Nikólaos (Άγιος Νικόλαος) on Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin, sekä saarella sijaitseva minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde. Saari sijaitsee Kreetanmeressä Kreetan pohjoisrannikon ja Móchloksen kylän edustalla lähellä Mirampéllonlahden koilliskulmaa. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Móchlos kuuluu Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.


title: Móchlos (saari)

text: Móchlos tunnetaan ennen kaikkea minolaisaikaisen, pronssikautisen asutuksen ja hautausmaan arkeologisena kohteena. Asutus kukoisti varhaisminolaisella kaudella (EM) eli noin 3100–2100 eaa. Saari oli vielä tuolloin niemi, joka oli yhteydessä Kreetan pääsaareen, sillä merenpinta oli nykyistä alempana. Paikka asutettiin alun perin jo neoliittisen kauden lopulla tai varhaisminolaisella kaudella I (EM I). Asutus oli alussa pienikokoinen, mutta laajeni huomattavasti kaudella EM II. Kaudella EM III asutus oli yksi minolaisen kulttuurin merkittävimpiä. Se oli alueen maanviljelyn keskus sekä merkittävä satama- ja kauppapaikka, johon tuotiin muun muassa obsidiaania Mílokselta.


title: Móchlos (saari)

text: Asutuksen koon arvellaan olleen suurimmillaan noin 500 henkeä. Asutus taantui ja pieneni keskiminolaisella kaudella (MM). Kauden lopussa niin kutsutulla uudella palatsikaudella paikka otettiin uudelleen käyttöön, mutta asutus ei koskaan saavuttanut aikaisempaa kokoaan. On mahdollista, että tässä vaiheessa alueelle tuli uusia asuttajia Messarán tasangolta eteläiseltä Kreetalta.


title: Móchlos (saari)

text: Asutus tuhoutui mahdollisesti hyökkäyksen aiheuttamassa tulipalossa myöhäisminolaisen kauden (LM) alussa LM IB -kaudella. Alue asutettiin uudelleen vielä myöhäisminolaisen kauden lopulla, Kreetan mykeneläisellä kaudella LM III. Asutus säilyi kaudelle LM IIIC eli noin ajalle 1200–1100 eaa. saakka.


title: Móchlos (saari)

text: Antiikin aikana saarella on ollut jonkinlainen linnoitus, joka tehtiin ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Nykyisin saaren etelärannalla on pieni Pyhälle Nikolaokselle ("Ágios Nikólaos") omistettu kirkko, josta saari on saanut toisen nimensä.


title: Móchlos (saari)

text: Minolaisen kohteen löysi amerikkalainen arkeologi R. B. Seager vuonna 1907. Alueen tutkimuksia ja kaivauksia suoritettiin heti tämän jälkeen sekä vuonna 1955, 1970-luvulla ja vuosina 1989–1994.


title: Móchlos (saari)

text: Minolaisen asutuksen arkeologinen alue on pääasiassa saaren eteläpäässä eli Móchloksen kylän puolella. Nykyisin näkyvissä olevat rauniot ovat pääosin peräisin kaudelta LM I. Asutuksessa oli kadut ja kortteleita, ja talot oli rakennettu rinteeseen useaan tasoon. Taloissa oli kahdesta kolmeen kerrosta.


title: Móchlos (saari)

text: Asutukseen liittyi laaja hautausmaa, jonka käyttö on myös alkanut jo kaudella EM I. Se säilyi käytössä MM-kaudelle saakka. Sieltä on löydetty myös erityisen hienoja hautoja ja hautalöytöjä, mikä kertoo yhteiskuntaluokkien olemassaolosta. Haudoista on löydetty muun muassa kultakoruja ja keramiikkaa. Hautausmaa sijaitsee saaren länsiosassa. Rakennus- ja hautalöytöjä on tehty myös Kreetan pääsaaren puolelta Móchloksen kylän ympäristöstä.


title: Móchlos (saari)

text: Paikan esinelöydöt ovat Iraklionin arkeologisessa museossa ja Ágios Nikólaoksen arkeologisessa museossa.


title: Monastiráki (Réthymno)

text: Monastiráki () on minolaisaikaisen palatsin ja asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Sen sijaitsee Amárin kunnassa lähellä Monastirákin kylää, josta se on saanut nimensä. Paikan minolaisaikaista nimeä ei tunneta.


title: Monastiráki (Réthymno)

text: Monastirákin paikka on asutettu varhaisminolaisella kaudella (EM). Sen palatsi ja muut suuremmat rauniot on ajoitettu keskiminolaiselle kaudelle (MM) eli niin kutsutulle vanhalle palatsikaudelle noin ajalle 2100–1700 eaa. Se tuhoutui maajäristyksessä ja tulipalossa MM IB -kauden lopulla noin vuonna 1700 eaa. muiden minolaisten keskusten tavoin, minkä jälkeen paikka hylättiin. Myöhäisminolaisella kaudella LM IIIC eli noin 1200–1100 eaa. paikalla oli jonkinlaista pienimuotoista asutusta.


title: Monastiráki (Réthymno)

text: Saksalaiset suorittivat paikalla tutkimuksia toisen maailmansodan aikaan vuonna 1942. Paikan järjestelmälliset arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1980.


title: Monastiráki (Réthymno)

text: Monastirákin arkeologinen kohde sijaitsee kukkulalla Amárin laakson laidalla. Paikka on Kreetan pohjoisrannikolta Messarán tasangolle johtavan luonnollisen kulkureitin varrella. Koko asutuksen pinta-ala on arviolta noin 300 aaria, ja vain pieni osa siitä on kaivettu.


title: Monastiráki (Réthymno)

text: Paikalta on löydetty palatsi tai palatsinkaltainen rakennus, jossa on ollut ainakin kaksi kerrosta. Siihen on kuulunut asuintiloja, varastotiloja ja työpajoja. Lisäksi asutukseen on kuulunut lukuisia muita taloja. Esinelöytöihin lukeutuu keramiikkaa ja sinettejä, jotka kertovat maataloustuotannosta ja kaupankäynnistä.


title: Nírou Cháni

text:
Nírou Cháni (; myös "Nírou Háni/Kháni") tai vain "Nírou" (Νίρου) on minolaisaikaisen huvilan arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren pohjoisrannikolla Kokkíni Chánin kylässä Chersónisoksen kunnassa noin 15 kilometriä itään Iraklionista.
Huvila rakennettiin uudella palatsikaudella noin 1500-luvulla eaa. ja se tuhoutui LM IB -kaudella 1400-luvulla eaa., jonka jälkeen paikka hylättiin. Paikan arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1918–1919 ja tulokset julkaistiin vuonna 1922.


title: Nírou Cháni

text: Huvila oli pienen minolaisen palatsin kaltainen rakennus. Se oli kaksikerroksinen ja sen alimmassa kerroksessa oli 40 huonetta. Rakennuksen pinta-ala on noin neliömetriä. Kokonaisuudesta on tunnistettu erillisiä huoneita varastoille, työpajoille ja pyhäkkökäyttöön. Lattiat oli koristeltu mosaiikin kaltaisella kiveyksellä. Rakennuskokonaisuuteen kuului kaksi palatsipihojen kaltaista pihaa, toinen rakennuksen pohjois- ja toinen itäpuolella. Rakennuksen lähellä on ollut satama.


title: Nírou Cháni

text: Esinelöytöihin lukeutuu muun muassa neljä suurikokoista pronssista labrys-kaksoiskirvestä sekä suuri määrä terrakotasta tehtyjä kolmijalkaisia alttaripöytiä. Rakennuksen oletetaan olleen paikallisen minolaisen asutuksen keskus ja lukuisista rituaaliesineistä päätellen mahdollisesti jonkinlaisen ylipapin käytössä. Paikalta tehdyt esinelöydöt ovat nykyisin Iraklionin arkeologisessa museossa.


title: Petrás

text: Petrás () on minolaisaikaisen palatsin ja asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Siteían kunnassa noin 1,5 kaakkoon Siteían kaupungista lähellä nykyistä Petráksen kylää, josta se on saanut nimensä. Asutuksen minolaisaikaista nimeä ei tunneta.


title: Petrás

text: Asutus on ollut olemassa viimeistään EM IIB -kaudella eli noin 2900–2300 eaa. Seuraavina vuosisatoina asutus kasvoi, ja ensimmäinen palatsi paikalle rakennettiin MM IIA -kaudella eli noin 1800–1700 eaa. Se tuhoutui 1600-luvun alkupuolella eaa.


title: Petrás

text: Paikalle rakennettiin uusi palatsi LM IA -kaudella eli noin 1600–1480 eaa. Se tuhoutui 1500-luvun eaa. puolessa välissä ja rakennettiin uudelleen. Sitä laajennettiin LM IB -kaudella eli noin 1480–1425 eaa. Kyseisen kauden aikana se myös tuhoutui todennäköisesti maanjäristyksessä ja sitä seuranneessa tulipalossa. Myöhäisminolaisella kaudella noin 1400–1300 eaa. alueella on ollut pienimuotoisempaa asutusta. Bysanttilaisella keskiajalla paikkaa käytettiin hautausmaana.


title: Petrás

text: Alueen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1985 Metaxía Tsipopoúloun johdolla. Paikkaa oli osattu epäillä merkittävän asutuksen paikaksi, koska sen läheltä oli aiemmin löydetty kaksi vuorenhuippupyhäkköä.


title: Petrás

text: Asutuksen keskus on palatsi, jonka koko on noin 2 800 neliömetriä. Siinä on minolaisille palatseille tyypillinen keskuspiha, joka oli rakennettu muiden palatsien tavoin pohjois-eteläsuunnassa. Sen koko oli noin 17,6 x 7,6 metriä ja siinä on ollut ainakin kaksi kerrosta. Rakennuksessa oli suuria portaikkoja ja viemäröinti, ja se oli koristeltu seinämaalauksilla. Palatsissa oli suuret varastotilat, joista on löydetty muun muassa 44 pithosta, sekä käsityöläisten tiloja. Palatsissa on ollut myös jonkinlainen kulttitila.


title: Petrás

text: Palatsin arkistosta on löydetty sekä lineaari-A-kirjoituksella että kreetalaisilla hieroglyfeilla kirjoitettuja tekstejä savitauluilla ja sinettileimasimissa. Osa tauluista on jäänyt keskeneräiseksi maanjäristyksen tuhotessa paikan, ja niistä on voitu päätellä, että palatsissa oli tuolloin työssään ainakin kaksi eri kirjuria. Löytöjen perusteella palatsin yhteydessä on muun muassa tuotettu viiniä, värjätty villaa sekä valmistettu keramiikkaa.


title: Petrás

text: Palatsin lisäksi alueelta on löydetty asuintaloja sekä kyklooppimuuri, jossa on kolme kulmikasta tornia.


title: Pitsídia

text:
Pitsídia () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Faistóksen kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Tympákin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Faistóksen kunnan Tympákin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 666 (vuonna 2011).
Pitsídia sijaitsee Kreetan eteläosassa lähellä Messaránlahden rannikkoa, noin 65 kilometriä lounaaseen Iraklionista. Kylä on alueen vanhimpia ja se on ollut olemassa jo bysanttilaisella ajalla. Kylän nimen sanotaan tulevan Pisidian alueesta Vähässä-Aasiassa.


title: Pitsídia

text: Pitsídia muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Πιτσιδίων, "Topikí Koinótita Pitsidíon"), johon kuuluvat varsinaisen Pitsídian kylän lisäksi rannastaan tunnettu Mátalan kylä sekä Néo Kalamákin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 760. Pitsídian lähellä rannikolla sijaitsee Kommóksen arkeologinen alue.


title: Pitsídia

text: Pitsídia on myös minolaisaikaisen huvilan arkeologinen kohde, joka sijaitsee kylän lähellä ja on saanut siitä nimensä. Huvila rakennettiin uudella palatsikaudella eli kausilla MM IIIB–LM IB noin ajalla 1750–1450 eaa. Rakennuksen koko on noin 20,75 x 13 metriä.


title: Prassás

text: Prassás () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Iraklionin kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Néa Alikarnassóksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Iraklionin kunnan Néa Alikarnassóksen kunnallisyksikköön. Prassás on osa Kallithéan kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 412 (vuonna 2011).


title: Prassás

text: Prassás sijaitsee noin yhdeksän kilometriä Iraklionista kaakkoon. Se on rakennettu noin 110 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän aiempi nimimuoto oli Pras(s)á.


title: Prassás

text: Prassás on myös minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde, joka sijaitsee kylän lähellä ja on saanut siitä nimensä. Kohteeseen kuuluu kaksi taloa, jotka tunnetaan tutkimuksessa kirjaimilla A ja B. Ne on ajoitettu kahteen vaiheeseen, protopalatsikaudelle MM I–II ja uudelle palatsikaudelle MM III – LM 1A. Alueella on ollut mahdollisesti useampiakin rakennuksia. Paikan arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1939–1940 Nikólaos Platónin johdolla. Niitä jatkettiin sotien jälkeen vuonna 1951.


title: Zákroksen rotko

text:
Zákroksen rotko () eli ”Kuolleiden rotko” (Φαράγγι Νεκρών, "Farángi Nekrón") on rotko ja minolaisaikainen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren itäpäässä Siteían kunnan alueella.
Zákroksen rotkon pituus on noin 2,5 kilometriä ja korkeusero sen päiden välillä noin 100 metriä. Rotko alkaa Áno Zákroksen kylältä ja päättyy Káto Zákrokseen lähelle Káto Zákroksen minolaisen palatsin arkeologista kohdetta. Rotkoa kutsutaan ”Kuolleiden rotkoksi”, koska se oli minolaisella kaudella eli Kreetan pronssikaudella hautapaikkana. Minolaiset hautasivat vainajia rotkossa oleviin luoliin.


title: Zákroksen rotko

text: Rotkossa kulkee polku, ja se on suhteellisen helppokulkuinen erityisesti kuivaan kesäaikaan.


title: Zou

text: Zou (, myös "Zhou") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Zou on osa Stavroménoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 32 (vuonna 2011).


title: Zou

text: Zou sijaitsee Kreetan itäosassa noin seitsemän kilometriä etelään Siteían kaupungista. Kylän nimi tulee mahdollisesti turkin kielen ”vettä” tarkoittavasta sanasta, ja alueen lukuisista virroista johdetaankin vettä Siteíaan. Venetsialaisella ajalla kylästä käytettiin nimimuotoja "Sis(s)u" ja "Xisu". Tuolloin kylässä oli asukkaita kymmenen kertaa enemmän kuin nykyään, yli 300.


title: Zou

text: Zou on myös minolaisaikaisen ”huvilan” arkeologinen kohde, joka sijaitsee kylän lähellä Siteíaan johtavan tien varressa ja on saanut nimensä kylästä. Huvila rakennettiin keskiminolaisella kaudella MM IIIB eli uudella palatsikaudella eli noin 1750–1700 eaa. ja se oli käytössä myöhäisminolaiselle kaudelle LM IA eli noin 1700–1600 eaa. saakka. Näin se edustaa eräänlaista välivaihetta keskiminolaisen ja myöhäisminolaisen rakentamisen välillä. Siihen on kuulunut ainakin 20 huonetta, jotka on rakennettu viidelle pengertasolle.


title: Zou

text: Paikan arkeologiset kaivaukset suoritti Nikólaos Platón vuosina 1955–1956. Osa rakennuksesta on tuhoutunut nykyisen tien rakentamisen yhteydessä.


title: Kärcher

text: Alfred Kärcher GmbH & Co. KG, yleisesti tunnettu nimellä Kärcher, on saksalainen, maailmanlaajuisesti toimiva vuonna 1935 perustettu perheyritys, joka tunnetaan siivous- ja puhdistuslaitteistaan, kuten painepesureista, höyrypuhdistimista ja pölynimureista.


title: Kärcher

text: Kärcherin perusti keksijä Alfred Kärcher (1901–1959) vuonna 1935 Stuttgart-Bad Cannstattiin. Vuonna 1939 yrityksen pääkonttori muutti nykyiseen sijaintiinsa Winnendeniin. Ensimmäinen Kärcherin painepesuri luotiin vuonna 1950. Alfred Kärcherin kuoltua vuonna 1959 Irene Kärcher jatkoi yritystä aina kuolemansa asti vuoteen 1989.


title: Kärcher

text: Vuonna 1974 yrityksen väri vaihdettiin sinisestä keltaiseksi.


title: František Zelenka

text: František Zelenka (8. kesäkuuta 1904 Kutná Hora, Tšekkoslovakia – 1944 Auschwitz, Puola) oli tšekkiläinen funktionalistinen arkkitehti ja graafikko sekä teatterin näyttämö- ja pukusuunnittelija. Zelenka oli juutalainen ja joutui natsien juutalaisvainojen uhriksi. Hänet murhattiin Auschwitzissa 1944.


title: František Zelenka

text: Zelenka opiskeli arkkitehtuuria Prahan teknisessä yliopistossa 1923-1928. Hän osallistui prahalaisten teatterituotantojen lavastuksen suunnitteluun 1920-luvun puolivälistä alkaen ja aikaa myöten hänestä tuli luovuudestaan tunnettu Prahan Kansallisteatterin pääsuunnittelija. Kansallisteatterin lisäksi hän työskenteli useissa prahalaisissa teattereissa ja lisäksi Brnon sekä syntymäkaupunkinsa Kutná Horan teattereissa. Hän suunnitteli myös julisteita, joita hän esitteli yksityisnäyttelyssä 1931. Arkkitehtina hän suunnitteli Prahaan asuinrakennuksia ja huviloita. Hän toimi myös sisustussuunnittelijana. Yksi hänen viimeiseksi jääneistä rakennuksistaan oli 1938 valmistunut Prahassa oleva kirjakauppa Vilimek, jossa nykyään sijaitsee Václav Špálan galleria.


title: František Zelenka

text: Lokakuussa 1938 natsi-Saksa miehitti Tšekkoslovakian. Zelenka harkitsi muuttoa Sveitsiin, mutta jäi kotimaahansa. 13. heinäkuuta 1943 Zelenka perheineen pakkosiirrettiin Theresienstadtin keskitysleirille, joka toimi natsi-Saksalle eräänlaisena mallikeskitysleirinä, jonka avulla pyrittiin antamaan todellisuutta parempi kuva keskitysleireistä muun muassa esittelemällä sitä Punaisen Ristin kaltaisille kansainvälisille järjestöille. Theresienstadtissa vankien sallittiin järjestää muun muassa teatteri- ja musiikkiesityksiä. Zelenka osallistui leirillä yli 20 teatterituotannon lavastamiseen. Yksi tuotannoista oli saksalaisen näyttelijä-ohjaaja Kurt Gerronin kabaree "Das Karussell" (”Karuselli”), jota esitettiin leirillä yli 50 kertaa.


title: František Zelenka

text: Myös Theresienstadtissa vankina ollut tšekkiläissyntyinen näyttelijätär Nava Shean kuvaili muistelmissaan Zelenkan luovuutta keskitysleirioloissa. Shean kertoo Zelenkan valmistaneen Gogolin näytelmän "Naimapuuhat" lavastuksen kaikenlaisista saatavilla olevista tarpeista, kuten rääsyistä, sateenvarjoista ja pahvista. Maiseman rakentamiseksi Zelenka käytti halkoja, säkkejä, laatikoita, paperia ja suuria lakanoita, joita oli saatavilla paljon sillä leirillä kuoli ihmisiä niin paljon. Lisäksi hän valmisti paperista upeita pukuja, joihin oli maalattu kuvioita ja taitteita, jotka ilmensivät samalla tekijänsä ideoita ja huumorintajua. Puvut toimivat myös osana näyttämöä, joka oli sijoitettu ainoaan leirin vangeille osoitettuun julkiseen kapeaan tilaan.


title: František Zelenka

text: 19. lokakuuta 1944 Zelenka siirrettiin Theresienstadtista Auschwitziin, jossa hänet murhattiin.


title: Mosambikin kansantasavalta

text: Mosambikin kansantasavalta oli kommunistinen valtio, joka oli olemassa 25. kesäkuuta 1975 – 1. joulukuuta 1990. Sen jälkeen maasta tuli nykyinen Mosambikin tasavalta.


title: Mosambikin kansantasavalta

text: Mosambikin kansantasavalta perustettiin lyhyesti Portugalista itsenäistymisen jälkeen, ja Samora Machelin johtama Mosambikin vapautusrintama teki maasta yksipuoluejärjestelmän. Vuonna 1977 Mosambikissa alkoi sisällissota, jonka osapuolina olivat Mosambikin vapausrintama ja Mosambikin kansallinen vastarintaliike. Mosambikin kansallista vastarintaliikettä rahoitti nykyisen Zimbabwen tasavallan edeltäjä, kommunismivastainen Rhodesia, mutta myöhemmin se oli Etelä-Afrikan tasavallan tukemana ja rahoittamana.


title: Mosambikin kansantasavalta

text: Mosambikin kansantasavallalla oli hyvät välit Angolan kansantasavallan sekä Neuvostoliiton kanssa, joista molemmat olivat näihin aikoihin kommunistisia valtioita.


title: Trude Hesterberg

text: Trude Hesterberg (2. toukokuuta 1892 Berliini – 31. elokuuta 1967 München) oli saksalainen kabareetaiteilija sekä teatteri- ja elokuvanäyttelijätär.


title: Trude Hesterberg

text: Hesterbergin ura alkoi mykkäelokuvan aikana 1912, jolloin hän näytteli lyhytelokuvassa "Im goldenen Käfig". Äänielokuvan tultua hän onnistui pysymään elokuvanäyttelijänä ja oli mukana useissa elokuvatuotannoissa, joskaan hän ei saanut enää päärooleja. Hänen viimeinen elokuvaroolinsa oli vuonna 1965 valmistuneessa TV-elokuvassa "Tu das nicht, Angelika". Uransa aikana hän näytteli yli 60 elokuvassa.


title: Trude Hesterberg

text: Vuonna 1921 hän perusti "Wilde Bühne"n ("Hurja joukko"), joka oli yksi ensimmäisistä kirjallis-poliittisista kabareeteattereista Saksassa.


title: Viimeinen laiva

text: Viimeinen laiva ("The Last Ship") on Stingin säveltämä ja sanoittama musikaali, joka sai kantaesityksensä kesällä 2014 Chicagon Bank of America -teatterissa Yhdysvalloissa. Musikaali perustuu Stingin omiin lapsuudenkokemuksiin Koillis-Englannin North Tynesiden telakkakaupungissa, ja sen libreton ovat kirjoittaneet John Logan ja Brian Yorkey.


title: Viimeinen laiva

text: Chicagon kantaesityksen jälkeen musikaalia on esitetty Yhdysvalloissa Neil Simon -teatterissa New Yorkin Broadwayllä sekä Salt Lake Cityssä. Euroopassa "Viimeisen laivan" tuo kantaesitykseen Turun kaupunginteatteri 15. syyskuuta 2017 Mikko Koivusalon suomentamana, Mikko Koukin ohjaamana ja Jouni Prittisen koreografioimana. Kapellimestarina toimii Jussi Vahvaselkä, ja päärooleja näyttelevät Olli Rahkonen, Taneli Mäkelä, Jussu Pöyhönen, Anna Victoria Eriksson ja Mikael Saari.


title: Viimeinen laiva

text: Musikaalin päähenkilö on nuori Gideon Fletcher, joka lähtee telakkakaupungista ja jättää samalla elämänsä rakkauden paremman tulevaisuuden toivossa. Hän palaa 14 vuotta myöhemmin, jolloin kaupungin telakka käy kuolinkamppailuaan. Nuoruudenrakastettukin on löytänyt uuden elämänkumppanin, mutta Gideon saa tietää olevansa teinipojan isä.


title: Viimeinen laiva

text: Vuonna 2014 Sting julkaisi studioalbumin "The Last Ship", joka sisältää valtaosan musikaalissa kuultavista lauluista.


title: Juha Ahvio

text: Juha Ahvio (s. 1968) on Patmos Lähetyssäätiön tutkimusjohtaja. Koulutukseltaan Ahvio on teologian tohtori (2005). Helsingin yliopistion Teologinen tiedekunta on myös nimittänyt hänet dosentiksi. Hän on arvokonservatiivi ja Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin kannattaja.


title: Fis-molliasteikko

text: Fis-molliasteikko, lyhyemmin "fis-molli" on fisistä alkava molliasteikko, jossa on sävelet "fis, gis, a, h, cis, d" ja "e" tai "eis" sekä "fis". Fis-mollin rinnakkaissävellaji on A-duuri ja muunnossävellaji on Fis-duuri.


title: Fis-molliasteikko

text: Fis-mollin etumerkinnässä on A-duurin tavoin kolme ylennystä: fis, cis ja gis. Nämä sävelet muodostavat jäljelle jäävien juurisävelten (d, a, e ja h) kanssa luonnollisen fis-mollin. Kuitenkin e-sävel usein niin ikään ylennetään, jolloin saadaan eis-sävel harmonisen mollin mukaiseksi johtosäveleksi. Eisiä ei koskaan merkitä neljänneksi ylennykseksi, vaikka kyseessä olisi fis-molli, vaan se kirjoitetaan aina tilapäisillä etumerkeillä.


title: Fis-molliasteikko

text: Fis-mollin peruskolmisointu, eli toonikasointu on fis-mollisointu, jossa on sävelet fis, a ja cis. Fis-mollin subdominanttisointu on h-mollisointu ja dominanttisointu on Cis-duurisointu, jossa on johtosävel eis.


title: Miemala

text: Miemala on Hämeenlinnan 21. kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin eteläosassa noin neljän kilometrin päässä keskustasta. Miemalassa on jonkin verran pientaloalueita, mutta pääosin alue on maatalousvaltaista. Kaupunginosassa sijaitsee Miemalan koulu ja sen läpi kulkee osaltaan Hattelmalanharju. Miemala rajoittuu idässä Vanajaveteen, lännessä valtatiehen 3 ja etelässä Janakkalan kunnanrajaan. Kaupunginosassa olevalla Vanajaveden Miemalanselällä sijaitsee Miemalansaari, joka on Hämeenlinnan kantakaupungin suurin saari.


title: Humavoid

text: Humavoid on suomalainen progressiivinen metalliyhtye Espoosta. Kotisivuillaan yhtye kuvailee musiikkiaan yhdisteeksi äärimetallia, modernia pianismia ja jazz-fuusiota, jossa raskas polyrytminen groove kohtaa rikkaan harmonian. Yhtyeen ovat perustaneet vuonna 2013 laulaja-kitaristi Niko Kalliojärvi (ent. Amoral, Tracedawn) ja laulaja-pianisti Suvimarja Halmetoja (Älä jäädy, Improryhmä Kolina). Inferno-lehti valitsi yhtyeen kuukauden demobändiksi joulukuussa 2016. ja Imperiumi antoi yhtyeen Glass EP:lle arvosanan 9–/10. Humavoidin kaikki jäsenet ovat opiskelleet muusikoiksi Pop&Jazz -konservatoriossa.


Nanjing Lukoun kansainvälinen lentoasema on lentoasema Jiangsun maakunnan pääkaupunki Nanjingissa, Kiinassa. Se sijaitsee Jiangningin kaupunkipiirissä Nanjingissa. Matka Nanjingin keskustaan linnuntietä on noin 36 kilometriä.


title: Nanjing Lukoun kansainvälinen lentoasema

text: Vuonna 2017 se oli Kiinan 11. vilkkain lentoasema yli 25,8 miljoonalla matkustajalla.


text: Finnair aloitti suorat lennot Helsingistä Nanjingiin toukokuussa 2018. Finnair lentää Nanjingiin kolmesti viikossa kesäkaudella ja kaksi kertaa viikossa talvikaudella.


title: William King (lääkäri)

text: William King (1786 Ipswich, Ison-Britannian kuningaskunta – 1865 Brighton Yhdistynyt kuningaskunta) oli englantilainen lääkäri, joka tunnetaan osuustoiminnan varhaisena kannattajana.


title: William King (lääkäri)

text: William King syntyi Ipswichissä 1786. Hänen isänsä oli pastori. William King valmistui 1819 lääketieteen tohtoriksi. Lääkärin työnsä hän aloitti Brightonissa.


title: William King (lääkäri)

text: King alkoi lääkärinä kiinnostua Brightonin työläisväestön hyvinvoinnin kehittämisestä. Hän oli mukana perustamassa lastenkoulua, mekaniikan insituuttia ja kirjastoa. Hän myös kustansi vuosina 1828–1830 The Co-Operator -nimistä lehteä, joka levisi ympäri Englantia. Lehdessä käsiteltiin osuustoimintaa. King oli hieman eri mieltä osuuskuntatoiminnan filosofiasta kuin Robert Owen. Kingin mukaan osuuskuntien pitäisi aloittaa pienimuotoisella toiminnalla, johon rahat saataisiin osakkailta. Hänen ajatuksiaan ohjasi myös vakaumuksellinen kristinusko, ja hän uskoi, että osuuskuntatoiminnan tulisi perustua raamatulliseen etiikkaan.


title: William King (lääkäri)

text: King toimi myös hetken aikaa Ada Lovelacen opettajana. Lady Byron oli palkannut Kingin erityisesti Adan moraalioppaaksi, mutta hänen piti opettaa myös matematiikkaa.


title: Jacob Bull

text: Jacob Breda Bull (28. maaliskuuta 1853 Rendalen, Hedmark, Norja – 7. tammikuuta 1930 Kööpenhamina, Tanska) oli norjalainen kirjailija.


title: Jacob Bull

text: Bull kirjoitti kotiseutunsa Rendalenin kansanelämästä ja sepitti runoja, joiden aiheet liittyvät uskontoon ja isänmaahan. Teoksista on suomennettu muun muassa "Glomdalin morsian" ("Glomdalsbruden"). Lisäksi hän on kirjoittanut muun muassa romaanin "Vesleblakken" ja novelleja kansanelämästä Østerdalenissa. Hän on kirjoittanut myös historiallisia ja aikalaisromaaneja.


title: Jacob Bull

text: Bullin vanhemmat olivat pappi Matthias Bull (1815–1876) ja Henriette Magrethe Breda. Bullin lapsuudenkodissa vallitsi kulttuurisesti avoin ja suvaitsevainen henki. Papin työn ohella isä harrasti kirjallisuutta ja musiikkia.


title: Jacob Bull

text: Bull suoritti examen artiumin 1872, opiskeli teologiaa ja suoritti teologian kandidaatin tutkinnon 1876 mutta ei työskennellyt koskaan pappina vaan aloitti opettajana Nickelsenin tyttökoulussa Kristianiassa.


title: Jacob Bull

text: Bull avioitui Gunvor Sophie Rytter Sawsin (1843–1882) kanssa 1876, ja toisen avioliiton hän solmi ruotsalaisen Anna Maria Augusta Berglöfin kanssa 1883. Hänen poikiaan ovat Olaf Bull ja pojanpoikansa Jan Bull, molemmat runoilijoita. Bull asui vuodesta 1914 Kööpenhaminassa.


title: Jacob Bull

text: Bull perusti 1878 sanomalehti Dagenin ja Krydseren-lehden (1879–1885) ja osti sitten Folkebladetin. Hän ansaitsi elantonsa toimittajana, kunnes 1890 kirjailijantyö vei yhä enemmän aikaa. Hän oli Norjan kirjailijaliiton puheenjohtaja 1900–1903.


title: Jacob Bull

text: Kirjailijana hän oli uusromantikko ja suhtautui kielteisesti ajan uusiin ajatuksiin, kuten darvinismiin, mikä maksoi hänelle niin ystävyyssuhteissa, maineessa kuin taloudellisestikin. Bjørnstjerne Bjørnson oli hänen elinikäinen ystävänsä. Taloudelliset huolet aiheuttivat sen, että hän kirjoitti paljon ja nopeasti, osin laadultaan heikkoa, ja hän sai kriitikoilta kansanelämänkuvauksia lukuun ottamatta usein huonoa palautetta. Bullin esikoisnovelli Paa Grænsen ilmestyi Morgenbladetissa 1879, ja siinä oli selviä vaikutteita Bjørnsonilta. Hän ansaitsi paikkansa Norjan kirjallisuushistoriassa kuvauksillaan Rendalenista.


title: Jacob Bull

text: Bullin lapsuudenkotin Rendalenin pappila joutui 1800-luvun lopulla yksityisomistukseen, mutta kunta osti sen 1920, ja se avattiin Bull-museona 1964. Rendalenin kunta on vuodesta 1997 myöntänyt Vesleblakken-palkinnon, joka on nimetty Bullin teoksen mukaan.


title: Jacob Bull

text: Bull on haudattu Rendaleniin Norjaan.


title: Prahan kansallisgalleria

text: Prahan kansallisgalleria () on Tšekin valtion omistama taidemuseo maan pääkaupungissa Prahassa. Se on perustettu vuonna 1796.


title: Prahan kansallisgalleria

text: Maan laajinta taidekokoelmaa hallinnoivan kansallisgallerian näyttelytilat on hajautettu useaan rakennukseen eri puolella Prahaa. Näistä suurin on moderniin taiteeseen keskittyvä, vuonna 1995 taidemuseona avattu entinen messukeskus "Veletržní Palác" 7. kaupunginosan Holešovicessa, ja muita ovat Pyhän Agnesin luostari ("Klášter svaté Anežky České") ja Kinskýn palatsi vanhassakaupungissa sekä Salmin palatsi, Schwarzenbergin palatsi, Sternbergin palatsi ja Waldsteinin ratsastuskoulu Hradčanyssa lähellä Prahan linnaa. Näyttelytiloja on myös Prahan ulkopuolella kaupungeissa Žďár nad Sázavou ja Karviná.


title: Prahan kansallisgalleria

text: Pyhän Agnesin luostarissa on näytteillä kansallisgallerian vanhinta eurooppalaista ja böömiläistä taidetta vuosilta 1200–1550. Sternbergin ja Schwarzenbergin palatseissa on taidetta antiikin ajoista barokin aikaan asti. Salmin palatsi keskittyy 1800-luvun taiteeseen ja messupalatsi 1900- ja 2000-lukujen taiteeseen. Kinskin palatsissa on esillä aasialaista taidetta, ja Wallensteinin ratsastuskoulussa järjestetään vaihtuvia näyttelyitä.


title: Prahan kansallisgalleria

text: Helmikuussa 1796 ryhmä valistushenkisiä tšekkiläisiä aatelismiehiä ja älykköjä päätti ”kohentaa paikallisen yleisön huonontunutta makua” perustamalla ”isänmaallisten taiteen ystävien seuran”. Järjestö perusti maahan ensimmäisen taidekoulun ja taidekokoelman, josta alkoi kehittyä nykyinen kansallisgalleria. Vuonna 1902 keisari Frans Joosef I perusti vielä modernia taidetta keräävän säätiön. Vuonna 1918 näistä kokoelmista muodostettiin uuden Tšekkoslovakian valtion taidekokoelma. Prahan kansallisgalleriaksi laitos muutettiin lailla vuonna 1949.


title: Prahan kansallisgalleria

text: Prahan kansallisgallerian teoksia oli syksyllä 1988 näytteillä Helsingin Ateneumissa näyttelyssä "Praha 1920–1940: Tšekkoslovakian taidetta". Seuraavana keväänä Prahan kansallisgalleriassa oli esillä suomalaista maalaustaidetta näyttelyssä "Finské malírství 1910–1930".


title: Alan Bullock

text: Alan Bullock (s. 13. joulukuuta 1914 – 2. helmikuuta 2004) oli brittiläinen historioitsija. Toisen maailmansodan aikana hän teki propagandatyötä Englannin radiossa BBC:ssä. 1956 hän aloitti työn "Oxford History of Modern Europe" -sarjan avustajana.


title: Henrik Bull

text: Henrik Bull (1864–1953) oli norjalainen arkkitehti. Hänen päätyönsä on Norjan kansallisteatteri Oslossa. Bull toimi myös taideteollisuudessa.


title: Nurmijärvi (Rautjärvi)

text: Nurmijärvi on Etelä-Karjalassa Rautjärvellä sijaitseva järvi.


title: Nurmijärvi (Rautjärvi)

text: Järven pinta-ala on 990 hehtaaria eli 9,9 km². Se on 5,6 kilometriä pitkä ja 4,8 kilometriä leveä. Järvellä ei ole suurta järvenselkää, sillä Suurisaari sijaitsee keskellä järveä. Sen kaakkoispuolelle jää Kummiinselkä, lounaispuolelle Nikonselkä ja pohjoinen osa järveä muodostaa saarea kiertävän saarettoman järvenosan. Pohjoisosaan kuuluu 1,6 kilometriä itään työntyvä Lahdenkylänlahti ja Haapasaaren takana siihen kuuluvat Heinlahti ja Rautlahti. Nikonselän jakaa kahdensi osaksi yli puoli kilometriä pitkä Huiperonniemi.


title: Nurmijärvi (Rautjärvi)

text: Järvessä on laskettu olevan 41 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 212 ha, mikä on noin 18 % järven kokonaispinta-alasta. Vain Suurisaari on yli neliökilometrin suuruinen saari ja Pennasaari, Kummiinsaari, Haapasaari, Kuolio ja Mustasaari ovat yli hehtaarin suuruisia saaria. Muista saarista 25 saarta ovat yli aarin ja loput 10 ovat alle aarin kokoisia. Suurisaari on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä.


title: Nurmijärvi (Rautjärvi)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 75 miljoonaa m³ eli 0,075 km³. Järven keskisyvyys on 7,6 metriä ja suurin syvyys on 28,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee Suurisaaren pohjoispäässä Antinohdan edustalla. Nikonselän eteläosassa on 24 metriä syvää, Suurisaaren itäpuolella on lähes 20 metriä syvää ja pohjoisessa Rautlahdella on vielä 24 metriä syvää. Yli kymmenen metrin syvänteitä on useita eri puolella järveä.


title: Nurmijärvi (Rautjärvi)

text: Järven rantaviivan pituus on 45 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 16 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, jota yksittäiset pellot ja Kekäleniemen peltoaukea rikkovat. Järven asutus on haja-asutusta, jonka lomassa on runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet valtatieltä 6 ja yhdystieltä 14898 haarautuvilta tieltä. Lahdenkylänlahdelta on matkaa Venäjän rajalle 6,5 kilometriä.


title: Nurmijärvi (Rautjärvi)

text: Suurisaaren länsirannalla sijaitsee Riuttavuoren kalliomaalaus.


title: Nurmijärvi (Rautjärvi)

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Suur-Saimaan alueen (04.1) Vuoksen alueella (04.19), jonka Kostamon valuma-alue (04.195) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95 metriä mpy.


title: Nurmijärvi (Rautjärvi)

text: Valuma-alue on vesitöalueensa latvavesiä ja se saa siksi pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan. Nurmijärven lähialueella on alle 20 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Heinlahteen laskeva Ridanlampi (23 ha), jonka kautta laskevat myös Kurkilampi (5 ha) ja Täilampi (2 ha). Luoteessa Rautlahden viereen laskee Säynäänjoki, joka on Latvajärven (84 ha) laskujoki. Latvajärvi kokoaa useiden järvien vedet Säynäänjokeen. Ridanlammen ltärantaan laskee Mustajoki, joka on Mustalammen (4 ha) lasku-uoma. Mustalampeen laskevat Kuoppalampi ja Kurkilampi (5 ha) yhteistä uomaa myöten ja Murronjokea myöten muun muassa Pekanmäen Hatikainen (25 ha), Keski-Hatikainen (17 ha) ja Kalpialan Hatikainen (41 ha). Latvajärven eteläpäähän laskee Hoikan (5 ha) laskuoja, jonka kautta tulevat myös Kankaisen (47 ha) ja Soilammen (4 ha) vedet. Kummiinselän etelärantaan laskee yksinäinen Hauklampi (2 ha).


title: Nurmijärvi (Rautjärvi)

text: Järven laskujoki on alle 100 metriä pitkä Nikonjoki, joka putoaa vain 0,1 metriä laskiessaan viereiseen Sammaluksen ja Herajärven yhteiseen järvialtaaseen. Näiden vedet poistuvat monen mutkan kautta Suomesta Helisevänjoessa.


title: Slime and Punishment

text: Slime and Punishment on crossover thrash -yhtye Municipal Wasten kuudes studioalbumi. Se julkaistiin 23. kesäkuuta 2017 levymerkillä Nuclear Blast. Albumi on yhtyeen ensimmäinen kitaristi Nick ”Nikropolis” Poulosin kanssa äänitetty albumi.


title: Kaiser Friedrich III -luokka

text: Kaiser Friedrich III -luokka oli Saksan keisarikunnan laivaston ensimmäisessä maailmansodassa palvellut taistelulaivaluokka, johon kuului viisi alusta.


title: Vesa Martiskainen

text: Vesa Martiskainen (s. 8. syyskuuta 1965) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Karjalaisen mukaan Martiskainen lukeutuu "joensuulaisen jalkapallokoulun kärkiosaajiin kautta aikojen".


title: Vesa Martiskainen

text: Martiskainen pelasi KuPS:ssa neljä Mestaruussarjan ottelua kaudella 1987 ja 11 ottelua kaudella 1989. Maaleja hän ei pääsarjatasolla tehnyt.


title: Vesa Martiskainen

text: I divisioonassa Martiskainen pelasi vuosina 1984–1985 yhteensä 43 ottelua Karpalossa tehden viisi maalia ja vuonna 1990 Elossa 19 ottelua tehden kaksi maalia.


title: Vesa Martiskainen

text: II divisioonassa Martiskainen edusti Karpaloa (1982–1983, 1986), SaPaa (1988), VPS:aa (1991), JiiPeetä (1993–1994, 1999) ja Ratanoita (2001). Maaleja hän teki II divisioonassa yhteensä 21.


title: Martiskainen

text: Martiskainen voi tarkoittaa:


title: Partaohra

text: Partaohra ("Hordeum jubatum") on ohrien sukuun kuuluva yksi- tai monivuotinen heinäkasvilaji. Sitä viljellään yksivuotisena koristekasvina.


title: Partaohra

text: Partaohra kasvaa 20–40 senttimetriä korkeaksi. Sen korsi on kapea, kalju. Lehti on korvakkeeton. Lehtilapa on litteä, 2–5 millimetriä leveä, alta karvainen. Kukinto on 3–8 cm pitkä tiheä kerrannaistähkä, usein punertavan- tai sinertävänvihreä. Nivelet kolmitähkyläisiä, tähkylät yksikukkaisia, vihneet 3–10 cm pitkät.


title: Partaohra

text: Partaohra on kotoisin Itä-Aasiasta ja Pohjois-Amerikasta. Lajia tavataan tulokkaana kaikissa Pohjoismaissa ja osassa muuta Eurooppaa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Suomessa partaohraa viljellään koristekasvina. Se kasvaa satunnaisena uustulokkaana eri puolilla maata: rata- ja myllypihoilla, lastaus- ja kaatopaikoilla, tienvarsilla. Uudellamaalla laji on vakiintunut tulokas.


title: Tampereen kameraseura

text: Tampereen kameraseura ry perustettiin vuonna 1933. Toiminnan tavoitteiksi määriteltiin silloin valokuvaustaidon edistäminen ja valokuvausharrastuksen herättäminen. Perustajajäseniä oli yhteensä 26, ja ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Bertel Strömmerä.


title: Tampereen kameraseura

text: Ensimmäisistä vuosista alkaen Tampereen Kameraseuran kilpailutoiminta oli vilkasta. 1930-luvulla kilpailuun osallistujat jaettiin kahteen ryhmään. Kilpaileminen aloitettiin B-ryhmässä, jonka voitolla oli sitten mahdollista siirtyä kilpailemaan A-ryhmään. Seura alkoi pian kerätä valokuvakokoelmaa lähinnä kilpailuissa menestyneistä valokuvista.


title: Tampereen kameraseura

text: Tampereen Kameraseuran jäseneksi ei päässyt kuka tahansa. 1940-luvulla jäsenyys edellytti 18 ikävuotta ja hyvämaineisuutta. Sen lisäksi vaadittiin, että uutta jäsentä suosittelee joku seuran entinen tai nykyinen jäsen. Kaikki Tampereen Kameraseuran jäsenet eivät suinkaan olleet tamperelaisia, vaan joukossa oli myös esimerkiksi helsinkiläisiä, porilaisia ja vaasalaisia harrastajia. Tosin osa heistä oli ainoastaan kunniajäseniä, jotka eivät maksaneet jäsenmaksua ja jotka oli kutsuttu jäseniksi valokuvausalan ansioidensa vuoksi.


title: Tampereen kameraseura

text: Sotien aikana valokuvaustoiminta hiljeni jonkin verran, koska valokuvaustarvikkeiden saanti oli vaikeaa. Silti seura järjesti avustusten turvin esimerkiksi yksityisiä pikkujouluja yleisen huvittelun ollessa kiellettyä sota-aikana.


title: Tampereen kameraseura

text: Nykyisin seura toimii pääasiassa valokuvakeskus Nykyajan tiloissa Tampereella. Seura on Suomen kameraseurojen liiton jäsen.


title: Ahdekaura

text: Ahdekaura ("Helictotrichon pratense", aik. "Avenula pratensis") on kaurojen lähisukuinen monivuotinen heinäkasvilaji.


title: Ahdekaura

text: Ahdekaura kasvaa 30–100 senttimetriä korkeaksi. Se on tiheään mätästävä. Lehtitupet ovat usein karheita, kaljuja. Lehtilapa on kouruinen, 1–3 millimetriä leveä, kalju, päältä karhea ja sinivihreä. Kieleke on 2–5 mm pitkä, suippo. Röyhy on 10–20 cm pitkä, hyvin kapea. Röyhyn alimmassa nivelessä on 1 tai 2 haaraa. Tähkylät ovat 14–25 mm, vaaleanvihreitä–kellertäviä, 3–6-kukkaisia, 4–5-vihneisiä. Vihne on 15–20 mm pitkä. Ulkohelve on 12–15 mm pitkä, yläosasta karhea, vihne on tyvestä kiertynyt. Kaleet ovat eripituisia, molemmat tähkylää lyhyempiä. Tähkylärangan karvat ovat 1 mm pitkiä.


title: Ahdekaura

text: Suomessa ahdekaura kasvaa yleisenä tai melko yleisenä Ahvenanmaalla ja Lounais-Suomessa rinneniityillä, muualla maassa se on harvoin satunnainen liikennetulokas.


title: Otasukapää

text: Otasukapää ("Cynosurus cristatus") on monivuotinen heinäkasvilaji.


title: Otasukapää

text: Otasukapää kasvaa 25–60 senttimetriä korkeaksi. Se on löyhästi mätästävä. Varren tyvi on pysty–koheneva. Korsilehtien lapa on 10 cm pitkä, 1–3 millimetriä leveä, litteä, pitkäsuippuinen. Kieleke 1 mm, usein vihertävä. Kukinto on 3–8 cm pitkä, 0,5–1 cm leveä, vaaleanvihreä, toispuolinen, tiheä, tähkämäinen röyhy. Tähkylöiden tyvellä on kampaliuskaisia, tähkylöitten kokoisia suomuja (kukattomia tähkylöitä).


title: Otasukapää

text: Suomessa otasukapää kasvaa yleisenä Ahvenanmaalla tuoreilla niityillä, missä se on muinaistulokas. Muualla maassa laji on harvinainen, enimmäkseen satannainen uustulokas.


title: Ruokopuntarpää

text: Ruokopuntarpää ("Alopecurus arundinaceus") on puntarpäihin kuuluva monivuotinen heinäkasvilaji.


title: Ruokopuntarpää

text: Ruokopuntarpää kasvaa 50–120 senttimetriä korkeaksi. Heinä on pitkärönsyinen. Korret ovat pystyjä–kohenevia, kaljuja. Lehtilapa on 5–13 millimetriä leveä, usein sinertävä, litteä, pitkäsuippuinen, kalju. Lehtitupet, varsinkin ylin, pulleita, kieleke 3–6 mm, suippo. Kukinto on tiheä, liereä, tähkämäinen röyhy, 3–6 cm x 8–15 mm. Tähkylät 4–5 mm, litteitä, yksikukkaisia. Kaleet suippoja, 3-suonisia, tyvipuoliskosta yhdiskasvuisia, sinivihreitä-mustahkoja, selkä karvainen, kärkiosasta ulos kaartuva. Ulkohelve on viiston tylppä, vihneetön tai vihneellinen, vihne suora, helpeen keskustasta lähtevä, 3–4 mm kaleitten kärkien yli ulottuva.


title: Ruokopuntarpää

text: Ruokopuntarpää risteytyy muiden puntarpäälajien kanssa. Suomessa esiintyy ruoko- ja polvipuntarpään sekä ruoko- ja nurmipuntarpään välisiä risteymiä.


title: Ruokopuntarpää

text: Ruokopuntarpää on melko yleinen, yleisin se on Ahvenanmaalla. Sitä esiintyy rannikoilla itäiseltä Suomenlahdelta Vaasan korkeudelle ja erikseen sisämaassa pääosin alueella Pohjois-Pohjanmaa – Kainuu – Koillismaa. Pohjoisimmat kasvupaikat ovat Savukosken Soklissa.


title: Aikapoika ja mono

text: Aikapoika ja mono on Yleisradion tuottama suomalainen lasten televisionäytelmä, joka valmistui vuonna 1976.


title: Aikapoika ja mono

text: Televisioelokuva kertoo Petristä, josta tulee perheen aikapoika, kun perheeseen syntyy vauva. Kotona vauva vie kaiken huomion eikä Petri saa enää huomiota osakseen kuten ennen. Tästä harmistuneena Petri kulkee pitkin katuja ja löytää vanhan kengän. Kenkä paljastuu taikamonoksi, joka osaa puhua. Monon avulla Petri pystyy muuttamaan äänensä vanhemman miehen ääneksi ja tämän avulla saa apua moneen hankalaan tilanteeseen.


title: Aikapoika ja mono

text: "Aikapoika ja mono" voitti parhaan ohjelman palkinnon ja palkinnon parhaasta käsikirjoituksesta Tšekkoslovakian television järjestämässä lasten- ja nuorten ohjelmien Prix Danube -kilpailussa vuonna 1977.


title: Tundrapuntarpää

text: Tundrapuntarpää ("Alopecurus borealis") on puntarpäihin kuuluva monivuotinen arktinen heinäkasvilaji.


title: Tundrapuntarpää

text: Se kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi ja rönsyää korren tyveltä. Korressa on kaksi tai kolme solmua. Lehdet ovat 2–6 millimetriä leveät. Kukinto on tiheä ja lyhyt tähkämäinen röyhy, 1–2 cm pitkä, harmaanvihreä-violetti. Kaleet ovat pitkäkarvaiset, ulkohelve on lyhyt, vihne on aivan lyhyt, hieman kukasta ulkoneva.


title: Tundrapuntarpää

text: Tundrapuntarpää esiintyy sirkumpolaarisesti pohjoisnapaa ympäröivällä alueella: Siperiassa, Pohjois-Amerikan pohjoisosassa ja Grönlannissa. Pohjoismaissa se kasvaa vain Norjassa Huippuvuorten ja Karhusaaren arktisilla saarilla. Laji on Huippuvuorilla yleinen.


title: Riippaheinä

text: Riippaheinä ("Pleuropogon sabinei") on monivuotinen, arktinen vedessä kasvava heinäkasvilaji.


title: Riippaheinä

text: Se kasvaa 0,8–2 senttimetriä korkeaksi ja muodostaa harvoja mattomaisia kasvustoja. Korsi on pysty. Lehdet ovat 1,5–3 millimetriä leveät, litteät, suipot. Kukinto on 4–8 cm pitkä röyhy, jossa on muutama perällinen toispuolisesti riippuva tähkylä. Tähkylät ovat 8–15 mm pitkiä, violetteja, litteitä, niissä on 3–6 kukkaa.


title: Riippaheinä

text: Riippaheinä esiintyy sirkumpolaarisesti pohjoisnapaa ympäröivällä alueella: Siperiassa, Alaskassa, Pohjois-Kanadassa, Grönlannissa ja Huippuvuorilla. Se kasvaa makean veden ympäristöissä, matalassa vedessä lammikoissa ja järvissä. Laji on Huippuvuorilla hyvin harvinainen.


title: Vantaan historia 1946-1977

text: Vantaan historia 1946-1977: Kasvua, yhteistyötä, hyvinvointia on Pekka Ahtiaisen ja Jukka Tervosen kirjoittama, Vantaan kaupungin vuonna 2002 julkaisema, Vantaan kaupungin historian kuusiosoiseen teossarjaan kuuluva tietokirja. Teos johdattaa Vantaan lähimenneisyyteen, ja kaupungin kasvuun. Historiateoksen tarkastelujakson alkuvuonna 1946 Helsingin maalaiskunta menetti suuressa alueluovutuksessa mittavasti maata ja kaksi kolmasosaa väestöstään Helsingille. Vuonna 1972 jäljelle jäänyt maalaiskunta muutettiin Vantaan kauppalaksi ja vuonna 1974 edelleen Vantaan kaupungiksi. Seuranneen kolmen vuosikymmenen aikana Vantaasta kehittyi Suomen suurimpiin lukeutuva kaupunki.


title: Nurmijärvi (täsmennyssivu)

text: Nurmijärvi voi tarkoittaa seuraavia paikkoja:


title: William King

text: William King -nimisiä henkilöitä ovat:


title: TBL

text: TBL voi tarkoittaa seuraavia:


title: Sitš

text: Sitš () oli nykyisen Taka-Karpatian alueella toiminut puolisotilaallinen järjestö. Se vaikutti 1930-luvulla alueen ollessa autonominen osa Tšekkoslovakiaa ja alueen lyhyen itsenäisyyden aikana Karpato-Ukrainan tasavaltana.


title: Sitš

text: Sitš muodostui pienistä yksiköistä (čoty) kylissä ja kaupungeissa, sekä suuremmista yksiköistä (koši) piirikuntatasolla. Sitšin johdossa oli Dmytro Klympuš ja sen varajohtajana toimi Ivan Rohač. Järjestön jäsenten tehtäviin kuului esimerkiksi paikallisen poliisin tukeminen ja alueen rajojen valvonta Unkarista ja Puolasta tulevien soluttautujien varalta. Näiden toimien ohella Sitš julkaisi myös lehteä nimeltä "Nastup" ja sillä oli "Letiuča estrada" -niminen teatteriryhmä. Järjestön johto koostui paikallisista Ukraina-mielisistä aktivisteista, mutta sen rivijäsenten valtaosa oli peräisin Galitsiasta ja sen jäsenten tavoitteena oli ukrainalainen valtio. Järjestön tarkkaa kokoa ei tunneta, mutta siihen kuului noin 300–400 aseellista jäsentä.


title: Sitš

text: Sitš perustettiin 9. marraskuuta 1938 hieman sen jälkeen, kun Avgustyn Vološynin johtama hallitus nousi valtaan tuolloin autonomisella Taka-Karpatian alueella. Järjestö radikalisoitui enenevissä määrin ennen maaliskuun 1939 poliittista kriisiä. Kehitystä tuki Saksa, jonka tarkoituksena oli lakkauttaa Münchenin sopimuksen rampauttama Tšekkoslovakia. 14. maaliskuuta 1939 osa järjestön jäsenistä yritti vallankaappausta Vološynin hallitusta vastaan, johon kuului myös hyökkäys alueella vielä olleita tšekkoslovakialaisia armeijan joukkoja vastaan. Lev Prchalan johtamat tšekkoslovakialaiset vastasivat hyökkäykseen molempien osapuolten kärsiessä muutamia kuolonuhreja. 15. maaliskuuta Unkarin armeija aloitti etenemisen Taka-Karpatiaan ja alueen hallitus julistautui itsenäiseksi Karpato-Ukrainan tasavaltana. Tasavaltaa johtanut Vološyn päätti olla tekemättä aseellista vastarintaa unkarilaisia vastaan ja pakeni Romaniaan. Osa Sitšin jäsenistä julisti hänet petturiksi ja käynnisti liikekannallepanon. Sitšin jäsenet hyökkäsivät aseistautumattomien opiskelijoiden tukemana unkarilaisia joukkoja vastaan Krasne Polessa hieman H'ustin ulkopuolella. Surmansa sai useita Sitšin jäseniä sekä opiskelijoita.


title: Sitš

text: Ukrainalaismieliset maastamuuttajat länsimaissa ja kansallismieliset tahot kommunismin jälkeisessä Ukrainassa ovat julkaisseet useita teoksia Sitš-järjestöä koskien. Sitä on käytetty esimerkkinä rohkeasta vastarinnasta väitetysti fasismia edustanutta Miklós Horthyn johtamaa Unkaria vastaan.


title: Sandok, il Maciste della giungla

text: Sandok, il Maciste della giungla (”Sandok, viidakon Maciste”; , ”Valkoisen norsun temppeli”) on vuonna 1964 valmistunut italialais-ranskalainen elokuva. Umberto Lenzin ohjaaman seikkailuelokuvan sankaria esittää yhdysvaltalainen Sean Flynn.


title: Sandok, il Maciste della giungla

text: Brittiläisen Intian protektoraatissa Sikkimissä Valkoisen norsun uskonlahkoon kuuluvat kapinalliset kaappaavat varakuninkaan tyttären Cynthian ja tämän sulhasen. Kuvernööri lähettää asiaa selvittämään luutnantti Dick Ramseyn, joka prinsessa Dharan ja tämän palvelijan Sandokin avulla onnistuu vapauttamaan vangit ja paljastamaan kapinallisten päällikön.


title: Sandok, il Maciste della giungla

text: Techniscope-laajakangasformaatissa ja Technicolor-väreissä kuvattu "Sandok, il Maciste della giungla" on yksi Umberto Lenzin 1960-luvun alussa ohjaamista siirtomaaseikkailuista. Sen alkuperäinen italiankielinen nimi "Il tempio dell’elefante bianco" vaihdettiin Steve Reevesin tähdittämien Sandokan-elokuvian suosion myötä. Maciste-elokuvien kanssa Lenzin ohjaustyöllä ei ole mitään tekemistä. Pääosaa esittävä Sean Flynn on Errol Flynnin poika. Nimeämättömissä sivuosissa nähdään muun muassa Sal Borgese, Giovanni Cianfriglia, Dakar ja Nello Pazzafini.


title: Sandok, il Maciste della giungla

text: Elokuva tuotti Italiassa melko vaatimattomat 208 miljoonan liiran pääsylipputulot.


title: Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö

text: Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö on rakennusten omistamiseen erikoistunut yhtiömuoto.


title: Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö

text: Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö on Suomen asunto-osakeyhtiölain mukaan yhtiö, jonka yhtiöjärjestyksessä määrätty tarkoitus on omistaa ja hallita vähintään yhtä rakennusta tai sen osaa. Keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön osakkeet oikeuttavat hallitsemaan tiettyä huoneistoa tai muuta osaa yhtiön rakennuksesta tai sen hallinnassa olevasta kiinteistöstä.


title: Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö

text: Kiinteistöosakeyhtiö ei ole itsenäinen yhtiömuoto. Se toimii kuten mikä tahansa osakeyhtiö.


title: Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö

text: Tavallisen ja keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön ero näkyy mm. vuokratulojen käsittelyssä. Tavallinen kiinteistöosakeyhtiö saa kiinteistön vuokratulot itse ja on niistä verovelvollinen. Keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön osakkeet oikeuttavat hallitsemaan tiettyä kiinteistön tai rakennuksen osaa. Siitä kertyvät vuokratulot ovat osakkeenomistajan tuloa.


title: Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö

text: Keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön erottaa asunto-osakeyhtiöstä se, että sen hallinnassa olevan rakennuksen tai rakennuksen pinta-alan käyttötarkoitusta ei ole rajoitettu, kuten asunto-osakeyhtiössä. Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö saa myös itse valita, sovelletaanko siihen osakeyhtiö- vai asunto-osakeyhtiölakia.


title: Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö

text: Keskinäiseen kiinteistöosakeyhtiöön sovelletaan asunto-osakeyhtiölakia, jollei laissa tai yhtiön yhtiöjärjestyksessä toisin määrätä. Yhtiöjärjestyksessä voi myös määrätä, että yhtiöön sovelletaan jotakin asunto-osakeyhtiölain säännöstä mutta muuten osakeyhtiölakia.


title: Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö

text: Jos keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö on perustettu ennen vuotta 1992 (perusilmoitus tehty ennen 1.1.1992), siihen sovelletaan uutta asunto-osakeyhtiölakia vain, jos tästä on määräys yhtiöjärjestyksessä.


title: Menrva

text: Menrva (myös Menerva) oli etruskien jumalatar, joka vastasi kreikkalaisten Athenea. Menrvan tunnusmerkejä olivat kypärä, peitsi ja kilpi. Myös Menrvan synty muistutti Athenen syntyä: Menrvan sanottiin syntyneen Tinian otsasta.


title: Menrva

text: Menrva muodosti yhdessä Tinian ja Unin kanssa etruskien jumalten ylimmän kolmikon.


title: Ikkunakalvo

text: Ikkunakalvo on ikkunaan asennettava kalvo. Se voi esimerkiksi suojata sisätiloja auringonsäteiltä ja niiden kuumentavalta, haalistavilta ja terveydelle haitallisilta vaikutuksilta, ikkunaa naarmuuntumiselta tai rikkoutumiselta, tai se voi antaa näkösuojaa. Jotkin ikkunakalvot ovat koristeellisia.


title: Ikkunakalvo

text: Jälkiasennettavia ikkunakalvoja on tarjolla eri valmistajilta lukuisia malleja ja paksuuksia – neutraalin kirkkaina tai eri väreillä ja tummuusasteilla sävytettyinä. Eri kalvotyypit painottavat erilaisia käyttötarpeita ja ominaisuuksia esimerkiksi aurinkoenergian torjunnassa ja valonläpäisyssä.


title: Ikkunakalvo

text: Aurinkosuojakalvo rajoittaa merkittävästi auringon lämpösäteilyn pääsyä ikkunoista sisätiloihin. Talvella kalvo puolestaan eristää sisälämpöä ja estää lämpöhukkaa ikkunasta. Näin aurinkosuojakalvot tasoittavat sisätilojen lämpötilanvaihtelua ja parantavat kiinteistön energiatehokkuutta.


title: Ikkunakalvo

text: Paitsi lämmönsäätelyyn aurinkosuojakalvoja käytetään myös tehokkaan UV-suojan takia. Ikkunakalvo voi torjua 99 prosenttia ikkunoista tulevasta UV-säteilystä, joten kalvo suojaa ihmisiä terveyshaitoilta sekä sisutusta, tauluja, tapetteja ja kankaita haalistumiselta ja vaurioitumiselta. Tästä syystä aurinkosuojakalvoja asennetaan usein esimerkiksi museoihin, liike- ja toimistorakennuksiin, sairaaloihin ja hoitolaitoksiin sekä kouluihin ja päiväkoteihin.


title: Ikkunakalvo

text: Ikkunakalvo parantaa henkilöturvallisuutta. Jos ikkuna menee rikki, kalvo pitää lasinsirpaleet paikoillaan. Vielä tehokkaampaa turvallisuutta tarjoavat varsinaiset turvakalvot.


title: Ikkunakalvo

text: Ikkunakalvo estää valon heijastuksia ja häikäisyä. Tummennetut ikkunakalvot tarjoavat myös näkösuojaa ulkoapäin katsottuna. Ikkunakalvoja asennetaan myös esteettisillä perusteilla. Eri sävyiset kalvot vaikuttavat kiinteistöjen ja ajoneuvojen ulkonäköön ja koristeellisuuteen.


title: Etiopian demokraattinen kansantasavalta

text: Etiopian demokraattinen kansantasavalta oli Etiopian virallinen nimi vuodesta 1987 vuoteen 1991. Se perustettiin Mengistu Haile Mariamin ja Etiopian työväenpuolueen hallitsemana kommunistisena valtiona. Etiopian demokraattisen tasavallan perustaminen johti maata aikaisemmin hallinneen sotilasjunttahallinnon Dergin purkamiseen. Etiopian demokraattinen kansantasavalta oli marxilais-leniniläinen yksipuoluejärjestelmä.


title: Etiopian demokraattinen kansantasavalta

text: Valtion auktoriteettia ei koetellut pelkästään aseistetut militantit, jotka oltiin liitetty Etiopiaan vuosikymmeniä ennen, vaan myös sisäiset vastarintaliikkeet. Etiopian demokraattinen kansantasavalta tuli tiensä päätökseen toukokuussa 1991, kun Mengitsu pakeni Etiopiasta, toisen puolueen saapuessa Addis Ababaan.


title: Charun

text: Charun on etruskien mytologiassa miespuolinen demoni. Hänen nimensä on luultavasti omaksuttu kreikkalaisten Kharonista. Charunin tunnusmerkki on suuri vasara, jota hän kantaa olkapäällään. Hänellä on korppikotkan nokka, suipot eläimen korvat ja hänen päästään kasvaa hiusten sijasta käärmeitä. Usein hänet kuvataan myös siivekkäänä. Charun on kuolleiden sielujen alamaailmaan saattaja ja hautojen vartija.


title: Etsetimibi

text: Etsetimibi (CHNOF) on β-laktaamijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä korkean kolesterolitason alentamiseen.


title: Etsetimibi

text: Etsetimibi liukenee huonosti veteen, mutta liukenee hyvin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin. Etsetimibi sitoutuu ohutsuolen kolesterolia kuljettaviin proteiineihin. Tämän seurauksena erityisesti LDL-kolesterolin imeytyminen ohutsuolesta verenkiertoon estyy. Etsetimibiä käytetään usein yhteisvalmisteena statiinien kuten simvastatiinin kanssa. Sitä voidaan myös käyttää yksinään, mutta lähinnä silloin kun statiineja ei voida käyttää.


title: Etsetimibi

text: Etsetimibi on yleensä hyvin siedetty lääkeaine. Tyypillisimpiä haittavaikutuksia ovat vatsakivut, ripuli, selkäkipu, yskä ja väsymys. Yhdessä tutkimuksessa havaittiin suhteellisen korkea syöpäriski etsetimibiä saaneilla potilailla, mutta yhteyttä ei ole havaittu muissa tutkimuksissa.


title: Culsu

text: Culsu on etruskien mytologiassa naispuolinen demoni, joka seisoo alamaailman porteilla. Hänen tunnusmerkkejään ovat palava soihtu ja sakset. Saksilla on ilmeisesti tarkoitus leikata elämänlanka poikki.


title: Limba

text: Limba on enimmäkseen Sierra Leonessa, mutta myös Guineassa puhuttu atlantinkongolaisiin kieliin kuuluva kieli. Se ei ole samantapainen muiden kielien kanssa. Limban murteisiin kuuluu "tonko", "sela", "kamuke" (tai "ke"), "wara-wara", "keleng", "biriwa" sekä "safroko".


title: Maksullinen osakeanti

text: Maksullinen osakeanti eli uusmerkintä tarkoittaa osakeantia, jossa yhtiö antaa merkintähintaa vastaan uusia osakkeita. Annilla yhtiö pyrkii saamaan saamaan lisää omaa pääomaa toimintansa rahoittamiseen. Antiin voi sisältyä muitakin tarkoituksia kuten esimerkiksi yhtiön osakaspiirin laajentaminen.


title: Maksullinen osakeanti

text: Maksullisessa osakeannissa raha voidaan kerätä joko vanhoilta tai uusilta osakkeenomistajilta tai molemmilta. Kerätty rahamäärä merkitään osakeyhtiön osakepääomaan tai sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon.


title: Maksullinen osakeanti

text: Hintaa, joka uusista osakkeista yhtiölle maksetaan, kutsutaan "merkintähinnaksi", "emissiohinnaksi" tai "emissiokurssiksi". Osakkeen merkintähinta ei välttämättä ole sama kuin osakkeen nimellisarvo. Merkintähinta suoritetaan joskus rahan sijasta muuna omaisuutena eli apporttina.


title: Maksullinen osakeanti

text: Maksullinen osakeanti voi olla merkintäoikeusanti tai suunnattu osakeanti. Merkintäoikeusannissa vanhoilla osakkailla on merkintäoikeus, joka oikeuttaa merkitsemään uusia osakkeita annin ehdoissa määrätyssä suhteessa. Suunnatussa annissa tästä oikeudesta on poikettu.


title: Maksullinen osakeanti

text: Suomessa oli aiemmin voimassa "alikurssikielto." Uusmerkintää ei saanut järjestää alikurssiin siten, että osakkeen merkintähinta olisi alittanut nimellisarvon. Alikurssikieltoa pystyi kuitenkin kiertämään järjestämällä niin kutsutun sekaemission.


title: Maksullinen osakeanti

text: Alikurssikieltoa ei Suomessa enää ole.


title: Somalian demokraattinen tasavalta

text: Somalian demokraattinen tasavalta (, , ) oli nimi, jonka entisen Somalian presidentin Mohamed Siad Barren marxilais-leniniläinen hallitus antoi Somalialle sen jälkeen, kun hän oli kaapannut vallan itselleen verettömän vuoden 1969 vallankaappauksen jälkeen. Vallankaappaus tapahtui muutama päivä valtion toisen presidentin Abdirashid Ali Shermarken salamurhaamisen jälkeen. Barren hallitus hallitsi maata seuraavien 21 vuoden ajan kunnes Somalian sisällissota puhkesi maassa vuonna 1991.


title: Merkintäoikeusanti

text: Merkintäoikeusanti tarkoittaa osakeantia, jossa osakkeenomistajat saavat merkitä yhtiön osakkeita vanhan omistuksensa suhteessa.


title: Merkintäoikeusanti

text: Suomen osakeyhtiölain mukaan osakkeenomistajilla on etuoikeus osakeannissa annettaviin osakkeisiin samassa suhteessa kuin heillä ennestään on yhtiön osakkeita. Jos yhtiössä on useita osakelajeja, etuoikeus toteutetaan tarjoamalla kunkin lajin uusia osakkeita samassa suhteessa kuin osakkailla ennestään oli kunkin lajin osakkeita. Jos osakkaiden merkintäetuoikeudesta poiketaan, kyseessä on suunnattu osakeanti.


title: Merkintäoikeusanti

text: Merkintäoikeusannin vanha nimitys on ”"kuponkianti"”. Nimi johtuu siitä, että paperisten osakekirjojen aikaan antiin osallistuttiin luovuttamalla osakeantilippuja eli kuponkeja.


title: Merkintäoikeusanti

text: Merkintäoikeusannissa vanhoihin osakkeisiin liittyy merkintäoikeus. Kukin merkintäoikeus tuottaa oikeuden merkitä annin ehdoissa määrätyn määrän osakkeita.


title: Merkintäoikeusanti

text: Merkintäoikeus on arvopaperi, jonka voi tavallisesti myydä eteenpäin, jollei sitä halua itse käyttää. Merkintäoikeuksilla on taloudellista arvoa erityisesti silloin, jos osakkeiden merkintähinta alittaa niiden käyvän arvon. Osakas, joka ei halua myydä osakkeitaan mutta ei myöskään sijoittaa yhtiöön lisää rahaa, voi saada tuloja myymällä merkintäoikeutensa. Merkintäoikeudet ovat voimassa ainoastaan osakeannin ajan ja raukeavat arvottomina osakeannin päätyttyä.


title: Antromeeri

text: Antromeeri eli antropogeeninen biomi on Ellisin & Ramankuttyn 2008 esittämän maantieteellisen teorian mukaan biomi, jossa prosessit ovat ensisijaisesti ihmispopulaation funktioita. Ekosysteemit ja ihmistoiminta vuorovaikuttavat keskenään. Antromeeri on siis luonnon ja ihmistoiminnan yhdessä luoma alue ja kokonaisuus. Teoria esittää, että antomeerissa ihmistoiminta vaikuttaa enemmän kuin suurilmasto.


title: Antromeeri

text: Sen mukaan noin 75 % maapallon jäättömästä maa-alasta on antromeerejä ja loput luonnonbiomeja. Ellis & Ramankutty löysivät 18 eri luokkaa, esimerkiksi tiheä kaupunkiasutus, asuinalueiden metsä ja luontaisesti kasteltu viljelymaa. 18 antromeeria jaetaan viiteen pääluokkaan, jotka ovat: tiheä asutus, kylät, viljelysmaat, laidunmaat ja metsätalousalueet, mukaan lukien asutetut metsät.Teoriassa karttaruudut jaetaan luonnonvaraisiin ja antropogeenisiin luokkiin. Väentiheys ja maankäyttö puolestaan määräävät antromeerin antropogeenisissa ruuduissa.


title: Antromeeri

text: Ellisin & Ramankuttyn teoriassa vain kolmeen eri luokkaan jakautuvaa lähes koskematonta luontoa ei luokitella antromeereiksi. Suomessa sellaista on lähinnä Lapissa ja luonnonsuojelualueilla. Maailmalla monet vaikeasti tavoitettavat alueet ja luonnonoloiltaan ihmiselle epäsuotuisat alueet, kuten arktinen tundra, vuoristot, sademetsät tai aavikot ovat luonnontilaisiksi luokiteltuja. Kasvillisuuden nettoprimäärituotanto on usein vähäisempää luonnontilaisilla alueilla, lukuun ottamatta kirveenkoskemattomia metsiä Antromeereista nettoprimäärituotanto on vähäistä lähinnä vain ekstensiivisesti laidunnettuilla ruohikkoalueilla.


title: Antromeeri

text: Suurimalla osalla maapallon alueista siis näkyy ihmisen kädenjälki voimakkaasti. Ihminen on luonut kokonaan uusia tai muokannut vahvasti ekosysteemejä esimerkiksi viljelemällä, laiduntamalla, kaskeamalla, säännöstelemällä järviä, ojittamalla soita, hakkaamalla metsiä ja rakentamalla kaupunkeja. Esimerkiksi suon ojituksessa se muuttuu talousmetsäksi ja koko ekosysteemi siis korvaantuu toisella. Talousmetsä ei ole enää luonnontilainen biomi, näin Ellis & Ramankutty määrittelevät suurimman osan Suomea metsätalousalueiksi tai asuinaluiden metsäksi.


title: Antromeeri

text: Ihmisen toiminta voi sekä lisätä että vähentää monimuotoisuutta. Esimerkiksi monet laidunnetut niityt ovat arvokkaita perinnebiotooppeja harvinaisine niittykasveineen. Kaupungitkin ovat antopogeenisia biomeja ja esimerkiksi puistoista voi löytyä yllätävän paljon harvinaisia lintuja ja niihin on istutettu usein monipuolista kasvillisuutta, kuten jaloja lehtipuita. Kaupunkien ekosysteemeitä tutkii kaupunkiekologia.


title: Suunnattu osakeanti

text: Suunnattu osakeanti tarkoittaa osakeantia, jossa yhtiö antaa oikeuden merkitä uusia osakkeita aiemmista omistusosuuksista poiketen. Lähtökohtaisesti yhtiön vanhoilla osakkeenomistajilla on oikeus merkitä uusia osakkeita vanhan omistuksensa suhteessa (merkintäoikeusanti). Kun tästä oikeudesta poiketaan, kyseessä on suunnattu osakeanti. Suunnatun osakeannin merkitsijöiden suhteellinen osuus yhtiön osakkeista kasvaa muiden osakkeenomistajien omistuksen kustannuksella.


title: Suunnattu osakeanti

text: Suomen osakeyhtiölain mukaan suunnatun osakeannin voi toteuttaa vain, jos siihen on yhtiön kannalta painava taloudellinen syy. Jos suunnattu osakeanti on maksuton anti, syyn on oltava erityisen painava sekä yhtiön kannalta että kaikkien osakkeenomistajien etu huomioiden.


title: Suunnattu osakeanti

text: Suunnatussa annissa poiketaan osakkeenomistajien yhdenvertaisesta kohtelusta. Annin syy voi olla esimerkiksi se, että yhtiöön halutaan ottaa uusi osakas. Muita syitä voivat olla mm. pääomarakenteen vahvistaminen, edullisen rahoituksen turvaaminen, toimintaedellytysten turvaaminen ja yhtiön strategian toteuttaminen. Suunnatulla annilla voidaan myös rahoittaa yrityskauppoja. Sen avulla voidaan joskus jopa välttää yhtiön konkurssi.


title: Suunnattu osakeanti

text: Suunnatusta annista päättää yhtiökokous OYL 5:27:n mukaisesti eli päätös edellytetään tehtävän 2/3:n määräenemmistöllä yhtiökokouksessa edustetuista osakkeista sekä äänistä. 2/3:n määräenemmistöä edellytetään myös niiden osakkaiden joukolta, joiden oikeudet heikkenevät.


title: Mäkihyppy talviolympialaisissa 1972

text: Vuoden 1972 Sapporon talviolympialaisten kilpailuohjelmassa oli kaksi mäkihyppykilpailua, joista toinen normaalimäessä ja toinen suurmäessä. Kilpailupaikkoina oli Ōkurayaman mäkihyppykeskus. Normaalimäen K-piste oli 70 metriä ja suurmäen 90 metriä.


title: Mäkihyppy talviolympialaisissa 1972

text: Sapporon mäkihyppykilpailut olivat yksi olympiahistorian parhaiten muistettuja. Isäntämaa Japani saavutti normaalimäessä kolmoisvoiton, suurmäen voittoon hyppäsi tuntematon puolalainen Wojciech Fortuna. Hänen mitalinsa oli samalla Puolan ensimmäinen talviolympialaisten kultamitali.


title: Xwédan kuningaskunta

text: Xwédan kuningaskunta (myös "Hueda", "Whydah", "Ouidah" tai "Sahé") oli kuningaskunta Länsi-Afrikan rannikolla nykyisen Beninin rajojen sisällä. Maa oli merkittävä orjakaupan keskus 1600- ja 1700-luvuilla. Vuonna 1700 Xwédan kuningaskunnalla oli rantaviivaa noin 16 kilometriä. Kuningas Haffonin hallintokauden aikana rantaviiva laajentui 64 kilometriin ja sisämaahan 40 kilometriin.


title: Xwédan kuningaskunta

text: Xwédan pääkaupunkina oli Savi. Kuningaskunnan viimeinen kuningas oli kuningas Haffon, joka suistettiin vallasta vuonna 1727 Xwédan tullessa valloitetuksi ja liitetyksi Dahomeyn kuningaskuntaan.


title: Roy Radke

text: Roy Radke (s. 10. joulukuuta 1996 Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Saimaan Pallossa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.


title: Roy Radke

text: Radke pelasi juniorina muuan Team Illinoisin, Chicago Missionin ja Culver Militaryn Academyn joukkueissa. Barrie Colts varasi hänet 243. pelaajana OHL:n varaustilaisuudessa 2012. Vuoden päästä Radken varasi Indiana Ice 106. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa 2013. Hän vietti seuraavan kauden 2013–2014 Shattuck St. Mary'sin high school -joukkueessa. Kaudeksi 2014–2015 Radke siirtyi hänet kaksi vuotta aiemmin varanneeseen Barrie Coltsin OHL-joukkueeseen.


title: Roy Radke

text: Radken kotikaupungin joukkue Chicago Blackhawks varasi hänet kuudennella kierroksella 164. pelaajana . Radke vietti Barrie Coltsin OHL-joukkueessa vielä kaksi seuraavaa kautta. Kaudella 2015–2016 hän teki OHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 19+20=39, mutta kaudella 2016–2017 Radke oli joukkueensa paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies tehoilla 23+13=36. Loppukaudella hän kärsi nilkkavaivoista, jonka takia Radken kausi OHL:ssä päättyi 45 runkosarjaotteluun. Maaliskuussa 2017 hän kävi amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue Rockford IceHogsin vahvuudessa, mutta Radke ei kuitenkaan pelannut otteluakaan. Hän kärsi loppukaudella myös olkapäävaivoista ja kävi kauden jälkeen leikkauksessa.


title: Roy Radke

text: Elokuussa 2017 Radke siirtyi kauden 2017–2018 kestävällä ja lokakuun loppuun asti kestävän try-outin sisältävällä sopimuksella SM-liigajoukkue Saimaan Palloon. Hän sai koejaksonsa päätteeksi loppukauden jatkosopimuksen. Radken ensimmäinen kausi ammattilaistasolla toi 46 runkosarja- ja seitsemässä playoff-ottelussa tehot 7+5=12. Huhtikuussa 2018 hän teki SaiPan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Anglosfääri

text: Anglosfääri on joukko englannin kieltä puhuvia valtioita, joilla on samanlaiset kulttuurilliset juuret, jotka perustuvat ihmisryhmiin peräisin Britteinsaarilta (Englanti, Wales, Skotlanti, Pohjois-Irlanti ja Irlanti) ja jotka ylläpitävät tänä päivänä läheisiä poliittisia sekä militaristisia suhteita. Vaikka Anglosfääriin lukeutuvat maat eriävätkin eri lähteiden välillä, Anglosfääriin ei kuitenkaan lasketa kaikkia valtioita joissa englannin kieli on virallinen kieli, vaikka valtiot joissa englanti on virallisena kielenä ovatkin joskus olleet osa brittiläistä imperiumia.


title: Petre Dumitrescu

text: Petre Dumitrescu (18. helmikuuta 1882 Moțăței – 12. tammikuuta 1950 Bukarest) oli romanialainen kenraalieversti toisen maailmansodan aikana. Hän komensi Romanian 3. armeijaa Itärintamalla.


title: Petre Dumitrescu

text: Dumitrescu syntyi Moțățein kylässä vuonna 1882. Hän liittyi sotilasakatemiaan vuonna 1901, josta hän valmistui vänrikkinä vuonna 1903. Hänet ylennettiin luutnantiksi vuonna 1906 ja kapteeniksi vuonna 1911. Pian sen jälkeen hän liittyi Bukarestin sotilasakatemiaan ja valmistui sieltä vuonna 1913.


title: Petre Dumitrescu

text: Dumitrescu oli sotilasarvoltaan majuri, kun ensimmäinen maailmansota alkoi. Hän kiipesi sotilasarvoissa ylöspäin sodan aikana, ja vuonna 1920 hänet ylennettiin everstiluutnantiksi, vuonna 1930 prikaatinkenraaliksi ja vuonna 1937 kenraalimajuriksi. Vuosina 1937 ja 1939 hän toimi sotilasasiamiehenä Pariisissa ja Brysselissä. Toisen maailmansodan alettua hänet kutsuttiin takaisin Romaniaan.


title: Petre Dumitrescu

text: Dumitrescusta tehtiin 25. maaliskuuta 1941 Romanian 3. armeijan komentaja. 5. heinäkuuta 1941 hän hyökkäsi Bukovinan alueelle ja valtasi Tšernivtsin kaupungin. Hänen johdollaan Romania valtasi takaisin aluetta, joka oli ollut osana Neuvostoliittoa yli vuoden ajan. Romanialaisjoukot ylittivät sen jälkeen Prut-joen vallatakseen takaisin Pohjois-Bessarabian. Saksan 11. armeija tuki romanialaisia joukkoja, kun ne hyökkäsivät Dnestr-jokea päin. Pian saksalais- ja romanialaisjoukot vaihtoivat paikkoja samalla kun italialaiset etenivät pidemmälle Ukrainaan. Dumitrescun joukot jäivät Bessarabiaan. Syyskuussa Dumitrescun joukot pysäyttivät Neuvostojoukkojen yrityksen ylittää Dnestr-joki.


title: Petre Dumitrescu

text: Vuoden 1941 loppupuolella Adolf Hitler suostutteli Ion Antonescun jatkamaan sotaa Neuvostoliittoa vastaan, minkä jälkeen Dumitrescun joukot osallistuivat syyskuussa 1941 Asovanmeren taisteluun. Sen seurauksena Neuvostoliiton 9. ja 18. armeija tuhoutuivat. Lokakuun 10. päivään mennessä romanialaisjoukot olivat edenneet yli 1 700 kilometriä Romanian vuoden 1940 rajoilta Ukrainaan. Romanian 3. armeija oli aiheuttanut Neuvostoliitolle seuraat tappiot: yli 20 000 kaatunutta, yli 40 000 haavoittunutta ja saaneet sotasaaliina 149 panssarivaunua, 128 tykkiä ja yli 700 konekivääriä. 3. armeija oli kuitenkin itsekin kärsinyt isoja tappioita: 2 555 kaatunutta, 6 201 haavoittunutta ja 1 785 kadonnutta.


title: Petre Dumitrescu

text: Romanialaisten ponnistusten ansiosta Dumitresculle myönnettiin rautaristi. Dumitrescu oli toinen romanialainen, joka sai kyseisen kunniamerkin. Myöhemmin Dumitresculle myönnettiin rautaristin ritariristi tammenlehvin ja miekoin. Hänelle myönnettiin myös Mikael Rohkean sotilasritarikunnan kunniamerkki. Hänet ylennettiin [kenraali]]ksi 18. heinäkuuta 1942. Pian ylennyksen jälkeen 3. armeija alkoi edetä Tamanin niemimaalle, minkä ansiosta syntyi tärkeä huoltotieyhteys Euroopassa ja syvällä Neuvostoliitossa olevien akselivaltojen joukkojen välille.