title: Karhula (lehti)

text: Karhula: puolueeton paikallislehti oli vuosina 1959–1972 kerran viikossa ilmestynyt paikallislehti Karhulan kauppalassa. Lehteä julkaisi Yrjö Rasi. Lehteä oli perustamassa toimittaja Veikko Ennala Yrjö ja Aila Rasin rahoittamana. Lehti oli 8-sivuinen ja se painettiin Myllykosken Kirjapaino Oy:ssä. Parhaimmillaan lehden levikki oli 7000 kappaletta, josta 700 kappaletta oli irtonumeromyyntiä ja loput tilattavia lehtiä. Veikko Ennala oli vuoden Karhula-lehden päätoimittajana ja hänen lähtiessään lehden levikki romahti.


title: Tax Justice Network

text: Tax Justice Network (TJN) on tutkijoista ja aktivisteista muodostettu painostusryhmä, jonka huolena on veronkierron, verojen välttämisen ja veroparatiisien haitallinen vaikutus maailman talouteen. Ryhmän mukaan verot voivat olla tärkeänä apuna luotaessa sosiaalisesti oikeudenmukaisempaa yhteiskuntaa.


title: Tax Justice Network

text: Tax Justice Network International Secretariat Limited on Englannissa toimiva yhtiö, jota johtaa voittoa tavoittelematon Belgiaan rekisteröity järjestö nimeltään "Tax Justice Network Association Sans But Lucratif".


title: Tax Justice Network

text: TJN julkaisee Financial Secrecy Index -nimistä luetteloa maailman veroparatiiseista ja niihin rinnastettavista taloudellisen salailun sallivista maista.


title: Tax Justice Network

text: TJN:n perustettiin vuonna 2003 Porto Alegressa pidetyssä Maailman sosiaalifoorumin (World Social Forum) kokouksessa. Järjestön päämaja on Lontoossa ja sitä johtaa John Christensen.


title: Capua

text: Capua on kaupunki ja kunta Etelä-Italiassa Casertan maakunnassa Campanian alueella. Se sijaitsee noin 25 kilometriä Napolista pohjoiseen.


title: Capua

text: Capuassa oli noin 19 000 asukasta vuonna 2013 ja sen pinta-ala on noin 49 neliökilometriä.


title: Lentolippu

text: Lentolippu on lentoyhtiön tai matkatoimiston myöntämä tosite, joka vahvistaa, että henkilö on ostanut paikan lennolta. Esittämällä lentolipun lentoaseman lähtöselvityksessä matkustaja saa tarkastuskortin, joka oikeuttaa matkustajan nousemaan lentokoneeseen.


title: Lentolippu

text: Alun perin lentoliput kirjoitettiin käsin. Nykyisin sähköiset liput () ovat korvanneet käsin kirjoitettavat liput. Esimerkiksi IATA:n jäsenlentoyhtiöt siirtyivät käyttämään pelkästään sähköisiä lentolippuja 1. kesäkuuta 2008 alkaen.


title: Lentolippu

text: Lähtökohtaisesti lentolippu kelpaa vain sen lentoyhtiön lennolla, jolle se on ostettu. Monilla lentoyhtiöillä on myynnissä kuitenkin matkaehdoiltaan joustavampia lippuja tavanomaista kallimmalla hinnalla. Joustavammalla lipulla matkustaja saattaa saada oikeuden muuttaa lentonsa ajankohtaa tai perua sen matkan kokonaan saaden osittaisen tai täydellisen hyvityksen matkan hinnasta. Lippujen hinnat ja ehdot vaihtelevat merkittävästi lentoyhtiöiden välillä.


title: Lentolippu

text: Yhdellä lentolipulla voi matkustaa vain yksi henkilö. Jos useampi henkilö ostaa lipun yhdellä kertaa, liput voidaan yhdistää saman varausnumeron alle. Näin ryhmää käsitellään yhtenäisenä varausjärjestelmissä.


title: Lentolippu

text: Lentoyhtiöstä ja paikallisista käytännöistä riippuen lipun sisältö saattaa vaihdella. Yleensä lippu sisältää vähintään matkustajan nimen, lipun myöntäneen lentoyhtiön nimen (ja logon), lipun numeron (alussa kolminumeroinen lentoyhtiökoodi), matkan lähtöaseman, määränpään, mahdolliset välilaskut ja vaihtolennot, lentojen numerot, lähtöajat ja päivämäärät, jolloin lippu on voimassa. Lisäksi lipussa on usein mainittu lipun hintaan sisältyvä matkatavaran määrä, lipun hinta eriteltynä (verot, polttoainemaksut, valuutanvaihtokurssit ja muut kulut), maksutapa sekä hinnoitteluperustelutunnus (), joka viittaa etukäteen määriteltyihin matkaehtoihin ja lipun vaihtoa sekä hyvitystä koskeviin rajoituksiin.


title: Lentolippu

text: Kansainvälinen ilmakuljetusliitto IATA ilmoitti jäsenlentoyhtiöidensä luopuvan paperisista lentolipuista 1. kesäkuuta 2008 alkaen. Käytännössä muutos koskee lähes kaikkia maailman lentoyhtiöitä. Sellaiset lentoyhtiöt, jotka eivät ole IATA:n jäseniä, saattavat kuitenkin yhä myöntää paperisia lentolippuja.


title: Lentolippu

text: Paperisiin lentolippuihin liittyi riski lippujen jälleenmyynnistä tai väärinkäytöstä. Lippuja, jotka olivat jäämässä käyttämättömäksi kaupattiin pimeillä markkinoilla eteenpäin. Lipun alun perin ostanut henkilö myi lipun kolmannelle osapuolelle, ja kirjasi tämän matkatavarat lähtöasemalla oman nimensä alle lähtöselvityksessä. Näin lipulla saattoi matkustaa joku muu kuin henkilö, jonka nimiin lippu oli kirjattu.


title: Matti Ovaska

text: Matti Ovaska oli suomalainen 1900-luvun alkupuolella elänyt arkkiveisujen tekijä.


title: Ernie Bushmiller

text: Ernest (Ernie) Paul Bushmiller (23. elokuuta 1905 New York – 15. elokuuta 1982 Stamford, Connecticut) oli yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä, joka piirsi vuodesta 1925 alkaen strippisarjakuvaa "Ulla" ("Nancy", alun perin "Fritzi Ritz").


title: Ernie Bushmiller

text: New Yorkin Bronxista kotoisin ollut Bushmiller työskenteli koulun jälkeen apulaisena "New York World" -lehdessä ja suoritti kursseja National Academy of Designissa. Vuonna 1925 hän alkoi piirtää sarjakuvaa "Fritzi Ritz", jonka Larry Whittington oli aloittanut kolme vuotta aiemmin, mutta siirtynyt sittemmin toiseen lehteen. Viehättävästä sankarittaresta kertonut sarja lisäsi suosiotaan Bushmillerin kaudella. Vuonna 1933 Bushmiller lisäsi sarjaan uuden hahmon, Fritzi Ritzin siskontyttären Ullan ("Nancy"), joka kohosi muutamassa vuodessa uudeksi päähenkilöksi. Ullan ystävä Pelle ("Sluggo") ilmaantui sarjaan vuonna 1938, jolloin myös sarjan nimeksi muutettiin "Nancy". Bushmiller teki "Ullasta" yksinkertaisen vitsisarjan, jonka huumori oli usein visuaalista ja piirrostyyli taloudellisen yksinkertaista.


title: Ernie Bushmiller

text: Bushmiller palkittiin National Cartoonists Societyn Reuben-palkinnolla vuonna 1976. Hän jatkoi "Ullan" piirtämistä 1970-luvun lopulle saakka, jolloin joutui etenevän Parkinsonin taudin vuoksi luovuttamaan piirtämisen Will Johnsonille ja Al Plastinolle. Bushmiller kuitenkin valvoi sarjan tekemistä kuolemaansa asti. Sarjalla on myöhemmin ollut useita piirtäjiä, ja se ilmestyy edelleen.


title: Frans Voimio

text: Frans Voimio (sukunimi aik. Wahlroos) oli suomalainen 1900-luvun alkupuolella elänyt arkkiveisujen tekijä.


title: Frans Voimio

text:
Nimellä "Frans Wahlroos":
Nimellä "Frans Voimio":


title: Vivian Maier

text: Vivian Dorothea Maier (1. helmikuuta 1926 New York – 21. huhtikuuta 2009 Highland Park, Illinois) oli yhdysvaltalainen valokuvaaja, jonka tuhannet taitavat ja persoonalliset valokuvat 1950–1970-luvuilta löydettiin vasta hänen kuolemansa jälkeen. Ammatikseen hän toimi lastenhoitajana ja kotiapulaisena monissa perheissä Chicagon seudulla. Valtaosan hänen yli 150 000 mustavalkonegatiivin sekä kehittämättömien filmirullien, tuhansien valokuvavedosten, diapositiivien ja kaitafilmien kokoelmastaan sekä muusta irtaimistostaan on hankkinut omistukseensa chicagolainen historioitsija ja keräilijä John Maloof, jolle Maierin tuotannon tunnetuksi tekemisestä on tullut elämäntehtävä. Sittemmin Maierin tuotantoa on ollut esillä näyttelyissä ympäri maailmaa.


title: Vivian Maier

text: Syrjäänvetäytyvä Maier ei koskaan puhunut yksityiselämästään edes työnantajille, joiden luona asui. Monet yksityiskohdat on John Maloof selvittänyt Maierin jäämistöä ja viranomaisten arkistoja tutkimalla, mutta moni seikka on yhä tuntematon.


title: Vivian Maier

text: Vivian Maier syntyi New Yorkissa ranskalaisen Maria Jaussaud’n ja australialaisen Charles Maierin tyttärenä. Isä ilmeisesti joutui jättämään perheen tilapäisesti pian Vivianin syntymän jälkeen, koska vuoden 1930 Yhdysvaltain väestönlaskennassa Vivianin ja hänen äitinsä talouden kolmanneksi jäseneksi on ilmoitettu Jeanne Bertrand, menestyvä naisvalokuvaaja joka kuului Whitney-taidemuseon perustajan Gertrude Vanderbilt Whitneyn tuttavapiiriin.


title: Vivian Maier

text: Vivian ja äiti Maria muuttivat parikin kertaa Yhdysvalloista Ranskaan ja takaisin. Vuosina 1935–1940 he asuivat äidin kotikylässä Saint-Bonnet-en-Champsaurissa Ranskan Alpeilla, mutta palasivat sitten asumaan New Yorkiin yhdessä höyrykonemestarina työskennelleen isän ja Vivianin veljen kanssa, joiden molempien etunimi oli Charles. Jossain vaiheessa 1940-luvulla Vivian Maier siirtyi taas Ranskaan, sillä vuonna 1951 ollessaan 25-vuotias hänen tiedetään palanneen Ranskasta New Yorkiin työskentelemään tekstiilitehtaassa. Vuonna 1956 hän muutti Chicagon North Shoreen, jossa alkoi työskennellä lastenhoitajana ja teki tätä työtä seuraavat 40 vuotta. Gensburgin perheessä Maier työskenteli vuoteen 1972 saakka ja samalla Raymondin perheessä 1967–1973. Sekä vapaa-aikanaan että viedessään lapsia retkille ympäri kaupunkia Maier kuljetti aina mukanaan Rolleiflex-rullafilmikameraa, otti vähän väliä kuvia kadulla kohtaamistaan ihmisistä ja näkymistä ja katosi joskus lapsilta hetkeksi käydessään kuvaamassa jotakin kulman takana.


title: Vivian Maier

text: Vuosina 1959–1960 Maier irtisanoutui työstään ja lähti kuukausia kestäneelle maailmanympärimatkalle, jonka tuloksena oli tuhansia mustavalkokuvia Filippiineiltä, Kiinasta, Thaimaasta, Intiasta, Syyriasta, Egyptistä ja Italiasta. Matkarahat hän luultavasti sai äitinsä Ranskan Alpeilla sijainneen kotitilan myynnistä.


title: Vivian Maier

text: Valokuvauksen ja kaitafilmauksen lisäksi Maier usein jututti kuvaamiaan ihmisiä ja nauhoitti keskusteluja ääninauhurilla. Maloofin haastattelemat Maierin entiset hoidokit kertovat tämän käyttäytyneen ihmisten kanssa usein monilla eri tavoilla, puhuneen erilaisilla korostuksilla ja käyttäneen eri nimiä, tuskin koskaan oikeaa nimeään. Joskus hän kuvasi ihmisiä salaa, joskus jututti ja ohjasi heitä oikeanlaiseen poseeraukseen. Myös lasten kanssa hän oli useimmiten lempeä ja myönteinen, mutta aika ajoin myös julma ja pelottava.


title: Vivian Maier

text: Vivian Maierin vanhentuessa ja käydessä varattomaksi Gensburgin perheen aikuistuneet pojat pyrkivät auttamaan entistä lastenhoitajaansa muun muassa asuntoasioissa tämän jouduttua häätöuhan alaiseksi. Marraskuussa 2008 Vivian Maier löi päänsä pahasti kaatuessaan liukkaalla jäällä, mistä hän ei enää kunnolla toipunut vaan kuoli hoitokodissa huhtikuussa 2009.


title: Vivian Maier

text: Valokuvauksen lisäksi Maier tunnettiin työnantajaperheissä toivottomana tavaran hamstraajana, jonka irtaimistoon kuului kymmeniä varastolaatikoita. Kaksi vuotta ennen kuolemaansa Maier oli jättänyt maksamatta vuokravaraston erääntyneet laskut, ja varaston omistaja laittoi Maierin valokuva- ja kaitafilmilaatikoita myyntiin huutokauppaan. Suurimman erän osti nuori kiinteistönvälittäjä ja harrastelijahistorioitsija John Maloof, joka tarvitsi vanhoja valokuvia tekeillä olleeseen historiikkiinsa Chicagon Portage Parkista. Maloof innostui kuvista tavattomasti ja alkoi hankkia itselleen muitakin Maierin varastokopista myytyjä valokuvaeriä. Hän löysi verkosta Chicago Tribunessa julkaistun Vivian Maierin kuolinuutisen vain kolmen päivän takaa ja alkoi saada vähä vähältä selville tämän taustaa. Lokakuussa 2009 Maloof julkaisi joitakin Maierin kuvia Flickr-kuvapalvelussa ja sai tuhansia ihastuneita kommentteja. Se johti artikkeleihin ja haastatteluihin kymmenissä medioissa ympäri maailmaa, useisiin näyttelyihin ja valokuvakirjoihin sekä pariinkin televisiodokumenttiin.


title: Vivian Maier

text: Maloofin toiminta on saanut aikaan myös lakikiistan, jossa asianajaja ja entinen valokuvaaja David C. Deal asettaa kyseenalaiseksi Maloofin oikeuden hyödyntää Maierin jäämistöä, joka hänestä kuuluisi Yhdysvaltojen lain mukaan hänen Ranskasta löytämälleen Maierin serkun lapselle. Kesällä 2014 alkaneen oikeusjutun odotetaan kestävän vuosia.


title: Vivian Maier

text: Valokuvakriitikko Allan Sekulan mukaan Vivian Maierin terävä katse amerikkalaiseen arkipäivään on tämän Ranskassa viettämien lapsuus- ja nuoruusvuosien ansiota. Hän vertaa Maieria sveitsiläiseen Robert Frankiin, joka myös erikoistui Yhdysvaltojen kaupunkinäkymien valokuvaamiseen, mutta pitää Maierin ansioita naisten ja lasten arjen kuvaamisessa ainutlaatuisina. Valokuvaaja Mary Ellen Mark on rinnastanut Maierin tuotantoa Frankin lisäksi naisvalokuvaajien kuten Helen Levittin, Lisette Modelin ja Diane Arbusin tyyliin. Maierin kuvissa esiintyy kaikenlaisia ihmisiä: vauraan keskiluokan edustajia ostoksineen, köyhiä laitapuolen kulkijoita, miehiä, naisia ja lapsia. The Wall Street Journalin William Meyersille Vivian Maierin valokuvat rinnastuvat Harry Callahaniin, Garry Winograndiin ja Weegeehen.


title: Vivian Maier

text: Arvioijien mukaan Maierin käyttämä kuiluetsimellä varustettu Rolleiflex-kamera tuo matalan kuvakulmansa ansiosta henkilökuviin ylevyyttä ja 6 × 6 cm negatiivikokonsa ansiosta tarkkoja yksityiskohtia. Maier vaihtoi Rolleiflexin ja mustavalkofilmin 1970-luvun lopulla kinofilmikameraan ja väridiojen kuvaamiseen Kodakin Ektachrome-filmille.


title: Billy the Kid – Henkipatto

text: Billy the Kid – Henkipatto (The Left Handed Gun) on vuonna 1958 ensi-iltansa saanut Arthur Pennin esikoiselokuva.


title: Billy the Kid – Henkipatto

text: Pat Garret ampuu vasenkätisen Billy The Kidin.


title: Billy the Kid – Henkipatto

text: 1950-luvun puolessa välissä Gore Vidal teki televisiokäsikirjoituksen Billy the Kidin kuolemasta, ja Robert Mulligan ohjasi siitä ”The Philco-Goodyear Television Playhouse”-sarjaan jakson nimeltä ”The Death of Billy the Kid”, senkin pääosassa Paul Newman.


title: Billy the Kid – Henkipatto

text: Yhdysvalloissa elokuva oli taloudellinen floppi, mutta ranskalaiset kriitikot ylistivät sitä rohkeasta erottautumisesta perinteisestä westernistä. Se voitti vuonna 1961 Belgian filmikriitikoiden palkinnon.


title: Juho Liuksiala

text: Juho Liuksiala (s. 2. marraskuuta 1995 Vammala) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Liiga -seura Tampereen Ilveksessä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.


title: Juho Liuksiala

text: Liuksiala aloitti jääkiekkoilun 5-vuotiaana Vammalan Palloseurassa. Hän siirtyi C2-juniorina HC Nokiaan kaudeksi 2009–2010, josta Liuksiala jatkoi kaudeksi 2010–2011 try-outin kautta Tampereen Ilveksen C-nuoriin. Kauden 2011–2012 hän vietti suurimmaksi osaksi seuran B-nuorissa, mutta Liuksiala pelasi myös Ilveksen B2-nuorissa, joiden pudotuspelien jäähypörssin hän voitti 33 minuutillaan. Liuksiala voitti kauden päätteeksi B2-nuorten SM-hopeaa. Kaudella 2012–2013 hän oli Ilveksen B-nuorten paras maalintekijä 24 osumallaan.


title: Juho Liuksiala

text: Kaudella 2014–2015 Liuksiala debytoi Ilveksen SM-liigajoukkueessa. Hän teki liigadebyyttinsä 3. tammikuuta 2015 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Liuksialasta tuli kaikkien aikojen ensimmäinen HC Nokian juniori SM-liigassa. Hänet merkittiin heti Ilveksen ykkösketjuun Tapio Laakson ja Sami Sandellin viereen. Liuksiala sai ottelussa jääaikaa 10.18 minuuttia. Hän pelasi kauden aikana kolme SM-liigaottelua. Kauden 2015–2016 Liuksiala pelasi kokonaan Ilveksen A-nuorissa. Hän voitti tehoilla 34+27=61 koko A-nuorten SM-liigan maalipörssin (Arto Javanainen -palkinto) ja sijoittui pistepörssissä kuudenneksi. Ilves eteni sarjan finaaleihin, joiden ensimmäisessä ottelussa 31. maaliskuuta 2016 Espoo Bluesia vastaan Liuksiala teki kaksi maalia, joista toinen jäi Ilveksen 6–5-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Joukkueen Suomenmestaruus ratkesi lopulta seuraavassa ottelussa.


title: Juho Liuksiala

text: Huhtikuussa 2016 Liuksiala teki vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen Ilveksen kanssa. Kauden 2016–2017 kynnyksellä seura lainasi hänet toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestis-joukkue Lempäälän Kisaan, jossa Liuksiala pelasi kauden aikana 19 runkosarjaottelua tehopistein 5+6=11. Hän pelasi Ilveksessä ensimmäisen ja uransa neljännen SM-liigaottelunsa 26. marraskuuta 2016 vieraissa Pelicansia vastaan, jolloin Liuksiala teki myös liigauransa avausmaalin. Hänen varsinainen tulokaskautensa SM-liigassa toi 37 runkosarjaottelussa tehot 12+6=18 ja kymmenessä playoff-ottelussa neljä syöttöpistettä. Liuksiala voitti koko SM-liigan tulokkaiden runkosarjan maalipörssin ja sijoittui tulokkaiden pistepörssissä viidenneksi. Hän jakoi myös Ilveksen sisäisen maalipörssin kolmannen sijan Aleksi Mustosen kanssa. Tammikuussa 2017 Liuksiala teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Ilveksen kanssa.


title: Juho Liuksiala

text: Liuksiala on käynyt Tampereen Kauppaoppilaitoksessa sporttimerkonomi-linjan.


title: Heikki Nurhonen

text: Heikki Nurhonen oli suomalainen 1900-luvun alkupuolella elänyt arkkiveisujen tekijä.


title: Heikki Nurhonen

text: Heikki Nurhosen veli oli humorististen Lapatossu-juttujen kirjoittaja Juho Nurhonen. He olivat molemmat ammatiltaan latojia.


title: Heikki Nurhonen

text: Nimimerkillä "H. & J.-nen" (Heikki ja Juho Nurhosen yhteisesti käyttämä nimimerkki):


title: Richard F. Outcault

text: Richard Felton Outcault (14. tammikuuta 1863 Lancaster, Ohio – 25. syyskuuta 1928 Flushing, New York) oli yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä. Hän loi varhaisen sarjakuvahahmon The Yellow Kidin, jolla oli merkittävä vaikutus sarjakuvan kehitykseen.


title: Richard F. Outcault

text: Outcault opiskeli taidetta Cincinnatissa ja myöhemmin Pariisissa. Hän piirsi 1880-luvulla "Judge" ja "Life"-nimisiin huumorilehtiin. Vuodesta 1885 hän piirsi Joseph Pulitzerin julkaisemaan "New York Worldiin" pääasiassa slummien elämää kuvanneita pilapiirroksia. Kuuluisa The Yellow Kid (”Keltainen poika”) syntyi 16. helmikuuta 1895, kun Outcault piirsi "New York Worldin" värillistä koepainosta varten yöpaitaan pukeutuneen pojanviikarin. Hahmo muodostui hyvin suosituksi ja alkoi esiintyä säännöllisesti lehden sivuilla. Yöpaidan etumukseen oli yleensä kirjoitettu slangilla jokin viesti. Vuonna 1896 William Randolph Hearst päätti palkata Outcaultin omaan "New York Journal" -lehteensä. Hearst ja Pulitzer kilpailivat jonkin aikaa Outcaultista tekemällä hänelle kilpailevia palkkatarjouksia, kunnes Pulitzer antoi periksi ja palkkasi Outcaultin tilalle George Luksin piirtämään Yellow Kidiä. Halpamaisena pidetty kamppailu suositusta piirtäjästä ja hahmosta johti käsitteen keltainen lehdistö syntyyn.


title: Richard F. Outcault

text: Outcault siirtyi vuonna 1897 "The New York Heraldiin", johon hän loi vuonna 1902 toisen merkittävän sarjakuvansa, "Buster Brownin". Myös Buster Brown -hahmo muodostui hyvin suosituksi ja sitä käytettiin myöhemmin monenlaisten tuotteiden mainonnassa.


title: A. Aijal Uppala

text: Albert (A.) Aijal Uppala (vuoteen 1935 Wegelius) (31. toukokuuta 1897 Suoniemi – 13. lokakuuta 1984 Hämeenlinna) oli pastori ja Suomen tunnustuksellisen luterilaisen kirkon perustajia ja ensimmäinen johtaja.


title: A. Aijal Uppala

text: A. Aijal Wegelius syntyi 31. toukokuuta 1897 Suoniemellä, mutta hän kasvoi Joensuussa. Hänen vanhempansa olivat Karl Albert Wegelius, joka oli Joensuun lyseon uskonnonlehtori ja myöhemmin rehtori sekä Aini o.s. Öhmann, joka oli Joensuun tyttökoulun laulunopettaja. Kodin elämää leimasi luterilainen ja evankelisen herätysliikkeen henki. Perheen isä piti kotihartauksia ja pyrki kutsumaan myös muita samaan vakaumukseen. Myöhemmin molemmat vanhemmat liittyivät niihin luterilaisiin tunnustuksellisiin seurakuntiin, joita heidän poikansa oli perustamassa. Aijal Wegeliuksen mukaan hänen rippikoulussaan heille opetettiin vain käskyt eikä mitään koskien uskoa, ehtoolliselle valmistautumista tai evankeliumista.


title: A. Aijal Uppala

text: Joensuussa ei tuohon aikaan ollut juurikaan evankelista toimintaa, ja Aijal Wegeliukseltakin puuttui omakohtainen rauha uskonkysymyksissä. Keväällä 1917 hän vakuuttui pastori Yrjö Keijolan välityksellä siitä, että Kristus on sovittanut hänenkin syntinsä. Hän itse kuvasi tätä seuraavasti: "Taivaallinen valo tuli Jumalan sanan kautta sydämeen." Tämän tapahtuman myötä Wegelius tuli mukaan evankeliseen liikkeeseen ja Helsingissä asuessaan hänelle tulivat tärkeiksi Evankeliumiyhdistyksen rukoushuoneet. Jälkikäteen hän kuvasi näiden toimintaa täydeksi vastakohdaksi kirkoissa julistettavalle epäevankeliselle hengellisyydelle ja sanoi rukoushuoneiden olleen hänen varsinaisia kirkkojaan.


title: A. Aijal Uppala

text: Wegeliuksen aloittaessa 1918 teologian opintonsa Helsingissä hänen isänsä varoitteli häntä yliopistossa harjoitettavasta uudenaikaisesta jumaluusopista. Wegeliuksesta tulikin osa opiskelijajoukkoa, joka tietoisesti vastusti teologisen tiedekunnan epäraamatulliseksi ja epäluterilaiseksi mieltämäänsä opetusta. Hän oli mukana evankelisen ylioppilaskodin toiminnassa. Opiskelujensa aikana Wegelius sai kuulla Missouri-synodista ja muista ulkomaisista tunnustuksellisista luterilaisista kirkoista ja pääsi tutustumaan niiden kirjallisuuteen. Hän suoritti suoritti loppututkintonsa vuonna 1922 ja sai pappisvihkimyksen 28. helmikuuta 1922 Savonlinnassa. Tämän jälkeen hän toimi muutaman kuukauden ajan Soanlahden kirkkoherranviran armovuoden saarnaajana. Tämä jäi hänen ainoaksi virakseen Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa.


title: A. Aijal Uppala

text: Kesällä 1922 Uppala kävi tutustumassa Saksan vapaaseen ev. lut. kirkkoon ja matkusti sitten Yhdysvaltoihin St. Louisissa sijaitsevaan Missouri-synodin teologiseen korkeakouluun. Hän opiskeli siellä lukuvuoden 1922-1923. Tänä aikana hän sai kuulla professori Franz Pieperin ensimmäisen ja viimeisen vuosikurssin opiskelijoille pitämiä luentoja Raamattu-käsityksestä ja kirkko-opista. Lisäksi hän kuunteli toisten professorien luentoja kirkkohistoriasta, eksegetiikasta ja käytännöllisestä teologiasta. Hän vaikuttui sikäläisestä opetuksesta ja se ohjasi hänen teologista ajatteluaan koko hänen loppuelämänsä.


title: A. Aijal Uppala

text: 1920-luvun alussa oli Suomessa syntynyt liikehdintää tunnustuksellisten luterilaisten seurakuntien muodostamiseksi Suomeen. Liikehdinnän johtohahmo oli pastori Heino Pätiälä. Palattuaan Yhdysvalloista Wegelius alkoi innolla toimia tämän liikkeen hyväksi. Syksyllä 1923 hän erosi Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta ja sen pappisvirasta. Samoin tekivät syksyn 1923 ja alkuvuoden 1924 aikana pastorit Heino Pätiälä, Wegeliuksen veli R.G. Wegelius, Kauko Valve, B.A. Uusitalo, Erkki Penttinen ja Väinö Salonen. Lisäksi erosi useita maallikoita eri puolilla Suomea.


title: A. Aijal Uppala

text: Wegelius asui tässä vaiheessa Hämeenlinnassa, ja sinne muodostunut luterilainen vapaaseurakunta kutsui hänet pastorikseen tammikuussa 1924. Saman vuoden aikana liikettä kohtasi hajaannus, sillä Heino Pätiälällä oli sellaisia opillisia käsityksiä, jotka muiden mielestä olivat ristiriidassa luterilaisen opin kanssa. Pätiälä, pastori Uusitalo sekä osa syntyneistä seurakunnista muodosti sittemmin Suomen vapaan evankelisluterilaisen seurakuntaliiton, kun taas muut pastorit ja seurakunnat muodostivat Suomen vapaan evankelis-luterilaisen kirkon, nykyiseltä nimeltään Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko. Sen johtohahmoksi tuli nuoresta iästään huolimatta A. Aijal Wegelius.


title: A. Aijal Uppala

text: Wegelius, joka vuonna 1935 vaihtoi nimensä Uppalaksi, toimi Hämeenlinnan pastorina aina eläkkeelle siirtymiseensä asti eli vuoteen 1963. Koko tämän ajan tähän seurakuntaan kuului myös Turku sekä 1950-luvulle asti Helsinki. Karjalassa sijainneen Vuokselan seurakunnan pastorina hän oli vuodet 1938-1944 sekä Väinö Salosen kuoltua Koskenpään ja Kyyjärven seurakuntien pastori vuodet 1953-1963. Hän toimi kirkkonsa sihteerinä vuodet 1928-1930 ja johtajana vuodet 1935-1955. Kirkon teologian opiskelijoiden opettajana hän toimi vuodet 1958-1963. Vuosien varrella hän toimitti useita lehtiä, kuten Paimen, Sana ja Tunnustus sekä Luterilainen. Hän kirjoitti myös useita kirjoja, joilla hän perusteli kirkkonsa olemassaolon oikeutta, kuten teokset Minkälaista kirkkoa Luther tahtoi (1930) sekä Kirkkokysymys Raamatun ja luterilaisen tunnustuksen valossa (1938). Hän laati myös luterilaisen vapaaseurakuntaliikkeen historiikin nimeltä Tunnustukselliset seurakunnat syntyvät (1976). Hän piti tiivistä yhteyttä oman kirkkonsa jäsenten lisäksi myös useisiin Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa työskenteleviin henkilöihin, myös Suomen luterilaiseen evankeliumiyhdistykseen, vaikka olikin juuri sen piiristä aikanaan lähtenyt.


title: A. Aijal Uppala

text: Uppala kuoli lauantaiyönä 13. lokakuuta 1984, yli 87 vuoden iässä. Hän oli viimeinen elossa olleista tunnustuksellisten luterilaisten seurakuntien perustajapastoreista. Hän oli vielä kesäkuun lopussa huolimatta heikentyneestä kunnostaan kirjoittanut Luterilainen -lehteen kirjoituksen, jossa hän toi esille tunnustuksellisen luterilaisen seurakunnallisuuden oikeutuksen.


title: A. Aijal Uppala

text: Uppala haudattiin 27. lokakuuta 1984 Hämeenlinnan Vuorentaan hautausmaalle lähimpien omaisten läsnä ollessa. Siunauksen toimitti pastori Markku Särelä puhuen Heprealaiskirjeen 11. luvun jakeitten 13-16 pohjalta. Saman vuoden itsenäisyyspäivänä järjestettiin kirkkokunnan Helsingin seurakunnan kappelissa muistotilaisuus.


title: A. Aijal Uppala

text: Uppala avioitui vuonna 1928 Hanna Aleniuksen (1902-1979) kanssa. He saivat yhdeksän lasta. Uppala oli innokas sukututkija ja muutenkin suku oli hänelle tärkeä. Hän toimitti eläkepäivinään monistetta nimeltä Kotisanomia, jossa hän kertoi sekä kotinsa että hieman seurakuntansa kuulumisia. Sukututkimuksen lisäksi hänen harrastuksiinsa kuului kotiseutututkimus sekä puutarhaviljelys. Hän kirjoitti vuonna 1968 isästään K.A.Wegeliuksesta elämäkerran.


title: A. Aijal Uppala

text: Uppalaa arvostetaan Suomen tunnustuksellisessa luterilaisessa kirkossa edelleen kirkon perustajiin kuuluvana hahmona sekä kirkko-opin asiantuntijana. Vuonna 2008 kirkko julkaisi kokoomateoksen, joka sisältää Uppalan laatimia kirkko-oppiin liittyviä kirjoja ja artikkeleja.


title: Sulo Enkiö

text: Sulo Lahja Enkiö (vuoteen 1928 asti Enqvist) (3. maaliskuuta 1903 Lappvesi – 12. joulukuuta 1975) oli Suomen merivoimien kommodori, joka palveli monipuolisesti eri merisodankäynnin tehtävissä.


title: Sulo Enkiö

text: Enkiö kävi Merisotakoulun 1925 ja kouluttautui sukellusveneisiin Italiassa 1927-1928. Tämän jälkeen hän palveli Suomen sukellusvenekoulun johtajana 1928-1930 ja sukellusvenelaivueen päällikkönä 1930-1938. Samalla Enkiö kävi Ruotsin sotakorkeakoulun 1935. Talvisodan aikana Enkiö toimi toimistopäällikkönä merivoimien esikunnassa. Jatkosodan aikana hän oli laivasto-osaston päällikkönä 1941-1943. Vuonna 1943 hän oli sotilasasiamiehenä Italiassa. Merisotakoulun johtajana hän toimi 1944 sekä 1946-1947. Hän myös opetti Sotakorkeakoulussa 1947-1948. Tämän jälkeen hän toimi jälleen sotilasasiamiehenä 1948-1953 tällä kertaa Yhdysvalloissa. Turun laivastoaseman päällikkönä hän oli 1953-1954. Pääesikunnan varusteluosaston päällikkönä hän toimi 1954-1957. Eteläisen Uudenmaan sotilaspiiriä Enkiö komensi 1957-1963.


title: Sulo Enkiö

text: Ylennykset: aliluutnantti 1925, luutnantti 19226, kapteeniluutnantti 1930, komentajakapteeni 1936, komentaja 1941, kommodori 1947.


title: Ragnar Hakola

text: Ragnar Alfons Hakola (vuoteen 1908 asti Hagman) (11. lokakuuta 1896 Himanka – 20. marraskuuta 1975) oli Suomen merivoimien kommodori, joka palveli monissa laivaston johtotehtävissä.


title: Ragnar Hakola

text: Hakola kävi Ranskan merisotakoulun 1919-1923 sekä Englannin kuninkaallisen laivaston tykistö- ja viestikoulun 1930. Hakola toimi jo vuodesta 1918 alkaen laivaston tehtävissä ja toimi Merisotakoulun johtajana 1930-1933. Panssarilaiva Väinämöisen päällikkönä hän oli 1933-1938. Vuosina 1938-1940 Hakola toimi merivoimien esikuntapäällikkönä myös talvisodan ajan. Jatkosodan aikana vuodesta 1941 alkaen hän komensi Turun laivastoasemaa. Hakola erosi vakinaisesta palveluksesta 1944. Myöhemmin hän toimi Kaukaan tehdas Oy:n liikennepäällikkönä.


title: Ragnar Hakola

text: Ylennykset: aliluutnantti 1922, luutnantti 1924, kapteeniluutnantti 1926, komentajakapteeni 1929, komentaja 1934, kommodori 1940.


title: Aimo Saukkonen

text: Aimo Ilmari Saukkonen (12. syyskuuta 1906 Parikkala – 21. heinäkuuta 1994) oli Suomen merivoimien kommodori.


title: Aimo Saukkonen

text: Saukkonen kävi kadettikoulun 1924–1927 ja palveli nuorempana upseerina eri yksiköissä 1927–1934. Hän suoritti myös Teknillisen korkeakoulun sotateknisen kurssin ja suoritti opintoja myös ulkomailla useissa eri maissa. Panssarilaiva Ilmarisen tykistöupseerina hän palveli 1935. Sotakorkeakoulun hän suoritti 1935–1937 ja palveli tämän jälkeen toimistoupseerina 1937–1941. Merivoimien esikunnan operatiivisen toimiston päällikkönä Saukkonen toimi 1941–1942 ja tämän jälkeen hän oli päämajan merivoimatoimiston päällikkönä 1943. Laivaston esikunnan päällikkönä hän oli 1944. Merivoimien yhteysosaston päällikkönä hän toimi 1944–1945. Turun laivastoasemaa Saukkonen johti 1947–1953. Sotilasasiamiehenä Yhdysvaltoihin ja Kanadaan hän oli 1953–1958. Varusteluosaston päällikkönä pääesikunnassa hän oli 1958 ja erosi vakinaisesta palveluksesta 1959. Tämän jälkeen hän toimi osastopäällikkönä Machinery Oy:ssä 1959–1965.


title: Aimo Saukkonen

text: Ylennykset: aliluutnantti 1927, luutnantti 1929, kapteeniluutnantti 1934, komentajakapteeni 1941, komentaja 1943, kommodori 1949.


title: Arne Hoel

text: Arne Hoel (5. huhtikuuta 1927 Skoger, Drammen – 10. syyskuuta 2006 Nordstrand, Oslo) oli norjalainen mäkihyppääjä. Hän edusti oslolaista Lyn-seuraa.


title: Arne Hoel

text: Hoel sijoittui olympialaisissa kuudenneksi Oslossa 1952 ja 11:nneksi Cortina d'Ampezzossa 1956. Hän oli kolmas Keski-Euroopan mäkiviikon kokonaiskilpailussa vuodenvaihteessa 1958–1959.


title: Arne Hoel

text: Hoel voitti Holmenkollenin kisojen mäkihypyn vuosina 1948, 1951 ja 1959. Ruotsin hiihtokisojen mäkihypyn hän voitti 1947. Salpausselän kisoissa hän oli parhaimmillaan toinen 1950.


title: George Sørensen

text: George Sørensen (s. 15. toukokuuta 1995 Herning, Tanska) on tanskalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue Almtuna IS:ssä.


title: George Sørensen

text: Sørensen on Herning IK:n oma kasvatti. Hän debytoi miesten peleissä seuran kakkosjoukkueessa vain 15-vuotiaana Tanskan I-divisioonassa kaudella 2010–2011, jolloin Sørensen pelasi siellä yhden runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua. Kaudella 2011–2012 hän debytoi Tanskan pääsarja AL-Bank Ligaenissa torjuen viidessä runkosarjaottelussa. Sørensen ei kuitenkaan saanut peliaikaa pudotuspeleissä eikä Tanskan cupissa. Hän toimi suurimman osan kaudesta kakkosmaalivahtina Ľuboš Pisárille. Sørensen voitti kauden päätteeksi Tanskan-mestaruuden, Tanskan cupin ja Tanskan I-divisioonan hopeaa.


title: George Sørensen

text: Kaudella 2012–2013 Sørensen jatkoi Pisárin kakkosmaalivahtina ja torjui kolmessa runkosarjaottelussa ja yhdessä Continental Cupin ottelussa. Hän vahvisti kauden aikana myös Herningin A-nuoria, joissa Sørensen voitti mestaruuden. Kaudella 2013–2014 hän pelasi Metal Ligaenissa (ent. AL-Bank Ligaen) 16 runkosarja- ja yhden playoff-ottelun sekä kaksi Tanskan liigacup-ottelua. Sørensenillä oli koko liigan paras torjuntaprosentti (94,8 %) ja päästettyjen maalien keskiarvo (1.17). Hän voitti Tanskan liigacupin ja Metal Ligaen -hopeaa. Sørensen valittiin kauden päätteeksi liigan vuoden tanskalaislupaukseksi. Hänet valittiin kauden aikana myös Metal Ligaenin syys- ja lokakuun parhaaksi pelaajaksi. Kauden 2014–2015 Sørensen pelasi taas varsin selkeänä kakkosmaalivahtina Ľuboš Pisárille. Hän voitti kauden aikana Tanskan cupin ja edusti Herningiä myös Continental Cupissa.


title: George Sørensen

text: Kaudeksi 2015–2016 Sørensen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Frederikshavn White Hawksiin. Hän nousi joukkueen selkeäksi ykkösmaalivahdiksi ja pelasi 37 runkosarja- ja 13 playoff-ottelua. Sørensen valittiin Metal Ligaenin marraskuun 2015 kuukauden pelaajaksi. Hän voitti kauden päätteeksi pronssia.


title: George Sørensen

text: Sørensen siirtyi kaudeksi 2016–2017 kaksivuotisella sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue Almtuna IS:ään.


title: George Sørensen

text: Sørensen edusti Tanskaa MM-kilpailuissa vuonna 2016. Hän aloitti joukkueen kolmosmaalivahtina, mutta nousi Tanskan kakkosmaalivahdiksi Simon Nielsenin edelle neljään viimeisimpään otteluun. Sørensen ei kuitenkaan saanut peliaikaa Sebastian Dahmin takana. Hän pelannut kaikkiaan kolme A-maaottelua.


title: George Sørensen

text: Sørensen pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015 sekä IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2013 (pronssia) ja 2014 (kultaa). Hän oli torjumassa vuoden 2015 turnauksessa Tanskalle historian ensimmäistä voittoa alle 20-vuotiaiden MM-kilpailujen pääsarjatasolla, kun joukkue otti 31. tammikuuta 2014 voittomaalikilpailun jälkeen 3–4-voiton Sveitsistä. Joukkue saavutti lopulta historian parhaan MM-sijoituksensa tultuaan kahdeksanneksi ja Sørensen palkittiin Tanskan yhtenä kolmesta parhaasta pelaajasta. Vuoden 2014 IA-divisioonan turnauksessa hänet palkittiin joukkueensa parhaana pelaajana.


title: George Sørensen

text: Sørensen pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012 sekä IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2013. Vuoden 2013 turnauksesta hän voitti kultaa ja Sørensenillä oli paras torjuntaprosentti (95,6 %) ja päästettyjen maalien keskiarvo (1.18). Hän onnistui myös maalinteossa 8. huhtikuuta 2013 Ranskaa vastaan tyhjään maaliin. Sørensen palkittiin turnauksen parhaana maalivahtina ja Tanskan parhaana pelaajana.


title: George Sørensen

text: Sørensen pelasi myös World Junior A Challengessa vuonna 2014, jolloin hän voitti hopeaa.


title: George Sørensen

text: Sørensenin pikkuveli Marc Emil pelaa puolustajana Herningin kakkosjoukkueessa.


title: Rokkiräjähdys

text: Rokkiräjähdys on vuonna 1988 julkaistu Radiopuhelimet-yhtyeen esikoisalbumi. Aikaisemmin yhtyeeltä oli ilmestynyt kaksi Bad Vugum -yhtiölle tehtyä EP-levyä.


title: Petri Sirviö

text: Petri Sirviö (s. 1962 Oulu) on suomalainen kulttuuripersoona, joka tunnetaan vuonna 1987 toimintansa aloittaneen Mieskuoro Huutajien perustajana ja kuoronjohtajana. Hän toimi reilun vuoden ajan (2014–2015) Helsingissä sijaitsevien Kaapelitehtaan ja Suvilahden kulttuurikeskusten toimitusjohtajana. Sirviö on työskennellyt myös useiden vuosien ajan erilaisten kulttuurihankkeiden projektipäällikkönä Oulun kaupungilla.


title: Petri Sirviö

text: Keväällä 2014 Sirviö valittiin Kaapelitehtaan ja Suvilahden toimitusjohtajaksi. Hän seurasi tehtävässä Stuba Nikulaa, joka siirtyi Helsingin kaupungin kulttuurijohtajaksi. Kesäkuussa 2015 Sirviö erosi tehtävästä yllättäen vain reilun vuoden kuluttua valinnastaan. Eron syitä ei kerrottu julkisuudessa, mutta Helsingin Sanomien mukaan yhtiön sisällä oli ilmapiiriongelmia.


title: Norja olympialaisissa

text: Norja osallistui kesäolympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 1900 ja on tuosta lähtien ollut kesäolympialaisissa mukana vuosia 1904 ja 1980 lukuun ottamatta. Talviolympialaisiin Norja on osallistunut koko kisojen historian ajan joka kerta. Mitaleja maa on voittanut kesäolympialaisissa 148 sekä talviolympialaisissa 329, joista 118 kultaa. Talviolympialaisissa maa on saavuttanut enemmän mitaleja kuin mikään muu maa ja Norja on Itävallan ja Liechtensteinin lisäksi ainoa maa, joka on saanut enemmän mitaleja talvi- kuin kesäolympialaisissa.


title: Norja olympialaisissa

text: Norja on isännöinyt olympialaisia kahdesti, vuoden 1952 talviolympialaiset Oslossa sekä vuoden 1994 talviolympialaiset Lillehammerissa.


title: Norja olympialaisissa

text: Menestynein norjalaisurheilija on ollut ampumahiihtäjä Ole Einar Bjørndalen, joka on voittanut vuosina 1998-2014 talviolympialaisissa kahdeksan kulta-, neljä hopea- ja yhden pronssimitalin. Bjørndalen on myös kaikkien aikojen eniten mitaleja talviolympialaisissa saavuttanut urheilija.


title: Saksa olympialaisissa

text: Saksa osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa vuoden 1896 ensimmäisissä nykyaikaisissa olympialaisissa ja osallistui vuoteen 1952 asti lukuun ottamatta maailmansotien jälkeisiä kisoja 1920, 1924 ja 1948. Vuosina 1956-1964 Itä- ja Länsi-Saksa osallistuivat olympialaisiin Saksojen yhdistyneenä joukkueena ja vuosina 1968-1988 Saksat olivat kisoissa mukana omina joukkueina. Vuodesta 1992 alkaen Saksa on osallistunut jokaisiin olympialaisiin yhtenä joukkueena.


title: Saksa olympialaisissa

text: Saksa on isännöinyt sekä vuoden 1936 kesä- että talviolympialaiset sekä vuoden 1972 kesäolympialaiset. Myös vuoden 1916 kesäolympialaisten sekä 1940 talviolympialaisten isännyys myönnettiin Saksalle, mutta kisat peruuntuivat maailmansotien vuoksi.


title: Saksa olympialaisissa

text: Eri nimillä osallistunutta Saksaa edustaneet urheilijat ovat voittaneet yhteensä 1681 mitalia, 547 kultaa, 567 hopeaa ja 567 pronssia. Eniten mitaleja voittanut saksalaisurheilija on kymmenen mitalia voittanut uimari Franziska van Almsick.


title: Suomen euroviisukarsinta 2008

text: Suomen euroviisukarsinta 2008 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 2008 Eurovision laulukilpailuun. Karsinnassa kilpaili 12 artistia, jotka Yleisradio oli kutsunut kilpailuun. Aluksi kolmena peräkkäisenä perjantai-iltana 8. helmikuuta - 22. helmikuuta 2008 kunakin neljästä kilpailijasta kaksi valittiin puhelinäänestyksellä finaaliin. Loput kuusi kilpailijaa kohtasivat 1. maaliskuuta Kulttuuritalolla pidetyn finaalin aluksi järjestetyssä toisessa mahdollisuudessa, josta kaksi valittiin vielä finalisteihin. Tätä seurasi kahdeksan kappaleen finaali, josta kolme parasta valittiin superfinaaliin, jossa voittaja valittiin. Koko lähetyksessä valinnat suorittivat yksin puhelinäänestäjät.


title: Arvonnousuvero

text: Arvonnousuvero on arvonnousuun kohdistuva vero.


title: Arvonnousuvero

text: 1800-luvulla erityisesti Henry George, John Stuart Mill ja joukko muita taloustieteilijöitä vaativat maan ansiottoman arvonnousun siirtämistä maanomistajiin kohdistuvan verotuksen välityksellä yhteiskunnalle, koska arvonnousu oli seurausta yhteiskunnan kehityksestä eikä maanomistajan omista toimenpiteistä.


title: Arvonnousuvero

text: Suomeen suunniteltiin arvonnousuveroa jo 1960-luvun lopulla. Arvonnousuverolla olisi korvattu satunnaisen myyntivoiton verotus. Arvonnousuverosta laadittiin komiteanmietintö vuonna 1967. Ehdotuksen mukaan maan ja asunto-osakkeiden arvon nouseminen olisi aina veronalaista tuloa. Veroa olisi peritty omistusajasta riippumatta. Asumisaika omassa asunnossa olisi kuitenkin vähentänyt veron määrää siten, että yli 5 vuoden asumisajan jälkeen arvonnousuveroa ei enää olisi peritty. Arvonnousuverolla pyrittiin saamaan arvon kohoaminen verolle; silloisten verosäännösten nimittäin myyntivoitot olivat verottomia, jos omistaja oli pitänyt omaisuuden tarpeeksi monta vuotta. Arvonnousuverolla toivottiin myös saatavan rakentamattomia maa-alueita asumiskäyttöön. Arvonnousuvero ei tuolloin toteutunut.


title: Arvonnousuvero

text: Yksityishenkilöiden arvonnousuveroa (englanniksi "exit tax") on esitetty perittäväksi tilanteissa, jossa verovelvollinen muuttaa Suomesta ulkomaille ja myöhemmin myy, lahjoittaa tai jättää perinnöksi omaisuutta, jonka arvo on noussut verovelvollisen asuessa Suomessa. Tällaista yksityishenkilöihin kohdistuvaa veroa on kutsuttu myös nimellä "maastapoistumisvero" ja "jäähyväisvero". Sellainen on ollut käytössä useissa maissa, kuten Norjassa, Ranskassa, Saksassa, Tanskassa ja Yhdysvalloissa. Veron tarkoituksena on tiivistää veropohjaa, estämällä myyntivoittoveron sekä perintö- ja lahjaveron välttelyä muuttamalla ulkomaille. Välttely on mahdollista, sillä esimerkiksi Ruotsissa ei makseta veroa perinnöistä sekä toisaalta lahjoista ja toisaalta esimerkiksi Belgiassa myyntivoitot ovat yleensä verovapaita (tilanne 2018).


title: Arvonnousuvero

text: Käytännössä EU:n Lissabonin sopimuksen ja ETA-sopimuksen takaamat perusvapaudet rajoittavat edellä kuvatun arvonnousuveron perimistä ulkomaille muuttavilta henkilöiltä ja yrityksiltä. Yksityishenkilöille tulee muun muassa antaa mahdollisuus lykätä veronmaksua siihen, kunnes omaisuus luovutetaan eli, jolloin vero tulisi muutoinkin maksettavaksi. Arvonnousuverolla kohdennetaan siis verotusoikeus valtiolle, jossa asuessa arvonnousu on kertynyt, mikä vastaa kansainvälisen verotuksen yleistä periaatetta, jossa tulon ensisijainen verotusoikeus on maalla, jossa tulo on kertynyt. Useimmissa maissa, joissa yksityishenkilöiden arvonnousuvero on toteutettu, sille on asetettu alaraja, eli se koskee vain suuria omaisuuksia.


title: Arvonnousuvero

text: Yhteisöjen arvonnousuvero (exit tax) on käytössä useimmissa maissa, myös Suomessa. EU:n veronkiertodirektiivi velvoittaa kaikki EU-maat ottamaan sen käyttöön viimeistään vuonna 2020.


title: Simo Olkkoinen

text: Simo Olkkoinen (n. 1599, ilmeisesti Alavus – n. 1661) oli talonpoika, joka sai kuolemantuomion noituudesta.


title: Simo Olkkoinen

text: Olkkoisen isä oli Olkkosen talon isäntä Lauri Alavudelta, hän jatkoi talonpitoa isänsä jälkeen 1620-luvulla. Noituudesta Olkkoista syytettiin vasta ikämiehenä, asia tuli ensimmäisen kerran esille Pietarsaaren pitäjän ylimääräisillä käräjillä 1661. Käräjäpöytäkirjojen mukaan hän olisi ollut vanha ja kuuluisa noita, joka oli jo vuosia aikaisemmin kierrellyt pitkin pitäjää tehden karjataikoja yhden nahkaisen ja kahden palttinaisen taikapussin ja suolan voimin. Palkaksi taikomisista Olkkoiselle olisi annettu ruokatarpeita ja palkanmaksusta kieltäytyminen olisi johtanut ongelmiin petoeläinten kanssa. Käräjillä Olkkoinen kielsi ensin taikomiset, mutta sitten murtui ja pyysi armoa. Kehotettaessa toistamaan taikansa hän otti suolaa vasempaan käteensä ja luki Isä meidän -rukouksen siunauksen kanssa kolme kertaa sanoen, ettei osaa mitään muita loitsuja. Hän antoi silti ilmi toisia noitia kuten jo edesmenneen Simo Hulkoisen, jonka pojan hän väitti yhä harjoittavan noituutta Ilmajoella. Oikeus tuomitsi Olkkoisen kuolemaan, alistaen tuomion Turun hovioikeuden vahvistettavaksi. Hovioikeuden arkistojen tuhoutumisen takia tuomion täytäntöön panosta ei ole tietoa, mutta Olkkoinen kuitenkin häviää tietolähteistä vuoden 1661 jälkeen.


title: Romain Hamouma

text: Romain Hamouma (s. 29. maaliskuuta 1987 Lure) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ligue 1:ssä pelaavaa AS Saint-Étienneä. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Hamouma on oikea laitahyökkääjä.


title: Romain Hamouma

text: Hamouma aloitti uransa aikuisten tasolla vuonna 2005 Besançon RC:ssä. Hän edusti seuraa vuoteen 2009 asti. Vuonna 2009 Hamouma siirtyi Ligue 2:ssä tuolloin pelanneeseen Stade Lavallois Mayenne FC:hen eli Lavaliin. Hamouma edusti Lavalia vain kauden 2009-2010 ajan tehden 35 pelissä 10 maalia. Kesällä 2010 Hamouma siirtyi ensimmäistä kertaa urallaan Ligue 1-seuraan, SM Caeniin. Liigadebyytti tapahtui elokuussa 2010 Lyonia vastaan ja avausmaali syntyi joulukuussa 2010 Stade Rennaisia vastaan. Heinäkuussa 2012 Hamouma siirtyi Caenista toiseen Ligue 1-seuraan, AS Saint-Étienneen. Avausmaali uuden seuran paidassa syntyi heti Hamouman debyyttiottelussa Saint-Étiennen paidassa Lille OSC:ia vastaan elokuussa 2012.


title: Romain Hamouma

text: Ranskalainen Hamouma voi edustaa aikuisten maajoukkuetasolla myös Algeriaa, sillä hänen isän puolen isoisänsä on kotoisin sieltä. Hamouma kuitenkin on sanonut, että tuntee itsensä ranskalaiseksi ja haluaa edustaa tulevaisuudessa Ranskaa.


title: Jeesus ja langennut nainen

text: Jeesus ja langennut nainen on Liedon kirkon alttaritaulu. Sen on maalannut taiteilija Eero Järnefelt vuonna 1908. Maalauksen lahjoitti seurakunnalle Littoisten verkatehtaan omistaja, tehtailija Louis Schnitt. Teos on yksi viidestä Eero Järnefeltin maalaamasta alttaritaulusta Suomen kirkoissa. Maalaus perustuu Johanneksen evankeliumin 8. lukuun. Teologian tohtori Ilkka Kantolan mukaan "maalaus kuvaa sitä, mihin uskonnolliselta pohjalta nouseva armottomuus voi johtaa". Taulu on maalattu Järvenpään Suvirannassa.


title: Suomen kielen etymologinen sanakirja

text: Suomen kielen etymologinen sanakirja on 1950-luvulla aloitettu ja 1980-luvulla loppuun saatettu sanakirja Suomen kielen etymologiasta. Seitsenosaisessa teoksessa on kaikkiaan 2293 sivua sivua. Teoksen kaksi ensimmäistä osaa ilmestyivät vuosina 1955 ja 1958 professori Y. H. Toivosen ja myöhemmän akateemikon Erkki Itkosen toimittamina. Sen jälkeen kirjahanke oli pysähtyneenä parikymmentä vuotta, kunnes sen viides osa ilmestyi 1975 ja lyhyessä ajassa loputkin osat.


title: Suomen kielen etymologinen sanakirja

text: Teoshanke aloitettiin jo vuonna 1930, kun professori E. N. Setälän aloitteesta perustettiin etymologista sanakirjaa varten tutkimuslaitos "Suomen suku". Sen päätoimisena tutkijana aloitti Toivonen. Myöhemmin 1933–1953 Toivonen jatkoi tutkimuslaitoksen johtajana professorintyönsä ohella. Näin muodostui "Etymologinen arkisto", joka sisältää suomen ja sen sukukielten sanaston historiaa sekä kielitieteellisesti että asia- ja kulttuurihistoriallisesti selvittävää aineistoa.


title: Olli Heikinpoika

text: Olli Heikinpoika (mainitaan 1548–1608) oli neljänneskuntamies ja talollinen ainakin 60 vuotta.


title: Olli Heikinpoika

text: Heikinpoika mainitaan maakirjassa Asikkalan Vesivehmaan kylässä ensimmäisen kerran 1548, jolloin hän maksoi veroa pienimmän veroluvun eli 1/24 koukun mukaan. Mahdollisesti hän oli sukua samaa taloa 1546-1549 hallinneelle Lasse Ollinpojalle, sillä miehet maksoivat 1550 yhteisen savuveron. Heikinpojan äidin mainitaan saaneen sakkoja lyötyään naapuriaan Kaarina Yrjöntytärtä 1553. Myös Heikinpoika itse sai useita käräjätuomioita väkivaltaisuudesta, esimerkiksi katkaistuaan naapurikylän isännän reisiluun ja lyötyään kotikylänsä emännältä nenän murskaksi. Hän oli kuitenkin myös tarmokas tilallinen, 1570-luvulla hänellä oli jo 1/4 koukkua verotettavaa eli kuusinkertaisesti vuoteen 1548 nähden. 1576 Heikinpoika mainitaan Asikkalan neljänneskunnan veronkantajana, laaja veronkantoalue ulottui kirkonkylästä Kalkkisiin ja nykyisen Heinolan puolelle. 1580-luvulla hänellä oli jo 7/24 koukkua maata, 1589 hänen todettiin olleen kylän toiseksi suurimman talon omistaja, jolla oli eniten hevosia. 1595 Heikinpoika oli käräjillä todistajana Maalin Sipintyttären tappojutussa, 1607 hän kylvi kylän suurimman alan viljaa eli puoli pannia ja hänellä oli neljä renkiä. Viimeisen kerran Olli Heikinpoika mainitaan verojen maksajana 1608, joten hän lienee kuollut pian sen jälkeen. Hänen perustamansa talo on silti yhä jälkeläisten hallussa, Ala-Pietilän sukutilana.


title: Biskajanlahden taistelu

text: Biskajanlahden taistelu () oli toisen maailmansodan meritaistelu, joka käytiin Britannian kuninkaallisen laivaston risteilijöiden ja Kriegsmarinen saattajaosaston välillä Biskajanlahdella 28. joulukuuta 1943.


title: Biskajanlahden taistelu

text: Vuonna 1943 Kriegsmarine koki välttämättömäksi Biskajanlahden saattajaosaston vahvistamisen sekä alueen sukellusvenetukikohtien alusten että alueelle saapuvien rahtialusten suojaamiseksi. Vaikka Saksa ei ollut samalla lailla riippuvainen meriteiden kautta tulevasta rahdista niin Kauko-Idästä tuotavien strategisten raaka-aineiden merkitys oli kuitenkin niin suuri, että materiaaleja kuljettavien rahtialusten suojaamista Ranskan satamiin pidettiin tärkeänä ja niiden suojaksi lähetettiin jopa viisi hävittäjää kerrallaan.


title: Biskajanlahden taistelu

text: Heinäkuussa "Z23", "Z32" ja "Z37" suojasivat "Himalayaa", elokuun alussa "Z23" ja "Z32" purjehtivat aina Ortegalin niemen tasalla kohdatakseen "Pietro Orsedon" ja 23. joulukuuta "Z23", "Z24", "Z27", "Z37" ja "ZH-1" saattoivat "Osornon" Girondeen.


title: Biskajanlahden taistelu

text: Tapaninpäivän iltana 1943 lähtivät merelle "Z23", "Z24", "Z27", "Z32" ja "Z37" sekä kuusi 4. torpedovenelaivueen ()alusta "T22", "T23", "T24", "T25", "T26" ja "T27" kohdatakseen saarronmurtaja "Alsteruferin". Rahtialus oli kuitenkin jo upotettu ja sen sijaan osasto kohtasi Britannian kuninkaallisen laivaston risteilijät "HMS Glasgow'n" ja "HMS Enterprisen". Tyynellä merellä saksalaisalukset olisivat olleet nopeampia ja niissä oli enemmän saman kokoisia tykkejä kuin risteilijöissä, mutta kovassa merenkäynnissä risteilijöiden etuna oli vakaus ja parempi kyky säilyttää nopeus.


title: Biskajanlahden taistelu

text: Seuranneessa taistelussa tuhoutuivat "Z27", "T25" ja "T26".


title: Biskajanlahden taistelu

text: Uponneilla aluksilla olleista 740 miehestä pelastui ainoastaan 293. Sukellusvene "U-618" poimi merestä 21 ja "U-505" 34 miestä. Espanjan laivaston hävittäjät pelastivat kuusi miestä, Britannian kuninkaallisen laivaston miinanraivaajat 64 ja irlantilainen rahtialus 168.


title: Yhteiskäyttöauto

text: Yhteiskäyttöauto on auto, jonka omistaa yritys tai muu yhteisö, ja joka on yrityksen asiakkaiden tai yhteisön jäsenten käytettävissä. Yhteiskäyttöautoilu eroaa perinteisestä siten, että yhteiskäytössä olevan auton voi vuokrata lyhyeksikin aikaa ja asiakas yleensä itse huolehtii omatoimisesti ohjeiden mukaan auton noudosta ja palautuksesta mihin vuorokauden aikaan tahansa. Yhteiskäyttöauton varaus ja auton ovien avaaminen sekä sulkeminen tehdään yleensä internetselaimella tai matkapuhelimella. Yhteiskäyttöautoja ei myöskään kustannusten pitämiseksi alhaisena yleensä pestä tai puhdisteta joka asiakkaalle. Autot ovat usein myös hajasijoitettuna käyttäjien lähelle.


title: Yhteiskäyttöauto

text: Yhteiskäyttöauto eroaa oman auton käytöstä lähinnä kustannuksien osalta. Omistava tai operoiva yritys huolehtii auton huolloista, vakuutuksista, rengaan vaihdoista yms. Asiakas maksaa ainoastaan käytöstä. Osalla palveluntarjoajista myös polttoaine ja auton vapaa pysäköinti vuokrauksen aikana esim. pääkaupunkiseudun asukaspysäköintialueilla sisältyy hintaan.


title: Yhteiskäyttöauto

text: Yhteiskäyttöauto voi olla myös kimppa-auto, jonka omistavat yksityishenkilöt, jotka jakavat ajoneuvon keskenään vastikkeetta tai vastikkeellisesti. Vastikkeellista kimppa-autoilua kutsutaan vertaisvuokraukseksi .


title: Yhteiskäyttöauto

text: Suomessa yhteiskäyttöautoja tarjosi tammikuussa 2017 muun muassa City Car Club Oy Helsingissä, 24Rent yli kahdellakymmenellä paikkakunnalla Helsingin ja Rovaniemen välillä ja Ekorent sähköautoja Helsingissä. Vertaisvuokrausta eli kimppa-autoilua tarjoaa Kortteliauto Oy Helsingissä, Lahdessa, Turussa ja Vantaalla.


title: Yhteiskäyttöauto

text: Kansainvälisen joukkoliikenneseminaarin yhteydessä Helsingissä toukokuussa 2007 saksalaisasiantuntija Michael Glotz-Richter esitteli Bremenissä vuodesta 1998 lähtien toiminutta yhteisautoyritystä Cambiota, jolla oli toukokuussa 2007 4 000 asiakasta. Yhteiskäyttöautojen laskettiin vähentäneen Bremenin keskustasta 900 henkilöautoa, joille maanalainen pysäköintialue maksaisi 7–18 miljoonaa euroa. Keskimäärin yhden yhteiskäyttöauton laskettiin korvaavan 4–8 yksityisautoa .


title: Yhteiskäyttöauto

text: Pariisin kaupunki lopetti heinäkuun lopussa 2018 vuonna 2011 aloitetun Autolib-palvelun, jossa kirjautuneet käyttäjät saattoivat ottaa latauspisteiltä käyttöön pieniä sähkökäyttöisiä henkilöautoja ja maksaa palvelusta käytön mukaan. Autoja oli liikenteessä nelisen tuhatta ja käyttäjiä noin 150 000. Syinä lopettamiseen oli palvelun kalleus kaupungille ja autojen epäsiisti kunto. Käyttäjätutkimuksesa huomattiin myös, että yhteiskäyttöauto oli vaihtoehto pikemminkin metron käytölle kuin oman auton hankinnalle.


title: Yhteiskäyttöauto

text: Autonvalmistaja Renault aikoo käynnistää yhteiskäyttöpalvelun Pariisissa syyskuussa 2018. Renaultin tarkoituksena on kasvattaa autojen lukumäärä kahteentuhanteen.


title: Yhteiskäyttöauto

text: Autonvalmistaja Volkswagen aikoo käynnistää yhteiskäyttöpalvelun nimeltä WE Saksassa vuonna 2019. Sen jälkeen tarkoituksena on laajentua muihin Euroopan suurkaupunkeihin, Pohjois-Amerikkaan ja Aasiaan.


title: Andrej Kramarić

text: Andrej Kramarić (s. 19. kesäkuuta 1991 Zagreb) on kroatialainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa TSG Hoffenheimia. Pelipaikaltaan molempijalkainen Kramarić on hyökkääjä. Hän kuuluu myös Kroatian jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Andrej Kramarić

text: Kramarić on yksi maansa lupaavimmista jalkapalloilijoista.


title: Andrej Kramarić

text: Kramarićin kasvattajaseura on hänen kotikaupunkinsa Dinamo Zagreb, johon hän liittyi jo kuusivuotiaana. Hän debytoi Dinamon paidassa 1. HNL:ssä toukokuussa 2009 NK Zagrebia vastaan. Seuraavalla kaudella Kramarić debytoi Mestarien liigassa. Helmikuusta 2012 kesäkuuhun 2013 hän oli lainalla niin ikään 1. HNL:ssä pelanneessa zagrebilaisseurassa NK Lokomotivassa, jossa hän teki 45 pelissä 20 osumaa. Palattuaan lainalta takaisin Dinamoon Kramarić siirtyi HNK Rijekaan elokuussa 2013, sillä hän ei ollut tyytyväinen peliaikaansa Dinamossa. Kramarić edusti Dinamo Zagrebia peräti 16 vuotta, pelaten 1. HNL:ssä seuran paidassa 42 peliä ja tehden kymmenen osumaa. Hän saavutti kasvattajaseuransa paidassa myös kaksi kotimaansa mestaruutta (2010 ja 2011).


title: Andrej Kramarić

text: Ensimmäisellä kaudellaan Rijekassa Kramarić voitti Kroatian cupin ja teki liigassa 16 osumaa. Toisella kaudellaan Rijekassa hän voitti liigan maalipörssin tehtyään 21 maalia, vaikka siirtyi jo tammikuussa Valioliigan häntäpään Leicester Cityyn. Myös moni suurseura, kuten Juventus, oli kiinnostunut hänestä. Hän pelasi Leicesterissä kevään 2015 aikana 13 ottelua, joissa teki kaksi maalia. Syyskaudella 2015 hän pelasi vain kahdessa valioliigaottelussa ja hänet lainattiin tammikuussa 2016 loppukaudeksi Bundesliigan TSG Hoffenheimiin. Hän teki kevätkauden aikana viisi maalia pelaamissaan 15 bundesliigaottelussa. Kesällä 2016 hän siirtyi pysyvästi Hoffenheimiin 7,5 miljoonan punnan siirtosummalla.


title: Andrej Kramarić

text: Käytännössä kaikkia Kroatian nuorten maajoukkueita edustanut Kramarić debytoi Kroatian jalkapallomaajoukkueessa syyskuussa 2014 ystävyysottelussa Kyprosta vastaan. Ensimmäisen maajoukkuemaalinsa Kramarić teki viisi päivää myöhemmin EM-karsintaottelussa Maltaa vastaan.


title: Reino Tuokko

text: Veli Reino Tuokko (19. elokuuta 1909 Uukuniemi – 19. toukokuuta 1968) oli suomalainen filosofian tohtori, tiedetoimittaja, tietokirjailija ja suomentaja. Tuokko tuli tunnetuksi 1950- ja 1960-luvuilla luonnontieteiden popularisoijana ja hän kirjoitti luonnontieteiden alueelta omia kansantajuisia kirjoja ja suomensi myös ulkomaista kirjallisuutta.


title: Reino Tuokko

text: Tuokon vanhemmat olivat kansakoulujen tarkastaja Matti Tuokko (s. 1875) ja Hilma Fredrika Wauhkonen. Tuokko pääsi ylioppilaaksi 1927, opiskeli fysiikkaa Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1933, lisensiaatiksi 1940 ja tohtoriksi 1941.


title: Reino Tuokko

text: Tuokko toimi 1939–1949 Helsingin yliopiston fysiikan laitoksen assistenttina ja hän luennoi fysiikasta Helsingin ja Turun yliopistoissa, teknillisessä korkeakoulussa ja sotakorkeakoulussa. Tuokko toimi sitten Yleisradion suomenkielisen esitelmäosaston päällikkönä 1949–1959 ja viimeksi hän oli Helsingin Sanomien tiedetoimittajana 1960–1968.


title: Reino Tuokko

text: Tuokon kirjoitti Helsingin Sanomiin artikkeleita erityisesti ydinteknologian ja avaruustutkimuksen alueelta mutta hän käsitteli myös muita aiheita kuten tietokoneita. Tuokon artikkeleita ilmestyi parhaimmillaan pari kertaa viikossa pääkirjoitussivun yhteydessä. Hän referoi myös ulkomaisissa tiedelehdissä, kuten Science ja Scientific American, julkaistuja artikkeleita. Tuokolle myönnettiin huhtikuussa 1968 yksi neljästä ensimmäisen kerran jaetusta valtion tiedonjulkistamispalkinnosta.


title: Reino Tuokko

text: Yleisradiossa ollessaan Tuokko järjesti 1952–1953 kolme telepatiakoetta joihin osallistui yli 80 000 radiokuuntelijaa. Kokeen aikana studiossa olleet 30 henkilöä keskittyivät ajattelemaan tiettyjä oikeiksi vastauksiksi arvottuja kysymysten vaihtoehtoja ja radiolähetyksen kuuntelijat täyttivät sitten sanomalehdissä ennen lähetystä julkaistun lomakkeen näiden kysymysten osalta ja palauttivat sen Yleisradioon. Kokeen tarkoituksena oli selvittää pystyivätkö studiossa olleet välittämään telepatian avulla tiedon oikeista vastauksista kuuntelijoille. Kokeen tulos jäi avoimeksi mutta myöhemmin sen toteutuksessa havaittiin puutteita.


title: Reino Tuokko

text: Reino Tuokko oli naimisissa vuodesta 1941 ekonomi Olga Inkeri Suomisen kanssa.


title: Kuudes aisti (televisiosarja)

text: Kuudes aisti () on norjalainen vuonna 2013 tuotettu dekkaritelevisiosarja. Sarjan ovat tuottaneet Bent Roglien, Ole Marius Araldsen, Lasse Hallberg ja Anne Kolbjørnsen, käsikirjoittaneet Ole Marius Araldsen ja Kjersti Ugelstad sekä ohjanneet Alexander Andresen ja Thom Hell. Sarjasta on tähän mennessä ilmestynyt kaksi tuotantokautta, joihin kuului yhteensä kaksikymmentä jaksoa. Kuudennen aistin pääosissa näyttelee Kyrre Haugen Sydness. Suomessa sarjaa näyttää Nelonen kaksi jaksoa kerrallaan. Ensimmäiset kaksi jaksoa tulivat 1. tammikuuta 2015.


title: Kuudes aisti (televisiosarja)

text: Sarja kertoo komisario Viggo Lustista (Kyrre Haugen Sydness), jonka tytär Christina (Ida Leonora Valestrand Eike) on kadonnut viisivuotiaana reilut neljä vuotta sitten. Viggon ex-vaimo Sofie (Marte Engebrigtsen) ja Viggo ovat eronneet ja Sofie asuu nykyisin Håvard de Langen (Christian Rubeck) kanssa ja on raskaana tälle. Viggo yrittää ammattinsa murhamysteereiden lomassa ratkoa tyttärensä katoamisen mysteeriä. Hänen työkavereinaan työskentelevät muun muassa Viggon työpari Mari Friis (Ida Elise Broch), Kårstein Omvik (Endre Hellestveit), Due (Ingar Helge Gimle) ja Liv Holm (Trine Wiggen). Viggo huomaa, että hän näkee unissaan johtolankoja murhiin ja oman tyttärensä mysteeriin.


title: Wild Oats

text: Wild Oats on Andy Tennantin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 2016. Elokuvan ovat käsikirjoittaneet Gary Kanew ja Claudia Myers. Pääosia näyttelevät Shirley MacLaine, Jessica Lange ja Demi Moore.


title: Wild Oats

text: "Wild Oats" kertoo eläköityneestä historianopettajasta ja leskestä Eva Milleristä (Shirley MacLaine), joka saa vahingossa 5 000 000 dollarin šekin 50 000 dollarin šekin sijaan. Hänen paras ystävänsä Maddie (Jessica Lange) vakuuttaa hänet pitämään rahat, ja yhdessä he lähtevät pitkälle matkalle.


title: Wild Oats

text: Dimension Films osti käsikirjoituksen elokuvaoikeudet 9. huhtikuuta 2012, jolloin ohjaajaksi palkattiin Howard Deutch ja elokuvan pääosien esittäjiksi Shirley MacLaine, Jacki Weaver ja Alan Arkin. 17. toukokuuta 2012 Jack Blackin ilmoitettiin liittyneen näyttelijäkaartiin, mutta hän vetäytyi myöhemmin projektista. 17. lokakuuta 2013 Andy Tennantin ilmoitettiin ohjaavan elokuvan. Jacki Weaver jättäytyi pois elokuvasta, ja hänen rooliinsa palkattiin Jessica Lange 9. toukokuuta 2014. Samana päivänä Sarah Jessica Parker palkattiin Crystalin rooliin. Kun Sarah Jessica Parker vetäytyi elokuvasta, hänet korvasi Demi Moore 11. kesäkuuta 2014. "Wild Oatsin" kuvaukset alkoivat 10. kesäkuuta 2014 Gran Canarialla, Espanjan Kanariansaarilla, ja päättyivät 15. heinäkuuta 2014.


title: Pegida

text:
Pegida ("Patriotische Europäer gegen die Islamisierung des Abendlandes", ’Isänmaalliset eurooppalaiset Lännen islamisoitumista vastaan’) on vuonna 2014 syntynyt saksalainen äärioikeistolainen kansalaisliike, joka vastustaa Euroopan islamisaatiota ja liian sallivana pitämäänsä Saksan ja muun Euroopan maahanmuuttopolitiikkaa. Liike toimii Leipzigissa nimellä Legida.
Liike on järjestänyt vuoden 2014 lokakuusta lähtien viikoittaisia marsseja etenkin Dresdenissä. Joulun 2014 alla Pegidan marssiin osallistui 17 500 ihmistä. Vuoden 2015 alussa marsseilla on käynyt 25 000 ihmistä.


title: Pegida

text: Tammikuun 19. päivän 2015 marssi peruttiin islamisteilta tulleen terroriuhan ja tappouhkauksen vuoksi. Myös vasemmistolainen antifasistiryhmä oli aikeissa lähettää 48 bussillista aktivisteja Dresdeniin. Järjestö aikoo kuitenkin jatkaa marsseja uhasta huolimatta.


title: Pegida

text: Pegida käyttää iskulausetta ”wir sind das Volk”, ’me olemme kansa’, jota itäsaksalaiset käyttivät Berliinin muurin kaatumisen yhteydessä 25 vuotta aiemmin. He kantavat marsseillaan bannereita, joissa lukee esimerkiksi ”Haluamme kotimaamme takaisin”.


title: Pegida

text: Talven 2015 aikana Pegidan suosio romahti nopeasti. Esimerkiksi helmikuun alussa sen mielenosoitukseen osallistui Dresdenissä enää 2 000 ihmistä, kun kuukautta aikaisemmin heitä oli noin 25 000. Liike ei myöskään onnistunut leviämään muihin kaupunkeihin, eikä sopimaan yhteisistä tavoitteista. Vastamielenosoittajien määrä oli useilla paikkakunnilla monikymmenkertainen Pegidan kannattajiin nähden. Vappuaattona liikkeen toinen perustaja Kathrin Oertel pyysi julkisesti muslimeilta ja maahanmuuttajilta anteeksi Pegidan aiheuttamaa vihakampanjaa. Oertelin mukaan hän ei enää vihaa islamia eikä pidä enää Euroopan ongelmia maahanmuuttajien tai turvapaikanhakijoiden syynä.


title: Pegida

text: 14. syyskuuta 2015 Pegida sai kokoon 5 000 mielenosoittajaa Dresdeniin osoittamaan mieltä Saksan liberaalia maahanmuutopolitiikkaa vastaan. Liikkeen johtaja Lutz Bachmann ilmoitti liikkeen suunnitelmista perustaa oma puolue, joka pyrkii valtaan paikallisissa ja valtakunnallisissa vaaleissa. Hän myös kehotti lisäämään yhteistyötä Vladimir Putinin kanssa. Bachmann on esiintynyt valokuvissa Hitler-viiksissä, ja häneen onkin kohdistunut natsisyytöksiä.


title: Pegida

text: Vuonna 2015 Pegidaa yritettiin levittää Saksasta myös muun muassa Ruotsiin, Itävaltaan ja Sveitsiin, mutta ei saavuttanut Saksan ulkopuolella merkittävää suosiota. Esimerkiksi Malmössä järjestetyssä Ruotsin ensimmäisessä mielenosoituksessa oli vain 30 osallistujaa, kun taas vastamielenosoittajia oli paikalla 3 000. Norjan ensimmäinen tapahtuma keräsi vajaat 200 mielenosoittajaa. Helmikuun lopulla Englannin Newcastlessa järjestetyssä Pegida-mielenosoituksessa oli vajaat 400 osallistujaa ja 2 000 vastamielenosoittajaa. Huhtikuun alussa Pegida järjesti Lontoossa kokoontumisen, johon osallistui 100–200 henkeä. Heidän kuultiin huutaneen muun muassa Hitleriä tukevia iskulauseita, vaikka Britannian Pegida kielsi olevansa rasistinen.


title: Pegida

text: Pegida esitteli tammikuussa 2015 kuusikohtaisen ohjelmansa, jossa vaadittiin Saksaa ottamaan vastedes maahan kokeneita ammattilaisia pakolaisten sijaan, lisäämään integraatioponnisteluja, karkottamaan islamistit ja uskonnolliset fanaatikot, lisäämään kansanäänestyksiä, lisäämään poliisin rahoitusta sekä lopettamaan sodan lietsominen Venäjää vastaan.


title: Pegida

text: Vuonna 2014 Pegida julkaisi ensimmäisen, 19-kohtaisen ohjelmajulistuksensa. Siinä liike sanoo puolustavansa juutalaisuuteen ja kristinuskoon perustuvia eurooppalaisia arvoja väkivaltaiselta ideologialta sekä vastustavansa kaikenlaista poliittista ja uskonnollista radikalismia, kuten islamismia. Pegida sanoo vastustavansa ääri-islamia, uskonnollista fanatismia ja Isis-järjestön väkivaltaa, mutta ei islamia tai maahanmuuttajia. Se vastustaa islamilaisen radikalismin ja islamilaisen lain alaisten rinnakkaisten yhteiskuntien syntymistä Saksassa. Se vastustaa Euroopan nykyistä maahanmuuttopolitiikkaa, jota se pitää liian sallivana. Liikkeen kannattajat ovat huolissaan muslimitulijoiden suuresta määrästä. Pegida haluaa maahantulijoiden tehokkaampaa integrointia ja rikoksiin syyllistyneiden palauttamista. Se kannattaa Sveitsissä, Kanadassa ja Etelä-Afrikassa käytössä olevaa maahanmuuton mallia, jossa tulijoita otetaan kohdemaan tarpeiden mukaisesti. Se haluaa kaikkien EU-maiden osallistuvan tasapuolisesti sotaa ja vainoja pakenevien pakolaisten asuttamiseen, ei vain Saksan, joka ottaa Euroopan maista suurimman määrän pakolaisia.


title: Pegida

text: Liikkeen keskuspaikassa Dresdenissä ei ole paljon maahanmuuttajia eikä etenkään muslimeja, mutta marssijat sanovat haluavansa välttää ennalta Saksan muiden kaupunkien tilanteen.


title: Pegida

text: Pegidan perustaja ja puheenjohtaja on dresdeniläinen Lutz Bachmann. Bachmannin mukaan Pegidaa johtaa seitsemän henkilöä, joista jokaisella on liikkeessä yhtä paljon valtaa. Tammikuun lopussa 2015 Bachmann erosi liikkeen johtotehtävistä. Julkisuuteen oli levinnyt kuva, jossa hänellä on samanlaiset viikset ja samoin kammattu tukka kuin Adolf Hitlerillä. Bachmann oli myös Facebookissa nimitellyt pakolaisia ”elukoiksi” ja ”saastaksi”. Kuukauden kuluttua hän palasi liikkeen puheenjohtajaksi ja sanoi eronsa syynä olleen kuvan olevan väärennös. Bachmannilla on takanaan rikostuomioita murroista ja huumeiden hallussapidosta.


title: Pegida

text: Vaihtoehto Saksalle -puolue on tukenut Pegidaa avoimesti. Pegidan joukoissa on paljon tavallisia keskiluokkaisia ja työväenluokkaisia saksalaisia mutta myös tunnettuja uusnatseja ja Saksan kansallisdemokraattisen puolueen jäseniä.


title: Pegida

text: Forsa-tutkimuslaitoksen joulukuussa 2014 tekemän mielipidemittauksen mukaan piti 29 prosenttia saksalaisista Pegidan marsseja oikeutettuna, koska islamilla on Saksassa jo niin paljon vaikutusta. Die Zeit -lehden mielipidemittauksen mukaan 49 prosenttia saksalaisista hyväksyy täysin tai osittain Pegidan vaatimukset. Niitä vastustaa 29 prosenttia haastatelluista. Bild-lehden mukaan liikkeen järjestämiin mielenosoituksiin olisi valmis osallistumaan 27 prosenttia saksalaisista. Focus-lehden kyselyn mukaan 85 prosenttia ei lähtisi osoittamaan mieltään Pegidan kanssa, vaikka tapahtuma järjestettäisiin aivan lähellä.


title: Pegida

text: Pegida osallistui kesäkuussa 2015 vaaleihin ensimmäisen kerran. Pegidan ehdokas tuli neljänneksi Dresdenin pormestarinvaalissa saatuaa 9,6 prosenttia äänistä.


title: Pegida

text: Pegidan marssit ja tavoitteet ovat synnyttäneet vastamielenosoituksia, ja monet Saksan johtavat poliitikot, kuten Angela Merkel, ovat arvostelleet liikettä. Kölnin roomalaiskatolinen kirkkoprovinssi vastusti liikkeen kokoontumisia tuomiokirkon edessä sammuttamalla kirkosta valot. Saksan juutalaisten keskusneuvosto on huolissaan islamin solvaamisesta.


title: Pegida

text: Pegida on syyttänyt saksalaista mediaa aiheen yksipuolisesta ja asenteellisesta uutisoinnista. Saksalainen ARD-televisiokanava käytti kerran RTL-kanavalle työskentelevää, rasistiksi tekeytynyttä valemielenosoittajaa Pegidan edustajana ja joutui pyytämään katsojiltaan anteeksi.


title: Eila Valtanen

text: Eila Valtanen (s. 15. maaliskuuta 1957 Hyrynsalmi) oli Kuhmon kaupunginjohtaja vuoden 2017 loppuun saakka. Kuhmon kaupunginvaltuusto valitsi hänet johtajaksi vuonna 2004. Valtanen sai äänestyksessä 31 ääntä, Seppo Karikko kolme ja Jorma Karjalainen yhden.


Lentopallon miesten 1-sarjakausi 2014–2015 pelattiin alkusarjan kahdessa lohkossa. Kummankin lohkon kolme parasta jatkoivat ylempään jatkosarjaan ja muut alempaan. Alkusarjat pelattiin loppuun joulukuussa. Ylempään jatkosarjaan saivat joukkueet lähtöpisteitä alkusarjan perusteella siten, että alkulohkon voittaja sai 3 ja kakkoseksi sijoittunut yhden pisteen. Alemmat jatkosarjat käynnistyivät "nollilta".


title: Lentopallon miesten 1-sarjakausi 2014–2015

text: Kaikki joukkueet pudotuspeleihin.


text: Alemman jatkosarjan lohkovoittajat pudotuspeleihin. Lohkojen kaksi heikointa Kuortanetta huomioimatta 1-sarjan karsintaan. Kuortaneen pelit päättyivät jatkosarjaan.


text: Puolivälierissä pelataan yksi ottelu kummankin joukkueen kotikentällä. Jatkosarjassa paremmin sijoittunut joukkue saa valita ottelujärjestyksen. Otteluvoittojen mennessä tasan pelataan 15 pisteen lisäerä välittömästi jälkimmäisen ottelun perään.


text: Välierissä jatketaan samalla menetelmällä kuin puolivälierissä. Puolierävoittajista jatkosarjan perusteella paras kohtaa heikoimman ja kaksi muuta toisensa.


title: Rube Goldberg

text: Reuben Lucius (Rube) Goldberg (4. heinäkuuta 1883 San Francisco – 7. joulukuuta 1970 New York) oli yhdysvaltalainen sarjakuva- ja pilapiirtäjä, joka muistetaan parhaiten monimutkaisia teknisiä viritelmiä esittäneistä humoristisista piirroksistaan. Goldbergin nimestä on tullut synonyymi yksinkertaisen tehtävän suorittamiseen suunnitellulle tarpeettoman monimutkaiselle mekanismille.


title: Rube Goldberg

text: Goldberg valmistui vuonna 1904 insinööriksi Kalifornian yliopistosta ja työskenteli hetken aikaa San Franciscon viemärilaitoksella viemäriputkien suunnittelijana. Vielä samana vuonna hän kuitenkin siirtyi "San Francisco Chronicle" -lehden piirtäjäksi ja urheilutoimittajaksi. Hän työskenteli "San Francisco Bulletinissa" 1905–1907 ja New Yorkissa "New York Evening Mailissa" 1907–1921. Tuona aikana hän piirsi useita sarjakuvia. Hän loi sarjakuviinsa professori Lucifer Gorgonzola Butts -nimisen keksijän, joka rakensi naurettavan monimutkaisia virityksiä yksinkertaisten tehtävien hoitamiseen. Kokonaisuuksiin kuului sekä mekaanisia osia että rääkättäviä eläimiä. Vuodesta 1938 Goldberg teki poliittisia pilapiirroksa "The New York Sun", "The New York Journal" ja "The Journal-American" -lehtiin. Hän sai vuonna 1948 pilapiirtämisen Pulitzer-palkinnon atommipommia käsitelleestä piirroksestaan. Hän vetäytyi eläkkeelle 1964.


title: Rube Goldberg

text: Goldberg oli vuonna 1946 perustetun National Cartoonists Societyn ensimmäinen puheenjohtaja ja vuodesta 1948 kunniapuheenjohtaja. Seuran myöntämä vuoden piirtäjä -palkinto nimettiin vuonna 1954 hänen mukaansa Reuben-palkinnoksi.


title: UNIK Bandy

text: Uppsala-Näs IK Bandyklubb on vuonna 1947 perustetun Uppsala-Näs IK:n jääpallojaosto. Sen jääpallotoiminta alkoi varsinaisesti vuonna 1957. UNIK on 2010-luvulla pelannut Ruotsin toiseksi korkeimman sarjatason Allsvenskanin pohjoislohkossa.


title: UNIK Bandy

text: UNIK on ollut selvästi Uppsalan alueen jääpallon kakkosjoukkue, sillä Siriuksen on ollut sitä menestyksekkäämpi. UNIK:sta tuli syksystä 2011 alkaen hallijoukkue, kun seura siirtyi pelaamaan Relita halliin.


title: Tupurlanjärvi

text: Tupurlanjärvi eli Tupurlajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.


title: Tupurlanjärvi

text: Järven pinta-ala on 131 hehtaaria ja sen pituus on 3,0 kilometriä ja leveys suurimmillaan 1,2 kilometriä. Järveen laskee useita ojia, joita ovat esimerkiksi Loilanoja, Saikkalanjoki ja Karpalistonjoki. Järven luusua sijaitsee järven itäpäässä, josta saa alkuunsa 550 metriä pitkä Otamusjoki. Järvessä on vain yksi Tupurlansaari.


title: Tupurlanjärvi

text: Järven rantaviiva on 9,7 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi peltomaata. Huomattavan korkealle kohoaa Ryömälänvuori, joka sijaitsee järven pohjoispuolella.


title: Tupurlanjärvi

text: Kallioperässä oleva syvä murros on syynä siihen, että Tupurlanjärvi on pitkän muotoinen. Jääkauden loputtua mannerjäätikön sulamisvedet huuhtoivat pitkän itä-länsi-suuntaisen murroksen puhtaaksi ja näin murroksesta tuli keskimäärin 50 metriä syvä. Murroksessa sijaitsevat suorassa linjassa nykyiset Myllyoja, Mätikkö, Saikkalanjoki, Tupurlanjärvi, Otamusjoki ja Piikkilänjärvi. Jääkauden jälkeiset sedimentit kerrostuivat tähän murroslaaksoon ja se sai nykyisen savikerrostumansa. Karpalistonjoen tuomat sedimentit pohjoisalueen savikolta on muodostanut joen suistoon pienen deltan.


title: Tupurlanjärvi

text: Suurin paikallinen korkeusero löytyy Tupurlanjärven ja Ryömänvuoren huipun välillä: Ryömälänvuoren korkeus on 158 metriä merenpinnan yläpuolella ja Tupurlanjärvellä 57,5 metriä.


title: Tupurlanjärvi

text: Tupurlanjärveen on merkitty veneväylä, joka kulkee Kulovedeltä Otamusjoen kautta Tupurlanjärven länsipäähän.


title: Tupurlanjärvi

text: Lähellä Saikkalanjoen suistoa on uimaranta. Otamusjoen rannalla jokeen laskee pystykallio, joka tunnetaan hyppypaikkana.


title: Saikkalanjoen valuma-alue

text: Saikkalanjoen valuma-alue (35.16) sijaitsee Sastamalassa, Nokialla ja Hämeenkyrössä Pirkanmaalla. Sen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Piikkilänjärven lahdessa Salmin kylässä. Kulovesi kuuluu Kokemäenjoen alueeseen, joka virtaa Rautaveden kautta Kokemäenjokeen, joka on Kokemäenjoen vesistön (35) laskujoki. Se purkaa vetensä Selkämereen Porin edustalla Pihlavanlahdessa. Saikkalanjoen valuma-alueen pinta-ala on 259 km².


title: Saikkalanjoen valuma-alue

text: Saikkalanjoen valuma-alue (35.16) on toisen jakoavaiheen vesistöalue, joka on jaettu Kokemäenjoen alueesta (35.1). Valuma-alue on jaettu vielä kolmannen jakovaiheen vesistöalueisiin seuraavasti :


title: Saikkalanjoen valuma-alue

text: Saikkalanjoki laskee Tupurlanjärveen ja se laskee Piikkilänjärveen Otamusjoen kautta. Otamusjoki on noin 550 metriä pitkä vuolle tai salmi. Kuloveden säännöstely on nostanut vedenkorkeuden Tupurlanjärvessä samalle tasolle Piikkilänjärven ja Kuloveden kanssa.


title: Saikkalanjoen valuma-alue

text: Tupurlanjärveen laskee pohjoisesta Karpalistonjoki, jonka valuma-alueeseen kuuluu 11 järveä. Ne ovat Lamminjärvi, Kankari, Vähäjärvi, Iilijärvi, Pahalammi, Kalliojärvi, Vatajanlammi, Ahmausjärvi, Ilveslammit, Kelhäjärvi ja Ruutananlammi.


title: Saikkalanjoen valuma-alue

text: Saikkalanjoki laskee Mätiköstä Tupurlanjärveen. Se on syntynyt jääkauden jälkeen kallioperään syntyneeseen murrokseen, joka on keskimäärin 50 metriä syvä. Jääkauden lopussa sulamisvesien huuhtomat murrokset täyttyivät keveillä sedimenteillä ja kun joen vedet huuhtoivat niitä pois, syntyi nykyinen jyrkkäpiirteinen maisema. Siihen yhtyy sekä pohjoisesta että etelästä ojia, joista osa on myös järvien laskuojia. Sulkuihin on merkitty liittymiskohtien matka Saikkalanjoen suistosta. Laskuojat ovat:


title: Saikkalanjoen valuma-alue

text: Mätikön alueeseen kuuluvat Mätikkö itse ja siihen pohjoisesta laskevat Siilijärvi, Iso-Köhkörö ja Pikku-Köhkörö Uotsolan taajamasta. Alueeseen kuuluvat myös Karinjoki ja Hiusjoki (molemmat aikaisemmin nimeltään Hyynilänjoki), jotka kuuluvat Saikkalanjoen valuma-alueen pääuomaan, sekä Hiusjoen lähdejärvi Lamminjärvi.


title: Saikkalanjoen valuma-alue

text: Mäitkköön laskee myös Myllyoja, joka tuo Kirkkojärven valuma-alueen vedet. Karijoki muuttuu Hiusjoeksi Hyynilän kylässä, jossa jokeen yhtyy oikealta Kortejärven valuma-alueen vedet.


title: Saikkalanjoen valuma-alue

text: Hahmajärven alueen vedet virtaavat Hahmajärvestä Tomulanjokea myöten Lammijärveen, joka kuuluu Mätikön valuma-alueeseen. Hahmajärvestä yläjuoksulle päin olevat Pukaranjoen vesistöt, lukuun ottamatta Kyröjoen sivuhaaran valuma-aluetta, kuuluvat Hahmajärven alueeseen. Valkijärvi laksee Hahmajärveen ja samoin tekee Iso-Hustun ja Pikku-Hustun yhteinen laskuoja. Haimalainen laskee Pukaranjokeen ennen Kyröjoen yhtymäkohtaa ja Mustajärvi laskee siihen yläjuoksulla.


title: Saikkalanjoen valuma-alue

text: Kirkkojärven valuma-alueen laskuoja on 2,9 kilometriä pitkä Myllyoja, joka laskee Mätikköön. Myllyojan jyrkin kohta on Selkeen kartanon kohdalla. Valuma-alueen pinta-ala on 43 km² ja sen kaikki vedet kerääntyvät Kirkkojärveen. Horvonoja on Hikijärven ja Leivinlammin alueen laskuoja, joka tuo mukanaan luoteisosan alueen vedet. Lounaiset vedet laskevat Kirkkojärveen 1,8 kilometriä pitkää Eskolanjokea myöten, joka on Kallojärven laskuoja. Kallonjärveen laskee etelästä ylängöllä sijaitseva Ahvenjärvi.


title: Saikkalanjoen valuma-alue

text: Hyynilänjoki jaetaan kahdeksi erinimiseksi joeksi siinä kohdassa, missä Hyynilänjärven 800 metriä pitkä laskuoja yhtyy siihen oikealta. Tämä Kortejärven valuma-alue on pinta-alaltaan 24 km² ja alueen laskuoja on vain 800 metriä pitkä. Nummijoki tuo Hyynilänjärveen vedet Kortejärvestä ja siihen yhtyy oikealta Kankaanoja, joka tuo Hyynilänkankaan takaa Kilkansuon vedet. Kortejärvi kokoaakin muiden vesistöjen vedet. Sen luoteiskärkeen laskee Alinen Äimäjärven ja Ylinen Äimäjärven yhteinen laskuoja. Kortejärven koillisosaan laskee Pohjasjärven, Tyynysjärven ja Ruskeenjärven yhteinen laskujoki.


title: Saikkalanjoen valuma-alue

text: Kyrönjoki yhtyy Pukaranjokeen oikealta ennen sen lakemista Hahmajärveen. Kyrönjoen valuma-alueen pinta-ala on 37 km² ja se laskee 9,7 kilometriä Alhonjärvestä Hämeenkyrön puolelta. Sen laskuoja alkaa Mustanmyllynjokena, joka laskee sitten pieneen Ala-Tervajärveen. Ennen sitä sivulla sijainnut Tervajärvi laskee Mustanmyllynjokeen laskuojanaan Karinoja. Nukarinkulman kylän jälkeen joki siirtyy Sastamalan puolelle muuttuen Kyrönjoen nimelle. Kintuksen kylän Käkijärvi laskee jokeen Hämeenkyrön puolelta, mutta seuraava Kintusjärvi laskee jokeen laskuojanaan Luojuunoja.


title: Mireia Gutiérrez

text: Mireia Gutiérrez Cabanes (s. 9. lokakuuta 1988 Andorra la Vella) on andorralainen alppihiihtäjä, joka edustaa Ordino Arcalis -seuraa.


title: Mireia Gutiérrez

text: Alppihiihdon maailmancupissa Gutiérrez kilpaili ensimmäisen kerran La Molinan pujottelussa joulukuussa 2008. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran Zagrebin pujottelussa tammikuussa 2015 oltuaan 20:s. Se on toistaiseksi hänen paras sijoituksensa maailmancupissa.


title: Mireia Gutiérrez

text: Val d’Isèren MM-kilpailuissa 2009 Gutiérrez sijoittui superalppiyhdistetyssä 19:nneksi ja supersuurpujottelussa 29:nneksi. Hän osallistui MM-kilpailuihin myös Garmisch-Partenkirchenissä 2011 ja Schladmingissa 2013, mutta ei saanut niissä tulosta. Vancouverin olympialaisissa 2010 Gutiérrez oli superalppiyhdistetyssä 24:s ja syöksylaskussa 28:s. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli superalppiyhdistetyssä 18:s. Gutiérrez on saavuttanut 12 Andorran mestaruutta pujottelussa ja suurpujottelussa.


title: Aina minä jään

text: ”Aina minä jään” on Elias Kaskinen & Päivän Sankarit -yhtyeen kappale, jonka yhtye julkaisi singlenä 3. lokakuuta 2014. Kappale on kolmas singlejulkaisu elokuussa 2015 julkaistavalta esikoisalbumilta "Elämä lupaa mulle". Kappale ei sijoittunut ollenkaan myyntilistoille, mutta ylsi radiolistalla sijalle 24.


title: Aina minä jään

text: Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Elias Kaskinen. Se sisältää Afrikkalaisen musiikin elementtejä. Kappaleen taustalla laulaa ghanalainen kuoro twin-kielellä "olen aina kanssasi". Idea tähän syntyi, kun yhtye jututti keikkamatkalla ghanalaista siivoojaa. Singlen sanoitukset kumpusivat rakkausmurheista. Kaskisen mukaan kappale kertoo "täydellisestä antautumisesta ja siitä aiheutuvasta turvattomuuden tunteesta".


title: Aina minä jään

text: Singlen kanssa yhtäaikaisesti julkaistiin kappaleen musiikkivideo. Yhdellä otolla kuvatun musiikkivideon ohjasi Oskari Sipola.


title: Mell Lazarus

text: Melvin ”Mell” Lazarus (nimimerkki "Mell"; 3. toukokuuta 1927 Brooklyn, New York – 24. toukokuuta 2016 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä, joka tunnetaan piirtämistään strippisarjakuvista "Miss Peach" (julkaistu suomeksi nimellä "Neiti Maikka") ja "Momma".


title: Mell Lazarus

text: Lazarus jätti high schoolin kesken toisena lukuvuonna vuonna 1943 ryhtyäkseen piirtäjäksi. Hän piirsi aluksi "Wee Women" ja "Li’l One" -nimisiä sarjoja ja työskenteli sarjakuvapiirtäjä Al Cappin omistamassa Toby Press -kustantamossa mainoskuvien piirtäjänä ja myöhemmin toimittajana. Älykkäistä ja kyynisistä isopäisistä koululapsista kertonut "Miss Peach" -sarjakuva syntyi vuonna 1957 Lazarusin ehdotuksena United Features Syndicaten julistamaan kilpailuun ja se alkoi ilmestyä samana vuonna "New York Herald Tribunessa". Sarja sisälsi usein poliittista ja yhteiskunnallista satiiria. "Miss Peach" ilmestyi parhaimmillaan 300 sanomalehdessä. Lazarus lopetti sen piirtämisen vuonna 2002. Vuonna 1970 Lazarus lanseerasi myös toisen sarjakuvan, aikuisia lapsiaan määräilevästä iäkkäästä äidistä kertovan "Momman". Tämä sarja levisi Publishers-Hall Syndicaten levittämänä yli 400 lehteen ja ilmestyy edelleen. Lazarus piirsi "Mommaa" kuolemaansa asti, viimeisessä vaiheessa vaimonsa avustamana. Hän teki uransa aikana yli 33 000 yksittäistä strippiä.


title: Mell Lazarus

text: Lazarus palkittiin National Cartoonists Societyn Reuben-palkinnolla 1982. Hän toimi seuran puheenjohtajana 1989–1993.


title: Mell Lazarus

text: Lazarus julkaisi romaanit "The Boss Is Crazy, Too" (1964) ja "The Neighborhood Watch" (1986). Lisäksi hän kirjoitti näytelmiä ja televisio-ohjelmien käsikirjoituksia. Lazarus oli Mensan jäsen.


title: Mell Lazarus

text: Lazarus asui vuodesta 1975 Kaliforniassa. Hän kuoli 89-vuotiaana Los Angelesissa 24. toukokuuta 2016 Alzheimerin taudin aiheuttamiin komplikaatioihin.


title: Demurrage-vero

text: Demurrage-verolla tarkoitetaan valuutan omistamisesta tai hallussapidosta perittävää maksua. Sitä kutsutaan joskus "hamstrausveroksi" tai "valuutan parkkimaksuksi". Esimerkiksi kullan omistajat maksavat eräänlaista demurrage-veroa maksuna kullan säilytyksestä ja turvassa pitämisestä. Muiden valuuttojen tapauksessa käytetään yleensä jaksoittaista veronkeräystä kuukausittain tai vuosittain, seteleiden tapauksessa esimerkiksi kuukausittaista leimaveroa. Demurrage esitetään usein edistykselliseksi taloudelliseksi työkaluksi, varsinkin puhuttaessa erilaisista rinnakkaisvaluutoista.


title: Demurrage-vero

text: Demurrage-veroa on kokeiltu mm. Itävallan Wörglissä paikallisvaluutan kanssa 1930-luvulla erittäin menestyksekkäästi, ja kokeilusta puhutaankin "Wörglin ihmeenä". Väitteen mukaan jokaisen paikallisvaluutan demurrage-verotetun shillingin työllistävä vaikutus oli 12-14 kertaa suurempi kuin rinnalla kiertäneiden Itävallan kansallisten shillinkien. Tämä johtui nimenomaan "hamstrausverosta", ja että se kannusti kuluttamaan rahaa ennemmin kuin säästämään. Menestyksestä säikähtäneenä Itävallan keskuspankki torppasi kokeilun, ja hiukan myöhemmin vastaavat valuuttakokeilut tehtiin Itävallassa laittomiksi.


title: Demurrage-vero

text: Demurrage-veron eräs vaikutus on nimenomaan rahan kiertonopeuden lisääminen. Toinen rahan kiertonopeutta lisäävä talouden mekanismi on inflaatio.


title: Lidköpings AIK

text: Lidköpings Allmänna Idrottsklubb eli Lidköpings AIK on vuonna 1968 perustettu Länsi-Göötanmaan Lidköpingin jääpalloseura, joka syntyi kahden linköpingiläisen seuran Sjödalen ja Wästerlund. Lidköping AIK on pelannut 2010-luvulla toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa sen Etelälohkossa.


title: Lidköpings AIK

text:
Lidköpings AIK on ollut vahva junioriseura ja sen junioreista on tullut useita alueen ykkösseuran Villa Lidköping BK:n pääsarjajääpalloilijoita.
Seura on pelannut viimeiset vuodet Allsvenskanissa sen Etelälohkossa.


title: L’avventuriera del piano di sopra

text: L’avventuriera del piano di sopra (”Yläkerran seikkailija”) on vuonna 1941 valmistunut italialainen elokuva. Raffaello Matarazzon ohjaaman "telefoni bianchi" -komedian pääosia esittävät Vittorio De Sica ja Clara Calamai.


title: L’avventuriera del piano di sopra

text: Asianajaja Fabrizio Marchinin vaimon ollessa sukuloimassa yläkerran viehättävä Biancamaria pyytää häneltä turvapaikkaa mustasukkaiselta aviomieheltään. Fabrizio tarjoaa Biancamarialle yösijan, mutta aamulla yläkerran seikkailija on kadonnut hänen vaimonsa kaulakoru mukanaan. Lopulta pariskuntien väliset väärinkäsitykset selviävät, ja kaikki tekevät sovinnon.


title: L’avventuriera del piano di sopra

text: Mustavalkoinen "L’avventuriera del piano di sopra" on kuvattu SAFA:n studiolla Roomassa. Se on yksinkertainen, mutta sujuvasti etenevä salonkikomedia, jossa on paljon hauskoja tilanteita. Aikalaiskritiikissä kiitettiin erityisesti Vittorio De Sican ja Clara Calamain näyttelijäsuorituksia. Elokuvaa on pidetty ohjaaja Raffaello Matarazzon parhaana "telefoni bianchi" -komediana. Samaan aiheeseen perustuu Giorgio Bianchin "Buonanotte… avvocato!" vuodelta 1955.


title: Lappeenrannan varuskunta

text: Lappeenrannan varuskunta on varuskunta Lappeenrannan kaupungissa. Se sijaitsee Leirin ja Lentokentän kaupunginosissa ja jakautuu Rakuunamäen, Sairaalanmäen ja Leirikentän alueisiin.


title: Lappeenrannan varuskunta

text: Varuskunnassa toimii Suomen maavoimien joukko-osasto ja puolustushaarakoulu Maasotakoulu. Varuskunnan päällikkö on Maasotakoulun johtaja. Maasotakoulun ohella varuskuntaan kuuluvat myös Sotilaslääketieteen keskuksen alainen Lappeenrannan terveysasema, Leijona Cateringin Rakuuna-varuskuntaravintola, Puolustusvoimien johtamisjärjestelmäkeskuksen Kouvolan johtamisjärjestelmäyksikön Lappeenrannan alayksikkö ja Puolustushallinnon rakennuslaitoksen Lappeenrannan toimipiste.


title: Lappeenrannan varuskunta

text: Ennen nykyistä toimintaansa varuskunnassa on koulutettu ratsuväkeä ja tykistöä sekä ali-, toimi- ja opistoupseereita. Varuskunnan entisiä joukko-osastoja ovat muun muassa Uudenmaan rakuunapataljoona, Karjalan tykistörykmentti ja Maanpuolustusopisto edeltäjineen.


title: Lappeenrannan varuskunta

text: Lappeenrannan historia leiri- ja varuskuntakaupunkina ulottuu 1600-luvulle. Varuskunta sekä läheiset Lappeenrannan linnoitus ja Lappeenrannan reservikomppanian alue muodostavat Lappeenrannan linnoitus- ja varuskuntakaupungin valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön. Nykyisen varuskunnan rakentaminen aloitettiin vuonna 1889, jolloin perustettiin Suomen rakuunarykmentti. Tältä ajalta ovat peräisin muun muassa Sebastian Gripenbergin suunnittelemat Rakuunamäen kolmikerroksiset tiilikasarmit, upseerikerho ja upseerien asuinrakennukset sekä Sairaalanmäen sotilassairaala. Leirikentän alueen, jonne varuskunnan toiminta nykyään enemmän keskittyy, vanhimmat rakennukset ovat 1930-luvulta, ja ne suunnitteli Ragnar Ypyä.


title: Lappeenrannan varuskunta

text: Varuskuntaan liittyvät Laukkaradan harjoitusalue Mattilan ja Mäntylän kaupunginosien länsipuolella sekä Taipalsaaren harjoitus- ja ampuma-alue ja Merenlahden harjoitusalue naapurikunta Taipalsaarella.


title: Vähäjärvi (Nokia)

text: Vähäjärvi on Pirkanmaalla Nokialla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.


title: Vähäjärvi (Nokia)

text: Ovaalinmuotoisen järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen halkaisija on 200 metriä. Järveen laskee yksi metsäoja ja sen laskuoja on 750 metriä pitkä ja se laskee Kankariin.


title: Vähäjärvi (Nokia)

text: Järven rantaviiva on 0,53 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, joka on itäpuolelta soistunutta. Järven lounaisrannalla on useita loma-asuntoja.


title: Rahan kiertonopeus

text: Rahan kiertonopeudella tarkoitetaan taloudessa sitä nopeutta, millä raha siirtyy rahanhaltijalta toiselle. Toisin sanottuna se on luku, joka kertoo, kuinka monta kertaa rahavarannon kukin rahayksikkö on vuoden aikana käytetty. Se lasketaan jakamalla kansantaloudessa tiettynä ajanjaksona maksettujen maksujen kokonaissumma rahan määrällä.


title: Rahan kiertonopeus

text: Rahamäärän lisäämisen arvioidaan aiheuttavan yleisen hintatason nousua ja sen vähennys taas hintatason laskua. Rahan arvo siis riippuu osittain liikkeessä olevan rahan määrästä.


title: Rahan kiertonopeus

text: Väitetään, että Itävallan Wörglin pikkukaupungissa vuosina 1932–1933 tehdyssä paikallisvaluuttakokeilussa onnistuttiin lisäämään paikallisrahan kiertonopeus 12-14 kertaa nopeammaksi kuin kansallisen Itävallan shillingin, pelkästään yksinkertaisen demurrage-veron eli "hamstrausveron" tai "valuutan parkkimaksun" avulla.


title: Iilijärvi (Sastamala)

text: Iilijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Kankarinmaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.


title: Iilijärvi (Sastamala)

text: Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja sen halkaisija on 150 metriä. Järveen laskee ympäröivältä suolta ojia ja sen laskuoja lähtsee järven lounaisrannalta. Se on 800 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Kankarilta laskevaan ojaan. Se yhtyy myöhemmin Karpalistonjokeen ja laskee sen jälkeen Tupurlanjärveen.


title: Iilijärvi (Sastamala)

text: Järven rantaviiva on 0,42 kilometriä pitkä ja rannan ympäristö on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta rannat ovat soistuneet. Rannalla ei ole rakennuksia eikä sinne johda tietä.


title: Berkeley Breathed

text: Berkeley Breathed (s. 21. kesäkuuta 1957 Encino, Kalifornia) on yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä ja kirjailija. Hän on piirtänyt satiirisia strippisarjakuvia "Bloom County" (1980–1989, 2015–), "Outland" (1989–1995) ja "Opus" (2003–2008), joissa esiintyivät osin samat hahmot, tunnetuimpina naiivi Opus-pingviini ja ruma Bill-kissa.


title: Berkeley Breathed

text: Breathed opiskeli valokuvajournalismia Texasin yliopistossa Austinissa ja piirsi opiskeluaikanaan "Academia Waltz" -nimistä sarjakuvaa opiskelijalehti "Daily Texaniin". Washington Post Writers Group -lehtisyndikaatti otti häneen yhteyttä ja valmistuttuaan vuonna 1980 hän aloitti syndikoidun "Bloom Countyn" piirtämisen. Ajankohtaisia ilmiöitä käsitellyt ja usein kiistanalaisiin aiheisiin kantaa ottanut "Bloom County" ilmestyi parhaimmillaan 1 300 lehdessä ja sai Yhdysvalloissa kulttimaineen. Breathed sai vuonna 1987 "Bloom Countyn" ansiosta pilapiirtämisen Pulitzer-palkinnon, mikä herätti kritiikkiä joidenkin perinteisten pilapiirtäjien keskuudessa. Breathed lopetti "Bloom Countyn" yhdeksän vuoden jälkeen, mutta perusti sen seuraajaksi "Outland"-sarjakuvan, joka ilmestyi vain sunnuntaistrippeinä ja jatkui kuusi vuotta. Vuonna 2003 hän elvytti hahmonsa jälleen sarjakuvassa "Opus", joka ilmestyi myös vain sunnuntaisin. Breathed lopetti tämänkin sarjan marraskuussa 2008 ja vetäytyi jälleen alalta seitsemän vuoden ajaksi. Heinäkuussa 2015 hän ryhtyi jatkamaan alkuperäistä sarjaansa nimellä nimellä "Bloom County 2015", mutta julkaisee strippejä nyt pelkästään omalla Facebook-sivullaan.


title: Berkeley Breathed

text: Vuosina 1995–2003, jolloin Breathed ei piirtänyt sarjakuvia, hän julkaisi useita lastenkirjoja. Breathed on sekä sarjakuvissaan että kirjoissaan ottanut kantaa varsinkin eläinten kaltoinkohteluun ja hän on aktiivinen eläinsuojelujärjestö PETA:ssa.


title: Kankari (Sastamala)

text: Kankari on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.


title: Kankari (Sastamala)

text: Järven pinta-ala on 17,8 hehtaaria ja sen pituus on 900 metriä ja leveys 500 metriä. Järveen laskee viisi suo- tai pelto-ojaa, joista yksi on Vähäjärven laskuoja. Kankarin luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 3,2 kilometriä pitkä laskuoja Karpalistonjokeen, joka laskee Tupurlanjärveen.


title: Kankari (Sastamala)

text:
Järven rantaviiva on 2,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoilla on neljä tilaa ja lukuisia loma-asuntoja. Itärannalla on luonnonsuojelualue.
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kangasjärvi". Nimi on kartassa voinut sekoittua Jylhäjärven kanssa.


title: Markku Vuorinen (asianajaja)

text: Markku Antero Vuorinen (s. 4. toukokuuta 1956 Ilmajoki) on eläkkeellä oleva suomalainen asianajaja ja työoikeuteen erikoistuneen Asianajotoimisto Kasanen & Vuorinen Oy:n perustajaosakas.


title: Markku Vuorinen (asianajaja)

text: Markku Vuorinen on koko lakimiesuransa työskennellyt työoikeuden parissa ja edustanut työ- ja virkasuhteita koskevissa erimielisyyksissä palkansaajan näkökulmaa yhteensä noin 1 000 riitajutussa. Hän on myös toiminut ammattiliittojen neuvonantajana.


title: Markku Vuorinen (asianajaja)

text: Vuorinen toimi työntekijöiden asiamiehenä muun muassa Rakennushallituksen siivoustoiminnan yhtiöittämiseen ja liikkeen luovutukseen liittyneessä nk. Engel-tapauksessa (1997) ja Metsäkeskusten toimihenkilöiden lisäeläkettä koskeneessa kiistassa vuonna 2000. Kumpikin kuuluu korvaussummaltaan Suomen suurimpiin työoikeudellisiin riitajuttuihin.


title: Markku Vuorinen (asianajaja)

text: Rakennushallitus–Engel-riidassa oli kantajina yhteensä noin 650 siivoojaa ja kiinteistönhoitajaa, joille kaikille valtio joutui kolme vuotta jatkuneen oikeusjutun päätteeksi maksamaan vahingonkorvausta laittomasta irtisanomisesta. Korvaussumma oli yhteensä noin 45 miljoonaa markkaa (noin 7 miljoonaa euroa). Siivoojien voittoisa taistelu valtiotyönantajaa vastaan kirvoitti useita kansanedustajien kirjallisia kysymyksiä.


title: Markku Vuorinen (asianajaja)

text: Metsäkeskusten toimihenkilöiden lisäeläkeriidassa kiisteltiin siitä, voiko lisäeläke olla työsuhteen ehto ja voiko työantaja muuttaa sitä yksipuolisesti. Kantajia oli satoja. Riita ratkaistiin lopulta sovintoneuvotteluissa, ja työnantajan maksettavaksi sovittu korvaussumma päätettiin pitää salaisena.


title: Markku Vuorinen (asianajaja)

text: Rakennushallituksesta irtisanottujen siivoojien taistelua valtiotyönantajaa vastaan kuvaa Timo-Erkki Heinon Ylelle toimittama tv-dokumentti "Hävitty juttu" (1998). Tv-dokumentti puolestaan toimi innoittajana Jarmo Lampelan ohjaamalle "Eila"-elokuvalle (2003). Elokuvan käsikirjoituksen laatinut Tove Idström on kertonut muokanneensa siivoojien asiamiehenä toimineen lakimiehen roolia pehmeämmäksi ja empaattisemmaksi sen jälkeen, kun hän oli tutustunut Markku Vuorisen laatimiin oikeudenkäyntiasiakirjoihin.


title: Markku Vuorinen (asianajaja)

text: Markku Vuorinen kirjoitti ylioppilaaksi Ilmajoen lukiosta 1975 ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1980. Opiskeluaikanaan hän toimi Helsingin yliopiston oikeustieteen ylioppilaiden tiedekuntajärjestön Pykälä ry:n hallituksen puheenjohtajana ja hallituksen jäsenenä. Myöhemmin hän opetti Pykälän valmennuskursseilla.


title: Markku Vuorinen (asianajaja)

text: Uransa alkuvuosina Vuorinen työskenteli lakimiesharjoittelijana ja lakimiehenä muun muassa SAK:ssa, Teollisuustoimihenkilöliitossa ja Liikeväen liitossa. Liikeväen liitossa hän osallistui kaupan alan uuden liiton valmisteluun, ja vuonna 1987 kolme kaupan alan ammattiliittoa yhdistyi Liikealan ammattiliitoksi, joka kuuluu nykyisen Palvelualojen ammattiliitto PAMin perustajaliittoihin. Vuosina 1989–2005 hän työskenteli toimihenkilöliittojen omistaman Suomen Oikeuspalvelu Oy:n lakimies-toimitusjohtajana.


title: Markku Vuorinen (asianajaja)

text: Vuonna 1996 Markku Vuorinen perusti opiskeluaikaisen ystävänsä Jussi Kasasen kanssa työoikeuteen erikoistuneen asianajotoimiston. Osa työoikeudellisista riidoista käsitellään työtuomioistuimessa, jossa Vuorinen on edustanut palkansaajapuolta 5–10 riidassa vuosittain. Lisäksi hän on osallistunut valtakunnansovittelijan johdolla käytäviin lakkosovitteluluihin ammattiliittojen asiamiehenä.


title: Markku Vuorinen (asianajaja)

text: Markku Vuorinen oli Asianajotoimisto Kasanen & Vuorisen osakas kesään 2014, jolloin hän jäi eläkkeelle ja luopui samalla asianajaja-nimikkeestä. Oikeusministeriö on myöntänyt hänelle luvan toimia oikeudenkäyntiavustajana. Hän toimii myös nuorten työoikeusjuristien mentorina.


title: Markku Vuorinen (asianajaja)

text: Vuorinen on osallistunut työoikeudesta käytävään keskusteluun ja kirjoittanut kymmeniä artikkeleita työelämän tyypillisistä riidoista, esimerkiksi palkan alentamisesta ja työpaikkakiusaamisesta. Artikkeleita on julkaistu laajasti ay-lehdissä, ja muutama Vuorisen kirjoittama artikkeli on myöhemmin julkaistu Kasanen & Vuorisen nettisivuilla. Vuorinen on myös usein käytetty luennoitsija ja asiantuntijahaastateltava mediassa [10,11], viimeksi työsuhteen päättymistä käsittelevässä artikkelissa Liiketalous-lehdessä 4/2014. Markku Vuorinen on myös yksi "Lakiopas työntekijälle" -teoksen (2002) kirjoittaja.


title: Vatajanlammi

text: Vatajanlammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.


title: Vatajanlammi

text: Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 130 metriä. Lampeen laskee yksi suo-oja Hakahuhdasta ja sen luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 2,1 metriä pitkä laskuoja Ahmausojaan. Se yhtyy Karpalistonjokeen, joka laskee Tuparlanjärveen.


title: Vatajanlammi

text: Lammen rantaviiva on 0,78 kilometriä pitkä ja se on mutkikas. Ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, joka on paikoin soistunutta. Etelärannassa on rakennuksia ja tie kiertää lammen eteläpuolelta.


title: Valkoinen eskadroona

text: Valkoinen eskadroona () on vuonna 1936 valmistunut italialainen elokuva. Italian siirtomaasotia kuvaavan elokuvan on ohjannut Augusto Genina. Sen pääosia esittävät Fosco Giachetti, Antonio Centa ja Fulvia Lanzi. Muodoltaan tyylitelty mutta sisällöltään propagandistinen "Valkoinen eskadroona" sai Mussolini-palkinnon vuoden parhaana italialaisena elokuvana. Se oli arvostelu- ja yleisömenestys myös ulkomailla.


title: Valkoinen eskadroona

text: Elokuva perustuu ranskalaisen Joseph Peyrén romaaniin "L’escadron blanc", jonka tapahtumat on siirretty Ranskan Algeriasta Italian valloittamaan Libyaan.


title: Valkoinen eskadroona

text: Rattopoika Mario Ludovici tavoittelee aristokraattista Cristinaa, joka torjuu hänen rakkautensa. Pettynyt Ludovici liittyy Italian siirtomaa-armeijaan ja päätyy Saharan laidalla sijaitsevaan linnakkeeseen. Ankaran kapteeni Santelian opastus ja autiomaan koettelemukset tekevät Ludovicista miehen. Santelia saa surmansa taistelussa kapinallisia vastaan ja Ludovici ottaa hänen paikkansa. Cristina saapuu matkailijaseurueen mukana tapaamaan Ludovicia, joka on hylännyt menneisyytensä ja päättänyt uhrata elämänsä isänmaalle.


title: Valkoinen eskadroona

text: Mustavalkoinen "Valkoinen eskadroona" on kuvattu Cinesin studiolla Roomassa sekä Ghadamesin lähellä Libyassa. Ohjaaja Augusto Genina aikoi tehdä sen ensin Ranskassa, mutta tuottaja Francesco Giunta houkutteli hänet palaamaan Italiaan, jossa elokuva sai fasistien avokätisen rahoituksen.


title: Valkoinen eskadroona

text: "Valkoinen eskadroona" on yksi tärkeimmistä Italian siirtomaasotia kuvaavista propagandistisista elokuvista. Sen arvoja ovat isänmaallisuus, sankaruus ja miesten välinen toveruus, joiden vastakohtana esitetään yläluokan naisten toimeton elämä. Tarinan keskiössä ovat Santelian ja Ludovicin vertauskuvallinen isä-poikasuhde sekä miehisten ominaisuuksien kehitys ankarissa olosuhteissa. Siirtomaavalloitusten syyt ja varsinainen sodankäynti jäävät elokuvassa taka-alalle. Naiset on suljettu miesyhteisön ulkopuolelle ja suhde alkuasukassotilaisiin on holhoavan paternalistinen.


title: Valkoinen eskadroona

text: Vahvasti tyylitellyn elokuvan rakenne perustuu voimakkaisiin kontrasteihin ja parallelismiin. Yläluokan rappeutunut elämä on pimeää ja synkkää, kun taas siirtomaa-armeijan valloittama autiomaa on avara ja valoisa. Alkuasukassotilaiden suorat rivit ja kameliratsastajien muodostelmat kuvaavat järjestystä, ja eskadroonan vastuksista piittaamaton eteneminen symboloi päähenkilön sielussa tapahtuvaa muutosta. Elokuvan estetiikka ja rytmi ovat vähällä syrjäyttää sen ideologisen sanoman, joka lopussa huipentuu verhottuun lupaukseen uudesta sodasta.


title: Valkoinen eskadroona

text: "Valkoisen eskadroonan" ensi-ilta oli vuoden 1936 Venetsian elokuvajuhlilla, jossa se sai Mussolini-palkinnon vuoden parhaana italialaisena elokuvana. Geninan ohjaustyö oli arvostelu- ja yleisömenestys kotimaansa lisäksi myös ulkomailla. "Valkoisen eskadroonan" jälkeen ohjaaja teki kaksi muuta taiteellisesti merkittävää mutta fasistisen propagandan läpitunkemaa elokuvaa, "Alcazar" ("L’assedio dell’Alcazar", 1940) ja "Bengasi" (1942).


title: Lamminjärvi (Häijää)

text: Lamminjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Häijäässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.