title: Puolan–Venäjän sota (1654–1667)

text: Puola pystyi kuitenkin toipumaan sodasta, ja sekä venäläiset ja ruotsalaiset miehittäjät alkoivat saada epäsuosiota Puolan alueilla. Etenkin uskonnollisilla eroilla oli osansa tässä, sillä Puola oli katolinen, kun taas ruotsalaiset protestantteja. Ruotsalaiset miehittäjät, jotka olivat luvanneet miehittämilleen alueille suojelunsa, joutuivat epäsuosioon, sillä heidän käsityksensä uskonnosta ja erilaisuus katolilaisuuteen nähtiin ongelmana.


title: Puolan–Venäjän sota (1654–1667)

text: Venäjä aloitti kesäkuussa 1656 yllätyshyökkäyksen maitse ja vesitse Laatokan rannikolle Ruotsin joukkoja vastaan, ja sai haltuunsa Nevan reitin ja suuren osan Käkisalmen läänistä. Alueiden päälinnoitukset kuitenkin pitivät pintansa venäläisjoukkoja vastaan. Heinäkuussa Venäjän pääarmeija tuli mukaan sotaan hyökäten Liivinmaalle piirittäen Riian ja vallaten Marienburgin ja Tarton.


title: Puolan–Venäjän sota (1654–1667)

text: Puolan ja Venäjän välille tehtiin välirauha vuonna 1658, ja samalla tehtiin liitto Ruotsia vastaan, johon osallistuivat myös Tanska ja Brandenburg. Venäjällä käytiin paljon keskustelua siitä, miten sotapolitiikkaa tulisi jatkaa. Ruotsi oli vahvistunut lyötyään Tanskan, ja sen kanssa päätettiin tehdä välirauha syksyllä 1658. Sota Puolaa vastaan taas jatkui Ukrainassa, missä Venäjä menestyi. Sotaväsymys alkoi kuitenkin pian painaa molempia osapuolia, mikä johti vuoden 1667 alkupuolella Andrusovon rauhaan. Rauhan seurauksena Venäjä sai valtaamansa Smolenskin, Tšernigovin ja Starodubin alueet sekä Ukrainan itäosan. Venäjä kuitenkin luopui Liettualle kuuluneesta Valko-Venäjän alueista. Sota antoi Venäjälle Smolenskin ja Dneprin itäisen rannikon välistä noin 1000 kilometriä pitkän ja keskimäärin 150-200 kilometriä leveän alueen.


title: Puolan–Venäjän sota (1654–1667)

text: Sota ja miehitykset olivat väsyttäneet Puolaa. Sodan jälkeen maa kärsi nälänhädistä ja epidemioista, ja väkiluku tippui noin 11 miljoonasta 7 miljoonaan. Myös ulkomaankauppa oli kärsinyt tappiota sodan aikana. Puola myös menetti taideteoksia ruotsalaisille valloittajille, jotka veivät niitä sotasaaliina kotiinsa.


title: Seleukeia (täsmennyssivu)

text: Seleukeia (usein vakiintuneesti Seleukia, , ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:


title: Suomen kaunein koti

text: Suomen kaunein koti on MTV:n kanavillaan 2010-luvulla esittämä kilpailuohjelma, jonka jokaisessa jaksossa asiantuntijakolmikko tutustuu neljään tiettyä teemaa edustavaan kotiin ja valitsee niistä yhden finalistin. Kunkin tuotantokauden viimeisessä jaksossa kymmenen finalistin joukosta valitaan yleisöäänestyksen perusteella voittajakoti, joka palkitaan 10 000 eurolla.


title: Suomen kaunein koti

text: Ohjelmaa on lähetetty vuodesta 2013 asti, joka syksy vuotta 2017 lukuun ottamatta. Neljänä ensimmäisenä tuotantokautena asiantuntijoina toimivat sisustustoimittaja Hanna Sumari, sisustussuunnittelija Milla Alftan ja arkkitehti Aleksi Niemeläinen. Viidennellä tuotantokaudella syksyllä 2018 Sumarin kanssa koteja tuomaroivat sisustusarkkitehti Tero Pennanen ja arkkitehti Sini Rainio.


title: Suomen kaunein koti

text: Suomen ensimmäiseksi kauneimmaksi kodiksi valittiin vuonna 2013 Risto Kemppen moderni omakotitalo Naantalin Rymättylässä. Sen on suunnitellut arkkitehti Esa Suominen. Seuraavana vuonna voittajaksi äänestettiin heinolalaisen Titta Barner-Rasmussenin 1700-luvulta periytyvä hirsitalo, joka on aiemmassa sijaintipaikassaan toiminut muun muassa meijerinä. Neljännen kauden voittajakoti oli merenrantatalo Luvialla ja viidennen kauden kaunein koti bloggaaja Tiiu Purasen yhdessä arkkitehtiveljensä kanssa suunnittelema moderni musta puutalo Muuramessa.


title: Luettelo Zürichin kaupunginosista

text: Zürichin kaupunki Sveitsissä koostuu hallinnollisesti 12 piiristä (). Zürichin piirit on jaettu tilastollisesti 34 kaupunginosaan ():


title: Uuno Peltoniemi

text: Uuno Fredrik Peltoniemi (18. heinäkuuta 1907 Tampere – 25. joulukuuta 1989 Espoo) oli suomalainen rehtori ja päätoimittaja.


title: Uuno Peltoniemi

text: Peltoniemi tuli ylioppilaaksi Tampereen klassillisesta lyseosta. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1931. Hän toimi akateemisissa järjestöissä vuoteen 1934, jolloin hän aloitti Sotilaskotiliiton valistusohjaajana Suomen itärajalla. Hän oli Rajamme Vartija -lehden päätoimittaja 1934–1947, Virkamiesliiton tiedotussihteeri ja Virkamieslehden päätoimittaja 1947–1955. Vuosina 1955–1966 hän oli Opintotoiminnan Keskusliiton toiminnanjohtaja ja Opintokerholaisen päätoimittaja. Vapaan Karjalan päätoimittaja hän oli jatkosodan aikana 1941–1942.


title: Amadorin piirikunta

text: Amadorin piirikunta on piirikunta Kaliforniassa, Yhdysvalloissa.


title: Amadorin piirikunta

text: Piirikunnassa asui 38 000 ihmistä vuoden 2010 väestönlaskennassa. Heistä 90% oli valkoihoisia.


title: Amadorin piirikunta

text: Piirikunnan länsiosat ovat noin 60 m merenpinnasta, itäosat jopa kolmessa kilometrissä.


title: Calaverasin piirikunta

text: Calaverasin piirikunta on piirikunta Kaliforniassa, Yhdysvalloissa.


title: Calaverasin piirikunta

text: Piirikunnassa asui 45 578 ihmistä vuoden 2010 väestönlaskennassa. Heistä 91,5% oli valkoihoisia.


title: Calaverasin piirikunta

text: Piirikunta on saanut nimensä sen halki virtaavasta Calaveras-joesta. Sen alueella on monia luolia.


title: Humboldtin piirikunta

text: Humboldtin piirikunta on piirikunta Kaliforniassa, Yhdysvalloissa.


title: Humboldtin piirikunta

text: Piirikunnassa asui 134 623 ihmistä vuoden 2010 väestönlaskennassa. Heistä 83% oli valkoihoisia.


title: Humboldtin piirikunta

text: Piirikunta on saanut nimensä tutkimusmatkailija Alexander von Humboldtin mukaan.


title: Operaatio Osoaviahim

text: Operaatio Osoaviahim oli Neuvostoliiton 22. lokakuuta 1946 järjestämä operaatio, jonka aikana 2 200 saksalaista spesialistia pakkosiirrettiin Itä-Saksasta Neuvostoliittoon. Operaation päämääränä oli saada Natsi-Saksan ajan V2-rakettiteknologian tietoja ja varusteita Neuvostoliiton omaan käyttöön. Yhdysvallat oli saman vuoden aikana järjestänyt oman versionsa operaatiosta, nimeltä Operaatio Paperclip.


title: Operaatio Osoaviahim

text: Toisen maailmansodan päättyessä Yhdysvallat sekä Neuvostoliitto halusivat hyödyntää saksalaista rakettiteknologiaa. Yhdysvallat aloitti helmikuussa 1946 operaatio Paperclipin, jonka avulla he toivat saksalaisia insinöörejä ja tiedemiehiä vapaaehtoisesti Yhdysvaltoihin. Neuvostoliiton johto päätyi tekemään päätöksen Itä-Saksassa olevien insinöörien ja spesialistien pakkosiirrosta.


title: Operaatio Osoaviahim

text: 22. lokakuuta 1946 NKVD sekä puna-armeijan sotilaat NKVD:n komissaari Ivan Serovin johdolla ilmestyivät itäsaksalaisten insinöörien ja asiantuntijoiden kotioville ja käskivät heitä perheineen valmistautumaan muuttoon Neuvostoliittoon. Neuvostosotilaat käyttivät pelkoa apunaan osoittaen aseilla saksalaisia työläisiä. Yön aikana neuvostosotilaat pakkasivat saksalaisten työläisten huonekalut.


title: Operaatio Osoaviahim

text: Operaation aikana noin 6 000–7 000 saksalaista siirrettiin Neuvostoliittoon, mikä vaati 92 junan käyttöä. Ihmisten lisäksi myös saksalaista teknologiaa ja koneistoa siirrettiin, muun muassa Junkersin tehtaalta Dessausta, BMW:n tehtaalta Stassfurtista sekä Askanialta Itä-Berliinistä.


title: Operaatio Osoaviahim

text: Saavuttuaan Neuvostoliittoon saksalaiset jaettiin eri ministeriöihin. 1 250 risteilyohjuksiin erikoistunutta saksalaista meni ilmailualan ministeriöön. Rakettiteknologiaan erikoistuneista noin 500 meni aseistuksen ministeriöön. 350 radiospesialistia siirrettiin viestinnän ministeriöön. 30 rakettien työntövoimaan erikoistunutta meni maanviljelykoneiston rakentamisen ministeriöön. Vuoteen 1950 mennessä suurin osa saksalaisista palautettiin takaisin Itä-Saksaan.


title: Trevor Harris

text: Trevor Gordon Stuart Harris (s. 9. helmikuuta 1949 Cambridge, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläis-suomalainen arkkitehti, kaupunkisuunnittelija ja professori. Hän opiskeli arkkitehdiksi Britanniassa, mutta hän on asunut vuodesta 1980 Suomessa. Hän perusti vuonna 1985 Hennu Kjisikin kanssa Arkkitehtitoimisto Harris-Kjisikin. Harris valittiin vuonna 1999 Teknillisen korkeakoulun kaupunkisuunnittelun professoriksi.


title: Trevor Harris

text: Trevor Harris syntyi Cambridgessä vuonna 1949. Hän opiskeli arkkitehdiksi Hull School of Architecturessa, mistä hän valmistui vuonna 1974. Harris oli työskennellyt vuosina 1972–1973 Pekka Pitkäsen toimistossa Suomessa.


title: Trevor Harris

text: Harris työskenteli vuosina 1974–1980 Ralph Erskinen toimistossa Newcastlessa ja Tukholmassa. Hän oli mukana muun muassa Bykerin alueen uudelleensuunnitteluprojektissa.


title: Trevor Harris

text: Harris muutti vuonna 1980 Suomeen ja työskenteli 1980-luvun alussa muutamissa arkkitehtitoimistoissa. Hän perusti vuonna 1985 Hennu Kjisikin kanssa Arkkitehtitoimisto Harris-Kjisikin. Toimisto on suunnittelut muun muassa Helsingin Kalasataman ja Viikinmäen sekä Vantaan Aviapoliksen ja Marja-Vantaan yleissuunnitelmat. Toimiston töitä on ollut esillä myös muun muassa Venetsian biennaalissa vuosina 2004 ja 2006.


title: Trevor Harris

text: Harris aloitti opetustehtävät jo 1970-luvulla Englannissa ja toimi 1990-luvulla vierailevana luennoitsijana useissa yliopistoissa. Teknillisen korkeakoulun kaupunkisuunnittelun professoriksi Harris valittiin vuonna 1999.


title: Trevor Harris

text: Harris ja Kjisik saivat vuonna 2016 Suomen arkkitehtiliiton jakaman Otto-Iivari Meurman -palkinnon. Palkintoperusteluissa heidän kerrottiin tehneen pitkäjänteistä työtä kaupunkisuunnittelun hyväksi. Vuonna 2018 Harrisille ja Kjisikille myönnettiin Arkkitehtuurin valtionpalkinto.


title: Pugatšovin kapina

text: Pugatšovin kapina oli venäläisten kasakoiden ja talonpoikien kapina vuosina 1773-1775 Venäjän valtiovaltaa vastaan. Sen johtaja oli Donin kasakka Jemeljan Pugatšov, joka väitti olevansa murhattu keisari Pietari III. Pugatšovin kapina oli suurin useista 1700-luvun toisen puoliskon talonpoikaiskapinoista. Se oli myös Venäjän historian suurin talonpoikaiskapina.


title: Pugatšovin kapina

text: 1700-luvulla suurin osa Venäjän 18-miljoonaisesta väestöstä oli talonpoikia, jotka olivat maaorjan asemassa. Heidän tilanteensa huononi entisestään aateliston etujen parantuessa. Talonpoikien tyytymättömyys johti 1750-luvulta alkaen useiden talonpoikaislevottomuuksien puhkeamiseen eripuolilla Venäjää. Vuosien 1762 ja 1776 välillä Venäjällä oli noin 160 kapinaliikettä. Paikalliset kapinat kukistettiin kuitenkin nopeasti.


title: Pugatšovin kapina

text: Vuodesta 1760 alkaen tilanomistajat saivat oikeuden karkottaa talonpoikia Siperiaan, ja viisi vuotta myöhemmin karkotusoikeutta laajennettiin siten, että omistaja saattoi lähettää niskoittelijan pakkotyöhön kaivokseen tai tehtaaseen. Venäjän modernisaatio eteni Katariina Suuren valtakaudella nopeasti, mikä vaati paljon rahoitusta. Maanomistajat kasvattivat maaorjien veroja pitääkseen yllä omaa elintasoaan.


title: Pugatšovin kapina

text: Katariina ei valistushallitsijana hyväksynyt orjuutta, ja ohjeessaan hän esitti talonpoikien aseman parantamista sekä näiden vähittäistä vapauttamista. Säätyläiset kuitenkin vastustivat etujensa vastaista uudistusta, ja Katariina tarvitsi heidän tukeaan, joten hän luopui hankkeesta.


title: Pugatšovin kapina

text: Pugatšovin kapina alkoi Jemeljan Pugatšovin johdolla syksyllä 1773 Jaikjoen varrella. Käyttääkseen hyväkseen kansan tyytymättömyyttä Katariinaan hän väitti olevansa Pietari III ja perusti oman keisarillisen hovin. Kapinan pääjoukkoa olivat seudun kasakat ja talonpojat, joihin kapinan edetessä yhtyivät Uralin tehtaiden ja kaivosten työläiset, vanhauskoiset, baškiirit, tataarit sekä muiden vähemmistöjen jäseniä. Levottomuudet levisivät nopeasti ja suurimmillaan kapinalliset hallitsivat valtavaa aluetta Volgan seudulta Kazaniin asti. Venäjä oli samaan aikaan sodassa Turkin kanssa, mikä oli kapinalle otollista. Maan itäosissa oli vain vähän sotilaita ja paikallishallinto joutui paniikkiin tajuttuaan vaaran liian myöhään.


title: Pugatšovin kapina

text: Pugatšov voitti kaikki talvella 1773-1774 kapinaa kukistamaan lähetetyt keisarin joukot. Menestyksen myötä kapinallisten määrä kasvoi nopeasti. Talonpojat polttivat useita kartanoita ja tappoivat löytämänsä aateliset. Kauhistunut aateli pakeni kapinan alta Moskovaan ja Pietariin. Pugatšov antoi Pietari III:n nimissä manifestin, jossa maaorjuus lakkautettiin. Hän myös jakoi talonpojille maata, käski tuhota maanomistajat ja virkamiehet, antoi uskonvapauden sekä vapautuksen veroista ja asepalveluksesta. Kapinan johtajat alkoivat myös järjestää hallitsemiensa alueitten hallintoa ja muodostaa oikean armeijan.


title: Pugatšovin kapina

text: Heinäkuussa 1774 Pugatšovin 20 000 miehen vahvuinen armeija alkoi piirittää Kazania.


title: Pugatšovin kapina

text: Tilanteen vakavuuden käytyä selväksi Katariina II käski lopettaa sodan Turkin kanssa millä keinolla hyvänsä. Venäjän voitettua Turkin kenraali Aleksandr Suvorov riensi Kazanin edustalla olleita kapinallisia vastaan. Pugatšov ei kyennyt taistelujen pitkittyessä enää hallitsemaan joukkojaan. Kapina kärsi myös puutteista valmisteluissa, koordinaatiossa ja johtajuudessa. Venäjän varsinaisen armeijan hyvin johdetut ja varustellut sotilaat pystyivät voittamaan lukumäärältään suuremman talonpoikaisarmeijan.


title: Pugatšovin kapina

text: Hallitus lupasi armahduksen kapinasta luopujille ja palkkion Pugatšovin vangitsemisesta tai tappamisesta. Elokuussa 1774 Volgan alajuoksulla käytiin ratkaiseva taistelu, joka päättyi kapinallisten tappioon. Muutamat Pugatšovin kannattajat kääntyivät johtajaansa vastaan ja luovuttivat Pugatšovin hallitukselle. Pugatšov vietiin rautahäkissä Moskovaan ja teloitettiin julkisesti tammikuussa 1775. Myös monia muita kapinan johtajia teloitettiin, lukuun ottamatta johtajansa luovuttaneita, jotka saivat armahduksen.


title: Pugatšovin kapina

text: Tappion seuraukset olivat alueen talonpojille tuhoisat. Kapinoineelle alueelle lähetettiin rangaistusretkikuntia, ja teloitukset sekä karkotukset jatkuivat kuukausia. Jaikjoen nimi muutettiin Uraljoeksi ja Jaikin kasakoita alettiin kutsua Uralin kasakoiksi. Maaorjuus laajennettiin kattamaan myös Ukraina kasakoiden rankaisemiseksi.


title: Pugatšovin kapina

text: Kapinan seurauksena Katariina II muutti mielipiteensä talonpoikien vapauttamisen suhteen. Hän uskoi, että Venäjän oppimattomat talonpojat eivät olleet valmiita vapautukseen ja sen seuraukset olisivat valtakunnalle yksinomaan tuhoisat.


title: Pugatšovin kapina

text: Eri puolilla Venäjää puhkesi levottomuuksia vielä tämän jälkeenkin, mutta ne eivät kehittyneet laajoiksi kapinoiksi. Paikallishallinnon uudistuksen myötä hallituksella oli maaseudusta aikaisempaa tiukempi ote.


title: Pugatšovin kapina

text: Pugatšov jäi elämään ihmisten mielissä sankarina, ja hänen mukaansa on nimetty katuja ja kaupunkeja.


title: Ukrainan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Ukrainan–Neuvosto-Venäjän sota (Ukrainaksi Українсько-радянська війна Ukrajinsko-radjanska wijna) on nimitys vuosien 1917–1921 välillä tapahtuneille aseellisille konflikteille erityisesti Ukrainan kansantasavallan ja bolševikkien välillä. Se oli osa Venäjän sisällissotaa ja Ukrainan itsenäisyyssotana tunnettua laajempaa konfliktia, jossa ukrainalaisten ja venäläisten lisäksi taisteli muun muassa puolalaisia, saksalaisia ja Itävallan keisarikunnan joukkoja. Neuvostoliittolaisessa historiankirjoituksessa sotaa käsitellään sisällissotaan liittyvänä Ukrainan alueiden vapauttamisena länsi- ja keskieurooppalaisten, sekä puolalaisten sotavoimien miehitysvallasta, kun taas moderni ukrainalainen historiankirjoitus käsittelee sitä epäonnistuneen itsenäisyyssodan näkökulmasta.


title: Ukrainan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen myötä Venäjän väliaikainen hallitus suostui myöntämään osalle Ukrainaa paikallisen autonomian ja tunnustamaan Ukrainan Keskusneuvoston (Tsentraljna Rada) sen edustukselliseksi, mutta väliaikaiselle hallitukselle alisteiseksi elimeksi. Lokakuun vallankumouksen yhteydessä Ukrainan hallitus ei suostunut tunnustamaan bolshevikkihallintoa lailliseksi auktoriteetiksi Ukrainassa, vaan päätyi julistamaan Venäjän tasavallan autonomisena osana toimivan Ukrainan kansantasavallan (voidaan myös kääntää ”kansalliseksi tasavallaksi”) perustamisesta 20. marraskuuta. Joulukuussa Harkovassa kokoontuneessa yleisukrainalaisessa neuvostojen kongressissa bolshevikit puolestaan päättivät Ukrainan neuvostojen kansantasavallan perustamisesta kilpailevaksi suvereniteetiksi Ukrainassa.


title: Ukrainan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Vladimir Antonov-Ovsjenkon johtama venäläisistä sotilaista ja Harkovan ja Donbassin työläisistä muodostetuista punakaartilaisista koostunut Ukrainan rajalle asetettu 30 000 miehen vahvuinen armeija lähti 25. joulukuuta hyökkäykseen neljänä ryhmänä ja onnistui valtaamaan Harkovan, Lozovan, Jekaterinoslavin, Oleksandrivsken, Pultavan, Konotopin, Hlukhivin ja Kiovan. Hyökkäyksessä he saivat tukea paikallisilta Dneprjoen itäpuolen bolshevikkihenkisiltä kapinallisilta. Valloitettuaan Kiovan Mihail Muravjovin johdolla neuvostojoukot jatkoivat hyökkäystään Dneprjoen länsipuolelle ja onnistuivat puskemaan Ukrainan kansalliset joukot Zytomyr–Korosten–Sarny -linjalle.


title: Ukrainan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Helmikuussa 1918 Brest-Litovskin rauhan solmimisen jälkeen sotaan liittyi keskusradan joukkojen puolelle saksalaisia ja itävaltaunkarilaisia sotilaita, jotka onnistuivat yhdessä kenraali K. Prisovskyn ja Symon Petljuran johdolla työntämään neuvostojoukot pois ensin Dneprin länsipuolisista kaupunkikeskuksista ja Kiovan uudelleenvaltauksen jälkeen ottamaan sen itäpuoliset alueet hallintaansa, samalla kun Petro Bolbochanin ja Volodymyr Sikevychin joukot valtasivat Krimin ja Donbassin alueet pakottaen bolshevikit myöntymään Brest-Litovskin rauhan ehtoihin ja solmimaan alustavan rauhansopimuksen Ukrainan hallituksen kanssa 12. kesäkuuta 1918.


title: Ukrainan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Toinen vaihe sodassa käynnistyi, kun saksalaisten tukema Ukrainan valtakunnan ”hetmannihallitus” hävisi Ukrainan kansantasavallan direktoraatin joukoille. Bolševikit reagoivat muodostamalla Ukrainan väliaikaisen talonpoikien ja työläisten hallituksen 20. marraskuuta 1918 ja aloittamalla etenemisen Vladimir Antonov-Otsjenkon, Josif Stalinin ja Volodymyr Zatonskyn johtamilla sotajoukoilla, minkä seurauksena direktoraatti julisti sodan Neuvosto-Venäjälle 16. tammikuuta 1919. Neuvostojoukot valtasivat uudelleen Dneprin itäpuoliset alueet, sekä 5. helmikuuta Kiovan ja onnistuivat jakamaan Ukrainan kansalliset joukot kahtia erilliseen pohjoiseen ja eteläiseen ryhmään. Ukrainalaiset joukot yrittivät vastahyökkäystä maaliskuussa ja onnistuivat miltei pääsemään Kiovaan asti, mutta neuvostojoukot vastasivat hyökkäykseen onnistuen pakottamaan eteläisen armeijakunnan perääntymään Romanian puolelle, jossa se riisuttiin aseista samalla työntäen kansallisen armeijan pääjoukot Volyniaan lähelle Puolan rajaa.


title: Ukrainan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Ukrainalaiset talonpojat olivat tyytymättömiä neuvostojoukkojen ukrainalaisvastaiseen politiikkaan ja suuriin pakkolunastuskiintiöihin, minkä seurauksena bolshevikkivastaisten kapinallisten joukko alkoi lisääntyä. Kansalliset joukot uudelleenorganisoituivat ja onnistuivat valloittamaan kesäkuussa Podolian ja Kamjanets-Podilskyin, minkä jälkeen vahvistuneet kansalliset joukot onnistuivat työntämään puna-armeijan Horodok-Yarmolyntsi-Sharhorod-Dunaivitsi Nova Ushytsia-Vapniarka -linjalle. Kansalliset joukot saivat vahvistuksia, kun sen rinnalle liittyi sotimaan Ukrainan Galitsian armeija.


title: Ukrainan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Edettyään Kiovaan asti 31. syyskuuta kansalliset joukot kohtasivat kaupunkia hallussaan pitävän Anton Denikinin vapaaehtoisarmeijan joukot ja päätyivät vetäytymään kaupungista. Ukrainan kansallisen armeijan ja Galitsian armeijan johtokunta oli eri mieltä siitä, miten Denikinin joukkojen kanssa tulisi toimia ja sotilaita vaivasi puhjennut kuumetauti. Kun Galitsian armeija teki rauhansopimuksen Denikinin joukkojen kanssa 6. marraskuuta, kansallinen armeija joutui vaikeaan tilanteeseen marraskuun lopulla, kun bolshevikkien joukot olivat onnistuneet valtaamaan useita Denikinin armeijan miehittämiä alueita Dneprjoen länsipuolelta ja puolalaiset olivat edenneet Ukrainan länsiosiin. Kansallisessa armeijassa päätettiin luopua tavanomaisista sotilasoperaatioista konferenssissa 4. joulukuuta ja keskittyä vastarintaliikkeeseen perustuvaan partisaanisodankäyntiin.


title: Ukrainan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Kansallinen armeija toteutti 6. joulukuuta 1919 aina 6. toukokuuta 1920 kestäneen ensimmäisenä talvisotaretkenä tunnetun vastarintaoperaation neuvostojoukkoja vastaan Myhailo Omelianovych-Pavlenkon johdolla. Ukrainan hallitus solmi Puolan kanssa 22. huhtikuuta Varsovan rauhansopimuksen, jonka seurauksena puolalaiset joukot käynnistivät yhteishyökkäyksen ukrainalaisten kanssa. He tulivat torjutuiksi Semen Budennyn johtamassa puna-armeijan vastahyökkäyksessä. Puolalais-ukrainalaiset joukot onnistuivat pakottamaan puna-armeijan joukko-osaston perääntymään Podoliaan, mutta puolalaiset solmivat erillisrauhan neuvosto-Venäjän kanssa 18. lokakuuta. Sen jälkeen ukrainalaiset joukot jatkoivat vielä sotimista 21. lokakuuta asti, kunnes ne joutuivat ylittämään Puolan rajan Galitsiassa, jossa ne riisuttiin aseista.


title: Ukrainan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Toisena talvisotaretkenä tunnettu hyökkäys marraskuussa 1921 oli Ukrainan kansallisen armeijan viimeinen sotilasoperaatio Ukraina-Neuvosto-Venäjän sodassa. Sen toivottiin innostavan ukrainalaisia kapinoimaan bolshevikkeja vastaan. Yurii Tiutiunnykin johdolla muodostettiin kaksi retkikuntaa Podoliassa ja Volyniassa, joista Podolian ryhmä palasi Volynian kautta Puolaan 29. marraskuuta ja Volynian ryhmä joutui Hryhorii Kotovskyn johtaman puna-armeijan ratsuväen pysäyttämäksi Mali Mynkyn lähellä käydyssä taistelussa 17. marraskuuta.


title: Ukrainan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Sodan myötä suurin osa Ukrainasta yhdistettiin Ukrainan sosialistiseksi neuvostotasavallaksi, joka oli yksi neljästä 30. joulukuuta 1922 perustetun Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton perustajajäsenestä Venäjän, Valko-Venäjän ja Transkaukaasian sosialististen neuvostotasavaltojen kanssa, samalla kun Galitsia ja Länsi-Volynia liitettiin osaksi Puolaa Riian rauhassa maaliskuussa 1921. Rauhasta huolimatta partisaanien toiminta jatkui vielä vuoden 1922 puoleen väliin.


title: Martemjan Rjutin

text: Martemjan Rjutin (, 13. helmikuuta 1890 Verhneje Rjutino, Ust-Udinskin alue, Irkutskin kuvernementti – 10. tammikuuta 1937 Moskova) oli venäläinen/neuvostoliittolainen bolsevikki. Hän oli pitkän linjan puoluetyöntekijä ja viimeisiä julkisesti Stalinia vastaan nousseita henkilöitä Neuvostoliitossa. Hänet teloitettiin "suuren puhdistuksen" aikana ja rehabilitoitiin vasta 1988.


title: Martemjan Rjutin

text: Martemjan Nikititš Rjutin syntyi 13. helmikuuta 1890 köyhään talonpoikaisperheeseen Irkutskin kuvernementin Ust-Udinskin alueen Verhneje Rjutinossa. 13-vuotiaana hän meni tehdastyöhön Irkutskiin. Huolimatta 10 – 11-tuntisista työpäivistä hän jatkoi koulunkäyntiä ja pääsi Siperiaan karkotetun sosiaalidemokraatin B. V. Markovinin avulla opiskelemaan Irkutskin opettajaseminaariin. (Starkov 1992, s. 4.)


title: Martemjan Rjutin

text: Irkutsk oli vuonna 1905 vallankumoustapahtumien keskus Siperiassa, ja Rjutin osallistui opiskelijatoveriensa tavoin poliittisiin kokouksiin. Valmistuttuaan hän työskenteli kyläkoulun opettajana. Hän luki marxilaista kirjallisuutta, osallistui bolsevikkien maanalaiseen toimintaan ja kirjoitteli useisiin lehtiin. Rjutin liittyi Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueeseen (bolsevikit) lokakuussa 1914. (Vaksberg 1990, s. 334; Starkov 1992, s. 4 - 5.)


title: Martemjan Rjutin

text: Kesäkuussa 1915 Rjutin kutsuttiin asepalvelukseen keisarilliseen armeijaan, ja lokakuussa hän siirtyi Irkutskin aliupseerikouluun. Kolmen kuukauden pikakoulutuksen jälkeen Rjutinista tehtiin 2. Siperialaisen varakiväärirykmentin aliupseeri. Hän ryhtyi harjoittamaan vallankumouksellista agitaatiota Irkutskin varuskunnan sotilaiden parissa. (Starkov 1992, s. 5.)


title: Martemjan Rjutin

text: Keisarivallan kukistuttua Rjutin valittiin syyskuussa 1917 Harbinin työläisten ja sotilaiden edustajien neuvostoon. Samana vuonna hän johti lisäksi bolsevikkipuolueen Harbinin komiteaa ja työskenteli puolueen ”Borba”-viikkolehden (’Taistelu’) päätoimittajana. (Starkov 1992, s. 6.) Palattuaan Irkutskiin Rjutin nimitettiin Irkutskin sotilaspiirin komentajaksi. Maaliskuussa 1918 hänestä tehtiin Irkutskin toimeenpanevan komitean varapuheenjohtaja. Sisällissodan aikana 1918 – 1920 Rjutin toimi Siperian alueella muun muassa varuskunnan päällikkönä, armeijakunnan esikunnan komendanttina, partisaaniosaston komentajana, Irkutskin maanalaisessa puoluekomiteassa ja puolueen Irkutskin kuvernementtikomitean puheenjohtajana. (Starkov 1992, s. 8 - 10.)


title: Martemjan Rjutin

text: Maaliskuussa 1921 Rjutin osallistui Venäjän kommunistisen puolueen (bolsevikit) 10. edustajakokoukseen Moskovassa ja lähti muiden edustajien tavoin mukaan kukistamaan kesken edustajakokouksen alkanutta Krondstadtin kapinaa. Toukokuussa keskuskomitean Siperian-byroo lähtti hänet puoluetyöhön ensin Kuzbasiin ja sieltä Tomskiin. (Starkov 1992, s. 8 - 10.)


title: Martemjan Rjutin

text: Seuraavaksi Rjutin matkusti keskuskomitean määräyksestä Donin-Rostoviin, missä hänestä tuli puolueen Kaakkoisbyroon agitprop-osaston hoitaja ja ”Sovetski jug”-lehden (’Neuvostoetelä’) päätoimittaja. Tammikuussa 1923 Rjutinista tehtiin myös puolueen aluekomitean sihteeri Kaakkoisen alueen rajalla sijaitsevaan Dagestaniin. Hän edusti Dagestania VKP(b):n 12. edustajakokouksessa huhtikuussa 1923. (Starkov 1992, s. 11.)


title: Martemjan Rjutin

text: Rjutin edusti Dagestania myös 13. edustajakokouksessa toukokuussa 1924, vaikka hänet oli siirretty jo edellisen vuoden joulukuussa Moskovaan. Sekä puolueen Kaakkoisbyroon keskuskomitea että Dagestanin aluekomitea olivat vastustaneet siirtoa. (Starkov 1992, s. 11.) Myöhemmin Rjutin osallistui edustajana Yleisliittolaiseksi kommunistiseksi puolueeksi (bolsevikit) nimensä muuttaneen puolueen 14:nteen, 15:nteen ja 16:nteen edustajakokoukseen. (Vaksberg 1989, s. 43.)


title: Martemjan Rjutin

text: Moskovassa Rjutin työskenteli puoluekomitean agitprop-osaston hoitajana ja pääsi seuraamaan läheltä puolueen sisäpiirin valtataisteluja. Aluksi hän piti tärkeimpänä tehtävänä taistelua puolueen päälinjan puolesta oppositioryhmittymiä vastaan ja rivien yhtenäistämistä. (Starkov 1992, s. 11.)


title: Martemjan Rjutin

text: Vuonna 1925 Rjutin valittiin puolueen Moskovan Krasnaja Presnjan piirikomitean sihteeriksi. Asema oli huomattava, sillä piirin alueella asui neljännes pääkaupungin puoluejäsenistä. Rjutinin läheiseen toveripiiriin kuului lukuisia huomattavia bolsevikkeja, joista osaan hän oli tutustunut jo Siperiassa ja Dagestanissa, esimerkiksi Jemeljan Jaroslavski, Mihail Kalinin ja Anastas Mikojan, ja professoreita puolueen Punaisten professorien instituutista. (Vaksberg 1989, s. 44 - 45; Starkov 1992, s. 12 - 13.) Dagestanissa Rjutin oli ystävystynyt myös Sergei Kirovin kanssa. (Serebrjakova 1997, s. 103.)


title: Martemjan Rjutin

text: Vielä loppuvuodesta 1927 Rjutin vaikutti kovan linjan stalinistilta. Hän osallistui marraskuussa vallankumousjuhlien yhteydessä vasemmisto-opposition viimeisen julkisen mielenosoituksen vaientamiseen ja otti jopa nyrkein yhteen mielenosoittajien kanssa. (Abramovitch 1962, s. 354; Radzinski 2001, s. 250.) Hän oli muun muassa politbyroon Moskovan-komitean jäsen ja tuli joulukuussa puolueen 15. edustajakokouksessa valituksi keskuskomitean ehdokasjäseneksi. (Starkov 1992, s. 14.)


title: Martemjan Rjutin

text: Seuraavina kuukausina tilanne muuttui ratkaisevasti. Stalin lopetti NEP-politiikan ja aloitti radikaalit toimet maan teollistamiseksi, maatalouden pakkokollektivisoimiseksi ja keskusjohtoisuuden lisäämiseksi. Oikeisto-oppositio Nikolai Buharinin johdolla nousi pakkokollektivisointia vastaan. Rjutin asettui tukemaan Buharinia, vaikka pitikin tätä miehenä, joka ”väsyy nopeasti eikä pysty pitkälliseen taisteluun vakavasti otettavaa vihollista vastaan”. (Radzinski 2001, s.259 – 265, 269 – 270.)


title: Martemjan Rjutin

text: Lokakuussa 1928 kommunistisen puolueen keskuskomitean orgbyroossa Rjutinia syytettiin oikeistopoikkeaman suosimisesta johtamassaan Krasnaja Presnjan piirissä ja hän puolestaan syytti Stalinia laittomuuksista. Muutamaa päivää myöhemmin Rjutin erotettiin siihenastisista tehtävistään. Vuonna 1929 hänet siirrettiin armeijan ”Krasnaja svezda”-lehden (’Punatähti’) päätoimittajaksi ja lähetettiin Siperiaan valvomaan kollektivisointia keskuskomitean nimissä. (Vaksberg 1989, s. 45; Serebrjakova 1997, s. 104.)


title: Martemjan Rjutin

text: Rjutin kutsuttiin takaisin Moskovaan helmikuussa 1930 ja nimitettiin kansantalouden korkeimman neuvoston jäseneksi ja johtamaan elokuvateollisuuden hallintoa. (Radzinski 2001, s. 304.) Rjutin kirjoitti politbyroolle perusteellisen kirjeen Siperian-kokemuksistaan kuvaillen maatalouden tuhoamista ja lähes sisällissodan partaalla olevaa maaseutua. Kaunistelemattomat kuvaukset raivostuttivat Stalinin. (Serebrjakova 1997, s. 104 - 105.) Elokuussa Stalin kutsui Rjutinin luokseen Sotšiin, mutta tämä ei edelleenkään suostunut osoittamaan julkista katumusta tai tuomitsemaan oikeisto-oppositiota. (Serebrjakova 1997, s. 104 - 105; Radzinski 2001, s. 304.)


title: Martemjan Rjutin

text: Syyskuussa 1930 Rjutin julistettiin puolueesta erotetuksi. (Serebrjakova 1997, s. 104 - 105.) Stalin ei ollut tyytyväinen, vaan kirjoitti Molotoville suunnitellen Rjutinin karkottamista jonkin ajan kuluttua vähin äänin mahdollisimman kauas Moskovasta. (Stalin, 13.9.1930; Sebag Montefiore 2004, s. 80.) Marraskuussa (Serebrjakova 1997, 105) Stalin määräsi Rjutin pidätettäväksi ”vastavallankumouksellisen ryhmän organisoimisesta” ja ”neuvostovastaisesta agitaatiosta” syytettynä, mutta tammikuussa 1931 OGPU vapautti tämän kaikista syytteistä. Rjutin otettiin myös takaisin puolueen jäseneksi. (Vaksberg 1989, s. 45.)


title: Martemjan Rjutin

text: Vapauduttuaan Rjutin työskenteli Sojuzelektron ekonomistina (Martirolog) ja aloitti maanalaisen Stalinin-vastaisen toiminnan. Maaliskuun alussa 1932 hän sai valmiiksi parisataasivuisen ohjelmanjulistuksen nimeltä ”Stalin ja proletariaatin diktatuurin kriisi” sekä sen pohjalta lyhyemmän "Vetoomuksen kaikille puolueen jäsenille". (Starkov 1992, s. 27.) Kirjoitukset levisivät monisteina kädestä käteen, ja Rjutin kutsui koolle joukon vanhoja bolsevikkeja, jotka perustivat 21. elokuuta Golovinossa Moskovan lähellä Marxisti-leninistien liiton hänen esittämiensä ajatusten pohjalta. Ohjelmanjulistuksessa tuomittiin jyrkästi laittomuudet ja valtiollinen väkivalta, Stalinin henkilödiktatuuri, nälänhätään johtanut pakkokollektivisointi ja ylipäänsä tavallisten ihmisten elämää kurjistava politiikka. (Vaksberg 1989, s. 43 - 46.)


title: Martemjan Rjutin

text: OGPU aloitti Rjutinin "vastavallankumouksellisen ryhmän" jäsenten pidätykset syyskuun 15. päivänä 1932. Rjutin pidätettiin Jessentukin kylpyläkaupungissa Kaukasuksen alueella. (Starkov 1992, s. 29 - 30.) Stalin kutsui koolle keskuskontrollikomitean presidiumin, joka päätti erottaa kyseiset "kommunismin ja neuvostovallan viholliset ja työväenluokan petturit" puolueesta. Stalin vei asian vielä politbyroohon ja keskuskomitean täysistuntoon. Hän vaati Rjutinille kuolemantuomiota, mutta ei saanut enemmistöä taakseen. (Abramovitch 1962, s. 355; Antonov-Ovsejenko 1981, s. 111 - 112; Gill 1990, s. 250; Laqueur 1990, s. 74; Vaksberg 1990, s. 62; Volkogonov 1991, s. 205 - 206.)


title: Martemjan Rjutin

text: OGPU julisti tuomiot 11. lokakuuta. Rjutin tuomittiin 10 vuodeksi, ja hän vietti neljä vuotta ankarissa erityisvankiloissa Verhneje Uralskissa ja Suzdalissa. 1936 Stalin määräsi Rjutinin tuotavaksi Moskovaan. Rjutin kieltäytyi matkustamasta, joten hänet tuotiin väkivalloin tarkoin vartioidussa erikoisvaunussa. Häntä syytettiin terrorismista. (Vaksberg 1990, s. 62 - 63.) Tarkoitus oli ilmeisesti käyttää häntä tulevassa näytösoikeudenkäynnissä, mutta hän oli ainoa, joka kieltäytyi todistamasta itseään tai muita vastaan. Kun häneltä ei kiduttamallakaan saatu haluttuja lausuntoja, hänet tuomittiin kuolemaan 13. tammikuuta 1937 ja ammuttiin samana päivänä. (Radzinski 2001, s. 366 - 367.)


title: Martemjan Rjutin

text: Rjutinin pojista Vasili (s. 1910) kuoli 1937 Lefortovon vankilassa ja Vissarion (s. 1913) ammuttiin samana vuonna leirillä Keski-Aasiassa. Vaimo Jevdokia M. Rjutina kuoli leirillä Karagandassa 1947. Myös Rjutinin veli ammuttiin. Rjutinin tytär Ljubov jäi ainoana perheestä eloon. Hän yritti saada isänsä rehabilitoiduksi jo Hruštšovin aikana, mutta ei onnistunut. (Opablog.)http://inevitablehistoricity.blogspot.com/2016/03/ (”Vetoomus kaikille puolueen jäsenille”, englanninkielinen käännös Annette Vogtin saksankielisestä käännöksestä).


title: Mindon

text: Mindon tai Mindon Min (1814 – 1. lokakuuta 1878) oli Burman eli nykyisen Myanmarin kuningas ja Konbaung-dynastian kymmenes hallitsija vuosina 1853–1878. Mindonin valtakautta on pidetty burmalaisen kulttuurin kultakautena ja hän yritti myös uudistaa maataan. Mindon jäi kuitenkin kuollessaan vuonna 1878 viimeiseksi merkittäväksi burmalaiseksi hallitsijaksi. Britit valtasivat maan Mindonin pojan ja seuraajan Thibawin valtakaudella.


title: Mindon

text: Mindon syntyi Amarapurassa vuonna 1814. Hänen velipuolensa oli kuningas Pagan Min. Pagan Min oli noussut kuninkaaksi vuonna 1846 ja vuonna 1852 hän ajautui toiseen anglo–burmalaiseen sotaan Intian niemimaata hallinneiden brittien kanssa. Burmalaiset kärsivät tappioita brittejä vastaan ja britit liittivät Burman eteläisen Pegun maakunnan omiin alueisiinsa. Vuoden 1853 alussa brittijoukot olivat marssimassa kohti pääkaupunkia, kun Mindon syrjäytti velipuolensa ja teki aselevon brittien kanssa. Virallista rauhansopimusta ei tehty, mutta britit säilyttivät valtaamansa alueet etelässä. Mindonin hallitsemaan Burmaan kuuluivat edelleen Iravadi-joen laakson pohjoisosat.


title: Mindon

text: Burman kokemista menetyksistä huolimatta Mindonin kautta on pidetty burmalaisen kulttuurin kultakautena. Vuonna 1856 Mindon alkoi rakennuttaa Mandalayn kaupunkia, jonne maan pääkaupunki siirrettiin Amarapurasta. Kaupunki oli viimeinen burmalaisen kulttuurin keskus ja valtakunnan loiston symboli. Mandalayn Kultainen palatsi oli maan hovikulttuurin keskus. Amarapura sen sijaan hylättiin. Vuonna 1871 Mindon kutsui koolle viidennen suuren buddhalaisen konsiilin, jonka aikana laadittiin Kuthodawin pagodan kiviseen steelaan kaiverrettu versio Tripitakasta. Kulttuurin saran saavutusten ohella Mindon pyrki myös uudistamaan maataan esimerkiksi Siamia hallinnen Mongkutin tavoin. Mandalayhin perustettiin tekstiili-, teräs- ja aseteollisuutta, minkä lisäksi maahan kutsuttiin teknikkoja Ranskasta ja Italiasta. Vastaavasti burmalaisia lähetettiin länsimaihin uutta teknologiaa oppimaan. Maahan rakennettiin uusia teitä ja lennätinverkko. Mindon alkoi ensimmäisenä burmalaisena hallitsijana lyödä kolikoita, veroja uudistettiin ja virkamiehet alkoivat saada kiinteää palkkaa.


title: Mindon

text: Mindon yritti myös turhaan neuvotella brittien kanssa menettämiensä alueiden palauttamisesta. Burman pääministeri Kinwun Mingyi U Gaung vieraili Lontoossa, Pariisissa ja Roomassa pyrkien saamaan ulkovaltojen tunnustuksen Burman itsenäisyydelle. Britit pitivät Mindonia Intiassa vaikuttaneiden brittien nukkehallitsijoiden tapaisena hallitsijana. Mindonin asema oli britteihin nähden heikompi kuin esimerkiksi Siamin hallitsijoiden. Siam oli puskurivaltio Ranskan ja brittien välillä, mutta Burmalla ei vastaavaa etua ollut. Britit vaativat esimerkiksi vapaakauppaa ja burmalaisten oli purettava monia vanhoja valtion monopoleja, kuten tiikkipuun myynnin. Valtakunta kärsi myös eri etnisten vähemmistöjen levottomuuksista.


title: Mindon

text: Mindon kuoli Mandalayssa 1. lokakuuta 1878. Mindon jäi viimeiseksi merkittäväksi burmalaiseksi kuninkaaksi. Alkuperäinen kruununprinssi oli saanut surmansa vallankaappausyrityksen aikana vuonna 1866 ja Mindonin kuolemaa seurasi valtataistelu. Mindonin seuraajaksi nousi lopulta hänen poikansa Thibaw, jota on pidetty isäänsä heikompana hallitsijana. Thibaw ajautui vuonna 1885 kolmanteen sotaan brittien kanssa, jonka tuloksena Burma menetti itsenäisyytensä.


title: Artti Aigro

text: Artti Aigro (s. 29. elokuuta 1999) on virolainen mäkihyppääjä.


title: Artti Aigro

text: Aigro sijoittui 16:nneksi nuorten olympialaisissa 2016 ja 26:nneksi nuorten MM-kilpailuissa 2018. Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan, Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli suurmäessä 48:s.


title: Artti Aigro

text: Aigro kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Titisee-Neustadtissa joulukuussa 2017. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan 19:s Rukalla marraskuussa 2018.


title: Artti Aigro

text: Aigro on sijoittunut Continental Cupin osakilpailussa parhaimmillaan kuudenneksi Klingenthalissa lokakuussa 2017. Kesä-GP-sarjan kilpailussa hän on ollut parhaimmillaan 29:s.


title: Bô Yin Râ

text: Bô Yin Râ (oikealta nimeltään Joseph Anton Schneiderfranken, 1876 Aschaffenburg, Baijeri – 1943 Lugano, Sveitsi) oli saksalainen taidemaalari ja teosofi.


title: Bô Yin Râ

text: Joseph Anton Schneiderfranken syntyi vuonna 1876 Aschaffenburgissa Baijerissa. Hän opiskeli taidetta 1890-luvlta 1900-luvun alkuvuosiin saakka Frankfurtissa, Wienissä ja Pariisissa. Schneiderfranken alkoi maalata ammatikseen ja tuli tunnetuksi erityisesti maisema-aiheistaan. Vuonna 1914 Schneiderfranken palasi Saksaan Kreikasta, jossa hän oli kokenut henkisen uudelleensyntymän ja ottanut nimen Bô Yin Râ. Bô Yin Râ jatkoi maalaamista pyrkien siirtämään teosofiset ajatuksensa kuvataiteeseen. Bô Yin Râ muun muassa maalasi Jeesuksen ("Jesus") kertomansa mukaan elävästä mallista tavattuaan tämän henkimatkalla.


title: Bô Yin Râ

text: Bô Yin Râ kuoli vuonna 1943 Sveitsin Luganossa. Bô Yin Râ on vaikuttanut useisiin nykytaitelijoihin, kuten Gustav Meyrinkiin ja Felix Weingartneriin.


title: Squalo-luokka

text: Squalo-luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston neljän sukellusveneen muodostama alusluokka, jonka alukset palvelivat toisessa maailmansodassa.


title: Squalo-luokka

text: Luokan alukset olivat toisinto edeltäneistä Bandiera-luokan aluksista ja siten niissä oli samat vakaus ja merikelpoisuusongelmat. Aluksille myös tehtiin samat korjaukset ongelmien poistamiseksi. Luokan alusten uppouma oli pinta-ajossa 920 ja sukelluksissa 1 125 tonnia. Niiden pituus oli 69,8, leveys 7,21 ja syväys 5,19 metriä.


title: Squalo-luokka

text: Pinta-ajoa varten aluksilla oli kaksi 1 500 bhp:n dieselmoottoria, jotka pyörittivät kumpikin omaa akseliin kiinnitettyä potkuriaan. Sukelluksissa alus käytti akseleihin kiinnitettyjä 650 hevosvoiman sähkömoottoreita. Pinta-ajossa alukset saavuttivat 15,1 ja sukelluksissa kahdeksan solmun huippunopeuden. Pinta-ajossa alusten toimintamatka oli kahdeksan solmun nopeudella 5 650 merimailia ja sukelluksissa kolmen solmun nopeudella sata merimailia.


title: Squalo-luokka

text: Alusten aseistuksena oli neljä keulaan ja neljä perään asennettua 533 torpedoputkea, joihin oli kaikkiaan kaksitoista torpedoa. Lisäksi aluksilla oli 102 millimetrin 35 pituuskaliiperin kansitykki. Ilmatotjunta-aseistuksena aluksilla oli kaksi yksiputkista 13,2 millimetrin ilmatorjuntakonekivääriä.


title: Aleksandr Romanov

text: Aleksandr Stanislavovitš Romanov (, s. 6. tammikuuta 2000 Moskova, Venäjä) on venäläinen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa KHL-seura TsSKA Moskovaa.


title: Aleksandr Romanov

text: Romanov on Krylja Sovetov Moskovan kasvatti. Hän oli kaudella 2015–2016 seuran U16-junioreiden tehokkain puolustaja tehoilla 4+11=15. Kaudella 2016–2017 Romanov oli neljällä osumallaan Krylja Sovetovin U17-junioreiden eniten maaleja tehnyt puolustaja Rodion Porošinin kanssa. Hän debytoi samalla kaudella myös Venäjän nuorten sarja MHL:ssä, jossa Romanov sai tililleen 15 runkosarjaottelua. Kaudeksi 2017–2018 hän siirtyi TsSKA Moskovan organisaatioon. Romanov pelasi lähes koko kauden MHL-joukkue Krasnaja Armijassa, jonka eniten maaleja tehnyt puolustaja hän oli seitsemällä osumallaan. Romanov edusti joukkuetta kauden aikana myös Junior Club World Cupissa, joka päättyi voittoon.


title: Aleksandr Romanov

text: Montréal Canadiens varasi Romanovin toisella kierroksella 38. pelaajana . Kaudella 2018–2019 hän nousi TsSKA Moskovan KHL-joukkueeseen. Romanov teki KHL-debyyttinsä 1. lokakuuta 2018 vieraissa Salavat Julajev Ufaa vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 12.16 minuuttia. Romanov keräsi ottelusta teholukeman +1. Hänet valittiin 15. lokakuuta KHL:n viikon tulokkaaksi.


title: Aleksandr Romanov

text: Romanov pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän voitti pronssia. Romanov voitti tehoilla 1+7=8 koko turnauksen syöttöpörssin ja puolustajien pistepörssin. Hän voitti myös turnauksen tehotilaston lukemalla +12. Romanov valittiin turnauksen parhaaksi puolustajaksi ja tähdistökentälliseen. Valmennus valitsi hänet Venäjän turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Romanov valittiin myös Tanskaa vastaan pelatun avausottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.


title: Aleksandr Romanov

text: Romanov pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän jakoi Venäjän sisäisen tehotilaston voiton Vasili Podkolzinin ja Jegor Zamulan kanssa lukemalla +5. Romanov pelasi myös World Junior A Challengessa vuonna 2017, jolloin hän jakoi pelipaikastaan huolimatta neljällä osumallaan turnauksen maalipörssin voiton Canada Westin Ross Armourin kanssa sekä voitti puolustajien pistepörssin.


title: Aleksandr Romanov

text: Romanovin isä Stanislav pelasi omalla urallaan hyökkääjänä pudotuspelit mukaan lukien yhteensä yli 400 ottelua Kansainvälisessä liigassa ja Venäjän Superliigassa. Hän kuului myös Venäjän vuoden 1995 MM-joukkueeseen. Aleksandr Romanovin äidinisä isoisä Zinetula Biljaletdinov on entinen Neuvostoliiton maajoukkuepuolustaja, olympiavoittaja (Sarajevo 1984) ja kuusinkertainen maailmanmestari. Hän on sittemmin luonut pitkän valmentajauran ja toiminut myös Venäjän A-maajoukkueen päävalmentajana vuoden 2004 maailmancupissa sekä vuosina 2011–2014. Biljaletdinov johdatti joukkueen maailmanmestaruuteen vuonna 2012. Hän toimii nykyään KHL-joukkue Ak Bars Kazanin päävalmentajana.


title: Meopta

text: Meopta on vuonna 1933 perustettu tšekkiläinen optisen alan yritys, joka tunnettiin Suomessakin 1950-luvulta alkaen muun muassa "Flexaret"-kameroistaan sekä "Opemus"- ja "Axomat"-suurennuskoneistaan. Nykyisin Meopta valmistaa kuluttajille kiikareita ja aseiden tähtäimiä sekä ammattikäyttöön sotilas- ja ilmailuteknisiä ja tieteelliseen käyttöön tarkoitettuja optisia laitteita sekä digitaalisia elokuvaprojektoreita. Meoptan tehtaat sijaitsevat Tšekin tasavallassa ja Yhdysvalloissa.


title: Meopta

text: Meopta sai alkunsa vuonna 1933 Tšekkoslovakian Přeroviin perustetusta Optikotechna-yhtiöstä. Se valmisti aluksi kondensori- ja muita linssejä mutta laajensi pian suurennuskoneiden, kiikarien, tähtäimien, diaprojektorien ja kameroiden valmistukseen. Natsimiehityksen aikana tehdas palveli miehitysjoukkoja ja valmisti sotilasoptiikkaa.


title: Meopta

text: Toisen maailmansodan jälkeen Optikotechna kansallistettiin ja sai uudeksi nimekseen Meopta. Sen tuotteista tuli myös länsimaissa poikkeuksellisen suosittuja ollakseen peräisin ”rautaesiripun takaa”. Meoptasta tuli oman kertomansa mukaan itäblokin ainoa elokuvaprojektorien valmistaja ja maailman suurin suurennuskoneiden valmistaja. Tosin myös italialainen Durst ilmoittautui aikoinaan suurennuskoneiden suurimmaksi. Meoptan monet valokuva- ja kaitafilmikameramallit olivat myös suosittuja länsimaissa. Samalla Meopta oli myös Varsovan liiton maiden puolustusvoimien merkittävä laitetoimittaja erityisesti 1970-luvulla, jolloin sotilastekniikasta tuli kolme neljännestä sen liikevaihdosta.


title: Meopta

text: Itäblokin vapauduttua 1990 sotilastekniikan tuotanto loppui kokonaan, ja yrityksen liikevaihto pieneni murto-osaan. Meopta saneerattiin muun muassa vähentämällä työvoiman määrä 2 500:sta 500:aan ja yksityistettiin uuden Tšekin tasavallan ainoaksi optisen alan valmistajaksi.


title: Meopta

text: Nykyisin Meoptalla on valmistusta myös Yhdysvalloissa, aiemmin New Yorkin osavaltion Suffolkin piirikunnan Hauppaugessa ja vuodesta 2017 Floridassa, Pascon piirikunnan Trinityssä.


title: Meopta

text: Meoptan suurennuskonemalleja olivat kinofilmille tarkoitetut Axomat ja Proximus sekä erikokoisille rullafilminegatiiveille tarkoitetut Opemus ja Magnifax.


title: Meopta

text: Suomeen tuotiin 1950-luvulla paljon Meoptan kaksisilmäisiä Flexaret-kameroita, joita sai helpommin ja halvemmalla kuin Rolleiflexejä ja muita länsimaiden rullafilmikameroita. Flexaret perustui Meoptan aiempaan Autoflex-malliin. Varhaisissa Flexareteissa kuvausobjektiivina on 3-linssinen Mirar 4,5/80 ja sulkimena Prontor, myöhemmissä Belar 3,5/80 ja sulkimena Metax, Prontor tai Prestor. Joissakin Flexaret-malleissa voi käyttää myös kinofilmiä tai ottaa rullafilmille 4,5×6 cm kokoisia kuvia. Viimeiset Flexaret-kamerat tehtiin 1970-luvulla.


title: Meopta

text: Meopta valmisti 1950-luvulla kinofilmietsinkameroita nimeltä Opema I ja II, joiden kuvakokona oli aluksi erikoinen 24×32 mm, kunnes siirryttiin standardiruutuun 24×36 mm. 1950-luvun tuotantoon kuului myös 16 millimetrin filmiä käyttävä Mikroma-miniatyyrikamera.


title: Marconi-luokka

text: Marconi-luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston kuuden sukellusveneen muodostama alusluokka, jonka alukset palvelivat toisessa maailmansodassa.


title: Halvor Næs

text: Halvor Næs (s. 19. maaliskuuta 1928 Trysil, Hedmark, Norja) on norjalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä, joka edusti urallaan Trysilgutten-nimistä seuraa.


title: Halvor Næs

text: Hän sai Holmenkollen-mitalin vuonna 1964. Næs saavutti Keski-Euroopan mäkiviikolla 1952–1953 Bischofshofenin osakilpailuvoiton, ja sijoittui kokonaiskilpailussa toiseksi.


title: Halvor Næs

text: Hänen poikansa Bjarne Næs on myös mäkihyppääjä samassa seurassa.


title: Pyhä Trojan

text: Pyhä Trojan (myös Trojanus tai Troyen; kuollut 533) oli juutalaisen isän ja arabialaisen äidin poika, käännynnäinen kristinuskoon, pappi, rakastettu piispa Santenissa, Ranskassa, sekä pyhimys. Häntä kunnioitettiin pyhimyksenä jo ennen kuolemaansa ja kerrotaan kokeneen taivaallisia näkyjä ja omanneen profetoimisen lahjan. Mies oli pyhän Vivienin oppilas, oli hänen seuraajansa piispana ja hänen muistopäiväänsä vietetään 20. marraskuuta.


title: Sysihai

text: Sysihai ("Carcharhinus galapagensis") on tiikerihaiden heimoon kuuluva merikala, joka elää Atlantilla ja Tyynellä valtamerellä. Sysihai on suurikokoinen, tavallisesti kolmen metrin pituinen kala, paino noin 70 kiloa. Laji on lisäksi pitkäikäinen ja voi elää 25 vuoden ikäiseksi. Sysihai saattaa olla vaarallinen ihmisille. Lajilla on tavallisesti 5-15 noin 70 senttimetrin pituista poikasta. Ravinnoksi kelpaavat kalmarit ja pohjakalat. Suussa on 14 riviä hampaita.


title: Sähkömonni

text: Sähkömonni ("Malapterurus electricus") on sähkömonnien heimoon kuuluva kala, jonka levinneisyysalue ulottuu lähinnä Afrikkaan. Laji tunnetaan kyvystään tuottaa jopa 400 voltin sähköiskuja, joiden avulla se tainnuttaa kaloja ravinnokseen. Sähkömonni on suurikokoinen, jopa 120 senttimetrin pituinen ja 20 kilogramman painoinen. Lajin kalat elävät noin 10-vuotiaiksi. Johann Friedrich Gmelin kuvasi lajin vuonna 1789.


title: Sähkömonni

text: Viitteet


title: 1,3-dibromi-5,5-dimetyylihydantoiini

text: 1,3-Dibromi-5,5-dimetyylihydantoiini (CHNBrO) on bromattu heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Sitä voidaan käyttää bromaavana reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä ja vedenpuhdistuskemikaalina.


title: 1,3-dibromi-5,5-dimetyylihydantoiini

text: Huoneenlämpötilassa 1,3-dibromi-5,5-dimetyylihydantoiini on väritöntä kiteistä ainetta. Se liukenee hieman kuumaan veteen ja eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten asetoniin, tetrahydrofuraaniin tai tetrakloorimetaaniin. Aine ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä.


title: 1,3-dibromi-5,5-dimetyylihydantoiini

text: 1,3-Dibromi-5,5-dimetyylihydantoiinia valmistetaan dimetyylihydantoiinin ja bromin välisellä reaktiolla emäksisissä olosuhteissa. Yhdiste estää mikrobien ja levien kasvua, minkä vuoksi sitä käytetään muun muassa teollisuusvesisäiliöissä. Sitä voidaan käyttää myös uima-altaiden desinfioimiseen. Yhdistettä käytetään myös orgaanisen kemian synteeseissä bromaamaan alkeeneja, aromaattisia yhdisteitä ja karbonyyliyhdisteitä. Sitä käytetään alkuainebromin sijasta, koska se on helpompaa käsitellä ja reaktiot ovat usein selektiivisempiä ja tapahtuvat miedommissa olosuhteissa kuten alhaisemmassa lämpötilassa.


title: Redi

text: Redi tai reti voi tarkoittaa


title: Redi

text: Redi sukunimenä:


title: Redi

text: Redi on myös:


title: Pyhän Joosefin katolinen seurakunta

text: Pyhän Joosefin katolinen seurakunta on Katolisen kirkon Suomessa seurakunta, jonka toiminta-alueena on Etelä-Savo, Pohjois-Karjala ja Pohjois-Savo. Seurakunnan keskuspaikka on Kuopio, jossa seurakunnalla on Pyhän Joosefin kirkko. Lisäksi seurakunnalla on säännöllistä toimintaa Joensuussa, Mikkelissä ja Savonlinnassa ja Lieksassa.


title: Pyhän Joosefin katolinen seurakunta

text: Vuonna 2012 Kuopion alueella asui yli sata katolilaista, jotka kuuluivat Jyväskylästä käsin toimivaan Pyhän Olavin katoliseen seurakuntaan. Tuolloin he viettivät messua kerran kuussa ortodoksisen seurakunnan seurakuntasalissa. Tilat olivat kuitenkin huonot esimerkiksi ripittäytymisen kannalta. muun muassa myanmarilaisten ja sudanilaisten pakolaisten myötä kasvanut katolilaisten joukko kaipasi Kuopioon omaa kirkkoa ja pappia. Vuonna 2013 katolinen kirkko osti Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Kuopion seurakuntayhtymältä Männistön vanhan kirkon, joka oli valmistunut vuonna 1913. Korjaus- ja muutostöiden jälkeen se vihittiin katoliseksi Pyhän Joosefin kirkoksi 3. toukokuuta 2014. Tuolloin se kuului vielä Pyhän Olavin katoliseen seurakuntaan. 19. maaliskuuta 2016 perustettiin itsenäinen Pyhän Joosefin seurakunta, johon liitettiin aiemmin Pyhän Olavin seurakuntaan kuuluneet Etelä-Savo, Pohjois-Savo ja Pohjois-Karjala. Vuoden 2016 lopussa seurakunnan jäsenmäärä oli 546.


title: Kaliforniankampela

text: Kaliforniankampela eli kalifornianruijanpallas ("Paralichthys californicus") on sukakampeloiden heimoon kuuluva Tyynenmeren kalalaji. William Orville Ayres kuvasi lajin ensimmäisenä vuonna 1859. Kaliforniankampela on peräisin Quillayute-joesta, Washingtonista. Kaliforniankampelat painavat yleensä noin 3-23 kilogrammaa.


title: Kaliforniankampela

text: Kaliforniankampelat syövät pääasiassa pieniä kaloja sekä kalmareita. Lajin suurimmat herkut ovat sardellit. Lähes kaikki yksilöt syövät rannan läheisyydessä hiekkaan sulautuen.


title: Suspiria (vuoden 2018 elokuva)

text: Suspiria on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut kauhuelokuva. Sen käsikirjoitti David Kajganich ja ohjasi Luca Guadagnino. Se on samannimisen vuoden 1977 elokuvan uusi versio.


title: Suspiria (vuoden 2018 elokuva)

text: Yhdysvaltalainen tanssija Susie Bannon pääsee opiskelemaan rouva Blancin tanssikouluun Länsi-Berliinissä. Samaan aikaan psykiatri Josef Klemperer tutkii koulussa opiskelleen Patrician katoamista. Koulu paljastuu pian noitien piilopaikaksi.


title: Suspiria (vuoden 2018 elokuva)

text: Helsingin Sanomien kriitikko Mikko-Pekka Heikkinen antoi "Suspirialle" neljä tähteä viidestä. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan kaikkiaan 63 prosenttia elokuvan saamista arvosteluista on ollut myönteisiä.


title: Suspiria (vuoden 2018 elokuva)

text: "Suspiria" on tuottanut maailmanlaajuisesti 5,02 miljoonan dollarin lipputulot.


title: Sri Lankan kansalliskirjasto

text: Sri Lankan kansalliskirjasto () on Sri Lankan pääkaupungissa Colombossa toimiva kansalliskirjasto. Se on hallinnollisesti Sri Lankan opetusministeriön alaisuudessa toimivaa Sri Lankan kansalliskirjaston ja dokumentoinipalvelujen hallintoa (, lyhennys NLDSB). Kansalliskirjaston luoteispuolella sijaitsee Sri Lankan kansallisarkisto ("Department of National Archives"). Kansalliskirjastoa johtaa Mr. Walimunige Sunil (2018).


title: Sri Lankan kansalliskirjasto

text: Sri Lankan kansalliskirjasto perustettiin vuonna 1970. Nykyinen kansalliskirjastorakennus vihittiin käyttöönsä 1990. Kansalliskirjaston toiminnan juuret ovat jo 1800-luvulla brittien perustamassa kirjastossa.


title: Cagni-luokka

text: Cagni-luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston neljän sukellusveneen muodostama alusluokka, jonka alukset palvelivat toisessa maailmansodassa.


title: Dalibor Motejlek

text: Dalibor Motejlek (s. 17. huhtikuuta 1942 Vysoké nad Jizerou) on tšekkiläinen uransa lopettanut mäkihyppääjä ja lajin valmentaja.


title: Dalibor Motejlek

text: Motejlek oli vuoden 1965 Keski-Euroopan mäkiviikolla kolmas. Hän hyppäsi 15. helmikuuta 1964 Heini-Klopfer-Skiflugschanzen lentomäessä Oberstdorfissa 142 metriä, joka oli tuolloin maailmanennätys.


title: Dalibor Motejlek

text: Motejlek on valmentanut SK Harrachov -seurassa.


title: Thibaw

text: Thibaw (1858 – 19. joulukuuta 1916) oli Konbaung-dynastian hallitsija ja Burman eli nykyisen Myanmarin kuningas vuosina 1878–1885. Thibaw nousi isänsä Mindonin seuraajaksi veristen valtataistelujen jälkeen, mutta jäi isäänsä selvästi heikommaksi hallitsijaksi. Thibaw oli myös viimeinen Burman kuninkaista. Maa menetti itsenäisyytensä kolmannen anglo–burmalaisen sodan aikana vuonna 1885. Thibaw karkotettiin vaimonsa Supayalatin kanssa Intian Ratnagiriin, jossa hän kuoli vuonna 1919. Burmasta tuli osa Brittiläistä Intiaa.


title: Thibaw

text: Thibaw syntyi Mandalayssa vuonna 1858 ja hän oli Burman kuningas Mindonin nuorempi poika. Vuodet 1875–1877 Thibaw vietti opiskellen buddhalaisessa luostarissa. Mindon oli pyrkinyt uudistamaan maatansa ja hänen valtakauttaan on pidetty burmalaisen kulttuurin kultakautena. Mindon kuoli kuitenkin vuonna 1878 ja kuolemaa seurasi verinen valtataistelu. Burman hovin jäsenet alkoivat kannattaa Thibawia kuninkaaksi, koska nuorta tuolloin 19-vuotiasta Thibawia pidettiin helposti ohjailtavana. Erityisen vaikutusvaltaisia hahmoja Thibawin taustalla olivat hänen toinen vaimonsa Supayalat ja ministeri Taingda Mingyi. Vuonna 1879 kuningatar ja edellä mainittu ministeri järjestivät monien Thibawin kuninkaallisten sukulaisten murhan. Syyn sai kuitenkin niskoilleen kuninkaaksi noussut Thibaw ja hänestä tuli pahamainen hahmo Burmassa. Toisaalta hän oli päässyt näin eroon moista mahdollisista kilpailijoista valtaistuimellaan.


title: Thibaw

text: Edellä mainitusta veriteosta huolimatta Thibaw pelkäsi koko loppukautensa ajan vielä henkiin jääneiden burmalaisten prinssien mahdollisia salaliittoja häntä vastaan. Thibaw ei koskaan esimerkiksi matkustanut pääkaupunki Mandalayn Kultaisen palatsin ulkopuolelle. Yleisesti ottaen häntä on pidetty isäänsä heikompana hallitsijana. Burmaa uhkasivat Thibawin kaudella Intian niemimaata hallinneet britit, jotka olivat toisen anglo–burmalaisen sodan aikana vallanneet Ala-Burman alueen. Britit kävivät toisaalta kilpailua Ranskan kanssa vaikutusvallasta Kaakkois-Aasian alueella. Thibawin hallinnon ministerit alkoivat suunnitella lähempiä suhteita Ranskan kanssa tasapainottaakseen brittien muodostamaa uhkaa. Brittien ei uskottu voivan vastata haasteeseen, sillä he kävivät samoihin aikoihin sotaa Afganistanissa. Burmalaiset lähettivät diplomaattisen lähetystön Ranskan Pariisiin vuonna 1883 ja kaksi vuotta myöhemmin maat solmivat keskenään kauppasopimuksen.


title: Thibaw

text: Ranskalaiset lisäsivät läsnäoloaan Burmassa. Mandalayhin asetettiin ranskalainen lähettiläs ja ranskalaiset alkoivat rakentaa rautatietä Mandalaysta kohti Brittiläisen Intian vastaista rajaa. Ranskalaiset perustivat myös Burman valtionpankin. Britit pitivät Burmaa selvästi oman valtapiirinsä osana, jolle ranskalaisten toiminta alkoi muodostaa uhan. Erityisesti ranskalaisten pelättiin alkavan myydä nykyaikaisia käsiaseita ja tykkejä burmalaisille. Elokuussa 1885 Burma asetti brittiläiselle kauppayhtiölle sakot tiikkipuiden liiallisesta viennistä. Tuolloin Isossa-Britanniassa vallalla olleelle Robert Salisburyn johtamalle konservatiivihallitukselle sakko antoi syyn ryhtyä sotaan Burmaa vastaan. 22. lokakuuta 1885 Thibawille annettiin uhkavaatimus, jonka mukaan hänen tulisi ottaa vastaan brittiläinen lähettiläs Mandalayhin ja luovuttaa maan ulkopolitiikan hallinta briteille. Thibaw ei odotetusti suostunut ehtoihin uhkavaatimuksen raukeamiseen 10. marraskuuta mennessä, vaan kehotti sen sijaan burmalaisia valmistautumaan sotaan. Brittien hyökätessä maahan uhkavaatimuksen raukeamisen jälkeen alkoi kolmas anglo–burmalainen sota.


title: Thibaw

text: Britit ottivat nopeasti voittoja burmalaisista joukoista ja 27. marraskuuta he olivat jo pääkaupungin tuntumassa. Tuolloin britit saivat Thibawilta tiedotteen, jolla hän suostui antautumaan brittijoukoille. 28. marraskuuta britit saapuivat pääkaupunkiin. Thibaw ja hänen vaimonsa Supayalat vangittiin ja heidät karkotettiin Ratnagiriin Intiaan. Tuhannet burmalaiset olivat seuraamassa hallitsijaparin siirtoa Mandalaysta heidät Intiaan vieneelle laivalle Iravadi-joella. Thibaw kuoli Ratnagirissa 19. joulukuuta 1916. Britit hallitsivat sodan jälkeen koko Burman aluetta. Thibaw jäi viimeiseksi itsenäiseksi Burman kuninkaaksi. Lainsäädännöllisesti Burma liitettiin Brittiläiseen Intiaan vuonna 1897.


title: Thibaw

text: Thibaw sai kuusi lasta vaimonsa Supayalatin kanssa. Parin ainut poika kuoli vain kuuden kuukauden iässä.


title: Jon Mårdalen

text: Jon Olsen Mårdalen (18. elokuuta 1895 Tinn, Norja – 5. joulukuuta 1977 Tinn) oli norjalainen maastohiihtäjä, joka kilpaili 1920-luvulla. Hän edusti Tinn Skilag -seuraa.


title: Jon Mårdalen

text: Mårdalen kilpaili talviolympialaisissa 1924.


title: Minox

text: Minox on pienoiskameroistaan tunnettu kameramerkki. Se tuli tunnetuksi toisen maailmansodan aikana yleistyneestä ”vakoilukamerastaan” ja vuonna 1974 esitellystä pienestä kinofilmikamerastaan. Nykyisin Minox valmistaa kiikareita, tähtäimiä ja erityisen pieniä digikameroita.


title: Minox

text: Minox-pienoiskameran ja sille sopivan filmikoon kehitti latvialainen Walter Zapp 1930-luvun mittaan työskennellessään kaivertajana Viron Tallinnassa. Zapp sai ensimmäisen prototyypin valmiiksi vuonna 1936, ja sen perusteella kolme Zappin filminsiirtoon liittyvää patenttia hyväksyttiin Helsingissä.


title: Minox

text: Minoxia alkoi valmistaa VEF (Valsts Elektrotehniska Fabrika) Latvian Riiassa 1938. Käsityönä tehtyjä kameroita valmistui alkuun vain kaksi päivässä, vuotta myöhemmin jo kuusi.


title: Minox

text: Ensimmäinen taskuun mahtuva kamera mullisti kansainvälisen vakoilu- ja tiedustelutoiminnan. toisen maailmansodan kynnyksellä julkistama keksintö mullisti kerralla koko maailman vakoilu- ja tiedustelutoiminnan. Toisen maailmansodan aikana kameraa valmistettiin arviolta 17 500 kappaletta.


title: Minox

text: Minox käytti 8 × 11 millimetrin negatiivikokoa ja painoi 130 grammaa. Sen objektiivi oli 3,5/15 mm eikä himmennintä ollut lainkaan, vaan kuvat otettiin täydellä aukolla ja valotus säädettiin pelkällä sulkimella. Vakoilukäyttöön ja asiakirjojen nopeaan kopiointiin Minox sopi myös erinomaisten lähikuvausominaisuuksiensa vuoksi.


title: Minox

text: Toisen maailmansodan alettua Minoxeja myytiin varsinkin Britanniaan ja Yhdysvaltoihin. Amerikkalainen kauppaketju olisi halunnut tehdä vuosisopimuksen sadasta tuhannesta kamerasta, mutta hankkeen esti Molotov–Ribbentrop-sopimus.


title: Minox

text: Vuonna 1948 Minoxia alettiin valmistaa Saksassa, jonne Walter Zapp oli paennut. Siellä hän kehitti mallin Minox A, joka on hieman alkuperäistä isompi mutta toisaalta puolta kevyempi, vain 70 gramman painoinen, kun monia messinki- ja teräsosia korvattiin alumiinisilla. Vuonna 1958 markkinoille tullut Minox B oli varustettu valotusmittarilla, ja sitä valmistettiin noin 350 000 kappaletta. Myöhempiä malleja olivat valotusautomatiikalla ja CdS-kennolla varustettu Minox C (1969), käsisäätöinen Minox BL (1969) ja paranneltu automaattimalli Minox LX (1978). Viimeinen Minox-malli oli muovirunkoinen Minox EC (1981), joita valmistettiin vuoteen 1995 saakka noin 150 000 kappaletta.


title: Minox

text: Minoxin filmikameroista suurimmaksi myyntimenestykseksi nousi 1970-luvun keskivaiheilla esitelty kinofilmiä käyttävä Minox 35, jota valmistettiin vuoteen 2004 saakka. Se loi uuden hyvin pienten kinokameroiden kategorian yhdessä kilpailijoidensa Olympus XA:n ja Rollei 35:n kanssa.


title: Yhdistetty talviolympialaisissa 2018 – joukkuekilpailu/4 × 5 km

text: Yhdistetyn joukkuekilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 22. helmikuuta 2018 Alpensia Ski Jumping Centressä ja Alpensian maastohiihtokeskuksessa, Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.


text:
Lähteet:
Lähteet:


title: Pyhän Olavin katolinen seurakunta

text: Pyhän Olavin katolinen seurakunta on Katolisen kirkon Suomessa seurakunta, jonka toiminta-alueena on Keski-Suomi. Seurakunnan keskuspaikka on Jyväskylä, jossa seurakunnalla on Pyhän Olavin kirkko.


title: Pyhän Olavin katolinen seurakunta

text: Luovutetussa Karjalassa toimineet Viipurin ja Terijoen katoliset seurakunnat yhdistettiin sotien jälkeen. Aluksi niiden keskus sijoitettiin Lahteen. Pian alettiin etsiä seurakunnalle keskeisempää paikkaa, jolloin keskuspaikaksi tuli Jyväskylä, jossa asui jo ennestään joukko katolilaisia. Vuonna 1943 hankittiin Vaasankadun varrelta talo, josta kunnostettiin pieni kappeli. Virallisesti Pyhän Olavin seurakunta perustettiin 1. lokakuuta 1949. Kappelin käytyä pieneksi seurakuntalaisten määrän kasvaessa hankittiin uusi tontti Yrjönkadulta, jonne rakennettu Pyhän Olavin kirkko vihittiin käyttöön 26. elokuuta 1962.


title: Pyhän Olavin katolinen seurakunta

text: Seurakunta oli hyvin laaja, kattaen Keski-Suomen, Etelä-Savon, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan alueet. Sen alue kuitenkin supistui huomattavasti 19. maaliskuuta 2016, kun Kuopiosta käsin toimiva Pyhän Joosefin katolinen seurakunta perustettiin. Siihen liitettiin Etelä- ja Pohjois-Savo sekä Pohjois-Karjala, jolloin Pyhän Olavin seurakunnan toimialueeksi jäi Keski-Suomi. Vuoden 2016 lopussa Pyhän Olavin seurakunnan jäsenmäärä oli 431.


title: Subi

text: Subi tarkoittaa henkilöä, joka nauttii seksuaalisesti alistumisesta BDSM-seksissä. Seksissä alistuminen tapahtuu ennalta sovituissa rajoissa.


title: Subi

text: Alistumista voi tapahtua sekä seksileikeissä, että arkielämässä.Alistuja alistuu alistajalleen eli masterille, joka päättää monesta asiasta alistujan elämässä sen mukaan, millainen suhde on. Alistuja voi kokea alistumisensa olevan lahja masterilleen.


title: Subi

text: Subi voi kantaa alistumisensa merkkinä kaulapantaa.


title: Guadalupe Ortiz de Landázuri

text:
Guadalupe Ortiz de Landázuri y Fernández de Heredia (12. joulukuuta 1916 Madrid – 16. heinäkuuta 1975 Pamplona) oli espanjalainen kemisti, professori ja Opus Dein jäsen.
Guadalupe Ortiz syntyi Madridissa. Hän sai nimekseen Guadalupe, sillä 12. joulukuuta vietetään Guadalupen Neitsyt Marian juhlapäivänä.


title: Guadalupe Ortiz de Landázuri

text: Hän valmistui lukiosta vuonna 1932 ja aloitti kemian opinnot vuonna 1933 Universidad Central de Madridissa. Huolimatta Espanjan sisällissodan syttymisen aiheuttamasta keskeytyksestä heinäkuussa 1936, hän suoriutui opinnoistaan. Aloittaessaan opintonsa naisia oli vuosikurssilla vain viisi. Saatettuaan opintonsa päätökseen vuonna 1941 Guadalupe Ortiz alkoi opettaa fysiikkaa ja kemiaa.


title: Guadalupe Ortiz de Landázuri

text:
Martinez de la Hozin mukaan Guadalupe Ortiz joutui tunnekuohun valtaan ja kuuli Jumalan äänen osallistuessaan messuun madridilaisessa kirkossa vuonna 1944. Ortiz piti tätä Jumalan kutsuna. Perheystävä antoi hänelle Opus Dein perustajan Josemaría Escriván yhteystiedot. Guadalupe Ortiz sai Escriválta hengellistä ohjausta. Escrivá opetti hänelle, että Kristuksen voi löytää ammatillisessa työssä ja arkielämässä.
Vuonna 1944 hän liittyi Opus Dein maallikkojäseneksi.


title: Guadalupe Ortiz de Landázuri

text: Josemaría Escrivá pyysi häntä vuonna 1951 aloittamaan Opus Dein naisten apostolisen työn Meksikossa. Siellä hän johti opiskelija-asuntolaa rohkaisten yliopisto-opiskelijoita laajentamaan inhimillistä ja kristillistä kasvatustaan sekä käyttämään tietojaan ja taitojaan muiden palvelemiseksi. Samanaikaisesti hän pyrki välittämään kristillisen uskonsa myös työssäkäyville naisille ja perheenäideille.


title: Guadalupe Ortiz de Landázuri

text: Vuonna 1956 Guadalupe Ortiz muutti Roomaan, mutta palasi pari vuotta myöhemmin Espanjaan. Hänellä oli sydänoireita, joiden takia hän joutui leikkaukseen. Hän jatkoi opetustointaan ja tutkimustyötään luonnontieteissä teknillisessä yliopistossa. Hän suoritti tohtorintutkinnon kemiasta vuonna 1965. Samanaikaisesti hän myös hoiti Opus Deissä kasvatus- ja hallinnollisia tehtäviä. Hänelle myönnettiin Juan de la Cierva -palkinto tutkijan työstään vuonna 1965.


title: Guadalupe Ortiz de Landázuri

text: Guadalupe Ortiz kuoli Pamplonassa vuonna 1975.


title: Guadalupe Ortiz de Landázuri

text: Paavi Franciscus ilmoitti, että Guadalupe Ortiz de Landázuri julistetaan autuaaksi Madridissa 18. toukokuuta 2019. Katolisessa kirkossa autuaaksi julistaminen on pyhäksi julistamisen ensimmäinen vaihe. Ihme, johon autuaaksi julistaminen perustuu, tapahtui vuonna 2002: rukoiltuaan Guadalupea pahanlaatuista ihosyöpää sairastaneen 76-vuotiaan miehen syöpäkasvain hävisi odottamattomasti ja äkillisesti.


title: Günther Stranner

text: Günther Stranner (s. 26. huhtikuuta 1967 Gmünd, Itävalta) on itävaltalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä, joka kilpaili vuosina 1984–1991. Hän edusti SV Villach -seuraa.


title: Günther Stranner

text: Stranner voitti hopeaa suurmäen joukkuekilpailussa hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 1985.


Naantalin luostarin lääke- ja yrttikirja on 1400-luvulla koottu, Naantalin luostarissa käytössä ollut lääkekirja. 16 käsikirjoitussivun mittainen kirja sisältyy osana laajempaan koodeksiin "Naantalin luostarin kirja", johon se on liitetty joskus vuoden 1442 jälkeen. Tekstin kirjoittajaa tai valmistuspaikkaa ei tiedetä. Se on voitu kirjoittaa Vadstenan luostarissa, mutta se voi olla myös Naantalin veljien tai sisarten käsialaa. Muinaisruotsiksi kirjoitettu Naantalin luostarin lääke- ja yrttikirja on Suomen vanhin kansankielinen lääkintää käsittelevä kirja.


title: Naantalin luostarin lääke- ja yrttikirja

text: Kirja esittelee kahdeksan parantavaa yrttiä tai muuta lääkeainetta ja kertoo niiden ominaisuuksista. Kirjassa käsiteltävät aineet ovat "thus"-suitsuke, katajanmarja, mirha, sinappi, koiruoho, nokkonen, myrtti ja majavanhausta. Kirjan tiedot on koottu ainakin Bartholomeus Anglicuksen 1200-luvulla laatimasta "De proprietatibus rerum" -teoksesta, Henrik Harpestrengin yrttikirjasta ja Plinius vanhemman vuonna 77 jaa. kirjoittamasta teoksesta "Naturalis historia".


title: Roni Nuttunen

text: Roni Nuttunen (s. 1990) on suomalainen pöytäjääkiekkoilija, joka edustaa Spjalerance-nimistä seuraa. Hän on voittanut kaksi maailmanmestaruutta vuosina 2007 ja 2009. Nuttunen on tällä hetkellä ITHF:n rankingissa sijalla 23. Nuttusta pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaimmista pöytäjääkiekkoilijoista.


title: Roni Nuttunen

text: Nuttunen aloitti pelaamisen vuonna 2000, ja pelasi vuosina 2004-2009 nuorten MM-kilpailuissa. Nuttunen voitti juniorivuosinaan 26 kertaa kultaa junioreiden Suomen ranking-kilpailuissa.


title: Roni Nuttunen

text: Nuttunen edusti Suomen pöytäjääkiekkomaajoukkuetta vuosina 2005-2012, kunnes piti kolme vuotta taukoa. Vuosina 2015-2017 hän pelasi vain muutaman turnauksen. Nuttusen tauko pöytäjääkiekosta päättyi maaliskuussa 2018.


title: Roni Nuttunen

text: Nuttusen uran parhaimmat vuodet olivat 2007-2012. Hän voitti tuona aikana kaksi maailmanmestaruutta ja dominoi ITHF:n maailmanrankingia totaalisesti.


title: Suomen Radioyhdistys

text: Suomen Radioyhdistys r.y. () oli Helsingissä vuonna 1923 perustettu yksityinen yhdistys, joka perustettiin ajamaan radion kuulijoiden etuja. Yhdistys myös välitti kuuntelulupia jäsenilleen.


title: Suomen Radioyhdistys

text: Suomen Radioyhdistys perusti yhdessä yksityisten yhteisöjen: Maataloustuottajain Keskusliiton, Suojeluskuntain Yliesikunnan, Maatalousseurojen Keskusliiton, Finlands Svenska Andelsförbundin, Työväen Kustannusliikkeiden Liiton, Suomen Sanomalehdenkustantajain Liiton ja Suomen Sanomalehtimiesten Liiton kanssa "O.Y. Suomen Yleisradio"n () (myöhemmin Yleisradio) omistaen sen vuoteen 1934 asti, jolloin voimaan tulleen radiolain myötä Yleisradiosta tuli 90 prosenttisesti valtionyhtiö ja monopoli.


title: Ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2013

text: Vuoden 2013 ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin Oulun Sankivaarassa 22.–24. maaliskuuta 2013. Kilpailujen järjestävä seura oli Oulun Hiihtoseura. Suomen-mestaruuksista kilpailtiin viesteissä, pikakilpailuissa ja yhteislähdöissä.


text: Päivämäärä: 22. maaliskuuta


text: Päivämäärä: 23. maaliskuuta


text: Päivämäärä: 24. maaliskuuta


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: S.I.L.I.-II eli Helsingin vuoden 1938 Suomen Ilmapuolustusliiton ilmailunäyttely (engl. Second International Aeronautical Exhibition in the league Air Defence of Finland SILI) oli Suomen ilmapuolustusliiton järjestämä toinen kansainvälinen ilmailunäyttely. Näyttely järjestettiin Helsingin Messuhallissa 14–22. toukokuuta 1938. Edellinen vastaava näyttely oli järjestetty Tukholmassa toukokuussa 1936. Näyttely kuului maailmannäyttelyjä järjestävän Bureau International des Expositions (BIE) - organisaation alaisuuteen. Näyttely oli ensimmäinen kansainvälisesti virallinen Suomessa järjestetty näyttely, sillä Suomi oli liittynyt juuri ennen näyttelyä kansainväliseen näyttelyunioniin. Näyttely oli suunnattu sekä alan ammattilaisille että suurelle yleisölle, ja tarkoituksena oli ilmailun tekeminen tunnetuksi. Lopullinen kävijämäärä nousi kymmeniin tuhansiin. Näytteilleasettajia oli 15:stä eri maasta, ja avajaisten 200:n kutsuvieraan joukossa olivat muun muassa presidentti Kallio, marsalkka Mannerheim sekä pääministeri Cajander.,


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: Suomen Ilmapuolustusliitto järjesti vuonna 1929 ensimmäisen kansainvälisen ilmailunäyttelyn Kaartin maneesissa Helsingissä. Näyttely oli menestys siitäkin huolimatta, että se järjestettiin ilman valtion tukea. Ensimmäisen näyttelyn saaman menestyksen innoittamana ilmailun harrastajat ryhtyivät toimiin uuden näyttelyn järjestämiseksi. Näyttelyn suunnittelu alkoi vuonna 1936, kun päätös järjestämisestä tehtiin. Suomen Ilmapuolustusliitto ryhtyi toteuttajaksi ja perusti päätoimikunnan, jonka puheenjohtajana toimi kauppaneuvos S. A. Harima, sekä näyttelytoimikunnan, jonka puheenjohtajana toimi diplomi-insinööri Gunnar Ståhle. Näyttelyarkkitehdiksi valittiin Aarne Ervi. Näyttelypaikaksi päätetyn Messuhallin tilat osoittautuivat näytteilleasettajien suuren kiinnostuksen takia riittämättömiksi, ja lisätiloja jouduttiin rakentamaan hallin ulkopuolelle. Toisena näyttelypaikkana oli juuri avatulla Malmin lentokentällä.


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: Osallistujamaita olivat: Suomi, Ruotsi, Saksa, Englanti, Ranska, Ruola, Latvia, Tšekkoslovakia ja Unkari.


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: Lentoyhtiöistä Aero Oy (nyk. Finnair), AB Aerotransport (nyk. Ruotsin SAS), British Airways, Det Danske Luftfartselskap (nyk. Tanskan SAS), K.L.M., Sabena, Lufthansa ja LOT.


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: Lentokonetehtaista olivat mukana Valtion lentokonetehdas (Tampere), Svenska Aeroplan AB (SAAB), ASJA (AB Svenska Järnvägsverkstädernas Aeroplanavdelning), Fokker, Arado, Heinkel, V.E.F, Zlin, Beneš-Mráz, Bristol


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - OH-HIPY 5, Grunau Baby IIa - Helsingin Ilmapuolustusyhdistyksen Purjelentokerho "Tölö"


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - OH-HIPY 6, Komar - Helsingin Ilmapuolustusyhdistyksen Purjelentokerho "Eira"


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - OH-RAUMA 2, Grunau Baby IIb - Rauman Seudun Ilmapuolustusyhdistys "Galkke"


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - F1, "Morane-Saulnier Parasol" eli Thulin typ D, Suomen Ilmavoimien ensimmäinen kone, joka oli "koottu koneen F1 runsaista varaosista ja koneen F3 runsaista jäännöksistä"


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - FK- , VL Fokker C.X, Valtion lentokonetehtaan II- tai III-sarjasta FK-91 - 111


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - VI-2, VL Viima II - Ilmavoimat


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - TU-163, VL Tuisku "Pilven Veikko" - Ilmavoimat


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - FR-81, Fokker D.XXI - Ilmavoimat


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - P1 (SE-AEY, s/n 3), Sparmann S 1-A ”Sparmannjagaren” Kone näyttää kuvissa melko uudelta, eikä siinä ole tunnuksia. Näytteilleasettaja oli ilmeisesti SAAB, koska se osti koneen valmistaneen firman (Sparmanns Flygplanverkstad) lokakuussa 1937.


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - SE-AGY (myöhemmin Ruotsin ilmavoimien Sk12 644), Focke-Wulf Fw 44 Stieglitz. Konetta valmistivat Ruotsissa CVV (Centrala Verkstaden i Västerås) ja ASJA (AB Svenska Järnvägsverkstädernas Aeroplanavdelning). ASJA rakensi keväällä 1938 valmiiksi 10 koneen sarjan ja tämä yksilö valmistui vain viikkoa ennen näyttelyn avajaisia.


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - YL-ABO V.E.F. I-12 (2-paikkainen)


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - OK-LZH, Zlin XII (s/n 220), Zlin. Kone rekisteröitiin Tšekkoslovakiassa 22.03.38


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - OK-BEY, Beneš-Mráz Be.51 Beta Minor - Beneš-Mráz -tehtaan oma kone.


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: Hallin yläkerrassa:


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - D-ODGY, Arado Ar 95W - Arado Flugzeugewerke.


title: SILI II -ilmailunäyttely 1938

text: - D-IEFC, Heinkel He 112B-1 - Heinkel Flugzeugwerke


title: Stas Namin

text: Stas Namin on venäläinen rockmuusikko ja kulttifiguuri. Hän perusti vuonna 1969 rockyhtyeen, Tsvety:n (ven. Цветы). Yhtye on tunnettu myös nimellä Stas Namin Group, ja se on ollut yksi merkittävimpiä venäläisen rockmusiikin pioneereja. Yhtye oli ensimmäinen rautaesiripun läpäissyt ja maailmankiertueelle päässyt neuvostoyhtye.


title: Stas Namin

text: Namin on myöhemmin elämässään toiminut tuottajana, valokuvaajana, taiteilijana, säveltäjänä, teatteri- ja elokuvaohjaajana sekä yrittäjänä. Vuonna 1987 hän perusti Stas Namin Centre (SNC) nimisen tuotantoyhtiön, joka on ensimmäisen venäläinen valtion kontrolloimaton yhtiö. Samana vuonna hän perusti toisen Gorky Park nimisen yhtyeen. Stas Namin Centressä on vieraillut monia kuuluisia länsimaisia taiteilijoita. Vuonna 1999 Naminin nimellä avattiin musiikki ja draamateatteri.


title: Stas Namin

text: Stas Namin, syntymänimeltään Anastas Alekseevitŝ Mikojan, syntyi vuonna 1951 Moskovassa. Perhe eli vahvasti sidoksissa politiikkaan ja musiikkiin.


title: Stas Namin

text: Naminin isoisä oli neuvostoliittolainen poliitikko Anastas Mikojan (1895-1978). Isä Aleksei Mikojan (1925-1986) toimi armeijan lentäjänä toisessa maailmansodassa. Äiti Nami Mikoyan oli muusikko, journalisti ja kirjailija. Hänen ystäväpiiriinsä kuului useita kuuluisia venäläisiä säveltäjiä ja esiintyjiä, jotka olivat yleisiä vieraita perheen kotona. Namin sai jo nuorena vaikutteita rock’n’roll musiikista, jota hän pystyi kuuntelemaan joiltain länsimaisilta radioasemilta. Nuori Mikojan opiskeli korkeatasoisessa Suvorovin sotakoulussa Moskovassa, jossa hän opetteli soittamaan kitaraa ja sai luvan perustaa ensimmäisen yhtyeensä. Bändi esiintyi koulun opiskelijoille ja upseeristolle.


title: Stas Namin

text: 1970-luvun alussa Tsvety-yhtye julkaisi levy-yhtiö Melodijan nimikkeellä kaksi singleä, joista ensimmäinen myi yli 7 milj. kopiota. Yhtye koki kuitenkin paljon vastarintaa valtiolta ja kulttuuriministeriö kielsi Tsvetyn nimen sekä toiminnan syyttäen yhtyettä länsimielisestä propagandasta sekä hippiaatteen levittämisestä. Yhtye koottiin uusiksi nimellä Stas Namin Group. Jatkuvasta suosiostaan huolimatta yhtyeen esiintyminen televisiossa ja radiossa kiellettiin eikä siitä mainittu lehdistössä.


title: Tangvayosaurus

text: Tangvayosaurus on sukupuuttoon kuollut sauropodeihin kuuluva dinosaurussuku, joka eli varhaisliitukauden Apt- ja Alba-vaiheilla. Se tunnetaan kahdesta osittaisesta luurangosta, jotka on löydetty Savannakhetin provinssista Laosista. Eläin on saanut lajiepiteettinsä "hoffeti" Laosista dinosauruksia 1940-luvulla löytäneen ja niistä lyhyitä raportteja julkaisseen Josué-Heilmann Hoffetin mukaan. "Tangvayosauruksen" kuvauksessa sukuun luettiin vasta löydetyn "T. hoffetin" lisäksi Hoffetin aiemmin löytämä "Titanosaurus falloti", mutta jälkimmäisen lisäämistä sukuun on pidetty ennenaikaisena ja se on vaikeasti perusteltavissa.


title: Tangvayosaurus

text: "Tangvayosaurus" kasvoi arviolta 19 metriä pitkäksi ja 17 tonnin painoiseksi. Sen luuranko oli tukevarakenteinen. "Tangvayosaurus" jakoi elinympäristönsä "Ichthyovenatorin" kanssa.


title: Afganistanin kansalliskirjasto

text: Afganistanin kansalliskirjasto (, ) on vuoden 2015 alussa Afganistanin hallituksen esittämä suunnitelma pääkaupunki Kabuliin rakennettavasta komeasta kansalliskirjastosta. Päinvastoin kuin jotkut lähteet arvioivat, Afganistanissa ei vielä ole varsinaista kansalliskirjastoa. Alkujaan vuosina 2015-2018 rakennettavaksi esitetyn kansalliskirjaston uudisrakennuksen toteuttamiseksi ei suunnitelmasta vastannut ministeriö (Ministry of Urban Development Affairs) tai maan hallitus kuitenkaan ollut budjetoinut vuodelle 2015 lainkaan valtion rahoitusta. Suunnitelman mukaan 23 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvoisiksi arvioituja rakennustöitä oltu vielä aloitettu kevääseen 2015 mennessä (eikä syksyyn 2018 mennessä).


title: Afganistanin kansalliskirjasto

text: Maata seurannut analyysiryhmä totesi perustellusti, että kirjastoverkon yleiseen tilan ja heikon lukutaidon kehittämiseen tulisi mieluummin panostaa. Kehittämiskohteina analyysiryhmä mainitsee esimerkiksi Kabulin yleisen kirjaston (). KPL oli vuonna 2015 Kabulin ainoa valtion omistama yleinen kirjasto ja maan vanhin julkinen kirjasto. Sen ohella kansalliskirjastolle tyypillisesti kuuluvia tehtäviä ovat hoitaneet muun muassa Kabulin yliopiston pääkirjasto ja yliopiston Afganistan-keskus (), joiden toiminnot ja kokoelmat vaatisivat samoin kehittämistä.


title: Supayalat

text: Supayalat (1859 tai 1860 – 1925) oli Burman eli nykyisen Myanmarin viimeisen kuninkaan Thibawin vaimo ja maan kuningatar. Supayalatin on usein kuvailtu käyttäneen maan todellista valtaa heikon miehensä kulisseissa. Burman Konbaung-dynastian itsenäisyys päättyi brittien vastaisessa kolmas anglo–burmalaisessa sodassa vuonna 1885. Hallitsijapari karkotettiin Intian Ratanagiriin. Thibaw kuoli vuonna 1916 ja Supayalatin sallittiin palata Burmaan kolme vuotta myöhemmin. Hän vietti lopun elämäänsä kotiarestissa köyhissä olosuhteissa Rangoonissa.


title: Supayalat

text: Supayalat syntyi eri lähteiden mukaan joko vuonna 1859 tai 1860. Hänen äitinsä oli Burman kuningas Mindonin leski Sinpyumashin. Supayalatin aviomies Thibaw oli Mindonin poika toisen vaimon kautta ja näin myös Supayalatin velipuoli. Thibaw nousi Burman kuninkaaksi isänsä kuoltua käydyn verisen valtaistelun jälkeen vuonna 1878. Thibawin nostattivat valtaan Burman hovi, jonka jäsenet pitivät nuorta kuningasta helposti ohjailtavana.


title: Supayalat

text:
Thibawia on pidetty isäänsä heikompana hallitsijana. Supayalatin ja ministeri Taingda Mingyin onkin katsottu käyttäneen todellista valtaa kuninkaan taustalla. Supayalatin uskotaan myös sekaantuneen miehensä 80–100 sukulaisen joukkomurhaan helmikuussa 1879. Hänen miehensä sai verilöylyn jälkeen pahan maineen, mutta samalla oli raivattu tieltä monet hänen mahdollisista kilpailijoistaan. Supayalat tunnettiin aikalaislähteissä julmana ja ahneena, sekä kateellisena miehelleen. On tosin mahdollista, että aikalaislähteet ovat liioitelleet hänen mainettaan. Supayalat itse kiisti useampaan otteeseen syyllisyytensä vuoden 1879 murhiin. Hänen vaikutusvaltansa mieheensä oli kuitenkin selvä. Supayalat esimerkiksi esti miestään ottamasta uusia vaimoja, kun taas esimerkiksi Mindonilla oli ollut yli sata jalkavaimoa. Thibawin valtakaudella Supayalatilla oli myös vaikutusta Burman hovin jyrkkään kantaan brittejä vastaan. Epäonnistunut diplomatia ja brittien provosointi esimerkiksi tullimaksuilla johti osaltaan kolmanteen ja viimeiseen anglo–burmalaiseen sotaan. Kyse oli kuitenkin myös valtakamppailusta brittien ja Ranskan välillä.
Brittijoukot hyökkäsivät Burmaan vuonna 1885, kun burmalaiset olivat kieltäytyneet noudattamasta brittien antamaa uhkavaatimusta esimerkiksi maan ulkopolitiikan hallinnasta. Lyhyen sodan päättyessä britit saapuivat maan pääkaupunki Mandalayihin 28. marraskuuta. He valtasivat Mandalayn Kultaisen palatsin ja vangitsivat hallitsijaparin. Supayalat, Thidaw ja parin tyttäret karkotettiin Brittiläisen Intian Ratanagiriin. Tuhannet burmalaiset olivat seuraamassa hallitsijaparin siirtoa Mandalaysta heidät Intiaan vieneelle laivalle Iravadi-joella. Thidaw kuoli sydänkohtaukseen Intiassa vuonna 1916. Kolme vuotta myöhemmin Supayalatin sallittiin palata Burmaan. Hän vietti loppuelämänsä kotiarestissa Rangoonissa. Burmassa hänestä tuli nousevan kansallisen liikkeen tärkeä symboli ja hän säilytti brittienvastaiset mielipiteensä loppuunsa saakka. Tästä huolimatta hän eli Rangoonissa varsin köyhissä olosuhteissa. Supayalat kuoli vuonna 1925 ja hänelle järjestettiin juhlalliset hautajaiset.


title: Supayalat

text: Supayalat sai Thibawin kanssa kaikkiaan kuusi lasta. Parin ainoa poikalapsi kuoli vain kuuden kuukauden ikäisenä. Kirjailija F. Tennyson Jesse kuvaili Supayalatia teoksessaan "The Lacquer Lady".


title: Romane Dieu

text: Romane Dieu (s. 19. joulukuuta 2000 Albertville, Ranska) on ranskalainen mäkihyppääjä.


title: Romane Dieu

text: Dieu aloitti kansainvälisen uransa vuonna 2015. Hän osallistui mäkihypyn maailmancupiin ensi kertaa 28. tammikuuta 2017.


title: Yleisurheilun GP-kisat 2019

text: Yleisurheilun GP-kisat järjestetään vuonna 2019 kuudella paikkakunnalla: Lahdessa, Jyväskylässä, Tampereella, Lapinlahdella, Joensuussa ja Espoossa.


title: Yleisurheilun GP-kisat 2019

text: Jyväskylä, Tampere ja Lapinlahti kuuluvat myös EAA:n "Area Permit" sarjaan. Joensuu kuuluu lisäksi EAA:n "Classic Permit" sarjaan.


title: Yleisurheilun GP-kisat 2019

text:
Lajit
Miehet: 100m, 1500m, 3000m ej, seiväs, pituus, keihäs
Naiset: 200m, 1500m, 5000m, 100m aj, kuula, kiekko


title: Demaratos

text: Demaratos (, , ) voi viitata seuraaviin:


title: Puerto Ayora

text: Puerto Ayora on Galápagossaarten suurin kaupunki. Vuoden 2015 tietojen mukaan siellä asui 46,8 prosenttia saariryhmän asukkaista. Asukasluku oli siis noin 11 800.


title: Puerto Ayora

text: Puerto Ayora sijaitsee Santa Cruzin saaren eteläosassa Bahía de la Academia -lahden rannalla. Puerto Ayoran pinta-ala vuonna 2009 oli noin 2,65 neliökilometriä.


title: Puerto Ayora

text: Puerto Ayoran kaupunkikuva muistuttaa tavallista ecuadorilaista rannikkokaupunkia. Matkailu on tärkeä elinkeino. Galápagossaarten päälentokenttä on Baltran saarella noin tunnin matkan päässä Puerto Ayorasta.


title: Puerto Ayora

text: Matkailun lisääntyminen on aiheuttanut myös ympäristöongelmia. Nopeasti kasvaneessa kaupungissa on epämääräisiä lähiöitä ja puolivlamiita hotelleja, suurin osa jätevedestä päätyy mereen käsittelemättä ja pohjavesi on likaantunut. Satamassa on paljon veneitä ja maissa avolavapakettiautoja turistien kuljettamista varten.


title: Amagasakin junaonnettomuus

text: Amagasakin junaonnettomuus () tapahtui 25. huhtikuuta 2005, kun Amagasakia lähestynyt JR Nishi-Nihonin pikajuna suistui kaarteessa raiteilta. Juna törmäsi radan vieressä olleeseen asuinkerrostaloon. Kaksi etummaista vaunua päätyi kerrostalon parkkihalliin ja murskautui pahoin. Kolmas vaunu pysähtyi rakennuksen ulkoseinää vasten. Kaksi muuta vaunua suistui raiteilta, mutta ei törmännyt rakennukseen. Junan kaksi viimeistä vaunua jäivät raiteille. Onnettomuudessa kuoli junan kuljettaja ja 106 matkustajaa. Lisäksi 562 matkustajaa loukkaantui.


title: Amagasakin junaonnettomuus

text: Onnettomuuden välitön syy oli ylinopeus: juna kulki mutkassa 116 km/h nopeudella, kun rajoitus oli 70 km/h. Ylinopeuteen johti matkalla aiemmin tapahtunut kuljettajan virhe. Itamin rautatieasemalla juna pysähtyi 72 metriä liian pitkälle ja jäi siksi noin 80 sekuntia aikataulusta jälkeen. Junan kuljettaja Ryūjirō Takami yritti ottaa myöhästymistä kiinni, ja juna kulki virheen jälkeen yli 120 km/h nopeudella. Amagasakin rautatieasemaa edeltävässä mutkassa Takami käytti jarrua vasta 16–22 sekuntia myöhemmin kuin olisi pitänyt, ja juna suistui raiteilta.


title: Amagasakin junaonnettomuus

text: Junayhtiö JR Nishi-Nihonilla oli käytäntönä laittaa virheitä tehneet kuljettajat "nikkin kyōiku" -nimellä tunnettuun uudelleenkoulutusohjelmaan. Todellisuudessa "nikkin kyōikun" tarkoitus ei ollut parantaa kuljettajien ajotaitoa, vaan se oli lähinnä rangaistus. Takami oli ollut "nikkin kyōikussa" aiemmin. Onnettomuuden aikaan hän oli todennäköisesti huolissaan siitä, miten saisi virheensä ja myöhästymisen selitettyä, jotta välttäisi rangaistukset, eikä hän siksi keskittynyt riittävästi junan kuljettamiseen.


title: Amagasakin junaonnettomuus

text: Onnettomuusjunassa oli seitsemän vaunua. Vaunujen tarkemmat tiedot sekä kuolleiden ja loukkaantuneiden jakautuminen vaunuittain löytyvät oheisesta taulukosta.


title: Amagasakin junaonnettomuus

text: JR Nishi-Nihonin pikajunan 5418M reitti kulki Takarazukan rautatieasemalta Doshisha-maen rautatieasemalle Fukuchiyama-linjaa pitkin. Matkalla junan oli tarkoitus pysähtyä muun muassa Itamin rautatieasemalla. Juna pysähtyi kuitenkin Itamissa noin 72 metriä liian pitkälle ja joutui peruuttamaan takaisin laiturille. Juna jäi tämän vuoksi noin 80 sekuntia aikataulusta jälkeen.


title: Amagasakin junaonnettomuus

text: Juna lähti Itamista kello 9.16.10. Ottaakseen myöhästymistä kiinni kuljettaja ajoi ylinopeutta: junan nopeus nousi 124–125 km/h:iin, kun suurin sallittu nopeus oli 120 km/h. Juna ohitti Tsukaguchin rautatieaseman kello 9.18.22, jolloin aikataulusta oltiin jäljessä enää 72 sekuntia. Tsukaguchin asemalaiturin päässä, jossa jarrutus olisi tullut aloittaa, nopeutta oli 122 km/h.


title: Amagasakin junaonnettomuus

text: Tsukaguchin aseman jälkeen alkoi oikealle kääntyvä mutka, jossa nopeusrajoitus oli 70 km/h. Juna tuli mutkaan 116 km/h nopeudella. Kuljettaja aloitti jarrutuksen kello 9.18.50. Nopeus hidastui 105 km/h:iin, mutta ensimmäinen vaunu kallistui vasemmalle ja suistui raiteilta kello 9.18.54.


title: Amagasakin junaonnettomuus

text: Vaunut 1–5 suistuivat onnettomuudessa raiteilta. Ensimmäinen ja toinen vaunu syöksyivät asuinkerrostalon parkkihalliin ja murskautuivat pahoin, kolmas vaunu jäi rakennuksen ulkopuolelle ja neljäs ja viides vaunu kolmannen taakse. Kaksi viimeistä vaunua pysyi raiteilla. Viimeinen vaunu pysähtyi kello 9.19.04.


title: Miha Šimenc

text: Miha Šimenc (s. 21. joulukuuta 1995) on slovenialainen maastohiihtäjä.


title: Miha Šimenc

text: Šimenc sijoittui nuorten MM-kilpailuissa perinteisen hiihtotavan sprintissä kymmenenneksi 2015. Nuorten talviolympialaisissa 2012 hän oli 10 kilometrin perinteisen kilpailussa seitsemäs. Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla 2013 hän sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä kuudenneksi ja 7,5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa kahdeksanneksi. Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2017 hän oli perinteisen sprintissä kymmenes.


title: Miha Šimenc

text: Šimenc on kilpaillut aikuisten arvokilpailuissa Lahden MM-kilpailuista 2017 lähtien. Hän on sijoittunut henkilökohtaisilla matkoilla parhaimmillaan 32:nneksi Pyeongchangin olympialaisten 2018 perinteisen hiihtotavan sprintissä. Parisprintissä hän on ollut parhaimmillaan kolmastoista Lahden MM-kilpailuissa 2017.


title: Miha Šimenc

text: Šimenc kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Rukalla marraskuussa 2015. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan 22:s Tour de Skihin kuuluneessa Val Mustairin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2016. Yksittäisessä maailmancupkilpailussa hän oli pisteillä ensimmäisen kerran oltuaan 23:s Dresdenin vapaan hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2018. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 19:nneksi Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2018.


title: Janez Lampič

text: Janez Lampič (s. 27. syyskuuta 1996) on slovenialainen maastohiihtäjä.


title: Janez Lampič

text: Lampič sijoittui nuorten MM-kilpailuissa parhaimmillaan perinteisen hiihtotavan sprintissä 13:nneksi ja 4 × 5 kilometrin viestissä kahdeksanneksi 2015. Aikuisten arvokilpailuihin hän on osallistunut Lahden MM-kilpailuista 2017 lähtien. Henkilökohtaisilla matkoilla hän on sijoittunut parhaimmillaan 37:nneksi vapaan hiihtotavan sprintissä ja parisprintissä 13:nneksi, molemmat Lahden kisoissa.


title: Janez Lampič

text: Lampič kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Planicassa tammikuussa 2016. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan yhdestoista Drammenin perinteisen hiihtotavan sprintissä maaliskuussa 2017. Se on edelleen hänen paras maailmancupsijansa.


title: Erik Lodenius

text: Helge Erik Gustaf Lodenius (18. elokuuta 1913 Turku – 11. lokakuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja. Hänen isänsä oli päätoimittaja Elias Lodenius ja poikansa toimittaja Peter Lodenius.


title: Erik Lodenius

text: Lodenius tuli vuonna 1937 "Nyland"-lehden palvelukeen, ja hän oli lehden päätoimittajana 1941–1945. Hän oli sitten Ruotsalaisen kansanpuolueen asiamiehenä 1945–1947 ja "Österbottningen"-lehden päätoimittajana 1947–1949. Lodenius oli "Hufvudstadsbladet"-lehden taloustoimittajana 1949–1975 ja kirjoitti lehden pääkirjoituksia vuodesta 1965 alkaen sekä oli vt. päätoimittajana vuodesta 1968 alkaen. Lodenius kirjoitti myös useita yrityshistoriikkeja.


title: Win Myint

text: Win Myint (ဝင်းမြင့်) s. 8. marraskuuta 1951) on burmalainen poliitikko ja entinen vanki, joka palvelee maansa 10. presidenttinä alkaen 30. maaliskuuta 2018. Hän oli Myanmarin edustajainhuoneen puhemies vuosina 2016-2018. Hän toimi lisäksi parlamentin edustajainhuoneen (Pyithu Hluttaw) jäsenenä vuodesta 2012 vuoteen 2018. Win Myintiä pidetään Aung San Suu Kyi:n tärkeänä liittolaisena. Tämä on Myanmarin todellinen johtaja, mutta ei voi perustuslain mukaan toimia presidenttinä.


title: Win Myint

text: Win Myint kuuluu Myanmarin suurimpaan etniseen ryhmään bamareihin. Hän syntyi Nyaung Chaung kylässä, Danubyu, Ayeyarwadyn alueella, vanhemmille Tun Kyin ja Daw Kuin. Hän valmistui kandidaatiksi pääaineenaan geologia Rangoonin yliopistosta. Hän on naimisissa Cho Chon kanssa ja parilla on yksi tytär, Phyu Phyu Thin.


title: Win Myint

text: Valmistuttuaan geologiasta Rangoonin yliopistosta, Win Myint toimi lakimiehenä Myanmarin ylemmissä oikeusasteissa. Hänet vangittiin hänen roolistaan 8.8.88-kapinassa elokuussa 1988, jolloin oppoistio nousi kenraali Ne Winiä vastaan.


title: Win Myint

text: Myint pääsi vankilasta ajoissa osallistuakseen Myanmarin vuoden 1990 vaaleihin, jotka sotilasjohto myöhemmin mitätöi. Hän tuli valituksi parlamenttiin, mutta ei koskaan saanut ottaa tehtävää vastaan.


title: Win Myint

text: Hän aloitti poliittisen uransa Myanmarin täytevaaleissa vuonna 2012. Hän pääsi Pyithu Hluttawiin eli alahuoneeseen Pathein vaalipiiristä, ja nousi parlamentin lakivaliokunnan sihteeriksi. Vuonna 2015 hän pääsi jälleen alahuoneeseen, nyt Tamwen vaalipiiristä. Hän toimi edustajainhuoneen puhemiehenä vuosina 2016-2018.


title: Win Myint

text: Kun Htin Kyaw erosi Myanmarin presidentin virasta, Win Myint erosi puhemiehen paikalta 21. maaliskuuta 2018. Siirto oli monien mielestä valmistautumista siihen, että Myintistä tulisi Kansallisen demokratialiiton presidenttiehdokas. Häntä seurasi hänen varapuhemiehensä T Khun Myat. Parlamentti valitsi Win Myintin presidentiksi 28. maaliskuuta 2018. Häntä äänesti 403 maan kaikkiaan 636 kansanedustajasta.


title: Turo Sipilä

text: Turo Sipilä (s. 26. helmikuuta 1997) on suomalainen maastohiihtäjä.


title: Turo Sipilä

text: Sipilä sijoittui Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla 2015 perinteisen hiihtotavan sprintissä 13:nneksi ja 4 × 5 kilometrin sekaviestissä neljänneksi. Nuorten MM-kilpailuissa 2017 hän oli perinteisen hiihtotavan sprintissä yhdeksäs.


title: Turo Sipilä

text: Sipilä kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Rukalla marraskuussa 2018. Hän sai heti ensimmäisen maailmancupin pisteensä oltuaan perinteisen hiihtotavan sprintissä 30:s.


title: Golden Spirit Angels

text: Golden spirit Angels on naisten edustustason cheerleadingjoukkue Helsingistä. Se on voittanut Suomenmestaruudden sekä Euroopanmestaruuden useita kertoja.


title: Maude Adams

text: Maude Ewing Adams Kiskadden (11. marraskuuta 1872 – 17. heinäkuuta 1953), ammatillisesti tunnettuna "Maude Adams" oli amerikkalainen Belle Époque-aikakauden näyttelijätär, joka saavutti suurimman menestyksensä Peter Pan-hahmona, näytellen roolia ensiksi 1905 Peter Panin Broadway-tuotannossa "The Boy Who Wouldn't Grow Up". Adamsin persoonallisuus viehätti suurta yleisöä ja auttoi häntä tulemaan aikansa menestyksekkäimmäksi ja parhaiten palkatuksi esiintyjäksi vuosittaisena tulonaan yli miljoona dollaria huipulla ollessaan.


title: Jakob Johansson

text: Jakob Valdemar Olsson Johansson (s. 21. kesäkuuta 1990 Trollhättan) on ruotsalainen jalkapalloilija, joka on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Ligue 1:ssä pelaavaa Rennesiä. Tämän lisäksi hän kuuluu Ruotsin jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Carin Holmberg

text: Carin Holmberg (s. 13. tammikuuta 1982) on ruotsalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä, jonka ura päättyi vuonna 2001. Hän edusti Domnarvets GoIF-nimistä urheiluseuraa. Hänen paras sijoituksensa maailmancupissa on maaliskuulta 2001, kun hän oli 16. Oslossa hiihdetyssä 30 kilometrin perinteisen hiihtotyylin kilpailussa. Holmberg osallistui Lahden MM-hiihtoihin vuonna 2001, jossa sijoittui 10 kilometrin perinteisen kilpailussa sijalle 21. Lisäksi hän saavutti nuorten MM-hiihdoista yhden mitalin, oltuaan viiden kilometrin perinteisen kilpailussa pronssilla vuoden 2001 kilpailuissa Puolassa.


title: Otto Schrimpel

text: Otto Maria Franz Schrimpel (s. 29. heinäkuuta 1895 Hohenelbe, Itävalta-Unkari) oli tšekkoslovakialainen mäkihyppääjä.


title: Otto Schrimpel

text: Schrimpel osallistui ensimmäisiin hiihdon maailmanmestaruuskilpailuihin 1925 ja sijoittui neljänneksi. Kilpailu jäi hänen ainoakseen MM-tasolla.


title: Ulappamonni

text: Ulappamonni ("Ageneiosus inermis") on nahkamonnien heimoon kuuluva makeanveden kala, joka elää Etelä-Amerikassa. Laji painaa noin 3 kilogrammaa. Ulappamonni voi kasvaa parhaimillaan 65 senttimetrin mittaiseksi. Käyttää ravinnokseen pikkukaloja ja äyriäisiä. Ulappamonnin liha on arvostettua sen hyvän maun vuoksi. Laji elää trooppisissa, 22–24 celsiusastetta lämpimissä vesissä. Carl von Linné kuvasi lajin vuonna 1766.


title: Mameli-luokka

text: Mameli-luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston neljän sukellusveneen muodostama alusluokka, jonka alukset palvelivat toisessa maailmansodassa.


title: Mameli-luokka

text: Cavallinin ja Tosin suunnittelemat alukset olivat esikuvina useille Italian kuninkaallisen laivaston myöhemmille avomerikelpoisille sukellusveneluokille ja samalla luokan alukset olivat ensimmäiset avomerikelpoiset italialaiset sukellusveneet ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Luokan suunnittelussa otettiin huomioon sodassa sekä sotakorvauksina Saksalta saaduista sukellusveneistä saadut kokemukset. Luokan alusten rakennustyöt aloitettiin 1925 ja ne valmistuivat 1929.


title: Mameli-luokka

text: Alusten uppouma pinnalla oli 810 ja sukelluksissa 993 tonnia. Niiden pituus oli 64,60, leveys 6,51 ja syväys 4,30 metriä. Alusten aseistuksena oli keulassa neljä ja perässä kaksi 533 millimetrin torpedoputkea. Ainoastaan keulan putkiin oli torpedotäyttö aluksen varastoissa eli aluksella oli kymmenen torpedoa. Lisäksi aluksilla oli 102 millimetrin 35 pituuskaliiperin kansitykki ja ilmatorjunta-aseina kaksi 13,2 millimetrin ilmatorjuntakonekivääriä. Miehistöä aluksilla oli 49 henkeä.


title: Mameli-luokka

text: Alusten voimanlähteenä oli pinta-ajossa kaksi 1500 hevosvoiman Tosi-dieselmoottoria, jotka oli kytketty kumpikin omaan akseliin. Sukelluksissa käytettiin samoin akseleihin kytkettyjä 550 hevosvoiman CGE-sähkömoottoreita. Alusten suunniteltu nopeus pinta-ajossa oli 17,2 ja sukelluksissa 7,7 solmua. Aluksilla oleva 48 tonnin polttoainevarasto mahdollisti pinnalla 8 solmun nopeudella 3500 ja sukelluksissa neljän solmun nopeudella 65 merimailia.


title: Mameli-luokka

text: Alusten suunniteltu sukellussyvyys oli etriä, mutta "Mameli" saavutti maaliskuun 1929 sukelluskokeissa etriä. Alusten ohjattavuus pinnan alla oli hyvä, mutta ne olivat pinta-ajossa epävakaita. Ongelman korjaamiseksi aluksiin asennettiin kylkiin laajennukset, mitkä laskivat alusten nopeuden pinta-ajossa viiteentoista ja sukelluksissa 7,25 solmuun.


title: Maksim Karpov

text: Maksim Karpov (s. 19. lokakuuta 1991 Tšeljabinsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija, joka edustaa KHL-seura SKA Pietaria. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Karpov laukoo vasemmalta. Hän on pelannut aikaisemmin myös Dinamo Moskovan riveissä.


title: Maksim Karpov

text: Karpov aloitti pelaajauransa Tselmet Tseljabinskin paidassa. Muutaman VHL-kauden jälkeen Karpov solmi KHL-sopimuksen Dinamo Moskovan kanssa. Parin kauden jälkeen hän siirtyi SKA Pietariin kaudeksi 2015–16. Hän jatkaa Pietarin SKA:ssa vuoteen 2019 asti.


title: Christer Johansson

text: Christer Johansson (s. 11. marraskuuta 1950 Bjurholm, Västerbotten, Ruotsi) on ruotsalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä, joka kilpaili 1970-luvulla.


title: Christer Johansson

text: Johansson voitti kultaa hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 1978 Lahdessa miesten 4 × 10 kilometrin viestissä Ruotsin joukkueessa.


title: Pisani-luokka

text: Pisani-luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston neljän sukellusveneen muodostama alusluokka, jonka alukset palvelivat toisessa maailmansodassa.


title: Seiji Aochi

text: Seiji Aochi (21. kesäkuuta 1942 Otaru, Japani – 14. elokuuta 2008) oli japanilainen mäkihyppääjä.


title: Seiji Aochi

text: Aochi sijoittui vuoden 1968 talviolympialaisten suurmäen kilpailussa 26:nneksi. Vuoden 1972 talviolympialaisissa Sapporossa hän sai pronssia normaalimäen kilpailusta, jossa Japani saavutti kolmoisvoiton.


title: Petr Holík

text: Petr Holík (s. 3. maaliskuuta 1992 Zlín, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka edustaa Extraligassa pelaavaa HC Kometa Brnoa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Holík laukoo vasemmalta. Hän on kaksinkertainen Extraligan mestari.


title: Petr Holík

text: Holíkin ensimmäinen seura Tšekin pääsarjatasolla oli PSG Zlín, jossa hän pelasi vuosina 2010-2017. Kaudella 2015–2016 hän rikkoi piste-ennätyksensä nakuttamalla 41 tehopistettä 52:ssa ottelussa. Hän siirtyi KHL:n Severstaliin, jossa hän ehti pelata 10 ottelua tehoin 1+2=3. Hän siirtyi takaisin Extraligaan, HC Kometa Bron riveihin kaudeksi 2018–19.