title: Denis Mukwege

text: Vuonna 2012 Mukwege joutui murhayrityksen kohteeksi. Hänen henkivartijansa sai surmansa, mutta hän itse selvisi hengissä. Tapauksen vuoksi hän muutti maanpakoon vaimonsa ja heidän kahden tyttärensä kanssa Belgiaan mutta palasi seuraavana vuonna jatkamaan toimintaa.


title: Denis Mukwege

text: Mukwege on pitänyt puheen Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa seksuaalisesta väkivallasta vuosina 2008 ja 2012. Hän sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 2018 yhdessä Nadia Muradin kanssa.


title: Korpiliekosammal

text: Korpiliekosammal ("Rhytidiadelphus subpinnatus") on liekosammalten sukuun kuuluva laji. Varsi on litteän puoleinen ja siinä on hieman sulkamaisia haaroja. Lehdet ovat kapeakärkisiä ja kärjet kääntyvät taaksepäin. Lehdet ovat vihreitä, mutta varressa on punaruskeaa väriä. Kasvusto on mattomaista ja löyhää. Korpiliekosammalta esiintyy korpimetsissä, tuoreissa lehtometsissä ja puronvarsilla.


title: Matosammal

text: Matosammal ("Pseudocalliergon trifarium") on jalosammalten sukuun kuuluva laji. Lajin nimen mukaisesti varsi on matomainen, siinä on erittäin vähän haaroja ja sen kärki on pyöreä. Lehdet ovat muodoltaan pyöreän puoleisia, kalansuomun kaltaisia ja sijaitsevat varressa limittäin. Väriltään sammal on yläosasta kellanvihreän tai ruskean sävyinen ja alaosasta tummempi. Matosammalta esiintyy rimpiletoilla.


title: Niittyhavusammal

text: Niittyhavusammal ("Thuidium recognitum") on lehtohavusammalten sukuun kuuluva laji. Varsi on pitkä ja siinä on kaksin- tai kolminkertaisia haaroja. Varsi on vaaleanvihreä, hieman kellanruskea ja muodoltaan sulkamainen ja litteä. Lehdissä on poimuja ja niiden tyvet ovat leveät. Niittyhavusammalta tavataan enimmäkseen Etelä-Suomessa ja sitä esiintyy tuoreissa korpimetsissä, varsinkin paikoissa, missä on lähellä lähteitä, sekä lehtojen kaltaisissa metsissä.


title: FS Châteaurenault (1868)

text: Châteaurenault oli Ranskan laivaston vuonna 1868 vesillelaskettu puurunkoinen parkkitakiloitu risteilijä. Alus oli nopeampi kuin aikakautensa muut ranskalaisvalmisteiset kokoisensa korvetit.


title: FS Châteaurenault (1868)

text: Alus tilattiin Augustin Normandilta Le Havresta ja sen köli laskettiin 19. marraskuuta 1866. Alus laskettiin vesille 20. heinäkuuta 1868 ja se otettiin palvelukseen 1. syyskuuta 1869.


title: FS Châteaurenault (1868)

text: Aluksen aseistukseksi vaihdettiin myöhemmin seitsemän 140 mm modèle 1870 -tykkiä ja neljä 37 mm tykkiä. Vuonna 1874 alus luokiteltiin uudelleen 2. luokan risteilijäksi (). Alus luokiteltiin vuonna 1892 3. luokan risteilijäksi ja se poistettiin alusluettelosta 16. toukokuuta 1892.


title: Yhteisetuus

text: Yhteisetuus tarkoittaa Suomen verotuksessa eräitä itsenäisiä verovelvollisia. Yhteisetuuksia ovat yhteismetsä, tiekunta ja osakaskunta (kalastuskunta ja jakokunta) ja muu niihin verrattava yhteenliittymä.


title: Yhteisetuus

text: Yhteisetuus maksaa tuloistaan tuloveroa. Kuten muutkin verovelvolliset, yhteisetuus voi saada elinkeinotuloa, maatalouden tuloa tai henkilökohtaista tuloa.


title: Yhteisetuus

text: Tiekunta poikkeaa muista yhteisetuuksista siten, että tiekunta ei maksa yksityistielain (Laki yksityisistä teistä 358/1962) nojalla perimistään tuloista veroa. Muista tuloistaan se maksaa tuloveroa.


title: Yhteisetuus

text: Osakas saa mahdollisen tulo-osuutensa yhteisetuudesta ilman lisäveroseuraamuksia. Osakasta kuitenkin verotetaan siitä tulosta, jonka hän saa yhteisetuuteen kuuluvan oikeuden tai osuuden luovutuksesta.


title: Yhteisetuus

text: Muita yhteisetuuteen verrattavia käsitteitä ovat verotuksessa mm. "luonnollinen henkilö", yhteisö ja yhtymä.


title: Våmbin kirkko

text: Våmbin kirkko () on Ruotsissa Skövden kunnassa sijaitseva rakennus. Se on rakennettu Skövden vanhin kirkko ja on rakennettu 1100-luvun puolivälissä romaaniseen tyyliin. Se on myös Skövden pienin kirkko, sinne mahtuu 50 ihmistä.


title: Våmbin kirkko

text: Kirkossa on useita keskiaikaisia puuveistoksia. Noin vuodelle 1200 ajoitettu krusifiksi on epätavallinen, koska siinä yhdistyy kaksi keskiaikaista perinnettä, Kristus voittajana ja kärsivä Kristus. Lisäksi kirkossa on kaksi Madonnan kuvaa, joista toinen on 1200-luvulta ja toinen 1400-luvulta. Vanhempi on pahasti vahingoittunut.


title: Ida O’Mahoney

text: Ida O’Mahoney on suomalainen juniorikokki. Hän nousi julkisuuteen voitettuaan Suomen ensimmäisen Junior MasterChef -tittelin. Voiton jälkeen hän on ollut esiintymässä lukuisissa tapahtumissa, kuten Satakunnan Messuilla , Turun Ruoka- ja viinimessuilla ja Hong Kongin musiikki- ja ruokafestivaaleilla. Hän myös juontaa omaa nimeään kantavaa Idan puutarha -nimistä televisio-ohjelmaa MTV Junior -kanavalla. Idan Puutarhaohjelma pääsi finaaliin formaatti-Finlandia-kilpailussa ja se oli ehdolla vuoden 2014 Venlagaalassa kategoriassa lasten- ja nuorten ohjelmat.


title: Ida O’Mahoney

text: Ida O’Mahoney muutti perheensä kanssa Irlannista Suomeen vuonna 2008 8-vuotiaana. Hän asui voiton aikaan Merimaskussa Naantalissa. Nykyään O’Mahoney asuu Helsingissä ja käy Kallion ilmaisutaitolukiota.


title: World Championship of Online Poker

text: World Championship of Online Poker (WCOOP) on maailman suurin netissä pelattava pokeriturnaussarja, jonka järjestää internetin suurin pokerihuone, Pokerstars. Sarjaa on järjestetty vuodesta 2002 ja sen tarkoitus on olla eräänlainen vastine World Series of Pokerille.


title: World Championship of Online Poker

text: Turnauksien sisäänostot vaihtelevat sadoista dollareista tuhansiin dollareihin asti ja pelimuotoja on useita erilaisia. Wcoopin pääturnauksessa pelimuotona on No limit Texas Hold'em.


title: World Championship of Online Poker

text: Jokaisen Wcoop-sarjan turnauksen voittaja saa palkintorahojen lisäksi itselleen myös 14 karaatin kultaisen rannekkeen.


title: World Championship of Online Poker

text: Suomalaisista parhaiten Wcoopissa on menestynyt Jani "Kiiski" Vilmunen, joka on voittanut Wcoopissa kaksi ranneketta. Eniten rannekkeita Wcoopissa on saavuttanut amerikkalainen pokeriammattilainen Dan Kelly, joka on voittanut neljä Wcoop-titteliä.


title: Välkekorento

text: Välkekorento ("Somatochlora metallica") on Suomessa yleinen kiiltokorentoihin kuuluva sudenkorento.


title: Välkekorento

text: Välkekorento on varsinkin nuorena metallisen kiiltävä. Kiilto kuitenkin heikkenee vanhemmiten. Lajilla on kasvojensa sivuilla keltaiset laikut, joiden välillä kulkee keltainen juova. Välkekorennolla ei ole takaruumiissa paljon keltaisia laikkuja kuten täpläkiiltokorennolla. Naaraan sukuaukon suojus on huomattavan pitkä ja terävä.


title: Välkekorento

text: Välkekorennon takaruumis on 35–43 mm pitkä ja takasiipi 34–38 mm pitkä.


title: Välkekorento

text: Aikuisia välkekorentoja tavataan Suomessa kesäkuun alkupuoliskolta syyskuun puoliväliin. Päälentoaika ajoittuu kesä-heinäkuun vaihteesta elokuun puoleenväliin.


title: Välkekorento

text: Välkekorento laskee munat lennossa pitkällä ja terävällä sukuaukon suojuksellaan. Muninta tapahtuu rahkasammaleeseen, turvepenkereeseen tai toisinaan sammaleiselle kivelle. Naaras kastaa ajoittain munanasetintaan veteen muninnan aikana.


title: Välkekorento

text: Välkekorento elää yleisenä Pohjois- ja Keski-Euroopassa sekä Siperiassa Sahalinille asti. Suomessa lajia tavataan lähes koko maassa, ja se on monin paikoin yleinen ja runsas.


title: Välkekorento

text: Lajin tavallista elinympäristöä ovat monenlaiset seisovat ja hitaasti virtaavat vedet, kuten ojat, purot ja pienet joet sekä lammet ja järvet.


title: David Tukiçi

text: David Tukiçi (s. 1956, Shkodër) on albanialainen laulaja ja säveltäjä. Vuonna 1969 hän voitti 13-vuotiaana Festivali i Këngës-laulukilpailun kappaleella "Dhuratë për ditëlindje". Vuosina 1982-1992 hän toimi Albanian yleisradioyhtiö RTSH:n sinfoniaorkesterin johtajana.


title: Aminokapronihappo

text: Aminokapronihappo eli 6-aminoheksaanihappo (CHNO) on aminohappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä estämään verenvuotoa.


title: Aminokapronihappo

text: Aminokapronihappo muistuttaa rakenteeltaan toista aminohappoa lysiiniä. Plasminogeeni aktivoituu plasmiiniksi sitoutuessaan fibriinin lysiiniaminohappoihin ja aktivoituessaan rupeaa hajottamaan verihyytymää. Aminokapronihappo sitoutuu fibriinin sijasta plasminogeeniin ja estää täten sen aktivoitumisen ja täten edistää veren hyytymistä ja ehkäisee verenvuotoa.


title: Aminokapronihappo

text: Aminokapronihappoa voidaan käyttää leikkaustenjälkeisen voimakkaan verenvuodon ehkäisemiseen. Lääkeainetta voidaan ottaa joko oraalisesti tai antaa suonensisäisesti. Yhdistettä voidaan käyttää myös silmien etukammioiden verenvuodon hoitoon.


title: Aminokapronihappo

text: Aminokapronihapon aiheuttamat haittavaikutukset ovat harvinaisia. Niitä voivat olla laskimoiden tukkeutuminen ja veritulppa, trombosytopenia, sydämen rytmihäiriöt ja munuaisten toimintahäiriöt.


title: Radio Televizioni Shqiptar

text: Radio Televizioni Shqiptar (RTHS) on albanialainen radio- ja televisioyhtiö, joka aloitti toimintansa vuonna 1938. Yhtiöllä on kolme televisioasemaa, neljä digitaalista kanavaa ja kolme radiokanavaa. RTSH on ollut Euroopan yleisradiounionin jäsen vuodesta 1999.


title: Kiinan–Ranskan sota

text: Kiinan–Ranskan sota käytiin elokuusta 1884 huhtikuuhun 1885 Pohjois-Vietnamin Tonkinin alueen hallinnasta.


title: Kiinan–Ranskan sota

text: Ranskan mielenkiinto Pohjois-Vietnamiin alkoi jo 1700-luvun lopulta, kun politiikasta kiinnostunut katolinen pappi Pigneau de Behaine värväsi ranskalaisia vapaaehtoisia taistelemaan Nguyễn Ánhin puolesta pyrkien saamaan etuisuuksia Ranskalle ja katoliselle kirkolle. Ranska aloitti siirtomaiden hankinnan alueelta 1858 muodostaen eteläisistä maakunnista siirtomaan Kotšin-Kiinan nimellä.


title: Kiinan–Ranskan sota

text: Tutkimusmatkailijat seurasivat Punaistajokea läpi Pohjois-Vietnamin aina joen lähteille Junnaniin. Tätä pidettiin tuottavana kauppareittinä Kiinaan, koska voitiin kiertää rannikolla olleet tullisatamat. Esteenä suunnitelman toteutumiselle oli mustalippuarmeijan, joka oli hyvin järjestetty Liu Yongfun johtama rosvojoukko, keräämät laittomat tullit Sơn Tâyn ja Lào Cain välillä.


title: Kiinan–Ranskan sota

text: Vuonna 1873 pieni luutnantti Francis Garnierin johtama ranskalainen osasto ylitti sille annetut ohjeet tunkeutuen Pohjois-Vietnamiin. Seurauksena oli joukko ranskalaisten saavuttamia voittoja vietnamilaisista, kunnes hallitus pyysi apua mustalippuarmeijalta. Ranskalaisten eteneminen pysäytettiin hieman ennen Hanoita. Garnier sai taistelussa surmansa.


title: Kiinan–Ranskan sota

text:
Vuonna 1881 Henri Rivière lähetettiin osaston kanssa Hanoihin selvittämään Vietnamin vaateet ranskalaisia kauppiaita vastaan. Rivière rynnäköi 25. huhtikuuta 1882 Hanoin linnakkeeseen.
Ranskan ja Kiinan väliset neuvottelut katkesivat elokuun puolivälissä 1884, ja Amédée Courbet sai 22. elokuuta määräyksen hyökätä Fuzhoussa olevaa Kiinan laivastoa vastaan. Seuraavana päivänä käydyssä taistelussa Ranska sai hyvityksen Bac Len ylläköstä. Kahdessa tunnissa Courbetin johtama Kaukoidän laivue tuhosi Kiinan Fujianin laivaston sekä vaurioitti Foochowin laivastontelakkaa. Yhdeksän Kiinan laivaston alusta upposi mukaan lukien laivaston lippulaiva, korvetti "Yangwu". Kiinalaisten tappioiksi on arvioitu noin 3 000 miestä ranskalaisten tappioiden jäätyä vähäisiksi. Vetäytyessään avomerelle Courbet tuhosi vielä joitakin rannikkopattereita.


title: Luettelo televisiosarja Dynastian jaksoista

text: Tämä on luettelo televisiosarja Dynastian jaksoista.


text: "Dynastia" () on yhdysvaltalainen prime time -saippuasarja, jota alettiin esittää ABC-televisiokanavalla tammikuussa 1981. Sarjasta tuli kansainvälinen menestys, ja sitä tehtiin yhteensä 9 tuotantokautta (220 jaksoa). "Dynastia" poiki myös 49-osaisen spin-off-sarjan "Colbyt" ("The Colbys", 1985–1987) ja minisarjan "Dynastia – viimeinen luku" ("Dynasty: The Reunion", 1991).


text: Syksyllä 2017 yhdysvaltalainen The CW -televisiokanava alkoi esittää "Dynastiasta" uutta, nykyaikaista versiota.


text: Suomen televisioon "Dynastia" ilmestyi kesäkuussa 1984, kun Mainos-TV alkoi esittää sitä perjantai-iltaisin "Kymmenen uutisten" jälkeen. Elokuussa 1984 sarja siirtyi kakkosverkosta ykkösverkkoon, ja se sai uuden ohjelmapaikan keskiviikkoillasta. Toukokuussa 1986 "Dynastia" palasi jälleen vanhalle paikalleen perjantai-iltaan. Keväällä 1989 sarjaa lähetettiin hetken aikaa kaksi jaksoa viikossa (perjantaina ja keskiviikkona), mutta sen jälkeen Carringtonien elämää seurattiin taas vain perjantaisin. Syyskuussa 1990 "Dynastia" siirtyi Kolmoskanavalle, jossa se sai vakinaisen paikan maanantai-illan ohjelmistosta. Sarja pysyi siellä helmikuuhun 1992 asti, jolloin kaikki jaksot oli esitetty.


text: MTV3 näytti "Dynastian" toiveuusintana 2000-luvun alussa. Sarjaa lähetettiin viitenä päivänä viikossa (maanantaista perjantaihin) kymmenen kuukauden ajan. Uusintakierros aloitettiin kesäkuussa 2000. Kesän aikana ohjelma nähtiin kanavalla alkuillasta, mutta syyskuussa se siirrettiin alkuiltapäivään.


title: Brasilicereus

text: Brasilicereus on kaktuskasvien heimoon kuuluva kasvisuku, jossa on kaksi Itä-Brasiliassa kasvavaa lajia. Niiden systemaattinen asema on vaihdellut kaktuskasvien luokittelussa, ja lajit on välillä viety sukuihin "Monvillea" tai "Cereus".


title: Brasilicereus

text: Suvun molemmat lajit ovat pensasmaisia, tavallisesti pystykasvuisia ja harvoin haarovia, jopa neljä metriä korkeita sekä pituuteensa nähden ohutvartisia. Varressa on 8-13 särmää, ja areolit ovat villakarvaisia ja enimmillään 22-piikkisiä. Kukat aukeavat yöllä ja ovat lepakkopölytteisiä. Muodoltaan ne ovat lyhyen putkimaisia tai kellomaisia ja tyveltään paksusuomuisia. Heteet sijaitsevat kahdessa kiehkurassa. Hedelmä on soikea tai päärynämäinen, avautumaton ja väriltään vihreästä purppuraiseen vaihteleva. Kukan kuihtuneet jäänteet ovat hedelmässä jäljellä.


title: Brasilicereus

text: Suvun kaksi lajia ovat "Brasilicereus markgrafii" ja "Brasilicereus phaeacanthus". Edellinen on haaraton ja kasvaa Brasilian Minas Geraisissa, jälkimmäinen puolestaan on tavallisesti tyvestään haarova ja kasvaa Etelä- ja Keski-Bahiassa.


title: Panaman kanavan historia

text: Panaman kanavan historian ensimmäinen askel otettiin jo vuonna 1513, kun espanjalainen tutkimusmatkailija Vasco Núñez de Balboa ylitti Panamankannaksen ensimmäisenä eurooppalaisena. Siitä lähtien käynnistettiin useita hankkeita kanavan rakentamiseksi. Ne kaikki kuitenkin jäivät pelkästään paperiasteelle. Varsinainen kanavahanke alkoi virallisesti vuonna 1880, kun Ranska päätti aloittaa sen rakentamisen.


title: Panaman kanavan historia

text: Ajatus kanavan sijoittamisesta Nicaraguaan oli myös ollut esillä, sillä maan suurimmalta järveltä Nicaraguanjärveltä ei olisi ollut vaikeata päästä Karibianmereltä Tyynellemerelle. Kanava kuitenkin rakennettiin Panamaan, sillä kannas on siellä kapeampi kuin missään muualla Keski-Amerikassa. Vuoteen 1889 mennessä ranskalaisten hanke oli törmännyt moniin ongelmiin. Lukuisat onnettomuudet, kanavan yhtiön rahoituskriisi ja korruptioskandaalit pakottivat Ranskan luopumaan keskeneräisestä kanavahankkeesta vuoden 1889 lopussa. Vuonna 1903 Yhdysvaltain presidentti Theodore Roosevelt osti Ranskalta keskeneräisen kanavatyömaan hintaan 40 miljoonaa dollaria. Rakennustyöt alkoivat vuonna 1904, ja kanava avattiin liikenteelle vuonna 1914.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvallat hallinnoi kanavavyöhykettä vuoteen 1977 asti, jolloin Yhdysvaltain ja Panaman välille allekirjoitettiin sopimus, jonka nojalla Yhdysvallat ja Panama sopivat kanavan yhteishallinnasta vuoteen 1979 mennessä. Yhdysvallat palautti kanavan virallisesti Panaman haltuun 31. joulukuuta 1999, kuten sopimus edellytti. Viimeinen sotilaallinen operaatio, jonka Yhdysvallat suoritti Panamassa, oli vuodenvaihteessa 1989–1990, kun Yhdysvaltain armeija miehitti Panaman kaupungin ja pidätti Panaman sotilasjuntan johtajan kenraali Manuel Noriegan, jota epäiltiin rahanpesusta ja huumekaupasta.


title: Panaman kanavan historia

text: Vuonna 2006 Panaman presidentti Martín Torrijos käynnisti suunnitelmat kanavan laajennustyöstä. Laajennustyöt aloitettiin vuonna 2007, ja niiden piti alun perin valmistua vuoden 2015 lopulla. Kanavan laajennusprojekti kuitenkin myöhästyi pari vuotta arvioidusta aikataulusta, ja valmistui lopullisesti vuoden 2016 kesäkuussa. Panaman kanavan laajennustöiden arvioitiin maksavan noin seitsemän miljardia Yhdysvaltain dollaria, mutta kustannukset nousivat satoja miljoonia arvioidusta.


title: Panaman kanavan historia

text: Espanjalainen tutkimusmatkailija Vasco Núñez de Balboa kulki ensimmäisenä eurooppalaisena Panamankannaksen yli Karibianmereltä Tyynellemerelle vuonna 1513. Tästä Balboan ylityksestä alkoi vuosisatojen haaveilu kanavasta, joka yhdistäisi Tyynenmeren Karibianmereen.


title: Panaman kanavan historia

text: Espanjan kuningas Kaarle V käynnisti suunnitelmat kanavan rakentamisesta vuonna 1529. Silloinen tekniikka ei kuitenkaan vielä riittänyt edes kanavan rakentamisen aloittamiseen.


title: Panaman kanavan historia

text: Kanavan rakentamisen todellinen iso käänne tapahtui vuonna 1849, jolloin Yhdysvaltain hallitsemalta Kalifornian alueelta löytyi kultaa ja alkoi suuri kultaryntäys.


title: Panaman kanavan historia

text: Pohjois-Amerikan yhdistävää rautatietä ei ollut vielä rakennettu Yhdysvaltain länsirannikolta itärannikolle, joten rannikolta toiselle pääsi vain joko härkävankkureilla tai laivalla kiertäen Etelä-Amerikan eteläkärjen ympäri. Laivamatkan pituus oli 13 000 kilometriä, ja reitti Magalhãesinsalmen kautta kohti pohjoista oli tuolloin hyvin vaarallinen meritie. Matka kesti useita kuukausia, joten oikotie Panamankannaksen läpi olisi paras ratkaisu meriliikenteelle.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvaltalaiset insinöörit tutkivat mahdollisuuksia rakentaa kanava Keski-Amerikan kannaksen poikki. Vaihtoehtoina olivat rakentaminen Panamankannaksen tai Nicaraguanjärven kautta. Nicaraguan kannas oli kaksi kertaa Panaman kannasta leveämpi, mutta Nicaraguanjärvi ja San Juan -joki olisivat helpottaneet rakennusurakkaa huomattavasti Tyynenmeren puolella. Nicaraguanjärveltä Tyynellemerelle on matkaa vain 20 kilometriä, joten Nicaragua olisi tarjonnut paremman yhteyden etenkin Yhdysvaltoihin.


title: Panaman kanavan historia

text: Vuonna 1855 Panaman kannaksen läpi rakennettiin rautatie, joka lykkäsi kanavaa monta vuotta. Hankkeen aloittamista viivästytti myös Yhdysvaltain sisällissota. Maassa ei oltu kiinnostuneita käynnistämään massiivisia hankkeita missään päin Amerikan mannerta.


title: Panaman kanavan historia

text: Nicaragua ei saanut kanavaprojektia, vaan se päätettiin rakentaa Panamaan.


title: Panaman kanavan historia

text: Ajatus Panaman kanavasta virisi uudestaan, kun ranskalaiset insinöörit onnistuvat rakentamaan Suezin kanavan Välimereltä Punaisellemerelle. Vuonna 1880 ranskalainen insinööri Ferdinand de Lesseps aloitti kanavatyömaan ensimmäisen osan Panamankannaksella. De Lesseps oli saanut aiemmin valmiiksi Suezin kanavan Egyptissä, ja hänen perustamansa Panama-kanavayhtiö alkoi nyt rakentaa kanavaa Panamaan.


title: Panaman kanavan historia

text: De Lessepsin hanke törmäsi pian ongelmiin. Trooppiset taudit ja onnettomuudet rakennustyömaalla tappoivat vuosikymmenen aikana vähintään 20 000 työläistä, ja luonnonilmiöt vaikeuttivat kanavan valmistumista. Panama on yksi maailman sateisimpia paikkoja, ja lukuisat rankkasateet aiheuttivat mutavyöryjä ja vuorovesi nousi lähes kuuden metrin korkeudelle, mikä puolestaan aiheutti tulvia. Vuoroveden korkeaa nousua De Lesseps ei ollut ottanut huomioon lainkaan, sillä Suezilla vuorovesi ei ollut niin korkea kuin Panamassa.


title: Panaman kanavan historia

text: De Lessepsin perustama Panama-yhtiö teki konkurssin vuonna 1889 virheellisten laskelmien ja kavallusten seurauksena, ja koko kanavahanke jouduttiin keskeyttämään jo samana vuonna. Lukuisat ongelmat, kuten onnettomuudet rakennustyömaalla sekä väärinkäytökset yhtiön sisällä, olivat verottaneet hanketta pahasti, ja Ranskassa alkoi oikeudenkäyntien sarja yhtiötä ja sen johtoa vastaan.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhtiön johto oli lahjonut huomattavia virkamiehiä ja poliitikkoja Ranskassa aina Ranskan kansalliskokouksen jäsenistä maan pääministeriin Georges Clemenceau’hun. Vaikka yhtiön rahoituskriisi oli tullut jo esille, yhtiön johto oli antanut päämininisterille osakkeita, jotta kanavaprojektiin saataisiin lisärahoitusta Ranskan valtiolta. Tapaus paisui, ja Ranskan historian suurin korruptioskandaali, niin kutsuttu Panama-skandaali, tuli esille vuosina 1892–1893. Lopputuloksena oli Ranskan hallituksen eroaminen. De Lesseps tuomittiin viideksi vuodeksi vankeuteen, mutta tuomio kumottiin jo samana vuonna.


title: Panaman kanavan historia

text: 1900-luvun vaihteessa Yhdysvallat kävi sotaa Espanjaa vastaan ja saavutti vaikutusvaltaa alueella. Panama, joka oli ollut osana Kolumbiaa jo siitä lähtien, kun De Lesspsin rakennusprojekti oli alkanut kannaksella, oli alkanut vaatia itsenäisyyttä. Itsenäistymispyrkimykset johtivat konservatiivien ja liberaalien väliseen valtataisteluun, joka yltyi sisällissodaksi (tuhannen päivän sota) vuonna 1899. Yhdysvaltain diplomaattinen väliintulo vuonna 1902 päätti sisällissodan ja johti lopulta koko Panaman miehitykseen.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvallat onnistui sovittelemaan rauhan Kolumbian riitelevien osapuolten välille. Kolumbia suostui hyväksymään Yhdysvallat välittäjäksi, sillä lyhyt mutta verinen sisällissota oli verottanut pahasti maan taloutta ja lisännyt sen riippuvuutta kahvista, jonka hinta oli romahtanut.


title: Panaman kanavan historia

text: Rauhansuunnitelman vastineeksi Yhdysvaltain ulkoministeri John Hay painosti Kolumbian hallitusta allekirjoittamaan Hay–Herrán-sopimuksen, joka olisi tarkoittanut Yhdysvaltojen oikeutta rakentaa kanava loppuun ja pitää sitä hallussaan 99 vuotta, 10 miljoonan dollarin kertakorvausta sekä 250 000 dollarin vuosivuokraa, mikäli Kolumbia olisi suostunut vuokraamaan alueen Yhdysvalloille. Kolumbian neuvottelijana toimi Tomás Herrán, joka piti sopimusta hyvänä Kolumbian taloudelliselle kehitykselle. Kolumbian kongressi kuitenkin kieltäytyi ratifioimasta sopimusta.


title: Panaman kanavan historia

text: Panamassa separatistit ajoivat maakunnan irtautumista Kolumbiasta. Separatistit liittoutuivat Yhdysvaltojen kanssa Kolumbiaa vastaan, jotta itsenäisyyssuunnitelma toteutuisi näin kansainvälisellä tuella. Yhdysvalloille panamalaisten separatismi sopi hyvin, koska näin keskeneräinen kanavaprojekti saatettaisiin valmiiksi ilman viivyttelyä Kolumbian taholta.


title: Panaman kanavan historia

text: 3. marraskuuta 1903 Panaman paikallinen johto antoi itsenäisyysjulistuksen. Sanotaan, että sen takana oli Panamassa asuva ranskalainen Philippe Bunau-Varilla, joka halusi jatkaa De Lessepsin kesken jättämää kanavaprojektia. Yhdysvallat tunnusti Panaman itsenäisyyden ja lupasi turvata samalla Panaman suvereniteetin mahdollista Kolumbian hyökkäystä vastaan. Yhdysvaltain laivaston taistelulaivat tulivat panamalaisseparatistien avuksi Panamanlahden edustalle Kolumbian armeijan vastainvaasion välttämiseksi.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvaltojen presidentti Theodore Roosevelt osti Panaman kanavan rakennustyömaan Ranskan valtiolta virallisesti vuonna 1903, jolloin myös Panaman kanavayhtiö siirtyi yhdysvaltalaisomistukseen. Kauppahinnaksi tuli 40 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, joka oli huomattavasti enemmän kuin mitä Kolumbialle olisi tarjottu, mikäli se olisi ratifioinut Hay–Herrán-sopimuksen.


title: Panaman kanavan historia

text:
Kaupan myötä Yhdysvallat sai haltuunsa 1 432 neliökilometrin maapinta-alan, jota ruvettiin kutsumaan Panaman kanavavyöhykkeeksi. Panaman kanavavyöhyke oli siitä lähtien Yhdysvaltain territorio, jossa päti Yhdysvaltain lainsäädäntö, eikä Panaman valtiolla ollut mitään juridisia oikeuksia valtion kahtia jakavalla vyöhykkeellä.
Panaman kanavan rakennustyömaa-alue siirtyi Panamalta Yhdysvalloille Hay–Bunau-Varilla-sopimuksen myötä vuonna 1903. Sopimuksen osapuolet olivat Philippe-Jean Bunau-Varilla, josta oli tullut itsenäisen Panaman valtion edustaja, sekä Yhdysvaltain ulkoministeri John Hay. Hay–Bunau-Varilla-sopimus oli sisällöltään sama kuin Hay–Herrán-sopimus, ja Panamalle maksettiin kanavasta 10 miljoonan dollarin korvaus sekä 250 000 dollaria vuosivuokraa.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvaltain presidentti Roosevelt lähetti kanavavyöhykkeelle armeijan pioneerijoukot, joiden tehtävä oli valvoa työmaata sekä osallistua apuvoimina sen rakentamiseen. Rakentaminen alkoi uudelleen vuonna 1904. Työmaata valvoi eversti George Washington Goethals, jolla oli rajattomat oikeudet kanavatyömaalla. Oikeudet koskivat kaikkea aina työmarkkinoista luonnonilmiöiden ja trooppisten tautien torjuntaan. Keltakuumetta levittävät hyttyset saatiin kuriin tuhoamalla niiden pesät. Savimaa ja useat mutavyöryt olivat ongelma, sillä maanvieremät tukkivat kaivaukset useaan otteeseen. Niiden saaminen uudelleen esille tuotti myös pioneerijoukoille isoa vaivaa.


title: Panaman kanavan historia

text: Goethalsin johdolla työmaalla ei sallittu minkäänlaista lakkoilua eikä työnseisauksia. 11 vuotta Goethalsin johtamat pioneerijoukot kaivoivat yhdessä tuhansien muiden työläisten kanssa kanavaa Karibialta kohti Tyyntämerta. Suurin osa työläisistä oli läheisiltä Karibian saarilta tulleita afrokaribialaisia sopimustyöläisiä. 5 600 rakennustyömiestä kuoli rakennustöiden aikana.


title: Panaman kanavan historia

text: Kanavatyömaa maksoi Yhdysvalloille 375 miljoonaa dollaria. Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson avasi 82 kilometriä pitkän Atlantin ja Tyynenmeren yhdistävän kanavan liikenteelle 15. elokuuta 1914. Matka Yhdysvaltain rannikolta toiselle lyheni kanavan myötä noin 15 000 kilometrillä.


title: Panaman kanavan historia

text: Kanavan avaamisen jälkeen Yhdysvaltojen sotilashallinto lakkautettiin, yhdysvaltalaiset joukot poistuivat Panamasta ja kanava-alue siirtyi Yhdysvaltojen siviilihallintaan. Panama jäi kuitenkin Yhdysvaltojen suojelualueeksi vuoteen 1939 saakka. George Washington Goethalsista tuli Panaman kanavanvyöhykkeen ensimmäinen siviilikuvernööri.


title: Panaman kanavan historia

text: Uusi Panaman kanava oli merkittävä taloudellinen tekijä pienen, lähinnä kumista ja banaaneista riippuvaisen valtion kansantaloudelle. Kanava loi kuitenkin myös jännitteitä alueelle, sillä maata hallitseva pieni eurooppalaisperäinen eliitti ei katsonut hyvällä alueelle jääneitä kymmeniätuhansia afrokaribialaisia työläisiä. Vierastyöläisten oli alun perin määrä lähteä kanavalta työmaan valmistuttua.


title: Panaman kanavan historia

text:
Panaman kanavavyöhykkeen pieni amerikkalainen väestö eli alueella hyvin eristäytynyttä elämää. Heillä oli omat koulut, sairaalat ja ravintolat, joissa he nauttivat korkeatasoista elämää piilossa maan valtaväestöltä. Panaman kansantalous ja maata hallitseva eurooppalaisperäinen eliitti oli 1920- ja 1930-luvuilla sidoksissa kanavaan, jonka kautta se oli puolestaan riippuvainen yhdysvaltalaisesta pääomasta. Yhdysvaltain dollarista tuli maan virallinen maksuväline, vaikka tavallisten panamalaisten keskuudessa puhutaankin edelleen Panaman balboasta. Ainoastaan kolikot ovat paikallisia, seteleinä käytetään yhdysvaltalaisia.
Kanavavyöhykkeellä toimi myös kaksi suurta yhdysvaltalaista monikansallista yritystä. Kumiyhtiö Goodyear Rubber ja hedelmäyhtiö United Fruit Company saivat toimia maassa lähes monopolin asemissa. Yhdysvaltalainen sähköyhtiö huolehti Panaman kaupungin sähköntarpeesta. Sama koski myös muuta kaupungin infrastruktuuria, jota hoitivat yhdysvaltalaiset yhtiöt.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvaltojen kanssa tehty sotilaallinen yhteistyösopimus lujitti Panaman poliittista elämää lähemmäs Yhdysvaltoja. Vuonna 1931 Panamassa tapahtui maan ensimmäinen vallankaappaus, joka oli ensimmäinen tempaus, jolla Yhdysvallat onnistui lujittamaan asemaansa Panamassa. Presidentti Ricardo Adolfo de la Guardian valtaan noussut hallitus (1941–1945) julisti toisen maailmansodan aikana sodan Saksaa ja sen tukemia akselivaltoja vastaan ja salli Yhdysvaltain perustaa sotilastukikohtia Panaman valtion rajojen sisäpuolelle. Panaman kanava oli sodan aikana hyvinkin tärkeä strateginen paikka, jonka avulla Yhdysvallat onnistui siirtämään sota-aluksia valtamereltä toiselle.


title: Panaman kanavan historia

text: Panamalaisten kansallishenki nousi vuosina 1917–1918, ja Yhdysvaltain merijalkaväki joutui pitämään usein kovaakin kuria kanavan alueella. Panamán ja Colónin kaupungit olivat panamalaisnationalismin tärkeimpiä keskittymiä.


title: Panaman kanavan historia

text: Panaman presidenttinä toimi vuosina 1912–1924 populistinen Belisario Porras, jonka aikana maahan perustettiin hallitusta myötäileviä Panaman työväenliitto sekä sosialistinen Työläisten yleinen ammattiliitto. Panamaan tuli myös paljon sosialisteja, anarkisteja ja internationalisteja Euroopasta ja muualta Latinalaisesta Amerikasta.


title: Panaman kanavan historia

text: Lokakuussa 1925 Panaman kaupungissa alkoi lakko, jonka syy oli se, että työläiset kieltäytyivät maksamasta vuokraa Panama-yhtiölle. Lakko levisi myös Colóniin. Kansa alkoi järjestäytyä kaduilla, ja yleisiä kokouksia pidettiin ympäri Panamaa. Kolumbuksen päivänä 21. lokakuuta Yhdysvaltain merijalkaväki miehitti Panamán ja Colónin kaupungit Panaman hallituksen pyynnöstä. Miehityksen tuloksena kaikki ulkomaalaiset agitaattorit karkotettiin maasta.


title: Panaman kanavan historia

text: Toisen maailmansodan jälkeinen aikakausi ei synnyttänyt valtavia avoimia kansallistuntoja panamalaisten keskuudessa. Panaman kansantalouden suurin tulojen kohde oli vielä tuolloinkin banaanit, vaikka kanava oli huomattava työnantaja sekä tulonlähde Panamalle.


title: Panaman kanavan historia

text: Egyptin presidentti Gamal Abdel Nasserin päätös kansallistaa Suezin kanava vuonna 1956 sai joissain panamalaisissa aikaan innostusta lähteä vaatimaan kanavaa Panaman haltuun. Innostus jäi kuitenkin puheeksi, sillä Yhdysvalloilla oli Panamassa suurin maansa rajojen ulkopuolella oleva sotilastukikohta.


title: Panaman kanavan historia

text: Panamassa oli ollut mielenosoituksia jo aiemmin 1950-luvulla koskien Yhdysvaltain läsnäoloa kanavalla, mutta 9. tammikuuta 1964 järjestettiin ensimmäinen vakava mielenosoitus, joka yltyi avoimeksi verilöylyksi.


title: Panaman kanavan historia

text: Panaman ja Yhdysvaltain välillä oli ollut jo kauan kiistaa siitä, kumman valtion lippu liehuisi kanavavyöhykkeellä. Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedy oli sallinut vuonna 1963 Panaman lipun liehumisen Yhdysvaltain lipun rinnalla kaikissa siviilirakennuksissa kanavavyöhykkeellä. Kuukausi Kennedyn kuoleman jälkeen kanavavyöhykkeen kuvernööri Robert J. Fleming hylkäsi tämän käytännön, mutta ei sallinut samalla Yhdysvaltain ja Panaman lippujen käyttöä kanavavyöhykkeellä olevissa siviilirakennuksissa.


title: Panaman kanavan historia

text: Tilanne kävi ongelmalliseksi, kun kanavavyöhykkeellä olevan Balboan lukion yhdysvaltalaiset opiskelijat eivät halunneet noudattaa lippumääräystä ja päättivät nostaa Yhdysvaltain lipun koulunsa lipputankoon. Oppilaat kieltäytyivät kuitenkin nostamasta samalla Panaman lippua Yhdysvaltain lipun rinnalle. Tämä symbolinen lipun nosto johti siihen, että noin 200 panamalaista opiskelijaa tunkeutui kanavavyöhykkeellä sijaitsevan Balboan lukion pihamaalle ja vaativat, että myös Panaman lippu tulisi nostaa salkoon. Panamalaisia opiskelijoita piiritti Balboan lukion pihalla noin 2 000 yhdysvaltalaista opiskelijaa, jotka vastustivat panamalaisten vaatimusta lipun nostamisesta. Heidän tuekseen paikalle olivat tulleet myös Panaman kanavan omat poliisivoimat, jotka yrittivät pitää yllä järjestystä lukion pihalla.


title: Panaman kanavan historia

text: Välikohtaus johti siihen, että molemmat osapuolet, niin panamalaiset kuin yhdysvaltalaiset, alkoivat kiistellä keskenään, minkä valtion lipun tulisi edustaa koulun lippua tangossa. Panamalaiset ja yhdysvaltalaiset alkoivat laulaa kummankin maan kansallislauluja kilpaa, ja yrittivät näin ollen ripustaa molempien maiden lippua yhtä aikaa koulun pihalla sijaitsevaan lipputankoon. Siitä alkoi joukko käsirysyjä, joiden seurauksena Panaman lippu meni riekaleiksi. Välikohtaus eskaloitui, sillä Panaman kanavavyöhykkeen poliisivoimat päättivät tilanteen hillitsemisen takia työntää panamalaisia opiskelijoita palaamaan takaisin linja-autoille ja lähtemään pois kanavavyöhykkeeltä takaisin Panaman puolelle.


title: Panaman kanavan historia

text: Lähtiessä takaisin kohti Panaman ja kanavavyöhykkeen rajaa panamalaiset opiskelijat alkoivat samalla mellakoida kanavavyöhykkeen raja-alueella heitellen koko ajan kotitekoisia pommeja, polttopulloja ja kiviä. Tilanteen eskaloitumisen vuoksi heidän tueksi Panaman puolelta virtasi lisää opiskelijoita, ja mielenosoitukset laajenivat ja osa opiskelijoista yritti tunkeutua kanavavyöhykettä suojaavan raja-aidan yli kanavavyöhykkeen puolelle.


title: Panaman kanavan historia

text: Tämän jälkeen Panamassa ja kanavavyöhykkeellä syttyi vakavia mellakoita. Tuona aikana väkivaltaiset mielenosoitukset Panaman eri kaupungeissa ja kanavavyöhykkeellä eskaloituivat useiden päivien mellakoiksi, joiden seurauksena ammuskeltiin, mellakoitiin ja osoitettiin mieltä Yhdysvaltain poliittista ja sotilaallista läsnäoloa vastaan.


title: Panaman kanavan historia

text: Tilanteen rauhoittamiseksi kanavavyöhykkeellä kanavan hallinnosta vastaavat viranomaiset pyysivät avuksi 100 Yhdysvaltojen merijalkaväen sotilasta, jotka avasivat tulen mielivaltaisesti kohti mellakoivia panamalaisia. Kaikkiaan noin 22 panamalaista kuoli ja 500 loukkaantui eri välikohtauksissa, ja neljä Yhdysvaltojen merijalkaväen sotilasta sai mellakoissa surmansa.


title: Panaman kanavan historia

text: Todellisuudessa mellakoiden taustalla oli kuitenkin poliittisia ja taloudellisia kysymyksiä, sillä kanavavyöhykkeen ja Panaman väliset elintasoerot olivat hyvin suuret.


title: Panaman kanavan historia

text: Kanavavyöhyke oli tuolloin Yhdysvaltain hallitsema territorio, jossa vallitsi myös eri lainsäädäntö ja hallinto kuin Panamassa. Kanavavyöhyke oli taas monien panamalaisten silmissä Yhdysvaltain sotilaallisen, poliittisen ja kaupallisuuden symboli keskellä Panamaa, jonka lait eivät olleet siellä voimassa, sillä alue oli Yhdysvaltain eksterritoriaalinen vyöhyke.


title: Panaman kanavan historia

text: Panaman kanavan suurin osa hallinnon työntekijöistä oli jo tuolloin syntyperäisiä amerikkalaisia, ja elämäntapa oli siellä hyvin amerikkalaista. Kanavalla työskenteli jo tuolloin paljon paikallisia panamalaisia, joiden elintaso oli alhaisempi kuin kanavavyöhykkeellä asuvien syntyperäisten amerikkalaisten. Paikallisilla panamalaisilla ei ollut samanlaisia mahdollisuuksia menestyä kanavasta samalla tavalla kuten siellä asuvien amerikkalaisten kohdalla, sillä paikallisten palkka oli pienempi ja asuinolosuhteet huonommat kuin syntyperäisten amerikkalaisten.


title: Panaman kanavan historia

text: Kuolleille panamalaisille uhreille järjestettiin valtiolliset hautajaiset, joihin osallistui Panaman presidentti Roberto Chiari, joka syytti Yhdysvaltain merijalkaväkeä hätiköinnistä ja provokaatiosta koskien mielenosoitusten eskaloitumista.


title: Panaman kanavan historia

text: Tapahtumista sai alkunsa Marttyyrien päivä, joka tunnetaan Panamassa nimellä "Día de los Mártires". Päivä on edelleen kansallinen vapaapäivä Panamassa.


title: Panaman kanavan historia

text: Panaman presidentti Roberto Chiari katkaisi Marttyyrien päivän verolöylyn jälkeen kaikki diplomaattiset suhteet Yhdysvaltain kanssa, ja kansainvälinen arvostelu Yhdysvaltoja kohtaan oli valtava ympäri Latinalaista Amerikkaa.


title: Panaman kanavan historia

text: Vaikka Marttyyrien päivän mielenosoittajien tarkoitus ei ollut todellisuudessa saada kanava Panaman hallintaan, ne johtivat kuitenkin pitkällä tähtäimellä siihen lopputulokseen, että kanava palautettiin takaisin Panamalle.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvaltain hallituksen puolustautuminen syyttämällä panamalaisia provokaatiosta mellakoiden alkamiselle ei enää auttanut, sillä tilanne oli jo kärjistynyt siihen pisteeseen, että Panaman presidentti Chiari vaati suhteiden uudelleen avaamiselle sitä, että presidentti Johnsonin hallinto Yhdysvalloissa suostuisi aloittamaan uudet neuvottelut kanavan tulevaisuudesta, jotta diplomaattiset suhteet voitaisiin palauttaa takaisin maiden välille.


title: Panaman kanavan historia

text: Ennen kuin kanava siirtyisi Panaman haltuun, alkoivat useiden vuosien neuvoteluiden sarjat Panaman ja Yhdysvaltojen välillä koskien kanavan tulevaisuutta.


title: Panaman kanavan historia

text:
Virallinen neuvotteluyhteys Panaman ja Yhdysvaltojen välille saatiin aikaan vuonna 1967, ja maiden välille palautettiin takaisin diplomaattiset suhteet, jotka olivat olleet katkolla vuoden 1964 mellakoiden takia.
Maat pääsivät sopimukseen uusien neuvoteluiden sisällöistä, joiden pohjalta olisi tarkoitus jatkaa neuvotteluita, kunnes sopimus kanavan tulevaisuudesta syntyisi.


title: Panaman kanavan historia

text: Presidentti Johnson epäonnistui saamaan lopullista sopimusta Chiarin kanssa kanavasta hallintokautenaan, joten neuvottelut jatkuivat vielä monta vuotta. Vuonna 1968 Panaman presidentti Marco Robles hävisi vaalit vastaehdokas Arnulfo Arias Madridille. Arnulfo Arias Madrid ehti olla vallassa yksitoista päivää, kun Panaman kansalliskaartin komentaja, kenraali Omar Torrijos syrjäytti hänet sotilasvallankaappauksessa. Samalla Panaman vanha valtaeliitti menetti ensimmäistä kertaa poliititsen vallan.


title: Panaman kanavan historia

text: Panaman epävakaan tilanteen vuoksi neuvottelut junnasivat paikallaan. Torrijosin uusi radikaalihallitus "Roder Popular" toteutti maareformin, lopetti talousoligarkian vallan maassa ja kehitti peruspalveluita.


title: Panaman kanavan historia

text: Torrijos halusi edeltäjänsä tavoin uuden sopimuksen kanavasta, ja alkoi neuvotella Yhdysvaltojen kanssa kanavan tulevaisuudesta uudelleen. Yhdysvaltain presidentti Richard Nixonin nimittämä neuvotteludelegaatio neuvotteli useasti Torrijosin kanssa uuden sopimuksen sisällöstä vuosina 1973–1976.


title: Panaman kanavan historia

text: Neuvotteludelegaatio pääsi Panaman hallituksen kanssa yhteisymmärrykseen siitä mikäli uusi pysyvä sopimus kanavasta syntyisi tulevaisuudessa, niin Panaman kanavavyöhyke, joka oli silloin Yhdysvaltain territorion asemassa, tultaisiin lakkauttamaan.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvaltojen istuva presidentti Gerald Ford halusi saada sopimuksen Panaman kanssa kanavasta ennen 1970-luvun loppua. Vuoden 1976 presidentinvaalien aikana kysymys Panaman kanavasta nousi poliittiselle areenalle Yhdysvalloissa. Istuvan presidentti Fordin vastaehdokas republikaanipuolueen esivaaleissa, Ronald Reagan, vastusti sopimusta. Demokraattien ehdokas Jimmy Carter kannatti kuitenkin neuvotteluiden jatkamista, vaikkei sopimukseen heti päästäisi Panaman kanssa.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvaltain presidentinvaalien jälkeen vuonna 1976 uuden presidentti Jimmy Carterin läheinen neuvonantaja Sol Linowitz ja uusi ulkoministeri Cyrus Vance onnistuivat käännyttämään Carterin uuden sopimuksen kannalle, joten Carter päätti jatkaa neuvotteluita Panaman kanssa. Sopu uudesta sopimuksesta syntyi 10. elokuuta 1977.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvaltain presidentti Jimmy Carter ja kenraali Omar Torrijos allekirjoittivat sopimuksen, jota myöhemmin kutsuttiin Torrijos–Carter-sopimukseksi, Washingtonissa 7. syyskuuta 1977 Amerikan valtioiden järjestön päämajassa, 27 Amerikan valtion päämiehen läsnä ollessa. Vanha vuoden 1903 Hay–Bunau-Varilla-sopimus jäi näin ollen historiaan.


title: Panaman kanavan historia

text: Uusi sopimus oli kaksiosainen. Ensimmäinen osa koski Panaman kanavan pysyvää puolueettomuutta, kansainvälisenä vesitienä, sekä kanavan turvallisuutta. Sopimuksen mukaan Yhdysvalloilla oli kaikki oikeus puolustaa kanavaa ja turvata sen puolueettomuus sotilaallisesti mahdolliselta ulkopuoliselta uhalta. Toinen osa sopimuksesta koski Panaman kanavavyöhykkeen ja Panama Canal Companyn lakkauttamista, territorioaseman purkamista ja kanavan siirtymistä Yhdysvaltain ja Panaman yhteishallintoon Panama Canal Commissionin alaisuuteen vuoteen 1979 mennessä.


title: Panaman kanavan historia

text: Vaikka sopimus Panaman ja Yhdysvaltojen välille syntyi, oli Carterilla edessä vaikein tehtävä edessä: saada Yhdysvaltain senaatti ratifioimaan sopimus lopullisesti. Carter tarvitsi kolmannes senaatin enemmistöstä sopimuksen taakse, jotta se voitaisiin ratifioida virallisesti laiksi. Monet senaattorit vastustivat Panaman kanavan luovuttamista Panamalle. Etenkin republikaanipuolueen senaattorit vastustivat sopimusta, sillä he eivät halunneet luovuttaa kanavaa Torrijosille, jonka harjoittamaa politiikkaa he pitivät liian vasemmistomyönteisenä. Kova vastustus senaatissa oli melkein kaataa koko sopimuksen ratifioinnin, kunnes Carter onnistui saamaan kansalaisten tuen sopimukselle. Sopimuksen sisällöstä ja kanavan tulevaisuudesta käytiin useita virallisia keskustelutilaisuuksia sekä gallup-kyselyitä.


title: Panaman kanavan historia

text: Tunnetuimmat republikaanivaikuttajat, kuten Henry Kissinger, Gerald Ford, Richard Nixon, Howard Baker ja David Rockefeller puhuivat sopimuksen puolesta, ja antoivat täyden tuen Carterille. Torrijos itsekin yritti pr-kampanjaa, jotta senaattorit ratifioisivat sopimuksen kutsumalla heidät Panamaan. Jopa Torrijosin ystävä, Hollywood-näyttelijä, vannoutunut republikaani ja tunnettu konservatiivi John Wayne kampanjoi sopimuksen ratifioinnin puolesta Yhdysvalloissa.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvaltain senaatti suostuteltiin hyväksymään sopimuksen ratifiointi kahdessa eri istunnossa, jotta saataisiin laaja keskustelu sopimuksen sisällöstä ennen varsinaista äänestystä. Yhdysvaltain senaatilta kesti kuitenkin kuusi kuukautta ratifioida sopimus. Monet senaattorit edelleen vastustivat sopimusta, vaikka monet arvovaltaiset yhdysvaltalaiset kannattivat sopimuksen ratifiointia julkisessa keskustelussa. Carter onnistui saamaan sopimuksen ensimmäisen osan läpi senaatissa 16. maaliskuuta 1978. Senaattorit äänesti sopimuksen puolesta äänin 68–32. 52 demokraattisenaattoria ja 16 republikaanisenaattoria äänestivät sopimuksen ratifioinnin puolesta. Sopimuksen toinen osa hyväksyttiin senaatissa 18. huhtikuuta 1978. Carter hyväksyi lain sopimuksesta 27. syyskuuta 1979.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvaltain presidentti Jimmy Carter ja Panaman sotilasjohtaja Omar Torrijos vaihtoivat sopimuksia kanavan yhteishallinnasta Panamássa 16.–17. heinäkuuta 1978.


title: Panaman kanavan historia

text: Panaman kanavavyöhykkeen ja Panama Canal Companyn toiminta lakkautettiin, ja niiden toiminta siirrettiin Panama Canal Commissionin alaisuuteen vuonna 1979.


title: Panaman kanavan historia

text: Panaman kanavavyöhykkeen oma poliisi (), joka toimi United States Marshals Servicen alaisuudessa, lakkautettiin vuonna 1982. Siirtymäkauden päättymisen jälkeen vastuu kanavan turvallisuudesta siirtyi Canal Commissionin poliisin alaisuuteen.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvaltain oikeusministeriön alainen () Panaman kanavalla toimiva erillinen tuomioistuin lakkautettiin vuoteen 1982 mennessä siirtymäkauden päättymisen jälkeen.


title: Panaman kanavan historia

text:
Vuodesta 1914 kanavavyöhykettä hallinnut siviilikuvernöörin virka lakkautettiin. Viimeisenä kuvernöörinä oli Harold Parfitt, joka toimi virassa vuosina 1975–1979. Hänen seuraajansa Dennis McAuliffe toimi Panama Canal Commissionin ensimmäisenä hallintovirkamiehenä vuoteen 1989 asti.
Sopimuksessa korostettiin, että vain Panaman lippu liehuisi siitä lähtien Panaman kanavan yllä, ja Yhdysvaltain lippu laskettaisiin alas vuoteen 1979 mennessä.


title: Panaman kanavan historia

text: Virallisesti kanavan siirtyminen kokonaan Panaman haltuun tapahtuisi 31. joulukuuta 1999.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvaltain armeijan 20 000 sotilasta vyöryi viimeisen kerran 20. joulukuuta vuonna 1989 Panaman kaupunkiin. Heidän tarkoituksenaan oli saada kiinni Panaman sotilasjuntan kenraali Manuel Noriega, jota Yhdysvaltain hallitus syytti rahanpesusta ja huumekaupoista Kolumbian huumekartellin kanssa.


title: Panaman kanavan historia

text: Useiden päivien aikana Panamán kaupunki oli sotatanner. Noriega antautui 4. tammikuuta 1990, ja hänet vietiin oikeuden eteen Miamiin.


title: Panaman kanavan historia

text:
Taisteluiden aikana Panaman kaupungin slummit tuhottiin lähes maan tasalle, ja kymmeniätuhansia panamalaisia kuoli. Operaatio päättyi Panamassa vuoden 1990 vaihteessa, kun viimeiset Yhdysvaltain joukot palasivat takaisin kanava-alueelle.
Taisteluiden aikana Panaman kanava pysyi suljettuna. Noriegan syrjäyttämisen jälkeen Panaman asevoimat lakkautettiin, ja maan poliisivoimat ottivat vastuun maan turvallisuudesta naapurimaa Costa Rican mallin mukaan.


title: Panaman kanavan historia

text: Vuoden 1997 alussa Yhdysvallat aloitti ensimmäisen vaiheittaisen vetäytymisen kanavalta. Panaman ja Yhdysvaltojen yhteisen sopimuksen mukaisesti Yhdysvaltain olisi määrä poistua Panaman kanavalta kokonaan vuoden 1999 viimeiseen päivään mennessä.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvallat vetäytyminen Panaman kanavalta oli rauhallinen, eikä mitään välikohtausta tapahtunut. Yhdysvaltain poistuessa kanavalle jäi hyvän infrastruktuurin lisäksi useita hehtaareita käyttämätöntä maa-aluetta. Tähän valtavaan käyttämättömään maa-alueeseen kuului myös laaja sotilaskoulutusalue, jossa Yhdysvallat oli kouluttanut Latinalaisten Amerikan valtioiden sotilaita 1960- ja 1970-luvuilla aikana, jolloin monet Latinalaisen Amerikan valtiot ja niiden hallitukset olivat käyneet sotaa vasemmistolaisia kumouksellisia vastaan omalla maaperällä. Lisäksi siellä oli myös koulutettu useita oikeistolaisia sissiliikkeitä, joiden tarkoitus oli vastustaa Keski-Amerikassa paikallisia vasemmistolaisia hallituksia.


title: Panaman kanavan historia

text: Panama Canal Commission toiminta loppui 31. joulukuuta 1999, ja kanava siirtyi näin ollen Panama Canal Authorityn haltuun, joka on Panaman valtion alainen itsenäinen organisaatio, joka vastaa kanavan hallinnasta.


title: Panaman kanavan historia

text: Yhdysvaltain sotilaallinen läsnäolo kanavalla päättyi samalla, ja loput 7 000 Yhdysvaltain armeijan sotilasta poistuivat kanavalta, ja kaikki Yhdysvaltain sotilastukikohdat luovutettiin Panaman haltuun.


title: Panaman kanavan historia

text: Kanava luovutettiin Panamalle 31. joulukuuta 1999 juhlallisuuksissa, joihin osallistui useiden valtioiden päämiehiä Latinalaisen ja Pohjois-Amerikan maista. Kanavan luovutuspuheen piti Yhdysvaltain puolesta entinen presidentti Jimmy Carter, sekä Panaman puolesta presidentti Mireya Moscoso.


title: Panaman kanavan historia

text: Kanava siirtyi 31. joulukuuta 1999 kello 24.00 keskiyöllä virallisesti Panaman haltuun.


title: Hollolan kirkonseutu

text: Hollolan kirkonseutu on Hatsinan, Hollolan kirkonkylän, Kutajoen, Hollolan pappilan, Paripellon, Pyhäniemen, Siikaniemen ja Uskilan muodostama kokonaisuus, jonka keskuspaikka on Hollolan kirkonkylä.


title: Lennie James

text: Lennie James (s. 11. lokakuuta 1965 Nottingham) on englantilainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja näytelmäkirjailija. Hänet tunnetaan parhaiten rooleistaan televisiosarjoissa "Jericho" ja "The Walking Dead". Hän on näytellyt myös useissa muissa televisiosarjoissa ja elokuvissa.


title: Lennie James

text: Jamesilla on kolme tytärtä pitkäaikaisen kumppaninsa Giselle Glasmanin kanssa.


title: Brasilianopuntia

text: Brasilianopuntia ("Brasiliopuntia brasiliensis") on laajalti Etelä-Amerikkaan levinnyt kaktuskasvi, joka on sukunsa ainoa laji. Aiemmin se on sisällytetty opuntiakaktuksiin ("Opuntia").


title: Brasilianopuntia

text: Brasilianopuntia on kasvutavaltaan puumainen ja tulee jopa yli 20 metriä korkeaksi. Luonteenomaista sille on kahdenlaiset versot ja kukkien rihmamaiset joutoheteet. Oksat päättyvät lehtiä muistuttaviin niveliin (kladodioihin). Varsinaiset lehdet ovat pieniä, möyheitä ja pian karisevia. Piikkiryhmissä eli areoleissa on enintään kolme punertavaa piikkiä - ne voivat puuttua kokonaankin - valkoisia karvoja ja myöhemmin ruskeita väkäsekkäitä karvoja (glokidioita). Keltaiset ja päiväsaikaan avoinna olevat kukat kehittyvät versojen kärkinivelten pään tuntumaan tai vanhojen kukkien tyveen. Mehevä hedelmä on pallomainen, päärynämäinen tai pitkänomainen, mehevä ja väriltään vaihteleva. Sen pinnalla on areoleja, joissa on tummanruskeita glokidioita. Hedelmässä on 1-5 isokokoista ja kiekkomaista siementä.


title: Brasilianopuntia

text: Brasilianopuntia on levinnyt laajalle alueelle Etelä-Amerikassa ja kasvaa Brasiliassa, Paraguayssa, Itä-Boliviassa, Perussa ja Pohjois-Argentiinassa. Ihmisen viemänä se on levinnyt monille muillekin alueille viljelykarkulaisena (muun muassa Floridassa).


title: Brasilianopuntia

text: Brasilianopuntiaa viljellään koristekasvina.


title: Calymmanthium substerile

text: Calymmanthium substerile on omaan sukuunsa kuuluva kaktuskasvi, joka löytyi vasta vuonna 1954 Pohjois-Perusta (löytäjä Friedrich Ritter). Kukkanuput näyttävät aluksi pieniltä kasvullisilta versoilta, ja kukat ovat suurimman osan ajastaan sulkeutuneina, mistä tulee suvun tieteellinen nimi, joka merkitsee huppukukkaa. Kasvi kukkii öisin.


title: Calymmanthium substerile

text: Kasvi on pensasmainen tai puumainen, monihaarainen. Korkeutta se voi saavuttaa kahdeksan metrin verran. Varret ovat nivelikkäitä, vaaleanvihreitä, ja niissä on kolme tai neljä lähes siipimäistä särmää. Särmissä on 4-14 terävän piikin muodostamia rykelmiä, areoleja. Kukat ovat kapean putkimaisia tai kellomaisia, ja uloimmat kehän osat ovat punaruskeita. Nuppuvaiheessa maljamainen kukkapohjus peittää osittain kehälehdet. Pohjus on ulkopinnaltaan suomujen ja villakarvaisten areolien peittämä. Hedelmä on mehevä ja avautumaton, neljä- tai viisikulmainen, vaaleanvihreä. Areoleita sen pinnalla on vähän tai ne puuttuvat.


title: Calymmanthium substerile

text: "Calymmantium substerile" kasvaa Perussa Andeilla Jaénin provinssissa Cajamarcassa.


title: Life in a Day

text: Life in a Day on joukkoutettu draama/dokumenttielokuva joka käsittää sarjan valittuja videoklippejä videopalvelu YouTubeen jaetuista 80 000 klipistä, jotka osoittavat sen mitä ympäri maailmaa tapahtui yhden päivän aikana 24. heinäkuuta 2010.


title: Life in a Day

text: Elokuva on 94 minuuttia ja 53 sekuntia pitkä ja se kattaa lukuisia kohtauksia 4500 tunnin edestä 80 000 klipissä 192 valtiosta. Koottu elokuva esitettiin ensimmäisen kerran Sundance Film Festival-tapahtumassa 27. tammikuuta 2011 ja ensiesitys esitettiin myös livenä YouTubessa. YouTube ilmoitti 31. lokakuuta 2011, että "Life in a Day" tulisi vapaasti katsottavaksi heidän sivuillaan sekä ostettavaksi DVD-muodossa.


title: Ouro Ardo

text: Ouro Ardo on maalaiskunta Moptin alueen Ténenkoun piirissä Malissa. Sen keskuskylä Kondo sijaitsee Nigerjoen tulva-alueella kymmenen kilometriä Ténenkousta koilliseen. Kunnassa on 9 100 asukasta (vuonna 2009).


title: Ouro Ardo

text: Ouro Ardon kunta rajoittuu etelässä Ténenkoun piirin Ouro Guirén, lännessä Sougoulbén ja Ténenkoun, pohjoisessa Diondiorin ja koillisessa Togoro Kotian sekä kaakossa Moptin piirin Salsalbén kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Ouro Ardo

text: Kuntaan kuuluu 29 kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja ja heidän entisiä orjiaan rimaibeja sekä bozoja.


title: Ouro Ardo

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, hirssi, maissi, pavut ja vihannekset.


title: Ouro Ardo

text: Keskuskylästä on tieyhteys Ténenkouhun. Tulva-aikaan liikennöinti tapahtuu vesiteitse. Palveluihin kuuluvat kaksi koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED) ja terveysasema.


title: Myrskyn silmässä

text: Myrskyn silmässä ("Into the Storm") on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen found footage -katastrofielokuva, jonka on ohjannut Steven Quale ja käsikirjoittanut John Swetnam. Elokuvan pääosissa esiintyvät Richard Armitage ja Sarah Wayne Callies. Elokuvan musiikista vastasi Brian Tyler.


title: Myrskyn silmässä

text: Elokuva sai pääosin ristiriitaisen vastaanoton, Rotten Tomatoesin keskiarvon ollessa 4.3/10 ja Metacriticin puolestaan 44/100. Ristiriitaisesta vastaanotostaan huolimatta elokuva oli myyntimenestys, sillä 23. syyskuuta 2014 mennessä elokuva oli saavuttanut Yhdysvalloissa 46 425 752 dollarin ja kansainvälisesti 100 400 000 dollarin myyntitulot, kokonaisuuden ollessa 146 825 752 dollaria. Tämä oli kolminkertainen summa budjettia vastaan ja se teki elokuvasta taloudellisen menestyksen.


title: Karéri

text: Karéri on maalaiskunta Moptin alueen Ténenkoun piirissä Malissa. Sen keskuskylä Dioura sijaitsee Nigerjoen tulva-alueen länsipuolisella tasangolla 50 kilometriä Ténenkousta luoteeseen. Kunnassa on 28 400 asukasta (vuonna 2009).


title: Karéri

text: Karérin kunta rajoittuu idässä Ténenkoun piirin Togoré-Coumbén, Diondiorin, Sougoulbén ja Diakan kuntiin, pohjoisessa Youwaroun piirin Farimakén kuntaan sekä etelässä Ségoun alueen Macinan ja lännessä Nionon piireihin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Karéri

text: Kuntaan kuuluu 38 kylää ja paimentolaisryhmää. Asukkaat ovat bambaroita, fulbeja, tuaregeja ja maureja.


title: Karéri

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkein viljelykasvi on hirssi. Kotieläimiä ovat lampaat, vuohet, naudat, kamelit, aasit ja siipikarja. Diourasta on maayhteydet Gathiin, Léréen, Ténenkouhun, Nampalaan ja Moninpéen.


title: Diondiori

text: Diondiori on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Ténenkoun piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen sivuhaaran Diakan varrella 25 kilometriä Ténenkousta koilliseen. Kunnassa on 20 200 asukasta (vuonna 2009).


title: Diondiori

text: Diondiorin kunnan pinta-ala on 824 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Ténenkoun piirin Togoré-Coumbén, idässä Togoro Kotian, etelässä Ouro Ardon ja Sougoulbén sekä lännessä Karérin kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Puolet kunnasta sijaitsee Nigerin tulva-alueella. Sen läpi virtaavat Diaka ja sen sivuhaarat Mayel, Mayo Combé ja Diougol.


title: Diondiori

text: Kuntaan kuuluu 37 kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja, bozoja, somonoja ja bambaroita.


title: Diondiori

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, riisi, durra ja maniokki. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.


title: Diondiori

text: Liikennöinti tapahtuu kuivana aikana maitse ja tulva-aikaan vesiteitse. Palveluihin kuuluu viisi alakoulua, yläkoulu sekä koulutus- ja kehittämiskeskus (CED).


title: Linnamaa

text: Linnamaa on Eurajoen kunnassa sijaitseva kylä. Siellä sijaitsee esimerkiksi vuonna 1912 valmistunut Linnamaan koulu ja 1980-luvulla toimintansa lopettanut kyläkauppa. Linnamaan kylän alueella sijaitsee myös esimerkiksi entisen Liinmaan linnan rauniot. Kylän halkoo "Linnamaantie" ja se on osa historiallista Pohjanlahden rantatietä.


title: Opel Blitz (1930)

text: Opel Blitz on saksalaisvalmisteinen kuorma-auto. Automallin kehitti 1930-luvulla Adam Opel AG. Malli on ollut sikäli merkittävä, että se avulla pyrittiin standardisoimaan tietty perusversio. Saksassa oli käytössä noin sata erilaista automallia ennen toisen maailmansodan alkua, mistä seurasi huomattavia logistiikkapulmia.


title: Opel Blitz (1930)

text: Saksan armeijan Wehrmachtin kaikilla sotanäyttämöillä palvelleesta autosta kehiteltiin erilaisia versioita, kuten Allrad, joka oli nelivetoinen. Monet autot palvelivat erilaisissa käyttötarkoituksissa, kuten paloautoina, vielä sodan jälkeenkin. Tavallisesti Opel Blitz oli aseistamaton ja panssaroimaton kuljetusajoneuvo. Sodanaikaisia käyttötarkoituksia olivat olleet muiden muassa toimiminen kenttäambulanssina, korjaamoajoneuvona ja komentoajoneuvona.


title: Opel Blitz (1930)

text: Opel Blitzin toimintamatka oli 480 kilometriä, kahlauskyky 0,5 metriä ja maksiminopeus maantiellä 80 km/h. Moottori oli 73,5 hevosvoiman (55 kW) tehoinen kuusisylinterinen bensiinimoottori, ja miehistöksi riitti yksi henkilö, kuljettaja. Auton omamassa oli 3 290 kiloa.


title: Nokkola

text: Nokkola on Hollolan kunnan kylä. Nokkola kuuluu museoviraston mukaan valtakunnallisesti ja kulttuurihistoriallisesti merkittävään Vesalan, Nokkolan ja Untilan kylien viljelymaisemaan.


title: Nokkola

text: Nokkolassa sijaitsee Mantulan maatila, jonka silloisille omistajille, H. ja M. Mantulalle, myönnettiin 1953 sukutilakunniakirja siksi, että Mantulan tila oli ollut saman suvun hallussa jo vuodesta 1539. Toinen samanlainen sukutilakunniakirja myönnettiin samana vuotena Nokkolassa Mäkelän maatilan omistajalle, V. Mäkelälle, koska Mäkelän tila tiettävästi oli ollut saman suvun hallussa ainakin 1539 alkaen. Suomessa alettiin pitää maakirjoja 1539-1546 alkaen.


title: Pylväskaktukset

text: Pylväskaktukset ("Cereus") on 34 lajia käsittävä kaktuskasvisuku. Tieteellinen nimi viittaa vahakynttilään, mikä kuvaa kaktusten vahamaista ulkonäköä. Aiemmin lähes kaikki pylväsmäiset kaktukset yhdistettiin tähän sukuun.


title: Pylväskaktukset

text: Pylväskaktukset ovat pensasmaisia tai puumaisia, usein varsin kookkaita lajeja. Useimmiten niiden varret ovat kulmikkaita tai pitkittäisharjuisia ja niillä on kookkaat areolit (kääpiöversot, joissa piikit ovat ryhminä). Eräät ovat piikittömiä. Joskus varsi on nivelikäs. Jotkin pylväskaktukset ovat kasvutavaltaan suikertavia. Varren pitkittäisharjujen määrä vaihtelee kolmesta neljääntoista. Areoleissa on tavallisesti villakarvaa. Kukat ovat kookkaita ja suppilomaisia, tavallisesti valkoisia; kasvit kukkivat öisin. Kukan pohjus ja emiön alaosa (ns. perikarpelli) on harvasuomuinen tai paljas. Hedelmä on pallomainen, soikea tai pitkänomainen, mehevä, paljaspintainen, punainen tai harvemmin keltainen ja avautuu sivultaan. Hedelmässä on ainakin emin vartalo jäljellä, usein myös muita kukan osia kuihtuneina. Siemenet ovat kookkaita, käyristyneitä, kiiltävän mustia ja syyläisiä.


title: Pylväskaktukset

text: Pylväskaktukset ovat levinneet Etelä-Amerikan itäosiin ja Karibianmeren saarille.


title: Pylväskaktukset

text: Pylväskaktusten suvussa on neljä alasukua ("Cereus", "Ebneria", "Mirabella" ja "Oblongicarpi") ja seuraavat 34 lajia.Monia pylväskaktuksia käytetään koristetarkoituksiin ja jopa pensasaitoina. Jotkin ovat tunnettuja myös huonekasveina, kuten perunpylväskaktus ("C. hildmannianus") ja sinipylväskaktus ("C. jamacaru").


title: Fusée-luokka

text: Fusée-luokka oli Ranskan laivaston neljän aluksen muodostama tykkiveneluokka.


title: Yhdystie 2172

text: Yhdystie 2172 on tie, joka kulkee Euran Saarenmaalta yhdystien 2170 risteyksestä saman kunnan alueella sijaitsevaan Kahalaan yhdystien 2174 risteykseen. Tien pituus on 10 kilometriä.


title: Yhdystie 2172

text: Tie alkaa Euran Saarenmaalta yhdystien 2170 risteyksestä. Täältä tie ensin kulkee loivamutkaisena noin kahden kilometrin verran, jonka jälkeen se sivuuttaa Käkialhon sen eteläpuolelta. Sieltä tie etenee noin kilometrin, kohdaten seuraavaksi Harjavallasta tulevan yhdystien 2173 risteyksen. Seuraavan puolentoista kilometrin jälkeen tie saapuu Paneliaan. Täällä se halkoo kyläkeskuksen sekä ohittaa Jokiahteentien ja ylittää kahdessa osassa Eurajoen. Pian Panelian ohitettuaan tie kohtaa Kiukaisista tulevan seututien 209 risteyksen. Sitten tie jatkuu kohtalaisen suorana noin puolitoista kilometriä ja tämän tehtyään ylittää tasoylikäytävänä Rauman radan. Sieltä tie jatkuu edelleen kohtalaisen suorana, päättyen kilometrin matkan jälkeen Euran Kahalassa yhdystien 2174 risteykseen.


title: Yhdystie 2172

text: Saarenmaalta Paneliaan seututien 209 risteykseen tie kulkee nimellä "Paneliantie". Tästä eteenpäin lopun matkaa tie kulkee nimellä "Asemantie".


title: Melli Maikkula

text: Melli Maikkula (s. 1980) on suomalainen käsikirjoittaja, ohjaaja ja tuottaja.


title: Melli Maikkula

text: Maikkula valmistui vuonna 2010 Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen osastolta pääaineenaan elokuva- ja tv-käsikirjoitus. Hänet on palkittu muun muassa Cannesin elokuvajuhlilla, parhaan talk show’n Venlalla komediasarjasta "Miitta-täti" sekä Näyttämötaiteen valtionpalkinnolla yhdessä näytelmäkirjailijayhteisö Tekstin ydinryhmän kanssa.


title: Melli Maikkula

text: Maikkula on käsikirjoittanut lukuisia suosittuja tv-sarjoja kuten "Putousta, Pasila 2.5 The Spin-offia, Antti Holma Show’ta" ja "Parasta aikaa" sekä elokuvia, kuten "Me Rosvolat ja Naisen nimi."


title: Melli Maikkula

text: Hänen käsikirjoittamansa lyhytelokuva "Katto" valittiin Cannesin elokuvajuhlien viralliseen kilpasarjaan vuonna 2017 4929:n hakijan joukosta. Elokuva sijoittui kilpailussa toiseksi ja voitti myöhemmin myös Jussi-palkinnon.


title: Cintia knizei

text: Cintia knizei on kaktuskasveihin kuuluva pienikokoinen sukunsa ainoa laji, joka on kotoisin Boliviasta, josta se löydettiin vasta 1969 löytäjänään Karel Knize. Tieteellinen sukunimi tulee Cinti-nimisestä kaupungista, lajinimi taas löytäjänsä mukaan.


title: Cintia knizei

text: "Cintia knizei" kasvaa yksittäin ja on pallomainen, vihreä, piikitön ja vain 3-5 cm:n läpimittainen kaktus. Sen pääjuuri on porkkanamainen ja kymmenisen cm pitkä. Varsi on kyhmyinen, ja villakarvaiset areolit, joiden piikit ovat surkastuneet pois, ovat vajonneet kyhmyjen väleihin. Kukat sijaitsevat varren kärjen nuorissa areoleissa ja ovat väriltään keltaiset. Hedelmä on sukkulamainen ja paljaspintainen, siinä on mustat siemenet.


title: Cintia knizei

text: Laji kasvaa Bolivian Andeilla noin 4000 metrin korkeudella.


title: Desloratadiini

text: Desloratadiini ("NeoClarityn", "Claramax", "Clarinex", "Azomyr", "Aerius", sekä useita muita: niin kutsuttuja substituutti- eli rinnakkaisvalmisteita) on eräs antihistamiiniaineisiin luettava allergialääke. Se on likeistä sukua loratadiinille, jonka aktiivi metaboliitti eli aineenvaihdunnan aiheuttama tulos, desloratadiini myös on.


title: Cipocereus

text: Cipocereus on viisilajinen kaktuskasvisuku, jonka merkittävin tuntomerkki on hedelmämallon läpikuultavuus ja vetisyys.


title: Cipocereus

text: Suvun lajit ovat pensasmaisesti kasvavia pylväsmäisiä kaktuksia, joista jotkin ovat runsashaaraisia. Kookkaimmat lajit kasvavat kolmen ja puolen metrin korkuisiksi. Varret ovat hieman puutuneita, liereitä ja 2-5 cm läpimitaltaan; pitkittäissärmiä niissä on 4-21. Piikkirykelmiä sisältävät areolit ovat valkoisia tai ruskeita; kukat kehittyvät toisinaan niistä villaisimpiin. Piikit ovat tyypiltään vaihtelevia, ja niitä on kussakin areolissa muutama tai paljon, joskus tosin voivat puuttuakin. Kukat avautuvat yöllä, toisinaan jäävät auenneiksi seuraavaksi päiväksikin. Muodoltaan ne ovat putkimaisia, väriltään valkoisia. Terälehdet ovat lyhyet. Hedelmä on pallomainen tai munamainen, avautumaton, sininen ja vahapeitteinen. Hedelmässä on jäljellä kuihtuneita kukan osia.


title: Cipocereus

text: Suku kasvaa Brasilian Minas Geraisissa.


title: Ek Tha Tiger

text: Ek Tha Tiger on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen toimintatrilleri, jonka on ohjannut Kabir Khan ja tuottanut Aditya Chopra. Päärooleja näyttelevät Salman Khan ja Katrina Kaif. Elokuva kertoo intialaisesta vakoojasta Tigerista, jonka ideologia ja periaatteet muuttuvat ajan myötä hänen rakastuessaan pakistanilaiseen vakoojaan.


title: Ek Tha Tiger

text: Elokuvan soundtrack julkaistiin 20. heinäkuuta 2012.


title: Ek Tha Tiger

text: Box Office India julisti "Ek Tha Tigerin" ”jymymenestykseksi”. Tuotantoyhtiö Yash Raj Films kutsui sitä ”historialliseksi jymymenestykseksi”.


title: Tiitus Petäjäniemi

text: Tiitus Petäjäniemi (s. 1983 Jyväskylä) on suomalainen kuvataiteilija, valokuvaaja ja taidemaalari. Hän on opiskellut muun muassa Taideyliopiston Kuvataideakatemiassa ja Imatran taidekoulussa.


title: Tiitus Petäjäniemi

text: Petäjäniemen teoksia on useissa kokoelmissa ja hän on pitänyt useita yksityisnäyttelyitä. Petäjäniemi on toiminut Suomen Kansallisgallerian valtuuskunnassa sekä Taideyliopiston ylioppilaskunnan hallituksessa.


title: Syrhämä

text: Syrhämä on suomalainen lastenohjelma, jota tehtiin kaksi tuotantokautta vuosina 2003–2005. Ensimmäinen tuotantokausi esitettiin 2003–2004 ja toinen 2005. Myöhemmin sarjan jaksoja on esitetty useita kertoja, mm. 2008–2009, 2013, 2017 ja 2018. Sarjaa on esitetty myös Ruotsissa tekstitettynä.


title: Syrhämä

text: Tarina kertoo Syrhämästä, maasta, joka sijaitsee tunnetun maailman hämärillä syrjäseuduilla sekä ilkeästä Herjävuorten Silmittömästä Sääskestä, joka hallitsee pahuuden voimalla Syrhämää ja on vanginnut Velho Valveen. Jokaisessa jaksossa seikkailee kolmen 9-vuotiaan lapsen joukkue, joka yrittää selviytyä ketteryyttä, nokkeluutta ja näppäryyttä vaativista tehtävistä. Ohjelmassa Kettu toimii lasten kanssa pelastaakseen Syrhämän Silmittömän Sääsken pahoilta aikeilta. Myöhemmin toisella kaudella Silmitön Sääski vangitsee Pajupuron asukkaat. Ja Syrhämään saapuu Seppä, joka voi takoa tulesta luotteen, mahtiesineen, joka voi murtaa Silmittömän sääsken valtaa. Luotteen syntyyn tarvitaan neljä elementtiä, maata, ilmaa, tulta ja vettä. Jotta luote voidaan takoa tulesta, lasten on haettava puuttuva elementti Konnasuolta.


title: Syrhämä

text: Kettu: Kettu on velho Valveen uskollinen kannattaja. Hän auttaa kaukomaiden lapsia heidän tehtävissään.


title: Syrhämä

text: Silmitön Sääski: Sääskien johtaja ja voimavelho, joka nousi Syrhämän hallitsijaksi katalin keinoin ja vangitsi hyvän velho Valveen.


title: Syrhämä

text: Kaukomaiden lapset: Kaukomaiden lapset tulevat Syrhämään auttamaan velho Valveen kirjoittamien viestien kautta. Myöhemmin toisella kaudella he auttavat Seppää vapauttamaan Silmittömän Sääsken vangitsemat Pajupuron kylän asukkaat. Jokaisessa jaksossa on eri lapset


title: Syrhämä

text: Mäkärä: Silmittömän Sääsken apuri. Isojalkainen ja melko kömpelö.


title: Syrhämä

text: Sääsket: Sääsket ovat Silmittömän Sääsken johtama suuri armeija. Sääskillä on yllään suuri kaapu ja pitkät kynnet. Sääsket vain sihisevät ja ääntelevät, koska eivät osaa puhua.


title: Syrhämä

text: Kaarne: Entisistä metsistä kotoisin oleva Silmittömän Sääsken palvelija, joka ratsastaa mustalla hevosella. Kaarne ei puhu ollenkaan isännälleen tekemänsä vaitiolovelvollisuuden vuoksi.


title: Syrhämä

text: Velho Valve: Syrhämän hyvä voimavelho, jonka Silmitön Sääski vangitsi tyrmään. Kettu ja kaukomaiden lapset voivat kuitenkin lähettää esineitä hänelle Maan korvessa löytyvän Oikokomeron kautta.


title: Syrhämä

text: Puksu: Syrhämän kulkukauppias, joka myy kaikenlaista tavaraa, jonka käyttötarkoituksesta ei voi aina olla varma. Toisella kaudella hän välttyi vangitsemiselta, kun hänen sallittiin perustaa Pajupuroon puoti kallista vuokraa vastaan.


title: Syrhämä

text: Maltti: Syrhämän ennustaja, joka tunnetaan hänen käsitervehdyksestään. Hän tietää kaiken entisestä, nykyisestä ja tulevasta.


title: Syrhämä

text: Kinahmi: Kinahmi on Pajupuron kylän viekasmielinen asukas. Toisella kaudella hän vartioi Vangittujen varastoa.


title: Syrhämä

text: Risu: Majatalon isäntä, joka pelästyy aina nähdessään lapsia, koska pelkää näiden läsnäolon houkuttelevan sääskiä paikalle.


title: Syrhämä

text: Usva: Neito, jonka tehtävä on opastaa kaukomailta saapuneet lapset Usvarannasta Ketun luokse ja johdattaa nämä myös Oikokomerolta takaisin kotiin.


title: Syrhämä

text: Vahatukko: "Metsän ukko ja Maan korven portin lukko". Hän vartioi Maan korpeen vievää Korvenrajan porttia.


title: Syrhämä

text: Kipinä: Kuljettaa vaunuillaan tavaroita valtakunnasta toiseen. Hän myös auttaa kaukomaiden lapsia palaamaan tehtävän jälkeen kotiin, mikäli tehtävän aikana ei ole tarvitse käydä Oikokomerolla.


title: Syrhämä

text: Seppä: Kallion vahva mies, joka velho Valveen kadottua päätti toisella kaudella auttaa Silmittömän Sääsken vallan lopullisessa murtamisessa takomalla luotteiksi kutsuttuja mahtiesineitä, jotka pala palalta heikentäisivät Silmitöntä Sääskeä.Tamperelaisen "Tukkateatterin" jäsenet esiintyivät sarjassa mm. sääskien ja Pajupuron kyläläisten rooleissa.


title: Hopeapylväät

text: Hopeapylväät ("Cleistocactus") on kaktuskasvien heimoon (Cactaceae) kuuluva suku, jossa on puolisen sataa lajia. Ne ovat kolibrien pölyttämiä kasveja, joiden kukat ovat kapean putkimaisia, tuskin avautuvia. Siihen viittaa tieteellinen nimikin: kreikan kleistos tarkoittaa suljettua.


title: Hopeapylväät

text: Hopeapylväät ovat enimmäkseen pensasmaisia kasvutavaltaan. Niiden hoikat varret ovat runsaspiikkisiä, pystykasvuisia, suikertavia tai jopa riippuvia. Matalia särmiä varsissa on 5-30, ja piikikkäät areolit sijaitsevat tiheässä. Kukat sijaitsevat tavallisesti varren sivulla kärjen tuntumassa ja avautuvat päivällä usein melkein mihin vuodenaikaan tahansa ja ovat ahtaan putkimaisia, joskus hieman vastakohtaisia (tsygomorfisia). Kukkien väri vaihtelee lajista toiseen, joillakin ne ovat punaisia, toisilla taas oransseja, keltaisia tai vihreitä. Joillakin lajeilla kehälehdet levittäytyvät sivuille ja jopa kaartuvat taaksepäin. Kukan tyvi on suomupeitteinen, suomut puolestaan huopa- tai karvapeitteisiä. Heteet ja emin vartalo tulevat yleensä esiin putkimaisen kukan suusta. Kukasta kehittyy pieni, pallomainen ja mehevä hedelmä, jonka pinnalla on toisinaan harvakarvaisia tupsuja. Hedelmä voi olla avautuva. Pienet siemenet ovat kiiltävän mustia.


title: Hopeapylväät

text: Hopeapylväät ovat eteläamerikkalaisia kaktuksia. Lajit kasvavat Etelä-Ecuadorissa, Perussa, Boliviassa, Länsi-Brasiliassa, Uruguayssa, Paraguayssa ja Argentiinan pohjoisosissa.


title: Hopeapylväät

text: Anderson (2001: 153-165) tunnustaa seuraavat 49 hopeapylväslajia:Monia lajeja viljellään koristekasveiksi.


title: Ososen talo

text: Ososen talo on Tampereella Kyttälän kaupunginosassa Aleksanterinkatu 26:ssa–Verkatehtaankatu 5:ssä sijaitseva myöhäisjugendia edustava asuin- ja liiketalo jonka on suunnitellut vuonna 1910 rakennusmestari Heikki Tiitola ja rakennuttanut kauppias Gustaf Wilhelm Osonen. Talo on Aleksanterinkadun puolelta kolmikerroksinen ja Verkatehtaankadun puolelta nelikerroksinen, lisäksi taloa on 1987 peruskorjauksen yhteydessä korotettu kahdella kattokerroksella. Ososen talo vaurioitui pahoin talvisodan aikana tammikuussa 1940 Tampereen pommituksissa.


title: Ososen talo

text: Ososen talon katukerroksessa toimi yli 40 vuoden ajan Tampereen Voimailuseuran "Boxing Bingo"-bingohalli. Tämä Tampereen viimeinen bingohalli lopetti toimintansa elokuun lopulla 2014.


title: Ososen talo

text: Ososen talossa toimii vuonna 1991 perustettu Suomen nyrkkeilymuseo jonka kokoelmissa on yli 10 000 esinettä. Museo on avoinna sopimuksen mukaan.


title: Kultaus

text: Kultaus on menetelmä, jossa esineen pintaan tehdään ohut kultakerros. Kultausta käytetään koristelumenetelmänä esimerkiksi kuvataiteissa, keramiikassa, arkkitehtuurissa ja kalligrafiassa. Kultausta käytetään myös teknisiin sovelluksiin esimerkiksi piirilevyteollisuudessa.


title: Kultaus

text: Kulta soveltuu monesta syystä pintamateriaaliksi. Se on alkuaineista helpoiten muovattavissa erittäin ohuiksi kalvoiksi. Koska kulta on jalometalli, sen korroosion kesto on hyvä. Sillä on myös hyvä sähkön- ja lämmönjohtavuus sekä hyvä heijastuskyky infrapuna-alueella. Kulta soveltuu myös pehmytjuottamiseen erittäin hyvin. Toisaalta kulta kestää huonosti hankausta.


title: Kultaus

text: Kultausmenetelmiä on kemiallisia, sähkökemiallisia ja fysikaalisia.


title: Kultaus

text:
Kuvataiteessa käytetyin kultaustapa on kiinnittää esineen pintaan hyvin ohutta lehtikultaa. Keramiikkaa voi kullata myös sivelemällä kultaa liuoksen osana pinnalle ennen polttamista. Kupoleja on kullattu sekoittamalla kultaa elohopeaan, mistä syntynyttä amalgaamia on levitetty kupolin pinnalle ja kuumennettu, jolloin elohopea on haihtunut pois. Tämä menetelmä soveltuu erityisen hyvin raudan, teräksen, pronssin ja muiden metallien kultaukseen, ja sitä on käytetty aseissa, haarniskoissa, huonekaluissa ja pronssiveistoksissa.
Sähkökemiallinen eli elektrolyyttinen kultaus on nykyisin hyvin yleinen menetelmä. Se yleistyi teollisessa mittakaavassa sähkögeneraattorin keksimisen jälkeen 1800-luvun lopulla. Sähkökemiallisessa pinnoituksessa voidaan luoda muutaman mikrometrin paksuinen metallikerros. Sähkökemiallinen kultaus tapahtuu alkalisessa kylvyssä, jossa on kalium-kultasyanidia sekä tarpeen mukaan muitakin metalleja tai lisäaineita.


title: Kultaus

text: Fysikaalisia kultausmenetelmiä ovat fysikaaliset kalvonkasvatusmenetelmät tyhjiöhöyrystys ja sputterointi. Kultaa voidaan lisätä pintoihin myös kemiallisen pelkistysreaktion avulla; tällä tavalla lasia pinnoittamalla syntyy peili.


title: Kultaus

text: Nahkaa voidaan kullata laskemalla kultanauhaa pihkajauheen päälle ja sulattamalla pihka kuvioidulla valssilla, jolloin kulta tarttuu nahkaan, johon syntyy samalla kohokuvio.


title: Kultaus

text: Keskiajan kirjurit ja kuvittajat käyttivät kalligrafiassa kolmea tekstin kultausmenetelmää, joita käytetään edelleen. Nappikullassa on hienoksi jauhettua kultaa, joka on liima-aineen avulla puristettu napiksi. Nappikultaan tipautetaan pisara tislattua vettä ja pehmentynyttä kultaa levitetään siveltimellä kohteeseen. Lehtikultaa voi kiinnittää kirjoitusalustaan kahdella tavalla: liimapinnalle tai gessolle.


title: Kusikivi

text: Kusikivi on Kurikassa Miedon kylässä Jyllintaipaleella sijaitseva siirtolohkare ja niin sanottu sormuskivi, jonka luokse Suomen-vierailullaan Turusta Kurikan kautta Kyrönkankaan kesätietä pitkin Vaasaan matkannut Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik seurueineen perimätiedon mukaan pysähtyi 18. heinäkuuta 1752, jotta kuningas saattoi käyttää kiveä näkösuojana tarpeillaan käymiseen.


title: Kusikivi

text: Hattujen sodan jälkeen kruunattiin Adolf Fredrik Venäjän myötävaikutuksella Ruotsin kuninkaaksi. Hän istui majesteetilliselle valtaistuimelle 1751. Kruunajaisten jälkeen päätettiin, että kuningas tekee tutustumismatkan Suomeen ja palaa Pohjanlahden ympäri takaisin Ruotsiin. Tämä kuningas Adolf Fredrikin ”eerikinmatka” toteutui kesällä 1752. Kuninkaalla oli mukanaan suuri seurue, mutta kuningatar jäi kotiin Ruotsiin. Eri puolilla Suomea aloitettiin valmisteluja kuninkaan vastaanottamiseksi. Hänestä annettiin ylistäviä lausuntoja ja kirkoissa luettiin rukouksia hänen puolestaan.


title: Kusikivi

text: Kivi sijaitsee muutamia kilometrejä etelään Kurikan kirkosta ja sen kylkeen on kiinnitetty metallinen muistolaatta tapauksen muistoksi. Kivi on nykyisin matalampi kuin se oli 250 vuotta sitten, koska kiven ympärille on aikojen kuluessa tuotu lisää maata muun muassa tietöiden yhteydessä. 1700-luvulla kivi lienee ollut noin kaksi metriä maanpinnan yläpuolella, kun nykyisin sen korkeus on vain noin 60–70 senttimetriä.


title: Leo Sirelius

text: Leo Aristides Sirelius (26. helmikuuta 1863 Pietari – 30. tammikuuta 1937 Helsinki) oli Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri, joka toimi 1911–1916 Mikkelin läänin ja 1916–1917 Vaasan läänin kuvernöörinä.


title: Leo Sirelius

text: Leo Sireliuksen vanhemmat olivat kenraalimajuri Otto Arvid Ferdinand Sirelius ja vapaaherratar Maria Stackelberg. Sirelius kävi Paavalin sotaopiston Pietarissa ja palveli vuodesta 1884 alkaen upseerina Venäjän armeijassa. Vuosina 1885–1896 hän kuului Henkikaartin suomenmaalaiseen rykmenttiin ja oli sen jälkeen reservissä, kunnes sai tammikuussa 1900 eron palveluksesta alikapteenina. Hän kuitenkin palasi hieman myöhemmin aktiivipalvelukseen ja toimi 1903–1909 Viipurin vt. poliisimestarina. Toukokuussa 1911 Sirelius nimitettiin everstiksi ylennettynä Mikkelin läänin kuvernööriksi, ja hänen virkansa vakinaistettiin neljä kuukautta myöhemmin. Elokuussa 1916 hän siirtyi Vaasan lääniin. Hän erosi helmikuun vallankumouksen jälkeen huhtikuun 1917 alussa virastaan sekä sotapalveluksesta, ja sai eronsa yhteydessä kenraalimajurin arvon. Hän muutti sen jälkeen asumaan Pietariin, mutta palasi Suomeen vuonna 1922.


title: Leo Sirelius

text: Jalkaväenkenraali Otto Leonidas Sirelius oli Leo Sireliuksen veli.


title: Achéron-luokka

text: Achéron-luokka oli Ranskan laivaston neljän aluksen muodostama tykkiveneluokka.


title: Rafael Spåre

text: Rafael Knut Harald Spåre (11. tammikuuta 1864 Helsinki – 12. tammikuuta 1943 Bryssel, Belgia) oli Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri, joka toimi 1911–1917 Hämeen läänin kuvernöörinä.


title: Rafael Spåre

text: Spåren isä oli senaattori Knut Robert Karl Valfrid Spåre. Spåre kävi Haminan kadettikoulun ja palveli vuodesta 1886 upseerina Venäjän armeijassa. Suuren osan urastaan hän palveli Henkikaartin Keisarinna Aleksandra Feodorovnan ulaanirykmenttissä. Hän sai mainetta Liivinmaan levottomuuksien tukahduttamisesta vallankumousvuosina 1905–1906. Spåre yleni vuoteen 1907 mennessä everstiksi. Hänet nimitettiin marraskuussa 1911 Hämeen läänin kuvernööriksi ja hänet ylennettiin 1913 kenraalimajuriksi. Spåre erosi helmikuun vallankumouksen jälkeen kuvernöörinvirastaan huhtikuussa 1917 ja kuukautta myöhemmin myös sotapalveluksesta. Hän muutti vuonna 1922 asumaan loppuiäkseen Brysseliin.


title: Rafael Spåre

text: Spåre edusti aatelissukuaan vuoden 1891 valtiopäivillä.


title: Wayne Frye

text: Wayne Thomas Frye (30. marraskuuta 1930 Trinity, Kentucky – 26. helmikuuta 2014 Lexington, Kentucky) oli yhdysvaltalainen upseeri, soutaja ja olympiavoittaja.


title: Wayne Frye

text: Frye kuului Yhdysvaltain olympiakultaa voittaneeseen kahdeksikkojoukkueeseen Helsingissä 1952. Hän työskenteli muun muassa upseerina Yhdysvaltain ilmavoimissa ja osallistui lentäjänä Vietnamin sotaan.


title: Wayne Frye

text: Frye kuoli Kentuckyn Lexingtonissa 26. helmikuuta 2014, 83-vuotiaana.


title: Kevin Bruijsten

text: Kevin Bruijsten (s. 29. tammikuuta 1987 Nijmegen, Alankomaat) on alankomaalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Iso-Britannian EIHL-liigan skotlantilaisjoukkue Dundee Starsissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Kevin Bruijsten

text: Bruijsten aloitti jääkiekkoilun kotikaupungissaan Nijmegenissä. Hän debytoi Alankomaiden toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Tweede Divisiessa vain 14-vuotiaana kaudella 2001–2002, jolloin Bruijsten pelasi kaksi ottelua Nijmegen Tigersissa. Kaudella 2004–2005 hän debytoi maan pääsarjassa Eredivisiessa Nijmegen Emperorsin (ent. Tigers) paidassa. Bruijstenin tulokaskausi toi 37 runkosarjaottelussa tehot 5+4=9. Kaksi seuraavaa kautta hän pelasi Heerenveen Flyersissa ja kauden 2007–2008 Amstel Tijgersissa, jonka kolmanneksi paras maalintekijä Bruijsten oli 16 osumallaan.


title: Kevin Bruijsten

text: Kaudeksi 2008–2009 Bruijsten siirtyi Saksan neljänneksi korkeimmalle sarjatasolle Regionalliga-joukkue Moskitos Esseniin. Kaudeksi 2009–2010 hän palasi taas kotimaahansa ja siirtyi kotikaupunkiinsa Nijmegen Devilsin (ent. Tigers ja Emperors) riveihin. Bruijsten voitti kauden päätteeksi Alankomaiden-mestaruuden. Syksyllä 2010 hän haki try-outin kautta pelipaikkaa AHL-joukkue Toronto Marliesista, jonka kanssa Bruijsten jäi kuitenkin ilman sopimusta.


title: Kevin Bruijsten

text: Kaudella 2010–2011 Bruijsten teki Eindhoven Kemphanenin paidassa Eredivisien yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 43+23=66. Hän teki runkosarjan maalimääränsä yli maali per peli -tahdilla 41 otteluun ja oli koko sarjan toiseksi paras maalintekijä Tilburg Trappersin Raphaël Jolyn jälkeen. Bruijsten oli myös kevään 2011 pudotuspeleissä Kemphanenin paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 5+2=7. Kaksi seuraavaa kautta hän pelasi taas Heerenveen Flyersissa. Bruijsten oli kaudella 2013–2014 joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 32+31=63. Hän sijoittui Eredivisien maalipörssissä kolmanneksi ja pistepörssissä kuudenneksi.


title: Kevin Bruijsten

text: Bruijsten siirtyi kaudeksi 2014–2015 vuoden mittaisella sopimuksella Ranskan Ligue Magnusin Gothiques d'Amiensiin. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Bruijsten oli tehoilla 13+16=29 Amiensin toiseksi paras pistemies Joël Champagnen jälkeen. Kahden Amiensissa vietetyn vuoden jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2016–2017 vuoden mittaisella sopimuksella Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan tšekkiläisjoukkue Orli Znojmoon. Hän pelasi siellä neljä ottelua ilman tehopisteitä, jonka jälkeen Bruijstenin sopimus purettiin syyskuun 2016 lopulla. Lokakuussa hän siirtyi loppukauden sopimuksella Iso-Britannian EIHL-liigan skotlantilaisjoukkue Dundee Starsin riveihin. Bruijsten oli tehoilla 23+31=54 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Vinny Scarsellan kanssa. Hän jakoi koko liigan pistepörssin yhdeksännen sijan Fife Flyersin Ryan Dinglen kanssa. 18. joulukuuta 2016 Bruijsten valittiin EIHL:n viikon pelaajaksi.


title: Kevin Bruijsten

text: Bruijsten edusti Alankomaita I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2006, 2007, 2010 ja 2011 sekä IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2012, 2013, 2014, 2015 ja 2017. Vuosien 2012 ja 2013 turnaukset päättyi pronssiin. Vuoden 2017 Bruijsten toimi Alankomaiden kapteenina. Hän pelasi myös IIA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin Bruijsten toimi Alankomaiden kapteenina ja voitti kultaa. Hän jakoi myös turnauksen maalipörssin voiton joukkuetoverinsa Julian van Lijdenin kanssa viidellä osumallaan. Bruijsten pelasi myös Vancouverin olympiakisojen 2010, Sotšin olympiakisojen 2014 ja Pyeongchangin olympiakisojen 2018 karsinnoissa.


title: Kevin Bruijsten

text: Bruijsten pelasi myös alle 20-vuotiaiden II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2006 ja 2007, joista molemmat turnaukset päättyi lohkohopeaan. Hän teki myös molemmissa turnauksissa kahdeksan maalia ja voitti Alankomaiden sisäisen maalipörssin, vuoden 2007 koko turnauksen maalipörssin. Vuoden 2006 turnauksessa Bruijsten voitti myös joukkueen sisäisen pistepörssin 17 tehopisteellään. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2003, 2004 ja 2005 voittaen kaikista turnauksista lohkopronssia. Vuoden 2005 turnauksessa Bruijsten jakoi seitsemällä osumallaan Alankomaiden sisäisen maalipörssin voiton Steve Masonin kanssa.


title: Kevin Bruijsten

text: Bruijstenin pikkuveli Mitch pelaa Saksan kolmanneksi korkeinta sarjatasoa Oberligaa alankomaalaisen Tilburg Trappersin joukkueessa. Veljesten isä Jan Bruijsten on entinen Alankomaiden maajoukkuemaalivahti, joka on myöhemmin myös valmentanut.


title: Johan Axel Gripenberg

text: Johan Axel Gripenberg (1. maaliskuuta 1833 Helsinki – 12. kesäkuuta 1918 Bern, Sveitsi) oli Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut suomalainen kenraaliluutnantti, joka toimi vuosina 1886–1889 Oulun läänin ja 1889–1899 Viipurin läänin kuvernöörinä.


title: Johan Axel Gripenberg

text: Johan Axel Gripengerin isä oli kenraalimajuri Johan Fredrik Sebastian Gripenberg. Gripenberg kävi Haminan kadettikoulun ja palveli vuodesta 1852 upseerina Venäjän armeijassa. Hän oli 1860-luvun alussa muutaman vuoden Haminan kadettikoulun harjoitusupseerina ja maantiedon opettajana. Hän palveli pitkään Henkikaartin Paavalin rykmentissä ja oli myöhemmin jalkaväkirykmentin komentajana Samarassa. Hänet ylennettiin 1883 kenraalimajuriksi. Gripenberg toimi 1886–1889 Oulun ja vuodesta 1889 Viipurin läänin kuvernöörinä. Hän sai 1893 ylennyksen kenraaliluutnantiksi. Gripenberg edusti aatelissukuaan säätyvaltiopäivillä 1884, 1894, 1899, 1905 ja 1906. Hän erosi kuvernöörinvirastaan protestina Suomen venäläistämistoimenpiteille joulukuussa 1899 ja sai eron sotapalveluksesta helmikuussa 1900. Hän vetäytyi viettämään eläkevuosiaan Berniin Sveitsiin.


title: Johan Axel Gripenberg

text: Arkkitehti Mauritz Gripenberg oli Johan Axel Gripenbergin poika.


title: Lode Wouters

text: Lode Alphonse Wouters (27. toukokuuta 1929 Klein-Vorst – 25. maaliskuuta 2014 Geel) oli belgialainen maantiepyöräilijä ja olympiavoittaja.


title: Lode Wouters

text: Wouters kuului Belgian kolmihenkiseen maantieajon joukkuekilpailun olympiakultaa Lontoossa 1948 voittaneeseen joukkueeseen. Yksilökilpailussa hän voitti pronssia. Belgian kultajoukkue ei tiennyt, että maantieajossa oli käyty myös joukkuekilpailu, vaan miehet lähtivät Lontoosta tietämättä olleensa olympiavoittajia. Woutersin joukkuetoveri Eugène Van Roosbroeck sai tietoonsa vasta paljon myöhemmin kultamitalin olemassaolon ja anoi mitaleita Kansainväliseltä olympiakomitealta. Hän ja Wouters saivat mitalinsa vuonna 2010, tosin Woutersille mitali toimitettiin tämän oltua liian sairas osallistuakseen jakotilaisuuteen. Voittajajoukkueen kolmas jäsen Leon De Lathouwer ehti kuolla ennen mitalinsa saamista vuonna 2008.


title: Lode Wouters

text: Wouters kuoli Geelissa 25. maaliskuuta 2014, 84-vuotiaana.


title: Frans von Pfaler

text: Frans Carl Fredrik Josef von Pfaler (19. elokuuta 1865 Tampere – 3. maaliskuuta 1937 Bryssel, Belgia) oli Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri, joka toimi Viipurin läänin kuvernöörinä vuosina 1910–1917.


title: Frans von Pfaler

text: Von Pfaler kirjoitti vuonna 1880 ylioppilaaksi Helsingissä ja kävi 1881–1887 Haminan kadettikoulun, minkä jälkeen hän palveli upseerina Venäjän Henkikaartissa sekä myöhemmin ratsuväessä. Hän osallistui ratsumestarina Venäjän–Japanin sotaan 1904–1905 ja sai 1906 ylennyksen everstiksi. Vuonna 1910 von Pfaler nimitettiin Viipurin läänin kuvernööriksi ja hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1912. Hän erosi helmikuun vallankumouksen jälkeen 1917 kuvernöörinvirastaan ja sotapalveluksesta. Eläkepäiviään hän vietti Brysselissä.


title: Psyykenlääkkeet

text: Psyykenlääkkeet ovat lääkkeitä, joilla pyritään lyhentämään psykiatrisia sairausjaksoja ja estämään psykiatristen sairausjaksojen uusiutumista. Niillä pyritään myös lievittämään eriasteisia jatkuvia tai usein ilmeneviä psyykkisiä oireita.


title: Psyykenlääkkeet

text: Psyykenlääkkeet jaetaan tärkeimmän käyttötarkoituksensa mukaan eri ryhmiin:Vaikka antipsykoottisten lääkkeiden tärkeimpänä käyttöalueena ovat erilaiset psykoottiset sairaustilat kuten skitsofrenia, harhaluuloisuushäiriöt ja muut psykoottiset häiriöt, niin niitä käytetään usein myös ei-psykoottisten sairauksien kuten kaksisuuntaisen mielialahäiriön, vakavien masennustilojen, persoonallisuushäiriöiden ja eriasteisen ahdistuneisuuden ja unettomuuden hoidossa.


title: Psyykenlääkkeet

text: Vastaavasti monia masennuslääkkeitä käytetään masennustilojen lisäksi peruslääkkeenä myös paniikkihäiriön, pakko-oireisen häiriön, syömishäiriöiden ja monien muiden ahdistuneisuushäiriöiden sekä kroonisten kiputilojen hoidossa. Eriasteinen ahdistuneisuus ja unettomuus ovat yleisiä oireita kaikissa psykiatrisissa häiriöissä, ja sen vuoksi ahdistus- ja unilääkkeitä voidaan käyttää näitä oireita lievittävinä lääkkeinä lähes kaikissa psykiatrisissa sairauksissa ja häiriöissä.


title: Psyykenlääkkeet

text: Noin 700 000 suomalaista käyttää vuosittain ainakin lyhyen aikaa jotakin psyykenlääkettä. Noin joka kymmenes aikuinen käyttää jotakin psyykenlääkettä vuosittain säännöllisesti.


title: Mitch Morgan

text: Mitch Morgan (s. 31. tammikuuta 1991) on belgialais-kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa BeNe League -joukkue HYC Herentalsissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Mitch Morgan

text: Morgan on HYC Herentalsin kasvatti. Hän siirtyi 15-vuotiaana Saksaan ja DNL-juniorisarjassa pelaavaan Kölner EC:hen kaudeksi 2006–2007. Hän voitti joukkueessa mestaruuden keväällä 2007. Kahden siellä pelatun kauden jälkeen QMJHL-joukkue Val-d'Or Foreurs varasi Morganin 71. pelaajana . Hänestä tuli kaikkien aikojen ensimmäinen ja Morgan on toistaiseksi ainoa CHL:ään varattu Belgiassa kiekko-oppinsa saanut jääkiekkoilija. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2008–2009, jolloin Morgan myös kaupattiin Moncton Wildcatsiin. Morgan pelasi QMJHL:ssä kauden aikana yhteensä lopulta vain 17 ottelua jääden ilman tehopisteitä. Hän esiintyi myös EJHL-joukkue New England Jr. Huskiesin paidassa.


title: Mitch Morgan

text: Kaudeksi 2009–2010 Morgan palasi kasvattajaseuraansa HYC Herentalsiin pelaamaan Belgian pääsarjaa. Hän oli tehoilla 16+15=31 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies isoveljensä Vincentin jälkeen. Kaudella 2010–2011 Morgan pelasi Herentalsissa sekä Belgian pääsarjaa että Alankomaiden pääsarjaa Eredivisieta, kuten myös kaudella 2011–2012, jolloin hän oli Eredivisessa joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 15+36=51. Morgan siirtyi kauden jälkeen Australian AIHL-liigajoukkue Adelaide Adrenalinen paitaan, mutta hänen visiittinsä jäi vain kahden ottelun mittaiseksi, kun hänen serkkunsa Rob Goris kuoli. Morgan palasi näin ollen takaisin Belgiaan. Hän jatkoi kaksi seuraavaa kautta Herentalsissa ja oli kaudella 2013–2014 joukkueen toiseksi paras pistemies Craig Voakesin jälkeen tehoilla 27+29=56.


title: Mitch Morgan

text: Morgan siirtyi kaudeksi 2014–2015 vuoden mittaisella sopimuksella Ranskan Ligue Magnusin HC Morzine-Avoriaziin. Kaudeksi 2015–2016 hän palasi kasvattajaseuraansa HYC Herentalsiin pelaamaan BeNe League -sarjaa. Morgan voitti tehoilla 24+46=70 liigan syöttöpörssin ja sijoittui pistepörssissä kolmanneksi edellään vain joukkuetoverit Tyler Melancon ja Bryan Kolodziejczyk. Hän voitti kauden päätteeksi BeNe Leaguen mestaruuden. Kaudella 2016–2017 Morgan sijoittui liigan pistepörssissä kolmanneksi tehoilla 23+33=56. Hän oli pudotuspeleissä Herentalsin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 1+8=9.


title: Mitch Morgan

text: Morgan edusti Belgiaa II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2008 (A-lohkon hopeaa), 2009 (B-lohkon hopeaa), 2010 (A-lohkon pronssia) ja 2011, IIA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2013 (hopeaa), 2014, 2015 (hopeaa) ja 2017. Hän toimi vuoden 2015 turnauksessa joukkueensa varakapteenina ja voitti koko turnauksen syöttöpörssin sekä jakoi pistepörssin voiton Serbian Marko Sretovicin ja joukkuetoverinsa Bryan Kolodziejczykin kanssa tehoilla 6+4=10. Vuoden 2017 turnauksessa Morgan oli Belgian paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 2+7=9. Hän pelasi myös IIB-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2012 (kultaa). Vuoden 2012 turnaus päättyi joukkueen sarjanousuun IIB-divisioonasta IIA-divisioonaan. Morgan voitti tehoilla 5+16=21 koko turnauksen syöttöpörssin ja sijoittui pistepörssissä toiseksi joukkuetoverinsa Olivier Rolandin jälkeen.


title: Mitch Morgan

text: Morgan pelasi myös alle 20-vuotiaiden II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2010 ja 2011, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Belgian varakapteenina.


title: Mitch Morgan

text: Morganin isoveljet Vincent ja Ben ovat myös edustaneet Belgian maajoukkuetta arvokisoissa. Vincent pelaa hyökkääjänä ja on toiminut myös Belgian kapteenina. Ben pelasi puolestaan maalivahtina. Veljesten kanadalaissyntyinen isä Bill pelasi pitkän uran Belgian pääsarjassa ja on toiminut myös Belgian miesten maajoukkueen päävalmentajana. Mitch Morganin edesmennyt serkku Rob Goris tunnettiin sekä Belgian maajoukkuehyökkääjänä että maantiepyöräilijänä.


title: Sukutilakunniakirja

text: Sukutilakunniakirja on kunniamaininta, jonka myöntää nykyään ProAgria. Sen voi saada vähintään kaksisataa vuotta saman suvun hallussa olevan maatilan omistaja. Ruotsissa sukutilakunniakirjoja alettiin jakaa 1929 laajasti. Suomessa kirjailija Jalmari Finne ryhtyi tilauksesta laatimaan omistajaluetteloita. 22. tammikuuta 1931 Maatalousseurojen Keskusliitto otti tehtäväkseen sukutilakunniakirjojen jakamisen "antaakseen julkisen tunnustuksen samaa tilaa pitkäaikaisesti hallinneille suvuille, herättääkseen kunnioitusta esivanhempien työtä kohtaan ja vahvistaakseen nykyisenkin sukupolven kiintymystä kotikontuun".


title: Sukutilakunniakirja

text: Ensimmäiset 75 sukutilakunniakirjaa annettiin Raumalla Satakunnan maanviljelysseuran maatalousnäyttelyiden yhteydessä 31. heinäkuuta 1931. Sukutilakunniakirjoja annettiin vuosittain poikkeuksena vuodet 1940-1941 ja 1943-1946. Vuoden 1952 loppuun mennessä oli annettu 2545 sukutilakunniakirjaa siten, että Hämeen lääniin 369, Kymen lääniin ja sen edeltäjään Viipurin lääniin oli annettu 333, Kuopion lääniin 192, Lapin lääniin ei ainuttakaan, Mikkelin lääniin 145, Oulun lääniin 128, Turun ja Porin lääniin 759, Vaasan lääniin 352 ja Uudenmaan lääniin 267.


title: Isidor Svertškov

text: Isidor Dmitrijevitš Svertškov (kirjoitetaan myös Svertschkoff; 26. toukokuuta 1837 Turku – 29. maaliskuuta 1907 Kiova) oli suomenvenäläinen jalkaväenkenraali, joka toimi vuosina 1900–1904 Hämeen läänin kuvernöörinä.


title: Isidor Svertškov

text: Svertškovin venäläinen upseerisuku oli asettunut Suomeen 1800-luvun alussa. Isidor Svertškovin isä oli kenraalimajuri Dmitri Svertškov. Svertškov kävi Helsingissä Helsingfors Lyceumin ja jalkaväen junkkarikoulun, josta valmistui vuonna 1853 upseeriksi. Krimin sodan aikana hän palveli vänrikkinä Helsingin alueen puolustuksessa ja sen jälkeen Venäjällä. Vuonna 1888 hänet nimitettiin everstiksi ylennettynä Mogiljovin alueen sotilaskäskynhaltijaksi. 1890-luvulla Svertškov palveli Baltiassa, ensin Vilnan sotasairaalan päällikkönä ja vuodesta 1898 Väinänsuun linnoituksen komendanttina. Hänet ylennettiin 1894 kenraalimajuriksi ja 1900 kenraaliluutnantiksi. Svertškov nimitettiin toukokuussa 1900 Hämeen läänin kuvernööriksi. Hän oli tässä virassa, kunnes jäi helmikuussa 1904 eläkkeelle ja sai siinä yhteydessä jalkaväenkenraalin arvon. Eläkepäiviään hän vietti Kiovassa.


title: Isidor Svertškov

text: Isidor Svertškovin veli oli taidemaalari Wladimir Swertschkoff (Vladimir Svertškov).


title: Sopajärvi

text: Sopajärvi on yksi Myrskylän järvistä. Se kuuluu valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan, LVO 010024. Se on yksityinen luonnonsuojelualue, YSA 201066. EUNIS EEA:n tunnus on 195486 Vuodelta 2004 olevan YSA-päätöksen mukaan pesimälajiston säännöllisesti pesiviksi linnuiksi härkälintu, kaulushaikara, laulujoutsen, ruskosuohaukka, luhtahuitti, kurki, naurulokki, pikkulokki. Muita pesimälintuja päätöksen perustelujen mukaan ovat lapasorsa, heinätavi ja punasotka.


title: Ludvig Nielsen

text: Ludvig Nielsen (1906–2001) oli norjalainen säveltäjä ja urkuri. Hän työskenteli urkurina ensin Akershusissa ja sittemmin Oslossa. Lopulta hänet nimitettiin Trondheimin Nidarosin tuomiokirkon kanttoriksi ja kuoronjohtajaksi. Nielsen sävelsi kuoro- ja urkumusiikkia usein omaan käyttöönsä Trondheimissa työskennellessään.


title: Ludvig Nielsen

text: Nielsen sai oppinsa Oslossa ja Leipzigissä. Hän debytoi Oslossa urkurina 1926 ja esiintyi myös pianistina (ensimmäistä kertaa vuonna 1930). Hän toimi konservatorion opettajana Trondheimissa vuosina 1943–76. Hänelle myönnettiin Norjan kulttuurineuvoston musiikkipalkinto vuonna 1976. Nielsenin kuoroteosten joukkoon lukeutuvat "Exultate Deo" (1943), "Guds rike" (1944), "Te Deum" (1945), "Messe på Olavsdagen" (1949), "Fagnadarsongar" (1959), "Draumkvedet, liturgisk oratorium" (1963), "Under Kirkehvelv" (1975) ja "Lilja" (1979). Lisäksi hän sävelsi muun muassa konserton uruille ja jousiorkesterille (1965) sekä runsaasti muuta urkumusiikkia, kuten 150 urkukoraalia norjalaiseen virsikirjaan.


title: Kaksinaamaista peliä (vuoden 2009 elokuva)

text: Kaksinaamaista peliä () on vuonna 2009 ensi-iltansa saanut Tony Gilroyn ohjaama ja käsikirjoittama romanttinen rikoselokuva. Sen pääosissa ovat Clive Owen, Julia Roberts, Tom Wilkinson ja Paul Giamatti.


text: Julia Roberts sai roolisuorituksestaan parhaan naispääosan Golden Globe -ehdokkuuden.


title: Anders Eliasson

text: Anders Eliasson (1947 Borlänge – 20. toukokuuta 2013) oli ruotsalainen säveltäjä. Hän aloitti 16-vuotiaana yksityisopintonsa Valdemar Söderholmin johdolla. Vuonna 1966 hän pääsi Tukholman kuninkaalliseen musiikkikorkeakouluun, jossa häntä opetti Ingvar Lidholm. Eliasson teki kokeiluja elektronisen musiikin parissa, mutta hänen kansallinen läpimurtonsa oli akustinen teos "Canto del vagabondo" (orkesterille ja kuorolle, 1979). Kansainvälisen musiikkiyhteisön huomion hän sai osakseen ensimmäisellä sinfoniallaan (1989), joka myös toi hänelle Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinnon (1992).


title: Anders Eliasson

text: Eliasson sävelsi vielä tämän jälkeen kolme uutta sinfoniaa, lukuisia kamari- ja vokaaliteoksia sekä konserttoja erilaisille soolosoittimille, kuten saksofonille, pasuunalle ja bassoklarinetille.


title: Anders Eliasson

text: Eliasson toimi opetustehtävissä muun muassa Sibelius-Akatemiassa, jossa hän aloitti toimintansa vierailevana sävellyksen professorina vuonna 1993. Kuollessaan hänellä oli New Yorkin Arcos Orchestran säveltäjäresidenssi.


title: Jaakkiman Sanomat

text: Jaakkiman Sanomat on Jaakkiman silloisessa suurpitäjässä Karjalassa vuosina 1906–1960 ilmestynyt paikallislehti. Lehden toiminta alkoi uudestaan vuonna 1989, kun Jaakkiman Yhteiskoulun seniorit alkoivat julkaista saman nimistä perinnelehteä. Perinnelehti ilmestyy 6 kertaa vuodessa parillisina kuukausina, vuonna 2014 sen painos oli 2200 kappaletta. Perinnelehden päätoimittaja on Tea Itkonen.


title: Jaakkiman Sanomat

text: Jaakkiman Sanomat on nykyisten Lahdenpohjan, Jaakkiman ja Lumivaaran, mutta nykyään myös Sortavalan seudun perinteitä ja karjalalaista kulttuuria vaaliva pitäjälehti. Pitäjälehden kustantaja on Jaakkiman Seudun perinneyhdistys ry, jonka jäseninä ovat alueen säätiöt Jaakkima-Säätiö, Lumi-Säätiö ja pitäjäyhdistykset Jaakkimalaisten seura ry ja Lumivaara-Seura ry Etelä-Pohjanmaalla sekä Etelä-Suomen Lumivaaralaiset ry ja Suur-Jaakkimalaiset ry Helsingin seudulla. Alueen sukuseuroista Kaartisten sukuseura ry on kustannusyhdistyksen jäsen.


title: Jaakkiman Sanomat

text: Perinnelehti ilmestyy 6 kertaa vuodessa, parillisten kuukausien 8. päivänä, 20-sivuisena tabloid-lehtenä. Lehden levikki on 2200 kpl. . Lehden kotisivulla julkaistaan makupaloja paperilehdestä ja tärkeimmät ajankohtaistiedot, lukijamatkoista ja kustantajayhdistysten toiminnasta sekä alueen kyläkirjahankkeista. Lehden kotisivulta löytyy myös tietoa alueen sukuseuroista ja linkit pitäjäsivuille.


title: Tremadog

text: Tremadog (ennen Tremadoc) on kylä Porthmadogin alueella Gwyneddin kreivikunnassa Walesissa, Iso-Britanniassa. Sen perusti William Madocks, joka osti maan vuonna 1798.


title: Tremadog

text: Kylän 1810 rakennettu kappeli on valittu kulttuurisesti merkittäväksi. Tremadog tunnetaan muun muassa brittiläisen sotilashenkilön T. E. Lawrencen synnyinpaikkana.


title: Jaakko Seise

text: Jaakko Andreinpoika Seise (oik. Jakov Andrejev Sjelajev, 14. maaliskuuta 1876 Impilahti – 12. tammikuuta 1935 Salmi) oli suomalainen liikemies, suojeluskuntalainen ja kansallissosialistinen poliitikko.


title: Jaakko Seise

text: Karjalaista sukua ollut Seise syntyi Impilahden pitäjän Nietjärven kylässä ja työskenteli kansakoulun jälkeen muun muassa myymäläapulaisena ryhtyen myöhemmin harjoittamaan puutavarakauppaa ja tukinuittoa. Lisäksi hän piti omaa sekatavarakauppaa Salmin pitäjän Tuleman kylässä. Epäonnistuneiden liiketoimien jälkeen Seise pääsi vuonna 1900 Salmin tuomiokuntaan kirjuriksi ja myöhemmin Rannan tuomiokunnan arkistonhoitajaksi. Saamansa laintuntemuksen johdosta hän alkoi työskentelemään itseoppineena asianajajana, jonka jälkeen Seise pystyi aloittamaan liiketoimensa uudelleen. Hänellä oli omia hinaajia ja proomuja, jotka kuljettivat puuta Laatokan yli Pietariin ja toivat paluumatkalla muun muassa viljaa. Venäjän vallankumouksen myötä vuonna 1917 liiketoimet pietarilaisten kanssa kuitenkin tyrehtyivät. Samoihin aikoihin Seise menetti myös näkönsä.