text: Sotien jälkeen Tahvanaisen piti ilmoittautua pääministeri Paasikivelle, joka jyrkästi kielsi Tahvanaista millään tavalla todistamasta sotasyyllisten puolesta Suvilahti-papereiden (S-32) avulla. Paasikivi uhkasi Tahvanaista erilaisilla rangaistuksilla. Paasikivi kertoi aikovansa käyttää S-32-papereita myöhemmin antaessaan selvityksen Suomen toimista sodan aikana Neuvostoliitolle ja liittoutuneille. Myös Tahvanaisen piti tehdä oma selvityksensä toimistaan, ja tässä yhteydessä hän sai S-32-kansion käyttöönsä, jolloin hän teki muistiinpanoja itselleen. Asiakirjojen myöhemmistä vaiheista virallisissa käsissä Tahvanaisella ei ollut tietoa.


title: Erikoistehtävä Mannerheimin salaisena asiamiehenä 1932–1945

text: Tahvanaisen käsityksen mukaan Lenin antoi Karjalan suomalaisille kommunisteille hävityn kansalaissodan jälkeen. Kaikki ei kuitenkaan mennyt Leninin suunnitelman mukaan, vaan suomalaiset syrjäytettiin Karjalan hallinnosta. Suomalaisten asema parani, kun O. W. Kuusinen alkoi saada valtaa Neuvostoliitossa. Samalla suomalaiset alkoivat suunnitella Itä-Karjalan autonomisen neuvostotasavallan tilalle suvereenia valtiota, johon olisi liitetty osia Suomesta.


text: Yksi kommunistien suunnitelma Suomen puolella oli soluttautua IKL:ään ja toimia niin vahingoittavasti, että kansan kannatus olisi siirtynyt kommunistien puolelle. Kesän 1930 talonpoikaismarssi johti kuitenkin mm. kommunistilakien laatimiseen, mikä haittasi vallankumouksellista toimintaa. Tahvanaisen mukaan IKL:ään soluttautuneet kommunistit järjestivät presidentti Ståhlbergin ja hänen puolisonsa kyyditsemisen 12. lokakuuta osana vallankaappaussuunnitelmaa vuonna 1930. Siinä tapahtui vain erehdys nimessä, sillä kyyditykseen olisi pitänyt ottaa istuva tasavallan presidentti Relander, joka oli ollut aikeissa lähteä hallituksen kanssa Viipuriin.


text: Tahvanaisen mukaan Neuvostoliittoon emigroituneet eurooppalaiset kommunistit Kominternin varjon alla halusivat innokkaimmin levittää voimatoimin kommunismia Eurooppaan. Stalin ei antanut tälle idealle tukeansa vaan oli itse asiassa sivussa tällaisista suunnitelmista. Tässä yhteydessä suomalaiset emigranttikommunistit pyrkivät edistämään Suomen valloittamista. Mannerheimin hyvät suhteet Neuvostoliittoon pitivät kuitenkin tilanteen hallinnassa presidentti Svinhufvudin aikana.


text: Tahvanainen tiivistää kirjansa lopussa: "[Suomen ja Neuvostoliiton] Välien sotkeutumisen perimmäisenä syynä oli yksinomaan suomalaisten emigranttikommunistien maanalainen toiminta: vehkeily Neuvostoliiton virallista johtoa vastaan sekä vallankumouksellinen valhepropaganda, johon Neuvostoliiton nuorempi sotilasjohto rupesi myöhemmin uskomaankin."


text: Tahvanaisen mukaan presidentti Svinhufvudilla ja Mannerheimilla yhdessä oli luottamukselliset yhteydet Neuvostoliittoon Mannerheimin epävirallisten kontaktien avulla. Mannerheimin yhteistyökumppaneina Neuvostoliitossa olivat "Gregori", "Luci" ja "Irina", joiden kautta hänellä oli yhteys itse Staliniin. Tahvanaisen kirjan toimittajat olivat saaneet myöhemmin selville, että "Irina" oli Puna-armeijan yleisesikunnan päällikkö marsalkka Boris Šaposnikov; itse toiminnan aikaan vain koodinimet olivat tiedossa. Tahvanaisen mukaan Stalin tunsi kunnioitusta ja jopa sympatiaa Mannerheimia kohtaan ja olisi mielellään halunnut pitää Suomen luotettavana ja liittoutumattomana naapurina. Myös Svinhufvudilla oli myönteinen kuva Stalinin suhtautumisesta Suomeen. Mannerheimilla puolestaan oli oman elämänhistoriansa vuoksi lämmin suhde Venäjään.


text: Suomen ja Neuvostoliiton virallinen suhde lähti huononemaan, kun Euroopassa alkoi 1934 kiertää huhuja, että Suomi ja Viro suunnittelisivat Suomenlahden sulkemista Neuvostoliitolta. Suomen kannalta tilanne huononi edelleen, kun 1937 Svinhufvud jäi sivuun ja Kalliosta tuli presidentti. Mannerheim ei ollut Kallion suosiossa ja joutui sivuun puolustusneuvostosta. Suora mutta epävirallinen tasavallan presidentin yhteys Neuvostoliittoon katkesi. Samaan aikaan ulkoministeri Holsti neuvotteli lähetystösihteeri Jartsevin kanssa ilman Mannerheimin osallisuutta. Toisaalta Holsti neuvotteli myös Saksan kanssa, mikä herätti Neuvostoliitossa epäilyksiä Suomea kohtaan. Tilanteen hallintaa haittasi myös se, että Holsti piti omana tietonaan monia asioita, jotka olisivat kuuluneet hallitukselle ja puolustusneuvostolle.


text: Neuvostoliitossa Leningradin alueen sotilaspiiri alkoi 1938 varustautua rajan pinnassa ilman Stalinin hyväksymistä. Neuvostoliitossa sotilasjohto oli Tahvanaisen mukaan se taho, joka määräsi Neuvostoliiton politiikan. Stalin ikään kuin joutui asettumaan valloituspolitiikan johtoon ja hyväksymään sen, että Suomi olisi valloitettava. Emigranttikommunistien suunnitelma oli muuttunut 1930-luvun lopulla niin, että osan sijasta koko Suomi olisi pitänyt valloittaa. Stalin oli omaksi puolustuksekseen harventanut kommunistien rivejä, mutta samalla emigranttikommunistien toimet olivat kuitenkin saaneet voimaa.


text: Saksa neuvotteli vuonna 1938 Itämeren ympärysvaltojen kanssa sotilasliiton muodostamiseksi Neuvostoliittoa vastaan. Kukin maa kuitenkin kieltäytyi yhteistyöstä Saksan kanssa. Ulkoministeri von Ribbentrob oli sanonut neuvottelujen päätyttyä ulkoministeri Holstille: "Vastatkaa sitten seurauksista, meistä ei ole teille apua." Myös Neuvostoliitto tarjosi omaa puolustussopimustaan Baltian maille ja Suomelle, mutta siitäkin kieltäydyttiin. Tilanteen muututtua Saksa ja Neuvostoliitto solmivat oman salaisen sopimuksensa Suomen, Baltian ja Puolan jaosta; tästä tuli tieto myös Mannerheimille sähkeitse Neuvostoliitosta. Toinen maailmansota oli alkava Saksan hyökkäyksellä Puolaan.


text: Viron valloituksen jälkeen Mannerheimin neuvostoliittolaiset ystävät lähettivät viestin, jossa he ilmoittivat, että Molotovin siipi – Stalinin vastustuksesta huolimatta – vaati koko Suomen valloittamista ja että tämän vaatimuksen takana olivat suomalaiset emigranttikommunistit. Suomen hallitus ei kuitenkaan ottanut vakavasti tätä tietoa.


text: Talvisodassa suomalaiset kuitenkin puolustivat maataan hyvin yhtenäisenä ja päättäväisenä, mikä osoitti, että suomalaisten emigranttikommunistien väite Suomen kypsyydestä vallankumoukseen oli perätöntä. Neuvostoliitossa Molotovin ja sotilasjohdon kanta Suomen miehittämisestä joutui häviölle ja Stalinin halu tehdä rauha Suomen kanssa voitti.


text: Tahvanaisen mukaan Neuvostoliiton sotilasjohto olisi jatkanut sotaa Suomea vastaan syksyllä 1940, mutta Stalin pystyi pidättelemään hyökkäyshaluja. Toisaalta Saksa oli jo valloittanut Norjan sen pohjoisosia myöten, mikä oli tuonut esteen alkuperäiseen Pohjolan valloituksen suunnitelmaan.


text: Tahvanainen toimi edelleen radistina, kun välirauhan aikana keväällä 1941 Mannerheimin ja neuvostoliittolaisten välillä – Stalinin nimissä – vaihdettiin viestejä, joissa Neuvostoliitto lupautui vetäytymään valloittamiltaan alueilta ja antamaan myös Itä-Karjalan Suomelle. Kesäkuun 11. tuli viesti, jonka mukaan rajalla olisi kontakti. Neuvostoliiton puolelta paikalle tuli delegaatio, joka toi esisopimuksen vetäytymisestä. Sopimuksen ratkaiseva ehto oli se, että Suomi ei liittoutuisi Saksan kanssa.


text: Mannerheim sai vielä sähkeen, jonka mukaan Suomen olisi pitänyt hyökätä Neuvostoliittoon ja ajaa vetäytyvät joukot pois Karjalasta. Neuvostoliitosta ja Stalinilta ei kuitenkaan koskaan tullut viestiä, että asiasta olisi sovittu virallisesti; siten tämä epävirallisesti neuvoteltu ja salainen sopimus raukesi. Suomen hallitus teki yhteistyösopimuksen Saksan kanssa 14. kesäkuuta, ja 22. kesäkuuta Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon. Kesäkuun 25. Neuvostoliitto teki ensimmäiset iskut Suomeen, ja 26. kesäkuuta 1941 jatkosota alkoi Suomen puolelta virallisesti.


text: Kesäkuun alkupuolella 1941 Mannerheim antoi kuuluisan päiväkäskynsä, jossa hän lupasi palauttaa Suomelle menetetyt alueet. Todellisuudessa hän teki sen Neuvostoliiton luvalla ja Stalinin allekirjoittamaan sitoumukseen nojaten. Mannerheimin johtama Suomen armeija teki jatkosodassa juuri niin kuin neuvostoliittolaiset toivoivat: Suomi valloitti Itä-Karjalan, mutta ei katkaissut Muurmannin rataa eikä osallistunut Leningradin piiritykseen. Samasta syystä myös saksalaiset eivät saaneet osallistua Karjalan valloitukseen. Jatkosodan loppuvaiheet olivat kuitenkin Mannerheimille merkki siitä, että "ystävät" olivat pettäneet.


title: Dave Rudabaugh

text: Dave Rudabaugh, alkuperäinen sukunimi Rodenbaugh (1854 – 18. helmikuuta 1886), oli yhdysvaltalainen junarosvo, josta tuli Las Vegasin poliisi. Hän oli myös palkkamurhaaja. Yhdysvaltain lounaisosien sanomalehtien toimittajat pitivät Rudabaugh'ta keskeisenä henkilönä lainsuojattomien keskuudessa.


title: Dave Rudabaugh

text: Rudabaugh'n elämäkerran kirjoittajan F. Stanlyn mukaan Rudabaugh kantoi asetta, koska nautti siitä. Robert N. Mullin ja Charles E. Welch Jr. kirjoittivat, että Rudabaugh tappoi sadistisesti ja tunnottomasti.


title: Dave Rudabaugh

text: Rudabaugh saapui Dodge Cityyn vuonna 1876. Hänestä tuli karjavaras. Vuoden 1877 lopulla ”Rudabaugh–Roarke Gang” varasti arvoesineitä Santa Fe Railroadin rakennustyömaalta. Liittovaltion seriffi Wyatt Earp johti etsintäpartiota. Fort Griffinissä Teksasissa Earp tapasi uhkapelurin nimeltään Doc Holliday, joka oli tavannut Rudabaugh'n ja saanut kuulla, että Rudabaugh oli matkalla Kansasiin. Tammikuussa 1878 Rudabaugh'n joukkio teki epäonnistuneen junaryöstön Kinsleyn kaupungin lähellä Kansasissa. Heidät pidätettiin, mutta Rudabaugh pääsi vapauteen paljastamalla rikoskumppaneiden nimet.


title: Dave Rudabaugh

text: Dave Rudabaugh oli tutustunut Dodge Cityssä Bat Mastersonin apulaiseen John Joshua Webbiin. Las Vegasissa New Mexicossa Rudabaugh'sta ja Webbistä tuli lainvalvojia epärehellisen rauhantuomarin Hyman G. Neillin (Hoodoo Brown) alaisuudessa. Rudabaugh'n joukkio pysäytti ja ryösti postivaunuja kaupungin seriffin Webbin suojeluksessa. He varastivat tavalliselta kansalta ja tappoivat kaikki, jotka vastustivat heitä. Maaliskuussa 1880 Webb pidätettiin osallisuudesta paikallisen karjankasvattajan ryöstöön ja murhaan. Rudabaugh yritti vapauttaa Webbin vankilasta ja ampui samassa yhteydessä vanginvartija Lino Valdezin.


title: Dave Rudabaugh

text: Rudabaugh tapasi Billy the Kidin vuonna 1880. Hänestä tuli Billy the Kidin ja eräiden muiden miesten kumppani. Rudabaugh oli pahuudessa mitattuna moninkertaisesti Billy the Kidiä suurempi.


title: Dave Rudabaugh

text: Marraskuussa 1880 Rudabaugh oli lähes varmasti yksi niistä, jotka ampuivat James Carlylen. Joulukuussa 1880 seriffi Pat Garrettin johtama partio piiritti Stinking Springsissä talon, johon Rudabaugh, Billy the Kid, Billy Wilson, Tom Pickett ja Charles Bowdre olivat piiloutuneet. Seuraavana aamuna Bowdre ammuttiin ja muut otettiin vangiksi. Rudabaugh neuvotteli Garrettin kanssa antautumisesta. Garrett kuljetti pidätetyt Las Vegasiin. Kostoksi latinotaustaisen vanginvartijan taposta väkijoukko yritti saada Rudabaugh'n käsiinsä Las Vegasissa hirttääkseen hänet, mutta eivät onnistuneet. Pidätetyt miehet siirrettiin Santa Fen vankilaan, jossa Rudabaugh, Billy the Kid ja Billy Wilson alkoivat kaivaa pakoreittiä sellin seinän läpi helmikuussa 1881. Seriffi Romulo Martínez sai tietää pakoyrityksestä ja keskeytti salajuonen. Heidät pantiin kahleisiin ja jatkuvaan vartiointiin. Rudabaugh kuljetettiin takaisin Las Vegasiin oikeudenkäyntiä varten.


title: Dave Rudabaugh

text: Dave Rudabaugh tuomittiin hirtettäväksi vanginvartija Valdezin taposta, mutta hän pakeni Las Vegasin vankilasta. Rudabaugh katosi Chihuahuan osavaltioon Meksikoon, jossa hän jatkoi väkivaltaista elämäänsä. Parralin kaupungissa helmikuussa 1886 häntä syytettiin korttipelissä huijaamisesta. Rudabaugh tappoi kolme paikalla ollutta miestä. Rudabaugh ei päässyt pakenemaan, ja Parralin asukkaat tappoivat hänet ja leikkasivat hänen päänsä irti.


title: Iina Valkeejärvi

text: Iina Valkeejärvi on suomalainen pesäpalloilija. Hän on pelannut Jyväskylän Kirittärissä muun muassa lyöjäjokerina. Hänen uraansa on häirinnyt loukkaantuminen hyvin nuorena. Hän kuuluu hallitsevin Suomen mestareihin vuodelta 2018.


title: August Diehl

text: August Diehl (s. 4. tammikuuta 1976 Länsi-Berliini, Länsi-Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan kansainvälisesti roolistaan Schutzstaffelin Sturmbannführer Dieter Hellstromina elokuvassa "Kunniattomat paskiaiset" (2009), Michael Krausena elokuvassa "Salt" (2010) sekä pääroolistaan Oscar-palkinnon voittaneesta itävaltalaisesta elokuvassa "Väärentäjä" (2007).


title: Punamonninen

text: Punamonninen ("Corydoras melanistius") on monnisiin kuuluva akvaariokala.


title: Punamonninen

text: Punamonninen on muuten vaaleanpunainen ja siinä on mustia pilkkuja, mutta pää on musta. Se kasvaa noin 6 cm pitkäksi.


title: Punamonninen

text: Punamonninen on kotoisin Guyanan Essequibojoesta ja Venezuelasta.


title: Punamonninen

text: Punamonninen on parvikala, ja se liikkuu paljon. Kalat eivät lisäänny kovin helposti.


title: Punamonninen

text: Punamonniselle sopiva pH on 6-7 ja veden kovuus alle kymmenen, sekä lämpötila 22-25 astetta. Kala on kaikkiruokainen.


title: Markus Vuorela

text: Markus Vuorela (s. 28. toukokuuta 1996) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Jämin Jännettä.


title: Markus Vuorela

text: Vuorela kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran 4. maaliskuuta 2018 Lahdessa ollen 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 62:s. 10. maaliskuuta 2018 hän sijoittui Oslossa 50 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähdössä 55. sijalle.


title: Markus Vuorela

text: Nuorten MM-kilpailuissa Rasnovissa 2016 Vuorela oli 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa 20:s ja oli mukana Suomen neljänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa. Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Soldier Hollow’ssa 2017 Vuorela hiihti kolme henkilökohtaista matkaa, ja hänen paras sijoituksensa oli perinteisen hiihtotavan sprintin 13. sija.


title: Markus Vuorela

text: SM-kilpailuissa 2017 Kontiolahdella Vuorela saavutti hopeaa viestissä Jämin Jänteen joukkueessa, jossa hänen lisäkseen hiihtivät Aku Nikander, Ristomatti Hakola ja Antti Ojansivu.


title: Lauri Rikala

text: Lauri Rikala (7. toukokuuta 1885 Tampere – 5. lokakuuta 1936 Kouvola) oli pappi, päätoimittaja ja järjestöjohtaja.


title: Lauri Rikala

text: Lauri Rikalan vanhemmat olivat kauppias ja tehtailija Juho Jeremias Rikala ja Edla Augusta Paulina Grönberg ja puoliso vuodesta 1910 Martta Lovisa Silvenius. Rikala tuli ylioppilaaksi 1905 ja suoritti teologian erotutkinnon 1909 ja pastoraalitutkinnon 1912. Vaasassa ja Ruotsinpyhtäällä hän toimi kirkkoherran apulaisena 1909 ja sitten Vaasassa pappina 1910–1912. Hän oli SNKL:n pääsihteeri 1913–1923 ja päätoimikunnan jäsen vuodesta 1923, samoin kuin "Nuorten Airut" -lehden päätoimittaja 1913–1923. Kouvolaan hän tuli kirkkoherraksi vuonna 1923, oltuaan sitä ennen kirkkoherrana Helsingissä 1913–1923. "Vartija"-lehden toimittajana Rikala työskenteli 1922–1927. Hänellä oli useita seurakunnallisia ja muita luottamustehtäviä. Vuodesta 1931 hän oli Lapuan liikkeen Kouvolan osaston varaesimies.


title: Lion Airin lento 610

text: Lion Airin lento 610 oli indonesialaisen Lion Airin kotimaan reittilento Jakartasta Pangkal Pinangiin. Lennolla 29. lokakuuta 2018 käytetty Boeing 737 MAX 8 syöksyi Jaavanmereen pian lähdettyään Jakartasta. Onnettomuuslennolla oli 181 matkustajaa ja kahdeksan miehistön jäsentä, jotka kaikki saivat onnettomuudessa surmansa. Nousun jälkeen kone kääntyi vasemmalle, ja lentäjät pyysivät kääntymistä takaisin lentokentälle. Pian tämän jälkeen koneen nopeus nousi, ja se alkoi menettää korkeutta. Todennäköisin syy ylinopeuteen oli toimintakunnoton nopeusmittari.


title: Lion Airin lento 610

text: Koneen putoamisen saattoi aiheuttaa uusi MCAS-järjestelmä, jonka olemassaolosta lentäjät eivät tienneet. Sen tarkoitus on estää koneen nouseminen liian jyrkästi painamalla nokkaa alaspäin. Lion Airin koneessa sen epäillään saaneen väärää tieoa ja aiheuttaneen onnettomuuden.


title: Antti Roni

text: Anders Edvard (Antti) Roni (22. huhtikuuta 1870 Varkaus – 25. joulukuuta 1945) oli merikapteeni, merikoulun johtaja ja merenkulun ylitarkastaja.


title: Antti Roni

text: Antti Ronin vanhemmat olivat lastauspäällikkö Erik Roni ja Fredrika Lovisa Wänttinen ja puoliso vuodesta 1902 Aino Sivi Maria Murén. Roni suoritti aliperämiehen tutkinnon 1891, perämiehen ja kauppalaivurin tutkinnon 1893, höyryaluksen päällikön tutkinnon 1895, merikapteenin tutkinnon 1896 ja laivanmittaritutkinnon 1903. Hän työskenteli merimiehenä 1885–1890, perämiehenä 1891–1892 ja 1894–1895, laivan päällikkönä 1893–1905, Viipurin merikoulun apuopettajana 1900–1904 ja johtajana 1904–1918 sekä merenkulun ylitarkastajana 1918–1937. Roni suomensi merenkulun oppikirjoja ja toimi useissa eri luottamustehtävissä, muun muassa Viipurin kaupunginvaltuustoin jäsenenä 1912–1918 ja Suomen Merimieslähetysseuran johtokunnan jäsenenä vuodesta 1919.


title: Cecilia Samartin

text: Cecilia Samartin (s. 1961 Havanna, Kuuba) on kuubalaistaustainen yhdysvaltalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut lähinnä viihdekirjoja, mutta "Kirottu kauneus" käsittelee ihmiskauppaa.


title: Cecilia Samartin

text: Kuubassa syntynyt Samartin vietti lapsuutensa kaksikulttuurisessa ja kaksikielisessä Kaliforniassa. Hänen äidinkielensä on espanja. Hän on työskennellyt aiemmin psykoterapeuttina.


title: Gustaf Oskar Axel Wrede

text: Gustaf Oskar Axel Wrede (24. marraskuuta 1862 Kemiö – 12. tammikuuta 1939 Helsinki) oli vapaaherra, merikapteeni, liikemies, maanviljelijä ja merenkulkuhallituksen ensimmäinen pääjohtaja eli ylitirehtööri.


title: Gustaf Oskar Axel Wrede

text: Gustaf Wreden vanhemmat olivat majuri Wilhelm Otto Casper David Wrede ja Hedvig Johanna Wilhelmina Gustava Armfelt. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1887 oli Adelaide Gripenwaldt (k. 1903) ja toinen vuodesta 1903 Signe Margaretha Wiström (k. 1931). Wrede suoritti perämiehen tutkinnon 1883, höyrylaivan päällikön tutkinnon 1885 ja merikapteenin tutkinnon 1890. Wrede toimi luutnanttina Suomen luotsilaitoksen palveluksessa 1890–1892, suomalaisten ja venäläisten alusten päällikkö hän oli 1892–1907, merenkulun tarkastaja 1913–1917 ja merenkulkuhallituksen pääjohtaja 1917–1930. Wredellä oli useita merenkulkualan luottamustehtäviä, hän muun muassa laati ehdotuksen merenkulkuhallituksen, -oppilaitosten ja -hallinnon uudelleen järjestämiseksi 1916.


title: Theudis

text: Theudis tai Teudis (k. 548) oli visigoottien kuningas Espanjassa 531–548. Hän oli alun perin ostrogootti, jonka ostrogoottien kuningas Teoderik Suuri oli lähettänyt armeijan kanssa Espanjaan. Theudis onnistui hankkimaan suuren maaomaisuuden Ebron laaksossa menemällä naimisiin roomalaisen naisen kanssa. Teoderik valitsi Theudisin Espanjan hallitsijaksi ja tuolloin kolmivuotiaan tyttärenpoikansa Amalarikin holhoajaksi. Isoisänsä kuoltua Amalarik nousi visigoottien kuninkaaksi. Frankit hyökkäsivät visigoottien valtakuntaan 531 ja Amalarik murhattiin. Sevillassa tuolloin asunut Theudis tuli tämän jälkeen visigoottien kuninkaaksi. Theudis pyrki ulottamaan valtansa laajemmalle miehittämällä Mauretania Tingitanan, mutta roomalaiset joukot löivät hänet Ceutassa. Pian tämän jälkeen Theudis surmattiin Sevillassa ja häntä seurasi kuninkaana Theudigisel


title: Simatsiini

text: Simatsiini (CHNCl) on heterosyklinen triatsiinijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään rikkaruohomyrkkynä, mutta sen käyttö Euroopan unionin alueella on kiellettyä.


title: Simatsiini

text: Huoneenlämpötilassa simatsiini on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee hieman etanoliin ja paremmin asetoniin ja tolueeniin. Simatsiinin herbisidiset vaikutukset perustuvat siihen, että se estää kasvien fotosynteesin pysäyttämällä elektroninsiirtoketjun fotosysteemi II:ssa. Aine ei ole erityisen myrkyllinen akuutisti, mutta kertyy esimerkiksi pohjavesistöihin, mikä on aiheuttanut huolta ympäristö- ja terveysvaikutuksista. Eläinkokeessa simatsiinin on todettu olevan karsinogeenista, mutta varmuutta karsinogeenisuudesta ihmiselle ei ole.


title: Simatsiini

text: Simatsiinia valmistetaan syanuurikloridin ja etyyliamiinin välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään rikkaruohomyrkkynä muun muassa maissi,- hedelmä- vihannes-, viini- ja maapähkinäviljelmillä, puistoissa ja nurmikoilla. Sitä käytetään myös levien kasvua estävänä aineena. Simatsiini hyväksytään käytettäväksi muun muassa Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Australiassa. Euroopan unionin alueella simatsiinia sisältävien valmisteiden myynti kiellettiin Euroopan komission päätöksellä vuonna 2004. Simatsiinista valmistetaan myös toista herbisidiä simetryniä.


title: Leovigild

text: Leovigild, myös Liuvigild tai Leovigildo, (k. 586) oli visigoottien kuningas 568–586. Hän oli visigoottien valtakunnan viimeinen areiolaista uskoa tunnustanut hallitsija.


title: Leovigild

text: Leovigild oli Atanagildin ja Liuvan veli. Atanagildin kuoltua Liuva hallitsi Septimaniaa ja Leovigild vuodesta 568 Pyreneiden eteläpuolisia osia. Liuvan kuoltua vuonna 572 Leovigildista tuli koko visigoottien valtakunnan kuningas. Leovigild soti koko valtakautensa ajan. Vuonna 569 hän valtasi Leonin ja Zamoran sveebeiltä koillisessa ja Córdoban vuosina 571–572 kreikkalaisilta etelässä.


title: Leovigild

text: Yksi Leovigildin pojista, Hermenegild, meni naimisiin Ingundin kanssa, joka oli Atanagildin tyttären Brunhilden ja Austrasian kuninkaan Sigebert I:n tytär. Ingund käännytti Hermenegildin katoliseksi, ja tämä sai tukijoikseen useita isänsä vihollisia. Siitä lähtien Leovigild taisteli raivoisasti kaikkia vihollisiaan vastaan. Aluksi hän löi sveebit ja liitti lopulta heidän kuningaskuntansa visigoottien valtakuntaan. Sen jälkeen hän valloitti kahden vuoden piirityksen jälkeen Sevillan bysanttilaislta vuonna 583. Leovigild teloitutti Hermenegildin vuonna 585, ja Ingundin oli paettava Afrikkaan. Käyttäen tekosyynä Ingundin kohtelua Austrasian kuningas Kildebert II ja Burgundin kuningas Guntram hyökkäsivät Septimaniaan ja lähettivät laivaston sveebien avuksi, mutta Leovigild torjui heidät. Leovigildia seurasi kuninkaana hänen poikansa Rekared I.


title: Timo Lahdenmäki

text: Timo Lahdenmäki (s. 12. lokakuuta 1947) on suomalainen poliitikko. Hän toimi Kommunistisen työväenpuolueen KTP:n puheenjohtajana puolueen perustamisesta 1988 vuoden 1997 edustajakokoukseen saakka.


title: Päivien kultainen ketju

text: Päivien kultainen ketju ("To Serve Them All My Days") on brittiläis-australialainen televisiosarja vuodelta 1980. Poikien sisäoppilaitoksesta maailmansotien välisenä aikana kertova draamasarja perustuu R. F. Delderfieldin samannimiseen, omaelämäkerralliseen romaaniin vuodelta 1972 (suomeksi Karisto 1982). Romaanin pohjalta sarjan käsikirjoituksen on laatinut Andrew Davies. Sarja tuotettiin BBC:n ja Australian ABC-televisioyhtiön yhteistuotantona. Pääosia näyttelevät John Duttine, Frank Middlemass, Belinda Lang ja Kim Braden.


title: Päivien kultainen ketju

text: Sarjan päähenkilö on walesiläisestä kaivoskylästä kotoisin oleva, ensimmäisessä maailmansodassa psyykkisesti traumatisoitunut ja sen vuoksi palveluksesta vapautettu David Powlett-Jones (John Duttine). Hän saa paikan historianopettajana sisäoppilaitoksessa ja joutuu vaikeuksiin pasifististen mielipiteidensä vuoksi. Sarjassa seurataan hänen kauttaan brittiyhteiskunnan asenteiden ja arvojen muutoksia 1910-luvun lopulta 1930-luvun loppuun.


title: Päivien kultainen ketju

text: Suomessa 13-osaista sarjaa alettiin esittää Yle TV1 -kanavalla kesäkuun lopussa 1982. "Helsingin Sanomien" Marjatta Möttölän mukaan sarjan alku vaikutti myönteiseltä yllätykseltä, vaikkei sarja tarjoakaan mitään mullistavaa uutta kuten Dennis Potterin "Pennejä taivaasta", vaan vain tavanomaisen, laadukkaan romaanidramatisoinnin. Kehuja saavat etenkin pääosien näyttelijät, nuorta Powlett-Jonesia esittävä John Duttine ja koulun rehtoria esittävä Frank Middlemass.


title: Safiirimonninen

text: Safiirimonninen ("Corydoras similis") on monnisiin kuuluva akvaariokala.


title: Safiirimonninen

text: Safiirimonninen kasvaa 6-7 cm pitkäksi. Se on vaaleankeltainen ja siinä on mustia pilkkuja. Pyrstön ja sen muun ruumiin väli on musta.


title: Safiirimonninen

text: Safiirimonninen on kotoisin Brasiliasta, Acren ja Rondonian maakunnista.


title: Safiirimonninen

text: Safiirimonninen on eloisa ja rauhallinen, hyvin sopeutuva parvikala. Sen viljely on helppoa ja munamäärä on noin 40-80.


title: Safiirimonninen

text: Safiirimonniselle sopiva akvaarion koko on vähintään 85 litraa. Sille sopiva pH on 6-7 ja veden kovuus alle 10. Vesi saisi olla noin 24-28 astetta lämmintä. Kala on kaikkiruokainen.


title: Rostislav

text: Rostislav () on slaavilainen miehen etunimi. Se on muodostettu yhdistämällä slaavilaisten kielten "kasvua" ja "kunniaa" tarkoittavat sanat. Nimi oli käytössä jo keskiajalla ja on ollut muun muassa kolmen Kiovan suuriruhtinaan nimenä. Nykyisin nimi on käytössä varsinkin Venäjällä ja Tšekissä. Suomessakin on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan ollut vuoteen 2018 mennessä noin 70 Rostislav-nimistä henkilöä.


title: Hermenegild

text: Hermenegild tai Ermengild (k. 13. huhtikuuta 585 Tarragona) oli visigoottien valtakunnan prinssi ja marttyyri, joka julistettiin pyhimykseksi vuonna 1585. Hänen muistojuhlansa on huhtikuun 13. päivä


title: Hermenegild

text: Hermenegild oli kuningas Leovigildin poika, joka kasvatettiin areiolaiseksi. Vuonna 579 hän meni naimisiin Ingundin kanssa, joka oli Austrasian kuningas Sigebert I:n tytär ja harras katolinen. Hermenegild oli saanut johdettavakseen Bysantin hallussaan pitämän Sevillan piirityksen. Ingund ja Sevillan piispa Pyhä Leander käännyttivät Hermenegildin katoliseksi piirityksen aikana. Tämän jälkeen Hermenegild ryhtyi kapinaan harhaoppisena pitämäänsä isäänsä vastaan. Hän sai tuekseen bysanttilaiset, jotka Leovigild kuitenkin onnistui lahjomaan. Hermenegild vangittiin ja Leovigild mestautti poikansa.


title: Hermenegild

text: Useimmat aikalaiskirjoittajat olettivat, että Hermenegild tuomittiin kuolemaan kapinasta, mutta paavi Gregorius I esitti teoksessan "Dialogit", että Hermenegild tapettiin, koska hän kieltäytyi areiolaisen piispan ehtoollisesta. Paavi Sixtus V hyväksyi Hermenegildin palvonnan pyhimyksenä Espanjassa ja Urbanus VIII viimein koko kristikunnassa.


title: Yhteismitattomuus (tieteenfilosofia)

text: Yhteismitattomuus ("inkommensurabiliteetti") on tilanne, jossa kahden teorian tai asian välillä ei ole olemassa mitattavista asioista riippumatonta, objektiivista mittaa asioiden paremmuuden vertailuun.


title: Yhteismitattomuus (tieteenfilosofia)

text: Yhteismitattomuus on merkittävä käsite tieteenfilosofiassa - mikäli halutaan löytää jonkin ilmiön selittämiseen parempi kahdesta tai useammasta teoriasta, tämä käy mahdottomaksi ellei ole mitään objektiivista perustetta teorioiden vertailemiseksi. Tälläistä tilannetta sanotaan yhteismitattomuudeksi.


title: Johan Rosqvist

text: Johan Alexis Rosqvist (2. heinäkuuta 1859 Loviisa – 25. elokuuta 1940 Helsinki) oli merikapteeni, joka toimi muun muassa pitkään Suomen varhaisten jäänmurtajien päällikkönä.


title: Johan Rosqvist

text: Johan Rosqvistin vanhemmat olivat merikapteeni Johan Fredrik Rosqvist ja Maria Josefina Fagerström. Lääkäri Ina Rosqvist oli hänen sisarensa. Johan Rosqvistin puoliso vuodesta 1892 oli Edith Alina Wilhelmina Dahlin. Rosqvist suoritti perämiehen tutkinnon 1880 ja merikapteenin tutkinnon 1884. Hän oli höyrylaiva "Capellan" päällikkö 1888–1891, "Uranian" 1891–1898, "Arcturuksen" 1898–1907 ja "Titanian" 1908. Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön laivojen päällikkyyden jälkeen Rosqvist toimi jäänmurtajien päällikkönä 1908–1926. "Sammon" päällikkönä hän myös avusti aseiden ja jääkäreiden kuljetuksessa Suomeen kevättalvella 1918, "Jääkarhun" päällikkönä hän ehti olla lyhyen aikaa. Rosqvist oli Suomen laivanpäällystöliiton kunniajäsen. Merille Rosqvist lähti jo vuonna 1874.


title: Le Verdon-sur-Mer

text: Le Verdon-sur-Mer on kunta Lounais-Ranskassa Gironden departementissa Nouvelle-Aquitainen alueella. Se sijaitsee Médocin niemimaalla Atlantin rannalla, noin 100 kilometriä Bordeaux’sta luoteeseen.


title: Le Verdon-sur-Mer

text: Kunta sijaitsee Gironden estuaarin suulla, ja sen edustalle on rakennettu Cordouanin majakka ("Phare de Cordouan") turvaamaan laivojen kulkua. Majakka valmistui vuonna 1611, ja se on Euroopan vanhimpia majakoita.


title: Le Verdon-sur-Mer

text: Toisessa maailmansodassa Médocin niemimaan kärjessä oleva Pointe de Grave oli osa saksalaisten rakentamaa puolustuslinjaa, Atlantin vallia. Rakennelmista on yhä osa jäljellä. Pointe de Gravesta pääsee turistijunalla Soulac-sur-Meriin.


title: Pennejä taivaasta (televisiosarja)

text: Pennejä taivaasta ("Pennies from Heaven") on Dennis Potterin käsikirjoittama television minisarja vuodelta 1978. Siinä yhdisteltiin nostalgista 1930-luvun populaarimusiikkia draamaan ennennäkemättömällä tavalla, ja se sai sekä monia palkintoja että suuren yleisönsuosion. Pääroolia, seksihalujensa mukaan suunnistavaa nuottijulkaisujen myyjää Arthuria, esittää Bob Hoskins. Sekä Potterille että Hoskinsille sarja muodostui läpimurroksi heidän myöhemmälle uralleen..


title: Pennejä taivaasta (televisiosarja)

text: Vuoteen 1935 sijoittuva sarja kertoo kiertelevästä nuottivihkokauppiaasta Arthurista (Hoskins), jonka bisnekset menevät heikosti. Myös kotona on ongelmia vaimon (Gemma Craven) kanssa. Arthur tapaa eräällä matkallaan viehkeän kyläkoulunopettajan Eileenin (Cheryl Campbell), joka tulee raskaaksi ja ajautuu suhteen päätyttyä prostituoiduksi. Arthur ja Eileen tapaavat myöhemmin uudelleen Lontoossa, ja tapahtumat alkavat vyöryä.


title: Pennejä taivaasta (televisiosarja)

text: Normaalin dialogin keskellä sarjan henkilöhahmot puhkeavat tämän tästä yllättäen laulamaan jotain 1930-luvun iskelmää ”playbackinä” eli alkuperäislevytyksen tahdissa huuliaan liikuttaen, kameraan katsoen, usein jopa miehet naisten äänellä ja päinvastoin. Näihin kohtauksiin on usein tehty myös tanssillinen koreografia.


title: Pennejä taivaasta (televisiosarja)

text: "Pennejä taivaasta" ensiesitettiin Britanniassa BBC:n ykköskanavalla maaliskuusta 1978 alkaen. Baftan televisiopalkintogaalassa sarja palkittiin luovuudestaan, ja Hoskins ja Campell saivat rooleistaan Bafta-ehdokkuudet.


title: Pennejä taivaasta (televisiosarja)

text: Sarja ensiesitettiin Suomessa keväällä 1979 MTV:n ohjelmistossa, ja uusittiin kesällä 1980. "Helsingin Sanomien" tv-arvostelija Jukka Kajava piti sarjaa ensimmäisen jakson perusteella ”mitä hurmaavimpana viihteenä”, jollaista ei ole nähty aiemmin: ”Tässä ei nyt juoni kulje kuin juna asemalta toiselle, vaan irtoaa paikoin rohkeasti ja iloisesti keittiörealismin tiskirättiongelmista.” Uusintaesityksen alla Kajava kirjoitti, että sarja ”ylistää ihastuttavan auvoisesti tunteen ja mielikuvituksen, heittäytymisen ja hurjuuden mahdollisuuksia”.


title: Pennejä taivaasta (televisiosarja)

text: Myöhemmin sarjan arvostus on vain kasvanut. Vuonna 2000 British Film Institute äänestytti tv-ammattilaisilla päättyneen vuosisadan sataa parasta brittitelevision ohjelmaa, ja "Pennejä taivaasta" tuli sijalle 21.


title: Pennejä taivaasta (televisiosarja)

text: Potter toimi käsikirjoittajana myös sarjan pohjalta tehdyssä yhdysvaltalaisessa elokuvassa "Pennejä taivaasta", jonka ohjasi Herbert Ross ja jossa pääosaa näyttelee Steve Martin. Elokuva ei menestynyt yhtä hyvin kuin alkuperäinen tv-sarja.


title: Cordouanin majakka

text: Cordouanin majakka sijaitsee Gironden estuaarin suulla, noin seitsemän kilometriä Médocin niemimaan rannikolta. Majakka valmistui vuonna 1611, ja se on Euroopan vanhimpia majakoita.


title: Cordouanin majakka

text: Majakalla on ollut tärkeä tehtävä ohjata laivoja Bordeaux'n satamaan. Ensimmäinen tälle paikalle rakennettu majakka valmistui noin vuonna 1360. Se tunnettiin nimellä Tour aux Anglais (englantilaisten torni), koska sen rakennutti Walesin prinssi Edvard Musta prinssi. Nykyisen majakan määräsi rakennettavaksi Ranskan kuningas Henrik III vuonna 1584. Majakka valmistui vuonna 1611, noin 25 vuoden rakentamisen jälkeen. Majakan suunnitellut arkkitehti Louis de Foix kuoli vuonna 1602, joten hän ei koskaan nähnyt hänen työtään valmiina. Majakan korkeus oli tuolloin 37 metriä, ja sitä pidettiin ”maailman kahdeksantena ihmeenä". Majakka on kuulunut Ranskan historiallisten monumenttien luetteloon vuodesta 1862.


title: Walter Sipilä

text: Wilhelm Walter (Valter) Sipilä (30. toukokuuta 1869 Janakkala – 11. toukokuuta 1942) oli lääkäri ja Instrumentariumin pitkäaikainen toimitusjohtaja.


title: Walter Sipilä

text: Walter Sipilän vanhemmat olivat maanviljelijä, tehtailija Kustaa Sipilä ja Gustava Torttila. Sipilä tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1889 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1900. Sipilä toimi ensin apulaislääkärinä Otto Engströmin sairaalassa ja vuodesta 1902 sisätautillääkärinä Helsingissä. Instrumentariumin toimitusjohtajana Sipilä työskenteli vuodesta 1903 aina vuoteen 1937 saakka. Hän oli myös Mehiläisen perustajia ja johtokunnan jäsen sekä Duodecim-seuran puheenjohtaja 1918 ja seuran taloudenhoitaja usean vuoden ajan.


title: Tatuoitu taivas

text: Tatuoitu taivas on Reijo Mäen vuonna 1996 julkaisema dystopia Euroopasta: suuri osa ympäristöstä on tuhoutunut, aurinko ei ole paistanut vuosiin ja koko ajan sataa, maailmaa hallitsevat suuryhtiöt, jotka manipuloivat taloutta median avulla, luokkaerot ovat kärjistyneet siten, että toisilla on kaikkea ja toisilla ei mitään.


title: Tatuoitu taivas

text: Päähenkilö Uno Louner on Euroopan Unionin pääkaupungissa asuva mahdollisesti Rauman seudulta kotoisin oleva kolmannen maailmansodan veteraani, joka kirjoittaa työkseen suoraan wc-paperille painettua rullalle käärittyä pulp-viihdettä. Korkeakirjallisuudella kuten myöskään tieteellä ei ole enää käyttöä.


title: Tatuoitu taivas

text: Mäki on luonnehtinut teostaan tulevaisuuteen sijoittuvaksi dekkariksi. Maailman hän kertoo ottaneensa suoraan Blade Runnerista. Pessimististä näkemystään kirjoittaja on perustellut sillä, että ”Väkiluku kasvaa saatanallista vauhtia ja maapallon peltopinta-ala pienenee koko ajan. Koko yhtälö näyttää erittäin huonolta”.


title: Christopher Williams (rumpali)

text: Christopher Williams (s. 16. marraskuuta 1985 Greensboro, Pohjois-Carolina) on yhdysvaltalainen rumpali, joka tunnetaan parhaiten heavy metal -yhtye Acceptin rumpalina. Williams on esiintynyt myös Gene Simmonsin, Ace Frehleyn, Rex Brownin ja Andrew W. K:n kanssa sekä yhtyeessä Kaato. Ensimmäisen live-keikan Williams teki seitsemän jäsenisen funk-yhtyeen Yo Mamin Big Fat Booty Bandin kanssa Ashevillessä Pohjois-Carolinassa syksyllä 2007.


title: Christopher Williams (rumpali)

text: Williams on monipuolinen rumpali, ja hän on soittanut muun muassa rock-, jazz-, metalli-, funk-, fuusio- ja blueskokoonpanoissa. Rumpujen lisäksi hän soittaa bassoa ja pianoa sekä laulaa. Lukioaikana Williams soitti useissa eri kokoonpanoissa sekä Greenville Youth Orchestrassa ja Greenvillen sinfoniaorkesterissa. Ennen Acceptiin liittymistä hän työskenteli useiden eri musiikkigenrejä olevien artistien ja yhtyeiden, kuten Kid Rockin, Jessta Jamesin, Funkadelicin, Lee Greenwoodin, Blackfootin ja nashvilleläisen metalliyhtyeen War Withinin, kanssa.


title: Christopher Williams (rumpali)

text: Accept ilmoitti huhtikuun alussa 2015, että rumpali Christopher Williams on tullut rumpali Stefan Schwartzmannin tilalle yhtyeeseen. Vain pari viikkoa yhtyeeseen liittymisen jälkeen, 18. huhtikuuta 2015, hän esiintyi ensimmäistä kertaa Acceptin keikalla Chihuahuassa. Suomessa hänen ensiesiintymisensä yhtyeen kanssa oli 5. kesäkuuta 2015 South Park Tampere -festivaalilla.


title: Christopher Williams (rumpali)

text: Elokuussa 2018 Acceptin ollessa keikkataolla Williams soitti Kissin laulaja-basisti Gene Simmonsin soolokiertueella sekä ex-kitaristi Ace Frehleyn soolokiertueella rumpuja.


title: Mahti (urheilujoukkue)

text: Mahti (entinen Donkki) on Tampereen yliopiston yleisseura Akateeminen Mahti ry:n alainen koripallojoukkue. Se perustettiin vuonna 2015 Donkki-nimellä silloisen UtaSport ry:n alaisuuteen, mutta yleisseuraksi yhtenäistämisen myötä joukkue vaihtoi nimensä Mahdiksi kaudeksi 2018-2019. Mahdin pelaajat ovat pääasiassa Tampereen yliopiston sekä Tampereen teknillisen yliopiston opiskelijoita. Seuran tavoitteena on mahdollistaa 3. asteen opiskelu ja koripallon pelaaminen opintojen rinnalla. Seuralla on sekä miesten että naisten edustusjoukkueet. Molemmat joukkueet harjoittelevat Tampereen yliopiston yhteydessä olevassa Atalpa-liikuntakeskuksessa. Miesten joukkue pelasi kaudella 2017-18 Koripallon Kortteliliigassa sijoittuen viidenneksi. Kaudella 2017-18 joukkue jatkaa samassa 16 joukkueen sarjassa. Vuoden 2016 kansainvälisessä SELL Student Games -turnauksessa Donkin miehet sijoittuivat pronssille.


title: Mahti (urheilujoukkue)

text:
Belt JaakkoKinnunen Jaakko
Florian RayKostilainen Tommi
Forsman Jan (C)Leivo Jonne
Gonzalez MartinNissilä Ilkka
Hiekkamäki MarkusPerttilä Robert
Ikävalko LassiRaiskinmäki Tommi
Kahila OskarVainio Otto
Kaivonen AnttiYang Zhi


title: Hirmuvaltias

text: Hirmuvaltias on englantilaisen William Beckfordin orientalistinen kauhuromaani. Beckford kirjoitti teoksen alkujaan ranskaksi vuosina 1782–1783, mutta se julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1786 Beckfordin ystävän Samuel Henleyn laatimana englanninkielisenä käännöksenä. Käännös oli otsikoitu "An Arabian Tale, from an Unpublished Manuscript", ja laitos väitti teoksen olevan käännös aidosta arabialaisesta tekstistä.


title: Hirmuvaltias

text: Alkutekstin kadottua Beckford kirjoitti romaanin uudelleen ja nimesi sen "Vathekiksi". Lisäksi hän kirjoitti kolme lyhyempää jatko-osaa, joita ei kuitenkaan saanut valmiiksi ja jotka julkaistiin vasta 1900-luvun alussa. Valfrid Hedmanin suomennos englannista ilmestyi Kariston kustantamana vuonna 1923.


title: Hirmuvaltias

text: "Hirmuvaltiaan" päähenkilö on abbasidikalifi al-Wathiq. Romaanin Vathek on hedonistinen tyranni, joka yhdessä mustaa magiaa harjoittavan äitinsä kanssa tavoittelee yliluonnollisia voimia. Ihmisuhrien ja noituuden avulla he yrittävät suostutella paholaismaista miestä paljastamaan Aatamia edeltäneiden sulttaanien salainen tietämys. Vathek hylkää islamin ja joutuu lopulta helvettiin.


title: Hirmuvaltias

text: Teos herätti ilmestyessään kohua ja vahvisti Beckfordin mainetta turmeltuneena nautiskelijana. "Hirmuvaltiaassa" onkin nähty omaelämäkerrallisia piirteitä, ja siitä on aikaa myöden muodostunut goottilaisen kauhukirjallisuuden klassikko. Romaania on 2000-luvulla kuitenkin ajoittain arvosteltu sen stereotyyppisestä Lähi-idän ja islamin kuvauksesta.


title: Hirmuvaltias

text: Kalifi Vathek on ailahtelevainen hirmuhallitsija, jonka tiedonjano on sammumaton. Hän väittelee mielellään oppineiden kanssa, mutta rankaisee niitä, jotka eivät yhdy hänen näkemyksiinsä. Nautinnonhaluisena miehenä Vathek rakennuttaa itselleen viisi palatsia, jotka on omistettu viineille ja ruoille, musiikille, taiteille, tuoksuille sekä lihan iloille. Hän rakennuttaa myös 11 000 askelmaa korkean tornin, jonka huipulla hän ennustaa tähdistä. Profeetta Muhammed tarkkailee Vathekia taivaasta, mutta päättää olla rankaisematta häntä, koska arvelee dekadentin kalifin aiheuttavan itse oman tuhonsa.


title: Hirmuvaltias

text: Samarraan saapuu salaperäinen ja vastenmielisen ruma intialainen, jota kalifi kutsuu nimellä Giaour ('vääräuskoinen'). Intialainen myy Vathekille maagisia aarteita, mutta kieltäytyy paljastamasta niiden alkuperää, jolloin Vathek heittää hänet vankilaan. Giaour kuitenkin pakenee, mistä masentuneena Vathek menettää ruokahalunsa ja sortuu juopottelemaan.


title: Hirmuvaltias

text: Vathekin äiti Carathis on kreikkalainen oppinut, joka taitaa monia taikoja. Hän saapuu lohduttamaan poikaansa ja alkaa yllyttää tätä hirmutekoihin, joiden tarkoituksena on miellyttää Giaouria. Giaour palaakin Samarraan ja lupaa isännälleen Aatamia edeltäneiden sulttaanien tietämyksen sekä avaimet ”Maanalaisen tulen palatsiin”; vastineeksi hän vaatii 50 ihmisuhria. Vathek järjestää hovipojille urheilukilpailun ja tuuppaa voittajat kuiluun, jonka pohjalla Giaour mässäilee heidän verellään.


title: Hirmuvaltias

text: Tapaus suututtaa Samarran asukkaat, mutta visiiri rauhoittaa väkijoukon rahalahjoilla ja järjestää suuret pidot, joihin Giaour kutsutaan kunniavieraaksi. Vathek yrittää voittaa vieraansa mässäilyssä ja juopottelussa mutta päihtyy ja nolaa itsensä. Riidan seurauksena Giaour katoaa jälleen.


title: Hirmuvaltias

text: Carathis ja Vathek kipuavat torniin tekemään taikoja. Samarran asukkaat luulevat tornista nousevaa savua tulipaloksi ja syöksyvät auttamaan kalifia, jolloin Carathis polttaa heidät elävältä. Hän saa tietää Giaourin odottavan Istakhrin raunioilla muinaisessa Persepoliissa. Vathek lähtee matkaan ja kohtaa emiirin, jonka viehättävän tyttären Nouroniharin hän viettelee. Nouroniharin rakastetun, naisellisen Gulchenrouz-nuorukaisen, hän päättää uhrata Giaourille, mutta Gulchenrouz pakenee viime hetkellä ja suojelushenki tempaa hänet korkealle vuorelle, jonka huipulla Giaourin aiemmin syömät lapset elävät ikuisessa viattomuuden tilassa.


title: Hirmuvaltias

text: Vathek jatkaa matkaansa Nouronihar seuralaisenaan ja murhaa lisää alamaisiaan. Suojelushenki keskustelee Profeetan kanssa ja he antavat kalifille viimeisen mahdollisuuden katua. Ylpeydessään Vathek torjuu tarjouksen ja julistaa luopuvansa Islamista. Silloin käytävä ”Maanalaisen tulen palatsiin” avautuu, ja kalifi laskeutuu sinne rakastettunsa kanssa. Pitkän portaikon alapäässä odottaa Giaour, joka toivottaa Vathekin tervetulleeksi. Hän kertoo, että jokainen helvettiin saapunut saa nauttia Aatamia edeltäneiden sulttaanien mahdista muutaman päivän ajan, mutta sen jälkeen edessä on ikuinen rangaistus.


title: Hirmuvaltias

text: Vathek masentuu niin, ettei kykene lainkaan nauttimaan saamistaan voimista. Hän tapaa muita kadotukseen joutuneita aatelisia, joille kertoo tarinansa, ja jotka vuorostaan kertovat omansa. Katkerana Vathek lähettää pahan hengen äitiään hakemaan. Nähdessään poikansa toimettomuuden Carathis raivostuu ja nostattaa helvetin asukit kapinaan. Määräajan kuluttua sekä Vathek että Carathis vajoavat kuitenkin apatian tilaan, ja heidän rintaansa syttyy ikuinen tuli. Kertoja huomauttaa tämän olevan sovelias rangaistus hillittömästä pahuudesta ja kunnianhimosta, kun taas viattoman ja hyljeksityn Gulchenrouzin palkkio on ikuinen lapsuus.


title: Hirmuvaltias

text: Itämaiset aiheet nousivat Euroopassa 1700-luvun alussa suureen suosioon, kun Antoine Galland käänsi "Tuhannen ja yhden yön tarinat" ranskaksi. "Hirmuvaltiaan" kirjoittaja William Beckford (1760–1844) oli englantilainen eksentrikko ja taiteen keräilijä sekä jonkin aikaa maansa varakkain aateliton henkilö. Hän kehuskeli myöhemmin kirjoittaneensa romaanin kolmessa päivässä, mutta hioi todellisuudessa tekstiä yli vuoden. Beckford asui tuolloin Ranskassa ja myös kirjoitti ranskaksi. Romaani valmistui alkuvuodesta 1783.


title: Hirmuvaltias

text: Beckford valmisteli teokselle jatkoa kolmen lyhyemmän episodin muodossa, mutta ei ollut niihin tyytyväinen, minkä johdosta "Hirmuvaltiaan" julkaisu lykkääntyi. Beckfordin serkun yksityisopettaja Samuel Henley käänsi "Hirmuvaltiaan" englanniksi ja julkaisi sen Englannissa vuonna 1786 nimellä "An Arabian Tale, from an Unpublished Manuscript: With Notes Critical and Explanatory" (”Arabialainen kertomus, [käännetty] ennenjulkaisemattomasta käsikirjoituksesta, kriittisin ja selittävin viittein”). Esipuheessa teoksen toimittaja väittää saaneensa alkutekstin kirjeystävältään, joka oli vuorostaan löytänyt sen ”idästä”, ja valittelee arabiankielisten ilmaisujen olleen vaikeita kääntää. Vaikka teos kirjoitettiin alkujaan ranskaksi, on Henleyn englanninkielisestä laitoksesta muotoutunut "Hirmuvaltiaan" standarditeksti.


title: Hirmuvaltias

text: Beckfordin seksisuhteet alaikäiseen poikaan sekä pikkuserkkunsa vaimoon herättivät kohun, jonka seurauksena hän joutui lähtemään maanpakoon. Koska "Hirmuvaltiaan" alkuperäinen teksti oli jäänyt Henleyn haltuun ja hävinnyt, Beckford kirjoitti romaaninsa uudelleen, jälleen ranskaksi, ja julkaisi sen vuonna 1787 Lausannessa Sveitsissä otsikolla "Vathek". Beckford mainosti myös romaaninsa jatko-osia, mutta ei koskaan saattanut niitä julkaisukelpoiseen muotoon, vaikka niistä kiinnostuivat muiden muassa Lordi Byron sekä Benjamin Disraeli. Luonnoksiaan Beckford ei suostunut näyttämään edes ystävilleen.


title: Hirmuvaltias

text: Elämäkerturi Lewis Melville löysi jatko-osat Beckfordin jäämistöstä ja julkaisi "English Review" -aikakauslehdessä vuosina 1909–1910 kaksi niistä alkukielellä ranskaksi. Kaikki kolme julkaistiin Frank Marzialsin englanninkielisenä käännöksenä vuonna 1912 nimellä "The Episodes of Vathek". Sittemmin "Hirmuvaltias" jatko-osineen on useasti julkaistu yhtenäisenä laitoksena, ensi kerran vuonna 1929. Jatko-osat sijoittuvat helvettiin ja kertovat Vathekin siellä tapaamien ruhtinaiden kohtaloista. Niiden nimet ovat ”Histoire du Prince Alasi et de la Princesse Firouzka”, ”Histoire du Prince Barkiarokh” sekä ”Histoire de la Princesse Zulkaïs et de Prince Kalilah”. Viimeisenä mainittu jäi keskeneräiseksi, ja sen viimeisteli rappioestetiikkaan mieltynyt amerikkalainen kioskikirjailija Clark Ashton Smith, jonka versio tunnetaan nimellä ”Third Episode of Vathek”. Smithin versio julkaistiin vuonna 1937.


title: Hirmuvaltias

text: Brian Stableford arvelee Beckfordin esikuvia olleen "Tuhannen ja yhden yön" ohella Voltairen Lähi-itään sijoittuvat kertomukset sekä hänen satiirinen "Candide"-romaaninsa (1759), mutta myös markiisi de Saden tuotanto, jossa pilkataan 1700-luvun seksuaalista käytöstä ja arvomaailmaa. Jorge Luis Borgesin mukaan "Hirmuvaltiaan" lopussa kuvaillaan länsimaisen kirjallisuuden ensimmäinen pelottava helvetti. Aiemmat helvettikuvaukset esimerkiksi Danten teoksissa keskittyvät kammottaviin rangaistuksiin, kun taas ”Maanalaisen tulen palatsi” on itsessään kammottava.


title: Hirmuvaltias

text: "Hirmuvaltiaassa" on omaelämäkerrallisia piirteitä, ja sen päähenkilö muistuttaakin eristäytynyttä ja ylellistä elämää viettänyttä kirjailijaa. Romaanin kuvitteellisella Vathekilla on yhtymäkohtia myös Beckford vanhempaan, joka toimi kahdesti Lontoon pormestarina ja tunnettiin sekä häikäilemättömänä poliitikkona että naistenmiehenä. Kuvaus helvetistä taas muistuttaa Fonthill Abbeytä, valtavaa goottilaista katedraalia, jossa Beckford asui nuoruudessaan. Rakennuksessa oli useita itämaisen teeman mukaan sisustettuja huoneita, ja Beckford kutsui itseään ”Fonthillin kalifiksi”. Vaikka "Hirmuvaltias" on luonteeltaan eskapistinen ja pyrkii jäljittelemään "Tuhannen ja yhden yön" tyyliä, siinä esitetään purevaa ivaa englantilaista maalaiselämää ja urheilukulttuuria kohtaan. Beckford itse kuvaili muokanneensa aiheitaan mahdollisimman mahtipontiseen, liioiteltuun ja itämaiseen suuntaan.


title: Hirmuvaltias

text: Romaanitaiteen lisäksi "Hirmuvaltiasta" on arvioitu orientalismin näkökulmasta. Romaani poikkeaa tyypillisestä kauhuromantiikasta, koska se sijoittuu Euroopan sijaan Lähi-itään eikä siinä esiinny gotiikalle tavanomaista keskiaikaista kuvastoa. Jälkikolonialisesti suuntautuneet tutkijat ovat kritisoineet "Hirmuvaltiasta" stereotyyppisestä Itämaiden kuvauksesta sekä islamofobisista asenteista. Itämaat näyttäytyvät teoksessa helvetillisenä toiseutena, ja kerronta keskittyy Vathekin ja hänen äitinsä moraaliseen rappioon. Kalifina Vathekin on tulkittu edustavan profeetta Muhammedia ja siten islamia yleensäkin. Myös Muhammed itse esiintyy tarinassa, mutta puuttuu Vathekin hirmutekoihin vasta aivan lopussa. Toisaalta jotkin "Hirmuvaltiaan" elementit, kuten yliluonnollinen kauhu sekä eksoottinen miljöö, ovat tyypillistä goottilaista estetiikkaa. Beckford ei toisinna orientalistisia kliseitä ja stereotyyppejä sellaisenaan, vaan muokkaa ja tulkitsee niitä omiin tarpeisiinsa.


title: Hirmuvaltias

text: "Hirmuvaltias" vahvisti kyseenalaista ja ”paholaismaista” mainetta, jonka Beckford oli seksuaalisen vapaamielisyytensä ja ylellisen elämäntapansa myötä saanut. Beckford itse pyrki ilmeisesti pikemminkin rohkaisemaan kuin hillitsemään näitä huhuja. Teos on sittemmin noussut goottilaisen kauhuromantiikan klassikoksi.


title: Hirmuvaltias

text: "" -aikakauslehti julkaisi "Hirmuvaltiaasta" arvostelun lokakuun 1845 numerossa. Sen mukaan ”ylistetty ja ihailtu” romaani on ”modernin aikakauden omaperäisimpiä kirjoja”. Romaania on usein virheellisesti arvioitu yhtenä lukemattomista "Tuhannen ja yhden yön" jäljitelmistä, kun sen todellisia vahvuuksia ovat ”vastustamaton satiiri” sekä ovela, hienovarainen huumori. Arvostelijan mukaan vain Beckfordin kaltainen, hemmoteltu ja satumaisen rikas mies on voinut kirjoittaa näin onnistuneesti oikukkaasta ja kieroutuneesta kalifista sekä hänen mustaa magiaa kylmän rationaalisesti harjoittavasta äidistään.


title: Hirmuvaltias

text: Kauhukirjailija H. P. Lovecraft kommentoi "Hirmuvaltiasta" vuonna 1927 julkaistussa esseessään ”Yliluonnollinen kauhu kirjallisuudessa”. Lovecraftin mukaan Beckford tuntee lähdeaineistonsa erinomaisesti ja teksti tavoittaa itämaisen tunnelman poikkeuksellisen taitavasti. Mukana on myös absurdia mustaa huumoria, mutta ennen kaikkea kyse on ”kauhukirjallisuuden riemuvoitosta”, joka on ansainnut pysyvän aseman englantilaisessa kirjallisuudessa. Kuitenkin Beckfordilta puuttuu ”todellinen mystiikka”, eikä hänen pohjimmiltaan rationaalinen kerrontansa kykene herättämään parhaille kauhutarinoille ominaista paniikin tunnetta.


title: Hirmuvaltias

text: Stablefordin hakuteos "The A to Z of Fantasy Literature" kuvailee "Hirmuvaltiasta" kuumeiseksi ja riemukkaan perverssiksi klassikoksi.


title: Hirmuvaltias

text: Toimittaja Juri Nummelin on kuvaillut "Hirmuvaltiasta" aikaa kestäneeksi, ”hurjaksi” kertomukseksi. Onnistuneimpana hän pitää loppuhuipennusta, jossa ”vanhanaikaiseen proosaan tulee yllättävää voimaa ja modernikin lukija hätkähtää Beckfordin visioita.” Hedmanin suomennos on Nummelinin mukaan ”edelleen kelvollinen” ja pienin korjauksin julkaisukelpoinen nykyäänkin.


title: Hirmuvaltias

text: Toisin kuin "Hirmuvaltias", sen jatko-osiksi aiotut ”episodit” ovat saaneet pääasiassa kielteisen vastaanoton. Mike Ashley arvioi "Encyclopedia of Fantasy" -hakuteoksen Beckfordia käsittelevässä artikkelissaan, että ne ovat nautintojen kuvauksessa liian hillittömiä, toistavat alkuteoksen kaavaa eivätkä yllä sen voimaan. Samaa mieltä on Juri Nummelin teoksessaan "Ulkomaisia kauhukirjailijoita". Nummelinista tarinat ovat ”laimeita verrattuna "Hirmuvaltiaaseen", koska niistä puuttuu romaanin dekadenssi ja pahuuden ylistys.” Toisaalta Beckford-elämäkerturi Malcolm Jack on pitänyt jatko-osia jopa alkuperäistä parempina, sillä niiden insestiä ja nekrofiliaa käsittelevät kohtaukset ovat uskaliaampia. Lisäksi mukana on homoeroottisia elementtejä, kun taas "Hirmuvaltiaassa" teeman käsittely jää viitteelliseksi.


title: Hirmuvaltias

text: Myöskään Smithin ”Third Episode of Vathekin” ei yleensä katsota nousevan "Hirmuvaltiaan" tasolle.


title: Pienet hauskat illanvietot

text: Pienet hauskat illanvietot ("Abigail’s Party") on Mike Leigh’n käsikirjoittama ja ohjaama brittiläinen televisionäytelmä vuodelta 1977. Keskiluokkaisten naapuripariskuntien kosteasta illanvietosta kertovaa satiirista tragikomediaa esitettiin ensin yli kaksituntisena versiona Hampstead Theatressa ja lyhennettiin sitten 104 minuutin televisioversioksi.


title: Pienet hauskat illanvietot

text: Lapseton, nousukasmainen pariskunta Beverly ja Laurence (kotirouva ja kiinteistönvälittäjä) ovat kutsuneet kotiinsa naapurustoon juuri muuttaneen pariskunnan Angelan ja Tonyn (sairaanhoitaja ja tietokoneoperaattori) sekä heitä vanhemman, arkkitehtimiehestään eronneen rouvan Susanin, jonka tytär Abigail (jota ei nähdä) pitää paraikaa meluisia teinijuhlia naapuritalossa. Alkoholin vaikutuksesta molemmat pariskunnat ajautuvat yhä pahempiin riitoihin keskenään, ja hillitty Susan on yhä huolestuneempi kotonaan meluavasta nuorisosta. Loppuillasta Laurence saa sydänkohtauksen ja kuolee ennen ambulanssin saapumista.


title: Pienet hauskat illanvietot

text: "Helsingin Sanomien" tv- ja teatterikriitikko Jukka Kajava uskalsi luokitella näytelmän yhdeksi vuoden 1979 merkkitapauksista Suomen televisiossa, vaikka se esitettiin jo maaliskuun alussa MTV:n ohjelmistossa.


title: Pienet hauskat illanvietot

text: Vuonna 2000 British Film Instituten kyselyssä ammattilaiset valitsivat "Pienet hauskat illanvietot" kaikkien aikojen 11. parhaaksi brittiläiseksi TV-ohjelmaksi.


title: Terry And

text: Terry And (s. 7. joulukuuta 1997 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ta. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. And pelannee lähinnä seuran A-nuorissa, joiden kapteenina hän toimii. And laukoo oikealta.


title: Terry And

text: And on Etelä-Vantaan Urheilijoiden kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Jokereihin. Kaudeksi 2013–2014 vain 15-vuotias And muutti Yhdysvaltoihin ja siirtyi New Hampshiren Jr. Monarchsin paitaan, jossa hän pelasi kaksi kautta. Kaudeksi 2015–2016 And palasi Suomeen ja siirtyi A-nuorten SM-liigan nousijajoukkue Kiekko-Vantaaseen. Hän siirtyi kesken kauden kuitenkin sarjatasoa alemmas A-nuorten Mestiksen Karhu-Kissoihin. Kaudeksi 2016–2017 And palasi A-nuorten SM-liigaan ja siirtyi Porin Ässiin, jossa hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.


title: Terry And

text: Kaudeksi 2017–2018 And siirtyi Helsingin IFK:n A-nuoriin, jossa hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Kaudella 2018–2019 And nousi joukkueen kapteeniksi. Hän debytoi kauden aikana myös HIFK:n SM-liigajoukkueessa. And teki liigadebyyttinsä 29. lokakuuta 2018 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Hänellä avautui paikka HIFK:n kokoonpanosta mm. Lennart Petrellin ja Erik Thorellin loukkaantumisten myötä. And merkittiin joukkueen nelosketjun oikeaan laitaan Thomas Nykoppin ja Micke-Max Åstenin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 9.23 minuuttia. Liigauransa avausmaalin And teki seitsemännessä ottelussaan 5. tammikuuta 2019 vieraissa Saimaan Palloa vastaan.


title: Hyvinkään Mieslaulajat

text: Hyvinkään Mieslaulajat ry on perustettu 25.8.1953.


title: Hyvinkään Mieslaulajat

text: Hyvinkään Mieslaulajien toiminnan tarkoituksena on harrastaa ja tukea mieskuorolaulua, järjestää konsertteja ja esiintyä tilaisuuksissa.


title: Hyvinkään Mieslaulajat

text:
Hyvinkään Mieslaulajat on hyvinkääläinen viihdekuoro, jolla on pitkät perinteet. Kuoro toimii myös Hyvinkää-Riihimäki Sotaveteraanien perinnekuorona.
Kuoron omista riveistä on koottu The Puoshaka Group -yhtye, joka toimii myös pienryhmänä/kvartettina.


title: Hyvinkään Mieslaulajat

text: Näin se alkoi, ote ensimmäisen kokouksen pöytäkirjasta.


title: Hyvinkään Mieslaulajat

text:
"Kirjuri Hanninen alusti puheen uuden kaikista yhdistyksista vapaan, itsenäisen
kuoron (mies-) perustamisesta Hyvinkäälle. Koska mieskuoron perustamisajatus on
jo vuosikausia ollut puheenaiheena, olisi jo aika saada kuoro perustetuksi. Alustavien
keskustelujen mukaan pitäisi kuorolla olla mahdollisuudet saada tarvitsemansa tuki
toimintaansa varten. Kuoron johtajaksi on tiedustelujen perusteella saatu pankinjohtaja
Jorma Tolonen Hameenlinnasta."
Miehisestä kuorolaulusta kiinnostuneita oli tuossa kokouksessa, joka pidettiin Hämeenkadun
koulussa 25. elokuuta 1953, läsnä 14. Alustuksen jälkeen käydyssä keskustelussa
päätettiin ryhtyä toimenpiteisiin kuoron perustamiseksi ja valittiin tehtävää
hoitamaan Eino Hanninen, Martin Rantala, Arvo Seppanen ja Pertti Vainio."


title: Hyvinkään Mieslaulajat

text:
Toimikunta sai ripeästi asiat kuntoon ja kutsui miehet koolle viikon kuluttua Aseman koululle.
Kokoukseen osallistui 30 lauluharrastajaa ja asiat käsiteltiin Eino Hännisen intomielisyyden saattelemana.
"Päätettiin perustaa Hyvinkäälle mieskuoro, joka toistaiseksi käyttää nimeä Hyvinkaan mieslaulajat", kirjoitti
Pentti Vainio kokouksen pöytäkirjaan. Samassa tilaisuudessa päätettiin ottaa harjoituspäiväksi keskiviikko ja
pitää ensimmäinen harjoitus keskiviikkona syyskuun yhdeksäntenä päivänä kello 19.


title: Hyvinkään Mieslaulajat

text:
Kuoron ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Niilo Malmivuo ja hallituksen jäseniksi Pentti Vainio sihteeri,
Aarne Vuorela rahastonhoitaja, Eino Hanninen, Paavo Laitila, Jalmari Kurkela seka Erkki Melaja.
Jorma "Jompe" Tolonen, kuoromies ja johtaja, sanan parhaassa merkityksessä käynnisti lauluharjoitukset.
Jompe sai rinnalleen Eino "Eikka" Hännisen laulutoiminnan varajohtajaksi.


title: Hyvinkään Mieslaulajat

text:
Ensimmäisissa harjoituksissa otettiin "käsittelyyn" laulut: Luonto ponteva, Pohjanmaa ja Suomen laulu.
Ensiesiintyminen tapahtui Hyvinkään Yhteiskoulun Naistoimikunnan järjestämässä juhlatilaisuudessa 11. lokakuuta 1953.


title: 155 mm AGS

text: 155 mm AGS () on yhdysvaltalainen 155 millimetrin 62 pituuskaliiperin tykki, joka alun perin suunniteltiin osana DD-21-ohjelmaa ja siirrettiin myöhemmin osaksi DDG-1000-ohjelmaa. Tykin nimenä oli aluksi Vertical Gun for Advanced Ships eli VGAS. Yhdysvaltain laivasto päätti syyskuussa 1999 luopua pystysuorasta asennuksesta ja valmistaa perinteisemmän asennuksen torniin.


title: 155 mm AGS

text: Pystyasennuksena tykissä olisi ollut ainoana ammusvaihtoehtona ohjautuvat ammukset ja perinteisemmässä asennuksessa voidaan käyttää sekä perinteisiä että ohjautuvia ammuksia. Asennus muistuttaa 5"/62 Mk 45 Mod 4 -tykin asennusta. Ballistisen ammuksen valmistus on keskeytetty ja olemassa olevia Naton 155 millimetrin ammusten käyttöönottoa suunnitellaan.


title: 155 mm AGS

text: Aseeseen kuuluu täysin automaattinen ammustenhallinta, mikä vähentää miehistötarvetta ja lisää ammusmäärää. Ammukset käyttävät erillistä irtopanosta, jota käytetään sekä perinteisten että ohjautuvien ammusten kanssa. Ammusvalikoimaan kuuluvat ohjautuvat maamaali- ja merimaaliammukset sekä ballistiset ammukset, joissa on rataparametrien korjaamiseksi erityissytyttimet. Suunniteltu osumatarkkuus ohjautuville ammuksille on 20 × 50 metriä. Tykillä tuli kyetä ampua kaksitoista LRLAP-ammusta () minuutissa, mikä vastaa yhden 155 millimetrin tykein varustetun kuusitykkisen patterin tulivoimaa ammuttaessa kaksi laukausta minuutissa. Tykin painoa laskettaessa BAE Systems laski tulinopeuden kymmeneen laukaukseen minuutissa.


title: 155 mm AGS

text: Lokakuussa 2001 tykin ensimmäinen prototyyppi läpäisi testit ampuen yksitoista testiammusta. Huhtikuussa 2003 Lockheed-Martin valittiin jatkamaan LRLAP-ammuksen kehitystyötä. Työhön sisältyi viidentoista ammuksen valmistus tykin testaamiseksi.


title: 155 mm AGS

text: Kesäkuussa 2005 United Defence sai laivastolta tilauksen tykin suunnittelun, valmistuksen ja testauksen jatkamisesta, mihin sisältyi täysin automaattinen tykki, ammustenhallinta ja LRLAP-ammukset uudella DD(X)-hävittäjällä. United Defencen ostanut BAE sai heinäkuussa 2005 tilauksen LRLAP-ammuksen jatkokehityksestä. Testeihin luovutettiin yli sata ammusta.


title: 155 mm AGS

text: Yhdysvaltain laivaston järjestelmäosasto julkaisi 21. syyskuuta 2005 lehdistötiedotteen järjestetyistä tulinopeustesteistä. Ilmoituksen mukaan tulinopeus kyettiin saavuttamaan ampumalla kahdeksan laukauksen sarjoja ja kahdeksan ammuksen paletti kyettiin lataamaan 45 sekunnissa. DD(X)-ohjelman ensimmäisen aluksen nimi ja ohjelman uudelleen nimeäminen julkistettiin 7. huhtikuuta 2006.


title: 155 mm AGS

text: Puolustusministeriö tiedotti 22. heinäkuuta 2008 laivaston tilaavan seitsemästä suunnitellusta esisarjan aluksesta ainoastaan kaksi. BAE esitti 2012 AGS:n kevyemmän version kehittämistä Arleigh Burke -luokan aluksiin.


title: 155 mm AGS

text: Laivasto ilmoitti marraskuussa 2016 hylkäävänsä LRLAP-ammuksen, koska ammuksen yksikköhinta kohosi yli miljoonaan dollariin. Ilmoitukseen mennessä laivasto oli vastaanottanut 90 ammusta erilaisiin testeihin. AGS:n käyttösuunnitelmat perustuivat LRLAP-ammusten käyttöön. Koska tykissä ei voitu käyttää perinteisiä ammuksia, se oli käyttökelvoton ennen korvaavien ampumatarvikkeiden löytämistä.


title: 155 mm AGS

text: Helmikuussa 2017 italialaisen Leonardon Vulcano-ammus oli testattavana.


title: Itä-Ukraina

text: Itä-Ukraina on poliittisena käsitteenä alue pääasiassa Dneprin koillisesta Moskovasta päin katsoen "vasemman rannan", missä on runsaasti Venäjän Gazpromin pyytämästä maakaasun hinnoista riippuvaista raskasta teollisuutta. Käsitteet hallinnollisia alueyksiköitä suuremmista kokonaisuuksista tuntuvat vaihtelevan julkaisusta ja aluemäärittelyn tarkoituksesta toiseen.


title: Pomeranz–Fritsch-reaktio

text: Pomeranz–Fritsch-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa bentsaldehydijohdannainen tai muu aromaattinen aldehydi reagoi aminoasetaalin kanssa happamissa olosuhteissa muodostaen isokinoliinin. Reaktion julkaisivat ensimmäisen kerran C. Pomeranz ja P. Fritz itsenäisesti ja toisistaan tietämättä vuonna 1893.


title: Pomeranz–Fritsch-reaktio

text: Pomeranz–Fritsch-reaktion lähtöaineena on aromaattinen aldehydi. Parhaiten reagoivat aldehydit, joissa on aldehydiryhmään nähden m- tai p-asemassa elektroneja luovuttava ryhmä esimerkiksi hydroksyyli- tai alkoksiryhmä. Toinen lähtöaine on aminoasetaali, joka on usein aminoasetaldehydin dietyyliasetaali. Reaktio tapahtuu happamissa olosuhteissa ja tyypillisesti käytetty katalyytti on polyfosforihappo.


title: Pomeranz–Fritsch-reaktio

text: Pomeranz–Fritsch-reaktion mekanismin ensimmäisessä vaiheessa aldehydi ja aminoasetaalin aminoryhmä kondensoituvat muodostaen iminoasetaalin. Seuraavassa vaiheessa asetaaliryhmä hydrolysoituu happamissa olosuhteissa karbonyyliryhmäksi. Karbonyyliryhmä on elektrofiilinen ja seuraava vaihe on elektrofiilinen aromaattinen substituutio. Tämän vaiheen seurauksena muodostuu heterosyklinen rengasrakenne. Viimeinen vaihe on alkoholiryhmän eliminoituminen, jolloin muodostuu aromaattinen isokinoliinirengas.


title: Pomeranz–Fritsch-reaktio

text: Pomeranz–Fritsch-reaktiota käytetään erityisesti silloin, kuin isokinoliinirenkaan valmistaminen on vaikeaa muilla yleisesti käytetyillä menetelmillä kuten Pictet–Spengler-reaktiolla tai Bischler–Napieralski-reaktiolla.


title: Alison Steadman

text: Alison Steadman (s. 26. elokuuta 1946 Liverpool) on brittiläinen näyttelijä. Hän on näytellyt vuodesta 1969 alkaen niin teatterissa, elokuvissa kuin televisiotuotannoissakin. Hän oli vuosina 1973–2001 naimisissa ohjaaja Mike Leigh’n kanssa ja on esiintynyt monissa Leigh’n ohjauksissa. Hänen erikoisalaansa ovat päällekäyvät, vahvat ja epämiellyttävät naishahmot.


title: Alison Steadman

text: Steadman debytoi näyttelijänä vuonna 1969 Lincolnin kaupungin Theatre Royalissa, jossa hänen ensimmäisiin rooleihinsa kuului "Hamletin" Ofelia. 1970-luvulla hän näytteli lontoolaisteattereissa Theatre Upstairs, Bush Theatre, Shaw Theatre ja Hampstead Theatre Club sekä teki vierailuja muihin teattereihin eri puolilla Britanniaa. Mike Leigh’n Hampstead Theatreen ohjaamassa "Abigail’s Party" -tragikomediassa Steadman esitti pääosaa, rasittavan nousukasmaista kutsujen emäntää Beverlyä. Näytelmä sovitettiin 1977 BBC:n televisionäytelmäksi "Pienet hauskat illanvietot", jonka tv-asiantuntijat äänestivät vuonna 2000 kaikkien aikojen 11. parhaaksi brittitelevision ohjelmaksi.


title: Alison Steadman

text: Vuonna 1987 Steadman oli Bafta-ehdokkaana televisiosarjasta "Laulava salapoliisi". Vuonna 1990 Steadman sai yhdysvaltalaisen National Society of Film Critics -järjestön palkinnon roolistaan Mike Leigh’n elokuvassa "Elämä on ihanaa". Vuonna 1992 hänelle myönnettiin Olivier-palkinto roolistaan näytelmässä "The Rise and Fall of Little Voice". Vuonna 2000 Steadman sai Brittiläisen imperiumin upseerin (OBE) arvonimen.


title: Alison Steadman

text: Lähteet:


title: Tule kotiin, Cathy

text: Tule kotiin, Cathy ("Cathy Come Home") on Ken Loachin BBC:lle käsikirjoittama ja ohjaama brittiläinen televisioelokuva vuodelta 1966. Nuorenparin asunnottomuudesta kertova mustavalkoinen elokuva perustuu Jeremy Sandfordin tarinaan, ja sen on tuottanut Tony Garnett. Elokuvasta tuli Ken Loachin läpimurto yhteiskunnallisiin aiheisiin erikoistuvana, dokumentaarisen tyylin elokuvaohjaajana.


title: Tule kotiin, Cathy

text: Elokuva alkaa optimistisissa tunnelmissa, kun nuori aviopari Cathy ja Reg odottavat esikoistaan. Pian Reg joutuu työtapaturman vuoksi sairaalaan ja perheen tulotaso romahtaa niin, että pariskunta lapsineen häädetään asunnostaan, he joutuvat asumaan asuntovaunussa ja ajautuvat lopulta erilleen toisistaan eri hätämajoitusasuntoloihin. Cathy alkaa käyttäytä asuntolassa aggressiivisesti, saa häädön sieltäkin, ja sosiaaliviranomaiset ottavat hänen lapsensa huostaan.


title: Tule kotiin, Cathy

text: Elokuvan lopputeksteissä todetaan, että elokuvan tekoaikaan 4 000 brittilasta asui erillään vanhemmistaan asuntopulan takia, ja että Saksassa on rakennettu toisen maailmansodan jälkeen asuntoja kaksinkertaisesti Britanniaan verrattuna.


title: Tule kotiin, Cathy

text: "Tule kotiin, Cathy" sai Britanniassa ensiesityksellään ja uusinnallaan yhteensä yli 20 miljoonaa katsojaa. Suomessa elokuva esitettiin marraskuussa 1967 pohjustettuna ohjelmalla, jossa Eija-Elina Bergholm haastattelee Ken Loachia ja Tony Garnettia..


title: Tule kotiin, Cathy

text: "Tule kotiin, Cathy" oli brittiläisen televisiohistorian kannalta merkittävä tuotanto, koska se oli ensimmäisiä kertoja kun televisiodraaman avulla kyettiin merkittävästi vaikuttamaan yhteiskunnalliseen aiheeseen, nuorten asunnottomuuteen. Elokuvan televisioesitys aloitti vilkkaan julkisen keskustelun asiasta.


title: Tule kotiin, Cathy

text: Myös tuotantotavaltaan "Cathy Come Home" avasi uusia uria televisioilmaisussa sekoittamalla fiktiota ja dokumenttimateriaalia. Se on kuvattu paljolti käsivaralta kevyellä filmikameralla aidoissa asuinympäristöissä, ja elokuvassa esiintyy paljon amatööriesiintyjiä ja aitojen ihmisten kuten asumisasioiden viranomaisten haastatteluja. Tätä Lindsay Andersonin ja Karel Reiszin osaltaan aloittamaa tuotantotapaa Ken Loach oli kehittänyt jo 1960-luvun alkuvuosista lähtien. Tekotapa jakoi mielipiteitä: toiset pitivät fiktion ja dokumentaation sekoittamista hyvin koskettavana, toiset taas luottamusta murentavana.


title: Tule kotiin, Cathy

text: Vuonna 1968 "Tule kotiin, Cathy" palkittiin 20. Prix Italia -festivaaleilla vuoden parhaana tv-näytelmänä. Vuonna 2000 British Film Instituten kyselyssä tv-ammattilaiset valitsivat elokuvan kaikkien aikojen toiseksi parhaaksi brittiläiseksi televisio-ohjelmaksi komediasarjan "Pitkän Jussin majatalo" jälkeen.


title: Willy Russell

text: Willy Russell (s. 1947) on brittiläinen näytelmäkirjailija, sanoittaja ja säveltäjä. Hänen tunnetuimpia näytelmiään ovat monologi "Shirley Valentine" (suom. myös nimillä "Lasillinen kanssasi, Rakkaudesta elämään" ja "Naisen yhdestoista käsky"), "Pygmalion"-muunnelma "Educating Rita" (suom. "Tunnit Ritan kanssa") sekä eri sosiaaliluokkiin päätyneistä veljeksistä kertova musikaali "Blood Brothers" ("Veriveljet").


title: Willy Russell

text: Hänen tekstiensä pohjalta on tehty elokuvat "Varjo menneisyydestä" (1982), "Tunnit Ritan kanssa" (1983, Oscar- ja Golden Globe -ehdokkuudet käsikirjoituksesta) ja "Shirley Valentine" (1989).


title: Longane

text: Longane (, myös "Longone", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella. Se sijoitetaan nykyisen Rodì Milicin kunnan alueelle lähelle nykyistä Milicin kylää.


title: Longane

text: Longanen oletetaan sijainneen Peloros-vuorilla Sisilian pohjoisosissa noin viisi kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta. Rannikolla sen länsipuolella sijaitsi Tyndaris ja itäpuolella Mylai. Kaupungin todennäköinen paikka on tasangolla nykyisten Rodin ja Milicin kylien yläpuolella Termini- (antiikin Longanos) ja Mazzarra-jokien laaksojen välillä. Kaupungin akropoliina eli linnavuorena toimi ilmeisesti nykyinen Monte Ciappa noin 1,3 kilometriä Milicistä luoteeseen. Kaupungille on ehdotettu kuitenkin myös muita sijaintipaikkoja.


title: Longane

text: Longanen paikka on löytöjen perusteella ollut asuttu keskiseltä pronssikaudelta 1700–1400-luvuilta eaa. lähtien. saakka Kaupunkia ei mainita antiikin kirjallisissa lähteissä. Longanos-joki sen sijaan mainitaan paikkana, jonka rannalla Syrakusan tyranni Hieron II voitti mamertiinit vuonna 268 eaa.


title: Longane

text: Kaupungin väestö koostui osaksi kreikkalaisista ja osaksi saaren ei-kreikkalaisesta väestöstä, mutta se hellenisoitui ajan kuluessa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Longenaios" () tai "Longanaios" ().


title: Longane

text: Vaikka Longane on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Se luetaan polikseksi lähinnä sillä perusteella, että se löi 400-luvulla eaa. omaa kreikkalaistyylistä pronssirahaa. Kaupunki vaikuttaa myös tuhoutuneen jo samalla vuosisadalla, jonka jälkeen se hylättiin.


title: Longane

text: Longanen akropoliilta on löydetty pitkän linnoitusmuurin sekä muiden rakennusten, kuten mahdollisen pyhäkön, jäänteitä. Linnoitteita on löydetty myös etelämpää Cocuzza- tai Pirgo-nimiseltä kukkulalta. Asutuksen jäänteitä on löydetty keskiseltä pronssikaudelta ja klassiselta kaudelta, ja hautausmaita keskiseltä pronssikaudelta sekä rautakaudelta 800–700-luvuilta eaa.


title: Messene (täsmennyssivu)

text: Messene () voi viitata seuraaviin:


title: Soulac-sur-Mer

text:
Soulac-sur-Mer on kunta Lounais-Ranskassa Gironden departementissa Nouvelle-Aquitainen alueella. Se sijaitsee Médocin niemimaalla Atlantin rannalla, noin 100 kilometriä Bordeaux’sta luoteeseen.
Kunta on perinteinen merenrantalomakohde. Rannoilla on runsaasti 1900-luvun alussa valmistuneita huviloita, jotka ovat osa kunnan kulttuuriperintöä.


title: Safiiriviiripyrstö

text: Safiiriviiripyrstö ("Fundulopanchax walkeri") on pieni, helppohoitoinen akvaariokala.


title: Safiiriviiripyrstö

text: Safiiriviiripyrstö kasvaa noin 6 cm pitkäksi. Se on muuten punavalkoinen väriltään, mutta evissä ja pyrstössä on myös sinistä. Koiras on suurempi ja värikkäämpi kuin naaras.


title: Safiiriviiripyrstö

text: Safiiriviiripyrstö on kotoisin Norsunluurannikosta ja Ghanasta.


title: Safiiriviiripyrstö

text: Safiiriviiripyrstö on vilkas ja joskus hieman riitaisa kala. Naaras laskee mätimunat pohjalle tai kiinnitää ne kasveihin. Munat kehittyvät 4–8 viikossa. Kalaa on helppo viljellä.


title: Safiiriviiripyrstö

text: Safiiriviiripyrstö tarvitsee vähintään 54 litran kokoisen akvaarion. Akvaario saisi olla hämärä ja siellä pitäisi olla paljon kasveja ja vain vähän veden virtausta. Sopiva pH safiiriviiripyrstölle on 6–7,5 ja veden kovuus alle kymmenen. Sopiva lämpötila on 20–28 °C. Akvaariossa kasvatetut safiiriviiripyrstöt syövät yleensä kuivaruokaa. Se pitää kuitenkin myös pakastetuista ravintoeläimistä, joita tulisi antaa säännöllisesti.


title: Folklorismi

text: Folklorismi on kansatieteen käsite, jolla tarkoitetaan minkä tahansa perinneaineksen omaksumista, keksimistä tai käyttämistä sen alkuperäisen käyttöyhteyden ulkopuolella. Perinnettä sovelletaan tyypillisesti kaupallisiin, viihteellisiin, matkailullisiin, ideologisiin tai kansallisiin tarkoituksiin.


title: Folklorismi

text: Käsitteen rajaus ei ole ollut täsmällinen. Sitä on käytetty kuvaamaan esimerkiksi ilmiöitä, jotka on haluttu rajata oikean perinteentutkimuksen ulkopuolelle. Puhetavan taustalla on ajatus epäaitoudesta. Folklorismin idea on, että menneestä luodaan kuva, joka valjastetaan nykyhetken tarpeisiin. Folklorismi ilmenee muun muassa perinne- ja kotiseututyönä, museoina ja perinteestä ammentavana taiteena.


title: Folklorismi

text: Silloin kun ajatellaan, että kyse on jonkun muun kuin oman ryhmän perinneaineksen omaksumisesta, puhutaan myös kulttuurisesta omaksumisesta tai lainaamisesta. Mikäli eri kulttuuriryhmien välisessä poliittisessa kamppailussa halutaan ilmaista, että omaksujalla ei olisi siihen oikeutta, voidaan se nimetä kulttuuriseksi appropriaatioksi tai omimiseksi. Tampereen yliopiston sosiaaliantropologian professori Laura Huttusen mukaan kulttuurinen appropriaation käsite ei ole tieteellinen, ja se on "ristiriitainen ja monin tavoin huono". Hänen mukaansa käsite lähtee väärästä oletuksesta, jonka mukaan maailmassa olisi selvärajaisia kulttuureita, joilla jokaisella on oma ikiaikainen sisältönsä ilman lainaamista, muuntelua ja yhdistelyä.


title: Arto Pakkasen surma

text: Arto Pakkanen (1984 – 7. syyskuuta 1998) oli 14-vuotias koulupoika, jonka Esa Vahlberg ja Veli-Tuomas Matviala surmasivat Kotkan Malmingilla.


title: Arto Pakkasen surma

text: Vahlberg ja Matviala pysäyttivät polkupyörällä ystävänsä kanssa heidät ohittaneen uhrinsa. Pakkasen seurassa ollut poika onnistui jatkamaan matkaa. Matviala aloitti surmatun pahoinpitelyn lyömällä tätä veitsellä kaulaan. Uhrista löytyi 112 veitseniskua eri puolilta kehoa. Juovuksissa olleet Matviala ja Vahlberg löivät veitsellä, potkivat ja hakkasivat vuorotellen maassa makaavaa uhriaan. Runsaat kymmenen minuuttia kestäneen pahoinpitelyn päätteeksi Vahlberg pudotti 13-kiloisen kiven kahdesti uhrin kasvoille.


title: Arto Pakkasen surma

text: Surman päätekijät Vahlberg ja Matviala tuomittiin 23. huhtikuuta 1999 Kotkan käräjäoikeudessa yhdessä tahallaan, erityisellä raakuudella ja julmuudella tehdystä murhasta. Rikoksen tekohetkellä alle 18-vuotiaan Matvialan oikeus tuomitsi vankilaan 11 vuodeksi ja 5 kuukaudeksi. Uhrin pahoinpitelyyn liittynyt ja lopuksi uhrin pään suurella kivellä murskannut 18-vuotias Vahlberg sai elinkautisen vankeustuomion. Molemmille tehdyn mielentilatutkimuksen mukaan he olivat tekoa tehdessään täydessä ymmärryksessä. Surmaajille veitsensä antaneen Jan-Erik Penin syyksi oikeus katsoi avunannon törkeään pahoinpitelyyn. Hänet tuomittiin 2 vuodeksi ja 6 kuukaudeksi vankeuteen. Vapaana oikeutta odottanut Peni määrättiin välittömästi vangittavaksi. Kaikki kolme tuomittua ilmoittivat valittavansa tuomiosta Kouvolan hovioikeuteen.


title: Saapasnahka-torni

text: Saapasnahka-torni – Aleksis Kiven elämänkertomus on historioitsija Teemu Keskisarjan kirjoittama Aleksis Kiven elämäkerta. Sen on julkaissut vuonna 2018 Siltala.


title: Saapasnahka-torni

text: Teos on valittu Vuoden tiedekirja 2018 -palkinnon finaaliin.


title: Saapasnahka-torni

text: Keskisarja pitää Aleksis Kiveä suurimpana suomalaisena, vaikka hän on kirjoittanut elämäkerran Mannerheimistakin. Mattias Mattilan äkkivääriksi luonnehtimia lauseita kirjoittava Keskisarja hioi tätäkin kirjaa niin, että se oli vuoden myöhässä alkuperäisestä aikataulusta. Kirjan tietopohjan kokoaminen on hänestä ongelmatonta kielen hiomisen rinnalla. Hänellä on työssään kuitenkin avustajia kokoamassa aineistoa.


title: Saapasnahka-torni

text:
Tiedot Kivestä ovat olleet kovan työn takana, varsinkin lapsuudesta. Keskisarja sanoo:
Tiedonmurusista hän karsi pois sen, mikä tuntui keksityltä.


title: Saapasnahka-torni

text: Mervi Kantokorpi kirjoittaa Helsingin Sanomien arviossaan, että Keskisarja tarjoaa ”moneen kertaan myllättyyn materiaaliin uudet, 1800-luvun historiaa ja kansankulttuuria tuntevat silmänsä”. Keskisarja asettaa Kiven elämäntapahtumia kontekstiinsa selvittämällä esimerkiksi, oliko niistä oloista tavallista päästä ylioppilaaksi, joiko hän paljon muihin ylioppilaisiin verrattuna. Kantokorpi pitää ”täräyttävimpänä” Keskisarjan Kivestä rakentamaa uutta profiilia: Kivi oli karismaattinen ja suuren lapsen kaltainen selviytyjä, jolla oli joukko tukijoita ja rahoittajia.


title: Saapasnahka-torni

text: Kantokorpi yllättyy siitä, että kirjassa on kaivettu esiin vanha juoru Kiven isän syntyperästä, että isä olisi ollut tuomari Adlercreutzin lehtolapsi. Kun asialle ei ole pitäviä todisteita, siihen on yleensä suhtauduttu torjuvasti. Kantokorpi kiittää Keskisarjan esseististä, suorastaan kaunokirjallista historiankirjoitusta, joka kohoaa parhaimmilleen Kiven ja Charlotta Lönnqvistin yhteisten vaiheiden kuvauksessa.


title: Saapasnahka-torni

text: Outi Hytösen (Suomen Kuvalehti) mukaan Keskisarja käyttää ”poikkeuksellisen räikeitä kielellisiä tyylikeinoja” ja ottaa niillä raikkaan hyppäyksen Kiven maailmaan, kuten hän sanoo. Hän huomauttaa, että teos edustaa tietokirjallisuuden tarinallistumisen suuntausta, mutta onnistuu siinä: Keskisarja kuvaa Kiveä sielukkaasti.


title: Saapasnahka-torni

text: Juhani Sipilä tuohtuu arviossaan leikisti siitä, että historioitsija on ottanut käsittelyynsä kirjailijan: "Sakramenttu, Teemu Keskisarja! – – Eikö sinulle kelpaa se, mitä lukuisat tutkijapolvet ovat saneet aikaiseksi Kiven elämää ja teoksia luodatessaan?" Sitten hän kuitenkin toteaa, että Keskisarja on historioitsijana löytänyt paljon sellaisia pohdittavia, joihin kirjallisuudentutkijat eivät ole ymmärtäneet tarttua: Kiven elämän arvoitukset. Sipilän mukaan Keskisarja on onnistunut pyrkimyksessä saada aikalaisiaan ymmärtämään nykyaikaa historian ilmiöiden kautta kuitenkin tehden oikeutta tutkimilleen ihmisille. Kiven elämässä moni seikka saa selityksen ajan ilmiöiden ja elämänpiirien kuvauksen avulla.


title: Blind Rage

text: Blind Rage on saksalaisen heavy metal -yhtye Acceptin neljästoista studioalbumi, joka julkaistiin 15. elokuuta 2014. Se oli heidän kolmas albuminsa vuoden 2009 comebackin jälkeen. CDn ja boksin mukana oli bonus DVD/Blue Ray "Live in Chile 2013", joka on nauhotettu Stalingradin kiertueella 12. huhtikuuta 2013, Caupolino-teatterissa Santiago de Chilessä.


title: Blind Rage

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 1. Yhdysvalloissa se nousi Billboard 200 -listan sijalle 35.


title: Blind Rage

text: Kaikki kappaleet säveltäneet Wolf Hoffmann ja Peter Bates sekä sanoittanut Mark Tornillo.


title: Alma del Banco

text: Alma del Banco (24. joulukuuta 1862 Hampuri- 8. maaliskuuta 1943 Hampuri) oli saksalainen, juutalaistaustainen modernistinen taidemaalari.


title: Alma del Banco

text: Del Banco opiskeli aluksi taidetta syntymäkaupungissaan Hampurissa Valeska Röverin taidekoulussa. Sieltä hän matkusti Pariisiin ja jatkoi opintojaan Fernand Légerin ja André Lhoten oppilaana juuri ennen ensimmäisen maailmansodan alkua.


title: Alma del Banco

text: Palattuaan kotikaupunkiinsa del Banco oli perustamassa Hampurin secessionistien ryhmää ja hän pääsi sekä Hampurin taiteilijaseuran että Deutscher Künstlerbundin jäseneksi. Hän kuului kaupungin eturivin taidepiireihin ja hänen ystäviään olivat Karl Kluth ja Alexandra Povòrina.Elämään kuului myös useita maalausmatkoja Etelä- Eurooppaan.


title: Alma del Banco

text: Kansallissosialistit nousivat Saksassa valtaan vuonna 1933. Del Bancon edustama tyylisuunta oli heidän mielestään rappiotaidetta. Vuonna 1937 Hampurin taidehallista takavarikoitiin 13 del Bancon maalausta.


title: Alma del Banco

text: Vuonna 1943 del Banco sai kuulla, että hänet siirrettäisiin keskitysleirille. Saatuaan tiedon hän teki itsemurhan.


title: Laulava salapoliisi (televisiosarja)

text: Laulava salapoliisi ("The Singing Detective") on Dennis Potterin käsikirjoittama television minisarja vuodelta 1986. Se jatkaa ja jalostaa Potterin "Pennejä taivaasta" -sarjan (1978) tyyliä, jossa yhdistyvät puhedraama ja vanhan iskelmämusiikin käyttö. Osin Potterin omaan elämään perustuvassa mielikuvituksellisessa tarinassa psoriasiksesta kärsivää, sairaalassa viruvaa ja salapoliisitarinasta haaveilevaa kirjailijaa nimeltä Philip Marlow esittää Michael Gambon.


title: Laulava salapoliisi (televisiosarja)

text: "Helsingin Sanomien" Jukka Kajavan mukaan "Laulava salapoliisi" on ”erittäin taitavasti tehtyä viihdettä, mutta myös paljon enemmän. Siksi sen loisteliaisuus tarjoaa hyvän esimerkin nykyisillekin tekijöille siitä, etteivät laaja kelpaavuus ja ajatuksellinen sekä taiteellinen kunnianhimoisuus ole ristiriidassa toistensa kanssa”.


title: Thorismund

text: Thorismund oli visigoottien kuningas vuosina 451–453. Thorismundin isä, kuningas Teoderik I, kuoli Katalaunien kenttäin taistelussa. Thorismund valittiin uudeksi kuninkaaksi taistelukentällä, heti isänsä kuoleman jälkeen. Kerrotaan, että Thorismund halusi kostaa isänsä kuoleman tuhoamalla yllätyshyökkäyksellä yön ajaksi vaunulinnaansa vetäytyneet hunnit. Roomalaisten sotapäällikkö Aëtius kuitenkin esti Thorismundin aikeet, sillä hän pelkäsi, että hunnien hävityksen jälkeen visigootit olisivat kasvaneet liian voimakkaiksi ja uhanneet Roomaa. Thorismund katkeroitui tästä, ja vuonna 453 hän joutui salamurhan uhriksi. Thorismundin seuraajaksi valittiin hänen veljensä Teoderik II, joka suhtautui suopeammin Länsi-Roomaan.


title: Élie Cartan

text: Élie-Joseph Cartan (9. huhtikuuta 1869 Dolomieu, Ranska – 6. toukokuuta 1951 Pariisi) oli ranskalainen matemaatikko, joka tutki Lien ryhmiä.


title: Élie Cartan

text: Cartan oli köyhästä perheestä, mutta poikkeuksellisen lahjakkuutensa takia sai valtion stipendejä ja pääsi opiskelemaan École Normale Supérieureen. Samaan aikaan kun hän teki siellä väitöskirjaansa, Sophus Lie oli vierailevana tutkijana Pariisissa. Cartanin panos Lien algebroiden määrittelemisessä oli merkittävä.


title: Élie Cartan

text: Cartanista tuli lehtori Montpellierin yliopistoon, missä hän jatkoi Lien algebrojen tutkimista- Vuonna 1896 hän siirtyi Lyonin yliopistoon, joss ahän keskittyi lineaarialgebraan. Vuonna 1912 hän palasi Pariisiin, Sorbonnen yliopistoon, missä hän kehitti spinorit.


title: Élie Cartan

text: Cartanin artikkelit differentiaaliyhtälöistä ovat innovatiivisia. Viimeisinä vuosinaan hän tutki lähinnä differentiaaligeometriaa.


title: Élie Cartan

text: Vaikka Cartan oli teoreetikko, hänellä oli kyky selittää monimutkaisia asioita tavalliselle opiskelijalle ymmärrettävästi.


title: Nälkiintyminen

text: Nälkiintyminen on ravinnon puutteesta riutumista. Nälkiintynyt ihminen laihtuu ja saa erilaisia oireita, ja hänen vastustuskykynsä tartuntataudeille heikkenee. Jatkuessaan syömättömyys johtaa kuolemaan tyypillisesti 45–60 vuorokauden kuluttua.


title: Nälkiintyminen

text: Vastentahtoista nälkiintymistä esiintyy esimerkiksi nälänhädissä ja vankileireillä, joissa vangit eivät saa riittävästi ruokaa.


title: Nälkiintyminen

text: Poliittisen protestin välineenä itsensä nälkiinnyttämistä kutsutaan syömälakoksi. Sitä ovat hyödyntäneet esimerkiksi suffragetit, irlantilaiset tasavaltalaisaktivistit sekä Mahatma Gandhi.


title: Nälkiintyminen

text: Vapaaehtoista nälkiintymistä on joskus käytetty viihteenä. Nälkäperformanssit olivat suosittuja 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa. Yhdysvaltalainen taikuri David Blaine näännytti itseään julkisesti 44 päivän ajan vuonna 2003 Lontoossa Thamesjoen yläpuolella riippuneessa läpinäkyvässä laatikossa.


title: Nälkiintyminen

text: Jotkut ovat näännyttäneet itseään paastoamalla uskonnollisista syistä.


title: Nälkiintyminen

text: Anoreksia nervosasta kärsivä ihminen näännyttää itsensä joskus henkeä uhkaavaan tilaan asti.


title: Nälkiintyminen

text: Kun ihminen alkaa kärsiä ruoan puutteesta, hän alkaa aluksi käyttää maksan ja lihasten glykogeenivarantoja, jotka riittävät 10–14 vuorokautta. Samalla paino laskee huomattavasti. Kun glykogeeni on ehtynyt, elimistö alkaa käyttää muita energianlähteitä kuten vararasvaa. Samalla lihasmassan määrä pienenee. Kun rasvavarat ovat ehtyneet, keho alkaa käyttää proteiineja energian tuotantoon. Aliravitsemuksen vakavat oireet alkavat 35–40 vuorokauden kuluessa. Kuolema seuraa tyypillisesti 45–60 vuorokauden kuluttua syömättömyyden alkamisesta. Tyypillinen kuolinsyy on sydäninfarkti, joka tapahtuu tyypillisimmin kun painoindeksi on noin 12,5.


title: Nälkiintyminen

text: Ilman nestettä ihminen kuolee normaalioloissa muutamassa päivässä, vegetatiivisessa tilassa 10–14 vuorokaudessa.


title: Nälkiintyminen

text: Nälkiintymisen tyypillisiä oireita ovat turvotus, anemia, sydämen hidastunut toiminta, apatia ja masentuneisuus. Osittaista nälkiintymistä käsitelleissä tutkimuksissa on havaittu, että alentuneen painon ja vähentyneen aktiivisuuden johdosta ihmisen perusaineenvaihdunta voi laskea 1400–2000 kilokalorista alle tuhanteen kilokaloriin päivässä.


title: Nälkiintyminen

text: Nälkiintyminen heikentää vastustuskykyä ja altistaa tartuntataudeille, jotka voivat johtaa kuolemaan. Näistä yleisimpiä nälänhädissä ovat olleet suolisto- ja kuumesairaudet kuten punatauti, lavantauti ja kolera sekä hengitystieinfektiot. Proteiinipuutos kasvattaa tuberkuloosin riskiä. Jotkin tartuntataudit voivat myös altistaa aliravitsemukselle aiheuttaessaan ravintoaineiden menetystä.


title: Nälkiintyminen

text: Kun ihminen on vakavasti nälkiintynyt, syömisen uudelleen aloittaminen on vaarallista ja johtaa helposti kuolemaan. Tämä niin sanottu jällenruokkimissyndrooma johtuu siitä, että syömisen jatkaminen pitkän tauon jälkeen lisää insuliinin eritystä, mikä johtaa hypofosfatemiaan, jossa fosfaatin pitoisuus veressä pienenee kohtalokkaasti. Jälleenruokkimissyndrooma voi ilmetä yli 40 erilaisella tavalla, kuten usein dokumentoituina nopeasti kuolemaan johtavina alavatsakipuina.


title: Nälkiintyminen

text: Miehet kuolevat nälkiintymiseen naisia herkemmin. Biologisia syitä tälle ovat miesten suurempi ruumiinkoko, nopeampi aineenvaihdunta ja vähäisempi kehon suhteellinen rasvapitoisuus. Sosiaalisiksi syiksi on lisäksi ehdotettu sitä, että miehet ovat naisia liikkuvaisempia ja siksi alttiimpia tartuntataudeille, sekä sitä, että naisia on suosittu esiteollisessa köyhäinhoidossa ja katastrofiavussa.


title: Vermasjärvi

text: Vermasjärvi on Pirkanmaalla Virroilla noin neljä kilometriä Virtain keskustaajaman länsipuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Vermasjärvi

text: Järven pinta-ala on 362 hehtaaria eli 3,6 neliökilometriä. Se on 5,2 kilometriä pitkä ja 4,1 kilometriä leveä. Järvellä on kolme järvenosaa. Etelässä sijaitseva järvenosa (Eteläosa? ) on yhteydessä pohjoisosiinsa kapea Kotasalmen kautta, jonka ylittää valtatien 23 pengersilta. Järvenosan pituus on 2,9 kilometriä ja leveys 1,8 kilometriä. Sen pohjoispää päättyy Pöyhölänlahteen ja eteläosa haarautuu Etelälahteen ja Kylmälahteen. Sen länsirannassa on pitkä Kallioniemi, jonka itäpuolelle jää suojaan leveäperäinen nimetön lahti. Järven kaksi muuta järvenosaa ovat Pohjoisselkä ja Viinaselkä. Pohjoisselkä on hyvin matala järvenosa ja sen pohjoisosassa näkyy pohja alle metrin syvyydessä. Matalaa osaa kutsutaan Mäntylänlahdeksi. Pohjoisselän pituus on 3,2 kilometriä ja leveys 1,0 kilometriä. Sen vedet virtaavat Viinaselälle 80 metriä leveää ja alle metrin syvää Pirttisalmea myöten. Viinaselkä on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sen järvenselkää jakaa keskeltä pohjoiseen työntyvä Kauraniemi, jonka länsipuolelle jää Vinttastenlahti ja jonka vastapäätä sijaitsee Linnanlahti.


title: Vermasjärvi

text: Järvessä on kartan mukaan 46 saarta, joista eteläisessä järvenosassa sijaitsee 12, Pohjoisselällä 13 ja Viinaselällä 21 saarta. Huomattavan suuria saaria ovat eteläosassa sijaitsevat Ahonsaari ja Koukkarinsaari, Pohjoisselällä sijaitsevat Honkisaari, Äijänsaari ja Pyykkisaari, sekä Viinaselällä sijaitsevat Kaurasaari ja Koivusaaret.


title: Vermasjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 13,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0133 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 14,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee Viinaselällä Kauraniemen länsipolella. Sama syvänne jatkuu koilliseen Linnalahteen, missä on yhdeksän metriä syvää. Vinttastenlahdella on yli kahdeksan metriä syvää. Pohjoisselällä on hyvin matalaa, vaikka sen eteläpäässä kapea syvänne. Siinä vesi on monin paikoin yli kuusi metriä ja kahdesti lähes kahdeksan metriä syvää. Pääosa järven vedestä sijaitsee sen eteläosassa, missä on laaja ja monin paikoin rantoja seuraava yli kuusimetrinen alue. Kallioniemen edustalla sijaitsee laaja yli kymmenmetrinen syvänne, jonka syvimmäksi kohdaksi on ilmoitettu yksitoista metriä.


title: Vermasjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 26,3 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata. Viinaselällä ja järven eteläosassa laskeutuu monin paikoin peltomaita rantaan asti. Rantojen asutus on haja-asutusta, vaikka asutus on tiheämpää Luodespohjan, Mäntylänlahden ja Rantakunnan kulmakunnissa. Rannoille on rakennettu myös 80 vapaa-ajan asuntoa . Niille tulee tiet valtatieltä 23, yhdystieltä 14371 sekä Luodespohjan ja Mäntylänlahden yhdistävältä kylätieltä.


title: Vermasjärvi

text: Järven alkuperäinen vedenpinnankorkeus on ollut noin 25–26 metriä mpy. Sitten pudotti 1800-luvun alussa toteutettu järvenlasku vedenpintaa noin metrin. Virallinen vedenpinnan keskikorkeus on ollut 1900-luvun lopulla noin 124,4 metriä, mutta keväällä 2013 valmistuneen Makkaraojan luusuan pohjapato on nostanut vedenpinnan korkeutta noin 25 senttimetriä. Nykyinen vedenpinnan keskikorkeus on siten noin 124,6 metriä. Vermasjärven vedenkorkeuksia on seurattu Kauraniemessä sijaitsevalta asteikolta vuodesta 1975 alkaen. Niitä on kirjattu muistiin epäsäännöllisesti. Mäntylänlahden vedenkorkeus on yleensä 0–10 senttimetriä korkeammalla kuin muualla järvessä. Tämä johtuu Uskalinjoen suurista virtaamaeroista sekä tämän järvenosan mataluudesta että tiheästä vesikasvillisuudesta. Kauraniemen asteikon kirjauksista on muodostettu ennen pohjapadon rakentamista seuraavat arviot: keskikorkeus (MW) 124,15 metriä mpy., keskiylivedenkorkeus (MHW) 124,80 metriä, ylivedenkorkeus (HW) 125,27 metriä, keskialivedenkorkeus (MNW) 123,92 metriä ja alivedenkorkeus (NW) 123,78 metriä. Ylivedenkorkeus on mitattu 7.5.1988 ja alivedenkorkeus 21.3.1976. Ääriarvojen vaihteluväliksi saadaan silloin 1,49 metriä.


title: Vermasjärvi

text: Järven valuma-alueen eri suunnilta tulevat tulovirtaamat vaihtelevat suuresti. Soiden raivaaminen on vaikuttanut valuma-alueen eri osissa maaperän veden pidätyskykyyn. Kevättulvien jälkeen vettä tulee enää hyvin vähän ja tämä havaitaan järven vedenpinnan selvänä laskuna. Virtaamia on mitattu Makkaraojan luusuassa vuosien 1995–1997 ajan ja virtaamien teoreettiset vaihtelut on laskettu valuma-alueen ominaisuuksien perusteella. Tulosten mukaan järven keskivirtaama (MQ) on 0,8 kuutiometriä sekunnissa (m³/s) ja keskiylivirtaama (MHQ) 5,8 m³/s. Ylivirtaama voisi nousta kerran 20 vuodessa laskennalliseen arvoon (HQ) 9,8 m³/s. Kesäisin järven virtaama voi lähes loppua, jolloin vedenpinta laskee myös alimmilleen ja silloin esimerkiksi Pohjoisselkä alkaa kasvamaan umpeen.


title: Vermasjärvi

text: Järvialtaista eteläosa on kirkasvetisin ja Pohjoisselkä sameavetisin. Pohjoisselkä on hyvin matala ja kun siihen laskee Uskalinjoki, jonka valuma-alueella sijaitsee turvetuotantoalueita, saa järvenosan pohjoispää runsaasti ravinteita. Tämä näkyy kasvuston rehevyytenä ja suurena vesieliöstön perustuotantona. Veden näkösyvyys on Pohjoisselällä ollut keskimäärin 0,9 metriä ja Viinaselällä 1,1 metriä. Vesi virtaa Pohjoisselältä Viinaselälle, mikä selittää osittain näkösyvyydem saman suuruiset lukemat. Eteläosassa näkösyvyys on 2,1 metriä.


title: Vermasjärvi

text: Järvellä on tehty vuodesta 1967 asti vedenlaadun mittauksia. Näytteitä on analysoitu yli 200 kertaa. Eteläosassa on otettu näytteitä vuosina 1979–1996. Kallioniemen syvänteessä, missä on noin 10 metriä syvää, kokonaisforsforipitoisuudet ovat olleet alusvedessä keskimäärin 27,6 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l) ja päällysvedessä 19,7 µg/l. Kokonaistyppipitoisuudet ovat olleet vastaavasti 559 µg/l ja 488 µg/l. Veden perustuotanto ja kemiallinen hapenkulutus ovat rasittaneet veden happipitoisuuksia täällä vain lievästi. Päällysveden hapen kylläisyyspronsentit ovat olleet keskimäärin 83 %. Ylikylläisyyttä on esiintynyt kerran ja alle 70 % vain kolmesti. Alusvedessä kylläisyysaste alenee voimakkaasti, mutta happikatoa on esiintynyt vain joskus. Alusvedessä hapen kylläisyys kuitenkin vaihtelee suuresti. Tulosten perusteella eteläosan vedenlaatu on parempaa kuin muissa järvenosissa.


title: Vermasjärvi

text: Pohjoisselän vedenlaatua on mitattu Äijänsaaren luoteispuolen syvänteen kohdalta ja Kotasalmen pohjoispuolelta. Äijänsaaren fosforipitoisuudet ovat olleet pintavedessä keskimäärin 78 µg/l ja alusvedessä 198 µg/l. Suuret tuloserot selittyvät voimakkaasta sisäisestä kuormituksesta eli siitä, että järven pohjaan menneinä vuosina laskeutuneet ravinteet kumpuavat takaisin veteen kuormittamaan järveä. Sisäinen kuormitus käynnistyy yleensä silloin, kun veden happipitoisuus laskee lähelle nollaa. Näin voi käydä suomalaisissa järvissä loppukesäisin ja -talvisin. Pohjoisselällä voi hapeton kerros ulottua pohjasta alkaen 3–5 metrin syvyyteen asti minkä lisäksi Pohjoisselällä on muutenkin vakavia happitalouden ongelmia. Sisäinen kuormitus on nostanut fosforipitoisuudet hetkittäin jopa yli 400 µg/l asti. Järvenosan typpipitoisuudet ovat kokonaistypen osalta olleet päällysvedessä keskimäärin 959 µg/l ja alusvedessä 1 465 µg/l.


title: Vermasjärvi

text: Viinaselän mittaukset noudattelevat hieman laimennettuina Pohjoisselän tuloksia. Kun tilanne Pohjoisselällä äityy hurjaksi, seuraa Viinaselkä sen perässä. Tämä on seuraus veden läpivirtauksesta, kun vesi virtaa kohti Makkaraojan luusuaa. Koska eteläosan fosforipitoisuudet ylittävät usein rehevöityneiden järvien alarajoja ja koska ne ovat lisäksi muualla järvessä alarajoja reippaasti suurempia, voidaan järven tilaa kutsua rehevöityneeksi tai jopa ylirehevöityneeksi.


title: Vermasjärvi

text: Mäntylänlahden rannat muodostavat noin 10 hehtaarin kokoisen kosteikon, missä pesii yli 50 lintulajia. Pesimälajistoon kuuluvat nokikana, punasotka, lapasorsa, pikkulokki, kurki ja laulujoutsen. Alueella pesii ja oleskelee muitakin vesilintuja ja kahlaajia sekä kymmenisen petolintulajia. Kevätmuuton yhteydessä lintulajisto on suurimmillaan, kun läpimuuttajat levähtävät koskeikolla. Runsaslukuisia linturyhmiä ovat silloin sorsat, kahlaajat ja joutsenet. Kesäiltaisin järvellä kuulee luhtahuitin, ruisrääkkän, satakielen ja erilaisten kerttusten laulua. Lahden itärannassa sijaitsee lintutorni.


title: Vermasjärvi

text: Järvellä harrastetaan virkistys- ja kotitarvekalastusta. Se kalastoon kuuluvat ahven, hauki, kiiski, kuha, lahna, made, siika, sulkava, särki ja säyne . Järveen on istutettu ainakin kuhaa ja siikaa.


title: Vermasjärvi

text: Vuonna 2004 oli kokonaissaalis 3 100 kilogrammaa, mikä tekee 5,9 kilogrammaa hehtaarille. Hehtaarisaalis on vaihdellut 4,5–13,5 kilogrammaa hehtaarilta vuosien 1992, 1995, 1998 ja 2001 tarkkailuissa. Saalismäärät ovat laskeneet lievästi 1990-luvulta alkaen. Rapuruttoa esiintyi 1980-luvulla ja se vei valtaosan rapukannasta. Kanta on alkanut taas elpyä, vaikka se onkin vähäinen. Se on kuitenkin alkuperäinen eikä tiedossa ole täpläravun istutuksia.


title: Vermasjärvi

text: Järvellä suoritettiin jo 1800-luvun alussa järvenlasku perkaamalla Makkaraojan Makkarakoskea syvemmäksi. Perkauksen seurauksena järven vedenpinta laski noin metrin ja tästä on muistona maastossa esiintyvät ja varjostuskartoissakin näkyvät rantapenkereet. Vedenpinnanlasku paljasti paikoin laajojakin alueita ja maadutti joitakin saaria. Vesijättömaista saatiin ainakin niittyjä, joilla tuettiin karjankasvatusta. Pohjoisselällä järvenlasku käynnisti hiljalleen pahenevan rehevöitymiskehityksen, jota vedenkorkeuden vuodenaikojen mukaan tapahtuneet vedenpinnan korkeusvaihtelut ovat pahentaneet edelleen. Rehevöitymisen merkkejä havaittiin heti 1960-luvulta alkaen, kun vedenlaatua alettiin seuraamaan. Myös pohjoiset turvetuotantoalueet ovat vaikuttaneet tilanteeseen. Vielä 1950-luvulla Mäntylänlahdella voitiin soutaa, mutta nykyään se on mahdollista vain kevättulvien aikaan.


title: Vermasjärvi

text: Järven ongelmina pidetään heikkoa vedenlaatua ja matalat kesävedenkorkeudet, mutta kevättulvat eivät ole olleet vaivaksi. Molempiin ongelmiin on yritetty vaikuttaa Makkaraojan luusuaan keväällä 2013 rakennetulla pohjapadolla. Se nosti keskivedenkorkeutta 25 senttimetrillä. Tavoitteena on korottaa vedenkorkeutta lopulta 50 senttimetriä.


title: Vermasjärvi

text: Mäntylänlahdella on tiheää kasvustoa rikottu ruoppaamalla järven kasvillisuuteen allikoita ja kanavia. Niissä on vesilinnuilla tilaa liikkua uimalla.


title: Vermasjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vermasjärven valuma-alueella (35.45), jonka Vermasjärven alueeseen (35.452) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,4 metriä mpy., mutta sitä on vuonna 2013 nostettu hieman korkeammaksi (katso ylempää).


title: Vermasjärvi

text: Järvi on vesireittinsä latva-alueen pääjärvi, joka saa pääosan vedestään Mäntylänlahteen laskevasta Uskalinjoesta, joka on Uskalinjoen valuma-alueen (55 hehtaaria, 35.453) laskujoki. Alle puolet valumasta tulee järveen laskevista metsä- ja suo-ojista (yhteensä 35 hehtaaria, ha). Vermasjärven omalla alueella on kuusi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Valkeajärvi (20 ha) ja Navettalahti (4 ha), jotka laskevat järven eteläosaan, Kourajärvi (5 ha) ja Vehkajärvi (3 ha), jotka laskevat Pohjoisselkään sekä Alainen Raiskinlampi (3 ha) ja Yläinen Raiskinlampi (2 ha), jotka laskevat Viinaselän etelärantaan.


title: Vermasjärvi

text: Järven laskujoki on Makkaraoja, joka laskee Vähä-Vermaksen kautta Mattisenalaiseen ja siitä eteenpäin Vaskiveteen ja Visuveteen. Laskujoella on pituutta alle kolme kilometriä ja siinä on pudotusta yli 28 metriä Mattisenalaiseen.


title: Bolsena

text: Bolsena on kunta Italiassa Lazion alueen pohjoisosassa. Se sijaitsee Viterbon maakunnassa Bolsenanjärven koillisrannalla.


title: Bolsena

text: Bolsena sijaitsee Keski-Italiassa Volsinin vuoristossa noin 25 kilometriä Viterbosta pohjoiseen. Maanjäristysriskiä arvioivassa neliportaisessa Classificazione sismica -luokituksessa Bolsenan vyöhyke on 2B.


title: Bolsena

text: Bolsenan vuotuinen keskilämpötila on 13,9 °C. Heinäkuun keskilämpötila on 23,5 °C ja tammikuun puolestaan 5,3 °C. Vuotuinen sademäärä on 719 mm.


title: Bolsena

text: Roomalaiset valtasivat vuonna 241 eaa. muinaisen etruskien keskuksen Volsiniin, jonka asukkaat pakenivat nykyisen Bolsenan alueelle. Kaupungin antiikkinen nimi on Volsinii Novi, "Uusi Volsinii". Lazion ja Toscanan alueella kulkeva muinainen roomalaistie Via Cassia linjattiin Bolsenan kautta ja keskiajalla reittiä käyttivät pyhiinvaeltajat. Paavi Bonifatius IX antoi 1398 Bolsenan hallinnon umbrialaiselle Monaldeschin suvulle, vuonna 1451 paikkakunta palasi Kirkkovaltion yhteyteen. Renessanssin aikana useat paavit, kuten Pius II, Paavali III ja Leo X, suosivat Bolsenaa matkakohteena. Paikkakunta kuului Kirkkovaltioon aina vuoteen 1870, jolloin Kirkkovaltio lakkautettiin Italian yhdistymisen myötä.


title: Bolsena

text: Bolsenan väkiluku oli vuonna 1871 noin 2 700. Väestömäärän huippu saavutettiin 1950-luvulla, jolloin paikkakunnalla asui yli 4 200 ihmistä. 1960-luvulla Bolsenan väkiluku väheni, jonka jälkeen se kääntyi uuteen nousuun, kunnes 2010-luvulla väkiluku on jälleen vähentynyt.


title: Bolsena

text: Bolsenan arkkitehtuuri edustaa italialaisille kaupungeille tyypillisesti useita aikakausia. Yksittäisistä rakennuksista mainittakoon barokkityylinen Cappella del Miracolo (1639). Sen nimessä mainittu ihme, miracolo, viittaa 1263 tapahtuneeseen Miracolo eucaristico di Bolsenaan eli Bolsenan eukaristiseen ihmeeseen. Maallista arkkitehtuuria edustaa muun muassa Palazzo Cozza Crispo 1500-luvulta. Se kätkee sisäänsä manierismia edustavan freskosyklin.


title: Bolsena

text: Bolsenan historiallisessa keskustassa sijaitsee keskiaikainen puolustuslinnoitus Rocca Monaldeschi della Cervara.