title: Kuttasen–Kaaresuvannon alue

text:
Kuttasen–Kaaresuvannon alue (vesistöaluetunnus 67.5) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue,
jonka pinta-ala on 2 943,09 neliökilometriä, ja josta 1 677,65 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 1 265,44 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 3,86 %.
Vesistön alueen alarajana on Palojoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 7 824,49 neliökilometriä ja sen järvisyys on 3,3 %.


title: Kuttasen–Kaaresuvannon alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta :


title: Könkämäenon valuma-alue

text: Könkämäenon valuma-alue (vesistöaluetunnus 67.6) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 729,31 neliökilometriä, ja josta 1 060,35 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 1 668,96 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 4,65 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Lätäseno.


title: Könkämäenon valuma-alue


title: Lätäsenon valuma-alue

text: Lätäsenon valuma-alue (vesistöaluetunnus 67.7) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 152,09 neliökilometriä, ja josta 2 039,18 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 112,91 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 3,21 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Könkämäeno.


title: Lätäsenon valuma-alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Naamijoen valuma-alue

text: Naamijoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 67.8) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 266,19 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,88 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Tornionjoki.


title: Naamijoen valuma-alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Tengeliönjoen valuma-alue

text: Tengeliönjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 67.9) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 117,69 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 8,65 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Tornionjoki.


title: Tengeliönjoen valuma-alue


Tornionjoen valuma-alue (Ruotsin puolella) (vesistöaluetunnus 67.000K) on Ruotsin ja Suomen välisen valtakunnan rajan Ruotsin puolella sijaitsevan vesistöalueen hallinnollinen osa. Sen pinta-ala on 19 303,35 neliökilometriä ja alueen järvisyyson 1,78 %. Tornionjoki yhtyy Muonionjokeen ja vedet jatkavat siitä Tornionjoen alaosan alueella (67.1) alaspäin.


title: Carlijn Achtereekte

text: Carlijn Achtereekte (s. 29. tammikuuta 1990) on alankomaalainen pikaluistelija. Hän voitti olympiakultaa 3 000 metrillä Pyeongchangissa 2018. Vuonna 2015 hän saavutti MM-hopeaa 5 000 metrillä ja vuonna 2018 EM-hopeaa 3 000 metrillä.


title: Kimmo Kontula

text: Kimmo Kaleva Kontula (s- 13. lokakuuta 1950 Helsinki) on suomalainen sisätauteihin ja endokrinologiaan erikoistunut lääkäri ja professori.


title: Kimmo Kontula

text: Kontula valmistui lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1975. Hänet nimitettiin vuonna 1996 Helsingin yliopiston sisätautiopin professoriksi. Hän on julkaissut endokrinologiaan, metabolismiin ja molekyyligenetiikan kliiniseen soveltamiseen liittyviä tutkimuksia. Kontula sai vuonna 2005 Matti Äyräpään palkinnon sydän- ja verisuonitautien taustalla olevien geenien ja geenimuutosten tutkimuksista. Hän on toiminut vuodesta 2001 Suomen Kulttuurirahaston puheenjohtajana. Kontula on myös Yrjö Jahnssonin säätiön hallituksen puheenjohtaja.


title: Petri Kovanen

text: Petri Tapani Kovanen (s. 21. joulukuuta 1944 Helsinki) on suomalainen sisätauteihin erikoistunut lääkäri ja professori.


title: Petri Kovanen

text: Kovanen suoritti lääketieteen tohtoritutkinnon Baselin yliopistossa Sveitsissä 1970 ja valmistui lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi Helsingin yliopistosta 1975. Hän toimi Wihurin tutkimuslaitoksen tieteellisenä johtajana 1984–1997 ja johtajana 1997–2012. Kovanen sai vuonna 2004 Matti Äyräpään palkinnon sydän- ja verisuonitautien tutkimuksista. Hän sai professorin arvonimen 1998.


title: Jorma Viikari

text: Jorma Viikari (s- 16. huhtikuuta 1947) on suomalainen sisätauteihin erikoistunut lääkäri ja professori.


title: Jorma Viikari

text: Viikari on toiminut Turun yliopiston sisätautiopin professorina ja TYKSin sisätautien klinikan ylilääkärinä. Hän sai vuonna 2010 Matti Äyräpään palkinnon lasten ja nuorten sepelvaltimotaudin riskitekijöiden tutkimuksista.


title: Martat-lehti

text: Martat-lehti on Marttojen jäsenlehti. Se ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1902 nimellä Emäntälehti.


title: Martat-lehti

text: Marttojen jäsenlehdeksi Martat-lehti tuli vuoden 2007 alussa. Ennen lehden uudistamista jäsenlehdeksi säästäväiset martat tilasivat usein yhden lehden koko yhdistykselle, ja lehteä kierrätettiin jäsenten keskuudessa.


title: Martat-lehti

text: Vuonna 2017 tehdyn lukijatutkimuksen mukaan lehti on Marttojen jäsenille keskeinen jäsenetu. Lähes kaikki jäsenet (97 %) vähintään selailivat lehteä, ja vain kolme prosenttia jätti lehden lukematta. Martat-lehteä luetaankin tarkemmin kuin järjestölehtiä keskimäärin. Lukijat ovat lehdelle uskollisia, sillä kaikkien lukijoiden lukijanaoloaika on keskimäärin 9,2 vuotta. Lähes kaikki (96 %) lukivat lehden mieluiten painettuna. Lukijatutkimukseen vastanneet myös kokivat, että lehti antaa myönteisen kuvan marttajärjestöstä. Lehti koettiin luotettavana tietolähteenä, jonka artikkelit ovat asiantuntevia.


title: Martat-lehti

text: Aloitteen lehden perustamisesta teki Sippolan marttayhdistyksen puheenjohtaja Alma Forstén. Emäntälehden näytenumero sai painoluvan ainoastaan sillä perusteella, että sen sisältö oli täysin sama kuin samana vuonna ilmestyneen ruotsinkielisen Husmodern-lehden. Näytenumeroa painettiin 10 000 kappaletta. Järjestön jakaantuessa suomenkieliseen Marttaliittoon ja ruotsinkieliseen Marthaförbundetiin myös lehti eriytyi, ja Husmodern ja Emäntälehti alkoivat muotoutua omiksi lehdikseen. Husmodern-lehdestä tuli myöhemmin Martha-lehti.


title: Martat-lehti

text: Lehden ensimmäiseen toimituskuntaan kuuluivat Fanny Hult ja Alli Nissinen, ja Nissinen toimi lopulta lehden päätoimittajana aina vuoteen 1926 saakka. Päätoimittajan palkka oli alkuun 100 markkaa (374 euroa) lehteä kohden.


title: Martat-lehti

text: Vuodesta 1936 lähtien Martat-lehden päätoimittajana on toiminut Marttaliiton kulloinenkin pääsihteeri. Lehteä julkaistiin pitkään ainoastaan järjestön oman henkilöstön ja satunnaisten asiantuntijoiden toimittamana. Vuodesta 1969 lähtien lehteen on palkattu tekijöiksi myös ammattitoimittajia.


title: Martat-lehti

text: Lehden pitkäaikaisin pakinoitsija on ollut Hilja Lahti, joka kirjoitti lehteen nimimerkillä Eliina Oravakorpi. Hän viihdytti kirjoituksilla Retuperän ja myöhemmin Etuperän Marttojen toiminnasta 50 vuoden ajan vuosina 1938–1988.


title: Mordvan kansalliskirjasto

text: Mordvan kansalliskirjasto eli täydellisemmin Mordvan tasavallan A. S. Puškinin kansalliskirjasto (, ) on Venäjällä, Mordvan pääkaupungissa Saranskissa toimiva tasavaltansa kansalliskirjasto.


title: Mordvan kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjaston toiminnan lähtökohtana pidetään 14. syyskuuta 1899 Saranskin kaupungin älymystön aloitteesta avattua maksutonta Saranskin kansankirjastoa ja lukusalia.


title: Iijoen alaosan alue

text:
Iijoen alaosan alue (vesistöaluetunnus 61.1) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue,
jonka pinta-ala on 1 618,53 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 3,96 %.
Vesistön alueen alarajana on Raasakan voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 14 190,68 neliökilometriä ja sen järvisyys on 5,67 %.


title: Iijoen alaosan alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta :


title: Iijoen keskiosan alue

text:
Iijoen keskiosan alue (vesistöaluetunnus 61.2) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue,
jonka pinta-ala on 1 568,44 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,55 %.
Vesistön alueen alarajana on Ylilampi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 7 933,58 neliökilometriä ja sen järvisyys on 7,94 %.


title: Iijoen keskiosan alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Iijoen yläosan valuma-alue

text: Iijoen yläosan valuma-alue (vesistöaluetunnus 61.3) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 824,95 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,25 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kostonjoki.


title: Iijoen yläosan valuma-alue


title: Siuruanjoen valuma-alue

text: Siuruanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 61.4) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 386,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,81 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Iijoki.


title: Siuruanjoen valuma-alue


title: Livojoen valuma-alue

text: Livojoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 61.5) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 251,8 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,96 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Iijoki.


title: Livojoen valuma-alue


title: Kostonjoen valuma-alue

text: Kostonjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 61.6) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 938,178 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 8,88 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Iijoki.


title: Kostonjoen valuma-alue


title: Korpijoen valuma-alue

text:
Korpijoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 61.7) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue,
jonka pinta-ala on 2 602,01 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,56 %.
Vesistön valuma-alueen alarajana on Jonku.


title: Korpijoen valuma-alue


title: Veikko Huotarinen

text: Veikko Huotarinen (s. 18. elokuuta 1937 Suomussalmi) on suomalainen opettaja ja kirjailija.


title: Veikko Huotarinen

text: Suomussalmella syntynyt Huotarinen asuu Nurmeksessa. Opettajana hän työskenteli 35 vuotta, valmistuttuaan Kajaanin seminaarista 1958. Huotarinen toimi opettajana Suomussalmella valmistumisensa jälkeen vuoteen 1988, uskonnon ja musiikin luokanopettajan erikoistumisopinnot hän suoritti 1969–1970. Nurmeksen Lehtovaaran koulun opettajana Huotarinen toimi 1988–1993, ennen eläkkeelle jäämistään. Huotarinen on Pohjois-Karjalan kirjailijayhdistys Ukrin kunniajäsen ja Suomen Maakuntakirjailijat -yhdistyksen jäsen.


title: Veikko Huotarinen

text: Huotarinen on julkaissut sekä romaaneja että runo- ja novellikokoelmia. Monet hänen teoksistaan liittyvät Vienan Karjalaan:


title: Lajikompleksi

text:
Lajikompleksi on eliöiden tieteellisessä luokittelussa lajiryhmä, jotka ovat päällisin puolin erittäin samankaltaisia, mutta eroavat geneettisesti niin merkittävästi, että niitä voidaan pitää eri lajeina. Saman lajinimen alla
piileviä lajeja sanotaan kryptisiksi lajeiksi. Niiden tunnistamisessa hyödynnetään huolellisten morfologisten tutkimusten ohella geneettisten merkkialueiden vertailua ja eläimillä käyttäytymispiirteiden havainnointia. Lajikomplekseja tunnetaan useita esimerkiksi hyönteistutkimuksessa, missä lajinmääritys saattaa vaatia mikroskooppisten piirteiden havainnointia.


title: Leif Groop

text: Leif Christer Groop (s. 1. heinäkuuta 1947 Ylimarkku) on suomalainen sisätauteihin ja endokrinologiaan erikoistunut lääkäri ja Lundin yliopiston professori.


title: Leif Groop

text: Groop valmistui lääkäriksi Bernin yliopistosta Sveitsistä jolla oli sopimus kouluttaa lääkäreitä Suomeen. Hän toimi sitten lääkärinä Närpiössä, Groop valmistui lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1981 ja hän on toiminut vuodesta 1993 alkaen ylilääkärinä ja endokrinologian professorina Lundin yliopistossa Ruotsissa. Groop sai vuonna 2014 Matti Äyräpään palkinnon aikuistyypin diabeteksen tutkimuksista. Hän on saanut Ruotsissa Fernströmin palkinnon 2013 ja Söderbergin lääketieteen palkinnon 2014.


title: Kyproksen kansalliskirjasto

text: Kyproksen kansalliskirjasto (, , ) on Kyproksen pääkaupungissa Nikosiassa toimiva kansalliskirjasto.


title: Kyproksen kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjaston alkuna pidetään vuonna 1927 perustettua Kyproksen yleisestä kirjastoa (Cyprus Public Library).


title: Mikael Knip

text: Jan Mikael Knip (s. 28. syyskuuta 1950 Koivulahti) on suomalainen lastentauteihin erikoistunut ylilääkäri ja Helsingin yliopiston professori.


title: Mikael Knip

text: Knip valmistui Oulun yliopistosta lääketieteen tohtoriksi 1976 ja filosofian tohtoriksi 1983. Hän on toiminut vuodesta 2000 alkaen lastentautien professorina Helsingin yliopistossa. Hän toimii ylilääkärinä HYKS:n lastenklinikalla sekä projektipäällikkönä TAYS:n lastenklinikalla. Knip sai vuonna 2017 Matti Äyräpään palkinnon lapsuusiän diabeteksen syntytapojen tutkimuksista. Hän on saanut myös Tarton yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan kunniatohtorin arvon, Johnny Ludvigsson ‑tiedepalkinnon tunnustuksena pitkäaikaisesta ja tuloksellisesta lapsuusiän diabeteksen tutkimuksesta sekä Maud Kuistilan palkinnon lääketieteen tutkijoiden ansioituneelle kouluttajalle.


title: Kuusamon keskustaajama

text: Kuusamon keskustaajama (myös "Kuusamon kirkonkylä" ennen vuonna 2000 tapahtunutta kaupunkinimityksen käyttöönottoa) on Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevan Kuusamon kaupungin hallinnollinen keskus. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli asukasta, ja sen maapinta-ala oli 16,39 neliökilometriä. Kuusamon keskustaajaman välittömässä läheisyydessä kaakon suunnassa sijaitsee Tolpanniemi, joka muodostaa keskustaajamasta erillisen taajaman. Tolpanniemen asukasluku on ja maapinta-ala 2,07 neliökilometriä. Keskustaajaman asuinalueita ovat etelässä Toranki ja Torangintaus, pohjoisessa Nilonkangas.


title: Kuusamon keskustaajama

text: Taajamassa ja sen läheisyydessä on useita järviä. Kuusamon Pyhän Ristin kirkko sijaitsee Kuusamojärven ja Torangin välisellä alueella. Taajaman länsipuolella on Nilonjärvi, joka tunnetaan myös nimellä Leskelänjärvi. Taajaman halki tästä järvestä Kuusamojärveen virtaa lyhyt Nilonjoki. Pidempi Kolvanginjoki yhdistää taajaman koillispuolella olevan Kolvangin Kuusamojärveen. Keskustaajaman pohjoispuolella on useita pieniä lampia.


title: Kuusamon keskustaajama

text: Merkittävimmät tieyhteydet Kuusamon keskustaajamaan ovat kaksi valtatietä ja yksi kantatie. Etelästä Suomussalmelta tulee valtatie 5, joka jatkuu keskustaajaman ohi pohjoiseen Kemijärvelle. Lounaasta Oulun ja Taivalkosken suunnasta Kuusamoon tulee valtatie 20, joka yhtyy valtatiehen 5 keskustaajaman eteläosassa. Valtatiestä 5 erkanee hiukan keskustaajaman pohjoispuolella länteen Posiolle ja edelleen Rovaniemelle vievä kantatie 81. Pienempi tieyhteys on keskustaajamasta Kuusamon itäosiin vievä seututie 8690. Keskustaajamasta koilliseen sijaitsee Kuusamon lentoasema.


title: Kuusamon keskustaajama

text: Kirkon lisäksi Kuusamon keskustaajaman palveluita ovat Kuusamon kaupungintalo, posti, ammattioppilaitos, useat koulut ja Kuusamon terveyskeskus. Virkistyskohteita ovat urheilukenttä, lintutorni, kuntorata, hyppyrimäki, kesäteatteri ja taajaman pohjoisosassa sijaitseva kylpylä. Ravirata sijaitsee Hirsikankaalla keskustaajamasta koilliseen.


title: Timo Otonkoski

text: Timo Pyry Juhani Otonkoski (s. 23. helmikuuta 1956 Helsinki) on suomalainen kantasolututkimuksiin erikoistunut ylilääkäri ja Helsingin yliopiston professori.


title: Timo Otonkoski

text: Otonkoski valmistui Helsingin yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi 1981 ja lääketieteen tohtoriksi 1989. Hän on toiminut vuodesta 2012 alkaen lääketieteellisen kantasolututkimuksen professorina Helsingin yliopistossa. Otonkoski on toiminut Helsingin yliopiston lastensairaalan ylilääkärinä vuodesta 2007 lähtien. Otonkoski sai vuonna 2018 Matti Äyräpään palkinnon tyypin 1 diabeteksen kantasolututkimuksista.


title: Järvikylä (tuotemerkki)

text: Järvikylä on Famifarm Oy:n omistama elintarvikemerkki, jolla markkinoidaan salaatteja ja yrttejä. Famifarmin perusti Järvikylän kartanon Grotenfelt omistajasuvun 10. isäntä Karl Grotenfelt vuonna 1987. Yritys toimii Järvikylän kartanon tilalla Joroisissa.


title: Järvikylä (tuotemerkki)

text: Karl Grotenfelt perusti Famifarmin vuonna 1987. Järvikylän kartanon navetan katto oli huonossa kunnossa ja vaati kunnostusta. Grotenfelt ei halunnut kallista remonttia vaan keksi, että navetan vintille voisi rakentaa kasvihuoneen. 1200 neliöinen kasvihuone on yhä toiminnassa.


title: Järvikylä (tuotemerkki)

text:
1980-luvulla ruukuissa myytävät yrtit ja salaatit olivat vielä suomalaisille uutta ja outoa, markkinoitiin tuotteita ruokakaupoille, jotta he ottaisivat ruukut valikoimiinsa.
1990-luvusta alkaen yrttien osuus tuotannossa on kasvanut, mutta salaattien tuotanto oli vielä vuonna 2014 yli puolet yrityksen tuotannosta.


title: Järvikylä (tuotemerkki)

text: Vuonna 2015 liikevaihto oli 22,5 miljoonaa euroa ja työllisti noin 120 ihmistä. Kasvihuoneiden pinta-ala oli 55 000 neliötä.


title: Järvikylä (tuotemerkki)

text: Vuonna 2016 yrityksellä oli yli 50 yrtti- ja salaattilaatua ja kartanolta lähti päivittäin 85 000 ruukkua eri puolille Suomea.


title: Järvikylä (tuotemerkki)

text: Kasvituotantotilan lisäksi Järvikylän tilan pelloilla kasvatetaan viljoja ja öljykasveja. Kartanolla on myös siirtonurmea viljelevä, vuonna 1979 perustettu Finnurmi Oy.


title: Jahn Otto Johansen

text: Jahn Otto Johansen (3. toukokuuta 1934 Porsgrunn – 1. tammikuuta 2018 Oslo) oli norjalainen toimittaja ja päivätyönsä ohella tuottelias kirjailija sekä poleemikko. Hän työskenteli Morgenpostenilla 1956–1966, NRK:lla 1966–1977 sekä oli Dagbladetin päätoimittaja 1977–1984. Hän toimi NRK:n ulkomaankirjeenvaihtajana Moskovassa, Washingtonissa ja Berliinissä. Johansen kirjoitti noin kuusikymmentä kirjaa mukaan lukien muutaman bestsellerin. Vuonna 1982 hän sai Cappelen-kirjallisuuspalkinnon yhdessä Bjørg Vikin kanssa.


title: Tolpanniemi

text: Tolpanniemi on taajama Kuusamon kaupungissa Pohjois-Pohjanmaalla. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli asukasta, ja sen maapinta-ala oli 2,07 neliökilometriä. Tolpanniemi sijaitsee sitä paljon suuremman Kuusamon keskustaajaman välittömässä läheisyydessä, mutta määritellään silti erilliseksi taajamaksi.


title: Tolpanniemi

text: Tolpanniemeä rajaavat pohjoisessa, idässä ja etelässä Kuusamojärvi ja lännessä Toranki. Pohjoisen suunnalla Vihtasalmi erottaa Tolpanniemen Vihtasaaresta. Tolpanniemellä sijaitsee Isosuo-niminen suo. Soiden ja taajama-alueen asuinrakennusten lisäksi Tolpanniemellä on jonkin verran maataloutta, mutta muutoin alue on metsäistä.


title: Tolpanniemi

text: Tolpanniemeltä johtaa länteen Kuusamon keskustaajamaan kaksi tieyhteyttä, jotka kulkevat melko kapeita järvien välisiä kannaksia pitkin. Pohjoinen tieyhteys vie luoteen suunnassa sijaitsevaan Kuusamon keskustaan, jossa on muun muassa Kuusamon kirkko. Eteläinen tieyhteys kulkee Taivallahdenkannaksen kautta ja vie Torangintaukseen Kuusamon keskustaajaman eteläosaan.


title: Tolpanniemi

text: Tolpanniemessä on koulu, kaksi lintutornia ja uimaranta.


title: Andy Wilman

text: Andrew Neville "Andy" Wilman (s. 16. elokuuta 1962 Glossop, Derbyshire, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen televisiotuottaja. Hän on tuottanut menestyneet auto-ohjelmat, "Top Gear" ja "The Grand Tour".


title: Alajärven suojeluskuntatalo

text: Alajärven suojeluskuntatalo on Alvar Aallon suunnittelema puurakennus Alajärvellä. Aalto suunnitteli rakennuksen opiskeluaikanaan vuonna 1919, ja se valmistui 1920. Talo on aumakattoinen ja linnamainen.


title: Alajärven suojeluskuntatalo

text: Nykyisin talo on nuorisoseuran käytössä. Sitä on laajennettu useita kertoja. Rakennus vaurioitui tulipalossa 1983 ja palautettiin alkuperäiseen ulkoasuunsa.


title: Kassakreditiivi

text: Kassakreditiivi tai kassakreditiivitili oli pankin lainatili. Pankin asiakas sai nostaa tililtä lainaa sovituissa rajoissa. Asiakas sai myös lyhentää lainaa haluamallaan tavalla lainakauden kestäessä. Korko perittiin ainoastaan lainassa olleesta rahasummasta.


title: Kassakreditiivi

text: Kassakreditiivi oli vakuudellinen luotto. Tiliä käytettiin pienissä erissä sekeillä. Laina-aina oli tavallisesti puolesta vuodesta vuoteen. Tili vastasi lähinnä luotollista sekkitiliä.


title: Kassakreditiivi

text: Kassakreditiivi poistui Suomessa käytöstä 1930-luvun alussa. Tuolloin kassakreditiivit, konttokurantit ja juoksevat talletustilit yhdistettiin sekkitileiksi, jotka jakautuivat luotollisiin ja luotottomiin.


title: Peruutuskamera

text: Peruutuskamera on videokamera, joka on asennettu ajoneuvon peräosaan helpottamaan peruuttamista. Peruutuskameran näytöllä näkyy ajoneuvon takana oleva alue, johon kuljettajalla ei muutoin ole näköyhteyttä.


title: Peruutuskamera

text: Peruutuskamerat on yleensä liitetty ajoneuvon keskikonsolin näyttöön, mutta joissain automalleissa kameran kuva näytetään taustapeilissä.


title: Peruutuskamera

text: Peruutuskameroiden kuva eroaa muista kameroista sillä, että kuva on käännetty vaakatasossa, niin että näkymä on peilikuva. Tämä on tarpeen, koska kamera ja kuljettajan kasvot ovat vastakkaisiin suuntiin, ja ilman sitä kameran vasen olisi kuljettajan oikea ja päinvastoin.


title: Peruutuskamera

text: Vuodesta 2018 lähtien peruutuskamera on pakollinen varuste kaikissa uusissa Yhdysvalloissa myytävissä henkilöautoissa.


title: Konttokurantti

text: Konttokurantti tai konttokuranttitili oli luotollinen pankkitili. Pankin asiakas oli oikeutettu nostamaan tililtä rahaa sovittuun summaan asti. Hän voi myös tallettaa tilille rahaa. Jos tilille oli talletettu rahaa, asiakas sai korkoa, mutta jos tilillä oli velkasaldoa, asiakas joutui maksamaan korkoa.


title: Konttokurantti

text: Konttokurantti oli lähinnä suurteollisuuden ja kaupan käyttämä vakuudellinen luottomuoto. Tiliä käytettiin sekeillä ja se vastasi luotollista sekkitiliä. Luotto oli pitkäaikainen, jopa useita vuosia.


title: Konttokurantti

text: Konttokurantti poistui Suomessa käytöstä 1930-luvun alussa. Tuolloin konttokurantit, kassakreditiivit ja juoksevat talletustilit yhdistettiin sekkitileiksi, jotka jakautuivat luotollisiin ja luotottomiin. Käytännössä aiempi konttokurantti oli sama kuin uusi luotollinen sekkitili.


title: IBM Selectric

text: IBM Selectric oli erittäin suosittu sähköinen kirjoituskone -malli, jonka IBM esitteli 31. heinäkuuta 1961.


title: IBM SSEC

text: IBM Selective Sequence Electronic Calculator (SSEC) oli IBM:n suunnittelema sähkömekaaninen tietokone. Sen suunnittelu aloitettiin loppuvuodesta 1944, ja se oli toiminnassa tammikuusta 1948 vuoteen 1952. Se oli viimeinen suuri sähkömekaaninen tietokone, jonka pian syrjäyttivät täyselektroniset tietokoneet.


title: IBM SSEC

text: Toisen mailmansodan aika IBM rahoitti ja rakensi Automatic Sequence Controlled Calculator (ASCC):n Howard H. Aikenille Harvardin yliopistossa.


title: Veden viemää

text: Veden viemää (alkuperäinen nimi "Fallvatten") on ruotsalaisen kirjailijan Mikael Niemen seitsemäs kirja, joka julkaistiin Ruotsissa vuonna 2012, Suomessa vuonna 2013. Kirjan suomennoksen on kustantanut Like, ja kirjan on suomentanut Jaana Nikula.


title: Veden viemää

text: Kirja on dystopia, joka sisältää monta tarinaa luvuittain, niin että yksi luku kertoo aina yhdestä tarinasta ja seuraava toisesta. Tarinoita yhdistää Vattenfall-yrityksen omistaman padon murtuminen Pohjois-Ruotsissa, ja seurauksena on suuri tulva. Lähialueen kaupunkeja joudutaan evakuoimaan, ja tarinoiden henkilöt yrittävät selviytyä tulvasta.


title: Veden viemää

text: Tarinat kuvaavat muun muassa helikopterilentäjän perhettä, voimalaitostyöntekijöitä, taiteilijoita joen varrella ja kahvilantyöntekijää.


title: Villa Väinölä

text: Villa Väinölä on vuonna 1926 valmistunut Alvar Aallon suunnittelema kaksikerroksinen asuintalo Alajärvellä. Aalto suunnitteli talon veljelleen Väinö Aallolle ja tämän perheelle.


title: Villa Väinölä

text: Talossa on doorilaisia ja joonialaisia pylväitä, ja siinä on nähty piirteitä jotka ennakoivat Aallon tulevaa tyyliä.


title: Ohjaskelkkailu talviolympialaisissa 2018 – joukkuekilpailu

text: Ohjaskelkkailun joukkuekilpailu järjestettiin Pyeongchangin 2018 talviolympialaisissa Alpensia Sliding Centressä 15. helmikuuta 2018.


text: Kilpailun voittaja ratkaistiin viestimuotoisessa kilpailussa kolmen laskun yhteisajan perusteella.


title: Risto Eronen

text: Risto Eronen (s. 27. maaliskuuta 1963 Joensuu) on suomalainen kirjailija ja toimittaja.


title: Risto Eronen

text: Eronen pääsi ylioppilaaksi Joensuun yhteiskoulun lukiosta 1982 ja valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta pääaineena tiedotusoppi. Eronen on toiminut muun muassa teurastajan apulaisena, lautapoikana, jääkaapintäyttäjänä, opettajana, toimittajana, tutkijana, mediakriitikkona, työttömänä ja virkamiehenä. Hän oli 1990-luvulla vetämässä Maailma sanojen vankina-ajankohtaisohjelmaa yhdessä toimittaja Erkki Saksan kanssa.


title: San Marinon valtionkirjasto

text: San Marinon valtionkirjasto eli "San Marinon tasavallan valtionkirjasto ja kirjallisen perinnön (kokoelma)" () on San Marinon kääpiötasavallan pääkaupungissa San Marinossa toimiva kansalliskirjasto. Samassa palatsirakennuksessa Palazzo Vallonissa toimii myös San Marinon valtionarkisto, joten jotkin lähteet käsittelevät näitä kahta laitosta yhdessä (erimerkiksi ilmaisu "Biblioteca di Stato e Archivio di Stato").


title: San Marinon valtionkirjasto

text: Kansalliskirjaston kokoelma saatiin alkuun vuonna 1839 tehdyllä Onofrin perheen kirjastokokoelman hankkimisella, ja sitä täydennettiin vuonna 1846 Palazzo Vallonissa sijainneen Vallonin perheen kirjaston kokoelmilla. Kokoelmat sijoitettiin Palazzo Valloniin. Vapaakappaleoikeus kirjastolla on ollut vuodesta 1957. Kokoelmiin kuuluu noin 120 000 volyymia vanhoja ja nykyajan teoksia. Kirjastoon tilataan monia sarjajulkaisuja, kuten 17 italialaista ja sanmarinolaista sanomalehteä.


title: Kymijoen alue

text: Kymijoen alue (vesistöaluetunnus 14.1) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 4 866,14 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,4 %. Vesistön alueen alarajana on Suomenlahti, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 37 158,74 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,34 %.


title: Kymijoen alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Suur-Päijänteen alue

text: Suur-Päijänteen alue (vesistöaluetunnus 14.2) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5 473,69 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 26,75 %. Vesistön alueen alarajana on Kalkkinen, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 26 459,34 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,87 %.


title: Suur-Päijänteen alue


title: Leppäveden–Kynsiveden alue

text: Leppäveden–Kynsiveden alue (vesistöaluetunnus 14.3) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 531,19 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 16,68 %. Vesistön alueen alarajana on Vaajakosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 17 683,85 neliökilometriä ja sen järvisyys on 16,98 %.


title: Leppäveden–Kynsiveden alue


title: Viitasaaren reitin valuma-alue

text: Viitasaaren reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.4) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 6 265,31 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 17,41 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Äänekosken voimalaitos.


title: Viitasaaren reitin valuma-alue


title: Jämsän reitin valuma-alue

text: Jämsän reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.5) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 471,03 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 7,32 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Päijänne.


title: Jämsän reitin valuma-alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta :


title: Saarijärven reitin valuma-alue

text: Saarijärven reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.6) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 119,56 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 9,24 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Naarajärvi.


title: Saarijärven reitin valuma-alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta :


title: Rautalamminreitin valuma-alue

text: Rautalamminreitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.7) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 5 767,79 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 20,83 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Neiturin kanava.


title: Rautalamminreitin valuma-alue


title: Sysmän reitin valuma-alue

text: Sysmän reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.8) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 830,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,8 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Päijänne.


title: Sysmän reitin valuma-alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta :


title: Mäntyharjun reitin valuma-alue

text: Mäntyharjun reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.9) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 5 833,26 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 20,06 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Pyhäjärvi.


title: Mäntyharjun reitin valuma-alue


title: Maija Barić

text: Maija Barić (ent. Ruuska, s. 20. huhtikuuta 1950 Helsinki) on suomalainen nukketeatteritaiteilija, käsikirjoittaja, ohjaaja, kirjailija ja lauluntekijä.


title: Maija Barić

text: Maija Barić kirjoitti ylioppilaaksi 1969 Alppilan yhteislyseosta ja valmistui lastentarhanopettajaksi vuonna 1972 Helsingissä. Hän opiskeli musiikkia vuosina 1969-1971 Berliinin -korkeakoulussa. Vuosina 1974-1977 hän opiskeli nukketeatteria Prahan Muusisten Taiteiden Akatemiassa (DAMU) Suomen kulttuurirahaston apurahan turvin. Vuosina 1980-82 hän syvensi ammatillista osaamistaan Prahassa Tšekkoslovakian valtion kulttuuriapurahan tuella.


title: Maija Barić

text: Vuonna 1977 Maija Barić perusti Nukketeatteri Sampon yhdessä Bojan Barićin ja Anneli Forssin kanssa. Maija Barić toimi Nukketeatteri Sampon taiteellisena johtajana aina vuoteen 2014 asti.


title: Maija Barić

text: Maija Barić on käsikirjoittanut ja ohjannut lähes 30 näytelmää Nukketeatteri Sampossa, ja suunnitellut ja rakentanut teatterinuket ja lavastuksen näihin esityksiin ja myös esiintynyt itse monissa niistä. Teatterityön ohella hän toimi nukeillanäyttelijänä myös useissa tv-ohjelmissa.


title: Maija Barić

text: Tunnetuimpia Maijan luomista nukketeatterihahmoista ovat Duppaduulix, Tohelo ja Torvelo.


title: Maija Barić

text: Maijan teatterinukkeja on nähty näyttelyissä Helsingissä, Turussa ja Tampereella vuodesta 1987 lähtien. Niitä on pysyvästi näytteillä Nukketeatteri Sampon galleriassa Helsingin Erottajankadulla.


title: Maija Barić

text: Maija on julkaissut useita kirjoja, mm. Nukketeatteria! -kirjan (kuvitus Kristiina Louhi), joka esittelee nukketeatterin tekemistä ja on käännetty kymmenille kielille, ja useita Tohelo ja Torvelo -kirjoja. Hän on myös kirjoittanut nukketeatteria käsitteleviä artikkeleita vuodesta 1981 lähtien eri taide- ja varhaiskasvatusjulkaisuihin.


title: Maija Barić

text: Maija on säveltänyt ja sanoittanut kymmenittäin lauluja Sampon esityksiin. Niitä on myös julkaistu äänitteillä, jotka kuuluvat olennaisesti suomalaiseen musiikkikasvatukseen päiväkodeissa ja musiikkileikkikouluissa. Vuonna 2005 näitä sävellyksiä koottiin myös Lauluja! -nuottikirjaan. Maijan tunnetuimpia lauluja ovat mm. ”Pieni ystäväni mun”, joka on hyvin käytetty esimerkiksi muskarien loppulauluna, ”Silitän poskesi nukkaa”,”Joulu tulla jollottaa”, ”Ihmeellinen amaryllis”, ”Pikkuruiset piipertäjät Tipi ja Topi”.


title: Maija Barić

text: Maija Barić on toiminut nukketeatterin luennoitsijana ja kouluttajana vuodesta 1977 lähtien mm. Helsingin yliopistossa, Sibelius-Akatemiassa, Teatterikorkeakoulussa, Helsingin Konservatoriossa (myöh. Stadia, nyk. Metropolia Ammattikorkeakoulu), eri kaupunkien kesäyliopistoissa, Mannerheimin Lastensuojeluliiton, eri yhdistysten ja seurakuntien kursseilla eri puolilla Suomea, sekä myös Ruotsissa ja Virossa.


title: Maija Barić

text: Maija Barić on palkittu työstään useita kertoja. Hänelle on myönnetty mm.


title: Maija Barić

text: Barićilla on neljä lasta; Anna (1977-2007), Iivo (s. 1978), Maria (s. 1984), Julia (s. 1986).


title: Maija Barić

text: Lisäksi vuodesta 1981 alkaen useita artikkeleita eri taide- ja varhaiskasvatusjulkaisuihin.


title: Maija Barić

text:
TV:n lastenohjelmat, joiden tekemisessä Maija Baric on ollut mukana:
Äänitteitä, joilla julkaistut Sampon esityksiin tehdyt laulut ovat Maija Barićin käsialaa (säv. & san.)


title: Pius Suter

text: Pius Suter (s. 24. toukokuuta 1996 Wallisellen, Sveitsi) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa National League A:n ZSC Lionsissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Suter osaa pelata myös laidassa.


title: Pius Suter

text: Elite Prospects -sivuston Curtis Joen mukaan Suter on offensiivinen sentteri, joka pelaa tasaisen varmasti eri puolilla kaukaloa. Hän pelaa varsin periksiantamattomasti ja esittelee monipuolisesti yksilötaitojaan. Suter tiedetään hyvänä maalintekijänä, mutta hän pelaa myös luotettavasti molempiin suuntiin. Suter ei kuitenkaan ole kovin isokokoinen pelaaja, mikä rajoittaa hänen pelaamistaan isoja vastustajia vastaan.


title: Pius Suter

text: Suter on EHC Wallisellenin kasvatti. Hän siirtyi kesken kauden 2008–2009 EHC Dübendorfin U15-junioreihin. Kaudella 2009–2010 Suter esiintyi Dübendorfin lisäksi ZSC Lionsin U17-junioreissa ja kaudella 2010–2011 GCK Lionsin U17-junioreissa. Kaudeksi 2011–2012 hän asettui ZSC Lionsin organisaatioon. Kaudella 2012–2013 Suter voitti alle 17-vuotiaiden Elite Novizenin pudotuspelien maalipörssin kymmenellä osumallaan. Hän voitti kauden päätteeksi sekä Elite Novizenin mestaruuden ZSC:ssä että Elite Jr. A:n mestaruuden GCK Lionsissa.


title: Pius Suter

text: OHL-joukkue Guelph Storm varasi Suterin 38. pelaajana . Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2013–2014. Suterin ensimmäinen kausi OHL:ssä toi runkosarjassa 24 tehopistettä. Hän voitti kauden päätteeksi liigan mestaruuden, J. Ross Robertson Cupin. Suter eteni Stormin kanssa myös Memorial Cupin finaaliin, mutta mestaruuden vei kuitenkin WHL-joukkue Edmonton Oil Kings lukemin 6–3. Kaudella 2014–2015 hän oli tehoilla 43+29=72 joukkueen paras maalintekijä Tyler Bertuzzin kanssa ja toiseksi paras pistemies hänen jälkeensä. Kaksikko jakoi koko OHL:n maalipörssin kuudennen sijan Barrie Coltsin Andrew Mangiapanen kanssa. Suter oli myös liigan paras eurooppalainen maalintekijä.


title: Pius Suter

text: Toukokuussa 2015 Suter teki sopimuksen GCK Lionsin Sveitsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla National League B:ssä pelaavan miesten joukkueen kanssa. Hän nousi kuitenkin jo harjoituskaudella sarjatasoa ylempänä National League A:ssa pelaavan ZSC Lionsin joukkueeseen. Suter teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan avausottelussa 27. elokuuta 2015 ranskalaista Rapaces de Gapia vastaan. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen pääsarjamaalinsa. NLA-debyyttinsä hän teki runkosarjan avauskierroksella 19. syyskuuta 2015 vieraissa SCL Tigersia vastaan. Suter sai ottelussa myös syöttöpisteen Mike Künzlen tekemään maaliin. Ensimmäisen NLA-maalinsa hän teki kolmannessa ottelussaan 26. syyskuuta 2015 vieraissa SC Berniä vastaan. Kaikkiaan Suterin tulokaskausi liigassa toi 45 runkosarjaottelussa tehot 14+10=24 ja neljässä playoff-ottelussa yhden maalin. Hän oli runkosarjassa ZSC:n kolmanneksi paras maalintekijä. Mestarien liigassa Suter teki neljässä ottelussa yhden maalin. Hän voitti kauden aikana myös Sveitsin Cupin. Kaudella 2016–2017 Suter oli tehoilla 17+11=28 ZSC Lionsin kolmanneksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies.


title: Pius Suter

text: Syksyllä 2017 Suter osallistui amatööritry-out -sopimuksella Ottawa Senatorsin harjoitusleirille. Hän jäi kuitenkin ilman jatkosopimusta ja palasi kaudeksi 2017–2018 ZSC Lionsin NLA-joukkueeseen. Jo ennen NHL-leiriään Suter teki Mestarien liigan avausottelussa 26. elokuuta 2017 vieraissa ranskalaista Rapades de Capia vastaan peräti neljä maalia, johon ei ollut aiemmin pystynyt kukaan pelaaja CHL:ssä. Hänen maaleistaan kaksi syntyi ylivoimalla. ZSC voitti ottelun murskalukemin 1–11, mikä oli liigan historian suurin voitto. Suterille merkittiin ottelusta myös teholukema +5.


title: Pius Suter

text: Suter edusti Sveitsiä Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Hän oli tehoilla 3+2=5 joukkueen paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Andres Ambühlin kanssa. Suter jakoi myös Sveitsin sisäisen tehotilaston voiton Philippe Furrerin kanssa lukemalla +4. Hän pelasi myös MM-kilpailuissa vuonna 2017. Yhteensä Suter on pelannut 29 A-maaottelua tehopistein 8+5=13. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 7. huhtikuuta 2016 Oskarshamnissa Ruotsia vastaan. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa.


title: Pius Suter

text: Suter pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2015 ja 2016, joista jälkimmäisessä turnauksessa valmennus valitsi hänet joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Suter valittiin myös molempien Valko-Venäjää vastaan pelattujen karsintaotteluiden päätteeksi Sveitsin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Jälkimmäisessä karsintaottelussa hän onnistui tekemään kypärätempun, kun Suter teki turnauksen kaikki kolme maaliaan Valko-Venäjän verkkoon Sveitsin voitettua ottelun lukemin 2–6. Hänen maaleistaan kaksi syntyi ylivoimalla. Suterin kolmas maali jäi Sveitsin voittomaaliksi.


title: Pius Suter

text: Suter pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2013, jolloin hän oli Sveitsin paras maalintekijä kolmella osumallaan. Suter jakoi myös joukkueen sisäisen tehotilaston voiton kolmen muun pelaajan kanssa lukemalla 0. Hänet valittiin Slovakiaa vastaan pelatun avausottelun päätteeksi Sveitsin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Suter pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2013 sekä edusti samana vuonna Sveitsin alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla, jotka päättyivät pronssiin. Suter oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 2+2=4. Hän on kuulunut myös alle 17-vuotiaiden maajoukkueen kapteenistoon. Yhteensä Suter on pelannut 26 nuorten ja 44 poikien maaottelua.


title: Pius Suter

text: Suterin pikkuveli Kaj edustaa myös ZSC Lionsin NLA-joukkuetta.


title: Soinin seurakunta

text: Soinin seurakunta on Lapuan hiippakuntaan ja Järvi-Pohjanmaan rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Soinin kunnan alueella.


title: Soinin seurakunta

text: Soinin alue oli pitkään erämaata, jossa kulkivat eränkävijät Satakunnan, Hämeen ja Kyrön alueelta. Keskiajalla alue oli Pietarsaaren ja Pirkkalan rajaseutua. Vakituinen asutus Soiniin tuli kuitenkin savolaisten myötä. Seutu oli merkittävä tervanpolttoalue 1700-luvulta 1900-luvulle asti. Alue ei varhemmin hallinnollisesti yhtenäinen, vaan eteläisimmät kylät ovat olleet osa Pirkkalaa, Ruoveteä, Keuruuta ja Ähtäriä, pohjoiset taas Pietarsaarta, Lappajärveä ja Alajärveä. 12. marraskuuta 1784 perustettiin kuninkaallisen majesteetin kiertokirjeellä Lappajärven seurakuntaan kuuluva Soinin saarnahuonekunta, johon yhdistettiin myös osia Pietarsaaren ja Tampereen rovastikunnista. Taloja nykyisen Soinin alueella oli tuolloin kymmenkunta ja suurin osa saarnahuonekunnan väestä oli entisiä Lappajärven alustalaisia, mutta huomattava osa oli myös Ruoveden ja Keuruun seurakuntien asukkaita. Vuoteen 1851 mennessä oli kunta saavuttanut useiden alueliitosten myötä nykyisen laajuutensa. Keisarillinen senaatti antoi 10. lokakuuta 1859 päätöksen muuttaa saarnahuonekunta Alajärven seurakunnan kappeliksi. Soinin kunta itsenäistyi vuonna 1868 ja vuonna 1895 itsenäistyi myös seurakunta. Seurakunnan väkiluku oli suurimmillaan vuonna 1954, jolloin se oli 4863 henkeä. 1960-luvulla jäsenmäärä alkoi nopeasti vähentyä, ollen nykyisin alle 2000.


title: Vimpelin seurakunta

text: Vimpelin seurakunta on Lapuan hiippakuntaan ja Järvi-Pohjanmaan rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Vimpelin kunnan alueella.


title: Vimpelin seurakunta

text: Vimpeli sai oman kirkon viimeisenä Järviseudun seurakunnista. Sille luvattiin oman saarnahuonekunnan perustaminen vuonna 1806 papin palkka- ja viraktaloasioiden sopimisen jälkeen. Vuonna 1807 rakennettu kirkko vihittiin käyttöön vasta 1811.


title: Kälviän kirkonseutu

text: Kälviän kirkonseutu () on taajama, kirkonkylä ja entisen Kälviän kunnan hallinnollinen keskus. Se sijaitsee Keski-Pohjanmaalla nykyisessä Kokkolan kaupungissa. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli asukasta, ja sen maapinta-ala oli 8,54 neliökilometriä. Taajaman asuinalueita ovat Potankangas, Siirilä, Simukkala, Kumpula, Niemivainio, Marttila ja Taskula.


title: Kälviän kirkonseutu

text: Kirkonseudun ympäristössä harjoitetaan paljon maataloutta. Taajamassa kaakosta virtaavaan Kälviänjokeen yhtyy idästä tuleva Vähäjoki.


title: Kälviän kirkonseutu

text: Kokkolan ja Kannuksen välinen valtatie 28 kulkee lännestä itään taajaman pohjoispuolella. Seututietä 757 pitkin pääsee Ullavalle kaakkoon. Yhdystie 7711 johtaa kirkonseudulta pohjoiseen valtatielle 8. Kälviän kirkonseudulla on Kälviän rautatieasema, joka kuuluu Seinäjoen ja Oulun väliseen Pohjanmaan rataan, mutta henkilöliikenne asemalla loppui jo vuonna 1990.


title: Kälviän kirkonseutu

text: Rautatieaseman ohella taajamassa sijaitsevat muun muassa Kälviän kirkko, terveysasema, vanhainkoti, museo, urheilukenttä ja useita kouluja.


title: Lumilautailu talviolympialaisissa 2018 – naisten slopestyle

text: Lumilautailun naisten slopestylen kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 12. helmikuuta 2018 Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.


text: Karsinta peruttiin kokonaan kovan tuulen vuoksi, joten loppukilpailussa olivat mukana kaikki 26 urheilijaa. Loppukilpailunkin sääolosuhteet olivat vaikeat ja kilpailun starttia siirrettiin tunnilla. Kilpailun järjestäminen kovassa tuulessa sai kovaa kritiikkiä muun muassa pronssia voittaneelta Enni Rukajärveltä ja Norjan lumilautailumaajoukkueen johtajalta Per Iver Grimsrudilta. Pyeongchangin kisajärjestäjän ja kansainvälisen olympiakomitean tiedottajat sysäsivät vastuun kansainväliselle hiihtoliitolle (FIS).


title: Susanna Dickinson

text: Susanna Wilkerson Dickinson (1814 – 7. lokakuuta 1883) oli eräs Alamon taistelussa hengissä selvinneistä. Vuonna 1836 Texasin tasavallassa käyty taistelu vaati vähintään 189 Alamon puolustajan hengen, heidän joukossaan Susannan aviomies Almaron Dickinson. Meksikolaisten joukkoja johtanut generalissimus Santa Anna vangitutti Dickinsonin ja hänen pienen tyttärensä Angelinan. Genaralissimus olisi halunnut adoptoida tytön ja kouluttaa tästä hienon naisen, mutta Dickinson kieltäytyi ehdotuksesta jyrkästi.


title: Susanna Dickinson

text: Muutaman päivä kuluttua Santa Anna antoi Dickinsonille ja hänen tyttärelleen vapautensa. Kahden tiedustelijan saattamina he ratsastivat Gonzalesin kylään, jonne oli kokoontunut texasilaisia vapaustaistelijoita. Dickinsonista tuli tärkeä silminnäkijä taistelulle ja hänen kertomuksiaan on käytetty monen kirjan lähdetietoina.


title: Jaakko Laitinen

text: Jaakko Laitinen -nimisiä henkilöitä ovat:


title: BAIKS

text: BAIKS (Suomen Polkupyörätukku Oy) on vuonna 1994 perustettu polkupyörä- ja kuntolaiteliikeketju, joka kuuluu Helkama Emotor -konserniin. Sen liikevaihto on 10,1 miljoonaa euroa (2016) ja myymäläverkostoon kuuluu 15 myymälää.


title: Evijärven seurakunta

text: Evijärven seurakunta on Lapuan hiippakuntaan ja Järvi-Pohjanmaan rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Evijärven kunnan alueella.


title: Evijärven seurakunta

text: Evijärvestä tuli Lappajärven seurakunnan kappeliseurakunta vuosien 1758-1760 aikana. Siitä tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1865.


title: Glover

text: Glover on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi


title: Kantarahasto

text: Kantarahasto on Suomessa säästöpankkiin sijoitettu, omaan pääomaan kuuluva erä.


title: Kantarahasto

text: Kantarahasto jakautuu keskenään samansuuruisiin kantarahasto-osuuksiin. Joissain säästöpankeissa asiakkaat voivat merkitä pankin kantarahasto-osuuksia ja tulla näin säästöpankin asiakasomistajiksi (tai omistaja-asiakkaiksi). Kantarahasto-osuuksille voidaan maksaa voitto-osuus säästöpankin voitosta. Kantarahasto-osuuden voi myydä eteenpäin. Pankki ei lunasta osuutta takaisin kuin tietyissä poikkeustilanteissa.


title: Kantarahasto

text: Kantarahasto on alun perin liittynyt säästöpankin perustamiseen. Pankin perustamista varten kerättiin kantarahasto, jolla rahoitettiin pankin toimintaa. Perustajat saattoivat saada rahat tietyin edellytyksin myöhemmin takaisin, kun pankkiin oli kertynyt muita varoja. Kantarahastolle voitiin maksaa korkoa, jos säännöissä oli niin määrätty. Jos kantarahasto oli saatu lahjana, sille ei maksettu korkoa eikä sitä maksettu takaisin.


title: Kantarahasto

text: Nykyisin kantarahasto ei ole Suomessa säästöpankille pakollinen.


title: Kantarahasto

text: Voitonjako kantarahasto-osuuksille tuli mahdolliseksi vuonna 1991.


title: Altered Carbon – Muuntohiili

text: Altered Carbon – Muuntohiili on yhdysvaltalainen tieteissarja, jonka on luonut Laeta Kalogridis. Se perustuu Richard Morganin "Muuntohiili" romaaneihin. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin Netflix -palvelussa 2. helmikuuta 2018.


title: Altered Carbon – Muuntohiili

text: Tarina sijoittuu vuoteen 2384, jolloin varakkaille ihmisille kuolemattomuus on mahdollista siirtämällä tietoisuus kehosta kehoon. Kloonien luominen on myös mahdollista ja tietoisuuden voi varmuuskopioida pilveen pahan päivän varalle.


title: Altered Carbon – Muuntohiili

text: Sarjan päähenkilö Takeshi Kovacs (Byron Mann) oli kapinallinen sotilas, jonka tietoisuus sammutettiin muutamaksi vuosisadaksi kunnes hänet herätettiin kuolleen poliisin (Joel Kinnaman) kehoon. Kovacs herätettiin tutkimaan rikkaan Laurens Bancroftin (James Purefoy) kuolemaa.


title: Altered Carbon – Muuntohiili

text: Netflix ilmoitti tilanneensa sarjan tammikuussa 2016, noin 15 vuotta sen jälkeen kuin showrunner Laeta Kalogridis varasi "Muuntohiili"-romaanit muutettavaksi televisiosarjaksi. Kalogridis on sanonut, että sarjan myyminen tuotantoyhtiöille oli vaikeaa, koska romaanit itsessään ovat haastavia ja kiellettyjä alle 17-vuotiailta.


title: Altered Carbon – Muuntohiili

text: Sarjaa kuvattiin Kanadan Vancouverissa.


title: Altered Carbon – Muuntohiili

text: 10-osainen ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin Netflix-palvelussa 2. helmikuuta 2018. Virallinen traileri julkaistiin 11. tammikuuta 2018.


title: Altered Carbon – Muuntohiili

text: Sarja on saanut enimmäkseen myönteisiä arvosteluja. Rotten Tomatoesin kriitikoiden keskimääräinen arvosana on 65 % ja sivuston käyttäjien 90 %. Metacriticin kriitikoiden keskimääräinen arvosana on 64/100 pistettä ja sivuston käyttäjien 8.0/10 pistettä. GameSpotin Michael Rougeau kuvaili Altered Carbonia ""hardcore"" scifisarjaksi.


title: Where Did It All Go Wrong?

text: Where Did It All Go Wrong? on brittiläisen rockyhtye Oasiksen kappale, joka julkaistiin toisena singlenä yhtyeen neljänneltä studioalbumilta "Standing on the Shoulder of Giants". Kappale julkaistiin Epic Recordsin kautta promosinglenä Yhdysvalloissa 29. helmikuuta 2000.


title: Where Did It All Go Wrong?

text: Kappaleelle kuvattiin edellisten singlejen tapaan musiikkivideo. ”Where Did It All Go Wrong?” on Noel Gallagherin kirjoittama ja hän myös laulaa sen. Singlen B-puolena julkaistiin semi-akustinen versio kappaleesta.


title: Pascagoulan abduktio

text:
Pascagoulan abduktio on Yhdysvalloissa 11. lokakuuta 1973 sattunut vaille vahvistamatonta selitystä jäänyt tapaus, jossa kalaretkellä ollut Charles Hickson -niminen mies kaapattiin kertomansa mukaan ufoon. Tapaus sattui vilkkaimman ufoaallon aikana.
Tämä ufosieppaus on tapahtumakulultaan pääosin melko johdonmukainen. Silti siinä on ristiriitaisuuksia, jotka heikentävät sen arvoa luotettavaksi tulkittavana ufosieppauksena.


title: Pascagoulan abduktio

text: Tapahtumapaikka on Mississippin osavaltiossa, Meksikonlahden rannikolla. Kaksi miestä - 42-vuotias Charles Hickson ja 19-vuotias Calvin Parker - olivat kalastamassa iltayhdeksän aikoihin Pascagoulan taajaman laitamilla, Pascagoulajoen länsirannalla. Silloin he kuulivat viheltävän äänen ja näkivät soikean esineen, jonka etupuolella oli kaksi valoa. Ufo oli kymmenkunta metriä pitkä ja kolmisen metriä korkea. Se laskeutui veteen.


title: Pascagoulan abduktio

text: Ufossa avautui ovi, ja sieltä tuli ulos kolme hieman ihmistä muistuttavaa outoa hahmoa. Ne olivat hoikkia ja hieman alle pari metriä pitkiä. Humanoidit olivat harmaita ja uurteisia, kuin norsunnahkaisia. Humanoideilla oli rapumaiset kädet. Luotimainen pää oli ilman niskaa kiinni ruumiissa. Päässä oli kolme porkkanamaista, nenämäistä ulkoketta ja yksi aukko. Humanoidit leijuivat veden päällä kohti miehiä. Miehet pelkäsivät humanoideja. Humanoidit tarttuivat Charles Hicksoniin. Samaan aikaan Parker pyörtyi eikä muistanut tapauksesta jälkeen päin mitään. Humanoidit kantoivat Hicksoniin alukseen, jossa suurta silmää muistuttava pallomainen laite kuvasi hänet. 20 minuutin kuluttua humanoidit veivät Hicksonin takaisin rannalle. Hän näki Parkerin itkemässä ja rukoilemassa. Kun humanoidit olivat palaneet ufoon, se nousi pian ylöspäin ja katosi. 20 vuotta myöhemmin Parker kertoi viestineensä humanoidien kanssa. Heti tapauksen jälkeen miehet istuivat noin 45 minuuttia autossaan, ja ilmoittivat sittemmin tapauksesta poliisille.


title: Pascagoulan abduktio

text: Poliisin valheenpaljastuskokeen mukaan Charles Hicksonin kertomus tapahtumista oli totta. Myös poliisin salakuuntelunauha tukee käsitystä siitä, että miehet todella uskoivat kokeeneensa mieltä järkyttäneen ufosieppauksen. Toisaalta Hickson ei suostunut toiseen, tarkempaan valheenpaljastuskokeeseen ja muutteli kertomusta tapauksen jälkeen. Hicksonin luotettavuutta vähentäväksi seikaksi on esitetty sitä, että hänet oli kerran erotettu töistä rahan kavalluksen takia. Hickson väitti kirkaan ufon valon aiheuttameen silmiin muutoksia, joita ei lääkärin tutkimuksissa kuitenkaan havaittu.


title: Pascagoulan abduktio

text: Monet epäilevästi tai kielteisesti ufoihin suhtautuvat ovat yrittäneet selittää Pascagoulan ufosieppausta esimerkiksi petoksella tai muuntuneella tajunnan tilalla ja valveunilla.


title: Atsoksistrobiini

text: Atsoksistrobiini (CHNO) on orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään yleisesti fungisidina maataloudessa.


title: Atsoksistrobiini

text: Huoneenlämpötilassa atsoksistrobiini on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on käytännössä liukenematonta veteen, mutta liukenee kohtalaisesti metanoliin ja asetoniin sekä hyvin etyyliasetaattiin ja dikloorimetaaniin. Atsoksistrobiinin sienien kasvua estävät ominaisuudet perustuvat siihen, että se sitoutuu mitokondrioihin ja estää elektroninsiirtoketjun sytokromi B:n ja sytokromi c:n välillä. Tämän seurauksena soluhengitys estyy ja solut eivät kykene tuottamaan ATP:tä. Atsoksistrobiini tehoaa useisiin sienipatogeeneihin. Atsoksistrobiinin myrkyllisyys ihmisille ja muille nisäkkäille sekä mehiläisille on vähäistä.


title: Atsoksistrobiini

text:
Atsoksistrobiinin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa bentsofuranoni reagoi emäksisissä olosuhteissa metyyliformiaatin ja dimetyylikarbonaatin kanssa muodostaen metoksimetyleenibentsofuranonijohdannaisen. Seuraavassa vaiheessa tämä reagoi vaihtoesteröinnissä natriummetoksidin kanssa. Tässä reaktiossa muodostuva välituote reagoi 4,6-diklooripyrimidiinin kanssa ja viimeisessä vaiheessa tapahtuu emäskatalysoitu reaktio o-syanofenolin kanssa.
Atsoksistrobiinia käytetään fungisidina muun muassa vilja-, peruna-, hedelmä- ja viiniviljelmillä. Yhdiste on rekisteröity käytettäväksi muun muassa Yhdysvalloissa, Intiassa ja Euroopan Unionin alueella.


title: Gaëtan Haas

text: Gaëtan Haas (s. 31. tammikuuta 1992 Bonfol, Sveitsi) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa NLA-joukkue SC Bernissä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja laukoo oikealta.


title: Gaëtan Haas

text: Elite Prospects -sivuston Rafik Solimanin mukaan Haas on offensiivinen sentteri, joka pelaa luotettavasti ja fiksusti molempiin suuntiin. Hän on myös erinomainen ja nopea luistelija, joka luo hyvin tilanteita. Haasilla on hyvät kädet ja kiekolliset taidot. Hän näkee jään hyvin, mikä tekee Haasista myös hyvän ylivoimapelaajan, jolloin hän käyttää visiotaan hyväksi jakaessaan syöttöjä. Haasilla on myös johtajaominaisuuksia ja hän näyttää esimerkkiä mm. menemällä riistämään kiekkoa, takakarvaamalla ja blokkaamalla laukauksia. Haasista on johtavaksi pelaajaksi myös alivoimatilanteissa.


title: Gaëtan Haas

text: Haas on EHC Bielin kasvatti. Hän voitti seurassa Elite Jr. B:n mestaruuden vuosina 2008 ja 2009. Haas debytoi Bielin miesten joukkueessa vain 17-vuotiaana kaudella 2009–2010, jolloin hän sai National League A:ssa tililleen 14 runkosarjaottelua tehopistein 2+1=3 ja seitsemän playout/karsintasarjan ottelua tehden yhden maalin. Kaudella 2010–2011 Haas pelasi liigassa 29 runkosarja- ja yhden playout-ottelun jääden ilman tehopisteitä. Hän pelasi miesten pelejä myös yhden ottelun lainalla sarjatasoa alempana National League B:n HC Ajoiessa. Ensimmäisellä kokonaisella NLA-kaudellaan 2011–2012 Haas teki 43 runkosarjaottelussa tehot 6+7=13 ja viidessä playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän voitti runkosarjassa myös Bielin sisäisen tehotilaston lukemalla +5.


title: Gaëtan Haas

text: Kaudella 2014–2015 Haas nousi Bielin varakapteeniksi. Hän voitti Sveitsin Cupin syöttöpörssin ja jakoi pistepörssin voiton kolmen muun pelaajan kanssa tehoilla 1+5=6. Kaudella 2015–2016 Haas jakoi tehoilla 9+16=25 Bielin sisäisen pistepörssin kesken kauden kotimaahansa Ruotsiin palanneen Pär Arlbrandtin kanssa. Kaudella 2016–2017 hän oli joukkueen toiseksi paras pistemies Robbie Earlin jälkeen tehoilla 11+22=33.


title: Gaëtan Haas

text: Haas siirtyi kaudeksi 2017–2018 kolmivuotisella sopimuksella SC Berniin. Hän on herättänyt kauden aikana kiinnostusta myös NHL:ssä, jossa Haasista ovat tiettävästi kiinnostuneet Chicago Blackhawks, Calgary Flames ja Montréal Canadiens.


title: Gaëtan Haas

text: Haas edusti Sveitsiä Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Saman vuoden MM-kilpailuissa hän oli voittamassa hopeaa. Haas teki A-maajoukkuedebyyttinsä Deutschland Cupissa 7. marraskuuta 2014 Münchenissä turnauksen isäntäjoukkue Saksaa vastaan. Hän keräsi ottelusta teholukeman –1. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Haas teki Euro Hockey Challengessa 8. huhtikuuta 2015 Genèvessä Venäjää vastaan.


title: Gaëtan Haas

text: Haas pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2011 ja 2012, joista jälkimmäisessä turnauksessa valmennus valitsi hänet joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Haas valittiin Tanskaa vastaan pelatun putoamissarjan ottelun päätteeksi Sveitsin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2009 ja 2010, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Sveitsin varakapteenina. Vuoden 2009 turnauksessa Haas voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +2. Hänet valittiin Norjaa vastaan pelatun putoamissarjan ottelun päätteeksi Sveitsin ottelun parhaaksi pelaajaksi.


title: Gaëtan Haas

text: Haas pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2010, jolloin hän voitti pronssia. Haas edusti myös Sveitsin alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2009, jolloin hän voitti hopeaa. Yhteensä Haas on pelannut 34 nuorten ja 62 poikien maaottelua.


title: Paolo Macchiarini

text: Macchiarini asensi kahdeksalle potilaalle kehittämänsä synteettisen henkitorven vuosina 2011–2014. Kaikki potilaat kuolivat, paitsi yksi, jolta synteettinen henkitorvi oli myöhemmin poistettu. Henkitorvileikkauksista kolme tehtiin Tukholman Karoliinisessa instituutissa. Macchiarini uskotteli, että istuttamalla synteettiseen (muoviseen) henkitorveen ihmisen kantasoluja voitaisiin elin saada toimimaan. Hänellä ei ollut väitteelleen tieteellistä todistetta, sillä yhtään eläinkoetta asiasta ei ollut tehty. 16.1.2016 Ruotsin televisio lähetti ensimmäisen osan Bosse Lindquistin dokumentista Experimenten, jossa paljastettiin Paolo Macchiarinin menettely. Tällöin kävi ilmi, että Macchiarini oli tehnyt samantyyppisiä kokeiluja myös Venäjällä.


title: Paolo Macchiarini

text: Tapauksen johdosta teetettiin selvitys, jonka syyskuussa 2016 julkistamien tulosten mukaan Karoliininen instituutti oli osoittanut piittaamattomuutta lukuisissa asioissa. Yliopiston hallitus varakansleri Anders Hamsten erotettiin. Nobelkomitean lääketieteellisenä asiantuntijana toiminut Urban Lendahl, joka oli osallistunut Macchiarinin palkkaamiseen, luopui Nobelkomitean työstä.


title: Paolo Macchiarini

text: Vuonna 2017 Ruotsin tieteen eettinen neuvottelukunta päätti, että kuusi Macchiarinin aiemmin julkaisemaa tutkimusartikkelia pitää hylätä. Artikkeleista oli löydetty ongelmia jo vuonna 2015, mutta Macchiarinin antaman selvityksen jälkeen Karoliininen instituutti jatkoi hänen sopimustaan. Yliopisto lopetti yhteistyön hänen kanssaan vuoden 2016 alkupuolella.


title: Paolo Macchiarini

text: Kesäkuussa 2018 Karoliininen instituutti tiedotti julkisuuteen, että Paolo Macchiarini oli syyllistynyt vilppiin. Samalla leimatuksi tuli myös ensimmäistä potilasta koskevaan artikkeliin hänen kanssaan osallistunut, mutta sittemmin hänen toimintaansa arvostellut ruotsalainen kirurgi. Lisäksi moitteita saivat Macchiarinin kanssa yhteisjulkaisuun osallistuneet kirurgit. Näiden ratkaisujen oikeudellinen selvittäminen on edelleen kesken.


title: Paolo Macchiarini

text:
Macchiarini kihlasi yhdysvaltalaisen televisiotuottajan Benita Alexanderin, joka haastatteli häntä. Macchiarini antoi suurellisia lupauksia häävieraista ja hääjuhlasta, jossa itse paavi tulisi toimittamaan vihkimisen, mutta mies paljastui lopulta huijariksi. Alexander on tehnyt tapauksesta dokumenttiohjelman "Hän valehteli aivan kaikesta".
Paolo Macchiarini toimii tiettävästi yhä kirurgina Turkissa, Espanjassa ja Italiassa.


title: Sininen (heraldiikka)

text: Sininen () on heraldinen tinktuuri ja yksi heraldiikassa tyypillisesti käytetyistä viidestä väristä. Sille ei ole määritetty tarkkaa väriarvoa, mutta se määritellään yleensä tummemmaksi siniseksi kuin bleu celeste (taivaansininen). Sitä kuvastaa vaakunoiden viivapiirroksissa vaakaviivoilla merkitty alue.


title: Sininen (heraldiikka)

text: Tinktuurin ranskan- ja englanninkielinen nimitys "azure" on luultavasti peräisin arabian kielen sanasta "lazura", joka on ristiretkien myötä tullut Eurooppaan. Sinistä tinktuuria on aiemmin lähinnä runollisessa mielessä kutsuttu Jupiterin ja safiirin väriksi.


title: Valkoinen Toyota vei vaimoni

text:
Valkoinen Toyota vei vaimoni on oululaiskirjailija Joni Skiftesvikin omaelämakerrallinen romaani, joka palkittiin Runeberg-palkinnolla vuonna 2014. Kirja voitti myös Runeberg-palkinnon yleisöäänestyksen.
Skiftesvik kuvaa romaanissaan useassa aikatasossa elämäänsä, sen iloja ja tummia hetkiä mm. kymmenvuotiaan Kim-poikansa hukkumista kanoottiretkellä 1985. Kirjaa voikin luonnehtia yhtä hyvin Kimin kuin hänen isänsä elämäkerraksi. Näkyvän ja merkitsevän aseman teoksessa saa kirjailijan Hilkka-puolison sydämensiirtoleikkaus ja sitä edeltävä kriittinen aika, uuden sydämen odottaminen, joka heijastuu koko perheen elämään. Samoihin aikoihin, kun puoliso on sydämensiirtoleikkauksessa, kirjailija sairastuu itse ja molemmat ovat yhtä aikaa tehohoidossa, toinen Oulussa, toinen Meilahdessa.


title: Valkoinen Toyota vei vaimoni

text: Skiftesvik kertoi Oulun Akateemisen kirjakaupan yleisötilaisuudessa jouluna 2014 kirjan synnyttämisen alkaneen Oulun Yliopistosairaalan teho-osastolla, jossa menneen elämän kuvat alkoivat lipua hänen silmiensä edessä. Kirjan alaotsikko onkin Elämänkuvia.


title: Valkoinen Toyota vei vaimoni

text: Runeberg-palkintoraati perusteli palkintoaan:


title: Valkoinen Toyota vei vaimoni

text: "»Joni Skiftesvik on kertojana suuri tyylitaituri ja hänen romaaninsa realistista kerrontaa parhaimmillaan. Skiftesvikin lause on tarkka ja merkitystä täynnä, hänen kielensä väreilee omintakeisella tavalla, dialogit ovat lyhyiksi pelkistettyjä, mutta jännitteisiä. Harvassa ovat ne kirjailijat, joiden tekstin maun tuntee, muistaa ja tunnistaa, kun sitä on kerran päässyt maistamaan. Tästä syystä Skiftesvik on kertojana ohittamaton."


title: Valkoinen Toyota vei vaimoni

text: "Valkoinen Toyota vei vaimoni -romaanin alku enteilee kohtalokkaita tapahtumia. Sairastuminen vie vanhan pariskunnan eroon toisistaan ja päähenkilö vajoaa muistoihin, tekee tiliä elämänsä kanssa. Tarina vetoaa tunteisiin, se koskettaa, mutta mikä tärkeintä, kun kirjan on sulkenut, tapahtuu ihme: kirjan painava sisältö jatkaa elämäänsä mielessä ja kasvaa päivä päivältä. Paljon on kirjoitettu hyviä romaaneja, mutta mestaruus tunnetaan jälkivaikutuksesta.»"


title: Lappajärven seurakunta

text: Lappajärven seurakunta on Lapuan hiippakuntaan ja Järvi-Pohjanmaan rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Lappajärven kunnan alueella.


title: Lappajärven seurakunta

text: Lappajärvi perustettiin Pietarsaaren seurakunnan kappeliksi vuonna 1637. Itsenäinen kirkkoherrakunta siitä tuli 1786, tosin tämä toteutui käytännössä vasta 1816. Lappajärven seurakuntaan on kuulunut moni myöhempi seurakunta, esimerkiksi vuonna 1751 perustettu Alajärven kappeliseurakunta, joka itsenäistyi 1859. Tällöin siihen liitettiin kappelina vuonna 1784 perustettu Soinin rukoushuonekunta sekä Soinin alainen vuonna 1799 perustettu Lehtimäen rukoushuonekunta, jotka siis aiemmin olivat osa Lappajärveä. Kortesjärven rukoushuonekunta perustettiin mahdollisesti jo vuonna 1734, viimeistään 1789. Siitä tuli kappeliseurakunta 1834 ja se itsenäistyi 1865, tosin käytännössä tämä toteutui vasta 1877. Evijärven kappeliseurakunta oli perustettu 1758 ja se itsenäistyi 1865. Vimpelin rukoushuonekunta perustettiin 1806. Siitä tuli kappeliseurakunta 1821 ja se itsenäistyi 1867. Kauhajärvelle perustettiin rukoushuone 1871.


title: Lappajärven seurakunta

text: Vuodesta 1938 vuoteen 1971 seurakuntatalona toimi Lappajärven vanha käräjätalo. Nykyinen seurakuntatalo valmistui vuonna 1971 ja sen käyttöön vihki piispa Eero Lehtinen 29. elokuuta 1971. Seurakuntatalo on arkkitehti Erkko Virkkusen suunnittelema.


title: Lappajärven seurakunta

text: Vuonna 1997 seurakunta osti Kyrönniemessä sijainneen Vanhankodin tontin rakennuksineen ja perusti paikalle Kyrönniemen leirikeskuksen.


title: Bleu celeste

text: Bleu celeste on harvinainen heraldinen tinktuuri, joka ei kuulu heraldiikassa tyypillisesti käytetyn viiden värin joukkoon. Se on vaaleampi kuin heraldiikassa tavallisesti käytetty sininen väri. "Bleu celeste" on tullut englantilaiseen heraldiikkaan maailmansotien aikaan, kun Britannian kuninkaalliset ilmavoimat tarvitsi taivaansinisen tunnuksen. Sille ei ole sovittua lyhennettä tai viivakuvausta.


title: Bleu celeste

text: Vaakunoissa "bleu celeste" on harvinainen, vaikka sitä käytetäänkin esimerkiksi Argentiinan ja Israelin vaakunoissa. Sen sijaan ilmailuun liittyvissä lipuissa ja muissa tunnuksissa "bleu celeste" on laajemmassa käytössä.


title: Boudofo

text: Boudofo on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin keskiosassa kuusi kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 4 500 ja kylässä 900 asukasta (vuonna 2009).


title: Boudofo

text: Boudofon kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Saboulan ja Djidianin, idässä Kita Nordin, etelässä Kita Ouestin ja lännessä Tambagan ja Toukoton kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa, jonka yllä kohoaa Kita Kourou -vuori. Kunnassa sijaitsee Tienkon metsäalue. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen.


title: Boudofo

text: Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on soninkeja ja fulbeja.


title: Boudofo

text: Boudofon kautta kulkee Kitan ja Kayesin välinen maantie RR11. Dakarin–Nigerin rautatien junat eivät enää pysähdy kunnan alueella. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito ja metsien hyödyntäminen. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra ja maissi. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Lähistöllä toimii puuvillankäsittelylaitos.


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – miesten takaa-ajo

text: Ampumahiihdon miesten 12,5 kilometrin takaa-ajokilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 12. helmikuuta 2018 Alpensian ampumahiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.


title: Sebastian Samuelsson

text: Sebastian Samuelsson (s. 28. maaliskuuta 1997 Katrineholm) on ruotsalainen ampumahiihtäjä.


title: Sebastian Samuelsson

text: Hän osallistui vuoden 2018 talviolympialaisiin, jossa hän voitti hopeaa 12,5 kilometrin takaa-ajossa 12 sekuntia Martin Fourcadelle hävinneenä. Hän lähti takaa-ajokilpailuun pikakilpailun jälkeiseltä 14. sijalta. Hän hiihti samoissa kilpailuissa kolmannen osuuden Ruotsin kultajoukkueessa miesten viestissä. Normaalimatkalla hän oli neljäs.


title: Sebastian Samuelsson

text: Samuelsson kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Östersundin pikakilpailussa joulukuussa 2016 sijoittuen 19:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan yhdeksäs Pokljukan normaalimatkalla kaudella 2018–2019. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan samalla kaudella kolmas Oberhofin pikakilpailussa.


title: Purppura (heraldiikka)

text: Purppura () on heraldinen tinktuuri ja yksi heraldiikassa tyypillisesti käytetyistä viidestä väristä. Suomalaisessa heraldiikassa purppuran käyttö on rajoitettua, eikä se sovellu kilven väriksi. Englantilaisessa heraldiikassa se on huomattavasti harvinaisempi kuin muut neljä tyypillistä väriä, mutta on kuitenkin käytössä sadoissa vaakunoissa. Lippuheraldiikassa purppuran käyttö on yleisempää kuin vaakunoissa.


title: Purppura (heraldiikka)

text: Purppuran tinktuurin väri on vuosien myötä vaihdellut. 1400-luvulta peräisin olevassa maalauksessa purppuraksi kuvattu väri on malvanvärinen. Joidenkin 1500-luvulla myönnettyjen vaakunoiden kuvauksissa puhutaan purppurasta, vaikka väri nimettäisiin nykyheraldiikassa murreyksi (tummanpunertava purppura). Winchesterin markiisin vaakunan kilvenkannattajat vuodelta 1616 ovat jälleen malvanväriset, ja Anne Cranmerille vuonna 1813 myönnetyssä vaakunassa purppura on tummaa violettia.


title: Purppura (heraldiikka)

text: Purppuraa tinktuuria on aiemmin lähinnä runollisessa mielessä kutsuttu Merkuriuksen ja ametistin väriksi.


title: Ford Taurus

text: Ford Taurus on neliovinen sedan, jota yhdysvaltalainen Ford Motor Company on valmistanut vuodesta 1985. Nykyään auto on kuudennessa sukupolvessa.


title: Rossetti

text: Rossetti on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Tikkanen (suku)

text: Tikkanen on suomalainen suku, johon on kuulunut kulttuurialan ja varsinkin lehdistön vaikuttajia.


title: Tikkanen (suku)

text: Tikkasia on asunut Kiuruvedellä 1600-luvulta asti, suvun alkuperä on mahdollisesti Karjalassa. Ylä-Savon seudun lukuisille Tikkanen-suvuille ei toistaiseksi ole löydetty yhdistävää kantaisää. Kuuluisimman Tikkanen-suvun merkittävät edustajat polveutuvat Kiuruveden Hingunniemen tilaa vuodesta 1818 viljelleestä talollisesta Antti (Anders) Tikkasesta (1785–1858). Hänen poikansa oli tunnettu lehtimies Paavo Tikkanen. Suku on alun perin suomenkielinen, mutta Paavo Tikkasen lapset ja jälkeläiset omaksuivat ruotsin kielen varttuessaan hänen vaimonsa suvun Tengströmien piirissä.


title: Niantanso

text: Niantanso on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin länsiosassa 105 kilometriä Kitasta länteen. Kunnassa on 5 100 ja kylässä 2 200 asukasta (vuonna 2009).


title: Niantanso

text: Niantanson kunta rajoittuu koillisessa Kitan piirin Toukoton, kaakossa Kobrin, lounaassa Bafoulabén piirin Bamafélén ja luoteessa Oualian kuntiin. Maisemaa leimaavat kukkulat ja tasangot. Luonnonvarainen kasvillisuus on metsäsavannia. Seutu kuuluu sudanilais-sahelilaiseen vyöhykkeeseen.


title: Niantanso

text: Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaista valtaosa on mandinkoja. Lisäksi on fulbeja ja bozoja.


title: Niantanso

text: Niantanson kautta kulkee Kitan ja Manantalin välinen maantie. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja metsien hyödyntäminen.


title: Kobri

text: Kobri (myös "Kobiri") on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin länsiosassa 63 kilometriä Kitasta länteen. Kunnassa on 15 200 ja kylässä 2 100 asukasta (vuonna 2009).


title: Kobri

text: Kobrin kunnan pinta-ala on 1 198 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Niantanson ja Toukoton, idässä Tambagan, etelässä Kokofatan ja lännessä Bafoulabén piirin Bamafélén kuntiin. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sudanin ilmastovyöhykkeeseen.


title: Kobri

text: Kuntaan kuuluu 16 kylää. Asukkaista valtaosa on mandinkoja. Vähemmistönä on fulbeja.


title: Kobri

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä, pavut ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet.


title: Mäkihyppy talviolympialaisissa 2018 – naisten normaalimäki

text: Talviolympialaisten 2018 naisten normaalimäen mäkihyppykilpailu järjestettiin Alpensia Ski Jumping Centressä 12. helmikuuta 2018.


text: Kilpailun voitti Maren Lundby ja toiseksi hyppäsi Katharina Althaus jääden voittajasta 12 pistettä.


title: Rokoskoi

text: Rokoskoi () oli inkeriläinen kylä entisessä Vuoleen seurakunnassa Pohjois-Inkerissä Venäjällä. Kylä syntyi 1700-luvun puolivälissä Vuoleen maa-alueen omistajan kreivi Ragozinskin luvalla. Kylä merkittiin kirkonkirjoihin Uudeksikyläksi, mutta hovin, myöhemmin kunnan, kirjoissa se esiintyi nimellä Rogozinka, josta syntyi suomalainen muunnos Rokoskoi.


title: Rokoskoi

text: Kylän perustajina oli kaksi talonpoikaa, Särkkinen ja Paavilainen, jotka saivat hovilta luvan rakentaa talonsa ja raivata peltonsa soiden ympäröimään metsäsarakkeseen. He lupasivat maksaa veronsa tervalla ja hiilellä, joita hovi myi Siestarjoen asetehtaaseen. Ajan kuluessa kylään muutti Miikkulaisen ja Vuoleen sukuja, kuten Rautasia, Savisia, Pukosia, Makaroita sekä joukko Suomen kansalaisia.


title: Rokoskoi

text:
Rokoskoin pääelinkeinoja olivat maanviljelys, karjanhoito, ja syrjäisen sijainnin takia metsästys. Vuonna 1905 avattiin suomenkielinen koulu, vuonna 1910 osuuskauppa.
Ensimmäisen maailmasodan aikana osa kylän maita oli pakkolunastettu tykistön ampumarataa varten.


title: Rokoskoi

text: Vuonna 1926 kylässä oli 32 taloa, joissa asui 136 ihmistä (niistä 124 inkeriläistä). Vuosien 1927–1931 aikana, ampumaradan laajentuessa, kylän talot purettiin ja asukkaat siirrettiin muualle.


title: Werner Goldberg

text: Werner Goldberg (3. lokakuuta 1919 – 28. syyskuuta 2004) oli saksalainen, joka oli puoliksi juutalainen, tai natsien terminologiassa "Mischling", joka palveli lyhyesti sotilaana toisen maailmansodan aikana. Hänen kuvansa esiintyi "Berliner Tageblatt" -sanomalehdessä ”ideaalisena saksalaisena sotilaana”. Kuvaa käytettiin myöhemmin Wehrmachtin värväysjulisteissa.


title: Tulenteko

text: Tulenteko on tulen sytyttämistä jonkin menetelmän avulla. Yleisiä menetelmiä ovat olleet puisella tuliporalla hankaaminen, tuluksilla iskeminen, suurennuslasi, tulitikut, sytytin ja sähkö.


title: Tulenteko

text: Vanhoja ja uusia tulentekomenetelmiä harjoitellaan paljon partiossa.


title: Tulenteko

text: Ennen kuin ihminen oppi tekemään tulta itse, tulta saatiin esimerkiksi salaman aiheuttamista metsäpaloista. Tuli otettiin talteen ja liekkiä pidettiin yllä. Jos se sammui, kytyä suojeltiin ja liekki saatiin syttymään uudestaan syöttämällä kydylle sytykettä kuten tuohenpalasia tai tervalastuja sekä puhaltamalla siihen happea.


title: Tulenteko

text: Tulipora on varhainen tulentekotyökalu. Se on puukeppi, jonka kärkeä pyöritetään toista puukappaletta vastaan. Näin syntyy kitkaa, joka kuumentaa porattavan kolon ja kepin pään. Koloon syntynyt puujauhe alkaa kyteä, ja kydystä voi tehdä liekin lisäämällä sytykettä sen päälle ja puhaltamalla sille happea. Kun tuliporan ympärille kierretään lanka ja sen päistä vedetään, pora saadaan pyörimään nopeammin. Tällaisen tuliporan käyttöön tarvitaan kaksi ihmistä. Kun keppiin kierretty lanka kiinnitetään kaareen ja poraa painetaan alustaa vasten kivellä, pystyy yksi henkilö tekemään tulen.


title: Tulenteko

text: Tuli saadaan syntymään myös sahaamalla kovemmalla puulla pehmeämpää. Suomessa sahana on käytetty kuivaa koivua ja alustana vähätervaista keloa.


title: Tulenteko

text: Iskemällä kahta kappaletta kuten tuluksia toisiaan vasten saadaan synnytettyä kipinä, joka saa taulan kytemään. Tuluksina on käytetty usein runsashiilisestä teräksestä tauottua tulusrautaa sekä piikiveä tai kvartsia. Nykyisin retkeilijät käyttävät teollisesti valmistettuja magnesiumpuikkoja. Taula voidaan valmistaa monenlaisesta materiaalista. Suomessa taula on valmistettu usein taulakäävästä. Amerikoissa ja Keski-Euroopassa tuluksina käytettiin usein hiillettyä lumppua eli pellavakangasta.


title: Tulenteko

text: Piikiven säkenöintiä hyödynnettiin myös varhaisissa ampuma-aseissa, joita kutsuttiin piilukoiksi.


title: Tulenteko

text: Tulitikut keksittiin vuonna 1833.


title: Tulenteko

text: Sytyttimessä raapaisemalla syntyvä kipinä sytyttää sen säiliössä olevan kaasun.


title: Tulenteko

text: Tulen voi sytyttää kohdistamalla auringonsäteitä suurennuslasilla tai vastaavalla oikeanmuotoisella lasilla kuten vesipullolla.


title: Tulenteko

text: Tulimäntä on yksinkertainen väline, jossa polttoaine syttyy kokoonpuristetun ilman aiheuttamasta kuumuudesta.


title: Tulenteko

text: Vastuslangan saa hehkumaan kun sitä kuumennetaan sähköllä.


title: Tulenteko

text: Tulen voi saada aikaan sekoittamalla keskenään tiettyjä kemikaaleja, jolloin syntyy kemiallinen reaktio ja tapahtuu syttyminen.


title: Com Truise

text: Seth Haley, joka tunnetaan paremmin taiteilijanimeltään Com Truise (s. 1985), on yhdysvaltalainen elektronisen musiikin artisti Oneidasta, New Yorkista. Hän asuu nykyään Los Angelesissa, Kaliforniassa. Hänen taiteilijanimensä Com Truise on sananmuunnos yhdysvaltalaisen näyttelijän Tom Cruisen nimestä. Alun perin art directorina toiminut Com Truise julkaisi musiikkia aiemmin pseudonyymeillä Sarin Sunday, SYSTM ja Airliner.


title: Com Truise

text: Com Truisen synthwave-musiikki on saanut vaikutteita 1980-luvun musiikkityyleistä. Hän julkaisi esikois-EP:nsä "Cyanide Sisters" vuonna 2010 ja esikoisalbuminsa "Galactic Melt" vuonna 2011.


title: The Wonder Years (yhtye)

text: The Wonder Years on yhdysvaltalainen poprock-yhtye. Yhtye perustettiin vuonna 2005. Yhtye julkaisi debyyttikappaleensa vuonna 2013, ja ensimmäisen EP:nsä myöhemmin samana vuonna. Vuonna 2007 yhtye julkaisi omakustannealbumin, jonka jälkeen he saivat levytyssopimuksen No Sleep -yhtiölle. Toinen studioalbumi julkaistiin tammikuussa 2010. Julkaisun myötä he tekivät levytyssopimuksen suuremman yhtiön, Hopeless Recordsin kanssa, joka julkaisi heidän toisen albuminsa uudelleenpainoksena syyskuussa sisältäen neljä bonuskappaletta. Vuonna 2011 he julkaisivat kolmannen studioalbuminsa ja 2013 seuraavan. Seuraavana vuonna yhtyeen Dan Campbell julkaisi sooloalbumin projektinsa Aaron West & the Roaring Twenties kanssa. Vuonna 2015 The Wonder Years julkaisi viidennen studioalbuminsa.


title: Kauvatsan kahakka

text: Kauvatsan kahakka oli 31. tammikuuta 1918 käyty Suomen sisällissodan taistelu, joka syntyi kun Kokemäen ja Huittisten seudun suojeluskuntalaiset yrittivät vallata Kauvatsalla sijainneen venäläisen varuskunnan. Hyökkäys kuitenkin epäonnistui, ja lopulta suojeluskuntalaiset joutuivat vetäytymään Pohjois-Satakuntaan.


title: Kauvatsan kahakka

text: Suurin osa ensimmäisen maailmansodan aikana Satakuntaan sijoitetuista venäläisjoukoista oli poistunut jo syksyn 1917 aikana. Esimerkiksi Kokemäellä olleet 5 000 sotilasta jättivät pitäjän tammikuun 1918 alkuun mennessä, mutta pienempiä määriä sotilaita oli edelleen Kauvatsan lisäksi muun muassa Harjavallassa ja Nakkilassa. Kauvatsalla oli enimmillään noin 500 sotilasta, jotka olivat saapuneet paikkakunnalle elokuussa 1917, tarkoituksenaan suojata Tampere–Pori-rautatietä Saksan maihinnousun varalta. Joukot oli majoitettu rautatieaseman tuntumassa sijainneeseen työväentalo Rauhalaan ja sen lähistöllä olleeseen asuinrakennukseen sekä kirkonkylässä sijainneeseen kunnantaloon ja kahteen maalaistaloon. Sotilaiden määrä oli kuitenkin vähentynyt myös Kauvatsalla, niin että tammikuun 1918 heitä oli enää 150–200.


title: Kauvatsan kahakka

text: Sisällissodan sytyttyessä Satakunnan suojeluskunnilla ei ollut toimintaohjeita, mutta ne päättivät ryhtyä omatoimisesti Pohjanmaan kaltaiseen venäläisten varuskuntien valtaukseen, jonka tarkoituksena oli saada suojeluskunnille lisää aseita, ja toisaalta estää niiden joutuminen punaisten käsiin. Pohjanmaan varuskunnat oli riisuttu aseista kenraali C. G. E. Mannerheimin määräyksestä jo 28. tammikuuta, josta kuultuaan päättivät suojeluskunnat ryhtyä toimeen myös Satakunnassa. Tarkoitus oli aluksi vallata Kauvatsan varuskunta, ja sen jälkeen riisua aseista ainakin Harjavallassa toimiva tykkipatteri sekä Nakkilaan sijoitettu konekiväärikomppania.


title: Kauvatsan kahakka

text: Alkuperäisen suunnitelman mukaan kirkonkylässä ja asemanseudulla olleet venäläiset piti riisua aseista samanaikaisesti. Kirkonkylään tehtävän hyökkäyksen valmistelu annettiin Kiikan seudulla suojeluskuntia organisoineen entisen Venäjän armeijan luutnantin ja Nakkilan suojeluskunnan päällikön Gustaf Söderlundin tehtäväksi. Hänen piti Kauvatsan lisäksi kerätä miehiä ainakin Kiikoisista, Laviasta ja Porista, mutta joistain syystä Söderlund ei saanut tarvittavaa joukkoa kasaan, ja näin Kiikoisista kunnantalon kasarmille suunniteltu hyökkäys jäi toteutumatta.


title: Kauvatsan kahakka

text: Työväentalon kasarmille päätettiin hyökätä Kokemäellä ja Huittisissa koottujen osastojen voimin. Illalla 29. tammikuuta Kokemäen maamieskoululle kokoontui noin 80 suojeluskuntalaista, joita Kokemäen lisäksi oli saapunut Porista, Ulvilasta, Nakkilasta, Kiukaisista ja Eurasta. Joukkoa johtivat entinen Venäjän armeijan lentoluutnantti Valfrid Nykänen sekä myöhemmin Satakunnan suojeluskuntapiirin päälliköksi kohonnut maanviljelijä Wilho Ikonen Nakkilasta. Lauttakylään puolestaan kokoontui piirieläinlääkäri John Engdahlin johdolla noin 150 suojeluskuntalaisen joukko, jossa huittislaisten lisäksi oli Varsinais-Suomesta pohjoiseen valkoisten puolelle pyrkiviä miehiä.


title: Kauvatsan kahakka

text: Osastojen kokoontumispaikaksi sovittiin puolitoista kilometriä Kauvatsan rautatieaseman lounaispuolella sijaitseva Ahvenuksen kylä, jossa Huittisista saapunut luutnantti Aarne Kuurinmaa otti joukon komentoonsa. Paikalle kokoontui noin 60–70 miestä, joista ⅔ oli tullut Huittisista. Suojeluskuntalaiset olivat suurimmaksi osaksi aseistamattomia. Heillä oli yhden ilman jalustaa olleen konekiväärin lisäksi ainoastaan kymmenkunta Grafton-kivääriä, muutamia metsästyskiväärejä ja Mauser-pistooleja sekä muutama saksalainen käsikranaatti. Myös ammuksia oli vähän. Ennen operaation alkua suojeluskuntalaiset räjäyttivät Kokemäen rautatieaseman lähistöllä olleen rautatiesillan ja esittivät venäläisille uhkavaatimuksen aseiden luovuttamisesta. Vaatimus ei kuitenkaan tuottanut tulosta, jonka jälkeen hyökkäys päätettiin toteuttaa 31. tammikuuta vastaisena yönä.


title: Kauvatsan kahakka

text: Ahvenukselta liikkeelle lähteneet suojeluskuntalaiset jatkoivat Kauvatsanjoen jäätä pitkin joen ylittävän rautatiesillan alle, jossa osasto jakautui kahtia. Rannassa sijaitsi läheisen sahan lautatarha, jonka suojista luutnantti Kuurinmaan johtaman ryhmän oli tarkoitus edetä kasarmina toimineelle asuinrakennukselle ja yllättää venäläiset heittämällä käsikranaatteja ikkunoista sisälle. Luutnantti Nykäsen ryhmä puolestaan jatkoi radanvartta pitkin kohti rautatieasemaa varmistamaan hyökkäyksen sivustaa. Asemanseudulla oletettiin olevan jopa 200 venäläistä, mutta ilmeisesti heitä oli ainoastaan parikymmentä.


title: Kauvatsan kahakka

text: Aamuyöllä kello 03 käynnistynyt hyökkäys kuitenkin pysähtyi jo lautatarhan reunaan, kun vartiomies huomasi suojeluskuntalaiset ja suoritti hälytyksen. Venäläisten aloitettua tulituksen lähti Nykäsen osasto laukaukset kuultuaan takaisin kasarmille päin. Kuurinmaa luuli heidän olevan venäläisiä ja komensi aseettomat miehensä perääntymään joelle. Kun tulijoiden havaittiinkin olevan omia, piti hyökkäystä jatkaa konekivääritulen suojaamana, mutta merikapteeni Wäinö Rytin hoitama ase meni epäkuntoon jo parin laukauksen jälkeen. Kuurinmaa määräsi miehet perääntymään yksitellen takaisin Ahvenukseen, jonne viimeiset palasivat vasta aamun sarastaessa.


title: Kauvatsan kahakka

text: Suojeluskuntalaisista kaatui turkulainen teknikko Allan Fincke (s. 1894), ja myöhemmin venäläiset ilmeisesti surmasivat kuulustelujen jälkeen huittislaisen maanviljelijän Kalle Ailun (s. 1882). Toisen tiedon mukaan hänet olisi ampunut Rutunan kylästä kotoisin ollut Kauvatsan punakaartin jäsen. Ailu oli haavoittunuut jalkaansa ja piiloutunut lautatarhaan, josta venäläiset löysivät hänet. Ailun lisäksi vangiksi jäi ainakin yksi suojeluskuntalainen. Muutaman haavoittuneen joukossa oli myös luutnantti Kuurinmaa.


title: Kauvatsan kahakka

text: Kokemälle palanneet suojeluskuntalaiset päättivät välittömästi vetäytyä Pohjois-Satakuntaan Kankaanpäähän, jonne Huittisten suojeluskuntalaiset ja mukana olleet varsinaissuomaiset seurasivat 3.–4. helmikuuta. Tämän jälkeen Porin ja Tampereen punakaartit ottivat seudun haltuunsa, kun Satakunnan venäläinen sotaväki siirrettiin Tampereen ympäristöön. Kauvatsalla majailleet joukot poistuivat Lempäälään jo 3. helmikuuta. Kahakan lopputuloksella oli suuri merkitys sotatilanteen kehittymiselle Satakunnassa. Maakunnan eteläosat sekä Kokemäenjoen laakso jäivät nyt punaisten haltuun, ja suojeluskuntalaisten vetäytymisen myötä alueella vältyttiin enimmiltä taisteluilta. Toisaalta Pohjois-Satakuntaan vetäytyminen vahvisti siellä olleita valkoisten joukkoja, ja näin osaltaan esti punaisten etenemisen Satakunnan rintamalla Porin pohjoispuolelle.


title: Raksilan kauppakeskus

text: Raksilan kauppakeskus eli Raksilan marketit on Oulun keskustan suuralueella, Raksilan kaupunginosassa sijaitseva, kauppakeskittymä. Kolmen marketin keskittymä on rakennettu vuosina 1975–1976.


title: Raksilan kauppakeskus

text: Vuonna 2002 Raksilan marketit K-Citymarket, Prisma ja Euromarket nousivat yhteisellä päivittäistavaramyynnillä mitattuna Suomen suurimmaksi ruokakaupaksi ohittaen Helsingin Stockmannin 64,4 miljoonan euron päivittäistavaroiden yhteenlasketulla kokonaismyynnillä.


title: Raksilan kauppakeskus

text: Nykyiset kaupparakennukset on määrä purkaa vuoteen 2021 mennessä ja kauppakeskittymän paikalle on tulossa asuintaloja. K-Citymarket ja Prisma siirtyvät nykyisen marketalueen paikoitusalueelle, johon valmistuu uusi liikekeskus vuonna 2021. Liikekeskuksen pysäköintialue sijoittuu uuden liikekeskuksen alle.


title: Raksilan kauppakeskus

text: Prisman kiinteistössä toimii myös luontaistuotemyymälä. Entisen Euromarketin kiinteistössä toimii muun muassa Sale, Alko, Subway, apteekki, Ykkös Suutari ja löytötavaratoimisto.


title: Raksilan kauppakeskus

text: Tammikuussa 2019 lakkautetun, Hallituskadulla toimineen Oulun pääpostin postipalvelut siirtyivät K-Citymarketin tiloihin 28. tammikuuta 2019.


title: Raksilan kauppakeskus

text: Marketeista ensimmäisenä avasi E-liikkeeseen kuuluneen Oulun Osuuskaupan Eka-market (myöhemmin Euromarket), jonka avajaisia vietettiin 1. syyskuuta 1976. Sokos-market (myöhemmin Prisma) avattiin lokakuussa 1976. Rakennuksen rakensivät yhdessä Osuuskauppa Arina ja SOK. Arkkitehti Eila Mikkonen toimi rakennuksen pääsuunnittelijana. Viimeisenä valmistui Keskon Citymarket, jossa avajaiset olivat 1. joulukuuta 1976.


title: Raksilan kauppakeskus

text: Euromarket lopetti toimintansa Oulussa vuonna 2010. Arina osti kiinteistön ja liiketoiminnan, jolloin kiinteistön alakertaan avattiin S-market, joka muutettiin myöhemmin vuorokauden ympäri avoinna olevaksi Saleksi. Rakennuksen toisessa kerroksessa on ollut Euromarketin jälkeen urheiluliike ja nykyään siellä toimii Pohjois-Pohjanmaan löytötavaratoimisto.


title: Raksilan kauppakeskus

text:
Raksilan marketalueen uudistamisesta on keskusteltu ja suunniteltu jo pitkään. Vuonna 2010 oli suunnitelmissa neljä vaihtoehtoista suunnitelmaa marketalueen kehittämiseksi. Vaihtoehtoina oli muun muassa nykyisen kauppakeskittyän kehittäminen nykyiselle paikalle, Oulun Energia Areenan uudisrakentaminen kauppakeskittymän paikalle tai uuden kauppakeskuksen rakentaminen Oulun rautatieasemalta katsottuna radan toiselle puolelle, Ratakadun ja junaradan väliin, jossa sijaitsee Oulun linja-autoasema ja Matkahuollon toimipiste.
Vuonna 2017 saatiin yhteistoimintasopimus, jonka mukaan kauppakeskittymä korvataan uudella liikekeskuksella, joka sijoittuu marketien nykyiselle paikoitusalueelle, Kajaanintien ja Ratakadun varteen. Oulun yhdyskuntalautakunta hyväksyi suunnitelman 18. huhtikuuta 2017. Tavoitteen sopimukseksi on merkitty 2019–2021, jolloin uusi liikekeskus valmistuisi. Vuonna 2010 tapahtuneen liiketoimintakauppojen, jossa Osuukauppa Arina osti Suomen Lähikaupan Raksilan Euromarketin liiketoiminnan sekä kiinteistön myötä, Arina saa rakennettavasta liikekeskuksesta käyttöönsä kaksi kolmasosaa. Nykyisten marketien paikalle, Puu-Raksilan viereen tulee 20 000 kerrosneliötä asuntorakentamiseen.


title: Ženite se momci

text: Ženite se momci on pop-laulaja Jelena Karleuša’n toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1996 levymerkillä PGP-RTS ja Danijel estrada.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Joseph Ritter von Fraunhofer (6. maaliskuuta 1787 – 7. kesäkuuta 1826) oli baijerilainen optiikan tutkija ja linssien valmistaja. Hän valmisti optista lasia ja akromaattisia objektiiveja kaukoputkiin, keksi spektroskoopin ja havaitsi, että hilan avulla voidaan saada aikaan spektrejä. Hän myös löysi auringon spektristä nykyisin Fraunhoferin viivoina tunnetut tummat absorptioviivat ja tutki niitä.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Joseph Fraunhofer syntyi Straubingissa, Baijerin vaaliruhtinaskunnassa. Hänen isänsä oli lasimestari Franz Xaver Fraunhofer. Jäätyään orvoksi Fraunhofer meni vuonna 1799 Weichelberger -nimisen lasinhiojan ja peilintekijän oppipojaksi. Vuonna 1801 talo, jossa hän asui, romahti, ja hän oli vähällä menettää henkensä jäätyään kivi- ja tiilimurskan alle. Pelastustöitä valvoi vaaliruhtinas Maksimilian I Joosef, joka myös lahjoitti hänelle 18 dukaatin rahallisen avustuksen, josta osan hän käytti lasinhiontakoneen ostamiseen, kun taas loput rahat tekivät hänelle mahdolliseksi pitää puoli vuotta vapaata Weichelbergin alaisuudesta.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Onnettomuuden tapahtuessa paikalla oli myös Joseph Utzschneider, joka hänkin ryhtyi auttamaan Fraunhoferia. Vaaliruhtinaalta saamansa avustuksen ja Utzschneiderin antaman tuen turvin Fraunhofer saattoi jatkaa opintojaan samaan aikaan käytännöllisten harjoitustensa kanssa. Vuonna 1806 Utzchneider ja Georg von Reichenbach kutsuivat hänet oppilaakseen ottivat Fraunhoferin oppilaakseen matemaattis-tekniseen oppilaitokseensa. Siellä hän harjoitteli hienon optisen lasin valmistusta ja keksi täsmällisiä menetelmiä valon dispersion mittaamiseksi.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Samassa oppilaitoksessa hän myös tutustui Pierre Louis Guinandiin, sveitsiläiseen lasiteknikkoon, joka Utzschneiderin toimeksiannosta antoi Fraunhoferille opetusta lasin tekemisessä. Vuonna 1809 Optisen Instituutin mekaaninen osa oli pääasiassa Fraunhoferin johdossa, ja samana Fraunhoferista tuli yksi yhtiön jäsenistä. Vuonna 1814 Guinand ja myös Reichenbach erosivat yhtiöstä. Guinadista tuli myöhemmin Fraunhoferin yhtiötoveri, ja yhtiön nimi muutettiin muotoon "Utzschneider-und-Fraunhofer". Vuonna 1818 Fraunhoferista tuli Optisen instituutin johtaja.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Fraunhofer oli aikansa taitavin optisten laitteiden valmistaja. Hänen kehittämiensä hienojen optisten laitteiden ansiosta Baijeri syrjäytti Englannin tämän asemasta optisen teollisuuden tärkeimpänä keskuksena. Edes Michael Faraday kaltaisineen ei kyennyt tuottamaan lasia, joka olisi vetänyt vertoja Fraunhoferin lasille.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Loistavan uransa ansioista Fraunhofer sai Erlangenin yliopistolta kunniatohtorin arvon vuonna 1822. Vuonna 1824 Baijerin kuningas Maksimilian I Joosef nimitti hänet nimitti hänet Baijerin kruunun ansioritarikunnan ritariksi, jolloin hän samalla sai myös henkilökohtaisen aatelisarvon ja hänen nimeensä lisättiin arvonimi "Ritter von". Samana vuonna hänen nimitettiin myös Münchenin kunniakansalaiseksi.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Fraunhofer kuoli tuberkuloosiin 39 vuoden ikäisenä 7. kesäkuuta 1826.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Fraunhoferin aikana yksi käytännöllisen optiikan vaikeimmista tehtävistä oli objektiivien hiominen siten, että niiden pinnat olivat pallopinnan osia. Fraunhofer keksi koneen, joka teki pinnan oikean muotoiseksi tarkemmin kuin vanhastaan käytetty hionta. Hän kehitti muitakin hiomakoneita ja keksi monia parannuksia erilaisten optisissa laitteissa käytettyjen lasien valmistukseen, mitä hän aina piti erilaisten virheiden ja epäsäännöllisyyksie vaivaamana.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Vuonna 1811 hän rakensi uudenlaisen sulatusuunin, ja käyttäessään sitä toisen kerran sulattaen yli 100 kg lasia hän huomasi, että hän pystyi tuottamaan piilasia, jolla oli sama taitekerroin, ottipa hän sen uunin pohjalta tai sen pinnalta. Hän totesi, että sekä englantilaisessa kruunulasissa että saksalaisessa pöytälasissa oli valmistusvirheitä, joilla oli taipumus saada aikaan valon epäsäännöllistä taittumista. Paksummissa ja suuremmissa laseissa sellaisia vikoja saattoi olla vielä enemmän, minkän vuoksi tällainen lasi ei kelvannut suurten kaukoputkien objektiivien valmistukeen. Siksi Fraunhofer valmisti omaa kruunulasiaan.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Siihen aikaan oletettiin, että annetun väliaineen valontaittokyvyn tarkkaa määrittämistä ja valonsäteiden eri värien erottamista toisistaan rajoitti se seikka, että spektrin eri väreillä ei ollut tarkkoja rajoja, mikä vaikeutti taittumiskulman tarkkaa mittausta. Asian selvittämiseksi Fraunhofer suoritti sarjan kokeita keinotekoisesti aikaansaadulla monokromaattisella valolla, mutta sellaista ei lähtenyt mistään tunnetusta valonlähteestä, hän käytti lamppujen ohella myös prismoja erottaamaan eri värit toisistaan.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Niinpä vuonna 1814 Fraunhofer keksi spektroskoopin. Kokeidensa aikana hän löysi tulen liekin valosta kiinteän, oranssin valon alueella olevan spektriviivan. Sitä hän saattoi myöhemmin käyttää määrittäessään eri aineiden absoluuttiset taitekertoimet. Tutkiessaan, löytysikö sama oranssi viiva myös Auringon valon spektristä, hän löysi siitä sen sijaan 574 tummaa viivaa. Niistä selvimmin näkyville hän antoi kirjaintunnukset, joita edelleen käytetään. Hän myös pani merkille, että yksi niistä, juova D, vastasi samaa aallonpituutta kuin hänen tulenliekin spetrissään havaitsema viiva; nykyisin tämän viivan tiedetään aiheutuvan natriumista. Hän ei kuitenkaan tutkinut asiaa tarkemmin. Nykyisin absorptioviivoja tunnetaan useita miljoonia.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Fraunhoferin kunniaksi näitä Auringon spektrin tummia viivoja nimitetetään Fraunhoferin viivoiksi. Muutamat silmiinpistävimmät niistä kuitenkin jo ennen häntä löytänyt William Hyde Wollaston vuonna 1802, mutta Fraunhofer havaitsi niitä olevan paljon enemmän kuin Wollaston oli löytänyt. Gustav Kirchhoff ja Robert Bunsen osoittivat vuonna 1859, että nämä tummat viivat aiheutuvat valon absorboitumisestasta kaasussa oleviin alkuaineisiin.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Vuonna 1821 Fraunhofer kehitti myös entistä paremman optisen hilan. Hilan periaatteen oli keksinyt tähtitieteilijä James Gregory, ja ensimmäisen keinotekoisen optisen hilan oli valmistanut yhdysvaltalainen tähtitieteilijä David Dittenhouse vuonna 1785. Hilan avulla Fraunhofer löysi vuonna 1824 viisi tummaa viivaa myös tähtien valon spektristä. Hän havaitsi, että eri tähtien valossa olevat spektriviivat poikkesivat voimakkuudeltaan sekä toisistaan että Auringon spektristä, ja täten hän pani alulle tähtitieteellisen spektroskopian.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Fraunhofer mittasi myös ensimmäisenä valon aallonpituuden hilassa tapahtuvan valon taipumisen avulla.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Eniten Fraunhoferia kuitenkin kiinnosti yhä käytännöllinen optiikka. Kerran hän totesikin: "Koska aikaa ei ollut tarpeeksi, saatoin kaikissa kokeissani kiinnittää huomiota vain niihin seikkoihin, joilla näytti olevan merkitystä käytännöllisen optiikan kannalta."


title: Joseph von Fraunhofer

text: Fraunhoferin mukaan on saanut nimensä Fraunhofer-instituutti, saksalainen sovelletun tekniikan tutkimusyhteisö.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Fraunhofer valmisti yritykselleen erilaisia optisia laitteita. Niitä olivat F. G. W. Struven käyttämä Dorpat-refraktori, joka vuonna 1824 toimitettiin Tarton yliopiston observatoriolle, sekä Besselille toimitettu heliometri, joita molempia käytettiin aineiston keräämiseen tähtien parallaksin mittaamista varten. Fraunhoferin seuraajat Merz ja Mahler valmistivat Berliinin observatoriolle kaukoputken, jolla vahvistettiin planeetta Neptunuksen olemassaolo. Mahdollisesti viimeinen Fraunhoferin valmistama kaukoputken objektiivi asennettiin Edinburghin kaupungin observatorion ohikulkukoneeseen, jonka muutoin rakensi valmiiksi hampurilainen Johann Georg Repsold Fraunhoferin kuoleman jälkeen.


title: Joseph von Fraunhofer

text: Fraunhofer paransi myös kaukoputkien ekvatoriaalista pystytystä, tukevuutta ja suuntatarkkuutta sekä otti käyttöön vuorokautisesta liikkeestä huolehtivan kellokoneiston.


title: Amazon Video

text: Amazon Video on yhdysvaltalainen tilausvideopalvelu, joka tarjoaa elokuvia ja televisiosarjoja suoratoistona. Sen omistaa Amazon.


title: Amazon Video

text: Amazon Video toimii erilaisilla laitteilla ja sovelluksilla, kuten älytelevisioilla, Androidilla, PC:llä, Macilla, Playstation 3:lla, PlayStation 4:lla, Xbox 360:lla ja Xbox Onella. Se on saatavilla maailmanlaajuisesti.


title: Amazon Video

text: Amazon Video tarjoaa yksinoikeudella Jeremy Clarksonin, James Mayn ja Richard Hammondin auto-ohjelman The Grand Tourin.


title: Amazon Video

text: Suomessa Amazon Video aloitti joulukuussa 2016, jolloin palvelun hinta oli ensimmäiset kuusi kuukautta 2,99 euroa ja sen jälkeen 5,99 euroa kuussa. Palveluun ei ainakaan aluksi tehty suomenkielisiä tekstityksiä.


title: Leyte

text: Leyte on saari Visayasin saariryhmässä Filippiineillä. Saarella asuu yli kaksi miljoonaa ihmistä. Saari jakautuu paikallishallinnollisesti Leyten ja Southern Leyten provinsseihin. Suurin kaupunki, Tacloban, sijaitsee saaren pohjoisosassa. Yli kahden kilometrin pituinen San Juanicon silta yhdistää Leyten viereiseen Samarin saareen. Silta on osa Pan-Philippine-valtatietä.


title: Emerson Palmieri

text: Emerson Palmieri dos Santos (s. 3. elokuuta 1994 Santos) on brasilialaissyntyinen italialainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Chelseaa ja on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.


title: Kosovon demokraattinen liitto

text: Kosovon demokraattinen liitto (albaniaksi: Lidhja Demokratike e Kosovës, LDK) on kosovolainen keskusta-oikeistolainen puolue.


title: Kosovon demokraattinen liitto

text: Demokraattinen liitto kannattaa Kosovon hakeutumista Euroopan unionin sekä sotilasliitto Naton jäseneksi, valtion omaisuuden yksityistämistä ja neuvotteluja Serbian kanssa.


title: Kosovon demokraattinen liitto

text: Vuonna 1989 perustettu Kosovon demokraattinen liitto on Kosovon vanhin puolue. Puolueen perustivat Kosovon itsenäisyyttä ajanut ja pasifismia kannattanut Ibrahim Rugova ja hänen tuttavansa. Jugoslavian viranomaiset kielsivät puolueen. 1990-luvulla LDK kehotti boikotoimaan etnisten albaanien väestölaskentaa ja järjesti vuonna 1992 äänestyksen siitä, pitäisikö Kosovon saada itsemääräämisoikeus. 87 % äänestykseen osallistuneista albaaneista äänesti itsemääräämisoikeuden puolesta.


title: Kosovon demokraattinen liitto

text: Rugova, puolueen ehdokas Kosovon presidentiksi, voitti vaalit ja toimi presidenttinä 2002–2006, kunnes kuoli keuhkosyöpään. Rugovan kuoleman jälkeen puolue jakaantui, kun Nexhat Dacin johtama Dardanian demokraattinen liitto (LDD) erosi siitä. LDK:n puheenjohtajaksi valittiin Fatmir Sejdiu, joka toimi Kosovon presidenttinä vuosina 2006–2010.


title: Kosovon demokraattinen liitto

text: Vuoden 2007 vaaleissa puolue tuli toiseksi saaden 27 paikkaa. Se tuli mukaan hallitukseen Demokraattisen puolueen kanssa.


title: Kosovon demokraattinen liitto

text: Kansainvälisesti tunnustetun itsenäistymisen jälkeisissä parlamenttivaaleissa vuonna 2010 LDK sai alustavien tulosten mukaan 23,6 % äänistä ollen toiseksi suurin puolue Demokraattisen puolueen jälkeen. Äänestysprosentti jäi epäkansanvaltaisesti kuitenkin 47,8 prosenttiin ja vakavaa vaalivilppiä epäiltiin kahdessa maakunnassa.


title: Kosovon demokraattinen liitto

text: Lokakuussa 2009 hallituskumppanien Demokraattisen liiton ja Demokraattisen puolueen välit kiristyivät, osin Prištinan pormestarikampanjan takia ja koska Demokraattinen liitto liittoutui paikallistasolla muiden puoluieden kanssa.


title: Kosovon demokraattinen liitto

text: Kesäkuun 2014 parlamenttivaalien jälkeen LDK ja Demokraattinen puolue muodostivat liittouman muutaman pienemmän puoleen kanssa, jotta saivat kokoon enemmistöhallituksen. Elokuussa 2015 hallitus allekirjoitti Serbian kanssa sopimuksen, joka antaisi Kosovon syrjitylle etniselle serbivähemmistölle lisää valtaa. Lokakuussa 2015 hallitus allekirjoitti Euroopan unionin ja Kosovon välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, joka oli ehtona suuremmalle yhteistyölle EU:n kanssa. Oppositio arvosteli eniten sopimukseen sisältyvää ehtoa, että Kosovo tekisi tiiviimpää yhteistyötä Serbian kanssa. Maaliskuuhun 2016 mennessä oppositio oli heittänyt vastalauseena parlamenttisaliin yhdeksän kertaa kyynelkaasua. Opposition kannattajat järjestivät mielenosoituksia. Osa kannattajista heitti mielenosoituksissa kivenmurikoita ja polttopulloja.


title: Työeläkelaitos

text: Työeläkelaitos kerää eläkemaksuja, hoitaa rahastoja ja myöntää ja maksaa eläkkeitä. Työnantaja tai yrittäjä voivat ottaa työeläkevakuutuksen haluamastaan eläkelaitoksesta. Työeläkelaitoksia ovat työeläkeyhtiöt, erityiseläkelaitokset, eläkesäätiöt ja -kassat ja julkisilla aloilla Keva. Suomalaisia työeläkelaitoksia sitoo yhteisvastuu, eli ansaitut eläkkeet maksetaan aina, vaikka työeläkelaitos menisi konkurssiin.


title: Casa del Fascio (Como)

text: Casa del Fascio on Comon kaupungissa Italiassa sijaitseva entinen Kansallisen fasistipuolueen paikallinen päämaja, Casa del Fascio.