title: Figaleia

text: Kaupungin agora sijaitsi nykyisen kylän Stavroúlissa. Sen laidalla oli pitkä stoa eli pylväshalli. Agoralla oli Hermeen ja Arrhikhionin patsaat. Viimeksi mainittu on todennäköisesti sama kuros-veistos, joka löydettiin vuonna 1890 ja on nykyisin Olympian arkeologisessa museossa.


title: Figaleia

text: Hautausmaat sijaitsivat kaupungin länsipuolella. Kukkuloilta on löydetty useita kallioon kaiverrettuja kammiohautoja, joista osassa on ollut temppelinkaltainen julkisivu. Niitä rakennettiin erityisesti 200-luvulla eaa. Noin 12 stadioninmitan päässä kaupungista oli kuumat lähteet ja kylpylä. Bassai ja sen Apollon Epikurioksen temppeli sijaitsivat Kotilion-vuorella noin seitsemän kilometriä koilliseen Figaleiasta.


title: Second Nature Security

text: Second Nature Security Oy (2NS Oy) on eettistä hakkerointia, tietoturva-aukkojen etsintää ja tietoturva-auditointien tekoa liiketoimintana hyödyntävä suomalainen tietoturva-alan yritys.


title: Second Nature Security

text: Toiminta alkoi vuonna 2005 osana Louhi Net Oy:tä. Itsenäisenä yhtiönä 2NS on toiminut vuodesta 2010, kun perustajat Mika Holmberg, Marcus Westren-Doll ja Juho Ranta lähtivät kehittämään Louhi Netistä irrotettua tietoturvaliiketoimintaa itsenäisenä yrityksenä.


title: Second Nature Security

text: Second Nature Security on ollut mukana VTT:n koordinoimassa Euroopan Celtic-Plus-ohjelman SASER (Safe and Secure European Routing) -hankkeessa yhdessä EXFOn, MPY Palvelut Oyj:n ja Intel Securityn kanssa.Projektissa kehitettiin VTT:n Cyber War Room -testaus- ja -harjoitusympäristöä sekä uusia havainnointi- ja suojaratkaisuja digitaalisen kaupankäynnin uhkia vastaan.


title: Second Nature Security

text: 2NS on Tietoturva ry:n, Ohjelmistoyrittäjät ry:n, FISC ry:n ja Ryhmittymä Atraimen jäsen.


title: Fleius

text: Fleius ( tai "Fleious", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Argoliin maakunnassa Peloponnesoksen niemimaan koillisosassa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Neméan kunnassa noin kolme kilometriä luoteeseen nykyisestä Neméan kaupungista.


title: Fleius

text: Fleiuksen kaupunki sijaitsi Nemean pienen vuorten ympäröimän tasangon laidalla. Alue luettiin antiikin aikana osaksi Argolista, mutta nykyisin se on Korinthiaa. Sen akropolis eli yläkaupunki oli pitkällä länteen päin laskevalla kukkukalla, joka tunnettiin nimellä Arantinos. Tasangolla virtaa Asopos-joki ja sen etelälaidalla kohoaa Karnateas (nyk. Polýfengo) -vuori. Fleiuksen kaupunkivaltion alueen pohjoispuolella sijaitsi Sikyonia, itäpuolella Kleonai, eteläpuolella Argolis ja länsipuolella Arkadia. Seutu tunnettiin antiikin aikana hyvänä alueena viininviljelyyn.


title: Fleius

text: Alueen aikaisempi keskus oli Araithyrean kaupunki, joka tunnetaan myös nimellä Arantia. Se sijaitsi oletettavasti Karnateas-vuorella. Kaupunki kuitenkin hylättiin, ja asukkaat perustivat Fleiuksen noin 30 stadioninmitan päähän. Uuden kaupungin nimen sanottiin tulleen Fleiaksesta, joka oli Keisoksen poika ja Temenoksen pojanpoika.


title: Fleius

text: Myöhemmin Fleiuksen valtasivat Sikyonista tulleet doorilaiset. Osa alkuperäisistä asukkaista muutti Samokselle ja osa Klazomenaihin. Kaupungin hallinto oli välillä aristokraattinen ja välillä sitä hallitsivat tyrannit. Fleius osallistui persialaissottiin lähettämällä 200 sotilasta Thermopylain taisteluun ja sotilasta Plataiain taisteluun. Peloponnesolaissodassa kaupunki oli Spartan puolella ja Argoksen vihollinen. Noin vuoteen 393 eaa. mennessä kaupungin hallinto oli ilmeisesti muuttunut demokraattisemmaksi, ja aristokraatit ajettiin maapakoon. Kaupunki pysyi kuitenkin liitossa Spartan kanssa, ja joutui heikennyttyään hyväksymään kaupunkiin spartalaisen varuskunnan.


title: Fleius

text: Myöhemmin noin vuonna 383 eaa. maanpakolaiset palasivat Spartan avustuksella. Tämä johti kaupungissa sisäisiin ristiriitoihin, jolloin Sparta piiritti kaupungin vuonna 380 eaa. Seuraavana vuonna, vuoden ja kahdeksan kuukauden piirityksen jälkeen, fleiuslaiset joutuivat antautumaan, ja Spartan joukkoja johtanut Agesilaos saneli uuden perustuslain. Kaupunkiin nimitettiin nyt 100 miehen neuvosto, josta puolet oli maanpaosta palanneita ja puolet piiritettyjä. Tämän jälkeen kaupunki pysyi uskollisena Spartalle Thebaa vastaan käydyissä sodissa.


title: Fleius

text: Vuonna 368 eaa. demokraatit saivat arkadialaisten ja elisläisten armeijat, jotka olivat ohikulkumatkalla Isthmokselle, auttamaan itseään nousemaan takaisin valtaan. Yritys kuitenkin epäonnistui. Theba hyökkäsi kaupunkiin Sikyonin avustuksella vuonna 367 eaa., mutta fleiuslaiset torjuivat myös tämän hyökkäyksen. Hellenistisellä kaudella kaupunkia hallitsivat jälleen tyrannit, kunnes kaupunki liittyi Akhaian liittoon viimeisen tyrannin Kleonymoksen siirryttyä vapaaehtoisesti sivuun.


title: Fleius

text: Fleiuksesta olivat kotoisin muun muassa satyyrinäytelmien kehittäjänä pidetty näytelmäkirjailija Pratinas sekä filosofit Timon, Asklepiades ja Aksiothea.


title: Fleius

text: Fleiuksen kaivauksia on suorittanut American School of Classical Studies at Athens eli Yhdysvaltain arkeologinen koulu muun muassa vuosina 1924 ja 1970–1973.


title: Fleius

text: Pausaniaan kuvauksen mukaan Fleiuksen akropoliilla oli Hebelle tai Ganymedalle omistettu temppeli sekä Demeterille omistettu temppeli. Alempana sijaitsi Asklepioksen temppeli, teatteri, toinen Demeterin temppeli sekä agora julkisine rakennuksineen.


title: Fleius

text: Fleiuksen paikalla on säilynyt lähinnä rakennusten perustuksia. Muun muassa teatteri on kaivettu esille. Kukkulalla oleva pieni Neitsyt Marian kirkko ("Panagía Rachiótissa") on mahdollisesti rakennettu Asklepioksen temppelin paikalle.


title: Gortys (Arkadia)

text: Gortys (, myös "Gortyna", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Megalópolin kunnassa kaupungista nimensä saaneen Górtynan kunnallisyksikön alueella.


title: Gortys (Arkadia)

text: Gortys sijaitsi Arkadian Kynurian alueella Peloponnesoksen niemimaan keskiosissa, noin seitsemän kilometriä luoteeseen nykyisestä Ellinikón kylästä. Kaupunki oli rakennettu Alfeioksen sivujokiin kuuluvan Gortynios- eli Lusios-joen (nyk. Loúsios) länsipuolelle. Kaupungissa oli korkea akropolis eli linnavuori.


title: Gortys (Arkadia)

text: Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin perustajaksi esitettiin Gortys, joka oli Stymfaloksen poika. Kaupungin historiasta tiedetään melko vähän. Gortys taantui Megalopoliin perustamisen jälkeen vuonna 371 eaa., kun suurin osa asukkaista siirrettiin uuteen kaupunkiin. 200-luvulla eaa. Gortys kuului Akhaian liittoon. Vuonna 217 eaa. sen valtasivat sodassa Euripidaan joukot. Tuohon aikaan sen tiedetään olleen Thelpusan kaupungin alaisuudessa. Pausanias kuvaa 100-luvulla jaa. paikan olleen hänen aikanaan lähinnä kylä ennemmin kuin kaupunki.


title: Gortys (Arkadia)

text: Alueen arkeologiset kaivaukset on suorittanut École française d’Athènes eli Ranskan arkeologinen koulu vuosina 1947–1948 ja 1950–1952.


title: Gortys (Arkadia)

text: Gortyksen akropolis eli linnavuori sijaitsi joen varrella. Se jakaantui kahteen osaan, pohjoisempaan varsinaiseen akropoliihin sekä eteläiseen linnoitukseen, jotka ovat ilmeisesti olleet olemassa eri aikoina. Akropoliin pituus luoteis-kaakkoissuunnassa on noin 425 metriä ja leveys noin 100–60 metriä. Sen alueella on säilynyt jäänteitä muureista ja kolmesta portista sekä viidestä pyöreästä tornista. Muurit ovat pääosin 300- ja 200-luvuilta eaa. Eteläisemmän linnoituksen tornit olivat suorakulmaisia. Linnoitus rakennettiin oletettavasti 200-luvulla eaa., ja siihen saatettiin käyttää aikaisemman akropoliin muurien kiviä.


title: Gortys (Arkadia)

text: Gortyksen tunnetuin rakennus oli Asklepiokselle omistettu temppeli. Se sijaitsi akropoliin pohjoispuolella samoin joen varrella. Se oli rakennettu 300-luvulla eaa. Temppeli edusti doorilaista tyyliä ja oli rakennettu Pentelikon-vuoren marmorista. Temppelin koko oli noin 23,6 x 13,2 metriä, ja siinä oli pronaos sekä naos eli cella. Naoksessa oli Skopaan veistämät Asklepioksen ja Hygieian kulttikuvat.


title: Gortys (Arkadia)

text: Temppelin lähellä ovat toisen, pienemmän temppelin sekä kylpylän rauniot. Kylpylässä oli hypokaustit ja suuri allas, ja se oli myös rakennettu 300-luvulla eaa. Hypokaustit lisättiin 200-luvun eaa. alkupuolella. Alueella on jäänteitä myös porteista, muureista, taloista ja vartiotornista.


title: Gortys (Arkadia)

text: Lounaaseen eteläisestä linnoituksesta sijaitsi toinen Asklepiokselle omistettu pyhäkkö. Siihen kuului 400- tai 300-luvulla eaa. rakennettu temppeli, jonka koko oli noin 27,1 x 13,5 metriä, sekä toinen kylpylä. Asklepioksen temppeleistä ja kylpylöistä päätellen alueella on ollut jonkinlainen parantola.


title: Halieis

text: Halieis (, myös "Halia",  tai "Halike", , "Halikē") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Argoliin alueella Kreikassa. Se sijaitsi noin 2,5 kilometriä etelään nykyisestä Portochélin kylästä.


title: Halieis

text: Halieisin paikka on ollut asuttu viimeistään protogeometrisella kaudella. Kaupunki, jonka nimi tarkoittaa ”kalastajia”, on linnoitettu 600-luvulla eaa. Halieis oli aina melko pieni kaupunki, eikä näytellyt historiassa kovin merkittävää osaa. Sitä ei mainita persialaissotien yhteydessä. Halieis tarjosi turvapaikan Tirynsin asukkaille sen jälkeen, kun Argos oli tuhonnut kyseisen kaupungin vuonna 469 eaa. Tämä kasvatti kaupungin kokoa huomattavasti.


title: Halieis

text: Ateena yritti vallata Halieisin vuonna 460 eaa. mutta yritys epäonnistui. Sparta valtasi kaupungin vuonna 431 eaa. Ateenalaiset jatkoivat hyökkäyksiä alueelle peloponnesolaissodan aikana, ja nämä saivat akropoliin ja sataman käyttöönsä sopimuksella vuonna 424/423 eaa. Peloponnesolaissodan jälkeen kaupunki oli Spartan liittolainen ainakin vuoteen 370/369 eaa. 300-luvulla eaa. kaupunki löi omaa rahaa nimellä "Tirynthioi".


title: Halieis

text: Kaupunki hylättiin suureksi osaksi hellenistisen kauden alkupuolella 300-luvun eaa. lopussa tai 200-luvun eaa. alussa, joskin roomalaisella kaudella paikalla vaikuttaa olleen ainakin pienimuotoista asutusta.


title: Halieis

text: Kaupungin arkeologiset kaivaukset suoritti American School of Classical Studies at Athens eli Yhdysvaltain arkeologinen koulu, toteuttajana Pennsylvanian yliopisto vuosina 1962 ja 1965–1968 sekä Indianan yliopisto vuosina 1970–1974. Nykyisen Portochélin (myös Pórto Chéli) kylän nimi perustuu mahdollisesti Halieisin nimeen.


title: Halieis

text: Halieis sijaitsi Portochélinlahden etelärannalla lähellä Argoliin niemimaan eteläistä kärkeä. Sen akropolis eli yläkaupunki oli kukkulalla. Siellä oli temppeli, jonka kohdetta ei tunneta. Alakaupunki sijaitsi alun perin rannalla ja rinteellä kukkulan luoteispuolella, mutta suuri osa siitä on nykyisin meren pohjassa. Kaupungilla ja akropoliilla oli alun perin erilliset muurit. Kaupungin laajetessa 400-luvulla eaa. sen muureja laajennettiin niin, että ne sulkivat sisäänsä myös akropoliin. Tuolloin muurien kokonaispituus oli noin 1,9 kilometriä, ja ne ympäröivät alueen, jonka leveys itä-länsisuunnassa oli noin 700 metriä ja pohjois-eteläsuunnassa noin 380 metriä. Muurien paksuus oli noin 2,5 metriä ja niissä oli suorakulmaisia ja pyöreitä torneja sekä ainakin neljä porttia. Muurien sisäpuolella oli pieni sotasatama.


title: Halieis

text: Varsinainen kaupunki oli rakennettu noudattamaan Hippodamoksen mallin mukaista ruutuasemakaavaa. Noin 500 metriä kaupungista koilliseen oli Apollonille omistettu pyhäkkö, johon kuuluivat temppeli, alttari ja stadion. Temppeli oli rakennettu viimeistään noin 675 eaa. ja se tuhoutui 400-luvulla eaa. Stadion oli käytössä kaupungin historian lopulle saakka. Nykyisin myös pyhäkön alue on meren pohjassa noin kahden metrin syvyydessä.


title: Halieis

text: Kaupungin alueelta tehdyt esinelöydöt ovat Náfplion arkeologisessa museossa.


title: O’Reilly Media

text:
O’Reilly Media (aiemmin O'Reilly & Associates) on yhdysvaltalainen Tim O’Reillyn perustama mediayhtiö. Yhtiö on tullut tunnetuksi tietotekniikkaan liittyvien kirjojen kustantajana, joiden kannessa on usein puupiirros jostakin eläimestä.
Tim O'Reilly aloitti myös ensimmäisen kaupallisen verkkosivun Global Network Navigator (GNN), jonka AOL osti myöhemmin.


title: O’Reilly Media

text: Kirja "Whole Internet User's Guide and Catalog" (Ed Krol, 1992) on valittu yhdeksi vuosisadan merkittävimmistä kirjoista.


title: Hermione (kaupunki)

text: Hermione () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Argoliin maakunnassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Ermiónin kaupungin paikalla.


title: Hermione (kaupunki)

text: Hermione sijaitsi pienellä niemellä Argoliin itärannikolla. Kaupungin länsipuolella oli tasankoa, joka oli hyvää maanviljelysaluetta. Kaupunkivaltion alueeseen kuuluivat myös kaupungin edustalla sijainnut Aperopian (nyk. Dokós) saari ja alun perin myös Hydrean (nyk. Hydra/Ýdra) saari. Hermionen pohjoispuolella sijaitsi Troizenin kaupunkivaltion alue ja eteläpuolella Halieisin kaupunkivaltion alue.


title: Hermione (kaupunki)

text: Hermionen lähellä, antiikin aikaisen kaupungin länsipuolella, on ollut asutuspaikka viimeistään mykeneläisellä kaudella. Kreikkalaisessa mytologiassa alue kuului Diomedeen vallassa olleisiin alueisiin. Varhaisin maininta kaupungista on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa sen kerrotaan olleen yksi Argoliin kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan.


title: Hermione (kaupunki)

text: Hermione kuului Kalaurian amfiktyoniliittoon. Kaupungista oli kotoisin muun muassa 500-luvulla eaa. elänyt lyyrinen runoilija Lasos. Herodotos kertoo, että hermionelaiset myivät Hydrean Samokselta paenneille, tyranni Polykrateen valtaa vastustaneille kapinallisille.


title: Hermione (kaupunki)

text: Hermione osallistui persialaissotiin lähettämällä kolme laivaa Salamiin taisteluun ja 300 miestä Plataiain taisteluun. Peloponnesolaissodassa kaupunki kuului Spartan johtamaan peloponnesolaisliittoon. Tämän vuoksi ateenalaiset tuhosivat kaupungin vuonna 430 eaa. Liitto Spartan kanssa kesti vielä 300-luvun eaa., mutta vuonna 229 eaa. Hermione pakotettiin mukaan Akhaian liittoon. Kaupunki oli suureksi osaksi hylätty 100-luvulla jaa.


title: Hermione (kaupunki)

text: Hermionen kaupungin alkuperäinen paikka oli niemen kärjessä. Myöhemmän antiikin aikana kaupunki oli siirretty lännemmäksi suurin piirtein nykyisen kaupungin paikalle, lähelle niemen länsipuolella olevaa pitkänomaista kukkulaa, jonka nimi oli Pron. Se toimi kaupungin uutena akropoliina. Kaupungissa oli kaksi satamaa kaupungin niemen kummallakin puolella. Kaupunki oli ainakin niemen itäosassa ympäröity muurilla, josta on säilynyt joitakin osia.


title: Hermione (kaupunki)

text: Niemessä sijaitsi Poseidonille omistettu temppeli, joka oli rakennettu 500-luvun eaa. lopulla tai 400-luvun eaa. alussa. Sen perustukset ovat näkyvissä. Kaupungissa tiedetään olleen myös Athenelle omistettu temppeli, sekä Demeter Khthonialle omistettu temppeli, jonka oletetaan sijainneen nykyisen Pyhien arkkienkelten ("Ágioi Taxiárches") kirkon tienoilla. Pron-kukkulan pohjoispuolelta on löydetty roomalaisaikaisen akveduktin jäänteitä.


title: Hyrtakina

text: Hyrtakina (, joskus myös "Artakina", , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Kántanos-Sélinon kunnassa lähellä Platanéksen ja Pappadianán kyliä.


title: Hyrtakina

text: Hyrtakinan asutus syntyi viimeistään arkaaisella kaudella ja se kukoisti erityisesti hellenistisellä kaudella. 200-luvulla eaa. kaupunki oli osa vuoriston kaupunkivaltioiden liittoa, johon kuuluivat myös Elyros, Lissos, Poikilassos, Syia ja Tarrha. Hyrtakinan tiedetään lyöneen omaa rahaa. Roomalaisella kaudella kaupunki taantui.


title: Hyrtakina

text: Hyrtakinan arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1939 Vasíleios Theofaneídiksen johdolla.


title: Hyrtakina

text: Hyrtakinan akropolis eli linnavuori sijaitsi nykyisin nimellä Kastrí tunnetulla kukkulalla. Kaupungin merkittävimpiin löytöihin lukeutuvat Panille omistetun ulkoilmapyhäkön jäänteet. Pyhäkkö oli rakennettu hellenistisellä kaudella tai varhaisella roomalaisella kaudella. Sen koko oli noin 23 x 6 metriä. Kaupungissa on ollut myös Heralle omistettu temppeli sekä Demeterin pyhäkkö. Hyrtakinassa on säilynyt myös muun muassa jäänteitä julkisista ja yksityisistä rakennuksista, kaupunkia ympäröinyttä linnoitusmuuria sekä jäänteitä tiestä, joka yhdisti kaupungin Lissokseen. Muurien ulkopuolelta kukkulan rinteestä on löydetty lukuisia hautoja.


title: Hysiai (Argolis)

text: Hysiai (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Argoliissa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Árgos-Mykíneen kunnassa etelään nykyisestä Achladókampoksen kylästä.


title: Hysiai (Argolis)

text:
Hysiai oli pieni linnoitettu kaupunki, joka sijaitsi Lernasta Tegeaan ja Mantineiaan päin kulkeneen tien varressa. Kaupunki oli Argoksen vallassa ja suojasi tätä linnoituksena etelään ja Spartaan päin.
Hysiain lähellä on käyty historiassa kaksi merkittävää taistelua. Hysiain ensimmäinen taistelu käytiin vuonna 669 eaa. spartalaisten ja argoslaisten välillä. Hysiain toinen taistelu käytiin peloponnesolaissodassa vuonna 417 eaa. spartalaisten ja argoslais-ateenalaisen liittouman välillä. Siinä spartalaiset tuhosivat kaupungin. Pausanias kävi paikalla 100-luvulla jaa., jolloin kaupunki oli edelleen raunioina.


title: Hysiai (Argolis)

text: Hysiain paikka on kukkulalla, jossa on jäljellä joitakin muurien raunioita. Muureissa on ollut pyöreitä torneja. Kukkulan rinteessä on nykyisin Neitsyt Marialle ("Panagía") omistettu kirkko.


title: Hysiai (Boiotia)

text: Hysiai (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Boiotiassa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Mándra-Eidyllían kunnassa noin kaksi kilometriä itään nykyisestä Erythréen kaupungista.


title: Hysiai (Boiotia)

text: Hysiai sijaitsi Kithairon-vuoren (nyk. Kithairónas) pohjoisrinteellä Parasopian eli Asopos-joen laakson etelälaidalla, itään Plataiaista ja länteen Erythraista. Läheltä kulki Ateenasta Thebaan johtanut tie.


title: Hysiai (Boiotia)

text: Hysiain sanottiin olleen alun perin Hyrian siirtokunta. Kreikkalaisessa mytologiassa sen perustajana pidettiin Nykteusta, Antiopen isää. Herodotoksen mukaan sekä Hysiai että Oinoe olivat alun perin osa Ateenan vallassa ollutta Attikaa siihen sakka, kun boiotialaiset valtasivat nämä kaupungit vuonna 507 eaa. Todellisuudessa se on saattanut kuitenkin kuului Plataiaille. Oinoen ateenalaiset valtasivat takaisin, mutta Hysiai säilyi osana Boiotiaa, koska Kithairon muodosti Attikan ja Boiotian alueiden luonnollisen rajan. Plataiain taistelussa persialaissotien aikaan vuonna 479 eaa. kaupunki oli yksi paikoista, jonka seudulle persialaiset joukot aluksi ryhmittyivät, ja jonka suuntaan kreikkalaisten armeija alkuvaiheessa siirtyi.


title: Hysiai (Boiotia)

text: Pausaniaan aikana 100-luvulla jaa. kaupunki oli raunioina. Hän mainitsee, että paikalla oli keskeneräinen Apollonille omistettu temppeli sekä pyhä kaivo tai lähde. Nykyisin Hysiain arkeologinen kohde on lähellä Neitsyt Maria ("Panagía") "Pantánassan" kirkkoa. Paikalla on joitakin muurien ja rakennusten raunioita.


title: Hysiai

text: Hysiai (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa:


title: Kaino (kaupunki)

text: Kaino (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi saaren lounaisrannikon suunnassa jossakin Elyroksen ja Tarrhan kaupunkien tienoilla. Nykyisin se sijoitetaan Samarián rotkon pohjoisosaan lähelle Pyhän Nikolaoksen ("Ágios Nikólaos") kirkkoa.


title: Kaino (kaupunki)

text: Kainon oletetaan sijainneen rotkon pohjalla virtaavan joen rannalla. Pyhän Nikolaoksen kirkon paikalla sijaitsi mahdollisesti Apollonille omistettu temppeli tai pyhäkkö. Paikalla saatettiin palvoa myös nymfi Akakallista.


title: Kaino (kaupunki)

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Britomartis eli Diktynna syntyi, ainakin Diodoros Sisilialaisen mukaan, Kainossa Zeuksen ja Eubuloksen tyttären Karmen tyttärenä.


title: Khaironeia

text: Khaironeia (, tai "Chaeronea") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Boiotiassa Kreikassa. Sen arkeologiset kohteet sijaitsevat Livadeián kunnassa nykyisen Chairóneian kylän alueella.


title: Khaironeia

text: Khaironeia oli Boiotian pohjoisimpia kaupunkeja ja sijaitsi Kefissos-joen (nyk. Kifisós) laaksossa Thurion (nyk. Thoúrio) ja Akontion (nyk. Akóntio) -vuorten välissä Fokiin maakunnan rajalla. Sen sijainti oli strateginen, koska se sijaitsi eteläisen ja pohjoisen Manner-Kreikan yhdistäneen luonnollisen kulkuväylän varressa. Kaupungin akropolis eli linnavuori oli Petrakhos-kukkula (nyk. Petrachós), jonka korkeus on noin 150 metriä, ja joka sijaitsee heti nykyisen kylän lounaispuolella. Kaupungin lähellä oli tasankoa, mikä yhdessä strategisen sijainnin kanssa teki siitä historiassa ikään kuin luonnostaan suurten taisteluiden tapahtumapaikan.


title: Khaironeia

text:
Khaironeian paikalla vaikuttaa olleen asutusta jo neoliittisella kaudella, jonka ajan löytöpaikka tunnetaan nimellä Magoúla Baloménou, mutta ei mykeneläisellä pronssikaudella. Joskus kaupunkia on tosin ehdotettu Homeroksen mainitsemaksi Arneksi, mutta tämä ei todennäköisesti pidä paikkaansa.
Antiikin ajalla Khaironeia oli Orkhomenoksen alaisuudessa 400-luvun eaa. lopulle saakka. Tämän jälkeen se oli osa 11 boiotialaisen kaupungin yhteenliittymää Boiotian liittoa vuoteen 387 eaa. Liiton hajottua Korintin sodan jälkeen kaupunki oli itsenäinen vuosina 387–371 eaa. ja jälleen liitossa vuosina 371–338 eaa.


title: Khaironeia

text: Khaironeia tunnetaan ennen kaikkea Khaironeian taistelusta vuonna 338 eaa. Siinä Filippos II:n makedonialainen armeija kukisti Theban, Ateenan ja näiden liittolaiset, minkä seurauksena ne joutuivat Makedonian alaisuuteen. Kaupungissa käytiin myös myöhemmin merkittäviä taisteluita. Vuonna 245 eaa. siellä taistelivat Aitolian liiton ja Boiotian liiton armeijat. Vuonna 86 eaa. Sullan johtama roomalainen armeija voitti Khaironeiassa Mithridates VI:n joukot. Taistelu oli suuri, sillä roomalaisia oli noin miestä ja Mithridateen joukkoja noin miestä.


title: Khaironeia

text: Roomalaisella kaudella kaupungilla oli vapaakaupungin ("civitas libera") oikeudet. Khaironeiasta oli kotoisin filosofi ja elämäkertakirjailija Plutarkhos (n. 45–120 jaa.).


title: Khaironeia

text: Nykyinen Chairóneian kylä on ottanut nimensä antiikin aikaisesta kaupungista sen jälkeen, kun kaupungin sijainti selvisi. Kylän aikaisempi nimi oli Kápraina.


title: Khaironeia

text:
Khaironeiasta on säilynyt vain vähäisiä jäänteitä. Akropoliin eli Petrakhos-kukkulan huipulla ja rinteessä on joitakin jäänteitä kaupunginmuurista, joka oli varustettu torneilla. Akropoliin juurella sen koillisrinteessä ovat kukkulan kallioon kaiverretun teatterin jäänteet. Teatterissa oli 14 penkkiriviä. Thurion-vuoren rinteessä oli Herakleelle omistettu temppeli, jonka päällä on nykyisin pieni Pyhän Paraskevan ("Agía Paraskeví") kirkko. Kaupungissa tiedetään olleen myös Serapiksen pyhäkkö. Nykyisen kylän Neitsyt Marian ("Panagía") kirkossa on antiikin aikaisten rakennusten kiviä, joissa on muun muassa piirtokirjoituksia.
Khaironeian (ja nykyisen Chairóneian kylän) tunnetuin antiikin aikainen jäänne on Khaironeian taistelun muistoksi pystytetty leijonapatsas. Se oli tehty viidestä marmorikappaleesta ja löydettiin kaatuneena ja rikkoutuneena vuonna 1818. Patsaan korkeus on kunnostettuna ja uudelleenpystytettynä noin 5,5 metriä. Patsas sijaitsi noin 24 x 15 metrin kokoisen peribolos-aitauksen pohjoislaidalla. Aitauksen sisältä on löydetty noin 4,3 x 3,6 metrin kokoinen hauta, joka oli ympäröity muurilla. Haudasta on löydetty 254 eri luurangon osia. Patsas oli alun perin mahdollisesti thebalaisten kaatuneilleen pystyttämä hautamuistomerkki, sillä antiikin aikana hautaa pidettiin Theban pyhän joukon hautana.


title: Khaironeia

text: Khaironeian taistelu käytiin Thurion-vuoren ja Kefissos-joen välisellä tasangolla noin kaksi kilometriä kaupungista ja nykyisestä kylästä itään. Paikalta on löydetty spartalaisten kaatuneilleen tekemä tumulus-hauta eli suuri hautakumpu. Kummun halkaisija on ollut 70 metriä ja korkeus 7 metriä. Kummulla oli peitetty noin 10 metriä halkaisijaltaan ollut ja noin 0,8 metriä korkea polttorovio, josta on löydetty luita ja aseiden jäänteitä.


title: Khaironeia

text: Pääosa Khaironeiasta tehdyistä esinelöydöistä on Chairóneian arkeologisessa museossa, osa puolestaan Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.


title: Crime of the Century

text: Crime of the Century on brittiläisen pop rock -yhtye Supertrampin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1974. Albumin tunnetuimmat kappaleet ovat "Dreamer" ja "Bloody Well Right".


title: Crime of the Century

text: Albumi debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalla 38. Vuonna 2015 Rolling Stone valitsi albumin "50 Greatest Prog Rock Albums of All Time" -listan sijalle 27.


title: Crime of the Century

text: Kaikki kappaleet kirjoittaneet Roger Hodgson ja Rick Davies.


title: Inkeroisten lasitehdas

text: Inkeroisten lasitehdas toimi Sippolassa vuosina 1916–1917. Kymenlaakson Osuusmeijerin omistama tehdas valmisti maitopulloja meijereitä varten.


title: Inkeroisten lasitehdas

text: Inkeroisten lasitehtaan ehti toimia vain vuoden verran. Tehdas lopetettiin sen jälkeen kun maidon vienti Suomesta Venäjälle kiellettiin.


title: Raumo Glasbruk

text: Rauman lasitehdas eli Raumo Glasbruk toimi Himangalla Sautinkarin alueella vuosina 1875–1879. Tehtaan perustaja oli himankalainen maakauppias J. P. Sahlgren (1826-1889). Tehdas valmisti ikkunalasia, aptekkipulloja, olutpulloja sekä erilaisia puristelasituotteita.


title: Miraflores

text: Miraflores on Kolumbian kunta, joka sijaitsee Guaviaren departementissa. Departementin pääkaupunki San José del Guaviare sijaitsee 110 kilometrin päässä. Naapurikuntia ovat Retorno ja Calamar. Caquetán ja Vaupésin departementit sijaitsevat lähellä. Maisemat ovat tasankoista tai lievästi aaltoilevia. Kunta kuuluu Amazonian tasankoon ja alueella sijaitsee viidakoita. Amazonjokeen kuuluva Vaupésjoki kulkee Mirafloresin läpi. Kunnan väkiluku on yli 14 000. Enemmistö asukkaista on miehiä.


title: Miraflores

text: Kunnan perustivat uudisasukkaat vuonna 1990, jolloin se myös sai kunnan oikeudet. Pääelinkeinoja ovat maa- ja metsätalous.


title: Miraflores

text: Keskilämpötila on noin 28 °C. Trooppisia sateita esiintyy runsaasti. Vuosittainen sademäärä on 2600 millimetriä.


title: Miraflores

text: Mirafloresissa on useita luonnon virkistyskohteita, kuten esimerkiksi El Portal Quindiano. Kunta järjestää myös erilaisia tapahtumia, joissa tuodaan esille maanviljelijöiden (campesinos) ja alkuperäisasukkaiden kulttuuria.


title: Hunga Munga

text: Hunga Munga (kutsutaan myös nimellä Kpinga) on Nubian Azande-kansan käyttämä teräosahaava veitsi. Se on noin 22 tuumaa pituudeltaan ja siinä on kolme eri muotoista terää, jotka ulkonevat eri kulmissa maksimoimaan vihollisen vahingot. Se luokiteltiin "Court Metalliksi", joka valmistettiin voimakkaan Avongara-kansan suojeluksessa ja jaettiin vain ammattisotureille ja katsottiin status-symboleiksi. Se oli myös osa lahjaa, jonka mies joutui maksamaan morsiamen perheelle.


title: Tellervo Krogerus

text: Tellervo Krogerus (s. 1944) on suomalainen kirjallisuustietelijä ja tietokirjailija. Hän on Itä-Suomen yliopiston kotimaisen kirjallisuuden dosentti ja kirjoittanut muun muassa Matti Kuusen elämäkerran.


title: Tellervo Krogerus

text: Krogerus valmistui 1972 Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi yleisestä kirjallisuustieteestä ja estetiikasta, suomalaisesta ja vertailevasta kansanrunoudentutkimuksesta ja suomen kielestä. Joensuun yliopistosta hän valmistui 1983 filosofian lisensiaatiksi. Suomen Akatemiassa Krogerus työskenteli 1985–1989 humanistisen toimikunnan ylimääräisenä tutkimusassistenttina ja 1991–1993 virkaatekevänä nuorempana tutkijana.


title: Tellervo Krogerus

text: Krogerus valmistui vuonna 1988 Joensuun yliopistosta tohtoriksi. Hänen väitöskirjansa käsitteli kriitikko Anna-Maria Tallgrenin elämäntyötä. Se oli ensimmäinen suomalaisesta kriitikosta tehty monografia. Vuonna 1992 Krogerus julkaisi teoksen "Kirjallinen linja", jossa hän kirjoitti "Valvoja"- ja "Aika"-kulttuurilehdistä.


title: Tellervo Krogerus

text:
Krogerus on Itä-Suomen yliopiston kotimaisen kirjallisuuden dosentti.
Joensuun yliopistossa hän opetti 1997–2001 päätoimisesesti kirjallisuutta ja ohjasi alan opinnäytetöitä. Määräaikaisena apulaisprofessorina hän oli 1997–1998 ja professorina 1999–2001.


title: Tellervo Krogerus

text: Krogerus toimi 2008–2013 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Matti Kuusen elämäkertahankkeen vastaavana tutkijana. "Sanottu. Tehty. Matti Kuusen elämä 1914–1998" ilmestyi vuonna 2014. Krogerus sai teoksesta P. E. Svinhufvudin muistosäätiön kirjallisuuspalkinnon. Vuonna 2015 Krogerus palkittiin Suomen tietokirjailijoiden Tietokirjailijapalkinnolla.


title: Breakfast in America

text: Breakfast in America on brittiläisen pop rock -yhtye Supertrampin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1979. Albumi debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan ensimmäisellä sijalla. Sitä on myyty yli 20 miljoonaa kappaletta ja se on yksi yhtyeen suosituimmista. Albumin tunnetuimmat kappaleet ovat "The Logical Song" ja nimikkokappale "Breakfast in America".


title: Dahlbyn lasitehdas

text: Dahlbyn lasitehdas toimi Kemiössä vuosina 1875–1878. Tehdas valmisti pulloja.


title: Dahlbyn lasitehdas

text: Dahlbyn lasitehdas toimi kolme vuoden ajan ja teki sitten vararikon.


title: Olli Kaskinen

text: Olli Kaskinen (s. 27. tammikuuta 1999 Raisio) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Turun Palloseurassa.


title: Olli Kaskinen

text: Kaskinen on Raision Nuorisokiekon kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Turun Palloseuraan. Kaudella 2013–2014 Kaskinen nousi seuran C-nuorten varakapteeniksi. Hän jakoi tehoilla 6+17=23 C-nuorten SM-sarjan puolustajien pistepörssin kuudennen sijan Jokereiden Henri Jokiharjun kanssa tehoilla 6+17=23. Kaskinen palkittiin kauden päätteeksi sarjan parhaana puolustajana Timo Jutila -palkinnolla. Kaudella 2015–2016 hän toimi TPS:n B-nuorten varakapteenina. Kaudella 2016–2017 Kaskinen voitti kuudella syöttöpisteellään koko B-nuorten SM-pudotuspelien syöttöpörssin ja puolustajien pistepörssin.


title: Olli Kaskinen

text: Kesällä 2017 Kaskinen nousi TPS:n SM-liigajoukkueeseen ja hän pelasi siellä useita harjoitusotteluita. Kaskinen teki 24. elokuuta 2017 joukkueen kanssa kaksivuotisen juniorisopimuksen. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan alkulohkon päätösottelussa 10. lokakuuta 2017 englantilaista Nottingham Panthersia vastaan. Kaskinen merkittiin TPS:n seitsemänneksi puolustajaksi. Hän pääsi jäälle ottelun kolmannessa erässä ja sai jääaikaa lopulta 4.18 minuuttia. SM-liigadebyyttinsä Kaskinen teki 4. marraskuuta 2017 vieraissa Oulun Kärppiä vastaan, kun Henrik Tallinderin ja Jani Forsströmin loukkaantumiset avasivat hänelle paikan TPS:n kokoonpanosta. Kaskinen merkittiin TPS:n seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa lopulta jääaikaa 7.12 minuuttia. Kaskinen keräsi myös syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Oskari Siikin tekemään maaliin. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa yhdeksän runkosarja- ja yhden playoff-ottelun. Tammikuussa 2018 TPS lainasi Kaskisen alustavasti kuukauden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue TuToon. Helmikuussa hänen lainasopimustaan jatkettiin kauden loppuun. Kaskinen voitti Mestis-hopeaa.


title: Olli Kaskinen

text: TPS lainasi syyskuussa 2018 Kaskisen toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella TuTon Mestis-joukkueeseen. Hän nousi kauden 2018–2019 kynnyksellä kuitenkin takaisin TPS:ään, kun joukkue kärsi loukkaantumisista. Kaskinen teki ensimmäisen SM-liigamaalinsa 28. syyskuuta 2018 vieraissa JYPiä vastaan. Jaako Niskavaara valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi.


title: Olli Kaskinen

text: Kaskinen valittiin Suomen alustavaan joukkueeseen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuihin 2019, mutta hänen kisapassinsa jätettiin lopulta kuitenkin leimaamatta ja Kaskinen putosi lopullisesta kisajoukkueesta. Yhteensä hän on pelannut seitsemän nuorten ja 21 poikien maaottelua.


title: Olli Kaskinen

text: Ollin setä on TPS:n SM-liigajoukkueen päävalmentaja Kalle Kaskinen.


title: Madeleine Onne

text: Madeleine Onne (s. 9. syyskuuta 1960 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen balettitanssija ja balettipedagogi. Hän on Suomen Kansallisbaletin taiteellinen johtaja. Onne aloitti tehtävässä elokuussa 2018 Kenneth Greven lopetettua 10-vuotisen kautensa.


title: Madeleine Onne

text: Onne aloitti balettitanssijana Tukholman Kuninkaallisessa baletissa vuonna 1978 ja kuusi vuotta myöhemmin hänet nimitettiin ensitanssijaksi. Hän työskenteli tanssijana vuoteen 2002, jolloin hänet valittiin Tukholman Kuninkaallisen baletin johtajaksi. Johtajana hän työskenteli vuoteen 2008 ja seuraavana vuonna hän aloitti Hongkongin baletin johtajana ja toimi siellä vuoteen 2017.


title: Madeleine Onne

text: Onne perusti 1990-luvun jälkipuolella Tukholmassa yhä toimivan tanssiryhmän Stockholm 59º North.


title: Madeleine Onne

text: Vuonna 2012 Onne oli yksi Helsingin kansainvälisen balettikilpailun tuomareista. Vuonna 2017 Onne aloitti Houstonin balettiakatemian johtajana Yhdysvalloissa.


title: Anttoni Honka

text: Anttoni Honka (s. 5. lokakuuta 2000 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue JYPiä. Häntä on pidetty yhtenä ikäluokkansa lupaavimmista pelaajista ja Hongasta odotetaan loppuvuonna 2000 syntyneenä parhaimmillaan ensimmäisen kierroksen varausta . Hän laukoo oikealta.


title: Anttoni Honka

text: Honka on JYPin oma kasvatti. Hän voitti seurassa kauden 2015–2016 päätteeksi B-nuorten SM-pronssia.


title: Anttoni Honka

text: Toukokuussa 2017 Honka teki JYPin SM-liigajoukkueen kanssa kolmivuotisen juniorisopimuksen. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä vain 17-vuotiaana Mestarien liigan alkulohkon päätösottelussa 10. lokakuuta 2017 vieraissa valkovenäläistä H’K Njoman Hrodnaa vastaan. Hongalle vapautui viiden muun pääsarjadebytantin ohella paikka JYPin kokoonpanosta, kun joukkue antoi lähes puolelle edellisen ottelun kokoonpanostaan huilivuoron pikkuvammojen ja tiukan otteluohjelman myötä. Hänet merkittiin JYPin kolmanteen puolustajapariin Olli Aitolan viereen. Honka sai ottelussa jääaikaa 12.51 minuuttia. Hän keräsi teholukeman –1.


title: Anttoni Honka

text: SM-liigadebyyttinsä Honka teki 17. lokakuuta 2017 Saimaan Palloa vastaan. Hänet merkittiin JYPin toiseen puolustajapariin Mikko Kuukan viereen. Honka sai ottelussa jääaikaa 16.04 minuuttia ja hän keräsi teholukeman –1. Liigauransa avausmaalin Honka teki neljännessä ottelussaan 28. lokakuuta vieraissa Turun Palloseuraa vastaan. Joulukuussa 2017 hän teki JYPin kanssa kevääseen 2020 asti ulottuvan ammattilaissopimuksen. Honka pelasi joukkueessa kauden aikana kaikkiaan 20 runkosarja- ja viisi CHL-ottelua tehopistein 2+7=9. Hän voitti CHL:n mestaruuden. Honka pelasi miesten pelejä myös Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä, jossa hän pelasi kauden loppuun ja voitti Mestiksen mestaruuden.


title: Anttoni Honka

text: Honka pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Honka pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Honka pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017 sekä World U-17 Hockey Challengessa syksyllä 2016. Yhteensä hän on pelannut 39 poikien maaottelua.


title: Anttoni Honka

text: Hongan isoveljet Valtteri, Aleksi ja Julius pelaavat myös jääkiekkoa. Heistä Aleksi edustaa Ranskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla FFHG Division 1:ssä pelaavaa Remparts de Toursia ja Julius NHL-joukkue Dallas Starsin organisaatiota. Veljesten isä Matti pelasi omalla urallaan II-divisioonaa Lohi-Kiekossa.


title: Justus Mikkonen

text: Justus Mikkonen (s. 5. maaliskuuta 1997 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä lainalla SM-liigajoukkue JYPistä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Justus Mikkonen

text: Mikkonen on JYPin oma kasvatti. Hän toimi kaudella 2012–2013 seuran C-nuorten varakapteenina. Mikkonen oli tehoilla 16+11=27 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Henri Pennasen jälkeen. Kaudella 2015–2016 hän oli JYPin A-nuorten paras maalintekijä 12 osumallaan. Kaudella 2016–2017 Mikkonen nousi joukkueen kapteenistoon. Hän oli JYPin paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 23+18=41. Mikkonen jakoi koko A-nuorten SM-liigan maalipörssin viidennen sijan Ilveksen Joona Koppasen kanssa.


title: Justus Mikkonen

text: Kaudella 2017–2018 Mikkonen nousi JYPin SM-liigajoukkueeseen. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan alkulohkon päätösottelussa 10. lokakuuta 2017 vieraissa valkovenäläistä H’K Njoman Hrodnaa vastaan. Mikkoselle vapautui viiden muun pääsarjadebytantin ohella paikka JYPin kokoonpanosta, kun joukkue antoi lähes puolelle edellisen ottelun kokoonpanostaan huilivuoron pikkuvammojen ja tiukan otteluohjelman myötä. Hänet merkittiin JYPin neljännen ketjun oikeaan laitaan Mikkoselle A-nuorista tuttujen ketjukaverien Matias Mustosen ja Samuli Ratisen viereen. Mikkonen sai ottelussa jääaikaa 10.33 minuuttia. Hän keräsi teholukeman -1. Mikkonen voitti CHL:n mestaruuden.


title: Justus Mikkonen

text: SM-liigadebyyttinsä Mikkonen teki 2. helmikuuta 2018 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Hänet merkittiin CHL-debyyttinsä tapaan JYPin kolmosketjun oikeaan laitaan toisen liigadebytantin, Matias Mustosen sekä toista liigaotteluaan pelanneen Samuli Ratisen viereen. JYP lähti otteluun poikkeuksellisella kokoonpanolla, sillä joukkue pelasi viiden päivän sisään neljä ottelua ja halusi antaa levon valtaosalle runkopelaajistaan myös neljä päivää myöhemmin pelattavaa CHL:n finaalia ajatellen. JYPin kokoonpanossa esiintyi kaikkiaan peräti seitsemän liigadebytanttia sekä useita pääasiassa Mestiksen puolella pelanneita sopimus- ja lainapelaajia. Mikkonen sai ottelussa jääaikaa 15.31 minuuttia ja hän keräsi teholukeman -1. Ottelu jäi Mikkoselle kauden ainoaksi SM-liigassa. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan JYPin A-nuorissa, joiden paras pistemies ja maalintekijä Mikkonen oli tehoilla 27+21=48. Hän jakoi koko A-nuorten SM-liigan maalipörssin toisen sijan KalPan Mikko Juusolan ja Sportin Miro Lehtimäen kanssa edellään vain Bluesin Aarne Talvitie sekä pistepörssin kymmenennen sijan KalPan Juusolan kanssa.


title: Justus Mikkonen

text: Elokuussa 2018 JYP lainasi Mikkosen toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestis-joukkue KeuPa HT:hen.


title: Pyöräteline

text: Pyöräteline tai polkupyöräteline on polkupyörien pysäköintiin tarkoitettu teline, johon tuettuna polkupyörät pysyvät pystyssä ja johon ne voidaan lukita. Pyörätelineeksi kutsutaan joskus myös muunlaisia pyörien säilytykseen tarkoitettuja varusteita, kuten pyörävaraston kattokoukkuja tai autoon kiinnitettävää polkupyörän kuljetustelinettä.


title: Pyöräteline

text: Pysäköintiin tarkoitettuja pyörätelineitä on yleensä varattu julkisten rakennusten ja suosittujen käyntikohteiden edustalle: koulujen, työpaikkojen, kirjastojen, terveyskeskusten, rautatieasemien jne. Pyörätelineitä on myös asuinrakennusten pihoilla tai erillisessä pyöräsuojassa. Hyvän pyörätelineen pitää estää varkauksien lisäksi pyörien vahingoittuminen niiden käyttäjien tai sivullisten toimien takia.


title: Pyöräteline

text: Pyörätelineisiin polkupyörät pysäköidään yleensä vierekkäin, jolloin telineessä on pyöräpaikkoja noin 60 cm välein jotteivät pyörien ohjaustangot sotkeudu toisiinsa. Perinteiset pyörätelineet perustuvat uriin, joihin polkupyörän etupyörä työnnetään. Yhä kalliimpien pyörien käyttäminen ja sitä myötä pyörävarkauksien lisääntyminen on korvannut perinteiset pyörätelineet yhä useammissa paikoissa malleilla, joihin polkupyörät voidaan helposti lukita rungostaan pyöränomistajien omalla vaijeri- tai U-lukoilla. Lukittavuus rungosta on sitä tärkeämpää, mitä vilkkaammalla paikalla pyöräteline on ja mitä pidempään siinä pyöriä säilytetään. Myös pyörärenkaiden leveysvalikoiman lisääntyminen on vaikeuttanut perinteisten pyörätelineiden asemaa, ne kun soveltuvat usein vain normaaleille 42–47 mm leveille pyöränrenkaille. Pyörätelineiden tilankäytölle asettaa haasteita muun muassa se, että niihin olisi voitava pysäköidän myös peräkärryllä varustettuja pyöriä.


title: Pyöräteline

text: Muiden katukalusteiden tapaan pyörätelineet ovat julkisilla paikoilla yleensä maahan tai rakennuksen seinään kiinnitettyjä. Tällä halutaan estää paitsi pyörävarkauksia, myös pyörätelineiden käyttö vandalismissa tai murroissa esimerkiksi näyteikkunoiden rikkomiseen.


title: Pyöräteline

text: Perinteinen Suomessa käytettävä pyöräteline muodostuu kulma- tai lattaraudasta hitsatusta jalustakehikosta ja sen yli kaareutuvista metallitankopareista. Kun polkupyörän etupyörä työnnetään tankoparin väliin, eturengas ja koko pyörä pysyy kohtisuorassa asennossa maanpintaan nähden. Polkupyörä lukitaan tällaiseen telineeseen helpoiten etupyörästään, jolloin muun osan pyörästä voi helposti varastaa; rungosta lukitsemiseen tarvitaan pitkä ketjulukko. Perinteistä pyörätelinettä ei myöskään ole yleensä kiinnitetty maahan, jolloin pyörävaras voi nostaa pyörät telineineen pakettiauton kyytiin.


title: Pyöräteline

text: Nykyaikaiset pyörätelineet on yleensä suunniteltu tekemään pyörien rungostaan lukitsemisen helpoksi ja varmaksi. Muotoiluratkaisuja on markkinoilla useita, mutta useimmiten niissä on noin 60–70 cm korkeudelle ulottuva tukeva, molemmista päistä suljettu, metalliputkesta tai -tangosta tehty lenkki, jonka lähelle pyörän runkoputken saa niin, että pyöränlukon voi kiertää molempien putkien ympäri. Lähes kaikki telineet on suunniteltu maahan tai rakennuksen seinään kiinnitettäviksi, ja monissa on otettu huomioon myös muun muassa työkoneella tapahtuva lumenauraus telineen läheltä. Pelkän tarkoituksenmukaisuuden lisäksi pyörätelineissä voidaan nykyisin toteuttaa myös taiteellisia tavoitteita putkikonstruktioiden muotoilussa ja värityksessä.


title: Matias Mustonen

text: Matias Mustonen (s. 26. toukokuuta 1997 Kajaani) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä toistaiseksi voimassa olevalla lainasopimuksella SM-liigajoukkue JYPistä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Mustonen on itse maininnut suurimmaksi vahvuudekseen peliälyn ja kehittämisen kohteekseen kamppailupelaamisen.


title: Matias Mustonen

text: Mustonen syntyi Kajaanissa, mutta hän on kempeleläisen Laser HT:n kasvatti. Hän toimi kaudella 2012–2013 Kiekko-Laserin C-nuorten kapteenina. Mustonen voitti koko C-nuorten SM-karsintojen piste- ja maalipörssin tehoilla 22+11=33. Hän oli joukkueensa paras pistemies C-nuorten Mestiksessä tehoilla 19+19=38 sekä jakoi Laserin sisäisen maalipörssin voiton Jani Nurkkalan kanssa sekä C-nuorten Mestiksessä että C-nuorten SM-sarjassa 17 osumallaan. Kauden jälkeen Mustonen haki pelipaikkaa Oulun Kärppien B-nuorista, mutta hän ei kuitenkaan saanut sieltä paikkaa ja siirtyi kaudeksi 2013–2014 Tikkakosken leirin kautta valmentaja Jukka Anderssonin houkuttelemana JYPin B2-junioreihin. Mustonen nousi joukkueen kapteeniksi.


title: Matias Mustonen

text: Kaudella 2014–2015 Mustonen toimi JYPin B-nuorten kapteenina. Hän oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 28+20=48. Mustonen jakoi koko B-nuorten SM-sarjan maalipörssin toisen sijan neljän muun pelaajan kanssa edellään vain Bluesin Eeli Tolvanen. Hän oli JYPin paras pistemies ja maalintekijä myös pudotuspeleissä tehoilla 3+2=5. Kaudella 2015–2016 Mustonen toimi seuran A-nuorten varakapteenina. Hän vahvisti myös JYPin B-nuoria, joiden paras pistemies ja syöttäjä Mustonen oli pudotuspeleissä tehoilla 1+6=7. Hän voitti kauden päätteeksi B-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2016–2017 Mustonen nousi JYPin A-nuorten kapteeniksi. Hän oli joukkueen toiseksi paras pistemies tehoilla 22+22=44. Mustonen sijoittui koko A-nuorten SM-liigan maalipörssissä seitsemänneksi. Hän voitti myös JYPin sisäisen tehotilaston lukemalla +12. Mustonen debytoi kauden aikana myös miesten peleissä pelattuaan kolme Mestis-ottelua JYP-Akatemiassa jääden ilman tehopisteitä.


title: Matias Mustonen

text: Alkukaudella 2017–2018 Mustonen teki A-nuorten SM-liigassa tehot 10+12=22 ja hän oli sarjan pistepörssissä toisena, kunnes Mustonen valittiin A-nuorten SM-liigan syyskuun 2017 kuukauden pelaajaksi. Hän nousi kauden aikana myös JYPin SM-liigajoukkueeseen. Mustonen teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan alkulohkon päätösottelussa 10. lokakuuta 2017 vieraissa valkovenäläistä H’K Njoman Hrodnaa vastaan. Hänelle vapautui viiden muun pääsarjadebytantin ohella paikka JYPin kokoonpanosta, kun joukkue antoi lähes puolelle edellisen ottelun kokoonpanostaan huilivuoron pikkuvammojen ja tiukan otteluohjelman myötä. Mustonen merkittiin JYPin neljännen ketjun keskelle laidoilleen hänelle A-nuorista tutut ketjukaverit Samuli Ratinen ja Justus Mikkonen. Mustonen sai ottelussa jääaikaa 12.17 minuuttia. Hän keräsi teholukeman -1. Mustonen voitti CHL:n mestaruuden.


title: Matias Mustonen

text: SM-liigadebyyttinsä Mustonen teki 2. helmikuuta 2018 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Hänet merkittiin CHL-debyyttinsä tapaan JYPin kolmosketjun keskushyökkääjäksi laidoilleen toinen liigadebytti, Justus Mikkonen sekä toista liigaotteluaan pelannut Samuli Ratinen. JYP lähti otteluun poikkeuksellisella kokoonpanolla, sillä joukkue pelasi viiden päivän sisään neljä ottelua ja halusi antaa levon valtaosalle runkopelaajistaan myös neljä päivää myöhemmin pelattavaa CHL:n finaalia ajatellen. JYPin kokoonpanossa esiintyi kaikkiaan peräti seitsemän liigadebytanttia sekä useita pääasiassa Mestiksen puolella pelanneita sopimus- ja lainapelaajia. Mustonen sai ottelussa jääaikaa 15.17 minuuttia. Ottelu jäi hänelle kauden ainoaksi SM-liigassa. Mustonen pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua lainalla Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä.


title: Matias Mustonen

text: Elokuussa 2018 JYP lainasi Mustosen toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella KeuPa HT:n Mestis-joukkueeseen.


title: Matias Mustonen

text: Mustonen valmistui merkonomiksi keväällä 2017.


title: Anton Stråka

text: Anton Stråka (s. 6. kesäkuuta 1998 Uusikaarlepyy) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue JYPiä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa. Stråka on JYPin verkkosivujen mukaan tunnollinen, kookas ja vahva kahden suunnan sentteri.


title: Anton Stråka

text: Stråka on uusikaarlepyyläisen Muik Hockeyn kasvatti. Kaudella 2011–2012 hän pelasi MuIK:n ja pietarsaarelaisen Jeppis Hockeyn C-nuorten yhdistelmäjoukkueessa, jonka jälkeen 14-vuotias Stråka siirtyi kaudeksi 2012–2013 JYPin C-nuoriin. Kaudella 2013–2014 hän oli pudotuspeleissä joukkueensa paras maalintekijä kuudella osumallaan. Stråka voitti kauden päätteeksi C-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2015–2016 hän oli pudotuspeleissä JYPin B-nuorten paras maalintekijä Jerry Turkulaisen kanssa kolmella osumallaan. Stråka voitti kauden päätteeksi B-nuorten SM-pronssia.


title: Anton Stråka

text: Kaudeksi 2016–2017 Stråka siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue JYP-Akatemiaan. Hänen tulokaskautensa toi siellä 46 runkosarja- ja viidessä playoff-ottelussa tehot 6+4=10. Akatemia menetti karsintojen päätteeksi lopulta sarjapaikkansa ja lopetti tämän myötä myös toimintansa.


title: Anton Stråka

text: Stråka nousi kaudella 2017–2018 JYPin SM-liigajoukkueeseen. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan alkulohkon päätösottelussa 10. lokakuuta 2017 vieraissa valkovenäläistä H’K Njoman Hrodnaa vastaan. Hänelle vapautui viiden muun pääsarjadebytantin ohella paikka JYPin kokoonpanosta, kun joukkue antoi lähes puolelle edellisen ottelun kokoonpanostaan huilivuoron pikkuvammojen ja tiukan otteluohjelman myötä. Stråka merkittiin JYPin kolmannen ketjun oikeaan laitaan Micke Saaren ja Riku Tiaisen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 12.19 minuuttia. Stråka keräsi teholukeman –1.


title: Anton Stråka

text: Stråka jatkoi kaudella 2017–2018 CHL-debyyttinsä jälkeen sittemmin lainalla Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa, jossa hän pelasi neljä ottelua. Stråka teki JYPissä SM-liigadebyyttinsä 24. marraskuuta 2017 Mikkelin Jukureita vastaan. Hänet merkittiin joukkueen nelosketjun keskelle laidoilleen Arttu Likola ja Joel Sund. Stråka sai ottelussa jääaikaa 9.40 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki 26. tammikuuta 2018 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan. Stråkan osuma jäi 1–7-murskavoittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Hän pelasi kauden aikana JYPin miesten joukkueessa 20 runkosarja-, yhden playoff- ja viisi CHL-ottelua tehopistein 1+2=3. Stråkan voitti CHL:n mestaruuden. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan kuitenkin JYPin A-nuorissa, joiden sisäisen tehotilaston Stråka voitti lukemalla +12.


title: Anton Stråka

text: Maaliskuussa 2018 Stråka teki JYPin kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen.


title: Anton Stråka

text: Stråka on pelannut 11 nuorten ja kymmenen poikien maaottelua.


title: Anton Stråka

text: Stråkan eno Simon Backman pelaa puolustajana Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue IF Björklövenissä. Hän on aiemmin pelannut pudotuspelit mukaan lukien yli 700 SM-liigaottelua.


title: Maria Vladimirovna Romanova

text: Maria Vladimirovna Romanova (; s. 23. joulukuuta 1953 Madrid, Espanja) on syrjäytettyyn venäläiseen Romanov-hallitsijasukuun kuuluva suuriruhtinatar, joka kannattajiensa mukaan on Romanov-suvun päämies ja siten periaatteessa Venäjän keisarikunnan kruununtavoittelija. Hän käyttää itsestään nimitystä ”hänen keisarillinen korkeutensa Maria I Vladimirovna”.


title: Maria Vladimirovna Romanova

text: Maria Vladimirovnan isä oli koko ikänsä maanpaossa elänyt Vladimir Kirillovitš Romanov ja äiti georgialaisperäiseen Bagrationien kuningassukuun kuulunut Leonida Bagration-Muhranski. Maria oli vanhempiensa ainoa lapsi. Hänen isoisänsä oli Venäjän viimeisen keisarin Nikolai II:n serkku Kirill Vladimirovitš Romanov, joka pakeni Venäjältä vuoden 1917 vallankumouksen jälkeen. Maria Vladimirovnan puoliso oli vuosina 1976–1986 saksalaiseen Hohenzollernien hallitsijasukuun kuuluva Franz Wilhelm von Preussen, joka tuona aikana käytti nimeä suuriruhtinas Mihail Pavlovitš. Heillä on yksi poika, Georgi Mihailovitš Romanov (s. 1981). Maria kävi Venäjällä ensimmäisen kerran vuonna 1992 osallistuessaan isänsä hautajaisiin Pietarissa. Hän on sen jälkeen vieraillut maassa useasti. Hän asuu kuitenkin synnyinmaassaan Espanjassa.


title: Maria Vladimirovna Romanova

text: Pääosa Romanovin suvusta ja venäläisistä emigranttimonarkisteista tunnusti Maria Vladimirovnan isän Vladimir Kirillovitšin sukunsa päämieheksi, mutta Marian julistautuminen isänsä seuraajaksi tämän kuoltua huhtikuussa 1992 on jakanut heidän mielipiteensä. Keisari Paavali I:n vuonna 1797 säätämä Venäjän keisarikunnan kruununperimyslaki asetti agnaattis-kognaattisen kruununperimysjärjestyksen, jonka mukaan nainen voi periä kruunun vain tilanteessa, jossa koko suvun mieslinja on sammunut. Marian kannattajien mukaan Romanovien kaikki mieslinjaiset haarat olivat jo vuoteen 1992 mennessä menettäneet oikeutensa keisarin arvoon, sillä elossa oli vain jälkeläisiä alempisäätyisten puolisoiden kanssa solmituista morganaattisista avioliitoista, joten tilanne vastasi mieslinjan sammumista. Maria Vladimirovnan isoisä ja isä olivat sen sijaan naineet kuninkaalliset puolisot. Venäjän ortodoksikirkon patriarkka Kirill asettui vuonna 2013 tukemaan julkisesti Maria Vladimirovnaa. Maria Vladimirovna on ilmoittanut olevansa valmis ryhtymään Venäjän hallitsijaksi, jos kansa sitä pyytää.


title: Maria Vladimirovna Romanova

text: Monet Romanovin suvussa, muun muassa Romanovin sukuyhdistyksen johtaja Nikolai Romanovitš Romanov, eivät ole hyväksyneet Marian kannattajien tulkintaa perimysjärjestyksestä. Heidän mukaansa epäsäätyisistä avioliitoista syntyneet jälkeläiset eivät koskaan menettäneet kruununperimysoikeuttaan automaattisesti, vaan ainoastaan heidän vanhempiensa ilmoittaessa luopuvansa siitä keisarin vaatimuksesta, mistä tavasta luovuttiin vallankumouksen jälkeen. Lisäksi myös Bagrationien sukua voidaan kuninkaallisesta alkuperästään huolimatta väittää alempisäätyiseksi, sillä ruhtinatar Tatjana Konstantinovna Romanovan avioliitto prinssi Konstantin Bagration-Muhranin kanssa vuonna 1911 julistettiin Nikolai II:n vaatimuksesta morganaattiseksi.


title: Maria Vladimirovna Romanova

text: Maria Vladimirovna ja Romanovin sukuyhdistys ovat riidelleet varsinkin Nikolai II:n muistamisesta. Maria on muun muassa kiistänyt Nikolai II:n jäännösten tunnistuksen DNA-kokeella vuonna 1998.


title: Syanoakrylaatti

text: Syanoakrylaatit ovat ryhmä voimakkaita ja nopeasti kovettuvia liimoja, joita käytetään teollisuudessa, lääketieteessä ja kotitalouksissa. Niitä sisältäviä liimoja kutsutaan usein pikaliimoiksi tai superliimoiksi.


title: Syanoakrylaatti

text: Syanoakrylaatteihin kuuluvat muun muassa metyyli-2-syanoakrylaatti, etyyli-2-syanoakrylaatti, "n"-butyyli-2-syanoakrylaatti ja oktyyli-2-syanoakrylaatti, joista viimeiseksi mainittu kehitettiin vähemmän haitalliseksi vaihtoehdoksi lääketieteen käyttöön muiden syanoakrylaattien lievän myrkyllisyyden, allergisoivuuden ja ihoärsyttävyyden vuoksi.


title: Syanoakrylaatti

text: Alkuperäisen patentin syanoakrylaatille haki Yhdysvalloissa Goodrich Company vuonna 1942 osana kehitystyötä, jossa etsittiin sopivia läpinäkyviä muovimateriaaleja aseiden tähtäimiin. 1942 Harry Wesley Coover Jr. johtama tutkijoiden ryhmä sattui löytämään kaikkeen tarttuvan liimamaisen yhdisteen. Työskennellessään Eastman Kodak yritykselle 1951 Coover ja hänen kollegansa tajusivat syanoakrylaattien kaupallisen merkityksen ja 1958 myytiin ensimmäinen kaupallinen syanoakrylaattiliima nimeltä "Eastman #910".


title: Syanoakrylaatti

text: Vietnamin sodan aikana syanoakrylaatteja alettiin käyttää lääketieteellisiin tarkoituksiin. Kenttäkirurgit käyttivät niitä sotavammoihin ensiapuna muun muassa ruiskuttamalla syanoakrylaatteja avohaavoihin estämään verenvuotoa välittömästi. Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA antoi myöhemmin luvan syanoakrylaattien käyttöön lääketieteessä muun muassa yhdistämään valtimoita, paikkaamaan haavaumia ja hammaslääketieteellisiin tarkoituksiin.


title: Syanoakrylaatti

text: Nestemäisinä syanoakrylaatit koostuvat yksittäisistä molekyyleistä, eli monomeereistä. Kovettuessaan monomeerit polymerisoituvat muun muassa ketjuiksi.


title: Syanoakrylaatti

text: Metyyli-2-syanoakrylaatin (CH=C(CN)COOCH tai CHNO) molekyylimassa on 111.1 g/mol, leimahduspiste 79 °C ja tiheys 1.1 g/ml 20 °C:ssa.


title: Syanoakrylaatti

text: Etyyli-2-syanoakrylaatin (CHNO) molekyylimassa on 125.127 g/mol, leimahduspiste 82.78 °C ja tiheys 1.04 g/ml 20 °C:ssa.


title: Syanoakrylaatti

text: Etyyli-2-syanoakrylaatti -liimoja voidaan käyttää useimpien materiaalien liimaamiseen. Syanoakrylaatteja ei suositella käytettäväksi lasin tai lasitettujen liimaamiseen. Liimakohta voi aluksi olla voimakas, mutta heikkenee aikaa myöten. Muita epäsopivia käyttökohteita ovat silikonikumit, kuumat pinnat, suurta liiman joustavuutta vaativat kohdat, luuposliini, polypropeeni-, PTFE- ja polyeteenimuovit.


title: Syanoakrylaatti

text: Suojakäsineiden käyttö on suositeltavaa. Liimaustilan tulisi olla avoin ja hyvin tuuletettu. Liimattavien pintojen tulee olla puhtaat ja kuivat: puhdistuksessa voidaan käyttää esimerkiksi nopeasti pois haihtuvaa ja rasvoja liuottavaa asetonia. Parempi pitävyys saadaan karhentamalla liimattavia pintoja ennen liimausta esimerkiksi hiekkapaperilla. Liima tarttuu 5–45 sekunnissa, jona aikana liimattavia kappaleita kannattaa painaa kevyesti vastakkain: pitävyys on sitä parempi, mitä lähempänä liimattavat pinnat toisiaan ovat. Liima kovettuu täysin 12–72 tunnissa. Syanoakrylaatit kestävät hyvin rasvaliukoisia (poolittomia) liuottimia kuten öljyjä, dietyylieetteriä ja tolueenia, mutta huonosti vesiliukoisia kuten natriumhydroksidia, etikkahappoa ja asetonia. Syanoakrylaatit kestävät kylmää, mutta ne ovat termoplastisia, eli ne muuttuvat helposti muovatuviksi korkeissa lämpötiloissa. 80 °C on suositeltu maksimikäyttölämpötila, vaikka liima voi pitää lyhytaikaisesti vielä 120 °C lämpötilassa. PTFE-, polypropeeni- ja polyeteeni-muovit kannattaa pintakäsitellä plasma- tai koronapurkauksin.


title: Syanoakrylaatti

text: Syanoakrylaatit voivat aiheuttaa vaurioita päätyessään iholle tai silmiin liimaten näitä voimakkaasti. Syanoakrylaatit kuitenkin lähtevät iholta itsestään aikaa myöten noin neljässä päivässä.


title: Syanoakrylaatti

text: Syanoakrylaattien höyryt ärsyttävät hengitysteitä, sillä ne kovettuvat (polymerisoituvat) välittömästi päätyessään esimerkiksi nenän ja hengitysteiden sisäpinnoille. Toistuva altistuminen voi pienelle osuudelle väestöstä aiheuttaa nuhankaltaisia yliherkkyysoireita.


title: Syanoakrylaatti

text: Syanoakrylaatit reagoivat usein hyvin kiivaasti (eksotermisesti) lämpöä vapauttaen materiaalien kuten puuvillan ja lampaanvilla] kanssa voiden aiheuttaa palovammoja tai tulipalon vaaran. Näistä tai joistakin muista materiaaleista tehtyjä hanskoja ei kannata siksi käyttää syanoakrylaattiseoksia käsiteltäessä.


title: Syanoakrylaatti

text: Syanoakrylaatit säilyvät huoneenlämmössä noin vuoden avaamattomana paketissa valmistuksen jälkeen ja enimmillään 9 kuukautta avattuna. Pakastettuna ja valolta suojattuna jotkin syanoakrylaattiseokset voivat säilyä käyttökelpoisina lähes loputtoman pitkään. Ennen käyttöä niiden tulee kuitenkin antaa lämmetä huoneenlämpötilaan. Huono säilyvyys johtuu syanoakrylaattien jähmettymisestä ja kovettumisesta aikaa myöten. Jähmettyneen seoksen ohennuksessa voidaan käyttää pienemmän molekyylipainon syanoakrylaattiyhdistettä.


title: Alex Lindroos

text: Alex Lindroos (s. 4. syyskuuta 1995 Helsinki) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue JYPissä. Hän on pelityyliltään puolustava puolustaja.


title: Alex Lindroos

text: Lindroos on Jokereiden kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin East Hockey Clubiin, josta Lindroos jatkoi 16-vuotiaana KJT:n B2-nuoriin kaudeksi 2011–2012. Kaudella 2012–2013 hän toimi seuran B-nuorten varakapteenina. Kaudeksi 2013–2014 Lindroos palasi EHC:hen ja siirtyi seuran A-nuoriin. Kaudeksi 2014–2015 Lindroos siirtyi JYPin A-nuoriin. Hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Teemu Siirosen kanssa lukemalla +5. Loppukaudella Lindroos siirtyi kuitenkin Mestis-joukkue JYP-Akatemian vahvuuteen ja hän pelasi siellä seitsemän runkosarja- ja viisi playoff-ottelua ilman tehopisteitä.


title: Alex Lindroos

text: Varsinaisella Mestiksen tulokaskaudellaan 2015–2016 Lindroos teki JYP-Akatemiassa 42 runkosarja- ja neljässä karsintasarjan ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän vahvisti myös JYPin A-nuoria, joiden kapteenistoon Lindroos kuului. Maaliskuussa 2016 hän teki seuran kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Lindroos ei kuitenkaan tehnyt vielä liigadebyyttiään kaudella 2016–2017, vaan se eteni pääosin Akatemiassa. Joukkue menetti karsintojen päätteeksi lopulta sarjapaikkansa ja lopetti myös koko toimintansa.


title: Alex Lindroos

text: Kauden 2017–2018 Lindroos aloitti toistaiseksi voimassa olevalla lainasopimuksella Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa. Hän teki JYPissä miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan alkulohkon päätösottelussa 10. lokakuuta 2017 vieraissa valkovenäläistä H’K Njoman Hrodnaa vastaan. Lindroosille vapautui viiden muun pääsarjadebytantin ohella paikka JYPin kokoonpanosta, kun joukkue antoi lähes puolelle edellisen ottelun kokoonpanostaan huilivuoron pikkuvammojen ja tiukan otteluohjelman myötä. Hänet merkittiin JYPin neljänteen puolustajapariin Roni Allénin viereen. Lindroos sai ottelussa jääaikaa 9.35 minuuttia. Hän keräsi myös kaksi kahden minuutin jäähyä. Lindroos keräsi ottelusta teholukeman –1. Hän pelasi CHL:ssä kaksi ottelua ja voitti liigan mestaruuden.


title: Alex Lindroos

text: SM-liigadebyyttinsä Lindroos teki lainajoukkueensa Peliittojen yhteistyöseurassa, Pelicansissa 21. marraskuuta 2017 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Hänet merkittiin Pelicansin kolmospuolustajapariin lähtökohtaisesti hyökkääjänä pelaavan Aleksi Rekosen viereen. Lindroos sai ottelussa jääaikaa 13.56 minuuttia ja hän keräsi teholukeman –1. Liigauransa avausmaalin Lindroos teki JYPin paidassa 13. tammikuuta 2018 Pelicansia vastaan. Reijo Mäkinen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi. Lindroos pelasi Pelicansissa ja JYPissä SM-liigaa yhteensä 16 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Hän ei kuitenkaan mahtunut JYPin kokoonpanoon enää pudotuspeleissä. Maaliskuussa 2018 Lindroos teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Ingeborg Norjalainen

text: Ingeborg Norjalainen eli Ingeborg Haakonintytär (, ; 1301 – 17. kesäkuuta 1361 tai 1366) oli Norjan prinsessa, joka toimi Norjan holhoojahallinnon johtajana poikansa Maunu Eerikinpojan alaikäisyyden aikana vuosina 1319–1323 ja oli periaatteessa vastaavassa asemassa myös Ruotsissa vuosina 1319–1322.


title: Ingeborg Norjalainen

text: Ingeborgin vanhemmat olivat Norjan kuningas Haakon V Maununpoika ja kreivitär Eufemia Rügeniläinen. Ingeborgin ollessa vasta yksivuotias hänen isänsä sopi hänen kihlaamisestaan Ruotsin kuningas Birger Maununpojan veljen Eerik Maununpojan kanssa. Haakon julisti Ingeborgin perillisekseen, jotta tämän puolisosta tulisi myös Norjan kuningas. Vuonna 1308 Haakon purki kihlaussopimuksen ja valitsi uudeksi sulhaseksi Ruotsin kruununprinssin Maunu Birgerinpojan, mutta päätti myöhemmin palata alkuperäiseen järjestelyyn. Ingeborg vihittiin vain 11-vuotiaana Eerik Maununpojan kanssa syyskuussa 1312. Liitosta syntyi kaksi lasta, vuonna 1316 poika Maunu ja seuraavana vuonna tytär Eufemia. Eerik Maununpoika murhattiin vuonna 1318.


title: Ingeborg Norjalainen

text: Kun Haakon V kuoli toukokuussa 1319 ja hänen sukunsa mieslinja sammui, Ingeborgin kolmivuotiaasta pojasta tuli Norjan kuningas. Samoihin aikoihin Birger Maununpoika poikineen syrjäytettiin vallasta, jolloin nuori Maunu Eerikinpoika valittiin myös Ruotsin kuninkaaksi ja maiden välille syntyi personaaliunioni. Ingeborg, joka oli itsekin vasta 18-vuotias, tunnustettiin poikansa holhoojaksi. Nimellisesti hänellä ei ollut sijaishallitsijan asemaa Ruotsissa, mutta hänet nimitettiin myös Ruotsin valtaneuvoston jäseneksi. Ingeborg piti omaa hovia huomenlahjaksi saamassaan Axvallin linnassa ja hallitsi henkilökohtaisena läänityksenään myös Norjan Hallantia sekä Bohusia. Vuonna 1321 hän päätti liittoutua Mecklenburgin kanssa Tanskaa vastaan ja kihlasi nelivuotiaan tyttärensä Eufemian Mecklenburgin herttuan Henrik II:n pojan Albrektin kanssa. Valtaneuvokset katsoivat Ingeborgin ylittäneen valtuutensa ryhtyessään harjoittamaan omaa ulkopolitiikkaa, joten Ruotsin valtaneuvosto päätti heinäkuussa 1322 ja Norjan valtaneuvosto helmikuussa 1323 ottaa maansa johdon omiin käsiinsä. Norjassa Erling Vidkunsson asetettiin tällöin valtionhoitajaksi Ingeborgin tilalle. Vuonna 1326 Ruotsin valtaneuvosto vaati Ingeborgia palauttamaan huomenlahjansa, mutta lupasi maksaa hänelle korvauksen.


title: Ingeborg Norjalainen

text: Ingeborg nai vuonna 1327 Hallannin herttua Knut Porsen, joka epäsuosittuna hahmona kuitenkin myös murhattiin vuonna 1330. Heille syntyi kaksi poikaa, Håkan ja Knut, jotka kuolivat molemmat ennen äitiään vuonna 1350. Ingeborgin tyttärestä Eufemiasta tuli aikanaan kuningas Albrekt Mecklenburgilaisen äiti.


title: Katukaluste

text: Katukalusteet, kadunkalusteet tai kaupunkikalusteet ovat taajamien julkisissa ulkotiloissa käytettäviä kalusteita ja varusteita, kuten aitoja, kaiteita, portteja, puomeja, betoniporsaita ja muita ajoesteitä, puistonpenkkejä, pysäkkikatoksia, jäte- ja tuhka-astioita, kirje- ja postilaatikoita, istutusastioita sekä pyörätelineitä ja -katoksia. Kaduilla, jalkakäytävillä, puistoissa ja julkisten rakennusten pihoilla tarvittavat katukalusteet pyritään etenkin suurissa kaupungeissa suunnittelemaan ja valikoimaan muotoilultaan, materiaaleiltaan ja väritykseltään toisiinsa sopiviksi yhtenäisen kaupunkikuvan muodostamiseksi.


title: Katukaluste

text: Katukalusteiksi voidaan lukea myös liikennemerkit ja liikennevalot pylväineen, muut opasteet, ilmoitustaulut ja kyltit, ulkomainosrakenteet, katuvalot, viemärikannet ja -ritilät, katupuiden runkoa ja juuristoa suojaavat ritilät ja kehikot sekä siirrettävät käymälät.


title: Jacques Dubochet

text: Jacques Dubochet (8. kesäkuuta 1942 Aigle, Sveitsi) on sveitsiläinen biofyysikko. Dubochet tunnetaan erityisesti kryoelektronimikroskopiatutkimuksistaan. Dubochetille myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2017 yhdessä Joachim Frankin ja Richard Hendersonin kanssa biomolekyylien tutkimiseen käytetyistä korkeanresoluution kryoelektronimikroskopiamentelmistä.


title: Jacques Dubochet

text: Dubochet väitteli tohtoriksi Geneven yliopistosta vuonna 1974. Hänen aiheensa liittyi elektronimikroskopian pimeäkenttämenetelmiin ja Dubochet suoritti väitöskirjatutkimuksensa professori E. Kellenbergerin alaisuudessa. Vuosina 1974–1978 hän toimi tutkijana Baselin yliopistossa keskittyen elektronimikroskopiaan. Tämä aikana hän myös vieraili useissa yliopistoissa Yhdysvalloissa. Vuosina 1978–1987 Dubochet toimi elektronimikroskopialaboratorion johtajana Euroopan molekyylibiologian laboratoriossa EMBL) Heidelbergissä Saksassa. Dubochet suoritti Nobelin kemianpalkintoon johtaneet tutkimuksessa ollessaan EMBL:ssä. Elektronimikroskopiassa käytetty elektronisuihku tuohoaa biologiset näytteet, koska niiden sisältämä vesi haihtuu ja näytteet kuivuvat. Jää haihtuu vettä hitaammin, mutta jääkiteet tekevät elektronimikroskoopin kuvista hyvin heikkolaatuisia. Dubochet kehitti menetelmän, jossa näyte applikoitiin metallihilalle, joka asetettiin nestemäiseen etaaniin -196 °C:n lämpötilaan. Tässä lämpötilassa vesi jäätyi hyvin nopeasti niin kutsutuksi lasimaiseksi vedeksi, jolla ei ole selkeää kiderakennetta, eikä se häiritse elektronimikroskooppitutkimuksia. Dubochet tutki erityisesti virusten, DNA:n ja kromatiinin rakenteita ja julkaisi ensimmäiset kryoelektronimikroskooppikuvat virusten rakenteista vuonna 1984. Vuodesta 1987 vuoteen 2011 Dubochet toimi biofysiikan professorina Lausannen yliopistossa. Vuonna 2015 hänelle myönnettiin EMBL:n jakama Lennart Philipson -palkinto.


title: Addiewellin rautatieasema

text: Addiewellin rautatieasema () on rautatieasema Addiewellin kylässä Länsi-Lothianissa, Skotlannissa. Se sijaitsee Shottsin radan varrella.


title: Addiewellin rautatieasema

text: Asema avattiin 1. heinäkuuta 1882. Sitä käytti 23 346 matkustajaa kaudella 2015–2016.


title: Baby Love

text: Baby Love on tv-elokuva, joka ensiesitys oli vuonna 1986. Elokuvan on ohjannut Kari Paljakka ja sen musiikin on säveltänyt Matti Inkinen.


title: Baby Love

text: Elokuvan päähenkilöt Titi (Sari Sarlund) ja Mari (Baba Lybeck) pyrkivät rocktähti Mr X:n (Matti Inkinen) suosioon.


title: Heikki Seppälä (televisio-ohjaaja)

text: Heikki Seppälä (s. 1941 Vihti) on suomalainen televisioalan vaikuttaja. Hän on työskennellyt ohjaajana, päällikkönä ja ohjelmistojohtajana Yleisradiossa. Lisäksi hän on toiminut Kolmostelevision ohjelmistojohtajana 1987–1994. Vastaavan tuottajan roolissa Heikki Seppälä oli monissa Eurovision laulukilpailu -lähetyksissä.


title: Heikki Seppälä (televisio-ohjaaja)

text: Heikki Seppälä KAVIn Ritva-tietokannassa


title: Johanneksen leipäpuu

text: Johanneksen leipäpuu on Matti Ijäksen ohjaama suomalainen televisionäytelmä vuodelta 1994. Sen on käsikirjoittanut Juha Lehtola Martti Joenpolven novellin "Johanneksenleipäpuu" pohjalta. Näytelmän pääosaa, yrittäjä Johannes Rantasta, esittää Sulevi Peltola.


title: Johanneksen leipäpuu

text: Johanneksen leipäpuu esitettiin ensimmäisen kerran televisiossa 2. toukokuuta 1994.


title: Pyhän Markuksen kellotorni

text: Pyhän Markuksen kellotorni eli kampaniili () on Venetsian Pyhän Markuksen torilla sijaitseva 98,6-metrinen torni ja kaupungin korkein rakennus. Kellotornin rakentaminen aloitettiin vuosien 888 ja 911 välillä ja se valmistui doge Tribuno Memmon aikana 979–991. Tornin nykyinen asu on 1500-luvun alusta.


title: Pyhän Markuksen kellotorni

text: Venetsian kellotorneja käytettiin alun perin majakkoina ja tulipalojen torjunnassa. Torneihin ei useinkaan päästetty ulkomaalaisia, jotta he eivät voisi vakoilla kaupunkivaltion satamien toimintaa tai puolustusta. Varakkaat kaupunkilaiset sen sijaan saattoivat kilpailla sillä kuka pystyy ratsastamaan kellotornin huipulle. Vuonna 1609 Galileo Galilei demonstroi kehittämänsä kaukoputken toimintaa Pyhän Markuksen tornissa. Tornin viidellä kellolla oli tasavallan aikana kullakin oma tehtävänsä. Esimerkiksi "marangona"-kello ilmoitti työpäivän alkamisen ja loppumisen, kun taas "malefigo"-kello ilmoitti mestauksesta. Nykyisin kaikki viisi kelloa soivat tasatunnein.


title: Pyhän Markuksen kellotorni

text: Torni kesti siihen kohdistuneet salamaniskut ja tulipalot vuoteen 1902 asti, jolloin se romahti. Aluksi heinäkuun alkupuolella havaittiin murtumia tornin pohjoissivulla, ja 14. heinäkuuta torni kaatui pohjoisen suuntaan. Jälleenrakennus kesti vuoteen 1912. Vuonna 1962 torniin asennettiin hissi.


title: Pyhän Markuksen kellotorni

text: Pyhän Markuksen kampaniili on ollut mallina useille muille torneille, erityisesti entisen Venetsian tasavallan alueella. Lähes identtiset vaikkakin pienemmät tornit tehtiin 1700-luvulla Slovenian Piraniin ja Kroatian Rovinjiin. Myöhemmin vastaavia on tehty muun muassa Seattleen, Torontoon, Australian Brisbaneen, Saksan Kieliin, Yhdysvaltojen Denveriin ja Berkeleyhin sekä Etelä-Afrikan Port Elizabethiin.


title: Joachim Frank

text: Joachim Frank (12. syyskuuta 1940 Siegen, Saksa) on saksalais-yhdysvaltalainen biofyysikko. Hänet tunnetaan erityisesti proteiinien kryoelektronimikroskopiatutkimuksista. Frankille myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2017 yhdessä Jacques Dubochetin ja Richard Hendersonin kanssa biomolekyylien rakenteen tutkimisesta korkean resoluution kryoelektronimikroskopian avulla.


title: Joachim Frank

text: Frank väitteli tohtoriksi Münchenin teknillisestä yliopistosta vuonna 1970 aiheenaan hiilikalvojen järjestäytyminen. Väitöstutkimuksistaan hänelle myönnettiin Harkness Fellowship -stipendi, jonka avulla hän pääsi tutkijaksi NASAn Jet Propulsion Laboratoryyn. Tämän jälkeen vuosina 1970–1972 Frank toimi tutkijana muun muassa Kalifornian yliopistossa, jossa hän erikoistui elektronimikroskopiamenetelmiin ja erityisesti elektronimikroskopiakuvien kuvankäsittelyyn, ja Cornellin yliopistossa. Vuosina 1973–1975 hän oli tutkijana Cambridgen yliopistossa. Oltuaan kaksi vuotta Cambridgessa Frank sai kutsun Wadsworth Centeriin. Siellä hän kehitti laskennallisen tietokonemallin, jonka avulla proteiinien elektronimikroskooppikuvista saatiin aikaiseksi tarkka kaksiulotteinen malli. Menetelmä valmistui vuonna 1981. Tämän jälkeen Frank paransi mallia siten, että proteiinista oli mahdollista muodostaa kolmiulotteinen malli elektronimikroskooppikuvien avulla. Ensimmäisen mallin ribosomista hän julkaisi vuonna 1985. Wadsworth Centerissä Frank toimi vuoteen 1998 asti. Vuonna 1997 hän aloitti tutkimusprofessorina New Yorkin yliopistossa ja vuodesta 2008 Columbian yliopistossa. Frank on saanut kryoelektronimikroskopiatutkimuksistaan useita tunnustuksia, muun muassa Benjamin Franklin -mitalin vuonna 2014 ja Wiley-palkinnon biolääketieteissä vuonna 2017 yhdessä Richard Hendersonin ja Marin van Heelin kanssa.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Terveyden biodiversiteettihypoteesi (engl. "the biodiversity hypothesis") esittää, että kosketus luontoon hyödyttää ihmisen mikrobistoja, vahvistaa immuunipuolustusta ja siten suojaa sairauksilta. Hypoteesin perustana on havainto, että kaksi vallitsevaa sosio-ekologista trendiä – luonnon monimuotoisuuden häviäminen ja tulehdusperäisten sairauksien lisääntyminen – ovat yhteydessä toisiinsa.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Kaupungistumisen myötä elinympäristöjen pirstoutuminen ja häviäminen johtavat yhä useammin siihen, että ihmisten yhteys luontoon katkeaa. Toisaalta immuunijärjestelmään liittyvät, ei-tarttuvat sairaudet ovat viime vuosikymmeninä yleistyneet erityisesti kaupungistuneissa yhteiskunnissa.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Monet immuunijärjestelmään liittyvät, tulehdusperäiset sairaudet, kuten allergiat, diabetes ja tulehdukselliset suolistosairaudet, ovat yleistyneet Suomen kaltaisissa korkean elintason ja korkean hygienian maissa viime vuosikymmeninä. Yhdeksi syyksi oletetaan, että elinympäristöjen katoamisen, pirstoutumisen ja tiivistyvän kaupunkirakenteen myötä ihmiset kohtaavat yhä vähemmän luonnon ympäristöissä olevia mikrobeja. Ympäristön mikrobeilla tarkoitetaan tässä kaikkia mikrobeja, etenkin muita kuin taudinaiheuttajia tai loisia (loisilla on kuitenkin suuri merkitys immuunivasteen säätelyssä).


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Biodiversiteettihypoteesin ydinajatuksen mukaan immuunijärjestelmämme kehittymiselle on oleellista, että altistumme riittävästi monimuotoisille ympäristöille ja etenkin niiden mikrobeille. Elinympäristön mikrobit vaikuttavat omaan mikrobistoomme, joka taas on vuorovaikutuksessa immuunijärjestelmämme kanssa. Immuunijärjestelmän häiriöt taas ovat perimmältään syynä tulehduksellisiin sairauksiin. Mikrobit ikään kuin kouluttavat kehittyvää immuunivastetta tunnistamaan todelliset uhat harmittomista allergeeneista, mutta täyttä yksimielisyyttä mekanismista ei ole saavutettu. Biologisen evoluution aikana olemme ikään kuin ulkoistaneet monia toimintojamme kehon mikrobiomille. Mikrobiomi koulii immuniteettia koko elämän ajan: elimistö käsittelee jatkuvasti vieraita biohiukkasia ja valkuaisaineita. Tasapainoinen immuunijärjestelmä erottaa vaaralliset hiukkaset vaarattomista ja omien solujen tuotteet vieraista. Nykyisillä kaupunkiväestöillä on viitteitä lievästä, pitkäaikaisesta tulehdustilasta suojatekijöiden heikentymisen seurauksena.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Biodiversiteettihypoteesi on pitkälti korvannut aiemman hygieniahypoteesin, jonka mukaan lisääntynyt hygienia ja vähentyneet lapsuusaikana sairastetut infektiotaudit ovat johtaneet allergioiden lisääntymiseen. Hygieniahypoteesin ajatus on kuitenkin osoitettu puutteelliseksi.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Lievä tulehdustila ja immunologinen epätasapaino ovat ominaisia joukolle kansanterveyttä uhkaavia kroonisia, tarttumattomia tauteja ja häiriöitä. Näitä ovat esimerkiksi astma ja allergia, diabetes, suolistosairaudet, metabolinen oireyhtymä, sydän- ja verisuonitaudit, syöpä, neurologiset sairaudet ja mielenterveyshäiriöt. Monien sairauksien ehkäisyä on olennaisesti parannettu vaikuttamalla tunnettuihin riskitekijöihin, jotka selittävät kuitenkin vain osan kroonisista taudeista eivätkä ole paljastaneet esimerkiksi allergian yleistymisen perimmäisiä syitä.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Kun monimuotoiseen luontoon perustuvat terveyshyödyt otetaan vakavasti, kustannussäästöt voivat olla suuret. Esimerkiksi vuonna 2011 astman ja allergian aiheuttamat kokonaiskustannukset yhteiskunnalle olivat 1,3–1,6 miljardia euroa. Suorien kustannusten osuus oli 319 milj. €, joista suurin menoerä 180 milj. € kului lääkkeisiin. Allergisten sairauksien suorat kustannukset, työkyvyttömyys mukaan lukien, ovat 2000-luvulla vähentyneet 15 % kansallisen allergiaohjelman (2008–2018) suunnanmuutoksen tuloksena. Ohjelmassa painopistettä siirrettiin oireiden hoidosta ennaltaehkäisyyn, muun muassa luontokontaktin merkityksen paremmalla huomioinnilla.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Altistumme mikrobeille monia eri reittejä, joista tärkeimmät ovat hengitystiet, ruoansulatuskanava ja ihokontakti. Elinympäristö, ravinto sekä kontaktit toisiin ihmisiin ja eläimiin vaikuttavat mikrobistoomme suuresti. Elinympäristöistä puhuttaessa altistumme voimakkaimmin ihon ja hengitysteiden kautta. Omat toimintatapamme ja valintamme – miten asumme, syömme, liikumme ja mitä teemme vapaa-ajalla – vaikuttavat saamamme hyödyllisen mikrobialtistuksen määrään. Olennaisessa roolissa on altistuksen määrä ja altistus monipuoliselle mikrobistolle.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Esimerkiksi pohjoiskarjalaisten (suomalaisten) ja venäjänkarjalaisten (venäläisten) nuorten ihon ja nenän mikrobistot poikkeavat selvästi toisistaan. Samalla erot tulehdusperäisten sairauksien määrässä ovat hyvin suuret: allergioita on venäläislapsilla vain kolmasosalla suomalaislapsiin verrattuna. Samaa vertailua on tehty erilaisissa ympäristöissä elävien suomalaisten lasten kesken. Urbaaneissa ja maaseutumaisissa ympäristöissä elävien lasten mikrobistot eroavat nekin toisistaan suuresti.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Ei vielä tiedetä, kuinka paljon luontokontaktia tarvitaan, miten ympäristön mikrobit tarkalleen päätyvät elimistöön, mitkä mikrobit ovat tärkeimpiä immuunijärjestelmän kehitykselle tai mitkä ovat mikrobien vuorovaikutussuhteet. Riittääkö kesämökillä loman aikana saatu luontoaltistus, vai tulisiko ympäristön mikrobeille altistua säännöllisesti arjessa?


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: On kuitenkin selvää, että saamme luonnosta moninaisia terveys- ja hyvinvointihyötyjä. Vaikka biodiversiteettihypoteesiin liittyy vielä useita avoimia kysymyksiä, voimme silti ottaa “luontoaskeleen”. Meidän tulisi esimerkiksi pyrkiä rakennetun ympäristön suunnittelussa tuottamaan ja säilyttämään kokonaisvaltaisesti terveellisiä sekä luonnoltaan mahdollisimman monimuotoista elinympäristöjä. Lisäksi nämä luontoympäristöt on otettava aktiiviseen käyttöön.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Perinteisesti luontoympäristöön on suhtauduttu sen aiheuttamien riskien hallitsemisen kautta. Parantunutta hygieniaa onkin kiittäminen siitä, että useat tartuntataudit kuten kolera ja tuberkuloosi ovat vähentyneet. Ennen allergioiden hoito-ohjeistus oli välttää altistus, kun nykyisin tiedetään, että immuunijärjestelmän kehittymiseksi tarvitaan kontakteja allergeeneihin. Terveellisen mikrobialtistuksen lisäämisessä on tiedostettava riskit ja vältettävä taudinaiheuttajia.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Vauva altistuu äidin mikrobeille odotusaikana, syntymässä ja rintaruokinnan aikana. Odottavan äidin ravinnolla, elintavoilla ja valituilla synnytys- ja ruokintatavoilla on suuri vaikutus vauvan immuunijärjestelmän kehittymiselle. Hyvin pienilläkin valinnoilla voi olla suuri merkitys yksilön terveyden kannalta. Alatiesynnytys ja rintaruokinta ovat tehokkaita tapoja altistaa vauva äidin mikrobeille ja näin auttaa vauvan immuunijärjestelmän kehittymistä.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Immuunijärjestelmä kehittyy edelleen lapsena, joten vaikuttaminen lasten mikrobialtistukseen on tärkeää. On todettu, että metsien ja peltojen puute kodin lähiympäristössä yksipuolistaa lasten ja nuorten ihon bakteeristoa. Päiväkodit ja koulut ovat hyviä kanavia lisätä luontoaltistusta, sillä ne kattavat koko ikäluokan riippumatta perheiden toimintatavoista. Kansanterveyden kannalta erityistä huomiota tulisikin kiinnittää päiväkodeissa ja kouluissa tapahtuvaan altistukseen, jolloin altistuminen ei jää pelkästään perheen toimintatapojen varaan.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Kehon mikrobistot muuttuvat koko ihmiselämän ajan, joten kaikki ikäryhmät hyötyvät altistumisesta luonnon mikrobistolle. Omat valinnat ja elintavat asumisessa, ravinnossa, liikkumisessa ja vapaa-ajan vietossa ovat altistumisen avain. Immuniteettia voidaan vahvistaa koko elämän ajan lisäämällä monipuolista yhteyttä luontoon. Immuunijärjestelmän toiminta heikkenee iän myötä, joten säännöllinen altistus luontoympäristölle on tärkeä myös vanhuksille.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Kaupungistuminen eli väestön siirtyminen maaseudulta kaupunkeihin, on globaali ilmiö. Kaupunkirakenteen tiivistyessä on tärkeää turvata kaupunkiluonnon säilyminen. Rakennetun ympäristön suunnittelussa on huomioitava paitsi luonnon kokonaisvaltaiset terveyttä ja hyvinvointia edistävät vaikutukset, myös mahdollisuudet altistua monimuotoiselle luonnolle ja mikrobeille. Suomessa kaupunkiluonnon tila on vielä suhteellisen hyvä verrattuna moneen muuhun Euroopan maahan.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text:
Altistumista tulisi tapahtua säännöllisesti ja turvallisesti arjessa, lähellä kotia ja päivittäisiä kulkureittejä. Lähellä keskustaa metsiä on usein kaupungin reuna-alueita vähemmän, mutta puistoilla ja erilaisilla rakennetuilla luontoelementeillä voidaan tukea ihmisten luontoaltistusta myös tiiviisti rakennetuilla alueilla. Tärkeintä on varmistaa, että rakennetusta ympäristöstä löytyy riittävästi erilaisia luonnoltaan monimuotoisia viheralueita.
Lasten ja vanhusten luontokontaktin kannalta lähiympäristön laatu on erityisen tärkeää, sillä liikkumisen piiri on rajatumpi kuin työikäisillä. On varmistettava, että päiväkotien, koulujen, palvelutalojen ja vanhainkotien pihoilta löytyy luontoa tai rakennettuja luontoelementtejä ja että ne ovat aktiivisessa käytössä. Näitä voisivat olla vaikkapa viljelylaatikot, hedelmäpuut ja marjapensaat, siirrettävä kuntta eli metsänpohja, viherseinät, viherkatot, nurmialueet ja koulujen metsäkiipeilytelineet eli puut, joissa kiipeily on sallittu. Metsien ja puistoalueiden on sijaittava lähellä, jotta niitä voidaan helposti käyttää arjessa, oppituntien ja kävelyretkien aikana. Metsiin ja puistoihin tulee jättää maapuita jotka edistävät luonnon monimuotoisuutta ja innostavat liikkumiseen. Vanhusten omaehtoista liikkumista tukevat riittävän tiheään asennetut lepäilypenkit.


title: Terveyden biodiversiteettihypoteesi

text: Terveellisten elinympäristöjen suunnittelu vaatii toimialojen välistä yhteistyötä - olennaisia ovat ainakin kaavoitus (yleis- ja asemakaavatasolla), virkistys ja liikunta, viher- ja vesialueiden hoito, rakentaminen, ympäristö, terveydenhuolto sekä lasten altistuksen kannalta varhaiskasvatus ja koulutus. Eri hallinnonalojen tietoisuutta luontoaltistuksen hyödyistä tulisi lisätä erityisesti suunnittelun kannalta oleellisella kuntatasolla. Luontoelementtien ylläpidon vaatimat resurssit on otettava huomioon – hyvän altistuksen lisäksi luontoelementtien täytyy olla kestäviä ja helposti hoidettavia ja kunnostettavia.


title: Riku Tiainen

text: Riku Tiainen (s. 18. elokuuta 1995 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Riku Tiainen

text: Tiainen on Diskoksen kasvatti. Hän oli kaudella 2010–2011 C-nuorten I-divisioonan karsinnoissa joukkueensa paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Olli Hakalan kanssa tehoilla 3+4=7. Kaudeksi 2011–2012 Tiainen siirtyi JYPin B2-nuoriin. Hän oli pudotuspeleissä joukkueen paras pistemies ja jakoi sisäisen maalipörssin voiton Teemu Vääräkosken kanssa tehoilla 3+2=5. Kesken kauden 2012–2013 Tiainen siirtyi JYPin B-nuorten SM-sarjajoukkuesta sarjatasoa alemmas Diskoksen B-nuorten Mestis-joukkueeseen, kuten myös kesken seuraavan kauden 2013–2014 A-nuorissa. Kaudeksi 2014–2015 hän palasi taas JYPin A-nuoriin. Tiainen oli tehoilla 14+12=26 joukkueen paras pistemies ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Olli Muittarin kanssa.


title: Riku Tiainen

text: Kaudeksi 2015–2016 Tiainen siirtyi Mestis-joukkue JYP-Akatemiaan, jossa hänen tulokaskautensa toi 36 runkosarjaottelussa tehot 6+12=18 ja neljässä karsintasarjan ottelussa yhden syöttöpisteen. Tiainen oli runkosarjassa joukkueen neljänneksi paras pistemies. Hän pelasi kauden aikana miesten pelejä myös yhden ottelun verran lainalla Suomi-sarjajoukkue D-Kiekossa (entinen Diskoksen edustusjoukkue).


title: Riku Tiainen

text: Huhtikuussa 2016 Tiainen teki JYPin kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Hän ei kuitenkaan tehnyt vielä liigadebyyttiään kaudella 2016–2017, vaan se eteni kokonaan Akatemiassa. Tiainen teki Mestiksen runkosarjassa 22 tehopistettä, mutta karsintasarjassa hän oli joukkueensa paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 7+2=9. Tiainen oli myös koko karsintasarjan maalipörssin toinen edellään vain Hokin Niklas Näppi. Tästä huolimatta Akatemia menetti karsintojen päätteeksi lopulta sarjapaikkansa ja lopetti myös koko toimintansa.


title: Riku Tiainen

text: Kauden 2017–2018 Tiainen aloitti toistaiseksi voimassa olevalla lainasopimuksella Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa. Hän teki JYPissä miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan alkulohkon päätösottelussa 10. lokakuuta 2017 vieraissa valkovenäläistä H’K Njoman Hrodnaa vastaan. Tiaiselle vapautui viiden muun pääsarjadebytantin ohella paikka JYPin kokoonpanosta, kun joukkue antoi lähes puolelle edellisen ottelun kokoonpanostaan huilivuoron pikkuvammojen ja tiukan otteluohjelman myötä. Tiainen merkittiin JYPin kolmosketjun vasempaan laitaan Micke Saaren ja Anton Stråkan viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 9.21 minuuttia. Tiainen keräsi myös yhden kahden minuutin jäähyn kampituksesta. Hän keräsi ottelusta teholukeman -1.


title: Riku Tiainen

text: SM-liigadebyyttinsä Tiainen teki 2. helmikuuta 2018 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Hänet merkittiin JYPin nelosketjun oikeaan laitaan Anton Stråkan ja Joel Sundin viereen. JYP lähti otteluun poikkeuksellisella kokoonpanolla, sillä joukkue pelasi viiden päivän sisään neljä ottelua ja halusi antaa levon valtaosalle runkopelaajistaan myös neljä päivää myöhemmin pelattavaa CHL:n finaalia ajatellen. JYPin kokoonpanossa esiintyi kaikkiaan peräti seitsemän liigadebytanttia sekä useita pääasiassa Mestiksen puolella pelanneita sopimus- ja lainapelaajia. Tiainen sai ottelussa jääaikaa 9.08 minuuttia. Hän keräsi myös yhden kahden minuutin jäähyn pelin viivyttämisestä lyömällä kiekon katsomoon. Tiainen pelasi JYPissä lopulta sekä yhden runkosarja- että CHL-ottelun. Hän voitti CHL:n mestaruuden. Mestiksen siirtotakarajalla, helmikuussa 2018 Tiaisen vahvistettiin pelaavan loppukauden KeuPan vahvuudessa. Hän oli 13 osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä Teemu Hutun kanssa. Tiainen voitti kauden päätteeksi Mestiksen mestaruuden.


title: Riku Tiainen

text: Kaudeksi 2018–2019 Tiainen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kiekko-Vantaan riveihin.


title: Richard Henderson

text: Richard Henderson (s. 1945 Edinburgh, Skotlanti) on brittiläinen biologi ja biofyysikko. Henderson tunnetaan erityisesti proteiinien rakennetta käsittelevistä elektronimikroskopiatutkimuksista. Hänelle myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2017 yhdessä Jacques Dubochetin ja Joachim Frankin kanssa biomolekyylien rakenteen tutkimisesta korkean resoluution kryoelektronimikroskopian avulla.


title: Richard Henderson

text: Henderson väitteli tohtoriksi Cambridgen yliopistosta vuonna 1969. Vuosina 1970–1973 hän toimi post doc -tutkijana Yalen yliopistossa, mutta palasi tämän jälkeen takaisin Cambridgeen. Vuodesta 1986 Henderson on toiminut Cambridgessa olevan molekyylibiologian laboratorion johtajana. Henderson on tutkinut bakteerien fotosynteesiä katalysoivaa proteiinia bakteriorodopsiinia. Bakteriorodopsiini on kiinnittyneenä bakteerien solukalvoon, minkä vuoksi sen kiteyttäminen ja tutkiminen röntgendiffraktiolla on vaikeaa. Henderson eristi solukalvon ja proteiinin ja lisäsi näytteeseen glukoosiliuosta. Glukoosiliuos esti näytettä kuivumasta elektronimikroskoopin vakuumissa ja täten proteiini säilytti rakenteensa. Jotta elektronimikroskoopin elektronisuihku ei vaurioittaisi proteiinia Henderson käytti tavallista heikompaa elektronisuihkua. Näin hän sai kuvan, jonka yhdistämällä röntgendiffraktiosta saatuun informaation hän sai aikaiseksi mallin bakterioropodsiinista. Kolmiulotteisen molekyylimallin hän julkaisi vuonna 1975. Henderson oli ensimmäinen, joka käytti elektronimikroskopiaa membraaniproteiinin rakenteen selvittämiseen. Henderson jatkoi menetelmän kehittämistä ja vuonna 1990 hän julkaisi atomiresoluutioisen mallin bakteriorodopsiinin rakenteesta. Henderson on saanut tutkimuksistaan useita tunnustuksia. Näitä ovat muun muassa Ernst Ruska Prize vuonna 1980, Rosenstiel Award vuonna 1990, lääketieteen Louis-Jeantet-palkinto 1993 ja Wiley-palkinto biolääketieteissä vuonna 2017 yhdessä Joachim Frankin ja Marin van Heelin kanssa.


title: Jacopo Sansovino

text: Jacopo Sansovino (oik. Jacopo Tatti, 2. heinäkuuta 1486 – 27. marraskuuta 1570) oli italialainen kuvanveistäjä. Hän on Italian täysrenessanssin keskushahmo. Hän johti Venetsiassa rakennustöitä, joissa tärkeimpänä kohteena oli Pyhän Markuksen torin ja siihen liittyvän piazzettan uudelleenrakentaminen.


title: Jacopo Sansovino

text: Jacopo Tatti pääsi nuorena Andrea Sansovinon oppipojaksi ja otti myöhemmin tämän sukunimen. Hän pääsi vuonna 1529 Venetsian rakennustöiden johtajaksi. Hänen tunnetuin työnsä on Pyhän Markuksen kirjasto, jonka rakentaminen aloitettiin vuonna 1537. Hänen töitään on myös Pyhän Markuksen kellotornin juurella oleva pieni loggetta.


title: VHL-kausi 2017–2018

text: Sarjaan osallistui 27 joukkuetta. VHL laajentui nyt myös Kiinaan, josta kaksi uutta seuraa liittyivät laajennusjoukkueina liigaan. Viime kauden hallitseva mestari HK Dinamo Balašiha joutuu jättämään kauden väliin taloudellisten ongelmien vuoksi. Myös kolme muuta joukkuetta jättäytyi sarjasta talousvaikeuksien vuoksi. Uudet joukkueet VHL:ssä olivat KHL-liigasta siirtyvä Metallurg Novokuznetsk, VHL-B:stä nouseva TsSK VVS Samara ja MHL-B:n mestari Gornjak Utšaly.Runkosarjassa pelattiin kaksinkertainen sarja. 16 parasta joukkuetta eteni pudotuspeleihin.


title: Arja Karivieri

text: Arja Karivieri on suomalainen antiikintutkija. Hän on Tukholman yliopiston professori oppiaineessa Antikens kultur och samhällsliv. Karivieri toimii Suomen Rooman-instituutin johtajana kolmivuotiskaudella 2017–2020.


title: Arja Karivieri

text: Karivieri on koulutukseltaan arkeologi. Hän väitteli tohtoriksi Turun yliopistosta vuonna 1997. Karivieri on työskennellyt muun muassa Suomen Ateenan-instituutin Paliámpela (Arethoúsa) -kaivausprojektin johtajana sekä Ruotsin Rooman-instituutin Pompeji-projektin kenttäjohtajana.


title: Hannu Juusola

text: Hannu Matti Sakari Juusola (s. 10. toukokuuta 1963 Rovaniemi) on seemiläisten kielten ja kulttuurien professori Helsingin yliopistossa. Juusolan tutkimusteemat käsittelevät demokratiaa, sekularisaatiota ja kansalaisuusdiskursseja Lähi-idässä, kuivuuden merkitystä Lähi-idän poliittisissa konflikteissa, juutalaista magiaa sekä orientalismia Suomessa.


title: Hannu Juusola

text: Juusola valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi vuonna 1993 ja filosofian tohtoriksi vuonna 1999 (seemiläiset kielet ja kulttuuri, Helsingin yliopisto). Hän toimi seemiläisten kielten ja kulttuurien yliopistonlehtorina Helsingin yliopistossa vuosina 2001-2010. Vuonna 2002 Juusola oli Suomen Akatemian tutkijatohtorina Yalen yliopistossa. Vuonna 2011 Juusola sai seemiläisten kielten ja kulttuurien professuurin Helsingin yliopistosta, ja vuonna 2013 hän oli Berkeleyn yliopistossa vierailevana tutkijana.


title: Hannu Juusola

text: Juusola oli Suomen Lähi-idän instituutin johtajana Damaskoksessa vuosina 2009-2010. Hän on myös Suomen Lähi-idän instituutin säätiön varapuheenjohtaja.


Advanced Programming in the UNIX Environment on W. Richard Stevensin kirja ohjelmoinnista Unix-alustalle.


title: Advanced Programming in the UNIX Environment

text: Kirja sisältää muun muassa tiedostojen, prosessien, signaalien ja prosessien välisen kommunikaation käsittelyt. Kirjassa on esimerkkiohjelmana tietokantakirjaston toteuttaminen C-kielellä.


text: OSnews-sivusto kutsuu kirjaa yhdeksi parhaista teknillisistä kirjoista, joita on koskaan julkaistu. Sivuston mukaan kirjasta on hyötyä myös Unix kaltaisille alustoille ohjelmoinnissa kuten Linux ja FreeBSD. Linux Journal on suositellut kirjaa arvostelussaan.


title: Kirsi Vainio-Korhonen

text: Kirsi-Maaria Vainio-Korhonen ("o.s. Vainio", s. 14. helmikuuta 1958 Helsinki) on suomalainen professori, historioitsija ja tietokirjailija. Hän toimii Turun yliopistossa Suomen historian professorina ja keskittynyt tutkimuksessaan sukupuolihistoriaan ja naisten työn historiaan. Hän on kirjoittanut urallaan useita tietokirjoja, ja niistä "Ujostelemattomat – kätilöiden, synnytysten ja arjen historiaa" palkittiin Vuoden tiedekirjana.


title: Kirsi Vainio-Korhonen

text: Vainio-Korhonen aloitti tammikuussa 2003 Turun yliopiston Suomen historian professorina. Sitä ennen hän oli toiminut Suomen Akatemian tutkijana ja yliopiston luennoitsijana. Hän on perehtynyt tutkimustyössään erityisesti sukupuolihistoriaan ja naisten työn historiaan.


title: Kirsi Vainio-Korhonen

text: Vainio-Korhonen julkaisi vuonna 2008 teoksen "Sophie Creutzin aika – aateliselämää 1700-luvun Suomessa". Sen päähenkilö on kreivitär Sophie Creutz, ja se käsittelee 1700-öluvun historiaa, elämäntapaa ja ajatusmaailmaa kaakkoissuomalaisen aatelisperheiden näkökulmasta. "Suomen herttuattaren arvoituksen" keskushenkilö puolestaan on porvaristyttö Eva Merthen, joka oli Zacharias Topeliuksen varhainen Suomi-neito.


title: Kirsi Vainio-Korhonen

text: Vuonna 2012 Vainio-Korhoselta ilmestyi kaksi teosta. "Sophie Creutzin aika" -teoksen eräänlainen jatko-osa oli "Sofie Munsterhjelmin aika – aatelisnaisia ja upseereita 1800-luvun Suomessa". "Ujostelemattomat – kätilöiden, synnytysten ja arjen historiaa" puolestaan kertoo kätilöiden ammattikunnan historian kautta 1700-luvun käsitystä perheestä, lapsista ja seksuaalisuudesta. Teos palkittiin Vuoden tiedekirjana. Palkintolautakunta kehui teosta ansiokkaasta mikro- ja makrotasojen yhdistämisestä. Se sai myös Lauri Jäntin säätiön kunniamaininnan ja ehdokkuuden Kanava-palkintoon.


title: Kirsi Vainio-Korhonen

text: Vainio-Korhosen ja Anu Lahtisen kirjoittama "Lemmen ilot ja sydämen salat – suomalaisen rakkauden historiaa" ilmestyi vuonna 2015. Se on ensimmäinen suomalaisen rakkauden ilmemismuotoja käsittelevä laajamittainen teos.


title: Kirsi Vainio-Korhonen

text: Kirsi Vainio-Korhonen on syntynyt Helsingissä Esko Vainion ja Liisa Heikolan perheeseen. Hänen puolisonsa on filosofian tohtori, arkistopäällikkö Gustav Mikael Korhonen. Pariskunnalla on kaksi lasta.


title: Signaali (tietotekniikka)

text: Signaali on tietotekniikassa ohjelmallinen keskeytys. Signaaleja käytetään Unixeissa, Unixin kaltaisissa ja POSIX-yhteensopivissa käyttöjärjestelmissä asynkronisien tapahtumien välittämiseen.


title: Signaali (tietotekniikka)

text: Varhaisissa BSD ja AT&T -versioissa signaalit olivat epäyhteensopivia ja epäluotettavia. POSIX.1:stä lähtien käytössä on ollut standardoitu luotettava mekanismi signaalien välitykseen.


title: Signaali (tietotekniikka)

text: Esimerkkejä signaaleista ovat codice_1 (ohjelman lopettaminen) ja codice_2 (muistiviittausvirhe). Tyypillisiä käyttäjän määrittämiä signaaleja ovat codice_3 ja codice_4.


title: Signaali (tietotekniikka)

text: Signaalin välittäminen ohjelmalle keskeyttää ohjelman suorituksen signaalikäsittelyn ajaksi. Ohjelma voi toteuttaa signaalinkäsittelijäfunktion, jota kutsutaan oletustoteutuksen sijaan.


title: Signaali (tietotekniikka)

text:
Yksinkertainen esimerkki signaalin käsittelystä sovellusohjelmassa:
Esimerkissä codice_5 on funktio, jota kutsutaan kun prosessille välitetään signaali codice_3. Käsittelijäfunktio ja signaalitunniste liitetään funktiolla codice_7.


title: Signaali (tietotekniikka)

text: Signaali voidaan antaa prosessille komennolla codice_8, jossa pid on prosessin tunnistenumero. Huomaa, että ohjelman pääsäie on odottamassa toistorakenteessa normaalin suorituksen ajan eikä kutsu käsittelijää itse suoraan lainkaan.


title: Signaali (tietotekniikka)

text: POSIX-yhteensopivissa alustoissa on tyypillisesti codice_9 -funktio, jolla ohjelman suorituksen voi pysäyttää kunnes sille välitetään signaali.


title: Elisabet Farnese

text: Elisabet Farnese (, ; 25. lokakuuta 1692 Parma, Parman herttuakunta – 11. heinäkuuta 1766 Aranjuez, Espanja) oli Espanjan kuningas Filip V:n toinen puoliso, jossa oli suuri vaikutusvalta Espanjan politiikkaan miehensä valtakaudella vuosina 1714–1746.


title: Elisabet Farnese

text: Elisabetin isä oli Farnesen herttuasukuun kuulunut Parman herttuakunnan kruununprinssi Odoardo Farnese, joka kuoli pian hänen syntymänsä jälkeen. Elisabetin avioliiton Espanjan kuningas Filip V:n kanssa järjesti Espanjan hovissa suosikkina vaikuttanut Ursinsin prinsessa Marie Anne de La Trémoille pian Filipin ensimmäisen vaimon Maria Luisan kuoleman jälkeen. Saavuttuaan Espanjaan joulukuussa 1714 Elisabet hankkiutui ensi töikseen eroon Ursinsista. Elisabet sai nopeasti henkisen otteen aviomiehestään ja hänen on katsottu olleen Espanjan todellinen vallankäyttäjä aina tämän kuolemaan asti. Tärkeimpänä neuvonantajanaan hänellä oli aluksi italialaistaustainen ministeri Giulio Alberoni, joka oli alkujaan tuonut hänen nimensä Ursinsin tietoon.


title: Elisabet Farnese

text: Elisabet synnytti Filipille neljä poikaa ja kolme tytärtä, mutta Espanjan perimysjärjestyksessä etusijalla olivat Filipin ensimmäisestä avioliitosta syntyneet kaksi poikaa. Tämän vuoksi Elisabetin tärkein ulkopoliittinen tavoite oli hankkia Espanjalle takaisin Espanjan perimyssodassa menetetyt vasallivaltiot Italiassa, jotta hänen omat lapsensa saisivat sieltä omia ruhtinaskuntia hallittavikseen. Elisabet ei kaihtanut keinoja tämän päämäärän ajamisessa ja hänen juonittelunsa veivät useasti koko Euroopan suursodan partaalle. Hänen toiveestaan pääministeri Alberoni määräsi Espanjan valloittamaan vuonna 1717 Sardinian ja seuraavana vuonna Sisilian, mikä johti niin sanottuun kvadrupelallianssin sotaan. Espanjan kärsittyä tappion Ranskalle ja Englannille kuningas erotti Alberonin vuonna 1719. Elisabet saavutti lopulta tavoitteensa, sillä vuosien diplomatian ja sotien seurauksena hänen kahdesta vanhemmasta pojastaan Kaarlesta ja Filipistä tuli molemmista italialaisten ruhtinaskuntien hallitsijoita. Kaarle sai aluksi vuonna 1731 Parman herttuakunnan, joka Puolan perimyssodan jälkeen vaihdettiin vuonna 1735 Napolin kuningaskuntaan. Parma puolestaan annettiin Filipille Itävallan perimyssodan seurauksena vuonna 1748.


title: Elisabet Farnese

text: Sisäpolitiikassa Elisabetin vaikutus oli myönteisempi, sillä hän valitsi päteviä neuvonantajia ja ministereitä, jotka toteuttivat hallinnollisia ja taloudellisia uudistuksia. Espanjalaisten keskuudessa hän oli kuitenkin epäsuosittu. Filip V luopui vuonna 1724 kruunusta vanhimman poikansa Ludvig I:n hyväksi, mutta tämän kuoltua jo samana vuonna Elisabet suostutteli Filipin palaamaan valtaistuimelle. Elisabet sai Filipin myös siirtämään hovin Madridista Sevillaan vuosiksi 1729–1733. Filipin kuoltua vuonna 1746 valtaan tuli Elisabetin toinen poikapuoli Ferdinand VI, jolloin Elisabet menetti vaikutusvaltansa päätöksentekoon. Hän vetäytyi tämän jälkeen hovista ja asui pääasiassa La Granja de San Ildefonson palatsissa. Ferdinand VI:n kuoltua lapsettomana elokuussa 1759 kuninkaaksi tuli Elisabetin oma poika, Napolin kuningas Kaarle (Espanjan kuninkaana Kaarle III). Elisabet sai toimia Espanjan sijaishallitsijana neljä kuukautta kunnes Kaarle saapui Napolista uuteen valtakuntaansa joulukuussa 1759.


title: Elisabet Farnese

text: Elisabet keräsi mittavan taidekokoelman. Hänen aloitteestaan rakennettiin kuninkaalliset palatsit La Granja, Palacio Real de Madrid (tulipalossa 1734 tuhoutuneen aiemman tilalle) ja Palacio Real de Riofrío.