title: Jääpallon Elitserien-kausi 2016–2017

text: Elitserieniin tuli syksyllä 2016 nimekkeitä venäläisiä pelaajia. Sandvikens AIK vahvistui HK Jenisei Krasnojarskin keskikenttämies Alan Džusojevilla, joka kuului edelleen Venäjän A.-maajoukkueeseen. IFK Vänersborg puolestaan sai riveihinsä kuulun Sibselmaš Novosibirskin hyökkääjän Sergei Lomanovin ja Moskovan Dynamon keskikenttämiehen Pavel Bulatovin, joka pelasi edelleen Venäjän A-maajoukkueessa. Suomesta siirtyivät kevään 2016 Bandyliigan mestarijoukkueen Botnian Tuomas Määttä ja Tommi Määttä Edsbyns IF:n riveihin.


title: Jääpallon Elitserien-kausi 2016–2017

text: Kahdeksan parasta pudotuspeleihin, neljä viimeistä putoamiskarsintaan.


title: Jääpallon Elitserien-kausi 2016–2017

text: Karsinnat pelattiin kahdessa neljän joukkueen lohkossa. Karsinnoissa pelasivat Elitserienin neljä heikointa ja Allsvenskanin neljä parasta joukkuetta. Molempien lohkojen kaksi parasta joukkuetta selviytyivät seuraavaksi kaudeksi Elitserieniin.


title: Jääpallon Elitserien-kausi 2016–2017

text: Pistepörssin kärkinimet olivat Villa Lidköpingin Daniel Andersson 67 pisteellä (37+30) ja David Karlsson 62 pisteellä (56+6), Sandvikens AIK:n Christoffer Edlund 56 pisteellä (48+8), Sandvikens AIK:n Erik Pettersson 55 pisteellä (47+8) ja Vetlandan Joakim Andersson 55 pisteellä (43+12). Paras syöttäjä oli Villa Lidköpingin Jesper Eriksson 38 syötöllä.


title: Mary McLeod Bethune

text: Mary Jane McLeod Bethune (o.s. "Mary Jane McLeod"; 10. heinäkuuta 1875 Mayesville, Etelä-Carolina – 18. toukokuuta 1955) oli yhdysvaltalainen pedagogi, poliitikko, hyväntekijä ja kansalaisoikeusaktivisti , joka tunnetaan parhaiten afroamerikkalaisia varten perustamastaan koulusta Floridan Daytona Beachissä. Pienestä tyttökoulusta on sittemmin kehittynyt 4 000 opiskelijan Bethune-Cookman University.


title: Mary McLeod Bethune

text: Bethune toimi myös presidentti Franklin D. Rooseveltin neuvonantajana rotukysymyksissä tämän vuonna 1938 perustamassa ”mustaksi hallitukseksi” (Black Cabinet) kutsutussa neuvottelukunnassa. Hän oli mukana perustamassa ja johtamassa ainakin kahta afroamerikkalaisten järjestöä, "National Council of Negro Women" ja "National Association for the Advancement of Colored People" (NAACP). Bethune sai kutsumanimen ”The First Lady of Struggle” ().


title: Mary McLeod Bethune

text: Bethune syntyi kymmenisen vuotta Yhdysvaltojen orjuuden lakkauttamisen jälkeen Etelä-Carolinassa entisten orjien tyttäreksi. Jo viisivuotiaana hän alkoi auttaa vanhempiaan peltotöissä, mutta osoitti myös kiinnostusta kouluttautumiseen. Hän pääsi lähistölle perustettuun lähetyskouluun ja sai sitten stipendin opettajaseminaariin Pohjois-Carolinaan. Hän opiskeli myös Moody Bible Institutessa ja otti aviomiehekseen opettajakollegan, Albertus Bethunen.


title: Mary McLeod Bethune

text: Vuonna 1904 Bethune perusti mustille tytöille tarkoitetun koulun Floridan Daytona Beachiin. Se sulautui vuonna 1923 pojille perustettuun kouluun ja tunnettiin nimellä Bethune-Cookman School, sitten Bethune-Cookman College. Hän toimi oppilaitoksen johtajana 1923–1942 sekä 1946–1947. Hän oli tuolloin yksi harvoista naispuolisista korkeakoulun rehtoreista.


title: Mary McLeod Bethune

text: Bethunen perustama koulu Daytona Beachissä ja talo Washington D.C.:ssä ovat nykyisin suojeltuja historiallisia kohteita.


title: Kaarlo Leppänen

text: Kaarlo Kalevi Leppänen (15. helmikuuta 1929 Kuopio – 1. lokakuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.


title: Kaarlo Leppänen

text: Leppäsen vanhemmat olivat liikennöitsijä Kaarlo Oskari Leppänen ja Fanny Emilia Jääskeläinen ja puoliso vuodesta 1955 sairaanhoitaja Kristina Wikström (k. 1988). Leppänen tuli ylioppilaaksi 1948 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1954.


title: Kaarlo Leppänen

text: Leppänen työskenteli Alvar Aallon arkkitehtitoimistossa suunnittelijana ja sittemmin toimiston päällikkönä 1956-1975, omassa toimistossaan vuodesta 1975 ja arkkitehtitoimistossa FOR-ARK vuodesta 1980. Leppänen toteutti Aallon ns. toisen valkoisen kauden suunnitelmia, ensimmäisenä Vuoksenniskan kirkko ja viimeisenä Finlandia-talo. Hänen osuutensa Saksaan suunnitelluissa Wolfsburgin kulttuurikeskuksessa ja Essenin oopperatalossa oli myös merkittävä. Leppäsen käsialaansa oli myös Aalto-näyttely, joka kiersi useissa eri maissa.


title: Kaarlo Leppänen

text: Leppäsen suunnittelemia rakennuksia ovat muun muassa seuraavat:


title: Kaarlo Leppänen

text: Leppänen suunnitteli myös useita asuin-, koulu- ja liikerakennuksia. Niitä ovat muun muassa Forumin kauppakeskus, korttelitalo Merirasti Vuosaaressa sekä vanhustentalot Puotilassa ja Kulosaaressa. Yhteensä Leppänen teki tai teetti omassa toimistossaan noin 60 kohdetta, arkkitehtina hän työskenteli aina 71-vuotiaaksi asti.


title: Löyhkäsilokka

text:
Löyhkäsilokka ("Thelephora palmata") on pensasmainen, haarakkaita muistuttava sieni, joka kuuluu silokoiden ("Thelephora") sukuun. Itiöemä on 2–6 cm korkea, purppuran- taikka ruskeanharmaa. Kärjet ovat lähes valkoiset ja litteät. Malto on harmaata, sitkeää. Sienessä on voimakas ja erittäin vastenmielinen haju. Siinä voidaan tuntea valkosipulin, pilaantuvan kaalin ja jalkahien lemua.
Sieni kasvaa syys–lokakuun aikana havumetsissä.
Todella pahasta hajustansa huolimatta sientä voidaan käyttää värjäykseen. Siitä saadaan sinertäviä sävyjä.


title: Jääpallon Allsvenskan-kausi 2016–2017

text: Ruotsin jääpallon Allsvenskan pelattiin kaudella 2016–2017 kymmenen joukkueen lohkoissa, joissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Joukkueita oli vähennetty keväällä 2016 pudottamalla kummastakin lohkosta suoraan kaksi joukkuetta eli yhteensä neljä joukkuetta. Lisäksi jatkokarsinnoissa Örebro SK ja HT-Bandy säilyttivät sarjapaikkansa. Uusia joukkueita 1. Divisioonasta ei noussut jatkokarsintojen kautta Allsvenskaniin. Allsvenskaniin tuli talousvaikeuksistaan keväällä 2016 ilmoittanut pitkäaikainen Elitserienin keskikastin joukkue IFK Kungälv. Vastaavasti karsinnoissa rannalle niukasti jäänyt tukholmalainen IK Tellus nostettiin pääsarjaan.


title: Jääpallon Allsvenskan-kausi 2016–2017

text: Verrattuna edelliseen kauteen Allsvenskanin lohkojen välillä tapahtui muutama seurasiirto. Pohjoislohkoon siirrettiin Etelälohkosta Nitro/Nora BS ja Örebro SK. Pohjoislohkosta Etelälohkoon siirrettiin Katrineholm Värmbol BS. Elitserienistä vapaaehtoisesti luopunut IFK Kungälv pelasi Etelälohkossa.


title: Jääpallon Allsvenskan-kausi 2016–2017

text: Sarjan päättyessä todettiin, että neljä pitkäaikaista Allsvenskan-joukkuetta putosi sarjasta. Niistä IFK Rättvik oli pelannut sarjassa yhtäjaksoisesti syksystä 2009, Katrineholm Värmbol BS ja Blåsut BK syksystä 2010 sekä HT-Bandy syksystä 2011. Näistä HT-Bandy teki kauden päättyessä vielä konkurssin.


title: Jääpallon Allsvenskan-kausi 2016–2017

text: Åby/Tjureda IF nousi ja Gustavsbergs IF säilyi Allsvenskanissa.


title: Shocking Blue (albumi)

text: Shocking Blue on alankomaalaisen rockyhtyeen Shocking Bluen vuonna 1968 julkaistu esikoisalbumi.


title: Luther Burbank

text: Luther Burbank (7. maaliskuuta 1849, Lancaster, Massachusetts – 11. huhtikuuta 1926 Santa Rosa, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen itseoppinut kasvitieteilijä, jolla oli huomattava merkitys kasvinjalostuksen kehittämisessä. 55 vuotta kestäneen uransa aikana hän jalosti yli 800 hyötykasvilajiketta: hedelmiä, viljoja, vihanneksia, ruohokasveja ja kukkia.


title: Luther Burbank

text: Burbank syntyi 18-lapsiseksi kasvaneen maanviljelijäperheen 13. lapsena Massachusettsissa. Hän kävi vain alkeiskoulun, mutta kiinnostui teini-iässä Charles Darwinin teoksesta "The Variation of Animals and Plants under Domestication" ja aloitti kasvinjalostuskokeilut perheensä maatilalla. Kun hän oli 21-vuotias perheen isä kuoli ja Luther Burbank osti perintörahoillaan maatilan Massachusettsin Lunenburgista. Siellä hän työskenteli kaksi vuotta perunanjalostuksen parissa ja tuloksena oli yhä Pohjois-Amerikan eniten tuotettu Russet Burbank -lajike. Burbank myi vuonna 1875 oikeudet lajikkeeseen 150 dollarilla ja käytti rahat muuttaakseen Kaliforniaan, jossa hän osti pienen maatilan ja puutarhan Santa Rosasta. Myöhemmin hän hankki toisen maatilan Kalifornian Sebastopolista. Hän sai 1900-luvun alkuvuosina työhönsä apurahoja muun muassa Carnegie-säätiöltä.


title: Luther Burbank

text: Burbankin evoluutiota korostavat ja uskonnottomat ajatukset olivat usein ristiriidassa kristillisvetoisen amerikkalaiskulttuurin kanssa.


title: Luther Burbank

text: Burbankin talo ja puutarha Kalifornian Santa Rosassa toimivat yleisölle avoimena kotimuseona.


title: Eino Cajander

text: Eino Cajander (11. toukokuuta 1882 Uusikaupunki – 19. syyskuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen agronomi, filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston maanviljelystalouden dosentti.


title: Eino Cajander

text: Cajanderin vanhemmat olivat rehtori Karl Alexander Cajander ja Anna Mathilda Allenius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1899 Turun lyseosta ja valmistui agronomiksi Mustialasta 1902. Cajander valmistui sen jälkeen Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1910, filosofian lisensiaatiksi 1912 ja filosofian tohtoriksi 1925.


title: Eino Cajander

text: Cajander toimi asutushallituksen tutkimustoimiston johtajana vuodesta 1920 alkaen ja hän oli Helsingin yliopiston maanviljelystalouden dosenttina vuodesta 1919 alkaen sekä maanviljelystalouden vt. professorina vuodesta 1926 alkaen.


title: Eino Cajander

text: Eino Cajander oli naimisissa vuodesta 1907 Saima Yolanda Cederbergin kanssa. Cajanderin veli oli metsätieteilijä ja pääministeri Aimo Kaarlo Cajander.


title: Danny Miller

text: Daniel Benedict "Danny" Miller (s. 2. tammikuuta 1991) on brittiläinen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa rooleistaan Aaron Dinglenä ITVn saippuasarjassa "Emmerdale" ja Rob Waddingtonina poliisisarjassa "Scott & Bailey".


title: Niko Ahoniemi

text: Niko Ahoniemi (s. 14. maaliskuuta 1996 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pela Mestis-joukkue TuTossa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Niko Ahoniemi

text: Ahoniemi on Tapparan kasvatti. Hän oli kaudella 2010–2011 11 osumallaan seuran C-nuorten paras maalintekijä Juho Jokiharjun ja Jaakko Hällin kanssa. Ahoniemi voitti kauden päätteeksi C-nuorten SM-hopeaa. Kaudella 2011–2012 hän sijoittui koko C-nuorten SM-sarjan pudotuspelien pistepörssissä toiseksi edellään vain Lukon Aleksi Saarela. Ahoniemi voitti kauden päätteeksi taas C-nuorten SM-hopeaa.


title: Niko Ahoniemi

text: Kesällä 2013 Ahoniemi haki pelipaikkaa yhdysvaltalaisesta NAHL-junioriliigasta. Hän jäi kuitenkaan saanut sieltä sopimusta, joten Ahoniemi päätti siirtyä kaudeksi 2013–2014 Venäjän nuorten sarja MHL:n itävaltalaisjoukkue EC Salzburgiin. Hän pelasi ison osan kaudestaan myös Itävallan kansallisessa B-juniorisarjassa sekä Itävallan kansainvälisessä EBYSL-junioriliigassa. Kaudeksi 2014–2015 Ahoniemi palasi Suomeen ja siirtyi Tampereen Ilveksen A-nuoriin. Kaudella 2015–2016 hän jakoi 99 minuutillaan A-nuorten SM-liigan jäähypörssin neljännen sijan Bluesin Joonas Niemelän kanssa. Ahoniemi voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden.


title: Niko Ahoniemi

text: Huhtikuussa 2016 Ahoniemi teki vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen Ilveksen kanssa. Kauden 2016–2017 kynnyksellä seura lainasi hänet toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestis-joukkue Lempäälän Kisaan, jossa Ahoniemi pelasi kauden aikana 14 runkosarjaottelua tehopistein 2+4=6. Hän teki liigadebyyttinsä Ilveksessä 15. lokakuuta 2016 Oulun Kärppiä vastaan. Ahoniemelle aukesi paikka joukkueen kokoonpanoon Teemu Rautiaisen loukkaantumisen myötä. Hänet merkittiin heti Ilveksen ykkösketjuun Tapio Laakson ja Eemeli Suomen rinnalle. Ahoniemi sai ottelussa jääaikaa 12.53 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki 3. tammikuuta 2017 Vaasan Sportia vastaan, kun Ilves kavensi ottelun ilman maalivahtia 2–3:een. Sport viimeisteli lopulta ottelun loppulukemat 2–4 tyhjään maaliin. Jani Nikko valitsi Ahoniemen ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Hänen tulokaskautensa toi kaikkiaan 41 runkosarjaottelussa tehot 2+5=7. Ahoniemi ei mahtunut kuitenkaan pudotuspeleissä Ilveksen kokoonpanoon. Hän vahvisti kevätkaudella seuran A-nuoria pudotuspeleissä. Huhtikuussa 2017 Ahoniemi teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Ilveksen kanssa.


title: Niko Ahoniemi

text: Alkukaudella 2017–2018 Ahoniemi pelasi Ilveksessä kaksi ottelua, kunnes syyskuussa 2017 seura lainasi hänet Mestis-joukkue KeuPa HT:hen. Ahoniemi pelasi siellä tammikuuhun 2018 saakka, jolloin Ilves lainasi hänet loppukaudeksi TuTon Mestis-joukkueseen. Ahoniemi voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa.


title: Niko Ahoniemi

text: Ahoniemi teki kaudeksi 2018–2019 vuoden mittaisen sopimuksen TuTon kanssa.


title: Niko Ahoniemi

text: Ahoniemi on pelannut kuusi poikien maaottelua.


title: Likolammi (Tampere)

text: Likolammi on Pirkanmaalla Tampereella Villilässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden-Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Likolammi on osa Pyhäjärven lähialuetta.


title: Likolammi (Tampere)

text: Lammen pituus on 200 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee Pispalanharjusta länteen haarautuvalla hajujaksolla noin 400 metriä Pyhäjärven rannasta. Moottoritie kulkee lammen ja Pyhäjärven välistä ja lammen itä- ja koillispuolella sijaitsee Raholasta kurkottavia asuinalueita. Lammesta ei lähde laskuojaa, vaan sen vedet painuvat harjuun pohjavedeksi. Lampi onkin todennäköinen suppa. Rantaviivan pituus on 500 metriä. Rannoille on rakennettu 15 asuintaloa, joissa kussakin asuu useita perheitä. Niille johtaa tiet, jotka haarautuvat Raholasta alkavalta ja Nokialle johtavalta lähitieltä.


title: Likolammi (Tampere)

text: Vanhassa vuoden 1953 painetussa peruskartassa lammen nimi kirjoitettiin "Likolampi". Jo tuolloin alueella oli soranotossa syntyneitä kuoppia, mutta Likolammen rantaan ulottui vielä peltoja eikä lampi ole siten soranotossa syntynyt kuoppa. Vuoden 1960 peruskartassa hiekanotto on laajentanut lammen läntistä hiekkakuoppaa, mutta vuoden 1975 kartassa näkyy rajuin muutos. Tuolloin valmistuneen moottoritien hiekanoton vuoksi koko Mustavuoren eteläosa kaivettiin talteen. Lammen lounaisrannassa on useita rivitaloja eikä peltoja ole enää olemassa. Vuoden 1991 peruskartassa sekä läntiset- että itäiset hiekkakuopat ovat laajentuneet entisestään. Samalla lammen eteläpuolelle on noussut uusia rakennuksia. Nykyisin myös pohjoisrannalla on asuinrakennuksia.


title: Monsta X

text: Monsta X (, tyyliteltynä MONSTA X) on vuonna 2015 perustettu seitsenjäseninen eteläkorealainen yhtye, jonka levy-yhtiönä toimii Starship Entertainment. Yhtyeeseen kuuluvat Shownu, Wonho, Hyungwon, Kihyun, Jooheon, Minhyuk ja I.M. Yhtye debytoi minialbumillaan "Trespass" 14. toukokuuta 2015.


title: Monsta X

text: Monsta X perustettiin eteläkorealaisen tosi-tv-sarjan "No Mercy" kautta, joka ensiesitettiin joulukuussa 2014.


title: Monsta X

text: Yhtyeen ensimmäinen minialbumi ”Trespass” ja samanniminen nimikkosingle julkaistiin 14. toukokuuta 2015. Saman vuoden syyskuussa, Monsta X julkaisi toisen minialbuminsa "Rush" yhdessä sen samannimisen singlen kanssa. Lokakuussa yhtye julkaisi kappaleen ”Hero” musiikkivideon samalta albumilta.


title: Monsta X

text:
Yhtye järjesti heinäkuussa 2016 ensimmäisen soolokonserttinsa "MONSTA X THE FIRST LIVE X CLAN ORIGINS", jonka liput myytiin loppuun viidessä minuutissa. Monsta X julkaisi kolmannen minialbuminsa "The Clan Part. 1 LOST" ja sen nimikkosinglen ”All In” 18. toukokuuta 2016. Albumi nousi 5. sijalle Billboardin koko maailman albumilistalla ja kärkisijalle Hanteon albumilistalla. Yhtye julkaisi musiikkivideon albumin kappaleeseen ”Stuck” myöhemmin elokuussa. Starship Entertainment perusti Monsta X:n ja yhtiön toisen yhtyeen Cosmic Girlsin jäsenistä alaryhmän Y Teen, joka markkinoi eteläkorealaisen KT-teleoperaattorin tarjoamia palveluita. Ryhmä julkaisi singlen ”Do Better” ja sen musiikkivideon 6. elokuuta 2016. Monsta X:n neljäs minialbumi "The Clan Part. 2 GUILTY" ja sen nimikkosinglen ”Fighter” musiikkivideo julkaistiin 4. lokakuuta 2016.
Ei sis. Performance ver.


title: Monocacyn taistelu

text: Monocacyn taistelu oli 9. heinäkuuta 1864 käyty Yhdysvaltain sisällissodan taistelu, jossa Jubal Earlyn komentamat Konfederaation joukot hyökkäsivät Lew Wallacen komentamien Unionin joukkoja vastaan Frederickin piirikunnan alueella. Vaikka taistelu päättyi Konfederaation voittoon, niin Unionin joukot hidastivat Konfederaation etenemistä niin paljon, etteivät nämä enää taistelun jälkeen kyenneet suunnitelmiensa mukaisesti valtaamaan Washingtonia.


title: Monocacyn taistelu

text: Frederickin piirikunta oli 1800-luvun puolivälissä melko varakasta aluetta. Piirikunnan suurin kaupunki Frederick oli merkittävä liike- ja teollisuuselämän keskus, mikä teki siitä strategisesti tärkeän kaupungin. Lisäksi Frederick oli liikennereittien solmukohta: kaupungin läpi kulkivat Washingtoniin ja Baltimoreen johtaneet maantiet, joiden lisäksi kaupungin lähellä sijaitsi Baltimore and Ohio (B&O) Railroad -yhtiön rautatie ja Monocacyn rautatieristeys.


title: Monocacyn taistelu

text: Kesällä 1864 sekä Konfederaation että Unionin joukot olivat kärsineet pahoja tappioita. Konfederaatio oli kärsinyt suuret miestappiot Petesburgin taistelussa, mutta samoihin aikoihin Unionin joukot olivat menettäneet Washingtoniin johtavan Shenandoahin laakson hallinnan Konfederaatiolle. Konfederaation kenraali Robert E. Lee ajatteli, että hän voisi Frederickin valtaamalla luoda painetta Unionin pääkaupunkia kohtaan.


title: Monocacyn taistelu

text: Konfederaation Robert E. Lee irrotti kesäkuun puolivälissä pääjoukostaan noin 14 000 – 154 000 miehen vahvuisen osaston, jonka tarkoituksena oli marssia Shenandoahin laakson lävitse, ylittää Potomacjoki ja hyökätä tämän jälkeen Washingtoniin. Osastoa komensi kenraaliluutnantti Jubal Early, jonka johdolla se saapui Frederickin lähettyville 8. heinäkuuta.


title: Monocacyn taistelu

text: Heinäkuussa 1864 Frederickin piirikunta oli Unionin joukoilla, jotka olivat leiriytyneet Monocacyn rautatieristeyksen lähelle ja rakentaneet samalla kaksi pientä linnoitusrakennusta. Wallace oli saapunut Monocacyyn 5. heinäkuuta noin 2 500 miehen kanssa, joista valtaosa oli kokemattomia. B&O Railroadin työntekijät olivat huomanneet Konfederaation joukkojen lähestyvän Unionin leiriä, minkä ansiosta Unionin joukkoja komentanut kenraalimajuri Lew Wallace sai hieman aikaa valmistautua lähestyvään hyökkäykseen. Ymmärrettyään tilanteen vakavuuden Wallace oli pyytänyt Ulysses S. Grantilta vahvistuksia, joiden ansiosta Wallacella oli Konfederaation joukkojen saapuessa komennossaan noin 5 800 – 6 550 miestä. Saatuaan tiedustelutietoa Earlyn armeijan vahvuuksista Wallace ymmärsi, ettei hän pystyisi mitenkään voittamaan taistelua. Tämän vuoksi hän ottikin tavoitteekseen vain hidastaa Konfederaation joukkojen etenemistä mahdollisimman paljon, jotta Washingtonin puolustusta ehdittäisiin vahvistamaan.


title: Monocacyn taistelu

text: Konfederaation ja Unionin joukot kohtasivat toisensa Monocacyjoella aamulla 9. heinäkuuta. Konfederaatio aloitti hyökkäyksensä kello 08.00, jolloin kenraalimajuri Stephen Ramseurin divisioona lähestyi luutnantti George E. Davisin osastoa. Unionin linnoitusrakennusten ja tykistötulen takia Ramseur ei kuitenkaan päässyt etenemään Unionin puolustamien rautateiden ja siltojen luokse.


title: Monocacyn taistelu

text: Kello 10.00 Konfederaation kenraali John McCausland lähti ylittämään jokea ratsuväkiprikaatinsa kanssa. Illinoisin 8. ratsuväkirykmentti yritti torjua McCauslandin etenemistä, mutta joutui miesylivoiman edessä perääntymään ja päästämään Konfederaation joukot joen ylitse. Unionin prikaatikenraali James Ricketts päätti perustaa puolustuslinjan Thomas Farmille, jonne Unionin joukot piiloutuivat odottamaan Konfederaation joukkoja. Konfederaatiolaiset eivät havainneet Rickettsin joukkoja ennen kuin nämä avasivat tulen heitä vastaan kello 10.30 reilun sadan metrin päästä. Väijytys oli Unionin kannalta onnistunut, sillä yllätyshyökkäys aiheutti vastapuolelle merkittäviä tappioita ja ajoi Konfederaation joukot hallitsemattomaan perääntymiseen.


title: Monocacyn taistelu

text: Rickettsin ja McClauslandin joukot ottivat uudelleen yhteen kello 11.00. Samaan aikaan Konfederaation joukot yrittivät puolestaan hyökätä uudelleen luutnantti Davisin osastoa vastaan valloittaakseen yhden Unionin linnoituksista. Davis torjui hyökkäyksen ja poltti tämän jälkeen joen ylittäneen sillan, jotta Konfederaatio ei pystyisi hyödyntämään sitä.


title: Monocacyn taistelu

text: kello 15.30 Konfederaation prikaatikenraali Clement Evansin prikaati yritti hyökätä Rickettsin johtamaan Unionin vasempaan selustaan. Rickettsin miehet kuitenkin torjuivat hyökkäyksen ja haavoittivat prikaatikenraali Evansia. Unionin keskimmäinen osasto sen sijaan ei pystynyt pitämään asemiaan prikaatikenraali Zebulon Yorkin prikaatia vastaan, minkä takia myös Rickettsin joukot joutuivat pian perääntymään. Unionin joukot järjestäytyivät uudelleen puolustukseen Georgetown Pike -tien luokse, jossa tien penger tarjosi hyvän paikan puolustuslinjalle.


title: Monocacyn taistelu

text: Kello 16.30 jälkeen Konfederaation joukot olivat juuri lyömässä Unionin oikeassa sivustassa olleita joukkoja, kun Unionin armeijaa komentanut kenraali Wallace päätti vetäytyä taistelusta. Oikean sivustan romahtamisen lisäksi Unionin joukkojen ammukset olivat perääntymiskäskyn tullessa loppumaisillaan. Vetäytymispäätökseen vaikutti myös se, että Wallace uskoi hidastaneensa Konfederaation joukkoja jo tarpeeksi, jotta nämä eivät enää ehtisi Washingtoniin ennen vahvistusjoukkojen saapumista. Unionin joukot vetäytyivät ensin Gambrill Milliin ja sieltä aina Baltimoren kaupunkiin asti. Unionin joukkojen vetäydyttyä taistelusta Konfederaation joukot päättivät leiriytyä yön ajaksi Frederickiin.


title: Monocacyn taistelu

text: Vaikka Konfederaatio periaatteessa voittikin Monocacyn taistelun, se oli silti sille strateginen tappio. Koska Earlyn joukot eivät enää taistelun jälkeen pystyneet jatkamaan matkaansa Washingtoniin, Ulysses S. Grant ehti lähettää kokonaisen armeijakunnan vahvistamaan kaupungin puolustusta. Earlyn joukot pääsivät Washingtonin lähelle vasta 11. heinäkuuta, jolloin Unioni oli jo ehtinyt vahvistamaan kaupungin puolustusta. Early ei enää pystynyt hyökkäämään kaupunkiin, joten hän vetäytyi myöhemmin joukkoineen takaisin Virginiaan.


title: Monocacyn taistelu

text: Pohjoisvaltioissa ei aluksi ymmärretty Monocacyn taistelun lopputuloksen merkitystä, vaan sitä pidettiin hävittynä taisteluna. Taistelun todellinen merkitys ymmärrettiin vasta myöhemmin, kun Earlyn joukot hylkäsivät suunnitelmansa hyökätä Washingtonia vastaan. Tämän jälkeen taistelu sai pohjoisvaltiolaisten keskuudessa lempinimen "taistelu joka pelasti Washingtonin" () ja kenraali Wallace sai runsaasti kehuja tilanteen hoitamisesta.


title: Monocacyn taistelu

text: Monocacyn taistelun miestappiot eivät olleet kummallakaan osapuolella läheskään yhtä suuria kuin ne olivat olleet monissa muissa vastaavankokoisissa taisteluissa. Unioni menetti taistelussa eri lähteiden mukaan 1 290 – 1 880 miestä, Konfederaatio alle 700 tai jopa 900.


title: Philip Ulric Strengberg

text: Philip Ulric Strengberg (2. elokuuta 1805 Sievi – 8. lokakuuta 1872 Pietarsaari) oli suomalainen Pietarsaaressa vaikuttanut tukkukauppias ja Strengbergin tupakkatehtaan omistanut tehtailija.


title: Philip Ulric Strengberg

text: Strengbergin vanhemmat olivat Pohjanmaan jalkaväkirykmentin luutnantti David Gustaf Strengberg ja Philippina Carolina Westberg. Hän kävi Oulun triviaalikoulun ja siirtyi koulusta päästyään 1820 kauppa-apulaiseksi erääseen pietarsaarelaiseen liikkeeseen. Strengberg sai porvarioikeudet 1828 ja hän saattoi sitten ryhtyä itsenäiseksi kauppiaaksi. Hän toimi aluksi vähittäiskauppiaana mutta siirtyi sitten vientikaupan puolelle. Strengberg vei Suomesta aluksi tervaa ja potaskaa ja 1840-luvulla hän aloitti myös puutavaran viennin. Terva vietiin aluksilla joita Strengberg rakennutti yhdessä muiden pietarsaarelaisten kauppiaiden kanssa. 1860-luvulla Strengberg oli kaupungin ja koko Suomen merkittävin laivanvarustaja, hänelle oli tällöin omistuksessaan fregatti "Vesta" ja kuusi suurta parkkilaivaa.


title: Philip Ulric Strengberg

text: Strengberg meni vuonna 1842 osakkaaksi Pietarsaareen vuonna 1762 perustettuun tapakkatehtaaseen kun sen omistaja Carl Salomon Lindskog oli joutunut taloudellisiin vaikeuksiin 1830-luvun lopulla. Strengbergistä tuli muutamassa vuodessa tehtaan pääomistaja ja toiseksi omistajaksi tuli pietarsaarelainen apteekkari Victor L. Schauman (1822–1872). Tehtaan nimeksi tuli samalla "Ph. U. Strengberg & Co Tobaks-Fabrik". Strengberg ja Schauman alkoivat uudistaa tehdasta ja kasvattivat sen tuotantoa niin että tehtaassa oli 1850-luvun lopulla jo 35 työntekijää. 1860-luvulla työntekijöitä oli jo yli sata ja tuotantomenetelmiä oli koneellistettu. Tehdas alkoi samalla käyttää raaka-aineena ulkomaista tupakkaa kun siihen saakka oli käytetty yksinomaan Suomessa kasvatettua tupakkaa. Strengbergin kuollessa tehtaassa oli jo 161 työntekijää. Työntekijöinä oli yksinomaan naisia sekä nuoria tyttöjä ja poikia. Tehtaan tuotteisiin kuuluivat piipputupakat, sikarit ja nuuska.


title: Philip Ulric Strengberg

text: Strengberg kuului vuodesta 1843 Pietarsaaren kaupunginvanhimpiin ja hän oli raatimiehenä 1837–1858. Hän omisti tupakkatehtaan ohella pikitehtaan ja oli osakkaana laivatelakassa ja Ähtävänjoen varrella sijainneissa Herrforsin ja Långforsin sahoissa.


title: Philip Ulric Strengberg

text: Strengberg kuoli 1872 67-vuotiaana ja lapsettomana. Tupakkatehtaasta muodostettiin osakeyhtiö jota johti aluksi Strengbergin lanko kauppaneuvos John Blomström ja 1900-luvun alusta lähtien Viktor Schaumanin poika Wilhelm Schauman. Strengbergin kauppaliiketoimintaa jatkoi hänen sisarensa ja tämän miehen johtama "Oy Ph. U. Strengberg & Co" niminen yhtiö joka toimi aina vuoteen 1962 saakka. Tupakkatehtaan osake-enemmistö siirtyi 1940 turkulaiselle P. C. Rettigille ja Turun ja Pietarsaaren tupakkatehtaat yhdistettiin vuonna 1976 Oy Rettig-Strengberg Ab nimiseksi yhtiöksi. 1990-luvulla Pietarsaaren tehdas siirtyi ensin R. J. Reynoldsin ja sitten ruotsalaisen Swedish Matchin omistukseen. Pietarsaaren tehdas suljettiin vuonna 1998 ja tuotanto siirrettiin Swedish Matchin tehtaille Belgiaan.


title: Tikkurilan taistelu

text: Tikkurilan taistelu oli Suomen sisällissodan taistelu, joka käytiin Saksan Itämeren-divisioonan ja Helsingin pitäjän punakaartin välillä Helsingin pitäjän alueella 12.–13. huhtikuuta 1918. Kiivaimmat taistelut keskittyivät Tikkurilan ja Malmin välille, kun saksalaiset valtasivat strategisesti tärkeät pääradan varrella sijaitsevat kylät rautatieasemineen ja estivät näin punaisten junaliikenteen Helsinkiin. Operaatio oli osa 10.–14. huhtikuuta tapahtunutta Helsingin valtausta.


title: Tikkurilan taistelu

text: Saksalaisista taisteluun osallistui majuri Lothar von Brandenstein komentaman 3. kaartinulaanirykmentin 1., 2., 4. ja 5. eskadroona johtajinaan ratsumestarit von Jagow, von Berchem-Königsfeld, von Plessen ja zu Solms-Baruth, sekä konekiväärieskadroona ratsumestari von Keudellin johdolla. Vastassaan heillä oli lähinnä ensimmäistä kertaa linjaan hälytettyjä paikallisia punakaartin osastoja, kun taistelukokemusta omaavat oli samaan aikaan koottu Espoon Leppävaaraan torjumaan lännestä lähestyviä saksalaisia. Lisäksi punaiset olivat varustettuja lähinnä metsästyskiväärein.


title: Tikkurilan taistelu

text: Saksan Itämeren-divisioonan komentaja Rüdiger von der Goltz määräsi 3. kaartinulaanirykmentin hyökkäämään Helsingin pitäjään huhtikuun 12. päivän aamuna. Edeltävänä iltana joukot majoittuivat Espoon Laaksolahdessa sijaitsevaan Dalsvikin kartanoon. Aikaisemmin liikkeelle lähtenyt 2. eskadroona oli samaan aikaan edennyt Helsingin pitäjän Hämeenkylään saakka, josta punaiset olivat heidän edellään perääntyneet. Seuraavana aamuna kello 6.00 joukot aloittivat etenemisen Laaksolahdesta kohti Helsingin pitäjää ja 2. eskadroona puolestaan hyökkäsi Tikkurilan suuntaan kello 10.


title: Tikkurilan taistelu

text: Punakaartilaiset puolustautuivat avonaisessa maastossa aluksi omista taloistaan ja niiden pihapiiristä käsin. Puolustajien joukossa oli myös naisia, joiden kerrotaan aiheuttaneen saksalaisten ainoat tappiot. Lisäksi Malmin ja Tikkurilan asemien välillä kulki kaksi lähestyviä saksalaisia tulittanutta punaisten panssarijunaa. Taistelujen aikana kolme henkilöjunaa onnistui lähtemään Tikkurilan asemalta kohti pohjoista mukanaan pakenevia punakaartilaisten perheenjäseniä. Saksalaiset saivat lopulta vallattua Tikkurilan aseman ja sen eteläpuolella sijaitsevan Kuninkaalan kello 14.45.


title: Tikkurilan taistelu

text: Aseman valtauksen jälkeen 2. eskadroona järjestäytyi puolustusasemiin ja katkaisi radan, jottei sitä pitkin liikkunut punaisten panssarijuna pystynyt murtautumaan aseman eteläpuolelle. Kello viiden aikaan iltapäivällä kaksi tunnin välein etelästä käsin ratapenkkaa pitkin hyökännyttä punaisten osastoa yritti edetä asemalle, mutta saksaslaiset torjuivat molemmat rautatien ylikäytäville sijoitetuilla konekivääreillä ja ampumalla perääntyviä punaisia vielä kranaatinheittimillä. Saksalaisten mukaan kaikki hyökkääjät saivat surmansa ja ratapenkalla lojui noin 70 ruumista. Eskadroona menetti taistelussa ainostaan kaksi kaatunutta, mutta huonosti aseistautuneita ja taistelukokemusta vailla olleita punaisia kerrottiin kaatuneen jopa sata. Lisäksi noin 50 jäi vangiksi. Suomen sotasurmat -tietokanta kuitenkin tuntee vain 25 Tikkurilassa kaatuneen nimet.


title: Tikkurilan taistelu

text: 2. eskadroonan taistellessa Tikkurilassa, 1. eskadroona jäi reserviksi Myllymäkeen. 4. ja 5. eskaroona puolestaan jatkoivat Helsingin pitäjän kirkonkylään, josta 5. eskadroona aloitti kello 16 hyökkäyksen kohti Malmia, 4.:n jäädessä Ruskeasantaan varmistamaan pohjoiseen johtavaa maantietä. 5. eskadroona sai kylän haltuunsa lyhyiden taistelujen jälkeen iltaan mennessä ja valtasi samalla myös Kaarelan.


title: Tikkurilan taistelu

text: Seuraavana aamuna punaisten panssarijuna hyökkäsi jälleen Tikkurilan aseman pohjoispuolelta, työntäen edellään tuleen sytytettyjä junanvaunuja. Panssarijuna tulitti tykeillään saksalaisia, jotka taas vastasivat tuleen kranaatinheittimillä, osumatta kuitenkaan junaan. Kello 15 jälkeen junaa ei enää näkynyt. Samana iltapäivänä saksalaiset saivat taistelujen jälkeen haltuunsa myös Helsingin pitäjän kirkonkylältä Kuninkaalaan johtavan maantien sekä Seutulan kylän. Punaiset yrittivät vielä yllättää saksalaiset karttoihin merkitsemätöntä sivuraidetta pitkin, mutta tämäkin hyökkäys torjuttiin. Iltaan mennessä punaiset olivat poistuneet Helsingin pitäjän alueelta ja pääradan varresta aina Tuusulan Fallbackaa myöten.


title: Tikkurilan taistelu

text: Taistelun jälkeen Malmin punakaartilaiset lähtivät pakenemaan Porvoontietä kohti itää. Maantien kerrottiin olleen täynnä pakolaisia. Osa malmilaisista oli jo taistelun aikana ehtinyt pakenemaan junalla Keravalle, jonne päätyivät lopulta myös Porvoontietä lähteneet. Heidän joukkoonsa oli liittynyt suuri joukko Helsingin pitäjän itäisistä (Herttoniemi, Mellunkylä ja Sotunki) ja pohjoisista (Hakunila ja Rekola) kylistä lähteneitä pakolaisia. Keravalta joukko jatkoi edelleen Riihimälle, jossa se jakaantui kahtia. Siviilit suuntaisivat maanteitse kohti Lahtea, jossa ne muutamaa viikkoa myöhemmin jäivät vangeiksi ja punakaartilaiset puolestaan rautateitse Lahden kautta Kymenlaaksoon, missä he joutuivat myös taistelemaan saksalaisia vastaan.


title: Tikkurilan taistelu

text: Tikkurilan taistelussa kaatuneita punakaartilaiset on perimätiedon mukaan haudattu entisen Tikkurilan maatalouskoelaitoksen alueella sijaitsevaan joukkohautaan Jokiniemeen. Lisäksi osa on haudattu Vantaan Hiekkaharjuun, jossa on myös muistomerkki.


title: Takaisin Viipuriin

text: Takaisin Viipuriin on toimittaja Anders Mårdin kirjoittama opaskirja ja lähinnä suomalaisille lukijoille suunnattu reportaasikokoelma. Kirjoittamiseen on osallistunut myös toimittaja, kirjailija Magnus Londen. Kirja on sekoitus reportaaseja ja konkreettisia matkavihjeitä, ja se esittelee Viipurin tunnetuimpia nähtävyyksiä. Samalla se sisältää kertomuksia nykyajan ja menneisyyden viipurilaisista, joilla kaikilla on ollut intohimoinen suhde kaupunkiinsa.


title: Takaisin Viipuriin

text: Kirja syntyi kirjailijan oman innostuksen vuoksi hänen viettäessään ensimmäistä kertaa elämässään kokonaisen päivän Viipurissa. Hän koki kirjan kirjoittamisen velvollisuudekseen. Kirja on kohdistettu etupäässä suomalaisten sille sukupolvelle, joka on menettänyt yhteyden viipurilaisuuteen.


title: Takaisin Viipuriin

text: Magnus Londenin osuus kirjassa on kertoa kokemuksia Viipurista helsinkiläisen turistin näkökulmasta.


title: Anders Mård

text: Anders Mård (s. 1968) on Pietarissa asuva suomalainen toimittaja, joka on työskennellyt mm. uutistoimisto Nevapressille. Hän toimii Svenska YLE:n kirjeenvaihtajana ja kirjoittaa säännöllisesti suomalaisiin, suomenruotsalaisiin ja ruotsalaisiin lehtiin. Mård on tehnyt myös radio- ja televisio-ohjelmia. Kirjailijana hän on julkaissut mm. teokset "Pietari – Metropoli nurkan takana" (Tammi 2003) ja "Takaisin Viipuriin" (Tammi 2005) yhdessä Magnus Londenin kanssa.


title: Riskikäyttäytyminen

text: Riskikäyttäytyminen on ihmisyksilön käyttäytymistä, joka sisältää huomattavia riskejä. Riskikäyttäytymisen muotoja ovat muiden muassa suojaamaton seksi ja huumeiden käyttö, joissa yksilöt altistavat itsensä potentiaalisesti erilaisille sairauksille. Nuorilla miehillä päihteet ja seksuaalinen riskikäyttäytyminen liittyvät vahvasti toisiinsa. Irti Huumeista ry:n mukaan varhaisvaiheen huumeidenkäyttäjää ei tulisi puuttumisella leimata narkomaaniksi, vaan asiaa olisi käsiteltävä yhtenä vaarallisena riskikäyttäytymisen muotona.


title: Leualliset selkärankaiset

text: Leualliset selkärankaiset ("Gnathostomata") on ryhmä johon kuuluu 60 000 lajia, eli 99% kaikista elävistä selkärankaisista.


title: Leualliset selkärankaiset

text: Ensimmäiset leualliset selkärankaisiset ilmestyivät keskisellä ordovikikaudella. Niiden leuat olivat kehittyneet kiduskaarista jotka tukivat niiden kiduksia. Niiden alkuperäinen tarkoitus ei ilmeisesti liittynyt mitenkään syömiseen, vaan hengityksen tehostamiseen. Leukoja käytettiin pumppuamaan vettä kiduksiin. Evoluution myötä niiden tarkoitus muuttui.


title: Leualliset selkärankaiset

text: Panssarihait siluurikaudella olivat ensimmäiset kalat joilla oli purevat leuat.


title: Reino Myöhänen

text: Reino Myöhänen (s. 30. tammikuuta 1932 Metsäpirtti) on suomalainen lehtimies, joka toimi viidellä eri vuosikymmenellä "Savon Sanomat"-lehden palveluksessa, viimeksi päätoimittajana.


title: Reino Myöhänen

text: Myöhäsen vanhemmat olivat Simo ja Maria Myöhänen. Hän avioitui 1956 Raili Maria Heikkilän kanssa. Myöhänen työskenteli ensin "Laatokka-lehden" ja "Pieksämäen Seudun Sanomien" toimitusharjoittelijana 1950-1952 ja sitten "Savon Sanomien" uutistoimittajana 1953-1954, urheiluosaston esimiehenä 1955-1958, levikkipäällikkönä 1959-1962, uutispäällikkönä 1963-1968, toimituspäällikkönä 1968-1978, toisena päätoimittajana 1978-1987 ja päätoimittajana 1987-1991.


title: Reino Myöhänen

text: Myöhänen, joka toimi aktiivisesti alansa järjestöissä sekä luennoi ja julkaisi artikkeleita lehtialasta ja toimittajakoulutuksesta, sai työstään valtion journalistipalkinnon 1994. Hän julkaisi vuonna 1978 teoksen "Kesämökin päiväkirja".


title: Aksa Korttila

text: Aksa Korttila (s. 28. syyskuuta 1990 Turku) on suomalainen näyttelijä.


title: Aksa Korttila

text: Hän aloitti näyttelemisen jo viisivuotiaana Turun Lapsi- ja Nuorisoteatterissa, ja harrasti sen jälkeen viulunsoittoa ja tanssia. Myöhemmin hän pääsi mukaan muutamiin Turun kaupunginteatterin näytelmiin. Korttila valmistui ylioppilaaksi Kallion ilmaisutaidon lukiosta vuonna 2010 ja pääsi Teatterikorkeakouluun toisella yrittämällä. Hän valmistui sieltä teatteritaiteen maisteriksi keväällä 2016. 2000-luvulla Korttila teki muutamia äänirooleja animaatioissa ja osallistui kansainvälisiin yhteistyöprojekteihin mm. Moskovassa, Borneossa ja Berliinissä.


title: Aksa Korttila

text: Vuonna 2015 Korttila näytteli Valtimonteatterin 15-vuotisjuhlanäytelmässä "Naisten juhla".


title: Amalie Dideriksen

text: Amalie Dideriksen (s. 24. toukokuuta 1996 Kastrup) on tanskalainen maantiepyöräilyn maailmanmestari. Hän kilpailee myös ratapyöräilyssä.


title: Amalie Dideriksen

text: Dideriksen voitti maantieajon maailmanmestaruuden Dohassa 2016 kukistettuaan loppukirissä Kirsten Wildin ja Lotta Lepistön. Hän saavutti maantieajon MM-pronssia Bergenissä 2017. Junioreiden maantieajon maailmanmestaruuden hän voitti 2013 ja 2014. Ensimmäisen World Tour -voittonsa hän saavutti Ronde van Drenthe -kilpailussa 2017.


title: Amalie Dideriksen

text: Ratapyöräilyssä Dideriksen on voittanut pariajon eli madisonin Euroopan-mestaruuden 2018. Ratapyöräilyn "moniottelussa", omniumissa hän saavutti EM-hopeaa 2015. MM-kilpailuissa hän on saanut hopeaa omniumissa ja pronssia linja-ajossa eli scratchissa 2018. Hän voitti junioreiden maailmanmestaruuden linja-ajossa 2014 sekä alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden takaa-ajossa ja omniumissa 2015.


title: Amalie Dideriksen

text: Lähteet: Cycling Archives, Pro Cycling Stats


title: Joel Chandler Harris

text: Joel Chandler Harris (9. joulukuuta 1848 Eatonton, Georgia –3. heinäkuuta 1908 Atlanta, Georgia) oli yhdysvaltalainen journalisti, kirjailija ja kansanperinteen kerääjä. Hän tuli tunnetuksi humoristisista Uncle Remus -tarinoistaan (suom. "Jänis Vemmelsäären seikkailuja") ja yhtenä ensimmäisistä afroamerikkalaisten suullisen tarinaperinteen muistiinmerkitsijöistä. Varsinaisen uransa hän teki toimittajana nimellä Joe Harris "Atlanta Constitution" -sanomalehdessä.


title: Joel Chandler Harris

text: Harris syntyi irlantilaissukuisen yksinhuoltajaäidin poikana. Paikallisen lääkärin taloudellisella tuella poika pääsi kouluun, jossa hän tuli tunnetuksi kirjoitustaidoistaan mutta myös luvattomiin poissaoloihin ja kepposteluun taipuvaisesta mielenlaadustaan. Hän jätti koulun kesken, kun "The Countryman" -sanomalehden ja suuren maatilan omistaja Joseph Addison Turner antoi hänelle paikan kirjapainoapulaisena ja samalla plantaasin apumiehenä. Neljän plantaasivuoden mittaan Harris paljon mustien maatyöläisten tarinoita, joista tuli hänen kaunokirjallista materiaaliaan. Kun Turner lopetti sanomalehtensä, Harris kiersi osavaltion sanomalehtiä toimien latojana ja pakinoitsijana. Atlantin rannikon Savannah’ssa Harris tapasi tulevan vaimonsa, kanadalaisen Mary Esther LaRosen. He saivat yhdeksän lasta, joista kuusi selviytyi aikuisiksi. Pariskunta joutui kahden ensimmäisen lapsensa kanssa pakenemaan Savannah’sta keltakuume-epidemiaa Atlantaan, jossa Harris sai 1876 paikan toimittajana "Atlanta Constitutionista". Hän työskenteli lehdessä 24 vuotta.


title: Joel Chandler Harris

text: Atlantan-vuosinaan Harris kehitti henkilöhahmon nimeltä Remus-setä, mustan puutarhurin ja entisen orjan, joka kertoilee hauskoja juttuja nuorelle ystävälleen etelävaltioiden mustien murteella. Monien tarinoiden päähenkilö on Brer (="Brother") Rabbit, nokkela jänis joka aina selviytyy Brer Fox -nimisen ketun juonista. Muita tarinoiden hahmoja ovat karhu Brer Bear ja susi Brer Wolf. Monien tarinoiden ja hahmojen on todettu pohjautuvan länsiafrikkalaisiin kansansatuihin.


title: Joel Chandler Harris

text: Anni Swan julkaisi 1910-luvulla suomeksi Harrisin tunnetuksi tekemiä tarinoita kirjoissa "Jänis Vemmelsäären seikkailuja", joista ensimmäisen (1911) alaotsikko on "Suomentaen kerrottu J. C. Harrisin Uncle Remus -tarinoiden mukaan". Kirjoista on otettu useita lisäpainoksia ja tehty eri tekijöiden (ainakin Helga Sjöstedt ja Riikka Jäntti) kuvittamia laitoksia ja erilaisia kokoelmia.


title: Akse Pettersson

text: Akse Pettersson (s. 1984) on suomalainen teatteriohjaaja ja Teatteri Takomon taiteellinen johtaja. Hän on vaikuttanut muun muassa myös Ylioppilasteatterissa ja Ryhmäteatterissa.


title: Akse Pettersson

text: Pettersson valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 2011.


title: Di-isopropyylieetteri

text: Di-isopropyylieetteri eli isopropyylieetteri (CHO) on alifaattisiin eettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää liuottimena ja moottoreissa nakutuksenestoaineena.


title: Di-isopropyylieetteri

text: Di-isopropyylieetterin on huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä ja sen haju muistuttaa dietyylieetterin hajua. Yhdiste liukenee vähäisessä määrin veteen ja liukoisuus laskee lämpötilan noustessa. Di-isopropyylieetteri liukenee erittäin hyvin useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteri, asetoniin, kloroformiin ja bentseeniin. Varastoitaessa di-isopropyylieetteriin muodostuu usein herkästi räjähtäviä peroksideja. Näiden muodostumisen estämiseksi di-isopropyylieetterin joukkoon lisätään stabilointiaineita esimerkiksi hydrokinonia tai butyylihydroksitolueenia. Kemiallisila omianisuuksiltaan di-isopropyylieetteri on samanlainen muiden alifaattisten eetterien kanssa. Di-isopropyyli on narkoottista, mutta vähäisemmässä määrin kuin dietyylieetteri. Yhdiste ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä.


title: Di-isopropyylieetteri

text: Suurin osa valmistetusta di-isopropyylieetteristä muodostuu isopropanolin valmistuksen sivutuotteena hydratoitaessa propeenia.Toinen tapa yhdisteen valmistamiseen on kuumentaa isopropanolia happaman katalyytin kuten rikkihapon tai happamaksi tehdyn alumiinioksidin läsnä ollessa.


title: Di-isopropyylieetteri

text: Di-isopropyylieetteriä käytetään liuottimena ja se liuottaa monia orgaanisia yhdisteitä esimerkiksi rasvoja, vahoja, nitroselluloosaa sekä hartseja. Sitä käytetään reaktioiden liuottimena, uutettaessa eteerisiä öljyjä, nikotiinia ja vitamiineja, tahranpoistoaineissa, uutettaessa vedestä orgaanisia happoja ja metallien puhdistuksessa. Yhdistettä lisätään myös polttoaineiden joukkoon estämään moottorin nakutusta.


title: SMS-TV-peli

text: SMS-TV-peli (myös kännykkäpeliohjelma) on tekstiviesteillä pelattava televisiopeli, jonka pelitapahtumat näytetään televisiolähetyksessä. Koska pelinäkymä on kaikille pelaajille sama, ruudulla näkyvät samaan aikaan kaikkien pelaajien toiminnot. Pelaaja ei erikseen käynnistä peliä, vaan se pyörii televisiossa jollain ohjelmapaikalla. SMS-TV-peli on yksi vuorovaikutteisen television muodoista.


title: SMS-TV-peli

text: Tekstiviestitelevisiopelejä on lähetetty vuodesta 2002 lähtien. Aluksi pelaaja antoi tekstiviestillä yksinkertaisia komentoja pulmien ratkaisemiseksi, ja vuorovaikutus jäi pelaajan ja pelin välille. Vuodesta 2004 lähtien peleihin alettiin sisällyttää osallistujia vastaan pelaava ihmisjuontaja, jonka ohitse piti saada esimerkiksi laukaistua jalkapallo. 2000-luvun lopulla ne alkoivat kadota televisiokanavilta. Nykyisin yksikään televisiokanava ei enää lähetä niitä.


title: SMS-TV-peli

text: Tekstiviestit olivat pelisuunnittelulle suuri haaste, sillä viive siirron tekemisen ja toteutumisen välillä oli suuri. Lisäksi tekstiviestin kirjoittaminen oli hankalaa: jokaisen viestin alkuun tuli kirjoittaa tunniste, minkä jälkeen syötettiin itse pelikomento, joka saattoi olla useita merkkejä pitkä. Viestin laatiminen ja puhelinnumeron näppäily saattoi vaatia kymmeniä painalluksia. Peliä pyöritti televisioyhtiöiden tietokoneeseen asennettu ohjelmisto, jonka pelinäkymää lähetettiin televisiokanavilla. Ohjelmisto pyöri Windows-käyttöjärjestelmän päällä. Toisinaan televisiossa saattoi nähdä tietokoneen kaatuvan ja ruutuun ilmestyvän erilaisia virheilmoituksia tai BSoDin.


title: SMS-TV-peli

text: Suomessa pelien kehitykselle 2000-luvulla asetti haasteita analogiset televisiolähetykset ja -vastaanottimet, jotka rajoittivat pelinäkymän kokoa. Lisäksi näytöllä tuli näyttää ohjeita, pistetaulukko ja myöhemmässä vaiheessa myös chat-viestejä ja lopulta ihmisjuontaja. Lopulta ihmisjuontaja syrjäytti varsinaiset pelit, ja lähetyksissä lähinnä kommentoitiin osallistujien chat-viestejä. Pelit alkoivat kadota televisiosta 2000-luvun loppupuolella. Viimeisetkin pelit lopetettiin vuonna 2014.


title: SMS-TV-peli

text: Liiketoiminnan kannattavuus perustui viestien suureen määrään, joten peleissä pärjäämisestä tehtiin pelaajille helppoa ja palkitsevaa. Hiljaisiin pelihetkiin saatettiin lisätä vihjeitä, jotka kannustivat pelaajia jatkamaan pelaamista. Toisinaan saatettiin myös ohjelmoida botteja pelaamaan peliä, jotta pelilauta olisi ollut elävä ja kiinnostava katsella. Osasta pelejä saattoi voittaa palkintoja olemalla kierroksen tai päivän parhain pelaaja. Pelit saivat kritiikkiä pelaamisen kalleuden vuoksi. Erittäin paljon peliviestejä lähettämällä oli mahdollista kasvattaa puhelinlaskuaan ja tuhlata varansa televisiopeleihin.


title: SMS-TV-peli

text: Tekstiviesteillä pelattavat televisiopelit ilmestyivät Suomen televisiokanaville 2000-luvun alussa TV-chat-ohjelmien suosion vanavedessä. Suomessa pääasiassa kaupalliset kanavat ovat esittäneet pelejä. Ensimmäinen tekstiviesteillä pelattava televisiopeli oli RedLynxin "Katapultti", joka käynnistyi SubTV:llä helmikuussa 2002.


title: SMS-TV-peli

text: Samana vuonna MTV3 alkoi esittää pelejä. MTV3 ja Sub tilasivat mobiilipelinsä RedLynx-, Motion Avenue- ja Outer Rim (myöhemmin Sofia Digital) -peliyhtiöltä valmispaketteina ja tuottivat osan myös itse. Pelit olivat suuressa suosiossa ja niitä esitettiin kanavalla yö- ja päiväaikaan ohjelmapaikoilla, joiden yhteyteen ei ollut mainoksia sijoitettavaksi. Lähetysajat pitivät myös yleisön pienenä. MTV3 ja Sub lähettivät viikossa kymmentä erilaista kännykkäpeliohjelmaa. Muutama lähetetyistä peleistä, kuten "Jouluposti," nauttivat nykyisin kulttisuosiota. Vuonna 2004 myös maksukanava MTV3+ alkoi esittää televisiopelejä. MTV3+:n lopettaessa toimintansa loppuvuonna 2006 myös MTV3 luopui pelien näyttämisestä, joskin kanava lähetti niitä harvakseltaan vielä vuosina 2007 ja 2008. Sub esitti pelejä "Peliputki" -nimikkeen alla. Vuonna 2008 nimike otettiin pois käytöstä ja samana vuonna myös Sub luopui peleistä.


title: SMS-TV-peli

text: Yleisradion Yle TV2-kanava otti televisiopelit ohjelmistoonsa 17. helmikuuta 2003 kello 12.00, jolloin ne korvasivat perinteisen testikuvan. Yleisradio pyrki vastaamaan interaktiivisuuden vaatimuksiin. Yle TV2 lähetti pelejä ensin myöhäisiltaisin ja aamupäivisin ohjelmasisältönsä lähetysajan ulkopuolella. Digitaalisessa verkossa ne tulivat läpi yön, analogisessa verkossa lähettimet olivat sammutettuna maanantain (tammikuusta 2005 myös sunnuntain) vastaisina öinä kello 3.00–6.00, tiistain, keskiviikon, torstain ja perjantain (tammikuusta 2005 myös lauantain) vastaisina öinä kello 1.00–6.00, tammikuuhun 2005 asti lauantain vastaisina öinä kello 1.00 alkaen ja sunnuntain vastaisina öinä kello 3.00 alkaen niin, että lähettimet avattiin muutama minuutti ennen aamun aloittaneiden lastenohjelmien alkua. Ensimmäinen kanavan peleistä oli "Mikämikä-TV". Kokonaan digitaalisiin lähetyksiin siirtymisen jälkeen 3. syyskuuta 2007 alkaen pelejä alettiin lähettää enimmäkseen yöaikaan. Yleisradio ei lähettänyt pelejä voittoa tavoitellakseen. Yhtiö tilasi esittämänsä televisiopelit Outer-Rim- ja RedLynx-peliyhtiötä sekä myöhemmin myös Sofia Digitalilta ja tuotti niitä itsekin. Peleistä tunnetuin on "Tellus-tietovisa". Yhtiö odotti suurta suosiota peleilleen, mutta niiden tuotto jäi kymmeniin tuhansiin euroihin. Yle TV2:n vastaava ohjelmapäällikkö Olli Tola arvioi vuonna 2006, että pelien sisältö ei vedonnut katsojiin, koska ne olivat sisällöllisesti haastavampia kuin kilpailijoiden. TV2 esitti pelejä vuosina 2005 ja 2006 "Pelikukkaro"-nimikkeen alla. Kanava lopetti pelien esittämisen 18. huhtikuuta 2011 olemattomaksi vähentyneen pelaajamäärän vuoksi. Viimeinen TV2:n lähettämä peli oli "Piilosana" aamuyöllä 18.4.2011 kello 3.00–4.00, jonka jälkeen alkoi Uutisikkuna.


title: SMS-TV-peli

text: Nelonen lähetti televisiopelejä vuodesta 2004 alkaen. Kanava lähetti RedLynxin, Sofia Digitalin ja Motion Avenuen tuottamia pelejä. Peleistä tunnetuimmat ovat "Taitopeli.com" ja "Älypää-TV". Myös Nelonen Plus-kanava lähetti pelejä, joista kanavan ohjelmisto pääasiassa koostui. Pelit siirtyivät helmikuussa 2007 Nelonen Plusin seuraajalle Jimille. Myös Jimin sisarkanava Liv lähetti pelejä. Televisiopelejä esitettiin lähinnä vain yöaikaan ja satunnaisesti myös aamupäivisin. Toukokuun 2014 jälkeen Nelonen, Jim ja Liv eivät ole kuitenkaan enää lähettäneet mitään pelejä. Nykyisin näillä kanavilla tulee öisin selvänäkijäohjelma Astral-TV.


title: SMS-TV-peli

text: Myös Urheilukanava, TV Viisi ja Diggari esittivät televisiopelejä. Urheilukanava lähetti ainoastaan kanavan profiiliin sopivia urheiluaiheisia pelejä yleensä aamupäivisin. TV Viisi lähetti pelejä vain vuonna 2004.


title: SMS-TV-peli

text: Televisiopelit oli suunniteltu kansainväliseen levitykseen. RedLynxin tuottamia televisiopelejä on lähetetty myös Saksassa Super RTL-televisiokanavalla vuosina 2003–2009 yöaikaan "Super RTL Fun Night" -nimikkeen alla. Varsinaista kansainvälistä läpimurtoa ne eivät koskaan tehneet.


title: Katapultti (täsmennyssivu)

text: Katapultti on antiikissa ja keskiajalla käytetty piirityskone.


title: Katapultti (täsmennyssivu)

text: Katapultti voi tarkoittaa myös seuraavia:


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Pyhäjärven alue (vesistöaluetunnus 35.21) on Pirkanmaalla Nokialla, Tampereella, Pirkkalassa, Lempäälässä, Akaassa ja Vesilahdella sijaitseva Pyhäjärven ja sen ympäristön jokien ja ojien valuma-alueiden muodostama vesistöalue.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajaveden–Pyhäjärven alueessa (35.2) toisen jakovaiheen ensimmäinen osa-alue, joka laskee Nokianvirran ja Melon voimalaitoksen kautta Kokemäenjoen alueen Kuloveteen. Tekstissä esiintyvät valuma-alueet ovat viranomaislähteissä luetteloitu vesistöaluetunnuksilla 35.21x, missä merkki x korvataan osa-alueen alanumerolla. Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Pyhäjärven lähialue (35.211), Laajanojan valuma-alue (35.212), Vihnusjärven valuma-alue (35.213), Viinikanojan valuma-alue (35.214), Vihiojan valuma-alue (35.215), Härmälänojan valuma-alue (35.216), Sikojoen valuma-alue (35.217), Naarvanjoen valuma-alue (35.218) ja Vastinjoen valuma-alue (35.219).


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Vesistöalueen keskusjärvi on Tampereen Pyhäjärvi, johon laskee joukko lyhyitä nimettömiä ojia ja lisäksi Laajanoja, Viinikanoja, Vihioja, Härmälänoja, Siko-oja, Naarvanoja ja Vastinoja. Näiden ojien alueella sijaitsee yli 100 järveä ja lampea. Niistä merkittävimpiä ovat Pyhäjärvi (12 161 hehtaaria, ha), Kaukajärvi (141 ha), Sääksjärvi (80 ha), Tottijärvi (69 ha), Vihnusjärvi (69 ha) ja Iidesjärvi (64 ha). Alueen asukasluku kohoaa satoihin tuhansiin, joten järvien virkistysarvolla on merkitys suurelle joukolle sen asukkaille. Alueella sijaitsee useita taajamia, joita ovat Tampere, Nokian rantataajamia Pitkäniemestä Sorvaan, Vesilahti ja Narva sekä Lempäälä ja Nurmi.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Pyhäjärven pohjoisrantaan laskeva lyhyt mutta kuuluisa Tammerkosken joki, joka tuo pohjoisesta Näsijärven-Ruoveden alueen (35.3) vedet. Pyhäjärven kaakkoispäähän laskee Hiidenvuolle, joka on pääasiassa Vanajaveden alaosan alueen (35.22) laskujoki. Pyhäjärven eteläpäähän laskee Koskenjoki, joka tuo Koskenjoen valuma-alueen (35.29) vedet.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Alla esiteltävässä alueen kuvauksessa on käytetty lähteinä Suomen ympäristökeskuksen viranomaistietoja ja Maanmittauslaitoksen karttapalvelua.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Pyhäjärven lähialueella tarkoitetaan sitä valuma-alueen lähiympäristöä, jossa järveen laskee vain lyhyitä ojia tai pienien valuma-alueiden jokia. Ne järvet, jotka sisältyvät lähialueeseen, muodostavat usein vain pienen valuma-alueensa. Joillakin järvillä ei ole edes laskuojaa Pyhäjärveen. Tällaisia järviä ovat esimerkiksi pohjoisessa Likolammi ja Tohloppi, johon tosin laskee Pikku-Tohloppi. Vaakkolammi laskee Tohlopin eteläpuolella omaa laskuojaansa myöten Pyhäjärveen.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Koska Pyhäjärvi on alueensa keskusjärvi, laskevat useimmat joet ja ojat juuri tänne. Seuraavassa kierretään Pyhäjärven rantoja ensin Tammerkoskesta myötäpäivään ja tämän jälkeen vastapäivään niin, että kuvaukset kohtaavat Hiidenveden kohdalla siellä, missä Vanajavesi purkautuu Pyhäjärveen. Suuremmat pikkuojien valuma-alueet on kuvailtu alempana omissa luvuissaan ja Pyhänjärven alueen ulkopuoliset suuremmat valuma-alueet esitellään omissa artikkeleissaan.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Viinikanlahti sijaitsee Pyhäjärven pohjoisosassa Tampereen kaupungin kainalossa. Tänne laskee useita jokia ja ojia, joista Tammerkoski on huomattavin. Aivan Tammerkosken suun Hataanpäänniemen väliin laskee Viinikanojan valuma-alueen (35.214) laskuoja. Tästä hieman etelään laskee järveen Vihiojan valuma-alueen (35.215) oja. Pyhäjärven etelärantaan laskee Pirkkalan ja Tampereen rajajokenakin toimiva Härmälänoja, joka on Härmälänojan valuma-alueen (35.216) laskuoja. Sikojoen valuma-alue (35.217) laskee järveen valtatie 3 länsipuolella Nokianvirran luusuaa vastapäätä.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Edellisten valuma-alueiden välissä juoksee Pirkkalan taajaman läpi Pyhäjoki, joka laskee Pyhäjärveen valtatie 3 itäpuolelle. Sen suurin järvi on Vähäjärvi, joka sijaitsee Pirkkalan keskustaajaman sisällä. Vähäjärveen laskevat Vähä Naistenjärven ja nimettömän lammen yhteinen laskuoja ja yhden nimettömän toisen lammen oja.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Lempäälän Säijässä Pyhäjärven itärantaan laskee Säijoki, jonka joensuu on leveä ja pitkä ja sen valuma-alueella on poikkeuksellisen monta järveä. Vaikka alajuoksulla joen vieressä onkin nimetön lampi, voidaan Säijärvi pitää pääuoman alimpana järvenä. Ylempänä jokea sijaitsee Urvantajärvi, joka on osittain laskettu järvi. Perälänkulmalla jokeen yhtyy useita sivuhaaroja. Aivan Urvantajärven yläpuolella oikealta siihen yhtyy Toritunoja, jonka sivuhaaran päässä sijaitsee nimetön lampi Vuortenmäen alla. Saman Toritunojan latva-alueella Pirkkalan lentokentän eteläpuolella sijaitsevat Hahmojärvi, Raiskiojärvi ja Petkelejärvi. Säijoen valuma-aluetta reunustaa täällä Sikojoen valuma-alue. Ylempänä jokea sijaitsee Kaakkolammi. Sen alapuolella jokeen yhtyy vasemmalta Myllyoja eli Latikkaoja. Sen yläjuoksulla sijaitsevat sekä Latikan lampi että Kangasjärvi ja ojan latvajärvinä Pikku Muurajärvi ja Ison Muurajärvi.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Ruuholahteen laskee oja, joka alajuoksulla on nimetön lampi. Se lienee entinen lahden pohjukka. Ylempänä haroittuvan ojan haarassa sijaitsee pieni Lintulammi.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Hiivalahteen laskee Kiikonoja, jonka ojansuu on pitkä ja leveä. Aivan Kiikonojan alajuoksulla sijaitsee Lamminjärvi. Yläjuoksulla metsäalueella tulee vastaan seuraava järvi Siisjärvi. Siihen laskee lännestä Ainasjärven laskuoja. Pääuoman suunnassa yläjuoksulla on kapeita soita, joiden keskellä sijaitsee Pikku-Siisjärvi.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Kun lähtee Pyhäjärven pohjoisrannalta kiertämään rantoja vastapäivään, saapuu ensimmäiseksi Vihnusjärvelle. Sen kautta laskevat Vihnusjärven valuma-alueen (35.213) vedet. Nokianvirran uomaan laskee vuoristaa toinenkin myöhempänä esiteltävä Laajanojan valuma-alue (35.212). Näiden jälkeen Tottijärvellä löytyy Pyhäjärven lähialueen kohteita.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Ennen Tottijärveä laskee Kylänoja Pyhäjärven Lamminlahteen. Sillä ojalla ei ole enää järviä. Sen sijaan pieni Lilträskinjärvi laskee Huhtaan läpi Huhtaanlahteen ja toinen pienempi Paskojärvi laskee Pajulahden Laurilanlahteen.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Pihnalanperänlahteen laskee Tottijärven laskujoki, joka virtaa pienen Stenvikinjärven läpi. Kirstuanjärvi laskee vuorostaa Tottijärveen. Yksinäiset järvet Jouttijärvi ja Paskolampi laskevat Maivaselän lahteen ja Jänijärven lahdenpohjukkaan. Kauempana metsässä sijaitseva Hätikkäjärvi laskee Jouttijärveen. Haistilan ja Pahlon välissä sijaitsee kosteikko Ruonanlampi, joka on umpeenkasvava järvi.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Vastinjoen valuma-alue (35.219) kuvaillaan alempana, mutta sen joensuun lähelle laskee pieni Jussilanjärvi. Hinsalassa sijaitsee yksinäinen Sorrinlampi.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Alhonselkään laskee alempana kuvattava Naarvanjoen valuma-alue (35.218). Sen loensuun lähelle laskee Toivolanlammi, johon Mälittyjärvi ja toinen nimetön lampi laskevat. Alhonselän itäpäähän laskee lähes umpeenkasvanut ja suojeltu Vähäjärvi.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Aivan Pyhäjärven eteläpäähän Mantereenjärven lahteen laskee Koskenjoen valuma-alueen (35.29) vedet.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Valuma-alueella on kaksi pääuomaa, jotka yhtyvät alajuoksulla 300 metriä ennen ojansuuta Nokianvirrassa. Toinen on Kyynioja, joka yhtyy Laajanojaan vasemmalta. Sen pääjärvi on Kyynijärvi, joka sijaitsee Porin ja Tampereen välisen valtatien 11 pohjoispuolella moottoriratojen lounaispuolella. Kyynijärven tulo-oja, joka on Haukijärven laskuoja, kulkee autoratojen alla. Haukijärvi kokoaa kaatopaikan takaa Pieni Koukkujärven, Koukkujärvien ja Kiimalammin vedet. Varsin kaukaa luoteesta yhtyy Kyyniojaan valtatie 11 kohdalla pieni Hirvilammin laskuoja.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Laajanojan pääjärvi on Alinenjärvi. Siihen laskee suoraan pieni Ummenlammi ja valtatie 11 takaa suuri Ylinenjärvi. Tähän laskevat suoraan Ylisenjärvenlammi ja Ylisenlammi, johon vuorostaan laskee eräs nimetön lampi. Ylisenjärvenlammin kautta laskevat kaikki muut valuma-alueen järvet. Yläjuoksulle noustaessa vastaan tulevat ensin itäinen kahdesta Heinijärvestä, ja sitten tulee Porrasjärvi, Pieni Porrasjärvi, Juottojärvi, Kalliojärvi ja viimeiseksi Ruokejärvi. Kalliojärven ja Ruokejärven välissä sijaitsevat Pitkälammi ja nimetön lampi, joilla ei ole laskuojia kumpaakaan.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Valuma-alueen pääjärvi on Vihnusjärvi, johon laskee valuma-alueen pääuoma Myllypuro. Sen latvaosaa kutsutaan Leppiojaksi, joka saa alkuunsa Haukijärvestä. Ylimmäiset järvet ovat Ylöjärvellä sijaitseva Pikku-Ahvenisto, joka laskee Iso-Ahvenistoon. Näiden laskuvedet virtaavat soiden läpi ja päätyvät valuma-alueensa pääuomaan suotumalla. Pohjajärvi sijaitsee valuma-alueen itäpuolella ja sen laskuoja yhtyy Myllypuroon Ikurin taajama-alueen lähellä. Tesomajärvi sijaitsee Tesomajärven kaupunginosassa ja tämän laskuoja yhtyy Myllypuroon sen alajuoksulla. Mustalammi sijaitsee alajuoksulla Pyhäjärven rannan tuntumassa.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Iidesjärvi on valuma-alueen pääjärvi, josta Viinikanoja laskee Pyhäjärveen. Sekä Sorsalammi että Pahalampi ovat samassa valuma-alueessa olevia laskuojattomia lampia. Alasjärvi sen sijaan laskee Iidesjärveen Vuohiojan kautta ja Toritunjärvi laskee vuorostaan Alasjärveen. Kaukajärven laskuoja virtaa Hautalammin läpi. Ennen sitä pohjoisesta yhtyy Pyhäoja, joka kerää vetensä Leinolan suunnalta. Hautalammista laskuoja jatkaa matkaansa ja yhtyy Vuohiojaan Hakametsässä. Valuma-alueen ylin järvi on Pitkäjärvi, joka laskee kapean kannaksen läpi Kaukajärveen.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Vihioja on lyhyt meysäoja, joka laskee Pyhäjärveen Hatanpään niemen eteläpuolelle Vihilahteen. Vihioja alkaa Kangasalan Houkanjärvestä Houkanojana ja virtaa kapeiden Houkansuon ja Koivistonsuon läpi Tampereen puolelle Ruskoon, Annalaan ja Kaukajärvelle. Siellä ojaan yhtyy Isolammin lyhyt laskuoja. Mahdollisesti tässä kohdassa ojan nimeksi tulee Vihioja, joka matkallaan Pyhäjärveen alittaa ohikulkutien ja Hervannan valtaväylän, virtaa Muotialan ja Koivistonkylän läpi ja alittaa valtatien 3, Riihimäki–Tampere-radan ratapihan ja Hatanpääntien. Vihiojan suistossa on vielä nimetön lampi. Hervannassa sijaitsevalla Ahvenisjärvellä ei ole laskuojaa, mutta se luetaan kuuluvaksi Vihiojan valuma-alueeseen.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Härmälänoja laskee Pyhäjärveen Pirkkalan Partolassa. Se saa alkuunsa Tampereen Peltolammin kaupunginosassa Peltolammista aluksi Myllyojan nimisenä ja se virtaa tämän jälkeen Härmälän läpi Härmälänojan nimisenä. Härmälässä siihen yhtyy idästä Vähäjärven lyhyt laskuoja. Myllyojan Pärrinkosken alapuolelle siihen yhtyy lännestä Saukonoja, jonka valuma-alueen haarat tuovat vettä Toivion lounaispuolelta Haikanvuoren metsistä. Siellä Iso Naistenjärven laskuoja päättyy Saukkolammiin, josta Saukonoja alkaa. Sääksjärvi laskee Peltolammiin Arranmaanojaa myöten. Sääksjärvi on valuma-alueen suurin järvi ja samalla sen pääjärvi, johon laskevat Pirkkalan Kaitajärven laskuoja ja Kaitajärvenoja. Kaitajärvenoja tuo Pikku Rajajärven, Rajajärven, Ammejärven ja Kortejärven vedet Pirkkalan ja Lempäälän metsistä Multivuoren koillispuolelta.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Sikojoki laskee Pyhäjärveen Pirkkalankylän ja Sankilan välistä ja sen matala ja lavea alajuoksi alkaa Sionkylän kohdalla. Alajuoksun vesijärjestelmään kuuluvat Isolammi ja Vähälammi. Ne ovat olleet joen laajentumia, joista Vähälammi on nykyään kuroutunut erilleen. Isolammiin laskee pohjoisesta Hanhonoja, jonka valuma-alue levittäytyy valtatien 3 pohjoispuolelle ja tuo vettä Huovin ja Takamaan asuinalueiden eteläpuolelta aina Keskisenkulmalta asti. Tähän valuma-alueeseen kuuluu myös Levee. Sionkylän kohdalla jokeen yhtyy etelästä Hallanoja, joka tuo Hyrsingistä ja lentoasemalta asti vedet. Sikojoen pääuoma laskee kaakosta, missä Iharinkoskella siihen yhtyy oikealta Ahveniston laskuoja. Ahvenistoon laskee Koivistonjärvi, johon vuorostaa laskee Keskisenjärven laskuoja Keskisenoja ja Keskisenjärveen vielä Pulkajärvi. Iharinkoskessa pääuoma laskee edelleen kaakon suunnasta ja Sorkkalassa sille löytyy pääjärveksi Sikojärvi. Pääuoman seuraavat järvet yläjuoksulla ovat Keskinenjärvi, Ylinenjärvi, Kaitajärvi, Matojärvi ja Kalliojärvi. Viimeiset järvet sijaitsevat jo Lempäälän puolella.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Narvanjoki laskee Pyhäjärveen Alhonselkään Narvan taajamassa Vesilahdella. Joella on tämä nimi vain alajuoksulla, sillä se haarautuu Pöyhölän alapuolella. Lännestä tuleva Narvajärvenoja laskee Naarvajärvestä. Naarvajärvi sijaitsee Latomaan eteläpuolella ja välittää sieltä Kiilojärven vedet. Myös Latomaan vedet ohjutuvat ojaan pohjoisesta. Naarvajokeen yhtyy eteläinen haara, joka tuo vedet Linnamaan suunnalta. Siellä siihen yhtyy lännestä Havatoja, joka kerää vedet Lemmetynkorvesta ja tuo samalla Lemmetyn laskuvesiä suon läpi. Samaan yhtymäkohtaan Havatojan kanssa laskee Ahvenjärven laskuoja. Ahvenjärveen laskee myös pieni Pahalammi. Ahvenjärven länsipuolella sijaitseva Särkijärvi yhtyy Näkökallion alla Ahvenjärven laskuojaan, kun hieman ylempänä oleva Pikku Särkijärvi laskee Särkijärveen.


title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Vassinjoki laskee Vakkalan Vesilahdella Säijäselän lahdenperään, jota kutsutaan Vakkalanseläksi. Aivan alajuoksulla Joenpohjassa siihen yhtyy luoteesta pieni oja, jonka lähteenä on metsäinen Kitulammi. Se on lähes umpeen kasvanut suolampi. Vassinjoki on yhtymäkohdasta yläjuoksulle katsoen Sakkoonojan niminen. Siihen yhtyy vasemmalta pelto-oja, jonka eräs haara lähtee kuivatetusta Englantijärvestä. Sakkoonojan yläjuoksulla vesi laskee Kallaskoskella jyrkästi ja koskesta yläjuoksulle päin olevaa osuutta kutsutaan Kallasojaksi. Se hakee vetensä Suonpäässä siihen yhtyvistä soidenkuivatusojista. Kallaskosken yläpuolella siihen yhtyy vasemmalta Ylisentyrynoja, jonka vedet kokoontuvat Koulunkulmalla. Siellä ojaan yhtyy valuma-alueen ainoa suurempi järvi Tuulosjärvi.


title: Patricia Roberts Harris

text: Patricia Roberts Harris (31. toukokuuta 1924 Mattoon, Illinois – 23. maaliskuuta 1985 Washington D. C.) oli yhdysvaltalainen poliitikko, oikeustieteen professori ja kansalaisoikeusaktivisti, joka toimi Yhdysvaltojen hallituksessa kahdessa ministerin tehtävässä Jimmy Carterin presidenttikaudella. Harris oli ensimmäinen afroamerikkalainen nainen, joka on edennyt Yhdysvalloissa ministeriksi, suurlähettilääksi tai lakikorkeakoulun johtajaksi.


title: Patricia Roberts Harris

text: Rautateiden makuuvaunupalvelijan tytär Patricia Roberts Harris meni jo teini-ikäisenä mukaan mustan väestönosan kansalaisoikeustaisteluun ja kiinnostui sitä kautta oikeustieteestä. Hän valmistui George Washingtonin yliopistosta ja eteni akateemisella urallaan Howard Universityn oikeustieteellisen tiedekunnan dekaaniksi.


title: Patricia Roberts Harris

text: Presidentti Lyndon B. Johnson nimitti Harrisin 1960-luvulla Yhdysvaltojen suurlähettilääksi Luxemburgiin. Presidentti Carterin hallituksissa Harris toimi ensin asunto- ja kaupunkisuunnitteluministerinä 1977–1979 ja sitten terveysministerinä 1979–1981.


title: Patricia Roberts Harris

text: Vuonna 1982 Harris pyrki liittovaltion pääkaupungin Washingtonin pormestariksi, mutta hävisi Marion Barrylle. Harris kuoli Washingtonissa 1985.


title: Noora Dadu

text: Noora Dadu (s. 1981 Kuusankoski) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Ylioppilasteatterissa, Ryhmäteatterissa ja Teatteri Takomossa.


title: Noora Dadu

text: Dadu valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 2009. Hän voitti Veikko Sinisalo -kilpailun vuonna 2006 ja sai vuonna 2015 Näyttelijäliiton vuoden Nuori näyttelijä -palkinnon.


title: Noora Dadu

text: Dadun isä on palestiinalainen ja äiti suomalainen. Hän on käsikirjoittanut ja ohjannut omakohtaisen näytelmän "Minun Palestiinani". Dadu elää avoliitossa taiteilija Teemu Mäen kanssa. Heillä on kaksi lasta.


title: Noora Dadu

text: Lähde


title: Roistot

text: Roistot on Juliet Jonesin Sydän -yhtyeen albumi vuodelta 1986.


title: Parfymööri

text: Parfymööri on nimitys asiantuntijalle, joka luo hajuvesikoostumuksia. Parfymööri on taiteilija , joka on koulutettu syvällisesti tuoksuestetiikkassa ja joka pystyy välittämään abstrakteja käsitteitä ja tunnelmia tuoksukoostumuksilla. Lähtökohtaisesti, parfymöörillä on oltava hyvä tuntemus monenlaisista tuoksuainesosista ja niiden hajuista, sekä pystyttävä erottamaan kunkin tuoksun koostavat ainesosat, joko yksin tai yhdessä muiden tuoksujen joukossa. Lisäksi on tiedettävä, miten kukin ainesosa toimii muiden ainesosien kanssa ja vanhetessaan. Hajuvesien valmistus on viime aikoina herättänyt akateemista kiinnostusta merkittävissä tutkimusrahoittajissa.


title: Väre (rakennus)

text: Väre Aalto-yliopiston rakennus. Rakennukseen pääkäyttäjä on Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu, minkä lisäksi rakennuksen katutason metrokeskuksessa sijaitsee noin 6 000 neliömetriä liiketiloja kuten kaksi päivittäistavarakauppaa, erikoisliikkeitä ja useita ravintoloita ja kahviloita.


title: Väre (rakennus)

text: Väre-rakennuksesta on yhteys Aalto-yliopiston metroasemalle. Rakennuksen välittömässä läheisyydessä, Korkeakouluaukion toisella puolella, sijaitsevat Kandidaattikeskus sekä yliopiston kirjastorakennus. Korkeakouluaukiolle on tehty pysäkkivaraus suunnitteilla olevalle raidejokerille.


title: Väre (rakennus)

text: Rakennuksesta järjestettiin arkkitehtuurikilpailu, jonka voitti vuonna 2013 Verstas Arkkitehtien tekemä ehdotus. Rakentaminen käynnistyi joulukuussa 2015. Väre valmistui kesällä 2018 ja avattiin yleisölle saman vuoden syyskuussa. Samassa korttelissa sijaitsevan Kauppakorkeakoulun päärakennuksen oli syyskuun 2018 tilanteessa tarkoitus valmistua saman vuoden lopulla.


title: Viktor Leonard Schauman

text: Viktor Leonard Schauman (12. huhtikuuta 1822 Pietarsaari – 3. helmikuuta 1872 Vaasa) oli suomalainen Pietarsaaressa asunut apteekkari ja teollisuusmies.


title: Viktor Leonard Schauman

text: Schaumanin vanhemmat olivat Naantalin ja Uudenkaupungin kaupunginviskaali Bernt Schauman (1786–1862) ja Anna Lovisa Wilhelms (1795–1866). Hän meni työhön apteekkiin 1834, hänestä tuli proviisori 1843 ja hän suoritti apteekkaritutkinnon 1845. Schauman toimi apteekkarina Pietarsaaressa vuodesta 1845 alkaen.


title: Viktor Leonard Schauman

text: Schauman omisti vuodesta 1845 alkaen yhdessä pietarsaarelaisen kauppiaan ja laivanvarustajan Philip Ulric Strengbergin kanssa vuonna 1762 Pietarsaareen perustetun tupakkatehtaan ("Jakobstads Tobaksspinneri"). Tehtaan uudeksi nimeksi tuli Ph. U. Strengberg & Co Tobaks-Fabrik ja Schauman ja Strengberg laajensivat sitä ja koneellistivat tehdasta. Schauman oli kiinnostunut myös puutarhanhoidosta ja hänen ja hänen vaimonsa muistoksi perustettiin Pietarsaareen "Skolparkenin" nimellä tunnettu kasvitieteellinen puutarha.


title: Viktor Leonard Schauman

text: Viktor Schauman oli naimisissa Elise Wilhelmina Ekelundin (1826–1914) kanssa. Heidän poikiaan olivat teollisuusmes Wilhelm Schauman, Folkhälsanin perustaja Ossian Schauman ja vaasalainen kauppaneuvos Axel Mortimer Schauman (1855–1903).


title: Matthew Henson

text: Matthew Alexander Henson (8. elokuuta 1866 Nanjemoy, Maryland – 9. maaliskuuta 1955 Bronx, New York) oli yhdysvaltalainen tutkimusmatkailija, joka oli mukana Robert Pearyn napa-alueiden tutkimusmatkoilla. Henson oli ensimmäinen afroamerikkalainen tutkimusmatkailija.


title: Matthew Henson

text: Henson syntyi köyhään mustaan perheeseen juuri kun orjuus Yhdysvalloissa oli päättynyt. Hän jäi jo nuorena orvoksi ja lähti hyttipojaksi merille, jossa hän eteni ja kouluttautui taitavaksi navigoijaksi. Henson tapasi Robert Pearyn sattumalta, ja tämä pyysi häntä mukaan kartoitusryhmäänsä. Ensimmäinen retki suuntautui Nicaraguaan, ja Henson pysyi Pearyn ryhmässä myös kaikkien kahdeksan arktisten alueiden retkien ajan.


title: Matthew Henson

text: Useilla Grönlannin-retkillä Henson opetteli paikallista inuittien kieltä, mikä teki hänestä vähitellen hyödyllisen myös retkikunnan inuittijäsenten esimiehenä. 6. huhtikuuta 1909 Peary, Henson ja neljä inuitia saavuttivat Pohjoisnavan, mikä tosin on jälkeenpäin asetettu epäilyksenalaiseksi.


title: Matthew Henson

text: Henson jäi ihonvärinsä takia julkisuudessa Robert Pearyn varjoon aivan kuten retkikunnan inuitit. Vuonna 1912 Henson kirjoitti retkestä tekstin "A Negro Explorer at the North Pole", ja vuonna 1947 ilmestyi hänen omaelämäkertansa "Dark Companion". Henson kuoli New Yorkin Bronxissa 1955.


title: Elias Palola

text: Elias Antero Palola (2. tammikuuta 1930 Kokkola – 22. helmikuuta 2002) oli suomalainen tenorilaulaja, kanttori-urkuri, kuoronjohtaja ja musiikkipedagogi.


title: Elias Palola

text: Palolan vanhemmat olivat vahtimestari Juho Viljam Palola ja Maria Helena Fiskal ja puoliso vuodesta 1952 musiikinopettaja Eeva Remes. Viulisti Erkki Palola (s. 1957) on heidän poikansa. Palola valmistui nuoriso-ohjaajaksi 1959 ja kanttori-urkuriksi 1966. Lauludiplomin hän suoritti Sibelius-akatemiassa 1969. Hän toimi Suomen kansallisoopperan kuorolaulajana 1953–1957, Kuusjärven ja Outokummun seurakuntien nuoriso-ohjaajana ja kanttori-urkurina 1959–1967, Sotkamon seurakunnan kanttori-urkurina 1967–1968 ja sitten pitkään Oulun musiikkopiston, opettajana ja vuodesta 1978 Oulun konservatorion rehtorina vuoteen 1990 asti. . Palola oli myös useiden musiikkileirien opettaja, piti konsertteja ja toimi solistina konserteissa ja oopperoissa sekä johti monia kuoroja. Kuorojen äänenmuodostuskursseja hän piti sekä Suomessa että ulkomailla. Palolalle myönnettiin Director musices -arvonimi vuonna 1988.


title: Sampeyre

text: Sampeyre on kunta Pohjois-Italiassa Cuneon maakunnassa Piemonten alueella. Se sijaitsee Varaitan laaksossa lähellä Ranskan rajaa.


title: Sampeyre

text: Aluetta asuttivat alkujaan liguurit ja gallialaiset. Ensimmäisellä vuosituhannella Sampeyre joutui goottien, frankkien ja lopulta 900-luvulla saraseenien valloituksien kohteeksi. Saraseenien karkotusta juhlitaan kaupungissa edelleen joka viides vuosi järjestettävässä Baìo-festivaalissa.


title: Jack Davis (sarjakuvapiirtäjä)

text: Jack Burton Davis Jr. (2. joulukuuta 1924 Atlanta, Georgia – 27. heinäkuuta 2016 St. Simons Island, Georgia) oli yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä ja kuvittaja. Hänet tunnetaan parhaiten humoristiseen "Mad"-lehteen piirtämistään sarjakuvista sekä "Time"- ja "TV Guide" -lehtiin tekemistään kansikuvista.


title: Jack Davis (sarjakuvapiirtäjä)

text: Davisin isä oli myyntimies ja hänen äitinsä opettaja. Nuoruudessaan Davis palveli Yhdysvaltain laivastossa Guamilla ja piirsi "Boondocker"-nimistä sarjakuvaa laivaston lehteen "Navy Timesiin". Opiskellessaan Georgian yliopistossa hän piirsi opiskelijalehteen. Hän muutti pian New Yorkiin ja opiskeli piirtämistä Art Students League -taidekoulussa. Vuonna 1950 Davis alkoi myydä piirroksiaan jännitys- ja kauhusarjakuvalehtien julkaisijana tunnetulle EC Comics -kustantamolle. Eräs Davisin varhaisista sarjakuvista mainittiin vahingollisena esimerkkinä Fredric Werthamin kuuluisassa sarjakuvien haitallisuutta arvostelleessa pamfletissa "Seduction of the Innocent". Kun EC Comics vuonna 1952 perusti huumorilehti "Madin", Davisista tuli yksi sen alkuperäisistä piirtäjistä. Hän kuului vuosikymmenten ajan "Madin" vakiopiirtäjiin, jotka tunnettiin vitsikkäällä lempinimellä ”The Usual Gang of Idiots” (”Se tavanomainen idioottijoukko”). Hän jätti "Madin" kertaalleen 1950-luvulla ja piirsi sen sijaan useisiin "Madin" ensimmäisen päätoimittajan Harvey Kurtzmanin perustamiin kilpaileviin huumorilehtiin, mutta palasi 1960-luvun puolivälissä "Madin" piirtäjäksi ja jäi sen piirtäjäkuntaan loppuiäkseen. Davis piirsi lyhytaikaisesti myös "Beauregard"-nimistä strippisarjakuvaa sekä tuotti vuonna 1961 Dell Comicsin julkaisemaa "Yak Yak" -nimistä omaa sarjakuvalehteään.


title: Jack Davis (sarjakuvapiirtäjä)

text: Davis piirsi myös elokuvajulisteita, mainoksia ja levynkansia. Hän teki alkuperäiset julisteet muun muassa elokuviin "Mieletön, mieletön maailma" (1963), "Pahuksenmoiset pirskeet" (1968), "Kellyn sankarit" (1970), "Bananas – minä ja vallankumous" (1971), "Pitkät jäähyväiset" (1973) ja "Taivas saa odottaa" (1978). Hän teki kuvituksia ja kansia "Timen" ja "TV Guiden" ohella myös "Life"-, "Esquire"-, "Ebony"- ja "Playboy"-lehtiin.


title: Jack Davis (sarjakuvapiirtäjä)

text: Davis sai National Cartoonists Societyn Milton Caniff -elämäntyöpalkinnon 1996 ja Reuben-palkinnon 2000 sekä nimensä Will Eisner Hall of Fameen 2003. Hän muutti 1990-luvulla takaisin vanhalle kotiseudulleen Georgiaan, jossa kuoli 91-vuotiaana vuonna 2016.


title: Jack Davis (sarjakuvapiirtäjä)

text: Davisin varhainen piirrostyyli herätti huomiota voimakkaiden kontrastiensa ansiosta. Myöhemmin Davisin piirrosten tunnusmerkkinä olivat hahmot, joilla oli hintelät raajat sekä hieman ylisuuret päät ja pitkät jalkaterät. Hänet tunnettiin myös nopeasta ja tehokkaasta työtahdistaan. Davisin kansikuvien parhaimmistoa olivat karikatyyrit tunnetuista amerikkalaisista poliitikoista ja muista kuuluisuuksista. Hänen muita erikoislajejaan olivat urheiluaiheiset piirrokset ja parodiat populaarikulttuurista, kuten "Mad"-lehden elokuvasatiirit.


title: Chattanoogan taistelu

text: Chattanoogassa käytiin Yhdysvaltain sisällissodassa useitataisteluja:


title: Ensimmäinen Chattanoogan taistelu

text: Ensimmäinen Chattanoogan taistelu oli pieni Yhdysvaltain sisällissodan tykistötaistelu. Se käytiin 7.-8. kesäkuuta 1862 Chattanoogassa, Tennesseessa. Taistelu päättyi Unionin voittoon.


title: Ensimmäinen Chattanoogan taistelu

text: Taistelu alkoi, kun Unionin prikaatikenraali James S. Negley avasi tykistötulen Konfederaation joukkoja vastaan Chattanoogassa. Negleyn hyökkäyksen tarkoituksena oli valmistella myöhemmin tapahtunutta Chattanoogan valtausta. Negleyn joukot tulittivat Konfederaation miehiä kahden päivän ajan, minkä jälkeen he vetäytyivät paikalta. Konfederaation joukot vastasivat tulitukseen omalla tykistöllään, mutta Konfederaation tykistön toimintaa ei oltu millään tapaa johdettu, vaan tykkimiehet saivat toimia taistelussa oman tahtonsa mukaan. Unioni menetti taistelussa yhteensä 23 ja Konfederaatio 65 miestä.


title: Helen Hunt Jackson

text: Helen Hunt Jackson (o.s. Fiske, 15. lokakuuta 1830 Amherst, Massachusetts – 12. elokuuta 1885 San Francisco, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen kirjailija, joka tuli tunnetuksi Amerikan alkuperäisasukkaiden oikeuksien puolustajana.


title: Helen Hunt Jackson

text: Jacksonin maine perustuu erityisesti kahteen teokseen, vuonna 1881 julkaistuun tietokirjaan "A Century of Dishonor", joka kronikoi intiaanien huonoa kohtelua Yhdysvaltojen hallinnon taholta, sekä intiaanien asemasta kertovaan, eteläiseen Kaliforniaan sijoittuvaan romanttiseen romaaniin "Ramona" (1884), josta on tehty useita elokuva- ja televisiosovituksia. Hän kirjoitti myös muunaiheisia romaaneja, lastenkirjoja ja matkakuvauksia.


title: Mikko Kokkonen

text: Mikko Kokkonen (s. 18. tammikuuta 2001 Mikkeli) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureissa. Hän on SM-liigahistorian nuorin pelaaja, kun Kokkonen debytoi 18. lokakuuta 2016 Porin Ässiä vastaan 15 vuoden, yhdeksän kuukauden ja yhden päivän ikäisenä. Häntä on pidetty yleisesti yhtenä ikäluokkansa lupaavimmista pelaajista Suomessa ja Kokkosesta odotetaan parhaimmillaan ensimmäisen kierroksen varausta .


title: Mikko Kokkonen

text: Kokkonen on Mikkelin Jukureiden oma kasvatti. Kaudella 2015–2016 hän oli kaksi vuotta "alaikäisenä" eli 14-vuotiaana seuran B-nuorten tehokkain puolustaja ja toiseksi paras pistemies Perttu Kiesilän jälkeen sekä B-nuorten Mestiskarsinnoissa tehoilla 7+8=15 että B-nuorten Mestiksen runkosarjassa tehoilla 16+19=35. Kokkonen pelasi samalla kaudella myös neljä ottelua Jukureiden A-nuorten Mestisjoukkueessa tehden niissä yhtä monta tehopistettä.


title: Mikko Kokkonen

text: Kokkonen nostettiin Jukureiden miesten joukkueen harjoitusvahvuuteen jo keväällä 2016, kun joukkue pelasi Mestiksessä. Jukurit nostettiin kaudeksi 2016–2017 SM-liigaan. Kokkonen vietti joukkueen kanssa koko harjoituskauden ajan ja sai tililleen myös harjoitusotteluita. Syyskuussa 2016 hän teki Jukureiden kanssa kolmivuotisen SM-liigasopimuksen. Kokkonen teki liigadebyyttinsä 18. lokakuuta 2016 Porin Ässiä vastaan. Hänet merkittiin Jukureiden seitsemänneksi puolustajaksi. Kokkonen sai ottelussa jääaikaa 2.50 minuuttia ja hän keräsi teholukeman -1. Kokkosesta tuli 15 vuoden, yhdeksän kuukauden ja yhden päivän ikäisenä SM-liigan kaikkien aikojen nuorin pelaaja. Ennätys oli aiemmin Jesse Joensuun (15 vuotta, yhdeksän kuukautta ja 22 päivää) hallussa kaudelta 2003–2004. Heitä nuorempina pelkästään SM-liigaotteluun merkittyinä ovat olleet maalivahdit Ilmo Uotila ja Kari Lehtonen, mutta jäivät kuitenkin ilman peliaikaa. Kokkosesta tuli myös ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt SM-liigapelaaja, vaikka kukaan aiemmasta ikäluokasta (2000) ei ollut tehnyt vielä debyyttiään. Ottelu jäi hänelle kauden ainoaksi SM-liigassa.


title: Mikko Kokkonen

text: Jukureiden miesten joukkueen tapaan myös seuran A-nuoret nostettiin kaudeksi 2016–2017 pääsarjatasolle A-nuorten SM-liigaan, jossa Kokkonen pelasi suurimman osan kaudestaan. Hän oli tehoilla 6+20=26 joukkueen tehokkain puolustaja, toiseksi paras syöttäjä ja neljänneksi paras pistemies. Kokkonen jakoi koko A-nuorten SM-liigan puolustajien pistepörssin seitsemännen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Hän pelasi kauden aikana yhden SM-liigaottelun lisäksi miesten pelejä myös kevätkaudella kolme ottelua lainalla Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuissa tehden yhden syöttöpisteen.


title: Mikko Kokkonen

text: Lokakuussa 2017 Jukurit lainasi Kokkosen ensin marraskuun maaottelutaukoon asti kestävällä sopimuksella Mestis-joukkue Imatran Ketterään, jonka jälkeen hänen sopimustaan jatkettiin joulukuun loppuun. Kokkonen pelasi Ketterässä lopulta kauden 2017–2018 loppuun ja vietti siellä suurimman osan kaudestaan. Hänen varsinainen tulokaskautensa Mestiksessä toi 29 runkosarjaottelussa yhdeksän syöttöpistettä ja kolmessa playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Kokkonen pelasi Jukureiden SM-liigajoukkueessa kauden aikana 12 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi myös 14 ottelua seuran A-nuorissa.


title: Mikko Kokkonen

text: Kaudella 2018–2019, 19. lokakuuta 2018 vieraissa Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan Kokkonen teki liigauransa avausmaalin. Hän sai ottelussa myös syöttöpisteen Valtteri Hotakaisen tekemään maaliin. Joulukuussa 2018 Kokkonen teki Jukureiden kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Mikko Kokkonen

text: Kokkonen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Kokkonen nimettiin myös alle 20-vuotiaiden MM-leiriryhmään vuoden 2019 turnaukseen, mutta hän putosi kuitenkin lopullisesta kisajoukkueesta. Kokkonen pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017 ja sitä seuranneessa Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2018. Hän pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2016. Yhteensä Kokkonen on pelannut 48 poikien maaottelua.


title: Mikko Kokkonen

text: Kokkonen valittiin Pohjola-leirin tähdistökentälliseen vuonna 2016.


title: Mikko Kokkonen

text: Kokkonen opiskelee Otavan opiston nettilukiossa ja hän toimii kaudella 2018–2019 opiston kummipelaajana. Mikon serkku Suvi Kokkonen pelaa Lentopallon Mestaruusliigaa HPK Naisissa. Hän on puolestaan Suomen naisten lentopallomaajoukkueen ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt pelaaja.


title: S/S Alfhild

text: S/S Alfhild oli ruotsalainen Tukholmaa kotisatamanaan pitänyt höyrylaiva joka sai kovassa merenkäynnissä vuodon ja upposi 18. lokakuuta 1916 Ahvenanmaalla Grindaran pohjoispuolella luoteeseen Getasta ollessaan matkalla Tukholmasta Mäntyluotoon Öregrundin kautta. Laivan 12 hengen miehistöstä kuusi hukkui pelastusveneen kaaduttua ja kaksi kuoli kylmyyteen ja väsymykseen. Neljän miehistöön kuuluneen onnistui päästä turvaan Ruotsin puolella sijainneelle Understenin majakalle.


title: S/S Alfhild

text: S/S Alfhild oli rakennettu vuonna 1883 Torskogissä. Laivan vetoisuus oli 176,9 bruttorekisteritonnia, pituus 30,3 metriä, leveys 6,88 metriä ja syväys 3.0 metriä. Laiva oli aikaisemmin kanavaliikenteessä mutta keväällä 1916 se ostettiin Göteborgista Visbyhyn Gotlantiin ja asetetiin Suomen rahtiliikenteeseen. Saksalaiset pakottivat 26. heinäkuuta 1916 Kööpenhaminasta Raumalle matkalla olleen laivan poikkemaan Swinemünden satamaan jossa osa laivan lastista takavarikoitiin. Laiva pääsi kuitenkin sen jälkeen jatkamaan matkaansa. Laiva myytiin sittemmin tukholmalaisille omistajille.


title: Leppävaaran taistelu

text:
Leppävaaran taistelu oli Espoon Leppävaarassa 11. huhtikuuta 1918 käyty Suomen sisällissodan taistelu. Vastakkain olivat Helsinkiä kohti edennyt Saksan Itämeren-divisioona ja pääkaupunkiseudun punakaarteja, jotka olivat linnoittautuneet Helsingin suojaksi rakennetun Krepost Sveaborgin eli Helsingin maa- ja merilinnoituksen puolustusasemiin. Lukumäärältään ylivoimaiset saksalaiset pakottivat punaiset lyhyen taistelun jälkeen vetäytymään asemistaan ja pääsivät näin jatkamaan etenemistään. Leppävaaran taistelu oli osa 10.–14. huhtikuuta tapahtunutta Helsingin valtausta.
Hangossa 3. huhtikuuta tapahtuneen Saksan Itämeren-divisioonan maihinnousun jälkeen punaiset vetäytyivät alueelta Karjaalle, jossa 6. huhtikuuta käytiin ensimmäinen saksalaisten ja punakaartien välinen taistelu. Punaiset jatkoivat perääntymistään edelleen Helsingin ympäristöön ja 10. huhtikuuta Helsingin punakaartin esikunta antoi käskyn liikekannallepanosta kaupungin puolustamiseksi. Samaan aikaan saksalaiset lähestyivät kaupunkia Kirkkonummen suunnasta rantarataa ja Turun maantietä pitkin.


title: Leppävaaran taistelu

text:
Seuraavana aamuna kenraalimajuri Karl Wolfin komentama etujoukko saapui Helsingin maalinnoituksen läntisen rintamaosan etumaastoon ja otti samalla haltuunsa punaisten hylkäämät linnoitteet Turuntien eteläpuolella Kilossa. Punaiset olivat miehittäneet Leppävaaran puolustusasemat Gransinmäen, Nupukivenkallion, Vallikallion ja Friisinmäen alueilla. Niissä oli noin 1 500 eri puolilta pääkaupunkiseutua koottua punakaartilaista, jotka olivat noudattaneet edellisenä päivänä annettua liikekannallepanoa. Leppävaaraan saapui aamun aikana Wolfin johtaman 95. reservijalkaväkiprikaatin tueksi myös Kauklahden kautta paikalle marssinut eversti Hans von Tschirschky und Bögendorffin komentama 2. kaartinratsuväkiprikaati sekä kaksi Baijerilaisen 2. vuoristotykistörykmentin patteria, jotka perustivat tuliasemansa Haukkakallion aukean laitaan.
Saksalaiset kävivät aluksi Ruotsin konsulaatissa palvelleen kapteeni af Ekströmin välityksellä tunnusteluja punaisten antautumisesta ja Helsingin luovuttamisesta, mutta Helsinkiin saapuneen kansanvaltuuskunnan jäsenen Antti Kivirannan punaisten kokouksessa Senaatintalossa pitämä puhe sai punakaartilaiset asettumaan taistelun kannalle. Kello 10.30 saksalaiset ilmoittivat olevansa hyökkäysvalmiita ja kun neuvottelijoita ei saapunut, alkoi 15 minuutin pituinen tykistökeskitys kello 12.15. Tämän jälkeen punaisten neuvottelijat ilmestyivät paikalle ja saksalaiset myöntyivät kahden tunnin aselepoon, jonka jälkeen punaisten piti nostaa valkoisia lippuja antautumisen merkiksi kello 16.


title: Leppävaaran taistelu

text: Punaiset eivät kuitenkaan määräaikaan mennessä antautuneet ja saksalaiset lähtivät etenemään luullen ettei vastarintaa ole odotettavissa. Punaiset kuitenkin avasivat tulen, jonka jälkeen saksalaiset hyökkäsivät heidän asemiinsa kahdelta eri suunnalta. Eturintama murtui nopeasti ja myös punaisten taaemmat puolustusasemat tyhjenivät, kun ne uhkasivat jäädä saarroksiin ja näin saksalaisilla oli tie vapaa kohti Helsinkiä. Punaisilla oli käytössään maalinnoituksen tykkejä, mutta ne jäivät käytännössä koskemattomiksi, kun heillä ei juurikaan ollut osaavia tykkimiehiä. Lisäksi osa tykeistä oli tehty toimintakunnottomiksi saksalaisten ja linnoitusta aiemmin hallussaan pitäneiden venäläisten keskinäisen sopimuksen vuoksi.


title: Leppävaaran taistelu

text: Punaiset perääntyivät asemistaan Mäkkylän, Myyrmäen ja Pitäjänmäen kautta kohti Huopalahtea. Yhden vuorokauden aikana noin 10 000 punakaartilaista ja heidän perheenjäsentään pakeni Espoon suunnalta kohti Helsinkiä tai pohjoista.


title: Leppävaaran taistelu

text:
Saksalaiset puolestaan etenivät vielä saman illan aikana Haagaan ja Vähä-Huopalahteen kohtaamatta juurikaan vastarintaa, mutta seuraavana päivänä Ruskeasuon ja Ilmalan alueilla käytiin ankaria taisteluja. Joidenkin tietojen mukaan punaiset naiset polttivat Leppävaaran ja Munkkiniemen välissä olleen Tarvon saaren sillat, minkä vuoksi saksalaiset eivät voineet edetä Helsinkiin Munkkiniemen kautta. 12. huhtikuuta von der Goltz komensi myös osan joukkoistaan hyökkäämään kohti Tikkurilaa, jotta päärata saataisiin katkaistua ja näin estettyä punaisten junaliikenne Helsinkiin. Rata katkaistiinkin 12. huhtikuuta käydyn Tikkurilan taistelun jälkeen.
Kahden 11. huhtikuuta taistelussa kaatuneen saksalaisen lisäksi Leppävaarassa kuoli myös kolmas saksalaissotilas seuraavana päivänä. Perimätiedon mukaan 27-vuotias Xavier Brummer kuoli kuitenkin onnettomuudessa tai teki taisteluväsymyksen johdosta itsemurhan. Hänet haudattiin Leppävaaraan nykyisen Muistokujan läheisyyteen. Paikalla oli aluksi puinen muistoristi, kunnes Leppävaaran suojeluskunta pystytti vuonna 1923 Albergan kartanon mailta louhitusta graniitista tehdyn hautakiven. Sen suunnitteli kuvanveistäjä Ville Vallgren ja valmisti paikallinen kivenhakkaaja Guido Eriksson.


title: Discord

text: Discord on videopeliyhteisöille suunniteltu VoIP-sovellus. Se toimii Windowsilla, OS X:llä, Androidilla, iOS:llä, Linuxilla ja selaimessa. Joulukuussa 2017 Discordilla oli 87 miljoonaa käyttäjää.


title: Discord

text:
Discordin kehittäjä Hammer & Chisel julkaisi sovelluksen toukokuussa 2015. Kehittäjien tavoitteena oli kehittää sovellus, jossa olisi mahdollisimman pieni viive muihin VoIP-sovelluksiin verrattuna.
Discordin kehitystyötä on sponsoroinut Microsoft.


title: Horace Mann

text: Horace Mann (4. toukokuuta 1796 Franklin, Massachusetts – 2. elokuuta 1859 Yellow Springs, Ohio) oli yhdysvaltalainen juristi ja poliitikko, joka tuli tunnetuksi maan ensimmäisten julkisten koulujen perustajana.


title: Horace Mann

text: Mann opiskeli Brownin yliopistossa Rhode Islandilla ja Litchfieldin lakikorkeakoulussa Connecticutissa. Opintojen jälkeen hän toimi 1823–1837 Massachusettsin osavaltion lainsäädäntötyössä. Näinä vuosina hän oli keskeinen vaikuttaja Yhdysvaltojen ensimmäisen osavaltiokohtaisen opetusasioiden lautakunnan perustamiseen.


title: Horace Mann

text: Lautakunnan johdossa Mann kaksinkertaisti opettajien palkat, pidensi kouluvuotta silloisesta parista kolmesta kuukaudesta vähintään kuuteen kuukauteen ja perusti uusia opettajankoulutuslaitoksia. Hän kannatti uskonnollisen opetuksen ja julkisen koululaitoksen erottamista toisistaan. Hän ajoi myös muun muassa rotujen välistä tasa-arvoa, vankilaolojen kehittämistä ja rautateiden rakentamista.


title: Horace Mann

text: Vuonna 1848 Mann valittiin Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen. Vuonna 1852 hänestä tuli Ohiossa toimivan Antioch Collegen rehtori. Hän hoiti virkaa kuolemaansta 1859 asti.


title: Horace Mann

text: Horace Mannin poika oli kasvitieteilijä Horace Mann Jr.


title: Horace Mann

text: Horace Mannin mukaan on nimetty parikymmentä koulua ja useita yliopistokampusten rakennuksia eri puolilla Yhdysvaltoja.


title: Alarik Ahlström

text: Anders Karl Alarik Ahlström (29. tammikuuta 1882 Pietarsaari – 22. lokakuuta 1961) oli suomalainen insinööri ja Pietarsaaren kaupunginjohtaja.


title: Alarik Ahlström

text: Ahlströmin vanhemmat olivat merikapteeni Anders Ahlström ja Wendla Sofia Wahlberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1903 ja valmistui insinööriksi 1908.


title: Alarik Ahlström

text: Ahlström oli Pietarsaaren kaupungininsinöörinä 1911–1917 ja oli sitten yksityisen palveluksessa 1917–1919. Hän toimi Pietarsaaren kaupunginjohtajana 1919–1953. Ahlström julkaisi useita Pietarsaaren paikallishistoriaa käsitelleitä teoksia. Hänen mukaansa on nimetty Pietarsaaressa Ahlströminkatu.


title: Alarik Ahlström

text: Alarik Ahlström oli naimisissa vuodesta 1909 Laura Elvira Wesanderin kanssa.


title: Karjaan taistelu

text: Karjaan taistelu oli 6. huhtikuuta 1918 Karjaalla käyty Suomen sisällissodan taistelu, jossa olivat vastakkain Saksan Itämeren-divisioona ja Länsi-Uudenmaan punakaarteja. Se oli ensimmäinen taistelu, johon kolme päivää aikaisemmin Hangossa maihinnousseet saksalaiset Suomessa osallistuivat.


title: Karjaan taistelu

text: Saksalaisten tarkoitus oli päästä Helsingin ja Turun väliselle rantaradalle ja jatkaa sitä pitkin etenemistään kohti Helsinkiä. Punaiset olivat vetäytyneet Karjaalle, joten saksalaiset saivat Hangon ja Tammisaaren haltuunsa ilman taisteluja. Karjaalla kohdattu ankara vastarinta tulikin suurena yllätyksenä, mutta he onnistuivat lopulta valtaamaan paikkakunnan. Saksalaiset jatkoivat etenemistään Lohjan ja Kirkkonummen kautta Espooseen ja sieltä edelleen Helsinkiin, joka vallattiin 10.–14. huhtikuuta käydyissä taisteluissa.


title: Karjaan taistelu

text: Rüdiger von der Goltzin alaisesta Itämeren-divisioonasta taisteluun osallistui 11. polkupyräkomppania sekä yksi pataljoona ja yksi tykkipatteri eversti Konrad Wolfin komentamasta 95. reservijalkaväkiprikaatista, vahvistuksenaan ruotsalaisen majuri Adolf Hamiltonin johtama saksalaisosasto.


title: Karjaan taistelu

text: Karjaalle oli koottu noin 1 000 punakaartilaista lähinnä Helsingistä ja ympäristökunnista. Heidän tukenaan oli kaksi panssarijunaa. Suuri osa miehistä oli taistellut Lempäälän rintamalla, jossa punaiset yrittivät murtautua Tampereen saartorenkaan läpi. Joukkojen vetäminen sinetöi Tamperetta puolustaneiden punaisten kohtalon, sillä heille ei ollut enää tulossa apuvoimia.


title: Karjaan taistelu

text: Taistelussa kaatui yhdeksän saksalaissotilasta, mutta punaisten tappioista ei ole tietoa.


title: Mort Drucker

text: Mort Drucker (s. 29. maaliskuuta 1929 Brooklyn, New York) on yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä. Hänet tunnetaan parhaiten "Mad"-huumorilehteen piirtämistään elokuvien ja televisiosarjojen parodisista sarjakuvasovituksista.


title: Mort Drucker

text: Drucker aloitti uransa "Debbie Dean" -nimistä sarjakuvaa piirtäneen Bert Whitmanin apulaisena vuonna 1947. Hän työskenteli apupiirtäjänä myös National Periodical Publications -sarjakuvakustantamolle ennen ryhtymistään vapaaksi taiteilijaksi vuonna 1950. Hän piirsi sarjoja useille toiminnallisiin sarjakuviin erikoistuneille julkaisijoille kunnes päätyi vuonna 1956 "Mad"-lehteen, jolle on työskennellyt sen jälkeen koko ikänsä. Drucker on erikoistunut "Madissa" elokuva- ja televisioparodioihin. "Madin" ohella hän on piirtänyt joitain sarjakuvia myös DC Comicsin lehtiin. Vuosina 1984–1986 hän teki Jerry Dumasin kanssa "Benchley"-nimistä strippisarjaa. Druckerin "Madiin" piirtämille sarjakuville leimallista ovat taitavasti tehdyt ja hyvin tunnistettavat karikatyyrit niissä esiintyvistä tunnetuista näyttelijöistä.


title: Mort Drucker

text: Drucker on tehnyt myös lehtien kansikuvia, lastenkirjojen kuvituksia, elokuvajulisteita ja animaatioita televisioon. Hän teki julisteet muun muassa elokuville "Svengijengi ’62" (1973) ja "Kuutamokeikka" (1984). Eräiden Druckerin "Time"-lehteen piirtämien kansikuvapiirrosten originaaleja säilytetään nykyään National Portrait Galleryn kokoelmissa.


title: Mort Drucker

text: Drucker sai vuonna 1987 arvostetun Reuben-palkinnon. Vuonna 2014 hänelle myönnettiin ensimmäisenä National Cartoonists Societyn perustama uusi kunniamitali.


title: Joseph Cramarossa

text: Joseph Cramarossa (s. 26. lokakuuta 1992 Markham, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Anaheim Ducksin organisaatiota. Hän on seuran kolmannen kierroksen varaus .


title: Joseph Cramarossa

text: Cramarossan veli Michael Cramarossa pelaa jääkiekkoa ja edustaa tällä hetkellä OHL:ssä pelaavaa Hamilton Bulldogsia. Heidän isä Vito Cramarossa pelasi myös jääkiekkoa ja oli Washington Capitalsin kuudennen kierroksen varaus.


title: Joseph Cramarossa

text: Mississauga Steelheads varasi Cramarossan vuoden 2008 49. pelaajana. Cramarossa siirtyi Mississaugaan kaudeksi 2009–2010. Hän pelasi tulokaskaudellaan 64 ottelua, joissa teki kuusi maalia sekä kymmenen syöttöpistettä. Seuraavalla kaudella hän onnistui 59 ottelussa kaksinkertaistamaan tehopisteensä lukemiin 12+20=32. Lisäksi hänelle kertyi 101 rangaistusminuuttia. Kauden päätteeksi joukkue pääsi pelaamaan Memorial Cupissa, jossa hävisi mestaruuden Saint John Sea Dogsille lukemin 3–1. Cramarossa pelasi turnauksessa viisi ottelua ilman tehopisteitä.


title: Joseph Cramarossa

text: Anaheim Ducks varasi Cramarossan kolmannella kierroksella 65. pelaajana .


title: Joseph Cramarossa

text: Cramarossa pelasi kaudella 2011–2012 15 ottelua Mississaugassa ennen kuin hänet kaupattiin Belleville Bullsiin. Bullsissa hän pelasi 29 ottelua tehoin 8+8=16. Kaudeksi 2012–2013 Cramarossa valittiin Bullsin varakapteeniksi. Hän pelasi 68 ottelua tehden 19 maalia sekä 44 syöttöpistettä eli yhteensä 63 tehopistettä. 17 pudotuspeliottelussa hän teki viisi maalia sekä neljä syöttöpistettä.


title: Joseph Cramarossa

text: Maaliskuussa 2013 Cramarossa solmi kolmivuotisen tulokassopimuksen hänet varanneen Anaheim Ducksin kanssa. Ennen kauden 2013–2014 alkua hänet kuitenkin lähetettiin AHL:ään farmijoukkue Norfolk Admiralsin riveihin. Cramarossa pelasi kauden aikana 47 AHL-ottelua tehden niissä yhden maalin sekä kolme syöttöpistettä. Lisäksi hän pelasi kolme ottelua ECHL-joukkue Utah Grizzliesin paidassa.


title: Joseph Cramarossa

text: Toisella ammattilaiskaudellaan 2014–2015 Cramarossa pelasi 54 ottelua, joissa teki viisi maalia ja viisi syöttöpistettä. Hän jatkoi AHL:ssä myös kaudella 2015–2016, jolloin hän kiekkoili Ducksin uuden farmiseura San Diego Gullsin riveissä 61 ottelussa tehden tehot 6+11=17. Yhdeksässä pudotuspeliottelussa hän teki kolme maalia. Kauden päätyttyä Cramarossa ja Ducks tekivät yhden vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Karma (vuoden 1986 elokuva)

text: Karma on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen toimintaelokuva, jonka ohjasi ja tuotti Subhash Ghai. Tärkeitä rooleja näyttelivät muun muassa Dilip Kumar, Nutan, Jackie Shroff, Anil Kapoor, Naseeruddin Shah, Sridevi ja Anupam Kher.


title: Karma (vuoden 1986 elokuva)

text: Elokuva oli menestys kotimaassaan. Dr. Dangia on pidetty yhtenä intialaisen elokuvan vahvimmista antagonisteista.


title: Karma (vuoden 1986 elokuva)

text: PSO-niminen terroristijärjestö haluaa ottaa Intian hallintaansa. Kun komisario Rana Vishwa Pratap Singh (Dilip Kumar) vangitsee heidän johtajansa Dr. Michael Dangin (Anupam Kher), järjestö hyökkää vankilaan vapauttamaan Dangin tappaen samalla monia ihmisiä, mukaan lukien Singhin kaksi poikaa ja miniän. Singh päättää lujasti tehdä lopun Dangista ja PSO:sta, mikä saa hänet värväämään avukseen kolme kuolemaantuomittua vankia: Baiju Thakurin (Jackie Shroff), Johnnyn (Anil Kapoor) ja entisen terroristin Khairuddin Chishtin (Naseeruddin Shah). Singh saa pian huomata, että tehtävään suostuneet vangit ovat kiinnostuneempia omista päämääristään.


title: Kerttu Valo

text: Kerttu Valo (o.s. Palmu, 17. maaliskuuta 1916 Espoo – 17. tammikuuta 2015 Salo) oli suomalainen yleisurheilija. Leppävaaran Sisua edustanut Valo voitti kaikkien aikojen ensimmäisen korkeushypyn naisten Suomen-mestaruuden vuonna 1945 Turussa järjestetyissä Kalevan kisoissa tuloksella 140. Lisäksi hän saavutti SM-pronssia 1946 ja 1947 sekä kolme Työväen Urheiluliiton mestaruutta vuosina 1938, 1946 ja 1948. Yleisurheilun lisäksi Valo harrasti voimistelua ja toimi aktiiviuransa jälkeen yleisurheilukilpailujen toimitsija- ja tuomaritehtävissä.


title: Kerttu Valo

text: Valon isä oli punakaartilainen Vilho Palmu, joka kaatui vuonna 1918 sisällissodan aikana Leppävaaran taistelussa yhdessä 15-vuotiaan poikansa Sulon kanssa.


title: Antonio Prohías

text: Antonio Prohías (17. tammikuuta 1921 Cienfuegos, Kuuba – 24. helmikuuta 1998 Miami, Florida, Yhdysvallat) oli kuubalaissyntyinen yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä, joka loi "Mad"-lehdessä julkaistun sanattoman "Spy vs Spy" -sarjakuvan.


title: Antonio Prohías

text: Prohías opiskeli San Alejandron taidekoulussa Havannassa ja työskenteli vuosia havannalaisen "El Mundo" -sanomalehden pilapiirtäjänä. Hän sai vuonna 1946 ensimmäisenä Kuuban sanomalehtimiesten liiton pilapiirtäjäpalkinnon, jonka voitti myös toisen kerran 1959. Hän toimi 1950-luvun lopulla Kuuban pilapiirtäjien liiton johtajana ja häntä pidettiin yhtenä ammattikuntansa johtavista edustajista Kuubassa. Fidel Castron tultua valtaan vuoden 1959 alussa Prohías joutui nopeasti uuden hallinnon silmätikuksi, koska hän arvosteli piirroksissaan Castron politiikkaa. Prohías erosi helmikuussa 1959 vapaaehtoisesti työstään "El Mundossa" ja pakeni toukokuussa 1960 Yhdysvaltoihin voidakseen työskennellä taas vapaasti. Hän ei osannut tuolloin lainkaan englantia, mutta sai lahjakkuutensa ansiosta pian töitä "Mad"-lehdestä.


title: Antonio Prohías

text: Prohías kehitteli "Madiin" erään aiemman sarjakuvansa pohjalta mustan ja valkoisen vakoojan ikuisesta taistelusta kertoneen "Spy vs Spy" -sarjan, joka ilmestyi sivun mittaisina sanattomina strippeinä. Castron vastaisesta propagandasta syntynyt idea kehittyi epäpoliittiseksi ja harmittomaksi vitsisarjaksi, joka perustui kevyelle mustalle huumorille. Prohías piirsi sarjaa vuosina 1961–1990, minkä jälkeen hän jäi eläkkeelle. Muut "Madin" piirtäjät ovat jatkaneet sarjaa sen jälkeen. Prohías käsikirjoitti vielä joitain strippejä 1990-luvun alkupuolella. Lähes jokaisessa "Madin" numerossa ilmestyneen "Spy vs Spyn" ohella hän piirsi lehteen vuosien varrella muutaman kerran muita yksittäisiä sarjakuvia.