title: Suomen kasarmit

text: Suomen Kasarmit sijaitsevat Hämeenlinnan kaupungin keskustassa Myllymäen kaupunginosassa Turuntien varrella kauppakeskus Goodmania vastapäätä. Kasarmialueen yli 4 hehtaarin alueella oleva noin 15 rakennuksen rakennuskanta ilmentää Suomen sotalaitoksen ja asevelvollisuusjärjestelmän kehitystä, aikakautensa sotilasrakentamista ja arkkitehtuuria sekä venäläisen sotaväen vaiheita maassamme. Rakennuskokonaisuudella kaupunkikasarmina on tärkeä merkityksensä suhteessaan Hämeenlinnan asemaan historiallisena hallinto- ja sotilaskaupunkina sekä Hämeenlinnan kaupunkikuvaan ja sen muutoksiin nykypäivään sakka. Suomen kasarmien alue luokiteltiin vuonna 1993 valtakunnallisesti merkittäväksi kulttuurihistorialliseksi ympäristöksi. Kasarmialueen yhteydessä on Hämeenlinnan kaupungin pystyttämä itsenäisyyden ajan kasarmin suomalaisten tykistöjoukkojen muistomerkki.


title: Suomen kasarmit

text: Kansallisen vuoden 1878 asevelvollisuuslain tultua voimaan läänien pääkaupunkeihin alettiin rakentaan kasarmialueita. Hämeenlinnan kasarmialueen rakennukset rakennettiin varsinaisesti 1882–1884 välisenä aikana Yleisten rakennusten ylihallituksen laatimien tyyppipiirustusten mukaan ja pitkälle venäläisiä ohjesääntöjä rakennusten sijoittelusta noudattaen. Suunnittelutyöstä vastasi arkkitehti August Boman. Alueen itälaidassa on tästä rakennusvaiheesta eheänä säilynyt nyk. Eureninkadun varrella päällystön asuinrakennusten rivi, puurakenteisista miehistörakennuksista on säilynyt yksi neljästä tältä rakentamisjaksolta. Puinen päävartio keskellä aluetta, tiilirakenteinen leipomo ja verstasrakennukset Selkäsuonkadun varrella ovat myös alkuperäisillä paikoillaan. Paikalta purettiin kasarmirakentamisen tieltä Turkuun johtavaa tietä suojaavan 1800-luvun alun Suomen sodan jälkeen rakennetun maalinnoituksen, redutin jäänteet. Kasarmikorttelin eteläpuolelle sijoittui erillinen sotilassairaala-alueen kortteli, jonka rakennukset tältä ja sitä seuraavalta ns. venäläiskauden vaiheelta on myöhemmin purettu.


title: Suomen kasarmit

text: Sotilaskasarmit siirtyivät Suomen autonomian aikana nk. sortokaudella venäläisen sotaväen haltuun 1902 kansallisen sotaväen lakkauttamisen myötä. Ns. venäläistämisen aikana useita tiilirakennuksia käsittävä, alueen toinen rakennusvaihe alkoi myös Hämeenlinnan kasarmialueella. Yleisesti kasarmien suunnittelussa noudatettiin yhtenäisiä venäläisiä arkkitehtuuriperiaatteita. Turuntien varrelle sijoittuvat tiiliset rikkaasti jäsennöidyt miehistökasarmit ja upseerikerho Vuorikadun varrella 1910-luvulta ovat tältä ajanjaksolta, jolloin venäläisten joukkojen määrä kasvoi Hämeenlinnassa ennen 1. maailmansotaa. Suomen itsenäistyttyä kasarmialue jatkoi edelleen sotilaskäytössä aina vuoden 2014 loppuun, jolloin joukko-osastot poistuivat kasarmeilta.


title: Suomen kasarmit

text: Syksyllä 2015 tehdyllä kaupalla valtion Senaatti-kiinteistöt myi kasarmialueen kilpailutuksen jälkeen Y-K Oy Finlandille. Alueen lokakuussa 2015 vahvistettu kaava mahdollisti alueelle muutos- ja täydennysrakentamista. Tämän myötä Suomen Kasarmit alkoivat kehittyä suljetusta kasarmialueesta kohti omaleimaista kaupunkiympäristöä Hämeenlinnan keskustassa. Kasarmialueelle valmistui vuonna 2017 neljä kolmikerroksista asuinkerrostaloa, ja lisäksi vanhoja rakennuksia on muutettu niin asumis- kuin liike- ja toimistokäyttöön. Olemassa olevat rakennukset yhdessä kaavoitetun uudisrakentamisen kanssa mahdollistavat alueen kehittymisen monipuolisena ja elävänä kokonaisuutena tukeutuen paikan historiallisiin arvoihin.


title: Vinylideenifluoridi

text: Vinylideenifluoridi (CHF) on fluorattuihin alkeeneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään kemiateollisuudessa polymeerien valmistamiseen.


title: Vinylideenifluoridi

text: Huoneenlämpötilassa vinylideenifluoridi on väritöntä kaasua, joka voidaan paineistaa ja nesteyttää. Vinylideenifluoridi on veteen niukkaliukoista, mutta liukenee hyvin orgaanisiin liuottimiin. Yhdiste polymeroituu helposti yli 30 °C:n lämpötiloissa ja polymeroitumisreaktio on voimakkaasti eksoterminen.


title: Vinylideenifluoridi

text: Vinylideenifluoridi luokitellaan Suomessa syöpävaaraa aiheuttavaksi yhdisteeksi.


title: Vinylideenifluoridi

text: Vinylideenifluoridia voidaan valmistaa useilla eri tavoilla. Kaupallisesti käytettyjä ovat muun muassa 1-kloori-1,1-difluorietaanin dehydrokloorausreaktio vesihöyryn läsnä ollessa 500–650 °C:n lämpötilassa, kloorinpoistoreaktiolla 1,2-dikloori-1,1-difluorietaanista nikkelin toimiessa katalyyttinä ja fluorin eliminointi kuumentamalla 1,1,1-trifluorietaania.


title: Vinylideenifluoridi

text: Vinylideenifluoridista valmistetaan useissa sovellutuksissa hyödynnettävää elastomeeria polyvinylideenifluoridia. Reaktiossa käytetään peroksideja. Tärkeitä ovat myös vinylideenifluoridin kopolymeerit, joissa toisena monomeerina voi olla esimerkiksi eteeni, tetrafluorieteeni, klooritrifluorieteeni tai heksafluoripropeeni. Yhdistettä voidaan käyttää myös kylmäaineena.


title: Anna Holmlund

text: Anna Holmlund (s. 3. lokakuuta 1987 Selånger, Sundsvall) on ruotsalainen uransa lopettanut freestylehiihtäjä, joka kilpaili skicrossissa. Holmlund saavutti olympiapronssia Sotšin talviolympialaisissa 2014 ja MM-pronssia Deer Valleyn MM-kilpailuissa 2011.


title: Anna Holmlund

text: Freestylehiihdon maailmancupissa hän sijoittui kokonaiskilpailussa toiseksi kausilla 2014–2015 ja 2015–2016 ja voitti skicrossin maailmancupin kausilla 2010–2011, 2014–2015 ja 2015–2016. Osakilpailuvoittoja hänellä on 19.


title: Anna Holmlund

text: Holmlund loukkaantui vakavasti päähän kaatuessaan harjoituslaskussaan Bolzanossa Italiassa 19. joulukuuta 2016. Hänet leikattiin ja hän oli koomassa toukokuuhun 2017 asti. Hän pääsi sairaalasta kotihoitoon heinäkuussa 2017.


title: Anna Holmlund

text: Holmlund erosi miehestään Victor Öhling Nordbergistä syksyllä 2018.


title: Cerberus-luokka

text: Cerberus-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston kahden aluksen muodostama monitoriluokka, jotka oli suunniteltu siirtomaiden rannikkopuolustukseen.


title: Cerberus-luokka

text: Luokan alukset suunnitteli Reed Melbournen ja Bombayn suojaksi. Alusten suojana oli kahdeksan tuuman panssarivyö, joka oheni kuusi tuumaiseksi keulassa ja perässä.


title: Intian kuninkaallinen laivasto

text: Intian kuninkaallinen laivasto () oli brittiläisen Intian ja Intian dominion meripuolustuksesta vastannut puolustushaara.


title: Intian kuninkaallinen laivasto

text: Laivasto perustettiin vuonna 1612 Itä-Intian kauppakomppanian laivastona ja se vaihtoi olemassaolonsa aikana nimeä useaan kertaan. Aikojen saatossa laivaston nimenä olivat muun muassa Bombay Marine, Hänen majesteettinsa intialainen laivasto, Hänen majesteettinsa Intian merivoimat ja Intian kuninkaalliset merivoimat kunnes se nimettiin vuonna 1934 Intian kuninkaalliseksi laivastoksi. Laivasto oli kooltaan vaatimaton, kunnes se kasvoi toisessa maailmansodassa merkittäväksi.


title: Intian kuninkaallinen laivasto

text: Intian hajottua kahdeksi valtioksi 1947 laivaston kalusto ja henkilöstö jaettiin Intian ja Pakistanin kesken suurin piirtein 2:1. Intian valtiomuodon vaihduttua tasavallaksi laivaston nimi muuttui Intian laivastoksi.


title: Intian kuninkaallinen laivasto

text: Itä-Intian komppania perustettiin 1599 ja se aloitti taistelukelpoisen laivaston luomisen vuonna 1612. Komppania loi sataman ja pienen laivasto-osaston Suvaliin suojaamaan kauppaansa alueella. Honourable East India Company's Marineksi nimetty osasto vastaanotti ensimmäisen sotalaivansa 5. syyskuuta 1612.


title: Intian kuninkaallinen laivasto

text: Vuonna 1686 pääosa brittien käymästä kaupasta siirrettiin Bombayhin, jolloin laivasto sai nimen Bombay Marine. Vaikka laivaston miehistö oli pääosin intialaisista koottu upseeristo oli täysin eurooppalainen. Kommodori William James tuli Marinen komentajaksi 1751 ja hän hyökkäsi 2. huhtikuuta 1755 "Protectorilla" Marathan linnakkeeseen tuhoten linnakkeen, vaikka hänellä oli käskynä ainoastaan saartaa se. Helmikuussa 1756 Marine avusti Robert Cliven johtamassa Gheriahin valtauksessa.


title: Intian kuninkaallinen laivasto

text: Vuonna 1830 Bombay Marine nimettiin Intian laivastoksi. Brittien vallattua Adenin laajeni laivaston vastuualue ja samalla sen alaisuuteen perustettiin Induksen laivue. Laivasto osallistui ensimmäiseen oopiumisotaan vuonna 1840.


title: Intian kuninkaallinen laivasto

text: Hänen majesteettinsa intialainen laivasto otti 1863 uudelleen käyttöönsä nimen Bombay Marine, joka muutettiin 1877 hänen majesteettinsa Intian merivoimiksi. Merivoimilla oli kaksi divisioonaa eli itäinen divisioona Kalkutassa ja läntinen divisioona Bombayssa.


title: Corning

text: Corning voi tarkoittaa:


title: Corning (yritys)

text: Corning on yhdysvaltalainen yritys, joka valmistaa pääasiassa lasia ja keramiikkaa. Se tunnetaan parhaiten valmistamastaan Gorilla Glass -näyttölasista. Yhtiön nimi oli Corning Glass Works vuoteen 1989 saakka.


title: Mahmoud Dahoud

text: Mahmoud Dahoud (s. 1. tammikuuta 1996 Amuda, Syyria) on syyrialais-saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa Borussia Dortmundia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Dahoud on keskikenttäpelaaja.


title: Mahmoud Dahoud

text: Dahoud aloitti jalkapallouransa Saksassa. Vuonna 2010 hän siirtyi Borussia Mönchengladbachin juniorijoukkueeseen. Seuran edustusjoukkueessa Bundesliigassa Dahoud teki debyyttinsä huhtikuussa 2015 Borussia Dortmundia vastaan. Tuo esiintyminen jäi Dahoudin kauden ainoaksi. Avausmaalinsa Bundesliigassa hän teki syyskuussa 2015 Augsburgin verkkoon. Samassa kuussa Dahoud debytoi myös Mestarien liigassa Sevillaa vastaan.


title: Mahmoud Dahoud

text: Dahoud voi edustaa aikuisten maajoukkuetasolla joko Saksaa tai synnyinmaataan Syyriaa. Hän on pelannut useissa Saksan juniorimaajoukkueissa.


title: Étienne François Geoffroy

text: Étienne François Geoffroy (13. helmikuuta 1672, Pariisi – 6. tammikuuta 1731, Pariisi) oli ranskalainen kemisti. Geoffroy loi ensimmäisen affiniteettitaulukon.


title: Étienne François Geoffroy

text: Étienne François Geoffroy syntyi 13. helmikuuta 1672 Pariisissa. Hänen isänsä oli varakas apteekkari Matthieu François Geoffroy ja äitinsä Louise de Vaux, joka oli tunnetun kirurgin tytär. Geoffroy sai nuoruudessaan kotiopetusta muun muassa Wilhelm Hombergilta ja Jacques Cassinilta. Hänen isänsä lähetti Geoffroyn opiskelemaan Montpellier’n yliopistoon farmasiaa, jotta hän voisi jatkaa isänsä yritystä. Hän valmistui farmaseutiksi kaksi vuotta myöhemmin, mutta innostui opiskelujen aikana lääketieteestä. Hän palasi yliopistoon opiskelemaan lääketiedettä. Vuonna 1698 hän matkusti Lontooseen ja liittyi samalla Royal Societyn jäseneksi. Palattuaan Pariisiin tammikuussa 1699 hänet valittiin Ranskan tiedeakatemiaan. Vuonna 1700 hän teki pitkän matkan Italiaan. Vuonna 1704 hän valmistui lääketieteen tohtoriksi ja aloitti pari vuotta myöhemmin lääkärin ammatin harjoittamisen. Hänet valittiin lääketieteen professoriksi Collège de Franceen vuonna 1709. Hän opetti lääketieteen lisäksi kemiaa. Vuonna 1726 Geoffroy valittiin lääketieteellisen tiedekunnan dekaaniksi. Hän jäi eläkkeelle virastaan 1730. Vuotta myöhemmin hän kuoli keuhkotautiin 58-vuotiaana.


title: Étienne François Geoffroy

text: Vuonna 1700 Geoffroy teki mittauksia suolaliuoksien lämpötilojen muutoksista, kun ne sekoittuivat keskenään. Myöhemmin hän tutki muun muassa rikkihapon kemiaa sekä rautaa. Hän osoitti, että vihannekset sisältävät rautaa. Vuonna 1718 Geoffroy päätteli, että voimakkaammin sitoutuva happo korvaa huonommin sitoutuvan hapon, kun se on kiinnittnyt emäkseen. Hän loi tätä varten taulukon, josta pystyi päättelemään suuhteelliset affiniteetit. Hänen taulukkonsa pysyi tärkeänä lähteenä koko 1700-luvun ajan, kunnes Claude Louis Berthollet muutti näkemyksen kemiallisesta reaktiosta.


title: Danny Kent

text: Danny Kent (s. 25. marraskuuta 1993 Chippenham) on brittiläinen ratamoottoripyöräilijä, joka kilpailee kaudella 2016 Moto2-luokassa Leopard Racingin tallissa. Kent on 176 senttimetriä pitkä ja painaa 64 kilogrammaa.


title: Danny Kent

text: Kent debytoi 125-kuutioisten MM-sarjassa kauden 2010 Iso-Britannian Grand Prix'ssä Hondalla. Loppukaudesta hän ajoi myös Lambrettalla. Kaudella 2011 hän saavutti ensimmäiset pisteensä Qatarista ollen 13:s. Kaudella 2011 Kent oli parhaimmillaan neljäs ja sijoittui sarjan loppupisteissä sijalle 11. Kaudella 2013 Kent saavutti ensimmäisen palkintosijansa Alankomaista ja avausvoittonsa Japanista saavuttaen kauden aikana kaksi voittoa ja kolme palkintosijaa. Moto3:ksi muuttuneen sarjan loppupisteissä hän oli neljäs.


title: Danny Kent

text: Kaudeksi 2013 Kent siirtyi ajamaan Moto2-luokkaan. Kausi ei ollut hänen osaltaan onnistunut. Kent sijoittui parhaimmillaan kahdenneksitoista Malesiassa ja sijoittui sarjan loppupisteissä vasta sijalle 22.


title: Danny Kent

text: Kaudeksi 2014 Kent palasi takaisin Moto3-sarjaan. Hän saavutti kauden aikana kaksi kolmatta sijaa ja oli sarjan loppupisteissä kahdeksas. Kaudella 2015 Kent saavutti kuusi voittoa ja yhteensä yhdeksän palkintosijaa, mutta varmisti mestaruutensa vasta kauden viimeisessä kilpailussa. Hänestä tuli ensimmäinen brittiläinen mestari missään ratamoottoripyöräilyn MM-sarjan luokassa sitten Barry Sheenen ja vuoden 1977.


title: Danny Kent

text: Kaudeksi 2016 Kent palaa takaisin Moto2-sarjaan ja Leopard Racingin talliin, jolla hän kilpaili myös Moto3:ssa.


title: Sigma Octantis

text: Sigma Octantis (σ Oct, σ Octantis) on suuruusluokan 5.42 tähti, joka kuuluu oktantin tähdistöön ja on eteläisen pallonpuoliskon napatähti. Sigma octantis sijaitsee noin 270 valovuoden päässä maasta ja se luokitellaan jättiläistähdeksi.


title: Sigma Octantis

text: Sigma octantis on kuvattu Brasilian lippuun ja se kuvaa Distrito Federalia. Tähdestä käytetään sen sijainnin vuoksi toisinaan myös nimitystä Polaris Australis.


title: Sigma Octantis

text: Sigma octantis on eteläinen napatähti, jonka vastakohta pohjoisella pallonpuoliskolla on Pohjantähti. Eteläiseltä pallonpuoliskolta tarkasteltuna Sigma octantis vaikuttaa lähes liikkumattomalta ja kaikki eteläisen taivaan tähdet näyttävät kiertävän sitä. Se kuuluu pieneen puolikkaan viisikulmion muotoiseen ryhmään ja sijaitsee n. asteen päässä varsinaisesta etelänavasta. Eteläisen taivaan etelänapa loittonee Sigma octantiksesta


title: Sigma Octantis

text: Sigma ocantis on vain heikosti havaittavissa paljaalla silmällä, joten se ei ole käyttökelpoinen navigoinnissa toisin kuin pohjantähti. Tästä syystä huomattavasti helpommin havaittavaa Etelän ristiä käytetään yleensä etelänavan määrittämisessä. Sen jälkeen kun Sigma octantiksen summittainen paikka on saatu määritettyä, joko Etelän ristin avulla tai muiden oktanttiin kuuluvien tähtien perusteella, sen sijainti voidaan määritellä tarkasti. Sigma, Chi, Tau ja Upsilon octantis ovat kaikki voimakkuuden 5.6 tähtiä ja muodostavan puolisuunnikkaan


title: Sierra de Guadarrama

text: Sierra de Guadarrama (Guadarraman vuoristo) on vuoristo Keski-Espanjassa. Se kuuluu Kastilian rajavuoriin. Vuoriston korkein kohta on Peñalara 2 428 m.


title: Russell Motor Car Company

text: Russell Motor Car Company oli kanadalainen yhtiö, joka valmisti "Russell"-merkkisiä autoja vuosina 1904–1916.


title: Russell Motor Car Company

text: Polkupyörien valmistus oli 1800-luvun lopulla länsimaissa merkittävä teollisuuden toimiala. Kanadalainen, maatalouden mekaanisia laitteita valmistanut yhtiö Massey-Harris oli vuonna 1896 aloittanut myös polkupyörien valmistuksen omille kotimarkkinoilleen sekä vientiin. Suuren yhdysvaltalaisen polkupyöriä valmistavan syndikaatin havitellessa osuutta myös Kanadan markkinoista Massey-Harris-yhtiön johtaja Walter Massey kokosi vastavetona yhteen merkittäviä kanadalaisia polkupyörän valmistajia ja muodosti niistä vuonna 1899 "Canada Cycle & Motor Co. Ltd:n (CCM)", jonka päätehtaat sijaitsivat Torontossa.


title: Russell Motor Car Company

text: Myöhempinä vuosikymmeninä Massey-Harris yhdistyi toisen traktoreita valmistaneen yhtiön, Ferguson-Brown Companyn kanssa, ja näin syntyi maailmanlaajuisille markkinoille maatalouskoneita valmistava Massey-Ferguson.


title: Russell Motor Car Company

text: CCM jakautui myöhemmin kahtia, toisen haaran jatkaessa polkupyörien valmistusta ja toisen haaran keskittyessä jääkiekkovarusteiden valmistukseen.


title: Russell Motor Car Company

text:
Russellin historia alkaa vuodesta 1902, kun torontolainen, moottorivaunuja valmistanut "Canadian Motors Ltd. (CML)" ajautui taloudellisiin vaikeuksiin. Yhtiö oli valmistanut moottoroituja vaunuja muutaman vuoden ajan ja vienyt niitä myös Englantiin, mutta toiminta ei ollut ollut taloudellisesti kannattavaa. CML sai jonkin verran taloudellista vetoapua muutama vuosi aiemmin muodostetulta CCM:ltä, mutta tämänkin yhtiön tulevaisuus näytti harmaalta, sillä vuosisadan vaihteen jälkeen suurin polkupyörien ostoryntäys oli laantunut, ja käynnissä oli pudotuspeli jäljelle jäävistä markkinaosuuksisista.
CCM:n johtajana tuolloin toiminut "Thomas Alexander Russell" oli sitä mieltä, että menestyäkseen tulevaisuudessa, yhtiön oli laajennettava valmistettavien nimikkeiden määrää. Hän näki, että tulevaisuus olisi moottorikäyttöisten ajoneuvojen ja pitkälti hänen toimestaan CCM alkoi valmistaa moottoroituja vaunuja.


title: Russell Motor Car Company

text: CCM oli jo aiemmin valmistanut muutaman polttomoottorikäyttöisen ajoneuvon, kuten kolmipyöräisen "(tricycle) Mottetten" ja nelipyöräisen kevyen ajoneuvon "(quadracycle)", jotka käyttivät voimanlähteenään ranskalaisen De Dion-Boutonin kehittämää pientä bensiinimoottoria. Näitä CCM sai "H.A. Lozierin" kautta, tämä oli yksi suurista polkupyörävalmistajista, joka oli mukana perustamassa CCM-yhtiötä. Lisäksi CCM hallinnoi Ontarion Hamiltonissa sijainnutta "National Cycle and Automobile Company" -yhtiötä, joka valmisti lisenssillä amerikkalaisia Locomobile-höyryautoja.


title: Russell Motor Car Company

text: Vuonna 1903 CCM:n uusi ajoneuvoja valmistava yksikkö, "Russell Motor Car Company", alkoi valmistaa kaksipaikkaisella runabout-korilla varustettuja "Ivanhoe"-sähköautoja. Näitä valmistettiin kahden vuoden ajan, mutta yksikön pääjohtajana toiminut Russell oli vakuuttunut siitä, että tulevaisuus olisi bensiinikäyttöisten polttomoottorien. Russell esitteli vuonna 1905 uuden mallinsa "A", jonka voimanlähteenä toimi makaava kaksisylinterinen bensiinimoottori. Siinä oli monia aikaansa edellä olevia ominaisuuksia, kuten voimansiirto kardaaniakselilla, siirtopyörävaihteisto sekä ohjauspylvääseen asennettu vaihteenvalitsin. "A"-mallia valmistettiin arviolta 25 kappaletta. Sitä seurasi vuonna 1906 suurempi malli "B" sekä nelisylinterinen malli "C". Näiden uusien mallien myötä yhtiö alkoi valmistaa ajoneuvoja myös vientiin.


title: Russell Motor Car Company

text: Menestyksen myötä valmistettavien mallien määrä kasvoi. Vuonna 1907 esiteltiin 40-hevosvoimaisella moottorilla varustettu touring-korinen malli ja vuonna 1908 50-hevosvoimainen malli. Yhtiön valikoimaan kuului myös hyötyajoneuvoja tavaroiden ja ihmisten kuljettamiseen sekä sairaankuljetus- ja paloautoja. Russell halusi kuitenkin valmistaa korkeatasoisia autoja ja jättää edullisten mallien valmistamisen muille. Tällaisen korkealuokkaisen auton valmistamiseen oli hänen näkemyksensä mukaan omiaan mekaanisesti lähes äänetön, amerikkalaisen Charles Knightin kehittämä Knight-luistiventtiilimoottori. Monet tuon ajan eurooppalaiset laatuautojen valmistajat olivat ottaneet Knight-moottorin käyttöön autojensa voimanlähteenä. Näitä olivat muun muassa englantilainen Daimler Motor Company, ranskalainen Panhard-Levassor, belgialainen Minerva ja saksalaisen Daimler-Motoren-Gesellschaftin Mercedes. Tommy Russell hankki yhtiölleen Knight-moottorin Kanadan lisenssioikeudet, ja vuonna 1910 Russell esitteli ensimmäisen luistiventtiilimoottorilla varustetun autonsa, nimeltään "Silent-Knight".


title: Russell Motor Car Company

text: Uusien malliensa ja tuotannon kasvun myötä Russell kukoisti ja kasvoi niin, että lopulta häntä alkoi heiluttaa koiraa. Vuonna 1911 Russell Motorista oli muodostunut emoyhtiönsä CCM:n pääomistaja.


title: Russell Motor Car Company

text: Vuoden 1913 paikkeilla yhtiö alkoi ajautumaan vaikeuksiin, jotka johtuivat lähinnä luistiventtiilimoottorien teknisistä ongelmista. Russell yritti pelastaa hiipuvaa myyntiä suunnittelemalla auton alemman hintatason markkinoille, mutta tämä tapahtui liian myöhään, että se olisi voinut pelastaa yhtiön talouden. Lopullisena pisteenä Russellin autojen valmistukselle oli ensimmäisen maailmansodan syttyminen Euroopassa. Brittiläisen kansainyhteisön osana Kanada joutui tukemaan Britannian sotatoimia Euroopassa ja tämä vaikutti myös Russell Motorsin ja CCM:n toimintaan. CCM siirtyi polkupyörien sijaan valmistamaan ampumatarvikkeita ja Russell Motor valmisti tovin henkilö- ja rahtiajoneuvoja sekä panssariautoja. Russell Motor Car Company myi autojen valmistukseen liittyvät koneensa sekä oikeudet amerikkalaiselle Willys-Overland Motorsille vuonna 1916. Willys-Overland jatkoi vanhoilla Russellin tehtailla Willys-Knight autojen valmistamista vuoteen 1932 asti.


title: Russell Motor Car Company

text: Russell jatkoi ensimmäisen maailmansodan päätyttyä toimintaansa auton osien valmistajana. Vuonna 1938 yhtiö siirtyi auton osien valmistuksesta metalli- ja konepajateollisuuteen ja muutti samalla nimensä muotoon "Russell Industries Limited". Yhtiö toimi 1950-luvulle asti. Vuodesta 1972 lähtien "Russell Industries Ltd." on ollut Brittiläisen Kolumbian Burnabyssa sijaitsevan, valaisimia valmistavan yhtiön nimi.


title: Lucas Eguibar

text: Lucas Eguibar Bretón (s. 9. helmikuuta 1994 San Sebastián) on espanjalainen lumilautailija, joka kilpailee lumilautakrossissa. 182 senttimetriä pitkä ja 82 kilogrammaa painava Eguibar edustaa Promosport DSC -seuraa.


title: Lucas Eguibar

text: Eguibar kilpaili vuoden 2014 talviolympialaisissa Sotšissa voittaen B-finaalin ja sijoittuen lopulta seitsemänneksi. MM-kilpailuihin Eguibar on osallistunut kolmesti, vuosina 2011, 2013 ja 2015. Nuorten MM-kilpailuista hänellä on yksi kulta- ja yksi hopeamitali.


title: Lucas Eguibar

text: Lumilautailun maailmancupissa Eguibar debytoi tammikuussa 2012 Veysonnazissa sijoittuen sijalle 21. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti maaliskuussa 2013 Arosassa sijoittuen kolmanneksi. Maaliskuussa 2015 Eguibar voitti Veysonnazin osakilpailun ollen ensimmäinen espanjalaislumilautailija, joka voittaa maailmancupin osakilpailun. Kaudella 2014–2015 hän voitti myös lumilautakrossin kokonaiskilpailun.


title: Marc Stendera

text: Marc Stendera (s. 10. joulukuuta 1995 Kassel) on saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa Eintracht Frankfurtia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Stendera on hyökkäävä keskikenttäpelaaja.


title: Marc Stendera

text: Stendera siirtyi vuonna 2010 Eintracht Frankfurtin juniorijoukkueeseen. Seuran edustusjoukkueessa Bundesliigassa hän debytoi huhtikuussa 2013 Bayern Müncheniä vastaan. Ensimmäisellä kaudellaan Bundesliigassa Stendera pelasi viidessä ottelussa, samoin kuin kaudella 2013–2014. Avausmaalinsa hän teki marraskuussa 2014 Borussia Mönchengladbachin verkkoon. Kaudella 2014–2015 Stendera teki 26 pelaamassaan ottelussa kolme maalia.


title: Marc Stendera

text: Stendera on edustanut Saksaa käytännössä kaikissa nuorten maajoukkueissa. Vuonna 2012 hän oli mukana saavuttamassa hopeaa alle 17-vuotiaiden EM-kilpailuista. Vuoden 2014 alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuista Stendera ja Saksa saavuttivat kultaa. Vuoden 2015 alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Stendera teki neljä maalia ja neljä syöttöä, joiden ansiosta hänet palkittiin kolmanneksi parhaan maalintekijän Bronze Shoe -palkinnolla.


title: Marc Stendera

text: Maajoukkuetasolla


title: Marc Stendera

text: Henkilökohtainen


title: Liisa Laakso

text: Liisa Laakso (s. 18. elokuuta 1961 Rovaniemi) on professori ja Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan dekaani. Hänet on valittu Tampereen yliopiston uudeksi rehtoriksi vuoden 2016 alusta alkavalle viisivuotiskaudelle.


title: Liisa Laakso

text: Laakso on väitellyt Helsingin yliopistossa vuonna 2000. Hänet nimitettiin kansainvälisen kehitystyön professoriksi Jyväskylän yliopistoon 2004. Hän on hoitanut myös maailmanpolitiikan professuuria Helsingin yliopistossa. Laakso on tutkinut mm. Afrikan demokratisoitumista, Lähi-itää ja Aasiaa sekä EU:n ja Suomen kehitysyhteistyöpolitiikkaa ja kriisinhallintaa. Laakso kuuluu Suomen Akatemian kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen toimikuntaan ja Kehityspoliittiseen toimikuntaan. Hän on myös Talouspolitiikan arviointineuvoston jäsen.


title: Opel Blitz

text: Opel Blitz tarkoittaa seuraavia Opel-malleja:


title: Albion-luokka (linjalaiva)

text: Albion-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston seitsemän aluksen muodostama 90-tykkinen toisen luokan linjalaivaluokka, jonka alukset suunnitteli Sir William Symonds.


title: Albion-luokka (linjalaiva)

text: Luokan aluksista kaksi ensimmäistä tilattiin maaliskuussa 1840 80-tykkisinä Vanguard-luokan aluksina, mutta niiden tilaukset siirrettiin tähän uuteen 90-tykkiseen luokkaan kolme kuukautta myöhemmin. Kolme seuraavaa alusta tilattiin maaliskuussa 1840, mutta näistä kahden tilaukset muutettiin 1847 uusiin suunnitelmiin.


title: Adam Lowry

text: Adam Lowry (s. 29. maaliskuuta 1993 St. Louis, Missouri, Yhdysvallat) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-joukkue Winnipeg Jetsiä. Lowry on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Jets varasi Lowryn vuoden 2011 varaustilaisuudessa 67. pelaajana kolmannella kierroksella. Lowryn isä Dave Lowry on entinen NHL-jääkiekkoilija ja nykyinen jääkiekkovalmentaja, äiti Elaine puolestaan triathlonisti ja kuntovalmentaja. Veli Joel Lowry on myös ammattilaisjääkiekkoilija.


title: Lassi Nurila

text: Lassi Nurila (s. 16. lokakuuta 1987 Kälviä) on suomalainen lennokki- urheilija, joka edustaa Kokkolanseudun RC-lentäjiä. Nurilan lennokkiharrastus sai alkunsa vuonna 2000, kun Kälviälle saatiin oma lennokkikenttä. Nurila aloitti harrastuksen Arising Star traineria -lennokkia lennättämällä. Kerhon toiminta Kälviällä oli painottunut vahvasti taitolentoon, jota Nurilakin alkoi harrastaa.


title: Lassi Nurila

text: Nurila osallistui ensimmäiseen kilpailuunsa vuonna 2002 Hämeenkyrön lentokentällä Nordic-luokassa. Saman kesä aikana hän osallistui vielä kahteen muuhun kilpailuun, saavuttaen neljännen sijan Nordic-luokan Suomen Cupissa.


title: Lassi Nurila

text: Vuonna 2003 Nurila kilpaili vielä Nordic-luokassa, saavuttaen Suomen Cupin toisen sijan. Samana vuotena hän osallistui myös ensimmäiseen kansainväliseen kilpailuunsa, Pohjoismaidenmestaruuskilpailuihin Jämijärven lentokentällä. Nurila saavutti kilpailuissa Nordic-luokan toisen sijan.


title: Lassi Nurila

text: Vuonna 2004 vuonna Nurila siirtyi kansainväliseen FAI-luokkaan. Lento-ohjelmat muuttuivat haastavammiksi ja myös kalustolta vaadittiin enemmän. Nurilalla oli uusi hänen itsensä suunnittelema lennokki, voimanlähteenä OS-kaksitahtimoottori. Vuonna 2004 hän saavutti FAI-luokan SM-pronssia. Junioreiden mestaruuskilpailuissa Moskovassa tuli toinen sija.


title: Lassi Nurila

text: Vuosina 2005-2008 hän kilpaili aktiivisesti kotimaan- ja EM-kilpailuissa Sveitsissä ja Italiassa sekä PM-kilpailuissa Ruotsissa. Kansainvälinen menestys oli heikkoa.


title: Lassi Nurila

text: Vuoden 2008 EM-kilpailuissa tuli joitain onnistuneita suorituksia tai yksittäisiä liikkeitä, jotka olivat jo lähempänä kärkipään pilotteja. Vuoden 2009 PM-kilpailuissa Tanskassa Nurila sijoittui toiselle sijalle. MM-kilpailuissa Portugalissa Semifinaalipaikka oli jo lähellä (sijoitus 35).


title: Lassi Nurila

text: Kausi 2010 oli Nurilan ensimmäinen kausi sähkölennokilla. Ensimmäinen maailmancup -kilpailu Belgiassa meni hyvin, neljännen, viidennen ja kuudennen sijan välillä oli vain alle kymmenen pisteen ero, Nurilan saavuttaessa kuudennen sijan. Sveitsin maailmacup-kilpailussa tuli kolmas sija. Loppukausi oli kuitenkin Nurilalle todella huono. Saksan MC-kilpailussa tuli 17. sija ja Itävallan EM-kilpailuissa 37. sija.


title: Lassi Nurila

text: Vuoden 2014 voitto tuli Nurilalle jopa yllätyksenä. Kilpailuissa järjestettiin yhteensä 14 osakilpailua, joista hän osallistui yhteensä neljään: Belgiassa, Englannissa, Saksassa ja Italiassa. Nurilan menestyksekkääseen kauteen sisältyi kaksi osakilpailujen voittoa, sekä yksi kolmas ja yksi neljäs sija.


title: Lassi Nurila

text: Nurila oli harjoittellut lennokkilajin parissa päivittäin. Hän kertoi valmistautuneensa kilpailusuorituksiin erityisesti oululaisen kilpailutuomarin Esa Eirolan avustuksella.


title: Lassi Nurila

text: Nurila sijoittui elokuussa 2016 Saksan Untermünkheimissa järjestetyissä EM-kilpailuissa hopealle. Nurilan kokonaispisteet olivat 1983,63.


title: Monatsiitti

text:
Monatsiitti (tyypillisesti (CeLa)PO) on puna-ruskea fosfaattimineraali. Se sisältää harvinaisia maametalleja ja usein toriumia. Monatsiittia on tyypiltään ainakin neljänlaista:
Alkuaineet sulkujen sisällä on listattu niiden yleisyyden mineraalissa mukaisessa järjestyksessä: lantaani on yleisin metalli monatsiitti-La:ssa jne. Piidioksidia (SiO) on mukana jonkun verran, samoin kuin uraania ja toriumia. Monatsiitti voi olla jonkin verran radioaktiivista. Tätä voidaan käyttää hyödyksi geologisten tapahtumien radiometrisessä ajoittamisessa. Uraanin ja toriumin alfahajoamisen seurauksena mineraaliin kerääntyy heliumia, joka voidaan vapauttaa kuumentamalla.


title: Monatsiitti

text: Monatsiitti on tärkeä malmi toriumille, lantaanille ja ceriumille. Sitä esiintyy ympäri maapalloa. Intiassa, Madagaskarilla ja Etelä-Afrikassa on suuria monatsiittihiekkoja, joilla on taloudellista merkitystä. Monatsiitissa on toriumia tyypillisesti 25 000–200 000 ppm, ja se on kaupallisesti tärkein toriummineraali. Siitä eristetään myös muita harvinaisia maametalleja.


title: Monatsiitti

text: Monatsiitin kidejärjestelmä on monokliininen, ja se esiintyy usein pieninä itsenäisinä kiteinä. Sen kovuus mohsin asteikolla on 5,0–5,5.


title: Monatsiitti

text: Nimi monatsiitti on johdettu kreikankielen sanasta "μονάζειν" (olla yksinäinen), mikä on viittaus sen yksittäin esiintyviin kiteisiin.


title: Monatsiitti

text: Ensimmäisenä mineraalin identifioi Carl Auer von Welsbach, joka löysi sitä laivan painolastikivistä 1880-luvulla.


title: Mika Mäkinen

text: Mika Mäkinen (s. 13. heinäkuuta 1971) on suomalainen autourheilija, joka kilpaili ratakuorma-autojen EM-sarjassa MAN:illa vuosina 2010–2013.


title: Mika Mäkinen

text: Mäkinen debytoi ratakuorma-autojen EM-sarjassa vuonna 2010 Nürburgringin osakilpailussa. Hän saavutti kauden aikana kolme pistettä. Kaudella 2011 Mäkinen saavutti 20 pistettä ollen sarjan viidestoista. Kaudella 2012 hän saavutti uransa ensimmäisen voiton ja oli palkintokorokkeella kaiken kaikkiaan viisi kertaa. EM-sarjassa hän oli seitsemäs 160 pisteellä. Kaudella 2013 Mäkinen saavutti kolme voittoa ja kuusi palkintosijaa ollen sarjan kahdeksas 155 pisteellään. Tuo kausi jäi Mäkisen viimeiseksi EM-sarjassa. Hän on toiminut uransa jälkeen Mad-Croc Truck Racing Teamin tallipäällikkönä. Vuonna 2017 Mäkinen osallistuu tauon jälkeen Englannin mestaruussarjaan suomalaisella Sisu kuorma-autollaan. Kauden 2017 päätteeksi hän voitti Britannian ratakuorma-auto sarjan mestaruuden ylivoimaisella piste-erolla muihin. http://www.koneporssi.com/uutiset/makinen-varmisti-sisullaan-ratamestaruuden-pembreyssa/


title: Mika Mäkinen

text: Mäkinen on saavuttanut kotimaisessa kuorma-autojen sarjassa lukuisia voittoja ja 5 mestaruutta.


title: Mika Mäkinen

text: Siviiliammatiltaan Mäkinen on maarakentaja.


title: Kevin Le Roux

text: Kevin Le Roux (s. 11. toukokuuta 1989 Champigny-sur-Marne) on ranskalainen lentopalloilija, joka edustaa turkkilaista Halkbank Ankaraa ja Ranskan lentopallomaajoukkuetta. Pelipaikaltaan 209 senttimetriä pitkä Le Roux on keskitorjuja. 2015 Le Roux voitti Ranskan maajoukkueessa Euroopan mestaruuden ja Maailmanliigan.


title: Aptera

text:
Aptera ( tai Ἀπτερία; varhemmin Ἄptaϝra) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella. Sen arkeologinen alue sijaitsee Chanián kunnassa aivan nykyisen Ápteran kylän itäpuolella.
Apteran asutus on ollut olemassa jo minolaisena aikana viimeistään 1000-luvulla eaa. Nimi ”Aptera” palautuu ilmeisesti paikan alkuperäiseen nimeen ja esiintyy lineaari-B-kirjainmerkein kirjoitetuissa mykeneläisissä kirjoituksissa muodossa "a-pa-ta-wa". Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin nimi tulee kuningas Apteronista. Toisen version mukaan nimi oli seurausta paikalla järjestetystä muusien ja seireenien musiikkikilpailusta. Seireenien hävittyä nämä menettivät siipensä ("a-ptera", ”siivettömät”).


title: Aptera

text: Antiikin aikana Aptera oli läntisen Kreetan merkittävimpiä kaupunkivaltioita. Se kukoisti 600-luvulta eaa. lähtien. Kaupunki auttoi Spartaa toisessa messenialaissodassa vuonna 668 eaa. ja oli liittoutunut Knossoksen kanssa Kreetan sisällissodassa vuonna 220 eaa. Kaupunki oli olemassa myös roomalaisella ja varhaisbysanttilaisella ajalla. Se hylättiin 600-luvulla maanjäristyksen jälkeen ja tuhoutui lopullisesti arabien hyökkäyksessä vuonna 823. Kaupungin löysi Robert Pashley vuonna 1834. Arkeologisia kaivauksia on suoritettu mm. vuosina 1862–1864, 1942 ja 1958.


title: Aptera

text: Kaupungista on säilynyt paljon erilaisten yksityisten ja julkisten rakennusten raunioita pitkältä ajanjaksolta. Näihin lukeutuu muun muassa temppeli, roomalainen kylpylä, teatteri, suurikokoisia roomalaisaikaisia vesisäiliöitä, yksityishuviloita, kaupunginmuuri ja linnoituksia sekä hautausmaa. Venetsialaiselta ajalta paikalla on Johannes Teologin luostari.


title: Áptera

text: Áptera (), aiemmin "Megála Choráfia" (Μεγάλα Χωράφια), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Soúdan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Soúdan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 403 (vuonna 2011).


title: Áptera

text: Ápteran kylä sijaitsee lähellä Kreetan pohjoisrannikkoa ja Soúdanlahden rantaa noin 12 kilometriä Chanián kaupungista ja noin 6 kilometriä Soúdan kaupungista itäkaakkoon. Kylä on ottanut nykyisen nimensä antiikin ajan Apteran kaupungista, jonka arkeologinen alue sijaitsee kukkulalla aivan kylän itäpuolella. Vuoteen 2008 saakka kylän nimi oli "Megála Choráfia" (”Suuret pellot”). Apteran arkeologisen alueen lisäksi kylän lähellä sijaitsee muun muassa Itzedínin linnoitus.


title: Áptera

text: Áptera muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Απτέρων, "Topikí Koinótita Aptéron"), johon kuuluu varsinaisen Ápteran kylän lisäksi Kalámin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 479.


title: Puisseguin

text:
Puisseguin on kunta Lounais-Ranskassa Gironden departementissa Akvitanian alueella.
Kunnan tärkein elinkeino on viinintuotanto. Kunnan viinintuotantoalue Puisseguin-Saint-Émilion on saanut AOC luokituksen, ja se on osa laajempaa Bordeaux’n viinialuetta.


title: Puisseguin

text: Kunnan alueella tapahtui vakava liikenneonnettomuus 23. lokakuuta 2015. Kuorma-auton ja linja-auton kolaroinnissa 43 ihmistä menetti henkensä.


title: Argyroúpoli (Réthymno)

text: Argyroúpoli (; myös "Argirúpoli"; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella noin 27 kilometriä lounaaseen Réthymnon kaupungista. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Láppan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Láppan kunnallisyksikköön. Kylä muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Αργυρουπόλεως, "Topikí Koinótita Argyroupóleos"). Kylän väkiluku on 403 (vuonna 2011).


title: Argyroúpoli (Réthymno)

text: Antiikin aikana nykyisen kylän paikalla sijaitsi Lappan kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis"). Se oli kreikkalaisessa mytologiassa kuningas Agamemnonin perustama. 100-luvulla eaa. kaupunki oli liittoutunut ensin Lyktoksen ja sitten Teoksen ja Pergamonin kanssa Knossosta vastaan. Roomalaiset tuhosivat kaupungin. Myöhemmin Rooman sisällissodassa kaupunki valitsi Octavianuksen puolen ja sai tämän voitettua etuoikeuksia. Tämän seurauksena kaupunki kukoisti erityisesti 100–300-luvuilla jaa. Lappa oli Kreetan varhaiskristillisyyden keskuksia ja toimi piispanistuimena.


title: Argyroúpoli (Réthymno)

text: Saraseenit tuhosivat kaupungin 800-luvulla jaa. Myöhemmin paikka asutettiin uudelleen. Sekä venetsialais- että osmanivallan aikana kylä oli yksi vastarinnan keskuksia. Osmanivallan aikana kylää kutsuttiin ensin nimillä "Gaïdourópoli" (”Aasikaupunki”) ja "Samarópoli". Vuonna 1822 se sai nimen "Argyroúpolis" (”Hopeakaupunki”). Kreetalaisten yleiskokous kokoontui kylässä Kreetan kansannousun aikana vuosina 1867–1868, jolloin päätettiin muun muassa Kreetan yhdistymisestä muun Kreikan kanssa.


title: Argyroúpoli (Réthymno)

text: Kylästä on löydetty lukuisia roomalaisen ajan rakennuksia, kuten kylpylöitä, sekä hautausmaa, mosaiikkilattioita, lukuisia rahoja, patsaita ja keramiikkaa. Monissa kylän nykyisissä rakennuksissa on käytetty antiikin aikaisten tai venetsialaisaikaisten rakennusten osia. Argyroúpoli tunnetaan myös pienistä vesiputouksista kylän luoteispuolella.


title: Lappa

text: Lappa (), myös tai ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Argyroúpolin kylän paikalla Réthymnon kunnan alueella.


title: Lappa

text: Lappa sijaitsi Kreetan läntisissä sisäosissa noin 27 kilometriä saaren pohjoisrannikosta. Lappan kaupunkivaltion alue ulottui ilmeisesti Kreetan pohjoisrannikolta etelärannikolle. Lappan satamina toimivat pohjoisrannikolla sijainnut Amfimalla sekä etelärannikolla sijainnut Foiniks.


title: Lappa

text:
Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin perustajana pidettiin Agamemnonia. Kaupungin sanottiin saaneen nimensä Lampoksesta, joka oli kotoisin Kreetan etelärannikon Tarrhasta. Tämä saattaa viitata siihen, että kaupunki oli alun perin Tarrhan siirtokunta. Kaupungin nimi esiintyy sekä muodossa "Lappa" että "Lampa", mutta rahoissa ja piirtokirjoituksissa esiintyy vain ensin mainittu muoto.
Kreetan kaupunkien sodissa 200- ja 100-luvuilla eaa. Lappa oli Lyktoksen puolella Knossosta vastaan. Vuonna 193 eaa. Lappa liittoutui Teoksen kanssa ja vuonna 183 eaa. Pergamonin kanssa Knossosta vastaan. Lyktoksen asukkaat saivat turvapaikan Lappasta Knossoksen tuhottua heidän kaupunkinsa.


title: Lappa

text: Roomalaisten vallattua Knossoksen, Lyktoksen, Kydonian ja Eleuthernan, he hyökkäsivät Lappaan ja tuhosivat sen lähes täydellisesti. Rooman sisällissodassa Lappa tuki Octavianusta Antoniusta vastaan, ja sai tämän voitettua kiitokseksi vapaan aseman. Augustus myös kunnostutti kaupungin, ja seurannut roomalainen kausi oli kaupungin suurinta kukoistusaikaa. Kiitoksena Augustus esiintyi kuvituksena kaupungin roomalaisaikana lyömissä rahoissa.


title: Lappa

text: Varhaiskristillisellä ajalla Lappasta tuli piispanistuin. Perimätiedon mukaan sen piispanistuimen olisi perustanut apostoli Titus. Lappan piispa osallistui muun muassa Efesoksen kirkolliskokoukseen vuonna 431 ja Khalkedonin kirkolliskokoukseen vuonna 451. Saraseenit tuhosivat kaupungin 800-luvulla.


title: Lappa

text: Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä "Lappaios" () ja "Lampaios" ().


title: Lappa

text: Lappan akropolis eli yläkaupunki ja linnavuori sijaitsi kukkulalla nykyisen Argyroúpolin kylän eteläpuolella. Siellä on jäljellä linnoitusmuuria. Alakaupunki sijaitsi puolestaan nykyisen kylän paikalla. Sen monissa rakennuksissa on käytetty antiikin aikaisten rakennusten osia. Kylästä on löydetty lukuisia roomalaisen ajan rakennuksia, kuten kylpylöitä, sekä mosaiikkilattioita, lukuisia rahoja, patsaita ja keramiikkaa. Merkittävimpiä arkeologisia kohteita kylän lähellä on roomalaisaikainen nekropolis eli hauta-alue, jossa on lukuisia kallioon kaiverrettuja hautoja.


title: Episkopí (Réthymno)

text: Episkopí () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Láppan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Láppan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 618 (vuonna 2011).


title: Episkopí (Réthymno)

text: Episkopí sijaitsee noin 22,5 kilometriä Réthymnon kaupungista länsilounaaseen. Kylä on rakennettu noin 120 metrin korkeuteen ja sieltä on näkymä Kreetan pohjoisrannikolle. Episkopí oli olemassa viimeistään vuonna 1583. Kylän nimi viittaa sen toimimiseen aiemmin piispan ("epískopos") asuinpaikkana. Episkopí oli lakkautetun Láppan kunnan kuntakeskus. Kylän pääelinkeino on maanviljelys, ennen kaikkea oliiviöljyn tuotanto.


title: Episkopí (Réthymno)

text: Episkopí muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Επισκοπής, "Topikí Koinótita Episkopís"), johon kuuluu varsinaisen Episkopín kylän lisäksi Pýrgoksen kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 755.


title: Kritsá

text: Kritsá () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Nikólaoksen kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 1 296 (vuonna 2011).


title: Kritsá

text: Kritsán kylä sijaitsee Kreetan itäosan sisämaassa noin 11 kilometriä Ágios Nikólaoksen kaupungista länsilounaaseen. Kylä on rakennuskannaltaan hyvin perinteinen. Kylä on perinteisen kreetalaisen käsityötaidon, erityisesti kudontataidon, keskuksia. Kylässä on kolme vanhaa lähdekaivoa, jotka ovat esimerkkejä perinteisestä rakentamisesta. Antiikin ajan Laton kaupungin arkeologinen alue sijaitsee noin 2,5 kilometriä kylästä pohjoiseen.


title: Kritsá

text: Kritsá muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Κριτσάς, "Dimotikí Koinótita Kritsás"), johon kuuluvat varsinaisen Kritsán kylän lisäksi kylät Ammoudára, Kályvos, Katharó, Mardáti, Roúsa Límni, Tápes, Theológos ja Vathý. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2 637.


title: Máleme

text: Máleme () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Plataniáksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylä muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Μάλεμε, "Topikí Koinótita Máleme"). Kylän väkiluku on 710 (vuonna 2011).


title: Máleme

text: Máleme sijaitsee Kreetan luoteisosassa saaren pohjoisrannikolla noin 16 kilometriä Chanián kaupungista ja noin kaksi kilometriä Plataniáksen kylästä länteen. Kylän läheltä Kafkalésista on löydetty minolaisaikainen tholos-hauta, joka on peräisin myöhäisminolaiselta jälkipalatsikaudelta (noin 1425–1170 eaa.). Varhaisin tunnettu viittaus kylään on vuodelta 1577.


title: Máleme

text: Máleme oli merkittävässä roolissa Kreetan taistelussa vuonna 1941, sillä kylässä sijaitsee pieni brittien hieman ennen sotaa rakentama lentokenttä. Taistelussa saksalaiset laskivat kylään suuren määrän laskuvarjojoukkoja, joista monet surmattiin. Tätä perua Málemessa sijaitsee suuri saksalainen sotilashautausmaa, johon on haudattu paljon vuosina 1941–1945 saarella kuolleita saksalaisia sotilaita.


title: Máleme

text: Nykyisin Máleme on yksi Chanián länsipuolisen rannikon lukuisista turistikohteista. Kylän kirkko on omistettu Pyhälle Antoniokselle ("Ágios Antónios").


title: Mýrtos (Lasíthi)

text: Mýrtos (; myös "Mírtos") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ierápetran kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 441 (vuonna 2011).


title: Mýrtos (Lasíthi)

text: Mýrtos sijaitsee Kreetan kaakkoisosassa saaren etelärannikolla Mýrtosjoen suussa noin 15 kilometriä länteen Ierápetran kaupungista. Kylässä on pieni museo ja useita rantoja. Kylän lähellä sen itäpuolella sijaitsee kaksi minolaisaikaista arkeologista kohdetta, Mýrtos Pýrgos ja Foúrnou Koryfí.


title: Mýrtos (Lasíthi)

text: Mýrtos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μύρτου, "Topikí Koinótita Mýrtou"), johon kuuluvat varsinaisen Mýrtoksen kylän lisäksi kylät Gavrílis, Kallithéa, Kopánes ja Néos Mýrtos. Koko yhdyskunnan väkiluku on 620.


title: Soúgia

text: Soúgia (; myös "Súgia"), antiikin Syia (), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kántanos-Sélinon kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Anatolikó Sélinon kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Kántanos-Sélinon kunnan Anatolikó Sélinon kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 136 (vuonna 2011).


title: Soúgia

text: Soúgia sijaitsee Kreetan lounaisosassa saaren etelärannikolla Agía Eirínin rotkon eteläpäässä. Asutus oli olemassa jo roomalaisena ja bysanttilaisena aikana. Sen antiikin aikainen nimi Syia viittaa sikoihin, joiden kasvatus lienee ollut merkittävä elinkeino. Nykyisin kylä on kehittynyt pienimuotoiseksi turistikeskukseksi. Noin viisi kilometriä kylästä itään sijaitsee Trypitín rotko ja sen päässä samanniminen ranta. Kylän länsipuolella sijaitsevat antiikin ajan Lissoksen kaupungin rauniot.


title: Soúgia

text: Soúgia muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Σούγιας, "Topikí Koinótita Soúgias"), johon kuuluvat varsinaisen Soúgian kylän lisäksi kylät Koustogérako, Livadás ja Moní. Koko yhdyskunnan väkiluku on 220.


title: Formula 18

text: Formula 18 on kilpakatamaraaniluokka. Venettä purjehtii kahden hengen miehistö. Luokkasääntö määrää veneen kokoon, rakenteeseen ja materiaaleihin liittyviä minimi- ja maksimimittoja ja -painoja . Formula 18 ei ole nk. yksityyppiluokka (jokainen vene on täsmälleen samanlainen), vaan rajoitukset muodostavat nk. "box rule":n, joka määrää puitteet, joiden sisälle veneen ominaisuuksien pitää mahtua. Veneen valmistamiseen ei tarvita lisenssiä, joten myös omavalmisteveneillä voi kilpailla. Kaupallisia isoimpia valmistajia ovat Hobie ja Nacra.


title: Formula 18

text: Formula 18 on suurempi kuin useimmat virkistyskäyttöön tarkoitetut rantakatamaraanit (tyypillisesti 14 tai 16 jalkaa, eli 4,2 m tai 4,8 m), mutta pienempi kuin olympialaisissa nähty Tornado.


title: Formula 18

text: Luokkasääntö asettaa veneille miehistön painon mukaan tasoituksia. Kevyin sallittu miehistö on yhteensä 115 kg.Miehistö tasapainottaa veneen asentoa roikkumalla trapetsilla ja vaihtamalla paikkaa veneen pituussuunnassa.


title: Formula 18

text: Formula 18:ssa saa käyttää kolmea eri purjetta: isopurjetta, keulapurjetta (fokkaa) ja genaakkeria (asymmetrista spinaakkeria). Keulapurjeelle ja genaakkerille on kaksi eri kokoa:Isopurje on kiinni kääntyvässä mastossa. Kääntyvä masto vaikuttaa merkittävästi isopurjeen siipenä toimimiseen, joten luokkasäännöt määräävät isopurjeen ja maston yhteispinta-alaksi enintään 17 m².


title: Formula 18

text: Purjeille on luokkasäännöissä pinta-alan lisäksi määritelty muita mittoja ja asetuksia, esimerkiksi materiaalit, isopurjeen leveys ja keulapurjeen lattojen lukumäärä. Kuka tahansa saa valmistaa kilpailuissa käytettäviä purjeita. Markkinoilla on myös halvempia ei-luokkasäännön mukaisia purjeita harrastuskäyttöön.


title: Formula 18

text: Suomeen perustettiin vuonna 2009 lajiliitto Formula 18 -katamaraaneille. Yhdistys on Suomen virallinen Formula 18 -lajiliitto, joka järjestää mm. luokan suomenmestaruuskilpailut. Minkä tahansa maan Formula 18 -lajiliiton jäsenyys on pakollinen kilpailuihin osallistumiseen.


title: Marcelo Azcárraga Palmero

text: Marcelo Azcárraga y Palmero (1832 Manila, Filippiinit – 30. toukokuuta 1915) oli espanjalainen kenraali ja poliitikko, joka toimi kahdesti Espanjan pääministerinä. Hän loi pitkän uran Espanjan armeijassa, kunnes jätti palveluksen vuonna 1904 kenraalin arvoisena. Hän oli vuodesta 1875 edustajana cortesissa ja vuodesta 1885 senaatissa sekä toimi Antonio Cánovas del Castillon hallituksen sotaministerinä 1891–1892 ja 1895–1897. Azcárragasta tuli pääministeri ensimmäisen kerran elokuussa 1897 Cánovasin kuoltua salamurhan uhrina, mutta hän erosi jo saman vuoden lokakuussa. Hän toimi sen jälkeen senaatin puhemiehenä. Hän oli toisen kerran pääministerinä joulukuusta 1904 tammikuuhun 1905. Azcárraga oli äitinsä puolelta osin filippiiniläistä sukua.


title: Carl Gustav Mosander

text: Carl Gustav Mosander (10. syyskuuta 1797 – 15. lokakuuta 1858) oli ruotsalainen kemisti, joka tunnetaan alkuaineiden lantaani, erbium ja terbium löytäjänä.


title: Carl Gustav Mosander

text: Mosander syntyi Kalmarissa, mutta muutti myöhemmin Tukholmaan. Hänestä tuli Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen vuonna 1833.


title: Carl Gustav Mosander

text: Mosander löysi lantaanin 1839, kun hän lämmitti ceriumnitraattia sisältävää näytettä ja käsitteli syntynyttä suolaa typpihapolla.


title: Carl Gustav Mosander

text: Turun yliopiston kemian professori Johan Gadolin löysi yttriumin vuonna 1794. Tämä merkitsi myös alkusysäystä muiden harvinaisten maametallien etsimiselle, sillä vuosina 1843–1844 Mosander huomasi, ettei Gadolinin löytö ollut puhdas aine vaan seos: näin Mosander löysi terbiumin ja erbiumin. Myöhemmin kylläkin todettiin, että Mosanderinkaan löytämät aineet eivät olleet puhtaita, vaan niistä löytyi vielä seitsemää muuta eri alkuainetta.


title: Saki Paatsama

text: Saki Kalervo Paatsama (1918–1998) oli suomalainen eläinlääkäri. Hän oli Eläinlääketieteellisen korkeakoulun kirurgian professori 1964–1982. Hän tutkimusalansa oli ortopedia.


title: Saki Paatsama

text: Paatsama kouluttautui eläinlääkäriksi Saksassa. Hän oli suomalaisen pieneläinkirurgian uranuurtaja. Hänen kunniakseen on nimetty Suomen Eläinlääkäriliiton myöntämä Saki Paatsama -tunnustuspalkinto.


title: Kyrösjärven alue

text: Kyrösjärven alue (35.52) sijaitsee Pirkanmaalla. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (35) ja on Ikaalisten reitin valuma-alueessa (35.5) toisen jakovaiheen yhdeksäs osa-alue. Se laskee Mahnalanselän alueeseen (35.51) ja sen kautta kulkevat Jämijärven valuma-alueen (35.54), Kovesjoen valuma-alueen (35.55), Aurejärven valuma-alueen (35.57) ja Sipsiönjärven valuma-alueen (35.58) vedet. Kyrösjärvi on valuma-alueen pääjärvi ja sen laskujoki on Pappilanjoki, joka virtaa Kirkkojärveen ja jatkaa siitä eteenpäin Siuronkosken kautta Kuloveteen. Valuma-alueen pinta-ala on 580 km². Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Kyrösjärvi, Röyhiönjärvi, Iso Karppajärvi ja Vähäjärvi.


title: Kyrösjärven alue

text: Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Kyrösjärven lähialue (35.521, 347 km²), Mylly-Kartunjoen valuma-alue (35.522, 63 km²), Villinojan valuma-alue (35.523, 17 km²), Pihnarinluoman valuma-alue (35.524, 10 km²), Kokemusjoen valuma-alue (35.525, 41 km²), Vähäjärven valuma-alue (35.526, 12 km²), Röyhiönjärven-Iso Karppajärven valuma-alue (35.527, 61 km²) ja Tavinojan valuma-alue (35.528, 15 km²). Näistä Villinojan ja Kokemusjoen valuma-alueilla ei ole järviä.


title: Kyrösjärven alue

text: Kyrösjärven lähialue käsittää Kyrösjärven, siihen välittömästi laskevat järvet ja niiden laskuojat tai pienten ojien valuma-alueilla sijaitsevat järvet. Lähialueen ulkopuolelle jäävät isojen jokien valuma-alueet ja muut laajat valuma-alueet. Kyrösjärven lähialueelle kuuluu yli 30 järveä tai lampea. Ne, ja niiden laskuojat, esitellään tässä luettelonomaisesti lähtien liikkeelle Hämeenkyrön keskustasta ja seuraamalla Kyrösjärven rantoja myötäpäivään kiertäen. Samalla esitellään lyhyesti järvialtaaseen laskevat muiden valuma-alueiden joet tai ojat. Tekstin lähteenä ovat viranomaisten käyttämä ympäristötietokanta OIVA ja Maanmittaushallituksen Kansalaisen Karttapaikka .


title: Kyrösjärven alue

text: Myllyoja on 3,4 kilometriä pitkä oja ja se laskee Sikurinlahteen. Noin 1,6 kilometriä Myllyojan suistosta sijaitsee Kakkurilampi, joka on nykyään kuivatettu suoksi. Noin 800 metriä yläjuoksulle päin sijaitsee Myllyojan uomassa pieni Vähä Virkajärvi. Vielä 700 metriä ylempänä sijaitsee suurempi Iso Virkajärvi, joka on Myllyojan latvajärvi. Myllyojan suiston lähelle laskee Sikurin Paskolampi, joka on myös laskettu järvi.


title: Kyrösjärven alue

text: Sikurinlahden pohjoisrantaan laskee 150 metriä pitkä Läkeenlahden järven laskuoja. Sarkkilanjärvi sijaitsee Ikaalisten keskustaajaman kupeessa ja sen 800 metriä pitkä laskuoja laskee Kallinlahden edustalle Ikaalisten taajaman viereen.


title: Kyrösjärven alue

text: Kelminselkä on erillinen järviallas järven länsirannalla Ikaalisten keskustaajaman lounaispuolella. Siihen laskee Kotkatjärvi omaa 1,8 kilometriä pitkää laskuojaa myöten Kotkapohjaan. Kelminselän eterantaa kiertää Ulvaan- ja Vatulanharjut. Vasta Emonpohjassa Kelminselkään laskee Jyllinjoki, joka on Jämijärven valuma-alueen (35.54) laskuoja. Siestijärvi laskee myös Kelminselkään lyhyen ojan kautta. Taivallahti on suustaan kouroutunut eroon pääjärvestään, että sitä kohdellaan omana järvenään. Se yhtyy Kyrösjärveen Toivolansaarta vastapäätä.


title: Kyrösjärven alue

text: Mylly-Kartunjoki on Mylly-Kartunjoen valuma-alueen (35.522) laskuojoki, joka laskee kapeasuiseen Uuraslahteen. Se kuvaillaan tarkemmin alla. Villinoja laskee Kovelahden puoliväliin Mansoniemessä. Tämänkin valuma-alue (35.523) kuvataan tarkemmin alla.


title: Kyrösjärven alue

text: Koveslahden lahdenperässä laskee järveen Kovesjoki, joka on Kovesjoen valuma-alueen (35.55) laskujoki. Lähes samaan kohtaan 4,8 kilometriä pitkä Pihnarinlammen laskuoja. Siitä 1,6 kilometriä kaakossa olevaan Rautaperään laskee Kokemusjoen uoma, joka on valuma-alueensa (35.525) laskujoki. Se kuvataan tarkemmin alla. Tuhkurinoja laskee Kovelahteen sen alkukolmannekseen. Sen latvajärvi on Vähä Särkijärvi ja noin 2 kilometriä alempana sijaitsee ojan uomassa Iso Särkijärvi. Se on lasketty järvi, josta on enää pieni lampi jäljellä ja se on siksi pienempi kuin Vähä Särkijärvi.


title: Kyrösjärven alue

text: Aivan Aureenlopin perällä sijaitsevassa Koirilammen lahteen laskee Suolammen kaivettu oja. Aureenlopin toiseen lahdenperään laskee Vähäjärven laskuoja. Vähäjärvi esitellään alempana. Suurin laskujoki Poltinjoki laskee Aureenlopin Heittolanlahteen ja se tuo Aurejärven valuma-alueen (35.57) vedet. Kotaoja laskee Aureenlopin pohjoisosassa olevaan Kankaansuunlahteen. Oja on 2,3 kilometriä pitkä ja se lähteen Alisesta Kotajärvestä. Tähän järveen laskevat myös Majalampi ja Ylinen Kotajärvi. Aureenlopin itärantaan laskee Kiljunoja, joka on 2,8 kilometriä pitkä Ahvenlammin ja Matolammin yhteinen laskuoja.


title: Kyrösjärven alue

text: Tiellistenjärvi laskee kilometrin pituista ojaa myöten Roikanselkään Penijoenlahden suun tuntumaan. Penijoenlahteen laskee vuorostaan Kylänlampi, jolla on 600 metriä pitkä laskuoja. Penijoenlahden pohjukkaan laskee Röyhiönjärven-Iso Karppajärven valuma-alueen (35.527) laskujoki, joka kuvataan tarkemmin alla. Samaan suistoon laskee idän suunnalta Penijoki, joka on Alisen Penijärven laskujoki. Järveen laskee vuorostaan Ylinen Penijärvi. Myös Raattaansuonoja laskee Penijoenlahteen idästä. Noin 2,4 kilometriä yläjouksulle päin ojaan yhdistyy kaksi ojanhaaraa, joista pohjoishaaran kautta laskevat Luhdikas, Pitkäjärvi ja Sahrikas ja etelähaaraa myöten Liinalampi.


title: Kyrösjärven alue

text: Iso-Röyhiön Salossa sijaitsee Kyrösjärvestä maantiellä erotettu Arosalonlampi. Idempänä Majoosselän pohjoisrannoilla sijaitsee Noita-niemi, jonka suojaan laskee Sepänlammen laskuoja. Viereiseen Luhalahteen laske Kortetlammen 900 metriä pitkä laskuoja. Kortetlampeen laskee vuorostaan Hautakorvenlampi. Samaan Luhalahteen laskee myös Sipsiönjärven valuma-alueen (35.58) laskujoki.


title: Kyrösjärven alue

text: Viljakkalanselän järvialtaaseen laskee Tavinoja, jonka valuma-alue kuvaillaan tarkemmin alla. Luonaiskulmassa olevaan Parvilahteen laskee Kaihtonjärven laskuoja. Samaan lahteen laskee myös Hirvijärvi. Harhalanlammi laskee Paskolammiin, joka laskee Viljakkalanselän Aronlahteen.


title: Kyrösjärven alue

text: Mylly-Kartun joen valuma-alue on pinta-alaltaan 63 km². Sen laskujoki on noin 13 km pitkä Mylly-Kartun joki, jolla on muutama sivuhaara. Valuma-alueella on 10 järveä ja lampea ja patolampi sekä laajahkoja turvetuotantoalueita. Pääuoma alkaa Uurasjärveltä ja virtaa Pukaran ja Mettälänperän kautta Teikankaalle, missä se virtaa Teijärven läpi, ja jatkaa pari kilometriä pohjoiseen, missä se kääntyy valtatien 3 alta Kyrösjärven Uuraslahteen. Ennen alituspaikka siihen yhtyy vasemmalta Ahvenlammen laskuoja. Teijärven yläpuolelle siihen yhtyy oikealta Innalan kylästä etelästä virtaava Harjasjärven laskuoja. Vain 400 metriä ylempänä pääuomaan yhtyy vasemmalta pienen Hulolammen ja pienemmän Paskolammen yhteinen laskuoja. Pian sen jälkeen, missä Noro-oja muuttu Mylly-Kartun joeksi, yhtyy siihen oikealta järvetön laskuoja, joka tuo vettä Vähäjärven suolta ja Luomajärven pelloilta. Joen latvajärvenä voidaan pitää Uurasjärveä, josta Noro-oja alkaa. Se laskee Uurasjärven jälkeen 300 metrin pituisen lammen läpi, ja myöhemmin kuivatetun Pukaralammin peltojen läpi, ja lopuksi yhtyy Suuriniemenlammiin. Tähän osuuteen yhtyy vasemmalta Hangasjärven laskuoja. Uurasjärveen laskee sellaisia ojia, joihon yläjuoksulla sijaitsevien turvetuotantoalueiden laskuvedet yhtyvät. Tuotantoalueiden takana sijaitsevat pienet Lauttalammit.


title: Kyrösjärven alue

text: Villinoja laskee Masonniemessä Koveslahteen aivan valtatie 3 vieressä. Valuma-alueella, jonka pinta-ala on 17 km², ei sijaitse yhtään järveä tai lampea. Villinojan alajuoksu kulkee syvälle maahan uurtamaansa uomaa myöten. Yläjuoksulla ojan varret sijaitsevat tasaisemmalla maalla. Vihurin- ja Riukusuon kohdalla siihen yhtyy oikealta lyhyt haara, joka tuo vettä Ihantolan suunnalta. Pääuomaan yhtyy Lehtiperäällä kaksi suurempaa haaraa. Pohjoisesta pääuomaan yhtyy vasemmalta Myllyluoma. Sen valuma-alue ulottuu Hangasjärven pohjoispuolelle. Toinen haara tuo vettä Pukaran kylän suunnalta.


title: Kyrösjärven alue

text: Pihnarinluoma laskee Kovelahden pohjoispäähän pohjukassa olevaan Kovesjoen suuhun. Oja on vain viisi kulometriä pitkä ja sen valuma-alue 10 km². Ojan lähdejärvi on valuma-alueensa ainoa järvi Pihnarinlampi.


title: Kyrösjärven alue

text: Kokemusjoki laskee Kiukaanmaalla Kyrösjärven Kovelahdessa Ruskanselkään. Sen valuma-alue on 41 km² ja se ulottuu pohjoisessa kymmenen kilometrin päähän laajalle suoalueelle. Valuma-alue jää kapeaksi, sillä lännessä sitä rajoittaa Kovesjoen valuma-alue ja idässä Vääräjoen valuma-alue. Vain alajuoksun viimeinen kilometri on jokimainen osuus kun taas yläjuoksulla joki muistuttaa enemmän ojaa. Pohjoisin järvistä sijaitsee 12 kilometriä pohjoiseen Niininevan turvetuotantoalueella. Noin kolme kilometriä joen suusta ja ennen Lähdekylää yhtyy pääuomaan oikealta sivuoja, joka on Lamminjärvien lähdeoja. Se on yli kilometrin mittainen ja siihen on kaivettu matkanvarrelle lammikko. Lähdekylässä pääuomaan yhtyy vasemmalta Iso Kokeveden ja Vähä Kokeveden 2,5 kilometriä pitkä yhteinen laskuoja. Se on osittain perattu ja yhdistetty läheisten soiden suo-ojiin. Noin puoli kilometriä Lähdekylän alapuolelle yhtyy pääuomaan oikealta puolelta pitkä sivuhaara. Se tuo soiden ja neljän järven vedet kymmenen kilometrin päästä pohjoisessa. Tämä ojanhaara kulkee pääuoman kanssa lähes rinnakkain laskiessaan eteläänpäin. Oja virtaa Heinilammen läpi, mutta se alkaa pohjoisempana Rukonevan turvetuotantoalueen takaa. Siellä sijaitsevat Kangaslampi (eteläinen) ja Kangaslampi (pohjoinen), joita ympäröivät suot ovat tämän ojan lähteitä. Heinilampeen laskee puolestaan lyhyt Rautalammen laskuoja. Kokemusjoen pääuoma virtaa Niininevan ja Vaskiperän kautta etelään ja kokoaa sivuhaarat yhteen Lähdekylän ympäristössä. Pääuoman latvoilla sijaitsevat turvetuotantoalueet ja latvajärvet Harjulampi ja Pikku Harjulampi.


title: Kyrösjärven alue

text: Vähäjärven valuma-alue on pinta-alaltaan 12 km² eli pieni. Alueella sijaitsee vain yksi järvi eli Vähäjärvi. Sen lyhyt laskuoja laskee Jouttulahteen, joka sijaitsee Aureenlopin perällä. Valtatie 3 ylittää järven keskellä olevassa kapeikossa. Vähäjärveen laskeva pohjoinen tulo-oja tuo vettä pohjoisten suoalueilta.


title: Kyrösjärven alue

text: Valuma-alueella, jonka pinta-ala on 61 km², sijaitsee kaksi suurta järveä, joiden laskuojat yhtyvät Saukkolammessa. Toinen on Heinälamminoja eli Myllyjoki, joka on pinta-alaltaan 26 km² suuren valuma-alueen kokoava joki, joka alkaa Vähä Karppajärvestä. Heinälamminoja virtaa pienen Heinälammen läpi. Toinen on pienempi Railistonoja, joka on suuren Röyhiönjärven ja Mertalammen yhteinen laskuoja. Kolmas suurempi oja on Perttupraakinoja, jonka valuma-alueen pinta-ala on 18 km². Näiden yhtymäkohdan lähelle laskee myös Kolunoja, joka on Tervalammen laskuoja. Valuma-alueen alauoksulla virtaa Saukkolammen ja Piirroslammen läpi joki, joka laskee Kyrösjärven Penijoenlahteen. Samaan joensuuhun laskee myös Alisen Penijärven laskuoja.


title: Kyrösjärven alue

text: Perttupraakinoja on valuma-alueen toisen Saukkolammen laskuoja. Saukkojärveen laskee Veho-oja, joka on Valkeajärven, Nevainlammen, Housulammen ja Veholammen yhteinen laskuoja. Myllyojaan laskee järvetön Vesisuonoja, jonka nimi Vesisuon yläpuolella on Nätkinoja. Se on yli 7 kilometriä pitkä koneellisesti avattu oja. Vähä-Karppajärven pohjoispäähän laskee Särkilammen laskuoja. Suoraan Särkilampeen laskevat Iso Haukijärvi, Kalliolampi ja Puurolampi. Vähä-Karppajärveen laskee myös valuma-alueen suurin järvi Iso Karppajärvi, johon vuorostaan laskevat Karhulampi, Haaralampi ja Pikku Haukijärvi.


title: Kyrösjärven alue

text: Tavinoja on Tavinojan valuma-alueen (35.528) laskuojki, jonka kautta laskee Kyrösjärveen Viljakkalanselän entiseen Vironlahteen. Valuma-alueella, jonka pinta-ala on vain 15 km², sijaitsee nykyään seitsemän järveä. Himoistenjärvi on noin kuusi kilometriä pitkän Tavinojan lähdejärvi. Oja on monin paikoin kaivettu suoraksi, mutta välillä on luontaisiakin osuuksia. Noin pari kilometriä ennen suuta siihen yhtyvät etelästä Lehmijärven sivuhaara ja pohjoisesta Keihäsjärven haara. Nisunperällä pääuomaan laskee Onkimuksen laskuoja. Onkimukseen laskevat lisäksi Pikku-Onkimus ja Kaakkuri ja Pikku-Onkimukseen laskee vielä Ylimys.


title: Marjatta Snellman

text:
Marjatta Snellman on suomalainen eläinlääkäri ja professori. Hän on tehnyt pitkäjänteistä työtä eläinten hyvinvoinnin edistämiseksi
erityisesti koirien jalostuksessa ja diagnostisen kuvantamisen uranuurtaja eläinlääketieteessä. hän ollut mukana Opaskoirakoulun toiminnassa
vuodesta 1978 ja oli perustamassa Suomen Kennelliiton jalostustieteellistä toimikuntaa.


title: Antonio Maura

text: Antonio Maura y Montaner (2. toukokuuta 1853 Palma, Mallorca – 13. joulukuuta 1925 Torrelodones) oli espanjalainen valtiomies, joka toimi Espanjan pääministerinä viisi kertaa vuosina 1903–1904, 1907–1909, 1918, 1919 ja 1921–1922. Hänen konservatiiviset hallituksensa toteuttivat maltillista uudistuspolitiikkaa pyrkimyksenään perustuslaillisen monarkian säilyttäminen.


title: Antonio Maura

text: Ennen poliittista uraansa Maura oli menestynyt asianajaja. Hänet valittiin vuonna 1881 ensimmäisen kerran Espanjan parlamenttiin eli cortesiin liberaalipuolueen edustajana. Hän toimi vuosina 1890–1894 siirtomaaministerinä Práxedes Mateo Sagastan hallituksessa, mutta erosi, kun parlamentti oli hylännyt hänen ehdotuksensa Kuuban itsehallinnon lisäämisestä. Vuonna 1902 Maura oli Sagastan viimeisen hallituksen sisäministerinä, mutta siirtyi samana vuonna konservatiivipuolueseen. Hän jatkoi sisäministerinä Francisco Silvelan konservatiivihallituksessa, mutta hänen ja valtiovarainministeri Villaverden erimielisyydet johtivat hallituksen kaatumiseen kesällä 1903. Maura oli ensimmäisen kerran pääministerinä joulukuusta 1903 joulukuuhun 1904. Hänen hallituksensa uudisti Espanjan armeijaa ja teki lokakuussa 1904 Ranskan kanssa sopimuksen etupiirijaosta Marokossa. Kataloniassa hallituksen politiikka oli niin epäsuosittua, että ollessaan siellä maakuntamatkalla kuningas Alfonso XIII:n kanssa Maura joutui useamman murhayrityksen kohteeksi.


title: Antonio Maura

text: Maura palasi pääministeriksi tammikuussa 1907. Hänen toinen hallituksensa uudisti Espanjan paikallishallinnon ja sääti oppivelvollisuuslain. Hallituksen yritys vahvistaa Espanjan valtaa ja taloudellisia intressejä Pohjois-Marokossa johti vuonna 1909 Melillan sotana tunnettuun konfliktiin paikallista rifiväestöä vastaan. Sotaa vastustanut Espanjan työväenliike julisti heinäkuussa 1909 yleislakon ja Barcelonassa puhkesi levottomuuksia, jotka hallitus tukahdutti ankarin keinoin. Erityisesti työväenjohtaja Francisco Ferrerin teloitus herätti paheksuntaa ulkomaita myöten, ja tilanteen rauhoittamiseksi Mauran hallitus joutui eroamaan lokakuussa 1909. Maura luopui myös konservatiivipuolueen johdosta ja paikastaan cortesissa joulukuussa 1912.


title: Antonio Maura

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Maura tuki Espanjan puolueettomuuspolitiikkaa. Hän johti maaliskuusta marraskuuhun 1918 konservatiivien ja liberaalien yhteishallitusta. Hän oli tämän jälkeen pääministerinä vielä kahdesti, huhtikuusta heinäkuuhun 1919 ja elokuusta 1921 maaliskuuhun 1922. Hänen viimeinen hallituksensa kaatui epäonnistuttuaan uuden Rifin sodan viemisessä päätökseen.


title: Albert Productions

text: Albert Productions on vuonna 1964 perustettu australialainen levy-yhtiö, joka on suuntaunut rock-musiikkiin. Sen perusti Ted Albert, ja se on osa Albert Music -yhtiötä. Albert Productionsin asiakkaita ovat olleet esimerkiksi AC/DC, Rose Tattoo, The Answer ja The Easybeats.


title: Oculus 104

text: Oculus 104 on suomalainen lujitemuovista valmistettu matkavene, joka esiteltiin Helsingin venenäyttelyssä vuonna 1971. Muotoilija Kai Salon Taideteollisen korkeakoulun lopputyönään suunnittelemaa venettä valmisti Ky Antti Ilola kymmenkunta kappaletta 1970-luvun alussa, mutta vuoden 1972 öljykriisi teki siitä monen muun muovituotteen tavoin liian kalliin, jotta tuotantoa olisi voitu jatkaa.


title: Oculus 104

text: Oculus-veneen muotokieli noudattaa syntyajalleen tyypillistä ”avaruustyyliä”, jonka toinen suomalaisilmentymä oli Matti Suurosen vuonna 1968 esitelty Futuro-talo. Veneen runko on perinteisen kalastajaveneen mallinen ja 10,4 metriä pitkä. Veneen kansirakenne ei noudata perinteistä jakoa hytteihin ja ohjaamoon, vaan koko sisätila on yhtenäistä tilaa. Sisätilan katto on kauttaaltaan tasainen ja muodostaa suuren kaiteiden ympäröimän auringonottokannen. Ohjaamo sijaitsee sisätilan keulaosassa puolipallon muotoisen valokuvun alla, samanlaisen kuin mitä käytettiin tuon ajan tasakattoarkkitehtuurissa talojen kattoikkunoina.


title: Oculus 104

text: Veneen viisi metriä pitkän salongin lisäksi sisätiloina on tilavia, rullaverhoin eristettäviä makuusoppia, pieni keittiö ja tilava kylpyhuone. Runsaisiin säilytystiloihin kuuluvat tuuletettu sadevaatekomero, hyllykaapit, ripustinkaapit, kylkiin upotetut liinavaatekomerot, pilssin virvoke- ja säilykeruokakomero ja keittiön kaapit.


title: Oculus 104

text: Oculuksen moottorina käytettiin Valmetin valmistamaa 75 hevosvoiman moottoria, joka antaa veneelle noin kymmenen solmun nopeuden. Ohjaus on hydraulinen. Veneen teknisiä varusteita olivat lämmityslaite, koneellinen tuuletus, automaattiset pilssi- ja likavesipumput sekä kylmä ja lämmin painevesi.


title: Oculus 104

text: Oculus-veneestä tehtiin yhteensä parisataa lehtijuttua muun muassa "Abitare"-sisustuslehteen sekä "Motor Boat Yachting"- ja "Motor Boating & Sailing" -lehtiin.


title: Oculus 104

text: Kai Salon alkuperäisenä ajatuksena oli suunnitella edullinen ja turvallinen perhevene, mutta veneestä tuli kuitenkin hyvin kallis. Yhtä lukuun ottamatta kaikki valmistetut Oculukset tilattiin Suomen ulkopuolelle. Yksi ennakkomaksun maksaneista tilaajista oli amerikkalainen viihdetaiteilija Dean Martin, joka kuitenkin perui tilauksensa öljykriisin aiheuttaman hinnankorotuksen perusteella. Suomessa veneestä oli kiinnostunut Spede Pasanen, mutta hänenkään kanssaan ei päästy yksimielisyyteen hinnasta.


title: Oculus 104

text: Lähteinä käytetyt Vene-lehden ja Kauppalehden jutut sekä viitteet muihin lehtijuttuihin löytyvät tästä tekstitiedostosta (viitattu 26.10.2015).


title: Underworld: Rise of the Lycans

text: Underworld: Rise of the Lycans (myös nimellä Underworld 3) on Patrick Tatopoulosin vuonna 2009 julkaistu toimintatrilleri, joka on jatkoa "Underworld"-elokuvasarjalle. Elokuvan ensi-ilta oli Yhdysvalloissa 23. tammikuuta 2009.


title: Underworld: Rise of the Lycans

text: "Underworld: Rise of the Lycansin" tarina sijoittuu ennen vampyyrien ja ihmissusien välistä sotaa. Kronologisesti se on "Underworld"-elokuvasarjan ensimmäinen osa.


title: Elias Kaskinen

text: Elias Matti Kalervo Kaskinen (s. 26. heinäkuuta 1992 Helsinki) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hän on tullut tunnetuksi etenkin yhtyeestään Elias Kaskinen & Päivän Sankarit. Hän on tehnyt kappaleita myös muille artisteille, kuten Suvi Teräsniskalle ja Anna Abreulle sekä toistaiseksi julkaisemattomia kappaleita Paula Koivuniemelle. Hän on ollut tekemässä myös kappaletta ”Suurmies” elokuvaan "Ollaan vapaita", jossa sen esittää Johannes Brotheruksen esittämä roolihahmo.


title: Elias Kaskinen

text: Kaskinen muutti 16-vuotiaana Lohjalta opiskelemaan Helsinkiin Kallion lukioon, josta hän valmistui keväällä 2011. Kaskinen on opiskellut Sibelius-Akatemiassa musiikkikasvatusta, pop-jazzkonservatoriossa kontrabasson soittoa ja Metropolia-ammattikorkeakoulussa musiikkituotantoa ja säveltämistä.


title: Elias Kaskinen

text: Kaskinen voitti MTV3:n "Tähdet tähdet" -ohjelman 4. tuotantokauden kilpailun vuonna 2017.


title: Elias Kaskinen

text: Kaskisen isä on Roihuvuoren kirkkoherra Timo Pekka Kaskinen ja äiti on kirjailija–runoilija Anna-Mari Kaskinen. Hän on seurustellut laulaja Jenni Vartiaisen kanssa.


title: Proteiinimyrkytys

text: Proteiinimyrkytys (engl. myös "rabbit starvation") johtuu liiallisesta proteiinin osuudesta ruokavaliossa tai muiden ravintoaineiden puutteesta. Sen oireita ovat vatsavaivat, heikkous ja näläntunne. Proteiinimyrkytystä on tunnettu pohjoisten alkuperäiskansojen keskuudessa, sillä talvikaudella saatavilla oleva ruokavalio on ollut rajoittunutta. Ensimmäiset tunnetut tapaukset olivat henkilöillä, jotka söivät pelkkää vähärasvaista jäniksen lihaa.


title: Proteiinimyrkytys

text: "Food and Nutrition Board of the National Institute of Medicine" sanoo proteiinimyrkytyksen olevan mahdollinen, kun henkilön kokonaisenergiansaannista yli 45 % on peräisin proteiinista. Tilanne korjaantuu lisäämällä hiilihydraattien ja rasvojen suhteellista määrää ruokavaliossa.


title: SrCO3

text: SrCO on seuraavien yhdisteiden molekyylikaava:


title: Riek Machar

text: Riek Machar (s. 1953) on Etelä-Sudanin entinen varapresidentti. Maan presidentti Salva Kiir erotti hänet virastaan vuonna 2013, mikä on johtanut väkivaltaisuuksiin Kiirin ja Macharin kannattajien välillä. Machar nimitettiin vuonna 2016 uudelleen varapresidentiksi osana rauhansopimusta osapuolten välillä.


title: Riek Machar

text: Riek Machar syntyi vuonna 1953 ja etniseltä taustaltaan hän on nueri. 1980-luvulla hän opiskeli Bradfordin yliopistossa filosofiaa ja strategista suunnittelua. Vuonna 1991 Machar meni naimisiin brittitaustaisen avustustyöntekijä Emma McCunen kanssa. McCune tuli tunnetuksi "sotaherran vaimona", mikä on viittaus Macharin merkittävään rooliin Sudanin kansan vapautusarmeijassa, joka taisteli ja saavutti lopulta Etelä-Sudanin itsenäisyyden Sudanista. Osapuolten välillä solmittiin rauhansopimus vuonna 2005 ja Etelä-Sudanin kansan vapautusliikkeen johtaja John Garangin kuoltua yllättäen Machar nimitettiin maan varapresidentiksi ja säilytti asemansa maan itsenäistyttyä vuonna 2011. Macharin nimityksen katsottiin tasapainottavan nuerien ja maan hallinnossa enemmistönä olevien dinkojen välejä. Hän tuki hallituksen joukkoja näiden taistellessa kapinallisjohtaja George Athoria vastaan, jonka Machar uutisoi kuolleen Sudanin vastaisella rajalla joulukuussa 2011. Kapinan tukahduttamisen aikana Macharia syytettiin julmuuksista.


title: Riek Machar

text: Macharin kriitikot pitivät ajan myötä hänen valtaansa liian suurena ja maan presidentti Salva Kiir erotti hänet varapresidentin tehtävistään heinäkuussa 2013 ilman ilmoitettua syytä. Machar vastasi tähän ilmoittamalla haastavansa Kiirin ja Etelä-Sudanin kansanvapautusliikkeen tulevissa vuoden 2015 vaaleissa. Vielä tuolloin hän kehotti kannattajiaan pidättäytymään väkivallasta, sanoen Kiirin käyttävän sitä tekosyynä hätätilan julistamiseksi. Maan hallituksen joukkojen otettua yhteen kapinoineiden armeijan jäsenten kanssa pääkaupunki Jubassa, Kiir syytti Macharia vallankaappauksen suunnittelusta. Molemmat osapuolet ovat sittemmin ajoittain luvanneet lopettaa taistelut, jotka ovat tästä huolimatta edelleen jatkuneet.


title: Riek Machar

text: 26. huhtikuuta 2016 Machar palasi maan pääkaupunki Jubaan ja hänet nimitettiin maan varapresidentiksi osana rauhansopimusta, jonka tarkoituksena on päättää kaksi vuotta kestäneet taistelut.


title: José Canalejas

text: José Canalejas y Méndez (31. heinäkuuta 1854 El Ferrol – 12. marraskuuta 1912 Madrid) oli espanjalainen liberaalipoliitikko, joka toimi Espanjan pääministerinä vuosina 1910–1912. Hän kuoli poliittisen murhan uhrina.


title: José Canalejas

text: Canalejas oli koulutukseltaan filosofian tohtori ja hän työskenteli Madridin yliopiston kirjallisuuden laitoksen luennoitsijana vuodesta 1873. Hänet valittiin Espanjan parlamenttiin eli cortesiin ensi kerran vuonna 1881. Hän toimi muun muassa yleisten töiden ministerinä ja oikeusministerinä 1888, valtiovarainministerinä 1894–1895 sekä maatalous-, teollisuus- ja kauppaministerinä 1902. Canalejas kohosi vähitellen Espanjan liberaalien johtohahmoksi. Hän pyrki ohjaamaan Liberaalipuolueen politiikka maltillisen sosiaaliliberalismin suuntaan.


title: José Canalejas

text: Canalejas esiintyi vuodesta 1906 näkyvästi katolisen kirkon vaikutusvallan vastustajana eikä hyväksynyt Espanjan hallituksen käymiä salaisia neuvotteluita Pyhän istuimen kanssa. Tultuaan helmikuussa 1910 pääministeriksi hän ajoi läpi niin sanotun lukkolain ("Ley del candado"), joka kielsi uusien uskonnollisten sääntökuntien perustamisen. Canalejasin hallitus uudisti myös vaalilainsäädäntöä tarkoituksenaan vahvistaa demokratiaa ja heikentää paikallisten mahtimiesten vaikutusvaltaa. Lisäksi se sääti yleisen asevelvollisuuden ja ehdotti Katalonian alueelle rajoitettua itsehallintoa. Toisen Marokon kriisin aikana vuonna 1911 Canalejas määräsi Espanjan joukot miehittämään Larachen, Arcilan ja Alcazarquivirin kaupungit pohjoisessa Marokossa. Seuraavana vuonna Espanja joutui kuitenkin hyväksymään Fèsin sopimuksen, joka supisti sen etupiiriä Marokossa.


title: José Canalejas

text: Anarkisti Manuel Pardiñas surmasi pääministeri Canalejasin ampumalla marraskuussa 1912 tämän ollessa kävelemässä töihin Madridin keskustassa. Pardiñas ampui välittömästi myös itsensä. Hänen motiivikseen arveltiin halu kostaa vuonna 1909 teloitetun työväenjohtaja Francisco Ferrerin kuolema.


title: Corinne Schmidhauser

text: Corinne Schmidhauser (s. 30. toukokuuta 1964 Zollikofen, Bern) on sveitsiläinen alppihiihtäjä. Hän edusti Skiclub Bern -seuraa. Hän on pituudeltaan 173 cm.


title: Corinne Schmidhauser

text: Schmidhauser voitti pujottelun maailmancupin kaudella 1986–1987. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli samalla kaudella kahdestoista. Kaudella 1987–1988 hän oli pujottelucupissa kuudes. Hän voitti neljä maailmancupin pujottelukilpailua, oli kerran toinen ja kaksi kertaa kolmas.


title: Corinne Schmidhauser

text: Schmidhauser sijoittui Bormion MM-kilpailuissa 1985 pujottelussa kahdeksanneksi. Calgaryn olympialaisissa 1988 hän keskeytti sekä pujottelun että suurpujottelun.


title: Corinne Schmidhauser

text: Lähde: FIS


title: Kai Salo

text: Kai Juhani Salo (22. huhtikuuta 1938 Oulu – 11. kesäkuuta 2017 Turku) oli suomalainen teollinen muotoilija. Hän suunnitteli muun muassa veneitä, matkailuvaunuja, polkupyöriä, valaisimia ja huonekaluja.


title: Kai Salo

text: Kai Salo opiskeli ensin hienomekaanikoksi Turun ammattikoulussa 1953–1955 ja toimi piirtäjänä turkulaisissa arkkitehtitoimistoissa vuoteen 1964 asti, jolloin hän pääsi opiskelemaan Taideteolliseen korkeakouluun. Hän tuli tunnetuksi muotoilijakoulutuksen lopputyönä suunnittelemallaan futuristisella Oculus 104 -asuntoveneellään, joka herätti kansainvälistä kiinnostusta.


title: Kai Salo

text: Vuosina 1973–1990 Kai Salo toimi Oy Lohja Caravan Ab:n Solifer- ja Kafi-matkailuvaunujen pääsuunnittelijana. Hän on suunnitellut paljon muitakin muovituotteita muun muassa Décembre-, Hj. Jousi-, Paraisten Kalkki- ja Treston-yhtiöille. Valaisimia Salo on piirtänyt SLO:lle ja Arisuo Oy:lle, jalometallituotteita Turun Hopealle ja Tinarte Oy:lle. Kai Salon kalustesuunnitteluasiakkaita ovat olleet Turun Metallikaluste, Wulff, SOK Koulupalvelu ja Brio Scanditoy.


title: Kai Salo

text: Salo on toiminut tuotekehityksen ja teollisen muotoilun luennoitsijana Turun ammattikorkeakoulussa.


title: Tadji

text:
Tadji eli Taji () on lentotukikohta ("Camp Taji") ja taajama Keski-Irakin Bagdadin maakunnassa, linnuntietä noin 25 kilometriä pääkaupunki Bagdadista pohjoisluoteeseen.
Persianlahden sodan aikana Yhdysvaltojen johtama liittouma pommitti lentotukikohdan bunkkereita. Tukikohdan alueella korjattiin ja huollettiin Irakin armeijan Scud-ohjuksia, silloisia T-54, T-55, ja T-62 tankkeja ja varauduttiin rakentamaan T-72 tankkeja. Tukikohdassa myös valmistettiin tykistöammuksia. Irakin sodan aikana se oli eräs suurimmista Yhdysvaltojen johtamien miehittäjäjoukkojen lentotukikohdista Irakissa. Joukkojen poistuttua vuonna 2011, sotilastukikohta jäi Irakin armeijan käyttöön. Alkuvuonna 2015 pieni, noin 300 hengen, puolittain kouluttajista koostuva joukko amerikkalaissotilaita palasi jälleen tukikohtaan.


title: Tadji

text: Kesäkuussa 2014 Tadjin tukikohtaa pidettiin mahdollisena ääri-islamistisen Isisin taistelijoiden kohteena sen pohjoispuolella sijaitsevan Baladin tukikohdan tapaan. Helmikuussa noin 25 Isisin taistelijaa tai itsemurhapommittajaa yritti hyökätä tukikohtaa vastaan. Osa jihadistitaistelijoista pyrki tukikohtaan irakilaiseen sotilaspukuun naamioituneena. Isisiä vastaan on taisteltu Tadjin seudulla myös ilmaiskuin.


title: Joonas Pentti

text: Joonas Pentti (s. 22. elokuuta 1996 Tampere) on suomalainen koripalloilija, joka edustaa I-divisioona A:ssa pelaavaa Tampereen Pyrintö II:sta ja seuran edustusjoukkuetta Korisliigassa. Pääasiassa heittävänä takamiehenä pelaava Kotkan Työväen Palloilijoiden kasvatti Pentti pelasi seuran miesten edustusjoukkueessa Korisliigaa kahden kauden ajan ja saavutti SM-hopeaa vuonna 2013.


title: Joonas Pentti

text: Pentti pelasi junioriuransa KTP-Basketin organisaatiossa. Kaudella 2011–2012 hän pelasi B-nuorten SM-sarjaa keräten runkosarjassa 19,9 pistettä, 7,1 levypalloa ja muun muassa 2,7 riistoa 33 ja puolessa minuutissa ottelua kohden. Hän pelasi samalla kaudella myös kolme ottelua A-nuorten SM-sarjaa mutta sai joukkueessa enemmän vastuuta seuraavalla kaudella, jolloin hän muun muassa onnistui kolmen pisteen heitoissaan noin 56-prosenttisesti ja voitti kauden päätteeksi ikäluokan SM-pronssia. 13. helmikuuta 2013 Pentti debytoi myös Korisliigassa, jossa hän pelasi runkosarjassa neljä ottelua tehden parhaimmillaan ennäyksekseen viisi pistettä. Hän pelasi myös kahdessa pudotuspeliottelussa onnistuen kerran vapaaheitossa. KTP eteni loppuotteluihin, joissa se hävisi Loimaan Korikonkareille, ja Pentti sai SM-hopeamitalin.


title: Joonas Pentti

text: Kaudella 2013–2014 Pentti pelasi KTP:n A-poikajoukkueessa 17,5 pisteen ja 3,1 riiston keskiarvoilla. Hän oli sarjan koko kauden riistokuningas ja toiseksi tarkin kolmen pisteen heittojen ja vapaaheittojen heittäjä. Korisliigassa Pentti pelasi runkosarjassa seitsemässä ottelussa joitakin minuutteja ja onnistui myös muutaman kerran korinteossa. KTP:n EuroChallenge-otteluissa Pentti ei saanut peliaikaa. Toukokuussa 2014 Pentti teki kaksivuotisen jatkosopimuksen KTP:n Korisliigajoukkueen kanssa. Hän kärsi kuitenkin jo sopimuksen tekohetkellä ristisidevammasta eikä lopulta pelannut kauden aikana kuin kolme A-nuorten ottelua.


title: Joonas Pentti

text: Syksyllä 2015 Pentti siirtyi miesten I-divisioona A:ssa pelanneeseen Tampereen Pyrinnön kakkosjoukkueeseen. Pyrintö II säilytti sarjapaikkansa karsinnan kautta, ja Pentti teki M1DA:ssa hieman yli yhdeksän minuutin per ottelu peliajalla kauden keskiarvoikseen 2,0 pistettä ja 1,7 levypalloa. Kaudeksi 2016–2017 Pentti nousi mukaan myös Pyrinnön Korisliigaa pelanneeseen edustusjoukkueeseen.


title: Joonas Pentti

text: Pentti pelasi 17 B-nuorten maaottelua 2,8 pisteen ja kolme A-nuorten maaottelua 1,7 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla. B-nuorissa hän voitti vuonna 2012 ikäluokan Pohjoismaiden mestaruuden.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Terijoen huvilayhdyskunta oli 1870-luvulta lähtien Karjalan kannaksen Terijoelle syntynyt huvilayhdyskunta, jonka asukkaat olivat aluksi lähinnä varakkaita pietarilaisia. Se sijaitsi Suomenlahden rannalla noin 15 kilometriä pitkällä ja 3–5 kilometriä leveällä alueella, alun perin Kivennavan pitäjään kuuluneissa Terijoen, Kuokkalan ja Raivolan kylissä. Paikalle saapui vuosittain kymmeniä tuhansia venäläisiä kesänviettäjiä, joita varten oli rakennettu tuhansia huviloita sekä lukuisia hotelleja ja muita majapaikkoja.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Venäläinen huvila-asutus kukoisti 1890-luvun alusta ensimmäisen maailmansodan puhkeamiseen vuoteen 1914 saakka ja tuli lopulliseen päätökseensä vuoden 1917 lokakuun vallankumouksen myötä. Tämän jälkeen Terijoki vietti muutaman vuoden ajan hiljaiseloa, kunnes alueen suomalainen matkailutoiminta käynnistyi kesällä 1923. Ennen sotavuosia Terijoen rannoista tuli jälleen merkittävä matkailukohde, jota markkinoitiin ”Suomen Rivierana”.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Vuosien 1918–1925 aikana Terijoen 6 500 huvilasta noin puolet myytiin ja siirrettiin purettuina muualle Suomeen. Nämä niin sanotut terijokelaishuvilat ovat edelleen suosittuja asuin- ja vapaa-ajanrakennuksia. Terijoen huvilayhdiskuntaa ei kuitenkaan ole aina arvostettu, esimerkiksi venäläisvastaisuuden vuosina 1920–1930-luvuilla sitä kutsuttiin jopa ”kannakselaisen luonteenheikkouden kasvattamaksi rikkaruohoksi”, lisäksi aikoinaan maa-alueitaan venäläisille myyneitä talonpoikia ja muita paikallisia asukkaita syyllistettiin ja arvosteltiin kansallistunteen sekä isänmaanrakkauden puutteesta.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Terijoen huvila-asutuksen taustalla oli 1800-luvun puolivälin jälkeen syntynyt Venäjän keisarikunnan pääkaupungin Pietarin varakkaan väestönosan kiinnostus Suomenlahden pohjoisrantaan kesänviettopaikkana. Sitä lisäsi vuonna 1870 valmistunut Riihimäki–Pietari-rata, joka lyhensi matka-ajan Terijoen hiekkarannoille vain muutamaan tuntiin. Varsinaisen huvila-asutuksen synnyn puolestaan mahdollisti Suomen valtiopäivien vuonna 1867 tekemä päätös Vanhan Suomen lahjoitusmaiden lunastuksesta. Se kuitenkin toteutui lopulta vasta vuonna 1882, jolloin aikaisemmat Lintulan hovin maanomistajat olivat jo ehtineet myymään tai luovuttamaan huvilapalstoja Pietarin asukkaille.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Ensimmäisten huviloiden rakentaminen oli alkanut jo välittömästi rautatien valmistumisen jälkeen, ja viiden vuoden kuluttua niitä oli Terijoella jo 28. Vuonna 1882, jolloin vanhat lahjoitusmaat vihdoin tulivat Suomen valtion haltuun, huvilapalstojen määrä oli kasvanut kuuteenkymmeneen. Lunastuksen myötä vuokraviljelijän asemasta vapautuneet talonpojat alkoivat vaatia venäläisten maapalstoja itselleen, koska katsoivat, että ne oli luovutettu heiltä mielipidettä kysymättä. Talonpoikia kiinnostivat erityisesti hiekkaiset rantapalstat, vaikka ne olivatkin viljelyyn kelpaamattomia. Venäläiset puolestaan vaativat hallussaan oleviin maihin täyttä omistusoikeutta, jonka Suomen senaatti olikin heille lunastuksesta sopiessaan luvannut. Hallitus ei kuitenkaan suoraan antanut omistusoikeutta venäläisille, vaan muodosti lahjoitusmaista aluksi viisi emätilaa (Terijoen kylään kolme sekä Raivolaan ja Kuokkalaan yhden kumpaankin), jonka jälkeen niistä erotettiin myytäväksi 112 huvilapalstaa (Terijoki 63, Kuokkala 37 ja Raivola 12). Tämän jälkeen omia maitaan alkoivat myydä myös talonpojat ja paikalle ilmaantui muualta Suomesta tulleita liikemiehiä, jotka perustivat myyntikonttoreita ja ryhtyivät välittämään huvilapalstoja venäläisille.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Terijoen ensimmäiset kesäasukkaat olivat Pietarin varakasta porvaristoa, mutta 1870-luvun lopulla kesänviettoon saapui myös keskiluokkaisia virkamiehiä, joita varten paikalliset asukkaat alkoivat rakentaa vuokrattavaksi tarkoitettuja huviloita. Ensimmäinen seudulle rakennettu hotelli oli Bellevue, joka avattiin jo vuonna 1874. Saman vuosikymmenen aikana Terijoen liike-elämä vilkastui kesäasukkaiden ansiosta ja paikkakunnalle perustettiin muun muassa viina- ja olutkauppa sekä oluttehdas. Ensimmäiset venäläiset kauppiaat saapuivat 1880-luvun vaihteessa.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Terijoen suosio pietarilaisten kesänviettopaikkana kasvoi 1890-luvun alussa entisestään. Valtio ja paikalliset maanomistajat myivät huvilapalstoja kiihtyvään tahtiin. Tuolloin syntyi muun muassa Kellomäen huvila-alue, jossa oli säännöllinen asemakaava. Samalla venäläiset kesäasukkaat perustivat oman yhdistyksen, joka ryhtyi ajamaan heidän etujaan ja huolehtimaan Terijoen alueen yleisestä rakentamisesta ja kunnossapidosta. Yhdistys perusti muun muassa palokunnan ja aloitti teiden kunnossapidon, Suomenlahden rantaan rakennettiin jalkakäytävä puistonpenkkeineen ja myyntikojuineen. Syksyllä yhdistys huolehti myös katuvalaistuksesta. Palokuntatalon ympäristöön syntyi Palokunnanpuisto, jossa sijaitsi muun muassa tenniskenttiä. Yhdistys anoi vuonna 1891 myös oman kuntakokouksen perustamista Terijoelle, mutta Viipurin läänin kuvernööri Johan Axel Gripenberg hylkäsi anomuksen, joka samalla olisi tarkoittanut Terijoen kunnan syntyä.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Vuonna 1892 Terijoelle valmistui niin sanottu vesihoitolaitos, jonka puistossa sijaitsi erillinen ravintola- ja kasinorakennus. Puistossa oli myös tenniskenttiä, rullaluistinrata, biljardihuoneita ja lava, jossa iltaisin esiintyi Venäjän tunnetuimpia laulajia, ballerinoja ja teatteriseurueita. Kronstadtin saarelle oli yhden kesän ajan laivayhteys, jonka jälkeen tullihuone muutettiin purjehdusseuran paviljongiksi. Lisäksi Terijoella oli mahdollista harrastaa muun muassa ratsastusta sitä varten rakennetussa maneesissa. Aurinkoisina päivinä pitkä hiekkaranta täyttyi auringonottajista ja uimareista.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Kauppaliikkeitä oli 1890-luvun lopussa jo useita kymmeniä. Niistä enemmistö oli venäläisten omistamia, mutta Terijoella toimi myös muun muassa helsinkiläisten ja viipurilaisten liikkeiden myymälöitä. Kauppojen ohella kasvoi myös ravintoloiden määrä, 1890-luvun aikana Kivennavan kuntakokoukselta anoi anniskeluoikeuksia yli 30 henkilöä. Ravintoloiden lisäksi paikallinen oluttehdas myi kesäasukkaille tuotteitaan koreittain. Vuonna 1913 pelkästään Terijoen ja Kellomäen kylissä oli 380 liikkenharjoittajaa. Osa venäläisistä jäi seudulle myös talvikaudeksi ja heitä varten perustettiin oma venäjänkielinen koulu sekä rakennettiin ortodoksinen kirkko. Ensimmäinen kirkko paloi 1907. Vuonna 1913 valmistunut uusi kirkko oli Suomen suurin ortodoksinen kirkkorakennus.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Venäläisen huvila-asutuksen huippuvuosina 1910-luvun alussa kesäasukkaiden määrä oli jopa 60 000. Suomen suuriruhtinaskunnan suurimmassa kaupungissa Helsingissä oli tuolloin hieman yli 100 000 asukasta. Neljäkymmentä junaa kuljetti päivittäin matkustajia Terijoen ja Pietarin välillä. Terijoen rautatieaseman lisäksi huvilayhdyskunnan asukkaita palveli parhaimmillaan myös viisi muuta parinkymmenen kilometrin matkalla ollutta asemaa. Hevosajureita Terijoella toimi yli 500, joiden lisäksi seudulla liikennöi myös linja-autoja. Vuonna 1911 Terijokea yritettiin keisari Nikolai II:n määräyksestä liittää Pietarin kuvernementtiiin, mutta suomalaisten vastustuksen vuoksi se pysyi osana Suomen suuriruhtinaskuntaa. Sen sijaan samana vuonna perustettiin itsenäinen Terijoen kunta, johon kuuluivat aluksi vain Terijoen ja Kellomäen kylät.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Ensimmäisen maailmansota syttyi heinäkuussa 1914, ja sen vaikutukset näkyivät nopeasti myös Terijoella. Kronstadtin, Yhinmäen ja Inon merilinnoitukset sijaitsivat lähistöllä, minkä vuoksi osa kesänviettäjistä pelkäsi meritaistelujen alkamista ja pakeni takaisin Pietariin. Vieraita saapui myös sotavuosina, mutta heidän määränsä oli kuitenkin huomattavasti vähentynyt. Myös sodan aiheuttama elintarvikepula vaikutti kesäasukkaiden elämään. Lopullisesti Terijoen venäläinen huvilakausi tuli päätökseen vuoden 1917 lokakuun vallankumouksen ja Suomen itsenäistymistä seuranneen rajan sulkemisen myötä. Terijoelle jäi enää vajaat 1 500 seudulla vakinaisesti asunutta venäläistä, joiden joukossa oli myös joitakin Neuvosto-Venäjälta paenneita. Suomen sisällissodan loppuvaiheessa huhtikuussa 1918 valkoiset teloittivat mahdollisesti jopa yli 200 Terijoen venäläistä.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Terijoen suomalainen huvila-asutus käynnistyi vasta muutamaa vuotta Suomen itsenäistymisen ja sisällissodan päättymisen jälkeen. Vuonna 1922 sanomalehdissä alkoi olla kirjoituksia, joissa suomalaista porvaristoa kehotettiin matkustamaan kesänviettoon Terijoelle Viron tai muiden ulkomaisten rantalomakohteiden sijaan. Terijoen matkailua edistämään perustettiin erityinen toimikunta, joka laati lehtikirjoituksia, otti selvää asuttavassa kunnossa olevista huviloista ja ryhtyi välittämään niitä vuokraajille. Yksi toimikunnan näkyvimmistä hahmoista oli kunnallispoliitikko ja toimittaja Mikko Uotinen. Matkailutoiminta pääsikin lopulta uudelleen käyntiin kesällä 1923. Samana kesänä Terijoella järjestettiin muun muassa suuret laulujuhlat, joissa vieraili myös tasavallan presidentti Kyösti Kallio. Matkailutoimikunnan merkittävin yksittäinen päätös oli kesäkuussa 1924 avatun Terijoen merikylpylän perustaminen.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Vuonna 1939 Terijoella oli noin 8 000 vakituista asukasta, mutta kesäisin tilapäinen asukasmäärä oli jopa kymmenkertainen. Paikkakunnan asukkaat edustivat ainakin 27:ää eri kansallisuutta.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Suomalaiset asukkaat evakuoitiin Terijoelta toisen maailmansodan aikana. Sotien jälkeen alueelle asutettiin ihmisiä Neuvostoliiton muista osista.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Neuvostoaikana Terijoen matkailutoimintaa alettiin kehittää uudelleen ja tämä on jatkunut myös Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. Nykyisin alueella on varakkaiden pietarilaisten luksushuviloita ja useita suurhotelleja. Myös monet vanhoista huviloista ovat säilyneet nykypäiviin.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Terijoen alueella vietti kesiään myös lukuisia tunnettuja henkilöitä. Heitä olivat muun muassa Kuokkalassa huvilan omistanut taidemaalari Ilja Repin, säveltäjä Anton Arenski, sotaministeri Aleksei Kuropatkin ja professori Mihail Herzenstein, jonka äärioikeistolainen Mustat sotniat -järjestö murhasi kesähuvilallaan heinäkuussa 1906. Repinin Penaty-niminen huvila on remontoitu alkuperäiseen asuunsa ja toimii kotimuseona. Venäläisten lisäksi Terijoelta omisti huvilan muun muassa ruotsalainen liikemies Alfred Nobel. 1930-luvulla Kuokkalassa asui taiteilijapariskunta Tito ja Ina Colliander, joiden Villa Golicke -huvilasta muodostui aikakauden suomenruotsalaisten modernistien kokoontumispaikka.


title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: 1900-luvun alkuvuosina Terijoella majaili myös lukuisia venäläisiä vallankumouksellisia. Tunnetuin oli Villa Vasa -nimisessä huvilassa vuosina 1906–1907 asunut Vladimir Lenin, joka Kuokkalasta käsin johti bolševikkien toimintaa. Kuuluisa on myös myöhemmin Terijoen upseerikerhona tunnettu Novikovin huvila, joka talvisodan aikana toimi Otto Wille Kuusisen johtaman Terijoen hallituksen kokoontumispaikkana.


title: Orpana

text: Orpana voi tarkoittaa seuraavia:


title: Purjehdussääntö

text: Purjehdussääntö () oli Englannin 9. lokakuuta 1651 hyväksymä laki, jonka mukaan Englantiin ja sen siirtomaihin sai tuoda Euroopan ulkopuolelta tavaraa vain englantilaisilla laivoilla. Kielto koski myös joitakin eurooppalaisia tuotteita, mutta yleensä laivat saivat tuoda Englantiin oman maansa tavaroita. Se oli tähdätty kauppamerenkulkua hallinnutta Hollantia vastaan. Monet muut maat ottivat pian käyttöön samanlaisen kiellon.


title: Purjehdussääntö

text: Kielto oli voimassa kahdensadan vuoden ajan vuoteen 1849, joskin sitä muutettiin ja täydennettiin useasti. Esimerkiksi vuoden 1663 toinen purjehdussääntö edellytti, että Amerikan siirtokuntiin saa laivata tavaraa vain Englannin satamista englantilaisilla laivoilla.


title: Purjehdussääntö

text:
Hollanti oli 1600-luvun alkupuolella onnistunut laajentamaan kauppamerenkulkuaan ja siitä oli tullut Euroopan rikkain maa. Sen laivat olivat helppohoitoisia ja huokeita, niin että se saattoi tarjota rahtikuljetuksia edullisesti. Hollantilaisten kaukokauppa Aasiasta teki Lähi-idän kautta kulkeneen kauppareitin kannattamattomaksi. Englantilaiset jäivät syrjään tuottoisasta maustekaupasta ja Portugali menetti asemiaan esimerkiksi orjakaupassa. Hollannin johtoasemaa kuvaa, että vuosisadan puolivälissä Juutinrauman läpi kulkeneista aluksista yli kaksi kolmasosaa oli hollantilaisia.
Englanti onnistui purjehdussäännön avulla horjuttamaan Hollannin johtoasemaa kauppamerenkulussa, tosin vasta voitettuaan Englannin–Hollannin sodat vuosina 1652–1654, 1665 ja 1672–1674. Tosin Englannilla ei aluksi ollut riittävästi tonnistoa kiellon toteuttamiseksi täydellisesti, ja Hollanti sai Bredan rauhassa 1667 pieniä helpotuksia purjehdussääntöön. Kiellon valvominen oli vaikeaa ja se synnytti laajaa salakuljetusta. Kielto ilmensi merkantilismia, jonka mukaan ulkomaankauppaa piti edistää erilaisten kieltojen avulla. Britannian Pohjois-Amerikan siirtokunnat olivat tyytymättömiä järjestelmään, joka haittasi niiden suoria kauppayhteyksiä. Tämä osaltaan johti lopulta Yhdysvaltain itsenäisyysjulistukseen 1776.


title: HMS Albion (1842)

text: HMS Albion oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Albion-luokan 90-tykkinen toisen luokan linjalaiva.


title: HMS Albion (1842)

text: Alus tilattiin 21. kesäkuuta 1839 Plymouthin telakalta osana Vanguard-luokkaa, mutta suunnitelmien muututtua se luokiteltiin uudeksi Albion-luokaksi. Sen köli laskettiin 13. elokuuta 1839 ja aluksen nimi vahvistettiin 20. toukokuuta 1840. Se laskettiin vesille 6. syyskuuta 1842. Alus valmistui 23. marraskuuta 1843-23. tammikuuta 1844 ja se otettiin palvelukseen 10. marraskuuta 1843 amiraali David Milnen lippulaivana ensimmäisenä päällikkönään Nicholas Lockyer.


title: HMS Albion (1842)

text: Alus oli aluksi koelaivueessa, mistä se siirtyi Lissaboniin. Vuonna 1846 alus siirrettiin Kanaalin laivastoon ja se palasi 27. helmikuuta 1847 Lissaboniin päällikkönään Charles Howe Fremantle, joka vastaanotti päällikkyyden Lockyerin kuoltua. Alus siirtyi joulukuussa edelleen Välimerelle.


title: HMS Albion (1842)

text: Alus myytiin romutettavaksi 1884.


title: WT1190F

text: WT1190F oli elliptisellä kiertoradalla avaruudessa kulkeva kappale, joka syöksyi Maan ilmakehään 13. marraskuuta 2015 kello 8.49 Suomen aikaa. Se oli harvoja Maahan syöksyvistä kappaleista, joiden tarkka osumapaikka on ollut ennustettavissa. Paikka on Intian valtameressä Sri Lankasta 65 km etelään. Kappaleen löysi lokakuun alussa Arizonan yliopiston Catalina Sky Survey -ohjelma, joka tarkkailee avaruutta. Sen koko oli 1–2 metriä. Kappale nimettiin englanninkielisen sanonnan "What the fuck?" (vapaasti suomennettuna "Mitä vittua?") mukaan, ja siksi se kiinnosti niitäkin, jotka yleensä eivät ole aiheesta kiinnostuneita. Kappale oli asiantuntijoiden arvion mukaan ontto ja siten keinotekoinen, vanhaa avaruusromua.


title: WT1190F

text: Se oli niin pieni, ettei sen ennakkoarvioiden mukaan arveltu näkyvän kuin ehkä Sri Lankassa ja Intian puolella rannikolla valopallona. Kappale todennäköisesti tuhoutui ilmakehässä ennen mereen putoamista.


title: HMS Albion (1802)

text: HMS Albion oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Fame-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.


title: HMS Albion (1802)

text: Alus tilattiin 24. kesäkuuta 1800 Perry, Wells & Greeniltä Blackwallista. Sen köli laskettiin kesäkuussa 1800 ja alus laskettiin vesille 17. kesäkuuta 1802. Alus valmistui 27. elokuuta Woolwichissa ja 17. maaliskuuta 1803 Sheernessissä.


title: HMS Albion (1802)

text: Toukokuussa 1803 aluksen päällikkönä oli John Ferrier ja se liittyi amiraali Cornwalliksen laivasto-osastoon, jonka tehtävänä oli valvoa Brestin saartoa. Alus kuitenkin erkani laivastosta siirtyäkseen Intian valtamerelle, jossa se palveli useita vuosia.


title: HMS Albion (1802)

text: Vuonna 1809 alus suojasi yhdeksää Itä-Intian purjehtiijaa paluumatkalla Britteinsaarille. Hyökyaalto hajotti 20. marraskuuta osaston ja upotti suojattavista aluksista kolme: "Lord Nelson", "Glory" ja "Experiment".


title: HMS Albion (1802)

text: Napoleonin sotien päätyttyä ja telakalla tehtyjen korjausten valmistuttua aluksesta tehtiin kontra-amiraali George Cockburnin lippulaiva ja se otti osaa vuoden 1812 sotaan Yhdysvaltoja vastaan. Kesällä 1814 alus Cheasapeakenlahdelle tunkeutuneessa osastossa purjehti Potomacia ja Patuxentia ylävirtaan tuhoten useita aluksia sekä rannoille varastoitua materiaalia. Sotatoimet päättyivät vuoden 1815 sopimukseen.


title: HMS Albion (1802)

text: Alus oli vuonna 1816 brittiläis-alankomaalaisessa laivasto-osastossa, joka tulitti Algeria. Alus oli 1827 Codringtonin johtamassa laivasto-osastossa turvaamassa Kreikan itsenäisyyttä Navarinon taistelussa, jossa turkkilais-egyptiläinen laivasto-osasto kärsi tappion.


title: HMS Albion (1802)

text: Aluksen muutostyöt vastaanottoalukseksi aloitettiin maaliskuussa 1831 Portsmouthissa, mutta se valmistui sairaalalaivana heinäkuussa. Alus oli karanteenilaivana Leithissä 1832–1835 ja se romutettiin kesäkuussa 1836 Deptfordissa.


title: Fysioterapia-alan Näkövammaiset

text: Fysioterapia-alan Näkövammaiset ry (FAN) on fysioterapia-alalla toimivien näkövammaisten ammattilaisten yhdistys.


title: Fysioterapia-alan Näkövammaiset

text: Yhdistyksellä on kaksi perustehtävää: perusjärjestötyö ja ammatilliseen osaamiseen liittyvät tehtävät. Perusjärjestötyöhön kuuluvat mm. viestintä, talouden hoitaminen ja yhteydenpito sidosryhmiin ja ammatilliseen osaamiseen kuuluvat mm. jäsenten koulutusmahdollisuuksien tasa-arvoistaminen ja tiedonsaannin turvaaminen. Yhdistyksen jäseniä ovat näkövammaiset koulutetut hierojat, kuntohoitajat ja fysioterapeutit, jotka kuuluvat Valviran terveydenhuollon ammattilaisten keskusrekisteriin.


title: Fysioterapia-alan Näkövammaiset

text: FAN on Näkövammaisten keskusliiton jäsen.


title: Fysioterapia-alan Näkövammaiset

text:
Yhdistys on perustettu 1927 nimellä "Suomen Sokeain Hierojain Yhdistys r.y". Yhdistyksen nimeksi muutettiin vuonna 1978 "Näkövammaiset Hierojat ja Kuntohoitajat ry". Vuodesta 1991 lähtien nimenä on ollut "Fysioterapia-alan Näkövammaiset ry".
Hoitolaitosten merkitys työllistäjänä on ollut suuri, mutta nykyisin valtaosa yhdistyksen jäsenistä toimii yrittäjinä omissa tiloissaan tai on palkkatyössä. Osa yrittäjistä kuuluu Aktivo Fysio -ketjuun.


title: Luettelo American Idolin tuotantokausista

text: Tämä on luettelo yhdysvaltalaisen "American Idol" -laulukilpailun tuotantokausista ja niiden tuloksista.