title: Christian Kracht

text:
Syyskuun 2004 ja kesäkuun 2006 välisenä aikana Kracht julkaisi itsenäistä "Der Freund" kirjallisuuslehteä yhteistyössä Eckhart Nickelin kanssa. Hän asui Kathmandussa, kyseisen lehden toimittajana, ennen kuin lähti Nepalista poliittisen levottomuuden aikana. Pääosin saksankielinen aikakauslehti valmistui lopulta San Franciscossa alkuperäisten suunnitelmien mukaan yhteensä kahdeksalla painoksella.
Lehden sisältöön ottivat säännöllisesti osaa mm. Ira Cohen, Reinhold Messner, Ian Buruma, Stanisław Lem, Karlheinz Stockhausen, Alain Robbe-Grillet, Rem Koolhaas, Momus, David Woodard ja Eduardo Kac.


title: Christian Kracht

text: Helmikuussa 2007 julkaistiin "Metan" (Metaani), Ingo Niermannin kanssa Kilimanjarossa tapahtuneen kiipeilymatkailun seurauksena. Kirja kuvaa metaanikaasun salaperäistä voimaa. Varhainen arvostelu vaihteli kriittisestä hämmentyneeseen, joista yksi kuvailee teosta "großer Quatschiksi" (hölynpölyksi). Toinen arvostelija viittaa kirjaa ”alarmismin” parodiaksi ja ehdottaa, että teosta kannataa pitää vitsinä: "Mutta jos tämä kirja on vitsi, se ei todennäköisesti ole huono."


title: Christian Kracht

text: Kracht julkaisi kirjeenvaihdon Woodardin kanssa vuonna 2012 tiivistelmänä "Five Years" (Viisi vuotta). Vaikka tämä teksti on pääosin performanssi kappale, tiettyjä episodeja kirjeenvaihdossa pidettiin kiistanalaisina—erityisesti Nueva Germaniaan liittyvissä viittauksissa. Helmikuussa 2012 eräs kriitikko kirjoittikin lausunnon, joka julkaistiin "Der Spiegelissä", ja väitti, että "Five Years" sympatisoi rasismia ja oikeistolaisuutta, jotka oletettavasti esiintyivät myös Krachtin uusimmassa romaanissa "Imperiumi". Kriitikko Georg Diezin esittämää näkökulmaa kiistettiin laajasti vakiintuneiden kriitikkojen ja kirjoittajien keskuudessa, saksankielisissä sanoma- ja aikakauslehdissä laajan kirjallisen keskustelun aikana.Useimmat viittaukset ovat saksan kielellä.


title: Pohjolan enkeli

text: Pohjolan enkeli on suomalaisuutta ja Hugo Simbergin maalausta "Haavoittunut enkeli" käsittelevä elokuva vuodelta 2017. "Haavoittunut enkeli" on sekä öljymaalaus Ateneumin taidemuseon kokoelmissa että fresko Tampereen tuomiokirkossa. Elokuvan on ohjannut ranskalainen Jean Michel Roux. Elokuvassa eri ikäiset, eri aloja ja näkökantoja edustavat ihmiset kertovat, mitä maalaus heille merkitsee.


title: Pohjolan enkeli

text: Elokuvaa on rahoitettu Koneen Säätiön apurahalla, ja Kirkon mediasäätiö myönsi sille tuotantotukea. Ylen kanssa on sopimus elokuvan esittämisestä.


title: Brian Goodell

text: Brian Stuart Goodell (s. 2. huhtikuuta 1959 Stockton, Kalifornia) on yhdysvaltalainen uinnin kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Brian Goodell

text: Goodell ui vuonna 1976 maailmanennätykset 400 ja 1 500 metrin vapaauinneissa jo Yhdysvaltain olympiakarsinnoissa ja paransi niitä voittaessaan molemmilla matkoilla kultaa Montrealin olympialaisissa. Hänen olympiavoittoaikansa 1 500 metrillä oli 15,02,40 ja kaksi päivää myöhemmin 400 metrillä 3.51,93.


title: Brian Goodell

text: Calin MM-kilpailuissa 1975 Goodell ui hopeaa 1 500 metrin vapaauinnissa ajalla 15.39,00..


title: Ulrike Richter

text: Ulrike Richter-Schmidt (alk. Richter, s. 17. kesäkuuta 1959 Görlitz, Itä-Saksa) on Itä-Saksaa edustanut uinnin kolminkertainen olympiavoittaja.


title: Ulrike Richter

text: Richter voitti Montrealin olympialaisissa 1976 kultaa 4 × 100 metrin sekauinnissa Hannelore Anken, Andrea Pollackin ja Kornelia Enderin kanssa maailmanennätysajalla 4.07,95, 100 metrin selkäuinnissa olympiaennätysajalla 1.01,83 jääden omasta ME-ajastaan 0,32 sekuntia ja 200 metrin selkäuinnissa olympiaennätysajalla 2.13,43.


title: Ulrike Richter

text: MM-kilpailuissa Richter voitti 100 metrin selkäuinnissa ja 4 × 100 metrin sekauinnissa kultaa vuosina 1973 ja 1975 sekä sai jälkimmäisissä kisoissa pronssia 200 metrin selkäuinnissa. EM-kilpailuissa hän voitti kolme kultamitalia vuonna 1974 sekä kullan ja kaksi hopeaa vuonna 1977.


title: Bruce Furniss

text: Bruce MacFarlane Furniss (s. 27. toukokuuta 1957 Fresno, Kalifornia) on yhdysvaltalainen uinnin kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Bruce Furniss

text: Furniss voitti Montrealin olympialaisissa 1976 kultaa 200 metrin vapaauinnissa maailmanennätysajalla 1.50,29 ja 4 × 200 vapaauintiviestissä maailmanennätysajalla 7,23,22.


title: Bruce Furniss

text: Calin MM-kilpailuissa 1975 Furniss voitti kultaa 4 × 100 vapaauintiviestissä sekä saavutti hopeaa 200 ja 400 metrin vapaauinnissa, Länsi-Berliinin MM-kilpailuissa 1978 hän voitti kultaa 4 × 200 vapaauintiviestissä.


title: Bhutanin talous

text: Bhutanin talous on yksi maailman pienimmistä ja vähiten kehittyneistä. Maan talous perustuu maa- ja metsätalouteen, jotka ovat maan väestöstä yli 60 prosentinpääelinkeino. Maatalous koostuu suurimmaksi osaksi maanviljelystä ja karjataloudesta. Maan maastonmuotoja hallitsee vuoristo, ja tieverkoston ja muun infrastruktuurin rakentamisen on siten hankalaa ja kallista. Maan talous on tiiviisti kytköksissä Intiaan kauppa- ja rahapolitiikan ja Intian myöntämän rahoitusavun ansiosta.


title: Bhutanin talous

text: Maan teollisuus on teknisesti kehittymätöntä, ja suuri osa tuotannosta tulee kotiteollisuudesta. Useimmat kehityshankkeet, kuten tieverkoston parantaminen, perustuvat intialaiseen siirtotyövoimaan. Kansainväliset kehitysorganisaatiot tukevat Bhutanin koulutus-, sosiaali- ja ympäristöohjelmia. Jokaisessa ohjelmassa otetaan huomioon maan hallituksen halu suojella maan ympäristöä ja kulttuuriperintöä. Maan hallitus on kasvattanut maan turismia varovaisesti, ja maa suosii varakkaimpien turistien matkoja Bhutaniin. Ulkomaisia investointeja haittaavat yksityiskohtaiset valvontatoimet ja epävarma politiikka. Maan talouskasvuun vaikutti voimakkaasti vesivoiman vienti Intiaan, joka alkoi vuonna 2007. Maan talous on yksi maailman pienimmistä, mutta vesivoiman viennin myötä yksi nopeimmin kasvavista.


title: Bhutanin talous

text: Kansainväliset avustusjärjestöt määrittelivät Bhutanin 1990-luvun alussa yhdeksi maailman köyhimmistä ja vähiten kehittyneistä maista. 1980-luvun lopulla 95 prosenttia maan työvoimasta työskenteli maataloussektorilla. Näennäisesti heikoista taloudellisista indikaattoreista huolimatta todellinen elämänlaatu Bhutanissa oli verrattomasti parempaa kuin monessa muussa maassa. Maailmanpankin analyytikot uskoivat, että Bhutanin taloustilastot olivat heikot, koska väestöennusteet olivat epätarkkoja ja toimeentuloa ja maassa harjoitettua vaihtokauppataloutta arvioitiin eri tavoin. Maan ravinto- ja asuntotuotanto sekä maan, karjan ja polttoaineen saatavuus osoittivat korkeampia lukuja asukasta kohden.


title: Bhutanin talous

text: Vaikka Bhutanin yksityinen sektori on pieni, se kasvoi 1900-luvun lopulla hallituksen kehittämissuunnitelmien myötä. Sitä kontrolloi kuitenkin pieni yhteiskunnan sektori, johon kuuluvat kuninkaallisen perheen jäsenet sekä henkilöt tai suvut, joilla on siteet maan hallitukseen.


title: Bhutanin talous

text: Maan hallituksella on kaiken kattava rooli maan taloudessa. Vuodesta 1961 lähtien maan taloutta ovat ohjanneet tiettyyn tavoitteeseen tähtäävät kehityssuunnitelmat. Kehityssuunnitelmien rahoitus tuli 1970-luvulle asti pääasiassa Intiasta. Kehityssuunnitelmissa on pyritty kehittämään maan taloudenaloja ja taloudellista riippumattomuutta. Suunnitelmilla pyrittiin myös parantamaan elämänlaatua tarjoamalla sähköistystä, vesi- ja viemäröintijärjestelmiä, parempia ruoanlaittovälineitä ja talojen eristeitä.


title: Bhutanin talous

text:
Bhutan oli lähes kokonaan riippuvainen Intiasta 1960-luvulle asti, jolloin Bhutan liittyi kansainväliseen Colombo-yhteistyöhön Aasian ja Tyynenmeren maiden kanssa, minkä jälkeen se alkoi saada kehitysapua myös länsimaista.
Suurin osa maan väestöstä toimii maatalousalalla, ja se muodostaa myös merkittävän osan maan bruttokansantuotteesta. Bhutan on perinteisesti ollut omavarainen elintarviketuotannossa. Suuri osa maatalousalalla toimivista elää omavaraistaloudessa. Maatalouden kehittäminen on ollut hankalaa, sillä viljelys- ja laidunmaista ja ammattitaitoisesta työvoimasta on puutetta. Maan vuoristoisesta pinta-alasta vain noin 15 prosenttia kasvaa peltokasveja ja alle 6 prosenttia on pysyvästi viljelty. Useimmat maan maatiloista ovat pieniä ja viljelykset on pengerretty kukkuloiden rinteille. Maassa viljeltäviä kasveja ovat maissi, peruna, riisi, sitrushedelmät, omenat ja erilaiset mausteet, kuten muskottipähkinä ja kardemumma. Tärkeimmät tuotantoeläimet ovat nauta, sika ja hevonen.


title: Bhutanin talous

text: Bhutanin metsät ovat maassa merkittävä luonnonvara. Noin kaksi kolmasosaa maasta on metsien peitossa. Maan sijainnista Himalajan itäosassa ja subtrooppisesta ilmastosta tasangoilla ja kukkuloilla johtuu, että maassa sataa enemmän kuin maan läntisissä naapurimaissa, ja se hyödyttää metsien kasvua. Metsien puulajeja ovat lehtipuut ja ikivihreät puulajit, kuten trooppiset lehtipuut, tammi ja männyt.


title: Bhutanin talous

text: Maan pienen väestön ja kehitysylijäämän ansiota metsät ovat säilyneet. Maaston muotojen vuoksi helposti saatavilla olevat metsäalueet ovat ylihakattuja, kun taas syrjäiset metsät ovat säilyneet luonnontilaisina. Metsävarojen organisoitu hyödyntäminen aloitettiin 1950-luvulla. Metsätalouden kasvua on säädellään lainsäädännöllä, jolla pyritään säilyttämään laaja metsäpeite. Muun muassa yksityinen puunkorjuu on kielletty.


title: Bhutanin talous

text: Tärkeimmät puutuotteet ovat paperimassa, vaneri, viilupuu, lastulevy ja polttopuut, jotka muodostavat 80 prosenttia metsätaloustuotteista, loput menevät rakennusteollisuuden raaka-aineiksi.


title: Bhutanin talous

text: Maan teollisuus on vähäistä, ja teollisuussektorilta saa elantonsa työvoimasta 20 prosenttia. Kasvu on kuitenkin ollut merkittävää, sillä teollistuminen maassa alkoi 1970-luvulla. 1980-luvun lopussa vain yksi prosentti työvoimasta toimi teollisuudessa. Merkittävimmät teollisuustuotteet ovat sementti, kemikaalit, puutuotteet ja jalostetut elintarvikkeet. Näiden alojen kasvu johtuu suurelta osalta maan vesivoimaprojektin tuottamasta energiasta. Lähes kaikki maan tuotantolaitokset sijaitsevat etelässä lähellä Intian rajaa. Phuntsholingin kaupungin lähistöllä on lähes puolet maan teollisesta tuotannosta.


title: Bhutanin talous

text: Ennen kuin vesivoima ja muut nykyaikaiset energialähteet olivat käytettävissä, puu oli lähes yksinomainen energianlähde, jota käytettiin lämmitykseen, ruoanlaittoon ja valaistukseen. Sähkön tarjonta sekä polttopuun keruun sääntelyn parantaminen ja voimakkaammat metsitystoimet näkyivät 1980-luvulla keskeisinä tekijöinä metsien suojelussa. Koska kohtuuhintaista sähköä ei ollut saatavilla koko maassa, hallitus perusti polttopuuistutuksia lähelle kyliä päivittäisten tarpeiden tyydyttämiseksi ja metsien suojelun edistämiseksi.


title: Bhutanin talous

text: Bhutanissa on 2000-luvulla käynnistetty useita vesivoimaprojekteja, ja nykyisin maan vuotuinen sähköntuotanto on paljon suurempi kuin sen omat tarpeet. Lähes 75 prosenttia maan tuottamasta sähköstä viedään Intiaan. Tämä tarjoaa halpaa energiaa Intialle ja huomattavia tuloja Bhutanille. Kuitenkin Bhutan kärsii talvikuukausina sähkövajauksesta, sillä maan jokien virtaukset pienenevät tänä aikana. Lokakuun ja maaliskuun välisenä aikana Bhutanin on tuotava sähköä Intiasta.


title: Bhutanin talous

text: Bhutanin vuoristoisessa maastossa tieverkoston ja muun infrastruktuuriin rakentaminen on kallista ja vaikeaa. Maan ainoa kansainvälinen lentokenttä on Paron lentokenttä Parossa. Maan kansallinen lentoyhtiö on Druk Air, joka liikennöi Etelä- ja Kaakkois-Aasiaan.


title: Jean-Michel Roux

text: Jean-Michel Roux (s. 1964) on ranskalainen elokuvaohjaaja ja dokumentaristi.


title: Jean-Michel Roux

text: Roux on vieraillut Rakkautta ja anarkiaa (R&A) -elokuvafestivaalilla useita kertoja, ensimmäisen kerran vuonna 1998 esikoiselokuvansa "Les mille merveilles de l’univers" kanssa. Hän on tehnyt dokumentteja Islannista. Roux’n dokumentti "Pohjolan enkeli" on tutkimusmatka suomalaisuuteen. Elokuva kertoo Hugo Simbergin maalauksesta "Haavoittunut enkeli". Elokuvan ensi-ilta oli R&A-festivaalilla, jossa on esitetty kaikki muutkin hänen elokuvansa.


title: Harold L. Ickes

text: Harold LeClair Ickes (15. maaliskuuta 1874 Frankstown Township, Pennsylvania, Yhdysvallat – 3. helmikuuta 1952 Washington (DC), Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen poliitikko ja juristi. Hän toimi presidentti Franklin D. Rooseveltin hallinnon New Deal -ohjelman parissa. Ickes oli vuosina 1933–1939 Public Works Administration -viraston johtaja ja vuosina 1933–1946 Yhdysvaltain sisäministeri.


title: Harold L. Ickes

text: Harold L. Ickesin poika Harold M. Ickes seurasi isänsä jalanjälkiä politiikkaan ja työskenteli presidentti Bill Clintonin hallinnossa.


title: Rauhanenkeli ja haavoittunut soturi

text: Rauhanenkeli ja haavoittunut soturi on Suomen talvisodassa 1939–1940 ja jatkosodassa 1941–1944 kuolleitten somerolaisten sankarivainajien sankarihautojen muistomerkki. Muistomerkin on suunnitellut kuvanveistäjä Aukusti Veuro ja se paljastettiin vuonna 1949 sankarihaudoilla Someron vanhalla hautausmaalla.


title: Rauhanenkeli ja haavoittunut soturi

text: Ehdotuksen sankarimuistomerkin hankkimisesta teki kaatuneiden muistopäivänä 1948 pitämässään puheessa maisteri Tapio Horila. Muistomerkin hankkimista varten järjestettiin kaatuneiden omaisille kokous Someron seurakuntatalolla elokuussa 1948. Kokouksessa esiteltiin muistomerkiksi kolme luonnosta, joista yhden oli tehnyt arkkitehti Matti Visanti ja kaksi kuvanveistäjä Aukusti Veuro.


title: Rauhanenkeli ja haavoittunut soturi

text: Ehdotuksista valittiin yksimielisesti toteutettavaksi Aukusti Veuron suunnitelma "Rauhanenkeli ja haavoittunut soturi". Aukusti Veuron (1886–1954) tunnettuja töitä ovat muiden muassa "Aleksis Kiven patsas" Nurmijärvellä ja "Vasikanjuottaja" Hämeenlinnassa.


title: Rauhanenkeli ja haavoittunut soturi

text: Muistomerkin toteuttajaksi valittiin Someron kivenveistämö ja se päätettiin tehdä Tammelan mustasta dioriitista. Kivenveistäjä Mauno Kankaan johtama Someron kivenveistämö toteutti 1950–1960-luvuilla lukuisia vaativia muistomerkkitöitä eri puolille Suomea.


title: Rauhanenkeli ja haavoittunut soturi

text: Paljastusajankohdaksi muistomerkille valittiin heinäkuu 1949, joka samalla oli Someron pitäjän valmisteilla olleen 500-vuotisjuhlan ajankohta. Muistomerkin kustannukset päätettiin kattaa yleisellä keräyksellä. Kivi patsaaseen saatiin Tammelan Letkulta. 20 tonnia painava patsasaihio kuljetettiin Somerolle helmikuussa 1949, ja patsas saatiin paikoilleen sankarihauta-alueen itäreunaan keväällä 1949.


title: Rauhanenkeli ja haavoittunut soturi

text: Paljastustilaisuus järjestettiin osana Someron seurakunnan 500-vuotisjuhlia 3. heinäkuuta 1949. Tilaisuudessa puhuivat pankinjohtaja Hulda Soini ja kirkkoherra Sulo Tasanko.


title: Seikkailupuisto Huippu

text: Seikkailupuisto Huippu on Espoon Leppävaarassa sijaitseva, vuonna 2015 perustettu huvipuisto, jossa asiakkaat voivat kiipeillä erilaisilla radoilla. Seikkailupuisto Huipun radat kulkevat 4-18 metrin korkeudessa.


title: Fauni (elokuva)

text: Fauni () on vuonna 1917 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Febo Marin ohjaaman symbolistisen fantasian pääosia esittävät ohjaajan lisäksi Nietta Mordeglia, Helena Makowska ja Vasco Creti.


title: Fauni (elokuva)

text: Kuvanveistäjä jättää mallinsa ateljeehensa ja lähtee kasinolle pelaamaan. Yöllä kuvanveistäjän faunipatsas herää eloon ja tyttö rakastuu fauniin. Seuraavan päivänä kuvanveistäjä myy patsaan rikkaalle ruhtinattarelle. Patsas putoaa kuormasta ja herää jälleen henkiin. Fauni ja tyttö karkaavat yhdessä romanttiseen paratiisiinsa. Metsästäjä ampuu faunin, joka muuttuu taas patsaaksi. Tyttö anoo turhaan patsasta takaisin ruhtinattarelta. Lopussa tyttö herää ja huomaa kaiken olleen vain unta.


title: Fauni (elokuva)

text: Ambrosio Filmin tuottama "Fauni" on kunnianhimoinen symbolistinen pygmalionfantasia, jonka teemana on estetisoitu rakkaus ja erotiikka. Elokuvan vaikutus perustuu pitkälti sen taidokkaaseen valaistukseen ja väritykseen.


title: Fauni (elokuva)

text: Aikalaiskriitikko piti "Faunia" taiteellisena ja hienostuneena, mutta tarinaltaan tylsänä ja elottomana ja yleisön makuun liian hitaana ja raskaana. Myöhemmin sitä on kuvattu ”herkäksi, hienovaraiseksi ja kauniisti toteutetuksi elokuvaksi, jonka tunnelmassa on jotain syvästi lumoavaa”. "Faunilla" on sanottu olleen suuri vaikutus eurooppalaiseen elokuvaan, ja ranskalaiskriitikko Louis Delluc piti sitä yhtenä mielenkiintoisimmista esimerkeistä ”italialaisen avantgarden symbolistisesta impressionismista.


title: Fauni (elokuva)

text: "Faunia" esitettiin Suomessa syksyllä 1919. Lehtimainoksissa sitä kuvattiin ”kauniiksi satunäytelmäksi” ja ”suuremmoiseksi mestariteokseksi”. Suomessa elokuvan pituudeksi ilmoitettiin 1550 metriä.


title: Fauni (elokuva)

text: "Fauni" on restauroitu Belgian elokuva-arkistossa vuonna 1994. Restaurointi perustuu Torinon elokuvamuseossa ja Suomen elokuva-arkistossa säilyneisiin kopioihin, joista jälkimmäinen on sittemmin luovutettu Friulin elokuva-arkistolle. Alkuperäisestä 1385 metrin pituudesta on jäljellä 1325 metriä.


title: Katumurha

text: Katumurha on Jarkko Sipilän Takamäki-dekkari, joka on ilmestynyt vuonna 2010. Kirja kertoo autoonsa liikenneruuhkassa ammutun liikemiehen murhatutkimuksista.


title: Malo (pyhimys)

text: Pyhä Malo oli 500-luvulla elänyt irlantilainen lähetyssaarnaaja ja pyhimys. Hänet tunnetaan myös nimillä Maclou, Mac'h Low, Machovius ja Machutus. Malo syntyi Walesissa luultavasti vuonna 520. Malon kasteen toimitti Pyhä Brendan. Myöhemmin Malosta tuli Brendanin suosikki ja tämä osallistui Brendanin merimatkoille.


title: Malo (pyhimys)

text: Pyhä Malo on Ranskassa sijaitsevan Saint-Malon kaupungin suojeluspyhimys.


title: Eeva Rohas

text: Eeva Rohas (s. 1982 Helsinki) on suomalainen kirjailija, näytelmäkirjailija ja luovan kirjoittamisen ohjaaja.


title: Eeva Rohas

text: Rohas valmistui ylioppilaaksi Kallion lukiosta 2001 ja filosofian maisteriksi Jyväskylän yliopistosta 2005 pääaineenaan kirjallisuus. Hän väitteli filosofian tohtoriksi nykykulttuurista Jyväskylän yliopistossa 2016. Vuodesta 2010 hän on toiminut vapaana kirjailijana.


title: Eeva Rohas

text: Rohas on näytellyt Tikkurilan Teatterissa 1995–2000 ja Jyväskylän ylioppilasteatterissa 2002–2009. Hänen esikoisteoksensa, novellikokoelma "Keltaiset tyypit" (2010), oli ilmestymisvuonnaan Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkintoehdokkaana. Rohaksen ensimmäinen romaaninsa, "Syvä pää", ilmestyi vuonna 2012 ja oli Tiiliskivi-palkintoehdokas. Vuonna 2018 ilmestyy Rohaksen kolmas romaani, "Raivo".


title: Karen Pricen murha

text: Karen Price oli 15-vuotias walesilaisnainen, joka katosi lastenkodista vuonna 1981. Pricen ruumis löydettiin mattoon käärittynä 7. joulukuuta 1989. Päässä oli muovipussi ja kädet oli sidottu selän taakse. Tapaus oli ensimmäinen, jossa DNA:ta käytettiin tunnistamiseen. Kasvot pystyttiin mallintamaan luiden perusteella.


title: Karen Pricen murha

text: Murhasta vuonna 1991 tuomitun Alan Charltonin valitus tutkittiin Criminal Cases Review Commissionin toimesta, koska poliisi oli tehnyt virheitä todistajien kuulemisissa. Pricen parittajan Idris Alin tuomio kumottiin. Hän sai uuden oikeudenkäynnin ja tunnusti tapon, jonka jälkeen hänet vapautettiin.


title: Pyrex

text: Pyrex on kuumuuttakestävän lasin kauppanimi, jonka Corning Inc. toi markkinoille vuonna 1915. Se luotiin vastineeksi keski-Euroopassa markkinoidulle Schott Ag:n borosilikaattilasin "Duran"-kauppanimelle. Saksalainen kemisti Otto Schott kehitti borosilikaattilasin vuonna 1893. Eugene Sullivan, Corningin lasitehtaan tutkimusjohtaja, tutustui bobosilikaattilasiin opiskellessaan Leipzigissa. Hän kehitti vuonna 1908 borosilikaattilasin Corningille ja sitä markkinointiin nimellä Nonex. Sullivan yhdessä William Taylorin kanssa onnistuivat saamaan patentin borosilikaattilasille Yhdysvalloissa 1915. Corningilla ymmärrettiin suuret kuluttajamarkkinat uuninkestävälle lasille. Corning markkinoi myös karkaistua soodalasia Pyrex-nimellä.


title: Pyrex

text: Vuodesta 1998 Pyrex-kauppanimen on omistanut World Kitchen LLC niminen Corningista eronnut yritys, joka valmistaa ja markkinoi sooda- ja borosilikaattilasituotteita Pyrex nimellä Yhdysvalloissa, Etelä-Amerikassa ja Aasiassa. Euroopassa, Lähi-Idässä ja Afrikassa "PYREX" (kaikki kirjaimet isoja) kauppanimi on lisensioitu International Cookware-nimiselle yritykselle käytettäväksi heidän borosilikaattilasituoteilleen.


title: Cis (sävel)

text: Cis eli C♯ on solfeesin toinen puolisävelaskel. Se sijaitsee C:n ja D:n välissä, joten se ja des ovat enharmonisia.


title: Syyttäjän todistaja

text: Syyttäjän todistaja (engl. "The Witness for the Prosecution") on Agatha Christien kirjoittama novelli ja näytelmä. Novelli ilmestyi vuonna 1925 nimellä ”Traitor Hands” William J. Flynnin toimittamassa julkaisussa Flynn's Weekly. Nimellä ”The Witness for the Prosecution” se ilmestyi vuonna 1933 kokoelmassa "The Hound of Death and Other Stories".


title: Syyttäjän todistaja

text: Kokoelman on julkaissut suomeksi WSOY vuonna 1978 nimellä "Kuoleman koira ja muita kertomuksia", ja sen on suomentanut Anna-Liisa Laine.


title: Syyttäjän todistaja

text: Christie kirjoitti novellista myöhemmin näytelmän, jonka ensiesitys oli 1953 West Endissä. Sen pohjalta on Billy Wilder ohjannut elokuvan "Todistaja" (1957).


title: Syyttäjän todistaja

text: Novellista on tehty televisioon minisarja "Syyttäjän todistaja".


title: Luomuviini

text: Luomuviini on luonnonmukaisesti tuotettua viiniä.


title: Luomuviini

text: Viininkasvatus oli lähes luonnontilaista tuhansia vuosia faaraoiden aikaan saakka ja vielä roomalaisten viininviljely olisi täyttänyt kaikki nykyisen luonnonmukaisen viininviljelyn normit. Viiniköynnösten tuottavuus ja rypäleiden laatu perustuivat kasvupaikan ja maaperän laadun huolelliseen valintaan, joihin pyrittiin valintajalostuksella saamaan mahdollisimman sopiva lajike. Kaikki maanmuokkaustoimenpiteet ja rypäleiden poimiminen olivat käsityötä. Rypäleiden puristusjäte ja ylimääräisen kasvuston tuhka kierrätettiin takaisin tarhoille. Nämä varsin luonnonmukaiset viljelymenetelmät säilyivät jokseenkin samanlaisina 1920-luvulle saakka.


title: Luomuviini

text: Toisen maailmansodan aikana viininkasvatus taantui, jonka vuoksi Länsi-Euroopan tavanomaista eli konventionaalista viinintuotantoa pyrittiin nopeasti lisäämään käyttämällä runsaasti teollisesti valmistettuja mineraalilannoitteita ja kemiallisia kasvinsuojeluaineita, jotka kertyivät maaperään ja aiheuttivat viineissä käymishäiriöitä ja virhemakuja. Itä-Euroopassa sotia edeltänyt tavanomainen nykyistä luonnonmukaista kasvatusta muistuttava viininviljely säilyi viime vuosituhannen loppuun saakka. "Konventionaalisessa" viininkasvatuksessa teollisesti tuotettujen lannoitteiden ja torjunta-aineiden käyttö on edelleen sallittua. Niiden käyttö pyritään kuitenkin kohdistamaan vain tuhoeliöihin ja aiheuttamaan mahdollisimman vähän haittaa hyödyllisille pieneliöille.


title: Luomuviini

text: Suuri osa Euroopan viininkasvattajista on siirtynyt ns. "integroituun" viininkasvatukseen. Siinä pyritään rajoittamaan kemiallisten lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä minimiinsä ja korvaamaan niitä mahdollisimman paljon mekaanisilla ja biologisilla rikkakasvien, tautien ja tuholaisten torjuntamenetelmillä. Integroidussa viininkasvatuksessa otetaan huomioon tautien ja tuholaisten torjunnan ympäristö-, talous- ja toksikologiset vaikutukset. Tarhojen lannoitus tapahtuu maaperäanalyysien perusteella. Tuholaistorjunta suoritetaan tarpeen mukaan eikä varmuuden vuoksi.


title: Luomuviini

text: EU on antanut vuonna 2007 luomutuotantoa koskevan asetuksen (Council Regulation (EC) No 834/2007 on organic production and labelling of organic products and repealing Regulation (EEC) No 2092/91), johon sisältyy myös luonnonmukaisesti tuotettujen rypäleiden kasvattaminen. Sen määrityksen mukaisesti "orgaanisesti tuotettujen eli luonnonmukaisesti tuotettujen rypäleiden" kasvatuksessa pyritään mahdollisimman suljettuun viljelykiertoon, jossa köynnösten kasvatuksessa ja viininvalmistuksessa syntyvät jätteet kierrätetään takaisin tarhalle ja käytetään kompostoimalla uudelleen. Köynnösten pitää olla terveitä, kloonattuja ja viruksia vastaan testattuja. Maaperän hedelmällisyys ja humuspitoisuus pyritään säilyttämään tai sitä edistetään käyttämällä viherlannoitteena pitkäjuurisia heinäkasveja, tervettä lisäysmateriaalia, edistämällä köynnösten luonnollista vastustuskykyä.


title: Luomuviini

text:
Köynnösvälien täytyy olla viherkasvien peitossa vuoden aikana vähintään yhdeksän kuukautta. Tällaisella ruohokatteella on monta merkitystä. Se vähentää eroosiota, estää rikkaruohojen kasvua, ehkäisee kasvitauteja, lisää monimuotoisuutta, käyttää syksyllä ylimääräisen typen ja liian kosteuden. Kimmoisuutensa ansiosta se vähentää koneiden aiheuttamaa maan tiivistymistä ja maahan kohdistuvaa painetta
Luomuviljelyssä on periaatteessa kielletty kaikki teollisesti tuotetut mineraalilannoitteet, tuholaisten torjunta-aineet ja kasvinsuojeluaineet. Sallittuja lannoitteita ovat kompostoitu eläinten lanta ja viherlannoitteet kuten pitkä- ja lyhytjuuriset heinä ja ruohokasvit, joita käytetään viherlannoitteina myös tavanomaisessa ja integroidussa viininkasvatuksessa. Orgaanisessa viininviljelyssä fosforista on ilmennyt puutetta ja siihen hyväksytty maaperästä kaivettava hitaasti liukeneva raakafosfaatti joudutaan tuomaan Pohjois-Afrikasta. Kalkin käytöllä ei ole rajoituksia ja sitä Keski-Euroopan viininviljelyalueilla on runsaasti. Myös geenimuunneltujen lajikkeiden käyttö on kielletty.


title: Luomuviini

text: Tuholaistorjunnassa käytetään luonnonmukaista tuholaistorjuntaa kuten petopunkkeja ja ruiskutettavia kasvisuutteita, kasvi- tai mineraaliöljyjä, feromoneja, sekaviljelyä ja kuparia ja rikkiä. Erikoista orgaanisessa ja myös biodynaamisessa viininviljelyssä onkin kuparin salliminen viininlehtihomeen ("Plasmopara viticola") torjuntaan. Kupari luonnossa säilyvä raskasmetalli, mutta kuparisulfaatista, kalkista ja vedestä sekoitettua ns. Bordeauxin mikstuuraa luomuviininkasvattajat ovat käyttäneet paljon enemmän kuin tavanomaiset viininkasvattajat. Vasta viime aikoina sen käyttöä pyritty rajoittamaan ja sen käyttö aiotaan lopettaa tämän vuoden lopussa. Takaraja on asetettu useita kertoja aikaisemminkin, mutta aina sitä on jatkettu. Rikkiä käytetään viiniköynnöksen härmän eli Erysiphae necatorin torjuntaan.


title: Luomuviini

text: Aikaisempien menetelmien lisäksi nykyisessä luonnonmukaisessa viininkasvatuksessa on alettu käyttää bakteereja ja viruksia vahinkohyönteisiä ja muita haitallisia pieneliöitä vastaan. Sienten biologiseen torjuntaan on kokeiltu bakteereja. Kokeissa on osoitettu Pseudomonas sp:n estävän harmaahomeen kasvua. Harmaa home on kukinta ja raakilevaiheessa tarhojen paha vitsaus. Bakteerit ja virukset eivät vahingoita köynnöstä, vaan tuhoavat ainoastaan köynnöksiä vahingoittavia pieneliöitä ja homesieniä.


title: Luomuviini

text: Kuparinkäytön jatkaminen luomuviinien kasvatuksessa johtuu siitä, että kupari on ainoa tehokas torjunta-aine Amerikasta kulkeutuneita sienitauteja vastaan, joita eurooppalaiset "Vitis vinifera"-lajikkeet kestävät huonosti. Vaihtoehdoksi kuparinkäytölle on kehitetty sienitauteja kestäviä lajikkeita ja kaliumbikarbonaatin ruiskuttaminen. Kaliumbikarbonaatti estää sieni-infektioiden tartunnan ja se hajoaa luonnossa, joten luomuviinintuottajat saavat siitä ympäristöystävällisemmän torjunta-aineen. Rikkaruohojen torjunnassa käytetään peittokasveja, mekaanisia torjuntamenetelmiä, katteita ja liekitystä.


title: Luomuviini

text: Biodynaamista viljelyä voi pitää orgaanista viljelyä ”tiukempana”. Rudolf Steiner organisoi ensimmäisen biodynaamista maanviljelyä ja viininkasvatusta käsittelevän kokouksen ja aloitti biodynaamisen viininviljelyn vuonna 1924, jossa hän luopui kaikkien teollisesti tuotettujen lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytöstä. Steinerin kehittämässä maan ”lannoituksessa” valmistetaan ja käytetään vain luonnonmukaisia maan parannusaineita. "Biodynaamisen kasvatuksen periaatteita" ovat maaperän hoito kasvattamalla koko vuoden mahdollisimman monia viherlannoitteiksi sopivia kasveja yhtä aikaa ja orgaanisten lannoitteiden ja kalkkikivijauheen käyttö. Steinerin filosofiassa viinin alkoholipitoisuuteen vaikuttava rypäleiden sokeripitoisuus ei ollut kaikista tärkein tekijä. Steinerin lannoitteet valmistettiin käymis- ja maatumisteitse tietyistä mineraaleista ja kasveista, eläinten elimistä, vedetä tai maasta. Niitä sekoitetaan kompostiin vain muutamia grammoja kompostitonnia kohti.


title: Luomuviini

text: Steinerin biodynaamisessa viininkasvatuksessa maa itse ylläpitää ja lisää hedelmällisyyttään omilla tuotteillaan. Yhdessä maanparannusmenetelmässä lehmän suoli täytetään yrteillä, sen jälkeen se haudataan maahan 4–6 kuukaudeksi. Ylöskaivetun suolen sisältämien maatuneita yrttejä sekoitetaan pieniä määriä suureen nestemäärään, joka ruiskutetaan maahan. Toisessa menetelmässä vanhojen lehmien sarvet täytetään tammen kaarnalla ja luonnonkukilla kuten voikukilla, kamomillan kukilla ja siankärsämöllä. Siihen kelpaa vain lehmän – ei härän sarvi. Täytetyt sarvet haudataan maahan puoleksi vuodeksi. Sen jälkeen ne kaivetaan ylös, maatunut täyte kuivataan ja jauhetaan. Jauhetta sekoitetaan muutamia grammoja suureen vesimäärään ja ruiskutetaan maahan. Se riittää säilyttämään maan kasvukunnon. Tarhan hoitotoimenpiteet ja sadonkorjuu suoritetaan "Maria Thun" kalenterin mukaan, jossa kuunkierron perusteella määritellään kullekin toiminnalle sopivat tai huonot ajankohdat.


title: Luomuviini

text: Steinerin itsensä korjaavalla maanparannusfilosofialla on yhtymäkohtia homeopaattisen lääketieteen kanssa, missä potilaalle annetaan pieniä määriä sellaista ainetta, joka suurina määrinä aiheuttaa taudin tai tautia muistuttavia oireita. Aineen minimaalinen annos ei ole kyllin suuri aiheuttamaan tautia, mutta se aktivoi elimistön immuunijärjestelmää tuottamaan vasta-aineita tautia vastaan. Lääke valmistetaan sekoittamalla pieni määrä ainetta suureen määrään liuotinta, ravistetaan ja annetaan seistä, jolloin haitalliset aineet sakkautuvat pohjalle ja parantavat aineet jäävät liuokseen. Steiner lienee päätellyt, että kasvien ”myrkyt” jäävät lehmän suoliin ja sarviin ja parantavat aineet maatuneisiin kasveihin, joita veden mukana ruiskuttamalla saanut maa alkaa itse lisätä hedelmällisyyttään.


title: Luomuviini

text: Homeopaattinen lääkitys ja sitä myötäilevät Steinerin maan hedelmällisyyttä lisäävät menetelmät biodynaamisessa viininkasvatuksessa saattavat kuulostaa omituisilta, mutta monet maailman parhaat viinit tuotetaan Steiner homeopaattisten viljelyperiaatteiden mukaan. Erityisen ranskalaiset viinintuottajat ovat olleet niiden innokkaita soveltajia. Ranskalainen terroir-käsite on syntynyt vuosisatojen kuluessa munkkien kehittämästä viininkasvatus- ja maanmuokkausperinteestä, josta Steiner lienee myös ottanut oppia. Munkit pystyivät maata maistamalla päättelemään, onko maa viiniköynnöksen kasvatukseen sopiva. Terroir-käsitteen mukaan tietyt viinilajikkeet antavat parhaan ja korkealaatuisimman sadon vain tietyn paikkakunnan tarkoin määritellyn palstan maaperässä, johon on aikojen kuluessa kehittynyt tasapaino ympäristön, eliöstön ja viiniköynnöksen välille.


title: Luomuviini

text: Demeter-liitto valvoo ja antaa ohjeita Rudolf Steinerin biodynaamisen viljelyn periaatteista. Liiton jäsenistö muodostuu 40 maasta, joihin kuuluu myös Suomi Luomuliiton kautta. Normeja noudattavat viljelijät saavat käyttää tuotteissaan Demeter-merkkiä. Ohjeistus on muuttunut Steinerin ajoista ja uusimmat ohjeet julkaisee IFOAM (International Foundation for Organic Agriculture).


title: Luomuviini

text: Toistaiseksi eurooppalaisilta luomuviineiltä on puuttunut yhteinen merkki tai käytössä on ollut luomutuotetta tiukempi Demeter-merkki. Monet jäsenmaat ovat käyttäneet luomuviineissä samaa merkintää kuin muissakin luonnonmukaisesti tuotetuissa elintarvikkeissaan. Meitä lähimpinä olevissa viinintuottajamaissa Tanskassa käytetään Ø-merkkiä ja Ruotsissa Krav-merkkiä, joka tarkoitta ekologisesti tuotettua elintarviketta. Ongelmana on ollut jäsenvaltioiden erilaiset luomuvaatimukset. Joissakin jäsenmaissa luomuvaatimukset ovat niin löysät, että käytännössä luomuviini vastaa integroidulla viininkasvatusmenetelmällä tuotettua viiniä.


title: Luomuviini

text: Valvonnan tiukkuus on vaihdellut jäsenmaittain. Puolikymmentä vuotta sitten kirjoitettiin italialaisesta luomuviininä myydystä viinistä, jossa tuotetta oli laimennettu jätevedellä. Kuitenkin tavaroiden vapaan liikkuvuuden mukaan yhdessä jäsenmaassa hyväksytty tuote voidaan myydä luomutuotteena missä tahansa jäsenmaassa. Tämä käytäntö ei ole miellyttänyt Pohjoismaita, joissa valvonta on tiukkaa. Aikaisemmin on ollut asetus vain luomurypäleistä, jonka vuoksi niistä valmistetusta viinistä on käytetty mainintaa, että viini on valmistettu luonnonmukaisesti kasvatetuista rypäleistä.


title: Luomuviini

text: Tilanne on ollut sekava myös siten, että monet keskieurooppalaiset viininkasvattajat ovat toisinaan ilmoittaneet, että viinirypäleet on kasvatettu ekologisten periaatteiden mukaisesti. Tällaisen viinin tuottaminen ei ole vaatinut viranomaisvalvontaa ja skandaaleja on syntynyt, koska se on antanut kuluttajalle väärän kuvan tuotteen laadusta. Pitkän tuumailun jälkeen EU antoi vuonna kolme vuotta sitten ohjeet orgaanisen viinin tuotannosta (Commission Inplementing Regulation (EU) No 203/2012), jossa otetaan huomioon aikaisemmin annettu asetus Commission Regulation (EC) 606/2009. Siinä annetaan ohjeet ja sertifiointi luomuviinin tuotantoprosessista, mutta ei rypäleiden tuottamisesta, koska sitä koskevat ohjeet on annettu aikaisemmin (Council Regulation (EC) No 834/2007 on organic production and labelling of organic products and repealing Regulation (EEC) No 2092/91). Samalla luomuviini saa uuden EU-merkin.


title: Luomuviini

text: Luomuviinin valmistukseen saa käyttää vähemmän rikkiä (100 mg sulfiittia/l punaviiniä ja 150 mg/l valkoviiniä) kuin tavanomaisella valmistusmenetelmällä tuotetuissa viineissä (150 mg/l punaviineissä ja 200 mg valkoviineissä). Lisäaineiden määrää on vähennetty siten, että luomuviineissä voi käyttää 30 lisäainetta, kun taas tavanomaisesti tuotetuissa viineissä saa olla 55 erilaista lisäainetta. Luomuviinien valmistukseen ei saa käyttää mm. sorbiinihappoa, viiniä ei kuumentaa yli 70 °C, filtterin koon on oltava yli 0,2 µm, elektrodialyysin käyttö on kielletty, kationivaihto on kielletty, cryokonsentraatio on kielletty ja ylimääräistä alkoholia ei saa poistaa. Monet viinintuottajat tulkitsevat asetusta siten, että luomurypäleiden tuottajat saavat käyttää edelleen mainintaa, että viini on valmistettu luonnonmukaisesti kasvatetuista rypäleistä ja lisätä pullon kylkeen kansallisen luomumerkki.


title: Luomuviini

text: Luomu- ja biodynaamisten periaatteiden mukaan valmistettujen viinien lisäksi markkinoille on ilmestynyt ns. luonnonviinejä eli "vin nature". Termi ei ole yksiselitteinen eikä luonnonviinien kohdalla tarvitse noudattaa kumpaakaan kasvatus- ja valmistusperiaatetta. Rypäleiden kasvatukseen voi käyttää teollisesti tuotettuja lannoitteita ja liukenevaa fosforia sekä kaikkia teollisesti valmistettuja kasvinsuojeluaineita. Ainostaan rikkiä ei käytetä tai jos käytetään niin hyvin pieniä määriä. Niitä valmistetaan perinteisin menetelmin ja luonnonhiivoilla jopa tuhansia vuosia vanhoista rypälelajikkeista, joista tavataan Gruusiassa ja monissa Balkanin maissa. "Viticulture raisonnée" on Elsassin viranomaisten suosittelema viljelymenetelmä, jossa pyritään korkealaatuisia rypäleitä mahdollisimman pienellä määrällä teollisesti tuotettuja lannoitteita ja kasvinsuojeluaineita eli kyseessä on integroitu viininkasvatus.


title: Luomuviini

text: Bauer K., 2002. Alternative und Integrierte Traubenproduktion Kirjassa: Weinbau, 8. Auflag, Österreichischer Agrarverlag


title: Luomuviini

text:
Council Regulation (EC) No 834/2007 on organic production and labelling of organic products and repealing Regulation (EEC) No 2092/91
Commission Inplementing Regulation (EU) No 203/2012


title: Luomuviini

text: Del´Homme B ja Samie H., 2015. Wine Organic Producing in Bordeaux Area.: High Lights by Cost and Economic Performance. Peer-Reviewed Conference Proceedings, Enometrics XXII, Brno, May 27th – 30th. .


title: Luomuviini

text:
European Union Regulation (EEC) No. 2092/91, Organic production of agricultural products.
EU-rules for organic wine production, background, evaluation, and further sector development.


title: Luomuviini

text: Hofman U., Köpfer P. ja Werner A., 1995. Richtlinien für den Ökologischen Weinbau, Kirjassa Ökologisher Weinbau.


title: Luomuviini

text: Johansen A.N., 2010. A Comparison of Cost and Returns for Organic and Conventional Cabernet Sauvignon Grape Production in San Luis Obispo County. California State University


title: Luomuviini

text: Kuepper G., 2003. Manures for Organic Crop Production. www.carolinafarmstewards.org


title: Luomuviini

text: Mayer I., 2005. Praxisbuch Bioweinbau: Erfolgreich, zukunftorientiert, qualitätssichenrd. 1. Auflage, a-w Buch, Österreichischer Agrarverlag.


title: Luomuviini

text: Semba R.D., ym., 2014. Resveratrol levels and all-cause mortality in older community-dwelling adults. JAMA Intern. Med., 174(7):1077-1084. doi:10.1001/ jamainternmed.2014.1582.


title: Luomuviini

text: Willer H. ja Zanoli R., 2001. Organic Viticulture in Europe. http://www.orgprints.org/1917


title: Syyttäjän todistaja (televisiosarja)

text: Syyttäjän todistaja (engl. "The Witness for the Prosecution") on brittiläinen minisarja, joka perustuu Agatha Christien samannimiseen novelliin. Sarja esitettiin kahdessa osassa BBC One -kanavalla jouluna 2016. Suomessa sarja esitetään kolmessa osassa MTV3-kanavalla 25.–27. joulukuuta 2017.


title: Kati Hiekkapelto

text: Kati Hiekkapelto (s. 8. syyskuuta 1970 Oulu) on suomalainen rikoskirjailija.


title: Kati Hiekkapelto

text: Hiekkapelto on koulutukseltaan kasvatustieteiden maisteri ja erityisluokanopettaja. Hän sai vuonna 2015 Vuoden johtolanka -palkinnon teoksellaan "Suojattomat" (2014). Hiekkapellon teoksia on käännetty useille kielille.


title: Llanfairpwllin rautatieasema

text: Llanfairpwllin rautatieasema on rautatieasema Llanfairpwllgwyngyllin kylässä Angleseyn saarella, Walesissa. Se sijaitsee North Wales Coast Linen varrella.


title: Llanfairpwllin rautatieasema

text: Asema avattiin 1. elokuuta 1848. Se oli Holyheadista tulevan linjan väliaikainen pääteasema, jossa lautalla Holyheadiin tulleet junamatkustajat vaihtoivat taas lauttaan päästäkseen Angleseyn saarelta mantereelle. Llanfairpwllgwyngyllin kylä kukoisti radan tuoman liikenteen sekä läheisen Britannia Bridgen rakennustöiden vuoksi, mutta kun silta avattiin toukokuussa 1850, kaukojunien ei enää tarvinnut pysähtyä kylässä. Liikenteen vähennyttyä äkillisesti muodostettiin komitea, joka yritti keksiä tapoja saada turistit kiinnostumaan kylästä. Komitea keksi antaa kylälle uudeksi nimeksi Llanfairpwllgwyngyllgogerychwyrndrobwllllantysiliogogogoch, ja myös rautatieasemalle pystytettiin uudet nimikyltit.


title: Llanfairpwllin rautatieasema

text: Llanfairpwllin asemaa ehdotettiin suljettavaksi vuoden 1963 Beechingin leikkausten ensimmäisessä raportissa, ja se suljettiin lopulta 14. helmikuuta 1966. Se avattiin kuitenkin uudestaan jo 29. toukokuuta 1970, kun Britannia Bridge oli jouduttu sulkemaan tulipalon vuoksi. Junaliikenne Menainsalmen yli pääsi sillan korjaustöiden jälkeen jatkumaan 30. tammikuuta 1972, ja Llanfairpwllin asema suljettiin taas seuraavana päivänä. Se avattiin jälleen uudelleen 7. toukokuuta 1973, ja siitä lähtien se on ollut avoinna liikenteelle.


title: Llanfairpwllin rautatieasema

text: Llanfairpwllin asemaa käytti 18 482 matkustajaa kaudella 2015–2016.


title: Chrysler Turbine Car

text: Chrysler Turbine Car oli kaasuturbiinikäyttöinen auto, jonka kaasuturbiinia Chrysler Corporation valmisti vuosina 1962-1964. Kaasuturbiini oli sodan aikana kehittynyt lentokonekäyttöön ja sen siirtäminen ajoneuvoihin oli tutkimisen arvoista. Chrysler oli aloittanut kaasuturbiinin kehittämisen 1930-luvulla. Turbiinimoottorissa ei ole hankaavia pintoja, joten se on kestävämpi kuin mäntätyyppinen polttomoottori. Turbiinimoottoria voi käyttää hyvin laajalla polttoainekirjolla, mutta lisäaineena käytetty lyijy-yhdiste, kuten tetraetyylilyijy aiheuttaa moottorin tukkeutumisen. Autoja valmistettiin 55 kpl, joista 5 oli prototyyppejä. 50 kappaleen sarja tehtiin perustuen Ghian suunnittelemiin ja valmistamiin koreihin. Tuotantosarjaan saatiin neljännenpolven turbiinimoottori, joka tuotti 130 hevosvoimaa ja vääntöä 600 Nm. Näitä autoja annettiin 203 kuljettajalle koekäyttöön. Suuren kierrosnopeuden vuoksi auto oli värinätön ja matkustajille hiljainen.


title: Chrysler Turbine Car

text: Chryslerin kehittämä turbiinimoottori oli tuplaturbiini, jossa turbiinit olivat omilla akseleilla. Näistä toisella pyöritettiin vetoakselia ja toisella kompressoria. Kompressoriakseli pyöri noin 18-22 000 kierrosta minuutissa ja vetoakseli maksimissaan 45 700 kierrosta. Lentokoneeseen verrattuna autoissa täytyy huomioida toistuvat pysähdykset, jolloin turbiini ei saa pysähtyä. Lentokonekäytössä alennusvaihde ei hidasta vapaasti pyörivää moottoria. Auton pysäytysongelma pystyttiin ratkaisemaan kaksoisturbiinilla. Pakokaasujen lämpö otettiin talteen regeneraattoreilla.


title: Chrysler Turbine Car

text: Turbiinimoottorin ongelmana on suuri polttoaineen kulutus sekä typen oksidien suuri määrä pakokaasuissa. Koekäyttöautoissa käyttöä vaikeutti turbiinin viive, noin 1 sekunti, ennen kuin kierrokset saatiin tarpeeksi korkeiksi liikkeelle lähtöä varten. Myös moottoria pidettiin tehottomana verrattuna jo tuolloin tarjolla olleisiin yli 300 hevosvoiman mämtämoottoreihin. Turbiinimoottorien valmistaminen suurissa määrin olisi vaatinut suuria investointeja. Chrysler joutui toteamaan, että he eivät saa turbiinikäyttöisestä autosta voittoa tuottavaa mallia ja kehitysprojekti lopettiin. Suurin osa autoista romutettiin. Yhdeksän autoa on säilynyt museoissa ja keräilijöillä.


title: Lapinsara

text: Lapinsara ("Carex lapponica") on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon kuuluva kasvilaji, joka muistuttaa harmaasaraa ("Carex canescens") sekä polkusaraa ("Carex brunnescens"). Lajit ovat erotettavissa toisistaan pullakoiden ulkonäön sekä myös osittain kasvutavan ja lehtien leveyden perusteella. Lapinsaraa on pidetty myös harmaasaran alalajina.


title: Lapinsara

text: Lapinsara on hentorakenteinen ja kasvutavaltaan löyhästi mätästävä saralaji. Sen lehdet ovat kapeat, korkeintaan 1,5 mm leveät. Lapinsara on yhtäläistähkäinen saralaji, ja sen tähkät ovat lähes pallomaisen pyöreät. Tähkien kärjissä on emikukkia ja tyvillä hedekukkia. Emikukat ovat kaksiluottisia. Pullakot ovat soikeita sekä aluksi vihreänvärisiä, mutta myöhemmin ruskehtavia, ja niissä on lyhyt sekä suora suuota.


title: Lapinsara

text: Lapinsara kasvaa erilaisilla kosteilla kasvupaikoilla, kuten soilla. Lapinsaraa tavataan Suomessa paikoitellen Pohjanmaan rannikolla, Oulun seudulla sekä Lapissa. Suomessa lapinsara on yleisin Vaasan sekä Sallan seuduilla, vaikkakaan se ei ole oikein missäänpäin Suomea erityisen yleinen.


title: Public Works Administration

text: Public Works Administration (PWA) oli yhdysvaltalainen julkisiin rakennusprojekteihin keskittynyt virasto. Virasto oli osa presidentti Franklin D. Rooseveltin New Deal -talousohjelmaa, jolla pyrittiin vähentämään työttömyyttä ja lisäämään ihmisten ostovoimaa.


title: Public Works Administration

text: Public Works Administration perustettiin vuonna 1933, jolloin sen perustamisen mahdollistanut National Industrial Recovery Act -laki hyväksyttiin Yhdysvalloissa. Olemassaolonsa aikana PWA käytti useita miljardeja dollareita erilaisiin julkisiin rakennusprojekteihin. Yhdysvaltain valmistautuessa toiseen maailmansotaan vuonna 1939 viraston toimintaa alettiin hiljalleen ajamaan alas. Lopullisesti virasto lakkautettiin kesällä 1943.


title: Ämmänristinmäki

text: Ämmänristinmäki (myös Ristinmäki) on mäki, joka sijaitsee Lempäälän eteläpuoleisella harjualueella. Nimen sanotaan syntyneen siitä, että paikalla kuoli tietäjä tai noita eli "ämmä". Myöhemmin pappi pystytti ristin, josta mäki sai nimensä. Paikka haluttiin näin ottaa kirkon haltuun ja hävittää sen pakanallinen perinne. Alue on vanhaa kalmistoa, joka on kuitenkin tuhoutunut soranoton vuoksi.


title: Ämmänristinmäki

text: Ämmänristinmäen juurella on sisällissodan aikainen joukkohauta, jonne on haudattu noin 200 Lempäälän taistelussa kaatunutta ja noin 400 teloitettua punaista. Paikalla on myös vuonna 1948 pystytetty Jalmari Terhon suunnittelema muistomerkki.


title: Ideaalikaasulaki

text:
Ideaalikaasulaki, jota kutsutaan myös yleiseksi kaasulaiksi, on malli, jolla kuvataan teoreettista ideaalikaasua. Se on likiarvo monen kaasun käyttäytymisestä erilaisissa olosuhteissa, vaikka sillä onkin tiettyjä rajoituksia. Ensimmäisenä lain toi julki Émile Clapeyron vuonna 1834. Laki on yhdistelmä kokeellisesta Boylen laista, Charlesin laista ja Avogadron laista. Ideaalikaasulaki kirjoitetaan usein muodossa
jossa:
Laki voidaan myös johtaa kineettisestä kaasuteoriasta, jonka on saavuttanut August Krönig vuonna 1856 ja Rudolf Clausius vuonna 1857.


title: Ideaalikaasulaki

text: Kaasun olomuoto määräytyy sen paineen, tilavuuden ja lämpötilan mukaan. Yhtälössä käytettävä lämpötila on absoluuttinen lämpötila, jolloin sen yksikkö on kelvin (K).


title: Ideaalikaasulaki

text:
Yleisimmin käytetty muoto on
jossa:
SI-järjestelmässä "P" ilmoitetaan pascaleina, "V" ilmoitetaan kuutiometreinä, "n" ilmoitetaan mooleina, ja "T" kelvineinä. "R" on 8.314 J/(K·mol) ≈ 2 cal/(K·mol), tai 0.08206 L·atm/(mol·K).


title: Ideaalikaasulaki

text:
Kaasun määrä voidaan määritellä massan sijasta kaasun ainemäärän avulla. Siksi ideaalikaasulain vaihtoehtoinen muoto saattaa olla hyödyllinen. Ainemäärä ("n") (mooleina, mol) on verrannollinen kaasun massaan (m, yksikkö "g") jaettuna moolimassalla ("M, yksikkö g/mol").
Sijoittamalla "n":n paikalle "m"/"M" ja käyttämällä tiheyden kaavaa "ρ" = "m"/"V", saadaan:
Tämä ideaalikaasulain muoto on erityisen käytännöllinen, koska se yhdistää paineen, tiheyden ja lämpötilan yhdeksi kaavaksi.


title: Orjien kapina

text: Orjien kapina () on vuonna 1960 valmistunut italialais-saksalais-espanjalainen seikkailuelokuva. Tyylilajiltaan peplumia edustavan elokuvan on ohjannut Nunzio Malasomma. Sen pääosia esittävät Lang Jeffries ja Rhonda Fleming.


title: Orjien kapina

text: Kristittyjen vainot jatkuvat 300-luvun Roomassa. Keisari Maximinuksen pankkiirin Claudiuksen tytär Claudia yrittää pelastaa serkkunsa Agnesen, mutta joutuu itse vangiksi. Claudiuksen orja Vibio auttaa Claudian pakoon, ja katakombeissa he kohtaavat Agnesen ja kristityksi kääntyneen pretoriaanikaartin päällikön Sebastianuksen. Lisää kristittyjä jää vangeiksi ja Sebastianus kokee marttyyrikuoleman. Vibion johtama kapina pakottaa keisarin lopettamaan vainon ja Vibio ja Claudia saavat toisensa.


title: Orjien kapina

text: Elokuva on kuvattu Totalscope-laajakangastekniikalla Eastmancolor-väreissä Incir De Paolisin studiolla Roomassa ja ulkokuvien osalta Madridissa ja sen lähistöllä. Se perustuu kardinaali Nicholas Wisemanin romaaniin "Fabiola" (1854), josta Alessandro Blasetti oli tehnyt edellisen elokuvaversion vuonna 1949. Käsikirjoituksen liäksi myös ohjauksessa näkyy Duccio Tessarin kädenjälki.


title: Orjien kapina

text: "Orjien kapina" on värikäs katakombiseikkailu, jossa on runsaasti tunnettuja näyttelijöitä. Sen äitelää pyhimystarinaa tasapainottaa runsain mitoin viljelty ironia. Huomiota herättävät muun muassa keisarin musta henkivartiokaarti sekä ranskalainen laulaja Serge Gainsbourg salaisen poliisin sadistisena päällikkönä. Rhonda Fleming ja Lang Jeffries olivat elokuvaa tehdessään häämatkallaan, mutta avioliitto oli pian ohitse. Jeffries jäi Eurooppaan, jossa hän teki useita peplum-elokuvia.


title: Andrea Pollack

text: Andrea Pollack (myöh. Pollack-Pinske, s. 8. toukokuuta 1961 Schwerin, Itä-Saksa) on uinnin kolminkertainen olympiavoittaja, joka oli 1970-luvun lopulla maailman huipulla perhosuinnissa.


title: Andrea Pollack

text:
Pollack voitti Montrealin olympialaisissa 1976 kultaa 4 × 100 metrin sekauinnissa Ulrike Richterin,
Hannelore Anken ja Kornelia Enderin kanssa maailmanennätysajalla 4.07,95 sekä 200 metrin perhosuinnissa olympiaennätysajalla 2.11,41. Hän saavutti hopeaa 100 metrin perhosuinnissa hävittyään maailmanennätystä sivunneelle maannaiselleen Kornelia Enderille 0,85 sekuntia ja 4 × 100 metrin vapaauinnissa. Neljä vuotta myöhemmin Moskovan olympialaisissa Pollack voitti kultaa 4 × 100 metrin sekauinnissa maailmanennätysajalla 4.06,67, sai hopeaa 100 metrin perhosuinnissa hävittyään maannaiselleen Caren Metschuckille 0,48 sekuntia sekä sijoittui neljänneksi 200 perhosuinnissa.


title: Andrea Pollack

text: Berliinin MM-kilpailuissa 1978 Richter saavutti hopeaa 100 metrin perhosuinnissa ja 4 × 100 metrin sekauinnissa sekä pronssia 200 metrin perhosuinnissa. Jönköpingin EM-kilpailuissa 1977 hän voitti kultaa 100 metrin perhosuinnissa ja 4 × 100 metrin sekauinnissa sekä saavutti hopeaa 200 metrin perhosuinnissa. Vuonna 1976 Pollack ui 100 metrin perhosuinnin ensimmäisenä naisena alle minuutin.


title: Andrea Pollack

text: Pollack tunnusti vuonna 1998, että itäsaksalaiset johtajat ja valmentajat olivat systemaattisesti lääkinneet häntä dopingaineilla hänen kilpauransa aikana.


title: Andrea Pollack

text: Andrea Pollackin poika Michael Pinske kilpaili olympialaisissa judokana.


title: Nunzio Malasomma

text: Nunzio Malasomma (4. helmikuuta 1894 Caserta – 12. tammikuuta 1974 Rooma) oli italialainen elokuvaohjaaja.


title: Nunzio Malasomma

text: Insinööriksi valmistunut Malasomma työskenteli muutaman vuoden ajan toimittajana ja perusti vuonna 1920 Luciano Dorian kanssa elokuvalle ja teatterille omistetun "Fortunio"-lehden. 1920-luvun alussa hän ohjasi muutamia voimamieselokuvia Italiassa ja Saksassa. Niitä paremmin menestyivät Mario Bonnardin kanssa tehdyt "Matterhornin voittaja" ("Der Kampf ums Matterhorn") ja "Pohjolan kutsu" ("Der Ruf des Nordens", molemmat 1928). Äänielokuvan tultua Malasomma palasi Italiaan, jossa hän ohjasi joukon suosittuja komedioita. Vuosina 1938–1939 hän työskenteli jälleen Saksassa.


title: Nunzio Malasomma

text: Toisen maailmansodan jälkeen Malasomma teki vain muutamia elokuvia. Hänen viimeiset ohjaustyönsä olivat peplum-elokuva "Orjien kapina" (1960) ja spagettiwestern "Quindici forche per un assassino" (1967).


title: Kuoleman koira ja muita kertomuksia

text: Kuoleman koira ja muita kertomuksia ("The Hound of Death and Other Stories") on Agatha Christien novellikokoelma vuodelta 1933. Anna-Liisa Laineen suomennos on ilmestynyt 1978 WSOY:n julkaisemana.


title: Kuoleman koira ja muita kertomuksia

text: Christien yliluonnolliset tekstit ovat jännityskertomuksia, joissa hän hyödyntää uskoa kuudenteen aistiin, ennakkoaavistuksiin, intuitioon ja spiritismiin. Niissä on selittämättömiä kuolemantapauksia, kuten pienen Geoffreyn kuolema, mutta myös tuhoa tuottavia voimia, joita paljastuu belgialaisen nunnan salaperäisten henkisten kykyjen ansiosta.


title: Kuoleman koira ja muita kertomuksia

text: Outojen tapahtumien taustalla on myös kylmää suunnittelua tarkoituksena päästä eroon liian pitkään eläneestä tädistä, jolta on odotettavissa perintö, kuten ”Syyttäjän todistajassa”, tai hankalasta perheenjäsenestä.


title: Kuoleman koira ja muita kertomuksia

text: Christien kirjailijakuvasta paljastuu kertomusten kautta uusia puolia.


Luettelo Siuntion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Siuntion kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: Feel the Passion

text: Feel the Passion on Aurela Gaçen esittämä kappale, joka edusti Albaniaa vuoden 2011 Eurovision laulukilpailussa Saksan Düsseldorfissa.


title: Feel the Passion

text: Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui neljänneksitoista ja täten karsiutui finaalista.


title: Holyheadin rautatieasema

text: Holyheadin rautatieasema () on rautatieasema Holyheadin kaupungissa Ynys Gybin saarella Angleseyn hallintoalueella, Walesissa. Se on North Wales Coast Linen luoteinen pääteasema ja sijaitsee Holyheadin sataman vieressä.


title: Holyheadin rautatieasema

text: Alkuperäinen Holyheadin asema avattiin 1. elokuuta 1848. Sen tilalle avattiin 15. touokuuta 1851 uusi asema, jonka puolestaan nykyinen asema korvasi avautuessaan 1. tammikuuta 1866. Asemaa käytti 219 268 matkustajaa kaudella 2015–2016. Sieltä on vaihtoyhteys Dubliniin meneville lautoille.


Luettelo Kosken Tl julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kosken Tl kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: Loperamidi

text: Loperamidi on heikko opioidi, jota käytetään ripulilääkkenä. Loperamidi kehitettiin vuonna 1969 belgialaisen Janssen-Cilag lääkeyhtymän innovoimana, sekä hyväksyttiin lääkevalmisteeksi 1975. Sen tunnetuimpia valmistenimiä lienee "Imodium". Suomessa Orion valmistaa lääkeainetta nimellä "Lopex". Lääke otetaan suun kautta tablettina tai "sol-tab" -tyyppisenä resoriblettinä, joka liukenee suussa. Se tarkoittaa, että lääkkeen voi ottaa silloin ilman vettä. Vaikuttavaa ainetta on 2 mg tablettia/resoriblettiä kohden. "Imodium Plus"-valmisteessa on lisäksi dimetikonia karminatiivina.


title: Loperamidi

text: Lääkettä käytetään eri syistä aiheutuneen akuutin ripulin hoitoon. Veriset ulosteet kuten punataudissa on este käytölle.


title: Loperamidi

text: Mm. Ruotsissa ja Yhdysvalloissa on raportoitu loperamidin väärinkäyttööstä ja yliannosteluun liittyvistä kuolemantapauksista. Lääkkeen huomattava yliannostus saattaa haitata vakavasti sydämen toimintaa. Joulukuuhun 2017 mennessä Suomen Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimealle oli raportoitu vain yhdestä ripulilääkkeiden väärinkäytöstä, johon ei kuitenkaan liittynyt myrkytystä.


title: Proton Perdana

text: Proton Perdana on 4-ovinen sedan, jota malesialainen PROTON Holdings on valmistanut vuodesta 1994. Auton ensimmäistä sukupolvea myytiin noin 80 000 kappaletta vuosina 1995-2010. Nykyään Perdana on Malesian korkea-arvoisten virkamiesten suosiossa.


title: Cadillac Catera

text: Cadillac Catera on Pohjois-Amerikan markkinoille vuosina 1996–2001 valmistettu uudelleennimetty versio Opel Omegan neliovisesta sedan-mallista. Sitä koottiin Omegan kanssa samalla tehtaalla Rüsselsheimissä, Hessenissä, Saksassa.


title: Lang Jeffries

text: Lang Jeffries (7. kesäkuuta 1930 Ontario, Kanada – 12. helmikuuta 1987 Huntington Beach, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä.


title: Lang Jeffries

text: Kanadasta Yhdysvaltoihin muuttanut Jeffries ansioitui Korean sodassa. Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli vaimonsa Rhonda Flemingin rinnalla italialais-espanjalaisessa "Orjien kapinassa" vuonna 1960. Avioliitto päättyi pian eroon, ja Jeffries jäi Eurooppaan, jossa hän teki vielä kolme peplum-elokuvaa sekä joukon agenttiseikkailuja ja muita viihde-elokuvia. Elokuvauransa jälkeen Jeffries piti taidegalleriaa Kaliforniassa.


title: Petra Thümer

text: Petra Thümer (s. 29. tammikuuta 1961 Chemnitz, Itä-Saksa) on uinnin kaksinkertainen olympiavoittaja, joka oli 1970-luvun jälkipuoliskolla maailman huipulla pitkillä vapaauintimatkoilla.


title: Petra Thümer

text: Thümer voitti Montrealin olympialaisissa 1976 kaksi kultamitalia. Hän voitti 400 metrin vapaauinnin maailmanennätysajalla 4.09,89 maailmanennätyksen kesäkuussa uineen ja Itä-Saksan mestaruuden voittaneen Barbara Krausen jouduttua terveysongelmien takia jäämään pois kisoista. Viisi päivää myöhemmin Thümer voitti kultaa 800 metrin vapaauinnissa maailmanennätysajalla 8.37,14 jättäen 0,45 sekunnin erolla toiseksi Yhdysvaltain Shirley Babashoffin, joka oli kesäkuussa alittanut Thümerin 4. kesäkuuta uiman maailmanennätyksen 8.40,68.


title: Petra Thümer

text: Jönköpingin EM-kilpailuissa 1977 Thümer voitti kultaa 200 metrin, 400 metrin ja 800 metrin vapaauinnissa. Krause jäi 200 metrillä hopealle ja 400 metrillä pronssille.


title: Petra Thümer

text: Thümer oli naimisissa uimari Klaus Katzurin ja hiihtäjä Alf-Gerd Deckertin kanssa.


title: Menain riippusilta

text: Menain riippusilta () sijaitsee Walesissä. Se ylittää Menainsalmen ja yhdistää Angleseyn saaren mantereeseen .


title: Menain riippusilta

text: Ennen sillan valmistumista saareen kuljettiin salmen yli lautoilla. Se oli kuitenkin vaarallista, koska Menainsalmessa on voimakas virtaus. Salmen yli kulki kuitenkin Irlannista Englantiin nopein reitti, joka alkoi Holyheadin satamasta ja jatkui edelleen Angleseyn saaren poikki. Irlanti liitettiin Iso-Britanniaan Unionilailla vuonna 1800. Tämä vilkastutti Irlannin ja Lontoon välistä liikennettä, koska myös Irlannin hallinto hoidettiin tämän jälkeen Lontoosta. Vuonna 1819 rakennusinsinööri Thomas Telford sai tehtäväksi parantaa tieyhteyttä Lontoon ja Holyheadin sataman välillä. Yksi parannuskohde oli sillan rakentaminen. Se valmistui vuonna 1826. Tämän jälkeen matkustusaika lyheni kaikkien muiden tienparannusten kanssa 9 tuntia ja oli 27 tuntia. Nykyään tämä matka taittuu viidessä ja puolessa tunnissa.


title: Mike Bruner

text: Michael Lee (Mike) Bruner (s. 23. heinäkuuta 1956 Omaha, Nebraska) on yhdysvaltalainen uinnin kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Mike Bruner

text: Bruner voitti Montrealin olympialaisissa 1976 kultaa 200 metrin perhosuinnissa maailmanennätysajalla 1.59,23 ja 4 × 200 vapaauintiviestissä maailmanennätysajalla 7,23,22 oltuaan jo alkuerässä puoliksi eri kokoonpanolla uimassa maailmanennätystä 7.30,33.


title: Mike Bruner

text: Länsi-Berliinin MM-kilpailuissa 1978 Bruner voitti kultaa 200 metrin perhosuinnissa.


title: Matt Vogel

text: Matthew Haynes (Matt) Vogel (s. 3. kesäkuuta 1957 Fort Wayne, Indiana) on yhdysvaltalainen uinnin kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Matt Vogel

text: Vogel voitti Montrealin olympialaisissa 1976 kultaa 100 metrin perhosuinnissa ajalla 54,35, joka jäi 0,08 sekuntia Mark Spitzin maailmanennätyksestä, sekä 4 × 100 metrin sekauintiviestissä maailmanennätysajalla 3,42,22.


title: David Wilkie

text: Sir David Wilkie (1785–1841) oli skotlantilainen taidemaalari. Hänen teoksistaan tunnetuimpia on Wellingtonin herttuan tilaama "Chelsean henkivartiokaarti lukee Waterloo-sanomaa" vuodelta 1822.


title: Juha Karvonen

text: Juha Ilkka Karvonen (s. 15. heinäkuuta 1943 Vehmersalmi) on lääketieteen ja kirurgian tohtori ja maatalous- ja metsätieteiden maisteri. Karvonen on ollut Kuopion yliopiston liikuntalääketieteen dosentti vuodesta 1981 lähtien, ja hän on Suomen ensimmäisiä liikuntalääketieteen erikoislääkäreitä. Hän on toiminut Suomen urheiluliiton lääkäriasiantuntijana 1972–1987 sekä McMasterin (1988–1989) ja Edmontonin yliopiston (1993) vierailevana urheilulääketieteen professorina. Kokemuksistaan urheilulääkärinä hän kirjoitti kirjan "Väärät kapselit vaasissa kuin juoksija Jolkkosella". Karvonen on julkaissut tieteellisiä artikkeleita ja kirjoja liikuntalääketieteestä ja pohjoiseurooppalaisesta viiniköynnöksen kasvatuksesta. Hän suoritti myös kaikki maatalous- ja metsätieteiden tohtorin opinnot (2013–2017), mutta ei väitellyt tohtoriksi, koska Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta ei hyväksynyt suomen kielen käyttöä väitöskirjan valmistelussa ja julkaisussa.


Luettelo Nousiaisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Nousiaisten kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: David Wilkie (uimari)

text: David Andrew Wilkie (s. 8. maaliskuuta 1954 Colombo, Ceylon) on brittiläinen uinnin olympiavoittaja.


title: David Wilkie (uimari)

text: Wilkie saavutti Münchenin olympialaisissa 1972 hopeaa 200 metrin rintauinnissa ajalla 2.23,67 häviten yli kaksi sekuntia maailmanennätyksen uineelle Yhdysvaltain John Henckenille sekä sijoittui 100 metrin rintauinnissa kahdeksanneksi ajalla 1.06,52. Britannian joukkueessa hän sijoittui 4 × 100 metrin sekauinnissa seitsemänneksi. Neljä vuotta myöhemmin Montrealin olympialaisissa Wilkie saavutti hopeaa 100 metrin rintauinnissa ajalla 1.03,43 häviten maailmanennätyksen uineelle Henckenille 0,32 sekuntia. Neljän päivän päästä Wilkie voitti 200 metrin rintauinnissa kultaa ajalla 2.15,11 voittaen Henckenin 2,15 sekunnilla ja parantaen tämän maailmanennätystä 3,10 sekuntia. Tämä oli kisojen ainoa miesten uintikilpailu, jossa Yhdysvallat ei voittanut kultaa. Näiden uintien välissä Wilkie sijoittui Britannian joukkueessa 4 × 100 metrin sekauinnissa neljänneksi.


title: David Wilkie (uimari)

text: Belgradin MM-kilpailuissa 1973 Wilkie voitti kultaa 200 metrin rintauinnissa ja saavutti pronssia 200 metrin sekauinnissa. Calin MM-kilpailuissa 1975 hän voitti kultaa 100 ja 200 metrin rintauinnissa sekä sai pronssia 4 × 100 metrin sekauinnissa. Wienin EM-kilpailuissa 1974 Wilkie voitti kultaa 200 metrin rintauinnissa ja 200 metrin sekauinnissa sekä saavutti hopeaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä.


title: Breconin katedraali

text: Breconin katedraali () on Breconissa sijaitseva tuomiokirkko. Kirkko on Walesin anglikaanisen kirkon Swansean ja Breconin hiippakunnan pääkirkko.


title: Breconin katedraali

text: Normannit perustivat vuonna 1093 paikalle Johannekselle pyhitetyn benediktiiniluostarin. Nykyinen kirkko on pääosin rakennettu 1200- ja 1300-luvuilla ja rakennus edustaa early English -tyyliä ja gotiikkaa. Kirkolla tiedetään olleen useita pyhäinjäännöksiä. Myöhäiskeskiajalla kirkko tunnettiin Pyhän Ristin kirkkona, sillä kirkossa säilytettiin Pyhän Ristin palasta. Luostaritoiminta lakkautettiin vuonna 1538 Englannin uskonpuhdistuksen yhteydessä ja rakennukset otettiin maalliseen käyttöön.


title: Breconin katedraali

text: Kirkko sai katedraalin aseman vuonna 1923 Walesin kirkon muodostamisen jälkeen.


Luettelo Maskun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Maskun kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Maskuun on liitetty Lemun ja Askaisten kunnat.


title: One Life (Glen Vellan kappale)

text: One Life on Glen Vellanin esittämä kappale, joka edusti Maltaa vuoden 2011 Eurovision laulukilpailussa Saksan Düsseldorfissa.


title: One Life (Glen Vellan kappale)

text: Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui yhdenneksitoista ja täten karsiutui ensimmäisenä finaalista.


title: Haagin sopimus (1698)

text: Haagin sopimus eli ensimmäinen jakosopimus allekirjoitettiin 26. syyskuuta 1698 ja ratifioitiin 11. lokakuuta 1698 Englannin ja Ranskan välillä. Sopimuksen tarkoituksena oli ratkaista, kuka perisi Espanjan valtaistuimen lapsettoman Kaarle II:n kuoltua. Sopimuksessa perijäksi esitettiin Baijerin vaaliprinssiä Joosef Ferdinandia. Lisäksi sopimuksessa ehdotettiin, että Ranskan dauphin Ludvig saisi Napolin, Sisilian, Finalen, Presidin ja Baskimaan provinssi Gipuzkoan, kun taas Pyhä Rooman keisari Leopold I:n nuorempi poika arkkiherttua Kaarle saisi Milanon herttuakunnan ja sen alusmaat. Joosef Ferdinand saisi suurimman osan Espanjan niemimaasta, Espanjan Alankomaat, Sardinian ja merentakaiset provinssit.


title: Haagin sopimus (1698)

text: Kun Joosef Ferdinand kuoli yllättäen vuonna 1699, ensimmäinen jakosopimus muuttui pätemättömäksi, joten laadittiin toinen jakosopimus, jota Leopold I ei kuitenkaan suostunut allekirjoittamaan.


title: Haagin sopimus (1698)

text: Kaarle II laati 3. lokakuuta 1700 sairasvuoteellaan testamentin, jossa hän hylkäsi jakosopimukset ja määräsi koko perintönsä Ranskan dauphinin toiseksi vanhimmalle pojalle, Filipille, Anjoun herttualle. Kun Kaarle II kuoli kuukauden kuluttua, Ranskan kuningas Ludvig XIV mitätöi sopimuksen ja toimi Kaarle II:n testamentin mukaan. Testamentista seurannut kiista johti vuonna 1701 Espanjan perimyssotaan.


title: Jouko Mäkelä

text: Jouko Vihtori Mäkelä (26. maaliskuuta 1930 Vaasa – 19. toukokuuta 2001) oli suomalainen poliitikko. Mäkelä toimi kansanedustajana SDP:n eduskuntaryhmässä vuosina 1975–1979 valittuna Oulun läänin vaalipiiristä. Kunnallispolitiikassa Mäkelä toimi Oulun kaupunginvaltuuston jäsenenä sekä puheenjohtajana. Mäkelä toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1978 ja 1982.


title: Jouko Mäkelä

text: Mäkelä kirjoitti ylioppilaaksi 1949 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1955 Helsingin yliopistosta. Työelämässä Mäkelä toimi Invalidisäätiön ammatinvalinnanohjaajana 1952–1953, Invalidisäätiön psykologina 1953–1958, Oulun kaupungin ammatinvalinnanohjaajana 1958–1960, Ammatinvalinnanohjauksen Oulun piiritoimiston toimistopäällikkönä 1961–1971 sekä Oulun lääninhallituksen sosiaali- ja terveysosaston osastopäällikkönä ja lääninsosiaalineuvoksena 1971–1993.


title: Jouko Mäkelä

text: Mäkelän vanhemmat olivat varatuomari ja kihlakunnantuomari Arvo Aulis Mäkelä ja sairaanhoitaja Aino Maria Piilonen. Mäkelän puoliso vuodesta 1952 oli vanhempi lehtori Ilta Sirkka Anttila. Heillä on neljä lasta, Jyrki (s. 1953), Päivikki (s. 1957), Kaisa (s. 1959) ja Pirkka (s. 1964). Mäkelä oli sotilasarvoltaan luutnantti.


title: Britannia Bridge

text:
Britannia Bridge () on Walesissä sijaitseva silta, joka yhdistää Angleseyn saaren mantereeseen ja ylittää Menainsalmen.
Rautatieliikenteen lisääntyessä 1800-luvun puolivälissä tuli tarve etsiä tehokasta rautatieyhteyttä Englannista Irlantiin matkustaville. Aluksi tutkittiin mahdollisuutta lisätä rautatie Menain riippusillalle. Tämä vaihtoehto kuitenkin hylättiin ja päätettiin rakentaa kokonaan uusi silta riippusillan viereen.


title: Britannia Bridge

text: Uuden sillan suunnittelu annettiin Robert Stephensonille, joka oli yksi aikansa johtavia rautatie- ja rakennusinsinöörejä. Apunaan hänellä oli insinöörit William Fairbairn ja Eaton Hodgkinson. Sillan muodoksi valittiin uusi ja vallankumouksellinen putkisilta, jossa junat kulkivat putken sisällä. Sillan rakentaminen aloitettiin vuonna 1846, ja se valmistui neljä vuotta myöhemmin maaliskuussa 1850. Silta osoittautui niin vahvarakenteiseksi, että siitä jätettiin riippuköydet kokonaan pois. Sillan pyloneissa oli kuitenkin aukot rakennettuina köysiä varten.


title: Britannia Bridge

text: Britannia Bridge oli helppohoitoinen silta, ja se oli käytössä alkuperäisenä vuoteen 1970 saakka. Tuolloin joukko paikallisia poikia olivat tutkimassa siltaa soihtujen kanssa ja silta syttyi tuleen. Silta suljettiin palon jälkeen turvallisuussyistä, ja se avattiin neljän vuoden kuluttua täysin uusittuna. Putket purettiin ja tilalle rakennettiin teräskaarisilta, jonka kannen päällä oli rautatie. Kymmenen vuotta palon jälkeen, vuonna 1980, avattiin rautatiekannen yläpuolelle toinen kansi autoliikennettä varten. Tämä on osa tietä A55. Samaan aikaan 1800-luvun puolivälissä rakennettu putkirakenteinen Conwyn rautatiesilta on yhä käytössä.


title: Britannia Bridge

text: Sillan eteläpäähän avattiin heinäkuussa 1851 Britannia Bridgen rautatieasema, joka kuitenkin suljettiin jo 1. lokakuuta 1858 käyttäjämäärän jäätyä vähäiseksi.


title: Tampereen Pyrintö (pikaluistelu)

text: Tampereen Pyrinnön pikaluistelujaosto on yksi tamperelaisen urheiluseura Tampereen Pyrinnön lajijaostoista. Jaosto toimi ensimmäisen kerran vuosina 1903–1970 ollen nopeasti perustamisensa jälkeen Suomen parhaita pikaluisteluseuroja ja tuottaen arvokisaedustajia aina toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan saakka. Jaoston toimintaa on jatkettu jälleen vuodesta 2015 eteenpäin. Pyrintöläisiä pikaluistelijoita ovat olleet muun muassa olympiamitalistit Jaakko Friman ja Pentti Lammio, Arvo Tuomainen, Asser Wallenius, Liisa Salmi, Jorma Ruissalo ja Keijo Lehdikkö.


title: Tampereen Pyrintö (pikaluistelu)

text:
Tampereella oli avattu yleisölle luistinrata jo 1880-luvulla, ja paikkakunnalla oli ollut myös luistelun seuratoimintaa. Pyrintö liitti luistelun lajivalikoimaansa vuonna 1903 ja vaikutti ensimmäisinä vuosikymmeninään voimakkaasti maan pikaluistelujärjestötoimintaan. Alkujaan pyrintöläinen Johan Wikander saavutti 1900-luvun alkuvuosina menestystä helsinkiläisseuran jäsenenä kansainvälisten kilpailumahdollisuuksien vuoksi. Pyrintö oli jo 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä maan parhaita pikaluisteluseuroja ja voitti useasti seurojen välisen kiertopalkinnon. Vuonna 1918 Pyrintö siirtyi SVULista Suomen Luistinliiton jäseneksi.
1920-luvulla pyrintöläistaustainen Asser Wallenius kilpaili arvokisatasolla, ja 1920- ja 1930-lukujen taitteessa Pyrintöä edustivat arvokisoissa Sankt Moritzissa 1928 500 metrillä jaetun olympiapronssin voittanut Jaakko Friman ja Bertel Backman. 1930-luvulla Pyrinnön parhaimpiin luistelijoihin kuului olympiakävijä Jorma Ruissalo. Ruissalo voitti 500 metrillä matkakohtaisen Suomen mestaruuden vuonna 1935 mutti kärsi tuomarivääryyksistä, jotka korjattiin vasta 56 vuotta myöhemmin. Pyrintö toimi Tampereella järjestettyjen vuoden 1939 yleisluistelun naisten MM-kilpailujen järjestäjänä. Pyrinnön edustaja Liisa Salmi voitti kisoissa MM-hopeaa ja luisteli muutenkin hyvin 1930-luvun jälkipuoliskolla: hän muun muassa piti hallussaan naisten 500 metrin Suomen ennätystä vuodet 1935–1955.


title: Tampereen Pyrintö (pikaluistelu)

text: Toisen maailmansodan molemmin puolin seuraa edusti menestyksekkäästi Pentti Lammio, joka voitti 10 000 metrillä olympiapronssia Sankt Moritzissa 1948. Samoissa talviolympialaisissa kilpaili pyrintöläispikaluistelijoista myös Keijo Lehdikkö. Pikaluistelu poistui Pyrinnön lajivalikoimasta vuonna 1970. Laji palasi seuraan vuonna 2015, kun laji-ihmiset innostuivat vuosikymmenten odotusten jälkeen Tampereelle suunnitellusta tekojääradasta.


title: Tampereen Pyrintö (pikaluistelu)

text: Olympiaedustajat


title: Tampereen Pyrintö (pikaluistelu)

text: Aikuisten sarjojen Suomen mestarit


title: Bio Stara

text: Bio Stara on Varsinais-Suomen Paimiossa vuodesta 2014 toiminut elokuvateatteri. Paimion Kinon toiminnan loputtua keväällä 2017 Bio Starasta tuli kunnan ainoa elokuvateatteri. Niin sanottuun Poimarin liikekiinteistöön (Pussitie 4) saneeratussa Bio Starassa on kaksi salia, joissa on 118 ja 45 asiakaspaikkaa. Esitystekniikka on digitaalista.


title: Bio Stara

text: Bio Staran omistaa Jari Mäkilä, joka omistaa myös Salossa toimivat Bio Salon ja Bio Jännän. Mäkilän suku on vastannut elokuvien näyttämisestä Paimiossa jo syksystä 1948, jolloin Väinö Mäkilä alkoi hoitaa Paimion vanhaa Kinoa nykyisen Sähkömuseon kivimakasiinissa. Elokuvateatteri muutti Hirsitielle uuteen Paimion Kino -teatteriin helmikuussa 1955. Väinö Mäkilän poika Jukka suoritti samoihin aikoihin elokuvakoneenhoitajan tutkinnon Helsingissä ja otti teatterin pian hoitoonsa. 1980-luvun puolessavälissä myös Jukan poika Jari Mäkilä kiinnostui elokuvateatterityöstä ja otti Paimion Kinon vastuulleen heti 18 vuotta täytettyään. Vuonna 2014 hän jätti MTK-Paimion omistaman teatterin 25 vuoden jälkeen erimielisyyksien takia ja avasi oman Bio Stara -elokuvateatterin. Kilpailevat teatterit joutuivat konfliktiin suosikkielokuvien levittäjien suosiessa vain toista niistä. Paimion Kino lopetti toimintansa keväällä 2017, jolloin Bio Starasta tuli paikkakunnan ainoa elokuvateatteri.


title: Bruno Sundman

text: Bruno Johannes Sundman (7. syyskuuta 1920 Karjaa – 7. elokuuta 2002) oli suomalainen poliitikko. Sundman toimi kansanedustajana SDP:n eduskuntaryhmässä vuosina 1951–1958 valittuna Uudenmaan läänin vaalipiiristää. Kunnallispolitiikassa Sundman toimi Karjaan kauppalanvaltuuston jäsenenä. Sundman oli presidentin valitsijamiehenä vuonna presidentivaalissa 1956.


title: Bruno Sundman

text: Sundmanin koulutus oli kansakoulu. Työelämässä Sundman oli maalarinopissa 1934–1936, tehdastyöläisenä 1936–1940, Suomen ruotsalaisen työväenliiton asiamiehenä 1946–1949, Suomen ruotsalaisen työväenliiton liittosiihteerinä 1949–1952, Keuhkovammaliiton jaostopäällikkönä vuodesta 1958 sekä TUL:n ruotsinkielisen tiedotuslehden AIF-lehden (myöh. Sport-eko) toimittajana.


title: Bruno Sundman

text:
Sundmanin vanhemmat olivat tehdastyöläinen Axel Einar Sundman ja Amanda Josefina Andström. Sundmanin puoliso vuodesta 1949 oli Ulla Birgitta Lindblom.
Heillä on kolme lasta, Folke Olav Johannes (s. 1951), Per Henrik (s. 1953) ja Bo Anders (s. 1955), joista Folke Sundman on ollut kansalaisaktivisti ja Suomen Rauhanliiton ja Kepan toiminnanjohtaja.


title: Haukilan kansakoulu

text: Haukilan kansakoulu voi tarkoittaa seuraavia kansakouluja:


title: Antti Pennanen (kansanedustaja)

text: Antti Oskari Pennanen (14. tammikuuta 1922 Joensuu – 23. huhtikuuta 2003) oli suomalainen poliitikko. Pennanen toimi kansanedustajana SDP:n eduskuntaryhmässä vuosina 1966–1970 valittuna Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiristä. Kunnallispolitiikassa Pennanen toimi muun muassa Joensuun kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Pennanen toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1982.


title: Antti Pennanen (kansanedustaja)

text: Pennanen kävi kansakoulun, valmistui kauppa-apulaiskoulusta 1938, Valtion poliisikoulun alipäällystöluokalta 1951 ja kävi Sotakorkeakoulun maanpuolustuskurssin 1967. Työelämässä Pennanen toimi ylimääräisenä konstaapelina Ilomantsin, Liperin ja Pielisjärven kihlakunnissa 1941–1945, nuorempana konstaapelina Joensuun poliisilaitoksella 1945–1946, vanhempana konstaapelina Joensuun poliisilaitoksella 1946–1955, ylikonstaapelina Joensuun poliisilaitoksella 1955–1980, Joensuun aluevalvojana 1954–1980 sekä väkijuomaliikkeen kunnallisena tarkastajana vuodesta 1956.


title: Antti Pennanen (kansanedustaja)

text: Pennasen vanhemmat olivat talonmies Antti Juho Pennanen ja Ida Koponen. Pennasen puoliso vuodesta 1945 oli osastonhoitaja Olga Oili Komonen. Heillä on kaksi lasta, Maija-Liisa (s. 1947) ja Raili Kaarina (s. 1948). Pennaselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1978. Pennanen oli sotilasarvoltaan vääpeli.


title: Paimion Sähkömuseo

text: Paimion Sähkömuseo on Paimiossa sijaitseva museo vanhassa kivimakasiinissa, jonka on alun perin 1880–1890-luvulla rakennuttanut kauppias C. A. Hallman (1842–1935). Se on toiminut kauppaliikkeen varastona ja myöhemmin elokuvateatterina, ja siinä on toiminut myös Paimion VPK. Rakennus oli tyhjillään ja purku-uhan alla ennen kuin se remontoitiin 1990-luvulla ja siihen perustettiin Sähkömuseo. Rakennuksen omistaa museon perustajiin kuuluva Lähteenmäen suku, joka liittyy Sähkölähteenmäki-yritykseen.


title: Paimion Sähkömuseo

text: Museon yhteydessä on Museopuoti ja kahvila.


title: Paimion Sähkömuseo

text: Paimion Sähkömuseota ylläpitää Paimion Sähkömuseosäätiö. Sen perustivat vuonna 1992 Lounais-Suomen Sähkö Oy, Sähkölähteenmäki Oy, Paimion kunta ja Paimio-Seura. Museo jakaa tunnustusmitalia museon piirissä ansioituneille henkilöille.


title: Pavel Grudinin

text: Pavel Nikolajevitš Grudinin (; s. 20. lokakuuta 1960, Moskova) on venäläinen yritysjohtaja ja poliitikko.


title: Pavel Grudinin

text: Grudinin on kommunistisen puolueen ehdokas Venäjän presidentinvaaleissa 2018. Grudinin on puolueen yllätysehdokas. Äänestyksessä Grudininin valintaa kannatti 300 ja vastusti 11. Valintahetkellä 23. joulukuuta Grudinin ei ollut kommunistisen puolueen jäsen.


title: Pavel Grudinin

text: Grudinin on julkistanut presidentinvaaleihin liittyvän poliittisen manifestin "20 шагов Павла Грудинина" ("Pavel Grudininin 20 askelta"). Grudininin poliittisia ajatuksia on köyhyyden vastainen taistelu. Manifestissa Grudinin esittää presidentin kausien rajoittamista perustuslailla kahteen ja talousjärjestelmän lännestä riippuvuuden vähentämistä. Grudininin mielestä Venäjän pitäisi lähteä Maailman kauppajärjestöstä (WTO), johon Venäjä on liittynyt jäseneksi 22. elokuuta 2012. Grudinin mielestä Venäjällä pitäisi luopua arvonlisäverosta, joka muodostaa kolmanneksen valtion verotuloista ja on veroista suurituottoisin. Grudinin haluaisi vapauttaa Bolotnajan aukion vangit.


title: Pavel Grudinin

text: Grudinin on syntynyt Moskovassa ja on opiskellut Moskovassa mekaniikan insinööriksi maataloustekniikan yliopistossa. Grudinin on toiminut Moskovan liepeillä sijaisevan Lenin-sovhoosin toimitusjohtajana. Sovhoosi on yksi suurimmista hedelmien ja kasvisten tuottajista Moskovan tarpeisiin sekä Venäjän suurin mansikoiden tuottaja.


title: Pavel Grudinin

text: Grudinin on sanonut: "Нельзя быть богатым в бедной стране" ('Emme voi olla rikkaita köyhässä maassa').


title: Ana Brnabić

text: Ana Brnabić (, s. 28. syyskuuta 1975) on serbialainen poliitikko. Hän on toiminut Serbian pääministerinä 29. kesäkuuta 2017 alkaen. Brnabić on Serbian ensimmäinen naispuolinen ja avoimesti homoseksuaali pääministeri.


title: Walesin kirkko

text: Walesin kirkko () on Walesissa toimiva anglikaaninen kirkkokunta. Kirkkoon kuuluu kuusi hiippakuntaa. Kirkko määrittelee itsensä " tässä maassa toimivaksi muinaiseksi kirkoksi, joka on katolinen ja reformoitu." Omassa katekismuksessaan Walesin kirkko opettaa olevansa "yksi, pyhä, katolinen ja apostolinen kirkko."


title: Walesin kirkko

text: Walesin kirkko on Porvoon kirkkoyhteisön jäsenkirkko.


title: Aaltosen mattokutomo

text: Aaltosen mattokutomo oli Kiikassa vuosina 1914–1970 toiminut mattokutomo. Sen perusti Hilma Aaltonen o.s. Blom (1881–1946), joka oli ammatiltaan käsityönopettaja. Hilma Aaltosen jälkeen kutomon toimitusjohtajana toimivat hänen leskensä Herman Aaltonen (1879–1953) ja nuorin pikkusisarensa ja ottotyttärensä Oili Määttänen (1900–1993).


title: Aaltosen mattokutomo

text: Aaltosen mattokutomolle mattoja suunnittelivat muiden muassa Toini Kallio, Laila Karttunen, Greta Skogster-Lehtinen ja Impi Sotavalta. Kutomon mattoja oli käytössä kotien lisäksi useiden liike- ja julkisten laitosten tiloissa, kuten Eduskuntatalossa, Kelan pääkonttorissa, Kultarannassa ja Suomen pankin talossa Vaasassa. Mattoja vietiin myös ulkomaille Etelä-Amerikkaa myöten.


title: A. G. Edwards

text: Alfred George Edwards (2. marraskuuta 1848 – 22. heinäkuuta 1937) oli Walesin kirkon ensimmäinen arkkipiispa.


title: A. G. Edwards

text: Edwards syntyi papin poikana pienessä Llanymawddwyn kylässä Gwyneddin kreivikunnassa. Hän opiskeli Oxfordin yliopiston Jesus Collegessa ennen kuin hänet nimitettiin valvojaksi walesilaiseen Llandovery Collegeen vuonna 1875. Samana vuonna Edwards vihittiin papiksi ja vuonna 1885 hänet nimitettiin Carmarthenin Pyhän Pietarin kirkon kirkkoherraksi.


title: A. G. Edwards

text: Vuonna 1889 Edwards nimitettiin St Asaphin piispaksi. Kun Walesin kirkko perustettiin vuonna 1920, hänet valittiin kirkon ensimmäiseksi arkkipiispaksi. Edwards jäi eläkkeelle virastaan vuonna 1934. Hän kuoli vuonna 1937 ja hänet haudattiin St Asaphin kaupunkiin.


Luettelo Maalahden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Maalahden kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: Bergün Filisur

text: Bergün Filisur on kunta Sveitsissä Graubündenin kantonissa Albulan hallintoalueella. Kunta muodostettiin yhdistämällä Bergün/Bravuognin ja Filisurin kunnat 1.1.2018. Vuoden 2016 lopulla näissä kunnissa oli yhteensä 961 vakinaista asukasta.


title: Bergün Filisur

text: Bergün Filisur sijaitsee Albula- ja Landwasserjokien varrella Albulasolan luoteispuolella. Asutus on keskittynyt jokilaaksoihiin runsaan 1 000 metrin korkeuteen. Kunnan korkein kohta on Piz Kesch (3 418 m mpy.).


title: Bergün Filisur

text: Kunnan nähtävyyksiä ovat muun muassa Albulan rautatie, Landwasserviadukt sekä Jenisbergin walserilaiskylä.


Luettelo Isonkyrön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Isonkyrön kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: Warelia

text: Warelia on kustannusliike, joka julkaisee erityisesti historiateoksia, muistelmia ja elämäkertoja sekä historiallisia ja omaelämäkerrallisia romaaneja. Lisäksi Warelia julkaisee ammattikirjallisuutta ja oppimateriaaleja.


title: Warelia

text: Warelia aloitti kustannustoimintansa vuonna 2007. Warelian nimi tulee Antero Wareliuksesta. Warelian toimisto ja myymälä on Sastamalan keskustan kirjakorttelissa sijaitsevassa Tyrvään Prykissä.


title: Henny Porten

text: Henny Porten (7. tammikuuta 1890 Magdeburg – 15. lokakuuta 1960 Berliini) oli saksalainen elokuvanäyttelijä. Hän oli yksi saksalaisen mykkäelokuvan suurimmista tähdistä.


title: Henny Porten

text: Portenin elokuvadebyytti oli hänen isänsä ohjaama varhainen ”äänielokuva” "Meißner Porzellan" vuonna 1906. Päästyään koulusta hän näytteli eri yhtiöiden elokuvissa ja solmi sopimuksen tuottaja Oskar Messterin kanssa vuonna 1910. Portenista tuli pian yksi Saksan suosituimmista elokuvanäyttelijöistä. Hän esiintyi miehensä Curt A. Starkin ohjaamissa melodraamoissa ja tämän kuoltua ensimmäisessä maailmansodassa varsinkin Rudolf Biebrachin ohjaustöissä, jotka oli usein käsikirjoittanut Robert Wiene. Vaaleaa, kilttiä ja uhrautuvaa Portenia on kuvattu saksalaisen naisen prototyypiksi. Asta Nielsenin tavoin hänen roolinsa edistivät naisten yhteiskunnallista vapautumista, mutta hänestä puuttui Nielsenin eroottisuus.


title: Henny Porten

text: Porten teki Starkin ja Biebrachin kanssa yli sata lyhytelokuvaa, melodraama ja romanttista komediaa. Hän esiintyi myös kunnianhimoisimmissa elokuvissa kuten Emil Janningsin rinnalla Ernst Lubitschin komediassa "Kohlhiesels Töchter" (1920), Henrik VIII:n vaimona "Anna Boleynissa" (1920), Ewald André Dupontin suositussa rakkaustarinassa "Die Geierwally" (1921) sekä Leopold Jessnern ja Paul Lenin ikonisessa katuelokuvassa "Hintertreppe" (1921). Portenin suosio jatkui 1920-luvulla, jolloin hän toimi myös tuottajana ohjaaja Carl Froelichin rinnalla. Porten siirtyi onnistuneesti äänielokuvaan, mutta natsien noustua valtaan hän sai juutalaisen miehensä takia vain muutamia rooleja. Toisen maailmansodan aikana hän esiintyi Georg Wilhelm Pabstin historiallisessa teatterielokuvassa "Komödianten" (1940/1941). 1950-luvun alussa Porten teki vielä muutamia elokuvia itäsaksalaisella DEFA-studiolla.


title: Saimaanharju

text: Saimaanharju on taajama Taipalsaaren kunnassa Etelä-Karjalan maakunnassa. Saimaanharjulle on keskittynyt iso osa Taipalsaaren asutuksesta ja palveluista kuten apteekki, kauppoja ja pizzagrilli. Saimaanharjun lähistöllä on monia harjuja, jotka kuuluvat toiseen Salpausselkään. Saimaanharjulla sijaitsee mm. Pikkupunkaharju, Toijansalmen silta ja Linnavuori.


title: Aapasara

text: Aapasara ("Carex rotundata") on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon kuuluva keskikokoinen kasvilaji. Aapasara muistuttaa paljolti kiiltosaraa ("Carex saxatilis"), mutta lajit ovat erotettavissa lehtien sekä pullakoiden ulkonäön ja emikukkien luottien lukumäärien perusteella.


title: Aapasara

text: Aapasaralla on suikertava juurakko, josta varret kasvavat joko yksittäin tai harvalukuisina ryhminä. Varret ovat pyöreähköjä sekä sileitä ja lehtien tyvitupet ovat harmaanruskeita. Lehdet ovat kouruisia, yhteen kiertyneitä sekä kiiltävänvihreitä. Aapasara on erilaistähkäinen saralaji, ja sen kukintona oleva tähkistö koostuu yleensä yhdestä hedetähkästä sekä yhdestä tai kahdesta emitähkästä. Alimman tähkän tukilehti on yleensä pitkä ja kukinnosta poispäin sojottava tai alaspäin kaartunut. Emitähkät ovat yleensä tummanvihreitä sekä lyhyitä ja lieriömäisiä, lähes pallomaisia. Emikukat ovat kolmiluottisia. Tähkäsuomut ovat lähes mustia ja niissä on vaalea keskisuoni. Pullakot ovat emitähkissä tiiviisti ja niiden suuodat sojottavat selvästi tähkistä ulospäin. Muodoltaan pullakot ovat pyöreitä ja laajatyvisiä sekä lyhyen suuodan omaavia.


title: Aapasara

text: Aapasara kasvaa märillä soilla sekä muunlaisilla kosteilla, ravinteikkailla ja kalkkipitoisilla kasvupaikoilla tunturialueilla. Suomessa aapasara on yleinen pohjoisessa Lapissa. Erityisesti sitä tavataan Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kuntien alueilla, mutta jonkin verran myös hieman etelämpänä.


title: Imipeneemi

text: Imipeneemi (CHSNO) on puolisynteettinen karbapeneemeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä ja eläinlääketieteessä antibioottina. Imipeneemi kuuluu WHO:n julkaisemalle tärkeimpien lääkeaineiden listalle.


title: Imipeneemi

text: Huoneenlämpötilassa imipeneemi on kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen, heman metanoliin ja niukasti etanoliin. Imipeneemi on optisesti aktiivinen yhdiste, ja sen ominaiskiertokyky vesiliuoksessa on + 86,8. Imipeneemin antibioottiset ominaisuudet perustuvat siihen, että yhdiste estää bakteerien transpeptidaasientsyymejä ja bakteerien soluseinämien biosynteesi estyy. Imipeneemi on vaikutuskirjoltaan suhteellisen laajakirjoinen ja tehoaa niin gramositiivisiin kuin gramnegatiivisiinkin bakteereihin. Se myös kestää eräiden bakteerien tuottamia beetalaktamaasientsyymejä eikä hydrolysoidu niiden vaikutuksesta. Eräät bakteerit, kuten MRSA, kuitenkin tuottavat metallobetalaktamaaseja, jotka inaktivoivat imipeneemin, ja nämä bakteerit ovat imipeneemille resistenttejä. Imipeneemiä käytetään useissa bakteeri-infektioissa, esimerkiksi vakavan keuhkokuumeen tai muiden hankalasti hoidettavien ja sairaalahoitoa vaativien bakteeri-infektioiden hoidossa. Yhdiste annostellaan ruiskeena suoneen tai lihakseen. Imipeneemi annostellaan käytännössä aina yhdessä silastatiinin kanssa, koska muuten ihmisen munuaisten dehydropeptidaasi I-entsyymi inaktivoisi sen. Silastatiini myös alentaa imipeneemin myrkyllisyyttä ihmiselle.


title: Imipeneemi

text: Imipeneemi on kohtalaisen hyvin siedetty lääkeaine. Tyypillisimpiä haittavaikutuksia ovat huonovointisuus, vatsakivut ja ripuli. Myös allergiset reaktiot ja laskimotulehdus ovat mahdollisia. Erityisesti iäkkäillä potilailla imipeneemi saattaa aiheuttaa kouristuskohtauksia.


title: Imipeneemi

text: Imipeneemi on puolisynteettinen yhdiste. Sitä valmistetaan tienamysiinin ja metyyliformimidaatin välisellä reaktiolla.


title: Oskar Messter

text: Oskar Messter (22. marraskuuta 1866 Berliini – 6. joulukuuta 1943 Tegernsee) oli saksalainen elokuva-alan keksijä, kuvaaja, tuottaja ja liikemies. Hänet tunnetaan yhtenä Saksan elokuvatuotannon edelläkävijöistä.


title: Oskar Messter

text:
Mekaanikon koulutuksen saanut Messter otti haltuunsa isänsä mikroskooppeja valmistaneen yrityksen vuonna 1892 ja alkoi rakentaa elokuvaprojektoreja vuonna 1896. Hänen vuonna 1900 patentoimansa maltanristi-projektorinsa muodosti myöhempien esityskoneiden perustan. Messter kuvasi satoja lyhytelokuvia ja perusti vuonna 1901 kolmesta yhtiöstä koostuneen konsortion. Messter’s Projection harjoitti elokuvien tuotantoa ja levitystä, Vereinigte Mechanische
Werkstätten valmisti kameroita ja projektoreja ja Kosmograph Compagnie esitti elokuvia varieteeteattereissa.


title: Oskar Messter

text: Vuonna 1903 Messter alkoi markkinoida gramofonin ja projektorin synkronointiin perustunutta Messter Biophon -äänijärjestelmää. Biophon oli käytössä noin 500 teatterissa Saksassa ja lisäksi eräissä muissa maissa. Ranskassa kokeiltiin samaan aikaan Gaumontin Chronophone-järjestelmää. Messter tuotti vuosina 1907–1910 noin 450 lyhyttä äänielokuvaa, joista käytettiin nimitystä "Tonbild". Äänielokuvien menetettyä suosionsa Messter alkoi vähitellen siirtyä useampikelaisiin näytelmäelokuviin, joiden tähdeksi kohosi Henny Porten. Konsortio järjestettiin uudelleen vuonna 1913. Kosmograph Compagniesta tuli Messter-Film niminen tuotantoyhtiö, Portenin elokuvia tuottamaan perustettiin Autor Film ja kaikkien Messter-elokuvien jakelu annettiin Hansa-Filmverleihille. Ensimmäisen maailmansodan aikana alettiin tuottaa suosittua "Messter-Woche" viikkokatsausta.


title: Oskar Messter

text: Sodan aikana Messter toimi aktiivisesti Saksan elokuvateollisuuden kehittämiseksi, ja vuonna 1917 hänen yhtiönsä yhdistettiin vasta perustettuun Ufaan, josta tuli maan suurin elokuva-alan yritys. Mesterin muistelmat "Mein Weg mit dem Film" julkaistiin vuonna 1936.


title: Kidwellyn linna

text: Kidwellyn linna on normannien Gwendraeth-joen rannalle alunperin rakentama linna. Puolikuun muotoisen linnan rakentaminen aloitettiin viimeistään 1114. Kaareva sivusta on tasaisen maan puolella kun taas itäisellä puolella on suora sivu ja erittäin jyrkkä rinne jonka alla on joki. Linnan lähistölle perustettiin myös benediktiinien luostari.


title: Kidwellyn linna

text: Linna päätyi de Chaworthin suvun omistukseen 1200-luvun puolessavälissä, jolloin linnaa alettiin laajentamaan nykyiseen muotoonsa. Tällöin rakennettiin suurten kulmatornien ympäröimä sisäpiha. Ulommat kehämurit pystytettiin 1300-luvulla tai vanhaa muuria korotettiin huomattavasti.


title: Kidwellyn linna

text: Suurta kaksoisportein varustettua porttihuonetta alettiin rakentamaan 1300-luvulla. Sen valmistuminen kesti kuitenkin vuosisadan ja se valmistui vasta 1422. Se oli keskeneräinen vuoden 1403 piirityksen aikaan, jolloin linnan ympärille kaivettiin oja. Walesilaiset onnistuivat valtaamaan kaupungin tuolloin, mutta linna kesti piiritystä kolme viikkoa englantilaisten armeijan tuloon asti. Porttihuone oli erittäin hyvin varustettu keskeneräisenäkin, puolustus suunniteltu niin, että sitä voitiin puolustaa silloinkin kun vihollinen olisi valloittanut muun linnan.


title: Kidwellyn linna

text: Linnaa korjailtiin vielä 1403, mutta vaikka sitä varusteltiin vuosatoja, niin se oli auttamattomasti vanhanaikainen, se ei kuitenkaan enää osallistuunut Englannin sisällissotaan ja vuonna 1927 se siirtyi valtion hoidettavaksi.


title: Kidwellyn linna

text: Linnaa käytettiin elokuvan Monty Pythonin hullu maailma kuvauspaikkana.


Luettelo Auran julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Auran kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: Celebrate (Daria Kinzerin kappale)

text: Celebrate on Daria Kinzerin esittämä kappale, joka edusti Kroatiaa vuoden 2011 Eurovision laulukilpailussa Saksan Düsseldorfissa.


title: Celebrate (Daria Kinzerin kappale)

text: Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui viidenneksitoista ja täten karsiutui finaalista.


title: Lyijyvuodet

text: Lyijyvuodet ("Anni di piombo") on nimitys, jota käytetään Italiassa siitä järjestäytyneen poliittisen väkivallan täyttämästä aikakaudesta (noin 1969–1982), joka seurasi edellisten vuosien opiskelijalevottomuuksia, mielenosoituksia, lakkoja ja mellakoita. Aikakauden nimi on johdettu osittain siitä, että lyijyä oli jatkuvasti ilmassa, toisin sanoen ihmisiä ammuttiin suunnitelmallisesti kaupunkien kaduilla ja toreilla poliittisista syistä niin usein, että tilanne vaikutti miltei sisällissodalta. Nimen lähtökohtana pidetään myös Margarethe von Trottan elokuvaa "Die bleierne Zeit" joka käsittelee Länsi-Saksan samankaltaista tilannetta ja sai Italiassa juuri nimen "Anni di piombo".


title: Lyijyvuodet

text: Italian sodanjälkeisen historian suurin poliittinen ongelma oli noin 40 vuoden ajan maan suurimman (ja ajoittain myös ainoan) hallituspuolueen kristillisdemokraattien (DC) ja kommunistipuolueen (PCI) väliset suhteet. Saadakseen Yhdysvalloilta taloudellista apua maan jälleenrakentamiseen pääministeri Alcide De Gasperi teki vuonna 1947 sopimuksen, jonka perusteella sadan miljoonan dollarin hätäapulainan vastineeksi kommunistit suljettiin hallituksen ulkopuolelle, tilanne joka jäi pysyväksi, kun Italiasta tuli yksi suurimmista Marshall-avun vastaanottajista. Tämä merkitsi, että Länsi-Euroopan suurinta kommunistipuoluetta äänestävillä, joita enimmillään oli 34,4 prosenttia (1976) äänestäneistä, ei käytännössä ollut mitään mahdollisuutta vaikuttaa parlamentaarisesti maan asioihin. Tilanteen seurauksena maahan kehittyi merkittävä ulkoparlamentaarinen aktivismi, joka kasvoi nopeasti 1960-luvun lopulla, kun yliopistoissa alkaneet levottomuudet levisivät kampusten ulkopuolelle. Monet aktivisteista olivat entisiä kommunistipuolueen kannattajia, jotka siirtyivät vasemmalle puolueesta, jonka monien mielestä olisi pitänyt reagoida hallitustoiminnasta ulossulkemiseen tekemällä vallankumous. Mutta kommunistit menettivät kannattajia myös oikealle, sosialistisiin puolueisiin, joilla katsottiin olevan paremmat mahdollisuudet toimia parlamentarismin pelisäännöillä, koska kristillisdemokraateilla ei kuitenkaan ollut koskaan omaa enemmistöä.


title: Lyijyvuodet

text:
Vuoden 1966 tapahtumista ainakin kaksi vauhditti kehitystä huonoon suuntaan. Italian opintoministeriö esitteli tällöin yliopistojen modernisoimisesta valmiin suunnitelman, joka oli tehty kysymättä opiskelijoiden mielipidettä asioista. Alkoi vastarinta, joka aluksi johti joukkokokouksiin ja opetuksen häirintään ja vuonna 1967 ensimmäisiin yliopistojen miehityksiin ja niistä seuraneeisiin mellakoihin poliisin puututtua tapahtumiin. Toinen vuoden 1966 tärkeä tapahtuma oli metallityöläisten uusi työehtosopimus, joka ei läheskään vastannut työläisten odotuksia. Italian pohjoisosan kaupungeissa, kuten Torinossa ja Milanossa, tapahtunut räjähdyksenomainen talouden kasvu oli vetänyt maan eteläisistä osista satoja tuhansia työläisiä Fiatin ja muiden suurten tehtaiden liukuhihnojen ääreen. Esimerkiksi Torinon väkiluku kasvoi 15 vuodessa lähes 50 prosenttia ja oli vuonna 1969 jo 1,15 miljoonaa asukasta. Talouden voimakas ja nopea kasvu toi suuria voittoja tehtaiden omistajille, mutta aiheutti myös sosiaalisia ongelmia, joista pahin oli asuntojen puute. Aivan normaali, eikä suinkaan huonoin, asumismuoto etelästä muuttaneelle Fiatin työntekijälle oli 1960-luvun lopussa neljän muun tehdastyöläisen kanssa jaettu yksiö. Aika moni vasta tehtaalle tullut nukkui kellareissa tai siltojen alla, vaikka teki töitä joka päivä. Pelkästään vuonna 1969 Torinoon muutti 60 000 uutta asukasta. Vuoden 1954 jälkeen kaupunkiin muuttaneista yli puolet oli Apuliasta ja Sisiliasta, muista suurin osa tuli Campaniasta ja Calabriasta. Etelän murteita puhuvilla oli usein suuria vaikeuksia sopeutumisessa pohjoisen "moderniin" elämäntyyliin, ja asuntojen puute aiheutti sen, että moni työläinen joutui alkuvaiheessa jättämään perheensä tilapäisesti etelään.
Yliopistojen äärivasemmistolaisten kehittämien poliittisten teorioiden joukossa oli yksi ("operaismo"), joka merkitsi toiminnan painopisteen siirtymistä yliopistoista ensin tehtaisiin ja sitten suurkaupunkien kaduille ja toreille. Teorian keskeinen ajatus oli, että kapitalismin varsinainen moottori oli työläisten jatkuva taistelu asemansa parantamiseksi. Tätä teoriaa edustivat sellaiset uudet ulkoparlamentaariset järjestöt kuin Potere Operaio ja siitä vähän myöhemmin lohjennut Lotta Continua. Jälkimmäisen nimi ("jatkuva taistelu") on suoraan tästä teoriasta johdettu. Teorian radikaalein tulkinta oli, että tämän taistelun väistämätön loppuvaihe olisi vallankumous. Lotta Continuan tunnetuin johtohahmo Adriano Sofri oli jo vuonna 1964 kommentoinut kriittisesti kommunistipuolueen johtajan Palmiro Togliattin Pisassa opiskelijoille pitämää puhetta, jossa tämä oli kertonut erään yhdysvaltalaisen kenraalin ihmetelleen, miksi puolue ei ollut yrittänyt tehdä vallankumousta. Yleisön joukossa istuva Sofri irvaili tällöin kuuluvalla äänellä, että ilmeisesti vaadittiin amerikkalaisen kenraalin älykkyys kypsyttämään ajatus, että Italian kommunistipuolue haluaisi luoda maahansa kommunistisen yhteiskunnan. Kommentista ärtynyt Togliatti tokaisi vastaukseksi: "Yritäpä sinä tehdä vallankumous!", mihin Sofri heti vastasi: "Tulen yrittämään!".


title: Lyijyvuodet

text: Työnantajien ja työläisten välien kärjistyessä yhä enemmän tehtaissa yliopistojen vasemmistojärjestöt aloittivat niissä agitoinnin. Fiatin Mirafiori-tehtaan porteille Torinossa ilmestyi lentolehtisiä jakavia opiskelijoita. Pian Potere Operaio ja Lotta Continua olivat tehtaan 55 000 työntekijän tuntemia järjestöjä, joilla oli radikaali resepti olosuhteiden parantamiseksi: tehdas seisokkiin, kunnes parannuksia tulee. Työläisiä virtasi järjestöihin, ja laittomat lakot tehtailla alkoivat ammattiyhdistysten vastustuksesta huolimatta. Pelkästään Fiat menetti lakkojen ja sabotaasin aiheuttamien seisokkien takia 20 miljoonaa työtuntia vuonna 1969, ja tehtaan johdon omien laskelmien mukaan 277 000 autoa jäi rakentamatta. Vuoden 1968 vaalien heikentämä hallitus menetti sosialistiset ministerinsä, kun sosialistipuolueen ja sosiaalidemokraattien lyhytaikainen yhdistyminen purkautui, minkä seurauksena puhkesi hallituskriisi. Sen ratkaisemiseksi muodostettiin 5. elokuuta 1969 Mariano Rumorin toinen hallitus. Se oli vähemmistöhallitus, joka koostui ainoastaan edellisen vuoden vaaleissa 39,1 prosenttia äänistä saaneista kristillisdemokraateista. Voimaton oikeistohallitus oli vallitsevassa tilanteessa työrauhan aikaansaamiseksi huonoin mahdollinen ratkaisu. Äärivasemmisto näki asian siten, että maassa oli nyt se tilanne jota oli odotettu, ja oli tullut tositoimien aika.


title: Lyijyvuodet

text: Seuraava askel oli taistelun siirtäminen kaupunkien kaduille ja toreille, mistä väistämättä seurasi kahakointia poliisin kanssa. Italiassa tuohon aikaan jokaisen vasemmistojärjestön mielenosoituskulkueen ensimmäiset rivit muodostuivat "järjestysmiehistä" ("servizio d'ordine"), jotka tunnistettiin helposti siitä, että heidän mielenosoitusvarustukseensa kuuluivat isokokoiset vääntötyökalut. Näiden työkalujen käyttötapa tässä yhteydessä selvitettiin tarvittaessa nopeasti ja tuntuvasti kulkueita mahdollisesti häiritseville "fasisteille". Aseiden kantaminen mielenosoituksissa oli rangaistava teko, mutta työkaluja kieltävää lakipykälää ei ollut. Näiden järjestysmiesten väkivallan käyttö aiheutti usein sairaalamatkoja ja joskus jopa kuolemantapauksia. Myös poliisien väkivallankäyttö oli tunnetusti usein liioiteltua, ja mielenosoittajia kohti ammuttiin ajoittain kovilla panoksilla, erityisesti maan eteläosassa. Näin kävi esimerkiksi Battipagliassa, missä poliisi 9. huhtikuuta 1969 avasi tulen paikallisen tupakkatehtaan sulkemista vastaan mieltään osoittavia työläisiä kohti, jolloin kaksi sai surmansa. Yhteiskunnalliset erimielisyydet näkyivät ja kuuluivat päivä päivältä selvemmin, kun lähestyttiin syksyä 1969, joka Italian historiassa on saanut nimen "Kuuma syksy" ("Autunno caldo"). Itse asiassa se alkoi jo 3. heinäkuuta mielenosoittajien ja poliisin yhteenotolla Torinon Corso Traianolla. Loukkantuneiden mielenosoittajien lukumäärää ei tiedetä. Poliiseja joutui sairaalahoitoon 70, ja pidätetyistä 160 mielenosoittajasta asetettiin 28 syytteeseen mellakoinnista.


title: Lyijyvuodet

text: Lyijyvuosien alkuhetkenä pidetään yleensä työläisten ja vasemmistolaisen opiskelijajärjestön Movimento Studentescon samanaikaisia mielenosoituksia Milanossa 19. marraskuuta 1969. Mielenosoitukset muuttuivat poliisin saapuessa paikalle yleiseksi mellakaksi, jossa sai surmansa 22-vuotias poliisimies Antonio Annarumma, kun erään mielenosoittajan häntä kohti heittämä rautaputki läpäisi otsaluun ja tunkeutui aivoihin.Putken heittäjä jäi tunnistamatta, ja useat paikalla olleet mielenosoittajat kyseenalaistivat virallisen kuolinsyyn, koska Annarumman paikalle jäänyt auto oli selvästi törmännyt johonkin ja hänen epäiltiin kuolleen siinä yhteydessä saaminsa vammoihin. Annarumman hautajaisissa opiskelijoiden johtaja Mario Capanna joutui eräiden äärioikeistolaisten aktivistien ja poliisien kanssa sanaharkkaan, jonka päätteeksi nämä yksissä tuumin kävivät häneen käsiksi alkaen pahoinpidellä häntä. Läsnä ollut poliittisen poliisin komisario Luigi Calabresi puuttui tällöin henkilökohtaisesti asiaan ja auttoi Capannan pois paikalta. Tämä oli yksi useasta tapahtumasta, joka osoitti ,että poliittinen tilanne oli räjähtämispisteessä. Ja räjähdys seurasi, kirjaimellisesti.