title: Kärkölän tasoristeysturma

text: Onnettomuuden syyksi arvellaan väärinkäsitystä. Turmapaikan ohitti hetkeä ennen onnettomuutta kaksiraiteisella radalla Lahden suunnasta tullut lähes 700 metriä pitkä tavarajuna. Tavarajunan mentyä tasoristeyksen puomit jäivät alas, koska toisesta suunnasta oli tulossa toista raidetta pikajuna 130 kilometrin tuntivauhdilla. Onnettomuusauton kuljettaja ilmeisesti luuli, että turvalaitteisiin on tullut vika, ja lähti kiertämään puomeja. Kaikki autossa olleet viisi ihmistä, kolme miestä ja kaksi naista, kuolivat heti. Juna pysyi raiteilla, eikä kukaan sen matkustajista loukkaantunut. Onnettomuusauto raahautui junan edessä 300 metrin matkan ennen junan pysähtymistä. Pikajuna oli matkalla Helsingistä Iisalmeen. Onnettomuus sattui seitsemän jälkeen illalla Kärkölän Lappilan ja Hausjärven Oitin välillä. Törmäyshetkellä kaikki muutkin varoituslaitteet puomien lisäksi olivat toiminnassa eli kello hälytti ja valo näytti punaista. Turmassa menehtyneet naiset olivat syntyneet vuosina 1971 ja 1984 sekä miehet vuosina 1952, 1969 ja 1975. Tutkimuksissa on selvinnyt, että tavarajunan viimeisen vaunun ylitettyä tasoristeyksen pikajuna 79 saapui siihen 24 sekunnin kuluttua. Tavarajunan kulkunopeus oli ollut 60 ja pikajunan 129 kilometriä tunnissa. Kun tavarajuna oli ohittanut risteyksen, oli pikajuna jo turvalaitteiden hälytysosuudella, 870 metrin päässä risteyksestä. Puomi oli alhaalla ja ääni- ja valomerkit toiminnassa koko ajan kun tavarajuna ohitti risteystä ja kun pikajuna saapui hälytysosuudelle. Aurinko ei tapahtumahetkellä paistanut pikajunan tulosuunnasta, vaan autonkuljettajan edestä etuoikealta.


title: Kärkölän tasoristeysturma

text: Onnettomuusauton kuljettaja ajoi ilman ajokorttia. Hän oli menettänyt ajokorttinsa ja ajo-oikeutensa maaliskuussa 2001 rattijuopumusepäilyn vuoksi. Hän oli turmahetkellä huumausaineiden vaikutuksen alainen. Oikeuslääketieteen laitoksen tutkimuksessa hänen verestään löytyi amfetamiinia.


title: Kärkölän tasoristeysturma

text: Viisihenkinen seurue oli ollut vierailemassa Kärkölän Lappilassa ja lähtenyt runsas tunti ennen onnettomuutta käymään läheisessä Oitin kylässä. He olivat kotoisin Joensuusta, mutta onnettomuusauton kuljettaja asui onnettomuuden tapahtuessa Vantaalla. Poliisin antamien tietojen mukaan he olivat sukua toisilleen, mutta eivät sisaruksia eivätkä avioliitossa keskenään.


title: Kärkölän tasoristeysturma

text: Onnettomuusautosta löydettiin varastettua omaisuutta, muun muassa matkapuhelin, koruja ja avaimia. Tavarat olivat peräisin kahdesta repusta, jotka vietiin onnettomuutta edeltävänä päivänä autosta Hausjärven Oitista. Julkisuudessa olleiden tietojen mukaan osalla onnettomuuden uhreista oli rikollinen tausta.


title: Yang Shuqing

text: Yang Shuqing (, s. 30. elokuuta 1996) on kiinalainen kilpakävelijä.


title: Yang Shuqing

text: Yang saavutti Lontoon MM-kilpailuissa 2017 pronssia 50 kilometrin kävelyssä, kun laji oli ensimmäisen kerran naisten arvokilpailuohjelmassa. Hän käveli ajan 4.20.49, ja hävisi kultaa voittaneelle portugalilaiselle Inês Henriquesille lähes 15 minuuttia.


title: Karin Dor

text: Karin Dor, oikea nimi " Kätherose Derr" (22. helmikuuta 1936 tai 1938 Wiesbaden, Saksa – 6. marraskuuta 2017 München, Saksa) oli saksalaissyntyinen näyttelijä. Hän oli Bond-tyttö elokuvassa "Elät vain kahdesti". Toinen tunnettu elokuva, jossa hän näytteli, oli "Topaz" vuonna 1969.


title: Catherine Labouré

text: Pyhä Catherine Labouré (2. toukokuuta 1806 – 31. joulukuuta 1876) oli roomalaiskatolinen pyhimys, sisar, neitsyt ja näkijä, jonka uskotaan nähneen useasti näyssä Neitsyt Marian ja laittaneen alulle tämän hänelle näyttämän niin sanotun ihmeitätekevän mitalin () levittämisen. Häntä kutsutaan iäkkäiden ihmisten suojeluspyhimykseksi. Hänen kehonsa todettiin turmeltumattomaksi 1933, paavi Pius XI julisti hänet autuaaksi 28. toukokuuta 1933 ja paavi Pius XII julisti hänet pyhimykseksi 27. heinäkuuta 1947. Hänen muistopäivänsä katolisessa kirkossa on 28. marraskuuta. Pyhä Catherine eli yhteensä 5 paavin hallintokausien aikana, nimittäin Pius VII:n, (1800-23) Leo XII:n, (1823-29) Pius VIII:n, (1829-30) Gregorius XVI:n (1831-46) ja autuaan Pius IX:n (1846-78) aikana.


title: Catherine Labouré

text: Pyhä Catherine syntyi angeluksen soidessa Pierre ja Madeleine Labourén perheen yhdeksänneksi lapseksi yhdestätoista 2. toukokuuta 1806 ja kastettiin seuraavana päivänä. Catherinen ollessa 9 vuotta vanha hänen äitinsä kuoli, jonka jälkeen hänen kerrotaan sanoneen Neitsyt Marian patsaalle, että nyt Maria on hänen äitinsä. 15-16-vuotiaana pyhän Catherinen kerrotaan nähneen unen, jossa pyhä Vincent de Paul pyysi naista seuraamaan itseään. Vuonna 1830 pyhä Catherine astui erääseen hengelliseen yhteisöön Pariisissa, jossa hän vielä saman vuoden aikana sai ilmestyksiä Neitsyt Mariasta. Erityisesti 27. marraskuuta Neitsyt Marian väitetään näyttäneen naiselle niin sanotun ihmeitätekevän mitalin mallin ja kehotti naista laatimaan sellaisen ja levittämään hartautta sitä kohtaan. Pyhä Catherine oli pitkään vaiti sen suhteen, kuka tarkalleen oli vastaanottanut ihmeitätekevän mitalin hartauden, kunnes lopulta paljasti salaisuuden ja kuoli 31. joulukuuta 1876.


title: Catherine Labouré

text: Pyhän Catherinen elämä voidaan jakaa seuraaviin vaiheisiin:


title: Chet Baker Sings

text: Chet Baker Sings on trumpetistina tunnetun yhdysvaltalaisen jazz-muusikon Chet Bakerin ensimmäinen albumi, jolla hän laulaa. Albumi julkaistiin Pacific Jazz Records -levymerkillä vuonna 1954. Vuonna 2001 albumi sai Grammy Hall of Fame Award -palkinnon.Vuoden 1956 uudelleenjulkaisu sisältää ylimääräiset kappaleet 1–6, jotka nauhoitettiin heinäkuun 23. ja 30. päivän välillä vuonna 1956.


title: Yang Jiayu

text: Yang Jiayu (, s. 18. helmikuuta 1996) on kiinalainen kilpakävelyn maailmanmestari.


title: Yang Jiayu

text: Yang voitti 20 kilometrin kävelyn maailmanmestaruuden Lontoossa 2017 ennätysajallaan 1.26.18. Hän kukisti hopeamitalisti María Guadalupe Gonzálezin yhdellä sekunnilla. Hän voitti Jakartan Aasian kisoissa 2018 kultaa 20 kilometrin kävelyssä ajalla 1.29.15.


title: Yang Jiayu

text: Yang sijoittui kävelyn maailmancupissa alle 20-vuotiaiden 10 kilometrillä toiseksi 2014. Hän voitti 20 kilometrin kävelyn Kiinan "National Games" -kilpailuissa 2017.


I Like It When You Sleep, for You Are So Beautiful Yet So Unaware of It on brittiläisen rock/popyhtye The 1975:n toinen studioalbumi, joka julkaistiin 26. helmikuuta 2016. Albumi ylsi listaykköseksi neljässä maassa, mukaan lukien kotimaassaan Britannian albumilistalla. Albumilta julkaistiin singlenä seitsemän kappaletta.


title: Employment

text: Employment on brittiläisen rockyhtye Kaiser Chiefsin debyyttialbumi, joka julkaistiin maaliskuussa 2005. Albumi ylsi Britannian albumilistalla parhaimmillaan sijalle 2. "Employmentilta" julkaistiin singlenä viisi kappaletta.


title: Uudenmaan Partiopiiri

text: Uuudenmaan Partiopiiri on Uudenmaan alueella toimiva partiopiiri. Se on yksi Suomen Partiolaisten yhdestätoista partiopiiristä. Piirin jäseninä on 60 uusmaalaista partiolippukuntaa. Pääkaupunkiseudun (Helsinki, Espoo, Kauniainen, Vantaa) alueen lippukunnat eivät kuulu Uudenmaan Partiopiiriin. Uudenmaan Partiopiirin tehtävänä on alueen lippukuntien tukeminen aluetyön, koulutuksen, viestinnän ja ohjelmatapahtumien avulla.


title: Uudenmaan Partiopiiri

text: Piirin toimisto sijaitsee Partioasemalla Helsingissä. Uudenmaan Partiopiirin jäsenlehti on neljä kertaa vuodessa ilmestyvä Pärske. Uudenmaan Partiopiiri järjesti vuonna 2017 Säihke 2017 nimisen piirileirin, joka oli osa Suomi 100 -hanketta.


title: María Guadalupe González

text: María Guadalupe "Lupita" González Romero (s. 9. tammikuuta 1989 Tlalnepantla de Baz, Estado de México) on meksikolainen kilpakävelyn olympia- ja MM-mitalisti. Hän on pituudeltaan 162 cm.


title: María Guadalupe González

text: González saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hopeaa 20 kilometrin kävelyssä ajalla 1.28.37. Hän hävisi kultaa voittaneelle Liu Hongille kaksi sekuntia. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 González saavutti samalla matkalla niin ikään hopeaa (ajalla 1.26.19) sekunnin Yang Jiayulle hävinneenä


title: María Guadalupe González

text: González käveli 20 kilometrin kävelyn Keski- ja Pohjois-Amerikan ennätyksen 1.26.17 voittaessaan MM-joukkuekilpailun henkilökohtaisen kilpailun Roomassa 2016. Hän voitti 20 kilometrin kävelyn Pan-Amerikan kisoissa 2015 ajalla 1.29.24 ja 10 kilometrin kävelyn Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuskilpailuissa 2013.


title: Elokuu (kirja)

text: Elokuu on Frans Emil Sillanpään vuonna 1941 julkaistu romaani.


title: Elokuu (kirja)

text: Kirja on Sillanpään viimeisiä romaaneja ja ilmestyi vailla tekijän viimeistelyä.


title: Elokuu (kirja)

text: Romaaniin perustuen on tehty elokuva "Elokuu".


title: Elokuu (kirja)

text: Teoksessa kuvataan alkoholisoituneen kanavanvartijan Viktor Sundvallin tarinaa.


title: Kap Verden saaret

text: Kap Verden saaret (, ”Kap Verden merentakainen provinssi”) oli Portugalin imperiumiin kuulunut siirtomaa portugalilaisten Kap Verden saarten asuttamisesta vuodesta 1462 Kap Verden itsenäistymiseen vuonna 1975. Kap Verde oli asuttamaton saari ennen portugalilaisten saapumista sinne.


title: Yours Truly, Angry Mob

text: Yours Truly, Angry Mob on brittiläisen rockyhtye Kaiser Chiefsin toinen studioalbumi, joka julkaistiin helmikuussa 2007. Albumi ylsi Britannian albumilistalla listaykköseksi. "Yours Truly, Angry Mobilta" julkaistiin singlenä neljä kappaletta.


title: Ninka Reittu

text: Ninka Reittu (s. 1982) on suomalainen lastenkirjailija, kuvataiteilija ja sarjakuvapiirtäjä.


title: Ninka Reittu

text: Reittu voitti Pohjois-Karjalan taidepalkinnon 2015. Hänen tuotantoaan on käännetty ruotsiksi, saksaksi, tanskaksi, tšekiksi ja koreaksi. Reitun kirja "Sinä olet superrakas" on lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokas vuonna 2017. Vuonna 2018 hän sai Kaarina Helakisa -palkinnon.


title: Off with Their Heads

text: Off with Their Heads on brittiläisen rockyhtye Kaiser Chiefsin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 2008. Albumi ylsi Britannian albumilistalla parhaimmillaan toiselle sijalle. "Off with Their Headsilta" julkaistiin singlenä kappaleet ”Never Miss a Beat” ja ”Good Days Bad Days”.


title: The Future Is Medieval

text: The Future Is Medieval on brittiläisen rockyhtye Kaiser Chiefsin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin Britanniassa 3. kesäkuuta 2011. Albumi julkaistiin Yhdysvalloissa 6. maaliskuuta 2012 nimellä Start the Revolution Without Me. Albumi ylsi Britannian albumilistalla parhaimmillaan sijalle 10.


title: The Future Is Medieval

text: Britannian painos, "The Future Is Medieval


title: Education, Education, Education & War

text: Education, Education, Education & War on brittiläisen rockyhtye Kaiser Chiefsin viides studioalbumi, joka julkaistiin maaliskuussa 2014. Albumi ylsi Britannian albumilistalla listaykköseksi. Albumilta julkaistiin singlenä viisi kappaletta.


title: Stay Together

text: Stay Together on brittiläisen rockyhtye Kaiser Chiefsin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 2016. Albumi ylsi Britannian albumilistalla parhaimmillaan sijalle 4. "Stay Togetherilta" julkaistiin singlenä kappaleet ”Parachute”, ”Hole in My Soul” ja ”We Stay Together”.


title: Jean Vianney

text: Pyhä Jean-Baptiste-Marie Vianney, myös Curé D’ars, (8. toukokuuta 1786 Dardilly – 4. elokuuta 1859 Ars) oli roomalaiskatolinen ranskalainen pappi, pyhimys ja ihmeidentekijä. Hän on kaikkien pappien, seurakuntapappien, Iowan Dubuquen arkkihiippakunnan, ripittäjien ja Kansasin Kansas Cityn hiippakunnan suojeluspyhimys. Paavi Pius IX julisti miehen kunnianarvoiseksi 3. lokakuuta 1873, pyhä paavi Pius X julisti hänet autuaaksi 8. tammikuuta 1905 ja paavi Pius XI julisti hänet pyhimykseksi 31. toukokuuta 1925. Pyhälle Jeanille on laadittu englanninkielinen novena ja hänet saatetaan mainita myös alun perin jo vuonna 590 käytetyssä "Kaikkien pyhien litaniassa." Pyhä Jean eli seuraavien 6 paavin hallintoaikoina: Pius VI, (1775-99) Pius VII, (1800-23) Leo XII, (1823-29) Pius VIII, (1829-30) Gregorius XVI (1831-46) ja autuas Pius IX. (1846-78) Katolinen kirkko viettää hänen muistopäiväänsä 4. elokuuta eli päivänä jona hän kuoli 73-vuotiaana.


title: Jean Vianney

text: Roomalaiskatolisessa messussa pyhää Jeania on muistettu seuraavalla latinankielisellä kollehtarukouksella:


title: Jean Vianney

text: ""Orémus."


title: Jean Vianney

text: "Omnípotens et miséricors Deus, qui sanctum Ioánnem Maríam pastoráli stúdio et iugi oratiónis ac poeniténtiæ ardóre mirábilem effecísti: da, quǽsumus; ut, eius exémplo et intercessióne, ánimas fratrum lucrári Christo, et cum eis ætérnam glóriam cónsequi valeámus.""


title: Jean Vianney

text: Pyhä Jean syntyi 8. toukokuuta 1786 Dardillyssä neljänneksi kokonaisuudessaan kuudesta lapsesta Marie ja Mathieu Vianneylle, joka oli paimen, sekä kastettiin vielä samana päivänä. Hän meni M. Balleyn kirkollisille oppilaille tarkoitettuun kouluun, mutta koki erityisesti latinan kielen opiskelun erityisen vaikeaksi. 20-vuotiaana hän alkoi opiskella papiksi, mutta joutui lopulta armeijaan, jonka hän jätti palaten kotiin 1810 ja mennen seminaariin Lyonsiin 1813. Mies vihittiin diakoniksi ja papiksi vuonna 1815 ja nimitettiin Abbe Balleyn assitentiksi Écullyyn, jonka kuoltua kolme vuotta myöhemmin 1818 Jeanista tehtiin seurakuntapappi Arsiin. Hänen kerrotaan viettäneen 12 tai 15 tuntia päivittäin rippituolissa ja kärsineen vuodesta 1824 lähtien oletetusti paholaisen tekemistä hyökkäyksistä. Vuoteen 1827 mennessä Arsista oli tullut pyhiinvaelluskohde ja vuodesta 1845 pyhän Jeanin kuolemaan asti noin 20 000 vierailijaa tuli vuosittain nähdäkseen hänet ja ripittäytyäkseen hänelle. 2. elokuuta 1859 hän otti vastaan eukaristian ja sairaiden voitelun ja kuoli 4. elokuuta 1859 Arsissa.


title: Jean Vianney

text: Pyhän Jeanin elämä voidaan jakaa seuraaviin vaiheisiin:


title: Aldoosireduktaasi

text: Aldoosireduktaasi eli aldehydireduktaasi tai polyolidehydrogenaasi on oksidoreduktaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi katalysoi useiden aldehydien pelkistymistä alkoholeiksi, ja pelkistimenä reaktiossa toimii NADPH-molekyyli. Aldoosireduktaasia esiintyy niin esi- kuin aitotumaisillakin eliöillä, ja sen EC-numero on EC 1.1.1.21.


title: Aldoosireduktaasi

text: Aldoosireduktaasi on rakenteeltaan monomeeri ja ihmisen entsyymin moolimassa on noin 30–40 kDa. Entsyymi vaatii toimiakseen pelkistäväksi koentsyymiksi NADPH-molekyylin. Aldoosireduktaasi pelkistää sokereita sokerialkoholeiksi, esimerkiksi glukoosista muodostuu sorbitolia ja galaktoosista galaktitolia. Entsyymin substraattikirjo on laaja ja sokerien lisäksi se pelkistää myös useita muita aldehydejä alkoholeiksi. Ihmisellä aldoosireduktaasi on aktiivisimmillaan muun muassa maksassa, munuaisissa, verkkokalvolla, mykiöllä, seminaalivesikkeleissä, hermokudoksessa ja munasarjoissa. Aldoosireduktaasi ei ole normaalisti erityisen aktiivinen, mutta aktivoituu verensokeritason ollessa tavallista suurempi.


title: Aldoosireduktaasi

text: Aldoosireduktaasi on aktiivinen muun muassa diabeteksen yhteydessä ja sillä on rooli diabeteksen liittännäissairauteen silmän kataraktien muodostumiseen. Glukoosista muodostuu sorbitolia aldoosireduktaasin katalysoimana ja tämä lisää silmän osmoottista painetta. Osmoottisen paineen kasvaessa solut voivat hajota ja tämä johtaa kataraktien muodostumiseen silmiin. Sorbitoli aiheuttaa hermokudoksissa suurina pitoisuuksina myös neuropatiaa, mikä on syynä diabetekseen liittyvään neuropatiaan. Eräitä aldoosireduktasain estäjiä esimerkiksi epalrestaattia käytetään näiden diabeteksen liitännäissairauksien hoitoon.


title: Harry Potter: Wizards Unite

text: Harry Potter: Wizards Unite on Nianticin ja WB Games San Franciscon kehittämä lisätyn todellisuuden mobiilipeli, joka sijoittuu J. K. Rowlingin kirjoittamien Harry Potter -kirjojen maailmaan. Niantic tiedotti pelin tulemisesta 8. marraskuuta 2017. Nianticin mukaan pelissä on mahdollista opetella loitsuja sekä löytää ja taistella erilaisia petoja vastaan.


title: Perfect Blue Sky

text: Perfect Blue Sky on monikansallinen rockyhtye, joka perustettiin 2014 Tukholmassa. Yhtyeen musiikkityyli pohjautuu 60/70-luvun klassiseen/psykedeeliseen rockmusiikkiin.


title: Perfect Blue Sky

text: Perustajajäsenet ovat ruotsalainen rock/metallimuusikko Pontus (Pna) Andersson (Netherbird) ja australialainen rocklaulajatar/kitaristi Jane Kitto (Kitto). Andersson ja Kitto toimivat yhtyeen vakiojäseninä ja lauluntekijöinä, yhtyeen levyillä ja keikoilla soittaa useita nimekkäitä vierailevia muusikoita.


title: Perfect Blue Sky

text: Perfect Blue Skyn ensiesiintyminen oli Suomessa Puistoblues festivaaleilla 2014. Ensimmäisessä kokoonpanossa ja levyllä mukana olivat amerikkalaiset muusikot Dave Getz (rummut) ja Peter Albin (basso) Janis Joplinin alkuperäisestä bändistä Big Brother and the Holding Company, ja australialainen Danny Oakhill (kosketinsoittimet). Yhtye kiersi Suomea ja Ruotsia esiintyen mm. Savonsolmu Beach & Blues Partyssä , Kurki Festivaaleilla ja Aulangolla. Yhtye esiintyi myös Radio Rockilla livenä.


title: Perfect Blue Sky

text: 2015 julkaistiin ensilevy ’Emerald’, ja yhtye lähti Australian kiertueelle. Kiertueella vierailevat muusikot olivat rummuissa Allen Murphy (Village People, Yothu Yindi) ja koskettimissa Danny Oakhill. Perfect Blue Sky esiintyi mm. Nightcliff Sea Breeze Festivaaleilla, Humpty Doo Hotellissa ja Darwinin ABC radiossa.


title: Perfect Blue Sky

text: Perfect Blue Sky kiersi pohjoismaita, Ranskaa ja Britanniaa vaihtelevalla muusikkokokoonpanolla. Andersson ja Kitto esiintyivät sekä duona, että isommalla yhtyekokoonpanolla, mm. amerikkalainen Bil Bryant (rummut), ruotsalainen Weine Johansson (basso), ranskalaiset Stephane Bébert (perkussio) ja Frank Bessard (rummut) soittivat Perfect Blue Skyn riveissä.


title: Perfect Blue Sky

text: 2017 julkaistiin seuraava levy ’The Eye Of Tilos’. Levyllä vierailevat muusikot olivat kitaristi Jerry Donahue (Fotheringay, Fairport Convention), rumpali Dave Getz (Big Brother and the Holding Company), rumpali Frank Bessard (Mr. Lab!, Joe Satriani, Stanley Clarke), kosketinsoittaja Danny Oakhill ja brittiläinen viulisti Lewis Parsons.


title: Perfect Blue Sky

text: ’The Eye of Tilos’ –levyltä julkaistiin singlet ’Give You My Love’ ja ’Astronaut’.


title: Perfect Blue Sky

text: Levynjulkaisun yhteydessä Perfect Blue Sky kiersi Britanniaa esiintyen livenä myös useissa radiolähetyksissä, mm. BBC Essex, BBC Oxford , BBC Lancashire, BBC Cornwall Metro Radio, Total Rock Radio ja Phoenix FM.


title: Perfect Blue Sky

text: 'Astronaut’ single pääsi useille Britannian radion soittolistoille, ja bändi lähti uudelle akustiselle kiertueelle. Perfect Blue Sky esiintyi taas livenä useissa radiolähetyksissä, mm. BBC Bristol, BBC Cumbria, BBC Merseyside, BBC Humberside ja BBC Lancashire, Metro Radio, 103 The Eye, Phoenix FM - Essex, sekä osallistuivat Children in Need 2017 -kampanjaan.


title: Perfect Blue Sky

text: Joulukuussa 2017 Perfect Blue Sky lämmitteli ruotsalaista rockbändiä Satoria Söder Teaternissa Tukholmassa ja maaliskuussa 2018 he kiersivät Suomea, tällä kertaa mukanaan suomalaisvahvistukset Marko Ahonen (rummut) ja Salomon Kosunen (kosketinsoittimet). Toukokuussa PBS esiintyi Eestin Mailaul-festivaaleilla Tartussa, rummuissa Frank Bessard.


title: Perfect Blue Sky

text: 2018 Perfect Blue Sky julkaisi kolme singleä 'Fiction Man', 'Wasteland' ja 'Winds Ransom' albumiltaan ‘The Eye of Tilos'.


title: Vääpeli Sadon tapaus (tv-elokuva)

text: Vääpeli Sadon tapaus on Pentti Haanpään romaaniin perustuva tv-elokuva, joka kertoo vääpeli Sadon ja korpraali Kärnän valtataistelusta. Vuonna 1985 valmistuneen tv-elokuvan ohjasi ja käsikirjoitti Veli-Matti Saikkonen.


title: Vääpeli Sadon tapaus (tv-elokuva)

text: Harri Tirkkonen (vääpeli Sato)


title: Vääpeli Sadon tapaus (tv-elokuva)

text: Marja Packalén (Sadon vaimo)


title: Vääpeli Sadon tapaus (tv-elokuva)

text: Heikki Paavilainen (korpraali Kärnä).


title: Vääpeli Sadon tapaus (tv-elokuva)

text: Muissa rooleissa: Jouni Takamäki, Kalevi Aaltonen, Pertti Sveholm, Markku Blomqvist, Mikko Kouki, Yrjö Parjanne, Lars Lindberg, Jan-Peter Björklof sekä Pentti Korhonen.


title: Vääpeli Sadon tapaus (tv-elokuva)

text: Vääpeli Sadon tapaus Yle Areenassa


title: Seututie 694

text: Seututie 694 eli Törnäväntie/Seinäjoentie on Virroilta Seinäjoelle kulkeva maantie. Seututie 694 kuuluu sekä Pirkanmaan että Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen alueeseen. Pohjoisessa seututie 694 yhdistyy seututie 701:een. Eteläpäässä Virroilla tie yhdistyy valtatie 23:en.


title: Whitfield

text: Whitfield on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Edith Maryon

text: Louisa Edith Church Maryon (9. helmikuuta 1872 – 2. toukokuuta 1924) oli englantilainen kuvanveistäjä. Hän kuului Ita Wegmanin ja Marie von Siverin ohella antroposofian perustaja Rudolf Steinerin lähipiiriin.


title: Edith Maryon

text: Edith Maryon syntyi Lontoossa kuusilapsisen perheen toisena lapsena. Hän kävi koulua sisäoppilaitoksessa Sveitsissä. 1890-luvulla Maryon opiskeli kuvanveistoa Lontoossa Royal College of Artsissa. Hänen veistoksensa olivat tyyliltään klassisia ja aiheiltaan kristillisiä.


title: Edith Maryon

text: Maryon liittyi okkultistiseen Stella Matutina -liikkeeseen, joka oli Hermetic Order of the Golden Dawn -järjestön jatkaja, aloitti kirjeenvaihdon Rudolf Steinerin kanssa,  tapasi tämän vuonna 1912 ja muutti Dornachiin vuonna 1914. Siellä hän suunnitteli Steinerin kanssa Goetheanum I -rakennuksen sekä asuinrakennuksia. Lisäksi hän veisti Steinerin kanssa yhdeksänmetrisen Ihmiskunnan edustaja -puuveistoksen. Siihen on kuvattu Kristus tasapainon ilmentäjänä kahden voiman Luciferin ja Ahrimanin välissä.


title: Edith Maryon

text: Maryon kuoli tuberkuloosiin vuonna 1924.


title: Demokratian historia

text: Demokratia eli kansanvalta on poliittinen järjestelmä, jossa kansalaisten itsemääräämisoikeus toteutuu äänestysten ja vaalien kautta. Päätöksenteko yrityksissä, instituutioissa ja valtioissa perustuu yhtäläiseen äänioikeuteen.


title: Demokratian historia

text: Ensimmäisiä demokratiaa soveltaneita kansoja olivat antiikin kreikkalaiset ja roomalaiset, joiden oppeja 1700-luvun älymystö pyrki aikanaan muokkaamaan sopivaksi kuninkaanvallan jälkeiselle ajalle. Silloisesta demokratian ideaalien ja instituutioiden henkiinherättämisestä alkanut kausi on jatkunut nykypäivään saakka.


title: Demokratian historia

text: Modernit edustukselliset demokratiat pyrkivät yhdistämään hobbesilaisen "luonnontilan" ja autoritarianismin kansalaisten oikeuksia parantamalla, vähentämällä valtion vallankäyttöä ja suomalla valinnanvapautta äänioikeuden myötä.


title: Demokratian historia

text: Yksi aikaisimmista maininnoista demokraattisista sivilisaatioista tai joskus väitetyistä oligarkioista löydettiin muinaisen Intian tasavalloista, jotka perustettiin ennen 500 eaa. ja ennen Gautama Buddhan syntymää. Nämä tasavallat tunnettiin mahajanapadoina, ja näistä Vajjin valtiossa Vaishalin kaupungissa (joka nykyään on Intian Bihar) kehitettiin maailman ensimmäinen tasavalta. Demokraattisia Sangha, Gana ja Panchayat –järjestelmiä käytettiin joissakin näissä tasavalloissa: nykyään Panchayat-järjestelmää käytetään yhä Intian kylissä.


title: Demokratian historia

text: Antiikin Kreikka koostui alkuaikoinaan itsenäisistä kaupunkivaltioista eli "poliksista", joista monet olivat oligarkioita. Ateenan lisäksi demokraattisen ajattelun edelläkävijä oli Sparta, joka hylkäsi ajatuksen yksityisestä omaisuudesta sosiaalisten suhteiden määrittäjänä, minkä monet oppineet ovat todenneet ainakin sivuavan demokratiaa.


title: Demokratian historia

text: Myöhemmin 300-luvulla eaa. Aleksanteri Suuren aikana kreikkalaiset kirjoittivat nykyisten Pakistanin ja Afganistanin paikalla olleista Sabarcaen ja Sambastain valtioista, joiden ”valtiomuoto oli demokraattinen muttei loistelias” tuon ajan oppineiden kreikkalaisten mukaan.


title: Demokratian historia

text: Ensi merkinnät demokratian käsitteestä voidaan havaita antiikin Kreikan ajattelijoiden poliittisista ja filosofisista kirjoituksista. Filosofi Platon vertaili demokratiaa, “hallittujen vallan” -järjestelmää vaihtoehtoisiin monarkian (yksilön valta), oligarkian (pienen eliittiluokan valta) ja timokratian järjestelmiin. Vaikka tänään monien mielestä ateenalainen demokratia oli ollut suoran demokratian muoto, alun perin sillä oli kaksi nykyaikaisesta demokratiasta poikkeavaa ominaisuutta: ensinnäkin tavallisten kansalaisten jakaminen (monen valinta) hallitus- ja oikeusvirkoihin, sekä toiseksi kaikkien kansalaisten kokoontuminen. Kaikki miespuoliset Ateenan kansalaiset olivat oikeutettuja puhumaan ja äänestämään kansankokouksessa, joka sääti kaupunkivaltion lait, mutta poliittisia oikeuksia ja kansalaisuutta ei annettu naisille, orjille eikä metoikeille. Ateenan 250 000 asukkaasta vain noin 30 000 oli kansalaisia, ja heistäkin ehkä vain 5 000 on saattanut osallistua säännöllisesti yhteen tai useampaan kansankokoukseen. Useimmat Ateenan hallituksen virkamiehistä ja tuomareista määrättiin virkaansa; vain kenraalit ("strategokset") ja muutamat muut upseerit valittiin vaaleilla.


title: Demokratian historia

text: Rooman tasavallassa järjestettiin vaaleja, ja sielläkin naiset, orjat ja suuri ulkomainen väestö eristettiin politiikasta. Varakkaiden äänille annettiin enemmän painoarvoa, ja melkein kaikki korkea-arvoiset virkailijat tulivat harvoista ylimysperheistä.


title: Demokratian historia

text: Keskiajalla käytössä oli monta hallitusmuotoa, jotka edellyttivät yleisiä äänestyksiä. Äänioikeus oli usein rajattu vain pienelle osalle väestöstä. Silloin oli käytössä useita erilaisia vaalimenetelmiä. Toisistaan poikkeavia menetelmiä käyttivät muiden muassa Gopalan vaali Bengalissa, puolalais-liettualainen kansainyhteisö, Allting Islannissa, Italian keskiaikaiset kaupunkivaltiot, Irlannin tuatha-järjestelmä, keskiajan Novgorodin ja Pihkovan tasavaltojen vetše, Skandinavian käräjät, Tirolin ja Sveitsin säätyjen kokoontumiset sekä 1500-luvun Japanin Sakain itsehallinnollisen kauppakaupungin vaalit. Ne olivat kokoontumisia sisältäviä järjestelmiä. Kuitenkin osallistumisoikeus oli usein rajoitettu pienelle väestönosalle, joten nämä voitaisiin pikemminkin luokitella oligarkioiksi. Keskiajalla useimpia alueita hallitsi papisto tai feodaalinen ylimystö.


title: Demokratian historia

text: Englannissa Magna Carta rajoitti kuninkaan valtaa. De Montfort'n parlamentti vuonna 1265 oli ensimmäinen vaaleilla valittu Englannin parlamentti. Se silti kokoontui vain kuninkaan kutsusta, mikä riippui täysin hänen mielivallastaan: tavallisimmin parlamentti kutsuttiin koolle, kun kuningas tarvitsi lisää varoja.


title: Demokratian historia

text: Vuoden 1688 mainion vallankumouksen jälkeen vuonna 1689 säädettiin Englannin Bill of Rights, joka vahvisti tietyt kansalaisten perusoikeudet ja lisäsi parlamentin vaikutusvaltaa. Äänioikeus pysyi vieläkin yläluokkaisen vähemmistön erioikeutena, minkä vuoksi vielä vuonna 1780 alle kolme prosenttia väestöstä saattoi äänestää parlamentin vaaleissa. Vaalioikeusjärjestelmään liittyi historiallisista syistä epäjohdonmukaisuuksia. Niinpä joillakin vanhoilla, aikojen kuluessa melkein autioituneilla asutuskeskuksilla (ns. lahonneilla kauppaloilla) oli yhä oikeus valita edustaja parlamenttiin, kun taas monilla suuriksikaan kasvaneilla uudemmilla kaupungeilla ei ollut.


title: Demokratian historia

text: Myöhemmin äänioikeutta laajennettiin aste asteelta, parlamentti sai vähitellen lisää valtaa ja lopulta monarkista tuli lähinnä vain valtakunnan keulakuva.


title: Demokratian historia

text: Demokratiaa toteutettiin tietyssä laajuudessa myös Irokeesikonfederaation kaltaisissa ihmisjoukkioissa ja heimoissa. Kuitenkin Irokeesikonfederaatiossa vain tiettyjen klaanien miespuoliset pystyivät olemaan johtajia, ja joitakin klaaneja suljettiin politiikasta pois. Vain vanhimmat naispuoliset samasta klaanista pystyivät valitsemaan ja syrjäyttämään johtajat. Tämä sulki suurimman osan väestöstä ulkopuolelle. Päätöksiä tehtäessä mielenkiintoinen yksityiskohta on se, ettei äänestämällä päätetty enemmistön tuesta, vaan johtajien keskuudessa piti vallita yksimielisyys. Lukumäärältään tavallisesti 20–50 jäsentä käsittävillä busmannien kaltaisilla ryhmäyhteiskunnilla usein ei ole johtajia ja päätöksenteko perustuu enemmistössä vallitsevaan yksimielisyyteen.


title: Demokratian historia

text: Vaikka perustajaisät eivät kuvailleetkaan Yhdysvaltoja demokratiaksi, sitä on kuvattu ensimmäiseksi liberaaliksi demokratiaksi sillä perusteella, että sen perustajia yhdisti päättäväisyys rakentaa amerikkalaisuus vapauden ja tasa-arvon periaatteiden varaan. Vuonna 1788 hyväksytty Yhdysvaltain perustuslaki sääti vaaleilla valitun hallituksen ja turvasi kansalaisoikeudet ja -vapaudet. Kuitenkin siirtomaakaudella ennen vuotta 1776 vain aikuiset valkoiset miespuoliset varallisuuden omistajat pystyivät äänestämään; äänioikeutta ei ollut Afrikasta tuoduilla orjilla, vapaillakaan mustilla eikä naisilla. Läntisillä rajaseuduilla demokratiasta tuli elämäntapa laajoin sosiaalisin, taloudellisin sekä poliittisin tasa-arvoin. Sen sijaan rajaseudullakaan ei demokratiaa saavutettu esimerkiksi Kanadassa, Australiassa tai Venäjällä. Ennen 1840-lukua kaikki varallisuuteen perustuvat ehdot oli poistettu, ja melkein kaikki valkoiset aikuiset miespuoliset kansalaiset saivat äänioikeuden. Äänestysaktiivisuus liittovaltio-, osavaltio- ja paikallistason vaaleissa vaihteli 60 ja 80 prosentin välillä. Järjestelmä asteittaisesti kehittyi jeffersonilaisesta demokratiasta jacksonilaiseen demokratiaan ja pitemmälle. Sisällissodan jälleenrakentamisen (1860-luvun lopulla) aikana vastavapautetuista orjista tuli äänioikeutettuja kansalaisia (koskien miehiä).


title: Demokratian historia

text: Vuonna 1789 vallankumouksellinen Ranska laati ihmisoikeuksien julistuksen, jonka mukaan kaikilla miespuolisilla oli mahdollisuus äänestää kansalliskokouksen vaaleissa, joskin tämä jäi lyhytikäiseksi.


title: Demokratian historia

text: Liberaalit demokratiat olivat harvassa ja usein lyhytikäisiä ennen 1800-luvun jälkipuoliskoa. Monet eri kansakunnat ja alueet ovat väittäneet olleensa ensimmäisiä yleisine äänioikeuksineen.


title: Demokratian historia

text: Siirtymät liberaaliin demokratiaan ovat tapahtuneet perättäisinä “demokratian aaltoina”, vaihtelevasti sotien, vallankumousten, siirtomaavallan purkautumisen ja taloudellisten asianhaarojen seurauksena. Suomessa otettiin käyttöön yleisillä vaaleilla valittu sukupuolia erottelematon yksikamarinen kansaneduskunta vuonna 1906. Tällöin Suomi oli vielä autonominen Venäjän suuriruhtinaskunta, ja suuriruhtinaalla oli veto-oikeus kansaneduskunnan säätämiin lakeihin. Tilanne muuttui oleellisesti vuoden 1917 vallankumouksen yhteydessä, minkä seurauksena Suomesta tuli itsenäinen tasavalta. Ensimmäinen maailmansota sekä Ottomaanien valtakunnan ja Itävalta-Unkarin hajoaminen johtivat uusien kansallisvaltioiden luomiseen Eurooppaan, ja useimmat uusista valtioista olivat ainakin nimellisesti demokraattisia. 1920-luvulla demokratia kukoisti, mutta Suuri lama aiheutti pettymystä ja useimmat Euroopan, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat muuttuivat vahvan miehen valloiksi tai diktatuureiksi. Fasismi ja diktatuurit rehottivat natsi-Saksassa, Italiassa, Espanjassa ja Portugalissa sekä muissakin epädemokraattisiksi kehittyneissä maissa kuten Baltian ja Balkanin maissa, Brasiliassa, Kuubassa, Kiinassa ja Japanissa. Samaan aikaan myös Josif Stalin sai Neuvostoliitossa diktaattorin aseman. Niinpä 1930-luku tunnetaankin “diktaattoreiden aikakautena”.


title: Demokratian historia

text: Läntisessä Euroopassa tämän trendin huippu oli toinen maailmansota. Miehitetyn Saksan läntisten miehitysvyöhykkeiden, Itävallan, Italian ja Japanin menestyksekäs demokratisointi tarjosi mallin myöhemmälle hallintojärjestelmän vaihtoteorialle. Kuitenkin suurin osa Itä-Euroopasta, muun muassa Neuvostoliiton miehitysvyöhyke Saksassa eli myöhempi Saksan demokraattinen tasavalta, pakotettiin epädemokraattiseen Neuvostoblokkiin. Sotaa seurasi siirtomaavallan purkaminen, ja jälleen useimmilla uusilla itsenäisillä valtioilla oli nimellisesti demokraattiset perustuslait. Toista maailmansotaa seuraavina vuosikymmeninä useimmilla läntisillä demokraattisilla kansakunnilla oli puitetaloudet ja kehittyneet hyvinvointiyhteiskunnat, jotka heijastelivat niiden äänestäjäkunnan ja puolueiden keskuudessa vallitsevaa yksimielisyyttä. 1950- ja 60-luvuilla talouskasvu oli vahvaa sekä läntisissä että kommunistisissa maissa, mutta myöhemmin se heikkeni valtiojohtoisissa talouksissa. 1960-luvulla suuri osa kansallisvaltioista oli nimellisesti demokratioita, vaikka enemmistö maailman väestöstä eli valtioissa, joissa vaalitulosta vääristeltiin, kuten erityisesti kommunistissa maissa ja entisissä siirtomaissa.


title: Demokratian historia

text: Seuraava demokratisoitumisen aalto toi mukanaan monille kansakunnille huomattavia edistysaskeleita kohti todellista liberaalia demokratiaa. 1970-luvun lopulla Espanja, Portugali (1974) ja 1980-luvun alussa useat muut sotilasdiktatuurit Etelä-Amerikassa (Argentiina vuonna 1983, Bolivia, Uruguay 1984, Brasilia 1985- ja Chile 1990-luvun alussa) palasivat siviilivaltaan. 1980-luvun puoliväliin ja loppuun mennessä tätä esimerkkiä seurasivat Itä- ja Etelä-Aasian kansakunnat. 1980-luvun taloudellinen huonovointisuus yhdessä kommunistisen painostuksen aiheuttaman mielipahan kanssa edisti Kylmän sodan päättymisen merkkinä olevaa Neuvostoliiton romahtamista ja entisen itäblokin maiden demokratisoimista ja liberalisoimista. Maantieteellisesti ja kulttuurisesti lähimpänä läntistä Eurooppaa olevat uudet demokratiat ovat olleet menestyksekkäimpiä ja ne ovat nykyään Euroopan Unionin jäseniä tai jäsenehdokkaita. 1990-luvulla liberaali trendi levisi joihinkin Afrikan valtioihin, merkittävimmin Etelä-Afrikkaan. Joihinkin viimeisimpiin liberalisaation yrityksen esimerkkeihin kuuluvat Suharton suistaminen vallasta Indonesian vallankumouksessa 1998, Jugoslavian vallankumous, Georgian ruusuvallankumous, Oranssivallankumuos Ukrainassa, Setrivallankumous Libanonissa ja Tulppaanivallankumous Kirgisiassa.


title: Demokratian historia

text: Tällä hetkellä maailmassa on 121 demokraattista valtiota ja määrä kasvaa edelleen. Onkin spekuloitu, että kasvu saattaisi jatkua tulevaisuudessa siihen pisteeseen saakka, että liberaalidemokraattisista kansallisvaltioista tulee ihmisyhteiskunnan universaali standardimuoto. Tämä ennustus muodostaa Francis Fukuyaman kiistanalaisen “historian loppu” -teorian ytimen. Näitä teorioita arvostelevat pelkäävät liberaali-demokratioiden muuttuvan jälkidemokraattisiksi. Toisaalta taas tätä teoriaa puolustavat korostavat epäliberaalien demokratioiden suurta määrää.


title: Demokratian historia

text: Demokratian ongelmakohtia nähtiin 1800-luvun lopulla, jonka jälkeen niitä on pyritty korjaamaan eri linjojen kautta. Tällaisia muutoksia ovat olleet mm. valtion laitoksien riippumattomuuden takaaminen sekä kansanäänestyksen ja kansalaisaloitteiden kehittäminen.


title: Mikko Virkkunen

text: Mikko Eljas Virkkunen (27. maaliskuuta 1910 Helsinki – 16. maaliskuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, jolle myönnettiin professorin arvonimi.


title: Mikko Virkkunen

text: Virkkusen vanhemmat olivat puoluejohtaja, teologian tohtori Paavo Virkkunen ja Katri Naemi Thulé ja puoliso vuodesta 1936 Anna Liisa Carlsen. Hän tuli ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta 1928, valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1936 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1943. Sisätauteihin Virkkunen erikoistui 1940. Sodissa Virkkunen työskenteli sotasairaalan ja pataljoonan lääkärinä ja sairaalajunan päällikkölääkärinä. Hän oli sotilasarvoltaan lääkintäkapteeni (1940). Professorin arvonimi Virkkuselle myönnettiin 1962. Virkkunen perehtyi sotien jälkeen reumatologiaan ja oli sen ensimmäinen opettaja Suomessa. Helsingin yliopiston sisätautien dosentti hän oli vuodesta 1948 vuoteen 1972. Virkkunen työskenteli pitkään Kivelän sairaalassa, jossa hän aloitti apulaislääkärinä 1945 ja josta hän jäi 1973 eläkkeelle ylilääkärinä ja sairaalan johtajana. Hän hoiti myös yli 40 vuoden ajan yksityispotilaita omalla vastaanotolla ja Mehiläisessä.


title: Veikkausliigan kausi 2018

text: Veikkausliigan kausi 2018 on Suomen jalkapallon pääsarjan Veikkausliigan 29. kausi. Kausi alkoi 7. huhtikuuta ja päättyy 27. lokakuuta 2018. Hallitsevana mestarina kauteen lähtenyt HJK voitti toisen peräkkäisen ja kaikkiaan 29:nnen suomenmestaruutensa. Liigasta putosi suoraan PS Kemi ja putoamiskarsinnan jälkeen TPS.


title: Veikkausliigan kausi 2018

text: "Yhteistulos 1–1. KPV voitti vierasmaalisäännöllä."


title: Veikkausliigan kausi 2018

text: 21 maalia


title: Veikkausliigan kausi 2018

text: 16 maalia


title: Veikkausliigan kausi 2018

text: 12 maalia


title: Veikkausliigan kausi 2018

text: Kymmenen maalia


title: Veikkausliigan kausi 2018

text: Yhdeksän maalia


title: Veikkausliigan kausi 2018

text: Kahdeksan maalia


title: Veikkausliigan kausi 2018

text: Seitsemän maalia


title: Veikkausliigan kausi 2018

text: Kuusi maalia


title: Veikkausliigan kausi 2018

text:
Viisi maalia
Kymmenen maalisyöttöä


title: Veikkausliigan kausi 2018

text: Kahdeksan maalisyöttöä


title: Veikkausliigan kausi 2018

text: Kuusi maalisyöttöä


title: Veikkausliigan kausi 2018

text: Viisi maalisyöttöä


title: Veikkausliigan kausi 2018

text: Neljä maalisyöttöä


title: Bretagne (1766)

text: Bretagne oli Ranskan laivaston vuonna 1766 vesille laskettu kolmikantinen linjalaiva.


title: Bretagne (1766)

text: Antoine Groignardin suunnittelema alus tilattiin vuonna 1764 Lorientin laivastontelakalta, missä köli laskettiin vielä saman vuoden lopulla. Työt kuitenkin keskeytettiin tammikuussa 1765, kun tilaus siirrettiin Brestiin. Aluksen valmistukseen käytetyt varat olivat bretagnelaisten lahja Ludvig XV:lle. Köli laskettiin 10. kesäkuuta 1765 ja alus laskettiin vesille 24. toukokuuta 1766. 100-tykkinen alus valmistui syyskuussa 1767, mutta se varustettiin uudelleen vuonna 1781 110-tykkiseksi. Aluksen pohja kuparoitiin maaliskuussa 1781 Brestissä ja se kuparoitiin uudelleen Brestissä toukokuusta heinäkuuhun 1786.


title: Bretagne (1766)

text: Alus nimettiin lokakuussa 1793 uudelleen "Révolutionnaireksi". Alus vaurioitui pahoin kahakassa 28. toukokuuta 1794 ja se piti hinata Rochefortiin korjattavaksi. Alusta ei kuitenkaan koskaan palautettu palvelukseen. Alkuvuodesta 1796 aluksella todettiin lahoa ja se romutettiin Brestissä.


title: Durov

text: Durov tai Durova on seuraavien tunnettujen henkilöiden sukunimi:


title: Vaasan opiskelija-asuntosäätiö

text: Vaasan opiskelija-asuntosäätiö (VOAS, ) on vuonna 1972 perustettu säätiö. joka vuokraa asuntoja Vaasan alueella toimivien peruskoulun jälkeisten oppilaitosten päätoimisille tutkinto-opiskelijoille.


title: Vaasan opiskelija-asuntosäätiö

text: VOAS:lla on asuntopaikkoja noin 3 000, joista suurin osa sijaitsee Vaasan keskustan ja Palosaaren alueella. Vuokrattavia asuntotyyppejä ovat soluasunnot, perheasunnot, yksiöt ja pienkaksiot. Säätiöllä on toimitilat Vaasan Vöyrinkaupungilla.


title: Vaasan opiskelija-asuntosäätiö

text: Säätiön hallituksen puheenjohtaja on Teemu Lönnmark ja säätiön toimitusjohtaja Jorma Vehkaperä.


title: Vaasan opiskelija-asuntosäätiö

text: 1960-luvulla korkeakoululaitokset laajentuivat ja tämän myötä asuntolakysymykset nousivat osaksi opiskelijatoimintaa. Suomen ylioppilaskuntien liitto selvitti Aravan rahoittamana suomalaista ja kansainvälistä opiskelija-asumista. Selvitys osaltaan johti opiskelijoiden kampusvastaisuuteen, minkä myötä varsinaista kampukselle keskitettyä asumista ei Suomen mittakaavassa juurikaan syntynyt.


title: Vaasan opiskelija-asuntosäätiö

text:
Vaasan kohdalla asuntoloiden rakentaminen oli alusta asti mukana keskusteluissa, kun Vaasan kauppakorkeakoulun perustaminen ajoittuikin juuri opiskelija-asuntorakentamisen kulta-aikaan. SYL oli omalta osaltaan aktiivinen Vaasan asuntorakentamisen keskusteluissa jo ennen ylioppilaskunnan perustamista. SYL:n keskusteli asista Vaasan kauppakorkeakoulun säätiön puheenjohtajan, Hannu Ulkuniemen kanssa kertomalla muun muassa opiskelijoiden kritiikistä kampusalueita kohtaan. Osaltaan tämä johtikin seuraavaan näkemykseen, jonka mukaan opiskelija-asunnot voitaisiin rakentaa eri puolille kaupunkia osaksi erillisinä rakennuksina tai asuntotalojen yhteyteen, mikä yksinkertaistaisi hallintoa. Kaupunkirakentamista puolsi osakseen se, että liikunta- ja kulttuuripalvelut olisivat valmiiksi opiskelijoiden käytössä eikä niitä tarvitsisi rakentaa erikseen.
Vuonna 1969 SYL:n liittokokous päätti linjavalintana keskittää opiskelija-asumisen paikallisille opiskelija-asuntoyhteisöille solidaarista asuntopolitiikkaa noudattaen. Vaasassa perustettiin asuntorakentamisen säätiötä varten neuvottelukunta oppilaskuntien kesken ja aloite tähän tuli ylioppilaskunnalta. Oppilaskuntien väliseen yhteistyöhön oli kiinnitetty muutoinkin huomiota kauppakorkeakoulun ensimmäisestä toimintavuodesta alkaen, sillä jäsenmäärät oppilaitoksessa olivat tuolloin vielä hyvin pienet.Säätiötoiminnan alussa suomen- ja ruotsinkieliset teknilliset oppilaitokset, kauppaopiston kiltakunta, ruotsinkielinen terveydenhoito-oppilaitos ja ylioppilaskunta perustiva VOY-nimisen yhteistyöelimen, jonka tehtävänä oli koota järjestöjen yhteiset intressit.


title: Adidas Telstar 18

text: Adidas Telstar 18 on jalkapallon vuoden 2018 MM-kilpailujen virallinen kisapallo. Sen on suunnitellut urheiluvälinevalmistaja Adidas. Adidas on toiminut MM-kilpailujen virallisten jalkapallojen valmistajana vuodesta 1970 alkaen.


title: Adidas Telstar 18

text: Telstar 18 on viittaus Adidas Telstariin. Telstarilla pelattiin Meksikon MM-kilpailut vuonna 1970 – ensimmäiset kilpailut Adidaksen valmistajanaikakaudella.


title: Maija ja Lauri Niiniojan rahasto

text: Maija ja Lauri Niiniojan rahasto on vuonna 1962 perustettu suomalaista taidetta ja tiedettä tukeva rahasto. Sen perusti kauppaneuvos Lauri Niinioja testamentissaan Suomen kulttuurirahaston yhteyteen. Lauri Niiniojan sisar Maria (Maija) Johanna Niinioja kartutti myöhemmin rahastoa ja nykyinen rahasto perustuu molempien testamentteihin. Rahasto toimii nykyään Vaasan yliopiston ylioppilaskunnan hallinnoimana ja siitä jaetaan Maija Niinioja-stipendejä opinnoissaan menestyneille Vaasan yliopiston opiskelijoille. Rahasto pohjautuu Lauri Niiniojan toiveeseen auttaa sellaisia, joiden lähtökohdat ovat olleet yhtä heikot, kuin Niiniojalla itsellään.


title: Pacific Jazz Records

text: Pacific Jazz Records oli Los Angelesissa toiminut levy-yhtiö, joka tunnettiin ehkä parhaiten cool jazzista tai West Coast -jazzista. Sen perustivat tuottaja Richard Bock sekä rumpali Roy Harte vuonna 1952. Harte oli myös toinen Nocturne Recordsin perustajista vuonna 1954, toisen ollessa jazzbasisti Harry Babasin.


title: Pacific Jazz Records

text: Pacific Jazz Recordsille nauhoittaneita muusikkoja olivat muun muassa Chet Baker, Paul Desmond, Gery Mulligan, Joe Pass, Gerald Wilson, The Crusaders, Don Ellis, Clare Fischer, Jim Hall, Groove Holmes, Les McCann, West Montgomery ja Art Pepper.


title: Pacific Jazz Records

text: Pacific Jazz Records muutti nimensä muotoon "World Pacific Records" ja lopulta muotoon "World Pacific" vuoden 1957 syksyllä. Liberty Records osti levy-yhtiöt toukokuussa 1965, mutta ne pysyivät silti autonomisina levy-yhtiöinä jonkin aikaa. Vain mainostus ja tuotanto yhdistettiin. Transamerica Corporation osti puolestaan Liberty Recordsin vuoden 1968 kesällä, jolloin emo-yhtiöstä tuli "Liberty/U.A. INC." kunnes Liberty Records lopetti vuonna 1971.


title: Nocturne Records

text: Nocturne Records oli yhdysvaltalainen jazzmusiikin levy-yhtiö, jonka rumpali Roy Harte ja basisti Harry Babasin perustivat vuonna 1954. Hollywoodissa, Kaliforniassa toiminut Nocturne Records keskittyi West Coast -jazziin.


title: Ahuli

text: Ahuli on Pirkanmaalla Kangasalla, pari kilometriä keskustaajamasta ja aivan Toikkolan kylän lähellä, sijaitseva järvi.


title: Ahuli

text: Järven pinta-ala on 46 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaiden ympäröimät. Kiinteä asutus löytyy hieman kauempaa rannasta, mutta sen rannoille on rakennettu kymmenisen vapaa-ajan asuntoja. Kiinteistöille johtaa tiet seututieltä 310 ja yhdystieltä 13997.


title: Ahuli

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen laskee pari pelto- ja metsämaiden kuivausojaa ja sen laskuoja lähtee järven itäpäästä. Se laskee Roinen pohjoisrantaan. Järven vedenpinta on Roinen kanssa samalla tasolla.


title: Ahuli

text: Ahuli kuuluu yhdessä Kirkkojärven, Taivallammin, Säkkölänjärven ja Kyläjärven kanssa lintujensuojelualueeseen.


title: Ahuli

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ahulenjärvi”. Vuoden 1961 peruskartassa järven vedenpinnan korkeudeksi oli merkitty 84,5 metriä, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1975 sen oli 84,2 metriä. Järven rantaviiva oli järvenlaskun johdosta muuttunut. Erityisesti pohjoisrantaan on tämän jälkeen merkitty ruohottumista ja siihen piirretty uutena piirteenä soistunut niemi.


title: Linnajärvi (Kangasala)

text: Linnajärvi on Pirkanmaalla Kangasalan Raikussa sijaitseva järvi.


title: Linnajärvi (Kangasala)

text: Järven pinta-ala on 42 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Se on pitkän muotoinen järvi, jolla on kaksi eri suuntiin työntyvää lahtea. Luoteeseen työntyy Hangaslahti, jonka länsipuolella kohoaa 35 metriä korkea Lintuvuori. Kaakkoon työntyy Ojansuu, jonka eteläpuolella sijaitsee yhtä korkea Kurjenvuori. Muita vuoria ovat itäinen Taipaleenvuori ja läntiset Hormiston- ja Linnavuori eli Poikavuori. Viimeksi mainituilla on järvenpuoleiset jyrkänteet. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on 100 metriä pitkä. Järven rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven länsipäässä on maatila, mutta sen lähiympäristössä on lisäksi vielä kaksi muuta maatilaa. Muu rakennuskanta on vapaa-ajan asuntoja, joita on alle 20. Niille johtaa tiet Iharin yhdystieltä 3231.


title: Linnajärvi (Kangasala)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,7 metriä mpy. Järven länsipäähän laskee Vähä Linnajärvi lyhyttä ojaa myöten ja Hangaslahteen laskee luoteesta Kivikoskenoja. Se on Ruokojärven, Pikku-Ahvenaisen ja Iso-Ahvenaisen yhteinen laskuoja. Järven laskuoja lähtee Ojanssulta ensin Koskijärveen ja siitä se jatkaa Pälkäneveden Tyrynselän Kirkkolahteen.


title: Linnajärvi (Kangasala)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven lounaispuolella sijaitsi yksinäinen torppa, jonka niityt on merkitty järven länsipäähän.


title: Sulkajärvi (Pälkäne)

text: Sulkajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi.


title: Sulkajärvi (Pälkäne)

text: Järven pinta-ala on 15,2 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvi on viereisen Pälkänevuoren kohdalla kapeimmillaan 30 metriä leveä. Sen lounaispuolella rannat ovat jyrkkiä veteen asti ja mäet kohoavat 40 metrin korkeuteen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Järven rannoille on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Tursolan ja Salmentaan väliseltä tieltä. Kansalan raja ohittaa järven luoteispään aivan rannan läheltä.


title: Sulkajärvi (Pälkäne)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä mpy ja siihen laskee pari lyhyttä metsäojaa. Luoteispäähän laskee suo-oja, joka on samalla Mutajärven laskuoja. Järven laskuoja lähtee luoteispäästä ja Isokorven jälkeen se laskee Pieneen Herrailanjärveen, ja pian sen jälkeen Isoon Herrailanjärveen. Viimeinen osuus tapahtuu Myllyojaa myöten Pälkäneveden Tyrynselkään.


title: Sulkajärvi (Pälkäne)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli piirretty autioksi.


title: Kouvalanjärvi

text: Kouvalanjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Aitoon kylässä sijaitseva järvi.


title: Kouvalanjärvi

text: Järven pinta-ala on 71 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Se sijaitsee Aitoon taajaman itäpuolella näkien välissä olevassa painaumassa. Järven pohjoispuolella sijaitsee Mustikkavuori ja länsipuolella pienialainen Tepulinna. Järven etelä- ja itäpuolet ovat alavampaa, mutta kuitenkin järveen viettävää metsä- tai peltoaluetta. Järven rantaviiva on melko selväpiirteinen, mutta pohjoispäässä sijaitsee 250 metriä pitkä Koskenlahti ja kaakkoispäässä 400 metriä pitkä Pitkonlahti. Järvellä on kartan mukaan kaksi nimetöntä saarta. Toisessa saaressa on rakennus. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja se on pääasiassa peltoon rajautuvaa pusikkoa tai itäpuolella metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee seitsemän maatilaa, mutta etelässä Kaukkalan kylän maatilat vaikuttavat järven tilaan Urkanojan kautta. Sen rannoille on rakennettu yli 15 vapaa-ajan asuntoa ja muutama kiinteä asuntokin. Niille tulee tiet kylän poikki kulkevilta yhdystieltä 3221 ja 13972. Tepulinnan lähellä on yleinen uimaranta.


title: Kouvalanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,2 metriä mpy. Järveen on johdettu viisi metsä- tai pelto-ojaa. Suurempi merkitys veden vaihtumiselle on etelästä järveen laskevalla Urkanojalla. Se on Urkanjärven laskuoja. Järven oma laskuoja on Myllyoja, joka laskee kahden kilometrin päässä Pälkänevedellä Jouttesselän etelärannan Tepunlahteen.


title: Kouvalanjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven länsi- ja etelärannat oli raivattu osittain peltomaaksi, ja muu reuna-alue niityiksi. Eteläpuolella sijaitsi jo Kaukkalan kylä ja länsipuolella Kouvalan kylä.


title: Urkanjärvi

text: Urkanjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Kaukkalan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Urkanjärvi

text: Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Aitoon eteläpuolella metsäalueen ja Kaukkalan peltoalueen välissä. Järven pohjoispää on kapeneva ja matala Kylänlahti, jossa sijaitsee järven luusua. Järvenselkä on melko avoin vaikka leveä Riutankärki työntyykin järvelle. Järven ympäristössä on pieniä mäkiä, mutta se on pääosin alavaa maata. Järvellä on kartan mukaan viisi autiota ja nimetöntä saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja sen itäiset rannat ovat metsämaata, läntiset rannat peltoalueiden metsänreunaa ja pohjoispää avosuota ja luhtamaata.


title: Urkanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä metsä- tai suo-ojaa. Sen lounaisrantaan laskee Näherinvuoren juurella sijaitsevan Pitkäkorvensuon kuivatusojien johto-oja. Riutankärjen eteläpuolen lahteen laskee metsäoja, jonka vedet ovat peräisin Kärjenkaivonkorvesta asti. Kylänlahti on ruohottunut lähes umpeen saarelle asti. Sieltä lähtee järven laskuoja Urkanoja, joka laskee Kouvalanjärveen. Se puolestaan laskee Pälkäneveden Jouttesselkään Uusikylässä.


title: Urkanjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi on kirjoitettu ”Orkajärvi”. Kartassa järven rantaviivan muoto on sellainen, joka seuraa väljästi nykyistä 105 metrin korkeuskäyrää. Tämä viittaa järvenlaskuun, jonka toimitusaika ei ole selvinnyt. Siitä pitäisi löytyä ensin dokumentti, jotta se voidaan esittää täällä varmana tietona.


title: Sorvalampi (Pälkäne)

text: Sorvalampi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Aitoon ja Holjan puolivälissä sijaitseva lampi.


title: Sorvalampi (Pälkäne)

text: Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Jouttijärven pohjoispuolella pellon reunassa olevalla soistuneella metsäalueella. Alavan suon itäpuolella kohoaa 25 metrin korkeuteen Sorvalamminmäki. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on matalana ruohottumassa umpeen. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat avosuota. Lampi on autio ja sen eteläpuolelta sen ohittaa seututie 325.


title: Sorvalampi (Pälkäne)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97 metriä mpy. Lampi on luonteeltaan läpivirtausjärvi. Siihen tulee Jouttijärvestä alkava Pitkänsillanoja, jonka lammen laskuojana tunnetaan myös nimellä Huovinoja Huovin peltojen takia. Kun se yhtyy Säynäjärvellä Koskuenkorvenojaan, muuttuu sen nimeksi Joutsenpohjanojaksi. Se laskee Pälkäneveden Jouttesselän Huhtalahteen.


title: Sorvalampi (Pälkäne)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa se sijaitsi metsämaastossa, mutta sen purojen ympäristöt oli raivattu niityiksi. Vuoden 1987 peruskartassa järvelle ilmaantuu pitkä lahti sen luoteispäähän.


title: Sappeenjärvi

text: Sappeenjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Sappeen kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Sappeenjärvi

text: Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Se on Sappeen kylän peltojen ympäröimä. Sen lounaisrannassa on lounaaseen työntyvä lyhyt Taivallahti, jonka eteläpuolella kohoaa jyrkkärinteinen Tulikallio. Se kohoaa yli 25 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee järven matalalla osalla. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä, ja rantojen läheisyydessä sijaitsee kymmenisen maatilaa ja muita kiinteistöjä. Rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Yhdystie 3230 ohittaa järven sen koillispuolelta.


title: Sappeenjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,6 metriä mpy. Järveen on johdettu muutama lyhyt peltojen kuivatusoja, mutta tärkeimmät tulo-ojat ovat Ison Arajärven laskuoja ja Urkonjärvestä laskeva Honkaoja. Järven oma laskuoja laskee Pälkäneveden Jouttesselän Huikonlahteen ja se on vain puoli kilometriä pitkä.


title: Sappeenjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven laskujoen varressa sijaitsi Sappeen kylä (”Sappis by”), ja järven ympäristö oli jo tuolloin peltomaata. Honkaojan nimi oli tuolloin Humalanoja, mutta vuoden 1957 peruskartassa vain Honkaojan Ison Kiimasjärven haaraoja oli sen niminen.


title: Punkari

text: Punkari on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Visit Finland

text: Visit Finland on Finpron yksikkö, joka toimi nimellä "Suomen matkailun edistämiskeskus" 31.12.2014 asti. Se toimii valtakunnallisena matkailualan asiantuntijana ja aktiivisena toimijana ulkomailta Suomeen suuntautuvan matkailun edistämisessä. Visit Finland kokoaa tietoa erityisesti matkailun markkinoinnin sekä tuotteiden ja palveluiden kehittämisen avuksi. Tehtävänä on myös tukea yrityksiä viemään ulkomaille tuotteitansa ja palvelujaan. Budjetti vuodelle 2015 on 10 miljoonaa euroa, jotka tulevat valtiolta.


title: Visit Finland

text:
Ulkomailla Visit Finlandilla ei ole toimistoja. Matkailun edistämistoimenpiteet tapahtuvat Finpron viestikeskuksella tai omilla markkinointiedustajilla. Maakuvan kehittämisessä tehdään yhteistyötä ulkoasiainministeriön edustustojen kanssa.
Kotimaassa Suomi-kuvan kehittäminen ja sen tuotteistus on siirtynyt pitkälti yritysten vastuulle. Yritystoimintaa tukevat tahot ottavat jatkossa tässä suurimman roolin.


title: Visit Finland

text: Visit Finlandin tavoitteena on kehittää Suomi-imagoa tehokkaalla markkinoimisella ja painottamalla sitä, mitä Suomella on jo tarjottavana ulkomaisille turisteille. Tuotemarkkinointia tehdään yhdessä elinkeinon kanssa. Markkinointikampanjoihin osallistuvat tapauskohtaisesti eri alan yritykset, muut vienninedistäjät ja lähetystöt. Visit Finland seuraa ihmisten matkailumieltymyksiä suunnittellessa uusia markkinointitoimenpiteitä ja matkailutuotteita.


title: Visit Finland

text: Visit Finlandilla on kansainvälinen edustajaverkosto


title: Visit Finland

text: Markkinoinnin jakelukanavaselvitykseen kuuluvat uudet ja vanhat matkanjärjestäjät. Myyntikäynnit, verkostoitumis- ja myyntitilaisuudet sekä ammattimessut ja -näyttelyt ovat osa myyntistrategiaa. Markkinointi sekä tiedottaminen Suomen matkailualan uutisista matkanjärjestäjille ovat myös tärkeitä.


title: Visit Finland

text: Visit Finlandilla on neljä selkeää tuotekehitysteemaa: "hyvinvointi, kulttuuri, kesä ja talvi."


title: Visit Finland

text: Vuonna 2015 järjestön julkaisema markkinointivideo Lapista aiheutti kohun, kun saamelaisista annettiin videolla stereotypinen kuva likaisiin vaatteisiin pukeutuneista villi-ihmisistä, jotka tanssivat laavunuotion äärellä. Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio otti kantaa mainosvideon antamaan negatiiviseen kuvaan ja pyysi järjestöä muuttamaan markkinointivideotaan sekä poistamaan alkuperäisen videon jakelusta.


title: Jaroslavlin kapina

text: Jaroslavlin kapina oli bolševikkien valtaa vastaan suuntautunut kapina Venäjän Jaroslavlin kaupungissa 6.–21. heinäkuuta 1918. Siihen liittyivät myös lyhyemmät kapinat Rybinskissä ja Muromissa.


title: Jaroslavlin kapina

text: Jaroslavlin kapinan organisoi sosialistivallankumouksellisen puolueen poliitikko Boris Savinkov, joka oli työskennellyt lokakuun vallankumouksesta alkaen vastavallankumouksen ja valkoisten armeijoiden hyväksi. Huhtikuussa 1918 Savinkov oli perustanut ympärysvaltojen edustajilta saamallaan rahoituksella ”Isänmaan ja vapauden puolustuksen liitto” -nimisen maanalaisen sotilaallisen järjestön, johon kuului muutamia tuhansia jäseniä, pääosin upseereita. Savinkovin oikeana kätenä toimi everstiluutnantti Aleksandr Perhurov.


title: Jaroslavlin kapina

text: Tšekkoslovakian legioonan noustua kapinaan bolševikkeja vastaan Savinkov päätti kesäkuussa aloittaa oman kapinansa mahdollisimman pian. Hän mahdollisesti oletti saavansa sotilaallista tukea Arkangeliin maihinnoussevilta ympärysvaltojen interventiojoukoilta ja valitsi siksi kapinan keskukseksi Jaroslavlin, joka sijaitsi Moskovan ja Arkangelin välisen rautatieyhteyden varrella. Vihollisen hämmentämiseksi pienemmät itsenäiset kapinat alkaisivat kahdessa muussa kaupungissa pari päivää myöhemmin. Kapinan alkuhetkeksi Savinkov valitsi 5.–6. heinäkuuta välisen yön, jolloin käynnistyi myös vasemmistososialistivallankumouksellisten kapina Moskovassa, mutta kyseessä lienee ollut pelkkä sattuma, sillä hän tuskin tiesi toisesta suunnitelmasta.


title: Jaroslavlin kapina

text: Kapinaa Jaroslavlissa johti everstiluutnantti Perhurov, jonka komentamat upseerit valtasivat joukon strategisia kohteita 6. heinäkuuta vastaisena yönä kello 2 ja kävivät pidättämässä kaupungin johtavat bolševikit. Heistä useita teloitettiin, mukaan lukien paikallisen aluekomitean puheenjohtaja. Kapinaan liittyivät muun muassa paikallisen puna-armeijan sotakoulun opetusupseerit ja seuraavina päivinä tuhansia vapaaehtoisia lähiseudulta. Bolševikkien vastahyökkäys käynnistyi seuraavana yönä, mutta kapinalliset onnistuivat torjumaan sen. Puna-armeijan tykkitulen tuhottua kaupungin vesisäiliön kapina oli kuitenkin tuhoon tuomittu, sillä puna-armeijan saartorengas esti pääsyn Volgajoelle, ainoalle juomaveden lähteelle.


title: Jaroslavlin kapina

text: Viikon tuloksettomien taistelujen jälkeen Jaroslavlin takaisinvaltaus annettiin Anatoli Gekkerille, joka hyökkäsi kaupunkiin tykistön ja lentokoneiden tukemana. Kaupungin historiallinen keskusta kärsi pahoja vaurioita taistelussa. Kapinalliset antautuivat lopulta 21. heinäkuuta, mutta eivät puna-armeijalle vaan kaupungissa olleille saksalaisille sotavangeille, sillä kapinajohto oli ehtinyt julistaa sodan myös Saksalle. Antautumissopimuksen vastaisesti saksalaiset luovuttivat heidät samana iltana puna-armeijalle. Noin 350 kapinaan osallistunutta upseeria teloitettiin välittömästi.


title: Jaroslavlin kapina

text: Savinkovin henkilökohtaisesti johtama Rybinskin kapina käynnistyi 8. heinäkuuta ja Muromin kapina 9. heinäkuta vastaisena yönä. Niihin osallistui vain muutamia satoja miehiä ja ne kukistettiin molemmat muutaman tunnin kuluessa alkamisestaan. Savinkov onnistui pakenemaan, kuten myös Perhurov. Ympärysvaltojen maihinnousu Arkangeliin tapahtui vasta 1. elokuuta, jolloin Jaroslavlin kapina oli jo murskattu.


title: Donji Kraljevec

text: Donji Kraljevec (, ) on kylä ja kunta Međimurjen piirikunnassa Kroatiassa lähellä Unkarin rajaa.


title: Donji Kraljevec

text: Kylä nimeltä "Kralovecz" mainitaan ensi kerran vuonna 1478 osana Čakovecia. Kylä kuului 1600-luvulla kroatialais-unkarilaisen Zrinskin suvun läänityksiin Kroatian kuningaskunnassa, mutta vuonna 1671 kruunu takavarikoi Peter Zrinskiltä tämän maat. Vuonna 1689 mainitaan katolilaisessa kylässä olleen Maria Magdalenalle pyhitetty kappeli ja hautausmaa. Tuolloin kylässä oli vain 11 taloa. Vuonna 1715 kylässä oli 13 verotusyksikköä (taloutta). Itävallan keisari Kaarle VI eli Unkarin kuningas Kaarle III antoi alueen läänityksenä 25. toukokuuta 1719 Johann Michael von Althannille. Kylän väkiluku alkoi kasvaa voimakkaasti 1700-luvulla ja vuonna 1771 kylässä oli 62 taloa ja 483 asukasta. Vuonna 1791 unkarilainen kreivi György Festetics osti alueen ja seuraavat 132 vuotta kylä ja sen alue kuuluivat Festetics de Tolnan suvulle.


title: Donji Kraljevec

text: Kylän historian suurin mullistus oli rautatien rakentaminen vuonna 1860, mikä toi kylään uusia asukkaita. Näistä kuuluisin lienee filosofi Rudolf Steinerin (s. 1861) isä, Itävallan rautateiden lennättäjänä toiminut Johannes Steiner. Kylässä Steinerin syntymäpaikalla on muistolaatta. Vuonna 1889 perustettiin kylän vapaapalokunta.


title: Donji Kraljevec

text: Vuoteen 1920 asti kylä kuului Unkarin kuningaskunnan Zalan komitaattiin, mutta sen jälkeen siitä tuli uuden Jugoslavian osa. Vuonna 1934 suuri tulipalo hävitti kylää polttaen 108 taloa. Kirkon kunnostamisen ja seurakuntatalon rakentamisen myötä kylästä tuli oma seurakuntansa. Vuosina 1941-1945 kylä kuului jälleen Unkariin, kunnes palautettiin sodan jälkeen Jugoslavialle. Vuonna 1991 Jugoslavian hajotessa ja Kroatian itsenäistyttyä kylästä tuli osa Kroatiaa.


title: Donji Kraljevec

text: Vuonna 1900 kylän 1366 asukkaasta 1304 oli kroaatteja, 47 unkarilaisia ja 7 saksalaisia.


title: Donji Kraljevec

text: Vuonna 1910 asukkaita oli 1672 ja he katsoivat pääasiassa olevansa kroaatteja.


title: Donji Kraljevec

text: Vuonna 1941 kaikki asukkaat yhtä miestä lukuun ottamatta ilmoittivat olevansa Unkarin kansalaisia.


title: Donji Kraljevec

text: Vuonna 1991 1653 asukkaasta 1580 ilmoitti olevansa kroaatteja, 12 jugoslaaveja, viisi serbejä, viisi muslimeja, 2 sloveeneja, 2 tšekkejä ja 1 makedonialainen.


title: Donji Kraljevec

text: Vuonna 2011 kylässä oli asukkaita 1 560. Koko kunnassa oli 4 659 asukasta, joista kroaatteja oli 98,26 %.


title: Jem (kirja)

text: Jem on Frederik Pohlin tieteisromaani, jonka on julkaistu vuonna 1979.


title: Jem (kirja)

text: Teos on ollut ehdolla Hugo-, Nebula- ja Locus-palkinnoille.


title: Jem (kirja)

text: Teoksessa ihmiset löytävät uuden maailman, jossa asuu useitä älyllisiä olentoja, ja vievät keskinäiset kiistansa tähän maailmaan.


title: CLC

text: CLC (, lyhenne CrystaL Clear) on eteläkorealainen tyttöbändi, joka aloitti viisihenkisenä ryhmänä vuonna 2015. Vuonna 2016 yhtyeeseen liittyi kaksi uutta jäsentä Elkie ja Eunbin.


title: Makholma

text: Makholma on kulmakunta Porissa. Se sijaitsee aavan Selkämeren rannalla ja muodostuu kolmen kylän Preiviikin, Viasveden ja ¨Kuuminaisten kohtauspisteestä. Maarekisteriin sitä ei ole virallisesti merkitty, mutta merenkulun- ja maakartoissa Makholma on näkyvissä. Ensimmäinen merkintä on 1783 nimellä Mackholmen. Makholma on 18 km:n etäisyydellä Porin keskustasta, kaupungin länsilaidalla. Naapurikyliä ovat Viasvesi, Kuuminainen ja Preiviiki.


title: Louis de Montfort

text: Pyhä Louis-Marie Grignion de Montfort (31. tammikuuta 1673 Montfort-sur-Meu, Ranska – 28. huhtikuuta 1716 Saint Laurent-sur-Sèvre, Ranska) oli ranskalainen roomalaiskatolinen pappi, sääntökuntien perustaja, lähetystyöntekijä ja mariologi. Hän on laatinut esimerkiksi mariaaniset teokset "Secret of Mary" ja "Treatise on True Devotion to the Blessed Virgin." Paavi Leo XIII julisti hänet autuaaksi 1888 ja paavi Pius XII julisti hänet pyhimykseksi 1947. Hän eli seuraavien 5 paavien hallintoaikoina: Klemens X, (1670-76) autuas Innocentius XI, (1676-89) Aleksanteri VIII, (1689-91) Innocentius XII (1691-1700) ja Klemens XI. (1700-21) Katolisessa kirkossa pyhän Louisin muistopäivää vietetään 28. huhtikuuta eli päivänä jona hän kuoli 43-vuotiaana.


title: Louis de Montfort

text: Louis de Montfort syntyi 31. tammikuuta 1673 Montfort-sur-Meussa Ranskassa, ja hänet lähetettiin 12-vuotiaana opiskelemaan jesuiittojen oppilaitokseen Rennesiin, jossa hänellä oli tapana käydä kirkossa ennen ja jälkeen oppituntien. 19-vuotiaana hän meni jalan Pariisiin opiskellakseen teologiaa, antoi matkalla kaikki rahansa köyhille, vaihtoi vaatteita heidän kanssaan ja vannoi pärjäävänsä siitä lähtien vain almuilla. Hänet vihittiin papiksi 27-vuotiaana vuonna 1700, hän perusti vuonna 1703 kongregaation "Daughters of Wisdom" naisille ja 32-vuotiaana vuonna 1705 hän omistautui saarnaamaan ihmisille. Hän saarnasi evankeliumia lukemattomissa kylissä ja oli taitava puhuja. Vuonna 1713 hän perusti lähetystyöntekijäkongregaation "Missionaries of the Company of Mary" ja kuoli noin kolme vuotta myöhemmin 28. huhtikuuta 1716 Saint Laurent-sur-Sèvressä. Pyhä Louis kuoli 28. huhtikuuta 1716


title: Where the Oceans Burn

text: Where the Oceans Burn on death metal -yhtye Bloodred Hourglassin vuonna 2015 julkaistu albumi.


title: Brewer

text: Brewer voi tarkoittaa seuraavia:


title: Marguerite-Marie Alacoque

text: Pyhä Marguerite-Marie Alacoque V.H.M (22. heinäkuuta 1647 L'Hautecour, Ranska – 17. lokakuuta 1690 Paray-le-Monial) oli ranskalainen nunna, roomalaiskatolinen naissääntökuntalainen, neitsyt, näkijä ja pyhimys. Hän on polion, Jeesuksen pyhän sydämen kannattajien, vanhempien menetyksen ja poliopotilaiden suojeluspyhimys. Hänen tunnuksiaan ovat sääntökunnan "Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis" puvussa oleva nunna, joka pitelee palavaa sydäntä, sääntökunnan "Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis" puvussa oleva nunna, joka polvistuu sydäntään paljastavan Jeesuksen edessä, Jeesuksen pyhä sydän ja sydän. Kerrotaan, että Jeesus Kristus ilmestyi usein pyhälle Margueritelle ja uskoi tälle tehtäväksi levittää hartautta pyhää sydäntään kohtaan. Hän eli seuraavan kuuden paavin hallintokausien aikana: Innocentius X, (1644-55) Aleksanteri VII, (1655-67) Klemens IX, (1667-69) Klemens X, (1670-76) autuas Innocentius XI (1676-89) ja Aleksanteri VIII. (1689-91). Paavi Leo XII julisti hänet kunnianarvoiseksi maaliskuussa 1824, autuas Pius IX julisti hänet autuaaksi 18. syyskuuta 1864 ,ja paavi Benedictus XV julisti hänet pyhimykseksi vuonna 1920. Katolinen kirkko viettää hänen muistopäiväänsä 17. lokakuuta eli päivänä, joka oli hänen kuolinpäivänsä. Hän kuoli 43-vuotiaana.


title: Marguerite-Marie Alacoque

text: Roomalaiskatolisessa messussa pyhää Marguarite-Marieta on muistettu seuraavanlaisella latinankielisellä kollehtarukouksella:


title: Marguerite-Marie Alacoque

text: Pyhän Marguerite-Marie syntyi 22. heinäkuuta 1647. Hän astui nunnaluostariin 25. toukokuuta 1671. Lopulliset valat hän vannoi marraskuussa 1672. Hän alkoi nähdä näkyjä 27. joulukuuta 1673 Hän kuoli 43-vuotiaana 17. lokakuuta 1690


title: Marguerite-Marie Alacoque

text: Pyhä Margueriten vanhemmat olivat Claude Alacoque ja Philiberte Lamyn. Tytön ollessa 8-vuotias hänen isänsä kuoli ja hänet lähetettiin klarissalaisten kouluun. Kun hän oli ottanut vastaan ensikommuunion 9-vuotiaana hän harjoitti salaa ankaraa ruumiillista kuritusta, minkä johdosta hän joutui halvaantuneena vuoteenomaksi neljäksi vuodeksi. Hän vannoi valan Neitsyt Marialle, että pyhittäisi itsensä hengelliselle elämälle. Hän kieltäytyi avioliitosta ja astui sääntökunnan "Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis" nunnaluostariin Paray-le-Monialissa vuonna 1671. 20-vuotiaasta eteenpäin hän näki ilmestyksiä Kristuksesta ja alkaen 27. joulukuuta 1673 hän näki näkyjä, joissa Jeesus kertoi valinneen hänet levittämään pyhän sydämen hartautta, neuvoi häntä esimerkiksi niin sanotusta yhdeksän perjantain hartaudesta ja pyysi, että pyhän sydänmen juhla otettaisiin käyttöön. Jeesuksen kerrotaan myös antaneen pyhälle Margueritelle niin sanotut kaksitoista lupausta niille, jotka kunnioittavat hänen pyhää sydäntään. Lopulta nainen sairastui ja kuoli 43-vuotiaana 22. heinäkuuta 1647 Paray-le-Monialissa.


title: Galadriel Stineman

text: Galadriel Stineman (syntyjään Margaret Elizabeth Galadriel Stineman, s. 20. lokakuuta 1990 Cincinnati) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli.


title: Galadriel Stineman

text: Stineman muutti valmistumisen jälkeen Los Angelesiin ja teki depyyttinsä tanssijana elokuvassa Fame (2009). Hänen läpimurtonsa tuli kun hän näytteli Gwen Tennysonia elokuvassa (2010). Stineman on ollut mukana suurissa projekteissa vuodesta 2009 lähtien. Hän näytteli Audraa elokuvassa (2010) ja Cassidya televisiosarjassa The Middle (2012-2014).


title: Galadriel Stineman

text: Stineman esitti Ashleytä videopelissä Until Dawn (2015), joka on kehittämä ja Sony Computer Entertainmentin julkaisema vuorovaikutteinen selviytymiskauhupeli.


title: Acoran

text: Acoran on Kanariansaarten Gran Canarian asukkaiden palvoma ylijumala. Hänelle pystytettiin temppeleitä vuorten syrjäisille ja vaikeapääsyisille paikoille, jotka takasivat pyhien temppelien koskemattomuuden. Acoranille uhrattiin päivittäin maitoa, ja sen toivat valkeisiin nahkoihin pukeutuneet neidot.


title: Reputation

text: Reputation (tyyliteltynä reputation) on Taylor Swiftin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 10. marraskuuta 2017. Albumilta on julkaistu neljä singleä "Look What You Made Me Do", "...Ready For It?", "Gorgeous" ja "Call It What You Want".


title: Helsingin hallinto-oikeus

text: Helsingin hallinto-oikeus () on vuonna 1999 perustettu muutoksenhakutuomioistuin. Helsingin hallinto-oikeuspiiriin kuului Uudenmaan maakunnan kunnat. Hallinto-oikeudessa käsitellään oikeuspiirin hallintoriitoja, valituksia, alistuksia sekä hakemuksia koskien viranomaisten päätöksiä. Hallinto-oikeus ratkaisee käsittelyssä, onko annettu päätös lainmukainen. Helsingin hallinto-oikeudessa käsitellään myös koko maan arvonlisävero- ja tullivalitukset.


title: Helsingin hallinto-oikeus

text: Helsingin hallinto-oikeus perustettiin 1. marraskuuta 1999 voimaan tulleen hallinto-oikeusuudistuksen myötä, jolloin 11 lääninoikeuden tilalle perustettiin 8 alueellista hallinto-oikeutta. Hallinto-oikeusuudistuksen tavoitteena oli että hallinto-oikeuksien käsiteltäväksi tulevat asiat jakautuisivat mahdollisimman tasaisesti tuomioistuinten kesken ja että hallintotuomioistuimissa olisi eri asiaryhmien riittävä asiantuntemus.


title: Helsingin hallinto-oikeus

text: Helsingin hallinto-oikeuspiiriin kuuluvat seuraavat kunnat:


title: Vaasan hallinto-oikeus

text: Vaasan hallinto-oikeus () on vuonna 1999 perustettu muutoksenhakutuomioistuin. Vaasan hallinto-oikeuspiiriin kuuluu Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan maakuntien kunnat. Hallinto-oikeudessa käsitellään oikeuspiirin hallintoriitoja, valituksia, alistuksia sekä hakemuksia koskien viranomaisten päätöksiä. Hallinto-oikeus ratkaisee käsittelyssä, onko annettu päätös lainmukainen. Vaasan hallinto-oikeudessa käsitellään myös koko maan vesilain ja ympäristösuojelulain mukaiset lupa- ja velvoittamispäätökset.


title: Vaasan hallinto-oikeus

text: Vaasan hallinto-oikeus perustettiin 1. marraskuuta 1999 voimaan tulleen hallinto-oikeusuudistuksen myötä, jolloin 11 lääninoikeuden tilalle perustettiin 8 alueellista hallinto-oikeutta. Vaasan hallinto-oikeus perustettiin yhdistämällä Vaasan lääninoikeus ja Vesiylioikeus. Hallinto-oikeusuudistuksen tavoitteena oli että hallinto-oikeuksien käsiteltäväksi tulevat asiat jakautuisivat mahdollisimman tasaisesti tuomioistuinten kesken ja että hallintotuomioistuimissa olisi eri asiaryhmien riittävä asiantuntemus.


title: Vaasan hallinto-oikeus

text: Vaasan hallinto-oikeuspiiriin kuuluvat seuraavat kunnat:


title: Peter Quenneville

text: Peter Quenneville (s. 9. maaliskuuta 1994 Edmonton, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Tanskan Metal Ligaenin Aalborg Piratesissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta Quenneville osaa pelata myös keskellä. Hänen aiemman seuransa, Jääkiekon SM-liiga Saimaan Pallon urheilutoimenjohtaja Antti Tuomenoksan mukaan Quenneville on maalintekijätyyppi, joka tuo hyvällä laukauksellaan vaihtoehtoja ylivoimapelaamiseen. Hän laukoo oikealta.


title: Peter Quenneville

text: Quenneville loi suurimman osan junioriurastaan Kanadan Albertan Sherwood Parkissa. Prince George Cougars varasi hänet 69. pelaajana WHL:n varaustilaisuudessa 2009. Quenneville vietti vuodet 2010–2012 kuitenkin AJHL-junioriliigan Sherwood Park Crusadersissa, jotta hän voisi pelata jatkossa Yhdysvaltain yliopistosarjoissa. Kaudella 2011–2012 Quenneville voitti Crasadersin sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 31+50=81, joilla hän sijoittui koko AJHL:n pistepörssissä kolmanneksi. Quenneville valittiin kauden päätteeksi liigan arvokkaimmaksi pelaajaksi ja Pohjoisen divisioonan tähdistökentälliseen.


title: Peter Quenneville

text: Dubuque Fighting Saints varasi Quennevillen 13. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa 2012. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2012–2013. Quenneville oli Fighting Saintsin toiseksi paras pistemies Mike Szmatulan jälkeen tehoilla 33+37=70, joilla hän sijoittui koko USHL:n maalipörssissä viidenneksi ja jakoi pistepörssin kahdeksannen sijan Fargo Forcen Dominic Toninaton ja Brendan Harmsin kanssa. Quenneville pelasi kauden aikana myös USHL/NHL Top Prospects Gamessa. Hän voitti kauden päätteeksi Clark Cupin ja Quenneville valittiin liigan toiseen tähdistökentälliseen.


title: Peter Quenneville

text: Columbus Blue Jackets varasi Quennevillen seitsemännellä kierroksella 195. pelaajana . Kaudeksi 2013–2014 hän siirtyi Quinnipiacin yliopistojoukkueeseen. Quenneville pelasi siellä vain viisi ottelua, kunnes marraskuussa 2013 hän päätti siirtyä WHL-junioriliigan Brandon Wheat Kingsiin, joka hankki siirron yhteydessä Quennevillen pelaajaoikeudet hänet varanneelta Prince George Cougarsilta. Joukkueessa pelasi jo ennestään Quennevillen pikkuveli John. Peter Quenneville teki loppukaudella runkosarjassa 44 ottelussa 52 tehopistettä. Kaudella 2014–2015 hän nousi joukkueensa kapteeniksi ja oli Wheat Kingsin toiseksi paras pistemies Tim McGauleyn kanssa tehoilla 28+47=75. Pudotuspeleissä Quenneville oli kymmenellä osumallaan joukkueen paras maalintekijä Jayce Hawrylukin ja pikkuveljensä John Quennevillen kanssa. Wheat Kings eteni aina Ed Chynoweth Cup -finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin Kelowna Rockets otteluvoitoin 4–0.


title: Peter Quenneville

text: Kesällä 2015 Quenneville haki ensisijaisesti pelipaikkaa SM-liigasta. Hänen agenttina Darryl Wolski luonnehti liigasta:


title: Peter Quenneville

text: Quenneville ei kuitenkaan siirtynyt Suomeen, vaan hän teki syyskuussa vuoden mittaisen AHL-sopimuksen hänet varanneen Columbus Blue Jacketsin farmijoukkueen, Lake Erie Monstersin kanssa. Hän pelasi joukkueessa kauden 2015–2016 aikana kuitenkin vain yhden ottelun ja Quennevillen kausi eteni pääosin ECHL-liigan Cincinnati Cyclonesin vahvuudessa. Kaudeksi 2016–2017 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Tanskan Metal Ligaenin Aalborg Piratesiin. Quenneville voitti tehoilla 30+19=49 koko liigan maalipörssin ja oli joukkueensa paras pistemies. Metal Ligaenin pistepörssissä hän sijoittui neljänneksi.


title: Peter Quenneville

text: Kaudeksi 2017–2018 Quenneville siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Tšekin Extraligan HC Pardubiceen. Hän teki 12 pelaamassaan ottelussa kuitenkin vain tehot 2+1=3. Quenneville ei onnistunut tekemään yhtään tehopistettä viidessä viimeisessä ottelussaan. Marraskuussa 2017 hänen sopimuksensa lopulta purettiin. Seuraavana päivänä Quennevillen ilmoitettiin siirtyvän loppukauden kattavalla ja joulutaukoon asti kestävän try-outin sisältävällä sopimuksella SM-liigajoukkue Saimaan Palloon. Hän pelasi siellä yhdeksän ottelua tehopistein 3+1=4, mutta Quennevillen koejakso ei lopulta tuottanut jatkosopimusta. Reilu viikkoa myöhemmin hän palasi loppukauden sopimuksella Tanskan Metal Ligaenin Aalborg Piratesiin.


title: Peter Quenneville

text: Quenneville edusti Canada Westin joukkuetta alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2011, jolloin hän voitti kultaa.


title: Peter Quenneville

text: Quennevillen pikkuveljet John ja David ovat myös jääkiekkoilijoita. John pelaa hyökkääjänä NHL-joukkue New Jersey Devilsin organisaatiossa ja puolustajana pelaavalla Davidilla on New York Islandersin NHL-varaus vuodelta . Veljesten pikkuserkku Joel Quenneville pelasi omalla urallaan puolustajana yli 800 NHL-ottelua ja hän toimii nykyään NHL-joukkue Chicago Blackhawksin päävalmentajana. Joel on johdattanut seuran kolmeen Stanley Cupiin. Lisäksi veljesten täti Sheena Burletoff on naimisissa New York Islandersin NHL-joukkueen puolustaja Johnny Boychukin kanssa.


title: Tyler Moss

text: Tyler Moss (s. 29. kesäkuuta 1975 Ottawa, Ontario, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän edusti NHL-urallaan neljää eri seuraa: Calgary Flamesia, Carolina Hurricanesia, Vancouver Canuksia ja Edmonton Oilersia.


title: Tyler Moss

text: Moss on Tampa Bay Lightningin toisen kierroksen 29. varaus .


title: Klorenkyymi

text: Klorenkyymi on yleisnimitys kasvien yhteyttävälle parenkyymisolukolle. Klorenkyymiä on monissa kasvin osissa ja sen sijainnista riippuen se voidaan määritellä tarkemmin, esimerkiksi lehdissä klorenkyymiä ovat usein pylvästylppy ja hohkatylppy. Klorenkyymin solut sisältävät kloroplasteja eli viherhiukkasia ja niiden tehtävänä on yhteyttää eli tuottaa hiiliyhdisteitä auringon valon avulla vedestä ja hiilidioksidista.


title: Valtion lupa- ja valvontavirasto

text: Valtion lupa- ja valvontavirasto (Luova) on 1. tammikuuta 2021 perustettava valtion monialainen virasto, joka hoitaa valtion lupa-, ohjaus- ja valvontatehtäviä. Luovaan kootaan tehtäviä nykyisistä aluehallintovirastoista, ELY-keskuksista, KEHA-keskuksesta, Valvirasta ja Maatalousyrittäjien eläkelaitoksesta.


title: Valtion lupa- ja valvontavirasto

text: Uusi virasto on valtakunnallinen ja sillä tulee olemaan toimipaikka jokaisessa maakunnassa:


title: Iso Arajärvi (Pälkäne)

text: Iso Arajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Sappeen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.


title: Iso Arajärvi (Pälkäne)

text: Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on neljään suuntaan työntyvät lahdet. Luoteeseen osoittaa Soukonlahti, itään Hyyrätinlahti, kaakkoon Pitkälahti ja neljäs lahti on mutkallaan luonaaseen. Viimeksi mainitussa on järven luusua. Järven eteläranta on Sappeenvuoren veteen laskevaa rinnettä. Sappeenvuoren laki kohoaa yli 95 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle . Pohjois- ja itärannat ovat metsämaata, mutta länsirannolle asti ulottuvat Sappeen kylän peltomaat. Osa Sappeen hiihtokesksen rinteistäkin tulevat rantaan asti Pitkälahdella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä ja sen rannat ovat osittain rakennettuja. Rannan ympäristössä sijaitsee seitsemän maatilaa ja rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Järven pohjoisrantoja kiertää Metsäkulmalle johtava kylätie. Muut tiet tulevat yhdystieltä 3230.


title: Iso Arajärvi (Pälkäne)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,1 metriä mpy. Järveen on muutama metsien kuivatusoja, mutta merkittävin tulo-oja on Vähästä Arajärvestä tuleva Pikkuoja. Pikkuojaan yhtyy pohjoisesta virtaava Sulunoja, jonka päässä on Iso Saarijärvi. Järven oma laskuoja, jonka luusuassa alkaa Arakoski, laskee Sappeenjärveen, joka vuorostaan laskee suoraan Pälkäneveteen.


title: Iso Arajärvi (Pälkäne)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli vain ”Arajärvi”. Sen rannoille oli torpat raivanneet niittyjä ja peltotilkkuja, mutta järvi olikin vasta tulossa viljelyn piiriin.


title: Iso Hirvijärvi (Pälkäne)

text: Iso Hirvijärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.


title: Iso Hirvijärvi (Pälkäne)

text: Järven pinta-ala on 46 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi . Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä.


title: Iso Hirvijärvi (Pälkäne)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,8 metriä mpy. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.


title: Iso Hirvijärvi (Pälkäne)

text: Järvi kuuluu Laipanmaan retkeilyreitistöön. Sen itäpään etelärannalla Korpivuoren pohjoisrinteessä sijaitsee hirvenmetsästyksessä käytetty jyrkänne, josta hirvet ajettiin alas järveen. Saman lahden itäpäässä sijaitsee retkireitistön opastaulu. Järven länsipäässä Maijanlahdella sijaitsee entinen Hirvijärven kylä, jonka rakennuskanta on säilytetty hyvässä kunnossa.


title: Iso Hirvijärvi (Pälkäne)

text: Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Järven etelärannat kuuluivat tällaiseen muinaissaareen, jonka ranta alkoi Syväjärveltä ja jatkui Pikku-Kailan ja Kailajärven ohi Isolle Hirvijärvellä. Saari oli kolme kilometriä pitkä ja kaksi leveä, ja siihen kuuluivat Korppivuori, Kylmänkorvenmäki, Vuorenkallio, Haisjärvenmäki, Multivuori ja Toikanvuori. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.


title: Tervaniemenlahti

text: Tervaniemenlahti , tai myös Tervajärvi , on Pirkanmaalla Kangasalla Pohjan kylän lähellä ja Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva järvi.


title: Tervaniemenlahti

text: Järven pinta-ala on 68 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se on alavalla peltoaukealla sijaitseva matala ja ruohottunut järvi . Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, vaikka Mattilansaaren niminen niemi siihen viittaakin. Järven luoteispäässä kyseisen niemen takana aukeaa vielä pieni järvenosa, jossa sijaitsee luusua. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä ja järven rannat ovat peltomaata, luhtaa tai rantametsikköä. Järven lähiympäristössä sijaitsee toistakymmentä maatilaa ja niiden lisäksi muuta kiinteää haja-asutusta. Rannassa on vain yksi vapaa-ajan asunto. Ranta-alueita ja itse järvi kuuluvat luonnonsuojelualueeseen. Myös järven lasku-uoma Syväsalmi on suojeltu.


title: Tervaniemenlahti

text: Järvi ja osa sen luhta-alueita on otettu Natura 2000-ohjelmaan (FI0319002) 147 hehtaaria lintujensuojelullisin syin. Järvi on havaittu olevan maakunnallisesti arvokkas kevät- ja syysmuuton aikainen levähdyspaikka. Alueella levähtää pääasiassa hanhia, joutsenia ja kahlaajia. Suojelualueella tavattavia lintulajeja ovat ampuhaukka, kurki, laulujoutsen, liro, luhtahuitti, palokärki, ruisrääkkä, ruskosuohaukka, sinisuohaukka, suokukko, suopöllö, heinätavi ja pikkulokki. Pakalla pesii naurulokki. Järvessä on kuriositeettina runsas kelluhankasammal-kasvusto.


title: Tervaniemenlahti

text: Järven vedenlaatua ei ole tutkittu montaa kertaa. Järvi on rehevöitynyt ja vesi on sameaa. Vuonna 1994 mitattiin veden fosforipitoisuudeksi 84 mikrogrammaa litrassa vettä ja typpipitoisuudeksi 840 mikrogrammaa litrassa vettä, joka johtunee siitä, että järven valuma-alueesta 20 % on peltomaata.


title: Tervaniemenlahti

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen on johdettu seitsemän pelto-ojaa, joista luoteisosaan laskeva Myllyoja ja etelärantaan laskeva Vuoto ovat merkittävimmät. Vuodon kautta laskevat Tervaniemenlahteen myös Kuhmajärvi ja Peräjärvi. Tervaniemenlahden lasku-uoma on Syväsalmi, joka on syvemmäksi ruopattu ja Längelmäveden Enonselän Aittolahteen laskeva uoma. Lasku-uoman alkuosaa on kutsuttu myös Juovaksi .


title: Tervaniemenlahti

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järveä ei vielä ollut olemassa. Se oli piirretty karttaan lahtena, jonka lahdensuu oli Aittolahden levyinen ja jonka nykyistä luusuaa luonehti pienten saarien joukko. Lahti on ollut matala jo silloin, koska Längelmäveden vedenpinnan lasku vuonna 1830 kavensi ja mataloitti Syväsalmen aluetta ja aloitti nykypäiviin jatkuvan ruohottumisen. Vuosilukujen ristiriita johtunee kartoituskäytännöstä, jossa Kalmbergin karttojen pohjatyö tehtiin käyttäen aikaisempia kyläkarttoja 1800-luvun alkupuoliskolta. Kartasta näkyy, kuinka rannoille oli raivattu niittyjä ja että asutus muodostui etelärannan Tervaniemenkylästä, kaakkoisrannan Pohjan kylästä sekä muutamasta torpasta. Myllyojaan on piirretty kaksi vesimyllyä.


title: Tervaniemenlahti

text: Vuoden 1957 peruskartassa näkyi järven rantaluhdilla heinälatoja, Mattilan talossa oli museo ja Pitkälän talosta lähti kävelysilta Mattilansaareen, missä sijaitsi urheilukenttä. Seuraavassa kartassa vuodelta 1977 urheilukenttää ei enää ollut.


title: Iso Teerijärvi

text: Iso Teerijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sen keskustaajaman vieressä sijaitseva järvi.


title: Iso Teerijärvi

text: Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee aivan Oriveden Rovastinkankaan länsipuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Itäpuolella sijaitsevan Rovastinkankaan asuinalueen läntisimmät talot ovat aivan järven itäpään tuntumassa. Vapaa-ajan asunnoille ja talolle tulee tiet Oriveden Kiikanrinteeltä ja Rovastinkankaalta sekä valtatieltä 9. Järven eteläpään ylittää korkeajännitelinja.


title: Iso Teerijärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän ojaa, joista Haukijärven laskuoja laskee Teerijärven länsirantaan ja ojitetun Nevasuon kuivatusvesien johto-oja järven pohjoispäähän. Järven oma laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se laskee kahden kilometrin päähän Längelmäveden Pappilanselälle Oriveden aseman kohdalla.


title: Iso Teerijärvi

text: Oriveden keskustaajaman länsipuolella kulkee järvien ympäristössä hiihtolatuja, joista osa poikkeaa järven pohjois- ja etelärannoille.


title: Iso Teerijärvi

text: Vuoden 1956 peruskartassa järveen tuli vain kaksi ojaa. Toinen oli Haukijärven luontainen laskuoja ja Nevasuolta oli kaivettu yksi lyhyt oja kevätvesiä varten. Silloin oli järven itäpäässä pieni maatila, joka maille perustettiin myöhemmin kalanviljelylaitos. Vuoden 1977 kartassa järven rannoille on ilmaantunut kuusi vapaa-ajan asuntoa. Vasta vuoden 1986 kartoissa on merkitty jälkipainoksena valtatieltä tulevien metsäautoteiden tienlinjaukset.


title: Pentojärvi

text: Pentojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Vähä-Penton eli Kuhmalahden kirkonkylän lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.


title: Pentojärvi

text: Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven itäpuolella sijaitsee pohjois-etelä- suuntainen harju, josta on otettu soraa. Järvellä on kartan mukaan seitsemän saarta. Suurin saarista on yli 200 metriä pitkä ja sen pinta-ala on noin kaksi hehtaaria. Saaressa on kolme vapaa-ajan asuntoa. Toinen saari on 170 metriä pitkkä ja pinta-alaltaan 0,6 hehtaaria. Sekin on asuttu. Muut saaret ovat pieniä. Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä ja se on puoliksi metsämaata ja suomaata. Sen rannoille on rakennettu yli 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Kuhmalahden kirkonkylältä.


title: Pentojärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven pohjoisrannasta. Laskuoja on johdettu ensin Reentaittaansuon läpi ja sitten se on käännetty Katajakorven läpi Pento-ojaan. Se yhtyy Kuhmalahden kirkonkylällä Karhuojaan ennen sen laskemista Längelmäveden Enonselän Konterkollinlahteen.


title: Pentojärvi

text: Vesi onkin kirkasta ja väritöntä ja vähähumuksista. Järvi on karu ja koska vesi ei ole kovin hapanta, on järven vesi on luokiteltu erinomaiseksi ja järvi soveltuu myös virkistyskäyttöön erinomaisesti.


title: Pentojärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi on kirjoitettu ”Pendojärvi”. Järven länsipuolelta on piirretty kulkemaan Kuhamlahden kirkonkylältä tuleva ja Korpinemen kylälle menevä maantie. Maantien linjauksesta on käytössä joitakin osia vieläkin. Järven rantaviivassa on eroavaisuuksia nykyiseen järven rantaviivaan. Tämä viittaisi järvenlaskuun, mutta sille väitteelle pitää löytää ensin kirjallisia todisteita. Suurimmassa saaressa on sijaitsee entisten Kuhmalahden ja Sahalahden pitäjien rajapyykki. Vuoden 1957 peruskartassa ei ollut vielä vapaa-ajan asuntoja, mutta eteläisessä saaressa oli rakennus. Vuoden 1977 karttaan oli ilmaantunut kuusi vapaa-ajan asuntoa.


title: Raikunjärvi

text: Raikunjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Raikun kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Raikunjärvi

text: Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Vehoniemenharjun itäpuolella Pälkäneveden lahden Heposelän ja Naistenlinnan välissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata paitsi etelässä, jossa sen metsäiset rinteet kuuluvat harjujaksolle. Sen lähiympäristössä sijaitsee kuusi maatilaa ja sen rannaoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoja. Niille tulee tiet valtatieltä 12 tai yhdystieltä 13988.


title: Raikunjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Siihen laskee yksi merkittävä oja Pihkonsuolta. Järven laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se laskee Längelmäveden Heposelkään.


title: Raikunjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Kaukojärvi”. Raikkun kylä sijaitsi kartassa järven ja Heposelän välisellä kannaksella. Järven länsipäässä sijaitsi vielä pienempi lampi, jolle ei kartassa ole nimeä. Se on nykyään laskettu puoliksi pelloksi ja suoksi. Samassa yhteydessä lienee myös Raikunjärvi laskenut, mutta sen todistamiseksi tulisi siitä löytää dokumentit. Vuoden 1957 peruskartassa järveä kutsuttiin Kyläjärveksi, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa sen nimi oli muutettu nykyiseksi.


title: Rajalahti (järvi Orivedellä)

text: Rajalahti on Pirkanmaalla Orivedellä Naappilan kylässä sijaitseva järvi.


title: Rajalahti (järvi Orivedellä)

text: Järven pinta-ala on 61 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Se sijaitsee kolmen kylän peltojen ympäröimänä Längelmäveden Pappilanselän lounaispuolella ja siellä Koivulahden eteläpäuolella. Järvellä on yhtenäinen järvenselkä eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen lähiympäristö on alavaa maata, mutta järveltä näkyy kaksi mäkeä. Koillispuolella kohoaa Mustavuori, jonka laki kohoaa 38 metriä vedenpintaa korkeammalle. Lounasrantaan laskee Rajavuoren rinteet. Rajavuori kohoaa yli 50 metrin korkeuteen. Etelässä peltojen takana kohoavat Korvenvuorenkalliot, jotka nousevat jopa 100 metriä järveä korkeammalle. Rajalahden rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen rannat ovat lähes kokonaan peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee yli 10 maatilaa ja rannoille on lisäksi rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niile tulee tiet, jotka haarautuvat kantatieltä 58.


title: Rajalahti (järvi Orivedellä)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen on johdettu kuusi ojaa. Niistä yksi on Aarninkaisen laskuoja, joka laskee Matkaanlahteen.


title: Rajalahti (järvi Orivedellä)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa monet järven rannoista olivat peltomaata tai niittyjä. Järven nimi oli kirjoitettu karttaan ruotsiksi: ”Rajalaks”. Napialan kylä sijaitsi lahden luoteispuolella ja Rajalahden kylä sen itäpuolella. Kansalta Orivedelle kulkevat tie seurasi silloin nykyistä linjaustaan. Jo vuoden 1956 peruskartassa oli Rajavuoren rinteille rakennettu vapaa-ajan asuntoja.


title: Löytäneenlahti

text: Löytäneenlahti on Pirkanmaalla Orivedellä Pääskylän, Västilän ja Attilan kylien välisellä alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Löytäneenlahti

text: Järven pinta-ala on 68 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Koljonselän Huhkaimenselän eteläpuolella. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta, jotka sijaitsevat samalla rannalla peräkkäin. Saarista suurin on nimeltään Västiluoto. Järven rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä ja sen rannat ovat lähes jokaisessa suunnassa peltomaata. Rantaviivan tuntumassa voi sijaita metsäinen suojavyöhyke. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa ja järven rannoille on rakennettu 14 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteiltä 3280, 3281 tai niiltä haarautuvilta muilta kyläteiltä.


title: Löytäneenlahti

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän pelto-ojaa, joista suurin on kaakkoisrantaan laskeva Västilänjoki. Se on Västilänjoen valuma-alueen (35.725) laskujoki, joka saa alkunsa Iso-Löytänestä (891 hehtaaria). Löytäneenlahti laskee Käkisalmen kautta Koljonselän Huhkaimenselällä Hevosniemensalmeen.


title: Löytäneenlahti

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Käkisalmi on kauttaaltaan leveä salmi ja kartan mukaan Löytäneenlahti on Koljonselän aito lahti. Längelmäveden ja samalla Koljonselän vedenpinta aleni vuoden 1830 Kaivannon kanavan tapaturmassa. Vanhassa kartassa tämän tapahtuman vaikutukset eivät näy, sillä se on piirretty käyttäen pohjatietoina tapaturmaa edeltäviä pitäjänkarttoja. Sama tilanne on kuitenkin havaittavissa Anders Colleenin vuonna 1752 piirtämästä pitäjänkartasta. Myöhemmin alentunut vedenpinta on kaventanut Käkisalmea ja se on siitä lähtien alkanut kasvaa umpeen.


title: Löytäneenlahti

text: Vuoden 1864 Senaatin kartastossa sekä järven rannat että jokien ja ojien varret on raivattu niityiksi ja ylemmät alueet peltoalueeksi. Järven ympärillä sijaitsevat Attilan, Pääskylän ja Puharilan ryhmäkylät, joiden ympärillä pellot sijaitsivat. Vuoden 1930 pitäjänkartassa järven ympäristön peltoala on saman suuruinen kuin nykyään, mutta rantojen tuntumassa on edelleen joitakin niittyjä. Nämä otetaan viljelykäyttöön myöhemmin.


title: Löytäneenlahti

text: Vuoden 1957 peruskartassa järven ympärillä on nykyistä enemmän peltomaata. Käkisalmen suulle on vuoden 1977 karttaan ruopattu veneilyä varten oma kanava, joka on edelleen nykykartoissa näkyvissä.


title: Junkinlahti

text: Junkinlahti on Pirkanmaalla Orivedellä Längelmäen kirkonkylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Junkinlahti

text: Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä, mutta järvi on yleensä paljon kapeampi. Järvellä on kaksi järvenosaa, joita yhdistää keskellä Lilvansalmi, ja sen itäosaa kutsutaan Lepolahdeksi ja länsiosaa Junkinlahdeksi. Junkinlahti on myös järven virallinen nimitys. Lilvansalmi on kasvillisuuden rehevöitymisen vuoksi ruopattu. Jyrkimmät rannat ovat järven etelärannat, missä Mustikkakallion rinteet putoavat suoraan järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi peltomaata ja metsämaata. Järven asutus on haja-asutusta, josta vajaa kymmenen on maatiloja. Järven eteläpuolelta kulkee yhdystie 3281 ja pohjoispuolelta muita kyläteitä, joista haarautuvat järven asutuksen luo vievät tiet.