title: Metapontion

text: Epeiroksen kuninkaan Pyrrhoksen Italian sotaretken aikaan Metapontion tuki tätä Taraksen tavoin. Ilmeisesti sodan myötä kaupunki päätyi Rooman vallan alle. Toisen puunilaissodan aikaan Metapontion siirtyi ensimmäisten joukossa Hannibalin puolella heti Cannaen taistelun vuonna 216 eaa. jälkeen. Myöhemmin sodan aikana kaupungissa oli kuitenkin roomalainen varuskunta, ja kaupunki vaikuttaa kyenneen karkottamaan varuskunnan ja ajamaan Karthagon asiaa kunnolla vasta Taraksen valtauksen vuonna 212 eaa. jälkeen. Tämän jälkeen Metapontionissa oli karthagolainen varuskunta aina siihen saakka, kun nämä kärsivät tappion Metauroksen taistelussa vuonna 207 eaa. Tappion jälkeen karthagolaiset vetäytyivät ja samalla evakuoivat kaupungin asukkaat pelastaakseen nämä joutumasta roomalaisten koston kohteeksi.


title: Metapontion

text: Tämän seurauksena kaupunki taantui, eikä se enää esiinny historiassa. Sitä ei kuitenkaan ilmeisesti hylätty täysin, sillä muun muassa Ciceron kuvaus käynnistään paikalla osoittaa sen olleen edelleen olemassa kaupunkina ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Pausanias sanoo kaupungin olleen raunioina hänen aikanaan 100-luvulla jaa. Alue muuttui ajan kuluessa malarian vaivaamaksi, ja säilyi asumattomana nykyaikaan saakka.


title: Metapontion

text: Metapontionin kaupunkikaava oli suorakulmion muotoinen, ja se oli rakennettu ruutuasemakaavassa. Kaupunki oli ympäröity muurein, jotka oli rakennettu 500-luvulla eaa. Muurien kokonaispituus oli noin kuusi kilometriä ja niiden sisään jääneen alueen koko noin 140–145 hehtaaria.


title: Metapontion

text:
Kaupungin keskiössä oli agora eli kokoontumis- ja kauppapaikka, jonka sivuilla oli useita temppeleitä sekä teatteri. Temppeleitä ja pyhäköitä sijaitsi myös muurien ulkopuolella kaukanakin kaupungista. Kaupungin satama sijaitsi oletettavasti nykyisen rannikon kosteikkoalueella, joka vielä 1800-luvulla oli nimellä Lago di Santa Pelagina (Palagina) tunnettua laguunia. Satama oli keinotekoinen ja yhdistetty kaupunkiin kanavalla.
Apollonin temppeli


title: Metapontion

text:
Apollonille omistettu temppeli sijaitsi kaupungin agoran länsipuolella, ja se oli varsinaisen kaupunkialueen merkittävin. Se oli rakennettu kahdessa vaiheessa. Ensimmäisen, keskeneräiseksi jääneen temppelin rakentaminen alkoi arkaaisella kaudella noin vuonna 570 eaa. Sen paikalle rakennettiin uusi temppeli 400-luvun eaa. puolessa välissä. Jälkimmäisessä temppelissä oli oletettavasti 8 x 17 pylvästä, ja sen stylobaatin koko oli noin 20,5 x 50 metriä. Temppeli edusti doorilaista tyyliä. Sen arkkitehtuuri on arkaaista ja siinä on joitakin poikkeuksellisia ratkaisuja, kuten poikkeuksellisen pitkä naos eli cella sekä itäpään propteron-tuplapylväikkö. Temppelistä on löydetty muun muassa marmorinen kuros-patsas.
Heran temppeli (”Tavole Palatine”)


title: Metapontion

text: Todennäköisesti Heralle omistettu temppeli sijaitsi kaupungin pohjoispuolella noin kolmen kilometrin päässä. Temppelin rauniot tunnetaan nykyisin nimellä ”Tavole Palatine”. Temppeli rakennettiin noin vuonna 530–510 eaa. Se edusti doorilaista tyyliä ja siinä oli 6 x 12 pylvästä, ja sen stylobaatin koko oli noin 16,1 x 33,3 metriä. Pylväistä 15 on edelleen pystyssä, 10 toisella ja 5 toisella pitkällä sivulla. Myös osa arkkitraavista on säilynyt. Tämä tekee temppelistä yhden varsinaisen (eli Tarantonlahden alueelle rajatun) Suur-Kreikan parhaiten säilyneistä muinaismuistoista. Temppelin länsipuolelta on löydetty laaja hautausmaa.


title: Metapontion

text: Muut temppelit ja pyhäköt


title: Metapontion

text: Kaupungin agoralla sijaitsi Apollonin temppelin lisäksi myös kolme pienempää temppeliä, jotka tunnetaan tutkimuksissa nimillä Temppeli B, Temppeli C ja Temppeli D. Temppeli B on ajoitettu noin vuosiin 570–530 eaa. Se edusti doorilaista tyyliä ja oli todennäköisesti omistettu Heralle. Temppeli C:llä on ollut kaksi rakennusvaihetta, vanhempi 600-luvulla eaa. ja uudempi 400-luvulla eaa. Temppeli D on ajoitettu noin vuoteen 475 eaa. Se edusti joonialaista tyyliä.


title: Metapontion

text:
Antiikin lähteiden mukaan agoralla oli myös Aristeaalle omistettu patsas. Siihen liittyi Apollonille omistettu alttari, jonka ympärillä oli laakeripuulehto. Löytöjen perusteella agoralla on ollut edellämainittujen lisäksi ainakin Zeus Agoraioksen kultti. Kaupungissa oli ilmeisesti myös Artemision eli Artemiille omistettu pyhäkkö. Eri puolelta kaupunkivaltion aluetta on löydetty pieniä lähdepyhäkköjä.
Teatteri


title: Metapontion

text: Kaupungin teatterissa oli useita rakennusvaiheita. Paikalla sijaitsi alun perin ekklesiasterion eli kansankokouksen kokouspaikka, joka toimi mahdollisesti myös teatterina. Siihen mahtui noin – henkeä, ja se oli käytössä 600-luvulta noin 300-luvulle eaa. Tämän jälkeen paikalle rakennettin varsinainen kreikkalainen teatteri, johon mahtui noin henkeä.


title: Athenen temppeli (Paestum)

text: Athenen temppeli on antiikin aikainen Athenelle omistettu kreikkalainen temppeli Poseidonian eli roomalaisittain Paestumin kaupungissa Suur-Kreikassa (Magna Graecia) nykyisessä Italiassa. Se rakennettiin kaupungin kreikkalaisella kaudella noin 500 eaa.


title: Athenen temppeli (Paestum)

text: Athenen temppeli oli yksi Poseidonian kolmesta suuresta temppelistä vanhemman Heran temppelin (usein ”Basilika”) ja nuoremman Heran temppelin (usein ”Poseidonin temppeli”) ohella. Nykyisin sen poikkeuksellisen hyvin säilyneet rauniot ovat osa Paestumin arkeologista aluetta, joka on osa Unescon maailmanperintökohdetta nimeltä "Cilenton ja Vallo di Dianon kansallispuisto, Paestumin ja Velian arkeologiset alueet sekä Certosa di Padula".


title: Athenen temppeli (Paestum)

text: Athenen temppeli on ajoitettu arkaaisen kauden lopulle noin vuoteen 500 eaa. Se on ajoitettu ennen kaikkea sen pylväiden kapiteelien kaiverrusten perusteella. Temppeli vaikuttaa valmistuneen yhdessä rakennusvaiheessa.


title: Athenen temppeli (Paestum)

text: Temppeli tunnettiin aiemmin 1700-luvulta lähtien Cereen temppelinä, mutta nykyään se on tulkittu Athenen temppeliksi läheltä löytyneiden, votiivilahjoiksi tarkoitettujen Athenen pienoispatsaiden perusteella, ja tunnistusta pidetään nykyisin varmimpana Paestumin kaikista kolmesta suuresta temppelistä. Näiden votiivilöytöjen perusteella temppeli oli omistettu Athenelle kahdessa ominaisuudessa, esitaistelijana ("Promakhos") ja lasta hoitavana ("Kurotrofos").


title: Athenen temppeli (Paestum)

text: Temppeli säilyi käytössä läpi roomalaisen ajan. Se muutettiin kirkoksi 500- tai 600-luvulla jaa, mikä on edesauttanut sen hyvää säilymistä nykyaikaan. Kirkko oli todennäköisesti omistettu Neitsyt Marialle. Keskiajalla kirkkoa käytettiin myös hautauksiin.


title: Athenen temppeli (Paestum)

text: Athenen temppeli sijaitsee Athenen pyhäkköalueella Poseidonian roomalaisen forumin pohjoispuolella. Se on rakennettu kaupungin korkeimmalle kohdalle, joka on muuta kaupunkia hieman ylempänä, ja sijoitettu tavan mukaan itä-länsisuuntaisesti. Temppeli edustaa doorilaista tyyliä, mutta siinä on myös joitakin joonialaisen tyylin piirteitä. Tällaisena se on koko Italian varhaisin temppeli, joka yhdistelee näitä kahta tyylisuuntaa.


title: Athenen temppeli (Paestum)

text:
Temppeli on rakennettu kolmiportaiselle jalustalle, ja siinä on lyhyillä sivuilla kuusi ja pitkillä sivuilla 13 pylvästä. Pylväiden korkeus on noin 6,1 metriä ja entablatuurin korkeus noin 2,7 metriä. Pylväiden halkaisija niiden alaosassa on noin 1,3 metriä ja pylväiden väli niiden keskeltä laskettuna noin 2,6 metriä. Temppelin stylobaatin koko on noin 14,5 x 32,8 metriä, mikä on tulkittu "hekatompedon" (sata jalkaa pitkä) -temppelin pituudeksi.
Temppelissä oli itäpään tyypillisen pronaoksen paikalla kahdeksan pylvään muodostama joonialaista tyyliä edustanut prostyyli portiikki. Siinä oli julkisivussa neljä pylvästä, kummallakin sivulla yksi pylväs ja kummankin puolen anta-seinissä yhdet pylväät. Temppelin keskiosan naoksen eli cellan koko oli noin 7,6 x 24,2 metriä. Naoksen sisällä ei ollut pylväitä. Temppelissä ei ollut opisthodomosta eikä adytonia.


title: Athenen temppeli (Paestum)

text: Temppelin alttari oli tavan mukaan sen itäpuolella. Temppelin koillispuolella on doorilainen votiivipylväs, joka on ajoitettu 500-luvun eaa. alkupuolelle. Eteläpuolelta on löydetty pieni temppeli, joka on myös samalta ajalta.


title: Athenen temppeli (Paestum)

text: Temppelin läheltä on löydetty yli sata terrakotasta tehtyä votiivilahjoiksi tarkoitettua Athenea esittänyttä pienoispatsasta, sekä roomalaisaikaisen keramiikan sirpale, joissa on arkaaisella latinalla tehty piirtokirjoitus "[M]ENERV[AE]". Tämä on osoittanut temppeli olleen varmuudella omistettu Athenelle.


title: Heran temppeli I (Paestum)

text: Heran temppeli I, usein ”Basilika” (), on antiikin aikainen Heralle omistettu kreikkalainen temppeli Poseidonian eli roomalaisittain Paestumin kaupungissa Suur-Kreikassa (Magna Graecia) nykyisessä Italiassa. Se rakennettiin kaupungin kreikkalaisella kaudella noin 560–530 eaa.


title: Heran temppeli I (Paestum)

text: Heran temppeli oli yksi Poseidonian kolmesta suuresta temppelistä Athenen temppelin ja toisen, nuoremman Heran temppelin (usein ”Poseidonin temppeli”) ohella. Nykyisin sen poikkeuksellisen hyvin säilyneet rauniot ovat osa Paestumin arkeologista aluetta, joka on osa Unescon maailmanperintökohdetta nimeltä "Cilenton ja Vallo di Dianon kansallispuisto, Paestumin ja Velian arkeologiset alueet sekä Certosa di Padula".


title: Heran temppeli I (Paestum)

text: Heran pyhäkköalueen eteläisempi Heran temppeli on Poseidonian eli Paestumin temppeleistä vanhin ja ajoitetaan arkaaiselle kaudelle noin vuoteen 560–530 eaa. Se kuuluu näin kivestä rakennettujen kreikkalaisten temppeleiden vanhimpaan sukupolveen, ja voidaan nähdä arkkitehtuuriltaan monin tavoin kokeellisena. Temppelin terrakottakoristelut ovat jonkin verran myöhäisempiä ja ajoitetaan noin vuoteen 520 eaa. Osa terrakotista on 300-luvulta eaa., mikä osoittaa, että temppeliin on tehty korjauksia vielä tuolloin.


title: Heran temppeli I (Paestum)

text: Temppeliä kutsutaan usein basilikaksi, koska se näyttää arkkitehtuuriltaan monin tavoin suurelta julkiselta rakennukselta ennemmin kuin tyypilliseltä kreikkalaiselta temppeliltä. Tämän nimityksen temppeli sai 1700-luvulla paikalla käyneiltä. Poikkeuksellinen arkkitehtuuri johtunee juuri temppelin varhaisuudesta ja kokeellisuudesta.


title: Heran temppeli I (Paestum)

text: Heran temppeli I sijaitsee Poseidonian Heran pyhäkköalueella kaupungin alueen ja arkeologisen alueen eteläosassa lähellä kaupunginmuuria. Se on pyhäkköalueen kahdesta Heran temppelistä eteläisempi, ja sen pohjoispuolella sijaitsee usein ”Poseidonin temppeliksi” kutsuttu Heran temppeli II.


title: Heran temppeli I (Paestum)

text: Heran temppeli I on rakennettu tavan mukaisesti itä-länsisuunnassa. Temppeli edustaa doorilaista tyyliä ja se on harvinainen enneastylos-temppeli, eli siinä on lyhyemmillä sivuilla yhdeksän pylvästä. Pitkien sivujen pylväiden määrä on 18. Näin temppeli on poikkeuksellisen leveä pituuteensa nähden. Temppelin stylobaatin koko on noin 24,5 x 54,3 metriä.


title: Heran temppeli I (Paestum)

text: Temppelin pylväiden korkeus on noin 6,5 metriä ja halkaisija alapäässä noin 1,4 metriä. Pylväiden yläpuolisen entablatuurin (arkkitraavi, friisi ja korniisi) korkeus on noin 2,2 metriä. Temppelin peristyyli eli pylväikkö on säilynyt hyvin kauttaaltaan, samoin kuin pylväiden päällä oleva arkkitraavi. Arkkitraavin yläpuolinen osa sen sijaan ei ole säilynyt vähäisiä osia lukuun ottamatta. Länsisivun pylväiden kapiteelit on ollut koristeltu maalatuilla palmeteilla, ruusukuvioilla, lootuksenkukilla ja kärhikuvioinneilla.


title: Heran temppeli I (Paestum)

text: Temppelissä oli pronaos, joka oli "tristylos in antis" eli sen edessä oli kolme pylvästä. Pronaoksen takana oli naos eli cella, jonka koko oli noin 13,4 x 42 metriä. Yksi seitsemän pylvään rivi keskellä jakoi naoksen kahteen laivaan ja tuki samalla kattoa. Kolme näistä pylväistä on säilynyt. Koska temppeli oli ikään kuin jaettu kahtia, sen on ehdotettu myös olleen omistettu kahdelle eri jumalalle tai saman jumalan kahdelle eri aspektille. Tällöin kummankin laivan perällä on voinut olla oma kulttipatsas. Temppelin takaosassa oli adyton, johon ei ollut pääsyä naoksesta.


title: Heran temppeli I (Paestum)

text: Temppelin alttari oli tavan mukaan ulkona sen itäpuolella. Se oli tehty kalkkikivestä. Lähellä on myös kaksi muuta arkaaista alttaria. Temppelin eteläpuolelta on löydetty pienen "distylos in antis" -aarrekammion perustukset, joiden koko on noin 7,2 x 15,3 metriä. Alttarin pohjoispuolelta on löydetty toisen samantyyppisen aarrekammion jäänteet, jotka on ajoitettu noin vuoteen 450 eaa.


title: Heran temppeli I (Paestum)

text: Temppelin läheltä on löydetty suuri määrä terrakotasta tehtyjä votiivilahjoiksi tarkoitettuja pienoispatsaita, jotka esittävät Heraa tai Heran ja Zeuksen pyhää avioliittoa.


title: Heran temppeli II (Paestum)

text: Heran temppeli II, usein ”Poseidonin temppeli” ("Neptunuksen temppeli"), on antiikin aikainen Heralle omistettu kreikkalainen temppeli Poseidonian eli roomalaisittain Paestumin kaupungissa Suur-Kreikassa (Magna Graecia) nykyisessä Italiassa. Se rakennettiin kaupungin kreikkalaisella kaudella noin 460–440 eaa.


title: Heran temppeli II (Paestum)

text: Heran temppeli oli yksi Poseidonian kolmesta suuresta temppelistä Athenen temppelin ja toisen, vanhemman Heran temppelin (usein ”Basilika”) ohella. Nykyisin sen poikkeuksellisen hyvin säilyneet rauniot ovat osa Paestumin arkeologista aluetta, joka on osa Unescon maailmanperintökohdetta nimeltä "Cilenton ja Vallo di Dianon kansallispuisto, Paestumin ja Velian arkeologiset alueet sekä Certosa di Padula".


title: Heran temppeli II (Paestum)

text: Heran pyhäkköalueen pohjoisempi temppeli on Poseidonian eli Paestumin temppeleistä suurin ja säilynyt niistä kaikkein parhaiten. Temppeli ajoitetaan klassisen kauden alkupuolelle noin vuosiin 460–440 eaa. Ajoitus perustuu muun muassa rakennuksen joihinkin yhtäläisyyksiin vuonna 457 eaa. valmistuneen Olympian Zeuksen temppelin kanssa. Toisten piirteiden perusteella sen on ehdotettu olleen Ateenan Parthenonia nuorempi, mutta tätä ei ole yleisesti hyväksytty. Temppelissä ei ole merkkejä siitä, että sitä olisi myöhemmin korjattu ainakaan laajemmassa määrin.


title: Heran temppeli II (Paestum)

text: Temppeli tunnettiin aiemmin Poseidonin (Neptunuksen) temppelinä, ja tätä nimeä esiintyy käytössä yhä edelleen. Nimitys on saanut alkunsa oletettavasti 1700-luvulla Paestumin temppeleiden tultua tunnetuiksi, ja on peräisin siitä, että kaupungin suurimman temppelin oletettiin pitkään olleen omistettu sen nimikkojumalalle. Temppelin läheltä löydettyjen votiivilahjojen perusteella myös tämän temppelin on kuitenkin päätelty olleen omistettu Heralle. Sitä on ehdotettu kuitenkin myös Zeuksen temppeliksi sekä Apollonin temppeliksi.


title: Heran temppeli II (Paestum)

text: Temppeli on paitsi Paestumin myös koko Italian parhaiten säilynyt kreikkalainen temppeli Akragaan niin kutsutun Concordian temppelin ohella, ja koko maailmassa parhaiten säilyneitä kreikkalaisia temppeleitä Ateenan Hefaistoksen temppelin ohella.


title: Heran temppeli II (Paestum)

text: Heran temppeli II sijaitsee Poseidonian Heran pyhäkköalueella kaupungin alueen ja arkeologisen alueen eteläosassa. Se on pyhäkköalueen kahdesta Heran temppelistä pohjoisempi, ja sen eteläpuolella lähempänä kaupunginmuuria sijaitsee usein ”Basilikaksi” kutsuttu Heran temppeli I.


title: Heran temppeli II (Paestum)

text: Heran temppeli II on rakennettu tavan mukaisesti itä-länsisuunnassa. Temppeli edustaa doorilaista tyyliä. Se on heksastyyli eli sen lyhyemmillä sivuilla on kuusi pylvästä, kun taas pidempien sivujen pylväiden määrä on 14. Pylväiden korkeus on noin 8,9 metriä ja halkaisija niiden alaosassa noin 2,1 metriä. Pylväät on sijoiteltu noin 4,5 metrin välein. Temppelin entablatuurin (arkkitraavi, friisi ja korniisi) korkeus on noin kolme metriä. Stylobaatin koko on noin 24,3 x 59,9 metriä.


title: Heran temppeli II (Paestum)

text:
Temppelissä oli etupuolella pronaos ja takapuolella opisthodomos, joiden kummankin etupuolella oli kaksi pylvästä ("distylos in antis"). Temppelin keskiosan naos eli cella oli jaettu päälaivaan ja kahteen sivulaivaan kahdella seitsemän pylvään rivillä. Näiden pylväiden päällä oli pienemmät kattoa tukeneet pylväät. Naoksen koko on noin 13,5 x 45,3 metriä. Naoksen oven oikealta puolelta johti portaikko katolle, kun taas vasemmalla puolella oli pieni huone.
Temppelissä ei ollut veistoskoristelua sen enempää päätykolmioissa kuin metoopeissakaan. Monet arkkitehtuurin piirteet, kuten pidemmän sivun pylväiden määrä (14 tyypillisen 13 sijasta) sekä mittasuhteet, ovat arkaaisia. Arkaaista vaikutelmaa keventää se, että temppelin mittasuhteissa on tehty optisia korjauksia visuaalisen vaikutelman parantamiseksi. Temppelin stylobaattia on käyristetty keskeltä ylöspäin, myös korniisit ovat hieman käyristettyjä, pylväät nojaavat hieman sisäänpäin, kulmapylväät ovat pyöreän sijasta elliptisiä ja lyhyiden sivujen pylväät ovat pitkien sivujen pylväitä leveämpiä. Optiset korjaukset osoittavat, että arkkitehti tunsi mannerkreikkalaista temppeliarkkitehtuuria, sillä samoja korjauksia esiintyy muun muassa Parthenonissa. Optisten korjausten lisäksi visuaalista vaikutelmaa on pyritty parantamaan myös sillä, että kulmapylväiden ja niiden vieressä olevien pylväiden väli on muita pylväänvälejä pienempi, jotta friisin kulmien triglyfit on saatu osumaan pylvään keskilinjan kohdalle.


title: Heran temppeli II (Paestum)

text: Temppelin peristyyli eli uloin pylväikkö on säilynyt nykyaikaan kokonaisuudessaan, ja myös arkkitraavi ja ylemmät osat ovat säilyneet hyvin. Lähinnä temppelin katto, jonka rakenteet ovat olleet puiset, sekä sisäseinät, jotka on käytetty rakennusmateriaalina keskiajalla, puuttuvat.


title: Heran temppeli II (Paestum)

text: Temppelin itäpuolella sijainnut alkuperäinen alttari oli samoin 400-luvulta eaa. Se oli korvattu roomalaisella kaudella pienemmällä alttarilla, joka sijaitsi lähempänä temppeliä. Temppelin koilliskulman lähellä sijaitsi pieni "distylos in antis" -temppeli, jolla oli oma alttari. Ne on kummatkin ajoitettu 400-luvun eaa. lopulle tai 300-luvun eaa. alkuun. Alueelta on löydetty myös kuusi muuta pienempää temppeliä, joiden kaikkien oletetaan olleen omistettu Heralle.


title: Heran temppeli II (Paestum)

text: Temppelin ympäristöstä on löydetty suuri määrä Heralle omistettuja terrakotasta tehtyjä votiivilahjaksi tarkoitettuja pienoispatsaita.


title: Thurioi

text: Thurioi ( tai "Thourioi", myös tai "Thourion", ), myöhemmin Kopiai (, lat. "Copia/Copiae") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Suur-Kreikassa eli Magna Graeciassa nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi aikaisemman Sybariin kaupungin paikalla, nykyisen Cassano all'Ionion kunnan alueella noin kolme kilometriä koilliseen nykyisestä Thurion kylästä ja noin 4,5 kilometriä kaakkoon nykyisestä Sibarin kylästä.


title: Thurioi

text: Thurioi oli alun perin kreikkalainen siirtokunta. Se tuli Rooman vallan alle 200-luvulla eaa.


title: Thurioi

text: Thurioi sijaitsi Tarantonlahden länsirannalla eli Italian ”saappaankärjen” itärannikolla lyhyen matkan päässä merenrannasta, suunnilleen Metapontionin ja Krotonin puolessa välissä. Kaupunki oli rakennettu pienen matkan päähän aikaisemmasta Sybariin kaupungin paikasta. Diodoros Sisilialaisen mukaan se sijaitsi Thurioi-nimisen lähteen luona, josta se oli saanut nimensä. Kaupungin ympäristö oli hedelmällistä tasankoa, ja se oli merkittävä satamapaikka.


title: Thurioi

text: Thurioin perustivat klassisella kaudella vuonna 443 eaa. Ateenasta tulleet asuttajat yhdessä aikaisemman Sybariin kaupungin jäljellä olleiden asukkaiden tai näiden jälkeläisten kanssa. Tämä tapahtui noin 70 vuotta sen jälkeen kun Sybaris oli kokenut tuhon noin 510 eaa., vaikka paikalla olikin ilmeisesti säilynyt jonkinlaista asutusta myös väliaikana.


title: Thurioi

text: Sybarislaiset vetosivat aluksi Spartaan siinä, että saisivat apua uuden kaupungin perustamiseksi Sybariin vanhalle paikalle. Spartalaiset kuitenkin kieltäytyivät, jonka jälkeen sybarislaiset kääntyivät ateenalaisten puoleen. Ateenalaiset päättivät Perikleen johdolla perustaa paikalle kokonaan uuden kaupungin. Siirtokuntalaisten johtoon määrättiin Lampon ja Ksenokritos. Ateenalaisia siirtokuntalaisista oli kuitenkin vain pieni osa, ja väki koottiin eri puolilta Kreikkaa. Joukossa oli kaksi tunnettua nimeä, historioitsija Herodotos ja puhuja Lysias. Thurioi oli Suur-Kreikan viimeisiä siirtokuntia.


title: Thurioi

text: Kaupunki perustetiin alun perin suoraan Sybariin paikalle, mutta siirrettiin myöhemmin hieman eri paikkaan ilmeisesti oraakkelin kehotuksesta. Ateena kykeni suojelemaan uutta kaupunkia Sybariin entistä vihollista Krotonia vastaan, ja kaupunki nousi nopeasti. Sitä pidettiin merkittävänä satamapaikkana jo vuonna 426 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Thūrinos" (), myöhemmin latinaksi "Thurinus".


title: Thurioi

text:
Ajan myötä Thurioissa muodostui erimielisyyksiä sybarislaisten ja muiden asuttajien välillä, sillä sybarislaiset vaativat etusijaa muun muassa politiikassa. Tämä johti lopulta vallankumoukseen, ja sybarislaiset karkotettiin kaupungista. Karkotetut asettuivat asumaan jonkin matkan päähän, mistä kuitenkin joutuivat lähtemään paikallisten ei-kreikkalaisten heimojen vuoksi. Thurioilaiset puolestaan tekivät rauhan Krotonin kanssa, ja kaupunki kukoisti. Sinne muutti uusia siirtokuntalaisia eri puolilta Kreikkaa, ennen kaikkea Peloponnesokselta. Väestö jaettiin kymmeneen heimoon, jotka kertovat asukkaiden alkuperästä: arkadialaiset, akhaialaiset, elisläiset, boiotialaiset, amfiktyonit, doorilaiset, joonialaiset, ateenalaiset, euboialaiset ja saarelaiset. Kaupungin valtiomuoto oli demokraattinen, ja sillä sanotaan olleen hyvät lait. Lait on joskus laitettu tunnetun lainsäätäjä Kharondaan nimiin, mutta tämä ei ilmeisesti pidä paikkaansa.
Pian perustamisensa jälkeen Thurioi joutui sotaan Taraksen kanssa. Kiistan kohteena oli hedelmällinen maa-alue Siritiksessä vajaa 50 kilometriä Thurioista pohjoiseen. Sodassa thurioilaisia johti Kreikasta karkotettu ja Thurioihin asettunut spartalainen kenraali Kleandridas. Sota päättyi sopimukseen, jonka mukaan Thurioi ja Taras perustivat yhdessä Herakleian kaupungin kiistellylle alueelle.


title: Thurioi

text: Kaupungin sisäiset erimielisyydet jatkuivat, kun ateenalaista alkuperää olleet kiistelivät kaupungin perustajuudesta muiden asuttajien kanssa. Delfoin oraakkeli yritti sovitella kiistaa ja ilmoitti, ettei kaupungilla ole muuta perustajaa kuin Apollon. Ateenan Sisilian sotaretki vuonna 415 eaa. sai aikaan uusia erimielisyyksiä, osan kaupunkilaisista tukiessa ja osan vastustaessa Ateenan toimia. Aluksi jälkimmäiset olivat voitolla, ja kaupunki pysyi puolueettomana muiden Suur-Kreikan kaupunkien tavoin, mutta 413 eaa. ateenalaispuolue pääsi voitolle, ja thurioilaiset avustivat Demosthenestä ja Eurymedonia ja osallistuivat sotaan miehellä.


title: Thurioi

text: Noin vuonna 390 eaa. paikalliset ei-kreikkalaiset heimot lukaanit ja bruttiumlaiset olivat toistuvasti sodissa keskenään ja uhkasivat jatkuvasti myös kreikkalaisia, jonka seurauksena alueen kreikkalaiskaupungit muodostivat puolustusliiton. Jossain vaiheessa thurioilaiset kuitenkin hyökkäsivät yksin lukaaneja vastaan ratsumiehellä ja jalkamiehellä, ja alun voittojen välkeen kärsivät suuren tappion Laoksen lähellä, missä kuoli noin miestä.


title: Thurioi

text: Tappion seurauksena kaupunki taantui. Sitä rasittivat uudet barbaarihyökkäykset sekä lisäksi vihollisuudet Syrakusan kanssa. Dionysios Syrakusalaisen veli Leptines ja ystävä Filistos olivat karkotettuna kaupungissa. Bruttiumlaisten nousu noin 356 eaa. johti lähes kaupungin tuhoon. 300-luvun eaa. lopulla tai 200-luvun eaa. alkupuolella thurioilaiset alistuivat vapaaehtoisesti Rooman suojelukseen. Roomalaiset pelastivat kaupungin kerran lukaanien piirityksestä C. Fabriciuksen johdolla. Myöhemmin taraslaiset kuitenkin hyökkäsivät Thurioihin ja valtasivat sen, mikä johti Rooman sotaan Tarasta vastaan vuonna 282 eaa.


title: Thurioi

text: Thurioista tuli nyt täysin Rooman alaisuudessa ollut kaupunki, ja siellä oli roomalainen varuskunta. Koska Thurioi oli liitossa roomalaisten kanssa, kaupungin asukkaat vastustivat Epeiroksen kuningas Pyrrhosta tämän Suur-Kreikan sotaretkellä. Toisessa puunilaissodassa kaupunki ilmeisesti liittyi Cannaen taistelun vuonna 216 eaa. jälkeen Karthagon puolelle, mutta palasi liittoon Rooman kanssa vuonna 213 eaa. Taraksen kukistumisen jälkeen Thurioi vaihtoi jälleen puolta ja petti roomalaiset karthagolaisten päällikölle Hannolle. 210 eaa. Hannibal siirrätti kaupunkiin kukistuneen Atellan asukkaat. Joutuessaan vetäytymään Thurioista hän siirrätti puolestaan merkittävintä thurioilaista Krotoniin. Thurioi itse tuhoutui sodassa.


title: Thurioi

text: Hannibalin sotaretken jälkeen roomalaiset perustivat kaupungin elvyttämiseksi paikalle Kopiain eli Copian kolonian vuonna 194/193 eaa. Uuden kaupungin asukkailla oli Rooman kansalaisoikeudet. Kolonia asutettiin aluksi 300 ratsumiehellä ja jalkamiehellä. Kaupungin uusi nimi ei ilmeisesti kestänyt pitkään, ja pian kaupunki tunnettiin jälleen vanhalla nimellään. Spartacuksen joukot valtasivat Thurioin kolmannen orjasodan aikaan vuonna 72 eaa., ja se mainitaan myös Julius Caesarin kansalaissodan ja Sextus Pompeiuksen hyökkäyksen vuonna 40 eaa. yhteydessä.


title: Thurioi

text: Thurioi oli olemassa vielä ensimmäisellä ja toisella vuosisadalla jaa. Strabonin, Plinius vanhemman ja Ptolemaioksen aikaan, ja se oli ilmeisesti tuolloin Tarantonlahden ainoa merkittävämpi paikka Krotonin ja Taraksen välillä, sillä Metapontion ja Herakleia olivat tuolloin jo lakanneet olemasta. Kaupunki alkoi taantua 200-luvulla jaa., mutta esiintyy vielä Prokopioksella 500-luvulla. Löydösten perusteella paikka hylättiin 600-luvulla. Keskiajalla seudun väestö oli siirtynyt Terranovaan, joka sijaitsee enemmän sisämaassa.


title: Thurioi

text: Ajan kuluessa ennen hedelmällinen tasanko muuttui soiseksi ja malarian vaivaamaksi alueeksi, jollainen se oli 1800-luvulla. Kaupungin paikkaa alettiin etsiä järjestelmällisesti vuonna 1879 ja se löytyi vasta vuonna 1968.


title: Thurioi

text: Varsinaiset arkeologiset kaivaukset alkoivat kaupungin paikalla vuonna 1968. Tutkimukset vahvistivat sen, että Sybaris, Thurioi ja Kopiai sijaitsivat kaikki samalla paikalla. Paikkaa pidetään arkeologisesti ainutlaatuisena sen poikkeuksellisen, kolmen eri aikaisen samalla paikalla sijainneen kaupungin tuottaman kerrostumahistorian vuoksi. Nykyisin kaupungin arkeologinen alue muodostaa arkeologisen puiston, joka on avoinna yleisölle. Läheinen Thurion kylä on saanut nimensä antiikin aikaisesta kaupungista.


title: Thurioi

text: Kaivausten perusteella Thurioin on havaittu sijainneen Sybariin eteläosien paikalla. Kaupungissa oli Hippodamoksen nimiin laitettu asemakaava, jossa kaupunki oli jaettu säännönmukaisesti 20 suurkortteliin kolmella pääkadulla ja neljällä poikkikadulla. Diodoros Sisilialaisen mukaan kaduilla oli nimet, kuten Heraklea, Afrodisias ja Dionysia. Löytöihin kuuluu muun muassa roomalainen teatteri ja kylpylä keisari Trajanuksen ajalta, suuri roomalainen huvila lattiamosaiikkeineen ensimmäiseltä vuosisadalta jaa., sekä klassisen, hellenistisen ja roomalaisen kauden hautoja.


title: Thurioi

text: Thurioin ja Kopiain jäänteet löytyivät noin kolmen metrin syvyydestä, siinä missä vanhimmat Sybariin jäänteet olivat alempana noin 4,5–6 metrin syvyydessä. Hallitsevia löydöissä ja arkeologisella alueella näkyvillä olevissa raunioissa ovat Kopiain jäänteet.


title: Thurioi

text: Arkeologinen alue jakaantuu alueisiin, jotka ovat nimiltään Stombi, Parco del Cavallo, Prolungamento Strada ja Casa Bianca. Sybariin varhaisimmat rauniot ovat Stombin ja Parco del Cavallon alueella, ja Thurioin ja Kopiain myöhäisimmät rauniot Casa Biancan alueella.


title: Katalonian sisällissota

text: Katalonian sisällissota joka tunnetaan myös nimellä "Sota Juhana II:sta vastaan", oli vuosina 1462–1472 käyty sisällissota Katalonian ruhtinaskunnassa, joka kuului silloin Aragonian kruunun alaisuuteen. Sodan osapuolina olivat Aragonian kuningas Juhana II:sta kannattaneet kuningasmieliset ja Katalonian ruhtinaskunnassa kuninkaan vallasta riitaantuneet Katalonian perustuslailliset. Ranskalaiset tukivat sodassa kuningasmielisiä, mutta myös Katalonian perustuslaillisia. Katalonialaiset, jotka kannattivat Juhana II:sen poikaa Vianan prinssi Kaarlea, lähettivät sodan aikana muutamia kruununtavoittelijoita vastatoimena Juhanan teoille. Barcelona pysyi katalonialaisten tukikohtana sodan loppuun asti.


title: Katalonian sisällissota

text: Sodan syttyessä Juhana II oli ollut kuningas vuodesta 1425 lähtien ja hallinnut Aragoniaa ensimmäisen vaimonsa Navarran Blanka I:n kanssa. Blankan kuollessa vuonna 1441, Juhana piti vaimonsa hallitsemat maat itsellään ja siirsi poikansa Kaarlen ulos valtapelistä. Kaarlesta tuli Vianan prinssi vuonna 1423. Juhana yritti rauhoitella poikaansa tarjoamalla hänelle valtaa Navarrassa, mutta Kaarlen ranskalaiset liittolaiset kannustivat häntä sotaan isäänsä vastaan. 1450-luvun alussa he kävivät avointa sotaa keskenään. Kaarle otettiin kiinni, vapautettiin ja Juhana yritti tehdä Kaarlen perinnöttömäksi nimeämällä tyttärensä Eleanorin kruununperijäksi (Eleanor oli naimisissa Foix´n kreivin Gaston IV:n kanssa). Vuonna 1451 Juhanan uusi vaimo Juana Enriquez synnytti heille pojan Ferdinandin. Vuonna 1452 Kaarle pakeni isäänsä ensiksi Ranskaan ja myöhemmin setänsä Alfonso V:n luokse Napoliin.


title: Katalonian sisällissota

text: Alfonson kuoltua 1458, Kaarle pidätettiin ja vietiin Mallorcalle. Alfonson seuraajana Juhana nimesi Kaarlen perillisekseen. Juhana lopetti sodan Genovaa vastaan, minkä barcelonalaiset kauppiaat kokivat pettymykseksi. Hän myös kieltäytyi auttamasta veljenpoikaansa Napolin Ferdinand I:stä valtaistuintaistelussa.


title: Katalonian sisällissota

text: Vuonna 1460 Kaarle lähti Mallorcalta luvatta ja nousi maihin Barcelonassa, jossa maanomistajat ja kansalaiset toivottivat hänet tervetulleeksi. Juhana ei aluksi reagoinut tapahtuneeseen, mutta kutsui poikansa tuomioistuimeen neuvottelemaan hänen naittamisestaan Kastilian prinsessa Isabellan kanssa. Juhana kieltäytyi kutsumasta Kaarlea ensimmäiseksi pojakseen, luultavasti syystä että hän halusi kutsua nuorempaa poikaansa Ferdinandia ensimmäiseksi pojakseen. Kaarle aloitti neuvottelut Kastilian Henrik IV:n kanssa, joka oli hänen isänsä verivihollinen. Kaarle pidätettiin 2.joulukuuta 1460, mikä aiheutti sekasortoa Kaarlea suosivassa Kataloniassa, ja kuningas pakotettiin lykkäämään tuomiota. Katalonian hallitus ja Barcelonan neuvosto perustivat Ruhtinaskunnan neuvoston löytääkseen oikean ratkaisun päätökselle. Parlamentti kutsuttiin koolle 8.tammikuuta 1461.


title: Katalonian sisällissota

text: Parlamentissa lakimies Joan Dusai ilmoitti, että kuningas oli rikkonut useaa Katalonian lakia ja käytäntöä. Parlamentti vaati, että Juhana nimeäisi Kaarlen ensimmäiseksi pojakseen ja perillisekseen. Juhana kuitenkin kieltäytyi tekemästä edellä mainittua, minkä seurauksena parlamentti kokosi armeijan Modican kunnassa. Armeija valtasi Fragan nopeasti ja Juhana antautui helmikuussa. Hän vapautti Kaarlen 25.helmikuuta ja allekirjoitti sopimuksen, jossa tunnusti Kaarlen ensimmäiseksi pojakseen, luutnantiksi ja perilliseksi. Juhana luovutti myös oikeutensa saapua Katalonian ruhtinaskuntaan ilman hallituksen lupaa. Hänet pakotettiin myös luopumaan kuninkaallisista etuoikeuksistaan. Sopimus oli voitto katalonialaisille, jotka olivat olleet huolissaan Katalonian itsenäisyydestä.


title: Katalonian sisällissota

text: Kaarle kuoli tuberkulosiin 23.syyskuuta, mikä uhkasi kesäkuun sopimusta. Sopimus antoi 9-vuotiaalle Ferdinandille luvan periä Juhanan valtaistuimen ,mutta hänen äitinsä kuitenkin yritti saada sopimuksen kumotuksi.


title: Katalonian sisällissota

text: Juhana teki ensimmäisen suuren hyökkäyksen Katalonian ruhtinaskuntaa vastaan valtaamalla Balaguerin 5.kesäkuuta 1462. 9.kesäkuuta Katalonian neuvosto julisti hänet kansan viholliseksi. Elokuussa hallitus tarjosi kruunua Kastilian Henrik IV:lle, joka otti sen vastaan ja teki Beaumontin Juhanasta luutnanttinsa. Sillä aikaa Juhana II miehineen marssi Lleidaan, jota hän ei piirittänyt. 21.–22. heinäkuuta hän löi neuvoston joukot Cerverassa Rubinatissa ja eteni vallatakseen Tàrregan. Voiton jälkeen hän liittyi Gastonin joukkoihin Montcadassa ja he marssivat Barcelonaan syyskuussa. Barcelonaa piiritettiin kunnes Hug Roger III saapui vesiteitse joukkojensa kanssa.


title: Katalonian sisällissota

text: Juhana II marssi seuraavaksi Tarragonaan, jossa arkkipiispa Pere d'Urrea kehotti antautumaan. Tarragonan valloituksen jälkeen Henrik IV, joka oli tulossa joukkojensa kanssa mereltä, aloitti neuvottelut Juhanan ja Ludvig XI:n kanssa. Talven 1462–1463 aikana kumpiakin puolia vaivasi joukkojen vähyys, eivätkä ne voineet pyytä lisäyksiksi kuin muutamia satoja, usein taistelutahdottomia miehiä. Juhanaa kuitenkin kannatettiin Aragoniassa, Valenciassa, Sardiniassa ja Sisiliassa. Sisilialaiset lahjoittivat kuningasmielisille rahaa ja muonaa joukkojen ruokkimiseen.


title: Katalonian sisällissota

text: Vuonna 1463 Juhana luovutti Estellan Navarrassa Kastilialle ja kesäkuussa Henrik IV luopui Aragonian valtaistuimestaan. Lokakuussa valtaistuinta tarjottiin Portugalin konstaapelille. Marraskuussa Katalonian valtuuskunta kävi neuvotteluja Ranskan Ludvigin kanssa Abbevillessä hakeakseen häneltä välimiesmenettelyä, josta hän kuitenkin kieltäytyi.


title: Katalonian sisällissota

text: Lokakuussa 1466 Lorrainen Juhana löi prinssi Ferdinandin joukot Viladamatissa. Prinssi kärsi suuria tappioita, ja Empúriesiin leiriytynyt Lorrainen Juhana pakeni poikansa kanssa Tarragonaan. Juhana pakotettiin kutenkin pian palaamaan Ranskaan hakemaan lisäjoukkoja. Kaiken aikaa Ferdinand yritti lietsoa kapinaa Ranskan Ludvig XI:ta vastaan saadakseen liittoutuman Englannin, Burgundin, ja Aragonian välille. Vuonna 1468 lapsettoman Henrik IV:n veli Alfonso de Trastamara y avis kuoli. Juhana naitti poikansa Ferdinandin Henrik IV:n siskopuolen Isabellan kanssa, jotka menivät naimisiin ja joista tuli Espanjan kuningaskunnan hallitsijoita vuonna 1469.


title: Katalonian sisällissota

text: Syyskuussa 1468 Ferdinand valtasi Bergan. Lorrainen herttua puolestaan saapui Kataloniaan toukokuussa 1469 ja kesäkuussa hän valtasi Gironan ja muita pienempiä alueita. Herttua kuoli joulukuussa 1470 ennen hyökkäystä vuoristoiseen Francesc de Verntallatin linnakkeeseen. Lorrainen herttuan kuoleman myötä katalonialaiset menettivät tärkeimmän liittolaisensa. Lisäksi vuonna 1471 katalonialaisten kanssa taistelleet ranskalaiset palasivat Ranskaan, jonka Juhana II koki itselleen eduksi. Joan Margarit, Gironan piispa, luovutti kaupunkinsa Juhanalle ja muut kaupungit seurasivat perässä.


title: Katalonian sisällissota

text: Juhana II taisteli Alt Empordàssa vuoden 1472 kesäkuuhun asti ja sen jälkeen Barcelonassa. Piiritys maalla ja merellä kesti vuoden 1471 marraskuusta vuoden 1472 lokakuuhun. Peralbesin valtauksessa Barcelona antautui Juhana II:selle. Juhana II salli sotapäällikkö Calabrian Juhanan lähteä Barcelonasta rauhassa.


title: Suomi Newspaper – Suomi-lehti

text: Suomi Newspaper – Suomi-lehti on Australiassa ilmestyvä suomenkielinen lehti. Se on ollut yhdysside suurella mantereella kaukana toisistaan sijaitsevat suomalaisyhteisöt ovat olleet kosketuksissa toisiinsa.


title: Suomi Newspaper – Suomi-lehti

text: Lehden perusti Merimieslähetysseuran pastori Kalervo Groundstroem vuonna 1926. Siinä on ollut uutisiksi kutsuttuja kirjoituksia eri puolilta Australiaa, pakinoita, runoja, kolumneja, arvosteluja ja mielipidekirjoituksia ja kirjoittajien omia vakiopalstoja sekä jatkokertomuksia Sen päätoimittaja oli vuoteen 1971 pappi. Lehden toimitus on sijainnut vuodesta 1938 Brisbanessa, jonne se siirtyi Merimieslähetyksen mukana. Vuonna 1968 sillä oli 900 tilaajaa ja vuonna 1971 sillä oli 2 000 tilaajaa, kun suomalaissyntyisten määrä oli kasvanut 10 000 henkeen. Jotkut suomalaissyntyiset karsastivat lehteä sen uskonnollisuuden vuoksi eivätkä tilanneet sitä.


title: Suomi Newspaper – Suomi-lehti

text: Sodan vuoksi lehden ilmestyminen lakkasi 1941 ja alkoi uudestaan 1949. Vaikeita aikoja olivat 1950-luku, jolloin se ilmestyi monisteena, ja 1960-luku, jolloin sitä kohtasi tulipalo.


title: Suomi Newspaper – Suomi-lehti

text: Lehden lehden entinen päätoimittaja Mikko Mäki-Neste perusti vuonna 1977 sen kilpailijaksi Finlandia Newsin, joka kuitenkin lopetti 2004.


title: Holokaustin muistaminen

text: Holokaustin muistaminen on muiston ja tietoisuuden ylläpitämistä Natsi-Saksan suorittaman holokaustin tapahtumista. Toisen maailmansodan aikana tapahtuneen kuuden miljoonan juutalaisten kansanmurhan lisäksi holokaustissa surmattiin muun muassa slaaveja, romaneja ja kehitysvammaisia. Aiheesta on julkaistu paljon kirjoja ja elokuvia. Holokaustin uhrien muistoksi on perustettu muistomerkkejä ja tapahtumista kertovia museoita. Holokaustiin viitataan kaikkialla politiikasta erilaisiin kampanjoihin, sillä holokaustista on tullut pahuuden mittari, jota vasten ihmisten ja valtioiden epämoraalisia tekoja mitataan.


title: Holokaustin muistaminen

text: Holokaustin muistamisessa voidaan nähdä kolme vaihetta. Ensimmäisessä vaiheessa 1940- ja 1950-luvuilla muistamisen tarve oli lähes yksinomaan riippuvainen selviytyjien tarpeesta muistaa, jäljittää ja säilöä tietoa holokaustin ajalta. Juutalaisten ulkopuolista maailmaa ei holokaustin muistelu tuolloin vielä kiinnostanut. 1960- ja 1970-luvuilla holokaustin muistamisesta alkoi muodostua julkisen muistamisen rituaali ja selviytyjistä ”pyhiä” myös julkisessa keskustelussa. Tähän vaikutti paljolti Adolf Eichmannin oikeudenkäynti Israelissa, jolloin holokaustin tapahtumat saivat paljon julkisuutta koko maailmassa. 1970-luvun lopulla alkoi holokaustin katsominen mikrohistorian näkökulmasta tavallisten ihmisten kokemuksena. Holokaustin muistoa ylläpiti Yhdysvalloissa televisiosarja "Polttouhrit" (1978), joka näytettiin myös muualla maailmassa. Kommunismin luhistumisen myötä myös Itä-Eurooppa joutui tekemään tiliä kipeän natsimenneisyytensä kanssa päästäkseen Länsi-Euroopan yhteyteen. Puola hyväksyi vuonna 2018 lain, jonka mukaan Puolaa ei saa syyttää osasyylliseksi holokaustiin, ja esimerkiksi puolalaisista keskitysleireistä puhuminen on kielletty. Lain rikkomisesta voi saada vankeusrangaistuksen. Holokaustimuisteluun alkoi tulla myös kyseenalaisia piirteitä, kun se valjastettiin eri tarkoituksiin, ja myös useita väärennettyjä muistelmia julkaistiin.


title: Holokaustin muistaminen

text: Sodan jälkeen perustetut holokaustimuistomerkit kunnioittivat lähinnä vastarintaliikkeitä ja leireiltä selviytyjiä. Auschwitziin rakennettiin vaatimaton muistomerkki leirin uhrien muistolle vuonna 1967. Muistomerkkien määrä alkoi lisääntyä 1970- ja 1980-luvuilla niin Israelissa, Euroopassa kuin Yhdysvalloissakin. Holokaustimuseoita ovat keskitysleirien museoiden lisäksi esimerkiksi Yad Vashem Isralissa ja United States Holocaust Memorial Museum Washingtonissa. Kaikissa Pohjoismaissa Suomea lukuun ottamatta on ”holokaustin ja kansanmurhan tutkimuslaitokset”. Holocaust Task Force -järjestö perustettiin 1998 Göran Perssonin aloitteesta. Järjestö edistää juutalaisten joukkotuhon muistamista, arkistojen avaamista tutkijoille ja opetuksen järjestämistä kouluissa ja yliopistoissa. Jäsenmaita on 27 (2010). Suomi liittyi jäseneksi järjestöön vuonna 2010.


title: Holokaustin muistaminen

text: Euroopan maat ovat 2000-luvun alussa ottaneet kalentereihinsa holokaustin muistopäivän. virallisti vuonna 2005 kunkin vuoden tammikuun 27. päivän, Auschwitzin vapauttamisen vuosipäivän, ”holokaustin kansainväliseksi muistopäiväksi”. Suomessa päivää vietetään nimellä ”vainojen uhrien muistopäivä”.


title: Pikkumerimetsot

text: Pikkumerimetsot ("Microcarbo") on merimetsojen heimoon kuuluva lintusuku. Se luettiin aiemmin merimetsojen ("Phalacrocorax") sukuun.


title: José Bustamante y Rivero

text: José Bustamante y Rivero (15. tammikuuta 1894 – 11. tammikuuta 1989) oli perulainen juristi, diplomaatti ja poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä vuosina 1945–1948 ja Kansainvälisen tuomioistuimen presidenttinä 1967–1970. Hänet valittiin presidentiksi vuonna 1945, mutta kolme vuotta myöhemmin hänen sotaministerinsä Manuel A. Odrían johtama sotilasjuntta kaappasi vallan.


title: Synthwave

text: Synthwave (kutsutaan myös nimillä outrun, retrowave ja futuresynth) on elektronisen musiikin tyylilaji, joka on ottanut vahvasti vaikutteita 1980-luvun populaarimusiikista, sekä elokuva- ja videopelimusiikista. 2000-vuosikymmenen puolivälissä syntynyt tyylilaji kehittyi useista Internet-yhteisöistä, saaden laajempaa suosiota 2010-luvun alkupuolella. Synthwave on musiikissaan ja kansikuvataiteessaan retrofuturistista, emuloiden 1980-luvun science fictionia, toimintaelokuvia ja kauhuelokuvia cyberpunkin tapaan. Tyylilaji ilmaisee nostalgiaa 1980-luvun kulttuuria kohtaan ja pyrkii tavoittamaan aikakauden tunnelman.


title: Antti Timonen (näyttelijä)

text: Antti Timonen (s. 30. kesäkuuta 1977 Kaustinen) on suomalainen näyttelijä. Hän on työskennellyt Helsingin Kaupunginteatterissa 2000-luvun alusta alkaen. Säveltaiteellisesti orientoitunut Timonen on näytellyt eritoten useissa musikaaleissa.


title: Antti Timonen (näyttelijä)

text: Timonen suoritti koulunsa Kaustisella, mistä hän on kotoisin. Armeijan käytyään hän työskenteli Kokkolan kaupunginteatterissa. Sieltä tie vei teatterikorkeakouluun ja Helsinkiin, missä hän on asunut vuodesta 1999.


title: Antti Timonen (näyttelijä)

text: Timonen aloitti Helsingin Kaupunginteatterin näyttelijänä 2002 kappaleessa "Tirlittan – orpotyttö ihmisten ihmemaassa". Hänen ensimmäinen suuren luokan roolinsa oli Leo Bloom musikaalissa "The Producers" syyskaudella 2007. Timonen on näytellyt myös muiden muassa farssimusikaalissa "Lainahöyhenissä" ja musikaalissa "Miten menestyä vaivatta liike-elämässä".


title: Chrysler Imperial

text: Chrysler Imperial on ylellinen henkilöauto, jonka yhdysvaltalainen Chrysler esitteli ensimmäisen kerran 1926. Imperialia myytiin Chrysler -nimellä vuoteen 1954 asti. Tämän jälkeen se oli oma merkki vuosina 1955–1975 ja 1981–1983. Imperial palasi Chryslerin mallistoon 1990. Sitä myytiin vuoteen 1993 asti. Imperial oli Chryslerin lippulaivamalli.


title: Óscar R. Benavides

text: Óscar Raymundo Benavides Larrea (15. maaliskuuta 1876 – 2. heinäkuuta 1945) oli perulainen kenttämarsalkka, diplomaatti ja poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä kahteen otteeseen vuosina 1914–1915 ja 1933–1939.


title: Óscar R. Benavides

text: Benavides nousi uudestaan presidentiksi vuonna 1933, kun salamurhaaja oli surmannut Luis Miguel Sánchez Cerron. Vuoden 1936 vaaleissa vasemmistopuolue APRAn Víctor Raúl Haya de la Torre ei saanut asettua ehdolle, ja Benavides sai kongressin vastentahtoisella suostumuksella jatkokauden.


title: Kirjallisuusvuosi 1846

text: Kirjallisuusvuosi 1846 käsittelee vuoden 1846 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Robert Serber

text: Robert Serber (14. maaliskuuta 1909 – 1. kesäkuuta 1997) oli yhdysvaltalainen ydinfyysikko. Serber toimi vuoteen 1941 apulaisprofessorina Illinois'n yliopistossa, Urbana Champain'ssa. Hän osallistui Manhattan-projektiin ja toimi siten Los Alamosin ydintutkimuslaboratoriossa (LANL). Tämän jälkeen hän työskenteli Berkeleyn yliopistossa opetustehtävissä. Serber syntyi Philadelphiassa. Hän valmistui filosofian tohtoriksi (am. Ph.D.) vuonna 1934. Serberin lempiniminä ovat olleet "Atomipommin kätilö" sekä "J. Robert Oppenheimerin oikea käsi". Serber oli Trinity-ydinkokeen silminnäkijä.


title: Robert Serber

text: Serberin piti oleman mukana 9. elokuuta 1945 Nagasakiin suuntautuvalla atomipommituslennolla. Hänet poistettiin kuitenkin "Big Stink" -nimisestä B-29 -tyypin raskaasta pommikoneesta juuri hetkeä ennen sen ilmaannousua. Määräyksen antoi koneen päällikkö, majuri James I. Hopkins. Tämä tapahtui siitä syystä, että Serberiltä puuttui laskuvarjo. Koko hyökkäystä komensi majuri Charles W. Sweeney. Serber antoi lopulta ohjeet "Fastax"-suurnopeuskameran käytöstä radioteitse lentokoneeseen.


title: Robert Serber

text: Serber jäi eläkkeelle Columbian yliopistosta vuonna 1978. Hän menehtyi aivosyöpään kesäkuun 1. päivänä vuonna 1997. Serberin vaimo Charlotte menehtyi vuonna 1967. Robert Serber avioitui uudelleen Fionan (omaa sukua St.Clair) kanssa vuonna 1979. Hänen kaksi poikaansa Zach ja William ovat opiskelleet Edinburghissa Skotlannissa.


title: Kirjallisuusvuosi 1849

text: Kirjallisuusvuosi 1849 käsittelee vuoden 1849 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Kirjallisuusvuosi 1843

text: Kirjallisuusvuosi 1843 käsittelee vuoden 1843 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Kirjallisuusvuosi 1842

text: Kirjallisuusvuosi 1842 käsittelee vuoden 1842 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Paavola (Halikko)

text: Paavola on historiallinen kylä ja entinen koulupiiri Salon kaupungin Halikossa. Se sijaitsi Halikon keskiosissa. Paavolan kansakoulu oli toiminnassa vuosina 1900–1971.


title: Paavola (Halikko)

text: Paavolan yksittäistila muodosti oman maarekisterikylänsä. Varhaisin maininta Paavolasta on 1540-luvulta. Kylän alueet liitettiin naapurikyliin Kaninkolaan ja Immalaan maanmittaustoimituksissa 1900-luvun alussa.


title: Paavola (Halikko)

text: Kaninkolan kylän asukkaat ehdottivat kunnalle oman kansakoulun saamista vuonna 1895. Paavolan isäntä Kaarlo Immala lupasi lahjoittaa tontin koulua varten kunnalle ja koulurakennus valmistui vuonna 1900. Ensimmäiseksi opettajaksi palkattiin Eevertti Ailio. Vuonna 1901 Paavolasta tuli piirijakoasetuksen mukainen koulupiiri. Vuonna 1908 Paavolan koulupiiriä ehdotettiin jaettavaksi, sillä Vartsala oli kasvanut huomattavasti. Koulupiirin jako tapahtui virallisesti vasta vuonna 1921. Paavolan kansakoulu lopetti toimintansa vuonna 1971 ja sen oppilaat siirtyivät koulukuljetuksen piiriin.


title: Paavolan kansakoulu (Halikko)

text: Paavolan kansakoulu oli Halikossa vuosina 1900–1971 toiminut kansakoulu. Se sijaitsi kunnan keskiosassa Paavolan koulupiirissä.


title: Paavolan kansakoulu (Halikko)


title: Hutak-dynastia

text: Hutak-dynastia oli paštutaustainen dynastia, joka hallitsi lyhyen aikaa 1700-luvulla suuria osia safavidien entisestä valtakunnasta. Dynastian perusti Ghelzaihin kuuluneen Hutak-klaanin päällikkö Mirwais Amir Khan, joka itsenäistyi vuonna 1709. Osia Persiasta valloitti hänen poikansa Mir Mahmud, joka julisti itsensä šaahiksi safavidien pääkaupunki Esfahanissa. Nadir Šah valtasi myöhemmin dynastian hallitsemat alueet takaisin ja Hutak-dynastian viimeinen tukikohta Kandahar kukistui vuonna 1738.


title: Hutak-dynastia

text: Persian safavidien šaahien valta oli alkanut rapistua 1600-luvun aikana. Valtakuntaan kuuluneet paštuvasallit Khorasanin alueella pysyivät pitkään uskollisina valtakunnalle tästä huolimatta ja Ghelzait tukivat šaahia etenkin mogulien Kandaharille muodostaman uhan takia. Useampi eri tekijä alkoi kuitenkin levittää Persian vastaista mielialaa paštujen keskuudessa. Safavidien valtakauden loppupuolella šiialainen keskushallinto alkoi painostaa kääntymistä virallisen islamin suuntaukseensa valtakunnan itäalueilla, jossa perinteisesti suufilaisuutta harjoittaneet kansat mielsivät itsensä sunnalaisiksi. Tilannetta pahensivat safavidien taitamattomat kuvernöörit. Vuonna 1709 Ghelzaihin kuuluneen Hutak-klaanin päällikkö Mirwais Amir Khan surmasi Kandaharin savafidikuvernöörin taistelussa. Hän tunnusti myös mogulien muodollisen ylivallan alueella, mutta käytännössä hän nousi heistä itsenäisen dynastian johtoon, joka tuli tunnetuksi hänen klaaninsa nimen mukaan nimellä Hutak-dynastia. Dynastian asema vakiintui, kun Ghelzait löivät kaksi vuotta myöhemmin kenraali Kai Khosraun johtaman safavidien hyökkäyksen. Voiton jälkeen myös Heratia hallinneet Abdalit julistautuivat itsenäiseksi Safavidien valtakunnasta. Uuden dynastian sisäinen valtataistelu oli ankaraa ja esimerkiksi vuonna 1715 kuolleen Mirwaisin seuraaja murhattiin hieman hänen valtaannousuunsa jälkeen.


title: Hutak-dynastia

text: Sisäisistä riidoistaan huolimatta Hutak-dynastia alkoi kymmenisen vuoden kuluttua Kai Khosraun joukoista otetun voiton jälkeen levittää valtaansa Persiaan. Mirwaisin poika Mir Mahmud oli vallannut Kermanin jo vuonna 1720, mutta hän joutui palaamaan ensimmäiseltä hyökkäykseltään takaisin. Toinen hyökkäys tehtiin kahden vuoden kuluttua. Vuonna 1722 Mir Mahmoud johti 20 000:n miehen armeijan Kermanin ja Jazdin kautta aina safavidien pääkaupunki Esfahaniin saakka. Hänen onnistui voittaa ylivoimaiset persialaiset taistelussa kaupu8ngin ulkopuolella, mitä seurasi kuukausia kestänyt piiritys. Lopulta Esfahan antautui ja safavidišaahi Sultan Husain jäi paštujen vangiksi. Safavidien valtakunta oli luhistunut. Voittonsa jälkeen Mir Mahmud pyrki nostamaan itsensä šaahiksi. Sultan Husain pakotettiin luopumaan kruunustaan ja Mir Mahmud nai tämän tyttären. Safavidien valtakunnan käytännössä itsenäiset mahtimiehet eivät kuitenkaan aikoneet tunnustaa uutta hallitsijaa. Sen sijaan he asettuivat pääkaupungista paenneen safavidiprinssin puolelle, joka nostettiin Qazvinissa kilpailevaksi šaahiksi nimellä Tahmasp II. Persian kaaoksen viimeistelivät ulkovallat. Osmanien valtakunta hyökkäsi lännestä vallaten Kermanšahin ja Hamadanin, minkä lisäksi Venäjän keisarikunta lähetti armeijan Persian luoteisiin maakuntiin estääkseen Osmaneja valtaamasta Persiaa yksinään. Mir Mahmudista tuli vainoharhainen ja hän alkoi surmata todellisia ja kuviteltuja kilpailijoitaan. Lopulta hänet surmasivat hänen omat miehensä vuonna 1725. Mir Mahmudin seuraajaksi nousi Hutak-ylimystöön kuulunut Ašraf Khan, mutta Kandaharissa hallinnut Mir Mahmudin veli kieltäytyi tunnustamasta tätä ja Ghelzait jakautuivat näin kahtia. He muodostivat tästä huolimatta merkittävän sotilaallisen tekijän ja heidän onnistui esimerkiksi kukistaa osmanien armeija. Yritys tehdä sama venäläisille tosin epäonnistui suurin tappioin.


title: Hutak-dynastia

text: Tällä välin safavidihallitsija Tahmasp II:n taustalla käytiin verinen valtataistelu perisalaisten mahtimiesten välillä, jonka voittajaksi nousi lopulta Nadir Khan. Nadir oli muodollisesti Tahmaspin alamainen, mutta todellisuudessa hän käytti enemmän käskyvaltaa. Nasir alkoi yhdistämään hajonnutta valtakuntaa kukistaen ensin Heratin ja Farahin Abdalit. Nasir alkoi kutistaa hutakien alueita nopeasti ja vuonna 1729 hän oli edennyt Esfahanin ulkopuolelle. Ašraf Khan kohtasi Nasirin taistelussa, joka päättyi paštujen murskatappioon. Ašraf pakeni ghelzaiden viimeiseen tukikohtaan Kandahariin, jossa hänet murhattiin. Nadir hankkiutui eroon safavidinukkehallitsijastaan vuonna 1736 nostaen itsensä šaahiksi. Hän valtasi takaisin osmaneille menetetyt alueet ja neuvotteli venäläisten vetäytymisen näiden valtaamilta alueilta. Seuraavaksi hän kukisti Heratin kapinoineet Abdalit, jotka liittyivät tappion jälkeen hänen joukkoihinsa. Seuraava kohde oli Ghelzaiden hallitsema Kandahar, joka kukistui maaliskuussa vuonna 1738. Kandahar hävitettiin ja Ghelzaiden johtohahmot karkotettiin eri puolille Persiaa. Nadir oli palauttanut Persian yhtenäisyyden ja hän jatkoi valloitusretkiään sen vanhojen rajojen ulkopuolelle.


title: Luis Miguel Sánchez Cerro

text: Luis Miguel Sánchez Cerro (1889–1933) oli perulainen upseeri, joka toimi maansa presidenttinä 1931–1933 ja sitä ennen maata hallinneen sotilasjuntan johdossa. Sánchez oli maansa ensimmäinen presidentti, jolla oli esi-isiä sekä Afrikassa että Perun alkuperäisväestön keskuudessa.


title: Luis Miguel Sánchez Cerro

text: Sánchez Cerro hyödynsi vuoden 1931 vaaleissa mainettaan diktaattori Augusto B. Leguían kaatajana, mutta voitti vain täpärästi vasemmiston Alianza Popular Revolucionaria Americana:n (APRAn) perustajan Víctor Raúl Haya de la Torren. Heinäkuussa 1932 APRAn kannattajat nousivat kapinaan Trujillon kaupungissa, ja surmasivat noin 60 armeijan upseeria. Armeija reagoi surmaamalla noin tuhat APRAn kannattajaa. Tästä alkoi koston kierre joka jatkui ainakin sukupolven ajan.


title: Luis Miguel Sánchez Cerro

text: Sánchez Cerro kuoli kesken virkakautensa 30. huhtikuuta 1933 APRA:a kannattaneen salamurhaajan uhrina.


title: Sampaa

text: Sampaa on kulmakunta ja entinen koulupiiri Salon kaupungissa Varsinais-Suomessa. Sampaa on entisen Halikon kunnan reuna-alueita, jonka maat kuuluvat useiden maarekisterikylien, lähinnä Yttelän ja Pajulan, takamaihin. Sampaan naapurikylät ovat Nurkkila, Salainen ja Mäenala.


title: Sampaa

text: Sampaa on lähinnä peltomaata, jota rikkoo metsien peittämät kalliot. Someroja ja Mustakrotti virtaavat Sampaan läpi länteen ja laskevat Kuusjokeen Nurkkilan puolella. Sampaan asutus sijaitsee lähinnä kulmakuntaa halkovan tien varrella.


title: Sampaa

text: Sampaan koulupiiri perustettiin vuonna 1924. Koulu toimi aluksi Nummenpään tilan rakennuksissa ja oma koulurakennus valmistui 1927. Koulun yhteyteen rakennettiin piirikirjasto vuonna 1963, joka yhdistettiin Salaisten piirikirjastoon kolme vuotta myöhemmin vähäisen käyttäjäkunnan vuoksi. Myös Sampaan kansakoulu lopetti toimintansa pian tämän jälkeen.


title: David Samanez Ocampo

text: David Samanez Ocampo (1866–1947) oli perulainen poliitikko, joka toimi maansa väliaikaisena presidenttinä sotilasjuntan aikana vuonna 1931. Hänen johdollaan valmisteltiin presidentinvaalit, joissa valittiin Luis Miguel Sánchez Cerro.


title: Gustavo Jiménez

text: Gustavo Jiménez (5. huhtikuuta 1886 – 15. maaliskuuta 1933) oli perulainen eversti, joka toimi lyhyesti maansa väliaikaisena presidenttinä vuonna 1931.


title: Gustavo Jiménez

text: Jimenez osallistui Augusto B. Leguían kaataneeseen sotilaskaappaukseen. Luis Miguel Sánchez Cerron luovuttua juntan johtoasemasta ja lähdettyä maanpakoon Jimenezillä oli vahva asema vallan ottaneessa uudessa juntassa, vaikka David Samanez Ocamposta tuli sen keulakuva.


title: Gustavo Jiménez

text: Gustavo Jiménezillä oli lämpimät suhteet vasemmistolaiseen APRA-puolueeseen.


title: Ulla Nenonen

text: Ulla Pirkko Nenonen (31. lokakuuta 1933 Loviisa – 9. maaliskuuta 2018 Tampere) oli suomalainen teologian kandidaatti, lähetystyöntekijä ja raamatunkääntäjä, joka palveli lähetystyössä Namibiassa vuosina 1961–2015, yhteensä kaikkiaan 54 vuoden ajanjaksolla. Suomalaisista lähetystyöntekijöistä ainoastaan Martti Rautanen ja hänen vaimonsa Frieda ja tyttärensä Johanna ovat työskennelleet lähetystyössä pitempään.


title: Ulla Nenonen

text: Nenonen kävi koulunsa pääosin Kuusankoskella, mutta valmistui ylioppilaaksi Imatran yhteiskoulusta vuonna 1954. Teologian kandidaatiksi hän valmistui Helsingin yliopistosta vuonna 1960. Pian tämän jälkeen hän lähti Ambomaalle.


title: Ulla Nenonen

text: Ulla Nenonen saapui Ambomaan lähetyskentälle vuonna 1961 ja opiskeli aluksi afrikaansia ja ndongaa ja toimi sen jälkeen Oniipan kirjapainossa, mutta pian hän siirtyi Okahaon naisseminaarin opettajaksi ja sitten keskikoulun opettajaksi, missä hän sitten toimi myös rehtorina. Tuohon aikaan Ambomaalla ei ollut lainkaan valtion kouluja, ja lähetyksen koulut olivat paikallisille asukkaille ainoa mahdollisuus saada koulutusta. Elämä Ambomaalla oli rauhallista, kunnes Namibian itsenäistymispyrkimykset muuttuivat SWAPOn harjoittamaksi sissisodaksi. “Jouduin ratkaisemaan, onko minun elämäni kallisarvoisempi kuin jonkun toisen elämä. Totesin, että ei totisesti ole”, Nenonen sanoi Ylen haastattelussa vuonna 2011. Erään kerran hän uhmasi Etelä-Afrikan julistamaa ulkonaliikkumiskieltoa ja lähti viemään potilasta valtion sairaalaan, kun ambulanssin kuljettajalta ei voinut vaatia tämän kiellon rikkomista. Hän joutui pysäytetyksi ja ankaraan kuulusteluun, mutta sai kuitenkin viedä potilaan sairaalaan.


title: Ulla Nenonen

text: Vuosina 1980–83 Nenonen toimi Oshigambon lukion vararehtorina. Vuosina 1983–93 hän toimi Namibian lähetyskentän esimiehenä, toimipaikkanaan Oniipa. Tuo paikka oli Namibian itsenäistymisen aikaan maan keskeisimpiä, ja Nenonen emännöi siellä YK:n pääsihteeriä, eri maiden lähettiläitä, ministereitä ja presidenttejä, sekä Martti Ahtisaarta, joka valvoi maan itsenäistymistä. Nenonen saattoi tarjota heille paikkansapitävää tietoa maan tapahtumista.


title: Ulla Nenonen

text: Nenosen jäätyä eläkkeelle vuonna 1994 hän ei palannut Suomeen niin kuin moni muu, vaan hän jäi edelleen Namibiaan, sillä Ambo-Kavangon kirkon piispa Kleopas Dumeni pyysi häntä auttamaan auttamaan dhimbankielisessä raamatunkäännöstyössä Kunenen läänin Opuwossa, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 2015 saakka.


title: Ulla Nenonen

text: Dhimban kieli on hereron kielen lähisukukieli ja suhteellisen läheinen myös ambokielille. Hänen työtoverinsa oli dhimba-pastori Johannes Tolu, joka on tiettävästi ainoa dhimba, joka on kouluttautunut pastoriksi. Dhimboilla ei tuolloin ollut lainkaan kirjakieltä, joten työ alkoi kirjoitusjärjestelmän luomisella. Työtä tukivat Lutheran Bible Translators Yhdysvalloista, Yhtyneet Raamattuseurat ja suomalainen Namibian Kirkon Tuki –yhdistys. Pastori Tolun toimintaa on tukenut Tampereen tuomiokirkkoseurakunta. Uusi Testamentti valmistui vuonna 2011, mutta painattaminen viivästyi niin, että kirja julkaistiin vasta tammikuussa 2014. Sen jälkeen työ alkoi Vanhan Testamentin osalta. Projektissa on myös tutkittu kieltä, kerätty tarinoita ja lauluja, laadittu aapiskirjoja, lukukirjoja ja laulukirjoja, sekä tuottanut kasetteja, joissa on laulettua ja puhuttua dhimbaa, lähinnä raamatunkäännöksessä syntyneitä tekstejä. Tärkeitä ulottuvuuksia tässä työssä ovat myös alkuperäiskielten kehittäminen ja säilyminen, sekä lukutaidon opettaminen. Dhimbojen raamatunkäännöstyöstä on myös Yle tehnyt televisio-ohjelman otsikolla “Dhimban kääntäjät”. Se lähetettiin TV-1:ssä vuonna 2003.


title: Ulla Nenonen

text: Vielä Suomeen palattuaankin Nenonen auttoi dhimba-käännöstiimiä sähköpostitse suorittamalla oikolukua ja auttamalla sanakirjan luomisessa.


title: Ulla Nenonen

text: Ulla Nenosen työn on tuonut esiin mm. presidentti Martti Ahtisaari puhuessaan Suomen Lähetysseuran 140-vuotisjuhlissa vuonna 1999.


title: Deep web

text: Deep web tarkoittaa World Wide Webin osia, joita internetin hakukoneet eivät näytä. Deep webin vastakohta on surface web, johon kuka tahansa internetissä pääsee. Termin "deep web" keksijänä pidetään tietojenkäsittelytieteilijää Michael K. Bergmania, joka keksi termin vuonna 2001.


title: Now (Astrud Gilberton albumi)

text: Now on brasilialaisen bossa nova -laulajan Astrud Gilberton studioalbumi, jonka Perception Records -levy-yhtiö julkaisi vuonna 1972. Albumi nauhoitettiin Blue Rock Studiolla New Yorkissa.


title: Musiikkivuosi 1964

text: Musiikkivuosi 1964 käsittelee vuoden 1964 tärkeitä musiikkitapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Musiikkivuosi 1961

text: Musiikkivuosi 1961 käsittelee vuoden 1961 tärkeitä musiikkitapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Musiikkivuosi 1960

text: Musiikkivuosi 1960 käsittelee vuoden 1960 tärkeitä musiikkitapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Sun Yaoting

text: Sun Yaoting (, 29. syyskuuta 1902 Tianjin – 17. joulukuuta 1996 Peking) oli Kiinan viimeinen eunukki. Hänet kastroitiin 8-vuotiaana hänen isänsä toimesta, joka toivoi poikansa pääsevän keisarilliseen hoviin ja pelastavan isänsä konkurssilta. Keisari Pu Yi kuitenkin menetti asemansa ennen toiveen toteutumista.


title: Sun Yaoting

text: Vuoden 1988 elokuva "Zhong Guo zui hou yi ge tai jian" perustuu Sun Yaotingin elämään.


title: Vasko Vujović

text: Vasko Vujović on montenegrolainen futsal-valmentaja. Kaudella 2017–2018 Vujovic valmensi Suomen Futsal-Liigassa pelaavaa Kampuksen Dynamon Suomen mestariksi.


title: Vasko Vujović

text: Vujović on voittanut valmentajana kolme Montenegron (2008, 2009, 2014) sekä yhden Libanonin (2016) mestaruuden. Vujovićin meriittilistalta löytyy myös mm. valinta Kreikan vuoden valmentajaksi 2012 sekä Kreikan liigan pronssi 2011.


title: Canta in Italiano

text: Canta in Italiano on brasilialaisen bossa nova -laulajan Astrud Gilberton studioalbumi. Albumi julkaistiin Verve Records -levy-yhtiöllä vuonna 1968.


title: Antti Timonen

text: Antti Timonen -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Bernin Jura

text: Bernin Jura (, ) on sveitsiläisen Bernin kantonin ranskankielinen osa ja hallinnollinen alue. Alun perin Bernin Jura syntyi vuonna 1815, kun entinen Baselin hiippakunta jaettiin Wienin kongressissa Bernin ja Baselin kantoneiden kesken. Bernin kantoniin siirtyneen alueen pohjoisesta osasta muodostettiin vuonna 1979 Juran kantoni eteläosan jäädessä Bernin kantoniin.


title: Bernin Jura

text: Juran kantonin perustamisen taustalla vaikuttivat kulttuuriset, kielelliset ja uskonnolliset syyt: nykyisen Juran kantonin alueen asukkaat ovat valtaosin katolisia ja ranskankielisiä, kun taas Bernin kantonin väki on pääosin saksankielisiä ja reformoituja. 1800-luvulta jatkuneiden itsenäistymiskeskustelujen jälkeen Bernin kantonissa järjestettiin vuonna 1959 kansanäänestys, jonka tuloksena enemmistö (52 %) halusi säilyttää kantonin yhtenä. 1970-luvulla järjestettiin useita kansanäänestyksiä, niin paikallisesti, kantonin alueella kuin valtakunnallisestikin:


title: Bernin Jura

text: Juran kantoni aloitti toimintansa Sveitsin valaliiton 26:ntena kantonina 1. tammikuuta 1979. Kantonin hallintokieli on ranska ja pääpaikka Delèmont.


title: Bernin Jura

text: Juran kantonin syntymisen myötä Laufenin hallintoalueesta tuli Bernin kantonin eksklaavi eikä sitä enää laskettu kuuluvaksi Bernin Juran alueeseen. Laufenin alue siirtyi usean kansanäänestyksen jälkeen Basel-Landschaftin kantoniin vuoden 1994 alusta alkaen.


title: Bernin Jura

text:
Juran kantonin syntymisen jälkeenkin alueelliset keskustelut kuulumisesta Bernin kantoniin ovat jatkuneet. Vuonna 2013 Bernin Juran hallintoalueen kansanäänestyksessä enemmistö äänestäjistä (72 %) ei halunnut liittyä Juran kantoniin
. Myös kuntatason äänestyksiä on ollut useita:


title: Matador/Da Frame 2R

text: Matador ja Da Frame 2R ovat brittiläisen rockyhtye Arctic Monkeysin kappaleet, jotka julkaistiin tuplasinglenä 18. kesäkuuta 2007. Kappaleet ilmestyivät alun perin "Favourite Worst Nightmare" -albumin Japanin julkaisun lisäkappaleina saman vuoden huhtikuussa.


title: Matador/Da Frame 2R

text: Kappaleet ovat yhtyeen laulaja Alex Turnerin kirjoittamia. Seitsemän tuuman vinyylillä ”Matador” on A-puolena ja ”Da Frame 2R” B-puolena, mutta digitaalisen latauksen versiossa kappaleet ovat toisin päin.


title: Saksan jalkapallon 1. Bundesliiga 1982–1983

text: Saksan Bundesliigan kausi 1982–1983 oli järjestyksessään 20. Bundesliigan, Länsi-Saksan pääsarjan, kausi. Se alkoi 17. elokuuta 1982 ja päättyi 6. kesäkuuta 1983. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Hamburger SV.


text: Jokainen joukkue pelasi kaksi peliä toisiaan vastaan, yhden kotona ja yhden vieraissa. Joukkueet saivat kaksi pistettä voitosta ja yhden pisteen tasapelistä. Jos kaksi tai useampi joukkueista oli tasapisteissä, sijoitus määräytyi maalierolla ja jos vielä tasoissa, niin tehdyt maalit ratkaisivat. Joukkue, jolla oli eniten pisteitä kruunattiin mestariksi ja kaksi vähiten pisteitä kerännyttä joukkuetta putosi suoraan seuraavaksi kaudeksi 2. Bundesliigaan. Sijalle 16 sijoittunut joukkue pelasi 2. Bundesliigan kolmanneksi sijoittunutta vastaan kaksiosaisen nousukarsinnan, jonka voittaja sai paikan 1. Bundesliigassa.


text: SV Darmstadt 98 ja MSV Duisburg putosivat edellisen kauden päätteeksi 2. Bundesliigaan. Heidän tilalleen nousivat FC Schalke 04 ja Hertha BSC. Putoamiskarsinnassa Bayer Leverkusen voitti  Kickers Offenbachin ja siten säilytti paikkansa 1. Bundesliigassa.


text: Mestaruuden voitti HSV maalierolla ennen toiseksi sijoittunutta Werder Bremeniä. 2. Bundesliigaan putosivat suoraan Karlsruher ja Hertha Berlin. Karsijan paikalle sijoittui FC Schalke 04, joka hävisi kaksiosaiset karsinnat 2. Bundesliigan kolmanneksi sijoittunutta Bayer 05 Uerdingenia vastaan yhteismaalein 4–2.


text: Maalipörssin voitti Werder Bremenin Rudi Völler 23 maalillaan.


text: Suomalaisista Bundesliigassa esiintyivät Arminia Bielefeldiin siirtyneet maalivahti Olli Isoaho ja keskikenttäpelaaja Pasi Rautiainen.


text: FC Schalke 04 ja 2. Bundesliigan kolmanneksi sijoittunut Bayer 05 Uerdingen pelasivat kaksiosaisen ottelusarjan 1. Bundesliigapaikasta. Uerdingen voitti ottelusarjan yhteismaalein 4-2 ja nousi Bundesliigaan.


title: Kaksintaistelu (pienoisromaani)

text: Kaksintaistelu (ven. Дуэль, "Duel") on venäläisen Anton Tšehovin kirjoittama pienoisromaani, joka ilmestyi vuonna 1891 alun perin 11-osaisena jatkokertomuksena "Novoje vremja" -lehdessä. Suomeksi teos on ilmestynyt Emil Mannsténin (1921), Juhani Konkan (1960) ja Ulla-Liisa Heinon (1961) kääntämänä, ja se on julkaistu useina painoksina monissa eri kokoelmissa sekä erillisenä laitoksena.


title: Kaksintaistelu (pienoisromaani)

text: "Kaksintaistelu" on kertomus ikuisesta ylioppilaasta, Lajevskista, joka rakastuu vanhan insinöörin nuoreen vaimoon ja pakenee tämän kanssa Kaukasiaan luodakseen siellä työllä ja tarmolla onnensa. Mutta työstä ei tule mitään, rakkaus muuttuu vastenmieliseksi ja Lajevski kerää rahaa paetakseen takaisin Pietariin. Rahanlainausmatkallaan Lajevski joutuu ilmiriitaan ja seurauksena on kaksintaistelu, joka täysin muuttaa pienen kylpyläkaupungin sivistyneistöön kuuluvien elämän. Anton Tšehov on erilaisten ihmisten, heidän tekojensa ja mielialojensa erittelijänä tunnettu ja tunnustettu. Tässä teoksessa hän kuvaa taitavalla kädellä tsaarinaikaisen väsyneen ja velton virkamiesluokan elämää Mustanmeren rannalla Kaukasiassa.


title: Kaksintaistelu (pienoisromaani)

text: Päähenkilö Lajevski edustaa venäläisessä kirjallisuudessa tunnettua tarpeettoman ihmisen tyyppiä.


title: Reales Astilleros de Esteiro

text: Reales Astilleros de Esteiro oli Espanjan laivaston hallinnoima kuninkaallinen telakka Ferrolissa. Kuningas Ferdinand VI antoi 9. huhtikuuta 1749 määräyksen telakan rakentamisesta, minkä perustana oli ministeri Zenón de Somodevillan päätös rakentaa uusia rannikkolinnakkeita ja muita varustuksia Ferroliin ja sen ympäristöön. Aluksi rakennustöitä johti Cosme Álvarez.


title: Reales Astilleros de Esteiro

text: Tukikohta valmitui Esteirovuoren luoteisrinteeseen lähelle Ferrolia. Linnakkeessa piti suunnitelmien mukaan olla neljä tasoa, mutta lopulta tasojen määrä kasvoi kahteentoista. Lisäksi alueelle valmistui kasarmeja, pajoja ja varastoja.


title: Live 2014 at the London Roundhouse

text: Live 2014 at the London Roundhouse on skotlantilaisen rockyhtye Franz Ferdinandin live-albumi, joka julkaistiin marraskuussa 2014. Albumi äänitettiin Lontoon Roundhouse-areenalla 14. maaliskuuta 2014.


title: Live 2014 at the London Roundhouse

text: Albumi julkaistiin kahtena CD-levynä, ja lisäksi digitaalisena latauksena ja monissa suoratoistopalveluissa.


title: Ivano Beggio

text: Ivano Beggio (31. elokuuta 1944 Rio San Martino – 13. maaliskuuta 2018 Montebelluna) oli italialainen liikemies. Hän oli moottoripyöräyritys Aprilian perustaja, omistaja ja johtaja


title: Otis Barton

text: Otis Barton (5. kesäkuuta 1899 - 15. huhtikuuta 1992) oli amerikkalainen insinööri ja sukeltaja, koulutukseltaan tekniikan tohtori.


title: Otis Barton

text: Barton oli varakasta sukua New Yorkista ja kiinnostui sukeltamisesta jo varhain; saatuaan väitöskirjansa hän matkusti ympäri maailman työtä tehden tutustuakseen sukeltamiseen joka paikassa; hän hyödynsi tämän tietotaidon palattuaan.


title: Otis Barton

text: Barton aloitti noin vuonna 1930 yhteistyön jo maineikkaan eläintieteiijä William Beeben kanssa; yhteistyötä kesti lopulta yli sotavuosien.


title: Otis Barton

text: Beebe vetäytyi sivummalle ja omisti viimeiset vuotensa eläintieteelle Trinidadissa jossa sitten kuolikin vuonna -62.


title: Otis Barton

text: Barton jatkoi kehittämällä ns. Bentoskoopin eli parannetun version syväsukelluskellosta jolla saavuttikin vuonna -49 syvyysennätyksen.


title: Otis Barton

text: Vuonna 1950 Barton siirtyi sukeltamisesta kauan kiinnostaneeseen viidakon eläintieteeseen ja teki loppuikäinsä vuoteen -92 tutkimustyötä Gabonissa jossa sitten kuolikin.


title: Covers

text: Covers on skotlantilaisen rockyhtye Franz Ferdinandin EP-levy, joka julkaistiin huhtikuussa 2011. Se koostuu viidestä kappaleesta yhtyeen vuoden 2009 albumilta "", jotka ovat muiden artistien esittämiä.


title: Kuoleman Galleria

text: Kuoleman Galleria on vuonna 2012 perustettu tamperelainen black'n'roll -yhtye. Kuoleman Galleria on julkaissut kaksi pitkäsoittoa: yhtyeen bebyytti "Kärsimys kunniaan" ilmestyi 19.2.2016 ja jatkoa seurasi heti loppuvuodesta 2017, kun Kuoleman Gallerian toinen albumi "Pimeys saapuu pohjoiseen" ilmestyi 8.12.2017.


title: Kuoleman Galleria

text: Kuoleman Galleria alkoi vuonna 2012 yhden miehen projektina. Muiden soittajien löydyttyä vuonna 2014 yhtye alkoi säveltää ensimmäistä täyspitkää albumiaan. Debyyttialbumi Kärsimys kunniaan julkaistiin vuoden 2016 helmikuussa ja se saavutti jonkin verran huomiota. Levyn julkaisun jälkeen bändi teki kymmenkunta keikkaa Suomessa vuonna 2016 ja saatuaan hyvää palautetta yleisöltä, Kuoleman Galleria päätti lähteä kokeilemaan siipiään ulkomaille. Huhtikuussa 2017 bändi teki kahdeksan keikan kiertueen Unkariin, Romaniaan ja Bulgariaan. Paikallinen yleisö vaikutti olevan kiinnostunut kuulemaan suomalaista black’n’rollia ja kiertueesta tulikin erittäin onnistunut.


title: Kuoleman Galleria

text: Ajatus toisen albumin tekemisestä alkoi muodostua ja kesäkuussa 2017 Kuoleman Galleria aloitti albumin äänitykset studiossa. Uusi levy kantaa nimeä Pimeys saapuu pohjoiseen ja se kiteyttää ajatuksen pimeästä ja kylmästä Pohjolasta ja sen asukkaiden elämän varjopuolista. Melodiat ovat tällä albumilla entistä vahvemmin läsnä, vaikka paikoitellen lihakirves heiluu aikaisempaa ankarammin. Pimeys saapuu pohjoiseen on tarina, jossa arkun kannen välistä kajastava valo hupenee vauhdilla.


title: Kuoleman Galleria

text: Kuoleman Galleria soittaa black'n'rollia, jossa vaikutteita metallin eri alalajeista ja rockista yhdistetään black metal tyyppiseen lauluun. Musiikissa on käytetty vaikutteita muun muassa thrash metallista, black metallista, death metallista, folk metallista sekä hard rockista.


title: Häntäheinät

text: Häntäheinät ("Dinebra") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi nykyisin kolme tai neljä lajia.


title: Pilvi Takala

text: Pilvi Takala (s. 1981 Helsinki) on suomalainen kuvataiteilija, joka asuu ja työskentelee Amsterdamissa ja Istanbulissa.


title: Pilvi Takala

text: Hän on valmistunut kuvataiteen maisteriksi Taideyliopiston Kuvataideakatemiasta 2006. Lisäksi hän on opiskellut ympäristötaidetta Glasgow School of Artsissa. Takalan keskeisinä työskentelymuotoina on video ja performanssi.


title: Salah Abdeslam

text: Salah Abdeslam (s. 15. syyskuuta 1989) on Belgiassa syntynyt Ranskan kansalainen. Häntä syytetään osallisuudesta Pariisin terrori-iskuun, jossa kuoli 130 ihmistä, ja loukkaantui 385 ihmistä. Noin neljän kuukauden kuluttua terroriteosta Abdeslam pidätettiin Brysselin Molenbeekin alueelta 18. maaliskuuta 2016.


title: Salah Abdeslam

text: Salah syntyi 15. Syyskuuta Brysselissä, Belgiassa. Hänen vanhempansa ovat maahanmuuttajia, jotka asuivat Bouyafarissa, pienessä kylässä Pohjois-Marokossa ennen kuin muuttivat Belgiaan. Vaikka he asuivat Belgiassa, heillä oli Ranskan kansalaisuus.


title: Salah Abdeslam

text: Abdeslam oli ollut vankilassa jo ennen Pariisin terroristi iskuja pienempien rikosten takia. Helmikuussa 2011, Abdeslam tuomittiin Nivelles-tuomioistuimessa kahdesta varkaudesta, jotka oli tehty joulukuussa 2010 Ottigniesissä ja Rixensartissa. Abdeslam tuomittiin uudelleen varkaudesta helmikuussa 2014 sakkorangaistukseen. Abdeslah sai sakot 2015 Alankomaissa kannabiksen hallussa pidosta, josta hänelle tuomittiin 70 euroa sakkoa.


title: Maaretta Jaukkuri

text: Maaretta Jaukkuri (s. 1944, Rovaniemi, Suomi) on kuraattori, kirjoittaja ja nykytaiteen professori. Jaukkuri on vaikuttanut laajalti suomalaisella ja kansainvälisellä taiteen kentällä. Hän on ollut esimerkiksi kuratoimiassa Nykytaiteen museo Kiasman intendenttinä monia ARS-näyttelyitä. Siirryttyään Kiasmasta eläkkeelle 2007 hän toimi Oslossa, Norjassa Kunstnernes Husin taiteellisena johtajana 2011 asti.


title: Maaretta Jaukkuri

text: Vuonna 2004 Jaukkuri toimi Trondheimin yliopistossa professorina. Lisäksi hän on ollut Helsingissä Kuvataideakatemiassa Praksis-maisteriohjelman professorina.


title: Maaretta Jaukkuri

text: Maaretta Jaukkurin elämäntyön jatkamiseksi on Norjan Lofooteille perustettu Maaretta Jaukkuri Foundation.


title: Europa (1789)

text: Europa oli Espanjan laivaston vuonna 1789 vesille laskettu kaksikantinen 74-tykkinen kaksikantinen linjalaiva.


title: Europa (1789)

text: José Romero y Fernández de Landan suunnittelema alus tilattiin 1789 Reales Astilleros de Esteirolta Ferrolista, missä köli laskettiin vielä samana vuonna. Alus laskettiin vesille saman vuoden lopulla 19. lokakuuta ja otettiin palvelukseen vielä ennen vuoden vaihdetta.


title: Europa (1789)

text: Palvelukseenoton jälkeen alus liitettiin Espanjan Euroopassa olevaan laivastoon. Muutaman vuoden jälkeen alus siirrettiin Tyynelle valtamerelle ja se lähti Espanjasta Concepcióniin Chileen, jonne alus saapui helmikuussa 1796. Alus jatkoi 10. lokakuuta matkaansa Filippiineille Manilaan linjalaivojen "Montañesin" ja "San Pedron" sekä fregattien "Pilarin" ja "Faman" kanssa.


title: Europa (1789)

text: Saavuttuaan Manilaan alus valvoi Filippiinien aluevesiä Ranskan vallankumoussotien sekä Espanjan-Britannian sodan aikana. Huhtikuussa 1797 osaston alukset vaurioituivat jouduttuaan taifuuniin, mikä pakotti alukset telakalle Caviteen. Tammikuussa 1798 Britannian kuninkaallisen laivaston Edward Cooken johtama osasto hyökkäsi Manilaan, jolloin "Europa" oli telakalla.


title: Europa (1789)

text: Tammikuussa 1799 Ignacio María de Álava y Sáenz de Navarreten johtama Espanjan laivaston laivue, johon myös "Europa" kuului, lähti Manilasta Etelä-Kiinaan. Laivueen tehtävänä oli kaapata brittien vuotuinen Eurooppaan matkaava saattue. Espanjalaiset saapuivat tammikuun lopulla lähelle Makaota Helmijoen suuhun, jossa laivueeseen liittyi kaksi Ranskan laivaston fregattia. Yhdistynyt laivasto kävi 27. tammikuuta ratkaisemattoman taistelun saattuetta saattaneita Britannian kuninkaallisen laivaston aluksia vastaan. Taistelussa "Europa" yritti ajaatakaa kevyempää "HMS Intrepidiä", mutta vahingoitti samalla "Montañesia" joutuen keskeyttämään takaa-ajon. Navarrete joutui vetäytymään laivueineen takaisin Manilaan.


title: Europa (1789)

text: "Europa" ja "Fama" lähetettiin uudelleen Makaoon toukokuussa, jolloin ne eivät kohdanneet ainuttakaan brittialusta. Palattuaan Manilaan alus jäi huoltamatta eikä se enää ollut merikelpoinen. Vuonna 1801 alus todettiin Manilan satamassa lahonneeksi hylyksi.


title: Compagnie Malienne de Navigation

text: Compagnie Malienne de Navigation eli Comanav on Malin valtiollinen jokiliikenneyhtiö. Se harjoittaa henkilö- ja tavaraliikennettä Nigerjoella korkean veden aikaan Koulikoron ja Gaon välisellä osuudella.


title: Compagnie Malienne de Navigation

text: Comanavin edeltäjä oli Ranskan siirtomaa-aikana jokiliikennettä harjoittanut Messageries Africaines -yhtiö. Malin itsenäistyttyä vuonna 1960 sen tilalle perustettiin Compagnie Malienne de Navigation, joka vuonna 1965 yhdistettiin valtion metallirakenneyhtiö Emcomin kanssa Ateliers et Chantiers du Mali -nimiseksi yhtiöksi. Comanav erotettiin jälleen omaksi yhtiökseen vuonna 1968.


title: Compagnie Malienne de Navigation

text: Yhtiö oli varsin kannattava 1970-luvulle saakka. Vuonna 1975 se kuljetti lähes 50 000 matkustajaa ja noin 65 000 tonnia rahtia. Sen jälkeen toimintaa ovat vaikeuttaneet Nigerin vesimäärän vähentyminen, jokiuoman liettyminen ja saksalaisen yhteistyökumppanin vetäytyminen vuonna 1990. Luonnonolosuhteiden takia liikennöintikausi on supistunut heinä-joulukuusta neljään tai jopa kolmeen kuukauteen ja pienet moottorialukset ovat yhä lisääntyvässä määrin korvanneet Comanavin isot laivat. Vuonna 2012 liikenne keskeytyi kokonaan maan pohjoisosan sotatilan vuoksi.


title: Compagnie Malienne de Navigation

text: Vuonna 2016 Comanav kuljetti 12 884 matkustajaa ja 8 203 tonnia rahtia. Liikenteen volyymi on vähäinen, mutta sillä on suuri merkitys Nigerin sisämaasuiston asukkaille. Tärkeimmät satamat ovat Mopti, Timbuktun Kabara ja Diré. Yhtiöllä on kolme vuosien 1965 ja 1985 välillä hankittua 350–450-paikkaista matkustaja- ja rahtialusta: Général Soumaré, Kankou Moussa ja Tombouctou. Muu kalusto käsittää polttoainetankkerin, kaksi hinaajaa, työntöaluksen ja kolmisenkymmentä proomua. Vuonna 2015 yhtiö sai kaksi matalapohjaista 65-paikkaista alusta, jotka mahdollistavat liikennöintikauden pidentämisen kahdeksaan tai yhdeksään kuukauteen. Kehittämissuunnitelmiin kuuluu väylien ruoppaaminen, laitureiden rakentaminen, uudet kalustohankinnat sekä liikenteen palauttaminen Senegaljoelle Kayesista tai Ambidédista Senegalin Saint-Louisiin sekä Nigerjoelle Bamakosta Guinean Kankaniin.


title: Crannog

text: Crannog (iiriksi "laivan kaaret") tarkoittaa Skotlannissa ja Irlannissa järviin myöhäisellä pronssikaudella rakennettuja keinotekoisia saaria, joiden päälle pystytettiin linnoitettuja asumuksia. Crannogit oli tehty useimmiten puusta, lähinnä risukimpuista ja tukeista, mutta joskus niitä tehtiin myös kivestä. Ne rakennettiin usein pienille kareille, luodoille tai matalikoille, ja niitä ympäröi paaluvarustus. Näitä asuinpaikkoja rakennettiin vielä keskiajallakin. Jäänteitä crannogeista on säilynyt Glastonburyssa ja Holdernessissa.


title: Jordan Fish

text: Jordan Fish (s. 26. kesäkuuta 1986 Englanti) on Bring Me the Horizonin (BMTH) kosketinsoittaja ja taustalaulaja. Fish liittyi yhtyeeseen vuonna 2012.


title: Jordan Fish

text: Ennen uraansa Bring Me The Horizonissa hän toimi Worship-yhtyeessä, josta hän liittyi Bring Me The Horizoniin Oliver Sykesin pyynnöstä vuonna 2012. Hänen jäsenyytensö julkistettiin virallisesti tammikuussa vuonna 2013.


title: Jordan Fish

text: Yhtyeen neljäs studioalbumi Sempiternal (2013) on ensimmäinen, jolla Fish on mukana. Fish ja laulaja Oliver Sykes tuottivat yhdessä yhtyeen viidennen studioalbumin "That’s the Spirit". Kaikki BMTH:n albumit, joilla Fish on ollut mukana ovat myyneet kultaa Briteissä.


title: Jordan Fish

text: Vuonna 2013 Fish valittiin Alternative Press -lehden lukijaäänestyksessä vuoden kosketinsoittajaksi.


title: Jordan Fish

text: Fish on naimisissa vaimonsa Emma Fishin kanssa. Avioparin esikoinen Eliot George Fish syntyi vuonna 2016.


title: Jordan Fish

text: Yhdessä Bring Me The Horizonin vokalisti Oliver Sykesin kanssa Fish kiipesi Kilimanjaro-vuorelle kerätäkseen lahjoituksia Englannin Southamptonissa sijaitsevalle Pediatric Intensive Care Unit -lastensairaalalle. He päättivät kiivetä kerätäkseen kyseiselle sairaalalle rahaa, koska Jordan Fishin poika kärsi aivoverenvuodosta aikaisemmin samassa kuussa ja häntä hoidettiin kyseisessä sairaalassa.


title: Mika Rautiainen

text: Mika Aarne Valter Rautiainen (s. 1962) on Tokmannin toimitusjohtaja kesäkuusta 2018 lähtien. Rautiainen on toiminut Keskossa useassa eri johtotehtävässä vuodesta 1988 lähtien.


title: Murron kansakoulu

text: Murron kansakoulu voi tarkoittaa seuraavia kansakouluja:


title: Vartsalan kansakoulu

text: Vartsalan kansakoulu voi tarkoittaa seuraavia kansakouluja:


title: Viialan kansakoulu

text: Viialan kansakoulu voi tarkoittaa seuraavia kansakouluja:


title: Antiokheia

text: Antiokheia (usein vakiintuneesti Antiokia, , ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin, hellenistisiin kaupunkeihin:


title: Herakleia (Siris)

text: Herakleia (, myös "Heraklea", , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Suur-Kreikassa eli Magna Graeciassa nykyisen Italian alueella. Sen arkeologinen alue sijaitsee heti nykyisen Policoron pohjoispuolella.


title: Herakleia (Siris)

text: Herakleia oli alun perin kreikkalainen siirtokunta. Se perustettiin vuonna 433/432 eaa. varhaisemman Siriin kaupungin paikalle, ja se oli alueen viimeisenä perustettu kreikkalaiskaupunki. Herakleia tuli Rooman liittolaiseksi 200-luvulla eaa. ja kehittyi tavalliseksi roomalaiskaupungiksi ensimmäisellä vuosisadalla eaa.


title: Herakleia (Siris)

text: Herakleia sijaitsi Leukaniassa eli myöhemmässä Lucaniassa lähellä Tarantonlahden rantaa ja Akiris (nyk. Agri) -joen suuta. Joki virtasi kaupungin pohjoispuolelta, kun taas etelämpänä virtasi Siris-joki. Kaupungin ydin sijaitsi matalalla luoteis-kaakkoissuuntaisella kukkulalla nykyisen Policoron pohjoispuolella, noin viiden kilometrin päässä merenrannasta.


title: Herakleia (Siris)

text: Eräiden antiikin aikaisten lähteiden mukaan Herakleia olisi sijainnut 24 stadioninmitan eli vajaan viiden kilometrin päässä varhaisemmasta Siriin kaupungista, jonka seuraaja se oli. Myös "Barrington Atlas of the Greek and Roman World" sijoittaa kaupungit eri paikkoihin. Arkeologiset löydöt eivät kuitenkaan tue tätä käsitystä, ja nykyisin ne sijoitetaan yleensä samalle paikalle.


title: Herakleia (Siris)

text: Herakleian kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 350 neliökilometriä, ja alueella on ollut varsinaisen kaupungin lisäksi useita kyliä. Pohjoisessa Herakleian alue rajautui Akalandros (nyk. Cavone) -joelle ja Metapontionin alueeseen. Kaupungin ympäristö tunnettiin hedelmällisestä maaperästään. Maanviljely keskittyi Akiris- ja Siris-jokien varsille.


title: Herakleia (Siris)

text:
Herakleian paikalla on ollut kreikkalaista asutusta jo arkaaisella kaudella 700-luvulla eaa. Aiemmin kyseistä asutusta pidettiin joonialaisen Siriin kaupungin liitännäisenä, nykyisin Siriin kaupunkina itsenään. Siriin tuhon noin 550–510 eaa. jälkeen kaupungin vallassa ollut alue eli Siritis jäi lähikaupunkien kiistelyn kohteeksi. Ateenalaiset vaativat aluetta itselleen, ja todennäköisesti samasta syystä sitä vaativat itselleen Ateenan siirtokunnan Thurioin asukkaat heti kaupungin perustamisen jälkeen.
Doorilainen Taras kuitenkin vastusti joonialaisten vaatimuksia, minkä seurauksena sen ja Thurioin välille syttyi pitkäkestoinen sota. Se päättyi lopulta kaupunkien sopimukseen perustaa alueelle yhteinen siirtokunta, joka sopimuksen mukaan kuitenkin luettaisiin Taraksen siirtokunnaksi. Kaupunkiin muutti myös Siriin alkuperäisten asukkaiden jäljellä olleita jälkeläisiä. Perustaminen ajoitetaan vuosiin 433–432 eaa. Näin Herakleia oli perustettu huomattavasti muita suurkreikkalaisia kaupunkeja myöhemmin, ja noin 14 vuotta Thurioita myöhemmin.


title: Herakleia (Siris)

text: Antiikin aikaisten lähteiden mukaan kaupunki perustettiin alun perin Siriin paikalle, mutta siirrettiin myöhemmin Akiris-joelle, ja sai nimen Herakleia vasta tässä vaiheessa. Kuten mainittua, arkeologia ei kuitenkaan tue näkemystä kaupungin siirtymisestä. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Hērakleios" () ja "Hērakleōtēs" (), myöhemmin latinaksi "Heracliensis" ja "Heracleensis".


title: Herakleia (Siris)

text:
Diodoros Sisilialainen ja Livius kutsuvat Herakleiaa yksinkertaisesti Taraksen siirtokunnaksi. Antiokhos Syrakusalainen on ainoa, joka mainitsee myös thuriolaiset perustajina. Plinius piti ilmeisesti Herakleiaa ja Siristä samana kaupunkina. Sama virhe mahdollisesti sai Liviuksen mainitsemaan kaupungin anakronistisesti yhtenä paikoista, joissa Pythagoras oli vaikuttanut.
Herakleia vaikuttaa nousseen suhteellisen nopeasti kukoistavaksi kaupungiksi Taraksen suojeluksessa. Taras muun muassa soti jossakin vaiheessa paikallista ei-kreikkalaista heimoa messapeja vastaan puolustaakseen kaupunkia. Taraksen johtoaseman vuoksi Herakleiasta tehtiin Suur-Kreikan kaupunkien yhteisen kansankokouksen paikka aiemman Krotonin sijalle. Kokouksen luonne oli alun perin uskonnollinen, mutta sitä sovellettiin luonnollisesti myös politiikkaan. Herakleia säilyi suurkreikkalaisten kaupunkien kokoontumispaikkana aina 330-luvulle eaa. saakka.


title: Herakleia (Siris)

text: Herakleia löi omaa hopearahaa sen perustamisesta lähtien. Kaupungin tunnetuimpiin asukkaisiin luetaan yleensä taidemaalari Zeuksis, joskin hän on todellisuudessa saattanut olla kotoisin jostakin muusta samannimisestä kaupungista, joita oli antiikin aikana useita.


title: Herakleia (Siris)

text:
Herakleian historiaa tunnetaan antiikin lähteistä muutoin suhteellisen huonosti, ja paremmin vasta ajalta, jolloin se alkoi jo taantua. Kaupungin oletetaan ottaneen osaa Taraksen sotiin messapeja ja lukaaneja vastaan. Ajan kuluessa siitä tuli käytännössä Taraksen alainen, vaikkakin se säilyi nimellisesti itsenäisenä.
330-luvulla eaa. taraslaiset kutsuivat Epeiroksen kuningas Aleksanterin tämän sotaretkelle Italiaan tarkoituksena sotia barbaareja vastaan. Aleksanterin ja Taraksen välien rikkouduttua Aleksanteri kosti valtaamalla Herakleian. Hän myös siirsi suurkreikkalaisten kaupunkien kokoukset Thurioihin heikentääkseen Taraksen valtaa. Epeiroksen kuningas Pyrrhoksen sodassa Roomaa vastaan Herakleia päätyi näiden kahden vallan ensimmäisen taistelun paikaksi vuonna 280 eaa. Roomalaiset, joita kohti konsuli Laevinus, kärsivät täydellisen tappion epeiroslaisia vastaan kaupungin ja Siris-joen välisellä alueella.


title: Herakleia (Siris)

text: Sodassa Herakleia oli aluksi liitossa Taraksen ja lukaanien kanssa Roomaa vastaan. Roomalaiset saivat kuitenkin rikottua liiton vuonna 278 eaa. lupaamalla Herakleialle poikkeuksellisen hyvät ehdot liitosta Rooman kanssa. Näin kaupungista tuli ensin Rooman liittolainen ja ajan kuluessa roomalainen kaupunki. Herakleia säilytti etuoikeutetun asemansa Rooman tasavallan loppuaikoihin saakka. Kun kaupungin asukkaille luvattiin vuonna 89 eaa. Rooman täydet kansalaisoikeudet Lex Plautia Papirian myötä, herakleialaiset epäröivät ensin, koska heidän asemansa oli jo niin hyvä.


title: Herakleia (Siris)

text: Herakleia ilmeisesti kärsi suuria vahinkoja liittolaissodassa, koska Cicero mainitsee "Puheessa runoilija Archiaan puolustukseksi" kaupungin arkistojen tuhoutuneen tulipalossa sen aikana. Muutoin hän kuitenkin osoittaa kaupungin, jonka kansalaisiin hänen puolustamansa runoilija Archias kuului, olleen edelleen olemassa ja kukoistaneen. Herakleia kärsi myös kolmannessa orjasodassa. Kaupunki vaikuttaa säilyneen olemassa ainakin 400-luvulle jaa. saakka.


title: Herakleia (Siris)

text: Herakleian järjestelmälliset arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1959.


title: Herakleia (Siris)

text: Herakleian alue jakaantui kahteen osaan, akropoliihin eli yläkaupunkiin sekä sen eteläpuoleiseen alempaan kukkulatasanteeseen eli ”alakaupunkiin”. Alueiden välissä oli painautuma, jossa sijaitsivat muun muassa agora sekä joukko pyhäköitä. Varsinaisen kaupunkialueen kooksi on arvioitu noin 140 hehtaaria.


title: Herakleia (Siris)

text: Kaupunki oli ympäröity kaupunginmuurein, joista on löytynyt osia eri puolilta kaupunkia, ja joiden reitti on pääosin voitu jäljittää ilmakuvista. Kaupungissa oli ruutuasemakaava, ja sen kortteleista useita on kaivettu esiin. Kaupungista on löydetty myös muun muassa yhden, 300-luvulle eaa. ajoitetun temppelin rauniot. Sen kohdetta ei tunneta. Kaupunkialueen muita pyhäköitä ovat olleet ilmeisesti ainakin Artemiin (Soteira ja Bendis) ja Athenen (Polias) pyhäköt. Kaupunginmuurien ulkopuolelta on löydetty Demeterille ja Korelle omistetun pyhäkön jäänteet sekä suuri joukko siihen liittyneitä votiivilahjoja, kuten pieniä vaaseja ja terrakotasta tehtyjä pienoispatsaita. Kaupungin pohjoispuolella ovat ilmeisesti sijainneet Athenen ja Dionysoksen pyhäköt.


title: Herakleia (Siris)

text: Varhainen ja tunnettu löytö on kahteen "Tabulae Heracleenses" -nimellä tunnettuun pronssitauluun tehdyt piirtokirjoitukset, jotka sisältävät vuonna 45 eaa. säädetyn Lex Julia Municipalis -lain tekstin. Laki säätelee Italian kaupunkien julkisia instituutioita. Taulujen toisella puolella on puolestaan varhaisempi kreikankielinen piirtokirjoitus. Taulujen teksit julkaistiin jo vuonna 1754.


title: Herakleia (Siris)

text: Muihin löytöihin lukeutuu muun muassa useita hautausmaita kaupungin ympäristöstä sekä haudoista löydettyä keramiikkaa. Kaupungin alueelta kaivauksissa tehdyt esinelöydöt ovat alueen arkeologisessa museossa nimeltä Museo Nazionale Della Siritide.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Lokroi Epizefyrioi (, ), usein vain Lokroi (, ), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Suur-Kreikassa eli Magna Graeciassa nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi nykyisen Locrin kunnan alueella heti nykyisen Locrin kaupungin lounaispuolella.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Lokroi oli yksi Suur-Kreikan merkittävimpiä kreikkalaisia siirtokuntia. Se kukoisti erityisesti 500- ja 400-luvuilla eaa. Kaupunki päätyi Rooman vallan alle 200-luvulla eaa. ja kehittyi ajan kuluessa tavalliseksi roomalaiskaupungiksi.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Lokroi sijaitsi Apenniinien niemimaan ”saappaankärjen” eli myöhemmän Bruttiumin niemimaan kaakkoisrannikolla lähellä niemimaan eteläkärkeä. Se sijaitsi noin kaksi kilometriä luoteeseen nykyisestä Locrista, noin 6,5 kilometriä etelään nykyisestä Geracesta ja linnuntietä noin 55 kilometriä itään Rhegionin kaupungista ja nykyisestä Reggio di Calabriasta. Kaupungin keskus sijaitsi Fiume di Sant'Ilario -nimellä nykyisin tunnetun joen koillisrannalla, missä nykyisin sijaitsevat kylät Mandorleto ja Moschetta. Kaupunki on kattanut noin 3 x 1,5 kilometrin kokoisen alueen, ja se ulottui merenrannalta länteen Apenniinien ensimmäisille kukkuloille, jotka tunnettiin antiikin aikana mahdollisesti nimellä Esopis.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Lokroin kaupunkivaltion alue oli kaupungin kukoistuskaudella suhteellisen suurikokoinen suurkreikkalaiseksi kaupungiksi. Sen rajana luoteispuolella sijainneen Rhegionin suunnalla oli Haleks- eli Alike-joki, kun taas pohjoispuolisen Kaulonian puolella rajana toimi todennäköisesti Sagras-joki (nyk. Alaro). Liviuksen mainitsema Buthrotos-joki (nyk. Novito) sijaitsi kaupungin pohjoispuolella noin kymmenen kilometrin päässä. Lokroin alaisuuteen kuului ainakin kolme muuta alueen polista, Hipponion, Medma ja Metauros. Thukydides mainitsee myös Itonen ja Melain kuuluneen Lokroin alueeseen, mutta niistä ei tiedetä tämän lisäksi paljoakaan.


title: Lokroi Epizefyrioi

text:
Lokroin perustivat Lokriista tulleet asuttajat 600-luvun alussa eaa. Ei ole tarkkaa tietoa siitä, tulivatko siirtokuntalaiset itäisestä eli Opuntian Lokriista vai läntisestä eli Ozolian Lokriista. Strabonin mukaan kyseessä olisivat olleet Ozolian lokrit, joiden johtajana toimi Euanthes, kun taas Eforoksen mukaan kysessä olivat Opuntian lokrit. Viimeksi mainittu näkemys oli kuitenkin antiikin aikana vallitseva, ja esiintyy Pausaniaalla sekä lukuisilla runoilijoilla ja roomalaisilla kirjailijoilla, mistä voidaan päätellä, että se oli mahdollisesti myös lokroilaisten oma näkemys alkuperästään. Kaupunkia kutsuttiin Lokroi Epizefyrioiksi erotuksena emämaasta. Lokroin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Lokros" (, mon. "Lokroi", ), myöhemmin latinaksi "Locrensis".
Lokroilaisten itsensä mukaan kaupungin perustivat karanneet orjat, jotka olivat vieneet mukanaan naispuoliset omistajansa, joiden kanssa heillä oli ollut laiton suhde. Tämä kertomus esiintyy myös Aristoteleella sekä Dionysios Periegeteellä. Pausanias kertoo kuitenkin, että spartalaiset olisivat lähettäneet siirtokunnan Lokroihin samaan aikaan kuin Krotoniin. Kummassakin tapauksessa kyse oli mitä ilmeisimmin kuitenkin siitä, että spartalaiset lähettivät näihin kaupunkeihin lisää asuttajia, sillä Spartaa ei pidetä kummankaan kaupungin perustajana.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Lokroin tarkkaa peristamisvuotta ei tunneta. Strabon katsoi sen olleen perustettu pian Krotonin perustamisen vuonna 710 eaa. jälkeen, kun taas Hieronymos sijoitti sen vuoteen 683 eaa. ja Eusebios vuoteen 673 eaa. Aristoteleen mukaan asuttajat saivat alueen haltuunsa petoksella sitä aiemmin asuttaneilta ei-kreikkalaisilta oinotrialaisilta. Strabonin mukaan siirtokuntalaiset asettuivat ensin Zefyrionin niemelle noin 24 kilometriä pohjoisemmaksi ja siirtyivät sieltä kaupungin myöhemmälle paikalle. Tämä selittäisi kaupungin lisänimen "Epizefyrioi".


title: Lokroi Epizefyrioi

text:
Suur-Kreikan muiden kaupunkien tavoin myös Lokroin varhaisesta historiasta tiedetään vain vähän. Zaleukoksen tiedetään säätäneen kaupungille lait, joiden sanottiin olleen varhaisimmat kreikkalaisen kaupunkivaltion ylös kirjoitetut lait. Ne ajoitetaan yleensä noin vuoteen 660 eaa. Lait olivat kuuluisat ja käytössä pitkään, ja kaupunkia pidettiin hyvän hallinnon esimerkkinä vielä Pindaroksen ja Demostheneen aikana. Lokroilaiset olivat tunnettuja myös siitä, että pitäytyivät lakeihin ja vastustivat kaikkia niihin tehtyjä muutoksia. Valtiomuodon mukaan Lokroi oli aristokratia, jota hallitsi valittujen sukujen joukko, joita kutsuttiin ”sadaksi taloksi”. Näiden katsottiin olleen alkuperäisten asuttajien jälkeläisiä, ja yhteensopivasti kaupungin perustamislegendan kanssa näihin sukuihin kuuluminen laskettiin äidin puolelta.
Seuraava tunnettu tapahtuma kaupungin historiassa on Sagras-joella käyty taistelu, jossa lokroilaisen ja rhegionlaisen kerrotaan saaneen täydellisen voiton krotonilaisen armeijasta. Sagraksen taistelusta tuli luonteensa vuoksi suorastaan sanonta, ja siitä kerrottiin paljon liioiteltuja selontekoja. Taistelun tarkkaa ajoitusta ei kuitenkaan tiedetä; joidenkin mukaan se tapahtui jo noin 560 eaa. ja joidenkin mukaan vasta Sybariin tuhon vuonna 510 eaa. jälkeen.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Lokroilaisten armeijan pieni koko mainitussa taistelussa antaisi ymmärtää, ettei kaupunki ollut vielä tuolloin erityisen suuri, ainakaan verrattuna Krotoniin ja Sybariihin. Kaupunki vaikuttaa antiikin aikaisten kuvausten perusteella kuitenkin kukoistaneen suuresti 500-luvun eaa. lopulla ja 400-luvun eaa. alkupuolella, ja se ilmeisesti perusti suunnilleen samoihin aikoihin Hipponionin ja Medman omiksi siirtokunnikseen niemimaan vastakkaiselle eli Tyrrhenanmeren puolelle.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Lokroista olivat kotoisin runoilijat Ksenokritos, Erasippos ja Theano. Myös pythagoralaiset vaikuttivat Lokroissa ja monet Pythagoraan oppilaat olivat kotoisin kaupungista, mukaan lukien Timaios ja Ekhekrates sekä Akrion, jolta Platonin sanottiin saaneen pythagoralaiset vaikutteensa. Kaupunkilaiset kieltäytyivät kuitenkin tekemästä koulukunnan ajamia poliittisia uudistuksia. Muita tunnettuja lokroilaisia olivat Eunomos, joka tunnettiin kitharansoittajana, sekä urheilja Euthymos, joka sai useita voittoja Olympian kisoissa.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Lokroi piti, sijaintinsa kannalta luontevasti, läheistä yhteyttä Sisilian kreikkalaiskaupunkeihin ja erityisesti Syrakusaan. Toisaalta kaupunki oli toistuvasti riidoissa naapurinsa Rhegionin kanssa. Anaksilaksen toimiessa Rhegionin tyrannina Lokroita uhattiin täydellisellä tuholla, ja sen pelasti ainoastaan Syrakusan väliintulo sen tyrannin Hieronin johdolla.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Myös Ateenan Sisilian sotaretken aikaan peloponnesolaissodassa vuosina 415–413 eaa. Lokroi oli liitossa ateenalaisten sotaretken pääkohteen Syrakusan kanssa ja vihollisuuksissa Rhegionin kanssa. Lokroi oli myös jonkin aikaa sodassa Lakheen johtamien ateenalaisten kanssa, ja vaikka tämä päättyikin pian rauhaan, lokroilaiset kielsivät ateenalaisten laivojen ankkuroimisen rannikolleen. Peloponnesolaissodan myöhemmässä vaiheessa Lokroi oli harvoja Suur-Kreikan kaupungeista, joka lähetti laivoja Spartan avuksi. Syrakusan ja Spartan lisäksi Lokroin liittolaisiin kuului Taras.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Dionysioksen toimiessa Syrakusan tyrannina kaupunkien suhteet tulivat entistä läheisemmiksi henkilökohtaisen liiton kautta, sillä Dionysios nai Lokroin johtohenkilöihin kuuluneen Ksenetoksen tyttären Doriin. Dionysios hyödynsi liittoa sotiessaan Rhegionia ja muita Suur-Kreikan kaupunkeja vastaan. Vastapalvelukseksi lokroilaiset saivat Kaulonian alueen Syrakusan tuhottua kaupungin vuonna 389 eaa., sekä Hipponionin vuonna 388 eaa. ja myöhemmin myös osan Skylletionin alueesta. Karthagolaiset kuitenkin veivät Hipponionin vuonna 379 eaa.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Lokroin ja Syrakusan välit jatkuivat läheisinä myös nuoremman Dioysioksen kaudella, mikä kuitenkin tuotti kaupungille onnettomuuden. Jouduttuaan maanpakoon Syrakusasta vuonna 356 eaa. Dionysios vetäytyi Lokroihin ja asettui tyranniksi. Hänen hallintonsa kuvataan huonoksi ja epäoikeudenmukaiseksi. Kuuden vuoden päästä lokroilaiset käyttivät hyväkseen hänen poissaoloaan ja kaappasivat vallan, ja kostivat Dionysioksen vaimolle ja tyttärille.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Lokroilaisten sanottiin kärsineen tyrannin vallasta paljon. Ongelmia aiheutti myös samaan aikaan lisääntynyt seudun ei-kreikkalaisen bruttiumlaisten heimon uhka. Lokroi ei vaikuta koskaan joutuneen barbaarien käsiin, mutta sen kukoistuskausi alkoi olla ohi.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Seuraavan kerran Lokroi esiintyy antiikin lähteissä vasta Epeiroksen kuninkaan Pyrrhoksen Roomaa vastaan käymän sodan aikana. Sodassa Lokroi vaihtoi puolta useaan otteeseen. Alun perin Lokroi, samoin kuin Rhegion ja monet muut Suur-Kreikan kaupungit, oli asettunut Rooman suojeluun, ja Lokroissa oli jopa roomalainen varuskunta. Pyrrhoksen joukkojen lähestyessä lokroilaiset häätivät varuskunnan ja julistivat olevansa Pyrrhoksen puolella. Pyrrhoksen poistuttua sotimaan Sisilian puolelle tämän kaupunkiin jättämän varuskunnan käytös sai kuitenkin lokroilaiset ajamaan vuorostaan epeiroslaiset pois. Pyrrhos rankaisi lokroilaisia palattuaan ja ryösti kostoksi kaupungin tärkeimmän pyhäkön, Persefoneionin eli Persefonelle omistetun temppelin. Kerrotaan, että tästä jumalattomuudesta olisi puhjennut ankara myrsky, joka pakotti Pyrrhoksen palauttamaan aarteet.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Pyrrhoksen poistuttua lokroilaiset alistuivat jälleen Rooman valtaan. Tätä kesti toiseen puunilaissotaan, jolloin kaupunki liittyi Karthagon puolelle Cannaen taistelun vuonna 216 eaa. jälkeen. Kaupunkiin tuli nyt karthagolainen varuskunta. Roomalaiset piirittivät Lokroin konsuli Crispinuksen johdolla, mutta tästä jouduttiin luopumaan vuonna 208 eaa. Scipio sai vallattua kaupungin roomalaisille vasta vuonna 205 eaa. Scipio luovutti kaupungin ja sen varuskunnan legaattinsa Q. Pleminiuksen johtoon. Tämä hallitsi kuitenkin niin julmasti, että kaupunkilaiset alkoivat kapinoida. Scipio asettui palattuaan Pleminiuksen puolelle, ja julma hallinto jatkui niin, että lokroilaiset joutuivat lopulta vetoamaan Rooman senaattiin. Scipion ystävien vastustuksesta huolimatta senaatti asettui lokroilaisten puolelle, tuomitsi Pleminiuksen ja palautti Lokroihin kaupungin omat lait. Nyt Pleminius ryösti vuorollaan Persefonen temppelin, mutta senaatti määräsi teon sovitettavaksi.


title: Lokroi Epizefyrioi

text: Roomalaisella kaudella Lokroin merkitys väheni. Polybios mainitsee sen vielä merkittävänä kaupunkina 100-luvulla eaa. Ensimmäisellä vuosisadalla eaa. kaupunki oli Ciceron suojeluksessa, mutta tämän kytköksen syytä ei tunneta. Kaupunki oli olemassa vielä Strabonin aikana ajanlaskun alun tienoilla, ja sen mainitsevat myös Plinius ja Ptolemaios. Vielä Prokopios vaikuttaa viittaavan sen olemassaoloon 500-luvulla jaa. Kaupunki lakkasi olemasta 700- tai 800-luvulla jaa. saraseenien hyökkäysten seurauksena.