title: Thomas Murphy (tasavaltalainen)

text: Murphy joutui 2000-luvulla pidätyksen kohteeksi petosepäilyistä, mutta säilyi takuiden ja takaisinmaksujen jälkeen vapaana miehenä.


title: Gustavsbergin posliinimuseo

text: Gustavsbergin posliinimuseo () on Ruotsissa Gustavsbergissa sijaitseva museo. Sitä ylläpitää Värmdön kunta. Gustavsbergin posliinitehdas perustettiin vuonna 1825 ja museo esittelee ruotsalaista posliini- ja teollisuushistoriaa samasta vuodesta alkaen.


title: Gustavsbergin posliinimuseo

text: Ruotsin kansallismuseo sai vuonna 2001 lahjoituksena yli 40 000 esinettä käsittävän Gustavsberg-kokoelman, josta on valittu edustava valikoima museoon nähtäville. Kokoelman esineet on valmistettu Gustavsbergin posliinitehtaalla 1830-luvun ja vuoden 1994 välisenä aikana. Siihen kuuluu esimerkiksi studiossa valmistettuja taide-esineitä, vanhempia saniteettituotteita ja koekappaleita eli esineitä, joita ei koskaan otettu tuotantoon.


title: Gustavsbergin posliinimuseo

text: Museorakennus on vuodelta 1904.


title: Fenkyylialkoholi

text: Fenkyylialkoholi eli fenkanoli (CHO) on terpeeneihin kuuluva orgaaninen yhdiste, joka sisältää alkoholeille tunnusomaisen funktionaalisen ryhmän. Yhdistettä voidaan käyttää hajusteissa.


title: Fenkyylialkoholi

text: Fenkyylialkoholia esiintyy pienissä määrin useiden kasvien eteerisissä öljyissä. Muun muassa fenkolissa ("Foeniculum vulgare"), appelsiini, limetin, greipin ja muiden sitrushedelmien mehussa ja kuoressa, männyssä ja kuusessa.


title: Fenkyylialkoholi

text: Huoneenlämpötilassa fenkyylialkoholi on väritöntä tai kellertävää kiteistä ainetta, jolla on kamferia ja sitruksia muistuttava tuoksu. Yhdiste liukenee vain hieman veteen ja paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin.


title: Fenkyylialkoholi

text: Fenkyylialkoholia valmistetaan tyypillisimmin pelkistämällä fenkonia ja puhdistetaan uudelleenkiteyttämällä bentseenin ja petrolieetterin seoksesta.


title: Hîncești

text: Hîncești (, ) on kaupunki ja Hînceștin piirin hallintokeskus Moldovan keskiosissa. Se sijaitsee maanteitse noin 29 kilometriä Moldovan pääkaupunki Chișinăusta lounaaseen. Hînceștin väkiluku oli vuoden 2014 alussa noin 17 400 ja koko piirin 121 200. Kaupungin väkiluku oli kasvanut runsaalla 2 000 hengellä vuosikymmenessä; vuonna 2004 asukkaita oli 15 281.


title: Hîncești

text: Paikkakunnan perustamisajankohtana pidetään vuotta 1500. Kaupungin lähistöllä on runsaasti keskiaikaista rakennusjäämistöä. Neuvostoaikana, aina vuoteen 1990 saakka kaupungin nimi Kotovski, kaupungissa syntyneen kommunistin ja puna-armeijan komentajan Grigory Kotovskin mukaan. Moldovan itsenäistyttyä Neuvostoliitosta maassa haluttiin kuitenkin luopua neuvostonimistöstä ja Hîncești sai vanhan nimensä takaisin.


title: Hîncești

text: Kaupungissa on historiallinen museo. Keskustan länsipuolella on kommunistijohtaja Kotovskin patsas ja sen takana pieni järvi. Pääkaupunki Chișinăusta kulkee kaupunkiin päivittäin kymmenkunta linja-auto- tai reittitaksivuoroa.


title: Stensbölen kartano

text: Stensbölen kartano on Porvoossa Uudellamaalla sijaitseva kartano.


title: Stensbölen kartano

text: Stensbölessä oli kartano jo 1300-luvulla. Turun tuomiokirkon Mustakirja vuodelta 1327 mainitsee myös Stensbölen. Kartano kehittyi 1800-luvun puoliväliin saakka viljelytilana.


title: Stensbölen kartano

text: Kartanon nykyinen puinen päärakennus on valmistunut vuoden 1814 jälkeen. Suuri kartanopuisto on istutettu 1700-luvulla. Talousrakennuksista vanhin on vuonna 1777 rakennettu aitta.


title: Stensbölen kartano

text: Stensbölen kartanon omistajia ovat olleet muun muassa Rotkirchin ja Wallenskjöldin (Wallenius-suvun haara) suvut. Vuonna 1990 Stensbölen tila lahjoitettiin Svenska litteratursällskapet i Finlandille.


title: Stensbölen kartano

text: Kartanon maista 130 hehtaarin metsä-alue kuuluu vanhojen metsien suojeluohjelmaan. Natura-alueeseen kuuluvista Stensbölen kartanon maista on rauhoitettu suuria alueita yksityisinä suojelualueina.


title: Stensbölen kartano

text: Stensbölen ovat muodostaneet päätilan ohella Wentzelsgård, Herrbacka ja Askolan pitäjän Nietoon kylän 4 rälssitilaa. Pinta-ala on yhteensä n. 1300ha.


title: Stensbölen kartano

text: Stensbölen kartanosta on kirjoitettu laaja historiikki kirjassa "Stensböle i Borgå, En herrgård under 700 år" Svenska litteratursällskapet i Finland-yhdistyksen toimesta vuodelta 2004.


title: Parhaat – 24 suosikki-iskelmää

text: Parhaat – 24 suosikki-iskelmää on Jukka Kuoppamäen vuonna 1989 julkaistu kahden vinyylin kokoelma-albumi. Se tunnetaan myös nimellä "Iskelmäkansio".


title: Parhaat – 24 suosikki-iskelmää

text:
A-puoli
B-puoli


title: Harmaakerttuorneero

text: Harmaakerttuorneero ("Xenerpestes minlosi") on kerttuorneeroiden sukuun kuuluva varpuslintulaji.


title: Harmaakerttuorneero

text: Harmaakerttuorneeroa tavataan Ecuadorissa, Kolumbiassa ja Panamassa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, mutta sen levinneisyysalue on laaja, eikä sen uskota olevan vaarassa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Kerttuorneero

text: Kerttuorneero ("Xenerpestes singularis") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kerttuorneero

text: Kerttuorneeroa tavataan Ecuadorissa ja Perussa. Laji on harvinainen, ja sitä uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Marie-Adélaïde

text: Marie-Adélaïde (14. kesäkuuta 1894 – 24. tammikuuta 1924) oli Luxemburgin suurherttuakunnan suurherttuatar. Hän oli isänsä,Vilhelm IV, Luxemburgin suurherttuan ja Nassaun nimellisen herttuan vanhin lapsi. Marie-Adélaide oli pitkästä aikaa Luxemburgin hallitsija, joka oli syntynyt Luxemburgin alueella, ja samoin pitkästä aikaa naishallitsijana Luxemburgissa. Edellinen Luxemburgin hallitsijana ollut nainen oli vuonna 1780 kuollut Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarinna Maria Teresia, ja edellinen Luxemburgin alueella syntynyt sen hallitsija oli Juhana Luxemburgilainen, joka kuoli 1346.


title: Marie-Adélaïde

text: Marie-Adélaïde nousi valtaan isänsä kuoltua 1912. Hän hallitsi koko ensimmäisen maailmansodan ajan. Saksan keisari Vilhelm II, jonka joukot olivat miehittäneet Luxemburgin, vieraili Marie-Adélaïden luona, mitä pidettiin myöhemmin kansan keskuudessa ongelmallisena. Sodan jälkeen hän luopui kruunusta vuonna 1919, pikkusisarensa Charlotten hyväksi. Hän siirtyi Italiaan, jossa hän eli nunnana.


title: Ahmasoja (Eura)

text: Ahmasoja on Satakunnassa Eurassa 8,6 kilometriä pitkä joki, joka yhtyy Eurajokeen sen vasemmalta puolelta 49,7 km ylävirtaan Euran keskustassa. Ahmasoja on "Isosuon-Ahmasjärven valuma-alueen" laskujoki ja se kuuluu Eurajoen vesistöön. Koko vesistön laskujoki on Eurajoki, joka purkaa vetensä Selkämereen Eurajoensalmessa Eurajoen kunnassa.


title: Ahmasoja (Eura)

text: Ahmasojan lähde on Ahmasjärvi, joka sijaitsee Euran kunnan länsiosassa laajan "Omasuon" laidassa Neittamon ja Mestilän kylien välissä. Ahmasjärvi on tyypillinen metsäjärvi, jonka rannoilla on mökkejä ja pieni maatila. Sen korkeus merenpinnasta on 46,5 metriä. Ahmasjärveä ympäröivä Omasuo on ojitettu 1960-luvun lopussa ja sen ojien vedet on ohjattu suoraan Ahmasojaan. Ahmasojan pääuoma on 8,6 kilometriä pitkä ja sen suu sijaitsee 32,5 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Ahmasoja (Eura)

text: Ahmasojan uomaa on vuosikymmenien saatossa oikaistu ja perattu moneen otteeseen. Ennen "Savikon "peltoaukeaa joki kulkee luonnollista uomaansa noin 2 kilometriä, mutta alempana sen uomaa on oikaistu suoraksi noin 3,5 kilometrin osuudelta Savikon peltoaukean pohjoisreunalle asti. Savikon ja Eurajoen liittymiskohdan välillä ovat monet aukeat suo- ja metsämaastosta raivattuja peltoja. Vaikka uoma polveilee ja meanderoi tasaisessa savimaastossa, ei uomaa voi enää pitää luonnollisena, sillä sekin osuus on perattu ja oikaistu useaan kertaan. Tämä käy ilmeiseksi, kun vertaa Ahmasojaa Olof Mörtin karttaan vuodelta 1696.


title: Ahmasoja (Eura)

text: Ahmasoja saa vetensä monesta haarasta, joista yksi oja tuo vettä kahdesta Euran ja Rauman rajalla sijaitsevasta metsäjärvestä ja valuma-alueensa pohjoisosan soilta. Nämä järvet ovat Lavajärvi ja Neittamojärvi, jotka ovat yhteydessä toisiinsa "Makkarkoskenojan" kautta. Lavajärven pinta on 56,6 metriä ja Neittamojärven pinta on 48,6 metriä merenpinnan yläpuolella. Neittamojärvestä molempien vedet jatkavat eteenpäin puroa ja suo-ojaa myöten "Isosuon" kautta Ahmasojaan "Savikon" peltoaukean pohjoiskulmassa. Siellä se yhtyy Ahmasojaan sen vasemmalta puolelta 40 metriä merenpinnan yläpuolella ja noin 3,3 kilometriä ennen Eurajoen suuta. Ojan valuma-alueen pinta-alaa on liittymiskohdan yläpuolella 13,1 km². Ahmasojan pääuoman valuma-alueen pinta-ala on samassa liittymiskohdassa 19,1 km².


title: Ahmasoja (Eura)

text: Ojan yli on rakennettu lukuisia yksityisiä siltoja ja joen alajuoksulla uoman ylittävät sekä Harjavallan ja Uusikaupungin yhdistävä kantatie 42 että Euran kylätie. Ahmasojan suu sijaitsee Euran ydinkeskustassa.


title: Ahmasoja (Eura)

text: Lounais-Suomen murteissa sanalla "oja" viitataan sekä luonnonmuotoiseen puroon että kaivettuun ojaan. Myös pientä jokea voidaan nimittää ojaksi. Ahmasoja on koko matkaltaan alle 10 metriä leveä ja suurimmalta osaltaan alle 5 metriä leveä. Uuden vuonna 2012 voimaan astuneen Suomen lain mukaan joen valumisalue on vähintään 100 km².


title: Quintin Hogg

text: Quintin McGarel Hogg eli lordi Hailsham, vuodesta 1970 Hailshamin paroni, vuosina 1950–1963 Hailshamin 2. varakreivi, KG, CH, PC, QC, FRS (9. lokakuuta 1907 – 12. lokakuuta 2001) oli brittiläinen poliitikko ja lakimies, joka tuli tunnetuksi uransa pituudesta, vahvasta kampanjoinnista konservatiivipuolueen puolesta ja poliittisesta kirjoittelustaan. Hän toimi yli vuosikymmenen lordikanslerina, jota tehtävää myös hänen isänsä, Hailshamin varakreivi oli hoitanut.


title: Quintin Hogg

text: Hogg opiskeli Eton Collegessa ja Oxfordin yliopistossa. Hän oli Britannian parlamentin alahuoneen jäsen 1938–1950 ja osallistui ensimmäisen kerran Britannian hallitukseen 1945. Hailsham siirtyi alahuoneesta ylähuoneeseen vuonna 1950 isänsä kuoltua, kun hän peri isänsä varakreivin arvon. Hogg toimi konservatiivipuolueen puheenjohtajana 1957–1959 puoluejohtaja Harold Macmillanin kaudella.


title: Quintin Hogg

text: Hogg hyökkäsi vahvasti seksiskandaalin kouriin joutunutta John Profumoa vastaan ja suhtautui jyrkän kielteisesti homoseksuaalisuuteen.


title: Blackburn Iris

text: Blackburn Iris oli brittiläinen kaksitasoinen lentovenetyyppi, jossa oli kolme moottoria. Sitä valmistettiin vuodesta 1926. Britannian ilmavoimat käytti sitä vuoteen 1934 asti.


title: Blackburn Iris

text: Helmikuussa 1931 Blackburn Iris -koneelle S 238 tapahtui kohtalokas onnettomuus Plymouthin satamassa. Kahdeksan koneen 12-henkisestä miehistönsä sai surmansa.


title: Kaizer Chiefs FC

text: Kaizer Chiefs Football Club on vuonna 1970 perustettu eteläafrikkalainen jalkapalloseura Johannesburgin kaupungista. Seura pelaa maan pääsarjassa ABSA Premiershipissä. Se pelaa kotiottelunsa noin 95 000 katsojaa vievässä vuoden 2010 MM-finaalin näyttämössä Soccer Cityssä. Seura on maan menestynein jalkapallojoukkue 11 liigamestaruudellaan ja on myös Etelä-Afrikan suosituin urheiluseura. Kaikki maat mukaan laskien Kaizer Chiefsillä on noin 16 miljoonaa fania.


title: Kaizer Chiefs FC

text: Seuralla on paikallisvastustaja, Orlando Pirates, joka on niin ikään Johannesburgista. Nämä seurat ovat maan menestyneimpiä seuroja ja niiden välisissä otteluissa on aina ollut erityislataus.


title: Kaizer Chiefs FC

text: Brittiläinen indiepop-bändi Kaiser Chiefs on saanut nimensä seuran mukaan, sillä Kaizer Chiefsin entinen pelaaja Lucas Radebe pelasi pitkän aikaa bändin jäsenten suosikkiseurassa, Leeds Unitedissa.


title: Kaizer Chiefs FC

text: Vuosina 2012-2015 seuraa valmensi Suomen jalkapallomaajoukkuettakin valmentanut Stuart Baxter.


title: Kaizer Chiefs FC

text: Vuonna 1970 perustettu Kaizer Chiefs voitti ensimmäisen mestaruutensa maan pääsarjassa National Premier Soccer Leaguessa neljä vuotta perustamisensa jälkeen eli vuonna 1974. National Premier Soccer League-nimellä pidetyn liigan seura voitti myös vuosina 1977, 1979, 1981 ja 1984. Vuonna 1985 liigan nimi muuttui National Soccer Leagueksi ja tämän Chiefs onnistui voittamaan vuosina 1989, 1991, 1992. Liigan nimi muuttui jälleen vuonna 1996, nyt muotoon ABSA Premiership. Tällä nimellä nykyisinkin tunnetun liigan joukkue on onnistunut voittamaan kausina 2003-04, 2004-05 ja viimeisimpänä kaudella 2012-13.


title: Kaizer Chiefs FC

text: Vuosien aikana "Amakhosi"-lempinimellä tunnettu joukkue on pelannut yhdeksällä eri stadionilla, joista nykyisellä Soccer Cityllä eli FNB Stadiumilla seura on pelannut vakituisesti kaudesta 2010-11 lähtien.


title: Stenhamra

text: Stenhamra on taajama Ruotsissa Ekerön kunnassa. Siellä on aikaisemmin tehty kivenlouhintaa.


title: Stenhamra

text: Vanhaa kivilouhosta on käytetty elokuvien kuvauspaikkana 1950-luvulta alkaen, esimerkiksi Veljeni, Leijonamielessä ja Peppi Pitkätossussa.


title: Stenhamra

text: Tukholman katujen kivipäällysteitä alettiin 1850-luvun loppuun päin mentäessä vaihtaa ja jotta saataisiin riittävästi kiveä, kaupunki osti vuonna 1884 graniittivuoren Mälarenin rannalta. Paikka sai nimen Stenhamra. Sittemmin Tukholmaan alettiin ostaa kiviä Blekingestä ja Bohuslänistä, jolloin Stenhamrassa tuotanto väheni. Vuosisadan vaihteesta ensimmäiseen maailmansotaan kivenhakkaajia oli 120-136. Kivenhakkaajille Stenhamra oli eristynyt yhteiskunta, jossa asuttiin, työskenneltiin ja vietettiin vapaa-aika. Kun toiminta loppui vuonna 1937, työpajat jäivät rappeutumaan tai purettiin. Nykyään asuinrakennuksia käytetään kesäasuntoina ja useimmat taloista ovat melkein muuttumattomassa kunnossa. Tukholman kaupunki vuokraa taloja kesäasunnoiksi.


title: CCTV-5+

text: CCTV-5+ (Sports Plus) on kiinalaisen CCTV:n julkinen pääurheilukanava, joka lähettää urheilutapahtumia teräväpiirtona. Lähetykset alkoivat 30. kesäkuuta 2008. Kanava tehtiin erityisesti vuoden 2008 kesäolympialaisia ja saman vuoden kesäparalympialaisia varten.


title: CCTV-5+

text: Koska Kiinassa on koko ajan vain enemmän ja enemmän HD-kanavia CCTV päätti vaihtaa kanavan nimeksi "CCTV-5+ Sports Plus" 18. elokuuta 2013 alkaen. Se on CCTV:n toinen urheilukanava.


title: CCTV-5+

text: Kanava oli aiemmin saatavana vain valituille kaapeli-/satelliittitarjoajille.


title: CCTV-5+

text: Virallinen sivusto


title: Ihon alla

text: Ihon alla voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Ruusunen (sukunimi)

text: Ruusunen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Meidän perheen tähdet

text: Meidän perheen tähdet on suomalainen viihdeohjelma, joka perustuu brittiläiseen "Big Star's Little Star" -formaattiin. Ohjelmassa julkisuuden henkilöt ja heidän lapsensa vastaavat henkilökohtaisiin kysymyksiin.


title: Meidän perheen tähdet

text: Jokaisessa jaksossa kilpailee kolme lasta ja heidän vanhempansa (tai isovanhempansa) tavoitteenaan päästä finaaliin ja voittaa palkinto hyväntekeväisyyskohteelle.


title: Fălești

text: Fălești (, ) on kaupunki Pohjois-Moldovassa. Se on Făleștin piirin hallintokeskus ja sijaitsee maanteitse noin 130 kilometriä Moldovan pääkaupunki Chișinăusta luoteeseen. Kaupungin väkiluku oli vuoden 2014 alussa noin 16 800 ja koko Făleștin piirin 91 900. Kaupungin väkiluku oli kasvanut yli 1 800 hengellä vuosikymmenessä, sillä vuoden 2004 väestönlaskennassa asukkaita oli 14 931.


title: Fălești

text: Ukrainasta Moldovan pohjoisosan keskuksen Bălțin kautta saapuva eurooppatie E583 jatkaa Făleștin lounaispuolella rajan yli Romanian Iașiin. Myös pääkaupungista Unghenin kautta Bălțiin johtava Molodvan rautateiden rata kulkee Făleștin kautta. Rautatieasema on noin neljä kilometriä keskustan kaakkoispuolella.


title: Suomen beachfutismaajoukkue

text: Suomen beachfutismaajoukkue edustaa Suomea beachfutiksessa. Joukkue muodostettiin vuonna 2009 ja se pelasi ensimmäisen epävirallisen ottelunsa Viron beachfutismaajoukkuetta vastaan kesäkuussa 2009. Peli päättyi 4-1. Suomen ainoan maalin teki Lasse Lind. Joukkueet kohtasivat uudelleen kaksi vuotta myöhemmin Yyteri BeachFutiksen yhteydessä järjestetyssä pelissä. Maajoukkueen valmentajana toimi tuolloin Perttu Nisula.


title: Oravainen (sukunimi)

text: Oravainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Ahmasjärvi (Eura)

text: Ahmasjärvi sijaitsee Eurassa Mestilän kylässä Satakunnassa ja kuuluu Eurajoen vesistön Isosuon-Ahmasjärven valuma-alueeseen.


title: Ahmasjärvi (Eura)

text: Ahmasjärven pinta-ala on 33,6 hehtaaria ja se on noin 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven luusua sijaitsee sen pohjoisrannalla suuren Omasuon keskellä, mistä järven laskujoki Ahmasoja saa alkunsa. Järven omalla valuma-alueella on runsaasti ojitettuja soita, joiden ojista se saa vetensä.


title: Ahmasjärvi (Eura)

text: Järven rantaviiva on 2,7 kilometriä pitkä. Järven pohjoisrannat ovat soistuneina asumiskevottomat. Sen eteläpuolella on molemmilla rannoilla moreeni- ja kalliopohjaista maastoa, jonne on rakennettu loma-asuntoja. Järven ainoa asuttu Ahmasjärven tila sijaitsee aivan järven eteläkärjessä, missä tilan pellot rajautuvat rantaan. Järvelle kulkee ajotie, jonne pääsee Mestilän kylästä kantatie 43:n tiehaarasta.


title: Ahmasjärvi (Eura)

text: Järvellä ei ole saaria. Viereisten mäkien nimet ovat Ahmastenpalo ja Ahmanen.


title: Ahmasjärvi (Eura)

text: Järven pohjoisosan ojitetut suot vaikuttavat suuresti järven tilaan. Niiden vaikutuksista ei kuitenkaan ole tietoa, mutta ruohikkoisen järven eteläosasta huolimatta se ei vaikuta rehevöityneeltä. Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä ankerias, joka on istutettu laji.


title: Puutarhahistoria

text: Puutarhahistoria on puutarhanhoidon ja puutarhakasvien historiaa. Sekä hyötypuutarhan että koristepuutarhan kasveja on viljelty ammoisista ajoista lähtien. Varhaisimmat merkit koristekasvien viljelystä ovat peräisin egyptiläisistä hautamaalauksista 1500-luvulla eaa.


title: Puutarhahistoria

text: Antiikin ajan Babylonin riippuvat puutarhat olivat aikoinaan yksi maailman seitsemästä ihmeestä. Kun Rooman valtakunta hajosi, sen itäisessä osassa Bysantissa ja islamilaisessa puutarhataiteessa oli tapana tehdä siitä mahdollisimman loistokasta. Kyseisellä ajalla alkunsa saaneet kukkapuutarhat olivat inspiraation lähteinä kukka-aiheisille persialaisille matoille.


title: Puutarhahistoria

text: Ristiretkiaikana kukkapuutarhat levisivät Eurooppaan, missä niitä oli aluksi linnojen yhteydessä. Renessanssin aikakaudella rakennukset ja puutarha muotoiltiin siten, että ne muodostivat geometrisen kokonaisuuden. Renessanssiajan jälkeisenä barokin aikakaudella puutarhan geometrinen muotoilu oli äärimmillään.


title: Puutarhahistoria

text: 1700-luvun Englannissa tuli suosioon luonnonpuutarha, joka oli muotopuutarhaa vapaamuotoisempi. Myöhemmin Englannissa sai alkunsa puutarhatyyli, jossa pyrittiin noudattamaan vanhoja maalaisperinteitä.


title: Puutarhahistoria

text: Perennoja alkoi olla kaupunkien istutuksissa 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa.


title: Puutarhahistoria

text: Muinaisessa Japanissa samuraiden ja zen-munkkien täytyi perinteisesti rakentaa koristeellisia puutarhoja ja harrastaa kukka-asettelua, ikebanaa. Myös Kiinassa oli jo varhaisina aikoina maalaustaiteeseen vaikuttavaa puutarhataidetta.


title: Puutarhahistoria

text: Puutarhakasvien kaupan osalta merkittävä käänne tapahtui 1560-luvulla, jolloin niitä alettiin tuoda Eurooppaan paljolti Turkista. Tätä ennen Euroopan puutarhojen kasvit olivat enimmäkseen peräisin joko Euroopan tai Välimeren alueelta. Tuohon aikaan Turkissa oli Osmanien valtakunta, joka ulottui laajalle Itä-Eurooppaan ja Itävaltaan saakka. Siihen, että puutarhakasveja alettiin tuoda merkittävässä määrin Turkista, vaikutti suuresti saksalais-roomalaisen valtakunnan lähettiläs Chiselin de Busbecq. Suosituin Turkista tuoduista kasveista oli tulppaani. Hollannin talous oli 1600-luvulla paljolti riippuvainen tulppaanikaupasta ja näin ollen tulppaanikaupan romahtamisella 1637 oli vakavat seuraukset Hollannin talouteen. 1500-1700-luvuilla eurooppalaiset tekivät useita tutkimusmatkoja Lähi-itään tutkien siellä kasvavia kasveja. Tämän myötä puutarhakasveja alettiin tuoda myös Lähi-idästä.


title: Puutarhahistoria

text: 1600-luvun alussa kukkakasveja alettiin tuoda Etelä-Afrikan Hyväntoivonniemeltä. Tuohon aikaan Hollannin Itä-Intian kauppakomppania muodosti siirtokunnan Etelä-Afrikkaan. Suosituimpia eteläafrikkalaisia kasveja olivat mehikasvit niiden eksoottisuuden ansiosta. Myös muut eksoottiset kasvit olivat suosittuja. 1700-luvulla pelargoniat olivat suuressa suosiossa.


title: Puutarhahistoria

text: Läntiseltä pallonpuoliskolta kukkakasveja alettiin tuoda merkitävässä määrin Eurooppaan 1620-luvulla. Vähän myöhemmin sieltä alettiin tuoda myös pensaita ja puita. 1800-luvulla kasveja alettiin tuoda Eurooppaan Meksikosta. Myös Läntisen pallonpuoliskon varhaisimmin suosion saavuttaneita kasveja olivat mehikasvit.


title: Puutarhahistoria

text: Anglo-Amerikan alueelta peräisin olevien kasvien tuonti Eurooppaan edistyi Latinalaista Amerikkaa hitaammin johtuen imperialismin hitaammasta etenemisestä. Pohjoisamerikkalaisten kasvien menekki lisääntyi vasta 1600-luvun lopulla Espanjan talouden heikennyttyä ja Pohjois-Amerikan alueen kaupan yleisen vilkastumisen myötä.


title: Puutarhahistoria

text: Keski-ajalla puutarhakasvien kauppareittinä toimi silkkitie.


title: Puutarhahistoria

text: 1800-luvulla kukkakasveja ryhdyttiin tuomaan merkittävässä määrin Intiasta, Kiinasta ja jonkin verran myös Australiasta. Tämän vuosisadan lopulla niitä alettiin tuomaan merkittävässä määrin myös Japanista.


title: Puutarhahistoria

text: Suomessa hyötypuutarhaviljely alkoi myöhemmin kuin monilla eteläisemmillä alueilla johtuen kylmistä ja karuista oloista. Näistä oloista johtuen Suomessa on varhaisista ajoista lähtien jalostettu kylmyyttä ja karuja oloja kestävämpiä lajikkeita. Etelä- ja Länsi-Suomessa kasvien viljelystä on merkkejä 4000 vuoden takaa, mutta Itä- ja Pohjois-Suomessa hyötyviljely yleistyi vasta kaskiviljelyn aikaan, 1800-luvulla.


title: Puutarhahistoria

text: Valistuksen aikana hyötykasveja tekivät tunnetuiksi turkulaiset Pietari Kalm (Pehr Kalm) ja Pietari Adrian Gadd (Pehr Adrian Gadd) sekä pietarsaarelainen rovasti Gabriel Aspenger.


title: WarioWare D.I.Y.

text: WarioWare D.I.Y., tunnetaan myös nimellä WarioWare: Do It Yourself ja Japanissa nimellä Made in Ore on Nintendon julkaisema toimintapeli, joka julkaistiin alun perin Japanissa 29. huhtikuuta 2009. Peli on seitsemäs osa "WarioWare"-pelisarjaa.


title: WarioWare D.I.Y.

text: Peli sisältää edellisten osien tavoin mikropelejä, joita pelata. Peli sisältää yhteensä yli 90 mikropeliä. Pelissä pystyy uutena asiana luomaan omia mikropelejä. Pelaaja saa suunnitella peleihinsä ulkoasun, animaatiot, musiikit ja toimintaohjeet. Pelaaja voi luoda pelissä myös omia sarjakuvia.


title: WarioWare D.I.Y.

text: Peli on saanut positiivisen vastaanoton. Sillä on GameRankingsissa keskiarvona 84.64% ja Metacriticissä 82/100. IGN antoi pelille arvosanaksi 9/10, GameTrailers 8.3/10, ja GameSpot 8/10.


title: WarioWare D.I.Y.

text: WarioWare: D.I.Y. Showcase, vaihtoehtoisesti nimeltään WarioWare: Do It Yourself - Showcase Euroopassa ja Oseaniassa ja tunnettu Japanissa Asobu Made in Ore -tapahtumassa (Asobu Meido in Ore, "Play Made in Me"), on lisäys Nintendo DS title WarioWare: DIY, WarioWare-sarjan peli. Se julkaistiin 29. huhtikuuta 2009 Japanissa ladattavana WiiWare-pelinä 800 Wii -pisteen hintaan. Julkaistu Pohjois-Amerikassa 29. maaliskuuta 2010, Euroopassa 30. huhtikuuta 2010 ja Oseaniassa 20.5.2010 pelin avulla voi käyttää mikrogameita ja muuta WarioWaren kanssa luotua sisältöä: D.I.Y. Wii, vaikka sitä voi pelata ilman WarioWaren kopiota: D.I.Y.


title: WarioWare D.I.Y.

text: Kuten Nintendo DS: n vastapuoli, WarioWare: D.I.Y. Esittelyssä on joukko premade-mikrosarjoja, jotka on jaettu neljään eri sarjaan. Vaiheet järjestetään WarioWaren merkkien avulla, ja jokainen sarja perustuu tiettyyn teemaan, kuten WarioWare, Inc .: Mega Microgame $ !.


title: Ihon alla (televisiosarja)

text: Ihon alla on suomalainen 12-osainen draamasarja, jonka tapahtumat sijoittuvat tutkimussairaalaan. Sarjan pääosissa näyttelevät Taneli Mäkelä, Elena Leeve ja Willehard Korander. Leeve esittää lääkäriksi opiskelevaa sairaanhoitajaa Sofia Siveniusta, jonka isä Hannu (Taneli Mäkelä) on ammatiltaan kantasolututkimukseen erikoistunut lääkäri. Sarja pohtii muun muassa lääketieteen etiikkaa.


title: Ihon alla (televisiosarja)

text: Sarja alkoi Nelosella 14. tammikuuta 2016. Se oli katsottavissa ennakkoon kokonaisuudessaan joulukuun 2015 ajan Nelonen Median Ruutu+-palvelussa.


title: Ihon alla (televisiosarja)

text: Sarja kuvattiin syksyn 2014 aikana Helsingissä ja Kajaanissa Kainuun keskussairaalassa.


title: Alex & Sierra

text: Alex & Sierra on yhdysvaltalainen popduo, johon kuuluvat Alex Kinsey ja Sierra Deaton. He voittivat X Factor USA:n kolmannen kauden vuonna 2013. He alkoivat laulaa yhdessä vuonna 2009. Duon esikoisalbumi, "It's About Us", julkaistiin lokakuussa 2014.


title: Georg Malmstén -palkinto

text: Georg Malmstén -palkinto on Georg Malmsténin mukaan nimetty, ansioituneelle suomalaiselle muusikolle 3–5 vuoden välein myönnettävä palkinto. Sen myöntää Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry. Palkinto on arvoltaan 10 000 euroa ja se myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1999.


title: Wario: Master of Disguise

text: Wario: Master of Disguise on Suzakin kehittämä ja Nintendon julkaisema tasohyppelypeli, joka julkaistiin alun perin Japanissa 18. tammikuuta 2007.


title: Wario: Master of Disguise

text: Peli on tasohyppelypeli, jossa pelaajan tulee löytää aarteita. Pelaajalla on käytössään taikasauva, jolla hän voi kerätä Wariolle erilaisia valeasuja, joiden avulla hän saa erikoiskykyjä käyttöönsä. Kokonaisuudessaan valeasuja on seitsemän erilaista. Peli sisältää yhteensä kymmenen erilaista kenttää ja aarteita on kaikkiaan 130 kappaletta. Suurimmat aarteet löytyvät aarrearkuista, jotka avatakseen pelaajan täytyy suorittaa minipelejä. Minipelien vaikeustaso kasvaa hiljalleen pelin edetessä.


title: Wario: Master of Disguise

text: Peli on saanut ristiriitaisen vastaanoton. Sillä on GameRankingsissa keskiarvona 62.41 % ja Metacriticissä 60/100. IGN antoi pelille arvosanaksi 6/10, GameTrailers myös 6/10.


title: Cuando

text: Cuando (Namibiassa Kwando) on joki eteläisessä Afrikassa. Se virtaa Angolasta, Namibian kautta Botswanaan ja Sambiaan.


title: Cuando

text: Cuando saa alkunsa Angolan keskiosista ja virtaa sieltä kaakkoon. Se muodostaa noin 225 kilometrin matkalta Angolan ja Sambian välisen rajan.


title: Matti Parviainen

text: Matti Parviainen (s. 3. syyskuuta 1963) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pikajuoksija. Seuratasolla hän edusti vuodesta 1985 lähtien Tampereen Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimi Heikki Karjalainen. Kalevan kisoista Parviainen saavutti pronssia 100 metrin juoksussa vuonna 1988. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kisoista kaikkiaan viisi mitalia; 60 metrin juoksussa hopeaa vuonna 1988 sekä kaksi hopeaa vuosina 1989 ja 1990 sekä 200 metrin juoksussa kultaa vuonna 1989 ja hopeaa vuonna 1988. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1990 jälkeen.


title: Suoukonkorento

text: Suoukonkorento ("Aeshna subarctica") on suurikokoinen ukonkorentoihin kuuluva sudenkorento.


title: Suoukonkorento

text: Suoukonkorento on ulkonäöltään hyvin samankaltainen kuin siniukonkorento, ja 1920-luvulle asti ne laskettiinkin yhdeksi lajiksi.


title: Suoukonkorento

text: Koiraalla on takaruumiinsa 3. jaokkeen selkäpuolella leveämpi vaalea kuviointi kuin siniukonkorennolla. Enimmäkseen koiras on tumma, ja sinistä väriä on vain vähän. Naaraalla puolestaan on leveät, päistään pyöreät ja sivulta katsoen kapeat perälisäkkeet. Lajin keskiruumiin sivuilla on useimmiten kolme yksittäistä laikkua sivujuovien välissä. Laikuista ylin on pitkämäinen, keskimmäinen pienikokoinen ja alimmainen kolmion muotoinen. Sivujuovat ovat kohtalaisen kapeat. Korennon kasvoissa oleva musta vaakasuora sauma on tasaisen leveä, mutta voi myös kaveta silmän vieressä, kuten siniukonkorennolla.


title: Suoukonkorento

text: Lentävän koiraan tuntomerkkeihin kuuluu takaruumiin asento. Koiras nimittäin pitää lennossa takaruumistaan suorana ja yläviistossa asennossa eikä taivuta sitä päädystä alaspäin, kuten siniukonkorento ja isoukonkorento.


title: Suoukonkorento

text: Suoukonkorennon takaruumis on 48–56 mm pitkä ja takasiipi 41–46 mm pitkä.


title: Suoukonkorento

text: Lajin lentoaika eli aikuisten yksilöiden esiintymisaika on kesäkuun puolivälin vaiheilta syyskuun loppuun. Päälentoaikaa ovat heinäkuun loppupuolisko ja elokuu.


title: Suoukonkorento

text: Suoukonkorentoa elää Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Keski-Euroopassa suoukonkorentoa tavataan paikoittaisena. Lajin alalajeista "subarctica"-nimialalaji on kuvattu Pohjois-Amerikassa, kun taas eurooppalaiset yksilöt kuuluvat alalajiin "Aeshna subarctica elisabethae". Suomessa laji esiintyy jokseenkin harvinaisena, ja yksilömäärä on pieni.


title: Suoukonkorento

text: Suoukonkorento elää soiden lammilla ja avosoiden rimmillä.


title: Tomas Back

text: Tomas Back (s. 21. syyskuuta 1964) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pikajuoksija. Seuratasolla hän edusti koko uransa ajan HIFK:ta. Kalevan kisoista Back saavutti pronssia 200 metrin juoksussa vuonna 1988. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1989 jälkeen.


title: Aarne Rämö

text: Aarne Ilmari Rämö (22. lokakuuta 1958 Jämijärvi – 18. marraskuuta 1994) oli suomalainen seiväshyppääjä. Seuratasolla hän edusti koko uransa ajan Karvian Kiriä ja hänen valmentajinaan toimivat Toivo Aiveli sekä Lasse Hellsten. Kalevan kisoista Rämö saavutti seiväshypyn pronssia vuonna 1988.


title: Lavajärvi (Rauma)

text: Lavajärvi sijaitsee Euran ja Rauman rajalla Satakunnassa ja se kuuluu Eurajoen vesistön Isosuon-Ahmasjärven valuma-alueeseen, jonka lähdejärvi se on. Järven vedet virtaavat Makkarkoskenojaa pitkin läheisen Neittamojärven ja Neittamonojan kautta Ahmasojaan ja sitä pitkin edelleen Eurajokeen.


title: Lavajärvi (Rauma)

text: Järven pinta-ala on 69 hehtaaria ja sen pituus on 1,4 kilometriä ja leveys 750 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta 1,7 kilometriä pitkä Makkarkoskenoja saa alkuunsa. Oja vie vettä kilometrin päässä sijaitsevaan Neittamojärveen. Järvien korkeusero on noin 8 metriä.


title: Lavajärvi (Rauma)

text: Järven rantaviiva on 4,8 kilometriä pitkä ja se sisältää lukuisia niemenkärkiä ja lahdelmia. Ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista maastoa, jonne on helppo rakentaa loma-asuntoja. Niitä on eniten etelä- ja koillisrannoilla. Vain itä- ja länsirannoilla järvi rajoittuu suohon. Länsipuolen Punnisuo on ojitettu.


title: Lavajärvi (Rauma)

text: Noin puolet järvestä eli sen läntinen osa on entistä Lappia ja nykyistä Rauman kaupunkia, ja sen itäisen osa kuuluu Euran kuntaan. Järvelle johtaa teitä Euran keskustan ja Mestilän suunnilta sekä Rauman Kodiksamin ja Lapin suunnilta.


title: Lavajärvi (Rauma)

text: Itäpuolen rantavedet ovat matalia, rannat kivisiä ja ruohottuneita. Kaikkialla on pieniä lahdelmia ja kallioisia niemenkärkiä. Järvi on karu ja vesi on humuspitoista. Vedenlaatu on käyttökelpoisuudeltaan hyvä, mutta 1990-luvulla se luokiteltiin vielä erinomaiseksi. Järvellä harrastetaan jonkin verran kalastusta ja sen lajisto on monipuolinen. Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä ankerias, joka on istutettu laji. Pohjoisrannalla laskuojan luusuassa on paikallisten rakentama pato ja sen rantametsässä on pieni luonnonsuojelualue.


title: Lavajärvi (Rauma)

text: Järven allas muodosti joskus jääkauden jälkeen pienen lahden, jonka suu alkoi maankohoamisen vuoksi kuroutua umpeen litorinamerestä. Tämä aiheutti järven suolapitoisuuden alenemisen ja esimerkiksi levien lajisto vaihtui makeavetisille järville tyypilliseksi. Lajiston muuttumisen alkuhetki on ajoitettu pohjasedimenttien kairauksella noin 5300–5180 eaa. ja täysin makeavetiseksi järvi oli muuttunut kairauksien perusteella 4860–4740 eaa. Sitä välivaihetta, jolloin järvessä on laimeaa murtovettä, kutsutaan kluuvifladaksi. Järvialtaan kynnys, joka erotti lopulta järven merestä, sijaitsi 56,6 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella.


title: Lavajärvi (Rauma)

text: Eräissä 1800-luvun kartoissa, kuten esimerkiksi Kalmbergin kartastossa vuosilta 1855−1856, Lavajärven nimi on kirjoitettu "Avajärvi".


title: Reijo Bottas

text: Reijo Untamo Bottas (s. 30. joulukuuta 1966) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kymmenottelija. Hänen seuranaan oli koko hänen urheilu-uransa ajan Ruotsinpyhtään Kisailijat ja hänen valmentajanaan toimi Unto Sjö. Kalevan kisoista Bottas saavutti kymmenottelun hopeaa vuonna 1988. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1991 jälkeen.


title: Kanava-palkinto

text: Kanava-palkinto on "Kanava"-lehden ja Otavan Kirjasäätiön yhteinen tietokirjoille vuosittain myöntämä palkinto. Se myönnetään vuoden parhaalle suomalaiselle politiikan, yhteiskunnan, talouden, historian tai kulttuurin alan tietokirjalle. Se myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 2012.


title: Kanava-palkinto

text: Palkinnon arvo on 10 000 euroa.


title: Gorenjska

text: Gorenjska (, ) on yksi Slovenian perinteisistä alueista. Yhdessä Notranjskan ja Dolenjskan kanssa se muodostaa Kranjskaksi kutsutun kokonaisuuden.


title: Gorenjska

text: Gorenjskassa sijaitsee muun muassa Bled- ja Bohinj-järvet, Slovenian korkein vuori Triglav sekä maan ainoa kansallispuisto, Triglavin kansallispuisto. Gorenjskan keskus on Kranjin kaupunki.


title: Notranjska

text: Notranjska on yksi Slovenian perinteisistä alueista. Yhdessä Gorenjskan ja Dolenjskan kanssa se muodostaa Kranjskaksi kutsutun kokonaisuuden.


title: Notranjska

text: Notranjska käsittää Hrušican tasangon ja Postojnan portin, rajottuen lännessä Primorskaan. Alueen hallinnollinen ja taloudellinen keskus on Postojna. Muita pienempiä keskuksia ovat Logatec, Cerknica, Pivka ja Ilirska Bistrica.


title: Ruotsinpyhtään Kisailijat

text: Ruotsinpyhtään Kisailijat on Loviisassa toimiva urheilun yleisseura. Seura on alun perin perustettu vuonna 1917 Ruotsinpyhtään Ruotsinkylän urheiluseuraksi, mutta 30. marraskuuta 1933 pidetyssä kokouksessa seuran toimintaa laajennettiin koko kunnan tasolle.


title: Ruotsinpyhtään Kisailijat

text: Ensimmäisinä lajeina seurassa aloitettiin yleisurheilu ja suunnistus. Sotavuosina urheilutoimintaa organisoitiin seuran taholta vaihtelevasti, mutta vuodesta 1940 alkaen seuran lajivalikoimiin kuuluivat paini, yleisurheilu, hiihto ja pujottelu. 1950-luvun alkuvuosina seuran lajivalikoimaan tuli mukaan painonnosto, jossa seuran väreissä kilpaillut Heikki Hampaala edusti Suomea lajin MM-kisoissa vuonna 1954.


title: Ruotsinpyhtään Kisailijat

text: Nykyisin Kisailijoiden lajivalikoimaan kuuluvat yleisurheilu, hiihto, pujottelu, painonnosto sekä kuntoliikunta.


title: Ruotsinpyhtään Kisailijat

text: Kisailijat aloittivat vuonna 1947 Teutjärven ympärijuoksun, jota järjestetään edelleen. Kilpailua on järjestetty yhtäjaksoisesti vuodesta 1980 lähtien.


title: Ruotsinpyhtään Kisailijat

text: Tunnettuja Ruotsinpyhtään Kisailijoita edustaneita urheilijoita ovat painonnostaja Heikki Hampaalan lisäksi muun muassa yleisurheilijat Reijo Bottas ja Asta Ovaska.


title: Wilhelm Kukkonen

text: Wilhelm Kukkonen (9. tammikuuta 1843 Rautalampi – 11. heinäkuuta 1908 Rautalampi) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja toimittaja.


title: Wilhelm Kukkonen

text: Kukkosen vanhemmat olivat talollinen Gabriel Kukkonen ja Helena Gustaava Närhi. Hän oli naimisissa Maria Konttisen kanssa.


title: Wilhelm Kukkonen

text: Kukkonen kävi Leväsen maanviljelyskoulun 1860–1863 ja Jyväskylän opettajaseminaarin 1863–1867. Kukkonen oli aluksi opettajana Varkauden ja Huutokoskien ruukkien kansakouluissa. Vuonna 1871 hänestä tuli Kuopion kaupungin työväen poikakoulun opettaja ja vähän myöhemmin Kuopion poikakansakoulun opettaja ja johtaja. Kukkonen erotettiin johtajan virasta 1891 sopimattoman käytöksen vuoksi ja vuonna 1892 hän pyysi itse eroa opettajan virasta sairaalloisuuden vuoksi.


title: Wilhelm Kukkonen

text: Kukkonen oli Kuopiossa ilmestyneen sanomalehti Tapion päätoimittajana 1875–1879. Hänellä oli myös kirjakauppa Kuopiossa.


title: Cividale del Friuli

text: Cividale del Friuli (, , ) on kunta eli "comune" Italiassa, Udinen maakunnassa. Kunta sijaitsee itäisten Alppien aluskukkuloilla, lähellä Slovenian rajaa. Cividale del Friuli sijaitsee Natisonejoen varressa. Cividale del Friuli oli ennen tärkeä alueellinen kaupunki ja nykyään turistien suosiossa.


title: Jingit

text: Jingit tai muilta nimiltään ginit, chinit tai chingit, ovat etninen vähemmistö Kiinassa. Jingit asuttavat alueita Kiinan ja Vietnamin rajalla sekä Jiangwein, Wutoun ja Shanxinin saaria Tonkininlahdella. Saaret kuuluvat Fangchengin kuntaan Guangxissa. Yhteensä heitä on noin 20 000.


title: Jingit

text: Tutkijoilla on ollut vaikeuksia selvittää jingien alkuperää. Kansanperinteen ja vanhojen vietnamilaisten kirjoitusten mukaan he ovat peräisin Vietnamin alueelta ja muuttivat nykyisille asuinseuduilleen 1500-luvulla. He eivät kuitenkaan puhu kielenään vietnamilaisperäisiä kieliä, vaan Guangdongista lähtöisin olevaa kantoninkiinaa. Kommunistien voitto Kiinan sisällissodassa vuonna 1949 toi muutoksia jingien perinteiseen kalastuselinkeinoon. He aloittivat syvänmerenkalastuksen ja osteriviljelmät hallinnon tuella. 1980-luvulla Kiina aloitti myös meren kuivattamisen lisämaan saamiseksi. Näin esimerkiksi Jingsaaret yhdistyivät mantereeseen. Lisämaan takia myös maanviljelyksen merkitys kasvoi. Nykyisin noin kolmasosa jingeistä asuu kaupungeissa.


title: Jingit

text: Jingien perinteinen elinkeino on kalastus, jota harjoitettiin sekä joissa että merellä. Heillä oli tähän liittyneitä tapoja, kuten se, että kattiloita ja pannuja ei saanut asettaa ylösalaisin, koska se muistutti kaatuneista veneistä. Samaan liittyi sanan "öljy" välttely, koska se muistutti sanaa uida ja veden varaan joutuminen muistutti jälleen veneonnettomuuksista. Jiangit harjoittavat useita eri uskontoja, kuten taoismia, buddhalaisuutta ja animismia. Noin kymmenesosa heistä on lisäksi roomalaiskatolilaisia 1800-luvulla Indokiinassa toimineiden ranskalaisten lähetyssaarnaajien vaikutuksesta.


title: Valtunk

text: Valtunk (myös Waltunk, Waldung, Valhun tai Valjhun) oli luultavasti vuosina 770–788 Karantanian prinssi. Valtunkin edeltäjä oli Hotimir ja seuraaja luultavasti Pribislav.


title: Rakkauslauluja (Jukka Kuoppamäen albumi)

text: Rakkauslauluja on Jukka Kuoppamäen vuonna 1983 julkaistu kokoelma-albumi.


text:
A-puoli
B-puoli


title: Leväsen maanviljelyskoulu

text: Leväsen (Leväisten) maanviljelyskoulu toimi vuosina 1860–1894 Kuopion maalaiskunnassa Pitkälahden sotilasvirkatalossa. Kaksivuotinen käytännöllispohjainen maanviljelyskoulu valmisti lähinnä työnjohtajia suurille maatiloille mutta koulussa opetettiin myös puutarhanhoitoa. Leväsen koulun ensimmäinen johtaja oli useita suomenkielisiä maanviljelysoppaita julkaissut Antti Manninen.


title: Leväsen maanviljelyskoulu

text: Koulun lakkauttamisen jälkeen rakennukset olivat vuodesta 1897 lähtien Kuopion maalaiskunnan vaivaishoitolaitoksen käytössä. Nykyisin paikalla toimii Leväsen vanhainkoti.


title: Kai-Uwe von Hassel

text: Kai-Uwe von Hassel (21. huhtikuuta 1913 Gare, Tanganjika – 8. toukokuuta 1997 Aachen, Saksa) oli saksalainen kristillisdemokraattinen poliitikko. Hän toimi Länsi-Saksan puolustusministerinä ja liittopäivien puhemiehenä.


title: Kai-Uwe von Hassel

text: Von Hassel syntyi Tanganjikassa saksalaisupseerin perheeseen, kolmantena kaikkiaan viidestä lapsesta. Tanganjikan valloittaneet britit karkottivat perheen Saksaan, jossa poika kävi koulun, mutta ylioppilaaksi tultuaan ja maanviljelyskoulun suoritettuaan hän palasi 1935 isänsä mukana Tanganjikaan. Sodan puhjettua britit karkottivat heidät jälleen, ja von Hassel palveli natsi-Saksan Wehrmachtissa luutnanttina sodan loppuun asti.


title: Kai-Uwe von Hassel

text: Kotiuduttuaan von Hassel toimi paikallishallinnossa Schleswig-Holsteinin osavaltiossa ja sitten sen ministeripresidenttinä eli osavaltion pääministerinä vuodesta 1954 vuoteen 1963, jolloin hänet nimitettiin liittovaltion hallituksen puolustusministeriksi ja vuonna 1966 pakolais- ja sotaveteraaniasioiden ministeriksi. Vuosina 1969–1972 hän toimi liittopäivien puhemiehenä ja vuoteen 1976 asti varapuhemiehenä. Hän luopui liittopäivien jäsenyydestä, mutta hänet valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi kaudelle 1979–1984.


title: Moldovan kommunistipuolue

text:
Moldovan kommunistipuolue (PCRM) (, suom. Moldovan tasavallan kommunistien puolue) on moldovalainen, maan parlamentissa vahvasti edustettuna oleva kommunistinen puolue.
Puolueen johdossa on jo iäkäs Vladimir Voronin, joka aloitti puolueen pääsihteerinä vuonna 1994 ja toimi maan presidenttinä vuodet 2001–2009.Puolueen kannatus oli suurimmillaan vuoden 2001 parlamenttivaaleissa, jolloin se sai yksinkertaisen enemmistön 50,07 prosentin ääniosuudella. Tämä oikeutti 71 edustajapaikkaan parlamentin 101 edustajasta, mikä mahdollisti yksistään jopa maan perustuslain muuttamisen.


title: Moldovan kommunistipuolue

text: Sittemmin 2000-luvulla kannatus on vähitellen hiipunut. Vuoden heinäkuun 2009 vaaleissa puolue menetti enemmistöaseman parlamentissa länsimyönteiselle yhteisrintamalle. Marraskuun 28. päivänä 2010 järjestetyissä parlamenttivaaleissa PCRM voitti yhä merkittävän 39,29 prosentin ääniosuuden ja sai 34 edustajapaikallaan suurimman puolueen aseman Moldovan 101 edustajan parlamenttiin kaudelle 2010–2014. Sittemmin ryhmästä erosi neljä edustajaa, jota perustivat venäläismyönteisen Moldovan tasavallan sosialistipuolueen ryhmittymän.


title: Moldovan kommunistipuolue

text: Moldovassa järjestetään parlamenttivaalit 30. marraskuuta 2014. Moldovan kommunistipuolueen on esimerkiksi syksyn 2014 mielipidekyselyissä ennakoitu menettävän ääniosuuttaan vuoden 2010 parlamenttivaaleihin verrattuna. Puolueen noin 30 000 jäsenessä ja puolueen muissa kannattajissa on tyytymättömyyttä puolueen strategiaa ja johtoa kohtaan. Useita puoluetta edustaneista aluehallinnollisten piirien johtajia ja piiriedustajia on siirtynyt pois puolueesta kilpaileviin ryhmiin. Puolue on siirtynyt aiempaa lähemmäs Venäjän federaation (Kreml) linjaa ja lisää painetta eurooppamyönteistä hallituskoalitiota vastaan. Toisaalta kommunistipuolue ei ole pystynyt houkuttelemaan enää aiempien vuosien kaltaisia suuria mielenosoittajajoukkoja EU-vastaisiin mielenosoituksiin.


title: Moldovan kommunistipuolue

text: Puolue on Brysselissä päätoimipaikkaansa pitävän Euroopan vasemmistopuolue-ryhmittymän jäsenpuolue.


title: Oroqinit

text: Oroqinit ovat yksi kiinan virallisesti tunnustamista etnisistä vähemmistöistä ja kuuluvat niistä pienilukuisimpiin. Vuoden 1990 väestönlaskennan mukaan heitä oli 6 965. Suurin osa heistä asui Heilongjiangin ja Sisä-Mongolian alueilla. Oroqinit puhuvat tunguusikieliin kuuluvaa oroqinin kieltä. Jotkut kielitieteilijät pitävät sitä evenkin murteena. Oroqinit ovat läheistä sukua nanaille. Oroqin tarkoittaa vuoristokansaa tai poronhoitajia.


title: Oroqinit

text: Oroqinit polveutuvat tunguusikansoista, joita on ollut Mantšurian alueella jo vähintään 300-luvulta eaa. Nykyisille alueilleen heitä alkoi muuttaa 1600-luvulla heidän yrittäessään vältellä levittäytyvän Venäjän valtaa. Japani valloitti Mantšurian vuonna 1931 ja hyökkäsi muuhun Kiinaan vuonna 1937. Sodan sytyttyä oroqineja otettiin väkisin asepalvelukseen Japanin asevoimiin. Osa oroqineista piiloutui metsäalueille ja osa joutui japanilaisten perustamille keskitysleireille, joissa he joutuivat muun muassa osallistumaan orjatyöhön. Vuoteen 1945 mennessä oroqinien määrä olikin tippunut noin tuhanteen, mutta sittemmin heidän määränsä on jälleen kasvanut. Vuoden 1949 jälkeen Kiinan kommunistien toteuttaman kollektivisaation myötä oroqinien perinteinen metsästyselinkeino vaihtui maanviljelyyn ja eläintenhoitoon.


title: Oroqinit

text: Oroqinit harjoittavat edelleen perinteisiä animistisia uskomuksiaan, joihin on tullut vaikutteita myös esimerkiksi buddhalaisuudesta, konfutselaisuudesta ja venäläisestä ortodoksisuudesta. Uskoon kuuluu esimerkiksi taivaanjumala "Sangi", joka puuttuu ihmisten murheisiin ja rankaisee luontoa vahingoittavia. Kiina on koululaitoksen kautta yrittänyt hävittää perinteistä uskoa.


title: Roussi Tarmakov

text: Roussi Tarmakov (; 5. joulukuuta 1949 Malko Tarnovo – 17. helmikuuta 2011) oli bulgarialaissyntyinen säveltäjä. Hän asui Kanadassa vuodesta 1999 ja hänellä oli kaksoiskansalaisuus vuodesta 2005.


title: Roussi Tarmakov

text: Tarmakov aloitti pianonsoiton 5-vuotiaana ja sai myöhemmin maisterinarvot sävellyksessä ja pianonsoitossa Sofian Kansallisesta Pantšo Vladigerov -musiikkiakatemiasta. Lisäksi hän valmistui Sofian arkkitehtuurin, rakennustekniikan ja geodesian yliopistosta. Tarmakovin saamiin tunnustuksiin lukeutuvat Prix Reine Marie José (Geneve, 1984, teoksesta "Folk Music"), Stichting Gaudeamuksen stipendi (Amsterdam, 1985), Bulgarian kulttuuriministeriön stipendi (1991–92; mahdollisti pääsyn Cité des Artsiin Pariisiin) ja palkinto TransforMusic-kilpailussa (Budapest, 2004, teoksesta "With Feeling of the Beauty of the Tango").


title: Roussi Tarmakov

text: Tarmakovin teoksia on esitetty Bulgarian lisäksi myös Itävallassa, Kanadassa, Saksassa, Italiassa, Liettuassa, Alankomaissa, Romaniassa, Venäjällä, Slovakiassa, Etelä-Koreassa, Ruotsissa ja Sveitsissä. Hänen musiikkiaan on kuultu useita kertoja Musica Nova -festivaalilla Sofiassa ja Wien Modern -festivaalilla sekä kahdesti Moskovan syysfestivaalilla (1997, 2000) ja kerran ISCM:n maailman musiikkipäivillä (Soul, 1997).


title: Roussi Tarmakov

text: Tarmakov toimi myös muun muassa Bulgarian radion kansallisen sinfoniaorkesterin tuottajana ja Sofian balettikoulun pianistina. Hän perusti ISCM:n Bulgarian-jaoston vuonna 1991.


title: Indonesian historia

text: Indonesian historia ulottuu tuhansien vuosien taakse. Maan nykyiset asukkaat ovat Kaakkois-Aasian mantereelta saapuneiden kansojen jälkeläisiä, jotka muuttivat nykyisen Indonesian alueelle 4 000 vuotta sitten. Alueella oli ihmisiä jo paljon aiemminkin, sillä varhaisimmat todisteet ihmisistä on 1,5 miljoonaa vuotta vanhoja.


title: Indonesian historia

text: Kiinan ja Intian suunnalta tulleet merenkävijät kävivät Indonesian alueella 200-luvulta lähtien. He toivat mukanaan vaikutteita hindulaisuudesta ja buddhalaisuudesta. Ensimmäinen saariston yhdistänyt kuningaskunta oli 600-luvulla syntynyt Srivijaya, joka hallitsi aluetta 1300-luvulle asti. Arabialaisten kauppiaiden mukana alkoi islam 1300-luvulla levitä alueelle, ja syntyi useita keskenään kilpailevia sulttaanien hallitsemia kuningaskuntia.


title: Indonesian historia

text: Maan rikkaiden luonnonvarojen houkuttelemina alueelle tuli 1500-luvulla myös eurooppalaisia. Ensin saapuivat portugalilaiset, mutta he saivat 1600-luvulla väistyä hollantilaisten tieltä, jotka hallitsivat Indonesian aluetta 1600-luvulta lähtien. Siirtomaavaltaa ei kuitenkaan kaikkialla hyväksytty, ja Hollannin Itä-Intiassa puhkesi aika ajoin kapinoita eurooppalaisten valtaa vastaan.


title: Indonesian historia

text: Indonesia pysyi Alankomaiden siirtomaana aina toiseen maailmansotaan asti, jolloin Japani miehitti sen. Sodan päätyttyä Indonesia itsenäistyi Sukarnon johdolla. Itsenäinen Indonesian tasavalta syntyi virallisesti vuonna 1949, kun Alankomaat tunnusti maan itsenäisyyden. Sukarno syrjäytettiin vuonna 1967 presidentin paikalta Suharton johtamassa sotilasvallankaappauksessa. Suharto hallitsi maata 1990-luvun lopulle saakka itsevaltaisin ottein. Maan itsenäisyyden aikaa ovat leimanneet Indonesian eri kansallisuuksien väliset kahakat.


title: Indonesian historia

text: Ensimmäisen kerran "Homo erectus" -ihmislajin jäänteitä löydettiin Jaavan saarelta vuonna 1891. Löytö tunnetaan yleisesti jaavanihmisenä. Fossiilijäänteistä on päätelty, että Malaijien saaristossa on ollut asutusta ainakin 500 000 vuotta sitten. Ei tiedetä varmasti, miten "Homo erectus" ja myöhemmin "Homo sapiens" saapuivat Malaijien saaristoon, mutta todennäköisesti Sumatra, Borneo ja Jaava olivat yhteydessä mantereeseen, sillä pleistoseenikaudella merenpinta oli alempana kuin nykyään. Jaavanihmiset saattoivat saapua Jaavalle kävellen 1,7 miljoonaa vuotta sitten. "Homo erectuksen" elintavoista ei ole tarkkaa tietoa, ja "homo sapiens" myöhempänä saapujana syrjäytti "H. erectuksen". On kuitenkin myös esitetty, että "H. sapiens" ei täysin syrjäyttänyt "H. erectusta", vaan "H. erectus" sopeutui elämään "H. sapiensin" rinnalla ja lajit saattoivat risteytyä keskenään. "H. erectus" -lajin edustajat saattavat olla näin nykyisten kaakkoisaasialaisten hyvin kaukaisia esivanhempia.


title: Indonesian historia

text: Varmaa tietoa ihmisten kehityksestä alueella on pystytty tutkimaan 40 000 vuoden taakse: tuolta ajalta löytyneet ihmisjäänteet ja alkeelliset kivityökalut on voitu ajoittaa. Aluetta 40 000–7 000 vuotta sitten asuttaneita ihmisiä on kutsuttu australo-melanesialaisiksi. He olivat metsästäjä-keräilijöitä ja ensimmäisiä, jotka saapuivat nykyiseen Itä-Indonesiaan. Varhaisimpia todisteita heistä on löytynyt Borneolta 40 000–20 000 vuoden takaa.


title: Indonesian historia

text: Malaijien saaristoon saapui 3 000–500 vuotta ennen ajanlaskun alkua austronesialaisia. He olivat todennäköisesti lähtöisin Etelä-Kiinasta, josta he Taiwanin kautta saapuivat Filippiineille noin 3 000 eaa., Itä-Indonesian saarille ja Borneoon noin 2 000 eaa. sekä Uuteen-Guineaan, Jaavalle ja Sumatralle noin 1 500–1 000 eaa. Tuon ajan ihmiset olivat jo taitavia merenkävijöitä ja harjoittivat maataloutta. Villiriisiä viljeltiin Sulawesin saarella jo noin vuonna 3 000 eaa. Varhaisimmat todisteet riisin märkäviljelystä ovat 700-luvulta jaa. Pronssin ja raudan valmistuksesta varhaisimmat todisteet ovat vuosilta 500–200 eaa. Tuona aikana alueelle saapui lisää ihmisiä Vietnamin suunnalta. He kehittivät edelleen kaupankäyntiä ja merenkulkua.


title: Indonesian historia

text: Varhaisimmat arkeologiset todisteet Kiinaan ja Intiaan suuntautuneesta kaupankäynnistä ovat kahdelta viimeiseltä vuosisadalta ennen ajanlaskun alkua, sillä Balilta on löydetty ensimmäiseltä vuosisadalta peräisin olevista haudoista intialaisia esineitä ja Intian kaakkoisrannikolta on löydetty 100-luvulta eaa. peräisin olevia indonesialaisten veneiden hylkyjä. Todennäköisesti tuon ajanjakson malaijit olivat ensimmäisiä Kaakkois-Aasian merillä kauppaa käyneitä ihmisiä, jotka ylläpitivät kansainvälisiä yhteyksiä.


title: Indonesian historia

text: Intiassa, Kiinassa ja Indokiinassa alkoi muodostua varhaisia kuningaskuntia jo ennen ajanlaskun alkua, mutta malaijialueilla todisteita vanhimmista valtion kaltaisista yhteisöistä on vasta vuoden 500 jaa. jälkeen. Kehitys kohti monimutkaisempaa ja jakautuneempaa yhteiskuntarakennetta levisi nykyisen Indonesiaan Intiasta. Indonesiasta on löytynyt kivikirjoituksia, vanhoja piirustuksia ylhäisemmin pukeutuneista ihmisistä ja hautakammioita, joiden perusteella on tehty päätelmiä luokkayhteiskunnan syntymisestä Sumatralla, Jaavalla ja Balilla.


title: Indonesian historia

text: Luokkayhteiskunnan syntyä edesauttoi myös tehokkaampien viljelymenetelmien kehittyminen. Riisin viljely veden peittämillä pelloilla ja vesipuhvelien käyttö tehostivat ravinnontuotantoa. Ruokaa kasvoi jo yli oman tarpeen, jolloin sillä saatettiin ruokkia kauppiaita ja yhteisön eliittiä, joka ei viljellyt maata. Vastineeksi kauppiaat tarjosivat omia tuotteitaan ja yhteisön ylimystö järjestyksen ja paikkoja uskonnon harjoittamiseen. Ajanlaskun alun vuosisatoina harjoitettujen kansanuskontojen tavoista ja rituaaleista tiedetään vähän. Silloisten ihmisten käsitykset maailmasta olivat todennäköisesti animistisia, kuten suuressa osassa Kaakkois-Aasiaa.


title: Indonesian historia

text: 500-luvulla jaa. Malaijien saaristoon levisi intialaisen kulttuurin piirteitä, ja Sumatran ja Jaavan asukkaat joutuivat kosketuksiin hindulaisuuden ja buddhalaisuuden kanssa, kun Intian suunnalta tulleet kauppiaat kävivät nykyisen Indonesian alueella. Historiantutkijoiden keskuudessa on kuitenkin erimielisyyttä siitä, milloin intialainen kulttuuri tarkalleen levisi Indonesian alueelle. Kulttuurin leviäminen edisti kuitenkin valtiomuotoisten hallintorakenteiden syntymistä.


title: Indonesian historia

text: Malaijien saariston ensimmäinen nimeltä tunnettu poliittinen yksikkö oli Kantoli, josta ei nimen lisäksi tiedetä kovinkaan paljon. Se oli kuitenkin sumatralaisen Srivijayan valtakunnan edeltäjä. Srivijayan kuningaskunnan on päätelty syntyneen 500-luvulla, sillä kiinalaisten tullessa sinne 600-luvun lopulla yhteiskunta oli pitkälle kehittynyt. Srivijayan keskus oli Sumatran eteläosassa sijainnut Palembang. Palembang ja pohjoisempana Sumatralla sijainnut Jambi saivat alkunsa pieninä satamakaupunkeina, joihin intialaiset kauppiaat poikkesivat. Kauppiaiden mukana levisi buddhalaisuuden lisäksi myös käsitys monarkiasta. Palembang nousi todennäköisesti merkittävimmäksi hedelmällisen maaston ja menestyvän maatalouden ansiosta, sillä ylimääräistä ruokaa saatettiin tarjota muualta tulleille kauppiaille.


title: Indonesian historia

text: Srivijaya alkoi 600-luvun lopulla laajeta, ja 1100-luvun lopulla sen alueet käsittivät Sumatran, Malakan niemimaan sekä osia Jaavan ja Borneon saarista. Srivijaya oli talassokratia eli merivalta. Sen hallussa olivat alueen tärkeimmät merireitit Malakansalmi ja Sundansalmi, joiden kautta kulkivat Kiinan ja Intian väliset kauppareitit sekä Malaijien saariston koko kaupankäynti. Srivijayan kuninkaan välitön hallinto ylsi kuitenkin vain Palembangin lähialueille. Srivijayan laivasto käytti voimaansa alistaakseen mahdolliset kilpailevat kuningaskunnat. Voimankäyttö ei kuitenkaan taannut Srivijayan ylivaltaa Malaijien saaristossa, vaan maa solmi liittoja Malakan niemimaan, Jaavan ja Sumatran pienempien satamakaupunkien kanssa, sillä vapaa kulku Malakan- ja Sundansalmien läpi oli kaikkien kannalta tärkeää. Srivijaya oli malaijivaltioiden poliittinen ja taloudellinen keskus 600-luvulta 1200-luvulle asti.


title: Indonesian historia

text: Srivijayan valtakuntaan alkoi 1000-luvulla kohdistua yhä enemmän ulkoisia uhkia, kun muut kuningaskunnat yrittivät horjuttaa sen valta-asemaa. Intian nykyisen Tamil Nadun suunnasta tullut Chola-valtakunta hyökkäsi 1025 Palembangiin ja tuhosi sen. Chola ei kuitenkaan saanut kukistettua Srivijayaa, mutta se sai hallintaansa Srivijayalle kuuluneita Länsi-Malesian alueen pohjoisosia. Srivijayan rappiota edistivät Jaavan ja Intian suunnasta tulleet toistuvat hyökkäykset ja kauppavallan siirtyminen alueen muille satamakaupungeille. Srivijayan heikkeneminen myös edisti pienempien kuningaskuntien syntymistä.


title: Indonesian historia

text: Srivijayan voimakas vaikutus alueella alkoi lopullisesti hiipua 1200-luvulla. Valtakunnalla oli toistuvia konflikteja jaavalaisten kuningaskuntien kanssa, joille se jäi alakynteen. Pääsyynä valtakunnan murenemiseen oli kauppavallan heikkeneminen. Valta jakautui tasaisemmin alueen pienemmille keskuksille, kuten Shrivijayasta irtautuneelle Jambille ja Kedahin satamalle. Singhasarin kuningaskunta valloitti Srivijayan lopullisesti 1280-luvulla, ja kuningaskunnan alueiden rippeitä havitteli myös pohjoisesta tullut Ayutthayan kuningaskunta.


title: Indonesian historia

text: Jaavalla syntyi 700-luvulla kuningas Sanjayan johtama Mataramin kuningaskunta. Sen kukoistusaika oli 700-luvulta 1000-luvulle asti. Mataram jäi kuitenkin 800-luvulla Sailendran buddhalaisen kuningaskunnan varjoon. Sailendrakuninkaat rakennuttivat Jaavalle, nykyisen Yogyakartan kaupungin lähelle, Borobudurin temppelin. Sanjayan jälkeläinen Pikatan kukisti Sailendran dynastian 800-luvun puolivälin jälkeen. Pikatanin seuraajat rakensivat toisen kuuluisan temppelialueen, Prambananin, joka oli hindulainen vastine buddhalaiselle Borobudurille.


title: Indonesian historia

text: Mataramin kuningaskunnan valtakeskus siirtyi Jaavan itäosiin vuonna 929. Syyksi on arveltu Merapin tulivuorenpurkausta. Mataram harjoitti myös kauppaa, minkä takia se ajautui törmäyskurssille Srivijayan kanssa. Srivijaya teki sotaretken Mataramiin vuonna 1016, tuhosi Mataramin pääkaupungin ja surmasi maan kuninkaan Dharmavamsan. Dharmavamsan perillinen, hänen sisaruksensa jälkeläinen Airlangga, onnistui kuitenkin pakenemaan.


title: Indonesian historia

text: Airlangga palasi 1019 ja perusti valtakunnan uudelleen Kahuripanin kuningaskunnan nimellä. Sen vaikutusalueeseen kuuluivat aluksi entisen Mataramin kuningaskunnan jäänteet Jaavan itäosissa ja Balilla. Airlangga käytti hyväkseen Srivijayan kuningaskunnan heikkoutta Cholan tekemän sotaretken jälkeen, ja Kahuripanin valta laajeni koko Jaavan alueelle. Kahuripanin historia jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä Airlangga luopui vallasta vuonna 1045 ja jakoi maan kahtia kahden poikansa hyväksi. Itään muodostui Janggala ja länteen Kediri. Kediri oli niistä hallitsevampi, ja Janggala jäi sen varjoon. Janggala hävisi vähitellen olemattomiin. Kediri hallitsi 1100-luvulla Malaijien saariston itäosia, Srivijaya länsiosia ja Malakan niemimaata.


title: Indonesian historia

text: Itä-Jaava yhdistyi vuonna 1221 Singhasarin kuningaskunnaksi, kun Ken Angrok päihitti Kedirin kuninkaan armeijan. Singhasarin pääkaupunkina toimi Janggala. Ken Angrok kuoli vuonna 1227 pian Singhasarin perustamisen jälkeen, ja hänen jälkeensä valtaan nousi Vishnuvardhana, jonka kaudella Kedirin kuningaskunta alistettiin Singhasarin alaisuuteen. Singhasarin merkittävin kuningas oli Kertanagara, joka hallitsi vuosina 1268–1292. Hänen kaudellaan Singhasari valloitti Shrivijayalta Malakan niemimaan itä- ja eteläosat sekä Sumatralla sijainneita alueita.


title: Indonesian historia

text: Singhasarin valtakausi ei kestänyt kauan, sillä mongolivaltakunta levittäytyi 1270-luvulla Kiinan alueelle. Kublai-kaanin johtamat mongolien Yuan-dynastian lähettiläät saapuivat Kiinasta Kaakkois-Aasian ja vaativat Singhasarilta vasalliveron maksamista. Tähän ei Singhasarin kuningas Kertanagara suostunut, vaan lähetti mongolien lähetystön takaisin. Kublai-kaani lähetti suuren laivasto-osaston Jaavalle Kertanagaran rankaisemiseksi, mutta ennen mongolien hyökkäystä Kertanagara oli murhattu vuonna 1292 Kedirin kapinoidessa Singhasaria vastaan.


title: Indonesian historia

text: Singhasarin kuninkaaksi nousi Kertanagaran vävy Kertarajasa, joka pakeni Kedirin kapinaa Majapahitiin, mihin hän perusti uuden pääkaupungin. Kun mongolijoukot saapuivat, Kertarajasa liittoutui mongolijoukkojen kanssa 1293 Kedirin kukistamiseksi. Tämän jälkeen Kertarajasa kääntyi mongoleja vastaan ja Majapahitien uuden kuningaskunnan joukot karkottivat mongolit Jaavalta.


title: Indonesian historia

text: Majapahit syntyi Singhasarin kuningaskunnan raunioille, ja se hallitsi 1300-luvulla suurinta osaa nykyisistä Malesiasta ja Indonesiasta. Vuonna 1377 Majapahitin laivasto valloitti myös Palembangin, joka oli viimeisiä jäänteitä Srivijayan valtakunnasta. Palembangin prinssi Paramesvara yritti kapinoida Majapahitin hallintoa vastaan perustamalla uuden valtakeskuksen Malakan niemimaalle. Hän pakeni Majapahitin valloituksia ensin Temasekin, nykyisen Singaporen saarelle, mistä hän edelleen siirtyi Malakan niemimaalle, jonne hän perusti Malakan sulttaanikunnan 1400-luvun alussa.


title: Indonesian historia

text: Majapahitin viimeisen pääministerin Gajah Madan kuoltua vuonna 1364 maa alkoi hiljalleen rappeutua. 1400-luvun alussa maa ajautui sisällissotaan ja sen hallitsemat alueet alkoivat itsenäistyä. Islam saapui alueelle vuoden 1500 tienoilla, ja Majapahitien hallitsemalle alueelle muodostui useita pieniä sulttaanikuntia ja kaupunkivaltioita, jotka harjoittivat kauppaa ja merenkulkua. Merkittävämmäksi niistä kasvoi 1400-luvulla Malakan sulttaanikunta.


title: Indonesian historia

text: Malakka kehittyi ja laajeni nopeasti alueen merkittävämmäksi kauppavallaksi. Malakan voimistuessa Majapahit kävi yhä heikommaksi taloudellisen kilpailun jatkuessa Malakan kanssa. Pohjois-Jaavalla sijainneet satamakaupungit irtautuivat itäjaavalaisen Majapahitin vallasta, ja monet niistä siirtyivät islaminuskoon. Vuonna 1513 hindulaiseen Majapahitiin hyökkäsi islamilaisten satamakaupunkien liittoutuma, ja vuonna 1528 Majapahitin valtakunta kukistui lopullisesti, kun Demakin sulttaanikunta valloitti sen.


title: Indonesian historia

text: Majapahitin kukistumisen seurauksena kuningasperhe ja monet Jaavan hindut pakenivat Balille, josta muodostui hindulainen saareke islamilaistuvassa Malaijan saaristossa. Hindukulttuurin jäänteet ovat Balilla edelleen nähtävissä. Srivijaya ja Majapahit ovat indonesialaisten suuri kansallisen ylpeyden aihe ja samalla osoitus Indonesian historian suuruudesta. Poliitikot ovat käyttäneet Srivijayan ja Majapahitin kuningaskuntien hallitsemia alueita perusteluna Indonesian nykyisille rajoille.


title: Indonesian historia

text: Hindulais-buddhalaisten kuningaskuntien näkyvin perintö on maailman suurin buddhalainen temppeli Borobudur Jaavalla ja Indonesian suurin hindutemppeli Prambanan. Molemmat kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Indonesian historia

text: Vaikka muslimikauppiaat matkustivat Kaakkois-Aasiassa jo varhain islamilaisella kaudella, vanhimmat todisteet islamiin kääntyneistä ovat 1200-luvulta Pohjois-Sumatralta. Muut Indonesian alueet omaksuivat islamin asteittain. Ensimmäiset sumatralaiset heimot kääntyivät islamiin 1400-luvulla, ja 1500-luvun lopulla siitä tuli Jaavan ja Sumatran valtauskonto. Islam levisi arabikauppiaiden mukana ensin maan länsiosiin ja hiljalleen myös itäosiin. Ensin sen omaksui maan eliitti. Islam sekoittui suureksi osaksi jo olemassa oleviin kulttuurin ja uskonnon piirteisiin, ja niin syntyi Indonesiassa, erityisesti Jaavalla, nykyisin pääosin harjoitettava islamin muoto.


title: Indonesian historia

text: 1400-luvulla Malakan sulttaanikunta voimistui merkittävästi, sillä islamilaisuuden omaksunut kaupunkivaltio ja maata johtanut sulttaani houkuttelivat runsaasti muslimikauppiaita Intiasta ja Arabiasta. Sulttaanikunta hallitsi Malakan niemimaata ja lähes koko Malaijien saariston länsiosia. Malakasta käsin islamia levitettiin muualle nykyisen Indonesian alueelle. Ensimmäiset muslimikauppiaiden tukikohdat nykyisen Indonesian alueella muodostuivat Pohjois-Sumatralle. Tiettävästi Samudera Pasain hallitsija oli ensimmäinen islaminuskoon kääntynyt hallitsija. Islamilaistumista edisti kaupankäynnin kasvu, joka takasi paremmat suhteet Intian suunnalta tulleisiin muslimikauppiaisiin ja sen myötä korkeamman elintason. Merkittävimmäksi islamilaiseksi valtioksi Sumatralla kasvoi Acehin sulttaanikunta.


title: Indonesian historia

text: 1500-luvun alussa islam ei ollut vielä vakiinnuttanut asemaansa Jaavalla. Saaren tärkeimmän sataman Demakin hallitsija kääntyi islamiin ja otti sulttaanin arvonimen vuonna 1524. Demak, Gresik ja Banten liittoutuivat Demakin johdolla Majapahitia vastaan 1520-luvulla, ja hindulaisen Majapahitin kukistuttua islamin vaikutus levisi Jaavan itäosiin ja muualle nykyiseen Itä-Indonesiaan.


title: Indonesian historia

text: Islam nousi vuoteen 1600 mennessä Jaavan ja Sumatran valtauskonnoksi. Muualle nykyisen Indonesian alueelle se levisi parin seuraavan vuosisadan aikana. Sumatralla Acehin sulttaanikunta kääntyi islamiin 1400-luvun puolivälissä ja Sumatran minangkabaulaiset 1500–1600-luvuilla. Sulawesilla islamiin kääntyivät 1600-luvulla Makassarin sulttaanikunta ja saaren bugisväestö.


title: Indonesian historia

text: Ainoastaan Balin saari jäi nykyisen Indonesian alueella hindulaisuuden keskukseksi. Islamilaisten sulttaanikuntien keskellä sijainnut saari yhdistyi 1500-luvulla hindulaiseksi Gelgelin kuningaskunnaksi. Valtakunta hajosi 1600-luvulla useaksi pieneksi kuningaskunnaksi.


title: Indonesian historia

text: Portugalilaiset saapuivat Kaakkois-Aasiaan 1500-luvun alussa tarkoituksenaan vallata muslimikauppiaiden maustekauppamonopoli itselleen. Portugalilaiset hyökkäsivät Malakan sulttaanikuntaan vuonna 1511 ja valloittivat sen. He tekivät Malakasta Kaakkois-Aasian hallintokeskuksensa ja pyrkivät levittämään sieltä käsin kristinuskoa alueelle. Francisco Serrãon johtamina he haalivat Molukkien maustesaarilla vuonna 1512 itselleen muskotin, mausteneilikan ja kubebapippurin lähteet. Timorin saaren portugalilaiset valtasivat vuonna 1522 ja Jaavan pohjoisosat vuonna 1532.


title: Indonesian historia

text: Portugalilaiset eivät kuitenkaan onnistuneet monopolisoimaan maustekauppaa, kun muslimikauppiaat eivät enää tulleet kristinuskoisen Portugalin valtaamaan Malakaan, vaan hajaantuivat muihin satamiin. Malakan sulttaanikunnan kukistuttua pohjoissumatralainen Acehin sulttaanikunta alkoi 1500-luvun alussa kasvattaa valtaansa. Aceh piti itseään Malakan seuraajana ja muslimien pääsatamana Malaijien saaristossa portugalilaisten Kaakkois-Aasiaan tunkeutumisen jälkeen. Aceh kasvoi 1500-luvulla alueen islamilaiseksi keskukseksi, jossa Koraania käännettiin malaijiksi ja josta islamia pyrittiin levittämään muualle nykyisen Indonesian alueelle. Aceh teki hyökkäyksiä Malakaan portugalilaisia valloittajia vastaan vuosina 1566–1568, mutta epäonnistuivat portugalilaisten karkottamisessa.


title: Indonesian historia

text: Acehin sulttaanina toimi vuosina 1607–1636 Iskandar Muda, joka hallitsi itsevaltiaana tyrannina. Hänen aikanaan Aceh teki useita sotaretkiä Sumatran eteläosiin ja Malakan niemimaalle. Aceh ei onnistunut pyrkimyksissään karkottaa portugalilaisia, mutta Acehin alaisuuteen Malakan niemimaalla joutuivat Kedah, Perak ja Pahang.


title: Indonesian historia

text: Portugalilaisten kilpailijoiksi Kaakkois-Aasiassa tulivat myös muut eurooppalaiset. 1500-luvun puolivälissä saapuivat espanjalaiset ja 1600-luvulle tultaessa englantilaiset ja hollantilaiset. Espanjalaisten Kaakkois-Aasian alusmaihin kuului nykyinen Filippiinien alue. Englantilaiset taas perustivat Itä-Indonesiaan Sulawesin saarelle Makassariin ja Sumatran länsirannikolle Bengkuluun sekä Jaavan Banteniin omat kauppasatamansa.


title: Indonesian historia

text: Jaavalla Demakin sulttaanikunta ei ollut kehittynyt saarta yhdistäväksi valtioksi, ja 1600-luvulla Keski-Jaavaa hallinnut Mataramin sulttaanikunta yritti yhtenäistää Jaavan yhden sulttaanin alaisuuteen. Vuonna 1625 Mataram alisti valtaansa pahimman kilpailijansa, Pohjois-Jaavan Surabayan. Laajimmillaan Mataramin vaikutuspiiriin kuului alueita myös Etelä-Sumatralta ja Etelä-Borneolta sekä Maduran saari.


title: Indonesian historia

text: Hollantilaiset yritykset perustivat vuonna 1602 Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian (VOC). Kauppakomppania hankki alueita nykyisestä Indonesiasta osin sotilaallisin keinoin ja osin liittoutumalla paikallisten hallitsijoiden kanssa. Se valtasi vuonna 1619 Jaavalla sijainneelta Bantenin sulttaanikunnalta nykyisen Jakartan kaupungin alueen ja perusti sinne Batavian. Kaupungin sijainti oli strategisesti tärkeä, sillä sieltä hollantilaiset pystyivät valvomaan Sumatran ja Jaavan välissä olevaa Sundasalmea. Malakan portugalilaiset pystyivät hallitsemaan pohjoisempaa Malakansalmea, joka oli toinen merkittävä Intian ja Kiinan välinen reitti.


title: Indonesian historia

text: Batavian valloituksen jälkeen hollantilaiset pyrkivät edelleen laajentamaan kauppavaltaansa Malaijien saaristossa. Vuonna 1621 he valloittivat Bandasaaret saarten alkuperäiskansoilta. He valloittivat alueita myös muilta eurooppalaisilta. He liittoutuivat portugalilaisvaltaa vastustaneen Johoren kanssa ja valloittivat portugalilaisilta Malakan vuonna 1641. Malakan kukistumisen jälkeen hollantilaiset valtasivat Acehilta Sumatran hallinnan. Brittiläisten hallitsemat Makassar ja Banten siirtyivät hollantilaisille 1669 ja 1682. 1700-luvulle tultaessa Hollannista oli tullut hallitseva eurooppalainen valta alueella.


title: Indonesian historia

text: Hollantilaiset perustivat pysyvän sotilastukikohdan Kaakkois-Aasiaan ja linnoittivat alueen pääkaupunkinsa Batavian. Tärkeimmät hollantilaisten havittelemat luonnonvarat olivat alun perin mausteet. Myöhemmin kauppakomppanian tärkeiksi tuotteiksi nousivat sokeri ja kahvi. Hollantilaisvallan alla Bataviaan muutti runsaasti kiinalaisia, sillä heihin luotettiin enemmän kuin indonesialaisiin tai muslimeihin. Kiinalaiset kävivät kauppaa ja käyttivät raskaimmissa töissä orjatyövoimaa. Hollantilaiset pyrkivät tekemään alkuperäisten hallitsijoiden kanssa yhteistyötä, eikä alueelle siksi syntynyt hollantilaisvaltaa vastustavaa liittoumaa, joka olisi pystynyt horjuttamaan kauppakomppanian valta-asemaa.


title: Indonesian historia

text: Hollantilaiset onnistuivat myös kylvämään eripuraa alueen sulttaanikuntien ja paikallishallitsijoiden välille. He liittoutuivat Sulawesilla bugisien kanssa Makassaria vastaan. Bugisit karkottivat Makassarista 1666–1669 muut eurooppalaiset kauppiaat, ja vastineeksi hollantilaiset tunnustivat heidät koko Sulawesin valtiaaksi. Sumatralla pohjoisen Aceh ja länsisumatralaiset minangkabaut olivat saaren merkittävimmät valtakunnat. Minangkabaut sopeutuivat hollantilaisten läsnäoloon, kun Hollanti oli kukistanut Acehin 1667. Minangkabaun vaikutus levisi Acehin kukistumisen jälkeen myös Malakan niemimaalle, jonne hollantilaisten valtakaudella muutti myös Sulawesin bugislaisia.


title: Indonesian historia

text: Jaavalla hollantilaiset sekaantuivat Mataramin sulttaanikunnan sisäisiin asioihin. He tukivat Mataramin sisällissotaa, jonka seurauksena osia Mataramista liitettiin Hollannin hallitsemiin alueisiin ja Mataram jakautui Yogyakartan ja Surakartan sulttaanikuntiin vuonna 1755.


title: Indonesian historia

text: Hollannin Itä-Intian kauppakomppanialla oli 1700-luvun loppupuoliskolla yhä enemmän taloudellisia huolia, joita eivät aiheuttaneet pelkästään jatkuvat sodat jaavalaisia vastaan. Hollantilaiset joutuivat kilpailemaan taloudellisesti muita siirtomaavaltioita, erityisesti Englantia ja Ranskaa vastaan. Näin ollen hollantilaiset joutuivat viemään Euroopan markkinoille halvempia tuotteita. Lisäksi vuosina 1780–1784 käyty Neljäs Englannin-Hollannin sota esti hollantilaisaluksilta pääsyn Hollantiin.


title: Indonesian historia

text: Ranskan vallankumoussodissa vuonna 1795 Ranska miehitti Hollannin, ja kauppakomppania ajautui vuosisadan lopussa vararikkoon. Hollantilaiset perustivat vuonna 1800 kauppakomppanian tilalle siirtomaakseen Alankomaiden Itä-Intian, ja kauppakomppanian hallitsemat alueet siirtyivät Hollannin valtiolle.


title: Indonesian historia

text: 1800-luvun alussa käydyissä Napoleonin sodissa Hollanti joutui Ranskan vaikutusvallan alaisuuteen, ja britit lähtivät Thomas Stamford Rafflesin johtamina Jaavalle valloittamaan hollantilaisten siirtomaa-alueita. Sotien päätyttyä Jaava palautettiin hollantilaisille vuonna 1816. Brittien hallintaan nykyisen Indonesian alueella jäi vielä vähäksi aikaa Länsi-Sumatran Bengkulu. Vuonna 1824 maat solmivat sopimuksen, jossa Britannia luovutti Bengkulun Hollannille ja vastaavasti hollantilaiset luovuttivat briteille Malakan niemimaalla sijainneen Malakan. Näin Malaijien saaristo jaettiin hollantilaisten ja brittien vaikutuspiireihin. Hollantilaiset suostuivat brittien ylivaltaan Malakan niemimaalla, ja britit tunnustivat Hollannin Itä-Intian vaikutuspiiriin kuuluvaksi muun muassa Jaavan, Sumatran, Sulawesin ja Irian Jayan.


title: Indonesian historia

text: Brittien muodostama uhka Alankomaiden Itä-Intialle väistyi 1820-luvulle tultaessa, mutta jaavalaiset uhkasivat Hollannin siirtomaahallintoa sisäisesti. Yogyakartan hallitsijahuoneen prinssi Diponegoro johti Jaavan sotana tunnettua kapinaa hollantilaisia vastaan. Kapinan pyrkimyksenä oli ajaa eurooppalaiset pois Jaavalta ja palauttaa islamin valta-asema, ja sitä tuki maan talonpoikaisväestö, joka ei hyväksynyt hollantilaisten taloudellista ylivaltaa.


title: Indonesian historia

text: Kapina nujerrettiin vuonna 1830, ja Diponegoro karkotettiin loppuiäkseen Sulawesille. Sota maksoi noin 200 000 jaavalaisen hengen. Sodan jälkeen hollantilaiset veivät jaavalaisilta kuningashuoneilta niiden alueet. Sulttaaneille jäi vain seremoniallinen rooli, eivätkä he osallistuneet enää politiikkaan. Hollannin asema Jaavalla vain voimistui, kun maan yläluokka oli muuttumassa hollantilaisia palveleviksi virkamiehiksi.


title: Indonesian historia

text: Hollantilaiset perustivat Jaavalle viljelyjärjestelmän, jossa paikalliset talonpojat pakotettiin kasvattamaan muun muassa kahvia, sokeria ja viljaa, jotka hollantilaiset myivät eteenpäin hyvällä voitolla. Jaavalaisille hollantilaisvallan aika oli valtava taakka, sillä paikalliset maanviljelijät olivat käytännössä pakkotyötä tekeviä maaorjia. Hollantilaisille Jaava oli tärkein sen Kaakkois-Aasian siirtomaa-alueista, ja se tuotti 1850-luvulla Alankomaiden valtion tuloista noin kolmasosan. He pyrkivät myös laajentamaan alueitaan muillekin nykyisen Indonesian saarille.


title: Indonesian historia

text: Hollantilaisvalta vahvistui vähitellen Sumatralla Alankomaiden ja Britannian vuoden 1824 sopimuksen jälkeen. 1820–1830-luvuilla minangkabaulaisten keskuudessa nousi siirtomaahallinnon vastainen Padri-liike, joka, kuten Jaavalla, pyrki myös palauttamaan islamilaisen valta-aseman Sumatralle. Kapina kärjistyi vuosina 1821–1838 sodaksi, jota kutsutaan Padrisodaksi Pedirin sataman mukaan.


title: Indonesian historia

text: Hollantilaiset kävivät samanaikaisesti Jaavan sotaa, ja vasta sen jälkeen hollantilaiset pystyivät keskittymään Sumatralla käytävään sotaan. Hollantilaiset saivat kapinan hallintaansa vuonna 1838, ja Minangkabau liitettiin Alankomaiden Itä-Intiaan. 1840-luvulle tultaessa myös suuri osa Sumatran muista sulttaanikunnista oli tunnustanut hollantilaisvallan saarella. Ainoastaan Acehin sulttaanikunta säilyi Sumatran pohjoisosassa itsenäisenä Britannian ja Alankomaiden välisen sopimuksen mukaisesti.


title: Indonesian historia

text: Acehilaisten käymä kauppa Penangilla ärsytti hollantilaisia, jotka näkivät Acehin mahdollisen taipumisen jonkin muun siirtomaavallan vaikutuspiiriin suurena uhkana. Vuonna 1871 Alankomaat ja Britannia tekivät uuden sopimuksen, jonka mukaan hollantilaiset saivat Sumatralla vapaat kädet Acehin kysymyksessä. Aceh läheni Yhdysvaltoja ja Italiaa ja tarjosi laivastotukikohtaa ja alueen kauppaoikeuksia vastineeksi sotilaallisesta suojelusta. Neuvottelut antoivat hollantilaisille syyn aloittaa Acehin sodan, joka kesti lopulta neljä vuosikymmentä. Alankomaat hyökkäsi Banda Acehiin, ja sulttaanikunta lakkautettiin seuraavana vuonna. Sota kuitenkin jatkui acehilaisten päälliköiden johdolla, ja 1900-luvulle tultaessa Acehin sota oli muuttunut sissisodaksi. Sota saatiin lopulta päätökseen vuonna 1913, mutta viha hollantilaisvaltaa kohtaan jäi.


title: Indonesian historia

text: Hollantilaiset pyrkivät laajentamaan alueitaan myös muualle Malaijien saaristoon luodakseen näin puskurivyöhykkeen tärkeimmälle alueelleen Jaavalle. Hollanti pyrki siksi ottamaan haltuunsa myös nykyisen Indonesian itäosat.


title: Indonesian historia

text: Alankomaat vaati Lombokin valtiota hyväksymään maassaan hollantilaisedustuksen 1890-luvulla, sillä alankomaalaisia huoletti Saksan keisarikunnan vaikutusvallan kasvu Aasiassa. Lombokilla syttyi vuonna 1894 kapina kuningasta vastaan, mistä hollantilaiset saivat tekosyyn puuttua maan tapahtumiin. He tunkeutuivat Lombokin saarelle, ja kuningasta tukeneet surmattiin.


title: Indonesian historia

text: Hollantilaiset hyökkäsivät Balille ensimmäisen kerran jo 1840-luvulla, mutta balilaiset onnistuivat torjumaan hyökkäyksen. Vuonna 1906 hollantilaisjoukot lähetettiin Balille alistamaan saari hallintaansa. He suorittivat Balilla joukkomurhan, jonka jälkeen saari alistettiin siirtomaahallinnon alaisuuteen. Samana vuonna hollantilaiset saivat alaisuuteensa myös Sulawesin saaren, jossa Makassarin ja Bugisin vastarinta saatiin kukistettua.


title: Indonesian historia

text: Vuosina 1898–1911 Hollannin alaisuuteen tuli noin 300 alkuperäisasukkaiden valtiota. Hollantilaiset turvautuivat väkivallan lisäksi myös diplomatiaan, sillä siirtomaahallinnon alueellaan hyväksyneet hallitsijat vahvistettiin alueidensa laillisiksi hallitsijoiksi. Monet hallitsijat suostuivat Alankomaiden vaatimuksiin, sillä Lombokin ja Balin tapahtumien pelästyttäminä he eivät uskaltaneet kieltäytyä.


title: Indonesian historia

text: Borneon aluejaosta Alankomaat teki vuonna 1891 sopimuksen Britannian kanssa. Saaren pohjoisosat Pohjois-Borneo, Sarawakin kuningaskunta ja Brunei jäivät Britannialle, ja Alankomaat sai saaren eteläosan Kalimantanin, jossa hollantilaisvaltaa ei kuitenkaan hyväksytty. Banjarmasinin sulttaani oli syrjäytetty 1850-luvulla, ja tilalle oli tullut hollantilaisten siirtomaahallinto. Alueella käytiin siitä lähtien Banjarmasinin kuningassuvun johtamaa islamilaista kapinaa 1900-luvun alkuun asti.


title: Indonesian historia

text: Vuonna 1902 Alankomaat otti haltuunsa Uuden-Guinean länsipuoliskon Irian Jayan, jolla asui alkuperäiskansoja. Alankomaiden Itä-Intia jakoi saaren yhdessä Britannian ja Saksan keisarikunnan kanssa. Timorin saari taas jaettiin vuonna 1913 Alankomaiden ja Portugalin kesken.


title: Indonesian historia

text: Nykyisen Indonesian rajat muotoutuivat Sumatralta Uuteen-Guineaan 1900-luvun alussa ensimmäiseen maailmansotaan mennessä. Maan hallinto keskittyi Jaavan Bataviaan, nykyiseen Jakartaan, ja muiden alueiden tehtävänä oli pääasiassa palvella Jaavaa ja toimia suojakilpenä. Suurimman osan siirtomaakautta hollantilaisvalta oli kuitenkin heikkoa ja paikallisia päälliköitä arvostettiin enemmän. Hollantilaiset joukot osallistuivat jatkuvasti kapinoiden kukistamiseen Jaavalla ja muilla ulkosaarilla. Paikallisten johtajien vaikutusvalta, kuten prinssi Diponegoron Jaavan keskiosassa, Imam Bonjolin Sumatralla ja Pattimuran Molukeilla, ja neljäkymmentä vuotta kestänyt verinen sota Acehissa heikensivät Alankomaiden hallintoa ja sitoivat siirtomaajoukot konflikteihin.


title: Indonesian historia

text: Hollantilaiset kehittivät siirtomaidensa, lähinnä Jaavan ja Sumatran, infrastruktuuria ja rakensivat rautateitä sisämaasta rannikon satamiin, joissa sisämaan tuotteet saatiin lastattua laivoihin. Alueelle syntyi pankkitoimintaa, kauppoja, kaivosyrityksiä ja plantaaseja, jotka turvasivat eurooppalaiseen järjestykseen. 1900-luvulle tultaessa auton keksiminen nosti kumin kysyntää, jolloin myös Alankomaiden Itä-Intiassa aloitettiin laajamittainen kumipuun viljely. Alueen luonnonvaroista eurooppalaiset kaivosyritykset hyödynsivät muun muassa Sumatran tinaa, jonka kysyntä kasvoi säilykeruoan keksimisen myötä. Tärkeä alueelta saatava luonnonvara oli myös Sumatralta ja Borneolta saatava öljy. Öljyntuotantoa hallitsi Royal Dutch Shell.


title: Indonesian historia

text:
Paikallisväestö alkoi ensimmäisen maailmansodan jälkeisinä vuosina kokea Alankomaiden Itä-Intian siirtomaavallan entistä epäoikeutetummaksi. Alankomaalaisten ylläpitämien koulujen tarkoitus oli tuottaa alemman tason työläisiä valkoisen väestön avustajiksi. Ihmisten mahdollisuudet määritti kuitenkin ihonväri, eikä paikallisia huolittu ylempiin virkoihin. Kouluissa opiskeltiin maan oman historian sijasta Euroopan historiaa, ja indonesialaiset määrättiin juhlimaan päivää, jolloin Hollanti vapautui Ranskan vallasta Napoleonin kukistuttua. Siirtomaahallinto pyrki luomaan Indonesiasta yhden yksikön, vaikka maassa puhuttiin satoja kieliä ja siellä asui satoja etnisiä ryhmiä, ja määräsi alueen viralliseksi kieleksi malaijin latinalaistetuilla aakkosilla. Työläisväestön olot plantaaseilla olivat epäinhimilliset, ja heidän tekemästään ruumiillisesta työstä hyötyi vain siirtomaahallinto. Rasismin ja syrjinnän vuoksi 1920-luvulla kansallismielinen liikehdintä nosti päätään.
Hollantilaisvallan vastineeksi perustettiin vuonna 1912 islamilainen puolue Sarekat Islam ja vuonna 1920 Indonesian kommunistinen puolue. Vuonna 1927 perustettiin Sukarnon johdolla Indonesian kansallispuolue (PNI). Sukarnon johtama PNI pyrki yhdistämään kommunismin, islamin ja nationalismin. Alankomaiden siirtomaahallinto ei hyväksynyt nationalismin nousua, ja Sukarno pidätettiin. Jaavan ja Sumatran islamilaiset ja kommunismimieliset mellakat kukistettiin väkivalloin ampumalla mellakoitsijat, ja PKI:n toiminta tukahdutettiin täysin ajamalla kommunistijohtajat maanpakoon. PKI elpyi vasta toisen maailmansodan jälkeen.


title: Indonesian historia

text: Kansallismielisten liikkeiden heikkoutena oli epäyhtenäisyys, sillä islamilaiset, kommunistit ja nationalistit kävivät keskinäistä kilpailua, eivätkä Sukarnon yritykset yhteisen siirtomaahallinnon vastaisen liiton muodostamiseksi onnistuneet. Lisäksi maan keskeisimpien alueiden Jaavan ja Sumatran ulkopuolella suurin osa Indonesian kansoista oli täysin tietämätön Jaavan ja Sumatran tapahtumista.


title: Indonesian historia

text: Japani syrjäytettiin 1930-luvulla eurooppalaisten hallitsemilta Kaakkois-Aasian markkinoilta. Euroopassa taas Saksa miehitti Alankomaat vuonna 1940, jolloin Alankomaiden Itä-Intian öljynvienti keskitettiin Britanniaan ja Yhdysvaltoihin ja Japanin öljynsaanti tyrehtyi. Kun Yhdysvallat jäädytti Japanin varat ja asetti maan öljynvientikieltoon, tyytymättömyys Japanissa kasvoi entisestään. Öljy oli Japanille tärkeää Kiinan kanssa käydyn sodan takia.


title: Indonesian historia

text: Japani aloitti toiseen maailmansotaan kuuluneen Tyynenmeren sodan vuonna 1941 hyökkäämällä Pearl Harboriin ja Kaakkois-Aasiaan. Sitä seuranneella sotaretkellä Japani valtasi Alankomaiden Itä-Intian. Jaavanmeren taistelun jälkeen maaliskuussa 1942 se antautui ilman maissa käytävää vastarintaa.


title: Indonesian historia

text: Japanilaiset jatkoivat Indonesian luonnonvarojen hyödyntämistä. He himoitsivat erityisesti öljyä ja rautaa, jotka olivat tärkeitä sotakoneiston ylläpitoa varten. Japani harjoitti maassa Aasia aasialaisille -propagandaa, mikä oli paikallisväestön keskuudessa houkutteleva lähestymistapa hollantilaishallintoon verraten. Propaganda osoittautui pian valheelliseksi, sillä japanilaismiehityksen aikana indonesialaisväestö kärsi julmuuksista, väestöä orjuutettiin ja ruokaa ja muita välttämättömiä elintarvikkeita takavarikoitiin paikallisilta japanilaisille. Miehityksen aikana maassa kärsittiin nälänhädästä ja kulkutaudeista.


title: Indonesian historia

text: Japanilaiset nimittivät kuitenkin aluehallintoon paikallisväestöä ja rohkaisivat aiemmin vaiennettua Indonesian itsenäisyysliikettä. Poliitikoista Sukarno ja Muhammed Hatta suostuivat yhteistyöhön japanilaisten kanssa, sillä he katsoivat sen olevan paras keino taata Indonesian riippumattomuus siirtomaavallasta. Sukarno ja Hatta toimivat maan itsenäisyysliikkeen johtajina. Yhteistyö japanilaisten kanssa kuitenkin osaltaan tahrasi Sukarnon mainetta.


title: Indonesian historia

text: Japani alkoi jäädä alakynteen sodassa, ja syyskuussa vuonna 1944 Japani ilmoitti, että koko Indonesian saaristolle myönnettäisiin itsenäisyys, mikä oli voitto Sukarnon ja Hattan politiikalle. Japanilaiset järjestivät komitean (BPUPKI), joka järjesteli Indonesian itsenäisyyttä. Toukokuussa 1945 pidettiin BPUPKI:n ensimmäinen kokous, jossa radikaalein ehdotus oli, että uuteen Indonesian valtioon kuuluisivat Alankomaiden Itä-Intian lisäksi Portugalin hallitsema Itä-Timor sekä brittien hallitsemat Pohjois-Borneo, Brunei, Sarawak ja Malaija. Sukarno tuki ehdotusta. Japani ilmoitti elokuussa 1945, että Indonesialle myönnettäisiin itsenäisyys 24. elokuuta 1945. Japani kuitenkin antautui Hiroshiman ja Nagasakin pommitusten jälkeen 15. elokuuta. Antautumisen jälkeen Sukarno julisti Jakartassa 17. elokuuta Indonesian tasavallan itsenäiseksi, ja Sukarnosta tuli maan presidentti.


title: Indonesian historia

text: Indonesian tasavalta otti haltuunsa alueensa suurimmat kaupungit vuoden 1945 aikana ennen liittoutuneiden saapumista maahan. Kaikki saariston asukkaat eivät olleet kuitenkaan yhdistyneet yhdeksi itsenäisyysliikkeeksi, joka koostui useista paikallisista kamppailuista siirtomaahallintoa vastaan. Indonesian ongelma oli hajanaisuus, sillä ennen siirtomaa-aikaa ei ollut olemassa käsitettä Indonesia sen paremmin alueena kuin kansakuntanakaan. Ainoa yhdistävä asia oli Alankomaiden siirtomaaisännyys.


title: Indonesian historia

text: Indonesia palasi lokakuussa 1945 siirtomaahallintoon, jota ylläpitivät aluksi Britannian ja Australian sotilasjoukot, sillä Saksan hävittämällä Alankomailla ei ollut resursseja lähettää omia joukkoja Aasiaan. Alankomaalaisjoukot saapuivat Indonesiaan vasta kesällä 1946. Sodan aikana myös Alankomaissa oli kytenyt ajatus Indonesian osittaisesta itsemääräämisoikeudesta, mutta hollantilaisten edut Indonesiassa haluttiin edelleen säilyttää. Hollantilaiset pitivät kesällä 1946 kokouksen yhteistyöhaluisten indonesialaisnationalistien kanssa. Kokouksessa suunniteltiin liittovaltio, jonka osat olisivat Jaava, Sumatra, Borneo ja Itä-Indonesia. Liittovaltio vahvistettiin Linggajatin sopimuksella maaliskuussa 1947.


title: Indonesian historia

text: Indonesiassa oli kuitenkin sisäisiä ristiriitoja maan tulevaisuudesta, eivätkä Sukarno ja Hatta sitoutuneet liittovaltioon. He halusivat Indonesiasta tasavallan, jonka alue käsittäisi koko entisen Alankomaiden Itä-Intian. Hollantilaiset väittivät, että Indonesian väestön enemmistö ei hyväksynyt tasavaltamuotoa. Sukarnoa ja Hattaa myös halveksittiin, koska he olivat suostuneet sodan aikana yhteistyöhön japanilaisten kanssa.


title: Indonesian historia

text: Koska tasavaltalaismieliset eivät noudattaneet Linggajatin sopimusta, alankomaalaiset pyrkivät ylläpitämään järjestystä miehittämällä heinäkuussa 1947 suurimman osan Jaavasta ja osan Sumatrasta. Tasavaltalaiset pitivät hallussaan yhä Jaavan keskiosia, jonne Alankomaat hyökkäsi joulukuussa 1948 ja yritti näin saattaa siirtomaahallinnon purkamisen päätökseen. Alankomaat miehitti tasavallan pääkaupungin, ja Sukarno ja Hatta pidätettiin. Sukarnolla oli myös sisäisiä ongelmia, sillä hänellä oli vastassaan myös kommunistit ja islamistit, jotka aiheuttivat levottomuuksia Jaavalla. Tasavaltalaisaate näytti tulleen tiensä päähän, mutta Indonesian itsenäisyyssota muuttui vain sissisodaksi. Sen aikana tasavaltalaiset tekivät iskuja Sumatran ja Jaavan syrjäseuduilta hollantilaisalueille.


title: Indonesian historia

text: Yhdysvallat puuttui Indonesian tilanteeseen vuoden 1947 lopulla. Yhdysvalloissa pidettiin Sukarnoa kommunismin vastustajana, ja siellä pelättiin, että Alankomaiden kasvava valta voisi aiheuttaa kommunismin leviämisen ja tuen hakemisen Neuvostoliitosta. Lisäksi Yhdysvallat oli sitä mieltä, että Alankomaiden armeijaa tarvittiin enemmän Euroopan jälleenrakentamisessa ja seisomassa muiden länsimaiden rinnalla Neuvostoliiton uhkaa vastaan.


title: Indonesian historia

text: YK:n ja Yhdysvaltain painostamana Alankomaat suostui tunnustamaan Indonesian itsenäiseksi vuonna 1949. Hollantilaisten hallintaan jäi edelleen Uuden-Guinean länsiosa Irian Jaya. Siitä uhkasi kuitenkin 1950-luvun lopulla syttyä uusi sota Indonesian ja Alankomaiden välillä. Yhdysvallat asettui taas Indonesian puolelle, ja alue liitettiin Indonesiaan. Suomi tunnusti Indonesian itsenäisyyden 10. helmikuuta 1950.


title: Indonesian historia

text: Indonesian itsenäisyyden alkuajat olivat vaikeita, sillä maa oli edelleen jakautunut tasavaltaa ja liittovaltiota kannattaneiden sekä kommunistien ja islamistien välille. Sukarnon politiikka ajautui yhä enemmän autoritaariseen suuntaan, ja samalla parlamentaarinen päätöksenteko kävi mahdottomaksi. Maan hallinto keskitettiin yhä vahvemmin Jakartaan, jolloin Itä-Indonesiassa katsottiin, että alankomaalaisen imperialismin tilalle oli tullut Jaavan imperialismi. Maassa syttyi useita kapinoita jaavalaista hallintoa vastaan. Etelä-Molukkien tasavalta julistautui itsenäiseksi vuonna 1950. Acehissa syttyi kapina vuonna 1953 ja muita kapinoita Sumatralla ja Sulawesillä. Kapinat kukistettiin armeijan avulla vuoteen 1962 mennessä, ja Sukarno alkoi hallita maata yhä itsevaltaisemmin. Hän otti käyttöön ohjatun demokratian, jossa kiellettiin poliittisia puolueita.


title: Indonesian historia

text: Sukarno puuttui myös naapurimaiden sisäpolitiikkaan. Vuonna 1962 perustettiin Malesian liittovaltio, johon liittyivät Malaija, Pohjois-Borneo, Sarawak ja Singapore. Alkujaan Malaijan pääministerin Tunku Abdul Rahmanin ehdottamaan liittoon ehdotettiin myös Bruneita, joka kuitenkin jättäytyi sen ulkopuolelle. Sukarno ei hyväksynyt Borneon pohjoisten osien Sarawakin ja Pohjois-Borneon liittämistä Malesiaan, vaan hänen näkemyksensä mukaan alueet kuuluivat Indonesian vaikutuspiiriin, ja hän vaati alueita liitettäväksi Indonesiaan. Kun Bruneissa syttyi kapina joulukuussa 1962 maan hallinnon ja kapinallisten välillä, Sukarno asettui tukemaan kapinallisia. Brittijoukot kuitenkin kukistivat kapinan nopeasti.


title: Indonesian historia

text: Brunein kapina oli Konfrontasiksi sanotun Indonesian ja Malesian välisen konfliktin alkusysäys. Se alkoi tammikuussa 1963, kun Sukarno ei hyväksynyt Malesian liittovaltion perustamista vaan katsoi, että kyseessä oli Britannian uuskolonialistinen juoni, jonka tarkoitus oli hallita Malaijien saaristoa. Konfrontasi kärjistyi, kun Indonesia lähetti Malakansalmelle partioaluksia takavarikoimaan singaporelaisia ja malesialaisia kalastusaluksia ja Borneolla Malesian ja Indonesian rajalla käytiin aseellisia yhteenottoja.


title: Indonesian historia

text: Yhteenotot Malesian ja Alankomaiden kanssa sekä sisäiset ristiriidat ja alati heikkenevä taloudellinen tilanne, joka osaltaan johtui kalliiksi käyneestä sotimisesta, johti Sukarnon hallinnon murenemiseen. Varoja ohjattiin yhä enemmän ruoantuotannon sijasta sotimiseen, vaikka joillakin Indonesian alueilla oli pulaa elintarvikkeista. Heikkenevässä taloudellisessa tilanteessa Sukarno kääntyi yhä enemmän kommunistien puoleen, ja vallassa pysyäkseen hän tasapainoili kommunistien ja armeijan välillä. Kommunismin leviämisen uhka Indonesiassa ja pitkittynyt Konfrontasi vahvasti kommunisminvastaista Malesiaa vastaan ärsyttivät eritoten Yhdysvaltoja, joka lopetti Indonesian taloudellisen tukemisen, mikä vaikeutti Indonesian tilannetta entisestään. Indonesian armeijassa ei myöskään hyväksytty Sukarnon veljeilyä kommunistien kanssa.


title: Indonesian historia

text: Maan surkea taloudellinen tilanne johti vallankaappausyritykseen vuonna 1965. Tilanne kärjistyi 30. syyskuuta, kun korkea-arvoisia armeijan upseereita kidnapattiin ja murhattiin. Armeija syytti tapauksesta kommunistipuolue PKI:n kannattajia, kun taas PKI:n mukaan kyse oli armeijan sisäisestä välikohtauksesta, jota käytettiin oikeutuksena heidän vainolleen. Tapauksen jälkeen Indonesian armeijan johtaja kenraali Suharto katsoi, että orastava kommunismi oli kukistettava. Armeija kukisti PKI:n verisesti, ja satojatuhansia kommunisteja surmattiin. PKI:n toiminta kiellettiin ja armeija otti Indonesiassa vallan itselleen. Sukarno jatkoi kuitenkin presidenttinä vuoteen 1967, mutta käytännön valta siirtyi Suhartolle.


title: Indonesian historia

text: Suharto nousi virallisesti Indonesian presidentiksi vuonna 1968. Hän johti niin sanottua uuden järjestyksen politiikkaa. Käytännössä Suharton uusi järjestys "(Orde baru)" oli jatkoa Sukarnon ohjatulle demokratialle, mutta ilman kommunisteja. Yhdysvallat tuki Suhartoa ja rohkaisi tekemään investointeja Indonesiaan. Ne olivat merkittävä tekijä seuraavan kolmen vuosikymmenen taloudellisessa kasvussa mutta myös hallinnon suorittamissa kommunisminvastaisissa joukkoteurastuksissa.


title: Indonesian historia

text: Suharton aikana armeijan määräysvalta vahvistui ja Indonesiasta tuli armeijan hallitsema valtio. Armeijan upseereita nimitettiin siviilihallinnon ja oikeusjärjestelmän virkoihin sekä kansallisen öljy-yhtiön Pertaminan johtoon. Suharto itse hoiti korkeimpia virkoja. Presidentin tehtävien lisäksi hän hoiti puolustusministerin ja turvallisuusministerin tehtäviä. Puoluepolitiikka sivuutettiin Orde baru -politiikassa, eikä Indonesiassa ollut Suharton aikana demokratiaa. Ainoat sallitut puolueet olivat Indonesian demokraattinen puolue (PDI) ja Muslimien yhdistynyt kehityspuolue. Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin mukaan Indonesiassa oli 1977 noin 100 000 poliittista vankia.


title: Indonesian historia

text: Kommunismin vastaisena maana Indonesia sai Yhdysvaltain tuen, ja maahan tuli muun muassa monikansallisten japanilaisten yhtiöiden sijoituksia, joilla oli merkittävä rooli maan talouskasvussa. Indonesia koki Suharton kauden alkuvuosikymmeninä taloudellisen nousukauden, mikä tuki Suharton suosiota 1970- ja 1980-luvuilla.


title: Indonesian historia

text: Sukarnon ja Suharton politiikkaa yhdisti myös halu luoda yhtenäinen valtio Sumatralta Uudelle-Guinealle asti. Sukarnon kukistumisen jälkeen Konfrontasi päättyi ja Indonesia luopui aluevaatimuksistaan Malesialta. Indonesia laajeni Suharton aikakaudella, kun Uuden-Guinean saaren länsiosassa sijainnut Irian Jaya siirrettiin vuonna 1964 Alankomailta Indonesialle. Alueella syntyi Vapaa Papua -liike (OPM), joka olisi halunnut liittää Irian Jayan Papua-Uuteen-Guineaan, mutta kansanäänestyksellä ja osin paikallisia päälliköitä painostamalla alue liitettiin Indonesiaan vuonna 1969. OPM:n toiminta taas tukahdutettiin sotilaallisesti.


title: Indonesian historia

text: Timorin saari oli vuoteen 1975 asti jaettu Indonesian hallitsemaan länsiosaan ja Portugalin itäosaan. Itä-Timor oli köyhää siirtomaa-aluetta, mutta sen itsenäisyysliike edistyi vuonna 1974, kun maassa tapahtui vallankaappaus. Vuonna 1975 maassa syttyi sisällissota, mutta Portugali ei katsonut tarpeelliseksi puuttua Itä-Timorin tapahtumiin vaan antoi alueen itsenäistyä vuonna 1975. Indonesia yritti alun perin liittää Itä-Timorin itseensä rauhanomaisin keinoin. Vasemmistolainen vallankumouksellinen liike pääsi kuitenkin sisällissodassa voitolle, jolloin Indonesian armeija aloitti maahantunkeutumisen joulukuussa 1975. Suharton hallinto ei voinut hyväksyä sitä että, Indonesian kaakkoisosaan saattaisi syntyä pieni kommunistinen valtio. Indonesian hyökkäyksessä Itä-Timoriin ja sitä seuranneessa miehityksessä sai seuraavan kahden vuosikymmenen aikana surmansa kymmeniätuhansia ihmisiä. Arvioiden mukaan Itä-Timorin 650 000 asukkaasta 100 000 – 250 000 kuoli miehityksen aikana vallinneessa nälänhädässä.


title: Indonesian historia

text: Itä-Timor liitettiin Indonesiaan vuonna 1976, mutta sissivastarinta Indonesian miehitystä vastaan jatkui. Monet YK:n maat tuomitsivat Indonesian toimet Itä-Timorissa, mutta kylmän sodan hengessä Yhdysvallat ei puuttunut Indonesian suorittamiin julmuuksiin eikä näin vaarantanut kommunisminvastaisen Suharton kanssa luotuja suhteita. Indonesian eteläinen naapurimaa Australia ei puolestaan halunnut vaarantaa suhteita Indonesiaan Timorinmeren öljyvarojen hyödyntämisen takia.


title: Indonesian historia

text: Indonesian vahvan talouskasvun ansiosta maahan syntyi keskiluokka, jonka tyytymättömyys Suharton politiikkaan kasvoi kasvoi. Hallinto oli hyvin korruptoitunutta, demokratiaa ei ollut ja Suhartoa syytettiin nepotismista ja lähipiirin monopoleista. Tyytymättömyys kasvoi erityisesti PDI:ssä, jota johti vuodesta 1993 alkaen Sukarnon tytär Megawati Sukarnoputri.


title: Indonesian historia

text: Aasian talouskriisi iski vuosina 1997–1998 pahiten juuri Indonesiaan, mikä lisäsi tyytymättömyyttä Suharton hallintoa kohtaan. Indonesiassa syntyi mielenosoituksia inflaation, työttömyyden ja ruokapulan vuoksi, jotka olivat seurausta maan valuutan, Indonesian rupian arvon romahtamisesta. Mielenosoitukset äityivät väkivaltaisiksi, ja niissä sai surmansa useita ihmisiä. Kriisin aikana useilla maan alueilla esiintyi myös itsenäisyyspyrkimyksiä, jotka tukahdutettiin sortotoimin.


title: Indonesian historia

text: Armeija taivutteli kriisin aikana Suharton eroamaan tehtävästään Jusuf Habibien hyväksi. Suharto erosi tehtävästään toukokuussa 1998. Habibie oli edeltäjäänsä liberaalimpi ja salli suuremman sananvapauden. Habibie lupasi myös järjestää maan neuvoa antavassa kongressissa (MPR) vaalit, joissa valittaisiin presidentti. Habibie ei kuitenkaan ollut Suharto-yhteyksiensä ja jatkuvien korruptioskandaalien myötä suosittu, ja vuonna 1999 MPR:ssä Indonesian presidentiksi valittiin Abdurrahman Wahid.


title: Indonesian historia

text: Wahidin valinta hyväksyttiin laajalti, mutta sitä seurasi myös mielenosoituksia, sillä PDI:n johtaja Megawati Sukarnoputri nautti laajaa suosiota etenkin Jaavan ja Balin keskiluokassa. Wahidin presidenttikauden alussa maan syrjäisemmissä osissa syntyi etnisiä yhteenottoja. Vuodesta 1969 Indonesiassa oli noudatettu Jaavan ja Maduran liikakansoittumisen takia asutusohjelmaa, jossa väestöä siirrettiin syrjäisempiin osiin Kalimantaniin, Sulawesille, Etelä-Sumatralle Timoriin ja Irian Jayaan. "Transmigrasi"-muuttoliike aiheutti suuria sosiaalisia ongelmia, sillä siirtolaisille ei ollut riittävästi työpaikkoja, eivätkä alueiden alkuperäisasukkaat hyväksyneet uudisasukkaita. Väkivaltaisia yhteenottoja oli muun muassa Kalimantanin dajakkien ja Maduralta tulleiden muslimien välillä sekä Ambonilla muslimien ja kristittyjen välillä.


title: Indonesian historia

text: Wahid ei kyennyt hoitamaan maassa tapana ollutta korruptiota, vaan sotkeutui siihen myös itse. Kansalliskokous päätti erottaa Wahidin vuonna 2001 tämän epäpätevyyden ja korruptoituneisuuden vuoksi. Tilalle nimettiin varapresidenttinä toiminut Megawati Sukarnoputri. Wahid kieltäytyi eroamasta, turvautui edeltäjiensä Sukarnon ja Suharton tavoin itsevaltiaan otteisiin ja tukeutui armeijan apuun julistamalla maahan poikkeustilan. Armeija asettui kuitenkin tukemaan Megawatia, josta tuli presidentti elokuussa 2001.


title: Indonesian historia

text: Megawati joutui edeltäjänsä tavoin ratkomaan maan sisäisiä kiistoja eri kansallisuuksien välillä. Hän teki selväksi, ettei koskaan tulisi hyväksymään isänsä Sukarnon perustaman Indonesian tasavallan hajoamista. Hallinto tarjosi suurempaa autonomiaa separatistisille Acehille ja Papualle. Myös Molukeilla ja Riaulla vaadittiin itsenäisyyttä.


title: Indonesian historia

text: Itä-Timorissa oli äänestetty maan itsenäistymisen puolesta vuonna 1999 presidentti Habibien aikana. Itä-Timorin tapahtumia pelättiin maan armeijassa, sillä sen irtautuminen saattaisi rohkaista itsenäisyysliikkeitä myös muualla. Indonesia myönsi kuitenkin vuonna 2002 Itä-Timorille itsenäisyyden yli 25 vuotta kestäneen miehityksen jälkeen, kun YK:n väliaikainen hallitus luovutti hallinnon itätimorilaisille. Miehityksen aikaiset sortotoimet ja ihmisoikeusloukkaukset oli tuomittu kansainvälisesti.


title: Indonesian historia

text: Suharton kauden jälkeen demokratia on vahvistunut, ja Indonesiassa järjestettiin vuonna 2004 ensimmäinen suora presidentinvaali. Megawatin kansansuosio ei ollut riittävä demokraattisten vaalien voittamiseen, vaan presidentiksi nousi entinen armeijan kenraali Susilo Bambang Yudhoyono. Hänen kautensa alussa Indonesian poliittiset olot alkoivat vakiintua. Acehin konfliktissa päästiin vuonna 2005 sopuun, kun Acehin itsenäisyysliike ja Indonesian hallitus sopivat Helsingissä tehdyllä sopimuksella vihamielisyyksien lopettamisesta. Martti Ahtisaaren johtamien neuvottelujen tuloksena Acehille myönnettiin laaja autonomia.