title: Priniátikos Pýrgos

text: Paikka asutettiin ensimmäisen kerran neoliittisen kauden lopulla ja se on ollut pysyvästi asuttu noin 3500-luvulta eaa. Sen huippukaudet olivat minolaisella kaudella sekä hellenistisenä aikana. Paikka säilyi asuttuna roomalaisella ja bysanttilaisella ajalla ja edelleen nykypäiviin saakka. Muinaisaikana asutus oli merkittävä satama alueellaan.


title: Priniátikos Pýrgos

text: Arkeologiset kaivaukset Priniátikos Pýrgoksessa aloitti Edith Hall 1900-luvun alussa. Nykyisin niitä jatkaa Irish Institute of Hellenic Studies at Athens eli Irlannin Ateenan-instituutti. Paikasta on löydetty muun muassa käsityökortteleita ja tähän liittyviä esineitä, roomalainen tie sekä varhaiskristillisen kappelin jäänteet.


title: Priniátikos Pýrgos

text: Priniátikos Pýrgosta ei tule sekoittaa Kreetan etelärannikolla sijaitsevaan Mýrtos Pýrgoksen minolaiseen kohteeseen.


title: Sklavókampos

text: Sklavókampos (; myös "Sklavókambos") on minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Malevízin kunnassa lähellä Týlisosta, noin 22 kilometriä lounaaseen Iraklionista. Paikan nimi on nykyaikainen. Sen minolaisaikaista nimeä ei tunneta.


title: Sklavókampos

text: Asutuksen rauniot löytyivät vuonna 1930 Týlisoksesta Anógeiaan johtavan tien rakennustöiden yhteydessä. Paikalta on tunnistettu useampikerroksinen minolaistyylinen ”huvila”, joka on rakennettu LM I -kaudella eli noin 1600–1425 eaa. Siinä on ollut ainakin 17 huonetta. Raunioista on tehty lukuisia esinelöytöjä.


title: Tylissos

text: Tylissos (, myös "Tylisos", , ) oli minolaisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee Malevízin kunnassa lähellä nykyistä Týlisoksen kylää, joka on saanut nimensä sen mukaan.


title: Tylissos

text: Asutuksen varhaisimmat rakennukset ovat peräisin EM II – MM II -kausilta eli noin vuosilta 2900–1700 eaa. Myöhemmät MM III -kauden (noin 1700–600 eaa.) rakennukset tuhoutuivat tulipalossa noin vuonna 1450 eaa. Paikka asutettiin myöhemmin uudelleen LM IIIA -kaudella noin 1390–1340 eaa. Paikan nimi palautuu todennäköisesti alkuperäiseen nimeen, joka tunnetaan mykeneläisaikaisissa lineaari-B-teksteissä muodossa "tu-ri-so". Antiikin aikana Tylissos oli itsenäinen kaupunkivaltio. Sen tiedetään muun muassa lyöneen omaa rahaa.


title: Tylissos

text: Tylissoksesta on löydetty muun muassa kolmen keski- ja myöhäisminolaisen niin kutsutun ”huvilan” rauniot. Vaikka paikalta ei ole löydetty palatsia, sen rakennukset ovat kuitenkin palatsin kaltaisia ja vaikuttavia rakennuksia.


title: Tylissos

text: Tylissoksen arkeologiset kaivaukset aloitti Josíf Chatzidákis vuosina 1909–1913. Niitä jatkoi Nikólaos Platón vuosina 1953-55 ja Athanasía Kánta vuonna 1971. Arkeologinen kohde on avoinna yleisölle.


title: Týlisos

text: Týlisos (; myös "Týlissos", "Tílisos") on Kreikan kylä sekä samanniminen Malevízin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Τυλίσου, "Dimotikí Enótita Tylísou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 867 ja varsinaisen Týlisoksen kylän väkiluku 933 (vuonna 2011).


title: Týlisos

text: Týlisoksen kylä sijaitsee linnuntietä noin 12 kilometriä Iraklionin kaupungista länsilounaaseen. Sen nimi on peräisin Tylissoksen minolaisaikaisesta asutuksesta, jonka arkeologinen kohde sijaitsee kylän koillislaidalla. Paikan nimi palautuu todennäköisesti alkuperäiseen nimeen, joka tunnetaan mykeneläisaikaisissa lineaari-B-teksteissä muodossa "tu-ri-so". Kylän lähellä sijaitsee myös toinen minolainen kohde, Sklavókampos.


title: Týlisos

text: Týlisos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Malevízin kunnaksi yhdessä Gázin ja Krousónaksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Týlisos

text: Týlisoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Arrow’n informaatioparadoksi

text: Arrow’n informaatioparadoksi on ekonomisti Kenneth Arrow’n mukaan nimetty ongelma, joka liittyy kaupankäyntiin informaatiohyödykkeillä (esim. teknologia, keksinnöt). Paradoksi syntyy siitä, että informaatiohyödykkeen arvo ostajalle ei ole tunnettua ennen kuin hän on omaksunut informaation, mutta omaksuttuaan informaation ostaja on käytännössä saanut informaation itselleen ilmaiseksi. Paradoksista seuraa, että informaatiohyödykkeiden allokaatio markkinoilla on epäoptimaalinen.


title: Arrow’n informaatioparadoksi

text: Aineettomat oikeudet (IPR), kuten teknisten keksintöjen tapauksessa patentit, voivat ratkaista informaatioparadoksin osittain.


title: Arrow’n informaatioparadoksi

text: Arrow esitti ongelman alun perin tieteellisessä artikkelissaan vuonna 1962.


title: Arrow’n informaatioparadoksi

text: Arrow'n informaatioparadoksia ei tule sekoittaa Arrow’n paradoksiin (myös Arrow’n mahdottomuusteoreema).


title: Nadja Franck

text: Nadja Franck (vuoteen 1887 Nadeschda Antipin, vuodesta 1899 Nadja Sandqvist; 15. huhtikuuta 1867 Helsinki – 7. tammikuuta 1932 Helsinki) oli Suomen ensimmäinen naispuolinen kansainvälisen uran tehnyt taitoluistelija.


title: Nadja Franck

text: Franckin vanhemmat olivat kauppias Wasili Antipin ja Maria Antipin. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1888 oli kauppias Johan Gustaf (Gösta) Franck (1864–1892) ja toinen vuodesta 1899 pankin kamreeri Väinö Hjalmar Rafael Sandqvist (1871–1933). Hänen perheensä lienee ollut kotoisin Kiovasta, mutta Franckin syntyessä molemmat vanhemmat olivat jo Suomen kansalaisia. Taitoluistelussa Franck ja hänen sisarensa Maria Antipin saivat ohjausta John Catanilta ja Rudolf Sundgrenilta. Ensimmäisen kerran Franck osallistui taitoluistelukilpailuun Suomessa 1886 ja ulkomailla Tukholmassa helmikuussa 1889 voittaen molemmat kilpailut. Tukholmassa 25 000 hengen yleisön joukossa olivat myös Ruotsin kuninkaalliset. Franckista ja Sungrenista tuli Tukholman kilpailun voittojensa myötä ensimmäiset suomalaiset urheilijat, jotka voittivat ulkomaisen kilpailun. Ensimmäisen miehensä kuoltua 1892 Franck jatkoi uraansa ammattilaisena. Hän käytti entistä nimeään taiteilijanimenä vielä mentyään uudestaan naimisiin 1899. Franck esiintyi Suomen lisäksi kaikissa Pohjoismaissa, Englannissa, Ranskassa, Venäjällä ja Saksassa. Pariisissa hän opetti taitoluistelua 1890-luvulla ja piti myöhemmin taitoluistelukoulua Helsingissä Thyra Brandtin kanssa.


title: Vrókastro

text: Vrókastro () on minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ágios Nikólaoksen kunnassa Lasíthin alueyksikössä lähellä Mirampéllonlahden rantaa, noin 1,5 kilometriä etelään Ístron kylästä. Paikan nimi on nykyaikainen. Sen minolaisaikaista nimeä ei tunneta.


title: Vrókastro

text: Vrókastron asutus syntyi myöhäisminolaisella kaudella noin 1200–1170 eaa. ja se oli käytössä geometriselle kaudelle noin 1000–700 eaa. saakka ja mahdollisesti vielä myöhemminkin. Asutus sijaitsi vaikeapääsyisessä paikassa, joka tarjosi suojaa minolaisen kulttuurin romahdettua, ja se on ollut linnoitettu vahvoilla muureilla. Asutus koostui kahdesta osasta, joiden välissä oli hajanaisia rakennuksia. Paikalta on löydetty myös pyhäkön jäänteet 700-luvulta eaa. sekä hautoja.


title: Vrókastro

text: Paikan arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1910–1912 Edith Hallin johdolla.


title: Simone Giannelli

text: Simone Giannelli (s. 9. elokuuta 1996 Bolzano) on italialainen lentopalloilija, joka edustaa Italian A1-liigassa pelaavaa Itas Diatec Trentinoa ja Italian lentopallomaajoukkuetta. Pelipaikaltaan 198 senttimetriä pitkä ja 92 kilogrammaa painava Giannelli on passari. Hänen iskulyöntinsä ylettyy 342 senttimetriin ja torjuntalyönti 265 senttimetriin.


title: Simone Giannelli

text: Giannelli on Itas Diatec Trentinon kasvatti. Hän debytoi seuran paidassa Italian A1-liigassa kaudella 2012–2013. Hän voitti sarjan mestaruuden heti avauskaudellaan. Myös kaudella 2014–2015 Giannelli juhli seuran kanssa mestaruutta. Tuolla kaudella hänet valittiin myös sarjan parhaaksi pelaajaksi.


title: Simone Giannelli

text: Giannelli debytoi Italian lentopallomaajoukkueessa vuonna 2015. Hän nousi maan ykköspassariksi ja saavutti pronssia vuoden 2015 EM-kilpailuista. Giannelli valittiin myös turnauksen parhaaksi passariksi.


title: Simone Giannelli

text: Seuratasolla


title: Simone Giannelli

text: Maajoukkuetasolla


title: Simone Giannelli

text: Henkilökohtainen


title: Friedrich Martens

text: Friedrich Fromhold Martens (tunnetaan myös nimellä "Friedrich Fromhold von Martens" sekä ja ; 27. elokuuta 1845 Pärnu – 20. heinäkuuta 1909 Valga) oli virolaissyntyinen Venäjän keisarikunnan palveluksessa toiminut diplomaatti, juristi ja oikeustieteilijä, jolla on ollut merkittävä vaikutus modernille kansainväliselle oikeudelle. Hän jäi lapsena orvoksi ja kasvoi köyhissä oloissa, mutta päätyi aikansa tunnustetuimpien oikeusoppineiden joukkoon.


title: Friedrich Martens

text: Martens toimi Pietarin keisarillisen yliopiston professorina ja kirjoitti kansainväliseen oikeuteen keskittyneitä tieteellisiä teoksia, jotka tekivät hänestä jo omana aikanaan tunnetun ympäri maailman. Hän työskenteli kansainvälisen diplomatian parissa osallistuen Haagin rauhankonferensseihin ja lukuisiin muihin kansainvälisiin konferensseihin Venäjän ulkoministeriön edustajana sekä toimi rauhanvälittäjänä monissa valtioiden välisissä konflikteissa. Ensimmäisen Haagin rauhankonferenssin yhteydessä hän muotoili Martensin lausekkeena tunnetun kansainvälisen humanitaarisen oikeuden periaatteen, joka on myöhemmin eri tavoin sisällytetty kaikkiin Geneven sopimuksiin. Martens toimi välitystuomarina kahdessa ensimmäisessä Haagin pysyvään välitystuomioistuimeen tuodussa riidassa ja osallistui Portsmouthin rauhansopimuksesta käytyihin neuvotteluihin.


title: Friedrich Martens

text: Martens sai useita tunnustuksia työstään tieteen ja rauhan edistäjänä. Häntä esitettiin jokaisena vuotena vuosien 1901 ja 1908 välillä Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi. Lisäksi hänet nimettiin Kansainvälisen oikeuden instituutin ja Ranskan instituutin jäseneksi sekä useiden arvostettujen yliopistojen kunniatohtoriksi.


title: Friedrich Martens

text: Friedrich Martens syntyi vuonna 1845 Pärnussa, joka tuolloin oli osa Venäjän keisarikuntaa ja Liivinmaan kuvernementtia. Martensin lapsuudesta tiedetään hyvin vähän, mutta se oli todennäköisesti hänelle vaikeaa aikaa. Sitä kuvaa se, että hän ei myöhemmin esiin tulleissa päiväkirjoissaan kirjoittanut mitään vanhemmistaan, perheestään tai lapsuudestaan. Martens menetti räätälinä työskennelleen isänsä neljävuotiaana ja äitinsä yhdeksänvuotiaana, minkä jälkeen sukulaiset lähettivät hänet Pietariin Pyhän Pietarin ja Paavalin luterilaisen kirkon yhteydessä toimineeseen orpokotiin. Martens kasvatettiin ja hän kävi koulunsa saksan kielellä.


title: Friedrich Martens

text: Historiankirjoituksessa on erilaisia näkemyksiä Martensin syntyperästä. Erityisesti virolaisissa lähteissä Martensin on esitetty olleen etnisesti virolainen. Sen sijaan varsinkin saksalaisissa lähteissä hänen on esitetty kuuluneen baltiansaksalaiseen sukuun, johon saksalaisperäiseltä kuulostava sukunimi viittaa. Virolaistaustaa puolustaa suvun heikko sosiaalinen asema – saksalaisperäiset suvut edustivat yleisesti Liivinmaan yläluokkaa. Martensin isovanhemmat olivat kuitenkin tiettävästi virolaisia talonpoikia. Saksankielisestä kasvatuksesta ja koulutuksesta etnistä syntyperää ei voida kiistattomasti päätellä. Viro on historian saatossa ollut pitkään Saksan vaikutuspiirissä, joten Martensin lapsuudessa monet virolaiset osasivat saksaa. Martensin syntyperäistä virolaisuutta tukevaan päätelmään on päädytty kattavissa kirkonkirjoihin ja orpokotien rekisteriaineistoihin perustuvissa tutkimuksissa. Heinäkuussa 1909 Postimees-lehdessä julkaistussa kuolinuutisessa Martensia kutsuttiin syntyperäiseksi virolaiseksi.


title: Friedrich Martens

text:
Pietarissa Martens otti käyttöön venäjänkielisen nimen "Fjodor Fjodorovitš", jolla hänet myöhemmin yleisesti tunnettiin. Erityisesti ranskankielisissä yhteyksissä ja julkaisuissa hänen nimensä on myöhemmin ilmaistu muodossa "Frédéric Frommhold".
Vaikeista lähtökohdistaan huolimatta nuori Friedrich menestyi hyvin koulussa. Hyvänä oppilaana hän pääsi siirtymään orpokodin koulusta maineikkaaseen Petrischuleen, josta hän valmistui täyden kymnaasitutkinnon suorittaneena vuonna 1863. Samana vuonna hän kirjoittautui Pietarin keisarillisen yliopiston oikeustieteelliseen tiedekuntaan, josta hänelle myönnettiin maisterin tutkinto vuonna 1869. Martensin maisterin tutkinnon lopputyö käsitteli oikeutta yksityiseen omaisuuteen sota-aikana. Lahjakkaana opiskelijana tunnustettu Martens lähti opintojensa aikana 1867–1868 vuodeksi opintomatkalle ulkomaille, Wienin, Heidelbergin ja Leipzigin yliopistoihin.


title: Friedrich Martens

text: Tohtorin tutkintonsa Martens sai vuonna 1873, kun hän onnistuneesti puolusti konsuleita ja konsulaarista lainkäyttöä itämaissa käsitellyttä väitöskirjaansa. Väitöskirja heijastelee tuon ajan kolonialistisia ja imperialistisia asenteita, jotka näkyvät muun muassa tavassa jakaa kansakunnat normatiivisesti sivistyneisiin ja ei-sivistyneisiin. Väitöskirjassaan Martens esittää, että orientin sivistyksen taso voi nousta ainoastaan lännen harjoittaman konsulaarisen lainkäytön välityksellä. Martens osoitti väitöskirjassaan ja useissa myöhemmissä kirjoituksissaan uskovansa, että kansainvälisellä oikeudella tuli hallinnoida ainoastaan eurooppalaisten tai eurooppalaisperäisten sivistysmaiden välisiä suhteita. Esimerkiksi useat Aasian ja Afrikan maat eivät hänen ajattelussaan ansainneet kansainvälisen oikeuden täysivaltaista oikeussubjektin asemaa ja oikeuksia, vaan kyseisten maiden ja sivistysmaiden välisiä suhteita tuli hallinnoida luonnonoikeuden kautta. Martens näki, että valtion tuli kunnioittaa liberaalien arvojen mukaisia ihmisoikeuksia ja yksilönvapauksia maan sisäisesti ennen kuin se voi saavuttaa aseman kansainvälisen oikeuden subjektina. Martensin ajattelussa sivistymättömät kansat eivät kyenneet ymmärtämään kansainvälisiä suhteita määrittäviä juridisia ja moraalisia periaatteita, joten he eivät voineet kantaa kansainvälisen oikeuden edellyttämää vastuuta.


title: Friedrich Martens

text: Yliopistourallaan Martens eteni Pietarin yliopiston kansainvälisen oikeuden professoriksi, jossa tehtävässä hän toimi vuosina 1873–1905. Martensin seuraaja professuurissa oli hänen oma oppilaansa Mihail Taube. Tämän tehtävän ohella Martens opetti muissa arvostetuissa oppilaitoksissa. Hän esimerkiksi toimi julkisoikeuden professorin tehtävässä Pietarin keisarillisessa Aleksanterin lyseossa.


title: Friedrich Martens

text: Martens loi akateemisen uran ohella vaikuttavan uran ulkopolitiikan käytännön tehtävissä, sillä hän työskenteli vuodesta 1868 alkaen neljäkymmentä vuotta Venäjän ulkoministeriön palveluksessa. Hän toimi vuodesta 1874 lähtien ulkoministeri Aleksandr Gortšakovin lakiasiantuntijana ja myöhemmin Venäjää kansainvälisissä yhteyksissä edustaneena diplomaattina. Vuonna 1881 hänet nimitettiin ulkoministeriön valtakunnanneuvoston jäseneksi. Tässä arvovaltaisessa tehtävässä Martens pysyi elämänsä loppuun saakka. Diplomaattina Martens työskenteli kolmen Venäjän keisarin, Aleksanteri II:n, Aleksanteri III:n ja Nikolai II:n, alaisuudessa.


title: Friedrich Martens

text: Työskennellessään Venäjän ulkoministeriössä Martens osallistui Venäjän valtuutettuna käytännössä kaikkiin kansainvälisiin konferensseihin, joihin maa lähetti edustajansa. Hän esimerkiksi edusti maataan vuoden 1874 Brysselin konferenssissa ja vuodesta 1887 lähtien Punaisen Ristin kansainvälisissä konferensseissa. Kansainvälisen oikeuden saralla 1800-luvun jälkimmäinen puolisko oli merkittävää aikaa, sillä tuolloin perustettiin ensimmäisiä hallitustenvälisiä järjestöjä ja solmittiin ensimmäiset monenkeskiset valtiosopimukset. Ensimmäiset yleissopimukset koskivat erityisesti sodankäynnin sääntöjä, joiden laatimiseen myös Martens otti osaa.


title: Friedrich Martens

text: Martens oli keskeisessä roolissa järjestämässä Haagin rauhankonferensseja, joissa hän kuului Venäjän delegaatioon. Hän sai jopa tehtäväkseen laatia ohjelman ensimmäiseen rauhankonferenssiin, joka järjestettiin Venäjän ja keisari Nikolai II:n aloitteesta. Ensimmäisessä rauhankonferenssissa vuonna 1899 Martens valittiin puheenjohtajaksi konferenssin toiseen komissioon, joka käsitteli maasodankäynnin lainsäädäntöä ja käytäntöjä määrittävän yleissopimuksen käyttöönottoa. Kyseinen sopimus oli jäänyt neuvotteluista huolimatta hyväksymättä vuoden 1874 Brysselin konferenssissa.


title: Friedrich Martens

text: Haagin rauhankonferenssiin osallistuneet valtiot allekirjoittivat komission valmisteleman yleissopimuksen konferenssin päätteeksi. Sopimus oli keskeinen humanitaarisen oikeuden kehitysaskel, joka johti myöhemmin oikeuden kohteita yksityiskohtaisemmin määrittelevien Geneven sopimusten laatimiseen. Martensin rooli ensimmäisessä rauhankonferenssissa oli niin huomattava, että hänen on usein todettu olleen ”Haagin konferenssin sielu”.


title: Friedrich Martens

text: Toisen komission puheenjohtajana Martens muotoili Martensin lausekkeena tunnetun kansainvälisen humanitaarisen oikeuden periaatteen. Lauseketta tarvittiin ratkaisemaan konferenssissa syntynyt suurvaltojen ja erityisesti Belgian edustamien pienten valtioiden välinen koko konferenssin perusteita järkyttänyt kiista, joka koski miehitysarmeijaa aseellisesti vastustaneiden siviilien (erityisesti vastarintaliikkeiden) lainsäädännöllistä asemaa. Lauseke sisällytettiin vuoden 1899 rauhankonferenssin toiseen sopimukseen ja myöhemmin vuoden 1907 rauhankonferenssissa edellisen korvanneeseen neljänteen sopimukseen. Lauseke suojelee yleisiin humanitaarisiin ja julkisen omantunnon periaatteisiin vedoten aseellisen yhteydenoton osallisiksi joutuneita yksilöitä konfliktitilanteissa, joissa ei ole sovellettavissa mitään tiettyä lainsäädäntöä. Lausekkeen tarkoituksena on rajoittaa sodan osapuolten oikeutta valita sodankäyntimenetelmiä ja näin asettaa humanitaarinen minimistandardi tilanteissa, joissa lainsäädäntö jää jälkeen asetekniikan ja laajemmin yhteiskunnallisesta kehityksestä. Lauseketta on sovellettu historian aikana useissa tapauksissa nykypäiviin saakka, mutta sen tulkinnasta ei kansainvälisen oikeuden keskusteluissa ole päästy yksimielisyyteen. Lauseke on eri muodoissaan sisällytetty kaikkiin neljään vuonna 1949 laadittuun Geneven sopimukseen ja molempiin vuonna 1977 hyväksyttyyn lisäpöytäkirjaan.


title: Friedrich Martens

text: Vuonna 1907 järjestettyä toista Haagin rauhankonferenssia ennakoiden Martens kiersi Euroopan suuria pääkaupunkeja, joissa hän kävi keskusteluja valtioiden johtajien kanssa heidän näkemyksistään konferenssin ohjelmasta ja tavoitteista. Matkallaan hän tapasi muun muassa Vilhelm II:n, Edvard VII:n ja Victor Emmanuel III:n. Kierrosta pidettiin erittäin keskeisenä rauhankonferenssia valmistelevana eleenä Euroopassa, jonka suurten valtakuntien välillä oli tuohon aikaan perustavanlaatuisia kiistakysymyksiä. Konferenssissa Martens toimi merisodankäynnin lainsäädäntöä käsitelleen neljännen komitean puheenjohtajana. Konferenssi päätyi vahvistamaan komitean työn, joka oli tärkeä askel merellä käytävän sodankäynnin lainsäädännön määrittelemiseen. Martensin rooli oli myös toisessa rauhankonferenssissa merkittävä, joskin olennaisesti vähäisempi kuin ensimmäisessä konferenssissa. Tämä johtui todennäköisesti hänen heikentyneestä terveydentilastaan.


title: Friedrich Martens

text: Haagin rauhankonferenssien konkreettisena tuloksena perustettiin – osin Martensin aloitteesta – Haagin kansainvälisiin tuomioistuimiin kuuluva pysyvä välitystuomioistuin. Välitystuomioistuimen perustamisen valmistelusta vastasi ensimmäisessä rauhankonferenssissa kolmas komissio, jonka työhön Martens otti toisen komission puheenjohtajuuden ohella aktiivisesti osaa. Pysyvän välitystuomioistuimen tehtäväksi annettiin valtioiden välisten sekä valtioiden ja yksityishenkilöiden välisten kansainvälisten riitojen rauhanomainen ratkaisu erityisesti välimiesmenettelyn kautta. Tuomioistuimesta tuli ensimmäinen maailmanlaajuinen ratkaisumekanismi, jonka tähtäimenä oli valtioiden välisten riitojen sovittelu. Martens onnistui myöhemmin houkuttelemaan Andrew Carnegien rahoittamaan pysyvälle välitystuomioistuimelle soveltuvat toimitilat. Carnegien 1,5 miljoonan dollarin sijoituksen ansiosta Haagiin rakennettiin välitystuomioistuimen päämajana toimiva Rauhanpalatsi, joka otettiin käyttöön vasta Martensin kuoleman jälkeen vuonna 1913. Nykyisin samassa rakennuksessa toimii pysyvän välitystuomioistuimen ohella myös kansainvälinen tuomioistuin.


title: Friedrich Martens

text: Martens nimitettiin välitystuomariksi kahden ensimmäisen riidan käsittelyyn, jotka tuotiin pysyvän välitystuomioistuimen käsiteltäväksi vuosina 1902 ja 1904. Ensimmäinen tapaus oli Meksikon ja Yhdysvaltojen välillä kiistaa aiheuttanut niin kutsuttu Pious Fund -tapaus, kun taas toisessa oli kyse Saksan, Britannian ja Italian vaatimuksista Venezuelan velvollisuuteen maksaa velkansa ensisijaisesti merisaartoon ryhtyneille valtioille.


title: Friedrich Martens

text: Pysyvään välitystuomioistuimeen tuotujen tapausten lisäksi Martens toimi välittäjänä useissa muissa kansainvälisissä rauhanprosesseissa. Esimerkiksi vuonna 1891 hän oli ratkaisemassa Ranskan ja Ison-Britannian välistä kiistaa, joka koski Newfoundlandia ja sen kalastusoikeuksia. Vuonna 1897 hän puolestaan toimi ainoana välitystuomarina Britannian ja Alankomaiden välisessä "Costa Rica Packet" -nimisen laivan miehistön pidätyksestä juontuneessa riidassa, jonka tuomiossa esitellyt kansainvälisen oikeuden periaatteet ovat edelleen voimassa. Vuonna 1899 Martens oli puheenjohtajana välitystuomioistuimessa käsiteltäessä Venezuelan ja Britannian välistä kiistaa, jossa oli kysymys Venezuelan ja Brittiläiseen imperiumiin kuuluneen kruununsiirtomaan Brittiläisen Guianan välisestä rajasta Orinocojoen varrella. Venezuelan ja nykyisen Guyanan välinen raja on edelleen Martensin ehdottamilla sijoilla, joskin rauhanprosessin vaiheet ja rajan sijainti sekä välitystuomioistuimen toiminta ovat aiheuttaneet erimielisyyttä nykypäiviin saakka. Myöhemmin Martens toimi Sergei Witten johtaman Venäjän delegaation asiantuntijana Venäjän–Japanin sodan rauhanneuvotteluissa, jotka johtivat vuonna 1905 Portsmouthin rauhansopimukseen. Martens osallistui rauhansopimuksen luonnosteluun, mutta pettymyksekseen hän ei päässyt varsinaisissa sopimusneuvotteluissa läsnä olevaksi jäseneksi.


title: Friedrich Martens

text: Kansainväliset konferenssit olivat Martensilla mahdollisuus edistää diplomaattista tavoitettaan määrittää oikeussääntöjä sodankäynnille. Sodankäynnin sääntelyn kautta pyritään lieventämään sodasta ja muista aseellisista selkkauksista aiheutuvaa, myös siviiliväestöön kohdentuvaa, inhimillistä kärsimystä. Martensin aikana asetekniikan kehitys oli saavuttanut sellaisen vaiheen, jossa rajoittamaton sodankäynti saattoi aiheuttaa erittäin laajamittaista vahinkoa sodan osapuolille. Rauhanprosessien välittäjänä Martens pyrki kehittämään menettelyjä, joilla maiden väliset erimielisyydet voidaan ratkaista ilman aseellista konfliktia. Hänen diplomaattista toimintaansa määrittävä periaate oli yleisten ihmisoikeuksien puolustaminen. Martensin inhimillisyyttä korostaneessa, ajalleen radikaalissa ajattelussa kansainvälisen elämän keskiössä oli ihmisyksilö. Hänen mukaansa valtioiden voimankäytön ja pakkovallan ei tule toimia lainsäädännön perusteena, vaan myös kansainvälisen oikeuden lähtökohtana tulee olla kansalaisten kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien takaaminen.


title: Friedrich Martens

text: Friedrich Martens kuoli 20. heinäkuuta 1909 Valgan rautatieasemalla saatuaan sydänkohtauksen. Hän oli junamatkalla kesäasunnoltaan kohti Pietaria. Martens haudattiin Pietariin. Postimees-lehdessä julkaistussa kuolinuutisessa oli seuraava teksti: ”Professori Martens, entinen Pietarin yliopiston kansainvälisen oikeuden professori, ulkoministeriön pysyvä jäsen, on sähkeen mukaan kuollut Virossa Valgan rautatieasemalla 7. heinäkuuta. Edesmennyt oli syntyperäinen virolainen.”


title: Friedrich Martens

text: Friedrich Martens oli jo omana aikanaan kansainvälisesti tunnustettu oikeusoppinut, jonka kirjallinen tuotanto kansainvälisen oikeustieteen alalla on huomattava. Maailmanlaajuiseen maineeseen hänet nosti vuosina 1874–1909 ilmestynyt poikkeuksellisen laajamittainen 15-osainen teossarja, joka teksti oli vierekkäisinä sarakkeina ranskaksi ("Recueil des traités et conventions conclus par la Russie avec les puissances etrangeres") ja venäjäksi ("Sobranije traktatov i konventsij, zakljutjonnyh Rossieju s inostrannymi deržavami"). Kokoelma esittelee kattavasti niitä Venäjän ja muiden valtioiden välisiä sopimuksia sekä yksityiskohtaisia kommentteja diplomaattisista ja historiallisista olosuhteista, joiden vallitessa sopimukset on laadittu. Teoksessa esitellään arvovaltaiseksi koettujen Länsi-Euroopan suurvaltojen, Itävallan, Preussin, Englannin ja Ranskan, kanssa laaditut valtiosopimukset. Kuitenkin esimerkiksi Osmanien valtakunnan, Bysantin, Persian ja Kiinan kanssa laaditut sopimukset on tietoisesti jätetty pois. Teos pohjautui Venäjän keisarin arkistoihin, joihin tutustumiseen Martensille myönnettiin erityisoikeus. Martens jatkoi sarjan julkaisua kuolemaansa saakka.


title: Friedrich Martens

text: Toinen tärkeä osa Martensin kirjallista tuotantoa on vuonna 1882 venäjäksi ilmestynyt sivistysmaiden kansainvälistä oikeutta käsitellyt kaksiosainen teos "Sovremennoje meždunarodnoje pravo tsivilizovannyh narodov", joka on Martensin luentoihin perustunut tutkielma. Teoksessa kansakunnat jaettiin ajalleen tyypilliseen tapaan kansainvälisen oikeuden alaisiin sivistyneisiin kansoihin ja sivistymättömiin kansoihin, joiden osalta sovellettavissa on ainoastaan luonnonoikeus. Teos käännettiin pian julkistamisensa jälkeen seitsemälle kielelle ja siitä tuli vuosikymmenien ajaksi käytetyin oikeustieteen oppikirja venäläisissä yliopistoissa.Friedrich Martens oli yksi aikansa kansainvälisesti vaikutusvaltaisimpia henkilöitä, jonka merkitys rauhan, humanitaarisen oikeuden ja kansainvälisen yhteisön edistäjänä on huomattava. Oxfordin, Cambridgen, Edinburghin ja Yalen yliopistot ovat myöntäneet Martensille kunniatohtorin arvon. Lisäksi hänet valittiin Ranskan instituutin ja useiden muiden yliopistollisten instituuttien jäseneksi. Vuonna 1874 Martens kutsuttiin jäseneksi vuotta aiemmin perustettuun kansainvälisen oikeuden instituuttiin (), jonka varapuheenjohtajaksi hänet myöhemmin valittiin kahteen otteeseen. Hän oli aktiivinen instituutin jäsen ja oli kirjoittamassa useita sen nimissä annettuja julkaisuja, jotka käsittelivät muun muassa Suezin kanavan suojelualuetta (1879) ja purjehdusta kansainvälisillä joilla (1887).


title: Friedrich Martens

text: Martensia esitettiin Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi jo vuonna 1901, jolloin palkinto jaettiin ensimmäisen kerran. Myöhemmin häntä esittivät eri tahot rauhanpalkinnon saajaksi kaikkina seuraavina vuosina aina vuoteen 1908 saakka. Neljällä ensimmäisellä kerralla hän päätyi ehdotusten pohjalta laaditulle lyhyelle listalle, jolta palkinnon saaja lopulta valitaan. Esitysten tekijöiden joukossa olivat muun muassa tanskalainen poliitikko Henning Matzen ja itävaltalainen oikeustieteilijä Heinrich Lammasch. Encyclopædia Britannican 11. painoksessa vuonna 1909 ilmoitettiin virheellisesti, että Martens olisi saanut Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1902.


title: Friedrich Martens

text: Virossa on vuonna 2004 perustettu Martensin perintöä vaaliva seura Martensi Selts, jonka tarkoituksena on edistää tieteen ja opetuksen kehitystä kansainvälisen oikeustieteen ja kansainvälisten suhteiden aloilla. Tarkoitusta toteuttaakseen yhdistys julkaisee näitä aloja käsitteleviä teoksia ja tieteellistä aikakausjulkaisua.


title: Friedrich Martens

text: Sekä Martens itse että muut käyttivät nimen edessä 1870-luvulta lähtien aatelisuuteen viittaavia "von"- ja "de"-prepositioita. On kuitenkin epäselvää, milloin ja millä tavoin hänet on aateloitu. Martensin nimeä ei ole rekisteröity Liivinmaan aatelismatrikkeleihin eikä alueen ritarikuntien kirjoihin. On pidetty mahdollisena, että henkilökohtaisen tai perinnöllisen aatelisuuden sijaan nimimuodot viittaavat Martensin korkeaan asemaan Venäjän hallinnossa.


title: Friedrich Martens

text: Vajaat kymmenen vuotta Martensin kuoleman jälkeen keisarillinen Venäjä joutui väistymään bolševikkien valtaannousun ja Neuvostoliiton synnyn tieltä. Kommunistisessa Neuvostoliitossa keisarin ajan diplomaattien arvostus ei ollut pelkästään positiivista, joten muun muassa Martensin kansainvälisen tason saavutuksia vähäteltiin tietoisesti. Neuvostoliiton sortumisen jälkeen kunnioitus Martensin perintöä kohtaan on kuitenkin jälleen noussut erityisesti Venäjällä, jossa hänen kunniakseen on muun muassa julkaistu postimerkki vuonna 2014. Hänen alun perin vuonna 1882 ilmestyneestä oppikirjastaan on otettu Venäjällä uusintapainos vielä 2000-luvulla.


title: Friedrich Martens

text: Nykypäiviin saakka on huomiota herättänyt Martensin ristiriitaiselta vaikuttava asema riippumattomana kansainvälisen oikeuden oikeustieteilijänä ja toisaalta yksittäisen valtion ulkopoliittisena edunvalvojana. Martensin kärkkäänä kriitikkona mainitaan usein saksalais-amerikkalainen oikeushistorioitsija Arthur Nussbaum, joka vuonna 1952 julkaistussa artikkelissaan syytti Martensia kansainvälisen oikeuden oikeusperiaatteiden vääristelystä ja objektiivisen näkökulman puutteesta. Nussbaumin mukaan Martens ei ollut oikeustieteilijänä ja rauhanvälittäjänä riippumattomassa asiantuntija-asemassa, vaan hän ajoi Venäjän etua ja häntä jopa ohjailtiin Venäjän valtionjohdon taholta. Martensin päiväkirjoista on selvinnyt, että hän kävi usein itse kamppailua juuri tämän ristiriidan parissa. Martens joutui usein vastoin omia vakaumuksiaan käyttämään oikeudellista osaamistaan kehittääkseen perusteluita despoottisenakin näkemänsä Venäjän keisarikunnan kansainvälisille toimille.


title: Friedrich Martens

text: Friedrich Martens on päähenkilö virolaisen kirjailijan Jaan Krossin historiallisessa romaanissa "Professori Martensin lähtö" (1984, alkuperäisteos "Professor Martensi ärasõit"). Tarinassa minäkertojana esiintyvä päähenkilö peilaa pohdinnoissaan elämäänsä saksalaiseen Georg Friedrich von Martensiin (1756–1821), joka oli Friedrich Martensin tavoin kansainvälisen oikeuden oikeustieteilijä ja diplomaatti. Teoksen tapahtumat sijoittuvat Martensin viimeiselle junamatkalle, joka päättyi hänen kuolemaansa Valgan rautatieasemalla. Matkalla päähenkilö tapaa Helsingin yliopistossa opiskelleen nuoren virolaisen naisen Hella Wuolijoen.


title: Friedrich Martens

text: Krossin romaani on usein mainittu huomionarvoisena Martensin elämäkertana, vaikka kyseessä on fiktiivinen teos. Krossin on myöhemmässä historian tutkimuksessa todettu perehtyneen erittäin perusteellisesti Martensin elämään, vaikka tarinassa onkin joitain selviä poikkeamia todellisuudesta. Kirjailijalla itsellään on samalainen tausta kuin romaanin päähenkilöllä juristin koulutuksen saaneena virolaissyntyisenä miehenä, joka yliopistourallaan keskittyi nimenomaan kansainväliseen lainsäädäntöön.


title: Adalminan helmi

text: Adalminan helmi on Sakari Topeliuksen tekemä lastenkirja ja osa "Lukemisia lapsille" -kokoelmaa. Siitä on myös tehty erillinen kuvakirja. Kirja kertoo prinsessasta, joka saa lahjakseen helmen, joka tekee hänestä joka päivä yhä kauniimman, viisaammaan ja rikkaamman. Jos hän kadottaa helmen, hän menettää kaiken saamansa.


title: MarineTraffic

text: MarineTraffic on meriliikennettä reaaliaikaisesti seuraava verkkopalvelu. Se on avoin, yhteisöperusteinen projekti, joka tarjoaa reaaliaikaista tietoa laivojen liikkeistä ja satamista. Tiedonkeruu perustuu aluksissa olevaan AIS-järjestelmään, joka kertoo alusten nopeuden, sijainnin, suunnan ja muita tietoja. Järjestelmän ansiosta alusten tiedot voidaan näyttää MarineTrafficin sivuilla Google Maps -kartalla. Sivustolla on nähtävissä myös kuvia laivoista, tietoa, kuten missä ne on rakennettu ja niiden pituus. Sieltä näkee myös mitä reittiä alukset ovat kulkeneet ja minne ne ovat menossa.


title: MarineTraffic

text: MarineTraffic on alun perin kehitetty akateemisena projektina Egean yliopistossa, Ermoúpolissa, Kreikassa. Loppuvuodesta 2007 professori Dimitris Lekkas julkaisi sen kokeellisena versiona. MarineTraffic-palvelua voi käyttää ilmaiseksi, mutta edistyneemmät toiminnot maksavat. Sivustolla vierailee kuukausittain noin viisi miljoonaa kävijää. Huhtikuussa 2015 palvelussa oli 600 000 rekisteröitynyttä käyttäjää.


title: Benjamin Toniutti

text: Benjamin Toniutti (s. 30. lokakuuta 1989 Mulhouse) on ranskalainen lentopalloilija, joka edustaa Puolan PlusLigassa pelaavaa ZAKSA Kędzierzyn-Koźlea ja Ranskan lentopallomaajoukkuetta. Pelipaikaltaan 183 senttimetriä pitkä ja 72 kilogrammaa painava Toniutti on passari. Hänen iskulyöntinsä ylettyy 320 senttimetrin korkeuteen ja torjuntalyönti 300 senttimetriin.


title: Benjamin Toniutti

text: Toniutti aloitti uransa kotimaansa Arago de Sètessä, jossa hän voitti neljä peräkkäistä Ranskan-mestaruuspronssia vuosina 2009–2013. Vuodet 2013–2014 Toniutti edusti italialaista Porto Robur Costa Ravennaa. Vuonna 2014 hän pelasi myös kuukauden ajan Venäjän Superliigan VK Zenit-Kazanissa. Vuonna 2015 hän saavutti VfB Friedrichshafenin kanssa Saksan Bundesliigan mestaruuden.


title: Benjamin Toniutti

text: Useita nuorten arvokisamitaleja Ranskan kanssa saavuttanut Toniutti debytoi Ranskan lentopallomaajoukkueessa vuonna 2010. Vuonna 2015 hän oli mukana voittamassa maailmanliigaa, jossa hänet valittiin parhaaksi passariksi. Saman vuoden EM-kilpailuissa hän voitti niin ikään kultaa. Toniutti toimii myös Ranskan maajoukkueen kapteenina.


title: Benjamin Toniutti

text: Seuratasolla


title: Benjamin Toniutti

text: Maajoukkuetasolla


title: Benjamin Toniutti

text: Henkilökohtainen


title: Kvanttiohjelmointi

text: Kvanttiohjelmointi on kvanttitietokoneelle tarkoitettuja korkean tason ohjelmointikieliä, jotka käyttävät kvanttialgoritmeja. Ohjelmointikielten suurin ero on niiden kyky käyttää kubitteja laskennassa.


title: Kvanttiohjelmointi

text: Ohjelmointikielet ovat tällä hetkellä tutkimus- ja kehitysvaiheessa vaiheessa. Kvanttitietokoneita on toistaiseksi saatavilla lähinnä laboratoriossa ja kaupallisesti vain D-wave yritys valmistaa niitä ja hinta on tavallisen ohjelmoijan saavuttamattomissa.


title: Kvanttiohjelmointi

text: Tämän takia ohjelmia simuloidaan lähinnä binääritietokoneilla. Tämän lähentymistavan heikkous on se, että monet kvanttialgoritmien vaikeus kasvaa eksponentiaalisesti laskettaessa binääritietokoneilla, joten simulaatioille ei voi kokeilla kvanttialgoritmien kaikkia ominaisuuksia.


title: Kvanttiohjelmointi

text: Kvanttiohjelmointikielet voidaan jaotellaan kahteen osioon imperatiivisiin kvanttiohjelmointikieliin ja funktionaalisiin ohjelmointikieliin. Esimerkkeinä ensimmäisestä ovat esimerkkinä ohjelmointikielet QCL ja LanQ. Toisesta taas QPL ja QML.


title: Reppuselkä

text: Reppuselkä tai reppuselässä tarkoittaa sitä kun ihminen kantaa toista ihmistä selässään tai olkapäillään.


title: Reppuselkä

text: Useimmiten aikuiset kantavat lapsia reppuselässä, mutta myös lapset voivat kantaa toisia lapsia ja aikuiset toisia aikuisia.


title: Reppuselkä

text: Monissa urheilulajeissa, esimerkiksi jalkapallossa, koripallossa, käsipallossa ja lentopallossa voidaan voittoa juhlistaa siten, että voittajajoukkueen pelaajia kannetaan reppuselässä.


title: Reppuselkä

text: Monissa urheilulajeissa, esimerkiksi edellä mainituissa lajeissa ja itsepuolustuslajeissa voidaan harjoitella tasapainoa, kestävyyttä ja voimakkuutta kantamalla toista henkilöä reppuselässä.


title: Reppuselkä

text: Reppuselkä-kantamistyyli on myös melko suosittu eukonkannossa.


title: Reppuselkä

text: Kerrotaan, että Ludwig van Beethoven nautti lapsuudessaan, kun häntä kannettiin reppuselässä ja ulvoi naurusta vauhdikkaassa kyydissä.


title: Reppuselkä

text: Yleensä henkilöt joita kannetaan reppuselässä tuntevat iloa ja hauskuutta.


title: Adolf Erik Geete

text: Adolf Erik Geete, myös Gete, Gethe tai Giete (5. tammikuuta 1730 Börstil, Tukholman lääni – 1. tammikuuta 1795 Tukholma) oli kapteeni ja Augustin Ehrensvärdin adjutantti Suomenlinnassa, mutta tuli tunnetuksi myös akvarellien maalaajana ja kartanpiirtäjänä.


title: Adolf Erik Geete

text: Geeten vanhemmat olivat everstiluutnantti Carl Gustaf Geete ja Catharina Harmelin. Hän ryhtyi isänsä ja veljiensä tavoin sotilasuralle ja lienee ollut mukana Augustin Ehrensvärdin Hankoniemelle tekemällä mittausretkellä jo 1754. Kaksi vuotta myöhemmin hänet komennettiin Helsinkiin. Viaporin linnoituksesta Ehrensvärdin adjutanttina toiminut Geete maalasi sarjan dokumentaarisia akvarelleja, ilmeisesti Pommerin sodan aikana 1757-1762. Ennen paluutaan Ruotsiin hän vielä laati omiin mittauksiinsa perustuvan Helsingin maantieteellisen kartan 1763, jonka uudisti vasta noin 40 vuoden päästä kaupungininsinööri E. L. Fonssén. Tukholmassa Geete jatkoi sotilasuraansa vuoteen 1782 tai joidenkin lähteiden mukaan vuoteen 1791 saakka, mutta ei kuitenkaan ottanut vastaan hänelle kapteeniksi ylentämisen takia tarjottua komppanian päällikön tehtävää. Geete kuoli Tukholmassa naimattomana 1795, jonne hänet haudattiin sotilaallisin juhlamenoin.


Suprajohteisiin perustuva kvanttitietokone on yksi mahdollinen kvanttitietokoneen fyysisistä toteutustavoista. Siinä valmistetaan nanotason suprajohtavia elektrodeja kytkettynä yhteen josephsonin liitosten kautta. Niitä on kolme eri luokkaa varauskubitti, vuokubitti ja faasikubitti.


title: Suprajohteisiin perustuva kvanttitietokone

text: 1950-luvulla Dudley Buck kehitti suprajohteisiin perustuvaa tietokonetta, jota kutsuttiin nimellä cryotron. Idea cryotron tapaisista tietokoneista unohtui, mutta idea suprajohteiden käyttämisestä tietokoneiden rakentamisesta jäi elämään.


text: 1970-luvulla sitä pidettiin lupaavana tapana rakentaa tietokone. Toiveet eivät toteutuneet. Suprajohtavista tietokoneista kehittyi ajatus rakentaa suprajohtavia kvanttipisteitä, jotka on kytketty josephsonin liitoksilla.


title: Yhteyttäminen

text:
Yhteyttäminen tarkoittaa eliöissä tapahtuvaa energian sitomista orgaanisten yhdisteiden sidoksiin.
Vihreät kasvit ja jotkin muut eliöt, kuten levät, syanobakteerit ja eräät bakteerit, sitovat auringon säteilyenergiaa kemialliseksi energiaksi fotosynteesissä.
Yhteyttämistä on myös kemosynteesi, jossa epäorgaanisten yhdisteiden kemiallista energiaa sidotaan orgaanisiin yhdisteisiin.


title: Yhteyttäminen

text: Eliö tuottaa yhteyttämisen avulla itselleen hyödyntämiskelpoista energiaa. Tämän energian avulla eliö tuottaa myös kaikki monimutkaisemmat yhdisteet, kuten selluloosa, proteiinit ja lipidit.


title: Martin Švagerko

text: Martin Švagerko (s. 2. lokakuuta 1967 Banská Bystrica) on slovakialainen mäkihyppääjä, joka aktiiviurallaan edusti myös Tšekkoslovakiaa. Hän on pituudeltaan 180 cm.


title: Martin Švagerko

text: Švagerko saavutti joukkuekilpailussa MM-pronssia Tšekkoslovakian joukkueessa Lahdessa 1989 ja MM-hopeaa Tšekin ja Slovakian yhteisessä joukkueessa Falunissa 1993. Lisäksi hän oli Tšekkoslovakian joukkueessa neljäs Seefeldissä 1985 ja Oberstdorfissa 1987. Henkilökohtaisessa MM-kilpailussa hän sijoittui parhaimmillaan 22:nneksi Oberstdorfin 1987 normaalimäessä ja Falunin 1993 suurmäessä. Hän voitti nuorten maailmanmestaruuden K80-mäessä 1984.


title: Martin Švagerko

text: Švagerko kilpaili kaksissa olympialaisissa. Sarajevossa 1984 hän oli normaalimäessä 42:s, Lillehammerissa 1994 normaalimäessä 25:s ja suurmäessä 28:s.


title: Martin Švagerko

text: Švagerko voitti maailmancupin osakilpailun Chamonix'n normaalimäessä joulukuussa 1986. Uransa toisen palkintokorokepaikan hän saavutti oltuaan kolmas Sapporon normaalimäessä joulukuussa 1987. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui parhaimmillaan 24:nneksi kaudella 1985–1986.


title: Paljaan taivaan alla

text: Paljaan taivaan alla () on Veronica Rossin nuorille aikuisille suunnattu scifi-sarjan esikoiteos, joka käynnistää Paljaan taivaan alla -trilogian. Kirja kertoo 17-vuotiaasta Ariasta ja 19-vuotiaasta Perrystä, jotka elävät ekologisen katastrofin tuhoamassa maassa. Kirjan alkuperäisteos on julkaistu vuonna 2012. Kirjan on suomentanut Inka Parpola. Paljaan taivaan alla -trilogiaan toinen osa on Halki ikiyön (2013) ja trilogian päätösteos on nimeltään Yhä sininen taivas (2014).


title: Paljaan taivaan alla

text: Kirjasarjasta on suunnitteilla myös elokuva.


title: Paljaan taivaan alla

text: Nuori 17-vuotias Aria on elänyt koko elämänsä Haaveen kaupungissa, jonne ruoka, vesi ja jopa hengitettävä ilma tuodaan ulkopuolelta. Suljetun kaupungin ihmiset elävät arkeaan virtuaalimaailmassa, jossa fyysinen läheisyys on harvinaista: kaikki elämykset kivuntuntemuksia myöten tuotetaan keinotekoisesti. Aria ei ole koskaan nähnyt oikeaa taivasta, aurinkoa, tulenliekkejä tai metsän puita.


title: Paljaan taivaan alla

text: Ulkopuolella elävä Perry sen sijaan on kamppaillut aina todellisten ja pelottavien haasteiden kanssa. Vaaralliset kulkutaudit, nälkä ja rajut eetterimyrskyt ovat arkipäivää sekä Perrylle että hänen heimolleen. Ekologisen katastrofin kokeneessa maailmassa jokainen taistelee olemassaolostaan, ja kun Aria onnettomuuden seurauksena häädetään omiensa joukosta, tulee Perrystä puolustuskyvyttömän tytön ainoa toivo. Odottamaton kohtaaminen muuttaa sekä Arian että Perryn elämän tavalla, josta on kiinni enemmän kuin on lupa toivoa.


title: Väinö Valkola

text: Väinö Pekka (Pietari) Valkola (15. kesäkuuta 1880 Muhos – 29. kesäkuuta 1961) oli suomalainen koneinsinööri, teollisuusneuvos ja Ammattienedistämislaitoksen johtaja.


title: Väinö Valkola

text: Valkolan vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Pekka (Pietari) Valkola ja Eeva Liisa Tomperi. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1901 ja valmistui insinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1906. Valkola toimi Valtionrautateiden konepiirtäjänä ja opettajana 1906–1912, Tampereen teknillisen opiston ja ammattikoulun opettajana 1912–1920, Helsingin kirjapainokoulun johtajana 1920–1926 sekä Ammattienedistämislaitoksen johtajana vuodesta 1926 alkaen. Hän oli Suomen Teollisuuslehden päätoimittajana 1908–1911, Koneteollisuus-lehden päätoimittajana 1911–1914, Teknillisen käsikirjan päätoimittajana 1911–1913 ja Teknillisen Aikakauslehden toimitussihteerinä 1920–1926. Valkola sai teollisuusneuvoksen arvon 1940.


title: Baiji (kaupunki)

text: Baiji () on teollisuuskaupunki Tigrisjoen länsirannalla, Irakin Salah al-Dinin maakunnan Baijin piirikunnassa. Se sijaitsee linnuntietä noin 40 kilometriä maakuntakeskus Tikritistä pohjoiseen ja noin 197 kilometriä Irakin pääkaupunki Bagdadista pohjoisluoteeseen. YK:n vuoden 2013 väestöarvion mukaan Baijin piirikunnassa asui noin 14 prosenttia maakunnan 1,337 miljoonasta asukkaasta eli noin 190 000 henkeä. Eräs arvio itse Baijin kaupungin asukasluvuksi oli runsas 36 000 asukasta.


title: Baiji (kaupunki)

text: Paikkakunta tunnetaan Irakin suurimmasta öljynjalostamostaan. Kaupungissa on myös suuri lämpövoimalaitos. Ennen Persianlahden sotaa seudulla arvioitiin olevan myös kemiallisia aseita valmistava tuotantolaitos. Kesäkuussa ja syksyllä 2014 uutisoitiin taisteluista Irakin hallituksen joukkojen ja jihadistijärjestö Isisin välillä Baijin öljynjalostamojen hallinnasta. Myös Saddam Husseinin aikaisten, vanhojen kemiallisten aseiden varastojen arvioitiin päätyneen jihadistien käsiin, mitä käytettiin eräänä Isisiä vastaan kohdistettujen ilmaiskujen perusteluna. Keväällä 2015 Yhdysvaltain ilmaiskujen tukemien Irakin hallituksen joukkojen kerrottiin saaneen öljyjalostamo haltuunsa. Taistelut jihadistien ja hallituksen joukkojen välillä ovat kuitenkin jatkuneet Baijin piirikunnassa myös kesällä 2015.


title: Rami Makhlouf

text: Rami Makhlouf (s. 10. heinäkuuta 1969) on syyrialainen liikemies. Häntä on kuvailtu Syyrian liike-elämän vaikutusvaltaisimmaksi hahmoksi. Ennen Syyrian sisällissodan aiheuttamaa talouden laskukierrettä Makhlouf oli Syyrian rikkain mies ja hänen varallisuutensa oli arviolta 5 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Hänen omistuksiinsa kuuluvat esimerkiksi Syriatel-puhelinyhtiö, kaksi pankkia, rakennusyhtiö, lentoyhtiö ja vapaakauppa-alueita. Hänellä on myös omistusosuuksia maakaasu- ja öljy-yhtiöissä. Makhlouf on Syyrian presidentin Bašar al-Assadin serkku ja syytteet korruptiosta ovat johtaneet hänen vastaisiin mielenosoituksiin.


title: Rami Makhlouf

text: Makhlouf syntyi vuonna 1969 ja peri isänsä Mohammedin liiketoimet. Mohammed oli Syyrian entisen presidentin Hafez al-Assadin vaimon Anisa Makhloufin veli. Hafezin pojan Bašar al-Assadin noustua presidentiksi Makhlouf laajensi liiketoimiaan. Vuonna 2001 hän ja Egyptiläinen puhelinyhtiö Orascom saivat yhden kahdesta Syyrian puhelinoperaattoriluvasta. Orascom menetti oman 25 %:n osuutensa perustetusta Syriatelistä myöhemmin oikeudessa. Opposition kansanedustaja Riad Seifin kritisoitua puhelinoperaattorilupien myöntämistä hänet pidätettiin ja tuomittiin vankeuteen.


title: Rami Makhlouf

text: Vuonna 2008 Yhdysvallat kielsi amerikkalaisia yhtiöitä ja yksityishenkilöitä tekemästä kauppaa Makhloufin kanssa. Hänen todettiin annetussa lausunnossa käyttäneen hyväksi Syyrian oikeuslaitosta ja tiedustelupalvelua kilpailijoitaan vastaan. Bašar al-Assadin vastaiset mielenosoittajat ovat usein käyttäneet myös Makhloufin vastaisia iskulauseita. Kun Syyrian sisällissotaa edeltäneet mellakat puhkesivat Daraassa paikallinen Syriatelin toimisto sytytettiin tuleen. Syyrian oppositio on sittemmin syyttänyt Makhloufia hallitusta tukevien mielenosoitusten rahoittamisesta Syyriassa ja ulkomailla. Euroopan unioni asetti pakotteita Makhloufia vastaan toukokuussa 2011.


title: Rami Makhlouf

text: Toukokuussa 2011 Makhlouf antoi haastattelun New York Timesille, jossa hän sanoi hallituksen taistelevan loppuun saakka ja että hallitus ei kärsisi yksin. Hän sanoi myös vallanvaihdon Syyriassa johtavan laajempaan sekamelskaan Lähi-idässä. Tietojen mukaan Bašar al-Assad suuttui annetusta haastattelusta ja Syyrian Yhdysvaltojen lähettiläs ilmoitti Makhloufin edustavan vain itseään antamillaan lausunnoilla. Seuraavassa kuussa Makhlouf ilmoitti jättävänsä liike-elämän ja siirtyvänsä hyväntekeväisyystyöhön. Oppositio on epäillyt tämän todenperäisyyttä. Elokuussa 2011 Yhdysvallat asetti Syriatelille pakotteita, ilmoittaen että yhtiö oli esimerkiksi nauhoittanut puheluita Syyrian turvallisuuspalveluiden käyttöön. Vuonna 2016 julkisuuteen vuodettujen Panaman paperien mukaan Makhlouf oli vuoteen 2011 saakka Mossack Fonsecan asiakas ja auttoi tämän yhtiöitä kiertämään Yhdysvaltojen ja Yhdistyneen kuningaskunnan asettamia pakotteita.


title: Juha Mieskonen

text: Juha Mieskonen on suomalainen laulaja-lauluntekijä joka tunnetaan Mieskone-yhtyeen laulaja-kitaristina ja lauluntekijänä. Lisäksi Juha Mieskonen on ollut aikaisemmin yhtyeissä White label, Bablers ja Baysix ja levyttänyt soolotuotantoa. Soolotuotannosta tunnettuja kappaleita ovat ”Elämänmittainen oppikoulu” ja "Perhonen".


title: Juha Mieskonen

text: Koulutukseltaan Juha on kauppatieteiden maisteri ja hän työskentelee taloushallintoalan yrityksessä Greenstep.


title: Juha Mieskonen

text: Juha on esittänyt keikoilla oman tuotantonsa lisäksi myös suomen- ja englanninkielisiä pop- ja rockbiisejä.


title: Juha Mieskonen

text: Juha on tehnyt suuremmaksi osaksi itse kappaleita niin Mieskone-yhtyeelle kuin omalle soolotuotannolleen. Lisäksi hän on tehnyt joitakin kappaleita myös muille artisteille, esimerkiksi Pekka Tillikaiselle hän on tehnyt Kaislarantaan-kappaleen.


title: Balad

text: Balad () on kaupunki viitisen kilometriä Tigrisjoen lounaispuolella, Irakin Salah ad-Dinin maakunnan Baladin piirikunnassa. Se sijaitsee linnuntietä noin 78 kilometriä maakuntakeskus Tikritistä eteläkaakkoon ja noin 81 kilometriä Irakin pääkaupunki Bagdadista pohjoisluoteeseen. YK:n vuoden 2013 väestöarvion mukaan koko Baladin piirikunnassa asui 18 prosenttia maakunnan 1,337 miljoonasta asukkaasta eli noin 240 000 henkeä.


title: Balad

text: Baladin piirikunnassa, noin 22 kilometriä kaupungista kaakkoon (Bagdadin suuntaan) sijaitsee Irakin suurin sotilaslentotukikohta. kesäkuussa 2014 Jihadistijärjestö Isis pyrki hyökkäämään tukikohdan kimppuun.


title: Jaakko Häkli

text: Jaakko Häkli (6. lokakuuta 1848 Kurkijoki – 28. toukokuuta 1902 Bad Nauheim) oli suomalainen liikemies, joka tunnettiin myös suomalaisuusmiehenä sekä yhteiskunnallisen tasa-arvon puolestapuhujana. Hän toimi pitkään talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustajana ja oli lisäksi innokas taiteiden sekä kansansivistystyön tukija, vaikka onkin myöhemmin jäänyt Suomen merkittävimpiin mesenaatteihin kuuluvan liikekumppaninsa Juho Lallukan varjoon.


title: Jaakko Häkli

text: Jaakko Häkli syntyi Kurkijoella pienviljelijäperheen ainoaksi pojaksi. Hän aloitti koulunkäyntinsä Viipurin suomenkielisessä Wilken alkeiskoulussa ja jatkoi myöhemmin neljän lukuvuoden ajan Jyväskylän yläalkeiskoulussa vuosina 1863–1867. Häklin luokkatovereita olivat muun muassa myöhemmät suomalaisuusmiehet Lauri Kivekäs, Yrjö Koskinen Yrjö-Koskinen ja J. R. Danielson-Kalmari. Häkli jätti kuitenkin koulun kesken ja palveli sen jälkeen muutaman kuukauden ajan Suomen kaartissa. Kurkijoelle palattuaan hän alkoi työskentelemään isänsä ja Timofei Räkköläisen pitäjän kirkonkylään Lopottiin vuonna 1864 perustamassa kauppaliikkeessä. Myöhemmin Häkli toimi itse maakauppiaana 1870-luvun lopulle saakka ja harjoitti vielä muutaman vuoden ajan puutavarakauppaa ja laivanvarustusta, ennen siirtymistään Kurkijoen edustajaksi valtiopäiville vuonna 1882. Juho Lallukkaan Häkli tutustui ilmeisesti vuonna 1886 Sortavalan kauppiaskokouksessa, jonka jälkeen he alkoivat suunnittelemaan oman tukkuliikkeen perustamista Viipuriin.


title: Jaakko Häkli

text: Vuonna 1891 Häkli lopetti toimintansa valtiopäiväedustajana ja perusti Viipuriin suomalaisen tukkuliikkeen Häkli, Lallukka ja Kumpp. yhdessä Lallukan ja Vilhelm Paischeffin kanssa. Ala oli tuolloin Viipurissa lähinnä venäläis-, saksalais- ja ruotsalaistaustaisten kauppiaiden hallussa, mutta miehet saivat yrityksensä tueksi kaupungin suomenkielisiä pankkimiehiä. Torkkelinkadulla toimintansa aloittanut liike saavutti nopeasti asiakkaiden suosion, yhtenä vetovoimatekijänä oli suomenkielinen palvelu, jota ei aikaisemmin Viipurin kaupoissa juurikaan ollut. Häkli, Lallukka & Kumpp. kehittyi lopulta suuryritykseksi ja toimi esikuvana myös myöhemmin toimintansa aloittaneille suomalaisille kauppiaille. Paischeffin kuoltua vuonna 1899 Lallukka ja Häkli jatkoivat yritystä kaksin, kunnes se Häklin kuoleman jälkeen 1902 siirtyi kokonaan Juho Lallukan haltuun.


title: Jaakko Häkli

text: Jaakko Häkli tuki taloudellisesti muun muassa runoilija J. H. Erkkoa. Hän takasi yhdessä Juho Lallukan ja K. A. Castrénin kanssa Erkolle säännölliset kuukausitulot, jotta tämä pystyisi keskittymään kirjoittamiseen. Lisäksi Häkli ja Lallukka lainasivat Erkolle rahaa maapalstan ostamista varten. Vuonna 1900 Häkli ja Erkko tekivät pyhiinvaellusmatkan Jerusalemiin, jonka aikana he vierailivat useiden Euroopan maiden lisäksi myös Egyptissä.


title: Jaakko Häkli

text: Valtiopäivillä Häkli tunnettiin aikaansa nähden erittäin uudistusmielisistä puheenvuoroista, eivätkä monet hänen aloitteensa saaneet kannatusta edes muiden talonpoikaissäädyn edustajien keskuudessa. Sääty oli vuoden 1882 valtiopäivillä vielä melko yhtenäinen, mutta seuraavilla Häkli liittyi Jonas Castrénin johtamaan nuorsuomalaiseen ryhmään. Suomalaisuusaatteen lisäksi hänelle olivat tärkeitä kansansivistys sekä tasa-arvo. Vuoden 1885 valtiopäivillä Häkli ajoi naisten oikeutta avioeroon tietyissä tilanteissa, mutta talonpoikaissäädyssä voiton vei ikivanha avioliiton purkamattomuuden periaate. Seuraavilla valtiopäivillä 1888 oli asialistalla naisten oikeus hallita avioliitossa omaisuuttaan, jota hän myös kannatti. Samoilla säätyvaltiopäivillä Häkli teki anomuksen valtion varojen myöntämisestä lainakirjastojen perustamiseen eri puolille maata, mutta se hylättiin, kun talonpoikaissäädyn edustajat pitivät kirjastoja turhina maaseudun vähäisen lukuharrastuksen vuoksi. Lisäksi Häkli ajoi innokkaasti muun muassa suomenkielisen oppikoulun sekä kauppakoulun perustamista Viipuriin.


title: Jaakko Häkli

text: Häkli kuului myös Viipurissa vuonna 1890 perustetun Teollisuuden- ja liikkeenharjoittajain Seura Pamauksen johtokuntaan. Yhdistyksen tehtävänä oli muun muassa edistää suomenkielistä yritystoimintaa sekä tukea suomalaisuutta valtiopäivillä. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran jäsen hän oli vuodesta 1877 lähtien. Pamaus-seuran historiikin kirjoittaneen O. J. Brummerin mukaan Häklin läheisiin ystäviin kuului suomalaisuusmiesten lisäksi myös radikaali sosialisti Matti Kurikka.


title: Jaakko Häkli

text: Jaakko Häkli avioitui vuonna 1877 Lopista kotoisin olleen Alina Sofie Långin (s. 1853) kanssa. Pariskunnalle syntyi myöhemmin yksi tytär. Häkli kuoli Saksan Hessenissä sijaitsevassa Bad Nauheimin kylpyläkaupungissa 53-vuotiaana ja hänet haudattiin Viipuriin Sorvalin hautausmaalle. Kuvanveistäjä Eemil Halosen veistämä hautamuistomerkki löydettiin jatkosodasta lähtien hylättynä olleelta hautausmaalta vuonna 2007 ja pystytettiin uudelleen Häklin hautapaikalle.


title: Jaakko Häkli

text: Helsingin Mellunkylässa on hänen mukaansa vuonna 1954 nimetty Häklinkuja, jonka läheisyydessä kulkee myös Lallukantie.


title: Jordy Douglas

text: Jordy Douglas (s. 20. tammikuuta 1958, Winnipeg, Manitoba, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli vasen laitahyökkääjä. Douglas pelasi urallaan 268 NHL-ottelua kolmessa eri organisaatiossa sekä 51 WHA-ottelua. NHL-uransa jälkeen Douglas pelasi vielä kaksi kautta Tampereen Ilveksen riveissä SM-liigaa.


title: Voisitko viheltää

text: Voisitko viheltää on Mieskoneen studioalbumi vuodelta 1993.


title: Roosa ja kymmenen muuta

text: Roosa ja kymmenen muuta on Mieskoneen studioalbumi vuodelta 1995.


title: Roosa ja kymmenen muuta

text: Kaikki kappaleet on kirjoittanut Juha Mieskonen sekä sovittanut Mieskone, ellei toisin mainittu.


title: George Alexander Ballard

text: George Alexander Ballard (s. 7. maaliskuuta 1862 − k. 16. syyskuuta 1948) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston amiraali ja historioitsija.


title: George Alexander Ballard

text: George Alexander syntyi 7. maaliskuuta 1862 Intiassa Bombayssa Malabar Hillissä kenraali John Archibald Ballardin ja hänen vaimonsa Joannan, jonka isä oli Robert Scott-Moncrieff, vanhimapana poikana. Hän liittyi kuninkaalliseen laivastoon aliluutnanttina ja hänet ylennettiin luutnantiksi 15. maaliskuuta 1884. Helmikuussa 1902 hänet määrättiin puoleksi vuodeksi Amiraliteettiin.


title: George Alexander Ballard

text: Hänet ylennettiin 27. elokuuta 1914 kontra-amiraaliksi ja hän sai syyskuussa 1916 komennuksen Maltan telakan pääintendentiksi. Hän jäi eläkkeelle vara-amiraalina vuonna 1921 ja hänet ylennettiin 1924 amiraaliksi.


title: George Alexander Ballard

text: 1930-luvulla hän julkaisi sarjan teknisiä artikkeleita Victoriaanisen ajan sotalaivoista Mariner's Mirrorissa, mitkä koottiin hänen kuolemansa jälkeen teokseksi "The Black Battlefleet".


title: Kaislavene

text: Kaislavene on Mieskoneen studioalbumi vuodelta 2001.


title: King of the Jungle

text: King of the Jungle on Immanuelin single vuodelta 2013.


title: King of the Jungle

text: Kappale valittiin YleX:n vuoden 2013 parhaaksi rytmibarometrikappaleeksi.


title: Devastation-luokka

text: Devastation-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston kahden vuosina 1869-1877 valmistetun aluksen muodostama pre-dreadnought-taistelulaivaluokka. Ne olivat laivaston ensimmäiset ilman takilaa valmistetut alukset ja ensimmäiset, joiden pääaseet oli asennettu rungon yläpuolelle eikä sisään.


title: Eudoxie Baboul

text: Eudoxie Firminie Baboul (1. lokakuuta 1901 Sinnamary – 1. heinäkuuta 2016 Matoury) oli ranskanguayanalainen nainen. Hän kuoli 1. heinäkuuta 2016 114 vuoden ja 274 päivän iässä. Baboul on kaikkien aikojen todistetusti vanhimmaksi elänyt ranskanguayanalainen ja kolmanneksi vanhimmaksi elänyt ranskalainen henkilö.


title: Transmetallaatio

text: Transmetallaatio on kemiallinen reaktio, jossa organometalliyhdiste luovuttaa orgaanisen alkyyli- tai aryyliryhmänsä toiselle metallille tai metalliyhdisteelle muodostaen uuden organometalliyhdisteen. Transmetalaatio on yksi käytetyimpiä tapoja valmistaa organometalliyhdisteitä ja tyypillisesti orgaanisen ryhmän luovuttava yhdiste on joko elohopean, litiumin, magnesiumin tai sinkin organometalliyhdiste.


title: Transmetallaatio

text: Kaikki transmetallaatioreaktiot ovat tasapainoreaktioita ja tasapainoasemassa käytetään usein hyväksi joko metallien eri elektropositiivisuutta, asemaa sähkömotorisessa sarjassa tai liukoisuutta reaktiossa käytettävään liuottimeen.


title: Transmetallaatio

text: Transmetallaatioreaktio voi tapahtua organometalliyhdisteen ja metallin välillä, jolloin orgaaniset ryhmät siirtyvät toiselle metallille samalla, kun alkuperäisen organometalliyhdisteen metalli pelkistyy metalliksi. Tämä reaktio tapahtuu silloin, kun orgaaniset ryhmät vastaanottava metalli on alempana metallien sähkömotorisessa sarjassa kuin lähtöaineena toimivan organometalliyhdisteen metalliatomi. Yleensä lähtöaineena on organoelohopeayhdiste. Reaktiota ajaa eteenpäin myös usein suotuisa muutos reaktioentalpiassa.


title: Transmetallaatio

text: Toinen transmetallaation tyyppi on metallihalogenidin tai pseudohalogenidin reaktio organometalliyhdisteen kanssa ja tätä reaktiota kutsutaan toisinaan myös metateesiksi. Reaktio tapahtuu mikäli alkuperäisen organometalliyhdisteen metalliatomi on elektropositiivisempi kuin toisen lähtöaineen metalli. Tätä reaktiota käytetään useiden organometalliyhdisteiden valmistukseen erityisesti silloin kuin muodostuva yhdiste on siirtymämetallin organometalliyhdiste. Lähtöaine on tyypillisesti Grignardin reagenssi, organoalumiini-, organosinkki- tai organolitiumyhdiste. Mikäli orgaanisen ryhmän vastaanottavaan metalliin on sitoutunut elektrofiilinen ligandi voi sivureaktiona tapahtua orgaanisen ryhmän liittymistä tähän reagenssiin.


title: Transmetallaatio

text: Kolmas transmetallaatioreaktio on harvemmin käytetty ja siinä kaksi organometallireagenssia vaihtaa ligandeja keskenään. Reaktiota kutsutaan myös metallinvaihtoreaktioksi. Reaktio on käyttökelpoinen vain silloin, kun sen tasapainoasema on selvästi tuotteiden puolella. Tyypillisimmin reaktiota käytetään vinyyli- tai allyylilitiumyhdisteiden valmistukseen organolitiumyhdisteistä ja organotinayhdisteistä. Tasapainoa tuotteiden puolelle siirtää se, että muodostuva organotinayhdiste on usein liukenematon reaktiossa käytettäviin liuottimiin ja saostuu liuoksesta.


title: Punaisella viivalla

text: Punaisella viivalla – Renkinä työväenliikkeessä II Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen pitkäaikaisen toimitsijan ja hallintopäällikön Maunu Ihalaisen muistelmat urastaan vuodesta 1967 lähtien. Se on jatkoa hänen alun perin omakustanteena julkaisemilleen muistelmille "Renkinä työväenliikkeessä" (2006), jossa hän kertoo elämänsä 30 ensimmäisestä vuodesta.


title: Punaisella viivalla

text: Ihalainen huomauttaa alkusanoissa, että paljastuksia on turha odottaa, ja vetoaa luottamukseen.


title: Punaisella viivalla

text: Unto Hämäläinen kirjoittaa arviossaan Helsingin Sanomissa, että hän valitsisi teoksen "Punaisella viivalla" valtio-opin johdantokurssin tenttivaatimuksiin, sillä se on hänestä "politiikan katekismus", joka vastaa kysymykseen "Mitä se on?"


title: HMS Alexandra (1875)

text: HMS Alexandra oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1875 vesillelaskettu viktoriaanisen ajan ironcladtaistelulaiva.


title: HMS Alexandra (1875)

text: Alus tilattiin Chathamin telakalta ja sen köli laskettiin 5. maaliskuuta 1873. Alus laskettiin vesille 7. huhtikuuta 1875 ja se valmistui 31. tammikuuta 1877.


title: HMS Alexandra (1875)

text: Alus palveli lippulaivana 23 vuotta huolimatta vanhanaikaisuudestaan. Alus osallistui vuonna 1882 Aleksandrian pommitukseen, jolloin siihen osui 24 kertaa aluksen kärsimättä kuitenkaan merkittäviä vaurioita. Aluksen meripalvelus päättyi vuonna 1889 ja se sijoitettiin satamapalvelukseen vuonna 1903. Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1908.


title: Työläjärvi

text: Työläjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Työläjärvi on osa Karhejärven aluetta.


title: Työläjärvi

text: Järvi on kilometrin pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 16 hehtaaria. Järveen laskee pelto-oja etelästä ja kaksi tulo-ojaa Kyntöjärvestä ja Haapalammista. Järven laskuoja lähtee sen itäpäästä ja virtaa 650 metriä rautatien ali Karhejärveen Aronlahden kupeeseen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 201 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sinne on rakennettu toistakymmentä vapaa-ajan asuntoa. Etelän puolella on maatila, jonka peltoja on etelärannassa ja itärannassa. Niille pääsee yhdystieltä 2771. Tampere-Seinäjoki-junarata ohittaa järven itäpuolelta 300 metrin etäisyydeltä.


title: Työläjärvi

text: Järvi näkyy vuoden 1799 isojakokartassa nimellä "Työlöjärvi". Vielä vuoden 1963 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin "Työlöjärvi", mutta seuraavassa kartassa jo "Työläjärvi".


title: Työläjärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1990 ja 2004. Vuonna 2004 vesi oli lievästi ruskeaa ja sisälsi melko runsaasti humusta. Kummatkin määrät olivat lisääntyneet edelliseen mittausajankohtaan verrattuna. Vuonna 2004 oli happamuuden taso normaali ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan hyvä. Veden ravinnetasot olivat reheville järville ominaiset, mutta levien esiintymisen perusteella sitä voitaisiin pitää ylireheväksi. Syyksi ravinnetasojen kasvuu epäiltiin runsaita sateita, jotka huuhtoivat ravinteita järveen. Happitilanne oli molemmilla kerroilla tyydyttävällä tasolla. Vuonna 2004 koko järven alusvesi oli muodostunut hapettomaksi, kun veteen oli syntynyt lämpötilakerrostumat. Työläjärvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.


title: Haapalammi (Ylöjärvi)

text: Haapalammi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Haapalammi on osa Karhejärven aluetta.


title: Haapalammi (Ylöjärvi)

text: Järvi on 500 metriä pitkä, 270 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Kahilavuorelta etelästäpäin laskee järveen kaksi suo-ojaa, jotka laskevat järveen Lamminvuoren kummaltakin puolelta. Pohjoisrantojen pelloilta kulkeutuu vain pinta-valuntaa järveen. Sen laskuoja lähtee pohjoispäästä ja se virtaa 300 metriä Työläjärveen. Rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja sinne on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille pääsee yhdystieltä 2771.


title: Haapalammi (Ylöjärvi)

text: Vuoden 1799 isojakokartassa Haapalammen nimi kirjoitettiin Hyönölammi. Silloin ei kartan mukaan ollut länsipuolella asutusta, mutta itäpäässä oli sen sijaan niitty. Mitään laskuojaa ei silloin merkitty karttaan.


title: Kyntöjärvi

text: Kyntöjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Kyntöjärvi on osa Karhejärven aluetta.


title: Kyntöjärvi

text: Järvi on kilometrin pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 19 hehtaaria. Se sijaitsee Nopanperän kylän länsipuolella painanteessa, jonka länsirinteet ovat peltomaata ja päättyvät järven rantaan. Järvellä on kaksi tulo-ojaa, jotka tuovat vettä metsäsoilta etelästä ja peltojen läpi lounaasta. Järven laskuojan luusua sijaitsee sen koilliskulmassa kapean lahden perällä ja laskee puolen kilometrin mittaisena Työläjärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 626 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sinne on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Lähiympäristössä on kaksi maatilaa. Näille pääseen yhdystieltä 2763.


title: Kyntöjärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu alkutalvella vuonna 1990. Vesi oli silloin kirkasta ja sisälsi vähän humusta ja ravinteita. Veden happamuustaso oli normaali ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan oli tyydyttävä. Veden ravinnetasot vastasivat luontaisen järven tasoja eikä valuma-alueen pelloilta näyttäisi kohdistuvan järveen ravinnekuormitusta. Fosforipitoisuus oli pintavedessä vain 11 µg/l ja typpipitoisuus 590 µg/l. Alusvesissä ravinnetaso kohosi lähinnä sedimentaation takia. Järven happitilanne oli erittäin hyvä. Pintavedessä happipitoisuus oli 11,0 mg/l ja pohjan lähelläkin 3,8 mg/l. Kyntöjärvi soveltuu virkistyskäyttöön erinomaisesti.


title: Kyntöjärvi

text: Vuoden 1799 isojakokartassa järvellä oli jo nykyinen nimi "Kyndöjärvi".


title: Survoslammi

text: Survoslammi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Survoslammi on osa Karhejärven aluetta.


title: Survoslammi

text: Järven pituus on 400 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Järven ympäristö on metsämaata, josta laskee neljä tulo-ojaa läheisiltä soilta. Järven luusua sijaitsee koillisessa ja laskuoja on ohjattu rantaa viistävän Tampere-Seinäjoki-junaradan ali. Se virtaa 300 metriä ennen laskemistaan Nopanperällä Karhejärven Myllylahteen. Järven rantaviiva on 700 metriä pitkä ja sinne on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille pääsee yhdystieltä 2763 kääntymällä Nisunperällä pikkutielle, joka vie järvelle.


title: Survoslammi

text: Vuoden 1799 isojakokartassa järvellä oli jo nykyinen nimi.


title: Spartacus (televisiosarja)

text:
Spartacus on yhdysvaltalainen historiallinen antiikin Roomaan sijoittuva televisiosarja, joka kertoo sankarin maineeseen nousseesta gladiaattori Spartacuksesta.
Sarja on tunnettu runsaasta väkivallasta ja alastomuudesta.


title: Spartacus (televisiosarja)

text: "Spartacus" alkoi Starz-kanavalla vuonna 2010 ja päättyi 2013. Suomessa televisiosarjaa on esittänyt muun muassa TV5.


title: Spartacus (televisiosarja)

text: Sarjasta tehtiin kolme tuotantokautta, jotka ovat nimeltään "Spartacus: Blood and Sand", "Spartacus: Vengeance" ja "Spartacus: War of the Damned". Sarjaan tehtiin myös vuonna 2011 minisarja "Spartacus: Gods of the Arena", jonka tapahtumat sijoittuvat aikaan ennen ensimmäistä tuotantokautta.


title: Spartacus (televisiosarja)

text: Nimetön mies kaapataan roomalaisten toimesta vaimonsa viereltä, ja tästä aletaan kouluttaa gladiaattoria. Mies otetaan huonosti vastaan uudessa kodissaan, mutta hiljalleen nousee talon parhaaksi gladiaattoriksi syrjäyttäen kaikki muut. Mies saa pian talon lanistalta lempinimen Spartacus ja alkaa ottelemaan areenalla roomalaisten katsellessa. Spartacus saa pian kuulla vaimonsa kuolleen talon lanistan toimesta ja alkaa hautoa kostoa tälle. Pian hän pyrkii kitkemään orjuuden pois koko Roomasta.Sarjan pääosaa esitti ensimmäisellä kaudella Andy Whitfield, joka sairastui Non-Hodgkinin lymfoomaan ja kuoli vain 39-vuotiaana vuonna 2011. Sarjan toisella ja kolmannella kaudella pääosassa esiintyi Liam McIntyre.


title: Spartacus (televisiosarja)

text:
Gladiaattorit ja orjat
Roomalaiset


title: HMS Temeraire (1876)

text: HMS Temeraire oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1876 vesillelaskettu viktoriaanisen ajan ironclad-taistelulaiva.


title: HMS Temeraire (1876)

text: Alus tilattiin Chathamin telakalta ja sen köli laskettiin 18. elokuuta 1873. Alus laskettiin vesille 9. toukokuuta 1876 ja se valmistui 31. elokuuta 1877.


title: HMS Temeraire (1876)

text: Alus myytiin romutettavaksi 26. toukokuuta 1921.


title: Keiturinsalmi

text: Keiturinsalmi (Keiturinvirta) on noin kolme kilometriä Virtain kuntakeskuksesta luoteeseen sijaitseva virta, joka vie vettä Toisvedestä Vaskiveteen. Kanava Keiturinvirtaan kaivettiin vuosina 1903–1907. Sen pituus on noin 150 metriä, ja se on pohjasta noin 18 metriä leveä. Lisäksi Herraskosken sivulle rakennettiin noin 760 metriä pitkä, pohjaleveydeltään noin yhdeksänmetrinen Herraskosken sulkukanava. Näin Toisvesi saatiin Tampereen-Virtain laivareitin yhteyteen.


title: Mäkihypyn maailmancup 2015–2016

text: Mäkihypyn maailmancup 2015–2016 alkoi Saksan Klingenthalissa 21. marraskuuta 2015 ja päättyi Slovenian Planicassa 20. maaliskuuta 2016. Miesten kalenterissa on 31 henkilökohtaista osakilpailua ja kuusi joukkuekilpailua, naisilla on 19 henkilökohtaista kilpailua.


title: HMS Dreadnought (1875)

text: HMS Dreadnought oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1875 vesillelaskettu viktoriaanisen ajan ironclad-taistelulaiva.


title: HMS Dreadnought (1875)

text: Alus tilattiin Pembroken telakalta ja sen köli laskettiin 10. syyskuuta 1870. Alus laskettiin vesille 8. maaliskuuta 1875 ja se valmistui 15. helmikuuta 1879.


title: HMS Dreadnought (1875)

text: Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1905 ja se myytiin romutettavaksi heinäkuussa 1908.


title: Pelto ja Koti

text: Pelto ja Koti oli vuosina 1912–1921 ilmestynyt amerikansuomalainen aikakauslehti.


title: Pelto ja Koti

text: "Työmies"-lehden julkaisema "Pelto ja Koti" oli taustaltaan sosialistinen, maataloutta ja osuustoimintaa käsitellyt aikakauslehti. Sen edeltäjä oli William Marttilan Washingtonin Winlockissa vuonna 1911 julkaisema samanniminen lehti. Vuonna 1914 "Pelto ja Koti" muutti "Työmiehen" mukana Michiganin Hancockista Wisconsinin Superioriin ja vuonna 1918 se sai nimen "Pelto ja Koti & Osuustoimintalehti". Lehden lakattua vuonna 1921 "Työmieheen" perustettiin viikottainen maanviljelijöiden ja osuustoimintaväen osasto.


title: Pelto ja Koti

text: "Pelto ja Koti" ilmestyi aluksi kerran kuukaudessa, vuonna 1914 kahdesti kuussa, vuodesta 1915 jälleen kuukausittain ja vuodesta 1919 kerran viikossa. 8–32-sivuisen lehden levikki oli 5 700 kappaletta vuonna 1913, 8 400 vuonna 1918 ja lähes 13 000 vuonna 1920. Toimittajina työskentelivät William Marttila vuosina 1912–1914 ja 1916–1919, Matti Laitala vuonna 1915 ja Arvid Nelson joulukuusta 1919 lähtien.


title: Gold Rush!

text: Gold Rush! (myöhemmin nimellä California: Gold Rush!) on vuonna Sierra On-Line -peliyhtiön julkaisema graafinen seikkailupeli. Pelin suunnittelivat Doug ja Ken MacNeill.


title: Gold Rush!

text: "Gold Rush!" on yksi viimeisimpiä Sierran AGI-käyttöliittymällä tehtyjä pelejä ja se on myös yksi monimutkaisimmista. Peli ei liene yhtä tunnettu kuin muut Sierran seikkailupelit.


title: Gold Rush!

text: Pelin julkaisuoikeudet omistaa tällä hetkellä The Software Farm ja pelin alkuperäiset kehittäjät MacNeillit.


title: Gold Rush!

text: Pelin ajankohta sijoittuu vuoteen 1848, juuri hetkeen ennen Kalifornian kultaryntäystä. Pelihahmo on brooklyniläinen lehtimies Jerrod Wilson, joka saa tiedon että hänen täytyy matkustaa Sacramentoon tapaamaan kauan kadoksissa ollutta veljeään. Joitakin minuutteja pelin alkamisen jälkeen, leviää kaupungissa tieto kultaesiintymistä Kaliforniassa ja se vaikeuttaa hänen lähtemistään Sacramentoon.


title: Gold Rush!

text: Pelissä Jerrodilla on useita keinoja päästä veljensä luokse. Hän voi matkustaa postivaunuilla, mikä on halvin vaihtoehto ja joka on aina käytettävissä, riippumatta siitä kuinka kauan hän viettää aikaansa Brooklynissä. Tämä reitti vie Jerrodin Pohjois-Amerikan intiaanien luokse, aavikolle ja hän joutuu kokemaan Sierra Nevadan talvimyrskyn. Hän voi myös matkustaa laivalla Panamaan, soiden ja viidakoiden läpi ja toisella laivalla Sacramentoon. Tämä vaihtoehto on muita kalliimpi ja Jerrordin pitää varautua huolellisesti Panaman trooppisen ilmaston vaaroihin, kuten malariaan, muurahaisiin ja krokotiileihin. Kolmas ja hitain tapa matkustaa on laivalla Cape Hornin ympäri. Tällä reitillä on omat vaaransa, myrskyistä keripukkiin. Jokaisella reitillä Jerrod voi sairastua satunnaisesti parantumattomaan tautiin, kuten koleraan ja siksi pelaajan on hyvä tallentaa peli usein. Kun Jerrod saapuu Sacramentoon, ovat lopputehtävät sen jälkeen kaikki yksiä ja samoja.


title: Gold Rush!

text: Kaliforniaan saavuttuaan, täytyy Jerrodin kaivaa kultaa, välttää rosvoja ja löytää kadoksissa ollut veljensä.


title: Gold Rush!

text: "Gold Rush!" käyttää kopiosuojauksena sanoja pelin manuaalista. Jos pelaaja antaa väärän vastauksen, pidätetään hänet välittömästi ja seurauksena on hirttotuomio.


title: Työväen Osuustoimintalehti

text: Työväen Osuustoimintalehti oli Wisconsinin Superiorissa vuosina 1930–1965 ilmestynyt amerikansuomalainen osuustoiminnallinen aikakauslehti.


title: Työväen Osuustoimintalehti

text: Lehti syntyi "Keskusosuuskunnan Tiedonantajan" jatkajaksi amerikansuomalaisen Keskusosuuskunnan (, vuodesta 1931 "Central Cooperative Wholesale") irrottautuessa kommunistien määräysvallasta. Sen julkaisijana toimi vuodesta 1934 lähtien Co-operative Publishing Association, kunnes 1960-luvun alussa CCW sulautui Midland Cooperatives -osuuskuntaan. Suomenkielisen lehden rinnalla CCE/CCW julkaisi englanninkielistä lehteä "Co-operative Pyramid Builder", vuodesta 1931 lähtien "Co-operative Builder".


title: Työväen Osuustoimintalehti

text: "Työväen Osuustoimintalehti" ilmestyi kerran viikossa ja vuosina 1964–1965 kahdesti kuukaudessa. Osuustoimintaa käsittelevien kirjoitusten lisäksi se sisälsi maanviljelijöiden ja naisten osastot, kaunokirjallisuutta, tiedettä ja tekniikkaa, uutisia ja ilmoituksia sekä englanninkielisen nuortenosaston. Kaksitoistasivuisen lehden levikki oli 5 000 kappaletta vuonna 1930, 12 000 vuonna 1934 ja 10 000 vuonna 1952. Sen toimittajana työskenteli 1940-luvun loppuun saakka Henry Koski ja hänen jälkeensä George Halonen, Martti Larni ja Carl E. Davidson.


title: HMS Lord Clyde

text: HMS Lord Clyde oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1864 vesillelaskettu Lord Clyde -luokan panssarifregatti.


title: HMS Lord Clyde

text: Alus tilattiin Pembroken telakalta ja sen köli laskettiin 29. syyskuuta 1863. Alus laskettiin vesille 13. lokakuuta 1864 ja se valmistui 2. kesäkuuta 1866.


title: HMS Lord Clyde

text: Alus ajoi maaliskuussa 1872 rantaan Maltalla, niin että sen sisaraluksen "HMS Lord Wardenin" oli hinattava se irti. Aluksen päällikkö John Bythesea ja perämies joutuivat tapauksen johdosta sotaoikeuteen.


title: HMS Lord Clyde

text: Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1875.


title: HMS Lord Warden

text: HMS Lord Warden oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1865 vesillelaskettu Lord Clyde -luokan panssarifregatti.


title: HMS Lord Warden

text: Alus tilattiin 25. toukokuuta 1863 Chathamin telakalta ja sen köli laskettiin vielä saman vuoden lopulla 24. joulukuuta. Alus laskettiin vesille 27. maaliskuuta 1865 ja se valmistui 30. elokuuta 1867.


title: HMS Lord Warden

text: Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1889.


title: Eurocup Formula Renault 2.0 -kausi 2016

text: Eurocup Formula Renault 2.0 -kausi 2016 oli 26. nykyiselle Eurocup Formula Renault-sarjalle. Kausi alkoi 16. huhtikuuta Espanjan Alcañizissa ja päättyi 23. lokakuuta Portugalin Estorilissä.


title: Eurocup Formula Renault 2.0 -kausi 2016

text: Sarjan mestaruuden voitti brittiläinen Lando Norris. Toiseksi tuli ranskalainen Dorian Boccolacci ja kolmanneksi belgialainen Max Defourny.


title: Eurocup Formula Renault 2.0 -kausi 2016

text:
R = Sarjan tulokas kaudella 2016
G = vieraileva kuljettaja, joka ei ole oikeutettu saamaan pisteitä.


title: Eurocup Formula Renault 2.0 -kausi 2016

text: Kaudella ajetaan yhteensä 15 kilpailua seitsemällä eri radalla. Monacon kilpailu ajettiin Formula 1:sten Monacon GP:n yhteydessä.


title: Kosken VPK

text: Kosken VPK on 1896 perustettu Hämeenkoskella toimiva vapaapalokunta, joka on Päijät-Hämeen pelastuslaitoksen sopimuspalokunta. Kosken VPK:lla on hälytysosasto, naisosasto ja nuoriso-osasto sekä veteraaniosasto. Kosken VPK ry. Se on rekisteröity 30. elokuuta 1928.


title: Kosken VPK

text: Lisäksi yhdistys järjestää pelastustoimen toimeenpanon, harjoittelun ja tukemisen lisäksi kulttuuritoimintaa järjestämällä vuotuiset vapaapalokuntajuhlat. Hämeenkosken asukkaista noin joka kymmenes on Kosken VPK:n jäsen.


title: Kosken VPK

text: Hämeenkosken kunnan nimi oli aikaisemmin Kosken kunta ja se erotettiin Turun ja Porin läänissä olleesta Kosken kunnasta merkinnällä Koski HL "Koski Hämeen lääni". Turun ja Porin läänissä oleva Kosken kunta merkittiin Koski TL "Koski Turun lääni".


title: Willys MB

text: Willys MB ja Ford GPW olivat Yhdysvaltain armeijan kevyitä maastoajoneuvoja, joita valmistettiin toisen maailmansodan aikana vuosina 1941–1945. Ne ovat innoittaneet monia muita ajoneuvovalmistajia ympäri maailman samankaltaisten autojen suunnitteluun ja tuotantoon. Automerkki Jeep on kehittynyt ja saanut nimensä Willys MB:stä, joka tunnettiin lempinimellä Jeep. Sodan loputtua Willys muokkasi autosta version myös siviilimarkkinoille. Saksan asevoimilla oli käytössään vastaavantyyppinen ajoneuvo, Kübelwagen, jonka protyyppi oli valmistunut vuonna 1938. Se tosin poikkesi teknisiltä ratkaisuiltaan Willyksesta huomattavasti.


title: Willys MB

text: Sotavoimat ympäri maailman olivat kehittäneet joukko-osastojensa motorisointia ensimmäisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen. Myös Yhdysvaltain armeijalla oli käytössään amerikkalaisen, raskaita nelivetoisia kuorma-autoja valmistaneen Four Wheel Drive Auto Co.:n ajoneuvoja, mutta siltä puuttui kevyt, tiedustelukäyttöön soveltuva, nelivetoinen ajoneuvo.


title: Willys MB

text: Maailmanpoliittisten jännitteiden kasvaessa 1930-luvun lopulla, Yhdysvaltain armeija pyysi amerikkalaisilta ajoneuvovalmistajilta ehdotuksia ikääntyvän kevyen moottorikalustonsa uudistamiseksi. Tämä kalusto koostui lähinnä sivuvaunullisista moottoripyöristä sekä T-mallin Fordeista. Armeijan pyyntö johti joidenkin prototyyppien esittelyyn, mainittavimpina niistä viisi kappaletta vuoden 1937 Fordia, jotka oli muutettu nelivetoisiksi Marmon-Herrington-yhtiön voimansiirtokomponenteilla, sekä kolme vuoden 1938 American Bantam roadsteria. Heinäkuun 11. päivänä vuonna 1940 Yhdysvaltain armeija esitti amerikkalaisille ajoneuvovalmistajille avoimen tarjouskilpailun, jossa auton ominaisuudet oli määritelty armeijan tarpeiden ja vaatimusten mukaisesti. Suunniteltavan ajoneuvon tuli olla ""yleiskäyttöinen, 1/4-tonnin kantavuusluokan nelivetoinen auto, joka on henkilöiden tai tavaroiden kuljettamiseen soveltuva ja muunnettavissa tiedustelu- tai komentokäyttöön"".


title: Willys MB

text: Tarjouskilpailuun julkistamisen aikaan sota Euroopassa oli syttynyt ja Tyynenmeren suunnalla se oli enemmän kuin selviö, joten armeijan tarve uudenlaiselle ajoneuvolle oli polttava. Tarjoukset oli jätettävä heinäkuun 22. päivän mennessä, joten todellisen tarjouksen jättäneillä valmistajilla oli jo tässä vaiheessa oltava suunnitelmat valmiina. Jatkoon päässeillä valmistajilla oli 49 päivää aikaa esitellä toimiva prototyyppi ja 75 päivää aikaa saattaa valmiiksi 70 ajoneuvon ensisarja koeajoja varten. Myös tämä aikataulu kertoo sen, että kilpailu oli suunnattu jo etukäteen rajatuille valmistajille. Armeijan materiaalipuolen tekninen komitea oli asettanut tiukat vaatimukset uuden ajoneuvon ominaisuuksista: Ajoneuvon tuli olla nelivetoinen, sen oli pystyttävä kuljettamaan kolme miestä varusteineen, akseliväli ei saanut ylittää 75 tuumaa (1905 mm) (tämä mitta kasvoi myöhemmin 80 tuumaan), raideleveys ei saanut ylittää 47 tuumaa (1194 mm), tuulilasin tuli olla alas taittuva, kantavuuden tuli olla 660 paunaa (n. 300 kg) ja moottorin vääntömomentin oli oltava vähintään 85 ft·lb (115 Nm). Nämä kaikki ominaisuudet tuli löytyä autosta jonka tyhjäpaino ei saanut ylittää 1300 paunaa (590 kg).


title: Willys MB

text: Vain kaksi valmistajaa selvisi loppusuoralle: American Bantam Car Company ja Willys-Overland Motors. Vaikka Willys-Overlandin tarjous oli hinnaltaan edullisempi, Bantam voitti tarjouskilpailun, koska se pystyisi toimittamaan prototyypin vaaditussa 49 päivässä sekä esisarjan autot 75 päivässä. Pääsuunnittelija Karl Probstin johdolla Bantam teki ensimmäisen prototyyppinsä valmiiksi, ja toimitti tämän "Blitz Buggy" -lempinimen saaneen autonsa armeijan ajoneuvojen koekeskukseen syyskuun 23. päivänä vuonna 1940.


title: Willys MB

text: Koska Bantamilla ei ollut sen paremmin tuotannollisia kuin taloudellisiakaan mahdollisuuksia valmistaa autoja siinä mittakaavassa, jota sotaministeriö edellytti, kehotettiin Willystä, ja nyt kuvioihin mukaan ilmestynyttä Fordia, jatkamaan prototyyppiensä valmiiksisaattamista. Uuden ajoneuvon lopullinen hankintasopimus allekirjoitettaisiin vasta testien jälkeen. Bantamin prototyypin testiohjelman ollessa käynnissä, syyskuun 27. - lokakuun 16. päivien välisenä aikana, paikalla oli auton ominaisuuksiin tutustumassa myös Willysin ja Fordin teknistä henkilöstöä. Lisäksi sotaministeriö luovutti sekä Fordille että Willysille Bantamin auton piirustukset, väittäen liittovaltion omistavan oikeudet niihin. Bantam ei pienenä toimijana ja lisäksi taloudellisesti heikossa tilanteessaan tehnyt asiasta sen isompaa numeroa. Marraskuussa 1940 Ford ja Willys toimittivat kumpainenkin oman prototyyppinsä armeijan koeajokeskukseen, kilpailemaan Bantamin autoa vastaan. Prototyypit "Willys Quad" ja "Ford Pygmy" olivat keskenään hyvin samanlaisia ja niiden sallittiin osallistua testiajoihin Bantamin toimittamaa uutta mkII "BRC-60(General Purpose Vehicle)" -mallia vastaan. Tässä vaiheessa armeija alkoi saada tarpeekseen poliittisesta ja taloudellisesta pelaamisesta ja ilmoitti että kaikki kolme ajoneuvoa olivat läpäisseet testit hyväksytysti. Armeija teki alkuun tilauksen 1500 kappaleesta per valmistaja, jotta autot saataisiin koekäyttöön todellisiin kenttäolosuhteisiin. Vaikka Bantam oli kyennyt alittamaan alkuperäisissä vaatimuksissa ollen tyhjäpainon, väitettiin nyt että vaadittu tyhjäpaino on epärealistinen. Tässä vaiheessa auton tyhjäpainon vaatimustasoa nostettiin 2160 paunaan (980 kg).


title: Willys MB

text: Näiden tuotantoa edeltävien testien seurauksena jokainen kolmesta valmistajasta teki ajoneuvoonsa viimeiset parannukset ja samalla ne saivat uudet mallinimet. Bantamin malli nimettiin "BRC 40:ksi"; viimeinen yksilö valmistui joulukuussa 1941, jonka jälkeen yhtiö luopui moottoriajoneuvojen valmistuksesta. Willys onnistui keventämään autonsa painoa 240 paunaa (n. 109 kg); mallin nimeksi tuli "MA" joka kuvasi termejä "Military", malli "A". Fordin mallin nimeksi tuli "GP"; "G" tuli sanasta "Government" ja kuvasi siten ajoneuvon toimituskohdetta, "P" oli Fordin yleinen mallitermi kuvaamaan 80 tuuman akselivälillä olevaa henkilöautoa. Fordin käyttämä mallinimi GP ei siis tullut sanoista "general purpose" (yleiskäyttötarkoitus), tämä termi oli liittovaltion organisaatioiden antama, kuvaamaan jonkin ajoneuvon toiminnallisuutta.


title: Willys MB

text: Heinäkuussa 1941 sotaministeriö ajoi läpi kaluston standardoimisohjelmaa, jonka perusteella se päätti että seuraava 16 000:n auton erä tilataan yhdeltä toimittajalta. Willys voitti tämän sopimuksen, valtteinaan sillä oli Fordia tehokkaampi "Go Devil"-moottori (moottorin nimi tuli sotilaiden kannustushuudosta) sekä edullisempi hinta. Standardoiminen kattoi myös mallien korinosien yhtenäistämisen (Fordin piirustuksilla) ja näkyvin muutos Willyksen mallien välillä on uusi konepelti, joka on peräisin Fordin GP:sta. Uudistusten myötä Willyksen mallin nimeksi tuli "MB".


title: Willys MB

text: Lokakuuhun 1941 mennessä oli tullut ilmeiseksi että Willys-Overland ei pysyisi valmistamaan sopimusten mukaisia tuotantomääriä, joten Ford alkoi myös valmistaa näitä autoja. Fordin mallinimeksi muutettiin GPW, jossa kirjain "W" kuvasi Willys-pohjaista mallia. II-maailmansodan aikana Willys valmisti 363 000 MB-mallia ja Ford noin 280 000 GPW:tä. Yhdysvallat toimitti näistä noin 51 000 ajoneuvoa Neuvostoliiton bolsevikkihallinolle, mm. kaikki Bantamin valmistamat mallit.


title: Willys MB

text: Ford valmisti arviolta 13 000 Ford GPA amfibio-jeepiä, lempinimeltään 'Seep' joka on akronyymi sanoista Sea Jeep. Fordin ajatuksena oli valmistaa GMC:n DUKW-amfibiota vastaava, mutta kooltaan pienempi kulkuneuvo, joukkojen ja materiaalinkuljetuksiin. GPA oli kuitenkin kehnosti suunniteltu, ja se osoittautui maalla hitaaksi ja raskaaksi, vedessä se taas oli epävakaa ja sen vesiraja oli riittämätön. Vuonna 1943 tapahtuneen Yhdysvaltain armeijan Sisilian maihinnousun jälkeen valtaosa GPA:sta toimitettiin Neuvostoliitoon. Venäläiset pitivät kovin tällaisesta konseptista ja solmivat Fordin kanssa lisenssisopimuksen mallin valmistamisesta. Ford toimitti bolsevikeille tarvittavat koneet, työkalut ja piirustukset ja jo vuonna 1944 venäläiset valmistivat GPA:sta omaa GAZ 011-versiota. Sodan jälkeen tästä jatkojalostettiin Varsovan Liiton joukkojen käyttöön GAZ-46 MAV -amfibioajoneuvo.


title: Willys MB

text: Yksi alkuperä nimelle "jeep" saattaa olla peräisin Yhdysvaltain armeijan moottoroidun kaluston koeajokeskuksesta, prototyyppien koeajojen ajalta. Armeijan mekaanikkojen slangissa termi "jeep" tarkoitti testaamatonta ajoneuvoa.


title: Willys MB

text: Toinen mahdollinen alkuperä nimelle on Kippari-Kalle -sarjakuvahahmon viidakossa asuva lemmikki "Eugene the Jeep", joka oli pieni olio, ja kykeni liikkumaan esteiden välillä sekä ratkaisemaan mahdottomalta tuntuvia pulmia. Uusi maastoauto teki ominaisuuksillaan sotilaisiin niin suuren vaikutuksen että he antoivat autolle lempinimen tämän sarjakuvahahmon mukaan. Eugene the Jeep esiintyi ensi kertaa Kippari-Kalle sarjakuvissa maaliskuun 16. päivänä vuonna 1936.


title: Willys MB

text: Kolmas mahdollinen alkuperä nimelle on Fordin malliversion nimi GP, joka englanninkielellä ännettynä on: [dʒiːpʰiː], Tämä ääntämys lyhenee puhekielessä nopeasti muotoon: [dʒiːp]. Tämä voi olla myös yksi syy nimen käyttöoikeudesta Fordin ja Willyksen käydylle oikeusprosessille.


title: Willys MB

text: Neljäs mahdollinen alkuperä on Willys-konsernin omistuksessa olleen, maatalouskoneita valmistaneen Minneapolis-Moline Power Implement Companyn ennen II maailmansotaa valmistama pieni traktori, jolle myös oli annettu nimi "Jeep".


title: Willys MB

text: Alkuvuodesta 1941 Willys-Overland järjesti Washington D.C.:ssä lehdistötilaisuuden jossa mallin ominaisuuksia esiteltiin toimittajille, mm. ajamalla autolla ylös United States Capitolin eli Yhdysvaltain kongressirakennuksen portaita. Näytöksessä auton kuljettajan toiminut, Willyksen koeajaja Irving Hausmann, oli todennäköisesti kuullut testikeskuksen mekaanikkojen kutsuvan autoa nimellä "jeep". "Washington Daily News"in toimittajan Katherine Hillyerin tiedusteltua ajoneuvon nimeä, Hausmann kutsui sitä tällä nimellä. Hillyerin artikkeli julkaistiin helmikuun 20. päivänä vuonna 1941, artikkelin kuvassa auto nousee ylös Capitolin portaita ja kuvatekstissä on maininta jeepistä. Tämä lehtiartikkeli on todennäköisin lähde nimen leviämiseen yleiseen tietoisuuteen. Vaikka Hausmann ei keksinyt nimeä Jeep, hän on mitä todennäköisimmin ensimmäinen henkilö kuka saattoi sen julkiseen käyttöön.


title: Willys MB

text: Kyseisessä artikkelissa toimittaja mainitsee ajoneuvoja kutsuttavan nimillä "quads" tai "jeeps". Quad oli Willyksen mallin nimi, joten nimitys "jeep" koskee todennäköisesti Fordin valmistamaa mallia.


title: Willys MB

text: Willysin ensimmäiset 25 000 MB-Jeepiä oli varustettu hitsaamalla kootulla "riukumaskilla". Ford suunnitteli ja toteutti ensimmäisenä malleissaan Jeepien tunnusomaiseksi piirteeksi nousseen maskin. Pellistä prässäämällä tehty maski oli painoltaan kevyempi ja edullisempi valmistaa. Monien muiden Fordin tekemien, auton ulkonäköön vaikuttavien suunnitelmien ohella, Willys otti tämän maskin käyttöön standardisoidussa Jeepissä, huhtikuussa 1942.


title: Willys MB

text: Nykyisin Jeep haluaa korostaa perinteitään ja kytköstä alkuperäisiin Jeeppeihin, suunnittelemalla autoihinsa maskin jossa on tietty määrä pystysuuntaisia aukkoja, tämä design on Jeepin rekisteröimä tavaramerkki. Alun perin maskissa oli Fordin designin mukaisesti yhdeksän aukkoa, mutta sodan jälkeen valmistetuissa malleissa Willys pudotti aukkojen määrän seitsemään, saadakseen designin rekisteröityä omaksi tavaramerkikseen. AMC:n ostettua Kaiser-Jeep Corporationin, sen sotilasajoneuvoja valmistavasta yksiköstä muodostettiin nykyisin AM General Corporation-nimellä tunnettu yhtiö, jolle oikeudet Jeepin maskin designiin siirtyivät. Chryslerin ostettua Jeepiä valmistaneen American Motors Corporationin vuonna 1987, oikeudet maskin designiin siirtyivät sille.


title: Willys MB

text:
Sodan päätyttyä Ford haastoi Willyksen oikeuteen, mutta sen vaatimus oikeudesta "Jeep"-nimeen hylättiin ja Willykselle myönnettiin kaikki oikeudet tähän nimeen.
Vuonna 1945 Willys toi nelivetoisen ajoneuvonsa siviilimarkkinoille, mallinimellä CJ ("Civilian Jeep"). Tämä on todennäköisesti ensimmäinen siviilimarkkinoille massatuotettu nelivetoinen ajoneuvo. Vuonna 1948 Yhdysvaltain liittovaltion kauppakomissio myönsi oikeaksi American Bantamin vaateen siitä että alkuperäinen Jeepin konsepti on lähtöisin American Bantamilta, joka suunnitteli sen yhteistyössä armeijan kanssa. Komissio kielsi Willystä esittämästä suoria tai epäsuoria viittauksia siitä, että se olisi luonut tai suunnitellut Jeepin. Willys sai vain oikeuden esittää että se on osallistunut auton jatkokehittämiseen. American Bantamin mentyä konkurssiin vuonna 1950, Willys hankki itselleen oikeudet sen "Jeep"-tavaramerkkiin.


title: Willys MB

text: Ensimmäiset CJ:t olivat periaatteessa samoja autoja kuin MB:t, mutta niiden varustukseen kuului mm. alipainetoimiset tuulilasinpyyhkijät, tieliikenteen vaatimusten mukaiset valaisimet sekä takaluukku, jonka takia varapyörä sijoitettiin auton sivulle. Lisäksi siviiliversioiden varustukseen kuului hivenen kromia, vinyyliverhoillut istuimet sekä valinnaisia värivaihtoehtoja. Mekaanisella puolella jykevämpi "T-90" -vaihteisto, voiman ulosotolla, korvasi MB:n "T84"-vaihteiston. Tämä muutos tehtiin koska CJ:n ensijainen käyttäjäryhmä oli maaseudun asukkaat ja näin CJ pystyi suorittamaan monessa paikassa traktorin tehtäviä.


title: Willys MB

text: Willys-Overland ja sitä seuranneet Willys Motors sekä Kaiser-Jeep toimittivat Jeepejä sekä Yhdysvaltain että muiden valtioiden armeijoille aina 1960-luvun lopulle asti.


title: Willys MB

text: Vuonna 1950 Willys esitteli ensimmäisen uuden, II-maailmansodan jälkeisen Jeepin sotilasversion, M38:n eli MC:n, joka perustui vuoden 1949 CJ-3A-malliin. Vuonna 1953 sitä seurasi M38A1 eli MD, sen tunnistaa etulokasuojien kaartuvasta muodosta. Malli sai myös uuden Willys Hurricane-moottorin. M38A1 jalostui edelleen siviilipuolella vuonna 1955 esitellyksi CJ-5-malliksi. M38A1:n 20 tuumaa pidemmällä akselivälillä valmistettu ambulanssiversio M170 eli MDA, siirtyi myös siviilipuolelle, mallinimellä CJ-6.


title: Willys MB

text: Ennen CJ-5:n esittelyä Willys tarjosi siviilimarkkinoille sivuventtiilimoottorilla varustettua, hinnaltaan edullista CJ-3B-versiota. Kyseessä oli CJ-3A, morttorin vaatimilla korkeamilla keulapelleillä. Tästä muokattiin nopeasti myös sotilasversio M606, lähinnä vientimarkkinoille, lisäämällä siihen vahvempi jousitus, korkeammat renkaat, marssivalot, vetokoukku ja oliivinvihreä väri. Vuoden 1968 jälkeen mallia päivitettiin versioiksi M606A2 ja -A3, jotka valmistettiin CJ-5:n pohjalle, edelleen vientimarkkinoille.


title: Willys MB

text: CJ-3B-malleja valmistettiin lisenssisopimuksin ympäri maailmaa erilaisin konseptein. Industrias Kaiser Argentina (IKA) oli Kaiserin tytäryhtiö ja sitä kautta tiivisti kytköksissä Willys Jeeppiin. Ranskalainen Hotchkiss valmisti lisenssillä omaa M201-malliaan ja intialainen Mahindra valmistaa edelleen CJ-3-malliin pohjautuvaa maastohenkilöautoa.


title: Willys MB

text: Tämä toisen maailmansodan kahinoihin suunniteltu pieni ajoneuvo on innoittanut monia autonvalmistajia ympäri maailman suunnittelemaan vastaavantyyppisiä malleja. Suurimpina näistä voidaan mainita Land Rover, Toyota, Nissan, Mitsubishi ja Suzuki. Lisäksi maailmalla on paljon valmistajia, jotka tekevät tuotteitaan vain kotimarkkinoilleen tai läheisille sidosryhmilleen, kuten armeija ja poliisivoimat.


title: Willys MB

text: Tämä kompakti ajoneuvo jatkoi palveluksessa läpi Yhdysvaltojen Koreassa ja Vietnamissa käymien sotien. Korean sodassa käytössä oli MB-versioita sekä vuonna 1952 esitelty M38 ja vuonna 1953 esitelty M38A1. Vietnamin sodan aikana suurin osa Jeepeistä oli silloin uusia Ford M151 MUTT -malleja, jotka oli varustettu moderneilla ominaisuuksilla kuten itsekantava kori ja kierrejousilla toteutettu pyörien erillisripustus. Yhdysvaltain merijalkaväellä oli omat tarpeensa, ja niitä varten suunniteltiin pieni M422 'Mighty Mite'.


title: Supertiheä koodi

text: Supertiheä koodi on tapa, jolla lomittuneita hiukkasia voidaan käyttää yhden kubitin informaation lisäämiseen. Menetelmän keksivät Charles Bennet ja Stephen Wiesner 1992.


title: Maunu Ihalainen

text: Maunu Ihalainen (s. 1937 Pihtipudas) on Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen pitkäaikainen toimitsija ja hallintopäällikkö.


title: Maunu Ihalainen

text: Ihalaisen ura Sosialidemokraattisessa puolueessa kesti yli neljäkymmentä vuotta. Opiskeltuaan Työväen Akatemiassa hän aloitti puolueen Keski-Suomen piirisihteerinä. Vuonna 1967 hän siirtyi Helsinkiin puoluetoimistoon maaseutusihteeriksi ja sitten ensin toimistopäälliköksi ja sitten puolueen hallintopäälliköksi, jonka vastuulla olivat puolueen raha-asiat. Hän oli myös mukana Saariniemenkatu 6:een rakennetun puoluetalon suunnittelussa ja rakentamisessa ja on pahoitellut sen myymistä vuonna 2015. Hän jäi eläkkeelle 2000. Vuonna 2013 hänet tuomittiin muiden ohella sakkoihin puolueen ja SDP:n urheiluopistosäätiön välisessä niin sanotussa taulukauppajutussa. Puolueen puheenjohtajaa valittaessa vuonna 2014 hän oli Jutta Urpilaisen takana.


title: Maunu Ihalainen

text: Ihalainen on kirjoittanut muistelmat "Renkinä työväenliikkeessä" (2006) ja "Punaisella viivalla – Renkinä työväenliikkeessä II" (2007), joista ensimmäinen ulottuu vuoteen 1967, jolloin hän lähti kotiseudulta Helsinkiin, ja jälkimmäinen kuvaa uraa Helsingissä puoluetoimistossa eläkkeelle jäämiseen saakka. Hänen setänsä, Elämäjärven työväenyhdistyksen sihteeri Matti Ihalainen vangittiin kieltäydyttyään asevelvollisuuskutsunnoista, ja setä kuoli Tammisaaressa. Ihalainen on kirjoittanut sedästään laajan kirjoituksen, joka on julkaistu kirjana "Matti ei palannut: Matti Ihalaisen tie Tammisaareen" (2008).


title: Maunu Ihalainen

text: Ihalainen on kotoisin Pihtiputaan Elämäjärveltä, jossa hän aloitti työuransa metsätöissä. SAK:n puheenjohtaja Lauri Ihalainen on hänen veljenpoikansa.


title: Maunu Ihalainen

text: Ihalaiselle on vuonna 1999 myönnetty kanslianeuvoksen arvonimi. Häntä on luonnehdittu "SDP:n harmaaksi eminenssiksi", "arvostetuksi veteraaniksi" ja "Sdp:n kulissimieheksi".


title: Juha Jääskä

text: Juha Jääskä (s. 9. helmikuuta 1998 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ta. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Juha Jääskä

text: Faneille.com -sivuston toimittaja Toni Rajamäen mukaan Jääskä on tyypillinen suomalainen jääkiekkoilija nopeutensa, monipuolisuutensa ja taistelutahtonsa myötä. Hänen mukaansa Jääskä on pelityyliltään kahden suunnan laitahyökkääjä, joka kykenee pelaamaan roolissa kuin roolissa.


title: Juha Jääskä

text: Jääskä aloitti jääkiekkoilun 7-vuotiaana. Hän on Helsingin IFK:n oma kasvatti. Jääskä toimi kaudella 2012–2013 seuran C-nuorten varakapteenina. Hän voitti päätteeksi C-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2013–2014 Jääskä toimi HIFK:n C-nuorten kapteenina. Hän voitti C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueen sisäisen pistepörssin ja jakoi sisäisen syöttöpörssin voiton Janne Hämäläisen kanssa. Kaudella 2014–2015 Jääskä toimi HIFK:n B-nuorten varakapteenina.


title: Juha Jääskä

text: Kaudella 2015–2016 Jääskä on kuulunut sekä HIFK:n A- että B-nuorten kapteenistoon. Hän teki myös SM-liigadebyyttinsä 17-vuotiaana. Jääskä pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa 21. lokakuuta 2015 vieraissa KooKoota vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 8.14 minuuttia.


title: Juha Jääskä

text: Toukokuussa 2016 Jääskä teki HIFK:n kanssa kolmivuotisen SM-liigasopimuksen. Hän nousi kaudella 2016–2017 seuran A-nuorten kapteeniksi ja oli joukkueen paras maalintekijä 15 osumallaan. Pudotuspeleissä Jääskä jakoi HIFK:n sisäisen tehotilaston voiton Janne Hämäläisen kanssa lukemalla +7. Hän pelasi seuran SM-liigajoukkueessa kauden aikana 14 runkosarjaottelua tehden kaksi syöttöpistettä, kahdeksan playoff-ottelua tehden yhden maalin sekä kaksi Mestarien liigan ottelua ilman tehopisteitä. Jääskä pelasi kauden aikana myös kolme Mestis-ottelua lainalla Rovaniemen Kiekossa marras-joulukuun 2016 vaihteessa. Hän sai pudotuspeleissä vastuuta HIFK:n kokoonpanossa ja teki liigauransa avausmaalin viidennessä puolivälieräottelussa 29. maaliskuuta 2017 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan.


title: Juha Jääskä

text: Kaudella 2017–2018 Jääskä teki SM-liigassa 26 runkosarjaottelussa tehot 1+4=5 ja 13 playoff-ottelussa kaksi maalia. Mestarien liigassa hän teki neljässä ottelussa tehot 1+1=2. Jääskä voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Hän pelasi ison osan kaudestaan myös HIFK:n A-nuorissa, jossa Jääskä voitti myös SM-pronssia.


title: Juha Jääskä

text: Jääskä pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän toimi Suomen varakapteenina ja voitti maailmanmestaruuden. Jääskä pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2015. Hän edusti myös alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta World U-17 Hockey Challengessa marraskuussa 2014 sekä Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2015, jolloin Jääskä voitti pronssia. Yhteensä hän on pelannut 14 nuorten ja 35 poikien maaottelua.


title: Juha Jääskä

text: Jääskä on harrastanut myös jalkapalloa.


title: Häkli, Lallukka ja Kumpp.

text: Häkli, Lallukka ja Kumppanit Osakeyhtiö oli Viipurissa vuonna 1891 perustettu tukkuliike, joka harjoitti myös vähittäiskauppaa. Se oli maan ensimmäinen kokonaan suomalaisten omistama tukkukauppaliike, jonka perustaminen liittyi aikakauden suomalaisuusaatteeseen. Yritys kohosi nopeasti yhdeksi suurimmista Viipurin ja Kaakkois-Suomen tukkuliikkeistä ja toimi esikuvana myös muille suomenkielisille liikkeenharjoittajille. Yhtiön perustajia olivat karjalaiset kauppiaat Jaakko Häkli, Juho Lallukka ja Vilhelm Paischeff.


title: Häkli, Lallukka ja Kumpp.

text: Yritys sai alkunsa, kun Sortavalan ja Käkisalmen alueilla vaikuttaneet kauppiaat Jaakko Häkli, Juho Lallukka ja Vilhelm Paischeff alkoivat vuonna 1886 pidetyn Sortavalan kauppiaskokouksen jälkeen suunnittelemaan uuden kokonaan suomalaisen tukkuliikkeen perustamista Viipuriin. Sen nimeksi päätettiin ottaa Häkli, Lallukka ja Kumpp. Häklillä ja Lallukalla oli samansuuntaisia ajatuksia suomenkielisen liiketoiminnan kehittämisestä sekä myös aikakauden kansallisesta heräämisestä. Viipurin kaupallinen toiminta oli tuolloin lähes kokonaan venäläis-, saksalais- ja ruotsalaistaustaisten kauppiaiden hallussa, eikä esimerkiksi suomenkielistä palvelua juurikaan saanut. Kolmikko sai tuekseen kaupungin suomenkielisiä pankkimiehiä, jotka turvasivat yrityksen taloudellisen taustan.