title: Mario Moretti

text: Morettin ensimmäinen työpaikka oli liikeyritysten sisäisten puhelinverkkojen asentamiseen erikoistunut Ceiet-yritys, jonka rakenteilla olevassa uudessa tehtaassa Varesen kaupungissa Moretti sai harjoittaa opittua ammattiaan. Hän halusi kuitenkin asua Milanossa ja löysi sieltä 1967 uuden työnantajan, joka oli yksi Milanon suurimmista: Sit-Siemens. Samanaikaisesti hän alkoi opiskella taloustiedettä Milanon katolisen yliopiston iltakursseilla. Työelämän konfliktit, lakot ja mielenosoituskset, joita sen ajan Italiassa oli erittäin paljon, herättivät hänessä kiinostuksen poliittiseen toimintaan. Pirellin tehtailla Milanossa oli ammattiliittojen järjestämä jatkuva poliittinen seminaarisarja, joka kulki nimellä "Comitato unitario di base". Siellä Moretti tapasi naispuolisen Trenton yliopiston sosiologin Margherita Cagolin, jonka mies Renato Curcio oli maolaisena tunnettu Milanon ulkoparlamentaarisen vasemmistoliikehdinnän nouseva tähti.


title: Mario Moretti

text: Kohtaaminen vei Morettin kokouksiin uudessa, entistä radikaalimmassa seurassa, Curcion johtamassa vasemmistoryhmässä, joka kulki nimellä "Collettivo politico metropolitano". Ryhmään kuuluivat lähes kaikki ne henkilöt, joista sittemmin tuli Punaisten prikaatien ensimmäisen sukupolven johtajia. Heitä yhdisti erityisesti pettymys Italian kommunistipuolueen reformistiseen linjanvalintaan, joka heidän mielestään ei koskaan loisi sitä Italiaa, jonka puolesta kotimaisia fasisteja ja saksalaisia miehittäjiä vastaan taistelleet kommunistipartisaanit olivat kaatuneet. Mielenosoitukset ja mellakointi kaduilla tai tehdastyöläisten lakot ja sabotaasit eivät voisi provosoida alulle todellista vallankumousta. Oli keksittävä jotain uutta. Tätä uutta kokoontui vuonna 1969 eräässä hotellissa Chiavarin kaupungissa pidettyyn seminaariin kehittelemään noin 70 Collettivon kannattajaa. Kokoontumisesta lähti alulle prosessi, joka synnytti Punaiset prikaatit.


title: Mario Moretti

text: Sit-Siemensin tehtaassa alkoi vuonna 1970 löytyä eri paikoista propagandalehtisiä, joiden tunnusmerkkinä oli viisisakarainen epäsymmetrinen tähti. Niitä levitti kolme tehtaan työntekijää, jotka olivat olleet Chiavarin kokouksessa: Morettin lisäksi Corrado Alunni ja Alfredo Bonavita. Toiminta ei kovaotteiseen mellakointiin tottuneessa kaupungissa erityisesti huolestuttanut ketään ennen kuin 17. syyskuuta Sit-Siemensin henkilöstöpäällikön Giuseppe Leonin autotallin edessä räjähti kaksi kotitekoista palopommia, jotka tuhosivat Leonin auton täysin. Autotallin porttiin oli kirjoitettu isoilla kirjaimilla ”Brigate rosse”. Punaiset prikaatit oli päättänyt julkistaa olemassaolonsa.


title: Mario Moretti

text: Erityisesti autoihin kohdistuneet palopommit olivat prikaatien alkuvaiheen tavallisin toimintamuoto. Eri yritysten johtajien autoja poltettiin 1970-luvun ensimmäisellä puoliskolla kymmenittäin. Toiminta muuttui vieläkin uhkaavampaan muotoon 3. maaliskuuta 1972, kun kolme sinisiin haalareihin pukeutunnutta naamioitunutta aseistautunutta miestä kello 19.00 kidnappasi yhden Sit-Siemensin työnjohtajista. Yksi ihmisryöstäjistä oli Moretti. Uhri, Idalgo Macchiarini, vietiin paikalta pakettiautossa. Kaappauksen tarkoituksena oli propagandavalokuvan ottaminen, minkä jälkeen Macchiarini laskettiin vapaaksi. Kuva, jossa hän istuu pakettiautossa pistoolin piippu poskeen painettuna, levisi ympäri maailmaa. Kaulassa Macchiarinilla oli kyltti, josta ilmeni, että kaappauksen takana olivat Punaiset prikaatit.


title: Mario Moretti

text: Vajaat kaksi viikkoa tapahtuman jälkeen löytyi Giangiacomo Feltrinellin pahasti palanut ruumis suurjännitelinjan pylvään juurelta. Pylvääseen oli kiinitettynä 43 dynamiittipötköä. Terroristitoiminnan äkillinen lisääntyminen ja paheneminen sai viranomaiset toimimaan. Moretti vältti täpärästi kevään aikana seuranneen pidätysaallon joka vei suurimman osan Punaisten prikaatien alkuvaiheiden miehistöstä mennessään. Saapuessaan vaimonsa autolla erääsen prikaatien piilopaikkaan Moretti näki jotakin tavallisuudesta poikkeavaa eikä heti noussut autosta ulos. Hetken päästä paikalle saapui Enzo Tortora, eräs Italian tunnetuimmista reporttereista. Hänet nähtyään Moretti poistui paikalta jalan ja soitti vaimolleen Lialle, että tämä hakisi hänen autonsa. Lia pidätettiin samana iltana, ja vaikka hänet päästettin aika pian vapaaksi, kesti yli 20 vuotta ennen kuin Moretti tapasi hänet ja silloin kolmevuotiaan poikansa seuraavan kerran.


title: Mario Moretti

text: Kevään 1972 pidätysaallon seurauksena Punaiset prikaatit päättivät siirtyä täysin maanalaiseen toimintaan. Moretti ei palannut työpaikalleen eikä kotiin ja esiintyi seuraavan kerran oikealla nimellä vasta sen jälkeen kun hänet oli pidätetty 1981. Pidätysaallon toinen seuraus oli, että Morettin lisäksi syksyllä 1972 oli vapaalla jalalla vain neljä pidätysaallon välttänyttä prikaatilaista: Curcio, Cagol, Alberto Franceschini ja Pierino Morlacchi. Moretti onnistui myös välttämään ansan, johon 8. syyskuuta 1974 Curcio ja Franceschini ajoivat mennessään Pineroloon rautatieasemalle tapaamaan entistä fransiskaanimunkkia Silvano Girottoa, joka tunnettiin myös nimellä ”veli konepistooli” (”frate mitra”) . Tuntemattomasta lähteestä tullut varoitus tavoitti prikaatien jäsenen Antonio ”Nanni” Casalettin, joka vuorostaan varoitti Morettia, jonka oli määrä mennä samaan tapaamiseen. Moretti ja Casaletti yrittivät löytää toverinsa, mutta koska nämä eivät noudattaneet etukäteen ilmoittamaansa matkasuunnitelmaa, yritys epäonnistui ja karabinieerit vangitsivat Curcion ja Franceschinin. Morettin kyky välttää pidätystä oli hänen itsensä mukaan osaksi onnea ja osaksi varovaisuutta. Turvallisuussääntöjä oli aina noudatettava, vaikka se olisi epämukavaa ja hankalaakin. Esimerkiksi autolla liikkumisesta Moretti sanoi eräässä haastattelussa: ”Tiedättekö montako väärennettyä asiakirjaa tarvitsee päästäkseen jatkamaan matkaa puhtaasti, kun on joutunut pysäytetyksi varastetussa autossa? Niitä tarvitaan kahdeksan. Jos niitä ei ole, on parempi mennä raitiovaunulla”.


title: Mario Moretti

text: Moretti osallistui Cagolin johtamaan operaatioon helmikuussa 1975, jolloin Curcio haettiin pois Casale Monferraton vankilasta. Juhlatunnelmaa ei kuitenkaan kestänyt kauan. Cagol sai surmansa tulitaistelussa karabinieereja vastaan 5. kesäkuuta. Curcio pidätettiin uudelleen 18. tammikuuta 1976 hänen oltuaan vapaalla jalalla 334 päivää. Saman vuoden maaliskuussa pidätettiin toinen Morettin lisäksi vapaalla jalalla ollut prikaatien johtokunnan ("Comitato Esecutivo") jäsen Giorgio Semeria. Prikaatien tavallisesti nelihenkistä johtokuntaa uusittiin, ja se koostui vuoden 1976 kesällä Morettia lukuun ottamatta henkilöistä, joista kukaan ei ollut osallistunut Chiavarin kokoukseen muutamaa vuotta aikaisemmin. Lauro Azzolini, Franco Bonisoli ja Rocco Micaletto olivat kaikki Morettia kokemattomampia ja käytännössä hän oli nyt Punaisten prikaatien johtaja. Ainoaksi mahdolliseksi haastajaksi nousi toinen Chiavarin kävijä ja entinen kommunistipuolueen jäsen Prospero Gallinari karatessaan Trevison vankilasta 2. tammikuuta 1977.


title: Mario Moretti

text: Morettia pidetään yleisesti Moron vuonna 1978 tapahtuneen kidnappauksen pääsuunnittelijana, ja hänen johtava asemansa tässäkin yhteydessä ilmenee myös siitä, että ainoastaan hän ”kuulusteli” Moroa tämän 55 päivää kestäneen vankeuden aikana (16. maaliskuuta – 9. toukokuuta). Morettin mukaan ei kyse kuitenkaan ollut mistään oikeudenkäynnistä ”kansan tuomistuimessa” vaan poliittisista keskusteluista. Sana oikeudenkäynti (”processo”) jota käytettiin prikaatien tiedotteissa oli hänen mukaansa pelkkää propagandaa. Tarkoituksena oli jos mahdollista saada vapaaksi 13 nimettyä poliittista aktivistia, jotka istuivat vankilassa. Valtio ei halunnut asiasta neuvotella lainkaan Punaisten prikaatien kanssa, niinpä, sanoo Moretti, nämä neuvottelut annettiin Moron hoidettaviksi siten, että hän sai kirjoittaa rajattoman määrän kirjeitä kenelle hyvänsä. Moro kirjoitti monta kirjettä, esimerkiksi sisäministeri Cossigalle, puolusihteeri Benigno Zaccagninille ja jopa paaville joka oli hänen henkilökohtainen ystävänsä. Mikään ei auttanut, ja kun paavikin vastasi julkisella kirjeellä, jossa hän liittyi hallituksen jyrkkään linjaan (”linea della fermezza”), että prikaatien kanssa ei neuvotella, oltiin umpikujassa. Moretti sanoo paavin kirjeestä: ”Siitä hetkestä lähtien Moro tunsi olevansa hukassa”.


title: Mario Moretti

text: Moretti on jälkeenpäin sanonut, että vastapuoli on tietoisesti antanut väärän kuvan tilanteesta väittäessään, että 13 vangin vapaaksi päästäminen olisi ollut ehdoton vaatimus, josta Punaiset prikaatit ei olisi tinkinyt yhtään. Tämä ei Morettin mukaan ole lähelläkään totuutta. Loppujen lopuksi Punaiset prikaatit olisivat tyytyneet siihen, että valtion, siis kristillisdemokraattien, johtava edustaja puoluesihteeri Zaccagnini olisi myöntänyt, että Italiassa oli poliittisia vankeja ja oli myös olemassa aseistettu poliittinen vastustaja, jonka kanssa voisi ja pitäisi neuvotella. Moretti yritti viime hetkellä saada Zaccagninin taipumaan ja otti ison riskin soittamalla Moron vaimolle Eleonora Morolle 30. huhtikuuta Termini-aseman puhelinkopista keskellä Roomaa. Kopin ympärillä seisoi toimintavalmiina kolme aseistettua prikaatilaista, Valerio Morucci, Barbara Balzerani ja Adriana Faranda. He ymmärsivät, että poliisi kuunteli Moron puhelinta, ja Moretti esitti asiansa mahdollisimman nopeasti, parissa minuutissa. Hän ehdotti, että Moron perhe yrittäisi taivuttaa Zaccagninin antamaan julkisen lausunnon, joka täyttäisi Punaisten prikaatien vähimmäisvaatimukset. Muussa tapauksessa heillä ei Morettin mukaan olisi mitään muuta mahdollisuutta kuin toimeenpanna Moron kuolemantuomio.


title: Mario Moretti

text: Moron perhe ymmärsi hyvin, että järjestö, joka oli tappanut viisi poliisia saadakseen hänet vangiksi, ei tietenkään laskisi häntä vapaaksi saamatta siitä yhtään mitään etua. Perhe vetosi Il Giorno-sanomalehdessä 1. toukokuuta avoimella kirjeellä kristillisdemokraattien johtoon. Kukaan ei vastannut, puolue näytti hylänneen johtajansa. Näin tulkitsi asian myös Moro ja kirjoitti kirjeen, jolla sanoutui irti kaikista poliittisista tehtävistään ja ilmoitti eroavansa puolueesta. Moretti kommentoi: ”Moro tiesi olevansa tuomittu kuolemaan, hän tiesi viimeisestä yrityksestä, hän tiesi että vastausta ei tullut, hän tiesi että nyt se on loppu”. Moretti myönsi vuonna 1993 antamassaan haastattelussa (ei kuitenkaan oikeudessa) ampuneensa Moron yhdellätoista laukauksella aikaisin aamulla 9. toukokuuta 1978 autotallissa osoitteessa Via Camillo Montalcini 8. Hänen mukaansa läsnä oli ollut muita prikaatilaisia (vähintään kaksi) mutta ei nimennyt heitä. Omaelämäkerrassaan Punaisten prikaatien jäsen Anna Laura Braghetti on selvittänyt tämänkin asian. Braghettin mukaan Moron veivät autotalliin Moretti ja Germano Maccari, ja Braghetti jäi ulkopuolelle varmistamaan, että ulkopuolisia ei ole paikalla murhan tapahtuessa ja autotallista poistuttaessa. Kysymykseen, painoiko murha Morettin omatuntoa, tämä vastasi kieltävästi. Morettin näkemyksen mukaan silloin vallitsi sotatila ja sodassa kuolee ihmisiä molemmilta puolilta. Moron henki olisi säästetty, jos vastapuolelta olisi tullut pienikin avaus, hän sanoi.


title: Mario Moretti

text: Moron murhan jälkeen Morettin johtamat Punaiset prikaatit pyrkivät aloittamaan kansainvälisen yhteistyön muiden samantapaisten järjestöjen kanssa. Moretti ei osannut vieraita kieliä, ja hänen mukanaan lähti useille ulkomaanmatkoille Moron vartija Braghetti, joka puhui ranskaa sujuvasti ja jonkin verran englantia. He kävivät useita kertoja Pariisissa, mutta tapaamiset ranskalaisten kommunistien kanssa eivät johtaneet mihinkään. Yhteyttä otettiin myös sellaisiin järjestöihin kuin Saksan RAF ja Espanjan ETA, mutta tilanne näissä maissa ei ollut otollinen, joten asiat jäivät poliittisten keskustelujen tasolle. Yhteistä toimintaa ei syntynyt. Moretti kääntyi taas kotimaan ongelmien puoleen. Koko Punaisten prikaatien paikallinen johto Milanossa oli pidätetty 1978, ja pari vuotta myöhemmin toiminta siellä oli muuttunut anarkiaksi, jossa pienet ryhmittymät toimivat omin päin. Yhdessä Barbara Balzeranin kanssa Moretti meni Milanoon pistämään asioita kuntoon, mutta hänet tunnistettiin ja pidätettiin 4. huhtikuuta 1981.


title: Mario Moretti

text: Tutkintavankeudessa Moretti joutui murhayrityksen kohteeksi, kun hänelle täysin tuntematon Camorran jäsen puukotti häntä useita kertoja heidän kohdatessaan selliosaston käytävällä. Syy ja käskyn antaja ovat jääneet selvittämättä. Moretti tuomittiin tammikuussa 1983 elinkautiseen vankeuteen. Hänen käytöksensä vankilassa oli moitteetonta, ja neljä päivää kestänyt ensimmäinen loma myönnettiin jo tammikuussa 1993. Joulukuusta 1997 alkaen Moretti on saanut poistua vankilasta päiväaikaan, mutta hänen on edelleenkin (2018) vietettävä siellä yönsä.


title: FM!

text: FM! on yhdysvaltalaisen hip-hop artisti Vince Staplesin kolmas studioalbumi, jonka julkaisi Def Jam Recordings 2. marraskuuta 2018. Albumin tuotannon hoiti suurimmaksi osaksi Kenny Beats ja siltä on julkaistu yksi single, "Fun!", jolle on myös ohjattu musiikkivideo.


title: FM!

text: Albumilla vierailee monia artisteja ja se sisältää lyhyitä pätkiä Earl Sweatshirtin ja Tygan julkaisematonta musiikkia. Kansikuva voi olla mahdollinen viittaus punk-yhtye Green Dayn vuonna 1994 julkaisemaan Dookie-albumiin ja albumissa on eräänlainen radiokanava-konsepti.


title: Shang Yang

text: Shang Yang (noin 390 – 338 eaa.) oli kiinalainen filosofi ja valtiomies, joka organisoi Qin-valtion hallintoa menestyksekkäästi tehden osaltaan mahdolliseksi Kiinan yhdistymisen Qin-dynastian valtakaudella. Shang Yangin mukaan valtio voidaan pitää yhtenäisenä vain, jos se on riittävän vahva, ja vahvuuden takaavat suuri armeija ja täydet viljavarastot.


title: Shang Yang

text: Shang Yang on Kiinan historian kiistellyimpiä hahmoja. Kungfutselaisten mielestä hän oli brutaali öykkäri, ja yksi pahimmista legalisteista (joita kungfutselaiset eivät arvostaneet), liberaalien mielestä taas laillisuuden puolustaja.


title: Shang Yang

text: Shang Yang toimi Qin-valtion herttuan Xiaon palveluksessa. Hän korvasi feodalistisen järjestelmän keskusjohdon nimittämillä kuvernööreillä. Hän loi pakollisen asepalveluksen, uudisti verotuksen ja maanomistuksen ja standardisoi paino-, tilavuus- ja pituusmitat.


title: Kirgisian kansalliskirjasto

text: Kirgisian kansalliskirjasto () on Kirgisian pääkaupungissa Biškekissä toimiva kansalliskirjasto. Huhtikuussa 2015 kirjasto nimettiin runoilija Alykul Osmonovin (; 1915 - 1950) mukaan. Kansalliskirjastoa johtaa professori Jyldyz Bakashova (2018).


title: Kirgisian kansalliskirjasto

text: Kirjasto perustettin 10. toukokuuta 1934 yhdistämällä kaksi silloista kirjastoa: Frunzen kaupunginkirjasto ja kansanedustajien neuvoston kirjasto. Näin syntyi sekä yleisen että tieteellisen osaston sisältänyt kansalliskirjasto, jonka kokoelmat käsittivät alkuvaiheessa 16 000 teosta. Kirjasto avattiin yleisölle elokuussa 1934.


title: Riku (Kangasala)

text: Riku on yksi Kangasalan osa-alueista ja kylistä. Siellä sijaitsee Pikonlinnan sairaala.


title: Kaivanto (Kangasala)

text: Kaivanto on Kangasalan osa-alue. Siellä sijaitsevat mm. Vehoniemen automuseo, Vehoniemen näkötorni, Mobilia-museo sekä Keisarinharju.


title: Cham-albaanit

text: Cham-albaanit (Albaniaksi: Çamë, Kreikaksi: Τσάμηδες) ovat albaanien alaryhmä, jotka asuivat alunperin Epiruksen länsiosassa alueella, joka tunnetaan albaanien keskuudessa nimellä Chameria. Cham-albaaneilla on oma kulttuurillinen identiteettinsä, joka on Albanialaisten ja Kreikkalaisten vaikutteiden sekoitus. Cham-albaanit puhuvat omaa albanian kielen murrettaan.


title: Cham-albaanit

text: Italian-Kreikan sodan tuloksena Kreikka siirsi aikuisia Cham-albaani miehiä keskitysleireille. Kreikan miehityksen jälkeen Cham-albaanit alkoivat tukea italialisia ja saksalaisia miehittäjiä. Kreikkalaiset alkoivat kantaa kaaunaa Cham-albaaneille ja Toisen maailmansodan jälkeen heidän oli paettava Albaniaan. Kun Albania luopui kommunismistä, monet Cham-albaanit vaativat oikeutta palata asuinalueilleen Kreikkaan.


title: Christiane F. – tyttö metroasemalta

text: Christiane F. – tyttö metroasemalta (tai Christiane F. – tyttö huumekadulta, "Christiane F. – Wir Kinder vom Bahnhof Zoo") on Uli Edelin ohjaama länsisaksalainen draamaelokuva vuodelta 1981. Ankaran inhorealistinen huumekuvaus perustuu Vera Christiane Felscherinowin kokemuksiin Länsi-Berliinin kaduilla 1970-luvun lopulla, joita on julkaistu kirjoina myös suomeksi. Elokuvan musiikista vastasi David Bowie. joka myös esiintyy elokuvassa. Musiikista julkaistiin soundtrack-albumi "Christiane F."


title: Christiane F. – tyttö metroasemalta

text: Vuonna 1962 syntynyt 16-vuotias Vera Christiane Felscherinow teki yhteistyötä "Stern"-aikakauslehden kahden toimittajan kanssa, ja hänen laajoista haastatteluistaan julkaistiin kirja vuonna 1979 (suom. "Huumeasema Zoo", Kirjateos 1981). Elokuva perustuu näihin tositapahtumiin: tyttö ajautuu Berliinin yöelämässä heroiiniriippuvaiseksi prostituoiduksi.


title: Christiane F. – tyttö metroasemalta

text: 13-vuotiaan Christianen (Natja Brunckhorst) vanhemmat ovat eronneet, äidillä on uusi miesystävä ja pikkusisko muuttaa isän luokse asumaan. Christiane etsiytyy alaikäisillekin avoimeen yökerhoon, jossa kaikki käyttävät huumeita. Hän rakastuu poikaan nimeltä Detlev (Thomas Haustein), joka toimii homoprostituoituna. Pian myös Christiane ansaitsee rahaa heroiiniin prostituoituna Bahnhof Zoon rautatieasemalla.


title: Christiane F. – tyttö metroasemalta

text: Kirja ja elokuva olivat suuria menestyksiä. Christiane loi maineensa pohjalta musiikki- ja elokuvauran ja nousi kulttihahmoksi. Yhdessä poikaystävänsä Alexander Hacken kanssa hän muodosti yhtyeen Sentimentale Jugend. He molemmat esiintyivät myös vuoden 1983 elokuvassa "Decoder".


title: Christiane F. – tyttö metroasemalta

text:
Bahnhof Zoon eli Zoologischer Gartenin rautatieaseman alueesta tuli Berliinissä elokuvan myötä nuorten suosima turistikohde. Elokuvan päähenkilön ulkomuodosta syntyi osaltaan muoti-ilmiö "heroin chic".
Christiane Felscherinowin huumeongelmat jatkuivat aikuisuuteen. Hän julkaisi myöhemmistä vaiheistaan omaelämäkerran "Mein zweites Leben", suom. "Christiane F. – minun toinen elämäni" (Sammakko, 2015).


title: Christiane F. – tyttö metroasemalta

text: Film-O-Holic.com-elokuvasivuston arvostelussa vuodelta 2012 "Christiane F.:n" sanotaan kestäneen varsin hyvin aikaa. Esimerkiksi Lukas Moodyssonin "Lilja 4-everiin" (2002) verrattuna saksalaiselokuva muistuttaa kriitikko Lumi Tirrosen mielestä enemmän sosiaaliraporttia: ”Ohjaaja keskittyy niin tiukasti huumeidenkäytön konkretiaan, että suuret linjat jäävät piirtymättä. Syitä ja seurauksia ei syväluodata sen enempää psykologisella kuin yhteiskunnallisellakaan tasolla.”


title: Kitarō Nishida

text: Kitarō Nishida (, 1870–1945) oli japanilainen filosofi, yksi niistä jotka yrittivät mukauttaa länsimaista filosofiaa itämaiseen hengelliseen perinteeseen.


title: Kitarō Nishida

text: Nishida oli uranuurtaja monellakin tapaa. Hän toi Japanin modernin luovan filosofian harjoittajien joukkoon Euroopan ja Yhdysvaltojen rinnalle. Hän toi aasialaista ajattelua angloeurooppalaisen filosofian joukkoon. Hän loi perustaa Itä-Aasian buddhalaisen ajattelun filosofiselle tarkastelulle.


title: Kitarō Nishida

text: Keiji Nishitani oli Kitarō Nishidan oppilas.


title: Suomen Biathlon

text: Suomen Biathlon Oy (tunnetaan myös nimellä "Biathlon Target System Kurvinen") on suomalainen ampumahiihdon taululaitteistoja ja ampumaratavarusteita valmistava yritys. Sen valmistamat, painovoimaan perustuvat, taululaitteistot mullistivat 1980-luvulla ampumahiihdon helppokäyttöisyydellään ja toimintavarmuudellaan. Aiemmin ampumahiihdossa oli ammuttu pahvisiin tai lasisiin tauluihin. Nämä niin kutsutut "Kurvisen taulut" ovat toiset kahdesta Kansainvälisen ampumahiihtoliiton (IBU) nykyään hyväksymistä taululaitteistoista. Toiset hyväksytyt taululaitteet ovat saksalaiset, elektroniset HoRan taulut. Kurvisen taulut saavat nimensä kehittäjänsä, Ilmo Kurvisen, mukaan.


title: Suomen Biathlon

text:
Suomen Biathlon Oy valmistaa varsinaisten taululaitteistojen lisäksi myös muita ampumaratavarusteita, kuten katoksia, kylttejä, ampumapaikkamattoja, tuuliviirejä, paperisia kohdistustauluja jne. Myös para-ampumahiihdon Eko-Aims-taululaitteistot kuuluvat yrityksen tuotteisiin. Samaan tekniikkaan perustuvia optisia Kurvisen taululaitteita käytettiin Lontoon olympialaisten nykyaikaisessa viisiottelussa. Itse varsinainen taululaitteisto perustuu painovoimaan. Taulu kaatuu taaksepäin luodin osuessa vähintään puoliksi tauluun.
Samalla valkoinen taulu nousee kaatuvan taulun paikalle laitteiston etupuolelta. Tietokone tunnistaa osumat sekä laitteistoon osuneet ohilaukaukset ja kirjaa ne tulospalveluun. Taululaitteistot ovat kauko-ohjattavia.


title: Suomen Biathlon

text: Kurvisen tauluja on viety yli kolmeenkymmeneen maahan. Niitä käytetään pääasiassa pohjoismaissa, Venäjällä, Kauko-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Keski-Euroopassa sen sijaan käytetään lähinnä HoRa:n tauluja.


title: Suomen Biathlon

text: Suomen Biathlon Oy valmistaa tuotteensa omalla konepajallaan Liperin Ylämyllyllä. Samalla konepajalla valmistetaan myös mm. Abloyn tuotteita.


title: Hannu Laaksonen

text: Hannu Laaksonen (s. 1977 Vaasa) on suomalainen professori. Hän on ollut Vaasan yliopiston sähkötekniikan, erityisesti sähköverkkojen suojauksen ja automaation professori vuodesta 2018. Hänet valittiin aluksi määräaikaiseen joustavien ja älykkäiden sähköenergiajärjestelmien professuuriin, jota hän hoiti elokuusta 2017 lähtien., Laaksonen on yliopiston uuden Smart Energy -maisteriohjelman koulutusohjelmavastaava.


title: Hannu Laaksonen

text: Laaksonen valmistui diplomi-insinööriksi Tampereen teknillisestä yliopistosta vuonna 2004 ja tekniikan tohtoriksi Vaasan yliopistosta vuonna 2011. Hän on toiminut aiemmin tutkijana Tampereen teknillisessä yliopistossa, VTT:llä sekä väitöstutkijana Vaasan yliopistossa. Väitöstutkimuksensa jälkeen Laaksonen työskenteli kuusi vuotta ABB:n palveluksessa, jossa hän toimi esimerkiksi R&D Principal Engineerin tehtävässä Medium Voltage Products -yksikössä. Hän on tutkinut ja kehittänyt esimerkiksi uusia suojausalgoritmeja liittyen hajautetun energiantuotannon verkkoonliityntään. Laaksosen tutkimusintressit liittyvät esimerkiksi mikro- ja älyverkkojen suojaukseen.


title: Hannu Laaksonen

text: Hannu Laaksonen on vuodesta 2018 lähtien ollut Vaasan sähkön hallituksen jäsen.


title: Hannu Laaksonen

text: Laaksosen isä on Vaasan yliopiston markkinoinnin emeritusprofessori Martti Laaksonen.


title: LM5

text: "LM5" on brittiyhtye Little Mixin viides studioalbumi, joka julkaistaan 16. marraskuuta 2018.


title: LM5

text: Albumilta on jo julkaistu singlet "Only You", "Woman Like Me" sekä "Joan Of Arc". Albumin on sanottu olevan enemmän "naispainoitteinen".


title: Ernst af Hällström

text: Ernst Gustaf Vilhelm af Hällström (4. huhtikuuta 1863 Lempäälä – 4. kesäkuuta 1931 Lempäälä) oli suomalainen lääkäri ja Tampereen ensimmäinen kaupunginlääkäri yli 20 vuoden ajan.


title: Ernst af Hällström

text: Af Hällströmin vanhemmat olivat Kukkolan kartanon omistanut maanviljelijä Gustaf Wilhelm af Hällström (1833–1922) ja Josefina Sofia Faller. Hän pääsi ylioppilaaksi 1882 Helsingin alkeisopistosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1887, filosofian maisteriksi 1890, lääketieteen kandidaatiksi 1890 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1893.


title: Ernst af Hällström

text: Af Hällström toimi aluksi Tampereen vt. kaupunginlääkärinä, kutsuntalääkärinä ja Suomen sotaväen lääkärinä eri joukko-osastoissa. Hän oli Tampereen itäisen alueen köyhäinlääkärinä 1897–1907 ja Tampereen ensimmäisenä kaupunginlääkärinä 1907–1928 sekä toisena kaupunginlääkärinä 1928–1930. Hän oli myös Oriveden leprasairaalan lääkärinä 1904–1919. Hän oli mukana perustamssa 1898 Tampereen lääkäriseuraa ja toimi seuran puheenjohtajana useaan otteeseen. Af Hällström oli jäsenenä 1912 perustetun Suomen Tuberkuloosin Vastustamisyhdistyksen Tampereen paikallisosaston johtokunnassa


title: Ernst af Hällström

text: Ernst af Hällström oli naimisissa vuodesta 1919 lääketieteen lisensiaatti Suoma Loimaranta-Airilan (1881–1954) kanssa ja he pitivät yhteistä vastaanottoa Tampereella.


Pokémon-elokuva: Volcanion ja mekaaninen ihme () on yhdeksästoista kokopitkä Pokémon-elokuva vuodelta 2016. Elokuvan pääpokémonit ovat kaksi myyttistä Pokémonia, kuudennesta sukupolvesta Volcanion ja tulossa olleesta seitsemännestä sukupolvesta Magearna.


title: Pokémon-elokuva: Volcanion ja mekaaninen ihme

text: Elokuvan suomenkielinen versio julkaistiin kesäkuussa 2018 Pokémon TV -nettisivustolla.


text: Elokuvan alussa olevan tunnuskappaleen laulavat suomenkielisessä versiossa Tero Koponen ja Nina Tapio. Tapio esittää myös lopputekstien aikana soivan laulun "Sielusydän".


title: Emilia (suomalainen laulaja)

text: Emilia (oikealta nimeltä Anne Middendorp, o.s. Luoto) on suomalainen laulaja. Hän julkaisi Kerberoksen levymerkillä ensimmäisen ja ainoaksi jääneensä studioalbuminsa "Emilia" vuonna 1982, jonka kappaleista kuusi oli hänen italiasta kääntämiään. Edellisenä vuonna hän julkaisi singlen "Satan in Love", joka oli suomalainen coverversio italialaisen La Bellinin vuonna 1978 julkaistusta kappaleesta. Emilia oli laulamassa discotanssin MM-kisojen karsinnoissa ja "Suosikki"-lehden Miss Farkku Suomi -kiertueilla. Keikkoja oli paljon myös oman bändin kanssa. Hän keikkaili oman yhtyeensä kanssa ja oli mukana Kirkan kiertueella.


title: Emilia (suomalainen laulaja)

text: Emilia esiintyi televisiossa "Iltatähti"-ohjelmassa ja pyrki myös Syksyn sävel -kisaan. Vuonna 1984 hän julkaisi vielä Polarvox-levymerkillä Päin tähtiä kiidän/Heitetään huomiseen huolet -singlen.


title: Emilia (suomalainen laulaja)

text: Vuonna 1975 laulajan perustama yhtye Duo Anne Luoto osallistui Uudenmaan läänin taidetapahtumaan.


title: Emilia (suomalainen laulaja)

text: Emilian isä oli muusikko. Emilia osallistui nuorena Miss Maja -kisan Suomen karsintaan. Hän asuu nykyään Espanjassa ja puhuu ruotsia, englantia, italiaa, espanjaa ja hollantia. Hän on työskennellyt kalligrafina.


title: Su Song

text: Su Song (1020–1101) oli kiinalainen oppinut ja monilahjakkuus. Hänen kuvitettu teoksensa vuodelta 1070 paljastaa Sun olleen perehtynyt rohdoksiin, eläintieteeseen, metallurgiaan ja siihen liittyvään teknologiaan. Hän rakensi tornikellon tukemaan ajanlaskun uudistusta, Siinä oli 11 m korkea torni ja monimutkainen kellokoneisto, jota pyöritti virtaava vesi ja ketjuvaihteisto. Kellossa käytettiin teknologiaa, joka otettiin käyttöön Euroopassa vasta vuosisatoja myöhemmin.


title: DNA (albumi)

text: DNA on brittiyhtye Little Mixin ensimmäinen studioalbumi vuodelta 2012. Albumi sisältää muun muassa singlet "Wings", "DNA", "Change Your Life" sekä "How Ya Doin'?".


title: Get Weird

text: Get Weird on brittiyhtye Little Mixin kolmas studioalbumi ja sisältää muun muassa singlet "Black Magic", "Love Me Like You", "Secret Love Song" sekä "Hair".


title: Glory Days (Little Mixin albumi)

text: Glory Days on brittiyhtye Little Mixin neljäs studioalbumi vuodelta 2016. Siitä on julkaistu myös platinaversio "Glory Days: The Platinum Edition" (2017). Albumi sisältää esimerkiksi singlet ”Shout Out to My Ex”, ”Touch”, ”No More Sad Songs”, ”Power” sekä platinumversion mukana tulleet ”Reggaetón Lento (Remix)”, ”If I Get My Way”, ”Is Your Love Enough?” ja ”Dear Lover”.


title: Hei (albumi)

text: Hei on norjalaisten kaksosten Marcuksen & Martinuksen ensimmäisen studioalbumi vuodelta 2015. Siitä on julkaistu myös erikoisversio "Hei – Fan-Spesial". Albumi sisältää muun muassa hitit ”Eletkrisk”, ”Plystre på deg” ja ”Slalom” sekä poikien Melodi Grand Prix Junior -voittokappaleen ”To dråper vann”.


title: Matti Jykylä

text: Matti Jykylä on suomalainen valosuunnittelija ja -taiteilija. Jykylä on Sun Effects -suunnittelukollektiivin perustaja. Hän on kuratoinut Lux Helsinki -valotaidefestivaalia vuodesta 2012 asti.


title: Kiiltomonninen

text: Kiiltomonninen ("Corydoras sodalis") on monnisiin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaariokalana.


title: Kiiltomonninen

text: Kiiltomonninen kasvaa noin 6-7 cm pitkäksi. Siinä on mustia kohtia päässä ja hopeanvärisiä kohtia pyrstössä ja kyljissä, tosin kuviointi voi vaihdella paljon kalan suuren levinneisyysalueen vuoksi.


title: Kiiltomonninen

text: Kiiltomonninen on kotoisin Brasiliasta, Perun Yavarijoelta ja Bolivian Benijoelta.


title: Kiiltomonninen

text: Kiiltomonninen on eloisa ja rauhallinen parvikala, joka liikkuu eniten akvaarion pohjalla. Sen viljely on vaikeaa.


title: Kiiltomonninen

text: Kiiltomonninen tarvitsee vähintään 85 litran akvaarion. Sille sopiva pH on 6-7, veden kovuus alle 10 ja lämpötila 22-26 astetta. Kala on kaikkiruokainen.


title: Seki Takakazu

text: Seki Takakazu (noin 1640–1708) oli japanilainen matemaatikko ja kirjailija.


title: Seki Takakazu

text: Seki oli tärkeimpiä japanilaisen matematiikan eli "wasanin" kehittäjiä. Hän löysi ja jalosti edelleen matemaattista osaamista vanhoista kiinalaisista lähteistä.


title: Seki Takakazu

text: Hän vietti pääosan urastaan Kōfun seudulla palvellen Tokugawan sukua hallintovirkamiehenä ja kirjanpitäjänä.


title: Seki Takakazu

text: Yksi tärkeimmistä Sekin saavutuksista oli matemaattisen notaation kehittäminen. Kiinalaisten merkintätapa kattoi vain yhtälöt, joissa oli yksi tuntematon; Seki kehitti menetelmän ilmaista useiden tuntemattomien tekijöiden yhtälöitä ja yhtälöryhmiä. Näitä hän käytti esimerkiksi monikulmioiden pinta-alan määrittämiseen.


title: Seki Takakazu

text: Seki löysi Bernoullin luvut ennen Jacob Bernoullia. Hän tutki yhtälöitä joilla oli positiivisia ja negatiivisia juuria, mutta ei tuntenut kompleksilukujen käsitettä. Hän ratkaisi kolmannen asteen yhtälön formula_1 vuonna 1685, sata vuotta ennen kuin William Horner julkaisi ratkaisunsa käyttäen samantapaisia menetelmiä. Hornerin menetelmäksi nykyään nimitetty polynomiyhtälöiden likimääräinen ratkaisutapa tosin tunnettiin jo aiemmin: Kiinassa se on ilmeisesti tunnettu 1200-luvulla, arabialaisessa matematiikassa 1400-luvulla ja Euroopassa 1600-luvulla.


title: Seki Takakazu

text: Seki eli samaan aikaan kuin Isaac Newton Englannissa ja Leibniz Saksassa. Hän kehitti samankaltaisia menetelmiä kuin nämä, ilmeisen riippumattomasti, sillä ei ole voitu osoittaa minkäänlaista tietojenvaihtoa hänen ja eurooppalaisten kollegoiden välillä. On sanottu, että wasan ja differentiaali- ja integraalilaskenta kehittyivät samalle tasolle, mutta eri konseptien pohjalta.


title: Uno Therman

text: Bror Uno Ossian Therman (23. syyskuuta 1873 Savonlinna – 28. marraskuuta 1943 Helsinki) oli Helsingin kaupunginkirjaston pitkäaikainen kirjastonhoitaja.


title: Uno Therman

text: Uno Thermanin vanhemmat olivat lääninmaanmittari Fredrik Gustaf Therman ja Mathilda Ottilia Forstadius ja puoliso vuodesta 1902 lastentarhanopettaja Thyra Alfhild Hagelstam. Therman tuli ylioppilaaksi 1892 Mikkelin lyseosta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1898. Hän toimi yliopiston kirjaston ylimääräisenä amanuenssina 1897–1901 ja valtionarkiston ylimääräisenä virkailijana 1901–1911. Helsingin kaupunginkirjaston hoitaja Therman oli yli 30 vuotta, 1908–1940. Hän toimi myös opettajana Helsingissä 1900-luvun vaihteessa ja toimitti valtiokalenterin vuosina 1907 ja 1908. Suomen kirjastoseuran johtokunnan jäsen Therman oli vuodesta 1917 ja puheenjohtaja 1925–1930.


title: Uno Therman

text: Kirjailija, kirjastonhoitaja Erik Therman oli Uno Thermanin ja Thyra Hagelstamin poika.


title: Luettelo Sveitsin nimisuojatuista elintarvikkeista

text: Sveitsiläisistä elintarvikkeista seuraavat tuotteet ovat suojattuja sekä Sveitsissä että Euroopan unionin alueella. Merkinnät ovat AOP ja IGP, jotka vastaavat EU:n suojausmerkintöjä:


text: Nimisuojattuja elintarvikkeita oli toukokuussa 2018 yhteensä 37, joista 22 oli AOP-merkittyjä ja 15 IGP-merkittyjä:


title: Kišhinsaari

text: Kišhinsaari on Iranille kuuluva saari Persianlahdella Hormozgānin provinssissa noin 15 km rannikolta. Saari on noin 16 km pitkä ja 8 km leveä, ja maastoltaan varsin tasainen. Taatelipalmuja kasvaa varsinkin pohjoisrannalla, muuten kasvillisuus on vähäistä.


title: Kišhinsaari

text: Kišhin asutuksen ja hallitsijoiden taustaa ei tunneta tarkkaan. Sen merkitys on perustunut strategiseen sijaintiin, ja 1100-luvulla Kišhin ruhtinaalla oli merkittävä asema Intian valtamerellä, Arabianmerellä ja Persianlahdella. Vauraus saattoi ainakin osaksi perustua suoranaiseen merirosvoukseen, mutta myös helmenkalastuksesta saatiin tuloja.


title: Kišhinsaari

text: Nykyisin Kišhinsaari on vapaakauppa-alue, ja ulkomaiset matkailijat pääsevät sinne ilman viisumia kahdeksi viikoksi. Sen maine lomanviettopaikkana syntyi, kun se oli shaahin ja hänen vieraidensa yksityinen rantalomakohde.


title: Ogadenin konflikti

text:
Ogadenin konflikti on
meneillään oleva konflikti Ogadenin kansallisen vapautusarintaman (ONLF) ja Etiopian hallituksen välillä. Konflikti alkoi vuonna 1994, kun vapautusrintama pyrki liittämään Somalin osavaltion Somaliaan.


title: Ogadenin konflikti

text: 20 joulukuuta 1996 Etiopian armeija hyökkäsi Al-Itihaad al-Islamiyan leiriin Luuqissa tappaen 58 taistelijaa ja 48 ulkomailta tullutta vapaaehtoista.


title: Ogadenin konflikti

text: 13 huhtikuuta 2003 ONLF aloitti Operaatio Mandadin, jonka tavoitteena oli häätää Etiopian armeijan Koraheyn ja Dolon piireistä. 2 päivää myohemmin Alenin ja Garas Qalon kaupungeissa käytiin taistelu, jossa kuoli 60 Etiopian armeijan jäsentä ja 41 kapinallista.


title: Ogadenin konflikti

text: 1 lokakuuta 2005 kapinalliset aloittivat hyökkäyksen Hamarroon ja Fikiin tappaen 4 sotilasta.


title: Ogadenin konflikti

text: 2 lokakuuta kapinalliset hyökkäsivät Gasan kaupunkiin tappaen 6 sotilasta.


title: Ogadenin konflikti

text: 19 huhtikuuta kapinalliset hyökkäsivät armeijan leiriin Kudunburissa, 11 sotilasta kuoli ja 13 haavoittui.


title: Ogadenin konflikti

text: 15 marraskuuta Etiopian armeija tappoi 30 siviiliä ja vankia.


title: Ogadenin konflikti

text: 13 maaliskuuta 2006 ONLF:n valtuuskunta keskusteli Tanskan ulkoministeriön kanssa ihmisoikeusrikkomuksista tapaamisen aikana.


title: Ogadenin konflikti

text: 23 heinäkuuta ONLF ilmoitti ampuneensa alas Etiopian armeijan kuljetus helikopterin.


title: Ogadenin konflikti

text: 24 huhtikuuta 2007 ONLF hyökkäsi kiinalaisten omistamaan Abolen öljylaitokseen. Hyökkäyksessä kuoli 74 ihmistä, mukaan lukien 9 kiinalaista siviiliä.


title: Ogadenin konflikti

text: Vastauksena huhtikuun 2007 hyökkäykseen, Etiopia aloitti suuren vastahyökkäyksen kesäkuun ja toukokuun välillä vuonna 2008 kuoli noin 1 000 ihmistä.


title: Ogadenin konflikti

text: 3 heinäkuuta 2007 ONLF piiritti Shilaabon kaupunkia. 43 sotilasta ja 5 kapinallista kuoli.


title: Ogadenin konflikti

text: 22 tammikuuta 2008 hallituksen virkamies ilmoitti entisen sissijohtajan Mohamed Sirad Dolalin kuolemasta. Ennen kuolemaansa Sirad oli lähtenyt ONLF:sta ja hänestä oli tullut Al-Itihad al-Islamiyan johtaja.


title: Ogadenin konflikti

text: 3 elokuuta 2009 Etiopian tuomioistuin tuomitsi Bashir Ahmed Makhtalin, Etiopiassa syntyneen Kanadan kansalaisen elinkautiseen vankeuteen ONLF:n kuulumisesta.


title: Ogadenin konflikti

text: 27 lokakuuta 2009 ONLF syytti Somalimaan ja Puntmaan hallituksia kapinallisten luovuttamisesta Etiopian armeijalle.


title: Ogadenin konflikti

text: 11 tammikuuta 2011 Etiopia vapautti 402 ONLF:n jäsentä osana rauhansopimusta.


title: Ogadenin konflikti

text: 4 heinäkuuta 2011 Etiopian armeija tappoi 15 ja pidätti 6 kapinallista.


title: Ogadenin konflikti

text: 2 syyskuuta 2011 ONLF hyökkäsi sotilassaattueen kimppuun. Kapinalliset väittivät tappaneensa 25 sotilasta ja kärsineensä pieniä tappioita.


title: Ogadenin konflikti

text: Human Rights Watchin mukaan Etiopian poliisi teloitti 10 siviiliä ja ryösti useita kauppoja Raqdan kaupungissa 16-17 maaliskuuta välisenä aikana vuonna 2011.


title: Ogadenin konflikti

text: 10-24 lokakuuta 2013 ONLF hyökkäsi kolmeentoista armeijan etuvartioon. ONLF ilmoitti tappaneensa 24 sotilasta.


title: Ogadenin konflikti

text: 6 joulukuuta 2013 armeija taisteli kapinallisisa vastaan Banabaasissa. Kapinallisjohtajan mukaan 45 sotilasta kuoli taistelussa.


title: Ogadenin konflikti

text: Kesäkuun ja heinäkuun välisenä aikana vuonna 2014 viisi Etiopian kansalaista ammuttiin Garissan kaupungissa Keniassa. Tutkimuksissa selvisi että tappojen suorittajat olivat ONLF:n kannattajia.


title: Ogadenin konflikti

text: 26 helmikuuta 2015 Liyuu poliisijoukot kamppailivat ONLF:n kapinallisten kanssa Las-Galolin kylässä. Päivää aikaisemmin taisteluja käytiin Galashessa.


title: Ogadenin konflikti

text:
Etiopian armeijaa ja poliisia on syytetty ihmisoikeuksien rikkomisesta. Human Rights Watchin jäsen kuvasi etiopian turvallisuusjoukkojen toimia rikoksina ihmiskuntaa vastaan. Etiopian sotilaat ja poliisit ovat osallistuneet raiskaukseen, mielivaltaiseen pidätykseen, valikoituun tappamiseen, kidutukseen ja vandalismiin. Vuonna 2005 Etiopialaiset sotilaat tuhosivat Armak vähemmistön asuttaman kylän ja tappoivat asukkaat metallitangoilla. Etiopia kontrolloi toimittajien pääsyä maahan, jonka takia väitteiden tutkiminen on hankalaa.
Etiopian hallituksen mielestä toimittajat toimivat propagandatyökaluina eivätkä he huomioi kapinallisten tekoja.


title: Maulana Sami-ul-Haq

text: Maulana Sami-ul-Haq (1936 Akora Khattak, Pakistan – 2. marraskuuta 2018) oli pakistanilainen uskonnollinen johtaja, jota on sanottu myös "talibanien isäksi". Hänellä oli runsaasti kannatusta radikaalien islamistien keskuudessa, ja hän oli Talebania kannattavan Jamiat-e-Ulema Islam (JUI) -puolueen johtohahmo. Afganistanilaiset uskonjohtajat olivat vähän ennen Haqin kuolemaa esittäneet vetoomuksia, että hän vaikutusvaltansa avulla edistäisi rauhan saamista Afganistaniin.


title: Maulana Sami-ul-Haq

text: Maulana puukotettiin kuoliaaksi kotonaan Rawalpindissa.


title: Myanmarin kansalliskirjasto

text: Myanmarin kansalliskirjasto (; , lyhenne: NLM) on Myanmarin pääkaupungissa Naypyidawista käsin toimiva kansalliskirjasto. Myös aiemmassa pääkaupungissa Yangonissa on toimipiste. Kirjasto on hallinnollisesti Myanmarin uskonnollisten asioiden ja kulttuurin ministeriön alaisuudessa.


title: Myanmarin kansalliskirjasto

text: Kirjaston palveluksessa on 38 henkilöä, joista 14:ta on kirjasto- ja informaatioalan diplomi, maisteri- tai tohtoritutkinto. Kirjastoa johtavat Ms. Daw Mya Oo (2017-, NLM Naypyitaw) ja tohtori Kay Thi Htwe (2017-, NLM Yangon).


title: Myanmarin kansalliskirjasto

text: Heinäkuussa 2016 uutisoitiin kirjaston kokoelmien sisältäneen 172 556 kirjaa, 435 580 aikakausjulkaisua, 12323 palmunlehteen tehtyä käsikirjoitusta, 345 käsinkirjoitettua kirjettä, 25 468 harvinaista kirjaa ja muuta kirjallista materiaalia.


title: Myanmarin kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjasto pohjautuu siirtomaa-aikana Ala-Myanmarin brittikomissionääri Sir Charles Edward Bernardin hallitsemaan rakennukseen yhteistyössä Ala-Myanmarin koulutussyndikaatin puheenjohtajan kanssa 21. helmikuuta 1883 perustamaan ja yleisölle avoimeen Bernardin vapaakirjastoon (). Varsinaisesti alkujaan valtionkirjastoksi () kutsuttu kirjasto perustettiin vuonna 1952. Vuonna 1964 se nimettiin kansalliskirjastoksi.


title: Myanmarin kansalliskirjasto

text: Maan suurimmassa kaupungissa Yangonista alkunsa saanut kansalliskirjasto on muuttanut useasti historiansa aikana. Valtionkirjaston aikana se muutti Jubilee Hallina tunnettuun rakennukseen ja kansalliskirjastoksi nimeämisen jälkeen Pansodan Streetille ja sitten Yangonin kaupungintalolle. Kansalliskirjasto siirrettiin viekä kahdesti kunness kokoelmat sijoitettiin Tarmwen kaupunginosaan. Pyörremyrsky Nargis vahingoitti tätä rakennusta vuonna 2008, jolloin kansalliskirjasto siirrettiin Yankinin alueelle. Vaikka suuri osa kansalliskirjaston kokoelmista ja hallinnosta siirrettiinkin vuosina 2010-2013 Naypyidawiin, Yangonissa säilyy kansalliskirjaston toinen toimipiste. Sen vahvistettiin vuonna 2016 siirtyvän tilapäistiloista kulttuurihistoriallisesti merkittävään ja kävijöille paremmin saavutettavaan rakennukseen Yangonin vanhassa kantakaupungissa. Ennen muuttoa peruskorjattavissa Merchant Streetin rakennuksessa on aikoinaan sijainnut Burma Oil Companyn päärakennus.


title: Myanmarin kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjaston keskushallinto ja merkittävä osa kokoelmista siirrettiin 3. toukokuuta 2013 yleisölle avattuun toimipisteeseen Myanmarin pääkaupunkiin Naypyidawiin.


title: Myanmarin kansalliskirjasto

text: Myanmarin vähintään 15-vuotiaista asukkaista oli YK:n kehitysohjelma UNEPin mukaan lukutaitoisia 75,6 prosenttia vuonna 2016.


title: Trèbes

text: Trèbes on kunta Lounais-Ranskassa Auden departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 8 kilometriä Carcassonnen kaupungista itään Audejoen varrella.


title: Trèbes

text: 1600-luvulla rakennettu kanava Canal du Midi kulkee kunnan läpi, kuten myös 1800-luvulla rakennettu Bordeaux-Sète rautatie.


title: Trèbes

text: Lokakuussa 2018 Auren departementtia kohdanneissa rajuissa tulvissa sai surmansa ainakin kolmetoista ihmistä. Trèbes oli yksi pahiten tulvista kärsineistä kunnista.


title: Amasya

text: Amasya on Amasyan maakunnan pääkaupunki Turkin pohjoisosassa, Yeşil-joen varrella. Ottomaanien aikana se oli Anatolian oppineisuuden keskus. Nykyisin kaupungissa on noin 90 000 asukasta.


title: Amasya

text: Amasyan asutus on peräisin 6500-luvulta eaa. Kaupungin yläpuolelle kallioseinämään on louhittu hautakammiot Pontoksen kuninkaille.


title: Amasya

text: Joen pohjoisranalla on ottomaanien aikaisia puurunkoisia taloja, etelärannan rakennuskanta on modernimpaa. Joen eri rantoja yhdistää viisi siltaa. Monet vanhat rakennukset vaurioituivat maanjäristyksissä vuosina 1734, 1825 ja 1939. Antiikinaikainen linna on raunioina lähellä vuoren huippua. Keskiajalta on säilynyt useita moskeijoita ja kirjasto.


title: Amasya

text: Amasyassa on talvella kylmää ja kesällä kuumaa. Heinä- ja elokuun keskimääräinnen ylin lämpötila on yli 30 astetta, ja ennätyshelle kaudella 1961-2017 oli 45 astetta. Tammi- ja helmikuun keskimääräinen alin lämpötila on nollan vaiheilla, ja pakkasennätys -21 astetta.


title: Villegailhenc

text: Villegailhenc on kunta Lounais-Ranskassa Auden departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 9 kilometriä Carcassonnen kaupungista pohjoiseen.


title: Villegailhenc

text: Kunnan nimi juontuu siellä sijainneesta roomalaisesta huvilasta, Villa Galiénista.


title: Villegailhenc

text: Lokakuussa 2018 Auren departementtia kohdanneissa rajuissa tulvissa sai surmansa ainakin kolmetoista ihmistä. Villegailhenc oli yksi pahiten tulvista kärsineistä kunnista.


title: Killa

text: Killa on Savonlinnan Viiskulmassa sijaitseva elokuvateatteri. Se on toinen Savonlinnan kahdesta elokuvateatterista, jotka kummatkin omistaa Savon Kinot. Killa on yksisalinen ja sen katsojakapasiteetti on 164. Teatteriin pääsee myös esteettömästi, mutta varsinaisia pyörätuolipaikkoja siinä ei ole.


title: Killa

text: Killa remontoitiin vuonna 2010, jolloin sen kalusto uusittiin. Samalla se sai valmiuden 3D-elokuvien näyttämiseen. Kehittyneemmän tekniikkansa ansiosta Savon Kinot pitää sitä tärkeimpänä elokuvateatterina Savonlinnassa. Vuoden 2019 alussa Killa todennäköisesti jää ainoaksi elokuvateatteriksi Savonlinnaan, sillä Olavin vuokrasopimus on irtisanottu, eikä Savon Kinot ainakaan toistaiseksi etsi sille uusia tiloja. Killan teatteripäällikkö on Tarja Piiroinen.


title: Vesivaletarhakäärmeet

text: Vesivaletarhakäärmeet ("Homalopsidae") on käärmeiden heimo, jota aiemmin pidettiin tarhakäärmeiden ("Colubridae") alaheimona. Heimolle ominainen piirre ovat niiden sieraimet, jotka ovat läpälliset ja sijaitsevat kuonon yläpinnalla. Vesivaletarhakäärmeitä tavataan Intiasta ja Kiinasta aina Uuteen-Guineaan ja Pohjois-Australiaan asti ulottuvalla alueella. Ne elävät vedessä, ja niiden elinympäristöön kuuluvat sekä makeat että suolaiset vesistöt, kuten lammikot, joet ja jokisuut. Vesivaletarhakäärmeet suosivat matalia ja mutapohjaisia vesiä. Ne ovat aktiivisia öisin ja hankkivat tuolloin ravintonsa. Vesivaletarhakäärmeiden koko vaihtelee pienestä "Myron richardsoniista" 1,4 metriä pitkäksi kasvavaan intianvesikäärmeeseen ("Homalopsis buccata"). Kaikki lajit synnyttävät eläviä poikasia, tyypillisesti 5–15 poikuetta kohti.


title: Olavi (elokuvateatteri)

text: Olavi (tunnetaan myös nimellä "Bio Olavi") on Savonlinnan Olavinkadulla sijaitseva elokuvateatteri. Se on toinen Savonlinnan kahdesta elokuvateatterista, jotka kummatkin omistaa Savon Kinot. Olavi on yksisalinen ja sen katsojakapasiteetti on 200. Se on Savonlinnan elokuvateattereista suurempi. Teatteri ei ole esteetön, vaan sijaitsee hissittömän rakennuksen toisessa kerroksessa. Teatterissa ei myöskään ole 3D-tekniikkaa käytössä.


title: Olavi (elokuvateatteri)

text: Olavin toiminta loppuu 31. joulukuuta 2018 ja Killa jää hetkellisesti ainoaksi elokuvateatteriksi Savonlinnaan, sillä Olavin vuokrasopimus on muiden saman kiinteistön yritysten tavoin irtisanottu. Savon Kinot jatkaa kuitenkin Savonlinnassa kahdella teatterilla, sillä yritys on vuokrannut Killa-elokuvateatteria vastapäätä sijaitsevan Kisalinnan, jossa on aiemmin toiminut Savonlinnan teatteri. Uusi, noin 200 paikkainen elokuvateatteri avataan remontin jälkeen keväällä 2019. Olavin teatteripäällikkö on Tarja Piiroinen.


title: Maxim (Varkaus)

text: Maxim on Varkaudessa sijaitseva elokuvateatteri, jonka omistaa Savon Kinot. Maxim on kolmesalinen. Salien yhteenlaskettu katsojakapasiteetti on 250. Kaikki salit on varustettu Dolby Digital- ja 3D-esitystekniikoilla. Teatteri on myös esteetön ja varustettu pyörätuolipaikoilla.


title: Maxim (Varkaus)

text: Maximin paikalla olleessa kiinteistössä on toiminut elokuvateatteri aina vuodesta 1939 lähtien. Teatterin siirryttyä Savon Kinojen omistukseen vuonna 1986 vanha elokuvateatterirakennus purettiin ja tilalle rakennettiin uusi kaksisalinen Maxim-elokuvateatteri. Vuonna 2015 rakennus uudistettiin ja siihen avattiin kolmaskin sali.


title: Kuusijärvi (Keuruu)

text: Kuusijärvi on Keski-Suomessa Keuruulla Virtain ja Haapamäen puolivälissä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Kuusijärvi (Keuruu)

text: Järven pinta-ala on 322 hehtaaria eli 3,2 neliökilometriä. Se on 4,4 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee Puolivälinkankaiden länsipuolella olevassa painaumassa, jota ympäröivät laajat ja kivikkoiset kangasmetsät. Järvi on L-kirjaimen muotoinen. Pohjoisosa on vain 700 metriä leveä. Järvessä on kartan mukaan 15 saarta, joista vain kaksi suurinta Kanasaari ja Ristelinsaaret on nimetty karttoihin. Koska ympäröivä maasto on kivistä, löytyy kiviä myös järvestä. Suurin vedessä oleva kivikko sijaitsee Ristelinsaarten yhteydessä. Se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä.


title: Kuusijärvi (Keuruu)

text: Järven rantaviivan pituus on 17,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsäaluetta. Rantojen lähellä on neljä maatilaa, joiden peltomaat ulottuvat rantaan asti. Asutus on harvaa haja-asutusaluetta. Rannoille on rakennettu 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 16501 ja 6215.


title: Kuusijärvi (Keuruu)

text: Vedenkorkeuksia on mitattu Kuusijärveen vuonna 2003 sijoitetun korkeusmittarin avulla, mutta aikaisemmat mittaukset tehtiin Hankajärven korkeusmittarin avulla. Vuosien 1999–2008 mittauksissa vedenkorkeudet ovat vaihdelleet 127,16–128,13 metriä mpy. (N60). Järvien keskivedenkorkeus on ollut 127,57 metriä. Molempien järvien virtaamat ovat lähes samat. Keskivirtaama on ollut (MQ) 5,2 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Yläkeskivirtaama (MHQ) oli 21 m³/s ja alikeskivirtaama (MNQ) oli 1,1 m³/s. Alin mitattu virtaama (NQ) oli vain 0,25 m³/s. Ylin arvioitu virtaama, jollainen sattuu keskimäärin joka 20. vuosi, olisi ollut noin 35 m³/s. Hankajärven luusuaassa Reinikankosken nistaan rakennetaan pohjapato, jonka tarkoituksena on nostaa Hankajärven ja Kuusijärven vedenpinnat.


title: Kuusijärvi (Keuruu)

text: Vedenväri on ruskea, johtuen pääasiassa humuksesta. Valuma-alueelle kuuluu laajat metsäalueet, jonka joukossa on paljon ojitettuja soita. Tämän vuoksi vesi on myös hapanta. Veden kokonaisfosforipitoisuudet ovat lievästi koholla ja järveä pidetäänkin lievästi rehevöityneenä. Veden happipitoisuus laskee järven syvänteissä lämpötilakerrostumisen aikoina. Järven käyttökelpoisuusluokka on kuitenkin hyvä. Järvellä on uitettu puutavaraa sata vuotta, mutta sen uittosääntö on kumottu vuonna 1998.


title: Kuusijärvi (Keuruu)

text: Järvellä on runsaasti vesikasvillisuutta, mutta järvellä ei ole tehty vesikasvillisuusselvitystä. Niiden määrä kasvaa aina, kun järven vedenpinta laskee alas. Samoin käy levien määrälle. Järvellä ja sen ympäristössä pesii runsaasti lintuja. Harvinaisempia ovat kuikka, kalatiira ja selkälokki. Kalastoselvityksessä esiintyvät hauki, ahven, kuha, kiiski, made, särki, lahna, säyne, siika, taimen, kirjolohi, salakka, kivisimppu, harjus ja mahdollisesti järvinahkiainen. Ne lajit, jotka viihtyvät koskissa, löytyvät järvestä vain satunnaisesti. Koskissa elää myös rapuja. Mainittavia ovat myös saukko ja majava.


title: Kuusijärvi (Keuruu)

text: Kasvillisuutta on runsauden vuoksi niitetty pois järvestä. Kalstus on virkistys- ja kotitarvekalastusta.


title: Kuusijärvi (Keuruu)

text: Järvellä on alueta, jotka kuuluvat Natura 2000-ohjelman rantojensuojeluohjelmaan (FI0900032, Project Aqua). Alueita on varattu Kankijoen alajuoksulta ja joen laskukohtaan, Talviniemen rannoilta ja luusuan ympäristö ja siitä länsirantaa myöten kilometrin verran pohjoiseen.


title: Kuusijärvi (Keuruu)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Kitusjärven alueeseen (35.482) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,6 metriä mpy. Järvi kuuluu osana järvien ketjuun, jonka kautta Pihlajaveden reitti virtaa järven läpi.


title: Kuusijärvi (Keuruu)

text: Järvi saa pääosan vedestään Pihlajavedestä, joka laskee Kuusijärveen Pihlaislammelta alkavien Pihlaiskoskien kautta järven kaakkoispäähän. Järveen on johdettu runsaasti metsä- ja suo-ojia. Pohjoisesta järven pohjoispäähän laskee Kankijoki, jonka Vihtamonpuron valuma-alue (35.487) on muita alueita suurempi. Järven luusuaan laskeva Hietasenpuron valuma-alueen (35.486) pinta-ala lienee seuraavaksi suurin. Sen laskuoja on Hietasenpuro. Kuusijärven omalla lähialueella sijaitsee ainoana järvenä vain Karimonlampi, jonka laskuoja Karimonpuro laskee Kuusijärven kaakkoispäähän.


title: Kuusijärvi (Keuruu)

text: Järven laskujoki on Hankasalmi, joka on 300 metriä pitkä ja noin 20 metriä leveä. Salmi sijaitsee järven lounaispäässä ja se laskee Hankajärveen eli Lapinjärveen. Kuusijärven ja Hankajärven vedenpinnat ovat samalla korkeudella.


title: Kulmajuovamonninen

text: Kulmajuovamonninen ("Corydoras melini") on monnisiin kuuluva kala, jota pidetään akvaarioissa pohjakalana.


title: Kulmajuovamonninen

text: Kulmajuovamonninen kasvaa noin 5 cm pitkäksi. Sen pää on musta ja pyrstöstä lähtee musta viiva selkäevään. Kala on muuten ruskea.


title: Kulmajuovamonninen

text: Kulmajuovamonninen on kotoisin Brasiliasta ja Kolumbiasta.


title: Kulmajuovamonninen

text: Kulmajuovamonninen on aika rauhallinen parvikala, joka viihtyy akvaarion pohjalla. Lisääntyminen on hieman ongelmallista, koska kalat syövät helposti omaa mätiään.


title: Kulmajuovamonninen

text: Kulmajuovamonniselle akvaarion minimikoko on noin 100 litraa. Sopiva pH on 6-7, veden kovuus alle 10 ja lämpötila 22-27. Kala on kaikkiruokainen.


title: Eynar Thesleff

text: Eynar Thesleff (13. joulukuuta 1867 Lempäälä – 7. joulukuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen juristi, oikeusneuvos ja valtiopäivämies.


title: Eynar Thesleff

text: Eynar Thesleffin vanhemmat olivat insinöörikapteeni, ylitirehtööri Alexander August Thesleff ja Emilia Mathilda (Lilli) Sanmark ja puoliso vuodesta 1894 Aina Lagerstam (k. 1954) Thesleff tuli ylioppilaaksi 1885 Kuopion lyseosta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1988 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1894. Varatuomarin arvon hän sai 1896. Thesleff toimi tie- ja vesirakennushallituksen kanslistina 1900–1907, senaatin oikeusosaston kanslistina 1907–1912, protokollasihteerinä 1912–1918 ja esittelijäsihteerinä 1918. Korkeimman oikeuden vanhempi oikeussihteeri hänestä tuli 1918, apujäsen hän oli 1923–1925 ja oikeusneuvos 1925–1927. Thesleff oli ritariston ja aatelin jäsen valtiopäivillä 1897, 1900, 1904 ja 1905. Perustuslakivaliokunnan sihteerinä Thesleff toimi valtiopäivillä 1910, 1912, 1913, 1914 ja 1918. Ritarihuoneen sihteeri hän oli vuonna 1919.


title: Siekkisjärvi

text: Siekkisjärvi on Pirkanmaalla Virroilla sen keskustaajaman itäpuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Siekkisjärvi

text: Järven pinta-ala on 296 hehtaaria eli 3,0 neliökilometriä. Se on 3,5 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Järven pääaltaasta työntyy koillispäässä kaakkoon päin 1,2 kilometriä pitkä Kytölahti. Sitä suojaa järvenselältä Kytöniemi. Kytöniemen eteläpäässä sijaitsee pieni Sokalahti, jota suojaa vastaavasti Vähäniemi. Järven luoteispäässä sijaitsee Lammassaaren takana avoin Välilahti. Järven eteläpäässä on Jähdysniemen molemmilla sivuilla lahdet. Itäinen Lehtivuorenlahti on avoin lahti, mutta länsipuolen Lakarinlahti on 650 metriä pitkä ja pohjukastaan 400 metriä leveä. Sen lahdensuu on vain 60 metriä leveä.


title: Siekkisjärvi

text: Järvessä on kartan mukaan kuusi saarta. Suurin saari Isosaari sijaitsee keskellä järveä. Se on 550 metriä oitkä ja 330 metriä leveä. Saari on viljelty ja on ollut asuttu. Sen pinta-ala on yli 11 hehtaaria. Muita nimettyjä saaria ovat Lammassaari, joka on 200 metriä pitkä ja 130 metriä leveä, Selkäsaari, joka on 100 metriä pitkä, sekä Sikokari ja Kihlakari.


title: Siekkisjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 12,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0127 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 18,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee Isosaaren lounaispuolella. Järven keskiosa on suurta syvännettä, jonka kuitenkin Isosaari ja sen eteläpuolinen matalikko rikkoo. Matalikon itäpuolella on vielä 17 metriä syvää.


title: Siekkisjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 17,3 kilometriä ja rannat ovat puoliksi peltomaata ja metsämaata. Soistuneita rantoja ei esiinny. Luoteispuolella sijaitsevan Virtain keskustaajaman reuna-alueet eivät vielä ylety järvelle asti. Järven lähiympäristössä on kuitenkin lukuisia maatiloja peltoineen ja sitä voidaan luonnehtia haja-asutusalueena. Haja-asutus on tiheintä Siekkiskylässä ja Paavolanperällä. Ranoille on myös rakennettu yli 40 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 23, yhdystieltä 14372 ja rantoja seuraavilta kahdelta kylätieltä. Pohjoisrannan ohittaa käytöstä poistettu Haapamäki–Pori-rautatie, jossa oli Siekkisen pysäkki. Rannoilla sijaitsevat Rajaniemen Lomakeskus ja Lakarin leirintäalue.


title: Siekkisjärvi

text: Järven vanha nimitys on Jäähdysjärvi, jota käytettiin vielä 1700-luvulla. Nimitys juontaa selityksen mukaan siitä, että Siekkiskylään kuljettiin etelästä Jäähdyslahdella Jäähdyspohjan kautta. Rannalta vedettiin veneet taipaleen eri järviä pitkin Lakarinlahteen Jäähdysniemen viereen, josta soudettiin järven yli.


title: Siekkisjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Siekkisjärven valuma-alueeseen (35.417) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä mpy.


title: Siekkisjärvi

text: Järvi on Siekkisjärven valuma-alueen pääjärvi, joka kerää suuren osan valuma-alueen vesistä itseensä. Koska valuma-alue on vesistöalueensa latva-alueita, on myös Siekkisjärven virtaama pieni. Siekkisjärven valuma-alueella on noin 30 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimmat suoraan järveen laskevat järvet ovat Pajujärvi (5 ha), Talasjärvi (12 ha) ja Paskolammi (2 ha). Alainen- ja Yläinen Miesperä (3 ha) laskevat yhdessä Talasjärveen. Pajuoja on laajemman valuma-alueen laskuoja, joka laskee Siekkisjärven pohjoispäähän. Sen pääuoman varrella ovat esimerkiksi Tiravinjärvi (3 ha) ja Pirttijärvi (3 ha). Siihen yhtyvät lännestä Sorsanjärven (28 ha) laskuoja, jonka kautta laskevat myös Niemojärvi (6 ha), Haukijärvi (8 ha) ja Särkijärvi (3 ha). Tiravinjärveen laskee Vääräjärven (20 ha) laskuoja, jonka kautta laskevat myös Valkeajärvi (5 ha), Tulijärvi (20 ha) ja Ristijärvi (3 ha). Ristijärveen laskee pohjoisesta Kortesjärvi (3 ha), jonka kautta virtaavat myös Ahojärven (11 ha) ja Nevajärven (3 ha) vedet.


title: Siekkisjärvi

text: Järven laskujoki on Myllyoja. Se laskee Kangasjärveen (21 ha), joka laskee Patolammin (2 ha) kautta Majajärveen (16 ha). Majajärvi laskee viimeiseksi Jäähdyslahteen, joka on Visuveden pohjoiseen työntyvä lahti.


title: Barham Salih

text: Barham Ahmed Salih (برهم أحمد صالح, s. 12. syyskuuta 1960 Sulaimaniyya, Irakin Kurdistan, Irak) on irakilainen kurdipoliitikko, joka on toiminut Irakin presidenttinä lokakuusta 2018 lähtien. Astuttuaan virkaan Salih nimitti pääministeriksi Adil Abdul-Mahdin. Ennen presidenttiyttään Salih toimi Irakin Kurdistanin pääministerinä vuodesta 2009 vuoteen 2012.


title: Barham Salih

text: Salih kuuluu samaan PUK-puolueeseen kuin edeltävät presidentit Fuad Masum ja Jalal Talabani.


title: Barham Salih

text: Saddam Husseinin syrjäyttämisen jälkeen on ollut käytäntönä, että parlamentin puhemies on sunni arabi, päämnisteri shiialainen arabi ja presidenttinä kurdi.


title: Love Island Suomi

text: Love Island Suomi on suomalainen tositelevisio-ohjelma, joka perustuu brittiläiseen Love Island -formaattiin. Suomalaisessa versiossa joukko sinkkuja etsii itselleen rakkautta. Kahdeksan viikkoa kestävä ohjelma päättyy äänestykseen, jossa katsojat pääsevät valitsemaan voittajaparin. Voittajapari voi joko jakaa 25 000 euron palkintopotin, tai vaihtoehtoisesti toinen osapuoli voi viedä rahat parinsa nenän edestä. Katsojat pääsevät vaikuttamaan käänteisiin puhelimeen ladattavan ilmaisen sovelluksen avulla. Sovelluksella pystyy myös katsomaan televisiossa esittämätöntä materiaalia.


title: Love Island Suomi

text: Ohjelman ensimmäistä kautta kuvattiin Espanjan Marbellassa syksyllä 2018. Ohjelma kuvattiin ja leikattiin Marbellassa, josta valmis ohjelmamateriaali siirrettiin Helsinkiin. Ohjelmaa esitettiin kuutena päivänä viikossa. Tiistaista lauantaihin tuli aina uusi osa, joka esitettiin kuvaushetkestä vajaan vuorokauden viiveellä. Maanantaisin esitettävä jakso oli kooste viimeisen viikon ajalta, ja se piti sisällään myös lyhyen koosteen menneen viikonlopun tapahtumista. Maanantain jaksoissa nähtiin myös ennen esittämätöntä materiaalia edelliseltä viikolta.


title: Love Island Suomi

text: Ensimmäisen tuotantokauden juontajana toimi Shirly Karvinen ja äänikertojana Riku Sottinen, joka selvensi ja kommentoi saaren tapahtumia. Sottinen ei kuitenkaan kirjoittanut sanomisiaan yksin, vaan häneen apunaan olivat ohjaaja ja käsikirjoittajat. Sottinen on ammatiltaan stand up -koomikko ja on ollut alalla vuodesta 2005 saakka.


title: Love Island Suomi

text: Sarjan ensimmäinen jakso piti esittää Sub-kanavalla 25. syyskuuta 2018. Ohjelman siirrossa tapahtuneen teknisen ongelman vuoksi ensimmäinen jakso saatiin kuitenkin esitettyä vasta seuraavana päivänä.


title: Love Island Suomi

text: Kauden lähtötilanteessa saarelle asteli kuusi miestä ja viisi naista. Miessinkut olivat turkulainen 23-vuotias urheiluhieroja Jeffrey Lawman, 28-vuotias helsinkiläinen kuntosaliyrittäjä Mika, 26-vuotias palomies ja malli Patrick Tampereelta, 24-vuotias asentaja Ville Järvenpäästä, 26-vuotias yritysmyyjä Refai Vantaalta ja Hissiasentajana työskentelevä 22-vuotias Janne Espoosta. Naisista mukana olivat 26-vuotias myyjä Anku Tampereelta, 25-vuotias journalismin opiskelija Senja Helsingistä, 24-vuotias lääkealan työntekijäPauliina Espoosta, 25-vuotias myyntipäällikkö Johanna Helsingistä ja 21-vuotias venäjän kielen ja kulttuurin opiskelija Veera Tampereelta.


title: Love Island Suomi

text: Kauden kolmannessa jaksossa huvilalle saapui kaksi uutta sinkkunaista, Tampereelta kotoisin olevan 22-vuotias parturi-kampaaja Aura ja 24-vuotias tanssinopettaja Emma. Kauden ensimmäinen pudotus tapahtui viidennessä jaksossa. Jeffrey iski silmänsä saarelle saapuneeseen uuteen sinkkuun Auraan, ja lopulta Jeffrey pudotti pelistä ensimmäisen parinsa Johannan.


title: Love Island Suomi

text: Kauden seitsemännessä jaksossa huvilaan saapui kaksi uutta sinkkumiestä, espoolainen 27-vuotias Jaakko sekä turkulainen 24-vuotias Sami. Jaakosta tuli myös saaren ensimmäinen pudonnut miespuolinen asukas hänen jäätyään ilman paria kauden 10. jaksossa. Ennen Jaakon pudotusta huvilalle saapui kauden yhdeksännessä jaksossa uusi sinkkunainen Tiia.


title: Love Island Suomi

text: Kauden 13. jaksossa vietettiin Mikan 29. syntymäpäivää. Jakson lopussa kuitenkin paljastui, että Love Islandin katsojat olivat saaneet äänestää suosikkipariansa, ja kaksi vähiten ääniä saanutta paria joutuisi pudotusuhan alle. Häätöuhan alle joutuivat syntymäpäiväänsä viettänyt Mika ja hänen parinsa Tiia sekä Refai parinsa Ankun kanssa. Saaren muut parit joutuivat äänestämään, kumman parin matka saarella loppuisi. Saaren joutui jättämään Mika ja Tiia.


title: Love Island Suomi

text: 14. jaksossa saaren villaan saapui Helsinkiläinen 23-vuotias sinkku Alexina. Sitä seuraavassa jaksossa saarelle liittyi mukaan sinkkumies Markus. 28-vuotias varastomies Helsingistä oli ennen villaan astumista iskenyt silmänsä Emmaan, Pauliinaan ja Ankuun. Markus kuitenkin putosi jo kauden 19. jaksossa yhdessä Senjan kanssa. Putoamisvaarassa olivat tuolloin heidän lisäkseen Refai ja Anku. Villan naiset päättivät miesten väliltä ja miehet naisten väliltä kotiin lähtijän.


title: Love Island Suomi

text: Pudotusten jälkeisessä 20. jaksossa villaan saapui lisää uusia sinkkuja, 19-vuotias Nelli sekä 23-vuotias Pauli. Positiivisen vastaanoton lisäksi uudet sinkut aiheuttivat myös vastarintaa. Edellisessä jaksossa tapahtuneen Senjan lähdön takia Pauliina ei edes tervehtinyt uusia sinkkuja aluksi. Tämä ei herättänyt positiivisia reaktioita Pauliinan parissa Villessä.


title: Love Island Suomi

text: Kauden 23. jaksossa pudotettiin kaksi kilpailijaa, Emma ja Refai. Varsinkin Aura otti Emman putoamisen erityisen raskaasti, sillä he saapuivat taloon samaan aikaan ja olivat pitäneet tiiviisti yhtä Emman putoamiseen saakka.


title: Love Island Suomi

text: Kauden 25. jaksossa villaan liittyi mukaan Hanna. 26. jaksossa radiokanava NRJ:n iltapäiväjuontaja Alexander Eklund, asteli Love Island villaan. Villan naiset ryhtyvät kysymään mieheltä erilaisia kysymyksiä häneen liittyen. Illan edetessä Alexander otti kontaktia Paulin pariin Alexinaan.


title: Love Island Suomi

text: 28. jaksossa kotimatkalle joutui ilman paria jäänyt Nelli. Nellin pudotus tuli yllätyksenä, sillä Nellin pari Sami valitsi Nellin sijaan parikseen Ankun, jotta Anku ja Patrick voisivat jatkaa yhdessä oloaan Villalla. 31. jaksossa villaan saapui sairaanhoitajaopiskelija helsinkiläinen Tanja sekä jalkapalloa ammatiltaan pelaava Severi. Kauden 35. jaksossa katsojat olivat saaneet äänestää villan asukasta, joka oli parhaiten ansainnut paikkansa villassa. Eniten katsojaääniä saivat Veera ja Patrick. Vähiten ääniä puolestaan kertyi Alexanderille, Alexinalle, Hannalle ja Severille. Vähiten ääniä saaneet joutuivat pudotusuhan alle. Jokainen saarelainen äänesti näistä neljästä yhtä miestä ja yhtä naista, joilla on heidän mielestään heikoimmat mahdollisuudet löytää rakkautta villassa. Kotimatkalle joutuivat Hanna ja Severi. Kauden 37. jaksossa villaan saapui 26-vuotias helsinkiläinen Riku.


title: Love Island Suomi

text: Kauden 38. jaksossa villaan palasi takaisin kaksi alkuperäisjäsentä, Senja ja Mika. He pääsivät takaisin yleisöäänillä. Kauden 41. jaksossa neljä paria pääsi jatkoon suoraan katsojaäänten perusteella. Vähiten katsojaääniä saanut pari, Senja ja Alexander joutuivat kotimatkalle. Jatkoon päässeet parit, Pauliina ja Ville, Veera ja Janne, Jeffrey ja Aura sekä Patrick ja Anku saivat päättää toisen kotiin joutuvan parin. He joutuivat päättämään Mikan ja Tanjan sekä Rikun ja Alexinan välillä. Kaikki pareista äänestivät putoajaksi Rikun ja Alexinan.


title: Love Island Suomi

text: Kauden 44. jaksossa villasta pudotettiin jälleen yksi pari katsojaäänien perusteella. Tällä kertaa kisasta tippuivat Mika ja Tanja. Kauden 47. jaksossa päätettiin viimeiset kolme paria, jotka jatkaisivat kauden finaaliin. Parit äänestivät ensin joukostaan sitä paria kenen eivät uskoneet ansaitsevan paikkaa finaalissa. Vain yksi pari, Ville ja Pauliina eivät saaneet muilta pareilta ääniä ja kaksikko lunasti täten suoraan paikkansa finaalissa. Katsojat päättivät äänestämällä, ketkä kaksi muuta paria saisivat jäädä Love Island Suomi -finaaliin. Toinen finaalipari oli katsojaäänillä Patrick ja Anku ja kolmanneksi pariksi, joka taistelisi Love Island Suomen voitosta, valikoitui katsojaäänillä Jeffrey ja Aura. Jannen ja Veeran saadessa vähiten katsojaääniä heidän matkansa kilpailussa päättyi.


title: Tebutiuroni

text: Tebutiuroni (CHSNO) on ureajohdannaisiin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään rikkaruohomyrkkynä, mutta sen käyttö Euroopan unionin alueella on kielletty.


title: Tebutiuroni

text: Huoneenlämpötilassa tebutiuroni on kellertävää kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen ja hyvin moniin orgaanisiin liuottimiin kuten metanoliin, asetoniin ja kloroformiin. Tebutiuroni hydrolysoituu väkevien happo- ja emäsliuosten vaikutuksesta. Yhdisteen herbisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää osana fotosynteesiä olevan niin kutsutun fotosysteemi II:n elektroninsiirtoketjun.


title: Tebutiuroni

text: Tebutiuronia valmistetaan 5‐"tert"‐butyyli‐2‐N‐metyyli-isosyanaatti‐1,3,4‐tiadiatsolin ja metyyliamiinin välisellä reaktiolla. Yhdístettä käytetään rikkaruohomyrkkynä nurmilla sekä heinä- ja apilaviljelmillä sekä muilla ei-ihmisravinnoksi tarkoitettujen kasvien viljelmillä. Tebutiuroni on sallittu käytettäväksi muun muassa Yhdysvalloissa, Australiassa ja Etelä-Afrikassa.Euroopan unionin alueella tebutiuronin käyttö kiellettiin vuonna 2002


title: Lauha Peltola

text: Lauha Lemmikki Peltola (s. Kovanen, 8. elokuuta 1930 Messukylä) on suomalainen pappi, uskonnon lehtori ja oppikirjojen tekijä.


title: Lauha Peltola

text: Lauha Peltola syntyi Iiikennöitsijä Frans ja Tyyne Kovasen perheeseen.


title: Lauha Peltola

text: Hän avioitui vuonna 1955 maisteri Reijo Pellervo Peltolan kanssa. Perheeseen syntyivät lapset Kirsti Anneli, Katri Inkeri ja Pirkko Johanna.


title: Lauha Peltola

text: Lauha Peltola valmistui ylioppilaaksi vuonna 1949 Tampereen suomalaisesta yhteiskoulusta. Opinnot jatkuivat Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa. Teologian maisterin tutkinnon hän suoritti 1956. Auskultointi tuli päätökseen 1959 . Peltola vihittiin papiksi Tampereella toukokuussa 1988.  Työnohjaajan koulutuksen hän suoritti 1974.


title: Lauha Peltola

text: Lauha Peltola on toiminut uskonnon opettajana ja lehtorina muun muassa Kalevan yhteiskoulussa ja Messukylän yhteiskoulussa. Vuonna 1971 hän siirtyi Tampereen seurakuntien kouluasioiden lehtoriksi, vuodesta 1988 kouluasioiden pastori. Vuonna 1993 hän siirtyi eläkkeelle. Rovastin arvo hänelle myönnettiin 1997.


title: Lauha Peltola

text: Lauha Peltola toimi Kirkon jumalanpalvelus- ja musiikkitoimikunnan jäsenenä 1974-1985. Lisäksi hän oli perhekirkkotyöryhmän puheenjohtaja.


title: Lauha Peltola

text: Lauha Peltola osallistui aktiivisesti uskonnon oppikirjatuotantoon yhtenä työryhmän jäsenenä. Oppikirjoja käännettiin myös viroksi. Hän toimi Kotiliesi-lehden kolumnistina 1981-1983. Virsikirjan virsi 720 ’Jeesus, meidän veljemme’ on hänen kirjoittamansa.


title: Paganin kuningaskunta

text: Paganin kuningaskunta oli nykyisen Myanmarin eli Burman alueella vaikuttanut, Paganin kaupungin ympärille kehittynyt burmalainen kuningaskunta vuodesta 849 vuoden 1300 paikkeille. Kuningaskunta perustettiin vuonna 849 ja se levitti valtansa aluetta aiemmin hallinneiden pyuiden ja monien kuningaskuntien alueelle. Paganin kuningaskunnan ehkä vaikuttavimman kuninkaan Anawrathan kaudella theravada-buddhalaisuus vakiinnutti asemansa Burmassa ja sen temppeleistä theravada-buddhalaisuus levisi myös esimerkiksi khmerien valtakuntaan. Paganin kaupunkiin rakennettiin tuhansia buddhalaisia kulttirakennuksia, joista monet ovat säilyneet näihin päiviin saakka. Paganin kuningaskunnan kautta on pidetty burmalaisen kulttuurin kultakautena. Pagan menetti kuitenkin poliittisen merkityksensä mongolien hyökättyä maahan vuonna 1287. Paganin kaupunki säilytti kuitenkin saavuttamansa aseman uskonnollisena ja oppineisuuden keskuksena.


title: Paganin kuningaskunta

text: Ennen Paganin kuningaskunnan perustamista nykyisen Myanmarin alueella oli vaikuttanut useita kuningaskuntia. Näitä olivat esimerkiksi mon-kansan kuningaskunnat, ja yksi alueen merkittävistä monien keskuksista oli Paganin kaupunki. Toinen voimatekijä alueella oli pyu-kansan Shrikshetran kuningaskunta Iravadijoen laaksossa. Nykyisten burmalaisten arvellaan tulleen alueelle 800-luvun aikana. 700- ja 800-lukujen aikana Lounais-Kiinassa voimatekijäksi oli puolestaan muodostunut Nanzhaon kuningaskunta. Nanzhaon kuningaskunta teki sotaretkiä muita Kaakkois-Aasian valtioita vastaan 800-luvulla, ja tuolloin kukistui pyuiden pääkaupunki Halingyi. Burmalaiset täyttivät kaupungin tuhosta syntyneen valtatyhjiön ja tekivät Paganista pääkaupunkinsa vuonna 849.


title: Paganin kuningaskunta

text: Myanmarin eteläosat olivat edelleen monien hallinnassa, mutta burmalaisten Paganin kuningaskunta alkoi kasvattaa vaikutusvaltaansa pohjoisessa. Paganin varhaisvaiheen aikana vaikuttaneita uskontoja olivat mahayana-buddhalaisuus, tantralaisuus ja Mahagiri-natien palvonta. Joskus Paganin merkittävimpänä kuninkaana pidetty vuosina 1044–1087 hallinnut Anawratha alkoi puhdistaa kuningaskunnan uskonnollista elämää. Tantralaisten lahkojen toiminta kiellettiin ja nateja karsittiin siten, että jäljelle jäi 37 kuninkaan suojeluksessa olevaa natia. Anawratha vakiinnutti myös theravada-buddhalaisuuden aseman Paganissa hyökättyään etelän moneja vastaan vuonna 1057. Mon-kuningaskunnan Thatonista ryöstettiin theravada-buddhalaisuuden paali-kaanoni. Uskonnollisten vaikutteiden ohella Anawratha vahvisti maansa taloutta esimerkiksi korjaamalla vanhoja ja rakentamalla uusia keinokastelujärjestelmiä kuningaskunnan pohjoisosissa.


title: Paganin kuningaskunta

text: Anawrathan kuoltua Paganin valtaistuimelle nousi hänen poikansa Kyanzittha, jonka valtakausi tunnetaan erityisesti Paganin kaupungin kuuluisimman pagodin Ananda-temppelin rakennuttamisesta. Kyanzitthan jälkeen maata hallitsi Alaungsithu (1085–1160). Edellä mainittujen kuninkaiden kausilla Pagan oli vakiinnuttanut asemansa Iravadijoen laaksossa sekä Etelä-Myanmarin satamilla. Suurin osa Kaakkois-Aasiaa oli jakautunut burmalaisen Paganin kuningaskunnan ja idässä Khmerien valtakunnan hallitsemiin alueisiin. Intian niemimaalta kadonnut theravada-buddhalaisuus oli levinnyt Paganin kuningaskunnasta myös khmerien ja shanien keskuuteen. Alaungsithua seurasi Naratyhu (1160–1164) ja häntä puolestaan Narapatisitthu. Narapatisitthu tuli tunnetuksi veljensä murhasta upseerinsa Aungswan kanssa. Myöhemmin kuningas tapatti myös Aungswan. Välttyäkseen kansan vastalauseilta toimiensa johdosta Narapatisitthu lisäsi Aungswan aiempien 37 kuninkaallisen natin joukkoon.


title: Paganin kuningaskunta

text: Paganin kuningaskunta oli alkanut pikku hiljaa heiketä sisäisesti. Yksi suuri osatekijä tässä kehityksessä oli verotuksesta vapautettujen munkkien yhteiskuntaluokan kasvu sekä näille osoitetut lahjoina annetut maat. Temppelien rakennuttaminen söi puolestaan valtakunnan resursseja. Kuningaskunnan heikentyessä pohjoisessa muodostui uusi uhka. Mongolit olivat yhdistäneet voimansa Keski-Aasiassa, ja Kublai-kaanin johdolla he kukistivat aiemmin Pagania pohjoisessa suojanneen Nanzhaon kuningaskunnan. Mongolit vaativat myös Paganin alistamista mongolivaltaan. Kun Paganissa tähän ei suostuttu, seurasi mongolien sotaretki Myanmariin vuonna 1287. Ei tiedetä varmasti, saavuttivatko mongolien sotajoukot koskaan Paganin kaupunkia, mutta Pagan taantui menettäen lopulta asemansa Myanmarin alueen valtakeskuksena vuoteen 1300 mennessä. Kaupunkia ei kuitenkaan hylätty kokonaan, vaan se säilyi alueen hengellisenä ja opillisena keskuksena. Paganin luhistumista seuranneita valtioita Myanmarissa olivat monien vuonna 1287 perustama kuningaskunta Ala-Burmassa ja Toungoon kaupungin ympärille keskittynyt pieni burmalainen kuningaskunta. Burmalaisten valta Myanmarissa elpyi vasta 200 vuotta Paganin kukistumisen jälkeen Toungoon kuningas Tabinshwetin alkaessa levittää omaa valtapiiriään.


title: Paganin kuningaskunta

text: Paganin kuningaskunnan kautta vuosien 1050 ja 1287 välillä on pidetty burmalaisen kulttuurin kultakautena. Kuningaskunta sai runsaasti vaikutteita alueen muilta kansoilta, kuten alistetuilta moneilta ja pyuilta. Burmalaiset omaksuivat kirjoitusjärjestelmänsä ja theravada-buddhalaisuuden moneilta. Paikallinen buddhalaisuus sai vaikutteita burmalaisten nat-kultista, brahmalaisuudesta ja mahayana-buddhalaisuudesta.


title: Paganin kuningaskunta

text: Buddhalaisuus vaikutti myös Paganin arkkitehtuuriin. Nykypäiviin saakka Paganin kaupungissa on säilynyt noin 2200 tiilirakennusten jäännöstä, joista suuri valtaosa oli buddhalaisia kulttirakennuksia. Rakennukset voidaan jakaa kahteen tyyppiin, stupa-kummuista kehittyneisiin pyhäinjäännöskumpuihin eli pagodeihin ja sisätilallisiin temppelirakennuksiin. Stupista uskonnollisesti arvostetuin oli 1000–1100-luvuilla rakennettu Shwezigonin stupa, jonka sisällä sanottiin olevan Buddhan pyhäinjäännöksiä. Temppeleistä parhaiten säilynyt on kuningas Kyanzitthan kaudella rakennettu Ananda-temppeli, joka on myös yksi Paganin kaupungin suurimmista rakennuksista. Temppelien yhteyteen oli tapana rakentaa kolossaaliveistoksia, joista suurikokoisin on Mandava-temppelin 27-metrinen makaavaa Buddhaa esittävä tiilestä ja stukkosta valmistettu veistos. Vaikka maanjäristykset ovat ajoittain hävittäneet Paganin kaupunkia, se lukeutuu edelleen Kaakkois-Aasian vaikuttavimpiin historiallisiin kaupunkeihin.


title: Reijo Peltola

text: Reijo Pellervo Peltola (3. lokakuuta 1930 Tampere – 16. huhtikuuta 2016 Helsinki) on suomalainen äidinkielen lehtori ja oppikirjan tekijä.


title: Reijo Peltola

text: Reijo Peltolan vanhemmat olivat Tampereen työnvälitystoimiston johtaja, teknikko Juho Arvid Peltola ja rouva Saima Maria Moisio.


title: Reijo Peltola

text: Peltola avioitui vuonna 1955 Lauha Lemmikki Kovasen kanssa, joka myöhemmin vihittiin papiksi. Perheeseen syntyivät lapset Kirsti Anneli, Katri Inkeri ja Pirkko Johanna.


title: Reijo Peltola

text: Reijo Peltola aloitti kansakoulun Aleksanterin koulussa 1937, jatkoi Tampereen lyseossa 1941 ja valmistui ylioppilaaksi 1949. Opinnot jatkuivat Helsingin yliopistossa suomen kielen ja kotimaisen kirjallisuuden parissa. Filosofian maisterin tutkinnon hän suoritti 1954 ja sai vanhemman lehtorin pätevyyden vuonna 1957.


title: Reijo Peltola

text: Reijo Peltola kävi sotaväen 1954–1955. Tämän jälkeen opetti Helsingin saksalaisessa koulussa suomenkielisille oppilaille äidinkieltä kahden vuoden ajan. Perheen muutettua Tampereelle Peltola toimi äidinkielen tuntiopettajana ja nuorempana lehtorina Tampereen yhteislyseossa 1956–1963. Vuonna 1962 hän otti vuoden virkavapauden opettajan toimesta ja oli Pirkanmaan maakuntaliiton kulttuuriasiainhoitajana. Vuonna 1963 hän siirtyi Messukylän yhteiskouluun vanhemmaksi lehtoriksi. Vuonna 1969 hän oli perustamassa Kaukajärven yhteiskoulua ja toimi sen virkaatekevänä rehtorina parin vuoden ajan. Vuonna 1993 hän pääsi eläkkeelle Messukylän lukion äidinkielen lehtorin virasta.


title: Reijo Peltola

text: Vuosina 1956–1959 Reijo Peltola oli Tampereen korkeakouluyhdistyksen sihteerinä ja toimi yhdistyksen hallituksen jäsenenä 1980-luvulle asti.  Hän toimi Tampereen kesäyliopiston sihteerinä ja oli mukana hankkeessa, joka tähtäsi Yhteiskunnallisen korkeakoulun siirtämiseen Helsingistä Tampereelle. Siirtopäätös tehtiin 31.8.1956 ja se toteutui 1960. Vuonna 1966 Yhteiskunnallisen Korkeakoulun nimi muuttui Tampereen yliopistoksi.


title: Reijo Peltola

text: Huomionarvoinen on Peltolan kirkollinen toiminta 1960-luvulta alusta alkaen. Hän oli jäsenenä muun muassa kirkolliskokouksessa ja kirkkohallituksessa, Suomen Kirkon Seurakuntatyön Keskusliiton (SKSK) luottamuselimissä ja Tampereen yhteisessä kirkkovaltuustossa. Kirkolliskokouksen tärkeimpiä hankkeita oli tuolloin seurakuntahallinnon uudistaminen.


title: Reijo Peltola

text: Peltola oli rakentamassa yhteyksiä itäblokin maiden kirkkoihin, jotka toimivat tuolloin ahdingossa. Hän oli mukana Suomen kirkon valtuuskunnan matkalla Tšekkoslovakiaan vuonna 1975 ja 1976 Latviaan ja Viroon 1976. Hän oli myös mukana Luterilaisen maailmanliiton yleiskokouksessa Budapestissä 1984.


title: Reijo Peltola

text: Peltola piti säännöllisesti radiohartauksia 1960–1980-luvuilla.


title: Reijo Peltola

text: Reijo Peltola teki yhdessä työryhmän kanssa useita äidinkielen ja uskonnon oppikirjoja.


title: Von Mangoldtin funktio

text: Von Mangoldtin funktio, merkitään Λ(n), on eräs analyyttisen lukuteorian keskeisimpiä aritmeettisia funktioita. Se saa nollasta poikkeavia arvoja ainoastaan alkulukujen potenssien kohdalla, jolloin se ilmaisee potenssin kantaluvun.


title: Von Mangoldtin funktio

text: Von Mangoldtin funktion arvojen summa yli luonnollisen kokonaisluvun formula_2 tekijöiden ylitse on itse asiassa formula_3:


Von Mangoldtin funktio


title: Von Mangoldtin funktio

text: Käyttämällä kaavaan Möbiuksen inversiota saadaan


title: Von Mangoldtin funktio

text: Funktio esiintyy myös Riemannin zeeta-funktion derivaatassa. Logaritminen derivointi antaa


title: Von Mangoldtin funktio

text: eli puolittain integroimalla saadaan


title: Suomen Palloliiton Uudenmaan piiri

text: Suomen Palloliiton Uudenmaan piiri on yksi kahdestatoista Suomen Palloliiton piiristä. Se järjestää jalkapallon kolmannen, neljännen, viidennen ja kuudennen divisioonan otteluita.


title: Suomen Palloliiton Uudenmaan piiri

text: "Järjestelmä ei salli viidennen divisioonan joukkueiden poistamista, vaikka sille on perustettu oma osio."


title: Suad al-Attar

text:
Suad al-Attar (s. 1942) on irakilainen taidemaalari. Al- attarin töitä on yksityiskokoelmissa ympäri maailmaa ja merkittävissä museoissa, kuten British Museumissa ja Calouste Gulbenkianin museossa Lissabonissa, Portugalissa. Hän asuu nykyään Lontoossa.
Suaad al- Attar syntyi kolmilapsisen perheen kolmanneksi lapseksi. Hänen isänsä Ali Sadiq oli kirjanpitäjä ja hänen sukunsa oli asunut Bagdadissa jo sukupolvien ajan. Hänen äitinsä Anisa syntynyt Basrassa varakkaaseen perheeseen ja hänellä oli selvästi lahjakkuutta sekä käsitöissä että piirtämisessä. Perheessä arvostettiin koulutusta ja edistystä.


title: Suad al-Attar

text: Al-Attar aloitti maalaamisen jo nuorena.Hän kopioi maalauksia isän ostamasta taidekirjasta ja kun hän täytti 16- vuotta hän sai kodistaan oman huoneen maalaamista varten. Hänen kykynsä havaitsi koululaisten taidetapahtumasta vaikutusvaltainen irakilainen taidemaalari Jawad Saleem. Al-Attar pääsi yhtenä harvoista naisista mukaan Bagdadin nykytaiteen ryhmään ja hän on ensimmäinen nainen joka on pitänyt yksityisnäyttelyn Bagdadissa. Hänen ensimmäiset työnsä saivat inspiraationsa Bagdadin vanhan kaupungin ja Tigris- joen näkymistä.


title: Suad al-Attar

text: Vuonna 1976 al-Attar muutti aviomiehensä ja lastensa kanssa Lontooseen. Muutto vaikutti myös hänen taiteeseensa, joka sai nyt vaikutteita sumerien ja assyrialaisten korkokuvista ja arabialaisista käsikirjoituksista. Hän lisäsi niihin vaikutteita länsimaisesta taiteesta.


title: Suad al-Attar

text: Irakin 1980- 2010- lukujen sodat ja väkivaltaisuudet ovat näkyneet al-Atterin taiteessa. Hänen näyttelyidensä niminä ovat olleet "Palava kaupunkini" (2003) ja "Muinaisen kaupungin kyyneleet" (2011)


title: Suad al-Attar

text: Vuonna 1991 al-Attarin isä kuoli. Isän menettäminen ja huoli Irakiin jääneistä omaisista saivat al-Attarin lopettamaan maalaamisen vähäksi aikaa. Tämän jälkeen hän teki piirroksia kuulakärkikynällä ja niihin liitti runosäkeitä.


title: Suad al-Attar

text: Huoli sukulaisista ei ollut turha. Vuonna 1993 al-Attarin nuorempi sisar Layla al-Attar, joka oli myös taidemaalari, kuoli Yhdysvaltojen tekemässä ohjusiskussa.


title: Suad al-Attar

text: Suad al-Attarin muutettua Lontooseen, hänen varhaisia töitään jäi sukutaloon Bagdadiin. Ne katosivat sieltä jäljettömiin vuoona 2003, kun liittouman joukot valtasivat Bagdadin.


title: Matti Rinne

text:
Matti Rinne (s. 27.11.1934) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija.Hän on opiskellut Helsingin yliopistossa pääaineenaan yleinen historia ja valmistunut 1958 fil. maisteriksi. Hän on tolminut Ilta-Sanomien vastaavana kulttuuritoimittajana 1967–98. Hän on ollut monien media- ja kulttuurialan järjestöjen puheenjohtaja sekä julkaissut useita kulttuurihistoriallisia tietokirjoja.
Matti Rinne on vanhaa lammilaista sukua. Hän on muun työnsä ohella veljensä Eero Rinteen kanssa viljellyt Lammilla Kilkon sukutilaa vuosina 1965–82.


title: Captain Planet and the Planeteers (videopeli)

text: Captain Planet and the Planeteers on Chris Gray Enterprisesin kehittämä ja Mindscapen vuonna 1991 julkaisema toimintapeli. Peli perustuu "Kapteeni Planeetta" animaatiosarjaan.


title: Tauno Einiö

text: Tauno Ilmari Einiö (11. helmikuuta 1940 Orimattila – 10. lokakuuta 2018 Lahti) oli suomalainen päätoimittaja.


title: Tauno Einiö

text: Einiö oli Loviisan Sanomien pitkäaikainen päätoimittaja, toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja. Sitä ennen hän oli orimattilalaisen Pitäjänsanomat-lehden toimitussihteeri ja vuodesta 1966 loviisalaisessa Nordström-yhtiöiden kustantamassa Nuorison Päivälehdessä eli Päiviksessä. Loviisan Sanomien päätoimittajana ja toimitusjohtajana hän toimi kesäkuusta 1967 kesäkuuhun 1997 ja vielä hallituksen puheenjohtajana vuoteen 2012 saakka. Einiö perheineen oli vuoteen 1997 saakka myös lehtiyhtiön suurimpia osakkeenomistajia.


title: Tauno Einiö

text: Einiöllä oli useita luottamustoimia. Hän oli Paikallislehtien liiton hallituksen jäsen ja Julkisen sanan neuvoston varapuheenjohtaja. Hän toimi Loviisan Yrittäjien puheenjohtajana. Hänet valittiin vuonna 1987 Loviisan vuoden yrittäjäksi.


title: Andy Bown

text:
Andrew Steven Bown (s. 27. maaliskuuta 1946 Lontoo) on brittiläinen muusikko, joka soittaa koskettimia Status Quossa.
Bown liittyi Status Quohon alkujaan studiomuusikkona vuonna 1973 soittaen bändin "Hello!" albumilla samana vuonna. Vuodesta 1977 lähtien Bown on soittanut jokaisella Status Quon albumilla ja vuodesta 1982 alkaen hän on ollut täysivaltainen bändin jäsen.


title: Andy Bown

text: 1970-luvulla Bown julkaisi neljä sooloalbumia, mutta mikään niistä ei yltänyt listoille asti. Viidennen sooloalbuminsa "Unfinished Business" Bown julkaisi syyskuussa 2011.


title: Andy Bown

text: Bown toimi basistina Pink Floydin The Wall -kiertueella vuosina 1980 ja 1981 ja kiertueelta taltioidulla live–albumilla Is There Anybody Out There? The Wall Live 1980–81. Hän soitti myös studiomuusikkona kosketinsoittimia Pink Floydin The Final Cut−albumille. Hän soitti myös koskettimia ja 12-kielistä kitaraa Roger Watersin soolo-albumilla The Pros and Cons of Hitch Hiking vuonna 1984 mutta ei lähtenyt mukaan levyjulkistusta seuranneelle kiertueelle.


title: Karl Troberg

text: Karl Anders Troberg (3. syyskuuta 1851 Ahvenanmaa – 21. elokuuta 1925 Perniö) oli lääninrovasti ja valtiopäivämies.


title: Karl Troberg

text: Karl Trobergin vanhemmat olivat talollinen, laivuri Anders Troberg ja Maria Elisabet Melander ja puoliso vuodesta 1878 Ella Elisabet Roslin. Troberg tuli ylioppilaaksi 1871 ja suoritti teologisen erotutkinnon ja vihittiin papiksi 1877. Hän oli Dragsfjärdin kappalainen 1881 ja kirkkoherra Brandössä 1884–1892, Kortesjärvellä 1892–1897, Akaassa 1897–1902 ja Perniössä vuodesta 1905. Lääninrovastina Troberg toimi 1906–1911, rovastin arvon hän sai 1904. Troberg oli "Kirkollisten Sanomain" aputoimittaja vuodesta 1894 ja osallistui saarnakirjojen "Terveellinen oppi" julkaisemiseen. Hän oli kirkolliskokouksen jäsen 1898, 1903 ja 1908 ja pappissäädyn edustaja valtiopäivillä 1900.


title: Janne Palkisto

text: Janne Palkisto (ent. "Koskinen") on suomalainen musiikkitoimittaja, joka toimii Radion sinfoniaorkesterin ja muiden Ylen klassisen musiikin konserttien tv-juontajana, selostajana ja esittäjien haastattelijana. Palkisto tunnetaan myös Yle Radio 1 -kanavan mielipiteitä jakaneesta "Hienostelua"-ohjelmasarjasta, "Herrasmiehen päiväkirja" -blogista sekä radiossa ja televisiossa esitetystä "Syötävät sävelet" -ohjelmasta, jota hän tekee yhdessä musiikintutkija ja tietokirjailija Susanna Välimäen kanssa.


title: Janne Palkisto

text: Filosofian maisterin tutkinnon suorittanut Janne Palkisto on opiskellut Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa ja Espoon musiikkiopistossa sekä musiikkitiedettä Helsingin ja Venetsian yliopistoissa. Hän soittaa klarinettia sinfoniaorkestereissa ja kamarimusiikkikokoonpanoissa ja laatii Turun yliopistossa tohtorinväitöstä Bernhard Henrik Crusellista.


title: Juho Anton Simola

text: Juho (Johan) Anton Simola, sukunimi vuoteen 1905 "Simolin" (2. heinäkuuta 1884 Hollola – 10. toukokuuta 1958) oli suomalainen diplomi-insinööri ja Tampereen kaupungin sähkölaitoksen johtaja.


title: Juho Anton Simola

text: Simolan vanhemmat olivat ratamestari Juho Simola ja Edla Sofia Malin. Hän pääsi ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta 1905 ja opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa sähkötekniikkaa valmistuen diplomi-insinööriksi 1912.


title: Juho Anton Simola

text: Simola suunnitteli sähköverkkoja Nakkilaan ja Harjavaltaan ja toimi insinöörinä Tyrvään sähkölaitoksella. Hän oli 1914–1916 Pietarissa Siemens-Schuckertin palveluksessa ja sen jälkeen Tampereen kaupungin sähkölaitoksella aluksi käyttöinsinöörinä 1916–1920 ja sitten sähkölaitoksen johtajana 1920–1951. Hänen johtajakaudellaan rakennettiin uusi vesivoimalaitos Tammerkosken keskiputoukselle 1930–1933 ja liitettiin Tampereen kaupunki valtakunnalliseen sähköverkkoon kun Imatran Voiman Vanajan voimalaitoksesta vedetty voimalinja valmistui 1938. Simola oli myös keskeisesti mukana Tampereella 1948 aloitetun johdinautoliikenteen suunnittelussa ja rakentamisessa.


title: Laitaatsalmen sillat

text: Laitaatsalmen sillat ovat Savonlinnan Laitaatsalmen ylittävät kaksi kaksikaistaista maantiesiltaa, joista eteläinen avattiin liikenteelle 13. joulukuuta 2017. Sen kevyen liikenteen väylä avautui elokuussa 2018. Sillan molempiin päihin rakennettiin lisäksi hissit ja portaat kulun helpottamiseksi korkealle sillalle. Pohjoinen silta otettiin käyttöön 15. marraskuuta 2018. Se on eteläistä hieman kapeampi, sillä sille ei rakennettu kevyen liikenteen väylää. Sillat ovat noin 500 metriä pitkiä, niiden alikulkukorkeus on korkeimmillaan 24,5 metriä ja kaltevuuskulma suurimmillaan 6%. Sillat ovat Suomen suurimpia betonisiltoja. Eteläisen sillan betonivalu kesti lähes viisi vuorokautta ja se vaati betonia noin 5 000 kuutiota.


title: Laitaatsalmen sillat

text: Laitaatsalmen sillat ovat osa Saimaan syväväylän Savonlinnan kohdan siirtohanketta hankalasti navigoitavasta Kyrönsalmesta Laitaatsalmeen. Samalla poistuu tarve katkaista ajoittain valtatie 14:n liikenne, sillä Kyrönsalmen sillat ovat avattavia läppäsiltoja. Laitaatsalmen uusista silloista rakennetaan niin korkeita, ettei niitä ole tarvetta avata vesiliikenteelle. Syväväylän siirtäminen vähentää vesiliikenteen onnettomuusriskiä ja samalla lyhentää väylää 3 kilometriä. Syväväylän on tarkoitus siirtyä Laitaatsalmeen kesäkaudelle 2019, jonka jälkeen Kyrönsalmen siltoja ei tarvitse enää avata. Siltaprojekti alkoi elokuussa 2016 ja urakoitsijana siinä on Destia.


title: Laitaatsalmen sillat

text: Uudet sillat korvaavat vanhan kaksikaistaisen Laitaatsalmen sillan, joka puretaan marras-joulukuussa 2018, kun pohjoinen silta on otettu käyttöön. Syksyllä 2018 purettiin myös Laitaatsalmen rautatiesilta, joka katkaisi ratayhteyden välillä Savonlinna-Rantasalmi. Siltaa oli käytetty purkamiseen asti väliaikaisena kevyen liikenteen väylänä ja työmaa-ajoneuvojen ajoreittinä, kuten vanhaa maantiesiltaakin. Uusi, käännettävä rautatiesilta kuului alunperin Laitaatsalmen siltahankkeeseen, mutta se ei saanut rahoitusta. Koko projekti sai 40 miljoonan euron rahoituksen. Uusi rautatiesilta olisi vaatinut noin 12 miljoonaa euroa lisärahoitusta. Rataa ei purettu kuin pieneltä matkalta ja mahdollista uutta siltaa varten on paikkavaraus, suunnitelma ja ympäristölupa.


title: Laitaatsalmen sillat

text: Laitaatsalmen uusien siltojen korkeuden ja jyrkkyyden on arveltu osoittautuvan ongelmaksi rekoille liukkailla keleillä. Ensimmäisen kerran rekka jumittui Laitaatsalmen eteläiselle sillalle 24. tammikuuta 2018 ruuhkauttaen keskustaan päin menevän aamuliikenteen. Siltojen kitkan kanssa ollaankin liukkailla erityisen tarkkana. Tie kuuluu korkeimpaan tienhoitoluokkaan ja sillä mitataan kitkaa ja liukkaus pyritään torjumaan ennakkoon. Erityisesti keskeneräisellä siltatyömaalla mutkittelevat sillalle johtavat tiet aiheuttavat ongelmia, sillä rekat eivät saa pitkää kiihdytysmatkaa sillalle. Siltatyömaan valmistumisen arvioidaan helpottavan tilannetta, sillä liikenne voidaan ohjata tarvittaessa käyttämään vain toista siltaa, jos toinen tukkiutuu rekan jumiutuessa sille. Eteläisen sillan hiekoitusta päädyttiin lisäämään talvella 2018, sillä siltojen talvikunnossapidosta valitettiin paljon.


title: Uneni kaunein – Parhaat

text: Uneni kaunein – Parhaat on Johanna Kurkelan vuonna 2018 julkaistu toinen kokoelma-albumi. Se sisältää 36 kappaletta, kuten myös vuonna 2011 julkaistu ensimmäinen kokoelma "Uneni kaunein – Parhaat 2005–2011". Albumilla ei ole mukana yhtään aiemmin julkaisematonta kappaletta.


title: Hanshin-rautatiet

text: Hanshin-rautatiet () on japanilainen rautatieyhtiö, joka toimii Kansain seudulla Keihanshinin metropolialueella. Se luetaan suurten yksityisten rautatieyhtiöiden ("ōte-shitetsu") joukkoon. Hanshinin rautatielinjojen yhteispituus on 48,9 kilometriä, ja se kuljettaa vuosittain noin 240 miljoonaa matkustajaa (vuonna 2017). Asemia sillä on käytössään 51 kappaletta. Rautatieliikenteen lisäksi yritys harjoittaa vapaa-ajan- ja kiinteistönvälitysliiketoimintaa. Se on osa Hankyū Hanshin Holdings -ryhmää, johon kuuluu lukuisia muita yrityksiä, mukaan lukien Hankyū-rautatiet.


title: Hanshin-rautatiet

text: Yhtiöllä on 1 508 työntekijää (vuonna 2018). Sen pääkonttori sijaitsee Osakan kaupungin Fukushiman suuralueella.


title: Hanshin-rautatiet

text: Hanshin-rautatiet perustettiin kesäkuussa 1899 nimellä Settsun sähkörautatie (). Nykyisen nimensä se otti jo saman vuoden heinäkuussa. Liikennöinti Osakan ja Kōben välillä alkoi vuonna 1905.


title: Hanshin-rautatiet

text: Hanshin-rautateiden päälinja liittää toisiinsa Osakan ja Kōben suurkaupungit. Lisäksi Hanshin liikennöi kolmea lyhyempää linjaa, joista Kōbe-pikalinja on päälinjan jatke. Osakassa pääteasemana toimii Umedan rautatieasema kaupungin keskustan pohjoispuolella. Hanshin harjoittaa läpiajoliikennettä muiden rautatieyhtiöiden linjoille: lännessä San’yō-rautateiden päälinjalle Himejiin ja idässä Kintetsu-rautateiden Nara-linjalle Naraan.


title: SEGA Heroes

text:
SEGA Heroes on tuleva mobiilipeli Android- ja iOS laitteille. Pelin lajityyppeinä on roolipeli, pulmapeli- ja 4v4-tappelupelimuodot.
Pelissä on mukana lukuisia hahmoja eri Sega-pelisarjoista, kuten esimerkiksi "Sonic the Hedgehog", "Super Monkey Ball", "Shinobi". Pelattavuudeltaan peli on Bejeweled-tyylinen peli.


title: SEGA Heroes

text: Peli on julkaistu kesäkuussa 2018 rajatusti tietyissä maissa.


title: Keihan-rautatiet

text: Keihan-rautatiet () on japanilainen rautatieyhtiö, joka toimii Kansain seudulla Keihanshinin metropolialueella. Se luetaan suurten yksityisten rautatieyhtiöiden ("ōte-shitetsu") joukkoon. Keihanin rautatielinjojen yhteispituus on 91,1 kilometriä, ja se kuljettaa päivittäin noin 800 000 matkustajaa. Asemia sillä on käytössään 89 kappaletta. Rautatieliikenteen lisäksi yritys harjoittaa muun muassa vapaa-ajan liiketoimintaa. Se on osa Keihan Holdings -ryhmää, johon kuuluu lukuisia muita liikenne-, kiinteistökehitys- ja vähittäiskaupan yrityksiä.


title: Keihan-rautatiet

text: Yhtiöllä on 1 385 työntekijää (vuonna 2017). Sen pääkonttori sijaitsee Osakan kaupungin Chūōn suuralueella.


title: Keihan-rautatiet

text: Keihan-rautatiet perustettiin marraskuussa 1906 ja liikennöinnin yhtiö aloitti Osakan ja Kioton välillä vuonna 1910.


title: Keihan-rautatiet

text: Keihan-rautateiden verkostoon kuuluu kaksi osaa, jotka eivät ole yhteydessä toisiinsa. Päälinja liittää Osakan keskustan Kiotoon, ja siitä haarautuu muutamia lyhyempiä linjoja. Toinen, kahden linjan muodostama suppeampi verkko palvelee Ōtsun kaupunkiseutua Biwajärven rannalla Kioton itäpuolella. Lisäksi Keihan liikennöi Otokoyaman funikulaaria. Läpiajoliikennettä Keihan harjoittaa Kioton metron Tōzai-linjalle.


title: Arif Alvi

text: Arif Alvi (s. 1949) on pakistanilainen poliitikko, joka on toiminut maansa presidenttinä syksystä 2018. Hänen poliittinen uransa alkoi vuoden 1969 opiskeljamellakoissa.


title: Arif Alvi

text: Alvi on kuulunut pitkään Pakistan Tehreek-e-Insaf (PTI)-puolueeseen, samoin kuin pääministeri Imran Khan. Ennen valintaansa presidentiksi Alvi valittiin toiselle kaudelle kansanedustajaksi.


title: Imran Khan (poliitikko)

text: Imran Khan (s. 1952) on pakistanilainen poliitikko. Hän on toiminut maansa pääministerinä vuodesta 2018.


title: Imran Khan (poliitikko)

text: Khan tuli tunnetuksi kriketinpelaajana. Hän oli maajoukkueen kapteeni vuonna 1992, kun Pakistan voitti kriketin maailmancupin. Hän siirtyi politiikkaan vuonna 1996 perustamansa Pakistan Tehreek-e-Insaf (PTI) -puolueen edustajana. Puolue menestyi vuoden 2013 vaaleissa, ja vuoden 2018 vaalit Khan voitti lupaamalla kitkeä korruption Pakistanista. Hän kiisti syytökset, joiden mukaan hän olisi saanut tukea maan voimakkaalta armeijalta ja että sotilastiedustelu olisi pyrkinyt haittaamaan vastustajien kampanjointia.


title: Lee Nak-yeon

text: Lee Nak-yeon (s. 5. joulukuuta 1951) on eteläkorealainen poliitikko, joka on toiminut maansa pääministerinä vuodesta 2017. Sitä ennen hän oli Etelä-Jeollan kuvernööri 2014-2017. Hän on toiminut politiikassa vuodesta 2000. Sitä ennen Lee oli toimittaja yli 20 vuoden ajan.


title: Abricotine

text: Abricotine, myös Eau-de-vie d’abricot du Valais, on sveitsiläinen aprikooseista valmistettava hedelmäviina. Abricotine on nimisuojattu juoma merkinnällä AOP.


title: Abricotine

text: Abricotinea valmistetaan Lounais-Sveitsissä Valais’n kantonissa, joka on maan pääasiallinen aprikoosien viljelyalue. Aprikoosit ovat Luizet-lajiketta; muita lajikkeita voidaan käyttää korkeintaan 10 prosenttia raaka-aineesta. Ennen murskausta ja käymisprosessia hedelmistä poistetaan kivet, jotka aiheuttavat juomaan karvautta. Tislauksen jälkeen juoma laimennetaan vedellä 40-prosenttiseksi.


title: Eau-de-vie de poire du Valais

text: Eau-de-vie de poire du Valais on sveitsiläinen päärynöistä valmistettava hedelmäviina. Eau-de-vie de poire du Valais on nimisuojattu juoma merkinnällä AOP.


title: Eau-de-vie de poire du Valais

text: Juomaa valmistetaan Lounais-Sveitsissä Valais’n kantonissa. Käytettävät päärynät ovat pelkästään Williams-lajiketta. Yksi juoman tunnettu tuotemerkki onkin "Williamine". Käytettävien hedelmien ominaisuudet on tarkasti määritelty. Niiden tulee olla mm. kypsiä, virheettömiä ja läpimitaltaan vähintään 52,5 millimetriä. Ennen käymisprosessia hedelmät mäskätään. Tislauksen jälkeen juoma laimennetaan vedellä 40-prosenttiseksi. Ennen myyntiä juomaa varastoidaan vähintään puoli vuotta.


title: Henrik Eliel Wegelius

text: Henrik Eliel Wegelius (4. tammikuuta 1853 Bergö – 5. toukokuuta 1933 Merikarvia) oli lääninrovasti, sanomalehden perustaja ja moninkertainen valtiopäivämies.


title: Henrik Eliel Wegelius

text: Henrik Wegeliuksen vanhemmat olivat Jakob Esaias Wegelius ja Maria Charlotta Wegelius. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1882 oli Johanna Elisabet Häggman (k. 1894) ja toinen vuodesta 1896 Matilda Elisabet Schalin. Wegelius tuli ylioppilaaksi 1870, valmistui filosofian kandidaatiksi 1875, suoritti teologisen erotutkinnon 1877 ja vihittiin papiksi 1878. Hän oli kappalainen Raumalla 1881–1888 ja Pietarsaaressa 1888–1895 ja kirkkoherra Maskussa 1895–1906 ja Merikarvialla vuodesta 1906. Mynämäen rovastikunnan lääninrovasti Wegelius oli 1901–1906 ja Porin alarovastikunnan v.t. lääninrovasti 1919. Rovastin arvon hän sai 1901. Wegelius toimi myös opettajana Raumalla ja Pietarsaaressa ja oli Pietarsaaren kansakoulutarkastaja 1891–1895. Hän oli "Rauman Lehden" perustaja ja ensimmäisenä päätoimittaja 1882–1884 ja julkaisi Wegelius-suvun luettelon 1887. Kirkolliskokouksen jäsen Wegelius oli 1893, 1898, 1908 ja 1913 ja tuomiokapitulin apujäsen 1900, 1903, 1904 ja 1906. Hän toimi pappissäädyn edustajana valtiopäivillä 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904 ja 1905.


title: Henrik Eliel Wegelius

text: Suurlähettiläs, teosofinen kirjailija ja suomentaja Hugo Valvanne oli Wegeliuksen poika ensimmäisestä avioliitosta. Myöskin toinen poika, Väinö Valvanne, tuli tunnetuksi teosofina.


title: Kulmamonninen

text: Kulmamonninen ("Corydoras loxozonus") on monnisiin kuuluva kala, jota pidetään akvaarioissa pohjakalana.


title: Kulmamonninen

text: Kulmamonninen kasvaa noin 5 cm pitkäksi. Silmän kohdalla sillä on musta raita ja musta raita kulkee myös sen pyrstöstä selkäevään saakka. Kala on muuten valkoinen. Kulmamonnisesta tunnetaan monia erilaisia toisistaan hieman poikkeavia värimuotoja.


title: Kulmamonninen

text: Kulmamonninen on kotosin Kolumbiasta, Meta- ja Ariarijoilta.


title: Kulmamonninen

text: Kulmamonninen on aika rauhallinen parvikala, joka viihtyy akvaarion pohjalla.


title: Kulmamonninen

text: Kulmamonninen tarvitsee vähintään 63 litran akvaarion. Sille sopiva pH on 6-7 ja veden kovuus alle kymmenen sekä lämpötila 22-25 astetta. Kala on kaikkiruokainen.


title: Pikkola

text: Pikkola on Kangasalan osa-alue ja kylä. Siellä sijaitsee Kirkkoharjun näkötorni ja Kirkkoharjun koulu.


title: Kuohunlahti (osa-alue)

text: Kuohunlahti on Kangasalan keskustassa sijaitseva osa-alue. Siellä sijaitsee mm. Kangasala-talo ja Kangasalan pääkirjasto.


Australian ja Uuden-Seelannin armeijakunta (, lyh. ANZAC) oli brittiläinen armeijakunta ensimmäisessä maailmansodassa. Se osallistui vuonna 1915 Gallipolin taisteluun, jossa se kärsi suuria tappioita. Armeijakunnan komentajana toimi kenraali William Birdwood ja toukokuusta 1918 alkaen kenraali John Monash.