title: Tríkeri (kunnallisyksikkö)

text: Tríkerin kylä sijaitsee Pílion niemimaan kärjessä. Kunnallisyksikkö käsittää niemimaan kärjen lisäksi sen edustalla olevat saaret, joista suurin ja ainoa asuttu on Palaió Tríkeri. Tríkeri oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Notió Pílion kunnaksi yhdessä Aféteen, Argalastín, Miliéen ja Sipiádan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Tríkeri (kunnallisyksikkö)

text: Tríkerin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Tymfaía

text: Tymfaía (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Τυμφαίων, "Dimotikí Enótita Tymfaíon") on yksi Kalampákan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 298 (vuonna 2011).


title: Tymfaía

text: Tymfaían kunnallisyksikkö käsittää Kalampákan kunnan itäosan. Se on nimetty seudulla sijainneen antiikin aikaisen Tymfaian alueen mukaan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Foteinón kylä. Tymfaía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kalampákan kuntaan yhdessä Aspropótamoksen, Chásian, Kastanián, Kleinón, Malakásin ja Vasilikín kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Tymfaía

text: Tymfaían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Bougainvillen autonominen alue

text: Bougainvillen autonominen alue (, aiemmin Pohjoisten Salomonsaarten provinssi) on Papua-Uuteen-Guineaan kuuluva autonominen alue. Alueen suurin saari on Bougainville. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan alueen väkiluku on 249 358.


title: Bougainvillen autonominen alue

text: Bougainville kuuluu maantieteellisesti Salomonsaarten saaristoon, mutta hallinnollisesti se kuuluu Papua-Uuteen-Guineaan.


title: Bougainvillen autonominen alue

text: Bougainvillen sisällissota loppui vuonna 1997 Uuden-Seelannin välittämien neuvottelujen jälkeen. Rauhansopimus saatin tehtyä vuonna 2000 ja aseistariisunnan jälkeen perustettiin autonomisen Bougainvillen hallitus. Puolueet päättivät järjestää kansanäänestyksen tulevaisuudessa ja päättää saaren itsenäisyydestä.


title: Bougainvillen autonominen alue

text: Äänestys ensimmäisestä autonomisesta hallituksesta järjestettiin touko–kesäkuussa vuonna 2005. Itsenäisyyttä kannattava Joseph Kabui voitti äänestyksen. Hän kuoli 6. kesäkuuta 2008. Vuonna 2010 John Momisista tuli Bougainvillen presidentti.


title: Bougainvillen autonominen alue

text: 25. heinäkuuta 2005 kapinallisjohtaja Francis Ona kuoli. Ona oli entinen Bougainville Copperin maanmittausinsinööri ja merkittävä henkilö Bougainvillen sisällissodassa.


title: Bougainvillen autonominen alue

text: Bougainvillen presidentti John Momis ja Papua-Uuden Guinean pääministeri ovat sopineet, että Bougainvillen itsenäisyydestä järjestetään äänestys kesällä 2019, alustavaksi päiväksi on sovittu 15. kesäkuuta.


title: Jussi TwoSeven

text: Jussi TwoSeven (s. 1983) on suomalainen katutaidetaustainen kuvataiteilija. Nimimerkkiä käyttävällä Helsingissä asuvalla ja työskentelevällä taiteilijalla ei ole muodollista taidekoulutusta – tosin hän on opiskellut Espoon kuvataidekoulussa lapsesta teini-ikäiseksi. Koulutukseltaan hän on diplomi-insinööri, ja hän opiskeli muotoilua sivuaineena Aalto-yliopiston taideteollisessa korkeakoulussa. Uransa alkupuolella Jussi TwoSeven teki kaupunkikuvia, mutta siirtyi vuonna 2014 Galleria Heinossa Helsingissä pidetyn näyttelyn myötä maalaamaan myös kuvia suomalaisista eläimistä.


title: Jussi TwoSeven

text: Jussi TwoSevenin julkisella paikalla olevia teoksia ovat muun muassa karhuaiheinen teos "ROARRR!!!" Espoon keskuksessa, kanahaukka "KRAA!!" Espoon Leppävaarassa ja huuhkaja "Bubo bubo" Helsingin Pasilassa. Mikkelin Sataman alikulkutunnelissa on vuonna 2016 valmistunut susilauma-maalaus "Canis lupus".


title: Walter Albert Herlin

text: Walter Albert Herlin (28. syyskuuta 1871 Helsinki – 2. heinäkuuta 1921 Helsinki) oli suomalainen virka- ja lehtimies.


title: Walter Albert Herlin

text: Herlinin vanhemmat olivat kauppias Gustaf Albert Herlin ja Johanna Emilia Wecksell ja puoliso vuodesta 1900 Aina Alina Lundell. Herlin tuli ylioppilaaksi 1889, harjoitteli rautateillä ja suoritti kameraalitutkinnon 1892. Edellisestä vuodesta hän oli toiminut pikakirjoittajana valtiopäivillä. Valtionrautateiden kamreerinkonttorin reviisori Herlin oli vuodesta 1906 ja vt. piirireviisori vuodesta 1912. Pikakirjoituslehti "Tidning för stenografin" päätoimittaja Herlin oli 1899–1901 ja "Finska Kennelklubbens tidskrift" -lehden toimittaja vuodesta 1897.


title: Saint-Georges-Buttavent

text: Saint-Georges-Buttavent on kunta läntisessä Ranskassa Mayennen departementissa Pays de la Loiren alueella.


title: Saint-Georges-Buttavent

text: Kunnan kylistä Fontaine-Danielin kylä on kasvanut vuonna 1205 perustetun sisterssiläisluostarin maille. Luostari paloi vuonna 1793, jonka jälkeen luostarin jäljelle jääneet rakennukset myytiin tekstiilialan valmistajille tehdastiloiksi.


title: Henri Nikkanen

text: Henri Nikkanen (s. 28. huhtikuuta 2001 Mikkeli) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureita. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Nikkasta on yleisesti pidetty yhtenä ikäluokkansa lupaavimmista pelaajista Suomessa ja mm. Faneille.com -sivuston toimittaja Toni Rajamäen mukaan hänellä on parhaimmillaan eväät tulla varatuksi ensimmäisellä kierroksella .


title: Henri Nikkanen

text: Nikkanen on Mikkelin Jukureiden oma kasvatti. Hän siirtyi vain 14-vuotiaana JYPin C-nuoriin kaudeksi 2015–2016. Nikkanen oli C-nuorten SM-karsinnoissa 11 syöttöpisteellään joukkueensa paras syöttäjä Miiro Linjalan kanssa. C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa hän oli JYPin paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 20+15=35. Kauden 2016–2017 Nikkanen pelasi suurimmaksi osaksi seuran B-nuorissa, mutta osa hänen kaudestaan eteni myös seuran A-nuorissa, jossa vain 15-vuotias Nikkanen teki 13 runkosarjaottelussa tehot 3+8=11 ja kolmessa playoff-ottelussa yhden maalin. Kaudella 2017–2018 hän oli 16-vuotiaana joukkueen johtavia pelaajia ja sijoittui 20 osumallaan JYPin sisäisessä maalipörssissä toiseksi Riku Sihvosen kanssa edellään vain Justus Mikkonen. Tehopisteitä runkosarjassa kertyi kaikkiaan 38.


title: Henri Nikkanen

text: Nikkanen pohti JYPin A-nuorissa pelatessaan siirtymistä tulevaisuudessa Yhdysvaltojen yliopistosarjoihin. Lopulta hän päätti siirtyä kaudeksi 2018–2019 pelaamaan miesten pelejä ja Nikkanen palasi kaksivuotisella SM-liigasopimuksella kasvattajaseuraansa Mikkelin Jukureihin. Hän teki liigadebyyttinsä vain 17-vuotiaana runkosarjan toisella kierroksella, Jukureiden kotiavauksessa 15. syyskuuta 2018 Helsingin IFK:ta vastaan. Nikkanen merkittiin joukkueensa nelossentteriksi laidoilleen Joonas Kalliola ja Janne Ritamäki. Hän sai ottelussa jääaikaa 7.51 minuuttia. Nikkanen teki ottelussa myös liigauransa avausmaalin.


title: Henri Nikkanen

text: Nikkanen pelasi alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2018 sekä World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2017, jolloin hän jakoi kolmella osumallaan Suomen sisäisen maalipörssin voiton Anton Lundellin ja Veeti Miettisen kanssa. Yhteensä Nikkanen on pelannut 35 poikien maaottelua. Hän on toiminut sekä Suomen alle 16- että 17-vuotiaiden maajoukkueen kapteenina.


title: Luettelo televisiosarjan Westworld jaksoista

text: "Westworld" on yhdysvaltalainen science fiction -televisiosarja, jonka ovat luoneet Jonathan Nolan ja Lisa Joy. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin HBO:lla 2. lokakuuta 2016.


text: 24. kesäkuuta 2018 mennessä sarjasta on esitetty kaksi tuotantokautta. HBO on tilannut sarjasta kolmannen tuotantokauden.


title: Susanna Leinonen Company

text: Susanna Leinonen Company on koreografi Susanna Leinosen johtama nykytanssiryhmä.


title: Susanna Leinonen Company

text: Susanna Leinonen Company perustettiin vuonna 2001. Päätöksen taustalla oli koreografi Susanna Leinosen haave saada työskennellä pitkäjänteisesti tuttujen tanssijoiden kanssa. Vuosien ja elämäntilanteiden saatossa ryhmän kokoonpano on muuttunut.


title: Susanna Leinonen Company

text: Leinosen esikoisteos "Ei kukaan, vain ystäväsi" nähtiin ensi-illassa vuonna 2000. Susanna Leinosen teokset ovat nauttineet vuosi toisensa jälkeen suurta yleisö- ja arvostelumenestystä.


title: Susanna Leinonen Company

text: Vuonna 2008 Susanna Leinonen Company nostettiin valtion tuen piiriin, ja kaksi vuotta myöhemmin opetus- ja kulttuuriministeriö nimitti ryhmän yhdeksi kulttuurin kärkivientihankkeista. Vuodesta 2010 Company on saanut myös Helsingin kaupungin toiminta-avustusta.


title: Susanna Leinonen Company

text: Ryhmän toiminnanjohtajana on vuodesta 2017 alkaen työskennellyt Salla Mistola.


title: Mariaana von Knorring

text: Mariaana von Knorring (o.s. "Tammio", s. 1933) on suomalainen tekstiilitaiteilija ja vaatesuunnittelija.


title: Mariaana von Knorring

text: Mariaana von Knorring valmistui Taideteollisen oppilaitoksen muotitaiteen osastolta vuonna 1953. Hän jatkoi opintoja tekstiilitaiteen osastolla. Uransa alussa hän suunnitteli painokankaita Tampellalle, kunnes siirtyi 1960-luvun keskivaiheilla OTK:n vaatetusteollisuuden palvelukseen suunnittelemaan Fenno Sport -mallistoja. Sen jälkeen hän suunnitteli naisten ulkovaatteita Piiroselle ja Tiklakselle.


title: Mariaana von Knorring

text: Von Knorring teki myös merkittävän uran alan opettajana, alkaen Kolmirannan ammattikoulusta ja Helsingin leikkuuopistosta. Vuodesta 1965 hän toimi Taideteollisen korkeakoulun tuntiopettajana ja myöhemmin apulaisprofessorina ja professorina. Vuonna 2003 von Knorring nimitettiin Taideteollisen korkeakoulun kunniajäseneksi. Vuonna 1983 hän sai Muotitaiteilijat MTO ry:n kunniakirjan ensimmäisenä yksittäisenä henkilönä, peusteena pitkäaikainen ja korkeatasoinen työ valmisvaateteollisuudessa.


title: Mariaana von Knorring

text: Mariaana von Knorringin isä oli lakitieteen lisensiaatti E. H. I. Tammio.


title: Aksiaalinen kiraalisuus

text: Stereokemiassa aksiaalista kiraalisuutta ilmentävillä molekyyleillä on ne lävistävä kuvitteellinen akseli, jonka myötä molekyylin rakenteet ovat kiertyneet epäsymmetrisesti eli kiraalisesti. Tämänlaiset molekyylit ovat kiraalisia, mutta niillä ei välttämättä ole kiraliakeskuksia.


title: Aksiaalinen kiraalisuus

text: Aksiaalinen kiraalisuus on stereoisomerian muoto.


title: Aksiaalinen kiraalisuus

text: Kierremäiset molekyylit voivat kiertyä kahteen eri suuntaan niille voidaan määrittää kätisyys. Kierre voi olla:


title: Aksiaalinen kiraalisuus

text: Kierteen kätisyyden voi määrittää laittamalla oikean käden nyrkkiin ja jättämällä peukalon pystyyn. Sitten kättä nostetaan ylös peukalon suuntaan ja samalla peukaloa pyöritetään kehää suuntaan, johon kuvassa oleva pyöreä nuoli osoittaa (eli suuntaan, johon muut sormet kiertyvät). Peukalon pään voidaan ajatella piirtävän ilmaan kierteen. Jos kätisyydeltään tuntematon kierre kiertyy samaan suuntaan kuin peukalon piirtämä kierre, on se oikeakätinen. Muuten kierre on vasenkätinen.


title: Aksiaalinen kiraalisuus

text: Kierteisiä biomolekyylejä ovat muun muassa DNA, kollageeni ja α-keratiini. Biomolekyylejä kutsutaan kuitenkin yleensä oikea- tai vasenkätisiksi sen sijaan että käytettäisiin P, M, Δ- tai Λ merkintöjä.


title: Aksiaalinen kiraalisuus

text:
Eräs esimerkki laboratoriossa valmistettavista kierteisistä molekyyleistä ovat heliseenit.
Toistensa R- tai P- ja S- tai M-stereoisomeerejä ovat molekyylit, joissa kiertyminen epäsymmetria-akselin myötä aiheuttaa neljän eri ryhmän olemisen keskenään eri tasoissa kiertyneenä konfiguraationa. Kyseessä ei siis ole konformaatio vaan kiertyminen täysin on estynyttä steeristen esteiden tai kaksoissidosten vuoksi. Esimerkkejä R, S-isomeriasta ovat BINAP, alleenit ja substituoidut orto-bifenyylit.


title: Aksiaalinen kiraalisuus

text:
Toisin kuin kierremäisillä molekyyleillä, näillä molekyyleillä rakenteen isomeria ei ole yhtä selkeästi määritettävissä. Isomerian määritykseen käytetään siksi Cahn–Ingold–Prelog-prioriteettisääntöjä (CIP-sääntöjä):
Potkuri- eli propellimaiset molekyylit voivat olla P eli Δ-stereoisomeerejä tai M- eli Λ-stereoisomeerejä. Onko kyseessä Δ- vai Λ-isomeeri määräytyy molekyylin "lapojen" suunnan mukaan kuten alla olevassa esimerkissä, joka on ferrioksalaatti-metallikompleksi.


title: Aksiaalinen kiraalisuus

text: Potkureita ei välttämättä tarvitse olla kolmea, vaan kaksikin riittää, kuten alla olevassa cis-diklorobis(etyleenidiamiini)koboltti(III) -metallikompleksissa.


title: Zulu Rock

text: Zulu Rock on ranskalaisen laulajan Lizzy Mercier Descloux’n kolmas studioalbumi, jonka ZE Records -levy-yhtiö julkaisi vuonna 1984. Albumi nauhoitettiin Berry Street Studiossa Lontoossa ja Satbel Studiossa Johannesburgissa vuonna 1983. "Zulu Rockin" musiikki sai vaikutteita afrikkalaisesta kansanmusiikista ja albumissa sitä yhdistetään 1980-luvun ranskalaiseen popmusiikkiin.


title: Zulu Rock

text: Kaikki kappaleet säv. ja san. Lizzy Mercier Descloux ellei toisin mainita.


title: NRP Auriga (A5205)

text: NRP Auriga (runkonumero A5205) on Portugalin laivaston vuonna 1987 vesillelaskettu Andrómeda-luokan tutkimusalus.


title: NRP Auriga (A5205)

text: Alus tilattiin Arsenal do Alfeiteltä Lissabonista, missä köli laskettiin telakkanumerolla C126. Alus laskettiin vesille 26. toukokuuta 1987 ja otettiin palvelukseen 2. maaliskuuta 1988.


title: NRP Auriga (A5205)

text: Alus on palveluksessa 2018.


title: Sarner Aa

text: Sarner Aa on Keski-Sveitsissä Obwaldenin kantonissa virtaava joki. Sen pituus on noin 10 kilometriä.


title: Sarner Aa

text: Sarner Aa saa alkunsa Sarnerseen järvestä ja laskee Alpnacherseehen, joka on suoraan yhteydessä isompaan Vierwaldstätterseehen. Joki virtaa Wichelseen tekojärven kautta.


title: Sarner Aa

text: Sarnerseehen laskevat purot saavat alkunsa Brünigpassin solalta (1 008 m mpy.) ja järveä ympäröiviltä vuorilta vajaan 2 000 metrin korkeudesta.


title: Sarner Aa

text: Sarner Aan vesistössä on kuusi vesivoimalaa, joista suurimmat ovat Lungererseen alapuolella olevat Unteraan voimalaitokset (12 MW ja 54 MW)..


title: Fredrik Hyöky

text: Fredrik (Fedi) Kristoffer Hyöky, vuoteen 1904 Tevalin (12. huhtikuuta 1877 Sysmä – 8. lokakuuta 1952 Kajaani) oli juristi ja Kajaanin pormestari.


title: Fredrik Hyöky

text: Hyökyn äiti oli sepäntytär Amanda Matilda Tevalin. Hyöky tuli ylioppilaaksi Jyväskylän Lyseosta 1914 ja suoritti oikeustutkinnon 1898 ja ylemmän hallintotutkinnon 1900. Varatuomarin arvon hän sai 1901. Kajaanin pormestari Hyöky oli 1902–1943. Hänen puolisonsa vuodesta 1904 oli Johanna Maria Lundstedt. Suomen ensimmäinen naispuolinen hovioikeuden presidentti Ritva Hyöky oli heidän tyttärensä. Hyöky toimi myös Kajaanin varavankilan johtajana ja Kainuun rajavartioston erikoissotaoikeuden sotatuomarina, oli Kainuun kansanopiston perustajia ja pitkäaikainen johtokunnan jäsen sekä Kajaanin kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsen Kansallisen Kokoomuksen ryhmässä.


title: Humppainfarkt

text: Humppainfarkt on Eläkeläisten vuonna 2018 julkaistu EP-levy. EP:n kappaleet on julkaistu myös saman vuoden "Humppamania"-kokoelmalevyllä. EP julkaistiin digitaalisesti ja vinyylinä, jota myytiin ainoastaan yhtyeen samannimisellä kiertueella syksyllä 2018.


title: Humppainfarkt

text: Kappaleen "Nuori poika" sanat ovat lähes samat kuin Eppu Normaalin versiossa Wreckless Ericin alkuperäiskappaleesta "Whole Wide World".


title: Riitta-Liisa Haavisto

text: Riitta-Liisa Haavisto (o.s. "Karttunen", 14. joulukuuta 1930 Ilmajoki – 25. lokakuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen tekstiilitaiteilija ja vaatesuunnittelija sekä alan pitkäaikainen opettaja.


title: Riitta-Liisa Haavisto

text: Riitta-Liisa Haavisto syntyi Etelä-Pohjanmaan Ilmajoella, jossa hänen isänsä Mauno Karttunen toimi Etelä-Pohjanmaan Opiston rehtorina. Lapsuutensa hän vietti Tuusulanjärven kulttuuriympäristössä isän siirryttyä Luther-opiston johtajaksi Järvenpäähän. Sotien jälkeen perhe palasi Etelä-Pohjanmaalle, jossa Riitta-Liisa-tytär kirjoitti ylioppilaaksi Alavudella ja aloitti sitten opinnot Wetterhoffin kotiteollisuusopistossa Hämeenlinnassa. Vuonna 1955 hän valmistui Taideteollisen oppilaitoksen mallisommittelu- ja muotiosastolta, minkä jälkeen hän täydensi koulutustaan Pariisissa L’École des Métiers d’Art- oppilaitoksessa ja André Lhoten taidekoulussa.


title: Riitta-Liisa Haavisto

text: Opettajauransa Riitta-Liisa Haavisto aloitti 1950-luvun lopulla, ja hän opetti muun muassa Ammattienedistämislaitoksella, Ammattikoulujen opettajaopistossa, Helsingin Leikkuuopistossa ja Taideteollisessa korkeakoulussa. Wetterhoffissa hän työskenteli tuotesuunnittelun lehtorina. Opettajanuransa jälkeen hän työskenteli aktiivisesti tekstiilitaiteilijana ja kehitti muun muassa uuden kirjontatavan. 2000-luvulla hänellä oli 17 yksityisnäyttelyä Suomessa, Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Hänen töitään on yksityisissä ja julkisissa kokoelmissa myös ulkomailla, ja hän sai niistä monia alan palkintoja.


title: Riitta-Liisa Haavisto

text: 1970-luvulta alkaen Haavisto tutki ja suunnitteli vammaisten lasten vaatetusta yhdessä Estelle Rosenlewin kanssa useiden apurahojen turvin. Vuonna 1984 vammaispukeutumisen työryhmä sai ensimmäisen Bruno Mathsson -palkinnon. Jo vuonna 1976 hän oli yksi taideteollisuuden valtionpalkinnon saajista kehitysvammaisille tarkoitettujen vaatteiden suunnitteluryhmän jäsenenä. Haavisto ja Rosenlew pitivät myös ompelukursseja vammaisperheiden äideille Helsingin Leikkuuopistossa.


title: Riitta-Liisa Haavisto

text: Haavisto oli vuonna 1965 mukana perustamassa Muotitaiteilijat MTO ry:tä ja toimi sen puheenjohtajana vuosina 1968–1973 ja 1979–1981. Hän sai Ornamon kunniajäsenyyden 2005 toimittuaan muun muassa järjestön hallituksessa.


title: Riitta-Liisa Haavisto

text: Riitta-Liisa Haaviston tytär Anna-Riitta Haavisto on myös tekstiilitaitelija. Vuonna 2007 Yleisradio esitti "Sukupuu"-sarjan puolituntisen dokumentin kolmen sukupolven tekstiilitaiteilijoista, joista kolmas oli Riitta-Liisa Haaviston täti Laila Karttunen. Riitta-Liisa Haaviston veli on Yleisradion entinen musiikkipäällikkö Antero Karttunen.


title: Muhin taistelu

text: Muhin taistelu oli 11. huhtikuuta 1241 käyty taistelu Unkarin kuningaskuntaan hyökänneiden mongolien ja unkarilaisten välillä. Subutain johtamat mongolit saivat ratkaisevan voiton Béla IV:n johtamista unkarilaisista ja he hävittivät voittonsa jälkeen maata aiheuttaen huomattavia tuhoja. Mongolit vetäytyivät kuitenkin Unkarista kesällä 1241 suurkaani Ögödein kuoltua ja Béla IV alkoi jälleenrakentaa maatansa huomattavin yhteiskunnallisin muutoksin.


title: Muhin taistelu

text: Unkarin kuningaskunta oli 1200-luvulla feodaaliyhteiskunta, jonka hallitsija oli isänsä Andreas II:n jälkeen vuonna 1235 valtaistuimelle noussut Béla IV. Kuninkaana Béla pyrki keskittämään kuninkaiden aikaisemmin menettämää vaikutusvaltaa takaisin kuninkaalle, mikä oli johtanut Unkarin ylimystön vastustukseen ja maan hajanaisuuteen. Myös Eurooppa laajemmin oli hajaannuksen tilassa, sillä keisari Fredrik II ja paavi Gregorius IX olivat samaan aikaan riidoissa keskenään ja näin Unkarille ei ollut tiedossa ulkopuolista apua mongoleja vastaan.


title: Muhin taistelu

text: Mongolit olivat alkaneet levittää valtakuntaansa Tšingis-kaanin johdolla 1200-luvulla. Mongolit valtasivat nopeasti alueita aina Amur-joelta Intiaan ja Iraniin, sekä edelleen Mustallemerelle saakka. Vuonna 1240 mongolit valloittivat Kiovan ja olivat näin jo Puolan ja Unkarin kynnyksellä. Unkarissa tiedettiin mongolien saapumisesta jo etukäteen. Tarinan saapuvista mongoleista oli kuullut esimerkiksi "Magna Hungariaa" Uralin ja Kaspianmeren välisellä alueella tutkinut munkki Julianus. Mongolit olivat myös ajaneet tieltään turkkilaisiin kansoihin kuuluneita kumaaneja, joita Béla piti mahdollisina liittolaisinaan. Pakenevien kumaanien sallittiin asettua Unkarin tasangolle. Mongolien uhan kasvaessa kumaaneihin alettiin kuitenkin suhtautua yhä suuremmalla epäilyllä, ja lopulta unkarilainen väkijoukko surmasi erään kumaaniruhtinaan joukkoineen. Kumaanien kuningas lähti tapauksen jälkeen Unkarista tuhoten maita mennessään.


title: Muhin taistelu

text: Mongolit etenivät Karpaattien solien läpi useana eri kiilana talvella 1240–1241. Mongolien hyökkäystä kohti Eurooppaa johti Subutai ja Karpaattien läpi edenneitä mongoliosastoja Tšingis-kaanin pojanpoika Batu ja hänen veljensä Šiban. Béla IV määräsi yleisen liikekannallepanon Unkarissa huhtikuussa 1241, mutta järjestelyjä haittasi unkarilaisen ylimystön vastustus. Kuningasta syytettiin esimerkiksi sodan puhkeamisesta. Kuitenkin kun mongolit olivat edenneet jo Pestin edustalle, sekä kuningas että unkarilainen ylimystö lankesivat mongolien järjestämään ansaan. Subutai määräsi joukkonsa teeskentelemään pakoa, jolloin nyt voitosta varmat unkarilaiset lähtivät linnoituksistaan jahtaamaan mongoleja. Kaksi päivää myöhemmin 11. huhtikuuta 1241 käytiin varsinainen taistelu Muhissa Sajó-joen varrella jonkin matkaa nykyisestä Miskolcin kaupungista alavirtaan.


title: Muhin taistelu

text: Mongolit olivat pystyttäneet leirin metsäiselle kukkulalle joen itäpuolelle. Unkarilaisia oli heidän saapuessaan joen vastarannalle mongoleja enemmän. Yhden arvion mukaan unkarilaisia oli noin 100 000 ja mongoleja 80 000. Mongoleja uhkasi etenkin laadukkaana pidetty unkarilainen ratsuväki. Unkarilaiset rakensivat puolustusvarustuksen mukanaan olleista vaunuista ja he jäivät joen länsipuolelle. Joen yli kulki Muhissa silta. Subutai laati suunnitelman, jonka mukaan Batu johtaisi yhdessä komentaja Boraldain kanssa hyökkäyksen sillan yli, kun taas Subutai itse johtaisi osan joukoista alavirtaan, ylittäisi joen kauempana ja yllättäisi unkarilaiset näiden selustasta. Mongolien hyökkäys sillalle alkoi keskiyön jälkeen. Unkarilaisten puolella siltaa puolusti kuningas Bélan veli Kálmán. Unkarilaiset puolustajat pakottivat mongolit vetäytymään ja Batu oli menettänyt yli 30 raskaasti aseistettua soturiaan. Mongolit hyökkäsivät kuitenkin uudestaan, tällä kertaa käyttäen tukenaan räjähteitä laukaisevia katapultteja ja lopulta heidän onnistui vallata silta unkarilaisilta. Samaan aikaa alavirrassa Subutain joukot rakensivat ponttoonisiltaa joen yli. Sillan rakentaminen oli myöhästynyt korkealla olleen veden takia, mutta se valmistui aamu seitsemän paikkeilla. Unkarilaiset vetäytyivät rakentamaansa vaunuvarustukseen, jota mongolit alkoivat ampua katapulteillaan ja jousillaan. Mongolit olivat piirittäneet varustuksen, mutta piiritysrenkaaseen jätettiin tarkoituksella aukko. Pian osa unkarilaisista pakeni aukon läpi ja lopulta pakeni koko armeija. Pakenijoita jahtaavat mongolit niittivät kiinni saamansa, mutta kuningas Béla pääsi pakenemaan. Hänen veljensä Kálmán menehtyi myöhemmin saamiinsa vammoihin.


title: Muhin taistelu

text: Unkarilaiset olivat menettäneet taistelussa erään arvion mukaan 60 000 miestä, kun taas mongolien tarkempia tappioita ei tunneta. Muhin ratkaisutaistelun jälkeen Unkari oli jäänyt avoimeksi mongolien hyökkäykselle. Mongolien aiheuttamat tuhot Unkarissa olivat mittavat. Joidenkin arvioiden mukaan jopa 15–20 % unkarilaisista sai surmansa joko mongolien käsissä, tai näiden hyökkäystä seuranneisiin kulkutauteihin ja nälänhätään. Toisaalta myös mongolien sotajoukko oli kärsinyt merkittäviä tappioita. Batu ja muut ruhtinaat olivat nyt vetäytymisen kannalla, mutta Subutei päätti jatkaa sotaretkeä. Mongolit vetäytyivät kuitenkin kesällä 1242, kun mongolivaltakunnan suurkaani Ögödei kuoli. Mukanaan Unkarista mongolit veivät mittavan sotasaaliin, johon kuului esimerkiksi Unkarin kuninkaan teltta, jossa Batu otti sittemmin kaanina vastaan ulkomaalaisia lähetystöjä. Unkarista vetäydyttyään mongolit eivät enää kuitenkaan uudestaan uhanneet läntistä Eurooppaa.


title: Muhin taistelu

text: Unkari oli hävitysten jäljiltä rakennettava uudelleen. Ylimystön lepyttelemiseksi kuningas Béla jakoi avokätisesti maita ja hävitetyille alueille asutettiin siirtolaisia, kuten nyt takaisin kutsuttuja kumaaneja, sekä valakialaisia, slovakkeja, ruteeneja ja länsieurooppalaisia. Etenkin kaupunkeihin muodostui huomattava saksalainen väestönosa. Väestömenetykset paransivat myös nyt arvokkaammaksi käyneiden talonpoikien asemaa ja maaorjuuden vanhat muodot alkoivat hävitä.


title: HMS Jonquil (1915)

text: HMS Jonquil (viirinumerot M46, T20 ja T48) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1915 vesillelaskettu Acacia-luokan sluuppi, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.


title: HMS Jonquil (1915)

text: Alus tilattiin tammikuussa 1915 Charles Connell and Companyltä. Alus laskettiin vesille 12. toukokuuta.


title: HMS Jonquil (1915)

text: Alus siirrettiin toukokuussa 1920 Portugalille, joka liitti sen laivastoonsa risteilijänä nimellä "NRP Carvalho Araújo".


title: HMS Jonquil (1915)

text: Aluksen päällikköinä olivat:


title: HMS Mallow (1915)

text: HMS Mallow (viirinumerot M68, T27 ja T59) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1915 vesillelaskettu Acacia-luokan sluuppi, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.


title: HMS Mallow (1915)

text: Alus tilattiin tammikuussa 1915 Barclay Curle and Companyltä. Alus laskettiin vesille 13. heinäkuuta.


title: HMS Mallow (1915)

text: Alus oli Välimerellä miinanraivaajana. Aluksen miehistö pelasti 30. joulukuuta 1915 Kreetan edustalla Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneen "U-38" torpedoiman "SS Persian" eloonjääneet. Samoin miehistö pelasti sukellusvene "UB-105":n Libyan rannikolla 14. heinäkuuta 1918 upottaman ranskalaisen "Djemnahin" eloonjääneet.


title: HMS Mallow (1915)

text: Alus purjehti 1919 "HMS Geraniumin" ja "HMS Margueriten" kanssa Australiaan raivaamaan miinoja, jotka Saksan keisarikunnan laivaston kaappari "Wolf" oli laskenut Uuden-Seelannin vesille. Alukset saapuivat 8. kesäkuuta Sydneyyn, mistä ne jatkoivat edelleen Uuteen-Seelantiin raivaamaan North Capen ja Cookinsalmen välistä aluetta. Raivausoperaatio päättyi Cape Everardin edustan raivaamiseen 8.-20. syyskuuta.


title: HMS Mallow (1915)

text: Raivauksen päätyttyä alukset poistettiin palveluksesta ja ne siirrettiin reserviin Sydneyssä 18. lokakuuta. Britannian Amiraliteetti ehdotti alusten siirtämistä Australialle koululaivoiksi miinanraivauksen kouluttamiseksi. "Mallow" palautettiin palvelukseen 7. elokuuta 1923 miinanraivauksen koululaivana. Alus harjoitteli Broken Bayn, Jervis Bayn ja Newcastlen sataman edustalla ennen kuin se palautettiin reserviin 4. syyskuuta.


title: HMS Mallow (1915)

text: Alus palautettiin palvelukseen 4. kesäkuuta 1924 päällikkönään Rupert Garcia. Alus oli varasto- ja esikunta-aluksena tukien henkilöstöhallintotehtävissä Sydneyssä reservissä olevia aluksia. Alus palautettiin reserviin 30. marraskuuta.


title: HMS Mallow (1915)

text: Tämän jälkeen alus oli vielä kahdesti Sydneyn alueen reserviläisten koululaivana: helmikuusta huhtikuuhun syyskuusta 20. marraskuuta 1925. Alus siirrettiin 1927 Western Portiin Victoriaan, missä se oli edelleen reserviin sijoitettuna. Alus osallistui vuosittaisiin reserviläisten koulutuspurjehduksiin heinäkuussa 1927, helmikuussa 1928 ja maaliskuussa 1929, minkä jälkeen se makasi ankkurissa Western Portissa.


title: HMS Mallow (1915)

text: Alus oli 11.-30 maaliskuuta 1930 ja 27. huhtikuuta - 7. toukokuuta 1931 Williamstownissa telakalla huollettavana. Kesäkuun lopulla 1932 alus hinattiin Sydneyyn ja sen varustus purettiin Cockatoon Islandilla. Aluksen hylky oli tykistömaalina, kunnes se upotettiin Sydneyn edustalle 1. elokuuta 1935.


title: HMS Mallow (1915)

text: Aluksen päällikköinä olivat:


title: À chaque pas

text: À chaque pas on Jonatan Cerradan esittämä kappale, joka edusti Ranskaa vuoden 2004 Eurovision laulukilpailussa Turkin Istanbulissa.


title: À chaque pas

text: Koska Ranska kuuluu kilpailun suuriin rahoittajamaihin pääsi kappale suoraan finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 24 maan joukosta sijalle 15. 40 pisteellä.


title: Echo (You and I)

text: Echo (You and I) on Anggunin esittämä kappale, joka edusti Ranskaa vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa Azerbaidžanin Bakussa.


title: Echo (You and I)

text: Koska Ranska kuuluu kilpailun suuriin rahoittajamaihin, kappale pääsi suoraan finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 26 maan joukosta sijalle 22. 21 pisteellä.


title: Krimin kansainvälinen asema

text:
Krimin kansainvälinen asema on kiistanalainen. Venäjä liitti Krimin osaksi itseään sotiaallisessa interventiossa 28. helmikuuta 2014, mutta Yhdistyneet kansakunnat ei ole tunnustanut sitä osaksi Venäjää. mukaan yleiskokous on todennut vuoden 2014 Krimin kansanäänestyksen olleen epäpätevä. Ei-sitovaa päätöslauselmaa tuki 100 Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltiota, 11 valtiota äänesti päätöslauselmaa vastaan, kun taas 58 maata tyhjää, ja lisäksi 24 valtiota oli poissa äänestyksen aikana.
Seuraavat Yhdistyneiden kansakuntien jäsenet jotka ovat ilmoittaneet, että ne ovat tunnustaneet Krimin tasavallan ja Sevastopolin osaksi Venäjän federaatiota.
Seuraavat Yhdistyneiden kansakuntien jäsenet jotka ovat ilmoittaneet, että ne ovat tunnustaneet Krimin osaksi Ukrainaa.


title: Paavillinen Cor Unum -neuvosto

text: Inhimillisen ja kristillisen kehityksen Paavillinen Cor Unum –neuvosto oli katolisen kirkon Rooman kuurian virasto vuosina 1971–2016.


title: Paavillinen Cor Unum -neuvosto

text: Paavillisen neuvoston perusti paavi Paavali VI on 15. heinäkuuta 1971 ja se sijaitsi Palazzo San Callistossa Roomassa.


title: Paavillinen Cor Unum -neuvosto

text: 1. tammikuuta 2017 Neuvoston toimiala yhdistettiin Virastoon kokonaisvaltaisen inhimillisen kehityksen palvelemiseksi, mikä tapahtui paavi Franciscuksen, joka oli perustanut uuden viraston, päätöksestä. Uuteen virastoon yhdistettiin kolme muutakin paavillista neuvostoa.


title: Paavillinen Cor Unum -neuvosto

text: Paavillisen neuvoston nimi "Cor Unum" tarkoittaa "yksi sydän", minkä Paavali VI selitti seuraavasti vuonna 1972: "Joten meille oli mahdollista antaa kirkollinen toimintanne avuksi yhden sydämen nimissä, yhden sydämen joka lyö samassa tahdissa Kristuksen sydämen kanssa, jonka sääli nälkäisiä joukkoja kohtaan saavuttaa heidät myös heidän hengellisessä hädässään."


title: Paavillinen Cor Unum -neuvosto

text: Cor Unum:in tehtävänä oli ilmaista "katolisen kirkon huolenpito tarvitsevista, siten kannustaa ihmisten yhteenkuuluvuutta ja ilmentää Kristuksen hyväntekeväisyyttä." Sen tehtävänä oli avustaa paavia tekemään erityisiä toimenpiteitä humanitaariseksi avuksi katastrofien yhteydessä sekä ihmisten kokonaisvaltaisen auttamisen alalla. Se myös edisti hyväntekeväisyyteen liittyvää opetusta ja rohkaisi uskovia katolisia antamaan konkreettinen todistus uskostaan hyväntekeväisyydellään. Lisäksi se rohkaisi ja koordinoi katolisten organisaatioiden aloitteita tiedonvaihdon avulla sekä tukemalla yhteistyötä kokonaisvaltaisen inhimillisen kehityksen hyväksi.


title: Chacun pense à soi

text: Chacun pense à soi on Ortalin esittämä kappale, jolla se edusti Ranskaa vuoden 2005 Eurovision laulukilpailussa Ukrainan Kiovassa.


title: Chacun pense à soi

text: Koska Ranska kuuluu kilpailun suuriin rahoittajamaihin pääsi kappale suoraan finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 24 maan joukosta sijalle 23. 11 pisteellä.


title: Mauno Karttunen

text: Mauno Olavi Karttunen (28. kesäkuuta 1904 Siikajoki – 25. kesäkuuta 1992 Espoo) oli suomalainen kouluneuvos, joka tuli tunnetuksi suomalaisen kansanopistolaitoksen kehittäjänä. Vuonna 1976 Helsingin yliopiston teologinen tiedekunta antoi hänelle teologian tohtorin arvon.


title: Mauno Karttunen

text: Karttunen kirjoitti ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta lyseosta vuonna 1923 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon vuonna 1927. Jo 26 vuoden iässä Karttusesta tuli Etelä-Pohjanmaan Opiston johtaja Ilmajoelle. Sieltä hän siirtyi vuonna 1936 Tuusulan kansanopiston johtajaksi ja pian vuonna 1937 perustetun Luther-opiston johtajaksi Järvenpäähän. Sotien jälkeen Karttunen palasi Etelä-Pohjanmaalle kansakoulujen koulutarkastajaksi.


title: Mauno Karttunen

text: Vuonna 1955 Mauno Karttunen nimitettiin kouluhallituksen kouluneuvokseksi, vastuualueenaan kansanopistot. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1968 kouluhallituksen kansanopetusosaston päällikkön tehtävästä. Virkansa ohella hän toimi valtion kansanopistokomitean ja kansansivistyslautakunnan puheenjohtajana. Vuodesta 1960 hän toimi viitisentoista vuotta "Kansanopisto"-lehden päätoimittajana.


title: Mauno Karttunen

text: Etelä-Pohjanmaalla asuessaan Mauno Karttunen kiinnostui maakunnan kulttuurista ja historiasta ja kirjoitti Alavuden, Isonkyrön, Vähänkyrön ja Ylistaron kotiseutukirjat. Hän oli myös valtion elokuvalautakunnan jäsen ja valtion kirjastolautakunnan puheenjohtaja. Eläkevuosinaan Karttunen kirjoitti kansanopistolaitoksen historiikin "Suomen kansanopistot 1889–1979".


title: Mauno Karttunen

text: Mauno Karttusen lapsia ovat tekstiilitaiteilija Riitta-Liisa Haavisto ja musiikkitoimittaja Antero Karttunen.


title: Asifluorfeeni

text: Asifluorfeeni (CHNClOF) on aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa rikkaruohomyrkkynä, mutta sen käyttö Euroopan unionin alueella on kiellettyä.


title: Asifluorfeeni

text: Huoneenlämpötilassa asifluorfeeni on väritöntä tai kellertävää kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain hyvin vähän veteen ja kohtalaisesti eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, asetoniin, dikloorimetaaniin ja ksyleeniin. Asifluorfeenin herbisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se on protoporfyrinogeenioksidaasientsyymin inhibiittori ja siten estää kasveja syntetisoimasta klorofylliä ja täten fotosynteesi estyy. Tämän seurauksena kasvi kuihtuu. Yhdiste ei ole akuutisti kovin myrkyllistä ja on lähinnä ärsyttävää. Se on kuitenkin todennäköisesti syöpää aiheuttava eli karsinogeeninen yhdiste.


title: Asifluorfeeni

text: Asifluorfeenia valmistetaan 2-kloori-4-trifluorimetyylifenolin ja 2-nitro-5-klooribentsoehapon välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään rikkaruohomyrkkynä muun muassa maapähkinä-, soija- ja riisiviljelmillä. Yhdiste on hyväksytty käytettäväksi, muun muassa Yhdysvalloissa, mutta ei esimerkiksi Kanadassa. Euroopan unionin alueella asifluorfeenin käyttö kiellettiin vuonna 2002.


title: Tornionlaakson Neuvosto

text: Vuonna 1987 perustettu Tornionlaakson Neuvosto on Suomen Tornionlaakson kuntain toimikunnan ja vastaavan ruotsalaisen Tornedalskommunernas förbund- yhdistyksen yhteenliittymä. Aiemmin toimikunnat työskentelivät kumpikin omalla puolellaan rajaa.


title: Tornionlaakson Neuvosto

text: Tornionlaakson kuntain toimikunta oli aloittanut toimintansa vuonna 1923 ja Tornedalskommunernas förbund vuonna 1941. Silloinen yhteistyö koski rajakauppaa, lohenkalastusta, uittoa, losseja ja siltoja. Nyt tavoitteena on kaikkien Tornionlaaksossa asuvien ja vaikuttavien välisen yhteisityön ja vuorovaikutuksen edistäminen niin itse Tornionlaaksossa kuin kansainvälisestikin, sekä Tornionlaakson kehittäminen ja torninlaaksolaisten intressien valvominen.


title: Tornionlaakson Neuvosto

text: Tornionlaakson neuvostoon kuuluvat kunnat:


title: Tornionlaakson Neuvosto

text: Suomessa:


title: Tornionlaakson Neuvosto

text: Ruotsissa:


title: Tornionlaakson Neuvosto

text: Norjassa:


title: Salibandyliigan kausi 2018–2019

text: Salibandyliigan kausi 2018–2019 on järjestyksessään 33. Salibandyliigan kausi. Hallitsevana mestarina kauteen lähtee tamperelainen Classic. Edellisen kauden Divarin voittaja FBT Karhut nousi pelaamaan pääsarjaan. Raumalainen SalBa putosi edellisen kauden päätteeksi Divariin.


title: Salibandyliigan kausi 2018–2019

text: Runkosarjassa joukkueet pelaavat kaksinkertaisen sarjan siten, että jokainen joukkue pelaa muita joukkueita vastaan koti- ja vierasottelun. Yhteensä otteluita on 182, ja jokaisella joukkueella on 26 ottelua. Runkosarjan jälkeen kahdeksan parasta joukkuetta pääsevät pudotuspeleihin. Puolivälieräparit määritetään siten, että runkosarjan voittaja saa valita itselleen vastustajan runkosarjassa sijoille 5.–8. sijoittuneista joukkueista. Tämän jälkeen runkosarjan toinen saa valita näistä samoista joukkueista itselleen vastustajan ja tämän jälkeen runkosarjan kolmas. Välierissä otteluparit muodostetaan siten, että runkosarjassa parhaiten sijoittunut kohtaa huonoiten sijoittuneen. Pudotuspeleissä kotietu on aina runkosarjassa parhaiten sijoittuneella joukkueella. Pudotuspelit pelataan paras seitsemästä –järjestelmällä. Runkosarjan viimeinen putoaa seuraavaksi kaudeksi Divariin. Runkosarjassa sijoille 12. ja 13. pelaavat playout-sarjan, jonka häviäjä karsii liigapaikasta Divarin loppuottelun häviäjää vastaan.


title: Salibandyliigan kausi 2018–2019

text:
"Tilanne 27.tammikuuta pelattujen otteluiden jälkeen"
"Tilanne 26. syyskuuta pelattujen otteluiden jälkeen"


title: Salibandyliigan kausi 2018–2019

text: V = voitto, Vja = jatkoaikavoitto, Hja = jatkoaikatappio, H = tappio


title: Anna laulu lahjaksi

text: Anna laulu lahjaksi on Sony Music Finlandin ja Yleisradion yhteistyö, jonka tarkoituksena on uudistaa kotimaista joululauluperinnettä ja tarjota henkilökohtaisia sekä koskettavia elämyksiä. Paikan päällä koettavan sekä televisioitavan konserttielämyksen lisäksi kappaleet julkaistaan myös levynä sekä musiikkipalveluissa.


title: Anna laulu lahjaksi

text: Formaatti on luotu joulukuussa 2017, jolloin Radio Suomi keräsi kuuntelijoiltaan tarinoita, jotka he haluavat kertoa lähimmäisilleen. Kuuntelijoiden koskettavimmat ja kiinnostavimmat tarinat muutettiin uusiksi joululauluiksi suomalaisten huippumuusikoiden toimesta. Hector, Janna, Mikko Kuustonen, Leo, Arja Koriseva, Aleksanteri Hakaniemi, Nomi, Redrama, Jonsu, Samae Koskinen, Pihlaja ja Ollie esittävät uudet joululaulut konsertissa Helsingin Kulttuuritalolla järjestettävässä konsertissa. 15.12.2018 järjestettävässä konsertissa kuultavat laulut ovat omistettu lahjana jollekin ja kappaleiden tarinoilla on syvä merkitys kertojalleen ja vastaanottajalle.


title: Anna laulu lahjaksi

text: Anna Laulu Lahjaksi – Radio Suomen joulukonsertti taltioidaan ja TV1 esittää sen joulupäivänä 2018. Ohjelmassa TV1 sekä Radio Suomi seuraavat kappaleiden syntyä ja katsoja pääsee näkemään kuinka artisti, hänen kappaleensa ja alkuperäinen tarinankertoja kohtaavat.


title: Kaularangan ahtauma

text: Kaularangan ahtaumalla () tarkoitetaan tilaa, jossa selkänikamien renkaiden muodostama selkäydinkanava ahtautuu kaularangan alueelta ja puristaa selkäydintä. Tavallisesti ongelma on seurausta selkärangan rappeutumismuutoksista.


title: Kaularangan ahtauma

text: Kaularangan kulumat tarkoittavat muutoksia nikamissa (spondyloosi), nivelissä ja välilevyissä. Sen perimmäistä aiheuttajaa ei tiedetä. Nikamiin voi muodostua epätasaisuutta, jolloin nikamien välissä oleva välilevy madaltuu ja nikamien välinen liike vähenee. Tällöin myös käsiin kulkevat hermoaukot voivat ahtautua, jolloin vaivan nimenä on kaularankaoireyhtymä.


title: Kaularangan ahtauma

text: Kyseessä on iän myötä lisääntyvä vaiva. Yli 65-vuotiasta melko monilla voidaan röntgenkuvassa todeta alkavaa kaularangan rappeumaa. Suurimmalla osalla kulumamuutokset ovat kuitenkin oireettomia.


title: Kaularangan ahtauma

text:
Tavallisia kaularangan ahtauman oireita ovat käsiin tai jalkoihin säteilevä kipu, pistely, kuumotus, puutuminen ja tunnottomuus. Oireisiin voi liittyä myös raajan toimintahäiriöitä ja lihasheikkoutta. Muita oireita ovat käden tai käsien näppäryyden heikkeneminen, mahdollisesti lievä alaraajojen heikkous, kömpelyys ja lihasten nykiminen. Selkäydinkanavan ahtautumisesta voi pahimmillaan seurata selkäydinvaurio ja halvausoireita.
Kaularangan ahtauman oireet kehittyvät tyypillisesti hitaasti ja voivat pahentua vuosien saatossa. Oireiden vaikeuden vaihtelu on tavallista. Se ei korjaannu itsestään, mutta oireiden kulku on yksilöllistä ja oireet voivat ajan mukana lieventyäkin. Kuvantamisen avulla saadaan tarvittaessa tietoa selkärangan rakenteista ja ahtauman tilanteesta. Selän magneettikuvaus on nykyisin yleisin kuvantamismenetelmä.
Lääkäri tutkii myös heijasteet sekä jaloista, että käsistä. Kaularangan oireiden tapauksessa ne ovat tavallisesti vilkastuneet.


title: Kaularangan ahtauma

text:
Jos potilaalla esiintyy tuntopuutoksia tai lihasheikkoutta ja voimakasta kipua, eikä oireet lievene seurannassa, tarvitaan leikkaushoitoa. Hoitoon on tärkeää päästä ajoissa, ettei pysyviä hermo- tai selkäydinvauriota pääse syntymään.
Leikkaus tehdään nukutuksessa ja selkäytimen pinne puretaan mikroskooppiavusteisesti. Se suoritetaan lähes aina etukautta kaulan puolelta muutaman senttimetrin haavasta, joka tulee kaulalle ihopoimujen myötäisesti. Välilevy poistetaan, pinne vapautetaan ja nikamaväliin asetetaan luudutustarkoituksessa pieni implantti. Kahdenkaan nikamavälin jäykistäminen luudutuksella esim. CV-CVII-tasolla ei vielä aiheuta oleellista haittaa kaularangan liikkuvuudelle.


title: Kaularangan ahtauma

text:
Sängystä saa voinnin salliessa nousta jo leikkauspäivänä. Kotiutus sairaalasta tapahtuu yleensä muutaman päivän jälkeen.
Puristuksissa olleissa hermoissa voi tapahtua toipumista vielä ainakin seuraavan puolen vuoden ajan.


title: Kaularangan ahtauma

text: Selkäydinkanavan ahtauman ehkäisemiseksi ei tunneta keinoja. Selän hyvinvoinnin vuoksi on kuitenkin suositeltavaa pitää huolta fyysisestä kunnosta ja välttää ylipainoa.


title: Satokausikalenteri

text: Satokausikalenteri on konsepti, joka perehdyttää ihmisiä syömään eri sesonkien mukaisia vihanneksia ja hedelmiä. Satokausi-tuotteisiin kuuluu vuosittain ilmestyvä paperikalenteri, mobiilisovellus ja kirjoja, brändiin liittyy myös sosiaalisessa mediassa toimiva yhteisö. Satokausikalenterin tuottaja on Sesonkia Oy, joka on rekisteröinyt tavaramerkeikseen sekä Satokausikalenterin että Satokauden. Loppuvuonna 2017 Satokausikalenterissa oli yli 170 eri kasvista sekä kotimaiset kalat ja sillä oli yli 84 000 seuraajaa Facebookissa. Kalenteria tehdään yhteistyössä muun muassa ravitsemustieteilijöiden opiskelijajärjestön kanssa. Kalenterin ovat kehittäneet veljekset Samuli Karjula ja Johannes Karjula sekä Samulin vaimo Laura .


title: Satokausikalenteri

text: Karjuloiden pyörittämä Sesonkia Oy on julkaissut Satokausikalenterin vuosina 2014, 2015 ja 2016, vuonna 2017 sen julkaisi Otava.


title: Satokausikalenteri

text: Otava on julkaissut myös kolme Satokausikalenteri-brändin alla julkaistua kirjaa:


title: Satokausikalenteri

text: Satokausikalenterin historia alkaa Santahaminan varuskunnasta, jossa Samuli Karjula toimi luutnanttina. Vuonna 2011 hän sai esimieheltään tehtävän kehittää komppanian fyysistä suorituskykyä. Julkisuudessa puhuttiin silloin paljon karppauksesta, ja koska keskustelu asiasta kävi kuumana, Karjula päätti turvautua "varmaan aseeseen", kasviksiin. Hän ehdotti, että komppanian tulisi syödä päivässä puoli kiloa vihanneksia ja otti itselleen saman tavoitteen. Karjula mietti, että jos hän alkaisi käyttää aiempaa useampia kasvislajikkeita, myös kasvisten määrä hänen ruokavaliossaan lisääntyisi. Alettuaan syödä kasviksia säännöllisesti enemmän ja monipuolisemmin kuin ennen, hän alkoi kiinnittää huomiota niiden makuun. Hän huomasi, että esimerkiksi granaattiomena oli heinäkuussa kallista ja maistui pahalta, kun taas marraskuussa se oli halpaa ja maistui mehevältä ja makealta. Karjula oivalsi, että kasviksen oikea sesonki on silloin, kun sen hinta on edullisimmillaan ja alkoi tehdä havainnoistaan Excel-listaa. Hän esitteli sitä vaimolleen Lauralle ja veljelleen Johannekselle ja yhdessä he totuttelivat käyttämään kalenteria arjessa. Johannes Karjula ehdotti, että listan voisi julkaista seinäkalenterina, kun siinä olisi tiedot yli sadan lajin sesonkiajoista. Vanhempainvapaalla ollut Laura Karjula perusti kalenteria varten toiminimen ja veljekset tekivät kalenterille Facebook-sivun, joka sai lyhyessä ajassa parituhatta seuraajaa. Seuraajamäärästä innostuneena he uskalsivat painattaa myyntiin ensimmäiset Satokausikalenterit syksyllä 2013. Syksyyn 2014 asti Samuli Karjula pyöritti toimintaa harrastusmielessä vapaa-ajallaan, mutta kun hänen vaimonsa palasi töihin, hän otti virkavapaata päivätyöstään ja keskittyi kalenteriin itse.


title: Satokausikalenteri

text: Sesonkia Oy on tehnyt yhteistyötä Satokausikalenterin myötä muun muassa S- ja K-ruokakauppaketjujen kanssa, jotka alkoivat nostaa kunkin kauden sesonkihedelmät ja -kasvikset näkyvämmin esille kaupoissa. Yhteistyö on lisännyt kasvisten ja hedelmien kulutusta, esimerkiksi S-ryhmässä kasvisten menekki oli kasvanut miljoonia kiloja vuoteen 2017 mennessä..


title: Satokausikalenteri

text: Satokassi-kampanjassa viikon vihannekset ja hedelmät voitiin ostaa kerralla tietyistä kaupoista alle kymmenen euron hintaan. Esimerkiksi huhtikuussa 2015 Satokassit sisälsivät muun muassa lanttua, mangoa ja veriappelsiinia.


title: Satokausikalenteri

text: Sesonkia ja CGI kehittivät yhdessä suurkeittiöille tarkoitetun Aromi-järjestelmän, jolla ne voivat huomioida ruokapalvelujen tuotannossa satokauden parhaat tuotteet. Järjestelmän avulla on vähennetty merkittävästi esimerkiksi kurkkuja ympärivuotisesti viljelevien tilojen päästöjä. Palvelua käyttävät muun muassa kaupungit, kunnat, sairaalat, päiväkodit, koulut ja erilaiset hoivalaitokset ja ravintolat.


title: Satokausikalenteri

text: Samuli Karjulan mielestä Suomessa ja muissa Pohjoismaissa unohdettiin sotien jälkeen niin kutsuttu luonnollinen sesonkiajattelu, minkä vuoksi täällä ostetaan ympäri vuoden tomaattia ja kurkkua tai kenties "Perusta liian aikaisin lennätettyä parsaa". Alle kymmenen kasvista, kuten tomaatti, kurkku ja porkkana, muodostavat yli 90 prosenttia syömistämme vihanneksista, Karjula kertoi vuonna 2015.


title: Satokausikalenteri

text: Satokausikalenteria varten hän on tutkinut, mitä kotimaisia tai ulkomailta tuotuja vihanneksia ja hedelmiä on kulloinkin "järkevää" kuluttaa. Järkevyyden hän on perustellut taulukoimalla kasvisten edullisuutta niiden eri ominaisuuksien mukaan: hinta, vitamiinipitoisuus, alkuperämaan satokausi ja hiilijalanjälki. Satokausikalenterin mukaan kotimainen ja avomaalla kasvanut vihannes on aina paras valinta, mutta esimerkiksi talvella kannattaa valita espanjalainen appelsiini kotimaisen kasvihuonetomaatin sijaan. Kausikasvisten listalla on esimerkiksi eteläeurooppalaisia sitruunoita toukokuussa ja Etelä-Amerikasta tuotuja mangoja maaliskuussa. Karjula perustelee eksoottisten kasvien syöntiä sillä, että suomalaisia vientituotteita Amerikkaan vienyt laiva voisi ilman hedelmälastia palata tyhjänä Suomeen. Hän kuitenkin toivoo kauppoihin suppeampaa hedelmä- ja vihannesvalikoimaa kuukausitasolla. Jos osastoilla keskityttäisiin aina sesongin parhaisiin kasviksiin, ihmiset ehkä kokeilisivat enemmän uusia tuotteita.


title: Satokausikalenteri

text: Esimerkiksi toukokuussa Satokausikalenteri suosittelee syömään järkevän kuljetuksen päässä kasvavia tuontikasviksia kuten avokado, banaani, greippi, hunajameloni, kukkakaali, kurkku, paprika, parsakaali ja sitruuna. Suomalaisista varastokasviksista kannattaa syödä niitä, joiden ravintoainemäärä, erityisesti c-vitamiinipitoisuus, on vielä hyvä. Sellaisia ovat esimerkiksi keltasipuli, palsternakka, peruna ja valkosipuli.


title: IT Invalidityö

text: IT Invalidityö (myös IT-lehti tai IT) on Invalidiliiton jäsenlehti ja merkittävin vammaisalan aikakauslehti Suomessa. Ensimmäinen lehti ilmestyi nimellä "Suomen Invaliidi" ja se oli Invalidiliittoa edeltäneen vuonna 1938 perustetun Suomen Siviili- ja Asevelvollisuusinvaliidien liitto ry:n julkaisema.


title: Suurijärvi (Miehikkälä)

text: Suurijärvi on Kymessä Miehikkälässä ja Lappeenrannassa sijaitseva laajemman järven osa, joka kuuluu Urpalanjoen vesistöön. Luoteispuolella sijaitsevan Pitkäjärven vedenpinta on samalla korkeudella Suurijärven kanssa ja järviä yhdistää toisiinsa Heimonsalmi, joka on 50 metriä leveä. Järvien topologian ja luonteen erilaisuuden vuoksi järvialtaita käsitellään viranomaistiedoissa erillisinä yksiköinään. Näin tehdään myös tässä artikkelissa. Järvialtaiden yhteispinta-ala on 385 hehtaaria eli 3,9 neliökilometriä.


title: Suurijärvi (Miehikkälä)

text: Järven pinta-ala on 247 hehtaaria eli 2,5 neliökilometriä. Se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sillä on laaja järvenselkä, jonka keskellä on saari. Järvenselästä työntyy koilliseen kilometrin mittainen lahti, jonka pohjukassa sijaitsee sen luusua. Järven länsipäässä sijaitsee Sydänkankaan ja Mutkunniemen välissä Heimonsalmi, joka yhdistää järvenselän varin kapeanmuotoiseen Pitkäjärveen. Molemmat järvialtaat muodostavat yhtenäisen järven, jonka vedenpinta on kaikkialla sama. Järvellä ovat nimettyinä lahtina etelärannalla Pirsainpohja, kaakoispäässä Lylynpohja, luoteispäässä Syvälahti ja Mustalahti. Koillislahdella on sivulahti Parkainlahti.


title: Suurijärvi (Miehikkälä)

text: Järvessä on laskettu olevan kolme saarta. Järvenselän keskellä sijaitsevat Suurisaari ja Pajasaari. Autio Suurisaari on 150 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Sen kaakkoispuolella on samalla matalikolla luotomainen Pajasaari. Kolmas saari on myös nimeltään Pajasaari, ja se sijaitsee koillispään lahden lahdensuulla. Sekin on kooltaan luoto. Suurisaaren maatalikko työntyy veden alla etelärannasta pohjoiseen jakaen järvenselän altaan kahteen osaan.


title: Suurijärvi (Miehikkälä)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 10 miljoonaa kuutiometriä eli 0,010 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,04 metriä ja suurin syvyys on 16,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee Suurisaaren ja Syvälahden puolivälissä. Järvllä on Suurisaaren itäpuolella toinen 11 metriä syvä syvänne.


title: Suurijärvi (Miehikkälä)

text: Järven rantaviivan pituus on 11,4 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on noin puoli kilometriä . Sen rannat ovat metsämaata, joiden vähäisiä kosteikkoja on ojitettu harvakseen. Vain järven eteläosissa on peltopalstoja, joiden kuivatusveden lasketaan järveen. Järven lähiympäristössä on vain kaksi maatilaa, mutta haja-asutus muodostuukin lähinnä vapaa-ajan asunnoista. Niitä on rannoille rakennettu noin 70. Niille tulee tiet seututieltä 387 ja Kaitaille menevältä kylätieltä. Järvenselän yli kulkee Miehikkälän ja Lappeenrannan kuntaraja. Suurempi osa järvestä kuuluu Miehikkälän puolelle. Järven Lylynpohjasta on alle neljä kilometriä matkaa Venäjän rajalle.


title: Suurijärvi (Miehikkälä)

text: Järven vedenpinnan korkeus on 26,8 metriä mpy. Järven luusuassa sijaitsee Joutsenkosken voimala, jonka patoallas järvi on. Järvi on voimalan toimesta säännöstely siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 26,50 metriä ja 27,90 metriä mpy.


title: Suurijärvi (Miehikkälä)

text: Järven vedenkorkeuksia on mitattu vuodesta 1965 alkaen. Keskivedenkorkeus on ollut 27,22 metriä mpy. (N60) ja korkeuden keskimmääräinen vuotuinen vaihtelu on 1,11 metriä. Ylin vedenkorkeus on 28,41 metriä (N60, toukokuussa 1966) ja alin 26,40 metriä (N60, maaliskuussa 1994). Vedenkorkeuksien äärivaihtelu on silloin 2,01 metriä.


title: Suurijärvi (Miehikkälä)

text: Järvi sijaitsee Urpalanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 09) Suurijärven–Pitkäjärven alueella (09.002). Järvi on läpivirtausjärvi, mikä tarkoittaa, että se saa suurimman osan vedestään Pitkäjärveltä, jonne yläjuoksun vedet kerääntyvät. Järveen laskee myös pieniä ojia sen lähiympäristöstä. Eräs oja tuo pohjoisesta Hirvilampi (6 hehtaaria) laskuvesiä.


title: Suurijärvi (Miehikkälä)

text: Järven laskujoki on Urpalanjoki, joka kulkee aluksi Väkeväjärven (453 ha) läpi, josta päästyään joki kääntyy kohti luodetta. Luoteessa se virtaa kapean Kavalanjärven (49 ha) läpi ja kääntyy sen jälkeen kohti etelää , missä se ylittää Venäjän rajan Laisniemen kohdalla. Venäjällä se virtaa vielä etelään Ylä-Urpalan kautta (, Torfjanovka) ja laskee Itämeren Suomenlahteen.


title: Sosiaalipsykologian sydän (kirja)

text: Sosiaalipsykologian sydän: George H. Mead ja symbolinen interaktionismi sosiaalipsykologian teoriahistoriassa ja toimijuuden teoriassa on Jukka Hankamäen sosiaalipsykologian alaan kuuluva väitöskirja.


title: Sosiaalipsykologian sydän (kirja)

text: Tutkimuksessa tarkastellaan yhdysvaltalaisen pragmatistifilosofin George H. Meadin (1863–1931) merkityksenteorian, persoonallisuuskäsityksen ja yhteiskunnallisen ajattelun välittymistä symboliseen interaktionismiin ja sosiaalipsykologian teoriahistoriaan.


title: Sosiaalipsykologian sydän (kirja)

text: Tarkastelun aiheina ovat (1) Meadin hegeliläinen, wundtilainen ja diltheyläinen vaikutushistoria sekä hänen merkityksensä sosiaalipsykologian kehitykselle ja nykyiselle toimijuuden teorialle, (2) Meadin ajattelussa ja myöhemmässä uusmeadiläisyydessä esiintyvien paradoksien ja kehäpäätelmien systeemiteoreettinen ja analyyttinen aukipurkaminen niin sanotun subjektiuden kriisin valossa ja (3) Meadin sekä uusmeadiläisen toimijuuden teorian täydentäminen holistisen ihmiskäsityksen luonnostelemiseksi nykyiselle sosiaalipsykologialle.


title: Sosiaalipsykologian sydän (kirja)

text: Hankamäki tulkitsee symbolista interaktionismia pragmatismin vastaukseksi behavioristisen ihmistutkimuksen haasteisiin.


title: Sosiaalipsykologian sydän (kirja)

text: Väitöksen mukaan vuorovaikutuksellinen ihmiskäsitys kuvaa ihmisen olemassaoloa ja elämäntilannetta hyvin, mutta se ei yllä selittämään minuuden alkuperää, jota koskeva kysymys olisi edelleen ymmärrettävä kantilaisittain transsendentaaliseksi. Koska introspektiivinen (eli itsehavainnointiin perustuva) identiteettien jäljitys johtaa paradokseihin (esim. subjektina ja objektina olemisen samanaikaisuuteen), Hankamäki suosittaa toiminnallista maailmassa suuntautumista olemusajattelun sijaan.


title: Love in the Moonlight

text: Love in the Moonlight () on televisioyhtiö KBS2:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Park Bo-gum, Kim Yoo-jung, Jinyoung, Chae Soo-bin ja Kwak Dong-yeon.


title: Suurijärvi

text: Suurijärvi on yleensä paikan tai järven nimi. Sillä voidaan viitata esimerkiksi:


title: Suurijärvi

text: myös


Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2018 järjestettiin 8.–9. syyskuuta Mikkelissä. Kilpailujen järjestävänä seurana oli Mikkelin Kilpa-Veikot. Viestijuoksun SM-kilpailut kisattiin Mikkelissä viidettä kertaa.


title: Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2018

text: Lähde


title: Pitkäjärvi (Miehikkälä)

text: Pitkäjärvi on on Kymessä Miehikkälässä sijaitseva laajemman järven osa, joka kuuluu Urpalanjoen vesistöön. Kaakkoispuolella sijaitsevan Suurijärven vedenpinta on samalla korkeudella Pitkäjärven kanssa ja järviä yhdistää toisiinsa Heimonsalmi, joka on 50 metriä leveä. Järvien topologian ja luonteen erilaisuuden vuoksi järvialtaita käsitellään viranomaistiedoissa erillisinä yksiköinään. Näin tehdään myös tässä artikkelissa. Järvialtaiden yhteispinta-ala on 385 hehtaaria eli 3,9 neliökilometriä.


title: Pitkäjärvi (Miehikkälä)

text: Järven pinta-ala on 145 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Se on 5,9 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvenosa on syntynyt maaston pitkänomaiseen painanteeseen, joka muistuttaa kallioperän murrosta. Se takia järvi on pitkänomainen lukuun ottamatta sen kaakkoisosaa, joka on pohjoisosaa leveämpi. Pohjoisosa on 3,9 kilometriä pitkä ja yleensä 50–350 metriä leveä. Siinä on kaksi nimettyä kapeikkoa Mutalansalmi ja Ollinsalmi. Kaakkoisosa on 1,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Siinä on järvenselkänä Sipsaarenselkä, josta erkaantuu 1,3 kilometriä pitkän Mutkinniemen taakse yhtä pitkä Hanlahti. Pohjoisosan vieressä työntyy pohjoiseen pieni Kutinpohjanlahti. Järvenselkä yhtyy Suurijärven järvenselkään kaakossa sijaitsevan kapean Heimonsalmen kautta.


title: Pitkäjärvi (Miehikkälä)

text: Järvessä on kartan mukaan kaksi saarta, vaikka sille ilmoitetaan Suomen Ympäristökeskuksen tietokannassa olevan kolme saarta . Kallioinen Sipsaari sijaitsee järvenselän pohjoiosassa. Se on hyvin kapea, mutta 50 metriä pitkä luoto. Keskimmäinen saari on Umpisaari, joka jää Mutalansalmea kaventavan niemen taakse. Saari on pyöreä ja läpimitaltaan 80 metriä. Pohjoisassa sijaitsee Niittysaari, joka vaikuttaa niemeltä ja jonne kulkee nykyään tie. Niemessä on myös vapaa-ajan asunto.


title: Pitkäjärvi (Miehikkälä)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 4,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0042 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 11,6 metriä. Syvin kohta sijaitsee Sipsaarenselällä. Pohjoisosan kapeikoissa on yleensä alle viisi metriä syvää, vaikka yhdessä kohtaa onkin yli 6 metriä syvää.


title: Pitkäjärvi (Miehikkälä)

text: Järven rantaviivan pituus on 19,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoispäätä, missä rannoille ulottuu peltomaata. Siellä sijaitsee Kaitain kylä. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatila, joista osa on voinut lopettaa toimintansa. Haja-asutus muodostuu lähinnä vapaa-ajan asunnoista. Niitä on rakennettu rannoille yli 70. Niille tulee tiet Muurikkalasta ja Hujakkalasta lähteviltä kyläteiltä.


title: Pitkäjärvi (Miehikkälä)

text: Järven vedenpinnan korkeus on 26,8 metriä mpy. Järven luusuassa sijaitsee Joutsenkosken voimala, jonka patoallas järvi on. Järvi on voimalan toimesta säännöstely siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 26,50 metriä ja 27,90 metriä mpy.


title: Pitkäjärvi (Miehikkälä)

text: Järven vedenkorkeuksia on mitattu vuodesta 1965 alkaen. Keskivedenkorkeus on ollut 27,22 metriä mpy. (N60) ja korkeuden keskimmääräinen vuotuinen vaihtelu on 1,11 metriä. Ylin vedenkorkeus on 28,41 metriä (N60, toukokuussa 1966) ja alin 26,40 metriä (N60, maaliskuussa 1994). Vedenkorkeuksien äärivaihtelu on silloin 2,01 metriä.


title: Pitkäjärvi (Miehikkälä)

text: Järvi sijaitsee Urpalanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 09) Suurijärven–Pitkäjärven alueella (09.002). Järvi on läpivirtausjärvi, mikä tarkoittaa, että se saa suurimman osan vedestään Urpalanjoesta, jotka laskevat Pitkäjärven pohjoispäähän Lastenlammesta (14 hehtaaria, ha). Järveen laskee myös pieniä ojia sen lähiympäristöstä. Eräs oja tuo lännestä Pyyslammen (6 hehtaaria) laskuvesiä ja toinen idästä Suuri-Ulvastin (10 ha) ja Pieni-Ulvastin laskuvesiä.


title: Pitkäjärvi (Miehikkälä)

text: Pitkäjärven ja Suurijärven yhteinen laskujoki on myös Urpalanjoki, joka kulkee aluksi Väkeväjärven (453 ha) läpi, josta päästyään joki kääntyy kohti luodetta. Luoteessa se virtaa kapean Kavalanjärven (49 ha) läpi ja kääntyy sen jälkeen kohti etelää , missä se ylittää Venäjän rajan Laisniemen kohdalla. Venäjällä se virtaa vielä etelään Ylä-Urpalan kautta (, Torfjanovka) ja laskee Itämeren Suomenlahteen.


title: Luettelo Kreikan Natura 2000 -alueista

text: Tämä on luettelo Kreikan Natura 2000 -alueista. Kreikassa on yhteensä 443 Natura 2000 -aluetta. Näistä 241 on luontodirektiivin mukaisia suojelualueita (SCI) ja 202 lintudirektiivin mukaisia erityisiä suojelualueita (SPA).


title: Luettelo Kreikan Natura 2000 -alueista

text: Alueissa on päällekkäisyyksiä kahdella tavalla: Ensiksikin, 24 alueista on kumpaakin tyyppiä (SPASCI), jolloin 217 aluetta on pelkästään tyyppiä SCI ja 178 pelkästään tyyppiä SPA, ja erillisiä alueita on yhteensä 419. Toiseksi, osa pelkistä SCI- ja SPA-alueistakin käsittää lähes saman luontoalueen ja niillä on lähes samat nimet.


title: Astakidonísia

text: Astakidonísia () on pieni Kreikan Egeanmeren saariin ja tarkemmin Dodekanesiaan kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Egeanmeressä Kárpathoksen luoteispuolella ja Kásoksen pohjoispuolella. Saariryhmän saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Kárpathoksen kuntaan, Kárpathoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Astakidonísia

text: Saaret muodostavat yhdessä lukuisten muiden pienten ja asumattomien eteläisen Egeanmeren kalliosaarten kanssa yhteisen Natura 2000 -alueen.


title: Sial

text: Sial tai SIAL voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Éxo Loúros

text: Éxo Loúros () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Patraksenlahden ja Mesolóngin laguunin toisistaan erottavassa saariketjussa laguunin lounaislaidalla. Saari on asumaton. Hallinnollisesti Éxo Loúros kuuluu Mesolóngin kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen.


title: Kalonísi

text: Kalonísi () eli Peloúzo (Πελούζο) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Laganáksenlahdessa Joonianmeressä Zákynthoksen saaren etelärannikolla. Saari on asumaton. Hallinnollisesti saari kuuluu Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.


title: Kalonísi

text: Kalonísi on osa Zákynthoksen merikansallispuistoa sekä Natura 2000 -aluetta, johon kuuluu myös osa Laganáksenlahden rannasta sekä Marathonísin saari. Kalonísi on valekarettikilpikonnien ("Caretta caretta") pesimäaluetta.


title: Marathonísi (Zákynthos)

text:
Marathonísi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Laganáksenlahdessa Joonianmeressä Zákynthoksen saaren etelärannikolla. Saari on asumaton. Hallinnollisesti saari kuuluu Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Marathonísi on osa Zákynthoksen merikansallispuistoa sekä Natura 2000 -aluetta, johon kuuluu myös osa Laganáksenlahden rannasta sekä Kalonísin saari. Marathonísi on valekarettikilpikonnien ("Caretta caretta") pesimäaluetta. Saari on myös muodoltaan hieman kilpikonnaa muistuttava ainakin Zákynthoksen suunnasta katsottuna. Saaren nimi viittaa fenkoliin ("márathos").


title: Poréti

text: Poréti () eli Lagoúvardos (Λαγούβαρδος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Kytheran ja Antikytheran saarten välissä noin 7,2 kilometriä Antikytherasta luoteeseen. Sen pinta-ala on 0,06 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti saari kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.


title: Poréti

text: Poréti muodostaa yhdessä Antikytheran sekä Porín (Prasonísi) ja eräiden muiden pienten saarten kanssa Natura 2000 -alueen. Sen harvinaisiin kasvilajeihin kuuluvat muun muassa endeemiset "Allium gomphrenoides", "Asperula taygetea", "Campanula saxatilis cytherea" ja "Inula candida ssp. candida". Saaren korkein kohta on 42 metriä merenpinnasta laskettuna.


title: Porí

text: Porí () eli Prasonísi (Πρασονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Kytheran ja Antikytheran saarten välissä noin 7,5 kilometriä Antikytherasta pohjoisluoteeseen. Sen pinta-ala on 0,27 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti saari kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.


title: Porí

text: Porí muodostaa yhdessä Antikytheran sekä Porétin (Lagoúvardos) ja eräiden muiden pienten saarten kanssa Natura 2000 -alueen. Sen harvinaisiin kasvilajeihin kuuluvat muun muassa endeemiset "Allium gomphrenoides", "Asperula taygetea", "Campanula saxatilis cytherea" ja "Inula candida ssp. candida". Saaren korkein kohta on 129 metriä merenpinnasta laskettuna.


title: Prasonísi

text: Prasonísi (, ”Vihreä saari”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:


title: Prokopánistos

text: Prokopánistos () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Patraksenlahden ja Mesolóngin laguunin toisistaan erottavassa saariketjussa. Saaren asukasluku on 5 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Mesolóngin kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen.


title: Prokopánistos

text: Prokopánistos on pitkä ja kapea, ja kulkee itä-länsisuunnassa Mesolóngin laguunin lounaislaidalla. Saaren suurin korkeus on 10 metriä. Prokopánistoksen länsipuolella sijaitsee Éxo Loúroksen saari ja koillispuolella Schoiniás.


title: Schoiniás

text: Schoiniás () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Patraksenlahden ja Mesolóngin laguunin toisistaan erottavassa saariketjussa. Saaren asukasluku on 2 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Mesolóngin kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen.


title: Schoiniás

text: Schoiniáksen lounaispuolella sijaitsee Prokopánistoksen saari ja itäpuolella saaret Kómma (Kóma) ja Ágios Sóstis.


title: Tourlída

text: Tourlída (, ) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Patraksenlahden ja Mesolóngin–Aitolikón laguunit toisistaan erottavassa saariketjussa. Saarella sijaitsee samanniminen kylä. Saaren asukasluku on 15 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Mesolóngin kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen.


title: Tourlída

text: Tourlída sijaitsee noin viisi kilometriä etelään Mesolóngin kaupungista. Saaren itäpuolella sijaitsee Kleísovan laguuni ja länsipuolella suurempi Mesolóngin laguuni. Aiemmin saari toimi suojasatamana laivoille, jotka lähestyivät Mesolóngin kaupunkia, sillä laguunien vesi on hyvin matalaa. Vuodesta 1885 lähtien saari on ollut yhdistetty pengertiellä mantereeseen ja Mesolóngin kaupunkiin. Tourlídan nimi viittaa alueen kuoveihin ("tourlídes").


title: Aarre Pekkarinen

text: Aarre-Veikko Pekkarinen (s. 22. helmikuuta 1946 Hämeenlinna) on suomalainen näyttelijä. Pekkarinen teki suuren osan näyttämöurastaan Lahden kaupunginteatterissa.


title: Aarre Pekkarinen

text: Aarre Pekkarinen syntyi muurari Eino Vilho ja Tyyne Dagmar Pekkarisen perheeseen. Hän päätyi näyttelijän uralle Hämeenlinnan teatterikerhon kautta ja suoritti vuosina 1969–1973 Tampereen yliopiston näyttelijäkurssin. Ammattiuransa hän aloitti Kotkan kaupunginteatterista 1973. Myöhemmin hän näytteli muun muassa Kuopion ja Seinäjoen kaupunginteattereissa sekä useaan otteeseen Lahden kaupunginteatterissa, josta hän jäi pois vuonna 2009.


title: Aarre Pekkarinen

text: Pekkarisella on ollut roolitehtäviä suomalaisen ja kansainvälisen näytelmäkirjallisuuden klassikoissa, kuten "Kuinka äkäpussi kesytetään", "Macbeth", "Niskavuoren naiset" ja "Tulitikkuja lainaamassa". Uransa myöhäisvaiheessa hän näytteli muun muassa suositussa "The Beatles Storyssa", jossa hänen roolinsa oli Ed Sullivan.


title: Aarre Pekkarinen

text: Lahden Teatterikerho ry antoi Pekkariselle Iivari-veistoksen vuonna 2002 hänen roolitulkinnastaan Haroldina Lyle Kesslerin modernissa klassikkoteoksessa "Orvot".


title: Aarre Pekkarinen

text: Pitkän teatteriuransa lisäksi Pekkarinen on näytellyt lukuisissa televisiotuotannoissa ja muutamissa valkokangaselokuvissa. Eila Arjoman ohjaamassa ja Yleisradion tuottamassa epookkidraamassa "Mustat ja punaiset vuodet" hän näytteli Korpelan Paulia.


title: Saha-aalto

text: Saha-aalloksi tai ramppiaalloksi kutsutaan sahanterän muotoista aaltoa. Toisin kuin kanttiaalto, joka sisältää vain parittomat yläsävelet, saha-aalto sisältää kaikki yläsävelet.


title: Saha-aalto

text: Fourier’n sarjana saha-aalto voidaan esittää muodossa


title: Saha-aalto

text: missä "A" on aallon amplitudi ja "f" sen taajuus.


title: 21 oppituntia maailman tilasta

text: 21 oppituntia maailman tilasta on israelilaisen historioitsijan Yuval Noah Hararin kirja, joka julkaistiin vuonna 2018. Esseistä koostettu kirja käsittelee nykyajan tärkeitä yhteiskunnallisia kysymyksiä.


title: 21 oppituntia maailman tilasta

text: Kirjassa Harari antaa viitekehyksen, jonka avulla voi hahmottaa ja suhteuttaa nykyajan tärkeimpiä yhteiskunnallisia kysymyksiä, haasteita ja pelkoja kuten terrorismia, ilmastonmuutosta, tekoälyn nousua, yksityisyyteen kajoamisia ja kansainvälisen yhteistyön hiipumista. Kirjan 21 lukua käsittelevät kukin omaa aihettaan, kuten työelämää, sotaa, nationalismia, uskontoa, maahanmuuttoa ja koulutusta. Harari pyrkii määrittelemään kunkin aiheen terminologian keskustelua varten ja tarjoamaan niihin historiallisen ja filosofisen näkökulman. Kirja käsittelee myös yksilötason asioita kuten sinnikkyyttä, nöyryyttä ja meditaatiota. Harari esittää meditaatiota nykyajan ongelmien ratkaisuksi, sillä hänen mukaansa itsetuntemus on välttämätön taito 2000-luvun maailmassa. Hararin kahden aiemman kirjan tapaan myös "21 oppituntia" pohtii ihmiselämän merkityksen ja sisällön löytämistä tulevaisuudessa, jolloin ihmisten ei enää ole pakko tehdä työtä selvitäkseen.


title: 21 oppituntia maailman tilasta

text: "The Guardianin" Helen Lewisin mukaan "21 oppituntia maailman tilasta" on esseemäisestä rakenteestaan johtuen hajanainen ja kärsii kirjailijan pyrkimyksestä olla kaikkien asioiden tuntija. Monet kirjan huomiot ovat Lewisin mukaan kierrätettyjä. Kirjan useiden yleistävien toteamusten joukossa on kuitenkin mieltä laajentavia huomioita, ja kirjan rakenne antaa Hararille mahdollisuuden yhdistellä odottamattomia ajatuksia ja häikäiseviä havaintoja tavalla, joka on tehnyt hänestä menestyskirjailijan.


title: 21 oppituntia maailman tilasta

text: "The New York Timesin" Bill Gatesin mukaan "21 oppituntia" on kiehtova teos, vaikka joistakin sen väitteistä ja aiheiden käsittelyn syvyydestä voikin olla eri mieltä.


title: 21 oppituntia maailman tilasta

text: Silvia Hosseini tyrmää kirjan Suomen Kuvalehdessä. Hän näkee siinä nokkelia näpäytyksiä ja toteaa, että se on kirjoitettu nopean menestyksen tuoman vauhtisokeuden vallassa. Hän vertaa kirjaa , joka on hänen mielestään oivaltava, ehyt kokonaisuus, ja sanoo uutuuden toistavan ensimmäisen teesejä, käyttävän jopa samoja esimerkkejä ja kielikuvia. Hararin näkemyksien hän sanoo olevan kiusallista luettavaa. Israelia Harari käsittelee varovasti, sanoo sen pysyvän puolueettomana. Hosseinin mukaan Hararin ymmärrys on pinnallista monista asioista, ajattelu putkiaivoista, mutta tyyli on notkeaa. Hararin ratkaisu maailman ongelmiin on meditointi.


title: Esa Koukkari

text: Esa Johannes Koukkari (s. 22. syyskuuta 1938 Vieremä) on suomalainen rakennusmestari ja kirjailija.


title: Esa Koukkari

text: Koukkari suoritti Kansanvalistusseuran kirjeopiston kautta keskikoulun ja lukio-opintoja. Hän valmistui rakennusmestariksi 1963 Oulun teknillisestä koulusta. Hän oli opiskeluaikanaan rakennusten korjaustöiden työnjohtajana valtion rautateillä. Valmistuttuaan Koukkari oli työssä Hyvinkään kaupungin suunnitteluosastolla vuoteen 1970 saakka ja sen jälkeen hän oli Valmisbetoni Serimaa & kumppanien (myöhemmin Partek) palveluksessa. Esa Koukkari oli viimeksi työssä piirisihteerinä Rakennusteknisten ammattiliitossa vuodesta 1976 aina eläkkeelle jäämiseensä saakka 1998. Hän on ollut mukana Ylä-Savon kirjailijayhdistys Panu ry:n toiminnassa.


title: Esa Koukkari

text: Esa Koukkari on kirjoittanut tietokirjoja, sukututkimuksia ja kaksiosaisen romaanin Koukkarin suvun vaiheista.


title: We Were Dead Before the Ship Even Sank

text: We Were Dead Before the Ship Even Sank on yhdysvaltalaisen alternative rock -yhtye Modest Mousen viides studioalbumi, jonka julkaisi Epic Records 20. maaliskuuta 2007. Albumilta julkaistiin viisi singleä, tunnetuimpana Missed the Boat. Albumin kappaleita yhdistää eräänlainen merenkulku-teema, sen oli alunperin tarkoitus olla konseptialbumi merimiehistöstä, jotka kuolevat joka kappaleessa.


title: We Were Dead Before the Ship Even Sank

text: Albumi on myös yhtyeen ainoa, jossa on kitaristina The Smiths -yhtyeen jäsen Johnny Marr. The Shinsin laulaja James Mercer toimii taustalaulajana kappaleilla "We've Got Everything" ja "Missed the Boat".


title: Menolippu (kappale)

text: Menolippu on Sauvo Puhtilan suomennos alun perin Neil Sedakan vuonna 1959 levyttämästä kappaleesta ”One Way Ticket”. Alkuperäisen kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Hank Hunter ja Jack Keller.


title: Menolippu (kappale)

text: Ensimmäisen suomenkielisen levytyksen kappaleesta teki Theresa Rosenius vuonna 1965. Kappaleen ovat levyttäneet myös muun muassa Satu Pentikäinen (1979), Vicky Rosti (1979), Nummisuutarit (1980), Markku Aro (1989) ja Tuomari Nurmio (1989).


title: Kotikantele

text: Kotikantele -nimeä käytetään kanteleesta, jonka Paul Salminen (1887–1949) kehitti. Nimen alkuperästä ei ole muuta tietoa kuin että Paul Salminen käytti kanteleistaan nimityksiä koti- ja konserttikantele. Nimet eivät sinällään kerro paikasta tai tilaisuudesta, missä niillä soitetaan. Alunperin on ollut ajatus, että kotikanteleella voidaan soittotaitoa kehittää tiettyyn pisteeseen saakka ja taidon karttuessa sitten siirrytään konserttikanteleen soittoon. Tämä pätee myöskin nykyään ja ajatusmalli on edelleen käytössä. Nimet kuvaavat niiden pohjimmaista käyttötarkoitusta mutta kotikanteleillakin konserttitilaisuuksia järjestetään.


title: Kotikantele

text:
Ero koti- ja konserttikanteleen välillä on siinä, että kotikanteleesta puuttuu sävelvaihtokoneisto, joka puolestaan on konserttikanteleessa. Kotikanteleessa on 3 kielikohtaista sävelvaihtajaa, mikä lisää jonkin verran sen soittamisen mahdollisuuksia. Kotikanteleeseen on mahdollisuus lisätä sävelvaihtajia tämänkin jälkeen mutta koskaan sillä ei päästä konserttikanteleen
tasolle. Koti- ja konserttikanteleen muoto ja koko ovat kutakuinkin samat.


title: Kotikantele

text: 1. Annikki Smolander-Hauvonen: "Paul Salminen - suomalaisen konserttikanteleen ja soittotekniikan kehittäjä", Sibelius-Akatemia, 1998, Studia Musica 9, Gummerus kirjapaino Oy ISBN 952-9658-48-6


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Saintes-Maries-de-la-Mer tai Les Saintes-Maries-de-la-Mer (joskus lyhyesti Saintes) on kaupunki ja kunta Camarguessa Välimeren rannalla Bouches-du-Rhônen departementissa.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Saintes-Maries-de-la-Mer on Camarguen suurin kaupunki, ja se tunnetaan pyhiinvaelluspaikkana, mutta myös rantalomakohteena. Se on kasvanut 1000- ja 1100-luvuilla rakennetun kirkon ympärille. Kaupunki oli pitkään muurin ympäröimä, ja se on suurelta osin säilyttänyt historiallisen ilmeensä monine kapeine katuineen.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Saintes-Maries-de-la-Mer sijaitsee Etelä-Ranskassa Välimeren rannalla Camarguessa. Varsinainen kaupunki sijaitsee noin kilometrin verran itään Rhônen suiston läntisestä haarasta, Petit-Rhônesta, mutta kunnan alue ulottuu tämän suistohaaran molemmille puolille. Linnunteitse matkaa Arlesiin on noin 30 kilometriä..


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Kunnan pinta-ala on 374,61 neliökilometriä. Maanpinnan korkeus merenpinnasta vaihtelee nollasta kuuteen metriin.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Saintes-Maries-de-la-Mer on Ranskan kunnista pinta-alaltaan laajimpia. Varsinaisessa Ranskassa, kun merentakaisia alueita ei oteta huomioon, vain naapurikunta Arles sekä Alpeilla sijaitseva Val-Cenis ovat laajempia. Suuri osa kunnan alueesta on lietemaata ja suota. Maatalousmaat sijaitsevat kunnan länsiosassa Petit-Rhônen varrella, kun taas suot ovat idässä, jossa on myös Vaccarèsin lampi.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Saintes-Maries-de-la-Mer'iin johtaa Arlesista 38 kilometrin pituinen valtatie 570. Bac du Sauvage -niminen lautta kulkee paikkakunnalta Petit Camargueen, josta johtaa tie Aigues-Mortesiin ja Montpellieriin. Sivutietä pitkin pääsee lähellä oleville majakoille, joita ovat Phare de la Gachole, Phare de Beauduc ja Phare de Faraman.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Paikkakunnalla ei ole rautatieasemaa, mutta sinne on säännöllinen linja-autoyhteys Arlesista.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Kaupungin nimi, "Meren pyhät Mariat", johtuu legendasta, jonka mukaan noin vuonna 45 jKr. kolme Maria -nimistä naista, Maria Magdalena, Maria Salome (kirkollisen perimätiedon mukaan Jaakobin ja Johanneksen äiti) ja Kleopaksen vaimo Maria (joidenkin varhaiskristillisten lähteiden mukaan Neitsyt Marian sisar), olisivat nousseet siellä maihin tultuaan sinne meritse Pyhältä Maalta.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Oksitaanin kielellä kaupungin nimi on klassisen normin mukaan "Lei Santas" tai "Lei Santei Marias de la Mar", Mistralin normin mukaan "Li Santo" tai "Li Sànti Marìo de la Mar". Keskiaikaisessa oksitaanin kielessä nimi oli "La Vila de la Mar" tai "Nòstra Dòna de la Mar". Paikallinen ääntämys on /li ˈsaŋtɔ/.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Varhaisin tunnettu maininta paikkakunnasta on 300-luvulta. Silloin runoilija ja maantieteilijä Avienus mainitsi, että alueella, josta hän käytti nimitystä "Oppidum priscum Ra", asui asui useita kansanryhmiä. Gallian historiasta kirjoittanut Calmille Jullian sijoitti tämän paikan nykyisen kunnan alueelle. Termi "Oppidium" tarkoitti linnoitusta ja "priscum" vanhaa, joten kyseessä oli "Ran vanha linnoitus". Avienuksen mukaan "Ra" paikan nimessä viittasi egyptiläiseen Ra-jumalaan, jolle saari olisi ollut pyhitetty. Todennäköisemmin se kuitenkin johtui gallian kielen linnoitusta tarkoittavasta sanasta "rātis", joka esiintyy myös esimerkiksi nimessä Île de Ré.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Vuonna 513 paavi Symmachus myönsi Césaire d'Arlesille oikeuden käyttää palliumia ja teki hänestä edustajansa Galliassa. Niihin aikoihin Arlesin piispa teki lähetystyötä seudulla, jossa pakanallisilla ja roomalaisilla kulteilla oli yhä vahva asema ja muutti tarvittaessa vanhoja kulttipaikkoja kristillisiksi kirkoiksi. Niinpä hän perusti Saintesiin luostarin tai kirkon, mikä viittaa siihen, että paikalla olisi aikaisemmin ollut pakanallinen temppeli. Ei tiedetä tarkoin, milloin kirkko otettiin käyttöön, mutta tiedetään, että kun Césaire d'Arles vuonna 542 kuoli, hän oli testamentannut luostarilleen paikan, jonka nimenä tuolloin oli "Sancta Maria de Ratis".


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Kylän nimeksi tuli nyt "Saintes Maries de la Barque" (tai "Saintes Maries de Ratis". Joskus käytettiin myös nimiä "Notre-Dame de la Barque" tai "Notre-Dame de Ratis".


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text:
Talella 859–860, joka oli vuosisadan ankarin, viikingit talvehtivat Camarguessa, todennäköisimmin juuri Saintesissa, ennen kuin jatkoivat matkaansa Rhônen alajuoksua pitkin Valenceen saakka, jossa Girart de Roussillon heidät pysäytti.
Syyskuussa 869 saraseenit tekivät yllätyshyökkäyksen Camargueen, kun Arlesin piispa Rotland parhaillaan tarkasti alueen puolustusmahdollisuuksia. Piispa vangittiin, mutta hänet luvattiin vapauttaa, jos lunnaiksi saatiin aseita, orjia ja muita rikkauksia. Vaikka arlesilaiset luovuttivat vaaditut lunnaat, he saivat kuitenkin takaisin vain piispan kuolleen ruumiin, joka tuotiin puettuna ja istuimelle asetettuna todennäköisesti juuri Saintes-Maries-de-la-Merin rannalle.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Kaupungin linnoitettu kirkko sai nykyisen muotonsa pääosin 1000- ja 1100-luvuilla, joskin sitä laajennettiin vielä 1700-luvun puolivälissä. Kellotapuli sen sijaan on rakennettu uudelleen useita kertoja, viimeksi vuonna 1901.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: 1100-luvulla paikkakunnan nimi muutettiin muotoon "Notre-Dame-de-la-Mer".


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Vuonna 1448 kuningas René d'Anjoun käynnisti etsinnät Maria Jakoben ja Salomen pyhäinjäännösten löytämiseksi. Arlesin arkkipiispa Louis Aleman ei osallistunut hankkeeseen, sillä hänet oli Baselin kirkolliskokouksen vuonna 1440 tekemällä päätöksellä ekskommunioitu. Hänen poissaollessaan paavia edustivat Pierre de Foix, Aix-en-Provencen arkkipiispa Robert Damiani ja Marseillen piispa Nicola de Brancas. Samassa yhteydessä purettiin kirkkolaivan sisällä ollut pienempi alkeellnen kirkko, joka mahdollisesti oli merovingien aikainen kappeli 500-luvulta.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Vuonna 1720 rutto surmasi puolet Marseillen ja kolmasosan Arlesin asukkaista. Toisin kuin vuonna 1348, tällä kertaa Saintes-Maries-de-la-Mer säästyi epidemialta, sillä Arlesista paenneita ihmisiä ei päästetty paikkakunnalle. Ranskan vallankumouksen aikana vuosien 1794 ja 1797 välillä paikkakunnalla ei suoritettu uskonnollisia menoja. Kirkon ampuma-aukot purettiin ja niiden kivet myytiin, mutta ne rakennettiin uudestaan vuonna 1873.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Vuonna 1801 kylä sai nykyisen nimensä Saintes-Maries-de-la-Mer. Romanien pyhiinvaellus lienee saanut alkunsa 1800-luvun puolimaissa; joka vuosi toukokuussa he saapuvat suurin joukoin kaikkialta Euroopasta kunnioittamaan suojeluspyhimystään, Saaraa, "Mustaa neitsyttä". Kesäkuun alussa 1888 Vincent van Gogh, joka oli juuri saapunut Provenceen, vietti viisi päivää Saintesissa. Hän piirsi ja maalasi varsinkin veneitä rannalla, kylää rannan dyyneitlä nähtynä ja joitakin järviruo'on peittämiä mökkejä.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Elokuussa 1898 avattiin Arlesin ja Saintes-Marie-de-la-Mer'in välinen rautatie, jonka omisti "Chemins de fer de Camargue" -niminen yhtiö. Linja kävi kannattamattomaksi autoliikenteen kehittyessä, ja se suljettiin lokakuussa 1953.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Vuonna 1899 markiisi Folco de Baroncelli-Javon asettui Saintesiin Sauvagen tien varrelle. Hän osallistui härkätaistelun paikallisen muodon, "course camarguaisen" sääntöjen kehittämiseen. Vuonna 1909 hän perusti "Nacioun gardiano" -nimisen järjestön vaalimaan ja ylläpitämään camarguelaisia perinteitä.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: 1800-luvun lopulta lähtien mutta varsinkin ensimmäisen maailmansodan jälkeen paikkakunnalla ovat käyneet monet taiteilijat ja kirjailijat kuten Ivan Pranišnikoff vuonna 1899, Hemingway vuonna 1920 sekä Picasso ja Brayer 1950-luvulla. Siellä on kuvattu myös useita elokuvia. Vuonna 1975 Bob Dylan vietti paikkakunnalla muutaman päivän toukokuun pyhiinvaelluksen aikana.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Vuonna 1948 Ranskan apostolinen nuntius Angelo Giuseppe Roncalli, josta myöhemmin tuli paavi Johannes XXIII, osallistui Saintesissä pyhiinjäännösten löytämisen 500-vuotisjuhlallisuuksiin.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: 1960-luvulta lähtien matkailu on ollut paikkakunnan pääelinkeino, ja sitä on kehitetty varsinkin 1980 luvulta lähtien. Kunta on kokenut huomattavia muutoksia. Sen väkiluku on kasvanut: vuonna 1946 siellä oli 1687 asukasta, vuonna 2006 heitä oli jo 2341. Ennen heistä suuri osa oli maanviljelijöitä ja kalastajia, joita kumpiakin on enää vähän. Sen sijaan siellä on entistä enemmän kauppiaita sekä myös eläkeläisiä, joista suuri osa on muualta kotoisin. Paikkakunnalle on rakennettu myös uusi satama.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Saintes-Maries-de-la-Mer'n määreinä ovat toimineet:Saintes-Maries-de-la-Merin ystävyyskaupunkeja ovat::


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Saintes-Maries-de-la-Meriin saapuu kaksi kertaa vuodessa suuri joukko pyhiinvaeltajia, 24.–25. toukokuuta sekä lokakuun 22. päivää lähimpänä olevana sunnuntaina. Pyhiinvaellukset järjestetään Marian, Kloopaksen äidin) ja Maria Salomen muistoksi, jotka legendan mukaan olisivat vuoden 45 jKr. aikoihin nousseet siellä maihin yhdessä Maria Magdalenan kanssa ja ensimmäisinä tuoneet kristinuskon Provenceen. Toukokuun 24. päivän pyhiinvaellukseen osallistuu myös suuri joukko romaneja ja jenishejä kaikkialta Euroopasta ja jonkin verran muistakin maanosista, sillä paikkaan liittyy myös heidän suojeluspyhimyksensä Saara Egyptiläinen, jonka kerrotaan myös saapuneen paikalle kolmen pyhän Marian mukana. Kaupungin linnoitetussa kirkossa on Pyhää Saaraa esittävä veistos.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Pyhiinvaellukset Saintes-Maries-de-la-mer'iin saivat alkunsa 1200-luvulla. Romanien pyhiinvaellus sen sijaan on saanut alkunsa vasta satoja vuosia myöhemmin. Kertomukset kolmen pyhän Marian saapumisesta alueelle ovat pikemminkin legendoja kuin todellista historiaa.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Kesäkuussa paikkakunnalla pidetään "votiivijuhla" (), jossa juhlan väreihin pukeutuneet nuoret kokoontuvat suurin joukoin kaduille ja toreille. Juhlaan liittyy härkätaisteluja..


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text:
Heinäkuun 14. päivän aikoihin paikkakunnalla järjestetään kolmipäiväinen "hevosjuhla",
Vuoden lopussa joulun ja uudenvuoden välillä kylässä esitellään camarguelaisia perinteitä. Silloin voi osallistua esimerkiksi "Abrivado aux Flambeaux" -nimiseen kulkueeseen, jossa härkiä kuljetetaan kaupunkiin auringon laskun aikoihin.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Kaupungin määrin virastotalon edessä olevalla torilla pidetään markkinat maanantaisin ja perjantaisin.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Saintes-Maries-de-la-Mer'in huomattavin rakennus on 1000- ja 1100-luvuilla rakennettu linnoitettu kirkko "Église de Notre-Dame-de-la-Mer", joka rakennettiin suojelemaan pyhäinjäännöksiä mutta myös paikallisia asukkaita siinä tapauksessa, että saraseenit nousisivat alueella maihin. Korkea kappeli on samalla vartiotorni, jota sen juurella kiertää tie ja joka on varustettu myös ampuma-aukoin.


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Muita huomattavia rakennuksia ovat:


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Paikkakunnalla on kuvattu useita elokuvia kuten


title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Myös elokuvan "Le Professionel" (1981) alkukohtaus on kuvattu Saintes-Maries-de-la-Merissä, vaikka sen tapahtumat suurimmaksi osaksi sijoittuvat Afrikkaan.


title: Richard Ahlqvist

text: Jarl Richard Cecil Ahlqvist (16. syyskuuta 1938 Helsinki – 23. elokuuta 2013 Höganäs, Ruotsi) oli suomenruotsalainen arkkitehti, taidemaalari ja piirtäjä.


title: Richard Ahlqvist

text: Ahlqvist valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1968 ja työskenteli sitten alue- ja maisemasuunnittelun piirissä ja julkaisi artikkeleita maisemanhoidosta. Hän laati muun muassa Suomenlinnan maisemasuunnitelman. Ahlqvist oli vapaa taiteilija vuodesta 1979 lähtien ja hän piti taidenäyttelyitä sekä Suomessa että Ruotsissa. Näyttelyissä oli esillä Ahlqvistin luonto- ja maisema-aiheisia maalauksia ja piirroksia. Vuonna 1981 hän piti Suomen arkkitehtuurimuseossa Helsinki-aiheisen "Kuvia Helsingistä"-näyttelyn. Ahlqvist asui vuodesta 1982 Ruotsissa. Myöhemmin Ahlqvist keskittyi maalaamiseen ja käytti aiheina muun muassa Italian maisemia.


title: Richard Ahlqvist

text: Ahlqvist esiintyi sivuosissa Jaakko Pakkasvirran elokuvassa Vihreä leski 1966 ja Risto Jarvan elokuvassa Työmiehen päiväkirja 1967.


title: Taifuuni Mangkhut

text: Taifuuni Mangkhut oli trooppinen hirmumyrsky, joka aiheutti syyskuussa 2018 tuhoa Filippiineillä ja Kiinassa. Kun se varhain lauantaina 15. syyskuuta iski Filippiineille, se oli voimakkuudeltaan korkeimmassa eli 5. luokassa Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla. Tuulennopeus oli yli 58 m/s, puuskissa yli 70 m/s. Sen ennustettiin tuottavan kuusimetrisen myrskyvuoksen. Tuhansia ihmisiä joutui lähtemään kodeistaan.


title: Taifuuni Mangkhut

text: Filippiineillä sai surmansa ainakin 64 ihmistä, mutta tuhoista saadaan tarkempi kuva kun harvaan asuttuihin alueisiin saadaan yhteys. Eniten kuolemia aiheuttivat rankkasateiden laukaisemat maanvyöryt. Filippiineiltä myrsky jatkoi matkaansa kohti Kiinaa ja Hongkongia.


title: Taifuuni Mangkhut

text: Hongkongissa yli kolmemetrinen myrskyvuoksi katkoi katuja ja ravisutti rakennuksia.


title: Taifuuni Mangkhut

text: Hirmumyrskyn uskotaan aiheuttaneen yli 60 ihmisen kuoleman. Lisäksi myrsky aiheutti huomattavaa aineellista vahinkoa taloille, infrastruktuurille ja viljelyksille Filippiineillä ja Kiinassa.


title: Taifuuni Mangkhut

text: Taifuuni Mangkhutin tuulet, sateet ja myrskyvuoksi aiheuttivat suurta vahinkoa Filippiinien pohjoisella Luzonin saarella 14.–15. syyskuuta. Noin sadan ihmisen uskotaan kuolleen ja ainakin 64 on vahvistettu kuolleen. Yli 133 000 ihmistä jouduttiin evakuoimaan väliaikaisiin suojatiloihin. Suurin osa kuolonuhreista menehtyi rankkasateiden aiheuttamissa maanvyöryissä, jotka hautasivat useita taloja ja kirkon Itogonin kaivoskylässä. Tuhannet maanviljelijät menettivät satonsa tulvien tuhotessa viljelyksiä vain hieman ennen sadonkorjuuta. Myrsky katkoi teitä, sähkölinjoja ja tietoliikenneyhteyksiä pohjoisen Luzonin syrjäisillä alueilla, mikä vaikeutti pelastustöitä ja tuhojen arviointia.


title: Taifuuni Mangkhut

text: Myrskyn tuomat rankkasateet ja myrskyvuoksi aiheuttivat laajoja tulvia Eteläisessä Kiinassa, erityisesti Guandongin maakunnassa taifuunin rantauduttua sunnuntaina 16. syyskuuta. Myrskytuulet repivät kattoja, rikkoivat ikkunoita ja kaatoivat puita suuressa osassa maakuntaa. Yli kolme miljoonaa ihmistä määrättiin evakkoon, ja taifuunin tiedetään aiheuttaneen ainakin neljän ihmisen kuoleman. Hirmumyrsky aiheutti myös laajoja häiriöitä liikenteelle. Lautta- ja raideliikenne oli monin paikoin pysähdyksissä ja useita suuria lentoasemia suljettiin koko sunnuntain ajaksi.


title: Taifuuni Mangkhut

text: Hirmumyrsky aiheutti merkittäviä tuhoja Hongkongin itsehallintoalueella. Taifuunin nostattama myrskyvuoksi aiheutti tulvia ja voimakkaat tuulet rikkoivat ikkunoita, saivat useat alueet lukuisista tornitaloista huojumaan näkyvästi sekä kaatoivat Kowloonissa sijaitsevalla tornitalon rakennustyömaalla työmaahissin ja rakennustelineitä. Myrsky ja tulvat katkoivat teitä ja häiritsivät liikennettä, ja kaikki alueen julkiset koulut olivat edelleen suljettuina maanantaina ja tiistaina 18.–19. syyskuuta raivaustöiden jatkuessa.


title: Oso Heickell

text: Oso Ensio Heickell (22. tammikuuta 1927 – 10. helmikuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen muotokuvamaalarina tunnettu taidemaalari.


title: Oso Heickell

text: Oso Heickellin vanhemmat olivat taidemaalari Arthur Heickell ja tämän toinen vaimo taidemaalari Alli o.s. Talpo. Hän opiskeli Helsingin yliopiston piirustussalissa 1946 ja 1951–1952, Suomen Taideakatemian koulussa 1948-1949 sekä Académie Julianissa Pariisissa 1949-1950 ja Surikovin taideinstituutissa Moskovassa 1961-1962. Heickell toimi taidehistorian ja tyyliopin opettajana Taideteollisessa korkeakoulussa 1963-1981.


title: Oso Heickell

text: Heickell maalasi muotokuvia yhteiskunnan vaikuttajista (muun muassa Veikko Helle, Kauno Kleemola ja V. J. Sukselainen) ja useista tiede- ja kulttuurielämän edustajista.


title: Oso Heickell

text: Oso Heickellin velipuolia olivat pääesikunnan topografisen osaston johtaja, taidemaalari Paul Heickell ja taidemaalari Torsten Heickell.


title: Torsten Heickell

text: Torsten (Totte) Heickell (1897 – 1981) oli suomalainen Helsingin Käpylässä asunut liikemies ja taidemaalari.


title: Torsten Heickell

text: Torsten Heickellin vanhemmat olivat taidemaalari Arthur Heickell ja tämän ensimmäinen vaimo näyttelijä Maria Vilhelmiina Lindström. Torsten Heickell maalasi pääasiassa öljyväreillä kansallisromanttista tyyliä edustaneita maisemamaalauksia isänsä maalaustyyliä noudattaen ja lisäksi muun muassa kukka-asetelmia. Hänen myöhemmissä töissään oli usein mukana auringonlasku tai iltarusko. Teosten värimaailma oli usein tumma.


title: Torsten Heickell

text: Torsten Heickellin veli oli pääesikunnan topografisen osaston johtaja, taidemaalari Paul Heickell ja velipuoli taidemaalari Oso Heickell.


title: Paul Heickell

text: Paul Arthur Heickell (1893 – 1955) oli suomalainen pääesikunnan topografisen osaston johtaja ja taidemaalari.


title: Paul Heickell

text: Paul Heickellin vanhemmat olivat taidemaalari Arthur Heickell ja tämän ensimmäinen vaimo näyttelijä Maria Vilhelmiina Lindström. Paul Heickell maalasi öljyväreillä kansallisromanttista tyyliä edustaneita valoisia kesämaisemia isänsä maalaustyyliä noudattaen. Hänen tuotantoonsa kuuluu useita lähinnä harrastusmielessä nopeasti maalattuja pienikokoisia tunnelmamaalauksia mutta myös tasokkaita suurikokoisia maisemamaalauksia. Paul Heickell lienee maalannut myös yhdessä isänsä kanssa.


title: Paul Heickell

text: Paul Heickell oli kemigrafina Lilius & Hertzbergin palveluksessa vuodesta 1911 ja sitten jonkin aikaa Pietarissa Nevski Prospektin varrella olleen hienostoravintolan tarjoilijana. Palattuaan Helsinkin hän opiskeli valokuvausta Daniel Nyblinillä 1915–1916 sekä Lilius & Hertzbergillä 1917–1919. Heickell oli sitten "Kuvateollisuus Oy":n palveluksessa kemigrafivalokuvaajana, esimiehenä ja asiakasesittelijänä 1920–1939 ja viimeksi hän johti pääesikunnan topografista karttaosastoa 1940–1955.


title: Paul Heickell

text: Paul Heickell näytteli sivuosassa rosvoa Birger Pohjanheimon mykkäelokuvassa Pirteä ja kadonnut kori vuonna 1914. 1920-luvulla hän oli jäsenenä erään elokuvateatterin esityksiä säestäneessä jousiorkesterissa.


title: Paul Heickell

text: Paul Heickellin veli oli taidemaalari Torsten Heickell ja velipuoli taidemaalari Oso Heickell.


title: Alli Talpo

text: Alli Gunilla Heickell, o. s. "Talpo" (15. toukokuuta 1899 – 31. lokakuuta 1982) oli suomalainen taidemaalari.


title: Alli Talpo

text: Alli Talpon vanhemmat olivat rakennusmestari Evert Alfred Talpo (vuoteen 1914 Gutzen) ja Hilda Fagerlund. Hän oli naimisissa taidemaalari Arthur Heickellin kanssa tämän toisessa avioliitossa. Heidän poikansa oli taidemaalari Oso Heickell. Alli Talpo oli ollut Arthur Heickellin oppilaana ennen naimisiin menoa. Alli Talpo maalasi erityisesti kukka-asetelmia.


title: Alli Talpo

text: Alli Talpon veli oli taidemaalari Kauko Talpo.


title: Heickell

text: Heickell on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:Myös seuraavien henkilöiden sukunimi oli alun perin Heickell:


title: Birger Pohjanheimo

text: Birger Hans Hygring Pohjanheimo (1. marraskuuta 1895 Pori – 16. heinäkuuta 1936 Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen elokuva-ohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä.


title: Birger Pohjanheimo

text: Birger Pohjanheimon isä oli elokuvatuottaja, -ohjaaja ja elokuvateattereita omistanut Hjalmar V. Pohjanheimo. Hän oli mukana isänsä tuottamien mykkäelokuvien teossa 1910- ja 1920-luvuilla yhdessä veljiensä Adolf Pohjanheimon (1888–1958), Hilarius Pohjanheimon (1892–1932) ja Asser Pohjanheimon (1893–1937) kanssa.


title: Asser Pohjanheimo

text: Asser Allan Sergei Hjalmarinpoika Pohjanheimo (11. heinäkuuta 1893 Pori – 14. huhtikuuta 1937 Karkku) oli suomalainen elokuvaaja ja käsikirjoittaja.


title: Asser Pohjanheimo

text: Asser Pohjanheimon isä oli elokuvatuottaja, -ohjaaja ja elokuvateattereita omistanut Hjalmar V. Pohjanheimo. Hän oli mukana isänsä tuottamien mykkäelokuvien teossa 1910- ja 1920-luvuilla yhdessä veljiensä Adolf Pohjanheimon (1888–1958), Hilarius Pohjanheimon (1892–1932) ja Birger Pohjanheimon (1895–1936) kanssa.


title: Hilarius Pohjanheimo

text: Paavo Vilho Hilarius Pohjanheimo (30. heinäkuuta 1892 Pori – 26. helmikuuta 1932 Nurmijärvi) oli suomalainen elokuvaaja, elokuvaohjaaja, elokuvanäyttelijä ja käsikirjoittaja.


title: Hilarius Pohjanheimo

text: Hilarius Pohjanheimon isä oli elokuvatuottaja, -ohjaaja ja elokuvateattereita omistanut Hjalmar V. Pohjanheimo. Hän oli mukana isänsä tuottamien mykkäelokuvien teossa 1910-luvulla yhdessä veljiensä Adolf Pohjanheimon (1888–1958), Asser Pohjanheimon (1893–1937) ja Birger Pohjanheimon (1895–1936) kanssa.


title: Adolf Pohjanheimo

text: Hjalmar (Jalmari) Aksel Adolf Pohjanheimo (26. heinäkuuta 1888 Pori – 18. tammikuuta 1958 Vaasa) oli suomalainen elokuvanäyttelijä.


title: Adolf Pohjanheimo

text: Adolf Pohjanheimon isä oli elokuvatuottaja, -ohjaaja ja elokuvateattereita omistanut Hjalmar V. Pohjanheimo. Hän oli mukana isänsä tuottamien mykkäelokuvien teossa 1910-luvulla yhdessä veljiensä Hilarius Pohjanheimon (1892–1932), Asser Pohjanheimon (1893–1937) ja Birger Pohjanheimon (1895–1936) kanssa.


title: Julien Fournié

text: Julien Fournié (s. 1975 Pariisi) on ranskalainen muotisuunnittelija, joka perusti oman haute couture -muotitalonsa 2009. Hän on jo ansainnut useita alan tunnustuksia ja palkintoja, kuten vuonna 2000 Moët & Chandon -palkinnon Pariisin muotiviikoilta. Vuonna 2010 hän sai Pariisin kaupungin suunnittelupalkinnon (Lauréat du Grand Prix de la Création de la Ville de Paris - mode catégorie confirmée).


title: Julien Fournié

text:
Fournié on opiskellut muun muassa Pariisin Couture-koulussa. Kokemusta hänellä on monesta muotitalosta, muun muassa Nina Riccissä, Diorissa, Givenchy Haute Couturessa. Jean-Paul Gaultier palkkasi hänet myös Haute Couture "avustajaksi". Fournié on ollut Chambre Syndicale de la Haute Couture -komitean vierasjäsen vuodesta tammikuusta 2011 ja pysyvä jäsen tammikuusta 2017 lähtien.
Vuodesta 2011 lähtien Fournié on tehnyt yhteistyötä ohjelmistoyritys Dassault Systèmesin kanssa. Julien Fournié loi FashionLab-ohjelmiston yhdistämällä muodin ja 3D-suunnittelun sen jälkeen, kun hän tuli vakuuttuneeksi siitä, että 3D voi auttaa muotia esimerkiksi materiaalien hankinnassa ja jakelussa.


title: Pont Mirabeau

text: Pont Mirabeau on Seinen yli johtava silta Pariisissa lähellä kaupungin läntistä rajaa. Se johtaa Pariisin 15. arrondissementista, Rue de la Conventionilta ja joen vartta pitkin kulkevalta Quai André Citroënilta, 16. arrondissementtiin, Auteuiliin, Place de Barcelone -nimiselle aukiolle jokivartta pitkin kulkevan Avenue de Versaillesin varrelle, josta sillan kohdalla haarautuvat Rue Mirabeau ja Rue de Rémusat.


title: Pont Mirabeau

text: Silta rakennettiin vuosina 1893–1896. Sen suunnittelivat insinöörit Jean Résal ja Amédée Alby. Silta sai nimensä Ranskan vallankumouksen aikaisena poliitikkona ja kirjailijana tunnetun Honoré Gabriel de Riquetti de Mirabeaun mukaan.


title: Pont Mirabeau

text: Sillan välittömässä läheisyydessä 15. arrondissementin puolella sijaitsee RER:n C-linjan Javelin asema.


title: Pont Mirabeau

text: Vuonna 1975 silta julistettiin historialliseksi muistomerkiksi.


title: Pont Mirabeau

text: Silta on tullut kuuluisaksi Guillaume Apollinairen vuonna 1912 kirjoittamasta runosta "Le pont Mirabeau", jossa hän vertaa ajan kulumista ja rakkauksien katoamista sillan ali kulkevaan virtaan. Runon ensimmäisen säkeistön sanat on kaiverrettu sillan kaiteeseen kiinnitettyyn laattaan.


title: Yiqing Yin

text: Yiqing Yin (myös Yin Yin; s. 1985 Peking) on ranskalainen haute couture -muotisuunnittelija ja -muotitalo, jonka on perustanut muotisuunnittelija Yiqing Yin. Hän muutti neljävuotiaana Pekingistä ensin Ranskaan ja sitten Australiaan. Hän asui ja tottui liikkumaan kahden maan välillä. Valmistuttuaan pariisilaisesta taideteollisesta korkeakoulusta École Nationale Supérieure des Arts Décoratifs (ENSAD) hänellä oli visio omasta couture-kokoelmastaan. Ensiaskeleet ja menestyminen osuivat Grand Prix de la Création -tapahtumaan Pariisissa vuonna 2009. Vuonna 2010 oli vuorossa varsinainen ensimmäinen näytös Pariisin muotiviikoilla. Seuraavana vuonna hän sai tunnustuksen ensimmäisestä kokoelmastaan haute couture -muotiviikoilla.


title: Yiqing Yin

text: Yiqing Yin suunnittelee valmisvaatekokoelmia ja tekee yhteistyötä isoille merkeille, kuten Cartier, Guerlain, Hermès, Swarovski ja Lancôme. Alusta pitäen nuori muotitalo on ollut ranskalaisen muotiyhteisön vierasjäsen, ja 2015 talo ylennettiin vakituiseksi jäseneksi haute couture -taloksi (vakituinen jäsen).


title: Aino Manner

text: Aino Manner (1885 – 1975) oli suomalainen näyttelijä ja kirjailija.


title: Aino Manner

text: Manner esiintyi näyttelijänä varhaisissa suomalaisissa mykkäelokuvissa Eräs elämän murhenäytelmä (1916) ja Kesä (1915). Teatterinäyttämöllä hän esiintyi muun muassa Minna Canthin Sylvi-näytelmän pääosassa.


title: Aino Manner

text: Manner oli kymmenlapsisen perheen tytär joka sairastui mielenhäiriöön 30-vuotiaana, myös hänen vanhempi sisarensa oli sairatunut psyykkisesti Ainon ollessa neljävuotias. Aino Manner vietti pitkiä aikoja elämästään mielisairaalassa ja hän julkaisi kokemuksistaan kirjan "Viesti yöstä : mielisairaalakokemuksia" (WSOY 1935) joka oli ensimmäisiä suomenkielisiä mielisairaalakuvauksia.


title: Serbian bosniakit

text: Serbian bosniakit (Serbiaksi ja Bosniaksi:Bošnjaci / Бошњаци) ovat Serbian neljänneksi suurin etninen ryhmä Serbien, Unkarilaisten ja Romanien jälkeen. He asuvat lounais-Serbiassa, ja heidän kulttuurillinen keskuksensa on Novi Pazar.