title: Ahlaisten taistelut

text: Ahlaisten taistelut käytiin Suomen sisällissodan aikana helmi–huhtikuussa 1918 Ahlaisissa ja Merikarvialla. Ne muodostivat Satakunnan rintaman Pohjanlahden rannikolta Noormarkun Harjankaalle ulottuneen rannikkolohkon läntisimmän siiven. Punaisten tarkoituksena oli edetä Ahlaisten kautta Merikarvialle ja sieltä edelleen kohti valkoisten vahvinta tukialuetta Etelä-Pohjanmaata. Ahlaisten ohella taisteluja käytiin helmikuussa myös Merikarvian kunnan eteläosissa, jonka jälkeen ne keskittyivät Ahlaisten kirkonkylän tuntumaan.


title: Ahlaisten taistelut

text: Punaiset hyökkäsivät Ahlaisiin kolmelta eri suunnalta; Porin edustan saarista rannikolle, kirkonkylän eteläpuolelta sekä idästä Noormarkun suunnasta Lampin kylään. Rintamalinja kuitenkin pysähtyi jo helmikuun lopussa Ahlaisten eteläpuolelle, eivätkä punaiset onnistuneet lukuisista yrityksistään huolimatta tekemään läpimurtoa. Myös saaristossa käytiin yhteenottoja, jotka olivat sissisodan tyylisiä iskuja pieniä saaria miehittäneitä vihollisia vastaan.


title: Ahlaisten taistelut

text: Muun Suomen tavoin myös Ahlaisissa vallitsi syksystä 1917 lähtien ankara elintarvikepula, joka oli johtanut jopa suoranaiseen nälänhätään. Vaikka kunnallisen elintarvikelautakunnan ja kauppiaiden varastot olivat tyhjät, paikalliset viljelijät toimittivat silti elintarvikkeita mustan pörssin kauppaan. Marraskuussa eri kyliin perustettiin viisi työväen järjestyskaartia ja samaan aikaan muodostettiin myös suojeluskunta, johon liittyi 20 jäsentä. Lisäksi seudulla majaili venäläisiä sotilaita, joiden kanssa työväen järjestyskaarti ei kuitenkaan ollut tekemisissä. Kolme päivää kestänyt yleislakko käynnistyi Ahlaisissa vasta 17. marraskuuta eli kolme päivää valtakunnallisen lakon alkua myöhemmin. Paikallinen työväenyhdistys nimitti lakkoa varten vallankumouskomitean, jonka johtajaksi valittiin Salu Koivumäki. Vallankumouskomitea suoritti elintarvike- ja asetakavarikoita, jotka kuitenkin sujuivat rauhallisesti.


title: Ahlaisten taistelut

text: Vuodenvaihteessa ruokapula paheni entisestään niin, että tammikuun lopussa Ahlaisten elintarvikelautakunta joutui lähettämään SOK:lle sähkeen, jossa se pyysi hätäapua toivottamaksi luonnehdittuun tilanteeseen. Tilannetta kiristi myös kuntaa vaivannut paha työttömyys, ja lisäksi Ahlaisten suurin yksityinen työnantaja A. Ahlström Oy maksoi niin huonoja palkkoja, etteivät työntekijät tulleet sillä toimeen. Kun kunnallislautakunnan varat loppuivat, eikä hätäaputöissä olleille miehille pysytty maksamaan palkkoja, kunta joutui yhteenottojen välttämiseksi ottamaan lainaa Larsgårdin kartanon isännältä Axel Nordqvistilta. Tammikuun aikana syntyneitä levottomuuksia pyrki rauhoittelemaan entinen kansanedustaja Oskari Leivo.


title: Ahlaisten taistelut

text: Merikarvialla oli vauras 8 500 asukkaan maalaispitäjä, jossa runsaan sahateollisuuden myötä oli myös aktiivinen työväenliike. Lisäksi pitäjässä oli paljon kalastajia, joiden tulotaso oli keskimääräistä korkeampi. He pystyttelivät kuitenkin suurimmaksi osaksi puolueettomina ja erossa sodasta. Kesän 1917 aikana Merikarvialla perustettiin työväen järjestyskaarteja, ja myös paikallinen suojeluskunta järjestäytyi syyskuun alussa. Suojeluskuntaa perustamassa olleen Akseli Hakosalon mukaan siihen liittyi 17 jäsentä. Joulukuussa Merikarvian suojeluskuntalaiset saivat aseita Saksasta tuleelta "S/S Equity-alukselta", joka purki osan lastiaan Revelin saaren lähistöllä. Aluksen mukana saapui myös 21 jääkäriä, jotka jatkoivat Merikarvialta eri puolille Suomea.


title: Ahlaisten taistelut

text: Sisällissodan alettua Ahlaisissa perustettiin punakaarti 28. tammikuuta. Sen päälliköksi valittiin yleislakon aikaisen vallankumomouskomitean puheenjohtaja Salu Koivumäki. Kolme päivää myöhemmin Ahlaisiin saapui tieto kapinan käynnistymisestä myös Porissa, jonka jälkeen punakaarti aloitti elintarvikkeiden jakelun ja takavarikoi tilallisilta siemenviljan sekä eläinten rehuksi tarkoitetun viljan. Takavarikointi herätti vastarintaa, mutta sujui kuitenkin ilman välikohtauksia. Suurlakon aikana takavarikoidut aseet olivat kuitenkin sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön hallussa, eikä niitä annettu punakaartin käyttöön.


title: Ahlaisten taistelut

text: Helmikuun alkupäivinä Ahlaisten rannikolle saapui vartiointitehtäviin määrättyjä Reposaaren punakaartilaisia, joihin seuraavalla viikolla liittyi myös paikallinen Kellahden punakaarti. Ahlaisten parikymmentä suojeluskuntaista olivat jo joulun aikoihin siirtyneet Kankaanpäähän, jonne Satakunnan valkoiset perustivat päämajansa. Kapinan puhkeamisen jälkeen Ahlaisista lähti vielä muutamia talollisia, mutta suurin osa jäi paikoilleen odottaamaan tilanteen kehittymistä. 13. helmikuuta Ahlaisten kirkonkylään ilmestyi yllättäen joukko suojeluskuntalaisia, jotka vangitsivat Salu Koivumäen ja toimittivat hänet Vaasan vankileirille. Muut punaiset pakenivat Poriin tai Reposaareen, mutta tilanne säilyi muutoin rauhallisena vielä viikon ajan punaisten käynnistämään hyökkäykseen saakka.


title: Ahlaisten taistelut

text: Merikarvian saaristoa oli vartioinut venäläisiä merisotilaita, jotka kuitenkin poistuivat jo vuodenvaihteessa. Suojeluskuntalaisten aloittaessa venäläisten varuskuntien valtaamisen Etelä-Pohjanmaalla 28. tammikuuta lähtivät myös Merikarvian suojeluskuntalaiset liikkeelle ja valtasivat kolme venäläisten pientä kasarmia Kristiinankaupunkiiin kuuluvissa Siipyyn ja Fladan kylissä. Venäläiset antautuivat ilman vastarintaa ja suojeluskuntalaiset saivat haltuunsa noin 180 kivääriä. 30. tammikuuta Merikarvian suojeluskunta valtasi vielä Tuorilan kylässä olleen puhelinkeskuksen, jota miehitti neljä venäläissotilasta. Tämän jälkeen Porin ja Merikarvian suojeluskuntalaisia oli mukana myös seuraavana päivänä tapahtuneessa Kristiinankaupungin taistelussa. Saamiensa aseiden avulla suojeluskunta piti valtaa Merikarvialla, kunnes Kristiinankaupungin lentävän pataljoonan 2. komppania saapui Etelä-Pohjanmaalta 16. helmikuuta. Sen esikuntapäällikkönä toimi Johannes Wolontis ja rintamapäälikkönä jääkärivänrikki Max Lindblom. Esikunnan lisäksi Merikarvialle perustettiin taisteluiden ajaksi myös kenttäsairaala, josta vaikeimmin haavoittuneet kuljetettiin Kristiinankapunkiin.


title: Ahlaisten taistelut

text: Valkoisten puolella Ahlaisissa taisteli aluksi Kristiinankaupungin ympäristöstä koottuja suojeluskuntalaisia, ja myöhemmin maaliskuun aikana valkoisen armeijan Satakunnan ryhmään kuuluneita osastoja, kuten Pohjois-Pohjanmaan I ja II pataljoonat sekä Porin I ja II pataljoonat. Satakuntalaisten ja pohjalaisten lisäksi taisteluihin osallistui myös Varsinais-Suomen suojeluskuntalaisista koottu Turun komppania.


title: Ahlaisten taistelut

text: Punaiset kokosivat Ahlaisiin joukkoja lähinnä Porin seudulta ja muualta Satakunnasta, mutta helmikuun taisteluihin osallistui myös neljä Helsingin punakaartin pataljoonaa. Lisäksi maaliskuun alun hyökkäykseessä oli mukana pieni määrä vapaaehtoisia venäläisiä sotilaita.


title: Ahlaisten taistelut

text: Punaisten sodanjohdon määräysten mukaisesti myös Satakunnassa oli ryhdyttävä yleishyökkäykseen 20. helmikuuta. Hyökkäyksen piti tapahtua kolmessa suunnassa; rannikoa pitkin valkoisten tukialueelle Merikarvialle, Laviasta kohti valkoisten Satakunnan rintaman päämajaa Kankaanpäätä sekä Hämeenkyröstä toiselle valkoisten tukialueelle Ikaalisiin. Rannikkolohkolla alkuperäisenä suunnitelmana oli hyökätä 20. helmikuuta kahdella osastolla, joista toisen piti edetä maanteitse Noormarkusta Ahlaisten kirkonkylään ja sieltä edelleen kohti Merikarviaa. Toinen osaston tarkoituksena oli edetä Porin Reposaaresta jäätä pitkin Ahlaisten rannikolle ja sieltä Merikarvian eteläosaan katkaisemaan valkoisten perääntymistie. Operaation johdossa oli Helsingin punakaartin II rykmentin I pataljoonan päällikkö Oskar Haimila. Hyökkäys kuitenkin viivästyi päivällä, kun Tampereelta luvatut aseet eivät saapuneet ajoissa.


title: Ahlaisten taistelut

text: Lopulta 21. helmikuuta Noormarkusta lähti liikkeelle kahden paikallisen komppanian lisäksi kaksi Helsingin punakaartin komppaniaa, jotka ottivat haltuunsa Ahlaisten kirkonkylän sekä pohjoisempana sijaitsevan Pirttijärven kylän. Reposaaren punakaartin I komppania sekä Ahlaisten ja Köörtilän punakaartit nousivat maihin Sandössä, missä ne seuraavana päivänä suuntasivat pohjoiseen kohti Merikarvian Haminaholmaa ja Pohjansahaa. Haminaholmassa syntyi lyhyt taistelu, jonka jälkeen valkoiset vetäytyivät pelätessään Pirttijärven suunnalta uhannutta saarrostusta. Haminaholmaan ja Pohjansahalle saapui vielä kaksi Helsingin punakaartin komppaniaa, niin että lopulta paikalla oli noin 200 miestä. Punaiset eivät kuitenkaan jatkaneet enää Merikarvian kirkonkylän suuntaan kuultuaan valkoisten saamista vahvistuksista.


title: Ahlaisten taistelut

text: 23. helmikuuta valkoiset miehittivät Merikarvian ja Ahlaisten kirkonkylien puolivälissä sijaitsevan Lammelan kylän. Samalla he perustivat Vaasaan johtavalle maantielle vartiopisteen Lankosken sillalle estääkseen punaisten etenemisyritykset pohjoisen suuntaan. Punaiset eivät kuitenkaan koskaan päässeet Lankoskelle saakka. Lisäjoukkoja saaneet valkoiset aloittivat vastahyökkäyksensä 25. helmikuuta. Sen varsinaisena tarkoituksena oli vallata Pori ja toimittaa sen jälkeen aseita saarroksissa olleille Vakka-Suomen suojeluskuntalaisille Uuteenkaupunkiin. Punaiset kuitenkin tiesivät suunnitelmasta puhelinkuuntelunsa ansiosta, ja pysäyttivät valkoisten etenemisen jo Pohjansahassa. Valkoiset hyökkäsivät jääkärivänrikki Max Lindblomin johdolla kolmelta suunnalta, mutta hyvissä asemissa olleet punaiset onnistuivat torjumaan iskun. Kumpikin osapuoli menetti iltaan asti jatkuneessa yhteenotossa ainakin kahdeksan kaatunutta.


title: Ahlaisten taistelut

text: Pirttijärvellä käynnistyi samaan aikaan toinen taistelu, joka lopulta kääntyi punaisten tappioksi valkoisten saatua illalla vahvistukseksi 80 miehen osaston. Punaiset olivat menettäneet kaatuneina jo toistakymmentä miestä, kun päällikkönä toiminut Oskar Haimila antoi perääntymiskäskyn, ja veti joukkonsa takaisin Noormarkkuun saakka. Saatuaan tiedon Pirttijärven tapahtumista punaiset jättivät asemansa yön aikana myös Pohjansahalla ja Haminaholmassa, josta he vetäytyivät kirkonkylän kautta Porin edustan saarille. Samalla myös Ahlaisten punakaarti päätti jättää kirkonkylän ja vetäytyä muiden mukana. Haimila puolestaan vangittiin 28. helmikuuta ja asetettiin syytteeseen perääntymiskäskyn antamisesta sekä taistelun aikana tapahtuneesta juopottelusta.


title: Ahlaisten taistelut

text: Pohjansahan ja Pirttijärven yhteenottojen jälkeen punaiset eivät enää yrittäneet hyökätä Merikarvialle, eikä kunnan alueella nähty uusia taisteluja. Valkoisten ryhmitettyä joukkonsa uudelleen rintama muodostettiin Sandöstä Fiskön, Giselön ja Eteläjoen Sahakosken kautta Lamppiin ulottuvalle linjalle. Samalla valkoiset luopuivat suunnittelemastaan Porin valtauksesta, kun Vakka-Suomen suojeluskuntalaiset olivat vetäytyneet Ahvenanmaalle. Satakunnan rintaman itäisellä lohkolla suunniteltiin nyt Tampereen valtausta, eikä rannikolle haluttu sitoa liikaa miehiä. Tämän vuoksi Ahlaisten suunnalla olleet joukot saivat jatkossa toimia suhteellisen itsenäisesti.


title: Ahlaisten taistelut

text: Punaisten toinen hyökkäys käynnistyi 1. maaliskuuta. Helsinkiin palanneiden punakaartin osastojen tilalle lähetettiin Porista pieni joukko vapaaehtoisia venäläisiä sotilaita, joilla oli aseistuksenaan myös kuusi kenttätykkiä. Piiriesikuntaan kuuluneen toimittaja Frans Koskisen laatiman suunnitelman mukaan Noormarkusta hyökättäisiin nyt kahdella osastolla Pomarkkuun ja samanaikaisesti yhdellä osastolla Ahlaisten kautta Merikarvialle. Suunnitelmaan kuului myös, että Pomarkun valtauksen jälkeen lähetetään osasto Lampin kylässä olleiden valkoisten selustaan. Ahlaisten suuntaan hyökännyt osasto koostui Euran, Eurajoen ja Kokemäen punakaarteista sekä venäläisestä tykkipatterista. Ahlaisten rintamapäällikön tehtävästä erotetun Oskar Haimilan tilalle oli 28. helmikuuta nimitetty virolainen Venäjän armeijan merisotilas Gustav Geldman.


title: Ahlaisten taistelut

text: Ahlaisiin suunnannut 600 miehen osasto lähti liikkeelle kello 7 aamulla. Eteneminen kuitenkin pysähtyi, kun se joutui Lampin sahan luona valkoisten konekiväärien ristituleen. Iltaan asti jatkuneen taistelun aikana punaisilta kaatui viisi miestä, joiden joukossa oli muun muassa helsinkiläinen komppanianpäällikkö Leander Särkkä. Lopulta Geldman päätti komentaa miehensä takaisin Noormarkkuun, eikä myöskään Pomarkkuun tehty hyökkäys onnistunut. Seuraavat puolitoista viikkoa Ahlaisten suunnalla nähtiin lähinnä tiedustelupartioiden välisiä pieniä kahakoita. Ainoa suurempi yhteenotto käytiin 6. maaliskuuta, jolloin valkoiset hyökkäsivät Porin edustalla sijaitseville Anttooran, Pastuskerin ja Lampaluodon saarille yli yhdeksän kilometrin levyisellä rintamalla. Paikallisten lisäksi Lampaluotoa oli puolustamassa Ahlaisten ja Rauman punakaartilaisia sekä Antooraa ja Pastuskeria Reposaaren punakaartin I komppania.


title: Ahlaisten taistelut

text: Punaisten läntisen rintaman komentajaksi tuli 6. maaliskuuta helsinkiläinen maalari Kustaa Salminen, joka oli saanut uuden hyökkäyskäskyn Tampereen esikuntapäälliköltä Hugo Salmelalta. Hän keskitti Anttooran ja Noormarkun väliselle 25 kilometrin linjalle noin 1 700 miestä, joista noin 600–700 oli Porin edustan saarilla ja Ahlaisten saaristossa, noin 500 mantereella Ahlaisten kirkonkylän eteläpuolella ja loput sisämaassa. Rintamapäällikkönä toimi nyt H. J. Eloranta. Hyökkäys käynnistyi 9. maaliskuuta, jolloin punaiset miehittivät Ahlaisten edustalla olevia pikkusaaria ja yrittivät Lampaluodosta ampuneen 3 tuuman tykin tukemana myös maihinnousua useassa eri paikassa. Ensimmäinen yritys tehtiin Sandön kohdalla, mutta jääkäriluutnantti Karl Soveliuksen johtamat valkoiset torjuivat hyökkäyksen. Tämän jälkeen punaiset kiersivät Fiskön, Giselön ja Ämttöön rannoilla, mutta eivät onnistuneet tekemään läpimurtoa, jollaista yritettiin myös Porin maalaiskunnan alueella Kellahdessa ja Lyttylässä.


title: Ahlaisten taistelut

text: Kun Pohjois-Pohjanmaan suojeluskuntalaiset saivat 13. maaliskuuta käskyn siirtyä Hämeen rintamalle Tampereen valtausta varten, jäi Ahlaisiin enää 500 valkoista. Heistä noin 300 oli rannikolla Sandössa ja parisataa kirkonkylässä sekä Lampissa. Sandön joukkoja komensi Karl Sovelius, kirkonkylän joukkoja Paavo Talvela ja Lampin joukkoja entinen Venäjän armeijan luutnantti Severi Kanerva. Punaiset yritettiin saada vetäytymään puolustusasemiin tekemällä iskut Anttooran ja Pastuskerin saariin. Jääkäriyliluutnantti Gunnar von Hertzen johti Pastuskeriin hyökännyttä hiihto-osastoa, joka onnistui yllättämään punaisten huonosti vartioidun majapaikan. Lopulta valkoiset lyötiin takaisin ja yhteenotossa kaatui hänen lääkärinä toiminut veljensä Karl von Hertzen.


title: Ahlaisten taistelut

text: Seuraavana päivänä punaiset hyökkäsivät Ahlaisten kirkonkylään ja Lamppiin yhteensä 900 miehen voimin. Kirkonkylässä kranaatit viuhuivat tuntikausia talojen yli aiheuttamatta kuitenkaan vahinkoja. Yksi ammus osui kirkkoon, mutta jäi suutariksi ja päätyi räjähtämättä kattopurujen sekaan. Läpimurto oli lähellä onnistua kirkonkylän tuntumassa Navettoviikissä, mutta Paavo Talvelan johdolla tehty vastaisku pysäytti lopulta punaisten etenemisen ja hyökkäys päättyi pimeän tullen. Lampissa oli tuolloin vain 40 valkoista, joiden kiertäminen olisi onnistunut punaisilta helposti. He eivät kuitenkaan olleet tietoisia vihollisen todellisesta vahvuudesta ja valkoiset ehtivät lähettää paikalle jääkärivänrikki Aarne Peltosen komentaman Turun komppanian, joka oli aikaisemmin osallistunut Pomarkun taisteluihin. Taistelut Lampissa jatkuivat 16. maaliskuuta saakka, kunnes punaiset perääntyivät Noormarkkuun. Tämän jälkeen tilanne Ahlaisten rintamalla muuttui asemasodaksi, jonka aikana tapahtui vain joitakin tiedustelupartioiden välisiä kahakoita. Molemmat osapuolet ampuivat myös tykistötulta toistensa asemiin. 23. maaliskuuta punaiset suunnittelivat vielä yhtä hyökkäystä Lampaluodosta käsin, mutta kelirikon vuoksi sitä oli enää mahdotonta toteuttaa. Jäätilanteen johdosta punaisten oli myös pakko aloittaa joukkojensa evakuointi Ahlaisten saaristosta Porin edustan suurempiin saariin.


title: Ahlaisten taistelut

text: Merikarvialla järjestettiin 13.–15. maaliskuuta Vaasan senaatin kuukautta aikaisemmin antaman asevelvollisuusasetuksen mukaiset kutsunnat. Niihin osallistui ainoastaan vajaa puolet asevelvollisista, kun suurin osa ei halunnut liittyä valkoiseen armeijaan. 24. maaliskuuta Pietarista paennut Yhdysvaltain suurlähetystön henkilökunta ylitti rintamalinjan Lampaluodossa Kustaa Salmisen luvalla, ja jatkoi matkaansa Tornion kautta Ruotsiin. Ranskan, Iso-Britannian ja Tanskan suurlähetystöjen henkilökunta ylitti rintamalinjan maaliskuun aikana Lampissa.


title: Ahlaisten taistelut

text: 30. maaliskuuta valkoiset hyökkäsivät Noormarkkuun ja Harjakankaalle tarkoituksenaan sitoa punaisten joukkoja rannikkolohkolle, jottei niitä pystyttäisi lähettämään apuvoimiksi Tampereen valtaukseen liittyviin taisteluihin Karkkuun. Luutnantti Severi Kanervan johtama komppania iski yöllä Ahlaisten kirkonkylän eteläpuolella Kellahdessa olleita neljää punakaartin komppaniaa vastaan. Tämän hyökkäyksen tarkoituksena oli estää punaisia lähettämästä lisävoimia Noormarkkuun, jonne Paavo Talvelan johtama varsinainen hyökkäys alkoi aamulla. Ahlaisissa ollut Talvelan osasto eteni Noormarkkuun Poikeljärven kylän kautta, jossa oli Noormarkun läntisin puolustusasema. Valkoiset palasivat Ahlaisiin iltapäivän kestäneen taistelun jälkeen.


title: Ahlaisten taistelut

text: Sotatilanteen muututtua tappiolliseksi punaisten pääesikunnassa laadittiin jo 31. maaliskuuta suunnitelma joukkojen vetämisestä rannikolta osaksi Tampereen puolustusta Karkun ja Lempäälän rintamille. Tuolloin uskottiin vielä olevan mahdollista murtaa Tampereen piiritys, mutta kaupungin menettämisen jälkeen Porin seudun joukot määrättiin lopulta 13. huhtikuuta vetäytymään kohti Itä-Suomea. Viimeiset punaiset poistuivat Kellahdelta samana päivänä, jonka jälkeen Ahlaisten taistelut olivat ohitse. Valkoiset saivat Porin haltuunsa vielä samana päivänä ilman taisteluita. Ainoa vakava yhteenotto oli Ahlaisista perääntyviä punaisia vastaan Porin maalaiskunnassa käyty Ruosniemen taistelu. Seudulla olleet punakaartilaiset vetäytyivät lopulta Lahteen, jossa he huhtikuun lopussa jäivät saksalaisten vangeiksi.


title: Ahlaisten taistelut

text: Sotatapahtumien aikainen terrori vaati Merikarvialla ja Ahlaisissa ainakin kymmenkunta uhria. Tunnetuimmat tapaukset ovat 17. helmikuuta Lankoskella sattunut tapaus, jolloin viisi valkoista surmasi työmies F. V. Österlundin hänen torpallaan Viisarinmäessä. Punaiset puolestaan surmasivat 22. helmikuuta Pirttijärvellä kolme maanviljelijää. Lisäksi punaiset teloittivat kaksi omaa miestään Reposaaressa 13. maaliskuuta kurinpidollisista syistä. Merikarvialla ammuttiin myös ainakin viisi punaista taistelujen ulkopuolella.


title: Ahlaisten taistelut

text: Punaisiksi epäiltyjen kuulustelut aloitettiin välittömästi punakaartin perääntymisen jälkeen. Aluksi vangittiin noin 30 henkeä, jotka kuljetettiin vankileirille Merikarvialle. He pääsivät palaamaan koteihinsa, kun rintama oli siirtynyt Tampereen ympäristöstä kauemmaksi. Järjetyksenpidosta vastasi Ahlaisten suojeluskunta, jonka päälliköksi nimitettiin Kalle Lindholm. Jälkiselvittelyjen aikana Ahlaisissa teloitettiin kirkkoherra Frans Artur Fröbergin merkintöjen mukaan kahdeksan punaista, mutta SDP:n laatima terroritilasto mainitsee 21 teloitettua. Punaiset surmasivat taistelujen aikana kolme paikallista maanviljelijää. Ahlaisten punakaartilaisten sijasta vastuussa olivat kuitenkin helsinkiläiset. Ahlaisten punakaartiin kuului kaikkiaan 240 miestä, joista 72 kuoli myöhemmin vankileireillä. Merikarvialla teloitettiin jälkiselvittelyjen aikana ainakin kaksi punaista.


title: Ahlaisten taistelut

text: Merikarvialla paljastettiin Ville Vallgrenin suunnittelema valkoisten muistomerkki huhtikuussa 1919. Taisteluissa kaatuneiden merikarvialaisten nimien lisäksi siihen on kaiverrettu kolmen punaisten surmaaman talollisen nimet. Myös heidän surmapaikallaan Pirttijärvellä on muistomerkki. Huhtikuussa 2015 paljastettiin Turun komppanian Lampin taistelun muistolaatta, joka sijaitsee Lampin Isoahteentiellä.


title: Ahlaisten taistelut

text: 25. helmikuuta Pirttijärvellä kaatuneet punaiset haudattiin aluksi papin siunaamana läheiselle Kortesnevan suolle. Hauta-alueella oli puinen ristin ja se oli ympäröity puuaidalla. Merikarvian kirkkomaalle pystytettiin punaisten muistomerkki vuonna 1946, jolloin myös Kortesnevalle haudatut vainajat siirrettiin yhteiseen joukkohautaan. Lisäksi Mankanevan suolla on hautapaikka, jossa on mahdollisesti myös teloitettu punaisia. Paikalla on punainen graniittipaasi, johon on kaiverrettu vuosiluku 1918. Ahlaisten kirkkomaalla on vuonna 1942 paljastettu punaisten muistomerkki ja toverihauta, jonne siirrettiin aikasemmin kahdessa eri paikassa haudattuna olleita vainajia.


title: Bougoula

text: Bougoula on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee 55 kilometriä Kolondiébasta maanteitse etelään. Kunnassa on 6 300 ja keskuskylässä 2 200 asukasta.


title: Bougoula

text: Bougoulan kunta rajoittuu pohjoisessa, idässä ja lännessä Kolondiéban piirin Farakon ja etelässä Fakolan kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Se kuuluu Sudanin ja Guinean siirtymävyöhykkeeseen.


title: Bougoula

text: Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat bambaroita ja fulbeja.


title: Bougoula

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja kaupankäynti. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.


title: Korkka

text: Korkka () on entinen inkeriläinen kylä, joka kuului Järvisaaren luterilaiseen seurakuntaan, nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.


title: Korkka

text:
Korkka sijaitsee Tusina–Hattula -maantiestä ja Nurmesta pohjoiseen. Korkan perustivat siirtolaiset Suomesta 1800-luvun puolivälissä, Aleksandrovkan eli Markkovan hovilta vuokratuille maille. Järvisaarella näitä siirtolaisia kutsuttiin karjalaisiksi. Kirkonkirjoissa kylä esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1878. Myöhemmin kylään muutti inkeriläisiä lähikylistä. Asukkaat lunastivat kylän omakseen 1900-luvun alussa. 1920-luvun alussa Korkassa oli 19 taloutta. Vuonna 1926 kylässä oli 167 asukasta, niistä 164 inkeriläisiä. Vuonna 1939 Korkassa oli jo 37 taloa, koska sinne oli siirretty viranomaisten käskystä taloja etenkin Ihalaisin kylästä.
Isäntien sukunimet 1900-luvulla: Kärkkänen (kotoisin Juuasta), Miettinen (Nilsiä), Pyysiäinen (Uukuniemi), Ripatti (Mäntyharju), Sinkkonen (Jaakkima), Valtonen (Hiitola), Väänänen (Kiihtelysvaara).


title: Korkka

text: Toisen maailmansodan aikana kylä oli miehitetty saksalaisjoukoilla. Inkeriläisiä oli viety vuosina 1943-1944 Viron kautta Suomeen. Sodan jälkeen osa niistä jäi Suomeen, jotkut pakenivat Ruotsiin. Neuvostoliittoon palanneet eivät vastoin lupauksia päässeet kotikylälle, vaan heidät karkotettiin eri puolille Venäjää..


title: Ab urbe condita (ajanlasku)

text: Ab urbe condita (antiikkinen oikeinkirjoitus: ABVRBECONDITÁ) on latinankielinen lause, joka tarkoittaa: ”kaupungin [Rooman] perustamisesta lähtien”. Perinteisesti perustaminen ajoitetaan vuoteen 753 eaa. Jotkut antiikin Rooman historioitsijat käyttävät "ab urbe conditaa" tunnistaakseen tiettyjä antiikin Rooman vuosia.


title: Aalto-Hochhaus

text: Aalto-Hochhaus on 22-kerroksinen asuintalo Bremenissä, jonka suunnitteli Alvar Aalto. Sen pohjapiirros on poikkeuksellinen: kaikki asunnot levittäytyvät lounaaseen rappukäytävästä, joka on rakennuksen koillisnurkassa. Näin kaikista asunnosta on näkymät kaupungin kirkontorneja tai satamaa kohti.


title: Fakola

text: Fakola on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Norsunluurannikon rajaa 80 kilometriä Kolondiébasta etelään. Kunnassa on 28 400 ja keskuskylässä 6 200 asukasta.


title: Fakola

text: Fakolan kunta rajoittuu pohjoisessa Kolondiéban piirin Farakon ja Bougoulan ja lännessä Bougounin piirin Sibirilan kuntiin sekä idässä ja etelässä Norsunluurannikkoon. Seudulla on useita pysyviä jokia ja järviä. Se kuuluu Sudanin ja Guinean siirtymäalueeseen.


title: Fakola

text: Kuntaan kuuluu 14 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Lisäksi on fulbeja, soninkeja ja bozoja. Yleisin kieli on bambara.


title: Fakola

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi, durra, maapähkinä ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan pienimuotoista kaupankäyntiä.


title: Pohjoismaisen Yhdyspankin talo (Karhula)

text: Pohjoismaisen Yhdyspankin talo on Alvar Aallon suunnittelema liikerakennus Karhunkulmaksi kutsutussa paikassa Karhunkadun varrella, Karhulan keskustassa nykyisen Kotkan kaupungin alueella. Talo on rakennettu 1940-luvun alussa, ja se edustaa puhdasta funktionalismia. Rakennus on osa Karhulan teollisuusympäristö-nimistä valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin Suomessa kuuluvaa aluetta.


title: Riippala

text: Riippala () oli inkeriläinen kylä entisessä Järvisaaren luterilaisessa seurakunnassa Inkerissä. Kylän paikka sijatsee nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.


title: Riippala

text:
Riippala sijaitsi Tusina-Hattula maantien varrella. Kylän perustivat siirtolaiset Suomesta 1800-luvun puolivälissä. Järvisaarella näitä siirtolaisia kutsuttiin karjalaisiksi. Riippalan maat vuokrattiin Hattulan hovilta, ja kylä mainitaan kirkonkirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1876. Riippala oli olemassa vielä vuonna 1905, ja siellä oli noin 15 taloutta. 1910-luvun alussa hovi ei suostunut uusimaan vuokrasopimusta, ja kylän asukkaiden täytyi jättää talonsa ja peltonsa. Alueen läpi rakennettiin Tusinasta Hattulaan johtava rautatieosuus.
Riippalassa 1870- ja 1880-luvuilla kirkonkirjojen mukaan asuneita sukuja: Lätti (kotoisin Jaakkimasta), Sinkkonen (Jaakkima), Tiainen (Suomesta).


title: Me Too -kampanja

text: Me Too -kampanja on lokakuussa 2017 maailmanlaajuiseksi someilmiöksi levinnyt liike. Kampanja muotoutui aihetunnisteeksi () yhdysvaltalaisen näyttelijän Alyssa Milanon 15. lokakuuta 2017 julkaiseman twiittauksen myötä, jossa hän kehotti seuraajiaan jakamaan kokemuksiaan seksuaalisesta häirinnästä tunnisteella #metoo. Se on siis seksuaalista ahdistelua vastustava kampanja.


title: Me Too -kampanja

text:
Me Too on alun perin nuorisojärjestö Just Be Inc.:n perustajan Tarana Burken vuonna 2007 kehittämä seksuaalista häirintää vastustava kampanja. Burke kertoo aloittaneensa sen ruohonjuuritason liikkeenä tavoittaakseen seksuaalisen hyväksikäytön uhreja vähäosaisissa yhteisöissä.
Nuorisotyöntekijänä Burke työskenteli pääasiassa afroamerikkalaisten lasten ja nuorten kanssa. Työssään hän kuuli lukuisia kertomuksia erityisesti nuorten naisten seksuaalisesta hyväksikäytöstä, ja erään hyväksikäytetyn tytön tarina inspiroi häntä aloittamaan kampanjan. Bruke antaa ymmärtää, että häntä olisi itseäänkin seksuaalisesti häiritty.


title: Me Too -kampanja

text: Kampanja keskittyy nuoriin naisiin, jotka ovat kokeneet seksuaalista hyväksikäyttöä tai häirintää. Just Be Inc.:n mukaan Yhdysvalloissa monilla asiantuntijatahoilla ei ole resursseja tarjota apua kaikille nuorille naisille. Ongelma on nähtävissä erityisesti afroamerikkalaisten naisten keskuudessa, sillä heillä on kulttuurillisista syistä keskimäärin korkeampi kynnys kertoa kokemastaan häirinnästä. Kampanjan keskiössä olikin alun perin tarve näyttää afroamerikkalaisille naisille, etteivät he ole yksin kokemustensa kanssa.


title: Me Too -kampanja

text: Just Be Inc.:n tavoitteena on Me Too -ohjelman avulla kehittää erilaisia tukiverkostoja, kuten maanlaajuinen puhelinpalvelu sekä nettisivu, joka tarjoaa ryhmäkeskustelumahdollisuuksia Yhdysvaltojen eri kaupungeissa ja osavaltioissa.


title: Me Too -kampanja

text: Me Too -tunniste levisi sosiaalisessa mediassa nopeasti todella laajalle. Ensimmäisen vuorokauden aikana #MeToo-tunnistetta käytettiin Twitterissä yli 500 000 kertaa ja Facebookissa 12 miljoonaa kertaa. Somehuomion myötä kampanjan painotus laajeni alkuperäisestä kontekstistaan myös muun muassa työpaikoilla tapahtuvaan seksuaaliseen häirintään.


title: Me Too -kampanja

text: Julkisuuden henkilöistä Me Too -tunnistetta ovat käyttäneet muun muassa Lady Gaga, Sheryl Crow, Ellen DeGeneres, Björk, Angelina Jolie, Jennifer Lawrence ja Rupi Kaur.


title: Me Too -kampanja

text: Yksi tunnetuimmista Me Too -kampanjan myötä esiin nousseista tapauksista on yhdysvaltalaista elokuvatuottaja Harvey Weinsteinia vastaan nostetut syytteet. Näyttelijä Ashley Judd syytti Weinsteinia seksuaalisesta ahdistelusta lokakuussa 2017 The New York Times -lehden artikkelissa. Weinsteinin väitetään ahdistelleen lukuisia naisia vuosikymmeniä kestäneellä urallaan, minkä seurauksena hän joutui esimerkiksi eroamaan The Weinstein Companyn johdosta ja Oscar-akatemia erotti hänet jäsenyydestä. Juddin syytösten myötä muitakin uhreja astui julkisuuteen. Muun muassa Angelina Jolie, Gwyneth Paltrow ja Léa Seydoux syyttivät Weinsteinia seksuaalisesta häirinnästä.


title: Me Too -kampanja

text: Me Too -kampanja on herättänyt paljon keskustelua taide- ja kulttuurialalla. Kampanja ravisutti koko Yhdysvaltojen elokuva-alaa, sillä joukossa oli paljon tunnettuja nimiä. Los Angelesin syyttäjäviranomaiset päättivät marraskuussa perustaa erillisen yksikön tutkimaan Hollywoodin häirintäsyytöksiä. Yksikön perustamista on pidetty merkkinä siitä, kuinka merkittävä ongelma ahdistelu on elokuva-alalla.


title: Me Too -kampanja

text: Seksuaalissävytteisten taideteosten poistamisesta museoista ja gallerioista on keskusteltu jo ennen Me Too -kampanjaa. Kampanjan myötä keskustelu on noussut jälleen pinnalle. Manchesterin taidegalleriassa kampanja vaikutti John William Waterhousen ”Hylas and the Nymphs” (1896) -maalauksen väliaikaiseen poistamiseen. Maalauksessa nuoret nymfit viettelevät komeaa nuorukaista kohti houkutuksia, jotka lopulta johtavat hänen kuolemaansa. Taulun poistamisen myötä galleriaa syytettiin sensuurista, mutta museo puolustelee tekoaan halulla herättää keskustelua.


title: Me Too -kampanja

text: Ateneumin kokoelmiin kuuluvaa Akseli Gallen-Kallelan taulua "Aino-taru" (1891) pyydetään aika ajoin poistettavaksi näkyviltä yleisötoiveiden johdosta, sillä jotkut kokevat sen sisällöltään sopimattomaksi. Taideteoksessa vanha Väinämöinen havittelee Joukahaisen alastonta Aino-sisarta, jonka tämä on luvannut Väinämöiselle puolisoksi. Vaikka yhtäkään suoraan #metoo-liikehdinnästä johtuvaa "Aino-taru"-taulun poistovaatimusta ei ole tullut, se on osaltaan nostanut pintaan keskustelua seksuaalissävytteisten taideteosten poistamisesta Suomessa.


title: Me Too -kampanja

text: Työoikeuden professori Seppo Koskinen kertoi iloitsevansa kampanjasta, sillä se on nostanut esiin seksuaalisen häirinnän yleisyyden. Hän kertoi odottaneensa ahdistelukeskustelun koskevan lisäksi työelämää, jossa häirintä on yllättävän yleistä. Koskisen mielestä muutaman kuukauden ehdollinen vankeusrangaistus olisi sakon ohella oiva keino muistuttaa ilmiön vakavuudesta ja vastenmielisyydestä.


title: Me Too -kampanja

text: Venäjän presidentin Vladimir Putinin mukaan jokaisessa sivistyneessä maassa poliisin ja oikeuslaitoksen täytyy hoitaa kyseisenlaiset tapaukset. Putin ihmetteli, miksi tapauksia nostetaan esiin 10, 20 tai 30 vuotta väitettyjen tapahtumien jälkeen. Putinin mielestä tapauksiin liittyviä kysymyksiä ja konkreettisia tapauksia ei pitäisi tehdä jonkinlaiseksi kampanjaksi.


title: Me Too -kampanja

text: Kirjailija Margaret Atwoodin mukaan Me Too -kampanja on seurausta rikkinäisestä oikeusjärjestelmästä. Hän vaatii parempaa läpinäkyvyyttä erityisesti tapaukseen, jossa entistä yliopistoprofessoria Steven Gallowayta syytettiin seksuaalisesta häirinnästä. Atwood vetoaa yhtäläisiin ihmisoikeuksiin toteamalla, että niiden tukeminen ei ole sotimista naisia vastaan. Hän siis vaatii tasa-arvoa ja sitä, että miehiä kuunneltaisiin tapauksissa enemmän. Ranskalainen näyttelijätär Catherine Deneuve ja joukko muita tunnettuja ranskalaisnaisia julkaisivat Le Monde -sanomalehdessä kirjoituksen, jossa he väittävät Me Too -kampanjan menneen liian pitkälle ja johtaneen miesten syyllistämiseen. Kirjoitus herätti keskustelua, ja Ranskassa feministit sekä useat naispoliitikot ovat tuominneet kirjoitukset.


title: Me Too -kampanja

text: Suomessa kirjailja Pirkko Saision mielestä Me Toon puitteissa on ”niin sanotusti menty yli”. Saision mukaan seksuaaliseen häirintään on puututtava, mutta Me Toon yhteydessä puhutaan ”aika sekaisin monista asioista”, kuten Lauri Törhösen sekä Aku Louhimiehen tapauksissa, joissa toista syytetään seksuaalisesta häirinnästä ja toista kyseenalaisista ohjaustavoista. Saisio ei myöskään osaa sanoa, onko tarpeellista vetää yksityisiä ihmisiä näin julkisuuteen. Lisäksi Saisio perää vastuuta yhteisöiltä ja ihmettelee, miksei kyseisiin häirintöihin ole aikoinaan puututtu, vaikka niillä on väistämättä ollut paljon silminnäkijöitä. Hänen mielestään ei ole ”kauhean rohkeaa huutaa kuorossa mitään asiaa” ja massaliikkeet ovat aina pelottavia.


title: Me Too -kampanja

text: Perussuomalaisten kansanedustaja Teuvo Hakkarainen kertoi pitävänsä Me Too -kampanjaa ”hömppänä”. Hänen mukaansa seksuaalinen ahdistelu ei jätä uhriin jälkiä.


title: Me Too -kampanja

text: Me Too -kampanja sai merkittävästi huomiota myös Suomessa. Suomalaisista julkisuuden henkilöistä kampanjaan osallistuivat muun muassa muusikot Paula Vesala, Chisu ja toimittaja Hanna Sumari. Myös koomikko Iikka Kivi osallistui kampanjaan myöntämällä Facebook-sivuillaan syyllistyneensä itse seksuaaliseen häirintään, ja hän korostikin, että myös tekijöiden tulisi astua esiin.


title: Me Too -kampanja

text: Me Too -kampanjan myötä Suomessa nousi laajasti esiin Lauri Törhösen tapaus. Palkittu elokuvaohjaaja ja elokuvakerronnan professori Lauri Törhönen on lukuisten naisten mukaan häirinnyt heitä seksuaalisesti 1980- ja 2000-lukujen välisenä aikana. Törhösen kollegana Aalto-yliopiston taideteollisessa korkeakoulussa toiminut lavastusosaston professori Katriina Ilmaranta toteaa häirinnän muodostuneen suorastaan sukupolvikokemukseksi. Me Too -kampanjan aikana monet entiset opiskelijat ovat kertoneet häirintäkokemuksistaan. Yle Teema -kanava jätti kohun vuoksi esittämättä Törhösen "Insiders"-elokuvan. Törhönen on esittänyt julkisen anteeksipyynnön STT:n (Suomen Tietotoimisto) kautta.


title: Me Too -kampanja

text: Laulaja Tomi Metsäketo irtisanottiin "Mamma Mia!" -musikaalista ja "Tähdet, Tähdet" -televisiosarjasta kampanjan myötä esiin nousseiden häirintätapausten vuoksi. Myös Metsäkedon kanssa sovittuja joulukonsertteja ja muita esiintymisiä peruttiin. Syyskuussa 2018 Metsäketo arvioi itse menettäneensä kohun vuoksi noin 90 prosenttia töistään ja kärsineensä noin 80 000 euron ansionmenetykset. Metsäketo on haastanut "Mamma Mia!" -musikaalin tuotantoyhtiön oikeuteen ja vaatii tältä 30 000 euron korvauksia työsuhteen perusteettomasta irtisanomisesta.


title: Me Too -kampanja

text: Helsingin käräjäoikeus tuomitsi lokakuussa 2018 neljä naista Tomi Metsäkedon kunnian loukkaamisesta 25 päiväsakkoon. Naiset olivat Facebookissa ja Twitterissä lokakuussa 2017 julkaisemissaan kirjoituksissa väittäneet Metsäkedon syyllistyneen seksuaalirikoksiin ja käyttäneet hänestä halventavia ilmaisuja. Kirjoittelu oli ollut osa laajempaa, muun muassa Facebookin suljetussa CIA Naisten Olohuone -ryhmässä loka- ja marraskuussa 2017 käytyä keskustelua. Oikeus katsoi kirjoitusten aiheuttaneen Metsäkedolle vahinkoa, yleistä halveksuntaa ja henkisiä kärsimyksiä. Kukaan tuomituista ei ollut koskaan tavannut Metsäketoa henkilökohtaisesti. Lisäksi syytetyt tuomittiin korvaamaan yhteisvastuullisesti Metsäkedon oikeudenkäyntikuluja yli 7 400 euron arvosta. Kyseessä oli Suomen ensimmäinen Me Too -kampanjasta aiheutunut oikeudenkäynti.


title: Me Too -kampanja

text: Ruotsalainen teatterinjohtaja Benny Fredriksson teki itsemurhan. Häntä oli syytelty 16 vuoden aikana väitetysti tapahtuneista teoista.


title: Me Too -kampanja

text: Televisiojuontaja Martin Timelliä syyteltiin mediassa. Hänen ohjelmansa TV4-kanavalla peruttiin.


title: Me Too -kampanja

text: Ruotsalainen julkisen sanan neuvostoa vastaava median valvontaelin, Ruotsin lehdistökomitea PON antoi yliampuvasta #metoo-uutisoinnista langettavia päätöksiä maan merkittävimmille sanomalehdille. Komitean mukaan syytöksissä oli liian hatarat perusteet ja uutisointi oli omiaan aiheuttamaan harmia.


title: Me Too -kampanja

text: Ennen Me Too -somekampanjan perustamista, suomalaiset jakoivat Twitterissä seksuaalisen ahdistelun kokemuksiaan tunnisteella #lääppijä. Lääppijä-kampanjan aloitti tammikuussa 2016 oululainen Satu Lapinlampi toisen anonyyminä pysyttelevän henkilön kanssa. Suomalaisista julkisuudenhenkilöistä muun muassa muusikko Paula Vesala ja poliitikko Outi Alanko-Kahiluoto jakoivat kokemuksiaan sosiaalisessa mediassa tunnisteella #lääppijä.


title: Luettelo Sveitsin järvistä

text: Sveitsissä on järviä 1 592 kappaletta ottaen huomioon kaikki vähintään 0,5 hehtaarin vakavedet. Järvien pinta-ala on yhteensä 1 422 neliökilometriä. Eniten järviä on Graubündenin (359 kpl) ja Valais’n (278 kpl) kantoneissa.


title: Luettelo Sveitsin järvistä

text: 57 järveä on vähintään neliökilometrin kokoisia. Pinta-alaltaan suurimmat järvet ovat:


title: Luettelo Sveitsin järvistä

text:
¹ Koko järven tiedot: rajajärvien tiedot koskevat sekä Sveitsin että naapurimaan aluetta.
² Tekojärvi


title: Jonas Bergqvist

text: Pär Jonas Bergqvist (s. 26. syyskuuta 1962 Hässelholm) on ruotsalainen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli oikea laitahyökkääjä. Bergqvist on pelaajauransa jälkeen toiminut Leksands IF:n toimitusjohtajana.


title: Jonas Bergqvist

text: Bergqvistin junioriseura oli Rögle BK, josta hän siirtyi Leksandiin 1979–1980 ja debytoi edustusjoukkueessa kaudella 1981–1982. Bergqvist pelasi Leksandissa kauden 1988–1989 loppuun.


title: Jonas Bergqvist

text: NHL-seura Calgary Flames oli varannut Bergqvistin 6. kierroksella 126. pelaajana. Bergqvist lähti kaudeksi 1989–1990 Pohjois-Amerikkaan ja pelasi Flamesin joukkueessa 22 NHL-ottelua. Yhden NHL-kauden jälkeen Bergqvist palasi Eurooppaan Saksan DEL-liigaan ERC Mannheimin jokkueeseen. Mannheimista Bergqvist siirtyi takaisin Leksandiin kaudeksi 1991–1992. Bergqvistin viimeinen kausi Leksandissa oli 1997–1998. Bergqvist päätti uransa Itävallan liigassa kauteen 1998–1999.


title: Jonas Bergqvist

text: Ruotsin jääkiekkomaajoukkueessa Bergqvist pelasi 272 A-maajoukkueessa. Hän oli voittamassa olympiakultaa Lillehammerissa 1994 ja -pronssia Calgaryssa 1988 sekä 7 MM-mitalia, joista kolme oli maailmanmestaruuksia.


title: Jonas Bergqvist

text: Bergqvistin peliuran jälkeen Leksand IF on jäädyttänyt hänen pelinumeronsa 18 ja Bergqvist on saanut ruotsalaisen urheilun "Stor Grab" tunnustuksen.


title: Lauri Ruuskanen

text: Lauri Pietari Ruuskanen (9. tammikuuta 1893 Tampere – 24. maaliskuuta 1974 Tampere) oli suomalainen kauppaneuvos ja vaatetusalan tukkukauppaa ja pukujen valmistusta harjoittaneen tamperelaisen "K. P. Ruuskanen Oy":n toimitusjohtaja.


title: Lauri Ruuskanen

text: Ruuskasen vanhemmat olivat tukkukauppias Kaarle Petter (Pietari) Ruuskanen (1848–1909) ja kansakoulunopettaja Tekla Johanna Bange (1858–1897). Hän pääsi ylioppilaaksi 1911 ja opiskeli kauppakorkeakoulussa 1911–1912.


title: Lauri Ruuskanen

text: Lauri Ruuskasen isä Kaarle Petter Ruuskanen oli syntynyt Rantasalmella ja hän muutti Tampereelle 1873. Hän perusti 1880 Tampereelle oman kauppaliikkeen ja hankki sille vuonna 1890 tontin uudesta Kyttälän kaupunginosasta. Hän rakennutti tontille 1892–1901 Ruuskasen talon nimellä tunnetun liike- ja asuinrakennuksen. Vähittäiskauppana ja lyhyttavaraliikkeenä toimintansa aloittanut Ruuskasen liike "K. P. Ruuskanen Oy" kehittyi ajan oloon yhdeksi Suomen merkittävimmäksi vaatetusalan tukkuliikkeeksi. Lauri Ruuskanen perusti 1940 yrityksen yhteyteen miesten pukuja valmistaneen pukutehtaan.


title: Lauri Ruuskanen

text:
Lauri Ruuskanen oli K. P. Ruuskanen Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 1916, yhtiön johtokunnan jäsenenä vuodesta 1914 ja johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1916. Ruuskanen oli Suomen tukkukauppiaiden liiton kangas- ja lyhyttavara-jaoston johtokunnan, Vaatetusteollisuuden 1iiton johtokunnan ja Tukkukauppojen oy:n hallintoneuvoston jäsenenä. Hän oli Tampereen
kauppaseuran johtokunnan jäsen 1932–1951 ja puheenjohtaja 1949–1951. Lauri Ruuskanen sai kauppaneuvoksen arvon 1948.


title: Lauri Ruuskanen

text: Lauri Ruuskanen oli naimisissa laulajatar Vappu Saliba Rosvallin (1897–1988) kanssa. Heidän poikansa Lauri-Juhani Ruuskanen (1932–1970) toimi ohjaajana Kansallisoopperassa ja esiintyi sivuosissa elokuvissa.


title: Oar (täsmennyssivu)

text: Oar tai OAR voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kitapurjeen jännittäjälihas

text: Kitapurjeen jännittäjälihas () on leveä, ohut ja nauhamainen lihas ihmisen päässä, joka jännittää pehmeää suulakea eli kitapurjetta. Yhdessä lähellä olevan levator veli palatini -lihaksen kanssa kitapurjeen jännittäjälihas tekee pehmeästä suulaesta kireän horisontaalisen levyn, joka erottaa nenänielun suunielusta. Lihaksesta lähtee myös säikeitä korvatorveen, joiden tehtävänä on avata korvatorvea vetämällä sen seinämää.


title: Kitapurjeen jännittäjälihas

text: Kitapurjeen jännittäjälihas lähtee kitaluun mediaalisen pterygoidlisäkkeen () pienestä kuopasta () ja kiertää "pterygoid hamuluksen" ympäri ennen kiinnittymistään kitapurjeen aponeuroosiin (). Lihasta hermottaa alaleukahermosta lähtevä haara, toisin kuin kaikkia muita suulaen lihaksia jotka saavat hermotuksen vagushermon kautta.


title: Partakoski

text: Partakoski on kyläkunta Savitaipaleen kunnassa Etelä-Karjalassa. Siellä on aiemmin toiminut Partakosken kansakoulu. Yhdystie 409 kulkee etelästä Savitaipaleen kirkonkylästä Partakosken kautta luoteeseen Suomenniemen kirkonkylään.


title: Partakoski

text: Partakoskella toimii Partarannan huvivenesatama, jossa on ravintola, kauppa ja tilaussauna. Partakoski sijaitsee noin 10 kilometriä Savitaipaleen kirkonkylästä pohjoiseen ja noin kilometrin päässä etelässä on Kärnäkosken linnoitus.


title: Ääntenlaskenta

text: Ääntenlaskenta on äänestyksen jälkeen tehtävä toimenpide, jossa selvitetään äänestyksessä yhden tai kaikkien osanottajien äänimäärä. Sen jälkeen vaalitapa määrittää, kuka tai ketkä voittavat tai tulevat valituiksi.


title: Ääntenlaskenta

text:
Suomen eduskunta-, presidentin-, kunta- ja europarlamenttivaaleissa sovelletaan vaalilakia, jonka mukaan
ääntenlaskenta alkaa välittömästi äänestyksen päätyttyä. Ensimmäiseksi lasketaan sekä äänestyslippujen että luetteloon merkittyjen äänestäneiden lukumäärä. Lautakunta lajittelee eri pinoihin kullekin ehdokkaalle annetut hyväksyttävät äänet, ja hylättävät äänet omaksi pinokseen. Jos ääniä on annettu vähemmän kuin 50, lasketaan ennakkoäänet ja vaalipäivän äänet yhdessä, tai jos tämäkään ei riitä, useiden alueiden äänet lasketaan yhdessä. Tämä tehdään vaalisalaisuuden turvaamiseksi.


title: Ääntenlaskenta

text: Ennakkoääniä aletaan laskea jo ennen äänestyksen päättymistä, mutta niistä ei saa antaa mitään tietoja ennen äänestyspaikkojen sulkeutumista.


title: Ääntenlaskenta

text: Lippuäänestyksessä äänestysliput voidaan epäselvissä tapauksissa laskea uudelleen, sähköinen äänestys ei välttämättä tätä tue.


title: Ääntenlaskenta

text: Esimerkki äänenlaskennan tuloksesta:


title: Ääntenlaskenta

text: Yllä on esimerkki äänestyksen tuloksesta. Esimerkkiäänestyksen tuloksen voitti Liisa kuudella äänellä.


title: Ääntenlaskenta

text: Äänenlaskentaa hyödynnetään mm. vaaleissa tai gaaloissa.


title: K. P. Ruuskanen

text: Kaarle Pietari (Petter) Ruuskanen (10. syyskuuta 1848 Tuusmäki, Rantasalmi – 10. elokuuta 1909 Tampere) oli suomalainen tukkukauppias ja vaatetusalan tukkukauppaa ja pukujen valmistusta harjoittaneen tamperelaisen "K. P. Ruuskanen Oy":n perustaja.


title: K. P. Ruuskanen

text: Ruuskasen vanhemmat olivat rusthollari ja kuudennusmies Kalle Petter Kallenpoika Ruuskanen (1816–1873) ja Leena Kaisa Antintytär Kämäräinen (1820–1904). Hän sai muutaman kuukauden ajan kirjoituksen ja laskutaidon alkeisopetusta Rantasalmen kirkonkylässä toimineessa Cajanderin yksityiskoulussa. Ruuskanen muutti Tampereelle 1873 ja toimi sitten seitsemän vuoden ajan Reposaaren sahayhtiön asiamiehenä.


title: K. P. Ruuskanen

text: Vuonna 1880 hän perusti Tampereelle oman lyhyttavaraliikkeen joka toimi muun muassa Selinin talossa nykyisen Tampereen Keskustorin varrella. Vuonna 1890 Ruuskanen osti tontin uudesta Kyttälän kaupunginosasta ja rakennutti tontille vuosina 1892–1901 kolmessa vaiheessa Ruuskasen talon nimellä tunnetun kolmikerroksisen liike- ja asuintalon. Uusrenessanssityylisen talon suunnitteli arkkitehti Lambert Pettersson Ruuskasen häämatkallaan Venetsiassa Italiassa eräästä renessanssipalatsista ottaman valokuvan perusteella. Vähittäiskauppana ja lyhyttavaraliikkeenä toimintansa aloittanut Ruuskasen liike "K. P. Ruuskanen Oy" kehittyi ajan oloon yhdeksi Suomen merkittävimmäksi vaatetusalan tukkuliikkeeksi.


title: K. P. Ruuskanen

text: Ruuskanen oli myös Tampereen kaupunginvaltuuston ja rahatoimikamarin jäsenenä.


title: K. P. Ruuskanen

text: Kaarle Petter Ruuskanen oli naimisissa vuodesta 1890 kansakoulunopettaja Tekla Johanna Bangen (1858–1897) kanssa. Heidän poikansa kauppaneuvos Lauri Ruuskanen toimi isänsä jälkeen K. P. Ruuskanen Oy:n toimitusjohtajana.


title: Viro talviolympialaisissa 2018

text: Viro osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 22 urheilijaa, jotka kilpailivat kuudessa urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli 17 ja naisia viisi. Avajaisissa sekä päättäjäisissä joukkueen lippua kantoi pikaluistelija Saskia Alusalu.


title: Turkki talviolympialaisissa 2018

text: Turkki osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti kahdeksan urheilijaa, jotka kilpailivat neljässä urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli viisi ja naisia kolme. Avajaisissa joukkueen lippua kantoi mäkihyppääjä Faith Aroa Ipioglu ja päättäjäisissä maastohiihtäjä Hamza Dursun.


title: Chevrolet Lumina

text: Chevrolet Lumina on General Motorsin Chevrolet-divisioonan valmistama henkilöauto. Auton valmistus aloitettiin 1989 ja se lopetettiin 2001.


title: Staarostina

text: Staarostina () oli inkeriläinen kylä entisessä Järvisaaren luterilaisessa seurakunnassa Inkerissä. Kylän paikka sijatsee nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.


title: Staarostina

text:
Staarostina sijaitsi Staarostinanjärvestä luoteeseen. Suomalaiset asettuivat kylään 1600-luvulla, mutta se sai uudet asukkaat 1700-luvulla. Kylä ilmestyy venäläisille kartoille vuonna 1770. Vuonna 1838 Staarostinassa asui 86 ihmistä (45 miestä, 41 naista), vuonna 1862 taloja oli 17 ja asukkaita 120 (miehiä 59, naisia 61). Vuonna 1926 kylässä oli 62 taloa ja 315 asukasta, joista 311 inkeriläisiä.. Kylän sanotaan olleen keskivarakas.
Mujan kylän läheisyyden takia kylissä oli yhteinen suomenkielinen koulu (rakennettiin vuonna 1896 Myllymäellä kylien välille), kirjasto (avattiin vuonna 1908 koulussa) ja osuuskauppa (perustettiin v. 1913). Kylässä toimi laulukuoro, joka esiintyi myös kanteleiden säestyksellä.


title: Staarostina

text: Staarostinan suvuista vanhin lienee ollut Adel, joka mainitaan vielä 1690-luvulla Ruotsin henkikirjoissa ("Matz Adell"). Muiden isäntien sukunimet 1900-luvun alussa: Huittari, Mustonen, Rampanen, Siippalainen, Vainonen.


title: Staarostina

text: Toisen maailmansodan aikana kylä oli miehitetty saksalaisjoukoilla. Inkeriläisiä oli viety vuosina 1943-1944 Viron kautta Suomeen. Sodan jälkeen osa niistä jäi Suomeen, jotkut pakenivat Ruotsiin. Neuvostoliittoon palanneet eivät vastoin lupauksia päässeet kotikylälle, vaan heidät karkotettiin eri puolille Venäjää.. Entinen kylän alue osittain kuuluu nyt Mujaan.


title: Kanada talviolympialaisissa 2018

text: Kanada osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 226 urheilijaa, jotka kilpailivat 14 urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli 123 ja naisia 103. Jääkiekkoilijoita oli 48, freestylehiihtäjiä 30, lumilautailijoita 21 ja pikaluistelijoita 19. Avajaisissa joukkueen lippua kantoivat taitoluistelijat Tessa Virtue ja Scott Moir. Päättäjäisissä lipunkantajana toimi kaukalopikaluistelija Kim Boultin.


title: Kreikka talviolympialaisissa 2018

text: Kreikka osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti neljä urheilijaa, jotka kilpailivat kahdessa eri urheilumuodossa. Avajaisissa maan lippua kantoi alppihiihtäjä Sofía Rálli ja päättäjäisissä alppihiihtäjä Ioannis Antoniou.


title: Kreikka talviolympialaisissa 2018

text:
Kreikka sai alppihiihtoon maapaikan yhdelle miehelle ja yhdelle naiselle.
Kreikka sai maastohiihtoon maapaikan yhdelle miehelle ja yhdelle naiselle.


title: Krementšukin tekojärvi

text:
Krementšukin tekojärvi (; ) on Ukrainan keskiosissa sijaitseva, pinta-alaltaan Euroopan seitsemänneksi suurin tekojärvi ja 11. suurin makeanveden allas. Se muodostaa osan Dneprin pääuomaa, ja on noin 140–250 kilometriä pääkaupunki Kiovasta kaakkoon. Tekojärvi sijaitsee osittain Tšerkasyn, Pultavan ja Kirovohradin alueilla. Tekojärvi syntyi Krementšukin vesivoimalapadon rakentamisen seurauksena Dnepriin vuosina 1959–1961.
Tekojärven pituus on 149–185 kilometriä ja leveys enimmillään 28 kilometriä (keskimäärin 13,2 km). Pinta-ala on 2 552 neliökilometriä eli runsas kaksi kertaa Päijänteen ala, ja vesitilavuus 13,5 kuutiokilometriä, joka on hieman Päijänteen tilavuutta enemmän. Tekojärveä käytetään muun muassa kasteluun, tulvien ehkäisyyn, kalastukseen ja vesitienä. Tärkeimmät satamakaupungit ovat Tšerkasy ja Svitlovodsk.


title: Chevrolet Venture

text: Chevrolet Venture on tila-auto jota yhdysvaltalainen Chevrolet valmisti vuosina 1997–2005. Autoa koottiin pääosin Doraville Assembly -tehtaalla, Doravillessä, Georgian osavaltiossa, Yhdysvalloissa.


title: Chevrolet Venture

text: Chevrolet Uplander korvasi Venturen vuonna 2005.


title: Yhdysvallat talviolympialaisissa 2018

text: Yhdysvallat osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 242 urheilijaa, jotka kilpailivat 15 urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli 134 ja naisia 108. Jääkiekkoilijoita oli 48, freestylehiihtäjiä 29, lumilautailijoita 25 ja alppihiihtäjiä 23. Avajaisissa joukkueen lippua kantoi ohjaskelkkailija Erin Hamlin ja päättäjäisissä maastohiihtäjä Jessica Diggins.


title: Webometriikka

text: Webometriikka on infometrisen tutkimuksen alue, joka tutkii World Wide Webissä olevien verkkosivustojen ja -sivujen, hyperlinkkien ja hakukoneiden tulosten määrää, laatua ja käyttötarkoituksia. Painettuun julkaisuun kohdistuvaa tutkimusta kutsutaan bibliometriikaksi.


title: Webometriikka

text: Björnebornin ja Ingwersenin (2004) mukaan webometriikan määritelmä on ”verkossa olevan informaation lähteiden, konstruktioiden ja teknologioiden rakenteen ja käytön kvantitatiivisten aspektien tutkiminen infometrisestä ja bibliometrisestä lähestymistavasta.” Mike Thelwall (2009) on kirjassaan sittemmin laajentanut käsitettä esittäen, että webometriikka on ”verkkopohjaisen sisällön tutkimusta pääasiassa kvantitatiivisin metodein yhteiskuntatieteellisen tutkimuksen tavoitteisiin käyttäen tekniikoita jotka eivät ole lajityypillisiä yhdelle tutkimusalueelle.” Tällä määritelmällä Thelwall pyrki vapauttamaan webometriikan informetriikan alaisuudesta kohti laajempaa yhteiskuntatieteellistä kuulijakuntaa.


title: Webometriikka

text: Webometrics- eli webometriikka-termi otettiin ensimmäisenä käyttöön Almindin ja Ingwersenin toimesta vuonna 1997. Sitä ennen webometriikkaa kuvaavaksi termiksi ehdotettiin käsitteitä netometrics (Bossy, 1995), webometry (Abraham, 1996), internetometrics (Almind & Ingwersen, 1996) ja cybermetrics (Aguillo, 1997). Joissain maissa termi cybermetrics on korvannut webometriikka-termin. Cybermetrics on terminä laajempi ja käsittää myös esimerkiksi sähköpostien ja erilaisten internetissä olevien keskusteluryhmien tutkimuksen.


title: Webometriikka

text: Webometrinen tutkimus, kuten kaikki muukin informetrinen tutkimus, on kvantitatiivista eli määrällistä tutkimusta. Informetrisessä tutkimuksessa mitattavia suureita ovat:


title: Webometriikka

text: Webometrisiä analyysitekniikoita ovat linkkianalyysi, verkkoviittausten analyysi, blogianalyysi sekä hakukonearviointi.


title: Webometriikka

text: Linkkianalyysissa tutkitaan verkkosivujen tai verkkosivustojen välisiä hyperlinkkejä. Useimmat webometrisistä tutkimuksista ovat linkkianalyyseja.


title: Webometriikka

text: Hyperlinkit ovat paitsi apuvälineitä verkkosivuilla navigoimiseen, ne sisältävät myös epäsuoraa tietoa, jota voidaan käyttää tutkimuksessa. Näitä tietoja ovat muun muassa se, kuinka suosittu verkkosivusto on, mitkä sivut ovat suosituimpia sekä miksi tai missä sivusto on suosittu.


title: Webometriikka

text: Yleisesti ottaen parhaimmille ja hyödyllisimmille verkkosivuille kohdistuu eniten hyperlinkkejä. Tietylle verkkosivulle tai –sivustolle linkittyvien verkkosivujen määrää, eli erilaisten hyperlinkkien määrää, kutsutaan sivulle tai sivustolle tulevien linkkien määräksi. Tätä tietoa käytetään hyödyksi esimerkiksi Googlen PageRank-järjestelmässä.


title: Webometriikka

text: Sivulle tai sivustolle tulevien linkkien määrä ei kuitenkaan kerro kaikkea, koska monet linkit on tarkoitettu vain sivustolla navigointiin. Tällaiset linkit yleensä sivuutetaan webometrisissä linkkianalyyseissa. Lisäksi sama linkki joskus esiintyy verkkosivuston eri sivuilla moneen kertaan sivuston tekijän tietoisen valinnan seurauksena, mikä vääristää linkin merkityksellisyyttä. Tästä syystä webometrisissä laskelmissa lasketaan yleensä vain kahden verkkosivuston väliset linkit, ei kahden verkkosivun välisiä linkkejä.


title: Webometriikka

text: Linkit linkittävät usein saman aihepiirin verkkosivut yhteen, joten ne voivat kertoa millaiset sisällöt ja sivut ovat keskenään samankaltaisia. Aina ei kuitenkaan näin ole, vaan linkkianalyyseissa toisiinsa liittymättömät, mutta silti linkitetyt sivut muodostavat usein tuloksiin hälyä.


title: Webometriikka

text: Verkkoviittausten analyysin tarkoituksena on selvittää, kuinka usein johonkin dokumenttiin tai käsitteeseen on viitattu verkossa. Perusideana on, että mitä useammin dokumenttiin tai käsitteeseen on viitattu, sitä merkityksellisempi se on.


title: Webometriikka

text: Verkkoviittauskerroin (engl. Web impact factor) on tietylle sivustolle suuntautuvien linkkien ja sivustoon kuuluvien sivujen määrän suhde. Laskemiseen on useita erilaisia käytäntöjä.


title: Webometriikka

text: Blogianalyysissa tutkitaan blogien sisältöä. Blogit ovat yhteiskuntatieteellisille tutkimuksille tärkeitä tiedonlähteitä niiden sisältämien mielipiteiden, vapaamuotoisuuden ja suuren määrän ansiosta. Blogipostaukset myös arkistoituvat verkkoon, mikä mahdollistaa myös menneiden asioiden tutkimisen.


title: Webometriikka

text: Yksinkertaisimpia tapoja tutkia blogeja on blogien etsimiseen tarkoitettujen hakukoneiden ja avainsanojen käyttäminen. Hyödyllistä blogeja tutkiessa on etsiä postauksia päivämäärän perusteella, mikä onkin mahdollista useissa hakukoneissa.


title: Webometriikka

text: Blogien aineisto ei usein ole kovinkaan todistusvoimaista, koska bloggaajat eivät edusta koko väestöä ja blogien sisältö ei aina ole sellaista, jota väestö pitää yleisesti tärkeänä.


title: Webometriikka

text: Kaupalliset hakukoneet ovat webometriikalle tärkeitä, koska ne tarjoavat paljon raakaa dataa tutkimuksille. Hakukoneiden antamien tulosten kattavuutta halutaan tutkia, koska Internetin käyttäjät käyttävät niitä tiedonhaussa paljon. Eri hakukoneiden palauttamat tulokset voivat vaihdella paljonkin. Erot voivat johtua esimerkiksi erilaisista sivustojen järjestelymenetelmistä tai hakurobottien kattavuusalueista.


title: Webometriikka

text: Webometrisessä tutkimuksessa hakukoneiden palauttamia eriäviä tuloksia voidaan hyödyntää kahdella tavalla. Ensimmäinen tapa on verrata keskenään hakukoneiden palauttamien tulosten tuottamia tilastoja. Tämä vertailu voi kertoa kuinka luotettavia hakukoneiden antamat luvut ovat. Toinen tapa on käyttää useita hakukoneita ja yhdistää ja yleistää niiden antamia tuloksia kunkin hakukoneen tuloksiin tuottamien ominaispiirteiden minimoimiseksi.


title: Webometriikka

text: Webometriikalla on toistaiseksi omat haasteensa tutkimuksen relevanttiuteen verrattuna bibliometriikkaan. Aineistoihin pääsee helpommin käsiksi verkossa, mutta haasteita luovat aineistot jotka eivät ole käyneet läpi tieteellistä julkaisuprosessia , tiedostojen rajoitukset ja datan validius. Toisaalta verkossa koko tieto on saavutettavissa ja muokattavissa jälkeenpäin tarpeen vaatiessa.


title: Paamiut

text: Paamiut, aiemmin Frederikshåb, on asutuskeskus lounais-Grönlannissa Sermersooqin kunnassa.


title: Paamiut

text: Paamiut sijaitsee Labradorinmeren rannikolla, pienen Kuannersooqin suiston eteläpäässä.


title: Paamiut

text: Paamiutissa oli 1 515 asukkasta vuonna 2013, ja se on Grönlannin kahdeksanneksi suurin kaupunki. Paamiut on menettänyt väestöä lähes joka vuosi viimeisen kahden vuosikymmenen aikana: yli 31 prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna, lähes 20 prosenttia verrattuna  vuoteen 2000, ja yli 16 prosenttia verrattuna vuoteen 2005.


title: Christer Lindgren

text: Christer Lindgren (28. elokuuta 1945 Helsinki – 27. joulukuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja tietokirjailija, joka tunnetaan lukuisista ruokakirjoistaan. Varsinaisen työuransa hän teki mainostoimistoissa, mutta Lindgren työskenteli 1960-luvulla myös "Teinilehden" toimitussihteerinä. Lisäksi hän kirjoitti muun muassa "Ylioppilaslehteen", "Ydin"-lehteen ja "Rytmiin" sekä suomensi muun muassa Carl-Gustaf Liliuksen ja Anni Blomqvistin tuotantoa.


title: Christer Lindgren

text: Lindgrenin ja Marko Koskisen teos "Passione : intohimona italialainen keittiö" valittiin vuoden 2008 keittokirjaksi. Vuonna 2004 Suomen Keittiömestarit ry valitsi hänet vuoden ruokatoimittajaksi.


title: Christer Lindgren

text: Christer Lindgrenin poika on muusikko ja kansalaisaktivisti Tommy Lindgren.


title: Järvenkylä (Järvisaari)

text: Järvenkylä (joskus muodossa Järvi) () oli inkeriläinen kylä entisessä Järvisaaren luterilaisessa seurakunnassa Inkerissä. Kylän paikka sijatsee nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.


title: Järvenkylä (Järvisaari)

text: Kylä sijaitsi Pentikäisenjärven pohjoispuolella, Hattula–Tusinan -maantien eteläpuolella. Se lienee sama kuin 1600-luvulla mainittu Oseran kylä (ven. ozero, ”järvi”). Kylän myöhempi venäläinen nimi Pendikovo saattaisi olla peräisin Oserassa asuneelta Pentikäisen suvulta. Suuren Pohjan sodan jälkeen monet kylän asukkaat pakenivat muualle, niiden joukossa mainitaan Sihvo Pentikäistä, joka kuoli vuonna 1733 Kuopion Murtolahdessa. Uudet suomalaiset asukkaat saapuivat kylään 1700-luvulla. Järvenkylä ilmestyy venäläisille kartoille ensi kerran vuonna 1770. Perimätiedon mukaan Särki-suku tuli kylään Kanttilasta, josta Nikolai I:n aikana olisi tullut mies hovinherran kirvesmieheksi kylään välttääkseen 25-vuotisen sotapalveluksen. Järvenkylässä suomalaiset muodostivat enemmistön, mutta siellä asui myös venäläisiä, jotka kuuluivat Hattulan ortodoksiseen seurakuntaan. Vuonna 1838 kylässä asui 49 ihmistä (21 miestä, 28 naista), vuonna 1856 siellä oli seitsemän taloa ja 16 sielua (miestä), vuonna 1862 taloja oli 11 ja asukkaita 39 (miehiä 15, naisia 24). 1900-luvun alusta kylässä toimi kansankoulu, mutta opetus oli vain venäjän kielellä. Kuitenkin perimätiedon mukaan Järvenkylän venäläiset ja suomalaiset osasivat niin hyvin toistensa kieliä, että kylään saapuneen vieraan oli mahdotonta sanoa, oliko kylän asukas venäläinen vai suomalainen.


title: Järvenkylä (Järvisaari)

text: Vuonna 1926 kylässä oli 46 taloa ja 129 asukasta, joista 77 inkeriläistä.


title: Järvenkylä (Järvisaari)

text: Isäntien sukunimet 1900-luvulla: Kekkonen, Kvist (peräisin Artjärvestä), Miettinen (Jaakkimasta), Särki, Virkki, Tiainen (Suomesta).


title: Järvenkylä (Järvisaari)

text: Toisen maailmansodan aikana kylä oli miehitetty saksalaisjoukoilla. Inkeriläisiä oli viety vuosina 1943-1944 Viron kautta Suomeen. Sodan jälkeen osa niistä jäi Suomeen, jotkut pakenivat Ruotsiin. Neuvostoliittoon palanneet eivät vastoin lupauksia päässeet kotikylälle, vaan heidät karkotettiin eri puolille Venäjää. Kylän paikalla on nyt metsästysmaja.


title: My Lucky Day

text: My Lucky Day on moldovalaisyhtyeen DoReDosin esittämä kappale, jolla he edustivat Moldovaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa, Lissabonissa.


title: My Lucky Day

text: Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 209 pistettä ja saavutti sijan 10.


title: DoReDoS

text: DoReDoS on moldovalainen trio kotoisin Rîbnițasta. Sen muodostavat Marina Djundiet, Eugeniu Andrianov ja Sergiu Mita. Yhtye edusti Moldovaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”My Lucky Day”. Yhtye yritti aiemmin edustaa Moldovaa vuosina 2015 ja 2016. He voittivat myös "New Wave 2017" -kilpailun Moldovalle.


title: Ragnar Pomoell

text: Kurt Ragnar Pomoell [po'mel] (29. heinäkuuta 1894 Sahalahti – 30. huhtikuuta 1975) oli suomalainen filologi, lehtori ja professori.


title: Ragnar Pomoell

text: Pomoellin vanhemmat olivat sotakamreeri Julius Albert Pomoell ja Aina Maria Gabriella Wendell. Hän pääsi ylioppilaaksi 1913 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1928 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1933. Pomoell opiskeli Göteborgissa 1913–1914, 1928, 1930 ja 1938.


title: Ragnar Pomoell

text: Pomoell toimi Tampereen Osake-Pankin Hämeenlinnan konttorin esimiehenä 1918–1926, suomalaisen normaalilyseon latinankielen ja kreikankielen vt. vanhempana lehtorina 1929–1930 ja Turun suomalaisessa klassillisessa lyseossa vt. lehtorina 1930–1932 sekä vakinaisena lehtorina vuodesta 1932. Hän oli myös Åbo Akademissa latinankielen opettajana 1932–1947, Rooman kirjallisuuden dosenttina 1944 sekä hoiti Kreikan ja Rooman kirjallisuuden professorin virkaa vuodesta 1947 alkaen.


title: Ida Paul & Kalle Lindroth

text: Ida Paul & Kalle Lindroth on suomalainen popmusiikkia esittävä duo, jonka nimensä mukaisesti muodostavat Ida Paul ja Kalle Lindroth. Duo julkaisi esikoisalbuminsa "Nää kaikki kertoo susta" maaliskuussa 2018. Albumi sai jo ennakkoon platinalevyn, sillä siltä ennakkoon julkaistuja singlejä oli striimattu yli 20 miljoonaa kertaa.


title: Ida Paul & Kalle Lindroth

text: Yhtye sai alkunsa keväällä 2016 Berliinissä järjestetyllä HMC-musiikkikustantamon biisileirillä, jolla Paul ja Lindroth molemmat olivat mukana. Leirin jälkeen he sopivat oman kirjoitussession, jolla kaksikko kirjoitti jo ensisinglenään heinäkuussa 2016 julkaistun ”Hakuammuntaa”-singlen. Kaksikko ei ollut alun perin aikeissa perustaa duoa, mutta levy-yhtiössä kehotettiin tekemään lisää kappaleita, kuitenkaan tietämättä missä muodossa ne tultaisiin julkaisemaan. Sittemin he julkaisivat kuusi yhteistä singleä ennen esikoisalbuminsa julkaisua.


title: Ida Paul & Kalle Lindroth

text: Yhtye sijoittui YleX-radiokanavan vuosittaisen Läpimurto-äänestyksen neljänneksi tammikuussa 2017. He olivat ehdokkaina Vuoden tulokas -Emma-palkinnon saajiksi alkuvuodesta 2018.


title: John Shuster

text: John Shuster (s. 3. marraskuuta 1982 Chisholm, Minnesota) on yhdysvaltalainen curlingpelaaja. Hän johdatti Yhdysvaltain miesten curlingjoukkueen olympiakultaan vuoden 2018 talviolympialaissa. Hän oli myös mukana voittamassa pronssia Torinon olympialaisissa 2006.


title: Ferrexpo

text: Ferrexpo Plc on brittiläinen kaivosteollisuuskonserni. Yhtiön päätuote on metalliteollisuudelle myytävät rautamalmipelletit, joita se tuottaa Ukrainan Pultavan alueen Horišni Plavnissa sijaitsevien Euroopan suurimman rautamalmiesiintymän (joka ilmenee myös Krementšukin magneettinen anomaliana) avokaivostensa raaka-aineesta rikastamoillaan. Vuonna 2016 yhtiö tuotti 11,2 miljoonaa tonnia rautamalmipellettejä. Tuotanto viedään osin rautateitse, osin yhtiön omilla joki- ja valtameriliikenteeseen soveltuvilla laivoilla Euroopassa ja Aasiassa toimiville teräksen valmistajille. Asiakasyrityksen kotimaa voi olla esimerkiksi Itävalta, Saksa, Slovakia, Tšekki, Turkki, Intia, Japani, Taiwan, tai Etelä-Korea.


title: Ferrexpo

text: Luxemburgilaisen Fevamotinico S.a.r.l:n tytäryhtiönä toimivan rautamalmikonsernin juridinen osoite on Lontoossa. Käytännössä yhtiön pääkonttorit ovat Sveitsin Baarissa ja Ukrainan Horišni Plavnissa. Yrityksen osake on kesäkuusta 2007 lähtien noteerattun Lontoon pörssissä, ja kuuluu FTSE 250 -yrityslistalle.


title: Johan Nordahl Brun

text: Johan Nordahl Brun (21. maaliskuuta 1745 Byneset, Trondheim, Norja – 26. heinäkuuta 1816 Bergen, Norja) oli norjalainen virsirunoilija, runoilija, kirjailija ja teologi. Brun palveli Bergenin piispana vuodesta 1804.


title: Johan Nordahl Brun

text: Brun suoritti 1767 Kööpenhaminassa teologisen virkatutkinnon ja toimi sen jälkeen jonkin aikaa opettajana kotiseudulla.


title: Johan Nordahl Brun

text: Brunia on pidetty teologina puhdasoppisena ja fundamentalistina. Hän on edustettuna kokoelmassa Psalmebog for Kirke og Hjem.


title: Johan Nordahl Brun

text: Brun kirjoitti "Udsigter fra Ulriken", josta käytetään eri nimiä: "Jeg tog min nystemte Cithar", "Bergenssangen" tai "Bergensiana". Yleensä siitä käytetään nimeä "Nystemten". Ajan myötä siitä on tullut Bergenin tunnuslaulu, ja sitä lauletaan juhlatilaisuuksissa. Brunin toinen tunnettu teksti on mahtipontinen "For Norge, Kiempers Fødeland".


title: Johan Nordahl Brun

text: Brunin pojanpojanpoika on teologi Lyder Brun. Hänen tyttärenpoikansa on Nordahl Rolfsen.


title: Farako (Sikasson alue)

text: Farako on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee 45 kilometriä Kolondiébasta maanteitse etelään. Kunnassa on 14 800 ja kylässä 1 500 asukasta.


title: Farako (Sikasson alue)

text: Farakon kunta rajoittuu pohjoisessa Kolondiéban, idässä Kadianan, etelässä Bougoulan ja Fakolan sekä lännessä Bougounin piirin Yiridougoun kuntiin.


title: Farako (Sikasson alue)

text: Kuntaan kuuluu 14 kylää. Asukkaat ovat fulbeja, bambaroita ja senufoja. Yleisin kieli on bambara.


title: Farako (Sikasson alue)

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra, hirssi, riisi ja fonio. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, kalastusta ja metsästystä.


title: Kadiana

text: Kadiana on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Norsunluurannikon rajaa 60 kilometriä Kolondiébasta kaakkoon. Kunnassa on 19 800 ja kylässä 3 800 asukasta.


title: Kadiana

text: Kadianan kunta rajoittuu idässä Kolondiéban piirin Tionguin ja Nangalasson, pohjoisessa Tousséguélan ja lännessä Farakon kuntiin sekä etelässä Norsunluurannikkoon.


title: Kadiana

text: Kuntaan kuuluu 18 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, fulbeja ja senufoja.


title: Kadiana

text: Kadianan kautta kulkee Zantiébougousta Norsunluurannikon rajalle johtava maantie RN30. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Lisäksi harjoitetaan kalastusta.


title: Pohjoisi

text: Pohjoisi () oli inkeriläis-inkeroinen kylä entisessä Tyrön luterilaisessa seurakunnassa Inkerissä. Kylän paikka sijatsee nykyään lähellä Suomenlahden rantaa Pietariin kuuluvan Pietarhovin kaupungin itäpuolella.


title: Pohjoisi

text:
Kylä oli merkitty ensimmäinen kerta ruotsalaisella kartalla 1600-luvun lopussa ("Pohjoisis"). Vuonna 1854 kylässä ("Pohjois") oli asunut 82 inkerikkoa (37 miestä ja 45 naista), ja lisäksi 79 inkeriläistä ja 7 venäläistä.
Vuonna 1867 kylässä asui inkerikkoja ja inkeriläisiä (äyrämöisiä). Vuonna 1926 kylässä oli 55 taloa ja 223 asukasta, joista 65 inkeriläisiä.. Pohjoisin kylän nimi oli venäläistetty muodossa "Poezi" (joskus "Poezia"). Kylän myöhäinen venäläinen nimi Šuvalovka lienee johtuu Ivan Šuvalovin hovista, joka sijaitsi 1700-luvun lopussa lähellä kylää.


title: Tiongui

text: Tiongui on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Norsunluurannikon rajaa 75 kilometriä Kolondiébasta kaakkoon. Kunnassa on 9 200 ja kylässä 2 900 asukasta.


title: Tiongui

text: Tionguin kunta rajoittuu pohjoisessa Kolondiéban piirin Nangalasson, lännessä Kadianan ja idässä Kadiolon piirin Fouroun kuntiin sekä etelässä Norsunluurannikkoon.


title: Tiongui

text: Kuntaan kuuluu 11 kylää. Asukkaat ovat senufoja, bambaroita ja fulbeja.


title: Tiongui

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra, hirssi ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja.


title: V (laulaja)

text: Kim Tae-hyung (hangul:김태형; s. 30. joulukuuta 1995, Daegu, Korean tasavalta), artistinimeltään V, on eteläkorealainen laulaja ja näyttelijä. Hän on yksi tunnetun eteläkorealaisen BTS-yhtyeen seitsemästä jäsenestä.


title: V (laulaja)

text: Kim Tae-hyung syntyi 30. joulukuuta vuonna 1995 Daegussa ja vietti lapsuutensa perheensä maatilalla Geochangissa. Hän on vanhin lapsi, ja hänellä on sisar nimeltä Eon-ji ja veli nimeltä Jeong-gyu.


title: V (laulaja)

text: Kim on todennut, että ilman BTS-yhtyettä hän olisi todennäköisesti ryhtynyt vanhempiensa tavoin maanviljelijäksi. Hän oli kuitenkin aina kiinnostunut musiikista, ja hänen isänsä kannusti häntä sen pariin. Sittemmin Kim muuttikin musiikkiuransa vuoksi Souliin, missä hän valmistui Soulin taidelukiosta yhtyetoverinsa Jiminin kanssa vuonna 2014.


title: V (laulaja)

text: Lukioikäisenä Kim oli ystävänsä tukena Big Hit Entertainmentin Daegun koelauluissa, kun yhtiön edustaja kehotti häntäkin esiintymään. Hän soitti luvan vanhemmiltaan, koe-esiintyi ja pääsi levy-yhtiöön harjoittelijaksi. Vuonna 2013 hän debytoi osana BTS-yhtyettä. Hän on yksi yhtyeen seitsemästä jäsenestä, ja hänen artistinimensä V viittaa englannin kielen sanaan "victory" eli voitto. Kim on rooliltaan vokalisti, ja hänet tunnetaan erityisesti käheästä äänestään ja ilmeikkäästä esiintymisestään. Hän osallistuu satunnaisesti kappaleiden kirjoittamiseen, ja vuodesta 2018 eteenpäin hän on myös kuulunut yhtyeen päätanssijoihin.


title: V (laulaja)

text: Kim on näytellyt eteläkorealaisessa televisiosarjassa "". Hän myös levytti ohjelman soundtrackille kappaleen ”It's Definitely You” toisen BTS-jäsenen, Jinin, kanssa.


title: V (laulaja)

text: Esikuvakseen hyvin perhekeskeinen Kim on nimennyt isänsä. Hän harrastaa taidetta ja valokuvausta, ja hänen suosikkitaiteilijansa on Vincent van Gogh. Kim on intohimoinen myös muodin ja erityisesti Guccin vaatteiden suhteen. Lisäksi hän on harrastanut saksofonin soittoa.


title: Eeva-Liisa Isomaa

text: Eeva-Liisa Isomaa (s. 10. lokakuuta 1956 Ylitornio) on suomalainen taidegraafikko.


title: Eeva-Liisa Isomaa

text: Eeva-Liisa Isomaa syntyi pankinjohtaja Paavo Isomaan ja liikkeenharjoittaja Kaija-Liisa Niilosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1986 on valokuvaaja Jouko Leskelä. Isomaa tuli ylioppilaaksi 1976 ja suoritti Taideteollisen korkeakoulun tutkinnon 1984 ja Kuvataideakatemian taidegraafikon tutkinnon 1986. Hän toimi Kuvataideakatemiassa opettajana 1990–1992 ja on opettanut siellä vielä vuodesta 2001. Isomaa on pitänyt useita yksityisnäyttelyitä Suomessa ja ulkomailla vuodesta 1987 ja osallistunut yhteisnäyttelyihin. Hänen teoksiaan on esillä kotimaisissa ja ulkomaisissa museoissa, samoin kuin kaupunkien ja yritysten kokoelmissa ja muun muassa Europarlamentissa. Isomaa sai Ars Arctican tunnustuspalkinnon 1986, Pro Graphican jaetun ensimmäisen palkinnon 1989, Prahan grafiikkatriennaalin ensimmäisen palkinnon 1989, Unkarin taidegraafikkojen palkinon 1999 ja unkarilaisen Győrin taidemuseon palkinnon 2009. Valtion viisivuotinen taiteilija-apuraha hänelle myönnettiin 1994, 2002 ja 2010. Isomaa on opiskellut Tampereen ammattikorkeakoulussa myös videotaidetta 2008–2009 ja valokuvausta 2009–2010.


title: Nangalasso

text: Nangalasso on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee Bagoéjoen yläjuoksulla 90 kilometriä Kolondiébasta maanteitse kaakkoon. Kunnassa on 11 700 ja kylässä 2 500 asukasta.


title: Nangalasso

text: Nangalasson kunta rajoittuu lännessä Kolondiéban piirin Tousséguélan ja Kadianan, etelässä Tionguin ja idässä Sikasson piirin Finkolo Ganadougoun ja Lobougoulan kuntiin.


title: Nangalasso

text: Kuntaan kuuluu 11 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, senufoja, fulbeja ja miniankoja.


title: Nangalasso

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra, hirssi ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, aasit ja siipikarja.


title: Pankakosken voimalaitos

text: Pankakosken voimalaitos on Pohjois-Karjalassa Lieksassa, Lieksanjoen varrella sijaitseva vesivoimalaitos. Sen omistaa Kemijoki Oy. Voimalaitos tuottaa vuodessa keskimäärin 66 gigawattituntia energiaa. Laitoksen on suunnitellut Alvar Aalto.


title: Pankakosken voimalaitos

text: Pankakoski on toiminut energianlähteenä monenlaiselle teollisuudelle 1820-luvulta asti.


title: Tousséguéla

text: Tousséguéla on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee Bagoéjoen yläjuoksulla 40 kilometriä Kolondiébasta itään. Kunnassa on 5 500 ja kylässä 2 800 asukasta.


title: Tousséguéla

text: Tousséguélan kunta rajoittuu pohjoisessa Kolondiéban piirin Kolosson, lännessä Kolondiéban, etelässä Kadianan, kaakossa Nangalasson ja koillisessa Sikasson piirin Zaniènan ja Minikon kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot, laaksot ja kukkulat. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on pensas- ja metsäsavannia.


title: Tousséguéla

text: Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaat ovat bambaroita, fulbeja ja bozoja. Yleisin kieli on bambara.


title: Tousséguéla

text: Seudun liikenneyhteydet ovat heikot. Pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra, hirssi ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, vuohet, aasit ja siipikarja.


title: Executable and Linkable Format

text: Executable and Linkable Format lyhyesti ELF on yleinen tiedostomuoto suoritettaville ohjelmille, objektitiedostoille, jaetuille kirjastoille ja coredump-tiedostoille. Rakenteeltaan ELF on joustava, laajennettavissa oleva ja alustariippumaton tiedostomuoto.


title: Executable and Linkable Format

text: ELF-tiedostoja tukevat muun muassa:


title: Executable and Linkable Format

text: ELF-tiedosto sisältää ELF-ylätunnisteen (), joka muun muassa määrittää onko ohjelma 32 vai 64-bittinen. ELF-ylätunnisteen jälkeen tiedostossa on ohjelman ylätunnistetaulukko (), itse ohjelma ja viimeiseksi ohjelman osuuksien ylätunnistetaulukko ().


title: Executable and Linkable Format

text: ELF-ylätunniste määrittää onko ohjelma 32- vai 64-bittinen. Bittisyys vaikuttaa tietueiden offsettiin.


title: Executable and Linkable Format

text: Ohjelman ylätunnistetaulukko kertoo, kuinka ohjelma tulee ladata muistiin.


title: Kolosso

text: Kolosso on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee Bagoéjoen yläjuoksulla 45 kilometriä Kolondiébasta maanteitse itään. Kunnassa on 6 200 ja kylässä 1 500 asukasta.


title: Kolosso

text: Kolosson kunta rajoittuu lännessä Kolondiéban, etelässä Tousséguélan, idässä Sikasson piirin Zaniènan ja pohjoisessa Niènan kuntiin. Maisemaa leimaavat laaksot ja tasangot. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen.


title: Kolosso

text: Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat bambaroita, fulbeja ja senufoja.


title: Kolosso

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra, hirssi, riisi ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.


title: Ména

text: Ména on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee 30 kilometriä Kolondiébasta koilliseen. Kunnassa on 6 200 ja kylässä 600 asukasta.


title: Ména

text: Ménan kunta rajoittuu etelässä Kolondiéban, pohjoisessa Bougounin piirin Koumantoun ja koillisessa Sikasson piirin Niènan kuntiin. Se on pinnanmuodostukseltaan tasankoa. Seudulla virtaa Bagoén sivujoki Koba.


title: Ména

text: Kuntaan kuuluu 13 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Lisäksi on fulbeja ja senufoja.


title: Ména

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maissi, maapähkinä ja puuvilla. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Ménassa ja Kaarassa pidetään viikottaiset markkinat.


title: Kulusuk

text: Kulusuk (vanha kirjoitusasu: Qulusuk), aiemmin Kap Dan, on asutuskeskus Sermersooqin kunnassa Kaakkois-Grönlannissa, joka sijaitsee samannimisellä saarella. Kulusukin väkiluku oli vuonna 2013 267. Nimi "Kulusuk" on grönlantia ja tarkoittaa "riskilän rintaa".


title: Kulusuk

text: Kulusukin pitkäaikaisesta eristäytyneisyydestä johtuen siellä puhuttu grönlannin murre "Tunumiit oraasiat" eroaa huomattavasti länsirannikolla puhutuista murteista. muihin Grönlannin murteisiin verrattuna sitä pidetään kaikista innovatiivisimpana.


title: Kulusuk

text: Väestön määrä Kulusuk on laskenut 23 % verrattuna vuoden 1990 tasoon ja yli 19 % verrattuna vuoden 2000 tasoon.


title: Minna Jatkola

text: Minna Jatkola (s. 18. marraskuuta 1974) on Raahessa syntynyt kuvataiteilija. Minna Jatkola on tullut tunnetuksi suurikokoisten yhteiskuntaa käsittelevien maalauksien tekijänä. Jatkolan maalaukset kuvaavat henkistä kodittomuutta ja identiteettiään etsivää pätkätyöntekijöiden sukupolvea.


title: Minna Jatkola

text: Minna Jatkola on opiskellut Raahen lukion jälkeen Limingan taidekoulussa, Berliinissä, Lahden taideinstituutissa ja Aalto-yliopiston taideteollisesta korkeakoulussa. Hänen näyttelyitään on ollut mm Galleria Heinossa Helsingissä.


title: Kébila

text: Kébila on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee 30 kilometriä Kolondiébasta luoteeseen. Kunnassa on 33 100 ja kylässä 3 400 asukasta.


title: Kébila

text: Kébilan kunnan pinta-ala on 1 062 neliökilometriä. Se rajoittuu kaakossa Kolondiéban ja N’Golodianan, lounaassa ja luoteessa Bougounin piirin Zantiébougoun ja koillisessa Koumantoun kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Kébila

text: Kuntaan kuuluu 30 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, senufoja ja fulbeja.


title: Kébila

text: Kébilan kautta kulkee Zantiébougousta Kolondiéban kautta Norsunluurannikon rajalle johtava maantie RN30. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maissi, durra ja riisi. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa, maapähkinää ja teehibiskusta. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Kébilassa pidetään viikottaiset markkinat.


title: Ala-Suolijärvi

text: Ala-Suolijärvi , joka tunnetaan myös yhdistelmänimellä Ala-Suolijärvi–Oivanjärvi , on Lapissa Posiolla sijaitseva järvi. Se on 72. suurin suomalainen järvi.


title: Ala-Suolijärvi

text: Järven pinta-ala on 5 590 hehtaaria eli 56 neliökilometriä. Se on 24,2 kilometriä pitkä ja 11,5 kilometriä leveä. Järven rantaviiva on polveileva ja yhtenäisten järvenselkien sijasta järvellä on paljon lahtia, salmia, järvialtaita, saaristoja ja kapeikkoja. Järven vedenpinnan nosto on kasvattanut alavalla mailla sijaitsevan järven pinta-alaa ja siihen yhdistynyt myös Oivanjärvi, jonka pinta-ala on ollut noin 2,0 neliökilometriä. Järvellä on kuusi selkeästi oman kokonaisuuden muodostavaa järvenosaa. Pohjoisessa sijaitsee Murtoselkä ja sen eteläpuolella Kiviperä. Oivanjärvi on yhteydessä Murtoselkään lyhyellä salmella. Eteläisimmän järvenosan rannassa sijaitsee Luksuan kylä ja Ala-Suolijärvi on siellä yhteydessä Yli-Suolijärveen Luksuanjoen välityksellä. Edellä mainitut neljä järvenosaa virtaavat Ristipudaksen kautta läntisimpään järvenosaan.


title: Ala-Suolijärvi

text: Murtoselkä yhdeksän kilometriä pitkä ja viisi kilometriä leveä. Murtoselän osuus tästä järvenosasta on murto-osa, sillä järvenselästä erkanee koilliseen viisi kilometriä pitkä päästään kapeneva Niskaselkä. Täältä lähtee järven luontainen laskujoki Jumiskonjoki. Niskaperän lahdensuun nimitys on Runttiselkä, ja siitä työntyy itään Likamättäänsalmi, jonka takana sijaitsevat Heralampi, Itälahti, Välttisalmi ja Peräjärvi. Murtoselän kaakkoispäässä etelään työntyy Hietalampi ja sen salmi, joka johtaa Oivanjärveen.


title: Ala-Suolijärvi

text: Murtoselän eteläpuolella sijaitsee Kiviperä. Se on Ämmänniemen ja Kelsonniemen rikkoma järvenosa, joka on pohjoisessa yhteydessä Murtoselkään Murtosalmen kautta. Siinä on kaakkoisosassa Kelsonlahden perällä sumppumainen lahti Kelsonlampi. Kiviperän lounaispäässä virtaa länteen Ristisalmi, joka johtaa Ristipudakseen. Se on 1,2 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä järveosa, jonka kautta kaikki eri järvenosista tuleva vesi kulkee.


title: Ala-Suolijärvi

text: Eteläisin järvenosa on yhteydessä Ristipudakseen Jaakimonsalmen kautta. Siinä on lukuisia pieniä järvenselkiä, joita erottavat toistaan pitkät niemet ja suuret saaret. Tämä järvenosa on hyvin sokkeloinen ja sen huomattavimpia järvenselkiä ovat Jaakimonselkä, Hämeenselkä, Kelsonselkä, Kiviselkä, Jokiselkä, Lehtiperä, Pirttiselkä, Luksuanselkä ja Pitkäperä.


title: Ala-Suolijärvi

text: Läntisin järvenosa on 15 kilometriä pitkä ja viisi kilometriä leveä. Sen keskellä sijaitsevat Porosaari ja Seimisaari, jotka rikkovat järvenosan Koiraselkään, Kiviselkään, Aittaselkään, Kiekkiselkään ja Kolkonperään ja Jokiperään. Saunaniemen taakse jää 2,5 kilometriä pitkä Liejuperä.


title: Ala-Suolijärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 237 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 531 hehtaaria, mikä on noin 8,7 % järven kokonaispinta-alasta. Suurimmat saaret ovat Porosaari (95 ha ) ja Seimisaari (83 ha ). Muista saarista 38 ovat pinta-alaltaan yli hehtaarin suuruisia, 195 ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia.


title: Ala-Suolijärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 240 miljoonaa kuutiometriä eli 0,24 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 21 metriä. Murtoselän syvin kohta on 17 metriä syvää, mutta järvenselän keskellä on kolme 13–15 metriä syvää syvännettä. Oivanjärven syvänteessä on 13 metriä syvää. Kiviperä on matala järvenosa ja syvimmät kohdat painuvat yli 6 metrin syvyyteen. Myös eteläisin järvenosa on matalaa, mutta Kiviselällä sijaitsee 15 metrin, Hämeenselällä 13 metrin ja Jaakkimonselällä 13 metrin syvänne. Syvin kohta sijaitsee läntisessä järvenosassa. Siellä on Koiraselällä 15 ja 12 metrin syvänteet, Kiviselällä kaksi yli 13 metrin syvännettä, Aittaselällä lähes 19 metrinen ja Kiekkiselällä kolme yli 15 metrin syvännettä ja järven syvin 21 metrin kohta. Syvin kohta sijaitsee tarkalleen Kalliosaaren lounaispuolella 100 metriä rannasta.


title: Ala-Suolijärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 336 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 96 kilometriä. Järven asutus on haja-asutusta, mutta esimerkiksi Ristilässä, Oivassa, Luksuassa, Hämeenniemessä, Mouruniemessä, Jumiskossa, Honkarannassa ja Aittaniemessä on tiiviimpää asutusta. Järven itäpuolelta sen ohittaa kauempaa seututie 947 ja länsipuolelta seututie 945. Teitä yhdistää yhdystie 19819, joka kulkee Luksuan kautta, yhdystie 19822, joka yhdistää Ristilän ja Oivan toisiinsa,


title: Ala-Suolijärvi

text: Järven vedenpinnan korkeus on 242,5 metriä mpy. Järveä säännöstellään Jumiskon voimalaitoksella siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 240,55 metriä ja 243,55 metriä mpy. Voimalaitos valmistui vuonna 1954 ja vesistöjärjestelyillä sille järjestettiin Suomen suurin putouskorkeus 93–96 metriä. Vesi johdetaan Ala-Suolijärvestä voimalaan pitkän kanava-, järvi- ja tunnelijakson kautta, jossa on keinotekoista uomaa yhteensä 18 kilometriä.


title: Ala-Suolijärvi

text: Ala-Suolijärven lisäksi voimalan vesivarastona käytetään muita ympäristön järviä. Näitä ovat Yli-Suolijärvi, jonka pinta-ala on 32,2 neliökilometriä (km²), Irnijärvi-Vierusjärvi (4,0 km²), Niemijärvi (3,4 km²), Nolimo (1,8 km²) ja Isojärvi (4,8 km²). Isojärvi sijaitsee Sallassa ja siitä tuodaan vedet ensin kanavaa pitkin ja pumpataan siitä Ala-Suolijärveen. Ala-Suolijärven vedenpinnan luontainen vuotuinen korkeusvaihtelu ennen säännöstelyä on ollut vuosina 1948–1951 noin 70 senttimetriä. Vuosina 1960–1973 vedenkorkeus vaihteli keskimäärin 264 senttimetriä.


title: Ala-Suolijärvi

text: Järvi sijaitsee Kemijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 65) Kemijärven–Pelkosenniemen alueen (65.3) Jumiskon voimalaitoksen valuma-alueella (65.39), jonka Ala-Suolijärven alueeseen (65.392) järvi kuuluu.


title: Ala-Suolijärvi

text: Järvi saa pääosan vedestään Yli-Suolijärven alueelta (65.393) Luksuanselkään laskevan Luksuanjoen kautta, Jaksamojoen valuma-alueelta (65.397), jonka laskujoki on Jokiselkään laskeva Jaksamonjoki, Mourujoen–Vääräjoen valuma-alue (65.396), jonka vedet tulevat Vääräjokea ja Mourujoeka pitkin Murtoselkään.


title: Ala-Suolijärvi

text: Ala-Suolijärven alueella on lukuisia pieniä järviä ja lampia, jotka laskevat suoraan järveen. Niistä huomattavia ovat esimerkiksi Säynäjäjärvi (44 ha), Rasalampi (12 ha), Kaihlalampi (10 ha), Peräjärvi (48 ha), Kolvanlampi (7 ha), Palontakasenlampi (6 ha), Pirttilampi (14 ha), Saarijärvi (182 ha) ja Ukonjärvi (40 ha).


title: Ala-Suolijärvi

text: Järvi laskee kahta reittiä Kemijärveen. Voimalaitoskäytössä on Ala-Askanjärven alueella (65.391) Ala-Askanjärvestä alkava tunneli, jossa vesi johdetaan Jumiskon voimalaitoksen kautta Iso Askanjoen ohitse suoraan Kemijärveen. Toinen reitti on sen luontainen vesireitti, joka on pato- ja kanavajärvetelyin otettu säännöstelyyn. Sieltä vesi johdetaan Jumiskonjokeen, joka laskee Kemijärveen.


title: Pyhän Neitsyt Marian kirkko (North Stoke)

text: Pyhän Neitsyt Marian kirkko () on Englannin kirkon kirkkorakennus, joka ei ole enää jumalanpalveluskäytössä. Se tunnettiin vielä vähän aikaa sitten nimellä "North Stoke Church", mutta vuonna 2007 arkeologit löysivät arkistolähteen, jossa mainitaan kirkon nimetyn Marian mukaan.


text: Kirkko on Grade I -luokan suojelukohde.


title: Ilmārs Rimšēvičs

text: Ilmārs Rimšēvičs (s. 30. huhtikuuta 1965 Riika) on Latvian keskuspankin pääjohtaja ja Euroopan keskuspankin neuvoston jäsen.


title: Ilmārs Rimšēvičs

text: Vuodesta 2001 Latvian keskuspankkia johtanut Rimšēvičs joutui skandaalin keskipisteeksi, kun Latvian korruptionvastainen virasto (KNAB) pidätti hänet helmikuussa 2018 epäiltynä korruptiosta. Hänet vapautettiin seuraavana päivänä, eikä täsmällistä syytä pidätykseen ole julkistettu.


title: Ilmārs Rimšēvičs

text: Muissakin yhteyksissä on tullut esille, että Latvian pankkisektori on korruptoitunut. Venäjältä tuli vuosina 2010–2015 Latvian kautta lähes 20 miljardin euroa rikollista rahaa länteen. Latvian suurin pankki ABLV on jäänyt kiinni myös Pohjois-Korean pakotteiden kiertämisestä. Pidätyksen jälkeen ABLV-pankin kanssa kilpailevan Norvik-pankin pääomistaja ja pääjohtaja väittivät Rimšēvičsin yrittäneen saada pankilta lahjuksia. Tapaukset osoittavat, että Latvia on haluton siivoamaan pankkisektoriaan. Se ryhtyi ensimmäisiin toimiin vasta kun välinpitämättömyys uhkasi vuonna 2016 hidastaa maan pääsyä teollisuusmaiden järjestö OECD:n jäseneksi.


title: N’Golodiana

text: N’Golodiana on maalaiskunta Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Sen keskuskylä Toutiala sijaitsee 30 kilometriä Kolondiébasta lounaaseen. Kunnassa on 6 900 ja kylässä 1 000 asukasta.


title: N’Golodiana

text: N’Golodianan kunta rajoittuu pohjoisessa Kolondiéban piirin Kébilan, idässä Kolondiéban ja lännessä Bougounin piirin Yiridougoun ja Définan kuntiin.


title: N’Golodiana

text: Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita ja fulbeja.


title: N’Golodiana

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, hirssi, maapähkinä ja riisi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Lisäksi harjoitetaan pienimuotoista kaupankäyntiä.


title: Vinklotsoliini

text: Vinklotsoliini (CHCNO) on dikarboksamideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina. Euroopan unionin alueella vinklotsoliinin käyttö on ollut kiellettyä vuodesta 2007 alkaen.


title: Vinklotsoliini

text: Huoneenlämpötilassa vinklotsoliini on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen liukenematonta ja liukenee muun muassa etanoliin, asetoniin, etyyliasetaattiin, bentseeniin ja kloroformiin. Vinklotsoliini hydrolysoituu emäksisissä liuoksissa. Yhdiste on laajakirjoinen fungisidi ja vaikuttaa useisiin sienipatogeeneihin. Vinklotsoliini on antiandrogeeni eli estää mieshormonien vaikutuksia.


title: Vinklotsoliini

text: Vinklotsoliinia valmistetaan 3,5-dikloori-isosyanaatin ja 2-hydroksi-2-unyylipropaanihapon esterin välisellä reaktiolla. Toinen tapa on 3,5-dikloorianiliinin, fosgeeniin, natriumsyanidin ja metyylivinyyliketonin välinen reaktio.


title: Vinklotsoliini

text: Vinklotsoliinia käytetään fungisidina muun muassa kasvis-, marja- ja hedelmäviljelmillä sienitautien hoitoon ja torjuntaan. Aine levitetään liuoksena tai jauheena. Se on rekisteröity muun muassa Yhdysvalloissa. Euroopan unionin alueella vinklotsoliinin käyttö on ollut kiellettyä 1.1.2007 alkaen.


title: Savon Lentolinjat

text: Savon Lentolinjat Oy oli suomalainen vuosina 1950–1955 Mikkelissä toiminut lentoyhtiö. Yhtiö harjoitti vuosina 1951–1952 reittiliikennettä Mikkelin lentokentän ja Helsingin Malmin lentoaseman välillä. Yhtiöllä oli kaksi 7-paikkaista De Havilland Dragon Rapide -konetta jotka se oli ostanut Veljekset Karhumäki Oy:ltä 1950. Yhtiön suurin osakkeenomistaja oli piirieläinlääkäri Kaarlo Ilmari Jaakkola (1884–1967).


title: Savon Lentolinjat

text: Mikkelin lentokentälle rakennettiin liikennettä varten uusi matkustajapaviljonki. Reittilennot tapahtuivat kesäaikaan vuosina 1951 ja 1952, matkustajia oli vuodessa noin 500. Savon Lentolinjat yritti laajentaa verkostoaan Kajaaniin ja perustaa poikittaislinjan Turku-Tampere-Mikkeli-Joensuu mutta se ei saanut vakinaista liikennelupaa valtion omistaman Aeron vastustuksesta johtuen. Savon Lentolinjat lopetti sen vuoksi toimintansa ja myi koneensa pois.


title: Savon Lentolinjat

text: Molemmat koneet olivat tulleet alunperin Aerolle vuosina 1936–1938


title: Lea Sirk

text: Lea Sirk (s. 1. syyskuuta 1989 Koper, Slovenian ST), on slovenialainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Sloveniaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa kappaleella "Hvala, ne!". Sirk on aiemmin yrittänyt edustaa Sloveniaa vuosina 2009, 2010 ja 2017.


title: Lea Sirk

text: Hän oli Tinkara Kovačin taustalaulaja Euroviisuissa 2014 ja ManuEllan taustalaulaja Euroviisuissa 2016.


title: Lea Sirk

text: Hänellä on kaksi tytartä: Ael ja Sia.


title: Hvala, ne!

text: Hvala, ne! on slovenialaisen laulajan Lea Sirkin esittämä kappale, jolla hän edusti Sloveniaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa.


title: Hvala, ne!

text: Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 64 pistettä ja saavutti sijan 22.


title: Maastohiihto talviolympialaisissa 2018 – miesten 50 km perinteinen

text: Maastohiihdon miesten 50 kilometrin perinteisen hiihtotyylin kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 24. helmikuuta 2018 Alpensian maastohiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.


title: Ilmastotietoinen arkkitehtuuri

text: Ilmastotietoinen arkkitehtuuri on mikroilmaston (paikallisilmaston) ja ilmastonmuutoksen huomioivaa arkkitehtuuri- ja kaupunkisuunnittelua.


title: Ilmastotietoinen arkkitehtuuri

text: Rakentaminen käyttää maailmanlaajuisesti noin puolet ihmiskunnan käyttämistä materiaaliresursseista ja energiasta. Useimmilla alueilla ilmasto on muuttumassa ankarammaksi, ja siksi kaupunkisuunnittelun, arkkitehtuurin ja rakennustavan kehittäminen ovat tärkeitä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja myös siihen sopeutumisessa.


title: Ilmastotietoinen arkkitehtuuri

text: Suomessa muuttuva ilmasto rasittaa rakennuksia nykyistä enemmän:Ilmastotietoinen tai bioklimaattinen arkkitehtuuri muodostuu useista toisiaan tukevista osa-alueista:Yhteisöllinen ja ekologinen suunnittelu muodostuu kaikista tasoista, kuten seututaso, kaavataso, korttelitaso, rakennukset (ARK + LVISA), vihertyöt ja hulevesien hallinta. Tärkeimmät päätökset tehdään yhdyskunta- ja liikenneverkon rakennetta suunniteltaessa. Ilmastotietoisen yhdyskunnan suunnittelu ja toteuttaminen on monialainen hanke, johon myös asukkaat ja muut käyttäjät on otettava mukaan.


title: Ilmastotietoinen arkkitehtuuri

text: Arkkitehtuurin kannalta maapallo voidaan jakaa neljään ilmastovyöhykkeeseen:Sekä passiivisesti että aktiivisesti ilmastoon sopeutuvien ja aurinkoenergiaa käyttävien rakennusten ja alueiden toteuttaminen on kaikissa ilmastoissa mahdollista. Asemakaavaa, rakennuksia, piharakennelmia ja istutuksia pitää tarkastella kokonaisuutena mikroilmaston ja viihtyisyyden kannalta.


title: Ilmastotietoinen arkkitehtuuri

text: Suomessa on tuulen jäähdyttävän vaikutuksen vähentäminen yleensä toivottavaa. Toisaalta ylilämmön estäminen kesällä on erityisesti matalaenergiarakentamisessa välttämätöntä.


title: Ilmastotietoinen arkkitehtuuri

text: Oikein tehty vihersuunnittelu on helpoin keino parantaa mikroilmastoa, ja tehokkaimmat tuulensuojat syntyvät kolmitasoisista istutuksista ja säleiköistä. Myös piharakennuksilla ja julkisivujen muotoilulla voidaan tuuliolosuhteita parantaa suurtenkin talojen ympärillä. Julkisivusta ulkonevat parvekkeet ja luhtikäytävät vähentävät alas suuntautuvia ilmavirtauksia, samoin rakennuksen viereiset kasvit, köynnössäleiköt, katokset yms. Aerodynaamisesti oikein muotoillut tuulensuojat vähentävät turbulensseja esimerkiksi julkisen liikenteen pysäkeillä, silloilla, venesatamissa ja muualla, missä tuulisuus voi vaikeuttaa toimintaa.


title: Ilmastotietoinen arkkitehtuuri

text: Ilmastotietoinen rakentaminen edellyttää yleensä tavanomaista tehokkaampien suunnittelunohjauksen välineiden, kuten analyysiaineiston, suunnitteluohjeiden ja tontinluovutussopimusten käyttämistä.


title: Peeter Saul

text: Peeter Saul (26. tammikuuta 1932 Tallinna – 2. heinäkuuta 2014 Tallinna) oli virolainen kapellimestari ja pianisti.


title: Peeter Saul

text: Peeter Saul lopetti Tallinnan musiikkikoulun 1950 pianon alalla ja 1957 musiikkiteorian alalla. Hän opiskeli 1950–1953 Tallinnan polyteknillisen instituutin rakennustiedekunnassa. Saul opiskeli Tallinnan konservatoriossa pianoa vuosina 1957–1961. Hän lopeti Tallinnan konservatorion kapellimestarina vuonna 1970. 1964–1998 oli Saul Viron television ja radion viihdeorkesterin kapellimestari (vuodesta 1977 pääkapellimestari). Sen lisäksi hän johti sinfoniaorkestereita ja operetteja.


title: Peeter Saul

text: Peeter Saulin äiti Linda Saul oli musiikkipedagogi ja kapellimestari, isä Voldemar Saul oli viulunsoittaja, veli Jaan Saul (1936–1966) oli näyttelijä ja teatteriohjaaja. Vuodesta 1958 oli hän naimisissa laulajan Heli Läätsen (1932–2018) kanssa.


title: Armas Rankka

text: Armas Uno Rankka, aik. "Krank" (19. elokuuta 1878 Tammela – 26. marraskuuta 1953) oli suomalainen arkkitehti.


title: Armas Rankka

text: Rankan vanhemmat olivat rovasti, Janakkalan kirkkoherra Adolf Krank (1841–1940) ja Kristina Sofia Hedström (1849–1927). Rankka valmistui arkkitehdiksi 1905. Hän toimi lääninarkkitehtinä Uudellamaalla ja Mikkelissä sekä seutukaava-arkkitehtinä Helsingissä.


title: Eveliina Heinäluoma

text: Rosa Eveliina Heinäluoma (s. 27. helmikuuta 1988 Helsinki) on suomalainen sosialidemokraattinen vaikuttaja. Heinäluoma on ollut SDP:n jäsen vuodesta 2006. Hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon kuntavaaleissa 2017 1229 äänellä ja hän toimii tällä hetkellä SDP:n Helsingin valtuustoryhmän puheenjohtajana sekä Helsingin sosialidemokraattien piirihallituksen varapuheenjohtajana.


title: Eveliina Heinäluoma

text: Heinäluoma työskentelee viestinnän suunnittelijana Miltton Networksilla.


title: Eveliina Heinäluoma

text: Eveliina Heinäluoma asui lapsuutensa ja nuoruutensa Helsingin Mellunmäessä. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 2007 Helsingin luonnontiedelukiosta. Heinäluoma on SDP:n kansanedustaja Eero Heinäluoman vanhin lapsi. Vuonna 2008 Heinäluoma muutti Rovaniemelle opiskelemaan Lapin yliopistoon ja valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi kesäkuussa 2015 pääaineenaan kansainväliset suhteet. Opiskeluaikoina Heinäluoma vaikutti aktiivisesti opiskelijapolitiikassa toimimalla muun muassa ainejärjestön puheenjohtajana, tiedekuntaneuvoston jäsenenä, sekä Lapin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen jäsenenä vuonna 2011. Heinäluoma on toiminut myös Suomen ylioppilaskuntien liiton hallituksen jäsenenä vuonna 2012.


title: Eveliina Heinäluoma

text: Ennen työtään Miltton Networksilla Heinäluoma on työskennellyt muun muassa Suomen ylioppilaskuntien liitolla sekä Kansallinen koulutuksen arviointikeskus Karvissa. Heinäluoma työskenteli syksyllä 2013 Brasiliassa englanninkielen opettajana.


title: Eveliina Heinäluoma

text: Heinäluoma on saanut ensimmäisen nimensä puolalais-saksalaisen vasemmistopoliitikkona ja vallankumousfilosofina tunnetun Rosa Luxemburgin mukaan.


title: Rinkeli (leivonnainen)

text: Rinkeli tai rinkilä on renkaan tai silmukan muotoinen vehnäleivonnainen. Tunnettu suomalainen perinneleivonnainen on viipurinrinkeli.


title: Rinkeli (leivonnainen)

text: Rinkeli yleistyi Euroopassa keskiajalla. Sen omintakeinen muoto kuvaa rinnan päälle ristiin asetettuja käsivarsia, mikä oli keskiajalla yleinen tapa rukoilla. Tarinan mukaan eräs italialainen munkki olisi 600-luvulla kehittänyt tämän tavan pohjalta leivonnaisen. Hän antoi oppilailleen lahjaksi pieniä leipiä, jotka oli muotoiltu muistuttamaan lasten ristikkäin asettamia käsiä. Leivonnaisen nimeksi tuli "pretiolas" – pieni palkinto. Leipurit ympäri Euroopan omaksuivat ajatuksen, ja rinkelistä tuli onnen, pitkän elämän ja menestyksen symboli. Esimerkiksi saksalaiset lapset ripustivat uutenavuotena kaulaansa rinkeleitä.


title: Rinkeli (leivonnainen)

text: Rinkelistä tuli vielä kuuluisampi vuonna 1510, kun turkkilaiset joukot yrittivät öisin kaivautua Wienin muurien ali. Kaupungin yöllä työskentelevät leipurit kuulivat metelin ja turkkilaisten aikeet estettiin. Kiitoksena tästä leipurit saivat omaksi sinetikseen rinkelin kuvan, ja siitä on sittemmin tullut kaikkien leipureiden ja leipomoiden tunnus.


title: Rinkeli (leivonnainen)

text: Suomessa rinkeli saapui Viipuriin 1300-luvulla fransiskaanimunkkien myötä. Kun luostarin toiminta uskonpuhdistuksen jälkeen lakkasi, myös kansa tutustui rinkelin valmistuksen saloihin. Vähitellen rinkelistä tuli yläluokan herkku, ja Viipurista toimitettiin rinkeleitä Turun Akatemian vihkiäisiin 1649 ja Pietarin yläluokalle 1700-luvulla. Viipurista rinkelintekotaidot levisivät Lappeelle ja muualle Itä-Suomeen.