title: Ahvenisjärvi (Tampere)

text: Vuoden 1953 peruskartassa Ahvenisjärveen laski kaksi metsäojaa ja sillä oli tuolloin myös oma laskuoja, joka lähti järven koillispäästä. Se virtasi itään yhtyen Houkanojaan Ruskolla. Järvi oli autio metsäjärvi, jonka ohitti läheltä Hervantajärven ja Messukylän yhdistävä maantie. Vuoden 1960 kartassa tien itäpuolella sijaitsi pieni maatila, jota ei enää ollut vuoden 1975 kartassa. Metsäalue oli tuolloin kaavoitettu asuinalueeksi ja järven pohjoispuolelle oli noussut asuintaloja ja Teknillinen korkeakoulu (nykyinen Teknillinen yliopisto). Järven itärannalla sijaitsi ulkoilumaja. Järven laskuojan reittiin oli jo nyt tehty muutoksia. Vuoden 1991 kartassa Hervanta oli jo kehittynyt varsin suureksi ja järvi oli menettänyt yhteytensä ympäröiviin metsiin.


title: Centovalli

text: Centovalli (kirjaimellisesti "sata laaksoa") on kunta ja laakso eteläisessä Sveitsissä, Ticinon kantonissa.


title: Centovalli

text: Centovallin kunta perustettiin vuonna 2009, jolloin kolme alueen kuntaa, Borgnone, Intragna ja Palagnedra, yhdistyivät. Vuoden 2015 lopussa kunnassa oli 1 170 vakinaista asukasta.


title: Centovalli

text: Centovallin laakso sijaitsee Melezzajoen Sveitsin puoleisessa laaksossa. Italian puoleinen osa laaksosta on nimeltään "Valle Vigezzo". Melezza laskee Maggiajokeen Locarnon rajalla.


title: Centovalli

text: Laaksoa pitkin kulkee Centovallin rautatie () Locarnosta Italian Domodossolaan. Laaksoa pitkin kulkee myös mutkainen maantie. Juna- ja linja-autoiikennettä hoitaa "Società per le Ferrovie Autolinee Regionali Ticinesi SA" (FART) -yhtiö.


title: Mikael Paasikivi

text: Mikael Paasikivi (s. 1957 Helsinki) on suomalaissyntyinen, Ruotsissa koko ikänsä asunut kirjailija, joka on 2010-luvulla kirjoittanut Ahvenanmaalle sijoittuvia jännitysromaaneja. Hän on aiemmin toiminut pienyrittäjänä Ruotsissa.


title: Mikael Paasikivi

text: Mikael Paasikiven oman kustannusyhtiönsä Högspänningsförlaget kautta julkaisemaa esikoisromaania "Guld i blodet" (2010) myytiin ilmestymisvuonnaan yli 1 600 kappaletta etupäässä Ahvenanmaalla, mikä on erittäin suuri määrä 26 000 asukkaan maakunnassa. Kirjassa eletään rinnakkain nykyaikaa ja vuotta 1854, jolloin Bomarsundin linnoitus joutuu antautumaan Oolannin sodassa. Tapahtumien päähenkilöitä ovat nykyajassa rikoskomisario Ulla Johansson ja 1800-luvulla postinsoutaja Olof. Toinen romaani "Spindel i stenen" (2011) kertoo toisen maailmansodan jälkeisestä ajasta ja saksalaisupseereista, tapahtumapaikkana Ahvenanmaan lisäksi Espanja. Kolmas romaani "Med blodet som band" (2012) kertoo esikoisteoksen tavoin sekä nykyajasta että 1800-luvusta, ja rikoskomisario Ulla Johansson on mukana siinäkin.


title: Mikael Paasikivi

text: Mikael Paasikivi syntyi Helsingissä, mutta perhe asui jo tuolloin Tukholmassa. Hän on presidentti J. K. Paasikiven pojanpojan poika. Hän on viettänyt kesiään Ahvenanmaalla 1960-luvun lapsuusvuosista alkaen, jolloin hänen isänsä Juhani Paasikivi osti kesämökin Vårdön Mickelsöstä.


title: Isolammi (Tampere)

text: Isolammi on Pirkanmaalla Tampereen Kaukajärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Isolammi on osa Vihiojan valuma-aluetta.


title: Isolammi (Tampere)

text: Lampi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lampi sijaitsee Kaukajärven kaupunginosan keskellä puistojen ja asuinalueiden ymäröimänä metsässä. Siihen laskee kaksi ojaa, joista toinen on Haiharanlammi 200 metrinen laskuoja. Lammen oma laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja se yhtyy 300 metrin päässä Vihiojaan. Lammen rantaviivan pituus on 550 metriä. Sen rantoja kiertää polku.


title: Isolammi (Tampere)

text: Vuoden 1953 peruskartassa ”Isolampi” sijaitsi peltojen keskellä olevassa painaumassa. Siihen laski kolme ojaa ympäröiviltä pelloilta ja yksi ojista yhdisti sen Haiharan kartanon lampeen. Vuoden 1975 kartassa Haiharan maat olivat voimakkaan kaavoituksen kohteena ja ”Isolammi” oli jäänyt alueen keskelle. Sille oli nyt kaivettu laskuoja, joka yhtyi Vihiojaan. Alue oli osin niittyä ja vesakkoa, jonka ympärille kehittyi taajama. Vielä 1991 kartassa lammen ympärillä oli niittyjä ja lehimetsää.


title: Retki Outdoor

text: Retki Outdoor Finland on suomalainen yritys, joka valmistaa varusteita retkeilyyn ja luonnossa liikkumiseen. 1990-luvun alkupuolella Vesa Wallenius ryhtyi suunnittelemaan ja markkinoimaan ensimmäisiä Retki-tuotteita Kouvolassa.


title: Retki Outdoor

text: Retki-tuotteita on alusta asti testattu vaihtelevissa Suomen luonto-olosuhteissa ja Puolustusvoimien leireillä.


title: Retki Outdoor

text: Tuotteita on saatavilla ulkomailla Venäjältä, Virosta, Ruotsista, Norjasta ja Japanista.


title: Valtteri Lindholm

text: Valtteri Lindholm on erikoisesta markkinoinnistaan kuuluisaksi tulleen Varustelekan perustaja. Lindholm perusti 21-vuotiaana armeijan ylijäämätavaraa myyvän verkkokaupan vuonna 2003 rahoittaakseen opiskeluaan äidinkielen opettajaksi.


title: Valtteri Lindholm

text: Suomen Yrittäjät on palkinnut Lindholmin Vuoden nuori yrittäjä 2015 -pääpalkinnolla.


title: Ympäristökanta

text: Ympäristökanta on topologiassa sellainen kokoelma annetun pisteen ympäristöjä, että jokainen kyseisen pisteen ympäristö sisältää osajoukkonaan jonkin ympäristökantaan kuuluvan joukon. Toisin sanoen, jos "X" on topologinen avaruus ja formula_1 jokin sen piste, kokoelma formula_2 on "a":n ympäristökanta, jos jokainen "a":n ympäristö sisältää jonkin formula_2:n jäsenen.


title: Ympäristökanta

text: Jos formula_2 on avaruuden "X" kanta ja jos formula_1, niin kaikki avaruuden kantaan kuuluvat joukot, joihin piste "a" sisältyy, muodostavat "a":n erään ympäristökannan.


title: Ympäristökanta

text: Jos "X" on metrinen avaruus, pisteen "a" erään ympäristön muodostavat avoimet pallot B(a,r), r > 0 eli joukot formula_6. Toisen, suppeamman ympäristökannan muodostavat ne "a"-keskiset avoimet pallot, joiden säde on muotoa 1/"n", missä "n" on kokonaisluku.


title: Ympäristökanta

text: Jos topologisen avaruuden jokaisella pisteellä on numeroituva ympäristökanta, avaruutta sanotaan N-avaruudeksi. Muun muassa kaikki metristyvät avaruudet ovat N1-avaruuksia.


title: Ympäristökanta

text: Hausdorffin vuonna 1914 esittämä topologisen avaruuden määritelmä perustui ympäristökannan, ei avoimen joukon käsitteeseen. (Itse asiassa hänen määritelmänsä edellytti nykyisestä poiketen myös, että millä tahansa kahdella avaruuden pisteellä piti olla erilliset ympäristöt. Nykyisessä topologisen avaruuden määritelmässä tätä ei välttämättä edellytetä, mutta monet tärkeimmät avaruudet toteuttavat myös sen, ja niitä sanotaan Hausdorff-avaruuksiksi.)


title: Syanogeenibromidi

text: Syanogeenibromidi (CBrN) on pseudohalogeeneihin kuuluva epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä sekä biokemiallisissa peptiditutkimuksissa.


title: Syanogeenibromidi

text: Syanogeenibromidi on huoneenlämpötilassa väritöntä kiteistä ainetta, joka haihtuu suhteellisen helposti johtuen sen alhaisesta kiehumispisteestä. Yhdiste hydrolysoituu veden vaikutuksesta erityisesti emäksisissä olosuhteissa. Syanogeenibromidi liukenee muun muassa asetonitriiliin, dikloorimetaaniin, dimetyyliformamidiin ja dimetyylisulfoksidiin. Aine trimerisoituu helposti syanuuribromidiksi. Syanogeenibromidi ärsyttää voimakkaasti hengitysteitä ja silmiä. Se on hyvin myrkyllistä ja sen vaikutukset muistuttavat vetysyanidin vaikutuksia.


title: Syanogeenibromidi

text: Syanogeenibromidia valmistetaan bromista ja vetysyanidista tai syanidisuoloista.


title: Syanogeenibromidi

text: Syanogeenibromidia käytetään orgaanisen kemian synteeseissä heterosyklien valmistamiseen, syanointeihin ja bromauksiin, tertiääristen ammoniumsuolojen hajottamiseen ja guanidiinijohdannaisten valmistamiseen. Biokemiallisissa tutkimuksissa sitä voidaan käyttää proteiinien immobilisointiin ja peptidien aminohapposekvenssien määrittämiseen. Yhdiste reagoi selektiivisesti metioniiniaminohappojen tiometyyliryhmän kanssa muodostaen tioniumionin. Tämä välituote reagoi peptidin karbonyyliryhmän kanssa muodostaen homoseryylilaktonin ja peptidiketju katkeaa tästä kohdin.


title: Antti Kuisma (poliitikko)

text: Antti Kuisma (15. toukokuuta 1892 Sakkola – 27. huhtikuuta 1971 Turku) oli suomalainen johtaja, kunnallisneuvos ja maalaisliiton kansanedustaja.


title: Antti Kuisma (poliitikko)

text: Kuisman vanhemmat olivat maanviljelijä Simo Kuisma ja Anni Meskanen. Hän kävi kansakoulun ja 1912 kansanopiston sekä 1915 kauppakoulun. Kuisma oli maanviljelijänä Sakkolassa ja toimi maalaisliiton Viipurin läänin itäisen piirin matka- ja piirisihteerinä 1917–1925 sekä Suomen Maatalouspankin Kiviniemen konttorin johtajana Sakkolassa 1926–1932. Hän oli sitten Alkoholiliikkeen myymälänesimiehenä ja paikallisjohtajana Viipurissa 1936–1939 sekä Alkoholiliikkeen piiritarkastajana Helsingissä ja paikallisjohtajana Naantalissa 1939–1947. Viimeksi Kuisma toimi Louhintatyöt Oy:n konttoripäällikkönä Naantalissa 1947–1950 ja Turun veropiirin verotarkastajana Turussa 1951–1959.


title: Antti Kuisma (poliitikko)

text: Kuisma oli maalaisliiton kansanedustajana 1922–1929, 1930–1933 ja 1935–1936 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli eduskunnan puolustusvaliokunnan puheenjohtajana 1928–1929. Kuisma tuli kolmannelle edustajakaudelleen 15. marraskuuta 1935 kesken edustajakautensa kuolleen maalaisliiton Jooseppi Kaurasen tilalle. Kuisma oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentivaaleissa ja toimi Sakkolan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hän oli maalaisliiton Viipurin läänin itäisen piiritoimikunnan jäsen ja toimi Karjalan kannaksen liiton hallituksen, Jääkärikotisäätiön ja Vapaussodan invalidien liiton puheenjohtajana. Kuisma sai kunnallisneuvoksen arvon 1957.


title: Korean esihistoria

text: Korean esihistoriallinen kausi on ajanjakso joka ulottuu aina nykyihmisen leviämiseen Korean niemimaalle, eli pleistoseenijääkauden ja paleoliittisen kulttuurikauden loppupuolelle eli aikaan noin 30000 vuotta sitten. Koreassa vallitsi myöhäispaleoliittisella kaudella ja neoliittisella kaudella noin 8000-1500 eaa. metsästäjä-keräilijä-kulttuuri. Jeulmunin keraamista kulttuuria seurasi pronssikauden Mumunin kulttuuri. Tämän kulttuurin aikakaudella asutuksen muoto ja yhteiskuntajärjestelmä muuttui merkittävästi. Tällä aikakaudella tehtiin tikareita, vihreästä laavakivestä tehtiin ornamenttimaisia koristeita ja keramiikka-astiat poltettiin punaisiksi. Rautakaudella käyttöön otettu hevonen mahdollisti liikkuvan sodankäynnin, joka johti taas keskitetyn hallinnon muodostumiseen.


title: Korean esihistoria

text: Korealaiset historioitsijat käyttävät kolmen aikajakson sykliä luokittelemaan Korean esihistoriaa. Kolmen jakson järjestelmää käytettiin Japanin kolonisaation jälkeen keinona kumota Japanin siirtomaakauden arkeologien väitteet, siitä ettei (toisin kuin Japanissa) Koreassa ollut pronssikautta.


title: Korean esihistoria

text:
"Bissalmuneui" tai Jeulmunin keraaminen kulttuuri (Neoliittinen kausi) 8000-1500 eaa.
Mumunin kulttuuri (pronssikausi) 1500 tai 1000-300 eaa."Samhan" eli Protohistoriallinen kausi (rautakausi) 100 eaa.- 300 jaa.


title: Viron kulttuuri

text: Viron tasavallan alue ja virolaiset ihmiset muodostavat kulttuurin, joka liittyy läheisesti historiaan ja luontoon. Useat erilaiset kulttuurivaikutteet ovat muovanneet Virosta sellaisen kuin se on. Muinaisajan heimot ja niiden välinen kommunikaatio ovat virolaisuuden ja viron kielen perusta.


title: Viron kulttuuri

text: Pullin kylä on Viron vanhin tunnettu ihmisasutus. Arkeologit ovat löytäneet kulttuurihistoriallisesti merkittäviä esineitä myös Kundan kaupunkialueen lähistöltä. Kansankulttuuri Virossa voi siis paikoitellen olla jopa tuhansia vuosia vanhaa.


title: Viron kulttuuri

text: Ennen vanhaan virolaiset olivat paikallisia maanviljelijöitä jotka pitivät itseään maaseudun ihmisinä. Ajan mittaan kansankulttuuri jakautui alueittain. Pohjana eri kulttuurialueille toimivat vanhat murre- ja heimoalueet, sekä näiden lisäksi Viron historiallinen jakaantuminen Viron- ja Liivinmaan kuvernementteihin.


title: Viron kulttuuri

text: Pohjoismainen vaikutus näkyy erityisesti Länsi-Virossa ja saarilla. Myös Koillis-Viron rannikolta on tiiviit yhteydet Suomeen. Etelä-Virossa vanhanaikainen kulttuuri on säilynyt Viron keskimääräistä paremmin. Erityisesti Mulgimaa Kaakkois-Virossa on kulttuurihistoriallisesti merkittävää aluetta. Virolaisen kulttuurin kannalta pysyviä ja yleisimpiä elementtejä ovat runot, riihituvat, kynttilät, ruisleipä, vappu, juhannus, häät ja jouluperinteet.


title: Viron kulttuuri

text: Baltiansaksalaiset, setukaiset, vironruotsalaiset ja -suomalaiset, sekä vanhauskoiset venäläiset muodostavat yhdessä virolaisen kulttuurin.


title: Viron kulttuuri

text:
Länsi-Euroopasta saapuneet Ristiretkeläiset valloittivat Viron 1200-luvulla. Viro jäi kuitenkin vielä pitkäksi aikaa idän ja lännen kulttuurialueiden väliin. 1300-luvun puolivälin jälkeen vallanpitäjät olivat pääosin saksalaisia, joilla oli merkittävä vaikutus virolaisen kaupunkikulttuurin historiaan. Kaupunkeihin alkoi nousta kirkkoja, kartanoita ja luostareita, joissa alettiin kouluttaa ihmisiä. Gotiikan ja renessanssin taide- ja tyylisuunnat virtasivat Keski-Euroopasta ja koristivat myös tavallisten talonpoikien vaatteita ja esineitä. Vähitellen kansalaiset omaksuivat kristinuskon ja myös viron kieli alkoi toden teolla kehittyä.
1500-luvulla Saksassa alkanut uskonpuhdistus vakiinnutti luterilaisen kirkon aseman Virossa. Protestanttinen työmoraali kasvatti kaupunkeja entisestään ja luterilainen ymmärrys ajoi talonpojat kouluun. Kirjapainotaito käynnisti viron kirjakielen kehityksen ja ensimmäinen viron kielellä kirjoitettu kirja painettiin Tallinnassa 1535. Sen suunnittelivat pastorit Johann Koell ja Simon Wanradt. Kirja on nimeltään Wanradti-Koelli katekismus.


title: Viron kulttuuri

text: 1700-luvulla rationalismi ja valistusaate levisi baltiansaksalaisten keskuudessa Virossa. Samoihin aikoihin alkoi ensimmäistä kertaa näkyä pilkahduksia virolaisesta kansalliskirjallisuudesta. Laajalla alueella toimineella herrnhutilaisella herätysliikkellä oli omalta osaltaan tärkeä vaikutus kristinuskon juurtumiseen ihmisten tietoisuuteen. Arkkitehtuurissa näkyvin esimerkki barokin taidesuuntauksesta on Kadriorgin palatsi Tallinnassa. Myöhemmin 1700-luvun jälkipuoliskolla rakennettiin klassismin tyyliin Tarton vanhaa kaupunkia.


title: Viron kulttuuri

text: Maaorjuuden poistaminen 1860-luvulla antoi virolaisille mahdollisuuden taloudelliseen ja kulttuurilliseen kehitykseen. Viron väestö kasvoi. Euroopasta levinneet nationalistiset ajatukset aloittivat kansallisen heräämisen. Viron kansan halu olla riippumaton ja kehittää omaa ajatteluaan johti kansallisen älymystön syntyyn. Tuohon aikaan yksi tärkeimmistä kulttuurikeskuksista oli Tarton yliopisto. Kansallismieliset intellektuellit innoittivat virolaisia osallistumaan julkiseen elämään ja vaikuttamaan oikeudellisen ja kulttuurillisesti rikkaan kansallisvaltion puolesta. Viron kansallisen selviytymisen ja kehityksen vuoksi oli välttämätöntä löytää tie kohti korkeaa eurooppalaista kulttuuria.


title: Viron kulttuuri

text: Viron kansalliseepos Kalevipoeg koottiin ja vironkielisiä kouluja perustettiin. Kansallista kulttuuria edistivät muiden virolaisten kirjailijoiden ja opettajien ohella erinomaisesti pastorit Jakob Hurt ja Mihkel Vesko sekä kirjailija Friedrich Kuhlbars. 1857 ilmestyi ensimmäinen vironkielinen sanomalehti "Perno Postimees" (julkaisija Johann Voldemar Jannsen). Lehdessä esiteltiin käsite "virolainen" entisen "talonpojan" sijaan. Syntyi laulukuoroja. Vuonna 1869 järjestettiin laulujuhlat Tartossa. Juhliin osallistui 1000 laulajaa ja soittajaa sekä 12000 katsojaa (nykyään kasvava perinnetapahtuma virolaisessa kultuurissa). 1870 alkoi uusi kansallinen liike, jonka näkyvimpiä hahmoja olivat Carl Robert Jakobson, Juhan Kurri ja monet muut. He alkoivat koota yhteen kansanlauluja ja antiikkiesineistöä. Sama liike loi perustan 1800- ja 1900-lukujen taitteen merkittäville muutoksille kansallispukujen käytössä. Savupiippu, pöydät, lattiat ja suuret ikkunat tulivat virolaisten asuinrakennuksiin.


title: Viron kulttuuri

text: 1800- ja 1900-lukujen taitteessa teollistuminen ja kaupunkien nopea kehitys johtivat kulttuurin nykyaikaistumiseen. Venäjän vallankumouksen aikana vuosina 1905 ja 1907 alkoi toinen merkittävä virolainen kansallisen liikehdinnän aalto kohti riippumattoman valtion asemaa. Taustalla oli jälleen baltiansaksalainen kulttuuri, mutta myös varsin kypsiä virolaisia kirjailijoita ja taiteentekijöitä löytyi. Muun muassa "Noor-Eesti"-ryhmittymä (jäseniä: Eduard Vilde, August Kitzberg, Juhan Liiv, Anna Haava, Gustav Suits ja muut) oli ottanut tavoitteekseen Viron kansallisen kehityksen, iskulauseenaan - "Olkaamme virolaisia, mutta myös eurooppalaisia!". Vuonna 1913 valmistui Tallinnan oopperatalo.


title: Viron kulttuuri

text: Itsenäisyys vuonna 1918 antoi mahdollisuuden valtiollisen tuen luomiseen Viron kansallisille laitoksille. Koulutus sekä viron kielen opetus ja tutkimus järjestäytyi. 1932-1937 julkaistiin "Viron tietosanakirja" ja 1938 perustettiin Viron tiedeakatemia. Kansallisen pääoman ja kulttuuripolitiikan tuella syntyi ammattimaista taidetta. Kirjailijoiden liitto perustettiin vuonna 1922. Muita merkittäviä kirjailijoiden ryhmittymiä olivat "Siuru", "Tarapita" ja "Arbujad". Vuonna 1923 ilmestyi lehti "Looming". August Gailit, Friedebert Tuglas, A.H. Tammsaare ja muut kirjoittivat taiteelliselta arvoltaan korkeatasoista proosaa. Tartoon perustettiin Pallaan taidekoulu, ja virolainen taide kehittyi aikaisempaa modernimpaan suuntaan. Musiikin kehityksen kannalta keskeisiä henkilöitä olivat Artur Kapp, Heino Eller, Eduard Tubin, Mart Saar ja muut. Itsenäisen maan sosiaalisessa elämässä oli myös urbaaneja vaikutteita ja syntyi kodukaunistamine-liike. Konstantin Pätsin hallinto keskittyi virolaisen kasvatuksen kehittämiseen.


title: Viron kulttuuri

text: Kulttuurin ja koulutuksen kehitys keskeytyi kun Viro liitettiin Neuvostoliittoon vuonna 1940. Alkoi ideologisen valvonnan aika. Taiteessa ja kirjallisuudessa hahmottui nk. sosialistista realismia. Virolainen kulttuuri haarautui ulkomaille - Ruotsista, Kanadasta ja muualta tarttui vaikutteita myöhempään virolaiseen yhteiskuntaan. Neuvostoviranomaisten painostuksen alla kehittyi kansalaisten keskuudessa henkinen paineensietokyky, joka oli kuitenkin avoin kompromisseihin. Jaan Krossin teokset ovat esimerkkejä tuon ajan elävästä kuvittelusta. Neuvostoliiton aikaiselle virolaiselle kirjallisuudelle yleisesti ominaisia tunnuspiirteitä ovat kirjoittaminen rivien välistä ja eräänlainen kissa-hiiri-peli Glavlitigan sensuuria vastaan. 1960 sana vapautui hieman ja Paul-Eerik Rummo, Jaan Kaplinski, Hando Runnel, Viivi Luik sekä muut muodostivat Kassetipõlvkond-runoilijakunnan. Juhan Viiding kuuluu 1970-luvun rakastetuimpien virolaisten runoilijoiden joukkoon. Proosaa päivitti omalta osaltaan vain 19-vuotiaana esikoisromaaninsa julkaissut Mati Unt. Taiteessa pallaslainen perinne kesti 1960-luvulle. Sittemmin omaksuttiin avantgardelaisempi lähestymistapa (esim. Jüri Arrak, Tõnis Vint, Ando Keskküla, Leonhard Lapin). Inspiraatiota ammennettiin myös tekniikasta ja avaruudesta (esim. Elmar Kits, Nikolai Kormašov). 1970-luvulla tuli takasin perinteisempi ja realistisempi maalaustaide (esim. Olev Subbi, Aili Vint, Malle Leis). Viranomaisten viileästä suhtautumisesta huolimatta jazz palasi Viroon. Vähän myöhemmin myös rockmusiikki teki paluun. Gustav Ernesaks, Ester Vuori, Eino Tamberg, Tormis Veljo, Arvo Pärt ja muut jättivät virolaiseen ääniteollisuuteen merkittävän jäljen.


title: Viron kulttuuri

text: Modernilla virolaisella kulttuurilla on vahvat siteet ympäröivään maailmaan. Luova talous ja tuotanto, uudenlaiset taidemuodot sekä teknologian kehitys ja tutkimus muuttuvat nopeasti globalisoituvassa maailmassa.


title: Viron kulttuuri

text: Perinteisempi populaarikulttuuri ei kuitenkaan ole hävinnyt. Esimerkiksi Viron tilastokeskuksen mukaan vuonna 2008, yhteensä noin 73000 ihmistä osallistui virolaista kansankulttuuria edistävään toimintaan. Tästä joukosta 39000 oli kuoromusiikin ja 18000 kansantanssin harrastajia. 4000 ihmistä soitti jotain instrumenttiä ja 2700 heistä kuului johonkin soittokuntaan. Vuonna 2008 Virossa toimi 1400 kuoroa, 1200 kansantanssiryhmää ja lähestulkoon 350 amatööriteatteria tai näyttelijäryhmää. Käsityöpiirejä oli 230, kansanmusiikkiyhtyeitä 200 ja runoryhmiä 125. Näiden lisäksi oli myös yli 130 muuta musiikin ja taiteen ryhmää ja yhteisöä.


title: Viron kulttuuri

text: Uusi itsenäistyminen on vaikuttanut arkkitehtuuriin ja rakentamiseen Virossa. Suurten liiketilojen tarve ja nuorten suunnittelijoiden esiinmarssi ovat käynnistäneen rakennusbuumin. Rakentaminen on keskittynyt erityisesti Tallinnaan ja sen lähiympäristöön. Rotermannin korttelin suunnittelua voidaan pitää esimerkkinä modernista virolaisesta arkkitehtuurista. Ajoittain arkkitehtuuriset ratkaisut ovat kuitenkin herättäneet myös jyrkkää kritiikkiä ihmisten keskuudessa (esim. Tarton Kaubamaja).


title: Viron kulttuuri

text: Maalaustaiteessa esille ovat nousseet Alice Kask, Marko Mäetamm, Navitrolla ja Kaido Ole sekä grafiikassa Peeter Allik. Valokuvaus (Peeter Laurits), installaatio, performanssi ja video (Jaan Toomik) ovat erottuneet omiksi taiteenaloikseen. Vuonna 1992 perustettiin Viron kansallisen taiteen keskus ja taidemuseo Kumu avattiin vuonna 2006.


title: Viron kulttuuri

text: Virolaisen elokuvateollisuuden tunnettuja nimiä ovat esimerkiksi Arvo Iho (Karhun sydän), Sulev Keedus (Georgica), Elmo Nüganen (Nimet marmoritaulussa), Ilmar Raag (Luokka) ja Veiko Õunpuu (Syyspallo, Pyhän Tõnun kiusaaja). Elokuvan teossa kansainvälinen yhteistyö on lisääntynyt. Priit Pärna on vienyt virolaisen animaation maailmankartalle. Heiki Ernitsan ja Janno Põldman yhteistyö animaation saralla on saavuttanut suosiota. Myös Viron taideakatemia on aloittanut animaation opetuksen.


title: Viron kulttuuri

text:
Menestynein vironkielinen nykykirjailija on Andrus Kivirähk. Tunnettujen kirjailijoiden joukkoon kuuluvat myös Indrek Hargla, Tõnu Õnnepalu ja yhä edelleen Jaan Kaplinski. Kirjallisuudessa ei varsinaisesti ole vallitsevaa ja selkeästi erottuva tyylisuuntaa (post-postmodernismi). Runoutta hallitsee onnistuneesti vapaa jae (Contra, Kristiina Ehin, Kivisildnik, Jürgen Rooste, Wimberg ja muut).
Teatteri NO99 Tallinnassa on virolaisen teatteritaiteen uusi tulija. Merkittäviä teatteritoiminnan kehittäjiä ovat Peeter Jalakas, Tiit Ojasoo, Ene-Liis Semper, Hendrik Toompere, Uku Uusberg ja muut. Näyttämötaiteilijat saavat myös tavallisesti osakseen paljon näkyvyyttä televisiossa.


title: Viron kulttuuri

text: Kansanmusiikki Virossa on kokenut nykyaikana suuren mullistuksen. Musiikkia käytetään niin opetuksen, kuin myös oppimisen apuvälineenä. Uusia musiikkifestivaaleja (Viljandi Pärimusmuusika Festival, Viru Folk jne.) on kehittynyt ja virolaisen musiikin kuulijakunta on laajentunut. Kuitenkin myös perinteisellä musiikilla on edelleen yleisöä.


title: Viron kulttuuri

text: Yhä enemmän ja enemmän kiinnitetään huomiota Viron venäläiseen kulttuuriin.


title: Viron kulttuuri

text: Lahjoitusvaroilla on tärkeä rooli virolaisen kulttuurin rahoituksessa.


title: Viron kulttuuri

text: Vuonna 2007 tutkittiin 20–64 vuoden ikäisten virolaisten kulttuurin kulutusta. 94% korkeasti koulutetuista, 85% keskiasteen koulutuksen omaavista ja 69% peruskoulun käyneistä oli vieraillut kulttuurilaitoksessa tai -tapahtumassa. Kaikkein suosituinta oli teatterissa tai konsertissa käynti. Museossa, näyttelyssä, kirjastossa tai elokuvissa käynti oli seuraavaksi suosituinta. Kaikkein vähiten suosittuja kyselyyn vastanneiden henkilöiden keskuudessa olivat urheilukilpailut. Korkean koulutustason omaava ryhmä oli vieraillut museon näyttelyssä melkein kaksi ja puoli kertaa enemmän kuin peruskoulun käyneet. Pienin ero (vain 10%) korkeasti koulutettujen ja peruskoulun käyneiden välillä oli urheilutapahtumaan osallistumisessa.


title: Viron kulttuuri

text: Pohjoismaiden tavoin Virossa käytetään enemmän rahaa kulttuuriin kuin muualla Euroopassa keskimäärin. Vuoden 2013 Eurobarometri-tutkimuksen mukaan Virossa käytiin huomattavasti enemmän konserteissa ja teatteriesityksissä kuin muissa Euroopan maissa. Samalla tiedetään, että käsityö ja tanssi ovat myös hyvin suosittuja. Lisäksi Viron asukkaat käyttävät kulttuurin kulutuksessa aktiivisesti internetiä.


title: Kirsi Rontu

text: Kirsi Rontu (o.s. "Vainio", s. 1969 Turku) on Keravan kaupunginjohtaja.


title: Kirsi Rontu

text: Rontu opiskeli Aurajoen lukiossa ja valmistui sieltä vuonna 1988. Rontu opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa ja valmistui sieltä vuonna 1994. Rontu toimii myös Keravan Urheilijoiden jaoston tiedottajana.


title: Kirsi Rontu

text: Rontu aloitti työt Keravan kaupunginjohtajana, entisen kaupunginjohtajan Petri Härkösen erottua, kesällä 2016.


title: Kirsi Rontu

text: Ronnulla on puolisonsa kanssa kaksi tytärtä.


title: 120 kranaatinheitin 92

text: 120 KRH 92 (120 mm kranaatinheitin, malli 1992) on Suomessa valmistettu 120mm kranaatinheitin.


title: 120 kranaatinheitin 92

text: Korkean lentoratansa, tulinopeutensa ja kevyen painonsa ansiosta kranaatinheittimet ovat erityisesti sopivia rakennetun alueen taisteluun ja maastoon, jossa ne on helppo naamioida. Kranaatinheittimen kranaatti lähtee jyrkällä nousukulmalla, joten katvealueet ovat pieniä ja tehokas toiminta rakennetulla alueella ja metsämaastossa on helppo järjestää. Kranaatinheitintä käyttää seitsenmiehinen kranaatinheitinryhmä. Aseella voidaan ampua sirpalekranaatteja, savuammuksia, valoammuksia tai latausharjoitusammuksia.


title: 120 kranaatinheitin 92

text: Puolustusvoimissa heittimen nimenä toimii raskas kranaatinheitin 120 KRH ja sen käyttötarkoitus on pataljoonan ja komppanian taistelun tukeminen epäsuoralla tulella, sekä taistelukentän savutus ja valaisu.


title: Ludwig Busbetzky

text: Ludwig (Lovies, Lowies) Busbetzky (Busbetzki, Busbetzkÿ) (n. 1660 – 1699 Narva) oli virolainen säveltäjä ja urkuri. Merkittävään vironsaksalaiseen Busbetzky-musiikkisukuun kuulunut Ludwig opiskeli Dieterich Buxtehuden johdolla Lyypekissä vuosina 1679–1689; mahdollisesti hän sai opetusta myös Lüneburgissa sikäläiseltä urkuri-säveltäjä Christian Florilta. Vuosina 1685/1687–1699 Busbetzky toimi Narvan saksalaisen kirkon urkurina.


title: Ludwig Busbetzky

text: Busbetzkyn sävellyksistä on tallella kaksi kantaattia tai motettia, joita kumpaakin on aiemmin pidetty Buxtehuden tekeminä: "Erbarm dich mein ô Herre Gott" sopraanolle, altolle, tenorille, bassolle, kahdelle viululle, kahdelle violettalle, dulzianille/violonelle ja basso continuolle (BuxWV Anh. 9; käsikirjoitus "S-Uu, Vok. mus. i hs. 82:32") ja "Laudate Dominum" sopraanolle, kahdelle viululle, dulzianille/violonelle ja basso continuolle (BuxWV Anh. 10; käsikirjoitus "S-Uu, Vok. mus. i hs. 82:33").


title: M05- taistelijan asu

text: M05- taistelijan asu on vuonna 2007 käyttöön otettu uusi taisteluasukokonaisuus Suomen puolustusvoimissa. Taisteluvarusteiden alla on maasto/lumipuku M05-kuviolla, joka on vallitsevasta säästä johtuen joko maasto-, pakkas- tai lumikuvio. Puolustusvoimat on kehittänyt myös harmaanruskean kaupunkikuvion, jota ei vielä ole käytössä. Lisäksi suomalaiset rauhanturvaajat käyttävät M04-aavikkokuviota asussaan. Vuonna 2020 on tarkoitus ottaa käyttöön yhteispohjoismainen taisteluasu Suomen, Norjan, Ruotsin ja Tanskan kesken. Kuosi kaikissa on kuitenkin oma, ja suomalaisissa asuissa jatketaan M05-kuvion käyttöä. Maastopuvun lisäksi taistelijalla on joko luotiliivi tai taisteluliivi mallia M05 tai joissain tapauksissa taistelyvyö M/85. M05-taisteluliivi on modulaarinen ja siihen voidaan kiinnittää useita yhteensopivia, käyttötarkoitukseltaan erilaisia taskuja, esimerkkinä mm. lipastaskut, kenttäpullotasku tai kenttälapiotasku. Päässään taistelussa sotilas kantaa ballistisen suojan omaavaa komposiittikypärää M05-kypäränpäällisellä. Joissain tapauksissa taistelija käyttää suojalaseja, joissa on niin ikään ballistinen suoja. Jalassaan sotilailla on joko kumisaappaat tai maihinnousukengät.


title: Jääpallon Neuvostoliiton mestaruussarja 1979–1980

text: Neuvostoliiton jääpallon mestaruussarja kaudella 1979-1980 pelattiin neljäntoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarjan voittaja voitti mestaruuden ja viimeinen putosi sarjasta. Mestaruuden voitti Krasnojarskin Jenisei. Mestaruus oli seuran ensimmäinen.


text: Lokomotiv putosi mestaruussarjasta. Tilalle nousi Rodina Kirov.


title: Seppo Hilakari

text: Seppo Hilakari (28. maaliskuuta 1944 Kirvu – 17. marraskuuta 2016 Espoo) oli suomalainen mainostoimistoyrittäjä, joka tuli tunnetuksi ruotsalaisen Anderson & Lembke -mainostoimistoketjun Helsingin-toimiston perustajana ja toimitusjohtajana 1970- ja 1980-luvulla. Ammattikäyttöön tarkoitettujen tuotantohyödykkeiden markkinointiviestintään erikoistuneeseen toimistoonsa Hilakarin onnistui houkutella Suomen parhaita mainonnan suunnittelijoita, ja Anderson & Lembke Oy:stä tuli muun muassa Grafian Vuoden Huiput -kilpailussa 1980-luvun palkituin mainostoimisto Suomessa. Vuoden 1985 paikkeilla Suomen-toimiston pääomistajana vaurastunut Seppo Hilakari hankki useisiin maihin laajentuneen Anderson & Lembke -ketjun lyhyeksi aikaa kokonaan omistukseensa.


title: Seppo Hilakari

text: Anderson & Lembke Oy syntyi vuonna 1973, kun Interplan-toimistossa työskennellyt Hilakari teki ruotsalaistoimiston kanssa yhteistyösopimuksen, osti Asko Kekkosen vuotta aiemmin perustaman pienen Pähkinänsärkijät-mainostoimiston ja muutti sen Anderson & Lembke Oy:ksi.


title: Seppo Hilakari

text: Tuotantohyödykemainontaan keskittymisen ohella Hilakari toi Suomeen myös uudenlaisen veloitusperiaatteen, tehtyihin suunnittelutunteihin perustuvan laskutuksen siihen asti käytössä olleen mediaprovision (ns. mainostoimistoalennus) sijasta. Anderson & Lembken perusteellinen työtapa tarkoista viestintästrategioista töiden huolelliseen viimeistelyyn muodostui esikuvaksi, joka nosti mainonnan tasoa Suomessa yleisemminkin. Vuonna 1996 Hilakari kiteytti perustamansa toimiston toimintatavan "Talouselämä"-lehdelle:"Anderson & Lembken toiminnalle oli ominaista kylmä vaatimattomuus. Olimme itsetietoisia ja osaamisestamme varmoja. Halusimme olla parhaita."


title: Seppo Hilakari

text: Hilakarin Anderson & Lembken Helsingin-toimistoon rekrytoimia mainonnan suunnittelijoita olivat muiden muassa art directorit Asko Kekkonen, Erkki Ruuhinen, Kari Torkler ja Jorma Hinkka sekä copywriterit Hannu Konttinen, Martti Kirsitie, Mauno Saari, Kimmo Pietiläinen, Alpo Holopainen ja Kari Huttunen.


title: Seppo Hilakari

text: Anderson & Lembke Oy:n asiakasyrityksiä ja -tuotteita olivat eri aikoina muiden muassa Ahlström (paperikoneet), Finn-Stroi, "Kauppalehti", Kemira, Labsystems, Oy Lohja Ab (mm. Siporex), Outokumpu, Pohjola-yhtiöt, Scan-Auto (Saab-henkilöautot), Sisu-kuorma-autot, "Talouselämä" sekä Veho (Honda-autot).


title: Seppo Hilakari

text: Anderson & Lembke Oy ajauduttua konkurssiin 1991 Hilakari jatkoi yritystoimintaa perustamalla Altis-nimisen, freelance-työntekijöihin perustuvan mainostoimiston. Sen asiakkaita olivat muun muassa Martela, Stockmann Auto ja Engel.


title: Seppo Hilakari

text: Seppo Hilakari oli aloitteentekijänä Vuoden parhaat kampanjat -kilpailun (nyk. AdProfit) aloittamisesta Suomessa Ruotsin mallin pohjalta 1970-luvun loppupuolella. Vuonna 1980 aloitettu Grafian Vuoden Huiput -kilpailu syntyi monien Anderson & Lembkessä toimineiden suunnittelijoiden myötävaikutuksella.


title: Michael Hahn

text:
Michael Hahn (1600-luvun alkupuoli Jena – 1689 tai myöhemmin Tallinna?) oli virolainen kanttori ja säveltäjä. Heinrich Schützin oppilaana mahdollisesti ollut Hahn toimi vuosina 1667–1673/1674 kanttorina Narvan saksalaisessa kirkossa. 1670-luvun alussa hän haki Kuressaaren saksalaisen kirkon ja koulun kanttorintointa.
Hahnin sävellystuotannosta on säilynyt kolme kantaattia tai motettia, jotka kaikki hän kirjoitti nähtävästi Narvan-vuosinaan: "Herr ich habe gesündiget" (käsikirjoitus: "S-Uu, Vok. mus. i hs. 027:002b"), "Meine sünde sind schwer ubejgross" ("Meine Sünden sind schwer übergroß") sopraanolle, bassolle, viululle, viola da gamballe ja basso continuolle (käsikirjoitus: "S-Uu, Vok. mus. i hs. 27:2a") ja "O welch eine tieffe" ("O welch eine Tiefe") kahdelle tenorille, kahdelle soitinäänelle (viululle) ja basso continuolle (käsikirjoitus: "S-Uu, Vok. mus. i hs. 84:97"). Näistä viimeisessä on huomattavan vaativa soolosoitinosuus, joka alkujaan on mahdollisesti tarkoitettu Narvassa toimineen viuluvirtuoosi Georg Zuberigin soitettavaksi.


title: Pentti Kiiskinen

text: Yrjö Pentti Kiiskinen (4. kesäkuuta 1896 Haapajärvi – 14. tammikuuta 1967 Oulu) oli suomalainen varatuomari, oikeusneuvosmies ja maalaisliiton kansanedustaja.


title: Pentti Kiiskinen

text: Kiiskisen vanhemmat olivat maanviljelijä, kansanedustaja Johan Henrik Kiiskinen ja Margareeta Koskela. Hän pääsi ylioppilaaksi 1919 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1924. Kiiskinen sai varatuomarin arvon 1926.


title: Pentti Kiiskinen

text: Kiiskinen toimi asianajajana Oulussa 1923–1930 ja 1945–1967. Hän oli Piippolan piirin nimismiehenä 1924–1930, Kemin kihlakunnan kruununvoutina 1930–1932, Oulun kihlakunnan kruununvoutina 1932–1945 ja Oulun kihlakunnan henkikirjoittajana 1945–1946. Viimeksi Kiiskinen oli Oulun I taksoitussihteerinä 1946–1955 sekä Oulun maistraatin ja raastuvanoikeuden oikeusneuvosmiehenä 1955–1957.


title: Pentti Kiiskinen

text: Kiiskinen oli maalaisliiton kansanedustajana 1938–1939 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän tuli edustajakaudelleen 20. huhtikuuta 1938 kesken edustajakautensa kuolleen maalaisliiton Juho Kaakisen tilalle. Kiiskinen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa ja hän toimi Oulun läänin eteläisen vaalipiirin keskuslautakunnan puheenjohtajana.


title: Francis Hauksbee

text:
Francis Hauksbee (1666 – 1713) oli varhainen sähköllä kokeilija. Laajalle levinnyt sähköllä kokeileminen 1700-luvulla sai varsinaisesti alkunsa Hauksbeen teoksesta "Physico-Mechanical Experiments on Various Subjects".
Hauksbee oli Isaac Newtonin laboratorioapulainen.


title: Francis Hauksbee

text: Royal Society antoi vuonna 2010 Hauksbeen mukaan nimetyt palkinnot tuntemattomuuteen jääneille tieteen sankareille.


title: James Wimshurst

text: James Wimshurst (13. huhtikuuta 1832 – 3. tammikuuta 1903) oli englantilainen keksijä, insinööri sekä laivanrakentaja. Hänen tunnetaan parhaiten Wimshurstin influenssikoneen kehittäjänä. Vaikka Wimshurst ei ikinä patentoinut keksintöään, alettiin laitetta sen yleistymisen jälkeen kutsua hänen nimellään. James Wimshurt on brittiläisen laivanrakentaja Henry Wimshurtin poika.


title: Torsten Aminoff (everstiluutnantti)

text: Torsten Carl Otto Aminoff (2. maaliskuuta 1874 Hamina – 7. tammikuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen everstiluutnantti, joka komensi sisällissodan aikana valkoisten puolella Seinäjoen Krenatööripataljoonaa.


title: Torsten Aminoff (everstiluutnantti)

text: Torsten Aminoffin vanhemmat olivat kielitieteilijä Torsten Gustaf Aminoff ja Elisabeth Johanna Maria Aminoff. Torsten Aminoff valmistui Haminan kadettikoulusta vuonna 1894 ja palveli Suomen kaartissa aliluutnanttina 1894–1898 sekä luutnanttina 1898–1902. Jätettyään sotilasuran hän työskenteli muutaman vuoden Suomen Hypoteekkiyhdistyksen ja Viipurin tupakkatehtaan palveluksessa. Aminoff työskenteli Helsingin poliisilaitoksessa 1906–1907 ja toimi Tampereen poliisimestarina 1907–1911, mutta hänet erotettiin hänen kieltäydyttyään toimeenpanemasta erästä kenraalikuvernöörin määräystä. Sen jälkeen hän oli apulaisjohtajana Yhdyspankin konttoreissa Pietarsaaressa 1912–1914, Hangossa 1914–1917 sekä Oulussa 1917–1918. Sisällissodan puhjettua Aminoff liittyi valkoisiin joukkoihin ja toimi Seinäjoen Krenatööripataljoonan komentajana. Aminoffin pataljoona osallistui Jämsän ryhmän osana muun muassa tärkeään Länkipohjan taisteluun maaliskuussa 1918. Sitä seuranneessa Oriveden taistelussa Aminoffin joukot onnistuivat valtaamaan Oriveden aseman ja siten saartamaan Vilppulan rintaman punaiset selustan puolelta. Aminoff ylennettiin helmikuussa 1918 majuriksi ja huhtikuun alussa everstiluutnantiksi. Sisällissodan jälkeen hän oli vuonna 1919 lyhyesti Suomen valkoisen kaartin vt. komentajana, mutta palasi sen jälkeen siviiliin. Hän johti Yhdyspankin konttoria Turussa 1919–1921 ja Viipurissa 1921–1941. Viimeksi hän oli Sigrid Juséliuksen säätiön toimitusjohtajana 1943–1945.


title: Torsten Aminoff (everstiluutnantti)

text: Torsten Aminoffin poikia olivat historiantutkija Torsten G. Aminoff ja yritysjohtaja Carl Göran Aminoff.


title: Torsten Aminoff

text: Torsten Aminoff voi tarkoittaa jotain seuraavista henkilöistä:


title: Endla-teatteri

text: Endla-teatteri on vuonna 1911 avattu teatteri Pärnussa. Teatterissa on esitetty yli tuhat näytelmää.


title: Endla-teatteri

text: Viron itsenäisyysjulistus luettiin ensimmäiseksi Endlan parvekkeelta 23. tammikuuta 1918, päivää ennen itsenäisyyden julistamista pääkaupungissa Tallinnassa. Endlan alkuperäinen rakennus vahingottui tulipalossa vuonna 1944, ja koska se oli tärkeä itsenäisen Viron symboli, Neuvostoliitto ei ryhtynyt remontoimaan sitä, vaan se tuhottiin räjähteillä vuonna 1961. Uusi Endla-teatteri rakennettiin eri paikkaan kaupunkia 1967.


title: Endla-teatteri

text: Teatterin alkuperäisellä sijaintipaikalla on neuvostoaikana rakennettu Hotelli Pärnu, ja vuonna 2008 hotellin edessä olevalle Rüütlin aukiolle perustettiin muistomerkki Endlalle.


title: TAT-1

text: TAT-1 ("Transatlantic No. 1") oli ensimmäinen Atlantin valtamereen laskettu Euroopan ja Pohjois-Amerikan yhdistävä puhelinkaapelijärjestelmä. Järjestelmässä oli kaksi erillistä kaapelia, jotka välittivät liikennettä kumpikin yhteen suuntaan.


title: TAT-1

text: Jo 1800-luvulta lähtien Atlanttiin oli laskettu lukuisia merikaapeleita lennätinliikennettä varten, mutta TAT-1 välitti 22 lennätinlinjan lisäksi myös 35 samanaikaista puhelua. TAT-1-kaapelit laskettiin vuosina 1955–1956 ja otettiin käyttöön 25. syyskuuta 1956. Kaapelien Euroopan puoleinen rantautumispaikka sijaitsee Gallanach Bayssa lähellä Obanin kylää Skotlannissa. Sieltä yhteys jatkui maitse. Amerikan puoleinen pää sijaitsee Clarenvillen kaupungissa Newfoundlandin saarella Kanadassa. Siellä se yhdistyi edelleen toiseen merikaapeliin. TAT-1:n aktiivinen käyttö loppui vuonna 1978 uudempien ja kapasiteetiltaan suurempien yhteyksien syrjäytettyä sen.


title: TAT-1

text: Aluksi käytössä oli 36 puhelinkanavaa, ja yhden kanavan leveys oli 4 kHz. Myöhemmin kanavien määrä nostettiin 48:aan ja ne kavennettiin 3 kHz:iin. Teknisten parannusten jälkeen kaapelissa oli lopulta 51 kanavaa. Ensimmäisen vuoden aikana TAT-1 välitti 300 000 puhelua. Kolmen minuutin erissä laskutettu puhelu maksoi punnan minuutilta, nykyarvossaan noin 20 puntaa (noin 25 euroa vuoden 2016 kurssin mukaan).


title: Pokémon Ranger: Shadows of Almia

text:
Pokémon Ranger: Shadows of Almia (japaniksi ポケモンレンジャー　バトナージ) on vuonna 2006 julkaistun roolipelivideopeli "Pokémon Rangerin" jatko-osa, joka julkaistiin Nintendo DS:lle maailmanlaajuisesti vuoden 2008 aikana, ja Wii U:lle peli julkaistiin virtuaalisena vuonna 2016. Pelin kehitti Creatures Inc. ja julkaisi The Pokémon Company. Peli on "Pokémon"-sarjan spin-off -peli.
Peli sijoittuu nimensäkin mukaan Almia-alueelle, jossa pelaajan (joka siis on Pokémon Ranger) täytyy suojella aluetta ilkeältä Dim Sun -ryhmältä. Yksi pelaajan tavoitteista on myös tulla parhaaksi Rangeriksi.


title: Télimélé

text: Télimélé on kaupunki ja prefektuurinsa hallintokeskus Guinean länsiosassa Kindian alueen Télimélén prefektuurissa. Sen asukasluku oli 24 761 (2014; vuonna 1996 asukkaita oli 11 091).


title: Télimélé

text: Kaupunki sijaitsee pääkaupunki Conakrystä linnuntietä 170 kilometriä pohjoiskoilliseen. Télimélé on risteyspaikka Kindian, Pitan, Gaoualin ja Bokéin kaupungeista saapuville maanteille. Télimélé on kauppapaikka Fouta Djallonin tasangon islaminuskoiselle fulaneille. Siellä myydään muun muassa karjaa, riisiä, hirssiä, ja appelsiineja. Paikkakunnalle myös kootaan seudulta pääkaupungin markkinoille myytäväksi lähtevät eläimet.


title: Forécariah

text: Forécariah on kaupunki ja runsaan 240 000 asukkaan prefektuurin hallintokeskus Guinean länsiosassa Kindian alueen Forécariahin prefektuurissa. Kaupungin väkiluku oli 20 375 (vuoden 2014 väestönlaskennassa; vuonna 1996 asukkaita oli 14 206).


title: Forécariah

text: Kaupunki sijaitsee maanteitse noin 100 kilometriä pääkaupunki Conakrystä itään ja 32 kilometriä Sierra Leonen rajalta pohjoiseen. Kaupunkiin saapuu maantie myös aluekeskus Kindiasta (runsas 110 km pohjoiseen).


title: Forécariah

text: Kaivosyhtiö Bellzone Mining aloitti seudun Kalian kaivokselta louhitun rautamalmin viennin loppuvuonna 2012. Malmi on kaavailtu kuljetettavan noin 50 kilometriä pääkaupunki Conakryn eteläpuolelle rakennettavaan uuteen Matakanin syväsatamaan (Ile de Kabak). Vuosina 2014–2015 Länsi-Afrikan ebolaepidemia 2014 aiheutti kuolemia myös Forécariahissa.


title: Luettelo Seinäjoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

text: Tämä on luettelo Seinäjoen kaupungin alueella sijaitsevista julkisilla paikoilla olevista pysyvistä taideteoksista, muistomerkeistä, muistolaatoista ja ympäristötaideteoksista. Seinäjokeen on liitetty seuraavat kunnat: Seinäjoen mlk, Peräseinäjoki, Nurmo, Ylistaro.


title: In Search of the Fourth Chord

text: In Search of the Fourth Chord on englantilaisen rockyhtye Status Quon 28. studioalbumi, joka julkaistiin 17. syyskuuta 2007. Albumin nimi on humoristinen vastaus kritiikkiin, jonka mukaan yhtye kierrättää kappaleissaan aina samoja kolmea sointua. Nimi viittaa myös toisen brittiyhtyeen, Moody Bluesin albumiin "In Search of the Lost Chord". Albumin kansikuva parodioi Indiana Jones-elokuvia.


title: In Search of the Fourth Chord

text: Albumin tuottajana toimi Pip Williams, ensi kertaa sitten vuoden 1996 ja albumin Don’t Stop.


title: In Search of the Fourth Chord

text: Albumi debytoi Britannian albumilistan sijalla 15. Albumin aloitusraita ”Beginning of the End” julkaistiin myös singlenä noin viikko ennen albumin julkaisua


title: Kuno Nyman

text: Kuno Fredrik (K. F.) Nyman (21. heinäkuuta 1887 Urjala – 10. huhtikuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen pankinjohtaja ja kansanedustaja.


title: Kuno Nyman

text: Nymanin vanhemmat olivat agronomi Karl Fredrik Nyman ja Mathilda Ohlsson. Hän pääsi ylioppilaaksi 1905 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1908, filosofian maisteriksi 1910, molempien oikeuksien kandidaatiksi 1913 sekä lakitieteen lisensiaatiksi 1948. Nyman sai varatuomarin arvon 1915 ja Svenska handelshögskolanin kauppatieteiden kunniatohtorin arvon 1964.


title: Kuno Nyman

text: Nyman oli Loviisassa vt. pormestarina 1917–1919 ja pormestarina 1919–1925. Hän toimi myös Landtmannabankenin, myöhemmin Liittopankin Loviisan konttorin apulaisjohtajana 1920–1925. Tämän jälkeen Nyman oli Varkaudessa A. Ahlström Oy:n lakimieskonsulttina 1925–1929 ja hän oli myös Varkauden kauppalan vt. kauppalanjohtajana 1929. Viimeksi Nyman oli Helsingin säästöpankin (Helsingfors Sparbank) pääjohtajana 1929–1958 ja Helsingin säästöpankin hallituksen puheenjohtajana 1930–1959.


title: Kuno Nyman

text: Nyman oli Ruotsalaisen eduskuntaryhmän kansanedustajana 1930–1936 ja 1944–1945 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän tuli eduskuntaan toiselle kaudelleen 17. marraskuuta 1944 kesken edustajakautensa kuolleen ruotsalaisten Ragnar Furuhjelmin tilalle. Nyman oli eduskunnan lakivaliokunnan puheenjohtajana 1935 ja pankkivaliokunnan puheenjohtajana 1944. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa Nyman oli mukana Varkauden kauppalanvaltuuston varapuheenjohtajana ja Helsingin kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsenenä. Hän oli Suomenruotsalaisten kansankäräjien valtuutettuna ja Ruotsalaisen kansanpuolueen keskushallituksen varapuheenjohtajana. Nyman toimi myös muun muassa Säästöpankkien keskusosakepankin hallintoneuvoston, Säästöpankkiliiton valtuuskunnan ja Varubodenin hallintoneuvoston puheenjohtajana.


title: Kuno Nyman

text: Kuno Nyman oli naimisissa vuodesta 1917 Else Maria Nybergin kanssa.


title: Jubilant Power

text: Jubilant Power on yhdysvaltalaisen trumpetisti Ted Cursonin 1976 vuonna julkaistu albumi. Levyn A-puoli on livelevy ja B-puoli studiolevy.


title: Jubilant Power

text: Kaikki kappaleet Ted Curson.


title: Spareware

text:
Spareware on suomalaisen Ruston kehittämä ammuntapeli.
Peli on julkaistu 2016 Steam-palvelussa Windows-alustalle sekä Xbox One alustalle.


title: Spareware

text: Pelissä ohjataan robottia ja ammutaan vastustajia. Peli sijoittuu tulevaisuuden Helsinkiin.


title: Spareware

text: Brash Games -sivusto arvosteli Xbox One version ja antoi 7/10 pistettä.


title: Spareware

text: Pelaaja-lehti antoi pelille 4/10 arvostelussaan.


title: Nikolai Krestinski

text: Nikolai Nikolajevitš Krestinski (25. lokakuuta 1883 Mogiljov, Venäjän keisarikunta – 15. maaliskuuta 1938 Moskova, Neuvostoliitto) oli venäläinen bolševikki ja neuvostoliittolainen poliitikko. Hän sai surmansa Stalinin vainoissa.


title: Nikolai Krestinski

text: Krestinskin isä oli kymnaasin opettaja. Krestinski liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen vuonna 1903 ja valitsi puolueen sisäisessä jaossa bolševikkien puolen. Hän opiskeli Pietarin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa ja valmistui juristiksi vuonna 1907. Sen jälkeen hän työskenteli asianajajana. Krestinski oli bolševikkien edustajana kolmannessa ja neljännessä valtakunnanduumassa 1907–1914. Ensimmäisen maailmansodan aikana hänet karkotettiin Jekaterinburgiin. Karkotus päättyi armahdukseen helmikuun vallankumouksen jälkeen ja Krestinski valittiin Jekaterinburgissa bolševikkien Uralin aluekomitean johtoon. Hänet valittiin heinäkuussa 1917 myös puolueen keskuskomiteaan. Hän edusti bolševikkeja syyskuun 1917 demokraattisessa neuvottelukokouksessa sekä perustuslakia säätävässä kansalliskokouksessa. Lokakuun vallankumouksen aikana hän johti Jekaterinburgissa paikallista sotilaallista vallankumouskomiteaa.


title: Nikolai Krestinski

text: Krestinski työskenteli Neuvosto-Venäjän alkuaikoina maan taloushallinnossa. Hän toimi valtiovarainasiain kansankomissaarina elokuusta 1918 vuoteen 1922. Hän oli yksi maaliskuussa 1919 perustetun puolueen politbyroon alkuperäisistä jäsenistä. Marraskuusta 1919 maaliskuuhun 1921 hän oli myös keskuskomitean siheeri. Krestinski asettui jo varhain puolueen sisäisissä kiistoissa Lev Trotskin tukijaksi, joten hänet päätettiin syrjäyttää johtoasemista. Hänet pudotettiin maaliskuussa 1921 politbyroosta ja keskuskomiteasta. Saman vuoden lokakuussa hänet nimitettiin Neuvosto-Venäjän Berliinin-lähettilääksi, missä tehtävässä hän oli vuoteen 1930. Hän myös edusti Neuvosto-Venäjää vuoden 1922 Genovan konferenssissa. Krestinski tuki 1920-luvun lopulla trotskilaista vasemmisto-oppositiota, mutta irtisanoutui siitä 1928. Palattuaan kotimaahan hän toimi vuodesta 1930 Neuvostoliiton ulkoasiain apulaiskansankomissaarina ja maaliskuusta toukokuuhun 1937 oikeusasiain apulaiskansankomissaarina.


title: Nikolai Krestinski

text: Krestinski erotettiin kommunistisesta puolueesta ja hänet vangittiin toukokuussa 1937. Hän oli yksi syytetyistä maaliskuussa 1938 järjestetyssä niin sanotussa Moskovan kolmannessa oikeudenkäynnissä yhdessä Nikolai Buharinin ja Aleksei Rykovin kanssa. Heitä syytettiin vastavallankumouksellisen ”oikeistolais-trotskilaisen blokin” jäsenyydestä ja Saksan agentteina toimimisesta. Ensimmäisessä kuulemisessaan 2. maaliskuuta Krestinski kiisti kaikki syytteet ja julisti olevansa syytön, mutta seuraavana päivänä hän antoi uuden lausunnon, jossa tunnusti kaikki syytteet. Hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin. Hänet rehabilitoitiin vuonna 1963.


title: Jääpallon Neuvostoliiton mestaruussarja 1980–1981

text: Neuvostoliiton jääpallon mestaruussarja kaudella 1980-1981 pelattiin neljäntoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarjan voittaja voitti mestaruuden ja viimeinen putosi sarjasta. Mestaruuden voitti Krasnojarskin Jenisei.


text: Rodina putosi mestaruussarjasta. Tilalle nousi Lokomotiv Irkutsk.


title: Jääpallon Neuvostoliiton mestaruussarja 1981–1982

text: Neuvostoliiton jääpallon mestaruussarja kaudella 1981–1982 pelattiin neljäntoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarjan voittaja voitti mestaruuden ja viimeinen putosi sarjasta. Mestaruuden voitti Krasnojarskin Jenisei.


text: Sibselmash putosi mestaruussarjasta. Tilalle nousi Rodina Kirov.


title: Jääpallon Neuvostoliiton mestaruussarja 1982–1983

text: Neuvostoliiton jääpallon mestaruussarja kaudella 1982-1983 pelattiin neljäntoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarjan voittaja voitti mestaruuden ja kaksi viimeistä putosivat sarjasta. Mestaruuden voitti Krasnojarskin Jenisei.


text: Volga ja Uralski Trubnik putosivat mestaruussarjasta. Tilalle nousivat Yunost Omsk ja Stroitel Syktyvkar.


title: Jääpallon Neuvostoliiton mestaruussarja 1983–1984

text: Neuvostoliiton jääpallon mestaruussarja kaudella 1983-1984 pelattiin neljäntoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarjan voittaja voitti mestaruuden ja kaksi viimeistä putosivat sarjasta. Mestaruuden voitti Krasnojarskin Jenisei.


text: Lokomotiv ja Vodnik putosivat mestaruussarjasta. Tilalle nousivat Uralski Trubnik Pervouralsk ja Volga Uljanovsk.


title: Jääpallon Neuvostoliiton mestaruussarja 1984–1985

text: Neuvostoliiton jääpallon mestaruussarja kaudella 1984-1985 pelattiin neljäntoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarjan voittaja voitti mestaruuden ja kaksi viimeistä putosivat sarjasta. Mestaruuden voitti Krasnojarskin Jenisei.


text: Kuzbass ja Rodina putosivat mestaruussarjasta. Tilalle nousivat Lokomotiv Irkutsk ja Sajany Abakan.


title: Jääpallon Neuvostoliiton mestaruussarja 1985–1986

text: Neuvostoliiton jääpallon mestaruussarja kaudella 1985-1986 pelattiin neljäntoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarjan voittaja voitti mestaruuden ja kaksi viimeistä putosivat sarjasta. Mestaruuden voitti Krasnojarskin Jenisei.


text: Sayany ja Uralski Trubnik putosivat mestaruussarjasta. Tilalle nousivat Kuzbass Kemerovo ja Sibselmash Novosibirsk.


title: Jääpallon Neuvostoliiton mestaruussarja 1986–1987

text: Neuvostoliiton jääpallon mestaruussarja kaudella 1986-1987 pelattiin neljäntoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarjan voittaja voitti mestaruuden ja kaksi viimeistä putosivat sarjasta. Mestaruuden voitti Krasnojarskin Jenisei.


text: Vympel ja Sibselmash putosivat mestaruussarjasta. Tilalle nousivat Vodnik Arkangeli ja Sajany Abakan.


title: Kaapro Huittinen

text: Gabriel (Kaapro) Huittinen (1. heinäkuuta 1893 Kurkijoki – 19. tammikuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä, agrologi ja maalaisliiton kansanedustaja.


title: Kaapro Huittinen

text: Huittisen vanhemmat olivat maanviljelijä Erik Huittinen ja Anna Puputti. Hän kävi kansanopiston sekä 1917 maamiesopiston. Huittinen oli Joroisten kunnan tilanhoitajana 1917–1920 ja Sortavalan maalaiskunnan tilanhoitajana 1921–1924. Hän toimi sitten maanviljelijänä Kurkijoella 1924–1940 ja oli samalla Itä-Karjalan maanviljelysseuran neuvojana 1924–1926 sekä Itä-Karjalan maataloustuottajien piiriliiton sihteeri-toiminnanjohtajana 1926–1937. Sotavuosina ja niiden jälkeen Huittinen oli maanviljelijänä Helsingin maalaiskunnassa 1940–1953 ja Kiskossa 1953–1961.


title: Kaapro Huittinen

text: Huittinen oli maalaisliiton kansanedustajana 1929–1945 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Hän kuului Suomen Pankin ja Yleisradion tilintarkastajiin. Huittinen oli Kurkijoen kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hän oli muun muassa Vapaussodan invalidien liiton johtokunnan, Valtion tykkitehtaan johtokunnan ja Karjakunnan hallituksen jäsenenä.


title: Pjotr Voikov

text: Pjotr Lazarevitš Voikov (13. elokuuta 1888 Kertš, Venäjän keisarikunta – 7. kesäkuuta 1927 Varsova, Puola) oli venäläinen vallankumouksellinen ja neuvostoliittolainen diplomaatti. Hän joutui valkoisten emigranttien salamurhaamaksi toimiessaan Neuvostoliiton lähettiläänä Varsovassa.


title: Pjotr Voikov

text: Käsityöläisperheestä lähtöisin ollut Voikov liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen jo vuonna 1903, mutta vuoteen 1917 saakka hän oli menševikki. Hän asui vuosina 1907–1917 maanpaossa Sveitsissä. Palattuaan Venäjälle hän liittyi bolševikkeihin elokuussa 1917. Lokakuun vallankumouksen myötä Voikovista tuli Jekaterinburgin kaupunginduuman puheenjohtaja. Vuonna 1918 hän toimi Uralin alueen elintarvikehuollosta vastanneena komissaarina. Hän oli osin vastuussa vangitun tsaarin Nikolai II:n ja tämän perheen teloituksesta Jekaterinburgissa sekä näiden ruumiiden hävittämisestä. Tämä teki Voikovista erityisen vihatun Venäjän valkoisten silmissä.


title: Pjotr Voikov

text: Voikov toimi 1919 keskusosuuskunta Tsentrosojuzin ja vuosina 1921–1924 valtion omistaman Severoles-yhtymän varapuheenjohtajana. Hänet nimitettiin elokuussa 1924 Neuvostoliiton lähettilääksi Varsovaan. Valkoinen emigrantti Boris Koverda ampui hänet rautatieasemalla Varsovassa kesäkuussa 1927. Murhaa pidettiin kostona Voikovin osallisuudesta tsaariperheen surmaamiseen, mutta se heikensi myös Neuvostoliiton ja Puolan suhteita. Voikov haudattiin Kremlin muuriin Moskovassa. Koverda sai Puolassa elinkautisen vankeustuomion, mutta hänet armahdettiin 1937.


title: Jääpallon Neuvostoliiton mestaruussarja 1987–1988

text: Neuvostoliiton jääpallon mestaruussarja kaudella 1987-1988 pelattiin eri sarjajärjestelmällä kuin aiemmin. Sarjajärjestelmää muutettiin siten että sarja pelattiin kahdessa maantieteellisessä jaetussa seitsemän joukkueen lohkossa. Lohkojen kolme parasta jatkoivat ylempään ja neljä heikoiten sijoittunutta alempaan loppusarjaan. Ylemmän loppusarjan voittaja oli Neuvostoliiton mestari. Mestaruuden voitti Krasnojarskin Jenisei.


text: Neljä viimeistä karsintasarjaan.


text: Karsintasarjaan osallistuivat neljän mestaruussarjan heikoimman lisäksi Ykkösliigan toiseksi ja kolmanneksi sijoittuneet Uralski Trubnik ja Vympel. Ykkösliigan voittaja Sibselmash Novosibirsk nousi seuraavan kauden mestaruussarjaan.


text: Sarjan kolme parasta seuraavan kauden mestaruussarjaan. Sajany putosi mestaruussarjasta.


title: Jääpallon Neuvostoliiton mestaruussarja 1989–1990

text: Neuvostoliiton jääpallon mestaruussarja kaudella 1989-1990 pelattiin kahden vuoden tauon jälkeen jälleen vain yhdessä lohkossa. Sarjassa pelasi neljätoista joukkuetta, jotka pelasivat kaksinkertaisen alkusarjan. Sarjan voittaja voitti maan mestaruuden. Mestaruuden voitti Alma-Atan Dynamo, katkaisten Krasnojarskin Jenisein 11 vuoden mestaruusputken. Jenisei saavutti hopeaa ja Sverdlovskin SKA pronssia.


text: Yunost ja Volga putosivat mestaruussarjasta. Tilalle nousivat Lokomotiv Irkutsk ja Severonikel Montsegorsk.


title: Jääpallon Neuvostoliiton mestaruussarja 1990–1991

text: Neuvostoliiton jääpallon mestaruussarja kaudella 1990-1991 pelattiin neljäntoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarjan voittaja voitti mestaruuden. Mestaruuden voitti Krasnojarskin Jenisei. Kausi jäi Neuvostoliiton mestaruussarjan viimeiseksi kaudeksi ennen maan hajoamista. Seuraavana kautena IVY:n mestaruussarja korvasi Neuvostoliiton mestaruussarjan.


text: Sarjan joukkuemäärää kasvatettiin ja mestaruussarjasta ei pudonnut yksikään joukkue. Sarjaan nousivat Polet Omsk ja Vympel Kaliningrad.


title: Varstasara

text: Varstasara ("Carex pseudocyperus") on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Varstasara eroaa ulkonäkönsä perusteella selvästi muista saralajeista, jolloin sitä on vaikea sekoittaa muihin saralajeihin. Varstasara kasvaa yksittäisversoina ja melko suurikokoiseksi. Koko kasvi on väriltään heleänvihreä ja sen lehdet ovat litteät.


title: Varstasara

text: Varstasara on erilaistähkäinen saralaji ja sen kukintona olevassa tähkistössä on tavallisesti yksi hedetähkä sekä kolmesta viiteen emitähkää. Tähkien tukilehdet ovat suuria ja yleensä tähkistöä pidempiä. Emitähkät ovat pitkäperäisiä ja kukinta-aikaan nuokkuvia. Emikukat ovat kolmiluottisia. Tähkäsuomut ovat pitkiä, sileitä sekä teräväkärkisiä. Pullakot ovat tiiviisti, väriltään kellanvihreitä ja niissä on pitkä suuota.


title: Varstasara

text: Varstasara on melko harvinainen, mutta voi esiintyä paikallisesti runsaanakin. Suomessa varstasaraa esiintyy eteläisessä Suomessa, eniten Ahvenanmaalla, etelä- ja lounaisrannikolla sekä Hämeessä.


title: Varstasara

text: Varstasara on löydetty Ruotsista 1700-luvulla. Aikoinaan varstasaraa myös kasvatettu ja sen leveitä lehtiä on käytetty tynnyreiden tiivistämiseen.


title: Varstasara

text: Varstasaran tieteellisen nimen lajinimi ("pseudocyperus") viittaa sädekaisloihin ("Cyperus"), joita varstasara ulkonäöllisesti jokseenkin muistuttaa.


title: Peugeot 301 (2012)

text: Peugeot 301 on Peugeot’n vuodesta 2012 lähtien valmistama keskiluokan sedan. Malli esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2012, ja se on suunnattu erityisesti kehittyville markkina-alueille, kuten esimerkiksi Itä-Eurooppaan ja Pohjois-Afrikkaan. Mallia ei myydä lainkaan Keski- eikä Länsi-Euroopassa. Malli lainaa nimensä vuosina 1932–1936 valmistetulta 301-mallilta. Peugeot 301:n lähes identtinen sisarmalli on Citroën C-Elysée.


title: Peugeot 301 (2012)

text: Vuoden 2014 Euro NCAP -kolaritestistä Peugeot 301 sai tulokseksi kolme tähteä viidestä.


title: Peugeot 301 (2012)

text: Vuoden 2016 lopulla Peugeot 301 koki pienen kasvojenkohotuksen, jossa sen ulkoista ilmettä muutettiin uudempia Peugeot-malleja vastaavaksi. Ohjaamossa kojelauta uusittiin.


title: Uuden-Seelannin krikettimaajoukkue

text: Uuden-Seelannin krikettimaajoukkue edustaa Uutta-Seelantia kriketin miesten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi "New Zealand Cricket".


title: Uuden-Seelannin krikettimaajoukkue

text: Uudesta-Seelannista tuli viides viisipäiväisiä test match -maaotteluita pelaava joukkue vuonna 1930. Se on pelannut vuoden 2016 loppuun mennessä kaikkiaan 417 test match -ottelua, joista se on voittanut 87, hävinnyt 169 ja "tasapeliin", eli käytännössä kesken, on jäänyt 161 ottelua.


title: Uuden-Seelannin krikettimaajoukkue

text: Uusi-Seelanti on voittanut kaikki loppuun pelatut yksitoista test matchia Zimbabwea ja kahdeksan Bangladeshia vastaan. Sillä on positiivinen ottelutilasto lisäksi Sri Lankaa vastaan: 14 voittoa, kahdeksan tappiota. Länsi-Intian saaristoa vastaan Uudella-Seelannilla on sekä voittoja että tappioita 13. Intiaa vastaan Uuden-Seelannin saldo on kymmenen voittoa, 21 tappiota, Pakistania vastaan 10–24, Australiaa vastaan 8–31, Englantia vastaan 9–48 ja Etelä-Afrikkaa vastaan 4–24.


title: Uuden-Seelannin krikettimaajoukkue

text: Uusi-Seelanti saavutti MM-kilpailuissa hopeaa 2015 hävittyään loppuottelussa Australialle. MM-kilpailujen välieräottelun se on hävinnyt Länsi-Intian saaristolle 1975, Englannille 1979, Pakistanille 1992 ja 1999 sekä Sri Lankalle 2007 ja 2011.


title: Uuden-Seelannin krikettimaajoukkue

text: Uusi-Seelanti pelasi ensimmäisen yhden päivän maaottelunsa (eli pelimuodon, jossa kummallakin joukkueella on tavallisesti 50 syöttövuoroa, joissa jokaisessa kuusi syöttöä) 1973. Se on pelannut yksipäiväisiä maaotteluja vuoden 2016 loppuun mennessä kaikkiaan 714. Niistä se on voittanut 316, hävinnyt 354, tasajuoksuihin on päättynyt kuusi ja ilman ratkaisua 38 ottelua. Uusi-Seelanti on voittanut kaikki ottelunsa huippumaiden ulkopuolisia joukkueita vastaan. Kärkijoukkueista sillä on positiivinen ottelusaldo Zimbabwea (27 voittoa, yhdeksän tappiota), Bangladeshia (20–8), Englantia (41–36) ja Sri Lankaa (45–41) vastaan. Huonoin tilasto Uudella-Seelannilla on Australiaa vastaan: 37 voittoa, 90 tappiota.


title: Uuden-Seelannin krikettimaajoukkue

text: Uusi-Seelanti pelasi ensimmäisen Twenty20-pelimuodon (eli pelin, jossa kummallakin joukkueella on 20 syöttövuoroa) maaottelunsa vuonna 2005. Se on pelannut vuoden 2016 loppuun mennessä kaikkiaan 93 maaottelua. Ratkaisuun päättyneistä otteluista se on voittanut 46 ja hävinnyt 40. Se on voittanut kaikki ottelunsa Zimbabwea (kuusi voittoa), Intiaa (viisi) ja Bangladeshia (neljä) sekä kärkimaiden ulkopuolisia joukkueita vastaan. Huonoin ottelutilasto Uudella-Seelannilla on Australiaa vastaan: yksi voitto ja neljä tappiota.


title: Uuden-Seelannin krikettimaajoukkue

text: Uusi-Seelanti on hävinnyt ICC World Twenty20 -turnauksessa välieräottelun Pakistanille 2007 ja Englannille 2016.


title: Uuden-Seelannin krikettimaajoukkue

text: Stephen Fleming on lyönyt Uuden-Seelannin pelaajista eniten juoksuja sekä test matcheissa, 7 172, että yksipäiväisissä maaotteluissa, 8 007. Uuden-Seelannin pelaajista eniten vastustajia on test matcheissa "polttanut" Richard Hadlee, 431, ja yksipäiväisissä maaotteluissa Daniel Vettori, 297.


title: INFRA (videopeli)

text: INFRA on suomalaisen Loiste Interactiven kehittämä seikkailu- ja pulmapeli. Peli on julkaistu Steam-palvelussa vuonna 2016 Windows-alustalle.


title: INFRA (videopeli)

text: Peli on ensimmäisestä persoonasta kuvattu seikkailu. Pelissä ratkotaan etenemistä rajoittavia pulmia sekä kerätään muistiinpanoja ja valokuvia.


title: INFRA (videopeli)

text: Brash Games antoi pelille arvion 7/10 arvostelussaan.


title: INFRA (videopeli)

text: Muropaketti antoi pelille 2/5 arvostelussaan, kritisoiden ääninäyttelyä, ohjeistuksen puutetta ja paristojen keräilyä. Peliin on myöhemmin julkaistu päivitys joka parantaa ääninäyttelyn tasoa.


title: INFRA (videopeli)

text: Pelit-lehti antoi pelille 82/100 pistettä arvostelussaan ja kutsui peliä "hiomattomaksi, mutta tunnelmalliseksi retkeksi heitteille jätetyn infrastruktuurin maailmaan".


title: Henrik Grenman

text: Henrik Mikael Grenman (19. marraskuuta 1846 Vaasa – 1. tammikuuta 1917 Helsinki) oli suomalainen filosofian maisteri, orientalisti ja painoasiamies.


title: Henrik Grenman

text: Grenmanin vanhemmat olivat värjäri, ruukinhoitaja Henrik August Grenman (1821–1852) ja Anna Karolina Ramstén. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan lukiosta 1865 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1877. Grenman opiskeli arabian kieltä Leipzigissa 1881–1882, Kööpenhaminassa 1882–1883 ja Pietarissa 1885–1886. Hän oli Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran jäsenenä vuodesta 1871 ja kuului Muinaismuistoyhdistyksen perustajiin.


title: Henrik Grenman

text: Grenman oli vuodesta 1893 painoasiain ylihallituksen palveluksessa lehdistösensuurista vastaavana painoasiamiehenä. Hän oli painoasiain ylihallituksen sensuurilautakunnan jäsenenä 1906–1917. Epäsuositun työnsä vuoksi Grenman joutui epävirallisen boikotin kohteeksi niin että häntä ei esimerkiksi tervehditty kadulla.


title: Henrik Grenman

text: Grenman oli naimisissa vuodesta 1900 taloudenhoitaja Wilhelmina Saarelan (s. 1870) kanssa.


title: Patsy Reddy

text: Patricia ”Patsy” Reddy (17. toukokuuta 1954 Matamata, Uusi-Seelanti) on uusiseelantilainen asianajaja, lainopillinen neuvonantaja ja virkamies, joka on toiminut useiden uusiseelantilaisten yritysten ja hallinnollisten elinten hallituksessa. Hänet valittiin vuonna 2016 Uuden-Seelannin kenraalikuvernööriksi.


title: Patsy Reddy

text: Patricia Reddy syntyi Matamatassa 1954. Hän kasvoi Te Akaussa ja Minginuissa, joissa hänen vanhempansa työskentelivät opettajina. Koulunsa Reddy kävi Hamiltonissa, johon perhe oli muuttanut hänen ollessa kuusivuotias.


title: Patsy Reddy

text: Reddy opiskeli oikeustiedettä Wellingtonin Victoria-yliopistossa, josta hän valmistui oikeustieteiden kandidaatiksi 1976 ja maisteriksi 1979. Tämän jälkeen Reddy toimi yliopistossa opettajana.


title: Patsy Reddy

text: Reddy aloitti 1982 lakitoimisto Watts and Pattersonilla, ja hänestä tuli seuraavana vuonna yrityksen ensimmäinen naispuolinen osakas. Hän siirtyi 1987 Brierley Investmentsin palvelukseen. Brierleyllä Reddy työskenteli 11 vuoden ajan ja oli mukana useissa yrityssulautuksissa ja -ostoissa. Hän osallistui muun muassa Air New Zealandin yksityistämiseen ja emissioon sekä Skycity Entertainment Groupin perustamiseen ja emissioon. Hän edusti Brierleytä kummankin yrityksen hallituksessa ja toimi Skycityn varapuheenjohtajana vuoteen 2008.


title: Patsy Reddy

text: Reddy on toiminut useiden yritysten ja hallinto-organisaatioiden hallitus- ja konsulttitehtävissä. Air New Zealandin ja Skycityn lisäksi hän on ollut Telecom New Zealandin, Southern Petroleumin ja Uuden-Seelannin postin ulkopuolisena hallitusjäsenenä. Reddy on toiminut myös Uuden-Seelannin elokuvakomission ja Education Payrollin puheenjohtajana sekä liikenneviraston varapuheenjohtajana.


title: Patsy Reddy

text: Reddy luovutti 2016 Uuden-Seelannin hallitukselle yhdessä Michael Cullenin kanssa tekemänsä tutkimuksen maan tiedusteluorganisaatioista, GCSB:stä ja SIS:stä. GCSB:llä on ollut lupa vakoilla vain ulkomaalaisia, mutta Cullenin–Reddyn-raporti suositteli organisaatioille yhtenäistä lainsäädäntöä.


title: Patsy Reddy

text: Pääministeri John Key nimitti maaliskuussa 2016 Reddyn Uuden-Seelannin kenraalikuvernööriksi väistyvän Jerry Mateparen tilalle. Reddystä tuli Uuden-Seelannin kolmas naispuolinen kenraalikuvernööri.


title: Patsy Reddy

text: Reddy on naimisissa juristi David Gascoignen kanssa. He asuvat Wellingtonissa, mutta heillä on asunto myös Wairarapassa.


title: Tarton vanha observatorio

text: Tarton vanha observatorio eli Tarton yliopiston observatorio eli Tarton tähtitorni () on observatoriorakennus Virossa Tartossa. Tarton observatorio toimi siinä 1810–1964. Rakennuksessa on nykyisin museo, ja se kuuluu Tarton yliopiston museoon.


title: Tarton vanha observatorio

text: Observatorion rakentaminen alkoi 1808, ja se valmistui 1810, mutta tarpeellisten laitteiden asentaminen vei vielä muutaman vuoden. Viimeisenä asennettiin 1824 Fraunhofer linssiteleskooppi (Dorpatin suuri teleskooppi), joka oli aikansa suurin linssiteleskooppi. Sitä on sanottu "ensimmäiseksi nykyaikaiseksi akromaattiseksi linssiteleskoopiksi".


title: Tarton vanha observatorio

text: Friedrich Georg Wilhelm von Struve työskenteli observatoriossa vuodesta 1813, ja vuonna 1820 hänestä tuli professori ja observatorion johtaja. Hän tutki kaksoistähtiä, ja hän oli ensimmäinen, joka laski tähden tarkan etäisyyden. Hän loi Struven ketjun, joka kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Tarton vanha observatorio on ketjun ensimmäinen mittauspiste. Struve avusti Pulkovon observatorion rakentamisen suunnittelussa, ja kun se avattiin 1839, hänestä tuli sen johtaja.


title: Tarton vanha observatorio

text: Uudeksi johtajaksi nimitettiin 1840 Johann Heinrich von Mädler, joka on tehnyt Kuusta ensimmäisen tarkan kartan. Hän kansantajuisti tähtitiedettä ja kirjoitti kirjan "Populäre Astronomie". Hänen jälkeensä johtajaksi tuli Thomas Clausen ja sitten Peter Carl Ludwig Schwarz.


title: Tarton vanha observatorio

text: Grigori Levitski (johtajana 1894–1907) laajensi seismologian alalle, ja Konstantin Pokrovski (johtajana 1907–1917) tutki uuden observatorion rakentamisen mahdollisuutta kaupungin ulkopuolelle.


title: Tarton vanha observatorio

text: Observatorion ensimmäinen virolainen johtaja oli Taavet Rootsmäe (johtajana 1919–1948). Se oli myös aikaa, jolloin siellä työskenteli maineikas virolainen astronomi ja astrofyysikko Ernst Öpik. Öpik arvioi etäisyyden Andromedan galaksiin, kehitti järjestelmän, jolla lasketaan meteoriitteja ja esitti teorian aurinkokuntamme komeettojen alkuperästä (tunnetaan nykyisin hänen kunniakseen nimellä Öpikin-Oortin pilvi). Toisen maailmansodan aikaisen Viron miehityksen jälkeen Öpik pakeni ulkomaille ja jatkoi työtään Pohjois-Irlannissa Armaghin observatoriossa.


title: Tarton vanha observatorio

text: Observatorio siirrettiin 1946 Tarton yliopistolta Viron tiedeakatemian hallintaan. Tõravereen rakennettiin suurempi observatoriora, joka valmistui 1964, ja sinne siirrettiin suurin osa Tarton observatorion toiminnoista. Vanhaan observatorion jäi vain toimistotiloja. Viimeinen tieteellinen mittaus Tarton vanhassa observatoriossa tehtiin 1985.


title: Tarton vanha observatorio

text: Rakennus palautui Tarton yliopistolle 1996. Se remontoitiin 2009–2010, ja nykyisin siinä on museo.


title: Tarton observatorio

text: Tarton observatorio () on Viron suurin astronominen observatorio. Se sijaitsee Tõraveren mäellä 20 kilometriä Tartosta etelään Tartumaalla Nõon kunnassa. Tarton vanha observatorio on Tarton keskustassa, ja se tunnetaan maailmalla yhteyksistään Friedrich Georg Wilhelm von Struveen ja Struven ketjuun, jonka ensimmäinen mittauspiste se on.


title: Tarton observatorio

text: Tarton observatorio on perustettu Dorpatin keisarilliseen yliopistoon (Tarton yliopisto), kun yliopisto avattiin uudelleen 1802. Observatoriorakennus valmistui 1810 Tarttoon Toomemäelle. Laitteet asensi 1814 von Struve, joka aloitti havaintojenteon. Vuonna 1824 sinne saapui yhdeksäntuumainen Fraunhoferin linssiteleskooppi, joka oli aikanaan maailman suurin akromaattinen teleskooppi. Kun G. W. von Struve ryhtyi rakentamaan kolmiomittausketjuaan vuonna 1816, sen ensimmäiseksi pisteeksi tuli observatorion ulkoporras.


title: Tarton observatorio

text: Uudelleennimetty Tarton observatorio erotettiin 1946 yliopistosta ja liitettiin Viron tiedeakatemiaan. Viranomaiset ryhtyivät 1950 etsimään observatoriolle uutta paikkaa. Uudeksi paikasi määrättiin Tõraverenmäellä oleva maapala, ja rakennustyöt aloitettiin 1958. Uusi observatoriorakennus valmistui 1963, osa vanhan observatorion tähtitieteilijöistä siirtyi sinne, ja 50&nbsps;senttimetrin peiliteleskooppi otettiin käyttöön. Kun Tartossa järjestettiin 1964 kansainvälinen konferenssi, observatorio sai uuden nimen, Von Struven observatorio. Vuonna 1974 otettiin käyttöön 1,5-metrinen teleskooppi. 1995 obervatorion nimeksi palautettiin Tarton observatorio. Viimeinen suuri laitepäivitys on tehty 1998, kun asennettiin 0,6-metrinen peiliteleskooppi. Vanha observatororiorakennus on nykyisin lähinnä museokäytössä ja kuuluu julkiseen tiedekeskukseen.


title: Tarton observatorio

text: Tarton observatorioon kytkeytyy muutamia merkittäviä tieteentekijöitä: von Struve, Johann Heinrich von Mädler, Thomas Clausen, Ernst Julius Öpik, Grigori Kuzmin, Jaan Einasto.


title: Tarton observatorio

text: Observatoriolla on kaksi pääteleskooppia. 1,5-metristä Cassegrain-teleskooppiia, joka on Pohjois-Euroopan suurin optinen teleskooppi, käytetään spektroskooppisiin havainnontekoihin. Toinen teleskooppi on 0,6-metrinen ja on tarkoitettu fotometriseen havainnointiin. Observatorion alueella on myös hieno kokoelma meteorologisia laitteita.


title: Kerli Kivilaan

text: Kerli Kivilaan (s. 15. joulukuuta 1992) on virolainen laulaja. Vuonna 2013 hänestä tuli Põhja-Tallinn-yhtyeen jäsen, kunnes ilmoitti joulukuussa 2016 eroavansa yhtyeestä. Hän opiskelee Tarton yliopistossa valtiotieteitä.


title: Kerli Kivilaan

text: Kivilaan opiskeli vuoteen 2008 asti Viljandin musiikkikoulussa. Hän on osallistunut tv-ohjelmiin "Laulukarusell" ja vuonna 2009 "Eesti otsib superstaari" -laulukilpailuun, jossa hän putosi ennen semifinaalivaihetta.


title: Kerli Kivilaan

text: Hänen isosiskonsa Triinu Kivilaan on laulanut Vanilla Ninja -yhtyeessä. Kivilaan seurustelee laulaja Karl-Erik Taukarin kanssa.


title: Zimbabwen krikettimaajoukkue

text: Zimbabwen krikettimaajoukkue edustaa Zimbabwea kriketin miesten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi "Zimbabwe Cricket".


title: Zimbabwen krikettimaajoukkue

text: Zimbabwesta tuli yhdeksäs viisipäiväisiä test match -maaotteluita pelaava joukkue vuonna 1992. Se on pelannut vuoden 2016 loppuun mennessä kaikkiaan 101 test match -ottelua, joista se on voittanut 11, hävinnyt 64 ja "tasapeliin", eli käytännössä kesken, on jäänyt 26 ottelua.


title: Zimbabwen krikettimaajoukkue

text: Zimbabwella on test matcheissa positiivinen ottelutilasto ainoastaan Bangladeshia vastaan: kuusi voittoa ja viisi tappiota. Pakistania vastaan sillä on kolme voittoa ja kymmenen tappiota, Intiaa vastaan kaksi voittoa ja seitsemän tappiota. Muita maita Zimbabwe ei ole test matcheissa voittanut: Sri Lankalle se on hävinnyt 12 kertaa, Uudelle-Seelannille 11, Etelä-Afrikalle seitsemän, Länsi-Intian saaristolle kuusi ja Australialle sekä Englannille kolme kertaa.


title: Zimbabwen krikettimaajoukkue

text: Zimbabwe pelasi ensimmäisen yhden päivän maaottelunsa (eli pelimuodon, jossa kummallakin joukkueella on tavallisesti 50 syöttövuoroa, joissa jokaisessa kuusi syöttöä) 1983. Se on pelannut yksipäiväisiä maaotteluja vuoden 2016 loppuun mennessä kaikkiaan 479. Niistä se on voittanut 123, hävinnyt 339, tasajuoksuihin on päättynyt kuusi ja ilman ratkaisua 11 ottelua. Se on hävinnyt suurimman osan yhden päivän maaotteluistaan jokaista "test match -tason" maata sekä Afganistania (kuusi voittoa. kahdeksan tappiota) vastaan. Huonoimmat saldot sillä on Etelä-Afrikkaa (kaksi voittoa, 35 tappiota), Australiaa (2–27) ja Pakistania (4–47). vastaan.


title: Zimbabwen krikettimaajoukkue

text: Zimbabwe on yltänyt MM-kilpailuissa parhaimmillaan "Super Six" -loppusarjan viidenneksi 1999 ja kuudenneksi 2003.


title: Zimbabwen krikettimaajoukkue

text: Zimbabwe pelasi ensimmäisen Twenty20-pelimuodon (eli pelin, jossa kummallakin joukkueella on 20 syöttövuoroa) maaottelunsa vuonna 2006. Se on pelannut vuoden 2016 loppuun mennessä kaikkiaan 54 maaottelua. Ratkaisuun päättyneistä otteluista se on voittanut 13 ja hävinnyt 40. "Test match -tason" maista sillä on positiivinen ottelutilasto vain Australiaa vastaan, jonka se on voittanut maiden ainoassa kohtaamisessa. Bangladeshia vastaan sillä on neljä voittoa ja viisi tappiota. Zimbabwe on hävinnyt kaikki Twenty20-maaottelunsa Pakistania (yhdeksän), Uutta-Seelantia (kuusi), Afganistania (viisi), Etelä-Afrikkaa (kolme), Sri Lankaa (kolme), Englantia (yksi) ja Irlantia vastaan.


title: Zimbabwen krikettimaajoukkue

text: Andy Flower on lyönyt Zimbabwen pelaajista eniten juoksuja sekä test match -otteluissa, kaikkiaan 4 794, että yhden päivän maaotteluissa, 6 786. Heath Streak on puolestaan "polttanut" Zimbabwen pelaajista eniten vastustajia sekä test matcheissa, 216, että yhden päivän maaotteluissa, 237.


title: Pyhän Laurentiuksen kirkko (Church Stretton)

text: Pyhän Laurentiuksen kirkko on Church Strettonissa, Shropshiressa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva kirkko, jonka English Heritage on listannut Grade I -luokan suojelukohteeksi.


text: Laiva on peräisin 1100-luvulta, kuori ja tornin yläosa 1400-luvulta. Sakasti rakennettiin vuonna 1831.


text: Kirkkomaalla on 13 eri suojelukohdetta, joista jokainen on Grade II -luokassa. Poikkilaivan eteläpuolella on aurinkokello, joka on entinen risti.


title: Põhja-Tallinn (yhtye)

text: Põhja-Tallinn on virolainen pop-vaikutteita ottava hiphop-yhtye, joka koostuu Pelgulinnan asuinalueelta kotoisin olevista kolmesta hiphopparista, naislaulajasta ja muualta Tallinnasta kotoisin olevasta livebändistä.


title: Põhja-Tallinn (yhtye)

text: Vuonna 2007 pohjoistallinnalaiset räppärit tekivät kertaluontoisen projektin merkeissä yhteisen kappaleen "Probleem". Projektin päättymisen jälkeen he tapasivat kitaristi Eric Kammisten, jonka kanssa he aloittivat kitaran lisäämisen lauluun ja jonka avulla löytyi rumpali ja basisti. Kesästä 2011 yhtye on toiminut seitsenhenkisenä. Saman vuoden toukokuussa valmistui musiikkivideo kappaleeseen "Me ei salli vaikust", jossa mukana ovat artistit Mini, Wind Disease, Chance, Fate ja Kenny. Sama kappale on Chris Kalan kirjaan "Ebaõnnestunud" perustuvan elokuvan taustamusiikkina.


title: Põhja-Tallinn (yhtye)

text: Keväällä 2013 yhtyeen naissolisti Maia Vahtramäe lähti bändistä terveydellisistä syistä. Hänen tilalleen valittiin Kerli Kivilaan. Vuoden 2014 syksyllä Põhja-Tallinn jatkoi kuusihenkisenä, kun Alvar Risto Vürst päätti jättää yhtyeen.


title: Põhja-Tallinn (yhtye)

text: Põhja-Tallinn osallistui vuonna 2013 Viron euroviisukarsintaan kappaleella "Meil on aga veel", mutta sitä pidettiin liian samanlaisena kuin Johann Pachelbelin tunnetuin teos "Canon D-duurissa".


title: Põhja-Tallinn (yhtye)

text: Samana vuonna heidät palkittiin vuoden yhtyeenä, vuoden debyyttialbumista ja vuoden hiphop-albumista.


title: Põhja-Tallinn (yhtye)

text: Alkuvuonna 2015 Kenneth Rüütli lähti bändistä ja pian yhyeeseen liittyivät räppärit Kaspar Raudkivi (Mini) ja Kristjan Soomre (Chance).


title: Põhja-Tallinn (yhtye)

text: Uudestaan he pyrkivät Euroviisuihin 2015 "Eiolemulolla" -nimisellä kappaleella, mutta eivät edenneet finaaliin.


title: Põhja-Tallinn (yhtye)

text: Vuoden 2016 helmikuussa Kristjan (Chance) Soomre jätti yhtyeen ja Alvar Risto Vürst palasi jälleen jäseneksi. Joulukuussa 2016 myös Kerli Kivilaan ilmoitti lopettavansa yhtyeessä.


title: Gojoseon

text: Gojoseon tai Muinais-Choseon oli muinainen korealainen kuningaskunta. Lisäys "Go" (고, 古), tarkoittaa vanhaa, erottamaan sen muista Joseon-nimisistä kuningaskunnista. Korean myyttisenä perustajana pidetään jumalkuningas Dangunia, jonka uskotaan laskeutuneen taivaasta ja perustaneen Gojoseonin 2333 eaa. Vaikka sitä pidetäänkin vain myyttinä, niin kertomus Dangunista on ollut merkittävä rooli Korean kansallisen identiteetin muodostumiseen.


title: Gojoseon

text: Historiallinen Gojoseonin valtakunta mainittiin ensimmäisen kerran kiinalaisessa historiankirjoituksessa 700-luvun alussa eaa. Alkuvaiheessa Gojoseonin pääkaupunki sijaitsi Liaoningissa, kunnes noin 400 eaa. Se siirrettiin Pjongjangiin.


title: Gojoseon

text: Vuonna 108 eaa. Han-dynastian Kiina tunkeutui maahan ja valtasi Gojoseonin. Kiina perusti sinne neljä sotilasläänitystä hallinnoimaan Gojoseonin aluetta. Alueen valloitti myöhemmin Goguryeo vuonna 313 eaa.


title: Gojoseon

text: Dangun on korealaisen mytologian mukaan Korean valtion legendaarinen perustaja. Vaikka on olemassa erilaisia versioita ja suullisia kertomuksia siitä miten Korea syntyi, suosituin versio myytistä on peräisin Samgungnyusasta, joka on 1300-luvun kokoelma legendoja ja tarinoita. Legendan mukaan Taivaan herralla, Hwaninilla oli poika Hwanung, joka laskeutui Baekdu-vuorelta ja perusti Shinsin kaupungin. Karhu ja tiikeri tulivat Hwanungin luokse ja kertoivat haluavansa tulla ihmisiksi. Hwanung sanoi heille, että jos he menisivät luolaan ja asuisivat siellä sata päivää, syöden ainoastaan pujoa ja valkosipulia, hän muuttaisi heidät ihmisiksi. Kuitenkin, noin puolessa välissä tiikeri luovutti ja juoksi ulos luolasta. Kun taas karhun onnistui hillitä itsensä ja siitä tuli kaunis nainen nimeltä Ungnyeo (웅녀, 熊 女). Myöhemmin Hwanung nai Ungnyeon, ja tämä synnytti Dangunin.


title: Gojoseon

text: Vaikka Dangunin tarinaa pidetään myyttinä, uskotaan sen olevan synteesissä useiden historiallisten tapahtumien kanssa, jotka liittyvät Gojoseonin perustamiseen.


title: Bangladeshin krikettimaajoukkue

text: Bangladeshin krikettimaajoukkue edustaa Bangladeshia kriketin miesten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi "Bangladesh Cricket Board".


title: Bangladeshin krikettimaajoukkue

text: Bangladeshista tuli kymmenes viisipäiväisiä test match -maaotteluita pelaava joukkue vuonna 2000. Se on pelannut vuoden 2016 loppuun mennessä kaikkiaan 95 test match -ottelua, joista se on voittanut kahdeksan, hävinnyt 72 ja "tasapeliin", eli käytännössä kesken, on jäänyt 15 ottelua. Bangladeshilla on Zimbabwea vastaan viisi voittoa ja kuusi tappiota, Länsi-Intian saaristoa vastaan kaksi voittoa, kahdeksan tappiota sekä Englantia vastaan yksi voitto ja yhdeksän tappiota. Se on hävinnyt kaikki ratkaisuun saakka pelatut test matchit Sri Lankaa (14 ottelua), Pakistania (yhdeksän), Etelä-Afrikkaa (kahdeksan), Uutta-Seelantia (kahdeksan), Intiaa (kuusi) ja Australiaa (neljä ottelua) vastaan.


title: Bangladeshin krikettimaajoukkue

text: Bangladesh pelasi ensimmäisen yhden päivän maaottelunsa (eli pelimuodon, jossa kummallakin joukkueella on tavallisesti 50 syöttövuoroa, joissa jokaisessa kuusi syöttöä) 1986. Se on pelannut yksipäiväisiä maaotteluja vuoden 2016 loppuun mennessä kaikkiaan 321. Niistä se on voittanut 101, hävinnyt 216 ja ilman ratkaisua on päättynyt neljä ottelua. Sillä on "test match -tason" maista positiivinen ottelusaldo vain Zimbabwea vastaan: 39 voittoa, 28 tappiota. Huonoin tilasto Bangladeshilla on Australiaa (yksi voitto ja 18 tappiota), Sri Lankaa (4–33) ja Pakistania (4–31) vastaan.


title: Bangladeshin krikettimaajoukkue

text: Bangladesh on selviytynyt MM-kilpailuissa parhaimmillaan puolivälieriin 2015.


title: Bangladeshin krikettimaajoukkue

text: Bangladesh pelasi ensimmäisen Twenty20-pelimuodon (eli pelin, jossa kummallakin joukkueella on 20 syöttövuoroa) maaottelunsa vuonna 2006. Se on pelannut vuoden 2016 loppuun mennessä kaikkiaan 62 maaottelua. Ratkaisuun päättyneistä otteluista se on voittanut 20 ja hävinnyt 40. "Test match -tason" maista sillä on positiivinen tilasto vain Zimbabwea vastaan: viisi voittoa ja neljä tappiota. Länsi-Intian saaristoa vastaan sillä on kaksi voittoa ja kolme tappiota. Se on hävinnyt kaikki viisi peliään Intiaa sekä neljä otteluaan Australiaa, Etelä-Afrikkaa ja Uutta-Seelantia vastaan.


title: Bangladeshin krikettimaajoukkue

text: Tamim Iqbal on lyönyt Bangladeshin pelaajista eniten juoksuja sekä test match -otteluissa, kaikkiaan 3 349, että yhden päivän maaotteluissa, 5 120. Shakib Al Hasan on puolestaan "polttanut" Bangladeshin pelaajista eniten vastustajia sekä test matcheissa, 159, että yhden päivän maaotteluissa, 220.


title: Mack Horton

text: Mackenzie "Mack" Horton (s. 1996 Malvern, Australia) on australialainen vapaauintiin keskittyvä kilpauimari, joka on voittanut olympiakultaa ja maailmanmestaruusmitaleja. Hän on pituudeltaan 190 cm ja painaa 88 kg.


title: Mack Horton

text: Mack Horton saavutti vuoden 2013 nuorten uinnin MM-kisoissa Dubaissa, Yhdistyneissä Arabiemiirikunnissa, viisi kultaa ja yhtä monta nuorten maailmanennätystä.


title: Mack Horton

text: Hän voitti ensimmäisen maailmanmestaruuskilpailumitalinsa vuonna 2015 Kazanissa, Venäjällä järjestetyissä uinnin maailmanmestaruuskilpailuissa uituaan pronssille 800 metrin vapaauinnissa.


title: Mack Horton

text: Vuotta myöhemmin Rio de Janeiron kesäolympialaisissa hän voitti olympiakultaa 400 metrin vapaauinnissa ajalla 3.41,55. Hän kilpaili myös 1 500 metrin vapaauinnissa, jossa oli viides, ja 4x200 metrin vapaauintiviestissä, jossa Australia sijoittui neljänneksi.


title: Mack Horton

text: Horton saavutti Budapestin MM-kilpailuissa 2017 hopeaa 400 metrin ja pronssia 1 500 metrin vapaauinnissa.


title: Mack Horton

text: Horton on saavuttanut mitaleja myös Kansainyhteisön kisoissa ja Tyynenmeren-mestaruuskilpailuissa.


title: Falémé

text: Falémé on Senegalin sivujoki Guineassa, Malissa ja Senegalissa. Sen pituus on 625 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 29 000 neliökilometriä.


title: Falémé

text: Falémé on Senegalin tärkein sivujoki. Se saa alkunsa Touguén kaupungin koillispuolelta Fouta Djallonin ylängön pohjoisosasta. Joki virtaa mutkitellen kohti pohjoista, jossa se muodostaa osan Malin ja Senegalin välisestä rajasta. Se laskee Senegaliin Bakelin kaupungin luona.


title: Falémé

text: Joen keskimääräinen virtaus Kidiran mittauspaikalla on 170 kuutiometriä sekunnissa. Virtaus on suurimmillaan heinäkuusta lokakuuhun. Tammikuusta kesäkuuhun joki on eräinä vuosina kokonaan kuiva.


title: Falémé

text: Falémé on historiallisen Bamboukin kulta-alueen pääväylä. Nykyään kultaa louhitaan teollisesti joen rannalla Loulossa ja Tabakotossa. Suunnitteilla on myös suuren rautakaivoksen perustaminen.


title: Bambouk

text: Bambouk (myös "Bambougou") on historiallinen alue Falémé- ja Bafing-jokien välillä läntisessä Malissa. Nykyään suurin osa siitä kuuluu Kayesin alueen Kéniéban piiriin.


title: Bambouk

text: Bambouk oli muinaisen Ghanan ja myöhemmin Malin vasallivaltio, mutta sen poliittinen merkitys oli vähäinen. Keskiaikaiset arabit kutsuivat sitä ja eräitä muita kullantuotantoalueita yhteisnimityksellä Wangara. Portugalilaiset saapuivat ”kullan maana” tunnettuun Bamboukiin vuonna 1550, mutta he kuolivat pian sairauksiin tai joutuivat toistensa ja paikallisten asukkaiden tappamiksi. Ranskalaiset tunkeutuivat Bamboukiin 1700-luvulta lähtien. Vuonna 1714 he rakensivat Faléméjoelle Saint Pierren linnoituksen. Kullan tuotanto osoittautui kuitenkin vähäiseksi, ja 1700–1800-luvuilla ranskalaiset hylkäsivät kauppapaikkansa.


title: Bambouk

text: Vuonna 1940 Bambouk tuotti 320 kiloa kultaa. Nykyään alueella on rautakaivoksia.


title: Afganistan kesäolympialaisissa 1996

text: Afganistan kilpaili vuoden 1996 kesäolympialaisissa Atlantassa. Keski-Aasian kansakunta palasi olympialaisiin kahdeksan vuoden tauon jälkeen puututtuaan vuoden 1992 kesäolympialaisista, jotka pidettiin Barcelonassa.


title: Afganistan kesäolympialaisissa 1996

text: Afganistan lähetti vain kaksi edustajaa Atlantan kisoihin, mutta kevyen keskisarjan nyrkkeilijä Mohammad Jawid Aman hylättiin, kun hän saapui kisoihin liian myöhään punnitukseen. Toinen osallistuja, maratoonari Abdul Baser Wasiqi loukkaantui hänen lamaannuttua ennen kisaa. Hän kuitenkin osallistui maratoniin, mutta jäi viimeiseksi, saavuttuaan maaliin yli kaksi tuntia voittajan jälkeen.


title: Luettelo maahockeyn olympiamitalisteista

text: Maahockey on ollut olympialaisten kisaohjelmassa vuoden 1920 kesäolympialaisista lähtien. Menestynein maa olympialaisten maahockeyssa on Intia.


title: Korean varhaishistoriallinen kausi

text: Korean varhaishistoriallinen kausi tai Protohistoriallisten valtioiden kausi on ajanjakso Korean historiassa, joka ulottuu Gojoseonin romahduksesta 108 eaa. aina Korean Kolmen valtakunnan-kauteen, eli vuoteen 57 eaa. Tuona aikana Korean niemimaata hallitsivat etnisesti erilaiset heimoliitot ja Kiinan perustamat sotilasläänitykset.


Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttivaalit 1951 järjestettiin 25. lokakuuta 1951. Vaaleissa valittiin parlamentin alahuoneen 625 jäsentä. Vaaleissa oli 34 919 331 äänioikeutettua, joista äänestämässä kävi 28 596 594 eli 82,6 prosenttia.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttivaalit 1951

text: Vaalit järjestettiin vain 20 kuukautta edellisten parlamenttivaalien jälkeen, koska vallassa olleen Työväenpuolueen eli Labourin parlamenttienemmistö oli niin kapea, että kuningas Yrjö VI pelkäsi hallituksen kaatuvan hänen ollessaan valtiovierailulla. Vaalit käytiin keskellä Korean sotaa ja kylmää sotaa, ja siksi Labour ja konservatiivipuolue kiistelivät vaalikampanjan aikana siitä, kumpi niistä pystyisi turvaamaan paremmin rauhan säilymisen. Labour vetosi vaalikampanjassaan kuuden vuoden valtakautensa aikaisiin onnistumisiin, kuten täystyöllisyyteen ja rauhan säilymiseen. Konservatiivit taas lupasivat ratkaista Britanniaa vaivanneen asuntopulan ja inflaation. Konservatiivit hyötyivät siitä, että heillä oli enemmän nuoria parlamenttiedustajia kuin Labourilla, jonka monet merkittävät poliitikot olivat kuolleet vaalikauden aikana. Lisäksi Labour kärsi sisäisistä poliittisista erimielisyyksistä.


text: Labour sai vaaleissa suurimman äänisaaliin: 13,95 miljoonaa ääntä eli 48,8 prosenttia annetuista äänistä. Konservatiivipuolue sai yhdessä liittolaistensa kanssa 13,72 miljoonaa ääntä eli 48,0 prosentin kannatuksen. Britanniassa käytettävän enemmistövaalitavan vuoksi konservatiivit saivat kuitenkin alahuoneeseen enemmistön 321 edustajanpaikan turvin, kun taas Labour sai vain 295 edustajanpaikkaa. Clement Daviesin johtama liberaalipuolue sai 0,73 miljoonaa ääntä eli 2,6 prosentin kannatuksen ja 6 edustajainpaikkaa.


text: Vaalituloksen seurauksena Labourin johtaja Clement Attlee joutui luovuttamaan pääministerin viran konservatiivien johtajalle Winston Churchillille, joka palasi valtaan yli kuuden vuoden tauon jälkeen. Ennen seuraavia vaaleja Churchill vetäytyi syrjään maan ja puolueensa johdosta, ja hänen seuraajakseen valittiin vuonna 1955 Anthony Eden.


title: Mamari Kulibali

text: Biton Mamari Kulibali (myös "Biton Mamary Coulibaly", k. 1755) oli Segun bambaravaltakunnan hallitsija eli "fama" vuodesta 1712 lähtien.


title: Mamari Kulibali

text: 1600-luvulla Segu oli Djennéä hallinneiden soninkejen alainen. Perinteistä uskontoa harjoittaneisiin bambaroihin kuuluneesta Kulibalista tuli nuorten miesten "ton"-yhteenliittymän johtaja, ja hän käytti asemaansa hyväkseen Segun bambaravaltion lujittamiseksi. Kulibaly ajoi kilpailevan Massassi-suvun Kaartaan sekä valloitti Macinan, Djennén, Timbuktun ja Bamakon. Hänen valtakuntansa talous perustui maatalouteen ja orjakauppaan. Kulibalin seuraajia olivat hänen poikansa Cekoro (Dikoro, 1755–1757) ja Bakari (1757), joiden jälkeen hallitsijoiksi valittiin "ton"-järjestön jäseniä.


title: Kirsten Klose

text: Kirsten Münchow (tunnettu nimellä Kirsten Klose vuodesta 2002 vuoteen 2007; s. 21. tammikuuta 1977) on saksalainen moukarinheittäjä , joka voitti olympiapronssia vuonna 2000 henkilökohtaisella ennätyksellään heitettyään 69.28 metriä.


title: Kirsten Klose

text: Tämä tulos seurasi pronssimitalia, jonka hän voitti vuoden 1998 yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa. Hänen henkilökohtainen ennätys 69.28 metriä sijoittaa hänet viidenneksi saksalaisten moukarinheittäjien joukossa keskuudessa, edellään vain Betty Heidler, Susanne Keil, Kathrin Klaas ja Andrea Bunjes.


title: Kirsten Klose

text: Münchow syntyi Auetal-Rehrenissa, ja ensimmäinenä kilpaili TuS Eintracht Mindenille, mutta vuonna 2000 hän vaihtoi LG Eintracht Frankfurtiin, jota valmensi Michael Deyhle. Vuonna 2002 hän meni naimisiin miesmoukarinheittäjä Holger Klosen kanssa ja parilla oli poika. Münchow on Saksan kaksinkertainen mestari naisten moukarinheitossa (2000 ja 2001).


title: Kirsten Klose

text: Münchow erosi vuonna 2007 ja tunnetaan jälleen hänen tyttönimellään.


title: Houkanjärvi

text: Houkanjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Houkanjärvi on osa Vihiojan valuma-aluetta.


title: Houkanjärvi

text: Järvi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Siihen on kaivettu kolme suo-ojaa, joista länsipuolella olevat tuovat soiden kuivatusvesiä ja itäpäähän kaivettu toimii laskuojana. Laskuoja on osa Houkansuon ja Koivistonsuon suo-ojia, jotka jatkavat Houkanojana eteenpäin Tampereen Hakametsään yhtyen siellä Vuohenojaan, joka vuorostaan laskee Iidesjärveen. Houkanjärvi sijaitsee erämaassa 600 metriä länteen Tampereen, Lempäälän ja Kangasalan yhteisestä rajapyykistä. Sen eteläpuolella kohoaa kallioinen Houkanvuori. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Järven luoteispäässä järven ohittaa korkeajännitelinja ja luoteeseen jatkava kävelypolku. Järvi on autio, mutta läheisen metsäutotien pohjoispuolella sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa.


title: Houkanjärvi

text: Järven laskuoja on kaivettu koneellisesti auki ja se näkyy vuoden 1953 peruskartassa. Suo-ojia täydennettiin ennen vuoden 1991 kartan painamista, mutta korkeajännitelinjaa taikka vapaa-ajan asuntoja ei tuolloin vielä ollut olemassa.


title: Malin frangi

text: Malin frangi () oli Malin rahayksikkö vuosina 1962–1984.


title: Malin frangi

text: Mali vetäytyi vuonna 1962 CFA-frangia käyttäneestä Afrikan rahayhteisöstä ja otti käyttöön oman valuuttansa. Muutos aiheutti yksityiskauppiaiden kapinan, minkä johdosta poliitikko Fily Dabo Sissoko, hänen kaksi avustajaansa ja 92 muuta henkilöä tuomittiin rangaistuksiin.


title: Malin frangi

text: Vuonna 1967 Mali oli ajautunut vakaviin talousvaikeuksiin ja etsi Ranskan tukea rahajärjestelmälleen. Ranskan takaama Malin frangi devalvoitiin 50 prosentilla ja siitä tuli vaihdettava valuutta. Kaksi Malin frangia vastasi yhtä CFA-frangia ja sata yhtä Ranskan frangia. 1970-luvun lopulta lähtien Mali yritti liittyä Länsi-Afrikan rahaliittoon UMOA:an, mutta Ylä-Volta esti sen aikeet veto-oikeudellaan vuosien 1974–1975 rajasodan takia. Vuonna 1984 Mali hyväksyttiin UMOA:n jäseneksi ja CFA-frangi korvasi Malin frangin.


title: Australian avoin tennisturnaus 2017

text: Vuoden 2017 Australian avoin tennisturnaus pelattiin 16.–29. tammikuuta 2017 Melbournessa. Se oli kaikkiaan 105:s Australian avoin tennisturnaus ja vuoden ensimmäinen Grand Slam -turnaus.


title: Australian avoin tennisturnaus 2017

text: Miesten kaksinpelin voitti Roger Federer, joka saavutti viidennen mestaruutensa Australian avoimissa ja yhteensä 18:nnen Grand Slam -turnausvoittonsa. Hän voitti loppuottelussa Rafael Nadalin. Naisten kaksinpelissä Serena Williams voitti finaalissa siskonsa Venuksen.


title: Australian avoin tennisturnaus 2017

text: Henri Kontinen teki tennishistoriaa saavuttamalla nelinpelin Grand Slam -turnausvoiton ensimmäisenä suomalaisena. Hän voitti turnauksen australialaisen John Peersin kanssa.


title: HX-hävittäjähanke

text: HX-hävittäjähankkeen tavoitteena on korvata Suomen ilmavoimien käytöstä 2025–2030 poistuvan Hornet-kaluston suorituskyky monitoimihävittäjään perustuvalla ratkaisulla.


title: HX-hävittäjähanke

text: Suomen puolustuksen tavoite on luoda ennaltaehkäisevä kynnys sotilaallisen voiman käytölle sekä kyky tarvittaessa torjua hyökkäykset. Hävittäjäkaluston suorituskyky on tärkeä osa Puolustusvoimien tulenkäyttöä maalla, merellä ja ilmassa. Hornet-kaluston suunniteltu elinkaari päättyy noin vuonna 2030, koska koneiden suhteellinen suorituskyky heikkenee, rakenteet väsyvät ja tarvittavien järjestelmien tuotetuki saattaa loppua kokonaan. Kaluston elinkaaren jatkaminen ei ole kustannustehokas eikä puolustuskyvyn kannalta riittävä ratkaisu.


title: HX-hävittäjähanke

text: Suomen toimintaympäristön kehitys ja ennaltaehkäisevän puolustuskyvyn ylläpitäminen edellyttävät Hornet-kaluston suorituskyvyn korvaamista monitoimihävittäjään perustuvalla järjestelmällä 2020-luvun loppuun mennessä.


title: HX-hävittäjähanke

text: Hornet-kaluston suorituskyvyn korvaaminen ei ole mahdollista tavanomaisen puolustusbudjettitason puitteissa, vaan tarvitaan erillisrahoitus, josta päättää eduskunta. Valtioneuvoston vuoden 2017 puolustusselonteon mukaan hankinnan kustannusarvio on 7–10 miljardia euroa. Tähän lukuun ei ole laskettu koneen elinkaaren aikana kertyviä ylläpito- ja kehityskustannuksia.


title: HX-hävittäjähanke

text: HX on lyhenne, jollaista on tapana käyttää ilmavoimien lentokaluston korvaamishankkeissa. Ensimmäinen kirjain tulee korvattavasta koneesta (H niin kuin Hornet) ja kirjainta X käytetään seuraajaehdokkaan tunnuksena.


title: HX-hävittäjähanke

text: HX-hankkeen ohjelmajohtajana toimii Puolustusministeriön strategisten hankkeiden ohjelmajohtaja Lauri Puranen.


title: HX-hävittäjähanke

text: Syksyllä 2015 käynnistetty HX-hävittäjähanke on noin 10 vuoden projekti, joka perustuu puolustusministeri Carl Haglundin 2014 käynnistämään esiselvitykseen Hornetien suorituskyvyn korvaamisesta. Huhtikuussa 2016 lähetettyyn tietopyyntöön vastattiin loppuvuonna 2016 seuraavien hävittäjien osalta: F/A-18, F-35, JAS Gripen, Rafale ja Eurofighter Typhoon. Tarjouspyynnöt lähetettiin 26.4.2018 Yhdysvaltain, Ranskan, Ruotsin ja Britannian viranomaisille, jotka toimittavat ne edelleen lentokonevalmistajille. Hävittäjävaihtoehtojen olosuhdetestaus on tarkoitus aloittaa 2019. Varsinainen valintapäätös aiotaan tehdä 2021.


title: HX-hävittäjähanke

text: Valtioneuvoston vuoden 2017 puolustusselonteossa lentokonehankinnan hinnaksi arvioidaan 7–10 miljardia euroa. Tähän lukuun ei ole laskettu koneen elinkaaren aikana kertyviä ylläpito- ja kehityskustannuksia. Puolustusalalla oletetaan, että hävittäjäkoneen hankintahinta on vain 30 prosenttia koneen elinkaaren kokonaiskustannuksista. Esimerkiksi Norja maksaa tilaamistaan F-35-koneista noin 142 miljoonaa euroa per kone, ja arvioi, että ostohinnan päälle tuleva 30-vuotinen elinkaarikustannus on lähes 400 miljoonaa euroa per kone. Yhdysvalloissa F-35:n käyttö- ja huoltokuluiksi elinkaaren aikana on laskettu 365 miljoonaa euroa per kone. Jos Suomi onnistuisi korvaamaan nykyiset Hornet-hävittäjänsä F-35-koneilla samaan hintaan, jonka Norja maksoi F-35-koneistaan, hankinta maksaisi 9,088 miljardia euroa, mutta ostoksen jälkeiset elinkaarikustannukset seuraavien 30 vuoden aikana suunnilleen 25,6 miljardia euroa.


title: HX-hävittäjähanke

text: Suomen valtion puolustusmenot vuonna 2016 olivat 2,7 miljardia euroa. Puolustusministeriön määrärahoja kasvatetaan vuoteen 2022 mennessä 4,5 mrd. euroon. Kasvu aiheutuu pääosin puolustusvoimien strategisista suorituskykyhankkeista, jotka ovat HX-hanke ja Laivue 2020 -hanke. Laivue 2020 -alushankkeen kokonaismenot ovat 1,2 mrd. euroa vuosille 2019—2025, siis keskimäärin 200 miljoonaa euroa vuodessa. Vuosina 2021—2022 puolustusministeriön määrärahoihin sisällytetään HX-hävittäjähankkeen rahoitusta 1,0 mrd. euroa vuodessa.


title: HX-hävittäjähanke

text: Tarjouspyynnöt on lähetetty 64:stä hävittäjästä.


title: HX-hävittäjähanke

text: Esimerkiksi vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson ja taloustieteen professori Roope Uusitalo ovat kyseenalaistaneet hävittäjien lukumäärän.


title: HX-hävittäjähanke

text: Määrää ovat puolustaneet Ilmavoimien komentaja Sampo Eskelinen ja puolustusministeri Jussi Niinistö, joka hankkisi mieluummin sata konetta.


title: HX-hävittäjähanke

text: Puolueista sinisten, keskustan, kristillisdemokraattien, kokoomuksen ja RKP:n mukaan hävittäjiä on hankittava vähintään 64. Vasemmistoliitto, SDP, vihreät ja perussuomalaiset ovat sitä mieltä, että vähempikin voisi riittää.


title: HX-hävittäjähanke

text: Helsingin Sanomat arvioi lukumäärän johtuvan siitä, että Ilmavoimat voi ylläpitää ympärivuorokautista ilmatoimintaa koko maassa, jos koneita hankitaan huoltoon joutuvien (16 kpl) lisäksi pohjoiseen 6 neljän koneen parvea ja etelään saman verran, eli yhteensä 64.


title: HX-hävittäjähanke

text: Ohjelmajohtaja Puranen perustelee lukumäärää mm. sillä, että vaikka turvallisuusympäristö on entistä vaikeampi, nykyiset resurssit riittävät vain 60 hävittäjän ylläpitoon. Purasen mukaan uudet hävittäjät eivät merkittävästi eroa vanhoista koneista, jotka on korvattava täysimääräisesti, ja vanhoja koneita oli aikoinaan "monen mielenkiintoisen vaiheen kautta" päädytty hankkimaan 64 kappaletta.


title: HX-hävittäjähanke

text: Tulevan hävittäjän aseistus ja varustus hankitaan erillisin sopimuksin, mutta osana lentokonehankintapäätöstä. Lokakuussa 2017 lähetettiin tietopyyntö seitsemään maahan, joiden teollisuuden arvioidaan kykenevän toimittamaan tarvittavat asejärjestelmät ja varusteet: Iso-Britannia, Israel, Norja, Ranska, Ruotsi, Saksa ja Yhdysvallat. Näiden maiden hallitukset välittävät tietopyynnöt maassaan toimiville nimetyille yrityksille.


title: HX-hävittäjähanke

text: Aseiden ja varusteiden tarjouspyynnöt lähetetään keväällä 2018. Hankintapäätökset tehdään osana lentokonetyypin valintapäätöstä, jotta konekokonaisuudet voidaan hallita. Jotkin järjestelmät ovat yhteensopivia usean hävittäjävaihtoehdon kanssa, mikä huomioidaan sopimusten valmistelussa. Hankintasopimukset on suunniteltu allekirjoitettaviksi keväällä 2021. Ase- ja sensorihankinnat sisältyvät HX-hankkeen arvioituun kokonaishintaan.


title: HX-hävittäjähanke

text: Tarjouspyynnössä harkinta on jaettu viiteen osaan. Niitä ovat hävittäjien suorituskyky, sotilaallinen huoltovarmuus, turvallisuuspolitiikka, teollinen yhteistyö ja hinta. Näistä tärkein on tarjouspyynnön mukaan suorituskyky.