title: Tulivuori (kirja)

text: Tulivuori sijoittuu Teneriffalle. Mäki sai kirjaan idean vaimonsa puhuttua tämän matkalle kyseiselle saarelle. Mäen tuotannolle tavanomainen lähtökohta on, että yksityisetsivä palkataan selvittämään rikosta, kun virallinen tutkinta ei etene. Kirjassa kuvataan saaren kultivoitunutta yläluokkaa mutta toisaalta suomalaisyhteisöä. Etnisiä vähemmistöjä edustavat baskit. Paikalla on myös entinen nelinkertainen olympiavoittaja ja nykyinen väsynyt juoppo, jonka alamäki on suistanut juorulehtihahmoksi. Myös taideväärentäminen on aiheena kuten teoksissa "Gekko" ja "Kolmijalkainen mies".


title: Tulivuori (kirja)

text: Teos oli neljänneksi myydyin kotimainen kaunokirja vuonna 2015. Helsingin Sanomien Esa Mäkinen piti alun maisemakuvausta pitkäveteisenä mutta totesi Mäen tarjoavan kovalla rutiinilla sen, minkä edellisissäkin osissa. Kansan Uutisten Kai Hirvasnoro pettyi yksityisetsivän työmoraaliin: Tehokasta tutkinta-aikaa kertyy tuskin täyttä työpäivää. Etsivä haahuilee ja juopottelee, ja ratkaisu löytyy lähinnä sattumalta, kuten tyypillistä. Huumorikin on typerää.


title: Pokémon: Detective Pikachu

text: Pokémon: Detective Pikachu on vuonna 2019 ensi-iltansa saava amerikkalais-japanilainen elokuva, jonka on ohjannut Rob Letterman, joka myös käsikirjoitti elokuvan Nicole Perlmanin kanssa. Se perustuu löyhästi samannimiseen videopeliin. Elokuva on ensimmäinen näytelty "Pokémon"-tuotesarjan elokuva ja toteutettu Legendary Entertainmentin, The Pokémon Companyn ja Warner Brosin yhteistuotantona. Pääroolissa on Ryan Reynolds etsivä Pikachun äänenä ja muissa rooleissa Justice Smith, Kathryn Newyon ja Ken Watanabe.


title: Pokémon: Detective Pikachu

text: Elokuva saa ensi-iltansa 10. toukokuuta 2019, ollen samalla ensimmäinen länsimaissa teatteriesityksen saava "Pokémon"-elokuva "n" (2001) jälkeen.


title: Gy (Sveitsi)

text: Gy on kunta Sveitsissä Geneven kantonissa. Kunnassa on vajaat 500 asukasta.


title: Gy (Sveitsi)

text: Gy sijaitsee Genevenjärven itäpuolella, kymmenkunta kilometriä Genevestä koilliseen. Kunta rajoittuu pohjoisessa Ranskaan. Sen naapurikuntia ovat etelässä Jussy sekä lännessä Meinier ja Corsier.


title: Gy (Sveitsi)

text: Gy on ollut itsenäinen kunta vuodesta 1850.


title: Jussy (Sveitsi)

text: Jussy on kunta Sveitsissä Geneven kantonissa. Kunnassa on noin 1 300 asukasta.


title: Jussy (Sveitsi)

text: Jussy sijaitsee Genevenjärven itäpuolella, kymmenkunta kilometriä Genevestä koilliseen. Kunta rajoittuu idässä Ranskaan. Sen naapurikuntia ovat etelässä Presinge, lännessä Meinier ja pohjoisessa Gy.


title: Jussy (Sveitsi)

text: Château-du-Crestin linna on kunnan nähtävyys.


title: H3H3Productions

text: h3h3Productions (usein lyhennetty h3h3 tai yksinkertaisesti h3) on Israelilais-Amerikkalainen komedia YouTube-kanavan tuottama aviomies ja vaimo duo Ethan Edward Klein (s. 24. kesäkuuta 1985) ja Hila Klein (os Hakmon; syntynyt 12. joulukuuta 1987). Heidän sisältönsä koostuu pääasiassa reaktio-videoista ja luonnos komediasta , jossa he ivailevat internet-kulttuurilla. Pääasiallisen kanavan lisäksi he pyörittavät vlogi-kanavaa, jonka nimi on Ethan ja Hila ja kolmas kanava nimeltään H3 Podcast.


title: Nollaseteli

text: Nollasetelit ovat nimellisarvoltaan nollan euron arvoisia euroseteleitä, joissa on oikean setelin turvatekijät. Niitä painetaan turisteille sekä numismaattisiksi keräilykappaleiksi. Ne ovat nousseet paikoittain suositummiksi kuin esimerkiksi matkamuistoksi ostettavat postikortit. Nollaseteleitä on painettu vasta vuodesta 2015 asti. Suomen ensimmäinen nollaseteli painettiin vuonna 2017.


title: Nollaseteli

text: Nollan euron seteleitä saavat painattaa pääsääntöisesti vain kulttuuri-instituutiot ja museot. Nollaseteleitä on kuitenkin painatettu myös Euroopan unionin ulkopuolelle huolimatta niiden euroon viittaavasta nimellisarvosta.


title: Nollaseteli

text: Idea nollaseteleistä syntyi vuonna 2015 Ranskassa. Tarkoituksena oli edistää matkailua. Ajatus nollaseteleiden painamisesta on sittemmin levinnyt muualle Eurooppaan. Kaikkien nollaseteleiden kääntöpuolella on yhteisenä kuva-aiheena sommitelma eurooppalaisista muistomerkeistä.


title: Nollaseteli

text: Euroopan keskuspankki (EKP) on myöntänyt yksityisoikeudella ranskalaisella setelipajalle painattaa nollaseteleitä oikean eurosetelin tavoin samalle paperille sekä samoilla turvatekijöillä. Nollaseteleissä on siten turvatekijöinään hologrammeja, turvalankoja, vesileimoja ja numerosarjoja. E-kirjain setelissä viittaa painopaikkaan Ranskan Oberthur-setelipainoon. Nollasetelien koko on hieman 20 euron seteliä suurempi eli 135x74 millimetriä. Väriltään nollasetelit ovat violetteja.


title: Nollaseteli

text: Vain kulttuuri-instituutiot ja museot saavat painattaa nollaseteleitä. Yrityksillä ei ole samanlaista vapautta. Poikkeuksena säännöstä on kuitenkin ollut Michelin, jonka rengasukko on painettu autourheilupuiston nollaseteliin.


title: Nollaseteli

text: Nollasetelit ovat alkaneet korvata postikortteja muistoina monissa matkakohteissa. Esimerkiksi kaupungit ja museot ovat painattaneet nollaseteleitä.


title: Nollaseteli

text: Ensimmäinen suomalainen nollasetelit painettiin vuonna 2017. Hyvinkään kaupunki ja Suomen rautatiemuseo painattivat Suomen ensimmäisen nollasetelin yhteistyössä. Suomeen nollasetelit toi Ulrich Hoefs.


title: Nollaseteli

text: Nollaseteleiden numeroinnin ensimmäinen kirjain kertoo tilaajamaan. Suomen nollasetelit tunnistaa kirjaimesta "L".


title: Nollaseteli

text: Monen nollasetelin keräilyarvo Suomen ulkopuolella on noussut jo yli sataan euroon asti. Esimerkiksi vuoden 2016 Duisburgin stadionia kuvaava nollaseteli voi maksaa lähes tuhat euroa. Ensimmäinen halutuksi noussut virhepainatus on Ranskan Sarlat-la-Canédan hanhiaiheinen seteli, jossa on kolmen hanhen sijaan kuusi hanhea.


title: Nollaseteli

text: Pohjoismaista Suomi oli ensimmäinen, jossa nollaseteleitä on saatavilla.


title: Nollaseteli

text: Myös Euroopan ulkopuolelle on tuotettu nollaseteleitä. Esimerkiksi Kiinassa on ollut liikkeellä ainakin vuodesta 2018 lähtien nollan euron nimellisarvoisia seteleitä. Kiinassa on myös nollaseteleitä muistuttava uhrirahan perinne, ja nekin ovat siellä suosittu keräilykohde.


title: Kōben metro

text: Kōben metro () on Japanin Kōben kaupunkia palveleva metrojärjestelmä. Sitä hallinnoi Kōben kaupungin liikennelaitos (). Järjestelmään kuuluu kaksi linjaa, Seishin-Yamate-linja ja Kaigan-linja, joiden yhteispituus on 30,6 kilometriä ja joilla on 26 asemaa. Vuonna 2015 Kōben metro kuljetti noin 112 miljoonaa matkustajaa; päivässä matkustajia oli Seishin-Yamate-linjalla keskimäärin noin 260 000, Kaigan-linjalla 44 000.


title: Kōben metro

text: Kōben raitioliikenne lakkautettiin autoistumisen myötä maaliskuussa 1971. Metro rakennettiin korvaamaan raitioliikennettä joukkoliikenteen runkoverkkona ja palvelemaan kaupungin nopeasti rakentuvia lähiöitä. Rakennustyöt alkoivat marraskuussa 1972 ja Seishin-Yamate-linjan ensimmäinen 5,7 kilometriä pitkä osuus avattiin liikenteelle maaliskuussa 1977. Linja saavutti nykyisen pituutensa vuonna 1987, ja sen jatke, Hokushin kyūkō -rautateiden Hokushin-linja, avattiin seuraavana vuonna. Kaigan-linjan rakennustyöt aloitettiin vuonna 1994 ja se valmistui heinäkuussa 2001.


title: Kōben metro

text: Metro uusii koko Seishin-Yamate-linjalla käytettävän kaluston vuosina 2018–2022.


title: Kōben metro

text: Kōben metroon kuuluu kaksi linjaa. Seishin-Yamate-linja liittää kaupungin läntiset lähiöt keskustaan ja kulkee Sannomiyan kautta Shin-Kōben rautatieasemalle, josta on vaihtoyhteys San’yō Shinkansen -luotijunalinjaan. Pääteasemalta harjoitetaan vastavuoroista läpiajoliikennettä Hokushin kyūkō -rautateiden Hokushin-linjalle, joka jatkuu Shin-Kōbesta kaupungin pohjoisosiin ja tarjoaa siellä vaihtoyhteyden Kōbe-rautateiden Arima-linjalle.


title: Kōben metro

text: Kaigan-linja (”rannikkolinja”) palvelee vuorostaan nimensä mukaisesti Osakanlahden ranta-alueita. Siltä on vaihtoyhteys Seishin-Yamate-linjalle Shin-Nagatassa ja se päättyy Sannomiya-Hanadokeimaen metroasemalle Sannomiyan rautatieaseman eteläpuolella. Kaigan-linjan junissa käytetään lineaarimoottoreita ja Seishin-Yamate-linjaa pienempiä junia.


title: Taika Waititi

text: Taika Waititi [ˈtaɪkə waɪˈtiːti] (myös nimellä Taika Cohen, s. 16. elokuuta 1975 Raukokore, Uusi-Seelanti) on uusiseelantilainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä, joka on tullut tunnetuksi lämpimän tragikoomisista nuoruuskuvauksistaan ja oudoista henkilöhahmoistaan, joita hän usein näyttelee itse.


title: Taika Waititi

text: Maori-isän ja juutalaisäidin pojaksi vuonna 1975 syntyneen Taika Waititin kansainvälinen ura alkoi lyhytelokuvasta "Two Cars, One Night" (2004), joka sai parhaan lyhytelokuvan Oscar-palkintoehdokkuuden. Waititi toimi sitten "Flight of the Conchords" -televisiosarjan yhtenä käsikirjoittajana ja ohjaajana. Hänen ensimmäisestä pitkän elokuvan ohjauksestaan, Oscar-ehdokkaana olleeseen lyhytelokuvaan perustuvasta varttumiskomediasta "Boy" (2010) tuli suosikki kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla. Vuoden 2016 elokuva "Hunt for the Wilderpeople" perustuu Barry Crumpin (1935–1996) omaelämäkerralliseen romaaniin, ja siitä tuli Uuden-Seelannin katsotuin kotimainen elokuva ja suuri kansainvälinen arvostelumenestys.


title: Taika Waititi

text: Suomessa Taika Waititin ohjauksista on teatterilevitykseen päässyt Yhdysvalloissa tuotettu vuoden 2017 supersankarielokuva "".


title: Zuckerberg

text: Zuckerberg on esimerkiksi seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Chengden roomalaiskatolinen hiippakunta

text: Chengden roomalaiskatolinen hiippakunta on katolisen kirkon hiippakunta, joka toimii Kiinassa. Sen keskuspaikkana toimii Chengde.


title: Chengden roomalaiskatolinen hiippakunta

text: 22. syyskuuta 2018 antoi paavi Franciscus päätöksen Chengden hiippakunnan perustamisesta liittämällä siihen osia Jehol/Jinzhoun hiippakunnasta ja Chifengin hiippakunnasta. Hiippakunnan alueeksi määriteltiin Chengden prefektuuritason kaupungin alue. Uuteen hiippakuntaan tuli 12 seurakuntaa, 7 pappia sekä noin 25 000 jäsentä, jotka muodostavat 0,7% hiippakunnan alueen väestöstä. Hiippakunnan pinta-alaksi tuli 39 519km².


title: Limingan seurakunta

text: Limingan seurakunta on Limingan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Limingan rovastikuntaan.


title: Limingan seurakunta

text: Liminka on Pohjanmaan vanhimpia seurakuntia. Keskiajalla se on mahdollisesti kuulunut kappeliseurakuntana Saloisten seurakuntaan, mutta se on mainittu itsenäisenä seurakuntana jo vuonna 1477. Siitä on myöhemmin erotettu Paltamon, Oulun, Tyrnävän, Lumijoen, Kempeleen ja Temmeksen seurakunnat.


title: Kempeleen seurakunta

text: Kempeleen seurakunta on Kempeleen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Limingan rovastikuntaan.


title: Kempeleen seurakunta

text: Kempeleen seurakunta perustettiin alun perin Limingan seurakuntaan kuuluneeksi rukoushuonekunnaksi vuonna 1688. Vuonna 1740 se muutettiin kappeliseurakunnaksi ja vuonna 1917 itsenäiseksi seurakunnaksi.


title: Muhoksen seurakunta

text: Muhoksen seurakunta on Muhoksen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Limingan rovastikuntaan.


title: Muhoksen seurakunta

text: Muhoksen seurakunta perustettiin alun perin vuonna 1477 Saloisten seurakuntaan kuuluneena kappeliseurakuntana. Vuodesta 1477 lähtien se kuului kappeliseurakuntana Limingan ja vuodesta 1610 lähtien Oulun seurakuntaan. Itsenäiseksi seurakunnaksi se muodostettiin vuonna 1766. Siitä on myöhemmin erotettu Utajärven seurakunta.


title: Utajärven seurakunta

text: Utajärven seurakunta on Utajärven kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Limingan rovastikuntaan.


title: Utajärven seurakunta

text: Utajärven seurakunta perustettiin Muhoksen seurakuntaan kuuluneena rukoushuonekuntana vuonna 1688. Vuonna 1762 se muutettiin kappeliseurakunnaksi ja vuonna 1899 itsenäiseksi seurakunnaksi.


title: Tyrnävän seurakunta

text: Tyrnävän seurakunta on Tyrnävän kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Limingan rovastikuntaan.


title: Tyrnävän seurakunta

text: Tyrnävän seurakunta perustettiin Limingan seurakuntaan kuuluneena kappeliseurakuntana vuonna 1655. Itsenäiseksi seurakunnaksi se muutettiin vuonna 1901.


title: Social credit

text: Social credit on brittiläisen insinöörin Clifford Hugh Douglasin vuonna 1924 perustama distributiivinen filosofia ja yhteiskunnallinen liikehdintä, jonka tavoitteena on jakaa taloudellista ja poliittista vaikutusvaltaa yksilöille. Douglas sanoi että ”social crediterit” haluavat rakentaa uuden sivilisaation joka pohjautuu yksilön taloudelliselle perusturvalle.


title: Social credit

text: Social credit on pohjimmiltaan liike, jossa kansalaiset nähdään kuluttajina ja näille kuluttajille jaetaan rahaa joka antaa kuluttajalle kulutusmahdollisuuksia. Tänä päivänä social credit on marginaalinen poliittinen liike. Kanadassa social credit on ollut perustamisensa aikoihin Albertan provinssissa kristillinen ja konservatiivinen liike (1932) ja Brittiläisessä Kolumbiassa social credit on ollut valtavirtaa edustava konservatiivinen liike. Poliittista social credit -liikehdintää on kuvailtu myös oikeistopopulismiksi, jossa samalla tavalla kuin sosialismissa kaivataan enemmän valtaa kansalle ja vastustetaan voimakkaita eliittejä. Social creditiä kannattavien kansalaisten vastustus on kohdistunut pankkeihin.


title: Social credit

text: Social creditin tutkimusta ja promootiota harjoittaa The Clifford Hugh Douglas Institute.


title: Social credit

text: Douglas esitteli vuonna 1924 teorian “sosiaalisesta luotosta” (engl. "social credit") julkaisemalla samannimisen kirjan. Social credit -puolueet ovat olleet 1900-luvulla merkittäviä Uudessa-Seelannissa (Social Credit Party), Australiassa (Douglas Credit Party) ja Kanadassa (Social Credit Party of Canada). Myös Iso-Britanniassa on ollut social credit -puolue (Social Credit Party of Great Britain and Northern Ireland). Kanadassa social credit -liikehdintä perustettiin Albertan provinssissa vuonna 1932 ja siitä kehittyi poliittinen liike (Alberta Social Credit Party) vuonna 1934 ja puolue voitti vaalit ja muodosti enemmistöhallituksen vuoden 1935 provinssivaaleissa. Vuonna 1952 social credit -puolue voitti provinssivaalit Brittiläisessä Kolumbiassa ja muodosti vähemmistöhallituksen.


title: Social credit

text: Douglasin mukaan tuotannon tarkoitus on kulutus. Teorian pääosa on kuukausittain jaettava “kansallinen osinko” (engl. "national dividend") joka syntyy rahan luonnista ja jonka taso vaihtelee kansallisen tuotannon mukaan. Tätä kansallista osinkoa pidetään ensimmäisenä ideana helikopterirahasta. Douglasin mukaan systeemit tehdään ihmistä varten eikä ihmistä systeemiä varten, ja systeemit tehdään palvelemaan ihmistä, ja että systeemien korkeimpana asiana on itsensä kehittäminen, oli systeemi sitten uskonnollinen, poliittinen tai taloudellinen. Social credit perustuu luoton (engl. "credit") kansanvaltaiseen hallintaan, eikä pyrkimyksenä ole kansallistaa (ottaa valtion haltuun) teollisuutta. Yritystoiminta on social creditissä yksityistä ja talous perustuu markkinatalouden periaatteeseen, mikä mahdollistaa ihmisten ilmaista kysyntää vapaasti. Douglasin mukaan kuluttajat luovat tuotannon käyttämällä rahaa jonka voi ajatella "rahalliseksi äänestyslipukkeeksi".


title: Capitán Prat (1890)

text: Capitán Prat oli Chilen laivaston vuonna 1890 vesillelaskettu ironclad-taistelulaiva. Alus oli maailman ensimmäinen sähköistetty taistelulaiva.


title: Capitán Prat (1890)

text: Chilen kansalliskongressi vahvisti 22. elokuuta 1887 lain, joka valtuutti tilaamaan kaksi uutta alusta laivaston modernisoimiseksi. Tilaus päätettiin kohdentaa taistelulaivatilaukseen ulkomaiselta telakalta. Tarjouspyyntö toimitettiin Britteinsaarten, Ranskan ja Saksan telakoille.


title: Capitán Prat (1890)

text: Alus tilattiin 18. huhtikuuta 1889 Ranskasta Société Nouvelle de Forges et Chantiers de la Mëditerranéen La Seynen telakalta, missä köli laskettiin vielä samana vuonna. Alus laskettiin vesille 20. joulukuuta 1890 ja otettiin palvelukseen 1891. Alus saapui Chileen toukokuussa 1893.


title: Capitán Prat (1890)

text: Alus oli 1909-1910 modernisoitava, jolloin sille asennettiin vanhojen kattiloiden tilalle kaksitoista uutta Babcock & Wilcox -kattilaa. Kattiloiden vaihto kasvatti aluksen huippunopeuden 19,5 solmuun. Lisäksi aluksen savuhormien pituutta piti kasvattaa.


title: Capitán Prat (1890)

text: Aluksella tapahtui 11. maaliskuuta 1916 ammusvaraston räjähdys sen ollessa ankkurissa Valparaisossa. Alus luokiteltiin 1926 rannikkopuolustusalukseksi ja edelleen 1928 sukellusveneiden emälaivaksi H- ja Capitan O'Brien -luokkien veneille, missä tehtävässä se oli pari vuotta. Aluksen aseistus riisuttiin 1935, minkä jälkeen se oli mekaanikkokouluna. Vuonna 1942 alus myytiin romutettavaksi.


title: Capitán Prat

text: Capitán Prat on ollut viiden Chilen laivaston aluksen nimenä:


title: Pudasjärven seurakunta

text: Pudasjärven seurakunta on Pudasjärven kaupungissa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Koillismaan rovastikuntaan.


title: Taivalkosken seurakunta

text: Taivalkosken seurakunta on Taivalkosken kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Koillismaan rovastikuntaan.


title: Taivalkosken seurakunta

text: Taivalkosken seurakunta perustettiin alun perin vuonna 1848 Pudasjärven seurakuntaan kuuluneena "Jokijärvi"-nimisenä rukoushuonekuntana. Vuonna 1858 se muutettiin kappeliseurakunnaksi, ja vuonna 1879 se erotettiin itsenäiseksi seurakunnaksi, joka samalla sai nykyisen nimensä.


title: Kuusamon seurakunta

text: Kuusamon seurakunta on Kuusamon kaupungissa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Koillismaan rovastikuntaan.


title: Kuusamon seurakunta

text: Kuusamon seurakunta erosi vuonna 1673 Kemin seurakunnasta itsenäiseksi seurakunnaksi. Siitä on myöhemmin eronnut Sodankylän seurakunta.


title: Kalajoen seurakunta

text: Kalajoen seurakunta on Kalajoen kaupungissa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Kalajoen rovastikuntaan.


title: Kalajoen seurakunta

text: Kalajoen seurakunta oli aikoinaan Saloisten seurakuntaan kuulunut kappeliseurakunta, mutta se tuli itsenäiseksi seurakunnaksi jo 1500-luvulla.


title: LIMOWA ry

text: LIMOWA ry on valtakunnallisesti toimiva logistiikkakeskusklusteri, eli logistiikkakeskusosaamisen kehittämis- ja yhteistyöverkosto.


title: LIMOWA ry

text:
Yhdistys toimii yrityskeskeisesti ja edistää toiminnallaan jäsenyritysten liiketoimintaa ja vientiä. LIMOWA on kansallinen, avoin ja puolueeton.
https://www.limowa.fi/


title: Limoniini

text: Limoniini (CHO) on triterpeeneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä tavataan useissa kasveissa, erityisesti sitruspuissa ja se aiheuttaa niiden hedelmille kitkerän maun.


title: Limoniini

text: Limoniini on huoneenlämpötilassa väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen ja dietyylieetteriin niukkaliukoista, mutta liukenee paremmin esimerkiksi etanoliin tai etikkahappoon. Yhdisteen maku on kitkerä. Limoniini on optisesti aktiivinen yhdiste ja sen kiertokyky asetoniliuoksessa on −128. Ensimmäisen kerran yhdiste eristettiin sitrushedelmistä vuonna 1841 ja ensimmäinen kemiallinen kokonaissynteesi julkaistiin vuonna 2015.


title: Limoniini

text: Limoniinia esiintyy eräissä ruutakasvien heimon lajeissa kuten sitruksissa. Sitä on erityisesti siemenissä ja lehdissä, joissa se esiintyy glykosidinaan. Limoniinin tehtävä kasveissa on torjua kasvinsyöjähyönteisiä. Limoniinin pitoisuus vaihtelee huomattavasti sitrushedelmissä. Esimerkiksi appelsiinissa Valencia-lajikkeissa sen pitoisuus on noin 2–3 ppm, kun taas Navel-lajikkeessa limoniinipitoisuus voi olla tähän verrattuna jopa kymmenkertainen, noin 15–25 ppm. Limoniinia muodostuu sitrushedelmien mehuun limoniinin glykosidin hydrolysoituessa. Tämä aiheuttaa mehun maun muuttumista karvaaksi säilytyksen aikana. Limoniinia muodostuu glykosidistaan myös kuumennettaessa esimerkiksi pastöroinnin seurauksena.


title: Öölannin meritaistelu

text: Öölannin meritaistelu voi tarkoittaa eri taisteluja Ruotsin Öölannin vesillä.


title: Esmeralda (1895)

text: Esmeralda oli Chilen laivaston 1896 vesillelaskettu panssarikansiristeilijä.


title: Esmeralda (1895)

text: Alus tilattiin 15. toukokuuta 1895 Armstrong, Mitchell and Companyltä Elswickistä, missä köli laskettiin 4. heinäkuuta 1895. Alus laskettiin vesille 14. huhtikuuta 1896 ja valmistui 4. syyskuuta 1896.


title: Esmeralda (1895)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1930 ja romutettiin.


title: Ylivieskan seurakunta

text: Ylivieskan seurakunta on Ylivieskan kaupungissa ja Merijärven kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Kalajoen rovastikuntaan.


title: Ylivieskan seurakunta

text: Ylivieskan seurakunta perustettiin Kalajokeen kuuluneena rukoushuonekuntana vuonna 1643. Vuonna 1685 se muutettiin kappeliseurakunnaksi, ja vuonna 1875 se muodostettiin itsenäiseksi seurakunnaksi.


title: Martinkosken seurakunta

text: Martinkosken seurakunta on vuoden 2019 alussa perustettava Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Turun arkkihiippakuntaan ja Paimion rovastikuntaan. Seurakunta syntyy yhdistämällä Marttilan seurakunta ja Kosken Tl seurakunta. Marttilan seurakuntaan kuului vuoden 2017 lopussa 1 607 jäsentä ja Kosken Tl seurakuntaan 2 001 jäsentä. Kosken kirkkoherrasta Tapio Hietalahdesta tulee uuden seurakunnan kirkkoherra ja Marttilan kirkkoherrasta seurakunnan kappalainen. Uuden seurakunnan nimeksi tulee Martinkosken seurakunta huolimatta siitä, että Kotimaisten kielten keskus vastusti nimeä. Se piti Martinkoski -nimeä ongelmallisena siksi, ettei seudulla ole sen nimistä asutusta tai luonnonpaikkaa ja suositteli sen sijaan nimeksi Marttilan seurakuntaa. Vastaavat kunnat eivät yhdisty vaan pysyvät itsenäisinä.


title: Parannesjärvi

text: Parannesjärvi on Pirkanmaalla Virroilla ja Mänttä-Vilppulassa Ylä-Kolkin lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Parannesjärvi

text: Järven pinta-ala on 193 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä. Se on 4,0 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Se sijaitsee mäkien muodostamassa painanteessa. Järven kaakkoispäässä sen rannoille laskevat Valkeavuoren ja Kulonmäen rinteet ja järven länsirannassa järvelle erottuu selvästi Rajavuoren piirteet. Etelärannassa sijaitsee Valkeekivenlahti, joka on 600 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven itäpää kapenee kuin lahti ja sen pohjukassa Kelmanninlahdessa sijaitsee harju, joka muodostaa Pitkäniemen. Pitkäniemi jakaa järven itäpään pohjukan omaksi järvenosakseen, jonka pohjukkaa kutsutaan Särkilahdeksi. Järvellä on vielä länsipäässä etelään työntyvä 650 metriä pitkä ja alle 100 metriä leveä Kylmälahti.


title: Parannesjärvi

text: Järvessä on kartan mukaan viisi nimetöntä saarta. Suurin saarista sijaitsee Valkeekivenlahdessa ja se on 80 metriä pitkä. Myös järven länsipäässä on saari. Muut saaret ovat luotoja.


title: Parannesjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 16,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannat vaihtelevat alavista rannoista mäkien rinteisiin ja jyrkänteisiin. Muutamissa kohdissa peltomaita ulottuu rantaan asti. Haja-asutus muodostuu kuudesta taloudesta, joista kolme ovat maatiloja. Rannoille on niiden lisäksi rakennettu yli 40 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14359 ja siitä haarautuvilta kahdelta kylätieltä, jotka risteävät molemmat seututielle 346. Mänttä-Vilppulan kuntaraja ylittää järven kaakkoisosan niin, että siitä jää suurin osa Virtain puolelle.


title: Parannesjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vehkajärven valuma-alueella (35.49), jonka Parannesjoen valuma-alueeseen (35.493) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,9 metriä mpy.


title: Parannesjärvi

text: Järvi sijaitsee Vehkajärven valuma-alueen latva-alueilla ja siksi se saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan. Parannesjärven lähialueella on vain kaksi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Särkänlampi (4 ha), joka sijaitsee järven pohjoispuolella. Lammella ei ole laskuojaa, mutta sen katsotaan kuuluvan Parannesjärven valuma-alueeseen. Toinen on Perälammi (1 ha), joka sijaitsee järven itäpuolella. Sen laskuoja laskee Kylmälahteen.


title: Parannesjärvi

text: Järven laskujoki lähtee järven itäpäästä ja se laskee Parannesjoen nimisenä ensin kaakkoon Ylä-Kolkkiin ja kääntyy siellä etelään muuttuen Koivuojan nimiseksi. Lopulta se laskee Riihijärveen 3,7 kilometrin päässä Parannesjärvestä. Vesireitti jatkaa Rantalanjärven, Kangasjärven ja Vehkajärven kautta Tarjanteen Pohjaslahteen.


title: Rahan neutraalisuus

text: Rahan neutraalisuus tarkoittaa sitä että muutos rahavarannon koossa muuttaa vain nimellisiä hintoja ja nimellisiä palkkoja, mutta että se ei reaalisesti vaikuta talouteen, kuten työllisyyteen tai reaaliseen bruttokansantuotteeseen. Rahan neutraalisuus tarkoittaa sitä, että keskuspankki ei pysty rahaa painamalla vaikuttamaan reaalitalouteen, kuten esimerkiksi uusien työpaikkojen syntymiseen, reaaliseen bruttokansantuotteen kasvuun tai reaaliseen investointien määrään. Sen sijaan, rahavarannon kasvu häviää taloudesta lisäystä vastaavalla suhteellisella hintojen ja palkkojen nousulla.


title: Josephine Bakhita

text: Pyhä Josephine Margaret Bakhita F.D.C.C. (sana "bakhita" arabian sanasta "onnekas"; myös Giuseppina Bakhita, Madre Moretta tai Sisko Moretta; 1868 Oglassa, Darfur, Sudan – 8. helmikuuta 1947 Schio, Vicenza, Italia) oli varakkaan sudanilaisen perheen lapsi, mutta hänet kaapattiin 9-vuotiaana orjakauppiaiden toimesta ja häntä kaupusteltiin El Obeidin ja Khartoumin markkinoilla, kunnes italialainen konsuli Callisto Legnani osti hänet vapauttaakseen hänet ja vei hänet Italiaan. Pyhimys annettiin konsulin ystävälle Augusto Michielille ja hänestä tuli Mimmina Michielin lapsenvahti, jota hän seurasi Venetsian katekumeenien instituuttiin ja tunnettuaan itse vetoa katolista kirkkoa kohtaan kastettiin ja konfirmoitiin 1890, jolloin hän otti nimekseen Josephine. Myöhemmin Michieli halusi viedä Josephinen ja tyttärensä takaisin Sudaniin, mutta Josephine kieltytyi ja jäi Italiaan sekä päätti lopulta liittyä sääntökuntaan "Congregatio Filiorum a Caritate" vuonna 1893 tehden professionsa vuonna 1896 ja lähetettiin Pohjois-Italiaan, jossa hän palveli yhteisöä ja opetti toisia rakastamaan Jumalaa. Nainen kuoli 8. helmikuuta 1947 luonnollisista syistä. Hän eli seuraavien seitsemän paavien hallintokausien aikana: autuas Piux IX (1846-1878), Leo XIII (1878-1903), pyhä Piux X (1903-1914), Benedictus XV (1914-1922), Pius XI (1922-1939 ja Pius XII (1939-1958). Paavi Johannus Paavali II julisti hänet kunnianarvoiseksi 1. joulukuuta 1978, autuaaksi 17. toukokuuta 1992 ja kanonisoi hänet 1. lokakuuta 2000, sekä naista on pidetty ainoana pyhimyksenä Sudanista. Hänen juhlapäiväänsä vietetään 8. helmikuuta ja hän on Sudanin suojeluspyhimys.


title: Blessèd

text: Blesséd on japanilaisen laulaja Jin Akanishin viides studioalbumi, joka julkaistiin 12. joulukuuta 2017.


title: Dominique Lang

text: Dominque Lang (1874–1919) oli luxemburgilainen taidemaalari. Hänen tyylisuuntansa oli impressionismi. Lang maalasi sekä muotokuvia että maisemia ja häntä pidetään kotimaansa merkittävimpänä impressionistina. Taiteen tekeminen oli Langille kaikesta huolimatta vain sivutoimi, hän työskenteli koko ajan päätoimisesti opettajana.


title: Villi tulevaisuus

text: Villi tulevaisuus (engl. "The Future Is Wild")


title: Villi tulevaisuus

text: Suomenkielinen ääni Juulia Ilmarinen


title: Villi tulevaisuus

text: Möller & Möller


title: Villi tulevaisuus

text: Audiovisual Communication Services


title: Mika Hannula (tietojohtamisen professori)

text: Mika Hannula (s. 2. huhtikuuta 1968) on tietojohtamisen professori, joka toimii Teknologiakampus Turun johtajana. Ennen siirtymistään Turun yliopiston palvelukseen 1.9.2018 hän toimi Tampereen teknillisen yliopiston rehtorina. Jäätyään pois rehtorin tehtävästä hän jatkaa Tampereen teknillisen yliopiston hallituksen ja uuden Tampereen yliopiston tulevan rehtorin neuvontajana 31.12.2018 asti. Hannula toimii myös Turun yliopiston kestävän kehityksen ohjausryhmän puheenjohtajana.


text: Ylioppilaaksi Mika Hannula kirjoitti Säkylän seudun lukiosta 1987. Hän valmistui tuotantotalouden diplomi-insinööriksi Tampereen teknillisestä korkeakoulusta 1993. Tekniikan lisensiaatiksi hän valmistui samasta yliopistosta 1998 ja tekniikan tohtoriksi 1999. Tietojohtamisen professoriksi hänet nimitettiin 2001. Ennen rehtoriksi valintaa 2016 Mika Hannula oli toiminut lukuisissa muissa yliopistollisissa johtotehtävissä tutkimusryhmän johtajasta päätoimiseen vararehtoriin.


text: Hannulan alkuperäinen tutkimusalue on ollut johdon laskentatoimi ja erityisesti tuottavuuden mittaus. Sittemmin hänen tutkimustoimintansa laajeni tietojohtamiseen ja erityisesti liiketoimintatiedon hallintaan. Hän on julkaissut 128 artikkelia ammattilehdissä ja tieteellisillä foorumeilla. Hannula on ohjannut 16 väitöskirjaa ja yli 100 diplomityötä. Hannulalla on dosentuuri Maanpuolustuskorkeakoulussa sekä Tampereen yliopistossa. Hän on toiminut myös Tampereen teknillisen yliopiston tasa-arvo- ja yhdenvertaisuustoimikunnan puheenjohtajana.


text: Mika Hannulan näkyvin luottamustoimi on ollut Suomen Reserviupseeriliiton puheenjohtajuus 2008 – 2013. Lisäksi hän on toiminut jäsenenä erilaisissa akateemisissa arviointi- ja asiantuntijaryhmissä sekä hallituksen jäsenenä, varapuheenjohtajana ja puheenjohtajana lukuisissa yhdistyksissä, säätiöissä tai yrityksissä. Hannula on myös Tekniikan Akateemisten valtuuston ja Tekniikan Akatemian hallituksen jäsen.


text: 2010 Tietojohtajakilta Manager valitsi Hannulan ensimmäiseksi kunniajäsenekseen ja World Academy of Productivity Science myönsi hänelle Fellow-nimikkeen. 2018 Tampereen teknillisen yliopiston ylioppilaskunta huomioi hänet kultaisella ansiomerkillään ja Turun Ammattikorkeakoulu myönsi hänelle Fellow-nimikkeen.


text: Yhteiskunnallisista ansioistaan Mika Hannulalle on myönnetty 2. lk Vapaudenristi, Suomen Valkoisen Ruusun 1. lk ritarimerkki, Sotilasansiomitali sekä lukuisia muita suomalaisia ja pohjoismaisia kunniamerkkejä. Sotilasarvoltaan hän on majuri.


title: Tiihala

text: Tiihala on Kangasalan osa-alue ja kylä. Säkkölänjärven eteläosa ja Kyläjärvi sijaitsevat Tiihalassa.


title: Luettelo Italian nimisuojatuista juustoista

text: Italialaisista juustoista seuraavat tuotteet on rekisteröity Euroopan unionin nimisuojajärjestelmään:


text: Nimisuojatyypit ovat:


title: Hankajärvi (Keuruu)

text: Hankajärvi, myös Lapinjärvi, on Keski-Suomessa Keuruulla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Hankajärvi (Keuruu)

text: Järven pinta-ala on 189 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä. Se on 3,0 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järven eteläosassa sijaitsee poikkeuksellinen nelihaarainen niemi, joka ulottuu lähes järven vastarannalle. Sen eteläiset haarat ovat nimeltään Pitkäniemi, Karstaniemi ja Särkänniemi; pohjoista haaraa ei ole kartoissa nimetty. Järven kaakkoispää, joka jää niemen taakse, on nimeltään Hankapohja, ja sen pohjoinen lahdenpohjukka on nimeltään Leveälahti.


title: Hankajärvi (Keuruu)

text: Järvessä on kartan mukaan 16 saarta. Suurin saari on pohjoispäässä sijaitseva Tynnyrisaari, joka on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Läheinen Kannaksensaari sijaitsee rannassa kiinni, ja sinne menee tie. Järven keskiosissa sijaitsee Lehtiäissaari, joka on kuin Pitkäniemen niemenjatke. Muita nimettyjä saaria ovat Palosaari ja Yksipuinensaari.


title: Hankajärvi (Keuruu)

text: Järven rantaviivan pituus on 17,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Vain järven pohjoispäässä ja yhdessä kohtaa Hankapohjassa pellot ulottuvat rantaan asti. Alueella on haja-asutusta, joka muodostuu kymmenestä taloudesta. Niistä neljä on maatiloja. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulevat tiet yhdysteiltä 16504 ja 16501.


title: Hankajärvi (Keuruu)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Kitusjärven alueeseen (35.482) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,6 metriä mpy. Se kuuluu Pihlajaveden reitillä sen pääuoman järvien ketjuun, ja kaikki yläpuolisten alueiden ja valuma-alueiden vedet virtaavat Hankajärven läpi. Vedet laskevat Kuusijärvestä Hankasalmea pitkin järven pohjoispäähän. Lisäksi järveen laskee vain yksi yli hehtaarin kokoinen järvi, Tervalampi (2 ha), joka laskee Hankapohjaan lyhyttä ojaa pitkin. Järveen on johdettu aivan järven lähellä sijaitsevien soiden ja metsäalueiden kuivatusojia.


title: Hankajärvi (Keuruu)

text: Järven laskujoki on lyhyt Reinikankoski, joka laskee Luomukseen. Vesireitti jatkuu alas Jyrkeejärven kautta Koskelankoskeen ja seuraavaksi Kitusjärveen. Sieltä reitti jatkuu Vironjoen jälkeen Uurasjärven Korhosselkään, sekä Kauhaselän ja Hauhusselän kautta Tarjanteen Joutsenselkään.


title: Gorna Orjahovitsa

text: Gorna Orjahovitsa () on kaupunki keskisessä Pohjois-Bulgariassa. Kaupungissa on asukkaita noin 32 000. Se sijaitsee Jantrajoen varrella.


title: Marttilan seurakunta

text: Marttilan seurakunta on Marttilan kunnassa Varsinais-Suomessa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Turun arkkihiippakuntaan ja Paimion rovastikuntaan.


title: Marttilan seurakunta

text: Marttilan seurakunta on mainittu itsenäisenä seurakuntana jo vuonna 1409. Siitä on myöhemmin erotettu Tarvasjoen, Kosken ja Karinaisten seurakunnat.


title: Marttilan seurakunta

text: Seurakunta yhdistyy vuoden 2019 alussa Kosken Tl seurakunnan kanssa muodostaen uuden Martinkosken seurakunnan.


title: Kosken Tl seurakunta

text: Kosken Tl seurakunta on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunt, joka toimi Kosken Tl kunnassa Varsinais-Suomessa. Kosken Tl seurakunta kuului Turun arkkihiippakuntaan ja Paimion rovastikuntaan.


title: Kosken Tl seurakunta

text: Kosken TL seurakunta perustettiin Marttilaan kuuluneena kappeliseurakuntana vuonna 1647. Itsenäiseksi seurakunnaksi se muodostettiin vuonna 1913.


title: Kosken Tl seurakunta

text: Seurakunta yhdistyi vuoden 2019 alussa jälleen Marttilan seurakunnan kanssa muodostaen uuden Martinkosken seurakunnan.


title: Iisalmen jalkapallohalli

text: Iisalmen jalkapallohalli on vuonna 2002 valmistunut ylipainehalli Iisalmessa, Parkatin kaupunginosassa. Hallissa on kooltaan 45 x 90 metriä oleva kumirouhepintainen jalkapallokenttä, tekonurmi. Hallissa ei ole katsomoita, ja huoltotilat sijaitsevat sisäänkäynnin läheisyydessä hallin ulkopuolella. Vuonna 2017 halli painui kasaan hetkellisesti sähkökatkon vuoksi, koska varavoimakone ei käynnistynyt normaalisti. Hallia käyttävät muun muassa joukkueet PK-37 ja Klubi-36.


title: Nuori Suomi (viikkolehti)

text: Nuori Suomi oli Helsingissä vuosina 1905–1907 ilmestynyt aikakauslehti, jota julkaisi nuorsuomalainen ylioppilasyhdistys Ylioppilaiden keskusteluseura. Poliittisesti suuntautunut, ajankohtaisiin kysymyksiin paneutuva poleeminen viikkolehti tahtoi edustaa ”jyrkästi vapaamielistä suuntaa yhteiskunnallisissa ja uskonnollisissa kysymyksissä”, kuten näytenumero julisti (Viikon varrelta, s. 4/1905). Lehti aikoi valistaa kansalaisia koskien eduskuntalaitoksen uudistamista ja tehdä tunnetuksi työväenliikettä, naisasiaa ja raittiusapyrintöjä ”päämääränä yksilön täydellinen vapaus” (Lukijalle, s. 1/1905). Ulkomaista kulttuuria luvattiin seurata erityisellä huolella.


title: Nuori Suomi (viikkolehti)

text: Nuoren Suomen päätoimittajan tehtäviä hoiti aluksi nuori historian tutkija Kaarlo Blomstedt. Muun toimituksen muodostivat J. A. Pärnänen, Onni Talas, K. R. Brotherus, Antti Kaasalainen, Tyyne Söderman, S. Söderhjelm ja Oiva R. Kyrö. Vuoden 1906 lopulla päätoimittajan tehtävät siirtyivät Kaasalaiselle ja 1907 alussa päätoimittajaksi tuli Herman Stenberg.


title: Nuori Suomi (viikkolehti)

text: Keväällä 1907 Nuori Suomi asettui avoimesti tukemaan ensimmäisissä eduskuntavaaleissa ”Radikaalia valitsijamiesyhdistystä”, jossa joukko suomen- ja ruotsinkielisiä vasemmistoliberaaleja ja aktivisteja oli liittoutunut yhteisen vaaliohjelman merkeissä. Vaalien jälkeen lehteä syytettiinkin nuorsuomalaisen puolueen vaalityön hajottamisesta. Myöskään kirkon ja uskonnon vastainen kirjoittelu sekä maltillisuus kielikysymyksessä eivät enää tyydyttäneet Ylioppilaiden keskusteluseuran enemmistöä, mikä johti koko toimituksen eroamiseen toukokuussa 1907. Erimielisyydet lehden toimittamisessa heijastivat nuorsuomalaisten sisäistä hajaannusta. Uudeksi päätoimittajaksi valittu Eino Railo jaksoi vaivoin pitää lehden hengissä vuoden loppuun. Nuoren Suomen eronnut toimitus ryhtyi heti perustamaan uutta viikkolehti Päivää.


title: Mustasiipi

text: Mustasiipi on Reijo Mäen vuonna 2011 ilmestynyt 22. Vares-dekkari.


title: Mustasiipi

text: Mustasiivessä irvaillaan maailmanparantajien uskomuksille: tarjoillaan preeriaintiaanien henkitietoisuutta ja kalanrehuspirulinaa tofupedillä. Toisaalta rikolliset liikemiehet ovat poikkeuksellisen paatuneita ja harjoittavat murhia ja pikavippibisneksiä.


title: Mustasiipi

text: Teoksessa saa paljon tilaa Rammstein-vaikutteinen Keine Achnung -yhtye, jonka tyylilajia voi kutsua kuolonmetalliksi.


title: Mustasiipi

text: Savon Sanomien Marko Korkalon mukaan teoksessa on poikkeuksellisesti itsenäinen ja kehittyvä naishahmo, tapahtumat ovat perususkottavia ja rikollisia ei ole kuvattu hienovaraisesti. Mustasiivessä näkee, miten kirja on suunniteltu. Jos jokin paikka tai esine esitellään, sitä myös käytetään.


title: Mustasiipi

text: Turun Sanomien Matti Kolehmainen arvioi, että teksti on tiukkaa, lause on ekonomista, kuvat tarkkoja ja tunnelmat kohdallaan. Teoksessa on henkilöitä ja sivupolkuja, joista osa littyy toisiinsa ja osa ei johda mihinkään kuten oikeassakin elämässä.


title: Mustasiipi

text: Helsingin Sanomien Juri Nummelinin mielestä kyseessä on innoton välityö ja Vareksen toiminta poikkeuksellisen passiivista. Esimerkkinä Nummelin mainitsee sen, että yhdessä kohtauksessa Vares pakenee mahdollisia pahiksia toiseen baariin ja soittaa poliisit.


title: Mustasiipi

text: Teos oli ilmestymisvuonnaan viidenneksi myydyin kotimainen kaunokirja ja sitä myytiin 44 500 kappaletta.


title: Wagakki Band

text: Wagakki Band () on japanilainen yhtye, joka soittaa rock-musiikkia perinteisillä japanilaisilla instrumenteilla ("wagakki"). Kahdeksanhenkisen yhtyeen jäsenillä on erilainen tausta musiikissa ja yhtye yhdistää eri tyylilajeja. Perinteisillä soittimilla soittotekniikka tuottaa erilaisia äänensävyjä varsinaisten sointujen lisäksi, joka on keskeinen osa soittamista japanilaisella pentatonisella asteikolla. Yhtye on huolellinen sovituksien kanssa ja työskentelee äänisuunittelijoiden kanssa mikrofonien ja soittovälineiden parissa jotta akustisten soittimien äänet kuuluvat elektronisten instrumenttien kanssa.


title: Wagakki Band

text: Vuonna 2011 Yūko Suzuhana voitti Nippon Columbian shigin-kilpailun ja pyrki yhdistämään perinteisen shigin-laulun ja nykyaikaisen musiikin. Suzuhana esiintyi livenä Nico Nico Douga -palvelussa, jossa hän voitti Miss Nico nama 2011 -kilpailun.


title: Wagakki Band

text: Suzuhana etsi vuonna 2012 koton ja shakuhachin soittajia ja rekrytoi Ibukuron ja Kaminagan akustiseen trioon nimeltä Kafugetsu. Suzuhana tapasi Wasabin, Machiyan ja Asan, jotka olivat jo suosittuja verkossa, Nico Nico Dougan järjestämässä tapahtumassa. Kurona oli Kaminagan ja Ibukuron tuntema ja liittyi yhtyeeseen. Ninagawa saapui katsomaan yhtyeen konserttia Shibuyassa ja meni esittelemään itsensä. Myös Ninagawa oli jo tunnettu videoiden tekijä.


title: Wagakki Band

text: Vuonna 2013 perustettu yhtye toimi aluksi nimellä Hanafugetsu, josta myöhemmin muodostui Wagakki Band.


title: Wagakki Band

text: Myöhemmin yhtyeen musiikkiin on lisätty vaikutteita jazzista ja lisätty pianon käyttö. Shigin-laulu rock-tempossa on haastavaa ja laulutyylissä esiintyy myös muita vaikutteita. Yhtyeen kappaleet kirjoittavat Suzuhana, Machiya ja Asa. Sävellys aloitetaan rytmiosastosta eli wadaikosta, rummuista ja bassosta, johon lisätään vanhat instrumentit kuten koto, shamisen ja shakuhachi sekä kitara lopuksi.


title: Wagakki Band

text: Yhtyeen ensimmäinen musiikkivideo, "Tsuki kage mai ka", oli lainakappale Hatsune Mikun kappaleesta. Videon julkaisun jälkeen Ninagawa liittyi yhtyeeseen shamisen-soittajaksi ja esiintyi jo yhtyeen toisella musiikkivideolla "Rokuchōnen to ichiya monogatari". Yhtyeen kolmas musiikkivideo "Tengaku" () sai yli 200 000 katsomiskertaa Nico Nico Douga -palvelussa neljässä päivässä. Yhtyeen versio kappaleesta "Senbonzakura" () on kerännyt miljoonia katselukertoja.


title: Wagakki Band

text:
Ensimmäinen mini-albumi "Joshō" () ja ensimmäinen täyspitkä albumi "Vocalo zanmai" () koostuivat vocaloid-kappaleiden lainaversioista.
"Vocalo zanmai" julkaistiin huhtikuussa 2014 ja nousi Oriconin viikottaiselle listalle korkeimman kymmenen joukkoon.


title: Wagakki Band

text: Yhtye kutsuttiin Ranskaan heinäkuussa 2014 järjestettyyn Japan Expo -tapahtumaan, joka oli yhtyeen ensimmäinen esiintyminen Japanin ulkopuolella. Yhtye on esiintynyt myös muun muassa Taipeissa ja Yhdysvalloissa. Ensimmäinen esiintyminen Yhdysvalloissa oli heinäkuussa 2015 Anime Expo -tapahtumassa.


title: Wagakki Band

text: Yhtye on tehnyt teemakappaleet myös anime-sarjoihin "Sengoku Musou" ("Samurai Warriors") ja "Twin Star Exorcists" sekä televisio-ohjelmaan "Shingeki no Kyojin ~Hangeki no Noroshi~". Yhtyeen kappale "Kishikaisei" () on käytetty teemamusiikkina TV Tokyon vuoden 2016 olympialaislähetyksessä.


title: Wagakki Band

text: Yhtyeen seuraavat studioalbumit "Yasō emaki" (, 2015), "Shikisai" (, 2017) ja "Otonoe" (, 2018) koostuvat yhtyeen omista sävellyksistä.


title: Wagakki Band

text: Yhtyeen esiintymisasut ovat yhdistelmä perinteisiä vaatteita ja videopelivaikutteista.


title: Wagakki Band

text: Yhtyeen faniklubin nimi on "Yae-ryu".


title: Wagakki Band

text: Yhtyeen jäsenet:


title: Seppo Jalava

text: Seppo ”Jallu” Jalava (1. tammikuuta 1952 – 10. marraskuuta 2018 Turku) oli suomalainen koripalloilija.


title: Seppo Jalava

text: Jalava voitti kasvattajaseurassaan Turun NMKY:ssä 1970-luvulla kolme Suomen mestaruutta ja kaksi Suomen cup-mestaruutta. Lisäksi hän saavutti TuNMKY:ssä kertaalleen SM-hopeaa sekä -pronssia ja kahdesti Suomen cupin hopeaa. Kaudella 1975–1976 Jalava pelasi Euroopan mestarien cupin lohkovaiheessa.


title: Seppo Jalava

text: Jalava harrasti alun perin yleisurheilua ollen lahjakas kymmenottelija. Miesten keihästä hän heitti juniori-ikäisenä yli 62 metriä. A-juniori-ikäisenä hänet löydettiin koripallon pariin.


title: Seppo Jalava

text: Jalava edusti koko kilpauransa ajan kasvattajaseuraansa Turun NMKY:tä, jossa hän pelasi miesten SM-sarjassa viisi kautta vuosina 1972–1977. TuNMKY oli jokaisella Jalavan kaudella mitaleilla: kolmesti mestari ja kertaalleen hopealla sekä pronssilla. Myös Suomen cupissa joukkue menestyi saavuttaen kahdesti mestaruuden ja kahdesti hopeaa. Kaudella 1974–1975 Jalava heitti vierasottelussa Panttereita vastaan 42 pistettä. Kaudella 1975–1976 TuNMKY voitti Euroopan Mestarien cupin kummallakin karsintakierroksella ja eteni kilpailun lohkovaiheeseen.


title: Seppo Jalava

text: Lokakuussa 1974 Jalava pelasi Suomen alle 22-vuotiaiden maajoukkueessa kaksi ottelua Ruotsia vastaan.Jalava oli neljän laudaturin ylioppilas ja opiskeli lääketiedettä Turun yliopistossa. Hän harrasti tietokilpailuja. Jalava sairastui nopeasti edenneeseen syöpään ja kuoli Turussa 66-vuotiaana 10. marraskuuta 2018.


title: MCAS

text: MCAS, "Maneuvering Characteristics Augmentation System", on Boeing-yhtiön lentokoneisiin rakennettu järjestelmä, joka estää koneen nousun jyrkkään kulmaan painamalla sen nokkaa alaspäin automaattisesti. Ominaisuuden arvellaan aiheuttaneen Indonesiassa Lion Airin onnettomuudessa lentokoneen putoamisen lokakuussa 2018, kun järjestelmä sai väärää tietoa ja käänsi koneen suunnan alaspäin.


title: MCAS

text: Boeing ei liittänyt tietoa ominaisuudesta koneen käsikirjaan, koska sen piti olla täysin huomaamaton. Järjestelmä luotiin, kun uuden konemallin suuremmat moottorit sijoitettiin aiempaa edemmäksi, ja koneen ominaisuudet silloin muuttuivat.


title: Siikalatvan seurakunta

text: Siikalatvan seurakunta on Siikalatvan ja Pyhännän kunnissa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Raahen rovastikuntaan.


title: Siikalatvan seurakunta

text: Siikalatvan seurakunta perustettiin vuonna 2006 yhdistämällä Kestilän, Piippolan, Pulkkilan ja Pyhännän seurakunnat.. Tämä tapahtui kolme vuotta ennen kuin vastaavat kunnat, Pyhäntää lukuun ottamatta, yhdistettiin Siikalatvan kunnaksi. Rantsilan seurakunta liittyi yhdistyneeseen seurakuntaan vuonna 2008.


title: Raahen seurakunta

text: Raahen seurakunta on Raahen kaupungissa ja Siikajoen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Raahen rovastikuntaan.


title: Raahen seurakunta

text: Raahen seurakunta perustettiin alun perin vuonna 1649 samalla kuin Raahen kaupunkikin. Vuonna 1690 se yhdistettiin Saloisten kanssa Raahen–Saloisten seurakunnaksi, johon Saloinen kuulu Salo-nimisenä kappeliseurakuntana. Vuonna 1901 Saloisten seurakunta itsenäistyi, ja vuonna 1973 se muodosti Raahen seurakunnan kanssa seurakuntayhtymän. Vuonna 1909 tehdyllä päätöksellä, joka toteutettiin vasta vuonna 1922, Raahen seurakunnasta erotettiin myös Pattijoki omaksi seurakunnakseen. Myös Vihannin seurakunta erosi Raahen seurakunnasta vuonna 1896 oltuaan sitä ennen vuodesta 1751 lähtien kappeliseurakunta.


title: Esmeralda

text: Esmeralrda voi tarkoittaa seuraavia:


title: RN Europa (1895)

text: RN Europa () oli Italian kuninkaallisen laivaston vesilentokoneiden emälaiva.


title: RN Europa (1895)

text: Espanjalainen Pinillos, Izquierdo & Cia tilasi aluksen Charles Connell and Companyltä Glasgow'sta Skotlannista, missä köli laskettiin 1895 telakkanumerolal 222. Alus laskettiin vesille 4. heinäkuuta 1895 nimellä "SS Manila" ja valmistui elokuussa.


title: RN Europa (1895)

text:
Alus myytiin 1898 Glasgow'hun Donaldson Brosille, joka nimesi aluksen "Salaciaksi". Alus myytiin 1912 edelleen hampurilaiselle laivanvarustajalle M. Jebsenille, joka myi sen seuraavana vuonna genovalaiselle Tito Campanellalle. Alus sai 1914 uuden nimen "Quarto". Italian laivasto lunasti 6. helmikuuta 1915 aluksen vesilentokoneiden emälaivaksi. Alus nimettiin "Europaksi" ja se otettiin palvelukseen 6. lokakuuta.
Palvelukseenotettaessa alus luokiteltiin vesilentokoneiden ja sukellusveneiden emälaivaksi. Ensimmäisessä maailmansodassa alus oli sijoitettuna Valonaan, jossa ei ollut satamalaitteita lukuun ottamatta aallonmurtajia. Alus oli lentokoneidensa paikallaan pysyvänä tukikohtana sekä muiden alueella olevien alusten kuten satamassa olleiden varastoalusten, tankkereiden ja kelluvan telakan miehistöjen majoitusaluksena. Valonassa olon aikana alukselle oli sijoitettu ainoastaan puolet lentokonevahvuudesta, jona oli yleensa vain pari tiedustelu- ja hävittäjäkonetta.


title: RN Europa (1895)

text: Vuonna 1917 aluksen lentokoneet osallistuivat Otranton salmen taisteluun. Aluksen koneista kolme oli toimintavalmiina aamulla ennen taistelua ja tiedon Itävalta-Unkarin laivaston hyökkäyksestä saavuttua Italian laivaston johto lähetti kello viisi aluksen FBA-lentoveneet etsimään vihollista. Koneet palasivat kello seitsemän, minkä jälkeen ne tankattiin, pommit kuormattiin ja lähetettiin uudelleen matkaan.


title: RN Europa (1895)

text: Hävittäjä "RN Riboty" saapui kahdeksalta Valonaan tankattavaksi "Europalta" ennen paluutaan merelle varttia vaille kymmenen. Ensimmäinen aluksen lentoveneistä hyökkäsi "SMS Helgolandia" vastaan ilman tulosta. Koneen pudottama pommi osui lähelle alusta, jolloin joitakin pultteja peräsimen läheltä irtosi. Lentokone varjosti vihollislaivastoa ennen kuin palasi "Europalle" tankattavaksi.


title: RN Europa (1895)

text: Sodan jälkeen kiinnostus laivaston ilmavoimiin väheni ennen kaikkea Douhetin oppien seurauksena ja "Europa" poistettiin palveluksesta 1920 ja romutettiin pian sen jälkeen.


title: Jukka Mikkonen (filosofi)

text: Jukka Mikkonen on suomalainen filosofi, joka on erikoistunut kirjallisuuden filosofiaan ja ympäristöestetiikkaan.


title: Otalehtivita

text: Otalehtivita eli otavita ("Potamogeton friesii") on vitakasvien heimoon, vitojen ("Potamogeton") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen vesikasvi, joka kasvaa kokonaan upoksissa vedenpinnan alapuolella. Otalehtividan saattaa sekoittaa tylppälehtivitaan eli tylppövitaan ("Potamogeton obtusifolius"), mutta lajit ovat erotettavissa lehtien suonituksen sekä kukinnon ulkonäön perusteella.


title: Otalehtivita

text: Otalehtividan varsi voi kasvaa noin puoli metriä pitkäksi, ja se on siipipalteeton sekä melko runsaasti haarova. Lehdet ovat noin 20 cm pitkiä, 3 mm leveitä, tasapintaisia ja teräväkärkisiä. Lehdissä on viisi suonta: pääsuoni keskellä ja sen molemmin puolin kaksi pienempää suonta. Otalehtividalla ei ole uposlehtien lisäksi erillisiä kelluslehtiä, eikä myöskään lehtituppia. Otalehtividan kukinto on 1–2 cm pitkä tähkä, joka on yleensä tähkää pidemmän varren päässä. Hedelmät ovat noin 2 mm pitkiä sekä jonkin verran köliselkäisiä.


title: Otalehtivita

text: Otalehtivita kasvaa runsasravinteisissa vesistöissä. Suomessa otalehtivitaa tavataan lähinnä Perämeren rannikolla, mutta havaintoja on myös muualta, kuten Ahvenanmaalta sekä sisämaan vesistöistä. Otalehtivita on luokiteltu Suomessa silmälläpidettäväksi (NT) lajiksi.


title: E’Twaun Moore

text: E’Twaun Donte Moore (s. 25. helmikuuta 1989) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka pelaa takamiehenä. Hän edustaa NBA-liigassa pelaavaa New Orleans Pelicansia


title: E’Twaun Moore

text: Moore pelasi vuodet 2007–2011 Purduen yliopiston joukkueessa. Boston Celtics varasi hänet NBA:han toisella kierroksella sijalla 55 . NBA:n työsulun vuoksi kauden 2011–2012 alku viivästyi ja Moore pelasi syksyllä 2011 Italiassa Benetton Trevison joukkueessa. Bostonissa hän pelasi vain tuon yhden kauden ja päätyi pelaajakauppojen jälkeen kesällä 2012 Orlando Magiciin, jossa hän pelasi kaksi kautta. Kaudet 2014–2016 hänen seuransa oli Chicago Bulls ja vuodesta 2016 hän on edustanut New Orleans Pelicansia. Kaudella 2017–2018 hän pelasi Pelicansissa kaikki 82 runkosarjaottelua ja niistä avauskokoonpanossa 80 kertaa. Hän pelasi keskimäärin 31,5 minuuttia ottelua kohti. Yhdeksässä pudotuspelissä hänen peliaikansa oli 31,6 minuuttia ottelua kohti.


title: Hapteeni

text: Hapteeni eli epätäydellinen antigeeni on molekyyli, joka aiheuttaa immuunivasteen ainoastaan silloin, kuin se on sitoutuneena kantajamolekyyliin, esimerkiksi proteiiniin. Se ei siis vapaana ole antigeeni, vaikka voi sitoutuakin vasta-aineeseen. Esimerkki hapteenista on dinitrofenoli.


title: Hapteeni

text: Termin hapteeni esitti itävaltalainen lääkäri Karl Landsteiner. Hapteeni sitoutuu kovalenttisesti kantajamolekyyliin, esimerkiksi proteiiniin. Elimistö reagoi tähän kompleksiin muodostamalla vasta-aineita. Toinen vasta-aineista on spesifinen hapteenin suhteen ja toinen reagoi kantajaproteiiniin. Hapteenin sähkövaraus on merkittävä tekijä siinä, minkälaisia vasta-aineita muodostuu.


title: Pierre Toussaint

text: Kunnianarvoisa Pierre Toussaint (27. kesäkuuta 1766 Saint-Marc, Artibonite, Haiti – 30. kesäkuuta 1853 New York) oli Haitissa orjaksi syntynyt, katolilaiseksi kasvatettu ja myöhemmin kuuluisana kampaajana New Yorkissa toiminut ja myös siellä yksi kuuluisimmista katolilaisista. Miehen omistaja, Jean Berard, opetti Pierren lukemaan ja kirjoittamaan sekä otti hänet mukaansa kun muutti New Yorkiin ja Berardin kuoltua mies hoiti leskeä, sekä vapautui orjuudesta Madame Berardin kuoltua 1807. Hän oli opissa yhdellä New Yorkin johtavista kampaajista ja hänestä itsestäänkin tuli kaupungin yläluokan haluama taitava kampaaja. Pierre rakastui 15-vuotiaaseen orjatyttöön nimeltä Juliette Noel, osti hänet omakseen, vapautti tämän ja meni tämän kanssa naimisiin sekä he muuttivat kotinsa orpojen turvapaikaksi, luottotoimistoksi, työvoimatoimistoksi ja hostelliksi papeille ja muille köyhille matkalaisille. Kuollessaan 1853 hän oli käynyt päivittäin messussa 66 vuotta kirkossa "Saint Peters’s Church" ja hänet haudattiin vaimonsa viereen katedraalin "Saint Patrick’s Old Cathedral" hautausmaalle, sekä lopulta katedraalin kryptaan vuonna 1990. Hän eli seuraavien kahdeksan paavien hallintokausien aikana: Klemens XIII (1758–1769), Klemens XIV (1769–1774), Pius VI (1775–1799), Pius VII (1800–1823), Leo XII (1823–1829), Pius VIII (1829–1830), Gregorius XVI (1831–1846) ja autuas Piux IX (1846–1878). Vuonna 1991 hänen kanonisaatioprosessinsa avattiin ja hänet julistettiin "Jumalan palvelijaksi", sekä paavi Johannes Paavali II julisti hänet kunnianarvoisaksi 1996.


title: Lauri Miettinen

text: Lauri Johannes Miettinen (19. toukokuuta 1905 Valkeala – 17. huhtikuuta 1963 Pietarsaari) oli suomalainen vientialan toimija, urheilujohtaja ja yritysjohtaja.


title: Lauri Miettinen

text:
Miettinen valmistui ylioppilaaksi 1924 ja filosofian kandidaatiksi 1928 ja sai maisterin arvon 1930 Helsingin yliopistosta. Opiskeluaikansa loppuvaiheessa hän toimi myös Suomen ylioppilaskuntien liiton sihteerinä vuosina 1927-28., Miettinen toimi vuoden 1929 Barcelonan maailmannäyttelyn Suomen osaston komissaarina. Sen jälkeen hän toimi suomalaisen vientiteollisuuden palveluksessa eli vuosina 1930-33 Suomen lasitehtaitten vientiyhdistyksessä ja vuosina 1933-37 Suomen vientiyhdistuksen palveluksessa pääkohteinaan Iso-Britannia ja Alankomaat. Vuonna 1938 hän siirtyi edelleen Suomen Puunjalostusteollisuuden Keskusliiton vanerijaoston asiamieheksi.
Lauri Miettinen oli nuoruudessaan ollut aktiivi yleisurheilija. Hän oli voittamassa joukkueelleen Helsingin Kenttäurheilijat vuonna 1936 4 x 100 miesten Suomen mestaruuden. Parhaat tulokset Miettisellä olivat 100 metrillä 10,9 ja 200 metrillä 22,5. Urheilu-uran aikaan hän toimi jo läheisessä yhteistyössä silloisen Suomen Urheiluliiton (SUL) nuoren puheenjohtajan Urho Kekkosen kanssa. Aktiiviurheilijaharrastus, läheiset suhteet aikakauden suomalaisten urheilujärjestöjen johtajiin ja kansainvälinen, kielitaitoa kehittänyt työura yliopistosta valmistumisen jälkeen johtivat siihen, että Lauri Miettisestä tuli 1930-luvun suomalaisessa urheilussa keskeinen toimija. Hän oli mukana vuoden 1932 Los Angelesin kesäolympialaisissa yleisurheilujoukkueen apulaisjohtajana. Tässä tehtävässä hän avusti neuvotteluissa Kansainvälisen yleisurheiluliiton (IAAF):n kongressissa Los Angelesissa puheenjohtaja Kekkosta. Keskeisin asia oli Paavo Nurmen ammattilaisuuskysymys, jota käsiteltiin juuri Los Angelesissa. Lopputulos oli Nurmen pysyminen kilpailukiellon säilyminen. Miettinen oli mukana myös seuraavissa eli Berliinin vuoden 1936 kesäkisoissa vastaavassa tehtävässä. Miettisen kieli- ja kansaiväliset kanssakäymisen taidot johtivat siis, että hänet valittiin vuonna 1938 IAAF:n hallitukseen, jonka jäsen hän oli vuoteen 1962 asti. Vuonna 1946 hänelle myönnettiin IAAF:n kunniajäsenyys eli "Veteran of IAAF".


title: Lauri Miettinen

text: Vuonna 1938 Miettisestä tuli Suomen Olympiakomitean sihteeri ja Suomelle myönnettyjen vuoden 1940 kesäolympialaisten pääsihteeri everstiluutnantti Karikosken jälkeen. Tässä tehtävässä hän oli mm. yhdessä suomalaisten KOK-jäsenien konsuli Ernst Krogiuksen ja pankinjohtaja Jukka Rangellin kanssa esittelemässä kesällä 1939 hanketta KOK:n edustajille Lontoossa. Kisojen järjestelyt etenivät, vaikka aikaa oli tavallista vähemmän, koska kisat siirrettiin Helsinkiin japanilaisten luopuessa Tokion kisajärjestelyistä. Lopulliseksi esteeksi kisoille tuli syyskuussa käynnistynyt II maailmansota ja marraskuun lopulla käynnistynyt Talvisota, jossa Suomi joutui Neuvostoliiton hyökkäyksen kohteeksi.


title: Lauri Miettinen

text: Miettisen urheilujohtajuus jatkui maailmansodan jälkeen. Suomen Olympiakomitean pääsihteeriys päättyi vuonna 1947, mutta hän jatkoi oman nuoruuden kilpailulajinsa yleisurheilun SUL:n puheenjohtajana vuosina 1947-52 pitkäaikaisen puheenjohtajan Urho Kekkosen seuraajana. Hänestä tuli tällöin myös Suomen Olympiakomitean jäsen vuosiksi 1947-55. Samaan aikaan hän toimi SVUL:n liittohallituksen varapuheenjohtajana vuosina 1948-53. Sodan jälkeisenä aikana SVUL:n alaiset urheilujohtajat joutuivat läheisempään yhteistyöhön TUL:n urheilujohdon kanssa. Yhteistyöelimenä toimi yleisurheilun yhteistoimintavaliokunta, jonka puheenjohtajana Lauri Miettinen toimi SUL:n puheenjohtajuusaikansa. Vuodesta 1949 alkaen Miettinen oli myös Suomelle myönnettyjen vuoden 1952 Helsingin kesäolympialaisten järjestelytoimikunnan jäsenenä. Kielitaitoisena henkilönä Miettinen oli vastaanottamassa kisojen olympiasoihtua Kreikassa kesäkuussa 1952. Vuonna 1952 SUL:ssä käytiin sisäistä valtataistelua, joka johti syyskuussa 1952 käydyssä kokouksessa Kekkosen kannattajaksi leimatun Miettisen eroamiseen. Miettinen jatkoi kuitenkin SUL:n liittovaltuuston jäsenenä 1956 ja sen puheenjohtajana 1957-58 ollen samalla myös usean SUL:n valiokunnan jäsenenä. SUL:n kunniajäsen Miettisestä tuli 1954 pheenjohtajuuskauden jälkeen. Olympiakomitean jäsenyyden jälkeen Miettinen toimi vielä Olympiakomitean valtuuskunnan jäsenenä vuosina 1955-63.


title: Lauri Miettinen

text: Toisen maailmansodan aikana Miettinen siirtyi suomalaisen tupakkateollisuuden palvelukseen eli hänestä tuli Suomen tupakkateollisuusyhdistyksen asiamies ja vuodesta 1953 alkaen Ab Ph. U. Strengberg & C:o Oy:n toimitusjohtaja edeltäjänsä Heikki Kekonin kuoleman jälkeen. Lauri Miettinen toimi Strengbergin tupakkatehtaan toimitusjohtajana Pietarsaaressa lähes 10 vuoden ajan aina kuolemaansa asti eli huhtikuuhun 1963 asti.


title: Dave Cad

text: Dave Cad (s. 6. heinäkuuta 1988) on englantilainen tubettaja ja bloggaaja. Lontoossa varttunut Dave Cad muutti suomalaisen kihlattunsa mukana Suomeen vuoden 2018 keväällä ja jakaa YouTubessa Suomi-kokemuksiaan. Videoillaan hän on esimerkiksi kokeillut suomalaisia ruokia ja alkoholijuomia.


title: Dave Cad

text: Dave Cad aloitti YouTube-uransa vuonna 2011 ja samana vuonna hän alkoi bloggaamaan matkustamisesta. Daven YouTube kanavalla on yli 120 000 tilaajaa. Pääkanavansa lisäksi hänellä on myös pelaamiseen keskittyvä DaveCadGaming-niminen YouTube-kanava.


title: Virta (yhtye)

text: Virta (tyylitelty VIRTA) on vuonna 2011 Kuopiossa perustettu ja sittemmin helsinkiläistynyt instrumentaalitrio, joka yhdistelee musiikissaan pohjoismaista jazzperinnettä, post-rockia sekä elektronisen nykymusiikin elementtejä. Yhtye on julkaissut kaksi albumia: "Tales from the Deep Waters" (2012) ja "Hurmos" (2016).


title: Virta (yhtye)

text: Virta on tullut tunnetuksi voimakkaista audiovisuaalisista konserteistaan. Alkuvuonna 2017 yhtye järjesti kuusi kaupunkia kattavan audiovisuaalisen levynjulkaisukiertueen, jossa se esiintyi visuaalitaiteilijan, valosuunnittelijan ja äänisuunnittelijan kanssa. Levynjulkaisukiertueen jälkeen yhtye on konsertoinut lukuisilla klubi- ja festivaalilavoilla Suomessa ja muualla Euroopassa.


title: Virta (yhtye)

text: Elokuussa 2018 Virta kutsuttiin esiintymään Ylen tilaamaan "Timanttinen keikka" -konserttisarjaan, joka järjestettiin G-livelabissa, Helsingissä. Loppuunmyyty konsertti taltioitiin televisiointia varten. Yhtyettä käsittelevä jakso esitetään Yle Teemalla 27.11.2018, jonka jälkeen se on katsottavissa Yle Areenassa.


title: RN Faá di Bruno

text: RN Faá di Bruno () oli Italian kuninkaallisen laivaston ensimmäisen maailmansodan aikana valmistettu ja vuonna 1916 vesillelaskettu monitori. Alus muistutti enemmän liikuntakykyistä lauttaa, johon on kiinnitetty keula.


title: RN Faá di Bruno

text: Alus poistettiin 1924 palveluksesta, mutta se palautettiin toisen maailmansodan alkaessa palvelukseen uivana patterina nimellä "GM 194". Alus hinattiin Genovaan, missä se oli Italian antautumiseen saakka. Saksan joukot valtasivat 1943 Italian antauduttua aluksen, jolloin se nimettiin "Biberiksi". Aluksen miehistö antautui liittoutuneille toukokuussa 1945 ja alus romutettiin pian tämän jälkeen.


title: RN Faá di Bruno

text: Alus tilattiin Venetsian laivastontelakalta, missä köli laskettiin 10. lokakuuta 1915. Alus laskettiin vesille 30. tammikuuta 1916 ja otettiin palvelukseen 1. huhtikuuta 1917.


title: RN Faá di Bruno

text: Alus osallistui elokuussa 1917 Isonzon taisteluun, jolloin se yhdessä "RN Alfredo Cappellinin", "HMS Earl of Petersboroughin" ja "HMS Sir Thomas Pictonin" kanssa tulitti Itävalta-Unkarin maavoimien asemia ilman havaittavia tuloksia. Alus ajoi marraskuussa myrskyssä karille, mistä se irrotettiin vasta lähes vuotta myöhemmin.


title: RN Faá di Bruno

text: Alus poistettiin 13. marraskuuta 1924 alusluettelosta, mutta se palautettiin palvelukseen toisen maailmansodan alkaessa uivana patterina nimellä "GM 194". Alus hinattiin Venetsiasta Genovaan, missä se oli sodan loppuun saakka. Britannian pommittaessa 9. helmikuuta 1941 Genovaa alus ei kyennyt ampumaan takaisin ensimmäisten laukausten katkaistua aluksen tykeille virtaa toimittaneet kaapelit.


title: RN Faá di Bruno

text: Saksan joukot valtasivat aluksen Italian antauduttua liittoutuneille. Alus nimettiin "Biberiksi" ja sille tehtiin mittavia muutostöitä, joiden aikana pituus kasvoi lähes 130 metriin. Alukselle asennettiin uusi keula ja perä. Aluksen miehistö antautui toukokuussa 1945, minkä jälkeen se romutettiin.


title: RN Alfredo Cappellini

text: RN Alfredo Cappellini () oli Italian kuninkaallisen laivaston ensimmäisen maailmansodan aikana valmistettu ja vuonna 1915 vesillelaskettu monitori, joka muutettiin kelluvasta nosturista "GA53":sta monitoriksi.


title: RN Alfredo Cappellini

text:
Aluksen muutostyöt kelluvasta nosturista "GA53":sta monitoriksi tilattiin Cantieri navale fratelli Orlandolta. Alus laskettiin vesille 1915 ja työt saatiin päätökseen 24. huhtikuuta 1916. Alus otettiin palvelukseen neljä päivää myöhemmin 28. huhtikuuta.
Alus osallistui elokuussa 1917 Isonzon taisteluun, jolloin se yhdessä "RN Faá di Brunon", "HMS Earl of Petersboroughin" ja "HMS Sir Thomas Pictonin" kanssa tulitti Itävalta-Unkarin maavoimien asemia ilman havaittavia tuloksia. Alus haaksirikkoutui 16. marraskuuta 1917 Anconan edustalla.


title: Elämä 3.0, ihmisyys tekoälyn aikakaudella

text: Elämä 3.0 () on kosmologi Max Tegmarkin vuonna 2017 ilmestynyt kirja, joka käsittelee tekoälyä ja sen vaikutuksia ihmisyyteen ja Maapallon elämään. Teoksen on suomentanut Kimmo Pietiläinen ja julkaissut suomeksi Terra Cognita vuonna 2018.


title: Uurrin

text:
Uurrin (engl. "burin") oli varsinkin paloeliittikivikaudella yleinen työkalu, jolla
kaiverrettiin luuta tai puuta.


title: Anna Petrovna

text: Suurherttuatar Anna Petrovna (, Анна Петровна) syntyi Moskovassa 27. tammikuuta 1708 ja menehtyi Kielissä, Saksassa 4.maaliskuussa 1728. Hän oli vanhin Pietari I (Pietari Suuri) ja Katariina I lapsista. Hän avioitui 1725 saksalaisen herttuan Kaarle Fredrikin kanssa. He saivat ainoan poikansa, Venäjän tulevan Tsaarin Pietari III 21. helmikuuta 1728. Pietari III.


title: Anna Petrovna

text: Anna Petrovna oli Pietari Suuren ja Katariina I. yksi kahdestatoista lapsesta. Annan yhdestätoista sisaresta vain yksi selviytyi aikuisikään asti, tuleva Venäjän keisarinna Elisabet (hallitsi vuosina 1741–1762). Annalla oli kuitenkin kaksi velipuolta Pietari Suuren ensimmäisestä avioliitosta, Alexei Petrovich ja Alexander Petrovich, joista jälkimmäinen eli vain vuoden.


title: Anna Petrovna

text: Anna Petrovna syntyi Moskovassa tammikuussa 1708. Anna syntyi avioliiton ulkopuoliseksi lapseksi, sillä Pietari ja Katariina avioituivat vasta neljän vuoden kuluttua, 1712. Annaa kuvailtiin nuorena hyvin viehättäväksi ja viisaaksi nuoreksi naiseksi, verrattuna hänen sisareensa Elisabetiin. Anna avioitui 21. toukokuuta 1725 saksalaisen Herttuan Kaarle Fredrikin kanssa. He olivat aiemmin avioliittosopimuksessaan joutuneet luopumaan omasta, sekä jälkeläistensä oikeudesta Venäjän kruunuun. Pietari Suuri oli kuitenkin aikaisemmin julkaissut asetuksen, jossa hallitseva keisari sai valita omat seuraajansa. Pietari Suuri kuoli ennen Annan ja Kaarlen avioliiton solmimista. Tästä on liikkunut huhu, että kuolinvuoteellaan puhekyvytön Pietari olisi halunnut nimittää Annan seuraajakseen. Tätä ei kuitenkaan ole voitu vahvistaa.


title: Anna Petrovna

text: 21. helmikuuta Anna synnytti Kielin linnassa Venäjän tulevan tsaarin Pietari III. Pietari III hallituskausi jäi kuitenkin hyvin lyhyeksi, vain 6 kuukauden mittaiseksi. Pietari III kuitenkin edustaa tsaarisukua, joka hallitsi aina vuoteen 1917 asti. Nämä hallitsijat, kuitenkin käyttivät edellisen hallitsijasuvun Romanovin nimeä.


title: Anna Petrovna

text: Anna menehtyi pian synnytyksen jälkeen Kielissä 4. maaliskuuta 1728. Ennen kuolemaansa Anna oli toivonut tulevansa haudatuksi isänsä rinnalle Pietariin. Tämä toive toteutui, kun hänet 12. marraskuuta laskettiin lepäämään vanhempiensa viereen Pietarin-Paavalin linnoitukseen.


title: Anna Petrovna

text: Hughes Lindsey (2000) Russia in the Ages of the Peter Great. Yale University Press.


title: Anna Petrovna

text: "Rainer Knapas, Pietari III (1728–1762)," https://kansallisbiografia.fi/kansallisbiografia/henkilo/8060, 14.11.2018


title: Anna Petrovna

text: Rainer Knapas, Elisabet 1709–1762), https://kansallisbiografia.fi/kansallisbiografia/henkilo/512, 14.11.2018


title: Anna Petrovna

text: Unofficial Royalty, Grand Duchess Anna Petrovna of Russia, Duchess of Holstein-Gottorp http://www.unofficialroyalty.com/grand-duchess-anna-petrovna-of-russia-duchess-of-holstein-gottorp/, 14.11.2018


title: Anna Petrovna

text: kuvat: https://search.creativecommons.org


title: Ydinmagneettinen resonanssispektroskopia

text: NMR-spektroskopia eli ydinmagneettinen resonanssispektroskopia tai pelkkä NMR on lähinnä kemiassa käytetty ydinmagneettiseen resonanssiin perustuva yleinen tutkimusmenetelmä, jolla voidaan tutkia molekyylien ominaisuuksia ja tunnistaa tuntemattomia molekyylejä. Molekyylejä sisältävän näytteen mittaus suoritetaan NMR-spektrometrillä, jossa näyte altistetaan vahvalle ja jatkuvalle magneettikentälle, joka nykyisin saadaan aikaan suprajohtein.


text: Molekyylejä voidaan tutkia NMR:ssä vain jos niissä olevilla mittauksen kohteena olevilla atomiytimillä on spin. Kaikkien alkuaineiden isotooppeilla ei ole spiniä. Vedyn isotoopilla 1 (H) ja hiilen isotoopilla 13 (C) on spin – nämä ovat NMR:ssä useimmin mitattuja ytimiä.


text: NMR:ssä mitattavat molekyylit usein nestemäisiä tai liuotettu nesteeksi. Tekniikalla voidaan myös mitata kiinteitä aineita. Tosin kiinteiden mittaustekniikat ovat usein haastavampia ja saadut mittaustulokset vaikeatulkintaisempia kuin nesteiden NMR-tutkimuksessa. Kiinteiden NMR-tutkimus on siten nesteiden NMR-tutkimusta harvinaisempaa. Poikkeustapauksissa myös kaasuja voidaan tutkia.


text: Nykyisten NMR-spektrometrien toimintaperiaate on seuraavanlainen. Molekyyleissä olevat tiettyjen isotooppien atomiytimet alkavat resonoida tai pikemminkin pyöriä (prekessoida) magneettikentässä niille ominaisilla Larmorin taajuuksilla, joka riippuu ydinten spineistä ja kemiallisesta ympäristöstä eli muiden läheisten ydinten ja niiden elektronien ominaisuuksista. Spektrometrin jatkuva magneettikenttä saa ydinten magneettikenttien suuntaa kuvaavat magneettiset momentit asettumaan keskimäärin paikalleen jatkuvan kentän myötäisesti. Mittauksessa nettomagneettimomentit ajetaan pyörintäliikkeeseen, joka ilmenee niiden Larmorin taajuuksilla. Muutos aiheutetaan lyhytkestoisin magneettikentin, joiden muuttuvilla taajuusalueilla on ydinten Larmorin taajuudet. Muuntuvien kenttien lakatessa, kestävät ydinten nettomagneettimomenttien pyörinnät hetken palaten lopulta jatkuvan kentän myötäisiksi. Pyörinnän aikana nettomagneettimomentit mitataan. Saadaan päällekkäisiä taajuuksia sisältävä signaali. Mittaus toistetaan kunnes signaali on kyllin vahva, josta ydinten taajuudet erotetaan Fourierin muunnoksella. Saadaan kuvaaja (NMR-spektri) ydinten ympäristöä kuvastavista Larmorin taajuuksista (ilmaistaan spektrissä ppm-arvoina) ja suhteellisiksi intensiteeteiksi muunnetuista amplitudeista, jotka tilanteesta riippuen kuvastavat ydinten lukumääriä. Spektristä voidaan ehkä päätellä jotakin molekyylin rakenteesta.


text: Magneettikuvauksen periaatteet ovat samankaltaiset kuin NMR-spektroskopiassa.


text: Useilla alkeishiukkasilla on spin, muun muassa elektroneilla, u- ja d-kvarkeilla. Spin on eräänlainen pyörimismäärä, joka kuvaa siis hiukkasen "pyörintää" akselinsa ympäri – hiukkaset eivät oikeasti pyöri, mutta ne käyttäytyvät lähes siten kuin ne pyörisivät.


text: Atomiydinten protonit ja neutronit koostuvat gluonien yhdistämistä u- ja d-kvarkeista. Protonin kvarkkiyhdistelmä on uud ja neutronin udd. U- ja d-kvarkkien spinit ovat ½, mutta kvarkkien spinit ovat arvoiltaan vastakkaiset eli ne sulkevat toisensa osin pois. Protoniin ja neutroniin jää siten ½ kokonaisspin.


text: Ytimen u- ja d-kvarkkien spinit voivat tosin olla samanarvoisetkin jos ytimellä on hyvin suuri energia. Siten vaikka protonin spin voi olla 3/2, jolloin se on Δ-hiukkanen. Näitä on vain suurienergisissä olosuhteissa joten ne jätetään NMR:ssä huomiotta.


text: Spinin omaavilla hiukkasilla ja joskus näistä koostuvilla atomiytimillä on myös ominainen magneettikenttä, jonka suuntaa kuvaa vektori, magneettinen momentti μ (J T). µ ja spin pyörimismäärävektori S (J s, vertaa ħ) vektorien välistä suhdetta kuvaa kerroin, gyromagneettinen suhde γ (tässä yhteydessä s T)


text: Jos γ>0, µ- ja S-vektorit ovat hiukkaselle/ytimelle täysin samasuuntaiset. Jos γ<0, µ ja S ovat erisuuntaiset.


text: Ytimessä voi olla monia neutroneita, joiden määrä on N, ja protoneita, joiden määrä on Z. Näiden ½ spinit voivat pariutua toistensa spinejä pois sulkien ja/tai lisäten. Ytimen kokonaisspin voi siis olla 0, ½ tai ½ monikerta: 1, 3/2 jne. Ydinspinin symboli on I. Eri yhdistelmillä on erilainen potentiaalienergia, joiden energiaeroja kuvataan energiadiagrammeissa energiatasoina. Tasoista pienienergisintä kutsutaan perustilaksi, jossa ydin normaalisti on. Muita kuin perustilan ytimiä ei kuitenkaan tarkastella NMR:ssä.


text: Perustilan yksityiskohtaisia protonien ja neutronien spinyhdistelmiä ei voi ennustaa yksinkertaisin kaavoin, mutta perustilan ytimen kokonaisspin voidaan (kaavat alla).


text: Jos N ja Z ovat parilliset, ydin ei näy NMR:ssä, ja sen ydinspin on


text: Edeltävän esimerkkejä: C, O, O, S.


text: Jos N ja Z ovat parittomat, ydin näkyy NMR:ssä. Ytimessä siis on 2 paritonta spin ½ hiukkasta eli ydinspin on


text: formula_3Edeltävän esimerkkejä: H (I=1), B (I=3), N (I=1).


text: Jos N tai Z on parillinen toisen näistä taas ollessa pariton tai nolla, ydin näkyy NMR:ssä. Ytimessä siis on 1 pariton spin ½ hiukkanen eli ydinspin on


text: Edeltävän esimerkkejä: H (I=½), C (I=½), Cl (I=3/2).


text: NMR-spektrometreissä on vahva magneettikenttä B, joka on ihannetilanteessa laitteeseen asetetun näytteen joka kohdassa likimain yhtä vahva ja samasuuntainen, jolloin samanlaiset ytimet kokevat sen yhtä vahvana. Ilman B-kenttää ydinten µ-vektorit eivät kohdistu mihinkään tiettyyn suuntaan – ne ovat sekaisin. Taas B vallitessa on energiallisesti suotuisaa että µ-vektorit kääntyvät B myötäisesti


text: Edeltävä on skalaarimuodossa. Varsinaisia µ- ja B-vektoreita käytettäessä yhtälö on pistetulo


text: Tilanne on verrattavassa magneettien samamerkkisten napojen hyljintään – toisen magneetin pysyessä paikallaan (spektrometrin B), pyrkii liikkuva magneetti kuten kompassi (ydinten µ) pyörähtämään paikallaan pysyvän magneetin kentän myötäisesti energiansa minimoidakseen.


text: Yksittäiset ydinten µ-vektorit eivät oikeasti asetu täysin B myötäisesti ja voivat myös muuttaa myös suuntaansa NMR-kokeen aikana. Vaihtelut johtuvat ydinten ja elektronien keskinäisistä erityyppisistä vuorovaikutuksista, jotka muuttavat yksittäisten samanlaistenkin ydinten kokeman B voimakkuutta hieman hetkestä toiseen. NMR-näytteessä ytimiä on kuitenkin valtavia määriä, joten niiden kaikkien µ aikaansaama summa, "nettomagneettimomentti"vektori, on paikallaan ja on B kanssa täysin samasuuntainen.


text: Koska NMR-aktiivisilla (I>0) ytimillä on niissä aina läsnä oleva pyörimismäärävektori eli spin S, alkavat niiden S-vektorit ja samalla µ-vektorit B vaikuttaessa pyöriä kartiomaisesti eli prekessoida B-vektorin ympäri vaihtelevin kulmin. Tilanne on verrattavissa hyrrään, joka pyörii vakionopeudella. Jos hyrrä on kulmassa pyöriessään, se prekessoi (kuva).


text: Yksittäisten ydinten S-vektorit voivat olla eri kulmissa prekession alkaessa ja hyvin pieni osa jopa täysin kentän myötäisesti tai vastaisesti, jolloin ne eivät prekessoi. Ytimet kuitenkin muuttavat prekessiokulmiaan NMR-kokeen aikana vaikuttaessaan mm. toistensa kokemiin magneettikenttiin omilla kentillään, joiden suuntia µ-vektorit kuvaavat. Prekessio tai sen kulmavaihtelu ei silti muuta µ-vektorien B myötäisen suuntautumisen suotuisuudesta johtuvan nettomagneettimomentin suuntaa. Yksittäiset ytimet nimittäin prekessoivat eri vaiheissa ja niitä on näytteessä valtavasti.


text: Ydinten prekessiota kutsutaan Larmorin prekessioksi ja se tapahtuu kulmataajuudella


text:
formula_7
ω etumerkki kertoo prekessiosuunnan. Jos ytimen γ>0, ω on positiivinen ja ytimen S-vektori prekessoi vastapäivään katsojasta, josta B-vektori loittonee poispäin. γ<0 ytimen ω on negatiivinen ja S-vektori prekessoi myötäpäivään.


text: Elektronien sanotaan "varjostavan" (eng. shield) ympäröimiään atomiytimiä sillä elektronien liike orbitaaleillaan B-kentässä saa ne muodostamaan omia magneettikenttiään. Kenttien ollessa ytimen kohdalla B vastaisia, heikentävät ne ytimen kokemaa kenttää B paikallisesti. Siten ytimet prekessoivat hitaammin eli niiden Larmorin taajuus pienenee. Elektronikenttien ollessa B vastaisia ytimen kohdalla, puhutaan "diamagneettisesta varjostuksesta", jota ilmenee erityisesti pallosymmetrisiä orbitaaleja (s-orbitaali) sisältävillä ytimillä kuten H.


text: Elektronikenttien ollessa B myötäisiä ytimen kohdalla, puhutaan "paramagneettisesta varjostuksesta", jota ilmenee erityisesti epäsymmetrisiä orbitaaleja sisältävillä raskailla ytimillä kuten C, F ja P. Paramagneettinen varjostus suurentaa ytimen prekessiotaajuutta. Ytimen varjostus on dia- ja paramagneettisen varjostuksen summa.


text: Molekyylin ydinten varjostukseen vaikuttaa myös niiden läheinen kemiallinen ympäristö. Tämä siirtää erilaisten kemiallisten ryhmien prekessiotaajuuksia niille ominaisille taajuusalueille. Siksi H-ytimet prekessoivat vaikkapa CH- ja CH-ryhmissä eri taajuuksilla. Ilmiötä kutsutaan kemialliseksi siirtymäksi.


text: NMR-spektrometrissä on johdinkelat, joihin johdetaan tietyn taajuinen vaihtovirta. Yksinkertaisissa mittauksissa virta aiheuttaa näytteeseen vaihtovirran taajuudella muuntuvan magneettikentän B (katso Maxwellin yhtälöt), joka tuotetaan usein 90° kulmaan suhteessa kenttään B. Vain ne ytimet, jotka prekessoivat samalla Larmorin taajuudella kuin kelojen aiheuttama kenttä muuntuu, kääntyvät nopeasti µ-vektoreiltaan samaan tasoon kuin B eli noin 90° kulmaan niiden alkuperäisestä B myötäisestä suunnasta. Yksittäisten ydinten µ ei välttämättä ole täysin samassa tasossa kuin B, mutta niiden nettomagneettimomentti on.


text: Nettomagneettimomentti alkaa siis pyöriä ympyrää samassa tasossa kuin B vaikuttaa sen sijaan, että se olisi liikkumatta B myötäisesti. Kelojen virransyöttö lopetetaan ja B lakkaa vaikuttamasta. Nettomagneettimomentti eli ydinten aiheuttama muuttuva magneettikenttä jää silti vaikuttamaan hetkeksi ja tuottaa siksi samoihin keloihin vaihtovirran. Muodostuneen vaihtovirran taajuus on verrannollinen ydinten Larmorin taajuuteen, joka on kemiallisille ympäristöille ominainen, ja amplitudi on usein verrannollinen ydinten lukumäärään. Tutkittava aine voidaan siten ehkä tunnistaa mittaamalla sen kaikkien NMR:ssä näkyvien ydinten intensiteetit ja taajuudet.


text: Käytännössä B taajuutta muutetaan mikrosekuntien aikana laajan taajuusalueen läpi, sähkönsyöttö lopetetaan ja sitten kaikkien alueelle Larmorin taajuuksiltaan osuvien ydinten signaalit mitataan kerralla. Tämä nopeuttaa mittausta merkittävästi suhteessa tilanteeseen, jossa eri Larmorin taajuuksien ytimet mitattaisiin taajuus kerrallaan.


text: Laajaa taajuusaluetta käytettäessä usealla eri Larmorin taajuudella prekessoivat ytimet reagoivat kenttään lähes yhtäaikaisesti, jolloin niiden nettomagneettimomentit siirtyvät pyörimään samaan tasoon kuin B. Pyörintä kuitenkin ilmenee kunkin ytimen erivillä Larmorin taajuuksilla. Siten mittauksessa saadussa raakasignaalissa (eng. free induction decay, FID) taajuuksiltaan erilaisten ydinten signaalit ovat päällekkäin toisiaan paikoitellen vahvistaen ja heikentäen. Ne voidaan kuitenkin tietokoneen avulla erottaa matemaattisesti Fourierin muunnoksella.


text: Raakasignaali, jossa ydinten nettomagneettimomenttien aiheuttamat jännitemuutokset (amplitudit) ovat ajan funktiona, muutetaan Fourierin muunnoksella NMR-spektriksi kutsuttuun kuvaajaan. Yksiulotteisessa spektrissä ydinten signaalien eli "piikkien" intensiteetit ovat niiden Larmorin taajuuden funktiona, mutta yksiulotteisen spektrin x-akselin yksikkönä käytetään ppm-arvoja taajuuden sijaan.


text: On tosin olemassa mm. kaksi-, kolmi- ja neliulotteisia NMR-spektrejä tuottavia menetelmiä, joita kutsutaan vastaavasti 2D, 3D ja 4D NMR-spektroskopiaksi. Näissä ppm-akseleita on useita.


text: Vietäessä näytteen ytimet B-kenttään, kestää hetki ennen kuin ne kehittävät B myötäisen nettomagnettimomentin maksimin. Nettomagneettimomentin M kehittyminen on logaritmista (käänteisen eksponentiaalista). Taas otettaessa näyte pois B-kentästä, M katoaa näytteestä ajan kuluessa eksponentiaalisesti. Tämä johtuu mm. ydinten omien magneettikenttien vuorovaikutuksista toistensa µ-vektorien suuntautumiseen, jotka lopulta sekoittavat ydinten suuntautumisen aiemmin vaikuttaneen B myötäisesti. Ytimet siis rentoutuvat eli relaksoituvat.


text: B myötäisen M muodostumiseen ja katoamiseen kuluu tietty aika, joka saadaan laskettua yhtälöllä, johon sijoitetaan T-aikakerroin. M muodostumista/katoamista kutsutaan "pitkittäisrelaksaatioksi" ja joskus "spin-hila-relaksaatioksi" (eng. longitudinal/spin-lattice relaxation). Jälkimmäinen termi on harhaanjohtava erityisesti puhuttaessa kaasujen tai nesteiden T-relaksaatiosta, joilla ei ole kidehilarakennetta. Termi tulee historiallisesta selityksestä relaksaatiolle, jonka teoretisoitiin pohjautuvan ydinspinien ja hilan vuorovaikutukseen.


text: B kanssa samassa tasossa pyörivän M palatessa B myötäiseksi B lakatessa vaikuttamasta, kuvaa tähän kuluvaa aikaa yhtälö, johon sijoitetaan T-aikakerroin. M muodostumista kutsutaan "pitkittäisrelaksaatioksi" ja joskus "spin-spin-relaksaatioksi" (eng. transverse/spin-spin relaxation). Jälkimmäinen termi on harhaanjohtava, sillä se vihjaa ydinspinien vuorovaikutusten johtavan T-relaksaatioon. Relaksaatio aiheutuu siitä, että ytimet kokevat magneettikentän hieman eri tavoin riippumatta siitä, että vuorovaikuttavatko ytimet keskenään, vai eivät.


text: Kaikille ytimille pätee T≥T. Mitä suurempi T tai T ytimelle on, sitä pidempi aika relaksaatioon kuluu. Tutkittaessa pieniä molekyylejä sisältäviä nestenäytteitä, T ja T ovat likimain samat. Suurien molekyylien nestenäytteiden kohdalla T on usein paljon pienempi kuin T. T-kerroin on usein muutamia millisekunteja, mutta harvinaissa tapauksissa se voi olla päiviä tai kuukausia.


text: Yksiulotteisessa NMR-spektrissä ydinten signaalien intensiteetit ovat niiden Larmorin taajuuden funktiona. NMR-spektrometrien magneettikentät B kuitenkin vaihtelevat ja siten myös niissä mitattujen ydinten Larmorin taajuudet. Eri laitteiden NMR-spektrit eivät ole siis suoraan vertailukelpoisia jos spektrin x-akselilla käytetään havaittuja taajuuksia.


text: Yksiköiden yhtenäistämiseksi NMR-spektrin x-akselilla käytetään Larmorin taajuuden sijaan sovitusti miljoonasosia (ppm), jotka ovat yksiköttömiä eli 123 ppm = 123*10. Jos ytimen signaali on kohdassa 123 ppm, sanotaan 123 ppm olevan ytimen kemiallinen siirtymä.


text: Ppm käyttämiseksi kutakin havaittua Larmorin taajuutta ν (Hz tai myös rad s) verrataan "standardin" Larmorin taajuuteen ν, aineeseen, jota esimerkiksi nestenäytteissä yleensä lisätään mitattavan näytteen joukkoon pieni määrä (sisäinen standardi). Standardeja on monia ja yksi yleinen standardi on tetrametyylisilaani (TMS). Standardi tulee ilmoittaa samassa yhteydessä kuin spektrikin esitetään sillä ppm-arvot riippuvat standardista. Standardin oma kemiallinen siirtymä δ spektrissä on 0 ppm. δ muille ydinten signaaleille on


text: Edeltävä kaava on kemiallisen siirtymän määritelmä. Kertomalla kaavan tulos arvolla 1*10 saadaan tulos ppm-arvona.


text: Kun ytimen kokema varjostus


text: Kemiallisen siirtymän δ määritelmä on kohdassa ppm.


text: δ johtuvat lähinnä varjostuksesta, jota lisää erityisesti matalaenergisten energiatasojen elektronit. Näiden elektronien määrät kasvavat raskaissa ytimissä, jolloin myös ytimen mahdolliset siirtymät kasvavat. Esimerkiksi kevyen H δ ovat yleensä enimmillään 10 ppm. Hieman raskaamman C δ taas ovat 200 ppm. Hyvin raskaiden ydinten kuten Pb mahdolliset δ voivat olla jo usean tuhannen ppm:n alueella.


text:
Elektronegatiiviset atomit kuten O, Cl ja F vetävät elektroneja molekyylirakenteissa viereisistä ytimistä lisäten niiden kokemaa magneettikenttää ppm-arvoja kasvattaen.
Elektronivirtaukset vaikuttavat myös siirtymiin: aromaattiset renkaat toimivat magneettikentässä johdinsilmukoina ja elektronit alkavat kiertää niissä kehää (ns. rengasvirtaus) luoden renkaalle oman donitsimaisen kentän. Renkaan ulkopuolella ydinten kokema kenttä kasvaa (indusoitu kenttä on B myötäisesti) ja niiden ppm kasvaa. Renkaan sisällä koettu kenttä heikkenee (indusoitu kenttä on B vastaisesti).


text: Isotrooppinen siirtymä on keskimääräinen δ, joka johtuu molekyylien nopeasta liikkeestä. Esimerkiksi kemiallisen ryhmän muuntuessa kyllin nopeasti muodosta A muotoon B tasapainoreaktiossa A⇌B, on havaittu δ näiden keskimääräinen δ, vaikkei minkään tasapainossa olevan muodon δ oikeasti vastaisikaan havaittua keskimääräistä ppm-arvoa. Isotrooppiset siirtymät voivat olla erilaiset kiinteissä ja nesteissä.


text: Viereiset isotoopit vaikuttavat ppm-arvoihin: CHCHOH ja CHCHOH siirtymät CH-ryhmän H-ytimille ovat hieman erilaiset. Tämä on "toissijainen isotooppisiirtymä" (ensisijainen koskee esimerkiksi eroa H ja H omien siirtymien välillä H-spektrissä).


text: Kunkin NMR-aktiivisen ytimen δ ovat usein vain tietyillä ppm-arvojen alueilla. Siten siirtymien ppm-arvoja voidaan listata taulukoihin, joita kutsutaan usein "kemiallisen siirtymän korrelaatiotaulukoiksi" (eng. correlation tables). Kukin taulukko pätee vain tietylle standardille (katso ppm) ja osin myös liuottimelle. Taulukoiden avulla voidaan siten tulkita jonkin molekyylin NMR-spektrissä havaittavat piikit mikäli molekyylin spektri on mitattu samoissa oloissa kuin taulukonkin arvot on esitetty. Tällaista taulukkoa käyttäen tuntemattoman molekyylin rakenne voidaan ehkä päätellä.


text: H-spektreissä δ ovat tavanomaisilla kemiallisilla ryhmillä usein alueella 10–0 ppm. Esimerkiksi TMS standardia käytettäessä RC(O)H eli aldehydin vahvennetun vedyn signaali näkyy H-spektrissä usein alueella 9.5–1.5 ppm. Jos tällä alueella näkyy signaali tuntemattoman molekyylin H-spektrissä, voidaan aineen ehkä päätellä olevan aldehydi.


text: C-spektreissä δ siirtymät ovat usein 200–0 ppm. Esimerkiksi RC(O)H näkyy usein alueella 200–190 ppm.


text: On myös kehitetty kokeellisesti määritettyjä kaavoja, kuten osin yleispätevä Shooleryn sääntö X-CH-Y molekyyleille. X ja Y ovat ryhmiä, joilla on vastaavasti taulukoihin listatut vakiot Δ ja Δ kaavassa


text: Magneettikenttä B jakaa NMR-aktiivisen ytimen perustilan (katso ydinspin) useampaan Zeeman-tilaan, joiden energiat ovat eri. Ilmiötä kutsutaan ydinten Zeeman-jakautumiseksi, johon liittyy läheisesti elektronien energiatasojen jakautumisesta johtuva Zeemanin ilmiö. Zeeman-tiloja ei tule sekoittaa ydinten energiatasoihin. Zeeman-tilojen lukumäärä on


text: H, C ja muiden I=½ ydinten Zeeman-tilojen määrä on siten 2 (2*(½)+1). Näistä toinen tila on +½ eli α ja -½ eli β. Tiloja on yli 2 jos I>½. Näiden ydinten sanotaan olevan kvadrupolisia (eng. quadrupolar). Esimerkiksi Al I=5/2, joten sillä on 6 Zeeman-tilaa (2*(5/2)+1), jotka ovat -5/2, -3/2, -½, ½, 3/2, ja 5/2. N I=1, joten sillä on 3 Zeeman-tilaa, jotka ovat -1, 0 ja 1.


text: Zeeman-tilojen välillä vallitsevat yhtä suuret energiaerot, jotka kasvavat lineaarisesti B voimistuessa. Eroja eri ole, mikäli ytimet eivät koe B-kenttää. Tilojen energiaerot suhteessa perustilaan ovat


text: Siten esimerkiksi +½ eli α Zeeman-tila on matalaenergisempi kuin -½ eli β. Tilat vaikuttavat heikosti ydinten varjostukseen, ja täten niiden prekessiotaajuuksiin ja NMR-spektrien ppm-arvoihin. Esimerkiksi H-ytimen ollessa α-tilassa, sen ppm kasvaa suhteessa β-tilaan.


text: Eri Zeeman-tiloissa olevat atomiytimet vuorovaikuttaa merkittävästi toisiinsa kovalenttisten sidoselektronien välityksellä mikäli ydinten välillä ei ole liian montaa sidosta. Tätä kutsutaan "J-kytkeytymiseksi" (eng. J-coupling) tai spin-spin-kytkeytymiseksi ja se aiheuttaa ydinten signaalien jakautumista spektrissä tietyin välimatkoin, joita kutsutaan kytkeytymisvakioiksi (symboli J). J on taajuuden yksiköinä – usein hertseinä (Hz). Arvo voi olla positiivinen tai negatiivinen. Taajuudet ovat vakioita, eikä magneettikentän vahvuus vaikuta niihin.


text: J-kytkeytymisen aiheuttama signaalien jakautuminen voi kertoa tärkeää tietoa tutkitun molekyylin erilaisten ydinten läheisistä kemiallisista ympäristöistä. Tämä helpottaa tuntemattoman molekyylin tunnistusta.


text: Kun ydin on kytkeytynyt n kemiallisen sidoksen päästä toiseen ytimeen, on kytkeytymisvakion symboli J. Ydinten kytkeytyminen voi tapahtua


text: J taajuudet ovat usein J > J > J, eli yhden sidoksen välinen kytkeytyminen on voimakkainta.


text: Visinaalista kauaskantoisempaa kytkeytymistä ei usein havaita esimerkiksi H NMR-spektreissä. Kaksois- ja kolmoissidokset kuitenkin usein helpottavat elektronivälitteisen kytkeytymisen siirtymistä pidemmälle elektronidelokalisaation kautta.


text: Kun 2 H-ydintä on kytkeytynyt toisiinsa visinaalisesti, on symboli J. Jos isotoopit ovat samoja, kytkeytyminen on "homonukleaarista". Jos ne ovat eri, kytkeytyminen on "heteronukleaarista".


text: J-kytkeytymistä selittävistä mekanismeista yksi on "Fermin kontaktimekanismi" (eng. Fermi contact mechanism). Tämä on suurin selittävä tekijä kytkeytymisvakioiden positiivisille tai negatiivisille etumerkeille, joissa H-ytimet ovat osana. Mekanismin yksinkertaistus on alla.


text: J-kytkeytymisvakiot H ja C välillä ovat "aina" positiivisia. Nämä ytimet voivat olla vastakkaisissa Zeeman-tiloissa ±½. Sidoksessa H-C on 2 sidoselektronia, joista kullakin voi olla tila ±½. Oletetaan että H on magneettikentän B myötäisesti, eli +½ tilassa. H-ytimen spin "kääntää" eli polaroi molekyyliorbitaalissa läheisemmän sidoselektronin spinin vastakkaisesti tilaan -½ Paulin kieltosäännön mukaisesti. Siten spinit voivat olla samalla avaruusalueella. Ydin ja elektroni ovat "kontaktissa". Kieltosäännön mukaisesti toisen sidoselektronin σ-sidosorbitaalissa tulee polaroitua tilaan +½. Tilan +½ elektroni polaroi C spinin tilaan -½. Siten H ja C spinit ovat kytkeytyneet vastakkaisesti (kuva, rakenne 1). Kytkeytyneiden ydinten spinien ollessa vastakkaiset, ovat kytkeytymisvakiot positiivisia. Jos H-C sidoksessa H ja C spinit olisivat samasuuntaiset, olisi yhdistelmä suurienerginen ja siten epäsuotuisa (kuva, rakenne 2). Kontaktimekanismista erillisenä on myös toinen vaikutus: ydinten magneettiset momentit ovat vastakkaiset, sillä molempien ydinten γSpin ja magneettinen momentti). Ydinten magneettikentät ovat siis toistensa myötäiset, ja myös tämä on energiallisesti suotuisa vuorovaikutus.


text: J-kytkeytymisvakiot ovat usein negatiivisia sidoksessa H-C-H, jossa on ytimet H ja C tai C. +½ H polaroi läheisen sidoselektronin tilaan -½, elektroni polaroi C läheisen elektronin tilaan +½. C-ytimen sidoksiin luovuttamat 2 elektronia ovat samaenergisillä sidosorbitaaleillaan Hundin säännön mukaisesti samasuuntaiset. Siten C-H välinen C:n läheinen elektroni on myös tilassa +½. Tämä elektroni polaroi H läheisen elektronin tilaan -½. H polaroituu tilaan +½. Ydinten spinit ovat samasuuntaiset ja kytkeytymisvakiot ovat "yleensä" negatiiviset. Tilanne ei muutu vaikka H-C-H sidoksessa olisi C. Sen spin olisi polaroitunut tilaan -½. J metaanissa on -12.4 Hz, mutta (HC)C=CH kaksoissidoksen päässä se on +2.5 Hz. Kontaktimekanismi ei siis ole ainoa J-vakioihin vaikuttava tekijä, vaikka se on osin yleispätevä selitys H välisten kytkeytymisten kohdalla.


text: J-kytkeytymisvakiot ovat usein positiivisia H-C-C-H sidoksissa. Edellä kuvattujen periaatteiden mukaisesti +½ H polaroi H-C sidoselektronit tiloihin -½ ja +½ vastaavasti. C-C sidoselektronit ovat tiloissa +½ ja -½ vastaavasti. C-H sidoselektronit ovat tiloissa -½ ja +½ vastaavasti. H polaroituu teoriassa tilaan -½, ja H ja H spinit ovat vastakkaiset (kuva, rakenne 3).


text: γ<0 ydinten kohdalla edeltävät yleistykset voivat muuttua päinvastaisiksi. J-vakioiden suuruuteen vaikuttavat suoraan myös C-ydinten s- ja p-orbitaaliluonne. Vakiot muuttuvat positiivisemmiksi mitä enemmän kytkeytyneillä ytimillä s-luonnetta. S-orbitaalit välittävät kontaktimekanismin kautta ydinspin tiedon helpommin eteenpäin kuin p-orbitaalit. Yksöissidoksissa kuten etaanissa hiilten hybridiorbitaalien s-luonne on pieni (25%) ja positiivinen J on pienempi (125 Hz), kuin etyynissä, jossa s-luonne on 50% ja J on suuri (249 Hz). γ ja s lisäksi J-vakioihin vaikuttavat konformaatioiden kiertokulmat. Tätä vaikutusta kuvaa Karplus-yhtälö.


text: Yhden tai usean samanlaisen ytimen signaali voi jakautua NMR-spektrissä useiksi piikeiksi, joita erottavat kytkeytymisvakiot. Jakautumatonta piikkiä tai jakautunutta piikkikokonaisuutta kutsutaan "multipletiksi" ja piikkien lukumäärää signaalissa sen "multiplisiteetiksi". Jos signaali ei ole jakautunut on multipletti singletti. Jos multipletissä on 2 piikkiä, jotka ovat yhtä intensiiviset eli niiden intensiteettisuhde on 1:1, on multipletti dupletti, ja sen multiplisiteetti 2. H ja muiden I=½ ytimien spektreissä nähtäviä multiplettejä on alla taulukossa.


text: H ja muiden I=½ ydinten kytkeytymisessä yksittäisen multipletin intensiteettisuhteet voidaan muistaa Pascalin kolmion avulla.


text: Multiplettien muodostuminen johtuu erilaisten Zeeman-tilojen J-kytkeytymisestä. Esimerkiksi etanolin CH-ryhmän H-ytimiin kytkeytyvät visinaalisesti CH-ryhmän H-ytimet. Kunkin H-ytimen Zeeman-tila voi olla +½ eli α tai -½ eli β. Etanolin CH-ryhmän kohdalla kytkeytymisyhdistelmiä on 4: ββ, αβ, βα ja αα. Yhdistelmistä suurienergisin on ββ. Siten sen varjostus on suurin eli sen taajuus ja ppm on pienin. αα on pienienergisin. Sen varjostus on pienin eli sen taajuus ja ppm on suurin. αβ ja βα ovat samaenergiset. Siten niiden ppm-arvot ovat yhtä suuret. Yhdistelmät ovat likimain yhtä todennäköisiä ja signaaleja antavia ytimiä on näytteessä suuria määriä. Siksi CH H-ytimet muodostavat 1:2:1 intensiteettisuhteisen tripletin H NMR-spektriin (kuva).


text: H-spektreissä ei usein nähdä J-kytkeytymistä hapen kautta, eli etanolissa OH-ryhmän H jää kytkeytymättä ja näkyy singlettinä. Normaalisti piikki on kuitenkin leventynyt mikäli etanoli ei ole hyvin puhdasta. Myös CH H-ytimet jäävät kytkeytymättä OH H kanssa, mutta kytkeytyvät CH H-ydinten kanssa muodostaen kvartetin. Kvartetin muodostuminen voidaan perustella kuten tripletti, eli Zeeman-tilayhdistelmien kautta. Kussakin yhdistelmässä on tällöin kytkeytyneenä 3 Zeeman-tilaa: (βββ), (αββ) jne.


text:
Etanolin multipleteissä olevien piikkien väliset ppm-erot ovat likimain samat koska ne muodostavien ydinten J kytkeytymisvakiot ovat suunnilleen samat. Mikäli multipletin muodostavien ydinten kytkeytymisvakiot J eivät kuitenkaan ole likimain yhtä suuret, voi muodostua monimutkaisempia multiplettejä (kuva alla). Jos yksinkertaisen multipletin J-vakioiden välillä on vain hyvin pieni ero, voi tämä ero näkyä monimutkaisena multiplettinä tyypillisen NMR-spektrometrin magneettikenttää vahvemmassa kentässä.
Multipletin rakenne voidaan esittää kytkeytymisvakiopuuna (kuva).


text: H NMR-spektreissä eli protonispektreissä orgaanisten yhdisteiden H-ydinten visinaalista J-kytkeytymistä (H-C-C-H) havaitaan lähes aina.


text: Taas H J-kytkeytymistä sitä sitovaan hiileen (H-C) ei tavallisesti nähdä spektreissä sillä hiilen isotoopeista luonnossa noin 99% on C-isotooppeja. C I=0, eli se ei näy NMR:ssä. Toinen hiilen vakaan isotoopin I=½ eli se näkyy NMR:ssä. H ja C välillä tapahtuu kytkeytymistä, mutta C yleisyys on noin 1%, eli se on harvinainen. Kytkeytyminen on siten niin heikkoa, ettei sitä yleensä nähdä.


text: H-ydinten välistä geminaalista kytkeytymistä (H-C-H) ei usein nähdä spektreissä koska niissä olevat hiilten väliset yksöissidokset yleensä kiertävät huoneenlämmössä nopeasti ympäri (katso konformaatio). Tällöin geminaaliset vedyt ovat kemiallisilta ympäristöiltään keskimäärin samanlaiset. Kiertymisen vähentyessä esimerkiksi näytettä viilentämällä tai kiertymisen muuten estyessä geminaalista kytkeytymistä saatetaan havaita spektrissä. Kiertyminen estyy esimerkiksi steerisistä syistä.


text: Kaikki kemialliset ryhmät eivät aina tuota selkeitä piikkejä, vaan piikit ovat leventyneitä ja niiden intensiteetti on heikko. Leventymistä nähdään niiden H-ydinten kohdalla, jotka ovat sitoutuneet muun muassa happiin ja typpiin. Esimerkkejä: alkoholit, karboksyylihapot, fenolit, amiinit, amidit ja imidit. Näissä olevat H-ytimet voivat vaihtua molekyylin näistä kemiallisista ryhmistä toiseen ja vaihtua myös deuteroidun liuottimen deuteriumin kanssa, jollaisia käytetään yleisesti NMR:ssä. Tätä tapahtuu lähinnä poolisten liuottimien kuten DO kohdalla. Näytteeseen epäpuhtauksina jääneet hapot tai emäkset katalysoivat H siirtymistä. Visinaalista kytkeytymistä ei myöskään yleensä havaita mm. typpien ja happien kautta, sillä nopea H siirtyminen estää Zeeman-tilojen tiedon välittymisen ytimeltä toiselle (katso mekanismi).


text: Puhdistamalla näyte H siirtymistä edesauttavista epäpuhtauksista ja/tai laskemalla lämpötilaa, voidaan piikkien leventymistä vähentää ja kytkeytymistä mm. happien kautta saatetaan havaita. Lisäksi näytteen viilentäminen hidastaa tai voi estää konformeerien muuttumisen toisiksi. Esimerkiksi viilentämällä sykloheksaania noin -89 °C lämpötilaan, estyy sen rengaskäännös, jolloin aksiaaliset ja ekvatoriaaliset H näkyvät spektrissä kahtena piikkinä yhden keskimääräisen piikin sijaan.


text: H visinaaliseen kytkeytymiseen pätee usein (muttei aina) n+1 -sääntö, jossa n on tarkastellusta vedystä kolmen sidoksen päässä olevien vetyjen lukumäärä. Esimerkiksi etanolin kohdalla


text: Orgaanisten yhdisteiden C NMR-spektreissä näkyy J-kytkeytymistä toisiinsa suoraan sitoutuneiden H- ja C-ydinten välillä.


text: C välistä suoraa, geminaalista tai muuta kytkeytymistä ei havaita C isotoopin harvinaisuuden takia. On siis tilastollisesti epätodennäköistä että signaalin antavan C-ytimen vieressä (tai muualla läheisyydessä) olisi toinen C, jonka kanssa ydin kytkeytyisi ja täten signaali jakautuisi multipletiksi. Ytimen vieressä on todennäköisemmin C, jonka I=0, eli ydin ei näy NMR:ssä eikä C voi myöskään kytkeytyä sen kanssa. C NMR-spektreissä C välistä kytkeytymistä tapahtuu, mutta se on niin vähäistä että signaaleita ei nähdä spektreissä. Kytkeytyminen tosin muuttuu havaittavaksi jos näytemolekyylit tarkoituksellisesti tehty pääosin C-ytimistä eli rikastettu niillä.


text: "Irrottaminen" (eng. decoupling) tarkoittaa tiettyjen J-kytkeytymisten poistamista. C NMR-spektristä voidaan poistaa H kytkeytymiset, jolloin C-signaalit näkyvät orgaanisten yhdisteiden spektreissä singletteinä muiden multiplettien sijaan. C-spektriä, josta on irrotettu H-ytimet, kutsutaan C{H} NMR-spektriksi. Nimeämiskäytäntö pätee muihinkin spektreihin: C{H, F}, P{H} jne.


text: Irrottamisen pyrkimyksenä on usein yksinkertaistaa muuten monimutkaisia spektrejä. Tämä helpottaa spektrien tulkintaa.


text: Signaalin saantiin käytetyn magneettikentän B lisäksi yksinkertaisimmissa "kaksoisresonanssi"-irrottamismenetelmissä näytteeseen kohdistetaan toinen kenttä, B, jonka avulla irrottaminen tapahtuu.


text: Yleensä NMR-spektrissä kunkin multipletin pinta-alat lasketaan integroimalla tietokoneella ja ilmoitetaan spektrissä jollain tapaa. Usein pinta-alat ovat likimain verrannollisia multipletin antamien ydinten suhteelliseen lukumäärään ja spektrin voidaan sanoa olevan kvantitatiivinen. Määrät ovat "suhteellisia" ja siksi esimerkiksi dietyylieetterin H-spektrissä CH-signaalin pinta-ala on noin 1.5 ja CH:n ~1. Etanolin H-spektrissä CH:n pinta-ala on noin 3, CH:n ~2 ja OH:n ~1.


text: Pinta-alat eivät silti aina kerro ydinten lukumääristä muun muassa ytimen Overhauser-ilmiön takia (eng. nuclear Overhauser effect, NOE). NOE voi voimistaa tai heikentää piikkien intensiteettejä suhteessa niiden odotettuun intensiteettiin. Ilmiötä havaitaan C-spektreissä, muttei juurikaan H spektreissä. Tämä johtuu eri C-ydinten hyvin eriävistä relaksaatioajoista suhteessa H-ytimiin. Tämän vuoksi integrointia ei juurikaan käytetä C-spektrien käsittelyssä.


text: NMR-spektrometrit koostuvat useista kuorista. Laitteen keskellä on sen pystysuunnassa läpäisevä ontto putki.


text: Putkea ympäröivässä sisimmässä kuoressa on noin -269 °C heliumnestettä, johon on upotettu sisäputken ympärille solenoidiksi kierretty suprajohde. Johteessa kiertävä tasavirta tekee siitä sähkömagneetin, joka aiheuttaa laitteen sisä- ja ulkopuolelle voimakkaan magneettikentän B. Solenoidi menettää suprajohtavuuden jos helium ei jäähdytä sitä. Toimintavalmiissa NMR-laitteen käämissä kiertää siis sähkövirta lähes loputtomiin ilman ulkoista sähkönsyöttöä. Useimmissa laitteissa heliumia on 40–100 litraa.


text: B vahvuus on usein 4–20 T, mutta voi olla jopa 32 T. Mitä vahvempi kenttä on, sitä nopeammin ydinsignaalit saadaan erottumaan kohinasta (katso mittaus), sillä mitattujen signaalien intensiteetti on likimain verrannollinen B neliöön.


text: Heliumkuori on eristetty sitä ulommasta kuoresta ja laitteen sisimmästä putkesta tyhjiöllä, jotta heliumiin ei pääse johtumalla lämpöä. Eristeittä helium kiehuisi pian pois. Tyhjiötä ympäröivässä kuoressa on noin -196 °C typpinestettä. Tämäkin kuori on eristetty ulkopuolelta tyhjiöin.


text: Osa NMR-spektrometristä on verrattavissa termospulloon, jossa eristeiden ja kylmänesteiden avulla suprajohde pidetään alle sen suprajohtavuuslämpötilan.