title: Zabaglione

text: Jälkiruokaa voi myös karamellisoida pinnalta, ja sen kanssa voidaan tarjota erilaisia marjoja.


title: Jerry Van Dyke

text: Jerry McCord Van Dyke (27. kesäkuuta 1931 – 5. tammikuuta 2018) oli yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä. Hän oli Dick Van Dyken nuorempi veli ja esiintyi myös veljensä komediasarjassa. Hän on esiintynyt sivurooleissa monissa televisiosarjoissa, muun muassa Middlessä sekä Coachissa, joista jälkimmäisessä hän esitti apulaisjalkapallovalmentaja Luther Van Damia (hän oli Emmy-ehdokkaana roolisuorituksestaan). Van Dyke kokeili myös pääroolin esittämistä 1960–luvun televisiosarjassa Äitini on auto (), jossa hän näytteli auton omistavaa poikaa (sarja sai huonon vastaanoton ja sitä on pidetty yhtenä huonoimmista tv–sarjoista). Van Dyken viimeinen tv–esiintyminen oli Middlessä vuonna 2015.


title: Salajärvi (Juva)

text: Salajärvi on Etelä-Savossa Juvan kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Salajärvi (Juva)

text: Järven pinta-ala on 430 hehtaaria eli 4,3 neliökilometriä. Se sijaitsee alavalla seudulla, jota juovittavat drumliinimaiset mäet. Alueen suurin drumliini erottaa järven läntisestä Jukajärvestä. Järvi on 4,6 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Salajärvi on saarien ja niemien rikkoma muuten pyöreähkö järvi. Ympäristössä esiintyy muitakin viime jääkauden lopussa jäätikkövirtauksesta syntyneiden uurteiden ja mäkien mosaiikki. Monet maaston piirteet noudattavat jäätikön liikettä ja erityisesti drumliinit näkyvät maastossa selvimmin. Järven niemistä Ryönänniemi, Virpelänniemi ja Kalliorannan niemi ovat drumliinien häntiä. Ryönänniemi on 700 metriä pitkä ja se sulkee taakseensa lähes kilometrin pituisen Taipaleenlahden. Järven kaakkoisrannasta työntyy kaakkoon päin 1,2 kilometriä pitkä Etelälahti. Lahti on lahdensuutaan paljon leveämpi. Toinen lahti sijaitsee pohjoispäässä järveä. Se on 1,9 kilometriä pitkä Pohjoislahti, jonka lahdensuuta on kavenettu valtatien 14 penkereellä. Järven itäpäässä sijaitsee Eteissaaren suojassa Hiidenlahti.


title: Salajärvi (Juva)

text: Järvessä on laskettu olevan 14 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 23 hehtaaria, mikä on noin 5,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Papinsaari, Petäjäsaari, Kaijansaari ja Eteissaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista yhdeksän on yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Hiidenniemen ja Luuharjun välissä on kuuden saaren ketju. Papinsaari on kartasta mitattuna 750 metriä pitkä ja yli 400 metriä leveä. Sen pinta-ala on yli 14 hehtaaria. Muita karttaan nimettyjä saaria ovat Kirkkokallio, Kalliosaari, Mykkyläsaari, Vaivaissaari ja Aarresaari.


title: Salajärvi (Juva)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 14 miljoonaa kuutiometriä eli 0,014 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 14,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee Etelälahden edustalla ja Kaijansaaren vieressä lähellä järven etelärantaa. Muita yli 10 metrin syvänteitä ei ole.


title: Salajärvi (Juva)

text: Järven rantaviivan pituus on 31 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 6 kilometriä. Vaikka Juvan keskustaajaman alueraja sijaitsee järvestä vain alle kilometrin päässä, on Partalanpellon ja drumliin päällä sijaitseva tienvarren asutus tiheää. Muualla järven ranta-asutus on lähinnä haja-asutusta ja vapaa-ajan asuntoja on alle 50. Niille johtaa tiet valtatieltä 14, seututieltä 434 ja Männynmäeltä Souruun menevältä tieltä.


title: Salajärvi (Juva)

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Suur-Saimaan alueen (04.1) Kyrsyänjärven–Tuusjärven valuma-alueella (04.17), jonka Jukajärven alueeseen (04.176) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,3 metriä mpy.


title: Salajärvi (Juva)

text: Järvi kuuluu Jukajärven alueeseen, joka on paljon laajempi kuin Salajärven oma valuma-alue. Järvi ei saa muilta valuma-alueilta vesitäydennystä. Salajärven lähialueilla sijaitsee kaksi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Hiisilampi (8 ha), joka laskee Etelälahteen, ja Kärmelampi (3 ha), joka laskee Hiidenlahteen.


title: Salajärvi (Juva)

text: Järven laskuoja Hulkkionoja lähtee Taipaleenlahdelta ja se laskee 1,6 kilometrin päässä Jukajärven (904 ha) kaakkoispäähän. Jukajärven vedenpinta on 99,9 mpy., joten pudotusta tulee 2,4 metriä. Vesireitti jatkaa pääsääntöisesti kaakkoon päin ja se laskee Sulkavalla Pihlajaveteen.


title: Pyhäjärvi (Juva)

text: Pyhäjärvi on Etelä-Savossa Juvalla sijaitseva järvi.


title: Pyhäjärvi (Juva)

text: Järven pinta-ala on 800 hehtaaria eli 8,0 neliökilometriä. Se on 5,3 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvellä on on avoin järvenselkä, joka on saarista vapaa. Isoselän keskellä sijaitsee Pukkisaari ja Isoselän länsipuolella kulkee kaakosta kohti luodetta 2,5 kilometriä pitkä Hiidenniemen harjujakso, jonka jatke nousee vedestä Pyllyniemenä järven vastarannalla. Harjujakson kummassakin päässä sijaitsee kumpareinen alue, joka on erityisesti pohjoispuolella kivikkoista aluetta. Muualla järven ympäristössä vuorottelevat pitkittäisten mäkien eli drumliinien laet ja laaksot. Isoselän itäpuolella Aakkolankallion niemi kaventaa järveä ja sen itäpuolelle jää 1,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Hiidenniemen länsipuolelle jää suojaan 2,3 kilometriä pitkä Pyhälahti, jonka pohjukka on lähes 600 metriä leveä, mutta jonka lahdensuu alle 50 metriä leveä.


title: Pyhäjärvi (Juva)

text: Järvessä on laskettu olevan 14 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 10 hehtaaria, mikä on noin 1,2 % järven kokonaispinta-alasta. Pukkisaari on yli hehtaarin suuruinen ja muista saarista 11 ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Kartasta mitattuna Pukkisaaren pituus on 500 metriä ja leveys on 350 metriä. Sen pinta-ala on alle 10 hehtaaria. Muita karttaan nimettyjä saaria ovat Pukkisaaren lähellä Kalliosaari, Pyhälahdella Heinäsaari ja Kalliosaari, mutta Sääkssaari on nimestään huolimatta niemi.


title: Pyhäjärvi (Juva)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 37 miljoonaa kuutiometriä eli 0,037 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 20,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee Pyhälahden syvänteessä. Järvellä on Isoselän alueella 12,5 metriä syvä ja 11 metriä syvä syvänne, sekä itäosan lahdessa on vielä yli 10 metriä syvä syvänne.


title: Pyhäjärvi (Juva)

text: Järven rantaviivan pituus on 33 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 3 kilometriä. Rannat ovat metsämaata, jonka yhtenäisyyttä rikkovat järven itäosissa muutama peltopalsta. Asutus on haja-asutusta, joka on keskittyneempää Mäköiskylän ja Purholan kulmakunnan ympäristössä. Rannoille on rakennettu yli 70 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 15166, 15164, 15156 tai Purholan tieltä.


title: Pyhäjärvi (Juva)

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Suur-Saimaan alueen (04.1) Ala-Saimaan alueella (04.11), jonka Huosiosjoen–Tylhyjoen valuma-alueeseen (04.116) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy.


title: Pyhäjärvi (Juva)

text: Järvi saa pääosan vedestään omalta lähialueeltaan ja Kotijärven lähialueelta. Huosiosjoen–Tylhyjoen valuma-alueella on 37 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista neljä laske suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Kotijärvi (501 ha), jonka laskujoki Salmenjoki laskee itäpään lahteen, Ranttionlampi (4 ha) ja Pieni Koverolampi, joiden yhteinen laskuoja laskee järven pohjoisrannan Ranttionlahteen, Iso Koverolampi (2 ha) ja Vasikkalampi, joiden laskuoja laskee luoteispään Hovinlahteen, ja vielä Vaimolampi (2 ha), joka laskee kaakkoispäässä Kähärälahteen.


title: Pyhäjärvi (Juva)

text: Järven laskujoki Purholanjoki lähtee Purholan luota lahdenpohjukasta ja se laskee 1,3 kilometrin päässä Herajärven (33 ha) kaakkoispäähän. Veden reitti jatkaa sitten Ruokojärveen (162 ha), josta Tylttyjoki kuljettaa sen etelään Luonterin Saviveteen.


title: Pyhäjärvi (Juva)

text: Järven kalakantaan kuuluvat ahven, kiiski, särki, hauki, lahna, siika ja muikku. Kalanistutuksilla on tuettu heikkoa siikakantaa. Istutettu on myös kirjolohta ja järvitaimenta. Rapurutto on tuhonnut suuren osan rapukannasta. Raakkuja ja järvisimpukoita on sen sijaan runsaasti.


title: Pyhäjärvi (Juva)

text: Järvellä kalastaa runsasti kuikkia, joista osa pesii järvellä. Muita pesiviä lajeja ovat telkkä, tukkakoskelo ja sinisorsa. Selkälokki ja härkälintu vierailevat järvellä ja järven erikoisuutena on pikkulokin pieni populaatio.


title: Pyhäjärvi (Juva)

text: Syys- ja kevätmuuton aikana järvellä levähtää muun muassa laulujoutsen, alli ja mustalintu. Kurki ruokailee säännöllisesti rantojen rantaluhdilla.


title: Lauri Inna

text: Lauri Inna (s. 1979 Vammala) on Salon kaupunginjohtaja. Aiemmin Inna on toiminut Hattulan ja Punkalaitumen kunnanjohtajana. Lisäksi hän on toiminut Maavoimien tiedotuspäälikkönä ja Teollisuuden voiman viestintäpäälikkönä. Koulutukseltaan Inna on valtiotieteiden maisteri.


title: Simo Paassilta

text: Simo Paassilta (s. 1944) oli Halikon viimeinen kunnanjohtaja ennen kuin Salon seudun kuntaliitos 2009 toteutui. Liitoksen jälkeen Paassilta on ollut SDP:n edustaja Salon kaupunginvaltuustossa. Paassilta valittiin 2017 Eläkkeensaajien keskusliiton puheenjohtajaksi. Paassilta on nimitetty kunnallisneuvokseksi


title: Petteri Niittynen

text: Petteri Niittynen on suomalainen Porin Ässiä edustava valmentaja. Niittynen liittyi Ässien SM-liigajoukkueen valmennusryhmään kaudelle 2016–2017. Tätä ennen Niittynen toimi Ässien junioriorganisaatiossa kuuden kauden ajan.


title: Petteri Niittynen

text: Niittysellä ei ole merkittävää pelaajataustaa.


title: Valtteri Simonen

text: Valtteri Simonen (s. 1. huhtikuuta 1974 Turku) on suomalainen näyttelijä. Tällä hetkellä hän toimii Teatr ZA:n taiteellisena johtajana ja näyttelijänä.


title: Valtteri Simonen

text: Simonen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1992 ja näyttelijäksi Pietarin Teatteriakatemiasta kuuluisalta V.M.Filshtinskin kurssilta vuonna 2000. Hän näytteli jo opiskeluaikanaan Teatteri Satiirissa Vasilin saarella ja kuului Teatteri Osobnjakin näyttelijäryhmään vuosina 1999-2001.


title: Valtteri Simonen

text: Suomeen palaamisen jälkeen Simonen on näytellyt monia teatterirooleja mm. ryhmäteatterissa ja venäjänkielisessä Teatr ZA:ssa sekä useissa elokuva-ja televisiotuotannoissa sekä opettanut näyttelijäntyötä mm. Teatterikorkeakoulussa.


title: Valtteri Simonen

text: Valtteri simonen on Suomen ensimmäisen venäjänkielisen ammattiteatteri Teatr ZA:n perustajajäsen.


title: Valtteri Simonen

text: ELOKUVAT


Valtteri Simonen


title: Valtteri Simonen

text: Suomi 1917


title: Valtteri Simonen

text: Amiraali Nepeninin  rooli


title: Valtteri Simonen

text: Ohjaus: Atro Lahtela


title: Valtteri Simonen

text: Tappajan näköinen mies


title: Valtteri Simonen

text: Markovin rooli


title: Valtteri Simonen

text: Ohjaus: Lauri Nurkse


title: Valtteri Simonen

text: HYVÄNTEKIJÄ


title: Valtteri Simonen

text: Pavelin rooli


title: Valtteri Simonen

text: Ohjaus: Heidi Köngäs


title: Valtteri Simonen

text: VALTIOPELI


title: Valtteri Simonen

text: ALEKSANTERI TOISEN rooli


title: Valtteri Simonen

text: PUSSIKALJA -ELOKUVA


title: Valtteri Simonen

text: KOTILAISEN  rooli.


title: Valtteri Simonen

text: Ohjaus: Ville Jankeri


title: Valtteri Simonen

text: TAUNO TUKEVAN SOTA


title: Valtteri Simonen

text: Desantin rooli


title: Valtteri Simonen

text: TV-SARJAT


Valtteri Simonen


title: Valtteri Simonen

text: Presidentti


title: Valtteri Simonen

text: Mihailin rooli


title: Valtteri Simonen

text: ROBA


title: Valtteri Simonen

text: Pasi Mettälän rooli


title: Valtteri Simonen

text: Ohjaus: Joona Tena


title: Valtteri Simonen

text: VILLA HELENA


title: Valtteri Simonen

text: DESANTIN rooli.


title: Valtteri Simonen

text: Ohjaus: Annika Grof


title: Petro Dorošenko

text: Petro Dorošenko (; 1627 Tšyhyryn – 19. marraskuuta 1698 Jaropolets, lähellä Volokolamskia, Venäjä) oli kasakkahetmani, joka hallitsi Dneprin länsipuolista Ukrainaa vuosina 1665–1676.


title: Petro Dorošenko

text: Petro Dorošenkon isoisä oli hetmani Myhailo Dorošenko. Petro Dorošenko osallistui H’melnytskyin kansannousuun vuodesta 1649 alkaen. Hetmani Bohdan H’melnytskyin kuoleman jälkeisinä valtataistelun vuosina hän kannatti kasakkahetmanaatin mahdollisimman laajan autonomian säilyttämistä ja oli mukana useissa neuvotteluissa Puola-Liettuan ja Venäjän kanssa. Hän oli kasakkarykmentin komentajana Tšyhyrynissä vuosina 1660–1663 ja Tšerkasyssä vuonna 1665, jolloin hänet valittiin Puola-Liettuan alaisen Länsi-Ukrainan hetmaniksi. Dorošenko pyrki yhdistämään koko vanhan hetmanaatin H’melnytskyin aikaisiin rajoihin ja liittoutui Krimin kaanikunnan kanssa Puolaa vastaan aloittaen sodan. Kun Dneprin itäpuolista Ukrainaa Venäjän alaisuudessa hallinnut hetmani Ivan Brjuh’ovetskyi syrjäytettiin ja surmattiin kesäkuussa 1668, Dorošenko julistettiin koko Ukrainan yhteiseksi hetmaniksi, mutta hänen sotiessaan Puolaa vastaan venäläismieliset kasakat valitsivatkin pian Itä-Ukrainan hetmaniksi Demjan Mnohohrišnyin. Koska Puola ja Venäjä olivat vahvistaneet Ukrainan jaon vuoden 1667 Andrusovon rauhassa, Dorošenko solmi keväällä 1669 Osmanien valtakunnan sulttaanin kanssa liittosopimuksen. Liitto turkkilaisten kanssa ei saavuttanut kasakoiden suosiota, ja Dorošenkon vastustajat valitsivat myös Länsi-Ukrainaan kilpailevan vastahetmanin, Myhailo Hanenkon, jonka Puola tunnusti.


title: Petro Dorošenko

text: Puolan–Turkin sodassa vuonna 1672 Dorošenko onnistui yhdessä turkkilaisten kanssa syrjäyttämään Hanenkon ja valloittamaan takaisin läntisen Ukrainan, josta Puola luopui Buczaczin rauhassa samana vuonna. Vuonna 1674 suuri osa Dorošenkon upseereista siirtyi tukemaan Mnohohrišnyin seuraajaksi tullutta Ivan Samoilovytšia, joka yritti vuorostaan yhdistää vanhan hetmanaatin idästä käsin. Seuranneessa sodassa venäläiset ja Samoilovytšin joukot saartoivat Dorošenkon Tšyhyryniin, mutta Kara Mustafa paššan turkkilainen armeija pelasti hänet. Valtataistelusta tarpeekseen saanut Dorošenko luopui hetmaniudesta Venäjän tsaarin hyväksi zaporogikasakoiden atamaanin Ivan Sirkon välityksellä. Venäläiset jatkoivat silti sotaa häntä vastaan ja syyskuussa 1676 hän antautui Samoilovytšille Tšyhyrynissä. Dorošenko pakotettiin muuttamaan loppuiäkseen Venäjälle, mutta vannottuaan uskollisuutta tsaarille hän sai erilaisia suosionosoituksia. Vuosina 1679–1682 hän oli Vjatkan voivodina. Tsaari luovutti hänelle läänitykseksi Jaropoletsin alueen.


title: Tukholman opiskelija-asuntosäätiö

text: Tukholman opiskelija-asuntosäätiö (SSSB, ) on Ruotsin suurin opiskelija-asuntoja tarjoava yritys, joka hallinnoi yli 8 000 huonetta ja asuntoa Tukholmassa. Yhtiö sekä omistaa, hallinnoi, välittää että rakentaa opiskelija-asuntoja. Yhtiön taustalla on säätiö, jonka hallituksen nimittää Tukholman ylioppilaskuntien keskusliitto. Toinen merkittävä opiskelija-asuntojen tarjoaja Tukholmassa on Tukholman asunnonvälitys.


title: Tukholman opiskelija-asuntosäätiö

text: Tukholman ylioppilaskunnat perustivat säätiön vuonna 1958. Sen tarkoitus on tarjota asuntoja opiskelijoille, jotka ovat jäseniä ylioppilaskuntien keskusliiton alaisissa opiskelijayhdistyksissä.


title: Tukholman opiskelija-asuntosäätiö

text: Tukholman opiskelija-asuntosäätiö perustettiin tammikuussa 1958, kun opiskelijoiden asuntopula Tukholmassa oli hälyttävä. Tuolloin Tukholmassa oli tarjolla asunto vain kuudelle prosentille kaikista opiskelijoista. Silloinen Tukholman ylioppilaskunnat, nykyinen Tukholman ylioppilaskuntien keskusliitto, aloitti varainkeruun tavoitteena rakentaa lisää opiskelija-asuntoja. Kerätyllä säätiöpääomalla säätiö osti ensimmäisen tonttinsa Väbelnin korttelista Gärdetistä. Ostohinta oli silloin noin 900 000 kruunua, ja kaupunki maksoi puolet ostohinnasta. Vuonna 1961 valmistui ensimmäinen asuintalo, ja ensimmäiset opiskelijat muuttivat Jerumin asuinalueelle. Säätiö omistaa enemmistön vuokrakohteistaan, mutta vuokraa myös itse vapailta markkinoilta ja välittää niitä opiskelija-asuntoina.


title: Tukholman opiskelija-asuntosäätiö

text: Säätiö omistaa ja hallinnoi asuntoja 26 eri alueella Suur-Tukholmassa. Suurin osa asunnoista sijaitsee Tukholman kunnan alueella, mutta niitä löytyy myös muun muassa Solnan, Huddingen ja Täbyn kunnista. Asuntoja on jopa Vanhassa kaupungissa. Säätiö hallinnoi noin 8 000 opiskelija-asuntoa ja välittää lähes 4 000 asuntoa vuodessa. Asukkaiden muuttoaste on korkea, sillä asunnot on tarkoitettu vain asumisratkaisuksi vain aktiivisille opiskelijoille.


title: Tukholman opiskelija-asuntosäätiö

text: Suurin yksittäinen asuntoalue on Pohjois-Djurgårdenissa. Tukholman yliopiston läheisyydessä sijaitsevassa Lappkärrbergetissä on noin 2 040 opiskelija-asuntoa, ja siitä on itsessään kehittynyt omanlaisensa kampusalue. Alueen voimakas täydennysrakentaminen alkaa kesällä 2018.


title: Kreikkalainen metriikka

text: Kreikkalainen metriikka ("kreikkalainen runomittaoppi"), usein myös prosodia (), on oppia antiikin kreikkalaisen runouden runomitoista ja runosäkeiden muodostamisesta runomittojen mukaisesti.


title: Kreikkalainen metriikka

text: Kreikkalainen kirjallisuus oli alkuvaiheessaan käytännössä kokonaan runomittaista. Varhaisinta runoutta edusti eeppinen runous. Myöhemmin kehittyivät lyyrinen runous ja kuorolyriikka sekä näytelmärunous, jossa kreikkalainen tragedia ja komedia koostuivat runomittaisesta runoudesta muutamia yksittäisiä sanoja lukuun ottamatta. Kreikkalainen metriikka vaikutti myös latinankielisen runouden metrisiin käytäntöihin.


title: Kreikkalainen metriikka

text: Kreikkalaiset runomitat perustuivat musiikillisille periaatteille ja tavujen lausumisen kestoon siinä, missä useimmat nykyiset runomitat perustuvat sanojen ja tavujen painoihin. Tämän vuoksi kreikkalaisten runomittojen lähtökohtana on lyhyiden ja pitkien tavujen ero. Vaikka kreikan kielessä sanoilla oli myös painot, niillä ei ollut merkitystä sen kannalta, mikä tavu katsottiin lyhyeksi ja mikä pitkäksi.


title: Kreikkalainen metriikka

text: Tavujen pituudet merkitään vakiintuneen tavan mukaan seuraavasti:Kreikkalaisessa metriikassa tavu on pitkä seuraavissa tapauksissa:Kreikkalaisessa metriikassa tavu on lyhyt seuraavissa tapauksissa:Kreikkalaisessa metriikassa ajan perusyksikkö on "mora" (mon. "morai", lat. "morae"). Lyhyt tavu on kestoltaan yhden moran ja pitkä tavu kaksi moraa. Yli kolmen moran pituisista tavuyhdistelmistä voi muodostaa runojalkoja. Kreikkalaisessa metriikassa runojalkoja ei kuitenkaan yleensä käytetä, vaan sen sijaan puhutaan metroneista. Metron vastaa yleensä runojalkaa, mutta muun muassa jambin, trokeen ja anapestin tapauksessa muodostuu kahdesta jalasta.


title: Kreikkalainen metriikka

text: Kreikkalaisen runouden tavallisimmat metronit ovat (nousevassa järjestyksessä runojalkojen pituuksien mukaan):Puhemittoja käytetään muun muassa eeppisessä runoudessa, tragedioiden ja komedioiden puheosuuksissa, elegiarunoudessa, didaktisessa runoudessa ja pastoraalirunoudessa. Näitä mittoja luonnehtii pääsääntöisesti se, että jokainen säe ("stikhos", lat. "versus") on saman mittainen. Poikkeuksen muodostaa ennen kaikkea elegiarunous, jossa toistetaan määrämittaista säeparia, elegista distikonia.


title: Kreikkalainen metriikka

text: Kreikkalaisen runouden puhemitat koostuvat metroneiden yhdistelmistä, ja siksi niistä käytetään nimitystä "kata metron", ”mitan mukaan”. Runomitat saavat yleensä nimensä metroneiden lukumäärästä ja laadusta. Jos säkeen viimeisestä metronista puuttuu viimeinen tavu, kyseinen runomitta on "katalektinen". Täydellinen säe on "akatalektinen".


title: Kreikkalainen metriikka

text: Kreikkalaisen runouden yleisimpiä puhemittoja metroneiden lukumäärän mukaan jaoteltuna ovat:


title: Kreikkalainen metriikka

text: Dimetri – kaksi samanlaista metronia peräkkäin.Trimetri – kolme samanlaista metronia peräkkäin.Tetrametri – neljä samanlaista metronia peräkkäin.Pentametri – viisi samanlaista metronia peräkkäin.Heksametri – kuusi samanlaista metronia peräkkäin.Lyyriset mitat ovat saaneet nimensä siitä, että niitä käyttänyt lyyrinen runous laulettiin alun perin lyyran säestyksellä. Osaa lyyrisistä mitoista käytettiin monodisessa runoudessa, esimerkkinä Sapfon ja Alkaioksen runous; osaa puolestaan kuorolyriikassa, kuten tragedioiden kuorojen lauluosuuksissa tai Pindaroksen epinikioneissa.


title: Kreikkalainen metriikka

text: Lyyriset mitat ovat vähemmän säännönmukaisia kuin puhemitat: kussakin runosäkeessä voi esiintyä useita erilaisia metroneita, ja säkeiden pituus saattaa vaihdella. Siksi niistä käytetään nimitystä "ū kata metron", ”ei mitan mukaan”. Sen sijaan lyyriset mitat kuvataan metroneita laajempina yksiköinä, joista käytetään nimitystä "kolon". Jokainen kolon voitaisiin pilkkoa metroneihin ja jalkoihin usealla eri tavalla. Eräs monia (mutta ei kaikkia) lyyrisiä koloneita yhdistävä piirre on se, että niiden yhtenä osana voidaan nähdä khoriambi .


title: Kreikkalainen metriikka

text: Aiolialainen lyriikka


title: Kreikkalainen metriikka

text: Aiolialaisen lyriikan koloneita eli niin kutsuttuja aiolialaisia säkeitä ovat muun muassa:Koloneita käyttäviä säkeistöjä ovat muun muassa:Joonialainen lyriikka


title: Kreikkalainen metriikka

text: Joonialaisen lyriikan koloneita eli niin kutsuttuja joonialaisia säkeitä ovat muun muassa:Antiikin aikaisia metriikkaa koskevia huomioita on säilynyt muun muassa runotekstien skolioissa. Ainoa säilynyt varsinainen metriikkaa käsittelevä teos on Hefaistionin "Enkheiridion" (”Käsikirja”) 100-luvulta jaa. Se on lyhennelmä hänen laajasta teoksestaan "Peri metrōn" (”Runomitoista”). Teos on kuitenkin suhteellisen myöhäinen, eikä erityisen hyvä lähde varhaisemman metriikan ymmärtämisen kannalta.


title: Kreikkalainen metriikka

text: Nykyaikainen metriikantutkimus on kehittynyt 1700-luvulta lähtien. Merkittäviin uraauurtajiin kuului muun muassa Gottfried Hermann, joka tutki ensimmäisenä koko saatavilla olevan kreikkalaisen ja roomalaisen materiaalin metriikan kannalta.


title: Kreikkalainen metriikka

text: Metriikan tutkimus liittyy läheisesti tekstikritiikkin, koska runomitan avulla voidaan usein päätellä sanojen oikea muoto tai puuttuvat sanat, kun sanat sovitetaan tekstissä käytettyyn runomittaan, sekä stylometriikkaan, jonka avulla voidaan tehdä päätelmiä muun muassa tekstin todellisesta kirjoittajasta.


title: Metron

text: Metron () on antiikin kreikkalaisten runomittojen perusyksikkö, joka vastaa runojalkaa tai koostuu useammasta jalasta.


title: Metron

text: Kreikkalaisessa metriikassa ajan perusyksikkö on "mora" (mon. "morai", lat. "morae"). Lyhyt tavu on kestoltaan yhden moran ja pitkä tavu kaksi moraa. Yli kolmen moran pituisista tavuyhdistelmistä voi muodostaa runojalkoja. Kreikkalaisessa metriikassa runojalkoja ei kuitenkaan yleensä käytetä, vaan sen sijaan puhutaan metroneista. Metron vastaa yleensä runojalkaa, mutta jambin, trokeen ja anapestin tapauksessa muodostuu kahdesta jalasta.


title: Metron

text: Kreikkalaisen runouden tavallisimmat metronit niiden runojalkojen pituuksien mukaan ovat:


title: Metron

text: 3 moran pituisiin jalkoihin perustuvat metronit4 moran pituisiin jalkoihin perustuvat metronit5 moran pituisiin jalkoihin perustuvat metronit6 moran pituisiin jalkoihin perustuvat metronit7 moran pituisiin jalkoihin perustuvat metronit8 moran pituisiin jalkoihin perustuvat metronit


title: Dimetri

text: Dimetri (, ”kaksimitta”) on runomittojen tyyppi, jossa runojalka toistuu säkeessä yleensä kaksi kertaa. Jambisen, trokeisen ja anapestisen dimetrin tapauksessa säkeessä toistuu kuitenkin kaksi metronia, joissa kummassakin on kaksi jalkaa. Dimetri on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta, joka perustui pitkien ja lyhyiden tavujen vuorotteluun runomitan mukaisesti.


title: Dimetri

text: Kreikkalaisen runouden dimetrimittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Dimetri

text: Jambinen dimetri ("ja")


title: Dimetri

text: Jambinen katalektinen dimetri ("ja")


title: Dimetri

text: Trokeinen dimetri ("tr")


title: Dimetri

text: Trokeinen katalektinen dimetri ("tr")


title: Dimetri

text: Anapestinen dimetri ("an")


title: Dimetri

text: Paroimiakos eli anapestinen katalektinen dimetri ("an")


title: Dimetri

text: Kreetalainen dimetri ("cr")


title: Dimetri

text: Bakkhinen dimetri ("ba")


title: Trimetri

text: Trimetri (, ”kolmimitta”) on runomittojen tyyppi, jossa runojalka toistuu säkeessä kolme kertaa. Jambisen, trokeisen ja anapestisen trimetrin tapauksessa säkeessä toistuu kuitenkin kolme metronia, joissa kummassakin on kaksi jalkaa. Trimetri on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta, joka perustui pitkien ja lyhyiden tavujen vuorotteluun runomitan mukaisesti.


title: Trimetri

text: Kreikkalaisen runouden trimetrimittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Trimetri

text: Jambinen trimetri ("ja")


title: Trimetri

text: Kholiambi ("ja")


title: Trimetri

text: Anapestinen katalektinen trimetri ("an")


title: Tetrametri

text: Tetrametri (, ”nelimitta”) on runomittojen tyyppi, jossa runojalka toistuu säkeessä neljä kertaa. Jambisen, trokeisen ja anapestisen tetrametrin tapauksessa säkeessä toistuu kuitenkin neljä metronia, joissa kummassakin on kaksi jalkaa. Tetrametri on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta, joka perustui pitkien ja lyhyiden tavujen vuorotteluun runomitan mukaisesti.


title: Tetrametri

text: Kreikkalaisen runouden tetrametrimittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Tetrametri

text: Jambinen katalektinen tetrametri


title: Tetrametri

text: Trokeinen katalektinen tetrametri ("tr")


title: Tetrametri

text: Daktyylinen tetrametri ("da")


title: Tetrametri

text: Anapestinen tetrametri


title: Ivan Samoilovytš

text: Ivan Samoilovytš (; k. 1690 Tobolsk, Venäjä) oli Ukrainan Kasakkahetmanaatin hetmani vuosina 1672–1687.


title: Ivan Samoilovytš

text: Hodorkivissa tuntemattomana ajankohtana syntynyt Samoilovytš palveli vuosina 1668–1672 Dneprin itäpuolisen Ukrainan hetmanina Venäjän suojeluksessa toimineen Demjan Mnohohrišnyin alaisuudessa. Mnohohrišnyin tultua syrjäytetyksi Konotopissa pidetty kasakoiden yleiskokous valitsi Samoilovytšin uudeksi hetmaniksi kesäkuussa 1672. Hän pyrki yhdistämään koko vanhan hetmanaatin alueen valtansa alle ja aloitti vuonna 1674 taistelun Dneprin länsipuolista Ukrainaa Osmanien valtakunnan suojeluksessa hallinnutta hetmani Petro Dorošenkoa vastaan, mikä johti Venäjän–Turkin sotaan. Samoilovytšista tuli koko Ukrainan hetmani, kun Dorošenko vuonna 1676 antautui hänelle. Samoilovytšin vastalauseista huolimatta Venäjä kuitenkin palautti vuoden 1686 ”ikuisessa rauhassa” Dneprin länsipuoliset alueet Puola-Liettualle.


title: Ivan Samoilovytš

text: Samoilovytšin valtakauden lopulla Ukraina alkoi vähitellen toipua raunioitumisen ajan sisäisestä alennustilasta. Hän pyrki kehittämään hetmanin asemaa entistä selvemmin perinnöllisen monarkin kaltaiseksi, mutta itsevaltainen hallinto sai monet kasakkaylimystöön kuuluneet kääntymään häntä vastaan. Venäjän–Turkin sodan yhteydessä vuoden 1687 Krimin-sotaretkellä kärsityt vastoinkäymiset saivat Venäjän antamaan tukensa Samoilovytšin vastaiselle salaliitolle. Juonen taustalla vaikutti Venäjän hovin tärkein neuvonantaja Vasili Golitsyn, joka oli Samoilovytšin vihamies. Kolomak-joen rannalla heinäkuussa 1687 kokoontuneessa kasakoiden yleiskokouksessa Samoilovytšia syytettiin väärinkäytöksistä ja maanpetoksellisesta yhteistyöstä Krimin kaanin kanssa, mikä oli todennäköisesti tekaistu syytös. Venäläiset vangitsivat hänet ja hänen seuraajakseen valittiin salajuoneen osallistunut kasakkakomentaja Ivan Mazepa. Samoilovytš karkotettiin Siperian Tobolskiin, jossa hän kuoli kolme vuotta myöhemmin.


title: Passion (kappale)

text: Passion on bulgarialaisen laulajän Andrean single. Single julkaistiin 12. joulukuuta 2015. Kappaleella vierailee Shaggy.


title: Aarno Sola

text: Aarno Sola (s. 1948) oli Kuusjoen viimeinen kunnanjohtaja ennen kuin Salon seudun kuntaliitos 2009 toteutui. Liitoksen jälkeen Sola toimi eläkkeelle jäämiseensä saakka muutosjohtajana uudessa Salon kaupungissa.


title: Ivan Vyhovskyi

text: Ivan Vyhovskyi (; k. 19. maaliskuuta 1664 Olhivka, lähellä Korsunia) oli Ukrainan Kasakkahetmanaatin hetmani vuosina 1657–1659.


title: Ivan Vyhovskyi

text: Mohyla-kollegiossa opiskellut Vyhovskyi työskenteli nuoruudessaan virkamiehenä Kiovassa. Hänet tuomittiin kuolemaan kirjojen kavaltamisesta, mutta armahdettiin. Sen jälkeen hän toimi puolalaisen käskynhaltijan kirjurina Lutskissa. H’melnytskyin kansannousun puhjettua Ukrainassa vuonna 1648 Vyhovskyi liittyi aluksi kasakoita vastaan lähetettyyn Stanisław Potockin komentamaan puolalaiseen armeijaan, mutta hän jäi Žovti Vodyn taistelussa tataarien sotavangiksi. Kapinallisia johtanut hetmani Bohdan H’melnytskyi järjesti hänet vapaaksi ja värväsi hänet palvelukseensa. Vyhovskyi yleni uudessa kasakkahetmanaatin hallinnossa pääkansleriksi. Bohdan H’melnytskyin kuoltua vuonna 1657 uudeksi hetmaniksi valittiin tämän alaikäinen poika Juri H’melnytskyi, jonka holhoojaksi Vyhovskyi määrättiin. Vielä saman vuoden aikana Vyhovskyi valitutti itsensä muodollisestikin hetmaniksi nuoren Jurin tilalle.


title: Ivan Vyhovskyi

text: Vyhovskyi halusi irrottaa kasakkahetmanaatin Venäjän kanssa solmitusta liitosta ja haettuaan ensin yhteistyötä Ruotsin kanssa hän päätti kääntyä takaisin vanhan emämaan Puola-Liettuan puoleen. Saatuaan hädin tuskin kukistettua sisäisen kapinan Pultavassa kesäkuussa 1658 hän katsoi hallintonsa tarvitsevan entistä kipeämmin ulkoista liittolaista. Hän solmi syyskuussa 1658 Hadjatšin sopimuksen, jonka mukaan Ukrainan hetmanaatista olisi tullut Rusin suuriruhtinaskunta -niminen kolmas osapuoli Puola-Liettuan valtioon. Sopimus teki kasakkahetmanaatista osapuolen Venäjän–Puolan sodassa. Puolalaisten ja Krimin tataarien tuella Vyhovskyi löi Aleksei Trubetskoin komentamat venäläiset Konotopin taistelussa heinäkuussa 1659. Pian tämän jälkeen puolalaisvallan paluuta pelänneet kasakat ja ukrainalaiset talonpojat nousivat uuteen kapinaan. Kapinalliset pakottivat syyskuussa 1659 Vyhovskyin perääntymään Puolan armeijan turviin Hermanivkaan ja Bila Tserkvassa kokoontunut kasakoiden yleiskokous palautti Juri H’melnytskyin hetmaniksi. Puolan kuningas antoi Vyhovskyille erilaisia kunniavirkoja, kuten Kiovan voivodin aseman. Vuonna 1664 Länsi-Ukrainaa Puolan alaisuudessa hallinnut hetmani Pavlo Teterja syytti Vyhovskyitä kapinasta Venäjän tukeman vastahetmanin Ivan Brjuh’ovetskyin hyväksi. Puolalainen sotaoikeus tuomitsi Vyhovskyin kuolemaan ja hänet teloitettiin Korsunin lähellä.


title: Ivan Vyhovskyi

text: Ukrainalaisessa historiankirjoituksessa Vyhovskyi on yleensä kuvattu Ukrainan itsenäisyyden esitaistelijana ja venäläisessä historiankirjoituksessa petturina, joka rikkoi liiton Venäjän ja Ukrainan välillä.


title: Nevajärvi (Juva)

text: Nevajärvi on Etelä-Savossa Juvalla sijaitseva järvi.


title: Nevajärvi (Juva)

text: Järven pinta-ala on 560 hehtaaria eli 5,6 neliökilometriä. Se on 5,4 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvenselkä on avoin ja sen yhtenäisyyttä rikkoo vain järven keskellä sijaitseva Hiisiniemi.


title: Nevajärvi (Juva)

text: Järvessä on kartan mukaan kaksi saarta. Toinen sijaitsee järven luoteispäässä kivikkoisella matalikolla. Se on yli 60 metriä pitkä ja kapea saari. Toinen sijaitsee Montolanlahdella ja se on noin 50 metriä pitkä.


title: Nevajärvi (Juva)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Syvin kohta sijaitsee Moisionsaaren niemen ja Kurjenniemen välissä. Suuri osa järvestä on noin kaksi metriä syvää.


title: Nevajärvi (Juva)

text: Järven rantaviivan pituus on 21 kilometriä. Sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata, mutta sen rikkovat muutamat suot ja peltopalstat. Asutus on haja-asutusta ja järven rannoille on rakennettu yli 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 4591, josta haarautuvat kaakkoon päin yhdystie 15298 ja Hyötyyseen menevä toinen kylätie.


title: Nevajärvi (Juva)

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Haukiveden–Kallaveden alueen (04.2) Sysmäjärven valuma-alueella (04.25), jonka Isojoen–Sahinjoen valuma-alueeseen (04.253) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,2 metriä mpy.


title: Nevajärvi (Juva)

text: Järvi saa kaiken vetensä Isojoen–Sahinjoen valuma-alueelta, johon järvi kuuluu. Sen alueella sijaitsee 54 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista kolme laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Möhölänlampi (3 ha), Kaatronlampi (2 ha) ja Miehikkäänlampi (2 ha).


title: Nevajärvi (Juva)

text: Järven laskuoja Nevajoki yhtyy pian Vuorijokeen, johon yhtyy seuraavaksi 8 kilometrin päässä Ankeleenjärven (250 ha) laskujoki. Joen nimi on siitä lähtien Isojoki ja se laskee lopulta Maaveteen.


title: Vitalik Buterin

text: Vitalik Buterin (ven. Виталий Дмитриевич Бутерин, s. 1994) on venäläis-kanadalainen ohjelmoija ja verkkotoimittaja. Hänet tunnetaan yhtenä Ethereum-kryptovaluutan ja sen hajautetun ohjelmistoympäristön perustajana. Ennen Ethereumia Buterin oli mukana perustamassa Bitcoin Magazine -verkkojulkaisun.


title: Joseph Lubin

text: Joseph Lubin on kanadalainen yrittäjä, joka on opiskellut tietojenkäsittelytiedettä. Hän on ollut mukana perustamassa useita yrityksiä ja projekteja, mukaan lukien Sveitsissä päämajansa pitävää Ethereumia. Lubin on myös perustanut "ConsenSys" -yrityksen, joka on Brooklynissa sijaitseva ohjelmistotuotanto-yritys.


title: Fed Cup 2018

text: Fed Cup 2018 on 56:s naisten maajoukkueiden välinen tennisturnaus. Fed Cupin maailmanlohkossa pelaa kahdeksan joukkuetta. Hallitsevana mestarina turnaukseen lähtee Yhdysvallat.


Yhdysvaltain presidentin virkaanastujaiset on seremonia, jossa Yhdysvaltain presidentiksi valittu astuu neljän vuoden toimikauden virkaan. Tämä seremonia järjestetään joka neljäs vuosi. Vuodesta 1937 lähtien virkaanastujaiset on järjestetty 20. tammikuuta eli 72-78 päivää marraskuussa pidettyjen presidentinvaalien jälkeen.


title: Yhdysvaltain presidentin virkaanastujaiset

text: Viimeisimmät virkaanastujaiset järjestettiin 20. tammikuuta 2017, kun Donald Trump astui presidentin virkaan.


title: Pylyp Orlyk

text: Pylyp Orlyk (, ; 11. lokakuuta 1672 Kosuta, Puola-Liettua – 26. toukokuuta 1742 Jassy, Moldavia) oli vuodesta 1710 Ukrainan kapinallisten kasakoiden johtaja ja hetmani maanpaossa.


title: Pylyp Orlyk

text: Böömiläistä sukua ollut Orlyk syntyi Liettuan alueella Kosutassa (nykyisin Valko-Venäjää). Hän opiskeli Vilnan jesuiittakollegiossa ja Kiovan Mohyla-kollegiossa. Vuodesta 1699 hän työskenteli korkeana virkamiehenä Ukrainan kasakkahetmanaatin hallinnossa ja vuonna 1706 hetmani Ivan Mazepa nimitti hänet pääkanslerikseen. Hän tuki Mazepaa tämän liittoutuessa suuren Pohjan sodan aikana Ruotsin kanssa Venäjää vastaan ja pakeni maasta yhdessä Mazepan kanssa tappiollisen Pultavan taistelun jälkeen. Mazepan kuoltua tämän mukana maanpakoon siirtyneet Zaporožjen kasakat valitsivat Orlykin uudeksi hetmaniksi Benderissä 16. (5.) huhtikuuta 1710. Orlyk julisti taistelevansa Ukrainan vapauttamiseksi Venäjän vallasta ja julkisti niin sanotun Benderin perustuslain, jossa tuomittiin itsevaltius ja luvattiin rajoittaa hetmanin valtaa. Hän vahvisti liiton Ruotsin kuninkaan Kaarle XII:n kanssa toukokuussa 1710 solmitulla sopimuksella, liittoutui vuonna 1711 myös Krimin kaanin kanssa ja sai 1712 Osmanien valtakunnan tuen. Hän pyrki jatkamaan sotaa venäläisiä vastaan itäisen Ukrainan alueella, mutta Osmanien valtakunnan solmittua vuonna 1711 Prutin rauhan Venäjän kanssa kasakoilla ei ollut mahdollisuuksia menestyä yksinään.


title: Pylyp Orlyk

text: Orlyk lähti Turkista vuonna 1714 yhdessä Kaarle XII:n kanssa ja asui vuosina 1715–1720 maanpaossa Ruotsissa. Vietettyään jonkin aikaa Sleesiassa ja Puolassa hän asui vuodesta 1722 jälleen Osmanien valtakunnan alueella, vuoteen 1734 saakka Kreikan Salonikissa ja viimeiset vuotensa Moldavian Jassyssa (nykyinen Iaşi Romaniassa). Hän yritti turhaan hankkia ulkovaltojen tukea uudelle sodalle Venäjää vastaan. Ruotsin valtiopäivät myönsivät vuonna 1747 Orlykin leskelle ja kahdelle tyttärelle 400 taalarin vuotuisen eläkkeen. Orlykin poika Hryhor Orlyk loi myöhemmin sotilasuran Ranskassa.


title: Kristityn vapaudesta

text: Kristityn vapaudesta (, ) on Martti Lutherin vuonna 1520 kirjoittama kirja, jonka aiheena on kristillisen elämän ilmeneminen yksittäisessä kristityssä.


title: Kristityn vapaudesta

text: Vuonna 1520 kirjoitetun Kristityn vapaudesta -teoksen alkuperäinen tarkoitus oli estää lopullinen välien rikkoutuminen paavin kanssa, mikä aie epäonnistui. Syntyneestä kirjasesta tuli kuitenkin merkittävä esitys kristillisen elämän sisällöstä. Se ei ole katekismuksen tyylinen opillinen esitys, vaan se on käytännöllinen kuvaus kristillisen elämän ilmenemisestä yksittäisen kristityn kohdalla.


title: Kristityn vapaudesta

text: Kristityn vapaus perustuu sille, että Jumalan valtakunta on tullut lähelle ja sen tarjoamasta vapaudesta pääsee osalliseksi jokainen tämän sanoman kuuleva ja vastaanottava. Luther torjuu sellaisen käsityksen, että vapaudessa olisi kyse ihmisen omasta kyvystä vastaanottaa armo ja pelastus. Luther ei tarkoittanut myöskään mitään poliittista vapautta. Jumalan valtakunnan vapaus on rakennettu Jumalan Sanan ja Kristuksen työn kestävälle pohjalle.


title: Belizen kansalliskirjasto

text: Belizen kansalliskirjasto () on Belizen pääkaupungissa Belize Cityssä toimiva maansa kansalliskirjasto. Se on osa "Belizen kansallisen kirjastopalvelun ja tietojärjestelmän" (, lyh. BNLSIS) toimintoja. BNLSIS toimii Belizen opetusministeriön alaisuudessa, ja jakautuu kansalliskirjastoon ja yleiseen kirjastopalveluun. Henkilökuntaa sillä on 101, jotka toimivat yli 40 palvelupisteessä eri puolilla Belizeä.


title: Belizen kansalliskirjasto

text: Belizen kansalliskirjaston ja julkisen kirjastoverkoston pohjan loi vuosina 1825–1935 alueella toiminut, brittiläinen tilausperusteinen kirjasto. Vuonna 1935 perustettiin ilmainen, kansalliskirjasto nimellä "Jubilee Library". Ensimmäinen ammattimainen kirjastonhoitaja nimitettiin vuonna 1955. Vuonna 1966 perusta nykyiselle kirjastolaitokselle (BNLSIS) luotiin, tuolloin nimeltään "British Honduras Library Service".,


title: Sami Korkiakoski

text: Sami Korkiakoski (s. 24. syyskuuta 1978 Eskilstuna) on suomalainen taidemaalari. Korkiakoski on valmistunut taiteen maisteriksi Taideteollisesta korkeakoulusta (nyk. Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu) 2007 ja kuvataiteen maisteriksi Taideyliopiston Kuvataideakatemiasta. Hän edustaa ekspressionismia ja maalaa pääosin suurikokoisia töitä. Korkiakosken maalaustapa on intuitiivinen. Viime vuosina hän on keskittynyt tutkimaan viivaa ja sen rytmiä. Korkiakosken teoksia on seuraavien taidemuseoiden kokoelmissa: Jyväskylä, Kuopio, Salo, Tampere, Turku, Sara Hildénin taidemuseo, Wäinö Aaltosen museo, ja muissa julkisissa kokoelmissa, muun muassa Suomen valtion taidekokoelma, Viljo Hurmeen säätiö, Lars Swanljungin kokoelma, Basware Oyj ja Åbo Akademi.


title: Muukalaisten kotielämä

text: Muukalaisten kotielämä on Johannes Bäckin vuonna 1886 kirjoittama hartauskirja.


title: Muukalaisten kotielämä

text: Johannes Bäck sairastui vuonna 1886 vakavasti. Sairaudesta toivuttuaan hän kirjoitti rukouskirjansa "Muukalaisten kotielämä", joka ilmestyi ensin ruotsiksi samana vuonna. Jo seuraavana vuonna se ilmestyi suomeksi. Vuoteen 1901 eli kirjoittajan kuolemaan mennessä sitä oli painettu 71 000 kappaletta. Yhteensä kirjasta on otettu suomeksi 19 painosta ja ruotsiksi 11 painosta. Näiden painosten kappalemäärät ennen vuoden 1982 lyhennettyä suomenkielistä painosta olivat suomeksi 157 000 ja ruotsiksi 49 000, eli ennen vuotta 1982 kirjaa oli painettu yteensä 206 000 kappaletta, mikä osoittaa kirjan laajaa ja pitkäkestoista käyttöä. Vuoden 1982 jälkeen painosmäärä suomeksi oli yhteensä 162 000.


title: Muukalaisten kotielämä

text: Uusimmassa, vuoden 1982 lyhennetyssä laitoksessa on lyhennetty rukouksia ja poistettu niiden lomaan sijoitettuja raamatunlauseita sekä virsiä ja lauluja. Joitain harvoja rukouksia on myös poistettu.


title: Muukalaisten kotielämä

text: Teos sisältää aamu- ja iltarukoukset eri viikonpäiville, juhlapäivien rukouksia, rukouksia erityistilanteisiin, eri elämänvaiheisiin ja sieluntiloihin, eri ikäluokille ja eri asemissa oleville, pyyntörukouksia sekä lyhyen esityksen siitä mitä rukous on ja mitä se ei ole.


title: Monero (kryptovaluutta)

text: Monero (XMR) on vuonna 2014 luotu, avoimeen lähdekoodiin perustuva kryptovaluutta, joka nojautuu edeltävään "CryptoNote" nimiseen protokollaan. Moneron perustaja on Bitcoinin tavoin tuntematon. Tällä hetkellä Riccardo Spagni (Twitter-alias 'fluffypony') on julkisuudessa Monero-projektin kasvot. Monero perustuu muiden kryptovaluuttojen tapaan lohkoketjuteknologiaan, eli hajautettuun tietokantaan.


title: Monero (kryptovaluutta)

text: Transaktioissa käytettävät rahayksiköt louhitaan hyödyntämällä prosessorikapasiteettia monimutkaisten matemaattisten ongelmien ratkaisemiseen. Huhtikuussa 2018 suoritettu hard fork esti louhinnan ns. ASIC-laitteilla.


title: Monero (kryptovaluutta)

text: Monero toimii Windows-, macOS-, Linux-, Android-, FreeBSD- ja DragonFly BSD -käyttöjärjestelmissä. Projektin fokus on käyttäjän vahvan yksityisyyden suojan säilyttämisessä. Moneroa on huomioitu mediassa merkittävänä uutena kryptovaluuttana.


title: Monero (kryptovaluutta)

text: Käytännön havainnot osoittavat, että moni Bitcoinin kaltaisen kryptovaluutan käyttäjä yliarvioi näiden mahdollistaman anonyymiuuden. Bitcoin ei ole täysin anonyymi kryptovaluutta, koska kaikki Bitcoin-verkossa koskaan käytetyt transaktiot ovat tallessa teknologian keskiössä olevassa hajautetussa tietokannassa, lohkoketjussa. Bitcoin-lohkoketju on loki, jonka tutkiminen mahdollistaa käyttäjien tunnistamisen.


title: Monero (kryptovaluutta)

text: Bitcoin, kuten myös Monero, käyttää osoitteita, joiden välillä transaktioita lähetetään. Moneron hajautusalgoritmi, "CryptoNight""," on eri kuin Bitcoinissa ("SHA256"). Toisin kuin Bitcoiniin perustuvissa kryptovaluutoissa, osoitteiden välillä lähetettävät arvot obfuskoidaan. Pääasiallinen anonymisointi nojautuu rengasallekirjoituksiin ("ring signatures"), jotka tunnistavat salausteknisesti oikein allekirjoitettuja transaktioita, kuitenkin ilman että käy ilmi, kenen allekirjoittamat transaktiot ovat.


title: Monero (kryptovaluutta)

text: Vuoden 2017 aikana, IT-lehdistö uutisoi laajasti "Coinhive"-yrityksen järjestelmästä, joka mahdollistaa Moneron louhimista selaimessa, JavaScriptin kautta, mainosten rahallisena korvaajana. Käytönnössä, tekniikka kuitenkin myös toimii ilman käyttäjien suostumusta. Coinhiven louhimistekniikka lisättiin tietomurtojen kautta moniin sivustoihin ilman lupaa.


title: Monero (kryptovaluutta)

text: Markkoinoille on loppuvuodesta 2017 ilmestynyt myös muita Coinhiven menettelytapoja hyödyntäviä palveluja. Esimerkiksi The Pirate Bay ja suomalainen vastamedia MV-lehti ovat kokeilleet JavaScript-pohjaista louhintaa, käyttäjien päätelaitteiden kasvavan virrankulutuksen kustannuksella.


title: Monero (kryptovaluutta)

text: Selaimissa suoritettavaa louhintaa voidaan pitää taloudellisesti kannattavana, koska Moneron louhinta toimii tehokkasti yleisillä mikroprosessoreilla, eikä Bitcoinin tavoin pelkästään näytönohjainten kaltaisilla erikoistuneilla laitteilla.


title: Monero (kryptovaluutta)

text: Selaimessa suoritettava luvaton louhinta ei ole ensimmäinen vastaava tapa hyödyntää Moneroa. Jo 2016, iso osa merkittävän valmistajan verkkotallennuslaitteista louhivat Moneroa haittaohjelman kautta.


title: Monero (kryptovaluutta)

text: Vuonna 2017, lehdistön tietoon tuli myös tapaus, missä WannaCry -kiristysohjelman tekijät siirsivät lunnaitaan Bitcoinista Moneroon.


title: Steffen Thoresen

text: Steffen Thoresen (s. 3. kesäkuuta 1985 Oslo, Norja) on norjalainen jääkiekkoilija, joka pelaa GET-ligaenin Storhamar Dragonsissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Elite Prospects -sivuston Matias Strozykin mukaan Thoresen on työteliäs hyökkääjä, joka pelaa kovaa ja fyysisesti, vaikka ei ole kovin isokokoinen. Hän on myös melko hyvä viimeistelijä.


title: Steffen Thoresen

text: Thoresen on Storhamar IL:n kasvatti. Hän siirtyi jo 16-vuotiaana Ruotsiin ja Färjestad BK:n J18-junioreihin kaudeksi 2001–2002. Kaudella 2003–2004 Thoresen debytoi miesten peleissä siirryttyään maan kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Ruotsin I-divisioonan Skåre BK:hon. Joukkue eteni Kvalserien AS:ään, mutta jäi kuitenkin ilman sarjanousua. Kaudeksi 2004–2005 hän palasi kotimaahansa ja kasvattajaseuraansa Storhamar Dragonsiin. Thoresenin tulokaskausi UPC-ligaenissa toi 41 runkosarjaottelussa tehot 10+9=19 ja viidessä playoff-ottelussa tehot 1+5=6. Hän oli pudotuspeleissä Dragonsin paras syöttäjä. Kaudella 2005–2006 Thoresen oli joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies tehoilla 17+19=36.


title: Steffen Thoresen

text: Kaudella 2006–2007 Thoresen oli tehoilla 23+21=44 Storhamar Dragonsin paras maalintekijä Greg Barberin kanssa ja sijoittui sisäisessä pistepörssissä kolmanneksi. Hän voitti kauden päätteeksi GET-ligaenin (ent. UPC-ligaen) hopeaa. Kauden 2007–2008 Thoresen aloitti Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue Växjö Lakers HC:ssä, mutta hän palasi kesken kauden kuitenkin kotimaahansa ja siirtyi Vålerenga IF:n riveihin. Kaudella 2008–2009 Thoresen oli 20 osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä. Hän voitti kauden päätteeksi hopeaa, kuten myös seuraavan kauden 2009–2010 päätteeksi.


title: Steffen Thoresen

text: Thoresen nousi kaudella 2010–2011 Vålerengan varakapteeniksi. Hän oli joukkueen toiseksi paras pistemies Blake Evansin jälkeen tehoilla 13+21=34. Kauden 2012–2013 Thoresen aloitti Valko-Venäjän Ekstraligan H’K Njoman Hrodnassa, jossa hän pelasi kaksi Valko-Venäjän cupin ottelua, mutta Thoresen pelasi kuitenkin jo ennen kauden alkua Vålerengaan. Hän teki GET-ligaenin yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 17+32=49, joilla Thoresen oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies. Hän voitti kauden päätteeksi hopeaa. Kaudeksi 2013–2014 Thoresen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Lørenskog IK:n riveihin. Hän oli 21 osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä, kuten myös kaudella 2014–2015 15 osumallaan. Toukokuussa 2015 Thoresen teki Lørenskogin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Steffen Thoresen

text: Kauden 2015–2016 päätteeksi Thoresen voitti GET-ligaenin hopeaa. Kaudella 2016–2017 hän oli 15 osumallaan Lørenskogin kolmanneksi paras maalintekijä. Kaudeksi 2017–2018 Thoresen palasi 2+1-vuotisella sopimuksella kasvattajaseuraansa Storhamar Dragonsiin.


title: Steffen Thoresen

text: Thoresen valittiin Norjan joukkueeseen Pyeongchangin olympiakisoihin 2018. Hän pelasi myös MM-kilpailuissa vuosina 2007 ja 2014.


title: Steffen Thoresen

text: Thoresen pelasi myös alle 20-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2004 ja 2005, joista jälkimmäinen turnaus päättyi A-lohkon kultaan sekä sarjanousuun pääsarjatasolle. Hän jakoi neljällä osumallaan Norjan sisäisen maalipörssin voiton kolmen muun pelaajan kanssa. Thoresen pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2002 sekä I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2003, jolloin hän voitti B-lohkon kultaa ja oli nostamassa Norjaa seuraavaksi vuodeksi pääsarjatasolle.


title: Steffen Thoresen

text: Thoresenin isoveli Patrick pelaa KHL-joukkue SKA Pietarissa ja hän on aiemmin pelannut myös pudotuspelit mukaan lukien 120 NHL-ottelua. Veljesten isä Petter Thoresen toimii Norjan A-maajoukkueen päävalmentajana ja hän pelasi myös omalla pelaajaurallaan mm. neljät olympiakisat.


title: Rodney Crowell

text: Rodney Crowell (s. 7. elokuuta 1950 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen country-muusikko, lauluntekijä ja tuottaja.


title: Rodney Crowell

text: Crowell syntyi musikaaliseen perheeseen Houstonissa Teksasissa. Hän muodosti ensimmäisen yhtyeensä, the Arbitrators, ollessaan lukiossa. Vuonna 1972 hän muutti Nashvilleen tullakseen ammattimuusikoksi. Nashvillessä hän tutustui Townes Van Zandtiin ja Guy Clarkiin.


title: Rodney Crowell

text: Vuonna 1988 Crowell teki kaupallisen läpimurron "Diamonds & Dirt" -albumilla, jolta listaykköseksi nousi viisi singleä: ”It's Such a Small World” (duetto Rosanne Cashin kanssa), ”I Couldn't Leave You If I Tried”, ”She's Crazy for Leavin'” (kirjoitettu yhdessä Guy Clarkin kanssa), ”After All This Time” ja ”Above and Beyond”. "Keys to the Highway" -albumi (1989) menestyi myös erittäin hyvin.


title: Rodney Crowell

text: Hänen laulujaan ovat levyttäneet Keith Urban, Bob Seger, The Oak Ridge Boys, Waylon Jennings, Emmylou Harris, Rosanne Cash ja Johnny Cash.


title: Lie to Me (Mikolas Josefin kappale)

text: Lie to Me on tšekkiläisen laulajan Mikolas Josefin esittämä kappale, jolla hän edusti Tšekkiä vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa. Kappale esiintyi viidentenä ensimmäisessä semifinaalissa, ja selvitti tiensä finaaliin. Finaalissa kappale sai 281 pistettä ja saavutti sijan 6.


title: Les Baxter

text: Leslie Thompson ”Les” Baxter (14. maaliskuuta 1922 – 15. tammikuuta 1996) oli yhdysvaltalainen muusikko ja säveltäjä. Tullessaan ensin tunnetuksi swing-yhtyeiden sovittajana sekä säveltäjänä 1940-luvulla, hän loi oman maailmanmusiikin inspiroiman viihdemusiikki-tyylilajinsa, exotican, 1950- ja 1960-luvuilla.


title: Johan Bojer

text: Johan Bojer (6. maaliskuuta 1872 Orkdal, Sør-Trøndelag, Norja – 3. heinäkuuta 1959 Oppdal, Sør-Trøndelag, Norja) oli norjalainen kirjailija.


title: Johan Bojer

text: Bojer oli 1900-luvun tuotteliaimpia norjalaisia kirjailijoita. Hänen kuvauksensa tavallisista ihmisistä kuuluvat Norjan kirjallisuuden merkittävimpiin teoksiin.


title: Johan Bojer

text: Avioliiton ulkopuolella syntynyt Bojer käytti sukunimeä Hansen kasvatti-isänsä kuolemaan asti. Hän kävi ammattikoulun ja sai sotilaskoulutuksen Trondheimin aliupseerikoulussa mutta valitsi kuitenkin ammatikseen toimistotyön ja työskenteli Tobias U. Borthenin tukkukaupassa. Hän luki paljon ja kirjoitti ensimmäiset näytelmänsä jotka ilmestyivät Fremtidens Haabin jäsenlehdessä.


title: Johan Bojer

text: Esikoisteos "Unge tanker" ilmestyi 1893 tekijänimellä Johan K. Hanssen. Hänen ensimmäinen näytelmänsä oli "En Moder" ("Äiti"), jonka ensiesitys tapahtui 1894 ja joka ilmestyi kirjana 1895. Esikoisteostaan Bojer ei kelpuuttanut koottuihin teoksiinsa.


title: Johan Bojer

text: Bojer matkusti 1895 Pariisiin, mutta palasi 1896, jolloin ilmestyi hänen ensimmäinen merkittävä romaaninsa "Et folketog". Se kuvaa kuinka puoluepolitiikasta voi tulla elämän ja kuoleman kysymys. Bojer avioitui ja pariskunta muutti ensin Roomaan ja sitten Pariisiin. Hänen romaaninsa "Troens Magt" käännettiin ranskaksi, ja sen ansiosta hänestä tuli suosittu kirjailija Ranskassa. Hän sai 1908 Prix Langlois -palkinnon. Vuodesta 1914 hän työskenteli Aftenpostenin teatterikriitikkona ja asettui aseumaan Askeriin.


title: Johan Bojer

text: Näytelmä "Kjærlighetens øine" (1909) oli menestys Tanskassa, Ruotsissa ja Suomessa, mutta sitä ei esitetty Norjassa. Suuri aateromaani "Den store hunger" ("Suuri nälkä") kuuluu hänen pääteoksiinsa. Se käännettiin monille kielille ja oli menestys Yhdysvalloissakin, jonne Bojer matkusti ensi kerran 1920. Parhaiten aikaa ovat Bojerin tuotannosta kestäneet realistiset eeppiset romaanit "Dyrendal" (1919), "Den siste viking" (1921, "Viimeinen viikinki"), "Vor egen stamme" (1924) ja "Folk ved sjøen" (1929). "Viimeisen viikingin" Bojer nykyaikaisti kielellisesti myöhempiin painoksiin, ja sitä pidetään Norjan 1900-luvun merkittävimpiin kuuluvana romaanina.


title: Johan Bojer

text: Bojer oli 1920-luvulla kirjailijana suositumpi ulkomailla kuin kotimaasa. Kritiikki Norjassa suhtautui häneen usein viileästi. Ensimmäinen tutkimus hänestä kirjailijana ilmestyi 1917 Kööpenhaminassa. Hän oli ahkera kirjailija, jolta sairausvuosia lukuun ottamatta ilmestyi kirja joka vuosi.


title: Johan Bojer

text: Bojer oli Norjan kirjailijaliiton (Den norske Forfatterforening) puheenjohtaja kahteen otteeseen, mutta erosi liitosta 1954 vastalauseena sille kuvaukselle, joka hänen puheenjohtajuudestaan annettiin Georg Brochmannin postuumisti ilmestyneessä juhlakirjassa.


title: Johan Bojer

text: Boijer oli viisi kertaa ehdokkaana Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajaksi.


title: Johan Bojer

text: Bojerin teoksen "Sigurd Braa" (1916) pohjalta valmistui 1943 Leif Sindingin ohjaamana elokuva "Sangen til livet" ("Laulu elämälle")-


title: Tu canción

text: Tu canción on Alfredin ja Amaian esittämä kappale, jolla he edustivat Espanjaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa.


title: Tu canción

text: Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa 12. toukokuuta, jossa se sai 61 pistettä ja saavutti sijan 23.


title: Natiivimainonta

text: Natiivimainonta tarkoittaa digimediassa julkaistuja tekstejä, jotka ulkoisesti näyttävät journalismilta mutta ovat maksettua mainontaa. Sisällön tuottaa mainostaja itse.


title: Natiivimainonta

text: Suhtautuminen natiivimainontaan on ristiriitaista. Mediassa monet pelkäävät sen rappeuttavan journalismia, toisaalta jotkut pitävät sitä ratkaisuna journalismin kriisiin.


title: Natiivimainonta

text: Natiivimainonnassa on oltava merkintä, josta sen tunnistaa mainokseksi. Erilaisia ilmaisuja ovat "sponsoroitu sisältö" ja "kaupallinen yhteistyö". Digimainonnan etujärjestö IAB Finland on julkaissut vuonna 2015 "Natiivimainonnan oppaan".


title: Natiivimainonta

text: Pääosin natiivimainonnalla hankkii rahoituksensa Mustread-julkaisu. Esimerkki Sanoma Oy:n sivulla natiivimainontaa tarjoavasta sivusta: "Teet itse omaa yleisöä kiinnostavaa sisältöä Sanoman medioihin niiden puhuttelutapaa mukaillen."


title: Natiivimainonta

text: Toimittaja Sanna Ukkola kirjoittaa Ylen sivulla, että ottaessaan natiivimainonnan käyttöön media on myynyt sielunsa. Ukkola pitää sanaa natiivimainonta järkyttävänä jargonina ja huonona suomena.


title: Natiivimainonta

text: Professori Janne Seppänen pitää Mediayhteiskunta-verkkosivulla natiivimainontaa feikkijournalismina ja vertaa sitä valeuutisiin, siksi että sekään ei kyseenalaista maksajansa toimintaa.


title: Natiivimainonta

text: Rumba-lehti teki vuonna 2015 natiivimainonnasta aprillipilan. Se tarjosi halukkaille normaalia haastattelua 50 eurolla, maireaa haastattelua 150 eurolla.


title: Maastohiihto talviolympialaisissa 1972

text: Maastohiihdossa oli vuoden 1972 talviolympialaisissa ohjelmassa seitsemän kilpailutapahtumaa, joista neljä miesten ja kolme naisten tapahtumaa. Menestynein maastohiihtomaa oli Neuvostoliitto.


title: Maastohiihto talviolympialaisissa 1976

text: Maastohiihdossa oli vuoden 1976 talviolympialaisissa ohjelmassa seitsemän kilpailutapahtumaa, joista neljä miesten ja kolme naisten tapahtumaa. Menestynein maastohiihtomaa oli Neuvostoliitto. Muutoksena aiempiin olympialaisiin oli, että naisten viesti hiihdettiin nyt 4x5 kilometrin viestinä, aiemman 3x5 sijasta.


title: Timo Kuusisto (laulaja)

text: Timo Kuusisto, taiteilijanimeltään myös Tinni (s. 1959 Helsinki) on suomalainen oopperalaulaja. Hän harjoitti myös kevyttä iskelmämusiikkia julkaisemalla vuonna 1979 kappaleen "Lentoon", ja sen B-puolella oli Juice Leskisen sanoin "Bussilla Turkuun". Kuusisto opiskeli Sibelius-akatemiassa 1980 luvulla. Sen jälkeen hän kierteli Euroopan oopperataloja, kiinnitys Zürichin oopperaan tapahtui vuonna 1988. Nykyään (2014) Kuusisto asuu Suomessa.


title: DragonFly BSD

text: DragonFly BSD on vapaa ja avoin, Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä, joka syntyi forkkauksena FreeBSD 4.8 -käyttöjärjestelmästä. Projektin aloitti Amiga-taustainen Matthew Dillon, kesäkuussa 2003, ja sitä julkaistiin FreeBSD:n sähköpostilistoilla heinäkuussa 2003.


title: DragonFly BSD

text: Dillon aloitti DragonFly BSD -projektin, koska hän koki, että FreeBSD 5 -version kehittäjien valitsema tapa kehittää rinnakkaislaskentaa, kuten monen prosessorin ja säkeistyksen tuki, huonontaisi järjestelmän suorituskykyä. Dillon yritti vaikuttaa FreeBSD-projektin eteemiseen, muutta ajatui riitaan FreeBSDn kehittäjien kanssa, ja hänen oikeudensa suorien lähdekoodimuokkauksien tekemiseen evättiin. Tästä huolimatta, DragonFly BSD ja FreeBSD-projektit tekevät vieläkin yhteistyötä joidenkin bugien korjaamisessa ja ajureiden päivittämisessä.


title: DragonFly BSD

text: DrogonFly BSDn takoituksena oli jatkaa FreeBSD 4 -version aloittamaa tietä, ja DragonFlyn kehitys on poikennut merkittävästi FreeBSDn pohjasta useassa merkityksessä, mukaan lukien Light Weight Threads -säkeistystoteutusta ja monipuolista HAMMER-tiedostojärjestelmää. Monet konseptit joita suunniteltiin käytettäväksi DragonFly BSD:n toteutuksessa lainaavat ratkaisuja AmigaOS -käyttöjärjestelmästä.


title: IOTA (teknologia)

text: IOTA on hajautettu tietojärjestelmä, joka hyödyntää "MIOTA"-nimistä kryptovaluuttaa. IOTAn hajautettu tietokanta ei monen muun hajautetun järjestelmän tavoin perustu lohkoketjuun, vaan suunnattuun syklittömään verkkoon, joka kulkee nimellä "Tangle". Projektin perustivat vuonna 2015 David Sønstebø, Sergey Ivancheglo, Dominik Schiener, ja Serguei Popov. Projekti vastaanotti perustamisvuonna 1300 bitcoinia joukkorahoituksessa. IOTAn pääkonttori sijaitsee Berliinissä, Saksassa, ja ohjataan IOTA Foundation -nimisen säätiön voimin.


title: IOTA (teknologia)

text: Projektin merkittävä sovellus sanotaan olevan Internet of Things -sovelluksissa, joista kerättävä data voidaan myydä avoimella kauppapaikalla. IOTA, tai MIOTA, sanotaan olevan viidennen isomman kryptovaluutan joukossa.


title: Jizya

text: Jizya on ei-muslimien muslimeille maksama ylimääräinen vero, jolla osoitetaan alistuminen. Jizya voi olla jopa puolet tuloista. Rangaistus jizyan maksamatta jättämisestä on kuolema.


title: Ivan Skoropadskyi

text: Ivan Skoropadskyi (; 1646 Uman – 14. heinäkuuta 1722 Hluh’iv) oli Ukrainan Kasakkahetmanaatin hetmani vuosina 1708–1722.


title: Ivan Skoropadskyi

text: Skoropadskyi palveli kasakkahetmanaatin sotilashallinnossa ja hoiti diplomaattisia komennuksia Ivan Samoilovytšin ja Ivan Mazepan hetmanikausina. Vuonna 1701 hänestä tuli kenraalijesaul ja vuonna 1706 Starodubin kasakkarykmentin komentaja. Kun Mazepa suuren Pohjan sodan aikana vuonna 1708 siirtyi Venäjän vihollisen Ruotsin puolelle, venäläismielisten kasakoiden Hluh’ivissa järjestämä kokous valitsi Skoropadskyin uudeksi hetmaniksi 6. marraskuuta 1708. Skoropadskyi osallistui kasakkajoukkoineen vuoden 1709 Pultavan taisteluun venäläisten rinnalla. Venäjän keisari Pietari Suuri antoi hänelle tukensa, mutta ei hyväksynyt hänen vaatimuksiaan hetmanaatin laajemman autonomian palauttamisesta ja tunnusti hänet muodollisesti vasta vuonna 1710. Skoropadskyin hetmanikautena Ukraina joutui kantamaan Venäjän armeijan jatkuvan läsnäolon rasitukset, minkä lisäksi keisari alkoi sekaantua entistä voimakkaammin hetmanaatin sisäiseen hallintoon esimerkiksi nimittämällä kasakkayksiköille venäläisiä komentajia. Myös ukrainalaista kulttuurielämää rajoitettiin. Pääkaupunki siirrettiin vuonna 1709 Hluh’iviin, kun venäläiset olivat hävittäneet aiemman pääkaupungin Baturynin.


title: Ivan Skoropadskyi

text: Pietari Suuri asetti toukokuussa 1722 hetmanaattiin Vähä-Venäjän kollegion, joka rajoitti huomattavasti hetmanin valtaa. Skoropadskyin kuoltua kaksi kuukautta myöhemmin kollegio hallitsi hetmanaattia seuraavat viisi vuotta ennen kuin Venäjä salli uuden hetmanin valinnan.


title: Nguyễn Ngọc Loan

text: Nguyễn Ngọc Loan oli Vietnamin tasavallan ilmavoimien prikaatinkenraali ja kansallisen poliisin päällikkö vuosina 1966–1968. Hän tuli kansainvälisesti tunnetuksi Associated Pressin valokuvaaja Eddie Adamsin valokuvasta, jossa Loan teloittaa kansallisen vapautusrintaman jäseneksi epäillyn vangin päähän ampumalla Saigonissa vuonna 1968. Valokuva kuuluu Vietnamin sodan kuuluisimpiin. Loan menetti poliittisen vaikutusvaltansa Nguyễn Văn Thiệun noustua presidentiksi ja Saigonin kukistuessa vuonna 1975 hän pakeni Yhdysvaltoihin, jossa hän kuoli vuonna 1998.


title: Nguyễn Ngọc Loan

text: Nguyễn Ngọc Loan syntyi vuonna 1931 Huến kaupungissa. Hänen isänsä oli vauras insinööri ja perheeseen kuului 11 lasta. Loan opiskeli Huến yliopistossa, jossa hän ystävystyi sittemmän Etelä-Vietnamin pääministeri Nguyễn Cao Kỳn kanssa. Opiskelujensa jälkeen Loan liittyi Vietnamin tasavallan ilmavoimiin. Loan eteni urallaan nopeasti ja hänestä tuli ensin kevyen tiedusteluosaston komentaja, taktisten operaatioiden keskuksen varakomentaja ja Ngô Đình Diệmin vastaisen vallankaappauksen jälkeen ilmavoimien varapäällikkö vuonna 1963.


title: Nguyễn Ngọc Loan

text: Loanin opiskeluaikojen ystävä Kỳstä tuli Vietnamin pääministeri vuonna 1965 ja hän nimitti Loanin sotilasturvallisuuspalvelun komentajaksi, hieman myöhemmin Vietnamin tiedustelupalvelun päälliköksi ja huhtikuussa 1966 kansallisen poliisin päälliköksi. Yhdysvaltojen Saigonin lähetystöjen tekemien selvitysten mukaan turvallisuustilanne parani Loanin alaisuudessa vuosien 1966 ja 1968 välillä.


title: Nguyễn Ngọc Loan

text: Nguyễn Ngọc Loan tuli kansainvälisesti tunnetuksi 1. helmikuuta 1968. Loan teloitti tet-hyökkäyksen aikana Saigonissa vangitun kansallisen vapautusrintaman jäseneksi epäillyn ampumalla tätä päähän kaupungin kadulla. Teloitetun miehen väitettiin olleen osa kuolemanpartiota, joka oli murhannut Loanin alaisen komentajan perheen. Paikalla sattui olemaan myös Associated Pressin valokuvaaja Eddie Adams, joka kuvasi teloitushetken. Adams sanoi luulleensa Loanin aikovan kuulustella vankia, mutta tämä nostikin pistoolinsa ampuen miestä päähän. Myöhemmin Adams kommentoi Vietnamin sodan tunnetuimpiin lukeutuvaa valokuvaansa sanoen olleensa pahoillaan Loanin puolesta ja että valokuva tallentaa hetken ilman, että sen katsoja joutuu välttämättä pohtimaan omaa toimintaansa samassa tilanteessa. Valokuva voitti Pulitzer-palkinnon vuonna 1969.


title: Nguyễn Ngọc Loan

text: Loan haavoittui vakavasti 5. toukokuuta 1968 hyökkäyksessä kansallisen vapautusrintaman asemaa vastaan Saigonin pohjoispuolella. Hän joutui eroamaan tehtävistään pitkän sairaalahoidon ja leikkauksien takia, minkä johdosta hänet myös evakuoitiin ensin Australiaan ja sieltä Yhdysvaltoihin. Hän menetti myös poliittisen vaikutusvaltansa Nguyễn Văn Thiệun noustua presidentiksi ja tämän korvatessa Kỳn kannattajat virka-asemissa omilla kannattajillaan. Loan palasi tästä huolimatta Saigoniin, jossa hän työskenteli orvoksi jääneiden parissa. Saigonin kukistuessa vuonna 1975 amerikkalaisviranomaiset eivät huomioineet Loanin avunpyyntöjä, mutta hänen onnistui silti paeta maasta lentokoneella. Loan saapui Yhdysvaltoihin, jossa maan maahanmuuttovirasto halusi ensin karkottaa hänet kuuluisaksi tulleen valokuvan takia. Karkotusta käsiteltäessä Adamsia pyydettiin todistamaan Loania vastaan, mutta Adams ja Loan olivat sittemmin ystävystyneet ja tämä todistikin Loanin puolesta esiintyen myös televisiossa selittäen valokuvansa taustatekijöitä. Yhdysvaltain kongressi veti lopulta karkotuksen pois ja Loanin sallittiin jäädä maahan. Yhdysvalloissa Loan avasi Washingtonin esikaupunkialueelle ravintolan, jossa myytiin hampurilaisia, pizzaa ja vietnamilaisia annoksia. Ravintola toimi aina vuoteen 1991 saakka, jolloin julkisuuteen levisi tieto sen omistajan menneisyydestä. Loan kuoli syöpään kotonaan Burkessa Virginiassa 14. heinäkuuta 1998.


title: Maastohiihto talviolympialaisissa 1980

text: Maastohiihdossa oli vuoden 1980 talviolympialaisissa ohjelmassa seitsemän kilpailutapahtumaa, joista neljä miesten ja kolme naisten tapahtumaa. Menestynein maastohiihtomaa oli Neuvostoliitto.


title: Jari Gustafsson

text: Jari Gustafsson on työ- ja elinkeinoministeriön kansliapäällikkö keväästä 2017 lähtien.


title: Jari Gustafsson

text: Ennen nimitystään kansliapäälliköksi Gustafsson oli Suomen Kiinan-suurlähettiläs ja sitä ennen suurlähettiläänä Tokiossa 2009–2013. 1980-luvun alussa hän oli Kokoomuksen Nuorten Liitossa kouluasiainsihteerinä ja toimi myös kunnallispolitiikassa Porvoossa. Lyhyen aikaa hän oli jääkiekkoseura Jokerien palkkalistoilla.


title: Juri H’melnytskyi

text: Juri H’melnytskyi (, ; 1641 – 1685 Kamjanets-Podilskyi) oli Ukrainan Kasakkahetmanaatin hetmani vuosina 1657 ja 1659–1663 sekä Dneprin länsipuolisen Ukrainan hetmani vuosina 1677–1681 ja 1685.


title: Juri H’melnytskyi

text: Juri H’melnytskyi oli kasakkahetmanaatin perustajan Bohdan H’melnytskyin nuorempi poika, joka määrättiin isänsä vallan perijäksi vanhemman veljensä kuoltua. Isänsä kuoltua vuoden 1657 elokuussa 16-vuotiaasta Jurista tuli hetkellisesti hetmani, mutta kasakoiden yleiskokous päätti jo muutaman viikon kuluttua luovuttaa vallan hänen holhoojakseen määrätylle Ivan Vyhovskyille. Kun Puola-Liettuan kanssa liittoutunut Vyhovskyi kaksi vuotta myöhemmin syrjäytettiin, venäläismieliset kasakat valitsivat H’melnytskyin uudelleen hetmaniksi syyskuussa 1659. Vyhovskyin epäluotettavuuteen pettynyt Venäjä painosti H’melnytskyin hyväksymään sopimuksen, jossa viisi vuotta aiemmin Perejaslavin sopimuksessa tunnustettua hetmanaatin autonomiaa rajoitettiin ja Venäjälle annettiin oikeus nimittää Ukrainaan venäläisiä maaherroja ja perustaa sinne varuskuntia. Tätä on pidetty Ukrainan autonomian rapautumisen alkuhetkenä ja se johti kasakoiden tyytymättömyyteen. Välittömästi Venäjälle tappiollisen Cudnówin taistelun jälkeen H’melnytskyi päätti vaihtaa puolta sodassa ja solmi lokakuussa 1660 liiton Puolan kanssa Cudnówin sopimuksella. Venäläismieliset kasakat kapinoivat jälleen ja koko Dneprin länsipuolinen Ukraina päätyi kasakkapäällikkö Jakym Somkon valtaan. H’melnytskyi luopui kokonaan vallasta vuoden 1663 alussa.


title: Juri H’melnytskyi

text: Vallasta luovuttuaan H’melnytskyi ryhtyi ortodoksimunkiksi ja otti nimekseen Gedeon. Hän oli vuosina 1664–1667 puolalaisten vankina ja sen jälkeen munkkina Umanin luostarissa. Krimin tataarit sieppasivat hänet ja veivät vankina Konstantinopoliin, jossa hänet vapautettiin. Venäjän–Turkin sodan aikana hänestä tuli vuonna 1677 Osmanien valtakunnan tukema hetmani läntisessä Ukrainassa ja hän perusti pääkaupunkinsa Nemyriviin. Sortohallinto ja jatkuva sota teki hänestä hyvin epäsuositun ja vuonna 1681 turkkilaiset panivat hänet viralta. Hän julistautui vuonna 1685 vielä kerran omin päin hetmaniksi, mutta ehti tällä kertaa hallita vain puoli vuotta, kunnes turkkilaiset vangitsivat ja teloittivat hänet.


title: Ion Luca Caragiale

text: Ion Luca Caragiale (30. tammikuuta 1852 Haiminale, Ottomaanien valtakunta – 9. kesäkuuta 1912 Berliini, Saksa) oli romanialainen kirjailija.


title: Ion Luca Caragiale

text: Caragiale on romanialainen näytelmäkirjailija, runoilija ja prosaisti, ja hän kirjoitti myös poliittisia pamfletteja. Hänen vanhempansa olivat näyttelijöitä. Hän opiskeli mimiikkaa ja lausuntaa konservatoriossa Bukarestissa. Hän kiersi myöhemmin teatteriseurueen kanssa Romaniassa. Hän oli kuiskaajana ja myöhemmin vuoden verran johtajana Romanian kansallisteatterissa Bukarestissa. Hän kirjoitti suosittuja komedioita, kuten esimerkiksi "O noapte furtunoasa" (1878, Myrsky-yö) ja "O scrisoare pierduta" (1884, Kadonnut kirje). Vuonna 1904 hän muutti Berliiniin.


title: Alberto Machado

text: Alberto Machado (s. 9. syyskuuta 1990) on puertoricolainen ylemmän höyhensarjan nyrkkeilijä ja hallitseva WBA-liiton maailmanmestari painoluokassaan.


title: Alberto Machado

text: Machado aloitti amatöörinyrkkeilyn vasenkätisenä ja on otellut kyseisessä asennossa uransa alusta lähtien. Machado edusti maataan vuoden 2008 nyrkkeilyn nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa häviten puolivälierissä Timacoy Williamsille. Machado osallistui myös vuoden 2012 olympiakarsintoihin mutta hävisi toisessa ottelussaan Alberto Meliánille.


title: Alberto Machado

text: Machado aloitti ammattinyrkkeilyuransa vuonna 2012. Vuonna 2017 Machado pääsi ottelemaan Carlos Moralesia vastaan NABO- ja NABA-liittojen mestaruudesta. Machao käytti Moralesia ensimmäisessä erässä kanveesissa voittaen ottelun yksimielisesti. Vuonna 2017 Machao kohosi myös väliaikaiseksi ylemmän höyhensarjan WBA-liiton mestariksi voittamalla Jezreel Corralesin tyrmäten tämän kahdeksannessa erässä. Mestaruudesta tuli väliaikainen Machaon ollessa liian painava painoluokkaan. Ottelussa Machao kävi kanveesissa viidennessä erässä. Seitsemännessä erässä Corrales yritti tyrmätä Machaon mutta Machao nyrkkeili puolustusvoittoisesti ja sitoi selviten erän. Kahdeksannessa erässä Machao löi voimakkaan iskun joka pudotti Corralesin kanveesiin. Corrales pääsi ylös mutta oli niin sekava että tuomari keskeytti ottelun.


title: Alfred García

text: Alfred García Castillo (s. 14. maaliskuuta 1997 El Prat de Llobregat, Espanja), tunnetaan myös pelkällä nimellä Alfred García, on espanjalainen laulaja. Hän edusti Espanjaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa Lissabonissa yhdessä Amaia Romeron kanssa kappaleella "Tu canción".


title: Alfred García

text: Seitsemänvuotiaana Alfred aloitti laulamisen ja vetopasuunan opiskelun. Hän osaa myös soittaa kitaraa, rumpuja ja koskettimia. Hän opiskeli musiikkia "Unió Filharmònica del Prat" -nimisessä koulussa.


title: Alfred García

text: Viistoistavuotiaana Alfred julkaisi itse tuottamansa albumin nimeltä "Beginning" ja singlen nimeltä "She Looks So Beautiful". Vuoteen 2018 mennessä hän on julkaissut yhteensä kolme albumia ja on säveltänyt elokuvamusiikia.


title: Alfred García

text: Vuonna 2016 Alfred kilpaili "La Voz" -kilpailun (Espanjan versio The Voice-kilpailusta) neljännellä tuotantokaudella. Hän esitti John Mayerin "Waiting on the World to Change" Ääni Ratkaisee -jaksossa, mutta yksikään tuomareista ei kääntynyt.


title: Alfred García

text: Vuonna 2017 Alfred koe-esiintyi "Operación Triunfo" -kilpailun yhdeksännellä tuotantokaudella. 23 lokakuuta hänet valittiin kilpailun "Akademiaan". 29. tammikuuta 2018 kilpailun finaalin "Gala Eurovisión" aikana hän voitti kisan saaden eniten ääniä yleisöltä ja edusti näin ollen Espanjaa vuoden 2018 Euroviisuissa yhdessä Amaian kanssa kappaleella "Tu canción".


title: Martín Perfecto de Cos

text:
Martín Perfecto de Cos (1800–1854) oli meksikolainen kenraali ja generalissimus Antonio López de Santa Annan lanko. Vuonna 1820 Cosista tuli Meksikon armeijan kadetti, vuotta myöhemmin hänet ylennettiin luutnantiksi ja 1830-luvulla hänestä tuli prikaatinkenraali. Syyskuussa 1835 Cos lähetettiin Meksikosta Texasin territorioon karkottamaan kaikki amerikkalaiset siirtolaiset, jotka olivat saapuneet alueelle vuoden 1830 jälkeen. Joulukuussa 1835 Cos ja hänen 1 200 sotilastaan kärsivät tappion Texasilaisille joukoille Texasin vallankumoukseen sisältyneessä Bexarin piirityksessä. Myöhemmin Cos oli mukana Alamon taistelussa ja osallistui 1840-luvulla myös Meksikon–Yhdysvaltain sotaan.
Cos kuoli Veracruzissa 1854.


title: Amaia Romero

text: Amaia Romero Arbizu (s. 3. tammikuuta 1999 Pamplona, Espanja), tunnetaan myös pelkällä nimellä Amaia Romero, on espanjalainen laulaja. Hän edusti Espanjaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa Lissabonissa yhdessä Alfred Garcían kanssa kappaleella "Tu canción".


title: Amaia Romero

text: Vuonna 2010 Amaia kilpaili Telecincon lasten talent-kilpailussa nimeltä "Cántame una canción"


title: Amaia Romero

text: Vuonna 2012 Amaia kilpaili Antena 3:n "El Número Uno" nimisen talent-kilpailun ensimmäisessä jaksossa.


title: Amaia Romero

text: Vuonna 2017 Amaia koe-esiintyi "Operación Triunfo" -kilpailun yhdeksännellä tuotantokaudella. 23 lokakuuta hänet valittiin kilpailun "Akademiaan". 29. tammikuuta 2018 kilpailun finaalin "Gala Eurovisión" aikana hän voitti kisan saaden eniten ääniä yleisöltä ja edusti näin ollen Espanjaa vuoden 2018 Euroviisuissa yhdessä Alfredin kanssa kappaleella "Tu canción".


title: Shiv Malik

text: Shiv Malik (s. 1981) on brittiläinen kirjailija, tiedottaja ja entinen tutkiva journalisti.


title: Shiv Malik

text: Malik on kotimaassaan tunnettu The Guardian -sanomalehden entisenä tutkivana journalistina. Lehden nykyään lakkautetun tutkivan journalismin työryhmän jäsenenä, Malik raportoi muun muuassa terrorismista ja työoikeudesta vuoteen 2016 asti. Hän on myös ollut mukana perustamassa The Intergenerational Foundation -ajatushautamon ja hyväntekeväisyysjärjestön, ja on organisaation istuvan hallituksen jäsen. Kyseinen ajatushautamo pyrkii vähentämään sukupolvien välistä sosioekonomisia konflikteja.


title: Shiv Malik

text: Uransa alkuvaiheissa, Malik työskenteli toimittajana muun muuassa Prospect Magazinille, The Sunday Timesille ja The Independent On Sunday -lehdille. Hän on myös esiintynyt muissa massamedioissa, mukaan lukien BBCn Newsnight-ohjelmaa, RT ja Channel 4, keskustelemassa aiheista kuten islamilainen terrorismi ja sosiaalinen media. Vuonna 2008, Malik oli osana oikeudenkäyntiä, koska hän ei suostunut luovuttamaan lähteitään poliisille.


title: Shiv Malik

text: Vuonna 2010 julkaistiin Malikin yhdessä journalisti Ed Howkerin kanssa kirjoitettua, paljon julkisuutta saanutta kirjaa, "Jilted Generation: How Britain Has Bankrupted Its Youth", jonka aiheena on sukupolvien väliset sosioekonomiset konfliktit. Kirja uudelleenjulkaistiin uudella johdannolla vuonna 2013. Kirjoittajien mukaan Y-sukupolveen kuuluvat britit (kirjan mukaan 1979 jälkeen syntyneet) kärsivät vähentyneestä sosiaalisesta liikkuvuudesta, pienentyneistä mahdollisuuksista asunnonomistajuuteen. Lisäksi sukupolvea rasittavat yliopistojen lukukausimaksujen kaltaiset reformit.


title: Shiv Malik

text: "Jilted Generation" ja teoksen aihepiiri on tuonut Malikia esille julkisen keskustelun hahmona, joka on puhunut lukuisissa tilaisuuksissa ja haastateltu tiedotusvälineissä. Malikin ja Howkerin kirjoitukset ja esiintyminen julkisuudessa on myös inspiroinut käsikirjoittaja D.C. Moorea luomaan "Not Safe For Work" nimisen TV-sarjan, Channel 4:lle.


title: Shiv Malik

text: Vuoden 2017 aikana, Malik siirtyi tiedotustehtäviin yritysmaailmassa.


title: Shiv Malik

text: Joulukuussa 2017, Malik nimitettiin Streamr -yrityksen tiedotuspääliköksi. Streamr on sveitsiläinen, aikaisemmin suomalainen yritys, joka on joukkorahoittanut toimintaansa kryptovaluutalla. Streamr aikoo rakentaa sovelluskaupan realiaikaiselle sensoridatalle, joka yritys väittää olevan mahdollinen keino tuottaa liikevoittoa Internet of Things -laitteista eri ympäristöissä.


title: Henrik Vuornos

text: Henrik Vuornos (s. 27. kesäkuuta 1993) on espoolainen poliitikko. Kaksivuotiskaudella 2018-2019 hän toimii Kokoomusnuorten puheenjohtajana. Aiemmin Vuornos on toiminut ministerien Sanni Grahn-Laasosen ja Kai Mykkäsen erityisavustajana sekä työskennellyt kokoomuksen eduskuntaryhmän kansliassa. Hän on ollut Espoon kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2012 alkaen ja vuonna 2017 hänet valittiin Espoon Kokoomuksen valtuustoryhmän puheenjohtajaksi.


title: Nick Hopkins

text: Nick Hopkins on brittiläinen tutkiva journalisti, joka on parhaiten tunnettu kotimaassaan työstään sanomalehti The Guardianilla ja BBC:n Newsnight -ajankohtaisohjelmassa.


title: Nick Hopkins

text: Nick Hopkins kuului The Guardianin tutkivan journalismin työryhmään vuonna 2013, kun Edward Snowdenin tietovuodot julkaistiin suurilta osin kyseisessä lehdessä. Tätä työtä ylistettiin pulitzer-palkinnolla. Vuoden 2014 aikana Hopkins siirtyi BBC:n palvelukseen työskennelläkseen ajankohtaisohjelma Newsnightin parissa. Siirtyminen markkinoitiin BBC:n toimesta ja tässä yhteydessä annetun lausunnon yhteydessä Hopkins sanoi ihailleensa Newsnight-ohjelmaa koko uransa aikana.


title: Nick Hopkins

text: Hopkins palasi The Guardiniin tammikuussa 2016 toimittajan ja tutkivan journalismin johtajan rooliin. Pian paluun jälkeen lehti lopetti silloisen tutkivan journalismin työryhmänsä kehottaen työryhmän jäseniä etsimään muita tehtäviä lehden toimituksessa. Tammikuussa 2018 Hopkins on edelleen virassaan The Guardianin tutkivan journalismin johtajan roolissa.


title: Nick Hopkins

text: BBC:n julkaistessa Hopkinsin palkkaamisen vuonna 2014, Hopkins kommentoi kaksi vuosikymmentä jatkunutta uraansa. Hän viittaa lausunnossaan sanomalehtiin "Surrey Comet" ja "Wolverhampton Express & Star" ensimmäisinä työpaikkoina. Vuonna 1994 hän siirtyi Daily Mailin toimittajaksi, missä hän eteni lehden New Yorkin kirjeenvaihtajaksi. Hopkinsin ensimmäinen, 16 vuotta kestänyt aika The Guardianilla alkoi 1998 ja päättyi 2014. Ensimmäisiin työtehtäviin kuuluivat kotimaan ja ulkomaan toimittajuudet, neljä vuotta rikostoimittajana, sekä kolme vuotta puolustus- ja turvallisuustoimittajana.


title: Nick Hopkins

text: Profiilissaan journalistielämänkertoja kokoavalla Muckrack -sivustolla, Hopkins mainitsee työkokemusta myös Yahoolla, The Irish Timesilla, AlterNetilla, CIO Todaylla, Teton Valley Newsilla ja Der Freitagilla.


title: Alan Rusbridger

text: Alan Charles Rusbridger (s. 29. joulukuuta 1953) on brittiläinen journalisti, Lady Margaret Hallin rehtori Oxfordissa sekä sanomalehti The Guardianin aikaisempi päätoimittaja. Hän astui virkaan päätoimittajana, kun hänellä oli talon sisällä kokemusta toimittajana ja kolumnistina. Toukokuussa 2015 Rusbridger astui sivuun. Hänen seuraajansa oli Katharine Viner. Rusbridger on nykyään "Reuters Institute for the Study of Journalismin" puheenjohtaja.


title: Giuseppe Mingione

text: Giuseppe Mingione (s. 28. elokuuta 1972 Caserta, Italia) on italialainen professori ja matemaatikko. Hän on toiminut Parman yliopistossa matematiikan professorina vuodesta 2006. Matemaatikkona Mingione tunnetaan erityisesti osittaisdifferentiaaliyhtälöitä ja variaatiolaskentaa koskevasta tutkimuksestaan.


title: Giuseppe Mingione

text: Giuseppe Mingione opiskeli matematiikkaa Napolin yliopisto Federico II:ssa () ja valmistui sieltä maisteriksi vuonna 1994. Sen jälkeen hän on työskennellyt erilaisissa tutkimus- ja opetustehtävissä. Tieteellisen uransa hän aloitti varsinaisesti toimimalla 1996–2000 tutkijana Parman yliopistossa. Mingione väitteli tohtoriksi 1999 Napolin yliopistossa matematiikan alalta. Väitöskirjan ohjasi professori Nicola Fusco.


title: Giuseppe Mingione

text: Valmistumisen jälkeen Mingione oli vuosina 2001–2005 apulaisprofessorina Parman yliopistossa. Vuodesta 2006 hän on ollut Parman yliopiston matematiikan professori. Kotimaansa Italian ohella Mingione on tehnyt useita vierailuja ulkomaisiin yliopistoihin. Suomessa hän on vieraillut useita kertoja Aalto-yliopistossa vuosien 2007–2016 aikana. Hän on työskennellyt myös mm. Yhdysvalloissa, Saksassa, Venäjällä, Australiassa, Kanadassa ja Ruotsissa.


title: Giuseppe Mingione

text: Mingionen johdolla Parman yliopistossa on työskennellyt neljä tutkijatohtoria, ja lisäksi hän on ohjannut yhden väitöskirjan.


title: Giuseppe Mingione

text: Matemaatikkona Mingione on tutkinut etupäässä osittaisdifferentiaaliyhtälöitä ja variaatiolaskentaa (). Vuosina 2008–2013 hän työskenteli laajassa vektoriongelmia tarkastelleessa tutkimushankkeessa ("Vectorial Elliptic, Parabolic and Variational Problems: Singularities and Regularity"), jossa hän selvitti erilaisten elliptisten ja parabolisten vektorien säännöllisyysominaisuuksia ja singulariteetteja sekä niihin liittyvää variaatiolaskentaa. Mingione sai projektia varten ERC-rahoituksen vuonna 2007.


title: Giuseppe Mingione

text: Mingione on onnistunut variaatiolaskennan säännöllisyysominaisuuksia koskevassa tutkimuksessa ratkaisemaan eräitä pitkään matemaatikkoja askarruttaneita kysymyksiä, jotka liittyvät niin kutsuttuun Hausdorffin dimensioon vektorien integraalifunktioissa sekä singulaarisuuteen epälineaaristen elliptisten osittaisdifferentiaaliyhtälöryhmien ratkaisuissa.


title: Giuseppe Mingione

text: Erityisenä tutkimusteemana Mingione on tarkastellut niin kutsutun Calderón-Zygmund-teorian epäsäännöllisiä ominaisuuksia Kyseisen teorian kehittivät alun perin matemaatikot Alberto Calderón ja Antoni Zygmund.


title: Giuseppe Mingione

text: Tutkimuksistaan Mingione on julkaissut yli 100 vertaisarvioitua tieteellistä artikkelia. Hän on "Thomson Reuters/Clarivate Analyticsin" vuonna 2017 tekemän listauksen mukaan eräs niitä tutkijoista, jonka artikkeleihin toiset tutkijat ovat tehneet eniten viittauksia vuoden 2017 aikana.


title: Giuseppe Mingione

text: Viimeksi Mingione on työstänyt tutkimusta epälineaarisesta potentiaaliteoriasta, jossa hän on kehittänyt potentiaalisia estimaatteja elliptisten ja parabolisten epälineaaristen yhtälöiden ratkaisemiseksi. Kyseiset estimaatit mahdollistavat yhtenäisen lähestymistavan kvasilineaaristen ja degeneroitujen funktioiden säännöllisyysteoriaan. Mingionen tutkimus on tärkeä lisä aiempaan teoriaan, jota ovat kehittäneet tutkimuksissaan esimerkiksi Suomessa professori Tero Kilpeläinen sekä kansainvälisesti matemaatikot Jan Malý, Neil Trudinger ja Xu-Jia Wang.


title: Giuseppe Mingione

text: Tutkimustyöstään Mingione on saanut useita palkintoja, joista useimmat kotimaassaan Italiassa. Hän on saanut Bartolozzi-palkinnon 2005, Stampacchia-mitalin 2006, Euroopan tiedeneuvoston (ERC) palkinnon 2007 sekä Cappioppoli-palkinnon vuonna 2010. Vuonna 2016 hänelle myönnettiin Amerio-palkinto ansioista matematiikan alalla. Mingione oli kutsuttuna puhujavieraana 7:nnessä Euroopan matematiikan kongressissa, joka pidettiin Berliinissä vuonna 2016.


title: Giuseppe Mingione

text: Mingione on kirjoittanut tai toimittanut matematiikan alalta muutamia teoksia. Hän on toimittanut muun muassa geometrisen analyysin ja variaatiolaskennan aloilla sovellettavan säännöllisyysteorian alalla saavutettuja viimeisimpiä tutkimustuloksia (teoksen julkaisuajankohtaan nähden eli vuoteen 2012 mennessä saavutettuja tuloksia) esittelevän teoksen "Topics in Modern Regularity Theory".


title: Anapestinen dimetri

text: Anapestinen dimetri on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva runomitta, jossa dimetrisäkeet koostuvat kahdesta anapestisestä metronista. Sitä käytettiin muun muassa kreikkalaisen tragedian kuoro-osuuksissa. Runomitan muunnelma on paroimiakos eli anapestinen katalektinen dimetri.


title: Anapestinen dimetri

text: Runomitan säkeen peruskaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Anapestinen dimetri

text: Yksi anapestimetron on ja se koostuu poikkeuksellisesti yhden sijasta kahdesta anapestijalasta . Muiden kreikkalaisten runomittojen tapaan anapestinen dimetri on saanut nimensä siinä olevien metroneiden eikä jalkojen määrästä. Runomitassa kaksi lyhyttä tavua voidaan korvata yhdellä pitkällä ja yksi pitkä kahdella lyhyellä, millä anapestijaksoihin saadaan vaihtelua. Ajoittain säe voi koostua myös vain yhdestä metronista.


title: Anapestinen dimetri

text: Aiskhyloksen "Persialaisten" alku:


title: Daktyylinen heksametri

text: Daktyylinen heksametri on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva runomitta, jossa heksametrisäkeet koostuvat kuudesta daktyylisestä metronista. Daktyylistä heksametriä käytettiin sekä kreikkalaisessa että latinankielisessä kirjallisuudessa erityisesti eeppisessä ja didaktisessa runoudessa. Siksi sitä kutsutaan myös "eeppiseksi runomitaksi".


title: Daktyylinen heksametri

text: Tunnettuja daktyylisessä heksametrissä kirjoitettuja teoksia ovat muun muassa Homeroksen eepokset "Ilias" ja "Odysseia", Hesiodoksen "Jumalten synty" ja "Työt ja päivät", Vergiliuksen "Aeneis" ja Ovidiuksen "Muodonmuutoksia". Kreikkalaisessa kirjallisuudessa daktyylisen heksametrin käyttö liittyi läheisesti yhteen homeerisen kreikan käytön kanssa.


title: Daktyylinen heksametri


title: Daktyylinen heksametri

text: Daktyylisessä heksametrissä kahden lyhyen tavun yhdistelmä voidaan myös korvata yhdellä pitkällä tavulla neljässä ensimmäisessä metronissa, jotka voivat siis olla joko daktyyleja tai spondeita . Viides metron on aina daktyyli ja kuudes on aina spondee tai trokee (eli kyseessä on tarkasti ottaen daktyylinen katalektinen heksametri). Tämä vakioloppu tuo heksametriin sen heksametrimäisen rytmin.


title: Daktyylinen heksametri

text: Homeroksen "Iliaan" alku ja sen suomennos samassa runomitassa:


title: Daktyylinen heksametri

text: Vergiliuksen "Aeneiksen" alku ja sen suomennos samassa runomitassa:


title: Daktyylinen pentametri

text: Daktyylinen pentametri on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva runomitta, jota esiintyy ennen kaikkea elegisen distikonin toisena säkeenä. Distikonissa ensimmäinen säe on daktyylisessä heksametrissä.


title: Daktyylinen pentametri

text: Runomitan lukeminen pentametriksi on hämäävää, koska tarkkaan ottaen säkeessä ei toistu viittä samanlaista metronia, vaan kaksi 2,5 metronin mittaista jaksoa, mikä tekee säkeen kokonaispituudeksi pentametrin mukaiset viisi metronia.


title: Daktyylinen pentametri

text: Runomitan säkeen peruskaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu):


title: Daktyylinen pentametri

text: Säkeen keskellä on diereesi eli sanaväli ja tauko, joka jakaa sen kahteen puoliskoon. Ensimmäisen puoliskon kahdessa ensimmäisessä metronissa daktyyli voi vaihtua spondeeksi. Jälkimmäinen puolisko pysyy aina samassa muodossa.


title: Daktyylinen pentametri

text: Säkeen puolikkaat esiintyvät myös lyyrisessä runoudessa, jolloin ne tunnetaan nimellä hemiepes.


title: Eleginen distikon

text: Eleginen distikon (myös "eleginen distikhon", "elegiamitta", , ”kaksisäkeinen”) on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva runomitta, jota käytettiin alun perin elegia- eli hautarunoudessa. Se koostuu distikonista eli säeparista, joista ensimmäinen säe on daktyylisessä heksametrissä ja toinen säe daktyylisessä pentametrissä.


title: Eleginen distikon

text: Elegiamittaa käytettiin elegian lisäksi myös muussa epigrammirunoudessa. Myöhemmin sitä käyttivät rakkausrunoudessa muun muassa Kallimakhos ja latinankielisen runouden puolella muun muassa Ovidius, Propertius ja Tibullus.


title: Eleginen distikon

text: Runomitan säeparin peruskaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Eleginen distikon

text: Säkeissä daktyylit voivat muuttua spondeiksi daktyylisen heksametrin ja pentametrin sääntöjen mukaisesti. Jälkimmäisessä säkeessä eli pentametrin keskellä on diereesi eli sanaväli ja tauko, joka jakaa sen kahteen puoliskoon.


title: Eleginen distikon

text: Simonideen nimiin laitettu epigrammi, joka oli kirjoitettu Thermopylain taistelussa vuonna 480 eaa. kaatuneiden spartalaisten muistoksi, on esimerkki lyhyestä hautaelegiasta:


title: Eleginen distikon

text: Katkelma Tyrtaioksen elegiasta 6–7, joka tunnetaan "Ateenalaisten laulun" nimellä tehtynä sovituksena:


title: Eleginen distikon

text: Ovidiuksen "Rakastamisen taidon" alku (suomennos proosamuodossa):


title: Ithyfallikos

text: Ithyfallikos ( < , ”erektiossa oleva fallos”, ) on runomitta, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se on saanut nimensä siitä, että sitä käytettiin alun perin hymneissä, joita laulettiin Bakkhokselle omistetuissa juhlissa falloksia kannettaessa.


title: Ithyfallikos

text: Ithyfallinen säe koostuu kolmesta trokeejalasta, toisin sanoen se on trokeinen tripodia. Sen kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Ithyfallikos

text: Roomalaisessa runoudessa ithyfallikosta käytti erityisesti Plautus.


title: Jambinen tetrametri

text: Jambinen tetrametri on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva runomitta, jossa tetrametrisäkeet koostuvat neljästä jambisesta metronista. Sitä käytettiin muun muassa komedioiden dialogiosuuksissa.


title: Jambinen tetrametri

text: Runomitassa säkeet ovat yleensä katalektisiä, jolloin kyseessä on "jambinen katalektinen tetrametri". Latinankielisessä komediassa mitta tunnetaan nimellä "jambinen septenaari".


title: Jambinen tetrametri

text: Runomitan säkeen katalektisen muodon peruskaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Jambinen tetrametri

text: Yksi jambimetron on ja se koostuu kahdesta jambijalasta .


title: Jambinen tetrametri

text: Aristofaneen komediasta "Pilvet":


title: Jambinen trimetri

text: Jambinen trimetri on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva runomitta, jossa trimetrisäkeet koostuvat kolmesta jambisesta metronista. Jambista trimetriä käytettiin erityisesti kreikkalaisten näytelmien dialogiosuuksissa.


title: Jambinen trimetri

text: Runomitan säkeen peruskaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Jambinen trimetri

text: Yksi jambimetron on ja se koostuu kahdesta jambijalasta . Säkeen ensimmäisessä ja toisessa metronissa joku pitkistä tavuista voidaan korvata kahdella lyhyellä, jolloin nämä metronit voivat olla peruskaavan lisäksi myös seuraavien variaatioiden mukaisia:


title: Jambinen trimetri

text: Joskus, kuten erisnimen sovittamiseksi runomittaan, myös alun anceps-tavu voidaan korvata kahdella lyhyellä tavulla:


title: Jambinen trimetri

text: Aiskhyloksen "Persialaisista", katkelma Salamiin meritaistelun kuvauksesta:


title: Paroimiakos

text: Paroimiakos (, ) eli "anapestinen katalektinen dimetri" on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva runomitta, jossa dimetrisäkeet koostuvat kahdesta anapestisestä metronista. Säe on katalektinen eli lopusta vajaa, mikä erottaa sen anapestisestä dimetristä. Paroimiakos esiintyy usein pidemmän anapestijakson lopussa.


title: Paroimiakos


title: Paroimiakos

text: Muinaiskreikkalainen sanonta:


title: Prosodiakos

text: Prosodiakos (, ) on runomitta, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Sen kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Prosodiakos

text: tai


title: Trokeinen tetrametri

text: Trokeinen tetrametri (myös "trokeeinen tetrametri") on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva runomitta, jossa tetrametrisäkeet koostuvat neljästä trokeisesta metronista. Sitä käytettiin kreikkalaisessa näytelmäkirjallisuudessa, erityisesti komediassa mutta myös tragediassa, ajoittain jambin ohella. Aristoteleen mukaan se oli näytelmien dialogiosuuksien alkuperäinen runomitta.


title: Trokeinen tetrametri

text: Runomitassa säkeet ovat yleensä katalektisiä, jolloin kyseessä on "trokeinen katalektinen tetrametri". Latinankielisessä komediassa mitta tunnetaan nimellä "trokeinen septenaari". Itämerensuomalaisessa runoudessa kalevalamitta eli nelipolvinen trokee vastaa trokeeista tetrametriä.


title: Trokeinen tetrametri

text: Runomitan katalektisen säkeen peruskaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Trokeinen tetrametri

text: Yksi trokeemetron on ja se koostuu kahdesta trokeejalasta .


title: Trokeinen tetrametri

text: Aristofaneen komedian "Pilvet" parabasiksesta, jossa kuoron johtaja puhuu suoraan yleisölle:


title: Weimarin kansalliskokous

text: Weimarin kansalliskokous oli Saksan kansalliskokous, joka kokoontui Weimarissa ja myöhemmin Berliinissä 6. helmikuuta 1919 – 21. toukokuuta 1920. Se oli Saksan ensimmäinen valtakunnallinen yleisellä ja yhtäläisellä äänioikeudella valittu kansanedustuslaitos. Weimarin kansalliskokous sääti Saksalle uuden perustuslain, jolla luotua tasavaltaa alettiin kutsua Weimarin tasavallaksi.


title: Weimarin kansalliskokous

text: Saksan vallankumouksen seurauksena keisarinvalta kumottiin 9. marraskuuta 1918 ja sosiaalidemokraatit muodostivat 10. marraskuuta Friedrich Ebertin johdolla kansanvaltuutettujen neuvostoksi kutsutun tilapäisen hallituksen. Vallankumouksen yhteydessä kaikkiin Saksan kaupunkeihin oli perustettu työläisten ja sotilaiden neuvostoja, jotka olivat ottaneet paikallistasolla vallan. Kansanvaltuutettujen neuvosto kutsui Berliiniin 16. joulukuuta valtakunnallisen neuvostojen kongressin, joka saisi joko päättää maan tulevasta valtiomuodosta itse tai luovuttaa päätösvallan yleisellä äänioikeudella valittavalle kansalliskokoukselle. Oikeistososiaalidemokraatit kannattivat jälkimmäistä vaihtoehtoa ja Ebert ilmoittikin jo 30. marraskuuta, että hallitus järjestäisi perustuslakia säätävän kansalliskokouksen vaalit joka tapauksessa. Ne perustuisivat suhteelliseen vaalitapaan ja kaikkien 21 vuotta täyttäneiden yhtäläiseen äänioikeuteen. Tämä merkitsi äänioikeusikärajan alentamista viidellä vuodella ja naisten äänioikeuden toteutumista ensi kertaa. Saksan sosiaalidemokraattinen puolue (SPD) sai joulukuun neuvostokongressiin kahden kolmasosan enemmistön, joten kongressi päätti 20. joulukuuta luovuttaa valtansa kansalliskokoukselle, vaikka radikaalein vasemmisto toivoi vallan säilyttämistä neuvostoilla.


title: Weimarin kansalliskokous

text: Kansalliskokouksen vaalit järjestettiin 19. tammikuuta 1919 samanaikaisesti osavaltioparlamenttien vaalien kanssa. Äänestysaktiivisuus oli 82,7 %. Kansalliskokoukseen valittiin 423 edustajaa, joista sosiaalidemokraattinen puolue (SPD) sai 163, katolinen keskustapuolue 91, liberaali Saksan demokraattinen puolue (DDP) 75, konservatiivinen saksalaiskansallinen kansanpuolue (DNVP) 44, vasemmistososialistinen Saksan itsenäinen sosiaalidemokraattinen puolue (USPD) 22, oikeistoliberaali Saksan kansanpuolue (DVP) 19 ja eräät paikalliset puolueet yhteensä 8. Äskettäin perustetut Saksan kommunistinen puolue (KPD) ja äärioikeistolainen Saksan työväenpuolue (DAP) eivät osallistuneet vaaleihin, sillä ne eivät hyväksyneet parlamentaarista demokratiaa. Sosialistiset puolueet SPD ja USPD saivat yhdessä enemmistön äänistä ainoastaan Saksin alueella.


title: Weimarin kansalliskokous

text: Berliinin jatkuvien levottomuuksien vuoksi Ebertin hallitus päätti 21. tammikuuta, että kansalliskokous kokoontuisi Weimarissa Thüringenissä. Kaupunki valittiin mahdollisesti siksi, että Goethen ja Schillerin kotikaupunkina se oli symbolisesti tärkeä paikka saksalaiselle kansallisaatteelle. Samalla valinta oli myös ulkovalloille suunnattu viittaus saksalaisen kansallishengen liberaaleihin juuriin. Istuntopaikkana käytettiin Weimarissa sijaitsevan Deutsches Nationaltheaterin teatteri- ja konserttitaloa.


title: Weimarin kansalliskokous

text: Kansalliskokous kokoontui ensi kerran 6. helmikuuta 1919. Se valitsi 11. helmikuuta Ebertin Saksan väliaikaiseksi presidentiksi ja 13. helmikuuta sosiaalidemokraatti Philipp Scheidemannin pääministeriksi. Scheidemann kokosi hallituksensa SPD:n, keskustapuolueen ja DDP:n yhteistyön eli niin sanotun Weimarin koalition varaan. Tämä keskustavasemmistolainen koalitio hallitsi enemmistöllään myös kansalliskokousta. Kansalliskokous päätti 25. helmikuuta perustaa Saksalle uuden armeijan, "Reichswehrin". Kansalliskokouksen vaikein päätös oli Versailles’n rauhansopimuksen hyväksyminen. Se hyväksyi 12. toukokuuta lauselman, jonka mukaan sopimusluonnoksen ehdot olivat mahdottomat hyväksyä. Kun voittajavaltiot eivät suostuneet lieventämään ehtoja, kansalliskokous antoi 22. kesäkuuta SPD:n, keskustan ja USPD:n äänin 237–137 Gustav Bauerin uudelle hallitukselle valtuudet allekirjoittaa sopimus, mikäli siitä poistettaisiin kohta Saksan sotasyyllisyydestä. Saksa pakotettiin kuitenkin hyväksymään lopullinen sopimus sellaisenaan. Uuden tasavaltaisen perustuslain kansalliskokous hyväksyi 31. heinäkuuta 1919 äänin 262–75 ja se astui voimaan 11. elokuuta. Se oli valmisteltu komiteassa, jota johtivat liberaali lainoppinut Hugo Preuss ja valtiotieteilijä Max Weber. Tämän jälkeen kansalliskokous siirtyi Weimarista Berliiniin. Maaliskuussa 1920 se oli Kappin vallankaappausyrityksen vuoksi yhden viikon ajan evakossa Stuttgartissa.


title: Weimarin kansalliskokous

text: Kansalliskokous piti viimeisen istuntonsa 21. toukokuuta 1920. Sen korvasivat 6. kesäkuuta pidettyjen vaalien myötä uudelleenkokoontuneet valtiopäivät.


title: Amfibrakhys

text: Amfibrakhys (, ”kummaltakin puolelta lyhyt”; ) on metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu yhdestä pitkästä tavusta, jonka kummallakin puolella on lyhyt tavu, eli sen kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu):


title: Amfibrakhys

text: Amfibrakhys on antiikin runoudessa harvinainen sekä itsenäisenä yksikkönä että pidempinä jaksoina. Sitä on käytetty jonkin verran nykyrunoudessa.


title: Bacchaeus

text: Bacchaeus (myös "bacchius", "bakkhinen mitta", tai ) on metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Metron on saanut nimensä siitä, että sitä käytettiin erityisesti hymneissä Bakkhokselle. Roomalaisessa runoudessa runomittaa käytti erityisesti Plautus.


title: Bacchaeus

text: Metronin kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu):


title: Bacchaeus

text: Kreikkalaisen ja roomalaisen runouden bacchaeusmittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Bacchaeus

text: Bakkhinen dipodia ("ba") eli bakkhinen dimetri ("ba")


title: Bacchaeus

text: Bakkhinen tripodia ("ba")


title: Bacchaeus

text: Bakkhinen katalektinen tripodia ("ba")


title: Bacchaeus

text: Bakkhinen kvaternaari ("ba") eli bakkhinen tetrametri


title: Bacchaeus

text: Bakkhinen senaari ("ba")


title: Bacchaeus

text: Bakkhinen kolon ("ba")


title: Creticus

text: Creticus (, , ”kreetalainen”) on metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Metron on saanut nimensä siitä, että sitä käytti ensimmäisenä kreetalainen Thaletas 600-luvulla eaa.


title: Creticus


title: Creticus

text: Kreikkalaisen ja roomalaisen runouden kreetalaisia mittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Creticus

text: Kreetalainen dipodia ("cr") eli kreetalainen dimetri ("cr")


title: Creticus

text: Kreetalainen tripodia ("cr")


title: Creticus

text: Kreetalainen kvaternaari ("cr") eli kreetalainen tetrametri


title: Creticus

text: Kreetalainen kolon ("cr")


title: Kataleksis

text: Kataleksis (, ”lopetus”, ”lopputavu”) on kreikkalaisen metriikan käsite, joka viittaa metronin tai runosäkeen viimeiseen tavuun ja sen käsittelyyn eri runomitoissa. "Katalektinen" () metron tai säe on sellainen, jossa viimeinen tavu on korvattu tauolla, toisin sanoen se on lopusta vajaa. Esimerkiksi daktyylinen heksametri, jambinen tetrametri ja trokeinen tetrametri esiintyvät kreikkalaisessa runoudessa yleensä katalektisessä muodossa.


title: Kataleksis

text: Sellainen metron tai runosäe, jossa ei ole kataleksistä eli joka on täydellinen, on "akatalektinen" (). Jos säkeen lopussa on ylimääräinen tavu, se on "hyperkatalektinen" ().


title: Kataleksis

text: Trokeisen katalektisen tetrametrin kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Kataleksis

text: Trokeisen akatalektisen tetrametrin kaava puolestaan on:


title: Khoriambi

text: Khoriambi ("korijambi", , ) on nelitavuinen metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se muodostuu yhdestä trokeesta ja yhdestä jambista, ja sen kaava on ( = pitkä tavu, = lyhyt tavu):


title: Khoriambi

text: Khoriambi on ytimenä useimmissa aiolialaisen lyriikan säkeissä, ja eri runoilijoilla niitä laajennetaan alusta ja lopusta eri tavoilla.


title: Spondee

text: Spondee (, ) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu kahdesta pitkästä (, "longum") tavusta, eli sen kaava on:


title: Spondee

text: Spondeeta esiintyy runomitoissa erityisesti ( = lyhyt tavu, "brevis") daktyylimetroneiden ja anapestijalkojen korvaajana, sekä daktyylisessä katalektisessä heksametrissä paitsi daktyylien paikalla myös viimeisenä metronina yhdessä trokeen kanssa. Heksametrisäe voi enimmillään koostua lähes pelkästään spondeemetroneista viidettä metronia lukuun ottamatta: