title: 90 West Street

text: 90 West Street on Yhdysvaltain New Yorkissa sijaitseva varhainen tornitalo. Vuonna 1907 valmistunut rakennus edustaa uusgoottilaista arkkitehtuuria. Teräsrakenteinen talo on 23-kerroksinen ja lähes sata metriä korkea. Sen julkisivu on katettu terrakotalla ja graniitilla. Rakennus vaurioitui vuoden 2001 World Trade Centerin terrori-iskuissa, mutta sen kantavat rakenteet säilyivät. Alun perin liikekäyttöön tarkoitettu tornitalo muunnettiin korjausten yhteydessä asuinrakennukseksi ja avattiin uudelleen vuonna 2005.


title: 90 West Street

text: 90 West Street suunniteltiin alun perin konttoritiloiksi. Sitä suunnittelemaan palkattiin tunnettu arkkitehti Cass Gilbert. Tornitalo sijaitsi 1900-luvun alussa hyvin lähellä Hudsonjoen rantaa, mutta eteläistä Manhattania on sittemmin laajennettu täyttömaalla usean korttelin verran talosta länteen. Maaperä tontilla oli pysyvästi vetinen, ja perustukset rakennettiin syvien paalutusten varaan. 90 West Street julistettiin New Yorkin kaupungin suojelukohteeksi () vuonna 1998.


title: 90 West Street

text: Rakennus vaurioitui vakavasti vuoden 2001 World Trade Centerin terrori-iskuissa. Tämän jälkeen se joutui odottamaan korjausta peitettynä vuoteen 2003 asti, jolloin Brack Capital Real Estate osti rakennuksen 12,25 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Summaa pidettiin korkeana ottaen huomioon rakennuksen huonon kunnon ja sen vaatimat kalliit korjaukset. Vuosina 2004–2005 rakennus kunnostettiin perusteellisesti. Samalla myös sen käyttötarkoitus muutettiin toimistotiloista asunnoiksi. Rakennukseen valmistui 410 korkeahintaista vuokra-asuntoa. Rakennuksen maanalaisiin tiloihin rakennettiin kunnostustöiden aikana pysäköintitiloja. Maanalaiset osat tulvivat rankkasateiden jälkeen vuonna 2007, ja tilat täytyi kunnostaa uudelleen.


title: 90 West Street

text: Cass Gilbertin suunnittelema 90 West Street edustaa yhdysvaltalaista uusgoottilaista arkkitehtuuria. Rakennuksen neljää julkisivua jakavat pystysuunnassa korkeat pilarit, ja sen huippua koristavat kaaret ja gargoilit.


title: 90 West Street

text: 90 West Streetin julkisivu noudattaa uusgoottilaisesta koristelustaan huolimatta pitkälti uusklassisen arkkitehtuurin korkeille rakennuksille tyypillistä kolmijakoista muotoa, jossa julkisivulla on klassisen pylvään tavoin toisistaan eroavat jalusta, varsi ja huipun kapiteeli. 90 West Streetin alimmat neljä kerrosta on katettu graniitilla. Rakennuksen keskiosa on katettu koristeellisilla terrakottalaatoilla. Ylimmät kerrokset on verhottu pronssisella mansardikatolla.


title: 90 West Street

text: Valmistuessaan vuonna 1907 rakennus oli ensimmäisiä yhdysvaltalaisia tornitaloja, joihin sovellettiin aiemmin lähinnä kirkoissa käytettyä uusgoottilaista tyyliä. Gilbert sai myöhemmin tehtäväkseen suunnittella myös toisen, suuremman uusgoottilaisen tornitalon. Gilbertin Woolworth Building oli valmistuessaan vuonna 1913 maailman korkein pilvenpiirtäjä.


title: 90 West Street

text: 90 West Street sijaitsee New Yorkin kaupungin Manhattanin saaren eteläosassa Financial District -alueella. Rakennus sijaitsee West Street -kadun varrella World Trade Center -kompleksin eteläpuolella.


title: Lukas Haudum

text: Lukas Haudum (s. 21. toukokuuta 1997 Linz, Itävalta) on itävaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue IK Panternissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Haudum osaa pelata myös laidassa.


title: Lukas Haudum

text: Haudum vietti varhaisimmat juniorivuotensa EHC Linzissä. Hän oli kaudella 2013–2014 seuran B-nuorten paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 29+29=58, joilla Haudum sijoittui koko monikansallisen B-nuorten sarja EBJL:n maalipörssissä kolmanneksi ja pistepörssissä neljänneksi. Hän voitti myös sarjan pudotuspelien pistepörssin sekä jakoi syöttöpörssin voiton Orli Znojmon Jiří Landerin kanssa tehoilla 5+7=12. Haudum pelasi osan kaudestaan myös A-nuorten monikansallista EBYSL-sarjaa, mutta hän debytoi myös Linzin miesten joukkueessa. Vain 16-vuotias Haudum pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen ottelunsa Erste Bank Eishockey Ligassa 26. tammikuuta 2014 vieraissa Villacher SV:tä vastaan.


title: Lukas Haudum

text: OHL-joukkue Mississauga Steelheads varasi Haudumin 73. pelaajana . Hän ei kuitenkaan siirtynyt kaudeksi 2014–2015 Pohjois-Amerikkaan, vaan Ruotsiin Södertälje SK:n J18-junioreihin. Haudum pelasi suurimman osan kaudestaan lopulta seuran J20-junioreissa. Kaudella 2015–2016 hän oli joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Nik Simšičin jälkeen tehoilla 17+19=36.


title: Lukas Haudum

text: Kaudeksi 2016–2017 Haudum siirtyi Malmö Redhawksin J20-junioreihin. Hän debytoi kauden aikana seuran miesten SHL-joukkueessa, jossa Haudum pelasi 21 runkosarjaottelua tehopistein 3+6=9 ja kahdeksan playoff-ottelua tehopistein 1+1=2. Hän avasi maalitilinsä miesten pääsarjatasolla 29. marraskuuta 2016 HV71:tä vastaan, jolloin Haudum teki myös kaksi syöttöpistettä. Hän pelasi kauden aikana miesten pelejä myös 17 runkosarja- ja kolmen nousukarsintasarjan ottelun verran lainalla sarjatasoa alempana HockeyAllsvenskan-joukkue IK Panternissa tehden niissä tehot 3+5=8. Maaliskuussa 2017 Haudum teki Redhawksin kanssa vuoden mittaisen SHL-sopimuksen. Kaudella 2017–2018 hän pelasi joukkueessa 21 runkosarjaottelua tehden neljä syöttöpistettä ja kymmenen playoff-ottelua tehopistein 2+2=4. Mestarien liigassa Haudum pelasi kahdeksan ottelua tehden kuusi syöttöpistettä, joilla hän oli Redhawksin paras syöttäjä ja jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Fredrik Händemarkin kanssa. Haudum pelasi ison osan kaudestaan myös lainalla Panternissa.


title: Lukas Haudum

text: Haudum siirtyi kaudeksi 2018–2019 vuoden mittaisella sopimuksella IK Panternin Allsvenskan-joukkueeseen.


title: Lukas Haudum

text: Haudum edusti Itävaltaa MM-kilpailuissa vuonna 2018. Hän pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2016 ja 2017, joista jälkimmäinen turnaus päättyi kultaan. Haudum pelasi myös Pyeongchangin olympiakisojen 2018 karsinnoissa. Yhteensä hän on pelannut 41 A-maaottelua tehopistein 8+6=14. Haudum teki A-maajoukkuedebyyttinsä vain 18-vuotiaana 15. huhtikuuta 2016 Budapestissä Unkaria vastaan.


title: Lukas Haudum

text: Haudum pelasi myös alle 20-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2015, 2016 ja 2017, joista vuoden 2016 turnaus päättyi hopeaan. Hän toimi turnauksessa myös Itävallan varakapteenina. Vuoden 2017 turnauksessa Haudum toimi joukkueen kapteenina. Hän jakoi Itävallan sisäisen piste- ja maalipörssin voiton kolmen muun pelaajan kanssa tehoilla 2+3=5. Haudum valittiin joukkueensa turnauksen parhaaksi pelaajaksi.


title: Lukas Haudum

text: Haudum pelasi myös alle 18-vuotiaiden IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2014 ja 2015. Vuoden 2014 turnaus päättyi hopeaan ja hän oli Itävallan paras maalintekijä neljällä osumallaan. Vuoden 2015 turnauksessa hän toimi joukkueen varakapteenina. Haudum voitti kultaa ja oli nostamassa Itävaltaa seuraavaksi vuodeksi IA-divisioonaan. Hänet valittiin joukkueensa turnauksen parhaaksi pelaajaksi.


title: Töss

text: Töss on Koillis-Sveitsissä virtaava Reinin sivujoki. Joen pituus on 60 kilometriä, ja se on Sveitsin 15:nneksi pisin joki.


title: Töss

text: Joen alkupää sijaitsee Zürichin kantonissa Waldin ja Fischenthalin kuntien rajalla, jossa Tössin alkujoet, Vordertöss ja Hindertöss, yhdistyvät Tössiksi 796 metrin korkeudessa. Paikka sijaitsee noin 15 kilometriä Rapperswilistä koilliseen. Tössin alkupurot saavat alkunsa noin 1 200 metrin korkeudessa.


title: Töss

text: Joki virtaa luoteeseen Bauman ja Winterthurin kautta laskien Reiniin Teufenissa, pari kilometriä Bülachista pohjoiseen.


title: Töss

text: Joessa on viisi pientä vesivoimalaa, joiden sähköteho on yhteensä runsaat kaksi megawattia. Kolme voimaloista on rakennettu 1800-luvun puolessavälissä, vanhimmat 1830-luvulla, puuvillateollisuuden voimakoneiksi.


title: Margareeta Ranskalainen

text: Margareeta Ranskalainen (n. 1282–1318) oli ranskalainen prinsessa, josta tuli Edward I:n puolisona Englannin kuningatar.


title: Margareeta Ranskalainen

text: Margareeta oli Filip III Rohkean ja Marie Brabantilaisen (1254–1321) tytär. Hänestä tuli Edvard I:n toinen vaimo noin 16-vuotiaana, vuonna 1299. Edvardin ensimmäinen vaimo Eleanor oli menehtynyt vuonna 1290, ja hän havitteli ensin Margareetan vanhempaa sisarpuolta Blanchea, mutta isä vastusti tätä liittoa.


title: Margareeta Ranskalainen

text: Margareeta ja Edvard vihittiin Canterburyssä syyskuussa 1299, sodan riehuessa edelleen Skotlannissa. Edvard palasi häistä rintamalle, Margareeta vetäytyi Lontoon Toweriin suojautumaan kaupungissa riehuneelta isorokolta, kunnes Edvard kutsui hänet rinnalleen sotatantereelle. Heille syntyi kaksi poikaa ja kaksi tytärtä.


title: Margareeta Ranskalainen

text: Edvardin kuoltua hänen seuraajakseen nousi Edvard II hänen ensimmäisestä liitostaan. Tämä meni naimisiin Margareetan velipuolen tyttären Isabellan kanssa. Margareeta vietti viimeiset vuotensa Marlboroughin linnassa Wiltshiressä.


title: Bon Repos sur Blavet

text: Bon Repos sur Blavet on kunta läntisessä Ranskassa Côtes-d'Armorin departementissa Bretagnen alueella.


title: Bon Repos sur Blavet

text: Kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2017 kun kolme kuntaa, Laniscat, Perret ja Saint-Gelven yhdistyivät uudeksi Bon Repos sur Blavetin kunnaksi.


title: Bon Repos sur Blavet

text: Kunnan nähtävyyksiä on Blavetjoen rannalla oleva sisterssiläisluostari "Abbaye Notre-Dame de Bon-Repos". Luostarin perustivat vuonna 1184 Alain III de Rohan ja Constance de Bretagne, ja siellä on yhä Rohanin suvun sukuhaudat. Luostari menestyi satojen vuosien ajan kunnes Ranskan suuri vallankumous rappeutti sen 1700-luvulla. Luostari on Keski-Bretagnen tärkeimpiä monumentteja, ja nykyään siellä järjestetään taidenäyttelyitä sekä muita kulttuuritapahtumia.


title: Katalaanin äännerakenne

text: Tämä artikkeli käsittelee katalaanin äännerakennetta eli fonologiaa. Katalaanissa on tietynasteissa murteellista vaihtelua, ja vaikka sillä onkin kaksi standardiääntämystä, itäkatalaani ja valencia, tämä artikkeli käsittelee useimpien murteiden ominaisuuksia.Soinnilliset obstruentit ääntyvät sanan lopussa soinnittomina.


title: Katalaanin äännerakenne

text: Soinnittomat klusiilit lenitoituvat approksimanteiksi tavun alussa kontinuanttien jälkeen; → . Poikkeuksina lateraalien jälkeen ja :n jälkeen eivät lenitoidu. Lisäksi ei-betasistisissä murteissa ei lenitoidu. Tavun koodassa ne ääntyvät klusiileina paitsi useimmissa valencian murteissa, joissa ne lenitoituvat. Joissakin valencian murteissa soinnittomat klusiilit saattavat lenitoitua sanan lopussa ennen vokaalia: "tot açò" . Joissakin murteissa, erityisesti valenciassa, sananalkuinen saattaa lenitoitua: "gata" . Monissa murteissa valenciaa lukuun ottamatta ja voivat ääntyä geminaattoina tietyissä ympäristöissä: "poble" ; "regla" . Mallorcalla velaarit ääntyvät sanan lopussa ja ennen etuvokaaleja , mikä on joissakin murteissa laajentunut kaikkiin ympäristöihin paitsi ennen likvidoja ja takavokaaleja; esim. "sang" .


title: Katalaanin äännerakenne

text: Affrikaattojen foneeminen status on epävarmaa; muiden konsonanttien jälkeen ne esiintyvät vapaassa vaihtelussa vastaavien frikatiivien kanssa ("clenxa" ~ ), ja ne voidaankin analysoida paitsi affrikaattoina myös klusiili-frikatiivi-sarjoina. Kaikkein vähiten esiintyvät alveolaariset affrikaatat : ainoastaan vokaalien välissä ("metzines" ) ja lähinnä historiallisissa yhdyssanoissa ("potser" , sanoista "pot" ja "ser") ja morfeemirajan yli ("tots" , sanan "tot" monikkomuoto). Alveolopalataalisten affrikaattojen esiintyminen riippuu murteesta. Standardi-itäkatalaanissa sananalkuinen esiintyy ainoassaan eräissä vierasperäisissä sanoissa ("txec" ) ja vapaasti sanan keskellä ja lopussa ("fletxa" ; "despatx" ). esiintyy ainoastaan vokaalien välissä ("metge" ) ja eräiden analyysien mukaan myös sanan lopussa, missä se kuitenkin ääntyy soinnillisena vain ennen vokaalia ("raig esbiaixat" , mutta "raig" ). Monissa murteissa ja painokkaassa puheessa sananalkuinen esiintyy :n tilalla: "xinxe" , standardinmukaisesti . Valenciassa ja eteläkatalaanissa itäkatalaanin :aa vastaa yleensä : "gel" .


title: Katalaanin äännerakenne

text: Joissakin valencialaismurteissa ja ääntyvät niin samankaltaisina, että tulevaisuudessa on odotettavissa niiden neutralisaatio. Pohjoisvalenciassa ääntyy yleisesti tai . Keskivalencian sanoissa "mig" ja "lleig" esiintyvää äännettä on kuvailtu :ksi :n sijaan.


title: Katalaanin äännerakenne

text: Aragonissa ja keskivalenciassa soinnilliset frikatiivit ja affrikaatat ovat yhtyneet niiden soinnittomiin vastineisiin ja on langennut yhteen :n kanssa.


title: Katalaanin äännerakenne

text: Vaikka ”tumma” l eli onkin :n paikka-allofoni useissa murteissa, se ääntyy aina tummana itämurteissa.


title: Katalaanin äännerakenne

text: Roottisten konsonanttien jakauma on samankaltainen kuin espanjassa. Vokaalien välissä ne kontrastoivat ("mirra" ; "mira" ), mutta muuten ne ne esiintyvät täydennysjakaumallisesti. esiintyy muun kuin sananalkuisen tavun alussa ja konsonanttien jälkeen. Tavun koodassa esiintyvän roottisen äänteen suhteen esiintyy murteellista vaihtelua: länsikatalaanissa esiintyy yleisesti , kun taas keskikatalaanissa heikosti tremulanttinen paitsi ennen vokaalilla alkavaa sanaa samassa prosodisessa yksikössä, jolloin se on .


title: Katalaanin äännerakenne

text: Huolitellussa puheessa konsonantit voivat esiintyä kahdennettuina ("innecessari" ; "emmagatzemar" ; "il·lusió" ). Kahdentunut on myös mahdollinen ("ratlla" ).Useimmissa murteissa on seitsemän painollista vokaalifoneemia. Joissakin baleaarimurteissa esiintyy kuitenkin lisäksi painollinen švaa.


title: Katalaanin äännerakenne

text: Itäkatalaanissa painottomat vokaalit redusoituvat seuraavasti: → ; → ; ei muutu. Algareesissä yhtyvät :han. Useimmilla Mallorcan alueilla voi esiintyä painottomana.


title: Katalaanin äännerakenne

text: Länsikatalaanissa redusoituminen tapahtuu seuraavasti: → ; → ; eivät muutu.


title: Renault–Nissan D -pohjalevy

text: Renault–Nissan D -pohjalevy on Renault’n ja Nissanin yhteistyössä kehittämä pohjalevy ylemmän keskikokoluokan etu- ja nelivetoisille autoille, joissa moottori on sijoitettu poikittain. Sen seuraajaksi kehitettiin modulaarinen CMF-pohjalevy.


title: Saint-Denis-de-Gastines

text: Saint-Denis-de-Gastines on kunta läntisessä Ranskassa Mayennen departementissa Pays de la Loiren alueella.


title: Saint-Denis-de-Gastines

text: Kunnan nähtävyyksiä on linna "Château de Montflaux". Linnan paikalla on ollut pieni kartano jo 1300-luvulla, mutta linna rakennettiin vuoden 1635 tienoilla. Sillä on 1600-luvun linnoille tyypillinen symmetrinen julkisivu sekä puutarha.


title: Rakastan sinua, rakastan sinua

text: Rakastan sinua, rakastan sinua ("Je t’aime, je t’aime") on Alain Resnais’n ohjaama ranskalainen tieteisdraama vuodelta 1968. Elokuvan ovat käsikirjoittaneet Resnais ja Jacques Sternberg, ja sen musiikin on tehnyt Krzysztof Penderecki. Pääosia näyttelevät Claude Rich ja Olga Georges-Picot.


title: Rakastan sinua, rakastan sinua

text: Kustantamossa työskentelevä nuori älykkökirjailija Claude Ridder (Rich) on yrittänyt itsemurhaa mutta saadaan kuntoon sairaalassa. Sieltä poistuessaan hän saa oudon tarjouksen tulla koekaniiniksi salaisen tutkimuslaitoksen aikamatkustuskokeeseen. Hänen on tarkoitus viettää vuoden takaisessa menneisyydessä vain minuutin ja palata, mutta kokeessa hän elää menneitä tapahtumiaan rakastettunsa Catrinen kanssa sekavassa järjestyksessä. Elokuvan loppu jää avoimeksi.


title: Rakastan sinua, rakastan sinua

text: Resnais-monografian kirjoittaja James Monaco sanoo elokuvan rakenteen syntyneen ohjaajan kokemuksista elokuvien leikkaajana: ” Jokainen joka on kokenut leikkauspöydän löytämisen ilot, sen voiman eritellä todellisuuden rytmejä ja arvoituksia, ymmärtää välittömästi Resnaisin lähtökohdan.” Resnais valmisteli elokuvaa viitisen vuotta.


title: Rakastan sinua, rakastan sinua

text: Elokuvaa ei pidetä Resnais’n parhaimpiin kuuluvana. Hän valmisteli elokuvaa vuosia, mutta sen huono kaupallinen menestys aiheutti, ettei hän saanut mahdollisuutta elokuvantekoon viiteen vuoteen. Ensi-illan ajankohta oli huono, huhtikuu 1968 keskellä Pariisin opiskelijalevottomuuksia.


title: Rakastan sinua, rakastan sinua

text: "Helsingin Sanomien" Paula Talaskivi piti ensi-ilta-arvostelussaan ”monella tavoin imponoivana”: hän näki siinä sekä tieteisseikkailua että salapoliisitarinaa, jonka näennäisen sileyden takana katsoja aistii salaperäisen ilmapiirin. James Monaco pitää elokuvaa Resnais’n käytännöllisimpänä ja vähiten teoreettisena elokuvana, joka on kuitenkin haastavaa katsottavaa, kun päähenkilön menneisyys pilkotaan kubismin tapaan muistikuvien satunnaiseksi epäjärjestykseksi. Monacon mielestä "Rakastan sinua, rakastan sinua" kestää Resnais’n elokuvista parhaiten uudet katsomiskerrat, ”ja vähänkin vaivaa näkeviin katsojiin se vaikuttaa kuin huume”.


title: Ángel Garrido

text: Ángel Garrido García (s. 7. huhtikuuta 1964 Madrid) on espanjalainen poliitikko. Garrido on Madridin aluejohtaja.


title: Ángel Garrido

text: Garrido työskenteli logistiikka-alalla ennen kuin siirtyi Pinton kunnanvaltuustoon vuonna 1995. Hän oli Madridin kaupunginvaltuutettu 1999–2015 ja on ollut Madridin itsehallintoalueen lakiasäätävän kokouksen ("Asemblea de Madrid") edustaja vuodesta 2015 alkaen.


title: Ángel Garrido

text: Garrido on opiskellut Madridin teknillisessä yliopistossa. Hän on koulutukseltaan vuori-insinööri.


title: Mambo Nassau

text: Mambo Nassau on ranskalaisen laulajan Lizzy Mercier Descloux’n toinen studioalbumi. Albumin julkaisi ZE Records vuonna 1981 ja se nauhoitettiin neljässä eri studiossa: Chief Worm Studiossa Massachusettsissa, Compass Point Studiossa Nassaussa Bahamalla, Continental Studiosissa Pariisissa ja South Factory Studiossa.


title: JDA Dijon

text: Jeanne d’Arc Dijon Basket (lyh. JDA Dijon) on ranskalainen koripalloseura Dijonista. Se pelaa kotiottelunsa Palais des Sports de Dijonissa.


title: JDA Dijon

text: Seura on pelannut Ranskan pääsarjassa ja eurooppalaisissa seurajoukkuekilpailuissa. Se on voittanut Ranskan cup-mestaruuden vuosina 1993 ja 2006 sekä Ranskan liigacup-mestaruuden vuonna 2006.


title: KANI

text: KANI (Kani Kullervo, oikealta nimeltään Abdikani Hussein, s. 18. tammikuuta 1994 Espoo) on suomalainen hip hop-, R&B- ja popmuusikko. Hänen vanhempansa ovat kotoisin Somaliasta. 24-vuotias laulaja debytoi vuonna 2016 kappaleella "Lei", jolla mukana ovat myös VilleGalle, Kube, Reino Nordin & STIG.


title: KANI

text: Kanista piti alun perin tulla jalkapalloilija, ei muusikko. Kani tehtaili rap-biisejä huumorimielessä, ja niitä kuunneltiin kaveriporukassa. Tällä hetkellä Kani keskittyy täysillä musiikkiin. Sen lisäksi aikaa jää oikeastaan vain yhdelle asialle, joka on lähellä artistin sydäntä: koulukiusaamisen ehkäisemiselle. Kani on vieraillut eri kouluilla puhumassa kiusaamisen turhuudesta ja tyhjänpäiväisyydestä. Artistin mukaan kiusaamiseen tulee puuttua nykyistä enemmän.


title: KANI

text: Hänen ensimmäinen singlensä "Shakira" julkaistiin 22. kesäkuuta vuonna 2018. Hänellä on levytyssopimus Sony Musicin kanssa. Hänen debyytti-EP:nsä "Mamacita EP" julkaistiin 20. heinäkuuta vuonna 2018.


title: Minna Huotilainen

text: Minna Huotilainen (s. 12. syyskuuta 1968) on suomalainen professori ja aivotutkija. Hän on koulutukseltaan diplomi-insinööri ja kognitiotieteen dosentti ja ollut vuoden 2018 alusta Helsingin yliopiston kasvatustieteen professori.


title: Minna Huotilainen

text: Huotilainen on väitellyt 1997 Teknillisessä korkeakoulussa kuulomuistin kuvantamisesta aivotutkimuksessa.


title: Chanteur de charme

text: Chanteur de charme on Gérard Lenormanin esittämä kappale, joka edusti Ranskaa vuoden 1988 Eurovision laulukilpailussa Irlannin Dublinissa.


title: Chanteur de charme

text: Kappale sijoittui Euroviisuissa kymmenenneksi 64 pisteellä.


title: Il était temps

text: Il était temps on Virginie Pouchainin esittämä kappale, joka edusti Ranskaa vuoden 2006 Eurovision laulukilpailussa Kreikan Ateenassa.


title: Il était temps

text: Koska Ranska kuuluu kilpailun suuriin rahoittajamaihin pääsi kappale suoraan finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 24 maan joukosta sijalle 22. 5 pisteellä.


title: Tietoisuuskynnys

text: Tietoisuuskynnys tarkoittaa hetkeä, jolloin kohde tulee tietoisen havaitsemisen piiriin. Kun kohde ylittää tietoisuuskynnyksen, siitä voidaan tehdä tietoinen havainto. Tietoisuuskynnys siis ylittyy vasta sillä hetkellä, kun ihminen on tietoinen havaitsemastaan asiasta.


title: Naarjärvi

text: Naarjärvi on Varsinais-Suomessa Salossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön. Entinen Perniön ja Muurlan kuntien raja kulki Naarjärvessä.


title: Naarjärvi

text: Järven pinta-ala on 211 hehtaaria eli 2,1 neliökilometriä. Se on 4,8 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Se sijaitsee Kavaniemennummen korkean drumliiniselänteen itäpuolella ja siellä olevan kallioalueen länsipuolella sijaitsevassa painaumassa. Kavaniemennummi on valtakunnallisesti arvokkaiden moreenimuodostumien tyyppiesimerkkinä (MOR-Y02-020 ) niin sanottu vastasivun drumliini. Se on ympäristöään 60 metriä korkeampi, ja se on kolme kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Drumliini on lähiseudun mäkiin verrattuna poikkeuksellisen suuri ja se erottuu taivaanrannan silhutetista kauempaakin katsoen. Järvi on pitkä ja paikoin kapea. Järven pohjoisosassa on pyöreä ja sen eteläosassa viuhkamainen laajentuma. Laajentumien välissä on 2,6 kilometriä pitkä salmimainen järvenosa.


title: Naarjärvi

text: Järvessä on kartan mukaan seitsemän saarta. Pohjoispäässä on yksi saari, joka on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Eteläpäässä on samankokoinen Isosaari, joka on alle 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Isosaareen kurkottaa Pitkäniemi, jonka itäpuolella sijaitsee pieni 60 metriä pitkä kapea saari. Muuta saaret ovat luotoja.


title: Naarjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 6,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0062 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 4,9 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven keskiosassa Mustamäen puoleisen rannan tuntumassa.


title: Naarjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 15,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta Naarjärvellä ja järven keskivaiheilla, missä rantaan ulottuu useita peltoja. Järven keskivaiheilla ovat rantojen rinteet jyrkkiä. Drumliinin muinaiset rannat ovat huuhtoneet länsirannan rinteiltä alas rantahiekkaa, soraa ja kiviä. Nämä maaperän piirteet näkyvät maastossa edelleenkin. Järve ainoa kylä on sen pohjoispäässä sijaitseva Naarjärvi. Järvellä on haja-asutuksena muutama talon muillakin rannoilla, mutta rannoille on rakennettu eniten vapaa-ajan asuntoja, joita on noin 150. Niille tulee tiet yhdystieltä 12110, seututieltä 186 tai niiltä haarautuvilta kyläteiltä. Pohjoisrannassa sijaitsee Salon seurakunnan leirikeskus Naarila ja eteläpäässä on länsirannassa Rantalassa Naarjärven uimala (EU-uimaranta ) ja itärannassa Nummenpäänlahdella toinen uimaranta.


title: Naarjärvi

text: Järvi on tyypiltään pieni- tai keskisuuri vähähumuksellinen järvi (MVt ), jonka ekologinen tila on erinomainen. Järvi on valuma-alueensa latvajärviä ja sen pinellä valuma-alueella on pääasiassa metsämaata ja peltomaata vain vähän. Vesinäytteitä on otettu Isosaaren luona 1970-luvulta alkaen. Pintaveden kirkkautta on mitattu näkösyvyydellä, joka on 2–4 metriä. Näkösyvyys on talvella parempi kuin kesällä. Humuspitoisuus on vuosien aikana hieman kasvanut, kun sitä arvioidaan kemiallisen hapenkulutuksen ja vedenvärin perusteella. Veden happamuustaso on ollut kesäisin pH 7,1 ja talvisin pH 6,6.


title: Naarjärvi

text: Veden pH-arvojen kohoaminen viitta yleensä levien yhteyttämisessä tapahtuvaan happamuuden vähenemiseen. Tähän viittaa myös veden happipitoisuuksissa tapahtuvat muutokset. Talvella voi päällysveden hapen kylläisyysprosentit vaihdella 60–100 %, mutta kesäkaudella ne ovat yleensä 90–110 %. Yli 100 % kylläisyydet ovat ylikylläisyyttä ja sellaiset arvot selittyvät usein juuri levien vilkkaalla yhteyttämisellä. Järven pohjalla alusvedessä tilanne on kesällä sama, mutta talvella jään alla tapahtuu hapen kylläisyyden lasku arvoon 40–80 %. Tämä on suomalaisissa järvissä melko yleinen tilanne ja happitalous on siten vähintään tyydyttävällä tasolla. Päällysveden fosforipitoisuus on viime aikoina ollut talvella 5–12 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja kesällä 8–12 μg/l. Typpipitoisuuksissa on ollut vastaavalla ajalla vaihtelua arvojen 300–500 μg/l välillä. Kummatkin ovat normaaleja arvoja, mikä näkyy myös levien määrää indikoivan a-klorofyllin pitoisuuksissa, jotka ovat kesäisin päällysvedessä 2–5 μg/l.


title: Naarjärvi

text: Drumliini oli jo olemassa ennen Veiksel-jääkauden viimeistä ja kylmintä maksimivaihetta ja kun jääkauden loppuessa mannerjäätikön reuna perääntyi Kavaniemennummen yli luoteeseen, jäi se Itämeren Yoldiavaiheen vedenpinnan alle. Vuosisatojen ajan vedenpinta laski 120–115 metristä 80 metriin mpy., joillin meri muuttui makeavetiseksi Ancylusvaiheeksi. Ancylusvaiheen ulapan aallokko alkoi kuluttaa Kavaniemennummen lakialueita, kun vesi laski 60 metrin korkeuteen. Aallot kuljettivat syntyneen hiekan ja soran vedestä kohoavan saaren itäpuolelle eli länsituulten suojapuolelle, missä sijaitsee nykyään 1,5 kilometriä pitkä ja 300–500 metriä leveä hiekka-ja soravyöhyke. Hiekaa on siellä 2–8 metrin paksuudelta.


title: Naarjärvi

text: Vertaamalla Naarjärveä 1800-luvun karttoihin voi aavistella, että järvellä on tehty järvenlasku. Kansalaisen karttapaikan rinnevarjostustoiminnolla voi löytää vanhoja rantavalleja läheltä nykyistä vesirajaa. Jos kyseinen järvenlasku on todella tapahtunut, on se ollut pieni. Suojeluyhdistyksen sivuilla sen suuruudeksi arvellaan 0,5–1,0 metriä. Järvi on ollut pitkään säännöstelty, koska vedenkorkeutta on haluttu pitää tietyllä korkeustasolla. Pohjapadon korkeudesta käydään kuitenkin edelleen kesustelua.


title: Naarjärvi

text: Järvi sijaitsee Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 24) Asteljoen valuma-alueella (24.05), jonka Naarjärvenojan valuma-alueeseen (24.054) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 46,9 metriä mpy.


title: Naarjärvi

text: Järvi saa pääosan vedestään omalta lähialueeltaan, josta on johdettu runsaasti varsin lyhyitä metsäojia järveen. Järveen ei laske muden järvien tai lampien vesiä yhtään. Järven laskujoki Naarjärvenoja on Asteljoen sivuojia ja Naarjärvi on Asteljoen valuma-alueen latvajärviä. Naarjärvenoja yhtyy Astejokeen Haarossa ja se puolestaa yhtyy Perniönjokeen Perniön alapuolella. Perniönjoki kuuluu Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön niin, että Kiskonjoki yhtyy pääuomaan Kestrikissä ja se jatkaa Perniönjokena matkaa Särkisalon kirkonkylän edustalle, missä joka laskee Itämeren Suomenlahteen Krailanselällä.


title: Fontainebleaun metsä

text: Fontainebleaun metsä (, aikaisemmin nimeltään "Forêt de Bière" on 25 000 hehtaarin laajuinen metsäalue Fontainebleaun kaupungin ympärillä Seine-et-Marnen departementissa Ranskassa, vajaat 60 kilometriä Pariisista kaakkoon. Siitä suurin osa, 21 600 hehtaaria on Ranskan valtion omistuksessa. Alueen korkeus merenpinnasta vaihtelee 42 metristä Bois-Le-Roissa Seinen varrella 144 metriin arrefour du Banc du Roissa, Fontainebleaun pohjoispuolella.


title: Fontainebleaun metsä

text: Fontainebleaun metsää halkovat vuonna 1964 valmistunut moottoritie A6 sekä Ranskan valtatiet 6 ja 7 sekä Pariisin ja Lyonin välinen rautatie. Metsässä käy joka vuosi useita miljoonia ulkoilijoita.


title: Fontainebleaun metsä

text: Fontainebleaun metsän ovat tehneet maailmankuuluksi 1800-luvulla sieltä innoituksensa saaneet taiteilijat, varsinkin impressionistit ja Barbizonin koulukunta, sekä valokuvaajat, kirjailijat ja runoilijat. Metsästä 2350 hehtaaria on luonnonsuojelualueita, joista vanhimmat rauhoitettiin jo vuonna 1853. Osassa niistä ei sitä ennenkään ollut suoritettu hakkuita ainakaan vuoden 1372 jälkeen.


title: Fontainebleaun metsä

text: Ensimmäiset ihmiset saapuivat nykyisen Fontainebleaun metsän paikkeille noin 40 000 vuotta sitten. Siitä todistavat monet löydöt: hiotusta kivestä tehdyt työkalut sekä eläinten kuten karhujen, norsujen, rhinosedosten ja jättiläishirvien luurangot. Niihin aikoihin metsä oli ihmiselle vaarallinen paikka. Ihmisiä siellä kävikin vain harvoin. Sieltä on löydetty yli 200 kalliopiirrosta. Niitä on kaikilta aikakausilta myöhemmästä paleoliittiselta kivikaudelta nykyaikaan saakka, mutta suurin osa niistä on mesoliittiselta kaudelta, noin 9000–5500 eKr.. Neoliittisella kaudella ihmisen kulttuuri kehittyi. Metsän ympärille muodostui kyliä, mutta itse metsä, jossa oli niukasti vettä, pysyi asumattomana.


title: Fontainebleaun metsä

text: Gallialaisena aikana liguurit ja keltit perustivat asutuksia metsän ympärille Avoniin ja Larchantiin.


title: Fontainebleaun metsä

text: Varhaiskeskiajalla metsä kuului paikallisille ylimyksille ja rikkaille omistajille. Vuonna 998 Ranskan Kapetingi-sukuinen kuningas Robert II rakennutti Fontainebleauhun metsästyslinnan, jonka Ludvig VII uudisti vuonna 1169. Ranskan kuninkaat käyttivät aluetta metsästysmaanaan, mutta sillä oli myös sotilaallista merkitystä. Sieltä saatiin puuta rakennus- ja polttopuuksi. Fontainebleau oli myös strateginen paikka Sensiin ja Burgundiin johtavan tien varrella.


title: Fontainebleaun metsä

text:
Vuonna 1400 Kaarle VI antoi ensimmäisen kerran määräyksen, jonka mukaan metsäalue oli kokonaan suljettava muutamaksi kuukaudeksi, jotta voitiin tarkistaa kunkin oikeudet riistaan ja puutavaraan. Tämä poikkeuksellinen toimenpide uusittiin Ancien régimen aikana useita kertoja. Vuonna 1527 aloitettiin Frans I:n määräyksestä Fontainebleaun linnan uudelleenrakentaminen. Hän aikoi metsästää alueella "kellanruskeita ja mustia eläimiä", joita metsässä oli paljon. Metsä oli tuolloin vain 13 365 hehtaarin laajuinen, mutta myöhemmin kuninkaat laajensivat sitä ostamalla ja myös pakkolunastamalla maata. Jo Frans I:n aikana perustettiin ylimetsänvartijan () virka, jonka haltija oli vastuussa upseereista ja ratsuväen osastoista, joista kukin valvoi jotakin osaa metsästä. Samoihin aikoihin, 1500-luvulla, metsän hallinto sai muodot, jotka säilyivät Ranskan vallankumoukseen saakka.
Ludvig XIV:n aikana alle 20 % alueesta oli metsän peitossa.Jean-Baptiste Colbert sulki alueen kesäkuun ja syyskuun 1664 väliseksi ajaksi ja aloitti laajat istutustyöt. Kuningas kävi alueella joka vuosi syksyisin metsästämässä. Vuoden 1709 ankaran talven jälkeen vuonna 1716 ryhdyttiin uudistustöihin: 6000 hehtaarin laajuiselle alueelle istutettiin lehtipuita, mutta toimenpide epäonnistui lähes täydellisesti. Vuonna 1750 asiaan palattiin, ja metsän rajoille, jotka yhteensä olivat 90 kilometriä pitkät, pystytettiin 1050 rajapyykkiä, jotka ovat näkyvissä vielä nykyään. Vuonna 1786 alueelle istutettiin pieni määrä mäntyjä. Vallankumouksen jälkeen, kun alueella oli suoritettu useita laittomia hakkuita ja riista oli metsästyksen vuoksi vähissä, Napoleon I uudisti vuonna 1807 metsän ja linnan hallinnon. Kun mäntyjä vuonna 1830 istutettiin vielä 6000 hehtaarin alueelle, metsästä innoitusta etsineet taiteilijat raivostuivat. Muun muassa Mare aux Evées-niminen suo kuivatettiin ja uudistettiin vuonna 1837.


title: Fontainebleaun metsä

text: Vuonna 1839 Claude-François Denecourt julkaisi ensimmäisen metsää käsitelleen opaskirjansa, ja hän järjesti ensimmäiset polut vuonna 1842. Jo vuonna 1894 Fontainebleau sai rautatieyhteyden, joka avasi pariisilaisille mahdollisuuden päiväretkiin alueella.


title: Fontainebleaun metsä

text: Barbizonin koulukunnan taidemaalarien pyynnöstä metsän hakkuut joillakin taiteilijoiden suosimilla alueilla päätettiin siirtää tuonnemmaksi. Vuonna 1853 "luonnon pyhäköt", jotka käsittivät 624 hehtaaria vanhaa metsää, sekä kallioiset alueet (Bas Bréau, Cuvier Châtillon, Franchard, Apremont, la Solle, Mont Chauvet) rajattiin poikkeuksellisen taiteellisen luonteensa vuoksi erityismääräyksillä metsätaloudellisen käytön ulkopuolelle.. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun mikään metsäalue rauhoitettiin esteettisistä ja maisemallisista syistä. Keisarillisella asetuksella 13. huhtikuuta 1861 "taiteilijoille varattu alue" laajennettiin 1094 hehtaarin laajuiseksi, ja vuosina 1892-1904 se oli 1693 hehtaarin laajuinen. Fontainebleaun metsän rauhoitetut osat olivat maailman ensimmäinen luonnonsuojelualue, sillä Yellowstonen kansallispuistokin perustettiin Yhdysvaltoihin vasta vuonna 1880.


title: Fontainebleaun metsä

text: Vuonna 1872 asetettiin ensimmäinen Fontainebleaun metsän taiteellisen suojelun komitea, jonka jäseniin kuului muun muassa Victor Hugo. Vuonna 1907 perustettiin Fontainebleaun metsän ystävien yhdistys ("Association des amis de la forêt de Fontainebleau"). Myöhemmin 23. heinäkuuta 1945 annetulla asetuksella perustettiin taiteellisten ja biologisten suojelualueiden neuvotteleva komissio.


title: Fontainebleaun metsä

text: Eoseenikaudella 35 miljoonaa vuotta sitten nykyisen Fontainebleaun metsän paikalla lainehti meri. Mereen kerrostui sedimentteja noin 50 metrin paksuudella. Tämä valkoinen hiekka on yksi maailman puhtaimmista, ja sitä on käytetty lasiteollisuuden raaka-aineena muun muassa Venetsian Muranossa sekä optisiin kuituihin. Paikoitellen hiekka on kovettunut kivenlohkareiksi, jotka ovat metsän maisemille tyypillisiä.


title: Fontainebleaun metsä

text: Fontainebleaun kivenlohkareet ovat siis syntyneet kovettuneesta hiekasta, kvartsin murusista, yhteen liimautuneista kvartsihiukkasista. Hiekka on kerrostunut pääosin oligoseenikaudella. Kiinteitä kivenlohkareita on runsaasti hiekan seassa, ja ne ovat usein yllättävän muotoisia, niin että kaukaa katsottuna niitä voisi helposti luulla eläimiksi tai ihmisen tekemiksi esineiksi. Alueen jyrkät kalliorinteet ovat myös kiipeilijöiden suosiossa.


title: Fontainebleaun metsä

text: Kallioisten alueiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 4 000 hehtaaria, ja ne muodostavat pitkiä ketjuja, jotka ovat lähes yhdensuuntaisia itäkaakko-länsiluode-suunnassa. Niitä erottavat toistaan molemmista päistään avoimet laaksot.


title: Fontainebleaun metsä

text: Metsän maaperä on lähes 98-prosenttisesti hiekkaa. Niinpä se läpäisee vettä hyvin. Siksi alueella ei ole lainkaan lähteitä, paitsi sen itäisellä reunalla Veneux-Nadonin ja Samois-sur-Seinen välisellä alueella. Sadevedestä muodostuneita pieniä lampiakin on vain kallioperän syvänteistä sekä Mare aux Evéesin alueella, jossa maaperä on savea.


title: Fontainebleaun metsä

text: Metsän yleisimpiä puita ovat tammet (45 %), mänty (40 %) ja pyökki (10 %). Metsälle tyypilliset "kuninkaan kimput" ovat tammia, joiden oksat haarautuvat jo tyvestä. Mänty oli alueella alun perin harvinainen, mutta on yleistynyt vuoden 1830 jälkeen. Vuonna 1786 Ludvig XVI:n ja Marie Antoinetten lääkäri Le Monnier istutti ensimmäiset männyt Fontainebleaun metsään.


title: Fontainebleaun metsä

text: Ensimmäinen rannikkomänty istutettiin vuonna 1517 Jardin Anglais'n alueelle, jonka nimenä tuolloin oli "jardin des Pins". Vuodesta 1690 lähtien sitä on istutettu muuallekin metsään.


title: Fontainebleaun metsä

text: Läheisten luostareiden munkit istuttivat alueelle keskiajalla kastanjapuita, joita siellä kasvaa edelleen..


title: Fontainebleaun metsä

text: Kaikkiaan 20 272 hehtaarin laajuisen alueen eri osissa valtapuina ovat:Lähes 800 huomattavaa puuyksilöä on merkitty erityiseen luetteloon. Yksi niistä on jyrkällä kalliolla kasvava Rocher Canonin tammi, joka nimitettiin Ranskan merkittäviin puihin kuuluvaksi maaliskuussa 2006.


title: Fontainebleaun metsä

text: Kasvillisuus käsittää:


title: Fontainebleaun metsä

text: Alueen maaperä vaihtelee happamasta kalkkipitoiseen sekä kuivasta kosteaan, ja eroavaisuudet maaperän laadussa kuvastuvat myös kasvillusuudessa. Siellä on myös nykyisin harvinaiseksi käyneitä vanhoja metsiä järeine puineen, ja niissä esiintyy joukko vain sellaisissa metsissä menestyviä kasvi- ja eläinlajeja, erityisesti hyönteisiä, sieniä ja jäkäliä.


title: Fontainebleaun metsä

text: Fontainebleaun metsälle tyypillisiä kasveja ovat esimerkiksi:Näistä leveälehtipihlaja on koko Ranskassa rauhoitettu. Paikallisesti rauhoitettuja ovat myös euroopantuomipihlaja, edellä mainitut kämmekkäksasvilajit, pikkuängelmä ja "Trifolium rubens".


title: Fontainebleaun metsä

text: Fontainebleaun metsässä esiintyy 54 n nisäkäslajia..


title: Fontainebleaun metsä

text: Suuria nisäkkäitä edustavat metsässä villisiat ja saksanhirvet. Alueen saksanhirvikanta on hyvin harva, vain 0,76 yksilöä 100 hehtaaria kohti. Tähän ovat vaikuttaneet monet syyt kuten metsästys sekä valokuvaajien häiritsevä vaikutus niiden kiima-aikana.


title: Fontainebleaun metsä

text: Ennen siellä on ollut myös ilveksiä ja susia, jotka hävisivät sieltä 1800-luvulla. Mäyriä ja kettuja siellä on edelleen, samoin kuin myös metsäkauriita. Viimeinen saukko hävisi vuonna 1970.


title: Fontainebleaun metsä

text: Metsässä esiintyviä jyrsijöitä ja jäniseläimiä ovat nutria, piisami, isorotta, hiiret, kaniini ja jänis. Pikkupedoista siellä esiintyvät kivinäätä ja näätä. Metsäkissoja siellä tavataan vain satunnaisesti eikä vakinaista kantaa ole, sillä valtatien A6 varressa Bourron Marlotten kohdalla oleva melumuuri on sulkenut niiltä pääsyn Yonnelta metsään.


title: Fontainebleaun metsä

text: Metsästä on tavattu yli 200 lintulajia, josta 102 pesii siellä.. Niistä mielenkiintoisimpia ovat:


title: Fontainebleaun metsä

text: Fontainebleaun metsässä esiintyy 11 lajia matelijoita:Vaikka metsässä liikkuvat ulkoilijat tuskin arvostavat käärmeitä, niilläkin on oleellinen osuutensa alueen ekosysteemissä.


title: Fontainebleaun metsä

text: Metsässä on tavattu seuraavat 12 lajia sammakkoeläimiä, joista monet niistä esiintyvät vain niillä harvoissa lammissa, joita alueella on.Metsässä elää yli 370 lajia luteita, noin 3500 lajia kovakuoriaisia, 1640 lajia perhosia, ja 57 lajia sudenkorentoja. Kaksisiipisiä siellä arvoidaan elävän noin 10 000 lajia.


title: Fontainebleaun metsä

text: Vietten ja Parisot'n vuonna 2001 tekemien tutkimusten mukaan Fontainebleaun metsässä elää 98 lajia nilviäisiä.


title: Fontainebleaun metsä

text: Fontainebleaun metsää ei kokonaisuudessaan ole määrätty luonnonsuojelualueet, mutta siellä monille alueille säädetty erilaisia suojelumääräyksiä. Metsän eri osia on julistettu muun muassa suojelumetsiksi ja Natura 2000 -alueiksi. Lisäksi Fontainebleaun seudulle on vuonna 1998 perustettu 150 544 hehtaarin laajuinen UNESCO:n ohjelman mukainen biosfäärialue.


title: Fontainebleaun metsä

text: Vuonna 1953 alueelle perustettiin ensimmäiset biologiset suojelualueet. Ne käsittivät 552 hehtaarin laajuisen alueen, joka ennestään oli rauhoitettu taiteilijoiden tarpeisiin säännöksillä, jotka jäivät vielä voimaan 1070 hehtaarin alueella. Viimeksi mainitut lakkautettiin 7. elokuuta 1967 ja 11. tammikuuta annetuilla asetuksilla, joilla biologiset suojelualueetkin supistuivat 417 hehtaarin laajuisiksi.


title: Fontainebleaun metsä

text: Alueella sijaitsevassa 34,37 hehtaarin laajuisessa Tillaien metsässä ei ole suoritettu avohakkuuta kertaakaan vuoden 1372 jälkeen. Muita lähes luonnontilassa säilyneitä aluita ovat Chêne Brûlé ja Gorge aux Loups sekä pienemmistä alueista Haute Borne, Cuvier Chatillon, Petit Mont Chauvet, Mont Merle, Boissière, Bellecroix, Gorge aux Merisiers, Mare aux Pigeons, Mare aux Fées, Plaine de Chanfroy, Coquibus ja Laris qui parle


title: Fontainebleaun metsä

text: Vuonna 2011 alueesta 1050 hehtaaria oli täysin rauhoitettua (RBDI) ja 1300 hehtaaria eriasteisilla määräyksillä suojeltua (RBDD). Täysin rauhoitettuja alueita olivat Tillaie, Gros Fouteau - Hauteurs de la Solle, Chêne brulé, Gorge aux Loups, Vallée Jauberton, Béorlots, Rocher de la Combe, eriasteisilla määräyksillä suojeltuja taas Belle Croix, la Boissière, Camp de Chailly - Cuvier Châtillon, Champ Minette, Gorge aux Merisiers, Haute Borne, Mare aux Fées, Mont Merle, Petit Mont Chauvet ja Plaine de Macherin sekä Trois Pignons'in alueella Baudelut, Chanfroy, Coquibus ja Mare aux Joncs.


title: Fontainebleaun metsä

text: Alueen suojelumääräysten yhtenäistämiseksi on jo pitkään ollut vireillä alueen muodostaminen kansallispuistoksi. Ensimmäisen aloitteen asiasta tekivät jo vuonna 1914 Seine-et-Marnen departementin viranomaiset sekä useat oppineiden ja taitelijoiden seurat, vain vuosi sen jälkeen kun Écrins Alpeilla oli julistettu Ranskan ensimmäiseksi kansallispuistoksi. Samana vuonna alkanut ensimmäinen maailmansota kuitenkin keskeytti asian käsittelyn. Kun Fontainebleaussa vuonna 1948 pidettiin kansainvälinen konferenssi, jossa perustettiin Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN), kansallispuiston muodostamisesta tehtiin uusi aloite, joka ei kuitenkaan tuottanut tulosta.


title: Fontainebleaun metsä

text: Fontainebleaun metsää pidetään yhtenä Ranskan kauneimmista vuoristojen ulkopuolella sijaitsevista, ja kysymys kansallispuiston perustamisesta on ollut vireillä kauan. Vuonna 1999 Dorstin raportissa sekä myöhemmin vuosina 2007-2009 siihen perustuneessa "Grenelle de 'environnement" -raportissa todettiin kuitenkin, että tiet ja polut halkoivat metsää enemmän kuin mitään muuta metsää Ranskassa, jota paitsi siellä kävi vuosittain yli 15 miljoonaa vierailijaa. Näistä syistä alueen ei katsottu täyttävän kansallispuistolle asetettavia vaatimuksia. Ranskassa vuonna 2006 säädetty laki kansallispuistoista panee kuitenkin enemmän painoa paikallisten asukkaiden ja kävijöiden mielipiteille. Niinpä Fontainebleaun määri Frédéric Valletoux asettui vuonna 2010 pitämässään puheessa tukemaan kansallispuistohanketta. Osa lähiseudun asukkaista pelkää kuitenkin, että suojelumääräykset rajoittaisivat monia toimintoja liikaakin ja eristäisivät Fontainebleaun kaupungin ympäristöstään.Myöskään Fontainebleaun metsän ystävien yhdistys ("Amis de la forêt de Fontainebleau") ei kannata alueen luokittelemista kansallispuistoksi. Kun asia oli ollut vireillä vuoden, tammikuun lopulla 2010 Ranskan ympäristöministeriö julkaisi asiasta 200-sivuisen raportin.


title: Fontainebleaun metsä

text: Alueen hiekkakiveä on käytetty hyväksi vuodesta 1330 saakka. 1500-luvulla sitä alettiin käyttää Pariisin katujen kiveämiseen. Vuonna 1831 sieltä kuljetettiin vielä Pariisiin kolme miljoonaa katukiveä. Taiteilijoiden painostuksesta 1800-luvun lopulla kuitenkin hiekkakiven louhintaa, joka tuolloin työllisti 2000 miestä. Viimeinenkin hiekkakivilouhos varsinaisen metsän alueella suljettiin vuonna 1907, jolloin louhinta alueella kiellettiin. Metsän välittömässä läheisyydessä sen ulkopuolella louhintaa kuitenkin jatkettiin, kunnes viimeinenkin louhos Trois-Pignonissa suljettiin vuonna 1983. Louhinnasta on edelleen näkyvissä monia jälkiä. Niihin voi tutustua seuraamalla alueelle vuonna 2012 merkittyä viitoitettua polkua.


title: Fontainebleaun metsä

text: Alueen hyvin hienoa ja puhdasta hiekkaa on käytetty lasi- ja posliiniteollisuuden raaka-aineena vuodesta 1640 saakka. Sitä ovat käyttäneet Vieux Sèvresin posliinitehdas, Vincennesin tehtaat sekä muun muassa Pariisin, Montereaun, Neversin ja Giensin lasi- ja fajanssitehtaat.


title: Fontainebleaun metsä

text: Entisaikaan louhoksen tai hiekkakuopan perustaminen edellytti erityisen viranomaisen lupaa, ja siitä oli maksettava. Luvan saajan oli myös kunnostettava tiet, joita tarvittiin materiaalin kuljettamiseen. Työntekijät altistuivat helposti tuberkuloosille, ja monet heistä kuolivat nuorina.


title: Fontainebleaun metsä

text: Metsän liepeiltä, muun muassa Bourron-Marlottesta, hiekkaa otetaan edelleenkin.).


title: Fontainebleaun metsä

text: Fontainebleaun metsän hiekkakivikalliohin ja luolien seiniin on myöhemmältä paleoliittiselta kivikaudelta lähtien tehty joukko kaiverruksia. Ne ovat olleet asiantuntijoiden tiedossa 1800-luvun lopulta lähtien, mutta jääneet suurelta yleisöltä lähes tuntemattomiksi. Suurin osa niistä on peräisin mesoliittiselta kaudelta, Madeleinen kulttuurin ajoilta, minkä muutamissa tapauksissa ovat vahvistaneet myös arkeologiset löydöt. Pienempi osa kaiverruksista on tehty myöhemmin, pääasiassa neoliittisella kaudella, pronssikaudella tai vasta keskiajalla. Jonkin verran piirustuksia ja kirjoituksia alueelle on kaiverrettu vielä 1800- ja 1900-luvuillakin, varsinkin vuoden 1870 sodan sekä molempien maailmansotien aikana..


title: Fontainebleaun metsä

text: Metsässä kulkee joukko kävelyteitä, joista vanhimmat ovat todennäköisesti peräisin 1500-luvulta. Niitä käytettiin silloin ennen kaikkea ajometsästyksessä. Esimerkiksi nykyinen rengastie raivattiin Henrik IV:n aikana. Vuonna 1725 Ludvig XV määräsi metsään raivattavaksi 60 tietä, joita pitkin hän pääsisi metsästäessään helposti paikasta toiseen.


title: Fontainebleaun metsä

text: Metsää halkoo myös joukko ajokelpoisia teitä. Niillä on nimet, jotka on merkitty puihin noin kolmen metrin korkeuteen kiinnitettyihin kilpiin. Niiden ja IGN:n alueesta laatimien karttojen avulla metsässä voi helposti kulkea eksymättä.


title: Fontainebleaun metsä

text: Alueella on lisäksi merkitty joukko opastettuja vaellusreittejä (). Ne on merkitty punaisin ja sinisin opastauluin. Reitit GR 1 ja GR 11 kiertävät koko Pariisin metropolialueen ympäri ja kulkevat Fontainebleaun metsän kautta, kun taas reitt GR 13 alkaa Fontainebleausta.


title: Fontainebleaun metsä

text: Lisäksi metsässä on joukko sinisillä opastauluilla merkittyjä kävelyreittejä. Niistä vanhimmat ovat 1800-luvulta. Alueen ensimmäinen opaskirja, "Quatre promenades en forêt de Fontainebleau", ilmestyi vuonna 1837. Vuonna 1839 Grande Arméen upseeri Claude François Denecourt laati oman opaskirjansa, josta Claude Charles Colinet (1839-1905) myöhemmin laati täydennetyn version. Vuosien 1842 ja 1905 välillä alueelle merkittiin 11 uutta reittiä. Nykyisin opastauluilla merkittyjä kävelyreittejä on kaikkiaan 365 kilometriä.


title: Fontainebleaun metsä

text:
Denecourtin-Colinet'n reiteistä käytetään järjestysnumeroita 1–16:
Ils sont numérotés de 1 à 16 :


title: Fontainebleaun metsä

text: Tämä reitti alkaa Carrefour de la Croix de Franchardin pysäköintialueelta. Reitt kulkee läheltä niin sanottua "druidien luolaa", jonne mahtuu useita henkilöitä samaan aikaan. Reitti on 8 kilometrin pituinen, ja sen kulkeminen kestää yleensä noin kaksi tuntia.


title: Fontainebleaun metsä

text: Tämä reitti alkaa pysäköintipaikalta, joka on lähellä Grande Valléen metsätaloa. Sen lähettyvillä on myös leirintäalue. Vesipiste on käytettävissä keväällä ja kesällä, ja reitin alkupäässä on yleinen käymälä.


title: Fontainebleaun metsä

text: Reitti kulkee "haltijattarien lammeksi" kutsutun paikan sekä "Beatrixin luolan" ohi. Sen varrella on useita näkötorneja, joista avautuu laaja näköala. Reitti on 13 kilometrin pituinen, ja sen kulkeminen kestää yleensä noin kolme ja puoli tuntia.


title: Fontainebleaun metsä

text: Tämän reitin molemmissa päissä on pysäköintialue, toinen niistä lähellä La Croix St. Jérômea reitin lounaispäässä, ja toinen La canche aux Merciers'ssä sen itäpäässä. Se on 13 kilometrin pituinen, ja sen kulkeminen kestää yleensä noin kolme ja puoli tuntia.


title: Fontainebleaun metsä

text: Pohjoisessa reitti kulkee Charmen tasangon kautta, missä maisemalle leimansa antavat lukuisat kanervikot. Koska reitti on melko tasainen ja kulkee melko leveitä teitä pitkin, sen voi helposti kulkea myös maastopolkupyörällä. Se muodostaa soikean länsi-itä-suuntaisen silmukan, ja kahdessa kohdassa on käytettävissä myös lyhempi oikotie.


title: Fontainebleaun metsä

text: Reitin varrella on useita merkittäviä kohteita kuten Lothringenin risti, jonka ohi myös Trois Pignonsin reitti kulkee, sekä Télégraphe de Noisyn jäännökset, entisten kivenlouhimoiden jäänteet ja esihistoriallinen rakennelma, dolmen.


title: Fontainebleaun metsä

text: Tämä reitti kulkee Trois Pignonsin massiivin korkeimpien kohtien kautta. Alue on asumaton eikä sinne johda tietä, ja sitä on käytetty piilopaikkana toisen maailmansodan aikana, mistä muistuttaa alueen eräälle huipulle pystytetty Lothringenin risti. Maisemat ovat hyvin vaihtelevia: on hiekkamaita, jotka muistuttavat eräitä merenranta-alueita, hyvin jyrkkiä polkuja, maailmankuuluja kiipeilykallioita ja avaria näköaloja. Paikoitellen alueen kasvillisuus pinjoineen ja kanervikkoineen muistuttaa Välimeren alueen kasvillisuutta. Tämä massiivi on Bassin parisienin parhaiten luonnontilassa säilynyt alue.


title: Fontainebleaun metsä

text: Reitti on yksi Fontainebleaun opaskilvillä varustetuista vaellusreiteistä. Sen on tarkoitus kulkea 25 kukkulan yli, joskin asiasta voidaan olla eri mieltä. Se on merkitty punaisin kilvin, joita on noin 15 metrin välein, niin että reitin seuraaminen on jokseenkin helppoa.


title: Fontainebleaun metsä

text: Historiallisesti vuorikiipeilijät ovat käyttäneet reittiä harjoitteluun. Jos Kaikkien reitin varrella olevien ylämäkien korkeuserot lasketaan yhteen, tulokseksi saadaan lähes 800 metriä. Lisäksi reitti myötäilee mutkikkaimpia teitä. Nousujen ja laskujen vuorottelu vaikeuttaa varsinkin aloittelijoiden kulkua reitillä.


title: Fontainebleaun metsä

text: Reitti on kokonaisuudessaan 15 kilometrin pituinen. Sen kiertäminen aloitetaan tavallisesti Roche aux Sabots'n pysäköintipaikalta. Kokonaismatkaa ja sen vaikeustasoa on mahdollista vähentää käyttämällä oikopolkuja.


title: Fontainebleaun metsä

text: Jyrkimmät huiput ovat Mont Pivot ja Roche de Jean de Vignes reitin läntisellä osuudella. Tavallisimmin reitti kierretään myötäpäivään, jotta sen loppuosalle sattuisivat vähemmän jyrkät rinteet. Juoksijat voivat kiertää reitin vajaassa kahdessa tunnissa, mutta useimmilta muilta sen kiertämiseen menee koko päivä.


title: Fontainebleaun metsä

text: Urheilullisen merkityksensä lisäksi reitti tarjoaa myös mahdollisuuden katsoa erilaisia maisemia. Sen eri osuuksille tyypillistä kasvillisuutta ovat saniaiset, kanervikot ja pinjametsät.


title: Fontainebleaun metsä

text:
Fontainebleaun metsä on kansainvälisesti tunnettu alueena, jossa harrastetaan bulderointia. Sitä harjoitetaan jyrkillä mutta matalilla kallionseinämillä, joissa turvallisuus ei välttämättä edellytä köysien käyttöä. Sen sijaan käytetään putoamistapausten varalta jyrkänteen alle asetettuja pehmustettuja patjoja sekä viuluhartsia käsiotteiden lujittamiseksi. Lajia harrastetaan metsälle tyypillisillä kalkkikivilohkareilla.
Kiipeilijöiden keskuudessa Fontainebleaun metsästä käytetään lyhempää nimeä "Bleau". Sen erikoisuutena on sinne merkityt kiipeilyreitit. Eritasoiset reitit on merkitty erivärisin nuolin. Täyden reitin oli alun perin tarkoitus vastata vaikeustasoltaan alppikiipeilyretkeä vuoristossa. Ensimmäiset reitit merkitsi Fred Bernick vuonna 1947. Jokainen väri vastaa tiettyä vaikeustasoa: tummansininen hyvin helppoa, keltainen jokseenkin helppia, oranssi melko vaikeaa, sininen aikeaa, punainen hyvin vaikeaa, musta tai valkoinen äärimmäisen vaikeaa.


title: Fontainebleaun metsä

text: Kiipeilypaikkoja on suuri joukko eri puolilla metsää. Tunnetuimpia niistä ovat le Bas-Cuvier, Les Gorges d'Apremont (Barbizonissa), Franchard Isatis (Franchardin rotkossa Fontainebleaun ja Milly-la-Forêt'n välissä, Milly-la-Forêt (numero 95.2), Le Cul de Chien (Noisy-sur-Écolessa) ja Diplodocus (Le Vaudouéssa). Jotkut kiipeilypaikat ovat varsinaisen metsän ulkopuolella kuten Dame Jouanne Larchantissa, Massif Canard ja Massif de l'I (Buthiersissa).


title: Fontainebleaun metsä

text: Fontainebleaun metsässä on järjestetty useita suunnistuskilpailuja, erityisesti Ranskan mestaruuskilpailut vuonna 2012.Muita laajoja viheralueita Fontainebleaun metsän läheisyydessä ovat:


title: Fontainebleaun metsä

text: Pariisin läheisyyden ja vaihtelevien maisemien vuoksi Fontainebleaun metsä on innoittanut monia taiteilijoita ja uudistanut maiseman käsitteen maalaustaiteesta. Erityisesti alue tunnetaan Barbizonin koulukunnasta.


title: Fontainebleaun metsä

text: Ensimmäiset taiteilijat joiden tiedetään maalanneen Fontainebleaun metsässä, ovat Adam François van der Meulen ja ennen kaikkea Jean-Baptiste Oudry. He kuvasivat teoksissaan ennen kaikkea kuninkaalisisia metsästysretkiä. Camille Corot oli yksi ensimmäisistä, joka otti pääaiheekseen itse metsän.


title: Fontainebleaun metsä

text: 1800-luvun puolivälistä lähtien monet taiteilijat saapuivat alueelle tekemään metsää esittäviä maalauksia käyttäen hyväksi Gannen majatalon tarjoamia palveluksia. Tunnetuimpia heistä olivat Théodore Rousseau ja Jean-François Millet, jotka panivat alulle Barbizonin koulun. Tämä nimitys tuli kuitenkin käyttöön vasta vuonna 1880 ensin Englannissa ja vasta vuonna 1905 Ranskassa.


title: Fontainebleaun metsä

text: Alueesta kiinnostuivat myös impressionistit kuten Claude Monet, Auguste Renoir ja Alfred Sisley. Myös Félix Ziem, Paul Cézanne, Adrien Rousseau ja Georges Seurat maalasivat siellä useita tauluja.


title: Fontainebleaun metsä

text: Muutamat kohdat kuten Chaillyn kiveys ("Le Pavé de Chailly") esiintyvät erityisen monissa maalauksissa.


title: Fontainebleaun metsä

text: Charles Marville (1816-1879) oli ensimmäinen valokuvaaja, joka retkeili metsässä 28. elokuuta 1848. Hänen jälkeensä alueelle saapui seuraavana vuonna aikakauden kuuluisin valokuvaaja Gustave Le Gray, joka pakeni Pariisissa puhjennutta koleraepidemiaa. Fontainebleaun metsä on näin ollen yksi ensimmäisistä luonnontilaisista alueista maailmassa, josta otettiin valokuvia. Le Grayn jälkeen sinne saapuivat Georges Balagny, Charles Famin, William Harrison ja lopulta Eugène Cuvelier. Valokuvaajat eivät kuitenkaan koskaan tulleet yhtä kuuluisiksi kuin saman aikakauden taidemaalarit.


title: Fontainebleaun metsä

text: Étienne Pivert de Senancourt mainitaan usein ensimmäisenä kirjailijana, joka vuonna 1804 sijoitti romaaninsa "Obermann" tapahtumat metsään. Romantikot olivat kuitenkin ensimmäiset, jotka löysivät metsästä innoituksen lähteen.Pariisin läheisyyden ja erikoisten maisemien vuoksi metsässä on kuvattu kohtauksia useisiin elokuviin:


title: Feelia

text: Feelia Oy on suomalainen elintarvikealan yritys, joka on perustettu vuonna 2007. Feelia valmistaa ja myy valmiita ja puolivalmiita ruokia ruoka-alan yrityksille, julkiselle sektorille ja tapahtumiin. Yrityksen kotipaikka on Pyhäntä. Yrityksen liikevaihto vuonna 2017 oli 5.9 miljoonaa euroa. Vuonna 2018 liikevaihto kasvoi 66% viiden ensimmäisen kuukauden aikana. Yrityksen toiminta perustuu autoklaavitekniikan käyttöön elintarviketeollisuudessa, mikä mahdollistaa tuotteille pitkän säilyvyyden ilman lisättyjä säilöntäaineita. 90% Feelian tuotteissa käytetyistä raaka-aineista tuotetaan Suomessa.


title: Feelia

text: Kun Feelia perustettiin vuonna 2007, se työllisti kaksi osa-aikaista ja yhden kokoaikaisen työntekijän. Alussa toimintaa rahoitti omistajat, Real Snacks Oy ja Pyhännän kunta. Ensimmäinen tuote oli kypsennetyt riisit ja viljan jyvät leipomoiden raaka-aineiksi.


title: Feelia

text: Feelian uusi tehdas valmistui vuonna 2013 ja siihen tehtiin laajennus joulukuussa 2016. Vuonna 2018 aloitettiin uuden suuremman tehtaan suunnittelu ja rakentaminen, kasvavan kysynnän vuoksi. Tehdas valmistuu joulukuussa 2018.Tehtaan valmistus on n. 3,5 miljoonan investointi. Uuden tehtaan pinta-ala on n. 2700 neliömetriä ja se sijaitsee kilometrin päässä vanhasta tehtaasta. Uudet tilat tuovat lisää varastotilaa ja mahdollisuuden uusiin tuotteisiin. Uudessa tehtaassa voidaan valmistaa 10 miljoonaa kilogrammaa valmisruokaa vuodessa. Uudessa tehtaassa energialähteenä toimii uusiutuva energia biokaasu.


title: Feelia

text: Feelian Take a Soup - keittokonseptin keittoasemia on Suomessa ja Ruotsissa. Konsepti on tarkoitettu kaupoille, kahviloille ja kioskeille. Keitoissa käytetään tuoreita ja kotimaisia raaka-aineita.


title: Feelia

text: Feelialla on noin 100 tuotetta, joista suosituin on lohikeitto, joka on voittanut Haaga-Helian ammattikorkeakoulun ruokatuotannon tutkimuksen.


title: P-Hydroksibentsoehappo

text: p-Hydroksibentsoehappo eli 4-hydroksibentsoehappo (CHO) on aromaattisiin karboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään valmistettaessa muun muassa lääkkeitä ja polymeerejä. Salisyylihappo (o-hydroksibentsoehappo) ja m-hydroksibentsoehappo ovat p-hydroksibentsoehapon isomeereja.


title: P-Hydroksibentsoehappo

text: Huoneenlämpötilassa p-hydroksibentsoehappo on väritöntä ja kiteistä. Yhdiste liukenee hieman veteen ja on heikko happo. Aineen pK-arvo on 4,5. p-Hydroksibentsoehappo liukenee hyvin moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, asetoniin ja dietyylieetteriin. Aineen reaktiot ovat tyypillisiä aromaattisille karboksyylihapoille. p-Hydroksibentsoehappoa esiintyy eräissä kasveissa.


title: P-Hydroksibentsoehappo

text: p-Hydroksibentsoehappoa valmistetaan neutraloimalla fenolia alkalimetallihydroksidilla. Tässä reaktiossa muodostuu fenoksidisuola, joka reagoi korkeassa paineessa hiilidioksidin kanssa muodostaen p-hydroksibentsoehappoa. Toinen tapa on fenoksidisuolan ja tetrakloorimetaanin välinen Reimer–Tiemann-reaktio. p-Hydroksibentsoehaposta valmistetaan estereitä, joita kutsutaan parabeeneiksi. Esimerkiksi metyyliparabeenia käytetään säilöntäaineena elintarvikkeissa ja kosmetiikassa. Lisäksi p-hydroksibentsoehaposta valmistetaan lääkkeitä, värejä ja maatalouskemikaaleja sekä polyestereitä.


title: Evankeliumi Luukkaan mukaan, 5. luku

text: Luukkaan evankeliumin 5. luku löytyy kristillisen Raamatun Uudesta testamentista. Luku koskee Jeesuksen ensimmäisten opetuslasten kutsumista ja jatkaa Jeesuksen opetus- ja parannus-toiminnan kuvaamista. Varhaista kritiikkiä  juutalaisten uskonnollisilta johtajilta esiintyy.The New King James Version -raamatunkäännös järjestää tämän luvun seuraavasti (ristiviittaukset muihin synoptisiin evankeliumeihin):Jeesus saapuu Gennesaretin järvelle, tai Galileanmerelle. Raamatun tutkija William Smith esittää, että Galileanmeren luoteiskulmassa "oli kaunis ja hedelmällinen tasanko nimeltään 'Gennesaret'", ja "siitä oli peräisin nimi 'Gennesaretin järvi'", mitä nimitystä Luukkaan evankeliumin jakeessa 5:1 käytettiin. Tässä kohdassa Jeesus alkaa saarnata "Jumalan sanaa" monille kuuntelijoille, käyttäen Simonin kalastusvenettä alustana. Sen jälkeen hän pyytää kalastajia menemään uudelleen kalastamaan. He ovat haluttomia, koska he eivät olleet onnistuneet edellisen yön aikana, mutta seuraten hänen pyyntöään he saavat suuren saaliin ja ovat ihmeissään. Sitten Jeesus kutsuu Simonin (Pietari) ja hänen kumppaninsa, Jaakobin ja Johanneksen, Sebedeuksen pojat, mukaansa, ja sanoi Simonille: "Tästä lähtien sinä ("yksikössä") olet ihmisten kalastaja". Marvin Vincent huomauttaa, että "sekä Matteus että Markus kertovat lupauksen olleen osoitettu Pietarille ja hänen seuralaisilleen; Luukaksen mukaan se oli tarkoitettu ainoastaan Pietarille".


title: Evankeliumi Luukkaan mukaan, 5. luku

text: Kertomus ensimmäisten opetuslasten kutsumisesta on kerrottu myös Markuksen evankeliumin jakeissa 1:16-20 ja Matteuksen evankeliumin jakeissa 4:18-22 (Matteus mainitsee myös Andreaan, Simonin veljen), mitä Luukas on laajentanut kertomalla ihmeellisestä kalansaaliista. Luukas on myös jo paljastanut, että Jeesus oli parantanut Simonin anopin luoden yhteyden näiden kahden välille (Luuk. 4:38-39). Ensimmäisten opetuslasten kutsuminen on kerrottu eri tavoin Johanneksen evankeliumissa: se ei ole ihmeellisen kalansaaliin yhteydessä, vaan Andreas on välittäjä, joka tuo Pietarin Jeesuksen luo (Joh. 1:35-42).


title: Evankeliumi Luukkaan mukaan, 5. luku

text: Johanneksen evankeliumin viimeisessä luvussa evankeliumin kirjoittaja kertoo myöhemmästä ihmeellisestä kalansaaliista, kun ylösnoussut Jeesus tapaa seitsemän opetuslapsistaan kalastamassa jälleen järvellä. Ensin opetuslapset eivät tunnista häntä. Sitten Jeesus pyytää heitä kalastamaan veneen oikealta puolelta. He saavat suuren saaliin ja alkavat ymmärtää, kuka hän on. (Joh. 21:1-14.)


title: Evankeliumi Luukkaan mukaan, 5. luku

text: Jeesus tapaa spitaalisen, joka kumartuu kasvoilleen, pyytäen häneltä suoraan, "Herra! Jos vain tahdot, sinä voit puhdistaa minut" (jae 12b). Jeesus koskettaa häntä - epätavallinen ele, koska spitaaliset oli eristetty juutalaisen lain mukaan (3. Moos. 13-14) - ja  parantaa hänet: "Minä tahdon. Tule puhtaaksi". Parantuminen tapahtuu välittömästi. Jeesus pyytää häntä näyttämään itsensä papille. Tämä antaa virallisen vahvistuksen parantumisesta ja uhrin kanssa täyttää lain, Mooseksen lain mukaan (jae 14).


title: Evankeliumi Luukkaan mukaan, 5. luku

text: Koska Jeesusta seuraa nyt moni, joka kuuntelee häntä ja haluaa tulla parannetuksi, hän vetäytyy erämaahan.


title: Evankeliumi Luukkaan mukaan, 5. luku

text: Jeesus on opettamassa eräässä talossa, jossa oli läsnä fariseuksia ja lainopettajia. Luukas mainitsee, että uskonnolliset viranomaiset tulevat Galileasta, Juudeasta ja Jerusalemista. Siellä on halvaantunut mies, jota hänen ystävänsä tuovat Jeesuksen luo laskemalla hänet talon katon läpi. Kun Jeesus näkee hänen ystäviensä uskon, hän julistaa, että miehen synnit on annettu anteeksi. Uskonnollisten viranomaisten silmissä Jeesuksen anteeksianto edustaa jumalanpilkkaa. Jeesus tietää heidän ajatuksensa ja haastaa heidät: mikä on helpompaa, antaa syntejä anteeksi vai parantaa? Kuka tahansa saattaisi "sanoa", että hän antaa syntejä anteeksi. Jeesus käskee sitten miehen nousta ylös, ottaa mattonsa ja mennä kotiin. Jeesuksen välitön parantaminen todistaa hänen voimansa antaa anteeksi syntejä. Ihmiset ylistävät Jumalaa, mutta uskonnollisten viranomaisten näennäisesti hiljaisella läsnäololla Luukas on viitannut kasvavaan konfliktiin. Tämä kertomus on myös Markuksen evankeliumin 2. luvussa lyhyemmässä muodossa.


title: Evankeliumi Luukkaan mukaan, 5. luku

text: Johanneksen evankeliumin 5. luvussa Jeesus parantaa halvaantuneen miehen (Betesdan altaalla), mikä vie hänet ristiriitaan uskonnollisten viranomaisten kanssa, koska parantaminen tapahtuu sapattina.


title: Evankeliumi Luukkaan mukaan, 5. luku

text: Jeesus kutsuu Leeviä, veronkantajaa, seuraamaan häntä. Leevi lähtee seuraamaan häntä välittömästi. Myöhemmin hän järjestää ison juhlan Jeesukselle ja muita veronkantajia on läsnä. Fariseukset ja muutamat kirjanoppineet valittavat, että Jeesus aterioitsee publikaanien ja muiden hylkiöiden kanssa. Veronkantajia halveksitaan, koska he tekevät yhteistyötä roomalaisten kanssa ja pyrkivät rikastumaan. Jeesuksen vastaus on, että ihmiset, jotka ovat terveitä, eivät tarvitse lääkäriä, hän on tullut auttamaan niitä, jotka tarvitsevat parannusta. Tästä tapahtumasta kerrotaan myös Markuksen evankeliumin jakeissa 2:13-17 ja Matteuksen evankeliumin jakeissa 9:9-13 (jossa veronkantaja on nimeltään Matteus).


title: Evankeliumi Luukkaan mukaan, 5. luku

text: Kritiikkiä syntyy Jeesuksen opetuslasten toiminnasta, he eivät paastonneet ja rukoilleet, sen sijaan he söivät ja joivat. Vastauksessaan Jeesus vertaa itseään sulhaseen ja hänen opetuslapsiaan hääjuhlan vieraisiin. Nyt, kun Jeesus on vielä heidän kanssaan, on aika juhlia, mutta hän myös ensimmäistä kertaa toimintansa aikana viittaa kuolemaansa. Paasto tulee olemaan sopiva, kun hän on lähtenyt.


title: Evankeliumi Luukkaan mukaan, 5. luku

text: Paastoamattomuutta koskevaa vastausta seuraa välittömästi kaksoisvertaus. Jeesus vertaa "vanhaa" ja "uutta": ensinnäkin, uusi paikka ei sovi vanhaan vaatteeseen, ja toiseksi, uusi viini ei sovi vanhoihin leileihin. Syyt ovat selvät: uuden vaatteen repiminen vanhan vaatteen korjaamiseksi tuhoaisi uuden eikä ehkä sopisi, ja vanhoihin, jo käytössä venyneisiin viinileileihin ei saa sijoittaa uutta viiniä, joka laajentaisi vanhan viinileilin yli sen rajojen käymisen aikana: ne puhkeaisivat ja kaikki olisi menetetty. Vertaus on myös merkitty muistiin Matteuksen evankeliumin jakeisiin 9:14-17 ja Markuksen evankeliumin jakeisiin 2:21-22, mutta vain Luukas käyttää termiä παραβολὴν, ("parabolēn", vertaus).


title: Evankeliumi Luukkaan mukaan, 5. luku

text: Kaksinkertaisen vertauksen perinteinen tulkinta on, että Jeesuksen uusi opetus ei sovi vanhoihin ajattelumalleihin: Hänen toimintansa eroaa juutalaisesta perinteestä. Tämä tulkinta "Uuden" ja "Vanhan" yhteensopimattomuudesta voi juontaa juurensa Markioniin ja on myös ollut myöhempien uudistajien argumenttina kirkon sisällä.


title: Evankeliumi Luukkaan mukaan, 5. luku

text: Jeesus jatkaa julistaen, että vanhaa viiniä pidetään yleensä parempana kuin uutta viiniä - "vanha (viini) on hyvää" - kommentti, jota ei löydy muista kahdesta synoptisesta evankeliumista. Tämä jakeen tulkinta aiheuttaa vaikeuksia. Jos Jeesus opettaa juutalaisuudesta eroamista, sanoisiko hän, että vanha on parempaa? Useita selityksiä on annettu. Yksi näkemys on, että linja ei kuulu tänne ja sitä ei pitäisi huomioida tai se pitäisi poistaa, näkemys, jonka Markion on ottanut. Toinen näkemys sanoo, että Jeesus  vain huomauttaa, että vanhoista ja tutuista kuvioista on vaikea irottautua. Edelleen yksi selitys viittaa siihen, että Jeesus yrittää pelastaa Vanhan, ja Uusi viittaa opetuksiin, jotka saavat kritiikkiä. Muut selitykset kääntävät uudelleen alkuperäistä kreikkalaista tekstiä eri tavoin yrittäen saada selkoa toteamuksesta.


title: Evankeliumi Luukkaan mukaan, 5. luku

text: Erilainen lähestymistapa on ehdotus, että ei oleteta, että Jeesus puhuu "vanhoista" ja "uusista" uskonnollisista opetuksista, vaan hänen tavastaan valita opetuslapsia. Jeesus käyttää uusia menetelmiä (uusia vaatteita) antamaan uusille ihmisille (viinileilit) uuden sanoman (viini). Hän ei hylkää "Vanhaa", mutta "Vanha" on rajallinen, eikä se ole kaikkien saatavilla. Kun hän aloittaa toimintansa,  hän osoittaa, että se on osallistavaa, jolloin hän löytää syntisiä, hylättyjä, köyhiä ja sairaita.


title: Evankeliumi Luukkaan mukaan, 5. luku

text: John Calvinin suosima tulkinta katsoo vanhat vaatteet ja vanhat viinileilit esityksinä Jeesuksen opetuslapsista. Kommentaarissaan koskien Matteuksen, Markuksen ja Luukkaan evankeliumeita hän kertoo, että uusi viini ja kutistamaton kangas edustavat käytäntöä paastota kahdesti viikossa. Paasto tällä tavalla olisi hankalaa uusille opetuslapsille, ja se olisi enemmän kuin he voisivat kantaa.


title: Bandura – Ukrainan laulava puu

text: Bandura – Ukrainan laulava puu on Ukrainassa kuvattu suomalainen televisio-ohjelma, musiikkipitoinen dokumentti. Ohjelma kertoo Ukrainan kansallissoittimesta bandurasta eli kobzasta ja se esittää banduramusiikkia ukrainalaisten solistien ja orkesterien esittämänä. Mukana on myös runsaasti harrastajien esityksiä ja nuorten banduran soittoa.


title: Bandura – Ukrainan laulava puu

text: Ohjelman on Yleisradion ja Neuvostoliiton Gosteleradion yhteistuotantoa. Sen tuotti, käsikirjoitti ja ohjasi Erkki Pohjanheimo. Kuvaus on Moskovassa asuvan, alunperin chileläisen, Christian Valdesin, äänityksestä vastasi Yleisradion äänitarkkailija Martti Turunen ja leikkauksesta Anna-Liisa Ukkola. Haastattelijana toimi Ria Karhila.


title: Bandura – Ukrainan laulava puu

text: Banduraa kuvattiin muun muassa Kiovassa, Pultavassa ja Mirgorodissa. Kuvausryhmä vieraili myös Lubnin kaupungissa ja kuvasi 82-vuotiaan mestarin, Ivan Padalkon, banduran rakentamista. Banduran historiasta kertoo Ivan Ivanovits. Banduransoittoa nähdään esimerkiksi Pultavan bandurakoulun, Ukrainan radion ja television banduratrion, Leonid ja Oksana Kobylaskijn sekä kiovalaisen Feodor Zarkon esittämänä. .


title: Bandura – Ukrainan laulava puu

text: Ohjelman ensiesitys oli Yle TV1:ssä 28.11.1981


title: Mantsinen Group

text: Mantsinen Group Ltd Oy on hydraulisia nostureita valmistava suomalainen perheyritys Liperin Ylämyllyllä. Yritys valmistaa tuotteitaan satamien sekä metsä- ja terästeollisuuden tarpeisiin. Toisena päätoimialanaan se myy logistiikkapalveluja, etenkin puutavaran käsittelypalvelua sellu- ja paperitehtaille. Vuonna 2017 Mantsinen Groupin liikevaihto oli lähes 70 miljoonaa euroa, ja henkilöstöä oli yli 500. Yrityksen tuotteita myydään yli 50 maahan. Yhtiön lippulaivatuote on maailman suurin hydraulinen nosturi, Mantsinen 300. Nostureissa merkittävimmät kilpailijat ovat saksalaiset Sennebogen ja Liebherr.


title: Mantsinen Group

text: Mantsinen-yhtiöiden historia ulottuu vuoteen 1963, jolloin veljekset Veli ja Juhani Mantsinen alkoivat huolehtia polttopuun ja tukkien kuljetuksista metsäteollisuudelle aluksi yhdellä traktorilla. Vuodesta 1974 heidän yrityksensä on huolehtinut Enocellin Uimaharjun tehtaan puukentän operaatioista puun vastaanotosta kuorimoon syöttöön asti. Hydraulisten materiaalinkäsittelykoneiden valmistuksen Mantsinen aloitti 1990-luvun lopulla.


title: Mantsinen Group

text: Mantsisen merkittävä 2010-luvun sopimus Suomessa on Metsä Groupin Äänekosken uuden biotuotetehtaan puunkäsittelyjärjestelmä ja sen operointi, joka työllistää noin 30 ihmistä.


title: Mantsinen Group

text: Liperin lisäksi Mantsisella on vuodesta 2018 ollut Rauman satamassa laitteiden kokoonpanoyksikkö, jonka ansiosta isoja laitteita voidaan kuljettaa Suomesta tilaajille meriteitse kokonaisina.


title: Mantsinen Group

text: Mantsinen Groupille myönnettiin vuonna 2006 Tasavallan presidentin kansainvälistymispalkinto.


title: Alyzía

text: Alyzía (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Αλυζιάς, "Dimotikí Enótita Alyziás") on yksi Xirómeron kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 005 (vuonna 2011).


title: Alyzía

text: Alyzían kunnallisyksikkö käsittää Xirómeron kunnan luoteisosan Joonianmeren rannalla. Se on ottanut nimensä alueella sijainneelta antiikin aikaiselta Alyzeian eli Alyzian kaupungilta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Kandílan kylä. Alyzía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Xirómeron kunnaksi yhdessä Astakóksen ja Fyteíesin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Alyzía

text: Alyzían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Aperantía

text: Aperantía (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Απεραντίων, "Dimotikí Enótita Aperantíon") on yksi Ágrafan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Evrytanían alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 739 (vuonna 2011).


title: Aperantía

text: Aperantían kunnallisyksikkö käsittää Ágrafan kunnan länsiosan Kremastán tekojärven pohjoispuolella. Kunnallisyksikön suurin asutus on Granítsan kylä. Aperantía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ágrafan kuntaan yhdessä Aspropótamoksen, Fragkístan ja Vínianin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Aperantía

text: Aperantían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Olkahermopunos

text: Olkahermopunos on joukko hermoratoja, jotka välittävät hermoimpulsseja aivojen ja yläraajan välillä. Aivoista lähtevät hermokäskyt ohjaavat yläraajan liikkeitä ja tuntoaistimukset välittyvät hermoja pitkin aivoihin. Olkahermopunoksen muodostavat neljän alimman kaulahermon (C5, C6, C7, C8) ja ylimmän rintahermon (T1) etuhaarat.


title: Aspropótamos

text: Aspropótamos (, ”Valkoinen joki”) voi viitata seuraaviin:


title: Aspropótamos (Evrytanía)

text: Aspropótamos (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ασπροποτάμου, "Dimotikí Enótita Aspropotámou") on yksi Ágrafan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Evrytanían alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 581 (vuonna 2011).


title: Aspropótamos (Evrytanía)

text: Aspropótamoksen kunnallisyksikkö käsittää Ágrafan kunnan luoteisosan. Se on saanut nimensä alueella virtaavasta Achelóos-joesta, joka tunnetaan myös nimellä Aspropótamos (”Valkoinen joki”). Kunnallisyksikön suurin asutus on Raptópoulon kylä. Aspropótamos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ágrafan kuntaan yhdessä Aperantían, Fragkístan ja Vínianin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Aspropótamos (Evrytanía)

text: Aspropótamoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Domnísta

text: Domnísta () on Kreikan kylä sekä samanniminen Karpenísin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Δομνίστας, "Dimotikí Enótita Domnístas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Evrytanían alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 072 ja varsinaisen Domnístan kylän väkiluku 287 (vuonna 2011).


title: Domnísta

text: Domnístan kylä sijaitsee vuoristossa linnuntietä noin 19 kilometriä etelään Karpenísin kaupungista. Domnístan kunnallisyksikkö käsittää Karpenísin kunnan kaakkoisosan. Domnísta oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Karpenísin kuntaan yhdessä Fournán, Ktiménian, Potamián ja Prousóksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Domnísta

text: Domnístan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Fourná

text: Fourná (; myös "Furná") on Kreikan kylä sekä samanniminen Karpenísin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Φουρνάς, "Dimotikí Enótita Fournás") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Evrytanían alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 625 ja varsinaisen Fournán kylän väkiluku 298 (vuonna 2011).


title: Fourná

text: Fournán kylä sijaitsee linnuntietä noin 18 kilometriä pohjoiskoilliseen Karpenísin kaupungista. Fournán kunnallisyksikkö käsittää Karpenísin kunnan pohjoisosan. Fourná oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Karpenísin kuntaan yhdessä Domnístan, Ktiménian, Potamián ja Prousóksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Fourná

text: Fournán kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Fragkísta

text: Fragkísta (; myös "Frangísta"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Φραγκίστας, "Dimotikí Enótita Fragkístas") on yksi Ágrafan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Evrytanían alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 547 (vuonna 2011).


title: Fragkísta

text: Fragkístan kunnallisyksikkö käsittää Ágrafan kunnan eteläosan Kremastán tekojärven itäpuolella. Sen suurin asutus on Dytikí Fragkístan kylä (”Läntinen Fragkísta”). Toinen alueella sijaitseva Fragkísta-niminen kylä on Anatolikí Fragkísta (”Itäinen Fragkísta”). Fragkísta oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ágrafan kuntaan yhdessä Aperantían, Aspropótamoksen ja Vínianin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Fragkísta

text: Fragkístan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Ktiménia

text: Ktiménia (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κτημενίων, "Dimotikí Enótita Ktimeníon") on yksi Karpenísin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Evrytanían alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 547 (vuonna 2011).


title: Ktiménia

text: Ktiménian kunnallisyksikkö käsittää alueen Karpenísin kunnan pohjoisosassa. Sen suurin asutus on Agía Triádan kylä. Ktiménia oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Karpenísin kuntaan yhdessä Domnístan, Fournán, Potamián ja Prousóksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Ktiménia

text: Ktiménian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Bathina Philipson

text: Bathina Busyna Philipsson (oik. El Soudi, s. 10. syyskuuta 1978) on ruotsalainen säätoimittaja, joka on palestiinalaista alkuperää. Hän on aiemmin työskennellyt Ruotsin TV3:lle.


title: Bathina Philipson

text: Bathina Philipsonin palestiinalainen perhe pakeni Syyriasta Ruotsiin. Hän kasvoi Upsalassa, perheessä, jossa oli kahdeksan sisarusta. Hän on toiminut säätoimittajana ja ruusujen myyjänä pubeissa.


title: Bathina Philipson

text: Phillips on naimisissa Aje Philipsonin kanssa (syntynyt 1943), joka on Märta Philipsonin ja Gunnar V Philipsonin poika. Parilla on kaksi poikaa ja tytär. Hänen elämäänsä on kuvattu Ruotsin television tosi-tv-sarjassa "Bathinas skilda världar", jota on esitetty Suomen televisiossa Ylen ohjelmistossa nimellä "Bathinan erilaiset maailmat".


title: Paḯon

text: Paḯon (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Παΐων, "Dimotikí Enótita Paḯon") on yksi Kalávrytan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 055 (vuonna 2011).


title: Paḯon

text: Paḯonin kunnallisyksikkö käsittää Kalávrytan kunnan eteläosan. Se on ottanut nimensä samalla seudulla sijainneelta antiikin ajan Paionin kaupungilta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Dáfnin kylä. Paḯon oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kalávrytan kuntaan yhdessä Aroánian ja Kleitorían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Paḯon

text: Paḯonin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Panaitolikó (kunnallisyksikkö)

text: Panaitolikó (; myös "Panetolikó"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Παναιτωλικού, "Dimotikí Enótita Panaitolikoú") on yksi Agrínion kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 386 (vuonna 2011).


title: Panaitolikó (kunnallisyksikkö)

text: Panaitolikón kunnallisyksikkö käsittää alueen Agrínion kunnan keskisissä itäosissa. Se on nimetty alueen Panaitolikó-vuorten mukaan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Agía Paraskevín kylä. Lakkautetun kunnan kuntakeskuksena toimi Skouterán kylä. Panaitolikó oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Agrínion kuntaan yhdessä Angelókastron, Arákynthoksen, Makryneían, Neápolin, Parakampýlian, Paravólan, Strátoksen ja Thestieíin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Panaitolikó (kunnallisyksikkö)

text: Panaitolikón kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Paralía (Akhaia)

text: Paralía () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Patraksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Παραλίας, "Dimotikí Enótita Paralías") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 9 987 ja varsinaisen Paralían kaupungin väkiluku 6 336 (vuonna 2011).


title: Paralía (Akhaia)

text: Paralían kaupunki, suomeksi ”Ranta”, sijaitsee Patraksenlahden rannalla noin kuusi kilometriä Patraksen kaupungin keskustasta etelään, ja se on Patraksen esikaupunkeja. Paralía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Patraksen kuntaan yhdessä Messátidan, Ríon ja Vrachnaíikan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Paralía (Akhaia)

text: Paralían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Pineía

text: Pineía (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Πηνείας, "Dimotikí Enótita Pineías") on yksi Ilídan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 699 (vuonna 2011).


title: Pineía

text: Pineían kunnallisyksikkö käsittää Ilídan kunnan itäosan. Se on saanut nimensä alueen Pineiós-joesta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Simópoulon kylä. Pineía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ilídan kunnaksi yhdessä Amaliádan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Pineía

text: Pineían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Potamiá (Evrytanía)

text: Potamiá (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ποταμιάς, "Dimotikí Enótita Potamiás") on yksi Karpenísin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Evrytanían alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 856 (vuonna 2011).


title: Potamiá (Evrytanía)

text: Potamián kunnallisyksikkö käsittää alueen Karpenísin kunnan eteläosissa. Sen nimi viittaa seudun jokiin. Kunnallisyksikön suurin asutus on Megálo Chorión kylä. Potamiá oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Karpenísin kuntaan yhdessä Domnístan, Fournán, Ktiménian ja Prousóksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Potamiá (Evrytanía)

text: Potamián kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Prousós

text: Prousós (; myös "Prusós") on Kreikan kylä sekä samanniminen Karpenísin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Προυσού, "Dimotikí Enótita Prousoú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Evrytanían alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 430 ja varsinaisen Prousóksen kylän väkiluku 125 (vuonna 2011).


title: Prousós

text: Prousóksen kylä sijaitsee vuoristossa linnuntietä noin 22 kilometriä lounaaseen Karpenísin kaupungista. Sen nähtävyyksiin kuuluu Prousóksen luostari ("Ierá Moní Prousoú"). Prousóksen kunnallisyksikkö käsittää Karpenísin kunnan lounaisosan. Prousós oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Karpenísin kuntaan yhdessä Domnístan, Fournán, Ktiménian ja Potamián kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Prousós

text: Prousóksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Pyllíni

text: Pyllíni (; myös "Pillíni"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Πυλλήνης, "Dimotikí Enótita Pyllínis") on yksi Nafpaktían kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 857 (vuonna 2011).


title: Pyllíni

text: Pyllínin kunnallisyksikkö käsittää Nafpaktían kunnan keskiosan. Se on nimetty alueella sijainneen antiikin aikaisen Pylenen (Pyllenen) kaupungin mukaan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Palaiópyrgoksen kylä. Pyllíni oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Nafpaktían kunnaksi yhdessä Antírrion, Apodotían, Chálkeian, Náfpaktoksen ja Plátanoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Pyllíni

text: Pyllínin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Skilloúnta

text: Skilloúnta (, , virallisesti Δημοτική Ενότητα Σκιλλούντος, "Dimotikí Enótita Skilloúntos") on yksi Andrítsaina-Kréstenan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 10 303 (vuonna 2011).


title: Skilloúnta

text: Skilloúntan kunnallisyksikkö käsittää Andrítsaina-Kréstenan kunnan luoteisosan ja ulottuu Joonianmeren rannikolle Kyparissiakóslahdelle saakka. Se on nimetty alueella sijainneen antiikin aikaisen Skilluksen kaupungin mukaan. Kunnallisyksikön suurin asutus on koko kunnan kuntakeskus Kréstenan kylä. Skilloúnta oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Andrítsaina-Kréstenan kunnaksi yhdessä Alífeiran ja Andrítsainan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Skilloúnta

text: Skilloúntan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Thestieís

text: Thestieís (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Θεστιέων, "Dimotikí Enótita Thestiéon") on yksi Agrínion kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 6 566 (vuonna 2011).


title: Thestieís

text: Thestieísin kunnallisyksikkö käsittää alueen Agrínion kunnan keskiosissa Trichonída-järven länsipäässä. Se on ottanut nimensä samalla seudulla oletettavasti sijainneelta antiikin ajan Thestieisin kaupungilta. Kunnallisyksikön suurimmat asutukset ovat on Panaitólion ja Kainoúrgion kaupungit. Thestieís oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Agrínion kuntaan yhdessä Angelókastron, Arákynthoksen, Makryneían, Neápolin, Panaitolikón, Parakampýlian, Paravólan ja Strátoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Thestieís

text: Thestieísin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Tritaía

text: Tritaía (; myös "Tritéa"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Τριταίας, "Dimotikí Enótita Tritaías") on yksi Erýmanthoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 086 (vuonna 2011).


title: Tritaía

text: Tritaían kunnallisyksikkö käsittää pääosan Erýmanthoksen kunnan eteläosasta. Se on ottanut nimensä antiikin ajan Tritaian eli Triteian kaupungilta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Skiadáksen kylä. Tritaía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Erýmanthoksen kunnaksi yhdessä Farrésin, Kaléntzin ja Leóntion kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Tritaía

text: Tritaían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Vartholomió

text: Vartholomió () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Pineióksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βαρθολομιού, "Dimotikí Enótita Vartholomioú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 899 ja varsinaisen Vartholomión kaupungin väkiluku 3 603 (vuonna 2011).


title: Vartholomió

text: Vartholomión pieni kaupunki sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan länsiosassa noin viisi kilometriä Joonianmeren rannasta ja Pineiós-joen suusta ja noin 15 kilometriä luoteeseen Amaliádan kaupungista. Vartholomión kunnallisyksikkö käsittää Pineióksen kunnan länsiosan. Vartholomió oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Pineióksen kunnaksi yhdessä Gastoúnin ja Traganón kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Vartholomió

text: Vartholomión kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Traganó

text: Traganó (, ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Pineióksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Τραγανού, "Dimotikí Enótita Traganoú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 881 ja varsinaisen Traganón kaupungin väkiluku 2 509 (vuonna 2011).


title: Traganó

text: Traganón pieni kaupunki sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan länsiosassa Pineiós-joen pohjoispuolella, linnuntietä noin 12 kilometriä pohjoisluoteeseen Amaliádan kaupungista. Heti kaupungin luoteispuolella sijaitsee Andravídan sotilaslentokenttä. Traganón kunnallisyksikkö käsittää Pineióksen kunnan itäosan.


title: Traganó

text: Traganó oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Pineióksen kunnaksi yhdessä Gastoúnin ja Vartholomión kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Traganó

text: Traganón kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Víniani

text: Víniani () on Kreikan kylä sekä samanniminen Ágrafan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βίνιανης, "Dimotikí Enótita Vínianis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Evrytanían alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 967, varsinaisen Vínianin kylän väkiluku 3 ja uudemman Néa Vínianin kylän väkiluku 127 (vuonna 2011).


title: Víniani

text: Vínianin kylä sijaitsee Tavropós-joen varrella linnuntietä noin 12 kilometriä luoteeseen Karpenísin kaupungista. Kylä on nykyisin lähes autio, ja asukkaat ovat siirtyneet Néa Vínianiin. Vínianin kunnallisyksikkö käsittää Ágrafan kunnan itäosan. Sen alueella sijaitsee myös koko kunnan kuntakeskus Kerasochóri. Víniani oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ágrafan kuntaan yhdessä Aperantían, Aspropótamoksen ja Fragkístan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Víniani

text: Vínianin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Club Cinq-Septin tulipalo

text: Club Cinq-Septin tulipalo oli Saint-Laurent-du-Pontissa Isèren departementissä Ranskassa sijainneessa Club Cinq-Cept -yökerhossa 1. marraskuuta 1970 syttynyt tulipalo. Palossa kuoli 146 ihmistä, ja kuolleista suurin osa oli 17–27-vuotiaita ja kotoisin samasta kylästä. Yökerhossa palon syttymishetkellä olleista vain noin 60 selvisi hengissä. Poistumista vaikeutti se, että hätäuloskäyntejä oli lukittu ja laudoitettu umpeen luvattoman sisäänpääsyn estämiseksi. Pääsisäänkäynnillä taas oli metallinen kääntöportti, jota vasten rakennuksesta ulos pyrkineet ihmiset pakkautuivat.


title: Club Cinq-Septin tulipalo

text: Palon syttymissyyksi todettiin virheellisesti asennettu lämmitysjärjestelmä. Polyuretaanikoristeet levittivät paloa ja synnyttivät palaessaan myrkyllisiä kaasuja. Tutkinnassa selvisi, että seitsemän kuukautta aiemmin avatulle yökerholle ei ollut tehty palotarkastusta. Paloa seuranneessa oikeudenkäynnissä Saint-Laurent-du-Pontin pormestari ja kerhon ainoa palosta selvinnyt johtaja saivat rikkomuksistaan ehdottomat vankeustuomiot. Lämmitysjärjestelmän asentajille ja polyuretaaniesineet yökerhoon myyneelle kauppiaalle annettiin ehdollista vankeutta.


title: Club Cinq-Septin tulipalo

text: Club Cinq-Sept sijaitsi osin puurakenteisessa talossa maaseudulla Saint-Laurent-du-Pontin kunnan alueella, N520-tien varrella Voironin ja Chambéryn välillä. Keväällä 1970 avattu yökerho oli muodikas ja suosittu erityisesti nuorison keskuudessa. Sen luolamainen sisustus oli tehty polystyreenistä, ja myös sisäkatto oli herkästi syttyvää materiaalia.


title: Club Cinq-Septin tulipalo

text: Cinq-Septissä soitettiin lauantai-iltaisin muun muassa Bee Geesin ja Beatlesin musiikkia, ja nuoria tuli paikalle kaukaakin. Väkeä tuotiin busseilla useista kaupungeista Iséren ja Savoien alueelta. Paloaikaan paikalla oli kuitenkin vähemmän ihmisiä kuin aiempina viikkoina, vaikka esiintymässä oli suosittu yhtye Storm. Osa kanta-asiakkaista oli hääjuhlassa lähialueella, ja monet olivat jo ehtineet lähteä kotiin ennen palon syttymistä.


title: Club Cinq-Septin tulipalo

text: Palo syttyi aamuyöllä kello 1.45 ja levisi nopeasti. Yökerhon hätäuloskäyntien metalliovia oli lukittu ja laudoitettu umpeen luvattoman sisäänpääsyn estämiseksi, joten niiden kautta ei päässyt poistumaan. Monet pyrkivätkin ulos samaa tietä, jota olivat tulleet sisään. Cinq-Septin pääovella oli kuitenkin metallinen kääntöportti, joka jäi pian jumiin pakokauhuisten ihmisten työntyessä sitä vasten. Lopulta yksi ovista saatiin murrettua auki ja osa pääsi ulos, mutta samalla palo sai lisää happea ja leimahti, jolloin kaikki tanssisalissa ja sen yhteydessä olleessa ravintolassa ja baarissa syttyi palamaan.


title: Club Cinq-Septin tulipalo

text: Palomiesten saavuttua paikalle palo oli jo käytännössä ohi. Yökerhon katon läpi tuli vain muutamia pieniä liekkejä, ja paikalla oli hiljaista, mutta kun palomiehet avasivat hätäuloskäynnin, vastassa oli kasoittain ruumiita, jopa viisi päällekkäin. Kääntöportin luona ruumiita oli yli sata. Rakennuksesta löytyi kaikkiaan 140 asiakkaan ja kahden yökerhon johtajan ruumiit. Lisäksi kuusi loukkaantui, ja heistä neljä kuoli myöhemmin sairaalassa, joten palon lopulliseksi uhriluvuksi tuli 146. Uhreista kolme oli aikuisia ja muutama 21–25-vuotiaita, mutta suurin osa palossa kuolleista oli alle 21-vuotiaita. Joukossa olivat myös kaikki kuusi Storm-yhtyeen jäsentä. Yökerhosta pakoon pääsi vain noin 60 ihmistä.


title: Club Cinq-Septin tulipalo

text: Palomiehet raivasivat poliisin johdolla palon jälkeisenä päivänä ruumiit pois palaneesta yökerhosta. Ruumiiden tunnistamiseen saatiin apua ulkomaisista lääkäreistä, ja ruumisarkkuja tuotiin paikalle kaikkialta Ranskasta. Muutama paikallinen uhri sekä tunnistamatta jääneet ruumiit haudattiin läheiselle hautausmaalle. Hallituksen jäseniä tuli vierailemaan onnettomuuspaikalle, ja Saint-Laurent-du-Pontin kirkossa järjestettiin usean uskontokunnan yhteinen muistotilaisuus.


title: Club Cinq-Septin tulipalo

text: Palo oli yksi Ranskan pahimmista onnettomuuksista toisen maailmansodan päättymisen jälkeen, ja tapahtumat järkyttivät kansaa. Lehdistön kiinnostus tapahtumia kohtaan loppui kuitenkin lyhyeen, sillä presidentti Charles de Gaulle kuoli noin viikko palon jälkeen. Satiirinen viikkolehti "Hara-Kiri" kirjoitti viikon tapahtumista otsikolla ”Traagiset tanssiaiset Colombeyssä: yksi kuollut”. Tämä sai viranomaiset kieltämään lehden, mutta se jatkoi jo seuraavalla viikolla toimintaansa nimellä "Charlie Hebdo".


title: Club Cinq-Septin tulipalo

text: Tutkinta alkoi palon jälkeisenä päivänä ja valmistui seuraavana vuonna. Tutkinnassa selvisi pian, että palon oli sytyttänyt väärin asennettu lämmitysjärjestelmä. Lämmitin oli sytyttänyt vanerilevyt, joita oli käytetty osana lämpöä johtavaa järjestelmää. Suureen uhrilukuun vaikutti osaltaan sisustuksessa laajalti käytetty polyuretaani, joka nopeutti palon leviämistä ja vapautti palaessaan myrkyllisiä kaasuja, jotka tukehduttivat uhrit nopeasti. Sulava muovi sai ruumiita hiiltymään.


title: Club Cinq-Septin tulipalo

text: Tutkinnassa huomattiin myös, ettei seitsemän kuukautta aiemmin avattuun yökerhoon ollut tehty palotarkastusta. Pian palon jälkeen Saint-Laurent-du-Pontin pormestari ja Isèren departementin pääsihteeri pidätettiin virastaan. Heitä syytettiin laiminlyönneistä Cinq-Septin rakennuslupien myöntämisessä sekä siitä, että he olivat sallineet yökerhon toimia ennen kaikkien tarpeellisten lupien myöntämistä.


title: Club Cinq-Septin tulipalo

text: Palon tutkinnan jälkeinen oikeudenkäynti alkoi vuonna 1972. Syytettyinä olivat Saint-Laurent-du-Pontin pormestari, palosta selvinnyt yökerhon johtaja, lämmitysjärjestelmän asentajat ja polyuretaanin yökerhoon myynyt kauppias. Pormestari sai laiminlyönneistään kymmenen kuukauden vankeustuomion. Johtaja tunnusti yökerhon luvattoman avaamisen ja hätäuloskäyntien lukitsemisen ja sai 18 kuukautta vankeutta, josta 12 ehdollista. Lämmitysjärjestelmän epäpäteviksi tunnetut asentajat, isä ja poika, saivat 15 ja 13 kuukauden ehdolliset tuomiot. Oikeus totesi, että polyuretaanin myyjä ei ollut tehnyt tuotteen paloriskejä selväksi asiakkailleen. Hänelle annettiin neljä kuukautta ehdollista vankeutta.


title: Club Cinq-Septin tulipalo

text: Lain mukainen enimmäistuomio tapauksessa oli kaksi vuotta vankeutta ja 20 000 frangin (noin 3 000 euroa) sakot. Niinpä tuomiot olivat lähinnä symbolisia, mikä aiheutti suuttumusta uhrien omaisten keskuudessa. Tuomarit myönsivät omaisille 5,67 miljoomaa frangia, 38 835 frangia (noin 6 000 euroa) uhria kohti. Suurimman osan summasta maksoi vakuutusyhtiö.


title: Club Cinq-Septin tulipalo

text: Onnettomuuden jälkeen viranomaiset sulkivat muutaman yökerhon ja laativat uusia sääntöjä julkisille tiloille. Paloturvallisuussäädöksiin ei kuitenkaan tehty suuria muutoksia ennen Pariisissa helmikuussa 1973 tapahtunutta koulupaloa, jossa menehtyi 20 ihmistä. Muovin käyttöä sääntelevä uusi lainsäädäntö tuli käyttöön vuonna 1977.


title: Club Cinq-Septin tulipalo

text: Onnettomuuspaikalle pystytettiin vuonna 1976 muistomerkki. Sen lisäksi paikalle on jätetty pääsisäänkäynnin edessä ollut kääntöportti muistuttamaan siitä, kuinka ahneus voi vaatia ihmishenkiä. Palon uhrien vanhempien yhdistys järjestää vuosittain pyhäinpäivänä messut Chambéryssä ja Grenoblessa ja vie kukkaseppeleet Saint-Laurent-du-Pontin hautausmaalle ja onnettomuuspaikalle.


title: Vólakas (Elis)

text: Vólakas (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Βώλακος, "Dimotikí Enótita Vólakos") on yksi Pýrgoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 935 (vuonna 2011).


title: Vólakas (Elis)

text: Vólakaksen kunnallisyksikkö käsittää Pýrgoksen kunnan eteläosan Joonianmereen kuuluvan Kyparissiakóslahden rannalla. Kunnallisyksikön suurin asutus on Epitálion kylä. Vólakas oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Pýrgoksen kuntaan yhdessä Iárdanoksen ja Olénin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Vólakas (Elis)

text: Vólakaksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Vouprasía

text: Vouprasía (; myös "Vuprasía"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Βουπρασίας, "Dimotikí Enótita Vouprasías") on yksi Andravída-Kyllínin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 8 388 (vuonna 2011).


title: Vouprasía

text: Vouprasían kunnallisyksikkö käsittää Andravída-Kyllínin kunnan koillis- ja itäosan. Se on ottanut nimensä alueella sijainneelta antiikin ajan Buprasionin kaupungilta. Kunnallisyksikön suurimmat asutukset ovat Várdan ja Néa Manoláksen kaupungit. Vouprasía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Andravída-Kyllínin kunnaksi yhdessä Andravídan, Kástro-Kyllínin ja Lechainán kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Vouprasía

text: Vouprasían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Vrachnaíika

text: Vrachnaíika () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Patraksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βραχναίικων, "Dimotikí Enótita Vrachnaíikon") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 627 ja varsinaisen Vrachnaíikan kaupungin väkiluku 2 571 (vuonna 2011).