title: Elatusvelvollisten Liitto

text:
Valtakunnallisen liiton perustava kokous oli 1978 Tampereella Hotelli Emmauksessa. Perustavaan kokoukseen oli kokoontunut 17 henkilöä 11 eri paikkakunnalta. Perustavan kokouksen puheenjohtajana toimi Mikko Paavola Kuopiosta, joka oli myös vaatinut sen kokouksen koollekutsumista. Kokouksen koollekutsui Helsingissä toimiva Elatusvelvollisten Yhdistys. Liiton nimestä oli eriielisyyksiä: Helsingin elatusvelvollisissa oli kyllästytty lainsäädännössäkin käytettyyn elatusvelvollisten nimeen samaan aikaan kun lehdet puhuivat elatusmaksupinnareista, jotka jättävät elatusmaksut maksamatta ja jättivät lapset yhteiskunnan hoidettavaksi. Koska perustajajäsenet edustivat eri yhdistyksiä, annettiin perustettavalle yhdistykselle nimeksi Lapsi- ja perheasiainneuvottelukunta. Sen muodostivat kuitenkin elatusvelvolliset ja tarkoituksena oli saada valtakunnallisia yhdistyksiä ja liittoja mukaan toimintaan. Muut yhdistykset ja liitot eivät kiinnostuneet asiasta että tuolla nimellä elatusvelvolliset olisivat toimineet elatusvelvollisten etujen ajajana.
Hotelli Helkassa 20.5.1978 pidettiin valtakunnallinen keskustelutilaisuus yhdistyksen nimestä, johon osallistui parikymmentä henkeä. Kokouksessa Per-Erik Maarannitty valittiin varapuheenjohtajaksi. Kuopion kaupunginvaltuutettu Paavola lupasi järjestää Kuopiossa ensimmäiset valtakunnalliset elatusvelvollisten kesäpäivät 22–23.7.1978. Helsingissä oli päätetty, että nimenmuutosasia käsitellään Kuopion kesäpäivien yhteydessä pidettävässä kokouksessa. Kuopion kesäpäiviä ennen valmisteltiin hallituksen kokouksessa 15.7. asiaa huolella. Kuopiossa pidetyssä hallituksen kokouksessa allekirjoitettiin liiton perustamisasiakirja kolmen yhdistyksen toimesta "Elatusvelvollisten Liitto", joka on yhdistyspohjainen liitto sääntöjen mukaisesti. Henkilöjäsenet kuuluvat paikallisiin yhdistyksiin, jotka sitten muodostavat liiton. Liiton perustamiasiakirjan allekirjoittivat "Elatusvelvollisten yhdistys ry", "Kuopion Seudun Elatusvelvolliset" ja "Etelä-Pohjanmaan Elatusvelvolliset", jotka eivät vielä olleet rekisteröityneet. Liitto saatiin rekisteriin heti samana syksynä, jossa perusteluna käytettiin Raha-automaattiyhdistyksen avustusanomuksen jättämistä syyskuun loppuun mennessä. Kuopiossa oli kaksi eri TV-kanavaa paikalla tekemässä haastattelujuttuja Kesäpäiviltä. Kaksipäiväisille kesäpäiville osallistui noin 50 henkilöä ympäri Suomea.


title: Elatusvelvollisten Liitto

text: Seuraaville kesäpäivillä 1979 Jyväskylässä valtakunnallisten "Lapsi- ja Maailma" -messujen aikaan osallistujia oli jo kaksinkertaisesti. Siellä onnistuttiin saamaan SOK lahjoittamaan 10;000 kpl heidän uutta liikemerkkiään heijastimena, joita jaettiin Elatusvelvollisten osastolla messuilla.


title: Elatusvelvollisten Liitto

text:
Elatusvelvollisten liiton ajama uudistus, elatusvelvollisuusvähennys, hyväksyttiin valtioneuvostossa syksyllä 1978 tulemaan voimaan 1979 vuoden alusta. Mikko Paavolan puheenjohtajakautena (1978–1987) tuli vuoden 1984 alusta voimaan yhteishuoltolaki ja vuonna 1987 isänpäivän saaminen liputuspäiväksi. Näitä on pidetty liiton suurina saavutuksina.
Alkuaikojen merkittäviin tapahtumiin kuuluu vielä Kuopiossa 7–8.6.1980 järjestetty kansainvälinen "Romuttuuko perhe 80-luvulla" -seminaari, jossa amerikkalainen ihmissuhdeasiantuntija Frank Lake oli alustajana. Tilaisuuteen Kuopion Yliopistolla osallistui yli 350 henkilöä. Seminaari järjestettiin yhteistyössä "Ryhmätyö ry" Kuopion yhdistyksen kanssa. Lisäksi YK:n apulaispääsihteeri Helvi Sipilälle ja Suomessa kymmenille valtiollisille ja järjestötahoille oli jätetty syksyllä 1979 aloitteen kansainvälisen YK:n ihmissuhdevuoden aloitteesta, jonka Suomi tekisi YK:lle


title: Elatusvelvollisten Liitto

text: Tunnuskuvio on ensimmäisen puheenjohtaja Mikko Paavolan ideoima ja tuusniemeläisen Tuire Joutsenen lopullisesti piirtämä ja se valmistui Lapsi- ja Maailma -messuille Jyväskylään 1979 Savon Sanomien ensipainantana. RAY:n tukemana liiton toiminta on jatkunut.


title: Stigma (häpeäleima)

text: Stigma eli häpeäleima tarkoittaa yhteisön hyvin kielteistä ja usein perusteetonta asennoitumista henkilöön. Leimautuminen eli stigmatisoituminen aiheuttaa uhrissa häpeää, kärsimystä ja itsearvostuksen vähenemistä.


title: Stigma (häpeäleima)

text: Leimautuminen johtuu usein kielteisistä ennakkoluuloista. Ne voivat olla asenteita tai pelon, inhon tai vihan tunteita. Ennakkoluulot syntyvät asiallisen tiedon puutteesta, minkä syynä on usein asian tabuluonteisuus. Tästä syntyy noidankehä.


title: Stigma (häpeäleima)

text: Leimaaminen on usein suoraa, kuten sitä, että muut ihmiset karttavat tai torjuvat henkilöä. He saattavat luonnehtia häntä vain stigmatisoidun asian, kuten hänen sairautensa perusteella. Epäsuora leimaaminen taas ilmenee niin, että kanssaihmiset esimerkiksi esittävät häpeällisiä kommentteja sairaudesta tai mediassa esitetään siitä loukkaavia tulkintoja.


title: Stigma (häpeäleima)

text: Sisäinen stigma tarkoittaa, että ihminen leimaa itse itsensä, eikä esimerkiksi kerro siksi sairaudestaan. Hän ei usko kelpaavansa mihinkään eikä kenellekään, mikä voi johtaa passiivisuuteen ihmissuhteissa, työnhaussa tai työhönpaluussa sairastumisen jälkeen. Mitä heikompi itsearvostus on, sitä suuremmaksi leiman merkitys kasvaa, mikä taas heikentää itsearvostusta. Leimautumisen pelko voi myös aiheuttaa sen, että tulkitsee vahingossa toisten käytöksen tai sanomiset virheellisesti leimaaviksi.


title: Stigma (häpeäleima)

text: Sairauden kohdalla leimautumisen pelko voi johtaa oireiden salaamiseen, viivyttelyyn avun hakemisessa tai siihen, että kuntoutuminen ei etene.


title: Stigma (häpeäleima)

text: Stigmaa voi vähentää levittämällä asianmukaista tietoa. Pelkkä tieto ei kuitenkaan välttämättä itsessään saa aikaan asennemuutosta, koska ihmiset käyttäytyvät tottumustensa mukaan ja tunnepohjaisesti. Eräs tapa rikkoa lukkiutuneita asenteita on huumori. Läheisten tuki on leimautuneelle tärkeää, mutta saattaa olla, että hän ei ole stigman takia kertonut läheisilleen asiasta.


title: Stigma (häpeäleima)

text: Henkilökohtaisella tasolla leima lievenee, jos henkilöllä on muuta mietittävää, kuten toimiva arki-elämä ja harrastuksia. Mahdollisen itsensä stigmatisoinnin tunnistaminen antaa suhteellisuudentajua, jolloin jää tilaa itsearvostukselle.


title: Sébastien Bellin

text: Sébastien Bellin (s. 14. toukokuuta 1978) on brasilialais-belgialainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.


title: Sébastien Bellin

text: Bellin pelasi yhdysvaltalaisissa yliopistoissa ja teki tämän jälkeen yli vuosikymmenen kestäneen pelaajauran Euroopassa, pääasiassa Belgiassa ja Alankomaissa. Bellin voitti Belgian mestaruuden vuonna 2007 ja Belgian cup-mestaruuden vuosina 2008 ja 2011. Hän pelasi myös Belgian maajoukkueessa.


title: Sébastien Bellin

text: Bellin oli luomassa Keemotion Media Products -yritystä. Yritys tuottaa automaattikameroihin perustuvia kuvausjärjestelmiä, joita muun muassa Korisliiga, Ranskan pääsarja ja jotkin yhdysvaltalaiset yliopistot ovat käyttäneet. Bellin loukkaantui pahoin maaliskuussa 2016 Brysselin pommi-iskuissa: hän ei kävellyt yli yhdeksään viikkoon, minä aikana hänet leikattiin kuudesti.


title: Live 2005

text: Live 2005 on ruotsalaisen blueskitaristi-laulajan Rolf Wikströmin toinen livealbumi, joka julkaistiin vuonna 2006 levymerkillä Black Light Records.


title: Jodibentseeni

text: Jodibentseeni (CHI) on aromaattinen orgaaninen yhdiste ja bentseenin jodattu johdannainen. Yhdistettä voidaan käyttää valmistettaessa muita kemikaaleja.


title: Jodibentseeni

text: Huoneenlämpötilassa jodibentseeni on puhtaana väritöntä nestettä. Valon vaikutuksesta yhdiste hajoaa helposti osittain muodostaen jodia, minkä vuoksi nesteen väri muuttuu keltaiseksi tai ruskeaksi. Tämän vuoksi jodibentseeni pitää säilyttää valolta suojattuna. Yhdiste liukenee hyvin niukasti veteen ja paremmin useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin, kloroformiin ja bentseeniin.


title: Jodibentseeni

text: Tyypillisin tapa valmistaa jodibentseeniä on Sandmeyer-reaktiolla aniliinin diatsoniumsuolasta ja kaliumjodidin vesiliuoksesta. Toinen tapa yhdisteen synteesiin on bentseenin ja jodin välinen reaktio väkevän typpihapon läsnä ollessa 50 °C:n lämpötilassa.


title: Jodibentseeni

text: Jodibentseeniä käytetään muun muassa jodia sisältävien röntgenkuvausvarjoaineiden valmistamiseen.


title: Hukka ja Mama (albumi)

text: Hukka ja Mama on saman nimisen suomalaisen popduon 1. huhtikuuta 2016 julkaistu esikoisalbumi.


title: Hukka ja Mama (albumi)

text: Albumin ensimmäisellä singlellä, ”Selja”, yhtye osallistui vuoden 2014 Uuden Musiikin Kilpailuun. Albumilta on julkaistu myös singlet ”Ei ole pohjaa”, ”Peilipallon alla” ja ”Sun pitäis olla mun”.


title: Loimujen aikaan

text: Loimujen aikaan on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan kuudes osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1976 Gummeruksen kustantamana.


title: Loimujen aikaan

text: Kirja sijoittuu 1930-luvun lopun Taivalkoskelle. Kalle kulkee isänsä Herkon kanssa metsä- ja rakennustöissä. Töidensä ohessa Kalle yrittää harjoitella kirjoittamista. Sodan merkit ovat ilmassa. Talvisodan sytyttyä marraskuun lopussa Kallen kotikylä Jokijärvi evakuoidaan ja Kalle ilmoittautuu vapaaehtoisena asepalvelukseen.


title: Rita (televisiosarja)

text: Rita on tanskalainen draamakomediasarja, jonka on luonut Christian Torpe. Sarjan päähenkilö, peruskoulun opettaja Rita (Mille Dinesen) on nelikymppinen yksinhuoltaja, joka vähät välittää koulun säännöistä tai mistään muistakaan sovinnaisuuksista. Sarja alkoi Tanskan TV2-kanavalla vuoden 2012 alussa. Kansainvälisesti sarjaa on esittänyt myös Netflix. Suomessa sarja alkoi Yle Fem -kanavalla 2016 vuoden alussa.


title: Rita (televisiosarja)

text: Rita on noin 40-vuotias peruskoulun opettaja, joka ei välitä pätkääkään koulun säännöistä. Hän käy tupakalla koulun vessassa ja lukee tyynenä seinäkirjoituksia, joissa vihjaillaan täysin aiheesta Ritan ja rehtorin seksisuhteesta. Rita on kolmen lapsen yksinhuoltaja. Esikoinen Ricco on menossa naimisiin, Molly-tytär on juuri jätetty, ja toinen poika Jeppe tajuaa olevansa homoseksuaali.


title: Rita (televisiosarja)

text: Sarjan ensimmäinen jakso keräsi Tanskassa 900 000 katsojaa. Sarja on myyty Yhdysvaltoihin uudelleen versioitavaksi.


title: Frankfurt Universe

text: Frankfurt Universe on saksalainen amerikkalaisen jalkapallon joukkue. Se tulee Frankfurtista. Seura on perustettu vuonna 2007 ja se pelaa Saksan pääsarjassa German Football Leaguessa eli GFL:ssa. Frankfurt Universe on jatkoa Frankfurt Galaxylle.


title: Heikki Määttänen (vanhempi)

text: Heikki Määttänen (28. joulukuuta 1915 Rautu – kadonnut Karjalankannaksella 1950) oli suomalainen kaukopartiomies ja kuorma-autoilija, joka katosi toimiessaan Naton tiedustelijana Neuvostoliitossa.


title: Heikki Määttänen (vanhempi)

text: Määttänen oli naimisissa Maila Määttäsen (o.s. Humalpuro) kanssa. Heillä oli neljä lasta, joista nuorin oli näyttelijä Heikki Määttänen.


title: Heikki Määttänen (vanhempi)

text: Määttäsen tie kaukopartiomieheksi on erikoislaatuinen. Hänelle suositeltiin jatkosodan aikana haavoittumisen takia toimistotehtäviä, mutta toivuttuaan hän haki kaukopartio-osasto Vehniäiseen kesällä 1942. Hän teki viisi partioretkeä vuosina 1942–1944 ja osallistui vetäytymisvaiheessa kaukopartioille tarkoitettujen ns. Matti-kätköjen rakentamiseen Karjalankannaksella.


title: Heikki Määttänen (vanhempi)

text: Määttäsen kaksi veljeä kaatui sodassa. Heistä Lauri-veli oli myös kaukopartiomies. Hän hukkui paluumatkalla Matti-partiosta 24. heinäkuuta 1944 Sakkolan Volossulassa. Määttänen oli aktiivisesti mukana puolustusvoimien tiedustelutoiminnassa vuosina 1945–1950. Hän esimerkiksi huolehti "valmiusrahojen" maksamisesta tiedustelumatkoihin varautuneille entisille kaukopartiomiehille. Tässä yhteydessä hänen yhtiökumppaninsa, myös entinen kaukopartiomies Paavo Suoranta käytti hänestä peitenimiä, kuten nimeä "Saulinpää".


title: Heikki Määttänen (vanhempi)

text: Sodan päätyttyä Heikki Määttänen johti yhdessä Suorannan kanssa kuljetusliikettä ja Kuohun Pilke -nimistä, kesällä 1945 perustettua puutavaraliikettä Kuohulla Keski-Suomessa. Nämä liikkeet olivat tiedustelutoiminnan peiteorganisaatioita. Niiden kalusto kuului osittain puolustusvoimille.


title: Heikki Määttänen (vanhempi)

text: Määttänen poistui kotoaan 3. maaliskuuta 1950 ja lähetti viikkoa myöhemmin vaimolleen viestin: "Olen sortunut siihen mitä olen pelännyt." Huhtikuun alussa hän oli yhteydessä Paavo Suorantaan. Mahdollisesti hän ylitti tai yritti ylittää Neuvostoliiton rajan 1. kesäkuuta 1950 vasten yöllä. Tämän jälkeen hänestä ei ole kuultu mitään varmaa. Suojelupoliisi etsi häntä Ruotsista, Norjasta ja Yhdysvalloista.


title: Heikki Määttänen (vanhempi)

text: Juha Pohjonen luonnehtii Heikki Määttästä "kylmän sodan turhaksi uhriksi". Pekka Turunen uskoi vuonna 2006, että Määttäsen kohtalo vielä selviää.


title: Minute Maid

text: Minute Maid on vuonna 1945 perustettu Coca-Cola Companyn tytäryhtiö, joka valmistaa hedelmämehuja. Se on eräs maailman suurimmista mehunvalmistajista. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Sugar Landin kaupungissa Teksasissa Yhdysvalloissa.


title: Minute Maid

text: Minute Maid -mehuja myydään yli 70 maassa, ja niistä on maailmalla saatavilla yli 100 makuvaihtoehtoa. Monissa Itä-, Keski- ja Etelä-Euroopan maissa, kuten Virossa, Puolassa, Unkarissa, Italiassa ja Itävallassa Minute Maid -mehuja myydään tuotenimellä "Cappy". Norjassa Minute Maid -mehuja myydään tuotenimellä "Fruitopia", jonka logo poikkeaa ulkonäöltään täysin Minute Maidin logosta.


title: Ahdistettu maa

text: Ahdistettu maa on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan seitsemäs osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1977 Gummeruksen kustantamana.


title: Ahdistettu maa

text: Kirjassa Kalle matkustaa Toivo Räsäsen kanssa vapaaehtoisena asevelvollisuutta suorittamaan Elimäen Korialle. Talvisota on käynnissä ja Kallen kotiväki on evakossa Haukiputaan Kellossa. Alokaskoulutuksen päätyttyä on edessä rintamalle lähtö. Sota kuitenkin ehtii päättyä. Kallen pioneerikomppania lastataan junaan ja kuljetetaan Petsamoon rakentamaan Jäämerentietä. Kirjan lopussa komppania on sijoitettuna Savukosken kirkonkylälle.


title: Ahdistettu maa

text: Kirjassa esiintyy ensimmäistä kertaa Ilmari Vouvila, josta tulee Kallen ystävä vuosikymmeniksi.


title: Krimin valioliiga

text: Krimin valioliiga on vuonna 2014 perustettu jalkapallosarja, jota käydään Krimin autonomisen tasavallan alueella. Sarja perustettiin Krimin kriisin jälkeen Venäjän liitettyä aiemmin Ukrainalle kuuluneen Krimin niemimaan itseensä.


title: Krimin valioliiga

text: Krimin valioliigan ensimmäinen kausi, kausi 2015–2016, alkoi elokuussa 2015 SKTšF Sevastopolin ja TSK Simferopolin välisellä ottelulla. Ensimmäisellä kaudella sarjassa on kahdeksan joukkuetta.


title: Aikuisten poika

text: Aikuisten poika on Juha Lehtolan ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen draamakomedia vuodelta 2014. Tampereelle sijoittuva elokuva kertoo yksitoistavuotiaan Oliverin vaiheikkaasta kesästä: hän menettää molemmat vanhempansa auto-onnettomuudessa, joutuu kolmiodraaman myrskynsilmään ja saa kesätyön henkitoreissaan olevasta elokuvateatterista.


title: Aikuisten poika

text: Oliverin isä ja äiti ajavat autolla päin seinää ja kuolevat. Peruskoulun lukuvuosi on loppusuoralla ja Oliver saa tiedon onnettomuudesta kouluun. Hän katoaa iltapäiväksi ja kun hän palaa kotiinsa, häntä odottavat isoäiti ja joukko muita sukulaisia.


title: Aikuisten poika

text: Oliver tapaa Joonaksen, jonka kanssa hän ystävystyy. Virallisen holhoojan paikan ottaa Oliverin isoäiti ja Joonaksesta kehittyy Oliverille jonkinlainen isähahmo. Oliver alkaa selvittää onnettomuuden syitä - hän ei usko isänsä ajaneen ylinopeutta. Oliverin surutyön ulkoinen ilmenemismuoto on raivo. Suutuspäissään hän paljastaa Joonaksen ja Katrin kuusi vuotta kestäneen rakkaussuhteen Katrin aviomiehelle, joka ei kuitenkaan usko mieleltään järkkyneen pojan tarinaa. Epäilys jää kuitenkin itämään.


title: Aikuisten poika

text: Oliver joutuu pettymään onnettomuuden syyn suhteen: hänen isänsä todella ajoi ylinopeutta katuosuudella, jolla on aiemminkin sattunut runsaasti tapaturmia. Oliverin edesmenneet vanhemmat ovat mukana parissa kohtauksessa eräänlaisina haamuina. Elokuva päättyy uuden lukuvuoden alkamiseen.


title: Aikuisten poika

text: Sivujuonena seurataan Oliverin tutustumista Jaakkoon ja Rafuun, jotka pitävät nuhruista elokuvateatteria ja palkkaavat Oliverin kesäapulaisekseen.


title: Aikuisten poika

text: "Aikuisten poika" on Lehtolan ensimmäinen kokoillanelokuva, aiemmin hän oli työskennellyt teatterissa ja televisiossa.


title: Aikuisten poika

text: Helsingin Sanomien Leena Virtanen piti "Aikuisten poikaa" kypsänä teoksena: "Elokuva tasapainoilee kevyen ja äärimmäisen tragiikan välillä, ja se myös onnistuu siinä. Se on sekä aidosti hauska että aidosti itkettävä." Virtasen mielestä elokuvan roolitus oli onnistunut. Hän mainitsi myös, että Lehtolan omat vanhemmat kuolivat auto-onnettomuudessa; tosin Lehtola oli tällöin jo aikuisiässä. Aamulehden Antti Selkokari arvioi elokuvan onnistuneeksi, Nikkilää hän piti osassaan jopa "häikäisevän hyvänä". Selkokari kiinnitti huomiota teoksen nimeen: "Elokuvan nimi Aikuisten poika saa katsojan miettimään, keitä kaikkia ovat ne aikuiset, joiden poika Oliver on." Selkokarin mielestä Lehtola oli tavoittanut jotain oleellisesta käsitellessään iloa ja surua Oliverin kautta: "Oliverin elämässä suru ja ilo sekoittuvat yhtenä virtana, ja juuri se häiritsee kaikkia muita kuin Oliveria itseään. Lehtola on ymmärtänyt tärkeimmän asian tällaisella herkkyysalueella liikkuvan elokuvan tekemisessä."


title: Aikuisten poika

text: Ilta-Sanomien Tarmo Poussu piti elokuvan heikkouksina sen epäuskottavuuksia ja Esa Nikkilän heikkoa suoriutumista roolistaan. Myöskään Joonaksen, Katrin ja Mikaelin kolmiodraama ei vakuuttanut. Vanhan elokuvateatterin ympärille rakennettua sivujuonta Poussu piti turhana. Episodin Jussi Huhtala oli eri linjoilla: hänen mielestään Nikkilä selviytyi roolistaan erinomaisesti. Huhtala arvioi "Aikuisten pojan" visuaalisen ilmeen pelkistetyksi ja käsikirjoituksen monitasoiseksi.


title: Aikuisten poika

text: "Aikuisten poika" menestyi teatterikierroksellaan heikonlaisesti: elokuva keräsi teattereihin runsaat kaksitoista tuhatta katsojaa.


title: Aikuisten poika

text: "Aikuisten poika" julkaistiin digitaalisena DVD:nä loppuvuodesta 2014.


title: Montalto di Castro

text: Montalto di Castro on kunta Italiassa Lazion alueella olevassa Viterbon maakunnassa. Se sijaitsee Maremman rannikkoalueella Tyrrhenanmeren äärellä lähellä Toscanan rajaa.


title: Montalto di Castro

text: Alueella on etruskien vanha kaupunki Vulci, joka on nykyään arkeologinen kohde.


title: Montalto di Castro

text: Kunnan alueella sijaitsee Alessandro Voltan aurinkolämpövoimala, joka on teholtaan maailman suurimpia. Alun perin voimalaitos rakennettiin ydinvoimalaksi. Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen rakennustyöt keskeytettiin kansanäänestyksen perusteella, ja laitos päätettiin muuttaa fossiilisilla polttoaineilla toimivaksi voimalaksi. Vuonna 2009 valmistui aurinkolämpövoimala.


title: Hyrräpäät

text: Hyrräpäät () on brittiläinen DHX Median ja muun muassa Teletapeista tunnetun Ragdoll Productionsin tuottama pienille lapsille suunnattu animaatio-ohjelma, jonka ensiesitys BBC:n CBeebies-kanavalla Isossa-Britanniassa tapahtui helmikuussa 2015. Suomessa Hyrräpäitä alettiin näyttää tammikuussa 2016 Yle TV2:n toimesta.


title: Hyrräpäät

text: Hyrräpäät, eli Suuri Huu (GreatBigHoo), Tuutiluu (Toodloo), Tikitii (Chickedy) ja Tik (Chick), ovat linnun kaltaisia olentoja, jotka elävät suurella punaisella laivalla. Välillä laivan torvi toitottaa, jolloin Hyrräpäiden pääsulista muuttuu propellit, joilla ne lentävät oikeaan maailmaan. Maailmassa ne löytävät ja oppivat uusia asioita. Hyrräpäiden tarkoituksena onkin opettaa jokaisessa jaksossa lapsille joku käsite. Ohjelmassa esiintyy myös viides linnun kaltainen olento, Kukkuu (Peekaboo), joka on hyvin arka.


title: Hyrräpäät

text: Hyrräpäiden kertojana toimii alkuperäisessä versiossa Linda Bassett ja suomenkielisessä versiossa Minna Tasanto. Muissa suomenkielisissä äänirooleissa ovat Bruno Lähteenmäki ja Joonathan Kettunen.


title: Hyrräpäät

text: Iso-Britanniassa on paljon erilaisia Hyrräpäät-oheistuotteita, kuten leluja. Helmikuussa 2016 siellä alkoi ilmestyä Hyrräpäät-aikakauslehti.


title: Covarrubias

text: Covarrubias on kunta Burgosin maakunnassa Espanjassa. Kunnan asukasluku on noin 600. Maakunnan pääkaupunkiin Burgosiin on matkaa maanteitse noin 40 kilometriä.


title: Covarrubias

text: Kylän kirkon luostarissa sijaitsee Norjan prinsessa Kristinan (1234–1262) hautasarkofagi.


title: Covarrubias

text: Kastilian kreivi Fernán Gonzálezin (n. 910–970) hautaholvi sijaitsee Colegiata de San Cosme y San Damián -kirkossa.


title: Mauno Kuusla

text: Mauno Kuusla (vuoteen 1935 "Granlund", 21. marraskuuta 1931 – 2013) oli suomalainen kuvaaja.


title: Mauno Kuusla

text: Kuuslan isä oli näyttelijä Arvo Kuusla ja äiti näyttelijä Irja Kuusla. Hänen veljensä oli näyttelijä Matti Kuusla. Mauno Kuusla aloitti elokuva-alalla jo lapsena esiintyen yhdessä äitinsä ja veljensä kanssa elokuvassa "Suomisen Olli rakastuu" (1944). Hän työskenteli Suomen Filmiteollisuuden tuotannoissa lähinnä kamera-assitenttina sekä myöhemmin televisiotuotannoissa kuvaajana.


title: Mauno Kuusla

text: Hänet tunnetuimpia töitään ovat kuvaus elokuvassa "Näköradiomiehen ihmeelliset siekailut" (1969) ja kuvaus televisiosarjassa "Hukkaputki".


title: Longnan

text: Longnan () on prefektuuritason kaupunki Kiinan Gansun maakunnan kaakkoisosassa. Kaupungin pinta-ala on 27 857 neliökilometriä ja väkiluku noin 2,57 miljoonaa (2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 310 kilometriä maakunnan pääkaupunki Lanzhousta eteläkaakkoon.


title: Longnan

text: Kaupungin nimi "Lǒngnán" tarkoittaa "Etelä-Gansua" ("Lǒng": Gansun toinen lyhennenimi; "nán": etelä).


title: Longnan

text: Piirikuntatasolla kaupunki jaetaan yhteen kaupunkipiiriin ja kahdeksaan piirikuntaan.


title: Mille Dinesen

text: Mille Dinesen (s. 17. maaliskuuta 1974) on tanskalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan päärooleista elokuvassa "Nynne" ja televisiosarjassa "Rita". Dinesen on näyttellyt myös menestyssarjassa "Vallan linnake".


title: Mille Dinesen

text: Dinesen valmistui Tanskan teatterikorkeakoulusta vuonna 2004.


title: Olli Jalo

text:
Olli Jalo oli lappeenrantalainen valokuvaaja. Hän toimi sekä niin sanotun taidevalokuvauksen että valokuvaajan ammatin parissa toimien muun muassa Saimaan kameraseuran aktiivijäsenenä. Hän toimi myös valokuvauksen kouluttajana sekä kameraseurassa että kansalaisopistossa. Työvälineinään Jalo käytti pääasiassa Contaxin kinojärjestelmäkameroita.
Jalon tunnetuin valokuvataiteellinen teos on öinen kuva Lappeenrannan sankarihautausmaalla kuvattu "Talvinen hautausmaa" eli "Night In The Cemetery", joka julkaistiin muun muassa kansainvälisen valokuvataiteen kattojärjestön Fédération Internationale de l'Art Photographiquen eli FIAP:n vuosikirjassa 1956.


title: Olli Jalo

text: "Kun kerran tungoksessa katselimme Olli Jaloa, tuli siinä mieleen, että onpa kerrankin mies valinnut valokuvaajan ammatin oikein. Päätään pidempänä muita hän ei tarvinnut jakkaraa, ja jalustakin oli tarpeeton, onhan hän aivan tärinävapaa veikko."


title: Richard Ey (kristillisdemokraattinen poliitikko)

text: Richard Ey (8. maaliskuuta 1923 Stemshorn, Ala-Saksi – 4. huhtikuuta 1990 Lemförde, Ala-Saksi) oli saksalainen maanviljelijä ja poliitikko. Hänen puolueensa oli alkuun FDP, myöhemmin CDU.


text: Ylioppilaaksi tulonsa jälkeen Ey opiskeli maataloutta ja työskenteli maanviljelijänä Quernheimissa. Toisen maailmansodan jälkeen hän liittyi FDP:hen. Vuonna 1958 hänet valittiin FDP:n Ala-Saksin osavaltion johtokuntaan ja 1967 hän siirtyi CDU:hun. Ey toimi vuodesta 1972 vuoteen 1980 CDU:n edustajana Saksan liittopäivillä.


text: Vuonna 1952 Ey toimi Quernheimin kunnan pormerstarina.


title: The Fried Music

text: The Fried Music on vuonna 2002 perustettu suomalainen yritys, jonka päätoimialana on musiikkituotanto. The Fried Musicin palveluihin kuuluvat studiotoiminta, levy-yhtiö sekä musiikkikustannus. Yritys edustaa myös useita suomalaisia tuottajia.


title: The Fried Music

text: Vuonna 2014 yhtiö laajeni kustantamaan musiikkikappaleita ja se on kiinnittänyt itselleen myös muutamia kirjoittajia. Samana vuonna se alkoi kehittämään myös levy-yhtiötoimintaansa ja kiinnitti artisteikseen muun muassa Anna Puun, Anssi Kelan sekä Jannika B:n. Yhtiön julkaisujen jakelusta vastasi vuoteen 2016 saakka Sony Music. Elokuusta 2016 Fried Musicin julkaisemat musiikkijulkaisut on julkaistu Universal Musicin alaisella EMI Capitol -levymerkillä.


title: The Fried Music

text: Vuoden 2015 alusta alkaen The Fried Musiciin yhdistyi ohjelmatoimisto My Music Agency. Ohjelmatoimintaa jatkettiin nimellä Fried Live vuoden 2016 loppuun, jolloin ohjelmatoimintaa pyörittäneet henkilöt siirtyivät työskentelemään muihin ohjelmatoimistoihin.


title: Kenneth Bowersox

text: Kenneth Dwane Bowersox (s. 14. maaliskuuta 1963 Portsmouth, Virginia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen astronautti. Bowersox valittiin astronauttikoulutukseen vuonna 1987 ja on osallistunut NASA:n avaruussukkulalennoille STS-50, STS-61, STS-73, STS-82 ja STS-113 Retkikunnan 6 jäsenenä. Paluulennon Kansainväliseltä avaruusasemalta Bowersox suoritti poikkeuksellisesti Sojuz TMA-1 -aluksella Avaruussukkula Columbian onnettomuutta seuranneen avaruussukkulaohjelman keskeytyksen vuoksi.


title: Qingyang

text: Qingyang () on prefektuuritason kaupunki Kiinan Gansun maakunnan itäosassa. Kaupungin pinta-ala on 27 220 neliökilometriä ja väkiluku noin 2,21 miljoonaa (2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 350 kilometriä maakunnan pääkaupunki Lanzhousta itään.


title: Qingyang

text: Piirikuntatasolla kaupunki jaetaan yhteen kaupunkipiiriin ja seitsemään piirikuntaan.


title: Yhden Vanhemman Perheiden Liitto

text: Yhden Vanhemman Perheiden Liitto ry () on vuonna 1976 perustettu järjestö, jonka tavoitteena on parantaa yhden vanhemman perheiden asemaa sosiaalisesti, taloudellisesti ja oikeudellisesti. Liitto on tukenut mm. isyysloman pakollisuutta ja sovittelua osana avioeroprosessia.


title: Yhden Vanhemman Perheiden Liitto

text: Yhden Vanhemman Perheiden Liiton nimiä ovat aiemmin olleet "Yksinhuoltajien liitto" ja "Yksinhuoltajien ja yhteishuoltajien liitto". Liitolla on noin 50 paikallisyhdistystä, jotka toimivat yksin- ja yhteishuoltajuuden teemoilla. Liitto on julkaissut lehtiä "Yksinhuoltaja" ja "Muuttuva perhe" sekä osallistunut Vuoden isä -palkinnon jakoon.


title: Erkki Niemelä

text: Erkki Niemelä (1915 Oulu – 1999 Lappeenranta) oli lappeenrantalainen valokuvaaja. Hän oli kotoisin Oulusta, ja osti ensimmäisen kameransa lähtiensä Viipuriin sotaväkeen. Niemelä oli tutustunut Sakari Pälsin teokseen Näppäilkää hyviä kuvia (1930), jonka kautta hän oli innostunut valokuvauksesta.


title: Erkki Niemelä

text: Viipurissa Niemelä viehättyi karjalaisesta maisemasta, ja asettui sen vuoksi perheineen Lappeenrantaan asumaan 1951. Hän liittyi heti Saimaan kameraseuraan, ja alkoi osallistua valokuvakilpailuihin. Saimaan Kameraseuran kunniajäseneksi hänet nimitettiin vuonna 1976, ja Suomen Kameraseurojen Liiton hopeinen ansiomerkki hänelle myönnettiin vuonna 1986.


title: Erkki Niemelä

text: Valokuvataiteen osalta Niemelän läpimurtoteos oli nimeltään Tusina. Se valittiin Suomen Kameraseurojen Liiton vuosikilpailuun 1953. Vuonna 1954 sama kuva palkittiin kansainvälisen valokuvataiteen kattojärjestön Féderation Internationale de l'Art Photographiquen eli FIAP:n hopeamitalilla Barcelonassa, ja julkaistiin FIAP:n vuosikirjassa 1956.Vuonna 1990 hänelle myönnettiin kultamitali Singaporen 41. kansainvälisessä valokuvanäyttelyssä teoksella Trotting-match. Niemelälle myönnettiin FIAP:n kansainvälinen arvonimi AFIAP 1961 ja korkeampi EFIAP-arvo 1980.


title: Erkki Niemelä

text: Päätoimisesti Niemelä työskenteli SOK:lla, mutta käytti suurimman osan vapaa-ajastaan valokuvataiteen parissa. Hän teki useita kuvausretkiä usein perheensä kanssa, ja näistä retkistä syntyi monia palkittuja teoksia. Hyvä esimerkki on teos Vähäistä musiikkia, joka julkaistiin Photography Year Book 1959:ssä koko aukeaman kokoisena. Saman kirjan myöhemmissä vuosikerroissa hänen kuviaan oli ainakin vuosina 1984, 1985, 1987 ja 1988. Vuosina 1986–1993 Niemelä oli Suomen kameraseurojen liiton jäsenten "10 kärjessä" -listalla, parhaimmillaan kolmantena 1987.


title: Erkki Niemelä

text: Niemelän valokuvaustuotannon kaksi eri vaihetta olivat mustavalko- ja väridiakuvaus. Mustavalkokausi alkoi Rolleiflexin ja jatkui Hasselbladin kalustolla, ja väridiakausi huipentui Leican kinojärjestelmäkameraan eläkevuosina. Niemelä käytti hitaita filmejä (25/15°ISO) niiden sävymaailman takia. Niemelä ei käyttänyt automaattista valotusta eikä automaattista etäisyyden säätöä, vaan halusi määritellä kaiken itse.


title: Iso vauva Jeesus

text: Iso vauva Jeesus on rap-artisti Eevil Stöön helmikuussa 2016 julkaisema albumi. Levy on Eevil stöön kolmas listaykkönen. Levyn on sanottu olevan tyyliltään synkempi kuin Stöön aiemmat julkaisut ja paljastavan hahmon taustoja kuuntelijalle. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 1.


title: Iso vauva Jeesus

text: Helsingin sanomien arvostelussa levylle annettiin täydet viisi tähteä ja rumbassa 8.5/10 Albumi ylsi Soundin toimittajien ”Vuoden 2016 parhaat kotimaiset levyt top-20” -listan sijalle 17.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Vuoden 1905 suurlakko alkoi Suomen suuriruhtinaskunnan osalta Helsingissä 30. lokakuuta, mutta Tampereesta muodostui nopeasti sen tärkein aatteellinen keskuspaikka. Kaupungissa järjestettiin suurimmat lakon aikaiset kansankokoukset ja annettiin niin sanottu ”punainen julistus”, joka myöhemmin hyväksyttiin myös Helsingissä. Julistuksessa annettiin selkeät ohjeet, miten Helsingissä pidettävä kansalaiskokous valitsee väliaikaisen hallituksen ja viranomaiset alkavat valmistelemaan vaaleja. Tampereelta lähti myös liikkeelle sosialidemokraattisen työväenliikkeen ja perustuslaillisten yhteisrintama, joka kuitenkin nopeasti kaatui lakon jatkuessa.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Muista Suomen kaupungeista poiketen, varsinainen lakko kesti Tampereella ainoastaan kolme päivää, vaikka kansankokouksia järjestettiinkin koko valtakunnallisen lakkoviikon ajan. Suurlakko alkoi venäläisviranomaisten sortotoimien vastaisena yhteisrintamana, jossa työväestön lisäksi oli mukana porvaristo. Lakko koski lähes koko yhteiskuntaa, esimerkiksi kaikki valtion virastot sulkivat ovensa. Ulkopuolelle jäivät ainoastaan elintarvike- ja vesihuolto sekä sanomalehdet. Suurlakon jatkuessa syntyneet erimielisyydet johtivat kuitenkin työväenliikkeen ja perustuslaillisten välirikkoon, joka löi leimansa koko Suomen poliittiseen elämään seuraaviksi vuosikymmeniksi. Lakon päättymisen jälkeen lähettämässään sähkeessä suurlakon keskuskomitea totesi sosialistien ja perustuslaillisten välisen eron olevan täydellinen.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Suurlakon aikana Tampereella vallitsi karnevalistinen tunnelma, kun yhteiskunnassa vallinneista arvoista oltiin hetkeksi luovuttu. Samalla tavalliselle kansalle tarjoutui ensimmäistä kertaa mahdollisuus vanhojen ikiaikaisten valtarakenteiden horjuttamiseen. Suomen raittiusliikkeen johdossa suurlakon aikana toiminut historioitsija Väinö Voionmaa on luonnehtinut Tampereen suurlakon tapahtumia tilanteeksi, jossa ”kansa leikki kuningasta täysin rinnoin nauttien vallankumouksen hurmaa ja unohtaen vallankumouksen vaarallisuuden”. Sen sijaan vanhasuomalaisiin lukeutunut Kaarlo Tiililä kirjoitti suurlakosta vähättelevään sävyyn ja kutsui kaupungilla liikkuneita mielenosoittajia ”kiljuvaksi joukoksi”. Suurlakkoviikon kansanvaltaista toimintaa on myös luonnehdittu ”Tampereen kommuuniksi”, vuoden 1871 Pariisin kommuuniin viitaten, josta paikalliset työläiset ottivat vaikutteita. Tampereelle syntyneeseen vallankumoukselliseen ja uhmakkaaseen ilmapiiriin vaikutti olennaisesti, ettei kaupungissa tuolloin ollut lainkaan venäläistä sotaväkeä.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Muiden kaupunkien tavoin myös Tampereelle perustettiin suurlakkokomitea, jonka käsissä valta lakon aikana oli. Se koostui aluksi pelkästään työväenliikkeen piirissä toimineista miehistä, mutta komiteaa täydennettiin nopeasti kymmenellä naisella. Suurlakkokomitean esittämistä ponsista järjestettiin äänestys keskustorin suurissa kansankokouksissa. Kaikilla paikalle saapuneilla oli mahdollisuus osallistua äänestykseen siirtymällä torin eri laidoille oman mielipiteensä mukaan. Lopullinen päätösvalta säilyi kuitenkin edelleen suurlakkokomitealla.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Yleisen järjestyksen ylläpitoa varten perustettiin erityinen kansalliskaarti, joka piti huolta myös lakon noudattamisesta. Suurlakon päättymisen jälkeen kansalliskaarti jakaantui työväen järjestyskaartiin ja porvarilliseen suojeluskaartiin, joista syntyivät punakaartit ja suojeluskunta.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Vuoden 1905 suurlakkoon johtanut liikehdintä oli osa tappiollisen Japanin sodan jälkeen syntynyttä Venäjän vallankumousta. Tammikuun verisunnuntaista alkoi lakkojen ja mielensoitusten aalto, joka nopeasti levisi myös Suomen suuriruhtinaskunnan puolelle. Työväestön mielialoihin vaikutti suuresti huhtikuussa valtiopäivillä kariutunut ehdotus äänioikeuden laajentamisesta. Tämän jälkeen työväenliike ryhtyi näkyvästi vaatimaan uutta kansalliskokousta ja kansanvaltaista perustuslakia.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Lokakuun 20. päivänä Venäjällä puhjennut suurlakko ja sen myötä lamautunut järjestysvalta tarjosi myös Suomen työväestölle tilaisuuden vaatimustensa ajamiseen. Ensimmäiset tiedot lakosta saapuivat Suomen suuriruhtinaskunnan puolelle muutaman päivän kuluttua, jonka jälkeen useissa kaupungeissa järjestettiin työläisten kokouksia. Niissä päälimmäisenä vaatimuksena oli rautatieliikenteen pysäyttäminen, joka puolestaan mahdollistaisi varsinaisen suurlakon onnistumisen, kun hallitus ei olisi kyennyt siirtämään joukkojaan. Lakon käytännön toteutuksesta pitivät aluksi huolen työläisaktivistit ja heitä lähellä olevat ammattiosastojen johtomiehet, jotka perustivat lakkotoimikuntia ja kansalliskaarteja.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Rautatieläisten lakko alkoi Viipurin ratajaksolla viikonloppuna lauantaina 28. lokakuuta, mutta muualle Suomeen se ei aluksi levinnyt toivotulla tavalla. Tämän seurauksena Tampereen työläiset järjestivät sunnuntaina 29. lokakuuta suuren mielenosoituksen. Kauppatorilla, eli nykyisellä Keskustorilla, pidetty kokoontuminen keräsi arvioiden mukaan jopa 15 000 osanottajaa. Yrjö Sirola piti tilaisuudessa puheen, jossa hän vaati yleisellä kansanäänestyksellä valittavaa kansalliskokousta. Kokoontumisesta lähtetettiin myös paheksuva sähkösanoma Tampereen rautatieläisille, jotka eivät olleet liittyneet viipurilaisten työnseisaukseen. Runoilija Kössi Lindström puolestaan lausui kokouksessa Pietarin verisunnuntain innoittamana kirjoittaman runonsa "Suurina päivinä".


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Sunnuntaina 30. lokakuuta suurlakko julistettiin Helsingissä alkaneeksi. Samana iltana kello 19 pidettiin Tampereen työväentalolla kokous, josta paikalle kerääntynyt väkijoukko marssi rautatieasemalle katkaisemaan kaupungin kautta kulkeneen junaliikenteen. Samalla muodostettiin 12-henkinen lakkokomitea, jonka puheenjohtajaksi valittiin Tampereen työnvälitystoimiston johtaja A. A. Lagerström ja sihteeriksi toimittaja Yrjö Sirola. Komitean jäseneksi tuli Tampereen työväenyhdistyksen ja ammattiosastojen johtomiehiä, joten lakkohanke oli tukevasti sosialidemokraattien käsissä. Suurlakkokomitea otti Tampereella vallan seuraavan viikon ajaksi. Kaupungin johtavat porvarit sen sijaan jäivät pelokkaina seuraamaan tapahtumia sivusta. Osasyynä heidän passiivisuuteensa oli, että työläiskaupungin keskiluokka oli harvalukuinen.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Rautatieasemalta väkijoukko siirtyi kauppatorille, jossa pidetyssä kansankokouksessa ihmisiä kehotettiin käyttäytymään arvokkaasti ja rauhallisesti. Kokouksessa tehtiin myös päätös kaupungin kapakoiden ja ilotalojen sulkemisesta lakon ajaksi. Pelkästään miehistä koostunutta suurlakkokomiteaa laajennettiin illan myöhäisinä tunteina vielä kymmenellä naisjäsenellä.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Ensimmäinen varsinainen lakkopäivä oli tiistai 31. lokakuuta. Yön aikana kokoontunut suurlakkokomitea oli tehnyt päätöksen aamulla kello 9 alkavasta lakosta, joka kestäisi Tampereella kolmen päivän ajan. Aamupäivällä kauppatorilla järjestettiin jälleen uusi kansankokous. Tehtaiden ja muiden suurten liikeyritysten johtajien puheille marssitettiin lähetystöt, jotka vaativat niiden sulkemista. Tehtaat seisahtuivatkin ilman vastustusta, koska omistajat ymmärsivät, että lakko oli tällä kertaa suunnattu Venäjän viranomaisia ja tsaarinvaltaa vastaan. Porvarilliset piirit olivat suurlakossa aluksi innokkasti mukana ja Tampereen työpaikat hiljenivätkin kokonaan jo puoleenpäivään mennessä.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Puoli kahden aikaan iltapäivällä pidetyssä kansankokouksessa hyväksyttiin suurlakkokomitean esittämät hallinnolliset vaatimukset, joihin sisältyi muun muassa venäläisten virkavallan edustajien välitön maastapoistuminen. Vaatimuksia tehosti järjestyksen ylläpitämiseksi muodostettu 150-henkinen kunnalliskaarti, jonka johtoon asetettiin Yrjö Sirola. Kaarti oli aseeton, mutta se kuitenkin uhkasi kaupungissa olleita venäläisiä santarmeja ja poliiseja toimenpiteillä, mikäli ne eivät tottelisi kehotusta. Keskiviikkona heidät riisuttiinkin aseista ja kuljetettiin Viikinsaareen kansalliskaartin valvontaan. Kaupunginhallintoa hoitamaan asetettiin uusi kunnallishallitus, johon valittiin aluksi kymmenen työväen edustajaa sekä hieman myöhemmin kokoontuneen kaupunginvaltuuston asettamana kymmenen kaupunginhallituksen jäsentä. Kaupungin vanhat johtohenkilöt olivat sovinnollisessa yhteistyössä lakkoilijoiden kanssa, eikä eri puolueidenkaan välillä ollut ristiriitoja. Suurlakko mahdollisti myös sanomalehtien ilmestymisen ilman yli 70 vuoden ajan voimassa ollutta ennakkosensuuria. Tampereella ilmestyneessä "Kansan Lehdessä" julkaisiin runoilija Kössi Lindströmin runo ”Meren käydessä”, jossa hän kannusti lakkolaisia päättäväisyyteen. Osa sanomalehdistä liittyi kuitenkin lakkorintamaan ja Tampereella "Kansan Lehti", "Tampereen Uutiset" ja "Aamulehti" ilmestyivät vain parina päivänä.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Päivän aikana Hämeenkatua pitkin kulki jatkuvia mielenosoituksia, joissa liehuivat ammattiyhdistysten punaiset liput. Erilaisin iskulausein kirjailtujen punalippujen käyttö oli uutta Suomessa, sillä ne olivat yleistyneet vasta saman vuoden aikana. Punaisilla lipuilla ei vielä tuolloin ollut myöhemmin vakiintunutta poliittista symboliikkaa, vaan työväenaatteen lisäksi sitä pidettiin yleisenä vapauden värinä ja venäläisvastaisuuden tunnuksena. Mielenosoituksiin osallistui työläisten lisäksi myös koululaisia, kuten tuolloin Tampereen reaalilyseota käynyt F. E. Sillanpää koulutovereineen.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Suurlakon huipentuma koettiin Tampereella 1. marraskuuta, jolloin kauppatorille oli kokoontunut aamukymmenestä lähtien jopa 40 000 ihmistä. Raatihuoneen parvekkeelta kuultiin runoilija Kössi Lindströmin lausuma ”Julistuskirja Suomen kansalle” eli niin sanottu ”punainen julistus”. Yrjö Mäkelinin laatima julkilausuma sai nimityksensä punaisesta paperista, jolle se oli painettu. Nimeen ei siis liittynyt vasemmistolaista symboliikkaa. Punaisen julistuksen keskeisiin vaatimuksiin kuuluivat venäläisviranomaisten sortotoimien lopettaminen, väliaikaisen hallituksen nimittäminen ja kansalliskokouksen koollekutsuminen sekä yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden toteuttaminen.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Kansankokouksen hyväksyttyä julistuksen, paikalla ollut soittokunta esitti "Marseljeesin", johon väkijoukko yhtyi laulamalla. Ihmiset alkoivat tämän jälkeen töhrimään maalilla venäjänkielisiä katukylttejä ja virastojen nimiä sekä repimään alas muita tsaarinvallan tunnuksia. Samalla Suomen liput nousivat salkoihin Venäjän lippujen tilalle. Myös kunnalliskaartin nimi muutettiin kokouksessa kansalliskaartiksi. Punainen julistus katsottiin niin merkittäväksi, että se päätettiin saattaa koko maan tietoisuuteen. Niinpä julistusta lähdettiin kuljettamaan Porista tulleella lakkojunalla kohti Helsinkiä. Matkalle lähtivät Mäkelinin ja Lindströmin lisäksi Vihtori Kosonen, A. F. Fihlman sekä Porista saapunut Eetu Salin.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Punaisen julistuksen hyväksyivät myöhemmin reaalilyseolla pitämässään kokouksessa myös Tampereen perustuslailliset. Osa heistä esitti kuitenkin eriävän mielipiteensä, koska julistuksen vaatimukset kansalaiskokouksen järjestämisestä merkitsivät keisarin lisäksi myös porvarienemmistöisen senaatin sekä säätyvaltiopäivien syrjäyttämistä. Tämä puolestaan tarkoitti käytännössä vallankumousta ja lakon muuttumista pelkästään työläisten liikkeeksi, minkä johdosta porvariston suhtautuminen alkoi olemaan kielteistä. Sosialidemokraattien ja perustuslaillisten yhteistyön lujittamiseksi perustettiin kuitenkin erityinen ”Yhteishyvän valiokunta”, jonka avulla myös nuorsuomalaiset saatiin näkyvästi mukaan suurlakkoon.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Punaista julistusta seuranneena päivänä pidettiin ensimmäinen kansankokous kello 12. Innostus oli edelleen suuri, tilaisuudessa luettiin suurlakkokomitean terveiset kansalaisille ja esitettiin raittiusliikkeen vaatimuksia. Neljältä iltapäivällä alkaneessa toisessa kansankokouksessa työnantajat kertoivat vastauksensa työläisten vaatimukseen täyden palkan maksamisesta lakkopäivien ajalta. He ilmoittivat maksavansa vain puolet kolmen päivän palkasta, jonka jälkeen kokous teki päätöksen lakon lopettamiesta, vaikka suuri osa olikin vielä valmis jatkamaan. Myös Helsinkiin matkustanut lähetystö vaati sähkösanomassaan lakkoa jatkettavaksi, koska muuallakin maassa tehtiin niin. Kansankokous päätti kuitenkin hyväksyä suurlakkokomitean tekemän esityksen, jonka mukaan lakkoa jatkettaisiin seuraavalla viikolla, mikäli esitetyt hallinnolliset vaatimukset eivät totetutuisi.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Torstain torikokouksessa käsiteltiin myös uskonnonvapausasiaa. Kansalaiskokous hyväksyi ponnet kirkon ja valtion erosta, täydellisestä uskonnonvapaudesta sekä uskonnonopetuksen poistamisesta kouluista, mutta suurlakkokomitea päätti kuitenkin jättää kysymykset eduskunnan käsiteltäviksi. Koska myös kirkko oli näkyvästi mukana suurlakossa, pidettiin ajankohtaa huonona vaatimusten esittämiselle, eikä niitä myöskään kirjattu punaiseen julistukseen.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Vanhasuomalaiset puolestaan pitivät vaikutusvaltaisen Eino Sakari Yrjö-Koskisen johdolla oman kokouksensa Suomalaisella Klubilla, jossa he totesivat punaisen julistuksen jopa rikolliseksi. Tämän jälkeen vanhasuomalaiset laativat oman ohjelmansa, jota levitettiin nopeasti kansan keskuuteen. Samaan aikaan saatiin tietoja, että Tampereelle olisi saapumassa venäläistä sotaväkeä Hämeenlinnasta. Kansalliskaarti oli varautunut dynamiitilla junaradan katkaisemiseen.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Viimeiseksi jääneen lakkopäivän iltana järjestettiin seitsemältä suuri ”vapauden juhla”. Se alkoi soihtukulkueena, joka lähti työväentalolta marssimaan Hämeenkatua pitkin keskustan halki kohti Tammelantoria ja kääntyi sieltä edelleen Satakunnankadulle takaisin Kauppatorille. Kulkue oli niin pitkä, että kun etujoukko oli jo palaamassa keskustaan Satakunnansiltaa myöten, seisoi häntäpää vielä paikallaan Hämeensillalla. Väkijoukko kerääntyi lopulta yhteen Kauppatorille, jossa pidettiin puheita, veisattiin virsi "Jumala ompi linnamme" ja päätettiin tilaisuus "Maamme"-lauluun. Muita lakon aikana usein esitettyjä kappaleita olivat muun muassa Oskar Merikannon "Työväen marssi" sekä "Kansainvälinen", joka oli suomennettu juuri samana keväänä. Raatihuoneen parvekkelta lausuttiin suuressa lakkojuhlassa myös räätäli Santtu Pirin kirjoittama runo "Kun sinä tahdot", jota pidetään maineikkaimpana suurlakon päivien työväenrunona.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Tamperelaiset palasivat työpaikoilleen perjantaina 3. marraskuuta, vaikka muualla Suomessa suurlakko oli yhä käynnissä. Alun perin 364 miehestä koostunut kansalliskaarti supistettiin sataan mieheen, jotka jatkoivat järjestyksenpitoa ja myös suurlakkokomitea toimi edelleen. Se esitti työnantajille tiedustelun palkanmaksamisesta, mikäli lakko Tampereella alkaisi uudelleen, mutta suoraa vastausta kysymykseen ei saatu.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Työviikon päätyttyä lauantai-iltapäivänä, järjestettiin myöhemmin illalla torikokous, jossa suurlakkokomitea vahvisti rivejään kymmenellä uudella jäsenellä. Kokouksen enemmistö kannatti lakon jatkamista, mutta siihen ei kuitenkaan ryhdytty, minkä vuoksi komiteaa syytettiin työnantajien myötäilystä. Erityisesti kritiikkiä esitti radikaalina tunnettu Tampereen ulkotyöväenyhdistys, jonka johdossa oli pian lakon jälkeen nuorsuomalaisiin loikannut Juho Hellberg. Myös kaupungin perustuslaillisten rivit alkoivat hajaantumaan punaisen julistuksen aiheuttamien erimielisyyksien vuoksi.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Sunnuntaina Tampereen tilanne kävi entistä sekavammaksi. Helsingistä saapui tietoja, joiden mukaan punainen julistus oli hyväksytty myös siellä ja pääkaupungissa oli alettu suunnittelemaan julistuksen mukaisen väliaikaisen hallituksen valintaa. Tämä aiheutti porvarien taholta syytöksiä kansan vastakkainasettelun lietsomisesta ja yksipuolisista valtapyrkimyksistä, mikä kiristi ryhmittymien välejä entisestään. Tampereen perustuslailliset vetäytyivät lopulta lakosta, jonka jälkeen kaupungintalolla asetettiin Suomen lipun viereen punainen lippu. Siihen kirjaillussa tekstissä kehotettiin kaikkien maiden köyhälistöä yhtymään.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Aamu- ja iltapäivällä pidettiin kansankokoukset, joissa ei kuitenkaan päästy yksimielisyyteen lakon jatkamisesta. Suurlakkokomitea sai lopulta läpi ehdotuksen, jonka mukaan maanantaiaamuna ei mentäisi töihin, vaan lakosta kokoonnuttaisiin äänestämään Kauppatorille. Hieman ennen iltakuutta saapui Helsingistä tieto uuden väliaikaisen hallituksen asettamisesta. Siihen oli valittu myös kolme tamperelaista; perustuslaillisia edustavat runoilija Severi Nyman ja maisteri Erkki Reijonen sekä sosialidemokraatti Yrjö Sirola. Suuri väkijoukko saattoi heidät rautatieasemalle, josta erikoisjuna lähti kuljettamaan miehiä kohti pääkaupunkia. Tampereen perustuslaillisten lähetystö puolestaan kertoi omassa sähkösanomassaan Helsingin olevan sosiaalidemokraattien vallassa.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Maanantain kansankokous alkoi Kauppatorilla kello 11. Järjestetyssä äänestyksessä enemmistö oli lakon jatkamisen kannalla ja se päätettiin aloittaa uudelleen. Tilanne kuitenkin muuttui nopeasti, kun Helsingistä tuli tieto keisari Nikolai II:n allekirjoittamasta marraskuun manifestista, jonka oli laatinut perustuslaillisiin kuulunut Leo Mechelin. Se palautti Suomen laillisen aseman kumoamalla sortotoimet ja kutsui koolle valtiopäivät päättämään kansanedustuslaitoksen uudistamisesta. Toinen sähkösanoma puolestaan kertoi, että suurlakko oli Helsingissä päätetty lopettaa, jonka jälkeen suurlakkokomitea esitti vastaavaa myös Tampereella ja työläiset palasivat töihinsä maanantain ja tiistain kuluessa. Koulut kuitenkin aloittivat toimintansa vasta keskiviikkona 8. marraskuuta.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Helsingistä tullut tieto suurlakon loppumisesta ja keisarillisesta manifestista oli työväenliikkeelle suuri pettymys, koska asetettuja tavoitteita ei saavutettu. Manifesti olikin porvaripuolueiden Pietarissa käymien neuvottelujen tulosta, eikä se noudattanut punaisen julistuksen vaatimuksia. Tästä huolimatta suurlakko päätettiin yhteiskuntarauhan nimissä lopettaa, kun Helsingissä oli syntynyt työväen järjestyskaartin ja ylioppilaiden suojeluskaartin välisen aseellisen yhteenoton uhka. Suurlakon päättyminen merkitsi työväenliikkeen ja porvariston välien rikkoutumista sekä sosialidemokraattisen puolueen sisällä radikaalin siiven vahvistumista myöhemmin marraskuussa Tampereella järjestetyssä puoluekokouksessa.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Puheenjohtaja A. A. Lagerström, sihteeri Yrjö Sirola sekä valiokuntaan nimetyt Heikki Lindroos ja Yrjö Mäkelin kuuluivat ensimmäisenä valittuun 12-jäseniseen suurlakkokomiteaan. Valiokunnan jäsenistä Siiri Lemberg oli yksi komiteaan myöhemmin valitusta kymmenestä naisesta. Vihtori Kososta ja porilaista Eetu Salinia puolestaan ei milloinkaan valittu virallisesti suurlakkokomitean jäseneksi, vaikka he kuuluivatkin valiokuntaan.


title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Tampereen raatihuoneen pohjoissiiven seinään kiinnitettiin vuonna 1955 kuvanveistäjä Sisko Petäjän suunnittelema graniittinen suurlakon muistolaatta. Vuonna 1985, jolloin suurlakosta tuli kuluneeksi 80 vuotta, järjestettiin keskustorilla tilaisuus, jossa taiteilijaprofessori Veikko Sinisalo luki punaisen julistuksen raatihuoneen parvekkelta.Väinö Voionmaan vuonna 1907 ilmestynyt "Tampereen kaupungin historia III" sisältää hänen aikalaiskuvauksiaan suurlakon tapahtumista Tampereella. Todellisuudessa Voionmaa kuitenkin oli lakon aikana Helsingissä.


title: Kasimir Kaskisuo

text: Kasimir Kaskisuo (s. 2. lokakuuta 1993 Espoo) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa NHL-joukkue Toronto Maple Leafsin organisaatiossa. Hän pelannee lähinnä AHL-joukkue Toronto Marliesissa.


title: Kasimir Kaskisuo

text: Kaskisuo on Jokereiden kasvatti. Hän jäi A-juniori-ikäisenä kuitenkin seuran muiden maalivahtilupausten varjoon; Kaudella 2011–2012 Kaskisuo toimi Jokereiden A-nuorten pääasiallisena kakkosmaalivahtina vuotta nuoremmalle Joonas Korpisalolle ja hän pelasi yhdeksän runkosarjaottelua. Lopulta Kaskisuo jäi pudotuspeleissä joukkueen kolmosmaalivahdiksi Jokereiden vahvistuttua seuran SM-liigajoukkueesta tulleella Frans Tuohimaalla. Kaskisuo puki neljään playoff-otteluun ja hän voitti näin ollen kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa. Kaskisuo haki kauden aikana pelituntumaa myös miesten II-divisioonajoukkue Bewe Hockeysta kahden ottelun verran. Kaudella 2012–2013 hänen asemansa Jokereiden A-nuorissa polki edelleen paikallaan, sillä B-junioreista noussut Kevin Lankinen kantoi pääosan joukkueen torjuntavastuusta. Lisäksi joukkuetta vahvisti lähinnä Kiekko-Vantaan Mestis-joukkueen vahvuudessa pelannut Joonas Korpisalo, joka pelasi Kaskisuon tavoin 13 runkosarjaottelua.


title: Kasimir Kaskisuo

text: Kaudeksi 2013–2014 Kaskisuo päätti siirtyä kehittymään Pohjois-Amerikkaan ja NAHL-joukkue Minnesota Wildernessin paitaan. Hän jakoi runkosarjassa varsin tasaisesti joukkueen torjuntavastuun Frank Oplingerin kanssa ja sai häntä niukasti enemmän peliaikaa torjuen 32 ottelussa. Kaskisuolla oli koko NAHL:n paras torjuntaprosentti (94,4 %) ja päästettyjen maalien keskiarvo (1.48). Marraskuussa 2013 hän torjui kahdeksassa pelaamassaan ottelussa viisi voittoa ja peräti neljä nollapeliä. Kaskisuo valittiinkin NAHL:n marraskuun kuukauden maalivahdiksi. Kaikkiaan hän pelasi kauden aikana runkosarjassa yhdeksän ja pudotuspeleissä yhden nollapelin.


title: Kasimir Kaskisuo

text: Vuosina 2014–2016 Kaskisuo kävi Minnesota-Duluthin yliopistoa. Hän otti joukkueensa ykkösmaalivahdin tontin itselleen jo ensimmäisellä kaudellaan 2014–2015, jonka päätteeksi Kaskisuo valittiin NCHC:n tulokkaiden tähdistökentälliseen. Kesällä 2015 Kaskisuo osallistui New York Rangersin kehitysleirille. Toisen yliopistokautensa 2015–2016 päätteeksi, maaliskuussa 2016 hän teki kaksivuotisen tulokassopimuksen NHL-joukkue Toronto Maple Leafsin kanssa. Kaskisuo liittyi samalla loppukevääksi amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue Toronto Marliesin vahvuuteen. Hän pelasi siellä kaksi runkosarjaottelua.


title: Kasimir Kaskisuo

text: Syksyn 2016 harjoitusleirin päätteeksi Maple Leafs lähetti Kaskisuon Toronto Marliesin AHL-joukkueeseen. Hän ei pelannut siellä otteluakaan ja lähetetettiin vajaat kaksi viikkoa myöhemmin ECHL-joukkue Orlando Solar Bearsin vahvuuteen. Kaskisuo pelasi siellä suurimman osan runkosarjastaan 2016–2017 torjuen 32 ottelussa yhden nollapelin. Hänet nostettiin Marliesin vahvuuteen lopulta maaliskuussa 2017. Kaskisuo kantoi suurimman osan joukkueen loppukauden torjuntavastuusta pelaten seitsemän runkosarja- ja kymmenen playoff-ottelua torjuen yhden nollapelin.


title: Ryydynpohja

text: Ryydynpohja on kaupunginosa Länsi-Tampereella, Lielahden ja Ylöjärven kunnanrajan välissä. Se rajoittuu myös Lamminpäähän, Pohtolaan ja Lintulampeen ja luetaan usein kuuluvaksi Lielahteen. Ryydynpohja on saanut nimensä samannimisestä Näsijärven lahdesta, joka aikaisemmin tunnettiin myös nimillä Rytynpohja ja Ryölahti. Ensimmäinen historiallinen maininta Rydinpojenmaasta löytyy vuodelta 1662 peräisin olevasta sopimuksesta. Alun perin Ylöjärven kuntaan kuulunut Ryydynpohjan alue liitettiin Tampereen kaupunkiin vuoden 1950 alussa. Vuonna 1957 alueelle laadittiin asemakaava, ja kaupunginosaan liitettiin alueita Kukkolan ja Possilan kantatiloista. Vuonna 2014 Ryydynpohjassa asui 1438 asukasta. Alueella toimii Ryydynpohjan omakotiyhdistys.


title: Liekkejä laulumailla

text: Liekkejä laulumailla on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan kymmenes osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1980 Gummeruksen kustantamana.


title: Liekkejä laulumailla

text: Kirjan tapahtumat sijoittuvat jatkosodan Kiestingin rintamalle. Kiestingin valtauksen jälkeen Kalle Päätalon pioneerikomppania etenee pitkin Louhe-Kiestingin rataa ja joutuu mottiin. Kalle haavoittuu ja jää linjojen väliin, josta hänet onneksi saadaan pois ja matkalle kohti kenttäsairaalaa. Alkaa toipumisjakso Kuusamon sotilaskansakoululla, jossa myös vierailijoita riittää.


title: Liekkejä laulumailla

text: Kirjan henkilöhahmoista pioneerupseeri vänrikki Hiilen esikuvana on ollut myöhempi Tampereen yliopiston rehtori Paavo Koli.


title: Tammerkosken sillalla (täsmennyssivu)

text: Tammerkosken sillalla voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tuulessa ja tuiskussa

text: Tuulessa ja tuiskussa on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan yhdestoista osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1981 Gummeruksen kustantamana.


title: Tuulessa ja tuiskussa

text: Kalle Päätalo on haavoittunut Kiestingin motin taistelussa ja on nyt toipumislomalla kotonaan Taivalkosken Jokijärvellä. Vammat eivät tunnu parantuvan, mutta lopulta Kalle määrätään väkisin lääkärien määräyksestä rintamalle. Rintamalla olo ei kestä kauan, vaan Kalle passitetaan takaisin sairaalaan Ouluun. Nuoren Kallen elämä on pohjalukemissa, ja tämä vaatii elämänarvojen uudelleen punnitsemista. Uutta pontta Kalle saa onneksi niin potilastovereilta kuin sairaalan henkilökunnalta.


title: Emil Collan

text: Emil Collan -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Tammerkosken sillalla (kirja)

text: Tammerkosken sillalla on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan kahdestoista osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1982 Gummeruksen kustantamana.


title: Tammerkosken sillalla (kirja)

text: Suomi solmii välirauhan Neuvostoliiton kanssa syyskuussa 1944. Kalle Päätalolle tämä merkitsee sotilaselämän loppua ja paluuta siviiliin. Kalle muuttaa vaimonsa Lainan kanssa Messukylän kirkonmäelle. Pieneen kamariin muuttaa myös Lainan sairas äiti. Alku uudessa ympäristössä ja töiden saaminen ei ole helppoa. Pientä valoa Kalle saa onneksi kirjallisuudesta.


title: Venäjän Helsingin-suurlähetystö

text: Venäjän federaation Helsingin-suurlähetystö sijaitsee Ullanlinnassa osoitteessa Tehtaankatu 1, aikanaan Neuvostoliiton lähetystölle rakennetuissa tiloissa. Nimeä ”Tehtaankatu” käytettiin aiemmin usein synonyyminä Neuvostoliiton lähetystölle. Suurlähetystön rakennusryhmä käsittää koko Kaulushaikaran korttelin eli korttelin nro 133.


title: Venäjän Helsingin-suurlähetystö

text: Vuosina 1920–1941, eli Tarton rauhan solmimisesta aina jatkosodan puhkeamiseen asti Neuvostoliiton Helsingin-lähetystö toimi Kampissa Bulevardin ja Albertinkadun kulmatalossa vastapäätä Aleksanterin teatteria. Rakennus raunioitui Helsingin suurpommituksissa helmikuussa 1944. Kun Suomen ja Neuvostoliiton diplomaattisuhteet palautettiin sodan jälkeen, aiottiin vanha Bulevardin lähetystötalo aluksi rakentaa uudelleen, mutta vuonna 1948 suoritetussa vaihtokaupassa Neuvostoliitto saikin sen tilalle uuden tontin Tehtaankadulta.


title: Venäjän Helsingin-suurlähetystö

text: Nykyisen lähetystörakennuksen suunnitteli neuvostoliittolainen arkkitehtiryhmä, jota johti Anatoli Striževski. Välirauhansopimuksen mukaan Suomen tuli kustantaa lähetystön rakennustyöt. Vuonna 1948 Suomi ja Neuvostoliitto olivat sopineet, että Suomen rakennushallitus laatisi piirustukset. Rakennushallituksen arkkitehdit joutuivat kuitenkin hyväksymään sellaisinaan Striževskin esittämät lähes täydelliset rakennuspiirustukset, vaikka niiden kertaustyyliarkkitehtuuria pidettiin Suomessa vanhentuneena ja edustavuuden vaatimuksia ylenpalttisina. Rakennuksen arkkitehtuuri edustaakin tuohon aikaan Neuvostoliitossa suosittua tyyliä, niin sanottua stalinistista klassismia. Tarinan mukaan Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotov olisi antanut ohjeeksi, että rakennuksen julkisivun tulisi jäljitellä Lontoossa sijaitsevaa Buckinghamin palatsia. Sisäpuolen koristelut suunnitteli E. S. Grebenštšikov. Rakennus valmistui vuonna 1952. Lähetystörakennuksen julkisivu on päällystetty graniitilla ja steatiitilla. Päätykolmiota koristaa edelleen sirpillä ja vasaralla varustettu Neuvostoliiton vaakuna, joka on jätetty muistuttamaan rakennuksen historiasta. Monet sisustukseen kuuluvista esineistä on tehty aikanaan tilaustöinä. Toisen kerroksen aulassa sijaitsevaan kattokruunuun on kuvattu 16 neuvostotasavallan vaakunat.


title: Venäjän Helsingin-suurlähetystö

text: Vanhan lähetystörakennuksen viereen valmistui vuonna 1971 suomalaisen arkkitehdin Eino Tuompon suunnittelemat Neuvostoliiton kaupallisen edustuston talo sekä Vuorimiehenkadun puolelle kolme suurlähetystön henkilökunnan asuintaloa. Korttelin länsipäässä sijaitsevalla kalliolla toimi aikanaan vuonna 1878 perustettu Helsingin Kätilöopisto, joka muutti nykyisiin tiloihinsa Kumpulaan vuonna 1960 ja jonka vanhat rakennukset purettiin joitain vuosia myöhemmin. Neuvostoliitto osti Kätilöopiston tontin Helsingin kaupungilta 75 miljoonalla markalla vuonna 1990 lähetystön lisärakennusta varten. Neuvostoliiton hajoamisen ja Venäjän valtion talousongelmien vuoksi hanke jouduttiin jäädyttämään kahden vuosikymmenen ajaksi, ja tontti pysyi rakentamattomana. Suomalaisen Pekka Helinin suunnittelema ja 45 miljoonaa euroa maksanut lisärakennus rakennettiin lopulta vuosina 2010–2014. Siinä on henkilökunnan asuntoja sekä matkustusasioista vastaavan konsulaatin tilat. Itse suurlähetystö toimii edelleen vanhassa rakennuksessaan ja Venäjän kaupallinen edustusto Tuompon suunnittelemassa rakennuksessa.


title: Venäjän Helsingin-suurlähetystö

text: Neuvostoliiton aikana suurlähetystön rakennus toimi myös Neuvostoliiton johtajien majoituspaikkana heidän vieraillessaan Suomessa. Siellä ovat yöpyneet muun muassa Nikita Hruštšov, Leonid Brežnev, Mihail Gorbatšov sekä Venäjän presidentti Boris Jeltsin vuonna 1992. Neuvostoliiton suurlähetystössä vuosittain lokakuun vallankumouksen vuosipäivänä 7. marraskuuta ja YYA-sopimuksen vuosipäivänä 6. huhtikuuta järjestetyt vastaanotot olivat varsinkin suomettumisen aikana tärkeitä tapahtumia, joihin tärkeimmät suomalaiset poliittiset päättäjät kutsuttiin. Kutsun saamista pidettiin osoituksena henkilön nauttimasta hyväksynnästä.


title: Suomen EEC-vapaakauppasopimus

text: Suomen EEC-vapaakauppasopimus oli vuonna 1973 solmittu Suomen ja Euroopan talousyhteisön (ETY, engl. EEC) välinen vapaakauppasopimus. Se tuli voimaan vuoden 1974 alussa. Sopimuksen mukaan useimpien teollisuustuotteiden tullit poistuivat 1. heinäkuuta 1977 kokonaan Suomen ja EEC-maiden välisestä kaupasta, mutta pisimmän siirtymäajan saaneiden tuotteiden osalta vasta vuoden 1985 alussa.


title: Suomen EEC-vapaakauppasopimus

text: Presidentti Kekkonen totesi huhtikuussa 1970 valtiopäivien avajaispuheessa, että Suomi pyrkii kauppasuhteiden tasapuoliseen kehittämiseen sekä lännen että idän kanssa. Hän katsoi, että EEC:n laajeneminen (Britannian ja Tanskan liittyminen EEC:hen) tuo Suomen eteen markkina-asetelmien muutoksen, joka vaatii toimenpiteitä. Virkamiestasolla Suomi aloitti neuvottelut EEC:n kanssa joulukuussa 1971. Neuvottelijat parafoivat sopimuksen 22.7.1972. Se oli klassinen vapaakauppasopimus eikä tähdännyt syvempään talousyhteistyöhön. Sopimus ei koskenut maataloustuotteita. Sopimus allekirjoitettiin 5.10.1973 ja eduskunta hyväksyi sen 16.11.1973. Tasapainottaakseen asiaa Suomi solmi Kevsos-sopimuksen Itä-Euroopan Keskinäisen taloudellisen avun neuvoston kanssa 16.5.1973 ja vapaakauppasopmuksia niiden kanssa.


title: Suomen EEC-vapaakauppasopimus

text: Sopimus oli jatkoa Suomen länsisuuntaiselle kauppapolitiikalle. Suomen EFTA-sopimus, jolla Suomi pyrki parantamaan kaupankäynnin edellytyksiä Länsi- ja Keski-Euroopan kanssa, oli solmittu maaliskuussa 1961. Suomi liittyi EFTA:n täysjäseneksi vuonna 1986.


title: Suomen EEC-vapaakauppasopimus

text: EEC-sopimus aiheutti laajan keskustelun Suomessa ja sitä vastaan esitettiin vetoomuksia, mm. EEC-vetoomus, jonka allekirjoitti monta tunnettua Suomen kansalaista. Vetoomus julkaistiin "Helsingin Sanomissa" 19. syyskuuta 1973 maksettuna kokosivun ilmoituksena otsikolla ”EEC-vapaakauppasopimus torjuttava”. Asiaan osallistui vastustavana tahona myös Neuvostoliiton Helsingin suurlähettiläs Viktor Fjodorovitš Maltsev.


title: Koillismaa (täsmennyssivu)

text: Koillismaa voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Antikkalan laskettelurinne

text: Antikkalan laskettelurinne on laskettelukeskus ja sen ainoa laskettelurinne Antikkalanrinteellä Puijolla Kuopiossa.


title: Antikkalan laskettelurinne

text: Antikkalan laskettelurinne raivattiin vuonna 1964 ja ensimmäinen hiihtohissi rakennetiin vuonna 1967. Valaistus rakennettiin vuonna 1978 ja nykyinen ankkurihissi rakennettiin vuonna 1986.


title: Antikkalan laskettelurinne

text: Antikkalan laskettelurinteen viimeisimmät yrittäjät lopettivat toimintansa 28. maaliskuuta 2016 talvien lyhentymisen takia ja Kuopion kaupungin vedäytyttyä tukemasta toimintaa. Lisäksi Antikkalan laskettelurinteen ympärillä sijaitsee Puijon luonnonsuojelualue, joka on estänyt rinne toimintojen laajentamisen.


title: Antikkalan laskettelurinne

text: Kuopion kaupunki etsii uutta yrittäjää Antikkalan laskettelurinteelle.


title: Simon de Vlieger

text: Simon de Vlieger (n. 1601–1653) oli hollantilainen taidemaalari ja graafikko. Hänen maalauksensa ovat yleensä meri- ja ranta-aiheisia.


title: Hämeen kauppakamari

text: Hämeen kauppakamarin toiminta-alueeseen kuuluvat Päijät-Hämeen maakunta, Kanta-Hämeen maakunnasta Hämeenlinnan ja Forssan seutukunnat sekä Keski-Suomesta Kuhmoinen. Kauppakamari toimii 18 kunnan alueella elinkeinoelämän edunvalvojana, kouluttajana ja asiantuntijana. Se on yksi Suomen 19 kauppakamarista.


title: Hämeen kauppakamari

text: Hämeen kauppakamari on perustettu 1940. Sillä on yli 900 jäsenyritystä toiminta-alueellaan.


title: Hämeen kauppakamari

text: Hämeen kauppakamarin toimitusjohtajana toimii Jussi Eerikäinen.


title: Hämeen kauppakamari

text: Kauppakamarin tehtävänä on edistää toiminta-alueensa elinkeinoelämän toimintaedellytyksiä, yrittäjyyttä, tervettä kilpailua, kansainvälistymistä ja markkinataloutta, valvoa toiminta-alueensa elinkeinoelämän yhteisiä etuja sekä edistää elinkeinoelämän ja viranomaisten välistä yhteistoimintaa. Tehtävänsä toteuttamiseksi kauppakamari:Hämeen kauppakamari julkaisee myös jäsenille ja sidosryhmille suunnattua lehteä, jonka nimi on Kauppakamari.


title: Hämeen kauppakamari

text: Kauppakamari myöntää ulkomaankaupan asiakirjoja joita ovat esimerkiksi:


title: Hämeen kauppakamari

text: Kauppakamari tarjoaa myös muita palveluita:


title: Koillismaa (kirjasarja)

text: Koillismaa-sarja on Kalle Päätalon kirjoittama viisiosainen kirjasarja. Sarja ilmestyi vuosina 1960-1969, ja sen kustansi Gummerus.


title: Vanhat puolueet

text: Vanhat puolueet on Suomen Maaseudun Puolueen (SMP) entisen puheenjohtajan, Veikko Vennamon, käyttämä käsite erityisesti 1970-luvulla kuvaamaan sitä, että SMP on uudistusvoima. Samaa retoriikkaa on käyttänyt vähäisessä määrin myös Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini. Nimitys viittaa niihin Suomen puolueisiin, jotka ovat olleet olemassa tai vallassa pidempään kuin käsitettä käyttävän henkilön itsensä edustama puolue.


title: Mörbid Vomit

text: Mörbid Vomit on vuonna 2012 perustettu, death metalia soittava, lahtelainen yhtye. Yhtye palkittiin vuoden 2016 Femmagaalassa Örinä-Femma -palkinnolla.


title: Mörbid Vomit

text:
Yhtye on aiemmin esiintynyt muun muassa Steelfest Open Air -festivaaleilla. Vuodelle 2016 yhtye kiinnitettiin Steelfestin lisäksi Tuskaan.
EP:t


title: Mörbid Vomit

text: Kokoelmat


title: Mörbid Vomit

text: Studioalbumit


title: Paul Goesch

text: Paul Goesch ([Gœʃ] 30. elokuuta 1885 Schwerin, Saksan keisarikunta − luultavasti 22. elokuuta 1940 Brandenburg, Saksa) oli saksalainen ekspressionismia edustanut arkkitehti ja taidemaalari. Hän joutui natsien skitsofreenikoihin kohdistuneen holokaustin uhriksi.


title: Paul Goesch

text: Goesch oli Dorothee Goeshin ja hänen käräjäoikeuden lakimiehenä työskentelevän miehensä Carlin kuudes lapsi. Goesch syntyi vuonna 1885 Schwerinissä, mutta perhe muutti seuraavana vuonna Berliiniin. Hän oli lapsena fyysisesti hento, ja lintsasi siksi usein koulusta ja oli yksinäinen. Goesh oli luterilaiskristitty, mutta kiinnostui 13-vuotiaana katolilaisuudesta, joka näkyi myöhemmin hänen taiteessaan. 18-vuotiaana Goesch muutti Müncheniin opiskelemaan taidetta. Hän opiskeli myös arkkitehtuuria Karlsruhessa ja tekniikkaa Berliinin Charlottenburgin kaupunginosassa ja matkusteli samoihin aikoihin Etelä-Saksassa, Pohjanmerellä, Italiassa ja Ranskassa.


title: Paul Goesch

text: 24-vuotiaana Goesch muutti professorina työskentelevän veljensä Heinrichin luokse Dresdeniin. Hän maalasi kaupungin erääseen liikuntasaliin Buddhan elämää kuvaavan seinämaalauksen. Veljekset kiinnostuivat psykoanalyysista, ja Paul alkoi opiskella Rudolf Steinerin kehittämää antroposofiaa ja alkoi soveltaa sen periaatteita elämässään. 28-vuotiaana Goesch oli muutaman kuukauden Sveitsissä, rakentamassa antroposofisen liikkeen keskusta Goetheanumia. Seuraavana vuonna hän aloitti valtion pääarkkitehtinä Kulmissa, Preussissa. Hän maalasi mielikuvituksellisen arkkitehtuurin sarjaa. 29-vuotiaana Goesch päätti kääntyä katolilaiseksi.


title: Paul Goesch

text: Ollessaan 32-vuotias Goesch koki aistiharhoja ja vietti mielisairaalassa kaksi vuotta, minkä jälkeen hän muutti Berliiniin. Hän liittyi arkkitehtien muodostamaan "Gläserne Kette"-, eli "Lasiketju"- kirjeenvaihtoverkostoon. Kyseessä oli Bruno Tautin perustama ekspressionistinen liike, jonka tarkoitus oli etsiä uutta suuntaa arkkitehtuurille. Goesch oli yhteydessä myös ekspressionistiseen ""Marraskuun ryhmään"" ja "Arbeitsrat für Kunst"- eli "Konttorirotta taiteen puolesta" -liikkeeseen. Hän ystävystyi Walter Gropiuksen, Rudolf Steinerin ja Hans Scharounin kanssa.


title: Paul Goesch

text: Vuosina 1919–1920 Goesch teki Magdeburgissa entisöintiprojektia Tautin kanssa. Taut myös julkaisi hänen taidettaan ja kirjoituksiaan ekspressionistisessa Frühlicht-lehdessään. Goeschin arkkitehtuuria alettiin esitellä useissa näyttelyissä, esimerkiksi tuntemattomien arkkitehtien ryhmänäyttelyssä Berliinissä.


title: Paul Goesch

text: 37-vuotiaana Goeschilla diagnoitiin "dementia praecox" eli skitsofrenia ja hänet vietiin sairaalaan Göttingenissä. Goeschin lanko oli sairaalan johtaja eikä estänyt häntä jatkamasta taiteilijan uraa sairaalassa. Niinpä Goesch piirsi ja maalasi vesiväreillä hyödyntäen alustana kaikkea käsillä olevaa: kirjekuoria, kortteja, sanomalehtiä, vanhojen teostensa taustoja ja huoneensa seiniä. Seinämaalaukset ovat yhä jäljellä. Goeschin taide koostuu yhteensä noin 2000 teoksesta.


title: Paul Goesch

text: Vuonna 1934 Goeschin ollessa 49-vuotias natsit siirsivät hänen lankonsa kurinpidollisista syistä syrjään sairaalan johdosta. Goesch itse siirrettiin sairaalaan Teupitziin, Brandenburgiin, jossa häneltä kiellettiin maalaaminen ja hänet laitettiin pakkotyöhön.


title: Paul Goesch

text: Vuonna 1940 SS-joukot siirsivät Goeschin pois Teupitzistä ja teloittivat hänet osana natsien Aktion T4 -eugeniikkaohjelmaa. Goesch oli yksi 200 000 mielenterveyspotilaasta tai vammaisesta henkilöstä, jotka murhattiin ohjelman vuoksi. Hänen kuolinpäivästään ja -paikastaan on ollut epäselvyyttä, mutta todennäköisesti 55-vuotias Goesch murhattiin Brandenburgin vankilan kaasukammiossa 22. elokuuta 1940.


title: Paul Goesch

text: Goeschin teoksia on ollut hänen kuolemansa jälkeen esillä näyttelyissä Saksassa ja Itävallassa.


title: Pohjalta ponnistaen

text: Pohjalta ponnistaen on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan kolmastoista osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1983 Gummeruksen kustantamana.


title: Pohjalta ponnistaen

text: Kirja sijoittuu 1940-luvun puolivälin Messukyläään. Kalle työskentelee lähialueen tukkimetsissä, hakkaa osuuskaupan halkoja sekä yrittää harjoitella kirjoittamista. Pieni kamari vaihtuu onnekkasti omakotitalon vinttihuoneistoon, jossa sairaalle Lainan äidille on oma huone. Vuokraemäntänä toimii topakka Kuusisen Alli. Kalle metsätyöt vaihtuvat lopulta toivottuun paikkaan kirvesmiesoppilaana rakennustyömaalla.


title: Ruotsin kunnallisvaalit 2010

text: Ruotsin kunnallisvaaleissa 2010 valittiin 290 kunnanvaltuuston edustajat toimikaudelle 2010–2014.


title: Ruotsin kunnallisvaalit 2010

text: Äänestysaktiivisuus kasvoi kaikissa kunnissa kahta lukuun ottamatta, ja vaihteli Lomman 90,5 prosentin ja Haaparannan 61 prosentin välillä. Vaaleissa menestyivät Ympäristöpuolue Vihreät (+2,2 %), Ruotsidemokraatit (+2 %) ja Maltillinen kokoomus (+1,9 %). Kaikkien muiden valtiopäiväpuolueiden kannatus laski. Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue oli ainoa puolue, joka sai edustajia kaikkiin 290 valtuustoon.


title: Kellosammakot

text: Kellosammakot ("Bombina") on Bombinatoridae-heimoon kuuluva sammakkosuku. Suku kuului aiemmin muun Bombinatoridae-heimon tapaan levykielisammakoihin (Discoglossidae, nyk. Alytidae), mutta uudelleenluokiteltiin uuteen heimoon myöhemmin.


title: Kellosammakot

text: Sukuun kuuluu kuusi lajia: kiinankellosammakko ("Bombina orientalis"), kellosammakko ("B. bombina"), "B. fortinuptialis", "B. maxima", "B. microdeladigitoria", vuoristokellosammakko ("B. variegata"). Jotkut tutkijat pitävät myös "B. lichuanensistä" ja "B. pachypusta" omina lajeinaan, jolloin lajeja on kahdeksan.


title: Kellosammakot

text: Kellosammakkoja esiintyy luonnossa Euroopassa ja itäisessä Aasiassa. Kellosammakot suosivat seisovaa vettä, hitaasti virtaavia jokia ja vuoristopuroja.


title: Pohjoisenpullokuonovalas

text: Pohjoisenpullokuonovalas ("Hyperoodon ampullatus") on "Hyperoodon"-sukuun kuuluva nokkavalaslaji.


title: Pohjoisenpullokuonovalas

text: Pohjoisenpullokuonovalasta esiintyy Pohjois-Atlantilla. Valaan esiintymisalue rajautuu lännessä Uuden-Englannin rannikkoon, Baffininsaareen ja eteläiseen Grönlantiin sekä idässä Gibraltarinsalmeen ja Huippuvuoriin. Valaista on tosin havaintoja myös Väli- ja Itämeriltä.


title: Pohjoisenpullokuonovalas

text: Pohjoisenpullokuonovalaiden maailmanlaajuista kantaa ei ole tarkasti arvoitu. Valaita on karkeasti arvioitu olevan 40 000 itäisellä Pohjois-Atlantilla. Pyynti-takaisinpyyntimenetelmällä 15 vuoden ajalta kerätyn datan pohjalta on arvioitu, että lajin kanta on vakaa. Useat osapopulaatiot ovat tosin vajaita, sillä pohjoisenpullokuonovalaita on pyydetty laajamittaisesti. Noin 65 000 valaan on arvioitu kuolleen 1850-luvulta 1970-luvulle jatkuneessa valaanpyynnissä. Pyyntiä edeltäneen kannan on arvioitu olleen noin 90 000 yksilöä, josta oli jäljellä vuonna 1914 noin 30 000 yksilöä. Kannan arvoitiin palautuneen noin 54 000 1980-luvun puoliväliin mennessä.


title: Kaksihammasvalas

text: Kaksihammasvalas eli pohjoisatlantinnokkavalas ("Mesoplodon bidens") on nokkavalaiden heimoon kuuluva valaslaji. Sillä on erityisen pitkä, nokkamainen kuono. Vain koirailla on hampaat, ja niilläkin vain yksi hammaspari alaleuassa. Kaksihammasvalaiden arvellaan elävän syömällä syvänmerenkaloja ja mustekaloja, jotka ne nielaisevat kokonaisina. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on "hammasvalas".


title: Kiilholma

text: Kiilholma on kylä Pomarkussa. Historialtaan se on yksinäistalo.


title: Kiilholma

text: Kiilholman kylä sijaitsee Pomarkun Isojärven rannalla.


title: Kiilholma

text: Kiiholman kylän ensimmäinen kruunutila perustettiin 1680-luvulla, mutta tila autioitui nälkävuosien 1695–1697 jälkeen liki 30 vuodeksi. Vuonna 1726 kylässä oli kruununtorpparina Mikko Eliaanpoika. Tilan nykyinen paritupatyyppinen päärakennus rakennettiin 1880-luvun vaihteessa. Päärakennuksen lisäksi pihapiiriä rajaavat suuri kivinavetta ja jugendtyylinen pienempi asuinrakennus. Kartanon aitat on rakennettu 1700- ja 1840-luvuilla. Ne muodostavat komean talonpoikaisen rakennusryhmän.


title: Kiilholma

text: Kiilholmassa on ollut myös saha, jonka tuotteista suuri osa meni ulkomaanvientiin. Vanhasta Kiilholman eli Vajaniemen höyrysahasta on jäljellä enää luonnonkivestä muurattu konehuone, sillä puurakenteinen saha paloi 1920-luvun lopulla. Palo päätti sahan toiminnan ja konehuonerakennusta on käytetty myöhemmin kesäasuntona, tanssipaikkana ja taidenäyttelytilana.


title: Kiilholma

text: Joskus myös Kiilholman kartanoksi nimitetyn Kiilholman tilan osti vuonna 1934 Juho Rossi. 2010-luvulla tila toimii toimii lypsykarjatilana ja harjoittaa maatilamatkailua. Tilan talouskeskuksen ja sahan omistajana 2010-luvulla on Juho Rossin tyttären pojantytär Sarianna Särkijärvi.


title: Great Basinin aavikko

text: Great Basinin aavikko on Sierra Nevada- ja Wasatchvuoristojen väliin jäävä Great Basinin alueella sijaitseva aavikko. Great Basinin aavikko on lauhkea aavikko, eli sen kesät ovat lämpimiä ja kuivia ja talvet lumisia. Aavikko kattaa suuren osan Nevadan osavaltiosta jatkuen Utahin länsiosiin, itäiseen Kaliforniaan ja Idahoon. Aavikko on yksi neljästä Yhdysvaltojen biologisesti määritellystä aavikosta Mojaven, Sonoran ja Chihuahuan aavikkojen lisäksi.


title: Hoangphucin buddhalainen temppeli

text: Hoangphucin buddhalainen temppeli (Chùa Hoằng Phúc) on buddhalainen temppeli maakunnassa Quang Binh, Vietnam. Ensimmäinen temppeli rakennettiin 1300, yksi vanhimmista temppeleistä Vietnamissa. Se rakennettiin uudelleen ja nimettiin useita kertoja. Temppeli kaatui isossa trooppisessa myrskyssä vuonna 1985. Jälleenrakennus alkoi joulukuussa 2014 ja valmistui tammikuu 2016.


title: Kazakstanin kommunistinen puolue

text: Kazakstanin kommunistinen puolue oli Kazakstanin sosialistisessa neuvostotasavallassa toiminut virallinen kommunistipuolue. Puolueen 18. edustajakokous 7. syyskuuta 1991 Moskovan vallankaappausyrityksen 19.–21. elokuuta jälkeen nimesi puolueen uudelleen Kazakstanin sosialistiseksi puolueeksi, ja erosi Neuvostoliiton kommunistisesta puolueesta.


title: Kazakstanin kommunistinen puolue

text: Alkuperäinen Kazakstanin kommunistinen puolue Kazakstanin sosialistisena puolueena muuttui Kazakstanin kansan yhtenäisyyden liitoksi, josta tuli presidenttiä tukeva Kazakstanin kansan yhtenäisyyden puolue, Otan ja lopulta Nur Otan.


title: Kazakstanin kommunistinen puolue

text: Päätökseen tyytymättömät puolueen 19. edustajakokouksessa perustivat uuden kommunistisen puolueen lokakuussa 1991. Kuitenkin uusi kommunistinen puolue rekisteröitiin vasta 27. elokuuta, 1998. 1990-luvun puolivälissä uusi Kazakstanin kommunistinen puolue osallistui oppositioliikkeisiin Azamat ja Pokolenie ja aloitti rekisteröimättömän kansallis-patriaattisen tasavaltalaisliikkeen. Helmikuussa 1998 se liittyi oppositioliike Kazakstanin kansanrintamaan.


title: Kazakstanin kommunistinen puolue

text: Puolue jakautui 2004, kun Vladislav Kosarevin alkoi syyttää Kazakstanin kommunistisen puolueen ensimmäistä sihteeriä, Serikbolsyn Abdilnia kyseenalaisesta varojen käytöstä. Puolueesta irronnut Kazakstanin kommunistinen kansanpuolue ei onnistunut saamaan 50 000 kannattajaa kyetäkseen rekisteröitymään rekisteröidyksi puolueeksi.


title: Kazakstanin kommunistinen puolue

text: 2004 parlamenttivaaleissa 19. syyskuuta ja 3. lokakuuta 2004 Kazakstanin kommunistisen puolueen ja Kazakstanin Demokraattisen valinnan yhteenliittymä sai 3,4 % äänitä, muttei äänikynnyksen vuoksi ainuttakaan valtiopäiväpaikkaa. Presidentinvaaleissa Kazakstanin kommunistinen puolue, Kazakstanin demokraattinen valinta ja Ak Zhol -puolue muodosti "Vain Kazakstanin puolesta" -yhteenliittymän, joka tuki Žarmahan Tujakbaita presidenttiehdokkaana.


title: Nuorikkoa näyttämässä

text: Nuorikkoa näyttämässä on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan neljästoista osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1984 Gummeruksen kustantamana.


title: Nuorikkoa näyttämässä

text: Kirja sijoittuu 1940-luvun puolivälin sodanjälkeiseen Suomeen. Kalle ja Laina päättävät lähteä kesälomallaan Kallen lapsuudenkotiin Taivalkosken Jokijärvelle. Matka on pitkä ja he joutuvat käyttämään matkavälineinä junaa, autoa sekä kävelemäänkin mukanaan runsaasti matkatavaroita. Tarkoituksena on Lainan ystävän Salli Lisäkkään neuvomana tienata matkarahat trokaamalla viinaa. Raskaan matkan jälkeen pariskunta saapuu perille, mutta ovatko Selkosen ihmiset sodan jälkeen enää samoja?


Kazakstanin demokraattinen puolue Ak Žol on liberaali oppositiopuolue, joka saa yleensä vähäisen määrän valtiopäiväedustajia Kazakstanin valtiopäivien alahuoneeseen, mažilisiin. Se perustettiin 2002. kun Kazakstanin demokraattinen valinta hajosi. Puolueen ensimmäiseen puheenjohtajistoon tulivat liikemies Bulat Abilov, entinen varapääministeri Oraz Žandosov ja entinen työ- ja sosiaaliturvaministeri Alihan Baimenov. Vuoden 2003 lopulla puheenjohtajistoon tulivat vielä entinen Kazakstanin tasavallan turvallisuusneuvoston sihteeri Altynbek Sarsenbajev ja entinen varatyö- ja sosiaaliturvaministeri Ljudmila Žulanova.


title: Kazakstanin demokraattinen puolue Ak Žol

text: 20. maaliskuuta järjestetyissä mažilisin vaaleissa puolue sai kahdeksan paikkaa Puolue oli muiden puolueiden mukana esittämässä ennenaikaisia mažilisin vaaleja talouskriisin vastaisten toimien hyväksyttäväksi tulemiseksi.


title: Muuripata

text: Muuripata eli uunipata on pyykki- ja pesuveden kuumentamiseen tarkoitettu kiinteä tulisija. Perinteisessä muodossaan se on tiiliuunin sisään muurattu, valuraudasta valmistettu iso pata, jonka alla on tulipesä. Muuripataa käytetään pesutuvissa pyykkipatana pyykin ja pyykkiveden kuumentamiseen ja saunoissa pesuveden lämmittämiseen. Maalaistaloissa saunan pesutupa ja pyykkitupa on usein yhdistetty, jolloin samaa muuripataa käytettiin vuoroin molempiin tarkoituksiin. Muuripatoja on myös navettojen karjakeittiössä lypsyvälineiden pesua ja navetan siivousta varten.


title: Muuripata

text: Muuripadan alaosassa on tulipesä arinoineen, tuhkalaatikoineen ja savuhormeineen. Tulipesän yläpuolella on valuraudasta tai muusta metallista tehty suuri vesipata kansineen. Padan yläreuna on yleensä korkeintaan 70 cm lattiasta, jotta padasta on helppo nostaa vettä ja märkää pyykkiä.


title: Muuripata

text: Lämpimän hanaveden ja itse vetensä lämmittävien pesukoneiden yleistyminen on tehnyt muuripadat usein tarpeettomiksi. Muuripata-nimellä myydään nykyisin saunakäyttöön kiukaan tapaan teräksestä tehtyjä vedenlämmittimiä, joita ei tarvitse muurata. Ensimmäisiä metallivaippaisia, teollisesti valmistettuja muuripatoja Suomessa oli 1930-luvun lopulla esitelty, Rosenlewin valmistama Porin Mainio.


title: Muuripata

text: Pesuveden kuumentamisen ohella muuripataa käytetään sahdin valmistuksessa.


title: Kazakstanin kommunistinen kansanpuolue

text: Kazakstanin kommunistinen kansanpuolue on myöhemmin kielletystä Kazakstanin kommunistinen puolueesta erkaantunut poliittinen ryhmittymä, joka on virallinen rekisteröity puolue ja joka saa paikkoja Kazakstanin valtiopäivien alahuoneeseen mažilisin. 20. maaliskuuta 2016 järjestetyissä mažilisin vaaleissa se sai seitsemän valtiopäiväpaikkaa toisen oppositiopuolueen, Kazakstanin demokraattinen puolue Ak Žolin tapaan.


title: Sovellettu fysiikka

text: Sovellettu fysiikka on fysiikan ala, joka tutkii fysiikkaa käytännön sovelluksia varten. Tutkimukseen kuuluu muun muassa teknologian, kuten elektroniikan ja fotoniikan, kehittämistä ja esimerkiksi käytännöllisen ydin- ja hiukkasfysiikan edistämistä.


title: Pyykkipata

text: Pyykkipata on pyykin käsinpesussa käytettävä, tulisijan päälle asetettava iso metalliastia pyykin ja pyykkiveden kuumentamista varten. Se voi olla irrallinen valuraudasta tehty pata tai muu kuumuutta kestävä metalliastia, joka nostetaan puulieden päälle tai pyykkiä ulkona pestäessä metallitelineen tai kivien varaan nuotion yläpuolelle. Ympärivuotisessa käytössä pyykkipata sijaitsee suomalaistaloissa perinteisesti pesutuvassa ja on kiinteä rakennelma, tiiliuunin sisään muurattu valurautainen muuripata.


title: Doubtful Sound

text: Doubtful Sound, maoriksi Patea, on vuono Uuden-Seelannin Eteläsaaren lounaisosassa Fiordlandin kansallispuistossa. Se sijaitsee samalla alueella kuin pienempi, mutta kuuluisampi Milford Sound. Doubtful Sound on Milford Soundin jälkeen suosituin matkailukohde Uudessa-Seelannissa. Toisin kuin Milford Soundiin, Doubtful Soundiin ei pääse autolla, mutta sinne järjestetään risteilyjä ja veneretkiä. Vuonon eläimistön kuuluu muun muuassa valaita, delfiinejä, hylkeitä ja pingviinejä. Doubtful Sound on Fiordlandin kansallispuiston syvin (421 m) ja toiseksi pisin (40 km).


title: Mažilis

text: Mažilis on Kazakstanin parlamentin alahuone, johon valitaan yleisillä valtakunnallisilla puoluevaalilistoilla 98 valtiopäiväedustajaa, minkä lisäksi valitaan yhdeksän muuta valtiopäiväehdustajaa tästä vaalista riippumatta 2005 perustetun Kazakstanin kansan yleiskokouksen suorittamalla äänestyksellä. Nykyinen käytäntö on peräisin jo vuoden 2007 vaaleista alkaen, joissa valtapuolue Nur Otan sai kaikki 98 yleisillä vaaleilla valittavaa paikkaa. Menestyksen takasi myös se, että vuoden 2007 vaaleiksi oli perustettu seitsemän prosentin äänikynnys, joka vaikeutti pienten oppositiopuolueiden pääsyä mažilikseen. Kazakstanin kansan yleiskokouksen valitsemalla yhdeksällä mažiliksen edustajalla pyritään turvaamaan edustuksellisuutta Kazakstanin vähemmistökansallisuuksien keskuudessa, joiden edustajien lukumäärä ei koskaan riittäisi kansallisen puolueen perustamiseen eikä yleisten vaalien mukaan omien valtiopäiväedustajien saamiseen yleisillä vaaleilla. Kazakstanin kansan yleiskokouksen elinikäinen puheenjohtaja on Kazakstanin ensimmäisen presidentin - maanjohtaja Nursultan Nazarbajev.


title: Mažilis

text: Mažilisissa vaaleilla valittuja valtiopäiväedustajia koskee imperatiivinen mandaatti, koska edustaja katsotaan puolueen edustajaksi. Jos valtiopäiväedustaja eroaa puolueestaan tai tulee erotetuksi puolueestaan, hän ei voi jatkaa valtiopäiväedustajana, vaan puolue voi korvata hänet uudella edustajalla. Jos puolue lakkautetaan, menettävät valtiopäiväedustajat siinäkin tapauksessa paikkansa. Uudet valtiopäiväedustajat valitsevat puolueet, koska puoluevaalilistalla ehdokkaat eivät ole siinä järjestyksessä kuin heistä tulee valtiopäiväedustajia puolueen suhteellisen äänimäärän mukaan, vaan he ovat vaalilistalla aakkosjärjestyksessä ja vasta vaalien jälkeen puolue-elimet päättävät, keistä aakkosjärjestykseen puoluevaalilistalla asetetuista tulee valtiopäiväedustajia.


title: Mažilis

text: Mažilin tehtävänä on muun muassa lainsäätäminen, tasavallan tulo- ja menoarvion käsittely sekä toteutumisen valvonta, verojen ja maksujen säätäminen, kansainvälisten valtiosopimusten ratifiointi ja sopimuksista luopuminen, epäluottamuslauseen osoittaminen hallitukselle, presidentin syyttäminen maanpetoksesta, presidentin tai hänen sijaisensa valinnan vahvistaminen tai hänen erottamisensa, Kazakstanin keskusvaalilautakunnan johtajan, varajohtajan ja sihteerin nimittäminen tai tehtävästä vapauttaminen ja kahden edustajan nimittäminen oikeusistuimen nimittämisvaliokuntaan.


title: Mažilis

text: Mažiliksessa on seitsemän valiokuntaa, joita kutsutaan komiteoiksi: parlamentin mažiliksen maatalouskysymysten komitea (maatalousvaliokunta), lainsäädännön sekä oikeuslaitos- ja lakikomitea (lakivaliokunta), kansainvälisten asioiden, puolustuksen ja turvallisuuden komitea (ulkoasiainvaliokunta, puolustusvaliokunta ja hallintovaltiokunta), sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksen komitea (sosiaali- ja terveysvaliokunta sekä opetus- ja sivistysvaliokunta), ekologisten ja luonnonvarojen käytön kysymysten komitea (ympäristö- sekä maa- ja metsätalousvaliokunta), rahoituksen sekä tulo- ja menoarvion komitea (valtiovarainvaliokunta), talousuudistuksen ja aluekehityksen komitea (talousvaliokunta).


title: Mažilis

text: Puhemiehenä toimii Baktykoža Salahadinovitš Izmuhambetov. Hän aloitti 25. maaliskuuta 2016.


title: Mažilis

text: Aikaisemmin 1995, 1999 ja 2004 mažilisiin valittiin 77 valtiopäiväedustajaa siten, että kymmenen valittiin suhteellisella vaalitavalla koko maan käsittävästä vaalipiiristä ja 67 enemmistövaalilla pienistä vaalipiireistä. Mažiliksen vaaleihin 2007 mennessä Kazakstanin perustuslakia oli muutettu siten, että valtiopäiväedustajien lukumäärä lisääntyi 77:stä kolmellakymmenellä 107:ään eikä 67 valtiopäiväedustajaa enää valittu enemmistövaalilla pienestä vaalipiiristä, vaan 98 edustajaa valittiin valtakunnalliselta puoluelistalta ja yhdeksän edustajaa Kazakstanin presidentin puheenjohtaman Kazakstanin kansan yleiskokouksen äänestyksen perusteella. Mažiliksen vaaleissa 2007 kaikki puoluevaalilistoilla valittavat valtiopäiväedustajat tulivat Nur Otan -puolueesta.


title: Mažilis

text: 20. maaliskuuta 2016 pidetyissä mažiliksen vaaleissa maan valtapuolue Nur Otan sai 6 183 757 ääntä ja sillä 84 paikkaa, Kazakstanin kommunistinen kansanpuolue 537 123 ääntä ja 7 paikkaa sekä Kazakstanin demokraattinen puolue Ak Žol 540 406 ääntä ja 7 paikkaa.


title: Mažilis

text: Kazakstanin kansan yleiskokous valitsi Astanasta kazakki Sauytbek Abdrahmanovin, venäläisen Vladimir Božkon, korealaisen Roman Kimin, tšetseeni Ahmed Muradovin, ukrainalaisen Juri Tymošenkon ja dunganilaisen Šakir Hahazovin, Qızılordasta mordvalaisen Natalija Žumadildajevan, Almatysta armenialaisen Narine Mikaeljanin ja uiguuri Šaimardan Nurumovin.


title: Mažilis

text: Vaaleja tarkkailivat suurimmilla vaalitarkkailijajoukoilla mm. Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto johtajanaan suurlähettiläs Boris Frlec sekä itsenäisten valtioiden yhteisön toimeenpaneva sihteeri Sergei Lebedev. Itsenäisten valtioiden yhteisön vaalitarkkailun varajohtajana toimi Oleg Kuleba. Ivy lähetti vaalitarkkailuun 301 henkilöä. Vaalit järjestettiin 12. tammikuuta 2012. Nur Otan sai 83 paikkaa 98 paikasta. Kaksi muutakin puoluetta sai paikkoja: hallitusta ymmärtävät oppositiopuolueet Kazakstanin demokraattinen puolue Ak Žol ja aikoinaan Kazakstanin kommunistisesta puolueesta erkaantuneiden perustama Kazakstanin kommunistinen kansanpuolue. Naisia valittiin 26.


title: Mažilis

text: Perustuslain muutoksella oli mažiliksen edustajamäärää lisätty kolmellakymmenellä sataanseitsemään. Äänikynnys oli nostettu seitsemään prosenttiin. 98 edustajaa valittiin valtakunnallistan puoluelistojen perusteella ja yhdeksän edustajaan Kazakstanin kansankokouksen päätöksellä vähemmistökansallisuuksien edustuksen turvaamiseksi. Äänikynnyksen korkeuden vuoksi mikään muu puolue kuin Nur Otan ei saanut paikkoja. Se sai kaikki 98. Naisia valittiin 17.


title: Mažilis

text: Vaalit järjestettiin 19. syyskuuta 2004. Useista puolueista muodostunut kokoomuspuolue, Isänmaa, joka nykyään on Nur Otan, sai 42 paikkaa 77:stä. Naisia valittiin kahdeksan. Miltei neljännes valtiopäiväedustajista oli sitoutumattomia, joista hieman alle puolet valittiin piiritasoisista vaalipiiriestä enemmistävaalilla ensimmäisellä vaalikierroksella ja hieman yli puolet toisella vaalikierroksella. Nursultan Nazarbajevn puolue Otan ja hänen tyttärensä puheenjohtama Asar saivat yhteensä 48 paikkaa 77 paikasta eli 62,3% kaikista paikoista. Sitoutumattomat saivat lähes neljäsosan paikoista.


title: Mažilis

text: Ennen vuoden 2007 vaaleja tehtiin uudistus, jolla poistettiin sitoutumattomien ehdokkaiden mahdollisuus, jolloin Otanin ja Asarin yhditelmän, Nur Otanin kannatustaso nousi 2/3:sta 4/5:aan.


title: Mažilis

text: Lähde: "Office for Democratic Institutions and Human Rights REPUBLIC OF KAZAKHSTAN PARLIAMENTARY ELECTIONS 19 September and 3 October 2004 OSCE/ODIHR Election Observation Mission Report, page 24"


title: Mažilis

text: Kazakstanin presidentti antoi 7. heinäkuuta 1999 asetuksen, jonka mukaan vaalit oli järjestettävä 17. syyskuuta 1999 ja 10. lokakuuta 1999. Kymmenen edustajaa valittiin kansallisilta puoluevaalilistoilta 10. lokakuuta samoin kuin myös kaksikymmentä muuta, jotka olivat saaneet enemmistön äänistä enemmistövaalipiireissä. Neljäkymmentäseitsemän muuta valittiin 24. lokakuuta vaalien toisella kierroksella. Kazakstanin keskusvaalilautakunta vaati uusia vaaleja 67 piirissä Atyrayn kaupungissa, Etelä-Kazakstanin alueella ja Dzhambulin alueella. Kazakstanin vaalilait eivät sallineet alkuperäisten ehdokkaiden olla ehdolla enää samoissa vaalipiireissä.


title: Mažilis

text: Naisia valittiin kahdeksan.


title: Mažilis

text: Vaalien ensimmäinen kierros järjestettiin 9. joulukuuta 1995 ja toinen kierros 23. joulukuuta 1995. 67 valtiopäiväpaikasta sai 25 Kazakstanin kansan yhtenäisyyspuolue. Vaalit perustuivat siihen, että maaliskuussa 1994 valitut 177 valtiopäiväedustajan valtiopäivät julistettiin Kazakstanin korkeimman oikeuden toimesta mitättömiksi, minkä vuoksi Kazakstanin tasavallan presidentti Nursultan Nazarbajev julisti uudet vaalit. 30. elokuuta 1995 hyväksyttiin perustuslakiin suoralla kansanäänestyksellä muutos, jonka mukaan oli valittava aikaisempaa vähälukuisempi valtiopäivien alahuone. 2. lokakuuta 1995 presidentti ilmoitti vaalipäiviksi 9. joulukuuta ja 23. joulukuuta 1995.


title: Mažilis

text: 9. joulukuuta 1995 todettiin 41 ehdokkaan tulleen valituksi, 23. joulukuuta todettiin 13 muun tulleen valituksi. 4. helmikuuta 1996 todettiin lisäksi 13 viimeisen tulleen valituiksi. Oppositiosta ei osallistuttu vaaleihin. 30. tammikuuta 1996 järjestettiin ensimmäinen täysistunto. Naisia oli valittu yhdeksän.


title: Dibutyylieetteri

text: Dibutyylieetteri eli butyylieetteri (CHO) on alifaattisiin eettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää kemianteollisuudessa liuottimena.


title: Dibutyylieetteri

text: Dibutyylieetteri on huoneenlämpötilassa kirkasta nestettä. Sillä on dietyylieetterinkaltainen hieman hedelmäinen ominaishaju. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee erittäin hyvin etanoliin ja dietyylieetteriin sekä asetoniin. glykoliin tai glyseroliin se ei kuitenkaan liukene. Dibutyylieetteri muodostaa atseotrooppisia seoksia useiden orgaanisten liuottimien kanssa. Varastoitaessa dibutyylieetterin joukkoon muodostuu usein helposti räjähtäviä orgaanisia peroksideja.


title: Dibutyylieetteri

text: Dibutyylieetteriä voidaan valmistaa kuumentamalla butanolia rikkihapon tai muun voimakkaasti happaman katalyytin läsnä ollessa. Muodostuva tuote puhdistetaan tislaamalla.


title: Dibutyylieetteri

text: Dibutyylieetteri on runsaasti käytetty liuotin kemian- ja lääketeollisuudessa. Yhdiste liuottaa muun muassa useita rasvoja, öljyjä, hartseja ja alkaloideja. Yhdessä etanolin tai butanolin kanssa se soveltuu myös etyyliselluloosan liuottamiseen. Dibutyylieetteriä käytetään usein liuottimena reaktioissa, jotka vaativat vedettömiä olosuhteita esimerkiksi Grignard-reaktioissa ja uuttoliuottimena. Se kykenee uuttamaan myös monia metallikationeja.


title: Army Attack

text: Army Attack on ilmainen Facebookissa oleva ylhäältäpäin kuvattu peli, jonka julkaisija on Digital Chocolate. Peli muistuttaa paljon Clash of Clansia.


title: Army Attack

text: Pelin alussa pelaajalle opetetaan perustoiminnot kuten liikkuminen ja rakentaminen. Pelin tarkoituksena on valloittaa vihollisen saaria ja tuhota niillä olevia rakennuksia ja rakentaa tilalle omia rakennuksia. Rakennuksia on monenlaisia, vartiotorneja, varastoja ja tehtaita. Vihollisten maata valloittaessa ja rakennuksia ja sotilaita tuhottaessa saat XP-pisteitä sekä rahaa, jota voit käyttää pelin kaupassa. Army Attack tarjoaa myös halukkaille mahdollisuuden ostaa oikealla rahalla kultaa tai pelirahaa.


title: Piotr Zieliński

text: Piotr Zieliński (s. 20. toukokuuta 1994 Ząbkowice Śląskie) on puolalainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Empoli FC:tä lainalla saman sarjan Udinesesta. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Zieliński on keskikenttäpelaaja. Hän kuuluu myös Puolan jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Piotr Zieliński

text: Zieliński siirtyi vuonna 2011 kotimaastaan italialaiseen Udineseen. Debyyttinsä seuran edustusjoukkueen paidassa Serie A:ssa joulukuussa 2012 Cagliari Calciota vastaan. Tuolla kaudella hän pelasi yhdeksän Serie A -ottelua. Kaudella 2013–2014 Zieliński debytoi Eurooppa-liigassa pelaten myös kymmenen Serie A -ottelua.


title: Piotr Zieliński

text: Kaudeksi 2014–2015 Zieliński siirtyi lainalle Serie A:han nousseeseen Empoliin. Hän pelasi kauden aikana 2014–2015 28 ottelua. Ensimmäisen maalinsa Serie A:ssa Zieliński teki lokakuussa 2015 Genoan verkkoon.


title: Piotr Zieliński

text: Zieliński on edustanut Puolaa kaikissa nuorten maajoukkueissa. Puolan jalkapallomaajoukkueessa hän teki debyyttinsä kesäkuussa 2014 ystävyysottelussa Liechtensteiniä vastaan. Avausmaali syntyi kolmannessa maaottelussa, elokuussa 2014 Tanskan verkkoon.


title: Edward Condon

text: Edward Uhler Condon (2. maaliskuuta 1902 Alamogordo, New Mexico, Yhdysvallat – 26. maaliskuuta 1974 Boulder, Colorado, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen fyysikko. Suurelle yleisölle hän tuli tunnetuksi johtamastaan ufo-ilmiön tutkimuksesta, jonka teki Coloradon yliopisto. Sen tulokset julkaistiin Condonin raporttina.


title: Norwegian Air UK

text: Norwegian Air UK on Norwegian Air Shuttlen brittiläinen tytäryhtiö. Se perustettiin, jotta Norwegian Air Shuttle voisi hyödyntää Yhdistyneen kuningaskunnan muiden valtioiden kanssa tekemiä kahdenvälisiä liikennöintisopimuksia. Se sai toimintalupansa marraskuussa 2015, ja aloitti lennot maaliskuussa 2016. Sen solmukohta on Gatwickin kansainvälinen lentoasema Yhdistyneessä kuningaskunnassa.


title: Norwegian Air UK

text: Syyskuussa 2017:


title: SCAMP

text: SCAMP (lyhenne englanninkielisistä sanoista "Small Craft Advisor Magazine Project") on puuvaneri- tai lasikuiturunkoinen purjejolla, jossa on tasapainotettu loggerttitakila, jonka pystytys ja laskeminen on suhteellisen nopeaa. Vene on 11 jalkaa ja 11 tuumaa pitkä, eli 3,63 metriä, ja sillä pystyy purjehtimaan enimmillään neljä aikuista, mutta parhaimmillaan se on yksin- tai kaksinpurjehduksessa. Pienestä koosta huolimatta sitä pidetään huomattavan stabiilina ja merikelpoisena veneenä. SCAMP-veneellä on mahdollista tehdä useamman vuorokauden retkiä, jolloin veneessä mahtuu nukkumaan ajoaukon päälle tulevan teltan alla jopa kaksi henkilöä.


title: SCAMP

text: Koska SCAMP on lyhyt vene, sen teoreettinen runkonopeus on myös suhteellisen vaatimaton, noin 4,5 solmua. Se voi kuitenkin saavuttaa kuuden seitsemän solmun nopeuden, koska runko on taipuvainen nousemaan plaaniin. Tähän on monia syitä, kuten pohjan muoto ja takila. Welsford pitää SCAMP:ia ehkä parhaimpana kaikista määriteltyyn tarpeeseen suunnittelemistaan veneistä. Vaikka mikään yksittäinen veneen suunnitteluperiaate ei ole varsinaisesti ennennäkemätön, niiden yhdistelmä katsotaan tuottaneen uuden sukupolven purjeveneen.


title: SCAMP

text: Small Craft Advisor -lehden toimittajat Craig Wagner ja Josh Colvin olivat lehden historian aikana purjehtineet noin seitsemälläkymmenellä erilaisella pienpurjeveneellä, joiden ominaisuuksien pohjalta he tekivät toivelistan uutta venettä varten. Colvin oli myös purjehtinut 130 meripeninkulman (240 km) mittaisen matkan Columbia-jokea alas veneellään, jonka olisi toivonut olevan pienempi. Kyseisen matkan kokemukset vaikuttivat myös osaltaan SCAMP-projektin tavoitteisiin. Suunnittelun painopisteet olivat "minimalismi, tehokkuus ja käytön helppous". Tammikuussa 2010 he ottivat yhteyttä John Welsfordiin ja aloittivat yhteistyön veneen suunnittelemiseksi. Ensimmäisen veneen rakentaminen alkoi Northwest Maritime Centerissä heinäkuussa 2010. He päättivät kutsua venettä "minimikroristeilijäksi".


title: SCAMP

text: Ensimmäinen SCAMP laskettiin vesille 11.11.2011 (huomaa päivämäärän yhteneväisyys veneen pituuteen jalkoina ja tuumina) ja testattiin Port Townsend Bayssä Puget Soundissa. Sitä seurasivat merellä järjestetty koepurjehdus ja -kaatuminen, jonka suoritti Howard Rice.


title: SCAMP

text: Kees Prins ja Northwest Maritime Center tekivät SCAMP:iin joitain muutoksia ja Turn Point Design muokkasi sitä CNC-leikattuun kittiin sopivimmaksi. Itserakentajille tarkoitetut ohjeet julkaistiin ensin, mutta CNC-leikattu kitti seurasi pian perässä. Gig Harbor Boat Works -yritys sai valmiiksi ensimmäisen lasikuiturunkoisen SCAMP-veneen heinäkuussa 2013 ja on tällä hetkellä ainoa valmistaja, joka tekee venettä lasikuituisena.


title: SCAMP

text: Vuonna 2017 Howard Rice purjehti rakentamallaan SCAMP-veneellä Tulimaassa, joka on yksi maailman haastavimmista ympäristöistä vesillä liikkumiseen. Purjehdus siellä kesti useita viikkoja.Vaikka SCAMP-vene on saatavissa lasikuituisena, on se lähtökohtaisesti suunniteltu kotirakentajien ja puuvanerirungon ehdoilla. Veneen rakentamiseksi on kolme päävaihtoehtoa.


title: SCAMP

text: SCAMP:in rakentaminen niin sanotun "suoran tavaran" -menetelmän mukaan on mahdollista. Tällöin piirustukset tilataan "Small Craft Advisor" -lehdeltä ja kaikki puutavara hankitaan ja sahataan itse. Luonnollisesti tämä on työläin ja virhealttein lähestymistapa.


title: SCAMP

text: Suosittu tapa rakentaa SCAMP on tilata konesahattu kitti, jossa hukkaa on syntyy vähän ja kaikki sahauslinjat ovat erittäin tarkkoja. Euroopassa kittiä toimittaa brittiläinen yritys "Jordan Boats".


title: SCAMP

text: Vuonna 2010 Northwest school of Wooden Boat Building aloitti kahdesti vuodessa pidettävän SCAMP-rakennusleirin, joka järjestetään Yhdysvalloissa ja jota kutsutaan nimellä SCAMP Camp. Sen aikana osallistujat rakentavat itselleen SCAMP-veneen CNC-leikattua kittiä käyttäen, ohjaajinaan veneenrakentamisen ammattilaisia, kuten itse John Welsford.


title: SCAMP

text: Vuonna 2012 American Sailing Association -purjehdusliitto teki SCAMP:ista yksityyppiluokan. Jokaiseen myytyyn SCAMP-piirustukseen, -kittiin ja -lasikuituveneeseen liittyy automaattisesti purjenumero kyseiseltä liitolta. Numerot on koottu SCAMP Wordwide Registry -rekisteriin. Luokan tunnus on punainen öljylamppu, jossa on S-kirjaimen muotoinen liekki.