title: Konserttikantele

text: Nykyinen konserttikantele on perusolemukseltaan diatoninen 38-tai 39-kielinen soitin. Tämä tarkoittaa sitä, että sävelasteikon kaikki seitsemän säveltä on viritetty kiinteästi. Konserttikanteleessa olevan sävelvaihtokoneiston avulla saadaan jokaisesta kielestä sekä ylennetty että alennettu sävel lukuun ottamatta kanteleen kaikkein ylintä kieltä, jota teknisistä syistä ei ole voitu asettaa sävelvaihtokoneiston piiriin. Näin ollen konserttikanteleesta saadaan kromaattinen asteikko mutta sillä rajoituksella, että sitä ei voi soittaa kovin nopeassa tempossa.


title: Konserttikantele

text: Konserttikanteleen valmistajia on muutamia, joista mainittakoon Kanteleverstas Erkki Leskelä. Eri kantelevalmistajilla soittimen perusrakenne on samantyyppinen noudatellen Paul Salmisen 1920-luvulla tekemiä muotoilullisia ja mitoituksellisia perusratkaisuja, joskin niistä osittain luopumista on havaittavissa. Kanteleverstas Erkki Leskelän valmistaman konserttikanteleen mitat ovat: 970x410x150 mm ja paino n. 7,0 kg.


title: Konserttikantele

text: Kantele elää suurta murroksen aikaa. Uusia soittimia valmistuu ja niihin on saatu sekä uusia äänellisiä että soittoteknisiä ominaisuuksia lisää. Soittimen ulkonäkö on muuttunut ja koko kasvanut.


title: Konserttikantele

text: Suomalaista suurkannelta, (koti- ja konserttikannelta) Leskelän kantelevertsas on pyrkinyt kehittämään niin, että se säilyttäisi mahdollisimman paljon juuri sitä alkuperäistä sointiajatusta, jota Paul Salminen aikanaan soittimissaan toi esille ja samalla soittimen alkuperäistä ulkonäköä mahdollisimman paljon säilyttäen. Kaikki muutokset on pyritty tekemään mahdollisimman hienovaraisesti. Nykymittapuun mukaan Paul Salmisen tekemien kanteleiden ominaisuudet aiheuttavat tiettyjä rajoitteita soittimen edelleen kehittelylle. Niinpä Leskelän kanteleverstas on päätynyt kehittämään Paul Salmisen kannelta niillä osa-alueilla, jotka kuitenkin säilyttävät soittimen perusluonteen mahdollisimman alkuperäisessä muodossaan. On löydetty uusia ratkaisuja kanteleen voimakkaamman ja kokonaisvaltaisemman soinnin takaamiseksi. Kaunis ja alkuperäinen Paul Salmisen kanteleiden sointi on kuitenkin säilynyt.


title: Konserttikantele

text: 1. Annikki Smolander-Hauvonen: "Paul Salminen - suomalaisen konserttikanteleen ja soittotekniikan kehittäjä", Sibelius-Akatemia, 1998, Studia Musica 9, Gummerus kirjapaino Oy ISBN 952-9658-48-6


Konserttikantele


title: Teo Takala

text: Teo Takala (s. 6. kesäkuuta 1994) on suomalainen keihäänheittäjä. Hänen seuransa on IF Raseborg ja hänen valmentajanaan on toiminut vuodesta 2017 Leo Pusa. Takala heitti 22. heinäkuuta 2018 Kalevan kisoissa Jyväskylässä 76,94 metriä, jolla tuloksella hän sai SM-pronssia.


title: Kinnerpahka

text: Kinnerpahka voi viitata:


title: Mutakakku

text: Mutakakku on leivonnainen, joka on saanut alkunsa Ruotsista. Se on tuhti, mokkapalaa muistuttava suklaakakku, jossa on pehmeä ja tahmea sisus. Mutakakun voi tarjoilla esimerkiksi kermavaahdon tai vaniljajäätelön ja vadelmien kera. Mutakakkua syödään muun muassa Ruotsissa ja Suomessa.


title: Mutakakku

text: Mutakakku sai alkunsa 1970-luvulla. Alkujaan kakku muistutti enemmän periyhdysvaltalaisia brownies-suupaloja.


title: Adrian Lewis

text: Adrian Lewis (21. tammikuuta 1985, Stoke-on-Trent, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen dartsinpelaaja. Lewis on lajin kaksinkertainen maailmanmestari (2011, 2012).


title: Adrian Lewis

text: 10-vuotiaana dartsinheiton aloittanut Adrian Lewis siirtyi ammattilaiseksi vuonna 2003. Samasta kaupungista (Stoke-on-Trent) kotoisin oleva lajilegenda Phil Taylor toimi ammattilaisuran alkuvuodet Lewisin menttorina. Lewis sai vuonna 2005 lempinimen Jackpot voitettuaan Las Vegasissa rahapeliautomaatissa 72.000 dollaria, mutta ei voinut lunastaa voittoaan, koska oli alle 21-vuotias.


title: Adrian Lewis

text: Lewis alotti tasaisen varman nousun lajin eliittiin ja saavutti finaalipaikat European Championship ja World Grand Prix-turnauksissa. Ensimmäinen iso turnausvoitto tuli vuoden 2011 maailmanmestaruusturnauksessa, jonka finaalissa Lewis päihitti Gary Andersonin erin 7–5. Andersonia vastaan Lewis heitti yhdeksän tikan lopetuksen, joka on toistaiseksi ainoa laatuaan maailmanmestaruusloppuotteluissa. Tämän lisäksi Lewisistä tuli kaikkien aikojen nuorin PDC-järjestön maailmanmestari ja ensimmäinen PDC-järjestön mestari, joka ei ollut voittanut kilpailevan BDO-järjestön maailmanmestaruutta


title: Adrian Lewis

text: Seuraavana vuonna Lewis puolusti maailmanmestaruuttaan voitokkaasti lyöden finaalissa Andy Hamiltonin erin 7–3. Lewis oli kolmas pelaaja Eric Bristowin ja Raymond van Barneveldin jälkeen, joka pystyi säilyttämään maailmanmestaruuden voitettuaan ensimmäisen mestaruutensa.


title: Adrian Lewis

text:
Seuraavina vuosina Lewis menestyi hyvin monissa major-turnauksissa muun muassa voittaen European Championship-kilpailun 2013 ja UK Openin 2014. Vuonna 2016 Lewis oli jälleen mm-finaalissa, mutta tällä kertaa Gary Anderson osoittautui paremmaksi eräluvuin 5–7.
Lisäksi Lewis on ollut voittamassa World Cup of Darts-joukkuekilpailun vuosina 2012, 2013, 2015 ja 2016.


title: Klimov M-105

text: Klimov M-105 oli varsin useassa neuvostoliittolaisessa lentokonetyypissä käytetty V-moottori. Sen alkuperänä toimi Hispano-Suizan V12 "Ycrs"-moottori. Alkujaan 860 hevosvoiman tehoisesta moottorissa kehittyi jopa 1 500 hevosvoiman tasoinen. Dewoitine D.520:n moottori oli kuitenkin jo 935 hv (697 kW) tehoinen. Koska moottorin muotoilu oli aerodynaaminen, se teki sitä käyttävistä lentokoneista varsin nopeita sekä suorituskykyisiä. Petljakov Pe-2 "Pekka-Eemeli" oli eräs tyyppi, jota käytettiin tiedusteluun, rynnäköintiin sekä pommitustehtäviin. Jakovlev käytti Jak-hävittäjissä tätä moottorityyppiä. Jak-1:n moottorin teho on 1 050 hv. Pe-2:n moottorien teho oli jo 1 225 hv.


title: Klimov M-105

text: Suomalaiset käyttivät Klimovin lentokonemoottoreita omien, vanhentuvien Morane-Saulnier M.S.406 -koneidensa paranteluun. "Mörkö-Moraneiksi" ristittyjen, paranneltujen koneiden huippunopeus kohosi täten 480 km/h:sta 510:een. Moottoreiden teho oli 1 100 hv.


title: Klimov M-105

text: Muut neuvostoliittolaiset konetyypit, jotka käyttivät Klimov M-105 moottoria olivat: Jak-3, Jak-7 ja Jak-9 sekä LaGG-3.


title: William Bast

text: William Bast (3. huhtikuuta 1931 – 4. toukokuuta 2015) oli yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvakäsikirjoittaja ja kirjailija.


title: William Bast

text: Bast myötävaikutti monissa suosituissa televisiosarjoissa, kuten "Hawaii Five-O", "Perry Mason yllättää", "Alfred Hitchcock esittää", "Dr. Kildare" ja "Waltonin perhe". Vuonna 1985 hänestä tuli "Colbyt"-saippuasarjan luoja ja pääkäsikirjoittaja.


title: William Bast

text: Bast syntyi Wauwatosassa Wisconsinissa. Hän oli kahdeksanlapsisen perheen vanhin. Bast opiskeli Wisconsinin yliopistossa ja sen jälkeen teatteritaidetta Kalifornian yliopistossa (UCLA) Los Angelesissa, jossa hän tutustui James Deaniin. Hän seurasi James Deania New Yorkiin ja sai aluksi työtä CBS:n tiedotusosastolla. Pian hän alkoi tuottaa käsikirjoituksia "The Aldrich Family" -nimiseen tilannekomediaan. Bast palasi Los Angelesiin Deanin luokse, jossa tämä oli saanut mainetta elokuvassa "Eedenistä itään".


title: William Bast

text: James Deanin kuoleman jälkeen Bast lähti Pariisiin ja sitten Lontooseen. Hän työskenteli BBC:lle, ITV:lle ja Granada Televisionille. Hän kirjoitti useita jaksoja "Saarroksissa"-televisiosarjaan. Myöhemmin hän sai toimeksiannon kahteen kokoillan elokuvaan: "The Valley of Gwangi" ja "Hammerhead". Bastin merkityksellisin kokoillan elokuva oli "The Betsy" (1978).


title: William Bast

text: Vuonna 1962 Bast tapasi Lontoossa Paul Husonin. Huson oli Bastin elämänkumppani ja kanssakirjoittaja, joka usein jakoi tekijäluettelon Bastin kanssa.


title: William Bast

text: William Bast kirjoitti kaksi kirjaa James Deanista: "James Dean: a Biography" (1956) ja "Surviving James Dean" (2006), joista jälkimmäisessä hän kertoi intiimistä suhteestaan Deaniin.


title: William Bast

text: Bast sairasti Alzheimerin tautia.


title: Riittasisko Räike

text: Riittasisko Räike, aiemmin Riittasisko Jukkala-Benisch, on suomalainen televisiotoimittaja, jonka ura kattaa yli 50 vuotta 1960-luvun lopulta 2010-luvulle. Vuonna 1967 hän oli mukana aloittamassa Yleisradion "A-studiota" yhdessä muun muassa Hannu Karpon, Mirja Pyykön ja Arto Tuomisen kanssa. 1980-luvulta lähtien hänet on tunnettu kristillisistä keskusteluohjelmista.


title: Riittasisko Räike

text: Yleisradion ajankohtaisohjelmista Riittasisko Jukkala-Benisch siirtyi 1970-luvun alkupuolella Mainostelevisioon, jonne hänet kutsuttiin edistämään yhtiön yhteiskuntasuhteita, tavoitteena MTV:n oman uutistuotannon aloittaminen. 1980-luvun taitteessa hän toimi YK:n Lapsen vuoden komitean pääsihteerinä. Näihin aikoihin Jukkala-Benisch kiinnostui voimakkaasti kristinuskosta ja teki 1980-luvun alusta lähtien MTV:lle erikoistoimittajana hengellisiä sarjaohjelmia, kuten "Kuule! Sinua rakastetaan, Takaovi" ja "Aamupostia". Hän jäi eläkkeelle 2000-luvun puolessavälissä, mutta 2010-luvulla hän on tehnyt kristillisiä haastatteluohjelmia Taivas TV7 -kanavalle.


title: Riittasisko Räike

text: Vuonna 1999 Räikkeelle myönnettiin Kirkon tiedonvälityspalkinto.


title: Riittasisko Räike

text: Riittasisko Räike oli nuoruudessaan naimisissa saksalaisen insinööri Benischin kanssa. Heidän poikansa on yritysjohtaja Antti Tiitola, joka toimi 2000-luvun alkuvuosina Suomen Lidlin ensimmäisenä toimitusjohtajana.


title: Kolhon kanteletehdas

text: Kolhon kanteletehdas oli Mänttä-Vilppulan Kolhon kylässä toiminut kanteletehdas. Tehtaan osakkaat olivat Urho ja Vieno Järvenpää sekä Vilho Mäkinen.


title: Kolhon kanteletehdas

text: Kanteletehtaan taustalla on Kolhon puusepäntehdas, jossa oli paljon koulutettuja puuseppiä kuten Urho Järvenpää. Vieno Järvenpää oli työssä puusepäntehtaalla ja kiillotti kanteleet vapaa-ajalla. Tehdasrakennus valmistui 30. marraskuuta 1946.


title: Kolhon kanteletehdas

text: Tehdas valmisti muun muassa neljätoista kannelta Paul Salmiselle sekä myyntiin Fazerille. Tehtaan toimintaa ajettiin alas sen jälkeen kun Urho Järvenpää kuoli 1948, mutta kanteleita valmistui vielä vuoteen 1961 Vilho Mäkisen kotona ja verstaalla.


title: Iinattivaaran kuparikaivos

text: Iinattivaaran kuparikaivos sijaitsi Pudasjärvellä Iinattivaarassa Iinattijärven pohjoisrannalla. Kupariesiintymä löydettiin 1685 ja paikalla tehtiin koekaivauksia 1720-luvulla mutta esiintymän emäkalliota ei silloin löydetty. Kaivostoiminta käynnistyi uudestaan kesällä 1767 mutta päättyi jo parin vuoden kuluttua.


title: Iinattivaaran kuparikaivos

text: Vuoden 1767 käynnityneen kaivoshankkeen osakkaina olivat oululainen kauppias Johan Waara, kupariseppämestari Gustaf Skogman, kirkkomaalari Mikael Toppelius ja pitäjänkirjuri Jacob Bergbom. Kaivokselta rakennettiin tie Iinattijärven rannassa olevalle laiturille josta malmi kuljetettiin proomulla Pintamo-ojan varrella sijainneeseen sulatushyttiin. Sulattoa varten oli rakennettu Pintamo-ojan Kuurnakoskeen (tai Kornankoski) pato ränneineen ja vesipyörineen. Valmiit tuotteet oli tarkoitus kuljettaa proomulla Iijokea pitkin Pohjanlahdelle. Kaivostoiminta päättyi kuitenkin jo muutaman vuoden kuluttua köyhän malmin ja vuorityötaitojen puutteen takia. Kupariesiintymää tutkittiin vielä 1800-luvun alkupuolella muutamaan otteeseen mutta nämä tutkimukset eivät enää johtaneet kaivostoiminnan aloittamiseen esiintymän mitättömyyden takia.


title: Iinattivaaran kuparikaivos

text: Nykyisin kaivoksesta on jäljellä pari pientä louhosta Iinattivaaran rinteellä sekä sammaleen peittämiä sivukivikasoja.


title: Juhani Keto

text: Raimo Aarne Juhani ”Jussi” Keto (20. syyskuuta 1947 Helsinki – 26. elokuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen koripalloilija.


title: Juhani Keto

text: Korinaluspelaajana pelannut Keto pelasi miesten SM-sarjassa yhteensä yhdeksän kautta edustaen Tapion Honkaa, Turun NMKY:tä ja Torpan Poikia. Hän voitti yhteensä kuusi Suomen mestaruutta, kolme Suomen cup-mestaruutta ja kahdesti SM-pronssia. Suomen miesten maajoukkueessa Keto pelasi 74 ottelua ja voitti Pohjoismaiden mestaruuden vuonna 1968.


title: Juhani Keto

text: Helsingin Jyryn kasvatti Keto asui Kalliossa ja opiskeli Aleksis Kiven koulussa. Lapsuudessaan, vuonna 1954, Keto joutui auton yliajon uhriksi, ja hänen olkapäänsä murtui. Hän harrasti nuoruudessaan myös yleisurheilua, uintia ja jalkapalloa. Jyryssä Ketoa valmensi muun muassa Kalevi Sylander. Välillä Keto pelasi koripalloa kavereidensa kanssa jopa talvella ulkokentällä hanskat kädessä.


title: Juhani Keto

text: Kesällä 1968 Keto siirtyi Tapion Honkaan, missä hän voitti seuraavan neljän kauden aikana neljä Suomen mestaruutta ja kaksi Suomen cup-mestaruutta. Vuosina 1972–1974 Keto edusti Turun NMKY:tä voittaen yhden Suomen mestaruuden ja Suomen cup-mestaruuden lisää sekä SM-pronssin. Kummassakin joukkueessa hän pelasi myös eurooppalaisissa seurajoukkuekilpailuissa.


title: Juhani Keto

text: Vuodesta 1974 Keto edusti helsinkiläistä Torpan Poikia, jossa vuonna 1977 tuli SM-pronssimitali. Toukokuussa 1975 Keto pelasi Suomen maajoukkueen mukana Kiinan-kiertueella. Hän sai eräässä Kiinaa vastaan pelatussa ottelussa korinalustilanteessa selkävamman, joka vaivasi häntä pelaajauran loppuun asti. Kuudennen ja viimeisen Suomen mestaruutensa Keto voitti vuonna 1978 pelattuaan kauden aikana vain kahdessa ottelussa.


title: Juhani Keto

text: Keto pelasi Suomen miesten maajoukkueessa 74 ottelua 7,1 pisteen ottelukeskiarvolla. Hän pelasi muun muassa vuoden 1972 olympiakarsinnoissa ja voitti Pohjoismaiden mestaruuden vuonna 1968 sekä osallistui myös vuosien 1972 ja 1974 PM-turnauksiin. Miesten maajoukkueuransa piste-ennätyksen, 22, Keto heitti Viroa vastaan lokakuussa 1973.


title: Juhani Keto

text: Pelaajauransa aikoihin varsin isokokoinen, 196-senttinen Keto pelasi tavallisesti ison laitahyökkääjän ja sentterin pelipaikkoja. Hän luki peliä hyvin ja oli maan parhaita ponnistajia.Keto seurasi koripalloa aktiivisesti koko loppuelämänsä ja muun muassa matkusti katsomaan Suomen historiallisia MM-kilpailuotteluita Bilbaoon vuonna 2014. Keto sairastui alkuvuodesta 2018 ja kuoli 70-vuotiaana helsinkiläisessä Suursuon sairaalassa 26. elokuuta 2018.


title: Juhani Keto

text: Kedon Susanna-tytär eli avioliitossa uinnin olympiamitalisti Jani Sievisen kanssa.


title: 888poker

text: 888poker aiemmin Pacific Poker, on kansainvälinen nettipokerin pelaamiseen tarkoitettu pelihuone ja verkosto, jonka omistaja on 888 Holdings. 888poker on perustettu vuonna 2002, ja sen pääpaikka on Gibraltarilla. Se on maailman toiseksi suurin nettipokerisivusto.


title: 888poker

text: Alunperin nimellä "Pacific Poker" vuonna 2002 perustettu sivusto muutti myöhemmin nimensä 888pokeriksi. Pacific Poker hyväksyi jäsenikseen pelaajia kaikkialta maaillmasta ja menestyi heti alusta lähtien, kun sille siirtyi pelaajia 888:n vakiintuneelta sivustolta, joka oli perustettu jo useita vuosia aiemmin vuonna 1997.


title: 888poker

text: Kun Yhdysvaltojen 109. kongressi hyväksyi internet-pelaamista koskevan lain "Unlawful Internet Gambling Enforcement Act of 2006" (UIGEA), 888pokerin oli suljettava ovensa yhdysvaltalaisilta pelaajilta.


title: 888poker

text: 888poker oli ensimmäinen nettipokerihuone, joka otti käyttöön webcam-pokeripöydät, mikä mahdollisti pelaajien paremman keskinäisen vuoropuhelun ja teki pelistä aiempaa sosiaalisemman kokemuksen.


title: 888poker

text: 888poker sponsoroi televisiosarjaa "German High Roller" Sport1-kanavalla.


title: 888poker

text: "888poker" isännöi useita kertoja vuodessa "888poker Live" -tapahtumia, jotka ovat useissa kaupungeissa ympäri maailmaa pidettäviä pokeriturnauksia. Lisäksi 888poker järjestää kolme legendaarista verkkotapahtumaa - "XL Inferno", "XL Eclipse" ja "XL Blizzard" – jotka tunnetaan yhdessä "XL Championships Series".


title: 888poker

text: 888poker on vuodesta 2014 lähtien toiminut Las Vegasissa järjestettävän pokerin maailmansarjan World Series of Poker pääsponsorina ja karsintakierrosten ainoana järjestäjänä.


title: 888poker

text: 888poker toimi vuosina 2016, 2017 ja 2018 Las Vegasissa Aria Resort & Casinolla järjestetyn Poker Centralin isännöimän Super High Roller Bowl -turnauksen pääsponsorina. Turnauksen osallistumismaksu oli 300 000 Yhdysvaltain dollaria, mikä teki siitä maailman toiseksi kalleimman ja vuonna 2017 maailman kalleimman pokeriturnauksen.


title: 888poker

text: Marraskuussa 2017 888poker ja World Poker Tour solmivat yhteystyösopimuksen, jonka ansiosta 888pokerin kaikki pelaajat ovat suoraan oikeutettuja osallistumaan WPT DeepStacks-turnaukseen Berlinissä.


title: 888poker

text: Useat ammattimaiset pokerinpelaajat ja julkisuuden henkilöt toimivat 888pokerin brändilähettiläinä. Team 888pokeriin liittyneiden näkyvien henkilöiden joukossa ovat Dominik Nitsche, Martin Jacobson, Chris Moorman, Sofia Lövgren, Kara Scott, Natalie Hof, Parker Talbot, Vivian Saliba entinen australialainen kansainvälinen kriketinpelaaja (syöttäjä) Shane Warne, UFC -välisarjan mestari George St. Pierre, ja entinen jalkapalloilija Denílson.


title: 888poker

text: Myös uruguaylainen jalkapalloilija Luis Suárez allekirjoitti sopimuksen 888pokerin kanssa vuonna 2014. Kumppanuussopimus kuitenkin purettiin vuoden 2014 World Cupin tapahtumien vuoksi.


title: Henri Pouctal

text: Henri Pouctal (1856 La Ferté-sous-Jouarre, Seine-et-Marne – 3. helmikuuta 1922 Pariisi) oli ranskalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja.


title: Henri Pouctal

text: Näyttelijäkoulutuksen saanut Pouctal työskenteli Pariisin Odéonissa ja André Antoinen Théâtre Libressä. Paul Gavault palkkasi hänet vuonna 1908 näyttelijäksi Le Film d’Art -elokuvayhtiöön. Pouctal esiintyi muun muassa André Calmettesin ja Henri Desfontainesin ohjaamissa elokuvissa "Résurrection" (1910) ja "Jésus de Nazareth" (1911) sekä Calmettesin elokuvissa "L’Écharpe" (1910), "Le Chevalier d’Essex" (1911) ja "La Dame aux Camélias" (1912), joissa hän toimi myös toisena ohjaajana.


title: Henri Pouctal

text: Vuoteen 1912 mennessä Pouctal keskittyi kokonaan elokuvien ohjaamiseen ja vuonna 1913 hänestä tuli Le Film d’Artin taiteellinen johtaja. Hän teki yli 70 elokuvaa kuten "Vitellius" (1911), "Werther" (1911), "Madame Sans-Gêne" (1911), "Camille Desmoulins" (1911), "Les Trois mousquetaires" (1912), "Le Saltimbanque" (1912), "Blanchette" (1912), "Le Trait d’union" (1913), "Frères ennemis" (1913), "Colette" (1913), "La Rose rouge" (1914), "Le Légionnaire" (1914), "L’Heure tragique" (1914), "Pêcheur d’islande" (1915), "L’Homme masqué" (1916), "Chantecoq" (1916), "Debout les morts!" (1916), "Le Roman d’un spahi" (1917), "Le Comte de Monte-Cristo" (1918), "Travail" (1920) ja "Gigolette" (1921). Niistä suurin osa on ranskalaisen kirjallisuuden klassikkoteosten sovituksia. Louis Delluc piti Pouctalia yhtenä Ranskan parhaista mykkäelokuvien ohjaajista.


title: Haapaluoman kaivos

text: Haapaluoman kaivos oli Peräseinäjoella vuosina 1962–1997 toiminut maasälpälouhos. Haapaluoman pegmatiittiesiintymä löytyi 1958 kun Paavo Iloniemi löysi maasälpälohkareita ojankaivuun yhteydessä.


title: Haapaluoman kaivos

text: Haapaluoman pegmatiittimalmi sisältää kalimaasälpää ja kvartsia. Malmissa on mukana myös turmaliinia suurina kiteinä ja kideryhminä. Kaivoksen maasälvän rautapitoisuus oli erittäinen alhainen. Maasälpää toimitettiin Suomessa Tammisaaren posliinille (nykyinen IDO Kylpyhuone) sekä Forssan ja Hyvinkään lasivillatehtaille. Kemiössä sijainneessa laitoksessa maasälpää jauhettiin myös hienoksi ja jauhetta toimitettiin Hackman-Arabialle. Ulkomaille sitä vietiin säkitettynä Puolaan ja Unkariin.


title: Haapaluoman kaivos

text: Haapaluoman käytöstä poistetulle louhokselle on nykyisin vapaa pääsy pientä louhosmaksua vastaan. Louhoksen kivikasoista löytyy edelleen erilaisia litiumpitoisia mineraaleja kuten violetin väristä lepidoliittia, turmaliinia punaisena (rubeliitti) ja monivärisenä, punaista morganiittia, spodumeenin kirkkaan punertavaa muotoa kuntziittia sekä harvinaisena eykryptiittiä. Louhoksen lukitun portin luona on infotaulu ja portin avain on saatavissa Peräseinäjoen matkailuinfosta joka sijaitsee kahdeksan kilometrin päässä louhokselta Kalajärven karavaanaripuiston vieresä.


title: Haapaluoman kaivos

text: Viisitoista metriä syvä louhos on nykyisin veden täyttämä ja sitä käytetään sukelluskohteena. Louhoksen pohjalle on upotettu kesällä 2008 seitsemän metriä pitkä keskimoottorivene.


title: André Calmettes

text: André Calmettes (18. elokuuta 1861 Pariisi – 14. maaliskuuta 1942 Pariisi) oli ranskalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja tuottaja.


title: André Calmettes

text: Calmettes aloitti näyttelijänuransa Pariisin Odéonissa vuonna 1885 ja työskenteli myöhemmin muun muassa Grand Théâtressa ja Sarah Bernhardtin teatterissa. Vuonna 1908 hänet palkattiin vasta perustetun Les Films d’Art -elokuvayhtiön tuotantopäälliköksi. Calmettes ohjasi kirjallisuusklassikoiden sekä historiallisten ja mytologisten tarinoiden sovituksia kuten "Un Duel sous Richelieu" (1908), "Guisen herttuan murha" (Charles LeBargyn kanssa, 1908), "Retour d’Ulysse" (1908), "Le Baiser de Judas" (Armand Bourin kanssa, 1909), "Macbeth" (1909), "La Dame aux camélias" (1912), "Madame sans gêne" (1911) ja useampikelainen "Les Trois mousquetaires" (1912). Calmettesin elokuvat perustuivat hänen taustansa ja tuotantoyhtiön tavoitteiden mukaisesti klassiseen ranskalaiseen teatteriperinteeseen. Elokuvataiteen arvostuksen kohottamiseksi hän toi valkokankaalle myös Sarah Bernhadtin kaltaisia kuuluisia näyttelijöitä.


title: André Calmettes

text: Les Films d’Artin liityttyä Agence générale de cinématographie -yhtiöön vuonna 1913 Calmettes palasi teatteriin. Hän näytteli myöhemmin muutamissa elokuvissa kuten "Le Petit chose" (1923) ja "La Closerie des Genets" (1924).


title: Juan Kasari

text: Juan Kasari on Helsingissä asuva ja työskentelevä kuvataiteilija, joka on valmistunut Kuvataideakatemiasta kuvataiteen maisteriksi tila-aikataiteiden koulutusohjelmasta 2012. Hänen töitään on ollut esillä useissa yksityisnäyttelyissä muun muassa Sinne galleriassa Helsingissä, Galleria Hippolytessä ja MUU Galleriassa Helsingissä , valokuvakeskus Perissä Turussa sekä useissa kuratoiduissa korkeataisoisissa ryhmänäyttelyissä Suomessa ja ulkomailla.


title: Juan Kasari

text: Taiteilijana Juan Kasaria kiinnostaa venyttää valokuvan käsitettä eri suuntiin ja rikkoa valokuvan pintarakennetta materiaalikokeiluilla. Hän yhdistää teoksissaan esimerkiksi epoksilakkaa ja puhdasta pigmenttiä digitaalisiin efekteihin. Hän on hyödyntänyt kuvien tekemisessä myös tietokoneohjelmointia ja numeraalisia keinoja. Kasarin näyttelyt ovatkokonaisvaltaisia installaatioita, sisältäen tilaan rakennettuja elementtejä, useita videoprojisointeja, ääntä,valokuvaa sekä luonnon- ja keinovaloa.


title: Juan Kasari

text: Kasari on tehnyt myös useita kokeellisen musiikin levytyksiä nimellä 80juan80. Kokoonpanoon kuului myös Lari Koppinen, rummut ja Ville Koppinen kitara. Kokoonpano keikkaili aktiivisesti vuosina 2005-2007.


title: Juan Kasari

text: Kasarin teoksia on useissa kokoelmissa ja hän on saanut Suomen kulttuurirahaston vuosiapurahan kaksi kertaa. Hän on avoliitossa kuvataiteilija Jonna Johanssonin kanssa. He ovat myös pitäneet useita yhteisnäyttelyitä mm taidekeskus Mältinrannassa Tampereella. Hänen töitään on ollut myös esillä monilla kansainvälisillä kuratoiduilla nykytaidemessuilla, kuten Swab Art fairissa sekä Art Copenhagen messuilla.


title: Juan Kasari

text: Vuonna 2005 Johansson ja Kasari perustivat Helsinkiin ns. vaihtoehtoisen galleriatilan ja nykytaideyhdistyksen 00130Galleryn. Galleriatila sijaitsi Korkeavuorenkadulla Designmuseon vieressä ja kuului 2000-luvun alun vaihtoehtoisten gallerioiden liittymään huutogallerioiden ja Myymälä2 gallerian ohella. 00130Galleryssä piti näyttelyitä pääasiassa nuoret taiteilijat ja gallerian linja oli erittäin kunnianhimoinen ja epäkaupallinen. Kutsunäyttelyissä oli useita amerikkalaisia nykytaiteilijoita, kuten Robert Boyd, Lee Walton, VIctoria Fu. Galleriassa oli myös esillä Diana Machulinan kuratoima venäläisen poliittisen taiteen näyttely "Unconfortable art" mikä herätti paljon keskustelua venäjän poliittisesta tilanteesta taidekentällä. Näyttelyn taiteilijoissa oli mukana mm taiteilijaryhmä , jonka jäsenistä osa perusti myöhemmin Pussy Riot ryhmän sekä taitelijaryhmä . 00130Gallery joutui muuttamaan pois Korkeavuorenkadun tiloistaan talon remontin vuoksi vuonn 2014. Galleria on edelleen olemassa ja osallistuu kutsuttuna kansainvälisille nykytaidemessuille ja on kuratoinut useita ryhmänäyttelyitä Suomeen sekä ulkomaille.


title: Juan Kasari

text: Kasari on osallistunut useisiin nykytaidetta koskeviin paneeleihin ja keskusteluihin ja ollut mm Kuvataideakamian maisteriohjelman opiskelijavalintalautakunnassa


title: Juan Kasari

text: Kuvataiteilijana toimimisen ohella Kasari on toiminut opettajana usean vuoden ajan Helsingissä ja suorittanut erityispedagogiikan opintoja.


title: Juan Kasari

text: juankasari.com


title: Juan Kasari

text: 00130Gallery Helsinki


title: 257-kulmio

text: 257-kulmio (kaksisataaviisikymmentäseitsenkulmio, diakosipentakontaheptagoni, diakosipentekontaheptagoni) on monikulmio, jolla on 257 sivua. Kuperan 257-kulmion kulmien summa on 45 900°.


title: 257-kulmio

text: Jos säännöllisen 257-kulmion sivun pituus on "t", sen pinta-ala on


title: 257-kulmio

text: Säännöllistä 257-kulmiota ei juuri voi visuaalisesti erottaa ympyrästä. Ympyrän sisään piirretyn säännöllisen 257-kulmion sivujen pituuksien summa eroaa ympyrän kehän pituudesta vain noin 24 miljoonasosaa. Sen sivujen keskipisteiden etäisyys ympyrän kehästä on vain


title: 257-kulmio

text: Säännöllinen 257-kulmio on yksi harvoista tunnetuista konstruoituvista monikulmioista, joiden sivujen lukumäärä on pariton. Toisin sanoen se voidaan konstruoida geometrisesti, ainoastaan harppia ja merkitsemätöntä viivoitinta käyttämällä. Tämä perustuu siihen, että 257 on Fermat'n alkuluvuista eli muotoa 2 + 1 olevista alkuluvuista. Tästä seuraa, että formula_3 ja formula_4 ovat 128. asteen algebrallisia lukuja, ja kaikkien konstruoituvien lukujen tavoin ne voidaan esittää muodossa, jossa esiintyy neliöjuuria, mutta ei korkeampia juuria.


title: 257-kulmio

text: Carl Friedrich Gauss todisti jo vuonna 1801, että säännöllinen 257-kulmio on konstruoituva, mutta hän ei tuntenut keinoa, jolla se voitiin konstruoida. Eksplisiittisen konstruktion esitti ensimmäisenä Magnus Georg Paucker vuonna 1822 ja hänen jälkeensä Friedrich Julius Richelot vuonna 1832. Alla oleva animaatio esittää erästä myöhemmin esitettyä konstruktiota, jossa käytetään 150 ympyrää. Niistä 24 on Carlylen ympyröitä, joista yksi ratkaisee toisen asteen yhtälön "x" + "x" − 64 = 0.


title: 257-kulmio

text: Säännöllisellä 257-kulmiolla on diedrinen symmetria Dih, kertalukua 514. Koska 257 on alkuluku, tällä symmetriaryhmällä on yksi aliryhmä, jolla myös on diedrinen symmetria: Dih, ja kaksi syklisen ryhmän symmetriaa: Z, ja Z.


title: 257-kulmio

text: 257-grammi on 257-sivuinen tähtimonikulmio. Koska 257 on alkuluku, on 127 säännöllistä muotoa, joiden Schälflin symbolit ovat {257/"n"} kaikilla kokonaisluvuilla 2 = "n" = 128, sillä formula_5.


title: 257-kulmio

text: Alla oleva kuva esittää 257-grammia {257/128}, jolla on 257 melkein säteittäistä sivua. Sen kärjissä kulmat ovat 180°/257 (~0.7°).


title: Nations League

text: Nations League tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kotakankaan kaivos

text: Kotakankaan kaivos oli Vimpelissä vuosina 1934–1962 toiminut kalkkikivikaivos. Kaivoksesta louhittiin 1,4 miljoonaa tonnia karbonaattikivimalmia jota jauhettiin maanparannusaineeksi.


title: Kotakankaan kaivos

text: Kotakankaan kaivoksen koillispuolella sijaitsevat edelleen toiminnassa olevat Ryytimaan kaivos (avattu 1962) ja Vesterbackan kaivos (avattu 1992) joiden päätuote on maanparannuskalkki. Vimpelin alueen kalkkiesiintymät löysi jo 1800-luvun puolivälissä Kalkki-Jaakkona tunnettu Lappajärven seurakunnan rovasti Jakob Fellman joka käynnisti alueelle kalkkikiven louhinnan ja polton sekä aloitti kalkkiuunien rakennuttamisen. Vimpelin talonpojat harjoittivat sitten kalkkikiven polttoa ja alueelta on löydetty yli 40 kalkkikiviuunin jäänteet. Teollinen kalkkikiven louhinta ja jauhatus alkoi Vimpelissä vuonna 1949. Nordkalkilla on Vimpelissä nykyisin kaksi kalkkikivikaivosta ja kalkkikiven jauhtatuslaitos.


title: Ryytimaan kaivos

text: Ryytimaan kaivos on Vimpelissä toimiva Nordkalkin kalkkikivikaivos joka on avattu 1962. Kaivoksesta on louhittu vuoteen 2001 mennessä 5,49 miljoonaa tonnia karbonaattikivimalmia jota on jauhettu maatalouden käyttöön maanparannusaineeksi.


title: Ryytimaan kaivos

text: Ryytimaan kaivoksen lounaispuolella on 1962 käytöstä poistunut Kotakankaan kaivos ja koillispuolella toiminnassa oleva Vesterbackan kaivos (avattu 1992), molemmat ovat tuottaneet maanparannuskalkkia. Vimpelin alueen kalkkiesiintymät löysi jo 1800-luvun puolivälissä Kalkki-Jaakkona tunnettu Lappajärven seurakunnan rovasti Jakob Fellman joka käynnisti alueelle kalkkikiven louhinnan ja polton sekä aloitti kalkkiuunien rakennuttamisen. Vimpelin talonpojat harjoittivat sitten kalkkikiven polttoa ja alueelta on löydetty yli 40 kalkkikiviuunin jäänteet. Teollinen kalkkikiven louhinta ja jauhatus alkoi Vimpelissä vuonna 1949. Nordkalkilla on Vimpelissä nykyisin kaksi kalkkikivikaivosta ja kalkkikiven jauhtatuslaitos.


title: Tie 93 (Viro)

text: Kantatie 93 kulkee Koillis-Virossa Kohtla-Järven seudulla. Se alkaa Toilan kunnan Ontikan kylästä valtatieltä 1 ja mutkittelee Kohtla-Järven Järven ja Kukrusen kaupunginosien kautta Ahtmeen valtatielle 3.


title: Tie 93 (Viro)

text: Kantatie 93 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:


title: Tie 95 (Viro)

text: Kantatie 95 kulkee Keski-Virossa Tarton kaupungin koillispuolella. Se alkaa Tarton kunnan Tilan kylästä valtatieltä 3 ja jatkuu 1,9 kilometrin matkan Tarton kaupungin rajan tuntumaan. Sitten tie muuttuu Narva maanteeksi..


title: Tie 95 (Viro)

text: Kantatie 95 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:


title: Kaapelinkulman kaivos

text: Kaapelinkulman kaivos on Valkeakosken Kaapelinkulman kylässä sijaitseva rakenteilla oleva Dragon Miningin kultakaivos joka on tarkoitus avata marraskuussa 2018. Kaivoksen arvioitu toiminta-aika on kaksi vuotta ja malmia on tarkoitus louhia miljoona tonnia. Malmissa on 4–5 grammaa kultaa tuhatta kiloa kohden ja saatavan kullan määräksi arvioidaan noin 300 kiloa. Malmi kuljetetaan autoilla rikastettavaksi Vammalan rikastamoon Sastamalaan. Avolouhoksen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja suunniteltu syvyys 50 metriä. Louhoksen ympärillä on kolme metriä korkea maavalli melua torjumassa. Dragon Minigilla on myös malminetsintävaraus toiseen 15 neliökilometrin alueeseen Kaapelinkulmalla. Kaapelikulman kultaesiintymä löytyi vuonna 1986 kansannäytteen perusteella.


title: Kaapelinkulman kaivos

text: Alueella esiintyy paikoin runsaasti arseenia ja asukkaat pelkäävät että kaivostoiminnan myötä sitä liukenee pohjavesiin. Pitkäkorven Natura 2000-alue sijaitsee noin 200 metrin päässä kaivosalueelta. Dragon Mining on ilmoittanut käsittelevänsä kaivosalueen vedet kolmen laskeutusaltaan kautta ennen niiden pääsyä ympäristöön.


title: Kaapelinkulman kaivos

text: Joulukuun 25. päivä 2018 Iltalehti uutisoi, että Dragon Mining osoitti joulukuun 2018 alussa julkaistussa sijoittajille suunnatussa tiedotteessa että se aikoo "tyhjentää Valkeakosken kaivoksen kullasta ennen kuin suomalaiset viranomaiset kerkeävät käsitellä valitukset". Uutinen synnytti julkista keskustelua eduskuntaa myöten, ja tammikuun 13. päivä 2019 elinkeinoministeri Mika Lintilä ilmoitti, että työ- ja elinkeinoministeriö yhteistyössä ympäristöministeriön kanssa ovat käynnistelemässä selvitystä kaivoslain uudistustarpeista, ja että tästä saadaan tuloksia jo huhtikuun 2019 eduskuntavaaleja seuraavia hallitusneuvotteluja varten.


title: Punolan kaivos

text: Punolan kaivos on Vampulassä toimiva Nordkalkin kalkkikivikaivos joka on avattu 1983. Nordkalkilla on Vampulassa Punolan kaivoksen lisäksi Matkusjoen kaivos ja kalkkikiven jauhatuslaitos. Punolan kaivoksesta louhitaan kalsiittia ja Matkusjoelta taas magnesiumpitoista kalkkikiveä. Malmi jauhetaan ja siitä erotetaan sivukivi Nordkalkin Punolaan vuonna 1983 perustamassa jauhatuslaitoksessa. Kalkki käytetään maanparannuskalkkina.


title: Punolan kaivos

text: Punolan kaivoksen avolouhos on noin 80 metriä syvä ja sen pohjalle on aina kertyneenä vettä.


title: Kärmäläinen

text: Kärmäläinen on kahdeksan hehtaarin kokoinen saari Mynälahdella Livonsaaren pohjoispuolella Naantalin kaupungissa. Vuonna 2009 vakituisia asukkaita saarella oli yksi ja vapaa-ajan asuntoja kolme, pois lukien vapaa-ajan asunnot, joissa asutaan pysyvästi. Saarelle ei ole kiinteää tieyhteyttä.


title: Kärmäläinen

text: Kärmäläisen suurin pituus on noin 400 metriä. Saari on Naantalin pohjoisin maa-alue. Kärmäläinen kuului aikaisemmin Maskun kunnalle ja sitä aikaisemmin Askaisten kuntaan.


title: Kärmäläinen

text: Saarea on asuttanut Saaristen kalastajasuku jo ainakin 1700-luvun alusta lähtien. Saari kuului pitkään Louhisaaren kartanolle, kunnes vuoden 1923 torpparilaissa kalastajasuvulle tuli mahdollisuus lunastaa saari omistukseensa. 1900-luvun puolivälissä saarella asui kolme perhettä ja kalastuksen lisäksi harjoitettiin vihannesten viljelyä ja pidettiin eläimiä. Sähköt saareen saatiin vuonna 1978. Saaren ainoa asukas (2016), Saaristen-suvun kalastaja, on asunut saarella yksin vuodesta 1990 lähtien.


title: Kärmäläinen

text: Kärmäläinen-nimen etymologia viittaa käärmeeseen. Saaren alkuperäinen nimi on ollut Käärmesaari, jonka rinnakkaismuoto on paikannimijohtimella -nen muodostettu Kärmäläinen, joka oli ”kansanomainen nimi”. Kotimaisten kielten keskuksen Nimiarkiston vuoden 1953 keruutietojen mukaan saaren virallinen nimi oli Käärmesaari ja kansanomainen nimi Kärmäläinen. Tuolloin saarella oli Kärmäläinen-niminen yksinäistila, joka ei ole enää peruskartoissa.


title: Venäjän sotahistoriallinen seura

text: Venäjän sotahistoriallinen seura on presidentti Vladimir Putinin antamalla käskyllä 2012 perustettu seura. Sen puheenjohtaja on kulttuuriministeri Vladimir Medinski.


title: Venäjän sotahistoriallinen seura

text: Seura ei ole tieteellinen seura vaan se ilmoittaa pyrkimyksekseen tukea ja edistää Venäjän sotahistorian tutkimusta ja estää sen vääristelyä sekä popularisoida sotahistorian tutkimuksen saavutuksia, kohottaa sotilaspalvelun arvostusta ja lisätä isänmaallista opetusta. Se pystyttää Venäjälle ja ulkomaille aiheeseensa liittyviä muistomerkkejä, joita on pystytetty ainakin 215, ja kiinnittää muistolaattoja, muun muassa Pietariin marsalkka C. G. Mannerheimin reliefin, joka kuitenkin jouduttiin sabotaasien vuoksi siirtämään Tsarskoje Seloon.


title: Venäjän sotahistoriallinen seura

text: Sen edeltäjä on Venäjän keisarillinen historiallinen seura, jonka keisari Nikolai II perusti 1907 ja joka lakkautettiin vallankumousvuonna 1917.


title: Trimesiinihappo

text: Trimesiinihappo (CHO) on aromaattisiin karboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lähtöaineena orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Trimesiinihappo

text: Huoneenlämpötilassa trimesiinihappo on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen ja paremmin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin ja dietyylieetterin. Trimesiinihappo on heikko happo, jolla on kolme protonia, jotka se voi luovuttaa. Näiden reaktioiden pKa-arvot ovat pKa 2,1, pKa 3,9 ja pKa 4,7. Trimesiinihappo kiteytyy vesiliuoksesta hydraattina. Hydraatti muodostaa vetysidosten välityksessä rakenteen, jonka aukkoihin voi sitoutua vierasmolekyylejä.


title: Trimesiinihappo

text: Trimesiinihappoa esiintyy hieman kivihiilitervassa ja ligniitissä. Sitä myös muodostuu hapetettaessa näitä. Tyypillisin tapa yhdisteen valmistamiseen on mesityleenin hapetus kaliumpermanganaatin avulla. Trimesiinihappoa käytetään ristiinsitojana valmistettaessa kiinteitä rakettipolttoaineita. Siitä valmistetaan myös muovinpehmentiminä käytettäviä estereitä, polymeerejä ja kromatografiakolonnien stationäärifaaseja.


title: Pernjärvi

text: Pernjärvi on Varsinais-Suomessa Salossa Valkjärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön.


title: Pernjärvi

text: Järven pinta-ala on 119 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä. Se on 3,5 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee kallioisella ylänköalueella, jossa kallioperssä on syviä murroksia . Järvet mukailevat murroksien laaksoja, joten myös Pernjärvellä on paljon kapeita muotoja. Järven keskiosasta työntyy kaakkoon lähes järven pituinen kapea lahti, jonka pohjukassa on laajentuma. Myös pohjoiseen työntyy lahtimainen järvenosa, jossa sijaitsevat lahdet Paskalahti ja Joensuu. Järven länsiosa on sekin pitkä ja lahtimainen järvenosa. Siellä sijaitsee järven luusua. Järven ympäristössä on monia järvelle näkyviä mäkiä. Komein on Ramakkalanmäki, joka kohoaa jyrkänteidensä takana yli 30 metrin korkeuteen. Sen vastarannalla on matalampi Sotamäki. Kaakkoispäässä nousee Mustanpirtinmäki, jonka lakialue on rauhoitettu. Länsipään kapealla lahdella kohoaa etelärannalla kallioinen Tyrynmäki, joka on sekin yli 30 metriä korkea.


title: Pernjärvi

text: Järvessä on kartan mukaan kolme pientä saarta. Järven länsipäässä sijaitsee Vähäkari, keskiosassa Tokholma ja kaakkoisosassa Jortsaari. Vain Tokholmassa on rakennuksia. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 2,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0022 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 4,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee keskellä järveä Tokholman kaakkoispuolella.


title: Pernjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 14,2 kilometriä sen rannat ovat metsämaata, jonka väliin on raivattu pienialaisia peltopalstoja. Monet yksittäiset pellot ulottuvat rantaan asti. Järven lähiympäristössä on viisi maatilaa ja sen lisäksi hieman muuta haja-asutusta. Rannoille on rakennettu yli 100 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 1, yhdystieltä 12222 ja Muurlan kirkonkylään menevältä tieltä. Valtatie 1 ylittää järven lahdenpohjukan sen kaakkoispäässä lähes 300 metriä pitkää siltaa myöten.


title: Pernjärvi

text: Järvi sijaitsee Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 24) Perniönjoen alueella (24.04), jonka Ruotsalanjoen valuma-alueeseen (24.044) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 68,3 metriä mpy.


title: Pernjärvi

text: Järvi saa pääosan vedestään omalta lähialueeltaan sekä viereseltä Kyynäräjärvestä (66 hehtaaria). Pernjärven lähialueella on vielä toinen järvi, joka laskee järveen. Se on Hanhilampi (7 hehtaaria) ja se laskee järven koillispäähän Joensuuhun pitkää Puskanojaa myöten. Sen viereen laskee Räyskänoja, joka tuo kuivatusvettä kauempaa Räyskan maatilan pelloilta, Kukinkuljunsuolta ja Purppuunsuolta. Laihajärvi (2 hehtaaria) sijaitsee aivan Pernjärven vieressä, mutta sen ojat laskevat Kyynärjärveen. Järven lasku-uoma on oja Pernjokeen, joka on nimestään huolimatta pitkä ja kapea järvi. Tämän laskujoki on Kurkijoki, jonka nimi muuttuu Ruotsalassa Ruotsalanjoeksi, ja juuri ennen laskemistaan Ylisjärveen, se muuttuu vielä Koskenjoeksi. Ylisjärven laskujoki on Muurlanjoki, joka muuttuu sitten Perniönjoeksi. Vesistöalueen vedet kulkeutuvat lopuksi Itämeren Suomenlahteen Krailanselkään.


title: Le Folgoët

text: Le Folgoët on kunta läntisessä Ranskassa Finistèren departementissa Bretagnen alueella.


title: Le Folgoët

text: Kunnan nähtävyyksiä on 1300- ja 1400-luvuilla rakennettu goottilainen Notre-Damen basilika. Sen torni on 53 metriä korkea. Kuisti ja alttari on tehty paikallisesta kersantite-laavakivestä. Apostolien kuisti on koristeltu 12 apostolin ja pyhän Paavalin patsailla.


title: Eriu

text: Ériu on Irlanin kelttiläisessä mytologiassa Irlannin henkilöitymä ja äitijumalatar. Hänen puolisonsa oli Mac Grené (Mac Gréine).


title: Eriu

text: Kun milesialaiset eli gaelit olivat lyöneet jumalten heimon Tuatha Dé Danannin, näyttäytyi kelteille kolme Irlannin eponyymistä jumalatarta: Banbha, Fodla ja Eriu. Jokainen heistä vaati kelteiltä lupauksen, että Irlannin saari säilyttäisi hänen nimensä. Fili eli näkijä Amhairghin vakuutti Eriulle, että Irlannin päänimi annettaisiin jumalattaren mukaan. Vastalahjaksi Eriu ennusti, että Milin pojat saisivat saaren maat ikuisiksi ajoiksi.


title: Eriu

text: Eriu on luultavasti ollut myös auringonjumala, sillä aurinko nähtiin menneinä aikoina kultaisena pikarina, joka oli täytetty punaviinillä. Tämän pikarin Eriu ojensi saaren suojelusjumalattaren ominaisuudessa jokaiselle Irlannin kuolevaiselle kuninkaalle merkkinä heidän avioliitostaan ja maan hedelmällisyydestä.


title: Surun risti

text: Surun risti (myös Murheen risti tai Kaksi äitiä, , ”Krest skorbi”) on Venäjällä Karjalan tasavallan Impilahdessa sijaitseva kuvanveistäjä Leo Lankisen veistos, joka paljastettiin vuonna 2000. Se on omistettu vuosina 1939–1940 käydyn talvisodan molempien osapuolten taistelijoille. Veistoksessa on kuvattuna suomalaiset ja venäläiset äitihahmot, jotka syleilevät toisiaan ristin eri puolilla.


title: Surun risti

text: 27. kesäkuuta 2000 paljastettu muistomerkki sijaitsee Pitkärannan ja Suolijärven sekä Petroskoin ja Värtsilän välisten maanteiden risteyksen tuntumassa Impilahden Koirinojan kylässä. Alueella käytiin taisteluja joulukuusta 1939 aina sodan päättymiseen saakka. Paljastajina toimi neljä talvisodan veteraania, jotka edustivat sodan kumpaakin osapuolta. Valtiovallan edustajina tilaisuudessa olivat paikalla Suomen pääministeri Paavo Lipponen ja Venäjän varapääministeri Aleksei Kudrin.


title: Surun risti

text: Muistomerkkihanke sai alkunsa vuonna 1992, jolloin Suomi ja Venäjän sopivat kahden yhteisen talvisodan muistomerkin pystyttämisestä. Taustalla olivat molempien maiden veteraanijärjestöt. Ensimmäinen muistomerkki pystytettiin Suomussalmen Raatteentielle vielä samana vuonna. Venäjän puolelle sijoitettavasta muistomerkistä järjestettiin kansainvälinen kilpailu, johon saapui 14 ehdotusta. Voittajaksi selvisi Karjalan tasavallan merkittävimpiin kuvanveistäjiin lukeutunut Lankinen, joka kuitenkin sairastui vakavasti pian kilpailun ratkettua ja kuoli vuonna 1996. Veistoksen viimeisteli petroskoilainen kuvanveistäjä Eduard Akulov. Rahoituksesta vastasi Pitkärannan suomalainen ystävyyskaupunki Kuopio yhdessä Venäjän valtion ja Karjalan tasavallan kanssa.


title: Lisbeth Salander

text: Lisbeth Salander on fiktiivinen henkilö, jonka on luonut ruotsalainen kirjailija ja toimittaja Stieg Larsson. Lisbet Salander esiintyy Larssonin bestseller - trilogiassa "Millennium": "Miehet jotka vihaavat naisia" (2005), "Tyttö joka leikki tulella" (2006) ja "Pilvilinna joka romahti" (2007) sekä David Lagercrantzin virallisessa jatko-osassa "Se mikä ei tapa" (2015) ja "Tyttö joka etsi varjoaan" (2017). Myyntiluvut ja neljä elokuvaa, jotka on toistaiseksi tuotettu Salander yhtenä päähenkilöistä, tekee hänet yhdeksi kansainvälisesti kaikkein kuuluisimmista ruotsalaisista roolihahmoista.


title: Lisbeth Salander

text: Salander on sisäänpäinkääntynyt hakkeri, joka toimii tutkijana vartiointiliikkeessä Milton Security. Yhdessä toimittaja Mikael Blomkvistin kanssa hän ratkaisee kadonneen Harriet Vangerin tapauksen, ja sen yhteydessä hänet pakotetaan väkivalloin kohtaamaan paha holhoojansa, ja sitten koko nuoruusaikansa, kun hän oli lukittuna mielisairaalaan. Hänen kostohistoriallaan on seurauksia niin suurille yrityksille kuin Ruotsissa vastavakoiluorganisaatioille, ja tämän sanotaan muun muassa olevan Millennium-sarjan suurin anti. Häntä on kuvattu "vasemmistofeministiseksi toimintahahmoksi, joka hyökkää leikkauspisteeseen miesten ja yritysten vallan välillä [...] anti-fasistiksi heikosti fasistisin symbolein"..


title: Lisbeth Salander

text: Salanderin ulkoisten ominaisuuksien joukossa huomataan suuri lohikäärmetatuointi selässä, mustaksivärjätyt hiukset ja punk-vaikutteiset vaatteet.


title: Lisbeth Salander

text: Ruotsin "Millennium"-trilogian filmatisoinnissa (2009) Salanderia näyttelee Noomi Rapace. Trilogian Hollywood-versiossa (2011) roolin näyttelee Rooney Mara. Claire Foyn odotetaan näyttelevän roolin neljännen kirjan filmatisoinnissa nimeltä "The Girl in the Spider's Web".


title: Lisbeth Salander

text: Englanninkielisten käännösten otsikot viittaavat kaikki Salanderiin.


title: Lisbeth Salander

text: Koko "Millennium"-sarjan alkuperä on monimutkainen, mutta Larsson alkoi kirjoittaa keskittyneemmin sitä kesällä 2002, kun hän ja hänen elämänkumppaninsa Eva Gabrielsson viettivät lomaa saaristossa ja Larsson etsi jotain, mistä kirjoittaa. Lisbeth Salanderin alkuperä on yhtä monimutkainen, mutta siinä voidaan erottaa seuraavat tärkeimmät jäljet: feminismi, Peppi Pitkätossu, muut etsivätarinoiden kirjailijat, hakkerikulttuurin synty ja jotkut ihmiset Larssonin lähipiirissä.


title: Lisbeth Salander

text: Useat elämäkerrat ovat raportoineet siitä, kuinka Larsson muutti  näkemyksensä ihmiskunnasta, kun hän 15-vuotiaana todisti tytön raiskausta, jossa tekijät olivat kolme Larssonin ystävää (hänen ystävänsä Kurdo Baksin haastattelun mukaan uhrin nimi oli Lisbeth, mutta nimeä ei esiinny Baksin kirjassa "Ystäväni Stieg Larsson"). Larsson ei ollut toiminut raiskauksen aikana, koska hän tunsi jonkinlaista lojaalisuutta ystäviään kohtaan. Jälkeenpäin hän otti siksi yhteyttä uhriin ja pyysi anteeksi, mutta hän tuli torjutuksi myötäilijänä. Larsson sanoi irti tuttavuutensa ystäviensä kanssa. Myöhemmin kertomus on kyseenalaistettu, koska Larsson erään Expo-säätiön kollegan mukaan kertoi, että hän kuuli jonkun muun kertoneen joukkoraiskauksesta, mutta Larssonin elämänkumppani Eva Gabrielsson sanoo, että hän on ainoa, jolle Larsson kertoi tapahtumasta.


title: Lisbeth Salander

text: Vuodenvaihteessa 2001-2002 tapahtui kaksi naisen murhaa, jotka vaikuttivat Stieg Larssoniin voimakkaasti: Melissa Nordell, jonka kidutti ja murhasi hänen poikaystävänsä sen jälkeen, kun hän halusi erota, ja Fadime Sahindel, jonka isä murhasi hänet, koska hän paheksui tyttärensä elämäntapaa. Toisin kuin keskustelu kunniakulttuurista ja tapahtuneista kunniamurhista, Larsson halusi päästä pois rasistisesta erottelusta, joka tehtiin Ruotsissa syntyneiden ja ulkomailla syntyneiden tekijöiden välillä; suuri samankaltaisuus sen sijaan oli, että uhrit olivat naisia, joita tekijät halusivat hallita, ja kun se ei toiminut, tekijät olivat kiduttaneet ja murhanneet. Larsson oli mukana antologiassa, "Keskustelu kunniamurhista". Murhien yhteydessä (mukaan lukien Catrine da Costan paloittelumurha, joka tuli esiin useita kertoja 1990- ja 2000-luvulla) Larsson luki tarkkaan poliisiraportteja ja tuomioita. Väkivallan, josta hän luki, hän otti mukaan kirjoihin, mukaan lukien Salanderin raiskaus kirjassa "Miehet jotka vihaavat naisia", mutta hän kirjoitti myös muotokuvia naisista, niin kuin hän näki naiset: "vapaita, rohkeita ja tarpeeksi vahvoja muuttamaan maailmaansa kieltäytymällä olemasta uhreja".


title: Lisbeth Salander

text: Toisin kuin monet muut kirjailijat Larsson samaistui voimakkaammin vastakkaista sukupuolta oleviin päähenkilöihinsä kuin samaa sukupuolta oleviin. Vaikka on olemassa joitakin ominaisuuksia, jotka Larsson jakaa Mikael Blomkvistin kanssa (journalisti, yhteiskuntaa tarkastelevan lehden päätoimittaja, ilman pitkäjänteistä kiinnostusta asioihin), hän on antanut Salanderille useita omia ominaisuuksiaan: paljon tupakoiva, juo huonoa kahvia, "raivoisan moralistinen", ei luota viranomaisiin, ei halua puhua taustastaan ja taitava tutkija.


title: Lisbeth Salander

text: Kolmessa kirjassa esiintyy lyhyitä johdantotekstejä joissakin luvuissa. Tekstit käsittelevät sotaisia naisia ja esimerkit ovat Amerikan sisällissodasta tai amatsoneista. Sen sijaan teksteissä ei ole huomattavaa kyllä pohjoismaisia esimerkkejä.


title: Lisbeth Salander

text: Stieg Larssonin aikana Tidningarnas Telegrambyrå-uutistoimistossa (1977–1999) hän keskusteli usein päällikkönsä Kenneth Ahlborn kanssa populäärikulttuurista, kuten Etsiväkaksosista ja Wahlströmin etsiväsarjasta, sekä Enid Blytonin Viisikko-kirjoista. He sopivat, että kumpikin kirjoittaa kirjan siitä, miten kirjojen nuorisosankareille kävisi, kun heistä tulisi aikuisia. "Stieg Larsson oli omasta puolestaan varma, että hän kirjoittaisi ADHD-lapsi Peppi Pitkätossusta ja siitä, mitä hänelle tapahtuu, kun hän tulee 20-vuoden ikään. Oletettavasti hänelle kävisi aika huonosti modernissa yhteiskunnassa, hänet suljettaisiin johonkin laitokseen, ehkä hän joutuisi fyysisen ja psyykkisen häpäisyn kohteeksi ja muuttuisi kostonhimoiseksi." "The New York Times" luettelee useita samankaltaisuuksia: "rohkea ja lojaali mutta ei todellakaan esikuva", "epätavallinen ulkonäkö" ja "fantastiset kyvyt". Sitä paitsi Salander asuu välillä pseudonyymin "V. Kulla" osoitteessa, joka on selvä viittaus Peppi Pitkätossun Villa Villekullaan (Huvikumpu). Ajatus oli, että hän ei tuntisi ketään tai että hänellä ei olisi mitään sosiaalisia valmiuksia. Vaikka Mikael Blomkvist oli myös ottanut mallia Astrid Lindgrenin hahmosta, nuoresta besserwisseristä Kalle Blomkvistista, ajatuksena oli, että Salander olisi kirjojen päähenkilö. Salanderilla on punaiset hiukset, jotka hän värjää mustiksi, ja lukijan tavatessa hänet ensimmäistä kertaa hänellä on puna-vihreät sukat, jotka muistuttavat Pepin epätavallisia pitkiä sukkia.


title: Lisbeth Salander

text: Kirjassa "Miehet jotka vihaavat naisia mainitaan "sitä paitsi Peppi Pitkätossu ja Kalle Blomkvist explisiittisesti: [Mikael Blomkvist] inhoaa lempinimeä [Kalle Blomkvist], minkä ymmärtää hyvin. Joku voisi tyrmistyä, jos minua kutsuttaisiin Peppi Pitkätossuksi lööpissä. Peppi Pitkätossu mainitaan myöhemminkin, kun Salander on varastanut suuren määrän rahaa: Hän varasti melkein kolme miljoonaa kruunua. Hänen tuskin tarvitsee nähdä nälkää. Aivan niin kuin Peppi Pitkätossulla hänellä on kirstullinen kultaa.


title: Lisbeth Salander

text: Larsson oli tottunut dekkarinlukija. Huolimatta siitä, että hän luki "lähes kaiken, mitä on kirjoitettu genressä viimeisen kahdensadan vuoden aikana" ja tiesi hyvin nyt vähemmän tunnettuja rikoskirjailijoita, kuten Erskine Childersin ja John Buchanin, josta hän kirjoitti TT:lle (Tidningarnas Telegrambyrå-uutistoimistolle) vain muutamia artikkeleita dekkarivinkeistä ennen joulua ja kesävapaita ja toteutti kaksi haastattelua: Harlan Ellisonin ja Elizabeth Georgen (jota hän kutsui "dekkarikuningattareksi"). Hänen suosikkiensa joukossa on havaittavissa enimmäkseen naispuolisia kirjailijoita, kuten Sara Paretsky, Patricia Cornwell, Val McDermid, Dorothy Sayers ja Liza Cody. Todennäköisesti nämä ovat vaikuttaneet häneen ja inspiroineet häntä kirjallisesti. Eivätkä vähiten Larssonin ajatuksiin Salanderista ole vaikuttaneet Elizabeth Georgen tapahtumarikkaat kirjat Lordi Thomas Lynleystä ja hänen "hankalasta" aisaparistaan Barbara Haversistä, ja Sara Paretskyn  kovaksikeitetyt, yhteiskunnalliskriittiset kirjat, joissa naispuolisen yksityisetsivän V. I. Warshawskin on pakko kohdata säälimättömät suuryritykset. Peter O'Donnellin sarjan Modesty Blaisen on myös sanottu olevan esikuva, esimerkiksi mitä tulee hänen tulkinnanvaraiseen seksuaalisuuteensa, hänen epätavalliseen tapaansa käsitellä rikoksia ja siihen, että hänen miespuolinen kumppaninsa (Willie Garvin/Mikael Blomkvist) on tyytyväinen siihen, että soittaa toista viulua. Ylipäätään Larsson oli eniten kiinnostunut kovaksikeitetyistä dekkareista, Dashiell Hammettin, Raymond Chandlerin ja Ross Macdonaldin muodossa, muun muassa siksi, että heihin liittyi se ongelma, ettei aina ollut mahdollista määritellä, ketkä olivat pahimpia roistoja: rikolliset tai poliisit.


title: Lisbeth Salander

text: Sekä Stieg Larsson että Eva Gabrielsson lukivat lapsuudesta saakka suuria määriä science fictioniä (erityisesti Robert Heinleiniä ja Isaac Asimovia). Heinleinin romaani Friday (1982) kertoo yli-ihmishahmosta, joka kohtaa muun yhteiskunnan taholta ennakkoluuloja ja jolla on myös tinkimätöntä seksiä. Larsson kirjoitti itse Joan D. Vingesin kirjoista, joissa kirjailija käyttää usein päähenkilöitä muista maailmoista ja joissa on ulkopuolinen näkökulma, joskus yhteiskuntakriittinenkin.


title: Lisbeth Salander

text: Suunnilleen samaan aikaan, kun Larsson alkoi kirjoittaa "Millennium"-sarjaa, IT-kupla oli puhjennut, mutta tämän vanavedessä kasvoi useampien ohjelmoijien ja ATK-lukutaitoisten ihmisten kysyntä ja tarve, koska oli selvää, että monet kaupat tehtäisiin internetin kautta tulevaisuudessa. Äänekkään keskustelun yhteydessä koskien The Pirate Bay-sivustoa (perustettu vuonna 2003) ja myöhemmin Piraattipuoluetta (perustettu vuonna 2006) tuli myös enemmän hakkereita julkisuuteen. Larssonia kiehtoi hakkerikulttuuri, vaikka hän itse ei ollut kovin hyvä tietokoneiden kanssa, ja päätti antaa yhden päähenkilön taustan olla hakkeri. Huolimatta omasta tietämättömyydestään Larssonin kuvauksia on verrattu suotuisasti, esimerkiksi Dan Brownin IT-taitoihin "Murtamattomassa linnakkeessa" (1998).


title: Lisbeth Salander

text: Larsson sai vaikutteita muun muassa Neal Stephensonilta, erityisesti kirjoista "Snow Crasch" (1992) ja "Diamond Age: or A Young Lady's Illustrated Primer "(1995). Hän otti niistä joitakin ideoita "Hacker Republic-"verkostoon.


title: Lisbeth Salander

text: Stieg Larsson on myös käyttänyt osia useista todellisista ihmisistä lähipiirissään inspiraation lähteinä Salanderin hahmoon. Useilla näistä on kiistetty tai epäselvä vaikutus.


title: Lisbeth Salander

text: Yksi tällainen inspiraation lähde oli Larssonin veljentytär, Therese Larsson. Se oli hän, joka oli harkinnut lohikäärmetatuointia. Kirjoitusprosessin aikana Stieg Larsson kysyi usein hänen veljentyttäreltään hänen elämästään, mukaan lukien hänen intohimonsa potkunyrkkeilyyn, hänen anoreksiansa ja hänen musta meikkinsä ja vaatteensa. Tämä on kuitenkin vahvistamatonta tietoa: sähköpostikeskustelu oli menetetty kiintolevyn kaaduttua, ja ainoassa haastattelussa, joka tehtiin Larssonille, hän mainitsee vain Peppi Pitkätossun, mutta Larsson on voinut haluta suojella veljentytärtään, joka oli tuolloin teini-iässä.


title: Lisbeth Salander

text: Kurdo Baksin mukaan tutkija ja datahakkeri työskenteli Expo-säätiössä sen ensimmäisen vuoden aikana. Hakkeri kuuluu tehneen vaikutuksen Stieg Larssoniin työkapasiteetillaan ja lahjakkuudellaan, ja hän on kuulemma ollut tatuoitu ja hoikka. Larsson keskeytti kuitenkin heidän työnsä, kun tuli tietoon, että hakkerista oli tehty poliisille ilmoitus ilkivallan ja elämänkumppanin vainoamisen vuoksi. Baksi on sitä mieltä, että Larsson käsitteli surua ottamalla hänet kirjaansa, vaikka hieman muuttuneessa muodossa. Tämä inspiraation lähteen ovat kuitenkin kyseenalaistaneet useat Expon kollegat, mikä tarkoittaa, että kyseinen henkilö tyytyi kirjoituskoneeseen ja sitä paitsi tuomittavat tapahtumat tapahtuivat 18 kuukautta Stiegin kuolema jälkeen, ja seitsemän vuoden jälkeen, kun "hakkeri" lähti Exposta.


title: Lisbeth Salander

text: Eva Gabrielssonin mukaan Salander on "synteesi tuntemistamme ihmisistä [...] Miehistä ja naisista. Hänet on kerätty yhteen monesta suunnasta ollakseen sitä, mitä hän on. Luulen, että hän on positiivisesti eksentrinen, positiivinen nörtti aivan yksinkertaisesti, ja sellaisia meillä oli ympärillämme, nörttejä."


title: Lisbeth Salander

text: Lisbeth Salander syntyi 30. huhtikuuta 1978 (hän on 24-vuotias kirjassa "Miehet, jotka vihaavat naisia"), ja hänellä on kaksoissisko Camilla, mutta sisaret eivät ole missään tekemisissä. Tyttöjen äiti on nimeltään Agneta Sofia Sjölander (s. 1960). Heidän isänsä nimi on Alexander Zalachenko, ja hän on Neuvostoliitosta loikannut vakooja. Zalachenko pahoinpiteli usein äidin, mikä lopulta johti siihen, että hän kärsi vakavista aivovammoista. Romaanin "Miehet jotka vihaavat naisia" lopussa äiti kuolee näihin aivovaurioihin usean vuoden jälkeen hoitokodissa.


title: Lisbeth Salander

text: Kun Lisbeth oli 12-vuotias ja isä oli pahoinpidellyt äidin vaikeasti, Lisbeth sytytti isänsä tuleen maitotölkin avulla, jonka hän oli täyttänyt bensiinillä. Tämän jälkeen hän päätyi Sankt Stefanin lastenpsykiatriselle klinikalle. Isä selvisi hyökkäyksestä. 18-vuotispäivänään hänet otettiin holhouksenalaiseksi, virallisesti lapsuuden tapahtumien vuoksi, mutta oikeastaan hänen isänsä todellisen henkilöllisyyden suojelemiseksi.


title: Lisbeth Salander

text: Neljä vuotta ennen tapahtumia kirjassa "Miehet jotka vihaavat naisia" oli Salander saanut työpaikan Milton Securitystä. Hän on taitava hakkeri, joka toimii verkossa nimimerkillä Wasp.


title: Lisbeth Salander

text: Kirjassa "Miehet jotka vihaavat naisia" Salander toimii tutkijana Milton Securityssä. Hän saa liikemies Henrik Vangerilta tehtäväksi tarkistaa  toimittaja Mikael Blomkvistin. Vanger on ajatellut kääntyä Blomkvistin puoleen vanhan katoamisjutun ratkaisemiseksi. Kun Blomkvist ei pääse eteenpäin tehtävässään, Vangerin asianajaja tuo hänet yhteen Salanderin kanssa. Salander edistää tutkimusta ja löytää jälkiä, jotka johtavat useisiin vanhoihin ratkaisemattomiin, raakoihin murhiin. Yhteistyön aikana Salanderista ja Blomkvistista tulee tilapäisesti pari.


title: Lisbeth Salander

text: Sen jälkeen kun Salanderin holhooja Holger Palmgren sai aivohalvauksen, hänelle määrättiin uusi holhooja Nils Bjurman. Bjurman osoittautuu sadistiksi, ja ensimmäisessä tapaamisessa hän pakottaa Salanderin suuseksiin vastineeksi siitä, että Salander saa käyttää omaa rahaa. Toisessa tapaamisessa Bjurman raiskaa hänet raa ' asti, tietämättä, että Salander  kuvaa kaiken piilotetulla kameralla. Muutamaa päivää myöhemmin Salander palaa Bjurmanin asuntoon, tainnuttaa hänet, sitoo hänet hänen omilla varusteillaan ja sanoo, että hän aikoo julkaista filmin, jos Bjurman rikkoo hänen sääntöjään, joiden pitäisi varmistaa, että hänet julistetaan täysin toipuneeksi. Sen jälkeen hän tatuoi Bjurmanin rintaan ja vatsaan tekstin "minä olen sadistinen sika, dorka ja raiskaaja".


title: Lisbeth Salander

text: Salanderin ja Blomkvistin onnistuu selvittää, miten Harriet Vanger katosi, mutta tutkinta johtaa siihen, että Salander ja Mikael Blomkvist löytävät sarjamurhaajan. Murhaaja kaappaa Blomkvistin ja aikoo tappaa hänet, mutta viime hetkellä Salander tulee väliin ja onnistuu pelastamaan hänet. Hän käyttää sitten hakkerin taitojaan selvittääkseen todellinen olosuhteet koskien Blomkvistin panettelua ja varastaakseen suuren summan rahaa syylliseltä.


title: Lisbeth Salander

text: Kirjan lopussa Salander tunnustaa itselleen, että hän on rakastunut Blomkvistiin mutta saa nähdä tämän yhdessä vakituisen rakastajattaren, Erika Bergin, kanssa ja Salander katkaisee yhteyden Blomkvistin kanssa.


title: Lisbeth Salander

text: Kirjassa "Tyttö joka leikki tulella" Salander on ollut kiertelemässä maailmaa  vuoden ajan. Hänen oleskelunsa Grenadassa ja lyhyt romanssi lyhentyy hirmumyrskyn takia, josta tulee myös murhayrityksen huipentuma ja jossa Salander pelastaa aiotun uhrin hengen. Hän palaa sen jälkeen Ruotsiin, ja vierailee hänen entinen tyttöystävänsä, Miriam Wun, luona ja hänen entisen holhoojansa, Palmgrenin, luona, jonka hän ei tiennyt olevan vielä elossa. Tavattuaan sattumalta Blomkvistin Salander hakkeroi Blomkvistin tietokoneen ja saa tietää, että Millennium on tekemässä kirjaa prostituutiosta. Salander päättää myös kohdata Bjurmanin kasvotusten viimeisen tapaamisen jälkeen.


title: Lisbeth Salander

text: Kohta murhataan Milleniumin uusi työntekijä työntekijä, Dag Svensson (joka työskenteli prostituutiojutun kanssa), ja hänen elämänkumppaninsa. Poliisi saa selville, että aseen, jota käytettiin, omistaa asianajaja Bjurman - joka myös löydetään murhattuna. Monista syistä Lisbeth Salanderista tulee murhaepäilty. Iltapäivälehden onnistuu saada selville, että Salander on epäilty, ja se julkaisee etsintäkuulutuksia mainosotsikoissa sekä kiusallisia yksityiskohtia hänen elämästään.


title: Lisbeth Salander

text: Tästä huolimatta sekä Milton Securityn toimitusjohtaja että Mikael Blomkvist uskovat Salanderin viattomuuteen. Blomkvist lähettää viestin Salanderille, joka vastaa, että henkilö, joka on murhien takana nimeltään Zala, nimi, joka esiintyy myös Dag Svenssonin materiaalissa. Salander jäljittää poliisin tutkintaa hakkeroimalla syyttäjän tietokoneen. Hän saa selville, että yksi Milleniumin tutkijoista on ollut yhteydessä Zalaan, ja ottaa tämän vangiksi ja uhkaa tappaa miehen saadakseen tietää enemmän. Sen jälkeen Salander menee Bjurmanin kesämökille, jonne Bjurman on piilottanut hänestä materiaalia, jossa sanotaan, että psykiatri, joka oli kiusannut häntä hänen varhaisen elämänsä aikana, on ollut yhteydessä useihin muihin salaliitossa olleisiin henkilöihin. Salanderin yllättää kaksi moottoripyöräjengiläistä, joiden aikomuksena on polttaa talo, mutta hän onnistuu nujertamaan heidät ja pakenemaan. Blomkvist puhuu Holger Palmgrenin kanssa, joka sanoo, että Zalan nimi on oikeastaan Zalachenko ja että hän on Lisbeth Salanderin isä, minkä Blomkvist yhdistää aikaisempiin tietoihin, että Zalachenko oli ollut venäläinen loikkari, jonka Ruotsin turvallisuuspoliisi SÄPO on pitänyt salassa. Kun Salander saa tietää, että vaalea jättiläinen oli hyökännyt Miriam Wun kimppuun, hän jäljittää jättiläisen nimeltä Ronald Niedermann Göteborgin alueelta. Salander seuraa yhtä jälkea ja huomaa, että jättiläinen on yhdessä Zalachenkon kanssa. Hän kohtaa heidät kasvotusten, mutta joutuu kiinni, ammutaan ja haudataan. Salander selviää hengissä, onnistuu kaivamaan itsensä ylös, käy Zalachenkon kimppuun kirveellä ja pelottaa pois Niedermannin. Blomkvist ottaa Niedermannin kiinni ja soittaa hätänumeroon.


title: Lisbeth Salander

text: Kirjan "Pilvilinna joka romahti "alussa Salander ja Zalachenko viedään Sahlgrenskan sairaalaan. Salander on pahasti loukkantunut, mutta pidätetään kolmesta murhasta. Blomkvist ylipuhuu sisarensa, asianajaja Annika Gianninin, ottamaan hoitoonsa Salanderin tapauksen. Pian sen jälkeen murhataan Zalachenko Osaston toimesta, joka yrittää tappaa myös Salanderin. Giannini onnistuu kuitenkin telkeämään oven, ja tappaja tekee itsemurhan.


title: Lisbeth Salander

text:
Koska Salander ei luota viranomaisiin, hän kieltäytyy ensin yhteistyöstä Gianninin kanssa ja luottaa sen sijaan ruotsalaisen hakkeriyhteisön ystäviinsä. He lopulta auttavat Blomkvistia selvittämään Osaston salaliiton koko laajuuden. Blomkvist aikoo julkaista "Millenniumin" erityisnumeron Salanderista, mikä tarkoittaa, että hän päätyy Osaston mielenkiinnon kohteeksi. Lopuksi kuitenkin Salander kirjoittaa tarkan kuvauksen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, johon Bjurman alisti hänet.
Vastaavasti Salander kieltäytyy yhteistyöstä oikeudenkäynnin aikana. Syyttäjä, joka käyttää psykiatri Peter Teleboriania päätodistajana, yrittää kuvata häntä henkisesti epävakaana ja pitkäaikaisen hoidon tarpeessa olevana. Giannini näyttää kuitenkin Salanderin tallennuksen raiskauksesta ja samalla, että kaikki, mitä hän sanoi, oli totta, Blomkvistin tutkimuksen Osastosta ja sen jälkeen paljastuu, että Teleborianin tietokone on täynnä lapsipornoa. Oikeudenkäynti päättyy ja Salander vapautetaan.


title: Lisbeth Salander

text: Sen jälkeen kun Salander on solminut taas yhteyden Miriam Wuhun, Giannini ilmoittaa, että Salander on perinyt yhden Zalachenkon kiinteistön. Salander menee hylättyyn tehtaaseen. Siellä hänen kimppuunsa hyökkää Niedermann, joka on ollut piilossa siellä heidän viimeinen yhteenottonsa jälkeen. Hän onnistuu vastoin todennäköisyyttä ottamaan Niedermannin kiinni ja ilmoittaa moottoripyöräjengiläisille ( joista Niedermann oli tappanut useita), missä Niedermann on. Hän soittaa sen jälkeen poliisille ja ilmoittaa sekä moottoripyöräjengin että Niedermannin olinpaikan.


title: Lisbeth Salander

text: Samana iltana Blomkvist tulee Salanderin asunnolle ja he uudistavat ystävyytensä.


title: Lisbeth Salander

text: Kirjassa "Se mikä ei tapa," jonka on kirjoittanut David Lagercrantz, tapaamme jälleen Salanderin ja Mikael Blomkvistin, jotka päätyvät keskelle ajankohtaisia kysymyksiä sekä kansallisesta että kansainvälisestä valvonnasta, mediakriisistä ja teollisuusvakoilusta. Blomkvist saa vihjeen introvertista professori Frans Balderista ja hänen autistisesta pojastaan, Augustista. Balder on johtava tekoäly tutkija, mikä ei kiinnosta Blomkvistia, kunnes hän ymmärtää, että hakkerilla, joka sopii Lisbeth Salanderin profiiliin, on sormensa pelissä. Mutta myös NSA on löytänyt hänen profiilinsa. Lisäksi Lisbethin kaksoissisko Camilla palaa.


title: Lisbeth Salander

text: Lagercrantz kehittää Stieg Larssonin muotokuvia niin kivenkovasta ja jäänkylmästä Lisbeth Salanderista kuin ikuisesti kiinnostuneesta Mikael Blomkvistista saadakseen uusia ja pehmeämpiä, ei niin liioiteltuja luonteenpiirteitä.


title: Lisbeth Salander

text: Salanderia kuvataan neroksi, jolla on valokuvamuisti ja kirjassa "Tyttö joka leikki tulella" hän ratkaisee klassisen matematikan ongelman Fermat'n suuren lauseen. Hänen muut toimintansa ("ottaa täydellisesti etäisyyttä yhteiskunnan sääntöihin ja normeihin ja harjoittaa käyttäytymistä, joka on sekä epäsosiaalista että laitonta"), on kuitenkin saanut jotkut viittaamaan siihen, että Salander saattaa olla "onnistunut psykopaatti", mutta hänellä on luultavasti liian paljon omatuntoa ollakseen psykopaatti. Hänen persoonallisuutensa on myös saanut jotkut arvioijat tekemään vertailuja Aspergerin oireyhtymään. Tätä torjuu Larsson kirjassa "Pilvilinna joka romahti" sillä, että Salander julistetaan terveeksi oikeussalikohtauksen jälkeen. Toiset viittaavat siihen, että Salanderin hahmo on roolihahmo tyyliin Isaac Asimovin Wendell Urth, tai Adrian Monk TV-sarjassa "Monk", jolla on "yli-inhimillinen kyky tehdä johtopäätöksiä, joiden analyyttista vahvuutta tasapainottaa suuri määrä emotionaalista typeryyttä". "As a character, she's far more in the tradition of Monk, or Asimov's Wendell Urth, a genius whose super-deductive powers, whose analytic strengths, are counterbalanced by a hefty dose of emotional idiocy."


title: Lisbeth Salander

text: Toiset ovat keskittyneet Salanderin kostohistoriaan ja kirjanneet sen syyksi sille, että Salanderista on tullut niin suosittu hahmo. Sen sijaan, että hän menisi poliisille sen jälkeen, kun Bjurman on raiskannut hänet, hän antaa takaisin samalla mitalla, mikä voi tuntua vanhatestamentilliselta kostolta. Hänen kostonsa, perusteltua tai ei, on suunnattu oikeusvaltiota vastaan, mikä tarkoittaa, että kostohistoria voidaan mieltää joko tyydyttävänä tai riskialttiina liukumana kohti sellaista yhteiskuntaa, mikä muistuttaa islannin saagojen yhteiskuntaa. Muut vertaavat sitä kreikan draamoihin.


title: Lisbeth Salander

text: Salanderin etiikka tuodaan esiin esimerkiksi hänen "Salanderin periaatteessaan" ("Miehet, jotka vihaavat naisia", luku 18): "Tarkoitan, että lurjus on aina lurjus, ja jos voin vahingoittaa sellaista kaivamalla esiin paskaa hänestä, niin hän on ansainnut sen. Maksan vain takaisin. [...] Mutta asia on niin, että kun teen HT:n [Henkilötutkimuksen], katson myös, mitä mieltä olen ihmisestä. En ole neutraali. Jos hän näyttää olevan hyvä ihminen, voin lieventää raporttiani." Salander on menettänyt luottamuksen poliisivoimiin, mikä tarkoittaa, että hän ei ota poliisiin yhteyttä, kun hän joutuu rikoksen uhriksi. Salanderin etiikan mukaan hän pidättäytyy tappamasta muita ihmisiä, mutta sitä vastoin hän panee käyntiin prosesseja, jotka johtavat hänen vihollistensa kuolemaan: liikemies Wennerströmin, jota Salander on seurannut hänen tietokoneensa kautta, hän ilmiantaa kolumbialaiselle huumekartellille, jolle Wennerström ei ole pystynyt maksamaan velkaansa; Martin Vangeria Salander jahtaa, kunnes tämä tekee itsemurhan ajamalla kolarin; Niedermannin Salander ottaa vangiksi ja ilmoittaa tämän olinpaikan moottoripyöräjengille, jonka kanssa Niedermann on tullut huonoihin väleihin.


title: Lisbeth Salander

text: Varastettuaan rahaa epärehelliseltä Wennerströmiltä ja muutettuaan ulkomaille Salander yrittää muuttua. Hän yrittää sekä hankkia ystäviä että elää tavallista elämää. Se kokeilu päättyy kuitenkin pian, ja palattuaan Ruotsiin Salander palaa pian kovempaan erakkoelämäänsä.


title: Lisbeth Salander

text: Salanderin rooli naispuolisena etsivänä aiheuttaa sen, että kuten muutkin naispuoliset etsivät, hänen on jatkuvasti todistettava pätevyyttään. "[Hänen] työtään Milton Securityssä on kuvattu lähinnä ylikunnianhimoiseksi, raportit, joita hän kirjoittaa tekemistään henkilötutkimuksista ovat aina yksityiskohtaisia ja tarkkoja, selkein lähdeviittauksin."


title: Lisbeth Salander

text: Huolimatta siitä, että Salander on laiha ja hento, hän syö suuria määriä ruokaa, usein valmisaterioita.


title: Lisbeth Salander

text: Vaikka Salanderilla on pari suhdetta trilogiassa − kuten hänen tyttöystävänsä/ystävättärensä Miriam Wu, hänen huoltajansa Palmgren, hänen pomonsa Armanski ja Hacker Republicin ystävänsä − suhde, joka on saanut eniten tilaa kirjoissa, on toimittaja Mikael Blomkvistiin. Heidän suhteensa kulkee läpi koko trilogian, ja sitä on verrattu 1940- ja 1950-lukujen suurten ikäluokkien sukupolven ja Millennium-sukupolven väliseen kontrastiin. Blomkvist edustaa sukupolvea, joka haluaa muuttaa yhteiskuntaa ihanteidensa kautta (kuten kirjailija Stieg Larsson), kun taas Salander edustaa sukupolvea, joka ratkaisee yksittäisiä ongelmia ja epätarkkuuksia. Se muistuttaa suhdetta Armanskiin, joka on suunnilleen samanikäinen kuin Blomkvist, mutta Armanski on suojeleva tavalla, joka saa Salanderin tuntemaan, että hänen täytyy torjua Armanski: "En tiedä, mitä olet tehnyt minulle enkä ole kiittämätön. Arvostan sitä, että sinä osoittauduit suuremmaksi kuin ennakkoluulosi ja että olet antanut minulle mahdollisuuden täällä. Mutta en halua sinua rakastajakseni etkä ole minun isäni." Blomkvist toisaalta osoittaa Salanderille suurta kunnioitusta ja antaa hänelle vapautta, osittain siksi, että hänellä on jo osa-aikasuhde Erika Bergerin kanssa.


title: Lisbeth Salander

text: Kirjoissa Salander on 25-vuoden iässä, 150 cm pitkä ja painaa noin 40 kiloa. Hänellä on suuri määrä lävistyksiä ja yhdeksän tatuointia. Suurin tatuointi on lohikäärme, joka peittää lähes koko hänen selkänsä. Lohikäärmetatuoinnin koko vaihtelee ruotsin alkuperäistekstin ja englannin käännöksen välillä (jossa tatuointi on jopa antanut nimen ensimmäiselle kirjalle, "The Girl With The Dragon Tattoo"). Ruotsalaisessa alkuperäistekstissä on korostettu useita kertoja kokoa, hartioilta alas takamukseen ja edelleen reiteen, kun taas kokoa on voitu lieventää käännöksissä, jotta se sopisi yhteen yhden kirjan kansikuvan kanssa, mikä kuitenkin tekee nimenmuutoksen käsittämättömäksi ja vaikuttaa lisäksi kuvaan Lisbeth Salanderista. Koska englanninnos on toiminut mallina muille käännöksille, tämä on vaikuttanut kuvaan Salanderista myös kansainvälisesti. Lisäksi hänellä on ampiaistatuointi niskassa, silmukka toisen nilkan ympärillä ja toinessa käsivarressa, kiinalainen merkki toisessa lonkassa, ja yksi ruusu toisessa pohkeessa. Useimmat tatuoinnit tarkoittavat jotakuta, joka on jollain tavalla vahingoittanut häntä, ja tatuointi on muistutuksena kostosta. Ketä, tai mitä lohikäärme selässä tarkoittaa, ei ole tiedossa. Ennen kuin juoni alkaa kirjassa "Tyttö joka leikki tulella", hän on otattanut pois ampiaisen.


title: Lisbeth Salander

text: Hänen hiuksensa ovat oikeastaan punaiset, mutta hän on värjännyt ne mustiksi ja leikkauttanut ne hyvin lyhyiksi. Punaiset hiukset "asettaa Lisbethin [Salanderin] punahiuksisten naisten pitkään perinteeseen, jossa heidät on järjestetty lokeroon älykkäinä, vahvoina, seikkailunhaluisina ja intohimoisina."


title: Lisbeth Salander

text: Lyhyet hiukset ja hänen hoikka vartalonsa on saanut jotkut arvioijat vertaamaan häntä poikaan tai gamineen (ärsyttävään lapseen, tyyliin Audrey Hepburn). Häntä on myös ollut verrattu Enid Blytonin George-roolihahmoon Viisikko-kirjoissa, tyttöön, joka on pukeutunut pojan vaatteisiin ja jolla on muita miehisiä/poikamaisia ominaisuuksia.


title: Lisbeth Salander

text: Elokuvissa Salanderilla on tosin mustat hiukset, mutta ne ovat puolipitkät, kammattuna erilaisiksi piikeiksi, gootti- tai pystykampauksiksi.


title: Lisbeth Salander

text: Hankittuaan vaurautta ja muutettuaan maasta Salander muuttaa osittain ulkonäköään: hän poistaa ampiaistatuoinnin ja teettää rintojensuurennoksen. Syy, miksi hän suurentaa hänen aiemmin melko litteitä rintojaan, on aihe, joka on aiheuttanut jonkin verran keskustelua, mutta Larsson tekee melko selväksi, että toiminnalla on tekemistä hänenomakuvansa kanssa, eikä ole tarkoitus miellyttää mitään kohdeyleisöä.


title: Lisbeth Salander

text: Hän on myös huolimatta pienestä fyysisestä koostaan hyvä lähitaistelija, ei vain siksi, että hän käyttää sähkölamautinta, mutta koska hän on harjoitellut nyrkkeilyä Paolo Roberton, entisen ammattinyrkkeilijän, kanssa.


title: Lisbeth Salander

text: Brittiläinen kirjailija Brian Davis yritti 2012 tehdä poliisiluonnoksen Lisbeth Salanderista, perustuen Larssonin kuvaukseen. Davisin työstä on raportoinut muun muassa BBC.


title: Lisbeth Salander

text: Vuonna 2011 keskusteltiin H&M:n kampanjasta, jossa oli Lisbeth Salanderin inspiroimia vaatteita, erityisesti tuli kritiikkiä siitä, että Salander ei olisi halunnut olla kaupan ja että hänen "lookinsa" on raiskauksesta selviytyjän look. Kampanja voidaan nähdä suuren trauman trivialisointina. H&M vastasi, että heidän "Stockholm collection" on kunnianosoitus Salanderille vahvana naisena, mutta ei jäljittele Salanderia erityisesti, ja että kyse on melko tavallisista vaatteista, joita kannetaan kapinallisella tavalla.


title: Lisbeth Salander

text: 2012 Salander oli "Forbes-lehden" 15 rikkaimman fiktiivisen hahmon listalla.


title: Lisbeth Salander

text: Paljon keskusteltu osa Salanderin henkilöä on hänen seksuaalisuutensa. Hänellä on seksiä niin miesten kuin naisten kanssa kirjoissa. "Seksuaalisena olentona häntä ei voi merkitä homo-, hetero- eikä biseksuaaliksi", Nina Björk sanoo. Eva Gabrielsson kommentoi, että Salanderia ei voi merkitä miksikään muuksi kuin biseksuaaliksi. Hän sanoo, että kun kirjat piti kuvata, hän kehotti tuottajia kokeilemaan rooliin miehiä. Salanderin seksuaalisuus on niin monimutkainen, että häntä on kutsuttu muun muassa "eroottisesti polymorfiseksi". Hän pitää seksileluista, ja hänellä on mieltymys vanhempiin miehiin.


title: Lisbeth Salander

text: Gaygaalassa 2008 Stieg Larssonille jaettiin postuumisti palkinto Vuoden kirjasta ("Pilvilinna joka romahti"). Eva Gabrielssonin mukaan Larsson sai palkinnon Lisbeth Salanderin hahmosta. Gabrielsson sanoi, että "hän oli tullut gaalaan Stiegin tähden, koska Stieg olisi tullut, mutta Lisbethin vuoksi."


title: Lisbeth Salander

text: Ruotsalaisessa Millenium-trilogian elokuvassa näyttelee aikuista Salanderia Noomi Rapace. Roolintäyttöprosessi oli tavallista pidempi ohjaaja Niels Arden Opleville, ja Rapace halusi tehdä Salanderin omaksi roolikseen. Rapace kävi läpi kovan laihdutuskuurin, treenasi potkunyrkkeilyä ja opetteli ajamaan moottoripyörää. Lisäksi hän hankki useita lävistyksiä. Rapace kuvasi Salanderia näin: "Lisbeth Salander on käynyt läpi niin monia kauheita asioita ja ihmiset ovat altistaneet häntä liian paljolle. Mutta silti hän ei näe itseään uhrina. Hän ei sääli itseään. Hän löytää aina tavan nousta ylös ja päättää, mitä hän haluaa tehdä ja millaista elämää hän haluaa, ja hän tekee sen, eikä hän koskaan anna periksi." Rapace on myöhemmin yhdistetty rooliin, ja sanoo, että tuottajat ja muut ovat hämmästyneet siitä, että hän, Rapace, ei muistuta Salanderia todellisuudessa. Rapace sai erittäin hyviä arvosteluja myös kansainvälisesti roolisuorituksestaan.


title: Lisbeth Salander

text:
Lyhyissä lapsuudentakaumissa näytteli Salanderia ruotsalaisessa elokuvassa Tehilla Blad. Ruotsalaisen elokuvaversion stunttikohtaukset suorittaa Pernilla Ribeiro Novais, arkisin terveysneuvoja ja entinen huippu-urheilija judossa (muun muassa Kesä-olympialaisissa 2000).
Kirjojen elokuvaoikeudet osti Sony Pictures, muun muassa Amy Pascalin ehdotuksesta. Amy Pascal on yksi harvoista elokuvayhtiöitten johtajista, jotka ovat naisia: hän väitti, että trilogiasta tulisi keskeinen elokuvasarja Sony Pictures-yhtiölle, ja sanoi, että Salander on rooli, jonka kaikki naisnäyttelijät haluavat saada. Ottaen huomioon, että Salander on niin erilainen kuin muut naishahmot Hollywoodissa, ja miten huonosti Hollywoodissa tavataan käsitellä naishahmoja, monet Salanderin ihailijat olivat huolissaan siitä, miten paljon elokuvat poikkeaisivat kirjoista. Hollywood-versiossa roolin näyttelee aiemmin lähes tuntematon Rooney Mara. Myös hän kävi läpi kovan harjoitteluperiodin ennen kuvauksia ja otti lävistyksiä.


title: Lisbeth Salander

text: Skandinaviassa tehtyjen elokuvien valtavan kansainvälisen menestyksen vuoksi tuli useita vertailuja Rapacen ja Maran Salander-tulkintojen välillä. Jotkut olivat sitä mieltä, että elokuvantekijät keskittyivät Salanderin ominaisuuksien eri puoliin. Ruotsalainen toimittaja Emelie Roslund sanoi, että David Fincherin/Rooney Maran versio oli enemmän objektisoiva, kun taas brittiläisen Alice Jonesin mielestä Maran Salander oli yhtä hyvä kuin Sigourney Weaverin Ellen Ripley Alien-elokuvissa.


title: Lisbeth Salander

text: Tanskassa kirjasta "Miehet jotka vihaavat naisia" tuli pitkien neuvottelujen jälkeen teatterinäytelmä Kööpenhaminan Nørrebro-teatteriin vuonna 2010, ohjaajana Kim Bjarke ja Salanderina Signe Egholm Olsen. Eva Gabrielsson oli asiantuntija projektin aikana, joka oli enemmän valikoima kirjan kohtauksia ja jossa keskityttiin "vallan väärinkäyttöön, syrjintään ja naisiin kohdistuvaan väkivaltaan".


title: Lisbeth Salander

text: Vuonna 2011 Salanderista tuli aihe asiateksti-antologiaan nimeltä "Secrets of the Tattooed Girl", jonka toimittivat Daniel Burstein, Arne J. De Keijzer ja John-Henri Holmberg ja jossa on tekstejä muun muassa Christopher Hitchensiltä, Mikael Ekmanilta, Daniel Poohlilta ja suurlähettiläs Matthew Barzunilta. Samana vuonna ilmestyi myös parodia nimeltään "The Dragon with the Girl Tattoo".


title: Lisbeth Salander

text: Salanderia on sanottu joskus suurimmaksi syyksi sille, että Millenium-kirjat ja -elokuvat ovat saaneet niin paljon menestystä. Häntä on muun muassa kuvailtu "digitaaliajan ensimmäiseksi todelliseksi sankarittareksi". Stephen King on kutsunut häntä "yhdeksi suurista kirjallisuuden hahmoista, helvetillisen vaaralliseksi, huolimatta siitä, että hän muistuttaa eksynyttä lasta; hän potkii karatea yhtä hyvin kuin hän hakkeroi tietokoneita."


title: Lisbeth Salander

text: Kritiikki, jota on tullut Salanderista, koskee esimerkiksi hänen "ylösnousemustaan" (kun Zalachenko on tappanut ja haudannut hänet kirjassa nro 2), sekä hänen lähinnä yli-inhimillisiä kykyjään, joita on kuitenkin pehmennetty sillä, että Salander on samalla yhteiskunnallisesti tietämätön. Katarina Wennstam arvostelee sitä, että Salander varastaa liikemies Wennerströmiltä (vaikka hän kirjoittaa myös, että Salanderin tekoa voidaan pitää Robin Hood-käyttäytymisenä, josta sitten tulee "anteeksiannettavaa"), kuin myös sitä merkillisyyttä, että riippumaton Salander laittaisi rahansa rintojen suurentamiseen. Hän uskoo myös, että feminismissa ei ole kyse ihmisten lyömisestä. Lisäksi Salanderin toimintaa kritisoidaan siitä, että hän on "itsetyydytysmateriaalia kavereille, jotka haluavat teeskennellä, että he eivät ole inhottavia".


title: Lisbeth Salander

text: Stieg Larssonin kotikunnassa Skellefteåssa, Ruotsissa, on vuodesta 2015 ollut "Lisbeth Salanders gata (Lisbeth Salanderin katu") ja kortteli "Luftslottet" (Pilvilinna)."Artikkeli on käännetty ruotsinkielisen Wikipedian artikkelista "Lisbeth Salander"".


title: Risto Räppääjä ja viimeinen tötterö

text: Risto Räppääjä ja viimeinen tötterö on vuonna 2007 julkaistu Risto Räppääjä -kirja.


title: Risto Räppääjä ja viimeinen tötterö

text:
Alakerran naapuri herra Lindberg on syönyt viimeisen keksijäätelötötterön koko maailmassa.
Kun Risto tulee kotiin häntä hermostuttaa asia ja hän lukittautuu huoneeseensa.


title: Risto Räppääjä ja viimeinen tötterö

text: Herra Lindberg keksii soittaa jäätelötehtaaseen ja saa kuulla että Höljäkässä on vielä 20 tötteröä.


title: Risto Räppääjä ja viimeinen tötterö

text: Hetken kuluttua Rauha, Nelli, Herra Lindberg ja Risto lähtevät Höljäkkään ja saivat kuin saivatkin viimeisen tötterön.


title: Jouko H. Nissinen

text: Jouko H. Nissinen (13. syyskuuta 1938 Ilomantsi – 18. elokuuta 2009 Espoo) oli suomalainen liikkeenjohdon konsultti, majuri ja kirjailija.


title: Jouko H. Nissinen

text: Nissinen pääsi ylioppilaaksi Nurmeksessa 1959. Hän kävi kadettikoulun ja valmistui sieltä kurssinsa priimuksena 1962. Hän palveli eri joukko-osastoissa ja pääesikunnassa vuoteen 1971, jolloin hän siirtyi Rationalisointiliiton toimitusjohtajaksi. Hänen aikanaan liitto keskittyi erityisesti työelämän pelisääntöjen uudistamiseen yhdessä työmarkkinajärjestöjen kanssa.


title: Jouko H. Nissinen

text: Nissinen perusti vuonna 1976 liikkeenjohdon konsulttitoimiston Yritystaito Oy:n ja oli sen toimitusjohtajana vuoteen 1994 saakka. Hän johti useita yritysten, kuntayhteisöjen ja sairaanhoitopiirien uudistushankkeita ja julkaisi teoksia alalta. Konsulttiuransa jälkeen Nissinen harrasti maalausta ja runoutta ja julkaisi kaksi runokirjaa.


title: Jouko H. Nissinen

text: Paavo Liskin mukaan Nissinen toi Via Crucis -pääsiäisnäytelmän Suomeen saatuaan inspiraation Andalusiassa näkemästään pääsiäiskulkueesta. Nissinen laati käsikirjoituksen näytelmään, jonka Liski ohjasi. Tätä näytelmän versiota esitettiin kahtena pääsiäisenä 1996 ja 1997, ja sitä seurasi 20 000 katsojaa.


title: Kaarina Alanen

text: Kaarina Alanen (1. syyskuuta 1945 Helsinki – 30. elokuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen filosofian maisteri ja Yleisradion pitkäaikainen radiotoimittaja. Hän toimitti radiossa muun muassa Sosiaalinen kirjelaatikko -ohjelmaa, jossa vastattiin kuuntelijoiden lähettämiin sosiaaliturvaa koskeviin kysymyksiin.


title: Kesä 68

text: Kesä 68, myöhemmin Kesä 69, ("The Wonder Years") on yhdysvaltalainen televisiosarja nuoren pojan ja hänen perheensä elämästä 1970-luvun taitteen amerikkalaislähiössä. Pääosaa Kevin Arnoldia näyttelee Fred Savage, joka oli sarjan alkaessa 11-vuotias. Daniel Stern esiintyy komediallisen sarjan kertojana, aikuistuneena Kevininä joka muistelee ja kommentoi nuoruuden kommelluksiaan 20 vuotta myöhemmin. Sarjan tunnusmusiikkina on Joe Cockerin tulkinta Beatles-kappaleesta ”With a Little Help from My Friends”.


title: Kesä 68

text: Sarjaa tuotettiin vuodesta 1988 vuoteen 1993 ja esitettiin puolen tunnin viikottaisina jaksoina, joita tehtiin kaikkiaan 115. Sarjan tapahtumat ulottuivat vuodesta 1968 vuoteen 1973, läpi päähenkilön varhaisteinivuosien. Jaksojen aiheina ovat tyypilliset nuoren ihmisen ”siirtymäriitit”, kuten ensisuudelma, kesäromanssi, high schoolin ensimmäinen koulupäivä, vanhempien suojeluhalu ja erilaisten tavaroiden inttäminen vanhemmilta.


title: Kesä 68

text: Sarjan kohderyhmänä olivat sodanjälkeiset suuret ikäluokat, jotka ottivat omia nuoruusvuosiaan muistelevan sarjan omakseen Yhdysvalloissa ja ympäri maailmaa. Jokainen jakso alkoi jollakin tuon ajan uutistapahtumalla ja sen tv-uutismateriaalilla, ja muut henkilöhahmot joutuvat niiden pyörteisiin: naapurin poika ja Kevinin tyttöystävän isoveli kuolee Vietnamissa, ja Kevinin isosisko ryhtyy hipiksi.


title: Kesä 68

text: Sarja palkittiin parhaan komediasarjan Emmyllä vuonna 1988, vaikka siitä oli tuolloin nähty vasta kuusi jaksoa. Seuraavana vuonna "Kesä 68" sai parhaan musikaali- tai komediasarjan Golden Globe -palkinnon.


title: Kesä 68

text: Sarjan alkupään jaksoja esitti Suomessa MTV television ykkösverkossa kesästä 1989 alkaen kymmenkunta jaksoa kesässä, ja sarja sai täälläkin hyviä arvosteluja. "Helsingin Sanomien" Jukka Kajava piti vuonna 1989 "Kesä 68"-uutuussarjaa nasevana ja kelpona komediana, joka välittää hyvin 1960-luvun lopun ajankuvaa.


title: BK Nižni Novgorod

text: BK Nižni Novgorod () on venäläinen koripalloseura Nižni Novgorodista. Se pelaa kotiottelunsa Nogornyin viihdekeskuksessa.


title: BK Nižni Novgorod

text: Seura tunnettiin esimmäisellä vuosikymmenellään nimellä NBA Nižni Novgorod. Nižni Novgorod on pelannut Itä-Euroopan pääsarja VTB United-liigassa 2010-luvulta lähtien. Se on osallistunut aktiivisesti myös kansainvälisiin seurajoukkuekilpailuihin kuten Mestarien liigaan. VTB-liigassa ja Venäjän cupissa seura on sijoittunut parhaimmillaan hopealle.


title: Jorma Molarius

text: Jorma Molarius (12. joulukuuta 1941 Kesälahti – 28. helmikuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja tv-ohjaaja.


title: Jorma Molarius

text: Molarius oli yksi telvision alkuvuosien pioneereista Suomessa. Hän oli 1960-luvulla Mainos-TV:ssä ohjaajana ja tuottajana ja siirtyi sitten 1970 Yleisradion palvelukseen.


title: Jorma Molarius

text: Molariuksen tuottamiin ohjelmiin kuuluivat muun muassa Sirkus Pasila, Kansalaisen tietolaari, "Kolmas kerros", Aikapommi, "Kielletty kaupunki" sekä vuonna 1977 valmistunut presidentti Urho Kekkosesta kertonut "Presidentin päivä".


title: Yhteiskunta-ampiaiset

text: Yhteiskunta-ampiaiset (Vespinae) on ampiaisten (Vespidae) alaheimo, johon kuuluvat lajit ovat kaikki aitososiaalisia . Puhekielessä ampiaisilla tarkoitetaan yleensä juuri yhteiskunta-ampiaisia vaikka erakkoampiaiset kuuluvat myös ampiaisten heimoon. Erakkoampiaisista yhteiskunta-ampiaiset eroavat mm. suuremman kokonsa ja selvästi tukevamman ruuminrakenteensa perusteella. Suomessa on tavattu yhteensä 12 yhteiskunta-ampiaislajia . Toisin kuin tarhamehiläisillä ja muurahaisilla, yhteiskunta-ampiaisten pesät ovat yksivuotisia.


title: Yhteiskunta-ampiaiset

text: Yhteiskunta-ampiaisten karkottamista pihoilta on yritetty mm. valepesillä ja vesipusseilla, mutta niiden toimivuus on vailla perusteita.


title: Fribourg Olympic

text: Fribourg Olympic Basket on sveitsiläinen koripalloseura Fribourgista. Se pelaa kotiottelunsa Halle de Sainte-Croix’ssa.


title: Fribourg Olympic

text: Vuonna 1961 perustettu Olympic on Sveitsin menestynein koripalloseura muun muassa 17 mestaruudellaan. Se on osallistunut usein myös kansainvälisiin seurajoukkuekilpailuihin.


title: Persona Q2: New Cinema Labyrinth

text: Persona Q2: New Cinema Labyrinth () on Atluksen kehittämä "Shin Megami Tensei: Persona" -roolipelisarjan spin-off -peli. Se sisältää hahmoja peleistä "", "" ja "Persona 5" sekä toimii jatko-osana pelille "".


title: Persona Q2: New Cinema Labyrinth

text: Persona 3:n" hahmot


title: Persona Q2: New Cinema Labyrinth

text: Persona 4:n" hahmot


title: Persona Q2: New Cinema Labyrinth

text: Persona 5:n" hahmot


title: Son Na-eun

text: Son Na-eun (, s. ), lyhyesti Naeun, on eteläkorealainen laulaja ja näyttelijä, joka kuuluu Apink-yhtyeeseen. Hän on esiintynyt useissa korealaisissa draamasarjoissa sekä muun muassa PSYn musiikkivideolla "New Face".


title: Kim Jin Hee

text: Kim Jin-hee (, s. ), lyhyesti Jei, on eteläkorealainen laulaja ja näyttelijä. Hän oli Fiestar-yhtyeen johtohahmo. Hän on esiintynyt useissa korealaisissa draamasarjoissa.


title: Fairfax (Virginia)

text: Fairfax on kaupunki Virginian osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 22 565. Vuonna 2015 sen arviotiin olleen 24 097. Se on osa Washington DC:n metropolialuetta.


title: Fairfax (Virginia)

text: Fairfaxin piirikunta ympäröi kaupunkia, mutta itse Fairfaxin kaupunki ei kuulu siihen vaan on "independent city"..


title: Pipsa Hurmerinta

text: Pipsa Hurmerinta (s. 26. heinäkuuta 1978 Vaasa) on suomalainen juontaja, keittokirjailija, kokki ja malli.


title: Pipsa Hurmerinta

text: Hurmerinta aloitti mallinuransa 17-vuotiaana vuonna 1996, muutettuaan Vaasasta Helsinkiin. Hän muutti myöhemmin samana vuonna Pariisiin ja asui ulkomailla yhteensä yksitoista vuotta, Pariisin lisäksi myös lyhyen aikaa New Yorkissa. Hurmerinta teki mallintöitä 27-vuotiaaksi asti, esiintyen muun muassa Gapin, L’Oréalin ja Louis Vuittonin mainoksissa. Palattuaan Suomeen hän aloitti ravintolakokin opinnot Espoon Omniassa ja valmistui vuonna 2009.


title: Pipsa Hurmerinta

text: Hurmerinta on esiintynyt monissa televisio-ohjelmissa. Ensimmäinen hänen juontamansa ohjelma oli MTV3:n "Mallikoulun" toinen tuotantokausi "Mallikoulu 2006". Vuosina 2011–2013 ja 2015 hän toimi Subin "Top Chef Suomen" juontajana ja tuomarina neljällä eri tuotantokaudella. Vuonna 2013 juonsi Avan "Erilaiset äidit" -ohjelman toista tuotantokautta ja vuosina 2014–2016 saman ohjelman uuden version "Erilaiset perheet" kahta tuotantokautta. Vuonna 2015 hän juonsi ohjelmaa "Grillikuume" MTV3:lla ja vuonna 2017 ohjelmaa "Paluu alttarille" samalla kanavalla. Vuodesta 2017 Hurmerinta on ollut myös yksi "Kokkisodan" kokeista MTV3:n ohjelman palattua ruutuun yli vuosikymmenen tauon jälkeen. Vuonna 2018 hän juonsi yhdessä Meri-Tuuli Väntsin kanssa Avan "Samassa liemessä" -ohjelmaa, jonka pohjalta julkaistiin myös keittokirja "Pipsa & Meri-Tuuli samassa liemessä" (WSOY, 2018).


title: Pipsa Hurmerinta

text: "Samassa liemessä" -kirjan lisäksi Hurmerinnalta on julkaistu myös keittokirjat "Pipsan keittiössä" (Tammi, 2012) ja "Pipsan keittokirja pienille ihmisille" (Tammi, 2015). Hänen reseptejään on mukana myös kirjassa "Kokkisota : huippukokkien taistosta tutut reseptit" (Tammi, 2017).


title: Pipsa Hurmerinta

text: Televisio-ohjelmien lisäksi Hurmerinta on juontanut myös Radio Helsingin ohjelmaa "Ruokatunti". Hänellä on myös oma ruoka-alan yritys.


title: Pipsa Hurmerinta

text: Pipsa Hurmerinnan äiti on näyttelijä-ohjaaja Kristiina Hurmerinta. Hänen vanhempansa erosivat hänen ollessa seitsemänvuotias.


title: Pipsa Hurmerinta

text: Hurmerinta on avoliitossa muusikko Markus Nordenstrengin kanssa. Pari asuu Helsingissä ja heillä on yksi lapsi, poika.


title: Henri Andréani

text: Henri Andréani (oikealta nimeltään "Gustave Sarrus", 10. huhtikuuta 1877 La Garde-Freinet, Var – 30. huhtikuuta 1936 Pariisi) oli ranskalainen elokuvaohjaaja.


title: Henri Andréani

text: Korkintekijän perheeseen syntynyt Andréani aloitti elokuvauransa Charles Pathén sihteerinä ja työskenteli sitten Ferdinand Zeccan ja Gaston Vellen apuohjaajana. Hän ohjasi etupäässä historiallisia elokuvia kuten "Napoléon" (1909), "Cléopatre" (1910), "Siège de Calais" (1911) sekä moniosainen "Les Trois Mousquetaires (1921)". Andréani teki myös Eugène Creisselin käsikirjoituksiin perustuneen 15-osaisen raamattuelokuvien sarjan ja oli uransa lopussa mukana Abel Gancen "Napoléonin" (1927) kuvausryhmässä.


title: Karl Ehder

text: Karl Ehder (11. syyskuuta 1929 Viipuri – 17. marraskuuta 2006 Porvoo) oli suomalainen television tuotantopäällikkö. Televisioalan pioneereihin Suomessa kuulunut Ehder oli elokuva-alalla kuvaajana ja ohjaajana ennen kuin hänestä tuli Tesvision ohjelmapäällikkö. Hän ohjasi Mainos-TV:n vuosina 1959-1961 esittämän Lasse Pöysti -show-viihdesarjan.


title: Mallan kartano

text: Mallan kartano (, ) oli ratsutila Viru-Nigulan pitäjässä Vironmaalla. Nykyisin kartano sijaitsee Viru-Nigulan kunnassa Länsi-Virumaalla.


title: Mallan kartano

text: Ensimmäiset kirjalliset maininnat Mallan kartanosta ovat vuodelta 1443. Keskiajalla Mallan kartano oli vasallilinna.


title: Mallan kartano

text: Kartano sai julkisuutta vuonna 2014, kun suomalainen Risto Pietilä osti sen bitcoineilla.


title: Mallan kartano

text: Kartanon päärakennus paloi 7. syyskuuta 2018. Siitä tuhoutui katto ja kolmas kerros kokonaan ja alemmat kerrokset osittain. Rakennuksessa oli tehty korjaustöitä ennen palon syttymistä. Viron kultturihistoriallisesti arvokkaiden rakennusten suojelusta vastaavan viranomaisen vähän ennen paloa tekemän arvion mukaan kartano oli huonossa kunnossa.


title: Mallan kartano

text: Rakennus on valmistunut 1880-luvulla. Se on 80 metriä pitkä, ja siinä on 50 huonetta.


title: Han Sun-hwa

text: Han Sun Hwa (, s. ), lyhyesti Sunhwa, on eteläkorealainen laulaja ja näyttelijä, joka kuului Secret-yhtyeeseen. Hän on esiintynyt useissa korealaisissa draamasarjoissa. Hän on voittanut tulokkaan palkinnon vuonna 2014.


title: Maunu Sinnemäki

text: Maunu Matti Juhana Sinnemäki (2. helmikuuta 1928 Helsinki – 17. joulukuuta 2006 Joensuu) oli suomalainen rovasti ja kirjailija.


title: Maunu Sinnemäki

text: Sinnemäen vanhemmat olivat rovasti Jussi Sinnemäki ja tämän ensimmäinen puoliso Hilda Astrid Saaninkoski, ent. Ryynänen. Sinnemäki pääsi ylioppilaaksi 1945 Helsingin normaalilyseosta ja valmistui teologian kandidaatiksi 1949. Hänet vihittiin papiksi 1950 ja hän valmistui teologian lisensiaatiksi 1964 sekä humanististen tieteiden kandidaatiksi 1959. Sinnemäki opiskeli Saksassa 1953–1954 ja Union Theological Seminaryssa New Yorkissa 1959–1960.


title: Maunu Sinnemäki

text: Sinnemäki oli Paltamon kappalaisena 1954–1955 ja 1956–1962 sekä Pyhäkouluopiston johtajana Järvenpäässä 1955–1956. Hän oli Kristillisen kulttuurin liiton pääsihteerinä 1962–1963, Helsingin yliopiston assistenttina 1963–1964, Helsingissä seurakuntapappina 1965–1967, arkkipiispan sihteerinä 1968–1973 ja Kuusjoen kirkkoherrana 1973–1978, Tikkurilan kirkkoherrana 1979–1983 ja Kirkon ulkomaanasiain keskuksen pääsihteerinä 1983–1991.


title: Maunu Sinnemäki

text: Sinnemäki oli Kuopion tuomiokapitulin asessorina 1960–1963 ja Turun tuomiokapitulin asessorina vuodesta 1977. Hän oli kirkon lainsäädännön ja hallinnon uudistamiskomitean sihteerinä 1969–1971, kirkko ja valtio -komitean jäsenenä 1972–1975, piispainkokouksen sihteerinä 1968–1973 ja kirkon ulkomaanasiain toimikunnan sihteerinä 1968–1973.


title: Kulttuuritila Nuijamies

text: Kulttuuritila Nuijamies on Lappeenrannassa entisessä elokuvateatteri Nuijamiehessä toimiva kulttuuritila. Tilan takana on Kulttuuritila Nuijamies ry, joka perustettiin syksyllä 2017 sen jälkeen, kun Finnkino oli ostanut teatterin liiketoiminnan paikalliselta Elokuva Luotolalta ja lakkauttanut sen. Tilan ohjelmistoon kuuluu muun muassa musiikkia, elokuvia, teatteria, sirkusta, tanssia, taidenäyttelyitä, stand-upia, burleskia ja monologeja. Tilassa toimii myös kahvila-baari.


title: Kulttuuritila Nuijamies

text: Yhdistyksen perustajiin kuuluu lappeenrantalaisia taiteilijoita ja kulttuuritoimijoita. Yhdistystä on ollut perustamassa muun muassa Antti ”Hyrde” Hyyrynen Stam1nasta. Tilan ja yhdistyksen suojelijana on Aki Kaurismäki. Nuijamiehessä järjestettiin Ensimmäinen sytyttää valot -tukitapahtuma tammikuussa 2018. Viisipäiväinen tapahtuma sisälsi 30 erilaista ohjelmaa ja sen esiintyjiä olivat muun muassa Stam1na, Laineen Kasperi ja Pave Maijanen. Samaan aikaan päättyneessä mesenaattikampanjassa kerättiin yli 14 000 euroa. Keväällä 2018 yhdistys sai Suomen Kulttuurirahaston Etelä-Karjalan rahastolta 40 000 euron ja Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiöltä 10 000 euron apurahan, joiden turvin yhdistys pystyi palkkaamaan toiminnanjohtajan. Kulttuuritilan varsinaisia avajaisia vietettiin syyskuussa 2018. Avajaisviikonlopun esiintyjiin kuuluivat muun muassa Wöyh! Spektakular featuring Marzi Nyman, Olivia Rouge ja Muska.


title: Kulttuuritila Nuijamies

text: Nuijamiehen rakennuksen omistaa Etelä-Karjalan Osuuspankki, jonka kanssa yhdistyksellä on vuoden 2018 loppuun ulottuva vuokrasopimus. Tilan tulevaisuus riippuu paitsi rahoituksesta myös sitä ympäröivän niin sanotun Pormestarin korttelin asemakaavauudistuksesta, joka valmistuu tammikuussa 2019. Lappeenrannan kaupunki esitteli helmikuussa 2018 kaksi kaavaluonnosta, joista toisessa rakennus säilytettäisiin ja suojeltaisiin ja toisessa purettaisiin. Suojeluvaihtoehto sisältää enemmän rakennusoikeutta korttelin muilla alueilla, millä kaupunki on pyrkinyt edistämään suojelua. Nuijamiehen vieressä sijaitsevaa Elokuva Luotolan toista entistä teatteria Kino-Aulaa on esitetty purettavaksi molemmissa vaihtoehdoissa.


title: Olavi Aarrejärvi

text: Olavi Aarrejärvi (13. marraskuuta 1926 Loimaa – 26. helmikuuta 2006 Mikkeli) oli suomalainen Ilta-Sanomien päätoimittaja. Aarrejärvi aloitti uransa 1956 jolloin hän tuli Helsingin Sanomien kotimaantoimituksen reportteriksi.


title: Olavi Aarrejärvi

text: Aarrejärvi oli Ilta-Sanomien päätoimittajana 1966–1973. Hän oli sitä ennen Helsingin Sanomien Lontoon-kirjeenvaihtajana. Vuonna 1958 Helsingin Sanomien toimittajana ollut Aarrejärvi löysi joukkoraiskauksen uhriksi joutuneen Inga Myllärin ruumiin kymmenen päivää tämän katoamisen jälkeen ollessaan tutkimassa juttua.


title: Feminiinisyys

text: Feminiinisyys (naisellisuus, naismaisuus) on joukko ominaisuuksia, käyttäytymistä ja rooleja, jotka yleisesti liitetään tyttöihin ja naisiin. Naisellisuus on osittain sosiaalisesti rakennettu; siinä sekä biologisesti että sosiaalisesti syntyneitä tekijöitä. Näin feminiinisyys on eri asia kuin biologinen naissukupuoli, koska sekä miehillä että naisilla voi esiintyä naisellisia piirteitä, samoin miehisiä.


title: Feminiinisyys

text: Perinteisesti naisellisina piirteinä on pidetty lempeyttä, empatiaa ja herkkyyttä, mutta piirteiden naisellisuus vaihtelee paikan ja asiayhteyden mukaan.


title: Feminiinisyys

text: Vaikka naisellisina pidetyt piirteet eivät ole täysin samat kaikkialla, tyypillisimmin niihin kuuluvat: lempeys, empatia, sensitiivisyys, huolehtivuus, herttaisuus, myötätunto, suvaitsevaisuus, hoivavuus, kunnioittavuus ja halu saada huolenpitoa.


title: Feminiinisyys

text: Androgyyni on ihminen, jolla on sekä maskuliinisia että feminiinisiä piirteitä ja hän asettuu psykologisten sukupuoliominaisuuksiensa perusteella maskuliini-feminiinijatkumon keskivälille. Androgyynisyys on psykologinen ominaisuus, joka ei siis tarkoita sukupuolettomuutta tai intersukupuolisuutta. Androgyynisyys ei myöskään automaattisesti tarkoita, että henkilö kuuluu johonkin seksuaali- tai sukupuolivähemmistöön.


title: Feminiinisyys

text: Länsimaisissa kulttuureissa ihanteelliseen naiselliseen ulkonäköön ovat perinteisesti kuuluneet pitkät, liehuvat hiukset, kirkas iho, kapea vyötärö ja vähäinen tai olematon kasvo- ja vartalokarvoitus. Muissa kulttuureissa, kuitenkin odotukset ovat erilaisia. Esimerkiksi monissa osissa maailmaa kainalokarvoja ei pidetä epänaisellisina. Nykyään vaaleanpunainen yhdistetään naisellisuuteen, mutta 1900-luvun alussa vaaleanpunainen yhdistettiin poikiin ja sininen tyttöihin.


title: Feminiinisyys

text: Feministit ovat arvostelleet näitä naisellisia kauneusihanteita rajoittaviksi, epäterveellisiksi ja jopa rasistisiksi.


title: Feminiinisyys

text: Monissa muslimimaissa naiset ovat velvollisia peittämään päänsä "hijabilla" (huntu). Se on naisellisen vaatimattomuuden ja moraalin symboli.


title: Feminiinisyys

text: Kirjassaan "Whipping Girl: A Transsexual Woman on Sexism and the Scapegoating of Femininity "(2007) transsukupuolinen kirjailija ja biologi Julia Serano ei hyväksy feminiinisyyden kuvaamista "keinotekoisena" tai "performanssina". Hänen mukaansa tietyt feminiinisyyden ja maskuliinisuuden aspektit ovat biologisen sukupuolen luonnollisia seurauksia, jotka voivat edeltää sosialisaatiota. Tämän vuoksi feministit eivät saa keskittyä naisvartaloisiin, vaan kaikki feminiinisyyden muodot pitää voimauttaa. Ennen sitä minkäänlainen sukupuolten tasa-arvo ei hänestä ole aidosti saavutettavissa.


title: Animenz

text: Maik Guo (taiteilijanimeltään Animenz; s. 17. maaliskuuta 1991) on saksalaissyntyinen absoluuttisen sävelkorvan omaava pianisti, joka on tullut tunnetuksi klassisen musiikin elementtejä lainaavista virtuoosimaisista pianosovituksistaan.