title: Torin kunta

text: Valtatie 4 ja valtatie 5 sekä rautatie Pärnusta Tallinnaan kulkevat Torin poikki. Pärnun lentoasema sijaitsee Torin kunnan Eametsan kylässä.


title: Taavetin pankkiryöstö 1926

text: Taavetin pankkiryöstö tapahtui 1. kesäkuuta 1926 kun Kansallis-Osake-Pankin Taavetin konttoriin saapui iltapäivällä noin kello 15 aikaan kaksi miestä jotka alkoivat ampumaan pankin virkailijoita. Kiivaassa tulituksessa sai heti surmansa pankin valvoja kauppias Taavetti Myyrä. Pankinjohtaja Taavetti Punkkinen, prokuristi Alina Hirvikallio o.s. Riihelä ja pankinjohtajan taloudenhoitaja ja sisar neiti Eeva Punkkinen haavoittuivat vaikeasti. Ryöstäjät pakenivat paikalta ilman saalista pelästyttyään tilanteen aikana. He jättivät paetessaan pankkiin ryöstössä käyttämänsä aseen suurikokoisen Nagan-revolverin johon oli kiinnitetty äänenvaimennin. Haavoittuneet vietiin hoidettavaksi Viipurin lääninsairaalaan jossa pankinjohtaja Punkkinen kuoli saman päivän iltana ja prokuristi Hirvikallio 4. kesäkuuta.


title: Taavetin pankkiryöstö 1926

text: Ryöstäjien takaa-ajoon osallistui poliisin lisäksi sotaväkeä ja suojeluskuntalaisia. Toinen ryöstäjistä pidätettiin jo samana iltana Pulsan asemalta ja toinen kaksi päivää myöhemmin. Ryöstäjät olivat iältään 18-20 vuotiaat työmies Yrjö Kuosmanen ja kansakoulunopettajan poika Eero Linnasalo jotka olivat molemmat kotoisin Pulsasta. He olivat suunnitelleet ryöstöä jo edellisen vuoden syksystä lähtien. He olivat yrittäneet ryöstöä jo kaksi kertaa aiemmin keväällä mutta luopuneet aikeesta molemmilla kerroilla kun konttorissa oli ollut liikaa asiakkaita paikalla. Kolmannella yrittämällä 1. kesäkuuta saavuttuaan junalla Pulsasta Taavettiin he joivat itsensä metsässä humalaan ja menivät sitten pankin konttoriin. Konttorissa oli kuitenkin sillä hetkellä vain vähän rahaa sillä ylimääräinen raha oli lähetetty päivällä Lappeenrannan konttoriin. Viipurin hovioikeus tuomitsi ryöstön tekijät kuolemanrangaistukseen mutta korkein oikeus muutti marraskuussa 1926 tuomion elinkautiseksi kuritushuonerangaistukseksi. Ryöstössä käytetyn aseen omatekoinen äänenvaimennin on Rikosmuseon kokoelmissa.


title: Pinnankarheus

text: Pinnankarheus on kappaleen pinnan ominaisuus joka kuvaa pinnan pieniä epätasaisuuksia.


title: Pinnankarheus

text: Pinnankarheutta kuvataan yleisimmin Ra-arvolla. Ra-arvoa määritettäessä mitataan pinnan muoto sopivalla mittalaitteella. Mittalaite tuottaa pinnasta primääriprofiilin. Primääriprofiili syntyy kun mitataan pallomaisen mittapään pinnan normaalin suuntaista liikettä, kun sitä liutetaan pintaa pitkin. Primääriprofiilista suodatetaan pois aaltomaisuus. Tästä jäljellejäävästä R-profiilista voidaan laskea Ra arvo. Ra arvo lasketaan summaamalla pinnan huippujen korkeuksien ja laaksojen syvyyksien aritmeettiset keskiarvot.


title: Norma Beecroft

text: Norma Beecroft (s. 11. huhtikuuta 1934 Oshawa, Ontario) on kanadalainen säveltäjä. Hän opiskeli säveltämistä ensin Torontossa John Weinzweigin johdolla ja sittemmin Yhdysvalloissa sekä Euroopassa. Beecroftista tuli yksi Kanadan aktiivisimmista varhaisista elektroakustisen musiikin tekijöistä.


title: Norma Beecroft

text: Vuonna 1971 Beecroft oli mukana perustamassa Toronton New Music -konserttitapahtumaa, jonka puheenjohtajana hän toimi kahden vuosikymmenen ajan.


title: Bradley Trevor Greive

text: Bradley Trevor Greive (22. helmikuuta 1970 Hobart, Tasmania, Australia) on australialainen kirjailija, jonka humoristisia pieniä valokuvakirjoja on käännetty monille kielille.


title: Bradley Trevor Greive

text: Greive liittyi armeijaan 19-vuotiaana ja sai koulutuksen Canberrassa. Hän joutui kuitenkin eroamaan astman takia. Hän muutti Sydneyyn ja yritti hankkia elantonsa kirjoittamalla, mutta lähes kymmenen vuotta hän eli niukoilla tuloilla, kunnes sarjan ensimmäinen kirja "Itsepiristyskirja pahan päivän varalle" ("The Blue day book") ilmestyi 2000.


title: Bradley Trevor Greive

text: Greive on kirjoittanut myös ympristöongelmia käsitteleviä kirjoja, työskennellyt Taronga Foundationissa ja perustanut sen nimeä kantavan nuorten runoilijoiden runopalkinnon.


title: Luettelo diplomaattisista edustustoista Mongoliassa

text: Tämä on luettelo diplomaattisista edustustoista Mongoliassa. Pääkaupunki Ulan Batorissa on 24 suurlähetystöä. Monet muut suurlähetystöt on akkreditoitu lähialueelta.


text: Darkhan


text: Erdenet


text: Zamyn-Üüd


title: Vehkasaari

text: Vehkasaari on huvilasaari Espoon itäsaaristossa. Se sijaitsee Miessaarenselän merialueella kolmisen kilometriä Haukilahden venesatamasta kaakkoon ja saman verran Otsolahden venesatamasta etelään. Espoon virallisessa kaupunginosajaossa Vehkasaari kuuluu Westendiin; saaren ja Westendin manneralueen välinen etäisyys on pari kilometriä.


title: Vehkasaari

text: Vehkasaaren pinta-ala on noin 12 hehtaaria. Saari lohkottiin 1930-luvulla huvilatonteiksi. Se on tiheään rakennettu: siellä on noin 80 kiinteistöä ja yli sata rakennusta.


title: Vehkasaari

text: Vehkasaaren korkeimmat kohdat ovat noin 20 metriä merenpinnan yläpuolella. Rinteillä kasvaa saaristolle tyypillisesti havupuita. Saaren länsiosa eli Pikku-Vehka (Lilla Mössenholm) on maankohoamisen myötä kasvanut lähes kiinni Vehkasaareen.


title: Vehkasaari

text: Vehkasaaren luoteispuolella sijaitsee muun muassa Varsasaari, Tvijälp ja Småholm, kaakkoispuolella puolestaan Käärmesaari. Koillisia naapurisaaria ovat Korkeasaari ja Niittysaaret.


title: Rannahotell

text: Rannahotell () on hotelli Pärnussa Virossa. Hotellin päärakennus valmistui vuonna 1937 ja se edustaa tyyliltään funktionalismia. Hotellista on muodostunut yksi Pärnun kylpyläkaupungin symboleista.


title: Rannahotell

text: Pärnun ensimmäinen kylpylä oli avattu vuonna 1838 ja sinne houkuteltiin matkailijoita kunnostamalla pitkä hiekkaranta ja rantapuisto. Viron itsenäistyessä 1900-luvun puolella Pärnu oli ulkomaalaisten kesänviettäjien suosiossa ja erityisen paljon matkailijoita tuli Ruotsista. Rannahotellin rakennuksen suunnittelivat Pärnun kaupunginarkkitehti Olev Siinmaa yhdessä Anton Soansin kanssa ja hotelli valmistui vuonna 1937. Rannahotell edusti virolaisessa rakennustaiteessa 1930-luvulla yleistä funktionalismia. Valmiista hotellista tuli yksi Pärnun kylpyläkaupungin symboleista. Hotelliin tehtiin suuri remontti vuosina 1992-1994.


title: Rannahotell

text: Nykyisessä hotellissa on 55 huonetta, joista 11 on sviittejä. Hotellissa on myös kylpylä, ravintola ja kokoustiloja. Tiilestä ja teräsbetonista valmistetussa valkoisessa rakennuksessa on kolme ja paikoitellen neljä kerrosta.


title: Niittysaaret

text: Niittysaaret on Ison Niittysaaren ja Pienen Niittysaaren muodostama kokonaisuus Espoossa. Ne sijaitsevat Espoon itäisessä saaristossa nelisen kilometriä Haukilahden venesatamasta itään ja noin kilometrin Koivusaaren venesatamasta lounaaseen. Espoon virallisessa kaupunginosajaossa Niittysaaret kuuluvat Westendiin; saarten ja Westendin manneralueen välinen etäisyys on pari kilometriä.


title: Niittysaaret

text: Niittysaaret ovat pääosin huvilakäytössä ja niillä sijaitsevat kiinteistöt rajoittuvat rantaan. Saarten välissä virtaa muutaman kymmenen metrin levyinen suojaisa salmi. Espoon ja Helsingin välinen raja kulkee Pienen Niittysaaren itäpuolitse kapeaa salmea, jonka kaakkoispuolella on Helsingin hallinnolliseen alueeseen kuuluva Mäntysaari. Westendin Korkeasaari puolestaan sijaitsee Ison Niittysaaren länsipuolella.


title: Niittysaaret

text: Nimensä mukaisesti Niittysaaret lienevät olleet verraten niittymäisiä vielä 1900-luvun puolivälissä. Saarten rakennukset edustavat eri aikakausia ja ne sijaitsevat pääosin Isolla Niittysaarella; Pienellä Niittysaarella on muutama rakennus. Saarten metsät ovat melko kuivaa, havupuuvaltaista kangasmetsää. Alavien paikkojen kosteiden tervalepikoiden seassa kasvaa jonkin verran koivuja. Kulttuurivaikutteita voi havaita saarten kasvillisuudessa. Saarilla on edelleen niittymäisiä alueita, joilla kasvaa muun muassa mäkikauraa ja valkolehdokkia. Aluskasvillisuutta leimaa kielon runsaus. Lehtomaisilla alueilla kasvaa muun muassa tervaleppiä ja tuomia. Saarten varpuslinnusto on monipuolinen, ja myös kolopesijöitä on tavattu.


title: Niittysaaret

text: Niittysaarten lähisaaria ovat Korkeasaaren ja Mäntysaaren ohella muun muassa Tvijälp, Vehkasaari ja Käärmesaari. Saarten eteläpuolella on useita lintuluotoja.


title: Bornholmin itsehallintopuolue

text: Bornholmin itsehallintopuolue on Tanskassa toimiva poliittinen puolue, jonka tavoitteena on saada Bornholmin saarelle itsenäisyyden tai autonomian. 1990-luvulla perustettu puolue on saanut vain vähän menestystä ja muutama sata ääntä kerrallaan.


title: Bornholmin itsehallintopuolue

text: Bornholm on osa entisiä Tanskan alueita, joista monet olivat pieniä valtakuntia tai päällikkökuntia. Pääsyy puolueen toiminnalle on, että Bornholmilla oli oma kuningas Viikinki-aikoina.


title: Bornholmin itsehallintopuolue

text: Toisen maailmansodan jälkeen Bornholm koki väestönrakenteen vähenemisen väkiluvun laskun, syntyvyyden vähentymisen ja työllisyysongelmien kanssa. Näiden syiden ja Bornholmin hallitukselle maksamien verojen takia Tonny Borrinjaland perusti Bornholmin itsehallinto puolueen 1990-luvun alkupuolella. Perustamisensa jälkeen puolue on ollut mukana kuusissa kunnallisvaaleissa. Vuonna 2009 se sai yhteensä 299 ääntä ja vuonna 2013 190 ääntä.


title: Bornholmin itsehallintopuolue

text: Vuoden 2014 Skotlannin kansanäänestyksen itsenäisyydestä aikana puolue ilmaisi sympatiaa Skotlannille ja totesi, että Bornnholmin pitäisi ottaa mallia Skotlannilta. Borrinjaland sanoi, että Bornholmin pitäisi ottaa mallia myös Maltalta ja Singaporelta.


title: Bornholmin itsehallintopuolue

text: Borrinjaland suosii Bornholmin murteen säilyttämistä, ja hän on aikonut jopa kääntää Uuden testamentin murteelle.


title: Viipurin lento-onnettomuus 1928

text: Viipurin lento-onnettomuus tapahtui 21. toukokuuta 1928, kun Suomen ilmavoimien Merilentoeskadeerin Hansa-Brandenburg-meritoimintakone IL-91 joutui Viipurin yllä muodostelmalennossa toisen koneen potkurivirtaan niin että sen peräsin leikkaantui irti. Koneessa matkustajana ollut lentosotamies Sannaksenaho putosi ylösalaisin kääntyneen koneen ohjaamosta 600 metrin korkeudelta alas päätyen kuolleena Viipurin suomalaisen lyseon katon läpi ullakolle. Konetta ohjannut vänrikki Jukka Ahlman koetti saada koneen ohjattua Salakkalahteen, mutta ei siinä lopulta onnistunut, vaan kone törmäsi kolmikerroksisen kivitalon seinään Torkkelinkatu 4:ssä. Paikalla olleista jalankulkijoista ompelijatar Ida Malinen kuoli heti jäätyään koneen ja talon seinän väliin ja toinen jalankulkija konttoristi Pekka Leskinen loukkaantui kuolettavasti. Lisäksi kolme henkilöä sai lievempiä vammoja ja paikalla ollut henkilöauto tuhoutui. Vänrikki Ahlmanin ruumis paiskautui koneesta katukäytävälle.


title: Viipurin lento-onnettomuus 1928

text: Onnettomuuspaikalle tuli useita henkilöitä auttamaan loukkaantuneita sekä myös muuta yleisöä. Tässä vaiheessa palavan koneen bensiinitankki räjähti, jolloin yleisön joukossa syntyi pakokauhu palavan bensiinin levitessä pitkin katua. Paikalla ollut rouva Elsa Grunau sai pahoja palovammoja tulen tartuttua hänen vaatteisiinsa, mutta hänet saatiin pelastettua. Palava bensiini uhkasi sytyttää useita rakennuksia, mutta palokunta sai palon kuitenkin tukahdutettua nopeasti. Rakennukset saivat lähinnä savu- ja vesivaurioita ja joitain ikkunoita särkyi niistä. Myöskin Torkkelinkadun raitiotieliikenne keskeytyi, kun pudonnut kone katkaisi raitiotien sähkölinjan.


title: Ulvkærin lurit

text: Ulvkærin lurit (lue venyttämällä: "lūr") ovat ne kaksi luria, jotka löydettiin vuonna 1988 Ulvkærin suolta. Suo sijaitsee Hjørring kunnassa Hirtshalsin eteläpuolella Pohjois-Jyllannissa Tanskassa. Niiden arvellaan joutuneen suohon, kun ne upotettiin pronssikaudella votiiviuhrina veteen ja vesialue myöhemmin mataloitui ja soistui. Lurit katsotaan kuuluvan Skandinavian pronssikauden kulttuuriin ja ne ajoitetaan Monteliuksen periodille V eli 800–700 eaa.


title: Ulvkærin lurit

text: Ulvkærin suolta kaivettiin vuonna 1988 turvetta lisämaaksi hiekkapohjaiselle dyynialueelle, jota oltiin parhaillaan rakentamassa. Orla Pedersen löysi turveaumasta kolme pronssiputkea, jotka hän vei kassissa paikkakuntansa omaan museoon (Vendsyssel Historiske Museum). Kun museosta tultiin tutkimaan työmaata, löydettiin sieltä vielä lisää putkenkappaleita. Edelliset lurit löydettiin Tanskasta vuonna 1894, joten tehty löytö herätti laajaa huomiota.


title: Ulvkærin lurit

text: Lurit ovat pronssia, ja ne painavat vajaa kolme kiloa ja ovat 1,75 metriä pitkät. Ne koostuvat kukin kuudesta osasta, jotka liitetään toisiinsa holkkien avulla. Yksi holkeista on lukko, jolla luri voidaan katkaista kuljetuksen ajaksi. Ulvkærista löydetyt lurit ovat samanlaisia kuin Brudevæltesta löydetyt lurit. Niiden on arveltu olevan saman pronssisepän tekemiä.


title: Ulvkærin lurit

text: Ulvkærin lureista on valmistettu pronssista replikoita, joilla esiintyvät taiteilijat soittavat musiikkia.


title: Mestarien liigan kausi 1999–2000

text: Mestarien liigan kausi 1999–2000 oli Mestarien liigan kahdeksas kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 45. kausi. Loppuottelu pelattiin Pariisiissa 24. toukokuuta 2000. Espanjalainen Real Madrid voitti loppuottelussa toisen espanjalaisseuran Valencian 3–0. Loppuottelun maalintekijät olivat Fernando Morientes, Steve McManaman ja Raúl. Voitto oli Real Madridin kahdeksas Euroopan mestareiden cupin tai liigan voitto. Välierissä Valencia voitti kolmannen espanjalaisseuran FC Barcelonan yhteismaalein 5–3 ja Real Madrid saksalaisen Bayern Münchenin yhteismaalein 3–2.


title: Mestarien liigan kausi 1999–2000

text: Kauden parhaat maalintekijät olivat kymmenen maalia tehneet Real Madridin Raúl, FC Porton Jardel ja FC Barcelonan Rivaldo.


title: Mestarien liigan kausi 1999–2000

text: FC Barcelona teki kauden aikana 45 maalia, mikä säilyi yhden kauden maaliennätyksenä kauteen 2017–2018 saakka kunnes Liverpool teki vielä enemmän maaleja (tosin ottelumäärät eri kausina ovat vaihdelleet).


title: Mestarien liigan kausi 2001–2002

text: Mestarien liigan kausi 2001–2002 oli Mestarien liigan kymmenes kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 47. kausi. Loppuottelu pelattiin Glasgow'ssa 15. toukokuuta 2002. Espanjalainen Real Madrid voitti loppuottelussa saksalaisen Bayer Leverkusenin 2–1. Loppuottelussa Real Madridin maalintekijät olivat Raúl ja Zinédine Zidane ja Bayer Leverkusenin ainoan maalin teki Lúcio. Voitto oli Real Madridin yhdeksäs Euroopan mestareiden cupin tai liigan voitto. Välierissä Real Madrid voitti toisen espanjalaisseuran FC Barcelonan yhteismaalein 3–1 ja Bayer Leverkusen englantilaisen Manchester Unitedin yhteismaalein 3–3 vierasmaalien ratkaistessa jatkopaikan.


title: Mestarien liigan kausi 2001–2002

text: Kauden paras maalintekijä oli kymmenen maalia tehnyt Manchester Unitedin Ruud van Nistelrooy.


title: Namtar

text: Namtar oli Mesopotamian mytologiassa ruton ja kohtalon jumala. Namtar on manalan jumalatar Ereškigalin ja tuulen jumala Enlilin poika..


title: Namtar

text: Kun ihmisten kaupungit kasvoivat, niiden melu alkoi häiritä jumalia. Silloin Enlil lähetti Namtarin maan päälle. Ruttojumala kuitenkin häkeltyi hänelle osoitetuista uhrilahjoista eikä uskaltautunut ihmisten eteen.


title: Namtar

text: Namtarin nimi merkitsee sumeriksi "se joka on leikattu pois" ja sumerien ajattelussa se tarkoittaa kohtalon henkilöitymää. Namtar nähtiin Ereškigalin sanansaattajana, joka tuo kuoleman kuolevaisille.


title: Mestarien liigan kausi 2002–2003

text: Mestarien liigan kausi 2002–2003 oli Mestarien liigan 11. kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 48. kausi. Loppuottelu pelattiin Manchesterissa 28. toukokuuta 2003. Italialainen AC Milan voitti loppuottelussa toisen italialaisseuran Juventuksen 3–2 rangaistuspotkukilpailun jälkeen varsinaisen peliajan ja jatkoajan päätyttyä maalittomana. Loppuottelun rangaistuspotkukilpailussa AC Milanin maalintekijät olivat Serginho, Alessandro Nesta ja Andri Ševtšenko sekä Juventuksen Alessandro Birindelli ja Alessandro Del Piero. Voitto oli AC Milanin kuudes Euroopan mestareiden cupin tai liigan voitto. Välierissä AC Milan voitti paikallisvastustajansa Interin yhteismaalein 1–1 vierasmaalin ratkaistessa jatkopaikan ja Juventus espanjalaisen Real Madridin yhteismaalein 4–3.


title: Mestarien liigan kausi 2002–2003

text: Kauden paras maalintekijä oli 12 maalia tehnyt Manchester Unitedin Ruud van Nistelrooy.


title: Nagelfar

text: Nagelfar on germaanisessa mytologiassa kauhea laiva, joka on tehty vainajien kynsistä. Sen oli määrä viedä jääjättiläiset Ragnarökiin, viimeiseen taisteluun. Jotta kohtalonhetkeä olisi saatu lykättyä, oli germaanikansoilla tapana varmistaa, että kuolleiden kynnet oli leikattu ennen kuin he poistuivat tästä maailmasta.


title: Mestarien liigan kausi 2003–2004

text: Mestarien liigan kausi 2003–2004 oli Mestarien liigan 12. kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 49. kausi. Loppuottelu pelattiin Gelsenkirchenissä 26. toukokuuta 2004. Portugalilainen FC Porto voitti loppuottelussa ranskalaisen AS Monacon 3–0. Loppuottelun maalintekijät olivat Carlos Alberto, Deco ja Dmitri Alenitšev. Voitto oli FC Porton toinen Euroopan mestareiden cupin tai liigan voitto. Välierissä Porto voitti espanjalaisen Deportivo de La Coruñan yhteismaalein 1–0 ja Monaco englantilaisen Chelsean yhteismaalein 5–3. Puolivälierissä Deportivo nousi jatkoon hävittyään ensimmäisen osaottelun AC Milanille 4–1 ja Monaco otti jatkopaikan hävittyään ensimmäisen osaottelun Real Madridille 4–2.


title: Mestarien liigan kausi 2003–2004

text: Kauden paras maalintekijä oli yhdeksän maalia tehnyt AS Monacon Fernando Morientes.


title: Éva Gauthier

text: Éva Gauthier (20. syyskuuta 1885 Ottawa – 26. joulukuuta 1958 New York) oli kanadalainen taidemusiikin laulaja, äänialaltaan mezzosopraano. Hän osallistui vuonna 1896 Emma Albanin jäähyväiskiertueeseen ja teki vuonna 1901 oman debyyttinsä Ottawassa. Vuonna 1902 hän lähti Eurooppaan, jossa hän opiskeli esiintymistaitoa Sarah Bernhardtin johdolla ja lauloi konsertissa Enrico Caruson kanssa.


title: Éva Gauthier

text: Gauthier vetäytyi oopperan lavalta vuoden 1910 jälkeen ja esiintyi sittemmin vain resitaaleissa ja konserteissa. Hän kantaesitti yli 700 yksinlaulua ja oli vuonna 1923 mukana tekemässä George Gershwinistä tunnetumpaa suurelle yleisölle. Myös jaavalainen musiikki kuului Gauthierin ohjelmistoon. Hän avioitui Jaavalla asuneen hollantilaisen kanssa, asui siellä neljä vuotta, opiskeli musiikkia ja kiersi esiintymässä Kaukoidän ja Kaakkois-Aasian maissa.


title: Nick Kamen

text: Ivor Neville "Nick" Kamen (s. 15. huhtikuuta 1962 Harlow, Iso-Britannia) on brittiläinen muusikko ja malli.


title: Nick Kamen

text: Nick Kamen esiintyi "The Face"-lehden kannessa vuonna 1984 ja Levi's-yhtiön itsepalvelupesulatelevisiomainoksessa (”Laundrette”) vuonna 1985.


title: Nick Kamen

text: Madonna ja Stephen Bray kirjoittivat ja tuottivat debyyttisinglen ”Each Time You Break My Heart” (1986). Kappale oli kansainvälinen menestys syksyllä 1986. Single ”I Promised Myself” albumilta "Move Until We Fly" (1990) sijoittui listojen kärkeen kahdeksassa Euroopan maassa.


title: Emma Albani

text: Emma Albani DBE (oikea nimi "Marie-Louise-Cécile-Emma Lajeunesse"; 1. marraskuuta 1847 Chambly, Kanada – 3. huhtikuuta 1930 Lontoo, Englanti) oli kanadalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Opiskeltuaan Pariisissa ja Milanossa hän teki oopperadebyyttinsä Messinassa Oscarin roolissa "Un ballo in mascherassa" vuonna 1869. Aminan roolissa "Unissakävelijä"-oopperassa hän debytoi Lontoossa (1872), Pariisissa (1872) ja New Yorkissa (1874). Hän lauloi muun muassa Covent Gardenissa ja Metropolitan-oopperassa.


title: Emma Albani

text: Albani oli esiintynyt 43 pääroolissa vetäydyttyään oopperalavalta vuonna 1896. Hänen äänensä on säilynyt levytyksellä, jossa hän laulaa 1900-luvun vaihteen lauluja ja Georg Friedrich Händelin aarioita.


title: Francisca Näf

text: Francisca Näf (s. 1972) on sveitsiläinen taidemusiikin laulaja, äänialaltaan mezzosopraano. Hän varttui Arlesheimissa ja Winterthurissa. Hän opiskeli Zürichissä, Neuchâtelissa, Baselissa ja Alankomaiden Haagissa. Hänen opettajiensa joukossa olivat Manon Heijne ja Jos van Veldhoven.


title: Francisca Näf

text: Näf on tulkinnut sekä vanhaa että nykymusiikkia. Hän on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Pascal Dusapinin, Harrison Birtwistlen, Dieter Schnebelin, Chaya Czernowinin, Henry Pousseurin, Jürg Hennebergerin ja Goffroy Jourdainin kanssa. Kiinnostus varhaista musiikkia kohtaan johti Näfin Schola Cantorum Basiliensisiin.


title: Nyhtöpossu

text: Nyhtöpossu on sianlihasta pitkään hauduttamalla tehtyä ylikypsää lihaa, joka nyhdetään haarukoilla riekaleiksi ja nautitaan tyypillisesti barbeque-kastikkeen kanssa voileivän välissä. Nyhtöpossu valmistetaan etuselästä eli kasslerista tai lavasta. Ruokalaji oli erityisen suosittu vuonna 2013, ja eräs ruokablogi suomensi nimen "pulled pork" nyhtöpossuksi.


title: Unto Kuivanen

text: Unto Ensio Kuivanen (24. helmikuuta 1944 Parkano – 18. lokakuuta 2009 Parkano) oli suomalainen juristi, joka toimi Kankaanpään kaupunginjohtajana.


title: Unto Kuivanen

text: Unto Kuivanen syntyi maanviljelijöiden Valto Eemeli Kuivanen ja Irja Kaarina Niemi perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1978 oli Marja-Liisa Penttinen. Kuivanen tuli ylioppilaaksi 1962 ja valmistui oikeustieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1970, varatuomarin arvon hän sai 1975. Hän toimi tutkijana valtakunnansuunnittelutoimistossa 1970–1973 ja valtioneuvoston kansliassa 1973–1976. Kuivanen oli Rovaniemen tuomiokunnan apulainen 1974 ja Suomen kunnallisliiton lakimies 1976–1982. Kankaanpään kaupunginjohtajaksi hän tuli 1982. Kuivanen jäi eläkkeelle keväällä 1998.


title: Micheline Coulombe Saint-Marcoux

text: Micheline Coulombe Saint-Marcoux (o.s. "Coulombe"; 9. elokuuta 1938 Notre-Dame-de-la-Doré – 2. helmikuuta 1985 Montreal) oli kanadalainen säveltäjä ja musiikkipedagogi. Hänen opettajiensa joukossa olivat Claude Champagne, Clermont Pépin ja Pierre Schaeffer. Coulombe Saint-Marcoux oli mukana perustamassa Pariisin kansainvälistä elektroakustisen musiikin ryhmää ja montrealilaista lyömäsoitinkokoonpanoa Polycousmie. Coulombe Saint-Marcoux'n teosten joukossa ovat "Moments" (1977) ja "Regards" (1978).


title: Sakari Kumpulainen

text: Antti Sakari Kumpulainen (s. 21. huhtikuuta 1938 Kuopio) on suomalainen journalisti, joka toimi "Aamulehden" päätoimittajana.


title: Sakari Kumpulainen

text: Sakari Kumpulainen syntyi diplomi-insinööri Antti Juho Kumpulaisen ja Aune Miettisen perheeseen. Hänen puolisonsa 1962–1991 oli kotitalousopettaja Eira Annikki Aaltonen. Kumpulainen tuli ylioppilaaksi 1958. Hän oli Lehdistön sanomapalvelun toimittaja 1961–1962 ja Taloudellisen tiedotustoimiston johtaja 1976–1986. "Aamulehden" toimittajana Kumpulainen työskenteli 1962–1970 ja 1986–1988 ja artikkelitoimittajana 1970–1976. Lehden päätoimittajaksi hänet nimitettiin 1988. Kumpulainen jäi tehtävästä eläkkeelle vappuna 1998.


title: Karia HM IV

text:
HM IV (Helsingin Moottorivaunu, IV=Neljäs sarja) oli HKL:n raitiovaunusarja. Kaikki HM IV-luokan moottorivaunut raksensi suomalainen
Karia vuonna 1955. Vaunuja oli 30 ja niiden numerot olivat välillä 301-330. Pituus oli 13,5 m, leveys 2,3 m ja korkeus 3,6 m. Teho oli 300 V/50 kW. Vaunujen lempini oli "Ratti-Karia" tai "Mustangi". Viimeiset HM IV-vaunut poistuivat liikenteestä 1985.


title: Fleminginpuisto

text:
Fleminginpuisto sijaitsee kaupunginosassa V Turussa, Stålarminkadun ja Kupittaankadun välissä.
Turkulaisten suussa puiston ympäristöä kutsutaan tuttavallisesti Tonttumäeksi. Fleminginpuisto nimenä on peräisin vuodelta 1916, kun nimistötoimikunnan tarkoituksena oli nimetä kaikki alueelle silloin kaavoitetut kadut Klaus Flemingin suvun mukaan. Tonttumäelle nouseva Nokiankatu on rakennettu Tonttulinnan kerrostalojen rakentamisen yhteydessä ja nimetty nuijasodan aikaisen Nokian taistelun (1596) muistoksi.


title: Fleminginpuisto

text: Wärtsilä Oy toimi Fleminginpuiston rakentamisen tukena, asukkaista monet olivat tuolloin Wärtsilän työntekijöitä. Kukkula oli alun perin kivistä kalliota, puulajeina mäntyä ja katajaa. Rakentaminen aloitettiin vuonna 1950 muokkaamalla maisemaa ja laittamalla istutuksia. Puulajistoa on tullut lisää muun muassa puistolehmus ja vaahtera.


title: Fleminginpuisto

text: Nokiankadun yläpäässä on koirapuisto.


title: Baby Daddy

text: Baby Daddy on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jonka on luonut Dan Berendsen. Sen esittäminen aloitettiin Freeformin (alussa nimellä ABC Family) kanavalla kesäkuussa 2012. Suomessa sarjaa on esittänyt Nelonen Media Hero-kanavalla ja Ruutu-suoratoistopalvelussa.


title: Baby Daddy

text: Sarjan viimeinen jakso esitettiin Freeformilla 22. toukokuuta 2017.


title: Baby Daddy

text: Sarjassa seurataan Beniä ja hänen kavereitaan, joiden elämä muuttuu kun Benin aikaisemman yhden illan tyttöystävä jättää heidän yhteisen lapsensa hänen oven taakse. Ben päättää kasvattaa lapsen kaverien, äitinsä ja veljensä avustuksella.


title: Baby Daddy

text: Helmikuussa 2012 ABC Family (myöhemmin Freeform) tilasi sarjan ensimmäisen kauden. Kuvaukset alkoivat saman vuoden maaliskuussa.


title: Baby Daddy

text: Elokuussa 2012 vahvistettiin toisen kauden tilaaminen. ABC Family kertoi tilanneensa kolmannen kauden jo ennen toisen kauden esittämistä. Neljäs kauden tilattiin maaliskuussa 2014 ja viides kausi helmikuussa 2015.


title: Baby Daddy

text: Kesäkuussa 2016 Freeform tilasi kuudennen kauden. Myöhemmin saman vuoden maaliskuussa kerrtottiin kuudennen kauden jäävän sarjan viimeiseksi.


title: Shapiro-reaktio

text: Shapiro-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa tosyylihydratsoni reagoi voimakkaasti emäksisten organolitiumreagenssien kanssa muodostaen alkeenin. Reaktion raportoi ensimmäisen kerran Robert H. Shapiro vuonna 1967, ja se on nimetty hänen mukaansa.


title: Shapiro-reaktio

text: Reaktion lähtöaineena on tosyylihydratsoni, joka muodostuu aldehydin tai ketonin reagoidessa tosyylihydratsidin kanssa. Reaktio vaatii tapahtuakseen hyvin vahvasti emäksiset olosuhteet, ja emäksisenä reagenssina käytetään tyypillisesti butyylilitiumia. Shapiro-reaktion mekanismin ensimmäisessä vaiheessa organolitiumreagenssi ottaa vastaan protonin tosyylihydratsoniryhmän typpiatomilta. Tämän jälkeen toinen emäsekvivalentti ottaa vastaan protonin hydratsoniryhmän viereiseltä hiileltä, niin kutsutusta α-asemasta. Näin muodostuneesta karbanionista eliminoituu ensin p-tolueenisulfinaattiryhmä ja tämän jälkeen typpimolekyyli. Näin muodostuu vinyylilitiumyhdiste. Tämä vinyylilitiumyhdiste on reaktiivinen ja reagoi happojen kanssa muodostaen alkeenin. Yhdiste voi reagoida myös muiden elektrofiilien, esimerkiksi karbonyyliyhdisteiden, kanssa. Mekanismin on varmistettu tapahtuvan näin isotooppileimauskokeiden avulla.


title: Runeberginpuisto

text: Runeberginpuisto sijaitsee Turussa aivan Aurajoen kupeessa Kirjastosillan ja Auransillan välisellä osuudella Hämeenkadun ja Itäisen rantakadun välissä.


title: Runeberginpuisto

text: Puiston rakentaminen aloitettiin vuonna 1834 ja se sai valmistuttuaan nimeksi "Tullihuoneentori" lähellä sijainneen tullihuoneen mukaan. Puistoa nimitettiin myös "Keittohuoneen puistikoksi" kiviterassin alla olleen merimiesten yhteiskeittiön vuoksi. Vuonna 1929 keittohuone muutettiin sähkölaitoksen muuntamoksi ja puistoa korotettiin. Hieman tätä ennen, vuonna 1928, puistoon oli saatu Wäinö Aaltosen veistämä Liljan patsas. Monet turkulaiset tuntevatkin patsaan Liljan puistona. Patsaaseen liittyy vuodesta 1945 katkeamattomana jatkunut vappuperinne, Liljan lakitus. Sen on perinteisesti hoitanut Turun yliopiston hammaslääketieteen opiskelijat.


title: Runeberginpuisto

text: Sähkömuuntamon lounaispäätyyn rakennettiin 1960-luvulla luola, johon sijoitettiin vessa, kioski ja puhtaanapitolaitoksen varasto. Sinne avautui vuonna 1998 nykyinen Titanik-taidegalleria. Vuonna 2008 puistoon tehtiin mittavia parannustöitä, muun muassa puiston tukimuuria korjattiin sortumavaaran vuoksi, mutta puisto on vieläkin hyvin pitkälti 1920-luvun asussaan.


title: Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 1930 kokoonpanot

text: Vuoden 1930 jalkapallon MM-turnaukseen osallistui 13 maata. Jugoslavia ja Peru olivat ainoat maat, joilla oli pelaajia muista kuin kotimaan seuroista. Vuonna 1930 pelaajilla ei ollut vielä pelinumeroita paidoissaan.


text: Valmentaja: Francisco Olazar and Juan José Tramutola


text: Valmentaja: György Orth


text: Valmentaja: Raoul Caudron


text: Valmentaja: Juan Luque de Serrallonga


text: Valmentaja: Boško Simonovic


text: Valmentaja: Píndaro de Carvalho Rodrigues


text: Valmentaja: Ulises Saucedo


text: Valmentaja: Alberto Suppici


text: Valmentaja: Constantin Radulescu


text: Valmentaja: Francisco Bru


text: Valmentaja: Robert Millar


text: Valmentaja: José Durand Laguna


text: Valmentaja: Hector Goetinck


title: Josep Lluís Trapero

text: Josep Lluís Trapero (s. 1965) on katalonialainen poliisi, joka toimi huhtikuusta lokakuuhun 2017 Katalonian aluehallinnon alaisten Mossos d'Esquadra -poliisivoimien ylimpänä johtajana. Espanja erotti hänet tehtävistään, ja häntä vastaan nostettiin syytteet "kansankiihotuksesta" () ja "järjestäytyneestä rikollisuudesta" (), joista ensimmäisestä voidaan Espanjan lain mukaan tuomita 15 vuodeksi vankilaan.


title: Josep Lluís Trapero

text: Traperoa vastaan nostetut syytteet perustuvat siihen, että Mossos d'Esquadran poliisit eivät osallistuneet aktiivisesti Katalonian aluejohdon vastoin Espanjan tahtoa järjestämän itsenäisyyskansanäänestyksen sekä sen järjestämistä vaatineitten mielenosoitusten estämiseen. Espanjan keskushallinnon suorassa alaisuudessa toimivat Espanjan kansalliskaarti ja Espanjan kansallinen poliisi pyrkivät estämään kansanäänestyksen käyttämällä laajamittaista väkivaltaa rauhanomaisia äänestäjiä vastaan. Espanjan keskushallinnon poliisivoimat käytti äänestäjiä kohtaan väkivaltaa, muun muassa ampui kumiluodeilla ja retuutti kovakouraisesti. Sairaanhoitoon joutui turvautumaan yhteensä 1 066 poliisiväkivallan uhria.


title: Josep Lluís Trapero

text: Traperon johtamat Katalonian omat poliisit puolestaan kävivät kyllä sanomassa joillakin äänestyspaikoilla, että äänestyspaikka pitäisi sulkea, mutta eivät lähteneet väkisin hajottamaan äänestyspaikkojen ympärille niitä suojaamaan kerääntyneitä väkijoukkoja. Traperon lisäksi kansankiihotussyytteet on nostettu myös kahta muuta Mossos d'Esquadran johtoon kuuluvaa poliisipäällikköä Pere Soleria ja Teresa Laplanaa vastaan.


title: Mestarien liigan kausi 1995–1996

text: Mestarien liigan kausi 1995–1996 oli Mestarien liigan neljäs kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 41. kausi. Loppuottelu pelattiin Roomassa 22. toukokuuta 1996. Italialainen Juventus voitti loppuottelussa alankomaalaisen Ajaxin rangaistuspotkukilpailussa maalein 4–2 tilanteen oltua jatkoajankin jälkeen 1–1. Loppuottelun maalintekijät olivat varsinaisella peliajalla Juventuksen Fabrizio Ravanelli ja Ajaxin Jari Litmanen. Rangaistuspotkukilpailussa maalin tekivät Juventuksen Ciro Ferrara, Gianluca Pessotto, Michele Padovano ja Vladimir Jugović sekä Ajaxin Jari Litmanen ja Arnold Scholten. Voitto oli Juventuksen toinen Euroopan mestareiden cupin tai liigan voitto. Välierissä Juventus voitti ranskalaisen Nantesin yhteismaalein 4–3 ja Ajax kreikkalaisen Panathinaikosin yhteismaalein 3–1.


title: Mestarien liigan kausi 1995–1996

text: Kauden paras maalintekijä oli yhdeksän maalia tehnyt Ajaxin suomalaispelaaja Jari Litmanen.


title: Mestarien liigan kausi 1994–1995

text: Mestarien liigan kausi 1994–1995 oli Mestarien liigan kolmas kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 40. kausi. Loppuottelu pelattiin Wienissä 24. toukokuuta 1995. Alankomaalainen Ajax voitti loppuottelussa italialaisen AC Milanin maalein 1–0. Loppuottelun ainoan maalin teki vaihtopelaajana kentälle tullut Patrick Kluivert 85. minuutilla. Voitto oli Ajaxin neljäs Euroopan mestareiden cupin tai liigan voitto. Välierissä Ajax voitti saksalaisen Bayern Münchenin yhteismaalein 5–2 ensimmäisen osaottelun päätyttyä maalittomana ja AC Milan ranskalaisen Paris Saint-Germainin yhteismaalein 3–0.


title: Mestarien liigan kausi 1994–1995

text: Kauden paras maalintekijä oli seitsemän maalia tehnyt Paris Saint-Germainin George Weah.


title: Mestarien liigan kausi 1994–1995

text: "AC Milan eteni loppuotteluun yhteismaalein 3–0."


title: Mestarien liigan kausi 1994–1995

text: "Ajax eteni loppuotteluun yhteismaalein 5–2."


title: Piispankatu

text: Piispankatu sijaitsee Turun tuomiokirkon ja vanhan kasarmialueen eli Turun kasarmin välillä I kaupunginosassa. Piispankadun alue rakennuksineen on inventoitu Valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Piispankatu

text: Nimensä katu on saanut 1720-luvulla rakennetusta arkkipiispan asuintalosta. Alueella oli ennen Turun paloa 1827 kolme korttelia, mutta kaikki tuhoutuivat. Nykyinen arkkipiispantalo on vuodelta 1887. Piispantalon lisäksi alueella sijaitsee useita kulttuurihistoriallisesti merkittäviä kohteita. 1800-luvun ja 1900-luvun asuinrakentamisessa näkyy eri rakennusvaiheita: puuempire, runsaasti detaljoitu uusrenessanssi sekä kaksikerroksinen jugend. Matalasta puuempirestä on hyvä esimerkki yläluokan koti, joka nykyään toimii Ett Hem -museona.


title: Piispankatu

text: Kadulle näkyy mukavasti myös arkkitehti Erik Bryggmanin suunnittelema funktionalistinen Åbo Akademin Kirjatorni vuodelta 1936. Modernistisimpiin rakennuksiin kuuluvat muun muassa Pekka Pitkäsen kynästä syntynyt Åbo Akademin asuntola Domus Aboensis vuodelta 1965 ja Woldemar Baeckmanin Sibelius-museo vuodelta 1968. Piispankadun pohjoispään teollisuusrakennuksia on otettu uusiokäyttöön ja niissä toimii muun muassa Åbo Akademin humanistisen tiedekunnan oppiaineita.


title: Ondřej Vaculík

text: Ondřej Vaculík (s. 12. toukokuuta 1986 Jilemnice) on tšekkiläinen uransa päättänyt mäkihyppääjä. Hänen seuransa oli Dukla Liberec.


title: Ondřej Vaculík

text: Vaculík sijoittui vuoden 2006 talviolympialaisissa joukkuemäessä yhdeksänneksi ja suurmäessä 45:nneksi. Hän hyppäsi Sapporon MM-kilpailuissa 2007 normaalimäessä 50:nneksi. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän oli joukkuemäessä viides, normaalimäessä 31:s ja suurmäessä 38:s.


title: Ondřej Vaculík

text: Maailmancupissa Vaculík kilpaili ensimmäisen kerran tammikuussa 2006 Sapporossa sijoittuen 33:nneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 25:nneksi joulukuussa 2008 Engelbergissa.


title: Ondřej Vaculík

text: Nuorten MM-kilpailuihin Vaculík on osallistunut kaksi kertaa. Vuoden 2003 kisoissa hän oli joukkuemäessä seitsemässä ja normaalimäessä 56:s. Vuonna 2004 hän sijoittui joukkuemäessä seitsemänneksi ja normaalimäessä 39:nneksi.


title: Mestarien liigan kausi 1993–1994

text: Mestarien liigan kausi 1993–1994 oli Mestarien liigan toinen kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 39. kausi. Karsintakierrosten jälkeen 32 joukkuetta pelasi kaksi cup-muotoista kierrosta, minkä jälkeen kahdeksan parasta joukkuetta pelasivat kahdessa lohkossa kaksinkertaisen sarjan. Molempien lohkojen kaksi parasta pääsivät lohkovoittajien kotikentillä pelattaviin yksiosaisiin välieriin ja välierien voittajat loppuotteluun, joka pelattiin Ateenassa 18. toukokuuta 1994. Italialainen AC Milan voitti loppuottelussa espanjalaisen FC Barcelonan maalein 4–0. Loppuottelun maalintekijät olivat kaksi maalia tehnyt Daniele Massaro sekä Dejan Savićević ja Marcel Desailly. Voitto oli AC Milanin viides Euroopan mestareiden cupin tai liigan voitto. Välierissä AC Milan voitti ranskalaisen AS Monacon 3–0 ja FC Barcelona portugalilaisen FC Porton samoin lukemin.


title: Mestarien liigan kausi 1993–1994

text: Kauden parhaat maalintekijät olivat kahdeksan maalia tehneet Werder Bremenin uusiseelantilainen Wynton Rufer ja FC Barcelonan alankomaalainen Ronald Koeman.


title: Angels with Attitude

text: Angels with Attitude on helsinkiläisen Plastic Tearsin albumi, joka julkaistiin 1. kesäkuuta 2018.


title: Asteeninen oire

text: Asteeninen oire (Elokuva-arkiston näytöksissä käytetty suomalaisnimi, alkuperäisnimi "Astenitšeski sindrom") on Kira Muratovan ohjaama neuvostoliittolainen kokeellinen draamaelokuva vuodelta 1990. Ohjaajan lisäksi sen käsikirjoittajina ovat toimineet Aleksandr Tšernik ja toista pääroolia näyttelevä Sergei Popov.


title: Asteeninen oire

text: Elokuva muodostuu kahdesta erillisestä episodista. Mustavalkoisessa alkuosuudessa miehensä kuoltua psyykkisen terveytensä menettänyt, hysteerisesti itkevä leskinainen kohtaa kaltaisiaan hermoromahduksen partaalla olevia. Toisen, väreissä kuvatun tarinan päähenkilö on miesopettaja, joka kärsii hallitsemattomasta nukahtelusta ja pääsee hoidettavaksi mielisairaalaan.


title: Asteeninen oire

text: "Asteeninen oire" sai tuomariston erikoispalkinnon Berliinin elokuvajuhlilla 1990.


title: Revheimin lurit

text: Revheimin lurit (lue venyttämällä: "lūr") ovat Rogalandin Hafrsfjordin läheltä Norjasta löydetyt lurit, jotka on ajoitettu noin 800 eaa. eli ne ovat Skandinavian pronssikauden Monteliuksen periodilta V.


title: Revheimin lurit

text: Heinäkuussa vuonna 1894 olivat Revheimin maatilan työntekijät kaivamassa kuivatusojaa laajalla Revheimsmyran suolla. Ojan pohjalta paljastui muutama pronssiputket, jotka makasivat suon hiekkaista pohjaa vasten. Lähistöllä työskennellyt maatalousinsinööri A. Grimnes saapui paikalle ja dokumentoi ojan ja löydökset muistivihkoonsa. Tämän jälkeen toimitettiin sekä piirrokset että lurien kappaleet Stavangerin arkeologiseen museoon.


title: Revheimin lurit

text: Läheiseltä kalliolta, joka sijaitsee 200–300 metrin päässä, on vuonna 1870 löydetty kalliopiirroksia. Tutkijat uskovat, että kalliopiirrokset ja lurit ovat samanikäisiä.


title: Revheimin lurit

text: Lurit olivat löydettäessä hyvässä kunnossa. Vuonna 1958 soittivat kaksi stavangerilaista Franz Dørr ja Georg Dørr (isä ja hänen poikansa) lureja ja vielä vuonna 1961 Gunnar Rugstad soitti luria. Pronssiseppä Andy Taylor on valmistanut lureista replikat.


title: Revheimin lurit

text: Revheimin lurit ovat 1,50 metriä pitkät ja siten pienemmät kuin Brudevælten lurit. Molemmat lurit soivat F-vireisesti. Ulvkærin lurit, jotka löytyivät Pohjois-Tanskasta, ovat lähes saman kokoiset.


title: Tulliasema (teologia)

text: Tulliasema-oppi on ortodoksisessa kirkossa kiistelty opetus, mitä tapahtuu ihmisen sielulle kuoleman jälkeen. Tulliasema-opin mukaan ihmisen kuollessa Jumalan enkelit kuljettavat sielun Jumalan luo. Matkan aikana avaruuden pahat henget (vrt. Ef. 6:12) pysäyttävät sielun vaatiakseen tätä tilille tietystä synnistä, mitä sielu teki elämänsä aikana ja yrittävät riistää sielun enkeleiltä viedäkseen sen Helvettiin.


title: Tulliasema (teologia)

text:
Tulliasemat mainitaan kirkon runoudessa useita kertoja. Papin käsikirja Euhologionissa on maininta "henkivaltojen valtaan jätetystä sielusta." Samoin rukouskanonissa suojelusenkelille viitataan suoraan tulliasemiin:
Myös rukouksessa pyhälle Afanasi Säntämäläiselle mainitaan tulliasemat:


title: Tulliasema (teologia)

text:
Tässä listassa tulliasemat esitetään yleisimmässä järjestyksessä, miten se esiintyy erään munkin, Gregorios Traakilaisen näyssä, joka kuvataan "pyhän Basileios Uuden elämässä":
Tulliasema-teologiaa on kritisoitu siitä, että se muistuttaa gnostilaisia ja uusgnostilaisia opetuksia. Tulliasema-teologian vastustajat esittävät, että tulliasema-oppi korostaa Helvetin pelkoa ja syyllisyyttä ja unohtaa Jeesuksen sovitustyön. Heidän mukaansa tulliasema-oppi ohjaa ortodoksista spiritualiteettia Jumalan yhteyden kokemisesta demonien pelkääsmistä.


title: Tulliasema (teologia)

text: Tulliasema-oppia ei voida myöskään perustella Raamatulla tai kirkkoisien kirjoituksilla kokonaan. Tulliasema-oppia pidetään myös liian läheisenä roomalaiskatoliseen kiirastuli-oppiin ollakseen ortodoksinen ilmiö.


title: Verimuurahaiset

text: Verimuurahaiset ("Formica (Raptiformica)") on "Formica"-suvun alasuku, johon kuuluu Suomessa yksi laji, verimuurahainen, "Formica sanguinea". Alasukua käytetään lähinnä Euroopassa tai palearktisella alueella - nearktisella alueella se ei ole enää käytössä.


title: Archie Roach

text: Archibald William ”Archie” Roach (s. 8. tammikuuta 1956 Mooroopna, Victoria, Australia) on alkuperäiskansoihin kuuluva australialainen laulaja-lauluntekijä, jonka musiikki on tyyliltään folkia ja poprockia.


title: Archie Roach

text: Roach syntyi Framlinghamin alkuasukasyhteisössä Warrnamboolin lähellä Victorian osavaltion lounaisosissa. Hänet otettiin kahden siskonsa kanssa pois vanhemmiltaan kolmen vuoden ikäisenä ja sijoitettiin Pelastusarmeijan orpokotiin. Hän kasvoi skottilaissyntyisessä Coxin perheessä. Roach opetteli soittamaan kitaraa ja alkoi kirjoittaa lauluja. Hän jätti kasvattiperheensä saatuaan kirjeen siskoltaan ja lähti etsimään oikeita vanhempiaan ja tietoa menneisyydestään. Hän asui Sydneyn kaduilla ja tapasi kitaristi Ruby Hunterin, jonka kanssa hän myöhemmin perusti perheen.


title: Archie Roach

text: Roach ja Hunter muodostivat 1980-luvun lopulla alkuasukasyhtyeen nimeltä The Altogethers ja muuttivat Melbourneen. Paul Kelly Bandin kitaristi Steve Connolly löysi Roachin kun tämä esitti lauluaan ”Took the Children Away” paikallistelevision ajankohtaisohjelmassa. Hän soitti yhtyeen lämmittelijänä ja äänitti samalla omaa esikoisalbumiaan. "Charcoal Lane" (1990) nousi menestykseksi ja sai ARIA-palkinnon sekä maininnan "Rolling Stone" -lehden vuoden top-50-albumien listalla.


title: Archie Roach

text: Esikoisalbuminsa jälkeen Roach levytti ja esiintyi monen tunnetun artistin, kuten Joan Armatradingin, Bob Dylanin, Billy Braggin ja Patti Smithin kanssa. Hänen seuraavat albuminsa "Jamu Dreaming" (1993) ja "Looking for Butter Boy" (1997) kasvattivat hänen mainettaan. Vuoden 2000 Sydneyn olympiakisojen yhteydessä "Time"-lehti esitteli Roachia kansikuvajutussaan alkuasukkaiden ”varastetusta sukupolvesta”.


title: Archie Roach

text:
2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä Roach julkaisi albumit "Sensual Being" (2002), "Ruby" (2005) ja "Journey" (2007) sekä soundtrackin elokuvaan "Tracker" (2005) ja kokoelman varhaisia äänityksiä nimeltä "1988".
Roachin vaimo kuoli vuonna 2010, ja Roach sai samana vuonna sydänkohtauksen sekä keuhkosyöpädiagnoosin. Hän joutui leikkaukseen mutta toipui ja julkaisi albumin "Into the Bloodstream" (2012). Roachin kymmenes studioalbumi "Let Love Rule" julkaistiin vuonna 2016.


title: Archie Roach

text: Roach on aktivisti, joka puhuu Australian alkuasukkaiden ongelmista kuten lasten huostaanotoista. Hän on joskus majoittanut omaan kotiinsa kodittomia alkuasukasnuoria.


title: Archie Roach

text: Roachin hengellisyys on yhdistelmä alkuperäiskansojen henkisyyttä ja kristinuskoa, johon hänet kasvatettiin.


title: Archie Roach

text: Roach asuu Gunditjmarassa lähellä Warrnamboolia.


title: Kira Muratova

text: Kira Heorhijivna Muratova (; o.s. Korotkova, 5. marraskuuta 1934 Soroca, Romanian kuningaskunta, nyk. Moldova – 6. kesäkuuta 2018 Odessa) oli ukrainalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä, joka on yksi maansa tunnetuimmista Neuvostoliiton aikana uransa aloittaneista elokuvantekijöistä.


title: Kira Muratova

text: Kira Korotkovan vanhemmat olivat kommunisteja, jotka kuuluivat vastarintaliikkeeseen toisen maailmansodan aikana. Hänen isänsä vangittiin ja teloitettiin. Hänen äitinsä oli gynegologi. Kira asui äitinsä kanssa Bukarestissa sodan jälkeen ja kävi koulua. Korotkova pääsi opiskelemaan maineekkaaseen Moskovan elokuvainstituuttiin (VGIK), josta hän valmistui 1959. VGIK:ssa opiskelivat liki saman ikäpolven elokuva-ohjaajista myös esimerkiksi Mikko Niskanen (1929–1990), Andrei Tarkovski (1932-1986) ja Elem Klimov (1933–2003).


title: Kira Muratova

text: Korotkova sai Odessan elokuvastudiolta ohjaajan tehtävän. Hän nai Odessassa ohjaajakollegansa Aleksandr Muratovin, ja teki kaksi ensimmäistä elokuvaana yhteistyönä aviomiehen kanssa.


title: Kira Muratova

text: Hänen yksin ohjaamansa esikoiselokuva oli vuonna 1967 ensi-iltansa saanut kolmiodraama "Lyhyitä kohtaamisia" (Korotkie vstretši), jonka pääosia näyttelivät Muratova itse ja myöhemmin suursuosioon laulajana noussut Vladimir Vysotski. Seuraava elokuva, "Pitkiä jäähyväisiä" (Dolgie provody, 1971) kertoo yksinhuoltajaäidin ja teinipojan hankalasta suhteesta. Se kiellettiin Neuvostoliitossa kokonaan, ja Muratovan ura keskeytyi moneksi vuodeksi. Uransa alun pienimuotoisista kamarielokuvista Muratova on myöhemmin suuntautunut persoonallisen surrealistiseen ja huumoria käyttävään elokuvailmaisuun. Hän pääsi draaman pariin ohjaajaksi vasta Leningradiin muutettuaan, jossa valmistui rakennustyöläisistä kertova "Poznavaja belyi svet" (1978). Vuonna 1990 valmistunut "Asteeninen oire" ("Astenitšeski sindrom") sai tuomariston erikoispalkinnon Berliinin elokuvajuhlilla 1990.


title: Kira Muratova

text: Peter von Bagh totesi teoksessaan "Elokuvan historia" (1998) Muratovan tehneen ”ohjaajan elokuvia” ja käyttäneen ”kaikkien sääntöjen ulkopuolelle etenevää kuvakieltä, jossa dokumentin ja sepitteen rajat ovat suhteelliset, otokset ovat avoimia...” Elokuvista jäävät von Baghin mukaan mieleen ”kriisit ja tuskatilat, jotka usein liittyvät miehen ja naisen suhteisiin”.


title: Kira Muratova

text: Vuonna 1994 Muratova sai elämäntyöpalkinnon Locarnon elokuvajuhlilla, ja vuonna 2000 hän sai Andrzej Wajdan mukaan nimetyn palkinnon. Vuonna 2010 Kira Muratova vieraili Sodankylän elokuvajuhlilla.


title: Kira Muratova

text: (osittaislähteenä, lista ei aivan kattava):


title: Mestarien liigan kausi 1992–1993

text: Mestarien liigan kausi 1992–1993 oli Mestarien liigan ensimmäinen kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 38. kausi. Karsintakierrosten jälkeen 32 joukkuetta pelasi kaksi cup-muotoista kierrosta, minkä jälkeen kahdeksan parasta joukkuetta pelasivat kahdessa lohkossa kaksinkertaisen sarjan. Kummankin lohkon voittaja pääsi loppuotteluun, joka pelattiin Münchenissä 26. toukokuuta 1993. Ranskalainen Olympique de Marseille voitti loppuottelussa italialaisen AC Milanin maalein 1–0. Loppuottelun ainoan maalin teki Basile Boli. Voitto oli Marseillen ensimmäinen ja vielä 25 vuotta myöhemminkin ainoa Euroopan mestareiden cupin tai liigan voitto.


title: Mestarien liigan kausi 1992–1993

text: Kauden paras maalintekijä oli seitsemän maalia tehnyt PSV Eindhovenin brasilialaispelaaja Romário.


title: Mestarien liigan kausi 1996–1997

text: Mestarien liigan kausi 1996–1997 oli Mestarien liigan viides kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 42. kausi. Loppuottelu pelattiin Münchenissä 28. toukokuuta 1997. Saksalainen Borussia Dortmund voitti loppuottelussa italialaisen Juventuksen maalein 3–1. Loppuottelussa Dortmundin maalintekijät olivat kaksi maalia tehnyt Karl-Heinz Riedle ja Lars Ricken, ja Juventuksen ainoan maalin teki Alessandro Del Piero. Voitto oli Dortmundin ensimmäinen ja vielä 20 vuotta myöhemminkin ainoa Euroopan mestareiden cupin tai liigan voitto. Välierissä Dortmund voitti englantilaisen Manchester Unitedin yhteismaalein 2–0 ja Juventus alankomaalaisen Ajaxin yhteismaalein 6–2.


title: Mestarien liigan kausi 1996–1997

text: Kauden paras maalintekijä oli viisi maalia tehnyt Atlético Madridin Milinko Pantić.


title: Malin liikenne

text: Malin liikenteen suurin haaste on valtion sijainti Länsi-Afrikan sisämaassa. Valtaosa henkilö- ja tavaraliikenteestä tapahtuu maanteitse, mutta myös rautatie-, joki- ja lentoliikenteellä on merkitystä. Tärkeimmät merisatamat ovat Senegalin Dakar ja Norsunluurannikon Abidjan.


title: Malin liikenne

text: Malin maantieverkon pituus on 89 024 kilometriä (vuonna 2005). Maanteistä noin 24 000 kilometriä on kunnossa pidettyjä ja 5 700 kilometriä asfaltoituja. Kansallisesti merkittävien maanteiden ("route national") pituus on 14 102 kilometriä.


title: Malin liikenne

text: Pääteiden kuntoa pidetään yleensä tyydyttävänä. Eniten huomiota kiinnitetään kaupunkien ja tuotantokeskusten sekä naapurimaiden välisten yhteyksien ylläpitoon. Tieverkon tiheys ja teiden liikennemäärät ovat muihin Afrikan maihin verrattuna vähäiset, ja maaseudulla vain 14 % väestöstä asuu alle kahden kilometrin päässä ympäri vuoden ajokelpoisesta maantiestä. Maan pohjoisosassa tilanne on vielä huonompi. Esimerkiksi Timbuktuun ja Kidaliin ei ole lainkaan päällystettyjä tieyhteyksiä.


title: Malin liikenne

text: Vuonna 2016 Malissa oli 382 458 ajoneuvoa. Teillä tapahtui 5 532 onnettomuutta, joissa loukkaantui 7 024 ja kuoli 541 henkilöä. Moottoripyörät olivat osallisena kolmessa neljäsosassa onnettomuuksista.


title: Malin liikenne

text: Malissa on 728 kilometriä metrin levyistä rautatietä. Dakarin–Nigerin rautatie johtaa Koulikorosta Bamakon kautta Senegaliin. Strategisesti tärkeän radan kunto on kehno, ja se kaipaa pikaista uudistamista. Suunnitellut ratahankkeet johtaisivat Bamakosta Bougounin ja Sikasson kautta Guineaan ja Norsunluurannikolle.


title: Malin liikenne

text: Rautatietä operoinut Transrail-yhtiö kuljetti 29 124 matkustajaa ja 211 000 tonnia rahtia vuonna 2015. Vuonna 2016 liikennemäärät putosivat yhteen kolmasosaan edellisvuotisesta.


title: Malin liikenne

text: Nigerjoki on liikennöintikelpoinen Koulikorosta Gaoon ja Bamakosta Guinean Kouroussaan ja Kankaniin. Senegaljoki on liikennöintikelpoinen Kayesista tai Ambidédista Senegalin Saint-Louisiin. Jokiliikennettä hoitavat Compagnie Malienne de Navigation eli Comanav ja joukko pienyrittäjiä. Tärkeimmät satamat ovat Koulikoro ja Mopti. Comanavin alukset pystyvät liikkumaan vain korkean veden aikaan. Liikenteen volyymi on vähäinen, mutta sillä on suuri merkitys Nigerin sisämaasuiston asukkaille.


title: Malin liikenne

text: Malissa on 26 lentoasemaa, mutta säännöllisiä lentoja on ainoastaan Bamakoon, Gaoon, Kayesiin, Moptiin ja Timbuktuun. Bamakon Senoun kansainvälinen lentoasema käsitteli vuonna 2016 11 638 lentoa, 681 511 matkustajaa, 53 tonnia postia ja 10 739 tonnia rahtia. Maan sisäinen liikenne on vähäistä heikon turvallisuustilanteen ja korkeiden hintojen takia. Lentoliikennettä harjoittaa kaksi kotimaista ja 16 kansainvälistä yhtiötä.


title: Malin liikenne

text: Malin käyttämiä merisatamia ovat Norsunluurannikon Abidjan, Senegalin Dakar, Togon Lomé, Guinean Conakry, Beninin Cotonou, Mauritanian Nouakchott ja Ghanan Tema. Tärkeimmät tuontikäytävät johtavat Dakarista Bamakoon (1 200–1 428 kilometriä), kun taas vienti suuntautuu etupäässä Abidjaniin (1 225 kilometriä). Norsunluurannikon levottomuudet 2000-luvun alussa vähensivät Abidjanin merkitystä. Vuonna 2012 valmistui uusi eteläinen liikennekäytävä Dakariin.


title: Malin liikenne

text: Kaikki öljytuotteet tuodaan maahan ulkomailta. Pitkien välimatkojen takia Malin kuljetuskustannukset (30 % tuonnin arvosta) ovat korkeammat kuin muilla Länsi-Afrikan mailla tai sisämaavaltioilla yleensä.


title: K. J. Ståhlbergin patsas

text: K. J. Ståhlbergin patsas on Helsingissä Eduskuntatalon edustalla sijaitseva kuvanveistäjä Wäinö Aaltosen toteuttama Suomen ensimmäisen presidentin K. J. Ståhlbergin näköispatsas. Patsas on vuodelta 1959 ja se oli ensimmäinen Helsinkiin pystytetyistä Suomen presidenttien muistomerkeistä. Aaltosen veistämät Ståhlbergin ja P. E. Svinhufvudin patsaat on sijoitettu Eduskuntatalon edessä Mannerheimintien varressa olevan pihanurmikon vastakkaisille laidoille, Ståhlberg pohjois- ja Svinhufvud eteläpäähän.


title: K. J. Ståhlbergin patsas

text: Patsas on pronssia ja sen jalusta punaista graniittia. Ståhlberg on kuvattu ryhdikkäänä ja pitelemässä oikealla kädellään lakikirjaa pientä pöytää vasten, mikä viittaa hänen rooliinsa laintuntijana ja tasavaltaisen hallitusmuodon isänä. Taiteellisesti teos edustaa Aaltosen tuotannolle tyypillistä, klassisen muistomerkkiperinteen mukaista pelkistettyä realismia. Patsaan korkeus ilman jalustaa on 2,8 metriä.


title: K. J. Ståhlbergin patsas

text: Kilpailu presidentti Ståhlbergin patsaasta julistettiin vuonna 1955, mutta palkintolautakunta ei ollut tyytyväinen saapuneisiin ehdotuksiin ja jätti ensimmäisen palkinnon jakamatta. Toisen palkinnon sai kuvanveistäjä Olli Waittinen ja kaksi kolmatta palkintoa jaettiin Viljo Savikurjelle ja Armas Tirroselle. Tammikuussa 1956 järjestettiin kutsukilpailu näiden kolmen kuvanveistäjän kesken, mutta Teuvo Auran johtama patsastoimikunta päätti kutsua vielä neljänneksi mukaan Wäinö Aaltosen, joka ei ollut osallistunut lainkaan alkuperäiseen avoimeen kilpailuun. Aaltonen voitti toisen kilpailun ja patsas tilattiin häneltä saman vuoden marraskuussa. Aaltonen valmisti sen vuosina 1957–1958. Patsaan paljasti presidentti Urho Kekkonen 22. syyskuuta 1959, Ståhlbergin kuoleman 7-vuotispäivänä. Se ehti siten valmiiksi vuotta aiemmin kuin läheinen marsalkka Mannerheimin ratsastajapatsas, jonka kilpailun Aaltonen oli harmikseen hävinnyt. Helsingin presidenttipatsaista Mannerheimin patsas laitettiin vireille ensimmäisenä, mutta Ståhlbergin patsas valmistui ensimmäisenä.


title: P. E. Svinhufvudin patsas

text: P. E. Svinhufvudin patsas on Helsingissä Eduskuntatalon edustalla sijaitseva kuvanveistäjä Wäinö Aaltosen toteuttama Suomen presidentti P. E. Svinhufvudin näköispatsas. Patsas on vuodelta 1961. Aaltosen veistämät Svinhufvudin ja K. J. Ståhlbergin patsaat on sijoitettu Eduskuntatalon edessä Mannerheimintien varressa olevan pihanurmikon vastakkaisille laidoille, Svinhufvud etelä- ja Ståhlberg pohjoispäähän.


title: P. E. Svinhufvudin patsas

text: Patsas on pronssia ja sen jalusta punaista graniittia. Svinhufvud on kuvattu seisomassa vasen käsi takin taskussa ja oikea käsi nyrkissä pientä pöytää vasten. Nyrkin lyöminen pöytään korostaa presidentin auktoriteettia samalla kun olemus ilmentää ”Ukko-Pekkana” tunnetun Svinhufvudin kansanomaisuutta. Aaltonen käytti patsasta tehdessään samaa mallia kuin samaan aikaan tekemässään Ståhlbergin patsaassa. Patsaan korkeus ilman jalustaa on 2,8 metriä.


title: P. E. Svinhufvudin patsas

text: Toisin kuin useimmista Helsingissä sijaitsevista Suomen presidenttien muistomerkeistä, Svinhufvudin patsaasta ei järjestetty lainkaan kilpailua, vaan P. E. Svinhufvudin muistosäätiö tilasi sen suoraan kuvanveistäjä Wäinö Aaltoselta vuonna 1957, vuotta sen jälkeen kun myös läheinen Ståhlbergin patsas oli tilattu häneltä. Aaltonen valmisti Svinhufvudin patsaan vuosina 1957–1959, ja se paljastettiin Svinhufvudin syntymän 100-vuotispäivänä 15. joulukuuta 1961.


title: Niemen kartano

text: Niemen kartano voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kristina Stenman

text: Kristina Stenman (s. 1962) on suomalainen virkamies ja Pietarsaaren kaupunginjohtaja vuodesta 2016. Hän on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti.


title: Kristina Stenman

text: Ennen Pietarsaareen siirtymistä hän oli työ- ja elinkeinoministeriön maahanmuuttojohtaja vuoden 2011 alusta. Stenmanilla on aiempien tehtävien peruja kunnallisen päätöksenteon kokemusta sekä virassa hyödyllistä Pietarsaaren alueen tuntemusta työskenteltyään Vaasan apulaiskaupunginjohtajana vuoden 2010 loppuun. Aiemmin hän on ollut tutkijana Åbo Akademin Ihmisoikeusinstituutissa sekä lakimiehenä ja toiminnanjohtajana Pakolaisneuvonta ry:ssä ja RKP:n ministerien erityisavustajana.


title: Kyösti Kallion patsas

text: Kyösti Kallion patsas on Helsingissä Eduskuntatalon pohjoispuolisessa puistikossa sijaitseva Suomen presidentti Kyösti Kallion näköispatsas, jonka on toteuttanut hänen poikansa, kuvanveistäjä Kalervo Kallio. Patsas on vuodelta 1962.


title: Kyösti Kallion patsas

text: Patsas on pronssia ja sen jalusta punaista graniittia. Itse patsaan korkeus on 3,6 metriä ja jalustan korkeus 1,7 metriä. Patsas esittää Kyösti Kalliota istumassa tuolilla.


title: Kyösti Kallion patsas

text: Presidentti Kyösti Kallion patsastoimikunta anoi Helsingin kaupunginhallitukselta helmikuussa 1957, että patsas voitaisiin sijoittaa Eduskuntatalon edustalla olevan nurmikon eteläpäähän, mutta tämä paikka annettiinkin P. E. Svinhufvudin patsaalle. Helsingin kiinteistölautakunta ehdotti vuonna 1961 Kallion patsaan sijoittamista väliaikaisesti Hesperian esplanadille. Lopulta sijoituspaikaksi valittiin niin sanottu Eduskuntapuisto, joka on samassa korttelissa Eduskuntatalon pohjoispuolella. Veistos tilattiin presidentin pojalta Kalervo Kalliolta ja se on Svinhufvudin patsaan ohella toinen Helsingin presidenttimuistomerkeistä, josta ei järjestetty avointa kilpailua. Patsas paljastettiin 10. marraskuuta 1962. Tilaisuudessa puhui presidentti Urho Kekkonen.


title: Kyösti Kallion patsas

text: Taiteellisesti patsasta on moitittu jäykäksi ja jopa epäonnistuneeksi. Runoilija Pentti Saarikoski luonnehti sitä tuoreeltaan sanoilla ”mykkä paskalla”.


title: Kyösti Kallion patsas

text: Nykyään Suomen Keskustan Helsingin-vappujuhla järjestetään vuosittain Kyösti Kallion patsaan luona.


title: Yngvarr Kaukomatkaajan saaga

text: Yngvarr Kaukomatkaajan saaga () on islantilainen saaga, jossa kuvataan Sveanmaalta (isl. "Svíaríki") itään Venäjän jokien kautta Kaspianmerelle matkaavasta Yngvarrista ja tämän pojasta Sveinnistä. Saagan alkuperäinen, latinankielinen versio on kirjoitettu Islannissa 1100-luvun lopulla. Saagan laatija on todennäköisesti ollut islantilainen munkki, mahdollisesti saagan lopussa mainittu ”Oddr Viisas” (isl. "Oddr inn fróði") eli Oddr Snorrason. Saagasta on säilynyt vain muinaisislanninkielinen käännös, joka on laadittu 1200-luvun vaihteessa mutta ei ole latinankielisen alkuperäistekstin suora käännös. "Yngvarr Kaukomatkaajan saaga" on kategorisoitu vaihtelevasti kuningas- tai muinaissaagaksi. Nykytutkimuksessa se luetaan muinaissaagoihin. Saaga on ilmestynyt suomeksi muinaissaagojen kokoelmassa "Egill Yksikätinen" (Finn Lectura 2013).


title: Yngvarr Kaukomatkaajan saaga

text: "Yngvarr Kaukomatkaajan saagan" alkuperäinen latinankielinen ja muinaisislanninkielinen versio on kumpikin sittemmin kadonnut. Saagan varhaisimmat säilyneet pergamenttikäsikirjoitukset ovat 1400-luvulta peräisin olevat AM 343a 4to ja GkS 2845 4to. Ne pohjautuvat kumpikin samalle, nyt jo kadonneelle alkuperäistekstille, mutta kumpikaan käsikirjoituksista ei ole täydellinen. Saaga on säilynyt kokonaisuudessaan 1600- ja 1700-luvuilta peräisin olevissa paperikäsikirjoituksissa AM 343c 4to ja Rask 31, jotka pohjautuvat kumpikin käsikirjoitukselle AM 343a 4to mutta ovat välittyneet jonkun toisen, nyt jo kadonneen käsikirjoituksen kautta. Edellä mainittujen lisäksi "Yngvarr Kaukomatkaajan saagan" useita käsikirjoituskopioita löytyy brittiläisistä ja skandinaavisista käsikirjoituskokoelmista. Listaa säilyneistä tunnetuista muinaissaagojen käsikirjoituksista ylläpitää Stories for all time: The Icelandic Fornaldarsagas -sivusto.


title: Yngvarr Kaukomatkaajan saaga

text:
Saagan alussa kerrotaan ensin miehistä kolmessa eri sukupolvessa, joista kahta ensimmäistä leimaavat monet riidat ja konfliktit. Näistä ensimmäinen kehkeytyy saagassa Sveanmaan kuninkaaksi kutsutun Eiríkr Voitokkaan (isl. "Eiríkr inn sigrsæli") ja Áki-nimisen päällikön välillä, kun Áki ottaa vastoin Eiríkrin tahtoa puolisokseen tämän tyttären. Myöhemmin kuningas Eiríkr surmaa Ákin ja tuo tyttärensä ja tämän synnyttämän pojan, Eymundrin, luokseen ja pitää tätä suuressa arvossa. Kun kuningas Eiríkr kuolee, vallan perii hänen poikansa, jota kutsutaan saagassa nimellä Óláfr Svealainen (isl. "Óláfr svenski", Suomessa tunnettu nimellä Olavi Sylikuningas). Tämä arvostaa Eymundria isänsä tavoin. Myöhemmin Óláfr ja Eymundr riitautuvat keskenään, kunnes Eymundrin poika Yngvarr solmii sovun isänsä ja Óláfr Sveankuninkaan välille.
Yngvarr ryhtyy kuninkaan palvelukseen ja kerää tälle veroja ja hankkii itselleen mainetta ja kunniaa. Kuningas Óláfr ei kuitenkaan suostu antamaan Yngvarrille kuninkaallista arvonimeä, jolloin tämä päättää koota suuren sotajoukon ja lähtee sen kanssa viikinkiretkelle kohti itää. Saaga kertoo, miten Yngvarr matkaa Venäjänmaalle (isl. "Garðaríki") ja viipyy jonkin aikaa Novgorodin ruhtinas ja Kiovan suuriruhtinas Jaroslav I Viisaaksi tulkitun kuningas Jarisleifrin luona, minkä jälkeen Yngvarr lähtee etsimään Venäjänmaan suurimman joen alkulähdettä. Matkallaan Yngvarr Kaukomatkaaja ja hänen miehistönsä joutuvat taisteluihin ja kohtaavat erilaisia outoja olentoja, kuten kulta-aarretta vartioivan Jacúlus-nimisen lohikäärmeen, joka herää unestaan ja tuhoaa yhden Yngvarrin saattueessa mukana olleista laivoista sylkemälle sen ylle myrkkyä.


title: Yngvarr Kaukomatkaajan saaga

text:
Hieman myöhemmin Yngvarr saapuu Citopolis-nimiseen kaupunkiin, missä tapaa kuningatar Silkisifin ja lupaa ottaa tämän vaimokseen palattuaan takaisin matkaltaan maailman ääriin. Jatkaessaan matkaansa Yngvarr kohtaa joen alkulähteillä vielä toisenkin lohikäärmeen. Sen alkuperästä kerrotaan saagassa kaksi versiota: joko lohikäärme on syönyt seudulla aiemmin eläneen ahneen miehen ja tämän ahneet tyttäret, tai sitten nämä ovat muuttuneet lohikäärmeiksi. Yngvarr miehineen onnistuu anastamaan pienen palan lohikäärmeen vartioimasta kullasta ennen kuin lähtee takaisin.
Ollessaan paluumatkalla Yngvarr miehistöineen sairastuu pahaan tautiin. Monet Yngvarrin miehistä kuolevat ja myös Yngvarr itse menehtyy. Ennen kuolemaansa Yngvarr esittää toivomuksen, että hänen ruumiinsa vietäisiin Sveanmaalle ja haudattaisiin siellä kristillisin menoin. Kun jäljelle jääneet miehet saapuvat Silkisifin valtakuntaan, Silkisif vaatii kuitenkin, että Yngvarrin ruumis tulee jättää hänen luokseen ja hänen haudattavakseen. Hän pyytää Yngvarrin miehiä palaamaan takaisin Sveanmaalle ja lähettämään sieltä jonkun kristillistämään Silkisifin maata.


title: Yngvarr Kaukomatkaajan saaga

text: Myöhemmin Yngvarrin poika Sveinn seuraa isänsä jälkiä mukanaan useita kirkonmiehiä. Hän kohtaa myös lohikäärme Jacúluksen, jonka surmaa ampumalla sen sydämeen siunatulla tulella varustetun nuolen. Sveinn saapuu lopulta kuningatar Silkisifin valtakuntaan, missä kirkonmiehet saarnaavat paikallisille kristinuskoa. Kuningatar Silkisif ja hänen kansansa kääntyvät kaikki kristinuskoon, ja Sveinn nai kuningatar Silkisifin. Kaupunkiin rakennetaan Yngvarrille omistettu kirkko. Hieman myöhemmin Sveinn käy vielä Sveanmaalla, mutta palaa sen jälkeen kertojan mukaan takaisin itään.


title: Yngvarr Kaukomatkaajan saaga

text:
"Yngvarr Kaukomatkaajan saaga" kertoo tapahtumista, jotka muiden lähteiden perusteella sijoittuvat 1000-luvun alkupuolelle. Saagan päähenkilö Yngvarr on mahdollisesti todellinen historiallinen henkilö, jonka kuolema mainitaan myös muissa lähteissä. Esimerkiksi kahdessa islantilaisessa vuosikirjassa eli annaalissa ("Konungsannáll" eli ”Kuninkaan vuosikirja” ja "Lögmannsannáll" eli ”Laamannin vuosikirja”) kerrotaan Yngvarrin kuolleen vuonna 1041, saagan mukaan 25-vuotiaana.
Yngvarrin historiallisuuteen viittaavat myös ne noin 30 Ruotsista nykyisten Upplannin, Södermanlandin ja Itä-Göötanmaan maakuntien alueelta löytynyttä riimukiveä, jotka tunnetaan ”Yngvarrinkivinä” (ruots. Ingvarsstenarna). Ne on pystytetty sellaisten miesten muistoksi, jotka riimukivien tekstin mukaan olivat kuolleet idässä erään Yngvarr-nimisen miehen joukoissa sotaretkellä idässä. Kivissä mainitaan joskus paikkoja kuten Kiovan Venäjään viittaava Garðaríki tai Serkland eli ”Serklanti” tai ”saraseenien maa”. Viimeksi mainittu termi on poliittinen pikemmin kuin kulttuurinen käsite ja viittasi lähteestä riippuen esimerkiksi Vähä-Aasiaan, Palestiinaan, Pohjois-Afrikkaan, Mesopotamiaan tai maurien Espanjaan. Se on yhdistetty myös niihin Kaspianmeren ympäristön alueisiin, missä valmistettiin ja myytiin silkkiä. Mats G. Larssonin esittämän tulkinnan mukaan Yngvarrin sotaretki on voinut liittyä itäskandinaavien ja Kiovan suuriruhtinaan Jaroslav I Viisaan väliseen yhteistyöhön ja pyrkimykseen tukea viimeksi mainitun valtaa alueella. Larsson on arvioinut, että matkalle lähteneissä joukoissa on voinut olla mukana noin 500–1000 miestä.


title: Yngvarr Kaukomatkaajan saaga

text: Historian saatossa "Yngvarr Kaukomatkaajan saagan" arvo oletettuna historiantutkimuksen lähteenä on vaihdellut. Keskiajan Islannissa kyseisen saaga kirjoitettiin ja sitä luettiin todennäköisesti historiankirjoituksena. Gööttiläisen historiankirjoituksen myötä esimerkiksi 1600-luvun Ruotsissa kiinnostus "Yngvarrin saagaa" kohtaan kasvoi, koska saagan katsottiin kuvaavan oletettua ruotsalaista historian henkilöä. Koska saagan katsottiin kertovan Ruotsin muinaisesta menneisyydestä, se sopi hyvin suurvaltaideologian tarpeisiin. Koska ruotsalaiset eivät 1600-luvulla enää kyenneet ymmärtämään muinaisislannin kieltä, vuonna 1762 saagasta ilmestyi N. R. Brocmanin ruotsinkielinen käännös "Sagan om Ingwar Widtfarne och hans Son Swen". Jo 1600-luvulla osa tutkijoista suhtautui kuitenkin varauksella muinaisesta menneisyydestä kertoviin saagoihin ja korosti tarpeellisuutta erotella todelliset historiat vääristä. Halua käyttää "Yngvarr Kaukomatkaajan saagaa" historianlähteenä lisäsi kuitenkin tieto ”Yngvarrinkivien” olemassaolosta.


title: Yngvarr Kaukomatkaajan saaga

text: "Yngvarr Kaukomatkaajan saagaa" ei ole autenttinen ja tarkka historiallinen kuvaus nykyisen Ruotsin alueelta itäänpäin suuntautuneista matkoista, sillä se on kirjoitettu yli 150 vuotta siinä kuvattujen tapahtumien jälkeen Islannissa. Saagan lähteenä ovat sen mukaan olleet suullisesti kuullut tarinat:


title: Yngvarr Kaukomatkaajan saaga

text: Osa tutkijoista pitää kyseistä mainintaa lähteistä aitona. Jotkut taas ovat katsoneet, että maininta on myöhempi lisäys. Heidän mukaansa saaga on saatettu laatia vasta 1300-luvulla, mutta sen kirjoittaja on käyttänyt lähteitä, esimerkiksi kirjeitä ja aineistoa, jotka ovat olleet yhdistettävissä munkki Oddr Snorrasoniin.


title: Yngvarr Kaukomatkaajan saaga

text: Osa "Yngvarr Kaukomatkaajan saagassa" mainituista maantieteellisistä paikoista on pystytty tunnistamaan, mutta niiden pohjalta on vaikea määritellä tarkemmin Yngvarrin mahdollista reittiä. Saagan kirjoittajalla ei ole ollut tarkkaa tietoa siitä, mitä kautta Yngvarr oli kulkenut, eikä hänellä ollut ensi käden tietämystä idässä sijaitsevista alueista. Todennäköisesti hänellä kuitenkin oli jonkinlaista suullisesta perinteestä peräisin olevaa tietoa ainakin niistä paikoista, joissa skandinaavit olivat aiemmin liikkuneet. Muiden skandinaavien ohella myös islantilaisilla oli ollut kaupankäyntiin liittyviä yhteyksiä nykyisen Venäjän alueelle, erityisesti Hólmgarðrina tunnetun Novgorodin alueelle, mistä kertovat esimerkiksi ihmisten lisänimet (esim. "Hólmgarðsfari" eli ”Hólmgarðrinkävijä”). Venäjän hallisijoista Vladimir Suuri ja tämän poika Jaroslav I Viisas mainitaan myös muissa saaga-ajan lähteissä, ja on mahdollista, että näiden hallitsijoiden palveluksessa oli ollut myös islantilaista alkuperää olleita miehiä. Kristinuskon myötä itään päin tehtiin joskus myös pyhiinvaellusmatkoja. "Yngvarrin saagassa" on voitu kuvata se reitti, jota kirjoittaja piti todennäköisenä omien tietojensa valossa. Kyseinen reitti ei välttämättä ollut sama, jonka ”Yngvarrinkivissä” mainitut miehet tai jotkut muut skandinaavit olivat itään päin suuntautuneella sotaretkellä kivissä nimetyn Yngvarrin johdolla valinneet. Reitin kuvaus kertoo pikemminkin siitä, millainen tietämys ja käsitys keskiajan islantilaisilla kyseisten alueiden paikoista ja kansoista oli.


title: Yngvarr Kaukomatkaajan saaga

text: "Yngvarr Kaukomatkaajan saagassa" mainitaan historiallisesti tunnettujen alueiden lisäksi myös tarunomaisia paikkoja ja olentoja sekä muinaissaagoille tyypillisiä kansansatumaisia ja epärealistisia elementtejä, joihin on ajoittain yhdistetty myös kristillistä symboliikkaa. Muiden keskiaikaisten, tuntemattomaan itään suuntautuneita matkoja kuvaavien matkakirjojen tavoin Yngvarr ja hänen poikansa Sveinn miehineen tapaavat matkallaan monenlaisia olioita, esimerkiksi jättiläisiä, lohikäärmeitä, linnunnokkaisia ihmisiä ja kyklooppeja. Maailman ääressä Siggeumissa yksi Yngvarrin miehistä kohtaa yöllä paholaisen. Saagassa tehdään kuitenkin raja sen ihmisten maailman välillä, johon myös saagan yleisö kuului, ja siitä poikkeavan maailman välillä, jossa Yngvarr liikkui matkallaan tuntemattomassa idässä jatkaessaan matkaansa eteenpäin kuningas Jarisleifrin luota.


title: Yngvarr Kaukomatkaajan saaga

text: "Yngvarr Kaukomatkaajan saaga" on sävyltään monia muita muinaissaagoja kristillisempi, mikä on saattanut vaikuttaa siihen, ettei saagaa ole alkujaan kategorisoitu muinaissaagaksi. Lisäksi saaga on saanut vaikutteita keskiajan oppineiden tuntemasta kirjallisuudesta. Saagan kirjoittaja on todennäköisesti tuntenut (vaikkakaan ei välttämättä suoraan lainannut) esimerkiksi keskiaikaisia ensyklopedisia teoksia, kuten Isidorus Sevillalaisen teoksen "Etymologiae". Viimeksi mainitun katsotaan inspiroineen kirjoittajaa tämän valitessa Yngvarrin matkan etapiksi muinaisegyptiläisen kaupungin nimeltä Heliópólis ja maailman ääressä sijaitsevalle paikalle nimen Siggeum, joka on viitannut Dardanellien salmen Aasian puoleisella rannalla sijaitsevaan niemeen. Isidoren teoksesta on peräisin myös lohikäärme Jacúluksen nimi, vaikka lentävät ja kulta-aarretta vartioivat lohikäärmeet ovat sinänsä olleet osa myös germaanista kertomusperinnettä.


title: La Altagracia

text: La Altagracia on provinssi Dominikaanisessa tasavallassa. Sen pääkaupunki on Higüey. Provinssin pinta-ala on 3002 km ja väkiluku noin 322 000.


title: La Altagracia

text: Provinssissa on kaksi kansallispuistoa, kuuluisa Punta Canan loma-alue ja Isla Saonan saari.


title: Innokenti Smoktunovski

text: Innokenti Mihailovitš Smoktunovski (alun perin "Smoktunovitš", 18. maaliskuuta 1925 Tatjanovka, Tomskin alue – 3. elokuuta 1994 Moskova) oli venäläinen elokuva-, televisio- ja teatterinäyttelijä, joka oli erityisesti 1970-luvulla Neuvostoliiton elokuvateollisuuden eniten käyttämiä miesnäyttelijöitä. Hänen tunnetuimpia elokuvaroolejaan ovat nimiosat Grigori Kozintsevin "Hamlet"-elokuvassa (1964) ja Igor Talankinin elokuvassa "Tshaikovski – unohtumattomia säveliä" (1970). Hän teki myös Nikolai Bobrikovin roolin suomalaisyhteistyönä tuotetussa elokuvassa "Luottamus" (1976).


title: Innokenti Smoktunovski

text: Smoktunovski aloitti elokuvauransa vuonna 1956 ohjaaja Mihail Rommin alaisuudessa. Hän sai Lenin-palkinnon 1965, kansantaiteilijan arvonimen 1974 ja aivan Neuvostoliiton viime vaiheissa maan korkeimman arvonimen sosialistisen työn sankari.


title: Innokenti Smoktunovski

text: Lähde:


title: La Romana (provinssi)

text: La Romana on provinssi Dominikaanisessa tasavallassa. Sen pääkaupunki on La Romana. Provinssin pinta-ala on 656 km ja väkiluku noin 262 500.


title: La Romana (provinssi)

text: Provinssi rajautuu La Altagracian provinssiin ja Karibianmereen. Siellä on kuuluisa Casa de Campon loma-alue.


title: Erkki Pokki

text: Erkki Samuli Pokki (2. toukokuuta 1938 Oulu – 31. maaliskuuta 2014 Rovaniemi) oli suomalainen yhteiskuntatieteiden maisteri ja Ylivieskan kaupunginjohtaja.


title: Erkki Pokki

text: Pokin vanhemmat olivat diplomi-insinööri Anton Daniel Pokki ja Hilja Susanne Ylioja. Hän pääsi ylioppilaaksi Rovaniemen yhteislyseosta 1958 ja valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta Tampereella 1964.


title: Erkki Pokki

text: Pokki toimi Revonlahden kunnansihteerinä 1964–1965, Sievin kunnanjohtajana ja kunnanasiamiehenä 1965–1966 sekä oli Ylivieskan kaupunginjohtaja vuodesta 1966 alkaen.


title: Pokki

text: Pokki on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Ritarimonni

text: Ritarimonni ("Dianema longibarbis") on panssarimonnien heimoon kuuluva kala.


title: Ritarimonni

text: Ritarimonni kasvaa noin 8 cm pitkäksi. Sen kyljissä on hopeanhohtoisella pohjalla muutamassa rivissä pyöreitä mustia täpliä; pään alueella täplät jatkuvat pienempinä. Kaikki evät ovat vaaleanruskeita.


title: Ritarimonni

text: Ritarimonnit ovat kotoisin Amazonin valuma-alueelta.


title: Cargill

text:
Cargill on yhdysvaltalainen elintarvikealan suuryritys. Vuonna 2015 se oli liikevaihdoltaan Yhdysvaltojen suurin yksityinen yritys. Yrityksen pääasiallisia liiketoiminta-aloja ovat elintarvikkeet, maataloustuotteet ja metallit.
Cargillin perustaja William W. Cargill aloitti liiketoimintansa välittämällä Minnesotassa valmistettuja viljaelevaattoreita. Cargillista kasvoi Yhdysvaltain suurin viljanvälittäjä, joka käy kauppaa myös kahvilla, polttoaineilla, rehuilla, lannoitteilla ja teräksellä. Se kuuluu maailman suurimpiin elintarvikeyhtiöihin.


title: Cargill

text: Vuonna 2013 se työllisti 143 000 ihmistä 67 maassa. Yrityksen omistajasuvussa on 14 miljardööriä.


title: Jeff Rosenstock

text: Jeff Rosenstock (s. 7. syyskuuta 1982) on yhdysvaltalainen muusikko, joka on kotoisin Long Islandista. Hän on toiminut vokalistina yhtyeissä The Arrogant Sons of Bitches, Bomb the Music Industry! ja Kudrow. Hän aloitti soolouran Bomb the Music Industry! -yhtyeen eroamisen jälkeen.


title: Jeff Rosenstock

text: Hän on perustanut oman levy-yhtiön Quote Unquote Recordsin ja on esiintynyt monien ska punk- ja folkpunk-yhtyeiden kanssa kuten Andrew Jackson Jihad tai The Smith Street Band.


title: Alexandra Andresen

text: Alexandra Gamlemshaug Andresen (s. , Oslo, Norja) on norjalainen kouluratsastaja.


title: Alexandra Andresen

text: Hänen liikemiesisänsä Johan H. Andresen (s. 1961) johtaa hallituksen puheenjohtajana perheyhtiö Ferdiä ja omistaa perinnön jälkeen yhä 15,2 prosenttia yhtiön osakepääomasta ja 70 prosenttia äänivallasta. Ferd-konserni on suvun osakesijoitusten ja varallisuuden hallintayhtiö. Suvun teollisuusomistus sai alkunsa kauppias Johan Henrik Andresenin (1815–1874) vuonna 1849 ostamasta ja vuoteen 2008 saakka Norjassa toimineesta tupakkayhtiö Tiedemanns Tobaksfabrikista.


title: Alexandra Andresen

text: Kouluratsastaja Alexandra Andresen asui, harjoitteli ja kilpaili Saksassa ainakin vuosina 2015-2016. Hän on voittanut kouluratsastuksessa nuorten EM-kisojen mitalin vuonna 2013 ja 2014, sekä 2. ja 3. sijan Ranskan Compiègnesta 2013 sekä kaksi 2. sijaa Italian Arezzosta 2014. Hänen ratsunaan oli tuolloin Belamour. Häntä sponsoroi norjalainen ratsastusvaatevalmistaja Kingsland.


title: Alexandra Andresen

text: Tammikuussa 2018 Alexandran uutisoitiin muuttaneen Yhdysvaltain Floridaan. Hänen äitinsä Kristin Andresen oli hieman aiemmin kritisoinut perheyritys Ferdin tukemaa Norjan ratsastajainliittoa passiivisuudesta lahjakkaiden nuorten ratsastajien ja kansainvälisen tason valmentajien etsimisessä ja kehittämisessä sekä siirrättänyt Ferdin omistamat hevoset Floridan Wellingtonissa sijaitsevalle hevosfarmille.


title: Elin päivästä päivään

text: Elin päivästä päivään (, myös "Montparnasse 19", ) on vuonna 1958 ensi-iltansa saanut mustavalkoinen elokuva, joka kertoo nerokkaasta, mutta itsetuhoisesta taiteilija Amedeo Modiglianista ja hänen avovaimonsa Jeanne Hébuternen epäonnisesta elämästä miehensä rinnalla. Elokuvan on ohjannut Jacques Becker, ja sen pääosissa ovat Gérard Philipe ja Anouk Aimée.


title: Elin päivästä päivään

text: Modigliani, lempinimeltään "Modi", on Pariisissa boheemielämää viettävä taiteilija, jota toiset taiteilijat arvostavat, mutta joka ei saa teoksiaan myydyksi. Hän tapaa nuoren ja viehättävän taideopiskelija Jeanne Hébuternen, jonka vanhemmat eivät hyväksy Modigliania, joka polttaa ja käyttää paljon alkoholia huolimatta heikosta terveydestään. Modiglianin ystävät, joihin lukeutuu taidekauppias Léopold Zborowski vaimonsa Hankan kanssa, ovat huolissaan hänestä ja lähettävät hänet Nizzaan toipumaan. Jeanne Hébuterne pakenee vanhempiensa luota Modiglianin luokse, minkä jälkeen pariskunta pysyy yhdessä loppuun saakka.


title: Elin päivästä päivään

text: Modin palattua Pariisiin Zborowskit järjestävät hänelle yksityisnäyttelyn arvostetussa galleriassa. Vaikka näyttely on suosittu, Modin teokset eivät käy kaupaksi. Myös näyttelytilan ikkunassa oleva alastonmaalaus herättää paheksuntaa. Modi herättää kyynisen taidekauppiaan Morelin mielenkiinnon, mutta Morel ei suostu ostamaan hänen töitään, sillä hän uskoo, että Modigliani tulee kuolemaan pian, jolloin hänen teoksensa nousevat todella arvoonsa. Zborowskit löytävät Modiglianille kiinnostuneen asiakkaan Yhdysvalloista, mutta yhdysvaltalainen haluaisi markkinoida teoksia käyttäen hyväkseen Jeannen silmien sinisyyttä, mikä saa Modin kääntämään halveksuvasti selkänsä kaupalle.


title: Elin päivästä päivään

text: Modiglianin on masentunut, koska hänen teoksensa eivät mene kaupaksi ja hänen terveytensä heikkenee. Hän yrittää myydä piirustuksiaan kadulla ja kahviloissa muutaman frangin hintaan. Viimein hän luhistuu kadulle ja hänet viedään sairaalaan, jossa hän kuolee. Taidekauppias Morel kiiruhtaa Modin ja Jeannen asuntoon, ja ostaa kaikki Modiglianin maalaukset pilkkahintaan tämän kuolemasta tietämättömältä Jeannelta.


title: Elin päivästä päivään

text: Elokuva nojaa taiteilijamyyttiin ja tekee Modiglianista ristiriitaisen, vaikean ja alkoholisoituneen taiteilijaluonteen, joka käy kamppailua todellisuuden kanssa. Modiglianin nerokkuuden vastapainona ja ongelmien lähteenä ovat alkoholi ja huumeet. Ihmissuhteissaan Modigliani esitetään yliherkkänä, kiivaana ja tyrannimaisena, samalla kun hänen ympärillään olevat naiset ja muusat, kuten englantilainen kriitikko Beatrice Hastings ja Jeanne Hebuterne esitetään säälittävyyteen asti Modiglianille omistautuneina takertujina ja hoivaajina.


title: Elin päivästä päivään

text: Yksi todenmukaisemmista teemoista käsittelee moraalista ongelmaa, jonka kuoleman jälkeinen Modiglianin taiteen arvonnousu synnytti. Myös todellisuudessa hän ei saanut nauttia menestyksestä elämänsä aikana, vaan kuoli köyhänä ja sairaana. Lisäksi Jeanne Hebuterne surmasi itsensä kaksi päivää Modiglianin kuoleman jälkeen. Tapahtumien traagisuus nosti Modiglianin suuren yleisön tietoisuuteen, minkä vuoksi taidekauppiaat kiinnostuivat ostamaan hänen teoksiaan ja ne alkoivat nousta nykyiseen arvoonsa. Elokuvassa taidekauppias Morel esitetään haaskalintuna, joka tietoisesti ja kylmän häikäilemättömästi vaanii heikkenevän Modiglianin ympärillä hyötyäkseen hänen kuolemastaan.


title: Elin päivästä päivään

text: Elokuva kuvattiin Pariisissa ja Nizzassa 19. elokuuta - 25. lokakuuta 1957. Sen ensimmäinen ohjaaja oli Max Ophüls, joka kuitenkin sairastui. Ophüls valitsi seuraajakseen ystävänsä ja kollegansa Jacques Beckerin, joka oli tyyliltään erilainen ohjaaja. Monien uuden aallon ohjaajien lailla Becker oli kiinnostunut kuvaamaan tavallisten ihmisten kohtaloita. Becker oli ohjannut jo joitakin värielokuvia, mutta päätti kuvata elokuvan mustavalkoiselle filmille. Valinta oli tyylillinen tehokeino, joka vahvisti elokuvan lohdutonta teemaa.


title: Elin päivästä päivään

text: Max Ophüls kuoli keväällä 1957 ja Becker omisti elokuvan hänen muistolleen.


title: Volkswagen Group MQB -pohjalevy

text: Volkswagen Group MQB -pohjalevy (saks. "Modularer Querbaukasten") on Volkswagen Groupin kehittämä modulaarinen pohjalevy autoille, joissa moottori on sijoitettu poikittain. Sen ensimmäinen versio otettiin käyttöön Audi A3:ssa vuonna 2012. MQB:n etuja aiempiin pohjalevyratkaisuihin verrattuna ovat rakenteiden keveys, monikäyttöisyys ja alhaisemmat valmistuskustannukset.


title: Volkswagen Group MQB -pohjalevy

text: Pohjalevyn ensimmäinen versio esiteltiin vuonna 2012 Audi A3:n yhteydessä.MQB A0 on suunniteltu B-segmentin autoja ja pieniä crossovereita varten. Ensimmäisenä se tuli käyttöön vuonna 2017 SEAT Ibizassa.MQB A1 on suunniteltu keskikokoisia crossover-malleja varten. Ensimmäinen sille perustuva malli oli SEAT Ateca.MQB A2 on suunniteltu käytettäväksi suuremmissa crossover-malleissa. Se tuli ensimmäisenä käyttöön vuonna 2015 Volkswagen Tiguanissa.


title: Luettelo 1960-luvun neuvostoelokuvista

text: Luettelo 1960-luvun neuvostoelokuvista on luettelo vuosina 1960–1969 ensi-iltansa saaneista Neuvostoliitossa tuotetuista pitkistä elokuvista. Luettelo on hyvin epätäydellinen, sillä Internet Movie Databasen mukaan Neuvostoliitossa julkaistiin vuosina 1960–1969 runsaat tuhat pitkää teatterielokuvaa. Luettelossa on kuitenkin valtaosa Suomessa suomeksi tekstitettyinä tai dubattuina esitetyistä elokuvista. Mukana on myös dokumenttielokuvia.


title: Luettelo 1960-luvun neuvostoelokuvista

text: Suomessa esitettiin 1950-luvulta 1980-luvulle neuvostoliittolaisia elokuvia sekä televisiossa, elokuvateattereissa että elokuvakerhoissa ehkä enemmän kuin missään muussa länsimaassa. Teatterielokuvien pääasiallinen maahantuoja oli Kosmos-Filmi Oy, joka oli maailman ainoa neuvostoliittolaisten suoraan hallitsema elokuvien levitysyhtiö Neuvostoliiton ulkopuolella.


title: Volkswagen Tayron

text: Volkswagen Tayron on Volkswagenin vuodesta 2018 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli, jota myydään vain Kiinan markkinoilla. Se esiteltiin Pekingin autonäyttelyssä keväällä 2018.


title: Julia Schröder

text: Julia Schröder (s. 1978 Straubing) on saksalainen viulisti. Hän syntyi musikaaliseen perheeseen ja sai ensimmäisen viulunsoiton opetuksensa isältään. Hän voitti pian ensipalkinnot "Jugend musiziert" -kilpailussa sekä kamarimusiikissa että sooloviulussa. 15-vuotiaana Schröder pääsi Münchenissä konservatorioon, jossa hän opiskeli nuoriso-opiskelijana Urs Stielerin johdolla. Mestarikursseilla Schröder kävi Ana Chumachenkon, Melos-kvarttetin, Lorand Fenyvesin, Saschko Gawrilofin ja Adelina Opreanin johdolla.


title: Julia Schröder

text: Schröder on soittanut muun muassa Il giardino armonicossa ja lukuisissa sinfoniaorkestereissa. Hänen kamarimusiikkikumppaneitaan ovat olleet Trio Parnassus, Christoph Berner, Werner Güra, Angela Hewitt, Gidon Kremer, Gérard Wyss, Dorothee Oberlinger, Marcel Ponseele, Maurice Steger ja Christian Zacharias. Vuonna 2012 Schröder aloitti toiminnan Merel-kvartetin jäsenenä. Vuonna 2004 hän aloitti toimimisen Baselin kamariorkesterin konserttimestarina.


title: Julia Schröder

text: Vuonna 2010 Schröderistä tuli viulunsoiton professori Freiburg im Breisgaussa.


title: Eeli Jokinen

text: Eeli Valentin Jokinen (5. helmikuuta 1888 Peräseinäjoki – 2. elokuuta 1963 Jyväskylä) oli suomalainen Vapaakirkon saarnaaja ja sisälähetystyöntekijä sekä kirjailija.


title: Eeli Jokinen

text: Jokisen vanhemmat olivat maanviljelijä Valentin Mäkirinta, myöh. Jokinen, ja Sanna Jokinen, o.s. Vainionpää. He avioituivat vuonna 1885.


title: Eeli Jokinen

text: Jokiset ostivat raivaamattoman korpitilan kauniilta paikalta Peräseinäjoen ja Jalasjärven rajalta. Työntäyteinen aika alkoi. Nousi rakennus toisensa jälkeen, peltomaata raivattiin. Uudistila vaati melkoisia varoja. Sitten isän piti mennä sotapalvelukseen Alavudelle. Velkasitoumuksia ei pystytty maksamaan. Silloin isä päätti lähteä Amerikkaan tarkoituksenaan ansaita tarvittavia varat velkojen maksuun. Uhkarohkeitten seikkailujen jälkeen – sotapalvelus oli kesken, oli saatava passi – isä saapui Yhdysvaltoihin.


title: Eeli Jokinen

text: Kotiin jäivät vaimo Sanna ja perheeseen syntyneet kolme poikaa: Urho Johannes 1886, Eeli Valentin 1888 ja William Matias 1889.


title: Eeli Jokinen

text: Toivo saada hyödyntää isän Amerikan ansioita petti. Tuli onnettomuuksia. Muutaman Amerikka-vuoden jälkeen Bessemerin kaivoksilla Michiganissa työskennellyt perheen isä kuoli vuonna 1894 loukkaannuttuaan vakavasti rautakaivoksessa. Tieto isä-Valentinin kuolemasta levisi velkojille Peräseinäjoella. Nämä ottivat oikeudettomasti Jokisen omaisuutta. Kuka otti hevosen, ketkä lehmät, ketkä muuta tavaraa. Jokainen otti mitä, halusi. Perhe joutui muuttamaan. He aluksi asuivat useassa paikassa, mutta myöhemmin Rauhalan isäntä tuli jonkin ajan perästä uskoon ja rakennutti mailleen Jokisille pienen rakennuksen, Ilolaakson. Velkamiehet olivat jakaneet Jokisen tilan pellot ja rakennukset.


title: Eeli Jokinen

text: Ennen aviota Sanna Jokinen toimi Peräseinäjoella perustetun kiertokoulun opettajana, oli jo tyttösenä isänsä mukana rakentamassa nälkävuosien aikana hätäaputöinä toteutettua ”tokerotietä” sekä Homppuojaa kaivettaessa suo-ojituksessa. Sieltä huonoista työskentelyoloista hän lienee saanut reumatismin alun, mikä vaikeutti hänen elämäänsä. Kun perhe joutui kotoaan lähtemään, tilapäistöiden palkka ei ollut riittävä perheelle. Leipä oli tiukassa. Ilolaksossa asuessaan äiti aloitti yksityisopetuksen. Välillä joku Sanna-äidin uskonystävistä kuuli sisäisen äänen: ”Vie ruokaa niille orvoille, heillä on suuri nälkä eikä mitään syötävää.” Kolme poikaa polvistuivat ja kiittivät Jumalaa rukouksensa kuulemisesta. Perheen lapset Urho, Eeli ja William Jokinen joutuivat aluksi kerjäämäänkin. Perheen äiti oli jossakin vaiheessa päässyt elämään uskossa ja toimi Vapaan Lähetyksen puhujana, kirjojen myyjänä sekä sielunhoitajana. Myöhemmin Eeli ja William myivät hengellisiä kirjoja ja itse tekemiään puuveistoksia. Varsinkin rautalangan päässä olevat linnut olivat suosittuja. Jos pyrstöstä painoi ja päästi irti, linnut nokkivat. Jos kirjat jossakin eivät menneet kaupaksi, Eeli keksi vaihtokaupan: kirjaa vastaan ruokaa talosta. Näinkin saatiin perheelle elantoa.


title: Eeli Jokinen

text: Kasvavat pojat keksivät kaikennäköistä, jolloin äiti turvautui ruumiilliseen kuritukseen. Kuitenkin myöhemmin hänen asenteensa muuttui ja hän puhui lempeästi ja pyysi, että Herra muuttaisi poikien sydämen. Se auttoi.


title: Eeli Jokinen

text: Suhde esirukoilevaan äitiin oli läheinen äidin elinajan. Sanna Jokisen vaellus päättyi 1.6.1924.


title: Eeli Jokinen

text: Eeli Jokisen kotipaikaksi tuli Jyväskylä avioitumisen myötä vuonna 1916. Elämänkumppaniksi tuli valokuvaaja Hilma Helin, jolla oli Hellas-niminen valokuvausliike. Heidän perheeseen syntyivät Anna-Liisa, Saara, Erkki ja Sakari. Sakari sairastui vakavasti kolmivuotiaana ja hänen elämälankansa sammui. Vuonna 1951 Hilma Jokisella usko vaihtui näkemiseen lyhyen sairausjakson jälkeen. Vuonna 1952 Eeli avioitui Anna Rauhamäen kanssa.


title: Eeli Jokinen

text: Eeli Jokinen tuli 1906 uskoon. Kirjoja levittäessään hänelle tuli halu antautua kokonaan Herran työhön. Hän aloitteli sananjulistusta, kävi Tampereella Vapaan Lähetyksen saarnaajakoulun ja ryhtyi evankeliumin työhön. William-veli pian myös hänkin ryhtyi sananjulistajaksi käytyään Tampereen saarnaajakoulua. Eeli ja William Jokinen pitivät herätyskokouksia aluksi Etelä-Pohjanmaalla. Erityisesti Kauhava, Lapua ja Jalasjärvi joutuivat herätyksen piiriin. - Erään kevätkesän Eeli vietti Pietarissa ja Inkerinmaalla saarnaten Herran sanaa.


title: Eeli Jokinen

text: Veljesten kaupunkikausi oli vuosina 1911–1920. Tällöin kymmenkunta Suomen suurinta kaupunkia tuli evankelioinnin kohteeksi. Kulkuyhteyksien helpottamiseksi saarnaajaveljekset ostivat Nurmon Kouran pysäkiltä pienen mökin, jonne äiti ja saarnaajaveljekset muuttivat. Tällöin Peräseinäjoelta kolmen peninkulman matka asemalle jäi pois. Urhosta oli tullut maanviljelijä ja hän asui vaimonsa kotitilalla. Vuonna 1911 Eeli ja William pitivät ensimmäiset kuukausia kestäneet kaupunkiherätyskokouksensa Oulussa, Kuopiossa, Mikkelissä ja Helsingissä. Paikkakunnilla pidettiin monta kymmentä kokousta, Helsingissä oli kymmenen viikon herätyskokoussarja. Vuonna 1912 olivat vuorossa Hämeenlinna, Lahti, Viipuri ja Jyväskylä. Vuonna 1913 oli Tampereella kymmenen viikon kokoussarja. Alkanut maailmansota haittasi kokousten pitämistä. Kuitenkin tällöin mm. Kotka, Helsinki ja Pori olivat kokouskaupunkeina.


title: Eeli Jokinen

text: Tiiviiseen työhön menivät voimavarat. Niinpä veljekset olivat kesällä 1912 Kirvun luonnonparantolassa toipumassa. Seuraavana kesänä taas tiiviin työkauden jälkeen piti voimia palautella. Tällöin he olivat Ruotsissa Djursätran kylpylaitoksessa.


title: Eeli Jokinen

text: Mainittakoon Christian Endeavour-järjestön konferenssi kesällä 1912 Oslossa. Huippukohdaksi tuli, kun kuningas Haakon VII puolisoineen ja poika Olav ottivat vastaan 600 konferenssiin osallistujaa aterialle ja seurustelemaan. Jokisen veljekset olivat mukana ikimuistoisessa tapahtumassa.


title: Eeli Jokinen

text: Herätyskokouksia pidettiin sitten useissa Suomen kaupungeissa. Vapaan Lähetyksen, myöhemmin Vapaakirkon työtovereista mainittakoon Jokisten veljesten historiassa äiti Sanna Jokinen, Oskari Jalkio, Vilho Rantanen ja Hilja Aaltonen. Mikkelin nuorisokokouksesta tuli käänteentekevä Eelis Gulinille, tulevalle Tampereen piispalle. Eeli ja William Jokinen pitivät herätyskokoustaan. Gulin totesi siitä illasta ”Annoin itseni Jumalalle”. Eeli ja William Jokinen saivat olla välikappaleina. Samassa kokouksessa oli mukana myös tuleva arkkipiispa Ilmari Salomies. Toinen tuleva arkkipiispa Aleksi Lehtonen ja Jokisen veljekset pitivät yhteisiä nuorisojuhlia Jyväskylän seminaarilla vuonna 1913. Elinikäinen ystävyys tulikin Lehtosen ja veljesten välille.


title: Eeli Jokinen

text: Kansainvälinen kausi alkoi vuonna 1920. Jokiset kävivät evankelioimassa Virossa ja Skandinaviassa. Yhdysvalloissa he olivat vuonna 1922. Kahdeksan kuukautta kestänyt työjakso eri puolilla Amerikkaa oli rasittavan työntäyteinen. Seuraamuksena Eeli oli yhdeksän kuukautta työkyvytön. Vuonna 1926 oli voimallinen kokoussarja Helsingissä. Veljekset jatkoivat kokoussarjojaan 1930-luvulla ja jossakin määrin myöhemminkin.


title: Eeli Jokinen

text: Jyväskylän seurakunta aloitti Keski-Suomen maakuntaan ulottuvan työn vuonna 1921, jolloin perustettiin Keski-Suomen Piirilähetys tätä työtä varten. Kesällä 1925 Jokisen veljekset tekivät uuden aluevaltauksen. He hankkivat suuren yli 1000 henkilöä vetävän kokousteltan. Siitä tuli suurmenestys - tosin vastustajat nimittivät sitä "Jokisen veljesten sirkukseksi". Isokyrössä, Tampereella ja Mikkelissä pidettiin ensimmäiset telttakokoukset, joita mainostettiin tehokkaasti edeltä käsin. Mikkelissä puhujia oli eri hengellisistä piireistä. Jokisten kokouksissa oli myös tunnusomaista käden nostaminen uskonratkaisun merkiksi.


title: Eeli Jokinen

text: Eeli Jokisen nuoruudessa helmikuussa 1905 Peräseinäjoen Kihniänkylälle saapui Oskari Jalkio pitämään hengellisiä tilaisuuksia, joiden tarkoituksena oli tavoittaa erityisesti romaneja. Heitä oli Jalkion mukanakin, sillä seurueeseen kuuluivat myös Otto ja Iina Palmroth, jotka olivat tulleet uskoon vain vähän aikaisemmin. Vaikka ennen kaikkea romanit olivatkin Jalkion ja kumppaneiden mielessä, tilaisuuksiin toki olivat kaikki tervetulleita. Niihin osallistui muiden mukana myös Eeli Jokinen. Näissä kokouksissa Eeli myös teki hengellisen ratkaisunsa ja häntä olivat uudelle tielle siunaamassa Jalkion lisäksi myös Otto ja Iina Palmroth. Eeli oli silloin kuusitoistavuotias.


title: Eeli Jokinen

text: Eelin sydämellä romanit olivat voimakkaasti. Eelillä oli tapana tilaisuuden lopuksi ehdottaa, että laulettaisiin Apo himlako hoffos. Eeli oli siinäkin mielessä uraauurtava, että hän teki tiettävästi ensimmäisen romanikielisen lauluvihkosen. Syksyllä 1938 pidettiin Keuruulla romanijuhlat. Eeli Jokinen kirjoitti näistä juhlista mm. "Joka kerran on ollut mukana romanikansan hengellisillä juhlilla, hän haluaa tulevaisuudessakin olla aina mukana siellä, missä ne juhlivat, niin siunatut juhlat ovat olleet. Lämpimästi kehotan seurakuntia järjestämään kokouksia markkina-aikana, kun romaniheimon jäseniä on enemmän yhdessä." Romanit osallistuivat vuonna 1963 tilaisuuteen Joensuussa viisi päivää ennen Eeli Jokisen kuolemaa. Tämä oli Eelin viimeinen sananjulistus.


title: Eeli Jokinen

text: Kristityt liikemiehet ja viranhaltijat jakavat Raamattuja opiskelijoille, sairaaloihin, hotelleihin. Eeli lähti varauksettomasti mukaan. Hän toimi aktiivisesti Gideon-työssä. Hän oli usein mukana jaettaessa Raamattuja kohteisiinsa sekä perustamassa uusia veljespiirejä Keski-Suomeen ja Etelä-Pohjanmaalle.


title: Eeli Jokinen

text: Francis E. Clark perusti vuonna 1881 Yhdysvaltojen Willistonissa ensimmäisen CE-yhdistyksen. Siihen liittyi 50 henkilöä. Vuonna 1914 maailmanlaajuisesti jäseniä oli 5 000 000. Järjestön ilmettä kuvasi mm. ”Ratkaisukristillisyys” ja ”Kristus ja seurakunta”. Paljon painoa pantiin rukoukselle ja Raamatun säännölliselle lukemiselle. Vuonna 1916 Jokisen veljeksistä tuli Nuorten kristittyjen Liiton (CE) matkasihteereitä. Matkasihteereinä veljekset toimivat yli 20 vuotta. Eeli valittiin 1917 liiton johtokuntaan ja pian senjälkeen CE-liiton johtajaksi. Vuonna 1941 Eeli kajosi Nuorten todistuksessa havaitsemiinsa puutteisiin CE-toiminnassa. Vika ei ollut liikkeessä, vaan meissä. Vuonna 1947 CE-liitto ja Varhaisnuorisoliitto lakkautettiin. Tilalle perustettiin Suomen Vapaakirkon Nuoret.


title: Eeli Jokinen

text: CE-yhdistyksen jäsenlupaus oli tällainen:


title: Eeli Jokinen

text: "”Uskoen, että Herra Jeesus Kristus antaa voimaa, lupaan Hänelle koettaa tehdä , mitä Hän tahtoo minun tekevän, että säännöllisesti rukoilen ja luen Raamattua joka päivä, ja kannatan omaa seurakuntaani kaikella tavalla, varsinkin käymällä sen viikko- ja sunnuntaikokouksissa, ellei minulla ole joku sellainen este, jonka voin omantuntoni hyväksymänä esittää Vapahtajalleni, ja tietoni mukaan tahdon elää kristillistä elämää. Varsinaisena jäsenenä lupaan olla uskollinen kaikille velvollisuuksilleni, olla läsnä ja ottaa osaa muullakin tavoin kuin vain lauluun, jokaiseen nuorten kristittyjen yhdistyksen kokoukseen, jollei minua estä joku syy, jonka voin omantuntoni. hyväksymänä esittää Herralleni ja Mestarilleni."


title: Eeli Jokinen

text: "Jos minun täytyy olla poissa kuukauden pyhityskokouksesta, tahdon, mikäli mahdollista, lähettää ainakin raamatunlauseen luettavaksi vastauksena nimeäni huudettaessa.”"


title: Eeli Jokinen

text: Kuinka kertoa Vapahtajasta laajemmin? Tällaisen kysymyksen esittivät vastaheränneet nuoret Turussa. Haaste otettiin vastaan ja vuonna 1915 alettiin julkaisemaan Nuorten todistus –lehteä. Eeli Jokinen toimi lehden päätoimittajana vuoteen 1943. Erityisesti nostettakoon Eeli Jokisen tuotannosta esille kirjanen Etsikkoaika (19 painosta) sekä Äidin testamentti (8 painosta). Veljesten Eeli ja William toimittamat Herätyslaulut-kirjat (20 painosta) olivat runsaassa käytössä.


title: Eeli Jokinen

text: Alussa kuvattu kodin lähtökohtatilanne Jokisen veljeksillä ulkoisesti oli huono. Kuitenkin rakastava, uskoon tullut äiti piti hyvää huolta pojistaan. Näistä lähtökohdista lähteneinä hengellisen heräämisen jälkeen pojista tuli aloitekykyisiä, kutsumustietoisia evankelistoja. Ajateltakoon esimerkiksi kaupunkievankelioinnissa kaupunkien suurimpien tilojen vuokraamisia herätyskokouksia varten sekä telttatoiminnan aloittamista. Kokoustoimintaan suhtauduttiin kriittisesti tai sitä ihasteltiin. Kouluneuvos S. Salmensaaren sana pätee herätyksiin nähden: ”Kun puhutaan herätyksistä ja niiden tuloksista, niin luetellaan vain kääntyneiden lukumäärä, jopa vain se, kuinka moni nosti kätensä kokouksissa Syrjään vetäytyneistä ja luopiosta ei tehdä lukua.” Jokisen veljestenkin tulokset näyttävät suurilta. Sivuun jääneitäkin oli paljon. Tätä arvosteltiin. Tiukimmat arvostelivat Vapaakirkon jäsenmäärän kasvun kannalta. Tulokset näyttävät kuivuneen. CE-liiton tilastot eivät ole myöskään rohkaisevat.


title: Eeli Jokinen

text: Toisensuuntainen on arvio, jolloin tilastot on syytä jättää sivuun. Veljesten herätys nosti Vapaan Lähetyksen kuolleesta tilasta. Uusi aika koitti. Silti ratkaisun tehneistä moni jäi varsin pian pois. Seurakuntatoiminnoissa ei ehkä ollut vastaavaa latausta kuin veljeksillä. Ehkä vanhemmilla seurakuntalaisilla oli ennakkoluuloja ja jäykkyyttä. Eeli ja William Jokisen kokouksista sai alkunsa CE-nuorisoliike, johon vuonna 1914 kuului 130 jäsentä ja, joka eli kukoistusaikaansa 1920-luvulla. Seurakunnan jäsenmäärää se ei suurestikaan kasvattanut, koska liikkeeseen kuuluminen ei edellyttänyt seurakuntaan kuulumista. Sen sijaan seurakunnan työhön sillä oli suuresti virvoittava vaikutus. CE:n valinta lienee kuitenkin ollut huono ratkaisu; se ei pystynyt korvaamaan seurakuntaa. Mutta tuli toki uutta: into herätystyöhön, uusia työntekijöitä. Useat Vapaakirkon saarnaajat olivat tulleet kääntymykseen tai kosketuksiin evankeliumin kanssa veljesten kokouksissa. CE oli nuorten liitto, josta aikuistuneet jäsenet siirtyivät eri seurakuntiin. Myös Vapaasta Lähetyksestä siirtyi näinä aikoina paljon jäseniä muihin yhdyskuntiin. Myöhemmin entisiä CE:läisiä siirtyi Vapaakirkkoon. Se luultavasti lisäsi jäseniä. Niinpä ehtoolliselle oikeutetuilla mitattuna 1920 – 1940 jäsenmäärä kaksinkertaistui. Oleellisimmin vaikuttivat uudet herätykset Vapaakirkon omilla kentillä.


title: Ridván

text: Ridván on kaksitoistapäiväinen juhla Bahai-uskonnossa. Ridvánin vietto sai alkunsa vuonna 1863 Baghdadissa, puurtarhassa jonka bahá'ít ovat sittemmin tunteneet nimellä Ridvanin puutarha.


title: Ridván

text: Tuolloin Baha’ullah, bahá'í-uskon perustaja, ilmaisi oman profeetallisen asemansa ja tehtävänsä Jumalan sanasaattajana tälle aikakaudelle sekä hahmotteli opetustensa tavoitteet ihmiskunnan henkisen ja aineellisen hyvinvoinnin edistämiseksi.


title: Ridván

text: Ridván on paitsi henkisen myös hallinnollisen uudistumisen aikaa. Ridvanin ensimmäisenä päivänä, 21. huhtikuuta, paikalliset yhteisöt valitsevat yhdeksänjäseniset hallintoelimensä, henkiset neuvostot. Kansalliset neuvostot valitaan tavallisesti myöhemmin ridvanin aikana pidettävissä kansallisissa vuosikokouksissa.


title: Ridván

text: Lisäksi joka viides vuosi valitaan maailmanlaajuisen bahá'í-yhteisön korkein hallintoelin, Yleismaailmallinen oikeusneuvosto, jonka toimipaikka on Haifa, Israel.


title: La Vega

text: La Vega on provinssi Dominikaanisessa tasavallassa. Sen pääkaupunki on Concepción de La Vega. Provinssin pinta-ala on 2271 km ja väkiluku noin 405 500.


title: La Vega

text: Provinssi sijaitsee maan vuoristoisessa keskiosassa. Constanzan ympäristö tunnetaan viileästä säästä ja lauhkean vyöhykkeen hedelmien kuten omenien kasvatuksesta. San Juanin piirikunnassa on maan hienoimmat vuoristomaisemat.


title: Louis Delga

text: Louis Delga, tunnetaan myös nimellä Louis Dega (1890, Marseille, Ranska – 1945, Ranskan Guayana) oli ranskalainen vanki Ranskan Guayanan Pirunsaarella.


title: Louis Delga

text: Hänet tuomittiin viideksitoista vuodeksi vankeuteen petoksesta ja väärennöksesta. Hän ystävystyi vankilassa ollessaan Henri Charrièren (tunnetaan myös nimellä "Papillon").


title: Louis Delga

text: He kärsivät tuomiotaan ensin Caenin vankilassa, Ranskassa, ennen siirtoaan Etelä-Amerikkaan vuonna 1932. Delga maksoi Charrièrelle suojeluksesta muilta vangeilta, ja heistä tuli lopulta parhaat ystävät vankeuden aikana.


title: Louis Delga

text: Delga ja Charrière olivat molemmat mukana Papillon-elokuvassa, jossa Delgaa esitti Dustin Hoffman, ja Charrièrea Steve McQueen, jossa heidän seikkailunsa olivat vahvasti dramatisoituja.


title: Louis Delga

text: Delga kuoli vankeudesta vapauduttuaan Ranskan Guyanassa vuonna 1945.


title: Palearktinen alue

text: Palearktinen alue on eläinmaantieteellinen alue tai osa-alue, johon kuuluvat Eurooppa, Aasia Himalajasta pohjoiseen ja Afrikka Saharasta pohjoiseen.


title: Nearktinen alue

text: Nearktinen alue on eläinmaantieteellinen alue tai osa-alue, johon kuuluvat Grönlanti ja Pohjois-Amerikka Meksikosta pohjoiseen.


title: Conficap

text: Conficap Oy on suomalainen perheyritys, jonka omistaa vuorineuvos Maarit Toivanen lapsineen. Yritys syntyi 30.4.2018, kun Onvest Oy:n liiketoiminta jaettiin kahteen perustettavan yhtiöön.


title: Conficap

text: Conficapin liiketoimintaan lukeutuvat urakointi- ja kiinteistöpalveluja tuottava Are-konserni, arvopaperisijoittamista harjoittava Conficap Invest Oy sekä kiinteistöliiketoiminta. Kiinteistöliiketoiminta koostuu pääasiassa osuuksista kotimaisissa ja ulkomaisissa kiinteistökehityshankkeissa.


title: Conficap

text: Yhtiön toimitusjohtajana toimii Timo Alamiekkaoja. Conficapin toimitilat sijaitsevat Vantaan Tikkurilassa.