title: Jaakko Astola

text:
Tutkijana professori Astola on ollut tuottelias. Jo vuoteen 2000 mennessä hän oli julkaissut yli 200 tieteellistä artikkelia sovelletun matematiikan, tietoliikenneteorian ja digitaalisen signaalinkäsittelyn alalta. Toukokuussa 2017 hänen julkaisuluettelossaan oli jo yli 870 nimikettä. Hän oli osana opetustyötään ohjannut vuoteen 2009 mennessä jo noin 40 väitöskirjaa.
Professori Astola on ollut vuodesta 2000 IEEE:n fellow, vuodesta 2001 Teknillisten tieteiden akatemian jäsen ja 2002 lähtien ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen sekä vuodesta 2012 Academia Europæan jäsen.


title: Puupäivä

text: Puupäivä on valtakunnallinen, vuosittain järjestettävä toimialan kärkitapahtuma, joka kokoaa yhteen puu- ja rakennusalan ammattilaiset, yritysjohdon ja yhteiskunnalliset vaikuttajat. Puupäivä pidetään Helsingin Wanhassa Satamassa. Puupäivän järjestää Puuinfo Oy.


title: Puupäivä

text: Puupäivän aikana on useita rinnakkaisia seminaareja muun muassa puuarkkitehtuurista, rakennustekniikasta ja puurakentamisesta. Kotimaisten luennoitsijoiden lisäksi mukana on myös kansainvälisiä luennoitsijoita. Päivän on yleensä avannut ministeritason henkilö. Vuonna 2016 Puupäivä avasi ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen. Seminaarien lisäksi vieraat pääsevät tutustumaan yhteistyökumppaneiden tuote- ja palvelutarjontaan sekä verkostoitumaan alan ihmisten kanssa.


title: Puupäivä

text: Puupäivän kohderyhmiä ovat rakennusalan päättäjät, rakennuttajat, rakentajat, arkkitehdit ja rakennesuunnittelijat sekä kaavoittajat ja rakennusvalvontaviranomaiset. Päivään osallistuu vuosittain myös rakennusalan opiskelijoita.


title: Puupäivä

text: Seuraava Puupäivä pidetään torstaina 30.11.2017. Vuonna 2017 Puupäivän yhteydessä järjestetään puutuotetoimialalle tarkoitettu 43. Puumarkkinapäivä, jolla juhlistetaan 30-vuotista sahateollisuuden ja puutavarakaupan kotimaan markkinointiyhteistyötä.


title: Cacheu (joki)

text: Cacheu on Atlantin valtamereen laskeva joki Guinea-Bissaun pohjoisosassa. Yläjuoksulla se tunnetaan nimellä "Farim". Jokien yhteispituus on 257 kilometriä.


title: Cacheu (joki)

text: Contuboélin pohjoispuolelta alkunsa saava joki virtaa Farimiin saakka lähes suoraan kohti länttä. Alajuoksullaan se alkaa levetä ja saa nimen Cacheu samannimisen kaupungin mukaan. Joki on liikennöintikelpoinen 2 000 tonnin aluksilla 97 kilometrin pituudelta.


title: Outi Järvinen

text: Outi Järvinen (s. 1971) on valmistunut Taideyliopiston Teatterikorkeakoulun koreografin koulutusohjelmasta tanssitaiteen maisteriksi vuonna 1997. Hän on toiminut freelancetanssitaiteilijana mm. koreografina, tanssijana ja pedagogina. Vuodesta 2003 alkaen hän on toiminut tuottajana mm. Sivuaskel-festivaalilla, Liikkeellä marraskuussa -festivaalilla, Zodiak – Uuden tanssin keskuksessa sekä Arts Management Helsingissä.


title: Outi Järvinen

text: Järvinen on toiminut lukuissa luottamustehtävissä taidekentällä sekä ottanut osaa taidepoliittiseen keskusteluun (mm. Suomi-Areena goes Eduskunta). Vuonna 2014 hän oli alullepanijana taidepoliittisessa Kerjäläiset-projektissa yhdessä Panu Varstalan ja Simo Kellokummun kanssa.


title: Vinícius Júnior

text: Vinícius José Paixão de Oliveira Júnior (s. 12. heinäkuuta 2000 São Gonçalo, Rio de Janeiron osavaltio) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa Primera Divisiónissa pelaavaa Real Madridia. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Vinícius Júnior

text: Vinícius Júnior teki ensiesiintymisensä Flamengon edustusjoukkueessa 13. toukokuuta 2017 ottelussa Atlético Mineiroa vastaan. Tästä kaksi päivää myöhemmin hän allekirjoitti seuran kanssa vuoteen 2022 asti ulottuvan sopimuksen, johon kirjattiin 45 miljoonan euron ulosostopykälä.


title: Vinícius Júnior

text: Vinícius Júnior teki ensimmäisen maalinsa ammattilaisurallaan 10. elokuuta 2017 Copa Sudamericanan toisen kierroksen toisessa osaottelussa Palestinoa vastaan. Flamengo voitti ottelun numeroin 5–0 ja koko otteluparin yhteismaalein 10–2. Ensimmäiset maalinsa maan pääsarjassa hän teki 19. elokuuta 2017 pelatussa kotiottelussa Atlético Goianiensea vastaan.


title: Vinícius Júnior

text: 23. toukokuuta 2017 Vinícius Júniorin siirtyminen espanjalaisseura Real Madridiin vahvistettiin. Sopimus allekirjoitettiin 12. heinäkuuta 2018 pelaajan täyttäessä 18 vuotta. Pelaajasta maksettiin arvioiden mukaan 46 miljoonan euron siirtokorvaus. 20. heinäkuuta 2018 Vinícius Júnior esiteltiin virallisesti Real Madridin pelaajana.


title: Mansoa (joki)

text: Mansoa on Atlantin valtamereen laskeva joki Guinea-Bissaussa. Sen pituus on 193 kilometriä.


title: Mansoa (joki)

text: Cacheu- ja Gebajokien välissä virtaava Mansoa on Guinea-Bissaun neljänneksi suurin joki. Se saa alkunsa Mansaban itäpuolelta Oion alueelta. Joki oli aikoinaan tärkeä liikenneväylä rannikon rämeiden läpi sisämaahan. Sen pituudesta kaksi kolmasosaa on liikennöintikelpoista. Mansoan rannalla sijaitsee samanniminen kaupunki.


title: The Asylum

text: The Asylum on yhdysvaltalainen indie-elokuviin keskittynyt elokuvayhtiö. He julkaisevat elokuvansa normaalisti suoraan videolle tai televisioon. Yksi yhtiön tunnetuimmista elokuvasarjoista on "Haihurrikaani".


title: The Asylum

text: Yhtiö perustettiin vuonna 1997, ja se on tuottanut yli 500 elokuvaa vuoteen 2017 mennessä. Monet yhtiön julkaisuista kuuluvat niin sanottujen "mockbuster"-elokuvien joukkoon, jotka jäljittelevät isojen elokuvayhtiöiden samaan aikaan julkaisemia elokuvia.


title: The Asylum

text: The Asylumin elokuvat jaettiin Echo Bridge Entertainmentin kautta vuosina 1997–2015 ja Cinedigmin kautta 2015 lähtien.


title: The Asylum

text: The Asylumin perustivat vuonna 1997 ohjaaja David Michael Latt ja Village Roadshow’n entiset toimitusjohtajat David Rimawi ja Sherri Strain. Ensimmäiset elokuvat olivat pääsääntöisesti suoraan videolle julkaistuja kauhuelokuvia, mutta niiden myynti jäi heikoksi Lionsgaten ja muiden suurempien elokuvayhtiöiden hallitessa kyseisiä markkinoita.


title: The Asylum

text: Ensimmäinen The Asylumin paremmin tunnetuksi noussut elokuva oli vuonna 2005 julkaistu "H. G. Wells' War of the Worlds", jonka vaikutteet on saatu H. G. Wellsin "Maailmojen sota" -tieteisromaanista. Se julkaistiin samoihin aikoihin Steven Spielbergin "Maailmojen sota" -elokuvan kanssa, minkä seurauksena videovuokraamo Blockbuster tilasi 100 000 videon tilauksen The Asylumin versiosta.


title: The Asylum

text: The Asylum on haastettu oikeuteen useaan otteeseen yhtiön käytettyä elokuvallaan liian paljon jotakin toista elokuvaa muistuttavaa nimeä. Näitä ovat muun muassa The Asylumin "Transmorphers" ja "The Day the Earth Stopped", jotka sekoittuivat liian helposti elokuviin "Transformers" ja "Päivä jona maailma pysähtyi" ("The Day the Earth Stood Still").


title: The Asylum

text: Vuonna 2012 The Asylum joutui muuttamaan "American Battleship" -elokuvansa nimeksi "American Warships", koska se oli liian lähellä Universal Studiosin tuottaman "Battleship"-elokuvan nimeä.


title: Panu Varstala

text: Panu Varstala (s. 27. marraskuuta 1975) on suomalainen tanssija-koreografi ja muusikko. Hän on valmistunut Taideyliopiston Teatterikorkeakoulusta tanssitaiteen maisteriksi vuonna 2008. Hän on myös kasvatustieteen maisteri.


title: Panu Varstala

text: Panu Varstala on tehnyt nykytanssikoreografian "Onni" valtakunnalliseen Koko Suomi tanssii -kampanjaan, joka on osa Suomen itsenäisyyden 100-vuotisjuhlavuoden ohjelmaa.


title: Panu Varstala

text: Panu Varstala toimii mm. Taideosuuskunta Apinatarhassa. Vuonna 2015 hän sai Porvoon taideyhdistyksen myöntämän vuoden kulttuuriteko-palkinnon.


title: Panu Varstala

text: Varstalan puoliso on näyttelijä Ria Kataja. Erikoinen kosinta kesken tanssiesityksen vuonna ylsi iltapäivälehtien otsikoihin asti.


title: Muodostuma (stratigrafia)

text: Muodostuma on maan kivikerrostumia tutkivassa stratigrafiassa käytetty yksikkö. Muodostumaa pidetään stratigrafian kerrostumien perusyksikkönä. Muodostuma koostuu "jäsenistä", jotka edelleen koostuvat yksittäisistä "kerroksista" kiveä. Päällekkäisiä muodostumia voidaan myös luokitella "ryhmiin" ja ryhmiä "superryhmiin".


title: You Are Here

text: You Are Here on brittiläisen hard rock -yhtye UFOn seitsemästoista studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2004. Albumi on kitaristi Vinnie Mooren ensimmäinen sekä rumpali Jason Bonhamin ainoa yhtyeessä.


title: You Are Here

text: Kaikki kappaleet kirjoittaneet Phil Mogg ja Vinnie Moore, ellei toisin mainittu.


title: Hr. Ms. Dolfijn (S808)

text: Hr. Ms. Dolfijn (runkonumero S808) oli Alankomaiden laivaston vuonna 1960 palvelukseen otettu Dolfijn-luokan sukellusvene.


title: Hr. Ms. Dolfijn (S808)

text: Alus tilattiin Rotterdamsche Droogdok Maatschappijlta Rotterdamista ja sen köli laskettiin 30. joulukuuta 1954. Alus laskettiin vesille 20. toukokuuta 1959 ja se otettiin palvelukseen 16. joulukuuta 1960.


title: Hr. Ms. Dolfijn (S808)

text: Alus lähti 17. joulukuuta 1960 Rotterdamista. Alus suoritti koeajoja Star Pointin edustalla sekä mitatulla maililla Anville Pointin edustalla. Alus palasi Rotterdamiin 20. joulukuuta, ja se siirrettiin takuuhuoltoon.


title: Hr. Ms. Dolfijn (S808)

text: Alus lähti 4. tammikuuta 1961 Rotterdamista ja se saapui 7. tammikuuta Horteniin Norjassa, mistä se jatkoi matkaansa seuraavana päivänä Oslovuonoon koeajoihin. Koeajojen päätyttyä alus palasi Horteniin, mistä se lähti 9. tammikuuta merelle koeajoihin Skagerrakin ja Pohjanmeren alueelle. Alus saapui 13. tammikuuta Kööpenhaminaan Tanskaan, mistä se lähti 16. tammikuuta. Alus saapui Rotterdamiin 26. tammikuuta.


title: Hr. Ms. Dolfijn (S808)

text: Välimerelle alus lähti 7. helmikuuta. Kaksi päivää myöhemmin alus oli Biskajanlahdella ja se läpäisi Gibraltarinsalmen 11. helmikuuta. Alus oli 14.-15. ja 17.-20. helmikuuta Toulonissa. Alus käväisi 23.-26. helmikuuta Ajacciossa Korsikalla, mistä se palasi Touloniin 28. helmikuuta. Alus lähti 1. maaliskuuta merelle palaten takaisin Touloniin 3. maaliskuuta. Alus lähti Toulonista merelle 6. maaliskuuta osallistuakseen merisotaharjoitukseen, mistä se palasi jälleen 9. maaliskuuta Touloniin. Aluksen koulutuspurjehdus päättyi Rotterdamiin 17. maaliskuuta.


title: Hr. Ms. Dolfijn (S808)

text: Telakalla tehtyjen koeajoissa havaittujen vikojen korjaamisen jälkeen alus lähti 5. huhtikuuta Skotlannin rannikolle Firth of Clydeen koeajoihin yhdessä emälaiva "Hr. Ms. Mercuurin" kanssa. Alukset ankkuroivat 7. huhtikuuta Lamlashinlahteen, josta matkaa jatkettiin seuraavana päivänä Faslaneen. Alus lähti 10. huhtikuuta Faslanesta ja se vieraili 12. huhtikuuta Arrochamissa ja seuraavana päivänä Loch Ranzassa. Seuraavien viikkojen aikana alus oli alueella ankkuroituen milloin mihinkin. Koeajojen päätyttyä alus palasi Rotterdamiin 20. toukokuuta.


title: Raanujärvi (järvi)

text: Raanujärvi on Lapissa Ylitorniossa ja Pellossa sijaitseva järvi.


title: Raanujärvi (järvi)

text: Järven pinta-ala on 2540 hehtaaria eli 25,4 km². Se on 11,9 kilometriä pitkä ja 4,4 kilometriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 159,8 miljoonaa m³ eli 0,16 km³. Järven keskisyvyys on 6,3 metriä ja suurin syvyys on 25,9 metriä. Syvin kohta vaikuttaa sijaitsevan järven itärannan tuntumassa Palorovan edustalla. Järvessä on viisi saarta. Niiden yhteispinta-ala on 54,3302 ha, mikä on noin 2,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi, Raanusaari ja Konttasaari, ovat yli hehtaarin kokoiset ja kolme pienempää ovat vain yli aarin kokoisia. Järven vedenpinnankorkeus on 96,3 metriä mpy, mutta vedenpintaa pyritään säännöstelemällä pitämään 95,0 ja 97,0 metrin välissä. Järven rantaviivan pituus on 49,1 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 5,9 kilometriä.


title: Raanujärvi (järvi)

text: Järven eteläpäässä sijaitsevat Kyläniemi ja Lahdenperä, jotka muodostavat yhdessä pienen taajaman.


title: Raanujärvi (järvi)

text:
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9)
Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Raanujärven alueeseen (67.962) järvi kuuluu. Matalajoki laskee luoteispäähän Vuoksunlahteen ja Kavantojoki Ylipäänlahteen. Järven laskujoki on Jolmalompolo, jonka lounaispäässä sijaitsee vedenpintaa säännöstelevä voimalaitos. Se laskee Vietoseen.


title: Sissitaide

text: Sissitaide tai guerrilla-taide on katutaiteen muoto. Sana viittaa kaupunkitaiteeseen, jonka pyrkimyksenä on haastaa kaupallisten mainospintojen ylivalta, sekä katutaiteeseen, jonka tarkoituksena on kiistää hallinto- ja korporaatiovallan monopoli.


title: Sissitaide

text: Banksy on englantilainen graffititaiteilija, poliittinen aktivisti ja elokuvaohjaaja, jonka todellinen henkilöllisyys on tuntematon. Hänen satiirinen katutaiteensa yhdistää mustan huumorin graffiteihin sabluunatekniikalla toteutettuna. Hänen poliittisesti ja sosiaalisesti kommentoivia teoksiaan on ollut esillä kaduilla, seinillä ja silloilla eri maiden kaupungeissa.


title: Sissitaide

text: Taiteilija Amir Baradaran on digitaalisen sissitaiteen edelläkävijä hänen kaapattuaan Mona Lisa -maalauksen Pariisin Louvressa. Ranskan kiellettyä "hijabin" käytön julkisesti Baradaran käytti lisättyä todellisuutta matkapuhelinsovelluksen avulla. Sovellus käytti puhelimen kamerassa live-syötettä, jossa salaperäinen nainen avasi hiuksiaan ja kääriytyi Ranskan lippuun islamilaisen hijabin tapaan"." Baradaran pyrki kiinnittämään huomiota paradokseihin - Mona Lisallakin on huntu, mutta se on sosiaalisesti hyväksytty. Tuntemattomana henkilönä häntä voidaan pitää laittomana maahanmuuttajana, mutta hänen läsnäolonsa sallitaan museossa.


title: Sissitaide

text: Ranskalainen taiteilija, joka tunnetaan nimellä Invader väittää luoneensa yhteensä lähes 3 500 teosta 71 kaupunkiin eri puolilla maailmaa. Space Invader -projekti, joka alkoi vuonna 1998 hänen verkkosivujensa mukaan "vapauttaa taiteen sen tavallisista vieraannuttajista, joita museot tai insituutiot saattavat olla. Mutta se myös vapauttaa Space Invaderit videopeleistä televisioiden näytöillä ja tuo ne osaksi fyysistä maailmaamme."


title: Sissitaide

text: Guerrilla taideliike yhdistetään tavallisesti vasemmistolaiseen politiikkaan. Presidentti Trumpin hallintoaikana myös Yhdysvaltain oikeistolla on oma guerrillataiteilija. Los Angelesissa asuva Sabo on entinen merivoimien sotilas, joka kylvää kaupungin julkisiin paikkoihin liberaaleihin kohdistuvia kuvia ja iskusanoja.


title: Unari (järvi)

text: Unari on Lapissa Sodankylässä sijaitseva järvi.


title: Unari (järvi)

text: Järven pinta-ala on 2910 hehtaaria eli 29,1 km². Se on 11,3 kilometriä pitkä ja 5,6 kilometriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 145,8 miljoonaa m³ eli 0,15 km³. Järven keskisyvyys on 5,0 metriä ja suurin syvyys on 24,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee Porosaaren itäpuolella. Järvessä on laskettu olevan 22 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 382,185 ha, mikä on noin 11,6 % järven kokonaispinta-alasta. Porosaari on yli neliökilometrin suurinen, kahdeksan saarta, kuten esimerkiksi Kemiläissaari ja Järvisaari, ovat yli hehtaarin suurisia, ja niiden lisäksi 10 on yli aarin ja loput 3 on alle aarin kokoisia. Järven rantaviivan pituus on 74,3 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 18,8 kilometriä.


title: Unari (järvi)

text: Etelärannalla sijaitsee Unarin luusua, joka on pieni kylä, ja pohjoisrannalla sijaitsee Uimaniemi, jossa on muutamia talouksia.


title: Unari (järvi)

text: Järvi sijaitsee Kemijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 65) Ala-Ounasjoen alueen (65.5) Meltausjoen valuma-alueella (65.59), jonka Unarin alueeseen (65.592) järvi kuuluu. Järveen laskevat Moulusjoki, joka tulee viereiseltä Kukasjärveltä, ja Ulingasjoki, joka on Sassalinjärven laskujoki. Järven laskujoki on Meltausjoki, joka yhtyy Ounasjokeen Meltauksessa.


title: L’One

text: Levan Gorozia (, ) tunnetaan paremmin nimellä L’One, on georgialais-venäläinen räppäri, joka tunnetaan WDKTZ-duon perustajajäsenenä sekä aloittamastaan levy-yhtiöstä nimeltään Black Star Inc. L’Onella on oma vaatemallisto "Cosmokot", jota valmistetaan tuotemerkillä "Black Star Wear".


title: L’One

text: Levan Gorozia syntyi Krasnojarskissa 9. lokakuuta vuonna 1985. Teini-ikäisenä hän muutti Jakutskiin, jossa hän aloitti uransa muusikkona. Levan pelasi koripalloa Jakutian maajoukkueessa, mutta saatuaan polvivamman hänen oli pakko lopettaa, ja hän päätti keskittyä kokonaan rap-musiikkiin.


title: L’One

text: Jakutskissa L’Onea pidettiin julkisuuden henkilönä ja hän työskentelikin niin radio- että TV-alalla.Hänen debyyttialbuminsa julkaisun jälkeen vuonna 2005, Levan muutti Moskovaan yhdessä ystävänsä Nelin kanssa, jossa he muodostivat hip hop-ryhmän nimeltä "Marselle".


title: L’One

text: Debyyttialbumillaan ja kappaleellaan "Moskova "(Москва), Marselle tuli kuuluisaksi koko Venäjällä ja matkusti ympäri maata saaden kansallista tunnustusta. Heidän kappaleensa "Moskova "pysyi Next Fm -listan kärjessä 32 viikkoa.


title: L’One

text: Vuonna 2008 L’one osallistui "BiTVa"-TV-ohjelmaan (БиТВа за респект), jossa hän julkaisi ensimmäisen mixtapensa "Mars FM":n. Ohjelmassa katsojat saavat nähdä kappaleiden äänitysprosessin. Myöhemmin samana vuonna hän julkaisi albumin nimeltä "Mars", jossa oli mukana artisteja, kuten Teona Dolnikova, Dza-Dze, Sasha Legend, sekä Knara ja Basta.


title: L’One

text: Vuonna 2009 hän julkaisi juhlakokoelman "Phlatline in da building" levy-yhtiönsä viisivuotispäivän kunniaksi. Mukana levyllä oli myös uusia kappaleita Marsellelta. Albumin lisäksi kappaleille "Marselle i ST "(Marselle ja ST) ja "V Tvojem Dome "(Sinun talossasi).


title: L’One

text: Vuonna 2010 hän julkaisi toisen mixtapensa nimeltään "L".


title: Monatik

text:
Dmytro Serhijovytš Monatyk (ukr. Дмитро Сергійович Монатик, ven. Дмитрий Сергеевич Монатик, Dmitri Sergejevitš Monatik) (s. 1. huhtikuuta 1986 Lutsk, Volynin alue, Ukraina), tunnetaan paremmin nimellä Monatik (tyyliteltynä MONATIK), on ukrainalainen laulaja, lauluntekijä ja tanssija.
Dmytro Monatyk syntyi Lutskissa 1. huhtikuuta vuonna 1986. Nuoruudessaan Monatik harrasti erityisesti break dancea. Vuonna 2003 hän pääsi opiskelemaan Kiovan alueelliseen lakitieteelliseen henkilöstöjohtamisen akatemiaan.


title: Monatik

text: Vuonna 2008 Monatik osallistui ukrainalaisen kykyjenetsintäohjelman "Fabryka zirok"in (Tähtitehdas) toiselle tuotantokaudelle. Vaikka hän ei päässyt läpi karsinnoista, ohjelman tuottaja Natalia Mogilevskaja kutsui Monatikin omaan balettiinsa. Kolme kuukautta tämän jälkeen hänet kutsuttiin mukaan työskentelemään ohjelman johtoportaaseen. Vuonna 2009 Monatik perusti "Monatique"-yhtyeen yhdessä Nikolai Boitšenkon kanssa.


title: Monatik

text: Vuonna 2010 hänet kutsuttiin mukaan sekä "Tantsujut vsje" -kykyjenetsintäohjelman kolmannelle tuotantokaudelle, että Ukrainan X-Factorin ensimmäiselle tuotantokaudelle. Vuonna 2011 Dmytro Monatik julkaisi ensimmäisen videonsa "TajUletaju" (ТайУлетаю) yhdessä Nikolai Boitšenkon ja balettiryhmä D'Artsin kanssa. Pian tämän jälkeen hän alkoi kirjoittaa kappaleita useille tunnetuille esiintyjille ympäri Itä-Euroopan, kuten esimerkiksi Svetlana Lobodalle, Anna Sedokovalle, Dima Bilanille ja Seryogalle.


title: Monatik

text: Monatik esiintyi tähtivalmentajana Ukrainan The Voice Kids -ohjelman vastineessa "Holos. Dity"ssä (Голос. Діти).


title: Monatik

text: Vuonna 2017 hän avasi vuoden 2017 Eurovision laulukilpailun kappaleellaan "Spinning" (Englanninkielinen versio kappaleesta "Кружит").


title: Monatik

text: Monatik on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Hän on kertonut haluavansa olla tuomatta perhettään julkisuuteen.


title: Koivujärvi (järvi)

text: Koivujärvi on Pohjois-Savossa Kiuruvedellä, Pielavedellä ja vähän Keiteleelläkin sijaitseva järvi.


title: Koivujärvi (järvi)

text: Koivujärven pinta-ala on 2610 hehtaaria eli 26,1 km². Se on 14,6 kilometriä pitkä ja 6,4 kilometriä leveä. Sen selkä on laaja, mutta sen yhtenäisyyttä rikkoo suuret hajallaan olevat saaret. Saarten pohjoispuolella aukeaa Nurmiluodonselkä ja etelässä jää Teponniemen kolme kilometrisen niemen eteen Syvänselkä. Teponniemen ja saarten taakse jää Pienivesi, joka on alle 5 kilometriä pitkä ja 3 kilometriä leveä. Järven kaakkoispäässä järvi muuttuu sokkeloiseksi ja parikilometrisen Kattilasalmen takaa aukeaa Koulunjärvi, josta Koivujärven laskujoki Koivujoki saa alkuunsa.


title: Koivujärvi (järvi)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 80,9 miljoonaa m³ eli 0,08 km³. Järven keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 16 metriä. Syvin kohta sijaitsee Syvänsaaren ja Heinäsalmenniemen välissä. Järvessä on laskettu olevan 207 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 289 ha, mikä on noin 10 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 29 on yli hehtaarin suurisia, 169 yli aarin ja loput 9 ovat alle aarin kokoisia. Suurimmat saaret ovat (suluissa saaren pituus) Huutsaari (1,3 km), Syvänsaari (1,3 km), Vuohensaari (850 m), Kaijansaari (1,6 km), Muurainsaari (800 m), Elosaari (850 m) ja Lehtosaari (550 m). Järven rantaviivan pituus on 130,8 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 64,3 kilometriä.


title: Koivujärvi (järvi)

text: Kiuruveden ja Pielaveden välinen raja ylittää järven niin, että suurempi osa jää Kiuruvedelle. Teponniemen lounaispuolen taakse jää Pienivesi, jonka lyhyt osuus rannasta kuuluu Keiteleelle. Pohjoisrannassa sijaitsee Koivujärven ja Tikkasenperän kylät, jotka kuuluvat Kiuruvedelle. Etelärannalla sijaitsevat Pielavedelle kuuluvat Kalttosten ja Koivujärven (toinen) kylät.


title: Koivujärvi (järvi)

text: Järvi kuuluu Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalamminreitin valuma-alueella (14.7) Koivujärven valuma-alueeseen (14.75), jonka Koivujärven–Kolunjärven alueeseen (14.753) järvi kuuluu. Järvi on vesistönsä latvajärviä. Siihen laskevat Kylmälahteen pienet Haahkarinjoki ja Tikkasenjoki. Niiden valuma-alueet ovat pienet. Kattilansalmi ja Koulunjärvestä kaakkon työntyvä lahti Pieni-Kolu ovat reittinä Koivujokeen tuleville vesille. Koivujoki laskee Ruukinlampeen, joka on sille hetken suvantona, ja jatkaa eteenpäin laskien Pielaveden Hirvenselkään.


title: Athene Lindian temppeli

text: Athene Lindian temppeli oli antiikin aikainen Athene Lindia -jumalattarelle omistettu temppeli Lindoksen kaupungissa Rhodoksen (nyk. Ródos) saarella Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Lindoksen akropoliilla eli linnavuorella nykyisessä Líndoksen kylässä.


title: Athene Lindian temppeli

text: Athene Lindian temppelin paikka on ikivanha kulttipaikka, joka on ollut käytössä jo esihistoriallisella ajalla. Paikka oli kulttikäytössä mahdollisesti jo esikreikkalaisella minolaisella ajalla ja myöhemmin mykeneläisellä ajalla. Esikreikkalainen alkuperä näkyy myös nimessä "Lindia", joka ei ole kreikkalaista juurta. Lindia oli alun perin erillinen jumalatar, joka myöhemmin yhdistettiin yleiskreikkalaiseen Atheneen. Athenen toinen epiteetti paikalla oli "Polias" eli kaupungin suojelijatar. Mykeneläisestä kulttuurista pyhäkkö periytyi antiikin kreikkalaisille.


title: Athene Lindian temppeli

text: Kreikkalaisessa mytologiassa paikan kultin esitettiin syntyneen auringonjumala Helioksen pyynnöstä. Kun Athene syntyi Zeuksen päästä, Helios käski ”lapsiaan” eli rhodoslaisia rakentamaan Athenelle ensimmäisen pyhäkön. Rhodoslaiset tekivät näin, mutta unohtivat ottaa tulen mukaan. Siksi pyhäkössä suoritettiin verettömiä uhreja, toisin sanoen siellä ei uhrattu uhrieläimiä, joiden jäänteet yleensä poltettiin tulessa alttarilla, vaan esimerkiksi maan antimia. Mikäli Athene Lindian kultti paikalla oli todella veretön, käytäntö poikkesi yleisestä kreikkalaisesta käytännöstä. Tämä saattaa olla eräs merkki siitä, että kultti oli todella varhaisempaa alkuperää. Myytti tunnetaan Pindarokselta ("Olympia" VII, 35–49). Toisen myyttiversion mukaan temppelin rakennuttivat Danaos tai tämän tyttäret danaidit, jotka kävivät saarella Egyptistä.


title: Athene Lindian temppeli

text: Alkuperäinen, esihistoriallinen kulttipaikka on saattanut olla suuressa luolassa, joka sijaitsee akropoliin itärinteessä suunnilleen myöhemmän temppelin alapuolella. Antiikin aikana ylhäällä akropoliilla on ollut alun perin todennäköisesti ulkoilmapyhäkkö tai jonkinlainen pyhä lehto viimeistään geometrisella kaudella 900–700-luvulla eaa. Temppeli rakennettiin paikalle arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. tyranni Kleobuloksen aikana.


title: Athene Lindian temppeli

text: Athene Lindian temppeli oli antiikin aikana koko Rhodoksen tärkein. Siksi Lindos säilyi merkittävänä kaupunkina vielä senkin jälkeen, kun Rhodoksen kaupunki perustettiin yhteisrhodoslaiseksi keskukseksi vuonna 408 eaa. Arkaainen temppeli tuhoutui tulipalossa klassisen kauden lopulla noin vuonna 350–342 eaa. Tämän jälkeen hellenistisen kauden alussa viimeistään noin vuonna 300 eaa. rakennettiin uusi temppeli, jonka rauniot nykyisin ovat paikalla. Myöhemmin rakennettiin myös monumentaalinen temppelille johtanut propylaia-porttirakennus ja portaikko.


title: Athene Lindian temppeli

text: Timakhidas kirjoitti ensimmäisellä vuosisadalla eaa. "Lindoksen temppelin kronikan", joka kirjaa temppelin historiaa ja kuvaa, minkälaisia votiivilahjoja pyhäkölle oli annettu. Paikkaan liitettyjen myyttien mukaan Herakles olisi antanut pyhäkölle kaksi kilpeä ja Menelaos Pariksen kypärän. Historiallisesti tiedetään, että esimerkiksi Filippos V lahjoitti temppelille joka kymmenennen viholliselta voitetun kilven ja kypärän vuonna 211 eaa. Myös Aleksanteri Suuri teki temppelille suuren lahjoituksen.


title: Athene Lindian temppeli

text: Bysanttilaisena aikana temppeli ja akropoliin luola olivat Neitsyt Marian kulttipaikkana. 1300-luvulla temppeli tuli muun akropoliin ohella osaksi Johanniittain ritarikunnan rakentamaa linnoitusta.


title: Athene Lindian temppeli

text: Temppelin arkeologiset tutkimukset suoritti tanskalainen Carlsberg-säätiö vuosina 1900–1914 aluksi Karl Frederik Kinchin ja Christian Blinkenbergin johdolla ja myöhemmin Ejnar Dyggven johdolla. Tutkimukset julkaistiin usessa osassa vuodesta 1931 lähtien. Vuosina 1910–1916 ja 1929–1932 temppeliä tutkivat ja entisöivät italiaiset arkeologit Amedeo Maiuri ja Giulio Jacopi.


title: Athene Lindian temppeli

text: Athene Lindian temppeli on suhteellisen pienikokoinen suhteessa sen luonnonympäristöön ja monumentaaliseen arkkitehtooniseen ympäristöön. Sen pituus on noin 21,7 metriä ja leveys noin 7,8 metriä. Temppeli on rakennettu koillis-lounaissuunnassa ja avautuu koilliseen akropoliin sisäänkäynnille ja propylaialle päin. Temppeli oli amfiprostylos-temppeli ja sen kummassakin päässä oli neljä doorilaista pylvästä. Rakennus oli tehty paikallisesta kalkkikivestä.


title: Athene Lindian temppeli

text: Sisällä temppelissä on ollut Athenen kulttikuva. Varhaisempi kulttikuva on mahdollisesti esittänyt istuvaa Athenea, jolla on ollut erityinen koruin koristettu "polos"-päähine. Myöhempi kulttikuva esitti todennäköisesti seisovaa Athenea, jolla oli kädessä kilpi. Se muistutti monin tavoin Feidiaan Parthenoniin veistämää Athene Parthenosta, mutta jumalattaren päässä oli edelleen "polos" tyypillisemmän kypärän sijasta. Kulttikuvat oli tehty mahdollisesti puusta ja norsunluusta. Kummastakaan ei ole säilynyt jäänteitä, mutta niistä on tehty päätelmiä muun muassa terrakotasta tehtyjen votiivipatsaiden perusteella.


title: Athene Lindian temppeli

text: Athenen alttari on sijainnut temppelin ulkopuolella sen luoteiskulman lähellä. Vaikka paikan kultin annetaan ymmärtää olleen veretön, monet temppeliä ympäröineeltä temenos-alueelta tehdyt löydökset, kuten eläinten luut ja eläimiä esittävät figuriinit, kuitenkin viittaisivat uhreihin. Temppelissä ja sen ympäristössä on ollut lukuisia Athenelle omistettuja votiivilahjoja, kuten suuri joukko veistoksia sekä koruja ja jalokiviä. Historioitsija Gorgon Rhodoslaisen mukaan Pindaroksen nyrkkeilijä Diagoras Rhodoslaisen kunniaksi kirjoittama oodi olisi ollut kirjoitettuna kullatuin kirjaimin temppeliin. Tutkijoiden mukaan kirjoitus saattoi kuitenkin olla todennäköisemmin Diagoraan kotikaupungissa Ialysoksessa.


title: Athene Lindian temppeli

text: Temppelin rauniot ovat italialaisten raskaalla kädellä entisöimiä. Suurin osa paikalla nykyisin olevasta rakennuksesta on uutta kiveä. Alkuperäistä rakennusta on lähinnä seinissä sekä pieninä osina pylväissä.


title: Lindoksen teatteri

text:
Lindoksen teatteri oli antiikin aikainen teatteri Lindoksen kaupungissa Rodoksen saarella Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat nykyisessä Líndoksen kylässä sen akropoliin eli linnavuoren lounaisrinteessä.
Lindoksen teatteri rakennettiin 300-luvulla eaa. Se oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra ja sen takana skene eli näyttämörakennus. Rakennuksen halkaisija oli noin 28 metriä. Teatterin katsomossa arvioidaan olleen tilaa noin – hengelle. Katsomon istuimet oli kaiverrettu linnavuoren rinteeseen. Katsomossa oli 26 penkkiriviä, joista 19 oli diazoman eli poikittaisen käytävän alapuolella ja seitsemän riviä sen yläpuolella. Kolme alimmaista riviä oli varattu merkkihenkilöille.


title: Lindoksen teatteri

text: Nykyään teatterin katsomon istuimista on säilynyt parhaiten keskiosa, joka oli kaiverrettu suoraan akropoliin kallioon. Teatterin lähellä sijaitsi sen eräänlaiseksi laajennokseksi rakennettu Tetrastoon eli ”neljän stoan” (pylväshallin) rakennus, jota käytettiin uskonnollisiin toimituksiin.


title: Lindoksen teatteri

text: Teatteria on kunnostettu vuodesta 2012 lähtien.


title: Faustinen kaunis kesä

text: Faustinen kaunis kesä () on vuonna 1972 ensi-iltansa saanut Nina Companeezin ohjaama ja käsikirjoittama ranskalainen romanttinen draamakomediaelokuva, jonka pääosaa näyttelee Muriel Catala. Elokuvan tuottajana oli Mag Bodard.


title: Faustinen kaunis kesä

text: 16-vuotias Faustine (Muriel Catala) matkustaa maaseudulle isovanhempiensa luokse kesäksi, jonka aikana hän oppii paljon rakkauden niin hyvistä kuin huonoistakin puolista.


title: Faustinen kaunis kesä

text: "Faustinen kaunis kesä" kuvattiin Val-d’Oisen ja Loiren departementeissa Ranskassa vuonna 1971. Val-d’Oisessa elokuvan kuvauspaikkana oli Montreuil-sur-Epten kunta, ja Loiressa elokuvaa kuvattiin Bonsonin, Saint-Just-Saint-Rambertin ja Sury-le-Comtalin kunnissa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Parc Film, Marianne Productions, Universal Productions France ja Union générale cinématographique.


title: Faustinen kaunis kesä

text: "Faustinen kaunis kesä" sai ensi-iltansa Ranskassa 14. tammikuuta 1972 ja oli Cinema International Corporationin (CIC) teatterilevittämä. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 433 892 katsojaa. Elokuva esitettiin vuoden 1972 Cannesin elokuvajuhlilla. Suomessa "Faustinen kaunis kesä" ei saanut teatteriensi-iltaa, mutta televisioensi-iltansa se sai Yle TV1 -kanavalla 25. toukokuuta 1976.


title: Faustinen kaunis kesä

text: "Faustinen kaunis kesä" julkaistiin DVD:lle Ranskassa vuonna 2007.


title: Kuurikanjärvi

text: Kuurikanjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kuurikan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kuurikanjärvi

text: Järvi sijaitsee tiheästi ojitetulla Murronsuolla Kuurikassa. Se muodostuu kahdesta järvialtaasta, joita yhdistää keskellä sijaitseva 100-metrinen ruohottunut kapeikko. Sen pinta-ala on 33 ha ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat kokonaan suota. Järvi on asumaton lukuun ottamatta koillispään mökkiä.


title: Kuurikanjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia sekä Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki. Sen laskujoki on Haarajoki, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.


title: Matkari

text: Matkari on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Matkari

text: Järvi on osa Tevännin länsipuolen suoaluetta. Järven pinta-ala on 12,3 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Rannat ovat kokonaan suota ja se on autio. Järvelle ei johda tietä.


title: Matkari

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia sekä Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki. Sen laskujoki on Haarajoki, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.


title: Tevänti (Hämeenlinna)

text: Tevänti on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kostilan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Tevänti (Hämeenlinna)

text: Järvi on metsäjärvi, jota reunustavat ojitetut suot, harjunrinteet ja matalat metsämaat. Se sijaitsee Lammin kirkolta kahdeksan kilometriä koilliseen. Sen pinta-ala on 194 ha ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 12,0 kilometriä ja järven ranta polveilee luoden paljon pieniä niemiä ja lahdelmia. Saaria on neljä, joista suurimmat ovat Suutarinsaari ja Selkäsaaret. Rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta ja järvelle johtaa tie Kostilan kautta Lammin taajamasta.


title: Tevänti (Hämeenlinna)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia ja Avijärven laskuoja. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki laskee ensin Kuurikanjärveen, ja jatkaa sitten Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.


title: Lahijärvi

text: Lahijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Lahijärvi

text: Järvi on osa Tevännin länsipuolen suoaluetta. Sen pinta-ala on 13,9 ha ja se on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.


title: Lahijärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia. Sen laskujoki on suo-oja Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki jatkaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.


title: Avijärvi (Hämeenlinna)

text: Avijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Avijärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee Tevännin länsipuolella. Sen pinta-ala on 8,4 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Se on autio ja sen eteläpuolelta kulkee metsäautotie.


title: Avijärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,1 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Lahijärveen ja se vastaavasti Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki laskee ensin Kuurikanjärveen, ja jatkaa sitten Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.


title: Ahvenjärvi (Hämeenlinna)

text: Ahvenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Ahvenjärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi on suorantainen ja autio. Sen pinta-ala on 3,0 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Järven ympäri kiertää metsäautotie.


title: Ahvenjärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,3 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Avijärven kautta Lahijärveen joka vuorostaan laskee Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki, virtaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.


title: Oksjärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

text: Oksjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Oksjärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

text: Järvi sijaitsee loivassa painanteessa aivan Tevännin vieressä. Sen pinta-ala on 13,9 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ojitettua suota. Se on autio ja järven lähistölle johtaa metsäautotie.


title: Oksjärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,5 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Teväntiin, joka vuorostaan laskee Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki, virtaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.


title: Kaarttanen

text: Kaarttanen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kaarttanen

text: Lampi sijaitsee mäen takana suolla. Sen pinta-ala on 2,2 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja kaikki rannat ovat suomaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.


title: Kaarttanen

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,8 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Oksjärveen, joka vuorostaan laskee Teväntiin.


title: Kalliojärvi (Hämeenlinna, Iso-Evo)

text: Kalliojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kalliojärvi (Hämeenlinna, Iso-Evo)

text: Järvi on kahden mäen väliin jäänyt lampimainen metsäjärvi. Sen pinta-ala on 2,8 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ka sen rannat ovat puoliksi suota ja metsämaata. Lounaisranta on melko jyrkkärinteistä ja sinne on rakennettu kolme järven neljästä mökistä. Järvelle johtaa tiet Evon suunnalta.


title: Kalliojärvi (Hämeenlinna, Iso-Evo)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,6 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Kaarttaseen ja sitten Oksjärveen, joka vuorostaan laskee Teväntiin.


title: Vennajärvi (Hämeenlinna)

text: Vennajärvi tai myös Vennäjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Vennajärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi on kooltaan mielettävissä lammeksi. Sen pinta-ala on 1,0 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja rannat ovat ojitettua suota. Se on autio eikä sinne johda tietä.


title: Vennajärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,7 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Kalliojärven, Kaarttasen ja Oksjärven kautta Teväntiin.


title: Vähä Koukkujärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

text: Vähä Koukkujärvi , joka kirjoitetaan myös Vähä-Koukkujärvi , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Vähä Koukkujärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

text: Järvi on metsäjärvi, jossa on lounaaseen työntyvä erillinen lahti. Sen pinta-ala on 5,8 ha ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsämaata ja suota. Luoteisrannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tiet Evon suunnalta.


title: Vähä Koukkujärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,9 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Oksjärven suuntaan, mutta oja on kartalla lyhyt. Oksjärvi laskee vuorostaan Teväntiin.


title: Iso Koukkujärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

text: Iso Koukkujärvi , joka kirjoitetaan myös Iso-Koukkujärvi , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Iso Koukkujärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

text: Järvi on kapea ja koukun muotoinen metsäjärvi. Sen pinta-ala on 7,9 ha ja se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääsääntöisesti suota. Sen rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Evon suunnalta.


title: Iso Koukkujärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,6 metriä mpy. Siihen laskee ympäröivältä suolta johdettuja suo-ojia. Järvi laskee suo-ojia myöten todennäköisesti Teväntiin.


title: Paskojärvi (Hämeenlinna)

text: Paskojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ylänneen kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Paskojärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee pienellä Pentinsuolla Kostilan länsipuolella. Sen pinta-ala on 1,6 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Se on autio, mutta sinne johtaa vanhat tiet Ylännen puolelta.


title: Paskojärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,7 metriä mpy. Järvi laskee omaa ojaa myöten ja yhtyy Haarjokeen Kostilan eteläpuolella. Haarajoki laskee vuorostaan Pääjärveen.


title: Kuusjärvi (Hämeenlinna)

text: Kuusjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kostilan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kuusjärvi (Hämeenlinna)

text: Järven pinta-ala on 2,4 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee ojitetun suon sisällä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on autio. Sen itäpuolelle sijaitsevalle mäelle tulee metsäautotie Elkkilän ja Ronnin yhdistävältä tieltä.


title: Kuusjärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,9 metriä mpy. Ympäröivän suon ojat on johdettu järveen. Järvestä lähtevä laskuoja on kaitettu pohjoissuuntaan, jossa se kääntyy maaston mukaan Isokorpeen, jossa se yhtyy Isojokeen. Isojoki yhtyy Elkkilässä Mustajokeen, joka laskee Pääjärveen.


title: Kämpjärvi

text: Kämpjärvi tai Kukkarjärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Selkämaan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kämpjärvi

text: Järven pinta-ala on 1,0 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on pieni metsäjärvi aivan seututie 317 vieressä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja puolet rannoista ovat suota. Järven ympäristössä on kiinteää asutusta ja pari vapaa-ajan asuntoa.


title: Kämpjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,9 metriä mpy. Järvestä laskee Kukkaroja, joka yhtyy peltoaukealla Koskurinjokeen, jonka nimi on alempana Vähäjoki ennen yhtymistään Isojokeen. Sen jälkeen sitä kutsutaan Mustajoeksi, joka laskee Pääjärveen.


title: Likoset

text: Likoset on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Viitailan kylän lähellä sijaitseva lampi. Lähistöllä on kolme lampea, joista suurin on Likoset.


title: Likoset

text: Lammen pinta-ala on 1,3 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee harjualueella ja lampien välistä vaikuttaisi kulkevan harjun harjanne. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Etelässä mäen päällä sijaitsee kaksi maataloa ja lännessä vastaavasti vapaa-ajan asunto.


title: Likoset

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,3 metriä mpy. Lampeen ei ole johdettu ojia, mutta siihen on kaivettu laskuoja. Se alkaa Koskurinjokena, mutta muuttuu Vähäjoeksi, joka yhdyttyään Isojokeen, jatkaa se Mustajokena laskien Pääjärveen.


title: Likoset

text: Vuoden 1965 peruskartassa lammellä ei ollut vielä laskuojaa, mutta seuraavassa vuoden 1984 kartassa oli pelto-oja kaivettu lammen läheisyyteen asti. Viimeisen kartan jälkeen on oja yhdistetty lampeen ja lammen viereen on ilmestynyt mökki.


title: Haukijärvi (Asikkala, Kurhila)

text: Haukijärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Kurhilan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Haukijärvi (Asikkala, Kurhila)

text: Järven pinta-ala on 2,2 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsässä moreenimäkien välissä suolla, jota on ojitettu. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä.


title: Haukijärvi (Asikkala, Kurhila)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,3 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän suo-ojaa, joista yksi toimii sen laskuojana. Laskuoja yhtyy Haikansuolla ojaverkostoon, mutta siitä eteenpäin on vesien kulkeutumisesta vaikea sanoa mitään.


title: Viipsjärvi

text: Viipsjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Viipsjärvi

text: Järven pinta-ala on 20 ha ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee metsämaastossa Kostilan ja Ylännen pohjoispuolella. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat puoliksi suota ja metsää. Järven kaakkoispuolella sijaitsee maatila ja rannoille on rakennettu 11 vapaa-ajan asuntoa.


title: Viipsjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,4 metriä mpy. Järveen on johdettu viereisen suon ojia ja siihen johdetaan myös pohjoisesta Hirvisuon kuivatusvesiä. Pohjoisesta tulee myös Ahveniston laskuoja. Järven laskuoja alkaa maatilan kohdalla etelärannasta ja se juoksee osittain suoraksi kaivettuna Viipsijokena Suhankoon, jossa se yhtyy Arrajokeen. Tämän nimi muuttuu Ylänneellä Isojoeksi ja laskiessaan Pääjärveen, se on nimeltään Mustajoki.


title: Viipsjärvi

text: Vuoden 1965 peruskartassa Viipsijoki oli vielä luonnontilassaan. Sen jälkeen se on perattu ojaksi, kun metsiä ja soita on ojitettu.


title: Ahvenisto (Hämeenlinna, Raittinsaari)

text: Ahvenisto on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Raittinsaaren kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Ahvenisto (Hämeenlinna, Raittinsaari)

text: Lammen pinta-ala on 6,1 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee matsäalueella moreenimäkien välissä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja puolet rannoista ovat suota ja loput metsämaata. Lampi on autio, mutta sen etelärantaan kulkee kaksi metsäautotietä.


title: Ahvenisto (Hämeenlinna, Raittinsaari)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 161,4 metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröiviltä soilta kuivatusvesiä. Sen laskuoja lähtee lounaisrannasta ja se laskee 1,3 kilometrin jälkeen Viipsjärveen.


title: Möläkkä

text: Möläkkä on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Raittinsaaren kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Möläkkä

text: Lammen pinta-ala on 0,7 ha ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Tullinkankaalla Selkjärven itäpuolella. Sen rantaviivan pituus on 300 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsää. Lampi on autio ja sen pohjoispuolelta kulkee yhdystie 14112.


title: Möläkkä

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160,7 metriä mpy. Suolle on kaivettu muutama oja, joista kolme on johdettu lampeen. Yksi ojista toimii laskuojana, joka virtaa aluksi itään ja yhtyy pian Arranjokeen, joka päättyy lopulta Pääjärveen.


title: Niemisjärvi (Asikkala)

text: Niemisjärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa sijaitseva järvi.


title: Niemisjärvi (Asikkala)

text: Järven pinta-ala on 2,3 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä suoalueella aivan Ränskälänojan vieressä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä Yli puolet rannasta on suota, mutta itärannassa järveen viettää mäen rinne. Siellä kulkee metsäautotie. Järvi on autio eikä rantaan johda tietä.


title: Niemisjärvi (Asikkala)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,5 metriä mpy. Ympäröivältä suolta on johdettu suon kuivatusojia järveen ja järven luontainen laskuoja on vain 40 metriä pitkä. Se yhtyy Ränskälänojaan, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.


title: Alempi Rajajärvi

text: Alempi Rajajärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Alempi Rajajärvi

text: Järven pinta-ala on 2,8 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on Ränskälänojan läpivirtausjärvi, johon laskee läheltä myös Alinen Kaakkolammi ja sen kautta vuorostaan Ylinen Kaakkolammi. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsämaata. Järvi on autio, mutta sen vierestä kulkee tie, joka seuraa Ränskälänojaa.


title: Alempi Rajajärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,2 metriä mpy. Ränskälänoja virtaa järven läpi, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.


title: Rajajärvet

text: Rajajärvet eli myös Ylinen Rajajärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalan ja Hämeenlinnan rajalla sijaitseva lampi. Nimitys viittaa yksittäiseen järveen, mutta paikalla on nykyään kolmen lammen sarja.


title: Rajajärvet

text: Kolmesta lammesta alimman ja suurimman pinta-ala on 1,2 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueen keskellä kahden mäen välisessä laaksossa. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat metsämaata. Lammen länsirantaa viistää Ränskälänojaa seuraileva tie, josta poikkeaa itään metsäautotie. Tämän tien varressa sijaitsee vapaa-ajan asunto. Ränskälänojaa seuraa myös Asikkalan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja. Länsirannat ovat luonnonsuojelualuetta.


title: Rajajärvet

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,5 metriä mpy. Ränskälänoja on järven läpivirtausjoki, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.


title: Ruuttanajärvi (Hämeenlinna, Sudenpesänkangas)

text: Ruuttanajärvi eli myös Ruutanajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


text: Järven pinta-ala on 0,9 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on autio. Järvelle ei johda tietä ja se sijaitsee luonnonsuojelualueella. Viereinen Karhujärvi sijaitsee vedenjakajan toisella puolella.


text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,7 metriä mpy. Järvestä lähtee koilliseen laskuoja, joka pienen lammikon läpi virrattuaan yhtyy Ränskälänojaan. Se toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.


title: Tervajärvi (Asikkala, Niinistö)

text: Tervajärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa sijaitseva järvi.


title: Tervajärvi (Asikkala, Niinistö)

text: Järvi on muodoltaan kolmiosainen. Sen eteläosa on laajin, keskiosa jää kapean salmen taakse ja on pienempi, ja pohjoisin osa on lammikkomainen laajennus. Sen pinta-ala on 5,6 ha ja se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä, ja rannat ovat puoleksi soistunutta ja puoliksi kuivaa metsämaata. Pohjoisosan rannat ja lounaisrannat kuuluvat luonnonsuojelualueeseen. Järven eteläosassa on kaksi vapaa-ajan asuntoa, ja niille johtaa tiet Ränskälänojaa seuraavalta tieltä.


title: Tervajärvi (Asikkala, Niinistö)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 160,2 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja yhtyy Ränskälänojaan Rajajärvien yläpuolella. Se on samalla Asikkalan ja Hämeenlinnan välinen kunnan rajajoki. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.


title: Palomaanjärvi (Hollola)

text: Palomaanjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Palomaan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Palomaanjärvi (Hollola)

text: Järvi sijaitsee Palomaalla moreenimäkien kainalossa. Sen pinta-ala on 3,0 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Järven metsäsaareketta ympäröi monella suunnalla peltomaat ja siinä sijaitsee useita maatiloja. Niiden lähettyvillä on myös vapaa-ajan asuntoja, joista viisi on rannan tuntumassa. palomaalle johtaa neljästä suunnasta tiet.


title: Palomaanjärvi (Hollola)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,9 metriä mpy. Järven vieressä sijaitsee pienempi Vähäjärvi, jonka vedenpinta on lähes kaksi metriä korkeammalla. Kummastakaan järvestä ei lähde laskuojia, mutta ne luetaan kuitenkin Luhdanjoen alueeseen.


title: Vähäjärvi (Hollola)

text: Vähäjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Palomaan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Vähäjärvi (Hollola)

text: Järven pinta-ala on 1,3 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Se sijaitsee moreenimäen kainalossa Palomaanjärven länsipuolella. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, mutta järven lähiympäristössä on muutama maatila ja niille tulevat tiet.


title: Vähäjärvi (Hollola)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,6 metriä mpy, mikä on lähes kaksi metriä korkeammalla kuin Palomaanjärvessä.


title: Valkjärvi (Kärkölä)

text: Valkjärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän taajaman lähellä sijaitseva järvi.


title: Valkjärvi (Kärkölä)

text: Järvi sijaitsee peltojen keskellä ja se on pyöreän muotoinen. Sen pinta-ala on 143 ha ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa alavaa peltorantaa. Länsirannalla on kuitenkin Himmankallio, joka kohoaa jyrkkänä vedestä 25 metrin korkeuteen. Myös etelärannalla oleva Teerimäki pistää silmään 15 metrin korkeudella. Kantatie 54, joka on seurannut Riihimäki–Lahti-rataa, ohittaa järven kaakkoisrannat ja jättää vielä Kärkölän taajaman asuinalueet tien toiselle puolelle. Järven koillisrannassa sijaitsee kurssikeskus.


title: Valkjärvi (Kärkölä)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy. Järveen laskee useita ojia. Yksi tuo etelästä Luutasuolta suon kuivatusvesiä. Huhtaoja ja Pyhäoja laskevat järveen yhteistä uomaa pitkin. Pyhäoja tuo taajama-alueen hulevesiä ja Isosuon länsipuolen pelto-ojien kuivatusvesiä. Huhtoja on pelto-oja, joka laskettelee eteläpuolen pelloilta. Järven laskuoja Valkoja yhtyy Teuronjokeen taajaman lähellä ja sen luusuassa sijaitsee pato.


title: Valkjärvi (Kärkölä)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Valkojärvi”. Järvi oli tuolloin metsäjärvi, jonka etelärannassa sijaitsi Termusniemen ja länsirannalla Valkojärven talot sekä järven ympäristössä muutama torppa. Järveen laskeviin puroihin oli raivattu niittymaita.


title: Valkjärvi (Kärkölä)

text: Vuoden 1964 peruskartassa näkyy jo laskuojan pato. Seuraavassa kartassa vuodelta 1979 näkyy myös kantatie 54.


title: Hähkäjärvi

text: Hähkäjärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi.


title: Hähkäjärvi

text: Järvi sijaitsee Kärkölän keskustaajaman kainalossa Santamäen harjun pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat soistunutta tai kuivaa metsämaata. Järven etelärannoille on rakennettu asuinkiinteistöjä ja pohjoisrannan läheisyyteen asuinalue. Järven länsipuolella sijaitsee Koskisen tehtaat, joiden käyttöön on rakennettu järven rantaan viisi vesiallasta. Rantaa käytetään myös varastoalueena. Taajama-alue sulkee järven sisäänsä muualla paitsi eteläisen harjun suunnalla. Riihimäki-Lahti-rata ohittaa järven pohjoispuolelta, missä sijaitsee myös ratapiha.


title: Hähkäjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy ja siihen laskee vain yksi oja. Järven laskuoja lähtee itärannasta ja kulkee taajama-alueella yhtyen lopulta Pyhäjokeen.


title: Hähkäjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Hähkjärvi”. Luoteisrannassa sijaitsi torppa ja itärannalla kaksi taloa.


title: Hähkäjärvi

text: Vuoden 1964 peruskartassa järven länsipuolella kulki vielä harjujakson harjanne. Tehdasalue sijaitsi sen koillispuolella. Ranta oli tuolloin suota ja etelärannoilla viljeltiin vielä peltopalstoja. Taajama-alue alkoi levitä teiden järvenpuoleiselle alueelle. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa harjua oli tasoitettu laajentuneen tehtaan alta ja järveä piersi pistorata Santamäen hiekkakuopalle. Vuoden 1988 kartassa huomaa, kuinka maata on viety järveen kasvattamaan varastoaluetta.


title: Sirkkojärvi

text: Sirkkojärvi eli myös Sirkkajärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi.


title: Sirkkojärvi

text: Järvi sijaitsee laajalla Sirkkosuolla, jonka keskellä se on. Sen pinta-ala on 4,9 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Suo kuuluu nykyään luonnonsuojelualueeseen.


title: Sirkkojärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,4 metriä mpy. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta suolla on ja sillä säädellään järvenkin vedenpinnankorkeutta.


title: Sirkkojärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Sirholampi”. Se sijaitsi laajan suon keskellä ja suon louteispäässä sijaitsi torppa. Muita tiloja ei silloin ollut suon lähellä. Suon itäpuolelta kulki tie Kärkölän kylään.


title: Sirkkojärvi

text: Vuoden 1964 peruskartassa järven nimi oli Sirkkajärvi. Kärkölään johtavan tien varrella sijaitsi lähimmät kiinteistöt. Suon reunalle Kesantomäelle oli perustettu kaatopaikka, jonka reunaa seuraavan ojan vedet johdettiin järveen. Suon länsireunassa olevaan ojaan on johdettu suolle kaivetun ojan vedet.


title: Virolainen keittiö

text: Virolainen keittiö on perinteisesti noudattanut vuodenaikojen rytmiä. Kesällä Virossa syödään puutarhan antimia kuten uusia perunoita. Heinä–elokuussa syödään paljon esimerkiksi kampelaa. Syksyn tullen aletaan suosia raskaampia ruokia, kuten hapankaalia, uunipaistia, lihahyytelöitä, verimakkaraa sekä täyteläisiä keittoja ja pataruokia.


title: Virolainen keittiö

text: Tyypillisiä virolaisia ruokia ovat esimerkiksi hapatettu ruisleipä ja hapankaali sekä sian- ja vasikanlihasta virolaisittain valmistettu lihahyytelö ("sült"). Virolainen kilohaili "Tallinna kilu" on höystetty 12 eri mausteella. Suolasilakka oli suosittua etenkin entisaikoihin, mutta nykyisin sen sijaan syödään paljon paistettua silakkaa. Sienet ovat suosittua ruokaa, ja smetanainen sienikastike on pidetty arkiruoka.


title: Virolainen keittiö

text: Suosituinta lihaa Virossa on sianliha, jota nautitaan tavallisimmin perunan ja haudutetun hapankaalin kanssa. Perinneruoka "mulgikapsad" on haudutettua hapankaalta ohrasuurimoiden ja rasvaisen sianlihan kera.


title: Virolainen keittiö

text: Keitoista suosittua on lihaisa hapankaalikeitto, johon lisätään porkkanaa ja ohrasuurimoita, sekä savustetun sianlihan ryydittämä hernekeitto, joka voi olla kirkasta tai sakeaa.


title: Virolainen keittiö

text: Suosittuja juomia Virossa ovat olleet maltainen kotikalja ja sima sekä keväisin koivun mahla. Maltaasta tai sokerijuurikkaasta pantiin makeaa olutta jouluksi ja muiksi pyhiksi.


title: Virolainen keittiö

text: Entisaikoina Viron ruokakulttuurin alueelliset erot olivat nykyistä suurempia. Rannikolla ja saarilla syötiin leivän ohella suolasilakkaa sekä kuivattua tai savustettua kalaa. Sisämaassa syötiin monenlaista lihaa. Perunasta tuli virolaisten perusruokaa 1800-luvun loppuvuosikymmeniin mennessä. Arkisin virolainen talonpoika nautti suurimoista keitettyä puuroa ja piimää tai keitettyjä, kuorimattomia perunoita. Myös rahka, suolasilakat, voi, liha ja munakokkeli kuuluivat arkiruokaan.


title: Virolainen keittiö

text: Virolainen talonpoikaisperhe söi perinteisesti kotona yhdessä. Ruoka-aika oli totinen ja harras hetki, eikä ruokapöydässä puhuttu. Nykyisin ruoka-ajat ovat vapaammat. Suurina juhlapäivinä nautitaan yhä perinteisiä ruokia. Jouluna syödään hyvin runsaasti: perinteisiä virolaisia jouluruokia ovat lihahyytelö, sian- ja hanhenpaisti, uunissa paistetut perunat, hapankaali ja verimakkara.


title: 40 Days and Nights

text: 40 Days and Nights on yhdysvaltalainen katastrofielokuva vuodelta 2012. Kyseessä on The Asylumin ensimmäinen mockbuster, jossa kopioidaan vuonna 2009 julkaistua elokuvaa "2012". Peter Geigerin ohjaaman elokuvan päärooleissa esiintyvät Monica Keena, Alex Carter ja Christianna Carmine.


title: 40 Days and Nights

text: Massiivinen mannerlaattojen siirtyminen synnyttää tsunamin, joka pystyy nielemään kaikki maanosat allensa. Armeija rakentaa arkin, jonne säilötään eri eliöiden DNA-materiaalia ja 50 000 ihmistä toivossa, että se säilyy tulevasta hävityksestä.


title: 2012: Ice Age

text: 2012: Ice Age on vuonna 2011 julkaistu yhdysvaltalainen katastrofielokuva, jonka on ohjannut Travis Fort. Kyseessä on The Asylumin kolmas mockbuster, jossa kopioidaan vuonna 2009 julkaistua elokuvaa "2012".


title: 2012: Ice Age

text: Islannissa sattunut tulivuorenpurkaus aloitti ketjureaktion, jonka syystä valtava jäinen ilmarintama laajenee ympäri maailmaa ja ihmiset etsivät tapoja pelastua uudelta jääkaudelta.


title: Muilu

text: Muilu on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: 2012: Supernova

text: 2012: Supernova on vuonna 2009 suoraan videolle julkaistu yhdysvaltalainen katastrofielokuva, jonka on ohjannut Anthony Fankhauser. Kyseessä on The Asylumin toinen mockbuster, jossa kopioidaan vuonna 2009 julkaistua elokuvaa "2012".


title: 2012: Supernova

text: Supernova on synnyttänyt valtavan räjähdysallon, joka kulkee planeettaamme päin. Maan tiedemiehet etsivät keinoa estää aaltoa tuhoamasta elämää maanpinnalla.


title: WHATWG

text: WHATWG eli Web Hypertext Application Technology Working Group on HTML:n ja siihen liittyvien teknologioiden kehityksestä kiinnostuneiden ihmisten yhteenliittymä.


title: WHATWG

text: WHATWG:n standardeja ovat mm. HTML, DOM, URL ja Fetch API.


title: Tailgate

text: Tailgate on fiktiivisessä Transformers-universumissa esiintyvä Autobotti.


title: Tailgate

text: Tailgate oli yksi miniboteista jotka oli sijoitettu Arkin luokse. Kun Constructiconit rakensivat Trypticonin ihmisten kaupungista, Tailgate ja muut Autobotit yrittivät puolustaa Arkkia. Trypticon kuitenkin tuhosi Arkin ja hajotti Tailgaten ryhmän.


title: Tailgate

text: Tailgate oli Arceen pari Cybertronin sodan aikana. Yhden taistelun aikan hän epäonnistui yrittäessään eliminoida tarkka-ampujaa, että Arcee pääsisi jatkamaan matkaa. Airachnid otti Arceen kiinni ja myöhemmin Tailgaten. Airachnid tappoi huonossa kunnossa olvean Tailgaten ja meinasi tappaa myös Arceen, mutta paikalle saapuneet Bumblebee ja Cliffjumper estivät sen.


title: Tailgate

text: Tailgate on pelattavana hahmona mobiilipelissä "Transformers: Battle Tactics". Tailgate on pelissä G1-muodossaan ja hän taistelee sekä Autobotteja ja Decepticoneja vastaan.


title: Tailgate

text: Hänet saa käyttöön 16 cybermetalli-yksiköllä.


title: Mankanjat

text: Mankanjat (myös "bramet") ovat atlantinkongolaista kieltä puhuva kansa Guinea-Bissaussa. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan heitä on 44 829 henkeä (3,1 % maan väestöstä).


title: Mankanjat

text: Mankanjat ovat läheistä sukua pepeleille ja mandjakoille. He asuvat etupäässä Canchungon ja Bulan välillä Mansoajoen pohjoisrannalla. Pieni ryhmä asuu Bolaman alueella. Kansan pääelinkeino on riisin viljely. Väestönlaskennan mukaan 65,7 % mankanjoista on kristittyjä, 13,5 % animisteja ja 2,4 % muslimeja.


title: HMS H13 (1915)

text: HMS H13 oli Britannian kuninkaallisen laivaston Yhdysvalloissa valmistettu vuonna 1915 vesillelaskettu H-luokan sukellusvene. Yhdysvaltain puolueettomuuden vuoksi alusta ei luovutettu sotaa käyvälle valtiolle, vaan se myytiin 1917 Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "H1".


title: HMS H13 (1915)

text: Alus tilattiin Fore River Yardilta Quincystä Massachusettsista Yhdysvalloista. Alus laskettiin vesille 2. heinäkuuta 1915.


title: HMS H13 (1915)

text: Alus luovutettiin 3. heinäkuuta 1917 Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "H1". Alus nimettiin vuonna 1924 "Guacoldaksi". Alus poistettiin alusluettelosta vuonna 1949.


title: Niemisjärvi

text: Niemisjärvi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Niemisjärvi

text: ja vielä:


title: Nalut

text: Nalut ovat atlantinkongolaista nalun kieltä puhuva kansa Guinean luoteisrannikolla ja Guinea-Bissaun rajaseudulla.


title: Nalut

text: Nalut ovat kultturiltaan lähellä bagoja, landumoja, kissejä, limboja, temnejä ja bullomia. Susujen ja fulbejen levittäytyminen ajoi heidät Atlantin rannikolle. 1500–1800-luvuilla nalut toimivat sisämaan ja eurooppalaisten välisen kaupan välittäjinä. He olivat riippuvaisia Futa Djallonin muslimihallitsijoista. Nykyään nalut ovat sulautumassa susuihin.


title: Nalut

text: Kansan pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, bataatti, maniokki, maissi, vihannekset ja hedelmät. Myytäväksi kasvatetaan kahvia, maapähkinää ja sokeriruokoa. Lisäksi keräillään kookospalmun, öljypalmun ja koolapuiden hedelmiä sekä harjoitetaan kalastusta. Aikaisemmin valmistettiin merivedestä suolaa. Nalut ovat tunnettuja puusta veistetyistä suurikokoisista juhlanaamioistaan. Suurin osa harjoittaa perinteistä uskontoa, osa on muslimeja tai kristittyjä.


title: Nalut

text: Guinea-Bissaussa oli vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 13 420 nalua (0,9 % maan väesöstä). He asuvat etupäässä Catión kaupungin ympäristössä Tombalin alueeella. Guineassa nalut asuvat pääosin Rio Nunez ja Kogonjokien alajuoksuilla sekä Tristaosaarilla. 1980-luvulla heitä arvioitiin olleen maassa 10 000 henkeä.


title: 7″ (Joose Keskitalon EP)

text: 7″ on Joose Keskitalo EP-levy, joka julkaistiin vuonna 2004 levymerkillä Helmi Levyt.


title: Kiva kun on mukavaa

text: Kiva kun on mukavaa on punk rock -yhtye Himanesin mini-CD. Se julkaistiin vuonna 1993 levymerkillä Kråklund Records.


title: Puupalkinto

text: Puupalkinto jaetaan vuosittain kannustuksena rakennukselle, sisustukselle tai rakenteelle, joka edustaa korkealaatuista, suomalaista puuarkkitehtuuria tai jossa puuta on käytetty rakennustekniikkaa edistävällä tavalla. Puupalkinto on jaettu vuodesta 1994 alkaen. Palkinnon myöntää Puuinfo.


title: Puupalkinto

text: Puupalkinnon voittajan valitsee asiantuntijoistua koostuva raati, jonka jäsenet vaihtelevat vuosittain. Ehdotuksia palkinnon saajaksi voivat tehdä suunnittelijat, rakennuttajat, rakentajat sekä muut rakennetusta ympäristöstä kiinnostuneet.


title: Puupalkinto

text: Loppusuoran puupalkintoehdokkaiden kesken järjestetään yleisöäänestys. Ehdokkaat esitellään woodarchitecture.fi -sivustolla.


title: Puupalkinto

text:
Puupalkinto ja yleisöäänestyksen voittaja julkistetaan Puupäivässä. Puuinfon kotisivu
|


title: Di-isopropyylietyyliamiini

text: Di-isopropyylietyyliamiini eli etyylidi-isopropyyliamiini (CHN) on tertiäärisiin amiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä emäksenä.


title: Di-isopropyylietyyliamiini

text: Huoneenlämpötilassa di-isopropyylietyyliamiini on väritöntä nestettä. Se liukenee hieman veteen ja hyvin moniin orgaanisiin liuottimiin. Monien tertiääristen amiinien tavoin di-isopropyylietyyliamiini on keskivahva emäs. Se ei kuitenkaan ole nukleofiilinen johtuen isopropyyliryhmien aiheuttamasta steerisestä esteestä.


title: Di-isopropyylietyyliamiini

text: Di-isopropyylietyyliamiinia voidaan valmistaa di-isopropyyliamiinin ja etanolin välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä emäksisenä katalyyttinä muun muassa amiinien alkyloinneissa, esteröinneissä, eliminaatioreaktioissa, selektiivisissä enolaattien muodostuksissa ja aldolireaktioissa.


title: The Monkey Puzzle

text: The Monkey Puzzle on brittiläisen hard rock -yhtye UFOn kahdeksastoista studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2006. Albumilla yhtyeen alkuperäisrumpali Andy Parker teki paluun yhtyeeseen. Albumi jäi alkuperäisbasisti Pete Wayn viimeiseksi yhtyeessä.


title: Severomorskin lento-onnettomuus 1982

text: Severomorskin lento-onnettomuus 1982 tapahtui 17. kesäkuuta 1982, kun siirtolennolla Moskovasta Severomorskiin ollut Neuvostoliiton radioteollisuusministeriön Tupolev Tu-134IK osui radiomastoon ja syöksyi maahan lähellä Severomorskia. Koneessa olleista 16 henkilöstä 15 kuoli.


title: Severomorskin lento-onnettomuus 1982

text: Onnettomuuskone oli niin sanottu ”lentävä laboratorio”, jota käytettiin sukellusveneiden vastaisen sodankäynnin järjestelmien kehittämiseen ja testaamiseen. Se oli matkalla Severomorskiin, jossa sen oli tarkoitus osallistua laivaston kokeiden viimeiseen vaiheeseen. Matkustajina oli kuusi järjestelmien kehityksessä mukana ollutta henkilöä, heidän joukossaan pääsuunnittelija. Heidän lisäkseen lennolla oli kymmenhenkinen miehistö.


title: Severomorskin lento-onnettomuus 1982

text: Koneen lähestyessä Severomorskia sää oli pilvinen ja sumuinen. Loppulähestymisen aikana kone joutui sivutuuleen ja ajautui liukupolulta vasemmalle. Kapteeni kytki autopilotin pois päältä ja ohjasi koneen käsiohjauksella takaisin liukupolulle. Koneen vajoamisnopeus alkoi kasvaa aiottua suuremmaksi, ja kone alkoi myöhemmin taas ajautua vasemmalle. Noin 25 sekuntia ennen törmäystä ohjaamossa alkoi kuulua maanpinnan läheisyydestä varoittava ääni, mutta miehistö ei reagoinut mitenkään. Tilanteen jatkuessa suunnistaja varoitti lopulta kapteenia ja käski häntä ohjaamaan oikealle. Kapteeni ei tenhyt mitään, eikä myöskään perämies puuttunut tilanteeseen. Hetkeä myöhemmin kone osui radiomaston tukivaijeriin ja törmäsi muutaman sekunnin kuluttua kukkulan rinteeseen.


title: Severomorskin lento-onnettomuus 1982

text: Koneen kapteeni loukkaantui maahansyöksyssä lievästi. Kaikki matkustajat ja muut miehistön jäsenet kuolivat.


title: Suhumin yhteentörmäys

text: Suhumin yhteentörmäys tapahtui 14. elokuuta 1982, kun lentoon lähdössä ollut Aeroflotin Tupolev Tu-134A törmäsi kiitotielle tulleeseen Aeroflotin Let L-410M:ään Suhumin Babušerin lentoasemalla. Kaikki 11 L-410:ssa ollutta kuolivat, kun taas kukaan 82 Tu-134:ssä olleesta ei loukkaantunut. Tu-134 oli Aeroflotin lennolla 974 Suhumista Moskovaan ja L-410 lennolla G-73 Suhumista Kutaisiin.


title: Suhumin yhteentörmäys

text: Onnettomuus tapahtui, kun lennonjohtaja antoi L-410:n miehistölle luvan rullata kiitotielle sen keskivaiheilta ja lähteä lentoon, vaikka Tu-134 oli jo lähtökiidossa. Kun Tu-134:n miehistö huomasi edessään L-410:n, he keskeyttivät lentoonlähdön ja ohjasivat konetta vasemmalle. L-410:n miehistö puolestaan ohjasi konettaan oikealle yrittäen välttää yhteentörmäyksen. Siitä huolimatta Tu-134:n oikeanpuolinen siipi osui L-410:aan. Tu-134:llä oli nopeutta 214 kilometriä tunnissa, ja siipi leikkasi L-410:n matkustamon pituussuunnassa kahtia ikkunoiden tasolta. Tu-134 ajautui ulos kiitotieltä. Sen oikea siipi tuhoutui ja runko kärsi vaurioita, eikä konetta lopulta enää korjattu.


title: Cypher

text: Cypher voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Aeroflotin lento 5463

text:
Aeroflotin lento 5463 oli Aeroflotin reittilento Kazanista Tšeljabinskin kautta Alma-Ataan. Lennolla 30. elokuuta 1983 käytetty Tupolev Tu-134A törmäsi vuoreen 36 kilometrin päässä Alma-Atasta, ja kaikki 90 koneessa ollutta kuolivat. Miehistö oli aloittanut lähestymisen liian aikaisin ja kone oli joutunut vuoristoiselle alueelle. Maanpinnan läheisyydestä varoittava ääni kuului ohjaamossa 23 sekunnin ajan,
ennen kuin miehistö reagoi siihen kääntämällä konetta vasemmalle ja aloittamalla nousun. Kahden sekunnin kuluttua kone törmäsi Dolan-vuoreen ja tuhoutui.


title: Sofian lento-onnettomuus 1984

text: Sofian lento-onnettomuus 1984 tapahtui 10. tammikuuta 1984, kun Balkan Bulgarian Airlinesin Tupolev Tu-134A syöksyi maahan lähellä Sofian lentoasemaa. Kaikki 45 matkustajaa ja viisi miehistön jäsentä kuolivat onnettomuudessa.


title: Sofian lento-onnettomuus 1984

text: Onnettomuus tapahtui, kun miehistö laskeutui päätöksentekokorkeuden alapuolelle yrittäessään nähdä kiitotien rankassa lumisateessa. Noin 80 metrin korkeudella he yrittivät keskeyttää lähestymisen, mutta kone osui voimalinjaan ja syöksyi maahan.


title: Kainuun Nuotta

text: Kainuun Nuotta ry on Kainuun alueella toimivien maaseudun kyläyhteisöjen ja taajamien asukasyhdistysten sekä niiden tukijärjestöjen perustama yhdistys.


title: Kainuun Nuotta

text: Perustettu vuonna 1995. Yhdistyksessä jäseninä 130 yhteisöä.


title: Kainuun Nuotta

text:
Toiminta-alueina ovat:
1. Kainuun alueellinen yhteistyöelin asuinalueiden välillä
- asuinalueiden välinen sosiaalinen kanssakäyminen
- elinkeinojen välinen yhteistyö ja kehittäminen
- asuinalueiden välisen yhteistyön kehittäminen ja edistäminen
2. Asuinalueiden sisäisen ja ulkoisen viestinnän kehittäminen
- Kainuun alueellisen asuinalueiden verkoston luominen
- luovan ja osallistuvan yhteistyön rakentaminen
- tiedottaminen ja koordinointiyhteys kunnallisiin ja maakunnallisiin yhteistyötahoihin
3. Asuinalueiden elinvoimaisuuden kehittäminen
- yrittäjyys ja työpaikat
- asenteet ja toimintailmapiiri
- palvelujen kehittäminen
4. Asuinalueiden kehittämiseen tarvittavan tietotaitotason nostaminen
- Kainuun kylä- ja asukastoimintapäivien järjestäminen
- asuinalueiden koulutustarpeiden selvittäminen
- koulutuksen järjestäminen yhteistyössä eri (koulutus) organisaatioiden kanssa
- kehittämishalukkuuden ylläpitäminen ja kohottaminen
5. Maakunnasta ulospäin tapahtuvan yhteistoiminnan kehittäminen
- yhteys valtakunnallisiin ja kansainvälisiin yhteistyötahoihin


title: Tietokonenäkö

text: Tietokonenäkö on monitieteinen ala, joka käsittelee tietokoneiden korkeatasoista digitaalisten kuvien tai videoiden ymmärrystä. Se pyrkii automatisoimaan tehtäviä, joita ihmisen visuaalinen järjestelmä voi tehdä. Tietokonenäkö käsittelee hyödyllisten tietojen automaattista poimintaa, keräämistä ja käsittelystä yhdestä kuvasta tai kuvien sarjasta. Kuvan tiedot voivat olla monenlaisia, kuten videojaksoja, näkymiä useista kameroista tai moniulotteisia tietoja lääketieteellisestä skannerista.


title: Tietokonenäkö

text: Tietokonenäköä alettiin tutkia 1960-luvun loppupuolella. 1960-luvun loppupuolella yliopistoissa alettiin tutkia tietokonenäköä tekoälyn kanssa. Sen tarkoitus oli kopioida ihmisen näkökykyä robottien taitojen parantamista varten. Vuonna 1966 uskottiin, että kameralla toimiva tietokonenäkö saataisiin aikaan nopeasti.


title: Tietokonenäkö

text: Sovellukset vaihtelevat teollisuuskoneiden nopeutta tarkastelevista järjestelmistä keinotekoisen älykkyyden tutkimiseen sekä tietokoneisiin ja robotteihin, jotka ymmärtävät ympäröivää maailmaa. Tietokonenäkö- ja konenäkökentät ovat merkittävästi päällekkäisiä. Monissa tietokonenäköohjelmissa tietokoneet on esiohjelmoitu tietyn tehtävän ratkaisemiseksi, mutta oppimiseen perustuvat menetelmät ovat nyt yleistyneet.


title: HOTAS

text: HOTAS on lyhenne englanninkielisistä sanoista Hands On Throttle-And-Stick, joka tarkoittaa tärkeiden nappien ja kytkimien sijoittamista lentokoneen kaasukahvaan ja ohjainsauvaan. Konsepti mahdollistaa pääsyn tärkeisiin toimintoihin irroittamatta käsiä ohjaimista toimintojen ohjaamiseen.


title: HOTAS

text: English Electric Lightning on ensimmäisiä koneita joissa konseptia käytettiin. Nykyään konsepti on laajalti käytössä useissa sotilaskoneissa.


title: HOTAS

text: A-10C-koneessa oikeanpuoleisen kaasukahvan toiminnoilla ohjataan asejärjestelmiä.


title: HOTAS

text: Konsepti esiintyy nykyään myös Formula 1 -autojen rateissa sekä peliohjaimissa.


title: Aidattu asuinalue

text: Aidattu asuinalue on asuinalue, jota ympäröi muuri tai aita, jolla rajoitetaan ulkopuolisten pääsyä alueelle. Aidatun asuinalueen asukkaat ovat yleensä sitoutuneet lainmukaisella sopimuksella tietynlaiseen menettelytapaan sekä yleensä myös yhteiseen vastuuseen alueen hoidosta.


title: Aidattu asuinalue

text: Aidatulla asuinalueella on portti, josta sisäänpääsyä vartioi portinvartija tai kamera. Alueen julkiset tilat kuten kadut ja leikkipuistot ovat yleensä yksityisomistuksessa. Asukkaat tekevät omistajan kanssa lainvoimaisen sopimuksen, jossa he sitoutuvat maksamaan alueen ylläpidosta ja palveluista kuten puhtaanapidosta. Sääntöjen rikkominen saattaa johtaa häätöön. Aidatuilla asuinalueilla asuminen on yleensä kallista, joten asukkaiksi valikoituu hyvin toimeentulevaa väkeä.


title: Aidattu asuinalue

text: Aidattujen asuinalueiden historia ulottuu keskiajan asuma-alueihin, joita suojeltiin muurilla tunkeutujilta, vihollisilta ja villieläimiltä. Tällaisia olivat esimerkiksi keskiajan feodaalisten linnojen ympärille rakennetut kaupungit sekä siirtomaa-ajan armeijaparakit. Nykyajan aidattuihin asuinalueisiin verrattuna keskiaikaiset aidatut asuinalueet olivat asujaimistoiltaan kuitenkin paljon monimuotoisempia kuin nykyiset, joissa asuu yleensä saman sosioekonomisen ryhmän edustajia.


title: Aidattu asuinalue

text: Aidattujen asuinalueiden määrä on nykyisin kasvussa eri puolilla maailmaa. Ihmiset muuttavat aidatuille alueille etenkin turvaan rikollisuudelta. Alueiden suosiota lisää myös rikkaiden ja köyhien kasvava elintasokuilu esimerkiksi Etelä-Afrikan Johannesburgissa ja Intian Mumbaissa. Aidatuilta asuinalueilta haetaan myös turvaa siltä, että paikalliset hallintorakenteet romahtaisivat. Aidattujen asuinalueiden suosio kasvaa jopa niillä seuduilla, joilla rikollisuus on vähenemään päin ja joissa sosiaalinen koheesio on vahvaa.


title: Aidattu asuinalue

text: Meksikossa aidattuja asuinalueita arvellaan olevan kaikkein eniten, ja niissä asuu lähes 57 miljoonaa ihmistä. Myös muualla latinalaisessa Amerikassa kuten Brasiliassa sekä Intiassa, osissa Afrikkaa, Lähi-idässä, Venäjällä ja Aasiassa, etenkin Kiinassa on paljon aidattuja asuinalueita. Britanniassa oli jo vuonna 2003 yli 1000 aidattua asuinaluetta. Yhdysvaltain talouksista vuonna 2009 aidatuilla asuinalueilla asui 11 miljoonaa eli 8,4 prosenttia, mikä oli 3,4 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna 2001. Ruotsissa aidattuja asuinalueita oli syksyllä 2018 neljä.


title: Aidattu asuinalue

text: Aidattujen asuinalueiden hyödyistä ja vaikutuksista on erilaisia käsityksiä. Puolustajien mukaan ne tarjoavat asukkailleen turvallisuutta, yksityisyyttä sekä korkeaa asumisen laatua ja elämänlaatua. Ne myös hoitavat oman ylläpitonsa itse eivätkä rasita julkisia palveluja. Arvostelijoiden mukaan aidatut asuinalueet voivat johtaa kaupunginosien eriytymiseen sekä alueen sosiaalisen pääoman ja yhteisöllisyyden vähenemiseen, ja ne voivat lisätä riippuvuutta autoista ja kasvattaa työmatkoja. Tätä kautta ne voivat huonontaa elämänlaatua ja yhteiskunnallista kestävyyttä. Tutkimusten mukaan aidatuille asuinalueille tyypilliset umpikujat myös ovat alttiita rikollisuudelle, sillä niille rakennetuilla taloilla ei ole ohikulkijoita.


title: Radikaalipuolue (täsmennyssivu)

text: Radikaalipuolue voi tarkoittaa seuraavia puolueita:


title: Xitole

text: Xitole on kylä sekä osa-alue eli sektori Bafatán alueella Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee Corubaljoen varrelle 66 kilometriä Bafatásta lounaaseen. Kylässä on 447 ja osa-alueella 16 928 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).


title: Xitole

text: Xitolen osa-alueen pinta-ala on 1 339,2 neliökilometriä. Kaupunkiväestöä ei ole. Portugalin siirtomaa-aikana Xitole oli toisen luokan kauppapaikka, jota dominoivat libanonilaiset ja syyrialaiset kauppiaat.


title: Ludwig David Morenz

text: Ludwig David Morenz (s. 1965) on saksalainen egyptologi ja professori.


title: Ludwig David Morenz

text: Morenz opiskeli Hallen yliopistossa vuosina 1985–1990, tutkimuskohteina egyptologia, koptilaisuus, assyriologia sekä klassillinen arkeologia. Jatko-opinnot hän suoritti vuosina 1990–1993 Leipzigin yliopistossa, jossa hän opiskeli egyptologiaa, assyriologiaa ja Lähi-idän uskonnollista historiaa. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1994. Saksan tutkimussäätiön (DFG:n) tutkijatohtorina hän oli vuosina 1998–2001.


title: Ludwig David Morenz

text: Vuonna 1992 hän osallistui arkeologisiin kaivauksiin Tell Bubastisissa. Morenz oli mukana kaivauksilla Nag Abu Saidissa, yhteistyössä Liverpoolin yliopiston tutkijan M. Collierin kanssa sekä Heluanin alueella Egyptissä.


title: Contuboel

text: Contuboel on kaupunki sekä osa-alue eli sektori Bafatán alueella Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee Gebajoen varrella 29 kilometriä Bafatásta koilliseen. Kaupungissa on 4 115 ja osa-alueella 44 048 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).


title: Contuboel

text: Contuboelin osa-alueen pinta-ala on 1 550,4 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 9,3 %.


title: Thirdspace

text: Thirdspace () on J. Michael Straczynskin vuonna 1998 käsikirjoittama televisioelokuva, joka liittyy kiinteästi televisiosarjaan Babylon 5. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat ajallisesti alkuperäisen televisiosarjan 4. ja 5. tuotantokauden väliin. Elokuva on esitetty Suomen TV:ssä nimellä "Kolmas ulottuvuus".


title: Thirdspace

text: Babylon 5:n miehistö löytää hyperavaruudesta tuntematonta alkuperää olevan muinaisen esineen. Hieman myöhemmin käy ilmi, että artifaktilla on telepaattisia ominaisuuksia ja se vaarantaa kaikkien asemalla olevien hengen.


title: Parareptilia

text: Parareptiilit (Parareptilia, ”lähes matelijat”) on matelijoiden alaluokka tai kladi, jota voidaan käyttää perinteisesti anapsideinä pidettyjen matelijoiden tilalla – matelijoiden primitiivisimmän ryhmän, niihin joiden kallossa ei ole aukkoja silmien takana. Nykyään tätä luokittelua ei kuitenkaan pidetä luonnollisena, sillä anapsidiset piirteet kehittyivät erikseen monille ryhmille. Siksi luokittelun tilalla käytetään nykyään parareptiilejä erilaisin määritelmin. Eräs määritelmä sisältää Parareptiliaan kaikki anapsideinä pidetyt matelijat, paitsi mesosaurit. Toinen sisältää mesosaurit muttei kilpikonnia. Vielä eräs mahdollisuus ei sisällä kumpiakaan. Termi ”parareptiili” merkitsee että kaikkia muita matelijaryhmiä tulisi pitää ”eureptiileinä” (varsinaiset matelijat) joka myös sisältäisi linnut. Tarvitaan lisätutkimuksia asian selkeyttämiseksi.


title: Parareptilia

text: Kladogrammi Laurin & Reisz (1995) mukaan, jossa kilpikonnat sisältyvät Parareptiliaan:


title: Parareptilia

text: Kladogrammi Gauthier "et al." (1988b) pohjalta, jossa Parareptilia on hävinnyt taksoni:


title: Bambadinca

text: Bambadinca on kaupunki sekä osa-alue eli sektori Bafatán alueella Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee Gebajoen varrella 30 kilometriä Bafatásta lounaaseen. Kaupungissa on 6 437 ja osa-alueella 31 834 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).


title: Bambadinca

text: Bambadincan osa-alueen pinta-ala on 843,8 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 20,2 %.


title: Fellow Finance

text: Fellow Finance Oyj on suomalainen ja lainavolyymiltaan Pohjoismaiden suurin joukkorahoitus- ja vertaislainapalvelu. Fellow Finance on listauttuna Helsingin pörssin First North -kauppapaikalla. Yhtiön suurimmat omistajat ovat sen perustajajäsenet sekä suomalainen Helsingin pörssiin listattu finanssiryhmä Taaleri Oyj.


title: Fellow Finance

text: Fellow Financen rahoitusyhtiö perustettiin vuonna 2013 ja palvelu avautui yksityishenkilöille 2014. Taalerista tuli toukokuussa 2015 Fellow Financen osaomistaja ja Taalerin omistamasta rahoitusyhtiö Lainaamosta tuli puolestaan Fellow Financen kokonaan omistama tytäryritys. Kesäkuun 2015 yhtiökokouksen päätöksellä Fellow Finance muutti yhtiömuotonsa julkiseksi osakeyhtiöksi.


title: Fellow Finance

text: Fellow Finance on muiden vertaislainayritysten kanssa perustanut maaliskuussa 2016 Vertaislainayhdistys ry:n, jonka tavoitteena on kehittää alan käytäntöjä ja lisätä tietoisuutta vertaislainaamisesta sekä edistää yhteiskunnallista keskustelua asiasta. Syyskuussa 2016 Fellow Finance avasi joukkorahoituspalvelun suomalaisille pk-yrityksille.


title: Fellow Finance

text: Elokuussa 2017 Fellow Finance lanseerasi sijoittajille uuden lyhytaikaisen sijoitustuotteen, suomalaisten yritysten myyntisaamiset. Syyskuussa 2017 yhtiö avasi vertaislainapalvelunsa Saksassa. Finanssivalvonta myönsi joulukuussa 2017 Fellow Finance Oyj:lle ensimmäisenä joukkorahoitus- ja vertaislainapalveluja tarjoavana yhtiönä maksulaitoksen toimiluvan. Kesäkuussa 2018 Fellow Finance laajentui Ruotsin kuluttajalainamarkkinoille Lokakuussa 2018 Fellow Finance listautui Helsingin pörssin First North -kauppapaikalle. Tammikuussa 2019 yhtiö avasi markkinapaikkansa Tanskassa


title: Fellow Finance

text: Vuoteen 2018 mennessä yhtiön markkinapaikalle on rekisteröitynyt yli 10 000 sijoittajaa, jotka ovat lainanneet palvelussa yli 350 miljoonaa euroa yli 500 000 lainanhakijalle. Fellow Finance on euroalueella ainoa joukkorahoituspalvelu, jonka kautta sekä yksityisihmiset että yritykset voivat hakea markkinaehtoista rahoitusta suoraan laajalta joukolta sijoittajia saman käyttöjärjestelmän kautta. Yhtiö palvelee sijoittajia globaalisti, joten asiakkailla on mahdollisuus sijoittaa puolalaisiin, saksalaisiin, ruotsalaisiin, tanskalaisiin ja suomalaisiin vertaislainoihin sekä suomalaisten yritysten joukkorahoituslainoihin ja lyhytaikaisiin myyntisaamisiin laskurahoituksen muodossa.


title: Middle

text: Middle () on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jonka ovat luoneet Eileen Heisler ja DeAnn Heline. Sarjasta on tuotettu yhdeksän tuotantokautta. Suomessa sarjaa esittää MTV3.


title: Middle

text:
ABC vahvisti tammikuussa 2017 Middlen yhdeksännen tuotantokauden tuotannon. Yhdeksäs kausi jäi sarjan viimeiseksi ja sarjan viimeinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa 22. toukokuuta 2018.
Sarjassa seurataan Heckin perheen hektistä elämää. Keski-ikää lähestyvät perheen äiti Frankie ja isä Mike saavat olla jatkuvasti huolehtimassa jälkikasvustaan Axl'stä, Suesta sekä Brickistä, joiden elämästä ei vauhtia ja kommelluksia puutu.


title: Cossé

text: Cossé on osa-alue eli sektori Bafatán alueella Guinea-Bissaussa. Osa-alueella 14 554 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta). Se on tunnettu myös nimellä Galomaro.


title: Cossé

text: Cossén osa-alueen pinta-ala on 507,5 neliökilometriä. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Gãmamudo

text: Gãmamudo on osa-alue eli sektori Bafatán alueella Guinea-Bissaussa. Osa-alueella 24 564 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).


title: Gãmamudo

text: Gãmamudon osa-alueen pinta-ala on 903,2 neliökilometriä. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: ONUKA

text: ONUKA on ukrainalainen elektro-folk-yhtye. Sen perustivat vuonna 2013 ukrainalaiset muusikot Eugene Filatov ja Nata Žyžtšenko. Muut ryhmän jäsenet ovat Daryna Sert (kosketinsoittaja ja taustalaulaja), Marija Sorokina (perkussionisti) ja Jevhen Jovenko (banduristi). Bändin soittamiin soittimiin kuuluvat erilaiset elektroniset rummut, pasuuna, käyrätorvi, sekä ukrainalaiset kansansoittimet, kuten bandura ja sopilka. ONUKA esiintyi vuoden 2017 Eurovision laulukilpailujen finaalin väliaikanumerona.


title: ONUKA

text: Ukrainankielinen sana "Onuka" tarkoittaa käännettynä "tyttärentytär", mikä on kunnianosoitus laulaja Žyžtšenkon isoisälle, joka on tunnettu kansansoitinten valmistaja Oleksandr Šliontšyk. Žyžtšenko aloitti musiikkiuransa "Tomato Jaws" nimisen yhtyeen jäsenenä, jonka hän perusti veljensä kanssa. Eugene Filatovin luotsaama bändi "The Maneken "teki monista yhtyeen kappaleista uudelleenmiksattuja versioita, joka lopulta johti Onukan syntymiseen. Laulaja Nata Žyžtšenko uskoo, että vanhat ukrainalaiset perinteet ja klassiset kansansoittimet (kuten bandura ja sopilka) katosivat Neuvostoliiton vallan aikana.


title: ONUKA

text:
ONUKAn debyyttialbumi "ONUKA" julkaistiin 15. lokakuuta 2014 ja siitä tuli heti kuukauden myyntimenestys Ukrainan iTunesissa. Heidän ensimmäinen EP:nsä, "LOOK", julkaistiin 15. toukokuuta ja debytoi niin ikään Ukrainan iTunes-listan kärjessä.
ONUKA julkaisi toisen EP:nsä, nimeltään "VIDLIK," 8. helmikuuta 2016. EP sisältää viisi kappaletta: Svitanok, Vidlik, Other (Intro), Other, ja 19 86. Žyžtšenko mainitsee Tšernobylin onnettomuudella ja sen merkityksellä Ukrainalle olevan merkittävä vaikutus albumiin. EP:n nimi, "VIDLIK", tarkoittaa uutta alkua tai lähtölaskentaa.


title: ONUKA

text: Onuka oli ehdolla Ukrainan Yuna Music Awards -gaalassa Vuoden löytö -kategoriassa.


title: Empada

text: Empada on kaupunki sekä osa-alue eli sektori Quinaran alueella Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee Bubajoen varrella 42 kilometriä Bubasta länteen. Kaupungissa on 2 267 ja osa-alueella 17 517 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).


title: Empada

text: Empadan osa-alueen pinta-ala on 777,4 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 12,9 %.


title: MTV:n historia

text: Tämä artikkeli kertoo suomalaisen MTV Oy:n ja samalla myös MTV3-televisiokanavan historiasta.


title: MTV:n historia

text: MTV perustettiin 29. huhtikuuta 1957, jolloin Ilmoittajien liitossa väläyteltiin ideaa amerikkalaistyylisestä mainonnasta televisio-ohjelmien yhteydessä. TES-TV oli aloittanut jo pari vuotta aiemmin ja Yleisradio oli vasta aloittamassa lähetyksiään "Suomen televisio" -kanavalla. Hanketta vetämään perustettiin Oy Mainos-TV-Reklam Ab, jonka johtajaksi tuli Ilmoittajien liiton puheenjohtaja Pentti Hanski. Uuden yrityksen omistajiksi tuli liiton lisäksi merkittäviä mainostoimistoja.


title: MTV:n historia

text: Uusi yhtiö vuokrasi ohjelma-aikaa Yleisradion kanavalta, jonka ohjelmien lomassa se toimi. Yleisradio oli vastahakoinen, mutta käytännön syistä se myöntyi vuokraamiseen, koska sillä ei ollut varaa tuottaa tarpeeksi omaa ohjelmaa pystyäkseen kilpailemaan TES-TV:n kanssa. 13. elokuuta 1957 oli ensimmäinen lähetys. Alussa MTV:n viikoittainen ohjelma-aika oli vain kymmenen tuntia ja sekin parhaimman katseluajan ulkopuolella. Sopimuksen mukaan MTV ei saanut kilpailla Yleisradion kanssa uutisissa, eikä puoluepoliittisia mainoksia saanut esittää.


title: MTV:n historia

text: Yhtiö toimi pienessä toimistossa, josta ohjelmat ja mainokset toimitettiin Yleisradiolle lähettien kautta. Tekniikka oli puutteellista. Mainokset esitettiin ainoastaan suorina lähetyksinä.


title: MTV:n historia

text: Koko yhtiön toiminta oli sen alkuvuosina vaakalaudalla. Vasemmistossa vaadittiin, että ainoastaan valtiollinen toimija voisi lähettää ohjelmia. Yleisradiossa taas ehdotettiin, ettei MTV lähettäisi omia ohjelmiaan lainkaan, vaan lähettäisi pelkkiä lyhyitä mainostaukoja Ylen ohjelmien välissä. Tällaisiin vaatimuksiin ei kuitenkaan myönnytty, vaan yhtiö piti lujasti kiinni itsenäisyydestään.


title: MTV:n historia

text: 1960-luvun alussa TES-TV ajautui taloudellisiin ongelmiin, sillä se ei pystynyt kilpailemaan mainosrahoista huomattavasti suuremman näkyvyysalueen omanneen MTV:n kanssa, joka Yleisradion vuokralaisena laajeni nopeasti kohti valtakunnallista peittoa. TES-TV (vuodesta 1960 lähtien Tesvisio Oy) toimi vain pääkaupunkiseudulla. Vuonna 1963 toiminta laajeni Turkuun ja Tampereelle, missä toimi erillinen Tamvisio Oy. Vuonna 1964 Yleisradio lopulta osti Tesvision ja Tamvision, yhdisti ne ja teki Tampereen kanavasta uuden TV-ohjelma 2:nsa. MTV vaati uutta kanavaa aluksi kokonaan itselleen, jotta se pystyisi toimimaan itsenäisesti. Nämä toiveet torjuttiin kuitenkin täysin Ylen puolella. Lopulta MTV saatiin myöntymään olemiseen kanavien alivuokralaisena tarjoamalla sille lisää lähetysaikaa, joista merkittävä osa oli nyt TV2:n puolella "prime timen" aikana.


title: MTV:n historia

text: Näinä aikoina MTV:n toiminta lähti nousuun, vaikka sen tulevaisuus ei edelleenkään ollut täysin taattu. Vuonna 1967 rakennettiin uusi toimitalo, niin kutsuttu "Pöllölaakso", Helsingin Ilmalaan. Pari vuotta sen jälkeen esitettiin ensimmäinen värilähetys. Näihin aikoihin oli perustettu myös viihdetoimitus, joka alkoi tuottaa talon sisällä draamaohjelmistoa. Ohjelma-aika kasvoi runsaasti ja MTV aloitti mainoskampanjan ""Älkää pudottako mainospöllöä"", jossa se korosti suomalaisille mainosrahoitteisen ohjelmiston merkitystä suomalaisen viihteen takaamisessa. Näin se alkoi hitaasti saada katsojia puolelleen: Ylen asiapitoisen ohjelmiston täydentäjänä MTV suuntautui viihdeohjelmistoon.


title: MTV:n historia

text: 1970-luku toi myös muutoksen tuulia. MTV oli mukana perustamassa kaupallisten tv-yhtiöiden yhteistyöjärjestöä EGTA:ta ja se pääsi mukaan myös Prix Italia -järjestöön. 1970-luvulla alkoi myös kädenvääntö uutislähetyksistä: Yleisradio katsoi, että uutislähetykset olivat 1950-luvulla solmitun sopimuksen nojalla sen yksinoikeus, eikä suostunut perääntymään kiistassa. Kanavan visuaalinen ilme uudistettiin, jolloin käyttöön tuli hyvin monen suomalaisen tuntema sinisen värinen "Mainospöllö".


title: MTV:n historia

text: 1980-luvun alussa saatiin vihdoin käynnistettyä omat uutislähetykset pitkien neuvotteluiden jälkeen. Yleisradion kanssa oli saatu sovittua kompromissi, jossa MTV:llä on uutisia vain kerran illassa Ylen uutisten jälkeen. Kompromissin mukaan kyseessä olisi vain 2-vuotinen kokeilu. MTV:llä lähetetyistä Kymmenen uutisista tuli pian hittituote, joka joutui aikataulustaan johtuen käsittelemään asioita erilaiselta kantilta ja paikallisemmasta näkökulmasta kuin Yleisradio.


title: MTV:n historia

text: Nimi Mainostelevisio oli tarkoitettu alun perin vain väliaikaiseksi ja korvaavista nimistä oli järjestetty aikoinaan katsojakilpailukin. Koska varteenotettavia ehdokkaita ei löytynyt ja kansan suussa nimi oli joka tapauksessa vakiintunut MTV:ksi, yhtiön nimi muutettiin lopulta MTV Oy:ksi vuonna 1982.


title: MTV:n historia

text: 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa MTV oli ehtinyt laajentaa toimintaansa erilaisille aloille, muun muassa perustamalla oman kasettimonistamon, äänilevyprässäämön ja elokuvafilmilaboratorion. Vuonna 1984 koittivat muutoksen tuulet pitkäaikaisen toimitusjohtajan Pentti Hanskin jäädessä eläkkeelle yhtiön palveluksesta. Tilalle tuli Eero Pilkama, joka oli MTV:n näytelmäohjaaja Inkeri Pilkaman puoliso.


title: MTV:n historia

text: Vuonna 1985 MTV lähti Yleisradion ja Nokian kanssa Kolmostelevisio-projektiin, jossa oli tarkoituksena tarjota lisää kaupallista ulkomaista ohjelmistoa kahden olemassa olleen julkisen palvelun kanavan linjan rinnalle. Nokian kiinnostus perustui ajatukseen maksutelevisioista, joka tuolloin oli Suomessa aika utopistinen ajatus. Kolmoskanava aloitti joulukuussa 1986. MTV sai uuden kanavan kautta lisää ohjelma-aikaa, mutta taloudellisesti se kävi yritykselle raskaaksi. MTV joutui nyt nimittäin kilpailemaan sekä Yleisradion että oman Kolmoskanava-osastonsa kanssa. Suureksi paisunut ohjelma-ajan tarve yhdistettynä tiukkoihin ohjelma-aikojen vuokraussopimuksiin olivat hankalia sekä MTV:lle että Yleisradiolle, joiden ohjelmat saattoivat joutua vuorottelemaan kanavalta toiselle kesken ohjelmankin.


title: MTV:n historia

text: 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa alkoivat Seitsemän uutiset, iltapäivän makasiiniohjelma Tänään, tässä ja nyt sekä aamulähetys Huomenta Suomi, kaikki uudella Kolmoskanavalla.


title: MTV:n historia

text: MTV halusi toteuttaa vanhan unelmansa omasta toimiluvasta. Yleisradio alkoi myöntyä ajatukselle ja myikin Nokian kanssa osuutensa "Oy Kolmostelevisio Ab":stä MTV:lle 1990-luvun alussa. Lopulta 1. tammikuuta 1993 MTV siirtyi omalle kanavalleen. Mukaan tuli sekä MTV:n että Kolmoskanavan ohjelmistoa. Vanhoista ohjelmakuuluttajista luovuttiin, eivätkä MTV:tä enää sitoneet Yleisradion säännöt muun muassa puoluepoliittisten ohjelmien suhteen. Uuden kanavan nimeksi tuli MTV3. Alkuvaiheessa MTV3:n ohjelmakartta oli varsin samanlainen kuin Kolmoskanavan.