title: Outlast 2

text: Journalistipariskunta Blake ja Lynn Langermann matkustavat helikopterilla Arizonan kanjoneiden yllä, tarkoituksenaan tutkia raskaana olleen naisen murhaa. Helikopteri yllättäen tekee pakkolaskun maahan moottorien tuhoutuessa. Blake herää sen jäännöksien keskeltä vain huomatakseen, että Lynn on kadonnut. Blake ottaa videokameransa ja lähtee sen avulla etsimään apua läheisestä pikkukylästä. Edetessään Blake saa outoja takaumanäkyjä peruskoulustaan, joka on nyt riivattu.


title: Outlast 2

text: Kylää asuttavat uuden Ezekielin testamentin jäsenet (engl. "Testament of the New Ezekiel") ja heidän johtajansa, Sullivan Knoth. Blake saa heidän lisäksi peräänsä Martan, viikatemiehen kaltaisen olennon. Blake lopulta löytää kirkon, jossa Lynn on vankina. Langermannit onnistuvat pakenemaan Knothin luota, mutta Blakelle selviää että oudosti käyttäytyvä Lynn on yllättävästi viimeisillään raskaana. Lynn ei halua puhua asiasta ja käskee heitä etenemään. Pariskunnan pysäyttää Val ja tämän kerettiläiset, Knothin suurin vihamies, ja he kaappaavat Lynnin jättäen Blaken puille paljaille.


title: Outlast 2

text: Vakavasti haavoittunut Blake tapaa kultista erotetun miehen, Ethanin, joka tuntuu olevan järjissään. Ethan tarjoaa suojapaikan Blakelle ja tämä tajuaa, että heidän etsimänsä raskaana oleva nainen oli Ethanin tytär. Aamulla Marta tunkeutuu Ethanin taloon tivaten Blaken olinpaikkaa, ja tappaa Ethanin. Blake kiittää miestä ettei paljastanut tämän piilopaikkaa, ja poistuu. Blake näkee jälleen outoja harhoja peruskoulustaan, sekä ystävästään Jessicasta joka myöhemmin teki itsemurhan Blaken valitessa Lynnin.


title: Outlast 2

text: Blake etenee kaivoksille, jossa kuulee Lynnin olevan. Matkallaan hän kohtaa jälleen yhden erinäisen ryhmän, Rappeutuneet (engl. "The Scalled"), jotka ovat hyvin sairaita ja huonovointisia, entisiä kultisteja. Heidän johtajansa Laird nappaa Blaken ja ristiinnaulitsee tämän uudelleensyntymisen toivossa. Tämä myös vie Blaken kameran, jonka uskoo olevan modernin Kristuksen katekismus.


title: O ílios kai o chrónos

text: O ílios kai o chrónos (, ) on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin sekä saksalaislaulaja Rainer Kirchmannin yhteinen studioalbumi vuodelta 1999. Albumilla Farantoúri ja Kirchmann laulavat englanniksi ja kreikaksi uudelleensovitettuja kappaleita Míkis Theodorákiksen samannimisestä teossarjasta.


title: Maria Farantouri Live

text: Maria Farantouri Live on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin konserttitallenne vuodelta 1979. Albumi on äänitetty Farantoúrin konsertissa Schumann-Saalissa, Düsseldorfissa, Saksassa 25. toukokuuta 1978.


title: Maria Farantouri Live

text: Kappaleiden vapaa suomennos lainausmerkeissä.


title: HD 165185

text: HD165185 on Henry Draperin luettelon mukaan tähti, joka sijaitsee eteläisen eläinradan Jousimiehen tähdistössä. Tähden magnitudi on 5,94.


title: Donald Fehr

text: Donald Martin "Don" Fehr (s. 18. heinäkuuta 1948) on yhdysvaltalainen juristi ja ammattiyhdistysjohtaja, joka toimii jääkiekon NHL:n pelaajayhdistyksen eli NHLPA:n toimitusjohtajana.


title: Donald Fehr

text: Fehr on toiminut nykyisessä tehtävässään vuodesta 2010 lähtien. Hänen kaudellaan käytiin NHL:ssä työsulku kaudella 2012–2013.


title: Donald Fehr

text: Aiemmin Fehr toimi vastaavassa tehtävässä baseballin MLB:n pelaajayhdistyksessä MLBPA:ssa vuosina 1985–2009. Hänen kaudellaan World Series peruttiin kaudella 1994 vuosina 1994–1995 käydyn lakon vuoksi.


title: Selim Savonius

text: Selim Wilhelm Savonius (16. tammikuuta 1885 Vaasa – 21. huhtikuuta 1965) oli suomalainen yliarkkitehti.


title: Selim Savonius

text: Savoniuksen vanhemmat olivat eversti Selim Viktor Savonius (1840–1910) ja Eloise Wilhelmiina Natalia Wolff. Hän pääsi ylioppilaaksi 1903 ja valmistui arkkitehdiksi 1908. Savonius oli yleisten rakennusten ylihallituksen ylimääräisenä arkkitehtinä vuodesta 1910 jja vt. 1. arkkitehtinä vuodesta 1929. Hänestä tuli rakennushallituksen apulaisarkkitehti 1937, toimistoarkkitehti 1937 ja yliarkkitehti 1945.


title: Selim Savonius

text: Savonius oli standardisoimislautakunnan jäsen 1925–1948 ja Suomen kreikkalais-katolisen kirkkokunnan jälleenrakennustoimikunnan jäsen vuodesta 1950.


Grandview USA – Pieni kaupunki, suuret unelmat ("Grandview, U.S.A.") on Randal Kleiserin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1984. Sen pääosia esittävät Jamie Lee Curtis, Patrick Swayze ja C. Thomas Howell.


title: Grandview USA – Pieni kaupunki, suuret unelmat

text: Kolmiodraaman muodostava tarina kuvaa amerikkalaisen pikkukaupungin (Grandview, Illinois) elämää. Nuori Tim Pearson (Howell) on lähdössä Floridaan opiskelemaan merentutkimusta, mutta rakastuu autojen romurallirataa hoitavaan Michelle ”Mike” Codyyn (Curtis). Naiseen on kuitenkin iskenyt silmänsä myös naimisissa oleva kilpa-ajaja Ernie ”Slam” Webster (Swayze).


text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Esko Rautakorpi antoi elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Aarne Jämsä

text: Aarne Tapio Jämsä (9. elokuuta 1956 Jokioinen) on suomalainen kuvanveistäjä.


title: Aarne Jämsä

text: Jämsän vanhemmat ovat rehtori Samuli Jämsä ja lehtori Ritva Ketola. Hänen puolisonsa vuodesta 1970 on taidemaalari, opettaja Arja Leena Suutari. Jämsä suoritti Suomen Taideakatemian koulun 1981. Hän on osallistunut moniin yhteis- ja ryhmänäyttelyihin kotimaassa ja ulkomailla ja pitänyt yksityisnäyttelyitä. Hänen teoksiaan on muun muassa Oulun taidemuseossa ja Suomen valtion ja Tampereen kaupungin kokoelmissa. Jämsä sai Mäntän kuvataideviikkojen palkinnon vuonna 1993.


title: Aarne Jämsä

text: Jämsän julksia teoksia ovat muun muassa seuraavat:


title: Aarne Jämsä

text: Jämsä voitti teoksellaan "Helman heilahdus" Kehäradan taidekilpailun vuonna 2011, teos paljastettiin Lentoaseman rautatieasemalla vuonna 2015.


title: Randal Kleiser

text: John Randal Kleiser (s. 20. heinäkuuta 1946 Philadelphia, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja. Hänen ohjaustöihin kuuluvat "Grease" (1978), "Sininen laguuni" (1980), "Kesärakkautta" (1982), "Grandview USA" (1984), "Avaruuden sankari" (1986), "White Fang" (1991) ja "Kultsi, suurensin kakaran" (1992).


title: Randal Kleiser

text: Kleiser varttui hollantilaissiirtolaisten yhdyskunnassa Pennsylvanian osavaltion Lebanonin kaupungissa.


title: Randal Kleiser

text: Opiskellessaan ensimmäistä vuotta Etelä-Kalifornian yliopistossa (USC) Kleiser esiintyi George Lucasin oppilastyössä "Freiheit". Oman ohjaajauransa hän sai alkuun opinnäytetyöllään "Peege" (1972). Kleiser on pitänyt työpajoja elokuvaopiskelijoille USC:ssä sekä eurooppalaisilla elokuvafestivaaleilla Deauvillessä, Sarlat’ssa ja Malagassa. Opetustyönsä lisäksi hän on ollut mukana kehittämässä digitaalisia kuvausmenetelmiä kuten Cineraman kaltaista menetelmää nimeltä Vistarama HD.


title: Rafael Lönnström

text: Frans Gottfrid Rafael Lönnström (8. lokakuuta 1892 Lappeenranta – 11. joulukuuta 1943 Tukholma) oli suomalainen teknikko, asetehtailija, keksijä ja Lönnström-yhtiöiden perustaja.


title: Rafael Lönnström

text: Lönnströmin isä oli Karjalan Rakuunarykmentin soittokunnan kapellimestari. Perhe muutti Viipuriin vuonna 1901 ja Lönnström valmistui koneteknikoksi Kuopion teollisuuskoulusta 1917. Hän salakuljetti syksyllä 1917 Itä-Suomen suojeluskunnille aseita kulkiessaan veturinlämmittäjänä esiintyen Viipurin ja Pietarin välillä. Suomen sisällissodan alettua Lönnström taisteli valkoisten joukoissa Karjalan rintamalla. Hän jäi sodan jälkeen armeijan palvelukseen ja toimi vuodesta 1922 Aseseppäkoulun opettajana Helsingissä.


title: Rafael Lönnström

text: Kapteeniksi ylenneestä Lönnströmistä tuli vuonna 1927 Suojeluskuntain Ase- ja Konepaja Oy:n toimitusjohtaja. Vuonna 1929 Lönnström perusti yhdessä kahden liikekumppanin kanssa Oy Sytytin-nimisen yrityksen, joka alkoi valmistaa Lönnströmin kehittämiä ammusten sytyttimiä. Myöhemmin hän perusti myös ammuksia valmistaneen Oy Ammuksen, jolle valmistui tehdas Raumalle 1937. Talvisodan jälkeen myös Oy Sytytin siirsi 1940 valmistustoimintansa Helsingistä Raumalle. Vuonna 1937 Lönnström perusti "Oy Partaterän", joka valmisti partateriä, partavaahdoketta sekä parta- ja hiuvesiä. Vuonna 1938 perustettu "Rafu Lönnström Oy" taas harjoitti sähkö- ja vesijohtotarvikkeiden valmistusta ja maahantuontia. Lönnström perusti 1930-luvulla Lönnström-yhtiöt nimellä tunnetun yrityskokonaisuuden, johon kuului kuusi yhtiötä (Oy Sytytin, Oy Ammus, Oy Partaterä, Puuvalmiste Oy, Rafu Lönnström Oy ja Rauman Kiinteistö Oy). Ammus Oy ja Sytytin Oy yhdistettiin myöhemmin 1959 Ammus-Sytytin Oy:ksi. Sotavuosina Oy Ammus ja Oy Sytytin valmistivat ammuksia puolustusvoimille.


title: Rafael Lönnström

text: Rafael Lönnström kuoli joulukuussa 1943 keuhkotuberkuloosiin 51 vuoden ikäisenä. Hän oli mennyt naimisiin vuonna 1922 tanskalaista syntyperää olevan Teresia Madsen-Bechin (1895–1986) kanssa, ja Teresia Lönnströmistä tuli miehensä kuoltua Lönnström-yhtiöiden pääosakas. Teollisuusneuvoksen arvon saanut Teresia Lönnström myi Lönnström-yhtiöt vuonna 1973 Huhtamäki-yhtymälle. Hän teki samassa yhteydessä merkittäviä lahjoituksia muun muassa Suomen Kulttuurirahastolle. Teresia Lönnströmin kuoltua 1986 perustettiin testamentin perusteella kuvataiteita tukeva Teresia ja Rafael Lönnströmin Säätiö joka pitää yllä Teresia ja Rafael Lönnströmin kotimuseota sekä Lönnströmin taidemuseota Raumalla. Kotimuseo toimii Rauman Kaivopuistossa sijaitsevassa arkkitehti Jermo Laosmaan vuonna 1942 suunnittelemassa Lönnströmien entisessä kotitalossa.


title: Sangha (Kongo)

text: Sangha on Kongon tasavallan pohjoisosassa sijaitseva hallintoalue. Alueen pinta-ala on 55 800 km². Asukasluku oli 85 738 vuonna 2007. Sanghan hallinnollinen keskus on Ouésso. Aluetta rajaa Cuvetten ja Cuvette Ouestin alueet sekä Kamerun, Gabon ja Keski-Afrikan tasavalta.


title: Green Card (elokuva)

text: Green Card on Peter Weirin tuottama, käsikirjoittama ja ohjaama draamakomedia vuodelta 1990. Elokuvan pääosia esittävät Andie MacDowell ja Gérard Depardieu ensimmäisessä englanninkielisessä roolissaan.


title: Green Card (elokuva)

text: Australialais-ranskalais-yhdysvaltalaisena yhteistyönä tuotetussa elokuvassa ranskalainen Georges (Depardieu) avioituu amerikkalaisen (MacDowell) kanssa saadakseen oleskeluluvan Yhdysvaltoihin. He asuvat aluksi erillään, mutta kun viranomaiset kiinnostuvat tapauksesta, he alkavat näytellä kuin avioliitto olisi aito.


title: Green Card (elokuva)

text: Peter Weir sai "Green Cardista" Oscar-ehdokkuuden parhaasta alkuperäiskäsikirjoituksesta. Golden Globessa elokuva palkittiin vuoden parhaana komedia- tai musiikkielokuvana. Myös Depardieu sai Golden Globen ja MadDowell ehdokkuuden.


title: Green Card (elokuva)

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsui elokuvaa ”Weirin joviaaliksi arkidraamaksi” ja antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Sanni (albumi)

text: Sanni on Sannin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 7. lokakuuta 2016. Levy myi ennakkoon platinaa, ja se debytoi Suomen virallisen listan ensimmäisellä sijalla.


title: Sanni (albumi)

text: Albumi sai kriitikoilta positiivisen vastaanoton. Aamulehden Jussi Saarinen kehui persoonallisia lyriikoita ja "hullunluovaa" tuotantoa. Helsingin Sanomien Oskari Onnisen mukaan kyseessä on "Suomen rajoja rikkovin pop-albumi". Savon Sanomien Aki Lehden mielestä albumilla on "useita moderneja pop-helmiä", vaikka se onkin sävellyksiltään ja sovituksiltaan Sannin albumeista keskinkertaisin. Soundin Arttu Seppänen oli puolestaan sitä mieltä, että albumikokonaisuus on toistaiseksi Sannin paras. Myös Seppänen jakoi kiitosta albumin tuotannolle ja lyriikoiden "konstailemattomuudelle sekä päiväkirjamaiselle otteelle".


Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio eli ECRI on Euroopan neuvoston ihmsioikeuselin, joka on perustettu vuonna 1993. Komission englanninkielinen nimi on European Commission against Racism and Intolerance, josta tulee lyhenne ECRI.


title: Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio

text: ECRI määrittelee itsensä riippumattomista asiantuntijoista koostuvaksi elimeksi, joka tarkkailee rasismiin, muukalaisvihaan, antisemitismiin, suvaitsemattomuuteen ja syrjintään liittyviä ongelmia, jotka perustuvat "rotuun", kansalliseen/etniseen alkuperään, ihonväriin, kansalaisuuteen, uskontoon tai kieleen. Se valmistelee raportteja ja antaa suosituksia jäsenvaltioilleen.


text: ECRI:ssä on 47 jäsenmaasta kustakin yksi edustaja. Ulkoministeriö on valinnut Suomen varsinaiseksi edustajaksi Reetta Toivaisen viisivuotiskaudelle 2.7.2014-1.7.2019. Hänen varajäsenensä on Anna Rastas.


title: Danger

text: Franck Rivoire, joka tunnetaan paremmin taiteilijanimeltään Danger, on ranskalainen elektronisen musiikin artisti.


title: Danger

text: Rivoiren musiikillinen historia alkoi jo varhaisessa iässä kun hänen vanhempansa esittelivät hänelle pianon ja saksofonin. Kasvaessaan hän soitti jazz- sekä punkyhtyeissä ja muihin kiinnostuksen kohteisiin kuuluivat muun muassa rullalautailu ja metallimusiikki. Rivoire sai ensimmäisen syntetisaattorinsa nähtyään ystävänsä käyttävän yhtä ja vakuuttaen vanhempansa ostamaan hänellekin myös sellaisen. Hänen kiinnostuksensa elektroniseen musiikkiin vain jatkui entisestään Rivoiren alkaessa käyttämään Amiga- ja Atari-tietokoneita chiptunejen tekemiseen, harrastus jota hän harjoittaa edelleen.


title: Danger

text: Ennen kuin hän alkoi käyttämään nimeä ”Danger”, Rivoire opiskeli tullakseen graafiseksi suunnittelijaksi ja myös työskenteli sellaisena ammatillisesti. Kun hän ei työskennellyt, Rivoire harjoitteli digitaalisen musiikin tuottamista. Hänen kappaleensa ”11h30” luotiin näinä aikoina ja sisältää myös Rivoiren ääntä muttei kuitenkaan sanoituksia; äänet koostuvat sen sijaan sekoitetuista tavuista.


title: Danger

text: Pyrkiessään modernisoida musiikinsa kuulostamista, Rivoire loi uusia elektro-tyylisiä kappaleita ja lisäsi ne MySpaceen nimellä Danger. Hän valitsi juuri tämän taiteilijanimekseen, koska oli ennen käyttänyt sitä online-chateissa ja uskoi saavansa ilmaista näkyvyyttä käyttäessään sanaa ”danger” (), jota käytetään usein. Vuonna 2007 Rivoire allekirjoitti sopimuksen Ekler’o’shock-levy-yhtiön kanssa, sillä hän piti kyseisen levy-yhtiön toisista artisteista kuten DatAsta. Tämän jälkeen Danger on julkaissut neljä EP-levyä Ekler’o’shockilla sekä remixejä, joita on julkaistu niin virallisesti kuin muutenkin.


title: Danger

text: Kesäkuun 3. päivänä vuonna 2016 Danger julkaisi linkin Facebookin kautta nimeltä ”6:24”. Tätä kappaletta käytettiin videopelissä "Furi", johon Danger kontribuoi yhteensä viisi kappaletta. Pelin ääniraita julkaistiin 5. heinäkuuta 2016.


title: Natalija Pryštšepa

text: Natalija Oleksandrivna Pryštšepa (, s. 11. syyskuuta 1994 Rivne, Ukraina) on ukrainalainen keskimatkojen juoksija.


title: Natalija Pryštšepa

text: Hän voitti kultaa 800 metrin juoksussa yleisurheilun EM-kisoissa 2016 Amsterdamissa ajalla 1.59,70 ja Berliinissä 2018 ajalla 2.00,38. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän karsiutui 800 metrillä välierissä. 1 500 metrillä hän oli kymmenes EM-kilpailuissa 2014.


title: Natalija Pryštšepa

text: Aiemmin hänellä on kultamitali 1 500 metriltä vuoden 2013 Euroopan juniorimestaruuskilpailuista sekä pronssimitali samoin 1 500 metriltä alle 23-vuotiaiden EM-kisoista 2015.


title: Tennesseeviski

text: Tennesseeviski on Tennesseessä tuotettua viskiä. Vaikka se on laillisesti määritelty bourboniksi joissakin kansainvälisissä kauppasopimuksissa, useimmat nykyiset tennesseeviskin tuottajat kiistävät määritelmän eivätkä markkinoi juomaa bourbonina. Tennesseen osavaltion laki määritti vuonna 2013 tennesseeviskiksi Tennesseen alueella tuotetun bourbonin, jonka valmistamisessa on muun muassa käytetty vaahterapuuhiileen perustuvaa suodatusprosessia, josta Benjamin Prichardin tennesseeviski on poikkeus.


title: Tennesseeviski

text: Tennesseeviski oli inspiraationa Dean Dillonin ja Linda Hargroven kirjoittamalle kappaleelle ”Tennessee Whiskey”, josta tuli George Jonesin hitti vuonna 1983.


title: Karjala – matkaopas

text: Karjala – matkaopas (Karjala Suomalainen Matkaopas) on Suomalainen matkaopas -sarjaan kuuluva kirja, jonka on kirjoittanut Markus Lehtipuu ja kustantanut Suomalainen matkaopas. Se sisältää pitäjäkohtaiset oppaat Karjalankannaksen, Laatokan Karjalan, Itä-Karjalan ja Vienan Karjalan alueilta, sekä lyhyemmän katsauksen Suomen nykyisen Karjalan alueelta. Lisäksi kirjassa esitellään alueella asuvien ihmisten elämää sekä neuvotaan matkaan liittyvissä käytännön asioissa, kuten rahan vaihtamisessa ja viisuminen hakemisessa.


title: Karjala – matkaopas

text: Kirjasta on vuoteen 2017 mennessä julkaistu kahdeksan painosta, joista seitsemän ensimmäistä on myyty loppuun. Vuonna 2004 sille julkaistiin myös rinnakkainen teos "Kannas Suomalainen Matkaopas".


title: David Gill

text: David Alan Gill (s. 5. elokuuta 1957) on brittiläinen jalkapallovaikuttaja.


title: David Gill

text: Gill on nykyisin Fifan, Uefan ja FA:n hallituksien jäsen. Aiemmin hän on työskennellyt muun muassa Manchester Unitedin toimitusjohtajana.


title: Britt

text: Britt on naisen etunimi, skandinaavinen lyhentymä nimestä Birgitta.


title: Britt

text: Suomessa Britt-nimisiä henkilöitä on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan ollut vuoden 2009 loppuun mennessä 604. Brittin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 7. lokakuuta, Birgitan päivänä.


title: I-1 (1924)

text: I-1 oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1926 valmistunut I-1-luokan sukellusvene.


title: I-1 (1924)

text: Alus tilattiin Kawasakin Kōben telakalta osana vuoden 1923 hankintoja. Sen köli laskettiin 12. maaliskuuta 1923 ja alus laskettiin vesille 15. lokakuuta 1924. Alus otettiin palvelukseen 10. maaliskuuta 1926.


title: I-1 (1924)

text: Alus upposi 29. tammikuuta 1943 Guadalcanalilla ja se poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta.


title: I-2 (1925)

text: I-2 oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1926 valmistunut I-1-luokan sukellusvene.


title: I-2 (1925)

text: Alus tilattiin Kawasakin Kōben telakalta osana vuoden 1923 hankintoja. Sen köli laskettiin 6. elokuuta 1923 ja alus laskettiin vesille 23. helmikuuta 1925. Alus otettiin palvelukseen 24. heinäkuuta 1926.


title: I-2 (1925)

text: Alus upposi 7. huhtikuuta 1944 Hannoverinsaaren länsipuolella ja se poistettiin alusluettelosta 10. kesäkuuta.


title: I-3 (1925)

text: I-3 oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1926 valmistunut I-1-luokan sukellusvene.


title: I-3 (1925)

text: Alus tilattiin Kawasakin Kōben telakalta osana vuoden 1923 hankintoja. Sen köli laskettiin 1. marraskuuta 1923 ja alus laskettiin vesille 8. kesäkuuta 1925. Alus otettiin palvelukseen 30. marraskuuta 1926.


title: I-3 (1925)

text: Alus upposi 9. joulukuuta 1942 Guadalcanalilla ja se poistettiin alusluettelosta 20. tammikuuta 1943.


title: I-4 (1928)

text: I-4 oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1929 valmistunut I-1-luokan sukellusvene.


title: I-4 (1928)

text: Alus tilattiin Kawasakin Kōben telakalta osana vuoden 1923 hankintoja. Sen köli laskettiin 17. huhtikuuta 1926 ja alus laskettiin vesille 22. toukokuuta 1928. Alus otettiin palvelukseen 24. joulukuuta 1929.


title: I-4 (1928)

text: Alus upposi 20. joulukuuta 1942 torpedoituna Salomoninsaarten alueella ja se poistettiin alusluettelosta 1. maaliskuuta 1943.


title: Terhi Kiemunki

text: Terhi Kiemunki (s. 1966 Nokia) on suomalainen poliitikko. Hän on Pirkanmaan maakuntahallituksen jäsen. Kiemungin kannanotot ovat herättäneet julkisuudessa huomiota maahanmuuttovastaisuudellaan. Kiemunki erotettiin perussuomalaisista helmikuussa 2017. Hän toimi kansanedustaja Lea Mäkipään avustajana elokuuhun 2017 saakka.


title: Terhi Kiemunki

text: Terhi Kiemunki liittyi perussuomalaiseen puolueeseen vuonna 2007. Hän oli ensimmäistä kertaa ehdolla kunnallisvaaleissa 2008 Tampereella, mutta ei tullut 54 äänellä valituksi. Kunnallisvaaleissa 2012 Kiemunki valittiin Tampereen kaupunginvaltuuston varavaltuutetuksi 235 äänellä. Kuntavaaleissa 2017 Kiemunki pyrki valtuustoon perussuomalaisten listalta sitoutumattomana ehdokkaana ja jäi 348 äänellä jälleen varasijalle.


title: Terhi Kiemunki

text: Eduskuntavaaleissa 2015 Kiemunki sai 1 096 ääntä Pirkanmaan vaalipiiristä eikä häntä valittu eduskuntaan. Hän toimi saman vaalipiirin kansanedustajan Lea Mäkipään eduskunta-avustajana.


title: Terhi Kiemunki

text: Kiemungilla on ollut useita luottamustoimia. Hän on muun muassa toiminut Pirkanmaan maakuntahallituksen jäsenenä sekä perussuomalaisten Tampereen paikallisyhdistyksen puheenjohtajana ja puolueen Pirkanmaan piirin ensimmäisenä varapuheenjohtajana ja piirisihteerinä. Keväällä 2015 Kiemunki valittiin yksivuotiskaudeksi perussuomalaisten puoluehallitukseen. Maaliskuussa 2016 Pirkanmaan perussuomalaisten piirihallitus erotti Kiemungin varapuheenjohtajan luottamustehtävästä hänen virpomiskirjoituksensa tultua julki.


title: Terhi Kiemunki

text: Helmikuussa 2017 perussuomalaisten puoluehallitus erotti Kiemungin puolueesta. Erottamisen välitön syy oli Kiemungin piirisihteeriyden aikaiset tiliepäselvyydet vuodelta 2015, mutta puoluesihteerin mukaan erottaminen oli ”kokonaisuuksien summa”, johon vaikuttivat myös hänen toistuvat kirjoituksensa sosiaalisessa mediassa.


title: Terhi Kiemunki

text: Maaliskuussa 2016 Kiemunki aiheutti pahennusta, kun hän ihmetteli Facebook-päivityksessään virpovia muslimilapsia. Hän kysyi muun muassa onko Allahilla jokin vuosipäivä ja harmitteli, että hänellä ei ollut kotonaan kondomeja lapsille jaettavaksi. Kiemunki teki omista kirjoituksistaan tutkintapyynnön poliisille saadakseen selville, täyttävätkö hänen kirjoituksensa jonkin rikoksen tunnusmerkistön, koska hänen tekstejään kuvailtiin rasistisiksi. Valtakunnansyyttäjä Matti Nissinen ei pitänyt itsestä tehtyä tutkintapyyntöä hyvänä kehityksenä, koska kaikkea mitä yhteiskunnassa voidaan pitää moitittavana, ei ole määritelty laissa rangaistavaksi. Eduskunta-avustajana toiminut Kiemunki sai kirjoituksestaan varoituksen eduskunnan kanslialta. Hänet irtisanottiin eduskunta-avustajan tehtävästä heinäkuussa 2017, kun Lea Mäkipää siirtyi Uusi vaihtoehto -ryhmään.


title: Terhi Kiemunki

text: Apulaisvaltakunnansyyttäjä nosti lokakuussa 2016 syytteen Kiemunkia vastaan kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Syytettä ei kuitenkaan nostettu virpomiskirjoituksesta, vaan toisesta Uusi Suomi -verkkolehdessä julkaistusta blogikirjoituksesta, jossa tulevaisuuden Suomea kuvattiin muun muassa maana, jossa vääräuskoiset on tapettu, naiset ja lapset raiskattu sekä moskeijat pystytetty. Joulukuussa 2016 Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi Kiemungin 30 päiväsakkoon kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Käräjäoikeuden mukaan blogikirjoitus oli yleistävä ja sisältö islamin uskontoa tunnustavaa ihmisryhmää panetteleva ja solvaava. Kiemunki valitti tuomiosta hovioikeuteen. Tuomio ei muuttunut hovissa, eikä hän saanut valituslupaa korkeimpaan oikeuteen.


title: Terhi Kiemunki

text: Käräjätuomion jälkeen Kiemungin tukiyhdistys aloitti verkossa rahankeräyksen kevään 2017 kuntavaalikampanjaa varten. Kiemungin tulkittiin aluksi keräävän rahaa sakkojensa maksamista varten, mikä olisi tehnyt rahankeräyksestä laittoman.


title: Terhi Kiemunki

text: Kiemunki on koulutukseltaan merkantti ja metalliartesaani. Hänellä on viisi lasta.


title: Drawing

text: Drawing on suunnattu yhtäläisesti sekä piirustuksesta aktiivisesti kiinnostuneille, kuin niille, jotka haluavat piirtää aina silloin, tällöin. Lehti tarjoaa tietoa, vinkkejä ja tekniikoita kaikille piirustuksen harrastajista aina ammattitaiteilijoihin.


title: Leisure Painter

text: Leisure Painters on Iso-Britannian eniten myyvä ”opi maalaamaan” –lehti. Lehti tarjoaa taiteellista inspiraatiota, ohjausta, opetusta ja kannustusta sekä aloittelijoille, harrastajataiteilijoille, että ammattilaistaiteilijoille.


title: I-7 (1935)

text: I-7 oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1937 valmistunut I-7-luokan sukellusvene.


title: I-7 (1935)

text: Alus tilattiin Kuren laivastontelakalta osana vuoden 1934 hankintoja. Sen köli laskettiin 12. syyskuuta 1934 ja alus laskettiin vesille 3. heinäkuuta 1935. Alus otettiin palvelukseen 31. maaliskuuta 1937.


title: I-7 (1935)

text: Alus upposi 22. kesäkuuta 1943 taistelussa Kiskalla ja se poistettiin alusluettelosta 1. elokuuta.


title: I-8 (1936)

text: I-8 oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1938 valmistunut I-7-luokan sukellusvene.


title: I-8 (1936)

text: Alus tilattiin Kawasakin Kōben telakalta osana vuoden 1934 hankintoja. Sen köli laskettiin 11. lokakuuta 1934 ja alus laskettiin vesille 20. heinäkuuta 1936. Alus otettiin palvelukseen 5. joulukuuta 1938.


title: I-8 (1936)

text: Alus upposi 31. maaliskuuta 1945 taistelussa Okinawan eteläpuolella ja se poistettiin alusluettelosta 10. elokuuta.


title: Aku Ankka Lataamo

text: Aku Ankka Lataamo (nykyään nimellä Aku Ankka Digipalvelu, puhekielessä edelleen Lataamo) on digitaalinen palvelu, josta löytyy kaikki Suomessa julkaistut "Aku Ankka" -lehdet sekä Aku Ankan taskukirjat. Aku Ankka Lataamo on palkittu Paras ajanvietepalvelu 2014 -palkinnolla.


title: Aku Ankka Lataamo

text:
Palvelu toimii iPhonella ja Android-käyttöjärjestelmän laitteilla sekä verkkoselaimella.
Sarjakuvien selaaminen on tehty helpoksi; Sarjakuvia voi selata piirtäjän, hahmon ja vuoden perusteella. Lisäksi lehdille ja taskukirjoille on omat osiot, joista ne löytää julkaisujärjestyksessä.


title: Aku Ankka Lataamo

text: Aku Ankka Digipalvelua käytetään kuukausimaksulla, joka maksaa noin kahdeksan euroa kuussa.


title: Pimagediini

text: Pimagediini eli aminoguanidiini (CHN) on hydratsiineihin kuuluva guanidiinin johdannainen. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteesien lähtöaineena. Lisäksi sitä tutkitaan diabeteksen liitännäissairauksien hoitoon.


title: Pimagediini

text: Pimagediini on sellaisenaan pysyvä vain hetken aikaa, mutta sen suolat ovat pysyvämpiä. Yhdiste on voimakkaasti emäksinen ja muodostaa suoloja niin orgaanisten kuin epäorgaanistenkin happojen kanssa. Yhdiste liukenee muun muassa veteen ja etanoliin. Kuumennettaessa pimagediinin vesiliuosta se hajoaa, jolloin muodostuu muun muassa ammoniakkia. Yhdiste reagoi muun muassa useiden karbonyyliyhdisteiden kanssa heterosyklisiksi yhdisteiksi.


title: Pimagediini

text: Pimagediinia valmistetaan hydratsiinin ja syanamidin välisellä reaktiolla.


title: Pimagediini

text: Pimagediiniä käytetään useiden heterosyklisten yhdisteiden valmistuksen lähtöaineena. Siitä valmistettavia kemikaaleja ovat muun muassa lääkkeenä käytettävä lamotrigiini, maatalouskemikaaleina käytettävät amitroli ja ferimtsoni sekä autojen turvatyynyissä käytettävä aminotetratsoli. Pimagediini reagoi niin kutsuttujen edistyneiden glykaation lopputuotteiden (AGE) kanssa ja estää niitä aiheuttamasta proteiinien ristiinlinkittymistä. Näillä glykaatiotuotteilla on merkitystä useissa sairauksissa muun muassa diabeteksessa. Pimagediinia on tutkittu käytettäväksi muun muassa diabeettisen nefropatian ja diabeettisten silmäsairauksien hoitoon.


title: Kansallisen divisioonan kausi 2016–2017

text: Kansallisen divisioonan kausi 2016–2017 on Moldovan jalkapallon ylimmän sarjatason 26. kausi. Se alkoi 23. heinäkuuta 2015 ja päättyy toukokuussa 2016. Kauden alussa hallitseva mestarijoukkue on Sheriff Tiraspol. FC Ungheni nousi Kansalliseen divisioonaan kaudelle 2016–2017.


title: Kansallisen divisioonan kausi 2016–2017

text:
Päivitetty 4. lokakuuta 2016 pelattujen otteluiden jälkeen. Lähde: Divizia Nationala scores & results
Kotijoukkue on vasemmassa reunassa.


title: Kaidai

text: Kaidai () oli keisarillisen Japanin laivaston suurikokoinen sukellusvenetyyppi, joka voidaan jakaa seitsemään luokkaan ja kahteen alaluokkaan.


title: Kaidai

text: Palveluksessa olevat alukset nimettiin uudelleen 20. toukokuuta 1942 lisäämällä alusten numeroon sata esimerkiksi "I-52":sta tuli "I-152".


title: Kaidai

text: Tyypin prototyyppi ja luokkansa ainoa edustaja.


title: Kaidai

text: Luokkaan kuului ainoastaan yksi alus.


title: Tell Me on a Sunday

text: Tell Me on a Sunday on Andrew Lloyd Webberin säveltämä ja Don Blackin sanoittama yksinäytöksinen musiikkinäytelmä yhdelle naisnäyttelijälle vuodelta 1979. Tim Ricen alkuperäisideaan pohjautuva laulumonologi kertoo tavallisesta englantilaistytöstä, joka matkustaa Yhdysvaltoihin etsimään rakkautta, ensin New Yorkiin, sitten Hollywoodiin ja taas takaisin New Yorkiin.


title: Tell Me on a Sunday

text: Turkulainen Linnateatteri toi pienoismusikaalista näyttämölle suomenkielisen kantaesityksen lokakuussa 2016. Sen on suomentanut Mikko Koivusalo ja ohjannut Janne Jämsä. Ainoaa roolia esittää Netta Dahlberg.


title: Jaakko Alasuutari

text: Jaakko Alasuutari (s. 2. maaliskuuta 1997) on ylivieskalainen futsalpelaaja. Hän pelaa kaudella 2017–2018 Sievi Futsalissa. Hän pelaa numerolla 13.


title: Onnittelu

text: Onnittelu tai onnentoivotus on kohtelias toivotus, joka kohdistuu menestyksen, saavutuksen, merkkipäivän tai muun vastaavan kokeneeseen henkilöön. Ihmiset onnittelevat esimerkiksi tutkinnon suorittamisen, kilpailun voittamisen, syntymäpäivän, naimisiinmenon tai lapsen saamisen johdosta. Yleisiä onnittelulausahduksia ovat esimerkiksi "onnea", "onneksi olkoon" ja "paljon onnea". Kasvotusten onnitellessa usein kätellään ja joskus saatetaan halata. Onnitella voi myös kortin, runon tai puheen välityksellä.


title: Miikka Läntinen

text: Miikka Läntinen (s. 12. helmikuuta 1984) on suomalainen salibandyn pelaaja.


title: Miikka Läntinen

text: Läntinen on pelannut Salibandyliigan runkosarjassa 86 ottelua pistein 72+25=97 seuroinaan FBT Pori, TPS sekä SalBa ja Ruotsin Superliigassa kaksi ottelua pistein 1+1=2 edustaen IBK Dalenia.


title: Miikka Läntinen

text: Läntinen on jääkiekko- ja salibandyvalmentaja Ismo Läntisen poika.


title: Uudenmaankatu (Helsinki)

text: Uudenmaankatu () on noin 800 metrin pituinen katu Helsingin kantakaupungissa, Kampin ja Punavuoren rajalla. Se johtaa Erottajankadulta Kolmikulman puiston pohjoislaidalta Sinebrychoffin puiston laidalle. Puiston alittava liikennetunneli yhdistää Uudenmaankadun ja lyhyen Mallaskadun, joka johtaa Hietalahdenrannasta tunnelin suulle.


title: Uudenmaankatu (Helsinki)

text: Itäisintä, Kolmikulman puiston kohdalla olevaa osuuttaan lukuun ottamatta Uudenmaankatu on yksisuuntainen lännestä itään päin. Ennen se oli hiljainen sivukatu, mutta kun tunneli sen länsipäähän vuonna 1969 valmistui, siitä tuli osa vilkasta liikenneväylää, joka johtaa Länsiväylältä ydinkeskustaan. Aikaisemmin pääliikenneväylänä toimi Bulevardi. Päinvastaiseen suuntaan liikenne kulkee pohjoisempana sijaistevaa Lönnrotinkatua pitkin.


title: Uudenmaankatu (Helsinki)

text:
Uudenmaankadun nimi johtuu Uudenmaan esikaupungista, joka on 1800-luvulla käytetty nimitys silloisen Helsingin Esplanadin etelä- ja länsipuolella olleesta osasta, pääosin nykyisestä Kaartinkaupungista sekä osasta Kamppia ja Punavuorta. Nimi vahvistettiin vuonna 1820, aluksi vain ruotsiksi kirjoitettuna Nylands Gatan. Myös suomen
kielinen nimi Uudenmaankatu oli käytössä jo 1800-luvulla, mutta vahvistettiin virallisesti vasta vuonna 1909.


title: Uudenmaankatu (Helsinki)

text: Alun perin 1800-luvulla Uudenmaankadun varrelle rakennettiin pääasiassa yksikerroksisia puutaloja. Tontit kadun varrella olivat kuitenkin tuntuvasti pienempiä kuin viereisen Bulevardin varrella, ja katu, varsinkin sen länsipää, liittyikin luonteeltaan pikemminkin Punavuoren työläiskaupunginosaan kuin Bulevardin seutuun.


title: Uudenmaankatu (Helsinki)

text: Yksi rapattu puutalo on kadun varrella edelleen jäljellä osoitteessa Uudenmaankatu 38. Muut puutalot on aikojen kuluessa purettu, ja tilalle on rakennettu asuinkerrostaloja, jonkin verran myös liike- ja toimistotaloja. Osa niistä on 1800-luvun lopulla rakennettuja uusrenessanssityylisiä rakennuksia, osa 1900-luvun alun jugendtaloja. Myöhemmin muutamia kerrostalojakin Uudenmaankadun varrelta on jo purettu. Esimerkiksi Sanoma Oy osti 1960-luvulla rakennukset Uudenmaankatu 16–22 tontteineen, purki ne ja rakennutti tilalle modernin liiketalon.


title: Uudenmaankatu (Helsinki)

text: Myös Gabriel Andsténin suunnittelemat 1820- ja 1830-luvuilla valmistuneet puutalot Uudenmaankatu 19-21 säilyivät paikoillaan 1970-luvulle saakka. Kun samaan kortteliin Bulevardin puolelle myöhemmin rakennettiin Svenska flicklyséetin koulutalo, näistä taloista tuli sen rehtorin ja muun henkilökunnan asuintaloja. Puretut talot kuitenkin varastoitiin ja pystytettiin vuonna 1991 uudestaan Kaisaniemenrantaan, Kasvitieteellisen puutarhan laidalle. Niiden alkuperäisellä paikalla on nykyisin moderni asuinkerrostalo.


title: Uudenmaankatu (Helsinki)

text: Surullisen kuuluisiksi tulivat 1800-luvulla Uudenmaankatu 34–36:ssa olleet kauppias Mikael Antipoffin omistamat vuokrakasarmit, joita nimitettiin muun muassa Suureksi Bastiljiksi ja Ryysyhotelliksi. Ne edustivat köyhälistön asumiskurjuutta pahimmillaan: niissä asui jopa 6–10 henkilöä huonetta kohti, ne olivat huonossa kunnossa ja asukkaiden juopottelun ja väkivaltaisuuden vuoksi ne olivat erittäin levottoman asuinpaikan maineessa. Lopulta kaupunki kuitenkin pakkolunasti rakennukset ja purki ne, ja paikalle rakennettiin arvorakennukseksi luokiteltu asuintalo.


title: Uudenmaankatu (Helsinki)

text: Huomattavimpia rakennuksia Uudenmaankadun varrella ovat:


title: Uudenmaankatu (Helsinki)

text: Poikkikadut on tässä lueteltu kadun osoitenumeroiden kasvusuunnasta, idästä (koillisesta) länteeseen (luoteeseen). Katu on kuitenkin yksisuuntainen niin, että liikenne kulkee ainoastaan päinvastaiseen suuntaan.


title: Siili (täsmennyssivu)

text: Siili voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Booky.fi

text: Booky.fi on kirjojen vähittäismyynnissä toimiva suomalainen verkkokauppa. Yritys on saanut alkunsa oppi - ja kurssikirjojen välittämisestä. Vuonna 2005 toiminta siirrettiin yritysmuotoon. Yrityksen kotipaikka on Helsinki, mutta päätoimipiste on siirretty Vantaan Aviapoliksen suuralueen Pakkalaan.


title: Josh Dun

text: Joshua "Josh" William Dun (s. 18. kesäkuuta 1988, Columbus, Ohio) on yhdysvaltalainen rumpali, joka tunnetaan duosta Twenty One Pilots.


title: Josh Dun

text: Dun kasvoi kahden siskon, Ashleyn ja Abigailin, sekä veljen Jordanin kanssa. Hän opetti itsensä soittamaan rumpuja, kun oli nuori, ja sanoo pyöräillensä joka viikko paikalliseen musiikkiliikkeeseen soittamaan sähkörumpuja kunnes hänet häädettäisiin kaupasta. Joshin mukaan hän ei oikeastaan saanut kuunnella musiikkia lapsena, mutta saattoi käydä musiikkikaupassa kysymässä suosituksia sen työntekijöiltä. "Saatoin monesti piilottaa albumeita kuten Green Dayn Dookie sänkyni alle. Joskus vanhempani löysivät ne ja olivat todella vihaisia, ja pakottivat minut kuuntelemaan kristillistä alternatiivista, kuten Relient K. Dun työskenteli "Guitar Center"illä kolme vuotta. Siellä hän työskenteli Twenty One Pilots'n edellisen rumpalin Chris Salih'n kanssa.


title: Josh Dun

text: Vuonna 2018 joulukuussa Josh Dun meni kihloihin Debby Ryanin kanssa.


title: Josh Dun

text: Tatuoinnit


title: Josh Dun

text: Joshilla on oikeassa kädessään tatuoitu puu, joka kuvastaa sitä mihin hän uskoo. Hän kuitenkin kertoo siitä tarkemmin kasvokkain, ja toivoo, ettei sen tarkoitus leviäisi internetissä. Hänellä on oikean korvansa takana tatuoitu "X", joka kuvastaa heidän kotopuolestaan tulevia faneja. Myös Josephilla on samanlainen tatuointi, joka on hänen oikeassa käsivarressaan. Tatuoinnit otettiin vuonna 2013, bändin esiintyessä kotikaupunkinsa "Lifestyle Communities Pavilion"illa. Joshua on kristitty. Hänellä on tatuoitu "Tyler" polvessa.


title: Josh Dun

text: House of Heroes "(maaliskuu-lokakuu 2010)"


title: Josh Dun

text: Maaliskuussa 2010 Dun liittyi "House of H"e"roes"iin bändin rumpalin, Colin Rigsbyn ehdotuksen kautta, sillä hän jättäisi bändin hetkeksi, saadakseen aikaa perheensä kanssa. Josh kiersi bändin livekiertueella lokakuuhun asti, kunnes bändin alkuperäinen rumpali palasi takaisin tauoltaan.


title: Josh Dun

text: twenty one pilots


title: Josh Dun

text: Pääartikkeli: Twenty One Pilots


title: Josh Dun

text: Vuonna 2011, Dun meni Twenty One Pilotsin keikalle bändin silloisen rumpalin, Chris Salih'n kutsusta kuultuaan bändin demon. Hän piti trion esiintymisestä ja hiljattain show'n jälkeen hän tapasi bändin päälaulaja Tyler Josephin, ja pari päivää myöhemmin he alkoivat viettää aikaa yhdessä ja rakensivat ystävyyssuhteen.


title: Josh Dun

text: Myöhemmin sinä vuonna, Nick Thomas ja Chris Salih jättivät bändin, syinä kiireiset aikataulut, ja Josh lopetti työnsä "Guitar Center"illä soittaakseen keikan Josephin kanssa. He ehtivät soittaa yhden kappaleen ennen kuin virkavalta keskeytti konsertin. Siitä lähtien Dun on ollut bändin täysaikainen rumpali. Duo julkaisi bändin toisen studioalbumin, "Regional at Best", 8. huhtikuuta 2011. Vuoden 2012 huhtikuussa hän allekirjoitti sopimuksen Atlantic Recordsin tytäryhtiö Fueled by Ramenin kanssa.


title: Josh Dun

text: Bändin kolmas levy, "Vessel," julkaistiin 8. tammikuuta 2013. Neljäs albumi, "Blurryface," julkaistiin 17. toukokuuta 2015, eli kaksi päivää ennen oikeaa julkaisupäivää. Viides albumi, "Trench," julkaistiin 5. lokakuuta 2018.


title: Laurindo Almeida

text: Laurindo Almeida (2. syyskuuta 1917 – 26. heinäkuuta 1995) oli brasilialainen kitaristi ja säveltäjä, joka teki suuren määrän levytyksiä sekä klassisen kitaran, jazzin että latinalaisrytmien tyylilajeissa. Yhdessä Bud Shankin kanssa Almeidaa pidetään afroamerikkalaista ja latinalaisamerikkalaista musiikkia ensi kertaa yhdistäneen "jazz samban" kehittäjänä. Almeida oli ensimmäinen artisti, joka sai Grammy-palkintoja sekä klassisen musiikin että jazztyylin levytyksistä. Hänen diskografiansa käsittää yli sata levytystä viideltä vuosikymmeneltä.


title: Laurindo Almeida

text: Laurindo Jose de Araujo Almeida Nobrega Neto syntyi São Paulon osavaltiossa lähellä Santosia. Musikaaliseen perheeseen kuulunut Almeida oli itseoppinut kitaristi. Teinivuosinaan hän siirtyi São Pauloon, jossa työskenteli radiomuusikkona ja -sovittajana sekä yökerhoesiintyjänä. 19-vuotiaana hän soitti risteilyaluksilla ja pääsi näin vuonna 1936 Eurooppaan, jossa hän innostui muun muassa Stephane Grappellin ja Django Reinhardtin ”mustalaisjazzista” ja muusta jazzmusiikista.


title: Laurindo Almeida

text: Vuonna 1947 Almeida muutti Brasiliasta Yhdysvaltoihin rahoilla, jotka oli ansainnut kun The Andrews Sisters oli tehnyt hitin hänen sävelmästään ”Johnny Peddler”. Almeida sai heti töitä Hollywoodin elokuvayhtiöiden studio-orkestereista. Almeida oli mukana myös Stan Kentonin yhtyeessä sen huippuvuosina 1940-luvun lopulta vuoteen 1952.


title: Laurindo Almeida

text: Vuoden 1953 levytyksillä "Brazilliance" 1 ja 2 (alun perin nimeltään "Laurindo Almeida Quartet featuring Bud Shank") Almeida lanseerasi "jazz sambaksi" kutsumansa tyylin. Levyillä soittivat entiset Kentonin yhtyeen muusikot Bud Shank, basisti Harry Babasin ja rumpali Roy Harte. Tyyli enteili myöhempiä pohjois- ja eteläamerikkalaisen rytmimusiikin fuusiotyylejä, kuten bossa novaa.


title: Laurindo Almeida

text: Klassista kitararepertuaaria Almeida alkoi levyttää Capitol Recordsille vuonna 1954, ensimmäisenä albuminaan "The Guitar Music of Spain". Almeidan klassisia levytyksiä tuotti Robert E. Myers. Vuoden 1958 Grammy-voittajaa "Duets with Spanish Guitar" pidetään ensimmäisenä klassisen musiikin crossover-levytyksenä. Siinä Almeidan muusikkokumppaneja ovat mezzosopraano Salli Terri ja huilisti Martin Ruderman. Levylle Almeida sovitti länsimaisen taide- ja kansanmusiikin sävelmiä brasilialaisilla musiikkityyleillä kuten modenha, charo, maracatu ja boi-bumba. Almeidan viidestä Grammy-palkinnosta neljä tuli klassisen musiikin levytyksistä, joihin kuuluvat ensilevytykset Heitor Villa-Lobosin kitarakonsertosta ja Radamés Gnattalin kitarateoksesta "Concerto de Copacabana".


title: Laurindo Almeida

text: Vuonna 1964 Almeida levytti The Modern Jazz Quartetin kanssa albumin "Collaboration" (Atlantic Records, Euroopassa nimellä "The Modern Jazz Quartet with Guest Star Laurindo Almeida", Philips). Almeida soitti MJQ:n kanssa myös kiertueilla 1960-luvulla ja uudestaan 1990-luvulla.


title: Laurindo Almeida

text: Muun uransa ohella Almeida jatkoi työtä elokuvamusiikin parissa koko elämänsä. Hänen kitaran-, luutun-, mandoliinin- ja muiden kielisoitinten soittoa kuullaan yli 800 elokuvassa ja televisiosarjassa (muun muassa "Karjatila High Chaparralissa"). Hän toimi myös elokuvasäveltäjänä noin kymmenessä elokuvassa. Almeidan viimeiseksi jäänyt elokuvatyö oli Clint Eastwoodin "Armoton" (1992).


title: Laurindo Almeida

text: Almeida jatkoi opetus-, levytys- ja esiintymisuraansa elämänsä loppuun asti. Hän sävelsi yli tuhat kappaletta, joista parisataa on populaareja iskelmiä. Almeida kuoli 77-vuotiaana leukemiaan 26. heinäkuuta 1995 Los Angelesissa.


title: Katrín Jakobsdóttir

text: Katrín Jakobsdóttir (s. 1. helmikuuta 1976 Reykjavík) on islantilainen poliitikko ja Islannin pääministeri vuodesta 2017. Hän on ollut Alltingin jäsen (kansanedustaja) vuodesta 2007. Katrín toimi opetus- ja kulttuuriministerinä Jóhanna Sigurðardóttirin hallituksessa 2009–2013. Hän on ollut Vihreän vasemmiston puheenjohtaja vuodesta 2013.


title: Katrín Jakobsdóttir

text: Islanti ajautui ennenaikaisiin parlamenttivaaleihin lokakuussa 2017 Valoisa tulevaisuus -puolueen vedettyä pois tukensa pääministeri Bjarni Benediktssonin hallitukselta pääministerin isään liittyvän pedofiilikohun seurauksena. Vaalien jälkeen presidentti Guðni Th. Jóhannesson antoi vihreän vasemmiston Katrínille hallitusmuodostajan tehtävän. Vihreä vasemmisto pääsi sopuun koalitiohallituksen muodostamisesta yhdessä Itsenäisyyspuolueen ja Edistyspuolueen kanssa.


title: Katrín Jakobsdóttir

text: Katrín Jakobsdóttir on valmistunut maisteriksi Islannin yliopistosta pääaineenaan islannin kieli ja kirjallisuus.


title: Maniraptora

text: Petokädet ("Maniraptora") on teropodien ryhmä joka sisältää kaikki dinosaurukset jotka olivat läheisempää sukua linnuille kuin strutsisaurit ("Ornithomimosauria"). Lintujen uskotaan kehittyneen petokäsistä jurakaudella 150 miljoonaa vuotta sitten. Linnut ovat siis maniraptoreita, ja muut maniraptorit niiden lähimpiä sukulaisia.


title: Maniraptora

text: Petokäsien luokittelu muuttuu uusien tutkimusten myötä. Niiden keskuudessa esiintyy paljon konvergenttia evoluutiota, mikä vaikeuttaa niiden luokittelua. Lisäksi fossiilien heikko laatu on ongelmana. Ilman lintujakin ryhmä on monipuolinen ja jäsenet vaihtelevat ulkonäöltään, vaikka kuuluvatkin samaan ryhmään. Petokäsiä yhdistävät monet lintumaiset piirteet, esimerkiksi eturaajojen ja käsien rakenne, sekä kaikille linnuille ominainen hankaluu.


title: Maniraptora

text: Suuret ryhmät jotka yleensä luokitellaan petokäsiin kuuluviksi:Yksinkertainen kladogrammi "Maniraptoran" luokittelusta:


title: Aïcha Fofana

text: Aïcha Aminata Laïla Fofana (1957 Bamako – 16. elokuuta 2003 Bamako) oli malilainen kirjailija.


title: Aïcha Fofana

text: Aïcha Fofana syntyi Malin terveys- ja sosiaaliministerinä toimineen Bénitiéni Fofanan perheeseen. Lukion jälkeen hän opiskeli kieliä Sorbonnessa, Mannheimin yliopistossa ja Oxfordissa. Fofana työskenteli ranskan ja saksan kääntäjänä ja tulkkina ja julkaisi ensimmäisen romaaninsa "Mariage on copie" vuonna 1994. Hänet tunnettiin myös aktiivisena naisasianaisena ja ihmisoikeuksien puolustajana.


title: Tippeligaenin kausi 2016

text: Tippeligaenin kausi 2016 on Norjan jalkapalloilun korkeimman sarjatason, Tippeligaenin, 72. kausi.


title: Pitääkö olla huolissaan?

text: Pitääkö olla huolissaan? on 29. syyskuuta 2016 MTV3-kanavalla alkanut paneelishow, jossa käsitellään suomalaisten ihmisten huolenaiheita. Ohjelman juontajana toimii Jenni Pääskysaari ja vakiopanelisteina toimivat Miika Nousiainen, Kari Hotakainen ja Tuomas Kyrö.


title: Avialae

text: Avialae on Jacques Gauthierin vuonna 1986 määrittelemä kladi, jota eräät pitävät lintujen (Aves) synonyyminä. Se sisältää kaikki linnut, sekä niille lähintä sukua olleet petokätiset dinosaurukset, vaikkakin vaihtoehtoisia määritelmiä käytetään termistä.


title: Avialae

text: "Archaeopteryx lithographica", jurakauden lopulta Solnhofenin kalkkikivestä Saksasta, on vanhin tunnettu aviali joka mahdollisesti omasi lentokyvyn. Sitäkin vanhempia jäseniä on kuitenkin löydetty Tiaojishanin muodostumasta Myöhäiseltä jurakaudelta Kiinasta, ajoitettu 160 miljoonan vuoden taakse.


title: Faléa

text: Faléa on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee 80 kilometriä Kéniébasta etelään. Kunnassa on 17 400 ja keskuskylässä 3 200 asukasta (vuonna 2009).


title: Faléa

text: Faléan kunnan pinta-ala on noin 400 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kéniéban piirin Dabian ja Kéniéban sekä idässä Faraban kuntiin, etelässä Guineaan ja lännessä Senegaliin. Alue on etupäässä kumpuilevaa tasankoa, jonka yläpuolella kohoaa Tambouran kalliorinteen jatke. Kunnan läpi virtaa Senegalin sivujoki Falémé. Ilmasto on guinealaistyyppinen. Kuiva kausi kestää maaliskuusta toukokuuhun, sadekausi kesäkuusta lokakuuhun ja viileä kausi marraskuusta helmikuuhun. Vuotuinen sademäärä on 800–1100 millimetriä. Metsiä on paljon ja eläinkunta on rikas.


title: Faléa

text: Kuntaan kuuluu 21 kylää. Asukkaat ovat djalonkeja, mandinkoja, fulbeja ja diakhankeja.


title: Faléa

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot varsinkin heinäkuusta tammi-helmikuuhun, jolloin tulviva Falémé erottaa alueen muusta maasta. Asukkaiden pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, fonio, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, metsästystä ja käsityöammatteja sekä kaivetaan perinteisin menetelmin kultaa. Kaupankäynti on huonojen liikenneyhteyksien takia vähäistä. Palveluihin kuuluvat koulut ja terveyskeskus.


title: Faléa

text: Seudulta on löydetty uraani-, kupari- ja bauksiittiesiintymiä, joiden hyödyntäminen ei toistaiseksi ole kannattavaa. Uraanin etsinnän pelätään aiheuttaneen vakavia ympäristövahinkoja. Faléan kylässä on kaivosyhtiön käyttämä lentokenttä.


Keisarillisen Japanin laivaston sukellusveneet kehittyivät viidestä vuonna 1904 Yhdysvalloista ostetusta Holland-tyyppisestä sukellusveneestä. Japanin sukellusvenease kehittyi toiseen maailmansotaan mennessä määrän ja tietotaidon kasvaessa yhdeksi voimakkaimmista ja monipuolisimmasta maailmassa.


title: Keisarillisen Japanin laivaston sukellusveneet

text: 1900-luvun alussa keisarillisen Japanin laivaston lähetystö vieraili Isossa-Britanniassa, Ranskassa ja Yhdysvalloissa, minkä jälkeen laivasto tilasi 1904 ensimmäiset sukellusveneensä Electric Boat Companyn Fore Riverin telakalta. Viisi Holland-tyyppistä (EB 7P) venettä valmistettiin salassa ja ne lähetettiin valmistuttuaan osiksi purettuna junalla Seattleen, mistä ne rahdattiin Yokosukaan. Ne saapuivat vastaanottajille Venäjän-Japanin sodan aikana 12. joulukuuta 1904. Kokoonpano kuitenkin viivästyi ja ne laskettiin vesille vasta maaliskuussa ja toukokuussa 1905 ensimmäisen ollessa toimintavalmiina kesäkuussa. Loppujen valmistuessa sotatoimet Venäjää vastaan olivat päättymässä eivätkä veneet osallistuneet varsinaisiin sotatoimiin.


text: Vuonna 1904 Kawasaki Dockyard Company osti muutetun aluksen suunnitelmat suoraan Hollandilta ja yhtiö valmisti kaksi venettä (numerot 6 ja 7) kahden yhdysvaltalaisen insinöörin avustamana.


text: Vaikka ensimmäisiä veneitä ei testattukaan sodassa niin ensimmäinen sukellusvenelaivue perustettiin Kuren laivastotukikohtaan. Japani osti kaksi brittiläistä C-luokan sukellusvenettä Vickersiltä ja valmisti lisäksi kolme vastaavaa alusta lisenssillä Kuren laivastoarsenaalissa. Alukset muodostivat Ha-1 ja Ha-3-luokat. Myöhemmin Kuren laivastoarsenaali valmisti vielä kaksi vastaavaa alusta, jotka muodostivat Ha-7-luokan.


text: Vuonna 1909 valmistui laivaston ensimmäinen sukellusveneidenemälaiva "Karasaki" tukemaan sukellusvenelaivueen toimintaa satamien ulkopuolella.


text: Ensimmäisessä maailmansodassa Japanin laivasto kuten monet muutkin vaikuttui Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneiden toiminnasta kauppamerenkulkua vastaan. Tämän seurauksena sisällytettiin vuoden 1917 hankintoihin kahdeksantoista merikelpoista sukellusvenettä. Sodan päätyttyä Japani vastaanotti yhdeksän saksalaista sukellusvenettä sotakorvauksena, mitä käytettiin saksalaisen teknologian tutkimiseen.


title: Tauno Sarmaja

text: Tauno Aate Sarmaja (ent. Snellman; 17. maaliskuuta 1907 Helsinki – 26. joulukuuta 1973 Helsinki) oli helsinkiläinen taidemaalari, joka keskittyi henkilö- ja maisemamaalauksiin.


title: Tauno Sarmaja

text: Sarmajan vanhemmat olivat maalarimestari Johan Gustaf Snellman ja Dagmar Snellman omaa sukua Siljander. Tauno Sarmaja kävi kansakoulun ja opiskeli taidetta Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1920–1926 sekä 1931–1933 yhdysvaltalaisessa Art Institute of Chicagossa professorien Ritmanin ja Forsbergin johdolla.


title: Tauno Sarmaja

text: Tauno Sarmajan teoksia oli ensimmäisen kerran esillä taidenäyttelyssä 1925 ja hän osallistui Suomen Taiteilijaseuran yhteisnäyttelyyn 1937. Hän oli Taidemaalariliiton jäsen. Hän myös opetti taidetta Taideteollisuuden keskuskoulussa 1951. Sarmajan töitä on valittu Helsingin kaupungin taidekokoelmaan.


title: Immanuel Saukkonen

text: Immanuel Saukkonen (5. kesäkuuta 1909 Rautjärvi – 17. kesäkuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari, jonka pääasiallisina aiheina olivat maisemat ja henkilökuvat.


title: Immanuel Saukkonen

text: Saukkosen vanhemmat olivat maanviljelijä Antti Saukkonen ja Iida Saukkonen omaa sukua Nokelainen. Immanuel Saukkonen kävi keskikoulun ja opiskeli taidetta Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1934–1939. Lisäoppia hän hankki opintomatkallaan Ruotsiin 1938.


title: Immanuel Saukkonen

text: Immanuel Saukkosen teoksia oli ensimmäisen kerran esillä taidenäyttelyssä 1938 ja hän osallistui Nuorten näyttelyyn 1942, 1943, 1945 ja 1948 sekä Suomen Taiteilijaseuran näyttelyyn 1939, 1942, 1943, 1945–1949, 1952–1954, 1956 ja 1965 sekä Suomen taideakatemian 3-vuotis näyttelyyn 1953, 1956 ja 1959. Ulkomailla järjestetyissä näyttelyissä hänen töitään oli esillä Ruotsissa 1944, Ruotsin Nässjössä pidetyssä viipurilaisten taiteilijoiden näyttelyssä 1948 sekä 1953 Norjassa Oslossa ja Bergenissä. Saukkonen oli Taidemaalariliiton ja Viipurin taiteilijaseuran jäsen.


title: Immanuel Saukkonen

text: Saukkosen teoksia on hyväksytty Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmiin, Helsingin kaupungin, Kuopion kaupungin, Lahden kaupungin, Helsingin yliopiston sekä Wihurin säätiön kokoelmiin.


title: Matti Savolainen (taidemaalari)

text: Matti Savolainen (21. maaliskuuta 1900 Pielisjärvi – 29. tammikuuta 1971 Silkeborg, Tanska) oli suomalainen taidemaalari, joka teki pääasiassa henkilö- ja maisemamaalauksia.


title: Matti Savolainen (taidemaalari)

text: Savolaisen vanhemmat olivat maanviljelija Mikko Savolainen ja Katri Savolainen omaa sukua Meriläinen. Matti Savolainen kävi kansakoulun ja opiskeli taidetta Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1923–1925. Lisäoppia hän hankki Belgiaan ja Ranskaan tekemällään opintomatkalla 1938.


title: Matti Savolainen (taidemaalari)

text: Teoksiaan Savolainen sai ensi kerran esille taidenäyttelyyn Helsingissä 1925. Suomen Taiteilijaseuran yhteisnäyttelyssä hänen teoksiaan oli 1925, 1930, 1933–1939, 1942 ja 1943. Yksityisnäyttelyn Savolainen piti Helsingissä 1941, 1943 ja 1961, Hämeenlinnassa 1961, 1963 ja 1965 sekä Tampereella 1943 ja Lahdessa. Hänen töitään oli myös kerran näyteillä ulkomailla, sillä hän osallistui Hämeenlinnan taiteilijoiden yhteisnäyttelyyn Weimarissa Saksan demokraattisessa tasavallassa 1962. Savolaisen teoksia on valittu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin ja Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmiin sekä Suomen valtion kokoelmiin. Savolainen oli Taidemaalariliiton ja Hämeenlinnan taiteilijaseuran jäsen.


title: Rauhanpatsas

text: Rauhanpatsas on Helsingin Kaivopuistossa sijaitseva kuvanveistäjä Essi Renvallin veistos. Se pystytettiin YYA-sopimuksen 20-vuotismuistomerkiksi vuonna 1968. Patsas sijaitsee rannassa Ehrenströmintien varrella jonkin matkaa Olympiaterminaalilta etelään.


title: Rauhanpatsas

text: Pronssinen veistos esittää naishahmoa, joka katselee pohjoiseen Eteläsataman suuntaan ja on hieman jalustasta irrallaan pienen terästuen varassa. Kuvanveistäjä Renvallin mukaan hahmo on rauhan hengetär, joka ”sodan jälkeen palaa uuden rauhanomaisen sydämen saatuaan uudistuneena maan päälle”. Naishahmo on 5,35 metriä ja Vehmaan punaisesta graniitista tehty jalusta 3 metriä korkea. Jalustassa lukee suomeksi, ruotsiksi ja venäjäksi: ”"Tämän rauhanpatsaan pystytti Suomen kansa rauhanomaisen rinnakkaiselon ja Suomen ja Neuvostoliiton ystävyyden vertauskuvaksi 6.4.1968"”. Hahmon ulkonäössä on vaikutteita muinaisen Egyptin taiteesta ja roomalaista voitonjumalatar Victoriaa esittävistä veistoksista. Lisäksi Renvall käytti mallina omia kasvojaan.


title: Rauhanpatsas

text: Ajatuksen rauhanpatsaasta esitti kuvanveistäjä Wäinö Aaltonen jo vuonna 1953. Suomen Rauhanliitto lähti viemään hanketta eteenpäin vuonna 1966. Patsaasta tuli osa vuoden 1948 YYA-sopimuksen virallisia 20-vuotisjuhlallisuuksia. Se rahoitettiin valtakunnallisella keräyksellä, johon osallistuivat Suomen valtio ja lukuisat kunnat. Pystytystyöt ja jalustan kustansi Helsingin kaupunki, pronssin lahjoitti Neuvostoliitto. Patsastoimikunnan puheenjohtajana oli ulkoministeri Ahti Karjalainen. Patsas tilattiin suoraan Essi Renvallilta, koska aikaa kilpailun järjestämiseen ei ollut. Renvall valittiin muistomerkin tekijäksi mahdollisesti osin siksi, että hän oli Rauhanpuolustajat-järjestön jäsen. Myös Renvallin ystävä, vuorineuvos Aarne Karjalainen tuki hanketta edistääkseen omistamansa Kudeneuleen tuotteiden vientiä Neuvostoliittoon.


title: Rauhanpatsas

text: Renvall veisti patsaan pääosin ateljeessaan Lallukan taiteilijakodissa, apulaisinaan kuvanveistäjät Ossi Somma ja Toivo Jaatinen. Veistos jouduttiin tekemään kolmessa osassa, koska ateljee ei ollut tarpeeksi korkea. Patsas paljastettiin YYA-sopimuksen allekirjoittamisen 20-vuotispäivänä 6. huhtikuuta 1968. Tilaisuuteen osallistuivat Suomen presidentti Urho Kekkonen ja Neuvostoliiton varapääministeri Kirill Mazurov.


title: Rauhanpatsas

text: Pääasiassa jalustan tekstin vuoksi jo eräät aikalaiset kohdistivat "Rauhanpatsaaseen" arvostelua ja sitä syytettiin Neuvostoliittoa myötäileväksi poliittiseksi propagandaksi. Renvallin mielestä se pyrki edistämään rauhaa ja liennytystä. "Rauhanpatsas" jäi Renvallin viimeiseksi merkittäväksi julkiseksi taideteokseksi. Vastapäätä "Rauhanpatsasta" suunniteltiin 1970-luvun alussa sotainvalidien muistomerkkiä, jota ei kuitenkaan toteutettu.


title: Antturi

text: Antturi on suomalainen sukunimi. Tunnettuja nimenkantajia:


title: Azerbaidžan kesäolympialaisissa 2008

text: Azerbaidžan osallistui Pekingin kesäolympialaisiin vuonna 2008 44 urheilijan joukkueella, jotka osallistuivat kymmeneen eri lajiin. Lipunkantajana avajaisissa toimi Farid Mansurov ja loppujuhlallisuuksissa puolestaan Šahin Imranov. Maa saavutti kisoissa seitsemän mitalia, joista yksi oli kultainen, kaksi hopeisia ja neljä pronssisia.


title: Azerbaidžan kesäolympialaisissa 2004

text: Azerbaidžan osallistui Ateenan kesäolympialaisiin vuonna 2004 36 urheilijan joukkueella, jotka osallistuivat kymmeneen eri lajiin. Lipunkantajana avajaisissa sekä päättäjäisissä toimi Nizami Pašayev. Maa saavutti kisoissa viisi mitalia, joista yksi oli kultainen ja neljä pronssisia.


title: Antti Parviala

text: Antti Aleksander (Aleki, Aliki) Parviala (vuoteen 1906 Anders Aleksander Majander; 27. tammikuuta 1876 Himanka – 24. lokakuuta 1959 Helsinki) oli Valion pitkäaikainen toinen johtaja  vuosina 1910–1945. Hänen vastuullaan oli osuusmeijerien liittäminen vuonna 1905 perustetun Voinvientiosuusliike Valion piiriin. Valion meijerien määrä seitsenkertaistui hänen 36 vuotta kestäneen työuransa aikana.


title: Antti Parviala

text: Anders Majander syntyi Himangalla kauppias Anders Majanderin perheeseen. Perhe asui Kannuksessa vuoteen 1882 ja muutti sieltä Pyhäjärvelle, poika kävi koulunsa. Isä jatkoi siellä kaupanpitoa. Äiti, Margareta hoiti kirkonkylän postiasemaa.


title: Antti Parviala

text: Anders lähetettiin kouluun Kokkolaan ja sieltä kauppakouluun Kuopioon, josta hän valmistui 1896. Ensimmäinen työpaikka oli vaasalaisen Laurellin tukkuliikkeen voinostajana. Vuonna 1900 hän siirtyi hankolaiseen “Suomalaiseen voinvientiliikkeeseen” ja 1903 edelleen voinvientiliike Temperaton toimitusjohtajaksi.


title: Antti Parviala

text: Tästä tehtävästä hänet kutsuttiin Valion toiseksi johtajaksi 1910 ja hän toimi tässä tehtävässä vuoteen 1946, jolloin hän jäi eläkkeelle. Yhtiöön perustettiin 1910 johtokunta, joka muodostui toimitusjohtajasta, toisesta johtajasta ja teknillisestä johtajasta. Uusitun yhtiösäännön mukaan toimitusjohtajan oli tehtävä päätökset yhdessä vähintään yhden johtokunnan jäsenen kanssa.


title: Antti Parviala

text:
Voista oli tullut Suomen (suuriruhtinaskunnan) tärkein vientituote. Voin tuotannon määrä ja laatu olivat nouseet, kun separaattorit yleistyivät 1800-luvun lopulta alkaen. Valio ja yksityiset voinviejät kilpailivat tuotetusta voista, ja molemmat tahot pyrkivät sitomaan meijereitä omaan piiriinsä. Varsinkin osuuskuntamuotoinen Valio vaati jäsenmeijereiltään ehdotonta uskollisuutta, eikä niiden sallittu myydä voita kilpailijoille.
Parvialan tehtävänä oli rakentaa koko maan kattava osuusmeijeriverkosto, jonka turvin voitiin varmistaa keskeytymätön voin vienti. 1880-luvun lopulta lähtien voita oli alettu viedä Hangosta pääasiassa Englantiin ympärivuotisesti, kun höyrylaivoihin alettiin tehdä jäävahvistuksia.
Valiosta tuli pian perustamisensa jälkeen Suomen selvästi suurin voinviejä.


title: Antti Parviala

text: Parviala asui Hangossa vuoteen 1921, jolloin hän siirtyi Helsinkiin perustettuun Valion pääkonttoriin. Hän vaikutti hankolaisessa paikallispolitiikassa ja uskonnollisessa elämässä Christian Endeavor -nimisen yhteisön piirissä. Laajemminkin hän toimi suomalaisissa uskonnollisissa järjestöissä, kuten Merimieslähetysseurassa. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1902 Elin Hendunen. Tämän kuoltua hän avioitui 1929 Ester Otsakorven kanssa. Avioliitto päättyi kuitenkin jo seuraavana vuonna. Eläkkeelle jäätyään hän asui Helsingissä.


Baltimoren roomalaiskatolinen arkkihiippakunta () on Yhdysvaltain katolisen kirkon vanhin hiippakunta. Se on perustettu vuonna 1789 ja siihen kuului noin puoli miljoonaa katolista vuonna 2012 eli 16,2 % väestöstä. Paavi Pius IX:n päätöksellä vuonna 1858 Baltimoren arkkipiispa on korkeimmalla asteikolla Yhdysvaltain katolisen kirkon hierarkiassa.


title: Alfa Romeo Stelvio

text: Alfa Romeo Stelvio on Alfa Romeon vuodesta 2016 lähtien valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli, joka esiteltiin Los Angelesin autonäyttelyssä marraskuussa 2016. Malli on saatavilla sekä taka- että nelivetoisina versioina. Stelvio perustuu samalle pohjalevylle kuin Alfa Romeo Giulia.


title: Alfa Romeo Stelvio

text: Vuoden 2017 Euro NCAP -kolaritestistä Stelvio sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Volkswagen Atlas

text: Volkswagen Atlas on Volkswagenin vuodesta 2016 lähtien valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli, jonka ulkomuoto perustuu vuonna 2013 esiteltyyn Volkswagen CrossBlue -konseptiautoon. Kiinassa mallin nimi on Volkswagen Teramont.


title: Volkswagen Atlas

text: Pohjois-Amerikan ja Kiinan lisäksi malli tulee myyntiin Euroopassa ainakin Venäjällä ja mahdollisesti myös muissa maissa.


title: Azerbaidžan kesäolympialaisissa 2000

text: Azerbaidžan osallistui Sydneyn kesäolympialaisiin vuonna 2000 31 urheilijan joukkueella, jotka osallistuivat kahdeksaan eri lajiin. Lipunkantajana avajaisissa toimi Namik Abdullajev ja loppujuhlallisuuksissa toimi Namik Abdullajev. Maa saavutti kisoissa kolme mitalia, joista kaksi oli kultaisia ja yksi pronssinen.


title: Azerbaidžan kesäolympialaisissa 1996

text: Azerbaidžan osallistui Atlantan kesäolympialaisiin vuonna 1996 23 urheilijan joukkueella, jotka osallistuivat yhdeksään eri lajiin. Lipunkantajana sekä avajaisissa että loppujuhlallisuuksissa toimi Nazim Hüseynov. Maa saavutti kisoissa yhden hopeisen mitalin.


title: Jahankat

text: Jahankat (myös "jahanket", "diakhanket") ovat alkuperältään soninkelainen kansanryhmä Gambiassa, Senegalissa, Guineassa ja Malissa. He puhuvat yleisemmin mandinkaa kuin soninkea. Jahankoja arvioidaan olevan noin 60 000 henkeä.


title: Jahankat

text: Jahankojen uskotaan olevan peräisin Macinan fulbevaltion Diasta, josta he muuttivat Bafingjoen varrelle nykyisen Malin länsiosaan. 1600-luvulla jahankojen asutuksia syntyi tärkeille kauppareiteille Gambiaan ja Senegaliin.


title: Jahankat

text: Jahankat ovat hartaita muslimeja, jotka toimivat usein muslimipappeina. He harjoittavat myös kaupankäyntiä ja työskentelevät eri ammateissa.


title: Balticconnector

text: Balticconnector on suunniteltu kaasuputki Suomen ja Viron välille. Se yhdistäisi Suomen ja Viron kaasuverkon toisiinsa Suomenlahden läpi.


title: Balticconnector

text: Euroopan komissio on myöntänyt 187,5 miljoonan euron rahoituksen Balticconnectorin rakentamiseen. EU-rahoitus Balticconnector-hankkeelle tulee Verkkojen Eurooppa -ohjelmasta. Rahoitus kattaa 75 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista.


title: Balticconnector

text: Putken rakentavat yhteistyössä suomalainen Baltic Connector ja virolainen Elering. Putki koostuu kolmesta osuudesta: Suomen maaperällä 22 km, merellä 80 km ja Viron maaperällä 50 km. Putki on tarkoitus ottaa käyttöön joulukuussa 2019.


title: He elävät öisin

text: He elävät öisin ("They Live by Night") on Nicholas Rayn ohjaama yhdysvaltalainen film noir vuodelta 1948. Se perustuu Edward Andersonin romaaniin "Thieves Like Us". Poliiseja pakenevasta rikollisesta nuorestaparista kertovan elokuvan pääosissa näyttelevät Farley Granger ja Cathy O’Donnell. Elokuva oli Nicholas Rayn ensimmäinen pitkä näytelmäelokuva.


title: He elävät öisin

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.


title: He elävät öisin

text: Robert Altman ohjasi samasta tarinasta uusintaversion "Varkaita kuten me" (1972).


title: Käärmeenpesä

text: Käärmeenpesä ("The Snake Pit") on Anatole Litvakin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1948. Psykiatriseen sairaalaan sijoittuva tarina perustuu Mary Jane Wardin omaelämäkerralliseen romaaniin "Käärmeenpesä" (Mantere 1948), ja sen pääosaa näyttelee Olivia de Havilland.


title: Käärmeenpesä

text: Virginia Cunningham herää mielisairaalassa, muttei muista miten on sinne päätynyt. Hän vaikuttaa skitsofreniapotilaalta ja on kadottanut yhteytensä todellisuuteen niin, ettei tunnista edes aviomiestään. Häneen kohdistetaan erilaisia hoitomuotoja: hypnoosissa hän ajelehtii nykytodellisuuden ja muistojensa välillä. Hän näkee näkyjä sairaalasta käärmeiden pesänä.


title: Käärmeenpesä

text: Elokuva sai Oscar-palkinnon äänityksestään, ja oli sen lisäksi ehdolla parhaan naispääosan (de Havilland), parhaan ohjauksen (Litvak), parhaan musiikin (Alfred Newman) ja parhaan elokuvan kategorioissa.


title: Käärmeenpesä

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Käärmeenpesän" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Believe (Justin Bieberin albumi)

text: Believe on kanadalaisen laulajan Justin Bieberin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 15. kesäkuuta 2012. Albumi nousi listaykköseksi Yhdysvaltojen Billboard 200 -listalla.


title: Believe (Justin Bieberin albumi)

text: Albumin ensimmäinen single ”Boyfriend” julkaistiin 26. maaliskuuta 2012, ja se nousi toiselle sijalle Yhdysvaltojen Billboard Hot 100 -singlelistalla, minkä lisäksi se oli iTunesin myydyin kappale 32 maassa. Singleä myytiin 521 000 digitaalista kappaletta ensimmäisellä viikolla, mikä on historian parhaita viikkomyyntejä digitaaliselle julkaisulle. Lisäksi kappaleen musiikkivideo teki katsojaennätyksen Vevo-videopalvelussa. Videota katsottiin 8 miljoonaa kertaa 24 tunnin sisällä sen lataamisesta.


title: Believe (Justin Bieberin albumi)

text: Albumin kolmantena singlenä julkaistiin ”Beauty and a Beat” 24. lokakuuta 2012. Bieber rikkoi toistamiseen ennätyksen Vevo-videopalvelun katsotuimpana videona 24 tunnin aikana videon lataamisesta. Musiikkivideo keräsi vuorokaudessa 10,6 miljoonaa näyttökertaa.


title: Believe (Justin Bieberin albumi)

text: "Believe" julkaistiin 15. kesäkuuta 2012. Albumia myytiin Yhdysvalloissa 374 000 kappaletta sen julkaisua seuranneen viikon aikana, ja se nousi Billboard 200 -albumilistan kärkeen. Marraskuuhun 2012 mennessä albumia oli myyty Yhdysvalloissa platinaan oikeuttava määrä eli yli miljoona kappaletta. 20. toukokuuta 2016 Yhdysvaltain levyteollisuutta edustava RIAA-järjestö ilmoitti, että albumi on myynyt Yhdysvalloissa kolminkertaista platinaa eli kolme miljoonaa kappaletta.29. tammikuuta 2013 Bieber julkaisi "Believe Acoustic" -nimisen remix-albumin, joka sisälsi akustisia versioita "Believe"-albumin kappaleista sekä kolme uutta kappaletta (”Nothing Like Us”, ”Yellow Raincoat” ja ”I Would”). Albumi nousi Billboard 200 -albumilistan ykköseksi.Deluxe Edition


title: Believe (Justin Bieberin albumi)

text: Spotify


title: A Lyga -kausi 2016

text: A Lyga -kausi 2016 on Liettuan jalkapallon korkeimman sarjatason, A Lygan, 27. kausi.


title: Kannas – matkaopas

text: Kannas – matkaopas (Kannas Suomalainen matkaopas) on Suomalainen matkaopas -sarjaan kuuluva kirja, jonka on kirjoittanut Markus Lehtipuu ja kustantanut Suomalainen matkaops. Se sisältää pitäjäkohtaiset oppaat Karjalankannaksen alueelta. Lisäksi kirjassa esitellään alueella asuvien ihmisten elämää, historiaa, sekä neuvotaan matkaan liittyvissä käytännön asioissa, kuten rahan vaihtaminen ja viisuminen hakeminen.


title: Kannas – matkaopas

text: Kirjasta on vuoteen 2016 mennessä julkaistu kaksi painosta. Teos on rinnakkainen Karjala – matkaopas -teokselle.


title: The Firm (hip hop -yhtye)

text: The Firm oli yhdysvaltalainen hip hop -ryhmä, joka perustettiin New Yorkissa vuonna 1996. Ryhmän muodostivat Nas, AZ, Foxy Brown ja Nature, joka korvasi entisen jäsenen Cormegan. Ryhmä hajosi vuonna 1998 julkaistuaan vain yhden albumin.


title: The Firm (hip hop -yhtye)

text: Alun perin myös 50 Cent￼in ja Mary J. Blige￼n oli tarkoitus olla ryhmässä mukana.


title: Huijarit

text: Huijarit ("The Grifters") on Stephen Frearsin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1990. Vakava, pessimistinen tarina petostentekijöiden vaikeasta työstä perustuu Jim Thompsonin samannimiseen, suomeksikin ilmestyneeseen romaaniin (1963, suom. Like 1994). Elokuvan pääosia esittävät Anjelica Huston, John Cusack ja Annette Bening.


title: Huijarit

text: Hevoskilpailuhuijauksiin erikoistunut mafian apuri (Huston) joutuu hoitamaan pikkukeikkoja tekevää poikaansa (Cusack) tämän saatua pahan iskun vatsaansa. Omat työt kärsivät, ja hän joutuu kohtaamaan myös poikansa suuremmista keikoista unelmoivan naisystävän (Bening). Poika joutuu kahden vahvan naisen puristukseen. Tilanteet kärjistyvät kohtalokkaiksi ratkaisuiksi.


title: Huijarit

text: Elokuva tuotti neljä Oscar-ehdokkuutta: Hustonille ja Beningille rooleistaan, Westlakelle käsikirjoituksesta ja Frearsille ohjauksesta.


title: Huijarit

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Huijarit" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Asko Alanen antoi elokuvalle täydet viisi tähteä, mikä vastaa sanallista arviota ”elämää suurempi elokuva”.


title: Hurrikaani Matthew

text: Hurrikaani Matthew oli lokakuussa 2016 Karibialla liikkunut vahva trooppinen hirmumyrsky, joka vaikutti Haitiin, Jamaikaan, Kuubaan, Dominikaaniseen tasavaltaan ja Bahamaan ja joka liikkui pitkin itärannikkoa Kaakkois-Yhdysvalloissa, erityisesti Floridassa, Georgiassa, Pohjois-Carolinassa ja Etelä-Carolinassa. Se oli voimakkain alueella riehunut hirmumyrsky vuoden 2007 hurrikaani Felixin jälkeen.


title: Hurrikaani Matthew

text: Matthew oli vuoden 2016 Atlantin hurrikaanikauden neljästoista trooppinen sykloni, kolmastoista myrsky, viides hurrikaani ja toinen voimakas hurrikaani. Se kehittyi voimakkaasta trooppisesta itäaallosta, joka liikkui Afrikan rannikolla 22. syyskuuta ja joka jatkoi matkaansa länteen. Se voimistui ja luokiteltiin trooppiseksi myrskyksi 28. syyskuuta, kun se sijaitsi itään Leewardsaarista. Päivää myöhemmin se oli jo voimistunut hurrikaaniksi Leewardsaarilla ja jatkoi nopeaa kehitystään vahvistuen viidennen luokan hurrikaaniksi Saffirin ja Simpsonin hurrikaaniasteikolla.


title: Hurrikaani Matthew

text: Kyseessä oli voimakkain hurrikaani Floridan itäosassa yli sataan vuoteen. Hurrikaani aiheutti paljon tuhoja Haitilla, missä raportoitiin aluksi, että melkein 300 ihmistä on kuollut myrskyn takia.


title: Hurrikaani Matthew

text: Myöhemmin Haitin kuolleiden määrän ilmoitettiin olevan lähes 900. Vaikka Matthew saapui Yhdysvaltoihin heikentyneenä, sen sateet ja myrskyvuoksi aiheuttivat paljon tulvia, ja ainakin 11 ihmistä menehtyi. Matthewin osuessa Haitiin tuulen nopeus oli 65 m/s, mutta sen rantautuessa Yhdysvaltoihin enää 33 m/s.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Suomen sisällissodan naiskaartit olivat Suomen sisällissodan aikana punakaartin naisista muodostettuja osastoja, joita perustettiin helmikuun alusta 1918 lähtien punaisten hallussa olleen alueen asutus- ja teollisuuskeskuksiin. Kaarteihin kuului yhteensä noin 2 000 nuorta naista, jotka olivat pääosin teollisuustyöläisiä, palvelijattaria ja piikoja. Nuorimmat naiskaartien jäsenet olivat vain 14–15-vuotiaita, eikä heidän keski-ikänsäkään noussut juuri pariakymmentä vuotta korkeammaksi. Ainoastaan osa naiskaartilaisista kuului aseellisiin taistelujoukkoihin, heitä toimi lisäksi huolto-, muonitus- ja sairaanhoitotehtävissä.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Lähteestä riippuen taisteluissa kaatui 70–130, teloitettiin 420–460 ja vankileireillä kuoli 80–110 naiskaartien jäsentä. Heidän lisäkseen kuolleeksi julistettiin 180 kadonnutta, joiden kohtalosta ei ole tietoa. Vuonna 1998 julkaistun tutkimuksen mukaan naiskaartien kokonaistappiot olivat 755 kuollutta. Teloitettujen keski-ikä oli noin 20 vuotta ja puolet heistä oli alaikäisiä. Naiset joutuivat ennen teloitustaan usein myös seksuaalisen väkivallan uhreiksi. Historiankirjoitus on yleisesti väittänyt, ettei vankileireillä tapahtunut naisten teloituksia ja ne ovat tulleet yleiseen tietoisuuteen vasta 1990–2000-luvuilla. Joidenkin tutkijoiden mukaan naisten ja lasten kohtalot vankileireillä on pidetty tarkoituksella pimennossa. Nykyinen tutkimus on osoittanut, että naiskaartilaisten järjestelmällisesten teloitusten taustalla oli myös rotuhygienisenä pidetty halu yhteiskunnan puhdistamiseen sodan voittaneiden valkoisten naiskuvaan sopimattomista punakaartilaisista.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Naiskaartilaiset olivat itse radikaaleja naisia, jotka halusivat muutosta omaan asemaansa suomalaisessa yhteiskunnassa. He pukeutuivat usein perinteisen hameen sijasta housuihin ja miesten vaatteisiin, jonka vuoksi heitä nimitettiinkin ”housukaartilaisiksi”. Murtautuminen ulos perinteisestä naisen mallista ja aseeseen tarttuminen aiheuttikin suunnatonta vihaa sisällissodan valkoisissa, mikä myös johti myöhempiin teloituksiin. Naiskaarteista on myös jäänyt elämään useita erilaisia myyttejä. Punaiset korostivat omassa propagandassaan heidän poikkeuksellista urheuttaan ja esittivät naiset todellisuutta merkittävämpänä osana punakaartien sotilaallista toimintaa, vaikka naiset todellisuudessa osallistuivat taisteluihin vain viimeisena reservinä sodan loppuvaiheessa. Vastapuoli taas pyrki demonisoimaan ja epäinhimillistämään epäsovinnaisina pitämiään naiskaartilaisia, muun muassa levittämällä väitteitä heidän miehiin kohdistamista hirmuteoistaan.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Suomalaisten naiskaartien esikuvina toimivat vuoden 1917 Venäjän vallankumouksen naispataljoonat, joista ensimmäisen perusti siperialainen talonpoikaisnainen Marija Botškarjova. Suomen punakaartien tavoin myös ensimmäiset naiskaartit syntyivät jo keväästä 1917 lähtien muodostettujen järjestyskaartien ja -toimikuntien pohjalle, joissa oli mukana myös runsaasti naisia. Naiskomppanioita perustettiin vajaalle parillekymmenelle paikkakunnalle eri puolille punaisten hallussa ollutta eteläistä Suomea. Ensimmäiset muodostettiin helmikuun alussa vain muutamia päiviä sisällissodan käynnistymisen jälkeen Helsinkiin, Viipuriin ja tuolloin Sääksmäen pitäjään kuuluneeseen Valkeakosken teollisuustaajamaan. Myöhemmin helmikuun aikana niitä perustettiin myös useihin muihin kaupunkeihin ja teollisuustaajamiin, mutta pelkästään maatyöväestön keskuuteen kaarteja ei syntynyt.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Kansanvaltuuskunta yritti aluksi hillitä naiskaartien syntymistä ja myös antimilitaristinen Sosialidemokraattinen Naisliitto oli naisten aseellista toimintaa vastaan. Maaliskuun 8. päivänä se antoi julkilausuman, jossa liittotoimikunta jyrkästi vastusti naiskaartien perustamista. Kansanvaltuuskunta antoi vihdoin 13. maaliskuuta lausunnon, joka velvoitti punaisen Suomen kansanedustuslaitoksena toimineen Työväen pääneuvoston hyväksymään kaartien perustamisen. Tämän jälkeen naiskaarteja muodostettiin eri paikkakunnille aina huhtikuuhun loppuun saakka. Ensimmäisen virallisen käskyn ne saivat 10. huhtikuuta, jolloin punakaartin ylipäällikkö Kullervo Manner määräsi vartiopalvelun naisten tehtäväksi. Viimeiset naiskaartit perustettiin vasta punaisten perääntymisvaiheessa huhtikuun puolivälin jälkeen, jolloin heidän tappionsa oli jo varmistunut, eivätkä ne ehtineet toimimaan kuin parin viikon ajan.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Naiskaartit syntyivät oma-aloitteisesti niihin liittyneiden naisten toimesta, ilman sodanjohdon tai punaisten siviilihallinnon määräyksiä, kun työväenliikkeessä aktiivisesti mukana olleet naiset halusivat myös itse toimia vallankumouksen hyväksi. Alkuvaiheessa naiskaartilaiset saivat sotilaallisen peruskoulutuksen, joka punakaartien yleiseen koulutustasoon verrattuna oli hyvä. Kouluttajina toimivat miehet, mutta naiskomppanioiden päälliköt olivat pääsääntöisesti naisia. Suurin osa naisista toimi kuitenkin taisteluosastojen ulkopuolella vartiopalveluksessa sekä sairaanhoito-, muonitus- ja huoltotehtävissä. Sanitääriosastoon liittyneet naiset kävivät viikon pituisen sidontakurssin, jonka jälkeen heidät lähetettiin rintamalle. Varsinaisten naiskaartien lisäksi naisia osallistui taisteluihin myös tavallisten punakaartin osastojen mukana.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Vaikka naiskomppaniat syntyivät yksinomaan aatteellisista syistä, niihin liityttiin myös kurjien asuinolojen, elintarvikepulan aiheuttaman nälän tai työttömyyden vuoksi. Raha oli yksi tärkeä tekijä, koska punakaarti maksoi jopa kolminkertaista palkkaa naisten normaaliin päivätyöhön verrattuna. Liittyminen ei kuitenkaan ollut luonteeltaan ajautumista tai mitenkään pakollista, vaan päätös syntyi yleensä vakaan harkinnan jälkeen. Lisäksi vaikuttimena oli yleinen naisten aseman parantaminen, jota kaartilaiset usein korostivat luopumalla perinteiseen naisen malliin kuuluneista ulkonäkövaatimuksista. Punakaartiin liittyneet naiset olivat yleensä kaikki lukutaitoisia ja heistä suurin osa oli mukana työväenyhdistysten naisosastojen tai muiden työväenliikkeen järjestöjen toiminnassa. Osan naisista on kuitenkin väitetty liittyneen myös erehdyksessä, kun he sekoittivat punakaartien lääkintäjoukot Punaiseen ristiin.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Naiskaartit olivat huomiota herättävä ilmiö myös kansainvälisesti. Koska aikakauden eurooppalainen yhteiskunta suhtautui kielteisesti naisten sotilaalliseen toimintaan, heitä nähtiin ase kädessä vain yhteiskunnallisia normeja rikkoneissa vallankumouksissa. Naiskaartien jäsenet olivat aikaansa nähden radikaaleja ja heitä onkin luonnehdittu myös ”varhaisfeministeiksi”.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Naiskaartilaiset pukeutuivat usein yhdenmukaisesti, he leikkauttivat tukkansa lyhyeksi ja pukeutuivat housuihin, jotka 1900-luvun alussa olivat ainoastaan miesten käyttämä asuste. Lisäksi naiset käyttivät usein vanhoja venäläisiä asepukuja. Käytännöllisyyden lisäksi housujen pitämisellä haluttiin irtaantua vallitsevista normeista ja niiden käyttö nouseekin jatkuvasti esiin naiskaartilaisista kertovissa tarinoissa. Tämän vuoksi heistä usein puhuttiinkin ”housukaartilaisina”.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Tutkija Jussi T. Lappalainen on laskenut punaisten palkkalistoilla olleen yhteensä noin 1 440 naiskaartilaista. Ohto Manninen sen sijaan esittää kokonaisluvuksi noin 2 000 naista, koska punakaartien luettelot ovat paikoitellen epätarkkoja, eivätkä myöskään sodan loppuvaiheessa mukaan liittyneet näy palkkalistoissa. Naisten osuus punaisten aseellisten joukkojen kokonaisvahvuudesta oli noin 2–3 prosenttia. Eniten naiskaartilaisia oli Helsingissä ja Tampereella, mutta heistäkin suurin osa toimi muissa kuin aseellisissa tehtävissä. Tavallisissa punakaarteissa ja punaisten siviilihallinnossa oli mukana myös tuhansia muita naisia, sillä Valtiorikosoikeudessa heitä oli syytettyinä yhteensä 5 533. Läheskään kaikkia ei kuitenkaan asetettu syytteeseen, joten todellinen määrä saattaa olla vielä huomattavasti suurempi.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Saamastaan sotilaskoulutuksesta huolimatta naiskaartien osallistuminen taistelutoimintaan jäi vähäiseksi. Niitä käytettiin ainoastaan viimeisinä reserveinä, jotka olivat mukana lähinnä Helsingin, Tampereen ja Viipurin puolustustaisteluissa. Lisäksi naiskaartit osallistuivat joihinkin Kymenlaaksossa ja Karjalan kannaksella käytyihin taisteluihin sekä perääntymisvaiheen yhteenottoihin, kun lännestä tulleet punaisten pakolaiskolonnat yrittivät Etelä-Hämeessä murtautua vastapuolen saartorenkaiden läpi kohti itää.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Ensimmäisenä taistelukosketuksen saivat Tampereen seudun kaartit 26. maaliskuuta lähtien. Ennen 6. huhtikuuta tapahtunutta Tampereen antautumista, ehti yli kymmenen naiskaartilaista saamaan surmansa joko taisteluissa tai teloituksissa. Helsingin naiskaartilaiset puolestaan joutuivat taisteluun, kun Hangossa maihinnousseet saksalaiset etenivät Helsinkiin 10. huhtikuuta. Merkittävin osuus lopputulokseen naiskaarteilla oli 27. huhtikuuta käydyssä Alvettulan taistelussa.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Tutkija Tuomas Hopun mukaan kieltäytymisiäkin nähtiin ainakin Tampereella. Siellä osa naisista ei halunnut lähteä taisteluun, vaan olivat valmiit luovuttamaan aseensa pois ja palaamaan kotiin. Hieman myöhemmin naiskaartilaiset kuitenkin puolustivat sinnikkäästi viimeisiä punaisten asemia Tampereen raatihuoneella ja vaativat jo luovuttamassa olleita miehiä jatkamaan taistelua. Naisten osuutta kuitenkin yleisesti liioiteltiin sekä punaisten että valkoisten sotapropagandassa.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Teloitettujen naiskaartilaisten määrästä ei ole tarkkaa tietoa, vaan luvut vaihtelevat eri lähteissä. Yleisesti teloitettuja naisia arvellaan olevan ainakin 420–460, jotka ammuttiin joko heti taistelujen jälkeen tai myöhemmin vankileireillä ennen sodan päättymistä toukokuun puolivälissä. Teloituksia suoritettiin yleisesti Tamperetta lukuun ottamatta kaikilla muilla paikkakunnilla, missä naiskaartilaisia jäi vangeiksi. Tampereella tiedetään ammutun ainoastaan kolme naista välittömästi taistelun jälkeen, mutta myöhempiä teloituksia ei kaupungissa päällystön kiellosta johtuen tehty. Ylivoimaisesti eniten naisia teloitettiin Lahdessa ja Hollolassa, joissa parin viikon aikana ammuttiin ainakin parisataa naiskaartilaista. Tunnettu joukkoteloitus tapahtui myös 1. toukokuuta Hauholla, jossa ammuttiin ainakin 20 pari päivää aikaisemmin vangittua Valkeakosken naiskaartin jäsentä. Joidenkin tietojen mukaan naiset raiskattiin teloitusta edeltäneenä yönä. Lisäksi laajoja massateloituksia oli ainakin Viipurissa.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Teloitetut naisten keski-ikä oli noin 20 vuotta ja nuorimmat olivat vain 14-vuotiaita. Ammutuiksi joutuivat erityisesti yhteiskunnan pohjasakkana pidetyt kaupunkien ja teollisuustaajamien työläisnaiset, mutta eivät juurikaan naiskaarteihin liittyneet maaseudun piiat ja palvelijattaret. Joidenkin väitteiden mukaan naisia olisivat teloittaneet saksalaiset, mutta kaikki silminäkijäkertomukset kuitenkin vahvistavat teloittajiksi nimenomaan suomalaiset. Saksalaiset sen sijaan olivat useissa tilanteissa jopa estäneet punavankien teloituksia, mikä huononsi valkoisten ja saksalaisten välejä. Naiset myös yleensä raiskattiin ennen teloitusta.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Teloituksista on vuosikymmenten ajan kiertänyt kertomuksia, että miesten vaatteina pidettyihin housuihin pukeutuneet naiset ammuttiin järjestelmällisesti. Tämän vuoksi naiset vangeiksi jouduttuaan pyrkivät pääsemään housuistaan eroon ja pukeutuivat esimerkiksi pelkkään alushameeseen. Myöhemmässä tutkimuksessa väitettä on joskus pidetty myyttinä, mutta esimerkiksi teloituksia 2010-luvulla tutkineen Marjo Liukkosen mukaan näin todellakin tapahtui.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Mittavimmat teloitukset nähtiin Lahdessa ja Hollolassa, jossa huhti–toukokuun aikana ammuttiin ainakin 180–220 naiskaartilaista. Lapin yliopistossa vuonna 2016 hyväksytyn lisensiaattityön mukaan Hennalan vankileirillä teloitettiin yhteensä 218 naista, mutta todennäköisesti heitä oli vielä paljon enemmän. Suomen sotasurmat -tietokannassa on ainoastaan 103:n Hennalassa teloitetun tiedot, mutta vastaavasti Työväen Arkiston terroritilaston mukaan teloitettuja oli jopa 600. Leirillä oli nykytiedon mukaan kaikkiaan yli 2 200 naista, vaikka vanhemmat luvut mainitsivat vain 341 naisvankia. Leirillä oli myös lähes 300 lasta äitiensä kanssa, vaikka aikaisemmassa tutkimuksessa on väitetty, että naiset ja lapset lähtettiin kotiin jo Fellmannin pellon kokoamisleiriltä.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Naiskaartilaisten lisäksi vangeiksi joutui Etelä- ja Lounais-Suomesta paenneita punasotilaiden perheenjäseniä, joihin kuului vaimojen ja lasten ohella myös heidän äitejään. Kaikki Lahdessa teloitetut naiset olivat kotoisin Turun ja Porin, Uudenmaan tai Hämeen läänien alueelta. Hennalassa ammuttiin ainakin Hyvinkään, Lahden, Maarian ja Mäntsälän naiskaartilaisia sekä Alastaron, Forssan, Hämeenlinnan, Loimaan, Porin ja Turun punakaartien naisjäseniä tai heidän mukanaan kulkeneita naisia. Teloitettujen joukossa oli myös raskaana olevia naisia ja pienten lasten äitejä. Ainakin osa naisista raiskattiin ennen teloitusta ja heiltä kiristettiin seksuaalisia palveluja ruokaa vastaan. Surmattujen naissotilaiden ruumiita häpäistiin riisumalla ne alasti ja jättämällä seksuaalisesti loukkaaviin asentoihin. Myös yleiset olosuhteet Hennalassa olivat erittäin huonot, vankeja kuoli nälkään ja tauteihin. Lisäksi leirillä kuoli runsaasti lapsia.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Tutkija Tuulikki Pekkalaisen mukaan suurimmat teloitukset Lahdessa nähtiin 9. toukokuuta, jolloin ammuttiin ainakin 100 naista. Saksalaisen upseerin Hans Tröbstin vuonna 2008 löytyneen sotapäiväkirjan mukaan heidät ammuttiin konekiväärillä silmät liinalla peitettyinä Mustankallion hautausmaan viereisessä metsikössä. Teloituksista Tröbstille kertonut lääkintäkersantti mainitsi, miten puut olivat täynnä aivojen roiskeita.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Punaisten naisten teloituksia on pidetty myös rotuhygienisenä toimenpiteenä, koska heidän katsottiin muodostavan uhan suomalaisen rodun puhtaudelle. Tutkija Marjo Liukkosen mukaan sodan voittaneiden valkoisten tarkoituksena oli rakentaa porvarillinen Suomi, josta haluttiin karsia kaikki turmeltuneina pidetyt punaiset naiset. Tähän viittaa hänen mukaansa muun muassa se, että miesten kohdalla teloitettiin järjestelmällisesti lähinnä johtajina pidettyjä punakaartilaisia, mutta naisista myös tavallisia rivijäseniä.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Punakaartien naiset eivät sopineet naiskuvaan, jota esimerkiksi veljekset Lauri ja Martti Pihkala levittivät. Martti Pihkalan juuri ennen sisällissodan loppua ilmestyneessä kirjassa "Minkälainen Suomi meidän on luotava?" hän varoittaa lyhyttukkaisista, miestä jäljittelevistä naisista, jotka eivät ymmärrä tehtäväänsä synnyttäjänä. Pihkala kehottaakin kirjassaan tuhoamaan kaikki kaupunkien työläisnaiset ja yleisinä naisina pidetyt. Veljesten ajatuksista oli innostunut myös valkoisten pahamaineisin teloittaja Hans Kalm, jonka joukot suorittivat suurimman osan Lahdessa tehdyistä naiskaartilaisten teloituksista. Rotuhygiaan liittyivät myös etniset puhdistukset, jossa kaikki venäläisiksi paljastuneet teloitettiin muun muassa Hennalan vankileirillä sekä Viipurissa (ns. Viipurin puhdistus). Molempien ihmisryhmien mahdollinen lisääntyminen nähtiin ongelmana suomalaiselle rodulle ja porvariston puhtaudelle. Naiskaartilaisia pidettiin myös uhkana äitiyden kaltaiselle instituutiolle, koska hoivaamisen sijasta he tarttuivat vallan symboleina pidettyihin aseisiin. He eivät sopineet aikakauden keskiluokkaiseen naisihanteeseen jo pelkästään ulkonäkönsä perusteella, kun naiskaartilaisilla oli lyhyet hiukset ja jaloissaan miesten asusteena pidetyt housut. Useiden teloitettujen naisten pidätyskorteissa olikin heidän pukeutumiseensa viittaavia merkintöjä, kuten ”housut” tai ”hengselit”.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Lisäksi taustalla oli punaisten naisten demonisointi porvarillisessa lehdistössä. Naisten kohtaloon saattoi vaikuttaa myös saksalaisten ja valkoisten kireät välit. Suomalaiset joukot oli alistettu saksalaisten komentoon, eivätkä näin ollen voineet nousta heitä vastaan. Sen sijaan valkoiset pystyivät ampumaan yhteiskunnallisesti arvottomina pidettyjä työläisnaisia, joita saksalaiset taas yrittivät suojella ja joita he mielivat itselleen.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Sodan loppuessa vielä hengissä olleet naisvangit koottiin kesäkuun aikana Hämeenlinnan ja Suomenlinnan vankileireille odottamaan Valtiorikosoikeuden jakamia tuomioita. Kuulustelussa oli mukana yksi ulkopuolinen todistaja ja oikeus pyysi myös todistajanlausunnon syytetyn kotipaikkakunnan suojeluskunnalta. Lausunnot sisälsivät kuitenkin usein pelkkiä huhuja tai pahansuopien ihmisten kostonhaluisia puheita. Lisäksi oli lomakkeita, joihin oli valmiiksi painettu johdattelevia kysymyksiä. Niissä vihjattiin esimerkiksi ”kuljeksivan elämän” viettämiseen, jollaiseen saattoi riittää pelkästään työn perässä muuttaminen. Esiintyminen kuulusteluissa vaikutti olennaisesti tutkintalautakuntien antamiin lausuntoihin. Hiljaiset ja nöyrästi käyttäytyneet saivat yleensä myönteisen arvion ja lievemmän tuomion, kuin uhmakkaasti esiintyneet naiset. Ankarimmat rangaistukset saivat naiskaartien päälliköt. Esimerkiksi Tampereen ja Pispalan kaartien päälliköt Hilma Andersson ja Emma Oksala saivat kahdeksan vuoden kuritushuonetuomion, josta he kuitenkin vapautuivat yleisen armahduksen myötä jo vuoden 1920 alussa.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Punaiset teloittivat myös neljä naiskaartilaista luokkapetturuuden vuoksi. Tapauksien tarkemmista syistä ei ole tietoa. Ainoa tunnettu valkoisten telotuksiin osallistunut nainen oli Valkeakosken naiskaartiin kuulunut Liisa Laurén.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Valkoisten parissa suhtautuminen naiskaartilaisiin on jyrkän vihamielistä ja heidät tuomittiin ankarasti niin kirkon, sanomalehdistön kuin sodanjohdonkin toimesta. Myös valkoisia kannattaneet kulttuurivaikuttajat olivat yleensä naiskaartilaisia vastaan. Punaisia naisia demonisoitiin ja heihin kohdistui suunnatonta naisvihaa, jyrkimmissä puheissa naisilta vietiin kokonaan jopa ihmisarvo. Arkkipiispa Gustaf Johanssonin mukaan heidät piti jättää ”saatanan haltuun”, eikä kirkon pitäisi auttaa punakaartilaisia millään tapaa.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Naisten hylkäämät perinteiset sukupuoliroolit, vaatimukset yhteiskunnallisen aseman parantamisesta ja erityisesti heidän osallistumisensa taistelutoimintaan järkyttivät valkoisia pahoin. Tutkija Tuulikki Pekkalaisen mukaan naisvihaa selittikin miesten pelko naisten astumisesta heidän reviirilleen. Esimerkiksi Mannerheimin lausunnon mukaan sotiminen oli yksinomaan miesten oikeus ja velvollisuus. Myös naisjärjestöt vastustivat naisten osallistumista sotatoimiin, koska sen katsottiin rikkovan totuttuja tapoja ja rooleja. "Valkoinen Suomi" -lehti taas piti naispataljoonia sairaalloisena ilmiönä. Valtiorikosoikeuden lausunnoissa naisia pidettiin moraalisesti rappeutuneina ja heidän elämäntapojaan kuvailtiin säännöttömäksi, siveettömäksi ja kevytmieliseksi. Valkoiset pitivät työläisnaisia myös yleisesti epäsiveellisinä, verrattuna ihanteellisina pidettyihin keskiluokkaisiin naisiin. Lisäksi naiskaartilaisten työläistaustainen kielenkäyttö järkytti keski- ja yläluokkaisia valkoisia. Myöhemmin merivoimien komentajaksi noussut E. I. Järvinen kertoi omissa merkinnöissään naiskaartilaisten puhumista rivouksista ja piti heitä ”seksuaalisesti epänormaaleina”. Tampereen taisteluun osallistuneen jääkärieversti Erik Gunnar Melinin mukaan kuolema oli naissotilaille ”hyvin ansaittu palkka”.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Saksan Itämeren divisioonan komentaja Rüdiger von der Goltz vertasi Helsingin valtauksen jälkeen naiskaartilaisia Pariisin kommuunin naiskommunardeihin ja kutsui heitä raamatullisesti ”raakalaisuuden uuden evankeliumin kannattajiksi”. Valkoisten lehdistössä naiset tuomittiin usein luonnonvastaisina. Tampereella ilmestynyt "Aamulehti" kirjoitti 24. huhtikuuta naiskaartilaisen olevan ”pahinta törkyä”, joka kehotettiin puhdistamaan ja helsinkiläisen "Hufvudstadsbladetin" mukaan heitä ei pitäisi kohdella sotavankeina, vaan ”jahdata pitkin metsiä kuin elukoita”.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Tunnetuin ankaria rangaistuksia vaatineista kirjoituksista oli kirjailija Ilmari Kiannon sanomalehti "Keskisuomalaisessa" 12. huhtikuuta julkaistu artikkeli otsikolla "Tuomiotaktiikasta". Kiannon koston- ja murhanhimoinen teksti vaatii julmia rangaistuksia erityisesti punakaartien naisille, joita hän kutsui ”susinartuiksi”. Kiannon mukaan naiskaartilaiset pitää teloittaa, jotta he eivät enää synnyttäisi lisää ”yhtä pahoja penikoita”. Kiihkomielisimmät valkoiset yhtyivät hänen vaatimuksiinsa, mutta Kiannon lukijoissa ne herättivät kummastusta. Hänen saamissaan kirjeissä ihmeteltiin Kiannon raakaa kostonhimoa. Purkaus herätti kummastusta myös siksi, että hänet oli tunnettu työväestön ja köyhälistön kuvaajana. Kiannon kannanotot katkaisivatkin hänen suhteensa suomalaiseen työväenliikkeeseen.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Teloitusten ja raiskausten lisäksi naisten halveksunta näkyi myös ruumiinhäpäisyinä. Tampereen Tammelan kaupunginosassa valkoiset riisuivat kaatuneilta naissotilailta housut, niin että sukuelimet paljastuivat. Tarkoituksena oli ilmeisesti näyttää kaikille, että kyseessä tosiaankin oli naisia. Vuonna 1963 "Hämeen Yhteistyössä" ilmestyneessä artikkelissa puolestaan kirjoitettiin useiden silminnäkijöiden kertoneen, kuinka kuolleiden naiskaartilaisten yläruumis oli riisuttu paljaaksi ja heidän rintansa viilletty ristinmuotoisesti auki.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Sisällissodan jälkeen punakaartien naisista tuli tabu, eikä heitä huomioitu kirjallisuudessa ennen Emil Saarisen vuonna 1938 julkaisemaa teosta "Suomen punakaarti". Vielä tämänkään jälkeen naisista ei yleensä kirjoitettu kuin 1960-luvun jälkipuoliskolta lähtien ja ensimmäiset pelkästään naiskaarteja koskevat akateemiset tutkimukset julkaistiin vasta 1990-luvun lopussa. Myöskään 1970-luvun vasemmistolaisessa kirjallisuudessa ei kerrota naisten osallistumisesta taistelutehtäviin, vaan esimerkiksi Tuure Lehén mainitsee postuumisti vuonna 1978 julkaistussa "Punaisten ja valkoisten sota" -teoksessaan heidän olleen ainoastaan sairaanhoito- ja huoltotehtävissä. Eino Jutikkala sen sijaan mainitsee myös naiskaartilaisten aseellisen toiminnat vuonna 1979 ilmestyneessä Tampereen historiassaan.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Helmikuun alkupäivinä perustettu Helsingin naiskaarti eli ns. ”Helsingin kuolemanpataljoonan” naiskomppania oli jäsenmäärältään suurin naiskaarti, johon kuului yhteensä 466 naista. Erilaisissa huolto- ja vartiotehtävissä toimineet kaartilaiset joutuivat ensimmäistä kertaa taisteluun, kun Hangossa maihinnousseet saksalaiset etenivät Helsinkiin huhtikuun 10. päivän jälkeen. Tarinoiden mukaan he kävivät kiivasta puolustustaistelua Vesilinnanmäellä, mutta koska naiskaartin tappiot jäivät koko Helsingin taistelun aikana pieniksi, ovat kertomukset todennäköisesti liioiteltuja.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Tampereella perustettuun naiskaartiin kuului kaksi komppaniaa, jotka muodostettiin 7. ja 30. maaliskuuta. Kaartissa oli mukana yhteensä 270 naista, joista Tampereen taistelun aikana kaatui tai teloitettiin yksitoista. Tampereen naiskaarti osallistui ensimmäistä kertaa taisteluun 26. maaliskuuta ja tuli myöhemmin tunnetuksi Tampereen taistelun loppuhetkillä, jolloin he puolustivat urhoollisesti kaupungin raatihuonetta. Muista paikkakunnista poiketen, ainoat naiskaartilaisten teloitukset tehtiin välittömästi antautumisen yhteydessä, mutta vangeiksi jääneitä ei enää ammuttu. Syynä oli se, ettei valkoisten päällystö hyväksynyt Tampereella naisten teloituksia.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Pispalan naiskaarti perustettiin ilmeisesti maaliskuun puolivälissä ja siihen kuului kaikkiaan noin 50 jäsentä. Pispalan esikaupunkialue kuului tuolloin vielä Pirkkalan pitäjään. Kaartin esikuntapäällikkö oli Hilda Virtanen, sanitääriosaston johtaja Pispalan punakaartin päällikkön Aatto Koivusen puoliso Hilma Koivunen ja aseellisen osaston päällikkö Juupajoelta saapunut 18-vuotias Emma Oksala. Hänen asepukunsa on nykyään nähtävissä Työväenmuseo Werstaan kokoelmissa.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Kirjallisuudessa on pitkään elänyt tarina, että Pispalan naiskaarti olisi 27. maaliskuuta häätänyt valkoiset Tampereen Onkiniemestä kiivaan taistelun jälkeen, mutta tukija Tuomas Hopun mukaan paikalla ei todellisuudessa käyty taisteluja. Sen sijaan Pispalan naiskaarti osallistui hieman myöhemmin taisteluihin Ratinanniemessä.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Viipurin merkinantokomppanian nimellä tunnettu Viipurin kaarti oli Helsingin ja Valkeakosken kaartien ohella ensimmäisiä perustettuja naiskaarteja, joka muodostettiin 8. helmikuuta. Komppaniassa oli jäseniä noin 150 ja sen päällikkönä toimi sodan loppuvaiheessa Neuvosto-Venäjälle paennut ja siellä myöhemmin punaupseeriksi ryhtynyt Toini Mäkelä. Yksikkö oli alun perin tarkoitettu vartio- ja tiedustelutehtäviin, josta se myös sai nimensä. Myöhemmin naiset kuitenkin osallistuivat muun muassa Raudun ja Viipurin taisteluihin. Muutamia komppanian jäseniä kaatui taisteluissa tai teloitettiin ja osa antautui toukokuun 1. päivänä. Suurin osa kaartin jäsenistä onnistui kuitenkin Mäkelän tavoin pakenemaan Neuvosto-Venäjlle.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Myös Turun naiskomppaniaksi kutsuttu Maarian naiskaarti perustettiin 9. maaliskuuta Turun kupeessa sijaitsevan Maarian pitäjän Raunistulassa, jonka 7 000 asukasta olivat suurimmaksi osaksi köyhiä torppareita tai tehdastyöläisiä. Kaartiin kuului noin 151 naista, jotka osallistuivat Satakunnan rintaman taisteluihin Karkussa, Mouhijärvellä ja Suodenniemellä sekä toimivat huolto- ja vartiotehtävissä Tampereella. Naiskaartin jäsenistä neljä kaatui taistelussa ja yksi kuoli valkoisten teloittamana Karkussa. Lisäksi sodan jälkeen Lahden vankileirillä teloitettiin ainakin kuusi kaartilaista.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Valkeakosken naiskaarti perustettiin 2. helmikuuta ja siihen kuului 115 naista, joka muodosti noin 16 % koko Valkeakosken punakaartin jäsenistöstä. Kaartin aseellisessa osastossa oli kuitenkin vain 50 naista. Sen jäsenet olivat suurimmaksi osaksi Tervasaaren paperitehtaan työläisnaisia, mutta joukossa oli myös useita maaseudun piikoja ja palvelijattaria. 28 naiskaartin jäsentä toimi sairaanhoitajina ja he olivat mukana ainakin Vehkajärven, Kuhmoisten ja Ruoveden taisteluissa. Huhtikuun 25. päivänä Valkeakosken punakaartilaiset aloittivat pakomatkansa kohti itää. Pakomatkan aikana naiskaartilaiset osallistuivat Alvettulan, Hauhon ja Syrjäntaan taisteluihin, minkä jälkeen he kuitenkin jäivät saksalaisten vangeiksi Lahden ympäristössä. Toukokuun 1. päivänä Hauholla teloitettiin 36 naiskaartilaista. Yhteensä Valkeakosken naiskomppanian jäseniä kuoli sodassa ja vankileireillä 47.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Hyvinkään naiskaartiin kuului noin 150 naista, jotka olivat pääosin paikkakunnalla toimineen Yhdistyneiden Villatehtaiden työläisiä. Taistelutehtäviin he joutuivat huhtikuun puolivälissä, noin viikkoa ennen, kuin saksalaiset valtasivat pitäjän 20. huhtikuuta. Tämän jälkeen Hyvinkään naiset osallistuivat punaisten läpimurtoyrityksiin Etelä-Hämeessä. Yhtensä 27 kaartilaista sai surmansa sodassa tai sen jälkiselvittyjen aikana.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Mäntsälän naiskaarti perustettiin vasta 15. huhtikuuta eli tilanteessa, jolloin punaisten tappio oli jo varmistunut ja suuri joukko läntisestä Suomesta lähteneitä punakaartilaisia oli aloittanut pakomatkansa kohti itää. Kaartiin kuului 45–50 naista, jotka osallistuivat Orimattilassa Luhtikylän taisteluun 28.–29. huhtikuuta. Mäntsälän naiskaartilaisia kaatui neljä ja 24 saksalaisille antautunutta teloitettiin taistelun jälkeen Lahden Hennalassa. Suurimpaan osaan muita naiskaarteja verrattuna Mäntsälän kaartin erikoispiirre oli jäsenten korkeampi keski-ikä. Vanhimmat olivat 28-vuotiaita.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Pyhtään punakaartin naiskomppania muodostettiin Pyhtäällä toimineen Stockforsin puuhioketehtaan työläisistä. Sen jäsenten keski-ikä oli nuori jopa muihin naiskaarteihin verrattuna. Pyhtään naiskaarti osallistui ainakin 8. huhtikuuta saksalaista Osasto Brandensteinia vastaan käytyyn Kyminlinnan taisteluun.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Loviisa siirtyi punaisten haltuun 7. helmikuuta kahden kuukauden ajaksi, jolloin kaupunkiin perustettiin myös naiskaarti. Sen jäsenet osallistuivat muun muassa vartiointitehtäviin.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Juupajoelle perustetun naiskaartin päällikkönä toimi 20-vuotias Martta Autio, jonka isä oli valkoisten kannattajiin lukeutunut suurtilallinen. Väärinmajan taistelun yhteydessä Autio tutustui punaisten sodanjohtoon kuuluneeseen Verner Lehtimäkeen, jonka kanssa hän myöhemmin seurusteli parin vuoden ajan.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Uuraan naiskaarti oli koottu Viipurinlahden rannalla sijaitsevan Uuraan ulkosataman työntekijöistä. Se harjoitteli ja majoittui Uuraan linnoituksen alueella.


title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Riihimäen naiskaartin päällikkönä toimi poikkeuksellisesti mies, tuolloin vasta 17-vuotias Hannes Mäkinen, jolla kuitenkin oli sotakokemusta aikaisemmista sisällissodan taisteluista.