title: Ateneum (kulttuurilehti)

text: Monet Ateneumin numeroista olivat teemanumeroita. Numerossa 1901:4 ruotsinkieliselle ja laajemminkin pohjoismaiselle lukijakunnalle esiteltiin ensimmäistä kertaa perusteellisesti Aleksis Kiven kirjallista maailmaa. Otto Manninen oli kirjoittanut elämäkerrallisen esseen ja ruotsintanut laajan luvun Seitsemästä veljeksestä sekä runoelman Härkä-Tuomo. Saman vuoden lopulla ilmestynyt kolmoisnumero 9/11 keskittyi pelkästään rakennustaiteeseen avustajinaan joukko maan tunnetuimpia arkkitehteja.


title: Ateneum (kulttuurilehti)

text: Vuoden 1902 aikana vaikeudet alkoivat kasaantua ja Hagelstam joutui rahapulassa toimittamaan lehteä lähes yksin. Seuraavana vuonna, jolloin Hagelstam Venäjän-poliittisten mielipiteidensä vuoksi karkotettiin maasta, ilmestyi enää yksi numero.


title: Teemu Penninkangas

text: Teemu Penninkangas (s. 24. heinäkuuta 1992 Alavus) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Interiä. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja, mutta on pelannut aikaisemmin urallaan myös vasempana laitapuolustajana sekä laitahyökkääjänä.


title: Teemu Penninkangas

text: Penninkangas oli mukana nostamassa SJK:ta Ykköseen kaudella 2011 ja Veikkausliigaan kaudella 2013. Lisäksi hän voitti seurassa Liigacupin 2014. Penninkangas teki helmikuussa 2014 SJK:n kanssa kauden 2016 loppuun asti ulottuvan sopimuksen.


title: Hendrik Hofmeyr

text: Hendrik Hofmeyr (s. 20. marraskuuta 1957 Kapkaupunki) on eteläafrikkalainen säveltäjä. Hän aloitti lapsena pianonsoiton. Hän opiskeli Kapkaupungin yliopistossa musiikkitiedettä vuosina 1976–79 ja sai musiikin kandidaatin arvon; lisäksi hän opiskeli siellä pianonsoittoa Laura Searlen johdolla vuosina 1980–81 ja sai näiden opintojen päätteeksi musiikin maisterin arvon. Hofmeyr täydensi opintojaan pianonsoitossa Alessandro Specchin johdolla Luigi Cherubini -konservatoriossa Firenzessä vuosina 1981–83 ja orkesterinjohdossa Alessandro Pinzautin johdolla 1986–9. Hän opiskeli lisäksi sävellystä Ivan Vandorin johdolla Giovanni Battista Martini -konservatoriossa Bolognassa vuosina 1983–86. Hän palasi Italiasta Etelä-Afrikkaan vuonna 1992 ja sai Kapkaupungin yliopistosta tohtorin arvonsa vuonna 1999.


title: Hendrik Hofmeyr

text: Hofmeyr on saanut säveltäjänä lukuisia palkintoja, kuten ensipalkinnon Kuningatar Elisabetin musiikkikilpailussa Brysselissä vuonna 1997 teoksella "Raptus". Hän kuului Stellenboschin yliopiston henkilökuntaan vuosina 1992–98 ja on sittemmin opettanut Kapkaupungin yliopistossa. Hänen teoksiaan on esitetty Afrikassa, Aasiassa, Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.


title: Hendrik Hofmeyr

text: Hofmeyr on säveltänyt kymmeniä tilaustöitä, kuten jousikvarteton Hogarth Quartetille, kahden pianon konserton Nettle & Markham -duolle, teoksen Latvian kansalliselle Kamēr-nuorisokuorolle ja partitan kontrabasisti DaXun Zhangille. Monia Hofmeyrin teoksista on levytetty. Näihin lukeutuvat "Raptus", "Sinfonia africana" (sopraanolle, kuorolle ja orkesterille), piano- ja huilukonsertot sekä kantaatti "Ainsi qu'on oit le cerf bruire".


title: Hendrik Hofmeyr

text: Hofmeyrin tuotantoon kuuluu lukuisia näyttämöteoksia, kuten palkittu kamariooppera "The Fall of the House of Usher" (1987).


title: Ferdinando Terruzzi

text: Ferdinando Terruzzi (17. helmikuuta 1924 Sesto San Giovanni – 9. huhtikuuta 2014 Sarteano) oli italialainen ratapyöräilijä ja olympiavoittaja.


title: Ferdinando Terruzzi

text: Terruzzi voitti parinsa Renato Peronan kanssa tandempyöräilyn olympiakultaa Lontoossa 1948.


title: Ferdinando Terruzzi

text: Terruzzi kuoli 90-vuotiaana 9. huhtikuuta 2014.


title: Altin Volaj

text: Altin Volaj (s. 21. kesäkuuta 1974 Fier) on albanialainen säveltäjä, joka on asunut Yhdysvalloissa vuodesta 2001. Hän opiskeli sävellystä Thessalonikn valtionkonservatoriossa (musiikin kandidaatin arvo, 2001), Moskovan konservatoriossa ja Bostonin yliopistossa (musiikin maisterin arvo, 2003). Volaj täydensi sävellysopintojaan Académie Américainessa Fontainebleaussa ja Marylandin yliopistossa (College Parkissa), josta hän sai musiikin tohtorin arvon vuonna 2008.


title: Altin Volaj

text: Volaj sai Nadia Boulanger -sävellyspalkinnon Académie Américainessa vuonna 2005, ensipalkinnon Marylandin yliopiston Walsum-kilpailussa ja ASCAP-palkintoja. Hänen musiikkiaan on esitetty Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Venäjällä ja Yhdysvalloissa.


title: Altin Volaj

text: Volaj on opettanut lukuisia musiikkiaineita Thessalonikissa, Bostonissa ja Marylandissa. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa näyttämöteoksia, kuten ooppera "ION" (2007), orkesteriteoksia ja runsaasti kamarimusiikkia eri kokoonpanoille.


title: Pampangan kieli

text: Pampanga (ISO 639-3: pam) on osissa Luzonia, Filippiineillä puhuttava malaijilais-polynesialainen kieli. Sitä käytetään pääkielenä Pampangan maakunnassa ja lisäksi sitä puhutaan Tarlacin ja Bataanin maakunnissa. Puhujia sillä oli vuonna 1990 noin 1,9 miljoonaa. Kieltä kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Sille käännettiin Raamattu vuosina 1917–94. Alkuperäistä pampangankielistä kirjallisuutta on kirjoittanut muun muassa Aurelio Tolentino (1867–1915).


title: Salsk

text: Salsk () on kaupunki Rostovin alueen eteläosissa, Etelä-Venäjällä.


title: Kallio Rolling Rainbow

text: Kallio Rolling Rainbow (lyh. KRR) on vuonna 2010 perustettu helsinkiläinen roller derby -seura, joka pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla Roller Derby Suomi Cupissa.


title: Kallio Rolling Rainbow

text: Kallio Rolling Rainbown edustusjoukkueiden nimet ovat Kallio All Colours (A-joukkue), Kinapori Fistfunkers (B-joukkue) ja Piritorin Ässät (C-joukkue).


title: Avoin talous

text: Avoin talous on kansantalous, joka käy ulkomaankauppaa ja on riippuvainen ulkomaista. Esimerkiksi Suomi on avoin talous, jolle kansainväliset taloussuhteet ovat oman talouden suhteen tärkeä asia. Sen vastakohta on suljettu talous.


title: Dirty River Roller Derby

text: Dirty River Roller Derby (lyh. DRRD) on vuonna 2010 perustettu turkulainen roller derby -seura, joka pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla Roller Derby Suomi Cupissa. Vuosina 2010-2016 joukkueen nimi oli Dirty River Roller Grrrls.


title: Dirty River Roller Derby

text: Dirty River Roller Derby eli DRRD perustettiin Turussa kesäkuussa 2010. Tuolloin kolme roller derbystä innostunutta henkilöä, Heitti, Juissi ja Toxic, sopivat tapaamisen ja päättivät perustaa Turkuun ensimmäisen roller derby -joukkueen. Peli-intoa täynnä olevat uudet tuttavuudet hankkivat itselleen derby-varusteet ja alkoivat treenata Kupittaan madolla. Seuran nimeksi määriteltiin aluksi Dirty River Roller Grrrls eli DRRG!, kyllä huutomerkillä!


title: Dirty River Roller Derby

text: Vuosi 2011 toi drägiläisille paljon uusia pelaajia ja kokemusta karttui myös ulkomaanmatkoilla. Treenaamisesta tuli määrätietoisempaa, kun pelaajille jaettiin valmennusvuorot. Seura löysi oman rytminsä ja määritteli muun muuassa säännöt toiminnalleen. Haluttiin, että jäsenmaksut pysyvät alhaisina derbyn ollessa muuten niin kallis harrastus matkustamisen ja varusteiden takia. Tee se itse -meininki alkoi painottua toiminnassa luonnollisesti, kun kaikki oli vain tehtävä itse. Lisäksi DRRD halusi pitää ovet avoimina kaikille – rasismin, homofobian ja transfobian kieltäminen koettiin alusta asti tärkeäksi.


title: Dirty River Roller Derby

text: Roller derby kerää koko ajan enemmän ja enemmän kiinnostuneita ja täten DRRD järjestääkin nykyään kaksi alkeiskurssia vuodessa. DRRD:n A- ja B-joukkueet pelaavat niin kansallisella kuin kansainvälisellä tasolla. Vuonna 2013 DRRD voitti pronssia ja vuonna 2015 hopeaa Suomi Cupissa. DRRD on myös kansainvälisen roller derby -kattojärjestön WFTDA:n (Women’s Flat Track Derby Association) sekä Suomen luisteluliiton ja Roller Derby Finlandin jäsen.


title: Dirty River Roller Derby

text: Seuran nimi muutettiin vuonna 2017 Dirty River Roller Derbyksi. Seura haluaa, että laji tulee nimestä selväksi ja lisäksi grrrls -koettiin omasta riot-historiastaan huolimatta liian sukupuolittavaksi nimeksi seurassa, jossa sukupuolen moninaisuutta halutaan arvostaa.


title: Dirty River Roller Derby

text: Tasavertaisuus: DRRD:n tavoite on olla turvallinen ja syrjinnästä vapaa tila kaikille jäsenilleen, pelien vapaaehtoisille sekä faneille. Sukupuolen moninaisuutta sekä jokaisen jäsenen itsemäärittelyoikeutta kunnioittaen emme käytä sukupuolittavia ilmauksia treenitilassa. DRRD ei hyväksy syrjintää henkilön ihonvärin, uskonnon, sukupuolen, sukupuolikokemuksen, iän, kansallisuuden, vamman, kehon, siviilisäädyn tai seksuaalisen suuntautumisen perusteella. DRRD:ssä ei hyväksytä arvottamista sen mukaan identifioituuko henkilö naiseksi, mieheksi, muunsukupuoliseksi, transsukupuoliseksi, sukupuolettomaksi, intersukupuoliseksi tai joksikin muuksi. DRRG! ei aseta feminiinisyyden minimivaatimuksia joukkueidensa eikä vastustajajoukkueidensa pelaajille. DRRD:n kilpailevissa joukkueissa saavat pelata kaikki henkilöt, jotka eivät koe kuuluvansa miesten joukkueisiin.


title: Dirty River Roller Derby

text: Avoimuus ja läpinäkyvyys: seurassa suhtaudutaan myönteisesti ja avoimesti jäsenten ehdotuksiin ja mielipiteisiin. Jokaisella on oikeus saada äänensä kuuluviin seuran sisällä. Seuran sisäisessä viestinnässä tiedon on oltava selkokielistä sekä helposti saatavilla. Tieto välitetään niin, että jokaisella seuran jäsenellä on siihen helppo pääsy. Tämän vuoksi tiedotuskanavana suositaan seuran virallista foorumia. Kaikista asioista, myös ongelmallisista, viestitään avoimesti. Viestintä on monisuuntaista: hallitus ja ryhmät tiedottavat päätöksistään ja toiminnastaan säännöllisesti seuran muille jäsenille. Avoimuus ja läpinäkyvyys arvoina vahvistavat myös yhteisöllisyyttä moniäänisyyden ja vaikutusmahdollisuuksien turvaamisen kautta.


title: Dirty River Roller Derby

text: Eläinten oikeudet: DRRD:n nimissä myydään ja tarjoillaan vain vegaanisia tuotteita.


title: Non Ultra Descriptica

text: Non Ultra Descriprica on Terveet Kädet -yhtyeen studioalbumi, joka julkaistiin syyskuussa 2000. Albumi poikkeaa musiikillisesti radikaalisti yhtyeen aiemmasta tuotannosta. Yhtyeelle tyypilliset hardcore punk -vaikutteet on jätetty kappaleista miltei kokonaan pois ja albumi sisältää vaikutteita alternative rockista sekä hieman metallimusiikista.


title: Non Ultra Descriptica

text: Albumin valmistumisen jälkeen yhtye kasvoi viisimiehiseksi, sillä yhtyeessä aiemmin bassokitaraa soittanut Lene liittyi takaisin yhtyeeseen, tällä kertaa toiseksi kitaristiksi. Yhtye oli jo aiemmin samana kesänä esiintynyt viisihenkisenä Tuska-festivaaleilla Helsingissä.


title: Non Ultra Descriptica

text: "Non Ultra Descriptica" jäi toistaiseksi yhtyeen viimeiseksi "kokeelliseksi" albumiksi, sillä yhtyeen myöhemmät julkaisut ovat jälleen sisältäneet pääasiassa hardcore-tyylistä musiikkia. Se on myös yhtyeen viimeisin albumi, jonka kappaleet on sanoitettu englannin kielellä. Albumin julkaisi pienlevy-yhtiö Solardisk.


title: Non Ultra Descriptica

text: Kaikki kappaleet on kirjoittanut Maike Valanne, ellei toisin mainita. Sovitukset Terveet Kädet, paitsi kappaleissa 4, 8 ja 11 Terveet Kädet ja Mika Pohjola.


title: Paul Otlet

text: Paul Otlet, koko nimeltään Paul-Marie-Ghislain Otlet (23. elokuuta 1868 Bryssel – 10. joulukuuta 1944 Bryssel), oli belgialainen kirjastotieteilijä, lakimies, yrittäjä ja rauhanaktivisti. Hänen kirjoituksensa informaatiotutkimuksen alalta ennakoivat World Wide Webin tulon. Otlet myös kehitti Henri La Fontainen kanssa yleisen kymmenluokittelun.


title: Paul Otlet

text: Varakkaaseen brysseliläisperheeseen 23. elokuuta 1868 syntynyt Otlet suoritti lakitutkinnon Brysselin vapaassa yliopistossa 1890. Hän ei kuitenkaan ollut tyytyväinen tutkintoa seuranneeseen lakimiehen uraansa ja kiinnostui bibliografiasta. Otlet tapasi myöhemmin Nobelin rauhanpalkinnon voittaneen Henri La Fontainen 1891. Vuonna 1895 he ryhtyivät hankkeeseen, jonka tuloksena julkisen museon ja oppineiden tapaamispaikan yhdistelmä Mundaneum aloitti toimintansa Brysselissä 1920. Mundaneumiin oli varastoitu mittava määrä tietoa ja kirjojen ohella sen arkistot sisälsivät esimerkiksi lukemattomia sanomalehtiä sekä yli 200 000 postikorttia. Otlet ja hänen kollegansa pitivät maailmanlaajuista tiedon levittämistä hyvänä keinona edistää rauhaa.


title: Paul Otlet

text: Otletilla oli runsaasti ajatuksia siitä, miten tietoa voitaisiin levittää paperittomasti. Hän kokosi ideansa 400-sivuiseen kirjaan "Traité de documentation". Erityisesti radio ja sen mahdollistama langaton viestintä pitkien matkojen päähän rajoittamattomalle vastaanottajajoukolle kiehtoi häntä suuresti.


title: Paul Otlet

text: Vuonna 1934 Otlet muodosti suunnitelman maailmanlaajuisesta verkosta, jonka avulla kuka tahansa voisi päästä käsiksi laajaan tietokokoelmaan. Suunnitelma syntyi ennen digitaalista aikaa ja perustui siksi analogisten tekniikoiden, kuten kortistokorttien, lennätinlaitteiden ja mikrofilmin, käyttöön. Teknisistä eroista huolimatta Otletin kaavailema verkosto oli World Wide Webin tapainen hyperlinkkien yhdistämä tietoympäristö. Otletin kehittämässä hypertekstin vastineessa linkeillä oli kuitenkin tarkoitus olla myös merkitystä välittäviä ominaisuuksia, joiden myötä itse linkit olisivat kyenneet ilmaisemaan esimerkiksi sen, ovatko tietyt dokumentit ristiriidassa keskenään. Lisäksi Otlet mietti keinoja tosiasioiden ja ideoiden välisten suhteiden kartoittamiseen, ja näissä ajatuksissa on nähty yhtymäkohtia semanttisen webin toimintaperiaatteisiin.


title: Paul Otlet

text: Otlet hahmotteli myös ”mekaanisiksi, kollektiivisiksi aivoiksi” kuvailemansa järjestelmän, johon olisi mahdollista tallentaa tapahtumia nopeasti mistä päin maailmaa tahansa. Järjestelmän oli tarkoitus olla jatkuvien lisäysten välityksellä päivittyvä ja yhteisöllisesti muokattava maailmanlaajuinen tietovarasto. Wikipediassa on vastaavia piirteitä kuin Otletin hahmotelmassa, mutta hänen kehittelemässään järjestelmässä vain pieni ryhmä oppineita olisi järjestänyt tiedon ja muutokset olisivat toimineet aiemman sisällön täydennyksinä sen sijaan, että ne olisi sekoitettu aikaisempaan tietoon Wikipedian tavoin.


title: Paul Otlet

text: Kansainliiton päämajaa epäonnistuneesti tavoitelleen Belgian hallituksen kiinnostus Mundaneumiin hiipui 1934, ja hallitus lopetti hankkeen taloudellisen tukemisen. Talousongelmien myötä Mundaneum siirtyi aluksi pienempiin tiloihin, mutta lopulta se suljettiin yleisöltä. Osa henkilökunnasta kuitenkin jatkoi hankkeen parissa, kunnes kansallissosialistit saapuivat Belgiaan 1940 ja raivasivat Mundaneumin alkuperäiselle sijaintipaikalle tilaa kolmannen valtakunnan taidetta esittelevää näyttelyä varten. Samassa yhteydessä saksalaiset tuhosivat tuhansittain laatikoita, jotka olivat täynnä Mundaneum-hankkeeseen liittyviä kortistokortteja.


title: Paul Otlet

text: Otlet kuoli köyhänä synnyinkaupungissaan Brysselissä 10. joulukuuta 1944.


title: Alberto Caprioli

text: Alberto Caprioli (s. 16. marraskuuta 1956 Bologna) on italialainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän on säveltänyt pääasiassa orkesteri- ja kamarimusiikkia.


title: Alberto Caprioli

text: Caprioli opiskeli sävellystä Franco Margolan ja Camillo Tognin sekä orkesterinjohtoa Piero Guarinon johdolla Parman Arrigo Boito -konservatoriossa vuosina 1975–83. Lisäksi hän opiskeli kuoronjohtoa opettajanaan Tito Gotti Bolognan Giovanni Battista Martini -konservatoriossa 1977–9. Caprioli opiskeli Itävallan tiede- ja tutkimusministeriön stipendillä orkesterinjohtoa Otmar Suitnerin johdolla Universität für Musik und darstellende Kunstissa Wienissä (1979–83) ja osallistui Bogusław Schaefferin sävellyksen mestarikursseille Salzburgin Mozarteumissa (1985–7). Tohtorin arvonsa Caprioli sai Bolognan yliopistossa, jossa hän opiskeli humanistisia tieteitä vuosina 1993–7.


title: Alberto Caprioli

text: Caprioli on saanut useita sävellystilauksia eri maista. Hänen musiikkiaan on esitetty Italian lisäksi Itävallassa, Belgiassa, Ranskassa, Saksassa, Japanissa, Alankomaissa, Puolassa, Slovakiassa ja Yhdysvalloissa. Caprioli on kapellimestarina johtanut sekä nykyaikaisen että vanhemman musiikin esityksiä Itävallassa, Saksassa, Italiassa ja Alankomaissa. Capriolin artikkeleja kirjallisuudesta ja musiikista on julkaistu useissa maissa.


title: SMS Deutschland (1904)

text: SMS Deutschland oli Saksan keisarikunnan laivaston 1906 valmistunut Deutschland-luokan taistelulaiva.


title: SMS Deutschland (1904)

text: Alus tilattiin Germaniawerfiltä Kielistä ja sen köli laskettiin 20. kesäkuuta 1903. Alus laskettiin vesille 19. marraskuuta 1904 ja se otettiin palvelukseen 3. elokuuta 1906 eli vain joitakin kuukausia ennen Britannian kuninkaallisen laivaston "HMS Dreadnoughtia", joka teki vasta valmistuneesta aluksesta vanhentuneen.


title: SMS Deutschland (1904)

text: Alus oli prinssi Heinrichin lippulaivana vuoteen 1913. Ensimmäisen maailmansodan puhjetessa alus luokkansa muiden alusten kanssa sai tehtäväkseen valvoa Elben suuta ja Saksan kapeikkoa mahdolliselta brittien tunkeutumiselta alueelle. Osaston tehtävänä oli suojata laivaston liikekannallepano, jonka loputtua luokan alukset liitettiin Avomerilaivastoon 2. taistelulaivueena.


title: SMS Deutschland (1904)

text: Alus otti laivueensa mukana osaa kaikkiin laivaston tapahtumiin kahden ensimmäisen sotavuoden aikana, mikä kulminoitui Skagerrakin meritaisteluun 31. toukokuuta – 1. kesäkuuta 1916. Taistelun jälkeen alus luokkansa kolmen muun aluksen kanssa siirrettiin rannikkopuolustustehtäviin, kunnes vuonna 1917 ne poistettiin palveluksesta. "Deutschland" sijoitettiin majoitusalukseksi Wilhelmshaveniin, missä tehtävässä se oli sodan loppuun saakka.


title: SMS Deutschland (1904)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 25. tammikuuta 1920 ja se myytiin romutettavaksi vielä samana vuonna. Alus romutettiin vuoden 1922 loppuun mennessä. Aluksen keulaornamentti on Eckenfördessä merenalaisen sodankäynninkoulutuskeskuksessa ja laivakellot ovat esillä prinssi Heinrichin mausoleumissa Hemmelmarkissa.


title: NBA-kausi 2014–2015

text: NBA-kausi 2014–2015 oli NBA-koripalloliigan 69. kausi. Runkosarja alkoi 28. lokakuuta 2014 ja päättyi 15. huhtikuuta 2015, jonka jälkeen käynnistyvät pudotuspelit. Golden State Warriors voitti ensimmäisen mestaruutensa 40 vuoteen kukistettuaan 16. kesäkuuta päättyneessä finaalisarjassa Cleveland Cavaliersin voitoin 4–2.


title: NBA-kausi 2014–2015

text: V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja


title: Etikkasäilöntä

text: Etikkasäilöntä on elintarvikkeen säilömistä etikkaliemessä. Etikan sisältämä etikkahappo parantaa elintarvikkeen säilyvyyttä estämällä sitä heikentävien mikrobien toimintaa. Etikkahappoa tulisi liemessä olla vähintään 7 prosenttia säilönnän onnistumiseksi. Yleisimmin käytetään väkiviinaetikkaa, joka sisältää 10 painoprosenttia etikkahappoa. Viinietikoissa etikkahappopitoisuus on 5–7 prosenttia, ja ne ovat aromaattisempia ja kalliimpia kuin väkiviinaetikka.


title: Etikkasäilöntä

text: Etikan lisäksi liemessä käytetään usein myös sokeria, suolaa tai säilöntäaineita, ja liemi voidaan myös maustaa esimerkiksi pippurilla, neilikalla, inkiväärillä ja kanelilla. Elintarviketeollisuudessa tuote yleensä pastöroidaan. Etikkasäilykkeen säilyvyys on yleensä 3–6 kuukautta alle 10 celsiusasteessa.


title: Etikkasäilöntä

text: Eräs yleinen etikkasäilyketuote on maustekurkku. Erilaisia etikkasäilykkeitä ovat esimerkiksi pikkelssi, relissi, chutney ja piccalilli.


title: Kalle Jussila (laulaja)

text: Kalle Jussila (s. 1961 Sievi) on suomalainen laulaja, joka osallistui Seinäjoen Tangomarkkinoiden finaaliin vuonna 2013. Vuoden 2015 Tangomarkkinoiden finaalissa Jussila sijoittui toiseksi. Hän asuu Mäntsälässä omakotitalossa ja on naimisissa.


title: Ballet Russe de Monte Carlo

text: Ballet Russe de Monte Carlo oli balettiseurue, joka perustettiin Monte Carlossa vuonna 1932 jatkamaan Sergei Djagilevin maineikkaan Ballets russesin perinteitä. Seuruetta johti Wassily de Basil. Se esitti Léonide Massinen ja George Balanchinen koreografioita, ja sen kuuluisimpiin tanssijoihin kuuluivat Aleksandra Danilova, Leon Woizikowki ja David Lichine. Seurue hajosi vuonna 1938, Massinen johtama osa jatkoi alkuperäisellä nimellä, kun taas Basilin seurue otti nimekseen "Original Ballet Russe".


title: Ballet Russe de Monte Carlo

text: Massinen Ballet Russe de Monte Carlo esiintyi varsinkin Yhdysvalloissa. Sen tanssijoihin liittyi Danilovan lisäksi Tamara Toumanova, Alicia Markova, Mia Slavenska, Serge Lifar sekä yhdysvaltalaisia tanssijoita kuten Maria Tallchief. Seurue lakkautettiin 1963. Massine palasi Monte Carloon ja perusti sinne vuonna 1966 ruhtinas Rainierin tuella jälleen uuden seurueen "Ballet de Monte Carlo".


title: 2nd Chance

text: 2nd Chance on saksalaisyhtye Dance Dealersin kappale. Sen julkaisi Munix Music yhtyeen ensimmäisenä ja toistaiseksi ainoana singlenä 25. kesäkuuta 2012. Kappaleen remiksejä sisältävä "House Edition"-levy julkaistiin digitaalisesti ladattavana 2. heinäkuuta 2012. Kappaleen on sanoittanut "Tommy Clint" ja säveltänyt "Rene Scholl". Kappale on tähän mennessä päässyt dancemusiikin listoille ainakin Isossa-Britanniassa, Sveitsissä, Saksassa ja Suomessa.


title: 2nd Chance

text: Digitaalinen lataus


title: Kalle Jussila

text: Kalle Jussila -nimisiä henkilöitä ovat tai ovat olleet:


title: Difosforitetrajodidi

text: Difosforitetrajodidi eli fosforidijodidi tai tetrajodidifosfiini (PI) on fosforin ja jodin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdisteessä fosforilla on sille epätyypillinen hapetusluku +II ja fosforitetrajodidi on stabiilein fosforin tetrahalogenideista. Yhdistettä käytetään orgaanisissa synteeseissä.


title: Difosforitetrajodidi

text: Huoneenlämpötilassa disfosforitetrajodidi on oranssinväristä kiteistä ainetta. Yhdiste reagoi helposti veden kanssa muodostaen vetyjodidia, fosfiinia, hypofosforihapoketta, fosforihapoketta ja fosforihappoa. Sen sijaan se liukenee hiilidisulfidiin ja hieman dikloorimetaaniin. Yhdiste on voimakas pelkistin. Difosforitetrajodidi hajoaa kuumennettaessa fosforitrijodidiksi ja punaiseksi fosforiksi.


title: Difosforitetrajodidi

text: Difosforitetrajodidia voidaan valmistaa hiilidisulfidiin liuotetun punaisen fosforin ja jodin välisellä reaktiolla. Muita tapoja yhdisteen syntetisoimiseksi ovat valkoisen fosforin ja vetyjodidin tai fosfiinin ja jodin väliset reaktiot.


title: Difosforitetrajodidi

text: Difosforitetrajodidia käytetään orgaanisissa synteeseissä substituutioissa, pelkistyksissä ja dehydrausreaktioissa. Yhdessä litiumalumiinihydridin kanssa se pelkistää aromaattiset ketonit aromaattisiksi hiilivedyiksi.


title: Länsi-Suomi (Pori)

text: Länsi-Suomi oli Porissa vuosina 1877–1879 ilmestynyt sanomalehti.


title: Länsi-Suomi (Pori)

text: "Björneborgs Tidningin" julkaisija Theodor Tigerstedt perusti lehden suomenmielisen "Satakunnan" vaihtoehdoksi. Aluksi kerran ja vuodesta 1878 lähtien kahdesti viikossa ilmestynyt "Länsi-Suomi" oli linjaltaan kilpailijaansa paikallisempi ja epäpoliittisempi. Päätoimittajina työskentelivät F. V. Finnberg (1877–1878) ja Edv. Selin (1878–1879). Vaatimattomasti menestynyt lehti lopetettiin Tigerstedtin muutettua Hämeenlinnaan.


title: Lännetär

text: Lännetär oli Porissa vuosina 1863–1864 ilmestynyt sanomalehti.


title: Lännetär

text: Lehti perustettiin puoli vuotta aikaisemmin lakanneiden "Porin Kaupungin Sanomien" korvaajaksi. "Lännettären" levikki jäi kuitenkin pieneksi ja se lopetettiin taloudellisesti kannattamattomana. Kerran viikossa ilmestyneen lehden päätoimittajana työskenteli Carl Ferdinand Nordlund.


title: Lounas (sanomalehti)

text: Lounas oli Porissa vuosina 1886–1892 ilmestynyt sanomalehti.


title: Lounas (sanomalehti)

text: Maltillisen suomenmielinen "Lounas" perustettiin Porin ja Satakunnan maakuntalehdeksi. Monipuolisesta sisällöstään ja melko suuresta levikistään huolimatta se ei pärjännyt kilpailussa fennomaanisen "Satakunnan" kanssa. Kahdesti viikossa ilmestyneen lehden vastaavina toimittajina työskentelivät Matti Kauppinen (1886–1887) ja Emil Forsgren (1887–1892).


title: Lounais-Häme (sanomalehti)

text: Lounais-Häme oli Forssassa vuosina 1907–1909 ilmestynyt sanomalehti.


title: Lounais-Häme (sanomalehti)

text: Kolmesti viikossa ilmestynyt "Lounais-Häme" perustettiin Forssan ja lähiympäristön suomenmieliseksi paikallislehdeksi. Sen levikki ja ilmoitustulot jäivät alhaisiksi ja lehti lopetettiin kannattamattomana. Päätoimittajina työskentelivät Kalle Pylkkänen (1908) ja Akseli Lipponen (1908–1909).


title: Lounais-Häme (täsmennyssivu)

text: Lounais-Häme tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Laatokka (sanomalehti)

text: Laatokka oli Sortavalassa sekä myöhemmin Joensuussa, Jyväskylässä ja Pieksämäellä vuosina 1881–1951 ilmestynyt sanomalehti. Vuosina 1914–1917 sen nimenä oli Sortavalan Sanomat ja vuosina 1946–1949 Sisämaa–Laatokka.


title: Laatokka (sanomalehti)

text: Sortavalan seminaarin lehtorit perustivat "Laatokan" alueensa suomenmieliseksi lehdeksi. Vuodesta 1901 lähtien se oli linjaltaan nuorsuomalainen ja perustuslaillinen. Lehti lakkautettiin ensimmäisen maailmansodan alussa, minkä jälkeen sitä julkaistiin kevääseen 1917 saakka nimellä "Sortavalan Sanomat". Suomen itsenäistymisen jälkeen lehti kannatti aluksi edistyspuoluetta, mutta vuonna 1919 siitä tuli kokoomuksen äänenkannattaja. "Laatokka" oli alueensa valtalehti talvisotaan saakka, minkä jälkeen se alkoi ilmestyä Joensuussa.


title: Laatokka (sanomalehti)

text: "Laatokka" palasi Sortavalaan helmikuussa 1942. Kaupunkinsa ainoana lehtenä siitä tuli vuonna 1943 sitoutumaton, karjalaisuutta korostava julkaisu. Jatkosodan jälkeen lehti ilmestyi Jyväskylässä "Sisä-Suomi" -lehden aineistolla täydennettynä. Vuonna 1946 "Laatokka" siirtyi Pieksämäelle kirjapainoyhtiönsä uusiin tiloihin. "Sisämaa–Laatokka" -nimellä se pyrki vastaamaan valvontakomission vaatimuksiin sekä vakiinnuttamaan asemiaan uudella ilmestymispaikkakunnallaan. Kesällä 1949 lehti otti takaisin vanhan nimensä ja ilmoitti omistautuvansa karjalaisuuden asialle. "Laatokkaa" varten perustettiin uusi yhtiö, joka pian kulutti loppuun pääomansa ja lehden julkaiseminen oli pakko lopettaa. Vanha kirjapainoyhtiö perusti vuonna 1951 lyhytikäiseksi jääneen "Pieksämäen Seudun Sanomat" -lehden.


title: Laatokka (sanomalehti)

text: Lehti ilmestyi vuodesta 1882 lähtien kerran, vuodesta 1888 kahdesti, vuodesta 1905 kolmesti ja vuodesta 1943 kuudesti viikossa. Sen levikki oli 4 600 kappaletta vuonna 1905, 8 800 vuonna 1939 ja lähes 16 000 vuonna 1944. Päätoimittajina työskentelivät Kaarlo Suomalainen (1882–1884), O. A. Forsström (1883), Kosti Raitio (1885–1887), Reijo Tirronen (1887–1888), Taavi Lehtinen (1888–18893 ja 1922–1924), Ernst Arthur Hagfors (1893–1900), K. S. Kaikkonen (1900–1907), A. Rantalainen (1908–1909), Jaakko Laurila (1909–1911), Verneri Vesterdahl (1911–1913), John Elis Zidbäck (1913–1914), Santeri Jehkonen (1914–1916 ja 1918–1919), Yrjö Eränen (1916–1917), Mikko Uotinen (1919–1920), Ilmari Havu (1921–1922), Ville Sederholm (1920 ja 1922–1929), Uki Nieminen (1929–1942), Eetu Valve (1942–1943), Toivo Rasilainen (1943–1945), Ilmari Soppi (1945–1948), J. Härmäneva (1948–1949), Mikko Tshokkinen (1949–1951) ja Mikko Aaltonen (1951).


title: Käkisalmen Suomalainen

text: Käkisalmen Suomalainen oli Käkisalmessa vuosina 1907–1916 ilmestynyt sanomalehti.


title: Käkisalmen Suomalainen

text: Lehti perustettiin Käkisalmen vanhasuomalaisten äänenkannattajaksi. Se ei pystynyt kilpailemaan journalistisesti parempien "Käkisalmen Sanomien" ja Viipurin lehtien kanssa ja lopetettiin taloudellisesti kannattamattomana. Kahdesti viikossa ilmestyneen lehden päätoimittajina työskentelivät J. O. Lahtinen (1907–1910), Kustaa Vilho Helander (1911–1912) ja Vihtori Tiera (1913–1916).


title: Hahn

text: Hahn tai von Hahn on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Käkisalmen Sanomat

text: Käkisalmen Sanomat oli Käkisalmessa sekä myöhemmin Parikkalassa ja Lappeenrannassa vuosina 1906–1940 ja 1944 ilmestynyt sanomalehti.


title: Käkisalmen Sanomat

text: Kaakkois-Karjalan Kirjapaino Oy:n julkaisema "Käkisalmen Sanomat" perustettiin riitaisan "Itä-Karjalan" korvaajaksi. Se oli aluksi nuorsuomalainen, hallitusmuototaistelussa tasavaltalainen ja vuoden 1919 lopusta lähtien sitoutumaton porvarillinen, joskin usein lähellä kokoomuspuoluetta. Journalistisesti korkeatasoinen lehti menestyi hyvin myös taloudellisesti. Lehden ilmestyminen keskeytyi talvisotaan. Jatkosodan lopulla sitä julkaistiin vielä jonkin aikaa Lappeenrannassa.


title: Käkisalmen Sanomat

text: "Käkisalmen Sanomat" ilmestyi vuodesta 1907 lähtien kolmesti, vuonna 1918 neljästi ja vuodesta 1919 jälleen kolmesti viikossa. Sen levikki oli 1910-luvulta lähtien 7 000 kappaleen tienoilla. Päätoimittajina työskentelivät Kaarlo Korpilahti (1907), Verneri Westerdahl (1907–1911), Yrjö August Vuorelainen (1911–1935), O. Westerdahl (1935–1940) ja Jussi Harjula (1944).


title: Kymi (sanomalehti)

text: Kymi oli Kotkassa vuonna 1893 ilmestynyt sanomalehti.


title: Kymi (sanomalehti)

text: Otto Järveläinen perusti "Kymin" Kotkan suomenmielisten lehdeksi. Kahdesti viikossa ilmestynyt lehti osoittautui taloudellisesti kannattamattomaksi ja se jouduttiin lopettamaan jo kolmen kuukauden jälkeen.


title: Kuopion Uutiset

text: Kuopion Uutiset oli Kuopiossa vuonna 1903 ilmestynyt sanomalehti.


title: Kuopion Uutiset

text: Kaupungin vanhasuomalaiset ryhtyivät perustamaan "Kuopion Uutisia" heti sen jälkeen kun heidän äänenkannattajansa "Savo-Karjala" oli vuonna 1901 lakkautettu. Lehdelle julkaisulupaa hakenut kauppakoulun johtaja Karl Aristarchus Widenius sai sen kuitenkin vasta lähes puolentoista vuoden kuluttua. Wideniuksen toimittama, kolmesti viikossa ilmestynyt "Kuopion Uutiset" joutui nuorsuomalaisten liikemiesten boikottiin, joka pakotti sen kustantajan K. F. Malmströmin muuttamaan lehden linjaa. Erimielisyydet Wideniuksen ja Malmströmin välillä johtivat lopulta siihen, että lehti lopetettiin vähin äänin vuoden 1903 lopussa.


title: Kuopion Sanomat (1919–1921)

text: Kuopion Sanomat oli Kuopiossa vuosina 1919–1921 ilmestynyt sanomalehti.


title: Kuopion Sanomat (1919–1921)

text: Kaupungin edistyspuoluelaiset perustivat "Kuopion Sanomat" sen jälkeen kun "Savosta" oli tullut kokoomuksen äänenkannattaja. Sen rahoittaja oli liikemies Lauri Hallman ja päätoimittaja Torsten Kaukoranta. Kolmesti viikossa ilmestynyt lehti lopetettiin taloudellisesti kannattamattomana.


title: Kuopion Sanomat (1880–1882)

text: Kuopion Sanomat oli Kuopiossa vuosina 1880–1882 ilmestynyt sanomalehti.


title: Kuopion Sanomat (1880–1882)

text: Piirilääkäri Anders Edvin Nylanderin julkaisema ja toimittama "Kuopion Sanomat" oli vuonna 1880 ajankohtaisen liberaalisen puolueen äänenkannattaja, jonka takana olivat kaupungin ruotsinkielinen virkamieskunta ja liikemiehet. Sen julkaiseminen kaatui Kuopion suomenmielisten lehtien "Savon" ja "Tapion" kilpailuun.


title: Kuopion Sanomat (1880–1882)

text: "Kuopion Sanomat" ilmestyi vuonna 1881 kerran ja vuonna 1882 kahdesti viikossa. Loppuvaiheessa A. F. Andersinin julkaiseman lehden levikki oli vain 300 kappaletta.


title: Tulilintu (baletti)

text: Tulilintu (, , "Žar-ptitsa") on Igor Stravinskyn säveltämä baletti. Se kirjoitettiin Sergei Djagilevin tilauksesta tämän "Ballets russes" -seuruetta varten. Koreografian laati Mihail Fokin. "Tulilintu" oli Stravinskyn ensimmäinen kansainväliseksi menestykseksi kohonnut teos. Sen kantaesitys oli Pariisin oopperatalossa 25. kesäkuuta 1910.


title: Tulilintu (baletti)

text: "Tulilintua" esitetään edelleen sekä balettina että orkesterisarjana.


title: Tulilintu (baletti)

text: Baletin päähenkilöt ovat prinssi Ivan Tsarevitš, paha Kaštšei Kuolematon ja myyttinen Tulilintu. Ensimmäisessä näytöksessä prinssi pääsee Kaštšein valtakuntaan ja löytää tämän vangitsemat 13 prinsessaa, toisessa näytöksessä prinsessat vapautetaan. Taianomainen Tulilintu toimii koko ajan Ivanin avustajana.


title: Tulilintu (baletti)

text: Baletin tilasi ja sen aiheen valitsi alun perin Djagilev, joka suunnitteli ohjelmistoa venäläisen seurueensa toiseksi esityskaudeksi. Vuoden 1909 ensimmäisen kauden aikana seurue oli esittänyt sekä venäläisiä oopperoita että baletteja, mutta oopperat olivat tulleet liian kalliiksi ja ajaneet Djagilevin lähes konkurssiin, joten hän päätti keskittyä toisella kaudella balettiin. Venäläiskansallista – ja siten ranskalaiseen yleisöön eksotiikallaan vedonnutta – musiikkia tuottaneet venäläiset säveltäjät eivät olleet juuri säveltäneet baletteja, joten Djagilevin oli tilattava uusia sävellystöitä.


title: Tulilintu (baletti)

text: Koreografi Fokin laati tarunomaista tulilintua käsittelevälle baletille alustavan ohjelman yhdistelemällä aineksia useista venäläisistä kansansaduista. Pääaineksina toimivat Aleksandr Afanasjevin kirjaama satu ”Ivan Tsarevitš, tulilintu ja harmaa susi” sekä kansansatu ”Itsestään soiva sitra”, jossa myös on pääosassa Ivan Tsarevitš. Susi jätettiin baletista pois, jolloin tulilintu sai kaksoisroolin etsinnän kohteena ja prinssi Ivanin taianomaisena avustajana.


title: Tulilintu (baletti)

text: Baletin sävellystyötä ehdittiin tarjota usealle säveltäjälle ennen Stravinskya. Alun perin säveltäjäksi kaavailtiin Nikolai Tšerepniniä, joka kuitenkin vetäytyi hankkeesta. Seuraavaksi työtä tarjottiin Anatoli Ljadoville, joka ilmaisi ensin kiinnostuksensa, mutta kieltäytyi sitten hänkin. Usein mainittu tieto, että Ljadov olisi vastaanottanut toimeksiannon, mutta ei olisi saanut mitään sävellettyä, ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Myöskään Aleksandr Glazunov ja Nikolai Sokolov eivät suostuneet säveltämään "Tulilintua". Ensi-illan lähestyessä Djagilev valitsi joulukuussa 1909 Stravinskyn säveltämään baletin. Vasta 27-vuotias Stravinsky oli tuolloin vielä melko tuntematon, mutta Djagilev oli vakuuttunut hänen varhaisista orkesteriteoksistaan. Lisäksi Stravinsky oli ollut yhtenä useasta säveltäjästä tekemässä Ballets Russesin vuonna 1909 esittämän "Les Sylphides" -baletin eräiden tanssinumeroiden uudelleensovituksia, joten hän oli jo työskennellyt Djagileville.


title: Tulilintu (baletti)

text: Kuultuaan toimeksiannosta Stravinsky ryhtyi sävellystyöhön Pietarissa. Hän sai sävellyksen valmiiksi toukokuussa 1910 ja lähetti nuotit Pariisiin. Tulilinnun rooliin kaavailtu pääballerina jouduttiin vaihtamaan viime hetkellä, sillä ensimmäinen esiintyjä ei hyväksynyt Stravinskyn musiikkia. Ensi-illan jälkeen Stravinsky kuitenkin tunnustettiin pian merkittäväksi ja omaperäiseksi nousevaksi kyvyksi.


title: Tulilintu (baletti)

text: Stravinsky teki "Tulilinnun" musiikin pohjalta kaksi orkesterisarjaa vuosina 1911 ja 1919 sekä erillisen balettisarjan orkesterille vuonna 1945. Lisäksi hän teki joistain baletin yksittäisistä kappaleista sovituksia pianolle ja viululle.


title: Tulilintu (baletti)

text: Stravinsky lainasi teokseen melodioita venäläisestä kansanmusiikista, mutta tunnistettavimmat kohdat ovat kokonaan hänen omia luomuksiaan. Stravinskyn tiedetään lainanneen "Tulilinnussa" ainakin kahta perinteistä horovod-tanssia, jotka molemmat olivat ilmestyneet hänen opettajanaan toimineen Nikolai Rimski-Korsakovin vuonna 1877 julkaisemassa venäläisten kansanlaulujen kokoelmassa. Kansanmusiikista lainatut muodot samaistuvat baletissa ihmishahmoihin, kuten prinssi Ivaniin ja prinsessoihin, kun taas Tulilintua ja noita Kaštšeita edustavat monimutkaisemmat, Stravinskyn itsenäisesti kehittämät melodiat. Baletin tunnetuimmat kappaleet ovat Tulilinnun tanssi, infernaalinen tanssi ("danse infernale") ja loppukohtauksen juhlava musiikki.


title: Kuopion Sanomat (1856–1857)

text: Kuopion Sanomat oli Kuopiossa vuosina 1856–1857 ilmestynyt sanomalehti.


title: Kuopion Sanomat (1856–1857)

text: "Kuopio Tidningin" julkaisemiseen osallistunut opettaja ja kirjapainonomistaja Adolf Edvard Rongain ja hänen kollegansa Carl Johan Marelius perustivat "Kuopion Sanomat" ruotsinkielisen lehden jatkoksi. Kerran viikossa ilmestyneen lehden toimittajana työskenteli opettaja Robert Krank. "Kuopion Sanomat" yritti olla monipuolinen uutis- ja artikkelilehti, mutta käytännössä sen pääsisällöksi tulivat jälleen hiippakunnan kirkolliset tapahtumat. Kansanopetuksesta kiinnostunut, "Kuopio Tidningiä" astetta fennomaanisempi lehti kaatui sekin taloudellisiin vaikeuksiin.


title: Kuopion Sanomat

text: Kuopion Sanomat -nimisiä lehtiä on kolme:


title: Jesse Sarajärvi

text: Jesse Sarajärvi (s. 20. toukokuuta 1995 Seinäjoki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Seinäjoen Jalkapallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan oikea keskikenttäpelaaja.


title: Jesse Sarajärvi

text: Sarajärvi teki ensiesiintymisensä Veikkausliigassa 11. kesäkuuta 2014 tultuaan kentälle 86. minuutilla SJK:n 3–1-voittoon päättyneessä vierasottelussa MYPA:a vastaan.


title: Jesse Sarajärvi

text: Sarajärven isä on SJK:n puheenjohtaja, yrittäjä Raimo Sarajärvi.


title: Cedric Gogoua

text: Cèdric Gogoua (s. 10. heinäkuuta 1994) on norsunluurannikkolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Seinäjoen Jalkapallokerhoa.


title: Cedric Gogoua

text: Gogoua siirtyi SJK:oon huhtikuussa 2014 yhden kauden kattavalla sopimuksella. Koko aiemman uransa hän oli edustanut norsunluurannikkolaista Issia Wazi FC:tä.


title: Cedric Gogoua

text: Gogoua on pelannut Norsunluurannikon alle 17- ja alle 20-vuotiaiden maajoukkueissa.


title: Kuopion Hippakunnan Sanomia

text: Kuopion Hippakunnan Sanomia oli Kuopiossa vuosina 1859–1860 ilmestynyt sanomalehti.


title: Kuopion Hippakunnan Sanomia

text: Lehtori ja kirjanpainaja Petter Adolf Aschan ja tuomiorovasti A. G. Borg perustivat "Kuopion Hippakunnan" (sic) "Sanomat" sen jälkeen kun Fredrik Ahlqvistin julkaisema "Ilmoitus-Lehti" oli kannattamattomana lopetettu. Lehti oli hyvin uskonnollissävyinen ja keskittyi uutisissaan ja artikkeleissaan kirkollisiin ja kouluasioihin.


title: Kuopion Hippakunnan Sanomia

text: Kerran viikossa ilmestyneen lehden toimittajina työskentelivät A. G. Borg (1859–1860) ja K. E. Roos (1860). Sen postilevikki oli ensimmäisenä vuotena 621 ja toisena 265 vuosikertaa.


title: Sadri (täsmennyssivu)

text: Sadri voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Richie Dorman

text: Richard "Richie" Dorman (s. 14. kesäkuuta 1988 Chester, Englanti, Iso-Britannia) on walesilainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Seinäjoen Jalkapallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja tai puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Richie Dorman

text: Dorman pelasi juniorina englantilaisen Blackburn Roversin akatemiassa. Kesäkuussa 2011 walesilainen Airbus UK Broughton lainasi Dormanin puoleksi vuodeksi Suomen Kakkosen Närpes Kraftiin. Lainapestin jälkeen Dorman ei palannut Walesiin, vaan jäi Suomeen ja siirtyi SJK:oon.


title: Richie Dorman

text: Dormanin veli Andy Dorman on pelannut jalkapalloa Walesin maajoukkueessa.


title: Saituri

text: Saituri ("L'Avare") on ranskalaisen Molièren viisinäytöksinen komedianäytelmä vuodelta 1668. Näytelmä kertoo vanhasta ja rikkaasta saiturista, Harpagonista, joka yrittää naittaa itsensä nuorelle ja kauniille Marianelle. Mariane on kuitenkin rakastunut Harpagonin poikaan Cléanteen. Harpagonin tytär Élise taas on rakastunut Valère-nimiseen nuorukaiseen, mutta Harpagon vastustaa heidän avioitumistaan ja haluaisi tyttärensä rikkaisiin naimisiin vanhan Seigneur Anselmen kanssa.


title: Saituri

text: Saiturin kantaesitys oli 9. syyskuuta 1668 Pariisissa Palais-Royalin teatterissa Théâtre du Palais-Royal. Näytelmä on julkaistu suomeksi ainakin Lauri Hirvensalon suomentamana.


title: Naisten koulu

text: Naisten koulu ("L'école des femmes") on ranskalaisen Molièren komedianäytelmä vuodelta 1662. Näytelmä kertoo 42-vuotiaasta Arnolphesta, joka itse käyttää itsestään hienompaa aatelisnimeä Monsieur de la Souche, joka pelkää tulevan vaimonsa aviorikosta niin paljon, että hän on päättänyt kasvattaa holhoamastaan Agnès-nimisestä tytöstä itselleen vaimon. Aviorikoksen estämiseksi Arnolphe on yrittänyt eristää Agnèsin täysin muusta maailmasta, jotta tämä ei edes keksisi tehdä aviorikosta.


title: Naisten koulu

text: Näytelmän ensiesitys oli Palais Royal theatressa Ranskan kuninkaan palatsissa. Näytelmä on myöhemmin julkaistu suomeksi ainakin Otto Mannisen suomentamana.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Kolmhaaran asuinpaikka on hyvin säilynyt, mutta hiekanotossa osittain tuhoutunut muinaisjäännös, joka liittyy pääasiassa Jäkärlän ryhmän ja tyypillisen kampakeramiikan kulttuurin kausiin sekä rautakauteen. Se sijaitsee Euran Honkilahdessa molemmin puolin Hinnerjokea Kolmhaarassa kohdassa, missä Vaaljoki yhtyy Hinnerjokeen. Asuinpaikasta ja siihen liittyvästä kalmistosta on kirjoitettu paljon, koska punamultahautauksesta tuli arkeologiaan tuolloin uusi käsite ja asuinpaikan löydötkin olivat huomattavia. Se onkin eräs Suomen tunnetuimmista kivikautisista asuinpaikoista. Munasaaren nuotioista on teetetty radiohiiliajoituksia (4700 eaa., 3550 eaa. ja 3500 eaa.) ja paasiarkkuhautojen luista (rautakausi).


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Muinoin (4300 eaa. jälkeen) "Munasaari" ja "Eteläkukkula" olivat merenlahden saaria ja "Pohjoiskukkula" taas siihen työntyvällä niemennokalla. Nimet ovat arkeologien keksimiä ja ne ovat samaan hiekkaharjuun kuuluvia maaston kohoumia. Asuinpaikka sijaitsi 42,5 metrin korkeuskäyrän yläpuolella ja korkeuskäyrien mukaan hieman idempänä oleva "Pitkäjärvi" kuului samaan merenlahteen, jonka varrella asuinpaikan saaret olivat. Hinnerjokea ei tuolloin vielä ollut, koska Koskeljärvikin oli osa tätä merenlahtea noin 100 metriä leveän salmen kautta. Tämän lahden suulla 800 metrin etäisyydellä asuinpaikalta Hinnerjoen pohjoispuolella sijaitsi Lammilan asuinpaikka. Lammilaa voidaan pitää Kolmhaaran kylään kuuluvana, jos ne olivat samanaikaisia. Läheinen Pyhäjärvi oli pari sataa vuotta aiemmin kuroutunut järveksi.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Kolmhaara kuului Jäkärlän ryhmän lounais-suomalaisen asuinpiirin rajalle, koska sen "naapurit" asuttivat vielä Eurajoen ja Köyliönjoen suistoja. Porin ja Säkylän välisen harjun pohjoispuolella Kokemäenjoen suistossa asuivat jo tyypillisen kampakeramiikan ryhmät. Kuuluisin niistä asutti Pispan asuinpaikkaa.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Teurastaja Väinö Lintovaara (myös Lindén) teki 16.6.1938 ilmoituksen kivikautisista löydöistä, joita tehtiin Pereen talon omistamalla sorakuopalla (Pohjoiskukkula). Tarkastuksen jälkeen alue rauhoitettiin vuoteen 1940 saakka, jolloin sitä kartoitettiin heinäkuussa 1940. Jorma Leppäahon apulaisena toimi ylioppilas Ville Luho. Seuraavana kesänä Leppäaho vaaitsi paikan korkeuden ja merkitsivät paikan yhdessä geologi Kalevi Virkkalan kanssa. Toukokuussa vuonna 1947 metsänjohtaja Esko Tanner ilmoitti, että Löytyn talon suorakuopasta (Eteläkukkula) on myös löydöksiä. Koska sorakuopasta myytiin hiekkaa, määräsi Muinaistieteellinen toimikunta Leppäahon ja C. F. Meinanderin suorittamaan paikalla kaivauksia kesällä 1948. Kaivaukset olivat laajat, mutta rahaa niiden suorittamiseksi ei ollut riittävästi. Monet löydetyt kiinteät muinaisjäännökset, kuten asuinpainanteet, majanpohjat ja liedet, jäivät tutkimatta. Ne tuhoutuivat myöhemmin soranajossa.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Vuonna 1954 kansakoulunopettaja Valtteri Lyysaari ilmoitti uusista löydöistä, jotka Meinander kävi tarkastamassa. Löydöt olivat kiinnostavia ja seuraavana kesänä vuonna 1955 hän suoritti lisäkaivauksia kahdessa paikassa. Niissä löytyi kuoppaliesiä ja suuri asumuksen pohja. Seuraavia kaivauksia vuosina 1956 ja 1959 johti Torsten Edgren. Myöhempi kaivaus tehtiin Lyysaaren uusien havaintojen takia. Ensimmäisen kaivauksen tuloksena löytyi liesiä ja toisen tuloksena neljä punamultahautaa. Vuonna 1960 Edgren tutki vielä 10 hautaa ja vuonna 1961 yhtä asuinpainannetta ja viittä hautaa. Munasaaressa suoritettiin pelastuskaivauksia vuosina 2002−2004 Päivi Kankkusen johdolla, koska hiekkakuoppa uhkasi sortua.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Pohjois- ja eteläkukkulaa on tutkittu 1564 m² alalta, mutta 1940-luvulla melkoisella kiireellä ja huonosti. Kaivaukset 2000-luvulla kattoivat vielä 54 m² lisää. Etelä- ja Pohjoiskukkulalla jäi tutkimatta arviolta 1000−2000 m², jotka tuhoutuivat myöhemmin soranajossa. Munasaaresta on vielä tutkimatta suuri osa.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Eteläkukkulaksi ristitty Löytyn talon omistama hiekanottopaikka sijaitsee Hinnerjoen pohjoispuolella joen tekemän mutkan sisällä Vaaljoen haaraa vastapäätä. Kukkula muodostuu harjusta, joka kohoaa myös Pohjoiskukkulalla ympäristöään 2−3 metriä ylemmäksi. Alue tuhoutui sodan jälkeisessä hiekanajossa lähes kokonaan. Eteläkukkulan huipun tuntumasta on löydetty eniten hautauksia.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Pohjoiskukkulaksi ristitty Pereen talon mailla oleva sorakuoppa sijaitsee noin 300 metriä luoteeseen Eteläkukkulasta. Myös harjun tämä osa tuhoutui sodan jälkeisessä hiekanajossa. Pohjoiskukkula, joka oli muinoin niemen nokassa, on löydöiltään rikkain alue. Sieltä tiedetään olleen useita asumuksia, joten keramiikkaa löytyi sieltä eniten.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Se sijaitsee Vaaljoen itäpuolella ja Hinnerjoen eteläpuolella noin 150 metriä kaakkoon Eteläkukkulasta ja kuuluu samaan harjujaksoon edellisten kohteiden kanssa. Täällä on löytynyt asumisen jälkiä, punamultahauta ja lieden pohjia. Täällä tehtiin ensin vain koekaivauksia, mutta 2000-luvulla myös pariin otteeseen perusteellisia kaivauksia. Uusilta kaivauksilta ei tavattu piikiveä, joten nämä kohteet kuuluivat vain Jäkärlän ryhmille. Tätä mäkeä on vielä paljon jäljellä tutkittavaksi.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Ensimmäiset löydetyt kaksi asumuksen pohjaa ovat olleet varsin pieniä. Ensimmäinen asumus oli 2×4-metrinen ja asumukseen laski kapea käytävä asumuksen lattian tasalle 60 cm syvyyteen. Toisen asumuksen kokoa ei voitu selvittää, sillä hiekanotto oli katkaissut sen muotoon 6×2 metriä. Kummastakaan ei löytynyt liesiä, mutta niiden sisältä löytyi runsaasti asumisen jälkiä. Jäkärlän keramiikkaa oli niin paljon, että kappaleista voitiin koota yksi ruukku lähes kokonaan (KM 11196:868). Asumusten kattorakenteista ei löytynyt tietoa. Kaikki löydetyt liedet sijaitsivat asumusten ulkopuolella.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Pohjoiskukkulalla olleet useat pyöreät asumuspainanteet olivat maanpinnalta katsoen halkaisijaltaan noin 8 metriä ja 40 cm syviä. Niitä kiersi matala heikosti erottuva 10−20 cm korkea reunavalli. Keskellä saattoi olla liesi, jolla majaa on lämmitetty. Luho epäili näitä muodostumia kodan pohjiksi, mutta mahdollisia kattorakenteita ei kaivauksissa ehditty tutkia, joten asumuksen tyyppi jäi auki. Lattian pinta-ala oli näillä mitoilla 50 m², joten lattialle olisi mahtunut useita perheitä asumaan. Yksi tutkittu pyöreä asuinpainanne oli kuitenkin 84 m² suuruinen, joten sen halkaisijan on täytynyt olla noin 10 metriä.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Pohjoiskukkulan ympärillä noin 400 metrin matkalla löytyi lisää kodanpohjia, jotka olivat samantapaisia kuin edellä kuvatut. Kohteista ei otettu radiohiiliajoituksia, joten ei tiedetä, olivatko ne samanaikaisia. Asumukset ovat kuuluneet tyypillisen kampakeramiikan ryhmille, jotka ottivat asuinpaikan käyttöönsä Jäkärlän ryhmän jälkeen. Siitä todistavat lukuisat tyypilliseen kampakeramiikan tyyliin koristellut astian kappaleet ja piikiven iskokset.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Eteläkukkulalta löytyi 3×3-metrinen tasainen kivetty alue, jonka päällä oli kaksi suorakulmaista liettä. Lepäaho arveli, että kyseessä olisi suoraseinäinen talo, jonka kivetty lattia löytyi kaivauksissa. Osa lattian kivistä olivat vain nyrkin kokoisia ja kananmunan muotoisia. Liedestä määritetty radiohiili-ikä oli 2500 vuotta eli kalibroituna lieden ajoitus olisi noin 600 eaa.. Eteläkukkulalta olikin löytynyt myöhäispronssikautista keramiikkaa, joten selitys on täysin mahdollinen. Pohjoiskukkulallakin oli pitkiä ja soikeita kivetyksiä, mutta niiden merkityksestä ei kukaan ole esittänyt selityksiä.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Asuinpaikalla tutkittiin lukuisia liesiä, jotka löytyivät hiekan ja soran kätköistä. Joidenkin liesien rakenne tutkittiin tarkkaan, mutta rahoituksen pienuuden ja kiireen vuoksi suurin osa jätettiin kuitenkin tutkimatta. Useimmat liedet olivat kuoppaliesiä, joissa kuoppaan ladottiin pohjalle kiviä ja niiden päällä poltettiin puita. Kun kivet halkeilivat, lisättiin uusia kiviä edellisten joukkoon. Liesi hylättiin, kun se täyttyi, jolloin siitä siirrettiin päällimmäiset kivet uuden lieden pohjalle. Liedet olivat yleensä maljamaisen muotoisia.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Eräs liesi oli 8-muotoinen ja 2 metriä pitkä. Se on syntynyt kahden vierekkäisen lieden kombinaationa. Eräs toinen tarkkaan tutkittu liesi oli poikkileikkaukseltaan kuin pata. Sen seinämät olivat pystysuorat ja 40 cm syvä pohja oli hieman kupera. Se löydettiin täynnä kiviä ja sen seinämää kiersi tiivis 2 cm vahvuinen nokikerros. Nokikerroksen syntytapaa ei selvitetty. Välittömästi lieden ulkopuolelta erottui selvä kuopan jäänne. Leppäaho arveli, että siinä keitettiin saviruukussa ruokaa. Samantapainen liesi löytyi myös Munasaaresta. Se oli 105 cm syvä ja sen seinämät olivat melko jyrkkiä. Pohjalla oli kuitenkin vain vähän kiviä. Useat liedet olivat halkaisijaltaan metrin kokoisia ja pyöreitä.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Myöhäisempää perua olivat pari nelikulmaista liettä. Ne ovat ilmeisesti ladottu suorien puiden väliin.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Hautoja löytyi 26, mutta koska hiekanotto oli tuhonnut suurimman osan harjuista, on niitä varmaan ollut enemmänkin. Useimmat tutkituista haudoista sijaitsivat Eteläkukkulalla. Ne vainajat, joista on jäänyt jälkiä maahan, olivat haudattu suorana selälleen. Hautoja oli kolmea eri tyyppiä: kuoppahaudat, paasiarkkuhaudat ja haudat, joissa oli 1−3 päätykiveä.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Kuoppahaudat ovat tyypillisiä kivikauden hautauksia, missä on käytetty punamultaa. Siksi näitä kutsutaan myös punamultahaudoiksi. Niitä tutkittiin seitsemän ja ne sijaitsivat Eteläkukkulan lounaiskulmassa. Hautakuoppien reunat erottuivat heikosti, mutta varmana haudan merkkinä pidettiin punamultakerrosta. Haudat sijaitsivat yleensä 60−115 cm syvällä ja niissä oli käytetty punamultaa eri tavoilla. Hauta-antimet saattoivat olla rikkaitakin.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Hauta 1 oli tutkittaessa soranoton katkaisema ja se sijaitsi 60 cm syvyydessä. Hautakuoppa oli 280 cm pitkä ja sen suunta oli pohjois-eteläinen. Haudan pohjaa myötäili vaakasuora tuohikerros, joka painui noin 5−12 cm:n paksuista punamultakerrosta vasten. Myös tuohikerroksen yläpuolella oli punamultaa, mikä ilmeisesti oli säästänyt tuohta lahoamiselta. Noin 75 cm leveän haudan keskikohdasta löytyi halkaisijaltaan 10 cm leveä musta kohta, josta löytyi kauniiksi arvioitu vinoneliön muotoinen piikivinen nuolenkärki. Seitsemän senttimetriä tämän kohdan yläpuolelta löytyi vielä toinen nuolenkärki. Muut esineet löytyivät tuohikerroksen alta, joten varmaan myös vainaja oli peitetty tuohella. Niitä olivat 11 meripihkariipusta tai -rengasta, 10 piikivistä nuolenkärkeä ja viisi muuta piiesinettä. Haudasta löytyi myös polttamattomia luita, joista pisin oli 11 cm pitkä ja sen asento oli haudan suuntainen.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Hauta 2 sijaitsi metrin päässä etelään haudasta 1 ja siitäkin oli tuhoutunut soranotossa suurin osa. Säilynyt osa oli vielä 160 cm pitkä ja 60 cm leveä. Punamullan joukosta löytyi kuusi piinuolenkärkeä. Hauta 3 oli vain kuoppahauta, johon oli ripoteltu 10×20 cm suuruinen punamultaläiskä. Haudasta ei löydetty hauta-antimia. Hauta 4 löytyi metrin verran pohjoiseen haudasta 1. Ainoat merkit hautauksesta olivat 20×30 cm suuruinen punamultaläiskä ja ongenkoukun liuskekivinen varsi. Haudasta 14 löytyi piiveitsi ja pystyssä ollut piinuolenkärki. Punamullan joukosta löytyi pieniä tuohenpalasia.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Hauta 5 sijaitsi metrin syvyydessä ja sen punamulta-alue oli 140 cm pitkä ja korkeintaan 45 cm leveä. Hauta oli leikkaantunut soranajossa poikki. Punamultaa löytyi 10−15 cm paksuna kerroksena, jonka sisältä todettiin runsaat hauta-antimet. Haudasta löytyi 61 meripihkakorua tai sen osaa sekä yksi liuskeriipus. Ne sijaitsivat toisiinsa nähden vierekkäin ja päällekkäin, joten ne on ilmeisesti ommeltu vaatteeseen kiinni. Riipuksien reiät osoittivat kaakkoon, missä on ilmeisesti sijainnut myös vainajan pää. Korut olivat löydettäessä murentuneet ja ne voitiin nostaa talteen vain kostuttamalla ne hiilivetyliuoksella (paraloid-13-72-tolueeni).


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Kahdeksassa matalassa kuoppahaudassa oli aseteltu laakakivet haudan molempiin päihin tai toiseen päähän pystyyn. Myös näissä haudoissa käytettiin punamultaa, mutta vain 0,5−2 metrin pituudelta. Haudat oli kaivettu 60−90 cm syvyyteen ja olivat aseteltu suuntien lounas-koillisen tai luode-kaakon väliin. Haudoissa ei ollut hauta-antimia.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Hauta 7 oli 210 cm pitkä ja se oli lounas-koillis-suuntainen. Haudan pohja oli 90 cm syvyydessä ja sitä peitti 5−7 cm paksu punamultakerros. Vainajasta oli säilynyt jalkojen ja lantion välinen osa, mikä erottui vielä kellertävänä sitkeänä massana punamullan joukossa. Haudan päissä oli pystyssä laakakivet. Toisessa päässä niitä oli kaksi ja toisessa vain yksi.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Haudasta 15 löytyi vain yksi pystyssä ollut laakakivi. Hauta oli kaivettu kovaksi tallaantuneeseen soramaahan melko syvälle. Kiven itäpuolella oli 115 cm pitkä ja noin 50 cm leveä punamulta-alue, jossa punamultaa oli 2 cm kerros. Vainajan luurankoa ei erottunut enää.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Hauta 18 oli itä-länsi-suuntainen ja vain 60 cm pitkä. Haudan päädyissä oli laakakivet ja niiden välissä soikea 20×35 cm suuruinen punamultaläikkä. Punamultaa oli 2 cm vahvuinen kerros. Tämä lienee lapsen hautaus.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Hauta 9 oli 60 cm syvyydessä ja yhden pystyyn asetetun laakakiven koillispuolella sijaitsi 110 cm pitkä ja 50−80 cm leveä punamulta-alue. Hauta 12 oli 140 cm pitkä ja 60 cm leveä. Sen päädyissä oli laakakivet, joista toinen oli haudan 11 kanssa yhteinen. Se, kumpi haudoista oli tehty ensimmäiseksi, ei käynyt selväksi. Punamulta oli vaaleanpunaista. Haudoissa 13 ja 16 oli vain yksi laakakivi.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Yksitoista hautaa luokiteltiin paasiarkkuhaudoiksi, koska vainaja ympäröitiin laakakivillä niin, että niistä muodostui kivinen arkku. Arkut olivat niin pinnassa, että niiden laakakiviä on voinut jäädä maan pinnalle näkyviin. Arkut olivat parhaimmillaan suorakaiteen muotoisia, mutta ilmeisesti routa on liikutellut niitä ja haudat ovat voineet siksi romahtaa. Laakakivet olivat yleensä paikallista punaista hiekkakiveä. Paasiarkkuhautoja tunnetaan myös Mynämäen Aistin asuinpaikalla ja Ruotsissa Medelpadissa. Torsten Edgren liitti paasiarkut Jäkärlän ryhmään ja siten keskineoliittiseen kivikauteen kuuluviksi. Tämä käsitys kumoutui vasta 1990-luvulla, kun hautojen luujäänteistä teetettiin radiohiiliajoitukset. Tämä hautaustapa sijoittuukin esiroomalaiselle rautakaudelle. Voi olla niin, ettei Jäkärlän ryhmän hautoja ole täällä vielä löydetty.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Hauta 6 oli rakennettu hiekkakivilaatoista, jotka kehystivät olemattomiin maatuneen vainajan. Laatat muodostivat kuin arkun reunat, joka oli 120 cm pitkä ja 40−53 cm leveä. Arkun sivukivet, joita oli sivuilla 8 ja päädyissä 2, olivat löydettäessä pystyssä. Kaksi arkun peittävää kansikiveä kattoivat 2/3-osan matkalta hautaa, mutta kolmatta kiveä ei löytynyt. Kansikivet sijaitsivat noin 20 cm syvyydessä. Arkun pohja oli 65 cm syvyydessä, jonka pohjalta löytyi 2−4 cm paksu punamultakerros. Punamulta muodosti soikean alueen, joka oli koko arkun pituinen. Arkku löytyi täynnä hienoa hiekkaa. Arkun ulkopuolella sora oli karkeaa ja poikkesi sisäosan hiekasta selvästi. Hauta oli muutoin löydötön.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Haudan 10 laakakivet olivat epäjärjestyksessä, joten arkku on hajonnut. Haudan 8 viisi pystykiveä olivat pystyssä, mutta hieman epäjärjestyksessä. Ne sijaitsivat punamultaläiskässä, joka oli suuruudeltaan 60×50 cm. Hauta 11 oli 156 cm pitkä ja 68 cm leveä. Arkku oli ilmeisesti särkynyt ja romahtanut kasaan, koska kivet olivat kallellaan ja eräissä kohdissa oli kaksi kiveä päällekkäin. Arkun lounaispäässä oli säilynyt vainajan hampaita, joista osa oli alaleuan jäännöksissä kiinni. Leuan asennosta pääteltiin, että vainaja makasi ojentuneena selällään ja että hän oli 12-vuotias. Jalat erottuivat keltaisena sitkeänä massana ja olivat 65 cm pitkät. Punamullalla oli ilmeisesti peitetty vain vainaja, sillä jalkojen välissä ei ollut punamultaa.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Hautaan 17 oli laskettu melko raskaita laakakiviä 10 kappaletta, jotka olivat löydettäessä kaatuneet haudan sisäosiin ja nojasivat vinosti toisiinsa. Arkun sisällä oli runsaasti hienoa hiekkaa. Hauta oli lounas-koillis-suuntainen. Vainajan luut erottuivat heikosti ja osa luista olivat 3 leveitä ja 1 cm paksuja. Koko hauta oli 1−2 cm:n paksuisen punamultakerroksen peitossa, mutta pään ja löytyneiden luiden kohdalla sitä oli paksummin. Luiden alta löytyi myös hiiltä, joten haudassa on pidetty tulta ennen hautausta.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Hauta 19 oli itä-länsi-suuntainen ja sen laakakivet (11 kappaletta) olivat kaatuneet haudan sisäosiin ja nojasivat löydettäessä toisiinsa. Vainajan pää oli haudan länsipäässä, koska sieltä löytyi joitakin rapautuneita hampaita. Hautaan oli ripoteltu punamultaa, josta erottuivat vielä vainajan raajat. Punamultaa oli runsaammin pään ja polvien kohdalla. Vaikuttaa selvältä, että vainaja on ollut korkeintaan 160 cm pitkä, koska hampaat löytyivät 145 cm etäisyydellä jalkopään laakakivestä.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Munasaaren laella on Euran ainoa kuppikivi, jonka pinnassa on ainakin viisi matala syvennystä. Ne on hierretty kiven pintaan ja ovat jääneet siksi mataliksi.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Meripihkakoruja on löydetty todennäköisesti vain tyypilliseen kampakeramiikkaa käyttävien ryhmien haudoista. Ne olivat yksinkertaisia punamultaisia kuoppahautoja. Meripihkan säilyvyys oli ollut huono, joten osa koruista hajosivat kaivauksissa. Siksi kirjallisuudessa esiintyy niistä erisuuruisia lukumääriä. Yleensä niitä on yhteensä 79−81 ja joitakin korujen katkelmia päälle. Ne ovat pääosin haudoista 1 ja 5.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Korut olivat 1−4 cm pitkiä ja niiden ripustusreikä oli porattu korun keskelle tai yläreunaan. Useimmat olivat riipuksia, mutta joukossa oli myös pieniä renkaita.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Kaivauksissa löytyi yhteensä noin 7000 saviastianpalaa, joista neljäsosa kuuluu Jäkärlän keramiikkaan ja kolme neljäsosa tyypilliseen kampakeramiikkaan. Jäkärlän keramiikka on peräisin noin 75 astiasta, joista suuret astiat olivat rikkinäisiä mutta hyvin pienet astiat olivat säilyneet ehjinäkin.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Kuoppa-asumuksien pohjalta löydetyistä keramiikan kappaleista onnistuttiin kokoamaan Jäkärlän keramiikan kuuluva astia (KM 11196:868) niin, että astian muoto ja koko saatiin selville. Astia on ollut noin 30 cm korkea ja suustaan noin 35 cm leveä. Sen tilavuus olisi ollut kartiona 9,6 litraa ja puolipallona 11,2 litraa, joten voidaan puhua noin 10 litran astiasta.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Myös pronssikauden astianpalasia löytyi soranajossa, mutta työmiehet eivät laittaneet niitä kaikkia talteen. Kun löytöpaikan sora myytiin tienpohjaksi, jäi tutkijoille vain muutama kappale tutkittavaksi.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Eräästä tyypilliseen kampakeramiikkaan kuuluvasta astiasta löytyi yläosan ornamenttina katkelmia vesilintua esittävistä kuvioista. Ne oli muodostettu painamalla suoria kampaleimoja eri asentoihin. Samanlaisia lintuaiheita on löydetty samanikäiseltä Pispan asuinpaikalla, mutta aihe on tunnettu muiltakin asuinpaikoilta Virossa ja Venäjällä.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Munasaaresta löytyi myös savi-idolin kappaleita. Tämän kuuluisan idolin pää on varsin ilmeikäs, johon on painettu sormilla silmäkuopat ja sen nenä on muotoiltu pitkäksi. Idolin kasvot ovat suun kohdalta poikki eikä sen muita osia löydetty. Vuosina 2002–2004 löytyi yksi idolinkappale lisää.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Asuinpaikan työvälineet ovat olleet tavanomaisia. Sellaisia ovat esimerkiksi piiveitsi, kvartsiveitset, porfyyrittiveitsi, kaapimet, hioimet ja alaisinkiven kappale. Löytöihin kuuluu myös taltan ja kirveen keskeneräiset teelmät. Munasaaresta löytyi suuresta kivestä pari syvään kulunutta uurretta. Sillä on ilmeisesti hiottu sileäksi kivityökaluja kuten kirveitä ja talttoja. Samantapaisia kiviä kutsutaan myös miekanhiontakiviksi.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Piikivestä valmistettuja nuolenkärkiä esiintyy tyypilliseen kampakeraamisen kulttuurin löydöissä runsaasti (46 kappaletta). Osa nuolenkärjistä olivat suuria, mutta myös pieniä kärkiä löytyi. Ne olivat vinoneliön muotoisia tai suiponsoikeita ja teräväkärkisiä. Sen sijaan Jäkärlän ryhmän nuolenkärkiä ei ole löytynyt. Ne ovat saattaneet olla luukärkiä, jotka maatuvat nopeasti.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Kalastusvälineet ovat Itämeren piirissä olleet voittopuolisesti orgaanisesta materiaalista valmistettuja. Poikkeuksena ovat olleet esimerkiksi kiviset painot. Täältä niitä ei löytynyt, mutta kuitenkin kolme liuskeisen ongenkoukun vartta. Niissä on ollut luupiikki lisänä, mutta se on maatunut pois. Koukut olivat hauta-antimina kuoppahaudoissa.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Saaliseläinten luita löytyi vähän. Ilmeisesti Jäkärlän ryhmällä ei ollut tapana polttaa eläinten luita nuotiossa, kuten muilla suomalaisilla asukkailla oli tapana tehdä. Vasta vuosien 2002–2004 kaivauksilla niitä seulottiin esille. Löydetystä luuta voitiin tunnistaa vain kalanluita, joista kolme kuului hauelle. Nuotiosta löytyi myös palaneita pähkinän kuoria, joista yksi ajoitettiin noin 3500 eaa.. Pähkinää olisi kaivauksien tulosten mukaan syöty runsaasti.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Asuinpaikan raivasivat merestä nouseville saarille eräät Jäkärlän ryhmän asukkaat. Jossakin vaiheessa saarille muutti uutta väkeä, jotka elivät tyypillistä kampakeramiikan kulttuurissa. Tällaisia "valloituksia" on havaittu eräillä muillakin asuinpaikoilla.


title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Asuinpaikalla on ilmeisesti asuttu myös pronssikaudella tai rautakaudella, minkä voi perustella muutamilla löydöillä. Kaivauksissa löytyi pronssi- tai rautakauden keramiikkaa ja samalle aikakaudelle kuuluvan reikäkirveen tai -hakun kappaleita. Mahdollinen lattiakivetys oli suorakaiteen muotoinen ja kooltaan 3×3 metriä. Sellainen talo olisi kuulunut juuri tuolle aikakaudelle. Tähän viitekehykseen sopii myös kuppikivi, jossa on viisi matalaa kuppia. Paasiarkkujen tekijät saattavat olla juuri näitä ihmisiä.


title: Galina Ulanova

text: Galina Ulanova (Галина Серге́евна Ула́нова, 8. tammikuuta 1910 - 21. maaliskuuta 1998) oli venäläinen ballerina.


title: Galina Ulanova

text: Ulanova opiskeli Leningradissa Agrippina Vaganovan ja oman äitinsä Maria Romanovnan oppilaana. Hän valmistui Leningradin koreografiakoulusta 1928 ja tanssi Kirov-baletissa vuoteen 1948, jolloin hän siirtyi Moskovaan Bolšoi-teatteriin.


title: Galina Ulanova

text: Ulanovan vaikutus balettiin sekä Venäjällä että länsimaissa oli valtava. Hän tanssi nimiroolin Sergei Prokofjevin "Romeo ja Julian" kantaesityksessä, joka lopulta esitettiin 1946. Prokofjev kysyi, minkä roolin Ulanova haluaisi seuraavaksi tanssia, ja Ulanova toivoi "Tuhkimoa".


title: Galina Ulanova

text: Muita merkittäviää roolisuorituksia olivat "Giselle", "Prinsessa Ruusunen", "Les Sylphides" ja "Bahtšisarain suihkulähde".


title: Slovenská futbalová liga

text: Slovenská futbalová liga eli "SFL" on amerikkalaisen jalkapallon pääsarja Slovakiassa. Sarja perustettiin vuonna 2011, ja nykyisin siihen osallistuu seitsemän joukkuetta. SFL:n alempi sarjataso on nimeltään "Miniliga", jossa pelataan lajin 7vs7 -varianttia.


title: Simona Noja

text: Simona Noja (s. 9. maaliskuuta 1968 Huedin, Romania) on romanialainen balettitanssija. Hän oli vuodesta 1995 kiinnitettynä tanssijaksi Wienin valtionoopperassa Itävallassa. Vuodesta 2010 hän on toiminut Wienin valtionoopperan balettikoulun johtajana.


title: Simona Noja

text: Noja aloitti 1. soolotanssijana romanian valtioonoopperassa Cluj-Napocassa, sen jälkeen hän siirtyi Deutschen Oper am Rheiniin Düsseldorfiin, sitten Deutscher Oper Berliniin ja vihdoin 1995 tanssijaksi Wienin valtionoopperan balettiin. Hänen puolisonsa on Boris Nebyla, jonka kanssa hän on perustanut Simona Noja -kulttuurisäätiön ja johtanut Ballett- und Tanz Studio Dance Arts in Wien -yhdistystä vuoteen 2010, jonka jälkeen hän siirtyi Valtionoopperan balettikoulun johtoon.


title: Simona Noja

text: Noja edusti Suomea vuonna 1995 Benois de la Danse -balettikilpailussa.


title: Simona Noja

text: Nojalle on myönnetty seuraavat palkinnot:


title: Corps de ballet

text: Corps de ballet (ranskaa, suom. ’balettikuoro’) tarkoittaa balettiseurueen tanssijoita, jotka eivät ole solisteja. Corps de ballet’n tanssijat muodostavat usein tanssiesityksen taustan.


title: Mitch Gilbert

text: Mitchell Gilbert (s. 10. toukokuuta, 1994, Kuala Lumpur, Malesia) on australialainen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa Karting-sarjoissa vuonna 2002. Vuonna 2011 Gilbert kilpaili Formula Renault UK -sarjassa sijoittuen sarjan viidenneksi. Samana vuonna hän ajoi kuusi kilpailua Eurocup Formula Renault -sarjassa. Vuonna 2012 Gilbert ajoi Saksan Formula 3 -sarjassa voittaen kaksi kilpailua sijoittuen sarjan neljänneksi.


title: Mitch Gilbert

text: Vuonna 2013 Gilbert siirtyi Euroopan Formula 3 -sarjassa saavuttaen kymmenen pistettä. Vuonna 2014 Gilbert jatkoi Euroopan F3 -sarjassa saavuttaen 28 pistettä. Samana vuonna hän siirtyi kesken kauden GP3-sarjaan. Hän ajoi Trident-tallissa kahdeksan kilpailua saavuttamatta pisteitä. Vuonna 2015 Gilbert kilpaili täyden kauden GP3:ssa siirtyen Carlin -tallin kuljettajaksi. Hän saavutti kauden aikana yhden pisteen.


title: Željko Savić

text: Željko Savić (s. 18. maaliskuuta 1988 Bihać, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Honkaa.


title: Željko Savić

text: Savić teki debyyttinsä miesten sarjoissa kasvattajaseurassaan FK Omladinac Novi Banovcissa kaudella 2006–2007. Hän edusti joukkuetta kuuden kauden ajan Serbian neljännellä ja viidennellä sarjatasolla. Kaudeksi 2012–2013 Savić siirtyi FK Inđijaan, jossa pelasi 23 ottelua maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla.


title: Željko Savić

text: Pelit Suomessa alkoivat keväällä 2014. Helmikuussa 2014 hän siirtyi SJK:oon yhden kauden kattavalla sopimuksella, jossa on lisäksi optio kaudesta 2015. Optio käytettiin, ja Savić pääsi juhlimaan kauden 2015 päätteeksi Suomen mestaruutta yhdessä SJK:n kanssa. Seuraavaksi kaudeksi hän kuitenkin teki sopimuksen Veikkausliigaan nousseen PS Kemin kanssa. Pelit Suomessa Savićilla päättyivät kolmen Veikkausliigakauden jälkeen syksyllä 2016, kun hän siirtyi Bruneihin.


title: Doomed Alien Race

text: Doomed Alien Race on Terveet Kädet -yhtyeen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1997. Albumilla metallimusiikista otetut vaikutteet on nostettu aiempaa enemmän pintaan ja myös kappaleiden keskipituus on kasvanut huomattavasti aikaisemmista julkaisuista.


title: Doomed Alien Race

text: Kaikki kappaleet on säveltänyt Maike Valanne, sanoittanut Läjä Äijälä ja sovittanut Terveet Kädet.


title: The Forbidden City

text: The Forbidden City (myös "A Tale of the Forbidden City") on vuonna 1918 ensi-iltansa saanut Sidney Franklinin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä melodraama, jonka pääosissa ovat Norma Talmadge ja Thomas Meighan.


title: The Forbidden City

text: "The Forbidden City" perustuu George Scarboroughin tarinaan, jonka pohjalta Mary Murillo laati elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajana toimi Talmadgen aviopuoliso Joseph M. Schenck, ja elokuva kuvattiin New Yorkin Bronxissa sijaitsevilla Select Studiosilla. "The Forbidden Cityn" tuotantoyhtiönä toimi Norma Talmadge Film Corporation, ja elokuvan levitti Select Pictures Corporation. Elokuva sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 6. lokakuuta vuonna 1918. "The Forbidden City" julkaistiin ensimmäisen kerran DVD:lle vuonna 2004. Elokuvan kopiota säilytetään Yhdysvaltain kongressin kirjastossa.


title: The Forbidden City

text: Kiinalaisen hallitusherran (Michael Rayle) tytär San San (Norma Talmadge) avioituu salaa amerikkalaisen John Wordenin (Thomas Meighan) kanssa. Nuori aviopari elää onnellisena, kunnes San Sanin isä päättää Wordenin ollessa poissa tarjota tytärtään Kiinan keisarin (L. Rogers Lytton) haaremille. Kun keisari näkee San Sanin pienen Toy-tyttären, hän raivostuneena tuomitsee San Sanin kuolemaan. Tämän seurauksena Worden lähtee maasta. Kahdeksantoista vuotta myöhemmin haaremin naisten kasvattama Toy (Talmadge) pakenee Manilaan, missä hän työskentelee Punaisen Ristin sairaanhoitajana. Hän menee kihloihin amerikkalaisen luutnantin, Philip Halbertin, kanssa. Nuoren miehen holhooja kuitenkin kieltää parisuhteen. Kun holhooja on houretilassa, hän paljastaa Toylle olevansa hänen isänsä. San Sania edelleen ikävöivä Worden antaa lopulta periksi ja siunaa Toyn ja Philipin tulevan avioliiton.


title: Sebastian Balthasar

text: Sebastian Balthasar (s. 30. elokuuta 1996 Köln, Saksa) on saksalainen moottoriurheilija.


title: Sebastian Balthasar

text: Hän aloitti uransa Karting-sarjoissa vuonna 2009. Vuonna 2012 Balthasar ajoi ADAC Formel Masters -sarjassa. sijoittuen sarjan 13:ksi. Vuonna 2013 Balthasar siirtyi Saksan Formula 3 -sarjaan sijoittuen sarjan kymmenneksi. Samana vuonna hän voitti ATS Formel 3 Trophy -luokan. Vuonna 2014 Balthasar siirtyi uuteen Formula Acceleration 1 -sarjaan sijoittuen sarjan neljänneksi. Samana vuonna hän siirtyi kesken kauden GP3-sarjaan Hilmer Motorsport -tallin kuljettajaksi saavuttamatta pisteitä.


title: Adolph Bolm

text: Adolph Bolm (25. syyskuuta 1884 – 16. huhtikuuta 1951) oli venäläinen balettitanssija, joka asui uransa loppupuolen Yhdysvalloissa.


title: Adolph Bolm

text: Bolm opiskeli Pietarissa ja liittyi Mariinski-teatterin Corps de balletiin vuonna 1903. Vuosina 1908–1909 hän tanssi usein Anna Pavlovan parina. Bolm osallistui Sergei Djagilevin Ballets russes -seurueen Pariisin näytäntökauteen 1909 sen ensitanssijana. Seuraavan kauden hän jätti väliin, mutta vuonna 1911 hän lähti Mariinskista liittyäkseen Djagilevin seurueeseen.


title: Adolph Bolm

text: Seurueen Amerikan-kiertueella 1916 hän päätti jäädä Yhdysvaltoihin.


title: Adolph Bolm

text: Yhdysvalloissa Bolmista tuli menestyvä koreografi. Hän loi jazz-pantomiimin Krazy Kat samannimisen sarjakuvan pohjalta vuonna 1922. Vuonna 1928 Bolm suunnitteli Igor Stravinskyn baletin "Apollon Musagète" maailmanensi-illan Washingtonissa.


title: Adolph Bolm

text: Bolm työskenteli Yhdysvalloissa New Yorkissa, Chicagossa ja San Franciscossa. Hän kuoli Hollywoodissa vuonna 1951.


title: Pahan jäljillä

text: Pahan jäljillä () on yhdysvaltalainen rikos- ja draamasarja vuosilta 2013–2015. Sarjan loi aiemmin "Vampyyripäiväkirjoja" tehnyt Kevin Williamson. Päähenkilönä on Kevin Baconin näyttelemä entinen FBI-agentti, joka jahtaa vankilasta karannutta sarjamurhaajaa ja tämän jäljittelijöistä koostuvaa tappajakulttia. Bacon palkittiin roolistaan parhaan miespääosan Saturn-palkinnolla 2013.


title: Pahan jäljillä

text: Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin Foxilla 21. tammikuuta 2013. Sarja päättyi kolmen tuotantokauden jälkeen keväällä 2015.


title: Pahan jäljillä

text: Suomessa sarjan ensimmäinen jakso esitettiin MTV3:lla 7. maaliskuuta 2013, ja kahden jakson jälkeen sarja siirrettiin Subille.


title: Pahan jäljillä

text: Sarjan ensimmäinen tuotantokausi keskittyy entisen FBI-agentin Ryan Hardyn (Kevin Bacon) yritykseen saada vankilasta paennut sarjamurhaaja Joe Carroll (James Purefoy) takaisin telkien taakse. Vankilassa ollessaan Carroll on koonnut internetin välityksellä ympärilleen samanmielisiä seuraajia, jotka tappavat ihmisiä. Tämän tappajakultin avulla Carroll pyrkii kirjoittamaan uutta tositapahtumiin perustuvaa romaniaan, jonka huipennukseksi hän saisi entisen vaimonsa Claire Matthewsin (Natalie Zea) ja poikansa Joeyn (Kyle Catlett) takaisin, ja agentti Hardy saisi surmansa.


title: Pahan jäljillä

text: Toisella kaudella kaupunkiin on syntynyt uusi kultti, jonka johdossa on Lily Gray (Connie Nielsen) kaksospoikiensa (Sam Underwood) kanssa. Oman kuolemansa lavastanut Carroll joutuu tulemaan ulos piilostaan.


title: Pohjois-Pohjanmaan tuomiokunta

text: Pohjois-Pohjanmaan tuomiokunta eli Pohjoisen läänin tuomiokunta oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue. Ennen vuotta 1680 oli Pohjanmaalla ajoittain kolmekin tuomaria (lainlukijaa). Vuosina 1676–1680 Bengt Rosenhane ja Kristoffer Gyllenstierna jakoivat tuomarinveron tasan keskenään. Vaikka Pohjanmaalla oli tänä aikana kaksi tuomaria, ei Pohjanmaan tuomiokuntaa silti ollut alueellisesti jaettu. (Pohjanmaan tuomiokunta oli 1648–1653 jaettuna kahteen tuomiokuntaan, Oulun läänin tuomiokuntaan ja Vaasan läänin tuomiokuntaan.)


title: Pohjois-Pohjanmaan tuomiokunta

text: Vuonna 1680 tapahtuneessa tuomioistuinlaitoksen uudistustyössä Pohjanmaan tuomiokunta jaettiin kahtia Pohjois-Pohjanmaan tuomiokunnaksi ja Etelä-Pohjanmaan tuomiokunnaksi. Vuonna 1685 Pohjanmaan keskiosaan nimitettiin kolmas tuomari, Henrik Kluwensick, mutta tämä ei koskaan ryhtynyt hoitamaan virkaansa, joten tuomiokuntajakokin säilyi ennallaan. Vuoden 1680 tuomiokirjan mukaan Pohjois-Pohjanmaan tuomiokuntaan kuuluivat seuraavat pitäjät:


title: Pohjois-Pohjanmaan tuomiokunta

text: Isonvihan (1713–1721) aikana tuomiokunnassa pidettiin viimeiset käräjät ennen keskeytystä talvella 1714 ja oikeudenkäyntitoiminta aloitettiin uudelleen keväällä 1721. Pikkuvihan (1742–1743) aikana käräjiä pidettiin häiriintymättä.


title: Pohjois-Pohjanmaan tuomiokunta

text: Pohjois-Pohjanmaan tuomiokunta jaettiin kahteen voutikuntaan, Oulun pohjoiseen voutikuntaan ja Oulun eteläiseen voutikuntaan. Ruotsin valtakunnan säädyt suostuivat jakoon 21. kesäkuuta 1762. Jaon perusteella Pohjois-Pohjanmaan tuomiokunnasta muodostettiin Oulun pohjoisen voutikunnan tuomiokunta ja Oulun eteläisen voutikunnan tuomiokunta.


title: Olga Spessivtseva

text: Olga Spessivtseva (Ольга Алекса́ндровна Спеси́вцева (18. heinäkuuta 1895 – 16. syyskuuta 1991) oli venäläinen balettitanssija. Hän esiintyi Pietarissa Mariinski-teatterissa vuodesta 1916 ja Pariisin oopperassa vuosina 1924-1932. Aina välillä hän oli mukana Sergei Djagilevin Ballets russes-seurueen kiertueilla Yhdysvalloissa, Lontoossa, Monte Carlossa ja Pariisissa. Hänen huomattavia roolejaan olivat Djagilevin Prinsessa Ruususen nimiosa vuonna 1921 ja George Balanchinen La Chatte vuonna 1927.


title: Olga Spessivtseva

text: Vuonna 1934 Spessivtseva aloitti laajan kiertueen Australiassa. Hänen esiintymisensä Sydneyssä saivat haltioituneen vastaanoton. Spessivtseva jätti kiertueen kesken terveyssyihin vedoten. Keskeyttämisen syitä on myöhemmin spekuloitu. Hän on mahdollisesti ollut Blue Mountains-vuorilla keuhkoparantolassa. Australiasta lähdettyään hän matkusti Yhdysvaltoihin, missä hän päätyi mielisairaalaan 1940-luvulla missä häntä pidettiin vuoteen 1963 asti. Viimeiset vuotensa hän vietti venäläisten taiteilijoiden lepokodissa.


title: Tony Gaudio

text: Gaetano Antonio "Tony" Gaudio, A.S.C. (20. marraskuuta 1883 Cosenza, Calabria, Italia – 10. elokuuta 1951 Burlingame, Kalifornia, Yhdysvallat) oli italialais-yhdysvaltalainen Oscar-palkittu elokuvaaja.


title: Tony Gaudio

text: Gaetano Antonio Gaudio syntyi Italian Cosenzassa, ja hän aloitti uransa 1900-luvun alussa italialaisissa lyhytelokuvissa elokuvaohjaajana ja elokuvaajana. Hän muutti New Yorkiin vuonna 1906, jolloin hän alkoi työskennellä Vitagraph Studiosin elokuvaleikkaajana. Hän työskenteli leikkaajana vuoteen 1909 asti, kunnes hän alkoi elokuvata studiolle lyhytelokuvia.


title: Tony Gaudio

text: Mykkäelokuvan kautena Gaudio teki paljon yhteistyötä Mary Pickfordin, Anita Stewartin, Norma Talmadgen, May Allisonin ja Lewis Stonen kanssa. Äänielokuvan aikana Gaudio oli etenkin Bette Davisin suosikki, ja hän työskenteli tämän kanssa yhdessätoista elokuvassa. Gaudio elokuvasi melkein 150 elokuvaa, joista tunnetuimpia ovat "Hornan enkelit" (1930), "Pikku Caesar" (1931), "Emile Zolan elämä" (1937), "Robin Hoodin seikkailut" (1938), "Kirje" (1940) ja "High Sierra" (1941).


title: Tony Gaudio

text: Gaudio voitti parhaan kuvauksen Oscar-palkinnon elokuvasta "Seikkailija – Anthony Adverse" (1936). Gaudio on ollut ehdokkaana samassa kategoriassa myös elokuvista "Hornan enkelit", "Vapaudensankari Juarez" (1939), "Kirje", "Merten sissit" (1943) ja "Suuri unelma" (1945). Hän oli yksi American Society of Cinematographersin perustajajäsenistä, ja hän toimikin liiton puheenjohtajana vuodet 1924–1925.


title: Tony Gaudio

text: Gaudio oli aviossa Rosina Gaudion kanssa, ja heillä oli pojat Francesco "Frank" ja Tony sekä tyttäret Elena ja Vera. Gaudiolla oli myös elokuvaajana työskennellyt veli, Eugene Gaudio (1886–1920). 67-vuotiaana kuollut Gaudio haudattiin Hollywood Forever -hautausmaalle Kalifornian Los Angelesiin.


title: Charles Barry

text: Sir Charles Barry (23. toukokuuta 1795 Lontoo – 12. toukokuuta 1860 Lontoo) oli brittiläinen arkkitehti, jonka työt edustavat pääasiassa uusgotiikkaa. Hänen tunnetuimpia töitään on Britannian parlamenttitalo eli Westminsterin palatsi, jonka pääarkkitehti hän oli.


title: Charles Barry

text:
Barry oli paperikauppiaan poika. Hän toimi aluksi oppipoikana maanmittaus- ja arkkitehtitoimistossa ja perehtyi arkkitehtuuriin vuosina 1817–1820 Manner-Eurooppaan ja Lähi-itään suorittamallaan laajalla kiertomatkalla. Vuodesta 1820 hän asui ja työskenteli synnyinkaupungissaan Lontoossa. Barryn ensimmäisiä suunnittelutöitä oli 1820-luvulla rakennettu Brightonin Pyhän Pietarin kirkko. Hänen suunnittelemistaan rakennuksista vuonna 1832 Pall Mall -kadulle valmistunut Travellers Clubin talo oli Lontoon ensimmäinen italialaista renessanssipalatsia jäljitellyt rakennus. Vuosina 1837–1841 rakennettu Reform Clubin talo edusti samaa tyyliä suuremmassa mittakaavassa. Barry suunnitteli Lontooseen myös hienoja yksityistaloja, joista komeimpana 1850-luvulla valmistunut Bridgewater House. Muualle Englantiin hän suunnitteli muun muassa Manchesterin taidemuseon (1824–1835) ja Ateneumin (1836–1839) sekä Halifaxin kaupungintalon (1860-luvun alusta). Birminghamissa hänen tunnetuin työnsä on vuosina 1833–1837 rakennettu goottilaistyylinen King Edward’s School -poikakoulu.
Vuonna 1836 Barry voitti vuotta aiemmin julistetun arkkitehtikilpailun uuden parlamenttitalon suunnittelusta Lontooseen. Vanha rakennus oli tuhoutunut tulipalossa vuonna 1834. Parlamenttitalon suunnittelu ja toteutus työllisti häntä hänen loppuikänsä, ja hän teki työn A. W. N. Puginin kanssa. He suunnittelivat uusgoottilaista tyyliä edustaneen Westminsterin palatsin, jota koristaa kaksi epäsymmetrisesti sijoitettua tornia. Barryn kuoltua ennen rakennuksen valmistumista työn saattoi loppuun hänen poikansa Edward Middleton Barry.


title: Charles Barry

text: Barry valittiin Royal Academy of Artsin jäseneksi vuonna 1841, ja hänet lyötiin ritariksi vuonna 1852. Hänet on haudattu Westminster Abbeyn katedraaliin.


title: Chateaubriand (pihvi)

text: Chateaubriand (joskus "châteaubriant" tai "lannepaisti", ransk. [ʃatobʁijɑ̃]) on paksu naudanpihvi, joka jätetään sisältä raa’aksi ja tarjoillaan persiljavoin ja raastetun piparjuuren kera, lisukkeena ranskalaiset perunat.


title: Chateaubriand (pihvi)

text: Pihvi on saanut nimensä ranskalaisen kirjailijan ja diplomaatin François-René de Chateaubriandin mukaan.


title: Chateaubriand (pihvi)

text: Chateaubriand leikataan naudan sisäfileen takimmaisesta päästä noin kolmen senttimetrin paksuiseksi.


title: Lumikuningatar (baletti)

text: Lumikuningatar (, ) on Suomen Kansallisbaletin taiteellisen johtajan Kenneth Greven koreografioima suomalainen baletti. Sen musiikin on säveltänyt Tuomas Kantelinen. Se perustuu H.C. Andersenin samannimiseen satuun vuodelta 1845. Se on vuosikymmeniin ensimmäinen Suomen Kansallisbaletille tehty kotimainen kokoillan balettiteos.


title: Lumikuningatar (baletti)

text: "Lumikuningatar" sai ensi-iltansa Suomen Kansallisoopperassa Kansallisbaletin 90-vuotisjuhlavuonna 23. marraskuuta 2012.


title: Lumikuningatar (baletti)

text: Kenneth Greve aloitti Suomen Kansallisbaletin taiteellisena johtajana vuonna 2008 ja hän halusi tehdä erityisesti yhden baletin Suomessa. Greven isoäiti oli lukenut "Lumikuningatar"-satua hänelle lapsena ja isoäidin versiossa sadun tapahtumat sijoittuivat aina Suomeen. Andersenin satu muokkaantui baletiksi dramaturgi Pirjo Toikan ja ohjaaja Raija-Sinikka Rantalan avulla. "Lumikuningatar" on Greven kunnianosoitus suomalaiselle kulttuurille ja elämänmuodolle. Baletissa seikkaillaankin muun muassa 1900-luvun Helsingin Kauppatorilla, jossa on Havis Amandan -patsas ja tanssitaan suomalaista jenkkaa sekä Lapissa, jossa on sauna.


title: Lumikuningatar (baletti)

text: Baletin visuaalisuudesta vastasivat pukusuunnittelija Erika Turunen ja valaistussuunnittelija Mikki Kunttu. He suunnittelivat yhdessä teoksen lavastuksen. Naamioinnin suunnitteli Pekka Helynen.


title: Lumikuningatar (baletti)

text: Toisen päähenkilön, Kertun, isoäiti toimii baletissa kertojana. Isoäidin roolissa ovat olleet näyttelijät Krista Kosonen ja Minna Haapkylä sekä tähtitanssija Minna Tervamäki.


title: Lumikuningatar (baletti)

text:
"Lumikuningattaren" musiikin sävelsi lähinnä elokuvamusiikistaan tunnettu säveltäjä Tuomas Kantelinen. Koreografi Kenneth Greve pyysi Kanteliselta musiikkia, jossa kohtaisivat "Harry Potter" - ja "Tähtien sota" -elokuvien musiikit ja sinfoninen taustasointu. Kantelinen seurasi pari kuukautta Kansallisbaletin harjoituksia ja esityksiä. Lokakuussa 2012 Kantelinen sanoi: ”Olen tehnyt paljon synkkävireistä elokuvamusiikkia. Nyt avautui mahdollisuus
tehdä satumaista, kilttiä ja fantasiapitoista musiikkia. Toki mukana on draamaakin.
Tämä on unelmatyö, josta minulla on vain haltioitunutta sanottavaa.”


title: Lumikuningatar (baletti)

text: Kantelinen sanoi halunneensa ”tehdä musiikista melodista, kaunista ja helposti lähestyttävää, sillä teoksen tehtävänä on ennen kaikkea luoda iloista joulumieltä kaikenikäisille. Siinä näkyy luonnollisesti koko perheen joulubalettien perinne "Pähkinänsärkijän" hengessä muun muassa lyhyissä tansseissa, jotka kuvastavat kansallisuuksia eri maissa.”


title: Lumikuningatar (baletti)

text: Esityksessä Kantelisen musiikki soitetaan nauhalta. Sen esittää äänitteellä Kansallisoopperan orkesteri Kantelisen johdolla. Äänite julkaistiin myös CD:llä vuonna 2013.


title: Lumikuningatar (baletti)

text: "Lumikuningatar" on ollut yleisö- ja arvostelumenestys. Sen alkuperäiset 14 esitystä myytiin loppuun jo ennen ensi-iltaa. "Lumikuningattarelle" järjestettiin kuusi lisäesitystä tammikuulle 2013 ja niiden 7 800 lippua myytiin loppuun alle viidessä tunnissa. Ensimmäisenä vuonna "Lumikuningattaren" näki 26 000 katsojaa. Myös talven 2013–2014 kaikki 21 esitystä olivat loppuunmyytyjä.


title: Lumikuningatar (baletti)

text: Baletti sai kriitikoilta hyvin positiivisen vastaanoton. Helsingin Sanomien Jussi Tossavainen kirjoitti arvostelussaan, että ”Kansallisbaletin unelmasadussa kaikki osaset ovat kohdallaan ja se on taattu hitti vuosiksi”. Turun Sanomien Suvi Satama kirjoitti, että "Lumikuningatar" on ”erinomainen vaihtoehto perinteisesti joulua ennen esitetylle Pähkinänsärkijälle. Sen kiehtova visuaalisuus ja tarinan syvä viisaus tekevät siitä klassikon, joka toivottavasti vakiintuu Kansallisbaletin talviseen ohjelmistoon”. Demari-lehden Annikki Alku sanoi "Lumikuningattaren" olevan ”lumoava ja pelottavakin satuspektaakkeli, jonka satumaisen kauniit ja yksityiskohtia täynnä olevat puvut ja näyttämökuvat projisointeineen ovat melkein yksistään syy nähdä esitys.”


title: Lumikuningatar

text: Lumikuningatar tarkoittaa seuraavia:


title: The Talmadge Sisters

text: The Talmadge Sisters (koko nimeltään "The Talmadge Sisters: Norma, Constance, Natalie; an Intimate Story of the World’s Most Famous Screen Family") on Margaret ”Peg” Talmadgen kirjoittama elämäkertakirja, joka kertoo Talmadgen tyttäristä Normasta, Nataliesta ja Constancesta. "The Talmadge Sisters" julkaistiin vuonna 1924.


title: Anatoli

text:
Anatoli () on varsinkin Venäjällä yleinen miehen etunimi. Nimi on lyhentymä kreikankielisestä nimestä "Anatolios" (), joka merkitsee "idän miestä", erityisesti Anatolian asukasta. Nimen latinaainen muoto on Anatolius, ja esimerkiksi Ranskassa se esiintyy muodossa "Anatole". Nimen on tehnyt suosituksi kaksi tämän nimistä pyhimystä. Anatolius Laodikealainen (k. 283) oli syntyjään aleksandrialainen filosofi ja
matemaatikko, josta myöhemmin tuli myös Laodikean piispa. Anatolius Konstantinopolilainen (k. 458) taas oli Konstantinopolin patriarkka. Molempien muistopäivä on vanhastaan sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa 3. heinäkuuta. Sama päivä oli Suomessakin vuoteen 1907 saakka Anatoliuksen nimipäivä. Nykyisin nimi esiintyy vain ortodoksisessa kalenterissa lyhentyneessä muodossa Anatoli. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan Suomessa on vuoden 2009 loppuun mennessä ollut 588 Anatoli-nimistä miestä.


title: Turun seudun joukkoliikenne

text: Turun seudun joukkoliikenne eli Föli on Turun, Kaarinan, Raision, Naantalin, Liedon ja Ruskon alueella toimiva joukkoliikennejärjestelmä. Kuntarajoista riippumaton Föli-liikenne alkoi heinäkuussa 2014.


title: Turun seudun joukkoliikenne

text: Joukkoliikennejärjestelmän nimi "Föli" tulee lounaismurteesta. Sanonta "olla fölissä" tarkoittaa "olla mukana" tai "olla kyydissä".


title: Turun seudun joukkoliikenne

text: Turun seudun joukkoliikenteen päätöksenteosta vastaa Turun kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunta. Joukkoliikennelautakunta koostuu 12 jäsenestä, joista seitsemän nimittää Turun kaupunki. Kaarinan, Raision, Naantalin, Liedon ja Ruskon valtuustot valitsevat kukin yhden jäsenen. Kullakin jäsenellä on henkilökohtainen varajäsen.


title: Turun seudun joukkoliikenne

text: Föli-busseja liikennöi seuraavat kahdeksan liikennöitsijää:


title: The Heart of Wetona

text: The Heart of Wetona on vuonna 1918 ensi-iltansa saanut Sidney Franklinin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä western-tyylinen melodraama, jonka pääosissa ovat Norma Talmadge ja Thomas Meighan.


title: The Heart of Wetona

text: "The Heart of Wetona" perustuu George Scarboroughin tarinaan ja samannimiseen Broadway-näytelmään (1916), jonka pohjalta Mary Murillo laati elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajana toimi Talmadgen aviopuoliso Joseph M. Schenck, ja elokuva kuvattiin New Yorkin Bronxissa sijaitsevilla Select Studiosilla. "The Heart of Wetonan" tuotantoyhtiönä toimi Norma Talmadge Film Corporation, ja elokuvan levitti Select Pictures Corporation. Elokuva sai Yhdysvaltain ensi-iltansa New York Syracusessa 22. joulukuuta vuonna 1918, jonka jälkeen elokuvan maanlaajuinen ensi-ilta oli 5. tammikuuta vuonna 1919.


title: The Heart of Wetona

text: "The Heart of Wetona" on julkaistu VHS:lle ja DVD:lle. Elokuvan ensimmäinen DVD-julkaisu julkaistiin vuonna 2004. Viimeisin DVD-julkaisu julkaistiin 25. helmikuuta vuonna 2014. Elokuvan kopiota säilytetään lisäksi George Eastman Housen, Kalifornian yliopiston ja Yhdysvaltain kongressin kirjaston elokuva-arkistoissa.


title: The Heart of Wetona

text: "The Heart of Wetona" kertoo valkoisen naisen ja intiaanipäällikön Wetona-tyttärestä, joka palaa heimoonsa oltuaan opiskelemassa länsimaalaisessa valkoisten koulussa. Alkuperänsä takia Wetona joutuu kohtaamaan hankaluuksia ja vastoinkäymisiä kahden kulttuurin välillä.


title: Juhani Teräsvuori

text: Alpo Juhani (Jussi) Teräsvuori (s. 1949 Lahti) on suomalainen balettitanssija, balettipedagogi.


title: Juhani Teräsvuori

text: Teräsvuori aloitti 1960 perustetulla Suomen kansallisoopperan ensimmäisellä baletin poikaluokalla ja sai kiinnityksen Kansallisoopperan balettiin vuonna 1966. 1968–1969 hän tanssi solistina Göteborgin baletissa, palasi välillä Suomeen ja siirtyi 1971 Leningradiin ja sieltä Moskovaan, jossa hän suoritti Bolshoin balettikoulussa pedagogin tutkinnon. Sen jälkeen hän palasi Kansallisoopperaan viideksi vuodeksi apulaisbalettimestariksi. Sitten hänet kutsuttiin Norjaan balettimestariksi ja sieltä jälleen Göteborgiin vuosiksi 1987–1991 baletin johtajaksi ja balettimestariksi. Italiassa hän toimi Arena di Veronan/ Teatro Liricon baletin apulaisjohtajana vuosina 1991–1994. Sen jälkeen hän on kiertänyt opettajana monissa baleteissa.


title: Juhani Teräsvuori

text: Hän työskentelee nykyisin tanssitaiteen edistäjänä ja tuottajana ja toimii esimerkiksi Lappeenrannan Balettigaalan taiteellisena johtajana.


title: Juhani Teräsvuori

text: Hän omistaa yhdessä Irma Salomaa-Teräsvuoren kanssa balettitapahtumia tuottavan Nordic Dance Makersin.


title: Jean-Georges Noverre

text: Jean-Georges Noverre (29. huhtikuuta 1727 Pariisi, Ranska – 19. lokakuuta 1810 Saint-Germain-en-Laye, Ranska) oli ranskalainen balettitanssija ja koreografi, joka uudisti balettia draamallista toimintaa korostavan toimintabaletin suuntaan. Hän hylkäsi baletin perinteisen roolin koristeellisena välinäytöksenä ja halusi viedä sitä esittävämpään suuntaan. Noverre aloitti uransa tanssijana, mutta alkoi 1750-luvulla toteuttaa myös omia baletteja. Hän työskenteli balettimestarina muun muassa Stuttgartissa, Wienissä ja uransa loppuvaiheissa arvostetussa Pariisin oopperassa. Hän loi kymmeniä baletteja, mutta hänen vaikutuksensa on välittynyt eteenpäin erityisesti teoksen "Les Lettres sur la danse et sur les ballets’n" kautta.


title: Jean-Georges Noverre

text: Jean-Georges Noverre syntyi Pariisissa 29. huhtikuuta 1727. Hänen isänsä oli sveitsiläinen sotilas Jean Louys Noverre ja äitinsä ranskalainen Marie Anne de la Grange. Vanhemmat halusivat poikansa jatkavan isän sotilasuralla, mutta Jean-Georges oli jo nuorena kiinnostunut tanssista. Häntä alkoi Pariisissa opettaa tunnettu tanssinopettaja Marcel. Pariisin oopperan ensitanssijan Louis Duprén oppilaaksi hän pääsi vuonna 1740.


title: Jean-Georges Noverre

text: Noverre teki 1743 tanssidebyyttinsä Opéra-Comiquessa. Siellä Duprén ja säveltäjä Jean-Philippe Rameaun ohjauksessa Noverre sai huomattavasti uusia vaikutteita, joita antoi hänelle myös tanssija-koreografi Marie Sallé.


title: Jean-Georges Noverre

text:
Ensiesiintymisensä jälkeen Noverre vietti kymmenisen vuotta kiertelevänä tanssijana. Hän suuntasi ensin Berliiniin, missä hän tarinoiden mukaan nauratti Fredrik II Suurta esittämällä aikansa tunnetuimpia ballerinoja. Berliinistä hän jatkoi Marseilleen ja Lyoniin, joissa suunnitteli useita baletteja. Noverre palasi Pariisiin 1754 ja toivoi saavansa paikan Pariisin oopperan balettimestarina. Hän ei päässyt tehtävään, mutta hänet nimettiin Opéra-Comiquen balettimestariksi.
Noverren ensimmäinen merkittävä baletti oli hänen Opéra-Comiqueen suunnittelemansa "Les Fêtes chinoises", jonka ensiesitys oli vuonna 1754. Seuraavana vuonna englantilainen näyttelijä ja teatterinjohtaja David Garrick kutsui Noverren toteuttamaan "Les Fêtes chinoisesin" Drury Lanelle Lontooseen. Ranskan ja Englannin välinen seitsenvuotinen sota oli tuolloin käynnistymässä, mikä aiheutti levottomuuksia baletin viidennessä ja kuudennessa esityksessä, vaikka Garrick pyrki vakuuttamaan, että Noverre oli sveitsiläinen ja tanssijat englantilaisia. Vaikka baletin esityskerrat jäivät kuuteen, Noverre ja Garrick ystävystyivät ja Garrick kutsui Noverrea jopa ”tanssin Shakespeareksi”. Noverre vietti lopulta kaksi vuotta Englannissa ja aloitti tuona aikana kirjoittamaan teostansa "Les Lettres sur la danse et sur les ballets".


title: Jean-Georges Noverre

text: Noverre työskenteli 1757–1760 Lyonissa, missä hän viimeisteli baletin teoriaa käsitelleen kirjansa "Les Lettres sur la dansen". Hänen näkemyksensä mukaan baletin pitäisi olla dramaattinen ja sanaton näytelmä, jossa toiminta kehittyy ilmeikkään tanssimisen kautta. Noverre toi ajatuksiaan toimintabaletista esille Lyonissa suunnitelmissaan baleteissa, joihin kuuluivat muun muassa "La Toilette de Vénus" ja "Les Caprices de Galatée".


title: Jean-Georges Noverre

text: Noverre aloitti vuonna 1760 balettimestarina Stuttgartissa, mihin hänet oli kutsunut tunnettu teatterin suojelija Württembergin herttua Karl Eugen. Herttua antoi Noverrelle loisteliaat olosuhteet ja hankki hänelle avukseen muun muassa napolilaisen säveltäjän Niccolò Jommellin, puvustaja Simon Boquet’n ja lavastaja Jérôme Servandonin. Lisäksi Noverren alaisuudessa tanssi lähes kahden vuoden ajan Jean Dauberval, ja tähtitanssija Gaëtan Vestris vieraili Stuttgartissa usein. Noverre loi seitsemän vuotensa aikana Stuttgartissa parisenkymmentä balettia; niistä suosituin oli "Jason et Médée".


title: Jean-Georges Noverre

text: Württembergistä Noverre lähti 1767, kun maan talous oli ajautunut konkurssin partaalle. Hän sai seuraavaksi paikan Wienistä Burgtheaterin balettimestarina ja nuoren arkkiherttuataren Marie-Antoinetten tanssinopettajana. Noverre loi seitsemän vuotta kestäneen kautensa aikana 38 uutta balettia ja uudisti monia vanhoja. Hän teki koreografioita myös useisiin oopperoihin, kuten Christoph Willibald Gluckin teoksiin "Alcaste" ja "Paride ed Elena". Noverre joutui Wienissä kuitenkin myös kiistoihin koreografi Gasparo Angiolinin kanssa, joka väitti, että Noverre oli plagioinut ideansa toimintabaletista, josta oli ensin kirjoittanut Franz Hilferding.


title: Jean-Georges Noverre

text: Noverre työskenteli 1774–1776 Milanossa kilpakumppaninsa Angiolinin seuraajana. Hän ei kuitenkaan menestynyt siellä ja jatkoi kiistelyään Angelionin kanssa baletin taiteellisista eroista. Milanosta Noverre pääsi Euroopan tunnetuimman baletin Pariisin oopperan balettimestariksi. Hänet auttoi paikalle entinen oppilaansa, Ranskan kuningattareksi noussut Marie-Antoinette. Noverren kausi Pariisin oopperassa oli kuitenkin vaikea ja täynnä taustajuonitteluja. Noverre erosi Pariisin oopperasta kolme ja puoli vuotta kestäneen kauden jälkeen. Hänen erokirjeensä oli 17 sivua pitkä, ja siinä hän valitti, ettei ollut saanut missään vaiheessa luvattua rahallista tukea.


title: Jean-Georges Noverre

text: Pariisista Noverre palasi Lontooseen, missä hän menestyi vuosien 1781–1782 aikana King’s Theatressa. Teatterin tulipalon jälkeen hän vetäytyi kotiinsa Pariisin ulkopuolelle. Ranskan vallankumouksen aattona Noverre päätti kuitenkin tuomitun kuningasparin entisenä työntekijänä palata turvallisempaan Lontooseen. Hän järjesti Lontoossa vuosina 1787–1794 Pariisin oopperan tanssijoiden vierailunäytöksiä.


title: Jean-Georges Noverre

text: Noverre pyrki vielä vuonna 1791 Ruotsiin Kustaa III:n hovin balettimestariksi. Hän ei saanut paikkaa ja vetäytyi lopulta 1795 kotiinsa Saint-Germain-en-Layeen. Hän oli tuolloin sairas, ja hänen omaisuutensa ja eläkkeensä olivat huomattavasti pienentyneet Ranskan vallankumouksen takia. Viimeiset 15 vuotta elämästään Noverre käytti "Les Lettres sur la dansen" korjaamiseen ja teatterista kirjoittamiseen. Hän kuoli kotonaan vuonna 1810.


title: Jean-Georges Noverre

text: Noverren merkitys baletin kehittymiselle on ollut suuri, vaikka hänen omia balettejaan ei ole esitetty 1800-luvun alun jälkeen. Hänen perintönsä onkin siirtynyt jälkipolville kirjallisten teosten kautta, ja hänen kirjasestaan "Les Lettres sur la dansen" otettiin useita painoksia.


title: Jean-Georges Noverre

text: Noverren työ yhdistetään erityisesti draamallista toimintaa korostavaan toimintabalettiin, vaikka hän ei ollutkaan tyylin ensimmäinen kehittäjä. Hän hylkäsi baletin perinteisen roolin oopperoiden koristeellisena välinäytöksenä ja näki baletin mahdollisuudet omien tarinoiden ja hahmojen kertojana. Noverren mielestä tanssin liikkeiden ja eleiden tuli esittää hahmonsa motiiveja tai viedä juonta eteenpäin sen sijaan, että ne olisivat vain tyyliteltyjä asentoja. Noverre halusi tanssijoiden liikkuvan tilanteen ja luonteensa mukaan ja käyttävän esiintymisessä koko vartaloa, ylävartaloa, käsivarsia, käsiä ja kasvojen ilmeitä. Hän onnistui pääsemään eroon muun muassa naamioista, suurista hiuslaitteista ja raskaasta puvustuksesta, jotka vaikeuttivat tanssijan liikehdintää.


title: Jean-Georges Noverre

text: Koreografina Noverre oli taitava ryhmien liikkeissä. Hän suosi epäsymmetriaa ja valitsi tanssityylit juonen mukaan, mutta hänen aikalaisensa kritisoivat Noverren traagisia baletteja vaikeaselkoisuudesta. Lisäksi hän nosti töissään "corps de ballet’n" taustalta tarinan keskeiseksi elementiksi. Noverre halusi nostaa tanssitaiteen arvostusta ja vaati koreografeilta ammattitaidon lisäksi laajaa yleissivistystä.


title: Falkenbergs FF

text: Falkenbergs Fotbollförening on jalkapalloseura Falkenbergistä, Ruotsista. Seuran edustusjoukkue nousi Ruotsin korkeimmalle sarjatasolle Allsvenskaniin ensimmäisen kerran kaudeksi 2014. Seura on perustettu vuonna 1928.


title: Egil

text: Egil (myös Egill) on skandinaavinen miehen etunimi. Nimi on johtuu skandinaavisten kielten miekkaa tarkoittavasta sanasta ja on syntynyt lyhentymänä Egil-alkuisista nimistä, jollainen on esimerkiksi Egilhard. Saamelaisilla nimi esiintyy muodossa "Egel".


title: Egil

text: Suomessa nimi Egil on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä 307 henkilölle. Egilin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 3. heinäkuuta, joka on myös saamelaisen kalenterin mukaan Egelin nimipäivä.


title: Marin Veltchev

text: Marin Veltchev (6. maaliskuuta 1942 Varna – 1. lokakuuta 2012 Bulgaria) oli bulgarialaissyntyinen balettitanssija ja balettipedagogi, joka teki pääosan urastaan Suomessa. Hänet kiinnitettiin tanssijaksi Suomen Kansallisoopperaan 1976. Hän toimi 1977–1978 sekä Kansallisbaletin taiteilijoiden että oopperan balettikoulun opettajana. Opettaja hän toimi jälleen vuosina 1982–1987.


title: Marin Veltchev

text: Sen jälkeen Veltchev keskittyi opetustyöhön ja koreografioihin Vantaan lapsibaletissa, jonka hän perusti vaimonsa kanssa 1983. He saivat Vantaan kulttuuripalkinnon (Vantaa-palkinnon) 2005 työstään lapsibaletin parissa.


title: Marin Veltchev

text: Hän työskenteli yhdessä vaimonsa, tanssitaiteilija Tamara Popova-Veltchevan (s. Popova) kanssa.


title: San Franciscon kaapeliraitiotie

text: San Franciscon kaapeliraitiotie on kaapeliraitiotie, joka muodostuu kolmesta San Franciscon kantakaupungissa kulkevasta linjasta. Radan yhteispituus on noin seitsemän kilometriä. Kaapeliraitiovaunut ovat merkittävä San Franciscon symboli Golden Gate Bridgen ohella, mutta lyhyen järjestelmän merkitys San Franciscon joukkoliikenteen kannalta on nykyään vähäinen ja sen käyttäjistä suurin osa on turisteja. San Franciscon kaapeliraitiotie on tunnetuin maailman kaapeliraitioteistä. Raitiovaunut ovat moottorittomia ja niiden toiminta perustuu kadun alla kulkevaan kaapeliin tarraamiseen. Raitiotie on tunnettu myös siitä, että kaikki sen vaunut ovat vanhoja tai näyttävät vanhoilta. Englanniksi raitiovaunuja kutsutaan nimellä "cable car", ”kaapelivaunu”.