title: Viimeinen keikka

text: Vuosikymmenten takaisen tanssiyhtyeen viides jäsen ”Ruipelo” on kuollut, ja jäljelle jääneet jäsenet päättävät kunnioittaa tämän hautajaisia soittamalla vielä kerran yhdessä. Kaikki ei mene suunnitelmien mukaan: vanhat riidat tulevat uudelleen pintaan ja kärjistyvät miesten myöhempien vaiheiden erilaisuuden takia. Yhdestä on tullut jäykkä hammaslääkäri (Levula), yhdestä rento pappi (Tuomainen), kolmannesta musiikkiliikkeen pitäjä (Pesonen) ja neljännestä ei juuri muuta kuin katkeroitunut ja viinaan menevä vanha tanssimuusikko (Salmi), joka kiristää tunnelmaa oudolla käytöksellään ja kulmikkailla kommenteillaan.


title: Sisu K-50SS

text: Sisu K-50SS on Suomen Autoteollisuuden (SAT) valmistama kuusipyörävetoinen raskas vetoajoneuvo. Auto pystyy kehittämään 388 kN suuruisen vetovoiman ja sitä käytettiin raskaiden lavettien vetämiseen.


title: Sisu K-50SS

text: Mallia valmistettiin vain yksi kappale vuonna 1961 ja se on kaikkien aikojen suurin Pohjoismaissa valmistettu maantiekelpoinen ajoneuvo.


title: Sisu K-50SS

text: K-50SS kehitettiin Kemijoki Oy:n toimeksiannosta. Yritys tilasi vuoden 1959 lopulla kaksi 6×6-vetoista raskasta vetoajoneuvoa yli 1 000 tonnin painoisten muuntajien ja muiden raskaiden lavetilla kuljetettavien komponenttien siirtoa varten. Alkuperäisen suunnitelman mukaan ajoneuvoja piti olla kaksi, joista toinen toimisi edessä vetäjänä ja toinen lavetin takana työntäjänä. Autoja suunniteltiin käytettävän myös erikseen voimalaitostyömailla eri puolella Suomea.


title: Sisu K-50SS

text: SAT oli hieman aikaisemmin valmistanut kuusi raskasta Sisu K-36 -maansiirtoajoneuvoa ja suunnittelutyössä hyödynnettiin tässä kertyneitä kokemuksia. Ensimmäinen K-50SS valmistui keväällä 1961, vain puolitoista vuotta toimeksiannosta. Kemijoki Oy kuitenkin peruutti toisesta autosta tekemänsä tilauksen ja näin ollen valmistunut yksilö jäi ainoaksi laatuaan.


title: Sisu K-50SS

text: Auton voimanlähteenä on ahdettu nelitahtinen, kuusisylinterinen Rolls-Royce C6-TFL -rividiesel. Sen 223 kilowatin teho on 43 % ja 1 070 newtonmetrin vääntö 56 % korkeampi verrattuna vakiomalliseen, vapaasti hengittävään malliin. Sylinterin halkaisija on 130,2 mm ja iskun pituus 152,2 mm. Puristussuhde on 14:1. Moottorissa on paineilmatoiminen käynnistin.


title: Sisu K-50SS

text: Hydraulisessa Rolls-Royce BF 11500Ms230 -momentinmuuntimessa on kolme porrasta. Kolmivaihteinen päävaihteisto on Fodenin valmistama. Voima jaetaan etu- ja taka-akselin kesken ZF VG-800-4V1 -jakovaihteiston sisällä olevan tasauspyörästön kautta. Siirtoajossa etupyöräveto voidaan kytkeä pois päältä ja hydraulinen kytkin ohittaa mekaanisen yhteyden kautta.


title: Sisu K-50SS

text: Suurimmalla välityssuhteella ajettaessa jokaisen pyörän kautta välittyy maahan 65 000 newtonin suuruinen kehävoima.


title: Sisu K-50SS

text: Kirkstallin valmistamissa vetävissä akseleissa on tasauspyörästön lukot. Taka-akselien välinen momentti jakautuu pitkittäistasauspyörästön kautta.


title: Sisu K-50SS

text: Auton runko on tyypiltään samankaltainen kuin vetureissa käytetty; ratkaisua hyödynnettiin myöhemmin 1990-luvulla ruotsalaiselle LKAB:lle toimitettujen Sisu Mammut- ja Sisu Bambino -maansiirtoajoneuvojen rakenteessa.


title: Sisu K-50SS

text: Suurikokoinen ohjaamo on varustettu kahdella vuoteella ja pienellä keittiöllä.


title: Sisu K-50SS

text: K-50SS:ää käytettiin raskaisiin kuljetuksiin Pohjois-Suomen vesivoimalaitostyömailla.


title: Sisu K-50SS

text: Omamassaltaan 19 300 kilogramman suuruisen auton päälle voitiin lastata rengaspidon parantamiseksi betonipainoja 52 000 kokonaismassaan asti.


title: Sisu K-50SS

text: Hydraulisen momentinmuuntimen avulla pyörille voidaan välittää suuri momentti auton seistessä, jolloin liikkeellelähdöstä tulee tasainen. Huippunopeus suurimmalla välityssuhteella on 10 km/h; suurin nopeus siirtoajossa on 55 km/h. Hydraulista kytkintä voi käyttää auton hidastamiseen.


title: Sisu K-50SS

text: Autoa aikanaan kuljettaneiden ja sen käyttöön osallistuneiden mukaan se on ajettavuudeltaan helppo ja aina täyttänyt siihen kohdistetut odotukset.


title: Sisu K-50SS

text: Auto maksoi aikanaan 21 miljoonaa markkaa ja vuoteen 2010 mennessä sillä oli ajettu ainoastaan 43 000 kilometriä. K-50SS on kaikkien aikojen suurin Pohjoismaissa valmistettu maantiekäyttöön soveltuva auto ilman lavaa ja muita päälirakenteita. Suurempiakin ajoneuvoja, joita ei ole hyväksytty tieliikenteeseen, on kyllä valmistettu.


title: Sisu K-50SS

text: 2000-luvulla auto ei enää ollut aktiivikäytössä, vaan seisoi varastoituna autotallissa Pirttikosken voimalan läheisyydessä. Sitä kunnostettiin vähitellen alkuperäiseen asuunsa ja sitä käytettiin eräissä vanhojen autojen kokoontumisissa, kunnes vuonna 2006 Kemijoki Oy luovutti sen Oulun Automuseon haltuun.


title: Muurikaisjärvi

text: Muurikaisjärvi on Jyväskylän Leppälahden kylässä sijaitseva pieni järvi. Se on suosittu kalastuspaikka. Se on kirkasvetinen, vaikka järvi onkin lievästi rehevöitynyt. Saalislajeja ovat ahven ja jokirapu.


title: Jamaika talviolympialaisissa 1998

text: Jamaika osallistui Naganon talviolympialaisiin 1998. Joukkue koostui kuudesta urheilijasta, jotka kilpailivat rattikelkkailussa.


title: Martin Häusling

text: Martin Häusling (s. 21. maaliskuuta 1961) on saksalainen vihreä poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa. Hän on Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän jäsen. Hän kuuluu Talousarvion valvontavaliokuntaan ja Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokuntaan.


title: Ready to drink

text: Ready to drink (lyh. RTD), on alkoholipitoinen juomasekoitus, joka myydään juomavalmiina. Ensimmäinen alkoholipitoinen RTD-juoma, Bacardi Breezer, rantautui Suomeen vuonna 2001. RTD-juomat koostuvat erilaisista raaka-aineista, mutta yleisin valmistustapa on sekoittaa alkoholia ja virvoitusjuomaa. Myös aidot suomalaiset ginipohjaiset lonkerot voidaan laskea RTD-juomiksi.


title: Ready to drink

text: RTD-juomat sisältävät yleensä tislattua alkoholia, minkä takia ennen vuoden 2018 alkoholilain uudistusta niitä myytiin Suomessa vain Alkossa, vaikka niiden alkoholipitoisuus jäikin korkeintaan 4,7 tilavuusprosenttiin.


title: Ready to drink

text: Bacardi Breezer on makea, mieto ja rommipohjainen alkoholijuoma. Sen alkoholipitoisuus on Euroopassa neljä, mutta joillakin alueilla viisi tilavuusprosenttia. Juomasta on saatavilla useita eri makuja.


title: Ready to drink

text: WKD on englantilainen votkasta ja virvoitusjuomasta sekoitettu juoma, jossa on 5,5 % alkoholia. WKD:tä on useita eri värejä ja makuja.


title: Ready to drink

text: Smirnoff Ice on votkapohjainen, sitrusarominen ja väriltään harmaa alkoholijuoma. Juoman alkoholipitoisuus vaihtelee neljän ja kuuden prosentin välillä.


title: Ready to drink

text: MG Spirit on espanjalainen juomaperhe, joka valmistaa useita erilaisia valmisdrinkkejä. Juomien alkoholipitoisuus on Suomessa 5,5 prosenttia.


title: Ready to drink

text: Jack & Cola on Jack Daniel’sin valmistamaa valmista viskikolaa.


title: Elisabeth Schroedter

text: Elisabeth Schroedter (s. 11. maaliskuuta 1959) on saksalainen vihreä poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuoden 1994 vaaleissa, ja uudelleen 1999, 2004 ja 2009. Hän on Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän jäsen. Hän on Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan puheenjohtaja, ja kuuluu suhteista Valko-Venäjään vastaavaan valiokuntaan.


title: Kumeenihydroperoksidi

text: Kumeenihydroperoksidi eli kumeenivetyperoksidi (CHO) on orgaanisiin peroksideihin kuuluva aromaattinen yhdiste. Yhdistettä muodostuu välituotteena valmistettaessa fenolia ja sitä käytetään orgaanisessa kemiassa hapettimena ja polymeeriteollisuudessa.


title: Kumeenihydroperoksidi

text: Huoneenlämpötilassa kumeenihydroperoksidi on olomuodoltaan nestettä ja väriltään kirkasta tai kellertävää. Yhdiste on poikkeuksellisen stabiili orgaaninen peroksidi, mutta on kuitenkin erittäin voimakas hapetin ja voi jopa räjähtää pelkistävien aineiden tai eräiden metallien läsnä ollessa. Kumeenihydroperoksidi liukenee pieniä määriä veteen ja paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten alkoholeihin.


title: Kumeenihydroperoksidi

text: Kumeenihydroperoksidia valmistetaan hapettamalla kumeenia ilman hapen avulla katalyytin läsnä ollessa 90–120 °C:n lämpötilassa. Muodostuva tuote väkevöidään alipainetislauksella ja muuhun käyttöön kuin fenolin valmistamiseen se myydään yleensä 80-prosenttisena kumeeniliuoksena.


title: Kumeenihydroperoksidi

text: Suurin osa valmistetusta kumeenihydroperoksidista käytetään valmistettaessa fenolia ja asetonia, joiksi se hajoaa happamissa olosuhteissa niin sanotulla Hock-toisiintumisella. Kumeenihydroperoksidia voidaan käyttää myös muiden yhdisteiden kuten dikumyylihydroperoksidin ja metyylistyreenin valmistamiseen. Orgaanisessa synteesissä sitä käytetään allyylisten alkoholien stereoseletiiviseen epoksidointiin ja hapetettaessa tioleja stereoselektiivisesti sulfoksideiksi. Polymeeriteollisuudessa kumeenihydroperoksidia käytetään dieenien polymeroitumisen initiaattorina, sulfidikumien ristisitomiseen ja muovien kovettajana.


title: Sovetskin piiri

text: Sovetskin piiri on usean venäläisen hallintoalueen nimi:


title: Keväthanhikki

text: Keväthanhikki ("Potentilla crantzii") on hanhikkien sukuun kuuluva laji. Se on monivuotinen ja talvehtii juurakon avulla. Kukinta-aika kestää huhtikuusta elokuulle.


title: Keväthanhikki

text: Kasvi on 5-30 cm korkuinen. Kukkien väri on kirkkaankeltainen. Lehdet sijaitsevat varressa kierteisesti. Tyvilehtien ruodit ovat pitkiä, mutta varsilehtien ruodit ovat lyhyitä tai puuttuvat kokonaan. Varsilehdissä on korvakkeet ja lehtilapa on sormilehdykäinen; lehdykät ovat yleensä kolmisormisia. Hedelmä on soikean muotoinen pähkylä.


title: Keväthanhikki

text: Keväthanhikkia tavataan pääasiassa Saksassa ja Ranskassa vuoristoalueilla. Suomessa sen esiintymisalueita on etelässä ja pohjoisessa. Se kasvaa kedoilla, tuntureiden ja vuorien niityillä, lehtoniityillä, kallioisilla paikoilla, rantatörmillä tuoreilla kankailla ja kulttuuriympäristössä.


title: Emil Bernstorff

text: Emil G. J. Bernstorff (s. 7. kesäkuuta 1993 Middlesex) on brittiläis-tanskalainen moottoriuheilija. Hän kilpailee brittiläisellä lisenssillä. Hänellä on tanskalaista ja saksalaista syntyperää.


title: Emil Bernstorff

text: Bernstorff aloitti uransa kartingissa vuonna 2003 ja kilpaili pääosin Britanniassa koko uransa ajan. Vuonna 2010 Bernstorff siirtyi Britannian Formula Ford -sarjaan, jossa hän saavutti kolme palkintosijaa sijoittuen sarjan seitsemänneksi. Vuonna 2011 Bernstorff siirtyi ADAC Formel Masters -sarjaan voittaen viisi kilpailua ja sijoittui sarjan toiseksi. Vuonna 2012 Bernstorff kilpaili Formula 3 Euroseries -sarjassa saavuttaen yhden palkintosijan sijoittuen sarjan kymmenenneksi.


title: Emil Bernstorff

text: Vuonna 2013 Bernstorff ajoi Saksan Formula 3 -sarjassa jossa hän saavutti viisi voittoa, viisi paalupaikkaa ja 13 palkintosijaa sijoittuen sarjan kolmanneksi. Samana vuonna hän sijoittui kolmanneksi Formula 3 Masters -kilpailussa. Vuonna 2014 Bernstorff siirtyi GP3-sarjaan Carlin -tallin kuljettajaksi. Hän voitti yhden kilpailun ja saavutti viisi palkintosijaa sijoittuen sarjan viidenneksi. Vuonna 2015 Bernstorff jatkoi GP3:ssa siirtyen Arden -talliin. Hän saavuti kauden aikana kaksi voittoa ja seitsemän palkintosijaa sijoittuen sarjan neljänneksi.


title: Edward Henry Harriman

text: Edward Henry (E. H.) Harriman (25. helmikuuta 1848 Hempstead, Long Island, New York – 9. syyskuuta 1909 Orangen piirikunta, New York) oli yhdysvaltalainen liikemies ja yritysjohtaja, joka saavutti 1900-luvun alussa suuren vaikutusvallan rautatiealalla.


title: Edward Henry Harriman

text: Harriman aloitti uransa erään meklarin apulaisena New Yorkissa ja ryhtyi 1870 itse meklariksi New Yorkin pörssissä. Kaksi vuotta myöhemmin hän perusti Harriman & co. -pankin. Vaikka Harrimanin omat liiketoimet liittyivät alun perin pankkitoimintaan, hän sai kosketuksen rautatiealaan toimiessaan eri asemissa Illinois Central -yhtiön johdossa. 1890-luvulla hän jätti kokonaan pankkialan ja toimi sen jälkeen samanaikaisesti toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana useassa merkittävässä rautatieyhtiössä. Ensin Harriman sai valtaansa Union Pacificin vuonna 1898 ostamalla sen pesänhoitajien hallusta perustamalleen yhtymälle. Hän nosti yrityksen nopeasti vararikon partaalta takaisin jaloilleen. Vuonna 1901 Harriman sai valtaansa myös Southern Pacific ja Nothern Pacific -yhtiöt, käytyään jälkimmäisen hallinnasta kamppailun James J. Hillin kanssa. Harrimanin kuollessa hänen vaikutuspiirissään oli arviolta lähes 100 000 kilometriä rautatietä. Monet arvostelivat hänen tapaansa kahmia taloudellista valtaa, ja muun muassa presidentti Theodore Roosevelt tuomitsi hänet julkisesti. Vuonna 1907 liittovaltion kauppakomissio (Interstate Commerce Commission) ryhtyi tutkimaan, rikkoivatko Harrimanin yritykset antitrustilakeihin kuulunutta Sherman Actia.


title: Edward Henry Harriman

text: Harriman teki joitain merkittäviä lahjoituksia. Hän rahoitti vuonna 1899 Alaskaa tutkineen niin sanotun Harrimanin retkikunnan ja lahjoitti San Franciscoon vuoden 1906 maanjäristyksen jälkeen miljoonan dollarin arvosta yhtiöidensä rautatiekalustoa. Kuollessaan Harriman jätti leskelleen noin 100 miljoonan dollarin suuruisen perinnön.


title: Edward Henry Harriman

text: Edward Harrimanin poika oli poliitikko W. Averell Harriman, joka toimi myös Union Pacificin hallituksen puheenjohtajana 1932–1946.


title: Isosaaren vankileiri

text: Isosaaren vankileiri oli Suomen sisällissodan jälkeen vuonna 1918 Helsingin Isosaaressa toiminut vankileiri. Sodan voittaneet valkoiset sijoittivat leirille lähinnä "vaarallisiksi" luokittelemiaan punaisia sekä venäläisiä sotilaita.


title: Isosaaren vankileiri

text: Isosaaren vankileiri aloitti toimintansa 15. toukokuuta 1918. Se kuului Santahaminan vankileirin tavoin Suomenlinnan vankileirin alaisuuteen. Leirille sijoitettiin venäläisiä sotilaita sekä valkoisten "poliittisesti erittäin vaarallisina" pitämät punaiset, jollaisia olivat esimerkiksi Suomen kansanvaltuuskunnan hallinnossa toimineet tai muutoin julkisuudessa olleet.


title: Isosaaren vankileiri

text: Isosaarella olivat vangittuina muun muassa sosialidemokraattien kansanedustajat Kaarle Mänty, Antti Mäkelin ja Sulo Wuolijoki. Leirille siirrettiin myös Suomenlinnasta ne kuolemantuomitut, jotka olivat anoneet valtiorikosylioikeudelta armahdusta. Heidän joukossaan oli muun muassa Satakunnan rintaman komentajana toiminut lehtimies Hannes Uksila. Vankileiri suljettiin 15. syyskuuta 1918.


title: Isosaaren vankileiri

text: Sota-arkiston tietojen mukaan Isosaaren vankileirillä kuoli teloituksiin, nälkään ja kulkutauteihin 267 sisällissodan punakaartilaista sekä lisäksi 69 venäläistä sotilasta. Joidenkin tietojen mukaan kuolleita olisi ollut yhteensä noin 360.


title: Isosaaren vankileiri

text: Lähes kaikki Isosaaren vankileirillä kuolleet haudattiin Santahaminassa sijaitsevaan joukkohautaan, koska kallioiselle Isosaarelle oli vaikea kaivaa. Suomen sotasurmat -tietokannan mukaan Isosaarelle haudattiin vain kahdeksan vainajaa. Heidän muistokseen saarelle pystytettiin muistomerkki vuonna 1955. Se sijaitsee todennäköisesti juuri Isosaaren joukkohaudan paikalla.


title: Viskiä, viskiä!

text: Viskiä, viskiä! tai Whiskyä, whiskyä! ("Whisky Galore!") on brittiläinen komediaelokuva vuodelta 1949. Elokuva oli Alexander Mackendrickin ensimmäinen ohjaus Ealing-studioille.


title: Viskiä, viskiä!

text: Elokuva perustuu kirjailija Compton Mackenzien samannimiseen teokseen, joka puolestaan perustuu kauppalaiva SS "Politician"in haaksirikkoon Hebrideihin kuuluvan Eriskayn saaren rannikolla helmikuussa 1942. Laivassa oli lastina mm. 260 000 pulloa viskiä, jonka paikalliset pelastivat.


title: Viskiä, viskiä!

text: Toisen maailmansodan aikaan Skotlannin rannikon Ulko-Hebridien saaren asukkaat tyytyvät kohtaloonsa ja sodanaikaiseen niukkuuteen, paitsi kun viski alkaa olla lopussa. Samoihin aikoihin saaren rantaan haaksirikkoutuu laiva, jonka lastina on 50 000 pulloa viskiä. Elokuva kertoo saarelaisten yrityksistä haalia lastista mahdollisimman suuri osa itselleen, vaikka viranomaiset yrittävät tietenkin laittaa kapuloita rattaisiin.


title: Viskiä, viskiä!

text: Vuonna 1999 British Film Instituten kyselyssä "Viskiä, viskiä!" äänestettiin kaikkien aikojen 24. parhaaksi brittielokuvaksi. Vastaajina oli tuhat Ison-Britannian elokuva- ja televisioammattilaista."The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.


title: Viskiä, viskiä!

text: "Helsingin Sanomien" televisiosivulla vuonna 1979 Markku Luoto sanoo elokuvaa brittikomedian parhaiden vuosien edustajaksi, joka ”pitää katsojaa yhä vauhdikkaassa otteessaan”. Hän kehuu etenkin taitavien näyttelijöiden tekemää riemastuttavaa henkilögalleriaa.


title: Sherman Antitrust Act

text: Sherman Antitrust Act on Yhdysvalloissa vuodesta 1890 voimassa ollut kilpailulaki, joka antaa liittovaltion viranomaisille oikeudet puuttua talouselämän kilpailua rajoittavaan liiketoimintaan trustien muodostumisen estämiseksi. Se muodostaa Yhdysvaltojen antitrustilakien pohjan.


title: Sherman Antitrust Act

text: Sherman Antitrust Act kieltää kaikki yritysten tekemät järjestelyt, jotka rajoittavat osavaltioiden välistä kauppaa tai Yhdysvaltain ulkomaankauppaa. Näihin katsotaan kuuluvan erilaiset muodolliset ja epämuodolliset kartellit, kuten yritysten keskenään sopimat hinnat tai tuotantorajat. Se kieltää myös yritykset monopolisoida jotain liiketoiminnan alaa Yhdysvalloissa yksittäiselle toimijalle. Laki antaa liittovaltion oikeusistuimelle valtuudet määrätä hajotettaviksi sellaiset yritykset, joiden todetaan rikkovan näitä määräyksiä. Rikkomuksiin syyllistyneitä henkilöitä voidaan rankaista sakoilla tai vankeudella. Vahinkoja kärsineillä osapuolilla on oikeus vaatia kolminkertaisia korvauksia menetyksiinsä nähden.


title: Sherman Antitrust Act

text: Sherman Antitrust Act oli ensimmäinen Yhdysvaltain kongressin säätämä laki, jonka tarkoituksena oli estää kilpailua haittaava taloudellisen vallan keskittyminen. Laki on nimetty senaattori John Shermanin mukaan, joka oli erikoistunut talouden sääntelyyn. Vuonna 1890 säädettyä lakia ei sen alkuvuosina juuri sovellettu suuriin monopoliyrityksiin, koska lain kirjainta tulkittiin kapeasti. Sen sijaan sitä käytettiin ammattiliittoja vastaan, sillä ne olivat monien oikeusistuimien mielestä laissa kiellettyjä kilpailua rajoittavia yhtymiä. Theodore Rooseveltin presidenttikaudella (1901–1909) lakia alettiin soveltaa tarmokkaammin myös suuryrityksiä vastaan. Eräs kuuluisa tapaus oli Standard Oil -öljy-yhtiön hajottaminen oikeuden päätöksellä 34:ksi erilliseksi yritykseksi vuonna 1911. Sherman Actia täydennettiin vuonna 1914 Clayton Antitrust Actilla, joka tarkensi sen sisältöä ja jossa nimettiin useita monopolien muodostumiseen liittyviä laittomia käytäntöjä. Samassa yhteydessä perustettiin liittovaltion kauppakomissio ("Federal Trade Commission") eli virasto, jonka tehtävänä on tutkia mahdollisia antitrustilakien vastaisia rikoksia sekä antaa määräyksiä erilaisten kilpailua rajoittavien käytäntöjen kieltämisestä. Sherman Antitrust Actin soveltamista rajoitti korkeimman oikeuden vuonna 1920 tekemä ennakkopäätös, jonka mukaan lainvastaisia eivät olletkaan kaikki kilpailua rajoittavat järjestelyt, vaan ainoastaan ”kohtuuttomat” sellaiset. Oikeus kuitenkin kumosi tämän linjauksen vuonna 1945 alumiininvalmistaja Alcoaa koskeneessa päätöksessään.


title: Sherman Antitrust Act

text: Tunnettu esimerkki Sherman Antitrust Actin soveltamisesta viime vuosikymmeninä oli vuonna 1984 toimeenpantu oikeuden päätös, jolla puhelinyhtiö AT&T hajotettiin ja emoyrityksekselle jätettiin vain valtakunnallisten palveluiden tarjoaminen. Useat hajottamisen yhteydessä luoduista paikallisista puhelinyhtiöistä ovat tosin sittemmin yhdistyneet keskenään suuremmiksi. Vuonna 1999 myös ohjelmistoyhtiö Microsoft määrättiin hajotettavaksi, koska sen katsottiin tavoitelleen monopolia internet-selain-alalla, mutta valitusoikeus kumosi päätöksen kaksi vuotta myöhemmin.


title: Clayton Antitrust Act

text: Clayton Antitrust Act on Yhdysvalloissa vuonna 1914 säädetty kilpailulaki, joka täydentää ja tarkentaa vuoden 1890 Sherman Antitrust Actia. Lait muodostavat yhdessä keskeisen osan Yhdysvaltain antitrustilainsäädäntöä.


title: Clayton Antitrust Act

text: Clayton Actin säätämisen taustalla oli Sherman Actin tekstin ylimalkaisuus, joka jätti suuryrityksille paljon porsaanreikiä kilpailua rajoittavaan toimintaan. Theodore Rooseveltin ja William Howard Taftin hallitukset pyrkivät 1900-luvun alussa murtamaan talouselämän suuret trustit Sherman Actin nojalla. Vuonna 1913 Yhdysvaltain kongressin asettama komitea totesi, että tästä huolimatta suuryritykset olivat maassa entuudestaan kasvaneet ja varsinkin rahoitusalalla valta oli keskittynyt huolestuttavan pienelle joukolle ihmisiä. Presidentti Woodrow Wilson toivoi tällöin pikaisesti uutta antitrustilainsäädäntöä, minkä seurauksena kongressi sääti Clayton Actin. Lain nimi tulee senaattori Henry De Lamar Claytonista, joka teki lakialoitteen kongressissa.


title: Clayton Antitrust Act

text: Siinä missä Sherman Act vain julistaa monopolit yleensä laittomiksi, Clayton Act nimeää monia lainvastaisia käytäntöjä, jotka edesauttavat monopolien syntyä tai ovat seurausta niistä. Näiden joukossa ovat muun muassa eräät yrityksiä toisiinsa kytkevät erikoisjärjestelyt, syrjivät maahantuontisopimukset sekä nk. luonnollisten kilpailijoiden harjoittama toimialueiden jakaminen keskenään. Clayton Actia on myöhemmin täydennetty kahdella lailla, jotka lisäsivät kiellettyjen käytäntöjen listaa. Vuoden 1936 Robinson-Patman Act koski hintojen asettamista ja vuoden 1950 Celler-Kefauver Act yritysten osakkeiden tai omistusten ostamisen estämistä. Jälkimmäinen lisäys myös laajensi lain soveltamisalan koskemaan kaikkia yritysten välisiä fuusioita, joiden voidaan katsoa rajoittavan kilpailua. Aiemmin antitrustilait olivat koskeneet vain samalla toimialalla olevien yritysten välisiä fuusioita.


title: Werner Schulz

text: Werner Schulz (s. 22. tammikuuta 1950) on saksalainen vihreä poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa. Hän on Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän jäsen. Hän on EU:n ja Venäjän parlamentaarisessa yhteistyövaliokunnassa EU:n valtuuskunnan varapuheenjohtaja ja kuuluu Ulkoasiainvaliokuntaan.


title: Claude Turmes

text: Claude Turmes (s. 26. marraskuuta 1960 Diekirch) on luxemburgilainen vihreä poliitikko, joka on ollut Euroopan parlamentin jäsenenä vuodesta 1999. Hän on toiminut parlamentissa Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän varapuheenjohtajana vuosina 2002–2004 ja 2005–2014.


title: Claude Turmes

text: Tumes on suorittanut tutkinnon liikuntakasvatuksessa 1979–1983 ja käynyt opintoja ympäristötieteen tutkintoa varten vuosina 1989–1990.


title: Yannick Jadot

text: Yannick Jadot (s. 27. heinäkuuta 1967) on ranskalainen vihreä Europe Écologie -puolueen poliitikko. Hän on ollut Euroopan parlamentin jäsen vuodesta 2009. Hän kuuluu Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmään.


title: Yannick Jadot

text: Vuosina 2002–2008 Jadot työskenteli Ranskan Greenpeacessa. Hänet valittiin ensimmäisen kerran Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa ja hän uusi paikkansa vuoden 2014 vaaleissa.


title: Yannick Jadot

text: Europarlamentissa Jadot on ollut kansainvälisen kaupan valiokunnan (INTA) varapuheenjohtaja vuodesta 2009. Hänen muita valiokuntapaikkojaan ovat varajäsenyys teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnassa (ITRE) vuodesta 2009 ja kalatalousvaliokunnassa (PECH) vuodesta 2014.


title: Yannick Jadot

text: Valtuuskunnista Jadot vaikuttaa Kaakkois-Aasian ja ASEAN:in suhteista vastaavan valtuuskunnan jäsenenä vuodesta 2014. Hän on Etelä-Aasia -suhteiden valtuuskunnan varajäsen. Vuosina 2009–2011 Jadot oli AKT-maiden (Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat) ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen valtuuskunnan jäsen. Lisäksi hän oli Afganistanin suhteista vastaavan valtuuskunnan varajäsen vuosina 2011–2014.


title: Do What U Want

text: Do What U Want on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Lady Gagan kappale hänen kolmannelta, Artpop-studioalbumilta. Kappaleella vierailee myös R. Kelly. Kappaleen sanoittivat Lady Gaga, Paul "DJ White Shadow" Blair, R. Kelly, Martin Bresso ja William Grigahcine. Pätkä "Do What U Wantista" kuultiin ensimmäisen kerran Best Buyn/Beatsin televisiomainoksessa 17. lokakuuta 2013. Kappale tuli varhain saataville iTunes Storeen "Artpopin" kokojulkaisun edellä. "Do What U Want" julkaistiin albumin toisena singlenä Amazon.comissa 21. lokakuuta 2013.


title: Do What U Want

text: Blair oli esittänyt "Do What U Wantin" Gagalle kaksi vuotta aiemmin. He kehittelivät ja työstivät kappaletta vuoteen 2013 asti, jolloin kappale lopulta lisättiin "Artpopin" kappalelistalle Kellyn esittämien vokaalien lisäämisen jälkeen. Musikaalisesti se on synthpop ja R&B-kappale, joka sisältää 80-luvun sykkiviä syntikoita ja elektronisen sävelen. Sanoituksiltaan kappale on suoraviivainen ja siinä Gaga selittä hänen ilmapiirissä oleville vihollisilleen, että hänen ajatuksensa, unelmansa, ja tunteensa ovat omia, siitä huolimatta vaikka kuka tahansa tekisi jotain hänen vartalollaan tai sanoo siitä jotain.


title: Do What U Want

text: Single vastaanotettiin suosiolla julkaisunsa jälkeen, kriitikkojen kehuessa kappaleen yksinkertaisuutta 80-luvun tyylisellä tuotannolla sekä kaupallisella vetovoimalla. Jotkut vertailivat Gagan sanoituksia Tina Turneriin sekä Christina Aguileraan. Se listattiin Rolling Stonen "100 Best Songs Of 2013"-listan 17. sijalle. Britanniassa "Do What U Want" vaikutti kelvottomalta Britannian singlelistalle pääsemisen osalta ennen "Artpopin" julkaisemista. Kappale pääsi korkeimmillaan Britannian singlelistalla 9. sijalle albumin julkaisun jälkeen. Gaga on esittänyt kappaleesta akustisen version The X Factor UK:n kymmenellä tuotantokaudella. Hän on esittänyt kappaleen myös monissa muissa yhdysvaltalaisissa ohjelmissa, kuten Saturday Night Livessä ja American Music Awards 2013:ssa.


title: Do What U Want

text: Joulukuussa 2013 Gaga esitti kappaleen Christina Aguileran kanssa yhdysvaltalaissarjan The Voice:n finaalijaksossa. Laulajien duettoversio kappaleesta julkaistiin singlenä 1. tammikuuta 2014.


title: Alexander Nyström

text: Alexander Rogatus Nyström (24. toukokuuta 1869 Helsinki – 24. helmikuuta 1926 Turku) oli suomalainen arkkitehti. Hän suunnitteli useita jugend-tyylisiä rakennuksia Turkuun.


title: Alexander Nyström

text: Nyströmin vanhemmat olivat poliisikonstaapeli Gustaf Nyström ja Fredrika Grönroos. Hän pääsi ylioppilaaksi Ruotsalaisesta normaalilyseosta 1888 ja valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta 1892.


title: Alexander Nyström

text: Nyström toimi Turun teollisuuskoulun opettajana 1899–1917 ja Turun piirustuskoulun opettajana 1905–1917. Hän oli lääninrakennuskonttorin apulaisarkkitehtina 1906–1923 ja Åbo Akademin rakennustekniikan opettajana 1921–1926. Viimeksi hän toimi lääninrakennuskonttorin esimiehenä vuonna 1926. Nyström oli myös Turun kaupunginvaltuuston jäsen 1902–1926.


title: Alexander Nyström

text: Alexander Nyström oli naimisissa vuodesta 1898 Emilia Johanna Lindforsin kanssa. Arkkitehti Gustaf Nyström oli Alexander Nyströmin isoveli.


title: Kesämaksaruoho

text: Kesämaksaruoho ("Sedum annuum") on maksaruohojen sukuun kuuluva laji. Se on yksi- tai kaksivuotinen. Se kukkii kesä- ja heinäkuussa.


title: Kesämaksaruoho

text: Kesämaksaruoho on kooltaan pieni eli 5–10 cm korkea. Vanhemmiten varsi kaartuu alaspäin. Lehdet ovat litteitä ja liereitä. Ne sijaitsevat varressa kierteisesti. Kukinto harsu viuhko ja kukkien väri on keltainen. Hedelmä monisiemeninen tuppilo.


title: Kesämaksaruoho

text: Sitä tavataan pääasiassa Saksassa ja Ranskassa vuoristoalueilla. Suomessa sitä tavataan sekä etelässä että Enontekiöllä. Sitä esiintyy soraisilla ja kallioisilla paikoilla, mäenrinteillä ja kedoilla.


title: Kesämaksaruoho

text: Se kasvaa laikuittan Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomen ja Uudenmaan rannikkoalueella. Kasvaa myös paikoitelleen Etelä-Suomessa, ja käsivarren pohjoisimmassa osassa.


title: Oriol Junqueras

text: Oriol Junqueras i Vies (s. 11. huhtikuuta 1969) on katalonialainen poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa ja hän kuului siellä Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmään.


title: Oriol Junqueras

text: Junqueras on Katalonian tasavaltalainen vasemmisto -puolueen puheenjohtaja vuodesta 2011. Vuonna 2012 hänet valittiin Katalonian parlamenttiin.


title: Suojaosuus

text: Suojaosuus tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Piikkiön tuomiokunta

text: Piikkiön tuomiokunta oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue. Tuomiokunta muodostettiin 12. toukokuuta 1876 ja toiminta alkoi vuoden 1877 alussa. Tuomiokunnat lakkautettiin alioikeusuudistuksessa 1993. Tämä tuomiokunta syntyi, kun Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnasta ja Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnasta muodostettiin Halikon tuomiokunta ja Piikkiön tuomiokunta. Järjestelystä määrättiin julistuksella 26. elokuuta 1862, mutta se toteutettiin vasta Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomarinviran tullessa avoimeksi Ernst Gustaf Wentzel Rotkirchin kuoltua.


title: Piikkiön tuomiokunta

text: Vuoden 1862 järjestelyssä Piikkiön tuomiokuntaan määrättiin seuraavat pitäjät:


title: Piikkiön tuomiokunta

text: Vuonna 1876 määrättiin tuomiokunnan käräjäkuntajako seuraavanlaiseksi:


title: Piikkiön tuomiokunta

text: Valtioneuvosto määräsi 29. elokuuta 1929, että Dragsfjärdin kunta vuoden 1930 alusta lähtien kuuluu oikeudellisessa suhteessa Hiittisten kunnan käräjäkuntaan samassa tuomiokunnassa. Hiittisten ja Dragsfjärdin kuntien käräjäkunta oli kaksikielinen siten, että ruotsi oli enemmistön kielenä.


title: Piikkiön tuomiokunta

text:
Piikkiön tuomiokuntaan siirrettiin käräjäkuntia Maskun tuomiokunnasta ja muodostettiin uusi Paraisten tuomiokunta. Valtioneuvosto päätti asiasta 11. heinäkuuta 1946 ja järjestely tuli voimaan vuoden 1947 alusta. Piikkiön tuomiokuntaan jäivät
ja siihen siirrettiin Maskun tuomiokunnasta


title: Piikkiön tuomiokunta

text: Vuoden 1954 alussa tuli voimaan valtioneuvoston päätös, jolla määrättiin, että Piikkiön tuomiokunnassa oli oleva vain yksi käräjäkunta, johon kuuluivat:


title: Piikkiön tuomiokunta

text: Vuoden 1977 alussa astui voimaan valtioneuvoston päätös, jolla Piikkiön tuomiokunta muodostettiin uudelleen. Tuomiokuntaan kuului vain yksi käräjäkunta eli Piikkiön käräjäkunta, johon kuuluivat:


title: Piikkiön tuomiokunta

text: Piikkiön tuomiokunnan kihlakunnantuomareita ovat olleet ainakin seuraavat henkilöt:


title: George Karl

text: George Matthew Karl (s. 12. toukokuuta 1951 Penn Hills) on yhdysvaltalainen ammattilaisuransa lopettanut koripalloilija, joka on pelaajauransa jälkeen toiminut koripallovalmentajana. Hänet on valittu kerran ksi.


title: George Karl

text: Karl pelasi lukiokoripalloa Penn Hillsin koulussa ja yliopistokoripalloa Pohjois-Carolinan yliopistossa. Vuonna hän osallistui , jossa New York Knicks varasi hänet tilaisuuden neljännellä kierroksella. Karl siirtyi kuitenkin pelaamaan ABA-liigan San Antonio Spursiin. Tilastollisesti hänen paras kautensa seuran paidassa oli kausi 1974–1975, jolloin hän teki keskimäärin 8,1 pistettä ja antoi 4,1 syöttöä ottelua kohden. Karl pelasi seuran paidassa NBA:ssa kaudesta 1976–1977 lähtien. Vuonna 1978 hän lopetti ammattilaisuransa.


title: George Karl

text: Karl aloitti päävalmentajauransa NBA:ssa kaudella 1984–1985, jolloin hänet palkattiin Cleveland Cavaliersin päävalmentajaksi. Hän valmensi seuraa kahden kauden ajan ja siirtyi vuonna 1986 Golden State Warriorsin valmentajaksi niin ikään kahdeksi vuodeksi. Tämän jälkeen Karl valmensi ulkomailla Real Madridia kaiken kaikkiaan kahden kauden ajan.


title: George Karl

text: Vuonna 1992 Karl palasi NBA:han valmentajamaan Seattle SuperSonicsia. Kaudella 1995–1996 joukkueen voittosuhde oli 64–18, jolla joukkue saavutti konferenssin voiton. Hän valmensi joukkuetta vuoteen 1998 asti, jonka jälkeen hän siirtyi Milwaukee Bucksin valmentajaksi. Karl valittiin myös Yhdysvaltain koripallomaajoukkueen päävalmentajaksi vuoden 2002 MM-kilpailuihin. NBA:ssa hän valmensi Milwaukeeta vuoteen 2003 asti. Vuosina 2005–2013 Karl valmensi Denver Nuggetsia. Kauden 2012–2013 päätteeksi hänet valittiin ksi.


title: Argentiina talviolympialaisissa 2014

text: Argentiina osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014. Argentiinalaiset urheilijat ovat useimmiten osallistuneet talviolympialaisissa alppihiihtoon ja rattikelkkailuun. Maan ensimmäisissä talviolympialaisissa Argentiinalla oli rattikelkkailussa kaksi joukkuetta, joista toinen sijoittui neljänneksi ja toinen viidenneksi. Alppihiihtäjä Cristian Javier Simari Birkner toimi Argentiinan joukkueen lipunkantajana olympialaisten avajaisseremoniassa. Sotšin olympialaisissa Argentiina oli mukana seitsemän urheilijan joukkueella, jotka osallistuivat kahteen eri lajiin. Ainuttakaan mitalia maa ei kuitenkaan kisoista saavuttanut.


title: Judith Sargentini

text: Judith Sargentini (s. 27. heinäkuuta 1974) on alankomaalainen vihreä poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa ja hän kuuluu siellä Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmään. Hän on suhteista Etelä-Afrikkaan vastaavan valtuuskunnan varapuheenjohtaja, ja kuuluu kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaan.


title: Vilasrao Deshmukh

text: Vilasrao Deshmukh (26. toukokuuta 1945 – 14. elokuuta 2012) oli intialainen poliitikko. Hän toimi Maharashtran osavaltion pääministerinä kahden kauden verran vuosina 1999–2003 ja 2004–2008, joista jälkimmäinen päättyi hänen eroonsa virastaan Mumbain terrori-iskujen 2008 jälkeen.


title: Michális Tremópoulos

text: Michális Tremópoulos (, s. 3. maaliskuuta 1958) on kreikkalainen vihreä poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa ja hän kuului siellä Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmään. Hän oli Aluekehitysvaliokunnan varapuheenjohtaja.


title: Michális Tremópoulos

text: Tremopoulos jätti parlamentin 2012 ja hänen tilalleen nousi Níkos Chrysógelos.


title: Helsingin kulttuuriteko

text: Helsingin kulttuuriteko on Helsingin kaupungin kulttuuri- ja kirjastolautakunnan vuosittain jakama tunnustus teolle, "jonka vaikutus kohdistuu Helsinkiin tai helsinkiläisiin" ja joka "osoittaa rohkeutta luoda jotain uutta ja erilaista". Palkinnonsaaja valitaan kaupunkilaisten tekemien ehdotusten joukosta. Helsingin kulttuuriteko -tunnustusta on jaettu vuodesta 2009 alkaen.


title: Sami Turunen

text: Sami Turunen on suomalainen radiojuontaja, toimittaja ja televisiokuuluttaja. Hän on toiminut tv-kanava Nelosen kuuluttajana vuodesta 2009 lähtien. Aiemmin hän on työskennellyt myös Radio Aallon viikonloppujuontajana. Turunen on työskennellyt myös toimittajana/juontajana paikallisradioissa Kuopiossa ja Joensuussa.


title: Verano

text: Verano voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kanamara Matsuri

text: Kanamara Matsuri (かなまら祭り?, "Teräksisen falloksen festivaali") on joka kevät järjestettävä festivaali Kawasakissa, Japanissa. Juhlan pääpäivänä pidetään yleensä huhtikuun ensimmäistä sunnuntaita. Miehen penis on juhlien teema ja sitä kuvataan niin kuvissa, karkeissa, veistetyissä vihanneksissa kuin shintolaisissa alttareissa.


title: Kanamara Matsuri

text: Juhla on alun perin šintolainen. Kanamara Matsurin keskiössä on penistä kunnioittava alttari, joka oli suosittu prostituutioiden keskuudessa. He rukoilivat suojaa sukupuolitaudeilta. Siltä ollaan pyydetty apua myös muun muassa helppoon synnytykseen ja harmoniseen avioliittoon.


title: Aarre Huhtala

text: Aarre Huhtala (s. 30. lokakuuta 1939) on suomalainen kirjallisuuden suomentaja.


title: Foxes

text: Louisa Rose Allen, taiteilijanimeltään Foxes (s. 29. huhtikuuta 1989 Southampton, Hampshire), on brittiläinen laulaja ja lauluntekijä. Hän laulaa helmikuussa 2013 julkaistulla saksalaisen tuottaja Zeddin kanssa tehdyllä ”Clarity”-singlellä, joka voitti Grammy-palkinnon vuonna 2013 kategoriassa ”Best Dance Recording”.


title: Löytänä (järvi)

text: Löytänä on melko pieni ja matala järvi Viitasaarella ja Viitasaaren reitillä, lähellä Pihtiputaan rajaa ja E4-tietä. Järven vedet laskevat Ylä-Keiteleeseen Lökönjokea pitkin. Järven eliöstöön kuuluvat ahven, muikku ja jokirapu. Järven rannoilla sijaitsee Löytänän kylä.


title: Níkos Chrysógelos

text: Chrysógelos nousi europaramentaarikoksi kesken kauden Michalis Tremopoulosin tilalle.


title: Raül Romeva

text: Raül Romeva i Rueda (s. 12. maaliskuuta 1971) on katalonialainen poliitikko. Hän toimi europarlamenttiedustajana kaksi vaalikautta vuosina 2004-2014. Hän oli Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän varapuheenjohtaja.


title: Raül Romeva

text: Romeva on väitellyt taloustieteestä ja kansainvälisistä suhteista Barcelonan yliopistossa, missä hän on myös opettanut kansainvälistä politiikkaa. Hän on työskennellyt Unescon ja YK:n palveluksessa ja ollut ETYJin tarkkailijana Bosnia ja Hertsegovinassa. Ympäristönsuojelussa hän on painottanut etenkin merten elinympäristön suojelua.


title: Raül Romeva

text: Vuonna 2015 Romeva valittiin Katalonian alueparlamenttiin ja tammikuussa 2016 hänet nimitettiin Katalonian ulkoministeriksi. Lokakuussa 2016 Romeva vieraili Suomessakin esittelemässä Katalonian itsenäistymisaikeita.


title: Raül Romeva

text: 1. lokakuuta 2017 Katalonian hallitus järjesti Espanjan vastustuksesta huolimatta kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä. Espanja nosti kansanäänestyksen järjestämisen takia kaikkia Katalonian hallituksen ministereitä vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Syytteitten seurauksena viisi ministeriä (Carles Puigdemont, Antoni Comín, Lluís Puig, Meritxell Serret ja Clara Ponsatí) lähtivät maanpakoon Belgiaan. Myös Joaquim Forn, Dolors Bassa ja Meritxell Borràs lähtivät aluksi Belgiaan, mutta palasivat myöhemmin Espanjaan oikeuden kuultaviksi. Lopulta yhteensä kahdeksan Espanjassa oikeuden kuultaviksi mennyttä ministeriä (Romevan, Fornin, Bassan ja Borràsin lisäksi Oriol Junqueras, Jordi Turull, Josep Rull ja Carles Mundó) määrättiin tutkintavankeuteen 2. marraskuuta 2017. Jo aiemmin tutkintavankeuteen oli määrätty kahden kansanäänestystä ajaneen kansalaisjärjestön puheenjohtajat Jordi Sànchez ja Jordi Cuixart.


title: Raül Romeva

text: Vangittujen ministerien perheenjäsenet ja asianajaja ovat raportoineet henkisestä kidutuksesta ja muusta epäasiallisesta kohtelusta 2. marraskuuta 2017 tapahtuneen kuljetuksen aikana tuomioistuimesta vankilaan. Ministerit joutuivat istumaan koko kuljetuksen ajan käsiraudoissa kädet selän takana ilman turvavöitä auton ajaessa kovaa vauhtia, minkä seurauksena he saivat ruhjeita. Lisäksi ministereille soitettiin nöyryyttämistarkoituksessa Espanjan kansallislaulua monta kertaa peräkkäin kuljetuksen aikana, ja vankilaan saavuttaessa jotkut heistä pakotettiin riisuuntumaan ja heille tehtiin ruumiintarkastus, jollainen tehdään yleensä vain, jos vangin oletetaan yrittävän salakuljettaa huumeita vankilaan.


title: Raül Romeva

text: Romeva vapautettiin tutkintavankeudesta 4. joulukuuta 2017, mutta hän joutui maksamaan 100 000 euron takuut. Samassa yhteydessä vapautettiin osa muistakin vangituista ministereistä takuita vastaan, mutta Puigdemontin hallituksen varapääministeri Junqueras ja sisäministeri Forn sekä kansalaisjärjestöjen puheenjohtajat Sànchez ja Cuixart joutuivat yhä jäämään vankilaan. Uusissa Katalonian parlamenttivaaleissa 21. joulukuuta 2017 Romeva valittiin uudelleen Katalonian parlamenttiin Katalonian tasavaltalaisen vasemmiston listalta.


title: Raül Romeva

text: 23. maaliskuuta 2018 Romeva vangittiin jo toistamiseen samaan aikaan Turullin, Bassan, Rullin ja Katalonian parlamentin entisen puhemiehen Carme Forcadellin kanssa heidän tehdessä näin vankilassa seuraa Junquerasille, Fornille, Sànchezille ja Cuixartille, jotka olivat olleet koko ajan yhtäjaksoisesti vangittuna. Katalonian tasavaltalaisen vasemmiston pääsihteeri ja kansanedustaja Marta Rovira, joka oli niin ikään kutsuttu samana päivänä oikeuden kuultavaksi, ei puolestaan ilmestynyt oikeuteen, vaan ilmoitti lähteneensä maanpakoon Sveitsiin.


title: Algot

text: Algot tai Algoth on pääasiassa pohjoismaissa esiintyvä miehen etunimi.


title: Algot

text:
Monien muiden germaanisten nimien tavoin myös Algot on vanha yhdyssana.
Nimen alkuosa "Al" viittaa mahdollisesti aatelia tarkoittavaan sanaan, tai se saattaa olla lyhentymä
taruolentoa, keijukaista tarkoittavasta sanasta "alf'.
Nimen loppuosa "Got" taas viittaa gootteihin.


title: Algot

text: Suomessa nimi Algot on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2009 loppuun mennessä 725 ja Algoth alle 50 henkilölle. Nimeä ei ole suomenkielisessä kalenterissa, mutta suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Algotin nimipäivä on 13. helmikuuta.


title: Irlanti talviolympialaisissa 2014

text: Irlanti osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014. Maata edusti kisoissa viisi urheilijaa neljässä eri lajissa. Ainuttakaan mitalia Irlanti ei kuitenkaan saavuttanut.


title: Irlanti talviolympialaisissa 2014

text: Vuonna 2002 Salt Lake Cityssä Clifton Wrottesley oli lähellä voittaa ensimmäisen talviolympiamitalin Irlannille. Wrottesley hävisi alle sekunnin pronssimitalistille skeletetonissa. Edelleen Salt Lake Cityssä, alppihiihtäjä Tamsen McGarrystä tuli ensimmäinen talviolympialaisiin osallistunut irlantilainen naisurheilija.


title: Jenna Lepomäen surma

text: Jenna Maria Lepomäki (21. syyskuuta 1992 Porvoo – 28. kesäkuuta 2011) oli 18-vuotias nainen, joka löydettiin kuolleena Espanjan Fuengirolassa 6. lokakuuta 2011.


title: Jenna Lepomäen surma

text: Viimeinen havainto Lepomäestä oli kesäkuulta 2011. Useita kuukausia kestäneiden etsintöjen jälkeen hänen muumioitunut ruumiinsa löydettiin maastosta makuupussiin kätkettynä lokakuussa 2011. Keskusrikospoliisi tutki asiaa yhteistyössä Espoon poliisin ja Espanjan poliisin kanssa. Kolme päivää ruumiin löytymisen jälkeen 19-vuotias Joona Mikael Hasselqvist (ent. Paukku) ja 20-vuotias Joel Aarne Esaias Lilo (ent. Kettula) vangittiin epäiltynä Lepomäen taposta. Myöhemmin syytenimike vaihtui murhaan.


title: Jenna Lepomäen surma

text: Koska Hasselqvist ja Lilo ovat kotoisin Tampereen seudulta, asian käsittely alkoi 5. kesäkuuta 2012 Pirkanmaan käräjäoikeudessa, jossa heitä syytettiin murhan lisäksi myös muun muassa törkeistä huumausainerikoksista. Syytteen mukaan Lepomäkeä yritettiin värvätä huumekuriiriksi, mutta hän kieltäytyi ja kertoi asiasta paikalliselle poliisille, minkä vuoksi hänet surmattiin. 24. elokuuta 2012 Hasselqvist ja Lilo tuomittiin elinkautiseen vankeuteen murhasta. Sen lisäksi Hasselqvist tuomittiin petoksesta ja törkeistä huumausainerikoksista, ja Lilo petoksesta, rahanpesusta ja huumausainerikoksesta. Myös Hasselqvistin isäpuoli tuomittiin yli kahden vuoden ehdottomaan vankeuteen törkeistä huumausainerikoksista. Hänen äitinsä sai ehdollisen tuomion.


title: Jenna Lepomäen surma

text: Tuomiosta valitettiin Turun hovioikeuteen. Hovioikeus antoi lokakuussa 2013 tuomionsa, jossa se katsoi, että kyse oli murhan sijaan taposta ja avunannosta tappoon. Hovioikeuden mukaan henkirikoksessa ei ollut vakaata harkintaa. Tätä perusteltiin muun muassa sillä, että rikos tapahtui tekijän käyttämässä asunnossa, jossa tappamisen jälkien hävittäminen on vaikeaa. Lisäksi ei ollut näyttöä siitä, houkuteltiinko Lepomäki palaamaan asuntoon tappamistarkoituksessa. Joona Hasselqvistin elinkautinen tuomio aleni 12 vuodeksi ja avunannosta tuomitun Joel Lilon 6 vuodeksi. Tuomio oli erimielinen, sillä oikeuden puheenjohtaja olisi tuominnut molemmat murhasta. Tuomion julistamisen jälkeen Lilo päästettiin vapaaksi, sillä alle 21-vuotiaana tehdystä rikoksesta pääsee ehdonalaiseen vapauteen istuttuaan tuomiosta yhden kolmasosan.


title: Jenna Lepomäen surma

text: Lilon päästäminen vapaaksi herätti pahennusta, sillä vapautumisen jälkeen hän kirjoitti asiattomuuksia Lepomäen muistosivulle. Lepomäen isä teki viesteistä rikosilmoituksen, ja Lilo pidätettiin muutamaksi päiväksi epäiltynä muun muassa törkeistä kunnianloukkauksista. Syyskuussa 2014 Pohjanmaan käräjäoikeus tuomitsi Lilon kunnianloukkauksesta ja laittomasta uhkauksesta 65 päiväsakkoon (318 euroa) sekä maksamaan Lepomäen äidille tuhat euroa kärsimyskorvauksia.


title: Jenna Lepomäen surma

text:
Syyttäjä ja Jenna Lepomäen omaiset hakivat Turun hovioikeuden tuomioon valituslupaa korkeimmasta oikeudesta. Korkein oikeus ei lupaa myöntänyt, joten hovioikeuden tuomio jäi pysyväksi.
Kansanedustaja Kari Tolvasen mukaan rikoslakia pitäisi muuttaa ensikertalaisuuden osalta, ja hän jätti asiasta lakialoitteen marraskuussa 2013. Sisäministeri Päivi Räsänen totesi, että ensikertalaisuuden määritelmä voitaisiin poistaa kokonaan vakavissa rikoksissa. Tuolloinen oikeusministeri Anna-Maja Henriksson ei ottanut yksittäistapaukseen kantaa ja entisen oikeusministerin Tuija Braxin mukaan asia vaati lisäselvittelyä.


title: Alyn Smith

text: Alyn Smith (s. 15. syyskuuta 1973) on skotlantilainen poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuonna 2004 ja uudelleen vuoden 2009 vaaleissa. Europarlamentissa hän on Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän jäsen. Hän kuuluu Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokuntaan ja Arabian niemimaan suhteiden valtuuskuntaan.


title: Alyn Smith

text: Smith syntyi Glasgowissa mutta vietti lapsuutensa Saudi-Arabiassa ja palasi Skotlantiin 1986. Hän opiskeli Leedsissä ja Heidelbergissä ja valmistui Nottingham Law School'ista vuonna 1996.


title: Romantiikka (täsmennyssivu)

text: Romantiikka voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmä (, ECR) on Euroopan parlamentissa toimiva ryhmä. Se perustettiin vuoden 2009 vaalien jälkeen. Ryhmään liittyi perustamisvaiheessa 26 edustajaa Britanniasta, 15 Puolasta, yhdeksän Tšekistä sekä Alankomaista, Latviasta, Unkarista, Belgiasta ja Suomesta yksi kustakin. Suomalainen jäsen oli keskustapuolueen Hannu Takkula, jonka ilmoitettiin siirtyvän sinne liberaaliryhmästä. Takkula kuitenkin palasi liberaaliryhmään.


title: Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmä

text: Ryhmä nousi vuoden 2014 Europarlamenttivaaleissa parlamentin kolmanneksi suurimmaksi ryhmäksi 70 edustajalla. Suomesta Perussuomalaiset liittyivät ryhmään vuoden 2014 vaalien jälkeen.


text: Heinäkuussa 2018 Ruotsidemokraatit ilmoitti siirtyvänsä eurokriittisestä EFDD-ryhmästä ECR:ään.


text: Ryhmän puheenjohtaja on Syed Kamall Britannian konservatiivipuolueesta.


title: Lappeenrannan vankileiri

text: Lappeenrannan vankileiri oli Suomen sisällissodan jälkeen vuonna 1918 Lappeenrannan linnoituksessa toiminut vankileiri. Siellä oli kaikkiaan noin 3 000 punavankia, joista kuoli lähes 700. Lappeenranta oli yksi pahamaineisimmista sisällissodan voittaneiden valkoisten perustamista vankileireistä.


title: Lappeenrannan vankileiri

text: Vankien kokoaminen Lappeenrannan linnoitukseen alkoi heti valkoisten otettua haltuunsa Lappeenrannan 26. huhtikuuta 1918. Aikaisin aamulla aloitetussa ”puhdistuksessa” valkoisten joukot kiersivät kaupunkia talo talolta ja vangitsivat kaikki, joiden tiedettiin olleen mukana punakaartien toiminnassa. Pelkästään aamupäivän aikana valkoiset saivat noin 400 vankia. Epäiltyjä punaisia jahdattiin myös naapurikunnista. Vangittujen tarkka lukumäärä ei ole tiedossa, mutta valtaosa Lappeenrannan, Lappeen ja Lauritsalan vangituista punaisista koottiin linnoitukseen. Heti kaupungin valtauksen jälkeen paikallisissa lehdissä julkaistiin Mannerheimin helmikuun lopulla antama julistus aseistettujen vihollisten ampumisesta, jolla näin yritettiin laillistaa myös Lappeenrannassa tehdyt teloitukset.


title: Lappeenrannan vankileiri

text: Toukokuun alussa Valloitettujen alueiden turvaamisosasto VATO ja Sotavankilaitos päättivät lähettää tilanahtauden vuoksi osan Lahdessa sijaitsevan Hennalan vankileirin vangeista Lappeenrantaan. Sotavankilaitoksen päällikkö V. O. Juvelius esitti jopa 4 000 vangin siirtämistä, mutta lopulta heitä tuli Lappeenrantaan noin 2 700. Vankileiri perustettiin virallisesti 13. toukokuuta ja sen komentajaksi nimitettiin linnoituksessa jo aikaisemmin toimineen Lappeenrannan vankilan johtaja Nikolai Tammelin. Lääkäriksi tuli Kaukaan tehtaiden lääkärinä toiminut Niilo Berner ja ns. kasvatusjohtajaksi Lappeenrannan kirkkoherra Hugo Alfred Kalaja.


title: Lappeenrannan vankileiri

text: Vankiluetteloiden mukaan leirin vankien määrä vaihteli toukokuussa 2 700 ja 3 000 välillä. Hieman yli puolet vangeista oli kotoisin Viipurin läänistä, noin neljäsosa Turun ja Porin läänistä sekä noin 10 prosenttiä Hämeen ja Uudenmaan lääneistä. Alle 18-vuotiaita lapsivankeja joukossa oli 48, joista nuorin oli vain kaksivuotias poika. Heista kahdeksan kuoli leirillä joko nälkään tai isorokkoon. Lisäksi leirillä saattoi olla vielä joukko äitejä lapsineen, mutta heidät kuitenkin siirrettiin varhaisessa vaiheessa muualle tai vapautettiin.


title: Lappeenrannan vankileiri

text: Ennen Lappeenrannan vankileirin virallistamista siellä oli vallinnut lähes täydellinen mielivalta. Heti kaupungin valtauksen jälkeen oli asetettu kenttäoikeus, joka jakoi tuomioita toukokuun lopussa tapahtuneeseen valtiorikosoikeuden perustamiseen saakka. Kenttäoikeuden johdossa oli täysin epäpäteviä henkilöitä, joiden toimintaa ohjasi lähinnä kostonhimo. Lappeenrannan kaupungin komendantti oli jo 9. toukokuuta vaatinut Viipurin suojeluskuntapiirin päälliköltä sotatuomarina toimineen hotellinjohtaja Uno Sereniuksen erottamista. Komendantti Aksel Theodor Sahlgrenin mukaan jopa omat sotilaat olivat kiihtyneitä Sereniuksen toimista.


title: Lappeenrannan vankileiri

text: Leirin järjestäytymiseen mennessä vankileirissä oli kahden viikon aikana ehditty Suomen sotasurmat -tietokannan mukaan teloittamaan 135 vankia. Joidenkin tietojen mukaan teloitettujen määrä olisi ollut 206. Tuomiot perustuivat summittaisiin ilmiantoihin ja kohdistuivat lähinnä paikkakunnan omiin punaisiin, vaikka leirillä oli runsaasti vankeja myös Lappeenrannan ulkopuolelta. Jo ennen kenttäoikeuden kuulustelujen alkamista osa vangeista oli siirretty ”toiseen paikkaan”, eikä heidän kohtalostaan ole tietoa. Teloitukset keskittyivät kahteen jaksoon; 25.–28. huhtikuuta sekä 5. toukokuuta. Jälkimmäisenä päivänä teloitettiin muun muassa Lappeenrannan punakaartien sodanjohto.


title: Lappeenrannan vankileiri

text: Valtiorikosoikeuden otettua vastuun tuomioiden jakamisesta jatkui kuolemantuomioiden jakaminen kuitenkin entiseen malliin. Yhteensä Lappeenrannan vankileirillä ammuttiin syyskuun puoliväliin mennessä noin 500 vankia. Teloituspaikkana toimivat linnoituksen vallit. Sotatuomarina toiminut, myöhemmin vuoden 1944 salaisen kenttäoikeuden epäilyistä tunnetuksi tullut Toivo Tapanainen sai kenraali Mannerheimilta jälkeenpäin kiitokset ”Lappeenrannassa erinomaisesti hoidetusta tehtävästään”. Tiedot Lappeenrannan teloituksista ovat säilyneet poikkeuksellisen hyvin, koska Tapanainen säilytti kaikki niihin liittyvät asiakirjansa vastoin annettuja määräyksiä.


title: Lappeenrannan vankileiri

text: Lappeenrannan vankileiri oli toiminnassa 15. syyskuuta 1918 saakka. Sinä aikana leirillä kuoli sotasurmatietokannan mukaan teloituksiin, nälkään ja kulkutauteihin yhteensä 682 vankia. Teloitettujen määrä oli lähteestä riippuen 400–500. Tappavimmat taudit Lappeenrannan vankileirillä olivat isorokko sekä erityisesti kesäkuun puolivälin jälkeen parin viikon ajan riehunut mustarokko. Lappeenrannan vangeista kuoli noin 22 %, joka oli sisällissodan vankileireistä toiseksi suurin luku Tammisaaren vankileirin jälkeen.


title: Lappeenrannan vankileiri

text: Lappeenrannan linnoitukseen pystytettiin punavankileirin muistomerkki vuonna 1980. Kuvanveistäjä Erkki Kannoston tekemä veistos sijaitsee teloituspaikan lähellä nykyisen Etelä-Karjalan museon pääsisäänkäynnin vieressä. Muistomerkissä olevan reliefin aihe on sama, kuin vuonna 1978 Lahdessa paljastetussa "Punavankien muistomerkissä", joka on niin ikään Kannoston teos.


title: Joseph Daul

text: Joseph Alexander Daul (s. 13. huhtikuuta 1947 Strasbourg) on ranskalainen poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuoden 1999 vaaleissa, ja uudelleen vuosina 2004 ja 2009. Hän toimi Euroopan kansanpuolueen ryhmän puheenjohtajana vuosina 2007–2014.


title: Joseph Daul

text: Daul tulee suuresta perheestä. Hän otti vaimonsa kanssa perheen kotitilan hoitoonsa jo 20-vuotiaana. Nykyisin tila on edelleen perheen hoidossa ja siellä tuotetaan nautakarjaa ja sokerijuurikasta. Euroopan parlamentissa Daul onkin ollut jäsenenä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa, jonka puheenjohtajaksi hänet nimitettiin tammikuussa 2002.


title: Joseph Daul

text: Euroopan kansanpuolue valitsi Daulin puolueen puheenjohtajaksi 12. marraskuuta 2013. Äänestyksessä hän sai 112 ääntä 124:stä. Daul oli toiminut roolissa väliaikaisesti jo lokakuusta saakka hänen edeltäjänsä Wilfried Martensin luovuttua tehtävästä.


title: Sinikotilohaukka

text: Sinikotilohaukka ("Helicolestes hamatus") on haukkojen heimon sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Ranskan Guayanassa, Panamassa, Perussa, Surinamessa ja Venezuelassa.


title: Sinikotilohaukka

text:
Laji on toistaiseksi elinvoimainen, mutta metsien hävittämisen vuoksi sen arvioidaan menettävän elinalueitaan kolmessa sukupolvessa eli 20 vuodessa 18,4–21,7 %. ja sen populaation pienenevän jopa 25 % Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset viljelmät, erityisesti alavat metsät sekä suometsät, ja erilaiset kosteikot.
Sinikotilohaukka luokitellaan usein myös kotilohaukkojen sukuun, mutta laji eroaa ulkonäöltään, lentotyyliltään ja käyttytymiseltään kotilohaukasta.


title: Uno Serenius

text: Uno Serenius oli suomalainen ravintoloitsija, hotellinjohtaja ja suojeluskuntalainen. Hän tuli tunnetuksi toimiessaan sisällissodan jälkeen Lappeenrannan vankileirillä kenttäoikeuden sotatuomarina. Sereniusta voidaan pitää vastuullisena lukuisista punavankien summittaisista teloituksista sekä myös henkilökohtaisesti tekemistään murhista. Häntä pidetään Lappeenrannan verisen kevään 1918 pahimpana "pyövelinä" yhdessä kumppaninsa jääkärikapteeni Väinö Strömbergin kanssa.


title: Uno Serenius

text: Ennen sisällissotaa Serenius toimi ravintoloitsijana ja oli mukana aktivistien toiminnassa. Lokakuussa 1908 hän oli syytettynä valtiopetoksen valmistelusta yhdessä työmies Juho Savinaisen ja puuseppä Johan Viktor Lehtorannan kanssa. Viipurin hovioikeus kuitenkin hylkäsi syytteen todisteiden puuttuessa. Myöhemmin Serenius omisti Imatralla vuonna 1914 avatun Turistihotellin.


title: Uno Serenius

text: Sisällissodan aikana hän toimi Karjalan armeijakunnan 3. rykmentissä ratsumestari Aito Husson adjutanttina. Helmikuun alussa 1918 Husso ja Serenius perustivat rykmentille kenttäoikeuden, jonka tutkijalautakuntaan kuului kolme jäsentä. Johtajana toimi Viipurin hovioikeuden auskultantti Sven Österberg. Miehillä oli käytössään Sereniuksen omistaman hotellin alkoholivarastot ja he herättivätkin muissa upseereissa suuttumusta runsaalla alkoholinkäytöllään. Sen katsottiin jopa häiritsevän sotatoimien johtamista. Helmikuun 5. päivänä yönä Serenius ja Husso olivat jälleen juovuksissa ja ryhtyivät kuulustelemaan edellisenä päivänä pidätettyä punakaartilaista, jota oli jo aikaisemmin kuulusteltu. Punakaartilainen vietiin ulos poliisiaseman putkasta, jonka jälkeen Serenius ampui häntä päähän. Tämän jälkeen miehet ryöstivät uhrinsa jä söivät jopa hänen eväsleipänsä. Punakaartilaisen rahat he antoivat sotamiehille ja käskivät näiden heittää ruumiin Imatrankoskeen. Husso ja Serenius lähettivät tapauksesta myöhemmin valheellisen selostuksen armeijakunnan pääesikunnalle, jonka johdosta heidät erotettiin tehtävistään. Serenius jatkoi tämän jälkeen rykmentinpäällikön lähettiupseerina.


title: Uno Serenius

text: Lappeenrannan valtauksen jälkeen 26. huhtikuuta Serenius oli osallisena kaupungin miliisipäällikkönä toimineen Mikko Jakowleffin murhaan. Tällä kertaa hän oli liikkeella jääkärikapteeni Väinö Strömbergin kanssa. Humalaiset miehet keskeyttivät Jakowleffin kuulustelun ja riistivät hänet ulos pidätyssellistä. Jakowleff vietiin ulos, jossa Strömberg ampui häntä selkään. Kolme päivää myöhemmin miehet surmasivat punakaarteihin kuulumattoman rautatieläisen Leonard Vihelän. Ampujana oli tälläkin kertaa Strömberg. Kummastakin tapauksesta he saivat rangaistuksen vain juovuksissa esiintymisestä, vaikka molemmat surmat todettiin tarpeettomiksi. Samana päivänä Leonard Vihelän murhan kanssa Serenius ampui ilmeisesti itse Lappeenrannan linnoituksessa kansanedustaja Elias Käkelän. Myös Mikko Jakowleffin kanssa seurustellut näyttelijä Maiju Saikko ammuttiin samoihin aikoihin, eikä hänen surmalleen löytynyt muuta syytä kuin suhde Jakowleffiin.


title: Uno Serenius

text: Huhtikuun lopulta lähtien Serenius toimi sotatuomarina Lappeenrannan vankileirillä. Summittaiset teloitukset jatkuivat niin, että ennen leirin hallinnon virallista järjestämistä 13. toukokuuta ammuttiin Suomen sotasurmat -tietokannan mukaan 135 vankia. Sereniuksen toiminta herätti paheksuntaa jo omienkin sotilaiden keskuudessa. Toukokuun 9. päivänä oli Lappeenrannan komendanttina toiminut A. Th. Sahlgren kirjelmöinyt Viipurin suojeluskuntapiirin päällikölle Sereniuksen erottamisesta sotatuomarin tehtävistä. Hänet syrjäytettiin tehtävästä toukokuun loppuun mennessä, jolloin kenttäoikeuksien tilalle tuli vasta perustettu valtiorikosoikeus. Sereniuksen tiedetään myös itse johtaneen teloituskomppanioita yhdessä Strömbergin kanssa.


title: Uno Serenius

text: Sisällissodan jälkeen Sereniuksen omistama Turistihotelli ajautui konkurssiin venäläisten matkailun tyrehdyttyä ja vuonna 1923 hotellirakennuksessa aloitti toimintansa Imatran yhteislyseo. 1920-luvulla Sereniuksen sodanaikaisia toimia alettiin käsittelemään oikeudessa, mutta ilmeisesti hän ei saanut tuomiota. Serenius katsoi kuitenkin parhaaksi muuttaa pois paikkakunnalta. Hän vaikutti myöhemmin ainakin Antreassa.


title: Contact (ATB:n albumi)

text: Contact on saksalaisen DJ:n ATB:n yhdeksäs albumi. Se julkaistiin 24. tammikuuta 2014 levymerkillä Kontor Records.


title: Contact (ATB:n albumi)

text: Albumi julkaistiin 2 CD:n formaatissa, 3 CD:n boksina sekä 3 CD:n erikoispainoksena, joka julkaistiin vain Amazon-verkkokaupassa myynnissä olleena rajoitettuna 2 000 kappaleen painoksena ja jota myytiin jo ennen varsinaista julkaisupäivää.


title: Contact (ATB:n albumi)

text: Ensimmäinen CD sisältää ATB:n kappaleita, ja yhteisiä kappaleita joissa esiintyy Jes, York, janSoon, Stanfour, Tiff Lacey ja Sean Ryan. Toinen CD on Ambient-Chillout-levy, joka sisältää yhteisiä kappaleita muun muassa Anovan, Stefan Erben ja Faden kanssa. Kolmas CD, joka tulee CD-boksin mukana, sisältää remixejä ensimmäisen CD:n kappaleista. Lisäksi CD:ltä löytyy kaksi livekappaletta, jotka on taltioitu "ATB in Concert Live in New Yorkissa", ja video ATB:n Yhdysvaltain-kiertueelta. Rajoitettu kolmen CD-levyn erikoisboksi faneille sisältää kaikki kolme CD:tä, viisi ATB-postikorttia (joista yksi on varustettu Andrén nimikirjoituksella), ATB-tarran ja ATB-lipun.


title: Saxberg

text: Saxberg on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Martin Callanan

text: Martin Callanan (s. 8. elokuuta 1961) on brittiläinen konservatiivipoliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuoden 1999 vaaleissa, ja uudelleen vuosina 2004 ja 2009. Hän on Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmän puheenjohtaja ja kuuluu Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokuntaan.


title: Totem

text: Totem voi tarkoittaa seuraavia:


title: 2-klooripropaanihappo

text: 2-klooripropaanihappo eli 2-klooripropionihappo (CHClO) on propaanihapon kloorattu johdannainen. Yhdistettä käytetään valmistettaessa rikkaruohomyrkkyjä. 2-klooripropaanihappo on 3-klooripropaanihapon isomeeri.


title: 2-klooripropaanihappo

text: Huoneenlämpötilassa 2-klooripropaanihappo on pistävänhajuista ja väritöntä tai kellertävää nestettä. Yhdiste liukenee hyvin niin veteen kuin orgaanisiinkin liuottimiin. 2-klooripropaanihapon vesiliuos on keskivahva happo. Yhdiste on optisesti aktiivinen ja sillä on S-(−)-ja R-(+)-isomeerit.


title: 2-klooripropaanihappo

text: Raseemista 2-klooripropaanihappoa valmistetaan klooraamalla propaanihappoa kloorilla tyypillisesti noin 90–120 °C:n lämpötilassa. Katalyyttinä prosessissa käytetään tionyylikloridia, fosforitrikloridia, klooririkkihappoa tai propionyylikloridia. Reaktio-olosuhteet, lähtöaineet ja tuotteet ovat voimakkaasti korrodoivia joten reaktio tulee suorittaa joko lasisessa tai esimerkiksi lyijyteräksestä valmistetussa reaktorissa. Sivutuotteena muodostuu 2,2- tai 2,3-diklooripropaanihappoja. 1980-luvulta alkaen 2-klooripropaanihappoa on pyritty käyttämään sovelluksissa puhtaana S-isomeerinä. Sitä saadaan raseemisesta aeoksesta resoluution ja kiteytyksen avulla käyttäen resoluutiokemikaalina R-fenyylietyyliamiinia. Nykyään teollisuudessa resoluutio tehdään entsymaattisesti "Pseudomonas putida"-bakteerista eristetyn dehalogenaasin avulla, joka hydrolysoi ei-halutun R-2-klooripropaanihapon maitohapoksi, mutta ei hydrolysoi S-isomeeria. Toinen vaihtoehto on S-2-klooripropaanihapon valmistus laktaattiestereistä tionyylikloridin avulla.


title: 2-klooripropaanihappo

text: 2-klooripropaanihappoa käytetään pääasiassa optiivisesti aktiivisten fenoksipropaanihappojohdannaisten valmistamiseen. Näitä johdannaisia käytetään herbisideinä ja niitä ovat muun muassa diklorproppi, fenoksaproppi-etyyli, fluatsifoppi-butyyli ja mekoproppi.


title: Lahja (elokuva)

text: Lahja on Matti Ijäksen vuonna 1997 ensiesitetty televisiokomedia.


title: Lahja (elokuva)

text: Keski-ikäisellä Leilalla (Kaija Pakarinen) on kova vauvakuume. Kun oma Jouni (Pirkka-Pekka Petelius) ei asiassa onnistu, Leila lähtee etsimään siittäjää. Hän saapuu Jounin sisaren (Kristiina Elstelä) luo, ja naiset lähtevät ravintolaan. Jouni yllättää heidät sieltä, ja Leila lähtee autolla pakoon. Hän ajaa ojaan ja jumittuu pieneen kylään, jossa autoa korjataan pikku hiljaa ja jossa Leila tapaa toinen toistaan omituisempia mieshahmoja. Todennäköisempien vaihtoehtojen sijasta Leila kelpuuttaa petikaverikseen Kukkakepiksi haukutun lukiolaispojan (Turo Rannema).


title: Jan Zahradil

text: Jan Zahradil (s. 20. maaliskuuta 1963 Praha) on tšekkiläinen konservatiivipoliitikko. Zahradil valittiin Euroopan parlamenttiin 2003 tarkkailijajäsenenä, ja Tšekin liityttyä Euroopan unioniin virallisesti 1. toukokuuta 2004 hänet valittiin parlamentin täysjäseneksi. Zahradil toimi Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmän varapuheenjohtajana 2009–2014 ja puheenjohtajana lyhyesti maalis–joulukuussa 2011.


title: Jan Zahradil

text: Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmä valitsi 13. marraskuuta 2018 Zahradilin "Spitzenkandidatiksi" eli ryhmän ehdokkaaksi komission puheenjohtajaksi europarlamenttivaaleissa 2019.


title: Jan Zahradil

text: Ennen uraansa europarlamentissa Zahradil oli Tšekin edustajainhuoneen jäsenenä vuosina 1998–2004. Poliittisen uransa hän aloitti toimimalla Tšekkoslovakian parlamentin jäsenenä 1992–1993 ja myöhemmin pääministerin neuvonantajana 1995–1997.


title: MacMillan

text: MacMillan tai Macmillan on sukunimi, joka voi viitata ainakin seuraaviin henkilöihin ja asioihin:


title: Geoffrey Van Orden

text: Geoffrey Van Orden (s. 10. huhtikuuta 1945) on brittiläinen konservatiivipoliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuoden 1999 vaaleissa, ja uudelleen vuosina 2004 ja 2009. Hän on Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmän varapuheenjohtaja ja kuuluu ulkoasiainvaliokuntaan.


title: Ardatovin piiri

text: Ardatovin piiri (, ers. Орданьбуе, Ordanbue, mokš. Ардатовань район, Ardatovan raion) on kunnallinen hallintoalue Mordvan tasavallassa, Venäjällä.


title: Ardatovin piiri

text: Piirin hallinnollinen keskus on Ardatov. Piirin asukasluku on 29 446 (2010) ja pinta-ala 1 192,5 neliökilometriä.


title: Ashley Fox

text: Ashley Fox (s. 15. marraskuuta 1969) on brittiläinen konservatiivipoliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa. Hän on Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmän työvaliokunnan jäsen ja Euroopan parlamentin Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan varapuheenjohtaja.


title: Serie B (jääkiekko)

text: Serie B on italialainen toisen sarjatason jääkiekkoliiga. Liiga perustettiin 2005.


title: Säästöpankki

text: Säästöpankki on Suomessa ja useissa muissa maissa esiintyvä pankkimuoto.


title: Säästöpankki

text: Suomessa toimii nykyisin 23 säästöpankkia. Aiemmin kaikki säästöpankit kuuluivat Säästöpankkiryhmään, mutta ryhmästä ovat eronneet vuonna 2003 Aktia ja vuonna 2014 Oma Säästöpankki.


title: Säästöpankki

text: Yhtiömuodoltaan suomalaiset säästöpankit ovat säästöpankkimuotoisia tai säästöpankkiosakeyhtiöitä.


title: Säästöpankki

text: Säästöpankkien perustamisen taustalla oli "säästöpankkiaate". Tavoitteena oli säännöllistä rahapalkkaa nauttivan työntekijäluokan taloudellisen aseman parantaminen. Vähempivaraisille haluttiin antaa mahdollisuus koota pienetkin säästöt varmaan säilöön korkoa kasvamaan ja edistää siten kansan säästämishalua. Säästöpankkien perustamista kannatettiin yleiseksi hyödyksi ja varsinkin vaivaishoitorasituksen lieventämiseksi. Hyötynä nähtiin köyhyyden estämisen lisäksi myös se, yksilön luottamus omiin voimiinsa kasvoi, kun hänellä oli tarpeen tullen varoja käytettävissään. Tavoitteena oli myös kasvattaa säästöjä tekevistä henkilöistä ”kunnon kansalaisia”.


title: Säästöpankki

text: Suomessa säästöpankkiaatteen peruspiirteet hahmotteli John Julin 1822 julkaistussa lehtiartikkelissa. Julinin mukaan nimenomaan köyhät tarvitsivat säästöpankkia, jotteivät köyhät turvautuisi köyhäinhoitoon ja muodostaisi taakkaa yhteiskunnalle. Ahkeruuden ja säästäväisyyden avulla köyhä voisi itse parantaa omaa asemaansa. Julinin mukaan ”mitä helpommin köyhäinhoito on saatavissa, sitä enemmän ihmiset siihen turvautuvat ja siten köyhäinhoitolaitokset itse asiassa ainoastaan lisäävät avun käyttäjien lukumäärää. – – Yhteiskunnan hyväosaisten on vaivatonta sijoittaa säästyneet tai perityt varat varmalla ja tuottavalla tavalla. Sen sijaan köyhältä väestöltä puuttuu tämä mahdollisuus käytännöllisesti katsoen kokonaan ja tämän puutteen täyttämiseen juuri tarvitaan säästöpankkia.” Ilman pankkia köyhä oli vaarassa menettää rahansa varkaalle tai tuhlata ne.


title: Säästöpankki

text: Säästöpankkiaatteeseen kuului ensisijaisesti kansan ”alimpien kerrosten” palvelu. Keski- ja yläluokalle ei niinkään haluttu tarjota mahdollisuutta sijoittaa rahojaan hyvällä korolla. Heidän asiointiaan säästöpankeissa yritettiin rajoittaa muun muassa maksimitalletusmäärillä.


title: Säästöpankki

text: Vaikka säästöpankit oli tarkoitettu työntekijäluokalle ja köyhille, osa sosialisteista suhtautui säästämiseen nihkeästi. Eräässä kansainvälisessä kokouksessa hyväksyttiin ponsi, jonka mukaan ”työmies, joka säästää, on petturi”. Myöhemmin kanta lieveni ja perustettiin myös sosialistien johtamia työväen säästöpankkeja.


title: Säästöpankki

text: Säästöpankkiaatteen ensi askeleet otettiin Saksassa. 1778 perustettiin Hampurin yleiseen vanhuusvakuusrahastoon säästöpankkitoiminnan kriteerit täyttävä jaosto, jonka tehtävä oli tarjota säästämismahdollisuus "työläisille kuten palvelijoille, ulkotyöntekijöille, ammattimiehille ja merimiehille". Jo tätä ennen oli Saksan Braunschweigissa perustettu "Herttuallinen lainauskassa" vuonna 1765.


title: Säästöpankki

text: Saksan lisäksi myös Sveitsissä perustettiin säästöpankkeja jo 1700-luvun lopulla. Skotlannin Ruthwellissa perustettiin ensimmäinen varsinainen säästöpankki 1810 ja aate levisi pian koko Englantiin. Säästöpankkeja perustettiin pian muissakin maissa: Tanskassa 1810, Itävallassa 1817, Ranskassa 1818, Ruotsissa 1820, Norjassa 1822, Suomessa 1822 ja Venäjällä 1841.


title: Säästöpankki

text: Säästöpankkiaate alkoi levitä ulkomailla 1820-luvun jälkeen nopeasti. Säästöpankkiliikkeen kehittyessä syntyi sellaisia säästöpankkimuotoja kuin posti-, tehdas-, koulu-, vanhuus-, nuoriso- ja pennisäästöpankkeja. Jotta pienimmätkin säästöt saataisiin talteen, otettiin käyttöön sellaiset menetelmät kuin säästömerkit, säästökortit, säästölippaat, säästöautomaatit, asiamiehet, haaraosastot ja keräilypaikat.


title: Säästöpankki

text: Jotkin säästöpankit rajoittivat toimintaansa säännöissä määrättyihin väestöryhmiin. Jotta säästöpankit houkuttelisivat pikkutallettajia, pidettiin talletusten vähimmäismäärät pieninä. Käytettiin myös maksimirajoja, jotta pääoman omistajat pysyisivät loitolla. Joissain maissa rajojen ylittämisestä rangaistiin koron tai jopa pääoman menettämisellä. Suurtalletuksista koettiin aiheutuvan monenlaisia vaikeuksia, kuten sijoitusvaikeuksia ja säästökoron alenemista. Jos asiakkaiksi tulisi ”kapitalistisia” tallettajia, pelättiin myös, että säästöpankit unohtaisivat yhteiskunnallisen tehtävänsä pikkutallettajia kohtaan.


title: Säästöpankki

text: Säästöpankit muodostavat Suomen vanhimman pankkiryhmän. Suomen ensimmäinen säästöpankki, Turun Säästöpankki, avattiin 4. tammikuuta 1823. Seuraava säästöpankki, "Helsingfors Stads Sparbanks Inrättning", nykyisen Aktian edeltäjä, aloitti Helsingissä 1826. Säästöpankkeja perustettiin ensin kaupunkeihin, myöhemmin myös maaseudulle. 1842 perustettiin säästöpankit Porvooseen ja Jyväskylään, myöhemmin 1840-luvulla Ouluun, Viipuriin, Hämeenlinnaan, Vaasaan, Mikkeliin, Kuopioon ja Tenholaan. Tenholan säästöpankki oli ensimmäinen maaseutupankki; muut toimivat kaupungeissa.


title: Säästöpankki

text: Kun 1860-luvulta alkaen Suomeen perustettiin myös liikepankkeja, nähtiin säästöpankit työtätekevän luokan pankkeina. Liikepankkien ajateltiin palvelevan talouselämää. Liikepankkien ja säästöpankkien nähtiin täydentävän toisiaan. Säästöpankkien tehtäväksi nähtiin piensäästöjen kerääminen, mihin liikepankkien ei edes kannattaisi ryhtyä; säästöpankit tallettaisivat ylimääräiset varansa liikepankkeihin, jotka puolestaan myöntäisivät luottoja.


title: Säästöpankki

text: Postisäästöpankki perustettiin säästöpankkien kilpailijaksi vuonna 1887. Säästöpankkiaate oli myös Postisäästöpankin perustamisen takana. Perustamista pohtinut komitea piti ongelmana, että ruumiillisen työn tekijät, päivätyöläiset ja palkolliset eivät voineet säästää, koska ei ollut saatavilla luotettavia säästöjen talletuspaikkoja. Olemassa olleiden säästöpankkien ongelmiksi nähtiin tuolloin harvat aukioloajat, pankkien puute maaseudulla sekä huono hoito. Postisäästöpankki tarjosi lähes koko maan kattavan konttoriverkoston postitoimipaikoissa sekä paremmat aukioloajat.


title: Säästöpankki

text: Säästöpankkien määrä lisääntyi 1800-luvulla voimakkaasti. Erityisen paljon niitä perustettiin kuitenkin 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa sen jälkeen, kun ensimmäinen "säästöpankkilaki" oli tullut voimaan 1896. Paikoin lähes joka kuntaan tuli oma säästöpankki. Jotkin pankit toimivat useamman kunnan alueella. Oli myös paikkakuntia, joille syntyi useampikin kuin vain yksi säästöpankki.


title: Säästöpankki

text: Suomeen perustettiin noina aikoina 7 suomalaista säästöpankkia ja 8 työväen säästöpankkia. Suomalaisten säästöpankkien perustamisen taustalla oli kielikysymys ja ajan politiikka. Katsottiin, että vanhat säästöpankit olivat ruotsinkielisten käsissä, minkä vuoksi suomenkieliset asiakkaat olivat huonossa asemassa etenkin lainojen saannissa. Perustamista edesauttoi myös se, että suomenkieliset olivat riitaantuneet keskenään poliittisista kysymyksistä.


title: Säästöpankki

text: Työväen säästöpankkien perustaminen liittyi työväenliikkeen poliittiseen radikalisoitumiseen. Työväenliikkeen asiointi porvarillisissa pankeissa oli vaikeutunut erityisesti suurlakon 1905 jälkeen. Lainatarpeen tyydyttäminen oli noussut ongelmaksi. Tämä näkyi ensimmäisenä Helsingissä, jossa työväen säästöpankki aloitti 1909. Vuoteen 1914 mennessä työväen säästöpankkeja oli perustettu kahdeksaan kaupunkiin.


title: Säästöpankki

text: Monet säästöpankit perustettiin kuntien viinaverosta saaduilla tuloilla. Maaseutuväen ja pikkuporvareiden talletusten ja lainojen hoidosta ei kuitenkaan tullut kovin mittavaa liiketoimintaa. Pankkeja pidettiin auki ehkä kerran kuussa tai kerran viikossa. Vuodelta 1917 olevan tiedon mukaan useimmat kaupunkisäästöpankit olivat jo auki joka päivä. Maaseudulla pidettiin välttämättömänä, että pankki oli auki ainakin kerran viikossa, mutta vähitellen oli niidenkin pyrittävä jokapäiväiseen aukioloon. Pankin auki pitämiseen tarvittiin ainakin kaksi virkailijaa.


title: Säästöpankki

text: Säästöpankkien keskuspankkina toimi vuodesta 1908 alkaen Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki. Säästöpankit saivat 1900-alkuun asti ottaa talletuksia vain yksityishenkilöiltä. Niistä tuli tärkeitä luotottajia varsinkin maaseudulla. Vuonna 1931 säästöpankkilaista pudotettiin maininta vähävaraisista kansankerroksista. Säästöpankin erityistehtäväksi määrättiin säästämisen edistäminen.


title: Säästöpankki

text: Säästöpankit pysyivät pitkään alkuperäisen tarkoituksensa mukaan erityisesti varattomimman väestönosan rahalaitoksina. Katsottiin, että säästöpankkien tuli palvella kansan alimpia kerroksia eikä niinkään tarjota tuottavaa ja turvallista talletusmahdollisuutta keski- ja yläluokille. Talletuksilla oli yläraja, jota suurempaa talletusta ei voinut tehdä tai jonka ylimenevälle osuudelle ei maksettu korkoa. Tallettajien joukossa oli paljon työläisiä ja palvelusväkeä. Toisen maailmansodan jälkeen tapahtui muutos ja tämän väestönosan osuus väheni.


title: Säästöpankki

text: Säästöpankeille vakiintui 1900-luvun alussa noin 10 % vakavaraisuus. Pankeilla oli omaa rahaa 10 penniä markan talletusta kohden. Ensimmäinen maailmansota ja sen jälkeinen inflaatio kuitenkin veivät säästöpankkien omat pääomat. 1930-luvun lamasta säästöpankit selvisivät vain Suomen Pankin avustuksella. Laman jälkeen säästäväisyys oli kunniassaan, ja 1930-luvun lopusta tulikin säästöpankkien kulta-aika, jolloin niiden markkinaosuus oli korkeimmillaan. Toinen maailmansota ja sen jälkeinen inflaatio veivät kuitenkin jälleen säästöpankkien pääomat.


title: Säästöpankki

text: Toisen maailmansodan jälkeen olot vakiintuivat ja säästöpankit onnistuivat kasvattamaan omia pääomiaan. Ne kuitenkin kilpailivat markkinaosuuksista kannattavuuden kustannuksella. Säästöpankkien vakavaraisuus pysyi heikkona. Vuonna 1970 lakiin tuli 2 prosentin vakavaraisuusvaatimus. Matalan vakavaraisuuden vastapainoksi laki pakotti säästöpankit kaihtamaan riskejä: luottoja sai antaa vain turvaavia vakuuksia vastaan eikä yhtä tahoa saanut luotottaa liikaa. Kilpailevat liikepankit saivat ottaa säästöpankkeja enemmän riskejä. Näitäkään vaatimattomia vakavaraisuusvaatimuksia ei otettu säästöpankeissa erityisen vakavasti. Kukaan ei voinut vakavissaan kuvitella, että pankki voisi joutua vaikeuksiin tai mennä kumoon.


title: Säästöpankki

text: Säästöpankit palvelivat pääasiassa yksityisiä ihmisiä 1970-luvun alkuun asti. 1970-luvulla säästöpankit laajensivat toimintaansa. Ne pyrkivät alueidensa pankeiksi: yksityisten ihmisten, pk-yritysten, laitosten ja kuntien rahoittajiksi, mutta vain paikallisesti tai alueellisesti. Taloudellisesti säästöpankkien tulokset eivät kuitenkaan olleet kehuttavia. Vakavaraisuuden parantaminen ei onnistunut. Kahden prosentin vakavaraisuusvaatimusta pidettiin ylivoimaisena. Kurjaa menestystä selitti Suomen inflaatiotalous: yksikään suomalainen pankki ei ollut vaurastunut pankkitoiminnalla. Liikepankit olivat kyllä tienanneet kiinteistöillä ja teollisuusosakkeilla, joiden arvot olivat inflaation myötä nousseet.


title: Säästöpankki

text: Säästöpankit toimivat pitkään hajanaisena kokonaisuutena, jota kutsuttiin "säästöpankkiliikkeeksi" tai "säästöpankkilaitokseksi". Yhteistoimintaa oli vain vähän; käytännössä sitä harjoitettiin vain Säästöpankkiliitossa. Lisäksi ryhmällä oli yhteinen keskuspankki, SKOP. Säästöpankkien ryhmästä alettiin puhua ensi kerran vuonna 1976. Säästöpankkiliike järjestäytyi Säästöpankkiryhmäksi vuonna 1981, jolloin säästöpankit saivat yhteisen johtoryhmän. Ryhmän muodostivat SKOP, Säästöpankkiliitto ja yksittäiset säästöpankit. Käytännössä ryhmä ei kuitenkaan ollut yhtenäinen.


title: Säästöpankki

text: Säästöpankkien lukumäärä nousi aluksi hitaasti. Perustaminen kiihtyi 1870-luvulla, mutta seuraavalla vuosikymmenellä perustamisinto laimeni. Kiihkeimmillään perustaminen oli vuosina 1901–1905, jolloin perustettiin peräti 117 säästöpankkia, joista lähes kaikki sijaitsivat maaseudulla.


title: Säästöpankki

text: Vuoden 1915 loppuun mennessä oli perustettu yhteensä 436 säästöpankkia. Niistä 15 oli jo ehtinyt lopettaa. Perustetuista pankeista 90 oli yksityisten perustamia ja 8 pankkia yhdistyksen tai seuran perustamia. 323 pankkia oli kuntien perustamia. Kuntien perustamat pankit sijaitsivat lähinnä maalla. Puolet yksityisten, yhdistysten ja seurojen perustamista pankeista oli maalla ja puolet kaupungissa. Vuonna 1915 lähes puolet talletuksista saatiin maaseudulta. Tuolloin 12 % suomalaisista oli säästöpankkien tallettajia.


title: Säästöpankki

text: Säästöpankkiverkosto oli laajimmillaan vuonna 1939, jolloin pankkeja oli koko maassa 485. Säästöpankkeja oli erityisesti Länsi- ja Etelä-Suomessa, kun taas Itä- ja Pohjois-Suomessa oli paljon osuuskassoja. Vuoden 1939 jälkeen säästöpankkien määrä alkoi vähetä. Sodan jälkeen luovutetulle alueelle jääneitä säästöpankkeja lakkautettiin. Myöhemmin monet säästöpankit fuusioituivat toisiinsa siten, että syntyi aluesäästöpankkeja. Työväen säästöpankit sulautuivat, yhtä lukuun ottamatta, Suomen Työväen Säästöpankiksi 1971. Vuonna 1990 se erosi säästöpankeista ja muuttui STS-Pankki-nimiseksi liikepankiksi. Vielä 1989 säästöpankkeja oli 179, mutta 1991 fuusioiden jälkeen enää 86.


title: Säästöpankki

text: 1990-luvun lama aiheutti Säästöpankkiryhmässä suuren mullistuksen. Keskuspankki SKOP joutui valtion haltuun 1991. Se oli ottanut liian suuria riskejä eikä kestänyt riskien realisoitumista. Myös moni suurimmista säästöpankeista joutui talousvaikeuksiin.


title: Säästöpankki

text: Aiemmin tiivis Säästöpankkiryhmä hajosi. Alue- ja paikallissäästöpankkien rinnalle syntyivät fuusioiden kautta 1991 Aktia Säästöpankki ja 1992 Suomen Säästöpankki (SSP). Hieman yli puolet säästöpankeista (43 pankkia) yhdistyi Suomen Säästöpankiksi. Taseen koolla mitaten SSP kattoi peräti 5/6 Säästöpankkiryhmästä. Suomen Säästöpankkiin liittyi sekä ongelmiin ajautuneita että terveitä pankkeja. Ratkaisun tarkoitus oli pelastaa maan säästöpankkitoiminta. Suomen Säästöpankki aloitti toimintansa 21.9.1992. Pankki joutui kuitenkin heti vakaviin vaikeuksiin. Vielä samana vuonna SSP muutettiin säästöpankkiosakeyhtiöksi ja se ajautui valtion omistukseen. Pankki pilkottiin kilpailijoiden kesken syksyllä 1993. OP-ryhmä, Postipankki, SYP ja KOP saivat kukin neljänneksen SSP:n talletuskannasta ja terveestä luottokannasta. Jäljelle jääneet "roskalainat" keskitettiin omaisuudenhoitoyhtiö "Arsenaliin".


title: Säästöpankki

text: Valtaosa säästöpankeista hävisi. 40 säästöpankkia jäi Suomen Säästöpankin ulkopuolelle. 36 paikallissäästöpankkia, 3 aluesäästöpankkia (Etelä-Karjalan Säästöpankki, Länsi-Uudenmaan Säästöpankki ja Ylä-Savon Säästöpankki, nyk. Säästöpankki Optia) ja Aktia Säästöpankki säilyivät itsenäisinä lamasta. Myöhemmin vielä Aktia irtautui ryhmästä ja muuttui liikepankiksi.


title: Säästöpankki

text: Suomessa aiemmin toimineita säästöpankkeja ovat olleet muun muassa:


title: Säästöpankki

text: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki toimi säästöpankkien keskuspankkina 1990-luvulle asti.


title: Säästöpankki

text:
Kaikki Suomen säästöpankit kuuluivat vielä vuoden 2014 alussa samaan pankkiryhmään. Tammikuussa 2014 ilmoitettiin, että 25 säästöpankkia muodostavat uuden "Säästöpankkien yhteenliittymän" (Säästöpankkiryhmä). Osa säästöpankeista jäi kuitenkin yhteenliittymästä pois. Useat säästöpankit olivat jo yhdistyneet tai juuri yhdistymässä Oma Säästöpankin kanssa, joka jäi yhteenliittymän ulkopuolelle.
Tämän lisäksi kaksi säästöpankkia, "Saaristosäästöpankki" ja "Vöyrin Säästöpankki", yhdistyivät Aktia Pankkiin.


title: Säästöpankki

text: Rakennemuutoksen taustalla oli pankkien uudistunut EU-sääntely. Tämän pelättiin aiheuttavan aiemmin löyhemmin verkottuneina toimineille säästöpankeille lisäkustannuksia.


title: Säästöpankki

text: Samoihin aikoihin Aktia, joka oli laman jälkeen tarjonnut keskusluottolaitospalvelut säästöpankeille, oli lopettamassa näiden palveluiden tarjoamisen. Tämän seurauksena Säästöpankkiryhmä hankki omaksi keskuspankikseen Säästöpankkien Keskuspankin, joka oli entinen Itella Pankki.


title: Säästöpankki

text: Kritiikin mukaan Suomen säästöpankkiliikkeen olennaisiin piirteisiin on kuulunut "valedemokratia". Säädösten mukaan korkein valta säästöpankissa kuuluu tallettajille, jotka valitsevat ylimmän hallintoelimen eli isännistön. Käytännössä kuitenkin hyvin harvat tallettajat ovat missään säästöpankissa osallistuneet isäntien vaaleihin. Suomalaisissa säästöpankeissa päätösvalta on luisunut isäntien valitsemalle hallitukselle ja sen valvonnassa toimivalle johtajistolle, jotka ovat käytännössä täydentäneet itse itsensä.


title: Säästöpankki

text: Valedemokratian vuoksi valta jäi yleensä, ainakin aiemmin, säästöpankkien johdon käsiin. Käytännössä päätökset tehtiin etukäteen. Säästöpankin johtaja kutsui tallettajia valitsemaan esittämiään henkilöitä isännistöön. Isännistö valitsi hallitukseen pankinjohtajan luottomiehet. Äänestys oli tuntematon käsite. Valituiksi tuli paikkakunnan silmäätekeviä henkilöitä, mikä oli tapa ankkuroida pankki paikkakunnan päätöksentekoon. Vain harvoissa tapauksissa säästöpankin toiminnasta huolehti pankinjohtajista riippumaton säästöpankkiväki. Säästöpankin johtaja valitsi usein itse myös seuraajansa siirtyessään eläkkeelle. Isännistö jäi vain kumileimasimeksi. Jos pankissa oli hallintoneuvosto, isännistö nimitti sen eikä päässyt itse nimittämään edes hallitusta.


title: Henry Edwards

text: Henry Edwards (27. elokuuta 1827  – 9. kesäkuuta 1891), tunnettiin Harryna, oli englantilainen näyttelijä, kirjailija ja entomologi, joka tuli kuuluisaksi erityisesti Australiassa, San Franciscossa ja New York Cityssä teatterityönsä johdosta.


title: Henry Edwards

text: Edwards ihastui teatteriin nuorena, ja hän esiintyi harrastelijaesityksissä Lontoossa. Matkustettuaan Australiaan, Edwards esiintyi ammatikseen Shakespearen näytelmissä ja kevytkomedioissa, pääasiassa Melbournessa ja Sydneyssä. Lapsuudessaan ja näyttelyurallaan Australiassa hän oli hyvin kiinnostunut hyönteisten keräilystä. Victorian kansallismuseo käytti hänen kenttätyönsä tuloksia osana heidän kokoelmansa alkua.


title: Henry Edwards

text: Edwards oli Bohemia Clubin perustajajäsen San Franciscossa. Edwardsin kunniaksi järjestetyt kokoontumiset pistivät alulleen klubin perinteisen leirintäalueen.


title: Henry Edwards

text: Edwards määritti ja nimesi monia perhoslajeja. Koska alalla toimi lähes samanniminen William Henry Edwards, on Edwardsin auktorilyhenne "Hy. Edwards” tai “Hy. Edw.”.


title: McMillan

text: McMillan voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Tampereen vankileiri

text: Tampereen vankileiri (myös Kalevankankaan vankileiri) oli Suomen sisällissodan jälkeen vuonna 1918 Tampereen Kalevankankaalla toiminut vankileiri, jossa oli enimmillään yli 10 000 punavankia. Sitä on kutsuttu myös Suomen ensimmäiseksi keskitysleiriksi.


title: Tampereen vankileiri

text: Kalevankankaan vankileiri syntyi 6. huhtikuuta 1918 päättyneen Tampereen taistelun jälkeen, jolloin kaupungin vallanneet valkoiset ottivat vangiksi noin 11 000 punaista. Heidät sijoitettiin suurimmaksi osaksi Kalevankankaalla sijainneisiin vanhoihin Venäjän armeijan kasarmeihin. Alue ympäröitiin piikkilanka-aidalla ja sen kulmiin sijoitettiin konekiväärit. Vankeja pidettiin aluksi myös neljässä rakennuksessa kaupungin keskustassa, muun muassa Aleksanterin koulun tiloissa ja Emil Aaltosen kenkätehtaassa, mutta toukokuussa heidät keskitettiin Kalevankankaalle Raittiusseura Taiston taloon sijoitettuja punaisia lukuun ottamatta.


title: Tampereen vankileiri

text: Vankien kuulusteluihin määrättiin kaikki kaupungin lakimiehet, ja toukokuun loppuun mennessä 6 000 kuulustelua oli tehty. Aiheettomasti vangitut päästettiin vapaaksi. Leirillä oli huonoissa oloissa enimmillään noin 10 000 vankia. He olivat aliravittuja ja lisäksi kulkutaudit pääsivät leviämään helposti. Nälänhätää leirillä lisäsi se, etteivät omaiset saaneet toimittaa vangeille ruokaa kuin vasta elokuun alusta lähtien.


title: Tampereen vankileiri

text: Syyskuun puoliväliin mennessä leirillä oli kuollut 878 punavankia. Kaikkiaan vuoden 1919 alkuun saakka toimineella leirillä kuoli Tampereen komendantinviraston ruumiskanslian tilastojen mukaan teloituksiin, nälkään ja kulkutauteihin 1 228 vankia. Suomen sotasurmat -tietokannan mukaan Tampereen leirillä kuoli 1 362 ihmistä.


title: Tampereen vankileiri

text: Valkoiset teloittivat Kalevankankaan vankileirillä Suomen lukuisista vankileireistä eniten vankeja. Kostonomaisia teloituksia tehtiin, vaikka Tampereella ei punaisten vallan aikana tapahtunut laajoja väkivallantekoja joitakin yksittäistapauksia lukuun ottamatta. Kenttäoikeuksien jakamat tuomiot olivat usein mielivaltaisia, eikä syytetyillä ollut mahdollisuutta puolustuksen apuun. Tämä johtui siitä, ettei kenttäoikeuksia perustanut valkoisten armeija halunnut siviilien sekaantuvan oikeudenkäynteihinsä. Tampereen vankileirillä oli myös lukuisia julmuuksiin syyllistyneitä vartijoita, joista erityisen tunnettu oli Muroleesta kotoisin ollut sisävesilaivuri Sakeus Koivunen. Hän teloitti lukuisia vankeja ja Koivusen kerrottiin ampuneen jopa ruokaa miehelleen tuoneen naisen. Koivunen löydettiin myöhemmin joulukuussa 1918 kuolleena nykyisen Kalevan kirkon lähellä sijainneen ladon alta. Ei ole tiedossa, murhattiinko hänet kostona toimistaan vankileirillä vai oliko Koivunen tehnyt itsemurhan.


title: Tampereen vankileiri

text: Tampereen vankileiri sijaitsi Kalevantien pohjoispuolella nykyisessä Kalevan kaupunginosassa. Viimeiset paikalla olleet venäläisten parakit purettiin vasta talvisodan jälkeen. Jatkosodan päättymisen jälkeen alueelle rakennettiin asuntopulaa helpottamaan niin sanottuja pikataloja, jotka purettiin 1960-luvulla, kun alueen pohjoisosaan valmistui kerrostaloja. Pikatalojen paikka jäi niityksi, jossa nykyään sijaitsee Karjalanpuisto.


title: Tampereen vankileiri

text: Tampereen vankileirillä kuolleet punaiset haudattiin joukkohautaan läheiselle Kalevankankaan hautausmaalle. Yhteensä haudattuja arvellaan olevan noin 2 700, mutta jotkut lähteet väittävät määräksi jopa 4 000. Leirillä kuolleiden lisäksi viimeisen leposijansa on saanut myös Tampereen taistelussa kaatuneita ja muualla teloitettuja punaisia. Hautausmaalla on vuonna 1941 paljastettu kuvanveistäjä Jussi Hietasen tekemä muistomerkki. Vankileirin sijaintipaikalla ei ole muistomerkkiä.


title: Kesäkuuruoho

text: Kesäkuuruoho ("Lunaria annua") kuuluu heimoon ristikukkaiskasvit ("Brassicaceae"). Se on hyötykäytössä yksi- ja kaksivuotisena koristekasvina. Kuivia varsia koristeellisine lituineen käytetään myös kuivakukkana. Se kasvaa luonnonvaraisena Euroopan kaakkoisosissa ja Länsi-Aasiassa.


title: Kesäkuuruoho

text:
Korkeus on 60–100 senttimetriä. Sillä on herttamaiset ja isohampaiset lehdet. Pysty jäykkä kukintovarsi kasvaa toisena vuotena. Violeteissa kukissa on ristikkäiset terälehdet. Niistä kasvaa myöhemmin hedelmät: leveänsoikeat litteät lidut. Puutarhassa viljelty kesäkuuruoho viihtyy tuoreessa maassa auringossa tai puolivarjossa.
Kesäkuuruohon tunnistaminen:


title: Kesäpikkusydän

text: Kesäpikkusydän ("Dicentra formosa") kuuluu heimoon unikkokasvit ("Papaveraceae"). Se on hyötykäytössä monivuotisena koristekasvina.


title: Kesäpikkusydän

text: Se kasvaa luonnonvaraisena läntisen Pohjois-Amerikan kosteissa havumetsissä.


title: Kesäpikkusydän

text: Kesäpikkusydän on 20–45 senttimetriä korkea ruoho, jolla on harmaanvihreät, pehmeät ja hienoliuskaiset lehdet juurakosta kasvavana ruusukkeena. Vaaleanpunaiset tai valkoiset, sydämenmuotoiset, nuokkuvat kukat sijaitsevat kukintoperän kaarevassa latvassa toispuolisena terttuna.


title: Kesäpikkusydän

text: Kesäpikkusydämen tunnistaminen:


title: G. Ledyard Stebbins

text: George Ledyard Stebbins, Jr. (6. tammikuuta 1906 – 19. tammikuuta 2000) oli yhdysvaltalainen geneetikko ja kasvitieteilijä, jota on laajasti pidetty 1900-luvun yhtenä merkittävimmistä evoluutiobiologeista. Stebbins suoritti tohtorintutkintonsa kasvitieteessä Harvardin yliopistossa vuonna 1931.


title: Palawaninmedestäjä

text: Palawaninmedestäjä ("Aethopyga shelleyi") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Palawaninmedestäjä

text: Palawaninmedestäjää tavataan Filippiineillä. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Soreamedestäjä

text: Soreamedestäjä ("Aethopyga bella") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Soreamedestäjä

text: Soreamedestäjää tavataan Filippiineillä. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Hynek Fajmon

text: Hynek Fajmon (s. 17. toukokuuta 1968) on tšekkiläinen konservatiivipoliitikko. Hän pääsi Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuonna 2003, ja hänet valittiin uudelleen vuosien 2004 ja 2009 vaaleissa. Euroopan parlamentissa hän on Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmän taloudenhoitaja ja kuuluu Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokuntaan.


title: Paratiisimedestäjä

text: Paratiisimedestäjä ("Aethopyga gouldiae") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Paratiisimedestäjä

text: Paratiisimedestäjää tavataan Intian niemimaan pohjoisosissa, Kiinassa ja Kaakkois-Aasian pohjoisosissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Sateenkaarimedestäjä

text: Sateenkaarimedestäjä ("Aethopyga nipalensis") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Sateenkaarimedestäjä

text: Sateenkaarimedestäjää tavataan Intian niemimaan pohjoisosissa, Kiinassa ja Kaakkois-Aasiassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Operaatio Camellia

text: Operaatio Camellia tai Operazione C2 oli toisessa maailmansodassa Italian suunnitelma Korsikan miehittämiseksi. Se oli osa Case Antonia. Operaatio toteutettiin 11. marraskuuta 1942, kun Italian kuninkaalliseen armeijan 44. jalkaväkidivisioona Cremonan ja 20. jalkaväkidivisioona Friulin joukkojen noustessa maihin Korsikalle miehittäen saaren ilman vastarintaa.


title: Martti Eklund

text: Martti Albin Eklund (3. tammikuuta 1889 Helsinki – 24. heinäkuuta 1968 Espoo) oli suomalainen varatuomari ja Mikkelin pormestari vuosina 1921–1925. Hänellä oli merkittävä rooli Suomen sisällissodan aikana Etelä-Savossa käydyissä taisteluissa.


title: Martti Eklund

text: Eklund kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin reaalilyseosta vuonna 1906, suoritti oikeustutkinnon 1910 ja sai varatuomarin arvon 1913. Hän työskenteli asianajajana Kouvolassa vuosina 1910–1918. Hän oli mukana jääkäriliikkeessä ja vieraili muun muassa 1916 jääkärien lähettiläänä Siperiassa karkotettuna olleen P. E. Svinhufvudin luona. Vuonna 1917 Eklund organisoi suojeluskuntia Kaakkois-Suomen alueella ja perusti muun muassa Kouvolan suojeluskunnan. Hän oli Kouvolan taajaväkisen yhdyskunnan järjestysmiehenä 1917–1918.


title: Martti Eklund

text: Eklund teki jo ennen sisällissodan alkua tammikuussa 1918 tiedustelu- ja partioretkiä lähimpien miestensä kanssa. Retkien aikana etsittiin aseita ja yritettiin kaapata punaisten asekuljetuksia muun muassa Taavetissa ja Myllykoskella. Sodan alettua Eklund siirtyi pienen suojeluskuntalaisjoukon kanssa Mikkeliin ja kävi ensitöikseen räjäyttämässä Valkealassa sijainneen Torasjoen rautatiesillan sekä vaurioitti Hillosensalmen rautatiesiltaa niin, että punaisten hyökkäys Etelä-Savoon viivästyi ja alue jäi valkoisten haltuun. Eklund osallistui sisällissodan ensipäivinä taisteluihin Mäntyharjun rintamalla ja Pieksämäen suunnalla. Hänen johtamansa 50–60 miehen joukko varmisti sodan alkuvaiheissa rakenteilla olleen Jyväskylän–Pieksämäen yhdysradan jäämisen valkoisten hallintaan. Haltuunotto onnistui ilman vastarintaa.


title: Martti Eklund

text: Eklund nimitettiin Mikkelin 1. komppanian päälliköksi ja hän johti sitä Mäntyharjun valtauksessa sekä Heinolan ja Mouhun taisteluissa. Tämän jälkeen Eklundin komppania oli puolustusasemissa Sysmän rintamalla Kalkkisten seudulla aina huhtikuun puoliväliin saakka, jolloin punaiset lähtivät vetäytymään alueelta. Eklund oli jonkin aikaa Päijänteen–Onalinsalmen rintamalohkon komentajana ja johti pataljoonan vahvuista osastoa valkoisten edetessä Kalkkisista Vierumäelle. Sodan lopulla hänet siirrettiin Etelä-Savon rykmentin esikuntaan.


title: Martti Eklund

text: Eklund saapui toukokuun alussa 1918 Kouvolaan ja hänet nimitettiin kaupungin komendantiksi. Hän oli mukana vangiksi joutuneiden punaisten, muun muassa asemakomissaari Aleksanteri Metsävuoren, teloituksissa. Hän toimi vuonna 1918 myös sotatuomarina. Eklundin sotilasarvona oli viimeksi kapteeni.


title: Martti Eklund

text: Eklund nimitettiin vuonna 1919 sotaministeriön ylimääräiseksi esittelijäksi. Hän oli Mikkelin pormestarina vuosina 1921–1925. Eklundin pormestarikausi päättyi skandaaliin, kun keväällä 1925 paljastui, että hän oli kavaltanut kaupungin ulosottovaroja noin 600 000 markkaa, joista oli tosin palauttanut 200 000 markkaa kavalluksen peittämiseksi. Eklund vangittiin toukokuussa 1925. Viipurin hovioikeus tuomitsi hänet kesäkuussa viraltapantavaksi, kahden vuoden ja kuuden kuukauden kuritushuonerangaistukseen, korvauksiin sekä 10 päiväsakkoon jatketusta kavalluksesta ja väärennöksestä. Tämän jälkeen Eklund toimi asianajajana Helsingissä vuosina 1926–1932. Vuonna 1930 erään kuolinpesän uskotuksi mieheksi määrätty Eklund kavalsi pesästä lähes 10 000 markkaa. Vuonna 1932 hän ja hänen yhtiökumppaninsa varatuomari Behr kavalsivat uskottuina miehinä yhdessä Savoy-ravintolan konkurssipesään kertyneet 40 000 markkaa. Helsingin raastuvanoikeus yhdisti vuonna 1935 Eklundin kaksi kavallustuomiota 16 kuukauden vankeusrangaistukseksi, josta vähennettiin hänen jo suorittamansa kuusi kuukautta. Turun hovioikeus vahvisti tuomion helmikuussa 1936. Behr sai kuusi kuukautta vankeutta.


title: Martti Eklund

text: Eklund toimi Sota-arkiston ylimääräisenä virkamiehenä 1935–1942 kooten tutkimustietoa sisällissodan tapahtumista Etelä-Savossa ja Kymenlaaksossa. Hänen keräämänsä aineisto talletettiin Valtionarkiston Itsenäisyyshistoria-kokoelmaan. Hän myös keräsi Sotamuseoon esineitä Lapista. Vuosina 1943–1945 hän työskenteli arvioimistarkastuslautakunnassa ja vuosina 1946–1949 jälleen asianajajana Helsingissä. Hän asui vanhoilla päivillään Espoossa.


title: Vector Sigma

text: Vector Sigma on fiktiivinen tietokone Transformers-universumissa.


title: Vector Sigma

text: Vector Sigman on sanottu olevan megatietokone, joka antoi elämän kaikille transformereille luomalla näille mielet ja persoonallisuudet heidän laserytimiinsä. Myöhemmissä jatkumoissa laserytimien aseman transformereiden sydäminä korvasivat "kipinät".


title: Vector Sigma

text: Kun Megatron ja hänen Decepticoninsa rakensivat uusiksi sotilaikseen Stunticonit, he tarvitsivat Vector Sigmaa luodakseen niille persoonallisuudet ja he varastivat avaimen sen aktivointiin Alpha Trionilta. Stunticonien lyömiseksi Autobotit rakensivat Aerialbotit ja heidänkin persoonallisuuksiensa luomiseen tarvittiin Vector Sigmaa. Mutta koska avain sen aktivointiin oli Decepticonien hallussa, Alpha Trion päätti uhrata itsensä. Decepticonit havaitsivat, että avaimella oli kyky muuntaa orgaanista materiaaliksi metalliksi. He yrittivät käyttää sitä Maan cybermuuntamiseen, kunnes Silverbolt tuhosi avaimen.


title: Vector Sigma

text: Kaksi vuosikymmentä myöhemmin, kun Galvatron (Megatronin uusi muoto) alkoi havitella Plasmaenergiakammion avainta, Optimus päätti ottaa asiasta tarkemmin selvää kommunikoimalla Alpha Trionin kanssa Vector Sigman välityksellä. Tällä kertaa Vector Sigman aktivointiin käytettiin Johtajuuden Matrixia.


title: Vector Sigma

text: Vector Sigman äänenä sarjassa on Corey Burton.


title: Vector Sigma

text: 300 vuotta Cybertronin sisällissodan päättymisen jälkeen Vector Sigmaa pidettiin enää pelkkänä taruna, kunnes Optimus Primal ja Maximalit löysivät hänet paetessaan Megatronia ja Predaconeja. Vector Sigma tunnetiin myös nimellä "Oraakkeli".


title: Vector Sigma

text: Tässä sarjassa Vector Sigman äänenä on Carol Savenkoff.


title: Vector Sigma

text: Vector Sigma on tietokone, joka rakennettiin pian sen jälkeen kun 13 alkuperäistä Primea kukistivat Unicronin. Siihen ei tallennettu pelkästään tietoa, vaan myös mystisiä voimia jopa itse Johtajuuden Matrixista (suomennettiin "Transformers: Primessa" "Matriisiksi").


title: Vector Sigma

text: Animaatiosarjassa "" Optimus Prime oli joutunut luovuttamaan Matriisin voiman kukistaakseen Maan ytimeksi muodostuneen ja miljardien vuosien unesta heränneen Unicronin. Hän menetti muistinsa ja luuli olevansa edelleen pelkkä arkistovirkailija nimeltä Orion Pax. Sitä ennen hän oli luovuttanut avainkortin Vector Sigman aktivointiin Jack Darbylle. Ratchetin mukaan Primejen kollektiivinen viisaus voitiin ladata Matriisiin uudelleen vain Vector Sigman kautta ja vain Jack kykeni tekemään sen, koska oli saanut avaimen Optimukselta. Vector Sigma sijaitsi Decepticonien pääkaupungin, Kaonin, alla, eikä Megatron koskaan tiennyt tätä. Jack onnistui lataamaan Matriisin tiedot avainkorttiin huolimatta Insecticonista tai Scrapleteistä.


title: Hannes Swoboda

text: Hannes Swoboda (s. 10. marraskuuta 1946) on itävaltalainen poliitikko. Hän nousi Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuonna 1996, ja hänet valittiin uudelleen vuosien 1999, 2004 ja 2009 vaaleissa. Hän on Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän puheenjohtaja


title: Normand-poitevin

text: Normand-poitevin on sukupuuttoon kuollut ranskalainen koirarotu. Se oli aiemmin FCI:n hyväksymä.


title: Normand-poitevin

text: Normand-poitevin oli suurikokoinen, voimakas ja lihaksikas, joskin kevyt ja jalopiirteinen ajokoira. Sen silmistä kuvastui älykäs, mutta toisinaan surumieliseltä vaikuttava katse. Sen kova, runsas ja kiiltävä karvapeite oli väritykseltään tricolour eli kolmivärinen, yleensä mustalla manttelilla. Säkäkorkeus oli maksimissaan n. 73 cm..


title: Normand-poitevin

text: Rotu oli saanut alkunsa poitoun- ja nykyisin jo sukupuuttoon kuolleen normandianajokoiran välisestä risteytyksestä, jossa yhdistyivät ensiksi mainitun jalo ja kevyt ulkomuoto sekä jälkimmäisen suuret voimat. Se oli myös nimetty esi-isärotujensa mukaan (kyseisten rotujen ranskankieliset nimet ovat "poitevin" ja "chien normand").


title: Kirkkoherrakunta

text: Kirkkoherrakunta oli entisaikaan kirkkoherran johdettavana ollut kirkollinen alue. Siihen kuului emäseurakunta ja mahdollisesti yksi tai useampia pienempiä alueita eli kappeleita. Kappeliseurakuntien ohella kirkkoherrakuntaan saattoi kuulua myös annekseja ja rukoushuonekuntia. Emäseurakunta eli emäkirkko tarkoitti seurakunta-alueen pääkirkkoa tai kantaseurakuntaa. Suomessa oli vuonna 1906   392 kirkkoherrakuntaa.