title: Vahteristonlammit

text: Suuremman lammen pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se pohjoispuolella sijaitsee pienempi lampi, joka on yli 150 metriä pitkä ja noin 50 metriä leveä. Suuremman lammen rantaviivan pituus on 950 metriä ja lampien rannat ovat metsämaata, tosin pienemmän lammen ympäristö sijaitsee suolla. Ne ovat autiot eikä niihin tule tietä.


title: Vahteristonlammit

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Suuremman lammen vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä ja pienemmän 129,9 metriä mpy. Lampiin on johdettu useita metsäojia ja ne laskevat koillisessa sijaitsevaan Iso-Lukkariin.


title: Kurtlammi

text: Kurtlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kurtlammi

text: Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kaartjoen varressa tiheästi ojitetun Siilinsuon pohjoisosassa. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat kokonaan suota. Lampi on autio, mutte sen itäpuolella sijaitsee retkeilijöiden nuotiopaikka. Lammelle ei johda tietä.


title: Kurtlammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu viisi suon kuivatusojaa, joista osa on kaivettu myös laskemaan Kaartjokeen.


title: Kurtlammi

text: Vuoden 1958 peruskartassa sen nimeksi oli kirjoitettu ”Kiiskilampi” ja siitä virtasi yksi puro ja yksi kaivettu oja Kaartjokeen. Seuraavassa peruskartassa vuodelta 1979 oli lammen nimenä Kurtlammi. Silloin oli myös suo ojitettu tiheästi.


title: Kaartlammi

text: Kaartlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kaartlammi

text: Lammen pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Turistonsuolta länteen ja se on keskeltä kapeampi kuin järven päistä, koska järveen laskee Kaartjoki sen keskivaiheille. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on autio eikä sinne johda maantietä.


title: Kaartlammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu yli 20 suo-ojaa ja se on myös Kaartjoen läpivirtausjärvi. Kaartjoki alkaa Kaartjärvestä ja se laskee seitsemän kilometrin päässä Torhoon ja Lairoon.


title: Kaartlammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Karalampi”. Vuoden 1979 peruskartassa se nimi on ollut Kaartlampi ja silloin oli Kaartjoen tulouoma oikastu Riihisalosta tulevalla leveällä ojalla. Vanha uoma luikerteli uuden uoman vierellä seisahtuneena. Suoalue oli ojittamatta, mutta vuoden 1979 kartassa oli koko suo ojitettu.


title: Ukkoslammi

text: Ukkoslammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Ukkoslammi

text: Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Tammelasta Räyskälään ja siitä kaakkoon päin jatkuvan harjujakson lähiympäristössä Kaartjärven itäpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lampi sijaitsee omassa painaumassaan, josta on kuitenkin johdettu oja Kaartlammin ympäröivälle ojitetulle suolle. Ukkoslammin rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammen itärannalle on rakennettu vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tiet yhdystieltä 2832.


title: Ukkoslammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,4 metriä mpy. Lammesta on johdettu suora oja Kaartlammin suolle ja sen kuivatusojia myöten kulkeutuvat myös lammen vedet.


title: Ukkoslammi

text: Vasta vuoden 1979 peruskartassa oli lammesta kaivettu oja Kaartlammin suolle kaitettuun ojaverkoston. Lammella sijaitseva mökki on ilmestynyt siihen vasta vuoden 1987 karttaan.


title: Turisto

text: Turisto on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Turisto

text: Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Turistonsuon pohjoisosassa Kaartjoen ja Leppälammin välissä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on asumaton ja tietön.


title: Turisto

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu kuusi Turistonsuon suo-ojaa, joista yksi on Kaartjokeen vievä johto-oja.


title: Turisto

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Turisto lampi” ja sen mahdollinen laskuoja laski siinä Kaartlammiin. Vuoden 1958 peruskartassa esitettiin, kuinka pohjoisessa sijatsevasta Leppälammista kaivettiin laskuoja Turiston kautta Kaartjokeen. Tähän johto-ojaan johdettiin pohjoisosan ojituksia. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa näkyy, kuinka Turistonsuon ja Kaartlamminsuon ojitustyö on saatettu päätökseen.


title: Leppälammi (Loppi)

text: Leppälammi on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Leppälammi (Loppi)

text: Lammen pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän Pernunnummen ympäristössä Kaartjärven itäpuolla, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lampi on muodostunut suoalueen reunalle, mutta se on pysynyt melko suuren järvenä. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rannat ovat itä- ja eteläpuolilla pääosin metsämaata, mutta muualla suota. Sen rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet lammen kaakkoispuolelta ohittavalta yhdystieltä 2832.


title: Leppälammi (Loppi)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,8 metriä mpy. Lampeen on johdettu yli 20 suo-ojaa. Lounaassa sijaitseva Lahnalammi laskee suo-ojaa myöten Leppälammiin. Vaikka nykyään Leppälammista lähtee suo-ojia eri suuntiin, laskee se vetensä pääasiassa kaakkoon Turiston kautta Kaartjokeen.


title: Leppälammi (Loppi)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin kuten nykyäänkin ”Leppä lampi”. Sille on merkitty laskuoja Kaartjärveen, mikä voi nykyisten karttojen korkeuskäyrien mukaan olla mahdotonta. Kun vielä lampi on piirretty epätarkasti ja kun vielä vuoden 1958 peruskartassa ei laskuojaa näy, voi tietoon suhtautua epäilevästi. Lammen ensimmäinen laskuoja saattaa olla Turistoon 1950-luvulla kaivettu johto-oja. Lammen ensimmäinen rakennus näkyy tien varressa vuoden 1958 kartassa ja vuosien 1979 ja 1987 kartoissa rakennuksia oli jo neljä.


title: Lahnalammi (Loppi, Topeno)

text: Lahnalammi on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Lahnalammi (Loppi, Topeno)

text: Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat suota. Lampi on autio, mutta sen lähettyvillä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 2832.


title: Lahnalammi (Loppi, Topeno)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröivältä suolta kuusi ojaa, joista pohjoiseen virtaavat ovat samalla laskuojia. Ne laskevat viereiseen Leppälammiin, jonka vedenpinta on 60 senttimetriä alempana.


title: Lahnalammi (Loppi, Topeno)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on merkitty karttaan nimettömänä. Sen ympäristössä ei ollut asutusta eikä esimerkiksi niittyjä. Vuoden 1958 peruskartassa lampi oli edelleen luonnontilassa, mutta sen eteläpuolelle oli perustettu pieni maatila, jonka peltoja sijaitsi lammen lähettyvillä. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa lampea ympäröivä suo oli ojitettu nykytilaansa.


title: Korvenalustanjärvi

text: Korvenalustanjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Korvenalustanjärvi

text: Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso kulkee järven pohjoispään ylitse länsi-itä-suuntaisena, mutta Kaartjoki virtaa harjuselänteen matalimmasta kohdasta ylitse. Harjujakso kääntyy järven koillispuolella kohti etelää ja ohittaa Kukkolankulman sen itäpuolelta . Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltoa. Järvessä on yksi saari Rautasaari, joka sijaitsee luusuan edessä. Järven lähiympäristössä on kolme maatilaa ja rannoilla kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871 ja 13643, taikka harjua seuraavalta kylätieltä.


title: Korvenalustanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu avo-ojia, mutta sen pohjoispäähän laskee Päkinlähteiden luontaiset ojat. Järvi on Kaartjoen läpivirtausjärvi siinä mielessä, että Paloniitunjärven eteläosaan laskee Välijoki, jonka on Kaartjoen yksi osuus, ja Kaartjoki jatkaa Korvenalustanjärven pohjoispäästä matkaansa koilliseen päin. Järvien välillä vesi virtaa Petäjäsniemen vierestä ruohottuneen salmen läpi. Järvillä on sama vedenpinnankorkeus.


title: Korvenalustanjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli järven nimi kirjoitettu ”Korvenalustanjärvi”, mutta esimerkiksi vuoden 1961 peruskartassa oli sen nimenä väliaikaisesti ”Korvenalusjärvi”. Järven itärannat olivat niittyinä ja Kaartjoen luusuan luoteispuolella sijaitsi ensimmäiset pellot, jotka eivät vielä silloin kuuluneet Ahoisten kylään. Järven rantojen läheisyydessä ei ollut taloja. Vuoden 1961 peruskartassa viljelyksiä sijaitsi lähes yhtenäisenä vyöhykkeenä järven luoteispuolella ja kaksi peltitilkkua sijaitsi itärannan tuntumassa. Kirvesmäki oli silloin ja on edelleen metsämaata. Järven vaikutuspiirissä oli neljä maatilaa ja yksi vapaa-ajan asunto, vuoden 1979 kartassa kuusi vapaa-ajan asuntoa ja vuoden 1989 kartassa niitä oli seitsemän.


title: Korvenalustanjärvi

text: Sekä Paloniitunjärvi että Korvenalustanjärvi kuuluvat samaan Natura 2000-ohjelman suojeluyksikköön. Katso sen tietoja Paloniitunjärvestä.


title: Kaartjärvi

text: Kaartjärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan ja Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kaartjärvi

text: Järven pinta-ala on 748 hehtaaria ja se on 5,4 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Järvellä on laaja järvenselkä, mutta etelässä järvi kapeampi. Järvi sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Tämä selittää monien rantojen hiekkaisuuden.


title: Kaartjärvi

text: Järvellä on viisi saarta, joista yksi on yli hehtaarin ja neljä muuta ovat yli aarin kokoiset. Saarten yhteispinta-ala on 3,7 ha ja rantaviivan yhteispituus on 2,4 kilometriä. Järvenselän kaakkoisrannassa sijaitsee aivan Antinniemen kärjen tuntumassa Selkäsaari. Muut saaret sijaitsevat järven eteläpäässä ja ovat muodoiltansa kuin harjuselänteitä. Näitä ovat Pitkäsaari, Vohlasaari, Käärmesaari ja Varissaari. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 25,0 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,4 metriä ja suurin syvyys on 16,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee Antinniemen länsipuolella sen edustalla. Tämä syvänne jatkuu luoteeseen yli 10 metriä syvänä. Muut syvänteen sijaitsevat järven eteläpäässä saarien lomassa.


title: Kaartjärvi

text: Sen rantaviivan pituus on 25 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsää tai suota, joiden välissä on peltomaatakin. Yhtenäiset peltoaukeat sijaitsevat Vojakkalan ja Räyskälän kylissä. Järven lähiympäristössä sijaitsee yli kymmenen maatilaa. Järven muu asutus on haja-asutusta ja niiden välissä on runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet kantatieltä 54, yhdystieltä 2824 ja 2832 sekä muita kyläteiltä. Vojakkala ja Räyskälä ovat järvialueen ainoat kylät. Järven kaakkoisrannassa olevalla Laakasalon niemellä on golfrata ja lomakylä. Hieman pohjoisempana sijaitsee Riihisalon leirikeskus.


title: Kaartjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,2 metriä mpy. Järveen laskee muutamia johto-ojia tai puroja. Järven valuma-alue seuraa läheltä sen itärantaa, mutta lännessä se käsittää suuren osan Pernunnummea. Siellä siihen kuuluu 36 muuta yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Tässä mainitaan vain suoraan tai lähes suoraan Kaartjärveen laskevat vesistöt. Pohjoisrantaan laskevat Kyläntaustanoja, missä sijaitsevat Kyläntaustanjärvet (2 ha), ja Lakeasuon kuivatusojat. Länsirannalle laskee Myllyoja, joka on Myllyjärven (11 ha) ja Heinunlammin (6 ha) laskuoja. Myllyojan valuma-alueen suurin järvi on Särkijärvi (55 ha). Etelämmäksi länsirantaan laskee Valtaoja, joka on Alimmaisen (6 ha) ja Taipaleenjärven (11 ha) laskuoja. Valtaojan valuma-alueella sijaitsevat myös Tourijärvi (40 ha), Ali-Mylly (34 ha), Yli-Mylly (16 ha) ja Iso-Melkutin (62 ha). Lukuisat Pernunnummen järvistä ja lammista ovat umpijärviä, joiden vesitalous on pääasiassa pohjaveden varassa. Kaartjärven laskujoki on Kaartjoki, joka lähtee järven kaakkoisrannasta Riihisalon pohjoispuolelta. Se laskee Kaartlammin läpi ja jatkaa sitten Turiston suon läpi, ohittaa Siilinsuon pohjoispuolelta, ja virtaa Topenon läpi. Se laskee seuraavaksi Torhoon ja Lairoon.


title: Kaartjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Kard järvi”. Sen läheisyydessä sijaitsivat ”Wojakkalan” kylä, ”Räyskälän” kylä ja ”Salo gård”. Näiden peltomaiden lisäksi esiintyi alueella muutamia niittyjä ja torppia.


title: Avauslammit

text: Avauslammit ovat Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitsevat kolme lampea.


title: Avauslammit

text:
Suurimman lammen pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä.
Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lammet sijaitsevat maaston painaumissa, joiden rinteet ovat jyrkkäpiirteiset . Kaartjärvi sijaitsee lammista alle 100 metrin päässä. Suurimman lammen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja lampien rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13623.


title: Avauslammit

text: Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Kaartjärven valuma-alueeseen lammet kuuluvat. Lampien vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy., mikä on sama kuin läheisellä Sarvilammillakin. Tämä lienee alueella pohjaveden taso. Eteläiseen lampeen tulee Avauksenmäen luota yksi oja tekolammelta. Vanhoissa peruskartoissa tekolammen paikalla on ollut pieni pelto. Kaksi suurinta lampea ovat yhteydessä toisiinsa, mutta kolmas on umpilampi.


title: Sarvilammi (Loppi)

text: Sarvilammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Sarvilammi (Loppi)

text: Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän Pernunnummen ympäristössä Kaartjärven eteläpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Kaartjärven eteläpuolelta kulkee Tammelan ja Räyskälän läpi harjujakso, jonka painaumassa lampi sijaitsee . Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu noin 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13623, joka vie Räyskälään.


title: Sarvilammi (Loppi)

text: Sarvilampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy. Lampi on tulo- ja laskuojaton ja siksi myös umpilampi.


title: Sarvilammi (Loppi)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa se on nimetty, mutta siinä se on autio metsälampi. Vasta vuoden 1979 peruskartassa sen rannoille ilmaantui kuusi mökkiä yhdellä kertaa. Niille tuli tiet yhdystieltä tai Sarvilamminkalliolla kulkevalta tieltä.


title: Parkuva

text: Parkuva on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi.


title: Parkuva

text: Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen ranta mutkittelee voimakkaasti. Järven koillisosassa on suuri niemi, jonka kainaloihin jää lahdet. Rannoille on rakennettu kahdeksan mökkiä, joille tulee tiet yhdystieltä 13623 joko välillisesti tai suoraan.


title: Parkuva

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,2 metriä mpy. Järvellä on kaksi lyhyttä ojaa, joista toinen on Siltastenlammin laskuoja. Järven oma laskuoja laskee 40 metrin mittaisena tien alitse Kaartjärveen.


title: Parkuva

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Parko lampi”. Siltastenlammen ympäristö ja lammen ja Parkuvan väli on raivattu niityksi. Alueella ei kuitenkaan asuttu. Vuoden 1958 peruskartassa kulki Parkuvan ja Kaartjärven välistä tie, jonka varressa Parkuvanmäellä oli kansakoulu. Suurimmassa niemessä sijaitsi silloin mökki, joita oli vuoden 1979 kartassa seitsemän, ja vuoden 1987 kartassa kahdeksan. Koulusta on silloin tullut Räyskälän leirikeskus.


title: Hasso Krull

text: Hasso Krull (s. 31. tammikuuta 1964 Tallinna) on virolainen runoilija. Hän on merkittävimpiä virolaisia nykyrunoilijoita.


title: Hasso Krull

text: Krull kirjoitti aloittaessaan vuonna 1986 salanimellä Max Harnoon. Hän on kääntänyt runoja ja opettanut Tallinnan yliopistossa.


title: Hasso Krull

text: Krull on saanut useita palkintoja, muun muassa viisi kertaa Eesti Kultuurkapital -rahaston palkinnon.Runoja antologioissa:


title: Hasso Krull

text: sekä julkaisuissa:


title: Siltastenlammi

text: Siltastenlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva lampi.


title: Siltastenlammi

text: Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen länsirantaan ulottuu peltoja, mutta itäranta on metsämaata. Sen lähiympäristössä on kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 13623.


title: Siltastenlammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,5 metriä mpy. Lampeen on johdettu muutama avo-oja pelloilta ja Lukonsuolta. Lammen laskuoja laskee Parkuvaan, joka laskee vuorostaan Kaartjärveen.


title: Siltastenlammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli lammen ympäristö ja sen ja Parkuvan väli on raivattu niityksi. Alueella ei kuitenkaan asuttu. Vuoden 1958 peruskartassa oli lammen itärannassa rakennus, joka hävisi seuraavaan vuoden 1979 karttaan mennessä. Silloin sijaitsi pohjoisrannalla ensimmäinen mökki.


title: Alimmainen (Loppi)

text: Alimmainen on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä lähellä sijaitseva lampi.


title: Alimmainen (Loppi)

text: Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummen laidalla, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat itäpuolella peltomaata ja länsipuolella metsämaata. Lampi on melko matala ja sen pinnalla kelluu runsaasti vesikasvillisuutta. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa ja järven lähiympäristössä sijaitsee neljä maatilaa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13623.


title: Alimmainen (Loppi)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,8 metriä mpy. Lampeen ei ole johdettu muita avo-ojia kuin Tapaleenjärvestä tuleva ja Kaartjärveen laskeva Valtaoja. Sen mukaisesti lampi on läpivirtausjärvi.


title: Alimmainen (Loppi)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi oli ”Alimmainen lampi”. Se sijaitsi laajan suon ja kangasmetsän välisellä reunalla. Karttaan on merkitty Räyskälän kylään kuuluvia peltoja ja niittyjä, jotka ulottuvat rantaan asti. Lammen eteläpuolella sijaitsi kaksi torppaa. Vuoden 1958 peruskartassa on Valtaojan rinnalla luontaisena virtaava puro, joka vaikuttaa olevan Alimmaisen aikaisempi laskupuro.


title: Taipaleenjärvi (Loppi)

text: Taipaleenjärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi.


title: Taipaleenjärvi (Loppi)

text: Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummen itäpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata, joka on paikoin soistunutta, sekä hieman peltomaata. Rantojen ympäristössä sijaitsee maatila ja sen rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13623.


title: Taipaleenjärvi (Loppi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme metsäojaa. Ali-Myllystä laskee siihen Peto-oja ja se jatkaa Kaartjärven suuntaan Alimmaisen kautta virtaavana Valtaojan osuudella.


title: Taipaleenjärvi (Loppi)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimeksi oli merkitty ”Koskoman lampi”. Se sijaitsi silloin nykyista laajemmalla Isosuolla. Järven kaakkoispuolella sijaitsi kaksi torppaa. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven niemi ja järven kaakkoisrannat raivattu peltomaaksi. Petojoki oli siinä nimeltään Patojoki, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1979 se oli nimeltään Petojoki. Niemen juurella oli aluksi kaksi maatilaa, mutta vuonna 1979 Aho on muuttunut vapaa-ajan asunnoksi.


title: Ali-Mylly

text: Ali-Mylly on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Ali-Mylly

text: Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Sandurikentän ympäröivät painaumat voivat olla suppia, jotka ovat muodostuneet paikalleen juuttuneen jäävuoren estäessä hiekan leviämisen kohdallensa ja joka on myöhemmin sulanut pois . Tämä selittäisi järven muotoa, jolla on kolme eri järviallasta, jotka ovat liittyneet toisiinsa salmien kautta. Sen etelärantaa seuraa matala harjujakso, joka katkeilee muutamassa kohdassa. Harjun aukosta pääsee etelään jäävälle Salmilamminlahdelle, joka on muodoltaan pyöreä. Järven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoispuolella kulkee rannanviertä seuraava yhdystie 13623, josta haarautuu järven koillispäässä yhdystieksi 13624. Teiden takana alkaa heti Räyskälän ilmailukeskus. Järven rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajanasuntoa. Niille tulee tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.


title: Ali-Mylly

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy. Järvi kuuluu Kaartjärveen laskevan valtaojan valuma-alueeseen. Ali-Mylly laskee 350 metriä pitkää Petojokea myöten Taipaleenjärveen ja jatkaa sitten Alimmaiseen ja laskee lopuksi Valtaojaa myöte Kaartjärveen. Ali-Myllyyn tulee laskuojia eri suunnilta. Salmilamminlahteen laskevat Tourijärven laskuoja ja Koskualta oja, jonka alajuoksulla sijaitsee Koskuanlammi. Järven länsipäähän laskee Yli-Mylly lyhyttä ojaa pitkin. Järven itäpäähän laskevan Pitkäsuon kuivatusojien johto-oja on toinen siihen laskeva metsäoja.


title: Ali-Mylly

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi on kirjoitettu ”Wähä Myllyjärvi”. Siihen laskevissa Tourijärven ojassa ja Yli-Myllyn ojassa oli kartassa vesimyllyn kerttamerkkit. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven pohjoispuolella metsämaata, mutta vuoden 1979 kartassa siihen oli jo merkitty lentokenttä ja Purjelento-opisto.


title: Tourijärvi

text: Tourijärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Tourijärvi

text: Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järven koillisrantaa seuraa Ali-Myllyltä tuleva Tuorijärvenharju, jonka rinteet putoavat suoraan veteen. Muut rannat ovat alavaa metsämaata. Järvellä on kaksi saarta, jotka ovat molemmat yli aarin kokoiset. Niiden rantaviivan yhteispituus on 600 metriä, mutta ne ovat autiot. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 1,971 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,0 metriä ja suurin syvyys on 16,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee saarten välikössä, mutta suuremman saaren pohjoispuolella on vielä toinen yli 12 metriä syvä syvänne. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.


title: Tourijärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy. Siihen on johdettu toistakymmentä lyhyttä metsäojaa. Järven laskuoja on yli 300 metriä pitkä ja se laskee Ali-Myllyn Salmilahden lahteen.


title: Tourijärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Tuorijärvi” ja sen laskuojassa oli piirretty vesimyllyn karttamerkki. Vuoden 1958 peruskartassa ”Tuorijärvi” oli autio ja siihen laski kolme metsäojaa. Vuoden 1979 kartassa oli jo vajaa 20 vapaa-ajan asuntoa.


title: Yli-Mylly

text: Yli-Mylly on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Yli-Mylly

text: Järven pinta-ala on 16,4 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järvi vaikuttaa siten muodostuneen vähintää kolmesta supasta, jotka ovat toisiinsa yhteydessä sen ainoan saaren kohdalla. Saaren eteläpuoli on kasvillisuuden valtaamaa matalikkoa ja saari itse osa harjujaksoa, joka alittaa järven sen länsipäässä ja kulkee sitten järveä sen pohjoisrantoja seuraten. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.


title: Yli-Mylly

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,9 metriä mpy. ja sen etelärantaan laskee kaksi metsäojaa, joista läntisimmän Ämmäojan valuma-alueella sijaitsee esimerkiksi Iso-Melkutin, Vähä-Melkutin, Tammelan Kaitajärvi ja Kinturinlammi. Yli-Mylly itse laskee Ali-Myllyyn, jonka laskuoja päätyy lopulta Kaartjärveen. Yli-Myllyn pohjoispuolella sijaitsee pieni Makkarajärvi, joka on umpijärvi.


title: Yli-Mylly

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järven nimeksi kirjoitettu ”Iso Mylly järvi”. Laske laskuojassa on vesimyllyn karttamerkki. Vuoden 1958 peruskartassa näkyy järven itäpäässä Rantalan maatilan peltoja. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa rannoille on ilmaantunut kuusi vapaa-ajan asuntoa.


title: Kinturinlammi

text: Kinturinlammi eli myös Kintarinlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Lopella Suojoen kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kinturinlammi

text: Lammen pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat Purinsuon avoruota tai metsäistä suota. Lampi on autio ja sen rantaan johtaa pari polkua. Tammelan ja Lopen välinen kuntaraja kulkee pohjois-etelä-suuntaisena lammen itäpuolelta ohi.


title: Kinturinlammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy. Lampeen on johdettu Purinsuon pohjoisosan suo-ojia. Nämä toimivat samalla lammen laskuojina, jotka yhtyvät koillisessa Ämmäojaan, joka vuorostaan laskee Yli-Myllyyn. Myös Iso-Melkutin laskee Ämmäojaan.


title: Kinturinlammi

text: Vuoden 1958 peruskartassa Kinturinlampi oli luonnontilassaan, mutta vuoden 1979 kartassa tilanne oli ojituksen osalta nykyisenlainen.


title: Pitkälammi (Tammela, Suojoki)

text: Pitkälammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Suojoen kulmakunnalla sijaitseva lampi.


title: Pitkälammi (Tammela, Suojoki)

text: Pitkälampi sijaitsee Mäyrälammin lähellä eri puolelle vedenjakajaa, jonka taakse jää Turpoonjoen valuma-alue. Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä, mutta korkeintaan 50 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata tai suota. Sen rantaan on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2824.


title: Pitkälammi (Tammela, Suojoki)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,1 metriä mpy. Järvestä johtaa yksi oja Purnusuolle päin oja Kinturinlammiin, joka laskee Ämmänojaa myöten Yli-Myllyyn ja Iso-Melkuttimeen.


title: Pitkälammi (Tammela, Suojoki)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Meuralampi” ja nykyistä Mäyrälampea ”Keisarinlampi”. Vuoden 1958 peruskartassa molempia lampia kutsuttiin nimellä ”Mäyrälammet” ja ne sijaitsivat ojittamattomalla suolla. Vuoden 1979 kartassa niillä oli nykyiset nimet ja lammille johti tie kolmelle mökille.


title: Valkeatlammit (Loppi)

text: Valkeatlammit ovat Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitsevat kaksia lampea.


title: Valkeatlammit (Loppi)

text: Lampia on kaksi, joista itäisen lammen tiedot ovat tässä. Läntinen lampi on sama kokoinen ja muotoinen ja se sijaitsee 350 metriä itäisestä lammesta länteen. Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista sanduri tai delta on alueen vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Itäisen lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Lammet ovat autiot. Läntisen lammen vierestä kulkee yhdystieltä 13623 tie Vähä-Melkuttimen ja Iso-Melkuttimeen rannoille.


title: Valkeatlammit (Loppi)

text: Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Kaartjärven valuma-alueeseen lammet kuuluvat. Lampien vedenpinnan korkeus on noin 120 metriä mpy. Vuoden 1958 peruskartassa itäisen lammen vedenkorkeudeksi oli merkitty 121,4 metriä, johon tulee lisätä 10 senttimetriä vastaamaan nykyisiä korkeuksia . Lampiin ei laske ojia, mutta itäisellä lammella on kaivettu oja Iso-Melkuttimeen. Molemmat lammet saavat vetensä pohjavedestä ja sadannasta.


title: Vähä-Melkutin

text: Vähä-Melkutin on Kanta-Hämeessä Lopella ja Tammelassa Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Vähä-Melkutin

text: Järven pinta-ala on 14,9 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Tasaiasen sandurin keskellä olevat painaumat ovat voineet syntyä, kun paikalleen juuttunut jäävuori on estänyt hiekan täyttymisen kohdallansa ja joka on myöhemmin sulanut pois . Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja se rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2824.


title: Vähä-Melkutin

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,4 metriä mpy. Järveen ei tule eikä lähde ojia lukuun ottamatta kapeaa salmea Iso-Melkuttimeen. Järvillä on sama vedenpinnankorkeus.


title: Rajalammi (Loppi, Räyskälä)

text: Rajalammi tai myös Rajajärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Lopella Pernummen kylän lähellä sijaitseva ojaton umpilampi.


title: Rajalammi (Loppi, Räyskälä)

text: Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lampi voikin olla sijaintinsa perusteella suppa ja se voi olla viereisen luodatun Tammelan Kaitajärven tapaan syvä . Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio, mutta sinne johtaa metsäautotieltä polku. Lammen yli kulkee pohjois-etelä-suuntaisesti Tammelan ja Lopen välinen kuntaraja.


title: Rajalammi (Loppi, Räyskälä)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. Lampeen ei tule eikä lähde ojia, eli se on umpilampi. Sen vesitalous on sadannan ja pohjaveden varassa.


title: Tammelan Kaitajärvi

text: Tammelan Kaitajärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Pernummen kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Tammelan Kaitajärvi

text: Järven pinta-ala on 10,3 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 756 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 7,3 metriä ja suurin syvyys on 18,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven kaakkoispäässä, missä on koillisosassa toinen 17,5 metrinen syvänne. Näin syvä suppa syntyy sandurille vain kiinni juuttuneen jäävuoren kohdalle, kun se lopulta sulaa pois. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelärannalla Vähä-Melkuttimen välisellä kannaksella sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie Räyskälästä.


title: Tammelan Kaitajärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä mpy. Järveen ei laske ojia, mutta sen etelärantaan on kaivetty yhdysoja Vähä-Melkuttimeen. Vierenen Pikku-Kaita sen sijaan on umpijärvi.


title: Tammelan Kaitajärvi

text: Vuoden 1958 peruskartassa järven nimeksi oli annettu ”Tammelan Kairajärvi”, mutta seuraavassa 1979 kartassa se oli jo Tammelan Kaitajärvi. Tässä kartassa eteläpään mökkiä kutsuttiin Riitalan kämpäksi.


title: Pikku-Kaita

text: Pikku-Kaita on Kanta-Hämeessä Tammelassa Pernunnummen kangasmaastossa sijaitseva umpijärvi.


title: Pikku-Kaita

text: Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se on autio. Lammen lähellä sijaitsee Riitalan kämppä.


title: Pikku-Kaita

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,4 metriä mpy. Siitä ei lähde tai siihen tule ojia, joten se on umpijärvi. Lammen vieressä on sitä suurempi Tammelan Kaitajärvi.


title: Saarijärvi (Tammela)

text: Saarijärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Lopella Pernummen kylän lähellä sijaitseva ojaton umpijärvi.


title: Saarijärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Sandurin keskellä olevat painaumat voivat olla suppia, jotka ovat syntyneet, kun paikalleen juuttunut jäävuori on estänyt kohdan täyttymisen hiekalla ja joka on sulanut myöhemmin pois . Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvessä on yksi autio saari, joka on 80 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Sen rantoja seuraa muutama kävelypolku ja sen länsirantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Sinne tulee metsäautotie yhdystieltä 2824. Järven ylittää saaren kautta pohjois-etelä-suunnassa Tammelan ja Lopen välinen kuntaraja.


title: Saarijärvi (Tammela)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,4 metriä mpy. Järveen ei tule tai lähde yhtään ojaa, joten se on umpijärvi.


title: Vähä-Saarijärvi (Tammela)

text: Vähä-Saarijärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Pernunnummen kankaalla sijaitseva umpijärvi.


title: Vähä-Saarijärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Saarijärvestä 150 metriä luoteeseen Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. . Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat painauman soistunutta metsämaata. Lampi on autio ja Saarijärven ja tämän välistä kulkevalta tieltä ei tule lammelle omaa tietä.


title: Vähä-Saarijärvi (Tammela)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. Lammelta ei lähde eikä siihen tule ojia, joten se on umpijärvi. Sen vesitalous on pohjaveden ja sadannan varassa.


title: Kaakkolammi (Loppi, Räyskälä)

text: Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kaakkolammi (Loppi, Räyskälä)

text: Lammen pinta-ala on 4,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sillä on yksi 50 metriä pitkä saari, joka sijaitsee lammen kaakkoispäästä työntyvän niemen edustalla. Lampi sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Se sijaitsee aivan Kaartjärven rannan tuntumassa . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Sen pohjoispuolella sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Räyskälään vievältä tieltä.


title: Kaakkolammi (Loppi, Räyskälä)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,9 metriä mpy. Lampeen ei laske ojia eikä sillä ole laskuojaa, joten sitä voidaan pitää umpijärvenä. Järven vesitalous riippuu pohjavedestä ja sadannasta.


title: Vääriä

text: Vääriä on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi.


title: Vääriä

text: Järven pinta-ala on 16,9 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itäpäässä sijaitsee kaksi maatilaa, joille tulee tie Räyskälästä. Järven lounaispuolella sijaitsee Räyskälän ilmailukeskuksen kiitotiet ja huoltorakennukset. Ilmailuopiston päärakennus sijaitsee aivan järven rannalla.


title: Vääriä

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy. Järveen laskee muutama metsäoja, joista luoteessa järven laskeva on Kilpilammin laskuojia. Vääriän laskuoja on suoraksi kaivettu Isosuon suo-oja, jonka kautta Vääriä laskee Alimmaiseen ja myös suoraan Kaartjärveen.


title: Vääriä

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Weriä järvi”. Sille oli merkitty laskuoja, joka laski Kaakkolammiin. Vuoden 1958 peruskartassa järven nimi oli ”Vääräjärvi” ja se oli maatiloja lukuun ottamatta autio. Vuoden 1979 kartassa rantaa oli ilmaantunut Purjelento-opisto ja lounaaseen kiitoteitä.


title: Kilpilammi (Loppi, Räyskälä)

text: Kilpilammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva lampi.


title: Kilpilammi (Loppi, Räyskälä)

text: Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se on soistuvaa metsämaata. Lampi on autio, mutta sen läheltä kulkee tie.


title: Kilpilammi (Loppi, Räyskälä)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä mpy. Lammen suolta on kaivettu kuivatusoja Vääriään, mutta sitä ei ole kaivettu lampeen asti. Lampea voi sikai pitää umpilampena.


title: Jukka Kailio

text: Johannes (Jukka) Kailio (7. syyskuuta 1881 Isokyrö – 26. tammikuuta 1965 Seinäjoki) oli suomalainen poliitikko. Kailio toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1938–1939 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän nousi eduskuntaan Jalo Lahdensuon tilalle. Kailio toimi myös Isonkyrön kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Kailio oli presidentin valitsijamiehenä vuosina 1937, 1940 ja 1943. Kailio kirjoitti ylioppilaaksi 1906 ja valmistui agronomiksi samana vuonna. Kailio toimi politiikan ulkopuolella mm. maanviljelijänä Isossakyrössä sekä Vaasan ja Seinäjoen piirien asutustarkastajana. Kailion vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Knaapi ja Maria Eufemia Lemponen. Kailion puoliso vuodesta 1908 oli Olga Bogdanoff (e. Kajanto). Kailio oli sotilasarvoltaan vääpeli.


title: Maizières-lès-Metz

text: Maizières-lès-Metz on kunta Koillis-Ranskassa Mosellen departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 10 kilometriä Metzin kaupungista pohjoiseen.


title: Maizières-lès-Metz

text: Kunnan nähtävyyksiä ovat huvipuisto Walygator Parc sekä musiikki- ja kulttuurikeskus TRAM.


title: Cheng Chao-Tsun

text: Cheng Chao-Tsun (s. 17. lokakuuta 1993) on taiwanilainen keihäänheittäjä. Hänen ennätyksensä on Taipein universiadeissa 26. elokuuta 2017 heitetty 91,36 metriä, millä hän voitti kultaa. Tulos on myös Aasian ennätys.


title: Cheng Chao-Tsun

text: Cheng saavutti 2010 hopeaa alle 20-vuotiaiden Aasian-mestaruuskilpailuissa ja sijoittui kahdeksanneksi saman ikäluokan MM-kilpailuissa. Hän voitti vuonna 2012 Aasian juniorimestaruuden. Vuoden 2014 Aasian kisoissa hän sijoittui keihäänheitossa viidenneksi tuloksella 81,61 metriä. Aasian-mestaruuskilpailuissa hän oli seitsemäs 2015 ja kuudes 2017. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän karsiutui loppukilpailusta.


title: Maukonen

text: Maukonen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:


title: Vilho Niemi

text: Lassi Wilhelmi (Lassi Ville, Vilho) Niemi (8. marraskuuta 1881 Iisalmen mlk – 16. heinäkuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Niemi toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1919–1922 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Politiikan ulkopuolella Niemi toimi mm. ravintoloitsijana, Kajaanin osuuskaupan toisena johtajana ja varastomiehenä Hämeenlinnassa ja Helsingissä. Niemen vanhemmat olivat mäkitupalainen Paavo Böök ja Maria Kauhanen. Niemen puoliso vuosina 1910–1948 oli Kristiina Jokelainen, jonka kuolemaan liitto päättyi. Niemen toinen puoliso vuodesta 1951 oli Ida Maria Saaristo (e. Vanhala).


title: Finell

text: Finell voi tarkoittaa:


title: Merenneitoesiintyjä

text: Merenneitoesiintyjä () on termi henkilöille, jotka esiintyvät erilaisissa tilaisuuksissa, kuten uimahalleissa, pukeutuneena merenneidoksi. Merenneitoesiintyjät joutuvat yleensä viettämään pitkiä aikoja veden alla, mikä vaatii harjoitusta.


title: Merenneitoesiintyjä

text: Yhdysvalloissa merenneitoina ammatikseen esiintyviä on ollut 1940-luvulta alkaen. Helsingin Linnanmäen huvipuistossa oli 1950–1970-luvuilla vakituisena vetonaulana lavetilla istuneita ”merenneitoja”, joita yleisö sai pudottaa veteen heittämällä palloilla pudotusnappia. Naisia alentavana pidetty vedenneitohalli suljettiin vuonna 1980. Nykyään Suomessa tunnettu merenneitoesiintyjä on esimerkiksi Merenneito Riia eli Anni Perttula.


title: Ermete Zacconi

text: Ermete Zacconi (14. syyskuuta 1857 Montecchio Emilia – 14. lokakuuta 1948 Viareggio) oli italialainen näyttelijä.


title: Ermete Zacconi

text: Näyttelijäperheeseen syntynyt Zacconi esiintyi teatterin lavalla jo pienestä pitäen. 1880-luvulta lähtien hän näytteli pääosia muun muassa Giovanni Emanuelin, Cesare Rossin ja Virginia Marinin seurueissa. Vuonna 1894 Zacconi perusti Libero Pilotton kanssa oman teatteriseurueen, mutta esiintyi toisinaan myös Eleonora Dusen kanssa sekä kierteli ympäri Eurooppaa ja Etelä-Amerikkaa. Naturalismin ja italialaisen verismin edustajana Zacconi tunnettiin varsinkin roolistaan Henrik Ibsenin "Kummittelijoissa". Hän näytteli myös elokuvissa.


title: NBA 2K1

text: NBA 2K1 on Segan julkaisema urheilupeli, jossa pelataan koripalloa.


title: Ahmed Bader Magour

text: Ahmed Bader Magour (s. 3. maaliskuuta 1996) on qatarilainen keihäänheittäjä. Hänen ennätyksensä on Turussa 13. kesäkuuta 2017 heitetty 85,23 metriä. Tulos on myös Qatarin ennätys.


title: Ahmed Bader Magour

text: Magour on syntyjään egyptiläinen. Hän sai Qatarin edustusoikeuden huhtikuussa 2016. Magouria valmentaa Esa Utriainen.


title: Ahmed Bader Magour

text: Vuoden 2016 kesäolympialaisissa Ahmed Bader Magour karsiutui keihäsfinaalista heitettyään karsinnassa tuloksen 77,19 metriä. Vuoden 2017 Islamic Solidarity Games -kilpailuissa Bakussa hän voitti keihäänheitossa kultamitalin tuloksella 83,45 metriä. Saman vuoden Aasian-mestaruuskilpailuissa Bhubaneswarissa hän sai hopeaa tuloksella 83,70. Lontoon MM-kilpailuissa hän oli kymmenes tuloksella 81,77.


title: NBA 2K2

text: NBA 2K2 on Segan julkaisema urheilupeli, jossa pelataan koripalloa.


title: NBA 2K3

text: NBA 2K3 on Segan julkaisema urheilupeli, jossa pelataan koripalloa.


title: ESPN NBA 2K5

text: ESPN NBA 2K5 on Segan julkaisema urheilupeli, jossa pelataan koripalloa.


title: ESPN NBA Basketball

text: ESPN NBA Basketball on Segan julkaisema urheilupeli, jossa pelataan koripalloa.


title: Ernsti Turja

text: Ernst Alexander (Ernsti Aleksanteri) Turja (2. tammikuuta 1882 Lapua – 19. marraskuuta 1960 Lapua) oli suomalainen poliitikko. Turja toimi Kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1924–1933 sekä 1939–1951 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Turja toimi myös Lapuan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Siviiliammatiltaan Turja oli maanviljelijä ja toimi viljelijänä Lapualla sekä Suomen Maatalous-Osake-Pankin Lapuan konttorin johtajana. Hän oli presidentin valitsijamies vuosina 1937, 1940 ja 1943. Turjalle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1931.


title: Ernsti Turja

text: Turjan vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Turja ja Liisa Karhu. Turjan puoliso oli vuodesta 1904 Lempi Justiina Elisabet Ylihärsilä.


title: Panssarintorjuntakoira

text: Panssarintorjuntakoira on koira, joka on koulutettu juoksemaan panssariajoneuvon alle, jolloin sen kantama räjähde laukeaa. Koiria koulutettiin siten, että panssaritorjuntakoirille näytettiin, että telallisten kulkuvälineiden alapuolelle mennessä saa ruokaa. Koiriin kiinnitetyn räjähteen laukaisi mekanismi, jossa pystyssä oleva puukeppi kääntyi, kun koira meni ajoneuvon alle. Näitä koiria pidettiin noin kaksi päivää nälkäisinä ennen käyttöä, jotta ne menisivät nopeasti saksalaisten tankkien alle. Koirien käyttö ei ollut kovinkaan käytännöllistä, sillä omia panssarivaunuja ei saanut olla lähettyvillä. Koirat myös saattoivat säikähtää kovia ääniä esimerkiksi aseista ja teloista ja juosta pois.


title: Panssarintorjuntakoira

text: Neuvostoliitto käytti koiria saksalaisten panssarivaunuja vastaan toisessa maailmansodassa. Myös Yhdysvallat koulutti koiria, mutta ei koskaan käyttänyt niitä taisteluissa.


title: Itkuvirsj’

text: Itkuvirsj’ on heavy metal -yhtye Verjnuarmun kappale sekä toinen singlejulkaisu yhtyeen vuoden 2006 esikoisalbumilta "Muanpiällinen helevetti".


title: Pont-à-Mousson

text: Pont-à-Mousson on kunta Koillis-Ranskassa Meurthe-et-Mosellen departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee Mosellejoen varrella Metzin ja Nancyn kaupunkien puolivälissä. Pont-à-Mousson on teollisuuskaupunki. Yhtenä suurimmista tehtaista siellä toimii Saint-Gobainin terästehdas. Kaupunki koki suurta tuhoa molemmissa maailmansodissa.


title: Pont-à-Mousson

text: Kaupungin keskustassa on kolmion muotoinen aukio "Place Duroc", jota ympäröi usea historiallisesti arvokas rakennus. Aukiota reunustavat muun muassa 1500-luvulta peräsin olevat Seitsemän kuolemansynnin talo ("Maison des Sept-Péchés-capitaux") sekä 1700-luvulta oleva kaupungintalo. Kaupungissa on lukuisia uskonnollisia rakennuksia. Saint-Martinin kirkko on peräisin 1300-luvulta ja Saint-Laurentin kirkko 1400-luvulta. Prémontrés’n luostari on taas peräisin 1500-luvulta.


title: Audi A4 DTM

text: Audi A4 DTM saksalaisen Audin valmistama kilpa-auto, jolla kilpailtiin saksan vakiautojen DTM-sarjassa vuosina 2004–2011. Autolla tehtiin debyytti Saksan Hockenheimin radalla 2004. Autolla voitettiin kaksi valmistajien mestaruutta, sekä viisi kuljettajien mestaruutta.


title: Itsenäisyysjulistus

text: Itsenäisyysjulistus on siinä määritellyn alueen väite siitä, että se on itsenäinen ja muodostaa valtion. Usein itsenäisyysjulistuksessa määritelty valtion muodostava alue muodostuu jo olemassa olevasta tai juuri hajonneesta valtiosta tai sen osasta. Suomi on tunnustanut 195 valtion itsenäisyyden.


title: Itsenäisyysjulistus

text: Itsenäisyysjulistuksella on juridista arvoa vain niissä maissa, mitkä ovat valtion tunnustaneet itsenäiseksi. Liittoutumat, kuten Yhdistyneet kansakunnat pitävät listaa jäsenmaistaan ja tarkkailijavaltioistaan. Kiistat itsenäisyysjulistuksen pätevyydestä voivat myös aiheuttaa kahden valtion välille sodan.


title: BMW M3 DTM

text: BMW M3 DTM on saksalaisen BMW:n valmistama kilpa-auto, jolla kilpailtiin saksan vakiautojen DTM-sarjassa vuosina 2012–2013. Autolla tehtiin debyytti Saksan Hockenheimin radalla 2012. Autolla voitettiin kaksi valmistajien mestaruutta ja yksi kuljettajien mestaruus Bruno Spenglerin voimin.


title: BMW M4 DTM

text: BMW M4 DTM on saksalaisen BMW:n valmistama kilpa-auto, jolla on kilpailtu saksan vakiautojen DTM-sarjassa vuodesta 2014 lähtien. Autolla tehtiin debyytti Saksan Hockenheimin radalla 2014. Autolla on voitettu kaksi kuljettajien mestaruutta Marco Wittmannin voimin.


title: Eino-Vakaa

text: Eino-Vakaa (1898 Kuopion mlk – 12. syyskuuta 1913 Turku) oli suomenhevonen, joka oli 1900-luvun alkuvuosien menestynein ja kuuluisin suomalainen ravihevonen. Eino-Vakaa saavutti ykkössijoja lukuisissa valtionajoissa eri puolilla maata ja vuosina 1907–1912 se voitti Suuren orikilpailun kuudesti peräkkäin. Saavutustensa johdosta Eino-Vakaata kutsuttiin ”Suomen ravikuninkaaksi”, vaikka varsinaisten kuninkuusravien järjestäminen aloitettiin vasta myöhemmin 1920-luvulla. Ori tunnettiin myös hevospiirien ulkopuolella ja se esiintyi muun muassa lukuisissa aikakauden kaskuissa ja pakinoissa.


title: Eino-Vakaa

text: Vuodesta 1904 lähtien Eino-Vakaa oli viipurilaisen liikemiehen Fritz Buttenhoffin omistuksessa. Se pysyi hänen rakkaimpana hevosenaan, vaikka Buttenhoff omisti myös ravikuninkuuden myöhemmin voittaneet Pamun-Humun ja Eri-Aaronin. Eino-Vakaa jatkoi kilpailemista myöhäiselle iälle saakka ja saavutti ennätyksensä 15-vuotiaana vain pari viikkoa ennen traagista kuolemaansa. Ori menehtyi kilparadalle Turussa syyskuussa 1913.


title: Eino-Vakaa

text: Suomen lisäksi Eino-Vakaa ehti kilpailemaan myös Ruotsissa, kun se heinäkuussa 1912 osallistui Tukholman kesäolympialaisten yhteydessä järjestettyihin ravikilpailuihin Suomen joukkueen tähtenä.


title: Eino-Vakaa

text: Eino-Vakaa syntyi vuonna 1898 Kuopion maalaiskunnassa maisteri Bruno Granitille. Oriin isä oli nilsiäläisen kauppiaan Sampo Niskasen kasvattama tunnettu periyttäjä Eino (s. 1888). Se polveutuu 1850-luvulla yhteislaitumilta lähteneestä hevoskannasta, mutta mukana on myös pohjoiskarjalaisen Sarkkilan tilan Zafirka-lämminverisestä polveutuvaa niin sanottua Halin rotua. Eino-Vakaan emä puolestaan oli Granitin ”romuluiseksi” luonnehdittu tamma Piiju, jonka suku ei ole selvillä. Vuonna 1900 Eino-Vakaa siirtyi Nurmekseen maanviljelijä J. Heikuran omistukseen, jolta Fritz Buttenhoff osti sen keväällä 1904. Kauppahinta oli 3 000 markkaa.


title: Eino-Vakaa

text: Ensimmäiseen näyttelyynsä Eino-Vakaa osallistui kesäkuussa 1906. Ori hyväksyttiin suomenhevosen kantakirjaan numerolla 25 heti sen perustamisvuonna Viipurissa pidetyssä Karjalan Hippoksen näyttelyssä 30. syyskuuta 1907. Vuotta myöhemmin Eino-Vakaa osallistui Lahdessa järjestettyyn ensimmäiseen viralliseen kantakirjahevosten näyttelyyn. Sen juoksutyyliä kuvailtiin ”kauniiksi, voimakkaaksi ja puhtaaksi”. Vankkarakenteisen oriin kerrottiin olleen myös luonteeltaan erinomaisen, eikä se milloinkaan vihoitellut hoitajalleen, vaan oli aina hyvällä tuulella.


title: Eino-Vakaa

text: Siitoksessa Eino-Vakaa ehti jättämään 168 jälkeläistä. Ori vaikutti suurimman osan ajastaan Fritz Buttenhoffin luona Viipurissa, mutta kesät 1909 ja 1913 se astui pohjalaisia tammoja Lapualla.


title: Eino-Vakaa

text: Eino-Vakaa osallistui valtionajoihin ensimmäistä kertaa helmikuussa 1903 Joensuussa, jossa se saavutti avauskilpailussaan kolmen virstan matkalla tuloksen 6.03 ja sijoittui neljänneksi. Aktiivisemmin ori alkoi kuitenkin kilpailemaan vasta siirryttyään Fritz Buttenhoffin omistukseen keväällä 1904. Buttenhoff vastasi itse hevosen ohjastuksesta, mutta Eino-Vakaalla oli myös oma valmentaja ja hieroja, joka tunnetaan vain nimellä Eljas.


title: Eino-Vakaa

text: Lukuisten valtionajojen ja yksityisten hevosyhdistysten järjestämien kilpailujen lisäksi Eino-Vakaa voitti myös vuodesta 1884 lähtien järjestetyn Suuren orikilpailun kuudesti peräkkäin vuosina 1907–1912. Kuolemaansa edeltäneenä viikonloppuna Eino-Vakaa hävisi Viipurissa Kelkkalan raviradalla pidetyssä Suuressa orikilpailussa tamperelaisen varatuomarin Vilho Soivion omistamalle Riuskalle. Vielä viikkoa aikaisemmin Eino-Vakaa oli Oulunkylän raviradalla juossut uuden ennätyksensa. Ensimmäiset epäviralliseksi jääneet kuninkuusravit järjestettiin kaksi viikkoa Eino-Vakaan kuoleman jälkeen Tampereen Hippoksella, jonne se myös oli ilmoitettu.


title: Eino-Vakaa

text: Heinäkuussa 1912 Svenska travsällskapet järjesti Tukholman olympialaisten yhteydessä ravikilpailut, joihin Suomesta osallistui viisihevosinen joukkue. Eino-Vakaan lisäksi mukana olivat lisäksi Vilho Soivion Riuska, vapaaherra Reinhold Hj. Sackelbergin Klippari, vesilahtelaisen maanviljelijän E. Poukan Vauhti sekä pälkäneläisen maanviljelijän Kalle Hinkan Wappu. Avauspäivänä juostussa 2 125 metrin tasoitusajossa Eino-Vakaa sijoitti kolmanneksi amerikkalaisen lämminveritamma Nyanzan ja Riuskan jälkeen. Suomalaishevoset jäivät jo lähdössä parikymmentä metriä vastustajistaan, kun ohjastajat eivä osanneet sikäläistä volttilähtöä, vaan starttasivat paikoiltaan. Toisena kilpailupäivänä Eino-Vakaa sijoittui omassa sarjassaan toiseksi, häviten voittaneelle ruotsalaiselle lämminveriselle Shadeland Harrylle 1,6 sekuntia. Eino-Vakaan juoksema kilometriaika 1.33,9, jäi sen kaikkien aikojen nopeimmaksi. Kolmantena kilpailupäivänä Eino-Vakaa hävisi voiton niukasti amerikkalaissukuiselle lämminveritamma Nyzalle. Eino-Vakaa oli kutsuttu Ruotsiin jo vuotta aikaisemmin, mutta tuolloin suomalaisjoukkueen kilpailumatka peruuntui.


title: Eino-Vakaa

text: Eino-Vakaa paransi ennätystään vuosittain ja oli jatkuvasti myös valtakunnan nopeimpien hevosten joukossa. Esimerkiksi vuonna 1908 ori juoksi kolmen kilometrin matkan aikaan 5.07,2 ja oli tilastoissa vuoden nopein hevonen 4,2 sekunnin erolla seuraavaan. Tuolloin yleisesti juostulla 3 000 metrin matkalla Eino-Vakaa alitti viiden minuutin rajan ensimmäistä kertaa vuonna 1910, jolloin ori juoksi Jyväskylässä 4.59,8. Valtionajoissa ori ravasi ennätyksekseen 4.58,2 (kilometriaikana 1.39,4) vuonna 1912 Turussa. Yksityisissä kilpa-ajoissa Eino-Vakaan ennätys oli kaksi viikkoa ennen oriin kuolemaa 31. elokuuta 1913 Oulunkylässä juostu 4.55,2 (kilometriaikana 1.38,4). Kilometriajassa laskettu ennätys 1.33,9 (kokonaisaika 3.19,6) syntyi 2 125 metrin matkalla Tukholmassa 1912. Eino-Vakaan palkintosummaksi kertyi uran aikana 48 000 markkaa.


title: Eino-Vakaa

text: Eino-Vakaa kuoli traagisesti kilparadalle Turun Hippodromilla 12. syyskuuta 1913 järjestetyissä Turun hevosystäväinseuran kilpailuissa. Kolmesta mukaan ilmoitetusta hevosesta juoksi ensimmäisenä vilppulalaisen maanviljelijän A. Rantalan omistama Purje, joka kuitenkin hylättiin epäpuhtaasta ravista. Seuraavana kolmen kilometrin matkalle lähti Eino-Vakaa, joka kuitenkin hidasti vauhtiaan jo 300 metrin juoksun jälkeen. Ohjastajana toiminut Buttenhoff pysäytti hevosen takasuoralla, mutta se kaatui radalle ja kuoli, ennen kuin eläinlääkärit ehtivät paikalle. Kuolinsyyksi todettiin sydänkohtaus. Eino-Vakaan kuoleman jälkeen kilpailut keskeytettiin ja hevonen haudattiin vielä samana iltana Turun Hippodromille. Hauta koristeltiin kukkasin ja myöhemmin paikalle pystytettiin myös muistomerkki.


title: Eino-Vakaa

text: Tapaus herätti paljon huomiota ja siitä uutisoivat kaikki merkittävimmät sanomalehdet. "Nya Pressenin" pakinoitsijan mukaan Eino-Vakaan kuolema synnytti jopa aivan uuden journalismin lajin; hevosnekrologit. Runoilija Eero Eerola kirjoitti Eino-Vakaan muistosäkeet "Maatalouden hevoshoitolehteen":


title: Eino-Vakaa

text: Pilalehti "Tuulispäässä" puolestaan julkaisiin nimimerkki ”Nikolaus Laulunvallan” satiirinen muistoruno.


title: Eino-Vakaa

text: Vuonna 1909 kuvanveistäjä Heikki Juvonen ikuisti Eino-Vakaan opetuskäyttöön tarkoitettuihin pienoisveistoksiin, joissa esiteltiin suomalaisia kotieläimiä. Eino-Vakaa edusti 16 veistoksen sarjassa juoksijahevosta.


title: Eino-Vakaa

text: Kansanmuusikko ja hevosmies Matti Edvard Takala teki Eino-Vakaasta laulun, josta on jäänyt elämään säkeet "”Buttenhoffi ja Eino-Vakaa, sun ponfelis, ponfelis Eino-Vakaa, ne hallitsee ravirataa, sun ponfelis, ponfelis pom!”" Eino-Vakaa esiintyy myös muun muassa eräässä Kasperi Tantun runossa.


title: Eino-Vakaa

text: 1910-luvun lopulla maalaisliiton äänenkannattjassa "Liitto"-sanomalehdessä kirjoitti Eino Vakaa -niminen pakinoitsija ja samalla vuosikymmenellä vaasalainen Oy Utterström & Co. valmisti oriin mukaan nimettyjä polkupyöriä.


title: Amber Rudd

text: Amber Augusta Rudd (s. 1. elokuuta 1963 Lontoo) on brittiläinen poliitikko. Hän toimi Yhdistyneen kuningaskunnan sisäministerinä ("Home Secretary") heinäkuusta 2016 huhtikuuhun 2018. Rudd erosi tehtävästä 30. huhtikuuta 2018 siirtolaisten karkotuksiin liittyvän kohun myötä.


title: Amber Rudd

text: Rudd on suorittanut historian loppututkinnon Edinburghin yliopistossa. Hän on työskennellyt investointipankkiirina, pääomasijoittajana, taloustoimittajana ja rekrytointiyrittäjänä. Hänet valittiin konservatiivien ehdokkaana parlamentin alahuoneeseen vuoden 2010 vaaleissa Hastingsin ja Ryen vaalipiiristä.


title: Amber Rudd

text: Rudd oli alahuoneessa ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuvaliokunnan jäsen, kunnes hänet nimitettiin vuonna 2012 valtiovarainministeri George Osbornen parlamenttisihteeriksi ja vuonna 2013 apulais-whipiksi. Vuosina 2014-2015 Rudd palveli aliministerinä energia- ja ilmastonmuutosministeriössä, kunnes hänet toukokuussa 2015 nimitettiin energia- ja ilmastonmuutosministeriksi. Rudd kampanjoi aktiivisesti Britannian EU-jäsenyyden puolesta ennen kesäkuun 2016 kansanäänestystä. Kun Theresa May valittiin Ison-Britannian pääministeriksi heinäkuussa 2016, Rudd sai hänen paikkansa sisäministerinä, vaikka yleensä kyseinen ministerinsalkku on ollut varattu huomattavasti kokeneemmille poliitikoille.


title: Amber Rudd

text: Rudd oli aiemmin naimisissa toimittaja A. A. Gillin kanssa. Hänellä on kaksi lasta.


title: NBA 2K (videopeli)

text: NBA 2K on Visual Conceptsin kehittämä urheilupeli, jossa pelataan koripalloa. Peli on julkaistu vuonna Sega Dreamcastille.


title: Game Software Rating Regulations

text: Game Software Rating Regulations (GSRR), myös nimellä Game Software Rating Management Regulations, on taiwanilainen videopelien luokitukseen käytettävä järjestelmä.


title: Tenchu

text: Tenchu on Acquiren kehittämä hiiviskelypelien sarja. Peleissä omaksutaan ninjan rooli feodaalisessa Japanissa.


title: Has-Been Heroes

text: Has-Been Heroes on suomalaisen Frozenbyten kehittämä taktinen roolipeli.


title: Has-Been Heroes

text: Peli on julkaistu 28.3.2017 Nintendo Switch, PlayStation 4, Xbox One ja Windows -alustoille. Pelin on julkaissut GameTrust Games.


title: Has-Been Heroes

text: Pelillä on Game Rankings -kerääjäsivustolla 57,40% arvosana Nintendo Switch -versiolla.


title: Bnei Yehuda Tel Aviv FC

text: Bnei Yehuda Tel Aviv Football Club () on jalkapalloseura Tel Avivista. Seura pelaa maansa korkeimmalla sarjatasolla Ligat ha’Alissa. Israelin mestaruuden Bnei Yahuda on votitanut kaudella 1989–90.


title: Kasvis (ravintola)

text: Kasvis oli Oraansuojelijat ry:n vuonna 1973 perustama kasvisravintola. Ravintola toimi Helsingissä Korkeavuorenkadulla. Oraansuojelijat ja Kasvis levittivät tietoa kasvissyönnistä myös julkaisemalla kirjoja. Ravintola toimi 2000-luvun alkuun asti.


title: Kasvis (ravintola)

text: Yksi ravintolan perustajista oli tuleva vihreiden poliitikko Heidi Hautala. Vuonna 1977 ravintolan yhteyteen perustettiin luomuleipomo Samsara, joka on edelleen toiminnassa.


title: Utopia (vuoden 1991 videopeli)

text: Utopia: The Creation Of A Nation (lyhyesti Utopia) on Gremlin Graphicsin vuonna julkaisema strategiapeli


title: Utopia (vuoden 1991 videopeli)

text: Peli on tulevaisuuteen sijoittuva kaupunginrakennuspeli ja resurssienhallintapeli.


title: Utopia (vuoden 1991 videopeli)

text: Pelille on julkaistu laajennusosa "Utopia: The New Worlds" ja jatko-osa "K240".


title: Utopia (vuoden 1991 videopeli)

text: Peli sai arvosanaksi 94% CU Amiga -lehden arvostelussa.


title: Everything Will Be Alright in the End

text: Everything Will Be Alright in the End on yhdysvaltalaisen alternative-rock yhtye Weezerin yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 7. lokakuuta 2014 Republic Recordsin kautta.


title: Davinder Singh

text: Davinder Singh (s. 18. joulukuuta 1988) on intialainen keihäänheittäjä. Hänen ennätyksensä on Patialassa 7. toukokuuta 2017 heitetty 84,57 metriä.


title: Davinder Singh

text: Singh työskentelee Intian armeijan palveluksessa. Hän on sikhi. Vuonna 2017 Singh kertoi joutuneensa käyttämään armeijalta saamansa palkan kokonaisuudessaan omaan harjoitteluunsa. Sekään ei kuitenkaan riittänyt, joten lisävaroja kerätäkseen hän otti junioriurheilijoita valmennukseensa ja sai apua muun muassa isältään, joka on pienviljelijä. Harjoittelun kannalta tilannetta oli hankaloittanut huomattavasti se, että vuoden 2016 loppupuolella Singh oli heitetty ulos kansallisen leirityksen piiristä, koska hän ei ollut suostunut lähtemään valmentaja Garry Calvertin pitämälle leirille Bangaloressa vaan oli mieluummin harjoitellut Kashinath Naikin ohjauksessa Patialassa. Singh kertoi kunnioittavansa Calvertia suuresti mutta katsoi, että tämän käyttämä harjoitteluohjelma ei sopinut Singhin ikäiselle urheilijalle vaan paremminkin Neeraj Chopran kaltaiselle heittäjälle, jolla on jäljellä vielä useita vuosia aikaa kehittyä.


title: Davinder Singh

text: Singh voitti 7. toukokuuta 2017 Patialassa järjestetyn Indian Grand Prix -yleisurheilutapahtuman keihäskilpailun tuloksella 84,57 metriä. Sitä ennen ainoa kyseistä tulosta parempi intialaisen heittäjän tekemä keihästulos oli Neeraj Chopran vuonna 2016 heittämä Intian ennätys 86,48 metriä.


title: Davinder Singh

text: Toukokuussa Patialassa tehdyn tuloksen myötä Singh varmisti itselleen paikan Lontoon MM-kisoihin 2017 toisena intialaisena keihäänheittäjänä Chopran jälkeen. Singhin voittotulos 84,57 metriä syntyi kilpailun aikana toiselta heittäjältä lainatuilla heittokengillä. Hänen omat suutarin paikkaamat kenkänsä olivat hajoamispisteessä ja kuluneilla piikeillä varustetut, joten niiden käyttämisestä keihäänheittoon oli tullut hyvin riskialtista. Ennen kilpailua Englannissa asuva ystävä oli Singhin pyynnöstä lähettänyt hänelle uuden kenkäparin sisältävän lähetyksen, mutta se oli juuttunut tulliin, minkä seurauksena Singh heitti kilpailun kolme ensimmäistä heittoa erittäin kuluneilla vanhoilla kengillään ennen kollegan heittokenkien lainaamista. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 Singh pääsi finaaliin, jossa hän sijoittui 12:nneksi.


title: Davinder Singh

text: Ennen yleisurheiluun keskittymistä Singh harrasti lapsena kabaddia ja krikettiä. Keihäänheitosta hän kiinnostui, kun opettaja pyysi häntä koulussa kokeilemaan puukeihään heittämistä.


title: Bres

text: Bres oli Irlannin kelttiläisessä mytologiassa hedelmällisyyden ja maanviljelyn jumala. Hän on fomorien prinssin Elathan ja jumalatar Eriun poika. Kun jumalten heimon Tuatha Dé Danannin kuningas Nuada oli menettänyt kätensä Magh Tuireadhin ensimmäisessä taistelussa, ei hänen katsottu enää voivan hallita. Tuatha Dé Danann päättivät valita Bresin Nuadan seuraajaksi, vaikka fomorit olivat heidän vihollisiaan. Bresin valinta ajateltiin sovinnon eleeksi, jolla varmistettaisiin rauha Tuatha Dé Danannin ja fomorien välillä. Bres sai puolisokseen jumalatar Brigitin.


title: Bres

text: Bres osoittautui kuitenkin kelvottomaksi hallitsijaksi. Hän oli tyranni ja kiristi verotuksen sietämättömälle tasolle. Hän myös antoi Tuatha Dé Danannin työskennellä orjina. Kun Nuada oli saanut uuden käden, syrjäytettiin Bres nopeasti ja ajettiin maanpakoon. Bres yllytti fomorit sotaan, mutta heidät lyötiin ja Bres vangittiin. Bresin henki säästettiin, kun hän lupasi opettaa Tuatha Dé Danannille maanviljelystä ja tehdä Irlannista hedelmällisen maan.


title: Kadmiumselenidi

text: Kadmiumselenidi (CdSe) on kadmium- ja selenidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää väriaineena sekä puolijohteena elektroniikkasovelluksissa.


title: Kadmiumselenidi

text: Huoneenlämpötilassa kadmiumselenidi on väriltään punaista, harmaata tai ruskeaa kiteistä ainetta, ja väri määräytyy kadmiumselenidipartikkelien koon mukaan. Yhdiste on veteen liukenematonta. Väkeviin happoliuoksiin kadmiumselenidi liukenee, mutta hajoaa samalla ja esimerkiksi väkevä typpihappo hapettaa yhdisteen kadmiumselenaatiksi. Kiderakenteeltaan kadmiumselenidi on polymorfista ja siitä tunnetaan alkeiskopiltaan heksagonaalinen ja kuutiollinen muoto. Kadmiumselenidi on n-tyypin puolijohde ja sen johtavuusvyön ja valenssivyön välinen energiaero on 1,74 eV.


title: Kadmiumselenidi

text: Kadmiumselenidiä voidaan valmistaa kuumentamalla kadmiumia ja seleeniä kvartsiputkessa tai saostamalla kadmiumsuolojen vesiliuoksista esimerkiksi natriumselenidin avulla. Kadmiumselenidiä voidaan käyttää värjäämään lasia punaiseksi. Yhdistettä käytetään myös pigmenttinä yhdessä seoksena kadmiumsulfidin kanssa ja luminoivissa maaleissa. Puolijohteena kadmiumselenidiä käytetään esimerkiksi aurinkokennoissa ja tähän tarkoitukseen on tutkittu myös kadmiumselenidin kvanttipisteitä.


title: Kaur Kender

text: Kaur Kender (s. 27. toukokuuta 1971) on virolainen kirjailija ja mainosalan yrittäjä. Hän on herättänyt kohua teoksillaan ja käytöksellään.


title: Kaur Kender

text: Kender julkaisi vuonna 1998 inhorealistisen esikoisteoksensa "Itsenäisyyspäivä" ("Iseseisvuspäev") omakustanteena, ja se oli sekä myynti- että arvostelumenestys. Sen jälkeen hän julkaisi teoksen melkein joka vuosi.


title: Kaur Kender

text: Kender yritti saada valtaansa kulttuurilehti Sirpin, jonka päätoimittajana hän oli lyhyen aikaa. Hän ja häntä tukenut kulttuuriministeri Rein Lang joutuivat skandaalin vuoksi eroamaan. Kenderin viaksi luettiin muiden kirjoittajien halveksiminen, ministeri Langin katsottiin pyrkineen rajoittamaan sananvapautta.


title: Kaur Kender

text: Blogissa joulukuussa 2014 julkaistun teoksen "Untitled 12" vuoksi häntä vastaan nostettiin tammikuussa 2016 Virossa syyte lapsipornon tuottamisesta ja levityksestä. Kender sai toukokuussa 2017 vapauttavan päätöksen. Harjun käräjäoikeuden mukaan teos on taiteellinen, ei pedofiilinen. Syyttäjä aikoo viedä jutun seuraavaan oikeusasteeseen.


title: Kuolon kihlattu

text: Kuolon kihlattu (myös "Kuolemalle kihlattu", "Kuolon morsian", "Kuoleman morsian"; ) on vuonna 1915 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Emilio Ghionen ohjaaman intohimodraaman pääosaa esittää oopperalaulaja Lina Cavalieri.


title: Kuolon kihlattu

text: Musiikin opiskelija Elyane matkustaa Roomaan, jossa hän rakastuu taidemaalari Pierreen. Elyanea tavoittelee myös herttua Alberto, joka sokaisee tytön yhteiskunnallisella asemallaan. He pakenevat Pariisin seurapiirielämään, mutta pian käy ilmi, ettei herttua aiokaan mennä naimisiin. Elyanesta taulun maalannut Pierre haavoittuu kaksintaistelussa Alberton kanssa ja tyttö hoitaa hänet terveeksi. Pierre pakenee menneisyyden haamuja, mutta entinen rakkaus ei jätä häntä rauhaan. Elyane seuraa Pierreä Roomaan, jossa hän tekee itsemurhan ollakseen ikuisesti rakastettunsa kihlattu.


title: Kuolon kihlattu

text: Tiber Filmin tuottama "Kuolon kihlattu" oli kuuluisan laulajan ja ”maailman kauneimmaksi naiseksi” mainitun Lina Cavalierin ensimmäinen Italiassa tekemä elokuva. Miespääosaa esittää Cavalierin aviomies, ranskalainen tenori Lucien Muratore.


title: Kuolon kihlattu

text: "Kuolon kihlattu" on yksi 1910-luvun lukuisista diivaelokuvista. Juoneltaan tavanomaisena sen vetovoima perustui mahdollisuuteen nähdä kuuluisa oopperalaulaja ja samalla vilaus hänen elämäntavastaan. Elokuva oli suuri yleisömenestys ja se sai Italiassa pääosin myönteisiä arvosteluja. Yhdysvaltalaiset kriitikot pitivät elokuvan juonta typeränä ja suhtautuivat huvittuneesti varsinkin Muratoren näyttelijänsuoritukseen.


title: Kuolon kihlattu

text: Elokuvaa esitettiin Suomessa syksyllä 1916. Lehtimainoksen mukaan "Kuolon kihlattu" oli ”kieltämättä paraimpia filminäytelmiä, mitä on pitkään aikaan nähty”. Erityistä huomiota kiinnitettiin elokuvassa nähtävään Cavalierin huvilaan, yli kaksi miljoonaa markkaa maksaneisiin helmiin, neljännesmiljoonan arvoisiin chinchillaturkiksiin ja vuoden 1916 naismuotia edustaviin Paquinin pukuihin.


title: Kuolon kihlattu

text: Elokuvan 1537 metrin alkuperäispituudesta on säilynyt 345 metrin pahoin vahingoittunut espanjankielinen katkelma, joka on restauroitu Valencian ja Bolognan elokuva-arkistojen yhteistyönä. Katkelma on nähtävissä Bolognan elokuva-arkiston sivustolla.


title: FK Sūduva Marijampolė

text: Futbolo Klubas Sūduva Marijampolė on jalkapalloseura Marijampolėn kaupungista. Seura pelaa Liettua korkeimmalla sarjatasolla A Lygassa. Marijampolė on voittanut Liettuan Cupin kahdesti: 2006 ja 2009.


title: FK Sūduva Marijampolė

text: Sūduva Marijampolė on perustettu vuonna 1942. Ensimmäisen kerran Liettuan pääsarjaan seura nousi kaudelle 2001.


title: Etsintä

text: Etsintä on toimintaa, jossa pyritään löytämään kadonnut henkilö tai kadonneita henkilöitä. Ympäristöstä tai kohteesta riippuen on kehittynyt erilaisia etsintätapoja. Suomessa etsintöjä järjestää pääasiallisesti poliisilaitos, joka voi käyttää apunaan Suomen Punaisen Ristin vapaaehtoista pelastuspalvelua, rajavartiolaitosta sekä Suomen Meripelastusseuraa.


title: Etsintä

text: Suomessa poliisi voi määrätä kenet tahansa 18 vuotta täyttäneen, enintään 54-vuotiaan, poliisilain perusteella auttamaan korvausta vastaan etsinnössä.


title: Etsintä

text: Vapaaehtoisen pelastuspalvelun etsintätapoihin kuuluvat muun muassa harvaharavointi, kuulotuntumaharavointi, näkötuntumaharavointi, reittiharavointi, partioetsintä ja MSO-etsintä etsittävän henkilön taipumusten arvioimisen perusteella.


title: Etsintä

text: Tavanomaisen maalla tapahtuvan etsinnän lisäksi harjoitetaan muun muassa vesistöetsintää, lentoetsintää sekä vedenalaista etsintää.


title: Avarn Security

text: Avarn Security (joskus tyylitettynä AVARN Security) on turvallisuusyhtiö, joka tuottaa turvallisuuspalveluja ja -ratkaisuja yrityksille ja julkisen sektorin organisaatioille. Yhtiöllä on toimintaa Suomessa ja Ruotsissa. Avarn Security on osa pohjoismaista Sector Alarm Groupia.


title: Avarn Security

text: Suomessa Avarn Security toimii valtakunnallisesti 20 toimipaikan ja alihankkijaverkostonsa kautta työllistäen noin 2 800 henkilöä. Yhtiön liikevaihto oli vuonna 2016 65 miljoonaa euroa. Avarn Securityn toiminta Suomessa käynnistyi kesäkuussa 2016 Sector Alarm Groupin ostettua ja yhdistettyä Turvatiimin ja G4S Suomen liiketoiminnan. Palveluihin kuuluvat hälytyskeskuspalvelut, turvallisuustekniikka, turvallisuuspalvelut ja rahankäsittelypalvelut.


title: Avarn Security

text: Ruotsissa Avarn Security toimii 30 toimipaikalla ja työllistää noin 3 500 henkilöä. Sector Alarm Group osti G4S:n Ruotsin liiketoiminnan jo vuonna 2014, mutta yhtiö käynnisti toimintansa Avarn Securityn nimellä vasta keväällä 2016. Palveluihin kuuluvat hälytyskeskuspalvelut, turvallisuustekniikka, turvallisuuspalvelut ja riskienhallintapalvelut.


title: Taito Etelä-Pohjanmaa

text: Taito Etelä-Pohjanmaa ry on alueellaan keskeinen käsityökulttuurin, -taidon ja – elinkeinopalvelujen tuottaja sekä käsityötaiteen perusopetuksen järjestäjä. Yhdistys on toiminut vuodesta 1907 saakka. Sen toiminta-alueena ovat Etelä-Pohjanmaa ja Pohjanmaan maakunnan suomenkielinen alue. Yhdistyksen päätoimipaikka on Seinäjoella Kaarakan talossa.


title: Taito Etelä-Pohjanmaa

text: Yhdistys on osa Käsi- ja taideteollisuusliitto Taito ry:tä.


title: Taito Etelä-Pohjanmaa

text: 1907 Taito Etelä-Pohjanmaa ry perustettiin Etelä-Pohjanmaan Kotiteollisuus ry:n nimisenä


title: Taito Etelä-Pohjanmaa

text: 1911 Palkattiin yhdistykselle ensimmäinen työntekijä ja perustettiin kiertäviä mies- ja naiskäsityökouluja maakuntaan


title: Taito Etelä-Pohjanmaa

text: 1913 Käsi- ja taideteollisuusliitto


title: Taito Etelä-Pohjanmaa

text: 1951 Ensimmäinen kotiteollisuusyhdistyksen pysyvä neuvonta-, kurssi- ja näyttelytila Seinäjoelle


title: Taito Etelä-Pohjanmaa

text: 1970 Laajennettiin toimintaa maakunnassa


title: Taito Etelä-Pohjanmaa

text: 1989 Ensimmäiset lasten käsityökoulut (Etelä-Pohjanmaan kty ja Nylands hantverk rf)


title: Taito Etelä-Pohjanmaa

text: 1997 Yrittäjille suunnattu verkkopalvelu Taitoverkko


title: Taito Etelä-Pohjanmaa

text: 2017 Taito Etelä-Pohjanmaa ry:n 110-vuotis juhlavuosi


title: Sciurus meridionalis

text: Sciurus meridionalis on puissa elävä tuuheahäntäinen jyrsijälaji, jota esiintyy Calabriassa Etelä-Italiassa. Sitä pidettiin aiemmin tavallisen oravan ("Sciurus vulgaris") alalajina.


title: Sciurus meridionalis

text: Eräs italialainen tutkijaryhmä on geneettisesti, muun muassa DNA-tutkimusten perusteella, varmentanut sen, että entistä tavallisen oravan alalajia "Sciurus vulgaris meridionalis" tulisi pitää erillisenä lajinaan. Kuitenkaan muun muassa Catalogue of Life ei vielä vuonna 2017 ole ottanut asiaan kantaa.


title: Sciurus meridionalis

text: "Sciurus meridionalis" on suurikokoinen orava, noin 35 prosenttia tavallista oravaa suurempi. Se eroaa siitä myös väritykseltään, selkäpuoli vaihtelee tummanruskeasta mustaan ja alapuoli on kirkkaan valkoinen. Kesällä pään, erityisesti korvien tausta, ja selän turkki on hieman vaaleampi. Koiraas painaa 365–475 grammaa ja naaraas 395–500 grammaa. Painoa lukuun ottamatta sukupuolten ei ole havaittu eroavan toisitaan.


title: Sciurus meridionalis

text: "Sciurus meridionalista" tavataan Calabriassa Etelä-Italiassa, etenkin Apeniinien vuoristoista, kuten Pollinosta, Silasta ja Aspromontesta. Sen elinympäristö ei poikkea tavallisesta oravasta muuten kuin että se on sitoutunut vuoristoseutuihin.


title: Heininen

text: Heininen voi tarkoittaa:


title: Grischa Prömel

text: Grischa Prömel (s. 9. tammikuuta 1995 Stuttgart, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on puolustava keskikenttäpelaaja. Prömel edustaa 2. Bundesliigassa pelaavaa 1. FC Union Berliniä.


title: Interplanetary

text: Interplanetary on suomalaisen Team Jolly Rogerin kehittämä strategiapeli. Pelin on julkaissut Team 17 vuonna Windows-alustalle.


title: Interplanetary

text: Peli on julkaistu Steam-palvelussa digitaalisena latauksena. Pelin kehitys alkoi vuonna 2013 ja oli saatavilla early access -julkaisuna ennen lopullista julkaisua.


title: Interplanetary

text: Peli ottaa huomioon painovoiman vaikutuksen avaruudessa käytävissä taisteluissa.


title: Interplanetary

text: Softpedia on antanut pelille arvosanan 7.5/10 arvostelussaan.


title: Kenneth Lane

text: Kenneth Ralph ”Ken” Lane (16. elokuuta 1923 Toronto, Kanadan dominio, Brittiläinen imperiumi – 22. tammikuuta 2010 Toronto) oli kanadalainen ratameloja ja olympiamitalisti.


title: Kenneth Lane

text: Lane voitti kanadalaiskaksikoiden 10 000 metrin matkalla olympiahopeaa Helsingissä 1952. Lanen Norman-veli oli myös ratamelonnan olympiamitalisti.


title: Kenneth Lane

text: Lane kuoli leukemiaan Torontossa 86-vuotiaana 22. tammikuuta 2010.


title: Donald Hawgood

text: Donald Trevor ”Don” Hawgood (20. maaliskuuta 1917 – 8. heinäkuuta 2010 Toronto) oli kanadalainen ratameloja ja olympiamitalisti.


title: Donald Hawgood

text: Hawgood voitti Kenneth Lanen parina kanadalaiskaksikoiden 10 000 metrin matkalla olympiahopeaa Helsingissä 1952.


title: Donald Hawgood

text: Hawgood kuoli Torontossa 93-vuotiaana 8. heinäkuuta 2010.


title: Gérard Gratton

text: Joseph Aimé Gèrald ”Gerry” Gratton (29. elokuuta 1927 Montréal, Kanadan dominio, Brittiläinen imperiumi – 28. heinäkuuta 1963 Montréal) oli kanadalainen painonnostaja ja olympiamitalisti.


title: Gérard Gratton

text: Gratton saavutti 75 kilogramman painoluokassa olympiahopeaa Helsingissä 1952 ollen maansa ensimmäinen painonnoston olympiamitalisti. Lontoon kesäolympialaisissa 1948 hän sijoittui viidenneksi.


title: Anderson Peters

text: Anderson Peters (s. 21. lokakuuta 1997) on grenadalainen keihäänheittäjä. Petersin henkilökohtainen ennätys on St. George’sissa 2. heinäkuuta 2017 heitetty 84,81 metriä.


title: Anderson Peters

text: Peters sai hopeaa alle 20-vuotiaiden Pan-Amerikan-mestaruuskilpailuissa 2015. Bydgoszczissa järjestetyissä yleisurheilun alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2016 Peters saavutti keihäässä pronssimitalin tuloksella 79,65 metriä, joka oli silloinen keihäänheiton Grenadan ennätys aikuisten sarjassa. Vuonna 2017 hän jätti kotisaarensa aloittaakseen yliopisto-opinnot täyden stipendin turvin Mississippi State University -opinahjossa Yhdysvalloissa. Hän karsiutui loppukilpailusta Lontoon MM-kilpailuissa 2017. Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa 2018 hän sai pronssia tuloksella 82,20.


title: Giro Rosa 2017

text: Giro Rosa 2017 (naisten Italian ympäriajo) oli järjestyksessään 28. Giro Rosa. Se alkoi Aquileiasta 30. kesäkuuta ja päättyi Torre del Grecoon 9. heinäkuuta.


title: Polkunahkajäkälä

text: Polkunahkajäkälä ("Peltigera degenii") on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Yläpinta on kuivana sinertävänharmaa. Alapinnan suonet ovat kapeita ja niukkahaaraisia. Liuskat ovat noin 0,5–1 senttimetriä leveitä. Jäkälä kasvaa sammalien joukossa ja erittäin usein polkujen vierellä.


title: Viraali (elokuva)

text: Viraali on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut suomalainen episodielokuva ja rikosdraama.


title: Viraali (elokuva)

text: Elokuvan on ohjannut Thomas Laine ja elokuvan päärooleissa nähdään Frans Isotalo, Saga Sarkola, Vili "Wil" Korteniemi, Anne Polvi, Mika Melender ja Visa Sarparanta. Muissa rooleissa nähdään mm. Karri "Paleface" Miettinen ja Roope Salminen.


title: Viraali (elokuva)

text: "Viraali" sai maailmanensi-iltansa Sodankylän elokuvajuhlilla 15. kesäkuuta 2017, jossa sille myönnettiin myös uusintaesitys 18. kesäkuuta 2017. Suomen teatteri-ensi-ilta oli 30. kesäkuuta 2017.


title: Viraali (elokuva)

text: "Viraali" käsittelee temaattisesti elämää viraalina ilmiönä sen lisäksi, että elokuvassa fokuksessa ovat internetin kautta leviävät viraali-ilmiöt. Helsingin kaupunki on myös näkyvässä osassa elokuvaa.


title: Viraali (elokuva)

text: Elokuvan tarina koostuu neljästä episodista, jotka nivoutuvat yhteen bitcoin-ryöstön seurauksena. Nuori Janne haaveilee rap-urasta, mutta joutuu kohtaamaan uran alkuvaiheen haasteet. Samaan aikaan poliisi rakastuu muusikkoon, jolla puolestaan on lupaava kansainvälinen ura edessään. Kodinelektroniikkaliikkeessä työskentelevä Mika päätyy rikollisille teille, kun huomaa nykytekniikan tarjoamat uudet mahdollisuudet. Syöpäpotilas Maarit ja pankkiirina työskentelevä Harry tapaavat kymmenen vuotta avioliittonsa päättymisen jälkeen.


title: Ristiniemen linnake

text: Viipurinlahden suulla Säkkijärvellä sijainnut Ristiniemen linnake oli yksi Suomen rannikkotykistön linnakkeista talvisodassa.


title: Ristiniemen linnake

text:
Linnakkeeseen kuului järeä rannikkotykistöpatteri kahdella 305/52 O tykillä, raskas ilmatorjuntapatteri neljällä 76 ItK tykillä, tulenjohtotorni, vajaan komppanian vahvuinen
suoja-osasto, sekä linnakkeen viesti-, merivalvonta- ja huolto-osat. Linnakkeen rakentamisen periaatepäätös tehtiin 1931 ja itse rakentaminen aloitettiin keväällä 1936 ja patteri saatiin valmiiksi vuoden 1939 lopussa. Linnakkeen tykit tuotiin Örön linnakkeesta, missä tykkejä oli ollut aikaisemmin neljä.


title: Ristiniemen linnake

text: Sodan alusta alkaen linnaketta vastaan hyökättiin ilmasta lähes päivittäin. Mannerheim-linjan murruttua Summassa helmikuun 11. päivä, suomalaiset perääntyivät myös etelämpänä Koiviston lohkolta ja näin myös Viipurinlahti ja Ristiniemi muuttui sotatoimialueeksi. Tämän jälkeen ristiniemi joutui tiedustelupartioiden ja kerran myös joukkueen vahvuisen osaston kohteeksi. Kaikki tiedusteluosastot tuhottiin jäälle rannan läheisyyteen.


title: Ristiniemen linnake

text: Järeä patteristo aloitti tulitoimintansa 20. helmikuuta Koiviston kauppalan satamaa vastaan. Samana päivänä 2. tykki "Kiviharju" halkesi ammunnassa käyttökelvottomaksi. Järeä patteri jatkoi tästä eteenpäin toimintaansa vain 1. tykillään "Kalliolla".


title: Ristiniemen linnake

text: 29. helmikuuta — 2. maaliskuuta välisenä aikana Ristiniemi tuki Tuppuran linnaketta. Tuppuran linnake menetettiin 2. maaliskuuta ja sen miehistö murtautui saartorenkaan läpi Viipurinlahden yli.


title: Ristiniemen linnake

text: Linnakkeelle kulkee huonokuntoinen hiekkatie, joka on kuitenkin ajokuntoinen. 1. tykki "Kallio" aivan tien vierestä metsän peitosta ja 2. tykki "Kiviharju" löytyy noin puoli kilometriä tiestä 1. tykistä pohjoiseen. Tulenjohtotorni on kilometri 1. tykistä etelään. Tulejohtotorni on räjäytetty, mutta vain yläosan seinät ovat pudonneet ja tornin alaosa, noin viisi metriä korkea on edelleen pystyssä. Alueen kivillä vahvistetut juoksuhaudat ovat edelleen hyvässä kunnossa. 1. tykin bunkkeri on pääosin pystyssä, vaikka se yritettiin räjäyttää. Toinen ammusvarasto on täynnä betonilohkareita, jotka ovat pudonneet katosta, mutta toinen lähes ehjä.


title: Ristiniemen linnake

text: Niemen kärjessä on Neuvostoliiton aikana käytössä ollut merivalvonta-asema, joka ei ole enää käytössä.


title: Louhunahkajäkälä

text: Louhunahkajäkälä ("Peltigera elisabethae") on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Yläpinta on harmaanruskea ja sileä. Alapinta on suoneton ja keskeltä tumma. Liuskat ovat noin 0,5–2 senttimetriä leveitä. Jäkälä kasvaa kalkkikallioden sammalikoissa, varsinkin järvien rannoilla. Louhunahkajäkälä on erittäin uhanalainen.


title: Jauhenahkajäkälä

text: Jauhenahkajäkälä ("Peltigera extenuata") on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Yläpinta on harmaanrusehtava ja huopakarvainen. Alapinta on epäselvästi vaaleasuoninen. Liuskat ovat noin 1–1,5 senttimetriä leveitä. Jäkälä kasvaa sammaleilla, paljaalla maalla ja kallioilla. Jauhenahkajäkälä on yleinen koko Suomessa.


title: Turjannahkajäkälä

text: Turjannahkajäkälä ("Peltigera frippii") on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Sen yläpinta on harmaanruskea ja sileä. Alapinta on keskeltä tummuva, suonet ovat rinnakkaisia tai viuhkamaisia. Liuskat ovat noin senttimetrin levyisiä. Jäkälä kasvaa sammaleilla, hiekka- ja humusmailla, varpukankailla ja jokienpegermillä.


title: Magnus Kirt

text: Magnus Kirt (s. 10. huhtikuuta 1990) on virolainen keihäänheittäjä. Kirtin henkilökohtainen ennätys on Rabatissa 13. heinäkuuta 2018 heitetty 89,75 metriä, joka on myös Viron ennätys.


title: Magnus Kirt

text: Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2014 Kirt jäi karsintaan tuloksella 74,33. Seuraavana vuonna hän osallistui Pekingin maailmanmestaruuskilpailuihin. Siellä hän heitti karsinnassa parhaalla yrityksellään 78,84 metriä eikä edennyt loppukilpailuun. Myös Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2016 Kirt jäi karsintaan heitettyään tuloksen 74,64 metriä. Rion kesäolympialaisissa 2016 hän heitti karsintakilpailussa tuloksen 79,33 metriä eikä selviytynyt finaaliin.


title: Magnus Kirt

text: Vuonna 2017 yleisurheilun joukkueiden EM-kilpailuiden Ykkösliigassa Kirt sijoittui keihäänheitossa toiseksi tuloksella 83,60 metriä. Kilpailu heitettiin 25. kesäkuuta Vaasassa. Orimattilan Tähtikisoissa 29. heinäkuuta 2017 hän voitti miesten keihäänheiton kenttäennätyksellä 86,06 metriä. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän heitti karsinnassa tuloksen 83,86 selviytyen loppukilpailuun. Siinä hän sijoittui 11:nneksi tuloksella 80,48.


title: Magnus Kirt

text: Berliinin 2018 EM-kilpailuissa Kirt voitti pronssia tuloksella 85,96 m.


title: Nappinahkajäkälä

text: Nappinahkajäkälä ("Peltigera horizontalis") on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Yläpinta on siniharmaanrusehtava ja kiiltävä. Alapinta on valkea, keskeltä tummuva. Suonet eivät ole koholla, mutta erottuvat verkkomaisina. Liuskat ovat noin 1–1,5 senttimetrin levyisiä. Kasvustot ovat noin 10–20 senttimetriä leveitä, mutta joskus vielä laajemmiksi yhtyviä. Jäkälä kasvaa ravinteikkaiden kallioiden sammaleisilla seinämillä, joskus myös vanhojen lehtipuiden tyvillä.


title: Konstantin Lebedev

text: Konstantin Vasiljevitš Lebedev (, (s. 8. marraskuuta 1918 Saratovin alue, Neuvosto-Venäjä) oli Viron kommunistisen puolueen toinen sihteeri vuosina 1971–1982. Kansallisuudeltaan hän on venäläinen.


title: Konstantin Lebedev

text: Lebedev työskenteli nuoruudessaan vuosina 1936–1941 läntisessä Kazahstanissa opettajana. Vuonna 1941 hänestä tuli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (NKP) jäsen. Silloin hän siirtyi kazakstanilaisen Uralskin kaupungissa kommunistipuolueen johtotehtäviin, joissa hän toimi vuoteen 1949. Sen jälkeen hän siirtyi Moskovaan puoluekouluun, jossa hän oli vuoteen 1952. Sen jälkeen Lebedev toimi edelleen Moskovassa NKP:n johtotehtävissä aina vuoteen 1971. Näin Lebedev oli puhdas Neuvostoliiton nomenklatuuran edustaja.


title: Konstantin Lebedev

text: Vuonna 1971 NKP siirsi Lebedevin Neuvosto-Viroon paikallisen Viron kommunistisen puolueen toisen sihteerin eli paikallisen puolueen toiseksi vaikutusvaltaisimpaan virkaan ykköspaikan eli ensimmäisen sihteerin viran ollessa vielä pitkäaikaisella puoluejohtajalla Johannes Käbinillä. Tyypillisesti kakkosvirka oli NKP:n luottomiehen nimissä taaten suoran tiedonkulun NKP:n Moskovassa oleville puoluejohtajille. Lebedev edusti näin puhtaasti venäläistaustaista kommunistia, jolla ei ollut kansallisuus- eikä muitakaan siteitä Viroon, kuten edeltäjillään Leonid Lentsmanilla ja Artur Vaderilla, jotka olivat Venäjällä kasvaneita virolaisia. Lebedevin nimitys oli myös ilmentymä venäläistämisen vahvistumisesta Virossa. Keskusvallan otteen tiukentuessa Neuvosto-Virossa Lebedevin rooli tuli yhä tärkeämmäksi. Vuonna 1977 hän johti yritystä syrjäyttää kansallismieliseksi luokitellut Käbin ja ideologiasihteeri Vaino Väljas. Silloin Käbinin ja Väljasin syrjäyttäminen ei vielä onnistunut, mutta keväällä 1978 keskusvallan kannattajat Lebedevin ja Karl Vainon johdolla onnistuivat syrjäyttää heidät.


title: Konstantin Lebedev

text: Vuonna 1982 Konstantin Lebedev palasi takaisin Moskovaan ja toimi aina vuoteen 1988 asti NKP:n kontrollikomitean jäsenenä.


title: Heikki Juvonen

text: Heikki Juvonen (10. elokuuta 1884 Kitee – 30. joulukuuta 1915 Kitee) oli suomalainen kuvanveistäjä, joka tunnetaan kotieläimiä esittävistä pienoisveistoksistaan.


title: Heikki Juvonen

text: Kiteen Valkeavaaralta kotoisin ollut Juvonen loukkaantui vakavasti metsätöissä sattuneessa onnettomuudessa, jonka jälkeen hän aloitti kuvanveiston sairaala-aikanaan Sortavalassa. 1900-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulla Juvonen suoritti opintoja Helsingissä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa, mutta palasi jo pian takaisin Kiteelle ja perusti oman työpajan kotitaloonsa. Hän keskittyi muovailemaan pienoisveistoksia kotieläimistä, kuten lehmistä, sonneista ja hevosista. Niitä käytettiin myös opetusvälineinä esimerkiksi maatalouskouluissa. Tunnetuista hevosista Juvonen teki veistokset muun muassa Eino-Vakaasta ja Kirpusta.


title: Heikki Juvonen

text: Ravipiireissä tunnetaan Heikki Juvonen vuonna 1915 muutamaa kuukautta ennen kuolemaansa tekemästään Kirppu-patsaasta. Tilaaja oli Kirpun omistaja, valmentaja ja ohjastaja eläinlääkäri Ludvig Fabritius. Kirppu oli yksi suomenhevosen kantaisistä ja kilpailuaikansa ylivoimainen ravuri Suomessa.


title: Aleksandr Kudrjavtsev

text: Aleksandr Ivanovitš Kudrjavtsev (, (s. 19. elokuuta 1928 Vologdan alue, Neuvostoliitto) oli Viron kommunistisen puolueen toinen sihteeri vuosina 1982–1985. Kansallisuudeltaan hän on venäläinen.


title: Aleksandr Kudrjavtsev

text: Kudrjavtsev opiskeli vuosina 1945–1951 koneinsinööriksi. Sen jälkeen hän työskenteli Uljanovskissa tehtaan työnjohtajana. Vuonna 1954 hänestä tuli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (NKP) jäsen. Hän jatkoi työtään Uljanovskissa vuoteen 1960. Sen jälkeen hän siirtyi puolueen työntekijäksi Uljanovskissa. Vuodesta 1972 alkaen hän siirtyi Moskovaan NKP:n tehtäviin. Näin Kudrjavtsev oli puhdas Neuvostoliiton nomenklatuuran edustaja.


title: Aleksandr Kudrjavtsev

text: Vuonna 1982 NKP siirsi Kudrjavtsevin Neuvosto-Viroon paikallisen Viron kommunistisen puolueen toisen sihteerin eli paikallisen puolueen toiseksi vaikutusvaltaisimpaan virkaan. Ykköspaikalla eli ensimmäisen sihteerin virassa oli tiukan keskusvallan ja venäläistämisen kannattaja Karl Vaino. Kudrjavtsev oli Vainon kanssa samalla keskusvaltaa tukevalla linjalla kuten edeltäjänsä puolueen toisena sihteerinä ollut Konstantin Lebedev.


title: Aleksandr Kudrjavtsev

text: Vuonna 1985 Aleksandr Kudrjavtsev palasi takaisin Moskovaan puoluetehtäviin osastopäälliköksi.


title: Lännennahkajäkälä

text: Lännennahkajäkälä ("Peltigera hymenina") on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Yläpinta on siniharmaa, toisinaan ruskettuva ja laikullinen. Alapinta on kellanruskea. Suonet ovat leveitä ja matalia. Liuskat ovat noin 1–2 senttimetriä leveitä. Kasvustot ovat noin 20 senttimetriä leveitä, mutta kasvustojen liittyessä voivat muodostaa suuria peitteitä. Jäkälä kasvaa sammalikoissa, kallionseinämillä ja puiden tyvillä.


title: Vittel

text: Vittel on kunta Koillis-Ranskassa Vosgesin departementissa Grand Estin alueella. Se on vanha perinteinen kylpyläkaupunki. Kylpyläkeskusta on rakennettu 1800-luvun puolivälistä lähtien ja se kuuluu nykyään Ranskan historiallisiin monumentteihin. Kylpylän lähettyvillä on myös kasino. Kaupungissa on Nestlén omistama tehdas, jossa pullotetaan Vittel kivennäisvettä.


title: Andrian Mardare

text: Andrian Mardare (s. 20. kesäkuuta 1995) on moldovalainen keihäänheittäjä. Mardaren henkilökohtainen ennätys on Prahassa 4. kesäkuuta 2018 heitetty 84,43 metriä. Tulos on myös keihäänheiton Moldovan ennätys.


title: Andrian Mardare

text: Eugenessa järjestetyissä yleisurheilun alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2014 Mardare saavutti keihäänheitossa pronssimitalin tuloksella 72,81 metriä. Vuonna 2017 yleisurheilun joukkueiden EM-kilpailuiden Kakkosliigassa hän otti keihäässä lajivoiton tuloksella 83,93 metriä. Kilpailu heitettiin 25. kesäkuuta Tel Avivissa. Samalla Mardare paransi keihäänheiton Moldovan ennätystä neljännen kerran kauden 2017 aikana vuoden neljännessä kilpailussaan.


title: Andrian Mardare

text: Mardare saavutti Bydgoszczin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 pronssia tuloksella 78,76. Lontoon MM-kilpailuissa hän karsiutui loppukilpailusta.


title: Andrian Mardare

text: Berliinin EM-kisoissa 2018 hänen sijoituksensa oli seitsemäs tuloksella 81,54.


title: Præstø (täsmennyssivu)

text: Præstø voi tarkoittaa seuraavia:


title: Thuillières

text: Thuillières on kunta Koillis-Ranskassa Vosgesin departementissa Grand Estin alueella.


title: Thuillières

text: Kunnan nähtävyys on linna "Château de Thuillières". Linnan suunnitteli arkkitehti Germain Boffrand, ja se valmistui vuonna 1722. Linnassa on näyttelijätär Ève Lavallièrelle omistettu museo. Linnan kyyhkyslakka on huomion arvoinen.


title: Eguisheim

text: Eguisheim [egishaim] () on noin 1 600 asukkaan kunta Haut-Rhinin departementissa Ranskan koillisella Grand Est -hallintoalueella.


title: Eguisheim

text: Colmarin kaupungin lounaispuolella sijaitseva Eguisheim on tunnettu viinintuotannostaan sekä mutkittelevien ja kapeiden katujen varrella olevista ristikkotaloistaan. Kunta on valittu mukaan moneen Ranskan kauneimpia paikkakuntia esitteleviin luetteloihin, kuten vuonna 2013 "Les Plus Beaux Villages de France" -järjestön jäseneksi ja brittiläisen "The Daily Telegraph" -lehden vuonna 2017 julkaisemaan 20 kauneimman ranskalaiskylän koosteeseen. Vuonna 2013 se äänestettiin televisio-ohjelmassa ranskalaisten suosikkikyläksi.


title: Eguisheim

text: Keskiaikainen paavi Pyhä Leo IX (1002–1054) oli syntynyt Eguisheimissa ja kuului samannimiseen aatelissukuun.


title: Avallon

text: Avallon [avalɔ̃] on noin 7 250 asukkaan kunta Yonnen departementissa Ranskan itäisellä Burgundin hallintoalueella. Se sijaitsee 50 kilometriä etelään Auxerren kaupungista Pariisista Lyoniin kulkevan rautatien ja A6-valtatien varrella.


title: Avallon

text: Avallon on samannimisen noin 51 000 asukkaan arrondissementin pääkaupunki.


title: Avallon

text: Avallonin vanha kaupunki tunnetaan mutkittelevista nupukivikaduistaan ja niiden varrella olevista ristikkotaloista. Kunnan tunnetuin rakennus on 1100-luvulta peräisin oleva Saint Lazare -kirkko. Muita nähtävyyksiä ovat kaupunginmuseo ja pukumuseo.


title: Avallon

text: Avallonin asukkaisiin kuuluvat suomalaiset kuvataiteilijat Elina Brotherus ja Lauri Astala.


title: Petrol Ofisi

text: OMV Petrol Ofisi A.Ş. on turkkilainen öljy- ja kaasuyritys, joka perustettiin vuonna 1941.


title: Petrol Ofisi

text: Petrol Ofisi on toiminut Formula 1:sten Turkin GP:n pääsponsorina vuodet 2006–2008. Lisäksi se on sponsoroinut GP2-sarjassa Fisichella Motor Sport -tallia 2006–2007.


title: Oldsmobile Alero

text: Oldsmobile Alero on henkilöauto, jota yhdysvaltalainen Oldsmobile valmisti vuosina 1998-2004. Alero oli viimeinen auto jota General Motors valmisti Oldsmobile-brändin alla.


title: Oldsmobile Alero

text: Euroopassa autoa myytiin nimellä "Chevrolet Alero".


title: Teuro

text: Teuro on kylä Tammelassa Kanta-Hämeessä. Se sijaitsee kunnan koillisosassa lähellä Hämeenlinnan, aiemmin Hattulan rajaa. Valtatie 10:ltä erkanee luoteeseen seututie 283, joka kulkee kylän halki. Teuron lähikyliä ovat idässä Kuuslammi, luoteessa Lautaporras, lännessä Susikas ja etelässä Loimonen. Kylässä virtaa Teuronjoki.


title: Teuro

text: Teuro–Kuuslammi valittiin Suomen vuoden kyläksi vuonna 2018.