title: Joni Ikonen

text: Kaudeksi 2015–2016 Ikonen päätti siirtyä Ruotsiin ja Frölunda HC:n junioreihin. Hänen isänsä Juha Ikonen pelasi seuran Elitserien-joukkueessa vuosina 1999–2002. Joni Ikonen pelasi koko kauden Frölundan J18-junioreissa. Hän oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä sekä J18 Elitissä tehoilla 17+10=27 että J18 Allsvenskanissa tehoilla 14+11=25. Ikonen sijoittui jälkimmäisen sarjan pistepörssissä toiseksi edellään vain MODO Hockeyn William Eriksson. Hän voitti kauden päätteeksi J18 Allsvenskanin mestaruuden.


title: Joni Ikonen

text: Ikonen debytoi Frölundan SHL-joukkueessa kaudella 2016–2017. Vain 17-vuotias Ikonen pelasi ensimmäisen miesten pääsarjaottelunsa Mestarien liigassa 4. lokakuuta 2016 ensimmäisessä playoff-ottelussa vieraissa valkovenäläistä Junost Minskiä vastaan. Hänelle aukesi paikka Frölundan kokoonpanosta Nicklas Lasun tultua isäksi sekä Simon Hjalmarssonin loukkaannuttua. SHL-debyyttinsä Ikonen teki 8. lokakuuta 2016 vieraissa Färjestad BK:ta vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 3.57 minuuttia. Ikonen pelasi kauden aikana SHL:ssä kymmenen runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. CHL:ssä hän pelasi kolme ottelua ja voitti sarjan mestaruuden. Ikonen pelasi suurimman osan kaudestaan Frölundan J20-junioreissa, joiden paras pistemies ja maalintekijä hän oli tehoilla 22+19=41. Ikonen sijoittui J20 SuperElitin maalipörssissä neljänneksi ja pistepörssissä kuudenneksi. Pudotuspeleissä hän oli joukkueensa paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Kristian Vesalaisen kanssa kolmella osumallaan. Ikonen vahvisti myös Frölundan J18-junioreita. Hän jakoi tehoilla 6+6=12 J18 Allsvenskanin pudotuspelien pistepörssin voiton VIK Västerås HK:n Wilmer Skoogin kanssa ja maalipörssin voiton Skellefteå AIK:n Jonatan Berggrenin kanssa. Ikonen voitti kauden päätteeksi J18 Allsvenskanin hopeaa.


title: Joni Ikonen

text: Montréal Canadiens varasi Ikosen toisella kierroksella 58. pelaajana . Samana kesänä hänet varasi myös OHL-joukkue Hamilton Bulldogs 28. pelaajana . Ikonen päätti jatkaa uraansa kuitenkin Euroopassa. Heinäkuussa Frölunda lainasi hänet kauden 2017–2018 kattavalla sopimuksella SM-liigajoukkue Kalevan Palloon. Ikonen merkittiin heti liigadebyytissään, runkosarjan avauskierroksella 8. syyskuuta 2017 vieraissa Mikkelin Jukureita vastaan joukkueen ykkösketjun keskelle laidoilleen Janne Tavi ja Tommi Jokinen. Hän sai ottelussa jääaikaa 13.52 minuuttia.


title: Joni Ikonen

text: Ikonen teki ensimmäisen miesten pääsarjamaalinsa Mestarien liigassa 11. lokakuuta 2017 vieraissa norjalaista Stavanger Oilersia vastaan. SM-liigassa hän kärsi alkukaudella kuitenkin tehottomuudesta ja keräsi 26 ensimmäisessä ottelussaan vain kaksi syöttöpistettä, kunnes Ikonen teki liigauransa avausmaalin lopulta 1. joulukuuta 2017 siirretyn rangaistuksen aikana Porin Ässiä vastaan. Hän keräsi ottelussa myös syöttöpisteen Mathew Maionen tekemään maaliin. Jukka Oksanen valitsi Ikosen ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Seuraavassa ottelussa 2. joulukuuta 2017 hän teki heti perään kaksi maalia vieraissa JYPiä vastaan. Ikosen ensimmäinen maali hyväksyttiin videotarkistuksen jälkeen ja se jäi KalPan 0–5-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Veli-Pekka Hård valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Kaikkiaan Ikosen tulokaskausi toi 52 runkosarjaottelussa tehot 4+10=14 ja kuudessa playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. CHL:ssä hän teki neljässä ottelussa tehot 1+2=3. Joulukuussa 2017 Ikonen teki KalPan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Joni Ikonen

text: Ikonen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2017, jolloin Ikonen voitti hopeaa. Hän toimi Suomen varakapteenina. Valmennus valitsi Ikosen joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Latviaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi.


title: Joni Ikonen

text: Ikonen pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2015, jolloin hän oli Suomen paras syöttäjä viidellä syöttöpisteellään. Ikonen voitti myös turnauksen jäähypörssin 20 jäähyminuutillaan. Hän on kuulunut myös alle 16-vuotiaiden maajoukkueen kapteenistoon. Yhteensä Ikonen on pelannut 17 nuorten ja 37 poikien maaottelua.


title: Joni Ikonen

text: Ikosen isoveli Juuso pelaa NHL-joukkue Washington Capitalsin organisaatiossa. Veljesten isä Juha Ikonen on Bluesin entinen kapteeni, joka kuului myös Suomen MM-hopeaa voittaneeseen joukkueeseen vuonna 1998. Myös heidän setänsä Jari Ikonen on pelannut SM-liigassa.


title: Teksti-TV 666

text: Teksti-TV 666 on suomalainen rockyhtye, joka perustettiin heinäkuussa 2013. Yhtye yhdistelee musiikissaan shoegazea, krautrockia sekä punk rockia. Osa yhtyeen ensimmäisistä kappaleista olivat laulaja-kitaristi Tero Huotarin toisen yhtyeen, Dead Mongoloidsin kappaleita, jotka on uudelleensovitettuja sekä suomen kielelle käännettyjä. Yhtyeen esiintymiskieli olikin alussa englanti, mutta siirtymä suomen kieleen tapahtui pikaisesti. Yhtye on kerännyt mainetta taitavana liveyhtyeenä.


title: Teksti-TV 666

text: Yhtyeen ensimmäinen kappale ”Piritorilta taivaaseen” julkaistiin tammikuussa 2014, ja se nousi Radio Helsingin viikon demoksi, ja toinen toukokuussa julkaistu ”Sä et tuu enää takaisin koskaan” valittiin YleX:n viikon tehoksi. Syyskuussa 2014 yhtye voitti Ylen järjestämän ”Tulevaisuuden tusina 2015” -äänestyksen. Yhtye on sittemmin julkaissut EP-trilogian, jonka ensimmäinen osa ilmestyi 1. elokuuta 2014, toinen osa 3. huhtikuuta 2015 ja viimeinen osa 28. maaliskuuta 2016. 9. lokakuuta 2016 Svart Records julkaisi kokoelmalevyn "1, 2, 3", joka sisältää trilogian kokonaisuudessaan.


title: Teksti-TV 666

text: Yhtyeen esikoisalbumi "Aidattu tulevaisuus" julkaistiin 7. syyskuuta 2018.


title: Singalanjoki

text: Singalanjoki (, ) on Norjanmereen Isovuonossa () Omasvuonon kunnassa () laskeva joki Tromssan läänissä Norjassa. Joen pituus on 64,96 kilometriä ja sen valuma-alueen pinta-ala on 514,95 km². Joen valuma-alue ulottuu hiukan myös Suomen puolelle Kolmen valtion rajapyykin luona Enontekiöllä ja Ruotsin puolelle siitä länteen Kiirunassa.


title: Härkäjärvi (Enontekiö)

text: Härkäjärvi () on Alattio-Koutokeinojoen vesistöön kuuluva järvi lähellä Norjan rajaa Enontekiöllä Suomessa. Järven pinta-ala on 20,67 hehtaaria, rantaviivan pituus 2,37 km ja korkeus merenpinnasta 485,5 metriä. Järvi kuuluu Alattiojoen sivujoen Fávrrosjohkan valuma-alueeseen.


title: Máseljávri

text: Máseljávri (joissakin lähteissä "Urdemarasjavri") on Alattio-Koutokeinojoen vesistöön kuuluva järvi Norjan ja Suomen rajalla Enontekiöllä Suomessa ja Koutokeinossa Norjassa. Järven korkeus merenpinnasta 451,8 metriä. Järvi kuuluu Alattiojoen sivujoen Bálggesjohkan valuma-alueeseen.


title: XTRMST

text: XTRMST on yhdysvaltalainen straight edge hardcore punk -yhtye, jonka perustivat AFI:n Davey Havok ja Jade Puget. Yhtyeen esikoisalbumi "XTRMST" julkaistiin vuonna 2014 pitkäaikaisen ystävän Steve Aokin Dim Mak Records -levy-yhtiölle.. Liveyhtyeeseen Havok ja Puget myöhemmin lisäsivät Chris Sorensonin (basso), Josh Jamesin (kitara) ja Val Saucedon (rummut).


title: News Corp

text: News Corporation eli New News Corp on yhdysvaltalainen monikansallinen mediayhtiö, joka irrotettiin entisestä News Corporationista sanomalehtien ja kirjojen kustantajaksi. Se on toinen kahdesta yhtiöstä, jotka perustettiin vuonna 2013 vanhan News Corporationin seuraajiksi; toinen niistä on 21st Century Fox. Yhtiö julkaisee useita sanomalehtiä, joihin kuuluvat muun muassa The Sun, The Times ja New York Post. Se omistaa myös kirjakustantamo HarperCollinsin sekä Dow Jones & Company -kustannusyhtiön, joka julkaisee The Wall Street Journal -sanomalehteä.


title: Keskitetty kuusikulmioluku

text:
ɸ
Keskitetty kuusikulmioluku eli hex-luku , "hex number") on keskitetty kuvioluku, joka voidaan esittää kuviolla, jonka muodostaa merkitty piste keskellä sekä sen ympärillä joukko muita merkittyjä pisteitä, jotka muodostavat sisäkkäisiä kuusikulmioita ja yhdessä heksagonaalisen hilan.


title: Keskitetty kuusikulmioluku

text: Osoittautuu, että "n":s keskitetty heksagonaalinen luku voidaan laskea kaavalla


title: Keskitetty kuusikulmioluku

text: Kaava voidaan esittää myös muodossa


title: Keskitetty kuusikulmioluku

text: mikä osoittaa, että "n":s keskitetty kuusikulmio saadaan kertomalla formula_3:s kolmioluku kuudella ja lisäämällä tuloon 1.


title: Keskitetty kuusikulmioluku

text: Ensimmäiset keskitetyt kuusikulmioluvut ovat:


title: Keskitetty kuusikulmioluku

text: Voidaan todeta, että kymmenjärjestelmässä keskitettyjen kuusikulmiolukujen viimeinen numero vaihtelee toistaen lukusarjaa 1–7–9–7–1.


title: Keskitetty kuusikulmioluku

text: Keskitetyillä kuusikulmioluvuilla on käytännöllisiä sovelluksia materiaalien logistiikassa, esimerkiksi pakattaessa pyöreitä esineitä suurempaan pyöreään säiliöön, esimerkiksi nakkimakkaroita pyöreisiin tölkkeihin tai johtimia kaapeliin.


title: Keskitetty kuusikulmioluku

text:
Ensimmäisten "n" keskitetyn kuusikulmioluvun summa on kuutio formula_4. toisin sanoen keskitetyt heksagonaaliset pyramidiluvut ja kuutioluvut ovat samoja lukuja, vaikka esittävätkin erilaisia kuvioita. Toisaalta keskitetyt kuusikulmioluvut voidaan käsittää peräkkäisten kuutiolukujen erotuksiksi, niin että keskitetyt kuusikulmioluvut ovat kuutioiden gnomoneja. Tämä ilmenee geometrisesti oheisesta kaaviosta. Erityisesti ne keskitetyt kuusikulmioluvut, jotka ovat alkulukuja, ovat "kuutiollisia alkulukuja", jotka saadaan lausekkeesta
formula_5 joillakin kokonaislukuarvoilla "x" ja "y". Esimerkiksi luku 7 saadaan tästä lausekkeesta, kun "x" = 2 ja "y" = 1, ja luku 19, kun "x" = 3 ja "y" = 2.


title: Keskitetty kuusikulmioluku

text: Luvun formula_6 ja "n":nnen keskitetyn kuusikulmioluvun erotus on muotoa formula_7, kun taas luvun formula_8 ja "n":nnen keskitetyn kuusikulmioluvun erotus on prooninen luku eli kahden peräkkäisen kokonaisluvun tulo formula_9.


title: Sami Tenkanen

text: Sami Kristian Tenkanen (s. 1974) on suomalainen toimittaja ja media-alan vaikuttaja. Hän aloitti Suomen Bauer Median toimitusjohtajana helmikuussa 2017. Aiemmin Tenkanen on työskennellyt Nelonen Median radiokanavien johtajana ja ohjelmapäällikkönä sekä radiokanava NRJ:llä ohjelmajohtajana ja juontajana.


title: Sami Tenkanen

text: Tenkanen oli Lohjan kaupunginvaltuuston jäsen kokoomuksen edustajana vuodet 2008–2017. Hän ei ollut ehdolla vuoden 2017 vaaleissa. Tenkanen on naimisissa toimittaja Anna Perhon kanssa.


title: Tähtiluku

text:
Tähtiluku on on kuvioluku, joka esittää heksagrammia eli kuusikulmaista tähtimäistä kuviota, jollainen on esimerkiksi kiinanšakin eli tähtihalman pelilauta.
Voidaan osoittaa, että "n":s tähtiluku voidaan laskea kaavalla "S" = 6"n"("n" − 1) + 1. Ensimmäiset 43 tähtilukua ovat:


title: Tähtiluku

text: 1, 13, 37, 73, 121, 181, 253, 337, 433, 541, 661, 793, 937, 1093, 1261, 1441, 1633, 1837, 2053, 2281, 2521, 2773, 3037, 3313, 3601, 3901, 4213, 4537, 4873, 5221, 5581, 5953, 6337, 6733, 7141, 7561, 7993, 8437, 8893, 9361, 9841, 10333, 10837. ( OEIS:ssä).


title: Tähtiluku

text: Kun tähtiluku jaetaan 9:llä, jakojäännökseksi jää aina 1 tai 4. Näihin lukuihin päädytään myös laskettaessa kymmenjärjestelmässä tähtiluvun numerot yhteen ja saadun summan numerot edelleen yhteen ja jatkamalla samaan tapaan, kunnes päädytään yksinumeroiseen lukuun. Peräkkäisillä tähtiluvuilla nämä jakojäännökset 1 ja 4 vuorottelevat. Tähtilukujen kaksi viimeistä numeroa ovat aina 01, 13, 21, 33, 37, 41, 53, 61, 73, 81 tai 93.


title: Tähtiluku

text: Luku 35113 on sikäli ainutlaatuinen tähtiluku, että sen alkutekijät, 13, 37 ja 73, ovat myös kolme peräkkäistä tähtilukua.


title: Tähtiluku

text: Geometrisesti "n":ttä tähtilukua vastaava kuvio muodostuu keskipisteestä sekä 12 kolmiosta, jotka vastaavat ("n"-1):ttä kolmiolukua. Täten "n":s tähtiluku on sama kuin "n":s keskitetty 12-kulmioluku, vaikka lukua vastaavat pisteet on järjestetty eri tavalla.


title: Tähtiluku

text:
On äärettömän monta sellaista tähtilukua, jotka ovat samalla kolmiolukuja. Neljä pienintä sellaista ovat:
( OEIS:ssä).


title: Tähtiluku

text:
On myös äärettömän monta sellaista tähtilukua, jotka ovat samalla neliölukuja. Neljä pienintä sellaista ovat:
( OEIS:ssä).


title: Tähtiluku

text:
Tähtialkuluvut ovat tähtilukuja, jotka ovat samalla alkulukuja. Pienimmät sellaiset ovat:
13, 37, 73, 181, 337, 433, 541, 661, 937. ( OEIS:ssä).


title: Lipoproteiinilipaasi

text: Lipoproteiinilipaasi on entsyymi, joka osallistuu lipidien aineenvaihduntaan hydrolysoimalla triglyseridejä vapaiksi ravahapoiksi ja glyseroliksi. Erityisesti entsyymi hydrolysoi erittäin matalan tiheyden lipoproteiineja (VLDL) ja kylomikroneja. Lipoproteiinilipaasi on hyvin tärkeä entsyymi eläinten rasva-aineenvaihdunnassa. Lipoproteiinilipaasin EC-numero on EC 3.1.1.34 ja CAS-numero 9004-02-8.


title: Lipoproteiinilipaasi

text: Lipoproteiinilipaasi on rakenteeltaan kahdesta erilaisesta alayksiköstä koostuva homodimeeri, johon kuuluu myös polysakkaridiosa eli se on glykoproteiini. Ihmisen entsyymin molekyylimassa on 67 KDa. Lipoproteiinilipaasia esiintyy endoteelisoluissa muun muassa verisuonten seinämissä. Liporoteiinilipaasi vaatii koentsyymikseen apolipoproteiini C2:n ja lisäksi myös apolipoproteiini A4 aktivoi entsyymiä Sen sijaan apolipoproteiini C1 ja C3 ovat lipoproteiinilipaasin inhibiittoreita. Lipoproteiinilipaasi hydrolysoi lipoproteiinien sisältämiä triglyseridejä glyseroliksi ja rasvahapoiksi. Kylomikroneista jäävä kolesterolia sisältävä osa niin kutsuttu kylomikronijäänne kuljetetaan maksaan prosessoitavaksi ja VLDL muuttuu IDL:ksi.


title: Lipoproteiinilipaasi

text: Lehmän maito sisältää runsaasti lipoproteiinilipaasia. Mikäli maito homogenoidaan ennen pastörointia tai se altistetaan erimerkiksi voimakkaalle ravistelulle tai pumppaukselle voi lipoproteiinilipaasi alkaa hajottavaan triglyseridejä, mikä johtaa makuvirheisiin. Pastöroinnin aikana entsyymi inaktivoituu.


title: ASPM-geeni

text: ASPM eli "Abnormal spindle microtubule assembly" on ihmisessä vaikuttava proteiini. Proteiinia koodaa ihmisessä ensimmäisessä kromosomiparissa sijaitseva ASPM-geeni.


title: Ny Tid (Yhdysvallat)

text: Ny Tid oli Yhdysvalloissa vuosina 1922–1936 ilmestynyt ruotsin-, norjan- ja tanskankielinen kommunistinen sanomalehti.


title: Ny Tid (Yhdysvallat)

text: Lehti sai alkunsa, kun entiset Amerikan sosialistipuolueen ja Amerikan sosialistisen työväenpuolueen skandinaaviset järjestöt yhdistyivät Yhdysvaltain kommunistisen puolueen skandinaaviseksi järjestöksi. Samalla yhdistettiin myös järjestöjen lehdet "Facklan" ja "Folket". Kerran viikossa ilmestynyt "Ny Tid" sisälsi uutisia ja teoreettisia artikkeleita ruotsin lisäksi myös norjaksi ja tanskaksi sekä englanninkielisen lastenosaston vuosina 1928–1932. Päätoimittajina työskentelivät Oscar W. Larson (1922), Charles Fredzen (1922), Daniel Birgers (1922–1925), nimeä Ellis Peterson käyttänyt suomenruotsalainen Allan Wallenius (1925–1929) ja Albert Pearson (1929–1936). Lehden levikki lienee ollut 2 000–5 000 kappaletta. Ennen winnipegiläisen "Frihetin" perustamista se levisi myös Kanadaan.


title: Ny Tid (Yhdysvallat)

text: "Ny Tid" ilmestyi aluksi "Facklanin" tavoin Chicagossa, mutta vuonna 1931 se siirrettiin New Yorkiin. Vuoden 1933 lopulla perustettiin erillinen norjan- ja tanskankielinen painos. Ruotsinkielinen lehti jaettiin lokakuussa 1934 ”yleiseksi” ja Keskilännen painoksiksi, joista jälkimmäistä toimitti Chicagossa Werner Winberg.


title: Utilitarian

text: Utilitarian on brittiläiset grindcoreyhtye Napalm Deathin 14. studioalbumi, joka julkaistiin 27. helmikuuta 2012 levymerkillä Century Media. Albumi on vahvasti poliittisesti latautunut.


title: Utilitarian

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 25.


title: Utilitarian

text: Albumi sai positiivisen vastaanoton. Albumiarvosteluja keräävän Metacriticin arvio albumille on 74/100, mikä perustuu yhdeksään ammattilaisarvioon. Soundin Ville Sorvali antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän sanoi albumin olevan taattua Napalm Deathia, vaikkakin alkuaikojen albumeita kokeilevampi. Kaaoszinen Juha Attola antoi albumille arvosanan 9/10. Hän sanoi sen olevan alkuvuoden julkaisujen parhaimmistoa, sekä edeltäjäänsä "Time Waits for No Slavea" vahvempi kokonaisuus. Myös Imperiumin Janne Rintala sanoi albumin olevan tuttua ja turvallista Napalm Deathia, vaikkakin pienillä musiikillisilla koukuilla.


title: Hovig Demirjian

text: Hovig Demirjian (, , s. 3. tammikuuta 1989 Nikosia, Kypros), on kyproslais-armenialainen laulaja. Hän edusti Kyprosta vuoden 2017 Euroviisuissa kappaleella "Gravity".


title: Hovig Demirjian

text: Demirjian on yrittänyt edustaa Kyprosta kaksi kertaa aikaisemmin: vuosina 2010 ja 2015. 21. lokakuuta 2016 kuitenkin ilmoitettiin, että hän tulisi edustamaan maataan vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa Kiovassa.


title: Hovig Demirjian

text: Demirjian (tai Demirdjian) syntyi 3. tammikuuta 1989 Nikosiassa, Kyproksella, ja hän on armenialaista syntyperää. Hovig opiskeli markkinointia ja työskenteli bisnes-uralla, mutta luovutti nopeasti tullakseen laulajaksi. Hän opiskeli kitaran ja pianon soittoa, sekä opiskeli jazzia ja laulua. Hovigin ensimmäinen suuri saavutus oli 2. sija musiikkikilpailussa, Larnakassa. Hänestä tuli hyvin tunnettu nimellä "Musiikin sanansaattaja". 1. kesäkuuta 2009 hän julkaisi ensimmäisen kappaleensa ”Den moú milás - istoría échei teleiósei” (kreik. ”Δεν μού μιλάς - ιστορία έχει τελειώσει”).


title: Kosei Kamo

text: Kosei Kamo (10. toukokuuta 1932 Tokio – 6. tammikuuta 2017) oli japanilainen tennispelaaja. Hän pelasi oikealla kädellä.


title: Kosei Kamo

text: Vuonna 1955 Kamo voitti parinsa Atsushi Miyagin kanssa Yhdysvaltain mestaruusturnauksen miesten nelinpelin. Finaalissa he voittivat yhdysvaltalaisen parin Gerald Moss ja Bill Quillian erälukemin 3–2. Vuonna 1954 hän puolestaan eteni Kanadan mestaruusturnauksen miesten kaksinpelin loppuotteluun, mutta yhdysvaltalainen Bernard Bartzen oli häntä parempi. Kamo oli myös kaksinkertainen Japanin-mestari.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Suomalaisen siirtolaisuuden suurimmat kohdemaat ovat Ruotsi, Yhdysvallat, Kanada ja Australia. Yli miljoona suomalaista on muuttanut ulkomaille pysyvästi.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Suomalaisten esi-isät asuttivat joskus tämän maa-alueen. Aivan ensimmäiset Suomen maaperän asukkaat eivät olleet siirtolaisia, sillä maa oli vasta paljastumassa jääkautisen jääpeitteen ja korkealla olevan vedenpinnan alta, eikä ollut olemassa mitään vastaanottajamaata tai -yhteiskuntaa. Ajan myötä prosessi muuttui siirtolaisuudeksi, kun yhteiskunta sai rakenteita, joihin uudet tulijat sopeutuivat tai sopeuttivat yhteiskunnan mukanansa tuomiin rakenteisiin. Suomeen on tullut uutta väestöä ilmeisesti pieniä määriä useissa vaiheissa historian aikana. Muutto on tullut lähes poikkeuksetta lähialueilta, lähinnä Itämeren piiristä. Ilmeisesti aikaisempi väestö ei missään vaiheessa korvautunut toisella, vaan tulokkaat sulautuivat. Muutto ja kaupankäynti, kuten myöhemmin myös kulttuurillinen yhdistyminen kristittyyn Eurooppaan, toivat kuitenkin Suomeen uusia vaikutteita, jotka muokkasivat alueen asukkaiden kieltä ja kulttuuria. Suomen kieli ja suomalaisen kulttuurin jotkin piirteet säilyivät kuitenkin poikkeuksellisen vanhakantaisina.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Suomessa sisäinen siirtolaisuus kiihtyi voimakkaasti koko 1800-luvun aikana. Syyt olivat yleensä samat kuin ulospäinkin suuntautuvassa siirtolaisuudessa. Eräänlaisena yleisenä lähtökohtana voimakkaalle muuttoliikkeelle voidaan pitää ns. laillisen suojelun lakkauttamista 1800-luvun puolivälissä. Toisaalta 1800-luvulla maatalous ei enää työllistänyt riittävästi, perheen nuoremmat eivät saaneet maata viljelläkseen, ja syntyneet teollisuuspaikkakunnat houkuttelivat maaseudun maatonta ja irtainta väestöä. Osa palasi takaisin ja osa lähti eteenpäin oikeaan Amerikkaan, mutta kuitenkin iso osa jäi uudelle työ- ja asuinpaikalleen rakentamaan maata ja omaa tulevaisuuttaan. Pienemmässä mittakaavassa myös yksittäinen teollisuuspaikkakunta saattoi vetää puoleensa lähiympäristön irtainta väkeä ja niistä muodostui täten eräänlaisia maanomistusolojen uudistamista ajavien yhteiskuntaryhmien tavoitteiden jarruja: uudistusta ei tarvittu, sillä ylimääräinen väestö lähti muualle etsimään parempaa elämää.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Suomi onnistui pitkään sisäisellä kolonisaatiolla ja myöhemmin sisäisellä muuttoliikkeellä hillitsemään muuttoa maasta pois. Pohjois-Amerikkaan lähtijöitä oli ollut ennenkin, samoin lähti yksilöitä ja ryhmiä naapurimaihin Ruotsiin ja Venäjälle ja Ruijaan. Mutta vasta 1800-luvun parantunut tiedonvälitys yhdessä kotimaisten olojen kanssa saivat aikaan joukkomuuton etenkin Yhdysvaltoihin. Oma osuutensa oli Yhdysvaltojen tarjoamilla etuisuuksilla, vapaalla maalla, vapaudella elää omaa elämäänsä, mahdollisuudella rikastua nopeahkosti jne. Suomesta muutettiin Pohjois-Amerikkaan selvästi vähemmän kuin Norjasta ja Ruotsista. Näistä maista lähti muutaman vuoden aikana yli 100 000 siirtolaista ja Norjasta ennen 1900-lukua lähtijöitä oli noin 500 000 ja Ruotsista 750 000 henkeä. Väitetään, että 80 % ruotsalaisista 1600–1700-luvun Pohjois-Amerikkaan muuttaneista oli alun perin suomalaisia.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Suomalaisia oli 1800-luvun alkupuolella lähtenyt Ruijasta norjalaisten mukana siirtolaisiksi Yhdysvaltoihin. Suomen valtioalueella muuttoliike Yhdysvaltoihin kosketti 1800-luvulla eritoten Pohjanmaata. Maakunnan erityisolot loivat pohjan siirtolaisuudelle. Suomessa siirtolaisuuden huippu osuu 1800-luvun loppupuolelle ja hivenen myös 1900-luvun alkuvuosiin. On laskettu, että Suomesta lähti vuosina 1881–1914 kaikkiaan noin 280 000 henkeä siirtolaisina etenkin Yhdysvaltoihin, mutta jonkin verran myös Kanadaan. Vuonna 1930 suoritetussa laskennassa saatiin suomalaissyntyisiä tai suomalaisten jälkeläisiä Yhdysvalloissa 320 000 ja Kanadassa 44 000 henkilöä.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Yhdysvaltoihin ja Kanadaan kohdistunut siirtolaisuus purki voimakkaasti juuri Pohjanmaan väestöongelmia. Savosta Amerikkaan muuttaminen oli vähäisintä. Pohjanmaalla eräät seurakunnat loivat aivan oman instituutionsa eli ns. Amerikan-kirjat, joilla pyrittiin seuraamaan muuttaneiden myöhempiä elämänvaiheita uudessa kotimaassa. Tutkimuksissa on todettu, että suurimman muuttaneiden ryhmän muodostivat loiset ja vakinaista tointa vailla olevat mäkitupalaiset, eli juuri ne ihmisryhmät, joiden mahdollisuudet kotimaassa olivat vähäiset ja joiden elämään laillisen suojelun poistaminen eniten vaikutti. Toinen suuri ryhmä olivat sellaiset talollisten pojat ja tyttäret, joille ei riittänyt toimeentuloa kotitilalla, ja joille ei ollut tarjolla edes torppaa tai muuta vastaavaa ”omaa maata”. Nämä kaksi pääryhmää käsittivät yli puolet Suomesta lähteneiden siirtolaisten määrästä. Merkittävä osa siirtolaisista on ollut suomenruotsalaisia, varsinkin ruotsinkieliseltä Pohjanmaalta. Esim. 1893–1924 noin 20 % Pohjois-Amerikkaan muuttaneista suomalaisista oli ruotsinkielisiä.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Suomesta muuttaneita siirtolaisia on asunut kaikissa Yhdysvaltain ja Kanadan osavaltioissa, mutta erityisen paljon heitä on ollut Yhdysvalloissa Minnesotan, Michiganin, Massachusettsin, Wisconsinin, New Yorkin, Oregonin ja Kalifornian osavaltioissa sekä Kanadan Ontariossa. 1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella he työskentelivät nimenomaan kaivoksissa sekä metsä- ja rakennustyömailla. Hyvin monet hankkivat vaurastuttuaan omaa maata: keskilännen ja lännen osavaltioissa raivaamatonta metsämaata, itäisillä seuduilla taas autioituneita ja rappeutuneita maatiloja. Ensimmäisiä amerikansuomalaisia sanomalehtiä perustettiin jo 1870-luvulla, ja vuosikymmenien aikana ilmestyi kymmeniä lehtiä, joista useimmat jäivät kuitenkin lyhytikäisiksi. Erityisesti 1900-luvun alkupuolella suomalaissiirtolaisten keskuudessa oli hyvin vireää yhdistystoimintaa, ja yhdistysten kokouksissa musiikki ja tanssi olivat keskeisellä sijalla.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Muuttoliike Suomesta Pohjois-Amerikkaan vilkastui jälleen toisen maailmansodan jälkeen, mutta pääasiallisena kohdemaana oli nyt Yhdysvaltain sijasta Kanada. Vuosien 1940 ja 1960 välisenä aikana Kanadaan muutti noin 15 200 suomalaista, mutta Yhdysvaltoihin alle puolet tästä eli noin 6 300 henkilöä. Siirtolaisuuden huippukautta olivat nyt 1950-luvun alkuvuodet. Vuonna 1951 Suomesta muutti Kanadaan 5 210 henkilöä, kun vastaava luku Yhdysvaltain osalta oli vain 289 henkilöä.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Suomalaisilla siirtolaisilla on ollut Yhdysvalloissa vilkasta omaa järjestötoimintaa. Suomalaissiirtolaisten yhdistyksiä ovat muun muassa Kalevan Ritarit, Kalevan Naiset ja Yhdistyneet Kalevan Veljet ja Sisaret. Ensimmäinen suomi-koulu, jossa opetettiin suomen kieltä ja kulttuuria perustettiin Kanadaan 1960-luvulla. 1970-luvulla Yhdysvalloissa ilmestyi viisi suomenkielistä sanomalehteä, Kanadassa kolme. Sanomalehtien ohella on julkaistu useita aikakauslehtiä ja laajalti kirjallisuutta.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Pohjois-Amerikkaan 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alkuvuosina muuttaneista suomalaisista vain osa oppi kunnolla puhumaan englantia. Heidän lapsensa oppivat kotonaan puhumaan suomea, mutta koulussa he oppivat myös englantia. Näin toinen siirtolaispolvi oli kaksikielistä. Sen sijaan kolmannen polven siirtolaiset ja edelleen näiden jälkeläiset ovat osanneet vain englantia. Yhdysvalloissa vuonna 1960 tehdyn väestönlaskennan mukaan Suomessa syntyneitä siirtolaisia oli vielä runsaat 67 600 henkilöä ja heidän Yhdysvalloissa syntyneitä lapsiaan runsaat 173 200 henkilöä.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Siirtolaisuutta muihin Pohjoismaihin on Suomen alueelta ja Suomesta ollut pitkään. Ruotsin vallan aikana muutettiin vallankäytön keskukseen Tukholmaan, joka veti puoleensa myös liikemiehiä. Myös suomalaisten, lähinnä savolaisten, asuttaminen Ruotsin Värmlantiin ja Jämtlandiin sekä Norjaan oli tällaista siirtolaisuutta. 1800-luvun alussa näiden muuttajien jälkeläisiä arveltiin olevan noin 40 000 henkeä. Heti sotien jälkeen Ruotsiin muutettiin etenkin Pohjanmaan rannikon ruotsinkielisistä kunnista: esimerkiksi Korsnäsin asukkaista yli 7 prosenttia muutti Ruotsiin vuosina 1949–1950. Kaikesta huolimatta tämä muuttoliike oli kuitenkin marginaalista. Suuri muuttoliike Ruotsiin Suomesta tapahtui 1960-luvulla, jolloin työn ja paremman elintason toivossa Suomesta tehtiin noin 198 000 muuttoa (vuodet 1961-1970). Siirtolaisuus kohdistui Ruotsin suuriin teollisuuskeskuksiin, eritoten autoteollisuudesta eläville paikkakunnille. Useat ”liukuhihnat” olivat suomalaisten miehittämiä ja useissa yhteisöissä tuli suomen kielellä toimeen sekä töissä että vapaa-aikana.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Suomen suurimman siirtolaisaallon syyt olivat moninaiset. Ensinnäkin sodan jälkeisen jälleenrakennuksen kriittisimmät vuodet olivat takana. Ei tarvittu enää suurta uhrausta yhteisen hyvän puolesta. Lisäksi koko maassa elettiin voimakasta rakennemuutosta. Maalainen Suomi kaupunkilaistui rytinällä, ja maan sisällä muuttoliike oli voimakkaampaa kuin koskaan aiemmin. Lähtijöitä luovuttavilla alueilla kokonaiset kylät autioituivat. Samaan aikaa kuitenkin kova työttömyys koetteli autioituvia alueita ja sosiaaliturva oli erittäin heikko vielä tuolloin. Kun naapurissa Ruotsissa oli meneillään valtava teollinen ekspansio, joka työllisti kaikki halukkaat, niin muutaman rohkean ensilähtijän lähettämien tietojen perusteella kokonaiset perheet ja lähes kyläkunnat seurasivat paremman elämän kutsua.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Eittämättä 1955 tapahtunut Suomen liittyminen Pohjoismaiden neuvostoon, ja sen myötä yhteisiin työmarkkinoihin ja passivapaaseen alueeseen, edisti omalta osaltaan siirtolaisuutta. Enää ei tarvittu suurta lähtöä ja siihen liittyviä papereita; vain meneminen riitti ja yleensä löytyi aina tuttu tai tutun tuttu, joka saattoi auttaa töiden ja asunnon löytämisessä. Näin lähtemisen helppous muodostaa ainakin yhden osasyyn siirtolaisuudelle Ruotsiin 1960-luvulla. Suuren siirtolaisuuden aallon mukana muuttaneista osa on palannut takaisin joko eläkeläisenä tai muista syistä. Huomattava osa siirtolaisista sai hankituksi ”oman Volvon” ja jäi jatkamaan elämäänsä uudessa kotimaassa. Tämän siirtolaisryhmän kohtelu Ruotsissa on ajoittain herättänyt voimakasta keskustelua. Alkuaikojen kritiikki ja suomalaisiin kohdistuneet ennakkoluulot ovat vähitellen kadonneet, ja heistä on tullut oleellinen osa Ruotsin monikulttuurillista yhteiskuntaa.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Venäjä on aina ollut yksi siirtolaisuuden kohdemaa. Ruotsin suurvalta-ajan tuoksinassa 1600-luvulla kaikkiaan 30 000-40 000 uskonnoltaan ortodoksista karjalaista pakeni Venäjälle, esimerkiksi Tveriin syntyi omaleimainen siirtokunta näistä lähtijöistä. Lisäksi Inkerinmaan asuttaminen oli suurvallan mahtipolitiikkaa, ja eritoten näiden siirtolaisten jälkeläisiä on saapunut paluumuuttajina takaisin Suomeen. Pietari suurine mahdollisuuksineen ja työtilaisuuksineen houkutteli Suomen asukkaita. Pietari olikin sata vuotta sitten yksi suurimmista kaupungeista, joissa puhuttiin suomea. Eritoten Pietari houkutteli Karjalan ja osittain Savonkin väestöä. Pietarin lisäksi Venäjän kaukaisimmat kolkat houkuttelivat uskaliaimpia suomalaisia, mutta heidän määränsä oli vähäinen.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Myöhemmin vastaavaa, osin pulan ja työttömyyden vauhdittamaa mutta myös voimakkaan poliittisesti orientoitunutta siirtolaisuutta ja värväystä Venäjälle tapahtui 1920- ja 1930-luvuilla. Kommunistivainojen vuoksi moni katsoi parhaaksi paeta rajan taakse. Määräksi on Matti Lackman ilmoittanut 15 000–16 000. Suomenlahden saaristosta kerrotaan, että lähtijöitä käytettiin hyväksi, vietiin rahat ja lähetettiin airottomilla veneillä matkaan. Koska monilla suomalaisilla ei ollut papereita, passia, heihin suhtauduttiin rajan takana epäluuloisesti, usein arveltiin Etsivän Keskuspoliisin agenteiksi. Monet palautettiin Suomeen, jotkut joutuivat vankileirille Siperiaan, ja kohtelu oli yleisesti ankaraa.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Oman mielenkiintonsa muodostavat siirtokohteina esimerkiksi Etelä-Amerikka, jonne perustettiin usein idealistisin aattein siirtokuntia, joiden piti olla onneloita, missä ihmiset saattoivat toteuttaa vapaasti omia toiveitaan ja omistaa maata ja tehdä työtä vapaana yhteiskunnan painolastista. Usein ehkäpä juuri melko anarkistinen yhteiskuntamalli ei luonut näistä siirtokunnista erityisen elinvoimaisia, joskin jotkut niistä ovat yhä elossa ja toimivat tavalla tai toisella.


title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Kaukosiirtolaisuus Yhdysvaltoihin väheni 1900-luvun edetessä johtuen maan tiukentuneesta siirtolaispolitiikasta. Nykyisin Suomesta Yhdysvaltoihin suuntautuu lähinnä korkeasti koulutettujen ihmisten vähäinen virta. Toisen maailmansodan jälkeen Australia korvasi muuttokohteena Yhdysvallat. Sodan jälkeen oman muuttajaryhmänsä ovat muodostaneet ulkomaille avioituneet suomalaiset naiset. Heitä on merkittävässä määrin asettunut muun muassa Saksaan. Toinen erityisryhmä ovat veropakolaiset. Suurituloiset muuttajat ovat asettuneet veroparatiiseihin, jotka kohtelevat heitä verotuksessa hellemmin kuin kovan verotuksen kotimaa.


title: Hätikkäjärvi

text: Hätikkäjärvi on Pirkanmaalla Nokian Myllykylällä ja Vesilahden Rämsöössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Hätikkäjärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.


title: Hätikkäjärvi

text: Järven pituus on 700 metriä, leveys 400 metriä ja sen pinta-ala on 22 hehtaaria. Järveen laskee yksi pelto- ja metsäoja lounaasta. Sen laskuoja lähtee järven itäpäästä ja juoksee mutkitellen polveilevan pelto- ja metsämaiseman läpi lähes viisi kilometriä ja laskee lopuksi Jouttijärveen. Ympäristö on pääasiassa metsää, mutta eteläpäässä ja luoteispäässä rantaan ulottuu kahden maatilan peltoja. Rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Etelärannassa sijaitsee Hätikän maatila ja eri puolilla järven rantoja sijaitsee toista kymmentä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2991. Nokian ja Vesilahden raja ylittää järven eteläpään niin, että lahdenpohjukasta noin 50 metriä sijaitsee Vesilahden puolella.


title: Hätikkäjärvi

text: Lanajoki virtaa puolen kilometrin päässä lännessä, mutta Hätikkäjärvi laskee silti itään Pyhäjärven suuntaan.


title: Hätikkäjärvi

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Iso Joutsijärvi” ja se laski ”Wähä Joutsijärveen”.


title: Hätikkäjärvi

text: Vuonna 1954 julkaistussa peruskartassa Hätikkäjärvi ja sen ympäristö on samanlainen kuin nykyäänkin. Vaikka rannoilta puuttuvat vielä vapaa-ajan asunnot, on itäpään pohjoisrannassa paikannimenä "Huvilavuori". Nimellä täytyy olla jokin muu selitys kuin asunto. Vapaa-ajan asuntoja on merkitty vuoden 1980 peruskarttaan järven etelärannalle vasta julkaisuvuoden jälkeiseen korjauspainokseen. Pohjoisrannalle niitä ilmaantuu vasta vuoden 1991 peruskarttaan. Järven kohdalla on kartoissa maininta "Tottijärven jakokunta".


title: Jouttijärvi (Nokia)

text: Jouttijärvi on Pirkanmaalla Nokian Metsäkulmalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Jouttijärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.


title: Jouttijärvi (Nokia)

text: Järven pituus on 250 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Järvi on joka suunnassa peltomaiseman ympäröimänä, vaikka rantoja kiertää soistunut suojavyöhykkeen reuna. Järveen laskee neljä ojaa, joista etelästä tuleva johto-oja on selvästi suurin. Sieltä laskee Hätikkäjärven vedet yhdessä Ekkermanninkulman ja Rämsöön kulmakuntien ojahaarojen vedet. Järven laskujoki Joutsjoki laskee parin kilometrin mittaisena Pyhäjärveen Maivanselän ja Jänijärven yhtymäkohtaan. Rantaviivan pituus on 650 metriä. Peltojen maatilat sijaitsevat kauempana ja rannan tuntumassa sijaitsee vain yksi asunto ja vapaa-ajan asunto. Näiden luokse pääsee yhdysteitä 2992 ja 2991 yhdistävältä sivutieltä, joka kulkee Metsäkulman kautta.


title: Jouttijärvi (Nokia)

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Wähä Joutsijärvi” ja siihen lasku yläjuoksulta ”Iso Joutsijärvi”, jonka nimi on nykyään Hätikkäjärvi. Tämä logiikan mukaan Joutsjoki olisi ollut aiemmin Joutsijoki.


title: Jouttijärvi (Nokia)

text: Vuonna 1954 jukaistussa peruskartassa järven nimenä oli "Pikkujärvi", mutta seuraavassa peruskartassa vuodelta 1975 sitä kutsuttiin "Jouttijärveksi". Järven ympäristö on ollut lähes muuttumaton, mutta vuoden 1991 kartassa järven pohjoispuolella oli erotettu tontteja vapaa-ajan asuntoja varten.


title: Petri Tuononen

text: Petri Tuononen (s. 7. heinäkuuta 1967 Riihimäki) on suomalainen jääkiekkovalmentaja. Hän toimii Tampereen Tapparassa, jonka maalivahtien valmentaja hän on. Ainakin kausilla 2015–2016 ja 2016–2017 Tuononen on toiminut päävalmentaja Jussi Tapolan alaisuudessa. Sittemmin Tuononen on toiminut Jukka Rautakorven alaisuudessa.


title: Ammatillisen koulutuksen reformi

text: Ammatillisen koulutuksen reformilla tarkoitetaan Suomessa valmistelussa olevaa merkittävää uudistusta ammatilliseen koulutukseen. Käsite ammatillinen koulutus tarkoittaa kaikkea ammatillista osaamista tuottavaa koulutusta sekä eri tavoin hankittua ja näyttötutkinnoilla osoitettua osaamista.


title: Ammatillisen koulutuksen reformi

text: Näyttötutkinnot käsittävät kaikki ammatilliset tutkinnot. Ammatillisen koulutuksen kohderyhmä on laaja. Se käsittää peruskoulun päättäneet nuoret, vailla perusasteen koulutuksen jälkeistä koulutusta olevat, ammatinvaihtajat, työttömät ja työttämyysuhan alaiset sekä työssä olevat. Ammatillisen koulutuksen reformissa uudistetaan tämä kokonaisuus mukaan lukien oppisopimus. Nykyiset lait yhdistetään uudeksi sekä nuoria että aikuisia koskevaksi lainsäädännöksi, joten nykyiset aikuisille ammatillista opetusta antavat oppilaitokset eli aikuisopistot sulautetaan ammatillisiin oppilaitoksiin. Uudistus valmistellaan tiiviissä yhteistyössä ammatillisen koulutuksen järjestäjäkentän ja sidosryhmien kanssa. Reformin uudistukset tulevat voimaan vuoden 2018 alusta.


title: Ammatillisen koulutuksen reformi

text: Nuorten ja aikuisten koulutuksen raja-aidat poistetaan ja uudistetaan kaikki ammatillisen koulutuksen osat: rahoitus, ohjaus, säätely, ammatilliset tutkinnot, koulutuksen järjestäjärakenne ja koulutuksen toteuttamismuodot. Jokaiselle opiskelijalle tarjotaan mahdollisuus rakentaa itselleen sopivin opintopolku.


title: Ammatillisen koulutuksen reformi

text: Reformin keskeinen periaate on osaamisperustaisuus. Käytännössä koulutusaikoja voidaan lyhentää, kun opiskeluaikoja ei lasketa enää vuosina, vaan osaaminen ratkaisee.


title: Ammatillisen koulutuksen reformi

text: Lainsäädännön uudistamisen yhteydessä otetaan huomioon myös työ- ja elinkeinohallinnon asiakkaiden osaamisen kehittämistarpeet. Työvoimakoulutus siirtyy osaksi uutta ammatillisen koulutuksen järjestelmää ja lainsäädäntöä siltä osin, kun se on tutkintotavoitteita ammatillista opiskelua.


title: Sami Vähämaa

text: Sami Vähämaa (s. 10. joulukuuta 1977) on laskentatoimen ja rahoituksen professori Vaasan yliopistossa. Vähämaa on myös Turun yliopiston kauppakorkeakoulun dosentti, Research Fellow saksalaisessa Institute for the World Economy –taloustutkimuslaitoksessa ja Nordic Journal of Business –tiedelehden päätoimittaja. Hän on toiminut vierailevana professorina University of Central Floridassa ja University of Manchesterissa sekä vieraillut tutkimustehtävissä Euroopan keskuspankissa.Hän toimi Vaasan yliopiston hallituksen jäsenenä vuosina 2014-2017.


title: Sami Vähämaa

text: Vähämaa väitteli kauppatieteiden tohtoriksi Vaasan yliopistosta vuonna 2004 ja on toiminut laskentatoimen ja rahoituksen professorina Vaasan yliopiston kauppatieteellisessä tiedekunnassa vuodesta 2006 alkaen. Professorin viranhoitajaksi nimitettäessä hän oli 28-vuotias. Vähämaa on tutkinut rahoitusmarkkinoita ja corporate governanceen liittyviä teemoja. Hän on tehnyt tutkimusta esimerkiksi siitä, miten yrityksen toimitusjohtajan, talousjohtajan ja tilintarkastajan sukupuoli sekä naisedustus yrityksen hallituksessa vaikuttavat yritysten taloudelliseen päätöksentekoon.


title: Taifuuni Haima

text: Taifuuni Haima on lokakuussa 2016 Tyynenmeren pohjoisosissa liikkunut voimakas trooppinen hirmumyrsky. Se kulki Filippiinien ohi, ja jatkoi matkaansa kohti Hongkongia. Myrsky aiheutti Filippiineillä raivokkaita tuulia ja maanvyöryjä. Se surmasi ainakin kahdeksan ihmistä ja tuhosi kymmeniätuhansia koteja.


title: Taifuuni Haima

text: Hongkongissa peruutettiin satoja lentoja, metsää kaatui ja 12 ihmistä hakeutui sairaalahoitoon. Myrsky jatkoi matkaansa Kiinaan.


title: Sfinksipaviaani

text: Sfinksipaviaani ("Papio papio") on Afrikan länsiosissa elävä paviaanilaji. Sfinksipaviaani on viidestä paviaanilajista pienikokoisin. Sen vartalon pituus on 69 senttimetriä, hännän pituus 56 senttimetriä ja paino 17,5 kilogrammaa. Lajin uroksella on pitkä harja, joka ulottuu melkein takapuoleen asti. Sfinksipaviaanin ruokavalio on paviaaniksikin monipuolinen: se syö esimerkiksi juuria, toukkia, munia, lihaa ja viljakasveja. Sfinksipaviaanilaumaan kuuluu tavallisimmin 40 yksilöä, joskus jopa 200.


title: Karhupaviaani

text:
Karhupaviaani eli tšakma
("Papio ursinus") on Afrikan eteläosissa elävä paviaanilaji. Karhupaviaani on viidestä paviaanilajista suurikokoisin. Sen vartalon pituus on 60–82 senttimetriä, hännän pituus 53–84 senttimetriä ja paino 15–30 kilogrammaa. Karhupaviaanilla on riippuva kuono ja ulkonevat sieraimet. Sen turkin väri vaihtelee kellanharmaasta mustaan, ja sen kuono on vaaleampi. Karhupaviaani muodostaa joskus häilyviä laumoja. Sen ruokavalio on monipuolinen: se syö juuria, siemeniä, hyönteisiä ja gasellinvasoja. Karhupaviaani osaa käyttää työkaluja kuten tikkuja.


title: Knut Ferdinand Lagus

text: Knut Ferdinand Lagus (24. joulukuuta 1824 Turku – 11. marraskuuta 1859 Vevey, Sveitsi) oli suomalainen juristi ja rikosoikeuden ja oikeushistorian vt. professori.


title: Knut Ferdinand Lagus

text: Laguksen vanhemmat olivat professori, kanslianeuvos Wilhelm Gabriel Lagus ja Hedvig Maria af Tengström. Hän kävi Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1844. Lagus valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1848, filosofian maisteriksi 1850, molempien oikeuksien kandidaatiksi 1852 ja lisensiaatiksi 1855. Laguksen väitöskirja kuolemanrangaistuksesta ("Om dödsstraffet") valmistui 1859. Hän sai varatuomarin arvon 1853.


title: Knut Ferdinand Lagus

text: Lagus oli Helsingin yliopistossa rikos- ja valtio-oikeuden dosenttina vuodesta 1856 ja hän toimi samalla talousoikeuden ja kansantalouden vt. professorina 1856–1857 sekä rikosoikeuden ja oikeushistorian vt. professorina vuodesta 1857. Hän oli yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan kuraattorina 1856. Lagus kuoli marraskuussa 1859 ollessaan matkalla Sveitsissä.


title: Knut Ferdinand Lagus

text: Lagus oli naimisissa vuodesta 1859 Helena Lovisa Adamina Tamelanderin (k. 1910) kanssa. Laguksen veljiä olivat Helsingin yliopiston rehtori, professori Jakob Johan Wilhelm Lagus, juristi, varatuomari ja dosentti Robert Erik Lagus ja rehtori, kirjailija, valtiopäivämies Gabriel Lagus.


title: Johan Lagus

text: Johan Lagus (16. lokakuuta 1733 Kesälahti – 3. huhtikuuta 1806 Iisalmi) oli suomalainen lääninrovasti ja valtiopäivämies.


title: Johan Lagus

text: Laguksen vanhemmat olivat Kesälahden kirkkoherra Johan Lagus (1702–1735) ja Elisabet Berner tämän toisessa avioliitossa. Hän kävi Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1749. Lagus valmistui Turun akatemiasta filosofian maisteriksi 1757. Hänestä tuli Uppsalan yliopiston teologian kunniatohtori vuonna 1800.


title: Johan Lagus

text: Lagus oli Loviisan pedagogiossa vt. kollegana vuodesta 1756 ja vakinaisena kollegana vuodesta 1758. Hän sai konrehtorin arvonimen 1758. Hän toimi sitten Loviisan triviaalikoulun konrehtorina vuodesta 1760 ja rehtorina vuodesta 1769. Laguksesta tuli Iisalmen kirkkoherra vuonna 1771 ja hän sai rovastin arvon 1776. Lagus oli vt. lääninrovastina vuodesta 1796 ja vakinaisena lääninrovastina vuodesta 1801. Hän osallistui valtiopäiville vuosina 1789, 1792 (ei kuitenkaan tällöin ehtinyt perille matkavaikeuksien takia) ja 1800.


title: Johan Lagus

text: Lagus oli naimisissa vuodesta 1772 Porvoon lukion lehtorin Anders Kraftmanin tyttären Lovisa Benedicta Kraftmanin (k. 1791) kanssa. Heidän poikiaan olivat Turun akatemian rehtori, professori Anders Johan Lagus, Helsingin yliopiston rehtori, professori Wilhelm Gabriel Lagus ja sotatuomari, asessori Fredrik Lagus, vuodesta 1804 Lagi (1781–1816).


title: Johan Lorentz Lagus

text: Johan Lorentz Lagus (10. lokakuuta 1805 Turku – 20. syyskuuta 1881 Iisalmi) oli suomalainen kirkkoherra ja lääninrovasti.


title: Johan Lorentz Lagus

text: Laguksen vanhemmat olivat Turun akatemian teologisen siveysopin professori Anders Johan Lagus ja Sigrid Helena Hoffrén. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1821. Lagus opiskeli Turun akatemiassa ja hän suoritti venäjän kieliopintoja Moskovassa valtion apurahalla 1827–1828. Lagus valmistui filosofian kandidaatiksi Moskovassa 1829 ja hänet vihittiin papiksi Porvoon hiippakunnassa 1837.


title: Johan Lorentz Lagus

text: Lagus oli Viipurin lukion venäjän kielen lehtorina vuodesta 1829 alkaen. Hänestä tuli Lammin kirkkoherra vuonna 1842 ja Iisalmen kirkkoherra vuonna 1854. Lagus sai rovastin arvon 1846. Hän oli vt. lääninrovastina vuodesta 1851 ja vakinaisena lääninrovastina vuodesta 1854. Lagus oli Kuopion tuomiokapitulin jäsenenä 1876–1879.


title: Johan Lorentz Lagus

text: Lagus oli naimisissa vuodesta 1842 Karjalan laamannikunnan laamannin Bror Adam Tamelanderin tyttären Amalia Karolina Augusta Tamelanderin (k. 1869) kanssa. Heidän poikiaan olivat maanviljelysneuvos, valtiopäivämies Johannes Lagus (1846–1922), Varkauden tehtaansaarnaaja Wilhelm Lagus (1856–1896) ja lyseon lehtori Lars Reinhold Hirvensalo, ent. Lagus (1858–1918).


title: Keenleysiden pato

text: Hugh Keenleysiden pato (, aiemmin High Arrow'n pato, ) on BC Hydron operoima pato Columbiajoessa kahdeksan kilometriä Brittiläisen Kolumbian Castlegarin kaupungista yläjuoksulle. Pato toteutettiin osana Columbia-joen sopimusta, ja otettiin käyttöön 10. lokakuuta 1968. Pato on 52 metriä korkea. Vuosina 1999–2002 sen yhteyteen rakennettiin 185 megawatin Arrow Lakesin vesivoimalaitos (), jonka omistaa puoliksi Columbia Power Corporation ja Columbia Basin Trust.


title: Timo Elo

text: Timo Elo (s. 6. marraskuuta 1966) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, joka toimii Tampereen Tapparassa, Jääkiekon SM-Liigan organisaatiossa. Hän toimii päävalmentaja Jussi Tapolan alaisuudessa. Ennen Tapparassa toimimistaan on Elo työskennellyt Rauman Lukon valmennustehtävissä.


title: Howard University

text: Howard University on yksityinen yliopisto Yhdysvaltojen pääkaupungissa Washingtonissa. Se on perustettu 1867 erityisesti afroamerikkalaisten tarpeisiin, ja nykyisinkin yli 90 prosenttia sen opiskelijoista on mustia. Undergraduate-opintojen lisäksi Howardissa voi suorittaa graduate-tason opintoja kauppatieteissä, hoitotieteessä, tekniikassa, farmasiassa, oikeustieteessä, sosiaalityössä, kasvatustieteessä, viestinnässä, teologiassa sekä lääke- ja hammaslääketieteessä.


title: Howard University

text: Vuonna 2016 "U.S. News & World Report" -lehden rankingissä Howard University sijoitettiin 124. tilalle yhdysvaltalaisyliopistojen joukossa.


title: Amerikan Anita

text: Amerikan Anita on suomalainen tositelevisiosarja, jossa seurataan kauneusyrittäjä Anita Rincónin uraa ja elämää Yhdysvalloissa.


title: Amerikan Anita

text: Seitsemännessä jaksossa Anita Rincónin fania näyttelee näyttelijä Tom Deakman.


title: André Silva

text: André Miguel Valente da Silva (s. 6. marraskuuta 1995 Baguim do Monte) on portugalilainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Sevillaa ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: André Silva

text: Silva teki ensiesiintymisensä kasvattajaseuransa edustusjoukkueessa 29. joulukuuta 2015 Taça da Ligan ottelussa CS Marítimoa vastaan. Hän pelasi myös ensimmäisen sarjaottelunsa neljä päivää myöhemmin ottelussa Sporting Clube de Portugalia vastaan.


title: André Silva

text: Silva aloitti kauden 2015–2016 neljäntenä hyökkääjänä ja tilanne vaikeutui ennestään tammikuussa 2016, kun Suk Hyun-jun ja Moussa Marega liittyivät seuraan. Päävalmentaja Julen Lopeteguin saatua potkut tammikuussa 2016 ja uuden käskyttäjä José Peseiron myötä, Silvalle tarjoutui enemmän vastuuta. Kauden viimeisessä ottelussa Boavistaa vastaan hän onnistui tekemään ensimmäisen maalinsa joukkueessa.


title: André Silva

text: Kauden 2016–2017 Silva aloitti vakuuttavasti tehden kauden kahdessa ensimmäisessä ottelussa kaksi maalia. 21. elokuuta 2016 hän solmi seuran kanssa viisivuotisen sopimuksen, johon kirjattiin 60 miljoonan euron purkupykälä.


title: André Silva

text: Silva teki ensiesiintymisensä Portugalin maajoukkueessa 1. syyskuuta 2016 ystävyysottelussa Gibraltaria vastaan. 7. lokakuuta 2016 hän teki ensimmäisen maalinsa maajoukkueessa Andorraa vastaan.


title: Hotchkiss M1909

text: Hotchkiss M1909 Benét–Mercié on vuonna 1909 ilmestynyt Hotchkissin valmistama pikakivääri. Ranskan ja Britannian armeijat käyttivät asetta ensimmäisen maailmansodan aikana. Ranskassa se tunnettiin nimellä Hotchkiss M1909, kun taas Yhdysvalloissa "Benét–Mercié Machine Rifle, Caliber .30 U. S. Model of 1909". Springfield Armory ja Colt’s Manufacturing Company valmistivat M1909 yhteensä 670 kappaletta.


title: Davante Adams

text: Davante Lavell Adams (s. 24. joulukuuta 1992 Redwood City, Kalifornia) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edustaa NFL-seura Green Bay Packersia.


title: Davante Adams

text: Adams pelasi ennen ammattilaisuraansa kaksi kautta Kalifornian osavaltionyliopiston Fresnon kampuksen joukkueessa Fresno State Bulldogsissa. Hän pelasi joukkueessa 26 ottelua, joukkueensa kaikissa otteluissa kummallakin kaudella, ja teki yhteensä 38 touchdownia, 12 kaudella 2012 ja 24 kaudella 2013. Jälkimmäisen yliopistokautensa päätteeksi Adams sai Paul Warfield Awardin, jonka Touchdown Club of Columbus jakaa vuosittain mielestään parhaalle laitahyökkääjälle yliopistojalkapallossa.


title: Davante Adams

text: Green Bay Packers varasi Adamsin numerolla 53 toisella kierroksella. Hän pelasi tulokaskaudellaan, kaudella 2014, täydet 16 runkosarjaottelua, joista 11 aloituskokoonpanossa, ja teki kolme touchdownia. Hän pelasi tuolla kaudella myös kaksi pudotuspeliottelua ja teki niissä yhden touchdownin. Kaudesta 2015 odotettiin Adamsin läpimurtokautta, Packersin tuolloin kokeneimman laitahyökkääjän Jordy Nelsonin jouduttua jättämään kausi väliin polvivamman vuoksi. Hän teki runkosarjassa kuitenkin vain yhden touchdownin. Kiinniottoja kertyi 50, 12 enemmän kuin tulokaskaudella, ja kiinniottojaardeja 483, 37 enemmän kuin tulokaskaudella. Hän oli kauden aikana sivussa kolmesta ottelusta nilkkavamman vuoksi. Adams pelasi myös tuolla kaudella pudotuspeleissä, yhden ottelun, jossa teki yhden touchdownin.


title: Davante Adams

text: 20. lokakuuta 2016, runkosarjaottelussa Chicago Bearsia vastaan, Adams otti kiinni 13 syöttöä jääden vain yhden kiinnioton päähän Don Hutsonin vuonna 1942 tekemästä Packersin yhden ottelun seuraennätyksestä. Hänelle kertyi tuossa ottelussa 132 kiinniottojaardia ja hän teki kaksi touchdownia.


title: The Crown (televisiosarja)

text: The Crown on Netflix-alkuperäissarja, jonka on luonut ja käsikirjoittanut Peter Morgan. Sarja kertoo kuningatar Elisabet II:sta. Ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin kokonaisuudessaan Netflixissä 4. marraskuuta 2016.


title: The Crown (televisiosarja)

text: "The Crown" palkittiin parhaan draamasarjan sekä parhaan naispääosan Golden Globella (Claire Foy) vuoden 2017 Golden Globe -gaalassa.


title: The Crown (televisiosarja)

text: Sarjan toinen tuotantokausi julkaistiin Netflixissä 8. joulukuuta 2017.


title: Ranganathanin lait

text: Ranganathanin laeilla tarkoitetaan viittä teesiä, jotka intialainen kirjastonhoitaja S. R. Ranganathan kehitti vuonna 1931. Niitä pidetään kirjastotieteen peruspilareina.


title: Ranganathanin lait

text: Nämä viisi "lakia" ovat:


title: Ranganathanin lait

text: Madrasin yliopiston kirjastonjohtajana Ranganathan tahtoi tehdä kirjastojen toiminnasta ammattimaista. Vuonna 1931 hän julkaisi kirjan, jossa esitteli viisi periaatetta, jotka määrittelevät kirjastojen tarkoituksen ja merkityksen. Periaatteet perustuvat Ranganathanin omiin kokemuksiin kirjastojen toiminnasta niin Isossa-Britanniassa, jossa hän opiskeli vuosina 1924-1925, kuin Intiassakin. Näitä Ranangathanin lakeja pidetään ensimmäisinä kirjastojen toimintaa määrittävinä ohjeina.


title: Ranganathanin lait

text: Ranganathan huomasi työssään, että usein kokoelmien muodostamista pidettiin itseisarvona, eikä lukijoilla ollut välttämättä mahdollisuutta saada teoksia käsiinsä. Hän nostikin kirjojen tietosisällön konkreettisen esineen, edelle. Kirjaston tarkoitus ei ole säilöä kirjoja, vaan tarjota niitä asiakkaille luettavaksi. Jotta kirjastojen kokoelmat ovat asiakkaiden käytettävissä, pitää kirjaston sijaita paikalla, johon on helppo tulla. Sen aukiolo- ja laina-ajat pitää suunnitella käyttäjäystävällisiksi. Samoin itse kirjastotilan, kalustuksen, valaistuksen ja lämpötilan, pitää palvella kaikkia asiakkaita ja houkutella kirjojen lukemiseen. Ehkä tärkeimpänä Ranganathan nostaa esiin ammattimaisen kirjastohenkilökunnan merkityksen. Kirjastonhoitaja ei voi enää olla vain passiivinen kirjojen säilyttäjä, vaan hänen pitää osallistua asiakkaiden palvelemiseen.


title: Ranganathanin lait

text: Toista lakia pidetään kirjastonhoitajien työn kannalta merkittävimpänä. Kirjaston pitää palvella yhteisöään tasapuolisesti. Sen pitää pystyä tarjoamaan luettavaa jokaiselle yhteisön jäsenelle puuttumatta valintoihin tai yrittämättä estää tiedonsaantia. Kirjaston kokoelmatyössä pitää ottaa huomioon koko yhteisö ja pystyä arvioimaan myös tulevaisuuden tarpeita. Teokset pitää järjestää niin, että asiakkaiden on helppo löytää haluamansa. Kirjastonhoitaja ei saa olla portinvartija, eikä hän saa antaa omien mielipiteidensä tai ennakkoasenteidensa vaikuttaa työhönsä, vaan hänen on palveltava kaikkia tasapuolisesti ja yrittää työllään edistää tiedon saatavuutta.


title: Ranganathanin lait

text: Tämä laki liittyy Ranganathanin toiseen lakiin "jokaiselle on kirja" mutta keskittyy kirjan näkökulmaan. Siinä väitetään, että jokaiselle kirjaston kirjalle on mahdollinen lukija. Kirjastojen tehtävä on keksiä keinoja tarjota kirjoja asiakkaille. Keinoina Ranganathan esittää esimerkiksi avohyllyjä, jotka periaatteiden syntyaikaan 1930-luvun alussa olivat vielä harvinaisia kirjastoissa. Kolmas laki korostaa kirjaston työntekijöiden ammattitaitoa. Kirjat tulee luetteloida niin, että asiakkaiden on itse helppo löytää ne. Ranganathan kehittikin luettelointi järjestelmän Colon classification (CC), joka tunnetaan myös nimellä kaksoispisteluokitus tai fasettiluokitus. Tämän lisäksi kirjastohenkilökunnan tulee aktiivisesti tarjota asiakkaille mahdollisesti heitä kiinnostavaa luettavaa.


title: Ranganathanin lait

text: Neljäs laki haastaa kirjaston hallinnon. Ranganathan esittelee monia keinoja kirjaston toiminnan tehostamiseksi ja asiakkaiden ajansäästämiseksi. Kirjaston kokoelmat pitää luetteloida niin tekijän, nimikkeen kuin aiheenkin mukaan tiedonhaun nopeuttamiseksi, ja kirjat pitää järjestää hyllyihin tai muuten saataville helposti ymmärrettävän järjestelmän mukaan. Materiaalit pitää järjestää asiakkaat huomioon ottaen. Toisin sanoen standardit ja ohjeet ovat suuntaa-antavia. Kirjastohenkilökunnan ammattitaidon pitää olla niin hyvää, että näistä määräyksistä voidaan poiketa, jos se hyödyttää asiakasta nopeutamalla ja parantamalla hänen asiointiaan.


title: Ranganathanin lait

text: Kirjaston kyettävä muuttumaan ajanmukana. Kirjasto ei saa jämähtää paikoilleen vaan sen pitää antaa kasvaa ja muuttua. Kirjastorakennus pitää suunnitella niin, että kokoelmien ja toiminnallisuuksien kasvu otetaan huomioon. Kirjastojen kasvulla Ranganathan tarkoittaa myös henkilökunnan ja osaamisen kasvua. Kirjojen määrän kasvaessa myös työn määrä kirjastoissa kasvaa. Jotta kirjastot edelleen pystyvät palvelemaan asiakkaita hyvin täytyy henkilökunnan ja kirjaston toimintatapojen myös kehittyä.


title: Gospel Riders

text: Gospel Riders on suomalainen yhteiskristillinen moottoripyöräkerho. Vuonna 1980 perustettu järjestö on noin tuhannella jäsenellään Euroopan suurin kristillinen moottoripyöräkerho. Kerho toimii valtakunnallisesti yli 20 paikallisosaston kautta ja sillä on myös ulkomaiset sisarjärjestöt Espanjassa, Virossa ja Israelissa. Järjestön 7xSF-ajotapahtuma (Seitsemän kertaa Suomi Finland) on Suomen suurimpia evankeliointitapahtumia. Gospel Riders myös julkaisee ja jakaa Uuden testamentin ja Psalmit sisältävää Motoristiraamattua, jonka on saanut yli satatuhatta ihmistä.


title: Gospel Riders

text: Kerho on perustettu vuonna 1980 kun Jukka Parkkinen haki lehti-ilmoitusten kautta ajokavereita. Näin syntyi kahdentoista perustavan jäsenen voimin Kristityt motoristit -niminen kerho, joka myöhemmin vaihtoi nimensä muotoon Gospel Riders. Gospel Riders - moottoripyöräkerho ry rekisteröitiin yhdistykseksi 2.7.1992. Järjestö on Suomen Motoristit ry (SMOTO):n jäsen.


title: Gospel Riders

text: Kerhon presidenttinä toimi vuodesta 2011 Tapio Kyllönen. Kyllöstä seurasi Mika Saarinen.


title: Gospel Riders

text: Gospel Riders toimii Suomessa valtakunnallisesti. Alueosastoja sillä on yli 20. Paikkakuntia joilla kerho toimii Suomessa ovat: Espoo, Helsinki, Hyvinkää, Hämeenlinna, Jyväskylä, Keuruu, Kestilä, Kokkola, Kouvola, Kukonkylä, Kuopio, Lahti, Lohja, Mikkeli, Oulu, Parikkala, Pietarsaari, Pori, Raasepori, Soini, Tampere, Turku, Viitasaari. Järjestön kotipaikkakunta on Helsinki. Suomen lisäksi sisarjärjestöjä on myös Espanjassa, Virossa ja Jerusalemissa, Israelissa. Kerho on tehnyt hyväntekeväisyyttä tukemalla lastenkotia Virossa.


title: Gospel Riders

text: Gospel Riders on yhteiskristillinen ja poliittisiin puolueisiin sitoutumaton järjestö, jonka taustalla vaikuttaa tunnustuskuntiin sitoutumaton evankelikaalisuus. Se ei ota kantaa eri kirkkokuntien välisiin tunnustuksellisiin eroihin, vaan tukee jäsentensä hengellistä kasvua ja yhdistää heitä moottoripyöräharrastuksen ympärille tukien myös liikennetaitoja. Toisin kuin useissa muissa moottoripyöräkerhoissa järjestön jäsenyys on avoin eli jäseneksi voi liittyä itse ilman että siihen kutsutaan, eikä monivaiheista hakuprosessia ole.


title: Gospel Riders

text: Kerhon 7xSF-ajotapahtuma (Seitsemän kertaa Suomi-Finland) on Suomen suurimpia evankeliointitapahtumia. Tapahtuman tavoite on kiertää Suomi seitsemän kertaa seitsemänä vuotena. Järjestön vuosittainen päätapahtuma on nimeltään MOJ (Message of Joy) -meeting. Talvisin järjestöllä on kerhoiltoja. Kaikki järjestön tapahtumat ovat päihteettömiä.


title: Gospel Riders

text: Gospel Riders julkaisee kerholehteä sekä Motoristiraamattua. Se sisältää Uuden testamentin ja Psalmit Raamattu Kansalle -käännöksenä sekä kertomuksia jäsenten uskoontulosta. Motoristiraamattuja on jaettu 105.000 kappaletta vuodesta 2007 alkaen kouluissa, rippileireillä ja muissa tilaisuuksissa.


title: Jouttijärvi

text: Jouttijärvi -nimisiä järviä ovat:


title: Amerikan sosialistinen työväenpuolue

text: Amerikan sosialistinen työväenpuolue () on Yhdysvaltojen vanhin olemassa oleva marxilainen sosialistipuolue.


title: Amerikan sosialistinen työväenpuolue

text: Sosialistinen työväenpuolue sai alkunsa New Jerseyn Newarkissa vuonna 1876 pidetyssä Workingmen’s Partyn toisessa kokoontumisessa, joka päätti muuttaa puolueen nimen ja ryhtyä aktiiviseen poliittiseen toimintaan myös ammattiliittojen ulkopuolella. Aluksi puolueen nimenä oli Pohjois-Amerikan sosialistinen työväenpuolue ("Socialistic Labor Party of North America"). Vuosien 1877 ja 1878 paikallisvaaleissa Sosialistisen työväenpuolueen tukemat ehdokkaat saivat noin 100 000 ääntä ja eräät heistä valittiin Illinoisin parlamenttiin sekä Chicagon ja Saint Louisin kaupunginvaltuustoihin. Jo vuoteen 1880 mennessä puolue oli heikentynyt maltillisten ja radikaalien välisen ryhmätaistelun seurauksena.


title: Amerikan sosialistinen työväenpuolue

text: Puolueen ideologinen johtaja oli sen lehden "The Peoplen" toimittaja Daniel De Leon, joka onnistui yhdistämään kannattajansa marxilaisten aatteiden taakse. Sosialistinen työväenpuolue sai aluksi vaikutusvaltaa Knights of Labor ja American Federation of Labor -ammattiliitoissa ja perusti De Leonin johdolla Socialist Trade and Labor Alliance (STLA) -ammattiliiton vuonna 1895. STLA:han liittyi vuoteen 1898 mennessä 30 000 jäsentä, joista oli jäljellä enää 1 450 vuonna 1905, jolloin se sulautui Industrial Workers of the Worldiin.


title: Amerikan sosialistinen työväenpuolue

text: 1890-luvun lopulla Sosialistisesta työväenpuolueesta erotettiin ”kenguruiksi” kutsuttu sosiaalidemokraattinen ryhmä, joka kannatti yhteistyötä Eugene V. Debsin Sosiaalidemokraattisen puolueen kanssa. Erotetut, jotka käsittivät noin puolet Sosialistisen työväenpuolueen jäsenkunnasta, perustivat oman rinnakkaisorganisaationsa, jota johtivat Job Harriman, Max Hayes ja Morris Hillquit. Vuonna 1900 ryhmä liittyi Sosiaalidemokraattiseen puolueeseen, jonka kanssa muodostettiin pian uusi Amerikan sosialistinen puolue. Uusi puolue jätti 1900-luvun alussa varjoonsa De Leonin johtaman Sosialistisen työväenpuolueen, jonka menestyksen esteistä suurin lienee ollut sen keskitetty autoritaarinen rakenne.


title: Amerikan sosialistinen työväenpuolue

text: Amerikan sosialistisen työväenpuolueen ohjelma perustuu yhä Karl Marxin työn jatkajana pidetyn De Leonin ajatuksiin. Sen tavoitteena on yhteisomistukseen perustuva luokaton yhteiskunta sekä työntekijöiden hallitsemat tuotanto ja palvelut. Puolueen äänenkannattaja "The People" on ilmestynyt vuodesta 2008 lähtien vain Internetissä.


title: Deinogalerix

text: Deinogalerix on sukupuuttoon kuollut rottasiileihin kuulunut nisäkässuku. Suvun suurin laji, "D. koeningswaldi" oli 60 senttiä pitkä ja sen kallo oli 20 senttiä.


title: Deinogalerix

text: "Deinogalerixin" fossiilit on löydetty Garganon niemimaalta Italiasta. Varhaiselta oligoseenilta myöhäiselle mioseenille merenpinta oli paljon nykyistä korkeampi ja Gargano oli saari eristyksissä mantereelta. Se oli koti monille endeemisille, nykyään hävinneille eläimille.


title: Deinogalerix

text: Jotkut niistä, "Deinogalerix" mukaan lukien, kasvoivat huomattavasti normaalia suuremmaksi, johtuen ilmiöstä jota englanniksi kutsutaan nimellä "insular gigantism". Koska suuret pedot puuttuivat eristäytyneiltä saarilta, pienet eläimet kehittyivät ottamaan niiden paikan.


title: Deinogalerix

text: "Deinogalerix" täytti keskikokoisten petoeläinten ekologisen lokeron. Ne pääsivät luultavasti varsin nopeasti ekosysteemin huipulle. Ne pystyivät syömään kaikenlasia pieniä eläimiä mutta myös joskus selkärangattomia.


Kyyhkynen oksalla istui, olevaista pohtien ("En duva satt på en gren och funderade på tillvaron") on Roy Anderssonin käsikirjoittama ja ohjaama ruotsalainen musta komediadraama vuodelta 2014. Alkutekstien mukaan elokuva on viimeinen osa Anderssonin ”trilogiasta ihmisenä olemisesta”, jonka aiemmat osat olivat "Toisen kerroksen lauluja" (2000) ja "Sinä elävä" (2007). Tragikomedinen elokuva voitti ensimmäisenä ruotsalaiselokuvana Venetsian elokuvajuhlien Kultaisen leijonan.


title: Kyyhkynen oksalla istui, olevaista pohtien

text: Anderssonin kahden aiemman elokuvan tapaan "Kyyhkynen oksalla..." koostuu erillisistä, yhdellä otolla kuvatuista kohtauksista, jotka liittyvät toisiinsa vain väljästi. Toistuvia henkilöhahmoja elokuvan 37 kohtauksessa ovat epäonniset pilailuvälinekauppiaat, jotka Andersson sanoo kehittäneensä Ohukainen ja Paksukainen -hahmojen ja Samuel Beckettin näytelmän "Huomenna hän tulee" miesparin pohjalta. Toistuva repliikki monissa kohtauksissa on yleisinhimillinen, puhelimeen sanottu ”Mukava kuulla että teillä on siellä kaikki hyvin”. Useissa kohtauksissa kuullaan vanhaa sotilasmarssia ”Glory glory hallelujah” erilaisin ruotsinkielisin sanoituksin.


text: Elokuvan pisin kohtaus sijoittuu moderniin kahvilaan ankealla teollisuusalueella, jonne ensin tulevat pilailuvälinekauppiaat kysymään osoitetta. Sen jälkeen kohtaus muuttuu täysin anakronistiseksi, kun Ruotsin 1700-luvun alun kuninkaan Kaarle XII:n sotajoukot alkavat ratsastaa kahvilan ohi. Karoliinisotilaat tunkevat sisään kahvilaan, ajavat naiset ulos ja tekevät tilaa nuorelle kuninkaalle, joka ratsastaa sisään juodakseen kivennäisveden. Kuningas ihastuu kauniiseen tarjoilijapoikaan ja ilmoittaa lakeijansa kautta, että haluaa tämän mukaansa telttakaverikseen Suuren Pohjan sodan sotaretkelle.


text: Kaikki elokuvan ankeudessaan aidoilta vaikuttavat miljööt on rakennettu studioon. Elokuvan kommenttiraidalla Roy Andersson sanoo kunkin kohtauksen teon rakennus- ja purkuvaiheineen kestävän noin kahdesta viikosta kuukauteen. Tuotantoryhmällä oli käytössä kaksi studiota, jolloin uutta kohtausta päästiin kuvaamaan noin joka toinen viikko.


text: Monissa kohtauksissa käytetään "trompe l’œil’n" kaltaista tekniikkaa, jossa kuvan elementtejä (kuten huoneiden sisäkattoja, jotka ovat todellisuudessa täynnä valaisimia ja tekniikkaa) on maalattu liikkumattoman kameran eteen sijoitettuun pleksilevyyn. Vaikka elokuva kuvattiin digitaalisesti eikä filmille, tietokonemuokkausta ei ohjaajan mukaan juuri käytetty. Pitkän kahvilakohtauksen taustalla kulkevat Kaarle XII:n sotajoukot monistettiin green screenin ja tietokoneen avulla niin, ettei hevosia ja miehiä tarvittu satoja. Ratapihalla tapahtuvaan, studiossa kuvattuun kohtaukseen lisättiin tietokoneella pienoisjuna jälkikäteen. Elokuvan loppupuolen kidutusväline, valtava kuparisylinteri, rakennettiin todelliseen kokoon ja kuvattiin Oslon Fornebun lentoaseman tyhjässä lentokonehangaarissa.


text: Venetsian Kultaisen leijonan lisäksi elokuva palkittiin parhaana eurooppalaiskomediana Berliinin elokuvajuhlilla. Ruotsissa elokuva sai puolen tusinaa Guldbagge-ehdokkuuksia, joista se voitti parhaan lavastuksen sarjan.


Onneli, Anneli ja Salaperäinen muukalainen on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut suomalainen lastenelokuva, jonka on ohjannut Saara Cantell.


title: Onneli, Anneli ja Salaperäinen muukalainen

text: Elokuva perustuu Marjatta Kurenniemen kirjaan "Onneli, Anneli ja orpolapset", ja se on "Onneli ja Anneli" -elokuvasarjan kolmas osa. Sen kuvaukset alkoivat Loviisassa heinäkuussa 2016.


text: "Onneli, Anneli ja Salaperäinen muukalainen" sai ensi-iltansa 27. tammikuuta 2017. Se rikkoi 100 000 katsojan rajan 5. helmikuuta 2017 eli yhdeksässä päivässä.


text: Onnelin ja Annelin talon lähelle avataan lastenkoti, josta karkaa Pekki-niminen poika (Aarni Rämö). Pekki kertoo tytöille lastenkodista ja sen tiukasta johtajasta Minna Pinnasta (Jenni Kokander). Lapset perustavat Rosvoliiton ja ryhtyvät toimiin lastenkodin olojen parantamiseksi. Apuna ovat myös Vaaksanheimot ja muut Ruusukujan asukkaat.


text: Elokuvan tekemistä tukivat Suomen elokuvasäätiö ja Yle. Yhteistyökumppaneina toimivat Loviisan kaupunki, Kannustalo ja Novita. Elokuvan levittäjä toimii Nordisk Film.


title: Ammoniumsyanidi

text: Ammoniumsyanidi (NHCN) on ammonium- ja syanidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Ammoniumsyanidi

text: Huoneenlämpötilassa ammoniumsyanidi on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen ja myös eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin. Ammoniumsyanidi on suhteellisen pysymätön yhdiste ja hajoaa kuumennettaessa jo 36 °C:n lämpötilassa ammoniakiksi ja vetysyanidiksi. Ammoniumsyanidi reagoi ketonien kanssa muodostaen aminonitriilejä.


title: Ammoniumsyanidi

text: Ammoniumsyanidia voidaan valmistaa useilla eri tavoilla. Käytettyjä ovat muun muassa vetysyanidin johtaminen ammoniakkiliuokseen matalassa lämpötilassa, kalsiumsyanidin ja ammoniumkarbonaatin tai bariumsyanidin ja ammoniumsulfaatin vesiliuosten välisellä reaktiolla, jolloin liukenematon kalsium- tai bariumsuola saostuu tai kuumentamalla kaliumsyanidia tai kaliumferrosyanidia ammoniumkloridin kanssa ja tiivistämällä reaktiossa muodostuva höyry ammoniumsyanidiksi.


title: Ammoniumsyanidi

text: Ammoniumsyanidia voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä. Se reagoi Strecker-reaktiolla karbonyyliyhdisteiden kanssa muodostaen aminohappoja, esimerkiksi glyoksaali reagoi ammoniumsyanidin kanssa glysiiniksi.


title: Naströnd

text: Naströnd tai Nastrand on skandinaavisessa mytologiassa vainajien ranta kaukana pohjoisessa, jonne joutuivat kuolemansa jälkeen valapatot, murhaajat ja lainrikkojat. Siellä on synkkä sali, jonka ovi aukeaa pohjoiseen ja jonka seinät on tehty käärmeiden selistä. Lohikäärme Nidhöggr imee siellä vainajien verta.


title: Naströnd

text: Gylfaginningissä Naströndiä kuvataan seuraavasti:


title: Batrachomorpha

text: Batrachomorpha (nimen merkitys: ”sammakon muotoiset”) on tetrapodien kladi, joka sisältää nykyiset ja kaikki sukupuuttoon kuolleet sammakkoeläimet, jotka ovat läheisempää sukua nykyisille sammakkoeläimille kuin vesikalvollisille. Batrachomorpha on toinen kahdesta tetrapodien kehityslinjasta; toinen on Reptiliomorpha (vesikalvolliset eli matelijat, linnut ja nisäkkäät, sekä matelijamaiset sammakkoeläimet). Nykyisten sammakkoeläinten lisäksi Batrachomorphaan luetaan panssarisammakot ja joskus lepospondylitkin, joskin jälkimmäinen luetaan toisinaan Reptiliomorphaan. Ryhmän rajat ovat vaihdelleet vuosien mittaan.


title: Carlos Agostinho do Rosário

text: Carlos Agostinho do Rosário (s. 26. lokakuuta 1954 Maxixe, Mosambik) on mosambikilainen poliitikko ja diplomaatti, joka valittiin vuonna 2015 maan pääministeriksi. Hän on toiminut sitä ennen maatalous- ja kalastusministerinä sekä suurlähettiläänä Intiassa ja Indonesiassa.


title: Carlos Agostinho do Rosário

text: Rosário opiskeli taloustiedettä Eduardo Mondlane -yliopistossa. Maisteriksi hän kirjoitti Lontoon yliopistosta erikoistumisalanaan kestävä maatalous ja maaseudun kehittäminen.


title: Carlos Agostinho do Rosário

text: Rosário työskenteli vuonna 1977 osa-aikaisena julkisten töiden ja asutuksen ministeriössä. Vuosina 1980–1982 hän opetti matematiikkaa Maputon teollisuusinstituutissa. Tämän jälkeen hän työskenteli Manica-sitrusyhtiön taloustieteilijänä, ja vuonna 1987 hänet nimettiin Zambezian provinssin kuvernööriksi.


title: Carlos Agostinho do Rosário

text: Rosário valittiin vuonna 1994 parlamenttiin. Hän ei kuitenkaan toiminut kauaa parlamentaarikkona, sillä hänet valittiin pian maatalous- ja kalastusministeriksi, jona hän toimi vuoteen 1999.


title: Carlos Agostinho do Rosário

text: Rosário valittiin vuonna 2002 Mosambikin Intian ja Sri Lankan suurlähettilääksi. Hän toimi siellä vuoteen 2008. Seuraavana vuonna hänet valittiin Indonesian suurlähettilääksi, jonka toimialueeseen kuuluivat lisäksi Singapore, Malesia, Thaimaa ja Itä-Timor.


title: Carlos Agostinho do Rosário

text: Rosário jätti paikkansa Indonesiassa, kun presidentti Filipe Nyusi valitsi tammikuussa 2015 hänet Mosambikin pääministeriksi.


title: Sirkka-Liisa Landry

text: Sirkka-Liisa Landry (o.s. Vuorenpää) (22. marraskuuta 1926 Kivennapa − 19. tammikuuta 2008 Kauniala) oli suomalainen shakinpelaaja. Vuosina 1957−1986 hän voitti 16 kertaa shakin naistensarjan Suomen-mestaruuden ja kolmesti naisten Pohjoismaiden mestaruuden.


title: Sirkka-Liisa Landry

text: Vuorenpää syntyi Karjalankannaksella sijaitsevalla Kivennavalla. 15-vuotiaana kesällä 1942 hän astui metsässä marjastaessaan miinaan. Hän menetti vasemman jalkansa polvesta alaspäin ja joutui viettämään pitkiä aikoja sotasairaalassa, jossa muut potilaat opettivat hänelle shakkia. Sairaala-ajan jälkeen Vuorenpää kävi keskikoulun loppuun Lammilla ja muutti sitten Helsinkiin postivirkailijaksi. Helsingissä oli myös paremmat mahdollisuudet pelata shakkia.


title: Sirkka-Liisa Landry

text: Shakkiliiton ensimmäisessä, vuonna 1954 järjestetyssä naisten mestaruuskilpailussa Vuorenpää oli neljäs. Ensimmäisen mestaruuden hän saavutti vuonna 1957. Hän voitti samana vuonna myös Pohjoismaiden naisten mestaruuden ja osallistui Shakkiolympialaisten Suomen joukkueeseen.


title: Sirkka-Liisa Landry

text: 1970-luvun lopulla Vuorenpää meni naimisiin ranskalaisen diplomaatin Jacques Landryn kanssa ja vaihtoi sukunimensä Landryksi. Hän muutti ensin miehensä työn perässä Hollantiin. Miehen jäätyä eläkkeelle he muuttivat Portugaliin. Landry vietti viimeiset vuotensa Kaunialan sotavammasairaalassa, jossa hän kuoli.


title: Maailman nuortenpäivät

text: Maailman nuortenpäivät () on katolisen kirkon suurtapahtuma 14–30-vuotiaille nuorille ja nuorille aikuisille. Ne järjestetään joka kolmas tai joskus jopa joka toinen vuosi aina eri puolella maailmaa, ja niitä pidetään katolisen kirkon tärkeimpänä nuorten pyhiinvaelluskohteena. Seuraavan kerran maailman nuortenpäivät järjestetään vuonna 2019 Panamassa.


title: Maailman nuortenpäivät

text: Maailman nuortenpäiviä alettiin järjestää paavi Johannes Paavali II:n aloitteesta, kun hän vuonna 1984 kutsui koko maailman nuorison kansainvälisille nuortenpäiville Roomaan. Noin 350 000 nuorta seurasi kutsua.


title: Maailman nuortenpäivät

text: Perinteisesti maailman nuortenpäiviä vietetään kerta toisensa jälkeen samankaltaisen ohjelman mukaan. Selkeästi painotetuimmat asiat ovat kansainvälisyys ja kirkon ykseys. Maiden liput ja muut kulttuurien ja kansallisuuksien tunnukset ovat nuorison keskellä selkeästi esillä osoittamassa eri kulttuurien olemista mukana kirkon yhteisyydessä. Nuorisopäivien edetessä näitä kansallisia esineitä aletaan vaihtelemaan pyhiinvaeltajien kesken. Lippuja, t-paitoja, ristejä ja katolisia kuvia vaihdellaan ja kerätään matkamuistoiksi. Kaikkien eri kansojen ja kulttuurien yhtenäisyyden hyväksyntä osallistujen kesken on merkille pantavaa.


title: Maailman nuortenpäivät

text: Merkittävä perinne on myös paavin osallistuminen maailman nuortenpäiville ja hänen esiintyminen siellä useaan kertaan julkisesti. Nuortenpäivät päättyvät sunnuntaina paavin viettämään messuun. Vuoden 1995 maailman nuortenpäivien päätösmessusta tuli maailman eniten ihmisiä kerännyt uskonnollinen tapahtuma, koska siihen osallistui viisi miljoonaa ihmistä. Brasiliassa vuonna 2013 paavi Franciscuksen ensimmäisten nuortenpäivien päätösmessuun osallistui yli kolme miljoonaa ihmistä.


title: Maailman nuortenpäivät

text: Paavi Benedictus XVI arvosteli taipumusta nähdä maailman nuorisopäivät eräänlaisena katolisena rockfestivaalina; hän painotti, ettei tapahtuman pitäisi olla "vaihtoehto modernille nuorisokulttuurille" vaan ennemmin pitkän ulkoisen ja sisäisen tien hedelmä.


title: Maailman nuortenpäivät

text: Lisäksi vuonna 1986 paavi Johannes Paavali II:n kutsui kaikkia maailman piispoja järjestämään omassa hiippakunnassaan nuorisopäivät joka vuoden palmusunnuntaina.


title: Maailman nuortenpäivät

text: Vuonna 1987 maailman nuortenpäivät vietettiin Buenos Airesissa Argentiinassa. Vuonna 1989 ne olivat Santiago de Compostelassa Espanjassa. 1991 nuortenpäivät oli tuolloisen paavin kotimaassa Puolassa, Częstochowassa ja taas kaksi vuotta myöhemmin vuonna 1993 maailman nuortenpäiviä juhlittiin Yhdysvalloissa, Denverissä.


title: Maailman nuortenpäivät

text: Vuoden 1995 maailman nuortenpäiville Manilan Luneta puistoon, Filippiineille kokoontui ennätysmäärä nuoria. Välittömästi tapahtuman jälkeen haastateltu kardinaali Angelo Amato, joka osallistui tapahtumaan sanoi spontaanisti paikalla olleen yli 4 miljoonaa ihmistä. Myöhemmin Guinness World Records nimesi tapahtuman maailman suurimmaksi messuksi, mihin heidän mukaansa osallistui 5 miljoonaa ihmistä.


title: Maailman nuortenpäivät

text: Vuonna 1997 nuortenpäivät vietettiin Pariisissa ja vuonna 2000 tapahtuma palasi Roomaan. Vuonna 2002 nuortenpäivät olivat Torontossa, Kanadassa ja vuonna 2005 taas Euroopassa, nyt Kölnissä. Thomas Gabriel sävelsi näiden nuortenpäivien päätösmessuun messusävellyksen ja nimesi sen "Missa mundi" (maailman messu). Messu sisälsi osia viidestä maanosasta niin, että Kyrie oli eurooppalaistyylinen ja Bachin innoittama, Gloria oli eteläamerikkalaistyylinen kitaralla ja panhuilulla säestettynä, Credo oli aasialaistyylinen sitarilla säestettynä, Sanctus puolestaan raikui afrikkalaiseen tyyliin rumpujen säestyksellä ja Agnus Deiltä säestettiin australialaiseen tyyliin didgeridoolla.


title: Maailman nuortenpäivät

text: Sydney Australiassa valittiin isännöimään vuoden 2008 maailman nuortenpäiviä. Kun paikan valinnasta oli ilmoitettu Kölnissä vuonna 2005, Australian pääministeri John Howard kommentoi, kuinka hän on mielissään nuortenpäivien saapumisesta Australiaan, ja onnitteli Sydneyn piispaa, kardinaali George Pelliä lämpimästi. Paavi Benedictus XVI saapui Sydneyyn 13. heinäkuuta 2008 Richmondin ilmavoimien lentokentälle. Kardinaali Pell vietti avausmessun arviolta 150 000 osallistujan kanssa, minkä jälkeen pyhiinvaeltajat osallistuivat erinäisiin messuihin ja muihin järjestettyihin tapahtumiin viikon aikana. Ulkomaalaisia osallistuja arvioitiin olevan 250 000 ja paavin viettämään päätösmessuun osallistui 400 000 nuorta.


title: Maailman nuortenpäivät

text: Sydneyn päätösmessun lopussa seuraavien vuonna 2011 vietettävien maailman nuortenpäivien isännän ilmoitettiin olevan Madrid Espanjassa. Tämä tapahtuma oli 16.–21. elokuuta 2011 ja siitä tuli siihen mennessä vietetyistä maailman nuortenpäivistä kolmanneksi suurin. Yli 2 miljoonaa pyhiinvaeltajaa osallistui Madridin päiville. 193 kansallisuutta oli edustettuna tässä kirkon suurtapahtumassa. Eniten osallistujia tuli Italiasta, Espanjasta ja Ranskasta. Päätösmessuun Cuatro Vientoksen lentokentän alueella osallistui paavin ja nuorison lisäksi noin 14 000 pappia ja 800 piispaa.


title: Maailman nuortenpäivät

text: Vuodesta 2002 lähtien nuortenpäiviä oli pidetty kolmen vuoden välein, mutta vuoden 2011 jälkeen seuraavat nuortenpäivät päätettiin pitää jo 2013 Rio de Janeirossa Brasiliassa, jotta vältettäisiin päällekkäisyydet jalkapallon vuoden 2014 MM-kisojen ja vuoden 2016 kesäolympialaisten kanssa. Näiden maailman nuortenpäivän motoksi paavi valitsi lähetyskäskyn "Menkää siis ja tehkää kaikki kansat minun opetuslapsikseni" (Matt. 28:19). Nämä nuorisopäivät olivat odotettua pienemmät, koska vain 320 000 pyhiinvaeltajaa osallistui niihin, vaikka järjestäjät odottivat miljoonaa.


title: Maailman nuortenpäivät

text: Viimeisimmät maailman nuortenpäivät viettiin kesällä 2016 Puolan Krakovassa. Tapahtuma oli samanaikaisesti katolisen laupeuden riemuvuoden kanssa ja siten näiden nuorisopäivien motto oli laupeus ja anteeksianto. Näille nuorisopäiville osallistui 3 miljoonaa rekisteröityä pyhiinvaeltajaa.


title: Maailman nuortenpäivät

text: Krakovan päätösmessun lopussa paavi Franciscus ilmoitti Panaman olevan seuraavien vuonna 2019 pidettävien maailman nuorisopäivien isäntämaa.


title: Raimo Penttinen

text: Raimo Otso Kullervo Penttinen (17. lokakuuta 1931 Viipuri – 1. maaliskuuta 2003 Riihimäki) oli suomalainen viestialan kenraaliluutnantti.


title: Raimo Penttinen

text: Penttisen vanhemmat olivat majuri Reino Penttinen ja Mirja Kaarina Roiha ja hän oli vuodesta 1953 naimisissa Kerttu Anita Tossavaisen kanssa. Penttinen suoritti Kadettikoulun 1955 ja Sotakorkeakoulun 1963. Hän toimi 1. erillisen viestikomppanian opetusupseerina ja varapäällikkönä 1955–1958, Viestirykmentin komppanianpäällikkönä 1958–1961, Pääesikunnan toimistoupseerina 1963–1967, toimistopäällikkönä 1971–1972, osastopäällikkönä 1978–1980, viestitarkastajana 1981–1986 ja sotatalouspäällikkönä 1986–1991. Etelä-Suomen sotilasläänin esikunnan toimistopäällikkö Penttinen oli 1967–1971, Sotakorkeakoulun opettaja 1973–1976 ja Keski-Suomen viestipataljoonan komentaja 1976–1978. Penttinen julkaisi useita viestialan teoksia ja kirjoituksia. Hänet ylennettiin vänrikiksi 1952, luutnantiksi 1955, yliluutnantiksi 1958, kapteeniksi 1962, majuriksi 1967, everstiluutnantiksi 1972, everstiksi 1978, kenraalimajuriksi 1986 ja kenraaliluutnantiksi 1990.


title: Raimo Penttinen

text: Viestiupseeriyhdistys on maalauttanut muotokuvan Penttisestä, viestialalla ansioituneena henkilönä.


title: Gordona

text: Gordona on kunta Sondrion maakunnassa Lombardian alueella Pohjois-Italiassa.


title: Gordona

text: 25. marraskuuta 2015 pieni naapurikunta Menarola fuusioitui Gordonan kuntaan.


title: Fallujan taistelu

text: Fallujan taistelu oli sotatoimien sarja, jossa Irakin joukot ja šiiamiliisit saartoivat irakilaisen Fallujan kaupungin ja valtasivat sen. Jihadistijärjestö Isis valvoi kaupunkia vuonna 2015. Irakin joukot saartoivat Fallujan 2. helmikuuta 2016. Yhdysvaltain johtaman liittouman ilmaiskut ja šiiamiliisit auttoivat armeijaa valtaamaan kaupungin 26. kesäkuuta 2016.


title: Fallujan taistelu

text: Falluja tunnettiin Irakin sodan aikana vuodesta 2003 lähtien kapinakaupunkina, ja siellä käytiin vuonna 2004 edellinen Fallujan taistelu. Irakin joukot hajottivat 30. joulukuuta sunnien vastalauseleirin. Se vihastutti kaupunkilaisia, ja asemiehet hyökkäilivät armeijan partioiden kimppuun. Ensin al-Qaida saapui kaupunkiin. 2. tammikuuta 2014 Isis kaappasi suuren osan Fallujasta ja myös Ramadin. Isis hyökkäsi Fallujassa poliisiasemille ja sotilastukikohtiin. Viisi päivää taistelleet turvajoukot jättivät kaupungin seuraavana päivänä. Irakin armeija piti jonkin aikaa yhä esikaupunkeja hallussaan ja tulitti kaupunkia tykeillään, mutta vetäytyi sitten. Irakin armeija eteni maalis-huhtikuussa 2015 al-Karmahin lähelle ja eteni hieman itse kaupungissa.


title: Fallujan taistelu

text: Irakin armeija hyökkäsi Ramadin ja Fallujan välissä olevalle Khalddiyan saarelle. Armeija valtasi saarella olevat Albu Naisirin ja Albu Shajarin kylät 1. helmikuuta 2016. Seuraavana päivänä Irakin armeija katkaisi Khaldiyan saaren ja Fallujan välisethuoltolinjat. Niinpä Falluja jäi 2. halmikuuta saarroksiin.


title: Fallujan taistelu

text: Irakin armeija hyökkäsi helmikuun puolivälissä 2016 Fallujan lähelle Al Karmahiin. 18. helmikuuta Fallujan sunnijohtajat kapinoivat. Kapinointi johtui siitä, että eräs Isisin mies oli muiden järjestön julmuuksien lisäksi pahoinpidellyt naista. Niinpä Isis joutui pakenemaan al-Hisbahista. Kapinointi alkoi laantua, kun Isis vastasi siihen joukkopidätyksin.


title: Fallujan taistelu

text: 21. helmikuuta Irakin armeija alkoi tulittaa tykeillä Fallujan esikaupunkeja tukeakseen jäljelle jääneitä kapinoivia sunneja. Mutta samana päivänä Isis surmasi 180 ja kukisti kapinan. 23. helmikuuta Isis otti valvontaansa al Karmahin. 28. helmikuuta šiiamiliisit torjuivat Isisin vastahyökkäyksen al Karmahissa.


title: Fallujan taistelu

text: 22. toukokuuta Irakin armeija ilmoitti kukistavansa Isisin Fallujassa, muun muassa sieltä tulevien terroristien takia. Shiiamiliisit kaappasivat al-Karmahin uudestaan 23. toukokuuta. Pian etenemistä haittasivat sadat tienvarsipommit. Neljä päivää myöhemmin Yhdysvaltojen liittouma iski ilmasta Fallujassa ja lähistöllä oleviin Isisin asemiin. 25. toukokuuta Irakin armeija oli vapauttanut Fallujan itäisiä esikaupunkeja Isisiltä.


title: Fallujan taistelu

text: Irakin armeija torjui 29. toukokuuta Isisin hyökkäyksen Albu Shajaliin. 30. toukokuuta Irakin armeija liittolaisineen eteni kohti Fallujaa kolmesta suunnasta, mutta kohtasi Isisin ankaraa vastarintaa. Isis uhkasi tappaa kaikki kaupungista pakenevat ja valkoisen lipun heiluttajat. 31. toukokuuta Fallujasta oli päässyt pakenemaan vain 3 000 siviiliä. Etenevä Irakin armeija esti vastahyökkäyksen Fallujassa muun muassa tuhoamalla pommirekat. 1. kesäkuuta Irakin armeija joutui pysähtymään, koska Isis taisteli raivoisasti vastaan. Isis otti kaupungin asukkaita panttivangiksi kaupungin keskustaan.


title: Fallujan taistelu

text: Irakin armeija eteni 2. kesäkuuta eteläisiin al-Shuhadaan ja al-Nuaimiyanin esikaupunkeihin. 3. kesäkuuta armeija oli jo Shuhadassa, 4. kesäkuuta shiamaliitiat löysivät 6 km pitkän Isisin suoja- ja tavarankuljetus tunnelin Saqlawiyahin kaupungista Fallujan läheltä. 4. kesäkuuta Irakin armeija kaappasi Saqlawiyahin, ja liittouma surmasi pakoon yrittäneet isis-taistelijat ilmasta käsin. 5. kesäkuuta Irakin armeija oli kaapannut melkein koko Fallujan eteläreunan vallatessaan Naymiahin. 8. kesäkuuta armeija valtasi Al-Thaniyan.


title: Fallujan taistelu

text: 10. kesäkuuta Irakin vastarerrorismiyksikkö oli kolmen kilometrin päässä Fallujan keskustasta. Isis hyökkäsi 11. kesäkuuta Fallujan lähellä olleeseen sotilasparakkiin ja surmasi 50 Irakin sotilasta ja shiiojen puolisotilaallisten joukkojen jäsentä, ja tässä itsemurhaiskussa kuoli 12 Isisn taistelijaa. 12. kesäkuuta Irakin armeija ilmoitti saaneensa ensimmäisen turvallisen siviilien pakotien valvontaansa. 13. kesäkuuta Irak pidätti 500 Fallujasta pakenevaa Isis-taistelijaa.


title: Fallujan taistelu

text: 14. kesäkuuta armeija otti Fallujan varuskunta-alueen valvontaansa. 16. kesäkuuta Irakin poliisi otti monia Fallujan alueita ja rakennuksia valvontaansa. Samaan aikaan Isis oli aloittanut joukkopaon. Seuraavana päivänä armeija sai haltuunsa kupungin hallintorakennuksen. 18. kesäkuuta keskussairaala oli hallituksen joukoilla.


title: Fallujan taistelu

text: 19. kesäkuuta Irakin turvajoukot tappoivat 15 Isis-taistelijaa ja ilmaiskut 50. Toisaalta kehtena edellisenä päivänä oli kuollut 300 Irakin sotilasta. Vielä 21. kesäkuuta Irakin armeija oli voittanut vain 30 prosenttia Fallujan Isis-taistelijoista, 22. kesäkuuta Irakin prikaatinkanraali Haider al-Obeidi väitti että 2 500 isisn taistelijaa oli kuollut operaatiossa. Seuraavana päivänä Obeidi sanoi, että 90% Fallujasta oli Irakin joukoilla. Mutta Isis taisteli yhä hajanaisissa taskuissa. Kun Fallujan aarto tiukkeni, se aiheutti kaupungissa nälkää. Vimeiset Isisn taistelijat toimivat Fallujassa Jolanin and Al-Mualeminin kaupunginosissa. Taisteli fallujasta oli oli 26. kesäkuuta.


title: Fallujan taistelu

text: 27.-28. kesäkuuta armeija valtasi Isisiltä myös läntiset esikaupungit. 30. kesäkuuta liittouman ja Irakin lentokoneen pommittivat Isisin Fallujasta paenneen saattueen hajalle tappaen 360 Isis-taistelijaa. Samana päivänä liittouma tappoi ainakin 250 Isis-taistelijaa esikaupunkien seudulla.


title: Fallujan taistelu

text: Šiiojen miliisit syyllistyivät Fallujan alueella sunnisiviilien pidätyksiin, kidutuksiin ja surmiin.


title: Richard Allen (piispa)

text: Richard Allen (14. helmikuuta 1760 – 26. maaliskuuta 1831) oli yhdysvaltalainen piispa, kouluttaja, kirjailija, ja yksi Amerikan kaikkien aikojen aktiivisimmista ja vaikutusvaltaimmista mustista johtajista. Vuonna 1794 hän perusti "African Methodist Episcopal Church" -kirkon (AME), ensimmäisen riippumattoman mustille tarkoitetun kirkkokunnan Yhdysvalloissa. Sen ensimmäinen kirkkorakennus sijaitsi Pennsylvanian Philadelphiassa.


title: Richard Allen (piispa)

text: Allen valittiin AME-kirkon ensimmäiseksi piispaksi vuonna 1816. Hän pyrki työssään parantamaan afroamerikkalaisten yhteiskunnallista asemaa, lukutaitoa ja yhteiskunnallista järjestäytymistä.


title: Richard Allen (piispa)

text: Richard Allen syntyi orjuuteen Delawaressa. Kun hän oli lapsi, hänen perheensä myytiin toiselle maanomistajalle. Myöhemmin tämä isäntä myi Allenin perheen äidin ja joitakin sisaruksista eteenpäin. Jäljelle jääneet perheenjäsenet alkoivat käydä metodistikirkossa, minkä myötä Richard Allen alkoi haaveilla saarnaajan urasta.


title: Richard Allen (piispa)

text: Kun omat orjansa jo vuonna 1775 vapauttanut pastori Freeborn Garrettson alkoi saarnata Delawaressa. Allenin valkoinen isäntä kiinnostui tämän ajatuksista ja alkoi nähdä orjien pidon vääränä. Isäntä antoi Richard Allenille mahdollisuuden ostaa itsensä vapaaksi ylitöillä.


title: Richard Allen (piispa)

text: Allen sai metodistikirkolta saarnaajan oikeudet vuonna 1784. Hän sai luvan pitää aamuviiden jumalanpalveluksia, joissa kävivät lähinnä mustat. Pian hän muutti Philadelphiaan, joka oli tuolloin vapautettujen orjien keskuspaikka. Vuonna 1786 Allenista tuli St. George’s Methodist Episcopal Church -kirkon saarnaaja Philadelphiassa, mutta sielläkin hän sai vain varhaisia aamuvuoroja ja joutui tekemään muitakin töitä elääkseen.


title: Richard Allen (piispa)

text: Vuonna 1786 Allen oli vähällä joutua takaisin orjuuteen, kun pakosalle lähteneiden orjien etsijä otti hänet kiinni Philadelphian keskustassa väittäen hänen olevan karannut orja. Oikeudenistunnossa arvovaltaiset valkoihoiset henkilöt todistivat Allenin puolesta, ja hän säilytti vapautensa.


title: Richard Allen (piispa)

text: Allen alkoi yhdessä Absalom Jonesin kanssa puuhata mustien lähtöä rotuerottelua korostavasta metodistikirkosta ja oman kirkkokunnan perustamista. Vuonna 1787 aie alkoi toteutua, kun Allen muodostivat Free African Societyn (FAS), ei-tunnustuksellisen keskinäisen tukijärjestön, joka auttoi karkuun lähteneitä ja vapautettuja orjia. Järjestön pohjalta syntyi vuonna 1794 AME-kirkko.


title: Richard Allen (piispa)

text: Allenin ensimmäinen vaimo oli nimeltään Flora. He menivät naimisiin lokakuussa 1790. Vaimo työskenteli erittäin tiiviisti Richard Allenin rinnalla kirkkokunnan alkuvuosina, mutta kuoli 1801 pitkään sairasteltuaan. Ei tiedetä, oliko heillä lapsia. Leskeksi jäätyään Richard Allen meni naimisiin virginialaisen vapautetun orjan Sarah Basson kanssa, josta tuli Floraakin innokkaampi uuden kirkkokunnan puuhanainen.


title: Andragogiikka

text: Andragogiikka on teoria aikuisen oppimisesta. Käsitteen on tehnyt tunnetuksi Malcom Knowles 1960-luvulla. Andragogiikka-termi juontuu kreikankielisistä sanoista andros (mies) ja ago (ajaa, ohjata) ja tällä termillä haluttiin tehdä ero pedagogiikasta, joka ymmärretään lähinnä lasten kasvattamisena ja opettamisena. Andragogisia erityispiirteitä ovat esimerkiksi: Andragogiikka-käsite on herättänyt myös kritiikkiä ja on keskusteltu siitä onko se aikuiskoulutuksen menetelmä tai tekniikka vai vain joukko oletuksia.


title: Hydraulinen tehonkierrätys

text: Hydraulinen tehonkierrätys eli renegatiivinen kytkentä on tekniikka, jossa hydraulisen laitteen tuottamaa energiaa käytetään laitteen itsensä liikkuttamiseen. Esimerkiksi kaksitoimisen sylinterin nopeuden voi kaksinkertaistaa kasvattamatta pumpun tilavuutta tai pyörimisnopeutta.


title: Hydraulinen tehonkierrätys

text: Tehonkierrätys on ylivoimainen tekniikka erityisesti pumppujen ja moottoreiden testauksessa, mutta sen monimutkaisen tekniikan vuoksi se on käytössä vain erittäin harvoissa paikoissa.


title: Hydraulinen tehonkierrätys

text: Hydraulipumpun testauksessa pumpun tuottama virtaus johdetaan hydraulimoottoriin, joka puolestaan pyörittää testattavaa pumppua. Hydraulimoottorin testauksessa taas moottorin akselin pyörimisliike johdetaan hydraulipumppuun, joka tuottama virtaus puolestaan pyörittää testattavaa moottoria. Testattavan komponentin koko voi näin ollen kasvaa erittäin suureksi, vaikka ensiöpiirin voimanlähde on pieni. Ensiöpiirin voimanlähteeksi riittää sähkömoottori, jonka energia kattaa kitkasta sekä ohivuodoista johtuvan tehohäviön.


title: Hydraulinen tehonkierrätys

text: Idea tehonkierrätyksestä on vanha ja ainakin Caterpillar on patentoinut tehonkierrätykseen perustuvan testipenkin vuonna 1987.


title: Läppäsilta

text: Läppäsilta tarkoittaa siltaa, jonka kansi voidaan nostaa osittain tai kokonaan pystyyn. Näin silta-aukko vapautuu korkeampien alusten kuljettavaksi. Läppäsillan kannessa voi olla vain yksi nouseva läppä tai kaksi läppää, jotka nousevat vastakkaisiin suuntiin ja laskeutuessaan yhtyvät keskellä.


title: Kansan mobilisointiyksiköt

text: Kansan mobilisointiyksiköt eli šhiiamilitiat (, "Al-Hashd Al-Sha'abi") ovat lähinnä šiiojen puolisotilaallisia joukkoja Irakissa. Englanniksi Kansan mobilisointiyksiköiden nimi on "Popular Mobilisation Units" (PMU) tai "Populat Mobilization Force" (PMF). Kansan mobilisointiyksiköiden suurimmat jäsenjärjestöt ovat Badr-järjestö ja Rauhankomppaniat. Näitä joukkoja pidetään tehokkaina taisteluissa. Ihmisoikeusjärjestöt syyttävät šiiamilitioita monista ihmisoikeusrikkomuksista.


title: Kansan mobilisointiyksiköt

text: Badr-militia perustettiin Irakin ja Iranin aikana, jolloin Iran tuki šiiojen aktivismia Saddam Husseinia vastaan.


title: Kansan mobilisointiyksiköt

text: Muita ryhmiä syntyi, kun Yhdysvallat miehitti 2000-luvulla Irakia. Viimeiset ryhmät organisoitiin Isisiä vastaan vuosina 2014-2016.


title: Kansan mobilisointiyksiköt

text: Irak perusti Kansan mobilisointi yksiköt eri militioiden yhteistyöelimeksi 15. kesäkuuta taisteluun Isisä vastaan.


title: Kansan mobilisointiyksiköt

text: Joukot koostuvat pääosin šiialaisista, mutta mukana on myös sunnien, kristittyjen ja jezidien ryhmiä. Joukoissa on 100 000-120 000 jäsentä, joista sunneja on vain muutama tuhat. Iran tukee Irakin šiiamilitioita.


title: Carl Michael Runeberg

text: Carl Michael Runeberg (21. huhtikuuta 1905 Helsinki – 1. elokuuta 1987 Espanja) oli suomalainen rehtori ja historiantutkija.


title: Carl Michael Runeberg

text: Runebergin vanhemmat olivat kaupunginlääkäri Einar Runeberg (1877–1938) ja Ennis Selin. Hän oli professori Johan Wilhelm Runebergin pojanpoika ja runoilija Johan Ludvig Runebergin pojanpojanpoika. Runeberg pääsi ylioppilaaksi 1924 ja hän valmistui filosofian maisteriksi 1927, lisensiaatiksi 1934 ja tohtoriksi 1947.


title: Carl Michael Runeberg

text: Runeberg oli sijaisopettajana helsinkiläisissä kouluissa 1931–1932, tilapäisenä historian vanhempana lehtorina Hangon yhteislyseossa 1932–1933 sekä historian ja filosofian opettajana Porvoon yksityisessä ruotsalaisessa tyttökoulussa 1933–1937. Hän toimi sitten historian ja ruotsin kielen opettajana sekä rehtorina Kotkan ruotsalaisessa yhteiskoulussa 1937–1947 ja historian ja psykologian opettajana sekä rehtorina Nya svenska läroverketissä Helsingissä 1947–1968. Hän sai professorin arvonimen 1965.


title: Carl Michael Runeberg

text: Runeberg esiintyi näyttelijänä ruotsalaisen John W. Bruniuksen vuonna 1926 ohjaamassa mykkäelokuvassa "Fänrik Ståls sägner / Vänrikki Stoolin tarinat". Hän esitti elokuvassa isoisoisäänsä jonka samannimiseen teokseen elokuva perustui. Elokuvasta tehtin vuonna 1939 Roland af Hällströmin leikkaama uusi versio jossa oli mukana Teuvo Puron esittämä lausunta ja Tapio Ilomäen sovittama musiikki.


title: Junko Tabei

text: Junko Tabei (, 22. syyskuuta 1939 Miharu, Japani – 20. lokakuuta 2016) oli japanilainen vuorikiipeilijä. Hän oli ensimmäinen nainen, joka kiipesi Mount Everestin huipulle. Hän kiipesi sinne vuonna 1975. Vuonna 1992 Tabeista tuli ensimmäinen nainen, joka kiipesi kaikkien seitsemän maanosan korkeimmalle huipulle.


title: Junko Tabei

text: Junko Ishibashi syntyi 1939 Miharun maaseutukaupungissa Fukushiman prefektuurissa. Hän oli viides perheen seitsemästä lapsesta. Vaikka Honshūn pohjoisosat eivät kärsineet niin pahoin toisen maailmansodan pommituksissa, Junko jäi pienikokoiseksi, kuten monet hänen sukupolvensa japanilaislapset. Junko oli aikuisena vain 147 senttimetriä pitkä.


title: Junko Tabei

text: Junko Ishibashi opiskeli englantilaista ja amerikkalaista kirjallisuutta Shōwan naisten yliopistossa tähtäimenään ura opettajana. Valmistumisensa aikaan 1962 hän innostui jälleen vuorikiipeilystä ja liittyi useisiin miesten seuroihin. Hän muisteli myöhemmin, että vanhemmat miehet ottivat hänet vastaan myönteisesti mutta nuoremmat epäilivät hänen olevan vain etsimässä miestä. Hän tapasikin Tanigawavuorella, jota pidettiin todella vaarallisena huipuna, tulevan miehensä Masanobu Tabein. Ishibashin äiti ei hyväksynyt liittoa, sillä Masanobu Tabei ei ollut käynyt yliopistoa. Masanobu oli kuitenkin koko Junko Tabein uran ajan tärkein tukija ja piti huolta parin lapsista, kun Junko oli kiipeilymatkoilla.


title: Junko Tabei

text: Tabei perusti 1969 naisille tarkoitetun Joshi tōhan -kiipeilyseuran. Tabei itse työskenteli samaan aikaan tiedelehden toimittajana ja teki vielä lisätöitä pianonsoiton ja englannin opettajana. Hän teki ensimmäisen retkensä Himalajalle vuonna 1970. Kokonaan naisista koostunut ryhmä lähti Annapurna III -vuorelle Nepaliin. Sinne oli aiemmin noustu vain kerran pohjoiselta reitiltä, mutta Eiko Miyazakin johtama ryhmä pyrki nousemaan huipulle eteläistä reittiä. Vaikeat lumiolosuhteet pakottivat kiipeilijät liikkeelle suhteellisen matalalta korkeudelta, sillä kantajat eivät päässeet perusleirille asti. Tabei ja kolme muuta kiipeilijää ylsivät huipulle asti.


title: Junko Tabei

text: Tabei oppi paljon Annapurna III -retkeltä ja ymmärsi myös sen, ettei hän pystynyt enää palaamaan vanhaan elämänkaavaansa, jossa hän työskenteli jatkuvasti pitkiä päiviä. Tabei pyrki saamaan seuraavaksi ystäviensä kanssa luvan kiivetä Mount Everestille. Tuohon aikaan vain yhden retkikunnan sallittiin nousta vuorelle kiipeilykauden aikana. Luvan he saivat vasta keväällä 1975. Varojen kerääminen matkaa varten oli myös haastavaa, mutta aivan viime hetkellä kiipeilijät saivat tukijokseen Japanin television ja maan suurimman sanomalehden Yomiuri Shimbunin.


title: Junko Tabei

text: Mount Everestin -retkikunta oli päättyä tragediaan, kun Tabei ja neljä muuta rekikunnan jäsentä jäivät 4. toukokuuta lumivyöryn alle leiri 2:lla. Viereisessä teltassa olleet sherpat pelastivat heidät lumen alta. Tabei ei pystynyt oikeastaan edes seisomaan kahteen päivään, mutta jo 16. toukokuuta hän oli nousemassa Mount Everestin kaakkoisrinnettä, josta Tenzing Norgay ja Edmund Hillary olivat nousseet huipulle 22 vuotta aiemmin. Tabei pääsi huipulle ensimmäisenä naisena, mistä hän kiitti sherpaansa Ang Tsheringiä, joka oli hänen tukenaan loppumetreille asti. Vain 11 päivää Tabein onnistumisen jälkeen tiibetiläinen Phantog nousi huipulle toisena naisena.


title: Junko Tabei

text: Tabei kiipeili elämänsä aikana yli 70 valtiossa, ja hänestä tuli ensimmäinen nainen, joka kiipesi jokaisen maanosan korkeimmalla huipulle. Hän ei kuitenkaan saavuttanut henkilökohtaista tavoitettaan päästä jokaisen valtion korkeimmalle kohdalle. Vaikka Tabeilla todettiin 2012 mahasyöpä, hän jatkoi edelleen uraansa ja kiipeili muun muassa Omanissa, Nigerissä ja Luxemburgissa. Hänen viimeisin matkansa oli Fujille, jonne hän meni Tōhokun alueen lukio-opiskelijoiden kanssa. Kaikki mukana olleet olivat selviytyneet Sendain vuoden 2011 maanjäristyksestä ja sitä seuranneesta tsunamista.


title: Junko Tabei

text: Tabeista tuli viimeisinä vuosinaan ympäristöaktivisti, ja hän vastusti Mount Everestin nopeaa kaupallistumista. Hän palasi vuonna 2000 yliopistoon tekemään jatko-opintoja ympäristötieteestä. Kyūshūn yliopistossa hän tutki vuorikiipeilijöiden jättämää jätettä. Hän laski, että Mount Everestin perusleirillä oli viimeisen vuosikymmenen aikana tuotettu yli miljoona litraa virtsaa. Tabei osallistui Himalayan Adventure Trust -säätiön Japanin-osaston johtajana jätteenpolttouunin rakentamiseen Mount Everestille.


title: Junko Tabei

text: Tabei kuoli syöpään 77-vuotiaana.


title: EH Bildu

text: Euskal Herria Bildu, lyh. EH Bildu (suom. ”Baskimaa yhtyköön”), on vasemmistolainen baskinationalistinen separatistiliittouma Baskimaassa ja Navarrassa.


title: EH Bildu

text: EHB:n edeltäjä Bildu (”yhtyköön”) perustettiin 3.4.2011 vuoden 2011 osallistumaan Espanjan kunnallisvaaleihin. Tämä oli seuraus Espanjan korkeimman oikeuden maaliskuisesta tuomiosta, joka kielsi vasemmistolaista baskinationalistista Sortu-puoluetta osallistumasta vaaleihin. Bilduun kuuluivat keskusta-vasemmistolainen Eusko Alkartasuna, vasemmistolainen Alternatiba ja riippumattomia vasemmistolaisia nationalisteja, joista moni oli kielletyn Batasuna-puolueen entinen jäsen tai kannattaja.


title: EH Bildu

text: EH Bildu on separatistinen vasemmistoliittouma. Sen kärkiehdokkaaksi vuoden 2016 aluevaaleissa oli asettumassa baskiseparatismiin liittyvistä rikoksista 15 vuodeksi vankilaan tuomittu Arnaldo Otegi, mutta perustuslakituomioistuin kielsi tämän.


title: Saarijärvi (Yykeänperänjoen vesistö)

text: Saarijärvi () on Yykeänperänjoen (, ) vesistöön kuuluva järvi Enontekiöllä Suomessa lähellä Norjan rajaa. Järven pinta-ala on 0,3738 km², rantaviivan pituus 5,79 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 684,0 metriä.


title: Saarijärvi (Yykeänperänjoen vesistö)

text: Järveen laskee kaakosta Salmijärvi (pohjoissaameksi "Šalmmijávri"), johon edelleen laskee idästä Bahtasgophejávri eli Jágonajávri. Pohjoisesta järveen laskee 21 hehtaarin laajuinen nimetön järvi. Järven lasku-uomana on Čoahpemohkki, jota pitkin se laskee länteen Suomen ja Norjan rajalla sijaitsevaan Čoahpejávriin.


title: Arnaldo Otegi

text: Arnaldo Otegi Mondragón (s. 6. heinäkuuta 1958) on espanjalainen poliitikko, joka valittiin helmikuussa 2013 baskiseparatistipuolue Sortun pääsihteeriksi. Baskiparlamentissa hän on edustanut puolueita Herri Batasuna ja Euskal Herritarrok. Nämä ja Batasuna kiellettiin 2003, syynä yhteydet Euskadi Ta Askatasuna (ETA) -terroristijärjestöön.


title: Arnaldo Otegi

text: Otegi on ollut vankilassa 15 vuotta baskiseparatismiin liittyen. Tuomioita on kidnappauksesta, terrorismin ihannoinnista ja terroristijärjestö ETA:n kielletyn poliittisen siiven, Batasunan, uudelleenperustamisesta. Terrorismin uhrien AVT-järjestön Ángeles Pedraza pitää Otegia terroristina.