title: Alónnisos

text: Alónnisos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Se on itäisin Pohjoisten Sporadien pohjoisemmista pääsaarista. Sen länsipuolella sijaitsee Skópeloksen saari, itäpuolella Peristéra ja koillispuolella Kyrá Panagiá.


title: Alónnisos

text: Saaren korkein kohta on Kouvoúli (475 metriä).


title: Alónnisos

text: Alónnisos kuuluu hallinnollisesti Alónnisoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Alónnisos

text: Saaren suurimmat asutukset ovat pääkylä ja pääsatama Patitíri (1 628 asukasta), joka sijaitsee saaren eteläosassa; sekä Vótsi (473 asukasta), vanha pääkylä Alónnisoksen kylä eli Chóra (208) ja Stení Vála (104). (Katso myös: Luettelo Alónnisoksen kunnan kylistä ja saarista.)


title: Alónnisos

text:
Ensimmäiset merkit asutuksesta Alónnisoksella ovat peräisin paleoliittiselta kaudelta. Myöhemmin saarella vaikuttivat minolainen ja mykeneläinen kulttuuri. Kreikkalaisen mytologian mukaan saaren asutti Kreetalta tullut Stafylos, joka toi saarelle viininvalmistuksen taidon.
Antiikin aikana saari tunnettiin nimellä "Ikos", ja nimeä "Alonnisos" käytettiin jostakin läheisestä saaresta, mahdollisesti viereisestä Kyrá Panagiásta. Saarella palvottiin erityisesti merenjumala Poseidonia. Roomalaiset valtasivat saaren vuonna 190 eaa.


title: Alónnisos

text: Neljännen ristiretken jälkeen vuonna 1204 Alónnisos tuli frankkien vallan alle ja Bysantin valtakunnan lopullisen kukistumisen vuonna 1453 jälkeen venetsialaisvallan alle. Osmanit valtasivat saaren vuonna 1538. Kreikan kansannousun vuonna 1821 jälkeen saarelle muutti paljon ihmisiä eri puolilta vielä Turkin vallan alla ollutta Kreikkaa.


title: Alónnisos

text: Saarella tapahtui suuri maanjäristys vuonna 1965. Se vahingoitti suuresti vanhaa pääkylää Chóraa ja sai sen asukkaat muuttamaan nykyiseen pääkylään Patitíriin.


title: Alónnisos

text: Alónnisoksen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa vanha pääkylä Chóra, jossa on paljon raunioituneita taloja, ja sieltä avautuva näköala saarelle, sekä Patitírin historiallinen ja kansatieteellinen museo. Alónnisoksen saari, sen läheinen merialue sekä joukko pienempiä saaria, mukaan lukien Kyrá Panagiá ja Gioúra, kuuluvat Alónnisoksen ja Pohjoisten Sporadien merikansallispuistoon.


title: Antíparos

text: Antíparos () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 35,09 neliökilometriä ja asukasluku 1 211 (vuonna 2001). Hallinnollisesti Antíparos kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Antíparoksen kylä.


title: Antíparos

text: Antíparos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Páros itäpuolella ja Despotikó lounaispuolella. Antíparoksen ja Pároksen erottaa toisistaan noin 1,1 kilometriä leveä salmi.


title: Antíparos

text: Saaren korkein kohta on Profítis Ilías (301 metriä).


title: Antíparos

text: Antíparos kuuluu hallinnollisesti Antíparoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kunta kuuluu Pároksen alueyksikköön yhdessä Pároksen kunnan kanssa.


title: Antíparos

text: Saaren suurimmat asutukset ovat Antíparoksen kylä (1 102 asukasta), joka sijaitsee saaren koillisrannikolla; sekä Kámpos (49 asukasta) ja Sorós (35). (Katso myös: Luettelo Antíparoksen kunnan kylistä ja saarista.)


title: Antíparos

text: Antiikin aikana Antíparos tunnettiin nimellä "Oliaros" (, ). Sen vaiheet ovat historiassa pääosin seuranneet suuremman Pároksen vaiheita. Saari oli välillä asumaton. Se sai nykyisen nimensä 1200-luvulla, jollon se asutettiin uudelleen. Saari kukoisti Náxoksen herttuakunnan aikana 1400-luvulla, mutta jäi pian jälleen asumattomaksi. Vuonna 1440 saari siirtyi venetsialaisille. Pian tämän jälkeen rakennettiin Antíparoksen kylän linna. Osmanit valtasivat saaren vuonna 1537. Tämän jälkeen saarelle hyökkäsi lännestä tulleita merirosvoja. Eräs ranskalaisten tekemä hyökkäys vuonna 1675 johti koko saaren väestön kuolemaan. Vuonna 1794 saaren tuhosivat kefaloniálaiset merirosvot. Saaresta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1830.


title: Antíparos

text: Antíparoksen tunnetuin nähtävyys on laaja Antíparoksen luola, joka sijaitsee saaren eteläosassa. Se oli erityisesti 1600–1800-luvuilla maailman tunnetuimpia luolia ja siellä on suuri määrä vanhoja graffiteja, joita ovat kirjoitelleet muun muassa lordi Byron ja Kreikan kuningas Otto. Saaren muihin nähtävyyksiin kuuluvat Antíparoksen kylän venetsialaisaikainen linna ("Kástro") noin vuodelta 1440 sekä kansankulttuurin museo.


title: Folégandros

text: Folégandros () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 32,384 neliökilometriä ja asukasluku 765 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Folégandros kuuluu Folégandroksen kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Folégandroksen kylä.


title: Folégandros

text: Folégandros sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren eteläosissa. Se on Kykladien saariryhmän saarista eteläisimpiä. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Síkinos itäpuolella ja Mílos länsipuolella.


title: Folégandros

text: Saaren korkein kohta on Ágios Elefthérios (415 metriä).


title: Folégandros

text: Folégandros kuuluu hallinnollisesti Folégandroksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Folégandros

text: Saaren suurimmat asutukset ovat Folégandroksen kylä eli Chóra (425 asukasta), Áno Meriá (Páno Meriá, 243) sekä saaren pääsatama ja turismin keskus Karavostásis (87). (Katso myös: Luettelo Folégandroksen kunnan kylistä.)


title: Folégandros

text: Varhaisin historiallinen tieto Folégandroksesta on vuodelta 425 eaa., jolloin se kuului Deloksen meriliittoon ja maksoi siitä Ateenalle. Myöhemmin saaresta tuli asumaton. Se asutettiin uudelleen jossain vaiheessa. 1200-luvulla saari tuli venetsialaisten vallan alle ja sinne rakennettiin linna. Saari kuitenkin autioitui uudelleen osmanien ja merirosvojen hyökkäysten vuoksi.


title: Folégandros

text: Vuonna 1577 Sífnoksesta ja Kreetalta tulleet asuttivat saaren uudelleen. Osmanit valtasivat saaren vuonna 1617. 1700-luvulla koko väestö orjuutettiin ja laivattiin Konstantinopoliin. Tämän jälkeen saarelle tuli uusia asukkaita, mutta se kärsi edelleen merirosvouksesta koko 1700-luvun. Saaresta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1828.


title: Folégandros

text: Saaren nähtävyyksiin kuuluvat Chóran kylä sekä sen venetsialaisaikainen linna ("Kástro") ja Panagía-kirkko, Áno Merián tuulimyllyt ja kansankulttuurin museo, sekä Chrysospilián luola (”Kultaluola”). Luolasta on tehty 300-luvulle eaa. ajoitettuja arkeologisia löydöksiä, jotka viittaavat jonkinlaisiin täysi-ikäistymisrituaaleihin: niihin kuuluu muun muassa yli 400 miespuolisen henkilön kirjoitetut nimet sekä kivisiä falloksia.


title: The Ooze

text: The Ooze on Segan kehittämä ja julkaisema toimintapeli. Peli on julkaistu vuonna Sega Mega Drivelle.


title: The Ooze

text: Tohtori Daniel Caine on tekemässä töitä, kunnes roistot saapuvat ja myrkyttävät hänet vihreäksi mutantiksi.


title: Foúrnoi (saari)

text: Foúrnoi (; myös "Foúrni") on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään ja tarkemmin Foúrnoin saariin. Saaren pinta-ala on 30,5 neliökilometriä ja asukasluku 1 320 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Foúrnoi kuuluu Foúrnoi Korséonin kuntaan, Ikarían alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.


title: Foúrnoi (saari)

text: Foúrnoi on siitä nimensä saaneiden Foúrnoin saarten pääsaari. Sen pääkylä Foúrnoin kylä (1 120 asukasta) on koko saarten keskus sekä Foúrnoi Korséonin kunnan kuntakeskus. Saaren muita asutuksia ovat Chrysomiléa (104 asukasta) ja Plagiá (1). (Katso myös: Luettelo Foúrnoi Korséonin kunnan kylistä ja saarista.)


title: Foúrnoi (saari)

text: Saari sijaitsee keskimmäisenä Foúrnoin saarista. Sen itäpuolella on Ágios Mináksen saari, länsipuolella Thýmaina ja eteläpuolella Plakáki ja Strongyló. Saari on vuoristoinen ja sen korkein kohta on Kórakas (514 metriä). Saaren rantoja ovat muun muassa Vlycháda, Vitsiliá, Petrokopió, Elidáki ja Balí.


title: Íos

text: Íos () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 108,713 neliökilometriä ja asukasluku 2 024 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Íos kuuluu Íoksen kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Íoksen kylä.


title: Íos

text: Íos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren keskiosissa. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Irakleiá koillispuolella, Náxos ja Páros pohjoispuolella, Santorínin saaret eteläpuolella sekä Síkinos länsipuolella.


title: Íos

text: Saaren korkein kohta on Pýrgos (713 metriä).


title: Íos

text: Íos kuuluu hallinnollisesti Íoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Íos

text: Saaren suurimmat asutukset ovat Íoksen kylä eli Chóra (1 754 asukasta), Mylopótas (120) ja Epáno Kámpos (57). (Katso myös: Luettelo Íoksen kunnan kylistä ja saarista.)


title: Íos

text: Antiikin aikana Ios tunnettiin myös nimellä "Foinike". Myöhemmin saari on tunnettu myös nimimuodossa "Nio" (muodosta , "en Iō", ”Ioksessa”). Antiikin aikana saarta pidettiin Homeroksen hautapaikkana. Saaren antiikin aikainen pääkaupunki sijaitsi nykyisen Íoksen kylän paikalla. Siitä on säilynyt joitakin raunioita. Roomalaisaikana saarta käytettiin monien muiden Kykladien saarten tavoin karkotuspaikkana.


title: Íos

text: Vuosina 1207–1296 Íos kuului Náxoksen herttuakuntaan. Vuodesta 1296 sitä hallitsivat venetsialaiset ja vuodesta 1558 se oli osmanivallan alla. Saari oli venäläisten hallussa lyhyesti vuosina 1770–1774. Se vapautui turkkilaisvallasta vuonna 1821 ja tämän jälkeen siitä tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa.


title: Íos

text: Íoksen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Homeroksen haudaksi usein väitetty kivirykelmä, Skárkoksen kukkulan varhaiskykladinen asutuspaikka, arkeologinen museo, sekä näkymä Chóran kylän huipulta, jossa on myös venetsialaisaikaisen linnan rauniot.


title: Hilma Kilkkinen

text: Hilma Pilvikki Kilkkinen (23. joulukuuta 1897 Taipalsaari – 31. heinäkuuta 1975 Jyväskylä) oli suomalainen kansakoulunopettaja, joka vietti 15 vuotta Neuvostoliiton vankileireillä vakoilusta tuomittuna jouduttuaan talvisodan alkaessa vangiksi.


title: Hilma Kilkkinen

text: Kilkkinen muutti perheensä mukana Lappeenrantaan vuonna 1911 ja hän valmistui kansakoulunopettajaksi 1922. Hän toimi opettajana eri puolilla Suomea 1920- ja 1930-luvuilla. Syksyllä 1939 hän tuli viransijaiseksi Petsamon Kalastajasaarennossa sijainneeseen Pummangin kylän kouluun. Kylän asukkaat joutuivat talvisodan alkaessa Kalastajasaarentoon hyökänneiden neuvostojoukkojen vangeiksi ja helmikuussa 1940 heidät siirrettiin Murmanskiin. Talvisodan päätyttyä muut petsamolaiset Neuvostoliitossa olleet siviilit pääsivät palaamaan Suomeen mutta vakoilusta syytetty Kilkkinen joutui kuulusteltavaksi ja syyskuussa 1940 hän sai 8 vuoden vankileirituomion. Vakoilusyytökset perustuivat nähtävästi siihen että Kilkkinen oli ollut kesällä 1933 ja 1937 Englannissa ja oppinut puhumaan englannin kieltä. Hänellä oli Petsamossa ollut myös englantilaisia kirjoja.


title: Hilma Kilkkinen

text: Kilkkinen kärsi tuomionsa vankileireillä Siperiassa Novosibirskissa ja Kemerovossa. Hän kärsi struumasta ja sairastui leireillä tuberkuloosiin. Tuomion päätyttyä maaliskuussa 1948 Kilkkinen halausi palata Suomeen mutta hänet määrättiin asettumaan Oreder-nimiselle paikkakunnalle joka sijaitsi noin 100 kilometrä Leningradista etelään. Hän pääsi kuitenkin käymään Suomen Moskovan lähetystössä josta hän sai Suomen passin. Kilkkinen vietti vuodet 1948–1949 eri puolilla Neuvostoliittoa eikä hänellä ollut oleskelulupia, asuntoa eikä työpaikkaa. Hänet pidätettiin syksyllä 1949 Moskovassa agitaatiosta syytettynä ja maaliskuussa 1950 hän sai 10 vuoden vankileirituomion. Tällä kertaa Kilkkinen joutui Abesin leirille Komin tasavaltaan. Stalinin kuoleman jälkeen Kilkkinen siirrettiin kesällä 1953 Moskovan lähellä sijainneelle leirille jossa oli sotavankeja. Kilkkinen pääsi lopulta palaamaan Suomeen 9. helmikuuta 1954 junalla Vainikkalan kautta.


title: Hilma Kilkkinen

text: Kilkkinen joutui olemaan Suomessa sairaalahoidossa toipuakseen vankileiriajan koettelemuksista. Hän pääsi työkyvyttömänä eläkkeelle 1956 ja asui sittemmin Karjalohjalla. Kilkkinen kuoli kesällä 1975 Jyväskylässä.


title: Hilma Kilkkinen

text: Kilkkinen piti vankeusaikanaan päiväkirjaa joka julkaistiin myöhemmin filosofian tohtori Ritva Sievänen-Allenin toimittamana nimellä "Pitkä matka Siperiaan" (Otava 1997). Kilkkinen kirjoitti kirjan käsikirjoituksen jo 1960-luvulla ja luovutti sen Suomen opettajain liitolle mutta siinä vaiheessa kirjalle ei löytynyt kustantajaa.


title: Maailmantango-festivaali

text: Maailmantango-festivaali on Tampereella syyskuisin järjestettävä kaupunkitapahtuma. Konserttien lisäksi festivaali tarjoaa muun muassa taidenäyttelyitä, tanssikursseja, elokuvia ja runoiltoja. Tapahtuma järjestetään yhdeksättä kertaa vuonna 2015.


title: Amy Schumer

text: Amy Beth Schumer (s. 1. kesäkuuta 1981 Manhattan, New York) on yhdysvaltalainen koomikko, käsikirjoittaja, näyttelijä ja tuottaja. Schumer esittää pääosaa sketsikomediasarjassa "Inside Amy Schumer" (2013–). Hän käsikirjoitti elokuvan "Ihan yössä" ja esitti sen pääroolia vuonna 2015.


Parasta ennen! – Timanttista jyystöä Vol. 1 on ensimmäinen YleX:n radio-ohjelman "Parasta ennen" -radio-ohjelman juontajan Matti Airaksisen kokoama kokoelma-albumi 1990-luvun musiikista.


title: Ihan yössä

text: Ihan yössä () on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut romanttinen komediaelokuva, jonka on ohjannut Judd Apatow. Elokuvan on käsikirjoittanut Amy Schumer, joka esittää myös sen pääosaa. Muissa osissa esiintyvät Bill Hader, Tilda Swinton, Ezra Miller, Brie Larson, Vanessa Bayer, John Cena ja LeBron James.


title: Ihan yössä

text: Elokuvan päähenkilö on rankasti juhliva miestenlehden toimittaja Amy, joka on kasvatettu ajattelemaan, että sitoutuminen on pelkkää haihattelua.


title: Ihan yössä

text: Elokuvan teatteriensi-ilta oli Yhdysvalloissa 17. heinäkuuta 2015 ja Suomessa 28. elokuuta 2015. Kriitikot kehuivat elokuvaa ja se oli myös taloudellinen menestys. Elokuva sai myös useita palkintoehdokkuuksia, muun muassa Golden Globe- ja MTV Movie Awards -kategorioissa. Schumer voitti roolistaan muun muassa parhaan naisnäyttelijän Critics' Choice Movie Award -kriitikkopalkinnon.


title: Ihan yössä

text:
Amylle on lapsena opetettu, ettei yksiavioisuus ole realistista. Nyt aikakauslehden toimittajana työskentelevä Amy elää isän opetuksen mukaan: hän juo paljon, polttaa ruohoa ja harrastaa irtosuhteita samalla kun seurustelee kuntosaliaddiktin kanssa. Omasta mielestään Amy nauttii elämästä estottomasti ilman sitoutumisen luomia kahleita, mutta todellisuudessa hän tavallaan polkee paikallaan. Kun Amy huomaa ihastuvansa artikkeliaan varten haastattelemaansa mieheen, menestyvään urheilulääkäri Aaron Connersiin, hän alkaa miettiä, ovatko muut aikuiset – mukaan lukien Aaron, joka tuntuu todella pitävän hänestä – sittenkin oivaltaneet jotain oleellista elämästä.
Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 85 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan keskiarvolla 7.1/10, perustuen 234 arvioon. Metacritic on antanut elokuvalle 75 pistettä 100:sta. Amerikkalaislehtien arvostelijat kehuivat erityisesti näyttelijäsuorituksia.


Parasta ennen! – Timanttista jyystöä Vol. 2 on toinen YleX:n radio-ohjelman "Parasta ennen" -radio-ohjelman juontajan Matti Airaksisen kokoama kokoelma-albumi 1990-luvun musiikista.


Parasta ennen! – Timanttista jyystöä Vol. 3 on kolmas YleX:n radio-ohjelman "Parasta ennen" -radio-ohjelman juontajan Matti Airaksisen kokoama kokoelma-albumi 1990-luvun musiikista.


title: Musta tee

text: Musta tee on länsimaissa suosituin teelaatu, joka valmistetaan teepensaan ("Camellia sinensis") lehdistä standardisoitujen valmistusmenetelmien mukaisesti (ISO 3720:2011). Nimensä se on saanut pitkän hapetusprosessin läpikäyneiden teelehtien tyypillisestä, tummasta väristä. Musta tee voi käsitteenä tarkoittaa myös teejuomaa, joka juodaan ilman maitoa.


title: Musta tee

text: Kiinan, japanin, korean ja bengalinkielessä teetyyppiä kutsutaan teejuoman tyypillisesti punaruskean värin vuoksi "punaiseksi teeksi" (, , ; bengalin kieli: লাল চা, "Lal cha").


title: Musta tee

text:
Tuotantomäärältään musta tee on maailman yleisin teelaatu. YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO arvioi marraskuussa 2014, että mustaa teetä tuotettiin vuonna 2013 noin 3,14
miljardia kilogrammaa, kun maailman koko teetuotanto oli 5,06 miljardia kilogrammaa. Mustan teen osuus oli siis yli 60 prosenttia kaikesta teetuotannosta. Mustan teen tuotannon odotetaan kasvavan keskimäärin 2,9 prosenttia vuosittain, ja yltävän 4,17 miljardiin teekiloon vuonna 2023. Vihreän teen tuotannon arvioitiin yli kaksinkertaistuvan samana ajanjaksona (2013: 1,57 mrd kg, 2023: 3,46 mrd kg), mutta pysyvän yhä pienempänä kuin mustan teen tuotanto. FAO:n marraskuun 2014 raportoimat vuoden 2013 mustan teen tuotantoarviot poikkeavat kuitenkin merkittävästi tuottajamaiden itsensä samassa tilaisuudessa esittämistä tuotantoluvuista. Esimerkiksi FAO:n raportoima Kiinan mustan teen tuotantomäärä (2013) oli 273,967 miljoonaa kilogrammaa, kun maa itse ilmoitti mustan teen tuotantomääräkseen vain 198 miljoonaa kiloa. Myös Iranin oman teetuotannon määrästä FAO:n tilastot viestivät kahta toisistaan merkittävästi poikkeavaa näkemystä.


title: Musta tee

text: Merkittävimpiä mustan teen tuotantoalueita ovat:


title: Musta tee

text: Suurimmat teentuotantoalueet:


title: Musta tee

text: Valmistusprosessi, jolla tuoreet teepensaan lehdet käsitellään kuivaksi mustaksi teeksi, voi noudattaa ortodoksista lähestymistä tai olla teollisempi CTC-menetelmä. Tärkeimmät valmistusvaiheet ovat nuudutus (joka kestää Kiinassa tyypillisesti 5–6 tuntia), rullaus (ortodoksisessa valmistuksessa), hapetus kostean kankaan alla (kiinalaisittain 8–12 tuntia noin 22 °C:ssa; kuumemmissa intialaisissa oloissa nopeampi), kuivaus (esimerkiksi puhaltamalla kuumaa ilmaa liukuhihnalla kulkevien teelehtien läpi) ja lajittelu sekä pakkaus.


title: Helsingin Työväen Teatteri

text: Helsingin Työväen Teatteri oli Helsingissä vuosina 1901–1965 toiminut ammattiteatteri, joka oli toinen nykyisen Helsingin Kaupunginteatterin edeltäjistä. Se perustettiin Sörnäisten Työväen Näyttämön nimellä, joka yhdistyi vuonna 1948 Helsingin Kansanteatterin kanssa Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteriksi. Helsingin Kaupunginteatteri puolestaan syntyi Helsingin teatterisäätiön perustamisen myötä Kansanteatteri-Työväenteatterista vuonna 1965.


title: Helsingin Työväen Teatteri

text: Sörnäisten Työväen Näyttämö sai alkunsa vuonna 1895 perustetun Sörnäisten Työväenyhdistyksen näytelmäkerhosta. Vuonna 1898 se sai omat esiintymistilat Hämeentie 38:ssa Suruttomain kallioilla sijainneesta Vuorelan huvilasta. Aikaisemmin Pelastusarmeijan käytössä olleessa rakennuksessa oli yhteensä 400 katsojapaikkaa. Sörnäisten Työväen Näyttämön nimellä teatteri aloitti syksyllä 1901, josta myös sen toiminnan katsotaan varsinaisesti alkaneen. Näytäntöjä annettiin tuolloin pääasiassa sunnuntai-iltaisin. Arkadia-teatterin purkamisen myötä Sörnäisten Työväen Näyttämö sai vuonna 1908 käyttöönsä sen entiset kulissit sekä muuta tarpeistoa. 1920-luvulla teatteri siirtyi Sörnäisten Työväenyhdistykseltä oman kannatusyhdistyksen hoiviin ja 1928 se muutti pois Sörnäisistä Helsingin Työväenyhdistyksen omistamaan vastavalmistuneeseen Vallilan työväentaloon, joka sijaitsi Sturenkadulla Vallilan kaupunginosassa. Teatterin ensimmäisenä palkattuna ammattijohtajana toimi vuodesta 1926 lähtien tamperelainen näyttelijä-laulaja Aarne Salonen.


title: Helsingin Työväen Teatteri

text: Teatterin tunnetuin näyttelijä oli Tauno Palo, joka aloitti uransa Sörnäisten Työväen Näyttämöllä keväällä 1927. Hän kuului sen vahvuuteen aina vuoteen 1932 saakka, jolloin Palo siirtyi Kansallisteatteriin. Muita tunnettuja nimiä olivat muun muassa Palon myöhempi puoliso Sylvi Sakki, Sasu Haapanen, Yrjö Haapanen, Sylvia Oittinen, Holger Salin, Lida Salin, Emma Väänänen sekä Anton Soini, joka toimi myös teatterin johtajana vuosina 1921–1922.


title: Helsingin Työväen Teatteri

text:
1930-luvun laman myötä Sörnäisten Työväen Näyttämö ajautui taloudellisiin vaikeuksiin, minkä johdosta Aarne Salonen erosi johtajan tehtävästä vuonna 1930 ja siirtyi näyttelijäksi Porin Teatteriin. Uudeksi johtajaksi valittiin sisällissodan jälkeen Yhdysvaltoihin pakolaiseksi lähtenyt Aarne Orjatsalo, joka oli palannut Suomeen vuotta aikaisemmin. Hän vaihtoi ensitöikseen Sörnäisten Työväen Näyttämön uudeksi nimeksi Helsingin Työväen Teatteri, Orjatsalon tarkoituksena oli ilmeisesti laajentaa teatterin
asiakaspohjaa karsimalla sen paikallista leimaa. Marraskuussa 1930 voimaan tulleiden kommunistilakien myötä työväenliikeen toimintaedellytykset Suomessa heikkenivät ja myös Vallilan työväentalo ja samalla myös Helsingin Työväen Teatteri suljettiin väliaikaisesti. Aarne Orjatsalo onnistui kuitenkin suhteillaan sosialidemokraattisiin kansanedustajiin saamaan luvan näytelmäharjoituksille.


title: Helsingin Työväen Teatteri

text: Orjatsalon aika Helsingin Työväen Teatterin johdossa jäi lyhyeksi, sillä hän jätti tehtävän jo tammikuussa 1931, jonka jälkeen uudeksi johtajaksi tuli Kyösti Aarnio. Hänen johtajakautenaan aloitti toimintansa Vallilan ulkoilmanäyttämö, jolla teatteri esitti kesäkaudella lähinnä huvinäytelmiä. Aarniota seurasi johtajana vielä samana syksynä aikaisemmin muun muassa Tampereella ja Viipurissa näytellyt Walter Tuomi.


title: Helsingin Työväen Teatteri

text: Vuonna 1948 Helsingin Työväen Teatteri ja Helsingin Kansanteatteri yhdistyivät, kun Raittiusyhdistys Koitto oli lopettanut yhteistyönsä Kansanteatterin kanssa. Ne jatkoivat toimintaansa nimellä Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteri, mutta molemmilla oli kuitenkin omat näyttelijät sekä oma johto. Työväen Teatteri esiintyi edelleen Vallilan työväentalolla ja Kansanteatteri puolestaan siirtyi Koiton talolta Helsingin Vanhan ylioppilastalon tiloihin. Niiden näyttelijäkunnat yhdistyivät vasta vuonna 1961, jolloin Helsingin kaupunginvaltuusto oli tehnyt päätöksen Helsingin kaupunginteatterin perustamisesta. Se aloitti lopulta toimintansa vuonna 1965.


title: RN Dogali

text: RN Dogali () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1885 vesillelaskettu panssarikansiristeilijä.


title: RN Dogali

text: William Henry Whiten suunnitteleman aluksen köli laskettiin 13. helmikuuta 1885 Englannissa Sir W G Armstrong Mitchell & Co:n Elswickin telakalla telakkanumerolla 482. Alusta tarjottiin Kreikalle joulukuussa nimellä "Salaminia". Alus laskettiin vesille 28. tammikuuta 1886 ja se valmistui vielä samana vuonna toukokuussa. Heinäkuussa alusta tarjottiin Turkille, joka kuitenkin luopui tarjouksesta. Aluksella suoritettiin koeajoja erilaisin potkurein yritettäessä saavuttaa suurempaa nopeutta. Tammikuussa 1887 telakka vastaanotti Italian hallituksen tarjouksen aluksesta ("Angelo Emo") ja se liitettiin Italian laivastoon 28. huhtikuuta 1887.


title: RN Dogali

text: Alus myytiin tammikuussa 1908 Uruguaylle, joka nimesi aluksen "ROU 25 de Agostoksi" ja edelleen vuonna 1910 "ROU Montevideoksi". Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1914 ja se romutettiin vuonna 1932.


title: Kehra

text: Kehra on Anijan kuntaan kuuluva epäitsenäinen kaupunki ja entinen kaupunki Pohjois-Virossa, Harjumaan maakunnassa, noin 40 kilometriä Tallinnasta itään. Se on Anijan kunnan hallinnollinen keskus.


title: Kehra

text: Asukkaita Kehrassa on noin 2 754, ja asukastiheys on 712 asukasta neliökilometrillä (1.1.2015). Sen pinta-ala 3,87 neliökilometriä.


title: Kehra

text: Kehra (Kether) on mainittu ensimmäisen kerran asiakirjoissa vuonna 1241. Kehran () kartano on rakennettu 1600-luvun alussa. Paikan kehitykseen on vaikuttanut sijainti Jägala jõen sekä Tallinna–Pietari-rautatien varrella.


title: Kehra

text: Kaupunkioikeudet Kehra sai vuonna 1993, mutta vuonna 2002 se menetti itsenäisen asemansa tultuaan liitetyksi Anijan kuntaan.


title: Kehra

text: Vuonna 2011 Kehran epäitsenäisessä kaupungissa oli 2 889 asukasta, joista 1 533 (53,1 %) oli virolaisia, 1 005 (34,8 %) venäläisiä ja 345 (11,9 %) muita kansallisuuksia.


title: Kehra

text: Kehrassa on ollut selluloosa- ja paperitehdas vuodesta 1938. Tehdasyhtiön nimeltään Horizon Pulp & Paper Ltd (Horizon Tselluloosi ja Paberi AS) on omistanut vuodesta 1995 singaporelainen Tolaram Group. Tehdas tuottaa säkkipaperia kolmella koneella.


title: Ylivertaisuusvinouma

text: Ylivertaisuusvinouma on kognitiivinen vinouma, jossa yksilö yliarvioi itsensä jossakin suhteessa kuten vaikkapa jonkin taidon hallinnassa. Lisäksi tyypillisesti mitä huonompi yksilö on kyseisessä taidossa sitä enemmän hän yliarvoi osaamistaan. Tämän voi katsoa johtuvan siitä, että kun yksilö ei hallitse taidon suorittamista, ei hän osaa myöskään arvioida osaamistasoa. Kyse on siis metakognitiivisesta vajavuudesta eli kyvyttömyydestä arvioida oikein omaa taitotasoaan. Aihetta tutkineen David Dunningin mukaan palautteen puute on eräs merkittävimmistä vääriin luuloihin johtavista tekijöistä.


title: Ylivertaisuusvinouma

text: Erityisesti tiedollisia taitoja koskeva ylivertaisuusvinouma tunnetaan myös nimellä Dunning-Kruger-vaikutus sitä tutkineiden psykologien David Dunningin ja Justin Krugerin mukaan. Dunning ja Kruger testasivat ihmisten käsitystä omasta huumorintajustaan, kielioppiosaamisestaan ja loogisesta päättelykyvystään. Tästä havainnosta Cornellin yliopiston David Dunningille ja Justin Krugerille myönnettiin vuonna 2000 psykologian Ig Nobel -palkinto.


title: Giórgos Theofánous

text: Giórgos Theofánous (kreik. Γιώργος Θεοφάνους,  [ˈʝorɣos θeoˈfanus], kansainvälisesti usein "George Theofanous", s. 9. tammikuuta 1968 Larnaka, Kypros) on kyproksenkreikkalainen säveltäjä ja tuottaja. Hän on myynyt enemmän kuin kaksi miljoonaa äänitystä ja kirjoittanut yli 500 kappaletta 1990- ja 2000-luvuilla. Artisteja, joille hän on kirjoittanut ja tuottanut kappaleita, ovat esimerkiksi Nána Moúschouri ja Giórgos Ntaláras. Hänen työnsä on saavuttanut yhdeksän Arion Awardsia, joka oli IFPI Greecen palkintogaala. Hän oli tuomarina kahdella ensimmäisellä tuotantokaudella Kreikan The X Factorissa.


title: Giórgos Theofánous

text: Theofánous opiskeli kitaran ja pianon soittoa sekä musiikin teoriaa Kreikan kansallisessa konservatoriossa. Hän jatkoi opintojaan Berklee College of Musicissa Bostonissa, USA:ssa pääaineenaan järjestely. Hän on saanut useita palkintoja lauluntekijänä/tuottajana sekä Kreikassa että Kyproksella. Vuonna 1990 hän asettui Ateenaan, Kreikkaan, jossa hän aloitti uransa kreikkalaisen musiikin tuotannossa. Huhtikuussa 1993 hän meni naimisiin kreikkalaisen laulajan Evrídikin kanssa, jonka kanssa hän on tehnyt laajasti yhteistyötä. Theofánous sävelsi ja sanoitti Evridikin esittämät, Kyprosta Eurovision laulukilpailussa edustaneet kappaleet "Tairiázoume" ("Teriazoume") vuonna 1992 ja "Eímai ánthropos ki egó" vuonna 1994. Hän johti euroviisuorkesteria kaikkiaan neljä kertaa, edellä mainitun kahden vuoden lisäksi vuonna 1993 ja 1995. Theofánouksella ja Evrídikillä on yksi yhteinen poika, Ángelos, joka syntyi vuonna 1996. Pariskunta erosi vuonna 2000.


title: Giórgos Theofánous

text: Vuonna 1999 Theofánous perusti yhtyeen "boy band ONE", josta tuli hyvin kuuluisa Kreikassa ja Kyproksella ja he ovat saavuttaneet myynnissä platinaa.


title: Etna-luokka (risteilijä, 1885)

text: Etna-luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston neljän aluksen muodostama panssarikansiristeilijäluokka.


title: Mauritiuksen jalkapallomaajoukkue

text: Mauritiuksen jalkapallomaajoukkue edustaa Mauritiusta sen kansainvälisissä jalkapallomaaotteluissa. Maajoukkuetta hallinnoi Mauritiuksen jalkapalloliitto. Maajoukkue on päässyt kerran Afrikan-mestaruuskilpailuihin vuonna 1974. Joukkue hävisi kaikki kolme ottelua turnauksessa. MM-kilpailuihin joukkue ei ole koskaan selviytynyt.


title: Kaimaoja

text: Kaimaoja (; kartalla myös Гаймал, "Gaimal") on entinen metsätyöläisasutus Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Tedjärven kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Sandaljärven itärannalla 18 kilometriä Tedjärveltä linnuntietä länteen.


title: Kaimaoja

text: Talvisodan aikana Kaimaojalle internoitiin osa Neuvostoliiton miehitysalueelle jääneistä Suojärven ja Salmin asukkaista, yhteensä 481 henkilöä. Sodan päätyttyä valtaosa heistä palasi Suomeen. Venäläisessä kirjallisuudessa internointipaikaksi mainitaan usein lähellä sijainnut Kautvaaran (ven. "Kavgora") lyydiläiskylä. Selkien kyläneuvostoon kuulunut Kaimaojan asutus lakkautettiin autioksi jääneenä vuonna 1960. Paikalle on pystytetty suomalaisista kertova muistoristi.


title: Vihersilta

text: Vihersilta on silta, johon on kylvetty tai istutettu kasvillisuutta ja jonka tarkoitus on auttaa eläimiä ylittämään tie. Vihersiltojen avulla yritetään säilyttää eläinten ekologiset käytävät, joita myöten eläimet pystyvät kulkemaan ja levittäytymään alueelta toiselle. Osassa Euroopan maista vihersiltoja on rakennettu 1980-luvun lopulta lähtien. Suomen ensimmäinen vihersilta valmistui valtatie I:n varralle Lohjan harjun kupeeseen vuonna 2002. Vihersiltoja on myös Ruotsissa ja Norjassa. Marraskuussa 2013 vihersiltoja oli Suomessa noin kymmenen.


title: Beat Hefti

text: Beat Hefti (s. 3. helmikuuta 1978 Schwellbrunn) on sveitsiläinen uransa lopettanut rattikelkkailun olympiamitalisti, maailmanmestari ja Euroopan-mestari. 183 senttimetriä pitkä ja 100 kilogrammaa painava Hefti edusti Bob-Club Zürichseetä ja Bobclub Zentralschweiziä.


title: Beat Hefti

text: Hefti on osallistunut urallaan neljiin talviolympialaisiin, joista hän on saavuttanut yhden hopean vuoden 2014 talviolympialaisista Sotšista ja kolme pronssia vuosilta 2002 ja 2006. MM-kilpailuista Hefti on saavuttanut yhden kullan, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia. EM-kilpailuista hänellä on kaksikosta kolme kultaa, kaksi hopeaa ja viisi pronssia sekä nelikosta kaksi kultaa ja kolme pronssia.


title: Beat Hefti

text: Hefti on voittanut kaksikon maailmancupin vuosina 2008-2009 ja 2011-2012.


title: Beat Hefti

text: Hefti lopetti uransa rattikelkkailijana keväällä 2018.


title: Olavi Kivimaa

text: Martti Olavi Kivimaa (25. heinäkuuta 1909 Hartola – 1. marraskuuta 1998 Jyväskylä) oli suomalainen arkkitehti, joka toimi Jyväskylän kaupunginarkkitehtina 1947–1960 ja Keski-Suomen lääninarkkitehtina vuodesta 1960 lähtien.


title: Olavi Kivimaa

text: Kivimaa valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä Korkeakoulusta vuonna 1937. Hän suunnitteli ainakin Vesilinnan, Karstulan Evankelisen kansanopiston rakennukset, Jyväskylän Lounaispuiston kioskin, Lounaispuiston lavan, useita asuinkerrostaloja, Jyväskylän katolisen Pyhän Olavin seurakunnan Pyhän Olavin kirkon, Ilmajoen seurakunnan kirkkoherranviraston (nykyisen päiväkerhokeskuksen), Tikkakosken kirkon, Rajakadun keskuskansakoulun ja kauppaoppilaitoksen (nykyinen Jyväskylän ammattikorkeakoulun pääkampus) ja Kirkkopuiston kioskin.


title: Felix Loch

text: Felix Loch (s. 24. heinäkuuta 1989 Sonneberg, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen ohjaskelkkailun olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan-mestari. 191 senttimetriä pitkä ja 95 kilogrammaa painava Loch edustaa RC Berchtesgadenia.


title: Felix Loch

text: Loch voitti vuoden 2010 talviolympialaisista Vancouverista kultaa yksiköstä. Vuoden 2014 talviolympialaisissa Sotšissa hän uusi olympiavoittonsa ja voitti kultaa myös sekajoukkuekilpailusta. MM-kilpailuista Loch on saavuttanut peräti yhdeksän kultaa ja kaksi hopeaa. Mitaleista neljä kultaa ja molemmat hopeat ovat tulleet yksiköstä. EM-kilpailuista Lochilla on sekajoukkuekulta ja kaksi yksikköpronssia.


title: Felix Loch

text: Loch työskentelee siviilissä poliisina.


title: Kokkinelliini

text: Kokkinelliini (CHNO) on perhydroatsafenaleeneihin kuuluva orgaaninen yhdiste ja alkaloidi. Yhdistettä esiintyy seitsenpistepirkossa ("Coccinella septempunctata") ja se toimii pahanhajuisena ja kitkeränmakuisena puolustuskemikaalina, jota seitsenpistepirkko ruiskuttaa jaloistaan saalistajan päälle. Rakenteeltaan yhdiste on trisyklinen amiinioksidi, joka voidaan pelkistää vapaan aminoryhmän sisältäväksi prekokkinelliiniksi. Vaikka yhdisteessä on 5 stereokemiallista keskusta, on yhdiste optisesti inaktiivinen, koska rakenteessa on symmetriataso.


title: Kokkinelliini

text: Kokkinelliinia esiintyy kaikissa seitsenpistepirkon kudoksissa ja korkeimmillaan pitoisuus on puolustusnesteessä. Saalistajan uhatessa eläin ruiskuttaa kokkinelliinia ja sen esiastetta prekokkinelliinia saalistajan päälle jaloissa sijaitsevista rauhasistaan. Kokkinelliini on tehokas muun muassa lintuja ja muurahaisia vastaan. Ensimmäisen kerran kokkinelliinia ja prekokkinelliinia eristettiin seitsenpistepirkosta vuonna 1971. Ensimmäisen kerran yhdisteen stereoselektiivinen synteesi suoritettiin vuonna 1979. Seitsenpistepirkot syntetisoivat kokkinelliinia ja sen esiastetta prekokkinelliinia rasvahapoista, kuten palmitiini- tai steariinihaposta sekä eräistä tyydyttymättömistä rasvahapoista hapetuksen ja aminoinnin avulla.


title: Sabrina Carpenter

text: Sabrina Annlynn Carpenter (s. 11. toukokuuta 1999 Lehigh Valley, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä ja näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten kapinallisen Maya Hartin roolista Disney Channelin sarjassa "Isojen tyttöjen leikit". Carpenterilla on levytyssopimus Hollywood Recordsin kanssa.


title: Sabrina Carpenter

text: Carpenter on kotoisin Lehigh Valleysta, Pennsylvaniasta. Hänellä on kaksi vanhempaa siskoa, Sarah ja Shannon. Carpenter on näyttelijä Nancy Cartwrightin sisarentytär.


title: Sabrina Carpenter

text: Carpenter osallistui lapsena Miley Cyrusin vetämään "The Next Miley Cyrus Project" -laulukilpailuun ja sijoittui kolmanneksi. Vuonna 2011 hän esitti suorassa lähetyksessä kiinalaisella televisiokanavalla Etta Jamesin kappaleen ”Something's Got a Hold on Me” "Burleski"-elokuvan tyyliin.


title: Sabrina Carpenter

text: Carpenter on laulanut kappaleen ”Smile” "Disney Fairies" -albumille sekä kappaleen ”All You Need” animaatiosarjan "Sofia Ensimmäinen" soundtrackille. Carpenter on mukana "Isojen tyttöjen leikit" -sarjan tunnuskappaleella ”Take On the World”, jonka hän laulaa yhdessä toisen päänäyttelijän Rowan Blanchardin kanssa. Vuonna 2017 hän äänitti tunnuskappaleen ”Tomorrow Starts Today” Disney Channel -sarjaan "Andi Mack".


title: Sabrina Carpenter

text: Vuonna 2014 Carpenter julkaisi debyyttisinglensä ”Can’t Blame A Girl For Trying”. Vuonna 2015 julkaistiin hänen debyyttialbuminsa "Eyes Wide Open". Siltä ovat ilmestyneet mm. singlet ”We'll Be the Stars” ja ”The Middle of Starting Over”.


title: Sabrina Carpenter

text: Carpenter julkaisi toisen studioalbuminsa, "Evolutionin", 14. lokakuuta 2016. Albumin ensimmäinen single ”On Purpose” ilmestyi 29. heinäkuuta. Syyskuussa 2016 Carpenter ilmoitti ensimmäisestä kiertueestaan, joka kantaa nimeä Evolution Tour. Kiertue myytiin loppuun jo ennen sen alkamista. Vuonna 2017 Carpenter jatkoi kiertuettaan Eurooppaan yhdessä brittiläisen The Vamps -yhtyeen kanssa. Carpenter on mukana The Vampsin singlellä ”Hands”, joka julkaistiin 19. toukokuuta 2017.


title: Sabrina Carpenter

text: Carpenter on maininnut esikuvikseen Christina Aguileran ja Adelen.


title: Sabrina Carpenter

text: Carpenterin debyytti näyttelijänä oli vuonna 2011 tv-sarjassa "", jossa hän näytteli nuorta raiskauksen uhria. Vuonna 2013 Carpenter näytteli Merriniä nuorena kauhutrillerielokuvassa "Horns", jonka pääosissa olivat Daniel Radcliffe ja Juno Temple.


title: Sabrina Carpenter

text: Carpenter näytteli vuodesta 2013 alkaen toista pääosaa, Maya Hartia Disney Channelin tilannekomediassa "Isojen tyttöjen leikit", joka on jatkoa 1990-luvun hittisarjalle "Isojen poikien leikit".


title: Sabrina Carpenter

text: Carpenter ja Sofia Carson näyttelevät päärooleja 2016 julkaistussa Disney Channel -kanavan elokuvassa "Adventures in Babysitting". Joulukuussa 2015 Carpenter debytoi teatterissa, kun hän näytteli Wendyn roolin näytelmässä "Peter Pan and Tinker Bell: A Pirate's Christmas".


title: Dan Burros

text: Daniel ”Dan” Burros (5. maaliskuuta 1937 – 31. lokakuuta 1965) oli yhdysvaltalainen uusnatsi, joka toimi Ku Klux Klanin värvärinä.


title: Dan Burros

text: Burros oli taustaltaan juutalainen. Hän teki itsemurhan muutama tunti sen jälkeen, kun tieto hänen juutalaisuudestaan tuli julki. American Nazi Party -puolueen johtaja George Lincoln Rockwell piti Burrosin kuoleman jälkeen lehdistötilaisuuden, jossa hän esiintyi synkän ja surumielisen oloisena ja ylisti Burrosin omistautumista liikkeelle.


title: Dan Burros

text: Vuonna 2001 ensi-iltansa saanut elokuva "The Believer" perustuu väljästi Dan Burrosin elämään. Elokuvan ohjaajan ja käsikirjoittajan Henry Beanin kirjoittama "The Believer" julkaistiin myös kirjana.


title: Kesäjärvi

text: Kesäjärvi () on kylä Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla 53 kilometriä Sosnavitsasta länteen. Kylässä on kaksi asukasta (vuonna 2013).


title: Kesäjärvi

text: 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Kesäjärvi kuului Suikujärven volostiin ja kyläkuntaan. Vuonna 1905 kylässä oli 23 taloa ja 137 asukasta. Neuvostoaikana Kesäjärvi kuului Lehdon kyläneuvostoon. Vuonna 1933 siellä oli 106 asukasta, jotka kaikki olivat karjalaisia.


title: Kesäjärvi

text: Kesäjärven rannalta on löydetty kivikautisia asuinpaikkoja.


title: Lars Peter Hansen

text:
Lars Peter Hansen (s. 26. lokakuuta 1952) on yhdysvaltalainen taloustieteilijä,
Chicagon yliopiston taloustieteen professori. Vuonna 2013 Hänelle myönnettiin yhdessä Eugene Faman ja Robert Shillerin kanssa Nobelin taloustieteen palkinto arvopaperien hintojen määräytymisen empiirestä analyysista.


title: Thomas F. Farrell

text: Thomas Francis Farrell (3. joulukuuta, 1891 Brunswick, New York – 11. huhtikuuta, 1967 Reno, Nevada) oli yhdysvaltalainen sotilashenkilö, arvoltaan prikaatinkenraali. Tuona ajankohtana mikä oli 1940-luvun alkupuolella, Thomas Farrell osallistui Manhattan-projektiin. Manhattan Engineer District (suom. "Manhattanin piiri-insinöörit") oli Yhdysvaltain sotilaallis-tieteellinen tutkimusprojekti ja samalla myös jättikokoinen rakennushanke. Tuohon hankkeeseen upotettiin 27 kuukauden aikana, arviolta 2 miljardia silloista Yhdysvaltain dollaria (USD). Kenraali Farrell toimi projektin vetäjän Leslie R. Grovesin apurina eli kakkosmiehenä. Esimies-työtoverinsa Grovesin tavoin, Farrell osallistui Trinity-ydinkokeeseen ja oli sen silminnäkijä.


title: Thomas F. Farrell

text: Japanin antauduttua ja sitä seuranneen miehitysvaiheen aikana kenraali Farrell johti tutkimusryhmää, joka koetti selvittää atomipommien vaikutusta ihmiseen. Thomas Farrell kiisti jyrkästi mainittavan radioaktiivisuuden esiintymisen sekä sellaisen mahdolliset vaikutukset. Yhdysvaltain armeija määräsi tästä aiheesta täydellisen tiedotussulun. Tuolloin oli Douglas MacArthur Japanin ylin käskynhaltija.


title: Thomas F. Farrell

text: Eläkkeelle jäädessään oli Thomas Farrell kenraalimajurin arvoinen.


title: Wilhelm Linsén

text: August Wilhelm Linsén (10. kesäkuuta 1830 Helsinki – 19. tammikuuta 1858 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.


title: Wilhelm Linsén

text: Linsénin vanhemmat olivat kaunopuheisuuden ja runousopin professori Johan Gabriel Linsén ja hänen toinen puolisonsa Vilhelmina Petronella Hoeckert. Hän pääsi ylioppilaaksi 1849 ja hänestä tuli intendentinkonttorin oppilas 1850.


title: Wilhelm Linsén

text: Linsén toimi yleisten rakennusten intendentinkonttorissa 3. konduktöörina 1856 ja sihteerinä 1856–1858.


title: Wilhelm Linsén

text: Linsén suunnitteli Sipoon Östersundomiin Villa Björkudden-nimisen huvilan joka rakennettiin 1856–1858. Huvilan omisti 1879–1898 Zachris Topelius.


title: Wilhelm Linsén

text: Linsén teki 17-vuotiaana vuonna 1847 isänsä käskystä tunnetun pilakuvan Elias Lönnrotista. Kuvassa esiintyi paljasjalkainen, patalakkiin ja hännystakkiin pukeutunut Lönnrot jolla on keppi kädessä ja tuohikontti selässä. Kuvaan liittyi latinankielinen teksti "Unus homo nobis cursando restituit rem" ("Yksi ainoa mies meille juoksemalla korjasi kaiken"). Kuvan piirtämisen alkusyynä oli se että Johan Gabriel Linsén vastusti Lönnrotin hyvälle ystävälle Johan Vilhelm Snellmanille ehdotettua kunniatohtorin arvoa.


title: Alone in the Dark (elokuva)

text: Alone in the Dark on 28. tammikuuta 2005 ensi-iltansa saanut Uwe Bollin ohjaama elokuva. Se perustuu "Alone in the Dark" -pelisarjaan. Elokuva on saanut huonot arvostelut ja se on Internet Movie Databasen "Bottom 100" -listalla. Elokuvan pääosassa ovat Christian Slater, Tara Reid ja Stephen Dorff. Alone in the Dark sai vuonna 2008 jatko-osan "Alone in the Dark II".


title: Alistair Brownlee

text: Alistair Edward Brownlee, MBE (s. 23. huhtikuuta 1988 Dewsbury) on brittiläinen triathlonin olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan-mestari. Brownlee on 184 senttimetriä pitkä ja painaa 70 kilogrammaa.


title: Alistair Brownlee

text: Brownlee saavutti kultaa vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. Brownlee uusi olympiakultansa neljä vuotta myöhemmin Rio de Janeiron olympialaisissa. Hän oli mukana myös vuoden 2008 kesäolympialaisissa sijoittuen sijalle 12. MM-kilpailuista Brownleellä on neljä kultaa ja yhden pronssin. EM-kilpailuista hän on saavuttanut kolme kultaa ja yhden hopean. Vuoden 2014 Kansainyhteisön kisoissa Glasgow'ssa Brownlee kilpaili Englannin väreissä voittaen kaksi kultaa.


title: Alistair Brownlee

text: Brownlee nimettiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan jäseneksi (MBE) uutena vuotena 2013. Myös Brownleen nuorempi veli, Jonathan Brownlee on triathlonisti, olympiamitalisti ja maailmanmestari.


title: Luettelo metalliseoksista

text: Tämä on luettelo metalliseoksista. Se on aakkostettu seoksen mukaan.


title: Marjaludemaiset

text: Marjaludemaiset (Pentatomomorpha) on luteisiin kuuluva osalahko. Siihen kuuluu 34 heimoa. Luokituksessa on tehty muutoksia entisiin luokituksiin nähden. Nyt alaheimo Henicocorinae kuuluu yläheimoon Idiostoloidea, alaheimo Psamminae maltsaluteiden heimoon ja maltsaluteiden (Piesmatidae) heimo varjoluteiden (Lygaeoidea) yläheimoon.


title: Ezequiel Schelotto

text: Matías Ezequiel Schelotto (s. 23. toukokuuta 1989 Buenos Aires, Argentiina) on italialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitalinkki.


title: Andrei Snežnevski

text: Andrei Vladimirovitš Snežnevski (, s. 7. toukokuuta / 20. toukokuuta 1904 Kostroma – 12. heinäkuuta 1987 Moskova) oli neuvostoliittolainen psykiatri, joka kehitti diagnoosin hiipivä skitsofrenia poliittisille toisinajattelijoille. Hän oli Neuvostoliiton lääketieteellisen tiedeakatemian johtaja vuosina 1982–1987.


title: Mille fleur

text: Mille fleur tarkoittaa


title: Kéa

text: Kéa (; myös "Tzia", ), antiikin "Keos" (, ) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 131,693 neliökilometriä ja asukasluku 2 446 (vuonna 2001). Hallinnollisesti Kéa kuuluu Kéan kuntaan, Kéa-Kýthnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Ioulída.


title: Kéa

text: Kéa sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Itä-Attikan rannikosta ja Soúnion niemestä kaakkoon. Se on Kykladien saariryhmän luoteisin saari. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Kýthnos kaakkoispuolella, Makrónisos länsipuolella Attikan rannikon edustalla, Euboia pohjoispuolella ja Gyáros itäpuolella.


title: Kéa

text: Saaren korkein kohta on Profítis Ilías (568 metriä).


title: Kéa

text: Kéa kuuluu hallinnollisesti Kéan kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Kéa

text: Saaren suurimmat asutukset ovat satamakylä Korissía (711 asukasta), joka sijaitsee saaren luoteisrannikolla; pääkylä Ioulída eli Chóra (633 asukasta), joka sijaitsee saaren pohjoisissa sisäosissa; sekä Písses (157) ja Vourkári (121). (Katso myös: Luettelo Kéan kunnan kylistä ja saarista.)


title: Kéa

text:
Antiikin Keos tunnettiin myös nimellä "Hydrussa" ("Hydroussa"). Kreikkalaisessa mytologiassa saarella kerrotaan asuneen nymfejä, jotka jumalat ajoivat pois kateellisina saaren kauneudesta. Saaren Agía Eirínistä (Ágia Iríni) on löydetty merkittävä kykladisen kulttuurin aikainen asutus.
Keoksella oli antiikin aikana neljä kaupunkivaltiota ("polis"), jotka muodostivat tetrapoliin eli neljän kaupungin liiton. Kaupungit olivat Iulis, Karthaia, Koressia ja Poieessa. Persialaissodissa kaupungit taistelivat Ateenan puolella persialaisia vastaan, päin vastoin kuin suurin osa Kykladien saarista. Sodan jälkeen saari liittyi Deloksen meriliittoon. Saari oli venetsialaisvallan alla vuosina 1207–1537 ja turkkilaisvallan alla vuosina 1537–1821. 1800-luvulla se osallistui ensimmäisten joukossa Kreikan vapaustaisteluun. Kéasta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1821. 1900-luvulla suuri osa saaren asukkaista on muuttanut pois saarelta.


title: Kéa

text: "HMHS Britannic" upposi Kéan luoteispuolelle ensimmäisen maailmansodan aikana 21. marraskuuta 1916 toimiessaan sairaalalaivana. "RMS Titanicin" sisaralus oli aikansa suurin laiva. Hyvin säilynyt hylky makaa noin 110 metrin syvyydessä.


title: Kéa

text: Kéan nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Agía Eirínin esihistoriallisen ajan muinaisjäänteet, Ioulídan venetsialaisaikainen linna ja arkeologinen museo, 500-luvulla eaa. tehty suurikokoinen Iuliin leijonapatsas Ioulídan lähellä, Apollonin ja Athenen temppelien rauniot Karthaian arkeologisella alueella, hellenistisen ajan tornin jäänteet Agía Marínassa sekä Kastrianín luostari ("Moní Kastrianís"). "HMHS Britannicin" hylky on suosittu sukelluskohde.


title: Kímolos

text: Kímolos () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 37,426 neliökilometriä ja asukasluku 908 (vuonna 2001). Hallinnollisesti Kímolos kuuluu Kímoloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Kímoloksen kylä.


title: Kímolos

text: Kímolos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Mílos eteläpuolella, Polýaigos kaakkoispuolella ja Sífnos koillispuolella. Kímoloksen ja Míloksen erottaa toisistaan noin 1,6 kilometriä leveä salmi.


title: Kímolos

text: Saaren korkein kohta on Paliókastro (367 metriä).


title: Kímolos

text: Kímolos kuuluu hallinnollisesti Kímoloksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Kímolos

text: Saaren suurimmat asutukset ovat Kímoloksen kylä eli Chóra (837 asukasta), Psáthi (19) ja Alykí (17). (Katso myös: Luettelo Kímoloksen kunnan kylistä ja saarista.)


title: Kímolos

text: Arkeologisten löydösten perusteella Kímolos oli asutettu mykeneläisellä ajalla. Antiikin aikana saari tunnettiin nimellä "Ekhinousa" ja se kuului suuremman Meloksen eli nykyisen Míloksen valtaan. Saarelta kaivettiin muun muassa hopeaa, ja kaivostoiminta oli sen tärkein elinkeino bysanttilaiselle ajalle saakka.


title: Kímolos

text: Keskiajan kuluessa saari tuhottiin monesti. Vuosina 1207–1579 saari kuului ensin Náxoksen herttuakuntaan ja sitten venetsialaisille. Tuolloin sitä kutsuttiin hopeaan viittaavalla nimellä "Argentiera". Vuonna 1579 osmanit valtasivat saaren. Osmanivallan aikana saari oli toistuvasti merirosvojen hyökkäysten kohteena. Saaresta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1821.


title: Kímolos

text: Saaren nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Chóran kylän venetsialaisaikainen linna ("Kástro"), Evangelístrian kirkko, sekä lounaisrannikolla sijaitsevat saaren antiikin aikaisen kaupungin rauniot ja mykeneläisaikaiset haudat. Saaren koillisosassa on rikkipitoisia lähteitä.


title: Kýthnos

text: Kýthnos (; myös "Kíthnos") on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 99,432 neliökilometriä ja asukasluku 1 310 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kýthnos kuuluu Kýthnoksen kuntaan, Kéa-Kýthnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Kýthnoksen kylä.


title: Kýthnos

text: Kýthnos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Se kuuluu Kykladien luoteisimpiin saariin. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Kéa pohjoispuolella ja Sérifos eteläpuolella.


title: Kýthnos

text: Saaren korkein kohta on Profítis Ilías (336 metriä).


title: Kýthnos

text: Kýthnos kuuluu hallinnollisesti Kýthnoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Kýthnos

text: Saaren suurimmat asutukset ovat pääkylä Kýthnoksen kylä eli Chóra (561 asukasta), pääsatama Mérichas (369), Dryopída (325) ja Loutrá (81). (Katso myös: Luettelo Kýthnoksen kunnan kylistä.)


title: Kýthnos

text: Antiikin ajan Kythnoksen poliksen eli kaupunkivaltion kaupunkikeskus sijaitsi saaren länsirannikolla lähellä nykyistä Mérichasta. Sen akropoliilla on muun muassa julkisten rakennusten ja pyhäköiden sekä muurien jäänteitä. Saari ei ollut historiassa kovin suuressa osassa. Sen tiedetään lähettäneen laivoja Salamiin meritaisteluun vuonna 480 eaa. kreikkalaisten puolella sekä olleen tämän jälkeen mukana Ateenan johtamassa Deloksen meriliitossa.


title: Kýthnos

text: Myöhempi historia seuraa lähisaarten kuten Kéan vaiheita. Venetsialaiset valtasivat saaren vuonna 1207 ja osmanit vuonna 1537. Saaresta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1821. Vielä 1800-luvulla saari tunnettiin nimellä "Thermia" saaren koillisosassa olevien kuumien lähteiden mukaan.


title: Kýthnos

text: Saaren nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Katafýkin luola Dryopídassa, venetsialaisaikainen linna ("Kástro") saaren pohjoisosassa, saaren antiikin aikaisen kaupungin arkeologinen alue Vryókastro lähellä Mérichasta, sekä Chóran kylässä olevat antiikin aikaiset jäänteet.


title: Relaatiomalli

text: Relaatiomalli on ensimmäisen kertaluvun predikaattilogiikkaan perustuva tietokantamalli. Relaatiomallia hyödyntäviä tietokantoja kutsutaan vastaavasti relaatiotietokannoiksi. Relaatiomallin muotoili ja esitti ensimmäisenä Edgar F. Codd vuonna 1969. Relaatiomallia varhaisempia tietokantamalleja ovat hierarkkinen malli ja verkkomalli. Sitä uudempi on puolestaan oliomalli.


title: Relaatiomalli

text: Relaatiomallissa tietokantaan tallennettava data esitetään järjestettyinä äärellisinä listoina, jotka on ryhmitelty relaatioiksi. Relaatiota vastaava tietokantatermi on (tietokanta)taulu. Vastaavasti kutakin tietokantaan tallennettua kohdetta, useista attribuuteista muodostuvaa "monikkoa" (engl. tuple), vastaa taulun rivi ja "attribuuttia" taulun sarake.


title: Relaatiomalli

text: Relaatiomallin tarkoituksena on toimia datan ja siihen kohdistuvien kyselyiden määrittelyn logiikkana. Relaatiomallin avulla käyttäjät määrittelevät tietokannan sisällön ja siitä tehtävät tiedonhaut ilman, että he ottavat kantaa datan tallentamisen tekniseen toteutukseen. Relaatiomalli toimii siis tietoriippumattomuuden takaajana.


title: Relaatiomalli

text: SQL-tietokantakieli on relaatiomallin tunnettu sovellutus, joka ei kuitenkaan noudata relaatiomallia puhtaasti. Relaatiomallin kehittäjä Codd protestoi eräitä SQL:ssä tehtyjä ratkaisuja vastaan niiden rikkoessa relaatiomallin periaatteita vastaan.


title: Meganísi

text: Meganísi () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes-saariin. Saaren pinta-ala on 22,356 neliökilometriä ja asukasluku 1 040 (2011). Hallinnollisesti Meganísi kuuluu Meganísin kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Saaren pääkylä on Katoméri.


title: Meganísi

text: Meganísi sijaitsee Välimereen kuuluvassa Joonianmeressä heti Lefkaksen itäpuolella. Saaret erottaa noin kilometrin levyinen salmi. Meganísin muut lähimmät suuremmat saaret ovat Arkoúdi ja Átokos eteläpuolella sekä Kálamos ja Kastós itäpuolella.


title: Meganísi

text: Saaren korkein kohta on 301 metriä. Saaren pääelinkeinot ovat turismi, kalastus ja maanviljely.


title: Meganísi

text: Meganísi kuuluu hallinnollisesti Meganísin kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Meganísi

text: Saaren suurimmat asutukset ovat pääkylä Katoméri (455 asukasta), pääsatama Spartochóri (382) sekä kalastajakylä Vathý (203). Katoméri sijaitsee sisämaassa saaren itäosassa. Sekä Spartochóri että Vathý sijaitsevat luonnonsatamalahdissa saaren pohjoisrannikolla. (Katso myös: Luettelo Meganísin kunnan kylistä ja saarista.)


title: Meganísi

text: Ensimmäiset merkit asutuksesta Meganísillä ovat peräisin neoliittiselta kaudelta. Antiikin aikana saari tunnettiin nimellä "Tafos". Nimi oli peräisin kreikkalaisen mytologian Tafoksesta, joka oli Poseidonin poika ja alueen myyttinen hallitsija. Roomalaisten lähteiden mukaan Kaprian saari eli nykyinen Capri olisi ollut tafoslaisten siirtokunta.


title: Meganísi

text: Meganísin historia seuraa pääosin sen suuremman naapurin Lefkaksen vaiheita. Saari oli Korintin siirtokuntana 600-luvulta eaa. lähtien. Roomalaiset valloittivat sen vuonna 197 eaa. Vuonna 1204 saari siirtyi Bysantilta Venetsian vallan alle. Se oli frankkivallan alla vuosina 1294–1479 ja tämän jälkeen osmanivallan alla. Venetsialaiset saivat saaren haltuunsa uudelleen vuonna 1684.


title: Meganísi

text: Vuonna 1797 Meganísi siirtyi ranskalaisille ja seuraavana vuonna turkkilais-venäläisen vallan alle. Vuosina 1807–1809 valtaa pitivät jälleen ranskalaiset. Vuonna 1810 saari siirtyi brittivallan alle. Vuosina 1815-1864 saari oli osa Jooniansaarten yhdysvaltoja, joka oli Britannian protektoraatti. Meganísistä tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1864. Toisessa maailmansodassa saari oli Italian miehittämä. 1950-luvulla suuri osa väestöstä muutti pois saarelta.


title: Meganísi

text: Meganísin nähtävyyksiin kuuluu muiden muassa Papanikolíksen luola, joka sijaitsee saaren länsirannikolla. Sen sanotaan olevan Kreikan toiseksi suurin meriluola.


title: Oinoússes

text: Oinoússes (; myös "Inoússes") eli "Oinoússa" (Οινούσσα; myös "Inoússa") on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 14,382 neliökilometriä ja asukasluku 826 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Oinoússes kuuluu Oinoússeen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Oinoússeen kylä.


title: Oinoússes

text: Oinoússes sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren itäosassa Chíoksen koillisrannikon ja Turkin Karaburunin niemimaan välissä. Saaren erottaa Chíoksesta noin kaksi kilometriä leveä salmi. Etäisyys Turkin rannikosta on noin 9 kilometriä. Saaren itäpuolella sijaitsee pienempi Pásaksen saari.


title: Oinoússes

text: Saaren korkein kohta on Voútyro (182 metriä).


title: Oinoússes

text: Oinoússes kuuluu hallinnollisesti Oinoússeen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Oinoússes

text: Saaren asutukset ovat pääkylä Oinoússeen kylä (792 asukasta), Kástro (29) ja Aspalathrókampos (5). (Katso myös: Luettelo Oinoússeen kunnan kylistä ja saarista.)


title: Oinoússes

text: Antiikin aikana Oinoússes tunnettiin rypäleistään ja viineistään, ja saari on saanut tästä myös viiniin ("oinos") viittaavan nimensä. Saari on tunnettu myös nimellä "Egnoússa".


title: Oinoússes

text: Saaren historia on yleensä seurannut sen suuremman naapurin Chíoksen vaiheita. Kreikan vapaustaistelun aikaan vuonna 1821 monet saarelaiset pakenivat saarelta muualle Kreikkaan taistelemaan turkkilaisia vastaan. Asukkaat palasivat saarelle vuonna 1827. Saaresta tuli Chíoksen tavoin osa Kreikkaa vuonna 1912.


title: Oinoússes

text: Merenkulku ja laivanvarustustoiminta ovat olleet merkittävä osa Oinoússeen historiaa ja monet varakkaat laivanvarustajat ovat kotoisin saarelta.


title: Oinoússes

text: Oinoússeen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Oinoússeen kylässä sijaitseva merimuseo sekä saaren länsiosassa sijaitseva Neitsyt Marian ilmestyksen luostari ("Moní Evangelismoú tis Theotókou"). Luostari tunnetaan muun muassa erään laivanvarustajan tyttärelleen rakennuttamasta mausoleumista. Tytär kuoli pian ryhdyttyään nunnaksi, ja hänen ruumiinsa muumioitui tavalla, jota pidettiin ihmeenä.


title: Paxós

text:
Paxós (), usein Paxoí (Παξοί, myös "Paxí"), on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Paxoín saariin. Saaren pinta-ala on 25,3 neliökilometriä ja asukasluku 2 280 (2011). Hallinnollisesti Paxós kuuluu Paxoín kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Paxós on Paxoín saarten pääsaari ja usein siihen viitataan yksinkertaisesti nimellä Paxoí. Siitä noin 1,6 meripeninkulmaa (noin 3 kilometriä) kaakkoon sijaitsee pienempi Antípaxoksen saari. Saaret sijaitsevat Korfun kaakkoispuolella noin 8,6 meripeninkulmaa (noin 16 kilometriä) Epeiroksen rannikosta länteen. Saarista kauempana kaakossa sijaitsee Lefkas.


title: Paxós

text: Saaren pääkylä on Paxoín kuntakeskus Gáios (498 asukasta), joka sijaitsee saaren itärannikolla. Saaren muut suurimmat asutukset ovat Oziás (196 asukasta), Makrátika (149), Lákka (147), Bogdanátika (135) ja Apergátika (105). (Katso myös: Luettelo Paxoín kunnan kylistä ja saarista.)


title: Paxós

text: Saaren historia seurailee muiden Jooniansaarten vaiheita. Vuosina 1815–1864 saari oli osa Jooniansaarten yhdysvaltoja, joka oli Britannian protektoraatti. Saaresta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1864.


title: Paxós

text: Saaren nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Gáioksen museo, sekä saaren rannikon meriluolat ja Orthólithos-nimellä tunnettu kalliomuodostelma, joille pääsee turistiveneillä.


title: Salamis (saari)

text: Salamis (; ) on Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 95 neliökilometriä ja asukasluku 39 283 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Salamis kuuluu Salamiin kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Saaren pääkaupunki on Salamiin kaupunki.


title: Salamis (saari)

text: Salamis sijaitsee Saroninlahdessa Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä aivan Attikan rannikon tuntumassa Ateenan metropolialueen ja Pireuksen sataman edustalla. Ainoastaan kapea salmi erottaa sen sekä Attikasta että Megariksesta. Salamiin ja Pireuksen välissä sijaitsee pieni Psyttáleian saari. Kauempana saaren eteläpuolella sijaitsee Aíginan saari.


title: Salamis (saari)

text: Salamis on sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan suurin Saronisista saarista. Saari on jotakuinkin länteen päin aukeavan puolikuun muotoinen. Saaren korkein kohta on Óros Mavrovoúni (375 metriä). Saarelle on lyhyt matka Ateenasta, mutta se ei kuulu Kreikan turistisaariin.


title: Salamis (saari)

text: Salamis kuuluu hallinnollisesti Salamiin kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Vuoteen 2011 saakka saari jakautui kahteen kuntaan.


title: Salamis (saari)

text: Saaren suurimmat asutukset ovat Salamiin kaupunki (25 370 asukasta), Aiánteio (4 860), Ampelákia (4 710), Selínia (2 509), Batsí (235) ja Pérani (226). (Katso myös: Luettelo Salamiin kunnan kaupungeista ja kylistä.)


title: Salamis (saari)

text: Antiikin aikana Salamis tunnettiin myös nimillä "Pityussa" (Ῥιτυοῦσσα), "Skiras" (Σκιράς) ja "Kykhreia" (Κυχρεία). Alun perin saari oli aiginalaisten siirtokunta. Sittemmin se oli Ateenan ja Megaran kiistakapulana. Lopulta Ateena valtasi sen itselleen ja siitä tuli osa Attikaa.


title: Salamis (saari)

text: Saari tunnetaan ennen kaikkea sen itäpuolella vuonna 480 eaa. käydystä Salamiin meritaistelusta, joka oli yksi persialaissotien merkittävimmistä taisteluista. Siinä Ateenan ja sen liittolaisten laivasto voitti Persian ja sen liittolaisten laivaston.


title: Salamis (saari)

text: Alkuperäinen antiikin Salamiin kaupunki sijaitsi saaren etelärannikolla. Kun saaresta tuli Ateenan "demos", uusi Salamiin kaupunki rakennettiin saaren itärannikolle eli Ateenan puolelle. Tästä antiikin Salamiin kaupungista on säilynyt jäänteitä Ampelákian lähellä. Nykyinen saaren länsirannikolla sijaitseva Salamiin kaupunki on näin kolmas samanniminen historian aikana.


title: Thásos

text: Thásos (; myös "Thássos") on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 379 neliökilometriä ja asukasluku 13 765 (vuonna 2001). Hallinnollisesti Thásos kuuluu Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Saaren pääkaupunki on Thásoksen kaupunki.


title: Thásos

text: Thásos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren pohjoisosassa aivan itäisen Makedonian ja Traakian rannikon edustalla Chalkidikín niemimaan itäpuolella. Se kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja tarkemmin niiden pohjoisimpiin saariin eli niin kutsuttuihin Traakian Sporadeihin. Thásoksen lähimmät suuremmat saaret ovat Samothráki itäkaakossa ja Límnos kaakossa. Pohjoispuolella sijaitsee pieni Thasopoúlan saari. Thásos on Egeanmeren ja koko Kreikan pohjoisin asuttu saari.


title: Thásos

text: Thásos on kooltaan 12. suurin Kreikan saarista. Saari on muodoltaan suhteellisen pyöreä ja sen läpimitta on pohjois-eteläsuunnassa noin 24 kilometriä ja itä-länsisuunnassa noin 20 kilometriä. Saari on tuliperäinen ja vuoristoinen. Sen korkein kohta on Ypsário (Ipsário, 1 203 metriä).


title: Thásos

text: Thásos kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kunta kuuluu Thásoksen alueyksikköön. Vuoteen 2011 saakka kunta kuului Kaválan prefektuuriin.


title: Thásos

text: Saaren suurimmat asutukset ovat Thásoksen kaupunki eli Liménas Thásou (3 234 asukasta), joka sijaitsee saaren pohjoisrannikolla; sekä Limenária (2 471 asukasta), Potamiá (1 383), Prínos (1 211), Potós (815) ja Panagía (725). (Katso myös: Luettelo Thásoksen kunnan kaupungeista ja kylistä.)


title: Thásos

text:
Antiikin aikana Thásos tunnettiin myös nimillä "Ogygia Thasos" (Ὠγυγία Θάσος), "Aeria" (Ἀερία) ja "Aithra" (Αἴθρα, ”Eteerinen”). Thásosta on kutsuttu myös nimillä "Khrysē" (Χρύση, ”Kultainen”), koska sieltä on kaivettu kultaa, sekä "Dēmēteros aktē" (Δημήτερος ἀκτή, ”Demeterin rannikko”) sen viljavuuden vuoksi.
Saaren ensimmäiset asukkaat olivat mahdollisesti foinikialaisia. Ainakin kreikkalaisessa mytologiassa Thásos on saanut nimensä Tyroksen tai Sidonin kuninkaan Agenorin pojasta Thasoksesta. Kun Zeus muutti itsensä häräksi ja ryösti Agenorin tyttären Europan, Agenor määräsi neljä poikaansa etsimään sisartaan. Thasos päätyi Thásoksen saarelle ja antoi sille nimensä. Toisessa versiossa Thasos oli merenjumala Poseidonin poika.


title: Thásos

text: Myöhemmin saaresta tuli paroslaisten siirtokunta. Samoihin aikoihin saarella asui traakialainen saiaanien heimo. Thásos sai haltuunsa maaomistuksia myös mantereen puolelta. Persialaissodissa thasoslaiset joutuivat auttamaan persialaisia. Niiden jälkeen saari liittyi Deloksen meriliittoon. Kaivoksia koskenut kiista ateenalaisten kanssa johti kuitenkin sotaan Ateenaa vastaan. Thasos hävisi usean vuoden piirityksen jälkeen. Myöhemmin se oli välillä spartalaisten ja välillä ateenalaisten hallussa.


title: Thásos

text: Antiikin aikainen pääkaupunki Thasos sijaitsi lähellä nykyistä Thásoksen kaupunkia sen itäpuolella. Siitä on säilynyt joitakin muinaisjäänteitä. Saaren muut merkittävimmät kaupungit olivat sen itärannikolla sijainneet Ainyra ja Koinyra. Saari tunnettiin muun muassa viinistään ja marmoristaan.


title: Thásos

text: Makedonian ja Rooman valtakunnan sodissa saari antautui Filippos V:lle. Se saavutti vapaan aseman ("libera") Kynoskefalain taistelun vuonna 197 eaa. jälkeen.


title: Thásos

text: Myöhemmin saari on tunnettu myös nimimuodoissa "Thaso" ja "Tasso".


title: Thásos

text: Thásoksen pääelinkeinot ovat turismi, maanviljely (oliivi, viini, hunaja, tupakka), kalastus ja kaivosteollisuus.


title: Thásos

text: Thásoksen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa antiikin Thasoksen kaupungin rauniot sekä Thásoksen arkeologinen museo.


title: Audi S6

text: Audi S6 on urheilullisempi versio Audi A6:desta. Audi S6 on iso, sedanina ja farmarina (avant) valmistettava suorituskykyinen auto. Autosta on valmistettu neljää eri mallisukupolvea. Näiden aikana se on ollut tarjolla 5-, 8- ja 10-sylinterisillä voimanlähteillä. Kaikille näille on ominaista mm. Torsen-tyyppinen neliveto ja pitkittäin asennettu moottori. S6 on ollut tarjolla joko manuaali- tai automaattivaihteisena. Viimeksi mainitut ovat olleet joko 4-, 5-, 6- tai 8-portaisia perinteisiä automaattivaihteistoja. Nykyiset kaksoiskytkinautomaattivaihteistot eivät kestä V8 bi-turbon tarjoamaa vääntömomenttia.


title: Condition Hüman

text: Condition Hüman on yhdysvaltalaisen Queensrÿche-yhtyeen studioalbumi, joka ilmestyi Century Media -levymerkillä 2. lokakuuta 2015. Albumi on yhtyeen toinen laulaja Todd La Torren kanssa. "Condition Hüman" sijoittui "Billboardin" albumilistalla 27:nneksi.


title: Condition Hüman

text: Yhtye tiedotti toukokuussa 2014 säveltävänsä seuraajaa vuoden 2013 "Queensrÿche"-albumille. Joulukuussa 2014 yhtye aloitti PledgeMusic-palvelussa kampanjan, jonka kautta albumi oli ennakkotilattavissa erilaisten lisäkkeiden ohella. Albumi äänitettiin alkuvuodesta 2015 Uberbeatz-studiolla Washingtonissa tuottaja Chris ”Zeuss” Harrisin kanssa.


title: Condition Hüman

text: 20. heinäkuuta 2015 julkaistiin albumin avauskappale ”Arrow of Time” SoundCloud-suoratoistopalvelussa, ja samalla paljastettiin myös albumin nimi ja julkaisupäivä. Yhtye soitti kappaletta myös heinä–elokuun 2015 Euroopan-kiertueellaan, muun muassa Wacken Open Airissa.


title: Beck: Poliisimurha

text: Beck: Poliisimurha ("Polismördaren") on ruotsalais-saksalainen televisioelokuva vuodelta 1994, jonka on ohjannut saksalainen ohjaaja Peter Keglevic. Elokuva julkaistiin videona tammikuussa 1994 ja esitettiin Ruotsin televisiossa huhtikuussa 1994.


title: Beck: Poliisimurha

text: Martin Beck kutsutaan Mobyn kylään (kuvauspaikka oli Grythyttan) selvittäämään nuoren naisen murhaan. Nainen löydettiin kuristettuna kuoliaaksi suljetusta huvipuistosta. Lehdissä aravailtiin heti, että murhaaja on uhri naapuri Gunnar, joka on aiemmin tuomittu murhasta, mutta Beck ei usko Gunnaria murhaajaksi.


title: Beck: Poliisimurha

text: Kaksi nuorta varastaa murhaajan auton ja joutuu myöhemmin ampumavälikohtaukseen, jossa kuolee poliisi. Ampumavälikohtauksessa ollut poika onnistuu pakenemaan, ja hän saa runsaasti poliiseja peräänsä, mutta Gunvald Larsson ja Lennart Kollberg pitävät häntä syyttömänä.


title: Beck: Poliisimurha

text: ELokuva kuuluu kuuden ruotsalais-saksalaisen yhteistuotannon sarjaan, joka tehtiin 1993–1994 Martin Beckistä samalla näyttelijäjoukolla. Sarjan muut elokuvat ovat "Roseanna", "Kadonnut paloauto", "Polis polis potatismos", "Stockholm Marathon" ja "Mannen på balkongen".


title: Beck: Poliisimurha

text: Johan Widerberg on toista kertaa mukana Beck-elokuvassa. Hän esiintyi Beck-filmeissä ensimmäistä kertaa pikkuvauvana elokuvassa "Mannen på taket", jonk ohjasi hänen isänsä Bo Widerberg. Myös Mikael Persbrandt näyttelee ensimmäisen elokuvaroolinsa tässä elokuvassa, ei kuitenkaan Gunvald Larssonina.


title: Ekososiaalinen sivistys

text: Ekososiaalinen sivistys on inhimillisen kasvun kautta saavutettua ymmärrystä oikeuksista ja velvollisuuksista, jotka perustuvat riippuvuuteen luonnosta ja toisista ihmisistä. Ekososiaalisesti sivistynyt kansalainen on kestäviin elämäntapoihin ja kulttuurin johtavan yhteiskunnallisen muutoksen toimeenpanija siten, että elämän ekologinen perusta kestää ja ihmisoikeuksien toteutumisen edellytykset säilyvät. Ekososiaalisen sivistyksen arvopohja muodostuu vastuullisuudesta, kohtuullisuudesta ja ihmistenvälisyydestä.


title: Ekososiaalinen sivistys

text: Ekososiaalisen sivistyskäsityksen lähtökohtana on, että mikään inhimillisen elämän osa-alue ei loppujen lopuksi ole irrallinen ja erotettavissa toisista ihmisistä ja luonnosta. Luonnon elinvoimaisuus on ihmisyhteisön olemassaolon edellytys. Talous on luonnonvarojen hyödyntämiseen ja ihmisten panoksiin perustuva väline hyvinvoinnin tavoittelussa.


title: Ekososiaalinen sivistys

text: Ekososiaalisesti sivistynyt kansalainen on seuraamustietoinen. Hän tunnistaa ekologisen, sosiaalisen ja taloudellisen todellisuuden välisiä keskinäisriippuvuuksia ja ymmärtää oman toimintansa vaikutuksia muihin ihmisiin, luontoon ja yhteiskuntaan niin lähellä kuin kaukanakin. Hän myös toimii ymmärryksensä mukaan myötätuntoisesti ja osallisuutta edistäen. Ekososiaalisesti sivistyneen ihmisen käyttäytymistä ohjaa tietoisuus siitä, että henkiset, sosiaaliset ja kulttuuriset asiat voivat kasvaa rajattomasti, mutta materiaaliselle kulutukselle maapallo asettaa rajat.


title: Romy Tarangul

text: Romy Tarangul (s. 19. lokakuuta 1987 Frankfurt an der Oder) on saksalainen judon MM- ja EM-mitalisti.


title: Romy Tarangul

text: Tarangul saavutti MM-kilpailujen 52 kg:n painoluokassa pronssia Rotterdamissa 2009 ja sijoittui viidenneksi Tokiossa 2010. Hän sai joukkuekilpailun MM-pronssia Tšeljabinskissa 2014. Hän sijoittui olympialaisissa 52 kg:n sarjassa yhdeksänneksi Pekingissä 2008 ja Lontoossa 2012.


title: Romy Tarangul

text: Tarangul sai 52 kg:n painoluokassa EM-hopeaa Lissabonissa 2008 hävittyään loppuottelussa espanjalaiselle Ana Carrascosalle. Hän sai 52-kiloisissa EM-pronssia Tšeljabinskissa 2012 sekä sijoittui viidenneksi Istanbulissa 2011 ja seitsemänneksi Belgradissa 2007. EM-joukkuekilpailussa hän saavutti hopeaa Istanbulissa 2011 ja Montpellier’ssa 2014 sekä pronssia Tšeljabinskissa 2012.


title: Romy Tarangul

text: Tarangul sai pronssia 52 kg:n sarjassa Kazanin universiadeissa 2013. Hän on sijoittunut Masters-, Grand Slam- ja Grand Prix -kilpailuissa kerran toiseksi ja neljä kertaa kolmanneksi. Maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa hän on saavuttanut neljä turnausvoittoa, yhden kakkossijan ja neljä kolmossijaa. Hän on voittanut aikuisten sarjassa kaksi Saksan-mestaruutta.


title: Mikko Mäkinen

text: Mikko Mäkinen (s. 1967) on suomalainen jazzsaksofonisti. Mäkinen on opiskellut Sibelius-Akatemiassa jazzosastolla. Hän on työskennellyt saksofonistina muun muassa UMO Jazz Orchestrassa, Riku Niemi Orchestrassa ja Kansallisteatterissa, sekä opettajana muun muassa Sibelius-Akatemiassa, Lappeenrannan musiikkiopistossa ja Helsingin Pop & Jazz Konservatoriossa. Saksofonien lisäksi Mäkinen soittaa myös klarinetteja ja huiluja.


title: Liikenteen ammattipätevyys

text: Liikenteen ammattipätevyys on EU-direktiiviin perustuva laki ja asetus, joka tuli voimaan 1. elokuuta 2007. Lain mukaan henkilö- ja tavaraliikenteen ammattikuljettajien, joiden ajo-oikeus on alkanut ennen 10. syyskuuta 2009, on saatava ammattitaidon ylläpitävää ja sitä täydentävää jatkokoulutusta. Ammattipätevyys on vaadittu kaikilta ammattikuljettajilta henkilöliikenteessä (linja-auto) 10. syyskuuta 2013 alkaen ja tavaraliikenteessä (kuorma- ja rekka-auto) 10. syyskuuta 2014 alkaen.


title: Antti Pulkkinen

text: Antti Pulkkinen (s. 14. maaliskuuta 1974 Oulu) on Yhdysvalloissa asuva suomalainen fyysikko ja avaruustutkija. Hän työskentelee Nasan palveluksessa. Hän on tutkinut muun muassa auringon aktiivisuutta ja sen vaikutuksia sähkönsiirtoverkkojen toimintaan, josta Nasa myönsi hänelle elokuussa 2015 palkinnon. Hän toimii myös Marylandin yliopistossa professorina.


title: World cinema

text: World cinema on lähinnä englanninkielisissä maissa käytetty termi, jolla tarkoitetaan ei-englanninkielisten maiden elokuvia ja elokuva-alaa. Sitä käytetään siten usein termin foreign film rinnalla. Sekä "world cinema" että "foreign film" voivat kuitenkin äidinkielestä riippumatta viitata kaikkiin muihin maihin kuin omaan kotimaahan.


title: Moldovan puolalaiset

text: Puolalaisten historian Moldovassa voidaan ajoittaa alkaneen 1300–1500-luvuilla, jolloin kauppareitti yhdisti Moldovan ruhtinaskunnan Puolaan. Myöhemmin alue oli lyhyesti Puolan kuningaskunnan vasallina. Näihin aikoihin Moldovassa ei ollut merkittäviä puolalaisia siirtokuntia. Näitä alkoi muodostua 1700-luvulla kun puolalaisia alkoi muuttamaan poliittisista ja taloudellisista syistä Bessarabiaan, joka oli osa nykyajan Moldovaa. Näihin kuului karanneita maaorjia, Stanisław Leszczyńskin tappion kärsineitä joukkoja ja Kościuszkon kapinan hävinneitä kapinallisia. Puolan jaot myös toivat puolalaisia Moldovaan.


title: Moldovan puolalaiset

text: Neuvostoliiton vuoden 1989 väestönlaskennassa Moldavian sosialistisessa neuvostotasavallassa asui 4 739 puolalaista. Moldovan vuoden 2004 väestönlaskennassa puolalaisia oli 2 383 . Jälkimmäinen luku ei sisällä Transnistrian lukuja ja saman vuoden Transnistrian väestönlaskennan mukaan sen väkiluvusta 2 % oli puolalaisia (eli noin 1 100).


title: Moldovan puolalaiset

text: Jotkut puolalaisaktivistien ja -diplomaattien julkaisut kertovat puolalaisia olevan jopa yli 20 000. Lukumäärä ylittää huomattavasti väestölaskennassa itsensä puolalaiseksi ilmoittaneiden määrän. Jotkut laskevat lukuihinsa henkilöt, joilla on puolalaisia esi-isiä, jotkut olettavat katolilaisten (ortodoksimaassa) olevan todennäköisesti puolalaissukuisia ja tämä voi sisältää myös esimerkiksi ukrainalaisia, joilla on puolalaisia sukujuuria.


title: Moldovan puolalaiset

text: Venäjän ja Neuvostoliiton Puolan kulttuurin vastaisen suhtautumisen vuoksi vain pieni osa Moldovan puolalaisista puhuu nykyään puolaa.


title: Moldovan puolalaiset

text: 16.–17. toukokuuta 1995 järjestettiin kansainvälinen konferenssi aiheenaan puolalaiset Moldovassa. Ennen konferenssia ilmestyi kirja "Polacy w Mołdowie mówią o sobie", joka oli kokoelma neuvostoaikana Moldovassa asuneiden tai yhä Moldovassa asuvien puolalaisien muistelmia. Konferenssin materiaali julkaistiin nimellä "Polacy w Mołdawii".


title: Moldovan puolalaiset

text: Neuvostoliiton hajoamisen aikoihin vuonna 1990 professori Tadeusz Malinowski perusti Chișinăussa Puolalaisen kulttuurin yhdistyksen ("Polskie Stowarzyszenie Kulturalne"), mutta sen toiminta ei vakiintunut. Sen jälkeen on kuitenkin perustettu monia puolalaisjärjestöjä. Vuonna 2013 aktiivisia olivat:


title: Vettor Pisani -luokka

text: Vettor Pisani -luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston kahden 1890-luvulla valmistetun aluksen muodostama panssariristeilijäluokka.


title: Austin A40 Sports

text: Austin A40 Sports oli vuosina 1950 – 1953 Austin A40 Devonin alustalle valmistettu, neljän hengen alumiinisella avokorilla varustettu urheilullinen automalli. A40 Sports esiteltiin vuoden 1949 Lontoon autonäyttelyssä.


title: Austin A40 Sports

text: A40 Sports on auto, joka on hieman vaikeasti sijoitettavissa mihinkään tiettyyn luokkaan ja sille ei ehkä siksi löytynyt varsinaista kohderyhmää. Nelipaikkaisena se oli enemmänkin avokorinen ja urheilullinen perheauto, kuin urheilullinen matkailuauto, koska malli perustui koriaan lukuun ottamatta vakiotekniikalle. Erikoistyönä tehty alumiinikori kuitenkin nosti auton hinnan suurien kuusisylinteristen perheautojen yläpuolelle. A40 Sportsin päämarkkina-alue oli Yhdysvallat, mutta mallista ei tullut toivotunkaltaista menestystä ja sen valmistusmääräksi jäi 4011 kappaletta.


title: Austin A40 Sports

text: West Bromwichin kaupungissa sijainnut ja autojen koritukseen erikoistunut Jensen Motors oli tehnyt Austinin kanssa yhteistyötä jo 1920-luvun puolivälistä lähtien, ja myös A40 Sports syntyi tämän yhteistyön hedelmänä. Jensen Motorsin palvelukseen oli vuonna 1946 siirtynyt aiemmin Wolseley Motorsin designerina toiminut Eric Neale, jonka ensimmäinen työ Jensenille oli uusi, mallivuodelle 1950 esitelty Interceptor. Jensen kävi neuvotteluja Austinin kanssa tekniikan ja alustojen toimittamisesta kyseisen mallin valmistusta varten, ja tässä yhteydessä Austinin nokkamies Leonard Lord pääsi tutustumaan mallin suunnitelmiin. Hän piti näkemästään niin, että pyysi Jenseniä suunnittelemaan Interceptorista mittakaavassa pienennetyn version, joka voisi käyttää A40 Devonin alustaa.


title: Austin A40 Sports

text: Yleinen käytäntö oli, että tekniikan valmistajat toimittivat komponenttinsa Jensenille, joka sitten itse huolehti auton korittamisesta ja loppukokoonpanosta. A40 Sportsin kanssa järjestelmä toimi niin päin että valmiit korit toimitettiin Jenseniltä Austinin Longbridgen tehtaalle, jossa ne sitten yhdistettiin A40-alustaan ja saatiin aikaan valmis auto.


title: Austin A40 Sports

text: Leonard Lordin esityksen mukaisesti A40 Sports perustui Austin A40 Devon -mallin alustalle. Runkoa jouduttiin kuitenkin vahvistamaan alkuperäisestä, jotta se olisi riittävän tukeva alumiinikorista avomallia varten. Vakioversiosta poiketen A40 Sportsin 1,2-litrainen moottori varustettiin kahdella SU-kaasuttimella yhden sijaan, ja tämä, yhdessä sylinterikannen muutosten kanssa nosti sen tehon alkuperäisestä 40 hv:sta 50 hevosvoimaan. (jotkin lähteet mainitsevat tehoksi 46 hevosvoimaa)


title: Austin A40 Sports

text: Neliportainen manuaalivaihteisto oli alun perin varustettu lattialle sijoitetulla vaihdekepillä. Ohjausvaihde on matopyörä-rulla -tyyppinen. Edessä on erillisripustetut pyörät kierrejousin, takana on jäykkä akseli puolielliptisillä lehtijousilla.


title: Austin A40 Sports

text: A40 Sportsin valmistus jakaantui kahteen hieman toisistaan poikkeavaan sarjaan. Alkuperäinen, marraskuussa 1950 tuotantoon tullut sarja, oli koodiltaan "GD2" ja sen ominaisuuksiin kuuluu lattialle sijoitettu vaihteenvalitsin ja "Devon"-mallin kanssa identtinen kojetaulu. Elokuusta 1951 huhtikuuhun 1953 valmistettiin sarjaa "GD3". Tässä versiossa vaihteenvalitsin on siirretty ohjauspylvääseen, uusitun kojetaulun mittaristo on sijoitettu sen keskelle ja jarrujärjestelmä on täyshydraulinen.


title: Nitreenit

text: Nitreenit ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa sähköisesti varautumattomalla typpiatomilla on kuusi elektronia uloimmalla kuorellaan, ja joista neljä on sitoutumatonta. Nitreenit ovat hyvin reaktiivisia ja muistuttavat rakenteeltaan ja monilta reaktioiltaan karbeeneja. Nitreenejä esiintyy useissa reaktioissa reaktiivisina välivaiheina.


title: Nitreenit

text: Nitreeneissä neljästä sitoutumattomasta elektronista kaksi muodostaa vapaan elektroniparin ja kaksi elektronia on pariutumattomia. Kuten karbeeneilla näiden elektronien spinit voivat olla vastakkaiset, jolloin kyseessä on niin kutsuttu singlettitila, tai samansuuntaiset, jolloin kyseessä on triplettikarbeeni. Triplettitila on hieman singlettitilaa stabiilimpi. Nitreenit ovat hyvin elektrofiilisia ja reaktiivisia. Tavanomaisissa olosuhteissa niitä ei pyritä eristämään, mutta eräitä alkyylinitreenejä on onnistuttu eristämään 4 K (-269 °C) ja aryylinitreenejä on kyetty eristämään 77 K (-196 °C) lämpötilassa. Asyylinitreenit ovat hieman tavanomaisia nitreenejä stabiilimpia


title: Nitreenit

text: Singlettinitreenien ja triplettinitreenien reaktiot poikkeavat toisistaan siten, että siglettinitreenit reagoivat radikaalien tavoin, kun taas triplettinitreenit reagoivat yhtäaikaisreaktioilla. Karbeenien tavoin nitreenit reagoivat nukleofiilien kanssa additioreaktiolla tai insertioreaktiolla. Nitreeni kykenee insertoitumaan muun muassa C-H- tai C-C-sidoksiin muodostaen amiineja ja esimerkiksi reaktiossa alkeenien tai fullereenien kanssa muodostuu atsiridiineja. Erittäin tyypillisiä ovat migraatioreaktiot imiineiksi ja toisiintumiset isosyanaateiksi. Nitreenien toisiintumisia isosyanaateiksi tapahtuu muun muassa Curtius-, Hofmann- ja Lossen-toisiintumisissa. Aryylinitreenit toisiintuvat helposti muodostaen seitsenatomisen didehydroatsepiinirenkaan. Muita nitreenien reaktioita ovat abstraktioreaktiot ja dimerisoitumiset. Mikäli aromaattisen nitreeniin nähden orto-asemassa on substituentti reagoi nitreeni tämän substituentin kanssa usein molekyylinsisäisellä reaktiolla.


title: Nitreenit

text: Tyypillisin tapa valmistaa nitreenejä on orgaanisten atsidien hajottaminen kuumentamalla eli termolyysi tai valokemiallisesti eli fotolyysin avulla. Termolyysissä muodostuu tyypillisesti triplettinitreeni ja fotolyysissä singlettinitreeni. Singlettinitreeni voi muuttua energiatilaltaan alhaisemmaksi triplettikarbeeniksi. Muita nitreenien valmistustapoja on esimerkiksi sulfonyyliatsidien termolyysi ja reaktio voimakkaiden emäksien kanssa.


title: Devardan metalliseos

text: Devardan metalliseos on metalliseos eli lejeerinki, joka sisältää alumiinia, kuparia ja sinkkiä. Sen CAS-numero on 8049-11-4. Devardan metalliseoksen pääasiallinen tarkoitus on nitraattien analyysi. Sillä voidaan myös analysoida nitriittijä. Emäksisissä olosuhteissa metalliseos pelkistää nitraatin ja nitriitin ammoniakiksi. Tavallisesti Devarda sisältää noin 50 % kuparia, 45 % alumiinia ja 5 % sinkkiä. Devardan metalliseos on hajutonta ja helposti syttyvää. Devardan metalliseos on väriltään harmaata. Sen sulamispiste on noin 550 °C.


title: Devardan metalliseos

text: Reaktiossa pelkistimenä toimii alumiini.


title: Vaasan Sähkö

text: Vaasan Sähkö Oy (Vasa Elektriska Ab) on lämpö- ja sähköenergiaa toimittava energiayhtiö. Energian hankinta katetaan pääasiassa itse ja voimalaitosyhtiöiden osakkuuksien kautta tuotetulla energialla. Vaasan Sähkö Oy:n tytäryhtiöitä ovat Vaasan Sähköverkko Oy ja Ravera Oy. Vaasan kaupunki omistaa 99,9 prosenttia yhtiön osakekannasta. Yhtiön toimitusjohtajana on vuodesta 2018 toiminut Stefan Damlin. Vaasan Sähkö Oy myy sähköä koko Manner-Suomeen, mutta suurin osa asiakkaista on Vaasan seudulla.


title: Vaasan Sähkö

text: Vaasan Sähkön hankkimasta sähköstä yli 90 prosenttia tulee EPV Energia Oy:ltä voimaosuuksien kautta. Vaasan Sähkö omistaa EPV Energiasta noin 43 prosenttia. Loppuosa sähkönhankinnasta koostuu tuotannosta Korsnäsin tuulivoimapuistossa, Hiirikosken vesivoimalaitoksella ja Westenergyn jätteenpolttolaitoksella sekä ostoista sähköpörssistä ja alueen teollisuudelta ja pientuottajilta. Hankittava sähkö koostuu monista läheistä: uusiutuvia energialähteitä on 20 %, ydinvoimaa 36 % ja fossiilisia energialähteitä 44 %.


title: Vaasan Sähkö

text: Vaasan Sähkön kaukolämpö kattaa lähes 90 prosenttia Vaasan kaupunkialueen lämmitystarpeesta. Vaskiluodon Voiman bioenergiaa hyödyntävä kaasutinlaitos ja Westenergyn kierrätyskelvotonta jätettä hyödyntävä jätteenpolttolaitos takaavat, että yli 50 % Vaasan kaukolämpötuotannosta on hiilidioksidivapaata. Valtaosa kaukolämmöstä tuotetaan sähkön ja lämmön yhteistuotannolla.


title: Vaasan Sähkö

text: Sähkövalot syttyivät Vaasan kirkossa 1887. Tämän jälkeen alettiin puhua katujen valaisemisesta sähköllä. Suunnitelmaan kuului, että vain keskusta valaistaisiin sähköllä, laitaosat saisivat edelleen tulla toimeen öljylampuilla. Päätettiin, että kaupunki perustaa yhtiön sähkön hankkimista varten. Syksyllä 1891 esiteltiin valtuustolle uuden yhtiön ohjelma. Osakepääomaksi vahvistettiin vähintään 150 000 markkaa ja enintään 300 000 markkaa. Osakkeet eivät menneet odotetulla tavalla kaupaksi, joten yhtiön perustamiskokousta siirrettiin, ja se pidettiin 12. päivänä huhtikuuta 1892. Valtuusto teki päätöksensä huhtikuun 13. päivänä. Yhtiön nimeksi tuli Elektriska Aktiebolaget, sillä Vaasa, eli silloinen Nikolainkaupunki, oli pääasiassa ruotsinkielisten asuttamaa.


title: Vaasan Sähkö

text: Yhtiö sai tontin nykyisen pääkonttorin paikalta Kirkkopuistikon alkupäästä. Toiminta alkoi voimalaitoksen rakentamisella. Kaksi höyrykonetta dynamoineen tilattiin Oerlikonin tehtailta Sveitsistä. Sama yhtiö sai myös rakentaa sähköaseman ja -verkon. Yhtiö ilmoitti paikallisissa sanomalehdissä, että yhtiön toiminta alkaa vuoden 1893 alussa ja kuulutti sellaisten henkilöiden perään, jotka haluavat sähkövalon myös asuntoihin. Hinnatkin tiedotettiin. Jos kirkon sähkövaloa ei oteta huomioon, niin tammikuun 25. päivänä 1893 syttyivät sähkövalot ensimmäisen kerran Vaasassa. Ensimmäinen yksityiskoti, johon hankittiin sähkövalo, lienee ollut kauppias Joachim Kurténin koti osoitteessa Kirkkopuistikko 15. Varsin nopeasti sähkön kuluttajien määrä sitten lisääntyi.


title: Vaasan Sähkö

text: Sähköyhtiön johdossa olevat näkivät, että yhtiön on vakiinnutettava asemansa, sen on laajennuttava ja sen on palveltava mahdollisimman laajasti. Vakiinnuttamisen vuosina edettiin järjestelmällisesti eri kaupunginosiin.


title: Vaasan Sähkö

text: Ensimmäisenä toimintavuonna ei sähköä tuotettu kesän aikana ollenkaan. Muutaman vuoden kuluttua voimalaitosta ryhdyttiin laajentamaan, sillä yksityishenkilöt sähköistivät kotejaan varsin nopeaan tahtiin. Polttoaineena käytettiin aluksi ainoastaan puuta. Kun halkojen kulutus kasvoi ja halkojen hinta nousi, vuonna 1908 tultiin siihen tulokseen, että on edullisempaa siirtyä kivihiilen käyttöön. Kivihiiltä käytetään edelleen polttoaineena. Nykyisin Vaasan Sähkö hankkii myös turpeella sekä vesi-, tuuli- ja ydinvoimalla tuotettua sähköä.


title: Vaasan Sähkö

text: Vaasassa on tuotettu kaukolämpöä vuodesta 1962. Ensimmäinen putki vedettiin voimalaitokselta Palokatua pitkin Hovioikeudenpuistikolle. Ensimmäinen kaukolämmitetty talo oli osoitteessa Kirkkopuistikko 20. Kaukolämmitysveden toimittamista varten tilattiin kaksi lämmönvaihdinta ja kaksi kiertovesipumppua. Keskus oli käyttövalmis 1963. Polttoaineena käytettiin raskasta polttoöljyä ja siksi vuonna 1964 rakennettiin 1,2 miljoonan litran polttoöljysäiliö.


title: Vaasan Sähkö

text: Aluksi suurin osa kuluttajista oli kouluja ja julkisia laitoksia, mutta joukossa oli myös yksityisiä kuluttajia. Vuosittain kaukolämpöjohtoa rakennettiin tuhansia metrejä. Polttoainetta säästävä sähkön ja lämmön yhteistuotanto voimalaitoksessa alkoi vuonna 1967. Vuonna 1981 ylitettiin tuhannen kuluttajan raja. Nopean kehityksen takasivat siirrettävät lämpökeskukset. Verkoston laajeneminen jatkuu.


title: Napoleoninleivos

text: Napoleoninleivos (myös napoleonleivos) on useista kerroksista muodostuva voitaikinaleivonnainen, jossa on kermasta valmistettu täyte. Ranskassa leivos päällystetään yleensä suklaalla, ja Suomessa se voi olla kuorrutettu myös esimerkiksi vaaleanpunaiseksi värjätyllä pomada-sokerikuorrutuksella.


title: Napoleoninleivos

text: Leivoksen nimi on peräisin sen kotikaupungista, joka on Italian Napoli, eikä leivonnaisella ole siten nimestään huolimatta yhteyttä Napoleon Bonaparteen. Ranskankielinen sana "napolitain" (napolilainen) on niin lähellä Napoleonia, että se on muuttunut vähitellen muotoon Napoleon. Napoleoninleivos tunnetaan myös nimellä millefoglie tai mille-feuille ja Suomessa nimellä tuhatlehti.


title: Lucas Basset

text: Lucas Basset (s. 28. maaliskuuta 1991) on ranskalainen suunnistaja. Hän on saavuttanut henkilökohtaisella keskimatkalla kaksi sekä viestissä neljä arvokisamitalia.


title: Lucas Basset

text: Basset voitti nuorten MM-kilpailussa 2011 sprintin maailmanmestaruuden ja pronssia pitkältä matkalta. Aikuisten EM-kilpailuissa 2012 hän sijoittui sprintissä 22:nneksi ja keskimatkalla 46:nneksi. Saman vuoden MM-kilpailuissa hän oli keskimatkalla 24:s. Vuoden 2013 MM-kilpailuissa hän jäi kahdella matkalla karsintaan. Vuoden 2014 EM-kilpailuissa hän sai pronssia viestissä sekä sijoittui 24:nneksi sprintissä ja 32:nneksi keskimatkalla. Vuoden 2014 MM-kilpailuissa tuloksena oli 12. sija sprinttiviestissä, 15. sija keskimatkalla ja 20. sija sprintissä.


title: Lucas Basset

text: Invernessin MM-kilpailuissa 2015 Basset saavutti hopeaa keskimatkalla ja pronssia Ranskan viestijoukkueessa. Sprinttiviestissä hän sijoittui seitsemänneksi, pitkällä matkalla yhdeksänneksi ja sprintissä 23:nneksi. Vuoden 2016 EM-kilpailuissa hän saavutti pronssia keskimatkalla ja oli kuudes sprinttiviestissä, 23:s sprintissä ja 28:s miesten viestissä. Saman vuoden MM-kilpailuissa hän oli neljäs pitkällä matkalla, viides keskimatkalla, kuudes viestissä ja kahdeksas sprinttiviestissä. Vuoden 2017 MM-kilpailuissa Basset saavutti hopeaa viestissä sekä sijoittui 13:nneksi sprinttiviestissä, 14:nneksi keskimatkalla ja 17:nneksi sprintissä. Vuoden 2018 EM-kilpailuissa hän oli viestissä neljäs, keskimatkalla kahdestoista, pitkällä matkalla 31:s ja sprintissä 34:s. MM-kilpailuissa 2018 hän saavutti viestissä pronssia sekä sijoittui keskimatkalla seitsemänneksi ja sprintissä 17:nneksi


title: Lucas Basset

text: Suunnistuksen maailmancupin osakilpailuissa Basset on cupiin kuuluneiden arvokisasuunnistusten ulkopuolella sijoittunut parhaimmillaan viidenneksi vuonna 2013 Norjassa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän on ollut parhaimmillaan kymmenes vuonna 2016. Seuratasolla hän on edustanut muun muassa ruotsalaista OK Denselniä ja edustaa nykyisin saman maan OK Linnétä.


title: Mamadou Diouf

text: Mamadou Doudou Diouf (s. 15. syyskuuta 1990 Dakar) on senegalilainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Tampereen Ilvestä. Pelipaikaltaan Diouf on hyökkääjä.


title: Mamadou Diouf

text: Diouf edusti Connecticutin yliopiston Huskies-joukkuetta vuosina 2010-2013 tehden 74 ottelussa 36 maalia. Vuonna 2014 hänet varattiin MLS:ään numerolla 30 Vancouver Whitecapsin toimesta, mutta hän ei pelannut otteluakaan Yhdysvaltain pääsarjassa. Vuonna 2014 Diouf oli lainalla United Soccer Leaguen Charleston Batteryssä, missä maaleja tuli 17 ottelussa kolme kappaletta.


title: Mamadou Diouf

text: Elokuussa 2015 Diouf siirtyi loppukauden kestävällä sopimuksella Suomen Veikkausliigan Tampereen Ilvekseen. Sopimuksessa on myös optio kaudesta 2016.


title: Martin Hubmann

text: Martin Hubmann (s. 14. toukokuuta 1989 Eschlikon) on sveitsiläinen suunnistuksen maailmanmestari ja Euroopan-mestari. 171 senttimetriä pitkä ja 61 kilogrammaa pitkä Hubmann edustaa norjalaista Kristiansand OK:ta ja kotimaansa OL Regio Wiliä.


title: Martin Hubmann

text: Hubmann saavutti nuorten MM-kilpailuissa yhden viestihopean ja kolme henkilökohtaista pronssia vuosina 2007 ja 2009. Aikuisten MM-kilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran vuonna 2013 ja sijoittui sprintissä 22:nneksi. Vuoden 2014 MM-kilpailuissa Italiassa hän voitti kultaa sprinttiviestissä ja sijoittui henkilökohtaisessa sprintissä kymmenenneksi. Vuoden 2015 MM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa sprintissä ja sijoittui sprinttiviestissä neljänneksi. Vuonna 2016 Hubmann saavutti MM-hopeaa sprinttiviestissä ja sijoittui sprintissä yhdeksänneksi. Vuoden 2017 MM-kilpailuissa tuloksena oli pronssi sprinttiviestistä ja yhdeksäs sija sprintistä.


title: Martin Hubmann

text: EM-kilpailuissa Hubmann on saavuttanut viestikullan vuosina 2012 ja 2016 sekä pronssia sprintissä 2014 ja sprinttiviestissä 2016. Keskimatkalla hän on parhaimmillaan sijoittunut kahdeksanneksi vuonna 2016.


title: Martin Hubmann

text: Myös Hubmannin isoveli Daniel Hubmann on suunnistaja. Daniel Hubmann on voittanut seitsemän maailmanmestaruutta ja neljä Euroopan-mestaruutta.


title: Venturi VM200-FE-01

text: Venturi VM200-FE-01 on Formula E -sarjaan suunniteltu sähköauto kaudeksi 2015–16. Auto on ranskalaistalli Venturin käsialaa ja Venturin lisäksi yhdysvaltalaistalli Dragon Racing käyttää autoa kaudella 2015–2016.


title: Fredrik Johansson (suunnistaja)

text: Fredrik Johansson (s. 29. heinäkuuta 1986 Borås) on ruotsalainen suunnistaja, joka on voittanut viestissä maailman- ja Euroopan-mestaruuden. Hän edustaa IFK Lidingö -seuraa.


title: Fredrik Johansson (suunnistaja)

text: Johansson saavutti nuorten MM-kilpailuissa viestihopeaa vuonna 2006. Aikuisissa hän on osallistunut kaksiin MM- ja kaksiin EM-kilpailuihin. Vuoden 2012 EM-kilpailuissa Falunissa hän saavutti hopeaa viestissä ja sijoittui 22:nneksi pitkällä matkalla. Vuoden 2013 MM-kilpailuissa Vuokatissa hän sijoittui pitkällä matkalla 14:nneksi. Vuonna 2014 hän voitti Palmelan EM-kilpailuissa kultaa viestissä ja pronssia pitkällä matkalla. Saman vuoden MM-kilpailuissa Trentinossa hän voitti kultaa viestissä Gustav Bergmanin ja Jonas Leanderssonin kanssa sekä sijoittui kuudenneksi pitkällä matkalla.


title: Zombiepidemia

text: Zombiepidemia on populaarikulttuurissa esiintyvä kuvitteellinen ilmiö, jossa suurin osa maailman ihmisistä muuttuu zombeiksi ja pieni ryhmä ihmisiä yrittää selviytyä henkensä uhalla. Teema esiintyi ensimmäistä kertaa "Night of the Living Dead" -elokuvassa. Tunnettuja zombiepidemiaa kuvaavia fiktioita ovat esimerkiksi "The Walking Dead" ja "Resident Evil".


title: Zombiepidemia

text: Saastunut elinehto on yksi yleisimmistä alkuperistä. Yleensä vesi tai ilmasto on saastunut, kuten "The Crazies" -elokuvassa bioase oli saastuttanut kaupungin vedet. Kun ihminen hengittää tai juo tätä, on vaikutuksena, että hän muuttuu nopeasti verenhimoiseksi zombiksi. Yleistä on, että pieni ryhmä selviytyjiä yrittää päästä pois kaupungista, jonka armeija yrittää palauttaa kaupunkiin, joka laitetaan pian karanteeniin.


title: Zombiepidemia

text: Eläimen kantama virus -alkuperä esiintyy joissakin elokuvissa. Eliö, kuten hyttynen tartuttaa ihmisiä siirtämällä viruksen veren kautta ja hänestä tulee pian zombi. Tämän takia on vaikea pitää tautia karanteenissa, etenkin jos tautia kantava eläin on lentokykyinen.


title: Zombiepidemia

text: Geneettisesti muunneltu virus esiintyy etenkin "Resident Evil" -elokuvasarjassa. Virusta on tarkoituksellisesti valmistettu nopea leviämiskeino raha-ahneisiin tarkoitusperiin. Yleensä viruksen mielipuolisen muuntelun takia ei tiedetä tarkasti, miten virus leviää tai mitä se tekee. Kun virusta on kehitetty tarpeeksi, se pääsee vapaaksi vahingossa tai tarkoituksella. Mutta virusta ei pystytä pitämään aisoissa vaan se leviää maailmanlaajuiseksi epidemiaksi ja kohta koko sivilisaatio on tuhoutunut zombeista.


title: Zombiepidemia

text: Zombiepidemian tarkka tartuntamekanismi vaihtelee fiktioittain. Yleensä tartunnan saa, jos zombi onnistuu puremaan tai raapimaan uhria. 28 päivää myöhemmin elokuvassa tartunnan voi saada myös jos zombin veri joutuu suuhun tai silmään. Taudin leviämistä voidaan estää amputoimalla nopeasti purema-alueen ruumiinosa kuten käsi tai jalka.


title: Zombiepidemia

text: "Night of the Living Dead" (1968)


title: Zombiepidemia

text: 28 päivää myöhemmin (2002)


title: Zombiepidemia

text: 28 viikkoa myöhemmin (2007)


title: Zombiepidemia

text: Resident Evil (2002)


title: Zombiepidemia

text: Zombieland (2009)


title: Harjulan Setlementti

text: Harjulan Setlementti ry on vuonna 1941 Lahteen perustettu järjestö ja Suomen setlementtiliiton jäsen. Setlementti on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton sivistys- ja sosiaalista työtä tekevä monialatoimija, jonka palveluita on lasten päivähoito, kuntoutus- ja kotihoitopalvelut, avoin kansalaistoiminta, kansalaisopistotoiminta, ravitsemuspalvelut sekä Harjula-Mainos ulkomainospaikkojen vuokraus. Harjulan Setlementti toimii paikallisesti Lahdessa ja Setlementin perusajatuksena on olla ihmistä palveleva ja yhteisöllisyyttä rakentava järjestö. Tavoitteena on tuottaa terveyttä, tukea ja toimintaa.


title: Harjulan Setlementti

text: Setlementti työssä, kuten Harjulassakin, on tavoitteena palvella yhteisöllisesti heikommassa asemassa olevia henkilöitä.


title: Harjulan Setlementti

text: Harjula tuottaa liikunta ja kuntoutuspalveluita yksityisille ja yrityksille. Harjula järjestää muun muassa Kelan kuntoutuksia ja veteraanikuntoutuksia. Harjulassa on omat liikuntatilat, joissa voi ryhmäliikunnan ja kuntosalin lisäksi harjoitella esimerkiksi tuettua kävelyä. Harjulassaanneetaan myös allasterapiaa, sillä tiloista löytyy terapia-allas.


title: Harjulan Setlementti

text:
Harjulan Setlementti ry on paikallisesti suuri järjestö ja se työllistää vakituisesti noin 50 henkilöä ja määräaikaisten työsuhteiden kanssa henkilömäärä nousee lähemmän 200 henkilöä.
Www.harjulan.fi


title: Harjulan kansalaisopisto

text: Harjulan kansalaisopisto on osa Harjulan Setlementti ry:n toimintaa. Kansalaisopisto tekee vapaata sivistystyötä ja tavoitteena on kannustaa eri ikäisiä osallistujia aktiiviseen toimintaan ja elinikäiseen oppimiseen. Kansalaisopistotoimintaa tuetaan opetushallituksesta. Harjulan kansalaisopistossa toteutetaan vuosittain yli 1000 oppituntia ammattitaitoisten ohjaajien opastamina aina graffitin tekemisestä kieliin ja liikunnasta tietotekniikkaan.


title: Virtsakoe

text: Virtsakoe on virtsarakon ja munuaisten sairauksien tutkimus, jossa selvitetään virtsan kemiallista koostumusta sekä sen mahdollisesti sisältämiä soluja ja bakteereja.


title: Pitosali

text: Pitosali on historiallinen juhlasali. Yleensä juhliin liittyi juopottelu ja kerskailevien tarinoiden kerronta. Anglosaksien kylän tärkein rakennus oli pitosali siinä missä eurooppalaisen kirkko.


title: Pitosali

text: Turun linnassa Kustaa Vaasa teki entiseen puolustuskerrokseen pitosalin. Se tuhoutui tulipalossa ja 1700-luvun alussa pitosalin paikalle valmistui luterilainen kirkko. Turun linnan kirkko on edelleen samalla paikalla linnassa.


title: Hertta Heikkinen

text: Hertta Heikkinen (s. 27. lokakuuta 1994) on suomalainen moniottelija. Hän edustaa Joensuun Katajaa. Vuoteen 2014 hän edusti Lieksan Urheilijoita.


title: Hertta Heikkinen

text: Heikkinen osallistui Kalevan kisoihin ensimmäisen kerran vuonna 2014 ollen neljäs. Porin Kalevan kisoissa 2015 hän voitti hopeaa uudella ennätyksellään 5554. Kultaa voitti hänen kaksoissiskonsa Jutta Heikkinen. Seinäjoen Kalevan kisoissa 2017 Heikkinen voitti hopeaa ja Jyväskylän Kalevan kisoissa 2018 pronssia. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti 2017 hopeaa viisiottelussa ja pronssia 60 metrin aitajuoksussa.


title: Hertta Heikkinen

text: Kesäkuussa 2015 Heikkinen otteli Suomen, Ruotsin ja Viron välisessä moniotteluiden maaottelussa Tartossa, missä hän teki ennätyksensä 5318 ja ylitti tulosrajan alle 23-vuotiaiden EM-kisoihin. Heinäkuussa 2015 hän otteli alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa jälleen ennätyksensä (5425) ollen 11:s.


title: Hertta Heikkinen

text: Ennen keskittymistä seitsenotteluun Heikkisen päälaji oli 16-vuotiaaksi saakka seiväshyppy. Hän on myös voittanut pituushypyn SM-kultaa 17-vuotiaiden sarjassa. Seitsenottelussa hän voitti nuorten SM-kisoissa kolme hopeaa ja kerran pronssia. Heikkinen kilpaili nuorten Ruotsi-ottelun pituudessa 2011 sekä nuorten Pohjoismaiden mestaruusmoniotteluissa 2011 ja 2013. Vuonna 2013 Heikkinen otteli aikuisten moniotteluiden Euroopan Cupin ykkösliigassa, mutta keskeytti kolmen lajin jälkeen.Lähteet


title: Viherlude

text: Viherlude ("Palomena prasina") on viherluteiden sukuun kuuluva laji. Se on 12–15 mm:n pituinen. Vatsapuoli on punertava tai vihertävän keltainen. Selkäpuoli on vihreä ja siinä on mustia pilkkuja. Myös jalat ovat vihertävän keltaiset. Viherludetta esiintyy metsissä ja puutarhoissa kesäkuulta elokuulle.


title: Natalja Moltšanova

text: Natalja Vadimovna Moltšanova (ven. Наталья Вадимовна Молчанова, s. 8. elokuuta 1962) oli venäläinen vapaasukeltaja. Moltšanova oli 23-kertainen maailmanmestari, ja hänellä oli lisäksi 41 maailmanennätystä. Hän oli Venäjän vapaasukellusliiton puheenjohtaja. Moltšanova katosi sukeltaessaan Espanjan Baleaareilla 2. elokuuta 2015.


title: Godfred Donsah

text: Godfred Donsah (s. 7. kesäkuuta 1996 Accra) on ghanalainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Bologna FC:tä lainasopimuksella Serie B:n Cagliari Calciosta. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Donsah on puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Godfred Donsah

text: Donsah siirtyi vuonna 2012 kotimaastaan italialaiseen US Palermoon, jossa hän ei kuitenkaan pelannut yhtään ottelua edustusjoukkueessa. Kauden 2013-2014 Donsah oli lainassa Serie A:n Hellas Veronassa, jonka paidassa hän debytoi pääsarjassa huhtikuussa 2014 Atalanta BC:tä vastaan. Ottelu jäi Donsah'n kauden ainoaksi. Heinäkuussa 2014 Donsah siirtyi Serie A:n Cagliari Calcioon. Hän teki avausmaalinsa Serie A:ssa tammikuussa 2015 AC Cesenan verkkoon. Kaudella 2014-2015 Donsah pelasi 21 ottelussa tehden kaksi maalia, kun Cagliari putosi Serie B:hen.


title: Godfred Donsah

text: Elokuussa 2015 Donsah siirtyi lainalle Serie A:n Bologna FC:hen.


title: Godfred Donsah

text: Donsah kuului Ghanan alle 20-vuotiaiden maajoukkueeseen ikäluokan MM-kilpailuissa vuonna 2015. Donsah pelasi kaikissa Ghanan neljästä ottelusta.


title: ABCS-turnaus

text:
ABCS-turnaus on vuosittain järjestettävä jalkapalloturnaus, johon osallistuvat Aruba, Bonaire, Curacao sekä Suriname.
Sitä on järjestetty vuodesta 2010 ja menestynein on ollut Suriname kolmella voitollaan.