title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaistaidot ovat olleet osa uittoperinnettä ja tärkeä osa työtaitoja. Uittoa ei enää ole, mutta tukkilaisperinteitä esitellään tukkilaiskisoissa ja -näytöksissä, joihin osallistuvat alan harrastajat. Tukkilaiskisoja järjestetään kesäisin useita kertoja eri puolilla Suomea, tavallisesti muiden kesätapahtumien yhteydessä. Osallistujia on ollut yhtä tapahtumaa kohden 10-20, joista moni osallistuu useaan lajiin sekä useisiin kisoihin kesän mittaan. Aktiivisten harrastajien määräksi arvioidaan noin viisikymmentä. Yleisöä on useita satoja/tapahtuma. Urheilujärjestöt ja kunnat toimivat taustaorganisaatioina ja tukijoina. Kilpailupaikan järjestelyt hoidetaan suureksi osaksi vapaaehtoisten talkoolaisten voimin. Suomen Metsäurheiluliitto laatii säännöt ja myöntää järjestämisoikeuden sekä nimeää kilpailun valvojan, joka toimii ylituomarina.


title: Tukkilaiskisat

text: Kilpailutoiminnan tavoitteita ovat aikaisemmin metsätyöhön oleellisesti liittyneen uittotyöperinteen säilyttäminen, uittotyössä tarvittavien taitojen esittely yleisölle kilpailun muodossa sekä harrastajien fyysisen kunnon ylläpitäminen. Monen kilpailijan tavoitteena ei ole voitto vaan omien taitojen ja voimien koettelu.


title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaiskisojen kuninkuuslaji on koskenlasku, jossa lasketaan tukin päällä seisten koskea alas. Sääntöjen mukaan kilpailijan on seisottava tukilla lähtiessään ja maaliin tullessa. Tukilta saa pudota, mutta takaisin on noustava omin avuin. Koskenlasku on yleisön suosikkilaji, mutta alan harrastajat pitävät vaativimpana lajina tukkilaismaratonia ja sen jälkeen sauvontaa. Tukkilaismaratonin lajit ovat soutu, veneenveto, puomillajuoksu, sumajuoksu, sestominen ja maastojuoksu. Suurin osa lajeista liittyy uittotyöhön, mutta mukana on myös akrobatialajeja kuten tukkilaisvala ja rullaus. Kilpailijat jaetaan iän mukaan sarjoihin: nuoret, yleinen, ikämiehet sekä naisten sarja.


title: Tukkilaiskisat

text: Venelajeja ovat sauvonta, jossa sauvotaan jokiveneellä ylävirtaan ja takaisin, sekä soutu työveneellä suvannolla tai virrassa ja veneen veto uittohaalla puomin sivua pitkin. Tukilla suoritettavia lajeja ovat sestominen, puomillajuoksu ja koskenlasku. Sumajuoksussa juostaan 50-100 metriä pitkän löysän tukkisuman yli, jossa on myös kantavia tukkeja estämässä putoamista. Tukkilaisvalassa uittohaka lyödään pystyyn keskelle tukkia ja kilpailija kiertää sen ympäri ja käy sitten tukin toisessa päässä juomassa vettä putoamatta koko aikana veteen. Rullaus on parikilpailu, jossa kilpailijat pyörittävät tukkia, kunnes toinen putoaa. Koskenlaskussa useimmat putoavat kuohuissa, eivätkä kaikki pääse pystyssä maaliin. Tukkilaislajien arvostelussa huomioidaan suorituksen nopeus ja suoritustaito.


title: Tukkilaiskisat

text:
Kilpailuja järjestetään vesistöissä, jotka ovat olleet perinteisiä uittoreittejä ja joissa on aikaisemmin järjestetty tukkilaislajien kilpailuja. Valintaan vaikuttavat myös yleisöystävällisyys ja turvallisuus. Suomessa on noin 30 koskea, joissa on järjestetty kilpailuja, mutta niiden määrä on vähentynyt, kun koskiin on rakennettu voimalaitoksia. Perinteisiä kisapaikkoja, joissa on järjestetty kilpailuja tai näytöksiä viime vuosina, on Kuusamossa (Käylä), Laukaassa (Kuusaankoski), Pellon ja Ylitornion rajalla Tornionjoessa (Kattilakoski, Juoksenki), Imatralla (Tainionkoski), Iissä (Raasakkakoski), Lieksassa (Ruunaan kosket) ja Heinävedellä (Karvionkoski). Käylään kutsutaan kilpailijat, mutta muihin voi ilmoittautua vapaasti. Yleensä noudatetaan Metsäurheiluliiton sääntöjä, mutta poikkeuksiakin on. Ennen kilpailua osallistujille varataan mahdollisuus harjoitella. Iin Raasakkakoskeen on rakennettu voimalaitos, ja vanhassa koskiuomassa on vähän vettä, mutta kilpailun ja harjoittelun ajaksi patoluukut avataan. Tarvittavat kilpailuvälineet ovat järjestäjän hankkimia.
Joka kesä järjestetään suomenmestaruuskilpailut, joiden sijaintipaikkaa kierrätetään. Niihin saavat osallistua SMUL:n jäsenyhdistysten jäsenet sekä tukkilaisyhdistysten jäsenet. Suomenmestaruuskisat pidettiin vuonna 2017 Tornionjoen Kattilakoskella, vuonna 2018 ne olivat Iissä. Vuonna 2018 pidettiin tukkilaiskisat myös Käylässä. Menestynyttä kilpailijaa kutsutaan nimellä "Kuningasjätkä", joka on myös Iin tukkilaiskisojen nimi.


title: Tukkilaiskisat

text: Vuoden 2019 suomenmestaruuskisat on jaettu kahteen paikkaan. Joutsassa kilpaillaan 6.7. tukkilaismaratonissa ja joukkuesoudussa ja Kattilakoskella 20.7. koskenlaskussa ja sauvonnassa. Sen lisäksi Käylässä pidetään kutsukilpailut 13.7. ja Iissä Kuningasjätkä-kilpailut heinäkuussa.


title: Tukkilaiskisat

text: Kisajärjestelyt hoidetaan enimmäkseen talkoovoimin. Kilpailuihin myydään pääsylippuja menojen kattamiseksi, mutta tarkoituksena ei ole niinkään taloudellinen hyöty kuin perinteen vaaliminen ja metsätaitojen säilyminen. Kilpailuihin liittyy oheistoimintaa, kuten ohjelmaa lapsille, ravintola, näyttelyitä jne. sekä muuta metsätyöhön liittyvää aktiviteettia. Lavalla on kuuluttajan lisäksi asiantuntija kertomassa koskenlaskun saloista sekä muuta ohjelmaa, johon hankitaan paikallisia muusikkoja ja muita esiintyjiä, mm. juhlapuheen pitäjä. Julkisuuden henkilöt ovat toivottuja esiintyjiä tai vieraita, ja usein maakunnan poliitikot ovat olleet seuraamassa kisoja. Perinteisten lajien rinnalle on tullut uusia näytöksiä, mutta koskenlasku on pysynyt kautta aikojen yleisön suosikkina siihen liittyvän jännityksen vuoksi. Myös akrobatianäytökset kiinnostavat yleisöä. Kilpailujen ohella löytyy mielikuvitusta käyttäen uutta ohjelmaa, josta esimerkkinä koskenlasku suksilla. Kilpailujen ylituomari säv/laulutaiteilija Esa Hellsten on kunnostautunut myös tekemällä aiheeseen sopivia lauluja.


title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaisnäytökset ovat yksi ohjelmanumero kesällä vesien äärellä, varsinkin juhannuksen aikaan, jolloin mm. Seurasaaressa entiset tukkilaiset ovat esittäneet uittotyönäytöksiä. Pohjois-Suomessa, jossa puuta uitettiin vielä 1990-luvulla, tukkilaisuus muistetaan ja kulttuuri elää vahvana. Etelämpänä harrastajia ja kulttuurin vaalijoita on vähemmän.


title: Tukkilaiskisat

text: Viime vuosien menestynein kilpailija on Juha Julkunen, joka on voittanut tukkilaismaratonin ja koskenlaskun melkein joka vuosi vuodesta 1990 lähtien. Julkunen on rajavartija Savukoskelta. Hän osallistuu myös muihin urheilulajeihin ja pitää yllä kuntoaan talvella hiihtämällä ja savottatöissä ja kesällä juoksemalla ja pyöräilemällä. Hän on myös yhdeksänkertainen umpihankihiihdon maailmanmestari ja ampumahiihdon suomenmestari vuonna 2014. Veljekset Jori ja Toni Mikkonen Lieksasta ovat ottaneet menestyksekkäästi osaa tukkilaiskisoihin 2000-luvun alusta lähtien. He esiintyvät myös näytöksissä, ja heidän akrobaattiset temppunsa ovat herättäneet ihastusta Suomen ulkopuolellakin. Myös Pauli Ylitalo Pudasjärveltä on ollut usein kolmen parhaan joukossa. Ikämiesten sarjassa ovat menestyneet mm. Reijo Saari, Timo Uusiportimo, Riku Pakanen, Hannu Kettunen, Jaakko Saaristo ja Risto Alaraasakka, joilla on kaikilla pitkä tukkilaisura takanaan. 1970-luvulta vuosituhannen vaihteeseen saakka mestari oli useimmiten Pekka Nyman. Sitä ennen, noin 1958 - 1979, parhaitten joukossa olivat tavallisesti Lauri ja Vertti Leinonen.


title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaisia alkoi ilmestyä Rovaniemen kyläkuvaan 1870-luvulla. Alussa tukkilaisia halveksittiin ja pelättiin, mutta 1930-luvulta lähtien heitä alettiin romantisoida, kun turismi ulottui Lappiin.


title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaistaidot ovat syntyneet uittotyömailla, kun puuta kuljetettiin jokia pitkin lajiteltavaksi jokisuulla, ja ne kehittyivät kilpailuasteelle niillä uittotyömailla, joissa harjoitettiin irtouittoa. Kisailijoina olivat parhaat uittojätkät. Eräät suuret joet, mm. Oulujoki, siirtyivät nippu-uittoihin 1950-luvulla, ja niissä tukkilaistaidot unohtuivat. Tarkkoja arvioita uittotyöntekijöiden määrästä ei ole, koska työsuhteet ovat saattaneet olla lyhytaikaisia. Hanna Snellmanin arvion mukaan määrä on ollut sadastatuhannesta kolmeensataantuhanteen työntekijään enimmillään.


title: Tukkilaiskisat

text: Ensimmäiset tukkilaisten kilpailut käytiin sauvonnassa jo 1900-luvun alkupuolella. Ounaskoskessa järjestettiin v. 1937 ensimmäiset Lapin sauvontakisat, joissa oli mukana myös koskenlasku tukilla. Kisojen toivottiin houkuttelevan matkailijoita, ja Ounaskoskelle oli kerääntynytkin yli 4000 katsojaa. Tarkoituksena oli näyttää yleisölle tukkilaisten voimaa ja taitavuutta uinnissa, soudussa, köydenvedossa ja tukilla laskemisessa. Ensimmäinen suomenmestaruuskilpailu oli vuonna 1949 Kuhmon Pajakkakoskella, jossa katsojia oli noin 10.000. Kisat olivat suosionsa huipulla 1940- ja -50 –luvuilla. Näytöksiä järjestettiin myös Ruotsissa, mutta ruotsalaiset eivät suostuneet itse ottamaan osaa, vaikka katsojia oli tuhansia. Tukkilaisnäytösten huipentuma oli 1967 Montrealin Maailmannäyttelyssä, jossa tukkilaismestarit esittivät taitojaan sadoille tuhansille näyttelyvieraille.


title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaistyössä on tapahtunut työtapaturmia ja onnettomuuksia, eikä kisoissakaan niiltä ole kokonaan vältytty. Kaksi laskijaa on hukkunut koskien kuohuihin 50- ja 60-luvun taitteessa (Jalonkoski Suomussalmella ja Hiirikoski Vähäkyrössä). Sen jälkeen on ryhdytty vaatimaan pelastusliivien käyttöä ja lisätty pelastusveneiden ja pelastajien määrää.


title: Tukkilaiskisat

text: Irtouiton aikoihin tukkilaiset saivat uitosta elantonsa, ja se toi tuloja koko alueelle. Kisojenkin järjestäminen oli 1950 – 1970 –luvuilla taloudellisesti kannattavaa, mutta sitä mukaa kuin koskia valjastettiin, uittotyö loppui. Kemijoella oli viimeinen irtouitto vuonna 1991. Tukkeja ei enää kuljeteta jokia pitkin, mutta koskenlaskuperinne ja muut tukkilaisperinteet ovat säilyneet. Enää ei tukkilaisten suosio yllä sille tasolle, jolla se oli uittotyön aikoina, mutta entisten tukkijätkien taidot ovat tallella ja he mielellään siirtävät ne nuorempien käyttöön. Niinpä tukkilaiskisoista on tullut harrastukseen perustuvia tukkilaistaitojen näytöksiä, eivätkä ne enää ole työnäytöksiä niin kuin irtouiton aikoina.


title: Tukkilaiskisat

text: Osa nykyisistä tukinlaskijoista on veteraaneja, mutta joukossa on nuoriakin, jotka haluavat kokeilla lajia. Kilpailuun osallistujia on tavallisesti 10-20, ja usein joukossa on aloittelijoita. Uitto ei enää kasvata koskenlaskijoita, mutta lajin jännitys ja omaperäisyys ja koskien lukumäärä Suomessa houkuttelevat kokeilijoita myös kaupungeista. Entisten uittojätkien tilalla on nyt monien muiden ammattien osaajia, jotka hankkivat tukkilaistaitonsa harjoittelulla. Tukkilaiset itsekin pyrkivät perinteen säilyttämiseen ja siirtämiseen tuleville polville ja kouluttavat nuoria lajin pariin. Kilpailuissa menestyneet harjoittelevat myös muissa urheilulajeissa kesäisin ja talvisin hankkiakseen hyvän kunnon ja tasapainotaidon. Tukkilaiskisat ovat parhaimmillaan sekä urheilua että kansanperinnettä. Vaativana ja näyttävänä urheilulajina ne voisivat menestyä myös tulevaisuudessa.


title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaiskoulutusta on järjestänyt Pielisen-Karjalan tukkilaisperinne ry, joka on pitänyt kansainvälisiä kursseja Lieksan Ruunaalla. Tukkilaistaidoista kiinnostuneita koulutetaan myös Evijärvellä, jossa opettajana on toiminut eläkkeellä oleva uittomies Reijo Saari. Metsämiesten säätiö tukee tukkilaistoimintaa.


title: Tukkilaiskisat

text: Kirjassa "Me tulemme taas!" (Mauri Hast, Pekka Lanko 2008) kerrotaan tukkilaismestaruuskilpailujen historiasta sekä nykypäivästä. Tekijät tuntevat tukkilaislajit omakohtaisesti ja välittävät niiden historian elävästi. Kisoja käsitteleviä arkistoja on vähän, mutta tekijät ovat haastatelleet vanhoja mestareita, jotka ovat osallistuneet sekä tukinuittoon että kisoihin.


title: Tukkilaiskisat

text: Hanna Snellman kertoo kansatieteellisessä tutkimuksessaan "Tukkilaisen tulo ja lähtö" (1996), että uittotyöntekijöiden elämästä voi löytää yhtäläisyyksiä amerikkalaiseen karjapaimenkulttuuriin, esimerkkinä jatkuva muuttaminen paikasta toiseen.


title: Tukkilaiskisat

text: Ylen arkistossa on runsaasti tukkilaisperinteeseen liittyvää materiaalia, jossa esitetään koskenlaskua ja muita tukkilaisperinteitä.


title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaiset ovat inspiroineet kirjailijoita, elokuvaohjaajia ja säveltäjiä. Erkki Karun mykkäelokuva "Koskenlaskijan morsian" vuodelta 1923 perustuu Väinö Katajan samannimiseen romaaniin vuodelta 1914. Elokuvaa kuvattiin Iitissä Kymijoen Mankalan koskilla, jotka ovat hävinneet näkyvistä, kun jokeen on rakennettu Mankalan voimalaitos. Myös muita tukkilaiselokuvia on kuvattu Mankalan koskilla. Johannes Linnankosken teos "Laulu tulipunaisesta kukasta" vuodelta 1905 ja Teuvo Pakkalan teos "Tukkijoella" vuodelta 1899 ovat olleet niin suosittuja, että niistä on tehty useita elokuvasovituksia ja näytelmiä ja niihin on sävelletty musiikkia. Niissä ei kuitenkaan anneta kovin realistista kuvaa uittojätkistä, vaan ne ovat viihdettä suurelle yleisölle. Sen sijaan vuonna 1998 valmistuneessa elokuvassa "Kuningasjätkä" tukkilaisten työ on pääosassa, vaikka ohjaaja Markku Pölönen ei muuten pyri totuuteen ajankuvan ja käyttäytymismallien suhteen. Tukkilaisviihteen suosiota on perusteltu sillä, että elokuvat vetosivat ensimmäisen sukupolven kaupunkilaisten luonnon ja maalaiselämän kaipuuseen.


title: Tukkilaiskisat

text: Japanilainen suosittu TV-koomikko Daisuke Miyagawa, jonka ohjelmistoon kuuluu erilaisia extreme-lajeja, osallistui vuonna 2017 Iin Raasakkakosken tukkilaiskisoihin, ja tapahtumasta tehtyä videosarjaa oli katsottu yli miljoona kertaa, ennen kuin se tekijänoikeusvaatimusten vuoksi poistettiin Youtubesta.


title: Tukkilaiskisat

text: Suomen Metsämuseo Lusto esittelee metsäkulttuuria ja järjestää työnäytöksiä ja teemapäiviä ja niihin liittyvää kuvamateriaalia. Perinnettä vaalivia yhdistyksiä ovat Suomen Uittoperinneyhdistys, Pielisen Karjalan Tukkilaisperinne ry ja Suomen tukkilaiset ry.


title: Tukkilaiskisat

text: Suomessa on useita uittomuseoita: Miekankosken uittomuseo Mäntyharjulla, Pohjois-Pohjanmaan museoon kuuluva Siikasaaren metsä- ja uittomuseo Oulussa, Riutukan uittomuseo Kemijärvellä, Iin uittomuseo, Savotta- ja uittomuseo Taivalkosken Jokijärvellä, Kalastus- ja uittomuseo Lappajärvellä ja Konnuksen kanavan uittomuseo.


title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaiskisat on hyväksytty osaksi Suomen Elävän perinnön kansallista luetteloa. Opetus- ja kulttuuriministeriö on 23.11.2017 nimennyt 52 kohdetta Elävän perinnön kansalliseen luetteloon, joka pohjautuu Museoviraston ja aineettoman kulttuuriperinnön asiantuntijaryhmän esityksiin. Elävän perinnön kansallinen luettelo liittyy Unescon yleissopimukseen aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta Suomessa.


title: Isisin historia

text: Isisin historia alkoi vuonna 1999, kun nuori jordanialainen jihadisti Abu Mus’ab al-Zarqawi matkusti Kandahariin, Afganistaniin tapaamaan al-Qaidan johtajia. Zarqawi halusi lietsoa vallankumousta Irakin ja Syyrian alueella ja tarvitsi tarkoitukseensa rahaa ja kannattajia. Sunnimuslimi Zarqawi inhosi erityisesti shiioja. Osama bin Laden ja muut al-Qaidan johtajat eivät kutsuneet Zarqawia jäsenekseen tämän äärimmäisten näkemysten vuoksi, mutta he aloittivat silti yhteistyön.


title: Isisin historia

text: Talibanin kaaduttua Afganistanissa 2001 Zarqawi pakeni ryhmänsä kanssa Irakiin ja ryhtyi rakentamaan sinne salaista verkostoaan. Zarqawin ryhmä nimeltä ”Yksijumalaisuus ja jihad” alkoi tehdä iskuja maata miehittäneitä yhdysvaltalaisjoukkoja sekä shiioja vastaan. Ryhmä hyväksyttiin al-Qaidaan vuonna 2004, ja näin siitä tuli Irakin al-Qaida. Järjestö hyökkäili Yhdysvaltain johtaman liittouman joukkoja ja irakilaisia siviilejä vastaan räjähtein, itsemurhapommituksin ja panttivankien mestaamisin. He pyrkivät painostamaan ulkomaalaisia joukkoja ja yrityksiä lähtemään Irakista, saamaan irakilaisia lopettamaan Yhdysvaltojen ja Irakin hallituksen tukemisen, sekä houkuttelemaan lisää jäseniä.


title: Isisin historia

text: Zarqawi halusi kiihkeästi perustaa islamilaisen kalifaatin, mutta al-Qaidan johto toppuutteli häntä ja kehotti Zarqawia hakemaan ensin kansan tuen ja välttämään liiallisia väkivaltaisuuksia. Zarqawi oli juuri aikeissa julistaa islamilaisen valtion, kun Yhdysvallat surmasi hänet 7. kesäkuuta 2006. Irakin al-Qaida julisti islamilaisen valtion lopulta 15. lokakuuta 2006 ja toteutti näin johtajansa viimeisen toiveen. Nimelliseksi johtajakseen he nimittivät Abu Omar al-Baghdadin, joka oli siihen asti ollut jopa jihadisteille tuntematon. Järjestön todellinen johtaja oli kuitenkin Irakin al-Qaidaa Zarqawin kuoleman jälkeen johtanut Abu Ayyub al-Masri.


title: Isisin historia

text:
Uuden Islamilaisen valtion suhde al-Qaidaan oli aluksi epäselvä, eikä se maininnut emojärjestöään julkisuudessa. Järjestö ilmoitti, että Irakin al-Qaidaa ei enää ollut, vaan se oli osa Islamilaista valtiota. Koska Islamilaisen valtion julistukseen ei ollut kysytty lupaa al-Qaidalta, sen johtajat olivat vihaisia ja pitivät julistusta ennenaikaisena. Al-Qaidan johto ja muut jihadistit olivat myös huolissaan siitä, että Islamilaisella valtiolla ei ollut kansan tukea tai laillista valtaa hallitsemillaan alueilla. Julkisesti al-Qaida kuitenkin tuki Islamilaisen valtion perustamista.
Islamilainen valtio otti käyttöön oman lipun tammikuussa 2007. Se on profeetta Muhammadin musta lippu, jossa on muslimien uskontunnustus ja profeetan sinetti.


title: Isisin historia

text: Masri osoittautui huonoksi johtajaksi. Hän uskoi maailmanloppuun ja siihen, että Islamilainen valtio olisi ollut todellinen valtio. Islamilainen valtio aiheutti myös siviileihin ja muihin kapinallisiin kohdistuneella väkivaltaisella toiminnallaan arvostelua muiden jihadistien keskuudessa. Järjestö julkaisi maaliskuussa 2007 periaatteet, joita kaikkien Islamilaisen valtion alamaisten on noudatettava. 19 kohdan luettelo kielsi muun muassa kaiken maallisen, määräsi juutalaiset ja kristityt maksamaan suojeluveroa sekä julisti shiiat vääräuskoisiksi. Rangaistukset olivat hyvin ankaria. Samalla järjestö pyrki hoitamaan oikean valtion velvollisuuksia alueellaan, vaikka sillä ei ollutkaan hallussaan kaupunkeja.


title: Isisin historia

text: Islamilainen valtio menetti kaikki hallitsemansa alueet vuoteen 2010 mennessä. Huhtikuussa Yhdysvallat surmasi järjestön kaksi ylintä johtajaa ja seuraavien kuukausien aikana surmasi tai vangitsi yli 30 lisää. Järjestö valitsi uudeksi johtajakseen Abu Bakr al-Baghdadin. Abu Bakr vakiinnutti aluksi asemansa järjestön johdossa ja alkoi sen jälkeen elvyttää romahtaneen Islamilaisen valtion toimintaa. Järjestö loi strategian, johon kuului esimerkiksi jihadistien yhdistäminen saman ohjelman alle, hallittujen alueiden ihmisten elinolojen parantaminen, sekä mediastrategia.


title: Isisin historia

text: Järjestö alkoi toimia myös Syyriassa. Siellä se ajautui riitoihin paikallisen haaransa, al-Nusra-kapinallisryhmän kanssa. Huhtikuussa 2013 järjestö otti nimekseen Irakin ja Levantin islamilainen valtio (ISIS) ja ilmoitti al-Nusran olevan osa sitä. Al-Nusra vannoi kuitenkin uskollisuutta al-Qaidalle, joka alkoi vaatia Islamilaista valtiota vetäytymään Syyriasta. Helmikuussa 2014 al-Qaida katkaisi julkisesti suhteensa Islamilaiseen valtioon.


title: Isisin historia

text: Vuoden 2014 alkupuolella Isis vakiinnutti otteensa Itä-Syyriasta ja oli hankkinut jo valtavan sotakassan valloittamistaan öljykentistä, veroista ja sotasaaliista. Al-Nusran taistelijat ja ulkomaalaiset taistelijat liittyivät siihen tuhansittain. Syyrian hallitsija Bašar al-Assad oli jättänyt Isisin rauhaan, sillä se uhkasi Assadin omia vastustajia. Myöskään kansainvälinen yhteisö ei puuttunut vielä vuosina 2012–2014 Isisin kasvuun, mikä edesauttoi sen laajenemista ja vahvistumista. Esimerkiksi Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Mika Aaltolan mukaan Barack Obaman haluttomuus puuttua Syyriaan tuki Isisin nousua.


title: Isisin historia

text: Kesäkuussa 2014 Isis valloitti Mosulin kaupungin ilman suurta vastarintaa ja dominoi näin Mosulista Syyrian Aleppoon ulottuvaa aluetta. Kesäkuun lopulla järjestö julisti islamilaisen kalifaatin, jonka kalifi oli järjestön johtaja, kalifi Ibrahim al-Baghdadi.


title: Isisin historia

text: Isis hallitsi kesällä 2014 noin 40 000 neliökilometrin eli noin Belgian kokoista aluetta Irakissa ja Syyriassa. Isisin hallitsemalla alueella asuu arviolta 8 miljoonaa henkilöä.


title: Isisin historia

text: Isis laajensi aluettaan Syyriassa merkittävästi vuonna 2013, ja valvoi vuoden 2014 puolivälissä suurta osaa Syyrian kapinallisalueista. Irakissa Isis on maahyökkäysten lisäksi tehnyt monia pommi-iskuja šiioja vastaan. Muutamasta sadasta koostuva ryhmä on kasvanut vuosien varrella melko nopeasti ja on kouluttanut monia ulkomaalaisia taistelijoiksi. Eri arvioiden mukaan Isisillä olisi ainakin 5 000 ja ehkä jopa kymmeniä tuhansia taistelijoita. Vuoden 2014 Irakin kriisissä Isis pyrki kesäkuun alussa valtaamaan Bagdadin ja saamaan Irakin valtansa alle.


title: Isisin historia

text: Syyskuusta 2014 lähtien Syyrian pohjoisosassa oli käynnissä Kobanên taistelu, jossa Isis piiritti ja yritti vallata Syyrian Kurdistanissa sijaitsevaa Kobanên kaupunkia. Kaupungin strateginen merkitys Isisille oli kuitenkin kyseenalainen. Neljän kuukauden taistelujen päätteeksi kurditaistelijat pakottivat Isisin vetäytymään tammikuussa. Taisteluilla oli tärkeä symbolinen merkitys kurdeille, sillä se yhdisti hajanaiset kurdiryhmät. Syrian Observatory for Human Rights -järjestö arvioi, että jopa kaksituhatta Isis-taistelijaa kaatui Kobanêssa. Samaan aikaan kun länsimaiden huomio keskittyi Kobanêen lähellä NATO-maa Turkin rajaa, Isisin joukot valtasivat lähes kokonaisuudessa Irakin Anbarin maakunnan ja etenivät Abu Ghraibiin, joka on piirikunta ja kaupunki Bagdadin maakunnan länsiosassa.


title: Isisin historia

text: 15. marraskuuta 2014 Irakin hallituksen joukot valtasivat takaisin Baijin kaupungin 250 kilometriä Bagdadin pohjoispuolella, murtaen Isisin kuukausia jatkuneen saarron öljyjalostamon ympäriltä.


title: Isisin historia

text: Joulukuun 2014 lopulla Irakin kurdien peshmerga-taistelijat valtasivat Isisiltä osan strategisesti merkittävää Sinjarin kaupunkia. Tammikuun lopussa Irak ilmoitti vapauttaneensa Diyalan maakunnan Isisin hallinnasta. Syyrian hallituksen joukot valtasivat Isisiltä Deir al-Zorin maakunnan alueita ja kurdijoukot valtasivat Isisiltä alueita Koillis-Syyrian Hasakassa Irakin rajan läheisyydessä.


title: Isisin historia

text: Helmikuun alussa 2015 Yhdysvaltain johtama kansainvälinen liittouma oli onnistunut pysäyttämään Isisin laajenemisen. Järjestö on joutunut perääntymään osassa valtaamiaan alueita. Yhdysvaltain tietojen mukaan taisteluissa on surmattu elokuusta 2014 tammikuuhun 2015 mennessä yhteensä noin 6 000 Isisin jihadistia ja jopa puolet Isisin ylimmistä komentajista on kuollut.


title: Isisin historia

text: Isis ilmoitti soluttaneensa Eurooppaan 4000 taistelijaa tammikuussa 2015.


title: Isisin historia

text: Isis eteni huhtikuussa 2015 lähelle Damaskosta, ja taisteli Jarmukin pakolasileirissä palestiinalaisten kanssa.


title: Isisin historia

text: 17. toukokuuta 2015 ISIS valtasi Irakin Anbarinin maakunnan pääkaupungin Ramadin.


title: Isisin historia

text: 22. toukokuuta järjestö oli ottanut haltuunsa Syyriassa Palmyran kaupungin. Isisin pelättiin tuhoavan alueen arkeologisen kohteen, kuten se oli tehnyt muinaismuistoille Irakissa. Se sai haltuunsa myös viimeisen Irakin–Syyrian rajanylityspaikan Tunefissa.


title: Isisin historia

text: Yli sata ihmistä kuoli, kun Isisin joukot hyökkäsivät 1. heinäkuuta 2015 useita sotilaallisia tarkastusasemia ja poliisikohteita vastaan Egyptin Siinailla. Isisin egyptiläinen haara Siinain provinssi on ilmoittanut olevansa vastuussa iskuista. Yli 60 islamistikapinallista kuoli Egyptin armeijan ilmaiskuissa ja maaoperaatioissa Pohjois-Siinailla 5. heinäkuuta 2015.


title: Isisin historia

text: Libyan kansainvälisesti tunnustettu hallitus pyysi elokuussa 2015 arabimaita tekemään ilmaiskuja Isisiä vastaan Sirten rannikkokaupungissa. Yhdysvallat, Ranska, Saksa, Britannia, Italia ja Espanja tuomitsivat lausunnossaan Isisin teot Sirtessä, niiden tietojen mukaan Isis on tulittanut tiuhaan asuttuja alueita sekä terrorisoinut väestöä summittaisella väkivallalla.


title: Isisin historia

text: Yhdysvallat ilmoitti surmanneensa 18. elokuuta 2015 ilmaiskussa Irakissa Isisin kakkoskomentajan Fadhil Ahmad al-Hayalin, joka tunnettiin myös nimellä Hajji Mutazz.


title: Isisin historia

text: Samassa kuussa maa ilmoitti onnistuneista ilmaiskuista järjestön asevarikoihin.


title: Isisin historia

text: Venäjän syyskuussa 2015 aloittamat ilmaiskut kohdistuivat myös Isisiin. Toisaalta ne hyödyttivät järjestöä, kun ne kohdistuivat enimmäkseen muihin kapinallisiin.


title: Isisin historia

text: Marraskuussa 2015 kurdit valtasivat Isisiltä Yhdysvaltain ilmatuen turvin Sinjarin, jolloin Isisin huoltotie Mosulin ja Raqqan välillä katkesi..Isis menetti joulukuun lopussa Ramadin kaupungin Irakissa. Isis alensi Raqqassa olevien taistelijoidena palkkoja puolella. Syyrian hallitus käänsi sotatoimensa helmikuussa enemmän Isisiä vastaan, minkä järjestö kosti pommi-iskuin.


title: Isisin historia

text: Isis kosti kärsimänsä tappiot pommi-iskuin myös Irakin ja Syyrian ulkopuolella. Isis teki vuosina 2015-2016 iskut Pariisissa, Ankarassa ja Brysselissä.


title: Isisin historia

text: Venäjän ilmaiskujen avulla Syyrian armeija valtasi Palmyran takaisin Isisiltä 25. maaliskuuta 2016. Amerikkalaiset surmasivat Isisin kakkosmiehen. Isis menetti huhtikuussa 2015 merkittävän huoltoreittinsä Turkkiin.


title: Isisin historia

text: Huhtikuussa 2016 Isisin oli sotilasvoima alimmillaan kahteen vuoteen. Järjestöllä oli kasvavia rahoitusvaikeuksia, ja monetkaan arabinuoret eivät uskoneet Isisin voittavan.


title: Isisin historia

text: Toukokuun puolivälissä 2016 Isis valvoi enää puolta niistä alueista, jotka oli aiemmin vallannut irakissa. Mutta Isis oli saanut jalansijaa hajanaisessa, sisällissodan repimässä Libyassa.


title: Isisin historia

text: Kesäkuun alussa 2016 Syyrian armeija, kurdit ja muut kapinalliset olivat etenemässä kohti Isisin pääkaupunki Raqqaa. Isis oli joutunut tappiolle, mutta se oli yhä taistelukykyinen. Isis oli saarrettu Fallujassa, joka oli ollut merkittävä sunnikapinakaupunki vuodesta 2003.


title: Isisin historia

text:
Isisin odotettiin puolustavan kiivaasti Mosulia ja Fallujaa. Syyrian armeija vangitsi 4. kesäkuuta
"Puskutraktorin", jättimäisen Isisin teloittajan.


title: Isisin historia

text: Isisin toiseksi nimekkäin henkilö, päätiedottaja Abu Muhammed al-Adnani surmattiin Aleppossa Syyriassa elokuun lopussa 2016. Hänen surmaamisestaan ilmoittivat olevansa vastuussa sekä Yhdysvallat että Venäjä.


title: Isisin historia

text: Syyrian kapinalliasrmeija FSA:n joukot valtasivat 15. lokakuuta Turkin tuella Dabiqin pikkukaupungin. Isis sanoo kaupunkia tiedotuksessaan viimeisen taistelun käymispaikaksi Muhammedin ennustuksen mukaisesti.


title: Isisin historia

text:
Irakin armeija, puolisotilaalliset joukot ja kurdien taistelijat hyökkäsivät Isisin valvomaan Mosuliin 17. lokakuuta. Kurdien peshmergat ja Irakin erikoisjoukot etenivät kaupungin itälaidalle parissa viikossa. Yhdysvaltain ja Irakin ilmavoimat auttoivat Irakin ja kurdien maajoukkoja. Isis otti suuren määrän siviilejä ihmiskilviksi. Isisin vastainen hajanainen rintama alkoi suunnitella myös Raqqan valtausta. Irakin joukot valtasivat Mosulin itäosan tammikuun loppuun 2017 mennessä. Halmikuussa he hyökkäsivät etelästä kaupungin itäosaan. Isis joutui
alakynteen sielläkin. Isisin joukot sinnittelivät pitkään Vanhassa kaupungissa. Mutta kesäkuussa isisin puolustus luhistui sielläkin. Saarretuila alueilla oli pitkään pulaa ruuasta, vedestä ja lääkintätarvikkeista. Liittouman ilmaiskut verottivat myös siviilejä. Tuhansia Isis-taistelijoita ja noin 10000 siviiliä kuoli. Ilmaiskut ja raskaiden aseiden käyttö vaurioittivat kaupunkia pahoin. Isisin käyttämät ihmiskilvet, lennokit jne osittautuivat malko tehottomaksi ylivoimaista armeijaa vastaan.


title: Isisin historia

text:
Isisiä vastustavat Syyrian kapinalliset hyökkäsivät marraskuun alussa kohti Isisin pääkaupunkinaan pitämää Raqqaa. Kesäkuussa Isis saarrettiin Raqqaan. SDF voitti Isisin kovien taistelujen jälkeen
Raqqassa 17. lokakuuta 2017. Taistelut raunioittivat kaupungin pahoin


title: Isisin historia

text:
Isis menetti lokakuussa 2017 Hamam al - Alilin. Irakin joukot valtasivat 3. marraskuuta al Qaimin kaupungin, joka on lähellä Syyrian rajaa. Syyrian maan armeija valtasi samaan aikaan Deir Ezzorin.
Niinpä marraskuun alussa Isisillä oli enää vain muutamia kaupunkeja lähinnä Eufratin varrella.


title: Isisin historia

text: Isis hyökkäsi 9. joulukuuta Palmyraan ja valtasi kaupungista suuren osan.


title: Niilo Hyytinen

text: Niilo Hyytinen (s. 1895) oli lappajärveläinen Suomen valkoinen kaartin asemestari ja Suomen armeijan kapteeni.


title: Niilo Hyytinen

text: Hyytisen vanhemmat olivat Antti Hyytinen ja Lyydia Kärnä. Isä oli monipuolinen ja valistunut persoona, joka toimi vähtärinä, opettajana, harjoitti kirjakauppaa ja toimi vakuutusmyyjänä. Äidin Lyydia Kärnän veli jääkärikapteeni Toivo Kärnä oli Tuntemattomasta sotilaasta tutun kapteeni Kaarnan esikuva. Niilo Hyytinen aikoi opettajan uralle, mutta Suomen alkavat itsenäisyystaistelut veivät hänet ensin Saksanniemen Järjestyslipustoon eli ratsastavaan poliisikomennuskuntaan Porvooseen. Helsingissä koottu 350 miehen venäläisten hyvin aseistama punaisten joukko hyökkäsi 17. marraskuuta 1917 Saksanniemeen ja nämä Saksanniemen jääkäreiksi kutsutut jääkärioppilaat joutuivat pakenemaan. He hakeutuivat eri reittejä valkoisten hallussa olleelle Pohjanmaalle, jossa joukko koottiin Lappajärvelle uudelleen Järjestyslipustoksi. Järjestyslipuston esikunta oli aluksi Hyytisen kotitalossa. Saksanniemen tapahtumista kertovat alkuperäisen Saksanniemen marssin sanat, jotka Hyytinen on tallentanut. Hyytisen ensimmäinen tehtävä oli Lappajärvellä etsiä yli 200 hevosille ja miehille majoitustilat Lappajärven taloista. Porvoossa alkanut ratsujääkärien koulutus jatkui Lappajärvellä Hyytiälän kylän pelloilla ja Lappajärven jäällä, johtajana Gaston Ahrenberg.


title: Niilo Hyytinen

text: Vapaustaistelut alkoivat 28. tammikuuta 1918, ja Suomen sotajoukkojen ylipäällikkö Mannerheim antoi käskyn tälle ensimmäiselle viralliselle suomalaiselle joukko-osastolle riisua aseista Lapualla olevat venäläiset joukot. Tästä alkoivat Hyytisen itsenäisyystaistelut. Sotatie johti sotilaskantakortin mukaan Kokkolaan, Seinäjoelle, Eräjärvelle, Orivedelle, Länkipohjaan, Kuhmalahdelle, Tampereelle ja edelleen aina Viipuriin saakka. Vuosina 1923–1926 Hyytinen toimi Valkoisen Kaartin esikunnassa, suoritti keskikoulun ja asemestarikurssin ja määrättiin upseerivakanssille Suomen Valkoisen Kaartin asemestariksi 1.1.1926. Tämän jälkeen Hyytinen toimi asekouluttajana ja asekoulun opettajana Hämeenlinnassa, josta talvisodan puhjettua kävi tie Karjalankannakselle.


title: Niilo Hyytinen

text: Sotien aikana tehtävät vaihtelivat asekaluston huoltotarpeiden mukaan ja välillä piti olla rintamalla, mutta välillä töitä tehtiin Varkaudessa, jossa sijaisi suuri asevarikko. Siellä huollettiin ja kunnostettiin rintamajoukkojen aseistusta. Sotien jälkeen Niilo Hyytinen työskenteli Pääesikunnan Aseteknillisellä osastolla ja jäi eläkkeelle kapteenin vakanssilta. Eläkepäivänsä Hyytinen vietti synnynkotinsa viereen rakentamassaan omakotitalossa Lappajärven Hyytiälässä, josta oli lähtenyt Suomen ensimmäisen virallisen joukko-osaston, Lappajärven ratsukoulun, mukana vapaussotaan 27.1.1918.


title: Kaisu Pato-Oja

text: Kaisu Pato-Oja (1913 Hämeenkyrö – 1996 Vantaa) oli opettaja ja kirjailija. Hän toimi opettajana Lieksan Pankakoskella 1935–1974. Hänen tunnetuin teoksensa Pielisen balladi voitti Pohjois-Karjalan kesäyliopiston "Kalevalaisen runoriihen" kirjoituskilpailun 1978. Pielisen balladi ei edusta puhdasta kalevalamittaa, vaan siinä on runomittavirheitä.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Ulla-Mari (Ullamari) Kellomäki (7. elokuuta 1945 Helsinki – 1. elokuuta 2003 Joensuu) oli suomalainen lastenkirjailija, äidinkielenopettaja, kustannustoimittaja ja suomentaja. Kellomäki oli vuodesta 1986 Suomen Kirjailijaliiton ja Suomen nuorisokirjailijat ry:n jäsen sekä vuodesta 1995 Pohjois-Karjalan kirjailijayhdistys Ukrin kunniajäsen. Kellomäki sai vuonna 1995 Suomen Nuorisokirjailijat ry:n kunniamaininnan teoksesta Aurinkopoika  vuonna 1987,  Pohjois-Karjalan kirjailijayhdistys Ukrin Vuoden kynän vuonna 1994 tuotannostaan, ja hänen saturomaaninsa Tiikerinsilmä palkittiin Otavan lastenromaanikilpailussa vuonna 1992.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Ullamari Kellomäki opiskeli suomen ja saksan kieliä ja kirjallisuutta Helsingin yliopistossa. Valmistuttuaan hän työskenteli äidinkielenopettajana, mutta siirtyi sitten kääntäjäksi ja kustannustoimittajaksi. Hän työskenteli WSOY:n kustannustoimittajana 1970- ja -80-lukujen vaihteessa. Kellomäki käänsi suomeksi kirjallisuutta englannista, saksasta ja ruotsista.  Lastenkirjallisuuden kääntäminen antoi hänelle virikkeen oman lastenkirjan kirjoittamiseen.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Ullamari Kellomäen perheeseen kuului puoliso ja kaksi lasta. Kirjailija muutti perheineen Kirkkonummelta  Joensuuhun vuonna 1983. Oman kirjailijantyön ohella hän jatkoi lausuntojen antamista käännettävistä lastenkirjoista kustantajalle sekä lasten- ja nuortenkirjojen kääntämistä.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Ullamari Kellomäki kirjoitti opiskeluaikanaan aikakauslehtinovelleja aikuisille.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Lastenrunokokoelma "Napaketulla on nappikengät", joka ilmestyi vuonna 1981, on koottu pöytälaatikkoon kirjoitetuista loruista ja runoista. Se sisältää riimiteltyjä eläin- ja luontoaiheisia nonsense-vaikutteisia runoja. Kuvituksen kirjaan on tehnyt Ulla Vaajakallio.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Aikuisille suunnattu runo "Lapsi heittää kiven kaislikkoon" ilmestyi Pohjois-Karjalan kirjailijayhdistys Ukrin antologiassa Perillä etsiessään vuonna 1985.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Lastenromaani "Apua, hirviö" ilmestyi vuonna 1982. Tositapaukseen perustuva  kirja kertoo koulunkäyntiään aloittavasta pojasta, joka vanhempien avioeron takia pelkää menettävänsä äitinsäkin eikä siksi uskalla mennä kouluun. Kirjan on kuvittanut Pauliina Kuokka.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Tunnelmaltaan valoisa romaani "Kissakesä", joka pohjautuu kirjoittajan omiin lapsuudenkokemuksiin, ilmestyi vuonna 1983. Romaani kuvaa asuinpaikkaansa muuttamaan joutunutta seitsenvuotiasta tyttöä, joka hakeutuu mieluummin aikuisten ja mielikuvitusystävien seuraan kunnes kesänviettopaikassaan mummolassa löytää uuden ystävän.  Kirjan on kuvittanut Maija Karma.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Romaani "Tähtikoira", joka ilmestyi vuonna 1984, on saanut aineksia kirjailijan perheen omasta mäyräkoirasta. Kirja kuvaa pienen koulupojan surua ja sen vähittäistä lievittymistä mummon ja ystävän tuella hänen jouduttuaan luopumaan rakkaasta koirastaan sisaren allergian takia.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Satu "Salaperäinen Siniviitta" "eli kuinka kuningas oppi nauramaan" ilmestyi kokoomateoksessa Satunuotta vuonna 1985. Satu kertoo Murhemielen maan kuninkaasta, jonka sorea puutarhurintytär opettaa nauramaan.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Vuonna 1986 ilmestynyt lastenromaani "Aurinkopoika" oli omakohtainen kirja kirjailijalle, joka itse oli kahden adoptiolapsen äiti. Kasvutarina, jossa ulkomailta adoptoitu poika oppii hyväksymään itsensä ja erilaisuutensa oli ensimmäisiä ulkomaisen adoptiolapsen sopeutumista käsitteleviä lastenkirjoja.  Kirjassa otetaan kantaa aikuisten asenteellisuutta ja ajattelemattomuutta vastaan rakkauden ja mielikuvituksen parantavan voiman puolesta.  Aurinkopoika sai kunniamaininnan Suomen nuorisokirjailijoiden yhdistykseltä. Kirjassa on Susan Reedin lyijykynäkuvitus.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Vuonna 1987 ilmestynyt lastenrunokokoelma "Aurinko heittää volttia" sisältää leikkisiä ja luonnonläheisiä tunnelma- ja saturunoja.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Romaani "Katoamisleikki", joka ilmestyi vuonna 1989, kertoo pienestä tytöstä etsimässä uusia ystäviä perheen muutettua kaukaiseen pohjoiseen kaupunkiin.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Pohdiskelevien romaanien jälkeen ilmestyi vauhdikas fantasiaromaani "Tiikerinsilmä" vuonna 1994. Kirjailija toteutti poikansa toiveen kirjoittamalla jännittävän seikkailukirjan, jossa päähenkilö voittaa arkuutensa ja pelkonsa. Tiikerisilmä lunastettiin Otavan lastenromaanikilpailussa. Tiikerinsilmän kuvittaja on Kaarina Kaila.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: "Vilinan salaisuus", joka ilmestyi vuonna 1996, on äitinsä menettäneen ja ankaran tädin kasvatettavaksi joutuneen tytön monivivahteinen kasvu- ja selviytymistarina, jossa seikkailulla on oma osuutensa.  Vilina turvautuu mielikuvitusmaailmaan ja -ystäviin, mutta ennen pitkää myös tädin asenne heltyy ja suhde lämpenee. Kirjailija osoittaa, että on tärkeää käsitellä lapsen kanssa salailematta myös kuolemaa. Tädin henkilökuvasta on löytyy yhtymäkohtia L. M.  Montgomeryn kirjojen hahmoihin Vihervaaran Marillaan ja Runotytön Elisabeth-tätiin. Kuvituksen kirjaan on tehnyt Ulla Vaajakallio.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Monitasoinen saturomaani Varjomaan prinssi ilmestyi vuonna 1997.Kirjassa poika menettää veljensä, mutta tapaa tämän mielikuvitusmatkalla Varjomaassa. Kirjan teemoja ovat surun ja siitä selviämisen ohella lapsen ja aikuisen välinen keskustelu ja sisarusrakkaus. Kirjan on kuvittanut Veronica Leo.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Ullamari Kellomäki määritteli itsensä lastenkirjailijaksi. Hän aloitti kirjoittamisen jo lapsena mustakantisiin vihkoihin ja kirjoitti myöhemmin runoja pöytälaatikkoon. Kustannustoimittajana kriittisyys itseä ja muilta saatuja vaikutteita kohtaan aiheutti tauon kirjoittamisessa, ja opettajavuosina koulutyö esti kirjoittamisen. Kellomäen pohdiskelevat lastenkertomukset käsittelevät lapsen elämänkriisejä ja muutosvaiheita kuten koulupelkoa, muuttoa uudelle paikkakunnalle, erilaisuuden tuomia ongelmia, avioeroa tai surua.Ne ovat selviytymis- ja kasvutarinoita, joissa vaikeudet voitetaan. Kirjojen päähenkilö on lapsi tai varhaisnuori, usein poika , joka käyttää arkielämän ongelmien ratkaisussa apuna mielikuvituksen maailmaa. Keskushenkilöt saavat tukea paitsi mielikuvitusystäviltä myös ymmärtäviltä aikuisilta ja vanhojen ihmisten elämänviisaudesta. Aiheensa Kellomäki ammensi omista ja muiden lapsuudenkokemuksista. Hän arvosti mahdollisuutta olla yhteydessä omaan lapsuuteensa ja sisäiseen lapseensa kirjoittamisen välityksellä.  Vaikka fantasialla ja leikeillä on kirjoissa keskeinen merkitys, kosketus arkitodellisuuteen säilyy. Kellomäki ei tyytynyt pelkkään juoneen, vaan halusi välittää myös arvoja ja herättää ajatuksia.  Hän asettui kirjoissaan lapsen puolelle haluten rohkaista lukijoitaan osoittamalla, että vaikeuksista ja peloista voi selvitä entistä vahvempana.  Kirjailijaa kiitettiin tarkasta ihmistuntemuksesta, ja herkästä vaistosta, eikä hänen pitkäjänteinen työnsä lastenkirjallisuuden sisällöllisen ja kielellisen laadun kehittämiseksi jäänyt vaille huomiota. Hänet palkittiin tuotannostaan Pohjois-Karjalan kirjailijayhdistys Ukrin Vuoden kynällä vuonna1994.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Kellomäki katsoi, että hyvällä lastenkirjalla on oltava myös vanhempien kiinnostusta herättävää ja heitä puhuttelevaa sanottavaa.  Hän pyrki vaikuttamaan aikuisten asenteisiin lapsia ja heidän monivivahteista sielunelämäänsä ja kokemuksiaan kohtaan. Kärjistykset ja vahvat vastakkaisuudet olivat omiaan herättämään lukija miettimään aikuisten asenteita ja ennakkoluuloisuutta pienen lapsen näkökulmasta.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Kellomäki tiedosti vastuunsa lasten sanavaraston, mielikuvituksen ja ajattelun kehittäjänä. Hänen kirjojensa kieltä kiitettiin visuaalisuudestaan, raikkaudestaan ja teeskentelemättömyydestään. Inhimillinen, lämmin kerronta ja kielen kauneus olivat tunnusomaisia hänen kirjoilleen.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Kesäisin kirjailija työskenteli ideoiden ja muistiinpanoja tehden ja kirjoitti sitten rungon kirjaan. Hän kirjoitti tekstinsä useaan kertaan ja viimeisteli ne huolellisesti. Käsikirjoitusvaiheessa ennen kustantajalle lähettämistä omat ja muut tutut lapset toimivat ateljeekriitikkoina. Hän saikin lapsilta myönteistä palautetta herkistä ja oivaltavista tarinoistaan myös niiden ilmestyttyä.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Myös suomentajana UllaMari Kellomäki pyrki kohottamaan lastenkirjallisuuden tasoa Hänen vuosina 1971-2003 kääntämiensä lukuisten lasten- ja nuortenkirjailijoiden joukossa  ovat mm. Othmar Franz Lang, Kerstin Thorvall ja Max Bolliger.


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: UllaMari Kellomäki vaikutti  paikallisessa kirjallisuuselämässä myös pitkäaikaisena kansalaisopiston kirjallisuuspiirien ohjaajana


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Runot:


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Lasten- ja nuortenkirjat:


title: Ulla-Mari Kellomäki

text: Tekstit kokoomateoksissa


title: Vellamo Kuivalainen

text: Vellamo Kuivalainen (24. tammikuuta 1926 Metsäpirtti, Karjalankannas – 18. tammikuuta 2012) oli ilomantsilainen kirjailija ja runonlausuja, joka oli tullut evakkona luovutetulta alueelta. Kuivalainen kävi Vuokselan Hirvisaaren kansakoulua 1939 ja jatkokurssit 1940 Töysässä. Hän asui Ilomantsin Tokrajärven kylässä vuodesta 1945. Kuivalainen toimi myös sekatyöläisenä, liikeapulaisena ja talon emäntänä.


title: Vellamo Kuivalainen

text: Vappu Katri Vellamo Kuivalainen (o.s. Laulajainen) syntyi kaikkiaan seitsenlapsisen kalastajaperheen toiseksi vanhimpana lapsena. Metsäpirtin Taipaleenjoella.Vanhemmat olivat maanviljelijä ja kalastaja Matti Laulajainen ja Elisa Huuska. Hän oli naimisissa Tauno Kuivalasen kanssa v. 1945 alkaen. .


title: Vellamo Kuivalainen

text: Varhaislapsuutensa V. K. vietti Taipaleen kylässä Laatokan rannalla. Kouluun hän pääsi nuorempien sisaruksien hoidolta 9-vuotiaana muutettuaan Vuokselaan Hirvisaareen tätinsä luo. Lukemaan hän oli oppinut jo 3-vuotiaanaa mummonsa fraktuuralla  painetusta virsikirjasta ja luki salaa Raamattua ja kotiin tulleita lehtiä. Vuokselassa lahjakas tyttö siirtyi opettajan luokse asumaan ja kävi karjanhoidon ohella koulua. Siellä lukemisharrastus laajeni opettajan ja kunnan kirjaston kirjoihin. Kesäisin hän luki paimenessa ollessaan Myöhemmin hän pääsi tutustumaan kirjallisuuteen perheissä, joissa asui evakkona ollessaan.


title: Vellamo Kuivalainen

text: Talvisota katkaisi ankaran ja työntäyteisen lapsuuden ja koulunkäynnin. 13-vuotias tyttö joutui erossa perheestään  evakkotaipaleelle, joka kulki Lavialla, Jämijärvellä, Vilppulassa, Kankaanpäässä, Vuokselassa, Töysässä ja Pyhäjärvellä. Päästyään vanhempiensa luokse Töysään hän suoritti kesken jääneet koulun jatkokurssit ja sai päästötodistukseen kympin kirjallisuudesta.


title: Vellamo Kuivalainen

text: Evakkoaikana ja sen jälkeen Vellamo Kuivalainen työskenteli liikeapulaisena ja konttoristina vuosina 1942-1945. Vuonna 1945 hän avioitui Tauno Kuivalaisen kanssa ja muutti miehensä kotitilalle Ilomantsin Tokrajärven Kalliovaaraan. 61 vuotta kestänyt avioliitto päättyi Tauno Kuivalaisen kuolemaan vuonna 2007. Avioliitosta syntyi kolme lasta.Vellamo Kuivalainen toimi pienviljelijän emäntänä vaikeasta allergiastaan huolimatta karjaa hoitaen eläkeikään asti.


title: Vellamo Kuivalainen

text: Vellamo Kuivalaisen runoja oli julkaistu jo aikaisemmin eri lehdissä, kun hän vuonna 1975 voitti Ilomantsin kunnan 100-vuotisjuhlan kirjoituskilpailun toisen palkinnon runollaan "Koitajoellani".


title: Vellamo Kuivalainen

text: Kuivalaisen runo "Kevät" ilmestyi vuonna 1976 Omaehtoisen kulttuuritoiminnan liiton antologiassa Asemalaiturilla minusta pusertui kaikki.


title: Vellamo Kuivalainen

text: Runokokoelma "Teen laulustani toivonsillan" ilmestyi vuonna 1980 Kuivalaisen voitettua Otavan Maria Jotunin syntymän100-vuotisjuhlakilpailun  Jaetun ensimmäisen palkinnon kaksi muuta voittajaa olivat Kaarina Valoaalto ja Seija Heino. Kokoelma sisältää 35 runoa, jotka valottavat naisen tietä evakkojunasta pientilan emännäksi.Runoilija käyttää siinä aineksina omia kokemuksiaan ja elämäntilannettaan, johon kuuluvat puoliso, lapset, emännän työ ja sen raskaudestaan huolimatta tuoma tyydytys unohtamatta luonnon tarjoamia elämyksiä. Lyyrisestä minä-muodostaan huolimatta kokoelman runot voisivat kertoa kenen tahansa pienviljelijän emännän ja  siirtolaisen elämästä. Osa runoista on tunnelmarunoutta ja elämäntilitystä kuten Kankaani, Mustamaalinen kynäni, Minä suostuin, Kukka-asiani, Näkökulmastani, Minua hirvitti, Mietin, Tasapainoinen, Kävihä mie, Otin ylleni toisen kuoren ja nimiruno Teen laulustani toivonsillan. Runojen yleispätevä ydin kantaa pitkälti oman elämänpiirin yli kuten runoissa Siinä osoitteessa, Tämän tien päässä, Kertasimme lait, Tämän tien mutkat, Tähän maisemaan valkenee aamu, Näin on. Jotkut runoista ovat tuokiokuvia lähiympäristöstä , eläimistä, kasveista ja puista. Ilmaisutapa on sävyltään koruton ja rauhallinen. Ironia pilkahtaa esiin esimerkiksi käsiteltäessä maatilan emännän aseman epäkohtia ja maalais- ja kaupunkilaiselämän eroja.


title: Vellamo Kuivalainen

text: Runo "Kaksijalkainen" käveli.julkaistiin Saisipa sanani siivet –antologiassa, johon koottu Kalevalan juhlavuonna 1985 pidetyn kalevalaisten runojen parhaimmistoa


title: Vellamo Kuivalainen

text: Runo "Ukin aitta" on yhä ennallaan ilmestyi rauhanrunoista kootussa antologiassa Leivoslaatikko Titanicin kannella (Lasten keskus 1985).


title: Vellamo Kuivalainen

text: "Teen laulustani toivonsillan" –kokoelman runoja julkaistiin myös teoksessa Finlandia : Otavan iso maammekirja vuonna 1985 Finlandia : Otavan iso maammekirja. 4, Kaakkois-Suomi, Pohjois-Karjala, Otava 1985, s. 512-515.


title: Vellamo Kuivalainen

text: Vellamo Kuivalaisen runoja on julkaistu myös useissa Pohjois-Karjalan kirjailijayhdistys Ukrin antologioissa.


title: Vellamo Kuivalainen

text: Novelli "Merta täytyi" kunnioittaa enemmän kuin isää, joka osallistui Maaseudun sivistysliiton ja Suomen maakuntakirjailijoiden Riihimäen erämessujen yhteydessä järjestettyyn eräkirjoituskipailuun, julkaistiin vuonna 1989 antologiassa Kitisen kontio: eräkirjoituskilpailun parasta satoa


title: Vellamo Kuivalainen

text: Vellamo Kuivalaisen omaelämäkerta julkaistiin nimellä "Tuuleen viskattu" Suomalaisen kirjallisuuden seuran v. 2004 ilmestyneessä kokoelmateoksessa Se minkä jaksat kantaa – karjalaisten naisten ja miesten elämäkertoja. Elämäkerta voitti toisen palkinnon Karjalan liiton ja Suomalaisen kirjallisuuden seuran järjestämässä kirjoituskilpailussa.


title: Vellamo Kuivalainen

text: Kirjoittamisharrastus alkoi lapsena ruisjauhosäkistä leikeltyyn vihkoon kirjoitetuilla runoilla ja tarinoilla. . Jo 11-vuotiaana paimentyttönä hän toivoi tulevansa kirjailijaksi ja kirjoittavansa romaanin. Myös opettajat osoittivat myönteistä huomiota taitavalle kirjoittajalle  antamalla koulun raittiuskilpakirjoituksissa palkinnon joka vuosi ja ainekirjoituksesta kympin. Aikuisena hän palasi kirjoittamiseen vasta lasten kasvettua Kirjoittaminen tuntui sopivan syrjäseudulla elävän harrastukseksi, koska sitä saattoi tehdä kotona yksin lähtemättä kauemmaksi. Ensimmäinen runo, joka kertoi ilmaisun tuskasta ilmestyi paikallislehdessä Pogostan pakinoissa v. 1974. Runojen lisäksi Kuivalainen kirjoitti lisäansioita saadakseen viihdenovelleja oululaiselle kirjailija Jorma Kurvisen johtamalle Kolmiokirjalle.


title: Vellamo Kuivalainen

text: Kirjoittajakurssi Suomen Nuoriso-opistossa Mikkelin Paukkulassa antoi ratkaisevan sysäyksen Vellamo Kuivalaisen runoilijakehitykselle. Runoilija Arto Kytöhonka, joka opetti kurssilla, tarjosi rakentavaa kritiikkiä ja kannusti oppilastaan laatimaan runokokoelman, josta tuli yksi kolmesta 1. palkinnon voittajasta Otavan runokilpailussa.  Kuivalainen opiskeli kirjoittamista myös Brahean kriivareiden  kursseilla. Myöhemminkin hän arvosti kritiikkiä, myös negatiivista, joka motivoi kehittämään kirjallista ilmaisua. Oma tyyli hioutui vähitellen ja iän ja vähäisen koulutuksen aiheuttama itseluottamuksen puute  korjaantui. Vellamo Kuivalainen kirjoitti mieluiten aamuisin ja pientilan emännän muiden töiden lomassa. Hän ei uskonut inspiraatioon vaan raakaan työhön ja kirjoitti tekstinsä moneen kertaan uudelleen kunnes ne tyydyttivät. Hän vaati teksteiltään oivallusta ja kerroksellisuutta. Häntä innoittivat niin syrjäisen kotiseudun metsät ja luonto virtoineen ja koskineen kuin lapsuuden Laatokkakin. Elämän kriisivaiheet aktivoivat häntä kirjoittamaan ja muuntamaan vaikeatkin kokemukset runoiksi. Hän halusi kirjoittaa asioista, jotka tuntee, eikä kokenut teemoista olevan puutetta. Aiheet löytyivät arkitodellisuudesta; lähiympäristöstä ja sen ihmisistä, perheestä ja maailman tapahtumista. Hän pyrki välttämään sentimentaalisuutta ja monisanaisuutta ja katsoi runojensa olevan parhaimmillaan, kun ne olivat kokonaan asiaa. Esikoiskokoelman runoja arvostelijat kuvasivat koruttoman lämpimiksi, rauhallisiksi ja hiljaisiksi, joskus hiukan pateettisiksi. Runot ovat yleensä suorasanaisia. Kalevalamittaa hän vältti pitkään, mutta otti Kalevala-juhlavuoden kunniaksi vuonna 1985 myös sen käyttöön. Vaikka Vellamo Kuivalainen käytti joissakin runoissaan murretta, hän vierasti nurkkakuntaisuutta " "eikä myöskään hyväksynyt maalaisihmisiin ja maaseudun arvoihin kohdistuvaa väheksyntääHuumorissaan hän viljeli ironiaa, joka kohdistui maaseudun elämänmuodosta esiintyviin stereotypioihin ja kliseisiin, yhteiskunnan byrokratiaan ja ymmärtämättömiin lähimmäisiin.


title: Vellamo Kuivalainen

text: Runoilijana häntä verrattiin kahteen runonlaulajaan: Larin Paraskeen, joka oli myös syntynyt Metsäpirtissä ja ilomantsilaiseen Mateli Kuivalattareen sekä aikalaisrunoilijoista maaseuturunoistaan tunnettuun Eeva Heilalaan.


title: Vellamo Kuivalainen

text: Vellamo Kuivalainen määritteli itsensä kirjoittajaksi eikä taiteilijaksi. Hän teki myös tilausrunoja annetuista aiheista ja lausui niitä itse erilaisissa tilaisuuksissa. Hän kuului useita vuosia Pohjois-Karjalan kirjailijayhdistys Ukriin, josta löysi hengenheimolaisiaan. Ukri kutsui hänet kunniajäsenekseen vuonna 2007.


title: Vellamo Kuivalainen

text: Vellamo Kuivalainen toimi aktiivisesti muiden äitien kanssa, jotta Tokrajärven kylälle saatiin koulu. Hän toimi myös luottamustehtävissä mm. Ilomantsin kulttuuri- ja kirjastolautakunnissa v. 1977-1992. Ilomantsin maatalousnaiset valitsivat hänet vuoden kulttuuriemännäksi v. 1980.


title: Vellamo Kuivalainen

text: Ilomantsin kunnan 100-vuotisjuhlan kirjoituskilpailun toinen palkinto vuonna 1975 runolla "Koitajoellani". Otavan runokilpailun ensimmäinen palkinto vuonna 1980 kokoelmalla Teen laulustani toivonsillan . Ilomantsin kulttuuripalkinto 1989. Toinen palkinto Karjalan liiton ja Suomalaisen kirjallisuuden seuran järjestämässä kirjoituskilpailussa. elämäkertakirjoituksella "Tuuleen viskattu", joka julkaistiin teoksessa Se minkä jaksat kantaa.


title: Ylisenjärvenlammi

text: Ylisenjärvenlammi on Pirkanmaalla Nokialla sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Ylisenjärvenlammi on osa Laajanojan valuma-aluetta.


title: Ylisenjärvenlammi

text: Lampi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Siihen laskee kaksi metsäojaa, joista Heijäreven laskuoja on merkittävä. Tämän luontaisena virtaavan tulo-ojan takana sijaitsee yli kuusi neliökilometriä suuri valuma-alue. Ylisenjärvenlammi laskee vain 150 metriä pitkää laskuojaa myöten Yliseenjärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on vain 24 vuorokautta. Lammen rantaviivan pituus on 600 metriä. Rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Vanha Nokialta Pinsiöön kulkeva maantie ohittaa lammen länsipään näköetäisyydeltä. Tielta lähtee plku, joka seuraa lammen pohjoisrantaa. lampi on autio.


title: Ylisenjärvenlammi

text: Ylisenjärvenlammi kuuluu Natura 2000 -verkostossa Nokian Kaakkurijärviin ja muodostavat siellä yhdessä Ylisenlammin ja Ylinenjärven kanssa yhteisen enklaavin.


title: Ylisenjärvenlammi

text: Lammen vedenlaatua on tutkittu vuosina 1968, 1982, 1983, 1988, 1991--1996, 1999--2015. Se kuuluu Alisenjärven reittiin, joka valittiin vuonna 1991 pääkohteeksi valtion happamoituneiden vesistöjen tutkimusprojektiin. Projektin yhteydessä valuma-alueen yläpuolisia järviä kalittiin. Kalliojärveä kalkittiin vuosina 1998 ja 2003 ja Ruokejärveä kalkittiin vuosina 2001, 2007 ja 2014. Vielä 1980-luvulla järven vesi oli yläpuolisten järvien vuoksi hapanta, mutta nykyään veden happamuustaso on kalitusten vuoksi noussut hieman. Vesi on suojärvien tapaan edelleen hapahkoa. Lampi on syvä, joten sen vesi on kesäisin ja talvisin lämpötilakerrostunutta. Syksyisin ja keväisin järvien vedet yleensä tekevät täyskierron, mutta Ylisenjärvenlammissa se ulottuu vain ylimpiin vesikerroksiin. Syvänteeseen jää alin alusvesikerros sekoittumatta eli se on siten meromiktinen lampi. Alin alusvesi on hapetonta ja muilta ominaisuuksiltaan heikkolaatuista. Hapemissa olosuhteissa pohjan sedimentteihin painuneet ravinteet liukenevat takaisin veteen ja siksi alusvesi on erittäin ravinnepitoista. Ravinnepitoisuudet ovat ollee yhdyskuntajätevesien tasoa. Pintavesissä vesi vaihtuu tulo-ojan vauhdittamana nopeasti ja sen ravinnetaso seuraa karujen tai lievästi rehevöityneiden järvien tasoa.Lammen virkistyskäyttöluokitus on tyydyttävä, mutta alusveden heikon laadun vuoksi sitten välttävä.


title: Tero Sundell

text: Tero Sundell on suomalainen rumpali. Hän on soittanut muun muassa Tehosekoittimessa, Saimaassa ja Stigin taustayhtyeessä Kullankaivajat. Vuonna 2016 hän on mukana Stadin Juhlaorkesterissa. Vuonna 2003 Sundell sai ansioituneille lahtelaisille populaarikulttuurin vaikuttajille myönnettävän Hemmo-palkinnon.


title: Ali Saadetdin

text: Ali Urhan Saadetdin (s. 1949 Tampere) on suomalainen yrittäjä. Hän on Solteq Oy:n perustaja ja sen hallituksen entinen puheenjohtaja.


title: Ali Saadetdin

text: Saadetdinin suku on Venäjältä Tampereelle 1900-luvun alussa muuttaneita tataareita. Hänen isänsä oli kangaskauppias.


title: Ali Saadetdin

text: Saadetdin työskenteli ensin Avonius Oy:ssä. Vuonna 1982 hän perusti ohjelmistopalveluyritys Solteqin, joka kehittää it-järjestelmiä kotimaisen kaupan, logistiikan ja teollisuuden yrityksille sekä julkishallinnolle. Aika oli otollinen, koska ala kasvoi voimakkaasti pc:iden ja minitietokoneiden leviämisen takia. Vuonna 2006 Saadetdin valittiin Gofore Oy:n hallituksen jäseneksi.


title: Ali Saadetdin

text: Vuonna 2015 Saadetdin myi Solteqin yli 3 miljoonalla eurolla, mikä teki hänestä miljonäärin. Samana vuonna hän jäi eläkkeelle. Vuonna 2016 Saadetdin kommentoi verotietojen julkistamisen yhteydessä, että Suomen sosiaalietuudet ovat liian raskaita ja tukijärjestelmää pitää järkeistää.


title: Ali Saadetdin

text: Saadetdin on naimisissa Mervi Saadetdinin kanssa.


title: Uskontoteoria (kirja)

text: Uskontoteoria () on Georges Bataillen vuonna 1973 postuumisti ilmestynyt kirja. Teoksen on suomentanut Roni Grén ja julkaissut suomeksi Niin & näin -kirjat vuonna 2016. Teos sisältää suomentajan saatesanat. Alkuteos on kirjoitettu pääosin 1940-luvulla.


title: Julian Robert Lindsey

text: Julian Robert Lindsey (16. maaliskuuta 1871 Irwinton, Georgia, Yhdysvallat – 27. kesäkuuta 1948 Washington, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kenraali. Hän palveli 9. ratsuväkirykmentin alaisuudessa intiaanisotien loppuvaiheessa 1890-luvulla, oli mukana kukistamassa boksarikapinaa ja myöhemmin johti prikaatia länsirintamalla ensimmäisessä maailmansodassa. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1934 ja kuoli 27. kesäkuuta 1948.


title: Julian Robert Lindsey

text: Lindsey syntyi Irwintonissa Wilkinsonin piirikunnassa Georgiassa 16. maaliskuuta 1871. Hänen vanhempansa olivat tuomari John William Lindsey ja Julia F. Tucker Lindsey. Perheeseen kuului hänen lisäkseen veli Johnnie sekä sisaret Irene, Gertrude ja Annie.


title: Julian Robert Lindsey

text: Lindsey matkusti keväällä 1888 New Yorkin Highland Fallsissa sijaitsevaan valmistavaan kouluun, jossa hän opiskeli ennen kuin tuli hyväksytyksi West Pointiin saman vuoden kesäkuussa. Hän sai West Pointissa lempinimen ”Squire” (suom. "aseenkantaja") ja valmistui kunnialla vuonna 1892.


title: Julian Robert Lindsey

text: Valmistuttuaan West Pointista vänrikki Lindsey päätyi neljäksi vuodeksi Nebraskan Fort Robinsoniin 9. ratsuväkirykmenttiin. Siellä hänen palveluksiinsa sisältyi muun muassa lähialueilla kahakoivien intiaanien rauhoittaminen. Vuonna 1896 hän siirtyi ratsuväkitaktiikan opettajaksi West Pointiin, jossa palveli heinäkuuhun 1900 asti. Hänet ylennettiin yliluutnantiksi vuonna 1899.


title: Julian Robert Lindsey

text: Lindsey siirrettiin vuonna 1900 palvelemaan 15. ratsuväkirykmentin alaisuudessa Filippiineille, missä oli käynnissä Moro-kapina, ja vuonna 1901 15. jalkaväkirykmentin alaisuudessa Kiinaan, missä hän toimi kenraali Adna Chaffeen avustajana boksarikapinaa nujerrettaessa. Hänet ylennettiin kapteeniksi 2. helmikuuta 1901. Tämä jäi hänen viimeiseksi ylennyksekseen 15 vuoteen, mikä ei ollut ajan Yhdysvaltain asevoimissa lainkaan epätavallista.


title: Julian Robert Lindsey

text: Lindsey palasi Aasiasta New Yorkiin vuonna 1903. Hän jatkoi 15. ratsuväkirykmentin alaisuudessa. Oltuaan vuonna 1907 sijoitettuna Kuubaan hänet siirrettiin Virginiaan Fort Myeriin komentamaan afroamerikkalaisista koostuvaa joukko-osastoa. Hänen alaisiinsa lukeutui myös tuleva panssarikenraali George S. Patton, joka ilmoittautui hänen palvelukseensa vänrikkinä vuonna 1911.


title: Julian Robert Lindsey

text: Joulukuussa 1912 Lindsey siirrettiin Fort Myeristä jälleen West Pointiin, missä häntä odotti tehtävä vanhempana ratsuväkitaktiikan opettajana. Hän toimi tehtävässä kesäkuuhun 1916 asti ja hänet tunnettiin kadettien keskuudessa ankarimpana mahdollisena kurinpitäjänä. Lindseyn hankkima kunnioitus oli niin suuri, että kadetit tervehtivät jopa hänen hallussaan ollutta T-mallin Fordia, vaikka auton haltija oli itse muualla.


title: Julian Robert Lindsey

text: Kesäkuusta 1916 alkaen Lindsey osallistui sotaretkelle meksikolaista vallankumouksellista Pancho Villaa vastaan. Hänet ylennettiin majuriksi vihdoin 1. heinäkuuta 1916.


title: Julian Robert Lindsey

text:
Yhdysvallat liittyi mukaan ensimmäiseen maailmansotaan kongressin julistettua sodan Saksalle 6. huhtikuuta 1917. Yhdysvaltain armeijan upseerikunta oli tarpeeseen suhteutettuna liian pieni, joten myös Lindsey sai väliaikaisen ylennyksen ensin everstiluutnantiksi 15. toukokuuta ja sitten everstiksi 5. elokuuta 1917. Hänet nimettiin vastamuodostettavan 328. jalkaväkirykmentin päälliköksi, ja hän matkusti yksikön mukana Ranskaan huhtikuussa 1918. Perille päästyään hän sai kuulla saaneensa jälleen ylennyksen prikaatikenraaliksi ja että hänen komennettava joukko-osastonsa olikin nyt 164. jalkaväkiprikaati, jonka osa 328. jalkaväkirykmentti oli.
Lindsey johti 164. jalkaväkiprikaatia loppuvuonna 1918, jolloin se osallistui muun muassa St. Mihielin ja Meusen-Argonnen taisteluihin. Yksi yksikön kuuluisimmista sotilaista oli kersantti Alvin York, joka vangitsi kerralla 132 saksalaista sotilasta ansaiten Medal of Honor -kunniamerkin. Lindsey kiersi Yorkin sekä 328. jalkaväkirykmentin komentajan eversti Richard Wetherillin kanssa katsomassa urotyön tapahtumapaikkaa helmikuussa 1919 sodan loputtua. Lindsey itse ansaitsi johtajuusansioista Distinguished Service Medal -arvomerkin, jonka hänelle luovutti hänen komentava upseerinsa, 82. jalkaväkidivisioonan komentaja kenraalimajuri George B. Duncan.


title: Julian Robert Lindsey

text: Palattuaan toukokuussa 1919 Yhdysvaltoihin Lindsey menetti väliaikaisen prikaatikenraalin arvonsa. Hän jatkoi palvelustaan everstiluutnanttina. Lindsey sai pysyvän ylennyksen ensin everstiksi vuonna 1920 ja sitten prikaatikenraaliksi vuonna 1932. Helmikuussa 1932 hänet nimitettiin komentajaksi vastaperustettuun Fort Knoxiin, jonne Yhdysvaltain kultavarannot myöhemmin siirrettiin. Lindsey ei toiminut tehtävässä kyllin pitkään tämän nähdäkseen, sillä hän jäi eläkkeelle omasta tahdostaan syyskuussa 1934. Hän asettui asumaan Army and Navy Clubille Washingtoniin.


title: Julian Robert Lindsey

text: Vuonna 1942 kongressin erikoisasetus ylensi Lindseyn ja viisi muuta ensimmäisessä maailmansodassa kiitettävästi palvellutta prikaatikenraalia kenraalimajureiksi. Tämä jäi Lindseyn viimeiseksi ylennykseksi.


title: Julian Robert Lindsey

text: Lindsey sai sydänkohtauksen päivittäisellä aamuratsastuksellaan 27. kesäkuuta 1948 Rock Creek Parkissa Washingtonissa. Hän kuoli samana päivänä Walter Reed -sairaalassa 77 vuoden iässä.


title: Julian Robert Lindsey

text: Lindsey avioitui Hannah Brosterin kanssa 11. kesäkuuta 1904. Pariskunta sai 29. maaliskuuta 1905 pojan, joka sai nimekseen Julian Broster Lindsey. Hannah Broster kuoli 2. huhtikuuta 1905, eikä Lindsey koskaan avioitunut uudestaan. Nuorempi Lindsey palveli armeijassa toisessa maailmansodassa ja Korean sodassa ja yleni everstiksi saakka. Korean sodassa hän toimi 3. jalkaväkidivisioonan esikuntapäällikkönä. Hän kuoli Atlantassa 1. heinäkuuta 1979.


title: Timo Ruottinen

text:
Timo Juhani Ruottinen (s. 30. joulukuuta 1947 Tampere) on suomalainen musiikkituottaja, muusikko ja säveltäjä, joka toimi Alba Recordsin toimitusjohtajana ja vastaavana tuottajana vuosina 1993-2015, minkä jälkeen hän siirtyi yhtiön hallituksen puheenjohtajaksi. Säveltäjänä ja muusikkona Ruottinen on toiminut 1960-luvulta lähtien. Hänen kenties merkittävin sävellyksensä, pop-messu "Missa Popularis" valmistui vuonna 1969. Suuri yleisö tuntee hänen tuotannostaan parhaiten TV2:n Pikku Kakkonen -lastenohjelman tunnussävelmän ja "Pikku Kakkosen posti" -laulun.
Koulutukseltaan Ruottinen on ekonomi ja toiminut taloushallinnon johtotehtävissä 1970-luvulla Purso Oy:ssä ja Finn-Iran Contractors’ Groupissa Teheranissa 1970-luvun lopulla sekä Ahti-rakennusosakeyhtiössä 1980-luvulla ja Tampere-talon talousjohtajana 1989-1993.


title: Timo Ruottinen

text: Musiikin teoriaa, muotoanalyysiä ja kontrapunktia Ruottinen opiskeli Tampereen konservatoriossa 1980-luvulla. Hänen pääaineensa oli tuolloin laulu. Ruottisen mukaan hänen varsinaisen "musiikkikorkeakoulunsa" muodostivat kuitenkin 1960-luvun bändikellarit, kuorotoiminta ja kirjasto.


title: Timo Ruottinen

text: Timo Ruottinen oli mukana perustamassa Alba-levy-yhtiötä 1990-luvun alussa työskennellessään vielä Tampere-talon talousjohtajana. Aluksi toisena tuottajana oli muusikko ja säveltäjä Jukka Siikavire, ja tarkoitus oli julkaista sekä populaari- että klassista musiikkia, mutta käytännössä toiminta on painottunut klassiseen musiikkiin. Alba on julkaissut yli 400 albumia, joista monet on palkittu mm. klassisen musiikin Emma-palkinnoilla.


title: Timo Ruottinen

text:
Ruottinen jäi eläkkeelle Alban toimitusjohtajan paikalta vuonna 2015, mutta on senkin jälkeen toiminut joidenkin levyjen vastaavana tuottajana.
Teoston tietokannan mukaan Ruottisella on yli 150 rekisteröityä teosta. Useita hänen sävellyksiään on levytetty 1960-luvulta alkaen.
Ruottinen aloitti sävellysharrastuksensa popmusiikilla ja muistelee ensimmäisen teoksensa olleen vuonna 1963 rautalankayhtyeelle tehty twist "In The Harem". Kappale kuultiin paljon myöhemmin 1980-luvulla televisio-ohjelmassa.
Ruottisen musiikillinen kunnianhimo siirtyi uusille urille, kun hän lukiolaisena kuuli Turun konserttisalissa J.S. Bachin h-mollimessun, minkä jälkeen ajatus omasta messusta alkoi elää. Ruottisen ensimmäinen kuoroteos "Psalmi 130 sekakuorolle" valmistui 1968 ja pääsiäisenä 1969 sai Turun konserttisalissa kantaesityksensä yli tunnin kestävä pop-messu "Missa Popularis".


title: Timo Ruottinen

text: "Missa Popularis" on pop-messu sekakuorolle, solisteille ja pop-yhtyeelle. Se on sävelletty perinteisen katolisen messun tekstiin, ja sen osat ovat Kyrie, Gloria, Credo, Sanctus ja Agnus Dei. Pop-messu lauletaan latinaksi. Ruottinen on perustellut kielivalintaa kahdella syyllä: latina jättää kuulijoiden ajatuksille tilaa ja toisaalta latina on musiikissa suomea helpompi kieli.


title: Timo Ruottinen

text: Messua esittivät Segment Chorus & Orchestra, joka koostui nelihenkisestä popyhtyeestä ja noin 15-henkisestä kuorosta. Säveltäjä Ruottinen johti teoksen ja soitti kitaraa. Osia "Missa Populariksesta" nähtiin TV2:n puolituntisessa lähetyksessä 6. toukokuuta 1970.


title: Timo Ruottinen

text: Nuorekas messu herätti aikanaan sekä pahennusta että innostusta. Musiikkiarvostelijoiden kommentit olivat pääosin kiittäviä, mutta myös murskaavia näkemyksiä esitettiin.


title: Timo Ruottinen

text: "Missa popularista" tai osia siitä on esitetty myös 1960-luvun jälkeen. Erityisen näyttävä uusi tuleminen tapahtui marraskuussa 1982, jolloin Aleksanterin kirkossa Tampereella teos kuultiin 30-henkisen orkesterin ja 70 laulajan kuoron voimin. Uuden version sovitti Hannu Keinänen ja Harjun nuorten kuoroa johti Heikki Liimola.


title: Timo Ruottinen

text: "Missa Popularis" syntyi Vietnamin sodan jatkuessa ja dramaattisten tapahtumien aikaan Prahassa 21. elokuuta 1968. Tuolloin Neuvostoliiton tankit vyöryivät Tšekkoslovakiaan tukahduttamaan niin sanotun Prahan kevään tuomat poliittiset muutokset. Ruottinen pitääkin messun sanomaa myös pasifistisena.


title: Timo Ruottinen

text: Prahan miehityksestä tuli syksyllä 2018 kuluneeksi 50 vuotta ja sen muistoksi pop-messun "Overture"-osa äänitettiin ja siitä tehtiin myös Youtube-video. Messun levytyksen on määrä ilmestyä vuonna 2019.


title: Timo Ruottinen

text: Jo ennen messuaan Timo Ruottinen oli vuonna 1968 ehtinyt herättää vilkasta keskustelua sovittamallaan ja osin säveltämälläänkin "Missa Seri" -nuorisojumalanpalveluksella, jossa muiden laulujen ohella kuultiin perinteisiä virsiä kitarayhtyeen säestyksellä. Kokonaisuus sisälsi Ruottisen ensimmäisen gospel-laulun "Minä nostan silmäni vuoria kohti" (Psalmi 121) ja "Kyrien", josta sitten kasvoi "Missa Popularis".


title: Timo Ruottinen

text: Aikakauden poliittinen kuohunta näkyi myös Jyväskylän kristillisillä teinipäivillä elokuussa 1970. Päivien päätösesityksenä nähtiin Timo Ruottisen ja Seppo Knuutilan laatimien tekstien ja Ruottisen säveltämien laulujen varaan rakentunut kabaree "Lähetettynä maailmaan", joka kritisoi muun muassa lähetystyöhön liittyviä näkemyksiä. Ruottinen itse kuvasi esitystä "poliittiseksi kabareeksi kristillisin perustein".


title: Timo Ruottinen

text: Vuosina 1970-71 Ruottinen toimi tamperelaisen Iltamateatterin muusikkona ja säveltäjänä, mihin tehtävään häntä pyysi Raija Laroma (nyk. Raija Oranen).


title: Timo Ruottinen

text: 1970-luvulla Ruottinen teki paljon töitä TV2:lle ja sävelsi lauluja muun muassa ohjelmiin "Joululauluja" (1973), "Talvilauluja" (1974) ja "Naavahapsen salaisuus" (1974). Lastenohjelmien parissa työskentely synnytti myös "Pikku Kakkosen" tunnussävelmän ja "Pikku Kakkosen posti" -laulun. Ruottinen teki tunnussävelmän ja muuta musiikkia myös Maija Salon lastenohjelmasarjaan "Impromptu" (1976-77). Radion puolella Ruottinen on säveltänyt musiikin Ylen Radioteatterin kuunnelmasarjaan "Apostolien teot" (2003).


title: Timo Ruottinen

text: Ruottinen myös lauloi Ylen juhlaohjelmasarjaa varten kootussa lauluyhtye Hiltusissa, joka esiintyi 1970- ja 1980-luvulla usein TV2:n lähetyksissä. 1980-luvulla hän toimitti Yleisradiolle sarjaa "Bysantin heijastuksia musiikissa". Kreetalaista musiikkia Ruottinen esitteli vuonna 1989 radion kuuntelijoille ohjelmissa "Sirtoksen salaisuudet" ja "Kreetan ääni".


title: Timo Ruottinen

text: Timo Ruottinen työskenteli 1970-luvulla Iranissa ja näiden kokemusten pohjalta syntyi vuonna 1979 yhdessä Outi Vallen kanssa toimitettu kaksiosainen radio-ohjelma "Huuto minareetista". Ohjelma kertoo Iranin vallankumouksesta ja siinä käytettiin runsaasti äänitehosteita.


title: Timo Ruottinen

text: Ruottisen erikoisimpiin tilaustöihin kuuluu Tielaitokselle vuonna 1987 sävelletty tiekantaatti "Polusta tieksi", jonka hän teki salanimellä Jouko Louhikko. Teos on myöhemmin myös levytetty. 1980-luvulla syntyivät myös "Annastuuna"-, "Ahmatova"- ja "Kaatra"-sarjojen laulut Annastuuna-yhtyeelle.


title: Timo Ruottinen

text: Ruottisen pop-messu "Missa Popularis" syntyi väljästi evankelis-luterilaisen kirkon piirissä, mutta myöhemmin hän erosi kirkosta. Uusi vaihe alkoi, kun Ruottista pyydettiin tilapäisvahvistukseksi laulamaan tenoria ortodoksiseen kuoroon Tampereella 1980-luvun alussa. Nykyisin Ruottinen on ortodoksi.


title: Timo Ruottinen

text: Ortodoksisuus on sittemmin vaikuttanut voimakkaasti Ruottisen sävellystyöhön. Ruottisen laajin liturgisen musiikin teos on noin kaksituntinen "Uspenie-vigilia". Teos sai alkunsa jo vuonna 1984 ja valmistui 2018. Vigilian varhaisempia lauluja on julkaistu useammallakin levyllä.


title: Timo Ruottinen

text: Teos liittyy yhteen ortodoksien kirkkovuoden suurista juhlista eli Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen juhlaan, jota vietetään 15. elokuuta. Juhlan vigilia on edellisen päivän iltana. Vigiliassa on uutta sävellettyä tekstiä niin paljon, että siitä riittää laulettavaa jopa vanhan tradition mukaiseen kokoöiseen vigiliaan, joiden toimittaminen on nykyisin kuitenkin harvinaista.


title: Timo Ruottinen

text: Ruottinen sävelsi vigilian varhaiset elementit jo 1980-luvun alkupuolella (Alkupsalmi, Ehtooveisu, Juhlan tropari "Oi Jumalansynnyttäjä", Kanonin 9. laulu "Jokainen maan päällä syntynyt" ja Aamuruskolaulu "Te apostolit"). Polyeleopsalmiin hän oli tehnyt luonnoksen, jonka hylkäsi silloin, mutta muokkasi sen perusideasta uuden kuorolaulun 2017 lisäten siihen vanhan tradition mukaisista psalmeista kaksi uutta psalmijaetta, joiden muotoilun arkkipiispa Leo hyväksyi.


title: Timo Ruottinen

text: Muita uusia, juhlavigilioissa yleisemminkin laulettaviksi sopivia kuorolauluja teoskokonaisuuteen syntyi 2010-luvulla ektenioiden ja vastaavien osien lisäksi hiukan vaativampi Juhlapäivän antifoni "Monet himot". Uspenie-juhlan stikiiratekstejä on suomennettu runsaasti. Ruottinen puki ne kaikki sävelasuun käyttäen pohjana kullekin tekstille määrätyn oktoekhos-sävelmäjakson stikiirasävelmää.


title: Timo Ruottinen

text: Teos päättyy vuonna 2018 valmistuneeseen "Suureen ylistysveisujaksoon", jonka tekstit ovat kristikunnan alkuajoilta. Jaksossa on neljä osaa. Ensin ovat "Enkelten hymni" evankelista Luukkaalta ja "Varhaiskristilliset hymnitekstit, jotka piispa Hilarion käänsi" - nämä tekstit tunnetaan lännessä Hilariuksen kiitosvirtenä. Edelliset muodostavat lännen kirkon messun Gloria-osan. Sitten tulevat "Valikoidut jakeet Psalmien kirjasta" ja "Trishagion" (Pyhä Jumala), joka on vanhimpia hymneistämme.


title: Timo Ruottinen

text: Uspenskin Katedraalikuoro lauloi osia teoksesta Uspenskin katedraalin 150-vuotisjuhlaviikolla 14.8.2018.


title: Timo Ruottinen

text:
Ruottinen on osallistunut myös yhteiskunnalliseen keskusteluun ortodoksisen kirkon kehittämisestä.
Ruottinen tutki 1980-luvulla Mika Leppäsen kanssa portugalilaista fado-musiikkia, josta he tekivät useita artikkeleita muun muassa Aamulehteen ja Ylelle kaksi radio-ohjelmaa. Lisäksi Ruottinen teki yksin radio-ohjelman "Fado – Lissabonin laulu". Vuonna 1990 Leppänen ja Ruottinen julkaisivat singlen, jolla Leppänen lauloi kaksi Jaana Lapon fado-suomennosta. Vuonna 2013 ilmestyi Timo Ruottisen tuottama, Portugalissa sikäläisten muusikoiden kanssa äänitetty fado-albumi "Amália Tribute", jolla Kirsi Poutanen laulaa 14 Tarja Härkösen suomentamaa fadoa.


title: Välitermi

text: Välitermi on logiikan termi, joka esiintyy kategorisen proposition molemmissa premisseissä subjektina tai predikaattina, mutta ei kategorisen syllogismin johtopäätöksessä. Vähintään toisen premisseistä on koskettava kaikkia välitermin tarkoittamia kohteita. Päätermi ja alitermi, joita kutsutaan myös ääritermeiksi, esiintyvät johtopäätöksessä.


title: Välitermi

text: Esimerkki:


title: Välitermi

text: Välitermi on lihavoitu yllä olevassa esimerkissä. Esimerkin päätermi on kuolevaiset ja alitermi Sokrates.


title: More Than a New Discovery

text: More Than a New Discovery on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Laura Nyron helmikuussa 1967 julkaistu esikoisalbumi. Levy uudelleenjulkaistiin vuonna 1969 nimellä The First Songs. Vuonna 2008 Rev-Ola julkaisi alkuperäislevyn remasteroituna.


title: More Than a New Discovery

text: Kaikki kappaleet on sanoittanut Laura Nyro.


title: Pelikaanimuistio

text: Pelikaanimuistio ("The Pelican Brief") on Alan J. Pakulan käsikirjoittama ja ohjaama jännityselokuva vuodelta 1993, joka perustuu John Grishamin samannimiseen romaaniin. Elokuvan pääosissa näyttelevät Julia Roberts, Denzel Washington ja Sam Shepard.


title: Pelikaanimuistio

text: New Orleansin Tulanen yliopistossa opiskeleva Darby Shaw (Roberts) kirjoittaa spekulatiivisen muistion kahden Yhdysvaltojen korkeimman oikeuden tuomarin murhasta. Muistio aiheuttaa lisää kuolemia ja uhkaa myös opiskelijatytön henkeä.


title: Pelikaanimuistio

text: "VideoHound’s Golden Movie Retriever" sanoo elokuvan marssittavan esiin liian monia henkilöhahmoja. Katsominen vaatii kirjan mukaan sietokykyä vainoharhaisten poliittisten trillerien suhteen ja kykyä hyväksyä Julia Robertsin hahmo neropattina lakiopiskelijana. "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa päteväksi ja ammattitaitoiseksi mutta loppua kohden kangistuvaksi Hollywood-trilleriksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Casale Monferrato

text: Casale Monferrato on kunta Pohjois-Italiassa Alessandrian maakunnassa Piemonten alueella. Se sijaitsee noin 30 kilometriä Alessandriasta pohjoiseen Pojoen varrella Monferraton kukkulaisella viinintuotantoalueella.


title: Casale Monferrato

text: Alueella on ollut asutusta jo liguurien aikaan. Rooman valtakunnan aikaan siitä kehittyi kaupunki, Municipium, jonka nimi oli Vardacate. Mahtavimmillaan kaupunki oli Gonzagan aatelisperheen hallinnassa. Tuolloin kaupunki oli myös vahvasti linnoitettu.


title: Casale Monferrato

text: Kaupungin nähtävyyksiä ovat kaupungin keskeisin aukio "Piazza Mazzini", 1000-luvulta peräisin oleva torni "Torre Civica" sekä Sant'Evasion tuomiokirkko.


title: Casale Monferrato

text: Kaupungissa järjestetään vuosittain viinifestivaali ("Festa del Vino del Monferrato") syyskuun puolivälissä sadonkorjuuaikaan.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Ateljeetalo Tuulensuu on pohjoisessa Keski-Suomessa, Viitasaaren kaupungissa sijaitseva vierasateljee. Maanviljelijä, pankinjohtaja ja taidemesenaatti Arvo Kanasen kotimaisemiinsa Pasalan kylälle rakennuttama ateljee on suunnattu kuvataiteilijoille.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Arkkitehti Kimmo Kuismasen suunnittelema kaksikerroksinen ateljeetalo on rakennettu hirsistä ja se valmistui vuonna 1987. Varsinainen ateljee on suunniteltu ennen kaikkea taidemaalareiden työtilaksi. Työtilan ikkunat avautuvat pohjoiseen ja lisäksi valoa tulee kattoikkunoista. Ateljeetaloa vuokrataan nykyisin rahalla vähintään viikoksi. Aiemmin talossa vierailevat taiteilijat maksoivat vuokransa näyttelytasoisina teoksina. Käytäntö muuttui vuodeksi 2016.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Tuulensuu on Kolimajärven rannalla. Ateljeetalo sijaitsee vanhassa Tuulensuun torpan pihapiirissä, jossa ainoana alkuperäisenä rakennuksena on säilynyt vuonna 1832 rakennettu riihi, sillä muut rakennukset on purettu.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Tuulensuun taidekokoelma koostuu yhteensä noin 350 maalauksesta, taidegrafiikasta, piirustuksesta, valokuvasta ja veistoksesta. Veistospuiston teoksia lukuun ottamatta kokoelma on varastoituna, eikä sitä tällä hetkellä kartuteta.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Ateljeetalon toiminnasta vastaa Tuulensuun Taidesäätiö, joka perustettiin vuonna 1999.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Tuulensuussa järjestetään vuosittainen aatteista ja filosofisista koulukunnista riippumaton keskustelutapahtuma Arvon päivät. Sen tavoitteena on korostaa mielipiteen vaihdon ja keskustelun merkitystä. Tilaisuus on nimetty Tuulensuun perustaja Arvo Kanasen mukaan. Hän suhtautui itse kunniaan vaatimattomasti ja muistutti tapahtuman takana olevan taidesäätiön.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Ensimmäisessä tapahtumassa kesällä 3. heinäkuuta 2011 tietokirjailija, toimittaja Matti Salminen alusti keskustelun. Teemana oli poliitikko, humanisti Yrjö Kallisen ajattelun merkitys nykyihmiselle. Salminen oli julkaissut keväällä teoksen "Yrjö Kallisen elämä ja totuus".


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Professori Esko Valtaoja puhui 1. heinäkuuta 2012 maailmankaikkeudesta, tieteestä ja uskosta.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: 30. kesäkuuta 2013 keskustelutilaisuuden alusti taidemaalari Henry Wuorila-Stenberg, joka oli juuri julkaissut omaelämäkertansa "Hämärän näkijä". Keskustelua käytiin Wuorila-Stenbergin elämästä ja suhteesta taiteeseen.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Arvon päivillä keskusteltiin 6. heinäkuuta 2014 viitasaarelaisesta kuvataiteilija Matti Waskilammesta, joka oli menehtynyt edellisvuoden lopulla. Keskustelun alusti taidekriitikko, kuvataiteilija Erkki Pirtola.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: 3. heinäkuuta 2016 Tuulensuussa keskustelun alusti kuvanveistäjä Pekka Jylhä , joka puhui työstään ja taiteesta. Samalla muisteltiin Arvo Kanasta, sillä kesällä 2016 hänen syntymästään oli kulunut 100 vuotta.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Vuonna 2017 Arvon päivillä keskustelun alusti Jyväskylän yliopiston taidehistorian dosentti Hanna Pirinen. Tuulensuun Taidesäätiön hallituksen jäsen Pirinen kertoi taideväärennöksistä 2. heinäkuuta järjestetyssä tapahtumassa.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Tuulensuussa on veistospuisto, joka käsittää seitsemän eri teosta. Kaikki veistokset ovat maastossa, osa on avoimilla paikoilla ja osa metsässä. Veistospuisto pohjautuu Arvo Kanasen tutustumiseen Hollannin Otterlossa Kröller-Müller museon kokoelmiin ja sen veistospuistoon. Myös tanskalainen Louisianan taidemuseon veistospuisto vaikutti Kanasen ajatuksiin. Hänen toimeksiannostaan maisema-arkkitehti Maj-Lis Rosenbröijer suunnitteli veistospuiston osana Tuulensuun puisto- ja ranta-alueiden kokonaissuunnitelmaa.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Vanhin teoksista on Hannu Sirenin teos "Omatunto", joka on tehty vuosina 1990-1992. Teos koostuu tienrakennuksen yhteydessä kaivetuista luonnonkivistä, jotka muodostavat teoksessa kehän.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Carolus Enckellin "Temppeli" on vuosilta 1991-1992. Teoksista lähimpänä ateljeetaloa sijaitseva teos on valmistettu puusta. Temppelin mittakaava ja materiaali pohjautuvat teoksen välittömässä läheisyydessä olevaan riiheen, joka on rakennettu vuonna 1832. Temppelin erikoinen yksityiskohta on seinän reikä, josta aurinko paistaa temppelin keskelle vain kerran vuodessa, Arvo Kanasen syntymäpäivänä 30. päivä kesäkuuta.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Veikko Hirvimäen "Jäljet" on vuodelta 1994. Teos koostuu jääkauden kuljettamista kivenjärkäleistä, jotka on asetettu metsään kahteen riviin niin, että keskelle jää kuja.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Ateljeetalon perustajan Arvo Kanasen teos "Liekit" on vuodelta 1997. Myrskyn kaatamista vanhoista kuusista tehdyn teoksen toteuttivat kaksi kirvesmiestä Kanasen suunnitelmien mukaan.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Martti Aihan "Sivullinen" on vuodelta 1999. Rannassa sijaitseva ihmisfiguuri on valmistettu raudasta.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Pekka Jylhän "Kohtaaminen" on valmistunut vuonna 2002. Teoksessa yhdistyvät metsäaukiolla sijaitseva suuri, sammalpeitteinen kivi sekä kullattu, pronssiin valettu suuri perhonen.


title: Ateljeetalo Tuulensuu

text: Viimeiseksi teokseksi veistospuistoon valmistui vuonna 2005 Radoslaw Grytan "Silta". Taotusta raudasta ja mustasta graniitista koostuva teos muistuttaa Arvo Kanasen isän rakentamasta kivisillasta viereisen Kuhalanlahden yli. Kivisilta valmistui vuonna 1929 ja purettiin vuonna 1998. Teoksen graniittiosaan on kirjoitettu Kanasen teksti "Taide on loppumaton yhteys ihmisten välillä".


Chengdu Shuangliun kansainvälinen lentoasema on lentoasema Sichuanin maakunnan pääkaupunki Chengdussa, Kiinassa. Se sijaitsee Shuangliun kaupunkipiirissä Chengdussa. Matka Chengdun keskustaan on noin 16 kilometriä.


title: Chengdu Shuangliun kansainvälinen lentoasema

text: Vuonna 2015 se oli Kiinan 4. vilkain lentoasema yli 42 miljoonalla matkustajalla.


title: Jarmo Suomi

text:
Jarmo "Mister" Suomi (s. 25. lokakuuta 1971, Vaasa) on Helsingin Lähiradion toimittaja sekä teatterin ja musiikin tekijä. Suomi on tehnyt näytelmiä muun muassa Harri István Mäen kanssa Suomen paremman väen teatterissa. 1990-luvulla Jarmo Suomi oli yksi Pispalan kierrätyskeskuksen perustajista.
Jarmo Suomi on keikkaillut mm. kokoonpanoilla "Mister Suomen eroottiset unet" ja "Mister Suomi ja vastuulliset oikeushenkilöt". Mister Suomi ja Vastuulliset Oikeushenkilöt julkaisivat vuonna 2002 CD-äänitteen "Kiljuva sammakko" (OVCD-02), jonka tuotti Otto Valetta (Kalle Pursiainen). Vuonna 2011 Jarmo Suomi tuotti albumin "Tapan itseni jouluaattona" (MISTER-01). Kummallakin levyllä soitti myös mm. Juha Rauäng.


title: Victor Canning

text: Victor Canning (16. kesäkuuta 1911 Plymouth, Devon – 21. helmikuuta 1986) oli brittiläinen kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja, joka tunnetaan laajasta jännitysromaani- ja dekkarituotannostaan. Hän kirjoitti kuutisenkymmentä kirjaa, joista viisi on suomennettu. Oman nimensä ohella hän julkaisi salanimillä "Julian Forest" ja "Alan Gould". Hän voitti Silver Dagger -palkinnon vuonna 1972.


title: Victor Canning

text: Canningin tuotanto jakautuu kolmeen kauteen ja tyyliin. Vuosina 1934–1940 nuori kirjailija kirjoitti lempeitä komedioita kuten esikoisteos "Mr. Finchley Discovers His England". Hän vietti sitten kuusi vuotta brittiarmeijassa toisen maailmansodan Pohjois-Afrikan ja Italian rintamilla ja aloitti sodan jälkeen ystävänsä Eric Amblerin innoittamana kirjoittamaan eksoottisiin paikkoihin sijoittuvia dekkareita. Niiden lisäksi syntyi novelleja ja elokuvakäsikirjoituksia. Romaaninsa "Panther’s Moon" (1948) perusteella hänet leimattiin vakoiluromaanien tekijäksi, vaikka sitä aihetta hän ei käsitellyt monessakaan kirjassaan.


title: Victor Canning

text: Neljässä Canningin kirjassa päähenkilö on yksityisetsivä Rex Carver. näistä parhaana pidetty, kolmantena julkaistu "Skorpionin kirjeet" on julkaistu myös suomeksi.


title: Victor Canning

text: Vuonna 1967 Victor Canning rakastui uuteen naiseen ja jätti perheensä. Tämän jälkeen hän kirjoitti sanojensa mukaan sellaisia kirjoja joita oli aina halunnut tehdä muttei olut aiemmin ehtinyt. Ne olivat yhä jännityskertomuksia, mutta mukana oli kiinnostavia moraalisia ongelmia ja monitahoisia henkilöhahmoja. Tämän kauden teoksista "The Rainbird Pattern" muovautui Alfred Hitchcockin käsissä tämän viimeiseksi jääneeksi elokuvaksi "Perintö" (1976). Muita Canningin myöhäistuotantoon kuuluvia teoksia ovat "The Finger of Saturn", jossa aviomiehen vaimo katoaa pariksi vuodeksi ja palaa muistinsa menettäneenä; "Birdcage", joka alkaa nunnan hukuttautumisyrityksellä; sekä "The Runaways", nuorisoromaani poliisia pakenevasta pojasta.


title: Kahden käsittelijän periaate

text: Kahden käsittelijän periaate tai kahden henkilön sääntö on valvontajärjestelmä, jonka tarkoituksena on turvata korkea turvallisuuden taso erityisesti välttämättömille kriittisille materiaaleille tai operaatioille. Tämän säännön pohjalta kaikki sisäänpääsy ja toimenpiteet vaativat kahden valtuutetun henkilön läsnäoloa kaikkina aikoina.


title: Kahden käsittelijän periaate

text: Tilinpidossa sääntö tunnetaan "neljän silmän periaatteena", joka tarkoittaa, että maksutapahtuman toimenpiteitä voi tehdä vähintään kaksi henkilöä yhdessä.


title: Juuso Välimäki

text: Juuso Välimäki voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Darrell Castle

text: Darrell Castle (s. 1948 Kingsport, Tennessee) on yhdysvaltalainen poliitikko ja lakimies. Hän oli perustuslakipuolueen ehdokas vuoden 2016 presidentinvaaleissa. Vuoden 2008 vaaleissa hän oli puolueen varapresidenttiehdokas.


title: Darrell Castle

text: Castle opiskeli East Tennessee State Universityssa historiaa ja yleistä valtio-oppia. Hän liittyi Yhdysvaltain merijalkaväkeen, jonka palveluksessa hän oli muun muassa Vietnamin sodassa. Sen jälkeen hän opiskeli juristiksi Memphisin yliopistosta. Hän on perustanut useita yrityksiä.


title: Darrell Castle

text: Politiikassa Castle on toiminut perustuslakipuolueessa, muun muassa kaksi kautta puolueen Tennesseen osaston puheenjohtajana.


title: Darrell Castle

text: Vuoden 2016 presidentinvaaleissa Castle sai 203 010 ääntä eli 0,15 prosenttia äänistä.


title: Roman Malinovski

text: Roman Vatslavovitš Malinovski (18. maaliskuuta 1876 Płockin kuvernementti, Kongressi-Puola, Venäjän keisarikunta – 5. marraskuuta 1918 Pietari, Neuvosto-Venäjä) oli venäläinen bolševikkeja edustanut poliitikko, joka toimi vuosina 1912–1914 bolševikkipuolueen keskuskomitean jäsenenä ja parlamenttiryhmän johtajana valtakunnanduumassa. Myöhemmin paljastui, että hän oli ollut koko ajan tsaarin salaisen poliisin Ohranan agentti. Bolševikkien noustua valtaan Malinovski palasi vuonna 1918 Venäjälle, jossa hänet tuomittiin kuolemaan petturina ja teloitettiin.


title: Roman Malinovski

text: Malinovski syntyi puolalaiseen maanviljelijäperheeseen, mutta jäi varhain orvoksi. Hän vietti nuoruudessaan kolme vuotta vankilassa jäätyään kiinni murtovarkaudesta. Vapauduttuaan hän palveli 1902–1906 sotilaana Henkikaartin Izmailovon rykmentissä ja työskenteli sen jälkeen sorvaajana pietarilaisessa tehtaassa. Hän pääsi metallityöläisten ammattiliiton sihteeriksi, liittyi bolševikkeihin ja osallistui työväen järjestäytymiseen vuoden 1905 vallankumouksen aikana. Viranomaiset karkottivat Malinovskin Pietarista vuonna 1909 ja seuraavana vuonna hänet vangittiin Moskovassa. Tällöin hän suostui ryhtymään Ohranan salaiseksi tiedottajaksi. Hän sai kuukausittain sadan ruplan palkkion raportoimalla tarkkaan bolševikkien maanalaisesta toiminnasta ja siinä mukana olevista henkilöistä. Hänen koodinimekseen annettiin "Portnoi", ’räätäli’.


title: Roman Malinovski

text: Vuodesta 1911 Malinovski työskenteli Ohranan päällikön Stepan Beletskin suorassa ohjauksessa ja hänen palkkansa kasvoi 6 000 ruplaan vuodessa. Hän sai ohjeekseen pyrkiä edistämään hajaannusta sosiaalidemokraattisessa puolueessa. Hän tutustui bolševikkien johtajaan Vladimir Leniniin vuoden 1912 Prahan puoluekokouksessa ja teki tähän vaikutuksen puhujanlahjoillaan. Leninin aloitteesta Malinovski valittiin bolševikkipuolueen keskuskomiteaan ja asetettiin ehdolle lokakuun 1912 duumanvaaleissa. Ohrana varmisti, että Malinovskin rikosrekisteri ei muodostaisi estettä ehdokkuudelle. Tultuaan valituksi Malinovskista tuli myös bolševikkien kuusihenkisen edustajaryhmän puheenjohtaja. Monet puolueen sisäpiiriläiset, muun muassa Nikolai Buharin, alkoivat epäillä Malinovskia vakoojaksi, koska hänen ympärillään tapahtui paljon maanalaisten puoluetyöntekijöiden pidätyksiä. Maanpaossa asunut Lenin kuitenkin luotti täydellisesti Malinovskiin ja suojeli häntä. Buharin olisi halunut tuoda epäilynsä keskuskomitean käsittelyyn, mutta joutui luopumaan ajatuksesta Leninin uhattua järjestää hänet erotetuksi puolueesta. Eräät menševikkien johtajat syyttivät julkisesti Malinovskia petturiksi, mutta Lenin piti väitettä vain propagandana. Malinovski kavalsi Ohranalle lähes kaikki Venäjällä oleskelleet keskuskomitean jäsenet, muun muassa Josif Stalinin ja Jakov Sverdlovin, jotka molemmat karkotettiin Siperiaan.


title: Roman Malinovski

text: Jotkut tutkijat ovat spekuloineet Leninin aavistaneen Malinovskin alusta alkaen Ohranan agentiksi ja käyttäneen tätä tarkoituksella hyväkseen. Malinovski auttoi "Pravda"-lehden perustamisessa vuonna 1912 ja toimi sen ensimmäisenä varainhoitajana, joten lehti sai viranomaisten hyväksynnän ja alussa mahdollisesti jopa salaista rahoitusta Ohranalta. Bolševikkien ja menševikkien välisen hajaannuksen edistäminen oli myös Leninin pyrkimys, joten hän saattoi joka tapauksessa hyödyntää Malinovskia sosiaalidemokraattien duuma-ryhmän hajottamiseen ollessaan itse maanpaossa.


title: Roman Malinovski

text: Vuonna 1914 uusi apulaissisäministeri Vladimir Džunkovski vaati lopettamaan valtion palkkaaman "agent provocateurin" pitämisen duumassa ja kertoi totuuden duuman puhemiehelle Mihail Rodzjankolle. Paljastumisen uhatessa Malinovski erosi vastoin puolueensa ohjeita duuman jäsenyydestä. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä hän liittyi Venäjän armeijaan ja jäi saksalaisten sotavangiksi 1915. Bolševikit olivat tuominneet hänet puolueen käskyjen rikkomisesta, mutta joulukuussa 1916 hänet ilmoitettiin puolueen lehdessä rehabilitoiduksi. Malinovskin petturuus paljastui bolševikeille lopullisesti helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917, kun Venäjän väliaikainen hallitus julkisti Ohranan salaisia asiakirjoja. Vapauduttuaan sotavankileiriltä Malinovski saapui marraskuussa 1918 Neuvosto-Venäjälle ja pyrki Pietarissa tapaamaan Leniniä. Grigori Zinovjev näki ja tunnisti hänet ja määräsi hänet pidätettäväksi. Malinovskille järjestettiin oikeudenkäynti, jonka syyttäjänä toimi Nikolai Krylenko. Malinovski tunnusti oikeuden edessä kaiken ja väitti kertoneensa totuuden Leninille jo vuonna 1914. Hänet todettiin syylliseksi, tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin vielä samana iltana.


title: Axel Hamborn

text: Axel Harald Hamborn (19. helmikuuta1892, Solberga, Skåne – 1987, Malmö) oli ruotsalainen taidemaalari, kuvataiteilija ja graafikko. Hän opiskeli Tukholman taideakatemiassa ja teki opintomatkoja mm. Saksaan, Hollantiin, Belgiaan ja Ranskaan. Hambornin taulujen aiheita olivat usein rannikot, satama-aiheet ja veneet. Hän maalasi sekä öljyväritöitä että akvarellejä. Hambornin teoksia on nähtävillä Tukholman kansallismuseossa, Malmön museossa, Landskronan museossa ja Helsingissä. Kansallisgallerian kokoelmissa on hänen teoksensa "Sadekuuro tasangolla" vuodelta 1931.


title: Viitasaaren Jalkapalloklubi

text: Viitasaaren Jalkapalloklubi eli VJK on jalkapalloon erikoistunut seura, joka toimii Viitasaarella. Seura perustettiin vuonna 1978. VJK on Keski-Suomen vanhin pelkästään jalkapallon parissa toimiva seura. Vuonna 2003 VJK:n miesten edustusjoukkue pelasi seuran historian korkeimmalla sarjatasolla 3. divisioonassa yhden kauden. Veikkausliigaan VJK:ta edustaneista pelaajista on noussut ainoastaan Eero Tamminen.


title: Viitasaaren Jalkapalloklubi

text: Ensimmäisenä toimintavuotena 1978 seura osallistui sarjoihin kolmella joukkueella, joista D-juniorit sijoittuivat parhaiten ollen lohkossaan toiseksi. Ensimmäisen vuoden aikana seuraan oli liittynyt jäseniä 136, kun vuonna 2008 jäseniä oli noin 200. Parhaimmillaan seurassa toimi joukkueita 15 ja pelaajia oli yli 250, kun seura täytti 20 vuotta 1998.


title: Ruuponsaari

text: Ruuponsaari oli Rantasipi-ketjun ensimmäinen hotelli ja se sijaitsi Viitasaarella samannimisessä saaressa. Soliskylän kylässä sijannut hotelli purettiin vuonna 2013.


title: Ruuponsaari

text: Ruuponsaari valmistui vuonna 1966. 1970-luvulla majoituskapasiteettia kasvatettiin mökeillä, parhaimmillaan Ruuponsaaressa oli yösija 212 hengelle. Matkailu tyrehtyi kuitenkin 1970-luvun puolivälissä öljykriisiin, joten sesonkien välissä hotelli oli suljettuna. Matkailijoita koetettiinkin houkutella liikunnallisilla aktiviteeteilla, erityisesti talviliikunnalla kuten maastohiihdolla. Siitä huolimatta Ruuponsaari siirtyi vuonna 1982 Viitasaaren Rantaloma Oy:lle, joka jatkoi toimintaa vuoteen 1986 saakka.


title: Ruuponsaari

text: Vuonna 1987 toiminnan aloitti Ruupon Lomat Oy, joka oli oululaisten liikemiesten yhtiö. Kiinteistöön tehtiin täydellinen muodonmuutos, mutta viisivuotisjuhlien jälkeen yhtiö päätyi konkurssiin syksyllä 1992.


title: Ruuponsaari

text: Pakkohuutokaupasta Ruuponsaaren ostanut Säästöpankki vuokrasi tilat Loma-Ruuppo-yhtiölle, joka päätyi konkurssiin syksyllä 1994. Kesällä 1995 toimintansa aloitti Kekri-hotelli. Kristillisessä hengessä toimineessa hotellissa majoitushinnat olivat halvat ja alkoholia ei tarjoiltu. Syksyllä 1996 omistajina olivat hetken ruotsalaiset liikemiehet.


title: Ruuponsaari

text: Vuonna 1998 Ruuponsaari siirtyi Viitapuu-yrittäjien Paanasten omistaman yhtiön haltuun. 2000-luvun alussa alueelle suunniteltiin golfkenttää. Kesällä 2013 hotellissa oli vesivahinko, jonka seurauksena Panvest Oy päätti rakennuksen purkamisesta 15. elokuuta 2013.


title: Ampiaishaukka

text: Ampiaishaukka ("Henicopernis longicauda") on haukkojen heimoon kuuluva lintu. Sen levinneisyysaluetta ovat Indonesia ja Papua-Uusi-Guinea.


title: Ampiaishaukka

text: Laji on levinneisyysalueellaan elinvoimainen, mutta sen kanta on vähenemään päin. Sitä esiintyy siellä metsissä.


title: Harmaat sudet

text: Harmaat sudet () on turkkilainen nationalistinen järjestö, joka on toiminut 1960-luvun lopulta lähtien. Sen ideologiaa on kuvattu äärikansallismieliseksi ja uusfasistiseksi. Järjestöllä on läheiset yhteydet Kansallismieliseen toimintapuolueeseen (MHP). Se on MHP:n puolisotilaallinen tai terroristisiipi. Yhdysvallat ja Euroopan unioni eivät kuitenkaan määrittele Harmaita susia terroristijärjestöksi. Harmaiden susien perustaja oli eversti Alparslan Türkeş (1917–1997), joka johti myös MHP:tä.


title: Harmaat sudet

text: Harmaat sudet osallistuivat vuosina 1976–1980 Turkin poliittisiin väkivaltaisuuksiin, joissa kuoli yli 5 000 ihmistä. Väkivaltaisuudet johtivat vuoden 1980 sotilasvallankaappaukseen. Harmaat sudet tappoivat yli sata aleviittiä Maraşin verilöylyssä vuonna 1978. Järjestön on epäilty toteuttaneen myös Taksim-aukion verilöylyn vuonna 1977. Paavi Johannes Paavali II:n murhaa yrittänyt Mehmet Ali Ağca oli Harmaiden susien jäsen.


title: Harmaat sudet

text: Harmaat sudet kannattaa panturkkilaisuutta. Järjestön jäseniä on taistellut Vuoristo-Karabahin sodassa azerien puolella ja Tšetšenian sodissa tšetšeenien puolella. He tukivat Azerbaidžanin vallankaappausyritystä vuonna 1995. Järjestö toimii myös Euroopassa asuvien turkkilaisten keskuudessa. Harmaat sudet on jäsenmäärältään Saksan suurin äärioikeistolainen järjestö. Sillä uskotaan olevan yhteyksiä Turkin niin sanottuun ”syvään valtioon”, eli oletettuihin Turkin poliittisen järjestelmän taustalla toimiviin demokratianvastaisiin elementteihin, kuten tiedustelupalveluun, armeijaan ja mafiaan sekä aiemmin myös Counter-Guerrillaan, joka oli Operaatio Gladion turkkilainen haara.


title: Harmaat sudet

text:
Vuonna 2016 Harmaiden susien jäseniä on taistellut Syyrian sisällissodassa Vapaan Syyrian armeijan puolella. Järjestö suhtautuu vihamielisesti kurdeihin ja armenialaisiin sekä kieltäytyy jyrkästi tunnustamasta armenialaisten kansanmurhaa.
Saksassa arvioidaan olevan 2016 noin 10 000 harmaiden susien jäsentä, joista Baijerissa 1200. Ryhmä on osallistunut entistä aktiivisemmin kurdien vastaiseen aktivismiin, kuten joukkotappeluihin kurdien tilaisuuksissa.


title: Andy Hall

text: Andy Hall on brittiläinen juristi, joka työskentelee Bangkokissa, josta hän on raportoinut vuonna 2013 Finnwatchille Thaimaassa valmistettujen Suomessa myytävien tuotteiden eettisyydestä.


title: Andy Hall

text: Hall teki vuoden 2012 lopussa Finnwatchin tilauksesta tutkimusta ananasmehutiivistettä valmistavan Natural Fruit -yhtiön työntekijöiden oloista. Tammikuussa 2013 tutkimuksesta julkaistiin raportti. Hallia vastaan nostettiin yli seitsemän miljoonan euron korvausvaatimukset sisältävät kanteet Thaimaassa. Hän sai syyskuussa 2016 ehdollisen tuomion ja sakot yhtiön maineen loukkaamisesta ja valitti tuomiosta.


title: Andy Hall

text: Hallin puolentoista vuoden ehdollinen tuomio ja sakkorangaistus kumottiin thaimaalaisessa vetoomustuomioistuimessa toukokuussa 2018.


title: Andy Hall

text: Natural Fruit -yhtiö oli nostanut toisen kunnianloukkaussyytteen, joka koski Hallin Maynmarissa antamaa haastattelua. Siitä Thaimaan korkein oikeus vahvisti marraskuussa 2016 alempien tuomioistuinten vapauttavan päätöksen Hallia vastaan. Päätöksen mukaan korkeimmalla oikeudella ei ole tuomiovaltaa Myanmarissa tehdystä haastattelusta nostettuun syytteeseen. Tuomioistuimen mukaan poliisin tutkinnassa ilmeni väärinkäytöksiä.


title: Nina Karpin

text: Nina Karpin (o.s. Fiilin; 25. joulukuuta 1922 Lieksa – 28. elokuuta 2008 Vantaa) oli suomalainen runoilija ja opettaja.


title: Nina Karpin

text: Hänen vanhempansa olivat Joensuun ortodoksisen seurakunnan kirkkoherra Mikael Fiilin ja ruustinna Tatjana Fiilin o.s. Nadesdin. Nina Karpin vietti lapsuus- ja kouluvuotensa Joensuussa. Valmistuttuaan seminaarista opettajaksi hän toimi ensin kolme vuotta opettajana Outokummussa ja sen jälkeen 33 vuotta Lieksassa Keskuskoululla. Hän avioitui Viktor Karpinin kanssa ja perheeseen syntyi kaksi poikaa.


title: Nina Karpin

text: Kirjoitusharrastus alkoi jo lapsuudenkodin kirjallisuudenharrastusta tukevassa ilmapiirissä mietteiden ja runojen muodossa, mutta nuoruuden päiväkirjamuotoinen kokoelma nimeltä "Unda Marina" ei ole säilynyt.


title: Nina Karpin

text: Keskeisiä aiheita Nina Karpinin runoissa ovat ortodoksinen usko, luonto, koulumaailma, lapset ja äitiys. Ensimmäisessä vuonna 1990 julkaistussa runokokoelmassaan "Siunaavan käden alla" hän työstää lapsen menettämisen surua. Toisen kokoelman, vuonna 1998 ilmestyneen "Polku puutarhassa", runot liittyvät kokemuksiin papin tyttärenä, opettajana, aviopuolisona, äitinä, kirkkokuorolaisena ja rukoilevana seurakuntalaisena. Kirjan tuoton runoilija lahjoitti Valamon luostarille. Molempiin teoksiin on kirjoittanut esipuheet runoilijan lapsuudenystävä rovasti Erkki Piiroinen. Postuumina ilmestynyt runoilijan pojan Nikke Karpinin kokoama teos "Sinun armosi suojaan" sisältää kahden aikaisemman teoksen runojen lisäksi 48 ennen julkaisematonta runoa. Niissä teemoina ovat ihmisen suhde Jumalaan, läheiset ihmiset, ystävyys ja ortodoksiseen elämänkatsomukseen pohjautuva kiitollisuus ja toivo.


title: Kauha

text: Kauha on ruoanlaitossa käytettävä varrellinen ammennusväline. Sen malli on jossain määrin kulttuurisidonnainen, ja esimerkiksi Italiassa kauhat muistuttavat pitkävartista lusikkaa. Kauhoja valmistetaan yleensä puusta tai muovista. Suomessa puukauhat ovat yleensä koivusta tai valkopyökistä. Muovikauha on kuitenkin korvannut usein puisen kauhan, sillä muovinen kauha on puhtaanapidon kannalta helpompi. Muovisen kauhan materiaalin pitää olla lämpöä kestävää; muovikauhoissa käytetään usein melamiinia tai polyamidia.


title: Mutantti (Prätkähiiret)

text: Fredrik-mutantti ("Fred the Mutant") on kuvitteellinen hahmo Prätkähiiret-piirrossarjassa. Rick Ungarin luoma hahmo teki ensiesiintymisensä vuonna 1993 "Prätkähiiret"-animaatiosarjan jaksossa Hanat auki!.


title: Mutantti (Prätkähiiret)

text: Fredrik on professori Nuikin luoma mutantti, jolla on kolme silmää, lonkeroinen käsi sekä tikattu pää, joka on toisinaan auki. Lisäksi Fredrik on henkisesti epävakaa ja rakastaa kipua, minkä vuoksi hänellä on paljon itsetuhoisia ideoita ja tekoja. Mutantti toimii Leipäjuuston limusiinin kuljettajana ja toisinaan pilaa hänen suunnitelmansa omilla mielihaluillaan. Mutantti on Hevi-Hemmon fani ja omistaa kaikki tämän tekemät levyt. Mutantti oli Rasvanahan kanssa Leipäjuuston "vallankaappauksen" puolella, kun Dominic T. Stilon johti vielä Marsin osastoa.


title: Fenyyliglyoksaali

text: Fenyyliglyoksaali (CHO) on aromaattinen aldehydeihin ja ketoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää biokemiallisissa tutkimuksissa.