title: T-pyrstö

text: T-pyrstön etuna tavalliseen pyrstöön verrattuna on se, että korkeusvakaajat saadaan siirrettyä kauemmas moottorien pakokaasuvirrasta ja siipien jättövirtauksista. Niinpä sen korkeusvakaajat ovat tavallista pyrstöä tehokkaammat, jolloin niistä voidaan myös tehdä tavallista pienemmät. Lisäksi suurempi etäisyys jättövirtauksiin tarkoittaa, että T-pyrstön korkeusvakaajat värisevät lennossa vähemmän, joten metallin väsymistä tapahtuu vähemmän ja pyrstön käyttöikä on pidempi. T-pyrstössä myös sivuvakaaja toimii tehokkaammin, sillä korkeusvakaajat toimivat sille ikään kuin päätylevynä. Niinpä myös sivuvakaajasta voidaan tehdä tavallista pienempi. T-pyrstö mahdollistaa myös moottorien kiinnittämisen rungon takaosaan, missä korkeusvakaajat olisivat normaalissa pyrstössä.


title: T-pyrstö

text: T-pyrstö on altis erityiselle syväsakkaukselle. Siinä korkeusvakaaja jää sakkaavan siiven synnyttämään pyörteiseen ilmaan, mikä estää korkeusvakaajan käytön. T-pyrstöisillä koneilla on tällöin myös taipumus kääntyä nopeasti suurempaan kohtauskulmaan, jopa 40 asteeseen. Tämän seurauksena kone lukittuu syväsakkaukseen, sillä nokan laskeminen korkeusvakaajalla ei onnistu. Sakkauksesta poistuminen on tällöin vaikeaa, usein jopa mahdotonta.


title: T-pyrstö

text: T-pyrstö on kokonaisuutena tavallista pyrstöä painavampi. Lisäksi pyrstörakenne altistaa sivuvakaajan tavallista pyrstöä suuremmille kuormituksille, sillä korkeusvakaajan synnyttämän vääntömomentin on siirryttävä sivuvakaajan kautta koneen runkoon. Niinpä T-pyrstön on oltava tavallista pyrstöä vahvempi, mikä johtaa myös osaltaan painon lisääntymiseen.


title: Kalsidioli

text: Kalsidioli eli 25-hydroksikolekalsiferoli (lyhennetään 25(OH)D) on aktiivisen D-vitamiinin esiaste. Sen kemiallinen kaava on CHO ja moolimassa 400,6426 g/mol.


title: Kalsidioli

text: Maksa muodostaa kalsidiolia kolekalsiferolista eli D-vitamiinista. Osa kalsidiolista muuttuu elimistössä kalsitrioliksi, joka on varsinainen hormonaalisesti aktiivinen D-vitamiinin aineenvaihduntamuoto.


title: Kalsidioli

text: Elimistön D-vitamiinitilannetta määritettäessä mitataan nimenomaan seerumin kalsidiolipitoisuutta, joka antaa parhaan käsityksen D-vitamiinivarastosta. Kalsidiolilla voidaan hoitaa riisitautia ja osteomalasiaa.


title: Eila Pajastie

text: Eila Pajastie-Havia (vuoteen 1942 Paischeff; 1918–1994) oli suomalainen kuvataidekriitikko.


title: Eila Pajastie

text: Pajastie opiskeli Helsingin yliopistossa vuodesta 1936 taidehistoriaa, yleistä valtio-oppia, kansantaloustiedettä ja englantilaista filologiaa. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1942 ja harjoitti vuosina 1946–1948 jatko-opintoja Lontoossa, missä hän suoritti taidehistorian Bachelor of Arts -tutkinnon. Hän aloitti "Ilta-Sanomien" taidekriitikkona 1940-luvun taitteessa. Hän oli "Nya Pressen" -lehden kuvataidekriitikko vuosina 1953–1967 ja kirjoitti myös muihin lehtiin, kuten "Taide"- ja "Arkkitehti"-lehtiin sekä suomenkielisiin päivälehtiin. Pajastie kirjoitti kuvataiteen ohella kritiikkejä myös taideteollisuudesta, arkkitehtuurista ja viimeksi baletista. Taideteollisuudesta hän kirjoitti "Kaunis Koti" -lehteen vuosina 1949–1964.


title: Eila Pajastie

text: Pajastien vanhemmat olivat taidemaalari Alexander Paischeff ja tekstiilitaiteilija Eva Anttila. Hänen tätinsä oli balettitanssija Mary Paischeff ja hän tanssi nuorena itsekin. Pajastie oli 1950-luvun alussa muutaman vuoden naimisissa toimittaja Ilmari Havian kanssa.


title: Eila Pajastie

text: Pajastie luopui kriitikon urasta 1970-luvun alussa, minkä jälkeen hän työskenteli kääntäjänä muun muassa Suomen Kansallismuseossa. Hän ruotsinsi näyttelyluettelojen artikkeleita ja suomensi salapoliisiromaaneja. Hän suomensi Agatha Christien teoksen "Kuolema ilmoittaa lehdessä".


title: Kadriorgin presidentinpalatsi

text: Kadriorgin presidentinpalatsi () on Kadriorgin alueella Viron pääkaupungissa Tallinnassa sijaitseva uusbarokkirakennus, joka toimii Viron presidentin virka-asuntona. Vuosina 1937–1938 rakennetun rakennuksen on suunnitellut virolainen arkkitehti Alar Kotli.


title: Kadriorgin presidentinpalatsi

text: Vuonna 2014 presidentille päätettiin kunnostaa uusi virka-asunto Libertyn huvilaan Tallinnan länsilaidalla. Kunnostustöiden odotettiin vievän vuosia.


title: Michael Stevens

text: Michael Stevens (s. 23. tammikuuta 1986) on yhdysvaltalainen kouluttaja, tieteilijä, editoija ja internet-persoona. Stevens tunnetaan parhaiten hänen luomastaan ja juontamastaan YouTube-kanavastaan nimeltään "Vsauce". Alun perin kanava julkaisi videopeleihin liittyvää sisältöä, kunnes hänen opetuksellinen videosarjansa "DOT" herätti yleisön kiinnostuksen tehden siitä "Vsaucen" painopisteen. Kanava sisältää nykyään tieteeseen, filosofiaan, kulttuuriin ja illuusioihin keskittyvää sisältöä.


title: Michael Stevens

text: "Vsaucen" juontajana Stevensistä tuli yksi menestyksekkäimmistä YouTube-persoonista. Hänen kanavallaan on yli 13 miljoonaa tilaajaa sekä yli miljardi näyttökertaa. Stevens on myös yksi johtavista tieteen sekä koulutuksen popularisoijista Internetissä.


title: Michael Stevens

text: Vuonna 2017 Stevens loi ja tähditti YouTube Red -sarjaa nimeltään "Mind Field". Hän myös juonsi näyttämökiertuetta nimeltään "Brain Candy Live!" yhdessä Adam Savagen kanssa.


title: Michael Stevens

text: Stevens syntyi 23. tammikuuta 1986 Kansas Cityssä Missourissa. Hänen äitinsä työskenteli amanuenssina, ja hänen isänsä oli kemiantekniikan insinööri. Perhe muutti Stilwelliin, Kansasiin vuonna 1991. Opiskelleessaan Blue Valley High Schoolissa Stevens osallistui draamakerhoon sekä informatiivisen puheen ohjelmaan. Stevens valmistui ylioppilaaksi vuonna 2004, ja hän siirtyi Chicagon yliopistoon opiskelemaan psykologiaa sekä kirjallisuutta. Ylioppilaana Stevens kiinnostui videoiden editoinnista nähtyään uudelleenmuokatun trailerin "Hohdosta".


title: Michael Stevens

text: Stevens aloitti YouTube-videoiden tekemisen vuonna 2007 käyttäjänimellä "pooplicker888". Hänen ensimmäiset videonsa keräsivät jonkin verran huomiota, ja suositut YouTube-kanavat "CollegeHumor" ja "Funny or Die" näyttivät joitakin pätkiä näistä Stevensin videoista omilla kanavillaan. Samana vuonna Stevens tuotti käyttäjänimellä "CamPain2008" lyhyitä koomisia videoita vuoden 2008 Yhdysvaltain presidentinvaalien ehdokkaista.


title: Michael Stevens

text: Stevensin verkkosisältö herätti Ben Rellesin kiinnostuksen. Relles kutsui Stevensin jäseneksi verkkokomediaryhmään, joka silloin tunnettiin nimellä "Barely Political". Muutettuaan New Yorkiin Stevens sai työpaikan sekä "Barely Politicalista" että "Next New Networkista" tehden töitä sellaisten koomikkojen kuten Mark Douglasin, Todd Womackin, Andrea Feczkon ja Amber Lee Ettingerin vierellä. Stevens tuli tunnetuksi roolistaan parrakkaana nunnana. Stevens myös editoi sisältöä kanavalle ja ohjasi musiikkivideon, joka parodioi Owl Cityä, Douglasin suosittuun sarjaan nimeltään "The Key Of Awesome".


title: Michael Stevens

text: Stevens aloitti "Vsauce"-kanavan vuonna 2010. Alun perin kanavalla oli useita tuottajia. Kanava keskittyi suurimmaksi osaksi videopelikulttuuriin. Kanavalle syntyi useita erillisiä sarjoja, joista monia Stevens itse juonsi. Sarjoja olivat mm. "V-LIST", "IMG", "DONG" ja "LÜT". Stevens kehitti itselleen myös iskulauseen "Hey, Vsauce. Michael here", jolla hän esittelee itsensä videoissaan.


title: Michael Stevens

text: Eniten huomiota herätti kuitenkin Stevensin opetuksellinen sisältö. Stevens kertoo saaneensa inspiraation tieteellisten videoiden tekemiseen Paul Zaloomin työstä "Beakman's Worldissa". Stevens huomasi hänen suosituimman sisältönsä sisältävän usein totisempia tosielämän käsiteittä, jotka olivat usein monitieteellisiä. Merkittäviä esimerkkejä ovat: "What is the resolution of the eye?"; "What is the speed of dark?"; “Why is your bottom in the middle?”; ja “How much money is there in the world?”.


title: Michael Stevens

text: Myöhemmin vuonna 2010 Stevens julkaisi kaksi samankaltaista kanavaa nimeltään "Vsauce2" ja "Vsauce3". Kanavien juontajiksi muodostuivat Kevin Lieber ("Vsauce2") sekä Jake Roper ("Vsauce3"). Vuoteen 2011-2012 mennessä suurin osa Internetiin ja videopelikulttuuriin liittyvistä aiheista siirtyi näille kahdelle uudelle kanavalle. Näin alkuperäinen "Vsauce"-kanava jäi kokonaan Stevensin juontamaksi ja tuottamaksi. Kanava alkoi keskittyä opetukselliseen sisältöön. Suurin osa kanavan videoista on otsikoitu kysymyksellä, johon Stevens vastaa tai pohtii vastausta käsitellen oleellisia aiheita miltä tahansa tieteenaloilta, jotka kiinnostavat katsojia.


title: Michael Stevens

text: Stevens muutti Lontooseen, Englantiin vuonna 2012. Vuonna 2016 hän meni naimisiin vaimonsa Marnien kanssa ja muutti takaisin Yhdysvaltoihin. Tällä hetkellä Stevens asuu Los Angelesissa yhdessä "Vsauce3:n" juontajan Jake Roperin kanssa.


title: Tiina Itkonen

text: Tiina Itkonen (s. 1968) on suomalainen valokuvaaja, joka on kuvannut Grönlannissa.


title: Tiina Itkonen

text: Helsingissä asuva Itkonen on valmistunut 2002 Taideteollisesta korkeakoulusta, jonka lopputyön hän teki Grönlannista ja julkaisi nimellä "Inughuit". Hän kuuluu Helsinki Schoolina tunnettuun valokuvaajaryhmään. Hänen teoksiaan on esitelty yksityis- ja ryhmänäyttelyissä niin Suomessa kuin ulkomaillakin.


title: Tiina Itkonen

text: Itkosen kuvia on ollut näyttelyissä: Albert Kahn Museum, Pariisi 2013, Scandinavia House, New York 2013, Venetsian biennaali 2011, Sydneyn biennaali 2010 ja New York Photo Festival 2009.


title: Ohivirtaussuhde

text: Ohivirtaussuhde (, BPR) on ohivirtaussuihkumoottorin toimintaa kuvaava suhde. Se kertoo, missä suhteessa suihkumoottoriin tulevaa ilmaa virtaa turbiinin ohi. Esimerkiksi ohivirtaussuhde 10:1 tarkoittaa, että jokaista turbiinin ohi virtaavaa 10 kg ilmaa kohti 1 kg kulkee turbiinin läpi.


title: Ohivirtaussuhde

text: Moottoreita, joiden ohivirtaussuhde on korkeintaan 2:1, kutsutaan matalan ohivirtaussuhteen puhallinturbiineiksi. Korkean ohivirtaussuhteen moottoreilla ohivirtaussuhde on usein välillä 5:1 – 8:1. Uusimpien moottorien ohivirtaussuhde voi olla jopa 12:1.


title: Ohivirtaussuhde

text: Suihkuturbiinissa eli suorassa suihkumoottorissa kaikki sisään otettu ilma kulkee turbiinin läpi. Jotta suihkumoottori säilyisi tehokkaana myös matalilla nopeuksilla, moottorin läpi tulevaa ilmamassaa tulisi kasvattaa. Suihkuturbiinissa se ei kuitenkaan onnistu, sillä ilman ja polttoaineen suhteen moottorin polttokammiossa on pysyttävä samana. Ohivirtaussuihkumoottorissa ahtimen eteen on liitetty puhallin, jota moottori pyörittää. Se ohjaa ilmaa turbiiniin ja lisäksi sen ohi, turbiinin ja nasellin väliseen tilaan. Ahtimen läpi ja turbiinin ohi kulkeva ilma saa hieman vapaata ilmavirtaa suuremman nopeuden, joten moottorista ulos tullessaan se tuottaa työntövoimaa. Ahdin lisää polttoaineen kulutusta vain vähän, mikä tekee ohivirtaussuihkumoottoreista hyvin taloudellisia suoriin suihkumoottoreihin verrattuna.


title: Guido Mamberg

text: Guido Mamberg (4. syyskuuta 1895 Järvamaa – 3. lokakuuta 1954 Tallinna; haudattuna Tallinnaan, Liivan kalmistolle) oli Viron ensimmäinen ammattitaiteilija- graafinen suunnittelija, markkinointigraafikko, muotoilija-kuvittaja, Viron mainosgrafiikan ja riippumattoman julistetaiteen perustaja, yksi mainontataiteen edelläkävijöistä ja arvostettu edistäjä.


title: Guido Mamberg

text: Guido Mamberg kehittyi Toista maailmansotaa edeltävinä vuosina yhdeksi tuotteliaimmaksi ja luovimmaksi julistemestariksi Virossa. Hänestä tuli sekä julistetaiteen että kirjakuvituksien ja graafisen suunnittelun tunnetuimpia edustajia ja ensisijainen vaikuttaja, joka menestyksekkäästi osallistui myös kansainvälisiin julistenäyttelyihin. Hän osallistui useiden kansainvälisten taideteollisuuden yhdistyksien mm. "Verein der Plakatfreunde" ja "Bund Deutscher Gebrauchsgraphiker" toimintaan Berliinissä ja "Dansk Tegnerforbundet" toimintaan Kööpenhaminassa.


title: Guido Mamberg

text: Guido Mamberg oli Viron Mainoskerhon (et:Eesti Reklaamiklubi) perustajajäsen ja kuului Kansainväliseen Mainosliittoon. Hän oli vuosina 1924–1940 Viron Taiteilijoiden Liiton sekä vuosina 1940–1941 sosialistisen Viron Taidesäätiön ja 1944–1950 Viron SNT :n Taiteilijaliiton jäsen.


title: Guido Mamberg

text: Guido Mamberg syntyi 4. syyskuuta vuonna 1895 Keski-Virossa sijaitsevan Järvan maakunnan Albun kunnassa ja varttui maakunnan pääkaupungissa Paidessa, jossa hänen isänsä Johannes Mamberg oli tunnettu hieno- eli taidepuuseppä, arkkitehti sekä rakennusmestari. Erinomaisen piirtämistaitonsa G. Mamberg peri omalta isältään, joka tuotti itse kaikki rakennussuunnitelmansa ja -piirustuksensa.


title: Guido Mamberg

text:
Guido Mamberg kävi koulunsa Paidessa ja sai taiteen perusopetusta vuosina 1908–1909 taiteilijan ja Viron ensimmäisen etsausmestarin Rudolf Lepikin piirtämiskursseilla. Myöhemmin hän hankki taidekasvatusta Tallinnassa, ensin vuosina 1912–1914 Viron Taideyhdistyksen grafiikan- ja v 1915 Tallinnan Kauppaoppilaitoksen kaupallisen grafiikan kursseilla, jossa opettajana ja ohjaajana oli Paidesta kotoisin pedagogi, huonekalupuuseppä ja sisustussuunnittelija Teodor Ussisoo. Näiden Virossa suoritettujen opintojen jälkeen G. Mambergista tuli kirjaystävien kesken tunnettu kirjakansien ammattimainen suunnittelija.
Ensimmäisen maailmansodan aikana Guido Mamberg osallistui upseerina taisteluihin Venäjällä, Suomessa ja Romaniassa. Sodan jälkeen vuosina 1919–1923 hän osallistui kuuntelijana Kuninkaallisen Taideakatemian opintoihin ja suoritti Kauppiaiden Luokan Keskusjärjestön mainos- ja kaupallisen grafiikan kurssit Kööpenhaminassa. G. Mamberg jatkoi opintojaan Saksassa, Ruotsissa, Itävallassa ja Englannissa.


title: Guido Mamberg

text: Alkaen vuodesta 1923 Guido Mamberg toimi vapaana taiteilijana Tallinnassa ja keskittyi mainontaan. Hän työskenteli graafisen suunnittelun ja mainonnan alalla lähinnä kuolemaansa saakka vuonna 1954.


title: Guido Mamberg

text:
Guido Mamberg aloitti luovan työnsä ja toimintansa melko kokemattomana, mutta trenditietoisena ja taitavana nuorena miehenä jo opintojensa ohella vuonna 1913, luodessaan teoksia, jotka huomioitiin graafisen suunnittelun uutena sanana. Globaalin talouskriisin seurauksena mainonnan ja julisteiden varsin heikon kysynnän rinnalla Mamberg silti luottavaisena ja sovellettua grafiikkaa tuottavana itsenäisenä taiteilijana saavutti luovuutensa huipputason julistetaiteen ja julkaisutoiminnan alalla, mikä johti kansainväliseen läpimurtoon. Hän järjesti taidenäyttelyitä kotimaassa ja esitti luovaa julistetaidettaan ulkomailla.
Mamberg teki yhteistyötä sekä kauppa- ja teollisuusyritysten että aikakautensa valtiovirastojen kanssa, toimi kansallisten järjestöjen, teollisuus- ja maatalousnäyttelyjen taiteilijana ja pääsuunnittelijana. Hänen luomuksiin kuuluvat pakkausten ja logosuunnittelu, liikkeenomaiset tavaramerkit ja tuote-etiketit sekä säilykkeiden sarjatuotannon pakkausmuotoilun, tuotemerkkien ja tarrojen tunnusomaisen yhtenäisen teeman ja lähestymistavan suunnittelu. Hän loi mainoskylttejä, mainonnan ja matkailun julisteita ja tiedotuksia, adresseja, tutkintotodistuksia ja diplomeja, sanomalehti-ilmoituksia, kirjojen, kalentereiden ja sanomalehtien graafisia teemoja. Lisäksi hän toimi mainosvalaisun ja näyteikkunoiden somistamisen, konferenssien rakennusten ja esineiden dekoratiivisen taiteen ja ornamentiikan parissa. Mambergin luonnonomainen tyyli erottui muista tuolloin luoduista sovellusgraafisista töistä myös siinä, että useissa hänen tunnetuimmissa teoksissa oli mustavärinen tausta.


title: Guido Mamberg

text:
Koulutukseltaan erikoistuneena mainosammattilaisena Guido Mamberg toimi yhtenä keskeisenä suunnannäyttäjänä sekä julistetaiteen että graafisen suunnittelun alalla vuoteen 1940 asti.
G. Mambergin taidetuotantoon kuuluvat August Rudolf de Haasin, Arthur Heyen ja Jack Londonin kolme klassikkonovellia sisältävän vironkielisen teoksen ja unkarilaisen kirjailijan Mór Jókain loistavasta hovinarrista kertovan humoristisen vironnetun romaanin kuvituksien ohella mm.:


title: Guido Mamberg

text: Sosiaalisen vapauttamisen varjolla 21. kesäkuuta vuonna 1940 järjestetyn Kesäkuun vallankaappauksen ja Viron Neuvostoliittoon liittämisen jälkeen G. Mamberg joutui jatkamaan työtään muuttamalla toimintamalliaan stalinistisen propagandan mukaiseksi. Hän teki sen loistavan tasaisesti ja ammattitaidolla, luodessa erilaisia suunnitteluratkaisuja neuvostoliittolaisia ideologian luontaisia ilmaisukeinoja hyväksikäyttäen. Sillä tavalla hänen onnistui jatkaa taiteilijana sekä osoittaa oman itsenäisen työn taitoja ja luovuutta yli 50:ssä sanoma- ja aikakauslehdessä, laatiessa asiantuntemuksellaan niiden niin etu- ja kansisivut kuin sisäkuvitukset. Hänen taiteellisista neuvoista ja työstä hyötyivät Neuvosto-Viron johtavammat sanomalehdet.


title: Guido Mamberg

text: Nykyisin Mambergin julisteista, vedoksista ja tarroista koostuvasta yksityiskokoelmasta sai alkunsa Viron taidemuseon nuorin, vuonna 2001 perustettu graafisen suunnittelun kokoelma.


title: Riitta Ollikka-Laksola

text: Riitta Ollikka-Laksola (s. 11. lokakuuta 1956) on uransa päättänyt suomalainen alppihiihtäjä. Hän oli ensimmäinen suomalainen kansainvälisen tason naisalppinisti. Hän voitti nuorten EM-hopeaa 1974, tuli pistesijoille 1973 maailmancupissa ja osallistui 1976 Innsbruckin olympialaisiin. Hänet on valittu vuonna 1992 alppilegendojen kunniagalleriaan. Hänen paras lajinsa oli syöksylasku.


title: Riitta Ollikka-Laksola

text: Ollikka-Laksola oli naimisissa jääkiekkoilija Reijo Laksolan (k. 2007) kanssa. He tutustuivat 1976 Innsbruckin olympialaisten olympiakylässä. Heidän tyttärensä Niina Laksola voitti vuonna 2006 taitoluistelun Pohjoismaiden mestaruuden. Hänen isoisänsä oli yleisurheilija Väinö Eskola.


title: Vähälammi (Pirkkala)

text: Vähälammi on Pirkanmaalla Pirkkalan Sionkylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Vähälammi on osa Sikojoen valuma-aluetta.


title: Vähälammi (Pirkkala)

text: Lampi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria. Lampi sijaitsee Sikoluhta nimisellä suoalueella, joka on syntynyt Pyhäjärveen laskevan Sikojoen tulvalaakson reunoille asti. Sikoluhadan lammikoista erottuu Vähälammi suurimpana vaikka se on ruohottumassa umpeen. Lammen rantaviivan pituus on 600 metriä.


title: Vähälammi (Pirkkala)

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimeä ei näy. Vähäjärven kohdalla onkin ”Isolampeen” asti ulottuva pitkä lahti, jonka laajentumassa voi erottaa Vähälammin piirteet. Vähälammi on saattanut syntyä vasta silloin, kun Pyhäjärven vedenpintaa laskettiin parilla metrillä.


title: Vähälammi (Pirkkala)

text: Vuoden 1953 peruskartassa lammen nimi kirjoitettiin ”Vähälampi” ja se oli nykyistä paljon suurempi. Sikojoki virtasi Vähälammen lounaista reunaa myöten ja kuului osaksi jokea. Myös Sikoluhta oli monin paikoin nykyistä kapeampi, sillä jotkin peltopalstat ulottuivat joenuomaan asti paikoissa, jotka ovat nykyään suota. Karttaan on myös merkitty pehkun nostoa merkitsevät alueet. Pehkunnoston jäljiltä syntyivät monet Sikoluhdan vesialtaat, jotka näkyvät vuoden 1975 kartassa. Vielä vuoden 1991 kartassa tilanne oli samanlainen kuin vuonna 1975. Myöhemmin Vähälammi kasvaa umpeen ja kuroutuu erilleen Sikojoesta.


title: APU (lentokonetekniikka)

text: Auxiliary power unit () eli APU on lentokoneeseen asennettu turbiinimoottori, jota käytetään tuottamaan työntövoiman sijasta energiaa muihin tarkoituksiin. APU on yleensä kytketty generaattoriin, joka tuottaa 115 voltin vaihtovirtaa 400 hertsin taajuudella. Se on suurimmassa osassa konetyypeistä sijoitettu pyrstökartioon.


title: APU (lentokonetekniikka)

text: APU:ta käytetään yleensä lentokoneen ollessa maassa, matkustajien noustessa koneeseen tai poistuessa sieltä. Sen tuottamalla energialla saadaan koneen sähköjärjestelmä toimimaan ilman, että koneen moottoreita tarvitsee käynnistää. Siitä saatavalla paineilmalla voidaan myös käyttää koneen ilmastointia sekä käynnistää moottorit. APU:n ansiosta lentokone ei tarvitse maassa ollessaan ulkoista virtalähdettä. Lennon aikana APU voidaan myös käynnistää, jos jokin lentokoneen generaattoreista lakkaa toimimasta. Vastaavasti paineilmajärjestelmän vioittuessa APU voi tuottaa paineilmaa matkustamon paineistuksen ylläpitoon sekä jäänpoistoon.


title: Hadrianuksen temppeli

text: Hadrianuksen temppeli on kuolemansa jälkeen jumalaksi korotetulle keisari Hadrianukselle omistettu temppeli Campus Martiuksella, Roomassa. Sen rakennutti Hadrianuksen seuraaja, keisari Antoninus Pius vuonna 145. Nykyään temppeli on osa myöhemmän ajan rakennusta Piazza di Pietralla. Osa aukion kiveyksestä on peräisin temppelistä. Temppeliä on virheellisesti pidetty Neptunuksen temppelinä.


title: Hadrianuksen temppeli

text: Temppelin cellasta on jäljellä yksi seinä. Sen julkisivua reunustaa 11 kappaletta 15 metriä korkeaa korinttilaista tyyliä edustavaa pylvästä. Temppeli rakennettiin neljä metriä korkealle vulkaanisesta kivilajista tehdylle korokkeelle. Sen arkkitraavi on korjattu muutostöiden yhteydessä. Temppeliin rakennettiin paavillinen palatsi 1600-luvulla ja muutostöitä johti arkkitehti Carlo Fontana. Nykyään rakennuksessa toimii Borsa Valori di Roma eli Rooman arvopaperipörssi.


title: Hadrianuksen temppeli

text: Pankin tiloissa on nähtävissä cellan puolipyöreää peräseinää, jota aikoinaan peitti tynnyriholvi. Holvia ympäröiviin pylväisiin oli ripustettu sotasaalista. Pylväiden juuria koristivat provinsseja henkilöivät patsaat symboloiden Hadrianuksen edeltäjäänsä Trajanusta rauhallisempaa politiikkaa. Osa patsaista on nähtävillä nykyään Rooman kansallismuseossa ja Musei Capitolinissa.


title: Hadrianuksen temppeli

text: Temppeliä ympäröi aikoinaan suuri pylväskäytävä joka aukeni nykyiselle Via del Corsolle. Pylväskäytävän päässä oli riemukaari. Riemukaarta pidetään nykyään kirjallisuudessa mainittuna Antoninusten riemukaarena, joskin sitä on pidetty myös Claudiuksen riemukaarena. Sitä on kutsuttu myös Tosettin rimukaareksi, jolloin nimi on tullut lähistöllä asuneesta Tosettin perheestä. Riemukaaren jäännökset purettiin Via del Corson leventämisen tieltä ja 1700-luvulla paikalle rakennettua katua kutsuttiin riemukaaren vuoksi nimellä Via dell`Archetto.


title: Siiveke

text:
Siiveke on lentokoneen saranoitu ohjainpinta, jota käytetään kallistuksen hallintaan koneen pituusakselin suhteen. Useimmissa lentokoneissa siivekkeet sijaitsevat siipien vastakkaisten kärkien jättöreunoissa.
Siivekkeiden toiminta perustuu niiden kallistamisen aiheuttamaan siipiprofiilin muutokseen, joka saa aikaan nostovoiman muutoksen siivekkeiden kohdalla olevalla siipiosuudella. Nostovoima kasvaa kun siivekettä lasketaan, siipiprofiilin kaareutuessa enemmän, ja päinvastoin siivekettä nostettaessa. Näin ollen siivekkeet kääntyvät eri suuntiin konetta kallistettaessa; tyyrpuurin puoleinen siiveke nousee ylös ja paapuurin laskee alas, kun konetta kallistetaan tyyrpuurin puolelle siivekkeillä.


title: Siiveke

text: Siivekkeillä aikaansaatu kallistuminen synnyttää siiven nostovoimalle sivuttaiskomponentin, joka saa koneen kaartamaan.


title: Siiveke

text: Lentokoneen kaarron hallinta on tosin joissakin konetyypeissä toteutettu spoilereilla. Tällöin kaartaminen saadaan aikaan pudottamalla kaarron puoleisen siiven nostovoimaa avaamalla sen puolen spoileri.


title: Salomonsaaret kesäolympialaisissa 1992

text: Salomonsaaret osallistui Barcelonan kesäolympialaisiin vuonna 1992 yhden urheilijan joukkueella. Maata edusti vain painonnostaja Leslie Ata. Hän ei saavuttanut mitalia tai suurempaa menestystä.


title: Vanha anatomianlaitos

text: Vanha anatomianlaitos ("Vana anatoomikum") on Tartossa Toomemäellä sijaitseva Tarton yliopiston anatomianlaitoksen vanha rakennus. Sen on suunnitellut arkkitehti J. W. Krause, ja se on valmistunut vuonna 1805.


title: Vanha anatomianlaitos

text: Anatomianlaitoksen paikalla oli aikaisemmin Ruotsin vallan aikainen Kaarle Kustaan linnoitus. Rakennus oli alun perin klassisistinen rotunda, mutta siihen rakennettiin siivet 1825–1827, ja suunnittelijana oli jälleen Krause. U:n muotoon se laajeni 1856–1860 arkkitehti Karl Rathausin suunnitelmien mukaan.


title: Vanha anatomianlaitos

text: Laitosella on työskennellyt merkittäviä tutkijoita, kuten Karl Burdach, Karl Kupffer, August Rauber ja Friedrich Bidder.


title: Vanha anatomianlaitos

text:
Rakennus sai nimeensä sanan "vanha", kun uusi laitos valmistui 1888. Rakennus oli yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan käytössä vuoteen 1999, jolloin tilat olivat jo käyneet pieniksi ja vanhentuneiksi tiedekunnan tarpeisiin. Sinä vuonna valmistui tiedekunnalle Maarjamõisaan uusi Biomedicum. Sen jälkeen tiloissa järjestettiin näyttelyitä siihen asti, kunnes rakennus suljettiin korjaustöiden vuoksi.
Lääketieteellisen tiedekunnan lääketieteelliset kokoelmat on siirretty AHHAA-tiedekeskukseen.


title: Luettelo lumilautailun olympiamitalisteista

text: Lumilautailu on ollut talviolympialaisten kisaohjelmassa vuoden 1998 talviolympialaisista lähtien. Lajin menestynein maa olympialaisissa on Yhdysvallat.


title: Suvi Aalto

text: Suvi Aalto (s. 9. huhtikuuta 1994 Oulunsalo) on suomalainen laulaja ja maskeeraaja sekä kansainvälisesti tunnetun Saara Aallon pikkusisko. Hän nousi julkisuuteen vuoden 2013 The Voice of Finlandista.


title: Suvi Aalto

text:
Aalto osallistui The Voice of Finlandiin vuonna 2013. Hän eteni finaaliin, jonka päätteeksi putosi ja sijoittui neljän parhaan joukkoon. Aalto on tämän jälkeen tehnyt yhteiskiertueita Tomi Metsäkedon, siskonsa Saara Aallon sekä tämän ex-miehen Teemu Roivaisen kanssa.
Aalto työskentelee Make Up Storessa, Helsingissä.


title: Suvi Aalto

text: Aallon sisko on laulaja Saara Aalto ja veli pokerinpeluun ammattilainen Samu Aalto. Heidän vanhempansa ovat Markus ja Taina Aalto. Aallon serkku on vatsastapuhuja Sari Aalto sekä setä Simo Aalto on taikuuden maailmanmestari. Aalto seurustelee tanssija ja näyttelijä Antti Kyllösen kanssa.


title: Toromirohelmipalko

text: Toromirohelmipalko ("Sophora toromiro") on hernekasveihin kuuluva puu, joka kasvoi endeemisenä Chileen kuuluvalla Tyynenmeren Pääsiäissaarella. Laji on hävinnyt luonnonvaraisena sukupuuttoon.


title: Toromirohelmipalko

text: Toromirohelmipalko oli alun perin saaren pääpuulaji, mutta taantui polynesialaiskansan tuhottua Pääsiäissaaren metsät noin 1600-luvulla. Saaren viimeinen puu hävisi 1930-luvulla. Lajin harvat jäljellä olevat yksilöt kasvavat nyt kasvitieteellisissä puutarhoissa, muun muassa Lontoon Kew Gardensissa.


title: Rakkopuu

text: Rakkopuu ("Koelreuteria paniculata") on saippuamarjakasveihin kuuluva puu. Lajin alkuperäalue on Aasiassa: Kiinassa, Koreassa ja Taiwanissa.


title: Rakkopuu

text: Rakkopuu kasvaa 9–12 metriä korkeaksi. Lehdet ovat parilehdykkäiset. Kukat ovat pienet ja keltaiset, ne kasvavat suurissa tertuissa. Hedelmänä on pullea, rakkomainen kota, joka säilyy puussa monta kuukautta. Kotahedelmän sisällä on yhdestä kolmeen mustaa siementä.


title: Joona Kunnas

text: Joona Kunnas (s. 8. tammikuuta 1993 Vantaa) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Ranskan Ligue Magnusin Anglet Hormadissa.


title: Joona Kunnas

text: Kunnas on Etelä-Vantaan Urheilijoiden kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Jokereihin, josta Kunnas siirtyi edelleen kesken C-juniorikauden 2008–2009 Kiekko-Vantaan paitaan. Kaudeksi 2010–2011 hän lähti vaihto-oppilaaksi Yhdysvaltoihin Santa Margarita High Schooliin. Lukion joukkueen valmentaja Craig Johnson näki Kunnaksessa potentiaalia ja suositteli häntä B-nuorten T1EHL-liigan Los Angeles Jr. Kingsin valmentaja Jack Bowkusille. Kunnaksen toi Kingsiin kuitenkin Bowkusia tuolloin paikannut slovenialaisvalmentaja Matjaž Kopitar, paikallisen NHL-seura Los Angeles Kingsin hyökkääjä Anže Kopitarin isä.


title: Joona Kunnas

text: USHL-joukkue Tri-City Storm varasi Kunnaksen 77. pelaajana kesällä 2011. Hän oli siirtymässä joukkueeseen kaudeksi 2011–2012, mutta Kunnas jätti Stormin kuitenkin jo ennen kauden alkua ja siirtyi kanadalaisen BCHL-junioriliigan Coquitlam Expressiin. Kaudeksi 2012–2013 hän palasi Suomeen ja siirtyi Jokereiden A-nuoriin. Kahdeksan siellä pelatun ottelun jälkeen yhdysvaltalaisen EJHL-junioriliigan Islanders Hockey Club kuitenkin otti Kunnakseen yhteyttä ja hän palasi Pohjois-Amerikkaan. Kunnas eteni joukkueen kanssa liigan finaaleihin, mutta mestaruuden vei kuitenkin Jersey Hitmen.


title: Joona Kunnas

text: Kaudeksi 2013–2014 Kunnas siirtyi Connecticutin yliopistojoukkueeseen. Kesällä 2014 hän osallistui Washington Capitalsin kehitysleirille. Kesken neljännen yliopistokautensa 2016–2017, joulukuussa 2016 Kunnas siirtyi loppukauden kattavalla ja yhden vuoden option sisältävällä sopimuksella SM-liigajoukkue Tampereen Ilvekseen. Hän sai tililleen ensimmäisen liigaottelunsa 30. joulukuuta 2016 vieraissa Mikkelin Jukureita vastaan. Kunnas merkittiin Ilveksen seitsemänneksi puolustajaksi ja hän jäi lopulta ilman peliaikaa. Kunnas sai ensimmäiset jääaikansa SM-liigassa kolmannessa ottelussaan 5. tammikuuta 2017 paikallisvastustaja Tapparaa vastaan. Hän sai ottelussa peliaikaa 16.46 minuuttia ja keräsi tehomerkinnän +1. Kunnas sai myös yhden kahden minuutin jäähyn kiinnipitämisestä. Hän sai tililleen kymmenen SM-liigaottelua jääden niissä ilman tehopisteitä, mutta Kunnaksen rooli jäi kuitenkin pieneksi ja hän sai peliaikaa vain kolmessa liigaottelussaan. Siirtotakarajalla, helmikuussa 2017 Ilves lainasi Kunnaksen loppukaudeksi Mestis-joukkue Lempäälän Kisaan, jossa hän pelasi kaksi ottelua.


title: Joona Kunnas

text: Ilves ei käyttänyt Kunnaksen sopimuksessa ollutta optiota. Hän siirtyi kaudeksi 2017–2018 vuoden mittaisella sopimuksella Ranskan Ligue Magnusin Brûleurs de Loups de Grenobleen. Kunnas eteni joukkueen kanssa aina liigan finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin Dragons de Rouen otteluvoitoin 4–0. Hän edusti Grenoblea kauden aikana myös Continental Cupissa. Huhtikuussa 2018 Kunnas teki vuoden mittaisen sopimuksen samassa liigassa pelaavan Scorpions de Mulhousen kanssa, mutta seura kuitenkin päätti purkaa hänen sopimuksensa jo elokuussa. Vain muutamaa päivää myöhemmin Kunnas teki kauden 2018–2019 kattavan sopimuksen Ligue Magnusin nousijajoukkue Anglet Hormadin kanssa.


title: Rocca al Maren ostoskeskus

text: Rocca al Maren ostoskeskus on suuri ostoskeskus Viron Tallinnan Haaberstin kaupunginosassa. Ostoskeskuksessa toimii noin 170 liikettä. Kauppakeskuksen ylläpitäjä on Citycon. Rocca al Maren ostoskeskuksen länsipuolella on Sakun suurhalli ja eteläpuolella Tallinnan eläintarha (Paldiskin maantien toisella puolella). Viron ulkoilmamuseo sijaitsee runsas kilometri ostoskeskuksesta luoteeseen.


title: Rocca al Maren ostoskeskus

text: Ostoskeskuksen pinta-ala on 87 000 m, josta 54 000 m on vuokrattavaa liiketilaa.


title: Ülemisten ostoskeskus

text: Ülemisten ostoskeskus () on Viron Tallinnan Lasnamäen kaupunginosassa, Ülemistejärven pohjoisrannan tuntumassa sijaitseva, maansa suurimpiin lukeutuva ostoskeskus. Siellä on runsaasti vaate-, kenkäalan ja lasten tuotteiden (lelut ja lastenvaatteet) myymälöitä. Ostoskeskuksen suurin vuokralainen on Rimi-ketjun hypermarket. Vuonna 2014 valmistuneen ostoskeskuksen toisen rakennusvaiheen ja syksyn 2016 laajennusten jälkeen sen kokonaispinta-ala on pysäköintitaloineen noin 93 000 m .


title: Ülemisten ostoskeskus

text: Kauppakeskuksen omistaa norjalainen Awilhelmsen AS -konserni kiinteistösijoituksiin keskittyneen Linstow AS -tytäryhtiönsä välityksellä. Norjalaiskonserni tunnetaan myös esimerkiksi Expert- ja Power-kodinkoneketjujen omistajana.


title: Valkopantterinkita

text: Valkopantterinkita ("Justicia adhatoda") on akanttikasvilaji, jota käytetään lääkekasvina. Se sisältää erästä kinatsoliini-alkaloidia (vasikiini).


title: Valkopantterinkita

text: Valkopantterinkita kasvaa pari metriä korkeaksi pensaaksi. Sillä on suuret torvimaiset kaksihuuliset kukat, alempi huuli on kolmiliuskainen. Kukat ovat valkoiset ja punaviiruiset.


title: Valkopantterinkita

text: Valkopantterinkita kasvaa luontaisesti trooppisessa Aasiassa seuraavilla alueilla: Intia, Nepal, Pakistan, Sri Lanka, Bhutan, Malesia ja Jaava Indonesiassa. Lajia on myös laajasti viljeltynä trooppisella vyöhykkeellä, jolloin se on levinnyt luontoon.


title: Teksasinlupiini

text: Teksasinlupiini ("Lupinus texensis") on yksivuotinen pohjoisamerikkalainen hernekasvilaji. Sitä viljellään yksivuotisena koristekasvina.


title: Teksasinlupiini

text: Teksasinlupiinia esiintyy luonnonvaraisena Yhdysvaltojen eteläosassa Teksasin, Oklahoman, Louisianan ja Floridan osavaltioissa.


title: Harju Elekter

text: AS Harju Elekter on Keilan kaupungissa toimiva virolainen osakeyhtiö. Sen päätoimiala on sähkö- ja tietoliikennejärjestelmien suunnittelu, valmistus ja kauppa.


title: Harju Elekter

text: Yhtiö on valmistanut sähkölaitteita vuodesta 1968. Harju Elekter -nimi otettiin käyttöön vuonna 1983. Harju Elekterin osake on noteerattu Tallinnan pörssissä 30. syyskuuta 1997 lähtien.


title: Arco Vara

text: Arco Vara on Tallinnassa toimiva virolainen kiinteistöalan osakeyhtiö, joka toimii Virossa, Latviassa ja Bulgariassa.


title: Arco Vara

text: Yhtiön osake noteerataan Tallinnan pörssissä.


title: Teksasinkosmoskukka

text: Teksasinkosmoskukka ("Thelesperma burridgeanum", syn. "Cosmidium burridgeanum") on yksivuotinen pohjoisamerikkalainen mykerökukkaiskasvi. Sitä viljellään yksivuotisena koristekasvina. Kukinnot ovat suurehkot ja laitakukat kaksiväriset. Teksasinkosmoskukkaa esiintyy luonnonvaraisena Yhdysvalloissa, vain Teksasissa.


title: Baltika (virolainen yritys)

text: Baltika on Tallinnassa toimiva virolainen muotialan jälleenmyyjä. Yhtiön Itä- ja Keski-Euroopassa esillä oleviin vaatemerkkein kuuluvat Monton, Mosaic, Baltman, Bastion ja IvoNikkolo. Vuonna 2016 Baltica Groupin liikevaihto (myynti) oli yhteensä 46,974 miljoonaa euroa (laskua 4 % edellisvuoteen).


title: Baltika (virolainen yritys)

text: Yhtiön osake noteerataan Tallinnan pörssin päälistalla.


title: LHV Group

text: AS LHV Group on virolainen finanssikonserni, jonka osake noteerataan Tallinnan pörssin päälistalla. LHV on perustettu vuonna 1999 ja yhtiöllä on toimintaa Viron lisäksi muissa Baltian maissa.


title: LHV Group

text: LHV on lyhenne perustajiensa sukunimistä, mikä on samalla myös yhtiön käyttämä alkuperäinen nimi: "Lõhmus, Haavel & Viisemann". LHV:n perustajat olivat aikaisemmin työskennelleet Hansapankin palveluksessa. Virallisesti LHV-nimi otettiin käyttöön toukokuussa 2009.


title: LHV Group

text: Ensimmäiset pankkiautomaattinsa LHV avasi elokuussa 2015 Tallinnassa, yhden automaatin sijaitessa Tartossa.


title: LHV Group

text: LHV Group listautui Tallinnan pörssin päälistalle toukokuussa 2016, mikä oli pörssin ensimmäinen listautuminen yli viiteen vuoteen. Kesäkuussa 2016 LHV osti Danske Bankin virolaiset eläkerahastot 11 miljoonan euron kauppahinnalla. Kaupantekohetkellä Danske Bankin rahastoilla oli noin 43 000 asiakasta ja varoja niissä oli yhteensä noin 235 miljoonaa euroa. Danske-kaupan myötä LHV:n osuus Viron pakollisista eläkerahastoista nousi noin 30 prosenttiin.


title: Ekspress Grupp

text: Ekspress Grupp on Tallinnassa toimiva virolainen joukkoviestintäalan osakeyhtiö. Tytäryhtiöittensä kanssa yhtiö toimii erityisesti verkkoviestinnän ja painettujen julkaisujen (sanomalehdet, aikakaslehdet, kirjat) parissa sekä painopalvelujen tarjojana.


title: Ekspress Grupp


title: Ekspress Grupp

text: Ekspress Gruppin tytäryhtiö As Ekspress Meedia julkaisee Viron suurimpia viikoittaisia sanomalehtiä; Eesti Ekspressiä ja Eesti Päevalehteä.


title: Luettelo ohjaskelkkailun olympiamitalisteista

text: Ohjaskelkkailu on ollut talviolympialaisten kisaohjelmassa vuoden 1964 talviolympialaisista lähtien. Lajin menestynein maa olympialaisissa on Saksa.


title: Turkestaninkurjenmiekka

text: Turkestaninkurjenmiekka ("Iris hoogiana") on kurjenmiekkoihin kuuluva monivuotinen kasvilaji.


title: Turkestaninkurjenmiekka

text: Turkestaninkurjenmiekka kasvaa luontaisesti Keski-Aasiassa Tadžikistanissa ja Uzbekistanissa. Sitä viljellään myös koristekasvina.


title: Nordecon

text: Nordecon AS on virolainen rakennusalan yhtiö. Nordecon on perustettu vuonna 1989 ja se kuuluu nykyään Viron suurimpiin rakennusyhtiöihin. Yhtiö tunnettiin aiemmin nimillä "AS Eesti Ehitus" ja "Nordecon International AS". Nordeconin pääomistaja on 50,99 %:n osuudella "Nordic Contractors AS" (tilanne 30.6.2018).


title: Nordecon

text: Nordeconilla on liiketoimintaa Viron lisäksi myös Ruotsissa, Suomessa ja Ukrainassa. Yhtiö listautui Tallinnan pörssiin 18. toukokuuta 2006.


title: Bokharankurjenmiekka

text: Bokharankurjenmiekka ("Iris bucharica") on kurjenmiekkoihin kuuluva monivuotinen kasvilaji.


title: Bokharankurjenmiekka

text: Bokharankurjenmiekka kasvaa luontaisesti Keski-Aasiassa Tadžikistanissa, Uzbekistanissa ja Afganistanissa.


title: PRFoods

text: PRFoods on Tallinnasta käsin toimiva virolainen osakeyhtiö, joka viljelee kalaa Ruotsissa ja Suomessa, valmistaa kalatuotteita näistä ja norjalaisesta kalasta ja myy niitä Suomessa ja Virossa.Kasvatettu taimen ja Norjasta tuotu lohi käsitellään Rengossa Heimon Kalan tuotantolaitoksilla tai Vettel OÜ:n tiloissa Viron Saarenmaalla. Yhtiön kalatuotteissaan Suomen markkinoilla käyttämiä tuotemerkkejä ovat "Heimon Gourmet" ja "Saaristomeren".


title: PRFoods


title: Korolkowinsahrami

text: Korolkowinsahrami ("Crocus korolkowii") on sahramien sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji.


title: Korolkowinsahrami

text: Korolkowinsahrami kasvaa luontaisesti Keski-Aasiassa Tadžikistanissa, Uzbekistanissa, Afganistanissa ja Pakistanissa.


title: Iridium NEXT

text: Iridium NEXT on Iridium Communicationsin Iridium-konstellaation sukupolvi, jonka satelliittien laukaisut alkoivat tammikuussa 2017. Iridium NEXT -satelliitit korvaavat yhtiön nykyisen konstellaation 66 ikääntynyttä satelliittia, tuoden samalla uusia toiminnallisuuksia.


title: Iridium NEXT

text: Iridium NEXT -konstellaatio koostuu aiempien Iridium-konstellaatioiden tapaan 66 polaariradoilla kiertävästä satelliiteista, sekä kuudesta kiertoradalla olevasta ja yhdeksästä maassa odottavasta varasatelliitista.


title: Iridium NEXT

text: Uusien satelliittien tiedonvälityskyky on edeltäjiinsä nähden yhdeksänkertainen ja niissä on 125-kertainen muistikapasiteetti vanhempiin satelliitteihin nähden.


title: Catharina Sofia Topelius

text: Catharina Sofia Topelius (3. helmikuuta 1791 Uusikaarlepyy – 1. heinäkuuta 1868 Kuddnäs, Uusikaarlepyy) oli naimisissa Zacharias Topelius vanhemman kanssa ja kirjailija, päätoimittaja ja professori Zacharias Topeliuksen äiti.


title: Catharina Sofia Topelius

text: Catharina Sofia Topelius oli vanhempiensa kautta lujasti ankkuroitu Pohjanmaan kauppiasympäristöön. Hänen isänsä Samuel (1767–1796) kuului Calamniuksen porvari- ja pappissukuun, ja hänen äitinsä, Anna Sofia Backman (1770–1830) oli myös kauppiaan tytär. Kun Anna Backman vuonna 1796 jäi leskeksi, hän jatkoi miehensä kauppiastoimintaa ja meni uudelleen naimisiin kauppahuoneen kirjanpitäjä Johan Turdinin (1778–1834) kanssa. Tytär Sofia kasvoi kuitenkin pääasiassa varakkaiden isovanhempiensa Joseph Calamniuksen ja Margeretha Skrifvarin luona. Hän sai tyypillisen yläluokkaisen kasvatuksen, joka muun muassa tarkoitti, että hänet lähetettiin 14-vuotiaana Tukholmaan kahdeksi vuodeksi oppimaan ranskaa, piirtämistä ja seurustelutaitoja. Muutama vuosi Suomen sodan jälkeen Sofia Calamnius tapasi tulevan miehensä, joka oli asunut Tukholmassa samaan aikaan hänen kanssaan ja oli nyt muuttanut Uuteenkaarlepyyhyn toimiakseen kunnanlääkärinä. Pari avioitui vuonna 1812.


title: Catharina Sofia Topelius

text: Sofia Topeliuksen sukulaissuhteet muovasivat merkittävässä määrin hänen poikansa Zacharias Topeliuksen sosiaalista kehystä. Hänen vanhempi sisarensa Christina oli naimisissa uuskaarlepyyläisen kauppiaan Matts Lithénin kanssa ja pariskunnan tyttäret kuuluivat Zacharias Topeliuksen lapsuudenystäviin. Toinen heistä oli runoilijan suuri nuoruudenrakkaus. Nuorempi sisar Maria meni naimisiin Topeliuksen sedän Gustaf Toppeliuksen kanssa. Sofia Topeliuksen velipuoli Gustaf Turdin meni naimisiin vuonna 1831 tukholmalaisen Emelie Backmanin kanssa, joka oli myös hänen kolmas serkkunsa. Emelie Backman toi mukanaan nuoremman veljensä Henrikin Uuteenkaarlepyyhyn ja hänestä tuli Topeliuksen läheisin ystävä nuoruusvuosista hänen kuolemaan saakka vuonna 1842. Siskopuoli Augusta Turdin avioitui vuonna 1834 paroni Carl Rosenkampffin kanssa. Opiskeluaikanaan 1832–1840 Keisarillisessa Aleksanterin-yliopistossa vieraili Zacharias Topelius päivittäin Rosenkampffin perheessä Helsingissä ja Carl Rosenkampff tuli olemaan tärkeä taloudellinen tuki nuoremmalle sukulaiselle opiskeliaikana.


title: Catharina Sofia Topelius

text: Vaimonsa noin 20000 markan perinnön avulla osti puolisot Kuddnäsin kiinteistön heti uudenkaarlepyyn kaupungin rajojen ulkopuolella. Maatila laajentui ostojen kautta, esimerkiksi naapuritila Frillin hankinnalla ja Zacharias Topelius vanhemmalla oli suunnitelma muodostaa riittävän suuri omaisuus perheelleen ståndspersoner avulla. Tilalle rakennettiin puutarha, paja, viinanpolttamo ja mylly ja uusia viljelymenetelmiä kokeiltiin. Topeliuksen toiminnassa voi nähdä Suomen Talousseuran levittämien oppien vaikutusta. Tapa lukea silloin vielä suhteellisen vähän levinneitä sanomalehtiä oli tapana taloudessa ja Sofia Topelius piti kiinni tavastaan kuolemaansa saakka.


title: Catharina Sofia Topelius

text: Avioliitossa syntyi neljä lasta: Johan Emil (1814–1815), Gustaf Arvid (1816, kuollut lapsena), Zacharias (1818–1898) ja Johanna Sofia (1820–1913). Miehen terveys heikkeni rajusti vuonna 1820, kun hän halvaantui vyötäröstä alaspäin. Hän jatkoi lääkärinammattinsa harjoittamista. Zacharias Topelius vanhempi kuoli 23. tammikuuta 1831.


title: Catharina Sofia Topelius

text: Miehensä kuoleman jälkeen vuonna 1831 jatkoi Sofia Topelius Kuddnäsin ja sen maiden viljelemistä vuoteen 1866, kun tila annettiin vuokralle. Hän lopetti osan miehensä aloittamasta toiminnasta, muun muassa viinanpolttamon, pajan ja myllyn. Hän myös myi myös omaisuutta, joka sijaitsi kauempana, mutta osti vuonna 1857, vastineeksi neljänneksestä Kuddnäsin maita, jotka olivat siihen saakka olleet vielä muiden omistuksessa. Kuddnäsiin ja Frilliin kuuluvia peltoja viljelivät lampuodit ja torpparit, jotka tekivät sopimuksia maanomistajan kanssa määräajoiksi. He viljelivät maata omaan laskuun, mutta maksoivat arentia työnä tai rahana. Työntekijöinä itse Kuddnäsissä oli renkejä ja piikoja, jotka saivat palkkansa suoraan. Sofia Topeliuksen toiminta koostui useiden ihmisten työn johtamisesta ja tilien hoitamisesta. Tässä roolissa hän saattoi toimia vain siksi, koska hän oli leski eikä hän siksi ollut miehensä holhouksen alainen, josta oli säädetty vuoden 1734 laissa naimattomille ja naimisissa oleville naisille.


title: Catharina Sofia Topelius

text: Lasten kasvatus oli toinen Sofia Topeliuksen tärkeistä tehtävistä miehensä kuoleman jälkeen. Zacharias-pojan opiskelut maksettiin suureksi osaksi vanhempien perinnöstä. Tytär Johanna Sofia lähetettiin vuodeksi Tukholmaan seurustelutaitoja oppimaan, kuten äitinsä aikanaan. Merkittävää oli, että hän päätti perintökaaren vastaisesti, että lapset perivät hänen yhtä suurilla osuuksilla. Käytäntö oli ollut, että poika perii kaksi kolmasosaa, ja tytär olisi vain saanut kolmanneksen.


title: Catharina Sofia Topelius

text: Sukukontaktien kautta tuli Kuddnäsiin myös kasvattitytär. Fanny Magdalena Toppelius (1833–1902), jonka isä oli Zacharias Topelius nuoremman serkku ja hänen kotiopettajansa, asui kartanossa 1830-luvulta vuoteen 1868, jolloin Sofia Topelius kuoli. Tällainen suhde voidaan nähdä puutteellisen sosiaaliturvan valossa, kun orvot tai muulla tavoin taloudellisesti haavoittuvaiset lapset ohjattiin turvautumaan vakavaraisten sukulaisten apuun. Toinen esimerkki tyypillisestä filantropiasta, jota naiset Sofia Topeliuksen asemassa harrastivat, oli antaa vaeltaville kerjäläisille leipää.


title: Catharina Sofia Topelius

text: Poikansa Zachariaksen kanssa hän kävi laajaa kirjeenvaihtoa. Säilyneiden kirjeiden lukumäärä on lähes 400, mutta kirjeenvaihto kokonaisuudessaan käsittää todennäköisesti noin 800 kirjettä. Kirjeaineisto on historiallisesti merkittävää aineistoa, joka todistaa varsin neuvokkaan naisen toimimisesta paikallisessa yhteisössä ja sukulaisverkostossa.


title: Catharina Sofia Topelius

text: Sofia Topelius kuoli 1. heinäkuuta 1868 lavantautiin, joka riehui Suomessa suurten nälkävuosien aikana.


title: Tähtilumikello

text: Tähtilumikello ("Galanthus elwesii") on lumikelloihin kuuluva monivuotinen sipulikukka. Se on koristekasvina viljelty aikainen kevätkukkija.


title: Tähtilumikello

text: Tähtilumikello kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Varsi ja lehdet ovat väriltään sinivihreät. Kaksi tasasoukkaa pyöreähkökärkistä tyvilehteä ovat 10–30 millimetriä leveät. Ylempi lehti kiertyy alemman päälle. Tähtilumikellon kukan kehälehdistä ulommat ovat valkoisia, sisemmät valkovihreitä. Sisäkehälehdissä on tyvessä ja kärjessä vihreä laikku, joita voi yhdistää vihreä juova. Kukan sikiäimen tyvi on tylppä ja hieman leveämpi kuin lähilajeilla. Kukan tuoksu on makeahko. Hedelmä on kolmiliuskainen kota.


title: Tähtilumikello

text: Tähtilumikello on lumikelloista aikaisin kukkija Pohjoismaissa viljeltynä.


title: Tähtilumikello

text: Tähtilumikello kasvaa luontaisesti Kaakkois-Euroopassa (Balkan, Kreikka, Bulgaria ja Ukraina) ja Turkissa.


title: Turkinlumikello

text: Turkinlumikello ("Galanthus woronowii") on lumikelloihin kuuluva monivuotinen sipulikukka. Se on koristekasvina viljelty aikainen kevätkukkija.


title: Turkinlumikello

text: Turkinlumikello kasvaa 10–25 senttimetriä korkeaksi. Sillä on kaksi tasasoukkaa litteää tylppäkärkistä tyvilehteä, jotka ovat 5–20 millimetriä leveät. Lehden väri on kiiltävän kellanvihreä. Turkinlumikellon kukan kehälehdet ovat valkoisia. Sisemmässä kehälehtikiehkurassa on kehälehtien ulkopinnalla pieni vihreä laikku lähellä kärkeä. Hedelmä on kolmiliuskainen kota.


title: Turkinlumikello

text: Turkinlumikello kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Turkissa sekä Kaukasiassa, Georgiassa ja Venäjällä.


title: Skano Group

text: Skano Group on Pärnusta kotoisin oleva virolainen osakeyhtiö, joka valmistaa rakennusmateriaaleja ja huonekaluja sekä myy huonekaluja ja sisustustuotteita. Yrityksellä on Baltian maissa ja Ukrainassa toimiva sisustusalan kauppaketju.


title: Skano Group

text: Yhtiön osake noteerataan Tallinnan pörssin päälistalla. Yrityksen aiempi nimi on "Viisnurk AS".


title: Kriminlumikello

text: Kriminlumikello ("Galanthus plicatus") on lumikelloihin kuuluva monivuotinen sipulikukka. Se on koristekasvina viljelty aikainen kevätkukkija.


title: Kriminlumikello

text: Kriminlumikello kasvaa 15–25 senttimetriä korkeaksi. Sillä on kaksi tasasoukkaa tylppäkärkistä tyvilehteä, jotka ovat 5–25 millimetriä leveät. Lehden väri on sinivihreä tai kellanvihreä. Lehden keskisuoni näkyy usein vaaleana raitana. Kriminlumikellon kukan kehälehdet ovat valkoisia, paitsi kukan sisemmän kehän lehtien kärjessä on vihreä laikku. Kukan tuoksu on makeahko. Hedelmä on kolmiliuskainen kota.


title: Kriminlumikello

text: Kriminlumikello kasvaa luonnonvaraisena Turkissa ja Kaakkois-Euroopassa: Ukrainan Krimillä ja Romaniassa.


title: Next Games

text: Next Games Oyj on suomalainen vuonna 2013 perustettu videopelejä kehittävä yritys. Se tunnetaan lisenssistään julkaista The Walking Dead -televisiosarjaan perustuvia mobiilipelejä.


title: Next Games

text: Yritys on ostanut Helsinki GameWorks -nimisen yrityksen vuonna 2014.


title: Next Games

text: Yritys on kerännyt 10 miljoonaa dollaria rahoitusta Walking Dead -mobiilipelin kehitykseen vuonna 2016.


title: Isouikku

text:
Isouikku ("Podiceps major") on uikkulintuihin kuuluva lintulaji. Sen levinneisyysaluetta ovat Argentiina, Brasilia, Chile, Falklandin saaret, Paraguay, Peru, Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret, Uruguay. Sitä on tavattu vaeltavana Espanjassa. Sen kanta on vakaa.
Laji pesii järvillä, muuten sitä esiintyy myös merien rantavesissä.


title: Luettelo N-Gage-peleistä

text: Tämä on luettelo julkaistuista N-Gage -peleistä:


title: Luettelo PlayStation Vita -peleistä

text: Tämä on luettelo julkaistuista PlayStation Vita -peleistä:


title: Farmind

text: Farmind oli suomalainen vuonna 2005 perustettu pelitalo, joka sijaitsi Oulussa.


title: Farmind

text: "Puzzle Scape" PlayStation Portable -alustalle sai 7.5/10 IGN:n arvostelussa.


title: Farmind

text: "Wacky Races: Crash & Dash" Nintendo DS -alustalle sai 4.2/10 IGN:n arvostelussa.


title: Farmind

text: "World Series of Poker 2008: Battle for the Bracelets" Nintendo DS -alustalle sai 5.5/10 IGN:n arvostelussa.


title: Farmind

text: Yritys kehitti seuraavat pelit:


title: Publius Decius Mus

text: Publius Decius Mus vanhempi (k. 340 eaa.) oli Rooman konsuli ja sotapäällikkö. Hän oli konsulina Titus Manlius Imperiosus Torquatuksen kanssa.


title: Publius Decius Mus

text: Latinalaiset kansat nousivat vuonna 340 eaa. kapinaan Rooman valtakuntaa vastaan. Kapina oli Rooman kannalta vaarallinen ja se oli vähällä jäädä siinä häviölle. Kapinan ensimmäisessä taistelussa Decius Mus kysyi valtion uskonnolliselta johtajalta pontifex maximukselta neuvoa. Tämä muistutti ikivanhasta riitistä, että johtajan tuli näyttää joukoilleen esimerkkiä hyökkäyshengestä uhraamalla oma henkensä. Tätä uhrautumista nimitettiin "devotioksi". Niinpä Decius Mus vihkiytyi uhriksi ja ratsasti kuolemaan vihollisten keskelle.


title: Publius Decius Mus (vuoden 312 eaa. konsuli)

text: Publius Decius Mus nuorempi (k. 295 eaa.) oli Rooman sotapäällikkö ja nelinkertainen konsuli (vuosina 312, 308, 297 ja 295). Hän uhrautui sotajoukkonsa puolesta Sentinumin taistelussa.


text: Samnilaissotien kolmas vaihe alkoi vuonna 298, jolloin samnilaiset saivat liittolaisikseen etruskit, umbrit ja osan Pohjois-Italian galleista. Rooma sai sodassa ratkaisevan voiton vuonna 295 Sentinumin taistelussa. Taistelussa Rooman sotapäällikkönä toiminut Publius Decius Mus tunsi "devotioriitin", jonka mukaan johtajan tuli näyttää joukoilleen esimerkkiä hyökkäyshengestä uhraamalla oman henkensä. Decius Mus vihkiytyi isänsä tavoin uhriksi ja antoi vihollisen surmata itsensä. Taistelun tunnetuimman kuvauksen on laatinut kirjailija Lucius Accius.


title: Talotohtori (kirja)

text: Talotohtori. Rakentajan pikkujättiläinen on vuonna 1997 julkaistu Panu Kailan teos rakentamisesta, rakennusmateriaaleista, rakennusten vaurioista ja niiden korjauksesta sekä rakentamisperinteestä.


title: Talotohtori (kirja)

text: Kirja ilmestyi alkujaan vuonna 1997 WSOY:n kustantamana, 17. painos ilmestyi vuonna 2015. Kirjan valokuvat on ottanut Kaila, piirrokset on laatinut Marko Huttunen ja kirjan taiton on suunnitellut Olavi Hankimo. Kirjan esipuheessa Kaila korostaa laatineensa teoksen "meille kaikille" perinteisestä rakentamisesta, joka "sisältää vuosisatojen koettelemaa viisautta". Kirjassa käsitellään rakentamismenetelmien ohella huomattavan laajasti myös eri materiaaleja ja niiden käyttäytymistä ja vaurioita, samoin kuin vaurioiden korjaamista. Teos on omistettu Ville Kailan muistolle, se sai Lauri Jäntin säätiön palkinnon vuonna 1998.


title: Talotohtori (kirja)

text: Runsaasti kuvitettu laaja teos, jossa on lähes 700 sivua, jakaantuu 22 lukuun, joita seuraavat luettelo kirjallisista lisätiedoista "Jos haluat tietää enemmän" sekä listaus asiantuntijoista "Lähdeihmisiä". Teoksen luvut ja niissä käsitellyt asiat ovat seuraavat:


title: Jan Andersson

text: Jan Andersson on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Olga Rotševa

text: Olga Vladimirovna Rotševa (s. 4. heinäkuuta 1978 Krasnojarsk, Neuvostoliitto) on venäläinen maastohiihtäjä.


title: Olga Rotševa

text: Rotševa oli mukana Liberecin MM-kilpailuissa 2009, jossa hän oli kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa 11:s ja yhdistelmäkisassa 27:s.


title: Olga Rotševa

text: Torinon olympialaisissa 2006 Rotševa oli vapaan hiihtotavan sprintissä 14:s, 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa 18:s ja hiihti yhdessä Aljona Sidkon kanssa kuudenneksi perinteisen hiihtotavan parisprintissä. Vancouverin olympialaisissa 2010 Rotševa oli yhdistelmäkisassa 26:s, 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa 29:s ja perinteisen hiihtotavan sprintissä 40:s.


title: Olga Rotševa

text: Rotševa kilpaili maailmancupissa vuosina 1998–2013. Ensimmäisen maailmancup-kisansa hän hiihti 28. marraskuuta 1998 Muoniossa ollen viiden kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa 20:s yltäen heti maailmancupin pisteille. Palkintokorokkeelle Rotševa ylsi henkilökohtaisessa kilpailussa kerran: Canmoressa 22. tammikuuta 2008 yhdistelmäkilpailussa, jossa hän oli kolmas. Alkuvuosi 2008 oli Rotševan menestyksekkäintä aikaa maailmancupissa, sillä Tour de Skillä 2007–2008 hän hiihti kahdella etapilla neljänneksi ja oli kokonaiskilpailussa viides. Venäjän viestijoukkueessa Rotševa oli urallaan palkintokorokkeella kahdesti ja parisprintissä kerran.


title: Olga Rotševa

text: Universiadeissa Rotševa oli mukana Zakopanessa 2001 ja Tarvisiossa 2003. Vuonna 2001 hän voitti viiden kilometrin kilpailun sekä perinteisellä että vapaalla hiihtotavalla.


title: Olga Rotševa

text: Venäjän-mestaruuskilpailuissa Rotševa on saavuttanut viisi henkilökohtaista mitalia, joista kaksi kultaisia. Hän on voittanut kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun Syktyvkarissa 2008 ja Tjumenissa 2016.


title: Olga Rotševa

text: Maailmancup-uransa jälkeen Rotševa on hiihtänyt Ski Classics -kilpailuja edustaen Russian Marathon Teamia. Ensimmäisen palkintopallisijoituksensa ja samalla voittonsa hän saavutti Changchunissa Kiinan Vaasahiihdossa 4. tammikuuta 2017.


title: Carl Gustaf Avellan

text: Carl Gustaf Avellan (21. maaliskuuta 1886 Kuopio – 13. toukokuuta 1928 Espoo) oli suomalainen tilanomistaja joka omisti 1900-luvun alussa suuria maa-alueita Pohjois-Espoon alueella. Kiihkomielisenä ruotsinkielisenä tunnettu Avellan sai julkisuutta rakennettuaan vuonna 1908 pari metriä korkean piikkilanka-aidan omistamansa Ala-Luukin tilan päärakennuksen ympärille estääkseen talossa sijainneen Lahnuksen suomenkielisen kansakoulun toiminnan.


title: Carl Gustaf Avellan

text: Avellanin vanhemmat olivat lääketieteen tohtori, piirilääkäri Georg Avellan (1830–1895) ja Aina Maria Ranin. Hän pääsi ylioppilaaksi 1903 Nya svenska läroverket i Helsingforsista ja opiskeli sitten Helsingin yliopistossa oikeustiedettä.


title: Carl Gustaf Avellan

text: Lahnuksen suomenkielinen kansakoulu aloitti toimintansa 1906 Ala-Luukin tilan päärakennuksessa. Koulu vuokrasi talon Mathilda Ahlforsilta jolla oli elinikäinen käyttöoikeus taloon. Ahlforsin vanhemmat olivat Ala-Luukin tilan myydessään jättäneet tyttärelleen elinikäisen asumisoikeuden taloon. Matilda Ahlfors muutti miehensä kanssa Helsinkiin kesällä 1906 ja hän vuokrasi tilan päärakennuksen Lahnuksen koululle kahden vuoden sopimuksella.


title: Carl Gustaf Avellan

text: Vuonna 1907 Ala-Luukin tilan omistajaksi tuli suuria maa-alueita Pohjois-Espoon alueella omistanut Carl Gustaf Avellan. Kiihkeänä ruotsinkielisenä Avellan ei hyväksynyt suomenkielisen kansakoulun toimintaa maillaan ja yritti jo syksyllä 1907 saada koulun muuttamaan pois. Kun tämä ei onnistunut Avellan rakensi vuoden 1908 alussa tilan päärakennuksen ympärille pari metriä korkean piikkilanka-aidan estääkseen koulun toiminnan. Aidassa oli vain yksi kapea kulkuaukko. Avellan kielsi myös koulun opettajaa Edvard Inkilää jatkamasta koulun toimintaa ja vei vuokrausasian käräjille. Kouluylihallitus valitti asiasta Uudenmaan läänin kuvernöörille ja vaati toimia jotta koulu voisi jatkaa toimintaansa. Käräjäoikeuden päätöstä odoteltaessa koulun toiminta oli keskeytyksissä piikkilanka-aidan takia tammikuun lopusta maaliskuun puoliväliin. Oikeus päätti että koulu sai jatkaa toimintaansa rakennuksessa vuokrasopimuksen loppuun saakka ja määräsi Avellanin poistamaan aidan koulun ympäriltä.


title: Carl Gustaf Avellan

text: Kesällä 1908 koulun vuokrasopimuksen päätyttyä koulu teki uuden kaksivuotisen vuokrasopimuksen Matilda Ahlforsin kanssa. Kun Avellanin mielipidettä ei oltu kysytty hän vei vuokrausasian uudelleen käräjille syyskuussa 1908. Huhtikuussa 1909 oikeus päätti asiassa Avellanin hyväksi ja Lahnuksen koulu joutui muuttamaan heti Ala-Luukin tilalta. Uudet Snettansin talosta saadut tilat olivat kuitenkin pienempiä, kylmiä ja huonokuntosia joten koulu joutui supistamaan toimintaansa.


title: Carl Gustaf Avellan

text: Helmikuussa 1913 koulukiistassa päästiin lopulta sopuun kun Lahnuksen koulun johtokunta osti 8000 markan kauppahinnalla Avellanilta Luukkaan tilasta lohkaistun ns. Sundelskan huvilan tontteineen. Koulu aloitti toimintansa täällä jo samana keväänä.


title: Hembackenin jätinkirkko

text: Hembackenin jätinkirkko on Pohjanmaalla Pedersören Ähtävässä sijaitseva mahdollinen jätinkirkko.


title: Hembackenin jätinkirkko

text: Kohde sijaitsee Ähtävän kirkosta 5,5 kilometriä itäkaakkoon Ähtävänjoen mutkasta 200 metriä pohjoiseen Staraholmarnan pohjoispuolella olevalla mäellä. Valtatieltä 68 poiketaan pohjoiseen Humlaan ja Hummelholmista jatketaan suoraan itään kaksi kilometriä mutkaan asti. Kohde on tien sivulla 40 metriä pohjoiseen. Jätinkirkko sijaitsee Hembackenin kaakkoisreunassa.


title: Hembackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkkoa ympäröi noin 6–8 metriä leveä kivivalli, joka näyttäisi kiertävän koko alueen. Valli erottuu maastossa matalana ja sammalpeitteisenä. Jätinkirkko on 50 metriä pitkä ja 20 metriä leveä. Vallialueen sisäpiha on 45 metriä pitkä ja 8–10 metriä leveä. Jätinkirkon pituusakselin suunta on 30° pohjoisesta vastapäivään eli lähes luoteeseen. Vallissa on kolme matalempaa kohtaa, joita kutsutaan porteiksi. Niiden suunnat jätinkirkon keskikohdasta katsottuna ovat 40° pohjoisesta myötäpäivään eli koilliseen, 278° eli länteen ja 329° eli pohjoiskoilliseen.


title: Hembackenin jätinkirkko

text: Kun mäki kohosi maankohoamisen johdosta ylös merestä, oli meri matalaa kivikkoista saaristoa. Koska jätinkirkko sijaitsee vain 42,5 metriä merenpinnan yläpuolella, on se voitu rakentaa vasta noin 2000 eaa. tai sitä myöhemmin. Tämä ajoittuu aivan kivikauden loppupuolelle, mutta jätinkirkko on ollut mahdollista rakentaa tätäkin myöhemmin pronssikaudella. Jos pronssikausi tulisi kyseeseen, olisi jätinkirkko hyvin nuori. Onkin esitetty epäilyjä, ettei tämä kohde olisikaan jätinkirkko vaan jokin muu puhtaaksi raivattu alue.


title: Hembackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkon pohjois- ja luoteispuolella on tasainen ja kivistä puhtaaksi raivattu 50 metriä pitkä alue. Tämän arvellaan olevan niin sanottu asuinpaikkapinta. Alueella sijaitsee halkaisijaltaan muutaman metrin suuruisia painanteita. Jätinkirkosta 5–6 metriä etelään sijaitsee matala ja kaareutuva valli, joka voi olla luontainen rantavalli. Jätinkirkosta kaakkoon sijaitsee kaksi halkaisijaltaan 6–8 metristä kiviröykkiötä, joiden korkeus on metri. Toinen röykkiö on osa jätinkirkon kivivallia, mutta toinen sijaitsee siitä 10 metrin päässä. Alempana etelärinteessä sijaitsee tervahaudan kuoppa, jonka halkaisija on 7 metriä.


title: Hembackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkon aluetta ei olla tutkittu muulla tavalla kuin kevyesti tarkastelemalla. Näin on toimittu vuosina 1880 (Sandelin), 1900 (U. T. Sirelius), 1968 (Ari Siiriäinen), 1980 (Mirja Miettinen), 2000 (John Finnäs) ja vuonna 2016.


title: Hembackenin jätinkirkko

text: Ähtävällä on kolme muutakin jätinkirkkoa:


title: Dan Coats

text: Dan Coats (s. 16. toukokuuta 1943 Jackson, Michigan) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko ja entinen pitkäaikainen senaattori Indianasta. Tammikuussa 2017 Donald Trump ilmoitti, että Coats on hänen ehdokkaansa kansallisen tiedustelun johtajaksi ("Director of National Intelligence", "DNI"). Senaatti vahvisti Coatsin valinnan 15. maaliskuuta 2017 ja hän astui virkaansa seuraavana päivänä.


title: Levee (Pirkkala)

text: Levee on Pirkanmaalla Pirkkalan Katajalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Levee on osa Sikojoen valuma-aluetta.


title: Levee (Pirkkala)

text: Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria. Se on periaatteessa Hanhonojan vaikeasti ruohottunut läpivirtausjärvi, johon laskee kaksikin ojaa. Pohjoinen oja on lyhyt, mutta kaakkoisrantaan laskeva haaroittuva oja laskee valtatien 3 takaa Takamaan läpi. Takamaalle se tuli Jasperinojaa myöten Keskisenkulmalla olevasta Vehkakorven suolta. Lammen rantaviivan pituus on 350 metriä. Sen rannat ovat suota lukuun ottamatta pohjoisen tilan rantaa. Lampi on muuten autio.


title: Levee (Pirkkala)

text: Vuoden 1954 peruskartan mukaan, lampi oli peltojen ympäröimä lukuun ottamatta pieniä pehkunnoston alueita. Nämä ovat olleet suota, josta viljelijät nostivat turvepehtua karjan kuivikkeiksi. Myös pohjoispuolella oli peltopalsta, jonka metrsänreunaan oli rakennettu asunto. Tilanne jatkui samana 1960-luvulla, mutta vuoden 1975 kartassa pohjoispuolelle oli ilmaantunut toinenkin talo ja pohjoispuolen pehkunnostoalue merkitty suoksi. Pohjoispuolen talojen pihapiirit laajenevat ja lopulta pelto on muutettu piha-alueeksi suuremmille rakennuksille.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Tiedonhankinnan malleilla viitataan tiedonhankintatutkimuksen piirissä luotuihin mallinnoksiin ja viitekehyksiin, joilla pyritään mallintamaan yksilöiden tiedonhankintakäyttäytymistä ja sen ilmiöitä. Perinteisesti alan tutkimus, ja sen myötä myös mallit ovat jakautuneet ammatillisen ja ei-ammatillisen tiedonhankinnan piireihin. Ammatillinen ja ei-ammatillinen tiedonhankinta eivät kuitenkaan ole toisiaan poissulkevia, vaan useimmiten täydentävät toisiaan.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Alla listataan erilaisia tiedonhankinnan malleja niiden kronologisuuden mukaan.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Ensimmäinen informaatiokäyttäytymisen mallinnus tuli William Paisleyltä 1968. Paisley totesi tiedonhankintatutkimuksen olleen metodologisesti kypsää, mutta vaatineen kiireellisesti teoriaa. Hän kritisoi aiemman tutkimuksen painopisteen olleen liiaksi vain muutamien kanavien ja lähteiden käytössä irrallaan tiedonhankinnan suuremmasta kontekstista. Tiedonhankintatutkimuksen viitekehykseksi esittämässä systeemimallissaan Paisley korosti yksilöllisten ominaisuuksien, kuten taustan ja motivaation merkitystä tiedonhankinnassa; hänen mukaansa kyseisiä tekijöitä oli keskeisten kontekstitekijöiden ohella huomioitu puutteellisesti aiemmassa tutkimuksessa.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Paisleyn malli pohjautuu pitkälti tutkijoiden tiedonhankintakäyttäytymistä koskeviin käytäntöihin, joten käyttäjäksi oletetaan mallissa tutkija. Osa-alueet vaikuttavat tiedonhankintaan sitä voimakkaammin, mitä lähempänä ne ovat puoliympyrän keskustaa. Järvelinin kuvasta näkee, kuinka yksilöllistä toimijaa ympäröivät tämän työryhmä ja organisaatio, joiden puitteissa hän työskentelee, sekä alan tutkijoiden muodostama yhteisö, “invisible college”. Käyttäjän viiteryhmän ja ammattikunnan taustalla uloimpana vaikuttavat poliittinen sekä kulttuurijärjestelmä. Näiden kaikkien ulkopuolelle vielä jäävät epäsuorasti vaikuttavat oikeus-, talous- ja formaalit informaatiojärjestelmät.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Mallia on kritisoitu sen staattisuudesta; siinä ei eritellä taikka tarjota mahdollisuuksia tiedonhankinnan eri tekijöiden keskinäisten vuorovaikutusten havaitsemiseen. Tekijät myös vaikuttavat eri tutkijoihin vaihtelevissa määrin tutkijan työvaiheesta, ajankohdasta ja persoonallisuudesta riippuen. Tekijöiden esitysmuoto on myös riittämätön, jättäen oikeus-, talous- ja informaatiojärjestelmät ulkopuolelle.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Paisleyn mallille jatkoa kehitti Thomas J. Allen omallaan, jolla hän pyrki korjaamaan Paisleyn jäsennyksen epäkohtia. Allen yksinkertaisti mallia yhdistämällä Paisleyn tekijät viiteen vaikuttavaan tekijään. Keskiössä on henkilö tiedonkäsittelijänä, joka on muiden tekijöiden vaikutuksen alaisena, vaikkakin niiden vaikutustasoa ei ole mallissa määritelty. Tekijöitä ovat tietojenkäsittelijä työryhmänsä jäsenenä, yksilönä organisaatiossa, ammattiyhteisönsä ja invisible collegen jäsenenä sekä muu formaali informaatiojärjestelmä.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Allenin malli on dynaamisempi Paisleyn malliin verrattuna, vaikkakin siinäkään ei huomioida läheskään kaikkia yksilöön vaikuttavia tekijöitä. Lisäksi mallissa on Paisleyn mallin tavoin keskitytty pitkälti kuinka tekijät vaikuttavat tiedontarpeisiin, eikä mistä tarpeet johtuvat. Kumpikaan malli ei käsittele tiedonhankinnan käsitettä. Allenin mallia on myös kritisoitu poliittisten, sosiaalisten ja taloudellisten tekijöden mallin ulkopuolelle jättämisestä, vaikkakin Allen toteaa vain yhdistelleen Paisleyn tekijöitä.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Paisleyn ja Allenin jäsennyksissä on merkittävää, kuinka ne herättivät keskustelua tiedonhankinnan malleista, vaikuttivat myöhempien tutkimusten lähestymistapoihin, sekä inspiroivat mallien syntyä. Niiden kestävintä arvoa on niissä tunnistetut, edelleenkin enimmälti relevantit kategoriat.


title: Tiedonhankinnan malleja

text:
Anomalous State of Knowledge (ASK, A.S.K., suom. anomalinen tiedontila) on Nicholas Belkinin (1980)
teoriaan perustuva tiedonhankinnan malli, joka lähestyy tiedonhakua kognitiivisesta näkökulmasta.
Belkinin esittämässä teoriassa tietoa etsivillä ihmisillä esiintyy joskus hankaluuksia täysin määritellä millaista tietoa tarvitsevat. Tällöin tarvittavan/ratkaisevan tiedonhaun muodostamisesta puuttuu jotain olennaista tietoa, tiedonhakijan tiedontila on siten anomalinen .Belkinin laatima kaavio ASK:sta. Käsitteellisestä tiedontilasta ASK-tilanteeseen, josta ongelmallisen tilanteen/tiedontarpeen ratkettua päädytään takaisin uuteen käsitteelliseen tiedontilaan


title: Tiedonhankinnan malleja

text:
Tiedontilan vajavaisuudesta johtuen yksilö ei pysty tarkasti ilmaisemaan, mitä hänen tarpeensa koskee. . Tiedonhakujärjestelmien suunnittelussa tulisi siis ottaa huomioon se, että erilaisten tiedontarvetilojen eli ASKien kuvaaminen on vähintään yhtä tärkeää kuin varsinaisten tietosisältöjen eli dokumenttien
kuvaaminen. Erityyppiset tiedontarpeet edellyttävät myös erilaisia tiedonhakustrategioita.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Tom D. Wilson tutki sosiaalivirastoissa työskentelevien henkilöiden tiedontarpeita ja tiedonhankinnan tapoja. Tähän monivuotiseen empiiriseen tutkimukseen pohjautuen Wilson julkaisi ensimmäisen versionsa tiedonhankinnan mallista vuonna 1981.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Wilsonin mukaan ammatillista tiedon hankintaa eivät määritä tiedontarpeiksi kutsuttavat seikat, vaan yksilölliset kognitiiviset ja affektiiviset tarpeet, joiden tyydyttämiseen liittyy tiedonhankintaa. Yhteisöllisistä tekijöistä tärkeimpiä ovat työympäristön luonne ja henkilön rooli työelämässä. Tiedonhankintaan vaikuttavat välillisesti myös sosio-kulttuurinen ja poliittis-taloudellinen ympäristö. Edellä mainittujen tekijöiden lisäksi Wilsonin ammatillisen tiedonhankinnan mallissa kiinnitetään huomiota myös tiedonhankinnan esteisiin. Esteitä voivat olla mm. pitkä välimatka, aikapula, puutteellinen kielitaito ja taloudelliset esteet.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Wilson laajensi malliaan 1990-luvun puolivälissä. Uudessa versiossa on hyödynnetty useamman tieteenalan havaintoja ja siihen on lisätty aiempaa enemmän komponentteja. Käsite "tiedontarve" on hyväksytty uudessa versiossa, mutta mallissa tiedontarpeen kokemus ei kuitenkaan välttämättä automaattisesti johda tiedonhankintaan. Wilsonin uudessa mallissa tiedonhankintaan vaikuttavat muun muassa yksilön stressinhallinta, motivaatio, viitseliäisyys, pystyvyys, koulutustaso, ikäryhmä, ympäristötekijät sekä lähteestä saadun hyödyn suhde tiedonhankinnan edellyttämiin ponnistuksiin (riski-palkinto-teoria).


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Wilsonin mukaan tiedonhankinta voi ilmentyä neljällä tavalla: passiivisessa tarkkailussa on kyse tiedon vastaanottamisesta tilanteissa, joissa sitä on sattumoisin tarjolla, esimerkiksi seurattaessa television iltauutisia. Passiivinen haku on kyseessä silloin, kun etsittäessä tietoa aiheesta A saadaan samalla tietoa myös aiheesta B, joka koetaan kiinnostavaksi muiden asioiden yhteydessä. Aktiivinen haku viittaa suunnitelmalliseen hakeutumiseen eri tiedonlähteille ja niiden systemaattiseen hyödyntämiseen. Jatkuva haku tarkoittaa toimintaympäristön jokapäiväistä seurantaa.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Wilsonin mallia ei voida pitää lopullisena kuvauksena tiedonhankinnan eri ilmiöistä, vaan mallissa on vielä kehitettävää.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Yhdysvaltalainen viestinnäntutkija Brenda Dervin on tutkinut tapoja, jolla ihmiset merkityksellistävät toimintaansa ja valintojaan arkipäivän vaihtelevissa tilanteissa. Ilmaisulla sense-making hän viittaa toiminnan merkityksellistämiseen. Sense-Making-teoria rakentuu kolmesta viestinnällisestä metaforasta:Kohdatessaan tiedonhankinnassa ongelmallisen tilanteen (situation) yksilö joutuu pysähtymään eräänlaisen kognitiivisen kuilun ("gap") eteen. Yksilöllä herää kysymyksiä, joihin hän etsii tiedonhankinnan avulla vastauksia. Sense-making-teoriassa tiedonhankinta vertautuu ”informaatiosillan” ("gap-bridged") rakentamiseen kohdatun kuilun ("gap-faced") yli. Viimeinen vaihe käyttö ("uses/help") viittaa tapoihin, joilla tiedollisia aineksia hyödynnetään sillan rakentamisessa.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: David Ellisin malli pohjautuu haastatteluihin, joita hän teki väitöskirjatyössään selvittäessään Sheffieldin yliopistossa työskentelevien tutkijoiden tiedonhankintakäytäntöjä. Hän on sittemmin soveltanut mallia empiirisissä tutkimuksissa.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Ellis erottaa kahdeksan tiedonhankinnan peruskomponenttia. Komponentit eivät esiinny välttämättä tietyssä järjestyksessä, vaan ne saattavat vaihdella tilannekohtaisesti tiedonhankintaprosessin edetessä. Tiedonhankinnan kahdeksan komponenttia Ellisin mukaan ovat:Ellisin malli on saanut tiedonhankintatutkimuksessa varsin runsaasti huomiota ja sitä on hyödynnetty kohtalaisen paljon myös empiirisesti. Tiedonhankinnan syklisyyden kannalta Ellisin mallissa on mielenkiintoista se, että siinä ei varsinaisesti kuvata tiedonhankinnan vaiheita, vaan tiedonhankinnan tiettyjä toistuvia piirteitä.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Carol C. Kuhlthaun ”Information Search Process” -malli julkaistiin vuonna 1993 ja pohjautuu pitkäjännitteiseen tutkimustyöhön, joka alkoi jo 1980-luvun alkupuolella. Mallin lähtökohtana on oppimisen konstruktivistinen viitekehys, ja se tukeutuu muun muassa John Deweyn, Georg Kellyn ja Jerome Brunerin käsityksiin ajattelun ja oppimisen perusluonteesta.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Kuhlthaun mallin lähtökohtana on ”epävarmuuden periaate” ("uncertainty principle"). Tiedonhankinta käsitteellistetään konstruktioprosessiksi, jonka laukaisee käyntiin epävarmuuden kognitiivinen tila. Tiedonhankinta voidaan nähdä matkana, joka etenee vaiheittain ja kuhunkin vaiheeseen liittyy vaiheelle tyypilliset kognitiiviset ja affektiiviset elementit.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Prosessin aloitusvaiheessa ("initiation") ongelmaa yritetään hahmottaa suhteuttamalla sitä aiempiin kokemuksiin. Aiheenvalinnan ("selection") vaiheessa hahmotetaan tehtävän yleissuunta ja rajataan aihepiiriä. Tunnustelun ("exploration") vaiheessa aihepiiristä hankitaan lisätietoa, ja siihen etsitään oma näkökulma. Tehtävän muotoilu ("formulation") vaihe on ratkaisevan tärkeä, onnistuessaan se mahdollistaa aiheen tarkan rajauksen ja luo edellytykset suunnata tiedonhankinta relevantteihin lähteisiin. Informaation keruu ("collection") vaiheessa kerätään aiheesta olennainen tieto ja hankittu tieto yhdistetään synteesinomaiseksi kokonaisuudeksi. Esittämisen ("presentation") vaiheeseen päästään, kun tehtävä on valmis ja tulokset voidaan viestiä muille.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Näin tarkasteltuna tiedonhankinta kontekstoituu luontevasti erilaisten kirjallisten tehtävien suorittamiseen, esimerkiksi opiskelijan laatiman seminaariesitelmän tai toimittajan kirjoittaman artikkelin työstämiseen. Kuhlthaun mallista on nopeasti tullut yksi suosituimmista tiedonhankintamalleista.


title: Tiedonhankinnan malleja

text:
J. David Johnsonin malli Comprehensive Model of Information Seeking (CMIS) (1993) luotiin syöpään liittyvän tiedonhankinnan kontekstissa. Mallia on testattu Yhdysvaltain terveysviraston (National Institutes of Health) rahoittamissa tutkimuksissa, ja se on toiminut lähtökohtana empiiriselle tutkimukselle.
Mallissa tiedonhaku on jaettu kolmeen vaiheeseen: tiedonhankintaa edeltäviin tekijöihin (antecedents), tiedonlähteiden ja -kanavien luonteeseen (information carrier factors) ja tiedonhankinnan toimintoihin (information seeking actions).


title: Tiedonhankinnan malleja

text:
Edeltävät tekijät motivoivat tiedonhankintaa ja määrittävät aloittaako yksilö tiedontarpeen kohdatessaan tiedonhankinnan.
Edeltävät tekijät on jaettu neljään osaan: demografiset muuttujat (Demographics), kokemus (experience), tiedon tärkeys (salience) ja uskomukset (beliefs). Demografisia muuttujia ovat yksilön ikä, sukupuoli, etnisyys, koulutus, ammatti ja varallisuus. Kokemus viittaa yksilön aiempaan tietoon tiedonhaun aiheesta sekä tavoista saada siitä tietoa. Tiedon tärkeys ja yksilön uskomukset tiedonhaun aiheesta ovat tärkeitä motivaattoreita tietämättömyyden edetessä tiedonhauksi. Yksilö on motivoitunut etsimään tietoa vain kun hän tietää olevansa tietämätön, ja puuttuva tieto on keskeistä.


title: Tiedonhankinnan malleja

text:
Demografiset muuttujat ja kokemus ovat taustatekijöitä, kun taas tiedon tärkeys ja uskomukset kytkeytyvät henkilökohtaiseen relevanssiin.
Tiedonlähteiden ja -kanavien luonne jakautuu ominaisuuksiin (characteristics) ja hyödyllisyyteen (utility), jotka muotoilevat tiedonhankintaa sen ollessa jo käynnissä. Tiedonhankintaa edeltävät tekijät vaikuttavat lähteiden ja kanavien arvioituun hyötyyn.
Lähes kaikissa tiedonhakutilanteissa tiedonhakijat suosivat vahvasti suoraan toisilta ihmisiltä saatua tietoa. Tämän vuoksi lähteiden ja -kanavien ominaisuuksista kenties tärkeimmäksi on noussut niiden sosiaalinen läsnäolo, eli kuinka paljon niiden mielletään muistuttavan ihmisten välistä vuorovaikutusta. Hyödyllisyys viittaa lähteiden ja kanavien yhteensopivuuteen tiedontarpeen kanssa, sekä odotuksiin todennäköisesti saavutetuista hyödyistä.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Tiedonhankinnan toiminnot määrittävät yksilön informaatiokentän kehityksen. Toimintoja tutkiessa on tärkeä huomioida, että kaikki tiedonhaku tapahtuu kontekstissa ja sen vaikutuksen alaisena, vaikkakin kontekstin käsite on epämääräinen. Tiedonhankinnan toimintojen jatkuessa edeltävät tekijät muokkaavat niitä. Samoin toiminnot voivat muokata ei-demografisia edeltäviä tekijöitä (kokemus, tiedon tärkeys ja uskomukset).


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Yleinen malli on tarkoitettu soveltumaan aikuisväestöön, ja on vähemmän käyttökelpoinen työtilanteissa. Johnson on kuitenkin myöhemmässä kirjassaan käsitellyt tiedonhakua työorganisaatioissa, ja ehdottanut miten mallia voisi käyttää.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Tiedonhankinnan sykliseen luonteeseen alettiin kiinnittää huomiota 1990-luvun puolivälissä, jolloin elektronisten tiedonlähteiden käyttö yleistyi. Tietoverkossa tapahtuva tiedonhankinta on usein nopeatempoista ja www-selaimen ominaisuudet mahdollistavat edestakaisen siirtymisen eri verkkolähteiden välillä.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Lokman I. Meho ja Helen R. Tibbo kehittivät Ellisin mallia eteenpäin ja rakensivat vuonna 2003 mallin, joka pohjautuu haastattelututkimukseen jossa tutkittiin eri yhteiskuntatieteiden alueilla työskentelevien tutkijoiden tiedonhankintaa eri maissa.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Meho ja Tibbo identifioivat tutkijoiden tiedonhankinnassa neljä toisiinsa liittyvää vaihetta: etsiminen ("searching"), pääsy ("accessing"), käsitteleminen ("processing") ja päättäminen ("ending"). Tiedonhankinnan eri piirteet (esim. aloittaminen ja selailu) ovat mukana kaikissa tiedonhankinnan vaiheissa, mutta korostetuimmin ne esiintyvät etsimisessä ja käsittelemisessä.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Gloria Leckien ja Karen Pettigrew’n malli julkaistiin vuonna 1997. Mallia kehittäessään he tekivät laajan kirjallisuuskatsauksen aiempaan tiedonhankintatutkimukseen. Aineistosta löytyneistä havainnoista he pyrkivät löytämään yhteisiä ammattialasta riippumattomia tekijöitä, jotka kuvaavat ammatillista tiedonhankintaa. Omassa tutkimuksessaan he keskittyivät erityisesti insinöörien, terveydenhuollon ammattilaisten ja lakimiesten tiedonhankintaan. Leckien ja Pettigrew’n tavoite oli saada mallistaan mahdollisimman yleisesti sovellettava, jotta sitä pystyisi hyödyntämään erilaisissa ammateissa toimivien ihmisten tiedonhankinnan tutkimuksessa.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Mallin keskeisenä oletuksena on se, että yksilön tiedontarpeet määrittyvät työtehtävän mukaan. Työtehtävien luonteeseen ja sisältöön puolestaan vaikuttaa se, missä roolissa yksilö työyhteisössään toimii, rooleja voivat olla esimerkiksi johtaja, tutkija tai kouluttaja. Mallissa ei nimetä tiedontarpeiden luonnetta, mutta Leckie ja Pettigrew ottavat tiedontarpeisiin vaikuttavina tekijöinä esiin muun muassa seuraavia tekijöitä:Uutta mallissa on tietoisuus tiedonlähteistä, lähteen nähdään selvästi vaikuttavan tiedonhankintaan. Tiedonlähteen valintaan vaikuttaa lähteen tuttuus ja tavoitettavuus ja toisaalta se, millaisia käsityksiä yksilöllä on lähteen ajankohtaisuudesta tai miten aiemmat tiedonhaut kyseisestä lähteestä ovat onnistuneet. Tiedonlähteen muotoa ei rajata, hyödyllistä tietoa voi löytää hyvin erilaisista lähteistä: virallisista, epävirallisista, kirjoitetusta tai suullisesta, myös oma aiempi tietämys katsotaan tiedonlähteeksi.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Malliin sisältyy palautesilmukka. Tuloksen saatuaan tiedonhankkijan on tärkeää arvioida mihin haulla päästiin, tarvitaanko esimerkiksi uutta hakua. Puutteellista tiedonlähdettä mahdollisesti vältellään jatkossa, mutta löydetty tieto ei välttämättä ole kokonaan hyödytöntä, se voi osoittautua käyttökelpoiseksi myöhemmän tehtävän yhteydessä.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Leckien ja Pettigrewn malli on herättänyt kiinnostusta myös Suomessa, sitä hyödyntäen on tehty useita tiedonhankintaa tutkivia opinnäytetöitä.


title: Tiedonhankinnan malleja

text: Katriina Byströmin väitöskirjahankkeessa (1999) tutkittiin Porin ja Tampereen kaupunkien palveluksessa olevien suunnittelijoiden tiedonhankintaa ja sitä, miten he hyödyntävät erilaisia tiedonlähteitä kompleksisuudeltaan vaihtelevia työtehtäviä suorittaessaan. Tutkimuksessa hyödynnettiin haastatteluita ja suunnittelijoiden itsensä pitämiä päiväkirjoja, jotta päivittäisistä työprosesseista ja niihin liittyvästä tiedonhankinnasta saataisiin mahdollisimman tarkka kuva. Tutkimuksesta piirtyy selkeästi esiin se, kuinka työtehtävän kompleksisuuden kasvaessa sen menestyksekäs suorittaminen edellyttää myös tiedonhankinnalta enemmän.


title: Tiedonhankinnan malleja

text:
Byströmin tutkimus tarkastelee työtehtäviä seuraavien kolmen vaiheen kannalta: suunnittelu, suorittaminen ja viimeistely. Kaikista vaiheista selvitettiin myös millaisia tietolähteitä tai kanavia tiedonhankintaan käytettiin. Tehtävien kompleksisuutta kuvataan viisiportaisella asteikolla, jonka alun perin esitti Kalervo Järvelin (1987):
Byström liittää lisäksi malliinsa seuraavat kolme tietotyyppiä: "tehtävätieto" (task information), esimerkiksi faktat, "tehtäväaluetieto" (domain information), joka on tietoa esimerkiksi erilaisista menetelmistä ja "tehtävänratkaisutieto" (task-solving information), jota ovat esimerkiksi teoriat ja mallit.


title: Tiedonhankinnan malleja

text:
Tutkimuksessaan Byström havaitsi tehtävän kompleksisuuden määrittelevän sitä, mitä tietotyyppejä käytetään. Mitä kompleksisemmaksi tehtävä koetaan, sitä useamman tyyppistä tietoa sitä varten hankitaan. Näyttää myös siltä, että kompleksisuuden kasvaessa henkilölähteitä suositaan. Kullakin tietotyypillä on omat tyypilliset lähteensä, asiakirjat ovat yleisesti tehtäväaluetiedon pääasiallisia lähteitä, kun taas asiantuntijoita hyödynnetään kaiken tyyppistä tietoa tarvittaessa.
Muina keskeisimpinä tiedonhankintatutkimuksen teoreettisten mallien esittäjinä voidaan pitää seuraavia tutkijoita:


title: Untouchable Glory

text: Untouchable Glory on irlantilaiset thrash metal -yhtye Gama Bombin viides studioalbumi. Se julkaistiin 30. lokakuuta 2015 levymerkillä AFM Records. Albumia on väitetty yhtyeen sen astisista ennakkoluulottomimmaksi julkaisuksi. Kappaleesta ”Ninja Untouchables/Untouchable Glory” kuvattiin musiikkivideo.


title: Untouchable Glory

text: Albumi sai hyvän vastaanoton. Kaaoszinen Anna-Leena Harinen sanoi yhtyeen onnistuneen 80-luvun thrash -ja speed metalin yhdistelyssä, ja korotti erityisesti laulaja Philly Byrnen ulosantia sekä humoristisia populaarikulttuuriviittauksia. Metal Templen arvioija piti albumia viimeaikaisten uuden aallon thrashin julkaisujen monipuolisimpina ja voimakkaimpina esityksinä, ja sivusto merkitsi sen kuukauden suositeltujen albumien joukkoon.


title: Rakvere (kunta)

text: Rakvere () oli kunta Viron Länsi-Virumaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Rakveren ja Sõmerun kunnat yhdistettiin uudeksi Rakveren kunnaksi.


title: Rakvere (kunta)

text: Kunta sijaitsi maakunnan keskiosassa Rakveren kaupungin länsipuolella. Rakveren kunnassa oli arviolta 2 082 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala oli 127,42 neliökilometriä.


title: Rakvere (kunta)

text: Kuntaan kuului Lepnan pienkauppala ("alevik") ja 19 kylää: Arkna, Eesküla, Järni, Karitsa, Karivärava, Karunga, Kloodi, Kullaaru, Kõrgemäe, Lasila, Levala, Mädapea, Paatna, Päide, Taaravainu, Tobia, Tõrma, Tõrremäe ja Veltsi.


title: Kettuki

text: Kettuki on valtakunnallinen järjestö erityistaiteen alalla. Vuonna 2002 perustetun Kettuki ry:n (vuoteen 2016 saakka Kehitysvammaisten taiteilijoiden tuki ry) toiminnan tavoitteena on tehdä kehitysvammaisten ja muiden erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden taidetta tunnetuksi ja kohottaa taiteenalan arvostusta. Kettuki tekee työtä parantaakseen erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden mahdollisuuksia kuvataiteen opiskelussa, harrastamisessa ja taiteen ammattimaisessa harjoittamisessa. Toiminnan keskeisenä tavoitteena on auttaa erityistä tukea tarvitsevia taiteilijoita ja taiteen tekijöitä yhdenvertaiseen asemaan muiden taiteilijoiden kanssa.


title: Kettuki

text:
Kettuki ylläpitää maanlaajuista erityistaidetoimijoiden verkostoa, antaa asiantuntija-apua, toimii tietopankkina ja tiedottaa alan tapahtumista maanlaajuisesti. Lisäksi Kettuki pyrkii aktiivisesti vaikuttamaan päättäjiin ja viranomaistahoihin sekä kustantaa erityistaidetoimintaan liittyviä julkaisuja.
Kettuki valitsee vuosittain Vuoden taiteilijan sekä myöntää Taideteko -palkinnon ansioituneelle henkilölle tai yhteisölle, joka on toiminnallaan edistänyt erityistä tukea tarvitsevien henkilöiden taidetta ja kulttuuria.


title: Kettuki

text:
Kettukin toimisto sijaitsee Hämeenlinnassa, missä Kettuki järjestää taidetoimintaa erilaisten kurssien muodossa.
Kettuki ry on saanut opetus- ja kulttuuriministeriön avustusta vuodesta 2008 lähtien.


title: Kettuki

text:
Kettuki pyrkii tekemään suomalaista erityistaidetoimintaa tunnetuksi myös maamme rajojen ulkopuolella. Kettuki tekee kansainvälistä yhteistyötä erilaisten projektien ja hankkeiden muodossa ja on jäsenenä European Outsider Art Association (EOA) -verkostossa.
Kettuki hallinnoi pohjoismaista Nordic Outsider Art -yhteistyöhanketta, joka rakentuu viiden pohjoismaisen outsider-taiteen toimijan yhteistyölle. NOA-verkoston tavoitteena on vahvistaa toimijoiden välistä yhteistyötä ja kehittää yhteistoiminnallisesti innovatiivisia ja laadukkaita menetelmiä erityistaidetaidestudioiden toimintaan. NOA-projektia rahoittavat Pohjoismainen kulttuurirahasto ja Pohjoismainen kulttuuripiste.


title: Kakodyyli

text: Kakodyyli eli tetrametyylidiarsiini tai tetrametyylidiarsaani (CHAs) on arseenin organometalliyhdiste.


title: Kakodyyli

text: Kakodyyli on huoneenlämpötilassa väritöntä tai kellertävää nestettä. Yhdiste reagoi hyvin kiivaasti hapen kanssa syttyen palamaan. Kakodyyli liukenee pienissä määrin veteen ja hyvin muun muassa etanoliin ja dietyylieetteriin. Kakodyyli on myrkyllistä ja sillä on hyvin voimakas ja ärsyttävä valkosipulinkaltainen haju. Kakodyyli muodostaa organometalliyhdisteitä eräiden siirtymämetallien kompleksien kanssa.


title: Kakodyyli

text: Ensimmäisen kerran kakodyyliä, kakodyylioksidia ja muita metyyliarseeniyhdisteitä sisältävän seoksen valmisti ranskalainen kemisti Louis Claude Cadet de Gassicourt vuonna 1760 kuumentamalla arseenitrioksidia ja kaliumasetaattia. Ensimmäiset kattavat tutkimukset kakodyylin rakenteesta ja reaktioista suoritti Robert Bunsen 1840-luvulla. Bunsen esitti kakodyylin olevan alkoholien arseenianalogi ja nimitti sekä alkarsiiniksi. Jöns Jacob Berzelius kiinnostui Bunsenin tutkimuksista ja katsoi kakodyylin olevan radikaaliyhdiste ja antoi nimen kakodyyli kreikan kielen pahaa hajua tarkoittavan sanan "kakodes" mukaan. Bunsen siirtyi kannattamaan Berzeliuksen radikaaliteoriaa. Adolf von Baeyer todisti 1860-luvulla kakodyylin rakenteen olevan tetrametyylidiarsiini.


title: Kakodyyli

text: Kakodyyliä voidaan valmistaa kuumentamalla kaliumasetaattia ja arseenitrioksidia. mutta nykyisin sitä valmistetaan lähtemällä dimetyyliarsiinikloridista.


title: Beate Zschäpe

text: Beate Zschäpe (s. 2. tammikuuta 1975, Jena, Itä-Saksa) on äärioikeistolaisen terrori-ryhmän Nationalsozialistischer Untergrund (NSU) jäsen..


title: Beate Zschäpe

text: Zschäpeä syytetään osallisuudesta kymmenien ihmisten murhiin, kahteen pommi-iskun ja 15 pahoinpitelyyn ja ryöstöön. Tapaus käsitellään Oberlandesgericht Münchenissä, joka on yksi Baijerin kolmesta ylioikeudesta.


title: Beate Zschäpe

text: Vuosina 1991 ja 1992, Beate Zschäpe liittyi äärioikeistolaiseen nuorisoryhmään Winzer-Claniin, joka toimi hänen naapurustossa Jenan kerrostaloalueella Winzerlassa. Siellä hän tutustui Uwe Mundlosiin ja Uwe Böhnhardtiin. Mundlos, Böhnhardt ja Zschäpe perustivat äärioikeistolaisen ryhmän Kameradschaft..


title: Beate Zschäpe

text: 1990-luvulla, Zschäpe järjesti muutamia mielenosoituksia Jenassa. (Thüringenin identiteetin säilyttämisen puolesta, Euroopan yhteisön kansainvälistymistä vastaan). Hän osallistui vasemmistolaisiin nouoriin kohdistuviin vainoihin ja kiristi vietnamilaisia savukkeiden jälleenmyyjiä..


title: Sotilasansiomitali

text: Sotilasansiomitali on Suomen puolustusvoimain komentajan myöntämä tunnustus puolustusvoimien palveluksessa olevalle henkilölle tai puolustusvoimiin kuulumattomalle henkilölle. Heraldikko Gustav von Numersin suunnittelema mitali perustettiin ennen puolustusvoimien 60-vuotisjuhlaa vuoden 1978 alussa voimaan tulleella asetuksella.


title: Sotilasansiomitali

text: Puolustusvoimissa palveleville sotilasansiomitali voidaan myöntää palveluksessa kunnostautumisesta, erityisestä neuvokkuudesta tai aloitteellisuudesta tai pelottomasta toiminnasta vaaratilanteessa. Puolustusvoimiin kuulumattomalle henkilölle mitali voidaan myöntää puolustusvoimien hyväksi tehdystä poikkeuksellisen ansiokkaasta työstä.


title: Sotilasansiomitali

text: Kolme millimetriä paksun sotilasansiomitalin läpimitta on 31 millimetriä ja se valmistetaan pronssinvärisestä metallista. Mitalin etupuolella on ristin päällikkeenä Suomen vaakuna ja kääntöpuolella pystyasennossa oleva liekehtivä miekka sekä sitä ympäröivät sanat Puolustusvoimat–Försvarsmakten. Sotilasansiomitalia kannetaan nauhassa kuten kunniamerkkejäkin ja virkapuvussa nauha voi olla nauhalaattana. Mitaliin kuuluvassa 32 millimetrin levyisessa nauhassa on punaisella pohjalla kolme keltaista raitaa Suomen valtiolipun vaakunan värien mukaisesti. Mitalin mukana luovutetaan omistuskirja.


title: Sotilasansiomitali

text: Ensimmäinen sotilasansiomitali luovutettiin tasavallan presidentti Urho Kekkoselle 1978 ja toinen puolustusvoimain komentaja Lauri Sutelalle. Ensimmäinen sotilasansiomitalin varsinainen myöntämispäivä oli 4. kesäkuuta 1978 vietetty puolustusvoimain lippujuhlan päivä. Silloin niitä jaettiin 205 kappaletta. Kaikkiaan sotilasansiomitali on myönnetty usealle tuhannelle henkilölle.


title: Koivistonjärvi

text: Koivistonjärvi on Pirkanmaalla Pirkkalan Sorkkalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Koivistonjärvi on osa Sikojoen valuma-aluetta.


title: Koivistonjärvi

text: Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Se sijaitsee Hongistonvuoren itäpuolella. Vuoren peltorinteet viettävät järveen, jonka itäpuolella sijaitsee metsäalue. Järveen laskee kolme ojaa. Koillisrantaan laskee lyhin oja, etelärantaan lyhyt pelto-oja ja itärantaan Keskisenoja. Keskisenoja tuo Keskisenkulmalta Pirkkalan golfradan, Keskisenjärven ja Pulkajärven vedet. Pohjoiseen virtaa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Ahvenistoon, joka vuorostaan yhtyy Iharinkoskessa Sikojokeen. Järven rantaviivan pituus on 950 metriä. Järvi on autio, mutta sen lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa. Niille johtaa tiet Tampere-Pirkkalan lentokentälle johtavalta seututieltä 308.


title: Koivistonjärvi

text: Leppäperkiön metsäpalsta, joka seuraa Keskisenojaa, on nykyään luonnonsuojelualue. Alue ulottuu aivan Koivostonjärven rantaan asti.


title: Koivistonjärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1993, 2005, 2010 ja 2015. Vedenväri on tumma, mikä johtuu vahvasta humuspitoisuudesta. Vesi on lievästi sameaa. Järven happauustaso on normaali ja sen puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä. Järven mataluudesta johtuu, ettei se lämpötilakerrostu säännöllisesti ja silloinkaan ei erityisen jyrkästi. Siitä huolimatta syntyneeseen alusveteen pyrkii muodostumaan happikatoa ja syvimmissä kohdissa on jopa hapeton tila. Tällöin pohjasedimentteihin vajonneet ravinteet liukenevat takaisin veteen ja nostavat ravinnepitoisuuksia voimakkaasti. Talvella kerrostuneisuus ei ole oleellinen tekijä happitilanteen kannalta. Koska happitäydennystä ei tule jääkannen läpi, kuluu happea koko vesimassasta. Hyvinäkin talvina happitilanne heikkenee päällysvedessä säännöllisesti. Vuonna 2015 päällysvedessä oli hapen kylläisyysaste enää 26%. Vuonna 2010 happi oli kulunut loppuun lähes koko vesimassasta, mikä oli uhka kalakannalle. Järven alusvedessä tilanne on tuolloin ollut täysin hapeton.


title: Koivistonjärvi

text: Järven rehevyystaso on Keskisenjärveen ja Pulkajärveen verrattuna huonompi. Vuonna 2015 veden fosforipitoisuus ylitti 50 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l), minkä perusteella järvi on erittäin rehevöitynyt. Tämä näkyi levätilanteessa, joka oli klorofyllimittauksen perusteella erittäin rehevöityneille järville ominainen. Veden hygieniassa on toivomisen varaa, sillä vedestä löytyi suolistoperäisiä bakteereja. Vesi kelpaa kuitenkin uimiseen. Järven virkistysarvo on välttävä.


title: Koivistonjärvi

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin pelkästään ”Koivistojärvi”. Järvi oli tuolloin asumaton ja soiden ympäröimä. Koillisessa sijaitsi vain yksi torppa.


title: Koivistonjärvi

text: Vuoden 1953 peruskartassa järven rantoihin laskeutui peltomaat kaikista ilmansuunnista paitsi kaakosta. Siellä oli mäenalusmetsää. Vuden 1975 kartassa Leppäperkiön pellot on metsitetty. Vuoden 1991 kartassa Jutilan pellot ja Suojasen takana olevat pellot on metsitetty.


title: Dyšu tišinoi (DVD)

text: Dyšu tišinoi (Дышу тишиной, Hengitys hiljaisuus) on venäläisen rock-muusikko Nikolai Noskov’n DVD, joka julkaistiin vuonna 2008.


title: Sulkahirssit

text: Sulkahirssit eli neekerihirssit ("Pennisetum") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva suku, jossa on noin 80 lajia.


title: Cajunmausteseos

text: Cajunmausteseos on Yhdysvaltain ranskalaisperäisen cajunväestön ruoissaan käyttämä makua lisäävien aineiden yhdistelmä. Se sisältää tavallisesti cayennepippuria, mustapippuria, kuivattua oreganoa, paprikaa, roomankuminaa, sinapinsiemeniä, sipulia, suolaa, kuivattua timjamia ja valkosipulia. Seoksella maustetaan erilaisia cajunruokaan kuuluvia muhennoksia ja riisiruokia sekä kalaa ja lihaa ennen niiden kypsentämistä grillaamalla tai paistamalla.


title: Filee

text: Filee () on teuraseläimen luuton selkäliha eli ruoanvalmistuksen kannalta ruhon paras osa. Tavallisimpia ovat naudan, sian ja lampaan ruhosta saadut lihat, joista selkärangan puoleisesta osasta käytetään nimitystä ulkofilee ja kyljen puoleisesta osasta sisäfilee. Parhaina pihveinä pidetään naudan sisäfileestä leikattuja lihakappaleita, kun taas ulkofileetä käytetään esimerkiksi pataruokien aineksena. Fileetä ja ohueksi nuijittua fileen viipaletta nimitetään toisinaan "seläkkeeksi," ja nimitystä "selys" käytetään sisä- tai ulkofileestä leikatusta lihaviipaleesta. "Parifilee" on naudan selästä tai sian kyljysselästä leikattu viipale, jossa on sekä sisä- että ulkofilee. Siitä valmistetaan esimerkiksi T-luupihvi. "Fileeselkä" tarkoittaa naudan, vasikan ja poron selän takaosasta eli ruhon parhaasta osasta leikattua lihaa. Käsitteellä tarkoitetaan sekä sisä- että ulkofileetä. Tavallisesti se kypsennetään pihveiksi paistinpannulla tai grillissä tai paistiksi uunissa, jolloin voidaan valmistaa esimerkiksi "paahtofilee" tai vasikansatula. Sian ja lampaan ruhosta vastaavasta kohdasta saatua lihaa ei nimitetä fileeseläksi vaan kyljysseläksi ja lampaasta saatua lihaa myös satulaksi.


title: Filee

text: Nimitystä filee käytetään myös broilerin tai kalkkunan rinnasta saadusta lihasta. "Kalafilee" tarkoittaa ruodotonta kalanpuolikasta, joka on viilletty irti selkäruodosta kalan pitkittäissuuntaan.


title: Filee

text: Teurastetun eläimen perusteella käytetään nimityksiä ahvenfilee, broilerifilee, hirvenfilee, häränfilee, jänisfilee, kalafilee, kalkkunafilee, kanafilee, karitsanfilee, kirjolohifilee, lampaanfilee, lohifilee, makrillifilee, naudanfilee, peuranfilee, porofilee, porsaanfilee, riistafilee, sianfilee, siikafilee, silakkafilee, sillifilee, tonnikalafilee, vasikanfilee ja niin edelleen.


title: Muhennos

text: Muhennos on paloitelluista tai hienonnetuista aineksista liedellä keittämällä valmistettu lämmin ruoka, josta neste tavallisesti sidotaan johonkin liemen sakeuttavaan aineeseen, kuten jauhoihin. Ainesosina voidaan käyttää kalaa, kasviksia tai lihaa. Pääraaka-aineen mukaan muhennosta nimitetään esimerkiksi kana-, kasvis-, kukkakaali-, lanttu-, liha-, makkara-, peruna-, pinaatti-, sieni- tai silakkamuhennokseksi. Ratatouille on ranskalainen ja caponata sisilialainen vihannesmuhennos.


title: Pannupihvi

text: Pannupihvi tarkoittaa kahta erilaista paistinpannussa kypsennettyä ruokaa.


title: Pannupihvi

text: Pannupihviksi kutsutaan melko paksuksi muotoiltua jauhelihapihviä, jonka taikinassa on lihan (tavallisesti naudanlihan) lisänä joko kermaa, kermamaitoa (kerman ja maidon seosta) tai maustekastiketta ja mausteena tavallisesti maustepippuria tai valkopippuria. Paistettu pihvi tarjotaan esimerkiksi ruskean kastikkeen kanssa tai ruskistetun ja lihaliemessä kypsyneen sipulin kanssa. Pannupihvin lisänä tarjotaan perinteisesti kuorellisia perunoita.


title: Pannupihvi

text: Toinen pannupihviksi kutsuttu ruoka sisältää pieniksi kuutioiksi leikattua naudan sisäpaistia tai ulkofileetä. Lihakuutiot kypsennetään paistinpannussa sinapilla ja kananmunan keltuaisella maustetun sipulin kera, ja lisukkeena käytetään tavallisesti paistettuja perunakuutioita.


title: Äidinkielen opetuksen historia

text:
Äidinkielen merkitystä alettiin tajuta 1800-luvulla. Äidinkieli alkoi syrjäyttää latinaa.
Äidinkieli nähtiin hyödyllisemmäksi ja käytännöllisemmäksi. Euroopan maissa äidinkieli tuli oppiaineeksi Hollannissa 1806 ja Ruotsissa 1807, samoin Englannissa ja Saksassa.
Romantiikka ja kansallisuusaate ihannoivat oman kansan menneisyyttä ja kansanrunoutta.


title: Äidinkielen opetuksen historia

text: Suomen irrottaminen Ruotsista ja sen liittäminen Venäjään autonomisena suuriruhtinasmaana käynnisti fennofiilien ja fennomaanien kirjoittelun suomen kielen oikeuksista. Tarvittiin Adolf Ivar Arwidssonin, Juhana Gabriel Linsénin ja Eerik Kustaa Ehrströmin kirjoituksia Mnemosynessä. Linsen kirjoitti 1819, että ”kieli ja kansakunta ovat erottamattomasti toisiinsa yhdistetyt. Kun korkeampi sivistys ei ole pukeutunut suomenkieliseen asuun, niin sen saavutuksetkaan eivät ole voineet tulla kansan omaisuudeksi.” Ehrström vaati Åbo Morgonbladissa 1821, että kouluissa olisi jo seuraavana vuonna aloitettava suomen kielen opetus.


title: Äidinkielen opetuksen historia

text:
Suomen kieltä ehdotettiin koulun oppiaineeksi useita kertoja 1810-luvulta lähtien.
Ehdottajia olivat kirkkoherra Johan Stråhlman, arkkipiispa Gabriel Melartin, papisto ja ylioppilaat. Ehdotuksia tehtiin koulukomissiolle, jossa ei saatu enemmistön kannatusta asian hyväksi. Ylioppilaat jättivät adressisekä Turun akatemian että Helsingin yliopistn rehtorille.


title: Äidinkielen opetuksen historia

text:
Nikolai I oli asialle myötämielinen jo 1841, jolloin suomen kieli tuli oppiaineeksi poikakouluihin Haminaan ja Viipuriin. Suomen kielen avulla hän sai poistetuksi ruotsin
liiallista arvostusta ja lisätyksi myös venäjän kielen tunteja. Suomessa senaatti hyväksyi Gymnaasi- ja koulujärjestyksen vuonna 1843. Siinä oli suomen kielelle kaksi viikkotuntia
yläalkeiskoulussa ja lukiossa. Suomen kieltä opiskeltiin vieraana kielenä, sillä tunneilla käännettiin Kalevalaa ruotsiksi. Kieliopit olivat ruotsiksi ja saksaksi.


title: Äidinkielen opetuksen historia

text: Vuonna 1856 Aleksanteri II vahvisti uuden lukio- ja koulujärjestyksen. Suomen kieli tuli vihdoin myös opetuskieleksi. Ala-alkeiskoulun opetuskielestä säädettiin esittämällä asetuksessa: “Niille oppilaisille, jotka eiwät taida ruotsin kieltä, pruukataan Suomea opetuskieleksi.” Latinan luku poistui ala-alkeiskouluista. Yläalkeiskouluissa ja lukioissa mainittiin “suomen, ranskan ja saksan kielet, joiden kielioppia oli luettava ja joissa oli toimeenpantava kääntämis- ja kirjoitusharjoituksia”.


title: Äidinkielen opetuksen historia

text: Vuoden 1872 koulujärjestyksessä käytettiin nimitystä äidinkieli. Tuntimäärä nousi 11 vuosiviikkotuntiin. Vuonna 1941 se oli jo 27 tuntia. Peruskoulussa tuntimäärä on ollut 40 tai enemmänkin, joten äidinkielestä (vuodesta 1998 nimeen on lisätty kirjallisuus) on tullut oppiaine, jolla on koulun suurin tuntimäärä. Kehitys vuoden 1843 kahden vuosiviikkotunnin oppiaineesta koulun valta-aineeksi on huomattava.


title: Äidinkielen opetuksen historia

text: Äidinkielen opetuksen vaiheet ovat muotoutuneet eri tavalla lukion ja ammattikoulujen osalta. Peruskoulun ja lukion osalta voidaan erottaa seuraavat vaiheet:Peruskoulun aikana 1970-luvun puolivälissä tulleet uudet oppikirjasarjat poistivat setälämäisen erillisen kielioppikirjan käytön ja ottivat huomioon muutkin osa-alueet, lukemisen, kirjoittamisen, kirjallisuuden, kansanrunouden ja median. Koulukohtaisten opetussuunnitelmien tulo merkitsi sitä, että opettaja on yhä enemmän opetuksen suunnittelija yhdessä työtovereidensa kanssa.