title: Chris Menges

text: Vuonna 1988 Menges debytoi ohjaajana 1960-luvun Etelä-Afrikkaan sijoittuvalla teinitytön kasvukertomuksella "Toinen maailma". Elokuva voitti Cannesin elokuvajuhlilla kolme palkintoa. Hänen toinen ohjauksensa oli köyhän floridalaisen yksinhuoltajaäidin (Goldie Hawn) ja tämän 12-vuotiaan pojan selviytymistarina "Strippari ja poika" (1992), joka sai hyviä arvosteluja mutta menestyi kaupallisesti heikosti. Vuonna 1996 Menges siirtyi jälleen kuvaajaksi ja teki Jim Sheridanin kanssa elokuvan "The Boxer" ja Neil Jordanin kanssa elokuvan "Michael Collins", jonka kuvauksesta hän oli Oscar-ehdokkaana 1997.


title: Chris Menges

text: Chris Mengesin muut ohjaustyöt ovat yksinäisestä postimiehestä ja tämän adoptoimasta pojasta kertova "Koeaika" (1994, pääosassa William Hurt) ja lapsikaupasta kertova "The Lost Son" (1999, pääosassa Daniel Auteuil).


title: Peter Adriaansz

text: Peter Adriaansz (s. 1966 Seattle, Yhdysvallat) on alankomaalainen säveltäjä. Hänen tuotantonsa koostuu enimmäkseen kamari- ja vokaalimusiikkiteoksista.


title: Peter Adriaansz

text: Adriaansz opiskeli sävellystä Louis Andriessenin, Brian Ferneyhoughin ja Peter-Jan Wagemansin johdolla Haagin kuninkaallisessa konservatoriossa ja Rotterdamin konservatoriossa. Adriaanszin musiikkia on esitetty Alankomaiden lisäksi Kanadassa, Saksassa, Irlannissa, Venäjällä, Isossa-Britanniassa, Yhdysvalloissa ja Uzbekistanissa.


title: Peter Adriaansz

text: Adriaansz on toiminut Slagwerk Den Haag -kokoonpanon taiteellisena johtajana vuodesta 1998. Hän on saanut sävellystilauksia muun muassa Asko/Schönbergiltä, Alankomaiden radion sinfoniaorkesterilta, Nieuw Ensembleltä ja Slagwerk Den Haagilta. Hän on naimisissa säveltäjä Seung-ah Ohin kanssa. Hänen ensisijainen kustantajansa on AsZoh Press.


title: Peter Adriaansz

text: Adriaansz on työskennellyt vapaana taiteilijana vuodesta 1993. Hänen teoksilleen luonteenomaista on systemaattinen, tutkimusluontoinen lähestymistapa musiikkiin. Hän on säveltänyt useita teoksia sähköisesti vahvistettujen soittimien kokoonpanoille. Hän on saanut useita palkintoehdokkuuksia; esimerkiksi vuosina 2009–11 hänen teoksensa "Waves 5-7", "Verdichtingen" ja "Three Studies on Elevation" asetettiin Toonzetters Prijs -ehdokkaiksi.


title: Maaliviivateknologia

text: Maaliviivateknologia on jalkapallossa käytettävä teknologia, jonka avulla havaitaan epäselvässä tilanteessa onko pallo ylittänyt maalilinjan. Teknologia perustuu huippunopeisiin kameroihin, jotka tarkkailevat maalinsuuta ja ilmoittavat ottelun erotuomarille tämän kelloa värisyttämällä välittömästi, jos pallo kävi maalissa.


title: Maaliviivateknologia

text: Maaliviivateknologiaa käytettiin ensimmäisen kerran vuoden 2013 kesäkuussa Maanosaliittojen cupissa, johon Kansainvälinen jalkapalloliitto FIFA valitsi kymmenen ehdokkaan joukosta saksalaisen GoalControl-4D-tekniikan. Englannin Valioliigassa maaliviivateknologia tuli käyttöön kaudeksi 2013–2014. Vuoden 2014 maailmanmestaruuskilpailuissa käytettiin GoalControl GmbH -järjestelmää. Siinä stadionien kummallekin maalille oli sijoitettu seitsemän huippunopeuskameraa, joiden kuvasta erikoisohjelmisto laski pallon tarkan sijainnin ja nopeuden.


title: Maaliviivateknologia

text: Suomen jalkapalloliigassa maaliviivateknologian käyttöön ottaminen ei Suomen Palloliiton mukaan ole vuonna 2014 vielä ajankohtaista. Kameroita ei voi asentaa nykyisiin stadioneihin, ja järjestelmä on hyvin kallis.


title: Celso Borges

text: Celso Borges Mora (s. 27. toukokuuta 1988 San José, Costa Rica) on costaricalainen jalkapalloilija, joka pelaa Allsvenskanin AIK:ssa ja Costa Rican maajoukkueessa. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Aikalainen (elokuva)

text: Aikalainen on Timo Linnasalon draamaelokuva vuodelta 1984. Fjodor Dostojevskin pienoisromaaniin "Kirjoituksia kellarista" perustuvan tarinan pääosaa esittää Paavo Piskonen.


title: Aikalainen (elokuva)

text: "Aikalainen" oli alun perin Paavo Piskosen alulle panema hanke sovittaa Dostojevskin teksti teatterissa esitettäväksi monologinäytelmäksi. Hän tilasi Ilpo Tuomarilalta käsikirjoituksen Esa Adrianin suomennoksen pohjalta. Teatteriproduktio ei koskaan valmistunut, mutta harjoituksia seurannut ja niitä kuvannut Timo Linnasalo sai idean laajentaa materiaalia pitkäksi näytelmäelokuvaksi. Elokuvasäätiön tuella lisämateriaalia kuvattiin 16 päivässä sekä nykyajan että 1800-luvun miljöissä.


title: Aikalainen (elokuva)

text: Helsingin Sanomien Helena Ylänen piti "Aikalaisen" ”70 minuutin tuskaista reuhtomista” vahvana elokuvana, nautittavan raisuna, uskaltavana ja pirullisen hauskana. Aamulehden Erkka Lehtolan mukaan teos on synkkä, muttei silti tahmea eikä ahdistava. Paavo Piskosen katsottiin yleisesti onnistuneen roolissaan, ja toisena nimenä Helena Ylänen nosti esiin leikkaaja Anssi Blomstedtin.


title: Laura Vainionpää

text: Laura Vainionpää (s. 11. huhtikuuta 1994 Kauhajoki) on suomalainen kilpapyöräilijä ja jääkiekkoilija.


title: Laura Vainionpää

text: Vainionpää pelasi jääkiekon naisten SM-sarjassa Team Oriflame Kuortaneessa hyökkääjänä kaudet 2010–2013. Hän kuului Suomen alle 18-vuotiaiden MM-kisajoukkueeseen 2012. Hänen kasvattajaseuransa jääkiekossa on Kauhajoen Jääkarhut.


title: Laura Vainionpää

text: Vainionpää saavutti maantiepyöräilyn SM-kilpailuissa 2014 pronssia sekä maantieajossa että aika-ajossa. Hän voitti samana vuonna muun muassa Turun Sanomien kortteliajot ja Porvoon ajot. Hän sai hopeaa maantieajon SM-kilpailussa 2015 ja 2016 sekä pronssia SM-aika-ajossa 2017..


title: Laura Vainionpää

text:
Hän on edustanut pyöräilyssä Kauhajoen Karhua, Team Medilaseria ja vuodesta 2016 Isorex Ladies Teamia.
Myös hänen veljensä Oskari Vainionpää on maantiepyöräilijä.


title: Fredrik August

text: Fredrik August -nimisiä hallitsijoita ovat olleet:


title: Sabyinyo

text: Sabyinyo eli Sabinio on noin 3 500 metriä korkea, kaksihuippuinen sammunut tulivuori Itä-Afrikan Virungavuorilla. Kongon demokraattisen tasavallan, Ruandan ja Ugandan rajat kohtaavat Sabyinyon läntisellä huipulla.


title: Sabyinyo

text: Vuoren rinteillä elää vuorigorilloja.


title: Dekametyylisyklopentasiloksaani

text: Dekametyylisyklopentasiloksaani eli D5 (CHSiO) on rengasrakenteinen siloksaaneihin kuuluva orgaaninen piiyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa silikonipolymeerien valmistuksessa ja kosmetiikkavalmisteissa.


title: Dekametyylisyklopentasiloksaani

text: Huoneenlämpötilassa dekametyylisyklopentasiloksaani on väritöntä veteen liukenematonta nestettä, joka on myös kemiallisesti inerttiä eli ei reagoi helposti. Muiden molekyylimassaltaan pienien syklisten siloksaanien tavoin dekametyylisyklopentasiloksaani on helposti haihtuva yhdiste.


title: Dekametyylisyklopentasiloksaani

text: Dekametyylisyklopentasiloksaania valmistetaan muiden siloksaanien tavoin hydrolysoimalla dimetyylidikloorisilaania happamissa olosuhteissa vedellä. Happona käytetään tyypillisimmin vetykloridia. Reaktiossa muodostuu seos, joka sisältää suoraketjuisia siloksaanioligomeerejä ja syklisiä yhdisteitä kuten dekametyylisyklopentasiloksaania ja oktametyylisyklotetrasiloksaania. Pidemmät reaktioajat suosivat rengasrakenteisten tuotteiden muodostumista. Suoraketjuisista siloksaanioligomeereistä voidaan valmistaa rengasrakenteisia yhdisteitä käsittelemällä niitä kaliumhydroksidilla. Reaktiossa muodostuva dekametyylisyklopentasiloksaani tislataan pois reaktorista, mikä ajaa reaktion tasapainoa tuotteiden puolelle.


title: Dekametyylisyklopentasiloksaani

text: Dekametyylisyklopentasiloksaania käytetään suoraketjuisten molekyylimassoiltaan suurien silikonipolymeerien valmistukseen renkaanavautumispolymeroinnilla. Muita käyttökohteita ovat kosmetiikkatuotteet kuten shampoot ja ihovoiteet, voiteluaineena, pelkistimenä, kuivapesuaineissa ja eräissä puhdistus- ja kiillotusaineissa.


title: Deutschland-luokka (1904)

text: Deutschland-luokka oli Saksan keisarikunnan laivaston ensimmäisessä maailmansodassa palvellut taistelulaivaluokka, johon kuului viisi vuosina 1903–1908 valmistettua alusta. Ne muistuttivat edeltänyttä Braunschweig-luokkaa, mutta niiden panssarisuojaa oli parannettu. Luokan alukset olivat vanhentuneita jo valmistuessaan Britannian kuninkaallisen laivaston laskettua vesille uuden tyyppisen "HMS Dreadnoughtin" vuonna 1906 ja siten seuraava Nassau-luokka oli ensimmäinen Saksan laivaston dreadnought-taistelulaivaluokka.


title: Deutschland-luokka (1904)

text: Luokan alukset mahdollistivat kahden taistelulaivueen muodostamisen ja siten laivastosta muodostettiin avomerilaivastona tunnettu ensimmäisessä maailmansodassa taistellut osasto. Luokan kaikki alukset osallistuivat Skagerrakin taisteluun 31. toukokuuta – 1. kesäkuuta 1916. Sekavassa yöllisessä taistelussa "SMS Pommern" upposi torpedoituna. Taistelun jälkeen jäljellä olevat neljä alusta poistettiin ensilinjan tehtävistä. Versailles'n rauha jätti Saksalle ainoastaan joitakin vanhoja taistelulaivoja rannikkopuolustukseen ja näihin kuuluivat luokankin alukset.


title: Deutschland-luokka (1904)

text: "SMS Deutschland" romutettiin 1920–1922. "SMS Hannover" piti muuttaa maalilaivaksi, mitä ei kuitenkaan toteutettu ja alus romutettiin 1944–1946. "SMS Schlesien" ja "SMS Schleswig-Holstein" palvelivat Reichsmarinessa ja edelleen Kriegsmarinessa. Kumpikin viimeksi mainittu alus osallistui sotatoimiin toisessa maailmansodassa ja ne upposivat sodan lopulla.


title: Nicholas Ziegler

text: Nicholas Ziegler on saksalainen balettitanssija. Hän on Suomen kansallisbaletin tähtitanssija.


title: Nicholas Ziegler

text: Ziegler on opiskellut Hannoverin musiikki- ja teatterikorkeakoulussa 1988–1994 ja Münchenin musiikki- ja teatterikorkeakoulussa 1994–1997. Hän on työskennellyt Dresdenin baletissa 1997–2001. Kansallisbalettiin hänet kiinnitettiin 2001 ja tähtitanssijan statuksen hän sai 2009.


title: Nicholas Ziegler

text: Ziegler on saanut Pro Dance -palkinnon vuonna 2004 ja Edvard Fazer -palkinnon vuonna 2008.


title: Suuri-Rutja

text: Suuri-Rutja () on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Kattilan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Inkerin ylängöllä kolme kilometriä Kattilasta kaakkoon. Kylässä on 22 asukasta (vuonna 2010).


title: Suuri-Rutja

text: Jaaman ujestin Toldogan pogostaan kuuluneet ”Vanhan” ja ”Uuden” Rutjan kylät ("Staraja" ja "Novaja Rudjela") mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Ruotsalaisten 1600-luvun alussa laatimassa maakirjassa ne esiintyvät Suurena ja Pienenä-Rutjana. Vatjalaisten asuttamasta Pienestä-Rutjasta poiketen Suuri-Rutja oli 1800-luvulla venäläinen kylä. Sen talonpojat olivat ennen 1860-lukua Pihlaalan lähellä sijainneen Georgijevskajan kartanon maaorjia, jotka kuuluivat Kattilan ortodoksiseen seurakuntaan. Vuonna 1899 kylässä oli 78 taloutta ja 405 asukasta.


title: Suuri-Rutja

text: Venäjän vallankumouksen jälkeen Suuri-Rutja lähikylineen muodosti oman kyläneuvoston. Vuodesta 1954 lähtien se kuului Kattilan kyläneuvostoon. Vuonna 1997 kylässä oli 35 ja vuonna 2007 16 asukasta.


title: Villikaisi

text: Villikaisi () on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Kattilan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Syväjärven ja Paapinajärven välisen kannaksen länsipuolella 14 kilometriä Kattilasta luoteeseen. Kylässä on 22 asukasta (vuonna 2010).


title: Villikaisi

text: Jaaman ujestin Toldogan pogostaan kuulunut kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Sen kieleltään itämerensuomalaiset asukkaat harjoittivat maanviljelyä ja kalastusta sekä valmistivat rautaa paikallisesta malmista. Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 Villikaisissa asui 84 vatjalaista. Kylän talonpojat olivat 1860-luvulle saakka viereisen kartanon maaorjia, jotka kuuluivat aluksi Soikkolan ja vuodesta 1878 lähtien Valkovitsan ortodoksiseen seurakuntaan. Tarinan mukaan myös Villikaisissa oli joskus ollut kirkko. Kylän pohjoispuolella sijainnut Villikaisin kartano oli seudun vanhimpia ja se mainitaan jo ruotsalaisaikana. Vuonna 1906 entisen kartanonomistajan haudalle rakennettiin arkkitehti Nikonovin suunnittelema pieni tsasouna.


title: Villikaisi

text: Villikaisissa puhuttiin vatjaa vielä 1800-luvun lopussa. 1920-luvulla se mainittiin vatjalais-venäläisenä sekakylänä. Neuvostoaikana Villikaisi lähikylineen muodosti oman kyläneuvoston. Myöhemmin se kuului Kattilan kyläneuvostoon. Vuonna 1997 kylässä oli 30 ja vuonna 2007 19 asukasta.


title: High Chaparral (teemapuisto)

text: High Chaparral on villin lännen teemainen huvipuisto Kulltorpissa Ruotsissa lähellä Gnosjötä, Anderstorpia ja Värnamota. Se avattiin vuonna 1966. Huvipuisto on avoinna kesäkuun alusta elokuun loppuun.


title: High Chaparral (teemapuisto)

text: Huvipuisto on saanut nimensä 1960-luvun lopulla Suomessakin esitetystä yhdysvaltalaisesta televisiosarjasta "Karjatila High Chaparral".


title: Kuvapalatsi

text: Kuvapalatsi on lahtelainen elokuvateatteri Rautatienkadulla. Se on valmistunut 1920-luvulla ja oli yksi Suomen vanhimpia toimivia elokuvateattereita, siihen asti kunnes toiminta siirtyi Vapaudenkadulle uuteen elokuvakeskukseen.


title: Kuvapalatsi

text: Salissa on ollut sekalaista toimintaa elokuvien esityksen päättyttyä, muun muassa kirpputori. Teatterisali kunnostetaan teatterikäyttöön, jollaiseksi se alun perin rakennettiinkin, kun elokuvatoiminnan tulevaisuudesta ei oltu varmoja. Siinä aloittaa keväällä 2015 Teatteri Vanha Juko. Korjauksen suunnittelee arkkitehti Seppo Lappalainen, joka on perehtynyt tilan historiaan. Kiinteää katsomoa saliin ei kuitenkaan tule.


title: Pankakosken Tehtaan Urheilijat

text: Pankakosken Tehtaan Urheilijat on lieksalainen urheiluseura. Se on perustettu 1931 Enso-Gutzeit Oy:n Pankakosken tehtaan työntekijöiden urheiluseuraksi. Nykyisin seura on Painonnosto- ja Ampumaurheiluliittojen jäsen.


title: Pankakosken Tehtaan Urheilijat

text: Seura perustettiin 1931 silloisessa Pielisjärven pitäjässä, joka vuonna 1973 yhdistyi Lieksan kauppalan kanssa Lieksan kaupungiksi.


title: Pankakosken Tehtaan Urheilijat

text: Seuran miesten pesäpallojoukkue nousi Pesäpallon SM-sarjaan kaudeksi 1937 ja oli lähellä jättiyllätystä sijoittumalla itälohkon kakkoseksi tasapistein loppuottelupaikan perineen Kuusankosken Vedon kanssa. Pronssista ei tuohon aikaan pelattu, joten joukkue sai tyytyä jaettuun kolmossijaan Helsingin Pallonlyöjien kanssa, joka sijoittui länsilohkon kakkoseksi neljä pistettä pankakoskelaisia huonommalla saldolla, tosin sekin tasapisteissä lohkovoittajan kanssa. Tämä sijoitus oli pitkään pohjoiskarjalaisten paras pesäpallon sarjamuotoisessa mestaruuskilpailussa. Vasta 1966 nähtiin vastaavaa, kun Outokummun Partio sijoittui yksilohkoisessa sarjassa neljänneksi. Kaudella 1938 PTU voitti vain yhden kymmenestä ottelustaan ja putosi sarjasta. Seura jatkoi sotien jälkeen lähes jatkuvasti Suomensarjassa, josta putosi 1957. Vuoden 1937 Itä–Länsi-otteluun seurasta valittiin neljä pelaajaa, joista kaksi, Klaus Karvonen ja Reino Vepsäläinen pääsivät kentälle muiden toimiessa vaihtomiehinä.


title: Pankakosken Tehtaan Urheilijat

text: Suomen Palloliiton Joensuun piiriin seura kuului 1949-1959. Seura osallistui 1950-luvun alussa Jääpallon maakuntasarjaan, viimeksi 1954. ¨


title: Šventojin asuinpaikka

text: Šventojin asuinpaikka (, , ) on Luoteis-Liettuassa Latvian vastaisen rajan tuntumassa Palangan piirikunnassa Šventojin kylässä oleva laaja suoarkeologinen kohde. Se käsittää usean neliökilometrin laajuisen alueen, ja sieltä tunnetaan nykyään yli 40 arkeologista asuinpaikkaa tai muuta tutkimuskohdetta. Ne sijaitsevat 8 kilometriä pitkällä ja 3 kilometriä leveällä entisellä Pajūrisin suoalueella, joka on muinoin umpeen soistunut merilaguuni ja järvialue. Entisestä suoalueesta on enää jäljellä meanderoiva Šventojijoki, joka laskee Itämereen Šventojin kylän läpi, ja tasaiset pellot, jotka on raivattu suomaahan. Vaikka kaivaukset aloitettiin jo 1960-luvulla, paikka on edelleen merkittävä tutkimuskohde siitä syystä, että maassa on säilynyt runsaasti orgaanista esineistöä ja asumisen jäänteitä, jotka ovat muissa Liettuan kohteissa maatuneet olemattomiin. Tutkitut asuinpaikat ajoitetaan noin 3700−1800 eaa. eli myöhäiseen subneoliittiseen ja neoliittiseen kivikauteen ja pronssikaudelle.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Lähiseudun merenranta muodostuu hiekkamaasta, joka on pohjois−etelä-suuntainen. Muinainen laguuni on jäänyt rantavallin taakse ja on muinoin muodostanut sinne suojaisan merenlahden ja myöhemmin pienten järvien ja kanaalien verkoston. Kaikki tutkimuskohteet sijaitsevat tämän rantavallin takana, ja ne merkitään tutkimusraporteissa arabialaisilla numeroilla ja isoilla kirjaimilla, joissa iso kirjain osoittaa kulttuurikerroksen statigrafisen järjestyksen maanpinnasta lukien (A, B, ..). Pohjoisimmat kohteet sijaitsevat Šventojin joen lähettyvillä noin 1,5−3 kilometriä merenrannasta. Ensimmäiseksi tutkitut kohteet 1−8 sekä kohteet 33−36 sijaitsevat ensin mainituista kohteista 1−2 kilometriä etelään suoalueen keskellä. Seuraava ryhmittymä, johon luetaan kohteet 19−32, on mantereelta laskevassa rinteessä noin 3 kilometriä joesta etelään. Eteläisimmät kohteet 10−18 muodostavat tiheän ryppään noin 4,5 kilometriä joesta. Muut kohteet sijaitsevat näistä paikoista hieman hajallaan.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Ensimmäiset arkeologiset irtolöydöt tehtiin 1800-luvun lopulla, mutta varsinaiset kaivaukset alkoivat vasta 1966. Suoaluetta kuivattiin silloin peltoalan lisäämiseksi, ja kivikauden esineisiin törmättiin ojankaivussa. Kaivauksia johti arkeologi Rimutė Rimantienė vuosina 1966−1972 ja 1982−1995. Vuonna 2009 liettualais-norjalainen projekti kartoitti sen luonnonhistoriallisia vaiheita kilometrin pituisella muinaista laguunia leikkaavalla kaivannolla. Samalla löydettiin uusi kohde nro 43, joka on ollut järviä yhdistävän kanaalin rannassa sijainnut kalastuspaikka. Norjalais-liettualainen hanke ennakoi tulevia lisätutkimuksia, joita varten luonnonhistoriallinen kartoitus suoritettiin. Kokonaisuudessaan muinaisesta suosta on tutkittu vuoteen 2009 mennessä 43 asuin- tai kalastuskohdetta, ja niistä on avattu yhteensä noin 14 000 m² maata.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Pajūrisin suoalueen ympäristön kehitykseen ovat vaikuttaneet merkittävästi Itämeren eri vaiheet. Jääkauden päättyessä ja mannerjäätikön sulaessa noin 12 500−11 300 eaa. alue jäi Baltian jääjärven alle. Maankohoamisen seurauksena alue kuivui ja merenranta siirtyi Itämeren Yoldia- ja Ancylus-vaiheiden ajaksi kauemmaksi. Alue peittyi uudelleen veden alle Litorinameri-vaiheen aikana. Rannansuuntaiset hiekkaa sisältävät dyyniterassit ovat syntyneet aallokon, jään ja tuulen yhteisvaikutuksesta. Terasseja on myös sisämaassa kauempana rannasta, ja ne ovat syntyneet Litorinameren toisen tulvimisen eli transgression aikoihin noin 5700−5400 eaa.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Merenpinta laski toisen transgression jälkeen vaiheittain, ja aallokko kulutti rinteeseen terasseja, jotka seuraavat nykyään toisiaan muinaisrantojen alenevissa rinteissä. Viimeinen terassi seuraa nykyistä rantaa, mutta muinoin sen ja rinteen väliin jäi laguuni. Aluksi laguuni oli vain matalikon suojaama ranta, mutta maankohoaminen ja merenpinnan aleneminen kohotti hiekkaisia saaria rannan edustalle. Maankohoamisen jatkuessa saaret yhtyivät valliksi, joka suojasi lahdeksi tai laguuniksi (vertaa flada) jäänyttä aluetta. Šventojin joki purkautui ensin laguuniin ja sitten valleissa olevien aukkojen kautta mereen. Joen vuoksi laguunissa oleva murtovesi oli välillä täysin makeaa, vaikka selviä suolaisuuden jaksoja tiedetään olleen välillä (vertaa kluuviflada).


title: Šventojin asuinpaikka

text: Kun meriveden pinta aleni lisää, laguuni kuivui, ja sen paikalle muodostui matalia lampia ja järviä yhdistävien kanavien sokkelo, jonka vedenkorkeus vaihteli meren ja joen kulloisestakin tilasta riippuen. Sinne kehittyi soistuva elinympäristö, jossa järvien pohjalle kertyi mutaa tutkimuksien mukaan 3500 eaa. lähtien. Ihmiset asuivat tässä ympäristössä aivan veden äärellä, ja heidän asumisesta syntyneet jätteet hautautuivat mutaan sen hapettomaan ja säilyttävään ympäristöön. Tämän vuoksi alueelta löydetään runsaasti orgaanista materiaalia.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Laguunin sedimenteistä on selvitetty alueen flooraa noin 5500−1200 eaa. Varhaisella neoliittisella kulttuurikaudella (5500−4400 eaa.) hiekkaiset alueet kasvoivat mäntyä ja kosteat ranta-alueet koivua. Leveälehtiset puut, kuten lehmus, tammi ja jalava, tarvitsevat ravinteikasta multamaata, ja siksi ne kasvoivat kauempana 4−6 kilometrin päässä rannasta. Alueella oli metsäaukkoja ja avointa ranta-aluetta, joissa viihtyivät ruohot ja marunat. Kauden lopussa noin 4400 eaa. ilmaantui pohjamutaan siitepölyä viljakasveista, jota viljeltiin kauempana sisämaassa.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Keskisen neoliittisen kulttuurikauden aikana (4400−3100 eaa.) alueella alkoi kasvaa myös kuusta, hasselpähkinää, leppää ja valkopyökkiä. Tämän jälkeen kuusi, koivu ja mänty vähenivät, kun taas kosteikkojen puut ja avopaikkojen kasvit lisääntyivät. Myös viljan siitepölyä esiintyy sedimenteissä pronssikauden kerroksiin saakka (noin 1200 eaa.).


title: Šventojin asuinpaikka

text: Asuinpaikalta "Butinge 1" ovat peräisin vanhimmat löydetyt merkit ihmisen toiminnasta. Se sijaitsee Šventojin joen pohjoisrannalla paljon ylempänä merenpinnasta kuin muut tutkitut kohteet. Paikalta löydetyt piikiviset työkalut kuuluvat typologisesti myöhäiseen mesoliittiseen kulttuurikauteen. Sen sijaan varhaisneoliittiselta kaudelta (5500−4400 eaa.) ei tunneta ollenkaan merkkejä ihmisen toiminnasta.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Ajallisesti seuraavat ihmisen toiminnan merkit tavataan asuinpaikkojen 2, 3 ja 4 materiaaleissa. Ne asutettiin viimeistään 3700 eaa., mikä kuului keskineoliittiseen kauteen (4400−3100 eaa.). Narvan keramiikkaa valmistettiin 3300−3000 eaa. saakka, jolloin uudet asukkaat toivat mukanaan Rzucewon keramiikkaa. Samaan aikaan asuttiin myös kohteissa 23 ja 26.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Myöhäisneoliittisella kaudella (3100−1800 eaa.) asuttiin asuinpaikoilla 2, 3, 4 ja 23, mutta myös uusia asuinpaikkoja kohteissa 1, 6, 9, 41 ja 42 otettiin käyttöön. Se, olivatko kaikki asuinpaikat samanaikaisia, ei voida radiohiiliajoitusten puuttumisen vuoksi tietää varmasti. Kuitenkin varhais- ja keskipronssikaudella (1800−1200 eaa.) asutustoiminta jatkui, vaikka alue soistui tuolloin ja kasvoi lähes kokonaan umpeen. Tältä ajalta tunnetaan vain kohde 41.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Arkeologisessa kirjallisuudessa käytetään tästä ensimmäisenä avatusta tutkimusalueesta tunnuksia A ja B sen mukaan, kuinka syvällä tutkitut kerrostumat sijaitsevat. Kukin kerros edustaa väestön eri kulttuurikauden jäännöksiä.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Kerroksesta 1A tunnetaan kolme ajoitusta. Yksi ajoitus on teetetty puusta, joka sijaitsi kaivauksien kulttuurikerroksen päällä, ja se on 2700 eaa. Kaksi muuta ajoitusta ovat 2350 eaa. ja 2700 eaa. Tämä esimerkki näyttää, kuinka epävarmoja vanhat radiohiiliajoitukset ovat olleet, mutta ne antavat kuitenkin selvyyden, mihin aikahaarukkaan kohde kuuluu. Kulttuurikerroksesta, joka kuuluu nuorakeraamiselle kulttuurille, löydettiin palasia niinestä valmistettuja mattoja tai kankaita.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Kerroksesta 1B tunnetaan viisi radiohiiliajoitusta. Ne kattavat aikahaarukan 3400−2700 eaa.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Kohde 2B on löydettyjen linnunluiden osalta rikkain kohde Liettuassa, sillä vajaa kolmasosa Liettuan kivikauteen ajoittuvista linnunluista on täältä peräisin. Kohteen vanhimpien löytöjen ikä voitiin ajoittaa kulttuurikerroksen alta löydetystä kahdesta puunkappaleesta (3000 eaa. ja 3500 eaa.). Vanhimmista Narvan kulttuuriin kuuluvista kerroksista on löydetty niinestä valmistettuja matonpalasia. Koska kohteet 2 ja 4 ovat samanaikaisia ja lähellä toisiaan, niitä käsitellään nykyään yhtenä kohteena tunnuksella "4/2".


title: Šventojin asuinpaikka

text: Ensimmäisissä kaivauksissa avattiin kohteessa 4 muinaisen laguunin rannan suuntainen ja noin 150 metriä pitkä kaivanto. Uusissa kaivauksissa erottui vuosina 1997 ja 1998 kaksi eriaikaista kulttuurikerrosta. Ensimmäinen kerros 4A kuului palloamforakeraamiselle kulttuurille, joka löytyi noin 1,25 metriä maanpinnan alta. Toinen kerros 4B, joka sijaitsi noin 2 metriä pinnan alla, sisälsi Narvan keramiikkaa. Kerroksesta 4B teetettiin radiohiiliajoitus, joka antoi ajoituksen 3755−3665 eaa. Asuinpaikan mutaan iskettyjen pylväiden radiohiiliajoitukset antoivat ajoitukset 3900 eaa. ja 3650 eaa., joten nekin kuuluivat Narvan kulttuurille. Osa Narvan keramiikan sirpaleista oli sekoittuneena savikerrokseen, jossa löytyi runsaasti kalojen ja muiden eläinten luita. Savikerros sijaitsi 1,8 metrin syvyydessä, ja se ajoitettiin 3705−3635 eaa. Narvan kulttuurikerroksen ja palloamforakulttuurikerroksen välistä löytyi vehnän ja ohran jyviä, jotka viittaavat jo kivikautisen viljelyn mahdollisuuteen.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Muita paikalta löytyneitä esineitä olivat verkkopainot, kalapyydyksen puinen osa, teroitettuja tikkuja, ehjä palloamforaruukku, atraimen piikki, luinen verkonkudontaneula, kaarnakippo ja tuohirasia. Tuohirasiasta löytyi koiran käpälän luu, joka ajoitettiin 3350−3100 eaa., mutta tuohirasian ajoitus antoi 3000 eaa..


title: Šventojin asuinpaikka

text: Vuosina 1983−1988 kaivettiin Rimantienėn johdolla suuri kaksiosainen ristinmuotoinen kaivanto, joka oli noin 140 metriä pitkä ja 10−26 metriä leveä. Vuonna 1997 ja 1998 jatkettiin kaivantoalueen tutkimista laajentamalla kaivausta 3×12 metriä laajalla alueella, ja sen lisäksi avattiin pitkä kaivanto, josta selvitettiin laguunin luonnonhistoriaa. Kohde 6 oli käytössä ainakin 3000−2200 eaa., ja se oli samanaikainen kohteiden 1, 2, 3, 4, 23, 41A ja 42 kanssa.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Vuosien 1997 ja 1998 kaivauksien 36 m² suuruiselta alueelta tehtiin vain vähäisiä esinelöytöjä. Niitä olivat kolme verkonpainoa, 35 meripihkankappaletta ja 833 keramiikan sirpaletta. Vanhimmat sirpaleet kuuluivat Narvan keramiikkaan ja nuoremmat palloamforan keramiikkaan. Nämä löytyivät samalta alueelta yhteen painuneina niin, ettei niitä voitu ajoittaa kaivaussyvyyden perusteella. Löytöjen ajoitus teetettiin kepistä, joka löytyi keramiikan joukosta, ja se antoi ajaksi 3350 eaa. Muita ajoituksia ovat 3200 eaa. (pohjamutaa ), noin 2700 eaa. (kaksi seivästä ) ja 2100 eaa. (kappale puuta ).


title: Šventojin asuinpaikka

text: Myöhemmissä kaivauksissa huomattiin useita paalunjälkiä tai niiden jäänteitä, jotka läpäisivät laguunin pohjamutakerroksen. Koska näiden ympärille levittäytyi kalan- ja eläinluita sisältänyt mutakerros, otaksuttiin pylväiden olleen veden yläpuolisten asumusten perustuksia. Otaksumaa tuki myös levä- ja planktonanalyysit, jotka vahvistivat laguunin vesien tulvineen samaan aikaan. Asumusten läheltä puuttuivat myös liedet ja jätekuopat, jotka ovat tavallisia maanpäällisissä asumuksien läheisyydessä. Paikalta löytyi vain viisi tulen rikkomaa kivä.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Asuinpaikkaa 9 on tutkittu vuosina 1971, 1972 ja 1997. Se sijaitsee eteläisimmästä kohteista länteenpäin. Siitä tunnetaan neljä radiohiiliajoitusta, jotka mahtuvat välille 2149−1965 eaa. Täältä löydetty paalutus kuulunee kalastusrakenteisiin. Yhden keramiikka-astian tyyli on tunnistettu olevan Trzciniecin keramiikkaa ja toisen tasapohjaisen ruukun olevan myöhempää tyyliä. Löydettyjen ruotojen kalalajit kuuluvat sekä meri- että järvilajeihin.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Kohteet 23 ja 26 tutkittiin vuosina 1966, 1970−1971 ja 2002−2005. Kohteen 26 kulttuurikerrokset sijaitsivat vain 0,7−1,0 metrin syvyydessä, ja kaivannosta paljastui esineitä, joiden ajoitukset kattavat aikavälin 2600−2000 eaa. Löytöihin lukeutui Narvan kulttuuriin liittyvä keramiikkaa, johon kuului tasapohjainen astia, kangaspaloja, puu- ja luuesineitä, kalastustarvikkeita, meripihkaa ja sen työstöjätettä. Asuinpaikka 23 on nuorempi (2400−2000 eaa.), joskin siitä tunnetaan myös ajoitus 2750 eaa..


title: Šventojin asuinpaikka

text: Vuonna 2009 törmättiin kaivantoa kaivettaessa syvälle mutaan iskettyihin hasselpähkinäpaaluihin, joita löytyi 15 kappaletta 15 metriä pitkältä ja 1 metriä leveältä alueelta. Niiden ajoitus mahtuu välille 2925−2570 eaa. Paalut olivat 5−10 senttimetriä paksut, ja ne oli teroitettu ohentamalla niiden kärkiä. Mudasta löytyi myös poikittain ladottuja ohuita riukuja, joiden päät oli uurrettu sitomisen helpottamiseksi. Paalujen väleistä otettiin talteen verkonpainoja ja kaarnakellukkeita.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Vanhin keramiikka on Narvan keramiikkaa, jota löytyi esimerkiksi kohteessa 3B. Astiankappaleessa oli kuvattu tikku-ukko, joka oli muotoiltu ja sivelty ruukun pintaan ohuista savimakkaroista. Löytö ajoitettiin 3340−2890 eaa. Tyypillinen kampakeramiikka saapui asuinpaikalle sen levitessä Baltian maita pitkin etelään. Tänne se saapui 3400 eaa. (4700 BP) ja esiintyi viimeksi 3200 eaa. (4510 BP). Myös nuorakeramiikkaan luettavaa palloamforakeramiikkaa on löytynyt ehjinä ruukkuina ja yksittäisinä sirpaleina noin 2700 eaa. (4120 BP) päättyen 2340 eaa. (3860 BP). Trzciniecin kulttuuriin viittaavaa keramiikkaa tunnetaan kohteissa 9, 23 ja 24. Eräässä kappaleessa oli kuvattu ratsastaja.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Kohteesta 2B on löytynyt 195 senttimetriä pitkä puujumala eli seita, johon on puuseipään päähän vesitetty karkeasti ihmisenkasvot. Tällaisia puujumalia tunnetaan tuhansien vuosien ajalta ihan nykypäiviin saakka arktisen väestön parista. Lähin samanaikainen esimerkki löytyy Sārnaten asuinpaikalta Latviasta, mistä on löydetty samanpituiseen, mutta ohuempaan seipääseen tehty puujumala. Kohteen 2B seiväs ajoitetaan Narvan kulttuurin aikaan noin 4000 eaa.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Šventojista on löydetty kolme hirvenpääsauvaa, josta kahden sauvan piirteet tunnistaa helposti hirveksi. Kaksi sauvoista on löydetty vuonna 1972 kohteesta 3B, kolmas sauva löydettiin kohteesta 4B. Sauvat ajoitetaan asuinpaikkojen mukaan ajalle 4000−3000 eaa., joten ne liittyvät Narvan kulttuuriin.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Asuinpaikalta 3B löydetyistä 40−50 senttimetriä pitkistä hirvenpääsauvoista toinen sauva muistuttaa etäisesti peuraeläintä, ja sillä on taakse osoittava korvamainen uloke. Toinen sauva on selkeästi hirvenpääsauva, ja se on huolitellusti valmistettu ja hyvin säilynyt. Sauvan varsi on kaareva, ja hirven pää on koristeltu pienillä yksityiskohdilla. Sen silmät erottuvat selvästi, ja sen korvat on muotoiltu kauniisti. Eläimen turpa on hirvimäinen, mikä ei jätä lajintunnistukselle epäilyksen sijaa. Sauva on kuuluisa esimerkki hirvenpääsauvoista. Toisesta kohteesta 4B löytyi pieni litteä sauvan tynkä, joka esittää hirvi- tai peuraeläintä. Se on vain 14 senttimetriä pitkä ja taiteellisesti vaatimaton.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Kohteesta 23 löydetty puinen vesilinnun muotoinen kahva viittaa astioiden ja lusikoiden esineryhmään, jota esiintyy Narvan keramiikan, tyypillisen kampakeramiikan ja Sārnaten keramiikan kulttuureissa. Koska kahva on mennyt poikki, se vaikuttaa olleen osana kuppia tai lusikkaa. Puutyö on varsin taidokasta, ja linnun päästä erottuu vieläkin poskien pyöreys, silmä, nokan muoto ja suun viiva. Pää on noin 12 senttimetriä pitkä ja suun viiva noin 5 senttimetriä. Myös Sārnatesta ja Suomesta tunnetaan vastaavia lusikoita Laukaasta, Pielisjärveltä ja Kittilästä.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Narut ja langat valmistettiin Šventojissa yleensä lehmuksen tai hampun (kohde 23) kasvikuiduista. Yksi lanka on valmistettu nokkosen kuiduista (kohde 2/4). Hamppua on saatettu kasvattaa itse, sillä kohteista 3 ja 23 on löydetty myös hampun siemeniä. Kalastusvälineet sidottiin lehmuksen kuiduilla (niinikuitu), ja hamppua käytettiin muussa tarkoituksessa.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Langat olivat yleensä 1−1,5 mm paksuja. Esimerkiksi nuorten lehmusten kuoret liotettiin seisovassa vedessä pitkään, jolloin tuoreet osat lahosivat, ja jäljelle jäivät pitkät kuidut. Punomalla kaksi kuitua toistensa ympärille saatiin lankaa kalaverkkoja varten. Käyttämällä runsaammin kuitua, voitiin valmistaa narua kietomalla kaksi säiekimppua toistensa ympärille. Šventojista on löydetty useita kalaverkon palasia. Yhden verkon silmäkoko oli 2 cm ja toisen 6 cm. Kaikki verkot oli kudottu jalussolmuilla.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Šventojista on löydetty runsaasti pitkittäin uurrettuja männynkaarnakellukkeita, jotka liittyvät Narvan kulttuuriin. Samanlaisia valmistettiin myös Sārnaten asuinpaikoilla. Uurros oli tehty sidosnarua varten, kun kelluke piti verkkoa vedessä pystyasennossa. Myös päästään läpiportattuja ja kulmistaan pyöristettyjä kaarnakellukkeita on löytynyt. Reikien läpi on pujotettu naru, jolla on ilmaistu katiskan paikkaa tai kellutettu verkon yläosaa. Joskus keskiuurroksen läpi on porattu reikä. Esimerkiksi kohteen 23 kellukkeissa oli vielä sidosnarua mukana.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Verkkokellukkeina käytettiin myös tuohirullia, kuten löydöt kohteista 1B ja 2B osoittavat. Ne oli valmistettu leikkaamalla tuohesta suorakaiteen muotoinen pala, joka keitettiin rullalle.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Verkkopainot valmistettiin yleensä pienistä rantakivistä, joita aallokko on pyöristänyt. Narulla kiinnittämistä varten niihin uurrettiin kavennukset, tai vaihtoehtoisesti kivet käärittiin tuohitaskuun. Useimmin uurros tehtiin pitkän kiven kylkiin, harvemmin kiven päihin. Moni paino löytyi narun- tai langanpätkiin kiedottuina. Šventojissa keski- ja myöhäisneoliittisella kaudella sekä tuoheen käärittyjä että sivuiltaan uurrettuja painoja käytettiin.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Suurempia kiviä tarvittiin ruuhien tai verkkojen ankkuroimiseen laguunin, joen tai merenpohjaan. Tällaisia ankkuripainoja, joissa oli ankkurinarut ympärillä, löytyi keski- ja myöhäisneoliittisiltä Narvan kulttuurin kohteilta. Šventoji 1A:sta löytyi kalapyydys, jota raskas tuoheen kääritty kivi piti pohjassa.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Nuotan päätykeppi valmistettiin haavasta tai hasselpähkinästä huolellisesti veistämällä. Kepin päät on pyöristetty, ja sitomista varten sen päiden ympäri veistettiin kavennus. Keppi oli alle metrin pituinen (kohteessa 1B se oli 70 cm, kohteessa 2/4A se oli 71 cm ja kohteessa 23 puolestaan 61 cm pitkä). Nuotan sijaan kepit ovat voineet kuulua matalan rannan verkkopyydykseen, jossa kepin virka oli pitää verkko suorassa myös matalassa rannassa, jossa kalat yrittivät hyppiä verkon yli. Kolmas käyttövaihtoehto liittyy esimerkiksi rysässä verkon pitämiseen auki.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Kohteesta 2B löytyivät liistekatiskan jäänteet, joka valmistettiin yhteen sidotusta liiteistä ja jonka vierestä löytyi aukkoon ohjaava liisteseinämä. Muistakin kohteista löytyi katiskan jäänteitä, joten katiskoita on käytetty täällä yleisesti. Samanlaisia katiskan jäänteitä on löydetty muualtakin Itämeren ympäristössä ja Venäjältä. Samanlaisia esimerkkejä tunnetaan Kierikin Purkajasuolta ja Sārnaten asuinpaikalta.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Ankeriaan pyytämisessä käytettiin kivikaudella erikoistunutta atrainta, jossa kahden koukkumaisen ohjurin välissä törrötti piikki. Kun ankerias keihästettiin tällä, ohjasivat ohjurit piikin keskelle ankeriaan selkää. Kun atrainta nostettiin ylöspäin, estivät ohjurin koukkumaiset ulokkeet kalan irtoamisen pinteestä. Šventojista on löydetty irronneita tai pois heitettyjä ohjureita, ja kohteesta 4 on löydetty lähes ehjä atrain, jossa ohjurit ja piikki olivat vielä yhteen sidottuja lehmusniinestä valmistetulla narulla.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Šventojista ei ole löydetty ruuhia tai veneitä, mutta yksi mela kuitenkin. Se oli löydettäessä niin lahonnut, ettei sen lavan muotoa voinut enää hahmottaa. Puinen levymäinen esine, johon on tehty keskelle reikä, on kellukkeen näköisenä luetteloitu verkonmerkiksi. Sille löytyy kuitenkin etnografisia ja myös arkeologisia esimerkkejä niinkin kaukaa kuin mesoliittiseltä kaudelta. Kun reikään sidotaan sauva tai seiväs, sillä lvoi ykkiä eli sauvoa ruuhta matalassa vedessä.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Hautauksia on löydetty vain kohteista 4 ja 23, joissa kaivauksilla on tullut esille yksittäisiä ihmisen luita.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Asumuksen jäännöksiksi tunnistettavia heikosti säilyneitä pylväsrivejä löytyi kohteessa 23. Ne muistuttavat Sārnaten vastaavien asumusten rakenteita, joissa seiniä tukevat pylväät sijaitsevat hajallaan, ja riviin pystytetyt pylväät ovat kannatelleet kurkihirttä. Koska mutaa on ollut vain vähän, ei pylväitä ole tarvinnut juntata niin syvälle kuin Sārnaten asuinpaikoilla. Kohteen 23 asumukset olivat noin 4−6 metriä pitkät ja 3,5−5 metriä leveät.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Kohteessa 6 olevat paalunjäljet viittaavat paalujen varaan kohotettuihin asumuksiin. Koska asuinpaikka sijaitsi laguunin rannalla, on paalutuksella suojauduttu lähinnä tulvien varalta.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Arkeologisissa kaivauksissa on saatu talteen kalan, linnun ja nisäkkään luita seulomalla kaivettua maata karkealla sihdillä. Löydetyt luunpalaset ovat tämän vuoksi olleet suuria ja harvinaisia. Vaikuttaa kuitenkin siltä, etteivät pienet luut ole säilyneet kovin hyvin Šventojiin asuinpaikoilla.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Uudet pesumenetelmät ja silmäkooltaan millimetrin suuruiset verkot saavat talteen pieniäkin luunkappaleita, ja tämä on kasvattanut löydettyä lajimäärää. Asuinpaikka 4:n uusissa tutkimuksissa uudet menetelmät ovat kasvattaneet erityisesti kalalajien määrää, mikä antaa paremman käsityksen kalastuselinkeinoista.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Kohteen 4 kalanluita on tutkittu aiemmin poimintana ja vuosina 1997−1998 pesuseulonnalla kerroksesta, joka on 295−305 senttimetrin syvyydessä (ajoitettu noin 3550 eaa.). Löydettyjä lajeja olivat: hauki (Esox lucius), ahven (Perca fluviatilis), lahna (Abramis brama), ruutana (Carassius carassius), särkikalat (Cyprinidae), suutari (Tinca tinca), lohet (Salmonidae), kuha (Sander lucioperca), monni (Silurus glanis), turska (Gadus morhua), seiti (Pollachius virens), kampela (Platichthys flesus), punakampela (Pleuronectes platessa), oikeasilmäkampelat (Pleuronectidae) ja silokampela (Scophthalmus rhombus). Nämä kalalajit olivat samoja, joita löydettiin muiltakin asuinpaikoilta lukuun ottamatta kahta lajia. Asuinpaikalta 3B havaittiin vielä täpläsilli (Alosa fallax) ja paikalta 2B tonnikala (Thunnus thynnus). Turskaa kalastettiin luulöytöjen perusteella vain rannan tuntumassa, missä nuoret eivät olleet vielä kasvaneet aikuisen mittoihin.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Hylkeitä pyydystettiin intensiivisesti Šventojissa koko neoliittisen- ja pronssikauden ajan. Grönlanninhylje (Pagophilus groenlandicus) oli koko Baltian alueella neoliittisella kaudella ja pronssikaudella yksi tärkeimmistä saalishylkeistä. Sen luita löytyi runsaasti kaikilta asuinpaikoilta lukuun ottamatta kohteita 1B ja 26. Myös kaikkia muitakin hylkeitä tavattiin kaikilta aikakausilta, joskaan ei yhtä kattavasti kaikilta asuinpaikoilta. Näitä olivat kirjohylje (Phoca vitulina), norppa (Pusa hispida) ja harmaahylje (Halichoerus grypus).


title: Šventojin asuinpaikka

text: Ilmeisesti hylkeenpyynti muuttui tehokkaaksi Itämerellä neoliittisen kauden keskivaiheilla, ja siihen erikoistuttiin toisella vuosituhannella eaa. Hylkeistä saatiin tietysti nahat ja lihat, mutta myös rasvaa eli traania. Rasvaa saatettiin käyttää valaistukseen, sillä sen jäänteitä on löydetty Narvan keramiikan soikeista savilautasista. Traania on voitu käyttää moniin muihinkin tarkoituksiin.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Pyöriäisen (Phocaena phocaena) luita löytyi asuinpaikoilta 2B ja 3B. Näitä ilmeisesti pyydettiin hylkeenpyynnin ohella, vaikka niiden luut ovatkin harvinaisempia.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Merinisäkkäiden pyytämiseen tarvittiin ilmeisesti harppuunoita, joiden kärjet irtosivat osuessaan kohteeseensa. Kärkeen oli sidottu naru, joka esti kohteen karkaamisen meren syvyyksiin. Harppuunan kärjet olivat väkäselliset, jotta niiden ote piti, kun kohdetta vedettiin takaisin veneen viereen. Hylkeitä pyydettäessä on saatettu käyttää myös verkkoja. Molemmista tavoista tunnetaan etnografisia kuvauksia.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Täältä on löydetty suuri osa Liettuan arkeologisista linnunluista. Erityisesti kohde 2B on tässä suhteessa rikas asuinpaikka. Sinisorsan (Anas platyrhynchos) luita esiintyy ylivoimaisesti eniten, joten se on ollut tärkeä ravinnonlisä. Myös närheä on pyydetty paljon. Muita tunnistettuja lajeja ovat metso, jouhisorsa, pilkkasiipi, harmaahaikara, laulujoutsen, mehiläishaukka, isolokki ja merilokki.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Metsästys takamailla on ollut rinnakkainen elinkeino. Hirven (Alces alces) luita on löydetty kohteista 1B ja 2B, karhun (Ursus arctos) kohteista 3 ja 6, majavan (Castor fiber) kohteesta 3, mäyrää (Meles meles), saukkoa (Lutra Iutra) kohteesta 23, kettua (Vulpes vulpes) kohteesta 3, metsäkauris (Capreolus capreolus) sekä villisikaa (Sus scrofa) kohteista 3 ja 6. Yleisimmät saaliseläimet olivat kuitenkin alkuhärkä (Aurochs bos) ja saksanhirvi (Cervus elaphus).


title: Šventojin asuinpaikka

text: Kivikauden asuinpaikoilta löydetään usein koirien luita. Niin myös Šventojista kohteista 1B, 4/2, 6, 23 ja 26. Muut kesytetyt eläimet liitetään karjatalouteen. Keskineoliittiseen kulttuurikauteen kuuluvissa kohteissa 4/2B löytyi pieniä määriä sian luita. Hieman myöhemmillä asuinpaikoilla 23 löydettiin jo pieniä määriä karjan, lampaiden ja vuohien luita. Yllättäen kotieläinten luita ei löytynyt myöhäisillä neoliittisillä asuinpaikoilla 6 ja 26.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Viljelyyn viittaavat työvälineet ovat joskus vaikeita tunnistaa. Jo puutikulla on voitu muokata pehmeää maata, eikä pienen tilkun muokkaamiseen valmistettu kuokkia. Tästä huolimatta kohteesta 1B ja 4B/2B on löydetty muutamia kuokkia, muokkauskeppejä, jauhinkiviä, sarvesta tehtyjä pieniä lapioita ja puisia mortteleita. Ne eivät ole suoria todisteita viljelystä, mutta ne kertovat kasvien hyödyntämisestä ainakin jotakin.


title: Šventojin asuinpaikka

text: Myöhäisneoliittisillä kohteilla 3B, 23, 6, 1A ja 9 löytyi hamppua (latinaksi Cannabis), jota käytettiin lankojen ja narujen valmistukseen. Hirssiä (Panicum miliaceum, Setaria italica) on sen sijaan syöty, ja sen siitepölyä löytyi kohteista 6 ja 9. Vehnän (Triticum, Triticum dicoccon) siitepölyä löytyi kohteessa 4A.


title: Mario Clash

text: Mario Clash on Nintendon kehittämä ja julkaisema toimintapeli Virtual Boylle. Peli julkaistiin alun perin Japanissa 28. syyskuuta 1995. Peli on uudenlainen versio kolikkopelistä "Mario Bros." ja on pelattavuudeltaan samanlainen, mutta kentät ovat kolmiulotteisia.


title: Rzucewon kulttuuri

text: Rzucewon kulttuuri (, , ) oli paikallinen arkeologinen ryhmä tai kulttuuri myöhäisellä neoliittisella kaudella. Tärkeimmät asuinkeskukset sijaitsivat Itämeren etelä- ja kaakkoisrannikolla Gdańskinlahdessa ja Veikselinhaffissa, mutta sen asukkaita levittäytyi pohjoiseen pitkin rannikkoa ylös Kuurinhaffin ohi ja siitä pohjoiseen Liettuan Šventojiin asti. Se on saanut nimensä rannikoiden lahtien mukaan tai ehkä Gdańskinlahdella olevan pienen Rzucewon kylän mukaan. Kulttuuri ajoitetaan noin vuoteen 2700 eaa.


title: Rzucewon kulttuuri

text: Rzucewon kulttuuri oli sikäli hybridinen kulttuuri, että se muodostui Narvan kulttuurin, palloamforakulttuurin ja nuorakeraamisen kulttuurin sekoittuessa toisiinsa. Aiemmin otaksuttiin, että se muotoutui vain nauhakeraamisen kulttuurin pohjalta, mutta nykyinen tutkimus esittää sen muodostuneen jo ennen nauhakeraamisen kulttuurin saapumista alueelle. Rzucewon kulttuurissa erikoistuttiin kalastukseen ja hyljestykseen sekä meripihkakorujen kauppaan, ja se esiintyi pitkään rinnakkain muiden sitä läheisesti muistuttavien kulttuurien kanssa.


title: Rzucewon kulttuuri

text: Rzucewon asuinpaikat sijaitsivat merenrannikolla laguunien eli haffien tuntumassa ja hieman kauempana sisämaassa. Talot rakennettiin kestämään merenpinnan vaihtelua ja sen aiheuttamaa eroosiota. Asukkaat harjoittivat myös karjanhoitoa kasvattaen muun muassa nautoja, sikoja ja vuohia. He harjoittivat myös pienimuotoista viljelyä, mutta pääelanto saatiin merestä. Koska he asuivat seudulla, jossa meripihkaa esiintyi runsaasti, he työstivät sitä teollisesti korujen myyntiä varten.


title: Rzucewon kulttuuri

text: Ennen ajateltiin Rzucewon edustaneen ensimmäisiä baltteja. Rzucewon kulttuurin eroavaisuudet selittäisivät eron itä- ja länsibalttien välillä. Puolalaiset ja saksalaiset tutkijat liittävät Rzucewon vain rannikkoasutukseen, kun taas liettualaiset ja latvialaiset laajentavat kulttuurialuetta pitemmälle sisämaahan. Kulttuurin keskukset sijaitsivat rannikoilla, ja sisämaan asutus oli vaikutuspiirin reuna-aluetta.


title: Islannin keskuspankki

text: Islannin keskuspankki () vastaa Islannin rahapolitiikasta tärkeimpänä päämääränään hintavakauden säilyttäminen. Keskuspankki on velvoitettu myös myötäilemään Islannin valtion harjoittamaa talouspolitiikkaa, mikäli se ei ole ristiriidassa hintavakauden säilyttämisen kanssa. Keskuspankki toimii itsenäisesti, mutta on Islannin valtion omistuksessa.


title: Islannin keskuspankki

text: Islannin valtiovarain- ja talousasioista vastaava ministeri nimittää keskuspankin pääjohtajan sekä varapääjohtajan viiden vuoden toimikaudelle. Rahapoliittisista päätöksistä vastaa kolmesta jäsenestä koostuva hallintoneuvosto, jotka nimittää Islannin pääministeri korkeintaan kaksi kertaa seitsemänvuotiselle toimikaudelle. Islannin keskuspankin pääjohtajana on toiminut Már Gudmundsson heinäkuusta 2009 lähtien.


title: Islannin keskuspankki

text: Rahapolitiikalla ei ollut suurta merkitystä Islannin taloudessa toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina. Maan rahapolitiikan toimeenpanosta vastasi vuonna 1885 perustettu valtio-omisteinen Landsbanki, joka kuitenkin toimi lähinnä yksityisten pankkien tavoin rahapolitiikan jäädessä sivuosaan.


title: Islannin keskuspankki

text: Islannin keskuspankki perustettiin maan parlamentin Alltingin päätöksellä vuonna 1961 irrottamalla Landsbankista sen keskuspankkitoiminnoista vastaava yksikkö. Vuonna 1986 keskuspankilta vietiin valta päättää Islannin yksityisten pankkien ja talletuspankkien korkotasoista.


title: Braunschweig-luokka (taistelulaiva)

text: Braunschweig-luokka oli Saksan keisarikunnan laivaston ensimmäisessä maailmansodassa palvellut taistelulaivaluokka, johon kuului viisi vuosina 1901-1906 valmistettua alusta. Alukset olivat suurempia ja nopeampia kuin edeltäneen Wittelsbach-luokan alukset ja sen lisäksi niiden pää- ja apuaseet olivat raskaampia. Alusten aseistus oli kuitenkin kevyempi kuin vastaavien brittilaivaston alusten 12 tuuman tykit.


title: Braunschweig-luokka (taistelulaiva)

text: Luokan alukset osallistuivat ensimmäisen maailmansodan merisotatoimiin lähinnä rannikkovesillä osana 4. taistelulaivuetta. "SMS Hessen" siirrettiin vuonna 1916 2. laivueeseen, jonka mukana se osallistui Skagerrakin taisteluun. Sotatoimien päätyttyä luokan alukset jäivät Versailles'n rauhansopimuksen mukaisesti Reichsmarinen käyttöön. Luokan alukset romutettiin 1930-luvulla lukuun ottamatta "Hesseniä", joka toisen maailmansodan päätyttyä luovutettiin Neuvostoliitolle maalilaivaksi.


title: Braunschweig-luokka (taistelulaiva)

text: Saksan keisarikunnan valtiopäivät hyväksyi 10. huhtikuuta 1898 Tirpitzin ensimmäisen laivastolain, jonka mukaan laivastoon tuli kuulumaan yhdeksäntoista taistelulaivaa, kahdeksan panssariristeilijää, kaksitoista suurta ja 30 pientä risteilijää 1. huhtikuuta 1904 mennessä. Raskaat alukset korvattaisiin automaattisesti 25 vuoden välein ja kevyet risteilijät 15 vuoden välein. Valmistuskustannukset eivät saisi ylittää 408,9 miljoonaa markkaa, mutta samalla käyttökustannukset oli rajattu 5 miljoonaan markkaan. Laivastolakiin oli sisällytetty palveluksessa olevat alukset eli 12 taistelulaivaa, 10 suurta ja 23 kevyttä risteilijää ja siten kuuden vuoden aikana valmistettavaksi jäi ainoastaan seitsemän taistelulaivaa, kaksi suurta ja seitsemän kevyttä risteilijää.


title: Braunschweig-luokka (taistelulaiva)

text: Buurisodan ja Kiinan boksarikapinan seurauksena valtiopäivät hyväksyi 14. kesäkuuta 1900 toisen laivastolain, jossa laivaston kooksi määrättiin 38 taistelulaivaa, 20 panssariristeilijää ja 38 kevyttä risteilijää. Ensimmäisestä laista poiketen hankinnoille ei määrätty ylärajaa. Braunschweig-luokan alukset tilattiin osana toista laivastolakia. Ne laskettiin vesille 1902-1903 ja niiden tuli valmistua vuoteen 1906 mennessä. Valmistuskustannukset ollessa 24 miljoona kultamarkkaa per alus.


title: Coffee Stain Studios

text: Coffee Stain Studios on ruotsalainen videopeleihin keskittynyt yritys, joka perustettiin vuonna 2010. Yrityksen ensimmäinen julkaisema peli oli "I Love Strawberries", jonka kehitti Atari. Yrityksen ensimmäinen kehittämä peli oli "Sanctum", joka julkaistiin 2011 Microsoft Windowsille ja myöhemmin OS X:lle.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Formula E -kausi 2014–15 oli Formula E -sähköautosarjan ensimmäinen kausi. Kausi käynnistyi 13. syyskuuta 2014 Kiinan Pekingissä ja päättyi 28. kesäkuuta 2015 Britannian Lontoossa. Formula E -kauden 2014–2015 osakilpailuja ajettiin Euroopan, Aasian, Etelä-Amerikan ja Pohjois-Amerikankin. Kauden 2014–2015 aikana ajettiin yhteensä 11 osakilpailua kymmenessä eri kaupungissa, koska kauden päätösviikonloppuna Lontoossa ajettiin kaksi osakilpailua saman viikonlopun aikana.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Nelson Piquet Jr. voitti kuljettajien maailmanmestaruuden ja valmistajien maailmanmestaruuden E.dams-Renault.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Kilpa-autot olivat sähköautoja. Renkaat talleille toimitti ranskalainen rengasvalmistaja Michelin. Autoissa oli Dallaran valmistama runko ja Hewlandin vaihdelaatikko. Sähkömoottorit tulivat McLarenilta, ja akustosta vastasi puolestaan Williams. Formula E:n sähkömoottorin teho on noin 200 kilowattia, joka vastaa 270 hevosvoimaa. Auton huippunopeudeksi on mitattu 250 kilometriä tunnissa. Sarjan debyyttikaudella kaikki tallit käyttivät samanlaisia Spark-Renault SRT 01E -autoja. Aluksi tunnin mittaisissa kisoissa kuljettajilla oli käytössään kaksi autoa, joita molempia heidän oli käytettävä kilpailun aikana, mutta tulevaisuudessa suunnitelmissa on autojen langaton lataus kisojen aikana.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Kauden aikana ajettiin yhteensä 11 kilpailua. Alun perin FIA:n hyväksymässä kilpailukalenterissa oli kymmenen kilpailua, mutta huhtikuussa 2014 Rio de Janeiron kilpailu jätettiin kalenterista pois. Formula E -sarjan pomo Alejandro Agag paljasti, että heillä on kaksi vaihtoehtoa: ajaa kausi läpi yhdeksällä kilpailulla tai järjestää kaksi kilpailua yhdessä sarjan kolmesta viimeisestä kilpailusta. 3. helmikuuta 2015 FIA ilmoitti, että kaudella ajetaan kymmenen osakilpailua. Berliinin ja Lontoon osakilpailujen välissä järjestetään Moskovan osakilpailu. Samalla Berliinin osakilpailun ajankohtaa aikaistettiin järjestettäväksi jo 23. toukokuuta 2015. 19. helmikuuta 2015 FIA ilmoitti, että kauden päätösviikonloppuna Lontoossa ajetaan kaksi osakilpailua saman viikonlopun aikana.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Kaikkien aikojen ensimmäinen ja samalla kauden 2014–2015 ensimmäinen Formula E -sarjan osakilpailu ajettiin Kiinan Pekingissä Beijing Olympic Green Circuitilla 13. syyskuuta 2014. Osakilpailuun paalupaikalta lähti E.dams-Renaultin ranskalainen Nicolas Prost. Kilpailun voittoon ajoi Audi Sport ABT:n Lucas di Grassi, joka nousi voittoon viimeisellä kierroksella radan viimeisessä mutkassa Prostin kolaroitua saksalaisen Nick Heidfeldin kanssa. Kilpailun nopeimman kierroksen ajoi Amlin Agurin Takuma Satō.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Kauden toisessa osakilpailussa, Malesian ePrixissä debyytin teki Andretti Autosportilla Matthew Brabham, joka korvasi Charles Picin, ja Amlin Agurilla António Félix da Costa, joka korvasi Takuma Satōn. Malesian ePrixissä paalupaikalle ajoi ensimmäisen kilpailun tavoin Nicolas Prost. Kilpailun voittoon ajoi Virgin Racingin Sam Bird.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Andretti Autosportin Franck Montagny kärähti kokaiinin käytöstä Malesian ePrixin jälkeisessä dopingtestissä. Montagny ei kieltänyt tulosta. Hänet tuomittiin kahden vuoden kilpailukieltoon.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Kauden kolmanteen kilpailuun Uruguayn ePrix'een mentäessä sarjaa johti brasilialainen Lucas di Grassi kolmen pisteen erolla brittiläiseen Sam BirdSam Birdiin]] nähden. Uruguayn ePrix'ssä debyytin teki Andretti Autosportilla entinen Formula 1 -kuljettaja, ranskalainen Jean-Eric Vergne. Hänen lisäkseen debyytin tekivät meksikolainen Salvador Durán sekä espanjalainen Antonio García.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Jean-Eric Vergne ajoi heti debyytissään kilpailun paalupaikalle. Kilpailun voittoon ajoi sveitsiläinen Sébastien Buemi E.dams-Renault’lla ennen toiseksi sijoittunutta NEXTEV TCR:n Nelson Piquet’ta. Kolmanneksi sijoittui Audi Sport ABT:n Lucas di Grassi.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Kauden 2014–2015 neljäs osakilpailu ajettiin Argentiinan Buenos Airesissa. Paalupaikalta kilpailuun lähti E.dams-Renault’n Sebastien Buemi. Kilpailussa debyytin teki yhdysvaltalainen Marco Andretti. Kilpailun voittoon ajoi Amlin Agurin António Félix da Costa. Voitto oli Amlin Aguri -tallin ensimmäinen Formula E -sarjassa. Toiseksi sijoittui E.dams-Renault’n Nicolas Prost ja kolmanneksi NEXTEV TCR:n Nelson Piquet.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Kilpailu oli loppuunmyyty ja sitä oli seuraamassa yli 20 000 katsojaa.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Miamin ePrix oli ensimmäinen kauden 2014–2015 aikana Yhdysvalloissa ajettavista osakilpailuista. Miamin ePrix ajettiin 14. maaliskuuta 2015. Kilpailussa debyytin teki Scott Speed, Loïc Duval ja Vitantonio Liuzzi. Paalupaikalta osakilpailuun lähti Andretti Autosportin Jean-Eric Vergne. Osakilpailun voittoon ajoi Nicolas Prost.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Long Beachin ePrix oli toinen kahdesta kauden aikana Yhdysvalloissa ajettavista osakilpailuista. Osakilpailu ajettiin 4. huhtikuuta 2015. Kilpailun näyttämö Long Beachin katurata sijaitsi vain kilometrien päässä Hollywoodista, ja tämän vuoksi varikolla nähtiinkin Hollywoodin kuuluisuuksia, kuten näyttelijä ja Venturi GP:n osaomistaja Leonardo di Caprio, huippumalli Irina Shayk ja näyttelijä Adrien Brody. Moni osallistui myös virallisiin Formula E -afterpartyeihin, jotka järjestettiin Chateau Marmontissa.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Kilpailuun paalupaikalta lähti saksalainen Daniel Abt. Kilpailun voittoon ajoi brasilialainen Nelson Piquet.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Formula E -kausi rantautui ensimmäistä kertaa Eurooppaan ja Monacon ePrix ajettiin osittain samalla radalla kuin Formula 1 -kilpailut. Kilpailun paalupaikan valtasi sveitsiläinen Sebastien Buemi. Hän ajoi myös kilpailun voittoon.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Formula E:n ensimmäinen kausi jatkui 23. toukokuuta 2015 Saksassa, Berliinissä. Osakilpailuun paalupaikalta lähti ensimmäistä kertaa sarjassa paalun vallannut Jarno Trulli. Kilpailun voittoon ajoi Lucas di Grassi, mutta hänen suorituksensa hylättiin, kun selvisi, että hänen autonsa etusiipeä oli muokattu, mikä antoi hänelle etua. Kilpailun viralliseksi voittajaksi nousi Dragon Racingin Jérôme d’Ambrosio.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Moskovan kadut sarja valtasi 6. kesäkuuta 2015. Paalupaikan valtasi Jean-Eric Vergne Andretilla. Kilpailun voittoon ajoi Nelson Piquet.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Kausi päättyi 27–28. kesäkuuta 2015 Lontoossa ajettaviin viimeisiin osakilpailuihin. Ennen viimeisiä kilpailuja sarjan kärkipaikkaa piti hallussaan Nelson Piquet, joka johti sarjaa kymmenen pisteen erolla ennen maamiestään Lucas di Grassia.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Lauantain kilpailuun lähdettiin turva-auton takaa ensimmäisen mutkaan tehtyjen muutosten takia, joilla estettiin ensimmäisessä mutkassa sijainneen pompun päältä ajaminen. Turva-autolla varmistettiin kilpailun alun turvallisuus. Sébastien Buemi ajoi kilpailun voittoon ja paranteli samalla asemiaan kuljettajien maailmanmestaruustaistelussa. Kilpailun jälkeen E.dams-Renault varmisti myös valmistajien maailmanmestaruuden.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: Ennen sunnuntain kilpailua vielä kolmella kuljettajalla oli mahdollisuus ratkaista kuljettajien maailmanmestaruus itselleen. Sateen sekoittamissa aika-ajoissa paalupaikan nappasi Venturin Stephane Sarrazin. Sarrazin ajoi myös ensimmäisenä kilpailussa ruutulipulle, mutta hän sai 49 sekunnin aikarangaistuksen, koska hän käytti kilpailussa liikaa energiaa. Kilpailun voittajaksi nimettiin siten toiseksi sijoittunut Sam Bird. Kilpailun sijoitusten perusteella kuljettajien maailmanmestaruuden varmisti Nelson Piquet yhden pisteen erolla ennen Sebastien Buemia. Kolmanneksi MM-sarjassa sijoittui Lucas di Grassi.


title: Formula E -kausi 2014–2015

text: † – Kuljettaja ei selvinnyt maaliin, mutta sai sijoituksen ajettuaan 75 prosenttia kilpailusta.


title: Nude

text: Nude voi tarkoittaa:


title: Linköpingin lentoasema

text: Linköpingin lentoasema sijaitsee Linköpingissä, Ruotsissa.


title: Kotiopettajattaren romaani (täsmennyssivu)

text: Kotiopettajattaren romaani voi tarkoittaa seuraavia:


title: Sokolovon taistelu

text: Sokolovon taistelu oli toisessa maailmansodassa Saksan joukkojen käymä taistelu Sokolovon kaupungin hallinnasta Ukrainassa, jota Neuvostoliiton puolella taistelleen ja Ludvík Svobodan komentaman Tšekkoslovakian 1. erillisen pataljoonan sotilaat puolustivat. 8.–13. maaliskuuta 1943 käyty taistelu päättyi tšekkoslovakialaissotilaiden torjuntavoittoon ja se esti saksalaisia etenemästä Mzhajokea pidemmälle. Taistelussa kaatuneesta luutnantti Otakar Jarošista (ylennettiin kuoleman jälkeen kapteeniksi) tuli ensimmäinen ulkomaan kansalainen, joka sai Neuvostoliiton sankarin kunniamaininnan.


title: Sokolovon taistelu

text: Taistelusta tehtiin vuonna 1974 samanniminen tšekkiläinen elokuva, jonka ohjasi Otakar Vávra.


title: Werner Aspenström

text: Werner Aspenström (s. 13. marraskuuta 1918 Norrbärke – 25. tammikuuta 1997) oli ruotsalainen runoilija ja kirjailija. Hän oli Ruotsin akatemian jäsen.


title: John Nash (arkkitehti)

text: John Nash (1752 Lontoo – 13. toukokuuta 1835 Cowes, Wightsaari) oli brittiläinen arkkitehti ja kaupunkisuunnittelija. Hän oli uusklassisen tyylin huomattavimpia edustajia Isossa-Britanniassa ja suunnitteli monia Lontoon tunnettuja rakennuksia, puistoja ja aukioita. Hänen tunnetuin työnsä on Lontoon Regent’s Park -puisto ja sitä ympäröivät asuinalueet.


title: John Nash (arkkitehti)

text: Nash aloitti uransa arkkitehti sir Robert Taylorin apulaisena. Vuonna 1777 hän perusti oman arkkitehtitoimiston ja ryhtyi samalla grynderiksi Lontoossa. Vuonna 1783 hän kuitenkin ajautui konkurssiin ja muutti Walesiin, jossa hän suunnitteli seuraavina vuosina pääasiassa maaseudulla sijainneita asuintaloja ja pienimuotoisia julkisia töitä. Hän jatkoi suurempien rakennusten vasta noin kymmenen vuotta myöhemmin entisen opiskelutoverinsa Samuel Pepys Cockerellin rohkaisemana.


title: John Nash (arkkitehti)

text:
Saavutettuaan vähitellen menestystä Nash palasi vuonna 1796 Lontooseen ja toimi seuraavien kuuden vuoden ajan maisemapuutarhuri Humphry Reptonin epävirallisena kumppanina. Nashin pitkäaikainen yhteistyö Walesin prinssin, tulevan kuninkaan Yrjö IV:n kanssa käynnistyi vuonna 1798, kun hän suunnitteli tämän tilauksesta konservatorion Brightoniin. Walesin prinssistä tuli myöhemmin Nashin tärkein mesenaatti. Seuraavien vuosien aikana Nash suunnitteli Englannin maaseudulle lukuisia keskiaikaisten linnojen tyyliin rakennettuja varakkaiden maaseutuasuntoja, joista merkittävin oli hänen omaksi asunnokseen suunnittelemansa ja vuodesta 1798 alkaen rakennettu East Cowesin linna Wightsaarella. Kyseinen rakennus vaikutti myöhemmin merkittävästi varhaiseen uusgotiikkaan. Muita Nashin samantyylisiä rakennuksia olivat Luscomben linna Devonissa (rakennettu 1800–1804), Kneppin linna Sussexissa (n. 1806), Ravensworthin linna Durhamissa (1808), Caerhayesin linna Cornwallissa (1808) sekä italialaistyylinen Cronknhillin linna Shropshiressä (n. 1802). Hän suunnitteli myös pittoreskin Blaisen kylän rakennukset Bristolissa (1805–1811) sekä Windsorin kuninkaallisen metsästysmajan (1812).
Vuonna 1806 Nashista tuli kruunun metsistä vastanneen viraston virallinen arkkitehti. Hän sai tehtäväkseen suunnitella valtion omistukseen Lontoossa siirtyneen Marylebone Park -puiston uudelleenrakentamisen. Puistosta, joka valmistuttuaan vuonna 1811 nimettiin Nashin tukijan, prinssihallitsija () Yrjön mukaan Regent’s Parkiksi, tuli Nashin päätyö. Hänen puistosuunnitelmaansa kuului Regent’s Canal -kanaali, tekojärvi, metsäksi jätetty alue, kasvitieteellinen puutarha sekä eri yhteiskuntaluokille tarkoitettuja asuintaloja ja kauppakäytävä. Puiston ympärille rakennettiin terassimaisille rinteille varakkaiden asuintaloja. Laajaksi paisuneeseen suunnitelmaan kuului myös vuoden 1825 tienoilla valmistunut Regent Street -katu, joka johti Marylebonen kaupunginosasta Piccadilly Circus -aukiolle. Katua reunustivat alkujaan pylväsrivistöt, jotka kuitenkin purettiin vuonna 1848. Regent’s Parkin alueelle suunnitellut East Park Village ja West Park Village toimivat myöhemmin monien puutarhaesikaupunkien esikuvina. Niiden toteututuksen vei loppuun Nashin apulainen James Pennethorne vasta Nashin kuoltua.
Vuosina 1813–1815 Nashilla oli valtion virka ylivalvojana ("Surveyor General") ja hän oli yksi yleisten töiden lautakunnan ("Board of Works") kolmesta arkkitehdista. Vuodesta 1815 hän suunnitteli Brightonin Royal Pavilionin muutostyöt vaatimattomasta huvilasta suureksi, eksoottista itämaista arkkitehtuuria edustaneeksi palatsiksi. Rakennuksen ulkopuolen arkkitehtuuri jäljitteli perinteistä intialaista arkkitehtuuria ja sisätilat kiinalaista. Vuonna 1822 valmistuneen Royal Pavilionin rakennuskustannukset muodostuivat valtaviksi. Vuosina 1821–1830 Nash johti myös Lontoon kuninkaallisen residenssin, Buckinghamin palatsin uudelleenrakennusta sekä 1827–1829 St. James’s Park -puiston uudelleenjärjestelyä. Nashin suunnittelutyö Buckinghamin palatsin kohdalla joutui kritiikin kohteeksi. Kun hänen tukijansa kuningas Yrjö IV kuoli vuonna 1830, käynnistettiin virallinen tutkinta, joka kyseenalaisti rakennuksen kestävyyden ja suurten rakennuskustannusten mielekkyyden. Nash siirrettiin syrjään hankkeesta ennen palatsin valmistumista ja hän vetäytyi seuraavana vuonna asumaan East Cowesin linnaansa, jossa kuoli vuonna 1835.


title: John Nash (arkkitehti)

text: Muita Nashin merkittäviä töitä ovat Lontoon Trafalgar Square -aukio sekä Marble Arch -riemukaari.


title: Transformers: Age of Extinction (soundtrack)

text: Transformers: Age of Extinction – The Score on 27. kesäkuuta 2014 ilmestyneen yhdysvaltalaisen elokuvan "Transformers – Tuhon aikakausi" sävellyksiä sisältävä kaksiosainen soundtrack. Sävellykset on tehnyt Steve Jablonsky yhteistyössä Hans Zimmerin ja Imagine Dragonsin kanssa. Neljä elokuvan ääniraitaa EP-levynä 30. kesäkuuta 2014 ja loput julkaistiin 3. heinäkuuta 2014. Soundtrack on elokuvasarjan ensimmäinen, joka ei sisällä Linkin Parkin musiikkia.


title: Redeemer of Souls

text: Redeemer of Souls on brittiläisen heavy metal -yhtye Judas Priestin järjestyksessään seitsemästoista studioalbumi. Se julkaistiin 8. heinäkuuta 2014 Yhdysvalloissa, 11. heinäkuuta 2014 Euroopassa ja 14. heinäkuuta 2014 Iso-Britanniassa levymerkillä Epic/Columbia.


title: Redeemer of Souls

text: 28. huhtikuuta 2014 julkaistiin singlenä nimikkokappale "Redeemer of Souls".


title: Marie Sallé

text: Maria Sallé (1707 – 27. heinäkuuta 1756 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen balettitanssija ja koreografi. Hänen suosituin balettinsa oli vuoden 1734 "Pygmalion", jossa hän käyttä huomattavasti normaalimpaa kevyempiä tanssivaatteita ja -kampausta. Sallé tunnettiin erityisen ilmekkäänä esiintyjänä.


title: Marie Sallé

text: Vuonna 1707 syntynyt Maria Sallé oli lapsinero ja oli saanut jo nuorena suosiota Lontoossa. Siellä hän oli opiskellut pantomiimiä tunnetuimmalta englantilaiseslta harlekiinilta John Richiltä. Ranskassa häntä opetti Françoise Prévost, joka sponsoroi Sallén vuoden 1721 debyytin Pariisin oopperassa.


title: Marie Sallé

text: Georg Friedrich Händelin johtamassa Covent Gardenissa Lontoossa Sallé esiintyi vuonna 1734 baletissa "Pygmalion", jonka Sallé oli itse myös sovittanut. Sallé pukeutui esityksessä kevyempiin vaatteisiin raskaiden pönkkähameiden sijaan ja piti hiuksiaan auki sen sijaan, että olisi tehnyt hiuksistaan korkean kampauksen. "Pygmalion" oli todella suosittu, ja sitä seurasi toinen suosittu baletti, "Bacchus and Ariadne". Palattuaan Pariisiin Sallé esiintyi "Les Indes galantesissa".


title: Marie Sallé

text: Baletti oli 1700-luvun alussa kehittynyt jo niin paljon, että monet ammattitanssijat saivat suosiota saavutuksistaan. Sallén ja Marie-Anne de Cupis de Camargon välinen kilpailu vaikutti osaltaan uuden "ballerina"-käsitteen kehittymiseen.


title: Marie Sallé

text: Camargo ja Sallé olivat tanssijoina kuitenkin erilaisia. Sallé tunnettiin erityisesti taidoistaan näyttellä. Hänen miimikon taitonsa näkyivät siinä, että hän tanssi ilmeikkäämmin kuin kukaan aikaisempi tanssija. Sallé pyrki puvustuksessaankin mahdollistamaan eläytymisen ja jätti jopa usein käytetyt naamiot pois.


title: Marie Camargo

text: Marie-Anne de Cupis de Camargo tai lyhyesti La Camargo (15. huhtikuuta 1710 Bryssel, Espanjan Alankomaat – 28. huhtikuuta 1770 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen balettitanssija. Camargo tunnettiin teknisesti todella taitavana tanssijana, joka teki vuonna 1730 läpimurtonsa Pariisin oopperassa, kun hän paikkasi miestanssijaa tämän soolo-osassa. Hän pystyi tekemään monia sellaisia liikkeitä, joihin pystyivät vain miestanssijat. Camargo lyhensi esiintymishamettaan, jotta pystyisi esittämään paremmin teknistä osaamistaan.


title: Marie Camargo

text: Camargo syntyi 1710 Brysselissä. Hänen isänsä oli italialainen aristokraatti Ferdinand Joseph de Cupis, joka toimi Brysselissä tanssimestarina. Camargo opiskeli Pariisissa Françoise Prevostin alaisuudessa. Hän tanssi Brysselissä ja Rouenissä, kunnes teki vuonna 1726 debyytinsä Pariisin oopperassa "Les Caractères de la danse" -baletissa. Camargon suosio herätti kateutta ikääntyvässä opettajassaan Prevostissa, joka pyrki jatkossa pitämään Camargon alemmassa näyttelijäkunnassa. Tarinoiden mukaan Prevost ei suostunut enää edes opettamaan Camargoa, joka haki jatkossa oppitunteja Louis Duprélta, Michel Blondylta ja Louis Pécourtilta.


title: Marie Camargo

text: Camargo sai mahdollisuutensa näyttää taitonsa vuonna 1730, kun miestanssija unohti esiintyä soolo-osassaan. Camargo otti hänen paikkansa ja tanssi niin mestarillisesti, että Prevost vetäytyi eläkkeelle pian esityksen jälkeen. Camargo kilpaili kiivaasti Marie Sallén kanssa usean vuoden, kunnes Camargo vetäytyi eläkkeelle 1734. Hän muutti rakastajansa Clermontin kreivin Louis de Bourbonin maalaislinnaan.


title: Marie Camargo

text: Camargo palasi vuonna 1740 ja tanssi 78 baletissa ennen lopullista eläköitymistään 1751. Hän sai tuolloin suurimman tanssijalle myönnetyn eläkkeen.


title: Marie Camargo

text: Camargon ja Marie Sallén välinen taistelu vaikutti uuden "ballerinan" käsitteen muovautumiseen, ja erityisesti Camargon eloisa persoonallisuus ja loistava tekniikka muodostivat "ballerinan" prototyypin. Camargo kehitti vanhoja askeleita ja loi uusia, ja hän osasi monia hyppyjä ja liikkeitä, joita yleensä vain miestanssijat tekivät. Hänen lisäkseen vain yksi toinen tanssija osasi tehdä "saut de basquen". Camargo lyhensi hamettaan nilkan yläpuolelle, jotta pystyisi esittämään paremmin peräkkäisiä "entrechat quetre" -liikkeitä. Camargo vaikutti kokonaisuudessa teknisellä taitavuudellaan ja lyhyemmällä hameellaan siihen, miten yleisö koki naistanssijoiden mahdollisuudet.


title: Savuvirtaorneero

text: Savuvirtaorneero ("Cinclodes comechingonus") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Savuvirtaorneero

text: Savuvirtaorneeroa tavataan Argentiinassa. Lajin on kuvattu olevan yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Brasilianvirtaorneero

text: Brasilianvirtaorneero ("Cinclodes pabsti") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Brasilianvirtaorneero

text: Brasilianvirtaorneeroa tavataan Brasilian kaakkoisosissa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, ja sen arvellaan olevan vähenemässä suhteellisen nopeasti. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Pikkuvirtaorneero

text: Pikkuvirtaorneero ("Cinclodes olrogi") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Pikkuvirtaorneero

text: Pikkuvirtaorneeroa tavataan Argentiinassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Tuhkavirtaorneero

text: Tuhkavirtaorneero, aikaisemmalta nimeltään mustavirtalintu ("Cinclodes patagonicus") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Tuhkavirtaorneero

text: Tuhkavirtaorneeroa tavataan Argentiinassa ja Chilessä. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Tulimaanorneero

text: Tulimaanorneero, aikaisemmalta nimeltään etelänvirtalintu ("Cinclodes antarcticus") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Tulimaanorneero

text: Tulimaanorneeroa tavataan Argentiinan ja Chilen eteläosissa sekä Falklandinsaarilla. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Tyrskyorneero

text: Tyrskyorneero ("Cinclodes taczanowskii") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Tyrskyorneero

text: Tyrskyorneeroa tavataan Perussa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Rannikko-orneero

text: Rannikko-orneero ("Cinclodes nigrofumosus") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Rannikko-orneero

text: Rannikko-orneeroa tavataan Chilessä. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Virtaorneero

text: Virtaorneero ("Cinclodes atacamensis") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Virtaorneero

text: Virtaorneeroa tavataan Argentiinassa, Boliviassa, Chilessä ja Perussa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Isovirtaorneero

text: Isovirtaorneero ("Cinclodes palliatus") on uhanalainen orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Isovirtaorneero

text: Isovirtaorneeroa tavataan Perussa Andeilla Junínin, Huancavelican ja Liman alueilla. Laji on harvinainen ja hyvin paikallinen, ja sen kannaksi on arvioitu 70–400 yksilöä. Laji kärsii elinympäristöjen tuhoutumisesta ja se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.


title: Maria Baranova

text: Maria Baranova (s. 1992 Lohja, Suomi) on suomalainen balettitanssija. Hän on Suomen Kansallisbaletin ensitanssija.


title: Maria Baranova

text: Baranova aloitti baletin 3-vuotiaana. Hän opiskeli Helsingin tanssiopistossa 12–13-vuotiaaksi opettajinaan muun muassa Anastasia Dunets, Maj-Lis Rajala ja Juha Kirjonen. Otettuaan yksityistunteja Baranova pääsi Hampurin balettikouluun 16-vuotiaana ja ensimmäisen vuoden jälkeen John Neumeier kutsui Baranovan Hampurin balettiin vuonna 2009. Kuitenkin ennen päätöstään aloittaa työt Hampurissa, Baranova sai kutsun myös Suomen Kansallisbalettiin menestyttyään Helsingin kansainvälisessä balettikilpailussa vuonna 2009. Hampurin baletissa Baranova tanssi kolme vuotta edeten kuorotanssijasta nopeasti pieniin solistitehtäviin. Vuonna 2011 Baranova sai jälleen kutsun Suomen Kansallisbalettiin, tällä kertaa suoraan ensitanssijaksi solistitehtäviin. Baranova päätti pian muuttaa takaisin Suomeen ja on tanssinut Kansallisbaletissa vuodesta 2011 lähtien. Hänen ensimmäinen roolinsa Suomen Kansallisbaletissa oli Don Quijote -baletin päärooli Kitri. Suomen Kansallisbalettiin Baranovan kutsunut taiteellinen johtaja Kenneth Greve luonnehtii Baranovaa poikkeuksellisen päättäväiseksi ja omistautuneeksi nähden hänessä poikkeuksellista lahjakkuutta sekä henkistä kanttia.


title: Maria Baranova

text: Suomen Kansallisbaletissa Baranova on tanssinut sittemmin pääroolin lukuisissa klassikkobaleteissa kuten Bajadeeri, Coppélia, Don Quijote, Manon, Prinsessa Ruusunen, Pähkinänsärkijä ja Hiirikuningas sekä Romeo ja Julia.


title: Maria Baranova

text: Baranova on osallistunut myös menestyksekkäästi useisiin balettikilpailuihin. Vuonna 2009 Baranova voitti Helsingin kansainvälisen balettikilpailun juniorisarjan kilpailun historian ensimmäisenä suomalaisena. Hän osallistui samaan kilpailuun myös vuonna 2012, tällä kertaa seniorisarjassa sijoittuen toiseksi.


title: Maria Baranova

text: Baranovan isä Oleksandr Baranov on suomalais-ukrainalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija.


title: Johan Westerback

text: Johan Westerback lempinimeltään Juho (28. joulukuuta 1832, Karijoki – 1. toukokuuta 1897) oli suomalainen posteljooni, hopeaseppä, evankeelisen suunnan saarnamies ja hartauskirjojen tekijä ja kustantaja. Westerback toimi 36 vuoden ajan postinkantajana Raahessa. Tämän työn ohessa hän toimi Evankeliumiyhdistyksen kolportöörinä eli hengellisten kirjojen ja lehtien kiertävänä kaupustelijana.


title: Johan Westerback

text: Perhe johon Westerback syntyi oli köyhän torpparin ja hänen isänsä oli kahdesti naimisissa. Liitoista syntyi yhteensä yksitoista lasta joista vain kuusi eli aikuseksi asti. Hän oppi lukemaan hyvin ja hänellä olisi ollut haluja ja kykyjä opiskella mutta köyhyys esti sen.


title: Johan Westerback

text: Kuusitoista vuotiaana hän muutti Kristiinankaupunkiin jossa joutui huonoille teille, erityisesti hän oli kova pelaamaan. Vuonna 1852 Westerback muutti Tampereelle jossa tapasi Karkusta kotoisin olevaan Eva Sofia Tjäderin. He menivät vihille vuonna 1856 jolloin Johan oli 23-vuotias ja Eva 28 vuotta.


title: Johan Westerback

text: 25-vuotiaana Westerback koki voimakkaan hengellisen herätyksen. Hän yritti sen jälkeen elää siivosti ja kunnollisesti Jumalan ja ihmisten edessä. Hän lähestyi kirjeillä raahelaissyntyistä Henrik Gabriel Hedbergiä jonka kirjoituksista hän tunsi löytäneensä vastauksen hänen omantunnon tuskiinsa, ja myöhemmin heistä tuli läheisiä ystäviä.


title: Johan Westerback

text: Vuonna 1858 Westerback perheineen muttivat Tampereelta Alavudelle ja hän aloitti työnsä posteljoonina. Hän kävi paikallisen kirkkoherran kanssa hengellisiä keskusteluja sekä luki hengellistä kirjallisuutta. Erityisesti hän oli innostunut Hedbergin "Uskonoppi autuuteen" -kirjasta. Uskonnollinen herääminen sai hänessä aikaan voimakkaan sanan julistamisen tarpeen jonka johdosta hän aloitti kirjottamaan, ja muutaman vuoden kuluttua myös saarnaamaan. Hän oli yksi Suomen tuotteliaimmista kirjoittajista 1800-luvulla.


title: Johan Westerback

text: Westerback julkaisi vuosina 1865–1897 ""Nuorukainen. Jumalan Sanan Tutkinnoita ja Selityksiä"" -nimistä sekä vuosina 1884 - 1897" "Ewangelinen. Jumalan Sanan Selityksiä" "-nimistä kuukausittain ilmestynyttä hengellistä lehteä, jota ilmestyi yhteensä 407 numeroa. Hän julkaisi myös 23 kirjaa tai kirjasta omakustanteena yhteensä tuhansia sivuja tekstiä joiden lisäksi hänen kirjoituksiaan julkaistiin sanomalehdissä. Omakustannetoiminta sattoi Westerbackin velkoihin sillä posteljoonin palkka ja niistä saadut tulot eivät mennee samoihin menojen kanssa. Sanomalehtien kirjoituksissa osa oli sisällötään hengellisiä, mutta joukossa oli myös maallisempia, pikku-uutisia ja raportteja. Vuosina 1878-1881 hän oli myös Pohjois-Suomi –lehdessä "Raahen korrespondenttina" eli kirjeenvaihtajana, Ouluun Lehdessä vuodesta 1880-1887 sekä Pohjalainen lehdessä syksyn vuonna 1890.


title: Johan Westerback

text: Suomen Evangelis-Luterilainen Yhdistys eli SLEY sai Suomen senaatilta perustamisluvan v. 1873 ja yksi sen toimintamuotoja oli kolporttöörien toiminta joka tarkoitti kirjojen ja julkaisujen myyntiä. He myös saarnasivat kirjojen myynnin lisäksi ja Westerback liittyi mukaan vuonna 1876. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1893 ja heti ensimmäiseksi teki pitkän saarnamatkan, toukokuussa hän lähti kiertomatkalle, jolta palasi kotiin vasta marraskuussa. Sen jälkeen tehdyt matkat olivat muutaman kuukauden pituisia ja hän oli kotona vain viikkoja ennen seuraavaa saarnamatkaa.


title: Johan Westerback

text: 1890-luvulla SLEY:ssä alkoi ilmetä opillisia riitoja ja vuonna 1895 pidetyssä "Härmän kokouksessa" tilanne kärjistyi ja yhdistyksestä erotettiin seuraavana vuonna neljä jäsentä, yksi erotetuista oli Johan Westerback.


title: Johan Westerback

text: Westerback kuoli toukokuun 1. vuonna 1897 oltuaan posteljoonina 36 vuotta, ja sen jälkeen neljä vuotta eläkkeellä.


title: Romny

text: Romny (, ) on Sumyn alueella, Ukrainan pohjoisosissa sijaitseva kaupunki. Vuoden 2013 alun arvio kaupungin asukasluvuksi oli 42 616.


title: Romny

text: Kaupungin kautta kulkee Kiovan itäpuolelta Brovarystä Sumyyn ja edelleen Venäjän Kurskin alueen rajalle johtava M07-valtatie sekä Konotopista Romnyn kautta lounaaseen M03-valtatielle johtava P60-kantatie. Kaupunkiin johtaa rautatieyhteys Homel–Bah’matš–Romny–Krementšuk; Pietari–Varsova -radan sivuhaara Liettuan Lentvarisista Romnyyn rakennettiin jo 1860- ja 1870-luvuilla.


title: Kesäkirja

text: Kesäkirja () on Tove Janssonin kirjoittama romaani. Ruotsinkielinen alkuteos julkaistiin vuonna 1972 ja Kristiina Kivivuoren suomennos seuraavana vuonna. Kirja kertoo Sophia-tytön, isän ja isoäidin kesänvietosta Suomenlahden saarella.


title: Kesäkirja

text: "Kesäkirja" on käännetyimpiä suomalaisia teoksia, sillä se on käännetty jo 26 kielelle. Sen pohjalta on myös luotu teatterinäytelmä Lontoossa vuonna 2014.


title: Kesäkirja

text: Yleisen käsityksen mukaan "Kesäkirjan" Sophia-tyttö perustuu Tove Janssonin veljentyttäreen Sophia Janssoniin ja isoäiti on Tove Janssonin äiti Signe Hammarsten-Jansson (”Ham”). Tove Jansson kirjoitti kirjan hieman äitinsä kuoleman jälkeen. Sophia Janssonin arvion mukaan noin kolmasosa kirjan sisällöstä perustuu häntä itseään koskeviin tositapahtumiin, kolmasosa Toven ja Hamin yhteisiin muistoihin ja loppuosa on puhdasta fiktiota.


title: Oh’tyrka

text: Oh’tyrka (, ) on Sumyn alueen kaakkoisosassa, Pohjois-Ukrainassa sijaitseva kaupunki. Vuoden 2013 alun arvio kaupungin asukasluvuksi oli 49 047.


title: Pervomaisk (Mykolajivin alue)

text: Pervomaisk (, ) on Mykolajivin alueen luoteisosassa, Etelä-Ukrainassa sijaitseva kaupunki. Vuoden 2013 alun arvio kaupungin asukasluvuksi oli 66 671.


title: Kolomyja

text: Kolomyja (, ) on Ivano-Frankivskin alueella, Länsi-Ukrainassa sijaitseva kaupunki. Vuoden 2013 alun arvio kaupungin asukasluvuksi oli 61 428.


title: Suolaaminen

text: Suolaaminen on ruoan säilömistä suolan avulla. Suola säilöö elintarvikkeen vetämällä sen soluista vettä ja väkevöittämällä liemen mikrobitoimintaa ehkäiseväksi. Suolaamista käytetään elintarviketeollisuudessa sekä yksinään että muiden säilöntämenetelmien kanssa. Teollisessa suolauksessa elintarvikkeeseen lisätään ruokasuolan lisäksi muitakin lisäaineita parantamaan sen säilyvyyttä tai rakennetta. Suolaaminen oli ennen vanhaan ainoa lihan, kalan ja kasvisten säilöntämenetelmä, mutta se on menettänyt merkitystään uusien säilöntämenetelmien myötä.


title: Suolaaminen

text: "Kuivasuolaamisessa" elintarvikkeen pinnalle hierotaan suolaa, joka siirtyy osmoosin kautta sen sisäosiin. Menetelmä soveltuu pienten kappaleiden suolaamiseen, sillä se on hidas. Tyypillisiä kuivasuolattavia ruoka-aineita ovat kestokokolihavalmisteet, sienet (etenkin rouskut) ja kala (etenkin graavisuolattu lohi). Kalaan suolaa tarvitaan kolme kiloa yhtä perattua kalakiloa kohti, ja suolamäärä riippuu kalan koosta ja säilytyspaikan lämpötilasta.


title: Suolaaminen

text: "Liuossuolauksessa" valmistetaan suolalaukka, jossa veteen liuotetaan noin 300 grammaa ruokasuolaa vesilitraa kohti ja lisätään yleensä sokereita, fosfaatteja, nitriittiä ja C-vitamiinia. Elintarvike peitetään kokonaan suolalaukkaan ja suolautuminen alkaa sen pinnalta. Liuossuolausta käytetään muiden suolausmenetelmien kanssa etenkin kesto- ja kokolihavalmisteisiin.


title: Suolaaminen

text: "Ruiskutussuolaus" on nopea suolaustapa, jossa suolalaukka paineruiskutetaan ohuilla neuloilla tasaisesti elintarvikkeeseen.


title: Murat Önal

text: Murat Önal (s. 20. heinäkuuta 1987 Salihli, Turkki) on turkkilais-alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa Topklassessa pelaavaa FC Lisseä. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Murat Önal

text: Önal aloitti uransa AFC:ssä ja nousi seuran edustusjoukkueeseen kauden 2005–2006 loppupuoliskolla. Seuraavat kaudet hän pelasi Club Bruggen junioreissa ja ADO Den Haagin reserveissä. Kesällä 2008 Önal siirtyi Eredivisiessä pelanneen FC Volendamin reservijoukkueeseen. Hän teki ensiesiintymisensä pääsarjatasolla 8. maaliskuuta 2009 ottelussa Vitesseä vastaan. Vuonna 2012 Önal teki sopimuksen Kakkosessa pelanneen AC Kajaanin kanssa, jossa hän teki kauden loppupuolella seitsemän maalia kymmenessä ottelussa. Önal oli mukana nostamassa joukkuetta Ykköseen sen voittaessa Järvenpään Palloseuran karsinnoissa.


title: Murat Önal

text: Önal on edusti Kazakstanin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelannutta FC Kyrania kausina 2014–2015.


Helsingin kansainvälinen balettikilpailu () on suomalainen kansainvälinen balettikilpailu. Kilpailu jäjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1984 ja sen jälkeen kilpailu on järjestetty kuudesti. Kilpailun perustaja on Suomen Kansallisbaletissa merkittävän uran luonut professori Doris Laine. Kilpailu järjestettiin ensimmäiset kaksi kertaa vuosina 1984 ja 1991 Helsingin Kaupunginteatterissa. Suomen Kansallisoopperassa kilpailu on jäjestetty vuosina 1995, 2001, 2005, 2009, 2012 ja 2016. Seuraavan kerran kilpailu järjestetään vuonna 2020.


title: Helsingin kansainvälinen balettikilpailu

text: Jäätyään eläkkeelle Suomen Kansallisbaletista Doris Laine jatkoi suomalaisen tanssitaiteen kehittämistä. Hänet kutsuttiin useiden eri kansainvälisten balettikilpailujen tuomaristoon muun muassa Varnaan, Moskovaan ja Jacksoniin. 1980-luvun alussa Laine alkoi suunnitella kansainvälisen balettikilpailun perustamista myös Suomeen. Kansainvälisen teatteri-instituutin Suomen keskuksen hallitus suhtautui ajatukseen aluksi varauksella. Laine hankki rahoituksen Suomen valtiolta, Helsingin kaupungilta, kulttuurirahastoilta ja suomalaiselta liike-elämältä. Laine sai Teatterin tiedotuskeskuksen ITI -toimiston ottamaan sekä taloudellisen-, että järjestelyvastuun kilpailusta.


text: Ensimmäinen Helsingin kansainvälinen balettikilpailu järjestettiin vuonna 1984 menestyksekkäästi. Osallistujia oli yhteensä 62, 17 maasta. Kun kilpailu järjestettiin jo kolmannen kerran vuonna 1995 kilpailun uudeksi taiteelliseksi johtajaksi Laineen jälkeen nimettiin Suomen Kansallisbaletin silloinen taiteellinen johtaja Jorma Uotinen. Tällä kertaa paikalle kutsuttiin myös kilpailun koreografit, jolla haluttiin korostaa koreografiakilpailun asemaa kilpailussa.


text: Kun kilpailu järjestettiin viidennen kerran vuonna 2005 kilpailuista vastaavaksi elimeksi perustettiin Helsingin Kansainvälinen Balettikilpailu -yhdistys ry. Yhdistyksen puheenjohtajana sekä balettikilpailujen kunniapuheenjohtajana toimi Doris Laine ja varapuheenjohtajana Kansallisbaletin silloinen taiteellinen johtaja Dinna Björn. Kilpailuun osallistui yhteensä 92 tanssijaa 36 maasta.


text: Nykyisessään muodossaan kilpailun eri vaiheissa kilpailijat tulkitsevat sekä klassista tanssia että nykybalettia. Kilpailu käydään kahdessa eri sarjassa: juniorisarja (15-19 -vuotiaat) ja seniorisarja (20-25 -vuotiaat).


text: Suomalaisista kilpailussa on menestynyt muun muassa Kansallisbaletin entinen ensitanssija Maria Baranova, joka voitti juniorisarjan vuonna 2009 ja sijoittui seniorisarjassa toiseksi vuonna 2012.


text: Vuonna 2012 kilpailun palkinnot olivat seuraavat:


text: Lisäksi vuonna 2012 jaettiin seuraavat nimikkopalkinnot:Tuomaristo jakoi myös koreografiapalkintoja ja kannustuspalkintoja.


title: Johannes Laaksonen

text: Johannes Laaksonen (s. 13. joulukuuta 1990 Kotka) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Adeccoligaenissa pelaavaa Sandnes Ulfia. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Johannes Laaksonen

text: Laaksonen siirtyi FC KooTeePeestä SJK:hon ennen kautta 2013 kaksivuotisella sopimuksella. Hänet valittiin kahdesti Veikkausliigan kuukauden tähdistöjoukkueeseen kaudella 2014. Saman kauden päätteeksi Laaksonen nimettiin vuoden liigatulokkaaksi ja jalkapallotoimittajien tähdistöjoukkueeseen.


title: Johannes Laaksonen

text: Laaksonen kutsuttiin ensimmäistä kertaa maajoukkueeseen tammikuussa 2015 otteluihin Ruotsia ja Jemeniä vastaan. Maajoukkuedebyyttinsä hän teki 10. tammikuuta pelatussa Ruotsi-ottelussa.


title: Dawid Jarzyński

text: Dawid Jarzyński (s. 24. joulukuuta 1984 Tychy) on puolalainen säveltäjä ja klarinetisti. Hänen orkesteri- ja kamarimusiikkiteoksiaan on esitetty Puolassa ja Sveitsissä.


title: Dawid Jarzyński

text: Jarzyński opiskeli klarinetin- ja bassoklarinetin soittoa, kamarimusiikkia sekä sävellystä Zürichissä. Hänen sävellysopettajanaan oli Felix Baumann. Lisäksi hän osallistui Theo Brandmüllerin ja Adriana Hölszkyn mestarikursseille Saarbrückenissä vuonna 2006. Hän on saanut palkintoja ja tunnustuksia sekä säveltäjänä että klarinetistina. Klarinetistina hän on erikoistunut nykymusiikin tulkitsemiseen.


title: Dawid Jarzyński

text: Jarzyńskin teosten joukossa on puhallinsoitinkokoonpanolle sävelletty "Ostinato", josta hänet palkittiin kilpailussa Moskovassa vuonna 2003. Klarinetistina hän on julkaissut levytyksellä itsensä, Marcel Chyrzyńskin, Isang Yunin ja Paul Pattersonin teoksia.


title: Kenneth MacMillan

text: Sir Kenneth MacMillan (11. joulukuuta 1929 Dunfermline, Skotlanti – 29. lokakuuta 1992 Lontoo, Englanti) oli brittiläinen balettitanssija ja koreografi. MacMillan oli sukupolvensa merkittävimpiä balettikoreografeja. Hän omistautui uudistamaan baletin perinteisestä muotoa. Hän toi teoksiinsa myös rankkoja aiheita, jotka olivat klassiselle baletille ennestään vieraita.


title: Kenneth MacMillan

text: MacMillan oli lahjakas tanssija, mutta parhaiten hänet tunnetaan koreogafioistaan erityisesti Royal Ballet'n kanssa. Hän teki koreogafioita myös American Ballet Theatrelle (1956–1957) ja Deutsche Operille (1966–1969). Hänestä tuli Royal Ballet'n taiteellinen johtaja Frederick Ashtonin jälkeen vuonna 1970 ja hän erosi seitsemän vuoden jälkeen yrittettyään löytää tasapainon balettien luomisen ja johtajan tehtävien vaatimusten välillä. MacMillan jatkoi kuitenkin Royal Ballet'n pääkoreografina aina kuolemaansa asti vuonna 1992.


title: Kenneth MacMillan

text: MacMillan kuoli sydänkohtaukseen 62-vuotiaana Royal Opera House -oopperatalon lavan takana Lontoossa lokakuussa 1992 kesken hänen vuoden 1978 balettinsa "Mayerling".


title: Kenneth MacMillan

text: Suomen Kansallisbaletti on esittänyt MacMillanin "Manon" -balettia vuodesta 2011.


title: Kenneth MacMillan

text: MacMillan loi uransa aikana lähes 100 balettia.


title: Sergei Pavlenko

text: Sergei Pavlenko (5. toukokuuta 1952 Sumy – 3. helmikuuta 2012 Moskova) oli venäläinen säveltäjä. Hän opiskeli Moskovan konservatoriossa sävellystä Nikolai Sidelnikovin johdolla vuosina 1972–80 ja soitinnusta opettajanaan Edison Denisov vuosina 1972–77. Pavlenko sai ensipalkinnot saksofonimusiikin kilpailussa Pariisissa vuonna 1988 teoksesta "Pastorale" ja hengellisen musiikin kilpailussa Fribourgissa teoksesta "Jesu Redemptor Omnium" vuonna 1996. Lisäksi Pavlenko valittiin vuoden säveltäjäksi "Muzikalnoje obozrenie" -lehdessä (2002).


title: Sergei Pavlenko

text: Pavlenkon teoksia on esitetty Venäjällä, Kanadassa, Ranskassa, Saksassa, Unkarissa, Japanissa, Alankomaissa, Serbiassa, Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Vuosina 1976–82 Pavlenko toimi Taganka-teatterin musiikillisena johtajana Moskovassa.


title: Marcel Chyrzyński

text: Marcel Chyrzyński (s. 1971) on puolalainen säveltäjä. Hän sai maisterin arvonsa Krakovan musiikkiakatemiasta vuonna 1995. Siellä hänen opettajinaan toimivat Marek Stachowski, Krzysztof Penderecki, Marek Choloniewski, Richard Boulanger, Cindy McTee ja Rodney Oaks. Chyrzyński aloitti luennoinnin samassa musiikkiakatemiassa vuonna 1994. Hän sai tohtorinarvon sävellyksessä vuonna 1998.


title: Marcel Chyrzyński

text: Chyrzyński osallistui lisäksi lukuisille kursseille ja sai opetusta muiden muassa Paul Pattersonilta, Sylvano Bussottilta, Claude Lefebvreltä, Joji Yuasalta, Boguslaw Schaefferiltä, Lidia Zielinskalta ja Hanna Kulentyltä. Chyrzyński on kuulunut Puolan säveltäjäliittoon vuodesta 1995. Hänen teoksiaan on esitetty lukuisissa Euroopan maissa, Etelä-Koreassa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Japanissa, Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Meksikossa.


title: Marcel Chyrzyński

text: Chyrzyński säveltää akustista, elektroakustista ja elektronista musiikkia. Hän on säveltänyt myös näyttämömusiikkia, erityisesti nykyaikaisiin näytelmiin.


title: Gazélec Ajaccio

text: Gazélec Football Club Ajaccio on ranskalainen jalkapalloseura. Se perustettiin vuonna 1910, jolloin joukkue tunnettiin nimellä Jeunesse Sportive Ajaccienne. Sen kotistadion on Stade Ange Casanova, joka sijaitsee Ajacciossa.


title: Wittelsbach-luokka

text: Wittelsbach-luokka oli Saksan keisarikunnan laivaston ensimmäisessä maailmansodassa palvellut taistelulaivaluokka, johon kuului viisi vuoden 1898 laivastolain nojalla valmistettua alusta. Niiden rakennustyöt aloitettiin 1899-1900 ja ne valmistuivat vuoden 1904 loppuun mennessä. Alukset muistuttivat edeltänyttä Kaiser Friedrich III -luokkaa ollen kuitenkin paremmin panssaroituja. Aseistus aluksilla oli lähes identtinen, mutta sijoituksissa oli eroja.


title: Wittelsbach-luokka

text: Saksan keisarikunnan valtiopäivät hyväksyi 10. huhtikuuta 1898 Tirpitzin ensimmäisen laivastolain, jonka mukaan laivastoon tuli kuulumaan 19 taistelulaivaa, kahdeksan panssariristeilijää, kaksitoista suurta ja 30 pientä risteilijää 1. huhtikuuta 1904 mennessä. Raskaat alukset korvattaisiin automaattisesti 25 vuoden välein ja kevyet risteilijät 15 vuoden välein. Valmistuskustannukset eivät saisi ylittää 408,9 miljoonaa kultamarkkaa, mutta samalla käyttökustannukset oli rajattu 5 miljoonaan kultamarkkaan. Laivastolakiin oli sisällytetty palveluksessa olevat alukset eli 12 taistelulaivaa, 10 suurta ja 23 kevyttä risteilijää ja siten kuuden vuoden aikana valmistettavaksi jäi ainoastaan seitsemän taistelulaivaa, kaksi suurta ja seitsemän kevyttä risteilijää. Lain puitteissa tilattiin Wittelsbach-luokan alukset.


title: Rosenlundin pappila

text: Rosenlundin pappila on 1700-luvulta peräisin oleva pappila Pietarsaaressa. Pappila on entistetty alkuperäistä tyyliä noudattaen, ja se on tarkoitettu julkiseen käyttöön yhdessä alueen muun toiminnan kanssa.


title: Rosenlundin pappila

text: Tilat ovat olleet esimerkiksi seurakunnan, musiikkikoulutuksen ja iltapäiväkerhojen käytössä, mutta nyt käyttäjäkuntaa pyritään laajentamaan.


title: Rosenlundin pappila

text: Tilojen sisustusta ei pyritty luomaan silmiinpistäväksi, koska alkuperäisestä sisustuksesta ei ole tietoa, vaan kalusteet ovat yksinkertaisia tyyliin sopivia. Sen sijaan on pyritty palauttamaan huonejako alkuperäiseksi, sekä sisäpinnat tehty vanhoihin väreihin ja entisajan tekniikoita käyttäen, perusrakenteita on parannettu, samoin lämpöeristystä. Tiilinen vesikatto palautettiin peltikatoksi, arkistosta tuli keittiö, kellariin on tehty tekniikkahuone. Ilmastointi on koneellinen, ja lämpö saadaan kallioperästä. Hissi ja invaramppi helpottavat liikkumista.


title: Rosenlundin pappila

text: Korjauskulut ovat 1,3 miljoonaa euroa, ja rahoituksesta kattaa pääosan ely-keskus. Lisäksi kunnat ja museovirasto ovat osallistuneet kuluihin, on saatu lahjoituksia, ja työssä on ollut mukana vapaaehtoisia talkoolaisia.


title: Rosenlundin pappila

text: Pappilaa ympäröi Aspegrenin puutarha, joka on nimetty perustajansa rovasti Gabriel Aspegrenin mukaan. Puutarhasta vastaa Aspegrenin puutarhasäätiö, jonka perustivat 2007 Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymä, Pietarsaaren kaupunki, Pedersören kunta, Luodon kunta ja Pohjanmaan liitto.


title: Rosenlundin pappila

text: Pappilaan kuuluu myös ulkorakennuksia, ja vuonna 1777 rakennetussa kivinavetassa on Pedersören seudun kotiseutumuseo.


title: Lahti Pirates

text: Lahti Pirates on lahtelainen baseball-joukkue, joka pelaa kaudella 2016 Baseballin Suomi-sarjaa. Joukkueen kotikenttänä toimii Lahti Pirates Stadion osoitteessa Ristkarinkatu (kadun loppupää) Lahdessa.


title: Flexifuel-auto

text: Flexifuel-auto, myös flexfuel-auto, FFV-malli tai etanoliauto, toimii kahdella vaihtoehtoisella polttoaineella, joko korkeaseosetanolilla tai bensiinillä. Molemmat polttonesteet tankataan samaan polttoainesäiliöön. Flexifuel-mallit toimivat samoin kuin bensiinikäyttöiset autot. Polttonestesäiliö, -varustus ja -putkistot valmistetaan korroosion kestävistä materiaaleista, tiivisteiden taas täytyy kestää etanolia. Moottorin ohjauksessa käytetään usein erityistä sekoitussuhteen tunnistavaa anturitekniikkaa. Flexifuel-auton käyttöönotto ei vaadi autoilijalta uusien toimintatapojen opettelua, vaan auton voi tankata normaaliin tapaan. Tietyt automallit voidaan muuttaa flexifuel-autoiksi pelkästään moottorinohjauksen ohjelmiston vaihtamisella (mm. Saabin Trionic 7 -moottorinohjauksella varustetut mallit).


title: Flexifuel-auto

text: Henry Ford suunnitteli T-Ford henkilöauton kulkemaan etanolilla, mutta auton saattoi tankata myös bensiinillä, sillä siinä oli säädettävä kaasutin, jonka ansiosta seoksen rikkautta saattoi kohtuullisen helposti säätää.


title: Flexifuel-auto

text: Fordille työskennellyt Roberta J. Nichols kehitti flexifuel-tekniikkaa 1980-luvulla. Fernando Damasceno kehitti moottorin säätötekniikkaa edelleen yksinkertaisemmaksi ja halvemmaksi. Brasiliassa uuden tekniikan suosio kasvoi nopeasti 2000-luvun alussa.


title: Flexifuel-auto

text: Suomessa korkeaseosetanolia alkoi vuonna 2009 ensimmäisenä myydä St1 tuotenimellä RE85. . Elokuussa 2014 RE85-polttoainetta myytiin 47 St1- ja Shell-asemalla. Samaan aikaan ABC-ketjun vastaava tuote, Ekoflex E85, oli myynnissä yli 50 asemalla.


title: Flexifuel-auto

text: Alkuvuonna 2011 Suomessa oli noin 2500 rekisteröityä flexifuel-autoa. Ruotsissa alemmin verotetut ns. ”ympäristöautot” olivat 2000-luvun loppuvuosina valtaosin flexifuel-autoja, mutta vuoteen 2014 mennessä saman verokohtelun piiriin kuuluvat dieselkäyttöiset autot olivat lähes syrjäyttäneet ne markkinoilta.


title: Flexifuel-auto

text: Ensimmäiset etanolibussit tulivat liikenteeseen Suomessa vuonna 2013, kun Helsingin Bussiliikenne aloitti etanolibussiliikenteen RED95-etanolidieselhankkeen myötä. Hankkeessa käytetään Scanian teknologiaa ja polttoaineena St1:n jätepohjaista biopolttoainetta. Ruotsissa etanolidiesel-teknologiaa on käytetty yli 20 vuotta, esimerkiksi Tukholmassa liikennöi 500 etanolidieselmoottorilla varustettua linja-autoa.


title: Radžastani

text: Radžastani on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Rajasthanin osavaltiossa ja sitä ympäröivillä alueilla. Kielellä on lukuisia toisistaan selkeästi poikkeavia murteita, joista osa voidaan katsoa myös omaksi kielikseen. Määritelmästä riippuen radžastanin puhujamäärä on 20 ja 80 miljoonan ihmisen välissä.


title: Radžastani

text:
Radžastani on hindin läheinen sukukieli ja sitä pidettiin 1900-luvun alkupuolelle asti hindin murteena.
Hindin tavoin radžastania kirjoitetaan devanagari-kirjaimistolla. Jammu ja Kashmirissa puhuttua gudžarin murretta voidaan kirjoittaa devanagarin lisäksi myös arabialaisilla kirjaimilla.


title: Sardanapalos

text: Sardanapalos oli tarunomainen muinaisen Assyrian viimeinen kuningas. Hänet mainitaan alun perin kreikkalaisen historioitsijan Ktesiaan teoksessa "Persica". Toinen kreikkalainen historioitsija Diodoros Sisilialainen mainitsee hänet viimeisenä Assyrian 30:stä hallitsijasta. Nykyinen historiantutkimus ei kuitenkaan tunne Sardanapalosta. Hänet on toisinaan oletettu samaksi henkilöksi kuin Assyrian kuningas Assurbanipal (hallitsi 668–627 eaa.), mutta kuvaus ei sovi tähän. Sardanapalos on mahdollisesti yhdistelmä Assurbanipalista, hänen veljestään Šamaš-šum-ukinista sekä Sin-šar-iškunista, joka oli todellisuudessa Asyrian viimeinen hallitsija.


title: Sardanapalos

text: Diodoroksen kuvauksen mukaan Sardanapalos eli ylellisyyksien täyttämää elämää ja käyttäytyi sekä pukeutui naismaisesti. Lisäksi Sardanapalos johti valtakuntansa tuhoon, kun meedialaiset, persialaiset ja babylonialaiset valloittivat sen Arbaces-nimisen päällikön johdolla. Sardanapalos kukisti vihollisen kolmesti ja kesti kahden vuoden ajan meedialaisten piiritystä, mutta luopui vastarinnasta, kun Tigris-joki tulvi enteenomaisesti hänen pääkaupunkiinsa Niniveen. Sen jälkeen Sardanapalos määräsi rakennettavaksi itselleen valtavan rovion, jossa hänet poltettiin elävältä yhdessä orjiensa, jalkavaimojensa ja palatsinsa aarteiden kanssa.


title: Sardanapalos

text: Sardanapaloksen legendaarinen turmeltuneisuus on innoittanut monia kirjailijoita ja taiteilijoita, erityisesti romantiikan aikana. Lordi Byron kirjoitti hänestä vuonna 1821 näytelmän "Sardanapalos".


title: Sardanapaloksen kuolema

text: Sardanapaloksen kuolema () on ranskalaisen Eugène Delacroix’n historiamaalaus vuodelta 1827. Se kuvaa muinaisen Assyrian myyttisen viimeisen kuninkaan Sardanapaloksen viimeisiä hetkiä.


title: Sardanapaloksen kuolema

text: Maalauksen innoittajana oli vuonna 1821 ilmestynyt englantilaisen George Byronin teos "Sardanapalos". Maalaus kuitenkin esittää tapahtumat erilaisina: Byronin näytelmässä Sardanapalos tekee itsemurhan polttamalla itsensä roviolla yhdessä lempivaimonsa kanssa, mutta Delacroix’n maalauksessa itsemurhaan valmistautuva Sardanapalos makailee levollisesti vuoteella samalla kun palvelijat surmaavat hänen vaimonsa ja hevosensa sekä tuhoavat hänen aarteensa hänen silmiensä edessä. Taustalla oikealla linnoitus savuaa. Delacroix’n mukaan maalauksen oli tarkoitus tuomita Sardanapaloksen edustama hillittömän ylellinen elämä, mutta monet aikalaiset arvostelivat maalausta sen sisältämien julmuuksien ja irstailujen vuoksi. Sardanapaloksen rento asento maalauksessa antaa ymmärtää, että hän nauttii julmasta näytöksestä.


title: Sardanapaloksen kuolema

text: "Sardanapaloksen kuolema" kuuluu Louvren taidemuseon kokoelmiin Pariisissa. Maalauksen mitat ovat 395 x 425 senttimetriä. Vuonna 1844 maalattu pienempi versio teoksesta on Philadelphian taidemuseon kokoelmissa Yhdysvalloissa.


title: Kauas pois

text: "Kauas pois" on suomalaisartisti Raappanan kappale hänen neljänneltä, Tuuliajolla-studioalbumilta. Sen julkaisi Suomen Musiikki digitaalisesti ladattavana 2. marraskuuta 2012. Kappale koki ensisoittonsa 17. lokakuuta 2012 Uuden Musiikin Aamuvuorossa. Nimestään huolimatta kappaleen kuvaillaan olevan positiivinen, elämäniloinen ja toiveikas. Kappaleeseen liittyvä virallinen musiikkivideo julkaistiin videopalvelu YouTubessa 25. lokakuuta 2012. "Kauas pois" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, päästen latauslistan 4.- ja singlelistan 14. sijalle. Radioissa kappale on ollut parhaimmillaan neljänneksi soitetuin kappale.


title: Kauas pois

text: Digitaalinen lataus