title: Ilinca Băcilă

text: Ilinca Maria Băcilă (s. 17. elokuuta 1998 Târgu Mureș, Romania), tunnettu myös pelkällä nimellä Ilinca, on romanialainen laulaja ja jodlaaja.


title: Ilinca Băcilă

text: Băcilă osallistui "Vocea României" (Romanian "The Voice") -ohjelmaan vuonna 2014 ollessaan 16-vuotias. Vuonna 2017 hänet valittiin edustamaan Romaniaa Kiovassa järjestettävään Eurovision laulukilpailuun 2017 yhdessä Alex Florean kanssa kappaleella ”Yodel It!”.


title: Maastohiihto talviolympialaisissa 1936

text: Maastohiihdossa kilpailtiin vuoden 1936 talviolympialaisissa kolmella hiihtomatkalla. Ohjelmassa olivat miesten 18 ja 50 kilometrin matkat, sekä uutena kilpailumuotona 4x10 kilometrin viesti.


title: Maastohiihto talviolympialaisissa 1936

text: Menestynein maastohiihtomaa vuoden 1936 olympialaisissa oli Ruotsi.


title: Maastohiihto talviolympialaisissa 1936

text: Maastohiihtokilpailuihin otti osaa 109 urheilijaa 22 maasta.


title: Navodnenije

text: Navodnenije (Наводнение; ; ) on vuonna 1993 ensi-iltansa saanut Igor Minajevin ohjaama venäläis-ranskalainen rikos- ja jännitysdraamaelokuva, jonka pääosaa näyttelee Isabelle Huppert. Elokuva perustuu Jevgeni Zamjatinin samannimiseen novelliin "Navodnenije" (1929), jonka pohjalta sovituksen laati Bernard Stora ja käsikirjoituksen Igor Minajev ja Jacques Baynac. Daniel Toscan du Plantier oli elokuvan tuottajana.


title: Navodnenije

text: "Navodnenije" kuvattiin Moskovassa. Elokuva sai ensi-iltansa Venäjällä Kinošokin elokuvajuhlilla syyskuussa 1993. Elokuva sai ensi-iltansa Ranskassa 26. huhtikuuta 1995 ja oli Rézo Filmsin teatterilevittämä. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 13 500 katsojaa. "Navodnenije" kilpaili vuoden 1994 Locarnon elokuvajuhlien pääkilpailussa, missä se oli ehdokkaana parhaan elokuvan Kultaisen leopardin saajaksi.


title: Navodnenije

text: "Navodnenije" sijoittuu 1920-luvun alun Pietarin Vasilinsaareen. Sofia (Isabelle Huppert) ei voi saada lapsia, joten pelastaakseen avioliittonsa hän adoptoi aviomiehensä Trofimin (Boris Nevzorov) kanssa orvoksi jääneen 13-vuotiaan Gankan (Marija Lipkina). Pian käy ilmi, että Trofim on ihastunut kauniiseen tummasilmäiseen tyttöön.


title: Alex Florea

text: Alexandru Ionuț "Alex" Florea (s. 15. syyskuuta 1991 Constanța, Romania) on romanialainen laulaja. Hän edusti Romaniaa kappaleella "Yodel It!" yhdessä Ilincan kanssa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa. Florea on aiemmin osallistunut "Vocea României" (Romanian "The Voice") -ohjelman 5. tuotantokaudelle.


title: Yodel It!

text: Yodel It! on romanialaisten laulajien Ilincan ja Alex Florean esittämä kappale, jolla he edustivat Romaniaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.


title: Yodel It!

text: Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa 11. toukokuuta, jossa se sijoittui kuudenneksi 174 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai 282 pistettä ja saavutti sijan 7.


title: Andrew Shovlin

text: Andrew Shovlin (s. 1. marraskuuta 1973 Liverpool) on brittiläinen Mercedeksen Formula 1 -tallin insinööri. Shovlin aloitti uransa BAR:lla vuonna 1999.


title: Andrew Shovlin

text: Kausilla 2004–2009 Shovlin toimi BAR:lla ja myöhemmin Hondalla ja Brawn GP:llä Jenson Buttonin kisainsinöörinä. Vuonna 2010 hän toimi Mercedeksellä Michael Schumacherin kisainsinöörinä. Vuonna 2011 hänet ylennettin tallin pääinsinööriksi.


title: Olli Sillanpää

text: Olli-Ilmari Sillanpää (s. 3. maaliskuuta 1981 Hämeenlinna) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigaa Hämeenlinnan Pallokerhossa yhteensä 171 runkosarjaottelua tehopistein 15+13=28 ja keräten 38 jäähyminuuttia sekä 27 playoff-ottelua tehopistein 2+1=3 ja keräten kuusi jäähyminuuttia. Sillanpää pelasi SM-liigassa useimmiten rikkovassa roolissa nelosketjussa. Hän laukoi oikealta.


title: Olli Sillanpää

text: Sillanpää on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Hän oli kaudella 1996–1997 seuran C-nuorten paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Kasper Kenigin jälkeen tehoilla 23+19=42. Sillanpää jakoi koko C-nuorten SM-sarjan maalipörssin viidennen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Kaudella 1998–1999 hän oli HPK:n B-nuorten paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 19+13=32. Sillanpää pelasi samalla kaudella seuran A-nuorissa vain kaksi ottelua runkosarjassa, mutta oli joukkueen vahvuudessa koko A-nuorten SM-liigan karsintasarjan ajan tehden 13 ottelussa 21 tehopistettä. Kaudella 1999–2000 Sillanpää debytoi HPK:n SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi 13 runkosarjaottelua tehden yhden maalin, joka syntyi heti Sillanpään liigadebyytissä.


title: Olli Sillanpää

text: Kaudeksi 2000–2001 Sillanpää siirtyi Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen. Hänen ensimmäinen kokonainen kautensa miesten peleissä toi 41 runkosarjaottelussa tehot 7+7=14 ja kahdeksassa playoff-ottelussa tehot 4+1=5. Sillanpää voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia. Heinäkuussa 2001 hän palasi try-out -sopimuksella kasvattajaseuraansa Hämeenlinnan Pallokerhoon. Sillanpää sai elokuussa joukkueeseen vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi kauden 2001–2002 pääasiassa HPK:n nelosketjussa, mutta esiintyi syyskaudella pariin otteeseen myös kakkosketjun laitahyökkääjänä. Sillanpään varsinainen SM-liigan tulokaskausi toi 55 runkosarja- ja kuudessa playoff-ottelussa tehot 6+4=10. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Huhtikuussa 2002 Sillanpää teki HPK:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Olli Sillanpää

text: Sillanpää teki kaudella 2002–2003 SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 6+5=11. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Sillanpää esiintyi kauden aikana myös kolmen ottelun verran lainalla Mestis-joukkue Forssan Palloseurassa. Maaliskuussa 2003 hän teki HPK:n kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kaudella 2003–2004 Sillanpäältä odotettiin tasonnostoa, mutta hän jäi kuitenkin pieneen rooliin ja pelasi kokoonpanoon mahtuessaan useimmiten tutussa roolissaan nelosketjussa. Sillanpää pelasi kauden aikana myös neljä ottelua lainalla FPS:ssä. Heinäkuussa 2004 hän purki sopimuksensa HPK:n kanssa. Sillanpään ammattilaisura päättyi vain 23-vuotiaana.


title: Olli Sillanpää

text: Kaudella 2005–2006 Sillanpää palasi kaukaloihin II-divisioonajoukkue Valkeakosken Kiekko-Ahman paidassa. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 13+21=34. Sillanpää eteni Kiekko-Ahman kanssa aina Suomi-sarjan karsintoihin saakka, mutta joukkue jäi kuitenkin ilman sarjanousua. Hän jatkoi Kiekko-Ahmassa vielä kauden 2006–2007 ajan, jonka jälkeen Sillanpään pelaajaura päättyi kokonaan.


title: Olli Sillanpää

text: Sillanpää pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1999, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden.


title: Olli Sillanpää

text: Sillanpää siirtyi SM-liigauransa jälkeen opiskelemaan sosiaalipsykologiaa Tampereen yliopistoon yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden yksikköön. Hän kirjoitti vuonna 2011 oman kokemuksensa innoittamana pro gradu -tutkielman jääkiekkoilijoiden siirtymästä urheilun jälkeiseen elämään. Nykyään Sillanpää on projektipäällikkönä lasten ja nuorten toimintaan keskittyvässä Toimi! -hankkeessa.


title: Kudos (täsmennyssivu)

text: Kudos voi viitata johonkin seuraavista:


title: Craig Wilson

text: Craig Wilson (s. 21. heinäkuuta 1971 Scarborough) on brittiläinen entinen Hondan Formula 1 -tallin insinööri. Wilson aloitti uransa Tyrrellillä vuonna 1995.


title: Craig Wilson

text: Vuonna 1998 Wilson siirtyi Williamsille Heinz-Harald Frentzenin kisainsinööriksi. Kausilla 2000–2002 hän toimi Ralf Schumacherin ja 2003 BAR:lla Jenson Buttonin kisainsinöörinä. Vuonna 2004 hänet ylennettin tallin pääinsinööriksi. Hän jatkoi tehtävässään tallin muututtua Hondaksi vuonna 2006.


title: Alankomaiden parlamenttivaalit 2017

text: Alankomaiden parlamenttivaalit 2017 pidettiin Alankomaissa 15. maaliskuuta 2017. Vaaleissa valittiin kaikki 150 paikkaa edustajainhuoneeseen.


title: Alankomaiden parlamenttivaalit 2017

text: Pääministeri Mark Rutten johtama Vapauden ja demokratian kansanpuolue sai eniten paikkoja 33 paikalla, mutta menetti niitä edellisistä vaaleista kahdeksan. Parhaiten vaaleissa menestyi edellisiin vaaleihin nähden GroenLinks, jonka paikat nousivat kymmenellä neljästä neljääntoista. Myös Vapauspuolue (5), Kristillisdemokraattinen puolue (6) ja Demokraatit 66 (7) saivat paikkamääräänsä korotetuksi edellisistä vaaleista. Eniten vaaleissa paikkoja menetti Työväenpuolue 29 paikalla.


title: Alankomaiden parlamenttivaalit 2017

text:
Alankomaiden parlamenttivaalien 2017 tulokset
! style="text-align:center;" colspan=3 |Puolue
! style="text-align:center;" |Pääehdokas
! style="text-align:center;" |Ääniä
! style="text-align:right;" |%
! style="text-align:right;" |+/–
! style="text-align:right;" |Paikat
! style="text-align:right;" |+/–


title: Obatala

text: Obatala on jorubojen perinteisessä uskonnossa yksi tärkeimmistä jumaluuksista ja ihmisruumiin luoja.


title: Obatala

text: Jorubojen perinteen mukaan Obatala loi ihmisruumiin ja hänen isänsä Olorun (Olodumare) puhalsi siihen elämän. Obatala esitetään usein vanhana valkoiseen pukeutuneena miehenä ja samaa asua käyttävät hänen pappinsa ja papittarensa. Obatala yhdistetään puhtauteen, ajatusten selkeyteen, viisauteen, sekä erilaisiin valkoisiin aineisiin, kuten esimerkiksi platinaan, hopeaan, maitoon, riisiin ja puuvillaan. Obatalaa pidetään myös vammaisten pyhimyksenä, koska perinteen mukaan Obatala loi nämä palmuviinin vaikutuksen alaisena. Pohjoisten jorubojen keskuudessa Obatalaa pidetään myös pohjoisen jumalana.


title: Kaikki vastaan 1

text: Kaikki vastaan 1 on suomalainen viihdeohjelma, jota esitetään suorana Nelonen-televisiokanavalla. Ensimmäinen esitys oli 5. helmikuuta 2017. Ensimmäisellä tuotantokaudella juontajana toimi Anni Hautala ja kysymysten vastausten selvittäjinä Sara Forsberg sekä Janne Kataja. Toisella tuotantokaudella Forsbergin korvasi Elina Kottonen. Kolmannelle kaudelle Kottosen tilalle palaa Forsberg. Joka viikko kisaamassa nähdään yksi uusi studiokilpailija. Jokaisessa jaksossa nähdään vierailevina tähtinä myös kaksi julkisuuden henkilöä.


title: Kaikki vastaan 1

text: Ideana on, että yksi studiokilpailija pelaa koko Suomea vastaan erilaisissa ja erikoissa kysymyksissä. Suomena pelissä toimii live-katsomossa olevat henkilöt sekä muut Kaikki vastaan 1 -sovelluksen kautta peliä pelaavat suomalaiset. Suomalaisten vastauksista lasketaan keskiarvo, joka näytetään lähetyksessä Suomen vastauksena. Se kumpi, eli studiokilpailija vai Suomi, saa vastauksen lähemmäs totuutta saa pottiinsa tietyn summan rahaa. Joka kierroksella summa nousee jonkun verran. Finaalissa lähemmäs oikeaan kysymykseen vastannut saa keräämänsä rahasumman itselleen. Jos studiokilpailija voittaa rahat, saa hän ne pottiinsa. Jos taas Suomi voittaa, arvotaan yksi sen illan voittajista live-katsomosta ja muualta Suomesta, joka saa rahat. Jos kysymyksen kohdalla vastaus menee osapuolilla tasan, potti jaetaan kahtia. Jos finaalissa vastaus menee tasan, molemmat saavat pitää omat rahansa.


title: Kaikki vastaan 1

text: Studiokilpailija voi käyttää kysymykseen vastatessaan apuna oljenkorsia, joista jokaista voi käyttää vain kerran. Oljenkorsia on kolme, joita ovat kysyminen lähetyksessä vierailevilta kahdelta julkisuuden henkilöltä, kysyminen kilpailijan kolme mukana tulleelta ystävältä tai perheenjäseneltä sekä kysyminen kilpailijan kotikaupungin asukkailta, jotka pelaavat peliä.


title: Kaikki vastaan 1

text:
Toisen kauden juonsi tuttuun tapaan Anni Hautala ja temppumestareina toimivat Janne Kataja ja uutena Elina Kottonen. Kauden toisessa jaksossa Katajaa tuurasi Niina Lahtinen ja kuudennessa jaksossa vierailevana temppumestarina toimi Aku Hirviniemi.
Nelonen tiedotti, että Kaikki vastaan 1 jatkuu syksyllä 2018. Ohjelman juontajana jatkaa Anni Hautala ja temppumestarina Janne Kataja. Ohjelmaan paluun tekee Sara Forsberg. Kauden neljännessä jaksossa vierailevana temppumestarina toimi Juuso Mäkilähde.


title: Pekka Tuunanen

text: Martti Pekka Tuunanen (s. 31. tammikuuta 1951 Punkaharju) on suomalainen prikaatikenraali evp.


title: Pekka Tuunanen

text: Tuunanen syntyi maanviljelijä Viljo Tuunasen ja Martta Silvennoisen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1981 on Inkeri Isosalo.


title: Pekka Tuunanen

text: Tuunanen tuli ylioppilaaksi Parikkalan yhteiskoulusta 1972, Kadettikoulusta hän valmistui 1976 ja Sotakorkeakoulusta 1989. Tuunanen toimi lentoupseerina Karjalan lennostossa vuodesta 1976 ja Ilmavoimien koelentäjänä 1979–1987. Ilmavoimien esikunnan toimistoesiupseeri hän oli vuodesta 1989 ja toimistopäällikkö vuodesta 1991. Oltuaan puolustusministeriön erityistehtävissä 1991 hän palasi Ilmavoimien esikunnan päällikkötehtäviin vuosiksi 1992–1996. Satakunnan lennoston komentajana Tuunanen toimi vuodesta 1997 ja Ilmavoimien esikunnan päällikkönä vuodesta 1998. Tuunanen jäi eläkkeelle vuonna 2006. Vuoden 2009 alusta hänet valittiin Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen toiminnanjohtajaksi. Tätä tehtävää Tuunanen hoiti vuoteen 2015 asti, oltuaan jo aiemmin yhdistyksen Ilmapuolustuspiirin päällikkö.


title: Pekka Tuunanen

text: Tuunanen ylennettiin vänrikiksi 1973, luutnantiksi 1976, yliluutnantiksi 1978, kapteeniksi 1984, majuriksi 1988, everstiluutnantiksi 1991, everstiksi 1996 ja prikaatikenraaliksi 1999.


title: Sue Gardner

text: Sue Gardner (11. Toukokuuta 1967) on kanadalainen toimittaja. Hän oli Wikimedia-Säätiön johtaja vuoden 2007 joulukuusta toukokuuhun 2014. Sitä ennen hän johti Canadian Broadcasting Corporationin verkkosivustoa ja online-uutistoimintaa.


title: Sue Gardner

text: Vuonna 2012 hän sijoittui maailman 70. vaikutusvaltaisimmaksi naiseksi Forbes"-"lehden listauksessa. Vuonna 2013 hän liittyi Global Voices -yhteisön hallitukseen. Toukokuussa 2015 Tor Project ilmoitti, että Gardner avustaa hankkeen kehittämisessä organisaation pitkän aikavälin strategiaa.


title: Sue Gardner

text: Gardner on syntynyt Barbadoksella. Hän varttui Port Hopessa, Kanadan Ontariossa anglikaanisen pastorin ja rehtorin lapsena. Hän sai tutkinnon journalismista Ryersonin yliopistosta Torontossa.


title: Sue Gardner

text: Gardner aloitti uransa Canadian Broadcasting Corporationin (CBC) radiossa vuonna 1990 ohjelmassa "As It Happens" ja työskenteli yli vuosikymmenen tuottajana, reportterina ja dokumentintekijänä CBC Radion ajankohtaisohjelmissa ja Newsworld Internationalissa keskittyen popkulttuuriin ja yhteiskunnallisiin asioihin.


title: Sue Gardner

text: Maaliskuussa 2006 hän seurasi Claude Galipeauta ylemmän tason johtajana CBC.ca -palvelua, CBC-verkkosivustoa ja internetfoorumia kehittävässä 150 hengen uuden median divisioonassa.


title: Sue Gardner

text: Toukokuussa 2007 Gardner erosi tehtävästään CBC:ssä ja alkoi pian sen jälkeen konsultoinnin Wikimedia-säätiön erityisneuvonantajana uudistaen sen toimintaa ja hallintoa. Joulukuussa 2007 hänet palkattiin säätiön toiminnanjohtajaksi. Kahden seuraavan vuoden aikana hänen johdollaan henkilöstö kasvoi, perustettiin varainhankintayksikkö ja päämaja siirrettiin Floridan St. Petersburgista San Franciscoon Kaliforniaan. Lokakuussa 2009 Gardner nimettiin "Huffington Postissa" yhdeksi kymmenestä "media game changers of the year" uuden median vaikuttavuudesta työssään Wikimedialle.


title: Sue Gardner

text: 27. maaliskuuta 2013, Gardner ilmoitti, että hän jättäisi paikkansa Wikimedia-säätiössä. Hän totesi, että Wikimedia-säätiö voi nyt hyvin, päinvastoin kuin internet, ja hän aikoo auttaa tämän alueen kehittymistä. Gardner tunnisti päätöksensä "käännekohdaksi" osallistumisensa vuoden 2012 Wikipedia blackoutiin, jossa protestoitiin Stop Online Piracy Actia ja Protect Intellectual Property Actia vastaan. Protestit "saivat minut ajattelemaan, millainen internetistä oli tulossa ja mikä oma roolini siinä voisi olla."


title: Sue Gardner

text: Vuonna 2013 Gardner sai kunniatohtorin arvon Ryersonin yliopistosta, hänen alma materistaan.


title: Sue Gardner

text: 1. toukokuuta 2014 ilmoitettiin, että Lila Tretikov korvaa Gardnerin tehtävässään Wikimedia-säätiön johtajana. Hän astui tehtäväänsä 1. kesäkuuta 2014.


title: Sue Gardner

text: Gardner on liittynyt Tor Projectiin kehittämään strategista suunnitelmaa First Look Median avustuksella.


title: Malcolm Oastler

text: Malcolm Oastler (s. 24. huhtikuuta 1959 Sydney) on australialainen entinen Jaguarin Formula 1 -tallin insinööri. Oastler aloitti uransa pääsuunnittelijana BAR:lla vuonna 1999 ja myöhemmin hänet ylennettiin tallin tekniseksi johtajaksi. Maaliskuussa 2002 Oastler menetti paikkansa tallissa. Syyskuussa 2002 Oastler siirtyi Jaguarille, jossa hänet nimitettiin nimettiin tallin pääinsinööriksi tammikuussa 2003. Maaliskuussa 2004 Oastler ilmoitti jäävänsä eläkkeelle saman vuoden kesäkuussa. Hän on ajanut myös hillclimbingia, jossa on voittanut useamman mestaruuden.


title: Amar pelos dois

text: Amar pelos dois on portugalilaislaulaja Salvador Sobralin esittämä kappale, jolla hän voitti vuoden 2017 Eurovision laulukilpailun.


title: Amar pelos dois

text: Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa 9. toukokuuta, jossa se sijoittui ensimmäiseksi 370 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai piste-ennätyksen, eli yhteensä 758 pistettä ja voitti näin kilpailun.


title: No Place to Run

text: No Place to Run on brittiläisen hard rock -yhtye UFOn kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin vuopnna 1980. Se on yhtyeen ensimmäinen albumi, jolla soittaa kitaristi Paul Chapman, joka korvasi yhtyeen edellisen kitaristin Michael Schenkerin. Albumin tuotti The Beatles -yhtyeen tuottajana tunnettu George Martin.


title: No Place to Run

text: Albumi nousi Britannian albumilistan sijalle 11. Yhdysvalloissa se nousi Billboard 200 -listan sijalle 51.


title: No Place to Run

text: Albumi julkaistiin vuonna 2009 CD:nä neljällä bonuskappaleella varustettuna.


title: Fosfolipaasi D

text: Fosfolipaasi D on hydrolaaseihin kuuluva entsyymi. Se katalysoi fosfolipidien fosfodiesterisidosten hajottamista ja tuotteina muodostuu alkoholijohdannainen ja fosfatidihappo. Entsyymi voi myös katalysoida fosfatidyyliryhmän siirtoa alkoholijohdannaiselta toiselle. Fosfolipaasi D on osa signaalinvälitysmekanismeja soluissa ja on tärkeä useissa proseisseissa soluissa esimerkiksi aineiden kuljetuksessa ja solujen erikoistumisessa. Entsyymiä esiintyy niin esi- kuin aitotumaisissakin soluissa. Fosfolipaasi D:n EC-numero on EC 3.1.4.4.


title: Fosfolipaasi D

text: Rakenteeltaan fosfolipaasi D on monomeeri ja se eristettiin ensimmäisen kerran kasveista. Ihmisen entsyymin molekyylimassa on noin 105–120 kDa. Fosfolipaasi D hydrolysoi useita fosfolipidejä esimerkiksi fosfatidyylikoliini, fosfatidyyliseriiniä ja fosfatidyylietanoliamiinia. Hydrolyysin lisäksi entsyymi voi katalysoida myös siirtoreaktioita, joissa se siirtää fosfatidyyliryhmän alkoholijohdannaiselta toiselle. Kalsiumionit aktivoivat fosfolipaasi D:n toimintaa. Ihmisen entsyymi on katalyyttisesti aktiivinen niitä ilmankin, mutta esimerkiksi monien kasvien entsyymit tarvitsevat kalsiumioneja ollakseen katalyyttisesti aktiivisia. Ollakseen aktiivinen eukaryoottien fosfolipaasi D tarvitsee toisen proteiinin ADP-ribosylaatiotekijän. Fosfolipaasi D:n katalysoiman reaktion tuotteen fosfatidihappo ja esimerkiksi koliini osallistuvat monien biologisten prosessien säätelyyn.


title: Fosfolipaasi D

text: Fosfolipaasi D:n katalysoima reaktio on mekanismiltaan kaksivaiheinen. Ensimmäisessä vaiheessa subtraatti ja entsyymi muodostavat fosfatidyylientsyymikompleksin ja alkoholijohdannainen vapautuu. Toisessa vaiheessa nukleofiilinen yhdiste kuten vesi tai toinen alkoholijohdannainen reagoi tämä kompleksin kanssa muodostaen fosfatidihappoa tai uuden fosfolipidin. Tätä siirtoreaktiota voidaan hyödyntää teollisestikin valmistettaessa ominaisuuksiltaan räätälöityjä fosfolipidejä.


title: Idea Factory

text: Idea Factory on japanilainen videopelien kehittäjä ja julkaisija. Yhtiön ovat perustaneet Data East -yhtiön entiset työntekijät vuonna 1994.


title: Idea Factory

text: Yhtiön tytäryhtiöitä ovat:


title: Idea Factory

text: Yhtiö avasi vuonna 2013 haarakonttorin "Idea Factory International" Kaliforniaan.


title: Idea Factory

text: Yhtiö on tuottanut myös muutamia anime-sarjoja, kuten Choujigen Game Neptune The Animation.


title: Idea Factory

text: Tunnetuimpia pelisarjoja ovat:


title: Tony Purnell

text: Tony Purnell (s. 23. toukokuuta 1958 Carshalton, Surrey) on brittiläinen liikemies ja entinen Jaguarin Formula 1 -tallin tallipäällikkö. Marraskuussa 2002 Purnell nimettiin Jaguarin tallipäälliköksi korvaten tehtävässään Niki Laudan, jossa hän toimi 7. tammikuuta 2005 asti jolloin hänet korvasi tehtävässään Red Bullilla Christian Horner.


title: Jetron matkaan

text: Jetron matkaan () on amerikalainen animaatiotelevisiosarja.


Seattlen roomalaiskatolinen arkkihiippakunta () on katolisen kirkon arkkihiippakunta Washingtonin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se perustettiin lakkautetun Walla Wallan hiippakunnan tilalle vuonna 1850 nimellä Nesquallyn hiippakunta, ja vuonna 1907 se vaihtoi nimensä Seattlen hiippakunnaksi. Arkkihiippakunnaksi se korotettiin vuonna 1951. Hiippakunta muodostaa Seattlen kirkkoprovinssin yhdessä Spokanen ja Yakiman kanssa. Vuonna 2016 hiippakunnan 146 seurakunnassa oli yhteensä noin 863 000 jäsentä, mikä tarkoitti 15,7 prosenttia alueen väestöstä.


title: Pirates of Black Cove

text: Pirates of Black Cove on suomalaisen Nitro Gamesin merirosvo-aiheinen peli.


title: Pirates of Black Cove

text: Peli on julkaistu Windows-alustalle vuonna , julkaisija on Paradox Interactive. Pelaaminen jakaantuu merenkäyntiin sekä seikkailuihin maalla.


title: Pirates of Black Cove

text: Peli on suunniteltu kevythenkisemmäksi kuin tekijöiden aikaisempi East India Company strategiapeli.


title: Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2017

text:
Suomi osallistui vuoden 2017 yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuihin Belgradissa yhdentoista urheilijan joukkueella, johon kuului seitsemän naista ja neljä miestä.
Lähde


title: Günther Steiner

text: Günther Steiner (s. 7. huhtikuuta 1965 Merano, Italia) on italialainen Haas F1 Teamin Formula 1 -tallin tallipäällikkö.


title: Günther Steiner

text: Joulukuussa 2001 Steiner aloitti Jaguarilla toimitusjohtajana, jossa hän toimi joulukuuhun 2002 saakka. Vuonna 2005 hänet nimettiin Red Bull Racingin tekniseksijohtajaksi. Maaliskuussa 2006 Steiner siirtyi NASCARiin Red Bull -talliin.


title: Günther Steiner

text: Vuodesta 2016 alkaen hän on toiminut uuden Haas F1 Teamin tallipäällikkönä.


title: Salvador Sobral

text: Salvador Vilar Braamcamp Sobral (s. 28. joulukuuta 1989 Lissabon, Portugali) on portugalilainen laulaja. Hän voitti Portugalia edustaen vuoden 2017 Eurovision laulukilpailun kappaleella ”Amar pelos dois”.


title: Salvador Sobral

text: Sobral syntyi Lissabonissa, Portugalissa, mutta hän asui lapsena myös Yhdysvalloissa ja Barcelonassa. Vuonna 2009 hän kilpaili "Ídolosin" (Portugalin versio Pop Idolista) 3. tuotantokaudella, sijoittuen seitsemänneksi. Sobralin sisko Luísa Sobral on myös laulaja.


title: Salvador Sobral

text: Vuonna 2017 ilmoitettiin, että Sobral olisi yksi kolmestakymmenestä osallistujasta, jotka kilpailisivat Portugalin euroviisuedustajan paikasta "Festival da Canção 2017" -kilpailussa. Hän voitti 5. maaliskuuta 2017 järjestetyn finaalin ”Amar pelos dois”-kappaleellaan ja pääsi näin edustamaan Portugalia vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa Kiovassa, Ukrainassa. Portugali voitti Eurovision laulukilpailun ensimmäistä kertaa. Maa on osallistunut kilpailuun 53 vuoden ajan. Salvador otti kisojen aikana kantaa pakolaistilanteeseen käyttämällä esityksensä aikana ”SOS refugees ”-tekstillä varustettua paitaa.


title: Salvador Sobral

text: Sobral piti toistaiseksi viimeisen konserttinsa Estorilissa 8. syyskuuta 2017. Hän jäi määrittelemättömälle tauolle sydänsairauden takia. Sairaus vaati pikaista sydämensiirtoa ja hän sai uuden sydämen leikkauksessa 8. joulukuuta 2017.


title: Punainen pää II

text: Punainen pää II on taiteilija Helene Schjerfbeckin öljyväri- ja lyijykynätyö kankaalle vuodelta 1915. Maalaus on kooltaan 37×36 cm ja se kuuluu Gösta Serlachiuksen taidesäätiön kokoelmiin.


title: Hilkka Olkinuora

text: Hilkka Olkinuora (ent. "Kunnas", s. 1948) on suomalainen pappi, tietokirjailija ja toimittaja. Hän teki pitkän uran taloustoimittajana 1970- ja 1980-luvuilla kunnes ryhtyi opiskelemaan teologiaa ja vihittiin papiksi 1990-luvun puolivälissä.


title: Hilkka Olkinuora

text: Hilkka Olkinuora kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen yhteiskoulusta 1965 ja suoritti HuK-tutkinnon Tampereen yliopistossa 1971. Hän toimi taloustoimittajana Talouselämässä, Suomen Kuvalehdessä ja Kauppalehdessä, jossa hän yleni toiseksi päätoimittajaksi. Hän oli myös ensimmäinen nainen Taloustoimittajien kerhon puheenjohtajana. Toimittajauran huipulla hän päätti vaihtaa alaa ja ryhtyi opiskelemaan teologiaa ja sitä sivuavia aineita Helsingin ja Uppsalan yliopistoissa.


title: Hilkka Olkinuora

text: Hilkka Olkinuora on toiminut muun muassa vt kirkkoherrana Tampereella sekä kolumnistina muun muassa Aamulehdessä, Gloriassa, Kotimaa-lehdessä ja Hufvudstadsbladetissa.


title: Hilkka Olkinuora

text: Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa 66-vuotias Hilkka Olkinuora oli RKP:n listan sitoutumattomana ehdokkaana Helsingissä, mutta jäi valitsematta.


title: Hilkka Olkinuora

text: Vuonna 2012 Olkinuora sai Fredrika Runebergin stipendin.


title: Hilkka Olkinuora

text: Hilkka Olkinuora oli naimisissa päätoimittaja Hannu Olkinuoran kanssa, joka menehtyi nopeasti edenneeseen syöpään elokuussa 2012.


title: Aspidorhynchus

text:
Aspidorhynchus (”kilpikuono”) on sukupuuttoon kuollut viuhkaeväisten kalojen suku, joka eli jura- ja liitukausilla. Fossiileja on löydetty Euroopasta ja Etelämantereelta.
"Aspidorhynchus" oli kapea ja nopea kala joka saattoi kasvaa 60 senttiä pitkäksi. Pitkänomainen leuka oli varustettu terävillä hampailla. Yläleuka oli alaleukaa pidempi ja loppui terävänä piikkinä pään edessä. Sillä oli kova suomupeite ja symmetrinen pyrstöevä. Vaikka se oli suhteellisen samankaltainen kuin nykyiset luuhauet, on sen lähin elävä sukulainen kuitenkin amia.


title: Aspidorhynchus

text: Useita "Aspidorhynchuksen" fossiileja on löydetty kalkkikivestä, jonka kautta on löydetty ainutlaatuisia yksilöitä. Monessa löydössä on esihistoriallinen lentolisko "Rhamphorhynchus" yhdessä "Aspidorhynchuksen" kanssa. Yhdessä näistä löydöistä "Aspidorhynchus" on pureutunut kiinni "Rhamphorhynchuksen" siipeen. Tällä "Rhamphorhynchuksella" oli myös jäänteitä uskon mukaan, kalasta "Leptolepides" kurkussa. Tästä kappaleesta, joka on luetteloitu nimellä WDC CSG 255, on useita teorioita kuinka nvämä kolme yksilöä yhdistyivät toisiinsa. Yhdessä WDC CSG 255:n kuvauksessa vuodelta 2012, tutkijat uskoivat että se tapahtui seuraavalla tavalla: "Rhamphorhynchus" oli äskettäin pyydystänyt "Leptolepideksen" ja lensi sitten maata kohti lähellä vedenpintaa. Sillä välin, kun "Leptolepides" oli matkalla alas kurkusta mahalaukkuun, hyökkäsi suuri "Aspidorhynchus" altapäin vedestä ja pureutuu kiinni "Rhamphorhynchuksen" vasempaan siipeen. Hampaat kiinnittyvät siiven sitkeisiin kuituihin ja kala ei voi pyristellä itseään vapaaksi. "Rhamphorhynchuksen" siipi taipuu vääristyneeseen asentoon, kuten fossiilissa näkyy. Lentolisko oli sitten pudonnut veteen ja vajonnut alas "Aspidorhynchuksen" painon vuoksi. Molemmat olivat sitten kuolleet hapenpuutteeseen. Kala vajosi pohjaan siellä missä oli anoksista vettä (vähähappiseen).


title: Steve Nichols

text: Steve Nichols (s. 20. helmikuuta 1947 Salt Lake City, Utah) on yhdysvaltalainen insinööri ja entinen Jaguarin Formula 1 -tallin tekninen johtaja. Nichols aloitti uransa vuonna 1987 McLarenilla pääsuunnittelijana. Sen jälkeen hän työskenteli Ferrarilla, Sauberilla ja Jordanilla. Vuonna 2001 Nichols siirtyi Jaguarille toimien teknisenä johtajana, mutta jätti tallin jo vuoden 2002 alussa.


title: Ninja Gaiden (pelisarja)

text: Ninja Gaiden () on Koei Tecmon videopelisarja, jossa päähenkilö on kuvitteellinen ninja Ryu Hayabusa. Sarja on alun perin tunnettu nimellä Ninja Ryukenden.


title: Ninja Gaiden (pelisarja)

text: Sarjan ensimmäinen osa on vuonna 1988 julkaistu kolikkopeli, joka on julkaistu kotitietokoneille nimellä Shadow Warriors.


title: Ritva Laury

text: Ritva Laury (s. 27. elokuuta 1950 Turku) on suomalainen kielitieteilijä. Laury on ollut Helsingin yliopiston suomen kielen professori vuodesta 2007.


title: Ritva Laury

text: Laury on suorittanut vuonna 1995 Kalifornian yliopistossa Santa Barbarassa Ph.D.-tutkinnon kielitieteen alalta ja 1983 California State Universityssa Fresnossa M.A.-tutkinnon (kielitiede). Lisäksi hänellä on Helsingin kauppakorkeakoulusta akateeminen sihteerintutkinto vuodelta 1973.


title: Ritva Laury

text: Laury työskenteli Kaliforniassa ennen kuin hän palasi takaisin Suomeen vuonna 2003. Hän toimi Helsingin yliopiston kielitieteen laitoksella vuosina 2003–2007. Hän on Kalifornian valtion yliopiston kielitieteen emeritaprofessori.


title: Ritva Laury

text: Lauryn perhe asuu Kaliforniassa, jossa Laury viettää osan vuotta.


title: Pirjo Kukkonen

text: Pirjo Liisa Helinä Kukkonen (s. 5. syyskuuta 1949 Oulunsalo) on suomalainen kielitieteilijä ja Helsingin yliopiston ruotsin kielen kääntämisen professori emerita.


title: Pirjo Kukkonen

text: Kukkonen on valmistunut filosofian kandidaatiksi 1974 pohjoismaisen filologian alalta, maisteriksi 1974, lisensiaatiksi 1983 pohjoismaisten kielten alalta ja väitellyt 1989 Helsingin yliopistosta tohtoriksi tutkimuksella "Från konst till vetenskap: begreppet vetenskap och dess språkliga uttryck i svenskan under 400 år".


title: Pirjo Kukkonen

text: Kukkonen on suorittanut valantehneen kielenkääntäjän tutkinnon (suomi–ruotsi) 1976 ja saanut aineenopettajan koulutuksen 1974–1975, Helsingin yliopistossa.


title: Pirjo Kukkonen

text: Kukkonen on ollut Helsingin yliopiston ruotsin kielen kääntämisen professori 2011–2016. Sitä ennen hän oli vt. ruotsin kääntämisen professori 2009–2011 ja ruotsin kielen (käännöstutkimuksen) yliopistonlehtori 2004–2009.


title: SAI KZ IX Ellehammer

text: SAI KZ IX Ellehammer oli tanskalaisen Skandinavisk Aero Industrin Sylvest Jensens Luftcirkus -taitolentoryhmälle rakentama replika tanskalaisesta Ellehammer Standard 1909 -lentokoneesta. Runko ja siivet olivat teräsputkirakenteiset ja vain siivet oli pinnoitettu. Kone teki ensilentonsa 14. maaliskuuta 1950 ja Sylvest Jensens Luftcirkus teki sillä kaikkiaan 89 lentoa, joilla kone lensi yhteensä 21 tuntia. Suurin osa lennoista tehtiin kesän 1950 näytöksissä, ja koneen viimeinen lento tehtiin elokuussa 1960 Karlstadissa. Ellehammeria lensi näytöksissä entinen Britannian kuninkaallisten ilmavoimien pilotti Peter Steen.


title: SAI KZ IX Ellehammer

text: Replika siirtyi vuonna 1959 Silkeborgilaisen HP Laursenin omitukseen, joka oli vastannut sen huollosta koneen kiertäessä lentonäytöksiä. Laursenin kuoltua vuonna 1988 tämän perikunta lainasi koneen 20 vuodeksi Tanskan ilmailumuseolle, jossa se restauroitiin vapaaehtoisvoimin vuosina 1989–1990. Koneeseen vaihdettiin muun muassa uusi siipi ja moottori huollettiin.


title: Armon lapset kaikki täällä

text: Armon lapset kaikki täällä on Juho Rankisen (1851–1884) teksti. Ruotsiksi laulu alkaa sanoilla 'Barn av nåden här på jorden'. Laulu on julkaistu lestadiolaisten laulukirjoissa (mm. Siionin lauluissa) sekä Norjan kirkon virsikirjassa.


title: Jokerien tilastot

text: Tämä artikkeli sisältää jääkiekkoseura Helsingin Jokerien edustusjoukkueen tilastoja. Selitteet


title: Jokerien tilastot

text: Tilastot kattavat SM-sarjan, SM-liigan ja KHL:n ottelut.


title: Jokerien tilastot

text: "Selitteet": PP=pelipaikka, K=kaudet, O=ottelut, M=maalit, S=syötöt, P=pisteet, RM=rangaistusminuutit


title: Siionin ostolauma

text: Siionin ostolauma on Leonard Typön runo vuodelta 1896. Sen on säveltänyt lauluksi Heikki Klemetti 1945. Sävelmä kulkeutui Pentti Seppäselle, joka yhdisti sen nuottikirjassaan Typön tekstiin. "Siionin ostolauma" on julkaistu teoksissa Siionin laulut (nro 35) sekä Virsikirja ja Hengellisiä lauluja (nro 649).


title: Oi, kuinka autuasta

text: Oi, kuinka ihanata on Gustaf Skinnarin lauluteksti vuodelta 1890. Laulu löytyy mm. lestadiolaisten laulukirjoista Siionin laulut ja Siionin matkalaulut. Ruotsiksi laulu alkaa sanoilla 'O, huru härlig fägring'.


Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2015 kilpailtiin 21.–22. helmikuuta 2015 Tampereella Tampereen Messu- ja Urheilukeskuksessa. Järjestävänä seurana toimi Tampereen Pyrintö.


title: Malina (elokuva)

text: Malina on vuonna 1991 ensi-iltansa saanut Werner Schroeterin ohjaama saksalais-itävaltalainen psykologinen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Isabelle Huppert, Can Togay ja Mathieu Carrière.


title: Malina (elokuva)

text: "Malina" perustuu Ingeborg Bachmannin samannimiseen romaaniin "Malina" (1971), jonka pohjalta käsikirjoituksen sovittivat Elfriede Jelinek ja Patricia Moraz. Elokuvan tuottajina olivat Steffen ja Thomas Kuchenreuther. "Malina" kilpaili vuoden 1991 Cannesin elokuvajuhlien pääkilpailussa, missä se oli ehdokkaana parhaan elokuvan Kultaisen palmun saajaksi. Elokuva palkittiin muun muassa neljällä Saksan elokuvapalkinnolla.


title: Malina (elokuva)

text:
"Malina" sijoittuu vuoden 1970 Wieniin ja kertoo ahdistuneesta, henkisesti tasapainottomasta kirjailijasta (Isabelle Huppert), joka asuu rauhallisen ja luotettavan Malina-nimisen miehen (Mathieu Carrière) kanssa samassa asunnossa. Kirjailija tapaa eräänä päivänä kukkakaupan edessä unkarilaisen Ivanin (Can Togay), jonka kanssa hän aloittaa intohimoisen rakkaussuhteen. Vaikka Ivan nauttii suhteesta, hän ottaa sen kevyemmin kuin nainen, jonka rakkaus kehittyy pian pakkomielteeksi asti.
"Malinan" kuvaukset alkoivat 4. kesäkuuta 1990 ja päättyivät 9. elokuuta 1990. Elokuva kuvattiin Berliinissä, Münchenissä ja Wienissä, ja sen tuotantoyhtiöinä olivat Kuchenreuther Filmproduktion GmbH, Neue Studio Film ja ZDF.


title: Malina (elokuva)

text: "Malina" sai ensi-iltansa Saksassa 17. tammikuuta 1991 ja oli Concorden teatterilevittämä.


title: Malina (elokuva)

text: "Malina" julkaistiin Saksassa DVD:lle ja blu-raylle 10. marraskuuta 2011.


title: Aurinkomme ylösnousi

text: Aurinkomme ylösnousi on Leonard Typön virsiruno vuodelta 1902. Laulu lisättiin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjaan vuonna 1986 numerolla 105. Se on myös monissa lestadiolaisen liikkeen laulukirjoissa (mm. Siionin laulut sekä Siionin matkalaulut.


title: Aurinkomme ylösnousi

text: Laulun sanat on käännetty myös ruotsiksi (Sions sånger nro 44 "Upp steg solen, Jeesus Kristus") ja englanniksi (Pohjois-Amerikan vanhoillislestadiolaisten virsikirja Songs And Hymns Of Zion nro 119 "Risen is our Sun in vict'ry"). Norjan kirkon virsikirjasta laulu löytyy numerolla 846 Aurinkomma ylösnousi (kveenin kielellä) ja norjaksi "Morgonsola varmar kjærleg".


title: Dis-molliasteikko

text: Dis-molliasteikko on Disistä alkava sävelasteikko, johon kuuluvat sävelet Dis, Eis, Fis, Gis, Ais, H, Cisis ja Dis. Dis-mollin rinnakkaissävellaji on Fis-duuri ja muunnossävellaji on Dis-duuri, jota vastaa Es-duuri. Dis-mollin subdominanttisointu on gis-mollisointu ja dominanttisävellaji on Ais-duurisointu, jossa on johtisävel cisis, jota ei kuitenkaan kirjoiteta kiinteään etumerkintään.


title: Dis-molliasteikko

text: Dis-molli on yksi harvimmin käytettyjä sävellajeista. Se mielletään usein vaikeaksi soittaa, koska siinä on kuusi ylennystä, joista C on lisäksi vielä kaksoisylennetty. Dis-mollia vastaa enharmonisesti es-molli, jossa on kuusi alennusta.


title: In Too Deep (kappale)

text: In Too Deep on serbialaislaulaja Tijana Bogićevićin esittämä kappale, jolla hän edusti Serbiaa vuoden 2017 Euroviisuissa.


title: In Too Deep (kappale)

text: Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa 11. toukokuuta 2017, jossa se sai 98 pistettä, jäi sijalle 11 eikä päässyt finaaliin.


title: Luettelo Acclaim Entertainmentin peleistä

text: Tämä on luettelo Acclaim Entertainmentin peleistä.


title: Axayacatl

text: Axayacatl oli asteekkien kuudes hallitsija ("tlatoani") vuosina 1469–1481. Hän nousi hallitsijaksi 19-vuotiaana Montezuma I:n kuoltua. Axayacatlin tärkeimpiä sotilaallisia voittoja olivat Tehuantepecinkannaksen sota sekä sotaretket Pueblanlaaksossa, Meksikonlahden rannikolla, Tolucanlaaksossa, Guerrerossa ja Meksikon laakson pohjoispuolella. Axayacatlin aikana Tlatelolcon ja Tenochtitlánin kaupunkien väliset jännitteet purkautuivat lyhyenä sisällissotana, jonka seurauksena Tlatelolco antautui vuonna 1473. Asteekit kävivät Axayacatlin johdolla vuosina 1478–1479 sotaretkelle läntisten taraskien kimppuun, mutta he joutuivat palaamaan suurtappion kärsineenä.


title: Tizoc

text: Tizoc oli asteekkien seitsemäs hallitsija ("tlatoani") vuosina 1481–1486. Hän nousi hallitsijaksi veljensä Axayacatlin kuoltua. Tizocin hallituskautta leimasivat epäonnistumiset, jotka alkoivat jo hänen vaatimattomasta menestyksestään kruunajaissodassaan Meztitlánissa. Sen jälkeen Tizoc keskittyi tukahduttamaan kapinoita asteekkien aiemmin valloittamilla alueilla, eikä hän pyrkinyt valloittamaan uusia alueita. Tizocin aikana kapinat yltyivät, ja hän kuoli mahdollisesti myrkytyksen uhrina.


title: Ahuitzotl

text: Ahuitzotl oli asteekkien kahdeksas hallitsija ("tlatoani") vuosina 1486–1502. Hän nousi hallitsijaksi veljensä Tizocin kuoltua. Ahuitzotl oli julma ja tehokas sotapäällikkö, jonka onnistui tukahduttaa asteekkien valloittamien alueiden kapinat ja laajentaa Asteekkivaltakuntaa kauas etenkin länteen ja etelään. Voittojensa kunniaksi Ahuitzotl järjesti vuonna 1487 Tenochtitlánin suuren pyramidin uusimman rakennusvaiheen vihkiäiset, joiden aikana uhrattiin valtavat määrät sotavankeja kauhistuneiden ulkomaisten lähettiläiden edessä. Valloittaessaan asteekkien alle uusia alueita Ahuitzotl toteutti julmia kansanmurhia. Hän myös rakennutti paljon.


title: Onni Toivola

text:
Onni Toivola (Viitasaari 17. syyskuuta 1929 – Lahti 26. heinäkuuta 1990) oli suomalainen laulaja. Vuosina 1972–1975 hän oli Tulipunaruusut -yhtyeen laulusolistina. Vuoden 1975 lopulla hän perusti omaa nimeään kantavan yhtyeen "Onni Toivola ja Alaska", joka muodostui hänen elämäntyökseen.
Kaksi ensimmäistä vuottaan Onni eli Viitasaarella, isänsä Juho Emil Öhmanin ja äitinsä Anna Korpelan (o.s. Toivola) kanssa, kunnes äiti muutti poika ja vielä syntymätön tytär mukanaan takaisin kotiseudulleen Alavudelle. Etelä-Pohjalaisena Onni aina itseään pitikin, sanoi käyneensä vain syntymässä Keski-Suomessa. Alavudelle saavuttuaan Anna-äiti sai kotitilaltaan palan maata, jonne sai luvan rakentaa kodin Onnille ja Anna-Liisalle. Kovalla työllä ja kyläläisten yhteishengellä, torppa Koskihakaan Kuivasjoen rantaan valmistui. Jo Kansakoulussa Onnin musikaalisuus ja laulunlahjat huomattiin, niinpä hän saikin pian esiintyä erilaisissa tilaisuuksissa, joissa laulajaa tarvittiin. Vuonna 1948 hän meni naimisiin Bertta Toivolan (o.s. Räntilä) kanssa ja lähti vielä armeijaankin samana vuonna, niinpä laulaminen jäikin hieman vähemmälle. Nuorena Onni oli myös lahjakas hiihtäjä, toinen sija Puolustusvoimain mestaruushiihdoissa jäi hänen viimeiseksi kilpailukseen talvella -49, sillä työelämä kutsui ja aikaa harjoitteluun ei ollut. Aluksi perhe asui Alavudella ja Onni kävi "Rapanevalla" töissä, mutta kun työt loppuivat he muuttivat Ähtäriin Myllymäelle, koska siellä oli metsätöitä tarjolla. Alavus säilyi kuitenkin aina Onnin elämän kiintopisteenä, vaikka "työnperässä" muuttaminen veikin perheen tien Etelä-Suomeen. Vuonna 1955 saavuttiin Hämeenlinnaan, josta seuraavaksi Hausjärvelle Torttilan kartanoon. Hausjärvellä Onni elätti perheensä renkinä ja metsätöillä, silloin lapsia oli jo viisi: kolme poikaa ja kaksi tyttöä. Hausjärvellä kipinä laulamiseen syttyi uudelleen, niinpä hän osallistui vuonna 1958 Suomen iskelmälaulumestaruuskilpailuihin Helsingin Kultturitalolla, kotiin tuomisenaan toinen sija. 60- luvun alussa perheen paluun Alavudelle mahdollisti Jokivarren kylästä ostettu pienviljelystila. Eihän sellainen muutaman hehtaarin tila suurperhettä elättänyt, siksi laulamalla hankitut lisäansiot olivat tarpeen. Samoihin aikoihin Alavudelle oli myös muuttanut Kauhajoelta "Hanuristi" Jaakko Mäntysorvari, jonka "Panama"-yhtyeeseen Onni kiinnitettiin solistiksi. Jokivarrella "Pienviljeliä" perhe sai kaksi lasta lisää, joten kyseessä olikin "suurperhe", jonka elättäminen Alavudella kävi ylivoimaiseksi. Niinpä vuonna 1969 Onni ja Bertta päättivät myydä tilan ja muuttaa seitsemän lapsensa kanssa takaisin Hausjärvelle ja sieltä edelleen Riihimäelle. Onni jatkoi laulamistaan Riihimäellä Haka-kvartetin solistina vuonna 1971 ja seuraavaksi olikin vuorossa Tulipunaruusut. Ennen poismenoaan "Onni Toivola Alaska yhtyeineen" ehti kiertää Suomen tanssilavoja 15 vuoden ajan. Lukuisien televisio-esiintymisten lisäksi,levytyksiä hänelle kertyi 85 kpl ja 2 kantanauhaa, joista tunnetuimmat "Rajaseudun tyttö" ja "Matti naistenmies". 10 viimeistä elinvuottaan Onni asui Kärkölän Järvelässä ja häntä jäi kaipaamaan kahdeksan lasta perheineen.
Onni Toivola on haudattu Kärkölän hautausmaalle, sen eteläiseen rinteeseen.


title: Ukrainan ilmavoimat

text: Ukrainan ilmavoimat (Повітряні Сили eli Povitryani Syly) on Ukrainan asevoimien ilmapuolustuksesta vastaava asehaara. Siinä palveli vuoden 2015 alussa noin 40 000 henkeä. Ilmavoimien kalusto on pienentynyt huomattavasti Krimin valtauksen aikana.


title: Ukrainan ilmavoimat

text: Serhiy Drozdov nimitettiin Ilmavoimien komentajaksi kesällä 2015.


title: Ukrainan ilmavoimat

text: Vuoden 2015 alussa arvioitiin, että kun lasketaan mukaan kaikki tilapäisesti käytöstä poistetut koneet, ilmavoimilla oli mahdollisuus käyttää yli viittäsataa konetta. Maavoimien käytössä on lisäksi 72 taisteluhelikopteria. Merivoimilla on käytössään kolme Beriev Be-12-konetta ja kahdeksan Kamov Ka-27-konetta. Lisäksi merivoimilla on varastossa koneita, jotka eivät ole lentokelpoisia.


title: Ukrainan ilmavoimat

text: Krimin valtauksen yhteydessä Venäjä otti haltuunsa seitsemän MiG-29 yksipaikkaista konetta ja kaksi MiG-29UB kaksipaikkaista. Krimille sijoitetuista kolmestakymmenestä MiG-29 -koneesta ainakin osa on siirtynyt Venäjälle.


title: Ukrainan ilmavoimat

text: Vuoden 2014 kuluessa kalustosta poistui lähes puolet, erään arvion mukaan 400 koneesta 222 koneeseen. Poistuvista koneista osa tuhoutui onnettomuuksissa, osan ampuivat venäläiset tai kapinalliset, osa joutui sotasaaliiksi.


title: Ukrainan ilmavoimat

text: Erityisesti hävittäjäkoneiden määrä on pienentynyt. Flight-julkaisun mukaan Ukrainalla oli 2015 jäljellä ja toimintakuntoisina 19 MiG-29, 16 Su-27, 15 Su-25 and 11 Su-24 -konetta.


title: Ukrainan ilmavoimat

text: Ilmavoimien esikunta toimii Vinnytsjan kaupungissa. Ukraina peri lukuisia Neuvostoliiton ilmavoimien tukikohtia, mutta niitä suljettiin 1990-luvulla kustannusten säästämiseksi. Krimin valtauksessa maa menetti Belbekin tukikohdan lähellä Sevastopolia.


title: Milan noir

text: Milan noir on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut Ronald Chammahin ohjaama ranskalais-sveitsiläinen draamakomediaelokuva, jonka pääosissa ovat Isabelle Huppert ja Joaquim de Almeida. Elokuvan käsikirjoittivat Ronald Chammah, Catherine Breillat, Michel Butel ja Simon Michaël ja tuottivat Antoine Gannagé ja Chantal Perrin.


title: Milan noir

text:
Sarah on asettunut Milanoon asumaan viettääkseen kutakuinkin normaalia elämää, kun hänen entinen rakastajansa, etsitty terroristi, lähti kuvioista. Sarahin elämä jälleen monimutkistuu, kun menneisyys terroristirakastajineen palaa hänen elämäänsä.
"Milan noirin" kuvaukset alkoivat 8. heinäkuuta 1987. Elokuva kuvattiin Italiassa, Milanon ja Rooman kaupungeissa, ja sen tuotantoyhtiöinä olivat Palmyre Productions, Baccara Productions, Compagnie Française Cinématographique (CFC), Les Films du Camélia, La Sept Cinéma ja COFICI.


title: Milan noir

text: "Milan noir" sai ensi-iltansa Toronton elokuvajuhlilla Kanadassa 17. syyskuuta 1988. Elokuva sai ensi-iltansa Ranskassa 28. joulukuuta 1988 ja keräsi teatterikierroksensa aikana 3 599 katsojaa.


title: Asteekkien koodeksit

text: Asteekkien koodeksit ovat koodekseja, joissa asteekit kuvasivat esimerkiksi divinaatiota, seremonioita, rituaalikalenteria, jumalia ja maailmankaikkeutta. Kaikki säilyneet kopiot on tehty espanjalaisvalloituksen 1520 jälkeen, joskin ainakin alkuperäinen "Codex Borbonicus" kirjoitettiin mahdollisesti ennen valloitusta.


title: Asteekkien koodeksit

text: Koodeksit tehtiin peurannahalle tai agavekuidusta tehdylle paperille. Niiden sisältö koostuu piktogrammeista, ideogrammeista ja foneettisista merkeistä. Espanjalaisvaikutteita saaneissa myöhemmissä koodekseissa on eurooppalaista kirjoitusta. Espanjalaiset valloittajat polttivat monia koodekseja niiden pakanallisen sisällön johdosta. Myös asteekkihallitsijat olivat tuhonneet koodekseja kirjoittaakseen historiaa mieleisekseen.


title: Asteekkien koodeksit

text: Käsikirjoituksia on säilynyt 1500-, 1600- ja 1700-lukujen ajalta noin 500 kappaletta. Joitain säilyneitä asteekkikoodekseja ovat esimerkiksi "Codex Mendoza", "Matricula de Tributos", "Codex Borbonicus", "Codex Vaticanus A", "Codex Azcatitlan" ja "Codex Xicotepec".


title: Venäjän erikoislento-osasto

text: Venäjän erikoislento-osasto (; ICAO: RSD, kutsukoodi: STATE AERO) on Venäjän federaation presidentin hallinto-osaston alaisuudessa toimiva lentoyhtiö, joka vastaa Venäjän presidentin ja hallituksen VIP-lentokoneiden operoinnista. Sen kotikenttä on Vnukovon lentoasema Moskovassa.


title: Venäjän erikoislento-osasto

text: Erikoislento-osasto perustettiin jo 5. toukokuuta 1956, mutta itsenäinen lentoyhtiö siitä tuli vasta vuonna 2009.


title: Venäjän erikoislento-osasto

text: Vuoteen 1956 saakka Neuvostoliiton johtajistoa kuljetettiin sotilaslentokoneilla. 13. huhtikuuta 1956 julkaistulla ministerineuvoston direktiivillä 496-295S kuljetusvastuu siirrettiin pois Neuvostoliiton puolustusministeriöltä. 5. toukokuuta 1956 siviili-ilmailuministeriö antoi käskyn perustaa Aeroflotin alaisuuteen VIP-kuljetuksista vastaava lento-osasto, jonka kotikentäksi tulisi Vnukovo. Osasto sai myöhemmin nimen Erillinen lento-osasto numero 235 ("Отдельный авиационный отряд № 235"). Lento-osaston ensimmäinen komentaja oli A. I. Kolevatov. Sen miehistöt otettiin Aeroflotin Moskovan-osastosta.


title: Venäjän erikoislento-osasto

text: Neuvostoaikana erikoislento-osasto kuljetti Neuvostoliiton puoluejohdon ja hallituksen lisäksi myös Neuvostoliiton ystävämaiden johtoa. Vuosina 1959–2009 se lensi myös jonkin verran kaupallista reitti- ja tilausliikennettä. Neuvostoliiton hajottua Erillinen lento-osasto 235 liitettiin valtion omistamaan Rossija-lentoyhtiöön, jonka alaisuudessa se toimi vuoteen 2009 asti. Lento-osasto erotettiin erilliseksi yksikökseen 31. tammikuuta 2009.


title: Venäjän erikoislento-osasto

text: Maaliskuussa 2017 erikoislento-osaston laivastoon kuului 63 lentokonetta ja helikopteria. Lisäksi seitsemän konetta oli säilytyksessä ja neljä tulossa käyttöön.


title: Aarno Rafael Koskimies

text: Aarno Rafael Koskimies (sukunimi aik. "Forsman", 17. joulukuuta 1882 Hämeenlinna – 27. huhtikuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen lyseon lehtori ja suomentaja.


title: Aarno Rafael Koskimies

text: Koskimiehen vanhemmat olivat filosofian tohtori, lehtori Kaarlo Koskimies (Forsman) ja Verna Limón. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1901 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1908.


title: Aarno Rafael Koskimies

text: Koskimies toimi kielten opettajana Toijalan, Kouvolan ja Savonlinnan oppikouluissa 1908–1919 ja oli sitten Kansallis-Osake-Pankin ulkomaankirjeenvaihtajana 1919–1933. Hän oli viimeksi Kokkolan yhteislyseon saksan ja englannin kielen lehtorina 1933–1950.


title: Aarno Rafael Koskimies

text: Koskimies teki ensimmäisen suomennoksen Charles Darwinin teoksesta Lajien synty. Suomennos ilmestyi Kariston kustantamana 8 vihkona 1913–1917.


title: Aarno Rafael Koskimies

text: Koskimies oli naimisissa vuodesta 1930 Sofia Elisabet Knuutilan kanssa.


title: Aarno Rafael Koskimies

text: Nimellä "A. R. Koskimies":


title: 1-penteeni

text: 1-penteeni eli n-penteeni (CH) on 5-hiilinen suoraketjuinen alkeeni, jossa on yksi kaksoissidos. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä nestettä. 1-penteenin rakennekaava on CH=CH(CH)CH, moolimassa 70,135 g/mol, sulamispiste −165 °C, kiehumispiste 30 °C, leimahduspiste −28 °C, tiheys 0,641 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), taitekerroin 1,3704–1,3724 ja CAS-numero 109-67-1. 1-penteenin liukoisuus veteen on 0,15 g/L (20 °C) ja se on eräs penteenin isomeereistä.


title: Sven G. Svenson

text: Sven Gudmar Svenson (29. syyskuuta 1919 Eskilstuna – 25. helmikuuta 1997 Uppsala) oli ruotsalainen kirjailija, yritysjohtaja, historioitsija ja pankkimies.


title: Sven G. Svenson

text: Sven G. Svenson valmistui filosofian tohtoriksi Uppsalan yliopistosta 1953. Hänen väitöskirjansa "Gattjinatraktaten 1799: studier i Gustaf IV Adolfs utrikespolitik 1796–1800" käsitteli Ruotsin kuninkaan Kustaa IV Aadolfin ulkopolitiikkaa vuosina 1796–1800. Svenson toimi Sparfrämjandenin toimitusjohtajana 1951–1961 ja sen jälkeen Ruotsin säästöpankkiyhdistyksen (Svenska sparbanksföreningen) toimitusjohtajana 1963–1979. Lisäksi hän toimi Tryckeri AB Mariebergin hallituksen varapuheenjohtajana, Ruotsin kuninkaallisen insinööritieteiden akatemian jäsenenä vuodesta 1974 alkaen, Kuninkaallisen Kustaa Aadolfin akatemian jäsenenä vuodesta 1975 alkaen sekä mieskuoro Orphei Drängarin kunniapuheenjohtajana 1979–1988.


title: Sven G. Svenson

text: Sven G. Svensonin tuotanto käsittää kuusi teosta. Väitöskirjansa lisäksi hän on kirjoittanut yhden salapoliisiromaanin ja neljä historiateosta. Näistä suomeksi on ilmestynyt vain salapoliisiromaani "Tee tiedettä ja tapa" ("Mord och lärda mödor"). Se on julkaistu WSOY:n Sapo-sarjassa numerolla 96.


title: Alopecia

text: Alopecia eli karvojen lähtö tarkoittaa karvojen lähtemistä jostain kehon alueelta. Alopecia voi koskea koko kehoa tai vain pientä aluetta, kuten päätä, jolloin tavallisesti puhutaan kaljuuntumisesta.


title: Alopecia

text: Alopecian aiheuttajia voidaan jakaa paikallista tai läiskittäistä (fokaalia) ja hajanaista (diffuusia) karvan lähtöä aiheuttaviin tiloihin. Nämä voidaan edelleen jakaa arpeuttaviin ja ei-arpeuttaviin aiheuttajiin.


title: Alopecia

text: Yleisiä alopecian aiheuttajia, joihin ei liity tulehdukset tai arpeutuminen, ovat miestyyppinen kaljuuntuminen, naistyyppinen kaljuuntuminen, alopecia areata (pälvikaljuus) ja telogeeninen hiustenlähtö (telogen effluvium). Miestyyppinen kaljuuntuminen johtuu perimän ja mieshormonien yhdistelmästä, mutta sen syy on tuntematon. Naistyyppisen kaljuuntumisen syy on myös tuntematon. Pälvikaljuus on autoimmuunisairaus. Telogen effluvium johtuu yleensä fyysestä tai psyykkisestä stressistä, ja se on yleistä esimerkiksi raskauden yhteydessä.


title: Alopecia

text: Harvinaisempia alopecian aiheuttajia, joihin ei liity tulehdukset tai arpeutuminen, ovat muun muassa karvojen itse pois nyppiminen pakonomaisesti (trikotillomania), HIV/AIDS, kilpirauhasen vajaatoiminta ja aliravitsemus, kuten raudan puutos. Alopecia aiheuttajia joihon liittyvät tulehdukset tai arpeutuminen ovat sieni-infektiot, lupus erythematosus (mm. punahukka), säteily, sädehoito ja sarkoidoosi.


title: Alopecia

text: Joissakin tapauksissa alopeciaan ei ole hoitoa. Alopecian tyypistä riippuen voidaan kuitenkin hoitoina ehkä käyttää minoksidiiliä, finasteridiä tai kirurgista hiussiirrettä. Alopecia areataa voidaan hoitaa kortikosteroidipistoksin alueelle, josta karvoja lähtee. Mies- ja naistyyppinen kaljuuntuminen on yleistä: noin puolet 50 vuotiaista miehistä alkavat kaljuuntua ja naisista noin joka neljäs. Pälvikaljua potee noin 2% ihmisistä jossain elämänsä vaiheessa.


title: Alopecia

text: Lääkehoitojen ja kirurgian lisäksi muita vaihtoehtoja ovat hiusten tai muiden karvojen lähdön hyväksyminen, peruukkien käyttö tai hiustyylit, jotka peittävät kaljua aluetta.


title: Alopecia

text: Miestyyppinen kaljuuntuminen ("alopecia androgenetica", ICD-10 L64) alkaa ohimolta tai päälaelta ja sitä esiintyy miehillä. 50 vuotiaista miehistä noin 50% potee miestyyppistä kaljuuntumista ja 80 vuotiaista 80%. Kaljuuntuminen ei pysähdy tai hidastu ilman hoitoa ja johtaa tyypillisesti koko päälaen kaljuuntumiseen, mutta pään reunoille yleensä jää hevosenkengän muotoinen alue, johon jää hiuksia. Kaljuuntuminen tapahtuu yleensä 15–25 vuodessa, mutta jotkut kaljuuntuvat 5 vuodessa. Tila on selkeästi periytyvä ja useasta geenistä riippuva.


title: Alopecia

text: Miestyyppisessä kaljuuntumisessa hiustupet kutistuvat, jolloin hiusten kasvu hidastuu, ne lyhenevät ja alkavat muuttua hennoiksi ja vaaleiksi. Kaljuuntumisen perimmäistä syytä ei tunneta, mutta tilaan liittyy vahvasti kehon tuottamat mieshormonit eli androgeenit, erityisesti dihydrotestosteroni.


title: Alopecia

text: Miestyypin kaljuuntumisen laajuuden luokitteluun käytetään nykyään laajimmin Hamilton-Norwoodin asteikkoa. Myös muitakin asteikkoja on olemassa.


title: Alopecia

text: Miestyyppisen kaljuuntumisen hoitoon käytetyt lääkkeet tehoavat parhaiten, mitä aikaisemmin hoito aloitetaan. Lääkkeillä voi kuitenkin olla sivuvaikutuksia ja niitä tulee käyttää loppuelämä, sillä lopettaessa hoito, kaljuuntuminen jatkuu. Lääkehoitona käytetään minoksidiiliä ja finasteridiä. Finasteridin ja minoksidiilin samanaikaista käyttöä on myös tutkittu. Kaljuun kohtaan vaahtona tai nesteenä kahdesti vuorokaudessa levitettävä minoksidiili vahvistaa jäljellä olevia hiuksia, mutta ei merkittävästi lisää niiden lukumäärää. Finasteridiä ja dutasteridiä otetaan suun kautta pillereinä tai ihovoiteena. Ne toimivat estämällä 5α-reduktaasi entsyymin eri muotoja ja vähentävät siten kehon dihydrotestosteronin tuottoa. Ainakin finasteridin kohdalla näkyvät vaikutukset saattavat ilmetä vasta 6–12 kuukauden kuluttua hoidon aloittamisesta. Myös dutasteridi (5α-reduktaasin estäjä) toimii hoitona miestyyppiseen kaljuuntumiseen, mutta Suomessa sitä ei ole hyväksytty hoitona tähän tarkoitukseen.


title: Alopecia

text: Hoitona voidaan myös käyttää laserterapiaa (eng. "low-level laser light therapy", LLLLT).


title: Alopecia

text: 2017 Yhdysvalloissa FDA:n hyväksymiä miestyyppisen kaljuuntumisen hoitoja ovat ainoastaan minoksidiili, finasteridi ja LLLLT.


title: Alopecia

text: Naistyyppisessä kaljuuntumisessa on samanlaisia piirteitä miestyyppisen kaljuuntumisen kanssa, mutta poikkeuksia lukuun ottamatta naistyyppisessä kaljuuntumisessa otsan ja ohimoiden hiusraja jäävät lähes ennalleen toisin kuin miestyyppisessä kaljuuntumisessa. Naistyyppinen kaljuuntuminen alkaa yleensä hiusten ohenemisena päälaelta ja johtaa hiusten harventumiseen, muttei tyypillisesti kokonaan kaljuun päähän. Tilaan voi liittyä lisääntynyt hiusten irtoaminen. 30 vuotiaista naisista noin 12% potee naistyyppistä kaljuuntumista ja 60–69 vuotiaista 30–40%.


title: Alopecia

text: Naistyyppinen kaljuuntuminen johtuu ei-arpeuttavasta hiustuppien kutistumisesta, joka johtaa hiusten kasvun hidastumiseen ja ohenemiseen. Tila on useasta geenistä riippuva, mutta sen periytyvyys ei ole selkeää ja kaljuuntumisen perimmäinen syy on tuntematon. Samankaltaiset tekijät kuin ne, jotka aiheuttavat telogen effliumia, voivat laukaista naistyyppisen kaljuuntumisen tai pahentaa sitä. Näitä tekijöitä ovat muun muassa lääkkeet, laihtuminen tai fyysinen/psyykkinen stressi.


title: Alopecia

text: Vaikka kaljuuntumisen aiheuttaja on tuntematon, liittyy tilaan joissakin tapauksissa aineenvaihdunnallisia ja/tai hormonaalisia sairauksia kuten munasarjojen monirakkulaoireyhtymä, mieshormonien ylituotanto ja metabolinen oireyhtymä. Useimmilla kuitenkaan näitä sairauksia ei ole.


title: Alopecia

text: Naistyypin kaljuuntumisen laajuuden luokitteluun voidaan käyttää Ludwigin asteikkoa. Myös muitakin asteikkoja on olemassa.


title: Alopecia

text: Naistyyppisen kaljuuntumisen hoitoon käytetään Suomessa spironolaktonia 50–200 milligrammaa per vuorokausi 9–12 kuukauden kuurina. Hedelmällisessä iässä oleville naisille saatetaan ensisijaisesti suositella sellaisia ehkäisypillereitä, jotka sisältävät kehon tuottamien mieshormonien toimintaa vastustavia aineita, mutta ne eivät usein kuitenkaan riitä hillitsemään kaljuuntumista. Vaikutuksen aikaansaavat pillerit sisältävät estrogeenejä kuten estradiolia ja/tai gestodeeniä. Spironolaktoni toimii myös estämällä mieshormonien toimintaa kehossa.


title: Alopecia

text: Pälvikalju eli alopecia areata (ICD-10 L63) on autoimmuunisairaus, joka voi aiheuttaa äkillistä karvan lähtöä vain yhdellä kehon alueella ("alopecia areata monolocularis") tai joka puolella kehoa ("alopecia areata universalis"). Alopecia areatan laukaiseva tekijä on tuntematon. Usein tila korjaantuu itsestään korkeintaan useammassa vuodessa, mutta se voi myös levitä kattamaan lähes koko päälaen ("alopecia totalis", L63.0) tai koko kehon ("alopecia universalis", L63.1) ja olla elinikäinen. Useimmiten vaaleat ja hennot ihokarvat eivät lähde taudissa.


title: Alopecia

text: Edellä mainittujen lisäksi useita muita alopecia areatan muotoja tunnetaan. Joitakin näistä ovatAlopecia areata on todennäköisesti osittain perinnöllinen ja monta siihen liittyvää geeniä tunnetaan. Tautia esiintyy noin 2% ihmisistä jossain elämänsä vaiheessa. Miehillä tauti on hieman yleisempi. Useimmille se tulee ennen kuin he ovat 40 vuotiaita, tyypillisesti 25–36 vuotiaina. Mitä varhaisemmalla iällä oireita alkaa ilmentyä, sitä voimakkaampi tauti yleensä on ja etenee todennäköisemmin koko kehon alopecia universalis-muotoon.


title: Alopecia

text: Voimakkaaseen alopecia areataan voi liittyä kynsien taipumista pienelle kuopalle (koilonychia), päälipinnan karheentumista, rakenteen heikentymistä ja poikittaisia viiruja (trachyonychia). Tautia potevilla voi olla muita autoimmuunisairauksia yhtäaikaissairauksina kuten psoriasis, systeeminen lupus erythematosus, vitiligo, nivelreuma ja kilpirauhasen häiriöt (liika- tai vajaatoiminta).


title: Alopecia

text: Lievään ja paikalliseen alopecia areatan hoitoon voidaan käyttää kortikosteroideja kuten klobetasolia, joita annetaan voiteena, vaahtona tai shampoona. Kortikosteroidit voivat nopeuttaa karvojen takaisin kasvua, mutta hoito saatetaan lopettaa, jos se ei tehoa puolessa vuodessa. Kortikosteroideja kuten hydrokortisoni asetaattia tai triamsinoloni asetonidia voidaan myös antaa pistoksina kaljujen kohtien ihon alempiin kerroksiin, eli ei ihon alle vaan sen sisälle. Laikuittain esiintyvään alopecia areataan pistokset ovat todennäköisesti tehokkain hoito. Pistoksia vaaditaan kuitekin useita ja yleinen pistosten sivuvaikutus on ihon paikallinen oheneminen, joka kuitenkin hoidon lakattua palaa normaaliksi parissa kuukaudessa. Pistoksia annetaan 4–6 viikon välein.


title: Alopecia

text: Immunoterapia, jossa kalju alue altistetaan siihen levitetylle difenyylisyklopropenonin (DPCP) liuokselle 2–3 kertaa viikossa, on tutkittu tehoavan joissakin tapauksissa.


title: Alopecia

text: Immuunijärjestelmää lamaavana aineena toimivaa metotreksaattia on tutkittu mahdollisena hoitona. Sillä voi kuitenkin olla merkittäviä haittavaikutuksia: muun muassa ripuli ja vatsakipu. Minoksidiilin tehosta tautia vastaan ei ole varmuutta.


title: Alopecia

text: Telogen effluvium (ICD-10 L65.0) eli TE eli telogeeninen hiustenlähtö on ei-arpeuttava, koko pään kattava ja usein stressiperäinen hiusten hajanainen lähtö. Ainakin kvašiorkor tyyppisessä aliravitsemuksessa myös hiusten väri muuttuu mustasta punertavaksi tai ruskeaksi ja ruskeat hiukset puolestaan vaalean kellertäviksi. Hiusten irtoaminen yleensä alkaa 3–4 kuukautta altistuksesta laukaisevalle tekijälle ja kestää 6 kuukautta, mutta voi kestää pitempäänkin. Hiusten takaisin kasvu kestää 12–19 kuukautta. TE voi tulla naisille tai miehille iästä riippumatta. Sen yleisyydestä ei tiedetä varmuudella johtuen muun muassa oireiden heikkoudesta joissakin tapauksissa, jolloin lievää TE:tä potevat jäävät ilman lääketieteellistä diagnoosia.


title: Alopecia

text: Useita TE:n laukaisevia tekijöitä tunnetaan. Näitä ovat muun muassa suuri leikkaus, raju ruokavalion muutos, vaikea synnytys, henkinen stressi, raudan puutos, sinkin puutos, aliravitsemus yleisesti, malaria, tuberkuloosi, kilpirauhasen vajaatoiminta, HIV, lavantauti, raskasmetallialtistus ja useat lääkkeet.


title: Alopecia

text: TE johtuu hiustuppien ennenaikaisesta kasvuvaiheen eli anageenin päättymisestä, jolloin ne siirtyvät katageenin (10-20 päivää kestävä välivaihe) kautta telogeeniin, eli lepotilaan, jolloin ne eivät kasva. Normaalisti hiustupet vaihtelevat 2–8 vuotta kestävän anageenin ja 4–6 viikkoa kestävän telogeenin välillä. 90–95% kaikista hiuksista on anageenissä. Lähes kaikki loput ovat telogeenissä ja murto-osa on katageenissä. TE:ssä nämä normaalit osuudet muuttuvat telogeenin suuntaan.


title: Alopecia

text: TE:n kuvaili lääketieteessä ensimmäisen kerran Albert Montgomery Kligman 1961.


title: Alopecia

text:
Yhdysvalloissa FDA:n hyväksymiä hoitoja TE:hen ei ole. Minoksidiilin on tutkittu pidentävän hiusten kasvuvaihetta (anageeniä). TE:hen suositellaan usein hoitona tasapainoista ruokavaliota, josta saadaan tarvittuja ravintoaineita. Lepovaiheen (telogeenin) aikaansaavia lääkkeitä kehotetaan välttämään. Näitä ovat muun muassa beetasalpaajat, verenohentajat ja kilpirauhashormonien toimintaa häiritsevät lääkkeet.Ohimenevään tai pysyvään alopeciaan saattaa liittyä alla olevien lääkkeiden käyttö joko selkeästi tai heikosti.
Löysän anageenin oireyhtymä (eng. "loose anagen sydrome", LAS) aiheuttaa lyhythiuksisuutta ja hiustenlähtöä koko pään alueella. 6 seitsemästä tilaa potevista on naisia ja tyypillinen tilaa poteva on 2–5 vuotias vaaleahiuksinen tyttö. LAS voi kuitenkin olla myös tummahiuksisilla aikuisilla miehillä. Useimmilla tila kohenee iän myötä. LAS johtuu tiettävästi hiusjuurten ennenaikaisesta kovettumisesta (keratiinisoitumisesta), joka johtaa hiusten helppoon irtoamiseen.


title: Alopecia

text: Vetämisen aiheuttama alopecia (eng. "traction alopecia") on itseaiheutettu tila, joka on naisilla yleisempi, ja johtuu hiusten voimakkaasta ja pitkäaikaisesta sitomisesta esimerkiksi poninhännälle tai letiksi. Hiustenlähtöä tapahtuu alueella, jossa hiukset ovat tiiviimmin kiinni. Tilaan voi liittyä arpeutumista tai tulehduksia. Yleensä tila korjaantuu itsestään käytettäessä vähemmän sidottua hiustyyliä.


title: Alopecia

text: Krooninen ihon punahukka (eng. "chronic cutaneous lupus erythematosus") aiheuttaa punertavia ja hilseileviä kaljuja läiskiä erityisesti auringonvalolle altistuneilla alueilla, kuten päänahassa, naamassa ja korvissa. Kaljujen alueiden alkaa väri muuttua vaaleammaksi ja niiden reunat tummaksi. Alueiden keskelle jää hilseilevän ihon alle aluksia pieniä piikkimäisiä karvatuppia, jotka kuitenkin arpeutuvat tasaisiksi kaljun alueen suurentuessa. Sairautta esiintyy yleensä 20–45 vuotiaalla naisella. Läiskien ehkäisyssä käytetään aurinkovoidetta ja hoitona saatetaan käyttää muun muassa kortikosteroideja.


title: Alopecia

text: Anageeninen hiustenlähtö eli "anagen effluvium" johtaa koko pään kattavaan hiustenlähtöön. Telogen effliumin sijaan hiukset irtoavat kasvuvaiheessa lepovaiheen sijaan. Sädehoito ja kemoterapia ovat yleisiä anageenisen hiustenlähdön aiheuttajia.


title: Alopecia

text: Punajäkälä on autoimmuunisairaus, joka voi pään karvatupissa esiintyvässä muodossa (eng. lichen planopilaris) aiheuttaa täysin kaljuja alueita. Sairauteen kuuluu myös kaljuja alueita reunustava punertavuus ja hilseily. Tätä harvinaista punajäkälän muotoa potevat lähinnä vaihdevuodet läpikäyneet naiset. Taudissa kehon T-imusolut hyökkäävät kaljuuntuvalla alueella karvatuppien kimppuun tuhoten niitä. Hoitona käytetään ainakin joissain maissa kortikosteroideja, minoksidiiliä ja mahdollisesti siklosporiinia ja mykofenolaattia.


title: Alopecia

text: CCCA (eng. "central centrifugal cicatricial alopecia" myös "hot comb alopecia") johtaa päälaen arpeutumiseen, joka etenee symmetrisesti kattamaan koko päänahan kaljuuntumista aiheuttaen. CCCA:ta esiintyy lähinnä keski-ikäisillä afroamerikkalaisilla naisilla ja sen aiheuttaja on tuntematon. Hoitona pyritään välttämään hiuksia rasittavia käsittelyjä kuten päänahan rasvausta, hiuksia suoristavia aineita ja kihartimien käyttöä. Hiusten sitomista kuten letitystä kehotetaan välttämään. Lääkehoidolla pyritään vähentämään tulehdusta ja hoitona saatetaan käyttää muun muassa kortikosteroideja.


title: Alopecia

text: Alopecia tulee muinaiskreikan sanasta ἀλώπηξ eli alōpēx, joka tarkoittaa kettua. Nimitys johtuu siitä, että kettu menettää turkkinsa kahdesti vuodessa (talvi/kesäturkki), tai ehkä siitä, että Kreikassa ketut menettivät usein osan turkistaan kapin vuoksi.


title: Jussi Lotvonen

text: Jussi Antero Lotvonen (s. 18. syyskuuta 1981 Iisalmi) on suomalainen triathlonisti ja vammaisurheilija, joka edustaa seuratasolla oululaista ProVictoriaa. Ennen triathlonia Lotvonen oli proteesijääkiekkoilija. Lotvonen on edustanut Suomea arvokioissa ensin proteesijääkiekossa ja myöhemmin triathlonissa. Paras sijoitus on vuodelta 2015 maailmancupista Etelä-Afrikasta sija 5. Triathlonin SM-kilpailuista hänellä on useita Suomen mestaruuksia. Hänen valmentajanaan toimii Panu Lieto.


title: Jussi Lotvonen

text: Lotvonen valittiin vuoden oululaiseksi vuonna 2014. Lotvonen on myös menestynyt työelämässä, ollen vuosia Oulun Invalidien Yhdistyksen toiminnanjohtaja. Lisäksi Lotvonen on osakkaana useissa eri yrityksissä Suomessa. Tällä hetkellä Lotvonen toimii Liikunta -ja hyvinvointikeskus Kuntomo Oy:n toimitusjohtajana.


title: Esa Pulkkinen

text: Esa Ilmari Pulkkinen (s. 6. heinäkuuta 1957 Kalvola) on suomalainen kenraaliluutnantti. Hän toimii Euroopan unionin sotilasesikunnan päällikkönä Brysselissä.


title: Esa Pulkkinen

text: Pulkkinen valmistui Kadettikoulusta vuonna 1980 ja suoritti kapteenikurssin 1985. Hän suoritti yleisesikuntaupseerin tutkinnon Sotakorkeakoulussa vuosina 1987–1989 ja opiskeli Sveitsissä, Geneven yliopistossa turvallisuuspolitiikan jatko-opiskelijana 1995–1996. Suomeen palattuaan hän suoritti ylemmän päällystön kurssin 1997 ja ylemmän sotilasjohdon kurssin 2005. Hän on opiskellut myös Harvardin Yliopistossa Yhdysvalloissa vuonna 2004.


title: Esa Pulkkinen

text: Pulkkinen on naimisissa ja perheeseen kuuluu vaimo ja kaksi lasta.


title: Esa Pulkkinen

text: Pulkkinen palveli joukkueenjohtajana, panssariupseerikurssin johtajana sekä komppanianpäällikkönä Panssariprikaatissa Parolassa vuosina 1980–1987. Tämän jälkeen hän palveli esikuntaupseerina Itä-Uudenmaan Sotilaspiirin esikunnassa Tuusulassa vuoteen 1990. Vuosina 1990–1993 hän palveli Pääesikunnan jalkaväkiosaston esikuntaupseerina ja 1993-1995 operatiivisen osaston esikuntaupseerina. 1996–1997 hän toimi taktiikan opettajana Sotakorkeakoulussa. 1997–1999 hän toimi puolustusministeriön puolustuspoliittisen osaston vanhempana osastoesiupseerina. Vuosina 1999–2000 hän toimi Parolassa Panssarikoulun johtajana ennen kuin sai komennuksen Brysseliin EU:n väliaikaiseen sotilasesikuntaan kansalliseksi asiantuntijaksi 10. huhtikuuta – 30. marraskuuta 2000 väliseksi ajaksi. Tämän jälkeen hän toimi EU:n sotilasesikunnan johtamisjärjestemädivisioonan suunnitteluosaston päällikkönä heinäkuun 2003 loppuun. Suomeen palattuaan hän otti komentoonsa Jääkäriprikaatin Sodankylässä tammikuun 2006 loppuun asti. Suomen saadessa vuorollaan EU:n puheenjohtajuuden Pulkkinen kutsuttiin puolustusministeriön puolustuspoliittiselle osastolle johtamaan puheenjohtajuuskauden työryhmää. Vuoden 2007 alusta vuoden 2008 elokuun loppuun Pulkkinen toimi PE:n suunnitteluosaston apulaisosastopäällikkönä, minkä jälkeen hänet komennettin jälleen Brysselliin EU:n sotilasesikuntaan operaatiopäälliköksi. Suomeen hän palasi 1. tammikuuta 2011 puolustusministeriön puolustuspoliittisen osaston päälliköksi, jossa virassa toimi viisivuotiskauden 1.1.2011-31.12.2015. Pulkkinen valittiin puolustuspoliittisen osaston päälliköksi myös toiselle viisivuotiskaudelle 1.1.2016-31.12.2020. Hän on virkavapaalla tehtävästä 1.2.2016-27.5.2019.


title: Esa Pulkkinen

text: Toukokuun 2016 alusta Pulkkinen on toiminut EU:n sotilasesikunnan päällikkönä. Valinta sotilasesikunnan päälliköksi toteutettiin EU:n jäsenvaltioiden puolustusvoimien komentajien toimesta.


title: Esa Pulkkinen

text: Neuvosto teki 8.6.2017 päätöksen perustaa EU:lle sotilaallisten koulutusoperaatioiden johtokeskus (MPCC). MPCC perustettiin sotilasesikunnan yhteyteen. Neuvoston päätöksen mukaisesti EU:n sotilasesikunnan johtaja toimii myös MPCC:n johtajana, joten Pulkkinen on johtanut myös MPCC:tä 8.6.2017 alkaen.


title: Syprikit

text: Syprikit ("Widdringtonia") on sypressikasvien heimoon (Cupressaceae) kuuluva havupuusuku. Siihen kuuluu neljä lajia. Suvun edustajat ovat ainavihantia puita ja pensaita, joita esiintyy luonnonvaraisena eteläisessä Afrikassa. Suvun ominaispiirteisiin kuuluvat pallomaiset tuppilomaisesti kärjestään avautuvat kävyt, jotka voivat olla serotiinisia avautuen vasta maastopalon kuumentaessa niitä.


title: Syprikit

text: Suvun tieteellinen nimi "Widdringtonia" on annettu 1800-luvulla Britannian merivoimissa komentajana toimineen Samuel Edward Widdringtonin kunniaksi.


title: Syprikit

text: Syprikit ovat ainavihantia puuvartisia kasveja. Ne voivat olla yksi- tai monirunkoisia puita tai pensaita. Suurimmat suvun puut kasvavat noin 50 metriä korkeiksi. Rungon kuoren rakenne vaihtelee pehmeän kuituisesta kovan uurteiseen. Suuremmat oksat ovat yleensä vaakatasossa siirottavia tai kohenevia, kun taas pienet oksanhaarat voivat olla siirottavia tai pystyjä.


title: Syprikit

text: Lehdet ovat yksinkertaisia ja ruodittomia. Lehtiasento on tavallisesti sivuversoissa ristikkäin vastakkainen, mutta johtoversoissa usein enemmän tai vähemmän kierteinen. Varhaislehdet ovat neulasmaisia, kun taas myöhäislehdet ovat suomumaisia. Suomumaiset lehdet ovat tavallisesti muodoltaan puikeita tai vinoneliömäisiä ja laidoiltaan hienohampaisia. Johtoversojen lehdet ovat sivuversojen lehtiä suurempia, ja niillä on pitkä johteinen lehtikanta. Lehdet ovat pihkanystyttömiä. Ilmarakoja esiintyy lehden kaikilla pinnoilla.


title: Syprikit

text: Syprikit ovat yksikotisia, mikä tarkoittaa erillisten hede- ja emikukintojen kehittyvän samaan kasviyksilöön.


title: Syprikit

text: Hedekävyksi kutsuttu hedekukinnot kehittyvät yksittäin versojen kärkiin. Hedekäpy koostuu neljästä kahdeksaan hedelehdestä, jotka ovat asettuneet rangan ympärille ristikkäin vastakkaisesti. Kunkin hedelehden abaksiaalisella tai alapinnalla on kolmesta viiteen siitepölyä tuottavaa pölylokeroa.


title: Syprikit

text: Kävyksi kutsuttu emikukinnot voivat kehittyä verson päätyyn kärkisilmusta tai sivuttaisesti hankasilmuista, jolloin ne usein kasvavat ryppäänä. Kävyt voivat muodostaa enimmillään noin 50 ryppäitä. Käpy koostuu tavallisesti neljästä, mutta toisinaan kuudesta, paksusta ja puutuneesta käpysuomusta, jotka ovat asettuneet rankaan kahdeksi ristikkäin vastakkaiseksi pariksi. Kävyt ovat muodoltaan epäsäännöllisen pallomaisia. Kukin käpysuomu muodostuu yhteenkasvettuneesta emisuomusta ja peitinsuomusta. Neljästä käpysuomusta yksi pari on suurempia ja muodoltaan typäköitä, kun taas toinen on pienempiä ja terävämpiä. Kahdessa kasvukaudessa kypsyvät kävyt ovat yleensä serotiinisia, ja säilyvät oksilla avautumattomina kunnes kuumuus avaa käpysuomut. Käpysuomujen avautuessa käpy avautuu kärjestään kuin tuppilokota. Suomujen avauduttua kävyn rangan kärki erottuu lyhyenä, paksuna ja kulmikkaana sekä joskus kaksinkertaisena ulokkeena, josta käytetään nimitystä columella.


title: Syprikit

text: Yksi käpy tuottaa lukuisia siemeniä. Siemenet voivat olla litteitä tai monikulmaisia. Niillä on kaksi keskenään erikokoista lenninsiipeä. Siementaimilla on kahdesta neljään sirkkalehteä.


title: Syprikit

text: Syprikit ovat sypressikasvien heimon alaheimoon Callitroideae kuuluvia havupuita. Niiden lähin sukulaislaji heimon sisällä on australialainen "Diselma archeri", joka muodostaa oman yksilajisen sukunsa.


title: Syprikit

text: Sukuun luokitellaan yleisesti kuuluvaksi seuraavat neljä lajia.Syprikkejä kasvaa luontaisena ainoastaan Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Niitä esiintyy luonnonvaraisena Etelä-Afrikan, Malawin, Mosambikin ja Zimbabwen alueilla.


title: Syprikit

text: Syprikit ovat eteläisen Afrikan vuoristojen puita. Niitä esiintyy Etelä-Afrikan Länsi-Kapin omaleimaisilla Fynbos-pensastoalueilla sekä pohjoisempana korkealla vuoristoissa. Lajeista nivelsyprikki on erityisesti sopeutunut kestämään elinalueidensa toistuvia maastopaloja, ja pystyy uusiutumaan vesomalla palon tuhottua kasvin maanpäälliset osat. Kävyt voivat olla serotiinisia, jolloin ne säilyvät oksilla avautumatta kunnes maastopalon kuumuus avaa käpysuomut ja vapauttaa siemenet.


title: Syprikit

text: Syprikkien puuaines soveltuu hyvin metsäteollisuuden tarpeisiin. Puu on kestävää ja helposti työstettävää. Erityisesti lajeja "Widdringtonia cedarbergensis" ja "Widdringtonia whytei" on historiallisesti käytetty laajalti puurakentamiseen. Suvun taloudellinen merkitys on kuitenkin vähentynyt suurikasvuisten lajien harvinaistuessa ja taloudellisesti arvokkaiden suurten puuyksilöiden vähetessä. Nivelsyprikkiä käytetään jonkin verran koristekasvina, myös huonekasvina.


title: Seobe

text: Seobe (Сеобе; tai "La Guerre la plus glorieuse"; kansainvälisesti "Migrations") on vuonna 1989 ensi-iltansa saanut Aleksandar Petrovićin ohjaama ja käsikirjoittama jugoslavialais-ranskalainen historiallinen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Avtandil Makharadze, Richard Berry ja Isabelle Huppert. Elokuva sijoittuu 1700-luvulle ja kertoo serbialaisten muuttoliikkeestä.


title: Seobe

text: "Seobe" perustuu Miloš Crnjanskin samannimiseen romaaniin "Seobe" (Сеобе) vuodelta 1929. Elokuvan kuvaukset alkoivat 27. elokuuta 1988 ja sen kuvauspaikkoina olivat Jugoslavia, Ranska, Tšekkoslovakia ja Unkari. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Radiotelevizija Beograd, Méditerranée Cinéma Productions ja Adriana International Corporation. "Seobe" sai ensi-iltansa Ranskassa, Cannesin elokuvajuhlilla 21. toukokuuta 1989.


title: Norjan suurkäräjävaalit 2017

text: Norjan suurkäräjävaalit 2017 järjestettiin 11. syyskuuta 2017. Vaaleissa valittiin Norjan suurkäräjien kaikki 169 jäsentä. Oppositiossa ollut työväenpuolue sai eniten ääniä, mutta menetti kuusi paikkaa. Oikeistohallituksen konservatiivipuolue ja edistyspuolue menettivät kannatustaan vain vähän. Eniten kannatustaan nostanut puolue oli keskusta, joka sai 8 paikkaa lisää; lisäksi äärivasemmistopuolue punaiset nousi suurkäräjille saaden yhden paikan.


title: Norjan suurkäräjävaalit 2017

text: Vähemmistöhallituspohja sai äänestäjien kannatuksen, vaikka Høyre menetti hieman kannatusta. Tukipuolueineen se sai 88 paikalla enemmistön suurkäräjien 169 paikasta. Työväenpuolue tukipuolueineen sai 81 paikkaa.


title: Norjan suurkäräjävaalit 2017

text: Vuoden 2013 vaalien jälkeen Norjassa muodostettiin pääministeri Erna Solbergin johtama konservatiivipuolueen ja edistyspuolueen koalitiohallitus, joka sai tukea liberaalipuolueelta ja kristillisdemokraateilta. Työväenpuolue, keskustapuolue, sosialistinen vasemmistopuolue ja vihreät jäivät oppositioon.


title: Norjan suurkäräjävaalit 2017

text:
Norjan suurkäräjävaalien 2017 tulokset
!colspan="8"|
! colspan="3" rowspan="2" style="text-align:left;"| Puolueet
! colspan="3"| Äänet
! colspan="2"| Paikat
! width="75"| Ääniä
! width="30"|%
! width="35"|+/–
! width="30"| Paikat
! width="30"|+/–
Lähde: Valgresultat


title: Gordon W. Allport

text:
Gordon W. Allport (11. marraskuuta 1897, Montezuma, Indiana – 9. lokakuuta 1967, Cambridge Massachusetts) oli yhdysvaltalainen psykologi, joka tunnetaan erityisesti persoonallisuuspsykologian uranuurtajana Yhdysvalloissa. Vuonna 2002 yhdysvaltalaiset psykologit luokittelivat hänet alansa 11. tunnetuimmaksi vaikuttajaksi.
Hän opiskeli Harvardin yliopistossa vuosina 1915–1919 suorittaen alemman korkeakoulututkinnon psykologia pääaineenaan. Sitten hän otti lähetystyöntekijän ja luennoitsijan tehtävän Robert Collegesta Turkin Konstantinnopolissa (Istanbul). Vuonna 1920 hän kuitenkin palasi Yhdysvaltoihin jatkamaan opintojaan pettyneenä Turkissa kohtaamiensa ihmisten haluun muuttua. Allport valmistui Harvardista maisteriksi, ja edelleen tohtoriksi. Hänen väitöskirjansa (1922) aiheena oli "An Experimental Study of the Traits of Personality with Application to the Problems of Social Diagnosis". Hänen tunnetuimpiin teoksiinsa luetaan oppikirja "Personality: A Psychological Interpretation" (1937), jota on pidetty merkkipaaluna yhdysvaltalaisessa persoonallisuuspsykologiassa.


title: Gilles Simon (insinööri)

text: Gilles Simon (s. 14. kesäkuuta 1958 Oujda, Marokko) on ranskalainen insinööri ja suunnittelija. Simon aloitti uransa Ferrarilla moottori- ja elektroniikkapuolen johtajana vuonna 1993. Vuosina 2006–2009 hän toimi Ferrarin moottoriosaston teknisenä johtajana, jonka tehtävästä hän sai väistyä lokakuussa 2009 ja siirtyä kehittämään energiatehokkaampia sekä ympäristöystävällisempiä moottoreita FIA:n moottoriosastolle. Vuonna 2013 Gilles siirtyi Hondan moottoripuolen konsultiksi, jossa työskenteli maaliskuuhun 2017 asti ja palasi takaisin FIA:n tekniselle osastolle.


title: Onpa taivaassa tarjona lapsillekin

text: Onpa taivaassa tarjona lapsillekin on lasten hengellinen laulu, joka julkaistiin metodistien 'Sånger för söndagsskolan'-laulukirjassa ensimmäisen kerran 1869.


title: Onpa taivaassa tarjona lapsillekin

text: Laulun tekijä on luultavasti Albert Midlane, ruotsiksi sen käänsi runoilija Lina Sandell 1869. Laulun suomensi J. W. Hirvonen 1883, ja suomenkielinen laulu otettiin mukaan Harpunsäveliä-laulukokoelmaan 1886. Siionin laulujen version uudisti O. H. Jussila 1916 sekä Inkeri Karvonen vuonna 2014.


title: Onpa taivaassa tarjona lapsillekin

text: Laulu löytyy mm. Lasten virsistä, Siionin kanteleesta sekä Siionin matkalauluista.


title: Kristus, Poika Daavidin

text: Kristus, Poika Daavidin (ruots. Kristus kommer – Davids son) on adventtivirsi, jonka on kirjoittanut ruotsalainen Sven Larson vuonna 1967.


title: Kristus, Poika Daavidin

text: Virren suomensi alun perin Pekka Turunen, ja sitä uudisti Niilo Rauhala 1994.


title: Kristus, Poika Daavidin

text: Virsi löytyy suomenkielisenä Ruotsin kirkon virsikirjasta sekä uudistetuista, vuonna 2016 julkaistuista Siionin lauluista.


title: Armon lapset, kokoontukaa

text: Armon lapset, kokoontukaa on vanha hengellinen laulu, joka julkaistiin arkkivirtenä vuonna 1786. Myöhemmin se on julkaistu myös Halullisten sielujen hengellisissä lauluissa ja heränneitten Siionin virsissä sekä lestadiolaisten Siionin lauluissa.


title: Oi joulun tähti pieni

text: Oi joulun tähti pieni on hengellinen joululaulu, jonka sanat on kirjoittanut Anna Loviisa Uusi-Illikainen vuonna 1970. Niilo Rauhala uudisti sanoja hiukan vuonna 2014. Laulu löytyy Siionin laulut-kokoelmasta numerolla 14.


title: Oi joulun tähti pieni

text: Laulun on säveltänyt kanttori Yrjö Koskimäki.


title: Evolution (Sabrina Carpenterin albumi)

text: Evolution (tyyliteltynä ƎVO⅃ution) on yhdysvaltalaisen poplaulaja Sabrina Carpenterin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 14. lokakuuta 2016 Hollywood Recordsin alaisuudessa.


title: Evolution (Sabrina Carpenterin albumi)

text: Albumilta julkaistiin singlet "On Purpose" ja "Thumbs" vuonna 2016.


title: Evolution (Sabrina Carpenterin albumi)

text: Albumi nousi Billboard 200-listalla sijalle 28.


title: Isaiah Firebrace

text: Isaiah Firebrace (s. 21. marraskuuta 1999 Moama, Uusi Etelä-Wales), tunnettu myös pelkällä nimellä Isaiah, on australialainen laulaja. Taustaltaan hän on aboriginaali.


title: Isaiah Firebrace

text: Firebrace tuli tunnetuksi voitettuaan "The X Factor Australian" kahdeksannen tuotantokauden vuonna 2016. Debyyttialbumi "Isaiah" julkaistiin joulukuussa 2016, ja sen ensimmäinen singlejulkaisu ”It’s Gotta Be You” nousi listoille muun muassa Ruotsissa, Tanskassa ja Alankomaissa.


title: Isaiah Firebrace

text: TV-yhtiö Special Broadcasting Service ilmoitti 7. maaliskuuta 2017 valinneensa Firebracen edustamaan Australiaa Eurovision laulukilpailussa 2017 kappaleella ”Don’t Come Easy”.


title: Luca Marmorini

text: Luca Marmorini (s. 17. kesäkuuta 1961) on italialainen entinen Ferrarin Formula 1 -tallin moottoriosaston johtaja. Marmorini aloitti uransa Ferrarilla vuonna 1990. Sen jälkeen hän siirtyi Toyotalle moottoriosaston tekniseksi johtajaksi vuonna 2002. Hän jätti tehtävän 15. tammikuuta 2009. Lokakuussa 2009 Marmorini palasi takaisin Ferrarille moottoriosaston johtajaksi korvaten tehtävässään Gilles Simonin. Hän jätti Ferrarin 31. heinäkuuta 2014. Lokakuussa 2017 Marmorini liittyi Aston Martinin Formula 1 -talliosastoon tekniseksi neuvonantajaksi.


title: Kun jouluaamu koittaa

text: Kun joulu valkeneepi on joululaulu ja -virsi, jonka ruotsinkielisen tekstin on kirjoittanut Betty Ehrenborg-Posse vuonna 1851. Hän käänsi laulun saksalaisen Abel Bruckhardtin (1845) runosta. Melodia on 1800-luvun alusta saksalainen kansansävelmä, jonka säveltäjää ei tunneta.


title: Kun jouluaamu koittaa

text: Laulu otettiin Ruotsin virsikirjaan (Den svenska psalmboken) vuonna 1986. Alkuperäistä suomennosta (vuodelta 1886) on uudistanut Anna-Mari Kaskinen 1995 Ruotsin kirkon suomenkielistä virsikirjaa varten. Kyseisessä virsikirjassa laulu alkaa sanoilla 'Kun jouluaamu koittaa'. Tämä muoto on otettu myös vuonna 2016 uudistettuihin Siionin lauluihin.


title: Kun jouluaamu koittaa

text: Laulu on levinnyt laajalle, sillä se on käännetty myös englanniksi sanoilla 'When Christmas Morn is Dawning'. Laulun melodiaa käytetään Mikronesian kansallislaulun sävelmänä.


title: Tallin seimen luona kerran

text: Tallin seimen luona kerran on jouluvirsi, jonka on sanoittanut Cecil Francis Alexander vuonna 1848 ja melodian on säveltänyt Henry John Gauntlett (1849). Laulu otettiin Siionin laulut-kokoelmaan vuonna 2016.


title: Tallin seimen luona kerran

text: Laulu löytyy Suomen kirkon ruotsinkielisestä virsikirjasta (virsi nro 30) sanoilla 'Och det hände vid den tiden'. Ruotsiksi virren on kääntänyt Eva Norberg 1971.


title: Oi Jeesus, rakas Ylkäni

text: Oi Ylkä Jeesus rakkahin on Paavali Ervastin runo vuodelta 1874. Laulu tunnetaan erityisesti lestadiolaisen herätysliikkeen piirissä.


title: Oi Jeesus, rakas Ylkäni

text:
Siionin laulut nro 25
Siionin matkalaulut nro 43 "Oi Jeesus, Vapahtajani
Songs and Hymns of Zion nro 78 "O Jesus, Bridegroom, dear and true"


title: Kirkastukoon aamunkoitto

text: Kirkastukoon aamunkoitto on Gustaf Skinnarin 1890 runoilema lauluteksti. Laulu tunnetaan erityisesti lestadiolaisen liikkeen parissa. Väinö Havas muokkasi runoa virsikirjaan, johon se otettiin vuonna 1938. Virsikirjassa sanat kuuluvat 'Kirkasta, Oi Kristus, meille'.


title: On lepopaikka suloinen

text: On lepopaikka suloinen on suomalainen lauluteksti, jonka on kirjoittanut Juho Evert Pietiläinen. Teksti on käännetty ruotsiksi (Det finns en härlig viloplats), mutta käännöksen tekijää ei tunneta.


title: On lepopaikka suloinen

text: Amerikan lestadiolaiset laulavat laulua sanoilla 'There is a place of sweet repose'.


title: Katselen Golgatalle päin

text: Katselen Golgatalle päin on lestadiolaisuudessa käytetty laulu, jonka tekstin on kirjoittanut luultavasti Leonard Typpö. Laulun sävelmä on suomalainen kansansävelmä.


title: Oi Herrani

text: Oi Herrani, kun matkani käy kuolemaan on Niilo Rauhalan runo, joka löytyy virsikirjasta sekä Siionin lauluista.


title: Oi Herrani

text: Rauhala kirjoitti virtensä J.S. Bachin Jouluoratorioon sisältyvän koraalin ”Seid froh dieweil” (nro 35) sävelmään. Virsikirjakomitea halusi kuitenkin virteen kotimaisen sävelmän ja kääntyi silloisen Tuusulan kanttorin, säveltäjänä monin tavoin ansioituneen Jouko Linjaman (s. 1934) puoleen. Hänen ilmeikäs, mutta karuksi luonnehdittu koraalinsa ei kuitenkaan ole tullut kovin tunnetuksi, ei yksinlaulunakaan. Siionin lauluihin otettiinkin siitä syystä vuonna 2016 melodiaksi virteen tarkoitettu Bachin sävelmä.


title: Oi Herrani

text: Virsikirjassa laulu on sijoitettu osastoon 'Kuolema ja iankaikkisuus', kun taas Siionin lauluissa on haluttu korostaa tekstin pääsiäisaiheista sisältöä, joten se on sijoitettu kokoelman osioon 'Jeesuksen ylösnouseminen ja taivaaseen astuminen'.


title: Paolo Martinelli

text: Paolo Martinelli (s. 29. syyskuuta 1952 Modena) on italialainen entinen Ferrarin Formula 1 -tallin moottoriosaston johtaja. Martinelli toimi vuodesta 1994 lähtien Ferrarin moottoriosaston johtana vuoteen 2006 saakka. Hän siirtyi sen jälkeen emoyhtiö Fiatille.


title: Hän saapuu kohta, Jeesus

text: Hän tulee kohta, Jeesus on ruotsalaisen Joël Blomqvistin hengellinen laulu. Sen teksti on syntynyt vuonna 1882 ja sävelmä 1884. Laulu tunnetaan yleisesti etenkin lestadiolaisen ja evankelisen herätysliikkeen piirissä.


title: Hän saapuu kohta, Jeesus

text: Siionin lauluissa laulu on nimellä 'Hän saapuu kohta, Jeesus', Siionin kanteleessa nimellä 'Jo kohta saapuu Jeesus' sekä Sions sånger (2008) kokoelmassa nimellä 'Han kommer snart, vår Jesus'.


title: Tulkaa kaikki kotiin, tulkaa!

text: Tulkaa kaikki kotiin, tulkaa on Johannes Laurilan vuonna 1923 Siionin lähetyslehdessä julkaistu hengellinen laulu.


title: Tulkaa kaikki kotiin, tulkaa!

text: Tiedetään, että virsi oli sisältynyt Aukusti Jokisen 1936 julkaisemaan kokoelmaan 'Siionin valitut laulut ja virret', josta se oli otettu lestadiolaisten 'Siionin lauluihin ja virsiin' ja siitä edelleen 'Siionin lauluihin' (1976). Virsikirjaan se otettiin vuonna 1986.


title: Tulkaa kaikki kotiin, tulkaa!

text: Amerikan lestadiolaisten virsikirjassa Songs and Hymns of Zion laulu alkaa sanoilla 'Listen, loved one, God is calling'.


title: Angolantoko

text: Angolantoko ("Tockus monteiri") on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan lounaisessa Afrikassa Angolassa ja Namibiassa.


title: Angolantoko

text: Lajin kannan suuruutta ei ole määritetty, mutta se on levinnyt hyvin laajalle ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Kannan arvioidaan olevan vakaa, sillä mitään ilmeisiä uhkia sillä ei ole. Sen elinaluetta ovat kuivat savannit ja pensaikkoalueet.


title: Miekkailu kesäolympialaisissa 1952 – miesten kalpa

text: Helsingin olympiakisojen miesten kalpamiekkailuun osallistui 76 urheilijaa edustaen 29 kansallisuutta. Kilpailupäivät olivat 27.–28. heinäkuuta.


text: Jokaisesta erästä neljä parasta jatkoon. Tasatilanteessa uusittiin, jos kyseessä oli jatkoon pääsy, muutoin paremmaksi katsotaan ensisijaisesti kilpailija, jolla on vähemmän vastaanotettuja pistoja. Erissä oteltiin tarvittaessa jokainen jokaista vastaan, ellei jatkoon menijät varmistuneet jo aikaisemmin.


text:
1. erä
2. erä
3. erä
4. erä
5. erä
6. erä
7. erä
8. erä
Aiemmin käydyn joukkuekilpailun neljän parhaan maan - Italian, Ruotsin, Sveitsin ja Luxemburgin edustajat pääsivät suoraan 2.kierrokselle.


text: Jokaisesta erästä neljä parasta välieriin.


text:
1. erä
2. erä
3. erä
4. erä
5. erä


text: Kummastakin erästä viisi parasta loppukilpailuun.


text:
1. erä
2. erä


text: Sijat 2-4 ratkaistiin uusintaotteluin.


title: Konttori (suomalainen televisiosarja)

text: Konttori on suomalainen televisiosarja, joka perustuu samannimiseen brittiläiseen sarjaan. Konttorin ensimmäinen tuotantokausi nähtiin Elisa Viihteellä maaliskuussa 2017 ja Nelosella syksyllä 2017. Sarjan toinen tuotantokausi julkaisiin lokakuussa 2017 ja kolmas tuotantokausi alkuvuodesta 2019 Elisa Viihteellä.


title: Konttori (suomalainen televisiosarja)

text: Sarja on toteutettu Nelosen, Elisa Viihteen ja BBC Worldwiden yhteistyönä. Sen on tuottanut Solar Republic.


title: Don’t Come Easy

text: Don’t Come Easy on australialaislaulaja Isaiah Firebracen kappale, jolla hän edusti Australiaa Eurovision laulukilpailussa 2017. Kappaleen ovat kirjoittaneet David Musumeci, Anthony Egizii ja Michael Angelo.


title: Don’t Come Easy

text: Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa 9. toukokuuta, jossa se sijoittui kuudenneksi 160 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai 173 pistettä ja saavutti sijan 9.


title: SAI KZ X

text: SAI KZ X (myös SAI KZ AOP) oli tanskalaisen Skandinavisk Aero Industrin valmistama yksimoottorinen tulenjohtokone, joka teki ensilentonsa syyskuussa 1951.


title: SAI KZ X

text: KZ VII:n pohjalta kehitetty KZ X esiteltiin vuonna 1951 ja kone teki ensilentonsa 29. syyskuuta samana vuonna. Myös mallitunnuksella KZ AOP tunnettu kone oli rungon osalta teräsputkirakenteinen, siipien ollessa puurakenteiset. Rakenteet oli pinnoitettu vanerilla ja kankaalla, ja tyypissä käytettiin edeltäjäänsä verrattuna tehokkaampaa voimalaitetta.


title: SAI KZ X

text: SAI toimitti Tanskan armeijalle 12 KZ X:tä vuosina 1952–1953. Koneet kärsivät useista onnettomuuksista, mukaan lukien kolme maahansyöksyä. Kaikki 12 Tanskan armeijalle toimitettua konetta romutettiin 1950-puolivälin aikoihin, vaikka Ison-Britannian Farnborough’ssa tehdyt onnettomuustutkinnat osoittivat tyypin syyttömäksi niillä sattuneisiin onnettomuuksiin.


title: SAI KZ X

text: KZ X jäi viimeiseksi tuotantoon päässeeksi Skandinavisk Aero Industrin konetyypiksi.


title: SAI KZ X

text: Vain prototyyppi OY-AOL säästyi romutukselta. Se korjattiin lentokuntoiseksi muun muassa pidentämällä siipien kärkiväliä 10,35 metriin ja korvaamalla alkuperäinen peräsin uudella teräsputkirakenteisella. Muutostyöt nostivat koneen tyhjäpainoa 34 kilogrammaa. Korjattu kone teki ensimmäisen lentonsa 16 vuotta kestäneiden töiden jälkeen 18. lokakuuta 1994.


title: Märta Donner

text: Märta Maria Donner (1. kesäkuuta 1922 Helsinki – 18. maaliskuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen lastenneurologian erikoislääkäri ja Helsingin yliopiston dosentti. Hän tuli tunnetuksi kehitysvammaisten lasten hoidon ja diagnostiikan kehittäjänä toimiessaan Lastenklinikan lastenneurologian ja EEG:n erikoislääkärinä Helsingissä vuosina 1962–1977. Hän konsultoi vuoteen 1985 muiden sairaaloiden lastenneurologiapotilaiden hoitoa Länsi-Uudenmaan aluesairaalassa.


title: Märta Donner

text: Donnerin vanhemmat olivat professori Sven Donner ja lastentarhanopettaja Elsa Strengell. Donner aloitti lääketieteen opiskelut päästyään ylioppilaaksi vuonna 1940. Hän toimi jatkosodan aikana apusisarena Äänislinnassa ja apulaislääkärinä Pälksaaren sotasairaalassa vuonna 1944. Sodan jälkeen hän toimi lastenlääkärinä Diakonissalaitoksen psyykkisesti vammaisten lasten sairaalassa, nykyisessä Rinnekodissa, missä hänen isänsä toimi ylilääkärinä. Donner jatkoi opintojaan ja perehtyi lastenneurologiaan opintomatkoillaan Englannissa ja Ruotsissa. Hänen väitöskirjansa vuonna 1954 käsitteli mongoloidilasten biologiaa ja immunologiaa.


title: Märta Donner

text: Helsingin yliopistollisen keskussairaalan lastenklinikalle perustettiin lastenneurologiaan perehtyneen EEG-lääkärin virka. Donner nimettiin sen ensimmäiseksi haltijaksi, sillä hän oli alan ainoa asiantuntija Suomessa. Donner konsultoi kaikkia Lastenklinikan 13 osastoa ja poliklinikkaa, koska noin joka kymmenes kaikista potilaista kärsi jostakin neurologisesta ongelmasta. Tärkeimpiä ryhmiä olivat epilepsiapotilaat, kehitysvammaiset sekä erilaisista aivovammojen jälkitiloista kärsivät potilaat. Hän käynnisti epilepsiapotilaiden vastaanotot, jotka pian laajenivat neurologisiksi erikoisvastaanotoiksi.


title: Märta Donner

text: 1970-luvulla Donner siirtyi ensin lyhyeksi aikaa Pohjois-Karjalan keskussairaalan osastonlääkäriksi ja toimi 1978–1985 Länsi-Uudenmaan aluesairaalassa Tammisaaressa lastenneurologian osaston ylilääkärinä. Oman työnsä lisäksi hän konsultoi Samfundet Folkhälsanissa ja toimi lääkintöhallituksen asiantuntijana. Hän teki myös läheistä yhteistyötä pohjoismaisten lastenneurologien kanssa.


title: Märta Donner

text: Ansioistaan lastenneurologian kehittäjänä Donner sai 1986 professorin arvonimen. Lisäksi hän vaikutti kehitysvammaisten lasten puolestapuhujana. Vuonna 1967 hän perusti epävirallisen lastenneurologisen klubin, jossa alan lääkärit pitivät alustuksia.


title: Mikey García

text: Mikey Garcia (s. 15. joulukuuta 1987 Kalifornia, Yhdysvallat) on amerikkalainen kevytsarjan nyrkkeilijä ja hallitseva WBC liiton maailmanmestari painoluokassaan. Aiemmin urallaan Garcia on ollut myös höyhensarjassa ja ylemmässä höyhensarjassa WBO liiton mestari.


title: Mikey García

text: Garcia siirtyi ammattinyrkkeilijäksi vuonna 2006. Uransa alkuvuodet Garcia otteli lähinnä tuntemattomia iskijöitä vastaan. Vuonna 2011 Garcia pääsi NABF ja NABO littojen mestaruusotteluun Matt Remillardia vastaan voittaen tämän luovutusvoitolla kymmenennen erän jälkeen. Vuonna 2013 Garcia kohosi WBO liiton maailmanmestariksi lääkärin keskeyttäessä Orlando Salidoa vastaan käydyn ottelun kahdeksannen erän jälkeen.


title: Mikey García

text: Vuonna 2017 Garcia kohosi kevytsarjan WBC liiton maailmanmestariksi tyrmäämällä Dejan Zlaticanin kolmannessa erässä.


title: Jerzens

text: Jerzens on noin tuhannen asukkaan kunta Tirolin osavaltiossa Itävallassa. Jerzens sijaitsee Pitztalin laaksossa Ötztalin Alpeilla.


title: Jerzens

text: Jerzens muodostuu useasta kylästä. Varsinainen Jerzensin kylä sijaitsee noin kilometrin korkeudessa Alppien rinteillä Pitzejoen itäpuolella. Keskustasta nousee kiemurteleva tie 1 500 metrin korkeuteen Hochzeigerin laskettelukeskukseen. Tien varrella sijaitsevat kylät Oberfeld, Haag, Lanchwies, Kaitanger ja Liss. Alppipurot Haselbach, Dorfbach ja Mühlbach laskevat vuorilta kunnan keskustan halki Pitzeen.


title: Jerzens

text: Jerzensin kuntaan kuuluvat myös Pitzen länsipuolelta kylät Schön, Schönlarch, Kienberg ja Graslehn. Niitä halkovat alppipurot Schildbach ja Klausbach. Hieman etelämpänä Pitzenin varrella sijaitsevat kylät Wiesle, Ritzenried ja Rablesau. Jerzensin alueella on laajoja sembramäntymetsiä, joista kunta on paikallisesti tunnettu.


title: Jerzens

text: Kunnan alueelta on tehty pronssikautisia löydöksiä. Varhaisin maininta Jerzensistä on vuodelta 1313, jolloin se oli yksi Imstiin kuuluvista kylistä. Oma pitäjä Jerzensistä tuli vuonna 1650. 1900-luvulla Jerzens lähikuntineen alkoi hiljentyä ja väkiluku vähentyä, kunnes 1960-luvulla sinne avattiin Hochzeigerin laskettelukeskus, joka on alueelle merkittävä työllistäjä tänä päivänä.


title: Harri Johannesdahl

text: Harri Johannesdahl (s. 22. elokuuta 1961) on suomalainen yritysjohtaja ja yrittäjä, joka toimii tällä hetkellä toimitusjohtajana petrokemian teknologiaa kehittävässä Coolbrook Oy:ssä. Coolbrook Oy kertoi helmikuussa 2017 saaneensa Tekesiltä 3,6 miljoonan euron rahoituksen etyylikrakkaukseksi kutsutun muoviteknologiainnovaation kehittämiseen.


title: Harri Johannesdahl

text: Johannesdahl toimii myös Business Analystinä mobiili- ja Facebook- pelejä valmistavassa Namida Diamond Factory Oy:ssä. Sekä Coolbrook Oy:n että Namida Diamond Factory Oy:n hallituksen puheenjohtajana toimii Ilpo Kuokkanen.


title: Harri Johannesdahl

text: Johannesdahl on aiemmin toiminut johto- ja kehitystehtävissä suomalaisissa internet- ja teleoperaattoriyrityksissä ja liikkeenjohdon ja erityisesti startup-yritysten konsulttina omassa, vuonna 2002 perustamassaan Johannesdahl Yhtiöt -yrityksessään. Johannesdahl oli 1990-luvun lopulla mukana perustamassa Saunalahti Groupia (aikaisemmin Jippii Group Oyj, sitä ennen Saunalahden Serveri), joka oli suomalainen internet- ja teleoperaattori. Johannesdahl toimi Jippii Groupin toimitusjohtajana vuoteen 2001 asti.


title: Harri Johannesdahl

text: Koulutukseltaan Johannesdahl on kauppatieteiden maisteri.


title: Harri Johannesdahl

text: Johannesdahl on aiemmin ollut esillä julkisuudessa niin kutsutun Jippii-jutun, vuosia kestäneen oikeusprosessin yhteydessä. Oikeusprosessin aikana Helsingin hovioikeus tuomitsi Johannesdahlin ja silloisen Jippii Group Oyj:n (nykyinen Saunalahti Group) hallituksen puheenjohtajan Ilpo Kuokkasen vankeuteen 2000-luvun alussa tapahtuneista pörssirikoksista. Johannesdahl tuomittiin ehdottomaan vankeuteen vuodeksi ja kymmeneksi kuukaudeksi. Joulukuussa 2012 Helsingin hovioikeus vapautti Johannesdahlin ja Kuokkasen kaikista syytteistä. 6. kesäkuuta 2013 korkein oikeus päätti olla antamatta valituslupaa hovioikeuden päätöksestä, joten se jäi voimaan. Suomen valtio joutui maksamaan yli 4 miljoonaan euroon nousseet oikeudenkäyntikulut.


title: Transaktiomuisti

text: Transaktiomuisti on tietotekniikassa termi laitteistopohjaiselle tuelle tietokoneen muistin käsittelylle transaktioiden avulla.


title: Transaktiomuisti

text: Termi on verrattavissa tietokantamoottorien käyttämälle transaktiomekanismille, mutta ohjelmiston sijaan kyse on suorittimen ja muistipiirien toimintaan liittyvästä ratkaisusta. Ohjelmistopohjaiset ratkaisuvat ovat olleet liian hitaita todelliselle toteutukselle. Toimintamekanismit ovat "best effort" perusteisia ja takeita lukituksen välttämiselle ei ole.


title: Transaktiomuisti

text: Tavoitteena tekniikan toteuttamisella laitteistossa on rinnakkaisuuden tuottamien ongelmien yksinkertaisempi ja tehokkaampi ratkaisu. Varhaiset suunnitelmat perustuivat lukituksen "väistämiseen" ().


title: Transaktiomuisti

text: Transaktiomuisti ei ratkaise kaikkia ohjelmistokehityksen ongelmia:


title: Transaktiomuisti

text: Yksi varhaisimmista käyttökohteista tekniikalle oli Transmetan suorittimissa, mutta käyttö oli rajattu suorittimen sisäiseen toimintaan.


title: Transaktiomuisti

text: AMD on ehdottanut Advanced Synchronization Facility (ASF) käskykantalaajennuksen x86-64 arkkitehtuuriin. Intelillä on vastaavasti Transactional Synchronization Extensions (TSX) laajennus.


title: Transaktiomuisti

text: IBM:n Blue Gene/Q tietokoneessa on vuodesta 2011 lähtien Power-arkkitehtuurin POWER8-suorittimissa tuki transaktiomuistille.


title: Transaktiomuisti

text: QEMUn kehittäjät ovat esittäneet transaktiomuistin käyttöön synkronointimekanismia muistuttavan rajapinnan.


title: Lapset pienet, laulakaa

text: Lapset pienet, laulakaa on hengellinen joululaulu, jonka tekstin on kirjoittanut Aatu Laitinen. Laulun sävelmä on suomalainen toisinto.


title: Lapset pienet, laulakaa

text: Laulu on käännetty ruotsiksi, ja sen sanat alkavat 'Alla barn, kom med och sjung' (Sions sånger 2008). Amerikan lestadiolaiset laulavat laulua sanoilla 'Little children, sing a song' (Songs and Hymns of Zion nro 52).


title: Nyt käymme, Jeesus, toivoen

text: Nyt käymme, Jeesus, toivoen on Väinö Havaksen hengellinen joululaulu (1939). Sen melodian on tehnyt Jaakko Linjama (Siionin laulut nro 13).


title: Nyt käymme, Jeesus, toivoen

text: Laulu löytyy myös ruotsinkielisten rauhansanalaisten laulukirjasta numerolla 13. Laulu, joka alkaa sanoilla 'Till dig, o Jesus, nu vi går' (käännös Gerda Snellman), on kokoelmassa saanut melodiakseen Armas Maasalon sävelmän, joka on tuttu virrestä 'Me lapset pienet riennämme'.


title: Tietokantamoottori

text: Tietokantamoottori on tietokannan käsittelyyn tarkoitettu ohjelmisto, joka hallinoi tietojen säilömistä sekä toteuttaa rajapinnan tai kommunikaatiomekanismin sovelluksille tietokannan tietojen käyttöön. "Tietokantamoottoria" usein käytetään rinnakkaisena terminä "tietokantapalvelimelle" tai "tietokannan hallintajärjestelmälle", mutta nämä ovat usein myös eri käsitteitä.


title: Tietokantamoottori

text: Tietokantojen hallintajärjestelmät () voi käsittää useita erillisiä ohjelmia ja ne voivat olla korkeamman tason hallinnointisovelluksia, jotka ottavat yhteyden tietokantamoottoriin.