title: Korttiluettelo

text: Korttiluettelosta sähköiseen tietokantaan on vain lyhyt askel, sillä korttiluetteloissa tiedot on järjestetty samaan tapaan muokattaviksi tietueiksi kuin sähköisessä luettelossa. Ensimmäiset sähköisten luetteloiden kokeilut tehtiin jo 1960-luvulla, mutta vasta vuonna 1975 Yhdysvalloissa kehitettiin ensimmäinen suuren aineiston luettelo. Nykyisin sähköiset luettelot ovat syrjäyttäneet paperiset versiot ja ne voivat koostua yhden tai usean kirjaston bibliografisista tiedoista.


title: Korttiluettelo

text: Marc-standardit on Yhdysvaltalaisen Henriette Avramin 1960-luvulla kehittämä standardi kirjastojen luettelotietojen tallennukseen ja vaihtamiseen. Niiden avulla kirjastot pystyivät luomaan yhtenäisiä luettelotyyppejä ja ne omalta osaltaan vauhdittivat sähköisen luettelon kehittymistä. MARCista tuli vuonna 1973 kansainvälinen standardi tallentaa bibliografisia tietoja. Tätä nykyä jokainen laajalti käytössä oleva kirjastojärjestelmä tukee MARC-formaattia. Nykyään käytössä on MARC21- formaatti, joka on käytössä kansainvälisesti monissa maissa.


title: Korttiluettelo

text: Ensimmäiset 1970-luvun lopulla kehitetyt luettelot olivat käytännössä sähköisiä kopioita korttiluetteloista. Ne sisälsivät samat tiedot kuin korttiluettelot eikä oikeaa teosta löytynyt kuin täydellisellä haulla. Esimerkiksi teosten hakeminen asiasanoilla ei vielä onnistunut näissä luetteloissa. Ensimmäiset sähköiset luettelot olivat lähinnä kirjojen etsimislistoja, jotka toimivat hyvin vain, jos käyttäjä tiesi mitä etsi.


title: Korttiluettelo

text: 1980-luvun lopulla sähköisiin luetteloihin tuli suuria parannuksia. Niiden vuorovaikutus asiakkaan kanssa parani ja käyttöön otettiin muun muassa Boolen logiikkaan perustuva asiasanahaku. Näin luetteloihin pystyttiin tekemään myös epätäsmällisiä hakuja, esimerkiksi pelkän aiheen perusteella. MARC-standardeja käyttämällä teoksiin voitiin lisätä muun muassa kuvailutietoja, joiden perusteella niitä pystyttiin hakemaan sähköisestä luettelosta. MARC-standardien vuoksi samalla sähköisellä luettelolla pystyi hakemaan tietoja useasta tietokannasta.


title: Korttiluettelo

text: Husain Rashidin ja Methab Ansarin mukaan sähköisillä luetteloilla on seuraavia etuja korttiluetteloon nähden:


title: Rantakylä (Kivennapa)

text:
Rantakylä sijaitsi Kivennavan pitäjän pohjoisosassa Muolaan pitäjän rajalla. 12 km kirkonkylästä ja 2 km Viipuriin vievältä maantieltä. Rantakylässä oli talvisodan alkaessa 70 taloa.
Nykyisin Rantakylän paikkeilla on Tšernjavskoje (Чернявское)-niminen kylä. "Venäjän federaation paikannimiä" -oppaan mukaan Rantakylän nimenä on nykyisin Tšernigovka (Черниговка), ja Tšernjavskoje on sen mukaan puolestaan entisen Kivennavan Ylijärven ja Kannuksenmäen nykyinen nimi.


title: Rasala

text: Rasala oli Kivennavan pitäjän pienimpiä kyliä ja sijaitsi Joutselän pohjoispuolella. Taloja kylässä oli 12 talvisodan syttyessä. Venäjän rajalle oli matkaa nelisen kilometriä. Kylä sijaitsi korkealla mäellä (128 metriä merenpinnasta), josta avautuivat laajat näköalat kaikkiin ilmansuuntiin. Rasala sijaitsi vähän syrjässä Viipuri-Pietari maantiestä.


title: Rasala

text: Nykyisen entisen Rasalan kylän halki kulkee maantie (A120) ja kylän paikkeilla on runsaasti asutusta.


title: Isto Ruoppila

text: Isto Raimo Ruoppila (s. 1935) on suomalainen psykologi ja emeritusprofessori. Hän on ollut Jyväskylän yliopiston psykologian ja varsinkin kehityspsykologian professori 1971–2000. Hänen tutkimuskohteitaan ovat muun muassa asenteet, testien käyttö, lasten kielellinen kehitys sekä kehitysvammaisten psykologiset piirteet.


title: Isto Ruoppila

text: Ruoppilan isä oli kielentutkija Veikko Ruoppila.


title: PHP Liiketoiminta

text: PHP Liiketoiminta Oyj (2.8.2007-), Päijät-Hämeen Puhelin Oyj (23.4.1999 -1.8.2007) on 2007 Finnet-ryhmästä eronnut puhelinyhtiö, joka perustuu Päijät-Hämeen Puhelinyhdistys ry:een (1970) ja sen edeltäjiin Lahden Keskinäinen Puhelinyhdistys ry:een (1918) sekä Lahden Keskinäinen Telefooniyhdistys ry:een (1906).


title: PHP Liiketoiminta

text: Yhtiö perustuu 1906 perustettuun Lahden Keskinäinen Telefooniyhdistykseen, jolla oli 110 tilaajaa. Yhtiö perusti 1907 toimipaikan Lahden kaupungin Harjukadun ja Rauhankadun kulmaan. Toimipaikan laajennus toteutetaan 1920. Samaan aikaan Lahden kaupungissa ja Lahden talousalueella toimi myös Orimattilan telefoniyhtiön puhelinkeskus. 1910 Lahden Keskinäisellä Telefooniyhdistyksellä on 397 tilaajaa sekä kaukopuheluyhteydet Helsinkiin, Heinolaan, Mäntsälään, Jyväskylään, Kouvolaan ja Hämeenlinnaan.


title: PHP Liiketoiminta

text: Suomen ensimmäinen paikkakuntien välinen kaukopuhelinyhteys perustetaan Lahden ja Heinolan kaupunkien välille 1951. 1968 on saatu koko Lahden toimialueen kaikkien puheluiden automatisointi päätökseen. 1969 Lahden Keskinäinen Puhelinyhdistys ry aloitti dataliikenteen siirroon puhelinverkossa Keskon datalla.


title: Riihisyrjä

text: Riihisyrjä () sijaitsi 7 kilometriä Kivennavan kirkolta, Rautuun johtavan maantien varrella. Kylä on melko suuri, taloja ennen talvisodan syttymistä 53.


title: Riihisyrjä

text: Nykyinen syrjäinen pikkukylä on osittain säilyttänyt suomalaisen kulttuurimaisemansa. Laajojen niittyjen keskellä satunnaisia rakennuksia. Muutama talo on suomalaiskaudelta, muutama ulkorakennus ja yksi päärakennus, pääosa rakennuskannasta on venäläisiä datsoja. Yhteys Raudusta on hiekkatietä. Kylään ei ole tienviittaa eikä kylttiä, eikä siellä ole mitään palveluita.


title: Anton Kalinitšenko

text: Anton Jevgenjevitš Kalinitšenko (, s. 22. heinäkuuta 1982 Kemerovo) on venäläinen mäkihyppääjä. 168 senttimetriä pitkä ja 52 kilogrammaa painava Kalinitšenko edustaa CWSM Mežduretšensk -seuraa.


title: Anton Kalinitšenko

text: Kalinitšenko osallistui vuoden 2002 talviolympialaisiin Salt Lake Cityssä, jossa hän oli suurmäen kilpailun 47:s. MM-kilpailuissa hän on ollut mukana niin ikään kerran, vuonna 2001 Lahdessa. Lentomäen MM-kilpailuihin Kalinitšenko on osallistunut kahdesti.


title: Anton Kalinitšenko

text: Kalinitšenko debytoi maailmancupissa marraskuussa 1999 Kuopion suurmäen kilpailussa ollen 51:s. Avauspisteensä hän saavutti tammikuussa 2001 Park Citystä ollen suurmäen kisassa 28:s. Kalinitšenkon paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa on 24. tila joulukuulta 2011 Engelbergistä.


title: Reijo Ruuhela

text: Reijo Tuomas Ruuhela (s. 1935) on suomalainen taloustieteilijä ja professori. Hän on ollut vuodesta 1976 Vaasan kauppakorkeakoulun liiketaloustieteen professori ja vuodesta 1978 vararehtori. Hänen tutkimusalaansa ovat yrityksen kasvu ja rahoitus.


title: Reijo Ruuhela

text: Ruuhela on 1970-luvulla kehittänyt Kaskara-mallin, jonka avulla yrityksen kasvua voi tarkastella kannattavuuden ja rahoituksen näkökulmasta.


title: Suomen Tulli (televisiosarja)

text: Suomen Tulli on suomalainen dokumentaarinen televisiosarja, joka kertoo Helsinki-Vantaan lentoaseman arjesta. Sarjassa seurataan elämää muun muassa Helsingin tullin maa- ja meriliikenteen, Nuijamaan ja kilpisjärven tullin, Savo-Karjalan ja Lapin liikkuvan ryhmän voimin, mekaanikkojen, lentohenkilökunnan sekä matkustajien matkassa. Ensimmäinen tuotantokausi alkoi Jim-kanavalla 25. syyskuuta 2012. Toinen tuotantokausi 10. syyskuuta 2013. Kolmas tuotantokausi 10. syyskuuta 2014. Neljäs tuotantokausi 8. syyskuuta 2015.


title: Aksioni

text: Aksioni (spin-0) on hypoteettinen alkeishiukkanen. Se esiintyy Peccei-Quinn-teoriassa vahvan CP-ongelman ratkaisemiseksi.


title: Aksioni

text: Aksionit ovat eräs ehdokas pimeäksi aineeksi.


title: Sarastus (lehti)

text: Sarastus on suomalainen traditionalistinen verkkolehti. Lehden päätoimittaja on kirjailija Timo Hännikäinen. Lehteä tehdään vapaaehtoisvoimin. Se perustettiin syksyllä 2012.


title: Sarastus (lehti)

text: Vuonna 2015 Sarastus julkaisi kokoelman lehdessä ilmestyneistä teksteistä nimellä "Sarastus – Kirja I". Kirjan kustantajana toimii kirjan julkaisun yhteydessä toimintansa aloittanut kustannusosakeyhtiö Kiuas.


title: Sarastus (lehti)

text: Lehden mukaan traditionalismia edustavat länsimaisessa ajattelussa muun muassa Joseph de Maistre, Oswald Spengler ja Julius Evola. Timo Hännikäisen mukaan ulkomaisia esikuvia Sarastusta perustettaessa olivat muun muassa saksalainen "Junge Freiheit", yhdysvaltalainen AlternativeRight.com ja ruotsalainen Motpol.nu. Hännikäisen mukaan lehden aatteellisiin juurin kuuluvat muun muassa vastavalistus, Saksan ”konservatiivinen vallankumous” ja eurooppalainen "Nouvelle Droite".


title: Ruukin maaseutuopisto

text: Ruukin Maaseutuopisto on Ruukissa koulutilalla toimiva maatalousalan ammatteihin kouluttava oppilaitos.


title: Ruukin maaseutuopisto

text: Nykyisin opistossa on aloina hevostalousala, maatalousala ja luontoala. Opistossa voi myös suorittaa ammatillisen perustutkinnon ja ylioppilastutkinnon kaksoistutkinnon. Peltoalaa on 80 hehtaaria, joista osa on laitumena, osalla viljellään rehua ja heinää.


title: Ruukin maaseutuopisto

text: Tilan pinta-ala oli 1980-luvun alkupuolella 230 hehtaaria, ja siitä oli viljeltyä 50 hehtaaria. Peruslinjan lisäksi oli erikoislinjoina viljelijä- ja viljelijä-koneenkorjaajalinja. Peruslinjan yleisjakso järjestettiin Kestilässä ja maamieskoulu oli Oulaisissa.


title: Ruukin maaseutuopisto

text: Oppilaitoksen juuret juontavat vuoteen 1859. Siikajoen Ruukissa koulu on toiminut vuodesta 1926. Opisto kuuluu Raahen koulutuskuntayhtymään.


title: Ruukin maaseutuopisto

text: Oppilaitos kuuluu Museoviraston luetteloimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Se on yhtenäinen ja hyvin säilynyt oppilaitoskokonaisuus. Kouluun liittyy kasvinviljelykoeasema eli MTT:n Pohjois-Pohjanmaan tutkimusasema.


title: Ruukin maaseutuopisto

text: Oppilaitoksen nimi on vaihdellut:


title: Auttaja

text: Auttaja oli Evankelis-Luterilaisen Kansalliskirkon Michiganin Ironwoodissa vuosina 1906–1964 julkaisema amerikansuomalainen sanomalehti. Myöhemmin se ilmestyi hartauslehtenä.


title: Auttaja

text: Pastori Pietari Vuori osti vuoden 1906 alussa Ironwoodissa ilmestyneen "Vapaan Sanan" ja ryhtyi julkaisemaan sitä "Auttaja"-nimisenä viikkolehtenä. Seuraavana kesänä se tunnustettiin Kansalliskirkon äänenkannattajaksi. Vuonna 1909 lehden kirjapaino siirtyi kirkkokunnalle, joka perusti Finnish Printing Company -nimisen yhtiön. "Auttajan" toimittajina työskentelivät pastorit M. N. Westerback ja J. E. Nopola. Sen levikki oli 2 900 kappaletta vuonna 1909, 2 400 1920-luvun alussa ja 1 800 vuonna 1935. Lehti kiisteli pitkään Suomi-Synodin ja sen lehden "Amerikan Suomettaren" kanssa.


title: Auttaja

text: Kansalliskirkon liittyessä Missouri-synodiin "Auttajasta" tuli aluksi Ironwoodissa ja myöhemmin Saint Louisissa kuukausittain ilmestynyt hartauslehti. Vuosina 1968–1991 sitä julkaistiin kahdesti kuukaudessa "Amerikan Uutisten" liitteenä.


title: Aleksei Slepov

text: Aleksei Aleksejevitš Slepov (s. 19. joulukuuta 1986 Radužnyi) on venäläinen ampumahiihtäjä ja entinen maastohiihtäjä. Slepov on 171 senttimetriä pitkä ja painaa 67 kilogrammaa. Hänen valmentajinaan toimivat Juri Zaitsev ja Valeri Hramonojkin.


title: Aleksei Slepov

text: Slepov aloitti uransa maastohiihdon parissa. Hän osallistui vuosina 2010–2011 kolmeen maailmancupin osakilpailuun saavuttaen jokaisessa pisteitä. Parhaimmillaan hän oli 14. tammikuussa 2010 Rybinskin 30 kilometrin takaa-ajokilpailussa. Vuonna 2009 Slepov saavutti alle 23-vuotiaiden MM-pronssia samalta matkalta.


title: Aleksei Slepov

text: Slepov vaihtoi ampumahiihtoon kaudeksi 2011–2012. Hän debytoi maailmancupissa tammikuussa 2013 Anterselvan pikamatkalla ollen 73:s. Ensimmäiset pisteensä hän saavutti maaliskuussa 2013 ollen Sotšin normaalimatkalla 27:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran niin ikään Sotšissa maaliskuussa 2013 oltuaan pikamatkalla yhdeksäs. Parhaimmillaan hän on sijoittunut neljänneksi Pokljukan pikamatkalla joulukuussa 2015.


title: Aleksei Slepov

text: Ampumahiihdon EM-kilpailuista Slepov on saavuttanut kolme kultamitalia.


title: Ruusuvuori

text: Ruusuvuori on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:


title: Vapaa Sana (Ironwood)

text: Vapaa Sana oli Michiganin Ironwoodissa vuosina 1904–1906 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.


title: Vapaa Sana (Ironwood)

text: O. Massisen julkaiseman työväenasiasta kiinnostuneen viikkolehden toimittajina työskentelivät Santeri Mäkelä ja J. W. Lilius. Pastori Pietari Vuori osti lehden vuoden 1906 alussa ja alkoi julkaista sen tilalla Kansalliskirkon äänenkannattajaa "Auttajaa".


title: Riihiö

text: Riihiö oli pieni kyläyhteisö Kivennavalla Vehmaisten kylän takana rajalle päin. Riihiö oli aivan rajan pinnassa, Venäjän puolella Lempaalanjärvi ja Lempaala. Kylässä oli talvisodan syttyessä vain kolme taloa, rajavartioston talo, metsänvartijantalo ja Kakon talo.


title: Riihiö

text: Vanhan rajan tuntumassa on nykyisin asutusta tuolla kohdin, mutta ei kuitenkaan Riihiön kohdalla vaan Inkerinmaan puolella.


title: Työväen Järjestönuorten Liitto

text: Työväen Järjestönuorten Liitto oli suomalainen sosialistinen varhaisnuorisojärjestö. Liitto perustettiin SDP:n alaisuuteen vuonna 1917, mutta 1920-luvulla se toimi yhteistyössä sosialististen ja kommunististen järjestöjen kanssa. Vuonna 1930 viranomaiset kielsivät liiton toiminnan ja järjestön aktiivit vangittiin. Liitto oli tarkoitettu alle 16-vuotiaille.


title: Työväen Järjestönuorten Liitto

text: Suomen Sosialidemokraattisella Puolueella ei ollut varhaisnuorisojärjestöä sen jälkeen, kun viranomaiset lakkauttivat Ihanneliiton vuonna 1912. Toimintaa alettiin käynnistää uudelleen vuoden 1916 eduskuntavaalien jälkeen. Aktiivisia asiassa olivat varsinkin sosialidemokraattisten nais- ja nuorisoliittojen toimijat. Vuonna 1917 muodostettiin Työväen Järjestönuorten Valtuuskunta, johon tuli edustajia nais-, nuoriso- ja raittiusliitoista. Puheenjohtajana toimi raittiusliiton Jussi Tuominen. Sääntöjä luonnosteli sihteeri Jussi Railo, joka otti mallia varsinkin partioliikkeestä. Saatuaan työnsä tehtyä valtuuskunta julkaisi Railon kirjoittaman "Järjestöpojat ja järjestötytöt" -ohjekirjasen sekä vetoomuksen, jossa kehotettiin ohjaamaan lapset uuteen järjestöön, pois porvarillisen kasvatuksen, partioliikkeen ja pyhäkoulujen vaikutuspiiristä.


title: Työväen Järjestönuorten Liitto

text: Suomen Työväen Järjestönuorten Liiton perustava kokous pidettiin 7. lokakuuta 1917 Helsingin työväentalolla, jonne kerääntyi 60 kutsuttua edustajaa maan eri puolilta. Kokous hyväksyi säännöt, joiden mukaan liiton tarkoituksena oli yhteenliittää ”työväenluokan lapset ja varhaisnuoret kautta maan, kasvattaa heissä yhteenkuuluvaisuuden tunnetta, järjestyskykyä ja kuntoisuutta, pyrkimystä työskennellä itsensä ja sorrettujen toveriensa puolustamiseksi ja halua kehittyä tietoiseksi, taitoiseksi ja siveellisesti lujatahtoiseksi taistelijaksi uuden, paremman yhteiskunnan luomiseksi.” Liiton perusyksikköjä olivat joukkueet ja osastot, piirijärjestöt huolehtivat aluetoiminnasta. Jo ennen liiton varsinaista perustamista, kesällä 1917, oli toiminnassa 25 osastoa, joihin kuului noin 9 300 jäsentä. Perustamisen aikoihin jäseniä oli noin 20 000 ja muutama kuukausi myöhemmin 24 000. Opetustyö kuului alkuaikojen TJN:n ohjelmaan, mutta (toisin kuin Ihanneliitossa) se rajattiin koskemaan vain koulunsa päättäneitä. TJN järjesti myös monenlaista kilpailutoimintaa.


title: Työväen Järjestönuorten Liitto

text: Sisällissodan alkaminen tammikuussa 1918 vaikeutti liiton toimintaa, mutta punaisten hallitsemilla alueilla järjestettiin muun muassa lastenjuhlia ja hiihtokilpailuja. Sodan päätyttyä toiminta tyrehtyi. Monet liiton aktiivit joutuivat vankileireille ja jäivät orvoiksi tai erotettiin vanhemmistaan.


title: Työväen Järjestönuorten Liitto

text: Yksittäiset järjestönuorten osastot aloittivat toimintansa uudelleen jo syksystä 1918 alkaen. Keväällä 1919 perustettiin liiton toiminnan uudelleenkäynnistämistä valmistelemaan nuoriso-, nais- ja raittiusliiton edustajista koostunut toimikunta, ja toiminta käynnistyi syksyllä. TJN:n toinen edustajakokous pidettiin 28.–29. huhtikuuta 1920 Helsingissä. Kokous hyväksyi liitolle uudet säännöt ja ohjelman, jossa tavoitteeksi asetettiin sosialistiseen maailmankatsomukseen perustuvan luokkatietoisuuden alkeiden opettaminen. Partioliikkeeltä kopioiduista toimintamuodoista luovuttiin, koska sotilaallisluonteisen kasvatuksen nähtiin vahingoittaneen liiton toimintaa. Retkeily vaihtui opetustunteihin, joiden sisältöä olivat muun muassa leikit, voimistelu, laulu, piirustus, matematiikka, yhteiskuntaoppi, historia ja luonnontieteet. Lapset esittivät tunneilla oppimiaan leikkejä ja tansseja työväenjärjestöjen iltamissa.


title: Työväen Järjestönuorten Liitto

text: Sisällissodan jälkeen tapahtunut työväenliikkeen jakautuminen vaikutti myös varhaisnuorisotyöhön. Kiellettyä Suomen kommunistista puoluetta ja julkista Suomen sosialistista työväenpuoluetta tukeneet radikaalit saivat enemmistön Suomen sosialidemokraattisessa nuorisoliitossa, jonka aktivistit johtivat myös järjestönuoria, joten TJN jäi laitavasemmiston käsiin. SDP katkaisi suhteensa järjestönuoriin, ja lopetti taloudellisen tuen maksamisen.


title: Työväen Järjestönuorten Liitto

text: TJN:n kolmas liittokokous pidettiin 9. maaliskuuta 1922 Helsingissä. Kokous päätti aloittaa läheisen yhteistyön Työväen raittiusliiton kanssa. TJN liittyi TRL:n jäseneksi, liittojen toimistot olivat samassa huoneessa ja ne perustivat yhteisiä piirijärjestöjä sekä osastoja. Paikalliset olosuhteet ratkaisivat sen, kummalla nimellä toimintaa järjestettiin. Loppuvuonna 1922 muodostettiin SSTP:n, nuorisoliiton ja naisliiton edustajista koostunut Sosialistinen lastentyövaliokunta koordinoimaan varhaisnuorisotoimintaa.


title: Työväen Järjestönuorten Liitto

text: Vuonna 1923 valtio kielsi SSTP:n, nuorisoliiton ja naisliiton toiminnan. Järjestöjen johtajat vangittiin, jolloin myös TJN:n toiminta lamaantui, koska sen johtavat aktivistit olivat pitkälti samoja kuin nuorisoliitossa. Vielä pahempi isku toiminnalle saatiin saman vuoden elokuussa, kun sosialidemokraattisen nuorisoliiton seuraajaksi perustetun Suomen Sosialistisen Nuorisoliiton johto pidätettiin, järjestönuorten toimisto suljettiin ja asiakirjat takavarikoitiin. Toiminta alkoi pian uudelleen Sosialistisen Nuorisoliiton nimen alla, mutta SNL koki edeltäjiensä kohtalon marraskuussa 1925. Monia järjestönuorten aktivisteja vangittiin, mutta itse liittoa ei lakkautettu.


title: Työväen Järjestönuorten Liitto

text: SKP:n puoluekokous päätti heinäkuussa 1925, että TJN:n tuli toimia (salaisen) Suomen kommunistisen nuorisoliiton aktiivien johtamana. SKNL:n tehtäväksi annettiin TJN:n linjan radikalisoiminen ja toiminnan laajentaminen kouluihin. Vuoden 1926 liittokokouksessa TJN:n johdosta syrjäytettiin naisliiton vanhemmat toimijat ja tilalle tuli nuorisoliittolaisia. TJN alkoi irtautua myös raittiusliiton vaikutusvallasta. Järjestönuorille perustettiin kannatusyhdistys, jonka avulla vasemmistolaiset järjestöt tukivat lapsitoimintaa taloudellisesti. TJN:n jäsenmäärä lähti nousuun. Vuonna 1928 jäseniä oli 3 700 ja vuotta myöhemmin 6 000.


title: Työväen Järjestönuorten Liitto

text: Vuoden 1928 edustajakokous päätti palata partioliikkeeltä tuttuihin toimintamuotoihin. Liitto otti käyttöön yhtenäiset järjestöasut ja tervehdykseksi omaksuttiin kansainvälisen esimerkin mukaisesti "Työväen asiain puolesta aina valmiit!" Liiton toiminta laajeni muutenkin. Ohjelmaan tulivat muun muassa näytelmät, retket ja ompeluseurat. Ohjelmanumerojen materiaalia kirjoitettiin aktiivisesti itse, mutta myös käännettiin ja sovitettiin uusiksi. Järjestönuorten laulukirja ilmestyi 1929. Vuonna 1929 lapsille järjestettiin 24 kesäleiriä, joihin osallistui yhteensä noin tuhat järjestönuorta. Monet kaupunkilaislapset pääsivät ensi kerran maaseudulle, kun järjestönuoret tekivät retkiä. TJN järjesti kesäsiirtolatoimintaa punaorvoille yhteistyössä Valtiollisten vankien huoltoyhdistyksen kanssa. Vuoden 1929 aikana liitto kampanjoi ahkerasti lapsityöntekijöiden oikeuksien puolesta. TJN järjesti esimerkiksi kokouksia, joissa työssäkäyvät lapset kertoivat oloistaan.


title: Työväen Järjestönuorten Liitto

text: Vuoden 1929 aikana TJN alkoi osallistua aktiivisemmin päivänpolitiikkaan. Lapset levittävät muun muassa lentolehtisiä ja vaalimainoksia sekä myivät postikortteja poliittisten vankien hyväksi. Keväällä 1929 oikeistolehdistössä kuten Uudessa Suomessa, Iltalehdessä ja Helsingin Sanomissa alkoi esiintyä voimakasta arvostelua TJN:ää kohtaan. Liiton lakkauttamista vaadittiin. Vappumarsseilla poliisi takavarikoi lasten omat tunnukset. TJN varautui haasteeseen siirtämällä omaisuutta turvallisempiin säilytyspaikkoihin. TJN:n tilaisuuksia alettiin häiritä. Liiton seitsemäs edustajakokous pidettiin helluntaina 1930 Vaasassa. Kokous käsitteli muun muassa lasten työssäkäyntiä ja opettajien mielivaltaa. Välittömästi kokouksen jälkeen Valtiollinen poliisi suoritti kotietsinnän liiton toimistossa, jonka ovet suljettiin ja järjestö haastettiin oikeuteen. TJN lakkautettiin oikeuden päätöksellä, mutta henkilöitä ei pidätetty tässä yhteydessä.


title: Työväen Järjestönuorten Liitto

text: Julkisen toiminnan osoittauduttua mahdottomaksi siirrettiin lapsitoiminta maanalle. TJN:n ja SKNL:n johtohenkilöt päättivät muodostaa salaisia 4-8 henkilön pioneerisoluja, jotka toimivat kouluissa, työpaikoilla ja kaduilla. Julkista toimintaa järjestettiin esimerkiksi retkeily- ja urheilukerhojen muodossa. Toimintaa organisoi SKNL:n keskuskomitean pioneerijaosto, jonka keskeisiä henkilöitä olivat Neuvostoliitossa pioneeriohjaajakoulutusta saaneet Mirjam Tiilikainen ja Impi Anttila. Vuonna 1931 pioneereille alettiin rakentaa maanlaajuista keskusorganisaatiota (Pioneerijärjestö). Vuonna 1934 SKNL antoi pioneerityöstä ohjeet, joiden mukaan jokaisessa liiton solussa tuli olla pioneerityöstä vastaava henkilö. Pioneerit toimivat SKP:n ja SKNL:n lähetteinä, levittivät kouluihin propagandaa ja avustivat poliittisia vankeja. Järjestön koko maahan levinneestä "Pioneeri"-lehdestä otettiin noin 500 kappaleen painoksia. Pioneeritoiminta oli voimakkainta suurimmissa kaupungeissa. SKNL:n keskuskomitea päätti lopettaa pioneerityön vuodenvaihteessa 1934–1935, koska se koettiin liian vaaralliseksi lapsille.


title: Työväen Järjestönuorten Liitto

text: Kesällä 1917 julkaistiin Jussi Railon "Järjestöpojat ja järjestötytöt" -kirjanen, jossa oli liittoa valmistelleen toimikunnan ohjeita lapsityöhön. Päivitetyt toimintaohjeet julkaistiin 1929 teoksessa "Järjestönuoren käsikirja".


title: Työväen Järjestönuorten Liitto

text: Kesäkuussa 1920 TJN julkaisi yhteistyössä TRL:n kanssa näytenumeron "Järjestönuori"-lehdestä. Sen seuraava numero ilmestyi vasta vuoden päästä. Syyskuusta 1922 alkaen liitto julkaisi lehteä "Työläislapsi". Sen nimeksi vaihdettiin kuitenkin pian "Varhaisnuori", ja julkaisijaksi tuli raittiusliitto. Raittiuteen keskittyminen ei tyydyttänyt järjestönuorten johtoa, joten alkuvuonna 1923 alettiin julkaista omaa "Punalippu"-lehteä. Punalipun virallinen julkaisija oli Työväen Kirjallisuuden Edistämiskeskus. Lehteä toimittivat muun muassa Väinö Vuorio ja Armas Äikiä. Punalipun ilmestyminen keskeytyi ensimmäisen kerran jo keväällä 1923, kun vasemmistolaisten järjestöjen johtavat toimijat vangittiin. TJN:n viides edustajakokous 1928 päätti ottaa taloudellisesti kannattamattoman ja levikinlaskusta kärsineen Punalipun suoraan liiton alaisuuteen. Päätoimittajaksi valittiin Aino Kavenius. Levikki alkoi jälleen nousta. Vuonna 1928 lehden painos oli 3 000 ja vuotta myöhemmin 5 000.


title: Rontu

text: Rontu eli Ronnunkylä sijaitsi nelisen kilometriä Kivennavan kirkonkylästä itään. Kylässä oli ennen talvisotaa 36 taloa. Ronnunkylän tienoilla eli Podgornojessa on nykyisin runsaasti asutusta.


title: Jalkaväkirykmentti 40 (talvisota)

text: Jalkaväkirykmentti 40 (JR 40) perustettiin Oulussa joulukuun 1939 alussa.


title: Jalkaväkirykmentti 40 (talvisota)

text: Alun perin oli perustettu Ylimääräisten kertausharjoitusten aikaan täydennysjoukoksi Täydennysjalkaväkirykmentti 7. Sen nimi muuttui loka-marraskuun vaihteessa Täydennysjalkaväkirykmentti 8:ksi ja sitten osasto Perksaloksi joukko-osaston komentajan majuri Armas Perksalon mukaan.


title: Jalkaväkirykmentti 40 (talvisota)

text: Joukko-osaston miehistö kotiutettiin marraskuun alussa, ja vajaalukuinen alipäällystö ja päällystö siirrettiin Rovaniemelle. Joulukuun alussa alipäällystö ja päällystö siirrettiin ensin Raaheen ja sitten Ouluun, missä joukko-osastosta muodostettiin Jalkaväkirykmentti 40.


title: Jalkaväkirykmentti 40 (talvisota)

text: Rykmentin miehistö koostui ympäri Suomea kotoisin olleista vanhempien ikäluokkien miehistä kaikkiaan viiden sotilaspiirin alueelta. Rykmentin ensimmäinen pataljoona koottiin pääasiassa Oulun seudun miehistä, mutta siihen kuului miehiä myös Ylivieskan sotilaspiirin alueelta sekä Keski-Suomesta. Rykmentissä päällystö ei tuntenut juurikaan alaisiaan eivätkä alaiset johtajiaan. Lisäksi varustus oli rykmentillä kehno.


title: Jalkaväkirykmentti 40 (talvisota)

text: Jalkaväkirykmentti koostui seuraavista yksiköistä:JR 40 oli perustettu 9. Divisioonan reserviksi, mutta kun pohjoisen sotatoimia varten erotettiin Pohjois-Suomen Ryhmästä 12. joulukuuta suoraan päämajan alainen Lapin Ryhmä, JR 40 ohjattiin sen käyttöön. 16. joulukuuta tehtiin päätös rykmentin käyttämisestä Pelkosenniemellä, jonne puna-armeija oli edennyt Sallasta.,


title: Jalkaväkirykmentti 40 (talvisota)

text: Rykmentti saapui joulukuun 16. päivänä Kemijärvelle, jossa se purettiin junasta. Välittömästi purkamisen jälkeen rykmentti siirtyi Pelkosenniemelle. Taistelusta Pelkosenniemellä 18. 12. muodostui kohtaamishyökkäys, jossa kummallakin osapuolella oli aktiivinen tehtävä. Neuvostoliittolaisilla oli aluksi aloite. Suomalaisten kärkipataljoonan III/JR 40:n suunnistusvirhe koitui JR 40:n eduksi. Kylässä päivän aikana käydyissä taisteluissa kyettiin neuvostojoukkojen rynnistys torjumaan II/JR 40 ja III/JR 40:n voimin, kun käytettävissä oli yksi pataljoona suunniteltua enemmän. Siitä huolimatta tilanne illalla oli jo niin kriittinen, että kylästä valmistauduttiin luopumaan. Taistelun ratkaisi parempi taistelutahto ja sotaonni. Heikkojen yhteyksien takia ei saarrostavaa pataljoonaa I/JR 40 saatu käsketyksi takaisin. Pimeässä yössä taistelun melu neuvostoliittolaisten selustassa aiheutti pakokauhun heidän keskuudessaan. Myös suomalainen pataljoona hajosi taisteluun tottumattomana. Kuitenkin uhka Pelkosenniemen suunnalla oli saatu poistetuksi puutteellisen koulutuksen takia tosin kohtuuttoman suurin tappioin.,


title: Jalkaväkirykmentti 40 (talvisota)

text: Suomalaisten vastahyökkäyksen ansiosta neuvostoliittolaiset perääntyivät useita kymmeniä kilometrejä aina Saijan kylään asti, lähellä Sallan kirkonkylää. Puna-armeijalaiset jättivät jälkeensä mm. 3 panssarivaunua, 1 tykin, 27 autoa, kone- ja pikakiväärejä sekä runsaasti ampumatarvikkeita.


title: Jalkaväkirykmentti 40 (talvisota)

text: Joulukuun 26. 1939 saapuivat JR 40:n pääosat eli II/JR 40 ja III/JR 40 Saijasta Joutsijärvelle tukemaan neuvostoliittolaisten Kemijärveen tapahtuneen hyökkäyksen torjuntaa. Tammikuun aikana osasto Suoranta, johon I/JR 40 kuului, torjui vihollisen hyökkäysyrityksiä. Helmikuussa tilanne Saijan alueella rauhoittui. Ruotsalaisista vapaaehtoisista koottu joukko Svenska Frivilligkåren otti rintamavastuun JR 40:ltä Märkäjärvellä 28. helmikuuta 1940 mennessä.


title: Jalkaväkirykmentti 40 (talvisota)

text: JR 40 siirtyi kahden vuorokauden junakuljetuksella Kemijärveltä Viipurinlahdelle, jossa se alistettiin JR 10:lle, ja se ehti osallistua sodan loppuvaiheessa maaliskuussa 1940 Säkkijärven Häränpäänniemen taisteluihin.


title: Jalkaväkirykmentti 40 (talvisota)

text: Suomen ja Neuvostoliiton välisen talvisodan taistelut taukosivat 12. maaliskuuta tehdyn Moskovan rauhan perusteella seuraavana päivänä 13. maaliskuuta klo 11.


title: Jalkaväkirykmentti 40 (talvisota)

text: Kirjailija Pentti Haanpää palveli 6./JR 40:ssä ja kirjoitti kokemuksistaan kirjan ""Korpisotaa"".


title: Räikylä

text: Räikylä tai Räikkylä oli kylä Siiranmäen, Soppikylän ja Kekrolan välissä Kivennavan pitäjässä. Taloja Räikylässä oli kymmenen. Nykyisin tie halkoo edelleen maisemaa, mutta tien varressa Räikylän kohdalla ei ole asutusta.


title: Eero Johannes Korpela

text: Eero Johannes Korpela (6. huhtikuuta 1898 Kauvatsa – 14. kesäkuuta 1986 Helsinki) oli virkamies, MTK:n toiminnanjohtaja ja pitkäaikainen maatalouspolitiikan vaikuttaja Suomessa.


title: Eero Johannes Korpela

text: Korpelan vanhemmat olivat maanviljelijä Johan Wilhelm Korpela ja Amanda Huhti ja puoliso vuodesta 1936 Ruth Eva Ulrika Nordman (s. 1918). Hän suoritti sekä filosofian kandidaatin että agronomin tutkinnot Helsingin yliopistossa ja toimittuaan lyhyen aikaa opettajana tuli Maataloushallituksen aktuaariksi. Samaan aikaan hän työskenteli silti myös yliopiston maanviljelystalouden assistenttina. Vuonna 1930 Korpela siirtyi tutkijaksi MTK:hon, joskin hän toimi pari vuotta myös puolustusministeriössä. Sotavuosina hän työskenteli maatalousministeriössä. Korpela piti maatalouden uhkana ylituotantoa ja tuli tunnetuksi yleisemmän kasvuun tähtäävän pyrkimyksen kriitikkona. Hän suhtautui varauksellisesti myös sotien jälkeiseen maaseudun asutuspolitiikkaan, vaikka oli tuolloin jo MTK:n toiminnanjohtaja. Siinä tehtävässä hän muodosti läheisen työparin järjestön puheenjohtajien Juho Jänneksen ja vuodesta 1955 Veikko Ihamuotilan kanssa. Korpela jäi eläkkeelle 69-vuotiaana, jolloin häntä seurasi MTK:n toiminnanjohtajana Heikki Haavisto. "Maaseudun Tulevaisuus" -lehteen hän kirjoitti vielä eläkkeellä ollessaan pakinoita nimimerkillä "Talon Jussi". Hänelle valmistellusta professorin arvonimestä Korpela kieltäytyi.


title: Saarenmaa (Kivennapa)

text: Saarenmaa oli kylä Kivennavan pitäjässä. Taloja oli ennen talvisodan syttymistä seitsemän. Pinta-alaltaan kylän tilat olivat suurehkoja pitäjän tilojen keskikokoon verrattuna. Kylää kutsuttiin aiemmin Kuortinmäeksi, sillä kylän vanhin suku oli Kuortti. Vanhaa perua oli myös se, että Saarenmaan talot olivat hyvin tiiviinä ryppäänä kuten aiemmin Kivennavalla oli tapana kylät rakentaa.


title: Nilüfer Göle

text: Nilüfer Göle (s. 1953) on turkkilainen sosiologi, jota pidetään yhtenä huomattavimmista Turkin nykyaikaistumisen ja naisen aseman muuttumisen (mm. huivin käytön) tutkijoista. Hän on tutkinut myös länsimaisten yhteiskuntien uskonnollisuutta.


title: Nilüfer Göle

text: Göle syntyi Ankarassa vuonna 1953 poliitikon tyttärenä. Lukion jälkeen hän opiskeli sosiologiaa ODTÜ-yliopistossa, jota pidetään yhtenä maan parhaista. Hän jatkoi opintoja Pariisissa Alain Tourainen johdolla. Palattuaan Turkkiin hän sai professorin viran Istanbulin Boğaziçi-yliopistossa. Nykyisin hän toimii professorina pariisilaisessa École des hautes études en sciences sociales -korkeakoulussa (EHESS). Hän on ollut vierailevana tutkijana muun muassa Berliinissä sekä Yhdysvalloissa Michiganin yliopistossa ja MIT:ssä.


title: Seppälä (Kivennapa)

text: Seppälä () oli kylä Kivennavan pitäjässä Ronnunkylän ja Kekrolan välissä Siesjärven pohjoispuolella. Seppälän kylä jakautui kahdelle mäelle, Koukkulan mäelle ja Kaukosmäelle. Koukkulaksi kylää kutsuttiinkin, Seppälä se oli vain kartoissa ja virallisissa asiakirjoissa. Taloja Seppälässä eli Koukkulassa oli parikymmentä talvisodan syttyessä.


title: Seppälä (Kivennapa)

text: Nykyisin Seppälän kylä kantaa nimeä Podgornoje. Suomalaistaloja siellä ei ole.


title: Walter Rydman

text: Walter Rydman (18. syyskuuta 1880 Turku – 20. joulukuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen liikemies ja yritysjohtaja. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1941. Hän oli Oy Stockmann Ab:n johtaja vuodesta 1919, apulaistoimitusjohtaja 1943–1947 ja toimitusjohtaja 1947–1950.


title: Walter Rydman

text: Rydman tuli ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1902. Hän oli 1902–1916 Albionin lamppumakasiinin ja Wieniläisen huonekaluvaraston Rydman & Co:n prokuristi ja 1916–1919 toimitusjohtaja. Hän siirtyi sen jälkeen Stockmann oy:n palvelukseen.


title: Walter Rydman

text:
Walter ei suorittanut asepalvelustaan Suomen suuriruhtinaskunnan armeijassa normaalin kutsuntamenettelyn kautta, vaan ilmoittautui kesken yliopisto-opintojensa vapaaehtoiseen palvelukseen Henkivartiokaartin 3. Suomen tarkk’ampujapataljoonassa. Vapaaehtoisen asepalveluksensa myötä Walter hankki itselleen arvokkaita kontakteja,
sillä lukuisat hänen palvelustovereistaan nousivat myöhemmin korkeisiin asemiin ja toimivat Walterin työtovereina. Henry Bardysta tuli kirurgi ja professori, Aarne
Granfeltista (Kuusi) Salaman toimitusjohtaja, Heimo Helmisestä ministeri ja Antti Tulenheimosta yliopiston rehtori ja kansleri, pääministeri ja Helsingin kaupunginjohtaja
ennen Walterin serkkua Eero Rydmania (1889–1963). Ehkä vieläkin tärkeämpää oli se, että tarkk’ampujapataljoonassa Walter hankki sellaista sotilasosaamista, josta oli hänelle merkittävää hyötyä, kun hän myö hemmin liittyi suojeluskuntaan.


title: Walter Rydman

text:
Valmistuttuaan Keisarillisesta Aleksanterin-Yliopistosta filosofian kandidaatiksi alkuvuodesta 1902 vasta 22-vuotiaan Walterin yhteiskunnallinen aktiivisuus voimistui entisestään. Kagaali järjesti opiskelevan nuorison avulla valtakunnallisen kampanjan yhteiskuntakerrosten lähentämiseksi toisiinsa venäläisten
sortotoimenpiteiden torjumiseksi. Helsinkiin perustettiin kanslia, jonka esimieheksi Walter tuli. Jo helmi-maaliskuussa vuonna 1902 Walter oli itse osallistunut agitaatiomatkalle itäiseen Hämeeseen, jossa hän oli ollut yllyttämässä asevelvollisuusikäisiä kutsuntalakkoon ja uhmaamaan venäläisiä viranomaisia. Tästä antaa ainutkertaisen todistuksen hänen omat muistiinpanonsa vuoden 1902 retkeltä:


title: Walter Rydman

text: "Helmikuussa v. 1902, juuri kun olin suorittanut kaikki tutkintoni fil. kandidaattiarvoa varten ja odotin n.k. publiikkia, sain aivan odottamatta kutsun saapua isäni vanhan ystävän tuomari Edvard Polón’in luokse, jonka silloin jo tunsin yhdeksi passiivisen vastarinnan mieheksi. Noudatin tietysti heti kutsua ja saavuttuani hänen luokseen Bulevardilla kertoi hän, että nyt tarvittaisiin nuoria miehiä, jotka olisivat valmiit asevelvollisten keskuudessa agiteeraamaan kutsuntalakon puolesta. Kun olin ilmoittanut suostuvani työhön, selitti hän mitkä kunnat tällä kertaa oli ajateltu minulle. Matkareittini tuli olemaan: Lahti– Vesivehmaa – Asikkala – Padasjoki – Kuhmoinen – Jämsä, josta Jyväskylän kautta kotiin. Matkavalmistuksiini kuului tehdä luettelo muutamista kauppiaista, jotka asuivat reitin varrella ja jotka olivat isäni kanssa liikeyhteydessä ja hänelle velkaa. Tarkoitukseni oli käymällä näiden luona (varustukseeni kuului myös joukko hintaluetteloita y.m.) verhota matkani oikea tarkoitus ja kiinni joutuessa ainakin ensi hädässä voida antaa matkalleni täysin luonnollisen aiheen. Myöhemmin sain kuulla, että tämä olikin vienyt viranomaiset harhaan."


title: Walter Rydman

text:
Kagaalin myötä Walter tutustui myös itseään viisi vuotta vanhempaan Eugen Schaumaniin. Nuorilla miehillä oli yhteinen arvomaailma ja yhteisiä harrastuksia myös kagaaliaktivismin ulkopuolella. Bobrikovin surman aattona kesäkuun 15. päivänä vuonna 1905 nuoret miehet olivat kuitenkin allapäin, kun he kohtasivat
koiriensa Lucaksen ja Tommin kanssa Kaisaniemen puistossa.


title: Walter Rydman

text: "Seuraavana aamuna Eugenin ystävä Walter Rydman oli Kaisaniemessä ulkoiluttamassa koiraansa, kun hän tapasi samoilla asioilla käyskennelleen Eugenin. Herrat tervehtivät toisiaan ja istahtivat penkille keskustelemaan sortopolitiikasta. Rydman oli närkästynyt siitä, että kansan mieliala oli niin lamaantunut että se alistui vastarinnatta sortoon. Tuskin oli miestä, jolla olisi rohkeutta surmata Bobrikov. Kyllä semmoisia miehiä on. Ole rauhallinen vaan, Rydman kertoo Eugenin vastanneen.”


title: Walter Rydman

text:
Kagaalin toiminta loppui pitkälti Bobrikovin murhan jälkeen. Ajat olivat muutoinkin taas tilapäisesti helpottumassa, kun Venäjän sisäiset vaikeudet ja tappio Japanille vuonna 1905 pakottivat keisari Nikolai II:n antamaan marraskuun manifestin, joka lopetti ensimmäisen sortokauden.
Kun punakaartit ottivat juuri itsenäiseksi julistautuneen valtion pääkaupungin haltuunsa vuonna 1918, joutui Walter perheineen jäämään Helsinkiin. Walterilla oli kuitenkin
kauppayhteyksiensä kautta mahdollista toimittaa valkoisille aseita pohjoiseen. Punaiset pääsivät tästä vihille ja penkoivat hänen toimistonsa etsien todisteita – mutta eivät ymmärtäneet katsoa kirjoituspöydän alustan alle, josta asetoimituksista todistavat asiapaperit olisivat löytyneet. Walter sai pitää henkensä.


title: Walter Rydman

text:
Vapaussodan jälkeen Walter liittyi
Oldboys-pataljoonasta muodostettuun Ikämies-pataljoonaan, jonka 2. komppanian päällikkö Walterista tuli. Walter oli käynyt armeijan vapaaehtoisena kesken yliopisto-opintojensa, joten varsinaista ylempää sotilaskoulutusta hänellä ei ollut, mutta hän oli aktiivinen ja hänellä oli luontaista auktoriteettia. Pelkällä kersantin arvolla Walterista tuli pataljoonan vt. komentaja syksyllä 1921. Walter sai myös aikaan sen, että suojeluskunta ryhtyi järjestämään suomenkielistä upseerikoulutusta. Ensimmäisten joukossa näin kouluttautui myös Walter, josta 1923 tuli myös pataljoonan vakinainen komentaja ja myöhemmin rykmentinkomentaja.Walteria ylistetään laajasti IM-pataljoonan 10-vuotishistoriikissa:


title: Walter Rydman

text: ”W.R. on pataljoonamme ensimmäinen mies sekä virallisesti että todellisesti, ja ei ole sitä alaa tai muotoa, jossa hän ei olisi mukana ensimmäisenä tietä näyttämässä alaisilleen. Onhan tunnettua, miten hän paitsi sitä, että on mukana kaikessa ja kaikkialla, on vielä esim. kilpailuissa saavuttanut ainutlaatuista menestystä. Hän on Helsingin piirin pataljoonan komentajista kilpailutantereella, olipa kysymyksessä ampuminen, hiihto, tiedustelujuoksu tai muu, ainakin kaikki huomioon ottaen, ehdoton ykkönen. W.R. on päällikkö, joka ymmärtää miehiään ja jota miehet ymmärtävät.”


title: Walter Rydman

text: Rydmanin vanhemmat olivat kauppias ja valtiopäivämies Victor Magnus Rydman ja Zaida Johanna Charlotta Savonius. Hänellä oli kaksi sisarusta, Maria Bergh ja Elsa Rydman. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1905 Emma Karin Arvidsson, jonka kanssa hän sai lapset: Karin Rydman, Niilo Walter Rydman, Björn Olav Rydman, ja Ulla Duncker. . Walter Rydmanin pojanpoika on säveltäjä Kari Rydman ja pojanpojan pojanpoika Kokoomuksen kansanedustaja Wille Rydman. Sisäministeri Heikki Ritavuori ja Helsingin ylipormestari, presidenttiehdokas Eero Rydman olivat Walter Rydmanin serkkuja.


title: Veikko ja Lahja Hurstin Laupeudentyö

text: Veikko ja Lahja Hurstin Laupeudentyö ry on vuonna 1983 perustettu kristillinen yhdistys, joka kantaa Veikko Hurstin ja hänen vaimonsa Lahja Hurstin nimeä. Yhdistys jakaa erityisesti ruoka- ja vaateapua. Yhdistys järjestää myös vuosittain joulujuhlan, joka on kaikille avoin. Joulujuhla on järjestetty aiemmin Töölön Kisahallissa, mutta vuonna 2015 se pidettiin Helsingin Messukeskuksessa.


title: Veikko ja Lahja Hurstin Laupeudentyö

text: Yhdistystä johtaa Veikko Hurstin kuoleman jälkeen hänen poikansa Heikki Hursti. Myös Heikki Hurstin tytär Sini Hursti työskentelee yhdistyksen palveluksessa. Yhdistyksellä on yhteensä neljä palkattua työntekijää sekä noin 30 vapaaehtoistyöntekijää. Yhdistyksen toimitilat sijaitsevat Helsingin Kalliossa.


title: Toivo Korpela

text: Toivo Aleksanteri Korpela (13. tammikuuta 1900 Ähtäri – 9. tammikuuta 1963 Ähtäri) oli pienviljelijä ja metsätyömies, joka tuli tunnetuksi nimeään kantavasta uskonnollisesta hurmosliikkeestä.


title: Toivo Korpela

text: Korpelan vanhemmat olivat torppari Santeri Kallenpoika Korpela ja Elisabet Heikintytär Pennala. Vanhoillislestadiolaisen uskonnollisen heräämisen koettuaan Korpela ryhtyi saarnamieheksi, ensin kotiseudullaan ja sitten Pohjois-Suomessa ja -Ruotsissa. Varsinkin Ruotsin Lapissa, jonne hän saapui ensimmäisen kerran 1928-1929, Korpela sai aikaan laajan herätysaallon.


title: Toivo Korpela

text: Pääasiassa yksin saarnamatkoilla kulkeneen Korpelan mukana olivat toisinaan myös muun muassa Mikko Pääkkölä ja Kalle Sandberg. Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys SRK kielsi Korpelan toiminnan saarnaajana keväällä 1929, mutta hän jatkoi saarnaamista kiellosta välittämättä, mikä johti välirikkoon SRK:n kanssa 1931-1932. Pohjois-Ruotsiin Korpela palasi syksyllä 1934, saarnaamaan yhdessä tulevaisuuden näkyjä nähneen Sigurd Siikavaaran kanssa, aina tammikuuhun 1935 saakka. Ns. korpelalaisuudeksi kehittynyt uskonnollinen liike teki kuitenkin saman vuoden keväällä pesäeron Suomeen jo palanneeseen Korpelaan. Liike katosi julkisuudesta 1939 Haaparannassa sen kannattajia vastaan pidettyjen oikeudenkäyntien jälkeen. Korpela ei myöskään itse ollut juurikaan enää yhteyksissä aiempiin kannattajiinsa.


title: Toivo Korpela

text: Talvisotaan osallistunut Korpela oli jatkosodassa sotilaskarkuri ja tuli esiin vasta yleisen armahduksen jälkeen talvella 1945. Kirjailija Bengt Pohjanen on käsitellyt korpelalaisuutta useissa teoksissaan. Niihin perustuva näytelmä "Jerusalemin tanssi" esitettiin Oulun kaupunginteatterissa vuonna 1990.


title: Venezuelan rikollisuus

text: Venezuelan rikollisuus on laajaa ja kasvussa. Venezuelan köyhyys, tehoton ja liian vähäväkinen poliisi ja asema huumekaupan solmukohtana ovat luoneet maasta erittäin turvattoman. Väkivaltarikollisuus on kasvanut räjähdysmäisesti presidentti Chávezin ja hänen seuraajansa Maduron valtakaudella. Venezuelan pääkaupunki Caracas on yksi maailman vaarallisimmista pääkaupungeista. Niinpä ulkomaalaisenkin on vaarallista liikkua Venezuelassa.


title: Venezuelan rikollisuus

text: Venezuelassa tehdään enemmän murhia kuin huumesotaa käyvässä Meksikossa. Latinalaisessa Amerikassa ainoastaan Hondurasissa tehdään enemmän. Kaupungistuminen lisäsi jokin verran rikollisuutta 50-luvulla. Murhien määrä alkoi kasvaa jo ennen Chavezin valtakautta 90-luvulla Caracazon levottomuuksien jälkeen. Mutta Chavezin valtakaudella murhien määrä lisääntyi niin, että hallitus lakkasi julkaisemasta virallisia tilastoja vuonna 2004.


title: Venezuelan rikollisuus

text: Murhatuista enin osa on nuoria miehiä. Myös sieppaukset ovat yleisiä. Pääkaupunki Caracas on maaseutua pahempi, varsinkin pimeällä slummeissa. Pula on aiheuttanut mm ruokarekkojen ryöstelyjä. Venezuela on seksipohjaisen ihmiskaupan lähde, kauttakulku ja vastaanottajamaa. Tämän ihmiskaupan kohteena ovat naiset, lapset ja miehet.


title: Venezuelan rikollisuus

text: Venezuelan korruptoituneilla viranomaisilla on ollut yhteyksiä muiden latinalaisen Amerikan huumekauppaan.


title: Venezuelan rikollisuus

text: Kolumbian ja Italian mafioiden tiedetään toimineen Venezuelassakin.


title: Venezuelan rikollisuus

text: Venezuela rikkoi välinsä Yhdysvaltain huumeviraston DEA:n kanssa, koska syytti tätä vakoilusta. Niinpä maa ajoi DEA:n agentit pois vuonna 2005. Tämän jälkeen Venezuelan merkitys huumeiden kauttakulkumaana alkoi kasvaa.


title: Venezuelan rikollisuus

text: Yhdysvallat syytti myöhemmin puolustusministeriksi nimitettyä Silvaa huumepomoksi, joka salakuljetuttaa Farc-sissien huumeita.


title: Venezuelan rikollisuus

text:
Yhdysvallat on epäillyt Venezuelan toiseksi vaikutusvaltaisinta, parlamentin puhemies Diosdado Cabelloa ja monia muita huumekaupasta ja rahanpesusta, Cabellon on epäilty olleen kartellin johtaja. Venezuelasta paennut laivaston everstiluutnantti Leamsy Salazar, joka toimi Chavezin ja Cabellon henkivartijana ja avustajana, loikkasi Yhdysvaltoihin ja syytti Cabelloa suuren "Aurinkojen kartellin" päälliköksi.
Mutta Venezuelan viranomaiset ovat sanoneen syytösten olevan osa lokakampanjaa..
Varovaistenkin arvioiden mukaan korkeita Venezuelan viranomaisia on ollut sekaantunut huumeiden salakuljetukseen
Vuonna 1993 alkoivat ensi kertaa tutkimukset joidenkin kansalliskaartin kenraalien osallisuudesta huumekauppaa.
Kenraalien kartellia kutsutaan nimellä "Cartel de los Soles", koska kenraalin tunnus on aurinko.
Venezuelan sotilastiedustelun viranomaisia on ollut Kolumbian Farc-sissiliikkeen:n ja muiden huumeiden salakuljetuksessa.
Yhdysvallat epäili aiempaa Venezuelan sotilastiedustelun DIM:in päällikkö Hugo Carvalajia yhdeksi huumekartellin jäsenistä, ja pidätti tämän Arubassa 22. kesäkuuta 2014. Venezuela protestoi.


title: Venezuelan rikollisuus

text:
Oikeuslaitos, poliisi ja kriminaalihuolto toimivat huonosti. Vain noin 1/50 rikoksen tekijästä jää kiinni. Venezuela on eräs maailman korruptoituneimmista maista, mikä näkyy oikeuslaitoksessakin. Myös poliisi on joidenkin lähteiden mukaan laajalti korruptoitunut. Rikollisjengit valvovat vankiloita, joissa vankien on helppo hankkia huumeita ja aseita.
Niinpä siellä kuolee satoja vankeja vuosittain murhiin ja joitain vankien välisissä "gladiaattoritaisteluissa". Melkein tuhat haavoittuu joka vuosi. Osa vangeista elää ylellisesti, toiset epäinhimillisissä oloissa. Vartijoiden mafiat toimittavat vangeille aseita.


title: Teppo Jänis

text: Stepan (Teppo, Teppana) Jänis (21. kesäkuuta 1850 Uuksujärvi, Suistamo – 8. joulukuuta 1921 Suistamo) oli karjalainen Suistamolla asunut kanteleensoittaja.


title: Teppo Jänis

text: Teppo Jäniksen vanhemmat olivat Pavel Peppanen (1812–1859) ja Maria Filatova (1817–1872). Hän oli naimisissa Jeudokia (Oudotja, Outi) Petäjän (1855–1942) kanssa. Jänis kiersi kanteleensa kanssa esiintymässä sekä kotipitäjässään Suistamolla että myös muuallakin. Kanteleen soiton ohessa Jänis kertoi myös satuja. Jäniksen näkö heikkeni ajan myötä ja viimeiset elinvuotensa hän oli täysin sokea. Hän jatkoi silti esiintymisiään.


title: Viljo Ryynänen

text: Viljo Aulis Ryynänen (s. 8. maaliskuuta 1925 Pielisjärvi) on suomalainen maataloudentutkija ja emeritusprofessori. Hän on ollut 1969–1971 Helsingin yliopiston maanviljelystalouden dosentti ja maatalousekonomian professori 1971–1992. Hän on tutkinut muun muassa maatalouskiinteistöjen arvon perusteita.


title: The Man with the Golden Gun (kappale)

text: The Man with the Golden Gun on James Bond -elokuva "007 ja kultainen aseen" tunnuskappale. Kappaleen esittää Lulu. Sen sävelsi John Barry ja sanoitti Don Black. Se julkaistiin singlenä vuonna 1974.


title: The Man with the Golden Gun (kappale)

text: John Barry sävelsi kappaleen ”The Man with the Golden Gun” elokuvan "007 ja kultainen ase" tunnuskappaleeksi. Kappaleen esittää Lulu. Sen sanoitti Don Black.


title: The Man with the Golden Gun (kappale)

text: Kappaleen sovitus yhdistää ensimmäisten Bond-elokuvien big band -tyyliä ”Live and Let Dien” rock-tyyliin. Lulu totesi myöhemmin, että hänen esittämänsä tunnuskappale oli huono yritys mukailla Shirley Basseytä. Sinclair McKay pitää kappaletta kitschinä. Sitä onkin nyttemmin soitettu yökerhoilla vitsimielessä.


title: The Man with the Golden Gun (kappale)

text: Elokuvan musiikki perustuu vahvasti tunnuskappaleen melodiaan: Barry ei säveltänyt erillistä rakkaus- ja toimintamusiikkia, vaan käytti samaa säveltä kummassakin yhteydessä.


title: The Man with the Golden Gun (kappale)

text: Kappale julkaistiin vuonna 1974 Lulun singlenä. Single ei päässyt myydyimpien listoille. Sen levy-yhtiö oli Chelsea Records.


title: The Man with the Golden Gun (kappale)

text: Singlellä on kappaleet:


title: Dezful

text: Dezful, (, myös muodossa "Dizfūl") on kaupunki ja aliprovinssitason aluehallinnollinen alue (šahrestān) Iranin Khuzestann provinssin pohjoisosassa. Dezfulin šahrestan rajoittuu pohjoisessa Lorestanin ja lännessä Ilamin provinssiin, sekä etelässä ja idässä Īzan, Šūštarin ja Ahvāzin šahrestaniin.


title: Dezful

text: Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 52 121 (1956), 84 499 (1966), 121 251 (1976), 151 420 (1986), 181 309 (1991), 202 639 (1996), 235 819 (2006) ja 248 380 (2011).


title: Dezful

text: Seudulla on oma persian kielen Dezfūlīn murre.


title: Tonteri

text: Tonteri voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Bandar-e Mahšahr

text: Bandar-e Mahšahr (; myös "Bandar-e Maʿšūr" tai "Mahšahr" tai "Mehrshahr") on kaupunki, aliprovinssitason aluehallinnollinen alue (šahrestān; myös nimellä Mahšahrin šahrestān) ja satama Iranin Khuzestann provinssissa, Persianlahden luoteispäässä, Jar(r)āḥī-joen alajuoksulla.


title: Bandar-e Mahšahr

text: Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 15 694 (1956), 16 594 (1966), 29 940 (1976), 71 808 (1986), 74 248 (1991), 88 394 (1996), 111 448 (2006) ja 153 778 (2011).


title: Bandar-e Mahšahr

text: Noin 15 kilometriä kantakaupungin lounaispuolella sijaitsee suuri petrokemiaan keskittynyt teollisuusalue, kaupunki ja satama-alue ("Bandar Imam Khomeini" tai Bandar-e Emām Ḵomeynī; aiemmalta nimeltään "Bandar-e Šāhpūr").


title: Mercedes-Benz Vito (W638)

text: Mercedes-Benz W638 on Mercedes-Benz Viton ensimmäisen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 1996–2003.


title: Mercedes-Benz Vito (W638)

text: Ensimmäisen sukupolven Viton voimanlähteenä oli dieselmoottori. Vitoa myytiin myös ylellisempänä V-sarjana, josta myöhemmin kehittyi oma Viano-sarjansa.


title: Luettelo Ruotsin piireistä

text: Tämä artikkeli on luettelo Ruotsin piireistä. Vuoden 2016 alusta lähtien Ruotsi on jaettu 2 523 piiriin (). Piirit vastaavat suunnilleen vuoden 1999 lopussa käytössä ollutta Ruotsin kirkon seurakuntajakoa.


title: Luettelo Ruotsin piireistä

text: Piirit on esitetty luettelossa maakunnittain. Kussakin luettelossa on viisi saraketta: LLD-koodi, piirin nimi, LKF-koodi, lääni ja kunta. LLD-koodi on kuusinumeroinen koodi, jonka ensimmäinen numero kertoo historiallisen pääalueen, kaksi seuraavaa maakunnan ja kolme viimeistä ovat piirien juokseva numerointi maakunnan sisällä. Jos piirin nimeä on käännetty suomeksi enemmän kuin genetiivin päätteen verran, niin ruotsinkielinen nimi on merkitty sulkuihin. LKF-koodi vastaa vuoden 2000 tilannetta: ensimmäiset kaksi numeroa ovat läänikoodi, seuraavat kaksi kuntakoodi ja viimeiset kaksi seurakuntakoodi. Toiseksi viimeisessä sarakkeessa on ilmoitettu lääni ja viimeisessä kunta.


title: Luettelo Ruotsin piireistä

text:
Lääni- ja kuntasarakkeiden tiedot eivät ole täysin tarkkoja, koska piirien rajat eivät noudata niiden rajoja täsmällisesti. Piirien rajat saattavat joskus ylittää myös maakuntarajat. Piirit on ryhmitelty sen perusteella, mihin maakuntaan piiri LLD-koodin puolesta kuuluu. LLD-koodissa numero 1 tarkoittaa Götanmaata, 2 Sveanmaata ja 3 Norlantia. Maakuntien koodit ovat:
Kuntajako on vuoden 1999 lopun jälkeen muuttunut ainakin niin, että Hebyn kunta on siirretty Västmanlandin läänistä Uppsalan lääniin, Uppsalan kunnasta on erotettu Knivstan kunta ja Malungin kunta on muuttanut nimensä Malung-Sälenin kunnaksi. Näitä muutoksia ei ole huomioitu LKF-koodeissa eikä kuntasarakkeessa. Hebyn osalta LKF-koodit ovat Västmanlandin läänin mukaiset, mutta läänisarakkeessa kunta on merkitty kuuluvaksi Uppsalan lääniin.


title: Mercedes-Benz Vito (W639)

text: Mercedes-Benz W639 on Mercedes-Benz Viton toisen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 2003–2014. Sen tila-autoversio on nimeltään Mercedes-Benz Viano.


title: Mercedes-Benz Vito (W447)

text: Mercedes-Benz W447 on Mercedes-Benz Viton kolmannen sukupolven malli, jota on valmistettu vuodesta 2014 lähtien.


title: Borujerd

text: Borujerd (; myös "Barūjerd") on kaupunki ja aliprovinssitason aluehallinnollinen alue (šahrestān) Iranin Lorestanin provinssissa.


title: Borujerd

text: Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 49 186 (1956), 71 486 (1966), 101 345 (1976), 183 879 (1986), 201 016 (1991), 217 804 (1996), 229 541 (2006) ja 240 654 (2011).


title: Ilam (Iran)

text: Ilam () on kaupunki, provinssin hallintokeskus ja aliprovinssitason aluehallinnollinen alue (šahrestān) Iranin Ilamin provinssissa.


title: Ilam (Iran)

text:
Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 8 346 (1956), 15 493 (1966), 32 476 (1976), 89 035 (1986), 116 428 (1991), 126 346 (1996), 160 355 (2006) ja 172 213 (2011).
Ennen Ilamin provinssin perustamista seutu tunnettiin Lorestanin Poštkuhina.


title: Eliseus Bomelius

text: Eliseus Bomelius (n. 1530 Westfalen – 1579 Moskova) oli seikkailija, lääkäri, astrologi ja alkemisti, joka saapui diplomaatti Savinin seurassa Venäjälle, jossa saavutti suurta vaikutusvaltaa tsaari Iivana IV Julman hovissa.


title: Eliseus Bomelius

text: Bomeliuksen isä oli luterilainen saarnaaja. Hän itse ystävystyi englantilaisen piispa John Balen kanssa, suoritti lääketieteen tutkinnon Cambridgen yliopistossa, mutta oli pidätettynäkin luvattomasta lääkärintoimen harjoittamisesta. Diplomaatti Andrei Grigorjevitš Savin oli sopivasti tsaari Iivanan asioissa käymässä Englannissa, ja Bomelius oli mahdollisesti saanut joitakin vakoojan valtuuksia ja lähti paluumatkalle Savinin mukaan 1970. Hän saapui Vienanmeren reittiä Venäjälle ja otettiin tsaarin hoviin, ja jo 1571 hän sai osallistua Aleksandrovskaja slobodassa morsiannäyttelyyn, jossa Iivana etsi itselleen kolmatta vaimoa kuolleiden Anastasia Jurjev Zaharinan ja Maria Temrjukovnan jälkeen. Häntä pidettiin taikojentekijänä virtsa-analyyseineen, ja Iivana oli katsellut alastomia morsianehdokkaita riehakkaissa menoissa. Valituksi tuli Marfa Sobakina, joka ei ehtinyt aviovuoteeseen ennen kuin kuoli. Taikauskoinen tsaari kuitenkin luotti edelleen Bomeliukseen, joka sai selitettäväkseen erilaisia taivaan ilmiöitä kuten Kassiopeian supernovan 1572. Bomelius yritti paeta Riikaan vihollismaa Puolan suojeluksessa, saatiin kiinni ja kidutettiin ja kuoli vankeudessa. Bomeliuksen puoliso Jane Richards palasi vielä Englantiin.


title: Eliseus Bomelius

text: Eräät lähteet pitävät historioitsija Isabel de Madariagan mukaan mahdollisena, että Bomelius oli Paracelsuksen kannattaja, ja tämä voisi selittää, että hän olisi voinut määrätä tsaarin kipuihin jopa laudanumia ja elohopeayhdisteitä. Suuria määriä elohopeaa tai arseenia ei Iivana IV:n luista ole kuitenkaan löydetty, eikä siksi ole luultavaa, että hän olisi kokenut myrkytyskuoleman.


title: Axel Sjöberg

text: Axel Sjöberg (1866–1950) oli ruotsalainen, öljy- ja vesivärejä käyttänyt taidemaalari. Hän kuvasi Tukholman saaristoa, saariston asukkaita sekä lintuja 1930-luvulla Jämtlandin tuntureita. 1890-luvun tunnelmamaalauksesta hän päätyi kohti modernimpia suuntauksia.


title: BeNe League

text: BeNe League on vuonna 2015 perustettu monikansallinen jääkiekkosarja, joka toimii Alankomaissa ja Belgiassa. BeNe Leaguessa on 16 joukkuetta, joista kymmenen tulee Alankomaista ja kuusi Belgiasta. Sarjan ensimmäinen kausi oli 2015–2016.


title: BeNe League

text: Sarjaa hallinnoivat Alankomaiden ja Belgian jääkiekkoliitot.


BeNe League


title: HMS London (1766)

text: HMS London oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1766 vesillelaskettu parannellun London-luokan 90-tykkinen toisen luokan linjalaiva. Alus muutettiin myöhemmin 98-tykkiseksi lisäämällä puolikannelle kahdeksan 12 naulan tykkiä.


title: HMS London (1766)

text: Alus tilattiin 13. joulukuuta 1758 Chathamin telakalta, jossa rakennustöistä vastasi huhtikuuhun 1762 John Lock ja sen jälkeen Edward Allin. Sen köli laskettiin 4. marraskuuta 1759, ja se laskettiin vesille 24. toukokuuta 1766. Sen valmistuskustannukset olivat 53 036 puntaa.


title: HMS London (1766)

text: Alus otettiin palvelukseen marraskuussa 1778 kontra-amiraali Thomas Gravesin lippulaivana päällikkönään Samuel Cornish. Alus oli tammikuussa 1780 varustettavana ja kuparoitavana Portsmouthissa, ja se lähti 17. toukokuuta Pohjois-Amerikkaan. Se osallistui 16. maaliskuuta 1781 Cape Henryn taisteluun ja 5. syyskuuta Chesapeaken taisteluun. Ranskan vallankumoussodissa alus osallistui vuonna 1795 Groix'n taisteluun.


title: HMS London (1766)

text: Napoleonin sodissa alus valtasi 13. maaliskuuta 1806 Ranskan laivaston linjalaivan "Marengon" sekä fregatti "La Belle Poulen". Vuonna 1808 alus saattoi Portugalin kuningasperheen Brasiliaan.


title: HMS London (1766)

text: Alus romutettiin Chathamissa huhtikuussa 1811.


title: HMS Impregnable (1786)

text: HMS Impregnable oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1786 vesillelaskettu parannellun London-luokan 98-tykkinen toisen luokan linjalaiva.


title: HMS Impregnable (1786)

text: Alus tilattiin 13. syyskuuta 1780 Deptfordin telakalta, jossa sen valmistuksesta vastasi maaliskuuhun 1785 Adam Hayes ja sen jälkeen Henry Peake. Sen köli laskettiin lokakuussa 1781, ja se laskettiin vesille 15. huhtikuuta 1786. Alus valmistui 2. toukokuuta, ja sen valmistuskustannukset olivat 54 531 puntaa 18 shillinkiä ja 4 pennyä sisältäen takiloinnin ja varustamisen.


title: HMS Impregnable (1786)

text: Alus otettiin palvelukseen lokakuussa 1787 päällikkönään Thomas Pringle. Vuodesta 1788 alkaen alus oli Plymouthissa vartiolaivana vara-amiraali Thomas Gravesin lippulaivana päällikkönään Sir Thomas Byard. Se varustettiin toukokuussa 1790 Plymouthissa palvelukseen Kanaalin laivastossa.


title: HMS Impregnable (1786)

text: Ranskan vallankumoussodissa alus oli vuonna 1794 kontra-amiraali Bejamin Caldwellin lippulaivana Ushantin ensimmäisessä meritaistelussa.


title: HMS Impregnable (1786)

text: Alus tuhoutui Chishesterin edustalla 18. lokakuuta 1799. Alus suojasi 12 kauppalaivan saattueen Lissabonista Isle of Wightille, ja se toivoi pääsevänsä Spitheadiin jo samana yönä. Alus joutui Chichesterin matalikolle. Aluksen päällikkö määräsi aluksensa kevennettäväksi katkaisemalla muun muassa mastot ja varppaamalla aluksen irti. Aamulla todettiin aaltojen vieneen aluksen yli matalikon ja aluksen olevan kiinni mudassa lähellä Langstonen sataman suuta.


title: HMS Impregnable (1786)

text: Päällikkö totesi aluksen pelastamisen mahdottomaksi. Miehistö, tykit ja muut käyttökelpoinen kuljetettiin maihin Spitheadista ja Langstonesta saapuneiden veneiden avulla. Amiraliteetti myi hylyn kauppiaalle A. Lindenegrenille Portsmouthista.


title: HMS Windsor Castle (1790)

text: HMS Windsor Castle oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1790 vesillelaskettu parannellun London-luokan 98-tykkinen toisen luokan linjalaiva.


title: HMS Windsor Castle (1790)

text: Alus tilattiin 19. elokuuta 1782 Deptfordin telakalta, jossa sen rakennustöistä vastasi maaliskuuhun 1785 Adam Hayes, maaliskuuhun 1787 Henry Peake ja loppuajan Martin Ware. Sen köli laskettiin 19. elokuuta 1784, ja se laskettiin vesille 31. toukokuuta 1790. Alus valmistui 6. kesäkuuta 1790, jolloin sen valmistuskustannukset olivat 51 198 puntaa 8 shillinkiä ja 6 pennyä.


title: HMS Windsor Castle (1790)

text: Alus otettiin palvelukseen heinäkuussa 1790 kontra-amiraali Herbert Sawyerin lippulaivana päällikkönään Sir James Barclay. Se osallistui 22. heinäkuuta 1805 vara-amiraali Robert Calderin osaston mukana Cape Finisterren taisteluun.


title: HMS Windsor Castle (1790)

text: Alus muutettiin vuonna 1814 Plymouthissa 74-tykkiseksi kolmannen luokan linjalaivaksi, ja se romutettiin toukokuussa 1839 Pembroken telakalla.


title: HMS Windsor Castle

text: HMS Windsor Castle voi tarkoittaa seuraavia Britannian kuninkaallisen laivaston aluksia:


title: Patrik Törnudd

text: Patrik Andreas Törnudd (1. syyskuuta 1935 Helsinki – 27. marraskuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen valtiotieteilijä ja Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen pitkäaikainen johtaja.


title: Patrik Törnudd

text: Törnudd valmistui valtiotieteen maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1960 ja lisensiaatiksi 1971. Hän työskenteli Alkoholipoliittisessa tutkimuslaitoksessa 1960–1963 ja siirtyi sieltä oikeusministeriön alaiseen Kriminologiseen tutkimuslaitokseen, josta tuli myöhemmin Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos. Törnudd toimi tutkimuslaitoksen johtajana 1980–1996, eläkkeelle jäämiseen saakka. Hän teki vuosien ajan läheistä yhteistyötä professori Inkeri Anttilan kanssa. He julkaisivat yhdessä kriminologian oppikirjan vuonna 1970.


title: Patrik Törnudd

text: Törnuddilla oli suuri vaikutus kriminologian tutkimukseen ja alan päätöksentekoon. Hän osallistui rikosoikeudellisiin lainvalmistelutehtäviin ja oli muun muassa rikoslainsäädännön kokonaisuudistusta valmistelleen rikosoikeuskomitean jäsen 1972–1976 ja oikeusministeriön rikoslakiprojektin johtoryhmässä 1980–1999. Törnuddilla on ollut merkitystä alan kehitykseen myös Suomen ulkopuolella. Merkittävimmät artikkelit on julkaistu englanniksi kokoelmassa "Facts, Values and Visions" (1996). Hän oli mukana 1960-luvun pienryhmissä, jotka vaikuttivat lainsäädännön uudistumiseen.


title: Patrik Törnudd

text: Politiikan tutkija ja diplomaatti Klaus Törnudd on Patrik Törnuddin veli.


title: HMS Minotaur (1793)

text: HMS Minotaur oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1793 vesillelaskettu Carnatic-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.


title: HMS Minotaur (1793)

text: Alus tilattiin 3. joulukuuta 1782 Woolwichin telakalta, jossa rakennustöistä vastasi elokuuhun 1790 John Nelson ja sen jälkeen William Rule. Sen köli laskettiin tammikuussa 1788 ja alus laskettiin vesille 6. marraskuuta 1793. Alus valmistui 13. maaliskuuta 1794, jolloin sen valmistuskustannukset olivat 50 842 puntaa.


title: HMS Minotaur (1793)

text: Alus otettiin palvelukseen helmikuussa 1794 kontra-amiraali John Macbriden lippulaivana päällikkönään Thomas Louis. Alus kuului kesäkuussa Montagun laivasto-osastoon.


title: HMS Minotaur (1793)

text: Alus lähti kesäkuussa 1797 Välimerelle ja se osallistui 1. elokuuta 1798 Aboukirin taisteluun, jossa se tulitti "Aquilonia" pakottaen ranskalaisaluksen antautumaan. Taistelussa alus menetti 23 miestä kaatuneina ja 64 haavoittuneina.


title: HMS Minotaur (1793)

text: Kesäkuussa 1800 alus oli vara-amiraali lordi George Keithin lippulaivana piiritettäessä Genovaa. Alus osallistui 21. lokakuuta 1805 Trafalgarin taisteluun päällikkönään John Moore Mansfield. Aluksella sai taistelussa surmansa kolme miestä ja 22 haavoittui.


title: HMS Minotaur (1793)

text: Matkatessaan Göteborgista Britteinsaarille alus ajautui Alankomaiden rannikolla Haakin matalaan 22. joulukuuta 1810. Alus heilahti voimakkaasti, jolloin mastot katkesivat. Miehistöstä 110 pelastui veneissä maihin ilmoittaen haaksirikosta. Luotsi vene pelasti vielä 20 miestä alukselta. Yön kuluessa alus tuhoutui kovassa aallokossa vieden mukanaan 370-570 miestä. Eloonjääneet joutuivat sotavankeina Ranskaan.


title: Soppikylä

text: Soppikylä oli Kivennavan pitäjän kylä. Kylässä oli 18 taloa, joista talvisodan syttyessä oli 14 asuttuna. Soppikylä sijaitsi aivan rajan tuntumassa Vehmaisten ja Räikkylän välissä hieman syrjässä maantiestä.


title: Soppikylä

text: Nykyisin kylän kohdalla ei ole asutusta.


title: Suurselkälä

text: Suurselkälän kylä sijaitsi Kivennavan kahden suurimman mäen Siiranmäen ja Tiemäen välisessä notkossa. Suurselkälään kuului 24 taloa ennen talvisodan syttymistä.


title: Suurselkälä


title: Tammiselkä

text: Tammiselän kylä oli Kivennavan pitäjässä rajan tuntumassa. Heti Tammiselän eteläpuolella rajan takana oli Mainilan laukauksista kuuluisaksi tullut Mainilan kylä. Tammiselkä oli iso kylä, ennen Talvisodan alkua kylässä oli viitisenkymmentä taloa.


title: Neiti Marple (vuoden 2004 televisiosarja)

text: Neiti Marple ("Agatha Christie’s Marple") on brittiläinen Agatha Christien neiti Marple -salapoliisiromaaneihin perustuva televisiosarja. "Neiti Marple" alkoi ITV-kanavalla vuonna 2004. BBC osti vuonna 2014 Christien teosten oikeudet, joten sarjaa ei luultavasti jatketa kuudennen kauden jälkeen. Suomessa Yle TV1 on esittänyt sarjaa.


text: Sarjan viisi ensimmäistä kautta sisältää jokainen neljä televisioelokuvaa. Kuudennella kaudella jaksoja on kolme. Sarjan jaksot sisältävät kaikki kaksitoista romaania, joissa Neiti Marple esiintyy.


text: Sarjassa Neiti Marplen nuoruudesta kerrotaan enemmän kuin kirjoissa. Lisäksi sarjassa on tehty useita muutoksia kirjojen tarinoihin, esimerkiksi murhaajaa on vaihdettu "Ruumis kirjastossa" -teokseen perustuvassa jaksossa.


text: Sarjaa on kuvattu muun muassa Dorchesterissa ja Fawley Courtin kartanossa Buckinghamshiressa.


text:
Kausi 1
Kausi 2
Kausi 3


text:
Kausi 4
Kausi 5
Kausi 6


title: Renzin luola

text: Renzin luola eli Renzidong (, ) on luola Kiinassa Anhuin maakunnan Fanchangin piirikunnassa. Seudun kalkkikivikallioissa on useita luolia, joista löytyy pari miljoonaa vuotta vanhoja eläimien fossiileja. Tässä Renzin luolassa on ihmistoiminnan merkkejä, jotka ovat syntyneet 2 250 000 vuotta sitten. Tämä on varhaisin merkki ihmisen toiminnasta Itä-Aasiassa.


title: Renzin luola

text: Luola on muodostunut pystysuoraan kalliohalkeamaan (), joka on laajentunut niin suureksi, että sinne saattoi pudota norsueläimiä. Myöhemmin kalliohalkeama peittyi niin, ettei sinne voinut pudota eläimiä tai niin, ettei jäännökset enää peittyneet maa-aineksella. Kallioluola paljastui, kun maata ja kalliota poistettiin kalkkikivilouhinnan edetessä.


title: Renzin luola

text: Kalkkikivialueille avattiin 1980-luvulla kalkkikivilouhoksia sementtitehtaita varten. Samaa tapahtui myös eteläisessä Anhuin maakunnan Fangchangin piirikunnassa. Siellä työntekijät löysivät kalliohalkeamiin muodostuneita luolia ja toisesta tällaisesta suuremmasta luolasta löysi Sheng Hongjiang heinäkuussa 1984 "lohikäärmeen luita" eli muinaisten eläinten fossiileja. Hän luovutti ne Anhuin museolle. Osa fossiileista tunnistettiin muun muassa keskimioseenin aikakaudella eläneiksi platybelodoniksi ja kubanochoerukseksi. Löytöjen vuoksi aloitettiin alueella kenttätyöt, joita johtivat Jin Changzhu Pekingin paleontologisesta instituutista (Institute for Vertebrate Paleontology and Paleoanthropology) ja Zheng Longting Anhuin museosta, ja he löysivät kaksi lupaavaa pleistoseenin aikakauden kohdetta. Toiseen luolaan tehtiin testikaivauksia, jotka tuottivat monia fossiileja. Neljännen kaivausvuoden jälkeen tavattiin ihmisen valmistamia kivityökaluja yhdessä teurastettujen eläinten luiden kanssa.


title: Renzin luola

text: Ihmistoiminnan maakerrokset on ajoitettu 2 250 000 vuotta vanhaksi. Ne olisivat siten yli 400 000 vuotta vanhempia kuin muut Itä-Kiinasta löydetyt ihmisen fossiilit ja valottavat siten ihmisen saapumista Itä-Kiinaan. Ajoitusta tukee myös muut eläinfossiilit, jotka muualla ajoitettuina ovat kahdesta kahteen ja puoleen miljoonaan vuotta vanhoja. Erityisesti hevosen ("Equus") löytyminen rajoittaa aikahaarukkaa alle 2,5 miljoonaan vuoteen. Luolan katossa on tuolloin ollut halkeama ja eläimet ovat silloin pudonneet luolaan.


title: Renzin luola

text: Ensimmäinen löytö oli muinaisen apinan procynocephaluksen yläleukaluu ja eräiden nisäkkäiden luita luolan kolmannesta ja neljännestä kaivauskerroksesta. Seuraavan kuukauden aikana apinasta löytyi vielä 4 yläleukaa, 5 alaleukaa ja 45 irronnutta hammasta. Niiden lisäksi saatiin talteen luunkappaleita 20 muustakin samaan aikaan eläneestä lajista. Huomattavan suuri löytö oli kiinalaisen norsueläimen sinomastodontin (mastodontit) jäännökset ja sen vierestä muinaisen tapiirieläimen jäännökset. Neljän vuoden aikaisten kaivausten aikana luolasta löytyi yli 3 000 selkärankaisen eläimen fossiilia, joista tunnistettiin noin 75 lajia. Fossiilien suuri määrä voidaan selittää siten, että ne olisivat pudonneet kalliohalkeamaan kallion päältä ja kuolleet luolan pohjalle.


title: Renzin luola

text: Muita eläinlöytöjä olivat pienet nisäkkäät beremendia, hypolagus (jänsieläimet), mimomus, kowaskia ja brachyrhizomys shansius, ja vielä suuret nisäkkäät homotherium, nestoritherium, pachycrocuta licenti (hyeenat), equus sanmeniensis (hevoseläimet), muntiacus nanus (muntjakit), metacervulus capreolinus (peurat), cervavitus ultimus (peurat) ja dervus cf. phyilisi.


title: Renzin luola

text: Koska löytöaineistossa esiintyy hevoseläimiä, tulisi aineiston ikä olla nuorempi kuin 2,6 miljoonaa vuotta. Tämä sijoittaa aineiston pleistoseenin alkuvaiheisiin ja maapallon ilmaston kylmenemiseen. Löytöeläinten joukossa on sekä lämpimän ilmastovyöhykkeen eläimiä että kylmän vyöhykkeen eläimiä. Molempien esiintyminen saattaa johtua ilmaston kylmenemisestä, jolloin kylmän vyöhykkeen eläinten levinneisyysalue siirtyi etelämmäksi. Jangtsejoki olisi silloin ollut eteläisen ja pohjoisen vyöhykkeen siirtymäaluetta.


title: Renzin luola

text: Ihminen on aikoinaan asunut tai vieraillut luolassa, koska siitä on jäänyt kahdenlaisia merkkejä. Eläinten jäännösten joukossa on kivityökaluja, jotka ovat melko alkeellisia. Useimmat työkalut ovat olleet kaapimia tai veitsiä. Osa kiviesineistä ovat niin alkeellisia, ettei voida varmuudella päätellä, mikä ihmislaji olisi ne tehnyt. Alkeellisuus voidaan myös selittää varhaisella ajoituksella, koska tekniikka kehittyi ajan saatossa paremmaksi. Toinen ihmistoiminnan merkki on esimerkiksi mastodontin luut, jotka löydettiin luolan seinämän vierestä pinottuna kasaan. Tämä vieressä löytyi muinaisen tapiirieläimen luut yhdestä paikasta. Tämä maakerroksen alta löytyi vanhempi kerrostuma, jossa oli paljon procynocephaluksen (apinalaji) luita. Sekä Homo erectus että kyseinen apina suosivat avoimia maastoja elinympäristöikseen. Erectuksen luita sen ei olla luolasta löydetty, vaikka juuri tätä lajia epäillään luolan asukiksi.


title: Renzin luola

text: Löytömateriaaliin kuuluu 59 erilaista kivityökalua. Puolet työkaluista oli valmistettu rautamalmista ja loput kvartsiittisestä hiekkakivestä, piikivestä ja gneissistä. Kiviesineiden joukossa oli säleitä, iskoksia ja kivien ytimiä sekä valmiina työkaluina kaapimia, veitsiä ja purilaita. Valmistetut kiviesineet olivat kaikki pienen kokoisia ja valmistettu alkeellisella tekniikalla. Jotkin työkalut olivat luusta.


title: Renzin luola

text: Koska Kiinassa varhaisilta asuinpaikoilta löydettyjen kivityökalujen valmistustekniikan taso vastaa samanaikaisia afrikkalaisia työkaluja, jotka ovat siellä olleet Homo erectuksen valmistamia, on Kiinassa vallannut alaa käsitys, että Homo erectus olisi itse asiassa kehittynyt Itä-Aasiassa. Eräs selitys samojen työkalujen esiintymiselle Afrikassa olisi erectuksen leviäminen Aasiasta sinne. Kiinalaisilla on esittää teoriansa tueksi noin kymmenen miljoona vuotta sitten elänyt apinalaji, joista orangit, gigantophitecus ja teoriassa myös erectus olisi kehittynyt. Myös lukuisa joukko varhaisia asuinpaikkoja tukee ajatusta. Euroopassa on ollut pitkään vallalla päinvastainen käsitys, jossa Homo erectus kehittyi ensin Afrikassa ja levittäytyi sieltä Aasiaan ja Kiinaan. Tämän luolan löydöt katsotaan tukevan kiinalaista käsitystä, vaikka ihmisen jäänteitä ei täältä ole löytynytkään. Läheisen Longgupon luolassa, jossa on samantapaisia löytöjä kuin tässä luolassa, on sen löydetty erectuksen leukaluu ja irtohampaita.


title: Tirttula

text: Tirttulan kylä sijaitsi Kivennavan pitäjässä Kirkonkylän Linnanmäen rinteiden ja Polviselän harjun välisessä laaksossa Viipuri-Pietari maantien varressa. Talot sijaitsivat maantien varressa, pellot niiden takana. Tirttulassa oli ennen talvisodan syttymistä 24 taloa.


title: Miro Lehtinen

text: Miro Lehtinen (s. 22. tammikuuta 1990 Tampere) on suomalainen salibandyn pelaaja ja kaksinkertainen Suomen-mestari, joka edustaa Sveitsin Nationalliga A:ssa pelaavaa SV Wiler-Ersigeniä. 190 senttimetriä pitkä Lehtinen on vasemmanpuoleisella mailalla pelaava laitahyökkääjä. Lehtinen on pelannut SV Wiler-Ersigenin lisäksi myös Classicissa, Kooveessa, Nokian KrP:ssä sekä Tampereen Gunnersissa.Salibandyliiga:


title: Moranbong

text: Moranbong on pohjoiskorealainen tyttöbändi, johon kuuluu 17 jäsentä. Maan johtajan Kim Jong-unin perustama yhtye esiintyi ensimmäisen kerran heinäkuussa 2012. Se esittää länsimaisia klassikkokappaleita ja pohjoiskorealaisia propagandalauluja. Laulamisen lisäksi yhtyeen jäsenet soittavat instrumentteja, kuten viulua, selloa ja rumpuja. Yhtyeen johtohahmo on Hyon Song-wol, jonka vuonna 2013 esitettyjen väitteiden mukaan piti olla teloitettu.


title: Moranbong

text: Yhtyeen oli tarkoitus esiintyä Kiinassa ensimmäisessä ulkomaankonsertissaan joulukuussa 2015, mutta esiintyminen peruttiin yhtäkkiä, ja yhtye palasi kotimaahan. Konserttiin ei ollut myyty lippuja, vaan niitä oli jaettu ainoastaan Kiinan kommunistisen puolueen jäsenille.


title: Tumba (vuori)

text:
Tumba (bulgariaksi ja , ) on vuori Belasitsa- eli Béllesvuorilla Balkanilla. Sillä kohtaavat Bulgarian, Kreikan ja Makedonian tasavallan rajat. Vuoren korkeus on 1 881 metriä.
Tumbasta tuli Bulgarian, Jugoslavian ja Kreikan rajapiste Neuillyn rauhansopimuksessa (1919), jossa Bulgaria menetti alueita Jugoslavialle ja Kreikalle.


title: Juhani Kantele

text: Paavo Juhani Kantele (13. kesäkuuta 1934 Vuoksenranta – 25. toukokuuta 1993 Jyväskylä) oli suomalainen fyysikko ja professori. Kantele oli Suomen ensimmäinen soveltavan kokeellisen ydinfysiikan professori. Hän toimi fysiikan professorina Jyväskylän yliopistossa.


title: Juhani Kantele

text: Juhani Kantele valmistui ylioppilaaksi 1952 Haapamäen yhteiskoulusta. Sen jälkeen hän opiskeli fysiikkaa Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1956 ja lisensiaatiksi 1959. Filosofian tohtoriksi hän väitteli Helsingin yliopistossa 1959. Hänen väitöskirjansa käsitteli atomin viritystilarakennetta sekä sen energialeveyttä.


title: Juhani Kantele

text: Valmistumisensa jälkeen Kantele oli 1960–1961 post doc-tutkijana Arkansasin yliopistossa. Tuona aikana muotoutui lopullisesti hänen tutkimustyönsä ala. Hän kehitti Arkansasin yliopistossa tehokkaita menetelmiä atomiytimien gammasäteilyn havaitsemiseksi. Tähän tarkoitukseen hän rakensi erilaisia spektrometrejä ja pian hänestä tuli eräs huomattavimmista asiantuntijoista ydinspektroskopian alueella.


title: Juhani Kantele

text: Palattuaan kotimaahan Kantele työskenteli Helsingin yliopistossa ja hän jatkoi Yhdysvalloissa aloittamaansa tutkimusta spektroskopian alalla. Hän toimi 1962–1963 fysiikan dosenttina (erikoisalana ydinfysiikka) ja sen jälkeen fysiikan apulaisprofessorina 1963–1966. Hänen johdollaan Helsingin yliopistossa toimi suuri tutkimusryhmä. Kantele ehti ryhmineen Helsingin vuosina toteuttaa vain muutamia spektrometrihankkeita. Kanteleen siirryttyä Helsingistä Jyväskylän yliopistoon huomattava osa ryhmän tutkijoista siirtyi hänen mukanaan.


title: Juhani Kantele

text: Kantele sai 1966 nimityksen fysiikan professoriksi Jyväskylän yliopistoon ja hän aloitti virassaan vuoden 1967 alussa. Professuurin tutkimus- ja opetusalaksi määriteltiin vasta syyskuussa 1991 kokeellinen ydinfysiikka. Kantele oli Jyväskylän yliopiston ensimmäinen fysiikan professori. Hän jatkoi Jyväskylässä tutkimustyötään ydinfysiikan parissa. Jyväskylään kehittyi pian kansainvälisesti tunnettu ydinfysiikan laboratorio. Laboratorion ensimmäinen tutkimuslaite oli neutronigeneraattori.


title: Juhani Kantele

text: Professori Kanteleen ensimmäisiä suuria haasteita oli saada hankituksi fysiikan laitokselle syklotroni tutkimuskäyttöön, jotta kokeellista tutkimusta voitaisiin tehdä myös Suomessa. Siihen asti mittaukset oli täytynyt käydä tekemässä ulkomaisissa tutkimuslaitoksissa. Professori Kantele onnistui hankkeessa lopulta ja 1975 Jyväskylän yliopiston kiihdytinlaboratorio avattiin. Pieni MC-20 -tyyppinen syklotroni valmistui 1975 ja sillä tehtiin sittemmin tutkimusta aina vuoteen 1991 asti.


title: Juhani Kantele

text: Vuonna 1983 Kantele oli mukana työryhmässä, joka suunnitteli Suomeen hankittavaksi 800 MeV:n suprajohtavan syklotronin. Hanke tyssäsi, koska Valtion tiedeneuvosto ei suositellut hankkeen toteuttamista kustannussyistä. Hankkeen rauettua Kanteleen johtama työryhmä esitti normaalijohtavan MC106-syklotronin hankkimista. Työryhmä jätti aihetta koskevan suunnitelman valtioneuvostolle maaliskuussa 1986. Jyväskylän yliopiston rehtori Martti Takalan tuella rahoitusta saatiin 1987 varattua seuraaville vuosille 30,5 miljoonaa markkaa. Laitteiston hankintaprojekti kesti pitkään (1987–1991) ja se oli aikanaan Suomen kallein tutkimuslaiteinvestointi. Professori Kanteleella oli hankkeessa merkittävä rooli ja hän teki runsaasti työtä hankkeen rahoituksen keräämiseksi. Hanketta tukivat kaikki suomalaiset ydinfyysikot. Käyttökunnossa laitteisto oli alkuvuonna 1992. Syklotroni, 130 MeV:n normaalijohtava hiukkaskiihdytin (mallinimi K-130), on käytössä edelleen.


title: Juhani Kantele

text: Syklotronin hankinnan yhteydessä uusittiin koko kiihdytinlaboratorio. Valmistuessaan Jyväskylän yliopiston uusi hiukkaskiihdytinlaboratorio oli eräs merkittäviä eurooppalaisia ydinfysiikan laboratorioita. Juhani Kantele ehti vielä nähdä uuden laboratorion käyttökunnossa ja hänen johdollaan uudella laitteistolla tehtiin joitakin kokeita. Hän jäi sairauseläkkeelle kesäkuun alussa 1992. Hänen seuraajakseen professorina nimitettiin Juha Äystö.


title: Juhani Kantele

text: Jyväskylän yliopiston fysiikan laitos perustettiin vuonna 1965. Kun Juhani Kantele aloitti professorina, laitos oli vasta käynnistämässä toimintaansa. Hän käytti merkittävän osan työpanoksestaan laitoksen toiminnan kehittämiseen ja sen perusopetuksen käynnistämiseen. Opettajana hän oli vaativa ja tunnettu tasokkaista luentomonisteistaan. Kantele toimi fysiikan laitoksen johtajana 1968–1973.


title: Juhani Kantele

text: Kantele osallistui myös tiedekuntansa hallintoon. Hän toimi matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan dekaanina 1971–1974 ja 1977–1980. Dekaanina hänet tunnettiin yliopistollisen demokratian puolustajana, johon luotettiin.


title: Juhani Kantele

text: Professori Kantele oli suosittu puhuja kotimaisissa ja kansainvälisissä tiedekonferensseissa. Hän oli vierailevana tutkijana ja luennoitsijana ulkomaisissa yliopistoissa. Arkansasin yliopiston lisäksi hän vietti yli vuoden mittaisen vierailun Niels Bohr-instituutissa Tanskassa, Uppsalan yliopistossa Ruotsissa ja Los Alamosin tutkimuslaitoksessa Yhdysvalloissa.


title: Juhani Kantele

text: Tutkimuksessa Kantele erikoistui ydinfysiikkaan. Hän oli erityisesti kokeellisen ydinfysiikan tutkimuksen asiantuntija, joka laajensi alan tutkimusta tekemällä elektronispektroskopiamittauksia hiukkaskiihdyttimen suihkuista. Hän kehitti sekä mittausmenetelmiä että laitteistoja. Hän oli eräs huomattavimpia asiantuntijoita ydinspektroskopian alueella. Professori Kantele oli eräs johtavia tutkijoita myös atomiytimien E0-siirtymien tutkijana.


title: Juhani Kantele

text: Tieteellisen työn ohella Kantele toimitti ydinspektroskopian oppikirjan. Teos jäi kesken hänen kuoltuaan ja sen toimitti loppuun professori Juha Äystö.


title: Juhani Kantele

text: Professori Kantele on kirjoittanut tai toimittanut useita fysiikan alaan liittyviä kirjoja. Huomattava osa niistä on ollut käytössä fysiikan oppimateriaalina.


title: Pelimekaniikat

text: Pelimekaniikat ovat sääntöjä ja metodeja, jotka yhdessä muodostavat pelin gameplayn eli pelin toiminnallisuuden. Jokainen peli käyttää pelimekaniikkoja. Ne määrittelevät pelin etenemistä, mitä pelissä milloinkin tapahtuu ja mitkä olosuhteet määrittelevät pelin voitto- tai häviötilan. Pelimekaniikat toimivat vuorovaikutuksessa pelaajan kanssa. Kun pelaaja suorittaa toiminnon, peli muuttaa tilaansa siihen määriteltyjen pelimekaniikkojen pohjalta. Pelimekaniikkoja ei kuitenkaan ole tarkkaan määritelty ja niiden luonteesta on erilaisia näkemyksiä.


title: Pelimekaniikat

text: Pelimekaniikka-termin monitulkintaisuus näkyy erilaisissa määritelmissä. Jaime Griesemerin mukaan pelimekaniikka on pelaajan toiminnallisuutta rajoittava tekijä, joka määrää osan pelaajan pelikokemuksesta. Pelimekaniikan on tarkoitus rajoittaa pelin interaktiivisuutta, jotta pelaaja ohjautuisi hauskempaan pelikokemukseen. Daniel Cookin mukaan pelimekaniikka on sääntöihin pohjautuva systeemi tai simulaatio, joka helpottaa ja kannustaa käyttäjää tutkimaan sekä oppimaan pelin mahdollisuuksia sen käyttämän palautemekanismin kautta. Miguel Sicartin mukaan pelimekaniikat ovat pelaajien kutsumia metodeja, jotka on suunniteltu olemaan vuorovaikutuksessa peliympäristön ja pelin tilan kanssa. Paras tapa ymmärtää mekaniikat metodeina on muotoilla ne verbeiksi, joiden toimintaan pelissä säännöt tai muut rakenteelliset elementit vaikuttavat. Pelimekaniikat eivät ole vain pelaajan käytettävissä, vaan myös esimerkiksi pelien tekoälyillä on kokoelma mekaniikkoja, joiden avulla ne voivat olla vuorovaikutuksessa pelimaailman kanssa.


title: Pelimekaniikat

text: Daniel Cookin mukaan pelimekaniikan toiminta voidaan jakaa viiteen osaan:


title: Pelimekaniikat

text: Pelimekaniikat eroavat pelisäännöistä siinä, että pelisäännöt ovat selkeästi pelaajan nähtävillä esimerkiksi ohjekirjasta, kun taas pelimekaniikat ovat piilotettuja ominaisuuksia. Siksi pelaajan kannalta on tärkeää, että eri toiminnot peleissä antavat näkyvää palautetta, jotta pelaaja oppii pelin säännöt sekä niiden suhteen pelaajan mahdollisiin toimintoihin. Toisin kuin lauta- tai korttipelien pelaajien, videopelien pelaajien ei tarvitse tuntea sääntöjä ennen pelaamista, vaan peli opettaa ne heille. Pelimekaniikkoja voidaan opettaa pelaajien oman kokeilemisen lisäksi myös esimerkiksi erilaisilla tutoriaaleilla tai vaiheittain pelin sisällä.


title: Pelimekaniikat

text: Carlo Fabricatore suosittelee pelimekaniikkojen opetuksen suunnittelussa huomioitavan seuraavia asioita:


title: Pelimekaniikat

text: Pelimekaniikkojen avulla luodaan peliin haasteita, jotka auttavat ylläpitämään pelaajan mielenkiintoa pelin läpi. Haasteilla peli kokeilee pelaajan taitoja hyödyntää eri pelimekaniikkoja erilaisten pelin asettamien päämäärien saavuttamiseksi. Useiden pelimekaniikkojen vuorovaikutus määrittelee pelaajan kanssakäymisen monimutkaisuutta. Monien pelimekaniikkojen käyttö ei kuitenkaan välttämättä tee pelistä monimutkaista. Monimutkaisuus voidaan saavuttaa käyttämällä vain muutamaa pelimekaniikkaa, jos ne ovat vuorovaikutuksessa muiden tekijöiden, kuten kenttäsuunnittelun kanssa. Pelaajat haluavat tuntea hallitsevansa hahmoaan sekä ympäristöään, ja haluavat, että heitä haastetaan ja palkitaan saavutuksistaan. Nämä ovat yleisiä kriteereitä, kun pelaajat arvioivat pelimekaniikkojen toimivuutta.


title: Pelimekaniikat

text: Tietojenkäsittelytieteilijä sekä pelisuunnittelija Carlo Fabricatore jakaa pelimekaniikat hierarkkisiin luokkiin niiden tärkeyden perusteella. Pelaajan näkökulmasta olennaisimpia mekaniikkoja kutsutaan ydinmekaniikoiksi (Core Mechanics). Toissijaisia, pelikokemusta rikastavia mekaniikkoja Fabricatore kutsuu ns. alamekaniikoiksi (Satellite Mechanics). Nämä luokat jakaantuvat edelleen spesifisimpiin alaluokkiin.


title: Pelimekaniikat

text: Pelimekaniikkoja, joilla toteutetaan pelin ydintoimintoja, kutsutaan ydinmekaniikoiksi (core mechanics). Nämä mekaniikat ovat pelaajan kannalta tärkeimpiä, koska pelaajan on käytettävä niitä lävitse koko pelin. Esimerkiksi ensimmäisen persoonan ammuntapeli "Quaken" ydintoimintoihin kuuluu vihollisten tappaminen ja samalla pelaajan hengissä pysyminen. Pulmapeli "Tetriksen" keskeisin toiminta on erimuotoisten palikoiden sovittaminen toisiinsa. Quaken ydinmekaniikkoihin kuuluvat siis liikkumisjärjestelmä, jonka osia ovat esimerkiksi juokseminen, hyppääminen sekä kävely. Toinen keskeinen mekaniikka Quakessa on aseilla ampuminen. Tetriksen ydinmekaniikkoihin puolestaan kuuluu palikoiden hallintajärjestelmä. Miguel Sicart määrittelee ydinmekaniikat spesifisemmin sellaisiksi mekaniikoiksi, joita pelaaja toistuvasti käyttää läpäistäkseen pelin. Toisaalta monissa peleissä, kuten "Sim Cityssä" tai "Minecraftissa", ei pelin läpäiseminen ole mahdollista. Näissä peleissä on kuitenkin ihanteellisia tiloja, joita kohti pelaaja pyrkii, ja pelissä on erityisiä mekaniikkoja, joiden käyttäminen mahdollistaa näiden tilojen saavuttamisen. Ydinmekaniikkojen käsitettä voidaan siis myös käyttää peleissä, joilla ei sinänsä ole lopputilaa. Sicart jakaa pelin ydinmekaniikat edelleen kahteen luokkaan, ensisijaisiin sekä toissijaisiin pelimekaniikkoihin.


title: Pelimekaniikat

text: Ensisijaiset pelimekaniikat (primary core mechanics) voidaan ymmärtää mekaniikoiksi, joita voidaan käyttää suoraan pelin haasteista selviämiseen ja pelin lopputilan saavuttamiseen. Ensisijaiset pelimekaniikat ovat käytettävissä heti pelin alusta alkaen, ja niiden käyttö opastetaan esim. tutoriaalien avulla. Ensisijaisten pelimekaniikkojen käyttö on jatkuvaa pelin alusta loppuun.


title: Pelimekaniikat

text: Toissijaisia pelimekaniikkoja (secondary core mechanics) voi ensisijaisten pelimekaniikkojen tapaan hyödyntää pelin lopputilan saavuttamiseksi, mutta ne ovat vain satunnaisesti käytettävissä tai niitä on käytettävä yhdessä ensisijaisten pelimekaniikkojen kanssa. Useissa kolmannen persoonan ammuntapeleissä yleistynyt suojanottomekansimi on hyvä esimerkki toissijaisesta pelimekaniikasta. Yksinään sitä hyödyntämällä ei pelin lopputilaan voi päästä, mutta kun suojautumisen mekanismin hallitsee, siitä tulee suuri apu ensisijaisen pelimekaniikan, tässä tapauksessa ampumisen, rinnalle. Joissain peleissä, kuten Gears of Warissa, suojanotto on ensisijainen pelimekanismi, koska sen hyödyntämättä jättäminen tarkoittaa lähes varmaa kuolemaa. Ensisijaiset ja toissijaiset pelimekaniikat eivät suinkaan ole lukittuja: ne voivat vaihtaa paikkoja tai jopa kadota kokonaan pelin edetessä.


title: Pelimekaniikat

text: Pelin toimivuutta on mahdollista rikastaa sen monimutkaistamisen sijaan lisäämällä eritysiä mekaniikkoja, joiden tarkoituksena on täydentää ja parantaa jo olemassa olevia aktiviteetteja. Näitä mekaniikkoja kutsutaan alamekaniikoiksi (Satellite Mechanics), koska ne on suunniteltu toimimaan jo olemassa olevien ydinmekaniikkojen alaisina. Alamekaniikkoja on kolmenlaisia: täydentäviä, vaihtoehtoisia sekä vastustavia.


title: Pelimekaniikat

text: Täydentävien mekaniikkojen (enhancement mechanics) tarkoitus on nimensä mukaisesti täydentää jo olemassa olevia ydinmekaniikkoja. Tähän on kaksi tapaa: lisäämällä uusia ominaisuuksia jo olemassa oleviin mekaniikkoihin tai muokkaamalla niitä.


title: Pelimekaniikat

text: Jotta olemassa oleviin mekaniikkoihin voitaisiin lisätä uusia ominaisuuksia, on tarpeen suunnitella ns. lisämekaniikkoja (ns. “add-on-” tai “complementary mechanics”). Esimerkiksi sotapeleissä olennaista pelin toimintaa (“core gameplay”) on usein vihollisten ampuminen. Tässä tapauksessa kiväärin käyttö ampumiseen olisi yksi pelin ydinmekaniikoista. Tietyssä vaiheessa peliä kivääriin voi olla mahdollista liittää esimerkiksi kiikaritähtäin, joka parantaa kivääriä lisäämällä sille täysin uuden ominaisuuden, vaikkapa ns. tarkka-ampujatilassa ampumisen, kiväärin normaalin käytön rinnalle. Tällöin pelaaja voi valita, kummassa tilassa asetta käyttää, ja molemmilla tiloilla on niille ominaiset piirteet.


title: Pelimekaniikat

text: Parannuksilla (power-up) tarkoitetaan täydentäviä mekaniikkoja, joiden tarkoituksena on muuttaa olemassa olevia ominaisuuksia, usein parantamalla koko mekaniikkaa. Hyvänä esimerkkinä toimii esimerkiksi aseen äänenvaimennin. Se muuttaa aseen ominaisuuksia sallimalla huomaamatta ampumisen.


title: Pelimekaniikat

text: Pelikokemusta voi edelleen rikastuttaa tarjoamalla pelaajille useita mahdollisuuksia samojen asioiden tekemiseen käyttämällä erilaisia, vaihtoehtoisia mekaniikkoja (alternate mechanics). Vaihtoehtoisten mekaniikkojen tarkoitus on siis nimensä mukaisesti tarjota olemassa olevien ydinmekaniikkojen rinnalle vaihtoehtoisia mekaniikkoja, joiden käyttö on usein varta vasten opeteltava. Useat pelaajat ovat kuitenkin tähän valmiita, jos uusien mekaniikkojen käytön oppiminen antaa uusia vaihtoehtoja toimintojen suorittamiseen.


title: Pelimekaniikat

text: Vastustavat mekaniikat (opposition mechanics) ovat tehokas tapa lisätä pelin haasteellisuutta. Niiden pääasiallinen tarkoitus on vaikeuttaa pelaajan edistymistä. Niinpä ne ovat mekaniikkoina hyvin omalaatuisiaan, koska pelaajat pyrkivät ymmärtämään näiden mekaniikkojen toimintaa välttääkseen sekä kiertääkseen niitä hyödyntämisen sijaan. Toki joissain tapauksissa tällaisia pelaajan etenemistä vaikeuttavia mekaniikkoja voi myös käyttää vihollisia vastaan, jolloin ne muuttuvat työkaluiksi, joita pelaaja hyödyntää.


title: Pelimekaniikat

text: Peliteollisuuden kehityksen myötä pelimekaniikoissa ja niiden käytössä on tapahtunut muutoksia. Pelikonsolien ja tietokoneiden tehojen kasvaessa pelintekijöille on avautunut uusia mahdollisuuksia hyödyntää erilaisia pelimekaniikkoja. Toisaalta uudet teknologiat ovat myös tuottaneet haasteita pelintekijöille, esimerkiksi "The Legend of Zelda" -pelisarjassa siirtyminen kaksiulotteisesta ympäristöstä kolmiulotteiseen pakotti pelintekijät muuttamaan muun muassa taistelu- ja liikkumismekaniikkoja uuteen ympäristöön sopivaksi.


title: Pelimekaniikat

text: Pelisarjojen sisälläkin saattaa pelimekaniikoissa tapahtua muutoksia. Yksi tapa luoda jatko-osiin mielenkiintoa on tuoda mukaan uusia pelimekaniikkoja tai muuttaa vanhoja. Tästä esimerkkinä on "Super Mario Bros. 2", jonka pelimekaniikat poikkeavat alkuperäisestä "Super Mario Brosista". Eri pelihahmoilla on omat erikoiskykynsä, jotka vaikuttavat pelaamiseen, kun taas alkuperäisessä pelissä Mario ja Luigi eroavat ainoastaan väritykseltään. Toisin kuin alkuperäisessä pelissä, vihollisia ei tuhota hyppäämällä päälle tai ampumalla tulipalloja, vaan heittämällä niitä erinäisillä esineillä tai toisillaan. Nämä muutokset vaikuttivat siihen, että "Super Mario Bros. 2" poikkeaa huomattavasti alkuperäisestä osasta kenttä- ja hahmosuunnittelun lisäksi pelaamiseltaan. Muutokset pelimekaniikoissa vaikuttavat siis olennaisesti pelien gameplayhin.


title: Pelimekaniikat

text: Myös kokonaisten peligenrejen sisällä voi tapahtua muutoksia pelimekaniikoissa. Tästä esimerkkinä on ensimmäisen persoonan ammuntapelien (FPS) elämäpistemekaniikkojen muutokset. Vanhemmissa FPS-peleissä (esimerkiksi "Wolfenstein 3D" ja "Doom") käytössä ovat pelihahmon elinvoimaa kuvaavat elämäpisteet, joita saa kerättyä esimerkiksi kävelemällä ensiapupakkausten päältä. Tämä pelimekaniikka tuotti haasteita kenttäsuunnittelussa, koska ensiapupakkausten vähäisyys saattoi tehdä pelistä liian vaikean ja yltäkylläisyys puolestaan johti pelin liialliseen helppouteen. Molemmilla oli negatiivista vaikutusta pelaajan mielenkiinnon säilyttämiseen pelin lävitse. Monissa uudemmissa FPS-peleissä (esimerkiksi "Call of Duty" -pelisarja ja "Halo"-pelisarja) käytössä on itseparantumismekaniikka, jolla pelihahmo kerää menetettyjä elämäpisteitä itsestään, kunhan pelihahmolle ei hetkeen tapahdu enempää vahinkoa. Tämä osittain helpotti pelisuunnittelua, koska pelintekijät saattoivat olettaa, että pelihahmo olisi täysissä voimissaan kohdatessaan uusia tilanteita. Itseparantumismekaniikka johti myös siihen, että pelihahmoilla usein paetaan taistelutilanteista nurkkien tai muiden esteiden taakse parantumaan, mikä saattaa vähentää pelien taistelutilanteiden immersiota.


title: Pelimekaniikat

text: Varhaiset kolikkopelit käyttivät peliaikaa vastineena annetulle rahamäärälle: peli päättyi kun aika kului umpeen. "Space Invaders" toi mukaan alusten määrän, joka tarkoitti että taitava pelaaja pystyi pelaamaan samalla rahamäärällä pidempään kuin aloitteleva. "Space Invaders" pelissä vaikeusaste nousi vastustajien nopeuden kiihtyessä.


title: Pelimekaniikat

text: "Pong" pelistä "Breakout" -peliin tapahtunut kehitysaskel toi mukanaan muuttuvan pelikentän, jossa pelaajan toimilla oli näkyvä seuraus rikottujen tiilien muodossa. Pelikenttä oli interaktiivinen.


title: Pelimekaniikat

text: Pelimekaniikoilla voidaan määritellä pelin fysiikoita pelimaailmassa. Peleissä hahmot esimerkiksi liikkuvat paikasta toiseen, hyppäävät ylös ja alas tai ajavat autoja. Fysiikoilla on suuri merkitys monissa nykypeleissä. Fysiikoiden sovellus peleissä on harvoin tiukkaa. Pelit, jotka eivät tähtää mahdollisimman realistiseen simulointiin, käyttävät muunneltuja versioita Newtonin laeista, jotta pelihahmot pystyvät tekemään ei-newtonilaisia asioita kuten kävelemään ilmassa.


title: Pelimekaniikat

text: Kerättävien, kulutettavien ja vaihdettavien pelielementtien liikevaihto muodostaa pelin sisäisen talouden. Pelin sisäinen talous tavallisesti käsittää esineitä, joita voidaan pitää resursseina: rahaa, energiaa, ammuksia jne. Pelin taloutta ei kuitenkaan ole rajoitettu konkreettisiin, aineellisiin esineisiin. Ne voivat myös sisältää abstraktioita kuten terveys, suosio ja taikavoimat. Esimerkiksi sydämet näkyvänä merkkinä hahmon elinvoimasta ovat osa pelin sisäistä taloutta. Myös monista roolipeleistä tuttuja taitopisteitä voidaan pitää osana sisäistä taloutta.


title: Pelimekaniikat

text: Monissa peleissä tasosuunnittelu määrää sen, kuinka pelaaja voi liikkua pelimaailman läpi. Perinteisesti pelaajan hahmon on edettävä tiettyyn kohteeseen ja päihitettävä tason pääantagonisti tai pelastettava hädässä oleva henkilö läpäistäkseen tason. Tämän tyyppisessä pelissä pelaajan edistymistä kontrolloivat tiukasti lukuisat mekanismit, jotka estävät tai sallivat tietyille alueille pääsyn. Vivut ja katkaisimet, jotka sallivat muuten tavoittamattomissa oleville alueille pääsyn, ovat tyypillisiä esimerkkejä tällaisista edistymiseen liittyvistä mekaniikoista.


title: Pelimekaniikat

text: Peleissä voi olla mekaniikkoja, jotka liittyvät pelin yksiköiden sijoitteluun kartalle hyökkäyksellisten tai puolustuksellisten etujen saavuttamiseksi. Taktinen sijoittelu on äärimmäisen tärkeää useimmissa strategiapeleissä, mutta sitä esiintyy myös joissain roolipeleissä sekä simulaattoreissa. Taktista sijoittelua hallinnoivat mekaniikat tyypillisesti tarkentavat, minkälaisia strategisia etuja tietyn tyyppiset yksiköt voivat saada tietylle alueelle asettuessaan. Monet pelit rajoittavat yksikön sijainnin tarkkarajaisille peliruuduille kuten shakissa. Jopa moderneissa, tietokoneella pelattavissa strategiapeleissä hyödynnetään usein tällaisia peliruutuja, vaikka ne usein peitetäänkin. Taktista sijoittelua esiintyy monissa videopeleissä, kuten "StarCraftissa" ja .


title: Pelimekaniikat

text: Monissa verkkopeleissä on mekaniikkoja, jotka palkitsevat lahjojen antamisesta, uusien pelaajien mukaan kutsumisesta tai osallistumisesta muunlaiseen sosiaaliseen kanssakäymiseen. Monissa roolipeleissä on sääntöjä, jotka säätävät hahmojen roolisuoritusten näyttelemistä. Strategiapeleissä puolestaan voi olla liittoutumien muodostusta pelaajien välillä sääteleviä sääntöjä.


title: Pelimekaniikat

text: Moninpeleissä on monia kyseiselle lajityypille ominaisia mekaniikkoja. Pelihahmojen välillä voi olla vastavuoroisuutta. Tämän myötä pelaajat yrittävät asettua tiettyyn rooliin pelissä. Kaksi saman roolin eri hahmotyyppiä voivat erilaisten taitojensa avulla täydentää toistensa rooleja. Yhden hahmotyypin taidoilla voi olla synergiaa toisen hahmotyypin taitojen kanssa. Hahmotyypillä voi olla taitoja, joita voidaan käyttää vain toisiin pelihahmoihin.


title: Pelimekaniikat

text: Moninpeleissä joukolla pelaajia voi olla yhteisiä tavoitteita, jotka ovat saavutettavissa ryhmänä. Joukkueen menestys riippuu siitä, pystyykö se saavuttamaan tiettyjä tavoitteita. Pelaajilla voi myös olla eri tavoitteita, joiden välillä on synergioita toisten pelaajien tavoitteiden kanssa. Myös toiminnoilla voi olla eri vaikutuksia, kun niitä käyttää oman joukkueen jäseniin, esimerkiksi joissain FPS-peleissä oman joukkuelaisen ampuminen ei vaikuta tämän elämäpisteisiin.


title: Pelimekaniikat

text: Moninpelien haasteet voivat sisältää tosielämän fyysisiä ponnistuksia, joita yksittäinen pelaaja ei pystyisi yksin suorittamaan. Haasteet voivat vaatia onnistuakseen pelaajien välistä koordinaatiota. Joukkueen koordinointi voi sisältää joitain refleksi-, reaktio- ja koordinaatiohaasteita yksittäisten pelaajien kannalta sekä tilan hahmottamiseen liittyviä haasteita. Kilpailutilanteessa pelaajat voivat yrittää saavuttaa tietyn tavoitteen ennen vastustajiaan tai ennen kuin tehtävälle asetettu aika umpeutuu. Tämän tyyppisten haasteiden tuomat lisäpaineet johtavat usein joukkueiden jäsenten väliseen keskittyneeseen ja tiiviiseen yhteistyöhön. Peleissä, joissa pelaajat voivat kattaa eri alueita, tutkimisesta tulee tärkeä voimavara joukkueelle. Tutkiminen vaatii esteitä, jotta sitä voidaan pitää haasteena. Pelaajia voidaan vaatia tekemään yhteistyötä edetäkseen toisille alueille haasteiden yli. Haasteita voivat tuottaa mm. lukitut ovet, ansat ja tasanteet. Konfliktihaasteet liittyvät peleihin, joissa voitetaan hyökkäämällä suoraan vastustajan kimppuun. Eri pelimuotoja, jotka johtavat konfliktiin, ovat esimerkiksi valtaus, lipunryöstö ja deathmatch. Haasteet voivat olla myös taloudellisia. Joissain peleissä joukkueen täytyy työskennellä läheisesti hallinoidakseen resurssejaan ja kohdentaa niitä sinne, missä niitä tarvitaan.


title: Antti Ropponen

text: Antti Ropponen (s. 1995) on suomalainen kuuro huippulentopalloilija, joka kaudella 2017-2018 pelaa Hurrikaani Loimaan riveissä lentopallon Mestaruusliigassa. Ropponen on ollut syntymästään asti kuuro, mutta 7-vuotiaana oikeaan korvaan asennettu korvaimplantti on mahdollistanut kuulemisen.


title: Antti Ropponen

text: Ropponen on Nurmon Jymyn kasvatti ja pelannut urallaan ikäluokkansa maajoukkueessa sekä EM- että MM-kisoissa. Joulukuussa 2015 Ropponen valittiin miesten A-maajoukkueen olympiakarsintajoukkueeseen, ja hänelle kirjattiin uran ensimmäinen A-maaottelua ennen vuoden vaihdetta Eyptiä vastaan käydyssä harjoitusottelussa. Ropponen ei kuitenkaan saanut varsinaista peliaikaa otteluissa eikä myöhemmin olympiakarsinnoissa. Myöhemmin hän on noussut A-maajoukkueen vakiokokoonpanoon.


title: Antti Ropponen

text: Ropponen heitti kesällä 2013 nuorten kuurojen maailmanennätyksen keihäässä. Tulos oli myös aikuisten kuurojen Suomen ennätys. Lentopalloon nykyisin täysin panostava Ropponen on osallistunut kuurojen olympia- ja EM-kisoihin esiintymällä sekä rantalentopallossa että keihäänheitossa.


title: Antti Ropponen

text: Ropposen tie kuulevien maailmaan ja huippulentopalloilijaksi on ollut poikkeuksellinen. Nurmossa kasvanut Ropponen todettiin 2-vuotiaana kuuroksi. Muut hänen perheestään olivat kuulevia. Aluksi kukaan ei osannut epäillä pojan kuulossa olevan mitään vikaa. Epäilykset heräsivät, kun Antti ei reagoinut millään tavalla vanhempien kutsuhuutoihin. Kuurous todettiin pojan ollessa kaksivuotias ja siitä alkoi perheelle uusi elämänvaihe.


title: Antti Ropponen

text: Lapsena Ropponen oppi muutamia sanoja, mutta perheen yhteisenä kielenä oli viittomakieli. Koulunkäynnin hän aloitti huonokuuloisten ja kuurojen luokalla. 7-vuotiaana Ropponen kävi läpi leikkauksen ja sai oikeaan korvaansa korvaimplantin, joka mahdollisti hänen kuulemisen. Ropponen ei edelleenkään kuule mitään vasemmalla korvallaan. Kuuloimplantin asentamisen jälkeen Ropponen aloitti opiskelun kuulevien oppilaiden luokassa.


title: Antti Ropponen

text: Ropponen aloitti lentopallon siskonsa innostamana. Juniorivuosinaan hän pelasi menestyksellisesti myös pesäpalloa ja heitti keihästä. Ropponen on osallistunut esimerkiksi kuurojen olympialaisissa beach volleyhin ja keihäänheittoon. Kotimaan kisoissa Ähtärissä kesällä 2013 hän rikkoi kuurojen nuorten maailmanennätyksen keihäänheitossa. Tulos oli samalla kuurojen aikuisten Suomen ennätys