title: Naisten Liiga -kausi 2016

text:
Naisten Liigan kuukauden pelaajan valitsee Jalkapallon Pelaajayhdistys.
Naisten Liigan vuoden pelaajaksi valittiin PK-35 Vantaan Sanni Franssi, vuoden lupaavaksi nuoreksi pelaajaksi HJK:n Kaisa Collin, vuoden tyttöpelaajaksi Ilveksen Emmaliina Tulkki ja vuoden valmentajaksi PK-35:n Jari Väisänen.


title: Naisten Liiga -kausi 2016

text: Kauden jokaisessa ottelussa jaettuja Veikkauspörssi-pisteitä keräsivät eniten HJK:n Tia Hälinen (28), Åland Unitedin Raissa Feudjio (25) ja PK-35 Vantaan Sanni Franssi (21).


title: Ödkarby

text: Ödkarby on taajama, kylä ja postinumeroalue Ahvenanmaalla. Vuoden 2014 lopussa taajamassa oli 369 asukasta, joista 365 asui Saltvikin ja 4 Finströmin kunnan puolella. Ödkarbyn kylä kuuluu Saltvikiin ja siellä oli 350 asukasta vuonna 2014. Ödkarbyn postinumero on 22320. Postinumeroalueella oli 818 asukasta vuonna 2014.


title: Ödkarby

text: Ödkarbyn länsipuolitse kulkee Ahvenanmaan valtatie 4.


title: Maileena Byström

text: Maileena Byström (ent. Kurkinen, s. 1958 Oulu) on suomalainen Helsingissä asuva graafinen suunnittelija, kuvittaja ja lastenkirjailija.


title: Maileena Byström

text: Byström valmistui graafikoksi Taideteollisesta korkeakoulusta 1983. Hän on kuvittanut muun muassa seuraavat lastenkirjat:


title: Maileena Byström

text: Byström on itse julkaissut seuraavat teokset:


title: Maileena Byström

text: Byström on kuvittanut seuraavat piirrosanimaatiosarjat:


title: Maileena Byström

text: Byström on myös kuvittanut ja taittanut teoksen "Kulkunen. Lasten ja vanhempien oma liikennekirja" (2006), jonka on julkaissut Liikenneturva. Lisäksi hän on kuvittanut oppikirjoja ja muita julkaisuja sekä esitteitä ja julisteita. Byström on suunnitellut seinälautassarjan 'Aa tuuti lasta' sekä lastenastiastosarjan 'Parhaat kaverukset' yhteistyössä Arabian kanssa.


title: Urponen

text: Urponen on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Raffaele Buzzi

text: Raffaele Buzzi (s. 17. heinäkuuta 1995 Tolmezzo) on italialainen yhdistetyn hiihtäjä. Buzzi edustaa CS Forestale Dello Statoa.


title: Raffaele Buzzi

text: Buzzi debytoi maailmancupissa helmikuussa 2016 Lahden suurmäen kilpailussa sijoittuen sijalle 41. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti seuraavassa kuussa Schonachin normaalimäen kilpailusta ollen 28:s. Parhaimmillaan hän on ollut 25:s Kuusamon suurmäen ja 5 kilometrin hiihdon kilpailussa.


title: Pedralbesin luostari

text: Pedralbesin luostari on nunnaluostari Barcelonan luoteisosassa. Sen perustivat Aragonian kuningas Jaakko II ja hänen puolisonsa Elisenda de Montcada vuonna 1326. Luostarin arkkitehtuuri edustaa puhdasta goottilaista tyyliä.


title: Pedralbesin luostari

text: Luostariin kuuluvassa Pyhän Mikaelin kappelissa on Ferrer Bassan freskot vuodelta 1346.


title: Taking One for the Team

text: Taking One for the Team on Simple Planin viides studioalbumi, joka julkaistiin 19. helmikuuta 2016. Myös tällä albumilla esiintyy vierailevia laulajia, kuten amerikkalainen räppäri Nelly, joka vierailee kappaleessa "I Don't Wanna Go to the Bed". Kyseinen kappale oli albumin ensimmäinen single, joka julkaistiin 16. lokakuuta 2015. Albumin toinen single oli kappale "Opinion Overload", joka julkaistiin 5. helmikuuta 2016.


title: Taking One for the Team

text: Albumi ylsi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 94.


title: Luke Rockhold

text: Luke Rockhold (s. 17. lokakuuta 1984 Santa Cruz, Kalifornia) on yhdysvaltalainen vapaaottelija. Hän on voittanut UFC:n ja Strikeforcen keskisarjan mestaruudet.


title: Luke Rockhold

text: Rockhold otteli ensi kerran 24. heinäkuuta 2007 Mike Martinezia vastaan Melee on the Mountain vapaaottelujärjestössä. Hän voitti ottelun käsilukolla ensimmäisessä erässä. Rockhold otteli toisen kerran samalle järjestölle Tony Rubalcavaa vastaan, jolle hän hävisi teknisellä tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä.


title: Luke Rockhold

text: Rockhold allekirjoitti uuden sopimuksen Strikeforcen kanssa ja otteli ensimmäisen ottelunsa Josh Nealia vastaan Strikeforce: Young Guns II tapahtumassa. Hän voitti ottelun luovutuksella ensimmäisessä erässä. Rockhold jatkoi voittokulkuaan Nik Theotikosia vastaan samana vuonna, jonka hän voitti ensimmäisessä erässä takakuristuksella. Rockhold voitti myös kolme seuraavaa otteluaan takakuristuksella, kaikki ensimmäisessä erässä. Hän voitti muun muassa Cory Develan 30 sekunnissa. Helmikuussa 2010 Rockhold voitti Paul Bradleyn tällä kertaa teknisellä tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä.


title: Luke Rockhold

text: Rockhold sai kuuden ottelun voittoputken myötä haastaa keskisarjan mestarin Ronaldo Souzan. Kaksikko kohtasi toisensa 10. syyskuuta 2011 "Strikeforce: Barnett vs. Kharitonov" -tapahtumassa. Viisieräinen mestaruuskamppailu päättyi Rockholdin voittoon tuomariäänin (50–45, 48–47, 48–47).


title: Luke Rockhold

text: Rockhold puolusti ensimmäisen kerran mestaruuttaan Keith Jardinea vastaan 7. tammikuuta 2012 "Strikeforce: Rockhold vs. Jardine" -tapahtumassa. Se oli samalla Rockholdin ensimmäinen pääottelu vapaaottelutapahtumassa. Rockhold voitti kamppailun ensimmäisen erän lopulla, kun ottelua oli käyty 4:26 minuuttia. Tuloksena tekninen tyrmäys lyönnein.


title: Luke Rockhold

text: 14. heinäkuuta 2012 Rockhold sai puolustaa mestaruuttaan Tim Kennedya vastaa. "" -tapahtuma oli samalla hänen toinen pääottelu ja toinen kerta puolustamassa mestaruuttaan. Rockhold onnistui puolustamaan mestaruuttaan voitettuaan viisieräisen kamppailun tuomariäänin (49–46, 49–46, 49–46).


title: Luke Rockhold

text: Rockholdin oli määrä puolustaa mestaruuttaan kolmannen kerran Lorenz Larkinia vastaan marraskuussa 2012, mutta joutui jättämään kamppailun väliin loukkaantumisen johdosta, mutta itse tapahtuma jouduttiin myös perumaan piakkoin. Pitkään jatkuneen loukkaantumisen johdosta ottelua ei saatu järjestettyä ja tammikuussa Strikeforce lakkautti toimintansa Zuffan ostettua organisaation.


title: Luke Rockhold

text: Zuffan ostettua ja lakkautettua Strikeforcen muutamat ottelijat päätyivät ottelemaan Zuffan omistamaan UFC:hen. Rockhold oli yksi näistä ja sai otella ensimmäisen kerran toukokuussa 2013 Vitor Belfortia vastaan. Heidän välinen ottelu käytiin "" -tapahtumassa, jonka Rockhold hävisi ensimmäisen erän alussa tyrmäyksellä Belfortin osuttua häneen kierrepotkulla päähän. Se oli samalla hänen uran toinen tappio vapaaottelussa ja ensimmäinen UFC:ssä.


title: Luke Rockhold

text: Tammikuussa 2014 Rochold palasi pian voittoon Costas Philippouta vastaan, jonka hän tiputti ensimmäisessä erässä teknisellä tyrmäyksellä potkaistuaan Philippouta keskikehoon. Voitosta Rockhold palkittiin Illan tyrmäys -bonuksella. Huhtikuussa Rockhold kohtasi Tim Boetschin "UFC 172" -tapahtumassa. Hän voitti myös kyseisenkin ottelun kahden minuutin jälkeen, mutta tällä kertaa kimuralla. Marraskuussa Rockhold kohtasi puolestaan Michael Bispingin illan pääotteluna Australiassa "" -tapahtumassa. Ottelu päättyi toisen erän alussa Rockholdin voitettua ottelun giljotiinikuristuksella ja ansaitsi voitosta illan suoritus bonuksen.


title: Petäjäjärvi (Ylöjärvi, Aurekoski)

text: Petäjäjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa ja Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Petäjäjärvi on osa Vahojärven-Aurejoen aluetta.


title: Petäjäjärvi (Ylöjärvi, Aurekoski)

text: Järven pituus on 1,8 kilometriä, leveys 600 metriä ja sen pinta-ala on 60 hehtaaria. Se sijaitsee kilometrin verran etelään Aurejärvestä Ylöjärven Länsi-Aureella. Saarettomassa järvessä on kaksi osaa: pääosassa on järven kilometrin pituinen selkä, josta työntyy pohjoiseen 800 metriä pitkä Taalanlahti, joka on järven toinen osa. Järvi on Aurejoen läpivirtausjärvi, jossa suurin valuma virtaa Kukkaroisesta 250 metriä pitkää Aurejoen osuutta pitkin ja laskee Taalanlahteen. Järveen laskee kymmenen metsäojaa, jotka tuovat ojitettujen soiden ja turvetuotantoalueiden kuivatusojien vesiä. Pohjoisesta laskee Taalanlahteen Sammalnevan suon ja sen tuotantoalueen yhteinen laskuoja. Idästä laskee järveen Vähä Petäjäjärven 350 metriä pitkä laskuoja. Itärantaan laskee vielä kaksi metsäojaa, jotka tuovat yhteisen suoalueen, Kaakkolammen ja Seitsemisharjun juurelta purkautuvia vesiä. Järven laskujoki on edelleen Aurejoki, joka alkaa Petäjäkoskella, jossa vedenpinta putoaa viisi metriä, ja jatkuu Onkilamminkoskella, jossa vedenpinta laskee vielä 15 metriä, ennen lopullista laskua Onkilampeen. Koska vesi virtaa järven läpi varsin suurelta valuma-alueelta, on järven laskennallinen 17 vuorokauden viipymä järvessä suomalaisittain hyvin lyhyt. Rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä. Järven ympäristössä on jäljellä vain yksi maatila ja kolmisenkymmentä vapaa-ajan asuntoa. Seututie 332 ohittaa järven sen pohjoispuolelta ja siitä haarautuu yhdystie 13289, joka ohittaa järven sen länsipuolella kulkiessaan etelään. Järven voi kiertää myös itäpuolitse pitkin kylätietä, joka yhdistää pohjoisen seututien eteläiseen Onkilampeen. Parkanon ja Ylöjärven välinen raja seuraa tulo- ja laskujokea ja kulkee siinä välillä pitkittäin järven halki.


title: Petäjäjärvi (Ylöjärvi, Aurekoski)

text: Petäjäjärven vedenlaatua tutkitaan kesäisin säännöllisesti UPM-Kymmene Wood Oy:n Aureskosken jalostetehtaan velvoitetarkkailun puitteissa. Lisäksi vedenlaatua on tutkittu erillisellä näytteenotolla talvina 2010 ja 2012. Järven vesi on melko selkeää, ruskean väristä, hieman happanta ja siinä on runsaasti humusta. Järven vesi sisältää vähän ravinteita. Typen pitoisuudet ovat suomalaista luonnontasoa, vaikka fosforin pitoisuudet ovat lievästi luonnontasoa korkeammat. Järvi ei kuitenkaan ole rehevöitymässä, vaikka klorofyllipitoisuudet vaihtelevat lievästi rehevien ja rehevien järvien tasolla. Vuonna 2003 järvessä esiintyi näkyvästi limalevää. Järven happipitoisuus vaihtelee vuodenaikojen ja veden lämpötilakerrostumisen vuoksi. Happea kuluttavat runsas humus ja fosforiravinteet. Kesäisin happipitoisuudet ovat hyvät, mutta talvella harppauskerroksen alapuolella alusvedessä hapen määrät pienenevät selvästi. Tällöin voi syvänteissä esiintyä happikatoa. Tavella 2010 ja 2012 syvänteiden happipitoisuutta ei mitattu.


title: Petäjäjärvi (Ylöjärvi, Aurekoski)

text: Vuonna 2012 otettujen pintavesinäytteiden valossa Petäjäjärvi luokitellaan hyvin happamaksi ja erittäin ruskeavetiseksi järveksi, jossa hapen kemiallinen kulutus on voimakasta. Osa lajeista, jotka eivät siedä happamuutta, ovat todennäköisesti hävinneet järvestä. Petäjäjärvi soveltuu virkistyskäyttöön välttävästi.


title: Petäjäjärvi (Ylöjärvi, Aurekoski)

text: Järvi kuuluu osana opastettua melontareittiä Aurejärvi–Petäjäjärvi–Vahojärvi–Ruojärvi–Leppäsjärvi–Kyrösjärvi.


title: Tuomas Korpela

text: Tuomas Korpela (s. 29. syyskuuta 1978 Lappeenranta) on suomalainen uransa päättänyt jalkapalloilija. Hän pelasi vuosina 1994–2013 yli 260 Ykkösen ottelua, joista valtaosan Jippossa, sekä kauden 2000 Veikkausliigaa Tampere Unitedissa.


title: Tuomas Korpela

text: Korpela on ammatiltaan lastensuojeluohjaaja.


title: Tuomas Korpela

text: Keskuspuolustajana pelannut Korpela aloitti jalkapalloilun kymmenvuotiaana Lappeenrannan Pallossa. Hän edusti juniorina myös Joutsenon Kullervoa, jonka B-nuorten kanssa hän pelasi SM-sarjaa kaudella 1995. Hän osallistui myös piirijoukkueiden Pohjola Cupiin.


title: Tuomas Korpela

text: Ykkösessä pelanneessa Kultsun edustusjoukkueessa Korpela pääsi vaihdosta kentälle yhdessä ottelussa jo 15-vuotiaana kaudella 1994. Kaudella 1995 otteluita kertyi vaihtopelaajana kahdeksan. Hän teki myös yhden maalin, 2–1-voittomaalin vierasottelussa Kokkolassa. Hän oli 16-vuotiaana Kultsun nuorin maalintekijä Ykkösessä. Kaudella 1996 Korpela nousi Kultsun avauskokoonpanoon. Kausi päättyi putoamiseen, mutta Korpelan pelit Ykkösessä jatkuivat kaudella 1997 Mikkelin Palloilijoiden riveissä. Kaudella 1999 hän edusti fuusioseura FC Mikkeliä.


title: Tuomas Korpela

text: Kaudeksi 2000 Korpela siirtyi Veikkausliigan nousijajoukkueeseen Tampere Unitediin. Liigadebyyttinsä hän teki 3–2-tappioon päättyneessä vierasottelussa Turun Palloseuraa vastaan 21. toukokuuta 2000. Kaikkiaan hän pelasi kymmenessä liigaottelussa, joista yhdeksässä hän oli avauskokoonpanossa. Yhden liigakauden jälkeen Korpela palasi Ykkösen FC Mikkeliin, jonka pudottua hän pelasi kauden 2002 samaa sarjaa synnyinkaupunkinsa Lappeenrannan Rakuunoissa. Kaudet 2004–2006 hän pelasi Kakkosta Äänekosken Huimassa ja FC Vaajakoskessa.


title: Tuomas Korpela

text: Kesken kauden 2006 Korpela siirtyi ensimmäistä kauttaan Ykkösessä pelanneeseen joensuulaiseen Jippoon, johon hän sittemmin asettui. Hän pelasi kahdeksan kauden aikana 153 Ykkösen ottelua ja teki 11 maalia. Hän on Petteri Rönkön jälkeen toiseksi eniten Jippossa Ykkösen otteluita pelannut pelaaja. Korpela toimi myös joukkueen kapteenina. Ykkösen otteluita Korpela pelasi urallaan yhteensä 265, joissa hän teki 18 maalia. Hänen viimeinen kautensa Jippossa oli 2013.


title: Two-Lane Blacktop

text:
Two-Lane Blacktop on Monte Hellmanin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1971. Vuonna 2012 se valittiin kulttuurisesti, historiallisesti tai esteettisesti merkittävien elokuvien joukkoon säilytettäväksi Yhdysvaltain kongressin kirjaston National Film Registryssä.
"Two-Lane Blacktopia" on verrattu vastaaviin saman aikakauden road movie -tarinoihin, kuten "Nasta laudassa" ja "Easy Rider".


title: Two-Lane Blacktop

text: Lähtökohtana on kaksi katukiihdytysautolla ajelevaa nuorta (muusikkoina paremmin tunnetut James Taylor ja Dennis Wilson). Heidän autonaan on harmaa 1955 mallia oleva kaksiovinen sedan Chevrolet 150. Kaverukset ajelevat kaupungista kaupunkiin haastaen paikallisia autoilijota katukiihdytyskilpailuihin. Matkalla he poimivat mukaansa liftarin (Laurie Bird). Uudessa Meksikossa he kohtaavat toisen auton kuljettajan (Warren Oates), jonka ajokkina on vuoden 1970 Pontiac GTO. Vihamielisyyden ilmapiiri kehittyy osapuolten välillä. Oates ehdottaa autokisaa Washington D.C:hen. Taylor esittää, että palkinto olisi "for pink slips" eli laillinen omistusoikeus häviäjän autoon.


title: Two-Lane Blacktop

text: "Two-Lane Blacktop" ei ollut Suomessa teatterilevityksessä vaan sai ensi-iltansa Suomen elokuva-arkistossa kesällä 1983. Kymmenestä suomalaisesta kriitikosta seitsemän arvioi sen: yksi antoi neljä tähteä, viisi kolme tähteä ja yksi kaksi tähteä, keskiarvona 3 tähteä neljästä. Televisiossa se nähtiin ensi kerran Kolmoskanavan ohjelmistossa itsenäisyyspäivänä 1987. 2010-luvulla se on nähty Suomen tv-kanavilla peräti kolme kertaa.


title: Touko Siltala

text: Touko Harri Tapani Siltala (s. 23. kesäkuuta 1957 Helsinki) on suomalainen kirjankustantaja. Hän perusti veljensä Aleksi Siltalan kanssa Siltala-kustantamon vuonna 2008 ja toimii sen kustantajana ja toimitusjohtajana. Sitä ennen Siltala työskenteli pitkään WSOY:llä.


title: Touko Siltala

text: Siltala valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1982 pääaineenaan kotimainen kirjallisuus. Hän työskenteli WSOY:llä kustannustoimittajana 1982 ja 1984–1987, mainospäällikkönä 1987–1989, suoramarkkinointiosaston johtajana 1989–1991, kotimaisen kaunokirjallisuuden kustantajana 1992–2000 ja kirjallisena johtajana 2000–2008.


title: Touko Siltala

text: Siltala vihittiin Helsingin yliopisto filosofisen tiedekunnan kunniatohtoriksi 2017.


title: Thunderbolt (täsmennyssivu)

text: Thunderbolt tarkoittaa seuraavia asioita:


title: El Burgo de Osma

text: El Burgo de Osma (viralliselta nimeltään El Burgo de Osma–Ciudad de Osma) on kunta Sorian maakunnassa Kastilia ja Léonin itsehallintoalueella. Madridiin on matkaa maanteitse noin 175 km.


title: El Burgo de Osma

text: El Burgo de Osma sijaitsee Ucero-joen varrella. El Burgo de Osmassa on hyvin säilyneitä keskiaikaisia kaupunkiympäristöjä.


title: El Burgo de Osma

text: Kunnan asukasluku on noin 5000 (2015).


El Burgo de Osma


title: China Construction Bank

text: China Construction Bank () on erittäin suuri, vuonna 1954 perustettu kiinalainen pankki. Yhtiömuodoltaan se on julkinen osakeyhtiö. Pankin osakkeet noteerataan Shanghain ja Hongkongin pörsseissä. Pankin kotipaikka on Peking. Kiinan kansantasavalta on pankin suurin osakkeenomistaja, sillä valtion varainhallintaan osallistuvan China Investment Corporation -konsernin (CIS) täysin omistama tytäryhtiö Central Huijin Investment Ltd omisti 57,26 prosenttia pankin A- ja H- osakkeista.


title: China Construction Bank

text: Pankilla on kolme keskeistä liiketoiminta-aluetta: henkilöpankki-, liikepankki- ja varainhoitopalvelut. Pankilla on 14 925 konttoria manner-Kiinassa ja kymmenen ulkomaille sijoittuvaa toimipistettä (Hongkong, Singapore, Frankfurt, Johannesburg, Tokio, Soul, New York, Ho Chi Minh, Sydney ja Taipei). Lisäksi pankilla on useita tytäryhtiöitä ulkomailla, kuten CCB Principal Asset Management, CCB Financial Leasing, CCB Trust, CCB Life, Sino-German Bausparkasse, CCB Asia, CCB London, CCB Russia, CCB Dubai ja CCB International.


title: China Construction Bank

text: Kesäkuussa 2013 tilaston mukaan China Construction Bank oli markkina-arvoltaan (176,7 mrd. USD) maailman viidenneksi arvokkain julkisesti noteerattu pankki. Maailman suurimpien yritysten Forbes Global 2000 -listan vuoden 2015 vertailussa pankki katsottiin useilla mittareilla arvioituna maailman toiseksi suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yhtiöksi. Tämä listaus oli tehty Kiinan vuoden 2015 pörssihuuman aikaan. Taseella (2 819,47 mrd. USD) arvioituna pankki luokiteltiin vuonna 2015 Kiinan ja maailman toiseksi suurimmaksi julkisesti noteeratuksi pankiksi.


title: China Construction Bank

text:
Maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan Financial Stability Boardin loppuvuoden 2015 listalla pankki luetellaan yhtenä maailman 30 keskeisimmistä pankista (G-SIBs, maailmanlaajuisesti systemaattisesti tärkeät pankit).
Vuonna 1954 alkujaan nimellä "People's Construction Bank of China" (suom. ’Kiinan kansan rakennuspankki’) oli kokonaan Kiinan kansantasavallan omistama valtiollinen pankki, jonka toimintaa maan valtionvarainministeriö johti. Vuonna 1979 pankki asetettiin suoraan Kiinan valtioneuvoston ohjaukseen. Pankkia kehitettiin kasvavassa määrin liikepankiksi. Kehitystä tuki Kiinan kehityspankin (China Development Bank) perustaminen 1994, jolloin valtionpolitiikkaan liityviä lainoitustarpeita saatiin ohjatuksi kehityspankkiin.


title: China Construction Bank

text: Vuonna 1996 nimeksi muutettiin "China Construction Bank".


title: Tomi Huttunen

text: Tomi Huttunen (s. 4. helmikuuta 1971 Kuusankoski) on suomalainen filosofian tohtori ja venäläisen kirjallisuuden ja kulttuurin professori Helsingin yliopistossa.


title: Tomi Huttunen

text: Huttunen kirjoitti ylioppilaaksi Kotkan Katariinan lukiosta vuonna 1990. Hän valmistui filosofian maisteriksi 1997 ja lisensiaatiksi 1999 ja väitteli tohtoriksi 2007 venäjän kielestä ja kirjallisuudesta Helsingin yliopistosta. Hänen venäjänkielinen väitöskirjansa ilmestyi Moskovassa ja sai Suomalaisen Tiedeakatemian väitöskirjapalkinnon.


title: Tomi Huttunen

text: Vuosina 2003–2008 Huttunen toimi slavistiikan ja baltologian laitoksella venäläisen kirjallisuuden assistenttina ja vuosina 2008–2010 nykykielten laitoksen tutkijatohtorina. Hänet nimitettiin venäläisen kirjallisuuden ja kulttuurin dosentiksi vuonna 2010. Huttunen toimi venäläisen kirjallisuuden määräaikaisena yliopistonlehtorina 2011–2012, minkä jälkeen hän työskenteli venäläisen kirjallisuuden määräaikaisena professorina 2012–2014. 1. toukokuuta 2014 alkaen hänet nimitettiin venäläisen kirjallisuuden ja kulttuurin professorin tehtävään.


title: Tomi Huttunen

text: Huttusen tutkimuskohteena on ollut venäläinen 1920-luvun avantgardekirjallisuus ja erityisesti imaginistinen koulukunta sekä Anatoli Mariengofin tuotanto. Huttunen on myös suomentanut Mariengofin romaanin "Kyynikot" vuonna 1998. Hänen erityisalojaan ovat myös venäläinen postmodernismi, nykykirjallisuus ja myöhäisen neuvostokauden kulttuuri, erityisesti Leningradin/Pietarin rock-kulttuuri. Aihetta käsittelevä tietokirja "Pietari on rock" ilmestyi vuonna 2012. Vuonna 2013 ilmestyi Huttusen suomentamana rockrunoilija Juri Ševtšukin kokoelma "Joka kevät minä kuolen". Vuonna 2015 ilmestyi hänen suomentamansa venäläisrunoilija Lev Rubinšteinin kokoelma "Sankarin ilmestyminen". Huttunen on lisäksi erikoistunut venäläiseen kulttuurisemiotiikkaan ja elokuvateorian historiaan liittyvän montaasiperiaatteen tutkimukseen. Viimeaikaisissa tutkimuksissaan hän on keskittynyt venäläisen kirjallisuuden suomennoshistoriaan.


title: Taylor Fritz

text: Taylor Harry Fritz (s. 28. lokakuuta 1997 Rancho Santa Fe, Kalifornia) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. 193 senttimetriä pitkä ja 84 kilogrammaa painava oikeakätinen Fritz on ollut kaksinpelin ATP-rankingissa parhaimmillaan sijalla 40.


title: Taylor Fritz

text: Junioritasolla Yhdysvaltain avointen kaksinpelin vuonna 2015 Fritz siirtyi ammattilaiseksi niin ikään vuonna 2015. Kaksinpelien Grand Slam -turnauksissa hän on ollut parhaimmillaan ensimmäisellä kierroksella vuoden 2016 Australian avoimissa. Nelinpelissä Fritzin paras ATP-ranking -sijoitus on 173. tila tammikuulta 2019.


title: Taylor Fritz

text: Fritzin äiti Kathy May Fritz on myös tennispelaaja. Hän oli parhaimmillaan maailmanlistan kymmenentenä.


title: Kloorimonofluoridi

text: Kloorimonofluoridi tai kloorifluoridi (ClF) on kloorin ja fluorin muodostama molekyyliyhdiste, niin kutsuttu interhalogeeniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää fluorausreagenssina.


title: Kloorimonofluoridi

text: Huoneenlämpötilassa kloorimonofluoridi on ilmaa raskaampaa väritöntä kaasua. Nestemäisenä se on kellertävää ja kiinteänä valkoista. Yhdiste on hyvin reaktiivinen ja reagoi voimakkaasti esimerkiksi veden kanssa muodostaen vetyfluoridia ja hypokloorihapoketta. Monet orgaaniset yhdisteet voivat jopa syttyä palamaan aineen vaikutuksesta. Kloorimonofluoridi on voimakkaasti fluoraava reagenssi, joka reagoi esimerkiksi eteenin kanssa fluorikloorietaaniksi, volframin kanssa volframiheksafluoridiksi, hiilimonoksidin kanssa karbonyylifluoridiksi ja rikkitrioksidin kanssa fluoririkkihapoksi. Kloorimonofluoridi esiintyy kemiallisessa tasapainossa klooritrifluoridin ja fluorin kanssa.


title: Kloorimonofluoridi

text: Kloorimonofluoridia voidaan valmistaa kloorin ja fluorin välisellä reaktiolla noin 250 °C:n lämpötilassa kuparilastujen toimiessa katalyyttinä. Yhdistettä voidaan valmistaa myös kuumentamalla klooritrifluoridia ja klooria 300 °C:n lämpötilaan.


title: Kloorimonofluoridi

text: Kloorimonofluoridia voidaan käyttää fluoraavana reagenssina.


title: Tarja Lapintie

text: Tarja Lapintie (s. 1955) on suomalainen lavastaja, kuvittaja ja kirjailija.


title: Tarja Lapintie

text: Lapintie valmistui lavastajaksi Taideteollisesta korkeakoulusta 1982 ja on työskennellyt lavastajana Hämeenlinnan kaupunginteatterissa 1981-1989 ja Vaasan kaupunginteatterissa 1989-1995, samoin kuin vapaana lavastajana, puvustajana ja kuvittajana.


title: Tarja Lapintie

text: Lapintien oma sukunimi on Oksanen, hänen puolisonsa on yhdyskuntasuunnittelun professori Kimmo Lapintie.


title: Tarja Lapintie

text: Lapintie on sekä laatinut omia että kuvittanut muiden laatimia lastenkirjoja, mutta julkaissut myös näytelmiä.


title: Messukylä (kaupunginosa)

text:
Messukylä on kaupunginosa Tampereella. Se rajoittuu idässä osittain Tampereen kehätiehen, lännessä Vuohenojan kaupunginosaan ja pohjoisessa Tampere–Haapamäki-rautatiehen. Naapurikaupunginosia ovat Hakametsä, Ristinarkku, Hankkio, Viiala, Aakkula ja Vuohenoja.
Messukylän kunta kattoi ennen Tampereeseen liittämistä huomattavasti nykyistä kaupunginosaa suuremman alueen.


title: Åbo Skeppswarf

text: Åbo Skeppswarf Aktiebolaget (Åbo Gamla Skeppsvarfs Bolag 1800–1851, Gamla Warfsbolaget i Åbo 1851–1871) oli Turussa toiminut telakka. Se sai alkunsa vuonna 1741, kun skotlantilainen Robert Fithie perusti laivaveistämön kaupungin keskustan tuntumaan Aurajoen länsirannalle. Vuosisadan loppupuolella siitä käytettiin nimityksiä ”vanha veistämö” ja ”kaupunginveistämö”, kunnes kapteeni Gustaf Adolf Dammert hankki sen omistukseensa vuonna 1800. Vielä samana vuonna kauppias "E. J. Harwall" myi telakan sitä varten perustetulle osakeyhtiölle. Kauppahinta oli 12 000 riikintaaleria ("riksdaler riksgälds").


title: Åbo Skeppswarf

text: "Åbo Gamla Skeppsvarfs Bolag" oli järjestyksessä Suomen toinen osakeyhtiö. Sen yhtiöjärjestys allekirjoitettiin 15.11.1800. Osakkaiksi yhtiöön tuli 19 kaupungin rikkaimpiin kuuluvaa laivanvarustajaa. Yhtiöjärjestys perustui kauppakaaren avoimia yhtiöitä ("öppna bolag, 15 kap. HB") koskeviin määräyksiin. Osakkeita oli 100, eikä niillä ollut nimellisarvoa. Yhtiölle tuli joka vuosi tuli valita kaksi johtajaa. Sitovat päätökset olivat mahdollisia, jos niitä kannatti vähintään 2/3 osakkeista. Osakkailla oli myös lisämaksuvelvollisuus, joka vastasi laivanisännistöyhtiön vastaavaa velvollisuutta. Tämä poikkesi myöhempien osakeyhtiöiden käytännöstä.


title: Åbo Skeppswarf

text: Uuden yhtiön ensimmäisenä johtajana toimi kapteeni Petter Claesson. Pitkään vaikeuksissa olleen telakan toiminta piristyi 1830-luvulla, kun se alkoi saamaan tilauksia Venäjältä ja vuodesta 1840 lähtien telakka oli täystyöllistetty. Turun linnan tuntumassa sijainneen veistämön lisäksi yhtiöllä oli konepaja Pikisaaren kaupunginosassa.


title: Åbo Skeppswarf

text: Yhtiöjärjestys uusittiin vuonna 1841. Lisämaksuvelvollisuus säilyi. Nyt päätöksiä pystyttiin tekemään 36, 51 tai 70 osakkeen enemmistöllä asiasta riippuen.


title: Åbo Skeppswarf

text: Vuonna 1851 telakan omistus järjestettiin uudelleen ja sen suurimmaksi osakkaaksi tuli turkulainen kauppias Abraham Kingelin. Vuosina 1864–1866 yhtiö rakensi uuden telakan yhdessä :n kanssa.


title: Åbo Skeppswarf

text: Seuraavat omistus- ja yhtiöjärjestysmuutokset tehtiin 1871. Toimitusjohtajaksi tuli samalla William Crichton, jonka omistukseen yhtiö tuli kokonaan vuonna 1882. Åbo Skeppswarf fuusioitui "W:m Crichton & Co:n" kanssa vuonna 1883.


title: Naarjoki

text: Naarjoki on kylä Eurassa Satakunnassa. Se muodostaa yhdessä Turajärven kanssa Länsi-Euran kyläyhteisön. Kylä on saanut nimensä sen läpi virtaavasta Naarjoesta.


title: Naarjoki

text: Naarjoki sijaitsee Länsi-Eurassa 9,3 kilometriä länteen Euran kirkolta ja 7,4 kilometriä itäkoilliseen Lapin kirkosta. Naarjoen kylä rajautuu pohjoisessa ja lännessä Turajärven kylään, idässä Euran Pappilaan, Euran kirkonkylään ja Isovaheeseen. Etelässä rajana on lyhyt osuus Kauttuan kylää, Kodiksamin kylää ja yhteinen rajapiste Mestilän kylän kanssa.


title: Naarjoki

text: Turajärvellä ja Naarjoella toimi kiertokoulu vuodesta 1862 lähtien. Alueen kansakoulu aloitti 28 oppilaan voimin toimintansa vuonna 1898, joka sijoitettiin Naarjoen kylälle. Oppilasmäärän kasvu pakotti Turajärven rakentamaan oman koulunsa vuonna 1926, joka toimi vuoteen 1965 asti. Tämän jälkeen käytiin taas koulua Naarjoella, jota alettiin kutsua Länsi-Euran kouluksi. Vuonna 2008 siirryttiin käymään Euran kirkonkylän koulua ja myös yläkoulu sijaitsee Eurassa. Länsi-Euran koulun viereen perustettiin vuonna 2000 ryhmäpäivähoitopaikka. Euran seurakunnan päiväkerho toimi vuoteen 2000 asti Naarjoen koululla ja siirtyi sitten Naarjoella kylätalolle.


title: Naarjoki

text: Kylällä ei ole kauppoja, postia eikä pankkeja. Valtatien 12 varressa on pikavuoropysäkki.


title: Naarjoki

text: Sopimuspalokunta Länsi-Euran VPK ry toimii Naarjoen kylän keskustassa ja sen päätoimialue on Naarjoen, Turajärven ja Vaaniin Neittamon alue.


title: Naarjoki

text: Valtatie 12, joka yhdistää Rauman, Euran ja Huittisen, kulkee kylän läpi. Valtatietä risteää yhdystie 12675 (Naarjoentie), joka kulkee kylän läpi ja palaa takaisin valtatielle lännempänä. Ketosen luonna yhdystieltä erkanee rajan suuntainen kylätie, joka johtaa Turajärven kylän alueita seuraten Salajärvelle asti. Muut Naarjoen tiet ovat yksityisiä pikkuteitä tai metsäautoteitä.


title: Naarjoki

text: Lähes koko kylän alue kuuluu Haajanojan ja Naarjoen valuma-alueeseen. Sen suurin järvi on Loukonen, joka kuuluu Turajärven kylälle, ja jonka laskuoja Naarjoki kulkee kuivatetun Naarjärven kautta. Haajanojan haara virtaa Turajärveen Turajärven kylän läpi, mutta sen latvavedet saavat alkuunsa Isosuolla ja Saarikkojärvestä. Saarikkojärven takana on ollut olemassa kaksi muutakin lampea Sirkkajärvi ja Toramusjärvi , mutta nekin on kuivatettu. Etelässä oleva Neittamojärvi on Ahmasojan valuma-aluetta ja se on ollut yhteistä kalastusaluetta Kodiksamin, Kuolimaan, Mestilän ja Isovaheen kylien kanssa. Se kuuluukin nykyään sekä Raumalle että Euraan.


title: Naarjoki

text: Naarjoella rakennuskanta on säilynyt varsin edustavana, sillä se on kulttuurihistoriallisesti valtakunnallisesti merkittävä kylä. Erityisesti Naarjoen kylänraitin varsi, joka alkaa valtatieltä 12 ja kulkee kylän läpi, muodostuu monista maininnanarvoisista rakennuksista. Tällaisia ovat Ryhtyn, Kylä-Kausen, Kahmon, Jussilan ja Niemen tiloilla olevat rakennukset sekä eräillä pienemmillä tiloilla kyläraitin varrella. Naarjoen kansakoulu on rakennettu 1800-luvun lopussa. Valtatien varrella sijaitsee Kouttinen , joka on poikkeuksellisen hyvin perinteisenä säilynyt paritupatyyppinen päärakennus. Sen seinät ovat vuoraamattomat ja se on valmistunut joskus 1800-luvun puolivälin jälkeen.


title: Naarjoki

text: Yleisesti arvioidaan, että Naarjokea asutettiin 1300-luvun jälkeen. Vuoden 1540 maakirjan mukaan Naarjoella oli seitsemän verotettavaa maataloa, jotka olivat nimeltään Rauvola, Kahmo, Ella, Kause, Ryhty ja Nikula. Vuonna 1589 kylällä oli 28 ”nokkaa” eli työikäistä ihmistä. Vaikka erämaan asuttaminen oli aluksi innostunutta, taantui kylä 1600-luvulla. Väki väheni pääasiassa sotien ja kulkusairauksien vuoksi. Tiedetään tilanne, jossa Naarjoella olisi ollut yksi talo asuttuna, kun muut talot olivat autioituneet. Kun 1700-luvulla tuli mahdolliseksi jakaa tiloja, suoritettiin tämä ainakin Rauvolla, Ellalla ja Kausella. Naarjoella ja Turajärvellä toteutettiin samanaikaisesti 1780-luvulla isojako. Naarjoella oli silloin yksi suuri peltoaukea, joka sijaitsee nykyään pääosin valtatie 12 eteläpuolella. Kylä oli raivannut pieniä niittyjä ja peltoja suotuisille paikoille. Peltoaukean läpi virtasi johto-ojana Naarjoki.


title: Naarjoki

text: Isosajaossa Turajärvi ja Naarjoki muodostivat yhteisen jakokunnan. Vuonna 1767 piirretyssä kartassa määriteltiin jakokunnan rajat ympäröiviin jakokuntiin nähden. Sen mukaan jakokunnan rajat seurasivat kulmapisteitä Turajärven Kaukonkarin saari, Loukoinen, Salajärven lounaisranta, Neittamojärven luoteisranta, Neittamojärven ojansuu ja sen laskuoja, Isosuon länsilaita (kääntö pohjoiseen), ”Satulan vaha” (eli kivi), ”Petäjästen porras” (Haajanoja silta?), Hanhistonjärven (kuivatettu järvi) itäpää (kääntö länteen), Yhdistyssuon mäki, Teerisuon ”vaha” (kääntö lounaaseen) ja uudelleen Kaukonkarin saari. Vuonna 1767 Turajärven ja Naarjoen kylien naapurikylät olivat seuraavat: luoteessa Eurajoen Sydänmaan ja Kaukomäen kylät, koillisessa Euran Sorkkisten kylä, kaakossa Euran kirkonkylä ja Isovaheen kylä, etelässä Lapin Kodiksamin kylä, lounaassa Lapin Rohdaksen kylä ja lännessä Lapin kirkonkylä.


title: Naarjoki

text: Turajärven ja Naarjoen kylien välinen rajankäynti on laadittu vuonna 1788 osana kylissä tehtyä isojakoa. Naarjoelle oli merkitty melko yhtenäinen alue yhteisen kyläalueen etelä- ja länsiosista. Naarjoella oli yhteinen raja Turajärven kanssa pohjoisessa ja lännessä. Kylä rajautui etelässä Lapin Kodiksamin kylään Neittamojärvestä itään Euran Isovaheen kylään ja lännessä Euran Kirkonkylään ja Sorkkisen kylään.


title: Käärmeimuri

text: Käärmeimuri () on venäläiskirjailija Jegor Radovin (1962–2009) kokeellinen postmoderni romaani . Alkuperäisteos valmistui vuonna 1989 ja julkaistiin Venäjällä vuonna 1992. Suomessa "Käärmeimuri" julkaistiin vuonna 1993 Jukka Mallisen suomentamana. Jegor Radov kuuluu venäläisiin postmodernisteihin, joskaan "Käärmeimurin" Radov ei omien sanojensa mukaan katsonut edustavan perinteistä postmodernismia. .


title: Käärmeimuri

text:
"Käärmeimuri" on kielellisesti runsas, absurdi ja mystinen kertomus maailmasta, jossa ihmiset ja jumalat vaihtavat jatkuvasti muotoaan: he kuolevat ja syntyvät, murhaavat toisiaan tai heittäytyvät itse kuolemaan vain ruumiillistuakseen uudestaan eri henkilöksi eri tilanteisiin. Kuoleman lisäksi läsnä ovat huumeet, sadismi, masokismi, jumalat ja olemassaolon filosofinen pohdinta maailmassa, jossa väkivaltaan, sukupuolitoimintoihin ja tappamiseen on niin turruttu, että asiat tapahtuvat usein kuin ohimennen.
"Käärmeimuri" koostuu fragmentaarisista kohtauksista maailmassa, jossa ihmisten elämänkulkua kontrolloidaan tarkkaan vartioidusta Kaiken Keskuksesta käsin. Teoksen maailmassa ihmisillä on ollut syntymästään saakka vasemmassa ohimossaan pieni punainen tähti, jonka kautta heille jaetaan uudelleensyntymässä aina uusia ”minä”-tuntemuksia tai personaalioita. Keskeisin henkilö on jumalista ja heidän ruumiillistumistaan syntynyt Miša Se, joka kulkee uudelleensyntymästä toiseen tehtävänään hävittää jumalallisesta järjestelmästä poispudonnut maailma ja täten pelastaa sen asukkaat ikuiselle olemassaololle. Teoksen edetessä Miša alkaa vähitellen kyseenalaistaa ajatuksen jälleensyntymisestä ja ampuu lopulta itseään keskelle punaista tähteä.


title: Käärmeimuri

text: "Käärmeimuri" tarjoaa runsaasti aineksia dystooppiseen luentaan niin kielellisesti kuin sisällöllisesti. Teoksen yleistunnelma on arvaamattomine väkivallantekoineen kaoottinen ja painajaismainen, mitä vahvistaa Radovin tyylillisesti tempoileva ja räiskähtelevä kieli. Julmistakin teoista kirjoitetaan lyhyesti ja kliinisesti todeten, dynaamista toimintaa kuvataan hitaasti ja absurdin yksityiskohtaisesti, asiohin viitataan kasvottomalla, byrokraattisella käsitteistöllä ja kerrontaan pudotellaan silkan absurdeja ilmauksia. Tyylin ja sisällön ristiriitaisuus tekee teoksessa näkyväksi kielen roolin vallankäytön välineenä, mikä on dystopioille tyypillistä.


title: Käärmeimuri

text: Murhia ja itsemurhia seuraa väistämättä uusi ruumiillistuminen, sillä ihmisillä on otsassaan punainen pieni tähti, joka sitoo heidät jälleensyntymisen jatkuvaan kehään. Yksilö on toisin sanoen sidottu valtaapitävän järjestelmän toimintaan ja pakotetaan osaksi sen rituaaleja. Dystopioissa esiintyy tyypillisesti rituaaleja, joissa julkisen ja yksityisen raja katoaa. Punaisen tähden myötä ihmisestä tulee julkisen rituaalin sija, ja julkinen ja yksilö ikään kuin sulautuvat: "Hänellä oli ollut kuten muillakin syntymästä asti pieni punainen tähti vasemmassa ohimossaan, sillä korkeimmat voimat olivat pitäneet huolta hänen alkuperäisen olemuksensa säilymisestä vuosisatojen kierrossa [--]." (s. 20) Seuraavan lainauksen perusteella voidaan lisäksi kysyä, onko yksilöitä teoksen maailmassa lähtökohtaisesti edes olemassa: "Lapsen syntyessä sille tehdään välittömästi tämä tähti ja jonkun ’minä’ astuu siihen.” (s. 237)


title: Käärmeimuri

text: ”Minä”-tunteiden siirtämisen ja jälleensyntymät mahdollistavan järjestelmän on kehittänyt suuri filosofi Antonina Kovalenko, jonka perintönä maailmaan on jäänyt paitsi Keskusten Keskus ja punaiset tähdet, myös kirjallisia tuotoksia, joita luetaan korkeimman viisauden sisältävinä teksteinä. Kovalenkon vaiheita opiskellaan jo koulussa, joten ihmiset indoktrinoidaan valtaapitävään järjestelmään jo lapsesta. On valtiollinen rikos olla uskomatta jälleensyntymiseen, ja Kovalenkoa kyseenalaistavia vainotaan.


title: Käärmeimuri

text: Väkivaltaan suhtaudutaan dystopialle ominaisesti joko täysin välinpitämättömästi tai kieroutuneella kiinnostuksella. Erilaisia kuolemisen tai sairastamisen tapoja käsitellään mielenkiintoisina aistimuksina, sillä niitä seuraa väistämättä uudelleensyntymä. ”Nyt meillä on Keskus ja Keskuksessa on Keskusten Keskus, joka suorittaa kaiken tämän. Ja niin meidän maailmamme on olemassa ja kuolema on meille vain mielenkiintoinen arkinen tapahtuma.” (s. 237 - 238)


title: Käärmeimuri

text: Dystopioille tyypillisesti "Käärmeimurista" on löydettävissä myös uskonnollisia elementtejä. Teoksesta löytyy viittauksia paitsi Raamattuun myös itäisiin uskontoihin. Kirjassa esiintyy huddhismi-niminen uskonto, jonka tunnustajat eivät usko jälleensyntymiseen vaan Todelliseen Kuolemaan. Etenkin huddhismin kuvauksessa teoksesta voi löytää dystopialle tyypillistä satiiria, jonka kohteeksi joutuvat esimerkiksi kielen ja vallan suhde ("Tämä juuri on huddhismin tärkein rukous, keksin sen äsken. Se noudattaa uskontomme kaikkia sääntöjä: käsittämättömyys (todellinen salaperäisyys), tunnistaminen (jotkin sanat ovat käsitettäviä), ilmestymisen situatiivisuus (keksin sen äsken), alzheimer (harmaan ruunan houretta), epäitsenäisyys (muistuttaa hörlötähöö-runoja), nerokkuus (nerokasta!)" (s. 159)) sekä uskonnolliset rituaalit ja symbolit ("[--] siksi huddhismi voi käyttää absoluuttisesti mitä tahansa rituaaleja ja vaatteita, ne valitaan riippuen vuodenajasta, säästä ja huddhistien mielialasta." (s. 157 - 158))


title: Käärmeimuri

text: Dystopialle tyypillistä on myös hierarkkisen tai sulkeutuneen yhteisön kuvaus. "Käärmeimurissa" esiintyvät tarkoin vartioitu Keskusten Keskus, vapaa ja totalitaarinen vyöhyke sekä erilaisia, rajattua tarkoitusta varten osoitettuja tiloja, kuten Urheilun ja Fyysisten Pelien Kompleksi. Myös huumeiden käyttäjistä erotetaan ”tavalliset sunnuntaitykittäjät” sekä arvostetut ammattilaiset, jotka kilpailevat eri huumeiden käytön osa-alueilla ja joille myönnetään arvonimiä, kuten Synnynmaan Kunnianarkomaani ja Kristalliruiskun toisen asteen Kunniaristin Ritari.


title: Käärmeimuri

text: Lopuksi dystopialle ominaisesti kerronnasta on löydettävissä yksilön näkökulma sekä yksilön kapina ja mahdollinen tuhoutuminen. Jumalista lähtöisin oleva ja korkeaa tehtävää suorittava Miša alkaa vähitellen kyseenalaistaa ympäröivän yhteiskunnan arvot, ja hänen puheessaan alkaa vilahdella itsensä etsintä. Lopulta Miša suorittaa kapinallisen teon ja ampuu itseään ohimoon keskelle punaista tähteä.


title: Luettelo Suomen seurakunnista

text: Luettelo Suomen seurakunnista voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Luettelo Suomen seurakunnista

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Luettelo Suomen seurakunnista

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnat:


title: Jegor Radov

text: Jegor Radov (; 28. helmikuuta 1962 Moskova – 5. helmikuuta 2009 Candolim, Goa) oli venäläinen kirjailija ja kokeellinen postmodernisti. Häntä on kuvattu yhdeksi aikansa hurjimmista tabujen rikkojista venäläisessä kirjallisuudessa.


title: UCI World Tour 2016

text: UCI World Tour 2016 on kahdeksas kansainvälisen pyöräilyliiton järjestämän kilpailusarjan kausi. Sarja alkoi Australiassa järjestettävällä Tour Down Under -kilpailulla 19. tammikuuta ja päättyi maailmanmestaruuskilpailujen joukkueaika-ajoon 9. lokakuuta.


title: UCI World Tour 2016

text:
"Päivitetty 2.10.2016"
Lähde: UCi


title: Sovcolor

text: Sovcolor oli neuvostoliittolainen värillinen negatiivifilmi, jolla tehtiin monia värielokuvia myös Suomessa 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa. Sovcolor kehitettiin neuvostoliittolaisten toisen maailmansodan loppuvaiheessa saksalaisilta takavarikoiman Agfacolor-materiaalin pohjalta, mutta sitä ei koskaan saatu aivan länsimaisten värifilmien tasolle vaan värejä pidettiin haaleina, yleissävyä sinertävänä ja laatua vaihtelevana. Siitä tuli Neuvostoliitossa vähemmän arvostettujen ohjaajien ja elokuvien käyttämä materiaali, kun taas esimerkiksi Andrei Tarkovski sai käyttöönsä Kodakin Eastman-elokuvafilmiä. Tarkovskin "Solarista" kuvattaessa Kodakin materiaali loppui kesken ja jouduttiin siirtymään Sovcoloriin.


title: Sovcolor

text: Suomi-Filmi sai vuonna 1956 Sovexportfilmiltä ilmaiseksi käyttöönsä Sovcolor-filmiä ja asiantuntija-apua. Vastavuoroisesti Sovexportfilm sai oikeudet vuonna 1957 Sovcolorille kuvatun "Nummisuutarien" levittämiseen Neuvostoliitossa ja Itä-Euroopan silloisissa kansandemokratioissa. Samanlaisella sopimuksella Valentin Vaala kuvasi muitakin 1950- ja 1960-luvun vaihteen elokuvistaan Sovcolorille (mm. "Nuori mylläri" ja "Niskavuoren naiset", molemmat 1958). Myös suomalais-neuvostoliittolainen suuri yhteistuotanto "Sampo" (1959) kuvattiin tälle värimateriaalille. Fennada-Filmi kuvautti Sovcolorille Aarne Tarkaksen elokuvan "Kulkurin masurkka" (1958). Sovcolorille kuvattu materiaali oli lähetettävä kehitettäväksi Leningradiin.


title: Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 29

text: Cape Canaveral Air Force Station Space Launch Complex 29 (LC-29) oli rakettien laukaisukompleksi Cape Canaveral Air Force Stationissa Floridassa. Kompleksia käytettiin vuosina 1959–1982 Polaris-ohjusten koelaukaisuihin.


text: Alustan rakentamissopimus solmittiin elokuussa 1958 ja rakennustyöt käynnistyivät saman vuoden aikana. Alusta valmistui elokuussa 1959, ja Yhdysvaltain laivasto hyväksyi sen käyttöön heinäkuussa 1959. Alustan betonibunkkeri rakennettiin kahta laukaisualustaa (29A ja 29B) varten, mutta lopulta vain A-alusta valmistui. LC-29A:lta laukaistiin 21. syyskuuta 1959 ja 29. huhtikuuta 1960 kaikkiaan 14 Polaris A-1X -ohjuskoetta. 10. tammikuuta ja 12. marraskuuta 1965 välillä laukaistiin 15 Polaris A-2 -ohjusta. 7. elokuuta 1962 ja 1. marraskuuta 1967 välisenä aikana alustaa käytettiin Polaris A-3 -ohjuskokeisiin. Kolme laukaistuista A-3 -ohjuksista oli A-3 Antelope -sarjaa. Alusta siirtyi valmiustilaan vuonna 1968, ja siltä laukaistiin vielä brittiläisiä Chevaline-ohjuksia 11. syyskuuta 1977 ja 19. toukokuuta 1980 välisenä aikana. Kompleksi deaktivoitiin lopullisesti vuonna 1980.


title: Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 16

text: Cape Canaveral Air Force Station Space Launch Complex 16 (LC-16) oli rakettien laukaisukompleksi Cape Canaveral Air Force Stationissa Floridassa. Kompleksia on käytetty vuosina 1959–1982 Titan-rakettien ja Pershing-ohjusten laukaisuihin.


text: Alustan rakentamissopimus solmittiin tammikuun 1957 lopulla ja rakennustyöt käynnistyivät saman vuoden aikana. Alusta valmistui heinäkuussa 1958, ja Yhdysvaltain ilmavoimat hyväksyi sen käyttöön helmikuussa 1959. Alustan rakentamiseen kului 4,9 miljoonaa dollaria. Alustalta laukaistiin ensimmäinen Titan I -raketti 12. joulukuuta 1959. Tyypin raketteja laukaistiin alustalta kaikkiaan kuusi viimeisen laukaisun tapahtuessa 27. toukokuuta 1960. Alusta muutettiin tämän jälkeen Titan II -raketille soveltuvaksi ensimmäisen laukaisun tapahtuessa 16. maaliskuuta 1962. Titan II -raketteja laukaistiin kompleksilta kaikkiaan seitsemän viimeisen laukaisun tapahtuessa 29. toukokuuta 1963. Alusta siirtyi tammikuussa 1965 NASAn käyttöön, joka toteutti sillä Apollo-ohjelman huoltomoduulin SPS-moottorin koekäyttöjä ja Gemini-ohjelman miehistöhuoltoa.


text: Kompleksi deaktivoitiin vuonna 1969, mutta palautettiin takaisin käyttöön vuonna 1972, kun sitä alettiin käyttää Nato-joukkojen Pershing-ohjuksen laukaisukoulutukseen. Ensimmäinen Pershing Ia laukaistiin alustalta 7. toukokuuta 1974. Alustalta laukaistiin kaikkiaan 88 tyypin ohjusta viimeisen laukaisun tapahtuessa 13. lokakuuta 1983, ja sillä oli kaikkiaan kuusi ohjusten laukaisulaitteistoa. Ensimmäinen päivitetty Pershing II -ohjus laukaistiin 22. heinäkuuta 1982. Päivitettyä tyyppiä laukaistiin kaikkiaan 49 kappaletta viimeisen laukaisun tapahtuessa 21. maaliskuuta 1988. LC-16 käyttö lopetettiin INF-sopimuksen nojalla.


title: Cygnus CRS Orb-1

text: Cygnus CRS Orb-1 (myös Orbital Sciences CRS Flight 1 tai Orbital-1) oli Orbital Sciencesin toinen onnistunut rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle. Cygnus-rahtikapseli laukaistiin Antares-raketilla 9. tammikuuta 2014 kello 18.07 UTC-aikaa, ja kapseli telakoitui avaruusasemaan kolme päivää myöhemmin. Cygnus oli 37 päivää telakoituna asemaan ennen irrottamistaan. Kapseli pudotettiin kiertoradalta päivää myöhemmin ja paloi suunnitellusti Maan ilmakehässä. Lento kuului NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan.


title: Cygnus CRS Orb-1

text:
Orb-1-lento oli tarkoitus tehdä alun perin 17. syyskuuta 2013, mutta lento viivästyi, ja uudeksi laukaisupäiväksi tarkentui 19. joulukuuta. Antares-raketti rullattiin alustalleen ja nostettiin pystyasentoon kaksi päivää ennen suunniteltua laukaisua. Lentoa tosin lykättiin jo samana päivänä, kun kansainväliselle avaruusasemalla jouduttiin tekemään ylimääräisiä avaruuskävelyitä rikkoutuneen jäähdytysjärjestelmän korjaamiseksi. Antares laskettiin vaakatasoon ja rullattiin takaisin suojarakennukseensa.
Laukaisu siirtyi ensin tapahtumaan aikaisintaan 13. tammikuuta 2014, mistä sitä aikaistettiin 7. tammikuuta, ja lykättiin 8. tammikuuta laukaisupaikan liian kylmien ulkolämpötilojen takia. Laukaisua lykättiin vielä tämän jälkeen avaruussään korkean aktiivisuuden vuoksi, sillä raketin sähköjärjestelmiä ei ollut suunniteltu niin voimakkaille säteilyolosuhteille. Orbital Sciences tarkensi tosin myöhemmin, että säteilyolot olivat sallituissa rajoissa ja että laukaisua yritettäisiin 9. tammikuuta.


title: Cygnus CRS Orb-1

text: Antares rullattiin laukaisualustalle ja nostettiin pysytyyn 6. tammikuuta. Raketti nousi Mid-Atlantic Regional Spaceportin laukaisualustalta 0A kolme päivää myöhemmin 9. tammikuuta 2014 kello 18.07 UTC-aikaa. Ensimmäisen vaiheen AJ-26-moottorit paloivat noin 51 sekuntia. Raketin kaksi vaihetta irtautuivat toisistaan kuusi sekuntia ensimmäisen vaiheen sammuttamisen jälkeen. Toisen vaiheen nokkakartio irrotettiin minuutti ja 28 sekuntia vaiheiden irtautumisen jälkeen. Vaiheiden välinen interstage-osa irtosi viisi sekuntia myöhemmin. Toinen vaihe käynnistyi kolme sekuntia interstage-osan pudottamisen jälkeen. Rakettivaiheen kiinteää ajoainetta käyttävä Castor 30B -moottori paloi tämän jälkeen kaksi minuuttia ja kahdeksan sekuntia vieden raketin halutulle radalle. Cygnus-kapseli irtautui toisesta vaiheesta kaksi minuuttia rakettivaiheen sammuttamisen jälkeen.


title: Cygnus CRS Orb-1

text: Cygnus saapui avaruusasemalle 12. tammikuuta. Aseman Canadarm2-robottikäsivarsi kiinnittyi kapseliin kello 11.08 UTC-aikaa, ja kapseli telakoitiin aseman Harmony-moduuliin kaksi tuntia myöhemmin kello 13.05 UTC-aikaa. Miehistö avasi kapselin luukun kello 17.17 UTC-aikaa ja alkoi purkamaan sen kuormaa. Cygnus oli asemalla 37 päivää, ja se irrotettiin 17. helmikuuta kello 10.25 UTC-aikaa. Kapseli irtautui aseman roboottikäsivarresta kello 11.41 UTC-aikaa. Cygnus vei mukanaan noin 1 470 kilogrammaa jätettä ja paloi suunnitellusti ilmakehässä Uuden Seelannin yllä 19. helmikuuta kello 18.20 UTC-aikaa.


title: Cygnus CRS Orb-1

text: Kapseli vei asemalle noin 1 456 kilogrammaa rahtia, mikä piti sisällään tutkimusmateriaalia, miehistötarpeita ja aseman varaosia.


title: Cygnus CRS Orb-1

text: Kapselin kuljettamat tieteelliset ja teknilliset hyötykuormat mahdollistavat muun muassa rakettipolttoaineiden käyttäytymisen tutkimisen painottomassa tilassa (SPHERES-koe), rokotteisiin ja antibiootteihin liittyvää, sekä muurahaisten käyttäytymistä avaruusoloissa selvittävää tutkimusta. Tiede- ja tekniikka-hyötykuormien lisäksi kapseli kuljetti asemalle 33 CubeSat-satelliittia, jotka laukaistaan asemalta.


title: Sojuz TMA-20M

text: Sojuz TMA-20M () on Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Sojuz FG -kantoraketilla 18. maaliskuuta 2016 kello 21.26 UTC Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista mukanaan kolme avaruuslentäjää ja rahtia asemalle. Telakointi avaruusasemaan tapahtui 19. maaliskuuta kello 03.09 UTC, vajaan kuuden tunnin lennon jälkeen. Lento on viimeinen suunniteltu Sojuz TMA -alustyypin lento.


title: Sojuz TMA-20M

text: Avaruuslennolle osallistuvat toimivat ISS-aseman Retkikunta 47:n täydennysmiehistönä. Alus toimi ISS:n pelastusaluksena kunnes palasi maahan syyskuussa 2016.


Mid-Atlantic Regional Spaceport Launch Pad 0 (MARS LP-0, myös Launch Complex 0) on rakettien laukaisukompleksi Mid-Atlantic Regional Spaceportissa, Wallops Islandilla, Virginiassa. MARS sijaitsee NASAn Wallops Flight Facilityn (WFF) läheisyydessä, mikä vastasi kompleksin ylläpidosta vuoteen 2003.


title: Mid-Atlantic Regional Spaceport Launch Pad 0

text: Kompleksi koostuu kahdesta alustasta: LP-0A:sta ja LP-0B:stä.


text: LP-0A rakennettiin alun perin epäonnistunutta Conestoga-rakettiohjelmaa varten. Alkuperäinen laukaisutorni purettiin syyskuussa 2008, minkä jälkeen Orbital Sciences rakensi uudet alustarakenteet silloin nimellä Taurus II (nykyisin Antares) tunnettua rakettia varten. Alustaan tehtyhin muutostöihin kuuluivat muun muassa uusi raketin alustalle siirtoon ja pystyyn nostamiseen käytettävä ajoneuvo, sekä uuden HIF-rakennuksen () pystyttäminen. Ensimmäinen Antares-laukaisu alustalta tapahtui 21. huhtikuuta 2013.


text:
Alustaa vahvistettiin myös muutostöiden yhteydessä siten, että se pystyy laukaisemaan 453,6 tonnin painoisia raketteja. Käytännössä tämä tarkoittaa, että alustalta pystytään laukaisemaan 5 035 kilogramman hyötykuormia matalalle Maan kiertoradalle.
LP-0A kärsi vakavia vaurioita 28. lokakuuta 2014, kun Antares-raketti putosi alustalle ja räjähti Cygnus CRS Orb-3 -lennon onnettomuuden yhteydessä. Onnettomuuspaikalle jääneitä raketinjäänteitä alettiin tutkia onnettomuutta seuranneena päivänä. Toukokuussa 2015 alustan korjauskuluiksi arvioitiin 13 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. NASA osallistui kuluihin viidellä miljoonalla ja kumpikin, Orbital ATK ja Virginia Commercial Space Flight Authority kolmella miljoonalla. Korjauskuluista puuttui töiden ollessa jo käynnissä vielä kaksi miljoonaa dollaria, jotka Virginia CSFA vaati Orbital ATK:ta maksamaan. Orbital ATK:n on tarkoitus laukaista seuraavan kerran alustalta maaliskuussa 2016. Alustan korjaustyöt valmistuivat syyskuun 2015 lopulla.


title: Kyllästyvä kuristin

text: Kyllästyvä kuristin, siirtokuristin tai viertokuristin on välttämätön komponentti kaikissa magneettivahvistimissa. Kyllästyvä kuristin voi myös yksinään olla magneettivahvistin, jos siinä on kahden työkäämin tasapainotettu rakenne. Pelkkä yksinkertainen yhden työkäämin kyllästyvä kuristin ei ole magneettivahvistin ellei siihen lisätä muita virtapiirielementtejä. Kyllästyvää kuristinta voidaan pitää virtapiirin elementtinä, jonka impedanssi on hyvin suuri käyttöjännitteen puolijakson yhden osan aikana ja hyvin matala puolijakson jälkimmäisen osan aikana. Siirtymä näiden tilojen välillä on äkillinen. Vaihekulmaa, jonka kohdalla impedanssi muuttuu korkeasta matalaan, säädellään tavallisesti tasavirralla.


title: Kyllästyvä kuristin

text: Kyllästyvän kuristimen toiminta perustuu ferromagneettisen sydämen magneettiseen kyllästymiseen tai permeabiliteetin muutoksiin. Näissä käytetään erityyppisiä magneettisydämen materiaaleja toimintaperiaatteen mukaan. Permeabiliteetin vähittäisiin muutoksiin perustuvassa kyllästyvässä kuristimessa ei tavoitella magneettisydämen äkillistä kyllästymistä, vaan hyödynnetään toimintapistettä, jonka ympäristössä permeabiliteetti muuttuu jatkuvasti. Magneettivahvistimien kyllästyvissä kuristimissa on ohjauskäämit, joiden avulla magneettisydämen magnetointia säädetään ja työkäämit, joiden läpi kuormavirta kulkee. Kyllästyvän kuristimen sydämelle on tyypillistä suuri magnetointivastus, pieni magnetointivirta vuon kyllästymisrajojen sisäpuolella ja äkillinen magneettinen kyllästyminen rajan ylittyessä. Kyllästyneen kuristimen magnetointivastus häviää ja ainoastaan työkäämin resistanssi pysyy, kunnes käyttöjännitteen ja sen myötä työkäämin virran napaisuuden kääntyminen palauttavat kyllästyvän kuristimen sydämen magneettivuon alempaan arvoon.


title: Kyllästyvä kuristin

text: Mekaanisesti säädettäviä kuristimia käytettiin valaistuksen säätöön jo 1800-luvun lopulla. Kuristimen magneettipiiriä avaamalla saatiin vähennettyä induktanssia, jolloin vaihtovirta kuristimen läpi kasvoi. Charles F. Burgess ja Budd Frankenfield keksivät, että ferromagneettisen muuntajasydämen magneettista kyllästymistä voisi käyttää sähkövirran säätämiseen esimerkiksi hehkulamppuvalaistuksessa. Francis Crocker keksi miten kahden työkäämin rakenteella voitiin kumota muuntajavaikutus. Amerikanruotsalainen Ernst Alexanderson oivalsi kyllästyvän kuristimen mahdollisuudet ja ryhtyi käyttämään keksimäänsä magneettivahvistinta tehokkaissa radiolähettimissä.


title: Kyllästyvä kuristin

text: Tasavirtaohjattu kyllästyvä kuristin koostuu tavallisesti magneettiteräksestä laminoidusta kolmihaaraisesta magneettisydämestä, jonka keskimmäisen haaran ympärille on käämitty ohjauskäämi ja kahteen ulommaiseen haaraan työkäämit.


title: Kyllästyvä kuristin

text: Merkittävin luokittelu aiheutuu työkäämien lukumäärästä:


title: Kyllästyvä kuristin

text:
Lineaarisessa kuristimessa on tavallisesti yksi käämi ja muuntajassa ensiökäämi ja vähintään yksi toisiokäämi. Kyllästyvässä kuristimessa on erilaisia käämejä eri tehtävissä. Ne kuitenkin jakaantuvat kahteen pääluokkaan: ohjauskäämeihin ja pääkäämeihin.
Vaikka edellä pääkäämit ja ohjauskäämit jaettiin erillisiin pääluokkiin, on olemassa myös magneettivahvistimen sovelluksia, joissa kyllästyvässä kuristimessa on vain yksi käämi. Hakkuriteholähteen apuregulaattorissa yksi käämi riittää. Tämän yhden käämin tehtävät työkääminä ja ohjauskääminä erotellaan diodeilla. Tästä poikkeuksellisesta mutta lukumääräisesti yleisestä sovelluksesta on olemassa myös poikkeuksen poikkeus, jossa hyödynnetään kahta käämiä.


title: Kyllästyvä kuristin

text:
Sekaannuksen välttämiseksi "kyllästyvä kuristin" ja "magneettivahvistin" erotellaan toisistaan seuraavasti:
Kyllästyvän kuristimen ja magneettivahvistimen eroa on verrattu elektroniputken ja putkivahvistimen eroon. Vastaava vertaus voidaan ulottaa myös transistoreihin ja transistorivahvistimiin.


title: Kyllästyvä kuristin

text: Näennäisestä rakenteen samankaltaisuudesta huolimatta kyllästyvä kuristin on hyvin erilainen kuin lineaarinen kuristin. Nimityksen samankaltaisuus saattaa aiheuttaa sekaannuksia. Ne eivät ole sama asia eivätkä keskenään vaihtokelpoisia. Ominaisuudet, jotka tekevät lineaarisesta kuristimesta ideaalisen, tekevät kyllästyvästä kuristimesta kelvottoman.


title: Kyllästyvä kuristin

text: Kyllästyvän kuristimen ja lineaarisen kuristimen sähköisiä ominaisuuksia:


title: Kyllästyvä kuristin

text: Kyllästyvän kuristimen ja lineaarisen kuristimen rakenteellisia ominaisuuksia:Transduktori (engl. "transductor") on kyllästyvän kuristimen erikoistapaus. Joissain lähteissä transduktori on määritelty samoin kuin kyllästyvä kuristin. Toisissa lähteissä transduktori tarkoittaa nimenomaan sellaista kyllästyvää kuristinta, jossa on kaksi työkäämiä muuntajavaikutuksen kumoamista varten. Joissain lähteissä on lisäksi tarkennettu, että transduktorissa on kaksi magneettisydäntä. Riippuen transduktorin mekaanisesta kokoonpanosta, siinä voi olla kaksi ohjauskäämiä tai yksi ohjauskäämi. Transduktorin nimityksen käytölle on ollut kannattajia lähinnä Britanniassa ja Skandinaviassa. Jonkin verran vastustusta sen käytölle ilmeni, koska englannin kielen sanat "transductor" ja "transducer" muistuttavat toisiaan, vaikka niillä on aivan eri merkitykset.


title: Ping An Insurance

text: Ping An Insurance (Group) Company of China Ltd., lyhyemmin Ping An Insurance tai vain Pin An (; pinyin: Zhōngguó Píng Ān) on erittäin suuri, vuonna 1988 perustettu kiinalainen vakuutus- ja finanssikonserni. Yhtiöllä on kuusi liiketoiminta-alaa: henkivakuutukset, omaisuus- ja vahinkovakuutukset, pankkitoiminta, rahasto, arvopaperit ja yrityspalvelut. Yhtiömuodoltaan se on julkinen osakeyhtiö. Vakuutusyhtiön osakkeet noteerataan Shanghain ja Hongkongin pörsseissä. Yhtiön kotipaikka on Shenzhen. Ping An Insurancen keskeisimpiin tytäryrityksiin kuuluu Shenzhenin pörssissä noteerattu Pin An Bank.


title: Ping An Insurance

text:
Vuoden 2015 tilaston mukaan Ping An Insurance oli markkina-arvoltaan (57,7 mrd. USD) Shanghain pörssin seitsemänneksi arvokkain yhtiö. Maailman suurimpien yritysten Forbes Global 2000 -listan vuoden 2015 vertailussa Ping An Insurance katsottiin useilla mittareilla arvioituna maailman 32. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yhtiöksi. Yhtiö on suurin manner-Kiinassa kotipaikkaansa pitävistä pörssiyhtiöistä, jonka osakkeiden pääosa on yksityisomistuksessa. Markkina-arvoltaan sitä suurempien mannerkiinalaisten pörssiyhtiöiden osake-enemmistö oli Kiinan valtiolla. Yhtiön suurin osakkeenomistaja oli syyskuussa 2015 Hong Kong Securities Clearing Company Nominees Limited, jolle oli rekisteröity 32,19 prosenttia Ping Anin osakkeista.
Yhtiön nimeen liittyy alkuvuonna 2017 valmistunut, maailman neljänneksi korkeimman rakennuksen sijalle noussut pilvenpiirtäjä, 599 metriä korkea Ping An Finance Center Kiinan Shenzhenissä.


title: Grace Coolidge

text: Grace Anna Coolidge (o.s. Goodhue) (29. maaliskuuta 1874 – 8. heinäkuuta 1957) oli Yhdysvaltain 30. presidentin Calvin Coolidgen vaimo ja Yhdysvaltain ensimmäinen nainen vuosina 1923–1929. Grace Coolidge valmistui opettajaksi Vermontin yliopistosta 1902 ja jatkoi opintojaan opettaakseen kuulovammaisia lapsia lukemaan huulilta. Hän tapasi tulevan miehensä vuonna 1904 ja he avioituivat seuraavana vuonna.


title: Grace Coolidge

text: Miehensä ponnistellessa poliittisen uransa eteen, Grace Cooling vältti osallistumasta politiikkaan. Kun Calvin Coolidge valittiin Massachusettsin kuvernööriksi, Grace pysytteli lasten kanssa kotona Northamptonissa. Calvin Coolidgen tultua valituksi varapresidentiksi perhe muutti Washingtoniin jossa asuivat Willard Hotellissa. Grace Coolidge ei puuttunut millään tavoin päivänpolitiikkaan, ei edes ajankohtaiseen debattiin naisten oikeuksista. Sen sijaan hän omisti aikansa mm. Punaisen Ristin tukemiseen.


title: Grace Coolidge

text: 1929 Coolidgen presidenttikauden päätyttyä perhe palasi takaisin Northamptoniin. Presidentti Coolidgen kuoltua 1933, Grace Coolidge jatkoi työtään kuurojen parissa ja kirjoitti artikkeleita lehdistöön. Toisen maailmansodan alettua Grace Coolidge liittyi paikalliseen yhdistykseen, joka auttoi Euroopasta tulevia juutalaispakolaisia ja antoi jopa talonsa WAVES organisaation käyttöön. Grace Coolidge kuoli 1957 sydänsairauteen ja hänet haudattiin Vermontin Plymouthiin miehensä ja 1924 kuolleen poikansa viereen.


title: Pesäpallon suomensarja 1968

text: Pesäpallon suomensarjan 24. kausi pelattiin kesällä 1968. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa ja lohkovoittajat nousivat suoraan mestaruussarjaan kaudeksi 1969.


title: Pesäpallon suomensarja 1968

text: Uusinta noususta: Seinäjoen Maila-Jussit - Iin Urheilijat 9–5


title: Pesäpallon suomensarja 1968

text: Kankaanpään Maila 2 luopui sarjasta.


title: Luka Vidmar

text: Luka Vidmar (s. 17. toukokuuta 1986 Ljubljana, Slovenian ST, Jugoslavia) on slovenialainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Norjan GET-ligaenin Stjernen Hockeyssa. Hän laukoo oikealta.


title: Luka Vidmar

text: Vidmar on Olimpija Ljubljanan kasvatti. Hän debytoi HK Olimpijan paidassa Slovenian pääsarjassa 16-vuotiaana kaudella 2002–2003. Vidmar vietti seurassa kolme pääsarjakautta ja hän pelasi niistä ison osan myös Slovenian A-juniorisarjassa, jonka tehokkain puolustaja hän oli kaudella 2004–2005 tehoilla 11+16=27.


title: Luka Vidmar

text: Kaudeksi 2005–2006 Vidmar siirtyi Pohjois-Amerikkaan USHL-junioriliigan Chicago Steeliin. Kaudella 2006–2007 hän oli joukkueen tehokkain puolustaja ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 6+22=28. Vuodet 2007–2011 Vidmar pelasi University of Alaska Anchoragen yliopistojoukkueessa. Hänet valittiin kolmen jälkimmäisen kautensa päätteeksi WCHA:n akateemiseen tähdistökentälliseen. Syyskuussa 2011 Vidmar teki sopimuksen ECHL-joukkue Las Vegas Wranglersin kanssa, mutta vain kolmen siellä pelatun ottelun jälkeen hän siirtyi marraskuussa Colorado Eaglesin paitaan.


title: Luka Vidmar

text: Lokakuussa 2012 Vidmar teki sopimuksen South Carolina Stingraysin kanssa. Hän oli kaudella 2012–2013 joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 6+21=27. Heinäkuussa 2013 Vidmar teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Stingraysin kanssa. Kaudella 2013–2014 hän oli joukkueen tehokkain puolustaja Jeremy Pricen kanssa tehoilla 2+12=14. Maalis- ja huhtikuussa 2014 Vidmar pelasi myös kuuden ottelun verran lainalla AHL-joukkue Rochester Americansissa.


title: Luka Vidmar

text: Vidmar siirtyi kaudeksi 2014–2015 try-outin kautta Tšekin Extraligan nousijajoukkue BK Mladá Boleslaviin. Hänen ensimmäinen ammattilaiskautensa toi 30 runkosarja- ja kolmessa playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Joulukuussa 2015 Vidmar siirtyi loppukauden 2015–2016 sopimuksella Norjan GET-ligaeniin Stjernen Hockeyn riveihin oltuaan alkukauden ilman sopimusta.


title: Luka Vidmar

text: Vidmar edusti Sloveniaa MM-kilpailuissa vuonna 2015 sekä I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2010, jolloin hän voitti B-lohkon kultaa. Vidmar pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2016 voittaen kultaa.


title: Luka Vidmar

text: Vidmar pelasi myös alle 20-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2005 ja 2006, joista ensimmäinen turnaus päättyi B-lohkon hopeaan ja jälkimmäinen turnaus A-lohkon pronssiin. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2003 ja 2004, joista ensimmäinen turnaus päättyi A-lohkon pronssiin.


title: Jarkko Kinnunen (muusikko)

text:
Jarkko Kinnunen on suomalainen laulaja-lauluntekijä Siilinjärveltä. Muusikkona hän toimii trubaduurina ja yhtyeissä lähinnä laulusolistina. Kinnunen perusti vuonna 1992 Jaska & Torpedo -yhtyeensä. Jani Karhusen kanssa syntyi Duo Kookos vuonna 2002. Murskahumppa -yhtye perustettiin alkuvuonna 2008, jossa hän toimi solistina.
Levyt on julkaissut Propaganda records ja jakelee Playground Music.
Vuonna 1992 Kinnunen perusti Jaska & Torpedo kokoopanon, jossa lauloi myös aikanaan Paula Vesala. Vesala tuli tunnetuksi myöhemmin PMMP -yhtyeessä. Duo Kookos on Torpedo-miehistöstä kuopiolaisen Jani Karhusen ja Jaska Kinnusen vuonna 2002 perustama duo.


title: Jarkko Kinnunen (muusikko)

text:
Murskahumppa-legenda otti Kinnusen mukaansa alkuvuonna 2008. Yhtyeen kaikki soittajat olivat ammoin kuolleita "humpan helmiä", jotka levy-yhtiön kylmäsilmäinen edustaja kaivoi haudoista formaattibändiä varten. Tätä tarinaa tukevat soittajien hienosäädetyt taiteilijanimet. Murskahumppamiesten tarkkaan harkittu ja tyylitelty ulkoasu, kalmoiksi maskeeratut miehet puvuissa ja solmioissa, on sekin olennainen osa kokonaisuutta.
Sanoitukset olivat humppaperäistä melodista reissumiesromantiikka. Muutoin punkista napatut ilkeät käänteet, kantaaottavuus ja hengästyttävä tempo olivat käsittämättömän melodramaattinen yhdistelmä.
Keikkailun ohessa debyytti-EP "7. maksa" ilmestyi jo kesäkuuksi 2008.


title: Jarkko Kinnunen (muusikko)

text:
Debyyttialbumi "Murskapunkkia" ilmestyi toukokuussa 2009. Jouluna 2009 albumin video "Murskapunkkia" tuli Voice -kanavan Garage Countdown koko syksyn jatkuneen yleisöäänestyksen voittajaksi. Jouluksi 2009 oli myös ilmestynyt sinkku "Joulu on taas on taas".
Murskahumpan riveistä Jaska kävi voittamassa hopeaa keväällä 2010 Kuorosodassa Marco Hietalan johtamassa Kuopion joukkueessa.
Toinen Murskahumppa-albumi "No Problemo" valmistui maaliskuuksi 2011.


title: Jarkko Kinnunen (muusikko)

text:
Vuonna 2011 ilmestyneelle Jaska & Torpedon debyyttialbumille "Uudet Tuulet" sinkkubiisien sanoittajista löytyvät Juha Mieskonen ja Esa Eloranta. Tarttuva "Poikamies"-kappale sai televisiosoittoa vuonna 2007 Urheilukanavalla pyörineessä Aleksi Litovaara Snowboarding-sarjassa.
Biisin levyttikin Murskahumppa jo vuonna 2008 ja teki siitä uuden version vielä vuonna 2009 nimellä Poikamies 2009.


title: Jarkko Kinnunen (muusikko)

text:
Loppuvuonna 2012 Murskahumppa-persoona Jaska Koo levytti sinkun "Haista perse" videoineen.
Kevään 2016 Jarkko Kinnunen soolosinkun "Ei elämä pääty" sanoitti jälleen Esa Eloranta.


title: Aino Ottelin

text: Aino Maria Ottelin (22. syyskuuta 1874 Porvoo – 6. lokakuuta 1957 Ruokolahti) oli suomalainen rehtori.


title: Aino Ottelin

text: Ottelinin vanhemmat olivat kollega Konrad Fredrik Ottelin ja Karolina (Lina) Vilhelmina Ervast. Ottelin kirjoitti ylioppilaaksi 1994 Läroverket för gossar och flickorista ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1999, filosofian maisteriksi 1900. Hän teki opintomatkoja Skandinaviaan, Saksaan ja Yhdysvaltoihin.


title: Aino Ottelin

text: Ottelin oli Pietarsaaren reaalikoulun ruotsin-, suomen- ja saksankielen opettaja 1900–1903, Viipurin ruotsalaisen tyttökoulun ja sen jatkoluokkien johtaja 1903–1919, Helsingin ruotsinkielisen tyttökoulun uskonnon ja historian lehtori sekä rehtori 1920–1944.


title: Aino Ottelin

text: Ottelin julkaisi teoksen "Konkordia förbundet" (1924) ja laati kirjoituksia eri lehtiin.


title: Aino Ottelin

text: Ottelinin veli oli historianopettaja ja rehtori Ahti Ottelin.


title: Oili Siikaniemi

text: Olga Margareta (Oili) Siikaniemi (o.s. Silventoinen, taiteilijanimi Oili Sinimi; 13. syyskuuta 1888 Pietari, Venäjän keisarikunta – 2. elokuuta 1932 Lappee, Suomi) oli suomalainen laulajatar.


title: Oili Siikaniemi

text: Siikaniemen vanhemmat olivat tehtailija Petter Adolf Silventoinen ja Johanna Häggson. Hänen puolisonsa oli filosofian maisteri, kirjailija Väinö Siikaniemi (1882–1932) vuodesta 1916.


title: Oili Siikaniemi

text: Siikaniemi kirjoitti ylioppilaaksi 1907 ja opiskeli laulua Suomessa Alma Fohströmin ja Maikki Järnefeltin johdolla sekä Ranskassa ja Italiassa. Hän toimi Pietarin suomenkielisen yhteiskoulun ranskan ja venäjän kielen opettajana 1914–1916 ja laulajattarena vuodesta 1917 alkaen. Hän konsertoi Suomessa ja ulkomailla.


title: Oili Siikaniemi

text: Siikaniemi aloitti lauluopinnot opettajantyön ohessa mutta aluksi vain harrastuksena. Hän esitti myös miehensä Väinö Siikaniemen runoihin sävellettyjä lauluja. Hän toimi lisäksi laulunopettajana ja suomensi yksinlaulu- ja oopperatekstejä.


title: Oili Siikaniemi

text: Siikaniemi levytti 1920-luvulla kansanlauluja ja Leevi Madetojan, Yrjö Kilpisen ja Sulho Rannan yksinlauluja. Hän esiintyi ensimmäisessä suomalaisessa äänielokuvassa "Sano se suomeksi".


title: Oili Siikaniemi

text: Siikaniemen sisar oli Alma Kuula. Molemmat sisarukset olivat uuden musiikin tulkkeja ja esitaistelijoita.


title: Eva Somersalo

text: Eva Somersalo, vuoteen 1906 "Sommer" (19. kesäkuuta 1883 Tampere – 2. tammikuuta 1956) oli suomalainen kansanedustaja sekä kotitalouden ja käsityötaidon edistäjä.


title: Eva Somersalo

text: Somersalon vanhemmat olivat kauppaneuvos Arthur Somersalo ja Lydia Johansson. Hänen sisaruksensa olivat Arne Somersalo ja kirjailija Aili Somersalo.


title: Eva Somersalo

text: Somersalo kävi tyttökoulun, josta valmistui 1900. Sen jälkeen hän opiskeli Helsingin käsityökoulussa vuoteen 1906, Zürichissä ammattikoulussa vuoteen 1907. Hän teki myöhemmin opintomatkoja Saksaan, Sveitsiin ja Ruotsiin 1907, 1918 ja 1923 sekä vuonna 1929 useisiin Euroopan maihin.


title: Eva Somersalo

text: Somersalo työskenteli opettajana Helsingin käsityökoulussa 1905–19 09 ja 1911, Helsingin kaupungin lasten- ja sairaskorttikonttorin johtajana 1917–1918. Hän oli sosiaalihallituksessa, sittemmin sosiaaliministeriössä naistöiden keskustoimiston johtaja 1918–1924, Helsingin käsityöseminaarin opettaja 1924, Tampereen tyttöjen ammattikoulun johtaja 1926–1930 sekä opettaja vuodesta 1926, talouskoulun opettaja vuodesta 1930. Hän valvoi Suomen työttömien naisten ammattiopetusta 1920–1924 ja samassa tehtävässä Tampereen 1928–1930. Hänellä oli monia luottamustoimia, kuten Kotiteollisuus oy Tellervon johtokunnan jäsen 1917–1923, Elannon hallintoneuvoston jäsen 1918–1927, Hämeen-Satakunnan Marttaliiton johtokunnan jäsen 1928–1938, eduskunnan jäsen (kokoomus) 1924–1927, Helsingin kaupungin kalliinajan kotitalosukomitean puheenjohtaja vuodesta 1917, ammattikasvatusneuvoston jäsen 1934–1939. Hän oli Kotilieden toimittaja 1923–1926 ja Käsiteollisuuden toiminnanjohtaja.


title: Eva Somersalo

text: Somersalo julkaisi Helmi Koskimiehen kanssa vuonna 1932 keittokirjan "Keittotaito – Koteja ja kouluja varten", josta on vuoteen 2000 mennessä otettu 49 painosta, tosin vuodesta 1964 alkaen sisällöltään täysin uudistettuina.


title: Alma Kuula

text:
Alma Johanna Kuula, o.s. Silventoinen (5. helmikuuta 1884 Pietari – 8. lokakuuta 1941), oli suomalainen laulajatar.
Kuulan vanhemmat tehtailija Pekka Silventoinen ja Hanna Håggson. Hän oli vuodesta 1914 naimisissa säveltäjä Toivo Kuulan (k. 1918) kanssa. Kuula kävi tyttökoulun 1901, Helsingin musiikkiopiston 1908 ja opiskeli sen jälkeen Milanossa 1908–1909, 1911–1912 ja 1913–1914, Pariisissa 1909–1910, Berliinissä 1922, Roomassa 1928.


title: Alma Kuula

text: Kuula piti konsertteja ja esiintyi solistina eri paikkakunnilla Suomessa vuodesta 1911 alkaen. Hän esiintyi ulkomailla Pietarissa, Milanossa, Tallinnassa, Saksassa, Budapestissa, Ruotsissa sekä Oslossa ja Riiassa.


title: Alma Kuula

text: Kuulan sisar oli laulajatar Oili Siikaniemi.


title: Uno Åhrén

text: Uno Åhrén (6. elokuuta 1897 Tukholma – 8. lokakuuta 1977) oli ruotsalainen arkkitehti, maansa funktionalismin ensimmäisiä ja kuuluisimpia edustajia. Hän oli Erik Gunnar Asplundin ohella merkittävimpiä 1910-luvun puolivälissä suunnittelun johdon ottaneen Slöjdföreningenin jäseniä. Åhren oli merkittävä asunto- ja yhteiskuntasuunnittelija. Hän puolusti maassaan Le Corbusierin ajatuksia. Åhrén toimi 1932–1943 Göteborgin kaavoituspäällikkönä, 1947–1963 Tukholman teknillisen korkeakoulun kaupunkirakentamisen professorina. Åhrénin töihin kuuluvat mm. Tukholman teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan talo (1929 yhdessä S. Markeliuksen kanssa), Kalmarin asuntoalueiden yleiskaavoja (1952–1953), Bromman raatihuone ja Tukholmassa ollut elokuvateatteri, joka on muutettu tanssisaliksi. Åhrén osallistui myös Tukholman näyttelyn suunnitteluun vuonna 1930. Hän julkaisi teokset "Bostadfrågan såsom socialt planläggningsproblem" (1933, yhdessä G. Myrdalin kanssa), "Arkitektur och demokrati" (1942) ja "Bostadförsörjning och samhällsplanering" (1944).


title: Bo Ådahl

text: Bo Helsing Arvid Ådahl (1932–2000) oli suomalainen diplomaatti. Hän oli vuosina 1981–1985 suurlähettiläs Lagosissa ja 1990–1992 Bukarestissa sekä vuosina 1985–1988 Suomen pääkonsuli Göteborgissa sekä 1988–1990 Suomen ulkoasiainministeriön neuvotteleva virkamies. Ådahl oli oppiarvoltaan valtiotieteiden maisteri.


title: Jarkko Kinnunen

text: Jarkko Kinnunen -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Karl Åkerman

text: Karl Erik Ossian Åkerman (s. 20. toukokuuta 1950, Helsinki) on suomalainen kemisti ja lääkäri. Hän oli Åbo Akademin biokemian ja farmaseuttisen kemian professori vuosina 1984–1997, Upsalan yliopiston solufysiologian professorina vuosina 1998–2000 ja vuodesta 2000 lähtien Kuopion yliopiston solubiologian professorina.


title: Onkilampi (Parkano)

text: Onkilampi on Pirkanmaalla Parkanossa Vahojärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Onkilampi on osa Vahojärven-Aurejoen aluetta.


title: Onkilampi (Parkano)

text: Lammen pituus on 500 metriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Se on läpivirtausjärvi Aurejoessa Petäjäjärven ja Vahojärven välissä. Pääosa lammen veden virtauksesta tulee Aurejoekea myöten Aurejärvestä. Lammen pohjoisrantaan laskee metsäoja, joka tuo pohjoisesta Haisukankaan eteläpuolisten soiden ja metsien kuivatusvesiä. Lammen luusua on kapea, mutta se laajenee pian kuin toiseksi lammeksi, joka kapenee joen uomaksi vasta 350 metriä myöhemmin. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Yli puolet lammen rannasta on suota tai avosuota. Pohjoisrannalla on kovaa maata ja sinne onkin rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja niille pääsee yhdystieltä 13289, joka kulkee lammen länsipuolella ja risteää seututiehen 332. Parkanon ja Ylöjärven välinen raja kulkee ohitse 350 metriä lammen ja joen itäpuolella.


title: Onkilampi (Parkano)

text: Järven vedenlaatu riippuu voimakkaasti Aurejärven vedenlaadusta.


title: Onkilampi (Parkano)

text: Järvi kuuluu osana opastettua melontareittiä Aurejärvi–Petäjäjärvi–Vahojärvi–Ruojärvi–Leppäsjärvi–Kyrösjärvi.


title: DFS

text: DFS voi tarkoittaa seuraavia:


title: Ruby (täsmennyssivu)

text: Ruby voi tarkoittaa seuraavia:


Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2019 olivat järjestyksessään 43. jääkiekon alle 20-vuotiaiden MM-kisat, ja ne pelattiin Kanadassa.


title: Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2019

text: Suomi voitti turnauksessa historiansa viidennen kultamitalinsa voittamalla loppuottelussa Yhdysvallat maalein 3–2. Venäjä sai pronssia voittamalla Sveitsin pronssiottelussa maalein 5–2. Kanada jäi ensimmäistä kertaa ilman mitalia kotiturnauksessaan hävittyään puolivälierän Suomelle 2–1 jatkoajalla.


title: Markkolanlampi (Parkano)

text: Markkolanlampi on Pirkanmaalla Parkanossa Vahojärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Markkolanlampi on osa Vahojärven-Aurejoen aluetta.


title: Markkolanlampi (Parkano)

text: Lammen pituus on 500 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 7,4 hehtaaria. Se sijaitsee puoli kilometriä Vahojärven pohjoispuolella. Lampeen laskee kaksi metsäojaa, joista toinen on viereisen ojitetun suon laskuoja ja toinen Ylisenlammen laskuoja, jonka kautta laskee myös ojitettujen soiden vesiä. Lammen oma laskuoja on Myllyoja, joka laskee Vahojärven pohjoispäähän Soljanlahteen. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Rannat ovat kangasmetsää, mutta länsipäässä peltomaa päättyy rantaan. Lammen ympäristössä on yksi maatila ja jonka rantasauna on ainoa rantarakennus. Lammen eteläpuolelta kulkee 100 metrin päässä yhdystie 13289. Sen pohjoisrannalle johtaa peltotie.


title: Generation P

text: Generation P () on venäläisen kirjailijan Viktor Pelevinin vuonna 1999 julkaistu romaani, jossa hän kuvaa tarkkanäköisesti jälkineuvostoliittolaisen Venäjän ja länsimaisten vaikutusten törmäystä toisiinsa. Kansainvälistäkin mainetta saavuttanut teos parodioi länsimaista kulutushysteriaa, 1990-luvun villiksi idäksi muuttunutta Venäjää, jossa ”gangsteri, oligarkki ja liikemies ovat toistensa synonyymejä”. Romaani kuvaa Neuvostoliiton romahduksen ja sen jälkeisten vuosien aikaa, jolloin koko venäläisen yhteiskunnan voi sanoa joutuneen käännetyksi ylösalaisin ”kapitalistisella shokkiterapialla” – aikaa, jolloin eristäytynyt venäläinen kulttuuri kohtaa länsimaisten vaikutteiden ristitulen ja joutuu ”amerikkalaisen kulttuurihegemonian paineen alaiseksi.”


title: Generation P

text: Postmodernistisena romaanina paljon intertekstuaalisia viittauksia sisältävän teoksen tyyliä on luonnehdittu maagiseksi realismiksi. Romaanin unenomainen, jopa psykedeeliseksi kutsuttu miljöö ja juonikaari yhtyvät terävään yhteiskunnalliseen satiiriin. "Generation P:n" nimestä keskusteltaessa P-kirjaimen on arveltu edustavan Pepsiä; romaani alkaa juuri Pepsin valinneen huolettoman neuvostosukupolven kuvauksella. Mutta aivan yhtä paljon se voisi olla kertomus Putinin valinneesta sukupolvesta. Pelevinin proosasta voidaan erottaa myös nuoren venäläisen älymystön ääntä.


title: Generation P

text: ”Pyhässä Atlantan ennustuskokouksessa oraakkeli ennusti, että Ishtar saa maassamme uuden aviomiehen. Azadovskin kanssa meillä on jo kauan ollut ongelmia, mutta kesti kauan ennen kuin saimme selville, kuka se uusi mies on. Hänestä oli kerrottu ainoastaan se, että hänellä on kaupungin nimi. Mietimme ja mietimme, etsimme, ja silloin tuotiin ykkösosastolta sinun henkilöpaperisi. Kaikesta päätellen se olet juuri sinä”, sanoo Farseikin romaanin päähenkilölle, Tatarskille.


title: Generation P

text: Ennen kuin neuvostoliittolaisen, vaikenemaan opetetun 1970-lukulaisen sukupolven kasvatista, Vavilen (Vladimir) Tatarskista tulee koko muinaisen Babylonian alueen naiseuden ja hedelmällisyyden, mutta samalla myös sodan ja taistelun jumalattarena pidetyn Ishtarin uusi puoliso – ja ennen kuin hänestä skannataan mainosmaailman puolijumalan taikka jonkinlaisen sijaishallitsijan asemassa oleva 3D-malli – on hänellä edessään hurja seikkailu ennen kaikkea neuvostoajan jälkeisen uudenlaisen tavarataivaan ilmiöiden halki.


title: Generation P

text: "Generation P:n" päähenkilö on teknillisessä korkeakoulussa erityisesti sähkösulatusuunien tekniikkaa opiskellut romantikko. Maalla Boris Pasternakin runoja lukenut nuorukainen päättää tästä järkyttävästä lukukokemuksesta selvittyään alkaa itse kirjoittaa runoja. Ruostuneen bussinrungon kupeessa istuen hän kirjoittaa ensimmäisen säkeen – ”Pilvien sardiinit uivat etelään”. Runoilijanalusta alkaa tuntua, että ensimmäinen kirjallinen tuotos haisee liikaa kalalle. Niinpä Tatarski päättää pyrkiä kirjallisuusinsituuttiin opiskelemaan. Runouden laitoksen ovet eivät avaudu ensikertalaiselle, mutta neuvostokansojen kirjallisuuden kääntämisen laitokselta opiskelupaikan saanut Tatarski haaveilee yhä neuvostorunoilijan urasta. Hengenpitimikseen hän kääntää venäjäksi muiden neuvostokansojen kirjallisuutta.


title: Generation P

text: Neuvostoliiton hajoaminen murskaa kuitenkin Tatarskin unelman runoilijan ammatista ja hän joutuu ansaitsemaan elantonsa Hussein-nimisen tshetsheenin palveluksessa kioskimyyjänä. Työ hämärässä ja viileässä, tankkia muistuttavassa kioskissa on yksinkertaista ja hermoja koettelevaa. Ainut yhdysside ulkomaailmaan on pienen pieni luukku. Siitä mahtui hädin tuskin työntämään asiakkaalle samppanjapullon. Oopiumhuuruisen pienikokoisen Husseinin palveluksessa työskennellessään Tatarskin luonteenpiirteistä kyynisyys alkoi kasvaa melkeinpä yhtä rajattomaksi kuin Ostankinon televisiotornista avautuva näkymä.


title: Generation P

text: Eräänä päivänä Tatarski tapaa sattumalta entisen opiskelutoverinsa, aikoinaan kovasti Majakovskiin kallellaan olleen Morkovin. Tämä houkuttelee Tatarskin jättämään kioskipestin ja ryhtymään mainosalalle copywriteriksi. Hänen tehtävänään on kotouttaa lännen kulutususkonnon sanoma venäläiseen arkitodellisuuteen. Päähenkilö palkataan mainosmieheksi muun muassa sen vuoksi, että hänellä vielä kuuluu olevan tehtävässä tarvittavaa neuvostomentaliteettia. Sen ymmärtäminen on ehdottoman tärkeää, jotta länsimaisia kulutustavaroita voidaan onnistuneesti myydä Venäjälle. Tästä alkaa huima parodinen seikkailu, jonka keskellä tuore, itseoppinut imagologi luo – jokseenkin usein viina-, LSD- tai kärpässienitrippien nosteessa – logoja ja sloganeita niin Nikelle, Spritelle ja Guccille, kuin myös Mercedekselle, Dieselille, Parliament-savukkeelle ja jopa puolalais-indonesialaiselle Passion-kondomille. Näiden vallattomissa mainoslauseissa läntisten merkkien sloganit risteytyvät kotoperäisten neuvostoiskulauseiden kanssa. Esiintyypä Tatarski lopuksi itsekin 3D-hahmona mestauspaikalle tuotuna Donin kasakoiden johtajana, Stenka Razinina, Head and Shoulders -shampoon monumentaalisessa mainosvideossa, jossa muistutetaan, että ”kun päätä viedään, ei itketä tukkaa”.


title: Generation P

text: Kirjan päähenkilö, poliittiselta näkemykseltään melko radikaaliksi markkinamieheksi itseään luonnehtiva Tatarski elää Boris Jeltsinin aikaisessa jälkineuvostoliittolaisessa yhteiskunnassa, jossa dramaattisten yhteiskuntapoliittisten muutosten ajat alkavat olla ohi; toisaalta taas ohi näyttävät olevan myös liberaalin intelligentsijan toiveet sitä, että Venäjä kehittyisi demokraattiseksi kansalaisyhteiskunnaksi. Päähenkilön nauttiman puolityhjän punaviinipullon tyhjä tila kertoo hänelle kommunismin ideologian tyhjentymisestä, venäläisyysaatteen yleisestä kriisistä ja historian verenvuodatusten mielettömyydestä.


title: Generation P

text: Romaanin antama kuva venäläisestä yhteiskunnasta on lohduton ja masentava; usko parempaan huomiseen ja moraalisempaan Venäjään on kadonnut. Tatarski pohtii kaikkien ihmisaskareiden turhuutta, haaveilee inhimillisestä lämmöstä ja ymmärtää tottelevansa yhä sisäistä orjan luontoaan, neuvostoajan surkastumaa, jota hän ei ollut onnistunut puristamaan ulos itsestään. Tatarski oli tullut siihen johtopäätökseen, että neuvostoihmisen orjan luonto vaikutti kaikkiin ihmisen sielun alueisiin ja värjäsi sen kokonaan ”hitaasti kehittyvän psyykkisen vatsakalvontulehduksen sävyin”. Tätä orjaa oli mahdotonta puristaa ulos pisara pisaralta ilman, että vahingoittaisi samalla arvokkaita sielun kalleuksia. Elämää vääristyneen kapitalismin Moskovassa tuntui sävyttävän yhä myös jonkinlainen geenisidonnainen KGB:n pelko.


title: Generation P

text: Pelevinin romaanin päähenkilön maailmassa, perestroikan alkuvuosien tuoman hurmoksen haihduttua, voi hiljalleen hiipivän depression karkottaa kahdella tapaa: juomalla sata grammaa vodkaa tai sitten ostamalla yhtäkkiä jotain suurin piirtein viisikymmentä dollaria maksavaa. Nämä toimenpiteet toivat kevyen euforian jopa puoleksitoista tunniksi.


title: Generation P

text: Konsumerismin ja länsimaisen kulutushysterian mädättämässä, postmodernistisen ajan mainosmaailmassa seikkaileva Tatarski haaveilee ainakin hiljaa itsekseen hiukan samanlaisesta asemasta kuin toveri Ogilvy oli saavuttanut koko maailman tuntemana mainosalan mogulina. Kun Tatarski tutustuu ”pimeän PR:n” toimintatapoihin petkutuksineen ja pimeine palkkioineen – Venäjällä mainonta kuten kaikki muukin inhimillinen toiminta oli kietoutuneena pimeän rahan liikkeisin – ja vähitellen rohkaistuu tuolle kentälle astumaan, alkaa hän välittömästi menestyä mainosmaailmassa ja Venäjällä vallitsevassa virtuaalibisneksessä. Romaani parodioi muun muassa kaikkialle työntyvää länsimaista massakulttuuria. Myös Tatarskin esimies, Hanin, muistuttaa, että Venäjällä ei ole enää pitkään aikaan tuotettu mitään ja kysyy Tatarskilta, että onko tämä tehnyt ainoatakaan mainosluonnosta jollekin Venäjällä tuotetulle tavaralle.


title: Generation P

text: Kirjallisuuskritiikki on käyttänyt dystopian käsitteestä hyvin laajaa määritelmää. Joidenkin mukaan sillä tarkoitetaan mitä tahansa science fiction -tekstiä, jossa ei ole onnellista loppua taikka sosialistis-realistista tekstiä, joka ei täytä riittävän optimistisuuden vaateita. Gary Saul Morsonin mukaan dystopian luonteeseen kuuluu ennen kaikkea parodisuus: dystopia on teksti, joka kommentoi ja kyseenalaistaa ihmisen kykyä kehittyä.


title: Generation P

text: Dystopioille ominaisia piirteitä ja teemoja ovat muun muassa varoittavuus. Teksti varoittaa siitä, millaisia seurauksia jollakin kehityskululla tai aatteella voi olla. Se voi olla hypoteettisen tulevaisuuden, hierarkkisen ja sulkeutuneen tai totalitaristisen yhteiskunnan kuvaus. Dystopia voi olla myös kuvaus yhteiskunnasta, jossa teknologia on saanut ylivallan tai kertomus ihmisten ahneudesta, vallanhalusta ja välinpitämättömyydestä.


title: Generation P

text: Erityisesti aivan 1990-luvun lopun ja 2000-luvun alun venäläisen kirjallisuuden dystopiabuumia on perusteltu muun muassa sillä seikalla, että tuolloin alkoi haihtua 1990-luvulla vallinneen sanan- ja painovapauden hurmos; kirjamarkkinoilla havahduttiin uuden kaupallisvetoisen kirjallisuusinstituution todellisuuteen. Samanaikaisesti, taas kerran, valtio alkoi rajoittaa yhteiskuntakeskustelua valvomalla esimerkiksi toimittajien ja TV-kanavien työtä.


title: Generation P

text: Filosofis-satiiriseksi fantasiaksi luonnehdittu "Generation P" on ennen kaikkea varoittava esimerkki ja kauhistuttava kuvaus elämästä yhteiskunnassa, johon kuuluvat sellaiset käsitteet kuin manipulointi, valheellisuus, rahanahneus, oman edun tavoittelu, kateus ja julma väkivalta. Tatarskin ollessa Ouija-kirjoituslaudan avulla yhteydessä sissijohtaja Che Guevaraan tämä kertoo Siddhartha Gautama Buddhan viestittävän, että ihmisen elinaikaisen surkeuden tilasta on olemassa ulospääsy, mutta pelastus ei saavuta monia. Laudan avulla viestivä ääni sanoo tämän liittyvän uuteen kulttuuriseen tilaan, jota kaikkien uskontojen vanhoissa pyhissä teksteissä kutsutaan koittavaksi ”pimeyden ajaksi” – ja että tosiasiassa tämä pimeyden aika on jo läsnä. Kauhistuttavasta kehityskulusta varoittavassa, spiritistisessä istunnossa saamassaan viestissä Tatarski kuulee ihmisen alkavan sulautua osaksi teknologiaa ja virtuaalitodellisuutta; Homo Zapiens, joka on tiedostamattaan sulautunut tv-lähetykseen, on enää ainoastaan pelkkä tila eikä persoonallisuus. Maailmanlopun Che Guevara sanoo täyttävän kaikki ihmiset suunnattomalla autuudella – ja tämän lopun olevan pelkkä televisiolähetys.


title: Generation P

text: Tatarskin yhteiskunnassa ahdistavaa todellisuutta paetaan viinan ja erilaisten huumaavien aineiden avulla. Erään kärpässienitripin aikana, hylätyllä rakennustyömaalla hortoillessaan Tatarski kuulee hiljaisen naisäänen kuiskivan hänelle ja muistuttavan, että joskus aikoinaan he molemmat olivat vapaita ja kysyvän sitten, että miksi hän (Tatarski) oli luonut tämän kammottavan ja ruman maailman. Romaanin antiutopistisessa maailmassa elävältä päähenkilöltä puuttuu perhe – ja Tatarski huomaakin toisinaan haaveilevansa inhimillisestä lämmöstä. Perinteisesti matriarkaattina pidetystä maasta puuttuu naishahmot, varsinkin sympaattiset, lähes kokonaan. Romaanissa rakkaus onkin tuntematon käsite; sen korvaa mainosmiesten välinen toveruus ja tietynlainen mentorointisuhde opettajan ja oppilaan välillä.


title: Aino Karjalainen

text: Aino Karoliina Karjalainen (29. tammikuuta 1915 Vuolijoki – 8. tammikuuta 1981 Kajaani) oli suomalainen poliitikko, joka toimi vuosina 1972–1979 Suomen Keskustapuolueen kansanedustajana.


title: Aino Karjalainen

text: Aino Karjalainen syntyi vuonna 1915 Vuolijoella. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Teodor Aleksanteri Hahl ja Katri Haataja.


title: Aino Karjalainen

text: Vuonna 1935 Karjalainen valmistui ylioppilaaksi ja vuonna 1941 agronomiksi. Hän toimi Lapin maatalousseuran karjatalousagronomina Kittilässä vuosina 1941–1942, Nurmeksen evankelisen kansanopiston maatalousopettajana vuosina 1943–1955, Seppälän karjatalouskoulun maatalousopettajana Kajaanissa vuosina 1956–1958 ja Kainuun maatalouskeskuksen karjatalousagronomina vuosina 1958–1975.


title: Aino Karjalainen

text: Karjalainen oli ehdolla Oulun vaalipiirissä vuoden 1970 eduskuntavaaleissa ja hän sai yli 3 000 ääntä. Häntä ei kuitenkaan tuolloin valittu eduskuntaan. Vuoden 1972 eduskuntavaaleissa Karjalainen oli jälleen ehdolla Oulun vaalipiiristä ja tällä kertaa hänet valittiin eduskuntaan 5 686 äänellä. Vuoden 1975 ennenaikaisissa vaaleissa Karjalainen valittiin uudelleen eduskuntaan 6 551 äänellä. Vuoden 1979 eduskuntavaaleissa Aino Karjalainen sai 6 926 ääntä mutta häntä ei valittu eduskuntaan.


title: Aino Karjalainen

text: Karjalainen toimi Keskustapuolueen Kainuun piirin puheenjohtajana, Keskustanaisten Kainuun piirin johtokunnassa, Kotiteollisuuden keskusliiton valtuuskunnan puheenjohtajana ja Finnair oy:n hallintoneuvostossa.


title: Aino Karjalainen

text: Vuonna 1978 hän toimi presidentin valitsijamiehenä.


title: Länsifriisi

text: Länsifriisin kieli eli friisi ("Frysk") on kieli, jota puhutaan Friisinmaassa Pohjois-Alankomaissa. Se on kolmesta friisin kielestä puhutuin.


title: Länsifriisi

text: Nimeä ”länsifriisi” käytetään vain Alankomaiden ulkopuolella erottamaan se läheistä sukua olevista, Saksassa puhutuista itä- ja pohjoisfriisistä. Alankomaissa nimi ”länsifriisi” viittaa hollannin kielen murteeseen, jota puhutaan Länsi-Frieslandissa. Länsifriisin kieltä sen sijaan kutsutaan vain friisiksi. Alankomaalaiset kielitieteilijät käyttävät friisin kielelle selvyyden vuoksi nimeä Westerlauwers Fries (Länsi-Lauwersin friisi). Lauwers on joki, joka erottaa hollantilaiset provinssit Friisinmaasta ja Groningenista.


title: Länsifriisi

text: Eniten länsifriisin puhujia asuu Friisinmaan provinssissa Pohjois-Alankomaissa. Provinssi vaihtoi virallisen nimensä friisinkieliseksi nimeksi "Fryslân" vuonna 1997. Friisinmaassa on 643 000 asukasta (2005); heistä 94 % ymmärtää puhuttua friisiä, 74 % osaa puhua friisiä, 75 % osaa lukea friisiä ja 27 % osaa kirjoittaa sitä.


title: Länsifriisi

text: Friisinmaassa 55 % asukkaista äidinkieli on friisi. Osa friisin puhujista asuu Groningenin provinssin puolella kylissä Marum, De Wilp ja Opende. Monet friisit ovat myös muuttaneet muualle Alankomaihin vauraammille alueille. Siksi noin 150 000 friisin puhujista asuu muissa Alankomaiden provinsseissa. Friisin puhujia on ulkomailla eniten Kanadassa, Yhdysvalloissa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.


title: Länsifriisi

text: Toisena kielenä Friisinmaassa friisiä puhuu 120 000 henkilöä.


title: Ylinenlampi (Parkano, Vahojärvi)

text: Ylinenlampi on Pirkanmaalla Parkanossa Vahojärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Ylinenlampi on osa Vahojärven-Aurejoen aluetta.


title: Ylinenlampi (Parkano, Vahojärvi)

text: Lammen pituus on 500 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Se sijaitsee noin kaksi kilometriä Vahojärvestä pohjoiseen. Lampeen laskee ympäröiviltä ojitetuilta soilta suo-ojia. Itäpuolen suota on raivattu pelloksi, joiden ojat laskevat myös lampeen. Lammen oma laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja se virtaa 1,8 kilometriä etelään ennen laskemistaan Markkolanlampeen. Tämä laskee vuoristaan Vahojärveen. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja se on pääasiassa metsäistä suota. Lammen ympäristössä sijaitsee yksi maatila, mutta lammen rannat ovat autiot. Lammelle johtaa kärrypolku metsäautotieltä, joka tulee maatilan pihan kautta. Maatilalle johtaa tie kylätieltä (Paroonintie), joka risteää yhdystien 13289 kanssa parin kilometrin päässä.


title: Al-Qaryatayn

text: Al-Qaryatayn () on kaupunki Syyrian Homsin maakunnassa. Kaupunki sijaitsee aavikolla ja ennen Syyrian sisällissotaa sen väestön valtaosa oli muslimeja noin viidenneksen ollessa kristittyjä. Isis valtasi sittemmin kaupungin tuhoten sen vanhan Mar Elianin luostarin ja ajaen kristittyjen pääosan pakolaisiksi. Kaupungissa oli ennen Isisin tuloa noin 40 000 asukasta ja tuhansia pakolaisia muualta Syyriasta.


title: Al-Qaryatayn

text: Aluetta asuttaa Qurwanien arabiheimo. Legendan mukaan noin 1 500 vanha ja hurskas mies nimeltä Julian oli matkalla pyhiinvaellukselle Jerusalemiin, mutta kuoli matkan aikana. Hänen matkakumppaneilleen antaman ohjeen mukaisesti hänen ruumiinsa asetettiin härkäkärryihin, jotka päästettiin vapaaksi. Julian oli määrä haudata paikkaan, jonne kärryt ensimmäisenä pysähtyisivät. Kärryt pysähtyivät nykyisen al-Qaryatayn kohdalle ja Julianin eli arabiaksi Mar Elianin haudalle muodostui ajanmyötä luostari. Samoin paikallisen perimätiedon mukaan alueella oli aikanaan kaksi heimoa, joista toinen kääntyi islamiin muslimivalloitusten jälkeen. Tarinan mukaan lopulta johtavaksi uskonnoksi päätyvä ryhmä pitäisi myös huolta toisesta. Nykyisin kaupungin kristityt pitävät Juliania pyhimyksenä ja muslimit suufilaisena mestarina, joka tunnetaan nimellä Ahmed Ghouri. Vuosittain 9. syyskuuta kaupungissa oli tapana järjestää Mar Elianille omistettu juhla, jonne kerääntyi väkeä myös muista alueen kaupungeista.


title: Al-Qaryatayn

text: Syyrian sisällissota syttyi vuonna 2011, mutta kaupungin eristäytyneen maantieteen takia se säilyi pitkään rauhallisena. Kaupunkiin tuli kuitenkin pakolaisia esimerkiksi Homsista, Damaskoksesta ja Tadmurista. Terroristijärjestö Isis valtasi kuitenkin kaupungin toukokuussa 2015 ja tuhosi vanhan luostarin. Paikalliset kristityt päätyivät pakolaisiksi. Hallituksen joukot ilmoittivat vallanneensa kaupungin takaisin 4. huhtikuuta 2016, mutta Isis valtasi kaupungin vastahyökkäyksessä lokakuussa 2017. Järjestö menetti jälleen sen hallinnan 21. lokakuuta, mutta 116 kaupungin asukasta oli surmattu kostoiskuissa ennen hallituksen joukkojen saapumista takaisin.


title: Hilja Väänänen

text: Hilja Maria Väänänen (o.s. Nyberg, 4. elokuuta 1896 Nastola – 1. marraskuuta 1987 Haukipudas) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Maalaisliiton (vuoden 1964 nimenvaihdoksen jälkeen Keskustapuolueen) kansanedustajana vuosina 1951–1966.


title: Hilja Väänänen

text: Väänänen syntyi vuonna 1896 Päijät-Hämeessä Nastolassa. Hänen vanhempansa olivat rautatieläinen Ulrik Nyberg ja Arinna Malmberg.


title: Hilja Väänänen

text: Väänänen valmistui keskikoulusta vuonna 1913 ja vuonna 1917 hän valmistui puutarhanopettajaksi. Valmistuttuaan Väänänen toimi Marttojen kodinhoidon konsulenttina ja opettajana vuosina 1917–1919. Mentyään naimisiin maanviljelijä August Väänäsen kanssa vuonna 1919 Hilja Väänäsestä tuli Murtola-Paalanniemen tilan emäntä Muuruveden Murtolahdella .


title: Hilja Väänänen

text: Kun Maalaisliiton naisten Kuopion piiri perustettiin vuonna 1946 valittiin Hilja Väänänen piirijärjestön ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Väänänen hoiti kyseistä tehtävää 20 vuotta.


title: Hilja Väänänen

text: Väänänen oli ehdolla eduskuntavaaleissa ensimmäistä kertaa vuonna 1948 Kuopion läntisestä vaalipiiristä. Kyseisissä vaaleissa Väänästä ei valittu eduskuntaan, mutta seuraavissa eduskuntavaaleissa vuonna 1951 Väänänen tuli valituksi. Yhteensä Väänänen toimi eduskunnassa 15 vuotta, sillä hänet uudelleen valittiin vuosien 1954, 1958 ja 1962 vaaleissa. Vuoden 1966 vaaleissa Väänänen ei enää asettunut ehdolle.


title: Hilja Väänänen

text: Eduskunnassa Väänänen toimi erityisesti sosiaalipoliittisen lainsäädäntötyön kanssa ja hän oli koko edustajakautensa ajan työväenasiainvaliokunnassa (muutettiin vuonna 1962 sosiaalivaliokunnaksi) .


title: Hilja Väänänen

text: Vuosina 1947–1951 Väänänen toimi Muuruveden kunnallisvaltuustossa .


title: Hilja Väänänen

text: Väänänen toimi elämänsä aikana myös useissa muissa luottamustehtävissä: Maalaisliiton puoluevaltuuskunnassa, Maalaisliiton Kuopion piiritoimikunnassa, Maalaisliiton naisten valtuuskunnassa, Maalaisliiton naisten johtokunnan varapuheenjohtajana, Maalaisliiton naisten Kuopion piirin puheenjohtajana, Maaseudun huoltoliiton hallituksen puheenjohtajana, Arpa-yhtymän hallituksen puheenjohtajana, Itä-Suomen korkeakoulun neuvottelukunnan varapuheenjohtajana, Savon lastenlinnan johtokunnassa, Eläkeliiton johtokunnassa, Vesihuoltoliiton hallituksessa, Savon seuran valtuuskunnassa ja Kansaneläkelaitoksella tilintarkastajana.


title: Hilja Väänänen

text: Vuosina 1956 ja 1962 Väänänen toimi presidentin valitsijamiehenä.


title: Hilja Väänänen

text: Sosiaalineuvoksen arvonimen Väänänen sai vuonna 1966.


title: Sidospituus

text: Sidospituus on yhdisteessä atomien ydinten välinen etäisyys toisistaan. Sidospituuden yksikkönä käytetään tyypillisesti joko ångströmeitä tai pikometrejä. Sidospituus riippuu muun muassa atomien koosta ja sidoksen kertaluokasta. Sidospituus on sitä suurempi, mitä kookkaampia sidokseen osallistuvat atomit ovat ja mitä pienempi sidoksen kertaluku on. Sidospituus korreloi myös sidosenergian kanssa, ja lyhyemmät sidokset ovat kestävämpiä kuin pidemmät. Sidospituuden määrittämiseen käytetään tyypillisesti spektroskooppisia menetelmiä. Kiinteille aineille käytetään röntgenkristallografiaa ja kaasuille elektronidiffraktiospektroskopiaa ja mikroaaltospektroskopiaa. Molekyylissä sidospituus on se etäisyys, jolla atomien muodostaman molekyylisysteemin energia on alhaisin.


title: Klemen Bergant

text: Klemen Bergant (, s. 14. syyskuuta 1966 Ljubljana, Slovenian ST, Jugoslavia) on slovenialainen, uransa lopettanut alppihiihtäjä.


title: Klemen Bergant

text: Bergant edusti Jugoslaviaa vuoden 1988 Calgaryn olympialaisissa ja Sloveniaa vuoden 1992 Albertvillen olympialaisissa. Vuonna 1988 hän oli super-g:ssä 16:s, suurpujottelussa 15:s ja keskeytti pujottelun. Vuoden 1992 olympialaisissa hän kilpaili vain pujottelussa, ollen 24:s.


title: Klemen Bergant

text: Kansainvälisen hiihtoliiton tiedoissa Bergantille on merkitty yksi alppihiihdon maailmancupin osakilpailu: 14:s sijoitus suurpujottelusta marraskuussa 1986 Italian Sestrierestä.


title: Ken Ograjenšek

text: Ken Ograjenšek (s. 30. elokuuta 1991 Celje) on slovenialainen jääkiekkoilija, joka pelaa Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan Graz 99ersissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.


title: Ken Ograjenšek

text: Ograjenšek on HK Celjen kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin HDK Mariboriin, josta Ograjenšek siirtyi kaudeksi 2007–2008 HK Alfaan, jossa hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä 16-vuotiaana Slovenian pääsarjassa. Ograjenšek pelasi noin puolet kaudestaan seuran A-nuorissa ja sijoittui Slovenian A-juniorisarjan maalipörssissä toiseksi ja pistepörssissä kolmanneksi tehoilla 25+17=42. Kaudella 2008–2009 hän pelasi Alfan ohella kasvattajaseuransa HK Celjen A-nuorissa. Ograjenšek voitti ylivoimaisesti A-nuorten sarjan piste-, maali- ja syöttöpörssin tehtyään 28 runkosarjaottelussa peräti tehot 36+61=97.


title: Ken Ograjenšek

text: Kaudeksi 2009–2010 Ograjenšek siirtyi pelaamaan Slohokej Ligaa HK Olimpija Ljubljanan riveihin. Hän oli joukkueen toiseksi paras pistemies David Sefičin jälkeen tehoilla 14+25=39. Ograjenšek eteni HK Olimpijan kanssa liigan finaaleihin, mutta mestaruuden vei kuitenkin serbialainen HK Partizan Belgrad otteluvoitoin 3-1. Hän pelasi osan kaudestaan vielä myös HK Celjen A-nuorissa voittaen taas Slovenian A-nuorten sarjan piste- ja maalipörssin tehoilla 43+35=78. Kaudella 2010–2011 Ograjenšek voitti tehoilla 22+52=74 Slohokej Ligan piste- ja syöttöpörssin tehoilla 22+52=74 ja kevään 2011 pudotuspeleissä hän ylsi liigan syöttöpörssin voittoon sekä pistepörssin toiseen sijan joukkuetoverinsa Ivo Janin jälkeen tehoilla 4+16=20. HK Olimpija eteni taas Slohokej Ligan finaaleihin, mutta mestaruuden vei jälleen HK Partizan Belgrad otteluvoitoin 3–2. Ograjenšek valittiin kauden päätteeksi liigan arvokkaimmaksi pelaajaksi ja parhaaksi hyökkääjäksi.


title: Ken Ograjenšek

text: Ograjenšek teki kaudeksi 2011–2012 sopimuksen Itävallan Erste Bank Eishockey Ligassa pelaavan Olimpija Ljubljanan kanssa. Hänen tulokaskautensa toi 50 runkosarjaottelussa tehot 1+6=7 ja 11 playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Ograjenšek pelasi Olimpijan kanssa kevätkaudella myös Slovenian kansallista pääsarjaa, jossa hän voitti kauden päätteeksi mestaruuden, kuten myös kahtena seuraavana keväänä. Kaudella 2013–2014 Ograjenšek teki läpimurtonsa EBEL:ssä ja oli Olimpijan toiseksi paras pistemies Miha Verličin jälkeen tehoilla 16+19=35. Hän jakoi myös joukkueen vakiopelaajista Olimpijan sisäisen tehotilaston voiton Verličin ja Nick Rossin kanssa lukemalla +2. Ograjenšek voitti myös Slovenian liigan pudotuspelien piste- ja maalipörssin tehoilla 6+1=7. Kauden jälkeen, toukokuussa 2014 hänen kuitenkin ilmoitettiin jättäneen Olimpijan seuran palkanmaksukyvyn ja epävarman tulevaisuuden vuoksi.


title: Ken Ograjenšek

text: Kaudeksi 2014–2015 Ograjenšek siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ranskan Ligue Magnusin Dauphins d’Épinaliin. Hän voitti Ranskan cupin alkusarjan piste- ja syöttöpörssin tehoilla 3+10=13. Kesäkuussa 2015 Ograjenšek teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Epinalin kanssa. Kaudella 2015–2016 hän voitti joukkueen sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 16+19=35, joilla hän sijoittui Ligue Magnusin pistepörssissä neljänneksi. Ograjenšek voitti myös Epinalin sisäisen tehotilaston lukemalla +22. Hän voitti myös koko liigan kevän 2016 pudotuspelien piste- ja maalipörssin tehoilla 9+9=18.


title: Ken Ograjenšek

text: Ograjenšek palasi kaudeksi 2016–2017 EBEL:ään ja siirtyi itävaltalaiseen Graz 99ersiin.


title: Ken Ograjenšek

text: Ograjenšek edusti Sloveniaa MM-kilpailuissa vuonna 2015. Hän pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin Ograjenšek voitti kultaa ja jakoi koko turnauksen pistepörssin voiton joukkuetoverinsa Jan Urbasin kanssa tehoilla 2+4=6.