title: MassResistance

text: MassResistance on yhdysvaltalainen, Massachusettsin osavaltiossa toimiva järjestö, joka ajaa konservatiivisia arvoja homoseksuaalisuuteen, aborttiin, asekontrolliin, transsukupuolisiin, ja samaa sukupuolta olevien avioliittoon liittyen. Järjestön perusti Brian Camenker vuonna 1995 alun perin Parents Rights Coalition nimellä, mutta vuonna 2003 se muutti nimensä Article 8 Allienceksi. Nykyisen nimensä järjestö sai vuonna 2006. MassResistance toimii muun muassa julkaisemalla blogia, lobbaamalla, sekä julkaisemalla äänestäjille tarkoitettuja oppaita.


title: MassResistance

text: The Southern Poverty Law Center, joka Yhdysvalloissa muun muassa ajaa viharikosten uhrien joukkokanteita, on määritellyt MassResistancen homovastaiseksi vihajärjestöksi vuodesta 2008 lähtien. Tämä sen takia, että MassResistance on esimerkiksi väittänyt, että homonuorten itsemurhien ehkäisyyn tarkoitut ohjelmat ovat “homoaktivistien perustamia homoseksuaalisuuden normalisoimiseksi”, ja että koulukiusaamisen vastaiset ohjelmat johtavat sadomasokismiin. MassResistance on myös väittänyt, että holokaustissa ei kuollut ainuttakaan homoseksuaalia, ja että homoseksuaalit ovat vaarallisia lapsille. Järjestön perustaja Camenker on myös verrannut myötämielisesti seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin suhtautuvia koulujen viranhaltijoita natsien keskitysleirien vartijoihin. Järjestö on myös asettunut julkisesti tukemaan maita, kuten Nigeriaa, jotka ovat koventaneet rikoslaissaan rangaistuksia homoseksuaalisuuteen liittyen.


title: MassResistance

text: Suomessa MassResistancen tuottamaa materiaalia, kuten videota "Mitä homoavioliitot tekivät Massachusettsille", ovat jakaneet muun muassa TV7-kanava sekä Aito avioliitto -yhdistys, jolla omien sanojensa mukaan on "myös yhteisiä tavoitteita sananvapauden säilyttämisen puolesta". Virallista yhteistyötä järjestöjen välillä ei kuitenkaan ole, eikä Aito avioliitto-yhdistys oman ilmoituksensa mukaan ota kantaa homoseksuaalisuuteen. MassResistance puolestaan kertoo toimineensa Suomessa aktivistien kanssa, jotka "taistelevat perheitten puolesta".


title: John Landquistin palkinto

text: John Landquistin palkinto on Samfundet De Nion vuosittain myöntämä ruotsalainen palkinto erityisen ansioituneelle esseistille, aatehistorioitsijalle tai kriitikolle. Palkintosumma on 150 000 kruunua (2011), ja palkinto on perustettu 1991 kirjallisuuskriitikko John Landquistin muistoksi.


title: UBlock Origin

text: uBlock Origin on alustariippumaton avoimen lähdekoodin sisällönsuodatus- ja mainostenestämislaajennus Chrome, Chromium, Edge, Firefox, Opera ja Safari -selaimille. uBlock Origin on kehitetty kevyeksi vaihtoehdoksi kilpaileville liitännäisille. Liitännäinen tukee myös Adblock Plussan tukemia estolistoja, joista EasyList- ja EasyPrivacy-listat ovat valittuna automaattisesti.


title: UBlock Origin

text: Toukokuussa 2015 "uBlockin" kehittäjät siirtyivät "uBlock Origin" projektin pariin.


title: UBlock Origin

text: Liitännäisen kehitti Raymond ”gorhill” Hill nimellä "μBlock" forkkaamalla sen Google Chromelle itse tekemästään "HTTP Switchboard" -liitännäisestä. Sen tavoitteena oli tukea julkisia mainoksienestolistoja ja ollen puhdas ohjelmistolaadultaan.


title: UBlock Origin

text: Huhtikuussa 2015 Hill antoi "uBlock"-liitännäisen hallinnan "Chris Aljoudin" nimiin, siirtyen itse "uBlock Originin" kehitystiimiin.


title: UBlock Origin

text: uBlock Origin -projektin vetäjänä toimii alkuperäisen uBlockin kehittäjä Raymond Hill. Lokakuussa 2015 liitännäisellä oli yli 1,7 miljoonaa Chrome- ja 375 000 Firefox-käyttäjää. Projektia ei rahoiteta lahjoituksilla.


title: UBlock Origin

text: Tammikuussa 2016 uBlock Origins sai omat jakelupaketit Debian- ja Ubuntu-alustoille.


title: UBlock Origin

text: Microsoftin Edge selaimelle julkaistiin virallinen laajennus joulukuussa 2016.


title: UBlock Origin

text: Chris Aljoudi jatkaa uBlockin ylläpitoa ublock.orgin kautta saatujen lahjoitusten myötä. Laajennuksen kehitystyö on lakkautettu ja vuoden 2015 jälkeen se on saanut vain muutaman pienen päivityksen.


title: UBlock Origin

text: Tämä versio luetaan usein epäviralliseksi, joten se ei ole mukana selainten laajennuksiin kohdistuvissa testeissä.


title: UBlock Origin

text: uBlock Originsin kehitys kohdistuu neljään selainmoottoriin:


title: UBlock Origin

text: Raymond.cc-sivuston vuonna 2015 tekemässä testissä "uBlock Origin" oli kevyin mainostenestämislaajennus selaimille.


title: Rajametsä

text: Rajametsä () tarkoittaa Ruotsissa metsää tai metsäaluetta, joka kokonsa ja vaikeakulkuisuutensa vuoksi on historiallisesti muodostanut rajan maakuntien, folklandien tai vastaavien välille. Maakuntalakien aikana rajametsät olivat oikeudellisessa mielessä ei-kenenkään-maata.


title: Rajametsä

text: Ruotsalaisia rajametsiä ovat esimerkiksi Hålaveden, Kolmården, Skuleskogen, Tiomilaskogen, Tiveden ja Ödmården.


title: Astrosat

text: Astrosat on intialainen astronomia-satelliitti. Se laukaistiin 28. syyskuuta 2015 ja sen on tarkoitus toimia noin viisi vuotta. Kyseessä on Intian ensimmäinen tähtitieteeseen eli astronomiaan keskittyvä satelliitti. Se havainnoi taivasta näkyvän valon, ultravioletin ja röntgensäteilyn aallonpituuksilla.


title: Astrosat

text: Astrosat laukaistiin PSLV-XL -kantoraketilla Sriharikotan avaruuskeskuksesta.


title: Diwaniyya

text: Diwaniyya () on Irakin Qadisiyyan kuvernoraatin keskuskaupunki. Se sijaitsee linnuntietä noin 155 kilometriä Bagdadin keskustasta eteläkaakkoon. Kaupungin läpi kulkee Basran ja Bagdadin välinen rautatie.


title: Diwaniyya

text: Diwaniyyan piirikunnan väkiluvuksi arvioitiin vuonna 2013 noin 510 000 (47 % koko maakunnan 1,108 miljoonasta asukkasta). Vuoden 2003 väestöarvio oli 300 000 henkeä.


title: Diwaniyya

text: Kaupunki sijaitsee jokilaaksossa noin 32 kilometriä Eufratin jokiuoman länsipuolella. Maaperä on hedelmistä, kastelukanavat ulottuvat alueelle. Maatalous – kuten palmuviljelmät (taateli), viinitarhat ja hedelmätarhat – on seudun keskeisiä työllistäjiä.


title: Diwaniyya

text: Kaupungille rakennetaan Diwaniyyan kansainvälistä lentoasemaa, jonka suunniteltu valmistumisaika on 2017.


title: Paakkolan kanava

text: Paakkolan kanava oli Karjalan kannaksella Vuoksen varrella Äyräpäässä Paakkolankosken kohdalla sijainnut kanava joka rakennettiin vuosina 1892–1895. Kanavassa oli yksi betonipohjainen puurakenteinen sulku jonka pituus oli 35,4 metriä, leveys 7,66 metriä ja syvyys 2,7 metriä. Kanava mahdollisti laivaliikenteen Sakkolan Kiviniemestä Jääskeen ja Antreaan saakka. Kanavalla alkoi vilkas henkilö-ja tavaraliikenne heti sen valmistuttua mutta kanavan käyttö väheni sen jälkeen kun Liimatan ja Valkjärven välinen rautatie valmistui vuonna 1932. Kanava jäi toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle.


title: Räpsyn kanava

text:
Räpsyn kanava on Posiolla Kemijoen vesistössä lähellä Jumiskon kylää sijaitseva noin 400 metriä pitkä kanava joka yhdistää Niemijärven ja Murtoselän. Kanavan ylittää Seututien 945 (Perä-Posio–Isokylä) maantiesilta, joka on uusittu 2000-luvulla.
Kanavan vieressä oli vielä 1950 luvulla tanssilava jota ylläpidettiin talkootöillä. Vielä nykyisin voi löytää tämän tanssilavan rauniot. Kanavan vieressä on Niemijärveen tehty veneenlaskupaikka.


title: Kurjenkanava

text: Kurjenkanava on Kuusamossa Iijoen vesistössä lähellä Murtovaaran kylää sijaitseva noin kilometrin pituinen kanava, joka yhdistää Raakunjärven ja Kurjenjoen. Kanava tehtiin alun perin uittotöiden helpottamiseksi. Raakunjärvestä tehtiin myös toinen Varkaanreikäkanava-niminen oikaisukanava helpottamaan veneliikennettä.


title: Posoaapa

text: Posoaapa on Sodankylän Sompiossa sijaitseva suo. Se oli aikoinaan Suomen suurin aapasuo, joka oli pinta-alaltaan noin 70 km². 1960-luvun lopulla suurin osa Posoaavasta jäi Lokan tekojärven alle ja nykyään siitä on jäljellä enää muutaman neliökilometrin laajuinen alue järven pohjoisrannalla. Posoaapa oli myös Euroopan suurin aapasuo.


title: Posoaapa

text: Posoaapaa rajasi lännessä Riestojoki ja idässä Kopsusjoki, sen etelälaidassa puolestaan oli suoalueiden ympäröimä saareke, jolla sijaitsi muun muassa Rieston erämaakylä. Ne kaikki peittyivät Posoaavan tavoin tekojärven alle.


title: Posoaapa

text: Suo esiintyy myös viihteessä ja kulttuurissa. Eero Magga levytti vuonna 2000 kappaleen nimeltä "Posoaapa" ja Mauri Paasilinnan vuonna 1999 julkaistu kokoelma sisältää samannimisen novellin.


title: Kauneuskanava

text: Kauneuskanava on Raahessa sijaitseva noin 1,4 kilometriä pitkä huviveneliikenteeseen käytetty avokanava joka yhdistää Pikkulahden ja Kylmäniemenlahden. Nykyisen kanavan paikalla oli alun perin Härkäsalmi-niminen salmi joka erotti Pitkäkarin mantereesta mutta vähitellen tämä salmi kasvoi umpeen. Kanavaa paikalle suunniteltiin jo 1900-luvun alusta lähtien mutta se kaivettiin vasta vaiheittain 1960-luvulta alkaen. Vuonna 1983 valmistunut noin 1,5 metriä syvä kanava oli alkuaan hyvin epäsiistin näköinen ja kanavan vesi haisi joten se sai pilkkanimekseen Kauneuskanava. Kanavaa on myöhemmin vuonna 1991 ruopattu ja sen ympäristöä sitten kunnostettu, joten nämä ongelmat ovat poistuneet.


title: Samawa

text: Samawa (; tai "as-Samawa") on Irakin Muthannan kuvernoraatin keskuskaupunki. Se sijaitsee Eufratjoen varrella, linnuntietä noin 238 kilometriä Bagdadin keskustasta eteläkaakkoon. Maanteitse matkaa on noin 266 kilometriä.


title: Samawa

text: Samawan piirikunnassa asui vuonna 2013 noin 280 000 ihmistä (eli 41 % koko maakunnan 682 520 asukkasta). Vuoden 2004 asukaslukuarvio Samawan kaupunkiin oli 131 900 henkeä.


title: Samawa

text: Kaupunki on seudun maatalouskaupan keskus. Alueella on viini- ja hedelmätarhoja. Samawassa on suuri sementtitehdas.


title: Läppogubbenin kanava

text: Läppogubbenin kanava on Uudessakaarlepyyssä sijainnut veneliikenteeseen käytetty avokanava joka kaivettiin noin vuosina 1850–1855 Lapuanjoen länsirannalta Djupstenin kohdalta Bådabuktenin lahden perukkaan. Kanava lyhensi venematkaa Uudenkaarlepyyn ulkosatamaan Alöreniin mutta koska käsin kaivettu kanava oli matala ja kapea sitä saattoivat käyttää vain pienet veneet. Talvella kanavaa käytettiin jäätienä. Kanavaa käyttivät myös monet kesähuviloiden omistajat muun muassa Zachris Topelius joka asui vuosina 1855–1868 perheineen kesäisin "Majniemi"-nimisessä huvilassa Stora Alörenin saarella.


title: Läppogubbenin kanava

text: Maankohoaminen mataloitti ajan kuluessa kanavan käyttökelvottomaksi veneille mutta kanavalla kuljettiin veneillä vielä 1900-luvun alkuvuosina korkean veden aikana. Nykyisin kanavan paikalla on vielä matala oja.


title: Walfrid Alhainen

text: Walfrid Isak Alhainen (12. lokakuuta 1869 Kalvola – 26. maaliskuuta 1947 Joensuu) oli suomalainen maanviljelijä ja kansanedustaja vuonna 1917.


title: Walfrid Alhainen

text: Alhainen oli torpparina Kalvolassa vuoteen 1901 ja työskenteli maanviljelijänä Kiteellä 1901–1947. Hänet valittiin suomalaisen puolueen edustajaksi Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä eduskuntavaaleissa 1916. Hän toimi myös Kiteen kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana, kunnallislautakunnan jäsenenä, kunnan viljelysrahaston hoitajana ja asutusrahaston piiritarkastajana.


title: Walfrid Alhainen

text: Walfrid Alhaisen vanhemmat olivat torppari Iisakki Eerikinpoika ja Miina Korkeamäki ja puoliso vuodesta 1893 Emma Karoliina Kullus.


title: Vanhan Vaasan kanava

text: Vanhan Vaasan kanava (myös Vanhan Vaasan kanaali) on Vaasassa sijaitseva alun perin veneliikenteeseen käytetty noin 4,5 kilometriä pitkä avokanava, joka kaivettiin vuosina 1839–1845 yhdistämään Vanha Vaasa silloiseen Vaasan ulkosatamaan ja Eteläisen Kaupunginselän merenlahteen sen jälkeen kun maankohoaminen oli tehnyt aiemmin käytetyn salmen veneille kulkukelvottomaksi. Kanava menetti merkityksensä vuoden 1852 Vaasan palon jälkeen, kun kaupunki siirrettiin Vanhasta Vaasasta nykyiselle paikalle. Vanhan Vaasan kanavaa on kuitenkin ruopattu useita kertoja, viimeksi 2009–2011, joten sitä voi käyttää nykyisinkin kanootilla kulkemiseen.


title: Anna Ängeslevä

text: Anna Ängeslevä (o.s. Toivonen; 20. helmikuuta 1871 Pyhäjärvi Vpl – 17. kesäkuuta 1939 Ylivieska) oli suomalainen emäntä, kansakoulunopettaja ja kansanedustaja 1908–1909.


title: Anna Ängeslevä

text: Anna Ängeslevä työskenteli kansakoulunopettajana Nivalassa vuoteen 1903 ja Ylivieskassa vuoteen 1938. Hänet valittiin maalaisliiton edustajaksi Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä eduskuntavaaleissa 1908.


title: Tobaksrullenin kanava

text: Tobaksrullenin kanava on Maalahden saaristossa sijaitseva veneliikenteeseen käytetty noin 400 metriä pitkä avokanava joka kaivettiin talvella 1981 maankohoamisen vuoksi mataloituneeseen Sandgrunds strömmenin salmeen joka erottaa Skinnarslandetin ja Olsönin saaret. Kanava yhdistää Gropenin lahden ja Högskärsjön lahden. Tobaksrullenin kanava on saanut nimensä kanavan varrella sijaitsevan "Tobaksrullen (Tupakkarulla)"-nimisen kivenlohkareen mukaan.


title: Algrundetin kanava

text: Algrundetin kanava on Maalahden saaristossa sijaitseva noin 350 metriä pitkä avokanava joka kaivettiin vuonna 1972 Skinnarslandetin saarella sijaitsevan Algrundetin kannaksen läpi. Kanavan tarkoituksena on lähinnä parantaa veden virtausta Alskogssjönin lahdella.


title: Kalle Jäykkä

text: Karl Wiktor (Kalle Vihtori) Jäykkä (17. elokuuta 1869 Vampula – 8. marraskuuta 1951 Pulkkila) oli suomalainen maanviljelijä ja kansanedustaja 1914–1917.


title: Kalle Jäykkä

text: Kalle Jäykkä työskenteli metsätyönjohtajana Pohjanmaalla sekä maanviljelijänä Jalasjärvellä vuoteen 1903 ja Pulkkilassa vuodesta 1909. Hänet valittiin maalaisliiton edustajaksi Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä eduskuntavaaleissa 1913. Hän toimi myös Pulkkilan kunnanvaltuuston puheenjohtajana.


title: Iso-Kaita (järvi)

text: Iso-Kaita eli Iso-Kaitajärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. .


title: Iso-Kaita (järvi)

text: Järvi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Siihen ei laske tulo-ojia ja laskujoki alkaa virtaamalla ensin pienen lammikon läpi ja yhtyy kolmen kilometrin jälkeen Muotialanjokeen. Se on Lavajoen alajuoksusta käytettävä nimitys. Järven länsirannalla on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Sasin kylästä. Laskuoja virtaa luonnonsuojelualueen halki.


title: Järviönjärvi (Rokkakoski)

text: Järviönjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.


title: Järviönjärvi (Rokkakoski)

text: Järvi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Se sijaitsee peltomaiden keskellä ja länsipuolella on maatila. Järveen on johdettu yksi pelto-oja ja sen laskuoja purkautuu lähes samasta kohtaa ja kulkee 1,4 kilometriä ja yhtyy Lavajokeen Joenkulmalla. Rantaan ei ole rakennettu asuntoja eikä järvelle johda muita teitä kuin läheiselle maatilalle.


title: Järviönjärvi (Rokkakoski)

text: Vanhassa 1840-luvun Hämeenkyrön pitäjänkartassa järvi on piirretty nimettömänä näkyviin.


title: Karstula Areena

text:
Karstula Areena on Karstulassa, pohjoisessa Keski-Suomessa syksyllä 2014 avattu harjoitusjäähalli. Karstula Areena on Karstulan Kiva -joukkueen kotihalli. Hallissa on mahdollista harrastaa jääliikuntaa kahdeksan kuukauden ajan vuodessa, joko ohjatusti tai itsenäisesti omalla varatulla vuorolla.
Kesäaikana halli mahdollistaa erilaisten tapahtumien kuten konserttien ja yleisötapahtumien järjestämisen. Halliin voidaan ottaa tapahtumiin 1200 vierailijaa kerralla.


title: Karstula Areena

text: Karstula Areenassa on kuusi pukukoppia jotka ovat turnausten ajan joukkueilla omassa käytössä. Karstula Areenassa toimii yläkerran kahvio Cafe Areena, josta on näkymä kaukaloon.


title: Antskogin sulku

text: Antskogin sulku oli entisen Pohjan kunnan alueella Raaseporin kaupungissa läntisellä Uudellamaalla sijainnut sulkukanava joka valmistui vuonna 1824. Kanavan rakennutti ruukinpatruuna Johan Jacob Julin ja kanavaa käytettiin Orijärven kaivoksen kuparimalmin kuljettamiseen proomuilla Antskogissa sijainneeseen sulattoon. Julin rakennutti vuosina 1827–1828 vielä toisen sulkukanavan Kiskonjokeen ja sitä kautta alettiin Orijärven malmia kuljettaa myös Kosken sulattoon. Antskogin ja Kosken sulut olivat ensimmäiset Suomeen rakennetut sulut joista on dokumentoitua tietoa. Kuparin sulattaminen siirtyi kokonaan Kosken sulattoon 1830-luvulla ja tällöin myös Antskogin sulun merkitys väheni. Antskogin kanava ja sulku oli kuitenkin käytössä vielä vuoteen 1908 saakka jolloin sulku purettiin.


title: Kosken sulku

text: Kosken sulku oli entisen Perniön kunnan alueella Salon kaupungissa läntisellä Varsinais-Suomessa sijainnut sulkukanava joka valmistui vuonna 1828. Kanavan rakennutti ruukinpatruuna Johan Jacob Julin ja kanavaa käytettiin Orijärven kaivoksen kuparimalmin kuljettamiseen proomuilla Koskella sijainneeseen sulattoon. Puu- ja kivirakenteinen 1827–1828 rakennettu sulku oli pituudeltaan 15,74 metriä, sulun leveys vaihteli yläportin 2,97 metrin ja alaportin 2,52 metrin välillä. Putouskorkeutta oli sulun kohdalla 0,9 metriä. Kosken sulku ja hieman aiemmin vuonna 1824 valmistunut Antskogin sulku olivat ensimmäiset Suomeen rakennetut sulut joista on dokumentoitua tietoa. Malmin kuljetus Kosken sulun kautta päättyi 1800-luvun lopulla mutta kanavaa ja sulkua käytettiin edelleen muuhun liikenteeseen. Kosken sulkua korjattiin 1906–1907 ja 1930 mutta 1960-luvulle tultaessa autoliikenteen kasvu teki sulun tarpeettomaksi. Kosken sulku tuhoutui keväällä 1966 kevättulvan murtaessa sulun rakenteet.


title: HMS Alyssum (K100)

text: HMS Alyssum (viirinumero M00) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Alyssum (K100)

text: Alus tilattiin 12. joulukuuta 1939 George Brown and Companyltä Greenockista. Sen köli laskettiin 24. kesäkuuta 1940 ja alus laskettiin vesille 3. maaliskuuta 1941. Alus valmistui 17. kesäkuuta.


title: HMS Alyssum (K100)

text: Alus luovutettiin 1941 Ranskan pakolaishallitukselle, joka liitti sen Vapaan Ranskan laivastoon nimellä "FNFL Alysse". Saksan laivaston sukellusvene "U-654" upotti Länsi-Atlantilla aluksen torpedoimalla 8. helmikuuta 1942.


title: Urpo Virkkunen

text: Urpo August Virkkunen oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli pitkään Yhtyneissä Kuvalehdissä. Hän oli "Radiokuuntelija"-lehden, myöhemmin nimellä "Antenni", päätoimittaja. Sitä ennen hän oli "Suomen Kuvalehden" toimittaja. Hän on ollut myös urheilutoimittaja. Päätoimittajavuosina Virkkunen kirjoitti juttuja myös "Suomen Kuvalehteen" ja pakinoi "Viuhka"- ja "Urheilun Kuva-Aitta" -lehdissä nimimerkillä Lasikas.


title: Urpo Virkkunen

text: Virkkunen on toimittanut television alkuaikojen julkisuuteen tuomista henkilöistä hakuteoksen "Kuka on kuka TV:ssä" (Otava, 1970).


title: Tuutti

text: Tuutti tarkoittaa seuraavia:


title: Ruonajoki

text: Ruonajoki voi viitata seuraaviin:


title: Seppo Vento

text: Seppo Kalevi Vento (s. 13. kesäkuuta 1930 Vesanto) on suomalainen päätoimittaja. Hän oli sanomalehti Karjalaisen päätoimittaja 1965–1992.


title: Seppo Vento

text: Vento on valmistunut yhteiskuntatieteiden maisteriksi Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta vuonna 1958. Hän on ollut Lahti-lehden toinen toimittaja 1958–1959, päätoimitt. 1959–1960, Karjalaisen 2. toimittaja 1960–1965, päätoimittaja vuodesta 1965. Hän on toiminut myös Pohjois-Karjalan sanomalehtimiesyhdistyksen puheenjohtajana. Hänet irtisanottiin 1992. Hän oli mukana myös politiikassa Joensuun kaupunginhallituksen puheenjohtajana ja eduskuntavaaliehdokkaana 1975.


title: Anshelm Alestalo

text: Anshelm Alestalo (26. maaliskuuta 1880 Kokkola – 28. heinäkuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja kansanedustaja.


title: Anshelm Alestalo

text: Anshelm Alestalo suoritti maanviljelyskoulun 1902 ja työskenteli maanviljelijänä Ulvilassa vuodesta 1906. Hän nousi eduskuntaan alun perin varasijalta Bjarne Westermarckin tilalle 13. helmikuuta 1923 ja toimi maalaisliiton edustajana Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä 1923–1939 ja 1945–1948. Presidentin valitsijamiehenä hän oli vuosien 1925 ja 1931 vaaleissa.


title: Anshelm Alestalo

text: Alestalo toimi myös Ulvilan kuntakokouksen puheenjohtajana ja kunnanvaltuutettuna, Valtion viljavaraston johtokunnassa sekä useiden satakuntalaisten liittojen ja yhdistysten hallituksissa. Hänelle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi 1940.


title: 2-klooributaani

text: 2-Klooributaani eli sek-butyylikloridi (CHCl) on kloorattuihin hiilivetyihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä.


title: 2-klooributaani

text: Huoneenlämpötilassa 2-klooributaani on väritöntä tai kellertävää nestettä, jolla on miellyttävä eetterinkaltainen haju. Se liukenee hyvin niukasti veteen ja paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin tai dietyylieetteriin. Yhdiste on kiraalinen ja optisesti aktiivinen ja sen R(-)-enantiomeerin ominaiskiertokyky on –31° ja S(+)-enantiomeerin ominaiskiertokyky on +31°. 2-Klooributaanin reaktiot ovat tyypillisiä halogenoiduille alkaaneille ja se reagoi esimerkiksi nukleofiilien kanssa nukleofiilisella substituutiolla. Muiden sekundääristen elektrofiilien tavoin reaktiomekanismi riippuu nukleofiilistä. Mikäli nukleofiili on heikko kuten vesi tai alkoholi, tapahtuu reaktio S1-reaktiolla, ja vahvempien nukleofiilien kuten hydroksidien kanssa tapahtuu S2-reaktio. Mikäli ensimmäisessä tapauksessa 2-klooributaani on lähtöaineena tiettynä enantiomeerina, muodostuu tuotteina raseeminen seos, ja jälkimmäisessä tapauksessa muodostuu yksi enantiomeeri, jonka konfiguraatio poikkeaa alkuperäisestä lähtöaineesta.


title: 2-klooributaani

text: 2-Klooributaania voidaan valmistaa käsittelemällä 2-butanolia vetykloridilla sinkkikloridin toimiessa katalyyttinä tai 2-butanolin ja fosforitrikloridin välisellä reaktiolla tai klooraamalla butaania 200 °C:n lämpötilassa alumiinioksidin ollessa katalyyttinä. Tässä reaktiossa muodostuu myös 1-klooributaania. Yhdistettä muodostuu myös 2-buteenin reagoidessa vetykloridin kanssa.


title: 2-klooributaani

text: 2-Klooributaania voidaan käyttää alkyloivana reagenssina Friedel–Crafts-alkylointireaktioissa. Metallisen litiumin kanssa reagoidessaan 2-klooributaani muodostaa orgaanisiin litiumyhdisteisiin kuuluvaa sek-butyylilitiumia.


title: Uusi Papinoja

text: Uusi Papinoja on Lemillä Kivijärven ja Lahnajärven välisellä maakannaksella sijaitseva noin 200 metriä pitkä avokanava. Kanavan rakennutti Lemin kappalaisena vuosina 1744–1765 toiminut David Gestrin (k. 1779) joka halusi lyhentää venematkaa Pöllölässä sijainneen "Vanhapelto"-nimisen maatilansa ja Lahnajärven rannalla olevan Lemin kirkonkylän välillä. Myöhemmin kanavaa käyttivät myös Lemin ja Luumäen välillä liikennöineet pienet laivat sen jälkeen kun kanavan yli kulkenut silta oli muutettu avattavaksi. Nykyisin kanava on edelleen veneliikenteen käytössä mutta kanavan ylittävä puusilta on kiinteä.


title: Uusi Papinoja

text: Samalla maakannaksella noin kilometrin verran etelämpänä on sijainnut toinen Vanha Papinoja niminen Vuolteenlammin kautta kulkenut avokanava jonka rakentamisaikaa ei tiedetä. Vanhan Papinojan Kivijärven ja Vuolteenlammin välinen osuus oli pituudeltaan noin 200 metriä ja se on nykyisin kuivillaan. Vuolteenlammista Lahnajärveen kulkenut kanavan osuus oli noin 100 metriä pitkä.


title: La Franja

text: La Franja (kirjaimellisesti 'nauha') on nauhanmuotoinen alue Espanjan Itä-Aragoniassa,Katalonian vastaisella rajalla, jolla puhutaan katalaania. Aluetta kutsutaan katalaaniksi myös nimillä "Franja de Ponent", "Franja d'Aragó" ja "Franja Oriental d'Aragó".


title: HMS Lotus (K93)

text: HMS Lotus (viirinumero K93) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Lotus (K93)

text: Alus tilattiin 12. joulukuuta 1939 Bristolista Charles Hill and Sonsilta. Sen köli laskettiin 26. toukokuuta 1941 ja alus laskettiin vesille 17. tammikuuta 1942. Alus valmistui 23. toukokuuta.


title: HMS Lotus (K93)

text: Alus luovutettiin 1942 Ranskan pakolaishallitukselle, joka liitti sen Vapaan Ranskan laivastoon nimellä "FNFL Commandante d'Estienne d'Orves". Alus palautettuun Britannialle vuonna 1947 ja se romutettiin Troonissa toukokuussa 1951.


title: HMS Clover (K134)

text: HMS Clover (viirinumero K134) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Clover (K134)

text: Alus tilattiin 12. joulukuuta 1939 Paisleysta Fleming and Fergusonilta. Sen köli laskettiin 29. heinäkuuta 1940 ja alus laskettiin vesille 30. tammikuuta 1942. Alus valmistui 13. toukokuuta.


title: HMS Clover (K134)

text: Alus myytiin 1947.


title: Raattajärvi

text: Raattajärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.


title: Raattajärvi

text: Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4 hehtaaria. Järvi sijaitsee peltomaiseman laidalla ja sen länsirantaa on rakekennettu tiiviisti. Itäranta on jyrkkärinteinen peltomaa. Järvi on Ruonajoen järvilaajentuma ja pohjoisrannassa tulojoen suu on sedimentoitunut niemeksi. Järvlle pääsee Sasin kylästä yhdystieltä 2624, joka alkaa valtatieltä 3.


title: Raattajärvi

text: Vanhassa Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta ja hieman nuoremmassa Kalmbergin kartastossa järven nimi on kirjoitettu "Ratajärvi".


title: Kai Mellén

text: Kai Mellén on suomalainen diplomi-insinööri ja lentokonesuunnittelija. Mellén on osallistunut useiden Polyteknikkojen ilmailukerhon PIK-sarjan lentokoneiden suunnitteluun. Hän osallistui pääsuunnittelijana PIK-11 Tumpun, PIK-15 Hinun, PIK-21 Super-Sytkyn ja PIK-26 Mini-Sytkyn suunnitteluun. Super-Sytkyn hän myös itse rakensi. Mellén toimi myös koelentäjänä, lentäen esimerkiksi PIK-10 Moottoribabylla, PIK-11 Tumpulla, PIK-15 Hinulla ja PIK-21 Super-Sytkyllä. Myöhemmin hän kuului muun muassa PIK-15 Hinun pohjalta kehitetyn PIK-19 Muhinun suunnittelua seuranneeseen asiantuntijaryhmään.


title: Kai Mellén

text: Vuonna 1981 Suomen Ilmailuliitto palkitsi Mellénin Suomen Ilmailupatsaalla ansiokkaasta työstä Suomen siviili-ilmailun hyväksi.


title: Riihijärvi (Hämeenkyrö)

text: Riihijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärven ja Hämeenkyrön rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.


title: Riihijärvi (Hämeenkyrö)

text: Järvi on 500 metriä pitkä, 130 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa, mutta sen pohjoispäässä on maatila ja itäpuolella on peltoja. Rantaviivaa on 1,1 kilometriä ja rannat ovat vain eteläpäässä soistuneet. Pohjoispäässä tulee järveen kaksi metsäojaa, joista pohjoisesta laskevan äärellä sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Rannoille johtaa vain kärrypolkuja. Etelästä laskee järveen suurempi pelto-oja. Ylöjärven ja Hämeenkyrön välinen raja jakaa järven kahtia.


title: Riihijärvi (Hämeenkyrö)

text: Vanhassa Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järvi on piirretty lähes kiinni Sirppijärveen, jota ei tuolloin ollut vielä laskettu. Samaa taitaa koskea myös Riihijärveä, jonka vedenpinnan taso oli sama kuin Sirppijärvessä. Ainakin sen koko oli nykyistä suurempi ja muoto erilainen.


title: Sirppijärvi

text: Sirppijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärven ja Hämeenkyrön rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.


title: Sirppijärvi

text: Järvi on nykyään kahdessa järvialtaassa, jota yhdistää niitä ympäröivä avosuo. Suurempi järviallas on 200 metriä pitkä ja pienepin halkaisijaltaan vain 80 metriä. Molempien altaiden vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Järven rannat ja lähiympäristö on rakentamatonta metsää lukunottamatta koillispuoli, jossa sijaitsee maatila ja sen lähipellot. Järvien välissä suonsaarekkeessa sijaitsee kuntien välisen rajan rajapyykki. Isompi allas kuuluu Hämeenkyröön, mutta pienempi kuuluu molemmille kunnille.


title: Sirppijärvi

text: Vanhassa vuoden 1796 isojakokartassa järven sekä Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järvi on piirretty paljon nykyistä suurempana. Vaikka tuolloinkin järvi oli kaksialtainen, oli sillä yksi nimi. Isojaon kartassa se oli "Katjerfvi" ja pitäjänkartassa sen nimi oli "Tuomanpoikanjärvi". Järven tulo-oja Riihijärveen sijaitsi nykyisellä paikallaan. Nykyisen kuntarajan pyykki oli silloin järven rannassa ollut kohta. Koska järvi on nykyään kaksialtainen ja paljon pienempi, on järven vedenpintaa alennettu kartan piirtämisen jälkeen. Tällainen hakemus onkin jätetty vuonna 1928, kun talollinen Väinö Anttila haki lupaa järvenlaskuun.


Venäjän asevoimat Syyrian sisällissodassa pääartikkeli Syyrian sisällissodassa.
Venäläiset aloittivat ilmaiskut 30. syyskuuta 2015 kaikkia kapinallisia vastaan. Mutta Venäjä sanoi, ettei se aloita maasotaa Syyriassa. Venäjän tekemät ilmaiskut, iranilaiset ja Hizbollah tukivat Syyrian hallituksen joukkojen maahyökkäystä kapinallisalueille.


title: Venäjän asevoimat Syyrian sisällissodassa

text: Venäjä toimi sen takia, että presidentti Assadin hallinto oli jäämässä tappiolle sisällissodassa ja pyysi apua. Venäjä siirsi syyskuussa Syyriaan ilmavoimiaan ja Putin julisti YK:ssa Isisin vastaista toimintaa.


text:
Venäjä veti suurimman osan lentokalustostaan pois Syyriasta jatkaen sotatoimia suppeana "terrorismin vastaisena operaationa".
Venäjän ja Syyrian liittolaisuus on peräisin kylmän sodan ajoilta. Syyria alkoi ostaa aseita Neuvostoliitosta jo 1956. Neuvostoliitto perusti pienehkön Tartusin laivastotukikohdan vuonna 1971. Venäjä on antanut YK:ssa muutamia lausuntoja tai pidättynyt äänestämässä tavalla, joka tukee Syyrian hallitusta. Venäjä on antanut Syyrialle aseapua. Toisaalta Putin on joissain puheissaan myös ottanut etäisyyttä Assadiin.
Venäjä ilmoitti vuonna 2013, että Syyriassa on venäläisiä sotilasasiantuntijoita valvomassa asetoimituksia. Toisaalta Venäjä on myös ilmoittanut, ettei Assadin pysyminen vallassa ole Venäjälle periaatekysymys, vaan asia on Syyrian kansan päätettävissä.


text:
Kapinalliset olivat edenneet vuosina 2014-2015 ja Isis uhkasi
Aleppoa ja Damaskosta. Syyriaa käytännössä hallitsevien alaviittien ydinalue uhkasi joutua kapinallisten hyökkäyksen kohteeksi. Syyrian armeija oli miespulassa vuosien taistelujen jälkeen ja presidentti armahti kesällä sotilaskarkurit. Tarkkailijat uskoivat Venäjän pyrkivän varmistamaan, että Syyrian hallitukselle jäisi Välimeren rannalla oleva alaviittialue, jos maa hajoaisi osiin.


text: Elokuussa 2015 ilmaantui julkisuuteen tietoja mahdollisesta hävittäjälentäjien ja erikoisjoukkojen lähettämisestä Syyriaan. Erikoisjoukot auttaisivat venäläisten evakuointia Syyriasta. Elokuussa 2015 uskottiin Venäjän auttavan Syyriaa yhä enemmän sotilaallisesti. Venäläisten väitettiin paikoin taistelevan Syyriassa hallituksen puolella. Syyskuussa kävi ilmi, että Venäjä kunnosti ja rakensi muutamaa lento- ja laivastotukikohtaa Syyriaan.


text:
Putin ilmoitti haluavansa vahvistaa Syyrian hallintoa, ja vastustaa kaaosta.
Venäjä, Iran ja Syyria ryhtyivät sotilasyhteistyöhön.
Syyskuun loppuviikolla oli YK-tapaaminen, jossa Venäjän presidentti asetti Syyrian Ukrainan edelle politiikassa.
Putin julisti puheessaan muun muassa Isis:in vastaista sotaa ja sanoi Yhdysvaltojen luoneen kaaosta Irakiin ja Libyaan.


text: Venäjä aloitti ilmaiskut 30. syyskuuta 2015 kapinallisia vastaan. Mutta maa sanoi, ettei lähetä maajoukkoja Syyriaan. Venäläiset ilmoittivat alussa sotivansa terroristeja ja erityisesti Isisiä vastaan.


text:
Maa käytti ilmahyökkäyksissään mm. Su-30SM-monitoimihävittäjiä ja Su-34-hävittäjäpommittajia, ja vanhempia
Su-24M- ja Su24M2-hävittäjäpommittajia ja Su-25SM-rynnäkkökoneita. Enimmäkseen Su-24M-koneet pudottivat tavanomaisia, usein OFAB-250-270-pommeja. Uudemmat hävittäjät pudottivat tehtävästä riippuen mm. KAB-500S-täsmäpommeja, FAB-500M62-pommeja, BetAB-500-tunkeumapommeja ja RBK-500 SPBE -kasettipommeja. Venäjä ampui myös risteilyohjuksia kapinallisten asemiin Kaspianmereltä käsin.


text:
Lokakuun iskuista 80 % kohdistui muihin kapinallisiin kuin Isisiin.
Ilmahyökkäykset kohdistuivat alussa muihin kapinallisiin kuin Isis:iin ja tuottivat kapinallisten mukaan siviiliuhreja
1. lokakuuta Venäjä ilmoitti virallisesti sotivansa myös muita
terroristijärjestöjä kuin Isisiä vastaan. Ensimmäiset ilmaiskut olivatkin ei-Isisin alueilla. Ensimmäisen Venäjän ilmaiskuviikon aikana eniten ilma- ja ohjusiskuja oli Idlibin ja Homsin-Haman seudun kapinallisalueilla.


text: Kapinallisia tukevat maat vaativat Venäjän ilmaiskujen lopettamista. Vastauksena Venäjä iski 3. lokakuuta Isisin asemiin. Venäjän hävittäjät loukkasivat kaksi kertaa Turkin ilmatilaa, minkä takia Nato piti hätäkokouksen. Samoihin aikoihin Venäjän ilmaiskujen kannssa Yhdysvallat pommitti vahingossa Afganistanissa sijaitsevaa sairaalaa.


text: Isis eteni silti 9. lokakuuta.


text:
Syyrian hallitus aloitti 1. lokakuuta 2015 suuren maaoperaation Haman ja Idlibin maakunnissa pyrkien valtaamaan takaisin alueita kapinallisilta. Venäjä tuki tätä ilmaiskuilla.
Venäjän tultua mukaan sotaan hallituksen joukot etenivät Idlibin maakunnassa ja Haman seuduilla. Kapinallisia vastaan käytettiin nyt myös rypälepommeja. Ilmaiskut auttoivat hallitusta valtaamaan Aleppoa ja Damaskosta yhdistävän M5-moottoritien ympäristöä, mutta myös Isistä etenemään.
Hallituksen suurhyökkäys eteni hitaasti lokakuussa.
Venäjä kiihdytti ilmaiskujaan Syyriassa
16. marraskuuta reaktiona siihen, että Isis räjäytti ilmassa venäläisen matkustajakoneen Siinailla. Venäjä myös ampui ristelyohjuksia.Venäjäkin pyrki iskemään Isisin valvomiin öljynjalostuskohteisiin. Maa pyysi Libanonia muuttamaan Beirutin-lentojen reittejä..


text: Kapinallisalueilta alkoi heti iskujen jälkeen tulla raportteja, joiden mukaan siviilejä oli kuollut ilmaiskuissa, joukossa naisia ja lapsia. Venäjä kiisti siviiliuhrit.


text: Ihmisoikeusjärjestö LCC:n mukaan iskuissa viiteen kylään muun muassa Rastaniin kuoli 36 ihmistä, joukossa viisi lasta, eikä yksikään kylistä ollut Isisin hallussa. SOHR:in mukaan Venäjän Homsin seudulle paikkoihin Rastan, Talbisseh ja Zaafarani tekemissä iskuissa kuoli 27 siviiliä.


text: Kapinallisia lähellä olevan SOHR:in mukaan 3. lokakuuta 2015 mennessä oli iskuissa kuollut 39 ihmistä, joista 14 islamistitaistelijaa. Näistä 12 kuului Isis-järjestöön .


text:
Venäjä teki kolmen ensimmäisen sotaviikon aikana yli 500 ilmaiskua. Ihmisoikeusjärjestö SOHR:in mukaan Venäjän ilmaiskut tappoivat noin kolmessa viikossa 20. lokakuuta mennessä noin 370 ihmistä, joista 250 kapinallistaistelijoita, joista 50 Isis:in taistelijoita . Venäjän ilmaiskujen 20. lokakuuta mennessä tappamien 127 siviilin joukossa oli SOHR:n mukaan 34 naista ja 36 lasta. SOHR ilmoitti, että 13 siviiliä kuoli ilmaiskussa Idlibin alueella Sarminissa sijaitsevaan kenttäsairaalaan. Sairaala oli syyrialais-amerikkalaisen järjestön..
Ihmisoikeusjärjestö HRW julkaisi joulukuussa raportin, jonka mukaan todennäköisesti Venäjän lentokoneet tappoivat kymmeniä ihmisiä Idlibin kaupungissa pommien osuttua mm markkinatorille. Venäjä myös käytti raportin tietojen mukaan rypälepommeja todistetusti ainakin 20 kertaa yhdeksässä paikassa. Ihmisoikeusjärjestö SOHR:in mukaan Venäjän ilmaiskut tappoivat 20. tammikuuta mennessä noin 3000, joista 1000 siviiliä ja yli 890 ISIS:in jäsentä.


text: Syyrian hallintoa vastustavat valtiot tuomitsivat ilmaiskut. Monet kapinallisia tukevat maat vaativat Venäjän ilmaiskujen lopettamista. Venäjän operaatio käytännössä esti Turkin ja Saudi-Arabian kaavaileman hallitusta koskevan lentokieltoalueen perustamisen Syyriaan. Venäjän operaatio syvensi entisestään idän ja lännen välistä vastakkaisasettelua. Toisaalta Yhdysvallat ja Venäjä sopivat yhteentörmäysten välttämisestä.


text:
Yhdysvaltain presidentti Barack Obama sanoi Venäjän ilmaiskujen vahvistavan Isisiä.
Obaman mukaan yhdysvaltojen pyrkimys tukea kapinallisia kouluttamalla ja aseistamalla oli mennyt pieleen
Vaikka Venäjän tiedettiin valmistelevan Syyria-operaatiotaan, sen alku tuli amerikkalaisille yllätyksenä. Amerikkalaiset näyttivät tiedotusvälineiden silmissä heikoilta .
Venäjä halusi näyttää, että se pystyy sotkemaan lännen toimia Syyriassa.


text: Iso-Britannian puolustusminsiteri Fallonin 3.10.2015 antaman lausunnon mukaan vain 5 % pommeista osui Isis-kohteisiin. Lisäksi Fallon sanoi kapinallisten tappavan siviilejäkin.


text: Mm. Egypti väitti Venäjän toimien estävän terrorismin leviämistä Syyriassa. Mutta toisaalta varoiteltiin, että Venäjän operaatiot lisäisivät kostona ulkomaista tukea ääriryhmille, jotka voimistuisivat.


text:
Venäjän ulkoministeri Lavrov sanoi 1. lokakuuta 2015, ettei pidä Vapaan Syyrian armeijaa terroristijärjestönä,
ja että sen pitäisi olla osa maan poliittista ratkaisua.
Lavrov sanoi myös muista Syyrian hallituksen vastustajista kuin Isis:istä "jos se näyttää terroristilta ja toimii kuin terroristi, se on terroristi" ja maallaan olevan saman päämäärän kuin Yhdysvaltain johtamalla koalitiolla. Lavrov piti epäreiluna sitä, että Venäjän toimia pidettiin tyrannin tukemisena. Mutta Lavrov myös sanoi puheessaan, ettei Gaddafin ja Husseinin kaataminenkaan muuttanut Libyaa ja Irakia paremmiksi paikoiksi, eikä tästä ole opittu. Lavrov myös kiisti väitteet, joiden mukaan Venäjä pyrki kiinnittämään huomioon Syyriaan Ukrainan kriisin sijasta. .
Venäjä kiisti maltillisen opposition armeijan FSA:n, niin kuin sillä oli sodan aikana ollut aiemminkin tapana.
Vapaan Syyrian armeijaa Lavrov väitti jonkinlaiseksi haamuksi, ja Putin kyseli missä FSA on ja kuka sitä johtaa. Venäjä myönsi ilmatilaloukkaukset, mutta piti niitä vahinkoina ja mm huonosta säästä johtuvina. Venäjän presidentti Putin ja ulkoministeriön tiedottaja Maria Zaharova kiistivät Venäjän ilmaiskujen tuottamat siviiliuhrit. Zaharovan mukaan Venäjä halusi säilyttää Syyrian valtiollisuuden, muttei varsinaisesti tukenut Assadia. Dimitri Medvedevin mukaan
Venäjä puolusti Syyriassa kansallisa intressejään, ei Assadia. Moskovalle oli hänen mielestä olennaista vain se, ettei Isis johda Syyriaa. Lavrov sanoi 24. lokakuuta 2015, että Venäjä on valmis tukemaan vapaan Syyrian armeijaa ilmaiskuin, ja tekemään Yhdysvaltain kanssa yhteistyötä Syyrian terroristiryhmien kukistamiseksi. Venäjä myös halusi neuvotella opposition kanssa.


text:
Turkin mukaan Venäjän lentokoneet loukkasivat muutamaan otteeseen maan ilmatilaa. Turkki varoitti Venäjää tästä.
Maa ampui lokakuussa alas miehittämättämän lennokin ja marraskuussa Su 24-hävittäjän.
Toinen lentäjistä kuoli. Putin kutsui tapausta selkäänpuukotukseksi.


text:
Venäläisen armeijan toimintaa seuraavan CIT-ryhmän mukaan Venäjä ei kerro julkisuuteen kaikkia sotilastoimiaan. Venäjän joukot liikkuvat Syyriassa pienissä, 20-30 hengen ryhmissä tukikohtansa ulkopuolella, vaikka Venäjän
viranomaiset tämän kiistävätkin. Saksalaisen Der Spiegel-lehden mukaan Venäjä on lisännyt asteittain maataisteluihin kykenevien joukkojensa määrää Syyriassa.


text:
Venäjä veti 14. maaliskuuta 2016 noin 2/3 lentokoneistaan pois Syyriasta muutaman päivän sisään. Maan asevoimat jatkoivat operaatiotaan suppeampana "terrorismin vastaisena operaationa" ja jätti tukikohdat miehitetyiksi mahdollista paluuta varten. Vetäytyminen oli maailmalle yllätys, vaikka Venäjä olikin etukäteen julistanut operaationsa kestävän vain muutamia kuukausia.
Venäjä ilmoitti saavuttaneensa tavoitteensa Syyriassa. Venäjän vetäytymisen syynä pidettiin myös mm operaation kalleutta ja tappioiden mahdollista lisääntymistä ajan mukana. Venäjä halusi vähentää jännitteitä Yhdysvaltain ja Turkin kanssa ja luoda pohjaa rauhalle Syyriassa. Lentokoneiden olisi vaikeampi toimia Syyriassa kuumana kesänä.
Putin sanoi, että Venäjä voi halutessaan palautata joukkojaan nopeasti Syyriaan.
Venäjä siirsi hävittäjien tilalle taisteluhelikoptereita.
Isisin mukaan sen sotilaat tappoivat venäläissotilaita 20. maaliskuuta, ja Yhdysvaltain mukaan Venäjän armeija käytti tykistöä Syyriassa.
Syyrian armeija pyrki vuoden 2016 loppupuolella valtaamaan Aleppon kapinallisalueet.
Venäjän ilmavoimat auttoivat Syyriaa elo-lokakuun suurhyökkäyksissä Aleppossa ja lähialueilla.
Myös Venäjän sotilaskoneet pommittivat Aleppon aluetta. Ilmeiesti Venäjän ilmasiku osui avustussaattueeseen. Länsi syytti Venäjää ankarasti siitä, että maan ilmavoimat pommittivat siviilialueella Syyrian armeijan saartamssa Aleppossa. Erityisesti lännen sotilasasiantuntijat mainitsivat bunkkerinmurtajapommit. Venäjän lupausta siviilihurien vähentämisestä ja/tai välttämisestä pidettiin yleisesti lännessä proopagandana. Venäjä siirsi pitkän matkan S-300 ilmatorjuntarärjestelmän Syyriaan mahdollisten Yhdysvaltain ilmaiskujen varalta.


text: Aluksi operaatioon kiinnitettiin 48 ilma-alusta. .


title: Carl (Ruotsin prinssi)

text: Carl (Oscar Carl Wilhelm; 27. helmikuuta 1861 – 24. lokakuuta 1951), Ruotsin prinssi, oli Länsi-Göötanmaan herttua ja Ruotsin kuninkaan Oskar II:n ja kuningatar Sofian kolmas poika.


title: Carl (Ruotsin prinssi)

text: Prinssi Carl kävi ratsuväen sotilaskoulutuksen. Siksi häntä kutsuttiin Ruotsin ratsuväen värin mukaisesti ”Siniseksi prinssiksi”, ja hänet ylennettiin aina kenraalin arvoon asti. Vuosina 1898–1912 hän toimi Ruotsin ratsuväen tarkastajana. Vuonna 1882 hänet valittiin Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian ensimmäiseksi kunniajäseneksi.


title: Carl (Ruotsin prinssi)

text: Vuonna 1905 tapahtuneen Ruotsi-Norjan personaaliunionin hajotessa prinssi Carlia pidettiin ehdokkaana Norjan tulevaksi kuninkaaksi. Ruotsin silloinen kuningas, prinssi Carlin isä Oskar II ei kuitenkaan suostunut siihen. Niinpä Norjan kuninkaaksi tuli Tanskan prinssi Carl Nimellä Haakon VII. Sittemmin prinssi Carlin tyttärestä Märthasta tuli Haakonin pojan Olavin puoliso ja Norjan kruununprinsessa.


title: Carl (Ruotsin prinssi)

text: Prinssi Carl toimi Ruotsin Punaisen Ristin puheenjohtajana vuosina 1906–1945, ja hän johti järjestön humanitaarisia toimia. Ensimmäisen maailmansodan aikaan prinssi Carl toimi aktiivisti itärintamalla sotaa käyvien osapuolien sotavankien auttamiseksi. Aluksi Ruotsin Punainen Risti oli järjestämässä pakettien ja kirjeiden lähettämistä vangiksi joutuneille sotavangeille. Tammikuussa 1915 Tukholmassa käytiin prinssi Carlin johdolla neuvotteluja Venäjän ja keskusvaltojen eli Saksan ja Itävalta-Unkarin edustajien välillä. Sen tuloksena sovittiin Haaparannan kautta tapahtuvasta invalidisoituneiden sotavankien vaihdosta. Vaihto pääsi käyntiin elokuussa 1915 ja jatkui tammikuuhun 1918. Tänä aikana vaihdettiin kaikkiaan 63 463 sotainvalidia. Carl vieraili puolisonsa kanssa Haaparannalla ja Torniossa maaliskuussa 1916.


title: Carl (Ruotsin prinssi)

text: Prinssi Carl avioitui 1897 serkkunsa Tanskan prinsessa Ingeborgin kanssa. Perhe asui Tukholmassa useissa paikoissa, viime vaiheessa aivan keskustassa Blasieholmenissa. Kesäpaikka heillä oli Norrköpingin seudulla.


title: Carl (Ruotsin prinssi)

text: Vuoden 1918 Suomen kuningaskunta-ajatusten yhteydessä touko-kesäkuussa 1918 silloiset ruotsalaiset prinssit, prinssi Carl itse, hänen veljenpoikansa prinssi Vilhelm ja Vilhelmin yhdeksänvuotias Lennart-poika, nostettiin keskusteluissa ja alustavissa tunnusteluissa mahdolliseksi ehdokkaaksi tulevana Suomen kuninkaana. Tällöin prinssi Carl oli todennut, ”ettei Vilhelm eikä hänen poikansa olleet sopivia eikä hän itse kiinnostunut Suomen kuninkuudesta”. Asia ei edennyt käytännön tasolla, ja ehdokkaat tulivat lopulta keisarillisesta Saksasta.


title: Carl (Ruotsin prinssi)

text: Prinssi Carlille myönnettiin Suomen vapaudenristin suurristi vuonna 1918.


title: Carl (Ruotsin prinssi)

text: Carl kärsi huonokuuloisuudesta. Hän kuoli lokakuussa 1951 kotonaan Tukholmassa. Hänet on haudattu Solnaan Kungliga begravningsplatsenille.


title: Carl (Ruotsin prinssi)

text: Carlilla ja Ingeborgilla oli neljä lasta:


title: Huutijärvi (Hämeenkyrö)

text: Huutijärvi eli Huutjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva kuivatettu järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Entisen järven karttanimi on nykyään Huutisuo.


title: Huutijärvi (Hämeenkyrö)

text: Huutisuolla on tehty turvevarojen tutkimusta. Sen mukaan suolla noin 19 hehtaaria sisältää turvetta yli metrin verran. Suurin havaittu turvepaksuus oli 1,4 metriä. Suo on luonnontilainen lukuun ottamatta länsireunan suo-ojitusta. Suolla esiintyy ruohoista avosuota, hieskoivuluhtaa ja lännessa vetistä rämettä. Tästä syntyy valtakunnallisesti arvokas luontotyyppien kokonaisuus. Vaikka alue on suota, syntyy siitä kevättulvien ajaksi kaloille otollinen kutemisympäristö.


title: Huutijärvi (Hämeenkyrö)

text: Kosteikko kuuluu Natura 2000 ohjelmassa Huutisuo-Sasi-alueeseen (FI0309008), joka sisältää kaksi aluetta. Toinen on Iso-Kaidan laskupuron puronvarsilehdot. Suolla pesii suokukko ja sieltä on tavattu lehtonokkasammalta.


title: Huutijärvi (Hämeenkyrö)

text: Vanhassa Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järven rantaviiva näkyy vielä. Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855−1856 järvi oli piirretty suuremmaksi kuin Raattajärvi ja Lemmakkalanjärvi. Huutijärvi on kuivatettu järvi ja Ruonajoen uoma, joka kulkee Huuijärven alueella on kaivettu uoma.


title: Patueesi

text: Patueesi (aragoniaksi ja espanjaksi "patués", katalaaniksi "patuès") eli benaskeesi (aragoniaksi ja espanjaksi "benasqués", katalaaniksi "benasquès") on kielimuoto, jota puhutaan Vall de Benásissa Ribagorzan piirikunnassa Uescan maakunnassa Koillis-Aragoniassa. Kielimuoto on siirtymämurre aragonian ja katalaanin kielten välillä ja jakaa yhteisiä piirteitä myös oksitaanin kielen yhteyteen kuuluvan gaskonin murteen kanssa. On siis tulkinnanvaraista, minkä kielen murteeksi patueesi pitäisi laskea vai tulisiko sitä pitää peräti omana kielenään. Patueesia puhuu arvioitten mukaan noin 1 000–2 500 ihmistä.


title: Patueesi

text: Kielimuodon puhujat ovat itse kutsuneet kieltään perinteisesti nimellä "patués/patuès" (vrt. esim. ranskan kielen sanaan "patois", joka tarkoittaa murretta tai kansankieltä). Nimitys "benasqués/benasquès" on kielitieteilijöitten käyttöön ottama.


title: Patueesi

text: Tärkeimmät äänneopilliset erot patueesin ja muitten aragonian yleiskielen välillä ovat seuraavat:


title: Vall de Benás

text: Vall de Benás (patueesia, aragonian yleiskielellä "val de Benás", katalaaniksi "vall de Benasc", ) on Pyreneitten laakso Ribagorzan piirikunnassa Uescan maakunnassa Koillis-Aragoniassa. Alueella puhutaan patueesia eli toiselta nimeltään benaskeesia, jota pidetään aragonian ja katalaanin kielten välisenä siirtymämurteena ja joskus omana kielenäänkin.


title: Ribagorza

text: Ribagorza (aragoniaksi ja espanjaksi) eli Ribagorça (katalaaniksi) on comarca Uescan maakunnassa Aragoniassa, Espanjassa. Seudulla puhutaan aragonian ja katalaanin kieliä, ja seudun murteita pidetäänkin usein näiden kahden kielen välisinä siirtymämurteina. Ribagorza jakautuu 34 kuntaan.


Yleisurheilun Euroopan joukkuemestaruuskilpailut 2014 olivat järjestyksessään viidennet yleisurheilumaajoukkueiden väliset Euroopan-mestaruuskilpailut. Maat kilpailivat neljällä eri tasolla edellisten vuosien menestyksensä perusteella: Superliigassa (korkein), Ykkösliigassa, Kakkosliigassa ja Kolmosliigassa.


title: Yleisurheilun Euroopan joukkuemestaruuskilpailut 2014

text: Lajeja kunkin tason kilpailuissa oli yhteensä 40, 20 miehillä ja 20 naisilla. Kuhunkin lajiin maa asetti yhden edustajan.


text: Superliigan kilpailut oteltiin 21.–22. kesäkuuta Braunschweigissa, Saksassa.


text: Ykkösliigan kilpailut pidettiin 20.–21. kesäkuuta Tallinnassa, Virossa.


text: Kakkosliigan kilpailut oteltiin 21.–22. kesäkuuta Riiassa, Latviassa.


text: Kolmosliigan kilpailut pidettiin 21.–22. kesäkuuta Tbilisissa, Georgiassa.


title: Akeem Wright

text: Akeem Wright (s. 1. lokakuuta 1984 Philadelphia, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka pelaa yleensä pienenä laitahyökkääjänä. Wright on pelannut urallaan muun muassa Espanjan, Suomen, Ukrainan, Ruotsin ja Uuden-Seelannin pääsarjoissa. Uudessa-Seelannissa ja Ruotsissa hänen joukkueensa ylsi välieriin.


title: Akeem Wright

text: Wright opiskeli vuodet 2005–2007 Kansasin osavaltionyliopistossa. Valmistumisensa jälkeen hän pelasi kuuden vuoden aikana Lähi-idässä, kaksi ottelua NBA:n kehityssarjaa Bakersfield Jamissa, Argentiinassa, Kanadassa ja Israelissa.


title: Akeem Wright

text: Kesän 2013 Wright pelasi Uuden-Seelannin pääsarjassa ja oli sarjan neljänneksi paras pisteidentekijä. Wrightin joukkue OceanaGold Nuggets sijoittui runkosarjassa toiseksi ja selviytyi pudotuspeleissä välieriin. Kaudeksi 2013–2014 Wright teki kesällä sopimuksen suomalaisen Korisliigaseura Tampereen Pyrinnön kanssa, mutta hän sai Yhdysvalloissa leikkaushoitoa vaatineen polvivamman, ja sopimus purettiin. Toivuttuaan vammastaan Wright pelasi loppukauden suurimmaksi osaksi Espanjan pääsarja ACB:ssä pelanneessa CB Valladolidissa. Kauden lopussa Wright pelasi Ukrainan pääsarjassa ja kesän 2014 jälleen Uuden-Seelannin pääsarjassa. Kauden 2014–2015 Wright pelasi Ruotsin pääsarjassa, missä hän kirjautti Sundsvall Dragonsissa pelaamissaan 41 ottelussa 16,6 pistettä, 9,1 levypalloa, 2,1 syöttöä ja 1,8 riistoa per ottelu. Dragons selviytyi Wrightin kaudella sarjan välieriin asti.


title: Akeem Wright

text: Syyskuussa 2015 Wright teki jälleen sopimuksen suomalaisen Pyrinnön kanssa. Hän pelasi Pyrinnössä 14 ottelua 14,1 pisteen ja 7,4 levypallon keskiarvoilla. Wrightin esiintyminen Pyrinnössä oli mm. asenteen ja heitonvalintojen suhteen puutteellista, ja 26. marraskuuta seura ilmoitti purkaneensa Wrightin sopimuksen. Tammikuussa 2016 Wright siirtyi Kanadan pääsarjaan London Lightningin joukkueeseen.


title: Akeem Wright

text: Wright on monipuolisuudestaan tunnettu laituri. Hän on pelannut pelipaikkoja 1–3.


title: Flip Saunders

text: Philip Daniel ”Flip” Saunders (23. helmikuuta 1955 Cleveland, Ohio – 25. lokakuuta 2015 Minneapolis, Minnesota) oli yhdysvaltalainen koripallovalmentaja, joka valmensi NBA:ssa muutamaa kautta lukuun ottamatta vuosina 1995–2015.


title: Flip Saunders

text: Saunders valmensi NBA:ssa Minnesota Timberwolvesia, Detroit Pistonsia ja Washington Wizardsia. Hänet valittiin vuosina 2004 ja 2006 un. Ensimmäisessä tähdistöottelussa hän valmensi Länttä ja toisessa Itää, jolloin hänestä tuli kuudes kumpaakin joukkuetta tähdistöottelussa valmentanut. Hän voitti myös NBA:n kuukauden valmentaja -palkintoja.


title: Flip Saunders

text: Kesäkuussa 2015 Saundersilla diagnosoitiin Hodgkinin tauti, minkä vuoksi hän luovutti toistaiseksi valmentajantehtävänsä Timberwolvesin apuvalmentaja Sam Mitchellille. Syyskuussa Saunders joutui sairaalahoitoon. 24. lokakuuta Saundersin tilan ilmoitettiin huonontuneen, ja että tämä ei kykenisi valmentamaan tulevalla kaudella. Saunders kuoli ilmoitusta seuranneena päivänä 60 vuoden ikäisenä.


title: Oiva Kuisma

text: Oiva Kuisma on suomalainen filosofian tohtori ja estetiikan tutkija. Hän on Helsingin yliopiston dosentti ja yliopistonlehtori.


title: Vuoden saamelainen

text: Vuoden saamelainen on tarkoitus valita vuosittain. Valinnan tekee kahdeksan saamelaisjärjestön asettama raati. Valinnan organisoi Etelä-Suomen saamelaisyhdistys City-Sámit ry.


title: Vuoden saamelainen

text: Ensimmäiseksi Vuoden saamelaiseksi valittiin Turun kirjamessuilla 3. lokakuuta 2015 Outi Länsman, joka on toiminut Saamelaisalueen koulutuskeskuksen saamen kielen lehtorina ja saamelaisten asian edistämiseksi. Vuonna 2016 vuoden saamelaiseksi valittiin Niillas Holmberg.


title: Talletusmakasiini

text: Talletusmakasiini on varasto, johon pannaan säilöön ulkomailta saapuvia tavaroita niiden tullikäsittelyä varten.


title: Talletusmakasiini

text: Talletusmakasiinit olivat Suomessa yleisiä talletusmakasiineja, joilla oli oikeus antaa warrantteja.


title: Talletusmakasiini

text: Yleinen talletusmakasiini oli velvollinen ohjesääntönsä mukaan – ja mikäli siinä oli tilaa – ottamaan vastaan tavaroita siinä järjestyksessä kuin niitä tarjottiin. Talletusmakasiini ei saanut talletusaikana itse muuttaa niitä ehtoja, joilla tavaroita oli yleiseen talletusmakasiiniin pantu. Talletusmakasiinia oli kielletty antamasta lainoja, joista sinne pannut tavarat olivat vakuutena, eli toisin sanoen yleinen talletusmakasiini ei saanut harjoittaa panttilainausliiketoimintaa. Talletusmakasiini ei myöskään saanut käydä kauppaa siellä olevilla tavaroilla.


title: Talletusmakasiini

text: Tavara, joka uskottiin yleisen talletusmakasiinin haltuun, oli talletettava siten, että talteenpanija saattoi saada takaisin sen, mitä hän oli makasiiniin talteen pannut ("varsinainen talletus"), jollei makasiini ollut johonkin määrättyyn tavaralajiin nähden pidättänyt itselleen oikeutta antaa tallettajalle joko tallelle pantua tavaraa tai toista yhtä hyvää sen sijasta ("epävarsinainen talletus"). Tässä tapauksessa talteen voitiin panna yhdessä eri tallettajien samanlaatuisia tavaroita niin, että tavarat sekoittuivat keskenään. (Esimerkkinä sekoittuvasta tavarasta on vilja.)


title: Talletusmakasiini

text: Yleinen talletusmakasiini ei ollut velvollinen antamaan sinne talteenpantua tavaraa ulos ennen kuin kaikki tavaran tallettamisesta ja hoidosta aiheutuneet kustannukset oli täysimääräisesti maksettu, vaikka tavaran tallettaja olisi mennyt konkurssiin.


title: Talletusmakasiini

text: Yleisen talletusmakasiinin oli oikeutettu perustamaan kaupunki tai maalaiskunta, laillisesti syntynyt suomalainen yhtiö sekä sellainen yksityinen henkilö, joka oli oikeutettu harjoittamaan elinkeinoa Suomessa. Makasiinin perustamiseen vaadittiin kuitenkin erityinen lupa, jota haettiin valtioneuvostolta.


title: Talletusmakasiini

text: Hakemuksen liitteeksi oli liitettävä ehdotus laitoksen ohjesäännöksi ja tämän ehdotuksen tuli sisältää ilmoitus seuraavista asioista:


title: Talletusmakasiini

text: Se, joka oli pannut tavaran yleiseen talletusmakasiiniin, oli oikeutettu laitokselta saamaan siitä talletustodistuksen ja warrantin, jotka talletusmakasiinin oli annettava toisiinsa yhdistettyinä, mutta kuitenkin sillä tavalla, että nämä voitiin ottaa erilleen toisistaan.


title: Outi Länsman

text: Outi Länsman (s. Angeli) on suomalainen saamelaisten asioiden edistäjä ja Saamelaisalueen koulutuskeskuksen saamen kielen lehtori.


title: Outi Länsman

text: Länsman on valmistunut Oulun yliopistosta filosofian maisteriksi ja työskennellyt Oulun yliopiston Giellagas-instituutissa saamen kielen lehtorina 2004–2009.


title: Outi Länsman

text: Länsman valittiin vuonna 2015 ensimmäiseksi Vuoden saamelaiseksi.


title: Haartmanin talo

text: Haartmanin talo eli Casa Haartman on Naantalin keskustassa sijaitseva vuonna 1926 valmistunut Erik Bryggmanin suunnittelema taiteilijakoti, jonka tilasi taidemaalari Axel Haartman. Rakennus on inventoitu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi ja se on suojeltu rakennussuojelulailla.


title: Haartmanin talo

text: Huvila sijaitsee Luostarinkadun ja Kristiinankadun kulmauksessa, johon sen pihapiiri rajautuu aidalla ja osittain pergolarakennelmalla. Pihapiiri on puutarhaa. Julkisivultaan harmaanvalkoiseksi rapattu talo on rakennettu tiilestä ja se on satulakattoinen. Räystäässä on sininen ja punainen reliefikoriste. Rakennuksen muotokieleen Bryggman otti vaikutteita Gunnar Asplundilta ja Italiasta. Lähellä räystästä sijaitsevat yläkerran ikkunat ovat neliruutuiset, alakerran kuusiruutuiset. Pihanpuoleisessa julkisivussa on lasiovi puutarhaan ja korkeammat ruokasalin ikkunat. Talon eteläseinustalla on parveke, jota kannattelee neljä pylvästä. Kattopalkein koristellusta eteisen tiilihallista on käynti portaikkoon ja salonkiin holvikaarien alitse. Portaikon päällä yläkerrassa on atriumaihe, jossa punaisten listojen rajaamaa syvänsinistä kattoa kannattelee neljä punaista puupylvästä. Katot ovat holvattuja talon pohjoispäädyn ateljeessa ja ylähallissa. Talon kalustus oli Haartmanin omaa, ja Haartman maalasi koristemaalauksia edustustilojen, salonkien ja hallien kattoihin.


title: Haartmanin talo

text: Axel Haartman kuoli talossaan 92-vuotiaana vuonna 1969. Talon on ollut siitä lähtien asumaton. Nykyään taloa ylläpitää Hedvigs minne -yhdistys, joka on nimetty miestään muutamaa vuotta aikaisemmin kuolleen vaimon Hedvigin mukaan. Talo toimii tilausmuseona.


title: Haartmanin talo

text: Vuonna 2012 talosta löytyi inventointitöiden yhteydessä toistakymmentä aiemmin tuntematonta Haartmanin tekemää muotokuvaa ja luonnosta. Myös aikaisemmin on talosta löytynyt ennennäkemättömiä töitä, kuten vuonna 2007 löytyneet mainosjulisteet.


title: Haartmanin talo

text: Bryggman suunnitteli Turkuun, Kaarinaan ja Naantaliin huviloita, jotka rakennettiin yksityiskodeiksi ja kesähuviloiksi 1920–1940-luvuilla. Haartmanin talo valmistui näistä ensimmäisenä. Kokonaisuutta kutsutaan nimellä Bryggmanin huvilat, ja ne on luokiteltu Valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Huviloita pidetään yleisesti suomalaisen modernin arkkitehtuurin siirtymänä klassismista funktionalismiin ja ne kuvaavat hyvin Bryggmanin arkkitehtuuria. Huvila-arkkitehtuuria pidetään tärkeänä osana Bryggmanin tuotannossa ja ne saavat osansa myös alan kansainvälisissä julkaisuissa.


title: Pihlajaniemenjärvi

text: Pihlajaniemenjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.


title: Pihlajaniemenjärvi

text: Järvi sijaitsee Hämeenkankaalla Pinsiönkankaan pohjoispuolella Pentinmaalla. Järvi on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,1 hehtaaria. Järveen laskee pari suo-ojaa ja Lepojärven laskuoja. Rantaviivaa on 1,6 kilometriä, joka on pääasiassa soistuvaa metsämaata. Pohjoisrannoille on rakennettu vapaa-ajan asuntoja. Lähin maatila on Pihlajaniemi, joka sijaitsee järven lounaispuolella. Järveesä on yksi saari, jossa on myös asunto. Järvelle pääsee asukkaiden mökkitietä pitkin, johon on lähellä tienhaara valtatieltä 3. Järveä sivuaa korkeajännitelinja.


title: Pihlajaniemenjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli kirjoitettu "Pirttijärvi". Se lienee erehdys, sillä hieman alajuoksullepäin sijaitsee myös Pirttijärvi. Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järvestä jää puolet pois kartan reunan vuoksi. Järven nimestä erottuu kuitenkin P-kirjaimen yläosa.


title: Marvin Dienst

text: Marvin Christopher Dienst (s. 24. helmikuuta, 1997 Worms) on saksalainen moottoriurheilija.


title: Marvin Dienst

text: Dienst aloitti uransa Karting-sarjoista vuonna 2007 sijoittuen kyseisenä vuonna Champions Cup Super Mini -luokan kolmanneksi. Hän voitti samana vuonna myös Saksan ADAC Kart Masters -luokan mestaruuden. Vuonna 2009 Dienst sijoittui kolmanneksi Saksan ADAC KF3-luokassa. Vuonna 2011 kilpaili Saksan Junior Kart Championship -luokassa sijoittuen viidenneksi.


title: Marvin Dienst

text: Vuonna 2012 Dienst aloitti kilpauransa Formula BMW Talent Cup -sarjassa voittaen sarjan mestaruuden. Vuonna 2013 Dienst siirtyi ADAC Formel Masters -sarjaan keräten yhden voiton ja kahdeksan palkintosijaa sijoittuen sarjan viidenneksi. Vuonna 2014 Dienst jatkoi sarjassa saavuttaen kolme voittoa, kaksi paalupaikkaa ja seitsemän palkintosijaa sijoittuen loppupisteissä neljänneksi. Vuonna 2015 Dienst kilpaili uudessa ADAC Formula 4 -sarjassa saavuttaen kahdeksan voittoa, seitsemän paalupaikkaa ja 14 palkintosijaa voittaen sarjan mestaruuden.


title: Hugo Speer

text: Hugo Speer (s. 17. maaliskuuta 1969 Harrogate, Iso-Britannia) on englantilainen näyttelijä. Hän on näytellyt elokuvissa "Housut pois!", "Tulkki", "Deathwatch" ja "Kuningatar soturi". Lisäksi hän on näytellyt TV-sarjoissa "Isä Brown ja hänen laumansa", "Murha paratiisissa" ja "Midsomerin murhat". Speer oli BBC:n sarjassa The Musketeers kapteeni Trevillen roolissa.


title: Mäyräjärvi (Hämeenkyrö)

text: Mäyräjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.


title: Mäyräjärvi (Hämeenkyrö)

text: Järvi sijaitsee Hämeenkankaalla Pinsiönkankaan pohjoispuolella. Järvi on 450 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,1 hehtaaria. Järveen laskee ympäröiviltä soilta suo-ojia ja Pihlajaniemenjärveltä tuleva laskuoja. Yksi suo-ojista toimii samalla järven laskuojana. Se yhtyy 1,6 kilometrin jälkeen pelto-ojaan, joka laskee Pirttijärveen. Järvellä on yksi suurehko saari. Rantaviivaa on 1,6 kilometriä metsämaata, josta puolet soistunutta. Muille rannoille on rakennettu tiiviisti vapa-ajan asuntoja. Järvelle johtaa mökkitie, johon pääsee tienhaarasta valtatieltä 3. Järven rannan tuntumassa kulkee korkeajännitelinja.


title: Mäyräjärvi (Hämeenkyrö)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ja Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järven nimi oli "Iso Mäyräjärvi". Pitäjänkartassa, jossa on pienempi mittakaava, erottuu myös piskuinen "Vähä Mäyräjärvi" isomman lounaispuolella.


title: Obligotili

text: Obligotili oli Suomessa rahalaitoksissa pidetty henkilötili, josta näkyivät kaikki henkilön sitoumukset ja vastattavat riippumatta siitä, minkäluonteisia ne ovat.


title: Obligotili

text: Obligotilin avulla rahalaitos oli aina selvillä asiakkaiden luottokykyisyydestä kunakin hetkenä.


title: Avezzanon maanjäristys

text: Avezzanon maanjäristys tapahtui Etelä-Italiassa kello 07.52.42 paikallista aikaa (CET), jolloin episentrumissa sijainnut Avezzanon kaupunki tuhoutui kokonaan. Maanjäristys tuhosi Marsican alueen asutuskeskuksia ja aiheutti vakavia vahinkoja erityisesti Abruzzon, Lazion, Molisen ja Umbrian hallinnollisilla alueilla. Järistyksen makroseisminen intensiteetti oli episentrumissa XI (katastrofaalinen), ja se aiheutti yli 30,000 kuolonuhria. Avezzano menetti maanjäristyksessä yli 80 % asukkaistaan, ja jopa Roomassa asti kymmeniä taloja ja kirkkoja vahingoittui.


title: Avezzanon maanjäristys

text: Ensimmäisen maailmansodan vuoksi maa ei ottanut vastaan ulkomaista hätäapua.


title: Pirttijärvi (Hämeenkyrö)

text: Pirttijärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.


title: Pirttijärvi (Hämeenkyrö)

text: Järvi sijaitsee Hämeenkankaalla Pinsiönkankaan pohjoispuolella Pentinmaalla. Järvi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Järvi sijaitsee metsämaan ja peltomaan välissä niin, että alava maa on soistunutta metsää. Järveen laskee kaksi suo-ojaa, joista toinen tuo vettä Hämeenkankaan pohjoispuolelta ja kaksi pelto-ojaa itärannalla olevilta läheisen maatilan pelloilta. Järvi laskee suo-ojaa myöten pohjoiseen, jossa se laskee Alainenjärveen.


title: Pirttijärvi (Hämeenkyrö)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli myös "Pirttijärvi", mutta se oli kirjoitettu Pihlajaniemenjärvelle. Oieka pirttijärvi oli jätetty nimettömäksi. Vanhassa Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järvi on merkitty nimellä "Pirtijärvi". Järven laskuoja kulki suopohjaisessa painanteessa, joka on voinut olla tulvaherkkä. Penjami Pentti ja kumppnit hakivat lupaa perata Pirttijärvenojaa vuonna 1903 ja saivat siihen päätöksen seuraavana vuonna.


title: HMS Burdock (K126)

text: HMS Burdock (viirinumero K126) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Burdock (K126)

text: Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 Sunderlandista John Crown and Sonsilta. Sen köli laskettiin 13. kesäkuuta 1940 ja alus laskettiin vesille 14. joulukuuta. Alus valmistui 27. maaliskuuta 1941.


title: HMS Burdock (K126)

text: Alus myytiin romutettavaksi kesäkuussa 1947.


title: HMS Campion (K108)

text: HMS Campion (viirinumero K108) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Campion (K108)

text: Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 Sunderlandista John Crown and Sonsilta. Sen köli laskettiin 16. syyskuuta 1940 ja alus laskettiin vesille 20. kesäkuuta 1941. Alus valmistui 7. heinäkuuta.


title: HMS Campion (K108)

text: Alus myytiin romutettavaksi 20. huhtikuuta 1947.


title: HMS Lotus (K130)

text: HMS Lotus (viirinumero K130) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Lotus (K130)

text: Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 Leithistä Henry Robb Limitediltä. Sen köli laskettiin 26. maaliskuuta 1941 ja alus laskettiin vesille 16. tammikuuta 1942. Alus valmistui 9. toukokuuta.


title: HMS Lotus (K130)

text: Alus myytiin 1947.


title: HMS Pennywort (K111)

text: HMS Pennywort (viirinumero K111) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Pennywort (K111)

text: Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 Glasgow'sta A. & J. Inglisiltä. Sen köli laskettiin 11. maaliskuuta 1941 ja alus laskettiin vesille 18. lokakuuta. Alus valmistui 5. maaliskuuta 1942.


title: HMS Pennywort (K111)

text: Alus myytiin romutettavaksi helmikuussa 1949.


title: HMS Pink (K137)

text: HMS Pink (viirinumero K137) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Pink (K137)

text: Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 Leithistä Henry Robb Limitediltä. Sen köli laskettiin 20. toukokuuta 1941 ja alus laskettiin vesille 16. helmikuuta 1942. Alus valmistui 2. heinäkuuta.


title: HMS Pink (K137)

text: Alus todettiin 27. kesäkuuta 1944 saadun torpedo-osuman jälkeen korjauskelvottomaksi ja se romutettiin 1947.


title: Tobias Werner

text: Tobias Werner (s. 19. heinäkuuta 1985 Gera) on saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa FC Augsburgia. Pelipaikaltaan vasenjalkainen Werner on vasen laitahyökkääjä.


title: Tobias Werner

text: Wernerin kasvattajaseura on FC Carl Zeiss Jena, jota hän edusti vuodet 2004–2008 pelaten 90 ottelua, joissa syntyi 12 maalia. Vuodet 2006–2008 seura pelasi 2. Bundesliigassa. Heinäkuussa 2008 Werner siirtyi saman sarjan FC Augsburgiin. Hän nousi seuran kanssa Bundesliigaan kaudeksi 2010–2011. Pääsarjadebyyttinsä Werner teki elokuussa 2011 SC Freiburgia vastaan. Ensimmäisen maalinsa hän teki saman vuoden marraskuussa VfB Stuttgartin verkkoon. Kaudella 2013–2014 Werner teki 31 ottelussa yhdeksän maalia ja seuraavalla kaudella yhtä monessa ottelussa kahdeksan maalia.


title: HMS Ranunculus (K117)

text: HMS Ranunculus (viirinumero K117) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Ranunculus (K117)

text: Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 Renfrew'stä W. Simons and Companyltä. Sen köli laskettiin 10. heinäkuuta 1940 ja alus laskettiin vesille 25. kesäkuuta 1941. Alus valmistui 28. heinäkuuta.


title: HMS Ranunculus (K117)

text: Alus luovutettiin 1941 Ranskan pakolaishallitukselle, joka liitti sen Vapaan Ranskan laivastoon nimellä "FNFL Renoncule". Alus palautettiin Britannian kuninkaalliselle laivastolle vuonna 1946.


title: HMS Samphire (K128)

text: HMS Samphire (viirinumero K128) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Samphire (K128)

text: Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 South Bank-on-Teesistä Smiths Dock Companyltä. Sen köli laskettiin 4. joulukuuta 1940 ja alus laskettiin vesille 14. huhtikuuta 1941. Alus valmistui 30. kesäkuuta.


title: HMS Samphire (K128)

text: Regia Marinan sukellusvene "Platino" upotti aluksen Bougien edustalla torpedoimalla 30. tammikuuta 1943.


title: Malakbel

text: Malakbel (arameaksi "Baalin sanansaattaja") oli länsiseemiläinen auringonjumala ja jumalan sanasaattaja. Malakbeliä palvottiin lähinnä antiikin Palmyrassa nykyisessä Syyriassa.


title: Malakbel

text: Kreikkalaiset yhdistivät Malakbelin Zeukseen ja Hermekseen. Roomalaiset yhdistivät hänet vastaavasti auringonjumala Soliin. Malakbel-nimi saattaa olla babylonialaista alkuperää ja häntä pidettiin babylonialaisen Shamash-auringonjumalan vastineena. Kaiverrukset palmyralaisella marmorialttarilla kuvaavat Malakbelin elämän neljää vaihetta, jotka symbolisoivat auringon vuotuisia vaiheita. Useimmat muut Malakbeliä esittävät teokset kuvaavat hänet kuunjumala Aglibolin kanssa.


title: FK Kairat

text: Futbolny klub Kairat on jalkapalloseura Almatyn kaupungista. Seura pelaa Kazakstanin korkeimmalla sarjatasolla Kazakstanin Valioliigassa. Seura on perustettu vuonna 1954. Kazakstanin mestaruuden se on voittanut 1992 ja 2004 sekä Kazakstanin Cupin 1992, 1996, 1999–00, 2001, 2003, 2014, 2015, 2017 ja 2018.


title: Puutarhakoulu

text: Puutarhakoulu oli aiemmin Suomessa oppilaitos, jossa koulutettiin puutarhaviljelijöitä.


title: Puutarhakoulu

text: Puutarhakouluista vuonna 1930 annetun asetuksen mukaan puutarhakoulun tarkoituksena oli antaa puutarhaviljelijöiksi aikoville tietopuolista ja käytännöllistä opetusta.


title: Puutarhakoulu

text: Puutarhakoulut, jotka sijoitettiin ensisijaisesti valtion maille, olivat maataloushallituksen ja lähinnä koulun johtokunnan valvonnan alaisia. Puutarhakoulun johtokunnan muodostivat koulun johtaja, asianomaisen puutarhajärjestön taikka maanviljelysseuran valitsema jäsen sekä maataloushallituksen määräämä jäsen.


title: Puutarhakoulu

text: Puutarhakoulun oppikausi kesti kaksi vuotta, jotka jakautuivat kahteen vuosikurssiin, joiden alkamisajan määräsi maataloushallitus. Varsinaisten vuosikurssien ohella voitiin puutarhakoulussa lisäksi järjestää puutarhahoidollisia erikoiskursseja.


title: Puutarhakoulu

text: Puutarhakoulussa annettiin tietopuolista opetusta yleisessä puutarhaopissa ja puutarhatalousopissa, vihannesviljelyksessä, hedelmänviljelyksessä, koristekasvinviljelyksessä, suunnitteluopissa, kasvinsuojeluopissa, rakennusopissa, piirustuksessa, luonnontieteiden alkeissa, laskennossa ja mittausopissa, kirjanpidossa, äidinkielessä sekä aine- ja asioimiskirjoituksessa, yhteiskunta-aineissa ja mehiläishoidossa. Käytännöllistä opetusta annettiin puutarha-ammatin tärkeimmillä erikoisaloilla, kuten vihannes-, hedelmän-, marjan-, koristekasvin-, taimiston- ja siemenviljelyksen, kasvihuone- ja lavanhoidossa sekä puutarhasuunnittelussa, sitomisessa, veistossa, ja sikäli kuin paikalliset olot sallivat, mehiläishoidossa.


title: Puutarhakoulu

text: Päästäkseen oppilaaksi puutarhakouluun hakijan tuli olla täyttänyt 18 vuotta sekä esittää todistukset siitä, että hän oli puhdasmaineinen, ettei häntä vaivannut tarttuva tauti ja että hänellä oli muutenkin hyvä terveys, että hän oli suorittanut ylemmän kansakoulun oppimäärän tai että hänellä oli siitä vastaavat tiedot, että hän oli ainakin kahden vuoden ajan työskennellyt puutarhaharjoittelupaikoiksi hyväksytyissä puutarhoissa, ja että hänellä oli holhoojan suostumus, jos hän oli vajaavaltainen.


title: Puutarhakoulu

text: Kouluun otettiin uusia oppilaita joko vuosittain tai joka toinen vuosi. Oppilas sai koulussa ollessaan vapaan asunnon, lämmön ja valon sekä lisäksi joko ruoan tai ruokarahan.


title: Tyynikadun hiljaisuus

text: Tyynikadun hiljaisuus on Claudia-yhtyeestä tutuksi tulleen laulaja ja lauluntekijä Petri Möllerin studioalbumi vuodelta 2015. Sen on kustantanut Tuotanto Haloo! ja tuottaja on Pekka Hietalahti, joka esiintyy levyllä myös muusikkona ja kappaleiden sovittajana. Levy on äänitetty Studio Itäsiivessä. Levyn kannet on suunnitellut Clas-Olav Slotte.Kaikki kappaleet ovat Petri Möllerin tekemiä. Sovitukset on tehnyt Pekka Hietalahti paitsi 5: Tommi Lahtonen.


title: Alainenjärvi (Hämeenkyrö)

text: Alainenjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.


title: Alainenjärvi (Hämeenkyrö)

text: Järvi sijaitsee Hämeenkankaalla Pinsiönkankaan pohjoispuolella Kiviojanmaalla. Järvi on 500 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Suurin osa vedestä virtaa järveen Pirttijärven laskuojasta. Luusua sijaitsee järven pohjoispäässä ja laskuoja Äkönmaanoja yhtyy Lavajokeen Rokkakosken lähellä.


title: Alainenjärvi (Hämeenkyrö)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ja Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järven nini kirjoitettiin "Alanenjärvi". Järven alapuoliseen ojaan oli merkitty mylly.


title: Lepojärvi (Hämeenkyrö)

text: Lepojärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.


title: Lepojärvi (Hämeenkyrö)

text: Järvi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Se on metsäjärvi, jonka rannoista on puolet suometsää. Ainoa tulo-oja tuo ojitetun suon vedet järveen ja järven 200 metriä pitkä laskuoja laskee Pihlajaniemenjärveen. Ainoa tie vie ainoaan pihapiiriin, joka loma-asunto sijaitsee järvien välissä.


title: Lepojärvi (Hämeenkyrö)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa se näkyy nimettömänä järvenä. Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järvi on nimetty "Lepojärvi".


title: HMS Stonecrop (K142)

text: HMS Stonecrop (viirinumero K142) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Stonecrop (K142)

text: Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 South Bank-on-Teesistä Smiths Dock Companyltä. Sen köli laskettiin 4. helmikuuta 1941 ja alus laskettiin vesille 12. toukokuuta. Alus valmistui 30. heinäkuuta.


title: HMS Stonecrop (K142)

text: Alus myytiin 1947.


title: Carsten Mogensen

text: Carsten Mogensen (s. 24. heinäkuuta 1983 Greve) on tanskalainen sulkapallon olympiamitalisti ja Euroopan-mestari. Mogensen on 188 senttimetriä pitkä ja painaa 82 kilogrammaa. Hän kilpailee miesten nelinpelissä Mathias Boen kanssa.


title: Carsten Mogensen

text: Mogensen ja Boe saavuttivat olympiahopeaa vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. MM-kilpailuista heillä on yksi hopea vuodelta 2013 ja yksi pronssi vuodelta 2014. Vuonna 2012 Mogensen ja Boe voittivat EM-kultaa. Heillä on myös kaksi EM-hopeaa ja yksi EM-pronssi. Mogensenilla on lisäksi myös yksi EM-pronssi sekanelinpelistä vuodelta 2008. Vuoden 2015 Euroopan kisoista Bakusta Mogensen ja Boe saavuttivat kultaa.


title: Carsten Mogensen

text: Mogensen pelaa Yonexin mailalla.


title: HMS Vetch (K132)

text: HMS Vetch (viirinumero K132) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Vetch (K132)

text: Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 South Bank-on-Teesistä Smiths Dock Companyltä. Sen köli laskettiin 15. maaliskuuta 1941 ja alus laskettiin vesille 27. toukokuuta. Alus valmistui 11. elokuuta.


title: HMS Vetch (K132)

text: Alus myytiin 1948.


title: Normaalimetsäkoulu

text: Normaalimetsäkoulu oli aiemmin Suomessa oppilaitos, joka antoi erityistä jatko-opetusta metsätaloudessa.


title: Normaalimetsäkoulu

text: Tuomarniemen metsäkoulu toimi 1930-luvulta alkaen normaalimetsäkouluna sen kuitenkaan menettämättä metsäkoulun luonnettaan.


title: Normaalimetsäkoulu

text: Normaalimetsäkoulussa valmistettiin metsänhoitotutkinnon suorittaneille henkilöille tilaisuus perehtyä käytännöllisiin opettaja- ja neuvontatehtäviin metsätalouden alalla.


title: Normaalimetsäkoulu

text: Harjoittelijaksi pyrkivän tuli saadakseen harjoittelupaikan normaalimetsäkoulussa kirjallisesti ilmoittautua metsähallitukselle. Metsähallitus määräsi kouluun enintään neljä harjoittelijaa kerrallaan. Jos hakija oli suorittanut tutkinnon kasvatus- tai opetusopissa, se otettiin ansiona huomioon harjoittelijoita valittaessa.


title: Normaalimetsäkoulu

text: Harjoittelu kesti vuoden, joka suoritettiin yleensä yhtäjaksoisesti. Metsähallitus saattoi kuitenkin pätevistä syistä sallia keskeytyksiä, kuitenkin vain siten, että harjoittelu saatettiin loppuun viimeistään kahden vuoden kuluttua sen alkamisesta.


title: Normaalimetsäkoulu

text: Harjoittelijan oli otettava osaa metsäkoulun (sekä koululla ehkä toimeenpantavien erikoisten kurssien) käytännöllisten harjoitustöiden ohjaukseen ainakin 120 työpäivänä. Tietopuolista opetusta metsäkoulussa ja kursseilla oli harjoittelijan kuunneltava ainakin 60 tuntia sekä, perehtyäkseen opetustyöhön, itse annettava opetusta vähintään 20 harjoitustuntia. Tämän lisäksi harjoittelijan oli normaalimetsäkoulun johtajan antaman opastuksen mukaan otettava osaa ja tutustuttava kaikkiin hoitoalueen talouteen kuuluviin ulko- ja sisätöihin.


title: Normaalimetsäkoulu

text: Harjoittelukauden lopussa harjoittelijan tuli antaa opetusta neljällä näytetunnilla, joiden jälkeen hänen opetustaitonsa arvosteltiin.


title: Normaalimetsäkoulu

text: Harjoitteluaikanaan oli harjoittelija oikeutettu saamaan puolet ylimääräiselle metsänhoitajalle vahvistetusta päivärahasta.


title: Emovaha

text: Emovaha on siirtolohkare Nousiaisten Santamalan kylässä yhdystien 2010 varressa parin kilometrin päässä valtatieltä 8. Siirtolohkare on harvinaisen suurikokoinen: sen korkeus on 8 metriä, halkaisija 15 metriä, ympärysmitta 52 metriä, tilavuus noin tuhat kuutiometriä ja paino noin 3000 tonnia. Kivi sijaitsee maisemallisesti erittäin näkyvällä paikalla. Sen vieressä on opastaulu.


title: Waziristan

text: Waziristan on wazirien pataaniheimon asuttama alue Pakistanin länsiosassa. Suurin osa alueesta kuuluu Pakistanin heimoalueisiin.


title: Waziristan

text: Waziristan rajoittuu pohjoisessa Kuramjokeen, etelässä Gumaljokeen ja idässä Bannun ja Dera Ismail Khanin piirikuntien rajaan. Waziristanin läntinen raja kulkee suurin piirtein Afganistanin ja Pakistanin välistä rajaa pitkin, mutta alue ulottuu paikoittain myös Afganistanin puolelle. Alueen maasto on vuoristoinen ja karu. Alueen Indusjoelle virtaavat joet toimivat pääkulkuväylinä muualle sisämaahan.


title: Waziristan

text: Waziristanin varhaisesta historiasta tiedetään vain vähän. Joitakin mainintoja alueesta on esimerkiksi Baburin valtakaudelta ja myöhemmin Ahmad Šah Dorranin valtakaudelta 1700-luvulta. Enemmän tiedetään kuitenkin vuodesta 1849 eteenpäin, jolloin britit alkoivat ulottaa valtaansa Intiassa Waziristaniin saakka. Briteille wazirit olivat turvallisuusongelma, jonka ratkaisemiseksi tehtiin rangaistusretkiä, sekä rakennettiin varuskuntia ja teitä. Britit loivat myös kaksi hallinnollista aluetta, Pohjois-Waziristanin (1895) ja Etelä-Waziristanin (1896). Brittivalta herätti vastustusta paikallisten keskuudessa ja paikallinen uskonnollinen johtaja Mulla Muhyi al-Din (k. 1913), joka tunnettiin paremmin nimellä Mulla Powinda, johti epäonnistunutta kapinaa brittejä vastaan. Kolmannen afgaanisodan aikana vuonna 1919 britit menettivät otteensa suuresta osasta Waziristania. Valtansa palauttamiseksi britit suorittivat alueella suuria sotilasoperaatioita vuosina 1919-23. Väkivaltaisuudet jatkuivat vielä näiden operaatioiden jälkeenkin.


title: Waziristan

text: Pakistanin itsenäistyminen toi muutoksia Waziristaniin. Vakinaisen armeijan varuskunnat korvattiin paikallisilla puolisotilaallisilla joukoilla ja alueelle tuli nyt myös kouluja ja sairaaloita. Monet paikalliset työskentelivät eri puolilla Pakistania. Luotettavien väestönlaskentojen puutteesta huolimatta Waziristanin väestön tiedetään kasvaneen selvästi 1900-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Väestönkasvu johti omiin ongelmiinsa alueen heimojen välillä. 1970-luvulla hallitusten joukkojen piti puuttua väkivaltaisuuksiin mahsudien ja wazirien heimojen välillä. Afganistanin sodan myötä Waziristanista ontullut merkittävä piilopaikka Afganistanin Taliban-liikkeen taistelijoille. Pakistanin hallitus on taistellut Yhdysvaltojen painostuksesta Taliban-taistelijoita vastaan alueella.


title: Waziristan

text: Waziristanin väestön valtaosa on pataaneja. Wazirit ovat pataaniheimo, joiden mukaan Waziristan on nimetty. Toinen alueella vaikuttava heimo ovat mahsudit, joita asuu etenkin Etelä-Waziristanin keskiosissa. Alueella on perinteisesti harjoitettu lähinnä maanviljelyä ja karjanhoitoa, jota ovat tukeneet kauppa, kaivostoiminta, pienimuotoinen teollisuus ja ryöstöretket.


title: HMS Cowslip (K196)

text: HMS Cowslip (viirinumero K196) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Cowslip (K196)

text: Alus tilattiin 8. huhtikuuta 1940 Belfastista Pohjois-Irlannista Harland and Wolffilta. Sen köli laskettiin 16. tammikuuta 1941 telakkanumerolla 1105 ja alus laskettiin vesille 28. toukokuuta. Alus valmistui kolmisen kuukautta myöhemmin 9. elokuuta.


title: HMS Cowslip (K196)

text: Aluksen muutostyöt kauppalaivaksi peruutettiin vuonna 1948 ja se romutettiin huhtikuussa 1949.


title: Fridolf Höök

text: Fridolf Fabian Höök (, "Fridolf Kirillovitš Gek"; 30. joulukuuta 1836 Danskog, Tammisaari – heinäkuussa 1904 Vladivostok, Venäjä) oli suomalainen merikapteeni, valaanpyytäjä, tutkimusmatkailija, kansanperinteen kerääjä ja Amur-joen varteen Venäjän Kaukoitään vuonna 1868 perustetun suomalaisen siirtokunnan johtaja.


title: Fridolf Höök

text: Höökin vanhemmat olivat tullilaitoksen luutnantti Erik Höök (1792–1848) ja Ulrika Charlotta Sofia Aminoff (1806–1885). Hänen veljensä oli kanavainsinööri ja tunnettu karhunkaataja Berndt Höök. Fridolf Höök lähti merille jo 13-vuotiaana. Hän suoritti Turun merenkulkukoulussa perämiestutkinnon 1856 ja merikapteenin tutkinnon 1863.


title: Fridolf Höök

text: Keisari Aleksanteri II antoi 1860-luvulle julistuksen jossa luvattiin Amur-joen varrella sijaitseville alueille muuttaville suomalaisille uudisasukkaille verovapaus ja ilmaista viljelysmaata. Höökin johdolla perustettiin Amurinmaan yhtiö jonka tarkoituksena oli luoda Amurinmaalle suomalainen kommunistisia periaatteita noudattava utopiasiirtokunta. Höökin johtama 49 siirtolaisen joukko purjehti 1867–1868 Venäjän Kaukoitään ja he nousivat maihin Strelokissa joka sijaitsi Nahodkan ja Vladivostokin välisellä rannikolla. Siirtokunta hajosi kuitenkin jo muutaman vuoden jälkeen 1870-luvun alussa ja useimmat siirtolaiset palasivat Suomeen mutta siirtokunnan johtaja Höök jäi Venäjän Kaukoitään. Höök oli sittemmin Turussa toimineen "Venäläis-suomalaisen valaanpyyntiyhtiön" palveluksessa valaanpyytäjänä Venäjän Tyynenmeren rannikon vesillä ja hän kartoitti tässä tehtävässä samalla Kamtšatkan niemimaan ja Tšuktšien niemimaan rannikkoalueita. Höök toimi myös alueen kansanperinteen kerääjänä ja hänen keräämälleen esineistölle perustettiin oma osastonsa Vladivostokissa sijainneen Arsenjev-museon etnografiselle osastolle.


title: Fridolf Höök

text: Höök ampui itsensä laivansa kajuutassa Vladivostokissa kesällä 1904. Hänet on haudattu Vladivostokiin ja hänen haudalleen pystytettiin vuonna 1990 muistopatsas Arsenjevin museon ja Höökin jälkeläisten toimesta. Höökin mukaan on nimetty useita lahtia ja niemiä Kaukoidässä. Hänen mukaansa on nimetty myös useita "Škiper Gek" (Шкипер Гек, ”Kippari Höök”) -nimisiä venäläisiä rahtilaivoja.


title: HMS Fritillary (K199)

text: HMS Fritillary (viirinumero K199) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Fritillary (K199)

text: Alus tilattiin 8. huhtikuuta 1940 Belfastista Pohjois-Irlannista Harland and Wolffilta. Sen köli laskettiin 15. helmikuuta 1941 telakkanumerolla 1107 ja alus laskettiin vesille 22. heinäkuuta. Alus valmistui kolmisen kuukautta myöhemmin 1. marraskuuta.


title: HMS Fritillary (K199)

text: Alus myytiin 1947.


title: HMS Genista (K200)

text: HMS Genista (viirinumero K200) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Genista (K200)

text: Alus tilattiin 8. huhtikuuta 1940 Belfastista Pohjois-Irlannista Harland and Wolffilta. Sen köli laskettiin 15. helmikuuta 1941 telakkanumerolla 1108 ja alus laskettiin vesille 24. heinäkuuta. Alus valmistui vielä saman vuoden lopulla 8. joulukuuta.


title: HMS Genista (K200)

text: Alus muutettiin sääalukseksi 1947 nimellä "Weather Recorder".


title: HMS Vervain (K190)

text: HMS Vervain (viirinumero K190) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Vervain (K190)

text: Alus tilattiin 8. huhtikuuta 1940 Belfastista Pohjois-Irlannista Harland and Wolffilta. Sen köli laskettiin 16. marraskuuta 1940 telakkanumerolla 1101 ja alus laskettiin vesille 12. maaliskuuta 1941. Alus valmistui 9. kesäkuuta.


title: HMS Vervain (K190)

text: Saksan laivaston sukellusveneen "U-1208" torpedoimalla upottama Irlannin eteläpuolella 20. helmikuuta 1945.


title: Yunus Mallı

text: Yunus Mallı (s. 24. helmikuuta 1992 Kassel) on saksalais-turkkilainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa 1. FSV Mainz 05:ä. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Mallı on hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän kuuluu myös Turkin jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Yunus Mallı

text: Mallı on Borussia Mönchengladbachin kasvatti. Hän sai peliaikaa ainoastaan seuran kakkosjoukkueessa tehden siinä vuosina 2010–2011 11 ottelussa kaksi maalia. Heinäkuussa 2011 Mallı siirtyi Bundesliigan 1. FSV Mainz 05:een. Hän debytoi pääsarjatasolla lokakuussa 2011 Hertha BSC:iä vastaan. Avauskaudellaan Mallı pelasi 13 ottelua. Ensimmäisen maalinsa Bundesliigassa Mallı teki tammikuussa 2013 SpVgg Greuther Fürthin verkkoon. Se oli hänen kauden ainoa osumansa 14 ottelussa. Parhaimmalla kaudellaan, kaudella 2014–2015 Mallı teki 31 ottelussa kuusi maalia.


title: Yunus Mallı

text: Mallı on edustanut Saksaa kaikissa nuorten maajoukkueissa alle 17-vuotiaista alle 21-vuotiaisiin. Vuonna 2009 hän oli voittamassa alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruutta ja osallistui samana vuonna myös ikäluokan MM-kilpailuihin tehden turnauksessa yhden maalin kahdessa pelaamassaan ottelussa. Mallı sanoi kuitenkin haluavansa edustaa aikuisten maajoukkuetasolla Turkkia, jolle hänellä on myös edustusoikeus. Hän debytoikin Turkin jalkapallomaajoukkueessa marraskuussa 2015 ystävyysottelussa Qataria vastaan.


title: Yunus Mallı

text: Saksa


title: Kaeng Krachanin kansallispuisto

text: Kaeng Krachanin kansallispuisto () on kansallispuisto Thaimaassa. Se sijaitsee Myanmarin rajalla Phetchaburin ja Prachuap Khiri Khanin provinsseissa. Kansallispuisto on Thaimaan suurin, sen pinta-ala on 2 915 neliökilometriä. Alueesta noin 95 prosenttia on metsän peitossa. Kansallispuistossa sijaitsee osittain 45,5 neliökilometrin laajuinen tekojärvi.


title: Kaeng Krachanin kansallispuisto

text: Puistossa on tavattu 355 lintulajia ja 58 nisäkäslajia. Kansallispuiston lintulajistoon kuuluvat isokalakotka, palmukaija, valko-otsapöllönen, sundanhuuhkaja, thaimaansarvinokka, aarnitulitöyhtö, bampusieppo ja okapyrstöharakka. Alueella asuvia nisäkkäitä ovat muun muassa aasiannorsu, kauluskarhu, malaijikarhu, kultasakaali, intiantapiiri, feanmuntjakki ja silmälasilanguri.


title: Metsänhoidonneuvoja

text: Metsänhoidonneuvoja on Suomessa metsätalouden asiantuntija.


title: Metsänhoidonneuvoja

text: Metsänhoidonneuvojan tehtävänä 1930-luvun Suomessa oli herättää maalaisväestössä harrastusta metsän tarkoituksenmukaiseen hoitamiseen sekä pyynnöstä laatia ehdotuksia metsänjakotöiksi ja muiksi metsätöiksi sekä ajan salliessa johtaa tällaisia töitä. Metsänhoidonneuvojan tuli myös antaa maanviljelijöille neuvoja ja opastusta metsänhoitoasioissa yleensä.


title: Metsänhoidonneuvoja

text: Metsänhoidonneuvojat ilmoittivat joka vuoden alussa sanomalehtikuulutuksilla, milloin ja millä osoitteella heitä saattoi tilata.


title: Vince Edwards

text: Vince Edwards (alk. "Vincent Edward Zoino", 9. heinäkuuta 1928 Brooklyn, New York – 11. maaliskuuta 1996 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen elokuva- ja televisionäyttelijä. Hänet muistetaan parhaiten nimiosasta tv-sarjassa Tohtori Ben Casey sekä majuri Cliff Brickerin roolista vuoden 1968 sotaelokuvassa " Paholaisen prikaati".


title: Vince Edwards

text: Edwards syntyi Brownsvillessä New Yorkin Brooklynissa. Kaksosveljensä Anthonyn kanssa hän oli seitsemänlapsisen italialaisperheen kuopus. Hän harrasti kilpauintia ja sai urheilustipendin Ohion valtionyliopistoon.


title: Vince Edwards

text: Vince Edwards opiskeli näyttelijäntyötä Manhattanin American Academy of Dramatic Arts -oppilaitoksessa ja pääsi Hollywoodin pikkustudioiden päärooleihin. Hänen ensimmäinen pääosansa olivat pääosa nuorena lihaskimppuna vuoden 1951 elokuvassa "Mr. Universe]] sekä nimiosa vuoden 1952 intiaanielokuvassa "Hiawatha – länsituulen poika". Hän näytteli yhtä pääosaa myös Stanley Kubrickin varhaisessa film noirissa "Peli on menetetty" (1956).


title: Vince Edwards

text: Tähtistatukseen Vince Edwards nousi vuodesta 1961 vuoteen 1966 tuotetun lääkärisarjan "Tohtori Ben Casey" pääroolissa. Menestyksen myötä Edwards esiintyi myös laulajana usealla musiikkialbumilla. Tarinan mukaan Edwards päätyi Caseyn rooliin eksyttyään väärään koekuvaukseen, jossa etsittiinkin lääkärin eikä hänen luulemaansa liikennelentäjän roolin esittäjää.


title: Vince Edwards

text: Ben Casey -sarjan päätyttyä Edwards palasi elokuvarooleihin ja teki vierailurooleja televisiosarjoissa. Vuonna 1983 hän näytteli päävihollishahmoa tieteiselokuvassa "Ryövärit". Hän pääsi myös ohjaamaan yksittäisiä jaksoja tv-sarjoista kuten "Taisteluplaneetta Galactica".


title: Vince Edwards

text: Edwards kuoli haimasyöpään 1996.


title: Rothesayn linna

text: Rothesayn linna on raunioitunut linna Buten saarella Skotlannissa. Rauniot koostuvat kappelista, porttihuoneesta, vallihaudasta, ympyrän muotoisesta kehämuurista, johon kuuluu neljä pyöreää tornia. Skotlannissa linna on ainutlaatuinen arvioidun aikaisen rakentamisajankohtansa ja ympyrän muotoisen pohjakaavansa vuoksi. Linna siirtyi valtion omistukseen vuonna 1951.


title: Rothesayn linna

text: Kehämuuri on rakennettu noin vuonna 1200 ja sitä on korotettu 1500-luvulla. Sisäpuolella itämuuria vasten kappelin jäännökset, jotka ovat ajoitettu 1400- tai 1500-luvulle.


title: Shane Harper

text: Shane Harper (s. 1. helmikuuta 1989) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka siirtyi vuonna 2017 NHL-seura New Jersey Devilsin organisaatioon. NHL-debyyttinsä hän teki Florida Panthersissa.


title: Shane Harper

text: Ennen ammattilaistasolle siirtymistä Harper pelasi juniorisarja Western Hockey Leaguen joukkueessa Everett Silvertipsissä, jossa pelatessaan hänet valittiin läntisen konferenssin toiseen tähdistöön kaudella 2009–2010.


title: Shane Harper

text: 4. maaliskuuta 2010 Philadelphia Flyers kiinnitti Harperin kolmivuotiseen tulokassopimukseen.


title: Shane Harper

text: 12. kesäkuuta 2013 Harper kaupattiin Flyersistä New York Islandersiin neljännen kierroksen varauksen kanssa vaihdossa puolustaja Mark Streitiin.


title: Shane Harper

text: Harper ei saanut uutta sopimusta Islandersissa ja teki 9. syyskuuta 2013 vapaana agenttina yhden vuoden mittaisen sopimuksen AHL:ssä pelaavan Chicago Wolvesin kanssa. Kaudella 2014–2015 Harper teki pelasi Wolvesin hyökkäyspäässä hyvin sijoittuen koko liigan maalipörssissä kolmannelle sijalle 32 tekemällään maalilla. Yhteensä hän teki 50 tehopistettä 75 ottelussa.


title: Shane Harper

text: 1. heinäkuuta 2015 Harper teki jälleen NHL-sopimuksen, kun siirtyi vuoden kaksisuuntaisella sopimuksella Florida Panthersiin. Harper teki NHL-debyyttinsä Panthersissa kaudella 2016–2017, jolloin hän pelasi joukkueessa 14 ottelua ja teki niissä 3 pistettä. New Jersey Devils hankki hänet kesken kauden Panthersista vaihdossa Reece Scarlettiin.


title: Sorto

text: Sorto on Järvenpään 8. kaupunginosa. Se sijaitsee noin puolitoista kilometriä kaupungin keskustasta luoteeseen. Vuoden 2014 lopussa kaupunginosassa asui 1 538 ihmistä.


title: Sorto

text: Kaupunginosassa sijaitsee esimerkiksi Kivipuiston monipalvelukeskus. Myös Pietolan teollisuusalue on osa kaupunginosaa.


title: Valkjärvi (Somero)

text: Valkjärvi on Paimionjoen vesistöön kuuluva järvi Someron ja Tammelan rajalla. Paimionjoen vesistössä järvi kuuluu Pajulanjoen valuma-alueeseen. Sen pinta-ala on 64,93 hehtaaria, rantaviivan pituus 6,32 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 119,6 metriä.


title: Valkjärvi (Somero)

text: Järvi jakautuu kahteen altaaseen: pääosin Someron puolella sijaitsevaan Takajärveen ja pääosin Tammelan puolella sijaitsevaan Etujärveen, joita erottaa toisistaan kapea salmi. Järven Someron puoleiselle osalle on tehty hoitosuunnitelma vuonna 2005.


title: Valkjärvi (Somero)

text: Järven luusua on pohjoisessa Tammelan puolella. Laskuojana on Höylänoja, joka yhtyy Tartlamminsuolta, Someron ja Tammelan rajalta alkunsa saavaan Suojokeen, joka on yksi Paimionjoen sivujoen Pajulanjoen latvahaaroista Tammelassa.


title: Valkjärvi (Somero)

text: Järven rannat jakautuvat etelässä Somerniemen Palikaisten, Keltiäisten ja Salkolan kylien kesken. Järven pohjoisosa kuuluu Tammelan Letkun kylään. Lähin vakinainen asutus on Valkeaviidan kulmakunnalla Tammelan Letkun ja Somerniemen Salkolan kylien rajalla järven koillispuolella. Itse järven rannoilla on vain vapaa-ajan asutusta.


title: Yleisurheilun Aasian-mestaruuskilpailut 2015

text: Vuoden 2015 yleisurheilun Aasian-mestaruuskilpailut käytiin 3. kesäkuuta – 7. kesäkuuta Wuhanissa, Kiinassa.


title: Yhdessä (Robinin albumi)

text: Yhdessä on Robinin 9. lokakuuta 2015 julkaistu viides studioalbumi, jolla hän duetoi suomalaisten artistien kanssa.


title: Yhdessä (Robinin albumi)

text: Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistulla ”Yö kuuluu meille” -kappaleella Robin lisäksi esiintyvät Santa Cruz, Nikke Ankara, Brädi sekä Jussi 69. Kappale on saanut vaikutteita Aerosmith ja Run-D.M.C. -yhtyeiden yhteiskappaleesta ”Walk This Way”. Toinen single ”Milloin nään sut uudestaan?” julkaistiin 5. lokakuuta 2015. Tammikuussa 2016 albumilta julkaistiin kolmantena singlenä kappale ”Miten eskimot suutelee?”, jonka vierailevana artistina on Sanni.


title: Yhdessä (Robinin albumi)

text: Albumi sijoittui ensimmäiseksi Suomen virallisella listalla.


title: Yhdessä (Robinin albumi)

text: Albumin perusversio sisältää 12 eri kappaletta, joista 10 on Robinin omia kappaleita. ”Vahva”-kappale on julkaistu alun perin Elastisen "Iso kuva" -albumilla ja ”Silmät kii” -kappale JVG:n "247365"-albumilla.


title: Yhdessä (Robinin albumi)

text: Deluxe-versio sisältää perusversion lisäksi bonuskappaletta, joilla vierailevat country-yhtye Steve ’n’ Seagulls sekä pianisti Iiro Rantala.


title: Yhdessä (Robinin albumi)

text: Super Deluxe -versio sisältää perusversion ja deluxe-version kappaleiden lisäksi aiemmin julkaisemattoman kappaleen ”Salamatie”, jolla vierailee Softengine-yhtye sekä remixit kappaleista ”Salamatie” ja ”Miten eskimot suutelee?”. Versiolla on myös DVD, jolla on Robinin konsertti Helsingin Kulttuuritalolta, "Yhdessä"-dokumentin sekä viisi musiikkivideota.


title: Kindertotenlieder

text: Kindertotenlieder (suom. lauluja lasten kuolemasta) on Gustav Mahlerin vuosina 1901–1904 säveltämä laulusarja soololaulajalle (baritoni tai mezzosopraano) ja orkesterille. Mahlerin tytär, joka oli syntynyt hieman ennen teossarjan valmistumista, kuoli neljän vuoden iässä. Mahler kirjoitti myöhemmin Guido Adlerille ettei olisi pystynyt säveltämään teossarjaa tyttärensä kuoleman jälkeen.


title: Painonheitto olympialaisissa

text: Painonheitto on kuulunut olympialaisten ohjelmaan kaksi kertaa, vuosien 1904 ja 1920 olympialaisissa. Lajin ainoat olympiavoittajat ovat Yhdysvaltain Pat McDonald ja Kanadan Étienne Desmarteau. Yhdysvaltalaisten ja kanadalaisten lisäksi lajin olympiakilpailuihin osallistui ruotsalaisia ja suomalaisia urheilijoita.


title: T. J. Hensick

text: Timothy James Hensick (s. 10. joulukuuta 1985) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa keskushyökkääjän paikalla NHL-seura Carolina Hurricanesin organisaatiossa.


title: T. J. Hensick

text: Hensick varattiin 88. pelaajana Colorado Avalancheen. Ennen tätä hän oli pelannut amatöörinä Honeybaked Hockey Programissa sekä United States National Development Programissa. Hän pelasi neljä kautta vuosina 2003-2007 Michiganin yliopiston jääkiekkojoukkueessa. Kaudella 2006-2007 Hensick oli liigan pörssin ykkönen 69 tehopisteellä ja 46 syöttöpisteellä, muttei kuitenkaan ollut kolmen finalistin joukossa kilpailussa Hobey Baker Awardista. Hänet kuitenkin nimettiin NCAA:n amerikkalaisten tähdistöjoukkueeseen. Yliopistourallaan Michiganin joukkueessa Wolverinesissa Hensick teki yhteensä 222 tehopistettä. Kyseinen määrä oli vuosikymmenen suurin ja hänet palkittiin myöhemmin paikalla vuosikymmenen tähdistöjoukkueessa.


title: T. J. Hensick

text: Viimeisen Wolverinesissa pelaamansa kauden jälkeen Hensick ja Colorado Avalanche solmivat kolmivuotisen tulokassopimuksen 11. huhtikuuta 2007. Hensick debytoi ammattilaistasolla kaudella 2007-2008 Avalanchen AHL:ssä pelanneessa farmiseura Lake Erie Monstersissa. Ylös NHL:n puolelle Hensick kutsuttiin ensimmäisen kerran 29. marraskuuta 2007. Hän teki debyyttinsä NHL:ssä 3-2 -tappioon päättyneessä ottelussa San Jose Sharksia vastaan päivää myöhemmin 30. marraskuuta 2007. Hensick iski ensimmäisen maalinsa toisessa pelaamassaan ottelussa Avalanchen voittaessa Los Angeles Kingsin lukemin 5-2 joulukuun ensimmäisenä päivänä vuonna 2007. Hänet nimettiin Lake Erien joukkueesta ainoana pelaajana vuoden 2008 AHL:n tähdistöotteluun. Hän pelasi PlanetUSAssa ja teki kaksi maalia sekä kaksi syöttöpistettä joukkueen hävitessä rangaistuslaukauksilla lukemin 9-8 Canadian AllStarsille.


title: T. J. Hensick

text: Hensick onnistui pääsemään kauden 2009-2010 alussa Avalanchen avauskokoonpanoon. Hän kuitenkin jäi vain varahyökääjäksi ja pelasi ainoastaan seitsemän peliä ennen kuin hänet asetettiin waiver -listalle 25. marraskuuta 2009. Yksikään muu NHL-joukkue ei kuitenkaan poiminut häntä ja hän siirtyi listan läpäistyään AHL:ään Lake Erieen ja oli Monstersin joukkueen sisäisen pistepörssin ykkönen tekemillään 70 pisteellä. Joulukuussa Hensick nimettiin AHL:n kuukauden parhaaksi pelaajaksi. Hänestä tuli Monstersin seurahistorian ensimmäinen palkinnon saanut pelaaja. Hänet valittiin myös pelaamaan vuoden 2010 AHL:n tähdistöottelussa korvaamaan loukkaantunutta joukkuetoveriaan Darren Haydaria ollen jälleen Lake Erien ainoa edustaja ottelussa.


title: T. J. Hensick

text: 17. kesäkuuta 2010 Hensick ei onnistunut saamaan jatkosopimusta Avalancheen ja hänet kaupattiin St. Louis Bluesiin vaihdossa Julian Talbotiin. 14. heinäkuuta 2010 Hensick ja St. Louis solmivat yhden vuoden mittaisen kaksisuuntaisen sopimuksen. Osallistuttuaan St. Louisin harjoitusleirille ennen kautta 2010-2011, Hensick lähetettiin AHL:ään farmiseura Peoria Rivermeniin kesken harjoituskauden. Kauden aikana Hensick kutsuttiin Rivermenistä tekemään debyyttinsä St. Louisin paidassa ja pelaamaan samalla sadannen NHL-ottelunsa Detroit Red Wingsiä vastaan 17. marraskuuta 2010. Kauden lopussa hän oli pelannut St. Louisissa 13 ottelua ja onnistunut niiden aikana kerran maalinteossa.