title: Wkra-joen taistelut

text: Vihollisuudet alkoivat aika pian. Bennigsen nimitettiin armeijan komentajaksi ja hän ryhtyi yllätykselliseen talvioperaatioon hyökkäämällä alkuvuodesta 1807 ranskalaisten vasempaan sivustaan. Mohrungenin taistelu taisteltiin 25. tammikuuta (J: 13. tammikuuta). Napoleon teki vastahyökkäyksen 03. helmikuuta (J: 22. tammikuuta) Jonkowon taistelussa ja 06. helmikuuta (J: 25. tammikuuta) oli Hoofen taistelu ennen suurta Eylaun taistelu. Napoleonin rintaman oikealla sivustalla V armeijakunta taisteli Ostrolekassa erillisen taistelun venäläisiä vastaan 16. helmikuuta (J: 04. helmikuuta).


title: Tung Chee-hwa

text: Tung Chee-hwa (s. 1937) oli Hongkongin ensimmäinen hallintojohtaja sen jälkeen, kun Yhdistynyt kuningaskunta luovutti alueen Kiinalle vuonna 1997. Hän erosi tehtävistään vuonna 2005 virallisesti terveyssyiden takia saatuaan ensin kritiikkiä Pekingistä tehottomuudesta.


title: Tung Chee-hwa

text: Tung syntyi rikkaaseen perheeseen Shanghaissa vuonna 1937. Hänen isänsä oli Oriental Overseas Container Line -nimisen laivayhtiön perustaja. Tung muutti Hongkongiin ollessaan kymmenvuotias ja vuonna 1982 hän peri isänsä aseman laivayhtiössä. Vuonna 1993 Hongkongin viimeinen brittikuvernööri Chris Patten nimitti hänet kaupungin hallintoon. Tungista tuli myös poliittisesta kokemattomuudestaan huolimatta suosikkiehdokas suunnitellun vallanvaihdoksen jälkeiseen hallintojohtajan asemaan, sillä hänestä pitivät niin britit kuin kiinalaiset ja hongkongilainen talouseliittikin. 400-hengen vaalikomitea valitsikin hänet hallintojohtajaksi suurella äänten enemmistöllä.


title: Tung Chee-hwa

text: Virkakaudellaan Tung pyrki uudistamaan siirtomaahallinnon aikaista järjestelmää ja aloitti esimerkiksi suuren asuntojen rakennuskampanjan. Tätä hankaloitti kuitenkin Aasian talouskriisi ja Tungia syytettiin sitä seuranneesta asuntomarkkinoiden romahduksesta, sekä myös tukijoidensa suosimisesta. Tästä huolimatta Tung valittiin myös seuraavalle kaudelle vuonna 2002. Tungin toisella virkakaudella tuli uusia ongelmia. SARS-epidemia ja sitä seurannut paniikki hankaloittivat elämää Hongkongissa vuoden 2003 alussa. Saman vuoden heinäkuussa Tungin ajama keskushallintoa vahvistava lakiuudistus herätti 500 000:n henkilön mielenosoitukset ja siitä jouduttiinkin luopumaan liberaalipuolueen vedettyä kannatuksensa aloitteelle. Pekingin puoluejohtajat arvostelivat Tungia heikkoudesta ja vuonna 2005 hän joutuikin eroamaan virallisesti terveyssyiden takia. Uransa jälkeen Tung sai kuitenkin Grand Bauhinia Medal -kunniamerkin, sekä kaksi kunniatohtoriutta työstään Hongkongissa.


title: Joona (profeetta)

text: Joona on juutalaisten, kristittyjen ja muslimien kunnioittama profeetta. Parhaiten Joona tunnetaan Joonan kirjassa kerrotusta Joonan vastahakoisesta profetiointimatkasta Niniveen. Yleisesti hänen uskotaan eläneen 700-luvulla eaa.


title: Joona (profeetta)

text: Toisen kuninkaiden kirjan mukaan Joona oli Amittain poika Gat-Heeferin kylästä läheltä Nasaretia. Joona profetioi Israelin raja-alueiden palauttamisesta Israelin hallintaan. Kuningas Jerobeam II (782 eaa. - 753 eaa.) saikin kyseiset maa-alueet vallattua ja näin täytti Joonan profetian.


title: Joona (profeetta)

text: Tämän lyhyen maininnan perusteella Joonan uskotaan profetoineen n. 780-luvulla eaa. Kuninkaiden kirjan maininnan profeetta Joonasta ymmärretään yleisesti viittaavan nimenomaan Joonan kirjan Joonaan, sillä molemmilla kerrotaan olevan samanniminen isä.


title: Joona (profeetta)

text: Jumala antoi Joonalle tehtävksi mennä Assyrian kaupunkiin Niniveen ja julistaa siellä, että Jumala on päättänyt rangaista Niniveläisiä heidän pahuutensa vuoksi. Joona kuitenkin pakenee ja lähtee laivalla Välimerelle päinvastaiseen suuntaan. Jumala nostattaa suuren myrkyn merelle ja merimiehet heittävät arpaa saadakseen selville kenestä se johtuu. Joona lopulta tunnustaa, että myrsky johtuu hänen pakenemisestaan. Kun muu ei auta, niin merimiehet heittävät Joonan mereen ja myrsky tyyntyi saman tien.


title: Joona (profeetta)

text: Suuri kala kuitenkin nielaisee Joonan ja Joona viettää kalan vatsassa kolme päivää ja kolme yötä, jonka jälkeen kala oksentaa Joonan Jumalan käskystä kuivalle maalle. Joona lähtee lopulta Niniveen julistamaan kaupungin tuhoa. Kaupungin asukkaat kuitenkin kääntyvät ja Jumala peruu rangaistuksensa.


title: Joona (profeetta)

text: Joona raivostuu, koska hän oli odottanut Jumalan rankaisevan kaupunkia. Hän kyhää katoksen kaupungin ulkopuolelle ja hänen ainoa ilonsa on Jumalan sinne kasvattama risiinikasvi, joka antaa hänelle varjoa. Kun Jumalan vaikutuksesta kasvikin kuivettuu, Joona raivostuu ja tahtoo kuolla. Kirja päättyy avoimeksi jäävään tilanteeseen, joka hakee kontrastia Joonan vihasta ja Jumalan rakkaudesta pakanallista kaupunkia kohtaan.


title: Joona (profeetta)

text: Joonan kirja ei tarkalleen kerro mihin aikaan kirjan tapahtumat sijoittuvat. Joyce Baldwinin mukaan tekstin yksityikohdista voidaan kuitenkin päätellä, että historiallisesti tapahtumat sopivat kuningas Jerobeam II elinajalle. Joonan kirja on todennäköisesti kuitenkin kirjoitettu paljon myöhemmin, joten on myös mahdollista, että kirjan kirjoittaja on käyttänyt Joonan nimeä kertomuksensa sankarihahmolle. Joonan kirjan kertomuksen teksti antaa ymmärtää, että kirjan kirjoittamisen aikana Ninive ei enää ollut suuri kaupunki. Ninive tuhoutui lähes täysin vuonna 606 eaa., joten kirja lienee kirjoitettu sen jälkeen, mutta kuitenkin ennen 200-lukua eaa., jolloin Vanhan Testamentin profeettakirjojen kaanon vakiintui.Tarkemmin kirjoitusajankohtaa on vaikea varmuudella määrittää.


title: Joona (profeetta)

text: Myös Koraanin mukaan Joona oli profeetta. Koraanin kymmenes suura on nimeltään Joonan suura, jonka lisäksi Joona mainitaan neljässä muussakn Koraanin suurassa. Joskus Koraanissa käytetään nimen Yūnnus (Joona) sijasta ilmaisua Dhū-n-Nūn, ”kalan nielemä mies”.


title: Joona (profeetta)

text: Perimätiedon mukaan Joona haudattiin Niniven lähistölle, nykyisen Irakin Mosuliin. Mosulissa sijaitsi Joonan nimellä tunnettu sunni-islamilainen moskeija. Moskeijan sisällä oli hauta, jonka useat kristityt ja muslimit uskoivat Joonan haudaksi. ISIS-järjestön taistelijat kuitenkin räjäyttivät haudan heinäkuussa 2014.


title: Pettu-Eerikki

text: Pettu-Eerikki on Kankaanpäässä, Venesjärven kylässä sijaitseva matkailuyritys, joka käsittää ravintolan, majoituspalvelun ja museon. Pettu-Eerikissä on myös hevostalli sekä Pohjois-Satakunnan historiaa käsittelevä "Sortokausista Vaaran Vuosiin"-näyttely.


title: Pettu-Eerikki

text: Ravintolan päärakennus on rakennettu Aukeenpään tilan entiseen navettarakennukseen. Tilan pihalla sijaitseva kuivuri on restauroitu tanssitilaksi. Tilan pihalla on lisäksi Kankaanpään yhteislyseon tontilla aiemmin sijainnut vanha savupirtti. Savupirtti on saanut lempinimensä "Mimmin museo" kankaanpääläisen paikalliskulttuurin keräilijä Martta Sevion mukaan.


title: Pettu-Eerikki

text: Pettu-Eerikissä on kaksi ravintolatilaa, Eerikin sali sekä Nahkurin orret. Eerikin salin kaikki käyttöesineet ovat antiikkiesineitä eri aikakausilta. Nahkurin orsien eli kidutuskammion seinät on vuorattu osittain Porin Puuvillan puretuista tiilistä, ja tilan sisustukseen kuuluu muun muassa Saksassa 1800-luvun lopulla käytössä ollut mestauskirves.


title: Pettu-Eerikki

text: Näyttely käsittelee Pohjois-Satakunnan alueen historiaa 1800-luvun lopun sortovuosista noin 1950-luvulle sijoittuviin vaaran vuosiin. Näyttelyn esineistö käsittää valokuvien lisäksi muun muassa lehdistö- ja propagandamateriaalia, sotilasvälineistöä, uniformuja, tietoja väestörakenteesta sekä käyttöesineitä. Näyttelyssä on myös presidentti ja Suomen marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheimin talvi- ja jatkosodan aikana käyttämä suikka.


title: Niujien moskeija

text: Niujien moskeija on moskeija Pekingissä Kiinassa. Moskeija rakennettiin vuonna 996 Liao-dynastian aikaan ja on kaupungin vanhin.


title: Assa Abloy

text: Assa Abloy AB on ruotsalainen lukkovalmistaja, ja maailman suurin lukkovalmistaja myyntimäärän perusteella.


title: Assa Abloy

text: Yhtiön nimi on ASSA ABLOY. ASSA tulee sanoista August Stenman Stenman August Nimi Abloy tulee vuonna 1918 perustetun Ab Låsfabriken Lukkotehdas Oy:n nimestä, jonka nimeksi tuli seuraavana vuonna Ab Lukko Oy. Vuonna 1990 nimeksi vaihtui Abloy Oy.


title: Assa Abloy

text: Emil Henriksson, Abloyn perustaja, keksi haittalevylukon, ja Assa Abloy tuottaa edelleen laajaa valikoimaa kyseisiä lukkoja Abloy-brändin alla.


title: Assa Abloy

text: Assa Abloy syntyi vuonna 1994, kun ASSA AB irrotettiin ruotsalaisesta vartiointiyritys Securitas AB:sta. Pian tämän jälkeen yhtiö hankki omistukseensa suomalaisen lukkovalmistaja Abloy Oy:n (tuolloin osa Wärtsilää). Yhtiö hakeutui myöhemmin samana vuonna Tukholman pörssiin.


title: Assa Abloy

text: Vuodesta 1995 lähtien Assa Abloy on tehnyt yli 150 yritysostoa. Muutamia näistä ovat Yale lock, lukkoyhtiö Medeco Yhdysvalloissa, Mul-T-Lock Israelissa, Fichet-Bauche Ranskassa, ja VingCard Elsafe International Norjassa. Yhtiön kaksi suurinta osakkeenomistajaa ovat Latour ja Melker Schörling AB.


title: Assa Abloy

text: Assa Abloy irtisanoi 1 800 työntekijäänsä ja sulki 15 yksikköään vuonna 2009. Yhtiön tulot vuonna 2014 olivat 56 843 miljoonaa Ruotsin kruunua.Assa Abloylla on viisi toimialaa: "EMEA" (toimii Euroopassa, Lähi-idässä ja Afrikassa), "Americas" (toimii Pohjois- ja Etelä-Amerikassa), "Asia-Pacific" (toimii Aasiassa ja Oseaniassa), "Global Technologies" ja "Entrance Systems".


title: Assa Abloy

text: Assa Abloylla on viisi pääkilpailijaa: Ingersoll-Rand (Yhdysvallat), Stanley Black & Decker (Yhdysvallat), Dorma (Saksa), Kaba (Sveitsi) ja Hörmann (Saksa). Ne kaikki ovat vahvoja omilla kotimarkkinoillaan sekä kansainvälisellä läsnäolollaan. Aasiassa on monia pienempiä kilpailijoita. Yhdelläkään niistä ei kuitenkaan ole hallitsevaa asemaa.


title: Assa Abloy

text: Assa Abloy on yksi Partners-jäsenistä Tukholman kauppakorkeakoulun yrityksille tarkoitetussa kumppaniohjelmassa, joka rahoittaa korkeakoulua ja toimii sen kanssa tiiviissä tutkimus- ja koulutusyhteistyössä. Vuonna 2015 Assa Abloy liittyi kumppaniksi KTH Thingsiin, joka on yrityksille tarkoitettu start-up-keskus The Internet of Things -alueella.


title: Assa Abloy

text: Forbes nimittää Assa Abloyn yhdeksi maailman 100 innovatiivisimmista yrityksistä. Vuonna 2013 sijoitus on 78 ja vuonna 2014 puolestaan 93.


title: Iso villihanhipagodi

text: Iso villihanhipagodi tai Suuri villihanhipagodi () on buddhalaispagodi Xi’anissa Shaanxin maakunnassa Kiinassa. Se sijaitsee "Suuren äidinrakkauden temppelissä" (Da Ci’en Si), noin 4 kilometriä kaupungin keskustasta etelään. Pagodi on Xi’anin tunnusrakennus ja se esiintyy myös kaupungin vaakunassa.


title: Iso villihanhipagodi

text: Pagodi rakennettiin vuonna 652 pyhien kirjoitusten ja buddhalaispatsaiden säilytyspaikaksi. Munkki Xuanzang toi aarteet silloiseen Chang’aniin Intiasta. Keisarina Wu Zetian rakennutti alun perin viisikerroksiseen pagodiin kaksi kerrosta lisää vuonna 701 ja 704, jolloin siitä tuli 64 metriä korkea.


title: Iso villihanhipagodi

text: Vuonna 2014 Iso villihanhipagodi pääsi muiden kohteiden, mm. Pienen villihanhipagodin, kanssa Unescon maailmanperintökohteeksi osana silkkitietä.


title: Lugujärvi

text: Lugujärvi on järvi Yunnanin–Guizhoun ylängöllä Sichuanin ja Yunnanin maakuntien rajalla Kiinassa. Järvi sijaitsee 2 685 metrin korkeudella merenpinnasta. Naxeihin kuuluvaa moso-kansaa asuu järven ympärillä.


title: Luciano Martins

text: Luciano Luís Turconi Martins (s. 3. maaliskuuta 1963 Porto Alegre, Brasilia) on entinen brasilialainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hän on ensimmäinen Suomen jalkapallosarjoissa esiintynyt brasilialainen ja myös yksi ensimmäisistä brasilialaisista Saksan pääsarjassa Bundesliigassa.


title: Luciano Martins

text: Porto Alegressa syntynyt Martins saapui Suomeen vuonnan 1985 ja edusti kahden kauden ajan Lahden Reipasta silloisessa I divisioonassa. Lahdesta hän siirtyi Portugalin liigan Portimonensen kautta tuolloin ensimmäistä kertaa Bundesliigassa pelanneen FC 08 Homburgin riveihin. Saksassa viettämänsä kauden jälkeen Martins palasi Portugaliin, jossa hän pelasi maan kahdella korkeimmalla sarjatasolla neljän vuoden ajan. Vuonna 1992 Martins teki sopimuksen Tampereen Ilveksen kanssa ja edusti Veikkausliigassa myös FC Kuusysiä sekä FC Lahtea ennen siirtymistään Ykkösen FC Hämeenlinnaan. Martins pelasi Veikkausliigassa neljän kauden aikana yhteensä 64 ottelua, joissa teki 17 maalia.


title: Luciano Martins

text: Peliuransa jälkeen Martins toimi vuodet 2003–2010 FC Lahden kakkosvalmentajana sekä lyhyen aikaa myös päävalmentajana syksyllä 2007, jolloin hänet nimitettiin tehtävästä eronneen Antti Muurisen tilalle. Martins on valmentanut myös lahtelaista City Starsia. Nykyään hän työskentelee Lahdessa ravintoloitsijana.


title: Black Angels (albumi)

text: Black Angels on yhdysvaltalaisen jousikvartetti Kronos Quartetin albumi, joka julkaistiin vuonna 1990 levymerkillä Nonesuch Records.


title: Honkatalot

text: Honkatalot on suomalainen hirsitaloja ja -huviloita sekä pre-cut-puutaloja valmistava yritys. Yhtiön Töysässä sijaitsevasta tehtaasta toimitetaan vuosittain n. 200 hirsirakennusta ja puutaloa ympäri maailmaa. Yhtiön liikevaihto vuonna 2013 oli 16,217 miljoonaa euroa.


title: Honkatalot

text: Yrityksen toteuttama kaupunkihirsitalo voitti vuonna 2013 Hirsitaloteollisuus ry:n Vuoden hirsirakennuskilpailun.


title: Honkatalot

text: Yhteistyössä Plusarkkitehtien kanssa suunniteltu Plushuvila-mallisto on voittanut kansainvälisiä suunnittelupalkintoja, kuten Fennia-palkinto vuonna 2007 sekä Good Design Award vuonna 2007


title: Levoniemenjärvi

text: Levoniemenjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Levoniemenjärvi

text: Järven pinta-ala on 16 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 350 metriä. Siihen laskee kaksi ojaa. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 600 metriä pitkä laskuoja Lintumaanjärveen.


title: Levoniemenjärvi

text: Järven rantaviiva on 2,2 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven etelärannat ovat soistuneita. Rannoille on rakennettu 15 loma-asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13607.


title: Levoniemenjärvi

text: Järvi on kirkasvetinen ja karu. Järvi on matala minkä vuoksi siitä vähenee talvisin happi, mutta sen yleisluokitus on hyvä.


title: Levoniemenjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Poikipolianen järvet", jolla viitattiin myös Lintumaanjärveen. Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimenä luki "Poikkipuolijärvi". Lähes koko järvi oli peitetty ruohikkomerkeillä.


title: Lintumaanjärvi (Tammela)

text: Lintumaanjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Lintumaanjärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 600 metriä. Siihen laskee viisi ojaa, joista yksi on Levoniemenjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 2,3 kilometriä pitkä Syrjälänpuro, joka laskee Herttuanjärveen.


title: Lintumaanjärvi (Tammela)

text: Järven rantaviiva on 2,1 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven rannat ovat soistuneita lounais- ja pohjoispäässä. Rannoille on rakennettu vain muutama loma-asunto, joille johtaa tiet Liesjärveltä.


title: Lintumaanjärvi (Tammela)


title: Lintumaanjärvi (Tammela)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Poikipolianen järvet", jolla viitattiin myös Levonniemenjärveen. Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Lintumaajärvi".


title: Kakarilammi (Tammela)

text: Kakarilammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Kakarilammi (Tammela)

text: Lammen pituus on 100 metriä ja leveys 50 metriä. Se sijaitsee keskellä ojittamataonta ja lähes puutonta suota, mutta lammelle on kaivettu yksi 700 metriä pitkä purkausoja, joka laskee Herttuanjärveen. Lammen lähiympäristö on avosuota eikä sinne ole rakennettu mitään. Lähin rakennus seisoo keskellä suota 60 metrin etäisyydellä. Viereinen Kakarlamminmäki kohoaa 32 metriä suonpintaa ylemmäksi.


title: Kakarilammi (Tammela)

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimenä luki "Kakkarala".


title: Tuulikki Alkio

text: Alli Kirsti Tuulikki Alkio o.s. Holvia (15. joulukuuta 1920 Helsinki – 12. huhtikuuta 2007 Espoo) oli suomalainen toimittaja ja lehdistösihteeri. Hän suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1939 ja opiskeli sen jälkeen sekä Helsingin yliopistossa että Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Hänen vanhempansa ovat kirvesmies Martin Holm ja Hilja Lindfors.


title: Tuulikki Alkio

text: Toimittajana Alkio aloitti Karjalan Sanomissa (ent. ja myöh. Maakansa > Suomenmaa) Viipurissa, jossa hän työskenteli jatkosodan aikana 1942–1944. Hän työskenteli toimittajana myös Ilkassa 1944–1946, "Maakansassa" 1946–1952 ja Suomen Sosialidemokraatissa ennen kuin siirtyi Kansaneläkelaitoksen lehdistösihteeriksi. Tässä toimessa hän työskenteli vuosina 1967–1984 ja toimi samalla Kansanvakuutuslehden toimitussihteerinä (3.) Kirjoittaessaan Alkio käytti nimimerkkiä Venla.


title: Tuulikki Alkio

text:
Alkio avioitui toimittaja Sameli Alkion kanssa vuonna 1944, ja avioliitosta syntyi kaksi lasta. Pariskunta erosi vuonna 1956.
Alkio on palkitti SLR:n ritarimerkillä vuonna 1964 ja Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla vuonna 1983.


title: Heini Mankki-Simpura

text: Heini Mankki-Simpura (4. marraskuuta 1922 Viipuri – 10. maaliskuuta 2004) toimi ennen eläkkeelleen siirtymistä "Suomenmaa"-lehden päätoimittajana. Hän jäi virasta eläkkeelle vuonna 1983.


title: Heini Mankki-Simpura

text: Heini Mankki oli alkujaan viipurilainen, mutta muutti Helsinkiin työn perässä. Hän oli suorittanut kaupallisia opintoja ja opiskeli nuorena runsaasti kieliä, mikä auttoi arkityössä.


title: Heini Mankki-Simpura

text: Sodanjälkeen Mankki opiskeli Englannissa. Siellä hän tutustui Mauno Koivistoon, joka myöhemmin pääministeriaikanaan kiusoitteli tästä ajasta Mankkia tämän arvostellessa kärjekkäämmin hänen tekojaan.


title: Heini Mankki-Simpura

text: Mankki avioitui vasta vähän ennen eläkkeelleen jäämistään Kansan Uutisten entisen päätoimittajan ja sittemmin Alkoholipolitiikka-lehden päätoimittajan Jorma Simpuran kanssa.


title: Heini Mankki-Simpura

text: Mankki sai aikanaan paljon kiitosta hyvästä asenteestaan ja kiinnostuksesta työtään kohtaan.


title: Heini Mankki-Simpura

text: Hän oli urallaan toimelias ja hänet tunnettiin lehdistötilaisuuksien aktiivisena kysyjänä ja kommentoijana. Mankki oli myös tunnettu Suomen poliittisen ja taloudellisen johdon keskuudessa. Hänen myös kerrotaan saaneen ujutettua uutisensa lehteen silloin, kun se ei onnistunut muilta suomalaisilta toimittajilta.


title: Heini Mankki-Simpura

text: Mankki aloitteli lehdistönuraansa vuonna 1950 Maakansassa, jota johti Pentti Sorvali. Mankin erikoisalaa olivat taloudelliset ja poliittiset asiat. Hän ajoi Kekkosen ajan politiikkaa ja otti aikanaan voimakkaasti kantaa Urho Kekkosen sekä Suomen ja Neuvostoliiton naapuriystävyyden puolesta.


title: Heini Mankki-Simpura

text: Mankki ehti toimia urallaan paitsi toimittajana, myös uutispäällikkönä, toimituspäällikkönä, apulaispäätoimittajana ja kuutena viimeisenä vuotenaan toisena päätoimittajana. Hän teki koko uran maalaisliiton Maakansassa ja sen seuraajassa Suomenmaassa.


title: Heini Mankki-Simpura

text: Mankki oli keskustapuolueen kannattaja aina eläkkeelle siirtymiseensä saakka. Erityisesti hän oli kova Kekkosen kannattaja. Hänen kerrotaan kuitenkin taiteilleen hyvin Suomenmaan johdossa henkilökiistojen yläpuolella mutta samalla hän yhdisti eri voimat tukemaan Urho Kekkosen politiikkaa.


title: Heini Mankki-Simpura

text: Monien muiden kuuluisuuksien ohella Mankki mainittiin Matti Simolan kirjassa, joka kertoi suomalaisten ja KGB:n yhteyksistä.


title: Armi Harju

text: Armi Kanerva Harju (4. kesäkuuta 1928 Kemi – 7. kesäkuuta 2008 Rovaniemi) oli suomalainen toimittaja ja journalistialan ammattiyhdistysaktiivi.


title: Armi Harju

text: Armi Harju syntyi 4. kesäkuuta 1928 Kemissä. Harju aloitti toimittajan uransa 16-vuotiaana, jolloin hän alkoi tehdä satunnaisia iltavuoroja ja kirjoittaa juttuja kemiläiseen Pohjois-Pohja -lehteen. Vuosina 1953–1955 Harju kirjoitti teatteriarvosteluja oululaiseen Pohjolan Työhön. Vakituisen toimittajan työn Harju aloitti 1955 Pohjolan Sanomissa Kemissä.


title: Armi Harju

text: Vuonna 1958 Harju siirtyi töihin Lapin Kansan toimitukseen. Hän kirjoitti lehteen alusta asti kulttuurijuttuja ja teatteriarvosteluja, mutta päätoimiseksi kulttuuritoimittajaksi hänet nimitettiin vasta vuonna 1967. Harju toimi Lapin Kansan kulttuuritoimittajana vuoteen 1984 saakka, jolloin hän siirtyi eläkkeelle.


title: Armi Harju

text: Harju osallistui uransa aikana aktiivisesti ammattiyhdistystoimintaan. Hän hoiti useita luottamustehtäviä sekä Lapin Kansan toimituksessa, Pohjois-Suomen sanomalehtiyhdistyksessä että Suomen Sanomalehtimiesten Liitossa. Harju oli myös yksi Rovaniemen teatterikerhon, Rovaniemen Zonta-kerhon ja Peräpohjolan Sukututkijat ry:n perustajajäsenistä.


title: Armi Harju

text: Armi Harju kuoli 80-vuotiaana Rovaniemellä 7. kesäkuuta 2008.


title: Eeva Rissanen

text: Eeva Rissanen (o.s. Mykkänen, 26. kesäkuuta 1921 Enso – 3. heinäkuuta 2004 Lahti) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli "Etelä-Suomen Sanomien" päätoimittajana vuosina 1972–1986.


title: Eeva Rissanen

text: Rissanen aloitti toimittajan uransa "Ylä-Vuoksen" toimitusharjoittelijana (1940–1941). Ennen päätoimittajanimitystään hän työskenteli myös "Etelä-Saimaan" (1941–1943) ja "Karjalan Sanomien" (1943–1945) toimittajana, "Suomen Sosialidemokraatin" eduskuntatoimittajana (1948–1951), "Työn Voiman" toimitussihteerinä (1951–1952) ja "Etelä-Suomen Sanomien" kotimaanosaston päällikkönä (1967–1972). Lisäksi Rissanen toimi freelancer-toimittajana ja Keski-Suomen keskusammattikoulun yhteiskunnallisten aineiden ja kielten opettajana vuosina 1961–1965. Talvisodan aikana hän työskenteli lääkintälottana.


title: Eeva Rissanen

text: Rissanen oli koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri. Opiskelunsa hän aloitti Helsingin yliopistossa vuonna 1941.


title: Eeva Rissanen

text: Päätoimittajana Rissanen oli mukana Kansainvälisen lehdistöinstituutin IPI:n toiminnassa ja toimi Sanomalehti koulussa -neuvottelukunnan puheenjohtajana. Hän osallistui myös Päijät-Hämeen tutkimusseuran toimintaan.


title: Luettelo Marokon hallitsijoista

text: Tämä on luettelo Marokon hallitsijoista vuodesta 789 jolloin Marokon valtio perustettiin. Vuodesta 1957 Marokon hallitsija sai kuninkaan arvonimen. Sitä ennen hallitsijat kantoivat sulttaanin arvonimeä.


title: Raman Hrabarenka

text: Raman Andrejevitš Hrabarenka (; , "Roman Andrejevitš Graborenko"; s. 24. elokuuta 1992 Mahiljou, Valko-Venäjä) on valkovenäläinen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa KHL:n kiinalaisjoukkue Kunlun Red Starissa. Hän on aiemmin pelannut myös yhden NHL-ottelun New Jersey Devilsissa. "The Hockey News" -verkkolehden mukaan Hrabarenkan vahvuuksiin kuuluu koko, viivapelaaminen, monipuolisuus, laukaus ja ylivoimapelaaminen. Hänen heikkouksiinsa kuuluu kokemattomuus, epätasaisuus ja ajoittaiset turhat jäähyt. Hrabarenka laukoo oikealta.


title: Raman Hrabarenka

text: Hrabarenka siirtyi Pohjois-Amerikkaan jo 17-vuotiaana kaudeksi 2009–2010, jonka hän pelasi EJHL-joukkue Philadelphia Revolutionissa. QMJHL-joukkue Cape Breton Screaming Eagles varasi Hrabarenkan 36. pelaajana . Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2010–2011. Kesken kauden 2011–2012, vuoden 2012 vaihteessa Screaming Eagles kauppasi Hrabarenkan Drummondville Voltigeursiin vaihdossa kesän 2013 kuudennen kierroksen varausvuoroon.


title: Raman Hrabarenka

text: Syyskuussa 2012 Hrabarenka siirtyi try-outille AHL-joukkue Albany Devilsiin. Hän sai harjoitusleirin päätteeksi vuoden mittaisen jatkosopimuksen lokakuussa. Hrabarenkan tulokaskausi AHL:ssä toi 34 runkosarjaottelussa tehot 1+4=5. Heinäkuussa 2013 hän teki kolmivuotisen tulokassopimuksen NHL-joukkue New Jersey Devilsin kanssa. Hrabarenka pelasi kautensa pääosin Albanyssa, jonka tehokkain puolustaja hän oli tehoilla 6+15=21. Hrabarenka pelasi kauden aikana myös viisi ottelua ECHL-joukkue Elmira Jackalsissa. Kaudella 2014–2015 hän debytoi New Jerseyn NHL-joukkueessa, jossa Hrabarenka pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen NHL-ottelunsa runkosarjan toiseksi viimeisellä kierroksella 9. huhtikuuta 2015 vieraissa Tampa Bay Lightningia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.55 minuuttia. Kauden 2015–2016 Hrabarenka pelasi kokonaan farmissa.


title: Raman Hrabarenka

text: Elokuussa 2016 Hrabarenka teki ammattilaistry-out -sopimuksen Toronto Maple Leafsin kanssa. Hän jäi lokakuussa kuitenkin ilman jatkosopimusta. Hrabarenka oli ilman sopimusta joulukuuhun asti, kunnes hän teki loppukauden 2016–2017 kattavan sopimuksen kotimaansa KHL-joukkueen Dinamo Minskin kanssa. Hrabarenkan ensimmäinen kausi toi siellä 16 runkosarja- ja yhdessä playoff-ottelussa tehot 2+6=8. Hän edusti joukkuetta kauden aikana myös Spengler Cupissa. Kaudeksi 2017–2018 Hrabarenka siirtyi jatkamaan KHL-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella Neftehimik Nižnekamskin riveihin. Lokakuussa 2017 seura kuitenkin kauppasi hänet kiinalaisjoukkue Kunlun Red Stariin rahallista korvausta vastaan.


title: Raman Hrabarenka

text: Hrabarenka edusti Valko-Venäjää MM-kilpailuissa vuosina 2012, 2013, 2014 ja 2017. Vuoden 2013 turnauksessa hänet valittiin Tanskaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Vuoden 2014 turnauksessa Hrabarenka voitti Valko-Venäjän sisäisen tehotilaston lukemalla +6. Hän pelasi myös Pyeongchangin olympiakisojen 2018 karsinnoissa.


title: Raman Hrabarenka

text: Hrabarenka pelasi myös alle 20-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2012, jolloin hän voitti hopeaa ja oli nostamassa Valko-Venäjää seuraavaksi vuodeksi A-sarjaan. Hrabarenka jakoi turnauksen tehotilaston voiton Saksan Konrad Abeltshauserin kanssa lukemalla +10 ja hänet valittiin joukkueensa parhaaksi pelaajaksi. Hrabarenka pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2008 ja 2009, joista jälkimmäinen turnaus eteni I-divisioonassa ja päättyi A-lohkon kultaan sekä sarjanousuun.


title: Cage

text: Cage(oik. Chris Palko s. 4. toukokuuta 1973 ) on amerikkalainen rap-artisti joka tunnetaan varhaisesta vaikutuksestaan horrorcore-genressä ja monivaiheisesta ja rujosta elämäntarinastaan.


title: Cage

text:
Palko syntyi sotilastukikohdassa Saksassa hänen isänsä palvellessaan siellä mutta isän väkivaltainen käytös ja herooiniriippuvuus pakottivat perheen muuttamaan takaisin Yhdysvaltoihin. Vuosia myöhemmin Palkon isä uhkasi tappaa muun perheen ja tämän lähdettyä Palko joutui väkivaltaisen isäpuolensa
ohessa ongelmiin kovien huumeiden ja virkavallan kanssa jo alakouluikäisenä. Teini-ikäisenä hänen äitinsä yritti saada hänet kuriin lähettämällä hänet vuodeksi Saksaan setänsä luo mutta joutui sielläkin jatkuvasti pahoinpidellyksi ja kidutetuksi.


title: Cage

text: Työtön ja kouluttamaton Palko eli Yhdysvaltoihin palattuaan kaduilla ja oli saamassa huumausainerikoksista ja pahoinpitelyistä pitkän vankeustuomion mutta hänen äitinsä puuttui tilanteeseen ja kertoi poikansa olevan mielenterveysongelmainen ja syyntakeeton tekemiinsä rikoksiin .18-vuotiaana Palko vietiin mielisairaalaan ja alkoi siellä ollessaan kirjoittaa omia tekstejä mutta virheellisen lääkityksen takia hän muuttui entistä psykoottisemmaksi ja yritti itsemurhaa lukuisia kertoja. Hoitojen päätyttyä hänen ongelmansa jatkuivat mutta hän tutustui muihin nouseviin artisteihin kuten Necroon ja Aesop Rockiin ja liittyi levy-yhtiö Definitive Juxia alustaneisiin projekteihin.


title: Cage

text: Koska valkoihoisten tekemä rap sekä myös horrorcore olivat 90-luvulla vielä nuori ilmiö, Cagella oli myös kaunaa hyvin itsensä kaltaisen artistin Eminemin kanssa ja syytti nousevaa tähteä elämäntarinansa varastamisesta kaupallisessa tarkoituksessa ja kappaleidensa matkimisesta. Cagella on ollut myös erimielisyyksiä entisen ystävänsä Necron ja Army of the PharaohsIsta tutun Esotericin kanssa.


title: Cage

text: Vuonna 2009 Palko ilmoitti raitistuneensa tultuaan isäksi ja aiheet muuttuivat väkivaltaisista fantasioista päihteistä ja mielenterveysongelmista kuntoutumiseen. 2015 Hän ilmoitti Twitterissä lopettavansa uransa mutta julkaisevansa vielä yhden levyn nimellä Cage ja toisen nimellä Sam Hill.


title: Cage

text: Näyttelijä ja artistin hyvä ystävä Shia LaBeouf on suunnitellut ohjaavansa Cagen elämäntarinasta elokuvan


title: Claisen-toisiintuminen

text: Claisen-toisiintuminen on sigmatrooppisiin reaktioihin kuuluva kemiallinen reaktio. Claisen-toisiintumisessa allyylivinyylieetteri toisiintuu γ,δ-tyydyttymättömäksi karbonyyliyhdisteeksi tai allyyliaryylieetteri toisiintuu o-substituoiduksi vinyylifenoliksi. Reaktio on saanut nimensä löytäjänsä Rainer Ludwig Claisen mukaan. Claisen raportoi reaktion ensimmäisen kerran vuonna 1912. Reaktio on käyttökelpoinen tapa valmistaa uusia hiiliatomien välisiä sidoksia. Luonnossa esiintyvä Claisen-toisiintuminen on korismaattimutaasientsyymin katalysoima korismiinihapon toisiintuminen prefeenihapoksi.


title: Claisen-toisiintuminen

text: Ensimmäiset raportoidut Claisen-toisiintumiset olivat allyylivinyylieettereiden toisiintuminen kuumennettaessa tyydyttymättömiksi karbonyyliyhdisteiksi. Myöhemmin Claisen huomasi, että myös aryylivinyylieetterit toisiintuvat samankaltaisesti kuumennettaessa. Claisen-toisiintuminen on [3,3]-sigmatrooppinen toisiintuminen, jossa muodostuu tyydyttymätön karbonyyliyhdiste. Mikäli happiatomin viereisiin hiiliatomeihin on sitoutunut muu substituentti kuin vetyatomi, on muodostuva kaksoissidos (E)-isomeeri.


title: Claisen-toisiintuminen

text: Aromaattisten aryyliallyylieetterien Claisen-toisiintumisten mekanismi on samanlainen, mutta viimeinen vaihe on karbonyyliyhdisteen tautomerisoituiminen fenoliksi. Claisen-toisiintumisella muodostuu o-substituoituja fenoleita. Mikäli kummissakin ortoasemissa on jo substituentti, tapahtuu Claisen-toisiintuminen kaksi kertaa peräkkäin ja allyyliryhmä päätyy p-asemaan fenoliryhmään nähden.


title: Claisen-toisiintuminen

text: Claisen toisiintumisesta on useita muunnelmia. Allyylisesta asetaattiesteristä muodostuu voimakkaan emäksen vaikutuksesta enolaatti, joka pystyy reagoimaan Claisen-toisiintumisella ja muodostuu γ,δ-tyydyttymätön karboksyylihappo. Tätä kutsutaan Ireland–Claisen-toisiintumiseksi ja se tapahtuu jo huoneenlämpötilassa eikä muista Claisen-toisiintumisista poiketen vaadi lämmitystä.


title: Claisen-toisiintuminen

text: Johnson–Claisen-toisiintumisessa aldehydistä tai ketonista muodostettu asetaali tai ortoesteri reagoi allyylisen alkoholin kanssa muodostaen eetterituotteen, joka voi toisiintua tyydyttymättömäksi aldehydiksi, ketoniksi tai esteriksi.


title: Claisen-toisiintuminen

text: Eschenmoser–Claisen-toisiintumisessa ortoamidi eli amidiasetaali reagoi allyylisen alkoholin kanssa muodostaen γ,δ-tyydyttymättömän amidin.


title: Forgetting Sarah Marshall

text: Forgetting Sarah Marshall on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut Nicholas Stollerin ohjaama romanttinen komediaelokuva. Sen pääosissa ovat Jason Segel, Kristen Bell, Mila Kunis ja Russell Brand. Elokuvan tuotti Universal Studios-yhtiö. Se kuvattiin huhtikuusta 2007 alkaen Oahun saarella Havaijilla.


title: Forgetting Sarah Marshall

text:
Elokuvan keskushenkilö on Peter Bretter, tavallinen kaduntallaaja ja erään televisio-ohjelman musiikkituottaja. Hän onnistuu valloittamaan ohjelman tähden, Sarah Marshallin sydämen. Sarah kuitenkin jättää Peterin viiden vuoden seurustelun jälkeen, jolloin tämä lähtee lohduttavalle Havaijin-matkalle. Loma osoittautuu katastrofaaliseksi, sillä Sarah sattuu asumaan samassa hotellissa uuden, rock-laulajapoikaystävänsä kanssa.
Lukuisat kriitikot antoivat elokuvalle positiivisen arvion. Rotten Tomatoes-sivusto antoi sille pisteet 7.0/10. Teattereissa elokuva ei yltänyt Judd Apatow'n muiden elokuvien, "Superbad", "40 v. ja neitsyt" ja "Paksuna", katsojalukuihin, mutta oli silti suurmenestys tuottaen alkuperäisen budjettinsa moninkertaisesti.


title: Shebaan maatila

text: Shebaan maatila on kiistelty maa-alue Golanin kukkuloilla Israelin miehittämällä alueella. Maakiistan osapuolina ovat alueen miehittänyt Israel, sekä aluetta itselleen vaativa Libanon. Syyria tukee Libanonin vaatimuksia alueeseen, mutta YK:n mielestä alue kuuluu Syyriaan.


title: Shebaan maatila

text: Shebaan maatilan alue on nimetty Shebaan kylän mukaan, joka sijaitsee Libanonin puolella alueesta pohjoiseen. Pinta-alaa Shebaan maatilalla on noin kymmenen neliökilometriä ja se koostuu varsinaisesti 14:stä maatilasta Hermonvuoren länsirinteillä. Alue on noin 14 kilometriä pitkä ja 2,5 kilometriä leveä. Alueen korkeus merenpinnasta vaihtelee 400 metristä 2 000 metriin. Itse Shebaan kylä kuuluu kiistatta Libanoniin, mutta Shebaan maatilan alueen rajaa ei ole koskaan määritelty tarkasti.


title: Shebaan maatila

text: Ennen vuoden 1967 kuuden päivän sotaa Shebaan maatilan aluetta hallitsi Syyria, mutta sen maanviljelijöillä oli Libanonin kansalaisuus. Israel otti alueen haltuunsa miehittäessään muun Syyriaan kuuluvan Golanin kukkuloiden alueen ja vuonna 1981 se liitti Golanin ja sen mukana Shebaan maatilan itseensä, vaikkakaan liitosta ei ole tunnustettu kansainvälisesti. Israelin vetäydyttyä Etelä-Libanonista vuonna 2000 YK päätti alueen olevan osa Syyriaa, mutta että alueen hallinnosta olisi sovittava Syyrian ja Israelin kesken. Käytännössä alue on edelleen Israelin hallinnoima. Libanonilainen Hizbollah-järjestö on käyttänyt Israelin joukkojen oloa alueella syynä jatkaa aseellista vastarintaa näitä vastaan.


title: Later... with Jools Holland

text: Later... with Jools Holland on brittiläinen television musiikkiohjelma, jota on esitetty BBC Two -kanavalla vuodesta 1992. Ohjelman juontaa muusikko Jools Holland. Ohjelmaa esitetään eri puolilla maailmaa miljoonayleisölle, ja sitä pidetään oman alansa instituutiona.


title: Later... with Jools Holland

text: "Later... with Jools Hollandin" lähetyspaikkana toimi BBC Television Centre vuoteen 2012, jonka jälkeen tuotanto siirrettiin Maidstonen studioille. Alkuperäinen formaatti perustui musiikkiesitysten ennakkotaltiointeihin, mutta vuodesta 2008 ohjelmaa on täydennetty suoralla livelähetyksellä, joka esitetään yleensä tiistai-iltaisin. Musiikkiesityksiä on julkaistu myös albumeina ja dvd-levyinä.


title: Later... with Jools Holland

text: Vuosien varrella ohjelmassa nähtyjä artisteja ovat muun muassa Eartha Kitt, Willie Nelson, Johnny Cash, Joe Strummer ja Amy Winehouse, jonka ensiesiintyminen televisiossa tapahtui Jools Hollandin vieraana. Suomalainen Mirel Wagner esiintyi livelähetyksessä 21. huhtikuuta 2015.


title: Lahden Työväen Palloilijat

text: Lahden Työväen Palloilijat (lyh. LTP ja vuodesta 1999 alkaen TP-Lahti) on lahtelainen urheiluseura. Se on rekisteröity yhdistykseksi vuonna 1980.


title: Lahden Työväen Palloilijat

text: LTP:n miesten jalkapallojoukkue pelasi Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Kakkosessa 11 kautta vuosina 1992–1997 ja 1999–2003. Kaudella 2004 se pelasi vielä Uudenmaan piirin Kolmosessa, josta se suljettiin kesken kauden.


title: Likolammi (Tammelan Liesjärvi)

text: Likolammi eli Liukonlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Likolammi (Tammelan Liesjärvi)

text: Lampi on 50 metriä pitkä ja se sijaitsee 350 metriä herttuajärvestä pohjoiseen pienessä soisessa painaumassa. Lampeen tule ojia, mutta sen laskuoja on kaivettu pelto-ojien yhteyteen ja ne laskevat Herttuajärveen.


title: Likolammi (Tammelan Liesjärvi)

text: Lampi on piirretty vuoden 1884 Senaatin kartastoon, mutta sille ei ole merkitty nimeä.


title: Pikku Katavalammi

text: Pikku Katavalammi eli Katavalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Pikku Katavalammi

text: Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 100 metriä. Järvi on kaksiosainen ja siinä on lahtia. Siihen laskee kolme suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa viisi kilometriä pitkä laskuoja Kanteluslammiin.


title: Pikku Katavalammi

text: Järven rantaviiva on 0,88 kilometriä pitkä ja sen ranta on suometsää, jota ympäröi pääosin moreenipohjainen metsämaasto. Rannalle johtaa polku yhdystieltä 13606.


title: Pikku Katavalammi

text: Järvi sisältyy Liesjärven kansallispuistoon, jossa voi tutustua eteläsuomalaisiin metsätyyppeihin. Kansallispuistossa on useita patikkareittejä, joista yksi risteilee Pikku Katavalammin ympäristössä. Lammen vierestä kulkee yhdystieltä 13606, jonka sivutiellä on opastaulu ja parkkipaikka. Lammille johtaa tieltä polku, mutta perillä ei ole palveluita.


title: Pikku Katavalammi

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Katovalampi".


title: Nathan Doss

text: Nathan "Nate" Doss (s. 17. toukokuuta 1985 Santa Cruz, Kalifornia) on yhdysvaltalainen frisbeegolfaaja. Vuonna 2000 ammattilaisuransa aloittanut Doss on voittanut kolme maailmanmestaruutta. Maailmanrankingissa Doss on kahdeksantena.


title: Nathan Doss

text: Doss aloitti frisbeegolfin seitsemänvuotiaana vuonna 1992. Vuonna 2000 hänestä tuli ammattilainen. Ensimmäisen suurvoittonsa Doss saavutti vuonna 2005, kun hän saavutti frisbeegolfin maailmanmestaruuden. Hänellä on maailmanmestaruus myös vuosilta 2008 ja 2011. Voitettuaan kolmannen maailmanmestaruutensa Dossista tuli vasta historian toinen pelaaja Ken Climon jälkeen, joka on onnistunut voittamaan kolme maailmanmestaruutta. Yhteensä Doss on saavuttanut ammattilaisuransa aikana 16 eri turnausvoittoa ja ansainnut rahaa noin 259 tuhatta dollaria.


title: Lahnalammi (Tammelan Kyynärä)

text: Lahnalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Lahnalammi (Tammelan Kyynärä)

text: Järven pinta-ala on 12,8 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 350 metriä. Siihen laskee viisi suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 600 metriä pitkä oja Liesjärven Tukkilahteen.


title: Lahnalammi (Tammelan Kyynärä)

text: Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja sen ranta on puoliksi suomaata ja puoliksi moreenipohjaista metsämaastoa. Järven rannat ovat eteläosassa avosuota. Rannat ovat rakentamattomia eikä sinne johda teitä.


title: Lahnalammi (Tammelan Kyynärä)

text: Järvi sisältyy Liesjärven kansallispuistoon Naturaohjelmaan, jossa voi tutustua eteläsuomalaisiin metsätyyppeihin. Patikkareitit eivät kulje järven vieritse ja helpoin tie sille kulkee valtatietä 2 pitkin kävellen.


title: Lahnalammi (Tammelan Kyynärä)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Lahnalampi".


title: Dzmitryi Korabau

text: Dzmitryi Nikolajevitš Korabau (; , "Dmitri Nikolajevitš Korobov"; s. 12. maaliskuuta 1989 Navapolatsk, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa KHL-joukkue Dinamo Minskissä. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Korabau on pelannut urallaan myös kolme NHL-ottelua Tampa Bay Lightningissa kaudella 2013–2014.


title: Dzmitryi Korabau

text: Korabaun kasvattajaseura on Polimir Navapolatsk. Hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä kuitenkin vain 15-vuotiaana H’K Homelin kakkosjoukkueessa kaudella 2004–2005. Korabau debytoi Ekstraligassa 17-vuotiaana kaudella 2006–2007, jolloin hänen tulokaskautensa toi 41 runkosarjaottelussa tehot 3+5=8 sekä viidessä playoff-ottelussa yhden maalin.


title: Dzmitryi Korabau

text: Kauden 2008–2009 Korabau pelasi suurimmaksi osaksi H’K Šinnik Babrujskin riveissä ja hän pelasi Ekstraligassa myös yhden ottelun H’K Keramin-Minskissä. Korabau debytoi myös Dinamo Minskin KHL-joukkueessa, jossa hän pelasi 12 runkosarjaottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Kaudella 2009–2010 Korabau pelasi loukkaantumisten vuoksi vain neljä ottelua H’K Šah’tsjor Salihorskissa. Kaksi seuraavaa kautta hän pelasi Dinamo Minskissä.


title: Dzmitryi Korabau

text: Toukokuussa 2012 Korabau teki sopimuksen toisen KHL-joukkueen, Lokomotiv Jaroslavlin kanssa, mutta elokuussa hän teki kuitenkin kaksivuotisen tulokassopimuksen Tampa Bay Lightningin kanssa. Korabau pelasi kauden 2012–2013 kokonaan AHL-joukkue Syracuse Crunchissa, jossa tulokaskausi toi 65 runkosarjaottelussa tehot 3+19=22 sekä 17 playoff-ottelussa tehot 1+1=2. Kaudella 2013–2014 hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 3+23=26. Korabau debytoi kauden aikana myös Lightningin NHL-joukkueessa, jossa hän pelasi kolme ottelua. Korabau teki NHL-debyyttinsä 19. marraskuuta 2013 vieraissa Los Angeles Kingsia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 13.21 minuuttia.


title: Dzmitryi Korabau

text: Kaudeksi 2014–2015 Korabau palasi KHL:ään ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Atlantiin. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Kaudeksi 2015–2016 Korobov teki sopimuksen SKA Pietarin kanssa, mutta heinäkuussa 2015 seura kauppasi hänet ja Savva Aleksejevin kuitenkin Spartak Moskovaan vaihdossa Andrei Makaroviin, Roman Tataliniin, Gleb Klimenkoon ja Maksim Potapoviin. Lisäksi seurat vaihtoivat useiden pelaajien oikeuksia. Korobov nousi Spartakin varakapteeniksi.


title: Dzmitryi Korabau

text: Korabau palasi kaudeksi 2016–2017 kolmivuotisella sopimuksella Dinamo Minskiin. Kaudella 2017–2018 hän nousi joukkueen varakapteeniksi.


title: Dzmitryi Korabau

text: Korabau edusti Valko-Venäjää MM-kilpailuissa vuosina 2009, 2011, 2012, 2014, 2015, 2016 ja 2017, joista kolmessa viimeisimmässä turnauksessa hän toimi joukkueensa varakapteenina. Vuoden 2011 turnauksessa valmennus valitsi Korabaun Valko-Venäjän yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta.


title: Dzmitryi Korabau

text: Korabau pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2007 sekä I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2008 ja 2009, joista kumpikin turnaus päättyi lohkohopeaan. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2006 ja 2007, joista jälkimmäinen turnaus eteni I-divisioonassa ja päättyi A-lohkon kultaan sekä sarjanousuun. Korabau toimi turnauksessa myös Valko-Venäjän kapteenina.


title: Dzmitryi Korabau

text: Korabau pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2007.


title: Kirkkolammi (Tammela)

text: Kirkkolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Kirkkolammi (Tammela)

text: Lammen pinta-ala on 0,3 hehtaaria, rantaviivan pituus on 260 metriä ja sen pituus on 100 metriä. Se sijaitsee ojitetulla Kirkkolamminsuolla ja siitä laskee suo-oja Lehesjokeen. Laamen ympärillä on avosuota. Se on rakentamaton eikä sinne johda teitä. Valtatie 2 kulkee puolen kilometrin päästä ohi.


title: Kirkkolammi (Tammela)

text: Järvi sisältyy Liesjärven kansallispuistoon, jossa voi tutustua eteläsuomalaisiin metsätyyppeihin. Kansallispuistossa on useita patikkareittejä, joista yksi ohittaa lammen kilometrin etäisyydeltä. Lähin opaste sijaitsee 700 metriä lounaaseen valtatien 2 varrella ja parkkipaikka Lehesjoen läheisyydessä parkkipaikan takana.


title: Kirkkolammi (Tammela)

text: Järvi näkyy vuoden 1884 Senaatin kartastossa, mutta sille ei ole merkitty siihen nimeä. Lammelle ei ole silloin kaivettu ojia.


title: Karl Johan Nybo

text: Karl Johan Høj Nybo (s. 30. toukokuuta 1978 Kööpenhamina) on tanskalainen frisbeegolfaaja. Vuodesta 2006 ammatikseen frisbeegolfia pelannut Nybo on maailmanrankingin viidennellä sijalla.


title: Karl Johan Nybo

text: Nybo aloitti ammattilaisuransa vuonna 2006. Ensimmäisen voittonsa ammattilaisurallaan Nybo saavutti elokuussa 2007 Tanskan-mestaruuskilpailuista. Nybo on saavuttanut urallaan 38 ammattilaisvoittoa, joista jokainen on tullut Pohjoismaiden, pääosin Tanskan, kilpailuissa. Rahaa Nybo on urallaan ansainnut reilut 59 tuhatta dollaria.


title: Pikkulammi (Tammelan Kyynärä)

text: Pikkulammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Pikkulammi (Tammelan Kyynärä)

text: Lampi on vain 70 metriä pitkä, sillä on rantaviivaa 190 metriä ja pinta-alaa 0,17 hehtaaria ja se sijaitsee pienen suon keskellä. Lampeen laskee kaksi oja ja kolmas laskee Lehesjokeen, joka laskee vuorostaan Liesjärveen. Se on rakentamaton eikä sinne johda tietä. Lähin tie ohittaa lammen 200 metrin päässä.


title: Pikkulammi (Tammelan Kyynärä)

text: Järvi sisältyy Liesjärven kansallispuistoon, jossa voi tutustua eteläsuomalaisiin metsätyyppeihin. Kansallispuistossa on useita patikkareittejä, joista yksi risteilee Pikkulammin itäpuolella. Puiston raja ja sinne vievä tie ohittavat lammen 100 metrin päästä. Lähin parkkipaikka sijaitsee 400 metrin päässä ja ruokailupaikka 500 metrin päässä..


title: Pikkulammi (Tammelan Kyynärä)

text: Lampi on piirretty vuoden 1884 Senaatin kartastoon, mutta sille ei ole merkitty nimeä.


title: Pukalinlammi

text: Pukalinlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Pukalinlammi

text: Lampi on 70 metriä pitkä ja sen rantaviivan pituus on 180 metriä. Sen pinta-ala 0n 0,21 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä Hevosojansuota ja Pukalinlamminsuota. Siitä on kaivettu oja, joka yhtyy suo-ojien verkostoon ja se tyhjenee Liesjärveen. Lammella on 30 metrin päässä seuranaan pieni lampare. Karkauslammille on matkaa 900 metriä.


title: Tartlammi

text: Tartlammi on järvi Liesjärven kansallispuistossa Lounais-Hämeessä Someron ja Tammelan rajalla. Pääosa järvestä kuuluu ja Somerniemen Salkolan kylään Somerolla ja pienempi osa Letkun kylään Tammelassa. Suomen vesistöaluejaossa järvi kuuluu Liesjärven alueeseen, joka on osa Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaa Turpoonjoen valuma-alueetta.


title: Tartlammi

text: Järven pinta-ala on 16,5 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 350 metriä. Siihen laskee Tartlamminsuolta neljä suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven kaakoisrannalla, josta saa alkuunsa yli 5 kilometriä pitkä laskuoja, joka alkaa Tartlamminojana ja jatkuu Lehesjokena, joka lopuksi laskee Liesjärveen. Lehesjoki on aikoinaan perattu, mutta se aiotaan ennallistaa.


title: Tartlammi

text: Järven rantaviiva on 1,6 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaata, jota ympäröi moreenipohjainen metsämaasto. Rannalle on rakennettu yksi rakennus, joille johtaa tie valtatieltä 2. Ympäröivä suo on Etelä-Suomen vedenjakajalla. Tartlammin vedet laskevat Selkämereen, mutta suon pohjoisosa Suomenlahteen Paimionjoen sivujoen Pajulanjoen kautta.


title: Tartlammi

text: Järvi sisältyy Liesjärven kansallispuistoon 15,9 hehtaarin eteläosaltaan. Tartlammi sijaitsee erillisellä Someron puolella olevalla puiston alueella. Kansallispuistossa on useita patikkareittejä, mutta mikää niistä ei johda järvelle.


title: Tartlammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Tarlampi". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Tarsalampi".


title: David Feldberg

text: David Feldberg (s. 6. huhtikuuta 1977 Portland, Oregon) on yhdysvaltalainen frisbeegolfpelaaja. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 1999. Maailmanrankingissa Feldberg on viidentenä.


title: David Feldberg

text: Feldberg aloitti ammattilaisuransa vuonna 1998. Ensimmäisen voittonsa ammattilaisurallaan hän saavutti heinäkuussa 1999. Feldberg on saavuttanut urallaan yhteensä 106 turnausvoittoa. Major-voittoja Feldberg on saavuttanut myös eniten historian kaikista pelaajista. Vuonna 2008 hän voitti frisbeegolfin maailmanmestaruuskilpailut. Palkintorahoja Feldbergille on kertynyt reilut 397 tuhatta dollaria. European Openin Feldberg on voittanut kahdesti, vuosina 2006 Tampereella ja 2011 Nokialla.


title: Grass

text: Grass tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Georg Büchner -palkinto

text: Georg Büchner -palkinto (saks. "Georg-Büchner-Preis") on Goethe-palkinnon ohella merkittävin saksankielinen kirjallisuuspalkinto. Se on nimetty saksalaisen modernin näytelmäkirjailija Georg Büchnerin mukaan. Palkintoa on verrattu espanjankielisen kirjallisuuden Miguel de Cervantes -palkintoon sekä portugalinkielisen kirjallisuuden Camões -palkintoon.


title: Georg Büchner -palkinto

text: Georg Büchner -palkinto jaettiin ensimmäisen kerran 11. elokuuta 1923. Alun perin se voitiin myöntää runoilijalle, kuvataiteilijalle, näyttelijälle tai laulajalle. Kirjallisuuspalkinto se on ollut vuodesta 1951. Palkinnon jakaa Deutsche Akademie für Sprache und Dichtung. Palkinto jaetaan Darmstadtissa. Vuodesta 2002 palkinnon arvo on ollut 50 000 euroa.


title: Åländska Mästerskapen

text: Åländska Mästerskapen (suomeksi Ahvenanmaanmestaruuskilpailut) on Ahvenanmaalainen jalkapallon vuosittain järjestettävä mestaruussarja. Niitä on järjestetty aina vuodesta 1943 asti. Kilpailuja järjestää Ålands Fotbollförbund. Kilpailuissa ratkotaan mestaruudet viidessä sarjassa. Sarjat ovat: Miehet, Naiset, Pojat 13-14 ja 15-16, ja Tytöt 14-16. Naisten ja nuorten sarjoja ei tosin ole saatu joka vuosi järjestettyä. Sarjaan osallistuvien joukkueiden tulee olla lajiliiton alaisia. Miesten kilpailuja on hallinnut IFK Mariehamn 44 voitollaan. Se on myös hallitseva mestari vuoden 2014 kilpailuista.


title: Åländska Mästerskapen

text: Ahvenanmaanmestaruuskilpailujen säännöt noudattelevat pääosin normaalin jalkapalloturnauksen sääntöjä sellaisin poikkeuksin, että peliaikaa on vain 2 × 40 minuuttia ja joukkueiden vaihtopelaajien määrä on seitsemän. Pelaajavaihdot suoritetaan niin sanottuina lentävinä vaihtoina.


title: Åländska Mästerskapen

text: Oheisessa taulukossa on esitetty kaikki miesten sarjan voittaneet joukkueet vuodesta 1943 alkaen.


title: Hairspray

text: Hairspray voi tarkoittaa:


title: Koomikot

text: Koomikot on 31. maaliskuuta 2015 TV5-kanavalla alkanut viihdeohjelma, jossa kuusi kotimaista koomikkoa istuvat saman pöydän ääreen kertomaan urastaan ja elämästään. Ohjelmassa esiintyivät Pirkka-Pekka Petelius, Pirjo Heikkilä, Sami Hedberg, Miitta Sorvali, Heikki Silvennoinen ja Jarkko Tamminen. Ohjelmaa juonsi Roope Salminen. Ohjelman viimeinen jakso esitettiin 5. toukokuuta 2015.


title: Koomikot

text: Ohjelman ensimmäinen jakso teki esityskanavansa TV5:n katsojaennätyksen 305 000 katsojallaan. "Koomikot" perustuu ruotsalaisen näyttelijän Felix Herngrenin kehittämään formaattiin "En Clown till Kaffet".


title: Huutoniemen kirkko

text: Huutoniemen kirkko on Vaasan Huutoniemellä sijaitseva betoninen pitkäkirkko. Kirkon suunnitteli vuonna 1961 järjestetyn kutsukilpailun voittanut professori Aarno Ruusuvuori.


title: Huutoniemen kirkko

text: Kirkko peruskorjattiin vuonna 2001 arkkitehti Marja Kyyhkysen suunnitelman mukaan. Myös sen tienpuoleista tukimuuria tuettiin ja korjattiin vuonna 2009.


title: Huutoniemen kirkko

text:
Kirkkovaltuusto järjesti vuonna 1960 kutsukilpailun kolmelle arkkitehdille, joiden ehdotuksista parhaaksi valittiin Aarno Ruusuvuoren suunnitelma.
Kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1962. Rakentamiseen käytettiin ensisijaisesti betonia ja kevytsoratiiliä. Kirkko vihittiin virallisesti käyttöön sen valmistumisen jälkeen 10.5.1964.


title: Huutoniemen kirkko

text: Rakennuskokonaisuus sisältää useita seurakuntatiloja. Kirkko on pohjaltaan epäsymmetrinen, kirkkosalin penkit ovat pitkittäissuunnassa ja alttari rakennuksen pitkällä sivulla. Korkeimman päädyn ikkunoista tulee sivuvaloa alttarille ja kirkkosaliin. Päätyseinällä on tila kuorolle, sakasti on pohjakerroksessa. Sisätilojen tiilivuoraus on harmaaruskean sävyinen. Ulkokaton taitteinen viistomuoto toistuu myös sisätiloissa. Kun 100 ja 120 istumapaikkaa sisältävät seurakuntasalit yhdistetään kirkkosaliin, saadaan istumapaikat 520 hengelle. Kirkon alttarilla on rautainen risti. Kirkon 32-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas.


title: Huutoniemen kirkko

text: Kirkon kolme kelloa on valmistettu Länsi-Saksassa ja ne sijaitseva niille rakennetussa erillisessä kellokatoksessa.


title: Palosaaren kirkko

text: Palosaaren kirkko on alun perin rukoushuoneeksi vuonna 1910 rakennettu arkkitehti Alfred Wilhelm Stenforsin suunnitelmaan perustuva kivinen jugend-tyylinen pitkäkirkko Vaasan Palosaaressa.


title: Palosaaren kirkko

text: Kirkon vieressä on seurakuntatalo, jonka on suunnitellut arkkitehti Sulo Kalliokoski vuonna 1968.


title: Palosaaren kirkko

text: Alunperin kirkko rakennettiin rukoushuoneeksi vuonna 1910 ja sitä kutsuttiin nimellä rukoushuone Betania, mikä viittaa Uuden testamentin kylään. Nimitys kuitenkin vaihtui Palosaaren kirkoksi Turun tuomiokapitulin annettua oikeuden viettää tiloissa ehtoollista., vaikkakin nimen vakiintuminen tapahtui hiljalleen. Kirkossa järjestettiin ensimmäinen jumalanpalvelus 4. syyskuuta 1910.


title: Palosaaren kirkko

text: Kirkon kuoriseinät ja lehterit maalattiin ruskeiksi 1970-luvulla ja koko kirkko entisöintiin 1980-luvulla.


title: Palosaaren kirkko

text: Kirkon pääsisäänkäynnin vieressä on keskiakselista sivussa oleva huippuun päättyvä torni, jota korotettiin A.W. Stenforsin piirustusten mukaan vuonna 1935. Kirkon tornissa sijaitsevat kaksi kelloa, jotka asetettiin vuonna 1936. Kuoripääty on kulmikas ja sen takana on matalampi asuntona käytetty tila. Runkohuoneessa on aumakatto ja pitkillä ulkosivuilla sarja poikkipäätyjä. Kirkkosalissa on kolme laivaa, sivulaivoissa lehtereiden yläpuolella on tasakatot ja keskilaivassa puinen taitekatto. Sakasti on alttarin takana runkohuoneessa. Kirkon pinta-ala on 517 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 400 hengelle. Alttaritaulun "Kristus Betaniassa" vuodelta 1912 on maalannut Alexandra Frosterus-Såltin. Arkkitehti Stenfors suunnitteli alttaritaulun ympärille vaaleasta tammesta tehdyt kehykset. Lennart Segerstråle on tehnyt sivuikkunoiden 12 lasimaalausta vuonna 1929 ja kuori-ikkunoiden lasimaalaukset vuonna 1938, jotka lahjoitti arkkitehti Stenfors. Aiheiltaan lasimaalaukset kuvaavat muun muassa Jeesuksen syntymää, kastetta ja elämää. Kirkon 30-äänikertaiset urut on valmistanut Urkurakentamo Veikko Virtanen. Kirkon kattokruunu on peräisin vuodelta 1925 ja se on tuotettu helsinkiläisessä taidepajassa.


title: Ålandscupenin kausi 2005

text: Ålandscupenin kausi 2005 oli Ålands Fotbollförbundin järjestämän Ålandscupenin 63. kausi, jonka finaaliottelu pelattiin Wiklöf Holding Arenalla 19. heinäkuuta 2005. Turnaukseen osallistui yhdeksän joukkuetta.


title: Ålandscupenin kausi 2005

text: Åländska Mästerskapenin ylemmän sarjan kaksi parasta (MIFK ja HIK) ja alemman sarjan paras joukkue (JIK), pääsivät suoraan ensimmäisistä kierroksista läpi.


title: Jere Maula

text: Jere Petteri Maula (s. 1936) on suomalainen arkkitehti ja Tampereen Teknillisen korkeakoulun yhdyskuntasuunnittelun emeritusprofessori vuodesta 1976. Hänen tutkimusalaansa on ollut kaupunkisuunnittelun metodiikka.


title: Jere Maula

text: Maula on hoitanut useaan otteeseen Gropius-professuuria Weimarin yliopistossa.


title: Jere Maula

text: Maula on saanut vuonna 2013 ensimmäisen kerran myönnetyn Otto-Iivari Meurman -palkinnon.


title: Survivalismi

text: Survivalismi on harrastus tai elämäntapa, jossa pyritään valmistautumaan erilaisiin hätätilanteisiin tai muihin kansainvälisiin katastrofeihin. Survivalismissa harjoitetaan erilaisia selviytymis- ja eloonjäämistaitoja ja tietoja, sekä varaudutaan hätätilanteisiin erilaisilla aseilla, varaamalla ruokaa, rakentamalla erilaisia maanalaisia suojia ja rakennuksia, sekä ylläpitämällä laajaa määrää tarpeellisia varusteita. Survivalismi tuli tunnetuksi Yhdysvalloissa kylmän sodan aikaan, kun ydinsodan riski kasvoi entisen Neuvostoliiton kanssa. Nykyään survivalismi on levinnyt maailmanlaajuiseksi ja sitä harjoitetaan laajalla alueella. Suomessa survivalistien määrä kasvaa jatkuvasti.


title: Byzantium (elokuva)

text: Byzantium on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut Neil Jordanin ohjaama irlantilais-brittiläinen trillerielokuva. Se tuli ensi-iltaan Toronton elokuvafestivaaleilla 9. syyskuuta 2012. Teatterilevitykseen se tuli touko-kesäkuussa 2013. Elokuvaa ei ole julkaistu Euroopassa, ja Yhdysvalloissakin vain rajoitetusti. Pääosissa näyttelevät Saoirse Ronan, Gemma Arterton ja Jonny Lee Miller.


title: Byzantium (elokuva)

text: Tarina kertoo vampyyriäidistä ja -tyttärestä, jotka muuttavat rapistuneeseen hotelliin piileksiessään muilta vampyyreiltä. Elokuva sai enimmäkseen positiivisia arvosteluja, mutta tuotti lippuluukuilla vain alle miljoonan.


title: Byzantium (elokuva)

text: Naisvampyyri Clara, jolla on parinsadan vuoden kokemus prostituutiosta, on elättänyt 1800-luvulta alkaen 16-vuotiasta tytärtään Eleanoria, joka alkaa jo olla perin kyllästynyt elämään ikuisesti teinin kehossa. Kun Clara ja Eleanor joutuvat lähtemään entisestä asunnostaan verisen välienselvittelyn seurauksena, he päätyvät asumaan suljettuun hotelliin sen äitivainajaltaan perimän miesparan kanssa. Kun Clara miettii miten parantaa rahatilannetta, Eleanor palaa jälleen takaisin koulunpenkille, rakastuu luokkakaveriinsa ja miettii, voisiko kertoa tälle salaisuutensa.


title: Kyynelten tie

text: Kyynelten tie (suomennettu myös muotoon "Kyynelten polku") tarkoittaa Yhdysvaltain hallituksen 1830-luvun puolivälissä toteuttamaa intiaaniheimojen pakkomuuttoa Mississipin itäpuolelta sen länsipuolelle. Pakkomuuton kohteeksi joutuivat erityisesti chickasawit, choctawit, creekit, seminolit ja cherokeet. Arvellaan, että muuttoon pakotetuista 100 000 intiaanista 15 000 menehtyi.


title: Kyynelten tie

text: Pakkomuuton kohteeksi joutuneet heimot olivat aikaisemmin eläneet valkoisen väestön kanssa rinnakkain, ja niitä kutsuttiin "viideksi sivistyneeksi heimoksi". Vuonna 1830 liittovaltio sääti lain, jonka mukaan intiaanien on muutettava joen länsipuolelle. Lain taustalla oli esimerkiksi Georgian asukkaiden halu päästä eroon cherokee-heimosta, sillä heidän maaltaan löytyi kultaa. Heimot pakkosiirrettiin Oklahomaan.


title: Kyynelten tie

text: Liittovaltio asetti cherokeiden muutolle määräajan. Sen umpeuduttua vuonna 1835 pakotettiin 17 000 cherokeeta kulkemaan noin 1 800 kilometrin matkan uuteen reservaattiinsa. Matkan arvellaan vaatineen 4 000 uhria. Samana vuonna 1835 seminolit kieltäytyivät lähtemästä Floridasta. Seurasi toinen seminolisota, joka jatkui vuoteen 1842 ja päättyi Yhdysvaltojen voittoon. Samoin vuonna 1835 noin 15 000 creek-intiaania pakotettiin muuttamaan Alabamasta ja Georgiasta Canadian River -intiaanireservaattiin. Muita muuttoa vastustaneita heimoja olivat shawneet, ottawat, potawatomit, saukit ja foxit.


title: Rollo May

text: Rollo May (1909–1994) oli yhdysvaltalainen psykologi ja psykoanalyytikko. Hän on tunnetuimpia yhdysvaltalaisista eksistentiaalipsykologian edustajista.


title: Kärsimysten maja

text: Kärsimysten maja on Kolarissa Venejärven kylässä sijaitseva jatkosodanaikainen muistomerkki, joka koostuu kahdesta kunnostetusta metsäkaartilaisten korsusta, niiden välisestä yhdyshaudasta ja yhden metsäkaartilaisen entisestä hautapaikasta. Korsut sijaitsevat ympäröivästä maastosta kohoavan metsäsaarekkeen itäpäässä Venejärveen laskevan Kutuojan koillispuolella ja Ala-Mäntyvaarasta lounaaseen. Kolarin ja Kittilän metsäkaartilaisilla oli korsuja sekä suoranaisessa erämaassa että suhteellisen lähellä asuttuja, syrjäisiä taloja. joista kaartilaiset saivat tarvikkeita ja uutisia.


title: Kärsimysten maja

text: Korsut rakennettiin jatkosodan alkuvaiheessa ja ne olivat käytössä kesäkuulta marraskuulle 1941. Korsuissa piileskeli enimmillään useita kymmeniä kolarilaisia ja kittiläläisiä metsäkaartilaisia. Piilopaikka paljastui marraskuussa 1941 ja tässä yhteydessä myös yksi metsäkaartilainen ammuttiin. Ammuttu mies oli neljä vuotta haudattuna tilapäisessä suohaudassa noin 700 metriä länteen korsuista ennen kuin hänen jäännöksensä siirrettiin 1945 hautausmaalle. Entisellä hautapaikalla on yhä muistolaatta.


title: Kärsimysten maja

text: Korsujen rakenteet korjattiin ja uusittiin 1970-luvulla.


title: Hello Hi

text: Hello Hi on ruotsalaisen tyttöbändi Dolly Stylen kappale. Se oli yksi Melodifestivalen 2015-kilpailun ehdokkaista, jossa se onnistui pääsemään läpi ensimmäisestä semifinaalista 7. helmikuuta 2015, mutta epäonnistui pääsemään finaaliin asti. Kappale oli kotimaassaan kaupallisesti kohtalainen menestys, päästyään Ruotsin singlelistan sijalle kolmekymmentäkaksi.


title: Telatie (Kolari)

text: Telatie on Kolarissa Suur-Teuravuoman suoalueen itäosassa kulkeva noin 6 kilometriä pitkä pitkospuureitti joka yhdistää Venejärven, Kurtakon ja Teurajärven kylät. Telatie rakennettiin alun perin vuonna 1878 11 kilometrin pituisena ja se kunnostettiin 1930-luvulla. Telatietä käyttivät postinkantajat sekä niityille ja marjastusmaille ja alueen järville kalastamaan menneet kyläläiset. Telatie oli käytössä aina 1950-luvulla saakka. Viimeksi telatietä on kunnostettu vuosina 2000–2003.


title: Tubthumping

text: Tubthumping, joskus viitataan virheellisesti kappaleen tunnetuimpaan lauseeseen "I Get Knocked Down", on brittiläisen anarkopunk-yhtye Chumbawamban kappale. Sen julkaisivat EMI ja Universal Records yhtyeen kahdeksannen, Tubthumper-studioalbumin ensimmäisenä singlenä 11. elokuuta 1997. Se oli yhtyeen uran menestynein single, päästyään singlelistan kärkeen yhdeksässä valtiossa. Näihin valtioihin lukeutuivat muun muassa Australia, Kanada, Irlanti, Italia ja Uusi-Seelanti. Kappale onnistui pääsemään myös listan toiselle sijalle Isossa-Britanniassa sekä listan kuudennelle sijalle Yhdysvalloissa. Sitä käytettiin elokuvan Honey, We Shrunk Ourselves tunnuskappaleena.


title: Kemmons Wilson

text: Charles Kemmons Wilson (5. tammikuuta 1913 Osceola – 12. helmikuuta 2003 Memphis) oli yhdysvaltalainen yrittäjä, Holiday Inn -hotelliketjun perustaja.


title: Kemmons Wilson

text: Wilson oli kotoisin köyhästä perheestä. Hän aloitti liikemiesuransa peliautomaattialalla ja osti sitten pienen elokuvateatteriketjun. Tarinan mukaan hän perusti motelliketjunsa epäonnistuneen perhelomamatkan jälkeen.


title: Kemmons Wilson

text: Vuonna 1941 Wilson meni naimisiin Dorothy Leen kanssa. Heillä oli viisi lasta: pojat Spence, Bob ja Kemmons sekä tytöt Betty ja Carole.


title: Kemmons Wilson

text: Wilson kuoli vuonna 2003 Memphisissä ollessaan 90-vuotias. Hänet on haudattu Forest Hill Cemeterylle.


title: Kemmons Wilson

text: Vuonna 2002 Memphisin yliopisto nimesi hotelli- ja ravintola-alan oppilaitoksensa Holiday Innin perustajan mukaan: Kemmons Wilson School of Hospitality and Resort Management.


title: Showrunner

text: Showrunner on henkilö, joka on pääasiallisesti vastuussa televisiosarjan tuotannosta. Showrunner on usein käsikirjoittaja ja hän on koko sarjan päällikkö. Showrunner palkkaa muut käsikirjoittajat, kehittää tarinakaaria, huolehtii budjetista ja on yhteydessä sekä tuotantoyhtiöön että televisiokanavan johtoon. Toisin kuin elokuvissa, televisiosarjan johto on siis käsikirjoittajalla eikä ohjaajalla. Nimike on käytössä pääosin Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Englannissa.


title: Mustalammi (Someron Salkola)

text: Mustalammi on lampi Somerniemen Salkolan kylässä Somerolla Varsinais-Suomen maakunnassa. Suomen vesistöaluejaossa se kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen, mihin sisältyvällä Salkolanjärven valuma-alueella on vain kolme järveä.


title: Mustalammi (Someron Salkola)

text: Lammen pituus on 120 metriä ja leveys 100 metriä. Sen rantaviivan pituus on 330 metriä ja pinta-ala on 0,71 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä ojitettua suota ja siihen on kaivetty yhteys viiteen ojaan. Yksi ojista yhtyy 950 metrin jälkeen Hullulammin laskuojaan, joka laskee Salkolanjärveen. Lammelle ei ole rakennettu rakennuksia eikä sinne johda tietä. Lähin maantie on Salkolan kylän kautta kulkeva tie, joka ohittaa lammen 150 metrin päästä. Noin 250 metrin päässä oleva saman suon lampi Multalammi laskee eri vesistöön.


title: Mustalammi (Someron Salkola)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli piirretty näkyviin, mutta sille ei ole esitetty nimeä ja vuoden 1884 Senaatin kartastossa sen nimeksi oli kirjoitettu "Mustalampi". Lampi oli tuolloin ojaton.


title: Euro Hockey Challenge 2011

text: Euro Hockey Challenge 2011 alkoi 1. huhtikuuta ja turnauksen viimeiset pelit pelattiin 17. huhtikuuta.


title: Hullulammi

text: Hullulammi on Somerniemen Salkolan kylässä Somerolla Varsinais-Suomen maakunnassa oleva lampipari, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen, mihin sisältyvällä Salkolanjärven valuma-alueella on vain kolme järveä.


title: Hullulammi

text: Hullulammi sijaitsee Salkolanjärven ja Hullunmäen välissä ja sen läpi virtaa Uittoonsuolta lähtevä oja. Lammesta laskee 260 metriä pitkä oja Salkolanjärveen. Entisestä suuresta lammesta on jäljellä kosteikko ja kaksi pientä lammikkoa. Suurempi lammikko on 80 metriä pitkä ja sen pinta-ala on 0,22 hehtaaria ja rantaviivan pituus on 200 metriä. Moreenimaalle kosteikon reunalle on rakennettu yhdeksän loma-asuntoa. Lammen lähelle pääsee polkua pitkin, joka erkanee yhdystieltä 13508.


title: Hullulammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Hullulampi" ja se piirrettiin pitkäksi lammeksi, joka oli pituudeltaan puolet Salkolanjärven leveydestä. Lammen pohjoispuolella oli toinenkin lampi, josta virtasi oja Hullulampeen. Vuoden 1884 Senaatin kartastossa lampi oli samanniminen ja samankokoinen. Lammen laskuoja lähti lammen itäpäästä. Lammen ja Salkolanjärven väliin oli piirretty kaksi pientä lamparetta. Nykyään lampareiden paikalla on avosuota.


title: Lauri Mehto

text: Lauri August Mikael Mehto (17. lokakuuta 1927 – 16. joulukuuta 2013) oli suomalainen tekniikan tutkija ja Tampereen teknillisen korkeakoulun talonrakennustekniikan professori vuodesta 1969.


title: Lauri Mehto

text: Mehto valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi vuonna 1950 ja tekniikan lisensiaatiksi vuonna 1958. Tekniikan tohtorin arvon hän sai vuonna 1961. Hän perusti vuonna 1956 yhdessä puolisonsa arkkitehti Terttu Mehdon kanssa Insinööritoimisto Lauri Mehto -nimisen konsulttitoimiston, joka tekee rakenne- ja korjaussuunnittelua. Hän myi toimiston 1996.


title: Commercial Resupply Services

text: Commercial Resupply Services (CRS) on Nasan ohjelma, jossa kaupalliset toimijat lähettävät rahtia ISS:lle. ISS Crew Transportation Services on vastaava miehitettyjen lentojen ohjelma.


title: Commercial Resupply Services

text: Ensimmäiset sopimuksen Nasa myönsi 2008 SpaceX:lle ja Orbital Sciences:ille. Sopimukseen kuuluu vähintään 20 rahtilentoa, joista 12 kuulu SpaceX:lle ja loput Orbital Science:lle. Lennot on tarkoitus suorittaa vuosina 2012-2016. Commercial Resupply Services 2 vuosille 2017-2024 on kehitteillä.


title: Commercial Resupply Services

text: Maaliskuuhun 2015 mennessä SpaceX on suorittanut 5 onnistunutta lentoja. Orbital Sciences:in kaksi ensimmäistä lentoa onnistuivat mutta kolmas laukaisu, Cygnus CRS Orb-3, epäonnistui kantoraketin räjähdettyä heti laukaisun jälkeen 28. lokakuuta 2014.


title: Commercial Resupply Services

text: SpaceX laukaisee Dragon-kapselia Falcon 9 -raketilla Cape Canaveral Air Force Station Space Launch Complex 40:stä Floridasta. Orbital Sciences laukaisee Cygnus-kapselia Antares-raketilla Launch Pad 0B:ltä, Mid-Atlantic Regional Spaceport:ilta (MARS), Wallops Islandilta, Virginiasta.


title: Commercial Resupply Services

text: Nasan COTS-ohjelmassa (Commercial Orbital Transportation Services) kehitettiin kaupallisten yhtiöiden tekniikkaa kilpailumuotoisesti. Yhtiöt kehittivät osin omatoimisesti ja osin omalla rahoituksella kantoraketteja ja avaruusaluksia. Täytettyään ennalta määritellyt tavoitteet ne saivat sitten lisärahoitusta Nasalta. Lisäksi Nasa jakoi yhtiöille kehityksessä tarvittavaa tietoa. Ohjelma julkaistiin 2006 ja siihen kuuluvat testilennot suoritettiin onnistuneesti syyskuuhun 2013 mennessä. Alussa ohjelmaan osallistui ehdotuksen tasolla yli 20 eri yritystä.


title: Commercial Resupply Services

text: Ohjeman tuloksena SpaceX ja Orbital Sciences kehittivät, rakensivat ja laukaisivat uusilla kantoraketeilla uusia avaruusaluksia.


title: Housut pois (musikaali)

text: Housut pois ("The Full Monty") on yhdysvaltalainen musikaali, jonka libreton on kirjoittanut Terrence McNally ja musiikin säveltänyt David Yazbek.


title: Housut pois (musikaali)

text: Musikaali perustuu samannimiseen brittielokuvaan vuodelta 1997, mutta musikaalissa tapahtumat on siirretty Britanniasta New Yorkin osavaltion Buffaloon. Tarinassa kuusi kaupungin terästehtaasta työttömäksi jäänyttä miestä päättävät harjoitella oman striptease-esityksensä nähtyään, miten naiset ihastuivat paikkakunnalla vierailleeseen Chippendales-miesstrippariryhmään.


title: Housut pois (musikaali)

text: Musikaali kantaesitettiin San Diegon Old Globe -teatterissa kesäkuussa 2000. Elokuussa sen näytännöt alkoivat New Yorkin Broadwayllä Eugene O’Neill -teatterissa, jossa sitä esitettiin kahden vuoden aikana 770 kertaa. Ohjaajana toimi Jack O’Brien ja koreografina Jerry Mitchell. Alkuperäisiä näyttelijöitä olivat Patrick Wilson, André DeShields, John Ellison Conlee, Jason Danieley, Marcus Neville, Kathleen Freeman, Denis Jones, Emily Skinner ja Annie Golden. Freemanin kuoltua kesken näytäntökauden hänet korvasi Jane Connell.


title: Housut pois (musikaali)

text: Lontoon West Endin Prince of Wales -teatterissa musikaalia esitettiin maaliskuusta marraskuuhun 2002. Monet näyttelijöistä olivat samoja kuin Broadway-produktiossa. Joulukuussa 2009 Lontoon New Players Theatre tuotti musikaalin uudelleen näyttämölle.


title: Housut pois (musikaali)

text: Pohjoismaiden kantaesityksen "Housut pois" sai Helsingin Kaupunginteatterissa tammikuussa 2002 Mikko Koivusalon suomentamana ja Kurt Nuotion ohjaamana. Musiikillisena asiantuntijana oli Nick Davies, kapellimestarina Timo Kärkkäinen ja koreografina Ari Tenhula. Stripparisekstettiä esittivät kaksoismiehityksenä Timo Tuominen ja Toni Wahlström (Jerry Lukowski), Eero Saarinen ja Tuomas Uusitalo (Dave Bukatinsky), Antti Timonen ja Sami Uotila (Malcolm Macgregor), Eppu Salminen ja Toni Wahlström (Ethan Girard), Oskari Katajisto ja Matti Rasila (Harold Nichols) sekä Langry ja Alain Azerot (Noah “Härkä” T. Simmons). Musikaalia esitettiin Helsingissä 87 kertaa joulukuuhun 2002 asti.


title: Housut pois (musikaali)

text: Kesällä 2008 "Housut pois" oli Tiina Brännaren ohjaamana Heinolan kesäteatterin ohjelmistossa. Musikaalia ovat Suomessa esittäneet myös Savonlinnan teatteri (2010), Samppalinnan kesäteatteri (2012, ohj. Heikki Sankari), Oulun kaupunginteatteri (2013–2014, ohj. Mikko Kouki), Vantaan Näyttämö (2014, ohj. Carita Välitalo), Porin Teatteri (2015, ohj. Reija Wäre) ja Kuopion kaupunginteatteri (2015, ohj. Milko Lehto).


title: Jaalan redutti

text: Jaalan redutti on Jaalan kirkonkylässä sijaitseva ajalta peräsin oleva puolustusvarustus. Nelikulmaista puolisuunnikkaan muotoista varustusta reunustavat maavallit jotka ovat 0,5-1,5 metriä korkeita ja alaosastaan leveydeltään 3 metriä. Pohjoisen vallin pituus on 18 metriä ja siinä on ampuma-aukkojen jäänteinä kaksi painannetta sekä lisäksi yksi ampuma-aukko pohjoisen ja itäisen vallin kulmauksessa. Itäinen ja eteläinen valli ovat pituudeltaan kumpikin 15 metriä ja molemmissa valleissa on kaksi ampuma-aukkoa. Läntinen valli on pituudeltaan 11 metriä ja varustuksen sisäänkäynti on sen keskellä. Redutin itä- ja eteläpuolella maasto laskee jyrkästi ja pohjoissivulla puolestaan on 3 metriä leveä vallihauta jonka syvyys on noin 1,5 metriä.


title: Jaalan redutti

text: Redutti sijaitsee Jaalan uuden hautausmaan kaakkoisnurkalla aivan hautausmaan aidan vieressä.


title: Jaalan redutti

text: Nykyisin arvioidaan että redutti on rakennettu joskus vuoden 1780 tienoilla. Siinä oli paikat 8 tykille joita ei kuitenkaan koskaan sinne sijoitettu. Reduttiin oli sijoitettu rauhan aikana pieni sotaväen osasto. Kustaa III:n sodan aikana redutti ei joutunut taistelunäyttämöksi. Kesäkuussa 1790 venäläisten lähestyessä Jaalaa reduttiin sijoitettu joukko-osasto vetäytyi pois ja Jaala joutui venäläisten haltuun. Myöskään Suomen sodan aikana redutin luona ei taisteltu.


title: Marco Rubio

text: Marco Antonio Rubio (s. 28. toukokuuta 1971 Miami, Florida) on yhdysvaltalainen republikaanipuolueen poliitikko ja Floridan senaattori vuodesta 2011.


title: Marco Rubio

text: Rubio valmistui Floridan yliopistosta vuonna 1993, minkä jälkeen hän opiskeli oikeustiedettä Miamin yliopistossa ja valmistui vuonna 1996. Opintojensa aikana Rubio työskenteli republikaanipoliitikko Ileana Ros-Lehtiselle, joka oli ensimmäinen edustajainhuoneeseen valittu latinalaisamerikkalainen nainen.


title: Marco Rubio

text: Rubio pyrki ja valittiin senaattiin vuoden 2010 vaalissa Mel Martinezin erottua tehtävästä. Hänen vastaehdokkaansa oli Charlie Crist. Rubio on toiminut konservatiivisessa Teekutsuliikkeessä. Hän vastustaa muun muassa samaa sukupuolta olevien avioliittoa, ilmastonmuutoksen vastaisia toimia ja aseenkanto-oikeuteen puuttumista.


title: Marco Rubio

text: Huhtikuussa 2015 Rubio ilmoitti pyrkivänsä republikaanien presidenttiehdokkaaksi vuoden 2016 presidentinvaaliin.


title: Marco Rubio

text: Rubion vanhemmat ovat kuubalaisia. He muuttivat Yhdysvaltoihin vuonna 1956 Fulgencio Batistan valtakaudella. Rubio on katolilainen.


title: Marco Rubio

text: Vuonna 1998 Rubio avioitui Jeanette Dousdebesin kanssa. Heillä on neljä lasta.


title: Ruotsulan redutti

text: Ruotsulan redutti on venäläisten vuoden 1743 Turun rauhan jälkeen Kymijoen itärantaan Kuusankosken Ruotsulan kylään rakennuttama maalinnake. Linnake rakennettiin suojaamaan tärkeää Kymijoen ylityspaikkaa josta maantiet haarautuivat Anjalaan ja Iittiin. Redutti on käytössä vartioasemana aina Suomen sotaan saakka jolloin se kävi tarpeettomaksi ja hylättiin. Redutti on muodoltaan nelikulmainen ja sen maavallit on tuettu kivetyksellä. Redutin lähellä oleva lato on perimätiedon mukaan rakennettu paikalla olleen venäläisen sotilaskirkon perustuksille.


title: Ruotsulan redutti

text: Vastapäätä joen toisella rannalla sijaitsi ruotsalaisten rakentama Keltin redutti.


title: Indira Varma

text: Indira Varma (s. 14. toukokuuta 1973 Bath, Iso-Britannia) on englantilainen näyttelijä, joka on esiintynyt useissa elokuvissa ja televisiosarjoissa.


title: Länsimetron historia

text: Länsimetro () on Helsingin metron marraskuussa 2017 osittain valmistunut jatko Espooseen. Länsimetron linja kulkee ensimmäisen vaiheen valmistuttua nykyisen metroradan pääteasemalta Ruoholahdesta Lauttasaaren, Otaniemen ja Tapiolan kautta Matinkylään ja sieltä eteenpäin Kivenlahteen toisen vaiheen valmistuttua. Ensimmäinen rakennusvaihe avattiin matkustajaliikenteelle 18. marraskuuta 2017, ja toinen rakennusvaihe valmistuu aikaisintaan 2020.


title: Länsimetron historia

text: Länsimetroa muistuttavaa metrolinjaa ehdotettiin rakennettavaksi jo Helsingin metron suunnitteluvaiheessa. Espooseen kulkeva metro esiintyi esimerkiksi vuoden 1968 Smithin–Polvisen liikennesuunnitelmassa.


title: Länsimetron historia

text: YTV:n vuonna 1993 valmistuneessa länsisuunnan joukkoliikennejärjestelmäselvityksessä vertailtiin erilaisia vaihtoehtoja Helsingin keskustan länsipuolen liikennejärjestelmille. Selvityksessä vertailtiin Lauttasaaren ja Munkkiniemen kautta linjattuja metro-, bussi- ja pikaraitiotiejärjestelmiä. Selvityksen loppupäätelmissä todettiin, että edullisimmat vaihtoehdot liikennetaloudellisesti olisivat Lauttasaaren kautta linjatut metro- ja bussijärjestelmät.


title: Länsimetron historia

text: Espoon kaupunginvaltuusto totesi vuonna 1998 pääkaupunkiseudun liikennejärjestelmäsuunnitelman PLJ 1998 luonnoksesta antamassa lausunnossaan, että länsimetron suunnittelu voitiin aloittaa välille Ruoholahti–Matinkylä jaksolla 1999–2004.


title: Länsimetron historia

text: Vuoden 2002 Pääkaupunkiseudun liikennejärjestelmäselvitys (PLJ 2002) pohti mahdollisesti toteutettavia liikennejärjestelmiä pääkaupunkiseudun alueella. Selvityksessä esiteltiin muun muassa vuoden 2030 liikenne- ja tilanvarausverkko, johon sisältyi esimerkiksi Raide-Jokeri Itäkeskuksen ja Tapiolan välillä, Marja-rata (nykyinen Kehärata), kaupunkirata Espoon keskukseen, Helsingin toinen metrolinja Pasilasta Kamppiin, parannettu Kehä I, Keskustatunneli, Pasilanväylä, Kehä II:n jatke Hämeenlinnanväylälle ja Espoonväylä. Länsisuunnan raideyhteys oli merkitty uutena yhteytenä Matinkylään saakka. Kivenlahden metro-osuus ja sen jatke oli merkitty tutkittavaksi kohteeksi ja tilanvaraukseksi.


title: Länsimetron historia

text: Espoon ja Helsingin kaupungit sekä liikenne- ja viestintäministeriö alkoivat laatia helmikuussa 2000 länsimetron tarve- ja toteuttamiskelpoisuusselvitystä, joka tarkasteli kahdeksaa mahdollista ratalinjausta. Selvityksen ensimmäisen vaiheen tavoitteena oli vuoden 2000 aikana vertailla länsimetron linjaus- ja asemavaihtoehtoja ja niiden vaikutuksia sekä valita kaupunkien maankäyttötavoitteisiin soveltuva, edullisin ratkaisu. Toisessa vaiheessa vuonna 2001 jatkosuunnitteluun valittua metrolinjausta ja sen asema- ja liityntälinjaratkaisuja tarkennettiin ja sen pohjalta suunniteltua metroa vertailtiin silloisesta kehitettyyn bussijärjestelmään. Vertailun pohjalta saatujen tietojen avulla valittiin vuonna 2002 vaihtoehto, jonka pohjalta metron suunnittelua jatkettaisiin.


title: Länsimetron historia

text: Espoon kaupunginhallitus päätyi elokuussa 2006 kannattamaan länsimetron toteuttamista Ruoholahdesta Matinkylään. Kaupunginhallitus asetti metron toteuttamisen ehdoiksi valtiolle ja Helsingin kaupungille muiden suunniteltujen liikennehankkeiden toteutuksen, joihin lukeutuivat muun muassa kaupunkiradan jatke, Raide-Jokeri sekä Kehä I:n parannus ja Kehä II:n jatko. Kaupunginvaltuusto kallistui kannattamaan länsimetron toteutusta saman vuoden syyskuussa äänin 45–19.


title: Länsimetron historia

text: Tulevaa linjaa alkoi suunnitella Finnmap Infra Oy, joka teki teknisen yleissuunnitelman vuonna 2007. Espoon ja Helsingin kaupungit perustivat Länsimetro Oy:n, jonka vastuulle tuli länsimetron ensimmäisen ja toisen rakennusvaiheen toteuttaminen. Yhtiön omistavat Espoon kaupunki 72 prosentin osuudella ja Helsinki 28 prosentin osuudella.


title: Länsimetron historia

text: Espoon kaupunginvaltuusto kallistui lopulta metron puoleen ja päätyi toukokuussa 2008 äänin 56–9 kannattamaan länsimetron ensimmäisen vaiheen rakentamisesta. Metron kustannukset jakautuvat ”rajalta poikki” -periaatteella kaupunkien välille: 72 prosenttia kustannuksista menee Espoolle ja 28 prosenttia Helsingille. Valtio tuki metrohanketta 30 prosentin avustuksella, jonka katoksi oli tosin määrätty 214 miljoonaa euroa.


title: Länsimetron historia

text: Etelä-Espoon metrosuunnitelmat muuttuivat useaan kertaan ennen länsimetron rakentamista nykymuodossaan. Metron rakentamista esitettiin esimerkiksi Töölön ja Munkkiniemen kautta Otaniemeen ja Tapiolaan, mutta tämä suunnitelma kariutui Ruoholahden metroradan rakentamiseen 1990-luvulla. Töölö-Pasilan metron alustavissa suunnitelmissa ei harkittu myöskään metron haarauttamista Huopalahden kautta Tapiolaan. Vuosina 2000–2002 valmistellun länsimetron tarve- ja toteuttamiskelpoisuusselvityksessä tutkittiin kahdeksaa erilaista linjausvaihtoehtoa, jotka olisivat kulkeneet seuraavilla reiteillä:


title: Länsimetron historia

text: Tarve- ja toteuttamiskelpoisuusselvityksessä valittu suositusvaihtoehto olisi kulkenut Katajaharjusta Keilaniemen kautta Otaniemeen ja edelleen Matinkylään. Espoo otti jatkosuunnittelun pohjaksi hieman erilaisen vaihtoehdon, jossa metro olisi kulkenut tunnelissa Katajaharjusta Keilalahden kautta Otaniemeen.


title: Länsimetron historia

text: Metron toteuttamista harkittiin myös alkuun vain Tapiolaan asti, mutta lopulta hyväksytyssä vuoden 2008 hankesuunnitelmassa se päädyttiin toteuttamaan heti ensimmäisessä vaiheessa Matinkylään saakka.


title: Länsimetron historia

text: Espoo teki 2002 erilaisten liikennejärjestelmien vertailun, jossa vertailtiin metroa, pikaraitiotietä ja bussijärjestelmää. Bussien etuna nähtiin niiden vaatima murto-osan pienempi investointi. Metrovaihtoehdon etuna nähtiin tehokkuus, täsmällisyys ja se, että metro laajentaa nykyistä verkkoa. Metron seurauksena tapahtuva seutulinjojen poistuminen tuottaa myös merkittävän säästön liikennöintikustannuksissa. Metron ongelmina nähtiin sen vaatiman täydennysrakentamisen vaikutukset ja syöttöliikenteeseen siirtyminen. Pikaraitiotien etuna nähtiin sen hyvä imago ja asemaverkoston kattavuus. Pikaraitiotien etuna oli myös sen soveltuvuus pientalovaltaiseen täydennysrakentamiseen. Pikaraitiotien heikkouksina nähtiin tilanne, jossa Helsingin keskustan ja Etelä-Espoon väliltä jäisi puuttumaan raideyhteys, sekä pikaraitiotien vaatima laajempi ja kallis bussiverkosto. Pikaraitiotien välityskyky ja nopeus ei myöskään olisi todennäköisesti riittänyt Etelä-Espoon 130 000 asukkaan matkustustarpeeseen Helsingin keskustaan.


title: Länsimetron historia

text: Espoo selvitti myös pikaraitiotien rakentamista eri linjauksilla vuoden 2002 PIRATE-selvityksessä. Pikaraitiotie osoittautui kuitenkin raportissa huonommaksi vaihtoehdoksi Helsingin keskustan yhteydelle, mutta toimivaksi nykyisen runkolinja 550:n linjaukselle.


title: Länsimetron historia

text: Länsimetron kanssa vuoden 2005 joulukuussa valmistuneessa raideyhteyden ympäristövaikutusten arviointiselostuksessa (YVA) selvitettiin myös muita joukkoliikenteen muotoja, kuten pikaraitiotietä ja kehitettyä bussiverkkoa. Metron haittapuolina nähtiin esimerkiksi sen kannattavuuden vaatima täydennysrakentamisen keskittäminen radan varrelle, erityisesti asemien läheisyyteen. Metron valttina oli kuitenkin olemassa oleva verkko, ja pikaraitiotien yhdistäminen olemassa olevaan metroverkkoon olisi pakottanut kaikki Helsingistä Etelä-Espooseen matkustavat vaihtamaan junaa Lauttasaaressa.


title: Länsimetron historia

text: Kymmenkunta liikennealan ammattilaista, opiskelijaa ja harrastajaa kokosi länsimetrolle TramWestiksi nimetyn vastaehdotuksen, joka esitti metron korvaamista laajemmalla pikaraitiotieverkolla. Ryhmä arvio 57 kilometriä pitkän TramWest-verkon hinnaksi 365 miljoonaa euroa sen esittelyn aikaan vuoden 2006 maaliskuussa. TramWestin kannattajat väittivät sen olevan metroa halvempi, laajempi, ympäristöystävällisempi, energiatehokkaampi ja helpompi rakentaa. Espoon kaupunginvaltuusto päätti kuitenkin vuonna 2006 kannattaa maanalaisen metron rakentamista muiden vaihtoehtojen sijaan.


title: Länsimetron historia

text: Länsimetron kustannusarvion kasvaessa TramWestin kannattajat julkistivat alkuvuodesta 2008 jatkokehitellyn suunnitelmansa, jossa oli pyritty korjaamaan alkuperäisen TramWestin ongelmia. Sen linjausta esimerkiksi täsmennettiin sekä Länsiväylän että kantakaupungin alueilla. Alkuperäisestä esityksestä poiketen TramWestiä ei päivitetyssä suunnitelmassa merkitty päättyväksi Elielinaukiolle, vaan sen oli tarkoitus yhtyä Helsingin olemassa olevaan raitiovaunuverkkoon. TramWest-rataa esitettiin myös jatkettavaksi Viikkiin ja Laajasaloon. Päivitetyssä suunnitelmassa hinta-arviota korotettiin 495 miljoonaan euroon. Uusituista suunnitelmista huolimatta TramWest sai kritiikkiä sen pienestä suunnitteluryhmästä ja suunnitteluun käytetyn ajan vähyydestä, minkä seurauksena sen laskelmat eivät todennäköisesti olisi olleet kovin pitävät.


title: Länsimetron historia

text:
Espoon kaupunginvaltuusto hyväksyi metron maanalaisen asemakaavan tammikuussa 2009, ja länsimetron ensimmäisen vaiheen rakentaminen käynnistyi Ruoholahdessa saman vuoden marraskuussa. Tunneleista kolmannes oli saatu louhittua 2012 mennessä, ja puolet oli louhittu heinäkuussa 2012. Asemien rakennustyöt käynnistyivät saman vuoden syyskuussa Tapiolasta. Otaniemen metroasema päätettiin nimetä Aalto-yliopiston metroasemaksi lokakuussa 2013, minkä seurauksena myös Helsinki muutti Kaisaniemen aseman nimen Helsingin yliopiston asemaksi tammikuussa 2015. Lokakuussa 2013 Espoon kaupunginvaltuusto päätti Niittykummun aseman rakentamisesta muun metron yhteydessä, koska sen rakentaminen metron jo liikennöidessä olisi tullut jopa kaksi kertaa kalliimmaksi. Metrotunnelien louhintatyöt valmistuivat helmikuussa 2014 ja kiskot oli saatu asennettua Ruoholahdesta aina Espoon Keilaniemeen saakka maaliskuuhun 2015 mennessä. Saman vuoden kesäkuussa kiskot oli asennettu kokonaan Tapiolan metroasemalle asti, ja lopulta koko rataosuudelle joulukuun alulla. Virtakiskon asentaminen oli myös aloitettu kesäkuussa, ja asennustyöt jatkuivat edelleen joulukuussa. Metron ajovirtaa suunniteltiin kytkettäväksi tammikuussa 2016, ja koeajojen oli tarkoitus alkaa helmikuussa. Ajojen aloittamista tosin lykättiin maaliskuulle, jolloin metron on tarkoitus olla ajokuntoinen välillä Ruoholahti-Keilaniemi. Ruoholahti-Koivusaari rataosuus oli koeajovalmis helmikuun lopulla. Myöhemmin keväällä koeajoja oli tarkoitus jatkaa Tapiolaan ja lopulta Matinkylään, metroradan asetinlaitteiden valmistuessa. Ensimmäisessä vaiheessa valmistuvan metro-osa oli tarkoitus avata matkustajaliikenteeseen saman vuoden elokuussa.
Aalto-yliopiston aseman valvontajärjestelmien yhteiskoekäytöissä ilmeni ongelmia toukokuun 2016 lopulla. Ongelmat tulivat ilmi, kun asemalla alettiin testata tiedon kulkua aseman ja valvomon välillä mahdollisen hätätilanteen sattuessa. Aseman turvajärjestelmissä ilmenneet ongelmat johtivat lopulta ensimmäisen rakennusvaiheen valmistumisaikataulun lykkäämiseen kesäkuussa 2016. Koko metronlaajennuksen asemilta puuttuivat myös myöhässä tilatut paineenkestävät savunpoistoluukut. Luukkujen toimitusten viivästyminen esti turvajärjestelmien testaamisen ja pelastuslaitoksen pelastusharjoitukset asemilla. Metrohankkeen merkittävä lykkääntyminen tuotiin julkisuuteen perjantaina 10. kesäkuuta 2016, jolloin muun muassa HSL oli ehtinyt aloittaa massiivisen mainoskampanjan metron liikennöinnin alkamisesta.


title: Länsimetron historia

text: Länsimetro Oy ilmoitti kesäkuun 2016 lopulla metron koeliikennöinnin alkavan aikaisintaan seuraavan vuoden tammikuussa. Koeliikennöinnin aikana metroon olisi otettu jo matkustajia, mutta liityntälinjasto ei olisi ollut vielä käytössä. Metron rakennustyöt ja järjestelmäkohtaiset koekäytöt oli kesäkuun lopun tilanteessa tarkoitus saada valmiiksi lokakuussa 2016. Helsingin Sanomien kesäkuun lopulla haastattelema HSL:n johtaja Suvi Rihtniemi ennakoi, että matkustajaliikenne olisi voinut alkaa jopa ennen vuodenvaihdetta 2016–2017, jos metron jäljellä olleet työt olisivat sujuneet hyvin.


title: Länsimetron historia

text: Myöhästymisuutisen saattelemana HSL alkoi neuvotella metroa korvaavista bussilinjoista. Alkuun metron liityntälinjaston oli tarkoitus käynnistyä elokuussa 2016, jolloin metroa olisivat korvanneet metroasemilta Helsinkiin liikennöineet bussit. Tämä järjestely kuitenkin peruuntui, kun HSL sai sovittua liikennöitsijöiden kanssa seutulinjojen liikennöinnin jatkosta ainakin vuodenvaihteeseen 2016–2017. Sopimukseen sisältyi myös optio liikennöinnistä kesäkauteen 2017 saakka. Metron myöhästymisen takia käyttöön otetut seutulinjojen korvausbussit maksoivat HSL:n laskelmien mukaan noin 1,8 miljoonaa euroa kuukaudessa lisää.


title: Länsimetron historia

text: Kesäkuisten viivästysuutisten seurauksena Helsingin kaupunki päätti tilata elokuussa 2016 selvityksen metrohankkeen viivästyksistä konsulttiyhtiö BDO Oy:ltä. BDO vetäytyi tosin myöhemmin hankkeesta, sillä Espoon kaupungin tilintarkastusta tuolloin hoitaneella yrityksellä arveltiin olevan eturistiriita metroasiassa. Selvitystyö annettiin elokuussa alkuperäisessä tarjouskilpailussa kolmanneksi sijoittuneelle Deloittelle, jonka tarjous oli noin tuplasti kalliimpi. Kaupungin selvitys päätettiin tosin marraskuun alulla jättää odottamaan, kunnes Länsimetro Oy:n tekemä oma selvitys valmistuu. Metroyhtiön selvityksen oli lokakuun lopun tilanteessa tarkoitus valmistua vuoden 2016 loppuun mennessä. Arvion tekemisen edellytyksenä oli Länsimetro Oy:n silloisen toimitusjohtajan, Matti Kokkisen mukaan Tapiolan ja Keilaniemen asemakoekäyttöjen valmistuminen.


title: Länsimetron historia

text: Lokakuussa 2016 metron avaamisajankohtaa lykättiin jälleen, tällä kertaa määrittelemättömään ajankohtaan. Metroyhtiö kertoi ilmoittavansa uuden avaamisaikataulun marraskuussa 2016, kun Aalto-yliopiston, Tapiolan ja Keilaniemen asemien järjestelmien yhteiskäyttökokeet olisivat valmiit. Viivästyksen taustalla olivat Aalto-yliopiston metroaseman lokakuun alulta käynnissä olleet turvallisuustestit, joissa laitteiden toiminnassa ja ohjauksessa oli paljastunut useita vikoja. Paloturvallisuusjärjestelmien ongelmien lisäksi testeissä havaittiin koodivirheitä aseman tietokoneohjelmistoissa. Sähköjärjestelmien testaaminen tosin sujui ongelmitta. Aikatauluviivästysten seurauksena metrohankkeen taustalla toimiva Sweco-konsulttitoimisto oli myös lisännyt omaa työvoimaansa metroprojektin pariin.


title: Länsimetron historia

text: Vielä saman kuukauden lopulla tuli esiin lisää metrohankkeen lykkääntymisen syitä. Helsingin Sanomien julkaisemassa artikkelissa viivästysten taustalla kerrottiin olevan esimerkiksi kilometrien matkalta väärin asennettu virtakisko ja pesemättömät ratatunnelit, joihin louhinnan, radanrakentamisen ja laiteasennusten jäljiltä jäänyt kivipöly tukki koeajoissa metrojunien suodattimet ja tunnistimet. 15 metrien mittaisina paloina toimitetut alumiiniset virtakiskot vaativat toimiakseen erittäin tarkan asennuksen, mikä oli länsimetron kohdalla epäonnistunut. Kiskojen saumakohtiin oli jäänyt epätasaisuuksia, jotka hioivat koeajoissa metrojunien virroitinta huomattavasti normaalia enemmän. Metrohankkeessa oli noussut huoli koko virtakiskoasennuksen uusimisesta, mutta ongelmia pyrittiin lopulta korjaamaan hiomalla kiskopalojen liitoskohtia tasaisemmiksi. Kivipölyongelma oli vastaavasti ratkaistu pesemällä tunnelit toukokuun ja joulukuun välillä 2016. Helsingin Sanomien uutisen mukaan metrojunilla oli tarkoitus alkaa ajaa täydellä 80 km/h nopeudella uutisen julkaisua seuranneella viikolla. Länsimetro Oy:n toimitusjohtajana toimineen Martti Kokkisen mukaan metrohankkeen viivästymiseen vaikuttivat myös kallion laatu Lauttasaaressa, Koivusaaressa, Keilaniemessä, Niittykummussa ja Matinkylässä, uudenlaiset esteettömyysvaatimukset, savunpoiston korvausilman kaksinkertaistuminen, teknisten järjestelmien odotettua suurempi tilantarve sekä markkinatilanne ja automaattimetron peruuntuminen.


title: Länsimetron historia

text: Länsimetro Oy ilmoitti toimitusjohtaja Matti Kokkisen erottamisesta marraskuun 2016 puolivälissä. Yhtiö tiedotti potkujen yhteydessä jälleen uudesta kustannusylityksestä, jolla metrohankkeen kokonaiskulut nousivat 1 186 miljoonaan euroon. Erotetun Kokkisen tilalle metroyhtiön toimitusjohtajaksi nimitettiin VR Trackin toimitusjohtajana toiminut Ville Saksi.


title: Länsimetron historia

text: Marraskuun 2016 lopulla Helsingin kaupunki nosti Länsimetro Oy:n hallitukseen apulaiskaupunginjohtaja Pekka Saurin, joka vastasi nimitystä ennen kaupungin liikenneasioista. Sauri syrjäytti hallituksesta Helsingin kaupungin liikenteen toimitusjohtaja Ville Lehmuskosken. Nimityksen taustalla oli Helsingin kaupungin tyytymättömyys metrohankkeen viivästymiseen ja Länsimetro Oy:n suljettuun tiedotustoimintaan. Hankkeeseen nimitetyt Saksi ja Sauri tähdensivät nimitystensä yhteydessä metrohankkeen julkisuuspolitiikan muuttamista avoimemmaksi.


title: Länsimetron historia

text: Länsimetro Oy antoi joulukuun 2016 alulla uuden tavoiteajankohdan metroliikenteen aloittamiselle Keilaniemen, Aalto-yliopiston ja Tapiolan asemien yhteiskoekäyttöjen valmistuttua. Yhtiö arvioi metron olevan valmis liikennöinnin aloittamiseen Tapiola – Ruoholahti-osuudella huhtikuussa 2017 ja koko ensimmäisen rakennusvaiheen metrolaajennuksen osalta saman vuoden kesäkuussa. Lopullisen metroliikenteen aloittamispäätöksen tekee tosin HSL, joka päättää myös liityntälinjastoon siirtymisen ajankohdasta.


title: Länsimetron historia

text: HKL:n Herttoniemen valvomosta johdetut yhteiskoekäytöt jatkuivat joulukuun 2016 alussa Koivusaaren ja Lauttasaaren asemilla, minkä lisäksi Keilaniemen, Aalto-yliopiston ja Tapiolan asemien koekäytöt oli saatu onnistuneesti valmiiksi. Ruoholahti – Tapiola -metro-osuuden yhteiskoekäyttöjen on tarkoitus valmistua tammikuun 2017 aikana, jolloin osuudella siirrytään viranomaistarkastuksiin. Koko Matinkylä – Ruoholahti -laajennuksen yhteiskoekäyttövaiheen on tarkoitus valmistua maaliskuussa 2017, jolloin metron koeajojen on myös tarkoitus alkaa koko rataosuudella.


title: Länsimetron historia

text: Länsimetro Oy:n hallitus vahvisti elokuun lopussa, että Ruoholahti–Matinkylä-osuuden asemien, kuilujen, radan ja taloteknisten järjestelmien hallinnan luovutus HKL:lle tapahtuu syyskuun alussa 2017.


title: Länsimetron historia

text: Länsimetron ensimmäisen vaiheen hinta-arvio nousi tasaisesti suunnitteluajan alun 400 miljoonasta eurosta ensin 530 miljoonaan rakennustöiden alulla. Vuoden 2008 hankesuunnitelmassa hinnaksi arvioitiin 713,6 miljoonaa euroa. Lopulta kustannusarvio nousi hieman yli miljardiin rakennustöiden loppupuolella huhtikuussa 2015. Merkittävimmät kustannusylitykset johtuivat hankesuunnitelman ratkaisuista, joita jouduttiin päivittämään muuttuneiden säädösten täyttämiseksi. Muutoksia tuli esimerkiksi savunpoistojärjestelmiin ja metroasemien esteettömyyteen. Länsimetron rakennustöiden alkuvaiheessa tapahtunut Rautatientorin metroaseman vesivahinko sai aikaan muutoksia asemien suunnitteluun. Sähkötiloja nostettiin muun muassa kerrosta korkeammalle ja asemien rakenneratkaisuja muutettiin. Ylimääräisiä kuluja aiheuttivat myös paikoittain heikko kallioperä ja maanalaisten asemien odotettua korkeammat rakennuskustannukset. Yleinen rakennuskustannustaso nousi urakan aikana noin 20 prosenttia. Metron kuluja pyrittiin projektin aikana karsimaan muun muassa lyhentämällä sen asemia kolmanneksella ja vähentämällä niiden sisäänkäyntejä kahdesta yhteen. Ensimmäisen vaiheen lopulliseksi hinnaksi arvioitiin 1 088 miljoonaa euroa maaliskuussa 2016. Alkuperäisen hankesuunnitelman indeksikorjattuun 848 miljoonan euron kustannusarvioon nähden ylitys oli noin 240 miljoonaa euroa, eli noin 28 prosenttia.


title: Länsimetron historia

text: Länsimetron arvioitiin ennen räjäytystöiden alkua syyskuussa 2009 valmistuvan vuoden 2014 syksyllä. Metron valmistumista lykättiin ensin vuoteen 2015. Metroa lykättiin tämän jälkeen vielä kertaalleen elokuuhun 2016, ja lopullinen avajaispäivä tarkentui myöhemmin 15. elokuuta. Avauspäivää jouduttiin tosin tästäkin vielä lykkäämään turvallisuuteen liittyvien taloteknisten järjestelmien testauksen viivästyessä. Ongelmia tuli ilmi, kun Otaniemen asemalla alettiin testaamaan aseman ja valvomon välistä tietoliikennettä mahdollisen hätätilanteen sattuessa. Metron liikennöinnin oli kesäkuun 2016 tilanteessa tarkoitus alkaa saman vuoden lopulla. Metron viivästymisestä huolimatta uusi liityntäbussilinjasto aloittaa liikennöintinsä elokuussa 2016, jolloin keskeneräistä metroa korvaavat hätäratkaisuna toteutetut bussilinjat Etelä-Espoon ja Helsingin keskustan välillä. Rakentamisen aikataulujen viivästymisen lisäksi ongelmia ovat tuottaneet muun muassa metrojunien ja asemien automatisointi, jota HKL päätti lopulta lykätä myöhemmäksi ja aloittaa länsimetron liikennöinnin alkuun kuljettajien ajamilla junilla. HSL:n tammikuussa 2017 esittelemän kauden 2017–2018 liikennöintisuunnitelman lähtökohtana oli, että matkustajaliikenne Ruoholahti–Matinkylä -osuudella alkaisi 19. kesäkuuta 2017, mutta tosiasiallisesti liikennöinti voitiin aloittaa vasta 18. marraskuuta.


title: Länsimetron historia

text: Helsingin seudun liikenteen vuoden 2011 liikennejärjestelmäsuunnitelmassa (HLJ 2011) länsimetron toinen rakennusvaihe oli määritelty aloitettavaksi vuoteen 2020 mennessä. Suunnitelma asetti myös sen samalle prioriteettitasolle Mellunmäestä Majvikiin suunnitellun itämetron kanssa. HLJ 2011 -raportti arvioi länsimetron jatkeen hinnaksi 400 miljoonaa euroa. Länsimetron jatkeen alustava yleissuunnitelma Matinkylästä Kivenlahteen valmistui keväällä 2011. Projektin hankesuunnitelman laatiminen alkoi syyskuussa 2011, ja se valmistui seuraavan vuoden toukokuussa. Siinä esitettiin metron rakentamista Matinkylästä aina Saunalahteen asti. Saunalahden aseman rakentamisesta päätettiin luopua yli vuotta ennen rakennustöiden käynnistymistä. Saunalahden asemalle ja sen lähelle suunnitellulle Harmaakallion metrovarikolle jätettiin tilaa Espoon maanalaiseen asemakaavaan mahdollista myöhempää toteutusta varten. Saunalahden aseman jäätyä pois metron jatke supistui viiteen uuteen asemaan. Metrovarikko päätettiin sijoittaa Sammalvuoreen. Toisen vaiheen valmistuttua metroa on myös mahdollista jatkaa Kirkkonummelle tai rantaradan varteen Kauklahteen. Kauklahden suunnalla radalle voitaisiin rakentaa kaksi uutta pysäkkiä Saunalahteen ja Kauklahteen. Kirkkonummen suunnalla metroa voitaisiin jatkaa esimerkiksi Sundsbergin kautta Jorvakseen tai Masalaan. Kirkkonummen kunta piti parhaana linjauksena Jorvaksen suunnan metroa, kun taas kunnan itäosien suurimmat maanomistajat EKE-Yhtiöt, YIT ja Sato kannattivat radan jatkamista Masalaan länsimetron toisen rakennusvaiheen rakentamispäätöksen aikoihin. Matinkylä–Kivenlahti-osuuden hankesuunnitelma hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa 2012 ja sen rahoitus kaupunginhallituksessa syyskuussa 2014. Saman vuoden syyskuussa Länsimetro Oy valittiin vastaamaan metron toteuttamisesta. Rakentamispäätöksen ehtona oli valtion osallistuminen hankkeeseen 240 miljoonalla eurolla. Rakennustöiden alkaessa metron jatkeen kustannuksiksi arvioitiin 800 miljoonaa euroa.


title: Länsimetron historia

text: Metron louhintatyöt käynnistyivät Finnoossa joulukuussa 2014. Soukan metroaseman avolouhintatyöt valmistuivat metron jatkeen ensimmäisinä helmikuussa 2015, minkä jälkeen työmaalla aloitettiin maanalaisten työtunnelien louhinta. Sammalvuoren metrovarikon työtunnelin louhinta käynnistyi maaliskuussa 2015 ja sen arvioidaan valmistuvan heinäkuussa 2015. Kivenlahden ja Kaitaan asemien avolouhintatyöt käynnistyivät huhtikuussa 2015. Ratatunnelien ja metroasemien louhinta alkoi ensimmäisenä Soukan aseman alueella syyskuussa 2015, ja oli alkoi Kivenlahdessa saman vuoden marraskuun lopulla. Sammalvuoren metrovarikon ja Finnoon metroaseman louhinnat olivat alkamassa maaliskuussa 2016.