title: Voḯo

text: Voḯon kunta syntyi, kun Áskio, Neápoli, Pentálofos, Siátista ja Tsotýli yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta on saanut nimensä sen alueella olevasta Voḯon vuorijonosta.


title: Voḯo

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Voḯon kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Saint Bernard

text: Saint Bernard voi tarkoittaa:Myös:


title: M7 Priest

text: M7 Priest (suom. ”pappi”) on yhdysvaltalainen 105 mm panssarihaupitsi. Se otettiin käyttöön vuonna 1942. Tulikasteensa vaunutyyppi sai El Alameinin taistelussa. Apuaseena toimi 12,7 mm Browning M2 -konekivääri. Voimanlähteenä toimi 9-sylinterinen 375 hevosvoiman (280 kW) Continental-tähtimoottori.


title: M7 Priest

text: Yhdysvaltain ohella asetyyppiä käyttivät Belgia, Filippiinit, Israel, Pakistan, Taiwan ja Yhdistynyt kuningaskunta. Britit pitivät vaunutyyppiä liikkumiskelpoisena ja luotettavana tykistöaseena. He tilasivat sitä paljon vuokraus- ja lainauslain nojalla. Myöhemmin M7 Priestit palvelivat miehistönkuljetusvaunuina (APC). Kutsumanimen lähtökohta viittasi saarnastuolia muistuttavaan konekiväärin ampuma-asemaan ja sijaintiin vaunussa.


title: Vaskikorento

text: Vaskikorento ("Cordulia aenea") on kiiltokorentoihin kuuluva tummanvihreä sudenkorento.


title: Vaskikorento

text: Vaskikorennon ulkonäkö on kiiltokorentoihin kuuluvan "Somatochlora"-suvun lajien kaltainen. Toisin kuin useilla kiiltokorennoilla, vaskikorennon kasvojen sivuilla ei ole keltaisia täpliä. Vaskikorennon pääväri on tummanvihreä, ja ruumis on melko kiilloton. Takaruumiissa ei ole täpläkiiltokorennolle ja naaraspuoliselle hoikkakiiltokorennolle tyypillisiä keltaisia laikkuja.


title: Vaskikorento

text: Vaskikorennon takaruumis on 33–38 mm pitkä ja takasiipi 31–35 mm pitkä.


title: Vaskikorento

text: Koiraalla on muodoltaan huomattavan nuijamainen takaruumis, jonka levein kohta on 7. ja 8. jaokkeessa lähellä takaruumiin kärkeä. Koiraalla on myös selvästi kahtia jakautunut alempi perälisäke. Naraalla puolestaan on lyhyt ja tylppä sukuaukon suojus, mikä erottaa sen välkekorennon naaraasta, jonka sukuaukon suojus on pitkä ja terävä. Vaskikorento eroaa lähisukulajeistaan myös siipisuonituksen perusteella, sillä vaskikorennon takasiivessä on tyven ja siipikolmion välissä vain yksi poikkisuoni. Useimmilla Suomessa elävillä kiiltokorennoilla on samassa kohdassa kaksi poikkisuonta.


title: Vaskikorento

text: Vaskikorennon aikuisten yksilöiden lentoaika on Suomessa toukokuun jälkipuoliskolta elokuun puoleenväliin. Päälentoaika ajoittuu kesäkuun puolivälistä heinäkuun puoliväliin. Lentoaika on poikkeuksellisen varhainen muihin kiiltokorentoihin nähden.


title: Vaskikorento

text: Vaskikorentoa tavataan yleisenä pohjoisen Euraasian alueella ja paikoittain etelämpänä vuoristojärvillä. Levinneisyysalue ulottuu Keski- ja Pohjois-Euroopasta Japaniin.


title: Vaskikorento

text: Suomessa laji on yleinen ja varsin runsas. Sitä esiintyy lähes koko maassa aivan pohjoisimpia osia lukuun ottamatta.


title: Vaskikorento

text: Vaskikorento elää monenlaisissa seisovissa vesissä. Tavallisimpia elinympäristöjä ovat lammet ja runsaskasvustoisiset järvet sekä merenlahdet, jokisuvannot ja suot.


title: Luettelo 1930-luvun suomalaisista elokuvista

text: Tämä on luettelo 1930-luvun suomalaisista elokuvista.


title: Tappajien verkossa

text: Tappajien verkossa (tai Presidentin kidnappaus; ) on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut George Mendelukin ohjaama kanadalais-yhdysvaltalainen poliittinen jännityselokuva, jonka pääosissa ovat William Shatner, Hal Holbrook, Van Johnson ja Ava Gardner.


title: Tappajien verkossa

text: "Tappajien verkossa" perustuu Charles Templetonin samannimiseen romaaniin (1975), jonka pohjalta Templeton ja Richard Murphy laativat elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajina olivat ohjaaja Mendeluk ja John Ryan. Vaikka romaani sijoittuu New Yorkiin, elokuvan tapahtumapaikaksi vaihdettiin Templetonin kotikaupunki Toronto. "Tappajien verkossa" kuvattiin Kalifornian Los Angelesissa Yhdysvalloissa ja Ontarion Torontossa Kanadassa loppuvuodesta 1979. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Presidential Films ja Sefel Films.


title: Tappajien verkossa

text: "Tappajien verkossa" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 15. elokuuta 1980. Kanadan ensi-ilta oli 19. syyskuuta 1980, ja Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 28. toukokuuta 1982. Elokuvan levittäjinä olivat Crown International Pictures Yhdysvalloissa ja Saguenay Films Kanadassa. Elokuva sai kaksi Genie-ehdokkuutta vuonna 1981. "Tappajien verkossa" julkaistiin Yhdysvalloissa VHS:nä vuonna 1984 ja DVD:nä 2000.


title: Litja Ilmari

text: Litja Maria Ilmari (ent. Waaramo, 29. elokuuta 1890 Teisko – 21. heinäkuuta 1966) oli suomalainen näyttelijä. Hän työskenteli useilla puhenäyttämöillä vuosina 1910–1944 ja teki sivurooleja lukuisissa draama- ja komediaelokuvissa mykkäfilmin aikakaudelta aina vuoteen 1960.


title: Litja Ilmari

text: Litja Ilmari syntyi työnjohtaja Andreas Grönlundin ja Amanda Högforsin perheeseen. Hän suoritti kauppaopiston Tampereella vuonna 1907 ja Suomen Kansallisteatterin oppilaskoulun 1908–1909. Ilmari aloitti uransa näyttelijänä Tampereen Teatterissa 1910–1915. Sen jälkeen hänellä oli useita lyhyitä kiinnityksiä: Komediateatteri 1915–1916, Turun Työväen Teatteri 1916–1917 ja Tampereen Teatteri 1917–1918. Vuosina 1919–1934 Ilmari oli kiinnitettynä Turun Teatteriin, jota seurasi hänen kolmas työrupeamansa Tampereen Teatterissa 1934–1937. Ilmarin ammattilaisuran viimeinen kiinnitys oli Suomen Kansallisteatteriin vuosina 1937–1944.


title: Litja Ilmari

text: Litja Ilmarin näyttämötehtäviä olivat muun muassa Pirkko näytelmässä "Anna Liisa", Maiju näytelmässä "Papin perhe" ja "Rouva Suorasuun" nimiosa. Suomalaisessa klassikkonäytelmässä "Pohjalaisia" Ilmari tulkitsi Liisan ja Kaisan roolit; Teuvo Pakkalan suositussa näytelmässä "Tukkijoella" hän näytteli Maijan ja Pölhö-Kustaan osat.


title: Litja Ilmari

text: Litja Ilmari teki useita elokuvarooleja vuosina 1924–1960. Suurin osa niistä oli sivuosia ja kreditoimattomia avustajantehtäviä. Ilmari debytoi valkokankailla Amalia Drittelin roolissa mykässä komediaelokuvassa "Kihlauskylpylä" (1924); elokuva on tuhoutunut uimarantajaksoa lukuun ottamatta. Puolisonsa Wilho Ilmarin ja Axel Slanguksen ohjaamassa, jälkipolville säilyneessä mykkäfilmissä "Tukkijoella" (1928) hän tulkitsi Pahna-Maijan osan. Niin ikään Wilho Ilmarin ohjaamassa elokuvassa "Rakkaus on nopeampi Piiroisen pässiäkin" (1950) hänellä oli Piiroisen emännän rooli. Edvin Laineen "Niskavuoren Aarnessa" (1954) Litja Ilmari teki pienen sivuosan Nikkilän emäntänä.


title: Litja Ilmari

text: Litja Ilmari avioitui teatterinjohtaja Wilho Ilmarin kanssa 1914; liitto päättyi eroon. Pariskunnan tytär, Maija-Liisa Ilmari (s. 1927) on työskennellyt vanhempiensa tavoin näyttämötaiteilijana.


title: Szymon Marciniak

text: Szymon Marciniak (s. 7. tammikuuta 1981 Płock, Puola) on puolalainen jalkaeropallotuomari. Hän on toiminut kansainvälisenä tuomarina vuodesta 2011 alkaen.


title: Papula

text: Papula () oli yksi Viipurin vanhoista suomalaisista kaupunginosista. Alue tunnetaan myös nykyään samalla nimellä. Keskustan pohjoispuolella sijaitsevaa Papulaa rajaa lännessä Suomenvedenpohja ja pohjoisessa Papulanlahti. Suomen rajalle Svetogorskiin johtava maantie A124 kulkee kaupunginosan lävitse. Papula oli alun perin Viipurin maalaiskuntaan kuulunutta esikaupunkialuetta, joka liitettiin Viipurin kaupunkiin vuonna 1928.


title: Papula

text: Papulassa toimi tiilitehtaita jo 1400-luvulla, mutta alueen asuttaminen alkoi varsinaisesta vasta 1700-luvun lopussa. Keskiajalla mainitaan ensimmäisen kerran myös Papulan kartano eri Marienhoff. Vuonna 1853 saksalainen Carl Gottlieb Behm perusti kartanoon poikien sisäoppilaitoksen, joka toimi vuoteen 1881 saakka. Papulan kartanon mukaan on saanut nimensä sisäoppilaitoksessa matematiikanopettajana toimineen Ferdinand Zeidlerin jalostama papulanruusu eli "Rosa Papula". Asemakaavan kaupunginosa sai vuonna 1861 ja sisäoppilaitoksen lakkauttamisen jälkeen Papulaan ryhdyttiin rakentamaan kasarmialuetta.


title: Papula

text: Viipurin pataljoonan kasarmirakennukset valmistuivat Papulaan vuosina 1881–1884 ja 1890-luvulla aluetta laajennettiin vielä muun muassa henkilökunnan asuinrakennuksilla. Huhtikuusta 1919 lähtien Papulan kasarmeilla toimi Karjalan kaartin rykmentti aina talvisodan syttymiseen saakka. Papulassa sijaitsivat myös vuonna 1884 valmistunut Viipurin lääninvankila, joka tunnetaan muun muassa sisällissodan loppuvaiheessa tapahtuneesta joukkomurhasta sekä Viipurin kauppaoppilaitos. Kasarmin ja vankilan ohella kaupunginosassa toimi runsaasti teollisuutta, muun muassa Kouvolan lakritsin juuret ovat Papulassa. 1930-luvun puolivälissä valmistui Papulanlahden ylittävä uusi betonirakenteinen silta Imatran, Antrean ja Heinjoen suunnan liikennettä varten. Vuodesta 1912 lähtien Papulassa sijaitsi Viipurin raitiovaunuliikenteen 1. linjan lähtöpysäkki.


title: Papula

text: Vuoden 1930 väestönlaskennassa Papulassa oli 3 847 asukasta, joista 3 470 oli suomenkielisiä, 242 ruotsinkielisiä ja 135 muunkielisiä.


title: Papula

text: 2000-luvulla Papulaan on rakennettu muun muassa uusi 300 asunnon asuinalue, jonka urakoi suomalaisen SRV:n venäläinen tytäryhtiö.


title: István Vad

text: István Vad (s. 30. toukokuuta 1979 Budapest, Unkari) on unkarilainen jalkapalloerotuomari. Hän on toiminut kansainvälisenä tuomarina vuodesta 2007 alkaen.


title: Lasse Uusivirta

text: Lasse Uusivirta (s. 27. heinäkuuta 1989 Espoo) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Saksan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Oberliga-joukkue Hannover Indiansissa.


title: Lasse Uusivirta

text: Uusivirta on Jäähongan kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Espoo Bluesiin, jonka C-nuorten paras maalintekijä Uusivirta oli pelipaikastaan huolimatta 13 osumallaan kaudella 2004–2005 kolmen muun pelaajan kanssa. Kaudella 2005–2006 hän oli Bluesin B-nuorten paras pistemies ja maalintekijä B-nuorten I-divisioonan runkosarjassa tehoilla 10+8=18. Uusivirta voitti kauden päätteeksi B-nuorten SM-hopeaa.


title: Lasse Uusivirta

text: Kaudella 2007–2008 Uusivirta oli 14 osumallaan seuran A-nuorten toiseksi paras maalintekijä Roope Rannan jälkeen ja koko A-nuorten SM-liigan puolustajien maalipörssin toinen Pelicansin Mikko Kousan jälkeen. Kaudella 2008–2009 hän nousi Bluesin varakapteeniksi ja voitti sen päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudella 2009–2010 Uusivirta nousi seuran kapteeniksi, jolloin hän voitti Bluesin sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 12+24=36. Uusivirta jakoi koko A-nuorten SM-liigan puolustajien pistepörssin toisen sijan Lukon Tony Vidgrenin kanssa edellään vain Kärppien Nico Lehto. Hänet valittiin kauden päätteeksi sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Uusivirta valittiin myös A-nuorten SM-liigan marraskuun 2009 kuukauden pelaajaksi.


title: Lasse Uusivirta

text: Vuosina 2010–2013 Uusivirta kävi Alabaman yliopistoa Huntsvillessä. 1. huhtikuuta 2013 hänet pidetettiin epäiltynä ensimmäisen asteen raiskauksesta 18-vuotiasta opiskelijanaista kohtaan, joka tapahtui opiskelija-asunnossa 13. tammikuuta 2013. Uusivirta vapautettiin takuita vastaan, mutta "WHNT News" -uutiskanava kertoi hänen kuitenkin paenneen syytteitä Suomeen. Paikallisen apulaissyyttäjän mukaan raiskaussyytteiden käsittelyä jatketaan, mikäli Uusivirta vielä palaa Yhdysvaltoihin. Syyttäjän mukaan viranomaisilla ei kuitenkaan ollut aikeita vaatia kiekkoilijan palauttamista Yhdysvaltoihin.


title: Lasse Uusivirta

text: Lokakuussa 2013 Uusivirta siirtyi kuukauden mittaiselle try-outille Tanskan Metal Ligaenin Aalborg Piratesiin. Marraskuussa hän sai loppukauden 2013–2014 kattaneen sopimuksen joukkueeseen. Uusivirran ensimmäinen ammattilaiskausi toi 32 runkosarja- ja 13 playoff-ottelussa tehot 1+8=9. Syksyllä 2014 hän haki sopimusta Helsingin IFK:n SM-liigajoukkueesta, mutta jäi kuitenkin ilman jatkosopimusta. Lokakuussa Uusivirta siirtyi vuoden mittaisella ja marraskuun maaottelutaukoon asti kestävän koeajan sisältäneellä sopimuksella Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin. Hän sai koejaksonsa päätteeksi jatkosopimuksen. Uusivirta voitti kauden 2014–2015 päätteeksi Mestis-pronssia.


title: Lasse Uusivirta

text: Kaudeksi 2015–2016 Uusivirta siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Kiekko-Vantaaseen. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Uusivirta oli tehoilla 4+13=17 Kiekko-Vantaan tehokkain puolustaja Nico Nurmikannan kanssa. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja myös 2016–2017 tehoilla 2+18=20. Uusivirta voitti myös Mestiksen pudotuspelien puolustajien syöttöpörssin seitsemällä syöttöpisteellään. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa.


title: Lasse Uusivirta

text: Uusivirta siirtyi kaudeksi 2017–2018 vuoden mittaisella sopimuksella Saksan kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Oberliga-joukkue Hannover Indiansiin. Hän oli joukkueen paras syöttäjä, kolmanneksi paras pistemies ja tehokkain puolustaja tehoilla 4+42=46, joilla Uusivirta sijoittui sarjan puolustajien pistepörssissä viidenneksi. Hänet valittiin kauden päätteeksi Oberligan pohjoisen divisioonan parhaaksi puolustajaksi. Kaudeksi 2018–2019 Uusivirta siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella samassa sarjassa pelaavaan Füchse Duisburgiin.


title: Lasse Uusivirta

text: Uusivirran isoveli Matti on entinen SM-liigatasolla pelannut hyökkääjä.


title: Maine Red Claws

text: Maine Red Claws on portlandilainen koripalloseura, joka pelaa D-liigassa. Se toimii NBA-seura Boston Celticsin farmijoukkueena.


title: Torkkeli Knuutinpojan tori

text: Torkkeli Knuutinpojan tori (myös Vanhan raatihuoneen tori) on Viipurissa sijaitseva aukio, joka sai nykyisin tunnetun suomenkielisen nimensä Viipurin linnan perustajan Torkkeli Knuutinpojan mukaan vuonna 1929. Se sijaitsee vanhan kaupunkikeskustan länsilaidalla Turun sillan ja Viipurin linnan tuntumassa.


title: Torkkeli Knuutinpojan tori

text: Tori syntyi 1500-luvun lopulla, kun linnansaarelle johtavan sillan tuntumassa sijainneen aukion laidalle rakennettiin puurakenteinen kaksikerroksinen raatihuone. Nykyisen muotonsa se sai 1640-luvulla Tukholman kaupunginarkkitehdin Anders Torstenssonin suunnitellessa Pietari Brahen käskystä kaupungin ensimmäisen asemakaavan. Uusi kivirakenteinen raatihuone paikalle rakennettiin vuoden 1652 kaupunkipalon jälkeen. Nykyään se tunnetaan Viipurin vanhana raatihuoneena. Uuden raatihuoneen valmistumisen myötä 1700-luvun lopulla alettiin myös toria kutsumaan Vanhaksi raatihuoneen toriksi. Vuodesta 1895 lähtien vanhan raatihuoneen tiloissa toimi Viipurin historiallinen museo. Aukiolle pystytettiin vuonna 1908 Ville Vallgrenin veistämä Torkkeli Knuutinpojan patsas. Torin etelälaidalla sijaitsee vuonna 1776 valmistunut Viipurin päävartion rakennus.


title: Giurgiulești

text: Giurgiulești (, ) on noin 3 000 asukkaan kylä Moldovan Cahulin piirissä, aivan maan eteläisimmässä nurkassa, Tonavan pohjoisrannalla, sen sivujoki Prutin liittymäkohdassa. Prutin ja Tonavan vastarannalla alkaa Romania. Kylän itäpuolella alkaa puolestaan Ukrainan Odessan alue.


title: Giurgiulești

text: Giurgiuleștin kylän väkiluku on noin 3 000 henkeä.


title: Giurgiulești

text: Giurgiulești on tärkeä logistinen solmupiste ja rajanylityspaikka. Siellä on Moldovan suurin jokisatama, jonne vuonna 2006 valmistui öljyterminaali ja 2009 matkustajaterminaali. Satamaan johtaa 7 metrin syvyinen, meriliikenteen aluksille soveltuva väylä Mustanmeren ääreltä (133,8 km). Satamalla on vapaasataman asema ja se toimii erityistalousalueena (vapaatalousalue) vuoteen 2030 saakka.


title: Giurgiulești

text: Paikkakunnan kautta kulkee valtatie M3 pohjoiseen kohti pääkaupunki Chișinăuta (218 km matka) ja ukrainalainen valtatie M15 (osa eurooppatietä ) itään ja siihen liittyvä rajanylityspaikka Ukrainan Reniin. Giurgiuleștissa on kansainvälinen rajanylityspaikka Romaniaan, lähin kaupunki Galaţi sijaitsee noin 10 kilometriä länteen. Giurgiulești on myös Moldovan rautateiden asemapaikkakunta, jonne johtaa rautatieyhteys pohjoisesta Basarabeascasta kahta kautta. Itäisempi raideyhteys kulkee reittiä reittiä Basarabeasca–Gagauzian Comrat–Prut (risteysasema, liityntä Romanian rataverkkoon)–Cahul–Giurgiulești. Suoremmin pohjoisesta saapuva reitti tekee aluksi mutkan Ukrainan Renin kautta). Yksi ratayhteys vie Giurgiuleștistä Prutin yli Romanian puolelle.


title: Torkkeli Knuutinpojan patsas

text: Torkkeli Knuutinpojan patsas on Viipurissa Torkkeli Knuutinpojan torilla eli Vanhalla raatihuoneen torilla sijaitseva veistos, joka esittää Viipurin linnan perustajaa Torkkeli Knuutinpoikaa. Kuvanveistäjä Ville Vallgrenin teos paljastettiin ensimmäisen kerran 4. lokakuuta 1908. Toisen maailmansodan jälkeen pahoin vaurioitunut patsas siirrettiin jalustoineen pois paikaltaan, mutta paljastettiin jälleen restauroituna 2. heinäkuuta 1993 Viipurin perustamisen 700-vuotisjuhlien yhteydessä.


title: Torkkeli Knuutinpojan patsas

text: Ruotsalaisen valtaneuvoksen ja sotamarsalkan Torkkeli Knuutinpojan patsas pystytettiin Viipurin ruotsinkielisten aloitteesta. Veistosta alettiin puuhaamaan jo 1870-luvulla ja hankkeen varsinaisena alullepanijana oli arkkitehti Johan Jacob Ahrenberg, joka tuolloin laati Viipurin linnan restaurointisuunnitelmia. Kuvanveistäjä Ville Vallgrenilta vuonna 1884 tilattu patsas valmistui kolme vuotta myöhemmin, mutta sen pystyttäminen kuitenkin kiellettiin poliittisista syistä, koska veistos oli kunnianosoitus ruotsalaiselle sotasankarille.


title: Torkkeli Knuutinpojan patsas

text: Teos oli tärkeä Vallgrenille, se oli 32-vuotiaan taiteilijan toistaiseksi merkittävin työ, johon hän oli panostanut suuresti. Vallgren oli muun muassa tuhonnut patsaan ensimmäisen kipsisen version, koska ei ollut tyytyväinen siihen. Veistoksen esikuvana oli vuonna 1854 Tukholmaan Birger Jaarlin torille pystytetty Birger Jaarlin patsas, jota Vallgrenin työ korkeine jalustoineen suuresti muistuttaa. Veistos saatiin lopulta paikalleen 21 vuotta valmistumisensa jälkeen, vaikka silloinkin Viipurin suomenmieliset piirit paheksuivat hanketta. Patsaan jalustan suunnitteli Viipurin läänin rakennuskonttorissa työskennellyt arkkitehti Karl Hård af Segerstad.


title: Torkkeli Knuutinpojan patsas

text: Arvostelusta huolimatta veistoksesta tuli Suomen itsenäistymisen jälkeen nopeasti kaupungin symboli, jonka edustalla järjestettiin esimerkiksi jatkosodan aikana 31. elokuuta 1941 Viipurin takaisinvaltauksen paraatikatselmus. Patsas vaurioitui myöhemmin sodan aikana pahasti ja neuvostoliittolaiset siirsivät sen paikaltaan vuonna 1948. Veistosta säilytettiin Salakkalahdessa vuoteen 1975 asti, jolloin eräs Viipurin museon työntekijä löysi patsaan ja siirrätti sen varastoitavaksi Viipurin linnaan. Veistoksen restaurointi aloitettiin vuonna 1991 ja uudelleen paikalleen se sijoitettiin heinäkuussa 1993.


title: Christophe de Margerie

text: Christophe de Margerie (6. elokuuta 1951 – 20. lokakuuta 2014) oli ranskalaisen Total-öljy-yhtiön toimitusjohtaja. Hän kuoli lentoturmassa Moskovassa yksityiskoneen kolaroitua lumenpoistokoneen kanssa nousukiidon aikana Vnukovon lentoasemalla. Turmakoneen oli tarkoitus lentää Moskovasta Pariisiin. Kone sai lähtöluvan liian aikaisin, kun lumenpoistokone oli vielä kentällä. Lumenpoistokoneen kuljettaja oli humalassa. Myös lentokoneen kolmihenkinen miehistö kuoli.


title: S. F. Newcombe

text: Stewart Francis Newcombe (1878–1956) oli brittiläinen maavoimien upseeri. Hän palveli toisessa buurisodassa, ja ensimmäisen maailmansodan aikana Ranskassa ja Gallipolissa.


title: S. F. Newcombe

text: 1913–1914 hän työskenteli Siinain niemimaan strategisessa kartoituksessa ja tapasi T. E. Lawrencen, jonka kanssa tämä teki yhteistyötä ensimmäisen maailmansodan aikana käydyssä arabikapinassa. Newcombe, Lawrence ja Sir Leonard Woolley kartoittivat Siinaita Gazan ja Aqaban väliseltä alueelta. Matka esitettiin tieteellisenä tutkimusretkenä, mutta sen sotilaallinen merkitys oli huomattava. Newcombe jäi sodan aikana turkkilaisten vangiksi, mutta onnistui pakenemaan näiltä ja piileskelemään Istanbulissa. Sodan jälkeen hän antoi nimensä Paulet-Newcombe-sopimukselle.


title: FS Mégère (1853)

text: Mégère oli Ranskan laivaston vuonna 1853 vesille laskettu metallikaarinen ja puuverhoiltu Lucifer-luokan aviso.


title: FS Mégère (1853)

text: Alus tilattiin 19. helmikuuta 1851 Rochefortin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 7. huhtikuuta 1852. Alus laskettiin vesille 19. heinäkuuta 1853 ja se otettiin palvelukseen 1. huhtikuuta 1854. Alus valmistui vielä huhtikuussa.


title: FS Mégère (1853)

text: Alus muutettiin maaliskuussa 1871 Toulonissa 420 tonnin purjein kulkevaksi kuljetusalukseksi. Alus poistettiin alusluettelosta 28. syyskuuta 1875, minkä jälkeen se oli koulutusproomuna Marseillessa. Alus romutettiin vuonna 1901.


title: FS Lucifer (1853)

text: Lucifer oli Ranskan laivaston vuonna 1853 vesille laskettu puurunkoinen Lucifer-luokan aviso.


title: FS Lucifer (1853)

text: Alus tilattiin 19. helmikuuta 1851 Rochefortin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 12. helmikuuta 1851. Alus laskettiin vesille 24. toukokuuta 1853 ja se otettiin palvelukseen 24. helmikuuta 1854. Alus valmistui maaliskuussa.


title: FS Lucifer (1853)

text: Alus oli Ranskan laivasto-osaston mukana Kielissä 20.-29. toukokuuta 1854 ja se oli vuoden 1855 Itämeren laivueessa. Alus lähti 22. toukokuuta 1855 toiselle matkalleen Kertsiin Krimin niemimaalle.


title: FS Lucifer (1853)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 29. lokakuuta 1874 ja se sijoitettiin 21. lokakuuta 1875 hiiliproomuksi Cherbourgiin. Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1887.


title: FS Aigle (1853)

text: Aigle oli Ranskan laivaston vuonna 1853 vesille laskettu aviso.


title: FS Aigle (1853)

text: Alus tilattiin 31. joulukuuta 1851 Cherbourgin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 16. syyskuuta 1852. Alus laskettiin vesille 17. syyskuuta 1853 ja se otettiin palvelukseen 13. huhtikuuta 1854. Alus valmistui saman vuoden huhtikuussa.


title: FS Aigle (1853)

text: Alus osallistui Oolannin sodan Ranskan laivaston sekä ensimmäiseen että toiseen purjehduskesään. Ensimmäisenä kesänä alus osallistui Bomarsundin taisteluun 15. elokuuta 1854 ja toisena kesänä se oli aseistettuna joukkojenkuljetusaluksena osallistuen 9.-11. elokuuta 1855 Suomenlinnan piiritykseen.


title: FS Aigle (1853)

text: Alus lähti 1. syyskuuta 1857 Toulonista Senegaliin.


title: FS Aigle (1853)

text: Alus nimettiin 8. maaliskuuta 1858 "Épervieriksi", jotta nimi "Aigle" vapautuisi uudelle valmisteilla olevalle keisarilliselle jahdille. Alus tuhoutui Gabonissa Comojoella reilua kuukautta myöhemmin 30. huhtikuuta ja se poistettiin virallisesti alusluettelosta 8. toukokuuta.


title: Minä ja Mozart

text: Minä ja Mozart on Antti Vihisen laatima teos säveltäjä Wolfgang Amadeus Mozartista. Se ilmestyi 2014 Inton kustantamana.


title: Minä ja Mozart

text: Kirjoittaja sanoo, ettei kirja ole varsinainen elämäkerta, joskin takakannessa sitä sanotaan elämäkerraksi ja hän käy läpi elämänvaiheetkin. Kirjoittajan mukaan sen aihe on Amadeus-myytti ja sen vaikutus länsimaiseen musiikkikulttuuriin. Kirjan ensimmäinen motto on aiemman Mozart-elämäkerturin Wolfgang Hildesheimerin lause: "Die Wahrheit lässt sich nicht zeigen, sondern nur erfinden", suomeksi: ”Totuutta ei voi löytää, sen voi vain keksiä”, ehkä myös ”sepittä”.


title: Minä ja Mozart

text: Kirja jakautuu neljään osaan. Ensimmäinen osa ”Wolfgang” kertoo nuoruuden elämänvaiheet 1756–1773, toinen osa ”Amadé” vuodet 1773–1779, kolmas osa ”Mozart” käsittelee aikuisvuosia 1779–1791, neljännessä osassa ”Amadeus” Vihisen kohteena on ikoni Mozart. Lisäksi mukana on musiikkitermejä selittävä sanasto.


title: Minä ja Mozart

text: Vihinen vertaa haastattelussa Mozartia nykyajan rockmuusikoihin: ”Mozart muistutti Keith Richardsia tai Kurt Cobainia ilman heroiinia. Hän ansaitsi paljon ja vietti tuhlailevaa elämää”, ja Mozartin perhe loi ”formaatin nykymaailman rock-kiertueille markkinointipanostuksineen kaikkineen”.


title: Minä ja Mozart

text: Ylen sivuille kirjoittamassaan haastattelussa Suvi Turunen ja Päivi Kuisma luonnehtivat kirjaa rock-asenteella kirjoitetuksi


title: Hushyar Aftab

text: Hushyar Aftab (s. 1. heinäkuuta 1993 Kermānšāh, Iran) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavaa Jazzia. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Hushyar Aftab

text: Aftab on pelannut Kakkosta Turun Tovereissa kaudella 2011 sekä ÅIFK:ssa kausina 2013 ja 2014. Kaudella 2014 hän teki ensiesiintymisensä Veikkausliigassa edustettuaan Turun Palloseuraa 27. heinäkuuta FC Honkaa vastaan pelatussa vierasottelussa.


title: FS Monge (1859)

text: Monge oli 1859 palvelukseen otettu Ranskan laivaston aviso, joka luokiteltiin myöhemmin 3. luokan risteilijäksi.


title: FS Monge (1859)

text: Alus tilattiin Brestin laivastontelakalta. Sen köli laskettiin 10. heinäkuuta 1857 ja alus laskettiin vesille 19. maaliskuuta 1859. Alus otettiin palvelukseen kuukautta myöhemmin 16. huhtikuuta.


title: FS Monge (1859)

text: "Monge" lähti lokakuun lopulla 1868 "Junonin" kanssa Saigonista Japaniin. Alus haaksirikkoutui 4. marraskuuta Japaninmerellä joutuessaan pyörremyrskyyn.


title: FS Forbin (1859)

text: Forbin oli 1859 palvelukseen otettu Ranskan laivaston aviso.


title: FS Forbin (1859)

text: Alus tilattiin Brestin laivastontelakalta. Sen köli laskettiin 27. elokuuta 1857 ja alus laskettiin vesille 4. toukokuuta 1859. Alus otettiin palvelukseen muutamaa kuukautta myöhemmin 3. lokakuuta.


title: FS Forbin (1859)

text: "Forbin" poistettiin alusluettelosta 28. heinäkuuta 1884. Aseista riisuttuna alus liitettiin vuonna 1885 koululaivaksi nimellä "Fournaise" ja se romutettiin 1896.


title: Everytime We Touch (Cascadan kappale)

text: Everytime We Touch on saksalaisen eurodance-kolmikko Cascadan kappale. Sen sanoittivat Maggie Reilly, S. Mackillop ja P. Risavy. Sen julkaisi Robbins Entertainment ensimmäisenä Yhdysvalloissa 16. elokuuta 2005. Myöhemmin Yhdysvaltain suuren menestyksen jälkeen se julkaistiin kansainvälisesti yhteistyössä muiden levy-yhtiöiden, kuten Zooland Recordsin, All Around the Worldin ja Universal Music Groupin kanssa. Kappale sisältää saman kertosäkeen kuin mitä Maggie Reillyn samannimisessä kappaleessa.


title: Everytime We Touch (Cascadan kappale)

text: Kappale sai musiikkikriitikoilta pääosin positiivisen vastaanoton, joista pääosa kehui sen Europop-soundia sekä yllättyi sen menestyksestä kaupallisesti Yhdysvalloissa. "Everytime We Touch" on saanut listamenestystä monissa maissa, pysyen listoilla yli 25 viikkoa lukuisissa valtioissa. Kappale pääsi listan kärkeen Irlannissa ja Ruotsissa, päästen viiden parhaimman joukkoon Itävallassa, Ranskassa, Saksassa sekä Isossa-Britanniassa. Se saavutti kaupallisen menestyksen Yhdysvalloissa yli miljoonan kopion myynnillä. Kappaleeseen liittyvällä musiikkivideolla päälaulaja Natalie Horler on kirjastossa yrittämässä kommunikoida hänen ihastuksensa kanssa.


title: What Do You Want from Me?

text: What Do You Want from Me? on Cascadan vuonna 2007 nauhoitettu kappale. Se julkaistiin Saksassa 7. maaliskuuta 2008 ja Isossa-Britanniassa 24. maaliskuuta 2008.


title: Pyromania (kappale)

text: Pyromania on saksalaisen eurodance-kolmikko Cascadan kappale, joka julkaistiin heidän neljännen, Original Me-studioalbumin ensimmäisenä singlenä. Kappaleen sanoittivat Yann Peifer, Allan Eshuijs sekä Manuel Reuter ja sen tuottivat Reuter sekä Peifer. Kappale koki ensiesityksen 12. helmikuuta 2010 ja sen julkaisi Zooland Records 19. maaliskuuta 2010. Electropop-singleksi sävellettynä "Pyromania" sisältää Natalie Horlerin laulamassa koko kappaleen samalla kun vieraileva mieslaulaja puhuu ajoittain "pyro-pyro" hokelmaa. Sanoituksellisesti kappale on sanaleikki. Se kertoo rakkaudesta ja pakkomielteestä tulelle.


title: Pyromania (kappale)

text: "Pyromania" sai pääosin ristiriitaisen vastaanoton musiikkikriitikoilta. Jotkut yllättyivät sen mukaansatempaavasta luonteesta ja hokelmasta, kun taas toiset tunsivat kappaleen alkuperättömäksi. "Pyromania" muodostui Cascadalle listamenestykseksi; päästen neljänkymmenen parhaan joukkoon Itävallassa, Tšekissä, Ranskassa, Saksassa, Alankomaissa ja Skotlannissa. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideo koki ensiesityksensä 17. helmikuuta 2010 brittiläisellä Clubland TV-televisioasemalla. Se sisältää Natalie Horlerin lukuisissa kohtauksissa laulamassa sekä tanssimassa taustatanssijoiden kanssa futurististen avaruuspallojen sekä tuliräjähdysten edessä. Cascada esitti "Pyromanian" livenä saksalaisessa televisio-ohjelmassa "The Dome" sekä vuoden 2010 Pepsi B96 Summerbashissä.


title: Nyrstar

text: Nyrstar on belgialainen yritys, joka tuottaa ja jalostaa metalleja. Erityisesti Nyrstar tuottaa ja jalostaa sinkkiä ja lyijyä. Nyrstarin tuotteita ovat: sinkki, lyijy, kupari, jalo- ja erikoismetallit sekä rikkihappo.


title: Nyrstar

text: Nyrstar syntyi vuonna 2007 yhdistämällä australialaisen kaivosyritys Zinifexin sinkkitoiminnot belgialaisen materiaaliteknologiayritys Umicoren kanssa. Nyrstarilla on yli 7000 työntekijää. Nyrstar on solminut tuotevirtasopimuksen Talvivaaran kaivoksen tuottamasta sinkistä vuonna 2010.


title: Nyrstar

text: Nyrstar on sidoksissa kaivoksiin:


title: San Francisco (kappale)

text: San Francisco on saksalaisen eurodancekolmikko Cascadan kappale heidän neljänneltä, Original Me -studioalbumiltaan. Kappale julkaistiin kansainvälisesti albumin ensimmäisenä virallisena singlenä 20. kesäkuuta 2011. Kappaleen sanoittivat Yann Peifer, Manuel Reuter sekä Tony Cornelissen. Kappaleen tuottivat Reuter ja Peifer. Musikaalisesti "San Francisco" on ylätempoinen popkappale, joka sisältää electropop ja dancepoptyylisiä vaikutteita 1970-luvun musiikista.


title: San Francisco (kappale)

text: "San Francisco" sai kritisointia sen samanlaisuuksista Katy Perryn maailmanlaajuisen menestyshitti California Gurlsin kanssa. Kappale pääsi viidenkymmenen parhaan joukkoon Itävallassa, Saksassa ja Alankomaissa. Toisin kuin hänen aiemmat singlensä, se epäonnistui tekemään minkäänlaista vaikutusta Britannian singlelistalla, saavuttaen siellä vain 64. sijan. "San Francisco" oli myös ensimmäinen albumin debyyttisingle, jota ei ole palkittu Isossa-Britanniassa. Kappaleeseen liittyvällä musiikkivideolla Horler johdattaa joukon nykypäivän hipeiksi pukeutuneita tanssijoita maanalaisiin juhliin.


title: Sormikaktus

text: Sormikaktus ("Leuchtenbergia principis") on omaan sukuunsa kuuluva meksikolainen kaktuskasvilaji. Se on nimetty Leuchtenbergin herttuan ja Napoleon Bonaparten lapsipuolen Eugène Beauharnaisin mukaan. Sen ulkonäköä kuvaa hyvin englanninkielinen nimi agave cactus, sillä sen sormimaiset ulokkeet tuovat mieleen agaaven. Lähin sukulainen on rautakaktusten suku ("Ferocactus").


title: Sormikaktus

text: Sormikaktus on yksivartinen, satunnaisesti mätästävä, matalakasvuinen, enintään tavallisesti 35 cm, satunnaisesti jopa 70 cm korkeaksi kasvava kaktus. Sen juuristo on laaja ja mehevä, varsi pallomainen tai lyhyen lieriömäinen ja vahvasti nystyinen. Nystyt ovat pitkiä, hieman lehtimäisiä, poikkileikkaukseltaan kolmiomaisia, 10-12 cm pitkiä, ja kunkin päässä on areoli. Siihen kiinnittyy joukko litistyneitä, taipuisia, paperimaisia, kellertäviä ja jopa 15 cm pitkiä piikkejä. Kukat kehittyvät areolin sisäreunaan, ovat auki päivällä ja kestävät usein monta päivää. Muodoltaan ne ovat suppilomaisia, väriltään keltaisia, läpimitaltaan 5-6 cm. Kukka tuoksuu, ja sen pohjus on suomuinen emin vartalon ympäriltä. Hedelmä on munamainen tai pitkänomainen, kypsänä kuiva ja enintään kolme cm pitkä; kuihtuneet kehälehdet ovat siinä jäljellä. Siemenet ovat leveän soikeita, mustia tai ruskeita.


title: Sormikaktus

text: Sormikaktus kasvaa Meksikon pohjois- ja keskiosan aavikolla Coahuilan, San Luis Potosín, Guanajuaton, Zacatecasin ja Hidalgon alueella.


title: Sormikaktus

text: Sormikaktus kasvaa kalkkikivisellä maaperällä Chihuahuan aavikolla.


title: Sormikaktus

text: Sormikaktus on ollut suosittu viljelyssä erikoisen ulkonäkönsä ja kestävyytensä vuoksi sekä helposti kukkivana. Sen viljely koristekasviksi alkoi Euroopassa jo vuonna 1846, mutta alkuinnostuksen jälkeen miltei lopahti. 1900-luvun alussa sen suosio taas lisääntyi, mutta kovin usein sitä ei ainakaan meillä Suomessa ole kaupan.


title: Myrkkykaktukset

text: Myrkky- eli meskaliinikaktukset ("Lophophora") on meskaliini-nimisestä alkaloidista ja sen huumaavasta vaikutuksesta tunnettu kaktuskasvisuku. Tieteellinen nimi on annettu ulkonäön perusteella kreikankielisistä sanoista lofos 'harja, töyhtö' ja foreus 'kantaja', mikä viittaa kasvin kyhmyissä oleviin karvatupsuihin.


title: Myrkkykaktukset

text: Myrkkykaktukset ovat matalia, pallomaisia ja usein tiiviinä ryhminä kasvavia kaktuksia. Niiden juuret ovat pitkiä ja sukkulan muotoisia. Varsi on tavallisesti litteän pallomainen, sini- tai kellanvihreä, satunnaisesti punertava, vain 2-7 cm korkea ja 4-12 cm leveä. Varren kyhmyt (podariot) ovat matalia ja pyöreitä tai kyttyrämäisiä, usein pystyriveiksi järjestäytyneitä. Areolit sijaitsevat yleensä riveissä kyhmyjen päissä, ja niissä on pehmeiden, keltaisten tai valkeahkojen karvojen muodostamat tupsut; piikit puuttuvat. Kukat sijaitsevat kasvin keskustassa ja kukkivat päivisin. Muodoltaan ne ovat suppilomaisia, väriltään valkoisia, vaaleanpunertavia, kellertäviä tai satunnaisesti punaisia. Kukan läpimitta vaihtelee 1-2,2 cm. Pohjus on suomuton ja karvaton. Hedelmän muoto vaihtelee nuijamaisesta pitkänomaiseen ja se on aluksi mehevä ja vaaleahkon punainen, myöhemmin ruskehtavan valkoinen ja kuiva, paljaspintainen, avautumaton ja enintään kahden sentin pituinen. Siemenet ovat mustia, päärynän muotoisia ja kyhmyisiä.


title: Myrkkykaktukset

text: Myrkkykaktusten levinneisyys ulottuu Chihuahuan aavikon kalkkikivialueille Teksasiin ja Meksikon pohjois- ja keskiosiin. Niitä tavataan 1800 metrin korkeuteen saakka.


title: Myrkkykaktukset

text:
Myrkkykaktusten suvussa on kaksi lajia:
Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: Myrkkykaktukset

text: Kasvien suomenkieliset nimet.


title: FS Jacques Cartier (L9033)

text: Jacques Cartier (runkonumero L9033) oli Ranskan laivaston 1983 palvelukseen otettu Champlain-luokan kuljetusalus ().


title: FS Jacques Cartier (L9033)

text: Alus tilattiin Grand-Quevillystä Ateliers Français de l'Ouestilta. Sen köli laskettiin 9. lokakuuta 1981 ja alus laskettiin vesille 28. huhtikuuta 1982. Alus otettiin palvelukseen 28. syyskuuta 1983.


title: FS Jacques Cartier (L9033)

text: Alus poistettiin palveluksesta 9. heinäkuuta 2013.


title: Torild Brander

text: Torild Brander (1. elokuuta 1904 Helsinki  – 1. toukokuuta 1992 Loimaa) oli professori, lastentautien erikoislääkäri, Suomen ensimmäinen lastenpsykiatrian erikoislääkäri sekä hermo- ja mielitautien erikoislääkäri. Suurimman elämäntyönsä hän teki huomattavana suomalaisena luonnontutkijana ja luonnonsuojelijana.


title: Torild Brander

text: Torild Brander syntyi 1. elokuuta 1904 perheen nuorimpana lapsena Kemiössä perheen lomapaikassa. Kirjoilla hän oli vuoteen 1968 asti Helsingissä Yrjönkatu 11 A:ssa, sitten kuolemaansa asti Forssassa. Lapsuudessaan ja nuoruudessaan Torild vietti kesiä suvun omistamissa Urjalan Nuutajärven ja Kirkkonummen Sigurdsin kartanoissa. Aivan lapsuudestaan saakka hän oli kiinnostunut kaikesta luontoon liittyvästä.


title: Torild Brander

text: Torild Brander aloitti koulunkäynnin vuonna 1911 Anni ja Berta Edelfeltin valmistavassa koulussa. Vuonna 1914 hän siirtyi Nya Svenska Lärovärketiin ja valmistui sieltä ylioppilaaksi vuonna 1923.


title: Torild Brander

text:
Torild Brander aloitti lääketieteen opinnot vuonna 1924 Helsingin yliopiston
lääketieteellisessä tiedekunnassa. Tutkinnot: Professori Arvo Ylpön johtamalla Helsingin yliopiston lastentautien klinikalla Brander kouluttautui:


title: Torild Brander

text: Torild Brander avioitui 4. marraskuuta 1931 Irene Augusta Grönblomin kanssa. Avioliitto jäi lapsettomaksi.


title: Torild Brander

text: Torild aloitti vuonna 1939 harjoittelun Helsingin Diakonissalaitoksen sisätautien osastolla, jonka jälkeen hän oli amanuenssin tehtävissä neuropsykiatrisella osastolla. Tämän jälkeen seurasi lyhytaikaisia ja monipuolisia lääketieteellisiä tehtäviä mm. kunnan ja rautatielääkärinä Kirkkonummella, Kemi Oy:n tehtaanlääkärinä ja Perä-Pohjolan sotilaspiirin kutsuntalääkärinä ja Helsingin kaupungin lastenpoliklinikan assistenttilääkärinä.


title: Torild Brander

text:
Torild Brander oli vapautettu asepalveluksesta opiskeluaikana kehittyneen keuhkovamman vuoksi. Kuitenkin hän hoiti koko sota-ajan 16.10.1939 – 27.11.1944 eri tehtäviä mm. Folkhälsanin lastenpsykiatristen poliklinikkojen esimiestehtävät Helsingissä ja Turussa vv 1938 – 1941.
Kuopion ja Iisalmen sotasairaalat, kenttäsairaalan päällikkölääkärinä, pataljoonan lääkärinä, osastolääkärinä sotasairaaloissa sisätautiosastolla, kulkutautiosastolla, hermo- ja mielitautien osastoilla ja kirurgisella osastolla. Vuonna 1944 Torild perusti ja johti Äänislinnan sotasairaalan hermotautiosastoa sekä sen evakuoinnin Joensuuhun. Vuoden 1944 syyskuusta alkaen Torild Brander oli Vaasan Mustasaaressa sairaalan ylilääkärinä ja oikeuspsykiatrina, ja sieltä hänet vapautettiin sotapalvelusta marraskuussa 1944.


title: Torild Brander

text: Tämän jälkeen hänelle tarjottiin useita virkoja eri sairaaloista. Brander kuitenkin kieltäytyi, koska halusi toimia omalla erikoisalallaan.


title: Torild Brander

text: Vuonna 1942 Torild Brander peri viidesosan silloisesta Urjalan Nuutajärven kartanosta. Tila oli nk. Raikon ulkotila kooltaan 1250 hehtaaria, ja siellä sijaitsi 75 hehtaarin suuruinen Kivijärvi.


title: Torild Brander

text: Muutettuaan Raikkoon Kivijärven pelastaminen rappiotilasta oli Torildin ensimmäinen tärkeä luonnonsuojelullinen toimenpide. Raikon kartanon päärakennus valmistui 1947, ja samanaikaisesti myös rakennettiin navetta, talli ja väen rakennuksia. Tulot rakentamiseen saatiin metsän myynnistä. Torild oli uranuurtajana myös ns. ekoviljelyn ja riistanhoidon alalla. Maanviljelyksen ohella kartanossa harjoitettiin mehiläis- ja puutarhanhoitoa.


title: Torild Brander

text:
Tieteelliseen työhön tottunut Torild Brander tutki ja alkoi luetteloida määrätietoisesti maatilansa eläimistöä, kasvistoa, kalakantaa ja kaikkea luontoon liittyvää. Vuodesta 1948 alkaen hän toimi valanvannoneena riistanvalvojana Urjalassa, Koijärvellä, Humppilassa, Ypäjällä ja Jokioisissa ja oli mukana perustamassa lukuisia metsästys- ja kalastusseuroja.
Hän teki matkoja Ruotsiin, ja määritti mm. Ruotsin valtakunnallisen luonnonhistoriallisen museon palearktiset suursimpukkakokoelmat v. 1955.


title: Torild Brander

text: Luonnontieteellinen kirjallinen toiminta alkoi varsinaisesti vuonna 1949, jolloin ilmestyi lukuisia tutkimuksia ja artikkeleita. Tärkein tutkimus vuosina 1949 – 1952 oli neliosainen kirjoitussarja otsikolla ”Urjalan Kivijärven seudusta”.


title: Torild Brander

text: Vuonna 1951  Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistys perusti luonnonsuojelua hoitavan toimikunnan Lounais-Hämeen Luonnonsuojelutoimikunnan. Sen puheenjohtajaksi valittiin Torild Brander. Toimikunnasta tuli Lounais-Hämeen Luonnonsuojeluyhdistys vuonna 1956, ja Torild Brander jatkoi puheenjohtajana kuolemaansa saakka.


title: Torild Brander

text: Koko Lounais-Hämeen alueella alkoi Torild Branderin johdolla järjestelmällinen ja pitäjittäinen kasvi-, eläin- ja kivikunnan inventointityö. Näin saatiin luettelot putkilokasveista, selkärankaisista, nilviäisistä, muurahaisista, suurperhosista ja selkärankaisten loiseläimistä.


title: Torild Brander

text: Torild Brander toimitti Lounais-Hämeen Luonto -lehteä vuodesta 1955 eteenpäin kirjoittaen sinne lähes tuhat artikkelia.


title: Torild Brander

text:
Vuonna 1956 Branderin aloitteesta rauhoitettiin Raikon kartanon alueisiin kuulunut eteläosa Urjalan kaakkosuosta (222 ha) ja kolme vuotta myöhemmin rauhoitettiin lopullisesti Kivijärven luonnonsuojelualue (227 ha). Vuonna 1957 Torild hankki ja kustansi Lounais-Hämeen Luonnonsuojeluyhdistys ry:lle huoneiston Forssan keskustasta, ja vuonna 1959 hän oli perustamassa Matkun Seudun Luonnon ystävät ry:tä.
Vuonna 1961 TVH halusi vetää Tampereen - Turun osuuden Valtatie 9stä kulkemaan Kivijärven rauhoitetun luonnonsuojelualueen läpi. Torild Brander kävi yksityistä taistelua TVH:ta vastaan, mutta hävisi taistelun, ja tie vedettiin TVH:n linjausten mukaisesti.


title: Torild Brander

text: Vuonna 1964 Torild Branderin täyttäessä 60 vuotta hän lahjoitti Kivijärven ja Kaakosuon luonnonsuojelualueiden omistusoikeuden lahjana Lounais-Hämeen Luonnonsuojeluyhdistys ry:lle. Tammikuussa 1965 Tasavallan presidentti Urho Kekkonen myönsi Torild Branderille professorin arvonimen.


title: Torild Brander

text: Forssan luonnonhistoriallinen museo avattiin Forssan kaupungin taloudellisella tuella virastotalossa vuonna 1968 ja seuraavana vuonna Torild Brander avioitui apulaisensa Alli Vären kanssa. Vuonna 1974 professori Branderille myönnettiin Forssan kaupungin anoma Suomen Leijonan komentajamerkki.


title: Torild Brander

text:
Brander toimi kuolemaansa vuoteen 1992 asti Lounais-Hämeen Luonnonsuojeluyhdistyksen puheenjohtajana ja museon johtajana ja testamenttasi kaiken omaisuutensa yhdistykselle.
Torild Brander kuoli 1. toukokuuta 1992 hiljaisen infarktin seurauksena. ja hänet on haudattu Jokioisten hautausmaalle.
Torild Brander julkaisi noin 100 lääketieteellistä julkaisua. Huomattavimmat näistä olivat:


title: Torild Brander

text: Lääketieteellisissä tutkimuksissa hän osoitti eri lastenpäästömenetelmien (mm. synnytyspihdit, sikiön kääntäminen perätilaan, sikiön vetäminen jalasta) vaikutusta lasten aivoihin ja mahdollista aivovauriota. Kaksoistutkimuksillaan Brander horjutti Saksassa yleisesti vallalla olevaa käsitystä perinnöllisyyden melkein yksin ratkaisevasta merkityksestä aivojen toiminnalle ja osoitti, että kaatumatauti, vajaamielisyys ja CP-halvaus saattoi johtua vältettävissä olevista synnytysvaurioista. Brander tutki myös sanasokeutta ja kämmenen ”nelisormivakoa” mongoloidipotilailla. Branderin antropologinen tutkimus oli ns. ”Filippiliiniläismitta” lapsen koulukypsyyden kuvastajana. Tärkeitä tutkimushavaintoja olivat myös, että äidin raskaudenaikainen altistuminen häkämyrkytykselle saattaa johtaa CP-vamman kehittymiseen sekä havainnot pommitusten aiheuttamista mielenhäiriöistä koululaisille.Torild Branderin luonnonsuojelutyössä oli tärkeänä osana:


title: Jani Keula

text: Jani Keula (s. 11. huhtikuuta 1973 Turku) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.


title: Jani Keula

text: Keula pelasi Veikkausliigassa yhteensä 160 ottelua edustaen viiden kauden ajan Turun Palloseuraa ja neljän kauden ajan toista turkulaisseuraa Interiä. Hän teki ensiesiintymisensä Veikkausliigassa 30. toukokuuta 1991, kun TPS voitti kotonaan Mikkelin Palloilijat 3–0.


title: Jani Keula

text: Veikkausliigassa pelattujen yhdeksän kauden jälkeen Keula pelasi kauden 2001 Salon Palloilijoissa ja kauden 2002 norjalaisessa Nybergsund IL:ssä.


title: Jani Keula

text: Peliuransa jälkeen Keula on toiminut muun muassa Åbo IFK:n valmentajana yhdessä Jasse Jalosen kanssa.


title: Maihueniopsis

text: "Maihueniopsis" on 18-lajinen, Opuntioideae-alaheimoon kuuluva, eteläamerikkalainen kaktuskasvisuku. Sen lajit muodostavat tiheitä kasvustoja, niiden varret ovat lähes nivelettömät, juuret mukulamaiset, areolit sijaitsevat painanteissa ja siemenet ovat vaipallisia.


title: Maihueniopsis

text: Suvun kaktukset eivät kasva puumaisiksi (vrt. opuntiat) vaan ovat matalia ja mätästäviä. Varren nivelikkyys on huomaamatonta, juuret ovat mukulamaisia. Lehdet ovat pieniä ja karisevat aikaisessa vaiheessa. Painanteissa sijaitsevissa areoleissa on karvoja, glokidioita ja tavallisesti piikkejä, jotka ovat yleensä litteitä. Kukat ovat keltaisia, ja kukkapohjuksessa on vartalon ympärillä vähemmän kuin 30 areolia. Hedelmä on mehevä, avautumaton, vihertävä tai kellertävä, piikikäs tai piikitön. Siemenissä on pehmeä ja villakarvainen vaippa.


title: Maihueniopsis

text: "Maihueniopsis"-lajit kasvavat Perussa, Boliviassa, Chilessä ja Argentiinassa.


title: Maihueniopsis

text:
Lajeja sukuun sisällytetään tässä 18, mikä luku sisältää myös joskus "Puna"-sukuun viedyt lajit.
Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: Tominian

text: Tominian on maalaiskunta ja sen keskuskylä sekä Ségoun alueen Tominianin piirin hallinnollinen keskus Malissa. Se sijaitsee Banijoen itäpuolisella tasangolla 230 kilometriä Ségousta maanteitse itään. Kunnassa on 27 700 asukasta (vuonna 2009).


title: Tominian

text: Tominianin kunta rajoittuu pohjoisessa Tomianianin piirin Fangasson, idässä Koulan, etelässä Bénénan ja Yasson sekä lännessä Sanin piirin Somon ja Ténén kuntiin. Kuntaan kuuluu 36 kylää. Asukkaat ovat etupäässä boboja (bwa). Neljässä kylässä asuu markoja (dafing) ja kolmessa kylässä fulbeja. Vallitsevat uskonnot ovat kristinusko, animismi ja islam.


title: Tominian

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, fonio, riisi, seesami ja maapähkinä. Kotieläimiä ovat naudat, vuohet, hevoset, lampaat, siat ja siipikarja.


title: Tominian

text: Tominianin kautta kulkee Bamakon ja Moptin väliseltä RN6-maantieltä Burkina Fasoon haarautuva tie. Palveluihin kuuluu kahdeksan alakoulua, yläkoulu, kaksi koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED) sekä kaksi terveysasemaa.


title: Pihlajalampi

text: Pihlajalampi on 32 lammen nimi Suomessa. Se voi tarkoittaa muiden muassa seuraavia:


title: Ray Medel

text: Ray Medel (s. 27. syyskuuta 1967) on yhdysvaltalainen entinen ammattilaisnyrkkeilijä, joka valmentaa Savate Clubilla Helsingin Sörnäisissä. Medelin alkuperäinen seura aktiiviuralla oli San Antoniossa Texasissa sijaitseva Zarzamora Street Gym. Ammattilaisuran tilastot olivat 20 voittoa ja 6 tappiota ja amatööriurallaan hän keräsi 70 voittoa ja hävisi 10 kertaa. Uran parhaimpiin hetkiin kuului ylivoimainen voitto Los Angelesin olympiavoittaja Paul Gonzalesista. WBA-liiton finaalivastustajanaan hänellä on ollut kolumbialainen Fidel Bassa.


title: Yövieraat

text: Yövieraat voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Etelänkeltakarve

text: Etelänkeltakarve ("Xanthoparmelia mougeotii") on keltakarpeiden sukuun kuuluva laji. Se on kooltaan pieni ja muodoltaan ruusukkeinen. Reunat ovat kapealiuskaisia ja lehtimäisiä ja keskusta on rupimainen. Väri on yläpuolella vihreänruskea tai vihreänharmaa ja alapuoli on musta. Lajilla on usein kuromapulloja. Etelänkeltakarvetta tavataan Euroopassa ja sitä esiintyy rannikoilla ja aurinkoisilla kallioilla, monesti pienten kivien päällä.


title: Pihlajalampi (Lappajärvi)

text: Pihlajampi on pieni noin 5,19 hehtaarin kokoinen lampi Lappajärvellä. Lammen itäisellä puolella sijaitsee Pihlajakallio. Lammen vesi on ruskean väristä. Lammen keskisyvyys on vain 70 senttimetriä.


title: Punaleukakanastero

text: Punaleukakanastero ("Thripophaga cherriei") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Punaleukakanastero

text: Punaleukakanasteroa tavataan pienellä alueella Venezuelassa, eikä sitä ole havaittu lajin alkuperäisen löytöpaikan ulkopuolelta. Lajin kannaksi arvioidaan 350–1 500 yksilöä, mutta se saattaa olla paljon yleisempi.


title: Viirurintakanastero

text: Viirurintakanastero ("Thripophaga macroura") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Viirurintakanastero

text: Viirurintakanasteroa tavataan Brasilian kaakkoisosissa. Sitä on löydetty uusilta paikoilta, mutta silti lajin levinneisyysalue ja todennäköisesti myös kokonaispopulaatio ovat pienet, joten se on luokiteltu vaarantuneeksi. Lajin populaatioksi arvioidaan 2 500–9 999 yksilöä.


title: Säämiskäkanastero

text: Säämiskäkanastero ("Thripophaga fusciceps") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintulaji.


title: Säämiskäkanastero

text: Säämiskäkanasteroa tavataan laajalla alueella Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa ja Perussa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi ja laikuttaisesti esiintyväksi, mutta sen ei uskota olevan vaarassa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Rosoruskokarve

text: Rosoruskokarve ("Montanelia disjuncta") on mustakarpeiden sukuun kuuluva laji. Se on muodoltaan ruusukkeinen. Väri on yläpuolella mustanruskea tai tumma oliivinruskea ja alapuolella musta. Yläpinta on kuoppainen. Liuskat ovat kuperia tai litteitä ja niiden kärjet ovat yläpuolelta kiiltäviä. Rosoruskokarvetta tavataan Euraasian mantereella, Afrikan itäosassa ja Pohjois-Amerikassa. Se kasvaa kivien päällä ja sitä esiintyy kallioilla, erityisesti jyrkillä kalliomuodostelmilla.


title: Ruosteselkäorneero

text: Ruosteselkäorneero ("Cranioleuca berlepschi") eli aiemmalta nimeltään ruskoselkäkanastero on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu


title: Ruosteselkäorneero

text: Ruosteselkäorneeroa tavataan Perun pohjoisosissa. Sen esiintymiä tunnetaan yli kymmenen, mutta kaikkien populaatiot ovat pieniä, ja lajin elinympäristöt ovat vähenemässä, joten ruskoselkäkanastero on luokiteltu vaarantuneeksi. Sen populaatioksi arvioidaan 1 000–2 499 yksilöä.


title: Ruosteselkäorneero

text: Ruosteselkäorneero elää vuoristometsissä, yleensä juuri puurajan alapuolella 3 050–3 400 metrin korkeudella merenpinnasta, paikallisesti alempanakin 2 500 metriin asti. Parien ja pienien parvien nähdään joskus liittyvän sekaparviin muiden lintulajien kanssa. Nuoria yksilöitä on nähty heinä- ja syyskuun välisenä aikana, ja laji pesii todennäköisesti kuivan kauden aikana.


title: Ominaiskiertokyky

text: Ominaiskiertokyky [α] on optisesti aktiivisen yhdisteen ominaisuus kiertää tasopolarisoidun valon värähtelysuuntaa. Ominaiskiertokyky riippuu yhdisteen konsentraatiosta liuoksessa, liuottimesta, lämpötilasta ja mittauslämpötilasta. Ominaiskiertokykyä voidaan käyttää hyväksi määritettäessä aineen enantioylimäärää. Ominaiskiertokyky ilmoitetaan tyypillisesti yksiköttömänä suureena. Mikäli optisesti aktiivisen yhdisteen enantiomeeri kääntää tasopolarisoidun valon värähtelysuuntaa myötäpäivään on ominaiskiertokyvyn merkki positiivinen ja, jos kiertosuunta on vastapäivään, on ominaiskiertokyvyn merkki negatiivinen. Saman yhdisteen eri enantiomeerien omianiskiertokyvyn merkki on eri, mutta ominaiskiertokyvyn itseisarvo on yhtä suuri. Raseemisen seoksen ominaiskiertokyky on 0.


title: Ominaiskiertokyky

text: Optisesti aktiivisen yhdisteen ominaiskiertokyky voidaan mitata käyttämällä polarimetriä. Ominaiskiertokyvyn yhteydessä ilmoitetaan aina näytteen konsentraatio, käytetty liuotin ja mittauksessa käytetty aallonpituus. Usein aallonpituutena käytetään natriumin D-viivaa (589 nm), mikä usein ilmoitetaan alaindeksillä D. Liuoksissa ominaiskiertokyky määritetään seuraavasti


title: Ominaiskiertokyky

text: missä λ on mittauksessa käytetty aallonpituus, θ on mittauslämpötila Celsius-asteina, α on havaittu optinen kiertokyky, l on polarimetrin kyvetin pituus desimetreinä ja c on konsentraatio. Konsentraatiossa yksikkönä käytetään g/ml tai g/100 ml. Jälkimmäisessä tapauksessa havaittu optinen kiertokyky kerrotaan sadalla. Puhtailla nestemäisillä yhdisteillä käytetään konsentraation sijasta tiheyttä.


title: Kari Jalonen -palkinto

text: Kari Jalonen -palkinto on jääkiekon nuorten SM-liigassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan runkosarjan pistepörssin voittajalle. Palkinto jaettiin nykyisellä nimellään ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai Hämeenlinnan Pallokerhon Teemu Rautiainen. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010. Ennen tätä palkinnolla ei ollut varsinaista nimeä.


title: Pisararintakanastero

text: Pisararintakanastero ("Thripophaga amacurensis") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu. Se löydettiin Venezuelasta Orinoco-joen eteläosista, ja kuvailtiin tieteelle vuonna 2013.


title: Mummonsyyläkaktus

text: Mummonsyyläkaktus ("Mammillaria bocasana") on syyläkaktusten sukuun kuuluva, Meksikosta kotoisin oleva laji.


title: Mummonsyyläkaktus

text: Mummonsyyläkaktus muodostaa mättäitä, ja sen varret ovat pallomaisia mutta voivat toisinaan kasvaa hieman lieriömäisiksi. Varren nystyt (podariot) ovat pehmeitä, lieriömäisiä, maitiaisnesteettömiä, ja joidenkin nystyjen hangoissa on sukasia. Keskipiikkejä on areolissa 1–7, ne ovat punertavan ruskeita, 5–10 mm pitkiä. Säteittäispiikkejä on 20–50 ja ne ovat valkoisia ja karvamaisia, 8–20 mm pitkiä; yksi tai joskus kaksi niistä on koukkumaista. Kukat ovat suppilomaisia, kermanvalkoisia tai hieman punertavia, 15 mm:n levyisiä. Hedelmä on lieriömäinen, punainen tai vaaleanpunainen. Siemenet ovat punertavan ruskeita.


title: Mummonsyyläkaktus

text: Mummonsyyläkaktus kasvaa luonnossa Meksikon San Luis Potosíssa ja Zacatecasissa.


title: Mummonsyyläkaktus

text: Mummonsyyläkaktuksen piikkejä on käytetty Meksikossa ongenkoukkujen tekoon.


title: Mummonsyyläkaktus

text: Laji jakautuu kahteen alalajiin.


title: Langinkosken seurakunta

text: Langinkosken seurakunta oli Kotka–Kymin seurakuntayhtymään kuuluva evankelis-luterilainen seurakunta Kotkassa. Seurakunta liitettiin vuoden 2017 alussa perustettuun Kotka–Kymin seurakuntaan.


title: Langinkosken seurakunta

text: Langinkosken kirkko vihittiin käyttöön 13. joulukuuta 1953. Kirkko tunnettiin Metsolan kirkkona noin neljännesvuosisadan ajan. Langinkosken seurakunta aloitti toimintansa 1. tammikuuta 1964 Kotkan esikaupunkialueen seurakunnallisen toiminnan laajetessa. Ensimmäinen kirkkoherra oli Toivo Lemmetyinen. Vuosina 1964–1976 seurakunta toimi yhteistaloudessa Kotkan seurakunnan kanssa. Kotkan, Karhulan ja Kymin kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 1977 perustettiin osittaisessa yhteistaloudessa toimiva Kotkan evankelisluterilainen seurakuntayhtymä. Seurakuntayhtymä muuttui Kotka-Kymin seurakunnaksi vuoden 2017 alussa.


title: Mammilloydia

text: Mammilloydia candida on ainoana lajina "Mammilloydia"-sukuun kuuluva kaktuskasvilaji. Tieteellinen sukunimi on yhdistelmä sukunimista "Mammillaria" (syyläkaktukset) ja "Neolloydia", joiden sukulaisena kasvia on pidetty; lajinimi on taas latinan puhtaan valkoista tarkoittava sana ja viittaa kasvin piiekistä johtuvaan valkoisuuteen (vrt. engl. snowball cactus 'lumipallokaktus'). Sukulaisistaan syyläkaktuksista laji eroaa tärkeissä kohdin, mm. siementen rakenteessa. Ulkoinen yhtäläisyys syyläkaktusten kanssa lienee ns. konvergenttisen evoluution tulosta.


title: Mammilloydia

text: Kasvi on yksi- tai monivartinen ja sen varret ovat litistyneen pallomaisia tai pitkänomaisia, sinivihreitä, enintään 30 cm korkeita. Varren väri ei juurikaan näy päällepäin, sillä kasvi on valkoisten piikkien tiuhaan peittämä. Varren kyhmyt (podariot) ovat leveän lieriömäisiä, tylppiä, uurteettomia, ja niiden hangassa on 4-7 valkoista sukasta. Piikkejä on kussakin areolissa runsaasti: keskuspiikkejä 8-12 ja säteittäispiikkejä 120. Kukat sijaitsevat yksittäin podarioitten tyvellä, ja terälehdet ovat vaaleanpunaisia tai valkoisia vihertävinpunaisin keskisuonin. Kukka on kaksi tai kolme senttiä leveä. Kukkapohjus on paljas. Hedelmä on munamainen, punainen, vaaleanpunainen tai vieläkin vaaleampi, mehukas, avautumaton. Siemenet ovat mustia.


title: Mammilloydia

text: Laji kasvaa laajalla alueella Meksikon koillisosissa (Coahuila, Nuevo León, San Luis Potosí ja Tamaulipas).


title: Mammilloydia

text: Kaktuslajien nimeämisen historian aikana on tämäkin laji nimetty monta kertaa ja siirretty suvusta toiseen.


title: Mammilloydia

text: Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192- 498-9


title: Rakkauden apostoli

text: Rakkauden apostoli () on vuonna 1981 ensi-iltansa saanut Christopher Milesin ohjaama brittiläinen elämäkertaelokuva, jonka pääosissa ovat Ian McKellen, Janet Suzman, Ava Gardner, Penelope Keith, Maurizio Merli ja John Gielgud. "Rakkauden apostoli" kertoo merkittävän englantilaiskirjailija D. H. Lawrencen (McKellen) ja hänen vaimonsa Frieda von Richthofen Lawrencen (Suzman) elämästä.


title: Rakkauden apostoli

text: "Rakkauden apostoli" perustuu Harry T. Mooren kirjoittamaan D. H. Lawrencesta koskevaan elämäkertaan "A Priest of Love", jonka pohjalta Alan Plater laati elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajina olivat Christopher Miles ja Andrew Donally. "Rakkauden apostoli" -elokuvan kuvauspaikkoina olivat Yhdysvaltain New Mexicon Santa Fe, Meksikon Oaxaca de Juárez, Italian Firenze ja Englannin Cornwallin Zennor. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Milesian Films, Ronceval ja Viscount. "Rakkauden apostoli" oli Ian McKellenin ensimmäinen elokuva kahteentoista vuoteen.


title: Rakkauden apostoli

text: "Rakkauden apostoli" sai ensi-iltansa Yhdysvaltain New Yorkissa 11. lokakuuta 1981, jolloin elokuvan levittäjänä oli Filmways Pictures. Kotimaan ensi-iltansa elokuva sai Ison-Britannian Lontoossa 18. helmikuuta 1982, jolloin elokuvan levittäjänä oli Enterprise Pictures. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 23. huhtikuuta 1982.


title: Rakkauden apostoli

text: Vuonna 1985 ohjaaja Christopher Miles leikkasi elokuvan alkuperäisestä 125:stä minuutista 98:aan minuuttiin. Elokuva julkaistiin uudelleen elokuvateattereissa, ja vuonna 1985 "Rakkauden apostoli" sai enemmän kaupallista ja kriittistä menestystä kuin alkuperäisen julkaisuvuotensa aikana. "Rakkauden apostoli" on julkaistu niin VHS:nä, DVD:nä kuin Blu-raynakin.


title: Winha (moottoripyörä)

text: Winha oli suomalainen moottoripyörämerkki. Merkin pyöriä valmistettiin pieni määrä 1970-luvulla. Winhan valmistaja oli Polar Metal Plast Rovaniemellä.


title: Winha (moottoripyörä)

text: Winhan moottori oli Kohlerin valmistama 2-sylinterinen 2-tahtimoottori. Samaa moottoria käytettiin Winha-moottorikelkoissa.


title: Winha (moottoripyörä)

text: Winha maksoi 7000 markkaa. Hinta saatiin alhaiseksi, sillä pyörä oli veroton. Verottomuuden saavuttamiseksi pyörässä oli voiman ulosotto, jonka avulla moottoripyörällä saattoi pyörittää jotain työkonetta.


title: Winha (moottoripyörä)

text: Winhojen valmistus alkoi loppuvuonna 1976. Pyörästä oli kaksi samanlaista mallia. Keltaista siviilimallia myytiin parikymmentä kappaletta. Puolustusvoimien käyttöön tarkoitettua vihreää mallia tilattiin tiettävästi 60 kappaletta. Yhteensä Winhoja ehdittiin valmistaa 60–70 kappaletta. Valmistus lopetettiin valmistajan konkurssin vuoksi.


title: Winha

text: Winha tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Halkosaari (Lappajärvi)

text: Halkosaari on saari Lappajärvessä, saari sijaitsee järven pohjoisosassa Ähtävänjoen niskassa. Saareen on rakennettu vuonna valmistunut 1961 tanssilava, jonka on suunnitellut Nestori Viinamäki. Kesäteatteri on ollut toiminnassa vuodesta 1993 lähtien. Saaressa järjestettiin aikoinaan myös Tulivuorirock-festivaalit. Halkosaaren ja mantereen väliseen kannakseen kaivettiin vuonna 1993 kanava erottamaan niemi taas saareksi.


title: Dodóni

text: Dodóni () on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Δωδώνης, "Dímos Dodónis"), joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 663,0 neliökilometriä ja väkiluku 9 693. Varsinaisen Dodónin kylän väkiluku on 55 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Agía Kyriakí.


title: Dodóni

text: Dodónin kylä on rakennettu Tómaros-vuoren itärinteeseen ja sijaitsee noin 22 kilometriä etelälounaaseen Ioánninasta. Kylä ja kunta ovat ottaneet nimensä kylän lähellä sijainneesta antiikin aikaisesta Dodonasta, joka oli tunnettu oraakkelistaan. Nykyisen kylän alkuperäinen nimi oli "Tsarkovísta" (Τσαρκοβίστα), ja se nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan (nykykreikkalaisessa nimimuodossa) vuonna 1927. Dodonan arkeologinen alue on seudun merkittävin nähtävyys.


title: Dodóni

text: Nykyinen Dodónin kunta muodostui, kun Dodóni, Ágios Dimítrios, Lákka Soulíou ja Sélles yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Dodóni

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Dodónin kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Filiátes

text: Filiátes () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Φιλιατών, "Dímos Filiatón"), joka sijaitsee Thesprotian alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 590,6 neliökilometriä ja väkiluku 7 710. Varsinaisen Filiáteen kaupungin väkiluku on 2 512 (vuonna 2011).


title: Filiátes

text: Filiátes sijaitsee Kreikan luoteiskulmassa Joonianmeren rannalla vastapäätä Korfua, Albanian rajan pinnassa. Nykyinen Filiáteen kunta muodostui, kun Filiátes ja Sagiáda yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Filiátes

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Filiáteen kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Geórgios Karaïskákis (kunta)

text: Geórgios Karaïskákis ( eli Δήμος Γεωργίου Καραϊσκάκη, "Dímos Georgíou Karaïskáki") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 466,7 neliökilometriä ja väkiluku 5 780 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Áno Kalentíni.


title: Geórgios Karaïskákis (kunta)

text: Nykyinen Geórgios Karaïskákiin kunta muodostui, kun Geórgios Karaïskákis, Irákleia ja Tetrafylía yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta on nimetty Kreikan vapaussodan sankari Geórgios Karaïskákiksen mukaan.


title: Geórgios Karaïskákis (kunta)

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Geórgios Karaïskákiin kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Kentriká Tzoumérka

text: Kentriká Tzoumérka ( eli Δήμος Κεντρικών Τζουμέρκων, "Dímos Kentrikón Tzoumérkon") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 515,9 neliökilometriä ja väkiluku 6 178 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Vourgaréli.


title: Kentriká Tzoumérka

text: Kentriká Tzoumérkan kunta syntyi, kun Ágnanta, Athamanía, Melissourgoí ja Theodóriana yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta, "Keskinen Tzoumérka", on nimetty alueen läpi kulkevan Athamaniká- eli Tzoumérka-vuorijonon mukaan, samoin kuin sen pohjoispuolella sijaitseva Vóreia Tzoumérka, "Pohjoinen Tzoumérka".


title: Kentriká Tzoumérka

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Kentriká Tzoumérkan kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Kónitsa

text: Kónitsa () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Κόνιτσας, "Dímos Kónitsas"), joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 949,9 neliökilometriä ja väkiluku 6 362. Varsinaisen Kónitsan kaupungin väkiluku on 2 942 (vuonna 2011).


title: Kónitsa

text: Kónitsa sijaitsee Epeiroksen pohjoiskulmassa Albanian rajan pinnassa. Nykyinen Kónitsan kunta muodostui, kun Kónitsa, Aetomilítsa, Dístrato, Foúrka ja Mastorochória yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Kónitsa

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Kónitsan kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Métsovo

text: Métsovo (; kath. Μέτσοβον, "Métsovon") on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Μετσόβου, "Dímos Metsóvou"), joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 366,8 neliökilometriä ja väkiluku 6 196. Varsinaisen Métsovon kaupungin väkiluku on 2 503 (vuonna 2011).


title: Métsovo

text: Métsovo sijaitsee Pindos-vuoristossa Epeiroksen itäosassa, ja sillä on yhteistä rajaa sekä Länsi-Makedonian että Thessalian kanssa. Nykyinen Métsovon kunta muodostui, kun Métsovo, Egnatía ja Miléa yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Métsovo

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Métsovon kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Nikólaos Skoufás (kunta)

text: Nikólaos Skoufás ( eli Δήμος Νικολάου Σκουφά, "Dímos Nikoláou Skoufá") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 225,9 neliökilometriä ja väkiluku 12 753 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Péta.


title: Nikólaos Skoufás (kunta)

text: Nikólaos Skoufáksen kunta sijaitsee Epeiroksen eteläosassa Amvrakikóslahden rannalla. Kunta syntyi, kun Árachthos, Komméno, Kompotí ja Péta yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta on nimetty Filikí Etaireían perustajiin kuuluneen Kreikan vapaustaistelun sankarin Nikólaos Skoufáksen mukaan.


title: Nikólaos Skoufás (kunta)

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Nikólaos Skoufáksen kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Pogóni

text: Pogóni (; kath. Πωγωνιανή, "Pogonianí" eli Δήμος Πωγωνίου, "Dímos Pogoníou") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 702,5 neliökilometriä ja väkiluku 8 960 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Kalpáki.


title: Pogóni

text: Pogóni sijaitsee Epeiroksen pohjoisosassa Albanian rajan pinnassa. Kunta syntyi, kun Áno Kalamás, Áno Pogóni, Delvináki, Kalpáki, Lávdani ja Pogonianí yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Pogóni

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Pogónin kunta muodostuu kuudesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Soúli

text: Soúli ( eli Δήμος Σουλίου, "Dímos Soulíou") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Thesprotian alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 501,9 neliökilometriä ja väkiluku 10 063 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Paramythiá.


title: Soúli

text: Soúlin kunta on saanut nimensä alueen Soúli-vuorista. Nykyinen Soúlin kunta muodostui, kun Soúli, Achérontas ja Paramythiá yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Soúli

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Soúlin kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Vóreia Tzoumérka

text: Vóreia Tzoumérka ( eli Δήμος Βορείων Τζουμέρκων, "Dímos Voreíon Tzoumérkon") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 361,5 neliökilometriä ja väkiluku 5 714 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Prámanta.


title: Vóreia Tzoumérka

text: Vóreia Tzoumérka, "Pohjoinen Tzoumérka", on saanut nimensä sen läpi kulkevasta Athamaniká- eli Tzoumérka-vuorijonosta, samoin kuin sen eteläpuolella sijaitseva Kentriká Tzoumérka, "Keskinen Tzoumérka". Vóreia Tzoumérkan kunta syntyi, kun Kalarítes, Katsanochória, Matsoúki, Prámanta, Syrráko, Tzoumérka ja Vathýpedo yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Vóreia Tzoumérka

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Vóreia Tzoumérkan kunta muodostuu seitsemästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Zagóri

text: Zagóri ( eli Δήμος Ζαγορίου, "Dímos Zagoríou") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 995,3 neliökilometriä ja väkiluku 3 724 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Asprángeloi.


title: Zagóri

text: Zagórin kunta syntyi, kun Anatolikó Zagóri, Kentrikó Zagóri, Pápigko, Týmfi ja Vovoúsa yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Zagóri

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Zagórin kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Zirós

text: Zirós ( eli Δήμος Ζηρού, "Dímos Ziroú") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Prévezan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 386,2 neliökilometriä ja väkiluku 13 892 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Filippiáda.


title: Zirós

text: Ziróksen kunta syntyi, kun Anógeio, Filippiáda, Kranéa ja Thesprotikó yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Zirós

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Ziróksen kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Zítsa

text: Zítsa () on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Ζίτσας, "Dímos Zítsas"), joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 566,3 neliökilometriä ja väkiluku 14 766. Varsinaisen Zítsan kylän väkiluku on 613 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Eleoúsa.


title: Zítsa

text: Nykyinen Zítsan kunta muodostui, kun Zítsa, Ekáli, Evrymenés, Molossoí ja Pasarónas yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Zítsa

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Zítsan kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Piispantarkastus

text: Piispantarkastus eli visitaatio on kirkollinen tapa, jossa piispa vierailee seurakunnassa ja tarkastaa sen toiminnan. Tarkastuksessa piispa tapaa seurakunnan työntekijöitä, luottamushenkilöitä ja jäseniä.


title: Piispantarkastus

text: Piispantarkastus tehdään säännöllisin väliajoin, ja sitä varten seurakunta valmistelee kertomuksen seurakunnan taloudesta ja toiminnasta. Sen tulee kattaa seurakunnan toimintakertomukset, tilastot, kirkonkirjat, arkiston, hallinnon, omaisuuden ja rahastot. Piispan apuna yleensä ovat hiippakunnan pappisasessori, lääninrovasti sekä notaari.


title: Piispantarkastus

text: Piispantarkastuksessa puututaan mahdollisiin epäkohtiin seurakunnan toiminnassa. Tarkastuksen yhteydessä tavataan seurakunnan jäseniä, luottamushenkilöitä ja työntekijöitä, joiden kanssa keskustellaan seurakunnan tilasta. Tarkastukseen yhteyteen kuuluu usein myös jumalanpalvelus sekä muita kirkollisia tilaisuuksia.


title: Piispantarkastus

text: Visitaatio tarkoittaa Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa kevennettyä piispantarkastusta tai pelkkää piispan vierailua seurakunnassa.


title: Piispantarkastus

text: Ortodoksisessa kirkossa piispantarkastus on käytännössä yhtenevä luterilaisen kirkon kanssa. Piirinvalvoja toimii piispantarkastuksen järjestäjänä. Visitaatio-termiä ei kuitenkaan käytetä


title: Vartija (elokuva)

text: Vartija () on vuonna 1977 ensi-iltansa saanut Michael Winnerin ohjaama, tuottama ja käsikirjoittama yhdysvaltalainen kauhuelokuva, jonka pääosissa ovat Chris Sarandon, Cristina Raines, Martin Balsam, Burgess Meredith, Beverly D’Angelo, Ava Gardner, José Ferrer ja Eli Wallach. "Vartija" perustuu Jeffrey Konvitzin samannimiseen romaaniin "The Sentinel" (1974), jonka pohjalta Winner laati elokuvan käsikirjoituksen. Winner ja Konvitz olivat elokuvan tuottajia. Elokuva sai neljä Saturn-ehdokkuutta vuonna 1978.


title: Vartija (elokuva)

text: Nuori valokuvamalli Alison Parker (Cristina Raines) muuttaa vanhaan brooklyniläiseen talon vuokra-asuntoon. Alison ihmettelee talon ylimmässä kerroksessa asuvaa vuokralaista, sokeaa pastoria, joka kaiket päivät istuu ikkunan vieressä. Kaikki näyttää kuitenkin olevan kunnossa, mutta pian Alison huomaa, että monet vuokralaisista salaavat jotakin. Alison on muuttanut rakennukseen, joka on täynnä pahuutta ja yliluonnollisuuksia, ja Alison joutuu tämän vuoksi kauhun kierteeseen...


title: Vartija (elokuva)

text: "Vartija" kuvattiin Technicolor-elokuvausmenetelmällä New Yorkin Brooklynin Brooklyn Heightsissa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Universal Pictures ja Jeffrey Konvitz Productions.


title: Vartija (elokuva)

text: "Vartija" sai ensi-iltansa Yhdysvaltain New Yorkissa 7. tammikuuta 1977, jolloin Universal Pictures oli elokuvan levittäjäyhtiönä. Suomessa elokuvaa ei esitetty elokuvateatterissa, mutta se julkaistiin VHS:nä vuonna 1986. "Vartija" tuotti ilmestymisvuonnaan neljä miljoonaa dollaria.


title: Vartija (elokuva)

text: Ilmestyessään "Vartija" sai elokuvakriitikoilta sekalaiset arvostelut. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan kriitikoiden arvosteluista 55 prosenttia on myönteistä perustuen yhteentoista arvosteluun. Vuonna 2004 "Vartija" sijoittui sijalle 46. Bravo-kaapelikanavan listaaman sadan pelottavimman elokuvahetken listalle. "Vartija" julkaistiin Yhdysvalloissa VHS:nä vuonna 1985 ja DVD:nä 2001.


title: Vartija (elokuva)

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa tyylikkääksi mutta vain vähän jännitystä tarjoavaksi ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. "VideoHound’s Golden Movie Retriever" antaa elokuvalle kaksi tähteä neljästä.


title: Kalettomanlampi (Puolanka)

text: Kalettomanlampi on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva järvi Puolangalla, kunnan länsilaidalla. Järvelle on yhteys seututie 837:ltä Kiiminkijoen Kalliuskosken kohdalla ylittävältä metsäautotieltä. Kiiminkijokeen järvi laskee suo-ojia myöten. Kalettoman-, Korven- ja Syvänoronkankaan ympäröimä järvi on syvimmillään viitisen metriä, järven pohjoispuolella on Natura 2000 -suojelualueeseen kuuluva Housusuo. Järven rannat ovat asumattomia yhtä kesämökkiä lukuun ottamatta, luoteisnurkassa on ollut tervahauta.


title: Au Revoir (kappale)

text: Au Revoir on saksalaisen eurodance-kolmikko Cascadan kappale. Sen tuottivat Yann Peifer sekä Manuel Reuter, jotka myös sanoittivat kappaleen yhdessä Allan Eshuijsin kanssa. Kappaleen julkaisi Zooland Records kolmikon neljännen, Original Me-studioalbumin toisena virallisena (kokonaisuudessaan kolmantena) singlenä 23. syyskuuta 2011. Musikaalisesti kappale on nopeatempoinen electropop-kappale, joka sisältää myös Auto-Tunen käyttöä ja bassoinstrumentteja. Sanoituksiltaan kappale kertoo vaikuttumattomuudestaan miehen kanssa, joka esittelee olevansa elämää suurempi.


title: Au Revoir (kappale)

text: Kappale sai pääosin positiivisia vastaanottoja musiikkikriitikoilta, jotka olivat yllättyneitä kappaleen melodiasta. "Au Revoir" on saavuttanut Saksan singlelistan 73. sijan sekä Itävallan singlelistan 31. sijan. Kappaleeseen liittyvän musiikkivideon ohjasivat Lex Halaby ja Lisa Mann sekä koreografioi Luther Brown. Videolla Horler nähdään varastotiloissa pidettävissä naamiaisissa.


title: Ahvenlampi (Puolanka)

text: Ahvenlampi on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva pieni järvi Puolangalla. Järvelle on yhteys seututie 837:ltä Kiiminkijoen Kalliuskosken kohdalla ylittävältä metsäautotieltä. Järvi laskee suo-ojia myöten Kiiminkijoen sivuhaaraan Kuorejokeen. Ahvenkankaan länsilaidalla oleva järvi on syvimmillään kuusi metriä, pohjoispäässä on pieni suoalue. Järven rannat ovat asumattomia, mutta lounaan Nivanperän asuinalueelta järvelle tulee noin kilometrin mittainen polku.


title: Night Nurse

text: Night Nurse on saksalaisen eurodance-kolmikko Cascadan kappale heidän neljänneltä, Original Me-studioalbumilta. Kappaleen sanoittivat Tony Cornelissen, Manuel Reuter sekä Yann Peifer, samalla kun tuotannosta vastasivat DJ Manian ja Yanou. "Night Nurse" julkaistiin internetissä loppukesästä 2010 ja "Clubland 18"-kokoelma-albumille sisällytettynä se julkaistiin 7. marraskuuta 2010. "Night Nurse" on tyyliltään electropop-kappale, joka käyttää Auto-Tunea vierailevan saksalaisartisti R.I.O.:n esittämillä vokaaleilla. Sanoituksellisesti kappale kertoo kuumeisena tanssilattialla olemisesta. Musiikkivideo julkaistiin All Around the Worldin YouTube-kanavalla sekä Clubland TV:llä marraskuussa 2010 ja se sisältää Horlerin sekä muutamia miespuolisia taustatanssijoita varastohallijuhlissa. Horler esiintyy joissakin kohtauksissa lukuisilla väreillä sekä valtavalla hämähäkin verkolla maalattuna.


title: Leo Rantanen

text: Leo Rantanen (s. 10. huhtikuuta 1993) on suomalainen futsalmaalivahti, joka edustaa Futsal-liigassa pelaavaa Ilves FS:ää. Rantanen debytoi liigassa vuonna 2012 ESC:tä vastaan. Hän on kaksinkertainen Suomen mestari kausilta 2012–2013 ja 2013–2014. Rantasen kasvattajaseura on LeKi. Hän on 187 senttimetriä pitkä ja painaa 90 kiloa.


title: Leo Rantanen

text: Rantanen on pelannut myös Suomen futsalmaajoukkueessa. Hän debytoi siinä tammikuussa 2014 harjoitusottelussa Tšekkiä vastaan.


title: Kelkkala

text: Kelkkala oli Viipurin kaupunginosa, joka alun perin kuului Viipurin maalaiskuntaan. Yhdessä läheisten Kiesilän ja Räikkölän kanssa se liitettiin osaksi kaupunkia vuonna 1928. Kelkkala sijaitsi noin kolme kilometriä Viipurin keskustan kaakkoispuolella, Pietarin maantien (nyk. maantie A125) sekä Havin kaupunginosaan ja Viipurin satamaan johtavan rautatien väliin jäävällä alueella.


title: Kelkkala

text: Vuoden 1928 liitoksen jälkeen kaupunginosaa ryhdyttiin nopeasti rakentamaan arkkitehti Otto-Iivari Meurmanin laatiman asemakaavan mukaan. Viipurin raitioliikennettä jatkettiin Kelkkalaan vuonna 1930, jolloin siitä tuli Papulasta lähteneen linjan päätepiste. Asuinalueiden lisäksi Kelkkalassa oli runsaasti teollisuutta, muun muassa tulitikku- ja vaneritehtaat sekä kenties tunnetuimpana Maakuntain Margariini Oy. Alue antoi nimensä myös Kelkkalan raviradalle, vaikka Viipuriin liittämisen jälkeen se kuuluikin viereiseen Kiesilään. Kelkkalassa toimi lisäksi urheiluseura Kelkkalan Kisailijat, jonka menestyneimpiä urheilijoita olivat telinevoimistelun olympiavoittaja Ale Saarvala ja pronssimitalisti Ilmari Pakarinen.


title: Kelkkala

text: Vuoden 1930 väestönlaskennassa Kelkkalassa oli 5 648 asukasta, joista 5 564 oli suomenkielisiä, 34 ruotsinkielisiä ja 50 muunkielisiä.


title: Kelkkala

text: Talvisodan alkaessa Viipurin itäiset kaupunginosat, Kelkkala mukaan lukien, olivat ensimmäisiä Neuvostoliiton pommituslentojen kohteita. Joidenkin tietojen mukaan perääntyvät suomalaiset joukot puolestaan polttivat puutalovaltaiset Kelkkalan ja Talikkalan talvisodan viimeisenä päivänä.


title: Kelkkala

text: Nykyään entisen Kelkkalan kaupunginosan alue on asuin- ja teollisuusaluetta, joka kuuluu keskiseen eli Tsentralnyin (Центральный) kaupunginosaan.


title: Asklipieío

text: Asklipieío (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:


title: Summer of Love

text: Summer of Love on saksalaisen dance-musiikkia soittavan kolmikko Cascadan kappale. Sen julkaisi Zooland Records heidän Back on the Dancefloor-kokoelma-albumin debyyttisinglenä 30. maaliskuuta 2012. Saksassa kappale pääsi singlelistan 13. sijalle, samalla kun se saavutti Itävallassa singlelistan 7. sijan.


title: Back on the Dancefloor

text: Back on the Dancefloor on saksalaisen dance-musiikkia soittavan kolmikko Cascadan toinen kokoelma-albumi. Se julkaistiin heidän kotimaassaan 13. huhtikuuta 2012. Albumi kattaa kaksi levyä, joille on koottu lukuisia singlejä sekä remiksejä julkaisua edeltäneeltä kahdeksan vuoden uralta. Albumin ensimmäinen ja ainoa uusi kappale, Summer of Love julkaistiin kokoelman kanssa ja se pääsi Saksassa kahdenkymmenen parhaan joukkoon.


title: Back on the Dancefloor

text: CD 1CD 2


title: Veronika Honkasalo

text: Marja Veronika Honkasalo (s. 7. heinäkuuta 1975 Lappeenranta) on helsinkiläinen vasemmistopoliitikko, feministi ja nuorisotutkija. Koulutukseltaan Honkasalo on valtiotieteiden tohtori. Hän työskentelee tutkijana Nuorisotutkimusseurassa.


title: Veronika Honkasalo

text: Honkasalo syntyi Lappeenrannassa ja vietti lapsuutensa Siuntiossa, missä hän kävi ruotsinkielisen peruskoulun. Teatteriharrastus vei Honkasalon Kallion ilmaisutaidon lukioon, mistä hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1994. Samana vuonna hän uskontotieteen opinnot Helsingin yliopistossa ja opiskeli sosiologiaa ja ranskaa Le-Mirailin yliopistossa Toulousessa 1998–1999. Honkasalo valmistui Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi 2002.


title: Veronika Honkasalo

text:
Jatko-opintojen aikana Honkasalon pääaine vaihtui sosiologiaksi, josta hän väitteli valtiotieteen tohtoriksi vuonna 2011. Hän tarkasteli väitöskirjassaan "Tyttöjen kesken. Monikulttuurisuus ja sukupuolten tasa-arvo" sitä, miten monikulttuuriset kysymykset ja sukupuolten tasa-arvo on huomioitu nuorisotyössä.
Honkasalon tutkimusintressejä ovat muun muassa nuoret, rasismi, sukupuoli, monikulttuurisuus ja seksuaalikasvatus. Hän on työskennellyt nuorisotutkijana Helsingin yliopiston uskontotieteen laitoksella 2004–2008 ja Nuorisotutkimusseurassa vuodesta 2008 alkaen. Vuonna 2016 hän oli ehdolla Koneen Säätiön Vuoden Tiedekynä -palkinnon saajaksi artikkelistaan ”Se suuri ero. Kulttuuri ja seksuaalisuus terveystiedon oppikirjoissa”.


title: Veronika Honkasalo

text: Honkasalo valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon Vasemmistoliiton ehdokkaana vuoden 2017 kuntavaaleissa. Hänen äänimääränsä 4004 oli Vasemmistoliiton toiseksi suurin Paavo Arhinmäen jälkeen. https://vaalit.yle.fi/tulospalvelu/kv2017/vaalipiiri/1/kunta/91 Koko maassa äänimäärä oli 16. suurin. Honkasalo painotti kampanjassaan sitä, että Helsinki järjestäisi palvelut myös asunnottomille, paperittomille ja varattomille ihmisille, eikä sulje ketään terveydenhuollon, sosiaaliturvan tai sivistyksen ulkopuolelle.


title: Veronika Honkasalo

text: Keskeisiä tavoitteita olivat myös asukkaiden mukaanotto päätösten valmisteluun, oikeus kohtuuhintaiseen omaan kotiin sekä ilmastopäästöjen vähentäminen mm. julkista liikennettä kehittämällä ja uusiutuvan energian käytön lisäämisellä.


title: Veronika Honkasalo

text: Honkasalo valittiin ensimmäisen kerran Helsingin kaupunginvaltuustoon vuoden 2012 kunnallisvaaleissa. Hän on kaupunginhallituksen jäsen vuodesta 2015. Honkasalo on varhaiskasvatuslautakunnan jäsen ja vasemmistoliiton valtuustoryhmän puheenjohtaja. Kesäkuussa 2016 hänet valittiin vasemmistoliiton kolmanneksi varapuheenjohtajaksi.


title: Veronika Honkasalo

text:
Honkasalo oli vasemmistoliiton ehdokas vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Helsingissä. Hän kampanjoi erityisesti julkisten peruspalvelujen, ympäristönsuojelun ja solidaarisemman yhteiskunnan puolesta. Hän jäi ensimmäiselle varasijalle yli 5000 äänellä.
Opiskeluaikanaan Honkasalo vaikutti Helsingin ylioppilaskunnassa mm. Sitoutumattomassa vasemmistossa ja HYY:n kulttuurivaliokunnassa, ja oli mukana Naisasialiitto Unionin toiminnassa. Unionin puheenjohtajana Honkasalo toimi vuosina 2005–2008.


title: Veronika Honkasalo

text: Honkasalo on vasemmistolaisesta kodista, mutta innostus yhteiskunnallisiin vaikuttamiseen heräsi varsinaisesti vaihto-opiskelijana Ranskassa, missä politiikka ja aktiivinen vaikuttaminen olivat luonnollinen osa opiskelijaelämää.


title: Veronika Honkasalo

text: Honkasalo asuu perheensä kanssa Helsingin Tapulikaupungissa. Hänellä on vuosina 2006 ja 2010 syntyneet lapset.


title: Veanteensaari

text: Veanteensaari on Lappajärven toiseksi suurin saari. Saaren pohjoisosan vieressä on järven toiseksi syvin kohta Veanteensyväys, jonka syvänne on 36 metriä.


title: Gaetano Kanizsa

text: Gaetano Kanizsa (18. elokuuta 1913 Trieste – 13. maaliskuuta 1993) oli italialainen psykologi ja taiteilija. Hän perusti Triesten psykologisen instituutin.


title: Gaetano Kanizsa

text: Kanizsa valmistui Padovan yliopistosta vuonna 1938. Vuonna 1947 hänestä tuli assistentti Firenzen yliopistoon, ja vuonna 1953 hän sai professuurin Triestestä. Hän oli virassa, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1988.


title: Gaetano Kanizsa

text: Kanizsa julkaisi suuren osan tutkimustuloksistaan italiaksi 1950- ja 1960-luvuilla, mutta nousi kansainväliseen kuuluisuuteen 1970-luvulla julkaistuaan artikkelin yhdysvaltalaisessa "Scientific American" -lehdessä. Kansainvälisen maineen varmisti hänen italiankielisistä artikkeleistaan englanniksi koostettu kirja "Organization in Vision", joka julkaistiin vuonna 1979.


title: Gaetano Kanizsa

text: Kanizsa tutki kuvioiden organisoitumista gestalt-psykologisesta näkökulmasta. Hänen kuuluisin löytönsä oli illusorisista rajaviivoista muodostuva Kanizsan kolmio.


title: Yrjö Hakala -palkinto

text: Yrjö Hakala -palkinto on jääkiekon nuorten SM-liigassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan kauden parhaalle tulokkaalle. Palkinto jaettiin nykyisellä nimellään ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai Hämeenlinnan Pallokerhon Ville Järveläinen. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010. Ennen tätä palkinnolla ei ollut varsinaista nimeä.


title: Kirsti Puhtila

text: Kirsti Inkeri Puhtila, o. s. "Kasurinen" (23. heinäkuuta 1929 Sortavala – 17. kesäkuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, kirjailija ja sanoittaja.


title: Kirsti Puhtila

text: Puhtilan vanhemmat olivat metsänhoitaja Juho Jaakko Kasurinen ja talousopettaja Martta Kuokka. Hän pääsi ylioppilaaksi 1948 Kuopion yhteiskoulusta.


title: Kirsti Puhtila

text: Puhtila oli Yleisradion palveluksessa muun muassa Lasten Radion musiikkiohjelmien tuottajana. Hän sävelsi ja sanoitti myös lastenlauluja joista tunnetuin lienee vuonna 1962 ensimmäisen kerran levytetty "Pekka-naakka". Puhtila teki 1970-luvulla lastenlauluja yhteistyössä säveltäjä Jorma Panulan kanssa. Irina Milanin esittämät laulut julkaistiin 1976 "Musta Perhonen"-nimisellä albumilla.


title: Kirsti Puhtila

text: Kirsti Puhtila oli naimisissa vuodesta 1956 radiotoimittaja ja sanoittaja Sauvo "Saukki" Puhtilan kanssa. Heidän poikiaan ovat toimittaja Matti Puhtila sekä sanoittaja-sarjakuvapiirtäjä Petri (Putri) Puhtila.


title: Lauren Tewes

text: Cynthia Lauren Tewes (26. lokakuuta 1953 Braddock, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen näyttelijätär.


title: Lauren Tewes

text: Tewes näytteli risteilyemäntä Julie McCoyta suositussa televisiosarjassa Lemmenlaiva, josta hän sai parhaan naissivuosan Golden Globe -ehdokkuuden vuonna 1982. Tewes oli mukana sarjan alusta vuoteen 1984 asti, jolloin hänet poistettiin sarjasta kokaiiniriippuvuuden takia. Hän onnistui lopettamaan kokaiinin käytön ennen sarjan päättymistä vuonna 1987. Hän pääsi vielä kerran Julie McCoyn rooliin Lemmenlaiva – uudet tuulet -sarjan myötä vuonna 1998.


title: Arto Javanainen -palkinto

text: Arto Javanainen -palkinto on jääkiekon nuorten SM-liigassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan runkosarjan parhaalle maalintekijälle. Palkinto jaettiin nykyisellä nimellään ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai Hämeenlinnan Pallokerhon Teemu Rautiainen. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010. Ennen tätä palkinnolla ei ollut varsinaista nimeä.


title: Showtek

text: Showtek on hollantilainen elektronisen musiikin duo, joka koostuu kahdesta veljeksestä. Sjoerd ja Wouter Janssen perustivat duon vuonna 2001. Duo aloitti musiikin tekemisen teknosta, josta he siirtyivät hardstyleen. Nykyään musiikki on EDM-tyyliä, jossa on vaikutteita proge/electro housesta.


title: Showtek

text: Duo on tehnyt yhteistyötä muun muassa seuraavien artistien kanssa: Tiesto, Hardwell, Justin Prime, Bassjackers, Noisecontrollers, We are Loud!, Sonny Wilson, David Guetta, Ookay ja Vassy


title: Jorma Valtonen -palkinto

text: Jorma Valtonen -palkinto on jääkiekon nuorten SM-liigassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan vuoden parhaalle maalivahdille. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai Jokereiden Frans Tuohimaa. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010.


title: Reijo Ruotsalainen -palkinto

text: Reijo Ruotsalainen -palkinto on jääkiekon nuorten SM-liigassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan vuoden parhaalle puolustajalle. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai Tampereen Ilveksen Markus Västilä. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010.


title: Ylä-Pispala

text: Ylä-Pispala on Tampereen läntinen kaupunginosa ja yhdessä Ala-Pispalan kanssa osa historiallista Pispalaa. Ylä-Pispala rajoittuu pohjoisessa Tampere–Pori-rataan, idässä Pyynikkiin, etelässä Tahmelaan sekä lännessä Ala-Pispalaan.


title: Ylä-Pispala

text: Ylä-Pispalassa toimii Pispalan koulu, jossa opiskelevat peruskoulun 1.-6.-luokat. Koulu sijaitsee harjun korkeimman kohdan tuntumassa. Ylä-Pispalassa toimii myös vuonna 1969 perustettu kotiseutuyhdistys Pispalan Moreeni ry, jonka omistuksessa on Ahjolan naapurissa sijaitseva vanha haulitehdas. Kaupunginosassa sijaitsevat myös Lauri Viidan museo, vaihtoehtomusiikkia esittävä Vastavirta-klubi, Pispalan Pulteri, muistomerkki ”Betonimylläri” ja Pispalan maamerkki Pispalan Haulitorni.


title: Ylä-Pispala

text: Ylä-Pispalassa sijaitsee myös Suomen vanhin edelleen toimiva yleinen sauna, vuonna 1906 toimintansa aloittanut Rajaportin sauna. Saunan omistaa Tampereen kaupunki ja sen toiminnasta vastaa Pispalan saunayhdistys ry. Rajaportin saunan lisäksi Pispalassa on ollut kaikkiaan liki kymmenen yleistä saunaa, joista kaksi viimeistä, Sirenin sauna (kirkkoa vastapäätä) ja Harjun sauna (Sallin vaarin sauna), joka oli aikoinaan tunnettu yrttikylvyistään, olivat toiminnassa 1980-luvulle saakka.


title: Ala-Pispala

text: Ala-Pispala on Tampereen lähtinen kaupunginosa ja yhdessä Ylä-Pispalan kanssa osa historiallista Pispalaa. Se rajoittuu pohjoisessa Tampere-Pori-rataan, idässä Ylä-Pispalaan, etelässä Pyhäjärveen sekä lännessä Hyhkyyn. Kaupunginosassa sijaitsee Pispalan kirkko.


title: Ville Peltonen -palkinto

text: Ville Peltonen -palkinto on jääkiekon nuorten SM-liigassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan pudotuspelien arvokkaimmalle pelaajalle. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai JYPin Samu Perhonen. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Tesomajärvi on Tesoman suunnittelualueeseen kuuluva Tampereen kaupunginosa. Se kuuluu lounaiseen suuralueeseen ja Tesoman suunnittelualueeseen. Tesomajärvellä asui 1 280 ihmistä vuonna 2015. Vaikka Tampereen väestömäärä kasvaa, Tesomajärven asukasluku on laskenut selvästi vuoden 1996 noin 1 500 asukkaasta.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Tesomajärveä ympäröivät kaupunginosat myötäpäivään etelästä alkaen ovat Rahola ja Ristimäki, Kalkku, Ikuri, Haukiluoma, Lamminpää, Tohloppi sekä Ristimäki (uudelleen). Tesoman yleissuunnittelualueen väkiluku 9.5.2012 oli 7703 (Tampere 215 168).


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Vuonna 1970 valmistunut sienen muotoinen Tesoman vesitorni sijaitsee alakoulun yläpuoleisessa mäessä, joka on Tampereen neljänneksi korkein paikka. Vesitornin tilavuus on 5 000 m³.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Halkaisijaltaan noin 300-metrisen ja pinta-alaltaan kuuden hehtaarin laajuisen Tesomajärven molemmilla puolilla on kaupungin uimaranta; luontaisesti järven rannat ovat suoperäiset. Järven syvin kohta on kuusi metriä. Myllyoja on lähdepohjaisen järven laskuoja järven koillisrannalla, oja kulkee Myllypuron ja Ikurin kaupunginosien kautta Nokian Vihnusjärveen, sen itäpäähän.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Tesomajärvi kuuluu siihen alueeseen, joka liitettiin Pohjois-Pirkkalan kunnasta Tampereen kaupunkiin vuoden 1937 alussa. Tesomajärven kaupunginosan ensimmäinen osa-asemakaava vahvistettiin vuonna 1963.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Tesomajärvi on enimmäkseen 1960-luvulla rakennettua betonilähiötä, jossa alussa olivat lähinnä vain Voiman elintarvikekauppa ja baari sekä E-Öljyn huoltoasema Tesomajärvenkadulla. Ristimäenkadun yläpäässä oli Voiman elintarvikekauppa ja baari, samoin kuin E-Öljyn huoltoasema. Alkuun alueen muu palvelu oli lähes olematonta. Niin kirjasto- kuin pankkiautokin vierailivat Kymppikioskin kohdalla (nykyinen Nokian Autogrilli), Tesomankadun ja Ristimäenkadun kulmassa, ennen kuin Tesomankadun itäpäähän syntyi Länsitorin ostokeskittymä. Sittemmin linjaa jatkettiin Ikuriin Virontörmänkadulle eli Tesomajärven länsipuolelle järven ja Ikurin omakotialueen väliin 1970-luvulla rakennetulle kerrostaloalueelle.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Vuosina 1964–69 Tesomajärven alueelle valmistui yli 800 kerrostaloasuntoa ja väkiluku yli 3 000 asukkaan. 1980-luvulla se kuitenkin laski alle 2 000:een.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Tesomajärven asuntoaluetta rakennettiin 1960-luvulla, jolloin vuokra-, osuuskunta- ja omistusasuntojen seuraksi rakennettiin kasvanutta tarvetta varten Tesomajärven kansakoulu, joka käsitti myös kansalaiskoulutiloja.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Ensimmäinen K-kauppa, nimeltään Irma, sijaitsi lastentarhan alakerrassa. Myöhemmin aloitettiin kauppakeskus Länsitorin rakentaminen Tesomankadun itäpäähän. Länsitori käsitti alun perin lähinnä K-Marketin (kauppiaana ensin Leo Tanskanen, sen jälkeen Simo Lignell, nykyään Ari Ruissalo), joka vuosi vuodelta laajeni nykyisiin mittasuhteisiin kasvattaen ympärilleen laajan liikekeskuksen. Länsitorin nimi muuttui uuden kauppiaan, Ari Ruissalon myötä Länsiportiksi. Syksyllä 2008 Länsiporttia remontoitiin.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Alkuaikoina kaupunginosaan pääsi junallakin, lättähattu pysähtyi Raholan seisakkeella rautatien tasoristeyksen tuntumassa. Linja-autoliikenteen parantumisen myötä juna lakkasi pysähtymästä, ja tasoristeyskin on aikoja sitten korvattu Ristimäen Vanamonkadulta Raholaan johtavalla alikäytävällä. Raideliikenneyhteys saattaa kuitenkin palata joko lähijunan tai kaupunkiraitiotien muodossa.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Tesoman kirkko vihittiin 1978. Siihen saakka Tesomajärven asukkaat käyttivät Pispalan kirkkoa. Tesomajärvi kuuluu Harjun seurakuntaan.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Pitkän odottelun jälkeen vuonna 1998 Tesomalle saatiin myös uimahalli ja jäähalli, jotka rakennettiin Tesomajärven koillispuolelle, muutaman sadan metrin päähän. Jäähallia laajennettiin vuonna 2005 yhdellä uudella kentällä.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Tesoma on yksi Tampereen aluekeskuksista, ja sen kaupalliset ja julkiset palvelut sijaitsevat Tesomajärven ja Ristimäen kaupunginosissa. Tesomajärven asuntokanta koostuu 1960-luvulla rakennetuista kerrostaloissa. Kaupungiosassa sijaitsevat Tesoman uimahalli ja jäähalli.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text:
3. huhtikuuta 2006 julkaistiin Tesoman kaupunginosakirja, joka on Tampereen kaupunginosat -julkaisusarjan XXIII teos. Kirja käsittää Tesomajärven neljä vuosikymmentä, ja sen on toimittanut tietokirjailija Raine Raitio.
Tesoma on Suomen väkivaltaisimpia ja rikollisimpia asuinalueita. Varsinkin 70-luvulla alueella oli todella levotonta.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Tesomajärvelle on rakenteilla uusi liikekeskus. Se tulee sijaitsemaan samalla kohdalla missä oli Länsikeskus niminen liikekeskus, jossa olivat sijainneet Tesoman majatalo, R-kioski,Nordea-pankki, Tiimari ja Länsikirppis. Vanha rakennus on purettu vuoden 2016 alussa ja uutta ollaan rakentamassa.


title: Tesomajärvi (kaupunginosa)

text: Tesomajärven palveluihin lukeutuu K-Market Tesomajärvenkatu, K-Supermarket Länsiportti, kirjasto, koulu, jäähalli sekä uimahalli.


title: Polso (Tampere)

text: Polso on Tampereen kaupunginosa ja tilastoalue, joka kuuluu pohjoiseen suuralueeseen ja Terän suunnittelualueeseen. Se sijaitsee entisen Teiskon kunnan alueella. Murikka-opisto sijaitsee siellä. Tampereen keskustaan kertyy matkaa runsaat 30 kilometriä.


title: Polso (Tampere)

text: Polson kylä kuului 1500-luvulla Suur-Pirkkalan Keijärven neljänneskuntaan, johon kuului myös kolme taloa Kämmenniemestä. Polson yksinäistila mainittiin vuoden 1541 maakirjassa nimellä "Polssu" ja sen isäntänä oli vuonna 1551 "Lasse Polssoj". Länsimurteissa sana polso on tarkoittanut isoa hirsikairaa. Polso tuli osaksi Tampereen kaupunkia, kun Teiskon kunta liitettiin siihen vuoden 1972 alussa, ja alueen asemakaava vahvistettiin pian kuntaliitoksen jälkeen.


title: Armas Ruotsalainen

text: Armas Ruotsalainen (5. elokuuta 1877 Kuopio – 3. maaliskuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori.


title: Armas Ruotsalainen

text: Ruotsalaisen vanhemmat olivat värjärimestari Heikki Ruotsalainen ja Eeva Liisa Kaipainen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1896 Kuopion lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteirksi 1905, lääketieteen kandidaatiksi 1907, lääketieteen lisensiaatiksi 1911 sekä lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1921.


title: Armas Ruotsalainen

text: Ruotsalainen toimi yksityislääkärinä Helsingissä vuodesta 1912 alkaen. Hän oli Helsingin yliopiston lastensairaalan apulaisopettajana 1925–1931 ja hän omisti fysiatrisen hoitolaitoksen 1924–1931. Ruotsalainen oli ylilääkärinä Heinolan kylpylaitoksessa 1922–1924, Runnin kylpylaitoksessa 1935 ja Lappeenrannan kylpylaitoksessa 1943–1945. Hän toimi myös Helsingin kansanlastentarhan lääkärinä 1918–1927 ja Helsingin suomenkielisten kansakoulujen koululääkärinä 1927–1946. Ruotsalainen sai professorin arvonimen 1950.


title: Armas Ruotsalainen

text: Ruotsalainen oli Terveydenhoitolehden toimittajana vuodesta 1911 ja päätoimittajana 1919–1933.


title: Armas Ruotsalainen

text: Armas Ruotsalainen oli naimisissa 1909–1935 Tilda Kososen (k. 1935) kanssa ja vuodesta 1936 Jenny Sofia Pohjanpalon kanssa.


title: Raimo Helminen -palkinto

text: Raimo Helminen -palkinto on jääkiekon nuorten SM-liigassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan runkosarjan plus/miinus-tilaston voittajalle. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai Hämeenlinnan Pallokerhon Teemu Rautiainen. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010.


title: Jere Lehtinen -palkinto

text: Jere Lehtinen -palkinto on jääkiekon nuorten SM-liigassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan herrasmiespelaajalle. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai Tampereen Ilveksen Roope Nikkilä. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010.


title: Hannu Aravirta -palkinto

text: Hannu Aravirta -palkinto on jääkiekon nuorten SM-liigassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan parhaalle valmentajalle. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai Hämeenlinnan Pallokerhon Antti Pennanen. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010.