title: Antonio Prohías

text: Prohías kuoli keuhkosyöpään 77-vuotiaana Miamissa vuonna 1998.


title: Ravenswood

text: Ravenswood voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: James Comey

text: James Brien ”Jim” Comey, Jr. (s. 14. joulukuuta 1960 Yonkers, New York) toimi Yhdysvaltain keskusrikospoliisin FBI:n johtajana vuodesta 2013 vuoteen 2017, jolloin hänet erotettiin tehtävästä odottamattomasti kesken toimikauden Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin toimesta. Vuonna 2018 ilmestyi Comeyn muistelmateos "A Higher Loyality. Truth, Lies and Leadership" (suom. "Uskollisuuden velvoite: Trumpin erottaman FBI:n johtajan muistelmat"), jossa hän käsittelee johtajuutta.


title: Raimo Nisula

text: Raimo Nisula (6. lokakuuta 1942 Hämeenlinna – 23. toukokuuta 1969) oli suomalainen nyrkkeilijä, joka otteli ammattilaisena vuosina 1966–1969. Vuonna 1965 Nisula voitti raskaassa sarjassa sekä Suomen että Pohjoismaiden mestaruudet.


title: Pete Parkkonen

text: Pete Parkkonen tarkoittaa seuraavia henkilöitä ja asioita:


title: Oo se kun oot

text: ”Oo se kun oot” on kolmas single suomalaislaulaja Sannin kolmannelta studioalbumilta "Sanni". Single julkaistiin 14. syyskuuta 2016. Sen ovat säveltäneet Sanni sekä Henri ”Hank Solo” Salonen ja sanoittaneet Sanni sekä kappaleella vieraileva rap-artisti Paperi T.


title: Oo se kun oot

text: Suomen virallisella listalla kappale nousi suoraan single- ja striimatuimmat-listojen ykköseksi viikolla 38/2016 pysyen kärkipaikalla yhden viikon. Latauslistalla se aloitti 19. sijalta viikolla 37/2016, nousten seuraavalla viikolla parhaimmalle sijalleen toiseksi. Radiosoitossa se nousi parhaimmillaan 17. soitetuimmaksi radiokappaleeksi alkuvuodesta 2017.


title: Oo se kun oot

text: Kappaleesta julkaistiin 15. marraskuuta 2016 musiikkivideo Sannin YouTube-kanavalla.


title: Pratsikvanteeli

text: Pratsikvanteeli tai pratsikvanteli (CHNO) on isokinolinonijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä ja eläinlääketieteessä loismatoinfektioiden hoitamiseen. Pratsikvanteeli kuuluu WHO:n julkaisemalle tärkeimpien lääkeaineiden listalle.


title: Pratsikvanteeli

text: Huoneenlämpötilassa pratsikvanteeli on väritöntä kiteistä ainetta. Sen liukoisuus veteen on huono ja se liukenee paremmin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin, dimetyylisulfoksidiin tai kloroformiin. Maultaan pratsikvanteeli on karvas.


title: Pratsikvanteeli

text: Pratsikvanteeli tehoaa useisiin loismatoihin. Sille ovat alttiita muun muassa heisimadot, tiehytmadot, maksamadot ja halkiomadot. Pratsikvanteeli on optisesti aktiivinen yhdiste ja lääkeaineena vaikuttava isomeeri on (-)-enantiomeeri. Yhdistettä käytetään kuitenkin raseemisena seoksena. Pratsikvanteelin tehon mekanismi ei ole tarkasti tiedossa, mutta se todennäköisesti perustuu siihen, että se kasvattaa loismatojen solukalvojen kalsium- ja muiden kahdenarvoisten katioinien läpäisevyyttä. Kalsium-ionien kertyessä soluihin loismadot halvaantuvat ja irtoavat isäntäeläimestä.


title: Pratsikvanteeli

text: Pratsikvanteelin mahdollisia haittavaikutuksia voivat olla pääkipu, huimaus, vatsakivut, oksentelu ja ripuli sekä harvinaisina väsymys ja allergiset iho-oireet.


title: Pratsikvanteeli

text: Pratsikvanteelin synteesin lähtöaineena on isokinoliini, sykloheksaanikarboksyylihappo ja kaliumsyanidi, jotka reagoivat Reissert-reaktiolla. Reaktiossa muodostuva 1-sykloheksyyliasyyli-2-syano-1,2-dihydroisokinoliini pelkistyy ja toisiintuu amidijohdannaiseksi. Seuraavassa vaiheessa tämä välituote reagoi klooriasetyylikloridin kanssa ja viimesessä vaiheessa rengasrakenne sulkeutuu molekyylinsisäisellä alkylointireaktiolla trietyyliamiinin toimiessa emäksisenä katalyyttinä.


title: Kate DiCamillo

text: Kate DiCamillo (s. 25. maaliskuuta 1964 Philadelphia, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen lastenkirjailija, joka on palkittu kahdesti Newbery-mitalilla, kirjoistaan "Desperon taru" (2003) ja "Flora & Ulysses" (2013).


title: Kate DiCamillo

text: Elokuvat "Ystäväni Winn-Dixie" (2005) ja "Desperon taru" (2008) perustuvat DiCamillon kirjoihin.


title: Kate DiCamillo

text: Philadelphiassa syntynyt DiCamillo kärsi lapsena kroonisesta keuhkokuumeesta, minkä vuoksi opettajaäiti muutti viisivuotiaan tyttärensä ja tämän isonveljen (josta tuli arkkitehtuurihistorioitsija Curt DiCamillo) kanssa paremman ilmanalan Floridaan. Hammasteknikkoisä jäi Philadelphiaan, ja vanhemmat erosivat. DiCamillo opiskeli englantia Floridan yliopistossa ja valmistui 1987. Hän muutti 30-vuotiaana Minnesotan osavaltion Minneapolisiin, missä hän työskenteli kirjakauppa-alalla. Kosketus lastenkirjallisuuteen sai hänet aloittamaan oman kirjailijauransa.


title: Kate DiCamillo

text: DiCamillo toimi vuosina 2014–2015 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston lasten- ja nuortenkirjallisuuden ”suurlähettiläänä” ().


title: Arirang Mass Games

text: Arirang Mass Games, koko nimeltään Grand Mass Gymnastics and Artistic Performance Arirang (: 아리랑 축제, : 아리랑 祝祭), ja myös Arirang Festivaliksi kutsuttu tapahtuma on Pohjois-Korean pääkaupungissa Pjongjangissa Rŭngradon stadionissa pidettävä taiteellinen voimisteluesitys, jossa 90 minuutin aikana 100 000 esiintyjää esittää voimistelu- tanssi- ja musiikkiesityksiä. Yleensä Mass Games esityksiä järjestetään vuosittain elokuusta syyskuun alkuun mutta viimeksi Mass Games on järjestetty vuonna 2013.


title: Arirang Mass Games

text: Elokuussa 2007 Arirang Mass Games lisättiin Guinnessin ennätystenkirjaan maailman suurimpana taiteellisena urheilutapahtumana. Viime vuosina myös ulkomaalaiset turistit ovat olleet tervetulleita katsomaan esitystä, tosin vuosina 2014, 2015 ja 2016 tapahtuma peruttiin.


title: Arirang Mass Games

text:
Vaikka on myönnettävä, että esitys on todella vaikuttava ja vaikka osallistujat itse pitävät osallistumistaan suurena kunniana, on esitykseen valmistautuminen osaksi epäinhimillistä ja suurta kipua aiheuttavaa harjoitusta. Esiintyjät, myös lapsia, joita esitykseen osallistuu tuhansia, jotka epäonnistuvat esityksessä hakataan kepillä. Esiintyjille annetaan vain hyvin vähän ruokaa tai jopa vain vettä kuritustoimentpiteinä.
Toinen kritiikkiä niittävä aihe on esityksen aihe, joka glorifisoi Kim Il-Sungia.


title: Erkki Karvinen

text: Erkki Sakari Karvinen (9. heinäkuuta 1918 Viipuri – 18. lokakuuta 2005) oli suomalainen arkkitehti.


title: Erkki Karvinen

text: Karvinen kirjoitti ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta lyseosta 1938 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1953. Hän työskenteli Alvar Aallon arkkitehtitoimistossa vuosina 1950–1955 ja hänellä oli oma toimisto vuosina 1953–1988. Karvinen suunnitteli lukuisia ostoskeskuksia pääkaupunkiseudun lähiöihin 1950-luvulta alkaen. Tunnetuin niistä on vuonna 1964 valmistunut Helsingin Puotinharjun ostoskeskus eli Puhos, johon Karvinen suunnitteli myös 1980-luvun laajennuksen. Muita hänen suunnittelemiaan ovat Helsingissä Kannelmäen (1959), Kulosaaren (1960), Puotilan (1961), Konalan (1961 ja 1963), Maunulan (1962), Myllypuron (1965) ja Yliskylän (1973) ostoskeskukset, Vantaalla Martinlaakson Martinkeskus (1970) sekä Pähkinärinteen (1973) ja Hakunilan (1981) ostoskeskukset. Osa näistä on sittemmin purettu. Helsingin Yliskylään Karvisen arkkitehtitoimisto suunnitteli myös asuinkerrostalot. Lisäksi Karvinen laati suunnitelman Lieksan "Rukajärven suunnan taistelumuistomerkkiin", jonka toteutti kuvanveistäjä Heikki Häiväoja 1966.


title: Beretta M1915

text: Beretta M1915 on vuonna 1915 ilmestynyt Beretan valmistama itselataava massasulkulukkoinen pistooli. Ase kehitettiin ensimmäistä maailmansotaa varten, jolloin Italiassa ja Euroopassa ei ollut tarpeeksi pistooleita. M1915 ei kuitenkaan saanut suosiota vaan jäi muiden käsiaseiden varjoon, kuten Bodeo 1889 -revolverin ja Glisenti M1910:n. Vasta Beretta M1934 mallin kehittämisen jälkeen Berettan valmistamat pistoolit pääsivät suositumpaan käyttöön.


title: Beretta M1915

text: M1915 ladattiin pääosin 7,65×17 mm Browning-patruunalla, jonka jälkeen siinä käytettiin myös hetken aikaa 9×19 mm Glisenti-patruunoita. Perinteinen 7,65 mm pistooli käytti yksinkertaista massasulkumekanismia, kun taas 9 mm versioissa pistoolin sisäosat oli vahvistettu, jotta ne kestäisivät paremmin kovempia patruunoita. Kokonaisuutena M1915-malli oli käytännöllinen, jonka liipasimen ympärillä oli vahva suojakaari ja perinteiset etu- ja takatähtäimet olivat selkeät.


title: Beretta M1915

text: Pistoolin valmistus ajoittui vuosien 1915–1945 väliin, ja sitä nähtiin ensimmäisen ja toisen maailmansodan aikana. Siitä kehitettiin parenneltu versio M1915/19. Pääosin M1919-malli oli kehitetty turvallisemmaksi ja muun muassa puiset kahvalevyt oli korvattu pellillä, jotta tuotannon kustannukset pysyisivät matalampina. Muutamia M1915/19-pistooleita otettiin Italian armeijan käyttöön 1922 M1922-nimellä, ja ne käyttivät myös 7,65×17 mm Browning-patruunaa. M1915/19:n pohjalta kehitettiin myöhemmin Beretta M1923.


title: Omantunnon tutkiskelu

text:
Omantunnon tutkiskelu on hengellinen harjoitus, missä katsastetaan omia menneisyyden ajatuksia, sanoja, tekoja ja laiminlyöntejä peilaten niitä moraalikäsitykseen.
Katolinen kirkko kehottaa tekemään omantunnon tutkiskelun valmistautumisena parannuksen ja sovinnon sakramenttiin ja käyttämään omatunnon peilinä kymmentä käskyä sekä hyveitä ja paheita. Juutalaisuudessa valmistaudutaan Jom kippur-juhlaan katumuksella ja omantunnon tutkiskelulla. Islaminuskossa Muhasabah ja itsetutkiskelu ovat hyvin samantapaista tutkiskelua, jossa peilataan omatuntoa islamin moraalilakeihin.. Marxismi-leninismi opettaa, että ""arvostelu ja itsearvostelu on kommunistille yhtä välttämätön kuin ihmiselle on ilma ja vesi"".


title: Omantunnon tutkiskelu

text: Käsky omantunnon tutkiskeluun kristinuskossa on paitsi juutalaisuuden perintöä, tulee myös selkeänä Paavalilta: "Jokaisen on tutkittava itseään, ennen kuin syö tätä leipää ja juo tästä maljasta. Se, joka syö ja juo ajattelematta, että kysymys on Kristuksen ruumiista, syö ja juo itselleen tuomion. Sen vuoksihan teidän joukossanne on paljon heikkoja ja sairaita ja monet ovat jo nukkuneet pois. Jos me itse tutkisimme itseämme, emme joutuisi tuomittaviksi." 1 Kor. 11:28-31 Koska alkukirkossa ehtoollista vietettiin hyvin usein, tuli myös omantunnon tutkiskelusta arkinen osa uskon harjoittamista. Esimerkiksi pyhä Antonios Suuri kirjoitti tutkiskelevansa omantuntoaan joka ilta ja Basileios Suuri, Augustinus ja Bernhard Clairvauxlainen opettivat seuraajilleen sen olevan yksi oleellinen osa kristinuskon harjoittamista ja sääntökuntien perustajat lisäsivät omantunnon tutkiskelun sääntökuntalakeihinsa. Ignatius Loyolaa oli kuitenkin viimein se, joka kirjasi ylös tarjat ohjeet itsetutkiskeluun Jesuiitojen sääntökunnan hengellisten harjoitusten ohjeisiin. Nykyään ignatiaaniset itsetutkiskelun retriitit ovat tulleet suosituiksi myös luterilaisuudessa.


title: Omantunnon tutkiskelu

text: Katolisessa kirkossa omantunnon tutkiskelu on oleellinen osa katolisen uskon harjoittamista. Katolisen kirkon katekismus nimittäin määrittelee, että jokaisen katolilaisen tulisi käydä ripillä, eli vastaanottaa katumuksen ja sovituksen sakramamentin vähintään kerran vuodessa. Ja omantunnon tutkiskelulla valmistaudutaan ripillä käyntiin. Se on myös jokapäiväinen uskon harjoitus osana kompletoriota.


title: Omantunnon tutkiskelu

text: Myös luterilaisuudessa esitti Martin Luther, että jokaisen uskovaisen päivän tulisi päättyä kompletorioon, joka sisältää synnintunnustuksen. Nykyään Vähäkatekismuksessa käskee kirkon reformoija: "Tutki tilaasi kymmenen käskyn avulla, olitpa sitten isä tai äiti, poika tai tytär, isäntä, emäntä tai palvelija: oletko niskoitellut, oletko ollut epäluotettava, laiska, vihainen, röyhkeä ja riitaisa, oletko sanoin tai teoin tuottanut jollekulle mielipahaa, oletko varastanut, oletko laiminlyönyt tai huonosti hoitanut asioita ja aiheuttanut vahinkoa?"


title: Pikku-Tohloppi

text: Pikku-Tohloppi (joskus myös Pikkulampi) on Pirkanmaalla Tampereella Epilänharjun kaupunginosassa Lamminpään, Tohlopin ja Tohloppi-järven välissä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Pikku-Tohloppi on osa Pyhäjärven lähialuetta.


title: Pikku-Tohloppi

text: Lammen pituus on 200 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lampi sijaitsee Epilänharjun ja sen edustalla olevan suon välissä. Ympäristöön kuuluu myös lampea suurempi järvi Tohloppi, jonne Pikku-Tohloppi laskee kaivettua suo-ojaa myöten. Ympäröivä suo on ojitettu ja sen ojat laskevat sekä Pikku-Tohloppiin että Tohloppiin. Lammen rantaviivan pituus on 500 metriä. Länsiranta on suota ja itärantaan on rakennettu Epilästä luoteeseen johtava maantie. Tien itäpuolinen rinne on koko matkaltaan rakennettua ja osa asunnoista sijaitsevat lammen kohdalla.


title: Pikku-Tohloppi

text: Vuoden 1953 julkaistun peruskartan mukaan lammen nimi kirjoitettiin "Pikku Tohloppi". Jo tuolloin kulki Epilästä alkava tie sen ohitse. Lammen lähellä ei vielä silloin sijainnut asuntoja, koska rannat olivat suota tai peltomaata. Asuntoja on merkitty tien varteen vuoden 1960 peruskartassa ja vuoden 1975 kartassa näkyy Haukiluoman suuntaan johtava uusi tie. Tämän jälkeen on kehitys johtanut kaupungistumiseen, kun ympäristön maatilat on myyty tonteiksi kasvavalle asuntotuotannolle.


title: Vaakkolammi

text: Vaakkolammi on Pirkanmaalla Tampereella Epilän ja Kaarilan kaupunginosissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Vaakkolammi on osa Pyhäjärven lähialuetta.


title: Vaakkolammi

text: Lammen pituus on 600 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 9,4 hehtaaria. Järvi on muodostunut Tohloppia etelästä reunustavan Raholanharjun alapuolella olevaan painaumaan. Lammen pohjois- ja länsirantoja reunustaa puistoalue ja koilliskulmassa sijaitsee Epilän koulu. Etelärannat ovat luonnonsuojelualuetta, jonka takana alkaa heti asuinalue. Myös puiston länsipuolella on rinteessä luonnonsuojelualue. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Puiston rantoja kiertää kävelypolkuja, joiden sisään jää palloilukenttä.


title: Vaakkolammi

text: Vaakkolammin vedenlaatua on tutkittu vuodesta 1980 lähtien ja sitä on seurattu siitä lähtien noin kolmen vuoden välein. Uusimmat tulokset ovat vuodelta 2012. Lammen vesi on väritöntä ja vähähumuksista, mutta samalla se on sameaa. Vesi on ravinnepitoisuuksien perusteella rehevää tai erittäin rehevää. Veden happamuustaso on talvisin lievästi happaman puolella ja kesäisin se on selvästi emäksinen. Puskurikyky happamoitumista vastaan on erinomainen. Matalana järvenä siinä yleensä ei esiinny lämpötilakerrostuneisuutta, mutta siitäkin huolimatta järven happipitoisuus putoaa talvella niin alas, että silloin voi syntyä happikatoa. Vuonna 1994 asennettu ilmastinlaite ei ole asiaa auttanut. Hulevedet ja muut hajapäästöt ovat nostaneet veden bakteeripitoisuutta. Viime aikoina Vaakkolammin veden laadussa ei näyttäisi tapahtuneen oleellisia muutoksia.


title: Vaakkolammi

text: Lampea ovat aikaisemmin rasittaneet teollisuuden päästöt ja hulevesikuormitukset. Lampea on saneerattu kerran perusteellisesti, mutta se on matalana järvenä alkanut nykyisin kasvaa rannoiltaan umpeen. Ympäröivä alue on rehevää lehtoa ja lammin pohjoispuolisesta lehtoalueesta on vastikään perustettu luonnonsuojelualue. Lammen vedenlaatu on tyydyttävällä tasolla.


title: Vaakkolammi

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Wakkojärvi”.


title: Vaakkolammi

text: Vaakkolammin nimen taustalla on järven rannalla aikanaan sijainnut Vaakkola-niminen talo, joka yhdistettiin Kaarilan kartanoon. Vaakkolammi mainitaan isonjaon pöytäkirjoissa vuonna 1767 nimellä "Waackojerwi". Vaakkolammin länsipuolella sijaitsee Liittokallio, joka on tunnettu myös nimillä Sopimusvuori ja Likomäki. Nimet Liittokallio ja Sopimusvuori viittaavat kalliolla aikoinaan käytyihin käräjiin, Likomäki puolestaan pellavien liottamiseen Vaakkolammissa.


title: Vaakkolammi

text: Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa Vaakkolampi sijaitsi Pyhäjärvelle asti ulottuvan Epilän, Hyhkyn ja Kaarilan kylien peltomaiseman keskellä ja sitä ympäröi rantasuovyöhyke. Eteläpuolella kulkevan hajujakson päällä sijaitsi maataloja, joiden kautta kulki lampea kiertävä tie. Se yhtyi kummastakin päästään Epilän läpi kulkeneeseen maantiehen, jonka varteen oli jo tuolloin rakennettu asuntoja.


title: Vaakkolammi

text: Lammen tila oli viimevuosisadan jälkipuolella huono, johtuen maatalouden ja teollisuuden päästöistä. Vuoden 1960 kartassa näkyy kaivettu oja, joka alkaa teollisuuslaitosten välistä ja kulkee suorana lampeen. Samassa kartassa näkyy lammen keskellä saari, jota ei ole piirretty vuoden 1953 karttaan. Vuoden 1975 kartassa tämä saari on kadonnut, mutta sen tilalle on ilmaantunut etelärannan tuntumaan uusi saari ja samalla on lammen itäpää kasvanut umpeen, vaikka vedenpinta näyttäisi nousseen. Pohjoisrantaa seuraa nyt talon tie, joka on vuoden 1980 kartassa muuttunut puiston poluksi. Vuoden 1991 kartassa saaria ei enää näy ja puisto on laajentunut ja saanut palloilukentän.


title: Beretta M1917

text: Beretta M1917 on vuonna 1917 ilmestynyt Beretan valmistama itselatavaa massasulkulukkoinen pistooli. Ase oli käytössä ensimmäisen ja toisen maailmansodan aikana. Myös Suomessa asetta käytettiin jatkosodassa.


title: Beretta M1917

text: Marangoni suunnitteli aseen oletettavasti ennen M1915 mallia. Se oli suunniteltu siviilimarkkinoille ja useille ulkomaisille ostajille. M1917 hyväksyttiin käyttöön 14. syyskuuta 1917 ja ensimmäisessä erässä 12. lokakuuta niitä julkaistiin 10 000 kappaletta kahdella lippaalla. Tuotantoa jatkettiin armeijan käyttöön vuoteen 1921, jonka jälkeen sitä jatkettiin siitä eteenpäin siviilikäyttöön. 1940-luvulla pistoolia vietiin myös Suomen armeijan käyttöön 1500 kappaletta.


title: Beretta M1917

text: M1917 on pienempi, kevyempi ja yksinkertaistetumpi M1915 nähden. Kahva on yhdeksän asteen kulmassa ja liipasinkaari on ovaalin sijaan pyöreä. Lippaaseen oli lisätty yksi patruuna enemmän, jonka myötä määrä nousi seitsemästä kahdeksaan M1915:sta nähden.


title: Mango (hedelmä)

text: Mango on mangopuun ("Mangifera indica") hedelmä.


title: Mango (hedelmä)

text: Mango on rakenteeltaan luumarja. Se on tavallisesti muodoltaan pitkänpyöreä tai munuaismainen, 5–10 senttimetriä pitkä ja 3–4,5 cm leveä. Joillakin viljelyslajikkeilla voi kuitenkin olla tätä huomattavasti suuremmat, jopa 25 senttimetriä pitkät hedelmät.


title: Mango (hedelmä)

text: Mangon kuori on sileän vahapintainen ja nahkamainen. Sen väri vaihtelee vihreästä keltaiseen ja punaiseen. Kuoressa on usein monenvärisiä läiskiä. Hedelmämalto on kypsänä pehmeää tai kuituista ja väriltään keltaista tai oranssia. Luumarjan sisällä on suuri soikea tai munuaismainen endokarppi eli ”kivi”. Kovan endokarpin sisällä on yksi siemen.


title: Mango (hedelmä)

text: Mango sisältää runsaasti kuitua. Siinä on myös A- ja C-vitamiinia. Sadassa grammassa mangoa on C-vitamiinia 29 milligrammaa ja 53 kilokaloria.


title: Mango (hedelmä)

text: Mango voidaan kypsänä syödä sellaisenaan tai valmistaa monin tavoin. Myös raakoja mangoja käytetään vihanneksena ja säilykkeiden tai chutneyn raaka-aineena.


title: Mango (hedelmä)

text: Mangot säilyvät viileässä lajikkeesta riippuen 2–7 viikkoa. Kylmässä säilytetyt mangot saattavat paleltua ja pilaantua. Hedelmään kohdistuvat iskut saavat sen pilaantumaan herkästi.


title: Mango (hedelmä)

text:
Maailman mangontuotanto painottuu Aasiaan, jossa tuotetaan noin 77 prosenttia mangoista. Vuonna 2012 maailman kymmenen suurinta mangontuottajaa olivat:
Mangoa on viljelty ja jalostettu varsinkin Intiassa tuhansia vuosia. Buddhalaisten munkkien uskotaan levittäneen kasvia varsinkin 400–300-luvuilla eaa. myös Kaakkois- ja Itä-Aasiaan. Itäiseen Afrikkaan mango on tuotu jo ennen vuotta 1000, ja 1500-luvulla se levisi portugalilaisten merenkulkijoiden mukana läntiseen Afrikkaan ja Brasiliaan. Myöhemmin 1700–1800 luvuilla mangon viljely levisi Brasiliasta edelleen muualle trooppiseen Amerikkaan.


title: Mango (hedelmä)

text: Mangot kypsyvät tavallisesti 4–5 kuukauden kuluttua kukinnasta, joka tapahtuu tavallisimmin kuivan kauden aikana joulu-helmikuussa. Jalostetut mangolajikkeet saattavat tuottaa hedelmää hyvinkin vaihteleviin aikoihin tai kaksikin kertaa vuodessa. Useimmat mangot kuitenkin tuottavat runsaasti hedelmiä vain joka toinen vuosi.


title: Mango (hedelmä)

text: Mangot poimitaan usein raakoina pilaantumisen ja lintujen aiheuttamien vahinkojen välttämiseksi. Hedelmä kypsyy vielä poimimisen jälkeenkin, mutta raakana poimitut hedelmät usein käsitellään kypsymistä edistävällä eteenillä ennen myyntiä.


title: Mango (hedelmä)

text: Nykyisten viljelymangojen hedelmät ovat yleensä huomattavasti suurempia kuin alkuperäisten luonnonvaraisten puiden hedelmät. Nykyään mangosta on olemassa satoja hedelmätuotantoon tarkoitettuja viljelylajikkeita, jotka eroavat toisistaan lähinnä hedelmän koon, muodon, kypsymisajankohdan ja hedelmämallon rakenteen perusteella.


title: Mango (hedelmä)

text: Mangolla on huomattava kulttuurillinen merkitys osissa Aasiaa. Hedelmiä käytetään useissa kulttuurillisissa ja uskonnollisissa seremonioissa. Muinaisintialainen runoilija Kālidāsa ylisti mangoa. Nykyisin mango on Intian kansallishedelmä.


title: Gorky Park (albumi)

text: Gorky Park on venäläisen rock-yhtye Gorky Park ensimmäinen albumi. Se julkaistiin lokakuussa 1989.


title: My Summer Car

text: My Summer Car on Amistech Gamesin kehittämä simulaatiopeli, jossa on tarkoituksena kasata ja virittää kesäautoa Suomen maaseudulla. Peliä on kutsuttu suomalaiseksi versioksi arkisimulaattorista. Elokuussa 2016 Steam-julkaisualustan yhteisö äänesti "My Summer Carin" varhaisjulkaistavaksi Steamissa. Julkaisupäivä oli 24. lokakuuta 2016.


title: My Summer Car

text: Peli on arkielämää simuloiva videopeli ja sijoittuu avoimeen pelimaailmaan kuvitteelliseen Alivieskan kuntaan, joka kuvaa 1990-luvun Suomen maaseutua. Pelin alussa pelihahmon kotitalon pihalla on pelkkä auton kori. Pelaajan tehtävänä on kasata auto ja sen moottori toimivaan kuntoon. Korjausoperaatioon on käytettävissä yli sata autonosaa. Tuunattava auto (”Satsuma”) on lähes identtinen Datsun 100A:n kanssa. Auton korjaamisen lisäksi peli on selviytymispeli, jossa pelaajan pitää huolehtia jaksamisestaan ja ravinnon saamisesta. Kotitalon pihalla olevalla pakettiautolla (Toyota Hiace, ”Hayosiko”) voi käydä kylällä täydentämässä ruokavarantoja.


title: My Summer Car

text: Autoa voi ajaa alkoholin vaikutuksen alaisena, ja pelissä on mahdollista saada surmansa kolarissa, minkä jälkeen peli täytyy aloittaa uudelleen, jos lopullinen kuolema on käytössä (lopullinen kuolema on pelin ominaisuus, jonka ollessa käytössä pelaajalla on vain yksi elämä). Jos auton ajaa ojaan, se pitää itse hinata traktorilla takaisin kotipihaan tai työntää käsillä takaisin tielle. Postimyynnin kautta pelaaja voi tilata autoonsa erilaisia tuning-osia. Auton rakentamisessa on eri vaihtoehtoja: sen voi esimerkiksi entisöidä alkuperäiseen kuosiinsa tai siitä voi rakentaa ralliauton viritetyllä koneella. Auto pitää myös saada katsastettua. Rakennettavan auton ja pakettiauton lisäksi pelissä on muun muassa traktori ja lieteauto, joita voi käyttää esimerkiksi tavaran kuljetukseen, työhommiin ja hinaukseen. Pelaaja voi ansaita rahaa tyhjentämällä lietekaivoja ja hakkaamalla polttopuita, jotka kuljetetaan traktorin peräkärryssä ostajalle. Helmikuussa 2017 peliin lisättiin kesämökki ja puusauna saareen sekä linja-auto, jonka kyydissä pelaajan on mahdollista matkustaa. Maaliskuussa peliin lisättiin mahdollisuus valmistaa kiljua, huhtikuussa uudeksi ajettavaksi kulkuneuvoksi tuli ”Jonnez ES” (Suzuki PV). Kesäkuussa pelin valikkoon tuli oma musiikki ja korjaamolle tuli myytäväksi auton varaosia, joita voi ostaa osien mennessä rikki. Elo–syyskuussa peliin lisättiin mahdollisuus polttaa tupakkaa. Lokakuussa peliin tuli uusi ajettava auto (1960-luvun Škoda Octavia) ja paikka, jossa voi pelata venttiä, panoksena rahaa, oma koti tai oma auto.


title: My Summer Car

text: Peliin lisättiin mahdollisuus valmistaa ruokaa ja keittää kahvia pallogrillin ja hiilien avulla. Lisäksi pakettiautossa, lieteautossa ja traktorissa on mahdollista käyttää polttoaineena moottoripolttoöljyä. Poliisiratsiassa polttoöljyn käyttämisestä kiinnijääminen johtaa kuitenkin sakkoihin.


title: My Summer Car

text: Peliin on myös tullut sisäinen pöytätietokone, johon on kaksi peliä ja internet-yhteys.


title: My Summer Car

text: Johannes Rojola alkoi kehittää "My Summer Caria", koska halusi autopelin, jossa olisi samoja ongelmia kuin oikeiden autojen kanssa. Inspiraatiota peliin hän on ottanut "Surgeon Simulatorista", jossa kaikki tehdään hankalasti käsillä: niinpä "My Summer Carissa" ”jokaiseen pulttiin pitää tarttua yksittäin ja ne pitää kiristää oikealla työkalulla.” Pultteihin on mallinnettu liian löysä momentti, mutta liian tiukalle pultteja ei voi vääntää. Löysälle jätetty pultti kasvattaa vaurioiden vaaraa.


title: My Summer Car

text: Pelin auto ja autonosat on mallinnettu Datsun 100A:n virallisen korjausoppaan perusteella. Automerkki valikoitui Rojolan lapsuusmuistojen perusteella.


title: My Summer Car

text: "My Summer Car" sai laajaa julkisuutta keväällä 2015, kun Rojola julkaisi rallienglannilla selostetun esittelyvideon pelistä. "Eurogamerin" mukaan peli on ”kaunis, humalainen ylistysvirsi automobiilille”.


title: My Summer Car

text: Toimittaja Juho Kuorikoski pohti pelin vetoavan "Goat Simulator" -pelin yleisöön, mutta totesi, että "My Summer Car" ”ei ole pelkkä vitsi”, vaan ”piinkova mallinnus Datsun 100A:n sielunelämästä ja vaatii ihan oikeaa ymmärrystä autojen toimintaperiaatteesta, jotta ylipäänsä pääsee siihen pisteeseen, että autolla voi ajaa”. Hänen mukaansa peli on lukemattomien autopelien joukossa ”piristävän erilainen ruostekukkanen, vaikka tai koska sen pelaamisesta on tehty masokistinen suorite.”


title: My Summer Car

text: Peli varhaisjulkaistiin Steamissa 24. lokakuuta 2016. Julkaisupäivänään peli nousi Steamin kolmanneksi myydyimmäksi peliksi, ohittaen hetkellisesti jopa neljä päivää aiemmin julkaistun "Civilization VI":n. Ensimmäisen kuukauden aikana pelin ennakkoversiota myytiin yli 100 000 kappaletta.


title: My Summer Car

text: Domen arvostelussa toimittaja Matti Leinonen sanoi "My Summer Carin" sopivan vain ”huumorintajuisille oudoista peleistä nauttiville.” Hän arvioi auton kasaamisen ja yksinkertaisen graafisen ilmeen olevan monelle kipupisteitä, mutta toisaalta hän piti pelin tunnelmaa ”aitona amismeininkinä”. Toisen mielipiteen antanut Jukka O. Kauppinen piti peliä enemmänkin ”elämyssimulaattorina”: ”Se on matka kadonneeseen 1990-luvun maaseutuidylliin, amisviiksien ja peltoautojen maailmaan”. Kauppisen mukaan pelinä "My Summer Car" on ”ruma, tönkkö ja pelattavuudeltaan tökerön kankea”. Auton kasaamista hän piti erittäin hankalana suoritteena. Kauppisen mukaan peliä joko vihaa tai rakastaa, ja hän kutsui sitä yhdeksi ”kaikkien aikojen hämmentävimmistä kaupallisesti julkaistuista suomipeleistä”.


title: My Summer Car

text: "Eurogamerin" arviossa Martin Robinson sanoi, että peliä tekisi mieli kutsua ”selviytymis-automekaniikka-pelien "Dark Soulsiksi"”, sillä se on niin haastava, pelaajaa ohjeistamaton sekä runollisen arvoituksellinen, mutta päätti toteamalla että ”olisi oikeastaan reilumpaa kutsua "Dark Soulsia" toimintaroolipelien "My Summer Cariksi"”. Hän kutsui peliä ihastuttavaksi sen tahallisen vaikeuden vuoksi, ja pohti pelin olevan kaikessa keskeneräisyydessään juuri sellainen kuin sen pitää olla. "Kotakun" arviossa Nathan Grayson kutsui "My Summer Caria" ”helkkarin oudoksi ja kämäiseksi, mutta hauskaksi peliksi”.


title: My Summer Car

text: "My Summer Car" sai vuoden parhaan pelin Kyöpelit-palkinnon Finnish Game Awards -tapahtumassa 2017. Palkinnon saajan valitsivat "Pelit"-lehden lukijat.


title: The Stage

text: The Stage on Avenged Sevenfoldin seitsemäs studioalbumi, joka ilmestyi 28. lokakuuta 2016 levymerkillä Capitol Records.


title: The Stage

text: "The Stage" on konseptialbumi, joka käsittelee muun muassa tekoälyä. Albumin tuottivat Avenged Sevenfold ja Joe Barresi, ja se on yhtyeen ensimmäinen albumi rumpali Brooks Wackermanin ja Capitol Recordsin kanssa. Albumin viimeisessä kappaleessa ”Exist” vierailee astrofyysikko Neil deGrasse Tyson.


title: The Stage

text: Albumin ensimmäinen single ”The Stage” julkaistiin 13. lokakuuta 2016. Albumia itsessään odotettiin vasta joulukuuksi, ja sen nimeksi oli huhuttu "Voltaic Oceans". 27. lokakuuta Avenged Sevenfold esiintyi Capitol Records Buildingin katolla internetiin suoratoistetussa konsertissa, jonka jälkeen yhtye ilmoitti, että uusi albumi julkaistaan jo seuraavana päivänä.


title: The Stage

text: Albumi ylsi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 4. Suomessa se debytoi virallisen albumilistan sijalla 10.


title: Pauli Niemelä

text: Pauli Niemelä (s. 1946) on suomalainen sosiaalipoliitikko. Hän on suorittanut teologian kandidaatin (1968) ja lisensiaatin (1976) tutkinnot, humanististen tieteiden kandidaatin (1970), valtiotieteiden kandidaatin (1971) ja lisensiaatin (1974) tutkinnot. Hän on väitellyt sosiaalipolitiikasta (1977) Helsingin yliopistossa. Hän toimii edelleen emeritusprofessorina Itä-Suomen yliopistossa, josta eläköityi vuonna 2013.


title: Pauli Niemelä

text: Niemelä on toiminut Helsingin ylopiston palveluksessa sosiaalipolitiikan assistenttina ja lehtorina (1974–1985). Osan aikaa hän toimi Kansaneläkelaitoksen Sosiaaliturvan tutkimuslaitoksen tutkijana (1980–1982). Kuopion yliopiston, sittemmin Itä-Suomen yliopiston sosiaalipolitiikan, erityisesti sosiaalityön professorina hän on toiminut vuodesta 1986. Kuopion yliopistossa hän osallistui hallinnollisiin tehtäviin, toimien laitoksen johtajana (1986–1998), dekaanina (1995–2001 ja 2004–2007), vararehtorina (1989–1994) ja hallituksen jäsenenä (1995–2001 ja 2007–2009). Hän toimi 2000–2003 myös Diakonia-ammattikorkeakoulun rehtorina. Hän on ohjannut 25 väitöskirjaa. Hän on ollut esitarkastajana ja/tai vastaväittäjänä 19 tapauksessa. Lisäksi hän on antanut tieteellisen asiantuntija-arvion 21 kertaa, pääasiassa professuuria täytettäessä.


title: Pauli Niemelä

text: Hän on toiminut Korkeakouluneuvoston jäsenenä (1993–1995), Suomen Akatemian kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen jaoston jäsenenä (1995–1997 ja 2008–2012) sekä Euroopan tiedesäätiön (ESF) Sosiaalitieteiden pysyvän komitean (EFSS) jäsenenä (2009–2012). Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet kirkon toiminta sekä eläketurva ja sosiaalityö. Hänen tutkimushankkeensa yhdessä tutkimusryhmän kanssa Kuopiossa ovat olleet "Suomalainen turvattomuus", Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto 1997 ja "Inhimillinen turvallisuus", Vastapaino 2000. Erityiskiinnostuksen kohteena hänellä on ihmiskäsitys, josta aiheesta hän on julkaissut pääteoksensa "Systemaattinen ihmiskäsitys", United Press Global 2014 ja "The Human System. A Systematic Conception of Human Being", UNIpress 2017.


title: Kreikan maantiede

text: Kreikka sijaitsee Etelä-Euroopassa Balkanin niemimaan eteläkärjessä Euroopan, Aasian ja Afrikan maantieteellisessä risteämäkohdassa. Sitä ympäröivät pohjoisessa Albania, Makedonian tasavalta ja Bulgaria, idässä Egeanmeri ja Turkki, lännessä Joonianmeri ja etelässä muu Välimeri. Kreikan pinta-ala on 131 957 neliökilometriä. Maa koostuu Manner-Kreikasta, josta erkanevat suuret niemimaat Peloponnesos ja Chalkidikí, sekä laajasta saaristosta, jonka suurimmat saaret ovat Kreeta ja Euboia. Saaristoon kuuluu laskutavasta riippuen 2 000–6 000 saarta. Maan rannikko on Euroopan pisin.


title: Kreikan maantiede

text: Kreikka jaetaan perinteisesti yhdeksään historiallis-maantieteelliseen alueeseen. Nämä ovat Keski-Kreikka, Peloponnesos, Thessalia, Epeiros, Makedonia, Traakia eli Länsi-Traakia, Egeanmeren saaret, Jooniansaaret ja Kreeta. Hallinnollisesti Kreikka jaetaan 13 alueeseen, joista osa vastaa nimeltään tai alueeltaan maantieteellisiä alueita, sekä nämä edelleen 74 alueyksikköön ja 325 kuntaan.


title: Kreikan maantiede

text: Kreikka käsittää Balkanin niemimaan eteläisimmän osan. Maan rajanaapurit ovat Albania, Makedonian tasavalta (EJTM) ja Bulgaria pohjoisessa ja Turkki idässä. Manner-Kreikka muodostaa suuren niemen, joka työntyy itäiseen Välimereen. Sen länsipuolelle jää Välimeren osa Joonianmeri, itäpuolelle Manner-Kreikan ja Vähä-Aasian väliin Egeanmeri ja eteläpuolelle muu Välimeri. Manner-Kreikan eteläosassa erottuu saarenkaltainen Peloponnesoksen niemimaa, joka yhdistyy varsinaiseen Manner-Kreikkaan kapean Korintin kannaksen välityksellä. Manner-Kreikan ja Peloponnesoksen erottavat toisistaan Korintinlahti ja Saroninlahti. Pohjois-Kreikassa mantereesta työntyy Egeanmereen Chalkidikín niemimaa. Kreikan saaristo, johon kuuluu laskutavasta riippuen noin 2 000–6 000 saarta, sijaitsee pääosin Egeanmeressä (Egeanmeren saaret), mutta suuria saaria on myös Joonianmeressä (Jooniansaaret). Saaret ovat useimmiten ryhmittyneet saariryhmiksi. Egeanmeren etelälaidalla sijaitsee maan suurin saari Kreeta. Sen eteläpuolella sijaitsee Libyanmeri.


title: Kreikan maantiede

text: Kreikan pinta-ala on 131 957 neliökilometriä, josta maapinta-alaa on neliökilometriä ja vesialaa neliökilometriä. Tämä tekee Kreikasta pinta-alaltaan maailman 97. suurimman valtion. Maan suurin suurin pituus pohjois-eteläsuunnassa on 793 kilometriä ja suurin leveys itä-länsisuunnassa 992 kilometriä. Kreikan alue sijoittuu leveydelle 34°48′03″N – 41°44′56″N ja pituudelle 19°22′24″E – 29°38′42″E. Maan uloimmat pisteet ovat:Kreikan maarajojen yhteispituus on noin kilometriä. Tästä Albanian vastaista rajaa on 212 kilometriä, Bulgarian rajaa 472 kilometriä, Makedonian tasavallan rajaa 234 kilometriä ja Turkin rajaa 192 kilometriä. Kreikan rannikon yhteispituus on mutkikkaan rantaviivan ja laajan saariston ansiosta kilometriä, mikä on suurin rantaviivan pituus koko Euroopassa. Noin puolet rantaviivasta on saaristossa.


title: Kreikan maantiede

text: Kreikka on vuoristoinen maa. Vuoristo kattaa noin 80 prosenttia maan pinta-alasta, mikä tekee Kreikasta Euroopan kolmanneksi vuoristoisimman maan Norjan ja Albanian jälkeen. Mantereen vuoriketjut jatkuvat meressä niemimaina ja saarijonoina. Maan keskikorkeus on 498 metriä merenpinnasta. Noin 67 prosenttia pinta-alasta on yli 200 metrin korkeudella merenpinnasta ja noin 13 prosenttia yli metrin korkeudella merenpinnasta. Korkein vuori on Ólympos ().


title: Kreikan maantiede

text: Tasankoja, kuten rannikkotasankoa ja vuorten välisiä tasankoja, on Kreikan pinta-alasta noin 20 prosenttia. Suurin tasankoalue on Keski-Makedoniassa ja koostuu Thessalonikin, Giannitsán ja Katerínin tasankoalueista, yhteispinta-alaltaan noin . Suurimmat yksittäiset tasangot ovat Thessalonikin tasanko (), läntinen Thessalian tasanko (), Giannitsán tasanko (), Sérresin tasanko (), Lárisan–Týrnavoksen tasanko (), Komotinín tasanko () sekä Dráman tasanko ().


title: Kreikan maantiede

text: Maapinta-alasta soveltuu jonkinlaiseen maatalouteen noin 63 prosenttia. Tästä yli puolet, kokonaispinta-alasta noin 35 prosenttia, on laidunmaata. Noin 20 prosenttia maasta soveltuu viljelyskäyttöön ja vain noin 9 prosenttia pysyvään viljelyskäyttöön. Metsää pinta-alasta on noin 30 prosenttia.


title: Kreikan maantiede

text: Päätasolla Kreikka voidaan jakaa kolmeen alueeseen: varsinaiseen Manner-Kreikkaan, sen eteläpuolella sijaitsevaan saarenkaltaiseen Peloponnesoksen niemimaahan sekä saaristoon. Varsinaisia historiallis-maantieteellisiä alueita Kreikassa on yhdeksän. Nämä ovat Keski-Kreikka, Peloponnesos, Thessalia, Epeiros, Makedonia, Traakia eli Länsi-Traakia, Egeanmeren saaret, Jooniansaaret ja Kreeta. Näitä alueita ei tule sekoittaa osin samannimisiin hallinnollisiin alueisiin.


title: Kreikan maantiede

text: Makedonia sijaitsee Pohjois-Kreikassa. Se kattaa suuren osan Albanian, Makedonian tasavallan ja Bulgarian vastaisista rajoista ja sijaitsee niiden ja Egeanmeren välissä. Alueella on laajoja tasankoja ja se on merkittävää maanviljelysaluetta. Makedonian ja Thessalian rajalla sijaitsee maan korkein vuori Ólympos. Merkittävin keskus on Kreikan toiseksi suurin kaupunki ja satama Thessaloniki. Alueen tärkeimmät joet ovat Strymónas, Axiós ja Aliákmonas. Etelärannikolla Egeanmereen työntyy Chalkidikín niemimaa.


title: Kreikan maantiede

text: Länsi-Traakia sijaitsee Koillis-Kreikassa. Sen erottaa Makedoniasta Néstos-joki. Länsi-Traakian ja Turkin puoleisen Itä-Traakian rajalla virtaa puolestaan Évros-joki. Alueen pohjois- eli Bulgarian vastaisella rajalla kulkee Rodópi-vuoristo. Seutu on osin ylätasankoa ja osin alankoa, ja siellä on lukuisia jokia ja myös järviä.


title: Kreikan maantiede

text: Epeiros sijaitsee Luoteis-Kreikassa. Sen pohjoispuolella sijaitsee Albania. Epeiros on vuoristoista ja eristyneempää aluetta. Sen suurin kaupunki on Ioánnina. Laaja Píndos-vuoristo erottaa Epeiroksen sen itäpuolella sijaitsevasta Thessaliasta. Korkein huippu on Kreikan toiseksi korkein vuori Smólikas.


title: Kreikan maantiede

text: Thessalia koostuu kahdesta laajasta tasangosta, jotka ovat Kreikan merkittävintä viljelyaluetta. Tasankoja yhdistää Pineiós-joki. Alueen suurimmat kaupungit ovat Lárisa ja Vólos.


title: Kreikan maantiede

text: Keski-Kreikka sijaitsee Epeiroksen ja Thessalian ja toisaalta Korintin- ja Saroninlahtien välisellä alueella. Keski-Kreikassa on pienempiä tasankoja, kukkuloita ja vuoria. Alueen länsiosassa sijaitsee muun muassa Kreikan suurin järvi Trichonída. Alueen itäosassa on Kreikan suurin kaupunkialue, laaja Ateenan metropolialue, johon kuuluu myös maan merkittävin satamakaupunki Pireus. Keski-Kreikkaan luetaan myös Egeanmeren länsilaidalla sijaitseva pitkä Euboian saari, koska se sijaitsee aivan Manner-Kreikan rannikon edustalla. Sen erottaa Manner-Kreikasta kapea Évripos-salmi, jonka rannoilla sijaitsee alueen toiseksi suurin kaupunki Chalkída.


title: Kreikan maantiede

text: Peloponnesos muodostaa saarenkaltaisen niemimaan, joka yhdistyy varsinaiseen Manner-Kreikkaan luonnostaan ainoastaan koillisosassaan kapean Korintin kannaksen välityksellä. Manner-Kreikan ja Peloponnesoksen erottavat toisistaan Korintin- ja Saroninlahdet. Kannaksen poikki kulkee Korintin kanava. Nykyisin Korintinlahden yli on rakennettu sen länsipäässä Ríon–Antírrion silta. Peloponnesos on vuoristoista aluetta, jossa on jonkin verran rannikkotasankoja ja jokilaaksoja. Korkein vuori on Taÿ́getos ja tärkeimmät joet Evrótas ja Alfeiós. Suurimmat kaupungit ovat Patras ja Kalamáta.


title: Kreikan maantiede

text: Egeanmeren saaret kattavat kaikki Egeanmeren alueen Kreikalle kuuluvat saaret eli pääosan saarista. Varsinaisiksi Egeanmeren saariksi ei kuitenkaan yleensä lueta paitsi Euboiaa myös Kreetaa paitsi niiden koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Suurimmat varsinaiset Egeanmeren saaret ovat Lesbos, Ródos, Chíos, Sámos, Límnos ja Náxos. Suurimmat kaupungit ovat Ródoksen kaupunki ja Lesboksen Mytilíni. Monet saaret ovat karuja ja auringon paahtamia. Pohjoisimmilla saarilla on enemmän metsää.


title: Kreikan maantiede

text: Kreeta on Kreikan suurin ja Välimeren viidenneksi suurin saari. Se sijaitsee Egeanmeren etelälaidalla ja luetaan historiallis-maantieteellisesti omaksi alueekseen. Kreeta on pitkä ja vuoristoinen. Pohjoisrannikko ja osa etelärannikosta on rannikkotasankoa, ja vuoristossa on joitakin ylätasankoja. Saaren korkein vuori on Ída. Suurimmat kaupungit ovat Iraklion ja Chaniá.


title: Kreikan maantiede

text: Jooniansaaret kattavat kaikki Kreikalle kuuluvat Joonianmeren saaret, jotka sijaitsevat Manner-Kreikan länsirannikon edustalla. Suurimmat Jooniansaaret ovat Kefaloniá, Korfu, Zákynthos, Lefkas ja Kythera. Suurimmat kaupungit ovat Korfun kaupunki ja Kefalonián Argostóli. Saaret ovat Egeanmeren saaria vehreämpiä.


title: Kreikan maantiede

text:
Kreikka on yksi koko maailman seismisesti aktiivisimmista maista ja se on koko Euroopan maanjäristysherkintä aluetta. Tämä on seurausta alueen tektonisten laattojen liikkeistä. Samasta syystä Kreikan alueella on myös aktiivisia ja uinuvia sekä suuri joukko sammuneita tulivuoria.
Egeanmeren alue muodostaa oman tektonisen laattansa, Egeanmeren laatan. Se sijaitsee Euraasian laatan ja Afrikan laatan välissä ja sillä sijaitsevat Peloponnesoksen niemimaa, Keski-Kreikka, Egeanmeri ja Kreeta sekä Vähä-Aasian länsiosa. Afrikan laatta työntyy Egeanmeren laatan alle Kreetan eteläpuolella, mikä aiheuttaa maanjäristyksiä Etelä-Kreikassa. Pohjois- ja Keski-Kreikassa maanjäristykset johtuvat Euraasian ja Egeanmeren laattojen suhteellisista liikkeistä. Matalat, alle 50 kilometrin syvyydessä tapahtuvat maanjäristykset sijoittuvat yleensä Egeanmeren laatan reunoille, ja syvemmät, yli 50 kilometrin syvyydessä tapahtuvat maanjäristykset keskemmälle laattaa. Pieniä, magnitudin 1–3 maanjäristyksiä tapahtuu Kreikassa päivittäin.


title: Kreikan maantiede

text: Aktiivisin tulivuoritoiminta sijoittuu Egeanmeren poikki kulkevan niin kutsutun helleenisen kaaren alueelle. Sen olemassaolo on seurausta siitä, että ympäröivien mannerlaattojen liike repii Egeanmeren laattaa hitaasti kahtia koillis-lounaissuunnassa suurin piirtein laatan keskeltä. Sama ilmiö on synnyttänyt Korintinlahden, kun Peloponnesos repeytyy irti muusta Manner-Kreikasta. Kreikan ainoa varsinainen aktiivinen tulivuori on kaaren keskivaiheilla sijaitseva Santoríni. Sen kokonaisuuteen kuuluu varsinaisen Santorínin saariryhmän kalderan lisäksi joukko merenalaisia tulivuoria, kuten Koloúmpo. Jonkin verran vulkaanista toimintaa on edelleen myös Nísyroksella ja Méthanalla. Monet saaret, kuten Samothráki, Límnos, Kos ja Mílos, ovat muinoin sammuneita tulivuoria.


title: Kreikan maantiede

text: Vuoristo kattaa noin 80 prosenttia Kreikan pinta-alasta, ja näin maa on Euroopan kolmanneksi vuoristoisin maa Norjan ja Albanian jälkeen. Kreikan merkittävin vuorijono on Píndosvuoristo, joka kulkee Manner-Kreikan poikki pohjois–eteläsuunnassa Dinaaristen alppien jatkeena Albanian rajalta Korintinlahdelle ja jatkuu tavallaan vuorijonona myös Peloponnesoksella ja Kreetalla. Koillis-Kreikassa on joitakin yksittäisiä korkeita vuoria, kuten Kreikan korkein vuori Ólympos (2 918 metriä). Myös suuri osa Kreikan saarista on vuoria, jotka kohoavat Egean nykyisin merenalaisesta maamassasta. Saariston korkeimmat vuoret ovat Kreetan Ída ja Páchnes. Yhteensä noin 40 vuorta ylittää 2 000 metrin korkeuden.


title: Kreikan maantiede

text: Kreikan kymmenen korkeinta vuorta ovat:


title: Kreikan maantiede

text: Kreikan merialueet ovat Välimeren osia. Merkittävin on Egeanmeri, joka sijaitsee Manner-Kreikan ja Vähä-Aasian välissä. Se liittyy eteläosassaan muuhun Välimereen ja koillisosassa Mustaanmereen. Egeanmeren pinta-ala on noin 215 000 neliökilometriä. Meren pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 610 kilometriä ja leveys itä-länsisuunnassa noin 300 kilometriä. Egeanmeren länsi- ja pohjoisrannikko sekä useimmat saaret kuuluvat Kreikkaan, ja itärannikko Turkkiin. Meren pohjoisosaa kutsutaan Traakianmereksi, itäosaa Ikaríanmereksi, länsiosaa Myrtóonmereksi ja eteläosaa Kreetanmereksi. Itäosassa Peloponnesoksen niemimaan ja Keski-Kreikan välissä sijaitsee Saroninlahti. Egeanmeressä sijaitsevat Egeanmeren saaret.


title: Kreikan maantiede

text: Toiseksi merkittävin merialue on Joonianmeri, joka sijaitsee Kreikan sekä Sisilian ja Italian eteläosan välissä. Sen itärannikko kuuluu Kreikalle. Meri liittyy pohjoisosassaan Adrianmereen ja eteläosassaan muuhun Välimereen. Itäosassa siitä erkanee Korintinlahti, joka työntyy syvälle Manner-Kreikkaan erottaen Peloponnesoksen suureksi osaksi muusta mantereesta. Joonianmeri on koko Välimeren syvintä aluetta. Välimeren syvin kohta Kalypson syvänne, jonka syvyys on 5 267 metriä, sijaitsee Joonianmeressä Peloponnesoksen lounaispuolella. Joonianmeressä sijaitsevat Kreikalle kuuluvat Jooniansaaret.


title: Kreikan maantiede

text: Kolmas merkittävä merialue on Libyanmeri, joka sijaitsee Kreetan eteläpuolella sen ja Afrikan pohjoisrannikon välissä.


title: Kreikan maantiede

text: Kreikan saaristoon kuuluu laskutavasta riippuen noin 2 000–6 000 saarta. Niistä suurempia asuttuja saaria on 168. Saariston maapinta-ala on , mikä tekee noin 20 % koko maan pinta-alasta.


title: Kreikan maantiede

text: Saariston pääsaariryhmät ovat Egeanmeren saaret Egeanmerellä sekä Jooniansaaret Joonianmerellä. Egeanmeren saaret jaetaan edelleen Pohjoisen Egean saariin, (Pohjoisiin) Sporadeihin, Argo-Saronisiin saariin, Kykladeihin ja Dodekanesiaan, ja niihin luetaan joskus myös Kreikan suurimmat saaret Kreeta ja Euboia pienempine lähisaarineen. Monet saarista ovat suosittuja turistikohteita. Tunnetuimpiin lukeutuvat Kreetan lisäksi muun muassa Korfu, Kos, Ródos ja Santoríni.


title: Kreikan maantiede

text: Kreikan kymmenen suurinta saarta ovat:


title: Kreikan maantiede

text: Kreikan joet ovat suhteellisen pieniä. Ne saavat alkunsa Kreikan tai sen naapurimaiden vuoristoista, ja virtaavat laaksoissa ja tasangoilla laskien joko Egeanmereen tai Joonianmereen.


title: Kreikan maantiede

text: Maan pisimmät joet ovat Évros eli Maritsa ja Strymónas eli Struma, jotka saavat alkunsa Bulgariasta, sekä Axiós eli Vardar, joka saa alkunsa Makedonian tasavallasta. Niistä kuitenkin vain pienempi osuus virtaa Kreikan alueella. Pisin joki, joka virtaa kokonaan Kreikan alueella, on Aliákmonas. Se saa alkunsa Píndos-vuoristosta, samoin kuin monet muut Manner-Kreikan joet, muun muassa Pineiós, Achelóos, Thýamis eli Kalamás sekä Árachthos. Peloponnesoksen niemimaalla suurimmat joet ovat Alfeiós ja Evrótas, jotka saavat alkunsa Taÿ́getos-vuorelta. Axiós-joki muodostaa laajan suiston eli deltan laskiessaan Thermaïkóslahteen.


title: Kreikan maantiede

text: Kreikan kymmenen pisintä jokea Kreikan alueella virtaavan osuuden mukaan ovat:


title: Kreikan maantiede

text: Kreikan suurimpiin järviin lukeutuu sekä luonnonjärviä että jokia patoamalla luotuja tekojärviä. Suurin kokonaan Kreikan alueella oleva järvi on Trichonída ja suurin tekojärvi Kremastá. Suurin järvi, joka sijaitsee osittain Kreikan alueella, on Albanian, Kreikan ja Makedonian tasavallan rajalla sijaitseva Megáli Préspa eli Suuri Préspajärvi.


title: Kreikan maantiede

text: Kymmenen suurinta järveä sekä luonnon- että tekojärvet mukaan lukien ovat:


title: Kreikan maantiede

text: Hallinnollisesti Kreikan alue on jaettu ylimmällä tasolla hajautetun hallinnon alueisiin ("apokentroméni dioíkisi"), joita on seitsemän, ja ne alueisiin ("periféreia"), joita on 13. Alueet on jaettu edelleen alueyksiköihin ("perifereiakí enótita"), joita on 74, ja alueyksiköt kuntiin ("dímos"), joita on 325. Athos eli Pyhän Vuoren autonominen munkkivaltio muodostaa näihin jakoihin kuulumattoman itsehallintoalueen. Vanhoja jo lakkautettuja hallintoalueita ovat muun muassa prefektuurit ("nomós") ja provinssit ("eparchía").


title: Kreikan maantiede

text: Kreikan 13 aluetta sekä itsehallintoalueet ovat:


title: Kreikan maantiede

text: Varsinaisiksi kaupungeiksi luetaan Kreikassa asutukset, joissa on yli 10 000 asukasta. Pieniksi kaupungeiksi voidaan lukea asutukset, joiden koko on 2 000–10 000 asukasta. Tätä pienemmät väestötilastoidut asutukset ovat yleensä kyliä, mutta niihin kuuluu myös esimerkiksi luostareita. Suurimmat kaupunkialueet ovat Ateenan ja Thessalonikin metropolialueet. 78 % kreikkalaisista asuu kaupungeissa ja kaupunkiväestöstä vajaa puolet Ateenan metropolialueella.


title: Kreikan maantiede

text: Kreikan suurimmat kaupungit on luetteloitu Luettelossa Kreikan kaupungeista. Maan jokainen kaupunki, kylä ja muu asutus on luetteloitu kunkin kunnan (Luettelo Kreikan kunnista) omassa artikkelissa. Kymmenen suurinta kaupunkia koko kaupunkialueen mukaan laskettuna ovat:


title: Kreikan maantiede

text: Kreikan ilmasto on leuto. Rannikolla ja saarilla vallitsee välimerenilmasto ja sisämaan vuoristoisilla alueilla mannerilmasto. Kesät ovat kuumat ja kuivat ja talvet viileät ja kosteat. Kesä on sateeton ja lähes pilvetön kausi kestää noin kolme kuukautta. Heinä-elokuussa lämpötila kohoaa yleensä noin 30–35 °C ja jopa yli 40 °C. Maan itäosassa ja erityisesti saaristossa puhaltaa kesässä vilvoittava Meltemi-tuuli, mutta suurkaupungeissa kuten Ateenassa helle voi käydä pakahduttavaksi. Tuuli voi olla välillä hyvinkin voimakas, mikä vaikeuttaa merenkäyntiä.


title: Kreikan maantiede

text: Kreikan sään erityispiirre on auringonpaisteen suuri määrä. Sitä saadaan talvellakin viitisen tuntia, kesällä jopa 12–14 tuntia päivässä. Sateet ajoittuvat lähinnä talveen. Lunta voidaan saada kaikkialla Kreikassa, mutta saaristossa se on harvinaista. Alavilla alueilla lumi ei jää maahan juuri koskaan. Korkeimpien vuorten huipuilla lumi säilyy pitkälle kesään. Kevät ja syksy ovat lyhyitä välivuodenaikoja jolloin sää on vaihtelevaa.


title: Kreikan maantiede

text: Laajat metsäpalot aiheuttavat lähes vuosittain ongelmia loppukesästä. Joskus ne johtavat laajoihin evakuointeihin ja myös kuolemantapauksiin.


title: Kreikan maantiede

text: Kreikan luonnonvaroihin kuuluvat ruskohiili, maaöljy, rautamalmi, bauksiitti, sinkki, nikkeli, magnesiitti, marmori ja suola sekä vesivoima.


title: Pekka Niemi (psykologi)

text: Pekka Olavi Niemi (s. 1948) on suomalainen psykologi. Hän on ollut Åbo Akademin psykologian professori vuodesta 1988. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet kognitiiviset toiminnot ja psykologian historia. Sittemmin hän on ollut Turun yliopiston professori ja Jyväskylän yliopiston oppimisen ja motivaation huippututkimusyksikön professori.


title: Auvo Nieminen

text: Auvo Kalervo Nieminen (s. 10. maaliskuuta 1936 Koijärvi) on suomalainen juristi. Hän on ollut korkeimman hallinto-oikeuden ylimääräinen hallintoneuvos 1982–1987 ja hallintoneuvos 1987–2000.


title: Caldecott-mitali

text: Caldecott-mitali () on Yhdysvalloissa lastenkirjallisuudelle jaettava palkinto. Se jaetaan vuosittain tammikuussa edellisen vuoden parhaaksi arvioidun lasten kuvakirjan kuvittajalle, jonka on asuttava Yhdysvalloissa. Jakajana on lastenkirjastoalan järjestö "Association for Library Service to Children" (ALSC), joka on Yhdysvaltojen kirjastojärjestön ALA:n alajärjestö. Se on yhdessä Newbery-mitalin kanssa Yhdysvaltojen arvostetuin lastenkirjallisuuspalkinto. Molempien palkintojen perustaja oli kustantaja Frederic G. Melcher.


title: Caldecott-mitali

text: Mitali on saanut nimensä 1800-luvun brittiläisen kuvittajan Randolph Caldecottin (1846–1886) mukaan. Mitalin lisäksi jaetaan vuosittain kahdesta viiteen kunniamainintaa ("honors").


title: Caldecott-mitali

text: Ensimmäisen Caldecott-mitalin vuonna 1938 sai Dorothy Lathrop kirjasta "Animals of the Bible". Robert Lawson on ainoa sekä Caldecott- että Newbery-mitalin voittanut: Caldecott-mitalin hän sai 1941 kirjastaan "They Were Strong and Good" ja Newbery-mitalin 1945 kirjastaan "Rabbit Hill". Molemmat kirjat hän sekä kirjoitti että kuvitti.


title: Caldecott-mitali

text: Kaksi kuvittajaa on voittanut Caldecott-mitalin kolmasti: Marcia Brown vuosina 1955, 1962 ja 1983 sekä David Wiesner vuosina 1992, 2002 ja 2007.


title: Juha Niinikoski

text: Juha Niinikoski (s. 1942) on suomalainen lääkäri. Hän on ollut Turun yliopiston kirurgian professori vuodesta 1987. Hänen tutkimuskohteensa on ollut sydän- ja verisuonikirurgia. Hän on ollut Kirurgiyhdistyksen julkaisun Annales Chirurgiae et Gynaecologia päätoimittaja 1989, jolloin lehden julkaisu siirtyi Duodecimilta yhdistykselle.


title: Château-Ville-Vieille

text: Château-Ville-Vieille on kunta Ranskan kaakkoisosassa Hautes-Alpesin departementissa Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueella. Se sijaitsee Queyrasin laaksossa, joka on suosittua matkailuseutua.


title: Château-Ville-Vieille

text: Kunnan nähtävyyksiä on alkujaan keskiaikainen linna "Fort Queyras", jota Vauban myöhemmin rakennutti paremmaksi.


title: Tottijärvi (järvi)

text: Tottijärvi on Pirkanmaalla Nokian Tottijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Tottijärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.


title: Tottijärvi (järvi)

text: Järven pituus on 1,6 kilometriä, leveys 900 metriä ja sen pinta-ala on 69 hehtaaria. Se sijaitsee 1,5 kilometriä Pyhäjärven Maivaselän rannasta luoteeseen. Järvi on kaksiosainen niin, että pohjoisen järvenselän jatkeena on Kurjennokan kohdalla etelään työntyvä 800 metriä pitkä ja 300 metriä leveä lahti. Järveen laskee kahdeksan ojaa, joista huomattavimmat tuovat vettä länsipuolen metsistä, soistuneesta Kirstuanjärvestä ja idässä olevasta Hämysvuoren alueelta. Järven laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja juoksee kolmen kilometrin matkallaan etelään Stenvikinjärven läpi ja sen jälkeen lounaaseen laskien lopuksi Pyhäjärven Pihnalanperänlahteen. Järven valuma-alueen koko on vain 4,8 km², ja siinä on suunnilleen yhtä paljon peltoja ja metsää. Veden laskennallinen viipymä järvessä onkin jopa 1,2 vuotta. Rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä. Rantoja reunustavat useimmiten peltomaat, mutta joissakin kohdissa on myös metsämaata. Tottijärven kirkonkylä jää järven itäpuolelle ja järven vaikutuspiirissä on toistakymmentä maatilaa ja muita asuintaloja. Taajaman jätevesiä puhdistetaan omassa pienpuhdistamossa, joka laskee vedet järveen. Rannoille on rakennettu lähes 50 vapaa-ajanasuntoa. Niille johtaa tiet kirkonkylän läpi kulkevalta yhdystieltä 2992 ja siitä haarautuvalta yhdystieltä 13769 tai talojen omilta tieltä.


title: Tottijärvi (järvi)

text: Tottijärven vedenlaatua on tutkittu vuodesta 1980 lähtien epäsäännöllisin väliajoin, mutta kuitenkin kohtuulisen tiheästi. Vuosina 1999 ja 2000 on lisäksi tarkkailtu Tottijärven pienpuhdistamon puhdistustehoa sekä sen aiheuttamia kuormituksia järvessä. Tottijärven vesi on ruskeanväristä, vaikka se on vähähumuksinen järvi. Vedessä on runsaasti ravinteita ja se onkin erittäin rehevöitynyt järvi. Veden happamuustaso on normaali ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä.


title: Tottijärvi (järvi)

text: Järven ravinnepitoisuudet ovat voimakkaasti koholla. Ne vaihtelevat voimakkaasti sekä eri vuosina että eri vuodenaikojen mukaan. Kesäisin fosforipitoisuus nousee yleensä erittäin rehevien järvien tasolle, mutta talvisin se laskee rehevien tai lievästi rehevien järvien tasolle. Tämä voidaan selittä laajan peltoalueen tuomalla hajakuormituksella, joka on riippuvainen sademääristä. Myös Tottijärven vedenpuhdistamon päästöt vaikuttavat kuormitukseen vähäisin määrin. Koska vedessä esiintyy runsaasti ravinteita, kuluttavat ne veden happea talvisin jääkannen alla. Jos järven jääpeite säilyy pitkään tai jos alusvesi on ollut järven jäätyessä lämmintä, kuluu järven happi lähes loppuun. Talvella vuosina 1981, 1993, 1996 ja 2000 alusveden lämpötila oli korkea ja pohjan läheinen vesikerros oli täysin hapeton. Kun hapenkulutus on muina vuosina ollut suurta, happipitoisuus on laskenut pintavesissä kylläisyysasteella ilmaistuna alle 50 % ja alusveden happipitoisuus ollut vähäinen. Happitilanne on siten aina korkeintaan välttävä. Kesällä matala Tottijärvi ei lämpötilakerrostu, joten silloin ei happiongelmia esiinny.


title: Tottijärvi (järvi)

text: Tottijärven veden hygieeninen laatu on ollut uimavesiluokituksen mukaan hyvä, vaikka lämpökestoisia kolibakteereja on ajoittain todettu pieniä määriä. Tottijärvi soveltuu virkistyskäyttöön välttävästi. Järvessä saattaa kesäisin esiintyä leväkukintoja.


title: Tottijärvi (järvi)

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Tottjärvi”. Vuonna 1953 julkaistun peruskartan mukaan kaikki järven rannat oli raivattu pelloksi, mutta vuoden 1975 kartassa joitakin rantoja oli annettu metsittyä. Rannoilta alettiin samaan aikaan myydä vapaa-ajan asunnoille tontteja ja kirkonkylä kehittyi voimakkaasti 1980-luvulla.


title: Al Jaffee

text: Alan ”Al” Jaffee (synt. Abraham Jaffee; s. 13. maaliskuuta 1921 Savannah, Georgia) on yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä, joka on luonut pitkän uran humoristisessa "Mad"-lehdessä. Hänet tunnetaan varsinkin "Madin" takakannessa julkaistavan taittelutehtävän kehittämisestä. Vuonna 2016 "Guinnessin ennätyskirja" julisti 95-vuotiaan Jaffeen maailman pisimmän uran luoneeksi sarjakuvapiirtäjäksi. Hän on myös "Madin" pitkäaikaisin piirtäjä ja piirtää edelleen säännöllisesti lehteen korkeasta iästään huolimatta.


title: Al Jaffee

text: Jaffee on taustaltaan juutalainen ja hänen alkuperäinen äidinkielensä on jiddiš. Hän on kotoisin New Yorkista, mutta lapsuudessaan hän asui kuusi vuotta äitinsä kanssa juutalaisessa kylässä eli shtetlissä Liettuassa. Hän oli 12-vuotias palatessaan Yhdysvaltoihin. Hän opiskeli New Yorkissa High School of Music & Art -taidekoulussa, jossa hän tutustui tuleviin "Mad"-kollegoihinsa Will Elderiin ja Harvey Kurtzmaniin. Jaffee toimi toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain ilmavoimien piirtäjänä. Jaffee aloitti uransa vuonna 1941 piirtämällä ja käsikirjoittamalla Quality Comics -kustantamolle "Inferior Man" -nimistä sarjakuvaa, minkä jälkeen hän piirsi eläinsarjakuvia ja toimitti nuorille suunnattuja sarjakuvalehtiä Timely Comicsille. "Madiin" Jaffee siirtyi vuonna 1955. Hän jätti lehden hieman myöhemmin yhdessä Kurtzmanin kanssa piirtääkseen tämän uusiin julkaisuihin, mutta palasi "Madiin" jo 1958. Sittemmin Jaffee on sekä käsikirjoittanut että piirtänyt "Madiin". Käsikirjoittajana hän on suosinut terävää ja iskevää huumoria. Vuonna 1964 hän kehitti kuuluisan "Madin" taittelutehtävän, jossa takakannen piirros muuttuu oikein taiteltaessa toiseksi kuvaksi. Muita Jaffeen kuuluisia ideoita ovat kirjoinakin julkaistut "Snappy Answers to Stupid Questions" (”Teräviä vastauksia typeriin kysymyksiin”) sekä kaaviokuvin varustetut esittelyt arkipäivää helpottamaan tarkoitetuille naurettaville kuvitteellisille keksinnöille.


title: Al Jaffee

text: "Mad"-uransa ohella Jaffee piirsi "New York Herald Tribunessa" vuosina 1958–1965 julkaistua "Tall Tales" -nimistä yksiruutuista sarjakuvaa sekä myöhemmin syndikoituja strippisarjoja "Debbie Deere" (1966–1969) ja "Jason" (1971–1974). Hän on tehnyt myös paljon mainospiirroksia ja lastenkirjojen kuvituksia. Jaffee sai Reuben-palkinnon vuonna 2008 ja hänet liitettiin Will Eisner Hall of Fameen vuonna 2013.


title: Sandra Day O’Connor

text: Sandra Day O’Connor (s. 26. maaliskuuta 1930 El Paso, Texas) on yhdysvaltalainen juristi, joka toimi vuosina 1981–2005 ensimmäisenä naispuolisena Yhdysvaltain korkeimman oikeuden tuomarina.


title: Sandra Day O’Connor

text:
O’Connor syntyi Texasissa mutta vietti lapsuutensa Dayn perheen farmilla Arizonan Duncanissa. Hän opiskeli lakia Stanfordin yliopistossa ja tapasi siellä tulevan aviomiehensä John Jay O’Connor III:n. Sandra O’Connor työskenteli ensin Arizonassa lakimiehenä ja sitten osavaltion apulaissyyttäjänä ().
Vuonna 1969 hänet valittiin Arizonan senaattiin republikaanipuolueen edustajana.


title: Sandra Day O’Connor

text: Vuonna 1981 presidentti Ronald Reagan nimitti Sandra O’Connorin korkeimman oikeuden jäseneksi. Kun O’Connor halusi 75-vuotiaana jäädä eläkkeelle virasta, presidentti George W. Bush nimitti hänen seuraajakseen John Robertsin. Kun korkeimman oikeuden presidentti William Rehnquist kuoli 3. syyskuuta 2005, Bush peruutti nimityksensä kaksi päivää myöhemmin ja asetti Robertsin ehdokkaakseen Rehnquistin seuraajaksi.. O’Connorin seuraajaehdokkaaksi nimitettiin sitten Harriet Miers, joka kuitenkin vetäytyi ja virkaan nimitettiinkin Samuel Alito.


title: Sandra Day O’Connor

text: O’Connor oli jäsenenä niin sanotussa Bakerin komissiossa (virallisesti "Iraq Study Group"), joka julkaisi joulukuussa 2006 suosituksensa Irakin sodan uudeksi strategiaksi.


title: Guillestre

text: Guillestre on kunta Ranskan kaakkoisosassa Hautes-Alpesin departementissa Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueella. Se sijaitsee liikenteellisesti tärkeässä laaksossa, josta pääsee Italiaan. Kaupungissa onkin markkinat joka maanantai, jolloin sekä paikalliset että Italiasta tulleet myyjät kaupittelevat tuotteitaan.


title: Guillestre

text: Kunnan tärkeimpiä nähtävyyksiä ovat 1000-luvulta oleva Saint-Guillaumen kappeli, keskiaikainen torni Tour d'Eygliers sekä 1500-luvulta peräisin oleva Notre-Dame-d'Aquilonin kirkko.


title: Gabriel Tengström

text: Gabriel Tengström (3. maaliskuuta 1801 Pietarsaari – 27. tammikuuta 1885 Pietarsaari) oli suomalainen Pietarsaaren pormestari ja valtiopäivämies.


title: Gabriel Tengström

text: Tengströmin vanhemmat olivat hallituskonseljin valtiovaraintoimituskunnan kamreeri Karl Fredrik Tengström (1762–1824) ja Anna Margareta Bergbom. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1818. Tengström opiskeli Turun akatemiassa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1822 ja filosofian maisteriksi 1823. Hän suoritti tuomarintutkinnon ja kameraalitutkinnon 1826. Tengström sai varatuomarin arvon 1828 ja hänestä tuli riemumaisteri 1873.


title: Gabriel Tengström

text: Tengström toimi Viipurin läänin varalääninsihteerinä vuonna 1836 ja sen jälkeen hän oli Pietarsaaren pormestarina 1836–1873. Hän sai hovioikeudenasessorin arvonimen vuonna 1865. Tengström oli Tammikuun valiokunnan jäsenenä vuonna 1862 ja hän osallistui säätyvaltiopäiville porvarissäädyn edustajana 1863–1864, 1872 ja 1877–1878.


title: Gabriel Tengström

text: Tengström oli naimisissa 1831–1837 Vaasan triviaalikoulun rehtorin Jonas Bergstenin tyttären Eva Bergstenin (k. 1872) kanssa tämän kolmannessa avioliitossa, tämä liitto päättyi avioeroon. Tengström meni sitten uudelleen naimisiin 1839 Vilhelmina Kristina Tingelundin (k. 1900) kanssa. Tengströmin veljiä olivat Kokkolassa asianajajana toiminut varatuomari Karl Tengström (1794–1853) ja vuorimestari Fredrik Tengström (1799–1871).


title: Aulikki Nissinen

text: Mirja Aulikki Nissinen, o.s. "Ollikainen" (s. 1940) on suomalainen lääkäri. Hän on ollut Kuopion yliopiston kansanterveystieteen professori vuodesta 1988. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet epidemiologia, kansanterveystiede ja sairaanhoito.


title: Annika Sihvonen

text: Nina Annika Sihvonen (s. 12. huhtikuuta 1993 Savonlinna) on suomalainen ampumaurheilija. Hän on kuulunut Suomen Ampumaurheiluliiton maajoukkueeseen vuodesta 2010 lähtien ja edustaa Savonlinnan Metsästys- ja Ampumaseuraa. Sihvonen kuuluu myös Leppa.fi-tiimiin, joka koostuu nuorista ampumaurheilijoista. Hänen kilpailulajinsa ovat pienoiskivääri ja ilmakivääri.


title: Annika Sihvonen

text: Sihvonen on aloittanut ammunnan vuonna 2008, ja hän tähtää Tokioon 2020. Hänellä on kymmeniä suomenmestaruuksia, sekä neljä voimassa olevaa suomenennätystä. Sihvonen on osallistunut urallaan useisiin EM-kisoihin ja yksiin MM-kisoihin. Parhaana sijoituksena on EM-kisojen neljäs sija.


title: Albert Zafy

text: Albert Zafy (1. toukokuuta 1927 Ambibone – 13. lokakuuta 2017) oli madagaskarilainen poliitikko. Hän toimi maansa presidenttinä vuosina 1993–1996.


title: Albert Zafy

text: Zafy opiskeli Ranskassa, Montpellier’n yliopistossa kirurgiksi. Hän opiskeli lääketieteen ohella myös matematiikkaa ja fysiikkaa. Kenraali Gabriel Ramonatsoan sotilashallituksen aikana vuosin 1972–1975 Zafy toimi terveysministerinä. Kun vuonna 1975 Madagaskarilla nousi valtaan sosialisti Didier Ratsiraka, katsoi Zafy viisaammaksi astua syrjään politiikasta ja tehdä uraa Madagaskarin yliopistossa.


title: Albert Zafy

text: Kun olot Madagaskarilla vapautuivat vuonna 1989, Zafy palasi takaisin politiikkaan. Hän oli perustamassa UNDD-puoluetta ja hänet valittiin vuonna 1990 yhdistyneen opposition johtajaksi. Vuonna 1991 oppositio järjesti massiivisia mielenosoituksia joiden yhteydessä hallituksen turvallisuusjoukot ampuivat mielenosoittajia. Myös Zafy haavoittui. Mielenosoitusten jälkeen Madagaskarilla käynnistettiin neuvottelut rauhanomaisesta vallansiirrosta. Neuvottelujen tuloksena Madagaskarilla muodostettiin siirtymäajan hallitus, joka koostui sekä vanhan vallan edustajista, että oppositiosta. Zafy nimitettiin maan tilapäiseksi valtionpäämieheksi.


title: Albert Zafy

text: Madagaskarilla pidettiin monipuoluevaalit ja presidentinvaalit marraskuussa 1992. Zafyn puolue voitti parlamenttivaalit. Presidentinvaalit ratkesivat vasta toisella kierroksella ja Zafy astui presidentin virkaan 10. maaliskuuta 1993.


title: Albert Zafy

text: Zafyn presidenttikautta leimasivat valtakamppailu pääministerin kanssa ja maan yhä jatkuvat talousvaikeudet. Talouden ongelmat vähensivät presidentin kansansuosiota. Lisäksi häntä syytettiin vallan väärinkäytöstä sekä korruptiosta. Zafy syytti maan kroonistuvista talousvaikeuksista Kansainvälistä valuuttarahastoa (IMF).


title: Albert Zafy

text: Vuoden 1996 presidentinvaaleissa Zafy ei tullut valituksi uudelleen. Hän hävisi entiselle sosialistipresidentille Didier Ratsirakalle. Hän myöhemmin syytti tapauksesta vaalivilppiä, jossa oli mukana myös maan korkein oikeus.


title: Albert Zafy

text: Zafy valittiin kansanedustajaksi vuoden 1998 vaaleissa. Hän oli maansa vanhin kansanedustaja. Hän jatkoi presidentti Ratsirakan arvostelua syyttäen häntä muun muassa nepotismista ja vallan kahmimisesta.


title: Albert Zafy

text: Madagaskarilla järjestettiin presidentinvaalit vuonna 2001. Zafy oli ehdokkaana ja sai vain 5% äänistä. Vaalien lopputulokseen liittyi epäselvyyksiä ja lopulta Ratsiraka siirtyi maanpakoon. Oppositiojohtaja Marc Ravalomananasta tuli presidentti.


title: Albert Zafy

text: Uutta näkyvyyttä Zafy sai vuonna 2002, kun maahan asetettiin kansallisen sovun komitea (CRN) tutkimaan vuoden 2001 vaalien epäselvyyksiä. Zafy asetettiin sen johtoon.


title: Albert Zafy

text: Zafy oli näkyvä henkilö myös Ravalomananan vastaisessa oppositiossa ja hän vaati maalle uutta perustuslakia. Helmikuun 8. päivänä 2006 Zafyn kotiin heitettiin kranaatti, joka ei kuitenkaan aiheuttanut vahinkoa. Samana vuonna Madagaskarilla oli muitakin vastaavia kranaatti-iskuja.


title: Albert Zafy

text: Poliisi takavarikoi Zafyn omaisuuden joulukuussa 2006. Hänen väitettiin olleen mukana vallankaappaushankkeessa. Zafy kiisti väitteen ja totesi että ei enää tunnusta Ravalomananaa lailliseksi presidentiksi.


title: Albert Zafy

text: Kansallinen protestiliike sai Ravalomananan eroamaan presidentin tehtävistään vuonna 2009. Presidentiksi nousi Andry Rajoelina Poliittista kriisiä ratkottiin Mosambikin pääkaupungissa Maputossa, jossa neuvotteluja johti Mosambikin entinen presidentti Joaquim Chissano. Zafyn ohella neuvotteluissa olivat mukana Rajoelina, Ravalomanana ja Ratsiraka. Neuvotteluissa allekirjoitettiin sopimus kansallisesta sovinnosta. Sopimus rakoili heti, sillä Rajoelinan hallitus yritti estää Zafyn pääsyn takaisin Madagaskarille. Paluu kotimaahan onnistui myöhemmin.


title: James Oglethorpe

text: James Edward Oglethorpe (22. joulukuuta 1696 Lontoo – 30. kesäkuuta 1785 Cranham, Essex) oli brittiläinen upseeri ja parlamentin jäsen, joka perusti Yhdysvaltojen Georgian osavaltion. Hän oli tunnettu myös filantropiastaan ja pyrkimyksistään tarjota Britanniassa velkavankeuteen joutuneille mahdollisuus uuteen alkuun Pohjois-Amerikassa.


title: James Oglethorpe

text: James Edward Oglethorpe syntyi Lontoossa kymmenlapsisen perheen kuopukseksi. Lontoon-asunnon lisäksi perheellä oli maatila Westbrook Manor Surreyn Godalmingissä. Perhe vuokrasi maita muille ja oli siksi hyvätuloinen. Vuonna 1698 isä Theophilus Oglethorpe valittiin parlamentin alahuoneeseen, ja jokainen hänen kolmesta pojastaan toimivat myöhemmin myös sen jäseninä.


title: James Oglethorpe

text: James Oglethorpe opiskeli Oxfordin yliopiston Corpus Christi Collegessa. Kun Euroopassa alettiin pelätä turkkilaisten hyökkäystä, Oglethorpe keskeytti opintonsa ja siirtyi sotilasakatemiaan Ranskaan. Hän jatkoi matkaa Itävaltaan, jossa hänestä tuli Savoijin prinssi Eugenin sotilasneuvonantaja. Kun Itävallan–Turkin sota 1716–1718 oli ohi, Oglethorpe palasi Oxfordiin jatkamaan opintojaan muttei suorittanut tutkintoa. Hän palasi kotitilalle Godalmingiin ja tuli valituksi alahuoneeseen 1722 isänsä ja kahden isonveljensä jälkeen.


title: James Oglethorpe

text: Vuonna 1729 Oglethorpen ystävä joutui velkojensa takia vangiksi ja joutui rahattomana kaltoin kohdelluksi, koska tuolloin vankien piti maksaa ruoastaan ja asumisestaan vankilassa. Ystävä kuoli vankilassa isorokkoon, ja Oglethorpe alkoi vaatia maan vankiloihin uudistuksia. Hän saikin paljon aikaan, mutta auttaakseen velkavankeudesta vapautuneita uuteen alkuun hän alkoi ajaa uuden siirtokunnan perustamista Amerikkaan.


title: James Oglethorpe

text: Kuningas Yrjö II () antoi käyttöön uuden alueen Pohjois-Amerikan kaakkoiskulmasta, ja vuonna 1733 Oglethorpen johtama 115-henkinen retkikunta rantautui nykyisen Savannah’n kaupungin rannikolle. Uusi siirtokunta nimettiin kuninkaan mukaan Georgiaksi.


title: James Oglethorpe

text: Sosiaalisin perustein perustetusta siirtokunnasta tuli myös sotilaallisesti tärkeä Britannian eteläisten siirtokuntien puolustuksen kannalta Floridan alueen espanjalaisia vastaan. Oglethorpe matkusti usein takaisin Englantiin anomaan apua linnoitusten rakentamiseksi. Kun Britannian ja Espanjan välinen sota Jenkinsin korvasta puhkesi 1739, Oglethorpen joukot hyökkäsivät espanjalaisten tukikohtaan St. Augustineen, mutta epäonnistuivat, ja Oglethorpe joutui vetäytymään tukikohtaansa St. Simonsin saarelle.


title: James Oglethorpe

text: Heinäkuussa 1742 Espanjan laivasto rantautui valtaamaan Georgiaa, mutta useiden taisteluiden jälkeen Oglethorpen joukkojen onnistui saada espanjalaiset vetäytymään St. Augustinen tukikohtaansa. Oglethorpessa tuli Englannissa kansallissankari, ja kuningas ylensi hänet prikaatinkenraaliksi. Hän sai myös takaisin omaisuuttaan, jonka hän oli käyttänyt Georgian-hankkeen osittaiseksi rahoittamiseksi. Oglethorpe jäi Englantiin ja avioitui 1744 vauraan perijättären Elizabeth Wrightin kanssa. He asettuivat asumaan vaimon perimään Cranham Halliin. Vuoteen 1750 mennessä Oglethorpe oli vetäytynyt Georgian siirtokunnan hallintoelimistä ja putosi vuoden 1754 vaaleissa myös parlamentista. Legendan mukaan lähes 80-vuotiasta Oglethorpea olisi pyydetty vielä mukaan Yhdysvaltain vapaussotaan 1775–1783, mutta hän olisi kieltäytynyt. Toisen tarinan mukaan hän olisi sotinut vielä 60-vuotiaana salanimellä brittijoukoissa manner-Euroopassa käydyssä seitsenvuotisessa sodassa vuosina 1756–1763.


title: James Oglethorpe

text: Oglethorpe kuoli Cranham Hallissa 1785. Hänen mukaansa on nimetty muun muassa Atlantan lähellä Brookhavenissä sijaitseva Oglethorpe University ja Atlantasta itään sijaitseva Oglethorpen piirikunta.


title: Lainsäädännön arviointineuvosto

text: Lainsäädännön arviointineuvosto on Sipilän hallituksen hallitusohjelmaan perustuva huhtikuussa 2016 perustettu neuvosto, jonka tehtävänä on antaa lausuntoja hallituksen esityksistä ja niiden vaikutusarvioinneista.


title: Lainsäädännön arviointineuvosto

text: Arviointineuvoston jäsenet nimitetään henkilökohtaisen asiantuntijuuden perusteella. Neuvoston jäsenet voivat olla edunvalvontaorganisaation palveluksessa, mutta eivät voi edustaa jäseninä edunvalvontaorganisaatiota.


title: Lainsäädännön arviointineuvosto

text: Ensimmäinen arviointineuvosto nimitettiin kaudeksi 15. huhtikuuta 2016 – 14. huhtikuuta 2019.


title: Lainsäädännön arviointineuvosto

text: Jäsenet ensimmäiselle kaudelle ovat:


title: Lainsäädännön arviointineuvosto

text: Neuvoston puheenjohtajaksi on nimetty Kostiainen.


title: Lainsäädännön arviointineuvosto

text: Nevosto valitsi varapuheenjohtajiksi keskuudestaan Linnainmaan ja Talan.


title: Lainsäädännön arviointineuvosto

text: Lainsäädännön arviointineuvoston pysyvänä asiantuntijana toimii hallitusneuvos Arno Liukko ja sihteereinä arviointineuvokset Antti Moisio ja Meri Virolainen.


title: Washingtonin piirikunta (Arkansas)

text: Washingtonin piirikunta on piirikunta Arkansas’n osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen hallinnollinen keskus ja suurin kaupunki on Fayetteville. Piirikunnan asukasluku oli 203 065 vuonna 2010.


title: Cygnus CRS OA-5

text: Cygnus CRS OA-5 (myös Orbital Sciences CRS Flight 5 tai aiemmin CRS Orb-5) on Orbital ATK:n suunniteltu seitsemäs rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle. Orbital ATK:n Cygnus-rahtikapseli laukaistiin yhtiön CRS Orb-3 -lennon onnettomuuden jälkeen päivitetyllä Antares-raketilla 17. lokakuuta 2016 kello 23.40 UTC-aikaa. OA-5-lento kuuluu Nasan Commercial Resupply Services -ohjelmaan.


title: Japan Post Bank

text: Japan Post Bank Co., Ltd. () on suuri japanilainen pankki, jonka pääkonttori sijaitsee Tokiossa. Japan Post Bank (Japanin postipankki) on tytäryhtiö ja osa postitoimintojen ja rahoituspalvelujen yritysryhmää Japan Post Holdingsia. Japanin pörssissä noteerattu Japan Post Bank (osake 7182) perustettiin vuonna 2006 osana Japanin aiemmin valtiollisesti hoidetun postitoiminnan yksityistämistä. Emoyhtiö Japan Post Holdings oli talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten vuoden 2016 Forbes Global 2000 -listalla maailmanlaajuisesti sijalla 26. sijoittuen samalla Japanin toiseksi suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yritykseksi (osakkeiden markkina-arvo yhteensä 62,6 mrd USD toukokuussa 2016).


title: Japan Post Bank

text: Maaliskuun lopussa 2016 päättyneellä tilikaudella Japanin postipankilla oli 234 omaa konttoria ja 27 314 pankkiautomaattia. Tämän lisäksi se toimi 23 879 postitoimiston yhteydessä. Henkilökunnan määräksi kirjattiin 12 905 (2016).


title: Japan Post Bank

text: Taseensa perusteella (1 730,31 mrd. USD) pankki luokiteltiin keväällä 2016 maailman 14. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi pankiksi. Japan Post Bank on Japanin suurimpia pankkikonserneja Mitsubishi UFJ Financial Groupin, Mizuho Financial Groupin ja Sumitomo Mitsui Financical Groupin ohella.


title: Kuusi kirjaa pappeudesta

text: Pappeudesta eli Kuusi kirjaa pappeudesta () on Johannes Khrysostomoksen kirjoittama teos, joka käsittelee nimensä mukaisesti pappeutta. Teos on tunnetuin kirkkoisien aihetta käsittelevä kirjoitus. Kirja on dialogimuotoon kirjoitettu vuoropuhelu. Johanneksen teologiaan ovat vaikuttaneet voimakkaasti Gregorios Teologin opetukset sakramenteista.


title: Grigori Zverev

text: Grigori Aleksandrovitš Zverev (, 15. maaliskuuta 1900 Ukraina, Venäjän keisarikunta – 2. elokuuta 1946 Moskova, Neuvostoliitto) oli Neuvostoliiton, Suomen kansanarmeijan ja Venäjän vapautusarmeijan kenraali.


title: Grigori Zverev

text: Zverevin vanhemmat olivat tehdastyöläisiä. Hän kävi kaksivuotisen kansakoulu. Puna-armeijaan hän liittyi 1919 ja kävi varsinaisesti armeijan 1922, ja maasotakouluun hän meni 1924. Hän oli koulun paras ampuja vuonna 1930. Hän liittyi 1926 Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen. Vuosina 1926–1931 hän oli komppanian päällikkö 224. jalkaväkirykmentissä, 75. jalkaväkidivisioonassa. Vuosina 1931–1933 hän oli esikunnan osastopäällikkö Hmelnytskyissä. Vuosina 1933–1936 224. jalkaväkirykmentin henkilöstön päällikkö. Vuosina 1936–1937 289. jalkaväkirykmentin komentaja. Sen jälkeen toimi vähän aikaa 19. jalkaväkirykmentin henkilöstöpäällikkönä, kunnes hänet NKVD pidätti hänet Stalinin vainojen aikaan.


title: Grigori Zverev

text: Zverev vapautettiin vankileiriltä syksyllä 1939, kun Suomen kansantasavalta ja sen Terijoen hallitus tarvitsi oman Suomen kansanarmeijan. Zverev nimettiin sen 2. divisioonan komentajaksi. Talvisodan jälkeen hän meni Frunzen sotilasakatemiaan, ja sen käytyään hän oli 146. jalkaväkidivisioonan komentaja vuodet 1940–1941. Keväällä hänet nimitettiin 190. jalkaväkidivisioonan komentajaksi. Hän haavoittui Operaatio Barbarossan aikana, ja NKVD vangitsi hänet uudestaan. Vapauttamisen jälkeen tammikuussa 1942 hänet määrättiin Semipalatinskiin perustamaan 8. jalkaväkidivisioona, jonka komentajaksi hänet myös määrättiin. Tämän jälkeen hän toimi lyhyen aikaa 323. jalkaväkiprikaatin komentajana. Keväällä hän sai komennuksen 127. jalkaväkidivisioonan apulaiskomentajaksi ja maaliskuussa 1943 hänet komennettiin 350. jalkaväkidivisioonan komentajaksi Harkovaan. Hänen joukkonsa jäivät mottiin, ja yrittäessään murtautua ulos siitä hän jäi vangiksi 22. maaliskuuta vakavasti haavoittuneena. Toivuttuaan kesäkuussa hän liittyi kenraali Andrei Vlasovin johtamaan Venäjän vapautusarmeijaan. Vuosina 1943–1944 hän toimi rintaman takaisissa tehtävissä, kuten sotavankileirien ja työleirien hallinnassa. Elokuussa 1944 hänet valittiin Venäjän kansojen vapautuskomiteaan Norjassa. 22. helmikuuta 1945 hänet nimitettiin ROA:n 2. divisioonan komentajaksi. Hän yritti antautua amerikkalaisille 10. toukokuuta 1945, mutta hänet luovutettiin neuvostoliittolaisille. Hän yritti itsemurhaa, mutta epäonnistui ja haavoittui vakavasti. Hän joutui Neuvostoliiton korkeimpaan sotilasoikeuteen, ja hänet hirtettiin 2. elokuuta 1946 yhdessä 11 muun Venäjän kansojen vapautuskomitean jäsenen kanssa.


title: Leo Kirjonen

text: Leo Kirjonen (s. 1988) on suomalainen tanssitaiteilija ja näyttelijä.


title: Leo Kirjonen

text: Kirjonen on tanssinut monissa ulkomaisissa tanssiryhmissä ja -teattereissa, kuten Nanine Linning dans theater Osnabrück, Leine & Roebana DC ja Anouk Van Dijk DC. Kirjonen palasi Suomeen vuonna 2011 ja on sen jälkeen tanssinut muun muassa Tero Saarinen Companyssa ja Alpo Aaltokoski Companyssa. Lisäksi hän on opettanut tanssia yläkouluissa ja taidelukioissa sekä tanssioppilaitoksissa ja käynyt luennoimassa ammatista ja sen koulutusvaihtoehdoista.


title: Leo Kirjonen

text: Kirjonen on tehnyt pääosin teatteriproduktioita. Näytelmien lisäksi Kirjonen on esiintynyt musiikkivideo- ja lyhytelokuvatuotannoissa, vuodesta 2011 Otso Huopaniemi Companyn näytelmissä ja tehnyt lastenteatteria Vantaalla Tanssiteatteri Raatikossa. Keväällä 2017 hän on näyttelijänä Turun Kaupunginteatterin Tom of Finland -musikaalissa. Mukana myös Kuopion Kaupunginteatterilla.


title: Leo Kirjonen

text: Hän on myös näytellyt Salatuissa elämissä Tero Puustista.


title: Leo Kirjonen

text: Kirjonen opiskeli pianon- ja saksofoninsoittoa Kuopion konservatoriossa ja lauloi Kuopion poikakuorossa. Yläasteikäisenä hän aloitti tanssiharrastuksen Kuopion Konservatoriossa, josta hän päätyi Kuopion musiikkilukion tanssilinjalle. Toisen lukiovuoden vaihtovuosi Saksassa Baden-Württembergissä kesti oletettua kauemmin ja päättyi lopullisesti vasta vuonna 2012. Kirjonen kouluttautui tanssijaksi Amsterdamin taidekorkeakoulussa (Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten).


title: Leo Kirjonen

text: Leo Kirjonen on yksi kulttuurikioski ja tapahtumajärjestäjä Lé Spacen ja KulttuuriLipan perustajista.


title: Markus Vanhala

text: Markus Vanhala (s. 2. huhtikuuta 1981 Kotka) on suomalainen kitaristi ja säveltäjä, joka soittaa muun muassa metalliyhtyeistä Omnium Gatherum ja Insomnium.


title: Markus Vanhala

text: Vanhala aloitti musisoinnin pianotunneilla viisivuotiaana ja kitaransoiton 12-vuotiaana. Hän perusti Omnium Gatherumin Olli Lappalaisen kanssa Kotkassa keväällä 1996. Useiden demojen jälkeen yhtye julkaisi esikoisalbuminsa vuonna 2003. Vanhala on yhtyeen pääasiallinen säveltäjä.


title: Markus Vanhala

text: Vuosina 2000–2009 Vanhala soitti Manitoussa, jonka kanssa hän julkaisi kolme albumia. Manitouta seurasi pääosin samalla miehistöllä toimiva Wolftrap. Vuodesta 2005 alkaen Vanhala on soittanut myös Malpracticessa.


title: Markus Vanhala

text: Insomniumiin Vanhala liittyi marraskuussa 2011 perhe-elämään ja kirurgin työhön keskittyneen Ville Vännin tilalle toimittuaan jo sitä ennen tämän tuuraajana live-esiintymisissä. Keikkasoittajana hän on toiminut myös Diablossa, Barren Earthissä ja Pressure Pointsissa.


title: Markus Vanhala

text: Vanhala on koulutukseltaan tradenomi.


title: Markus Vanhala

text: Gore Penetration


title: Markus Vanhala

text: Insomnium


title: Markus Vanhala

text: Malpractice


title: Markus Vanhala

text: Manitou


title: Markus Vanhala

text: Omnium Gatherum


title: Markus Vanhala

text: Wolftrap


title: Talent Suomi (5. tuotantokausi)

text: Talent Suomen viides tuotantokausi alkoi Nelosella 25. syyskuuta 2016. Juontajina toimivat Heikki Paasonen ja Elina Kottonen. Tuomareina toimivat Sara Maria Forsberg, Sami Hedberg ja Jari Sillanpää. Tähtituomareina toimivat puolestaan David Hasselhoff ja Riku Nieminen.


title: Talent Suomi (5. tuotantokausi)

text:
Ensimmäinen semifinaali esitettiin suorana 20. marraskuuta 2016.
Toinen semifinaali esitetiin suorana 27. marraskuuta 2016
Toinen semifinaali esitetiin suorana 4. joulukuuta 2016


title: Venäjän kansojen vapautuskomitea

text: Venäjän kansojen vapautuskomitea (venäjäksi "Комитет Освобождения Народов России") oli venäläinen kommunismin vastainen liike toisen maailmansodan aikana. Järjestön 12 johtohenkilöä teloitettiin sodan jälkeen Moskovassa Neuvostoliiton korkeimman sotilasoikeuden tuomitessa heidän maanpetoksesta kuolemaan. Heidät hirtettiin 2. elokuuta 1946.


title: Venäjän kansojen vapautuskomitea

text: Järjestön laatima poliittinen ohjelma oli lähes identtinen joulukkussa 1942 tehdyn 13. kohtaisen "Smolenskin manifestin" kanssa.Uuden venäjän kansan hallituksen perustaksi komitea esittää seuraavia pääkohtia


title: Niklosamidi

text: Niklosamidi (CHNClO) on salisyyliamidijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä ja eläinlääketieteessä loismatoinfektioiden hoitamiseen. Niklosamidi kuuluu WHO:n julkaisemalle tärkeimpien lääkeaineiden listalle.


title: Niklosamidi

text: Huoneenlämpötilassa niklosamidi on vaaleankeltaista kiteistä ainetta. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee asetoniin ja pienessä määrin etanoliin, dietyylieetteriin tai kloroformiin.


title: Niklosamidi

text: Niklosamidi estää loismatojen oksidatiivista fosforylaatiota estämällä ATP:n biosynteesiä. Lisäksi se aktivoi ATPaasia ja tämä johtaa lopulta madon solujen energiavarastojen ehtymiseen ja matojen kuolemaan. Niklosamidi estää myös solujen glukoosin sisäänottoa. Niklosamidi tehoaa erityisesti heisimatoihin.


title: Niklosamidi

text: Niklosamidi on yleensä hyvin siedetty lääkeaine. Tyypillisimpiä haittavaikutuksia ovat huonovointisuus ja vatsakivut.


title: Niklosamidi

text: Niklosamidia syntetisoidaan 5-kloorisalisyylihapon ja 2-kloori-4-nitroaniliinin välisellä reaktiolla fosforitrikloridin läsnä ollessa.


title: Satakunnan historia (kirjasarja)

text: Satakunnan historia on kirjasarja, joka käsittelee Satakunnan maakunnan historiaa.


title: Satakunnan historia (kirjasarja)

text: Kirjasarja muodostuu kahdeksasta osasta, joista osien 5–8 kirjoittaminen aloitettiin Satakunnan Museon johtamassa hankkeessa vuonna 2001. Kirjasarjan osat on numeroitu menneisyydestä nykyisyyteen, ja sarjan ensimmäinen osa on jaettu kahtia. Osien ilmestymisjärjestys poikkeaa numerojärjestyksestä. Ensimmäisenä on ilmestynyt rautakautta Satakunnassa käsittelevä toinen osa vuonna 1952 ja viimeisimpänä sarjan viides osa vuonna 2017.


title: Viima Lampinen

text: Viima Lampinen (s. 1983 Ylitornio) on suomalainen kansalaisaktivisti, joka on toiminut ihmisoikeusjärjestö Seta:n puheenjohtajana. Brysselissä toimivan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen kattojärjestön ILGA-Europen hallituksen jäsen. Hän on ensimmäinen suomalainen julkisesti sukupuoleton henkilö.


title: Viima Lampinen

text: Lampinen on ollut mukana perustamassa Feminististä puoluetta ja on Feministisen puolueen hallituksen jäsen. Hän on myös Lahden Seta ry:n perustajajäsen.


title: Viima Lampinen

text: Kesällä 2018 Lampinen vastusti Helsinki Calling -mielenosoituksessa Yhdysvaltojen presidentti Trumpin ja Venäjän presidentti Putin huippukokousta Suomessa. Tammikuussa 2019 hän käynnisti kritiikkivyöryn Twitterissä Aito Avioliitto ry:n osallistumista Educa-messuille ja seuraavana päivänä messut järjestävä Suomen Opetusalan Ammattiliitto OAJ ja Suomen Messut peruivat Aito Avioliitto ry:n osallistumisen.


title: Det åländska folkets historia

text: Det åländska folkets historia ("Ahvenanmaan kansan historia") on ruotsinkielinen kirjasarja, joka käsittelee Ahvenanmaan maakunnan historiaa.


title: Det åländska folkets historia

text: Sarjaan kuuluu seitsemän kirjaa, joista kolme on ilmestynyt 1980-luvulla, yksi 1990-luvulla ja kolme 2000-luvulla. Niiden julkaisijana on toiminut Ålands kulturstiftelse. Vuonna 1980 ilmestyi ensimmäisenä osa 1:2 ja viimeisimpänä osa 2:2 vuonna 2015.


title: Det åländska folkets historia

text: Sarjan vanhinta aikaa kuvaava osa 1:1 käsittelee Ahvenanmaan historiaa kivikaudelta Kustaa Vaasan aikaan asti, ja sen on kirjoittanut Ahvenanmaan maakunta-arkeologina toiminut Matts Dreijer. Kirjasarja kattaa Ahvenanmaan historian vuoteen 1990 asti.


title: Viipurin läänin historia

text: Viipurin läänin historia on Viipurin läänin historiaa käsittelevä kirjasarja. Sarjaan kuuluu kuusi osaa, jotka julkaistiin vuosina 2003–2014. Osat ilmestyivät kronologisessa järjestyksessä lukuun ottamatta kuudetta osaa, joka ilmestyi kolmannen osan kanssa jo vuonna 2010.


title: Viipurin läänin historia

text: Karjalan liitto valitsi Viipurin läänin historian vuoden 2013 karjalaiseksi kirjasarjaksi.


title: Flygindustri

text: Flygindustri voi tarkoittaa jompaakumpaa seuraavista:


title: Näsby

text: Näsby voi tarkoittaa seuraavia:


title: Näsbyn piiri

text: Näsbyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Miekka ja planeetta

text: Miekka ja planeetta () on tieteisfantasian lajityyppi, joka kuvaa vauhdikkaita seikkailuja vierailla planeetoilla. Tarinoissa tieteiskirjallisuuden elementit sekoittuvat keskiaikaisen kuvaston kanssa. Ne sisältävät runsaasti toimintaa ja taistelukohtauksia. Vaikka tarinoissa esiintyy mielikuvituksellista edistynyttä tekniikkaa kuten sädeaseita ja avaruusmatkailua, taistelut käydään yleensä lähietäisyydeltä esimerkiksi miekoin, mistä genre on saanut nimensä. Tyylilajin juuret ovat vanhassa pulp-kirjallisuudessa. Genren perusteos on Edgar Rice Burroughsin Barsoom-sarja.


title: Miekka ja planeetta

text: Tyypillisessä miekka ja planeetta -juonikuviossa sankarillinen maapallon asukki päätyy taikuuden avulla vieraalle planeetalle, jota repii alkuasukkaiden välinen konflikti. Sankari valitsee puolensa ja taistelee erilaisia hirviöitä ja outoja eläimiä vastaan. Päähenkilö on yleensä mies, kun taas naishahmot jäävät yleensä ohuiksi. Usein tarinassa esiintyy neito pulassa, jonka sankari pelastaa kaappaajien kynsistä. Miljöö on samaan aikaan maapalloa kehittyneempi ja alkukantaisempi. Kuvitteelliset avaruusoliot voivat esimerkiksi käyttää edistynyttä tekniikkaa avaruudessa matkustamiseen, mutta työeläimiä maalla liikkumiseen. Vaikka miekassa ja planeetassa on vaikutteita tieteiskirjallisuudesta, siinä kuvatut tieteen saavutukset ovat pikemminkin fantasiaa kuin uskottavia tulevaisuusvisioita. Tämä on korostunut vanhempien miekka ja planeetta -kertomusten ikääntyessä, jolloin aikanaan mahdollisilta vaikuttaneet visiot ovat muuttuneet tieteen kehittyessä epäuskottaviksi.


title: Miekka ja planeetta

text: Planeettaromanssi (engl. planetary romance) on miekkaa ja planeettaa lähellä oleva genre. Termejä käytetään synonyymeinä usein mutta ei aina. Planeettaromanssissa on vaikutteita avaruusoopperasta, se on realistisempaa ja siinä kuvatulla teknologialla saattaa olla aito tieteellinen perusta. Eroista huolimatta planeettaromanssi ammentaa samasta perinteestä kuin miekka ja planeetta. Toinen miekan ja planeetan lähisukulainen on miekka ja magia, josta kuitenkin puuttuvat vieraiden planeettojen ja edistyneen teknologian kaltaiset tieteiskirjallisuudesta tutut elementit.


title: Vähä Naistenjärvi

text: Vähä Naistenjärvi on Pirkanmaalla Pirkkalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Vähä Naistenjärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.


title: Vähä Naistenjärvi

text: Järven pituus on 300 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee 2,4 kilometriä Pyhäjärven rannasta etelään Pirkkalan taajaman eteläpuolella ja valtatie 3 vieressä sen pohjoispuolelle. Järven rantojen lähimetsät ovat soistuneet, mutta järveen ei laske ojia. Järven laskuoja lähtee pohjoisrannan keskikohdasta kohti pohjoista ja se juoksee vajaa 2,5 kilometriä mutkitellen ja osittain koneellisesti kaivettua uomaa pitkin Vähäjärven lounaiskulmaan. Rantaviivan pituus on 700 metriä ja järvi on autio. Järvelle johtaa ainoastaan kuntorata, joka ohittaa järven länsirantojen lähettyviltä. Kuntorata ylittää valtatien 3 aivan järven kohdalla.


title: Vähä Naistenjärvi

text: Vuoden 1953 julkaistussa peruskartassa Vähä Naistenjärvi on monen metsäpolun ja yhden talvitien kohtauspaikka. Järven lounaiskulmassa sijaitsi kaksi rakennusta, joille ei kuitenkaan johtanut tietä. Keskelle järveä on piirretty vuoden 1975 karttaan pieni pyöreä saari, joka säilyy kartoissa vuoden 1991 painokseen asti. Nykyään saarta ei näy kartassa eikä ilmavalokuvassa . Samassa peruskartassa kulkee kaukaa Keskisenkulmalta Pehkusuon kautta metsäautotie, joka alittaa valtatien 3 ja loppuu Vähä Naistenjärvelle. Siellä vanha kämppä on saanut seurakseen ulkorakennuksen. Valtatien ympäristön kehittämishankkeet ovat muuttaneet järven ympäristöä niin, ettei kämppää ja sinne tulevaa tietä ole enää olemassa.


title: Richard LaGravenese

text: Richard LaGravenese (s. 30. lokakuuta 1959) on yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja ja -ohjaaja. Hän nousi tunnettuuteen elokuvan "Fisher King" (1991) käsikirjoituksesta, josta hän oli Oscar-ehdokkaana. Hänen muita käsikirjoituksiaan ovat romaanisovitukset Clint Eastwoodin elokuvaan "Hiljaiset sillat" (1995) ja Robert Redfordin elokuvaan "Hevoskuiskaaja" (1998). Sekä käsikirjoittajana että ohjaajana LaGravenese on toiminut muun muassa elokuvissa "P.S. Rakastan sinua" (2007) ja "Lumoava kirous" (2013).


title: Richard LaGravenese

text: LaGravenese syntyi New Yorkin Brooklynissä italialaissukuisen taksinkuljettajan pojaksi. Hän valmistui näyttelijäksi New Yorkin yliopiston Tisch School of Arts -oppilaitoksesta vuonna 1980.


title: Richard LaGravenese

text: LaGravenese kirjoitti "Fisher Kingin"  1980-luvun lopulla, ja siitä kiinnostuivat Stacey Sher, Lynda Obst ja Debra Hill. Elokuvan ohjaajaksi valittiin Terry Gilliam.


title: Richard LaGravenese

text: Yhdessä näytelmäkirjailija Richard O 'donnellin kanssa LaGravenese toimi 1980-luvun alussa komediaparina monissa Off-Off-Broadway - tuotannoissa.


title: Epilänharju

text: Epilänharju on Tampereella sijaitseva harju. Se kuuluu Tampereen läpi kulkevaan harjumuodostelmaan, johon kuuluvat myös Pyynikinharju ja Pispalanharju. Epilänharju on toiminut helppona seutuna soranotolle kaupunkirakentamisen tarpeisiin ja tähän tarkoitukseen sitä on käytetty tiettävästi jo 1890-luvulta alkaen, vaikkakin laajemmassa mittakaavassa vasta 1900-luvun alusta lähtien.


title: Lilträskinjärvi

text: Lilträskinjärvi on Pirkanmaalla Nokialla Tottijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Lilträskinjärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.


title: Lilträskinjärvi

text: Järven pituus on 200 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Se sijaitsee peltojen rikkoman metsäalueen reunalla kaakossa sijaitsevan mäen kainalossa. Järveen laskee yksi kaivettu oja, jonka kautta kuivatetaan pellossa olevaa kuopannetta. Nykykartoissa kuopanteeseen on piirretty lammikon karttamerkki. Järveen ei laske muita ojia ja sen laskuoja lähtee järven koilliskulmasta. Se kulkee 2,5 kilometriä, välillä maan alle kaivettuna, ja se laskee Pyhäjärveen Huhtaassa Huhtaanselän Huhtaanlahteen. Laskuojan varrella on kuivatettava painauma, jossa on vedenkeruuallas. Järven valuma-alue on vain puoli neliökilometriä ja siksi veden laskennallinen viipymä järvessä on 117 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 500 metriä. Rantojen läheisyyteen on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa pieni talojen läpi kulkeva tie.


title: Lilträskinjärvi

text: Lilträskinjärven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1981 ja 1982. Siihen aikaan järveen huuhtoutui melko ravinteikkasta kuormitusta esimerkiksi lähipelloilta. Helmikuussa 1982 tutkittiin järven happitaloutta, joka oli huonossa kunnossa. Ennen talvea veteen liuennut happi oli jään alla alusvedestä 4–5 metrin syvyydessä täysin loppunut. Päällysveden happi alkoi myös käydä vähiin. Kun talvi eteni, huononi tilanne varmasti edelleen. Vesinäytteissä tunnistettiin pelkistävissä olosuhteissa syntyneen rikkivedyn haju. Järven sisäinen kuormitus saattaa hapettomuudesta johtuen olla voimakasta.


title: Lilträskinjärvi

text: Vuoden 1953 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin "Lill-Träskinjärvi". Järveen oli kaivettu vain yksi pellolta tuleva kuivatusoja. Sen sijaan järvelle ei ollut piirretty erikseen laskuojaa, vaikka sellainen todennäköisesti on ollut luontaisena olemassa. Peltojen reuna kulki läheltä järvenrantaa ja peltoa oli myös lounaissuunnassa, missä sitä ei enää ole. Nämä pellot oli kuitenkin metsitetty vuoden 1975 kartassa, jossa oli myös laskuoja piirretty näkyviin. Tässä kartassa ei vielä näkynyt vapaa-ajan asuntoja, jotka oli piirretty näkyviin vuoden 1991 karttaan.


title: Tieteisfantasia

text: Tieteisfantasia (engl. science fantasy) on spekulatiivisen fiktion lajityyppi, joka sekoittaa fantasiaa ja science fictionia. Tyylilaji kuvaa futuristisia maailmoja, joissa sekä taikuus että kehittynyt tiede ovat läsnä. Tyylilaji saavutti ensi kerran suosiota 1930- ja 1940-luvuilla. Yleisessä käytössä tieteisfantasian käsite oli lähinnä vuosina 1950-1966, jolloin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ilmestyi "Science Fantasy" -niminen lehti.


title: Tieteisfantasia

text: Monet tieteisfantasian teemoista ovat yhteisiä valtavirran tieteiskirjallisuuden kanssa. Näitä ovat esimerkiksi rinnakkaismaailmat ja -ulottuvuudet, hirviöt, parapsykologiset ilmiöt sekä yli-ihmiset. Tieteisfantasia ei kuitenkaan pyri antamaan oudoille ilmiöille ja huipputeknologialle uskottavia tieteellisiä selityksiä. Tämän johdosta sen katsotaan edustavan "pehmeää tieteiskirjallisuutta". Varsinaisesta fantasiasta taas tieteisfantasia eroaa siinä, että yliluonnolliset elementit ovat vähäisiä tai niille annetaan näennäistieteellinen selitys.


title: Tieteisfantasia

text: Tieteen ja taikuuden suhde vaihtelee eri teoksissa. Toisinaan ne ovat toisilleen vastakkaisia, toisinaan taas ne esiintyvät rinnakkain ja niitä on mahdollista hyödyntää yhdessä. Joissakin tarinoissa taikuus selitetään äärimmäisen kehittyneenä teknologiana, joka on alkanut muistuttaa enemmän taikuutta kuin tiedettä. Jos tarina sijoittuu kaukaiseen tulevaisuuteen, ihmeellisten laitteiden ja voimien teknologinen luonne on saattanut unohtua, eivätkä henkilöhahmot enää erota sitä oikeasta taikuudesta. Myös parapsykologiset voimat voivat toimia tarinassa magian kaltaisesti.


title: Tieteisfantasia

text: Tieteisfantasialla on useita alalajeja. Miekka ja planeetta -tarinat kuvaavat vieraita planeettoja, joiden kulttuurissa yhdistyvät keskiaikaiset vaikutteet ja tulevaisuuden teknologia. Genrelle ovat tyypillisiä eksoottiset maailmat ja lukuisat miekkataistelut, joista se on saanut nimensä. Planeettaromanssi on miekan ja planeetan realistisempi lähisukulainen. Kuoleva maailma -genre keskittyy kuvaamaan maapalloa lähestyvän maailmanlopun alla. Sen teemoja ovat maailmantuska, kuolevaisuus, väsymys ja rappio.


title: Tieteisfantasia

text: Tieteisfantasia on aina ollut terminä epämääräinen eikä sitä ole määritelty tarkasti. Genrerajoja hämärtää entisestään se, että jotkin fantasiaromaanit pyrkivät perustelemaan näennäisen yliluonnolliset elementtinsä tieteellä. Miekka ja magia -kirjallisuuden miljööt taas hakevat esikuvansa todellisesta historiasta.


title: Tieteisfantasia

text: Judith Merril suosi 1950-luvulla tieteisfantasia-termiä, koska katsoi tieteiskirjallisuuden kokonaisuudessaan olevan ennen kaikkea fantasiaa. Gary K. Wolfe taas on määritellyt tieteisfantasian ”hyödyntävän fantasian tehokeinoja science fictionin tarjoamassa kontekstissä”. Hänen mukaansa tieteisfantasian kuvaamat maailmat ovat yhteydessä tosielämään, mutta aika, avaruus tai vieraat ulottuvuudet erottavat ne toisistaan.


title: Tieteisfantasia

text: Arthur C. Clarken mukaan puhdas science fiction kuvaa asioita, jotka nykytiedon mukaan voisivat jonain päivänä olla totta. Tällä perusteella esimerkiksi Star Trek voitaisiin määritellä tieteisfantasiaksi, sillä siinä esiintyy mahdottomina pidettyjä ilmiöitä, kuten valoa nopeampaa matkustamista ja sujuvaa englantia puhuvia inhimillisiä avaruusolentoja. Toisaalta Clarke huomautti myös, että tieteen kehittyessä uskomatonkin voi muuttua mahdolliseksi.


title: Red Dead Redemption 2

text: Red Dead Redemption 2 on Rockstar Gamesin kehittämä villiin länteen sijoittuva toimintaseikkailupeli, joka on "Red Dead" -pelisarjan kolmas osa pelien "Red Dead Revolver" (2004) ja "Red Dead Redemption" (2010) jälkeen. Peli sisältää ensimmäisen ja kolmannen persoonan kuvakulman vaihtelun mahdollisuuden sekä yksinpelin rinnalle myöhemmin julkaistun verkkomoninpelin, joka tunnetaan nimellä "Red Dead Online".


title: Red Dead Redemption 2

text: Tieto pelin kehityksestä julkistettiin 18. lokakuuta 2016. Pelin ilmoitettiin aluksi julkaistavan vuoden 2017 lopulla PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle.


title: Red Dead Redemption 2

text: Pelin julkaisua lykättiin toukokuussa 2017 kevääseen 2018. Helmikuussa 2018 Rockstar Games ilmoitti pelin julkaisupäiväksi 26. lokakuuta 2018. Enintään 32 pelaajan moninpelitila "Red Dead Online" julkaistiin beta-versiona 27. marraskuuta.


title: Red Dead Redemption 2

text: "Red Dead Redemption 2" on toimintaseikkailupeli, jossa on Rockstar Gamesin edellisen pelin "Grand Theft Auto V":n tavoin mahdollisuus valita pelaako peliä ensimmäisestä vai kolmannesta persoonasta kuvattuna. Pelin maailma on suurempi kuin missään aiemmassa Rockstar Gamesin kehittämässä pelissä. Maailma sisältää vaihtelevia maisemia lumihuippuisista vuorista kuumiin aavikoihin ja kosteisiin suoalueisiin, ja siihen kuuluu myös "Red Dead Redemptionin" kartan Yhdysvaltojen-puoleinen osa. Pienten erämaakaupunkien lisäksi maailmassa on myös suuri, teollistunut Saint Denisin kaupunki, joka perustuu tosimaailman New Orleansiin. Pelissä liikutaan pääasiassa hevosella, mutta suurempien asutuskeskuksien välillä on mahdollista matkustaa rautateitse. Vesillä on mahdollista liikkua soutuveneellä tai höyrylaivalla.


title: Red Dead Redemption 2

text: Asevalikoima on samankaltainen kuin pelisarjan edellisessä osassa, sisältäen erilaisia revolvereita, pistooleita, kivääreitä ja haulikoita. Uutena aseena on jousipyssy, lisäksi kahta käsiasetta on mahdollisuus käyttää samanaikaisesti. Aseita on huollettava tai niiden kunto heikkenee, jolloin osumatarkkuus ja teho kärsivät. "Red Dead Redemptionista" poiketen pelaaja ei voi kantaa rajattomasti aseita mukanaan, vaan samanaikaisesti käytössä voi olla korkeintaan kaksi käsiasetta ja kaksi kiväärimallista asetta. Sarjan edellisten osien tavoin tulitaistelussa voi hyödyntää Dead Eye -järjestelmää, jolloin aika hidastuu ja pelaajan on mahdollista valita ammuttavat kohteet. Hidastuksen loppuessa päähahmo ampuu kohteisiinsa salamannopeasti. Dead Eye -tason noustessa järjestelmä näyttää pelaajalle myös vihollisten ja eläinten kriittisimmät sisäelimet, joihin ampuminen tuottaa suurimman vahingon.