text: Romaani ja televisiosarja kertovat tarinan Reininlaakson samppanjatilalla kasvaneesta pojasta, joka kasvaa moraalittomaksi seikkailijaksi ja viettelijäksi opittuaan konkurssin ja itsemurhan tehneeltä isältään, miten maailma ja ihmiset taivutellaan omiin tarpeisiin soveltuvaksi. Poika aloittaa oman elämänsä tyhjätaskuna, mutta huijaa tiensä eteenpäin.


title: Huijari Felix Krullin tunnustukset (televisiosarja)

text: Sarja esitettiin Suomen televisiossa vuoden 1984 tammikuussa. "Helsingin Sanomien" Kirsikka Siikalan mielestä "Huijari Felix Krullin tunnustusten" ensimmäinen jakso lupaa paljon ja tarjoaa herkullista ajankuvaa ja satiiria. Sen sijaan vuotta myöhemmin Pertti Avola ei pitänyt tätä eikä vuoden 1984 aikana Suomen televisiossa esitettyä kahta muuta minisarjaa "Der Zauberberg" (ohj. Hans W. Geissendörfer, 1982, esitettiin ruotsinkielisin tekstein nimellä "Bergtagen") ja "Tohtori Faustus" (ohj. Franz Seitz, 1982) järin mullistavina Thomas Mann -filmatisointeina.


text: Mannin romaani filmattiin ensimmäisen kerran elokuvaksi "Viettelijän tunnustukset" (1957).


title: V. A. Sihvonen

text: Viljam A. Sihvonen (14. marraskuuta 1879 – 14. heinäkuuta 1932 Savonlinna) oli valokuvaaja, joka on tullut tunnetuksi Savonlinnaa, sen ympäristöä ja asukkaita kuvaavista kuvista.


title: V. A. Sihvonen

text: V. A. Sihvonen aloitti ammattimaisen valokuvaamisen vuonna 1894 isänsä Aleksander Sihvosen perustamassa valokuvaamossa, joka sijaitsi osoitteessa Kirkkokatu 12 Savonlinnassa. Hän perusti oman valokuvaamon yhdessä veljensä Hjalmar Sihvosen kanssa Olavinkatu 13:ssa sijainneeseen isänsä valokuvaamon rinnakkaisliikkeeseen. Veljesten yhteinen kuvaamo sai vuonna 1908 nimekseen Valokuvaamo W. & Hj. Sihvonen.


title: V. A. Sihvonen

text: Vuosina 1908–1915 sekä William että Hjalmar Sihvonen toimivat ateljeetoiminnan lisäksi myös kiertävinä valokuvaajina Savonlinnaa ympäröivillä paikkakunnilla. Lehti-ilmoitusten mukaan kuvauksia tapahtui paikkakunnan yrittäjien taloissa ja pihoilla. V. A. Sihvonen on on tunnettu Savonlinnaa, Punkaharjua ja ympäröivää maaseutua kuvaavista maisemakuvista. Näitä kuvia myytiinkin paljon matkailijoille postikortteina.


title: V. A. Sihvonen

text: Sihvonen osti veljensä osuuden yhteisestä kuvaamosta vuonna 1910 ja jatkoi nimellä "Valokuvaamo Olavi", Vuonna 1914 ateljee muutti uusiin tiloihin Olavintorille Solmun taloon osoitteessa Olavinkatu 26. Sisällissodan aikana vuonna 1918 V. A. Sihvonen toimi rintamavalokuvaajana Raudussa. Sihvosen menehdyttyä uintimatkalla Savonlinnassa vuonna 1932 valokuvaamon toimintaa jatkoi hänen jälkeensä hänen poikansa Paavo Sihvonen. Hänen tyttärensä Kerttu Kupiainen kirjoittaa myös perheen valokuvaustoiminnasta muistelmateoksessaan "Kaupunki saarilla : vaellusta pienessä kaupungissa mukulakivikatujen aikaan."


title: V. A. Sihvonen

text: Veli Hjalmar Sihvonen siirtyi ensin isän valokuvaamoon, mutta muutti sitten Poriin. Palatessaan Savonlinnaan vuonna 1912 hän perusti kuvaamon "Hj. Sihvonen" ja valokuvaamon "Savo" isänsä valokuvaamon piharakennukseen Kirkkokadulla.


title: V. A. Sihvonen

text: Velipuoli Urho Alarik Sihvonen oli myös valokuvaaja. Toimittuaan ensin valokuvaajana Raahessa vuosina 1916–19 hän perusti Savonlinnaan valokuvaamon "Atelier Iris" osoitteessa Olavinkatu 10, ja se siirtyi myöhemmin osoitteeseen Olavinkatu 51. Valokuvaamo toimi vuoteen 1932 saakka, jolloin se tuhoutui tulipalossa.


title: Sanni Pajasmaa

text: Sanni Ida Matilda Pajasmaa (s. 6. helmikuuta 1999 Helsinki) on suomalainen yleisurheilija, jonka päälaji on seitsenottelu. Hän edustaa helsinkiläistä HIFK-Friidrottia, johon hän siirtyi vuodeksi 2015. Sitä ennen Pajasmaa edusti Nurmijärven Yleisurheilua. Pajasmaa on opiskelija ja kuuluu Pääkaupunkiseudun urheiluakatemia Urhean yleisurheilijoihin. Häntä on syksystä 2014 asti valmentanut Mervi Brandenburg.


title: Sanni Pajasmaa

text: Pajasmaa aloitti yleisurheilun ollessaan ensimmäisellä luokalla. Hän harrasti nuorena monia lajeja, joista seiväshyppy vakiintui päälajiksi. Pajasmaa kärsi nuorena useista loukkaantumisista, joiden takia kaudet 2012–2016 olivat rikkonaisia.


title: Sanni Pajasmaa

text: Pajasmaa vaihtoi kaudeksi 2017 päälajikseen seitsenottelun. Hän perusteli vaihtoa kyllästymisellä ainoastaan yhden lajin harjoitteluun. Heti samana vuonna Pajasmaa otteli 4998 pisteen tuloksen.


title: Sanni Pajasmaa

text: Pajasmaa teki arvokilpailudebyyttinsä Suomen joukkueessa Tampereella järjestetyissä alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2018. Hän oli rikkonut MM-kilpailujen tulosrajan aiemmin samana vuonna nuorten moniotteluiden PM-kilpailuissa Jessheimissa Norjassa. Pajasmaa otteli MM-kilpailuissa 5229 pistettä, sallittujen tuuliolojen ennätyspisteensä, ja sijoittui 18:nneksi. Hän oli MM-tilastossa 23:s ennen MM-kilpailuita. Pajasmaa oli asettanut tavoitteekseen ennätyspisteet ja piti 5500 pisteen saavuttamista realistisena.


title: Sanni Pajasmaa

text: Ennen MM-kilpailuita Pajasmaa oli edustanut Suomea nuorten Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa 2017 ja 2018. Hänet nimettiin nuorten maajoukkueen valmennusryhmään kaudeksi 2017–2018. Pajasmaa on voittanut nuorten sarjoista useita SM-mitaleita sekä Suomen ruotsinkielisen urheiluliiton mestaruuksia. Seitsenottelun lisäksi hän on voittanut nuorten SM-mitaleita viisiottelussa, seiväshypyssä, kuulantyönnössä, 4 x 100 metrin viestissä sekä 4 x 300 metrin viestissä. Kalevan kisoissa Pajasmaa on parhaimmillaan sijoittunut seiväshypyssä kahdeksanneksi vuonna 2015 ja seitsenottelussa seitsemänneksi vuonna 2017.


title: Sanni Pajasmaa

text: Pajasmaa on nimennyt vahvuudekseen kyvyn tehdä onnistuneita suorituksia senkin jälkeen, vaikka yksi laji epäonnistuisi, sekä juoksukunnon. Hänen mielestään sadan metrin aitajuoksu ja pituushyppy ovat hänelle parhaita seitsenottelun lajeista. Pajasmaa on asettanut tavoitteikseen aikuisten arvokilpailuihin pääsemisen sekä 6000 pisteen saavuttamisen.


title: Sanni Pajasmaa

text: Pajasmaan paras tulos seitsenottelussa on 5332 pistettä, mutta tulos ei kelpaa viralliseksi ennätykseksi liian voimakkaiden tuulien takia. Sallituissa oloissa Pajasmaa on otellut 5329 pistettä.


title: Sanni Pajasmaa

text: Pajasmaan ennätys seiväshypyssä on 3,80 m.


title: Videopelivuosi 2020

text: Videopelivuosi 2020 käsittelee vuoden 2020 aikana julkaistuja videopelejä ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Merja Pitkänen (kuvanveistäjä)

text: Merja Pitkänen (s. 1958 Paltamo) on turkulainen kuvanveistäjä. Hänet tunnetaan erityisesti pronssiin tai rautaan valetuista arkielämästä tutuista esineistä, joiden kautta hän kertoo ihmisestä ja ihmiselämän ilmiöistä.


title: Merja Pitkänen (kuvanveistäjä)

text: Pitkänen on saanut taidekoulutuksensa Limingan Taidekoulussa 1980–1981 ja Turun piirustuskoulussa 1981–1985. Pitkäsen töitä on mm. Turun, Raision ja Kaarinan kaupunkien taidekokoelmissa sekä Wienissä ESSL-museossa. Vuonna 1990 Turun Taiteilijaseura valitsi hänet Vuoden turkulaiseksi taiteilijaksi.


title: Taloon.com

text: Taloon.com on suomalainen kuluttajille suunnattu rautakauppa verkossa ja osa pohjoismaista Bygghemma-konsernia. Taloon.com aloitti toimintansa vuonna 2004 verkkokauppana. Vuonna 2017 se avasi ensimmäisen Palvelumyymälän Vantaan Tammistoon.


title: Alun Hoddinott

text: Alun Hoddinott (11. elokuuta 1929 Bargoed, Wales – 11. maaliskuuta 2008 Swansea, Wales) oli brittiläinen taidemusiikin säveltäjä ja musiikkipedagogi. Tuottelias Hoddinott oli yksi ensimmäisisistä kansainvälistä mainetta saavuttaneista walesiläisistä säveltäjistä. Hän sävelsi seitsemälle vuosikymmenelle ulottuneella urallaan noin 300 erillistä teosta: 10 sinfoniaa, 20 konserttoa, kuusi oopperaa, kymmenen pianosonaattia ja vokaalimusiikkia. Hän toimi pitkään Cardiffin yliopiston professorina.


title: Alun Hoddinott

text: Alun Hoddinott opiskeli Cardiffin yliopistossa, jossa hän suoritti perustutkinnon 1949 ja tohtorin tutkinnon vuonna 1960. Opinnot saivat alkunsa 16-vuotiaana, kun hän sai sävellyksestään yliopistostipendin. Hän jatkoi sävellysopintojaan Lontoossa australialaisen Arthur Benjaminin johdolla.


title: Alun Hoddinott

text: Vuosina 1951–1959 Alun Hoddinott toimi Welsh College of Music and Drama -oppilaitoksen professorina ja siirtyi sitten Cardiffin yliopistoon, jossa hän toimi lopulta professorina ja musiikkitieteen laitoksen johtajana 1967–1987. Sen ohella hän johti Cardiffin musiikkifestivaalia, jonka hän perusti ystävänsä, pianisti John Ogdonin kanssa.


title: Alun Hoddinott

text: Hoddinott nousi julkisuuteen säveltäjänä vuoden 1954 klarinettikonsertollaan, jonka kantaesitti Cheltenhamin musiikkijuhlilla Gervase de Peyer ja John Barbirollin johtama Hallé-orkesteri. Hoddinottin sävellyksiä ovat tulkinneet myös muun muassa viulisti Ruggiero Ricci, sellisti Mstislav Rostropovitš ja käyrätorvensoittaja Dennis Brain.


title: Alun Hoddinott

text: Vuonna 1957 Alun Hoddinott sai sävellystuotannostaan Arnold Bax -mitalin, ja vuonna 1983 hänet nimitettiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan komentajaksi (CBE). Hän oli myös monien musiikkioppilaitosten kunniatohtori ja Royal Academy of Musicin kunniajäsen ja sai monia kulttuuripalkintoja erityisesti kotiseudullaan Walesissä. BBC Cymru Wales -radioyhtiön 350-paikkainen BBC Hoddinott Hall Cardiffissa on nimetty Alun Hoddinottin mukaan. Se on National Orchestra of Walesin kotisali.


title: Tejo (1904)

text: Tejo oli Portugalin laivaston vuonna 1904 vesillelaskettu hävittäjä, joka oli samalla tyyppinsä ensimmäinen laivastossa.


title: Tejo (1904)

text: Alus tilattiin Lissabonin laivastontelakalta, missä köli laskettiin vuonna 1902. Alus laskettiin vesille 27. lokakuuta 1901 ja otettiin palvelukseen vuonna 1904.


title: Tejo (1904)

text: Aluksen koeajot jatkuivat vuoteen 1906. Niissä todettiin aluksen moninaisen käytön rajoittavan aluksen tehokasta käyttöä ja siten tehtiin päätös keskittymisestä hävittäjäksi.


title: Tejo (1904)

text: Portugalin ensimmäisen tasavallan perustamisen jälkeen aluksen nimeen liitettiin etuliite NRP. Alus ajoi 1910 karille Penichessa, jolloin se vaurioitui pahoin. Viisi vuotta myöhemmin alus siirrettiin telakalle modernisoitavaksi. Muutostyöt saatiin päätökseen 1917, jolloin 65 millimetrin tykit korvattiin 76 millimetrin tykein. Lisäksi aluksen kattilat oli vaihdettu White-Foster-kattiloihin ja savuhormit vähennetty kahteen. Koeajoissa aluksen todettiin olevan laivaston nopein.


title: Tejo (1904)

text: Alus romutettiin 1927.


title: TEHO Sport Suomen Cup

text: TEHO Sport Suomen Cup voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Dopakinoni

text: Dopakinoni (CHNO) on aminohappoihin ja kinoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdiste on tärkeä välivaihe melaniinien biosynteesissä eliöissä.


title: Dopakinoni

text: Dopakinonia muodostuu eliöissä tyrosiinista. Entsyymi nimeltä tyrosinaasi hapettaa tyrosiinin ensin L-dopaksi ja edelleen dopakinoniksi. Dopakinoni on hyvin reaktiivinen yhdiste. Sille voi tapahtua molekyylinsisäinen syklisoitumisreaktio, jossa muodostuu indolirakenteisia yhdisteitä kuten dopakromia, joista muodostuu edelleen hapettavan polymeroitumisen kautta eumelaniineja. Hapettimena reaktioissa toimii dopakinoni ja happi. Dopakinoni voi myös reagoida konjugaattiadditiolla kysteiiniaminohapon kanssa, jolloin muodostuu kysteinyylidopajohdannaisia. Nämä johdannaiset syklisoituvat ja polymeroituvat rikkiä sisältäviksi feomelaniineiksi, joissa on feomelaniine- ja bentsotiatsoliyksiköitä. Dopakinoni voi edelleen hapettua topakinoniksi, joka toimii kofaktorina muun muassa eräissä amiinioksidaasientsyymeissä.


title: FK Mariupol

text: Futbolnyi Klub Mariupol (, ) on jalkapalloseura Mariupolin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2018–2019 Ukrainan jalkapalloliigassa, joka on maansa korkein sarjataso. Nykymuotoinen seura on perustettu fuusiossa vuonna 1960, mutta sen juuret ulottuvat vuonna 1936 perustettuun ja kaksi vuotta myöhemmin nimen "Stal" saaneeseen tehdasjoukkueeseen. Vuoteen 2017 seura kantoi Iljitšin terästehtaan nimeä, mutta menetti sen kun Ukraina kielsi kommunismiin viittaavat nimet lailla. Mariupol on Ukrainan ykkösliigan kaksinkertainen mestari. Mestaruudet ovat kausilta 2007–2008 ja 2016–2017.


title: Udon Thani

text: Udon Thani () on kaupunki Isanin alueella Koillis-Thaimaassa. Kaupunki on Udon Thanin provinssin hallintokeskus. Kaupungin asukasluku on noin 130 000. Udon Thanin kansainväliseltä lentoasemalta liikennöidään Thaimaan sisäisiä matkustajalentoja ja kansainvälisiä rahtilentoja. Kaupungissa on Thaimaan suurin vietnamilaisyhteisö.


title: Ruotsin–Norjan sota (1814)

text: Ruotsin–Norjan Sota, joka tunnetaan myös nimillä Sota Norjaa vastaan (), Sota Ruotsin kanssa () ja Norjan itsenäisyyssota oli vuoden 1814 kesäkuussa Norjan ja Ruotsin välillä käyty sota. Sota päättyi Norjan tappioon minkä jälkeen Norja liitettiin osaksi Ruotsi-Norjaa


title: Ruotsin–Norjan sota (1814)

text: Tammikuussa 1814 kirjoitetussa Kielin sopimuksessa Tanska-Norjan kuninkaan Frederik VI:n täytyi luovuttaa Norja Ruotsille. Tämä johtui siitä, että Ranska, jonka liittolainen Tanska-Norja oli, kärsi tappion Napoleonin sodissa. Norja ei hyväksynyt sopimusta ja 26. heinäkuuta Ruotsi hyökkäsi Norjaan.


title: Ruotsin–Norjan sota (1814)

text: Väkivaltaisuudet alkoivat 26. heinäkuuta Ruotsin laivaston hyökäyksellä Hvalerissa. Norjan armeija evakuoitiin ja alukset onnistuivat pakenemaan, mutta ne eivät enää taistelleet sodassa. Ruotsin armeijan tärkein hyökkäys rajan yli tapahtui Haldenissa. Ruotsin armeija ohitti ja piiritti Fredrikstenin linnoituksen ja etenivät pohjoiseen samalla, kun 6 000 sotilasta nousi maihin Kråkrøyssa Fredrikstadin lähellä.


title: Ruotsin–Norjan sota (1814)

text: Norjan armeija onnistui pysäyttämään Ruotsin hyökkäyksen Lierissä 2. elokuuta ja toisen kerran Matrandissa 5. elokuuta. 3. elokuuta kuningas Kristian VIII saapui rintamalle ja hänet suostuteltiin vaihtamaan taktiikkaansa ja käyttämään Rakkestadiin sijoitetut joukot vastahyökkäykseen ruotsalaisia vastaan. Käsky vastahyökkäykseen annettiin 5. elokuuta, mutta peruutettiin muuteman tunnin jälkeen. Norjalaiset joukot perääntyivät Glomma-joen yli Langnesissa. Viimeinen suuri taistelu käytiin 9. elokuuta sillanpäässä Langnesissa, jossa ruotsalaiset joukot ajettiin pois. Ruotsi pääsi kuitenkin voitolle Kjølbergin sillan taistelussa 14. elokuuta. Taistelun jälkeen Ruotsilla oli tyhjä tie Norjan pääkaupunkiin Kristianiaan.


title: Ruotsin–Norjan sota (1814)

text: Vaikka Norja oli voittanut Langnesissa, kummallekkin osapuolille oli selvää, että Norja tulisi häviämään. Norja suostui neuvottelemaan Ruotsin kanssa, koska sota oli vaikeuttanut sen raha-asioita. Kummatkin osapuolet olivat kiinnostuneita lopettamaan sodan pikaisesti.


title: Ruotsin–Norjan sota (1814)

text: Normaalille norjalaiselle sotilaalle sota näytti huonosti valmistellulta ja huonosti taistellulta. Norjan häviöstä syytettiin Kristian VIII:tä ja kenraali Frederik von Haxthausenia, joista jälkimmäistä syytettiin maanpetoksesta.


title: Mikko Pykäri

text: Mikko Pykäri (Salo) on suomalainen podcastaaja, muusikko, musiikin tuottaja ja Suomen 14. paras musiikillinen nero . Pykäri on tehnyt päätyönsä muusikkona, mutta läpimurto suuren yleisön tietoon tapahtui podcastaajana hänen tehdessään Kasper Strömmannin kanssa humoristista Suomen suosituinta podcastia.


title: Mikko Pykäri

text: Pykäri toimii musiikin tuottajana ja julkaisee musiikkia sooloartistina nimellä Pykäri ja soittaa Shine 2009 -yhtyeessä. Pykäri toimi aiemmin Regina-yhtyeessä.


title: Mikko Pykäri

text: Pykäri on palkittu Emma-patsaalla, hänen tuottamansa Reginan Soita mulle valittiin vuoden 2011 Emma-gaalassa vuoden alternative/-indiealbumiksi.


title: Mikko Pykäri

text: Pykäri oli aiemmin naimisissa Reginassa laulaneen Iisan kanssa Ruger Hauer -


title: Soraja Tarzi

text: Soraja Tarzi tai vain kuningatar Soraja (s. 1899 – k. 1968) oli Afganistanin kuningatar ja kuningas Aman Allahin aviopuoliso. Hallitsijapari tunnettiin uudistusmielisyydestään ja Soraja kampanjoi esimerkiksi naisten koulutuksen puolesta. Hän tuli tunnetuksi myös ulkomailla parin ulkomaanvierailujen yhteydessä. Luonteenpiirteiltään häntä pidettiin älykkäänä, sivistyneenä ja kosmopoliittisena. Uudistukset eivät kuitenkaan ottaneet tuulta alleen Afganistanissa, vaan hallitsijapari joutui vuonna 1929 pakenemaan Afganistanista Eurooppaan Habib Allah Kalakanin kapinan takia. Soraja kuoli Italiassa vuonna 1968.


title: Soraja Tarzi

text: Soraja Tarzi syntyi vuonna 1899. Hänen äitinsä oli korkeakoulutuksen saanut syyrialainen ja hänen isänsä oli Mahmud Beg Tarzi. Mahmud oli Dust Muhammadin veljen jälkeläinen. Hän oli muuttanut 'Abd al-Rahman Khanin valtakaudella Osmanien valtakuntaan, mutta palasi takaisin Afganistaniin uudistusmielisemmän Habib Allahin valtakaudella. Afganistanissa uudistusmielisestä Mahmudista tuli merkittävä vaikuttaja maan kulttuurielämässä ja politiikassa.


title: Soraja Tarzi

text: Soraja avioitui Afganistanin kruununprinssi Aman Allahin kanssa. Toinen Mahmudin tyttäristä oli nainut toisen kruununprinssin 'Inajat Allahin. Aman Allahista tuli Afganistanin emiiri, kun hänen isänsä Habib Allah murhattiin vuonna 1919. Hallitsijana Aman Allah kannatti moderneja periaatteita ja tämä näkyi myös Sorajan avioliitossa. Perinteestä poiketen liitto oli yksiavioinen ja Soraja oli puolisonsa tasavertainen kumppani. Soraja jakoi etenkin isänsä ominaisuuksia. Häntä pidettiin älykkäänä, sivistyneenä ja kosmopoliittisena, mikä teki hänestä yhden oman aikansa kansainvälisesti tunnetuimmista naisvaikuttajista ja ehkä merkittävimmän historiallisen naisvaikuttajan Afganistanissa. Soraja pukeutui länsimaalaiseen tyyliin ja edusti aviomiestään virallisissa tilaisuuksissa. Hän perusti myös naisille suunnatun lehden ja pyrki kampanjoimaan tyttöjen koulutuksen puolesta. Hänen miehensä päätti myös naisten huntupakon. Moinen oli Afganistanissa ennenkuulumatonta. Sorajan ja hänen miehensä uudistusmielisyydestä huolimatta uudistukset vaikuttivat lähinnä vain pääkaupunki Kabulissa, kun taas maaseudun kansa pidättäytyi paljolti ikiaikaisissa kunniakäsityksissään ja sosiaalisissa rakenteissa. Monet konservatiivit näkivät myös naisten asemaan liittyvät uudistukset länsimaalaistumisen ja sekularisaation merkkeinä.


title: Soraja Tarzi

text: Aman Allah nautti aluksi suurta kansansuosiota etenkin kolmannen afgaanisodan takia.Uudistuksia ei kuitenkaan ymmärretty pienen koulutetun yläluokan ulkopuolella ja sisäpoliittinen tilanne alkoi kiristyä. Vuonna 1927–1928 Soraja oli miehensä mukana pitkällä ulkomaanmatkalla Euroopassa, Turkissa, Egyptissä ja Iranissa. Ulkomailla vierailu vahvisti parin näkemystä uudistusten tarpeellisuudesta. Parin palatessa Afganistaniin Aman Allah antoi ilmoituksen vielä uusista uudistuksista, jotka hän aikoi viedä läpi. Niihin kuului esimerkiksi moniavioisuuden rajoittaminen ja oppivelvollisuus sekä pojille, että tytöille. Kabulissa miehet ja naiset määrättiin käyttämään länsimaalaisia asuja ja Soraja riisui huntunsa džergan kokouksessa heimopäällikköjen läsnä ollessa. Yhteiskunnan vanhoilliset osat olivat saaneet tarpeekseen. Maaseudulla väestöä yllytettiin kuvilla hallitsijaparin ulkomaanmatkoilta, joissa Soraja oli esimerkiksi pukeutunut kevyeen iltapukuun ja sai käsisuudelman Ranskan presidentiltä. Huhut väittivät kuninkaan myös luopuneen islamista. Marraskuussa 1928 šinwar-paštut tuhosivat kuninkaan talvipalatsin Jalalabadissa ja hieman myöhemmin tadžikkijohtaja Habib Allah Kalakani nostatti kapinan Kabulin pohjoispuolella. Hallitsijapari joutui pakenemaan Kabulista ja Aman Allah luopui kruunusta veljelleen 'Inajat Allahille. Kalakani pakotti 'Inajatin eroamaan jo parin päivän kuluttua ja lopulta ensin Kandahariin paennut hallitsijapari pakeni lopulta Eurooppaan. Aman Allah kuoli vuonna 1960 Sveitsissä ja Soraja vuonna 1968 Italiassa.


title: Soraja Tarzi

text: Soraja ja hänen miehensä on haudattu sittemmin Aman Allahin mausoleumiin Jalalabadissa.


title: Ásmundr Sankarinsurman saaga

text: Ásmundr Sankarinsurman saaga (isl. "Ásmundar saga kappabana") on keskiaikainen islantilainen saaga, jonka kirjoittajaa ei tunneta. Se luetaan niin kutsuttuihin muinaissaagoihin. Saaga kertoo ensin Sveanmaan kuningas Buðlista, jolla on kirottu miekka, jonka seppä on ennustanut koituvan kuninkaan kahden lapsenlapsen kohtaloksi. Miekka piilotetaan, mutta Buðlin tyttärelle syntyy kahdesta avioliitosta kummastakin poika, jotka kasvavat erillään. Saagan loppuosassa kerrotaan velipuolten, Ásmundrin ja Hildibrandrin, taistelusta. Ásmundr on löytänyt kirotun miekan ja surmaa sillä Hildibrandrin. Hän ymmärtää vasta liian myöhään heidän olevan sukulaisia. "Ásmundr Sankarinsurman saaga" sisältää myös edda-runoutta: edellä mainittuun taisteluun liittyvän niin kutsutun ”Hildibrandrin kuolinlaulun” sekä Ásmundrin lausuman runon tämän saapuessa taisteluun yllyttävänä osapuolena esiintyneen prinsessa Æsan saliin. "Ásmundr Sankarinsurman saagaa" ei ole suomennettu.


title: Ásmundr Sankarinsurman saaga

text: "Ásmundr Sankarinsurman saaga" on kirjoitettu 1200-luvun loppupuolella, ja sen pääkäsikirjoitukset ovat 1300- ja 1400-luvulta (Cod. Holm. 7 4to; AM 586 to). Sen tarina pohjautuu kuitenkin hyvin vanhalle tarinaperinteelle, jossa kerrotaan isän ja pojan välisestä taistelusta. Tarinalla ja edellä mainitulla runolla, ”Hildibrandrin kuolinlaululla” on yhtymäkohtia 800-luvun alusta peräisin olevaan muinaisyläsaksankieliseen sankarirunoelmaan "Hildebrandslied" (”Hildebrandin laulu”). ”Hildibrandrin kuolinlaulu” tunnettiin myös muualla Skandinaviassa; esimerkiksi tanskalainen oppinut Saxo Grammaticus tunsi runon ja esittää siitä latinankielisen version kertoessaan "Hildegeruksesta" teoksessaan "Gesta Danorum" ( kirja 7, n.v. 1200). Sekä saagan että Saxon teoksen runo ovat todennäköisesti olleet alkujaan peräisin samasta lähteestä. Hildribrandrin tarina on näin ollen tunnettu Skandinaviassa jo 1100-luvun lopulla. Koska saagassa säilynyt runo on lyhyehkö, on epäilty (Halvorsen 1951), että Ásmundrin ja Hildibrandrin tarina on levinnyt Islannissa nimenomaan suullisena saagana, ei runomuodossa. Yksi versio Hildibrandrin tarinasta kerrotaan myös toisessa germaaniselle sankarilauluperinteelle pohjautuvassa saagassa, "Þiðrekr Berniläisen saagassa".


title: Ásmundr Sankarinsurman saaga

text:
Kaukaisesta menneisyydestä kertovat islantilaiset muinaissaagat alkoivat 1600–1700-luvulla herättää kiinnostusta erityisesti suurvalta-ajan Ruotsissa. Niiden katsottiin olevan lähteitä, jotka voisivat kertoa jotain Ruotsin muinaisesta ja loistokkaasta menneisyydestä, josta muuten oli saatavilla hyvin vähän lähteitä. Tämän seurauksena muinaissaagoja käytettiin ilman asianmukaista lähdekritiikkiä myös suurvaltaideologian rakennusaineena ja propagandatarkoituksessa, huolimatta siitä, että osa aikalaistutkijoista suhtautui muinaissaagojen lähdearvoon epäillen jo tuolloin.
"Ásmundr Sankarinsurman saga" kiinnosti oppineita suurvalta-ajan Ruotsissa, sillä saagan tapahtumat lähtivät liikkeelle Sveanmaalta (isl. "Svíþjóð"). Sen lisäksi osa tapahtumista sijoittui Tanskan alueelle ja ”Saksien maahan” (isl. "Saxland ") eli nykyisen Luoteis-Saksan alueelle. "Ásmundr Sankarinsurman saagan" hahmot ja tapahtumapaikat olivat myös osittain samat kuin "Þiðrekr Berniläisen saagassa". Viimeksi mainittua pidettiin svealais-gööttiläisen muinaisuuden henkisenä perustana. Suhde tähän suurvalta-ajan ruotsalaisten merkittävänä pitämään lähteeseen vaikutti siihen, että "Ásmundr Sankarinsurman saagaa" tarkasteltiin varsin kritiikittömästi ja sitä pidettiin luotettavana historiallisena lähteenä Ruotsin muinaisesta menneisyydestä. Koska ruotsalaiset eivät tuolloin enää ymmärtäneet muinaissaagojen kieltä, ilmestyi "Ásmundr Sankarinsurman saaga" ruotsiksi käännettynä Johan F. Peringskiöldin teoksessa "Saugu Asmundar er kalladur er Kappabani. Eller Asmunds Kappabanes Saga" vuonna 1722 (Stockholm: Johan Laurentius Horrn).


title: Your Favourite Weapon

text: Your Favourite Weapon on yhdysvaltalaisen alternative rock -yhtye Brand Newin esikoisalbumi, jonka julkaisi Triple Crown Records 9. lokakuuta 2001. Vuoden 2011 loppupuolella albumista tehtiin uusintapainos, jonka mukana julkaistiin vanhoja demoja.


title: Your Favourite Weapon

text: Albumin pop punk -vaikutteinen tyyli eroaa muista yhtyeen julkaisuista paljon, yhtyeen jäsenet eivät olleet tyytyväisiä albumiin. Albumin sanoitukset käsittelee suurimmaksi osaksi laulaja Jesse Laceyn menneitä rakkaussuhteita. Albumi menestyi kohtalaisesti, jonka seurauksena he lähtivät kiertueelle Taking Back Sunday -yhtyeen kanssa.


title: Route nationale 30

text: Route nationale 30 eli RN30 on valtatie Malissa. Se kulkee Koulikorosta Fanan, Dioïlan ja Kolondiéban kautta Norsunluurannikon rajalle Kadianaan. Tie liittyy Fanassa valtatie RN6:een ja Zantiébougoussa RN7:ään. Fanan ja Norsunluurannikon rajan välisen osuuden pituus on 310 kilometriä.


title: Route nationale 30

text: Zantiébougoun ja Norsunluurannikon rajan välinen 140 kilometrin tieosuus on osa suunniteltua Bamakon ja San-Pédron valtamerisataman välistä liikennekäytävää. Sen asfaltointi alkoi marraskuussa 2016. Afrikan kehityspankin tukemaan hankkeeseen liittyy myös Boundialin ja Kanin välisen 135 kilometrin osuuden päällystäminen Norsunluurannikolla. Sen ansiosta matka-aika molemmilla osuuksilla lyhenee kuudesta tunnista kahteen ja puoleen tuntiin. Kokonaisuutena liikennekäytävä muodostaa uuden lyhyemmän reitin Malista Norsunluurannikolle.


title: Route nationale 30

text: Nigerjoen ylitse on rakenteilla 975 metriä pitkä Kayon silta, jonka 24 kilometrin pituinen yhdystie johtaa etelässä Fayan suojelumetsän läpi RN6-valtatielle Zantiguilaan. Pohjoisessa silta liittyy Bamakon ja Koulikoron välille rakennettavaan nelikaistaiseen valtatiehen, jonka pituus on 45 kilometriä.


title: Kummeli esittää: Kontio & Parmas

text: Kummeli esittää: Kontio & Parmas on Ruutu+-suoratoistopalvelussa ja Nelosella esitettävä Kummeli-ryhmän 10-osainen komediasarja. Sarjan pääosissa näyttelevät muun muassa Heikki Silvennoinen, Elsa Saisio, Mari Perankoski, Ernest Lawson, Timo Kahilainen, Ona Kamu, Ilkka Heiskanen, Heikki Hela ja Heikki Vihinen.


title: Kummeli esittää: Kontio & Parmas

text: Sarjan toinen tuotantokausi julkaistaan Ruutu+:ssa loppukeväästä 2019.


title: Kummeli esittää: Kontio & Parmas

text: Sarja alkaa, kun jo muutaman vuoden poliisina työskennellyt Auni Parmas (Elsa Saisio) saapuu työhaastatteluun Valkeakosken poliisilaitokselle. Hän saa työparikseen komisario Otso Kontion (Heikki Silvennoinen). Kaksikko ystävystyy työnsä ohella, ja he saavat toinen toistaan erikoisempia ja vaarallisempia tehtäviä. Keskikatsojamäärä Nelosella


title: Kummeli esittää: Kontio & Parmas

text: "Kummeli esittää: Kontio & Parmas" Ruutu-palvelussa


title: Leevi Salonen

text: Leevi Artturi Salonen (s. 11. huhtikuuta 2001) on porvoolainen taiteilija, laulaja ja lauluntekijä.


title: Leevi Salonen

text: Salonen tuli tunnetuksi Idolsin 8. tuotantokaudella herkillä tulkinnoillaan ja koskettavilla tarinoillaan. Hänellä on yksi julkaistu kappale ”Pidin musta kii”, joka tehtiin Idolsin yhteydessä. Hän esitti kappaleen ensimmäistä kertaa Idols-finaalissa sijoittuen toiseksi voittaja Anniina Timosen jälkeen.


title: Françoise Nyssen

text: Françoise Nyssen (s. 9. heinäkuuta 1951 Etterbeek, Bryssel, Belgia) on ranskanbelgialainen kustantaja ja poliitikko ja Actes Sudin aiempi johtaja. Hän on ollut Audrey Azoulayn jälkeen 17. toukokuuta 2017 lähtien Ranskan kulttuuriministeri.


title: Françoise Nyssen

text: Nyssen vietti lapsuutensa Belgiassa ja opiskeli siellä myös yliopistossa. Hän on suorittanut maisterintutkinnon Brysselissä Institut supérieur d’urbanisme et de rénovation urbainessa ja työskenteli alkuun Pariisissa kaupunkisuunnittelijana.


title: Françoise Nyssen

text: Nyssen aloitti 1987 isänsä Hubert Nyssenin perustaman Arlesissa sijaitsevan Actes Sud -kustantamon osakkaana ja johtajana. Françoise Nyssen perusti miehensä kanssa 2014 koulun Domaine du possible, jossa käytetään Steiner-Waldorfin pedagogisia menetelmiä. Koulu sijaitsee maatilalla muutama kilometri Arlesin keskustasta, ja syyskuussa 2016 sinne ilmoittautui satakunta 3–16-vuotiasta oppilasta.


title: Françoise Nyssen

text: Nyssen pyrkii kulttuuriministerinä edistämään naisten määrää Ranskan kulttuuritehtävissä. Esimerkiksi kapellimestareista vain kolme prosenttia on naisia. Uhkana on muuten, että esimerkiksi festivaalien saamaa tukea vähennetään. Hänen hallinnonalallaan on ministeriö panostanut eron kaventamiseen 500 000 euroa.


title: San-Pédro

text: San-Pédro on kunta ja departementti Norsunluurannikon Taboun alueella. Se sijaitsee Atlantin valtameren rannalla 355 kilometriä Abidjanista länteen. Kunnassa on 185 600 asukasta (vuonna 2014).


title: San-Pédro

text: Samannimisen joen suussa sijaitseva San-Pédro oli vuoteen 1968 saakka pieni kalastajakylä. Syväsataman rakentamisen jälkeen siitä on tullut huomattava teollisuuskeskus, jonka väestö on kasvanut nopeasti. Abidjanin jälkeen maan toiseksi tärkeimmän sataman kautta viedään varsinkin kahvia, kaakaota, kumia ja jalostettua puutavaraa. Nimbavuoren rautamalmiesiintymiltä suunnitellaan rautatietä.


title: San-Pédro

text: Matkailijoita houkuttelevat kalastus, hiekkarannat ja kaupungin yöelämä. San-Pédron luoteispuolella sijaitsee Taïn kansallispuisto, joka tunnetaan yhtenä viimeisistä kääpiövirtahepojen elinympäristöistä.


Tietoja epäonnistumisista ja päättämättömyyksistä, tai Väkivaltaa ja vääriä lääkkeitä on Lyijykomppanian viides studioalbumi, joka julkaistiin 13. heinäkuuta 2018.


title: Tietoja epäonnistumisista ja päättämättömyyksistä, tai Väkivaltaa ja vääriä lääkkeitä

text: Levy on yhtyeen ensimmäinen sitten vuonna 2010 julkaistun "Sota, nälkä, rutto, kuolema" -albumin. Kokoonpanon ainoa alkuperäisjäsen on rumpali Esa Moilanen.


title: Louise André

text: Louise André (syntymänimeltään Jeanne Baril; 26. helmikuuta 1913 St-Tite – ?) oli kanadalainen sopraano ja pedagogi. Häntä opettivat Alfred Lamoureux, Rodolphe Plamondon ja Claude Champagne. Hän sai musiikin tohtorin arvon Montrealin yliopistosta vuonna 1957. Hänen väitöskirjansa oli "L'éducation de l'artiste chanteur". Hän opiskeli myös Italiassa Roberto Lupin johdolla. Myöhemmin hänen omia oppilaitaan olivat muiden muassa Claire Grenon-Masella, Christine Harvey, Marie Laferrière, Nicole Lorange, Gloria Richard, Roland Richard ja Sylvia Saurette. Hän toimi vuosina 1984–1987 Québecin musiikkiakatemian johdossa. Hänelle myönnettiin Kanadan musiikkineuvoston mitali vuonna 1985 ja Calixa-Lavalléen musiikkipalkinto vuonna 1991.


title: Route nationale 33

text: Route nationale 33 eli RN33 on valtatie Malissa. Se johtaa Ségousta Nionon, Niafunkén, Dirén ja Goundamin kautta Timbuktuun sekä edelleen Bouremiin. Tien pituus on noin tuhat kilometriä.


title: Route nationale 33

text: Timbuktun alue on kärsinyt pitkään huonoista tai lähes olemattomista tieyhteyksistä, joita on osan vuodesta korvannut Comanavin jokiliikenne. Nionon pohjoispuolella sijaitsevan Goma Couran ja Niafunkén välinen ”Sahelin tie” oli aikaisemmin vain joukko maastoon tehtyjä reittejä, jotka muuttuivat sateiden ja Nigerjoen tulvien aikaan kulkukelvottomiksi. Tonkan ja Timbuktun välillä kulki asfaltoimaton soratie. Lyhyempi RN39 eli ”Toivon tie” johtaa Douentzasta Nigerin ylittävälle lautalle, mutta sekin on vaikeasti liikennöitävissä.


title: Route nationale 33

text: Goma Couran ja Timbuktun välisen 484 kilometrin pituisen tieosuuden rakentaminen ja päällystäminen alkoi Euroopan unionin rahoituksella vuonna 2010. Sen vaihtoehtona olleen ”Toivon tien” uudistaminen olisi tullut kilometriä kohden kalliimmaksi muun muassa Nigerjoen ylittävän kahden kilometrin pituisen sillan rakentamisen takia. Tärkeän maatalousalueen läpi kulkevan ”Sahelin tien” taloudellinen hyöty arvioitiin suuremmaksi.


title: Route nationale 33

text: Vuoden 2012 sisällissodan keskeyttämää tiehanketta jatkettiin alkuvuodesta 2014. Portugalilaisen Zagopen ja ranskalaisen Sogea-Satomin suorittaman rakennustyön odotetaan valmistuvan vuoden 2018 loppuun mennessä. Niafunkésta Timbuktuun johtava osuus sekä Goundamin ja Dirén välinen sivuhaara otettiin alustavasti käyttöön tammikuussa 2017. Hanke tulee maksamaan yhteensä 197 miljoonaa euroa.


title: NDA – Salassapitosopimus

text: NDA – Salassapitosopimus on Anders Engströmin ohjaama kolmiosainen Ylen Kotikatsomossa esitetty minisarja vuodelta 2005. Engström on myös käsikirjoittanut sarjan yhdessä ruotsalaisen palkitun käsikirjoittajan Thomas Borgströmin kanssa. Matkapuhelinbisneksestä kertovan jännityssarjan pääosissa näyttelevät Saija Lentonen, Ilkka Heiskanen, Kai Vaine ja Miina Turunen. Sarja toteutettiin suomalais-ruotsalaisena yhteistyönä, päärahoittajina Yleisradio ja Sveriges Television. Se on julkaistu vuonna 2006 myös DVD:nä.


title: NDA – Salassapitosopimus

text: Nuori toimittaja Satu (Saija Lentonen) siirtyy paremmin palkattuun lehdistösihteerin tehtävään suuren matkapuhelinvalmistajan Makela Mobilen palvelukseen ja allekirjoittaa salassapitosopimuksen yritykseen liittyvistä asioista. Yrityksen uutuusmallin väitetään aiheuttavan vakavia säteilyriskejä, ja pian muuan toimittaja, entinen työtoveri, katoaa salaperäisissä olosuhteissa asiaan liittyen. Satu alkaa selvittää tapausta, mutta huomaa miten tiukasti salassapitosopimus rajoittaa hänen tekemisiään yhä vaarallisemmaksi käyvässä tilanteessa.


title: NDA – Salassapitosopimus

text: Sarjan toisena käsikirjoittajana oli ohjaaja Engströmin rinnalla ruotsalainen Emmy-, Prix Italia- ja Prix Europa -palkittu Thomas Borgström.


title: NDA – Salassapitosopimus

text: Sarja kuvattiin Vaasassa ja Pietarsaaressa. Monet kuvista näyttävät uutta Raippaluodon siltaa, ja toimittajanaisen asuinpaikkana on Vaskiluodon rautatieaseman vanha asemapäällikön puutalo. Sisäkuvauksia tehtiin muun muassa Vaasan entisessä Suomen Pankin talossa ja Åbo Akademin tiloihin lavastetussa studiossa.


title: NDA – Salassapitosopimus

text: Ylen ja SVT:n lisäksi sarja näytettiin tuoreeltaan Norjan televisiossa ja myytiin elokuvaversiona kymmeneen muuhun Euroopan maahan.


title: NDA – Salassapitosopimus

text: "Helsingin Sanomien" Heikki Hellman sanoi ensiesityksen alla sarjaa lähtökohdiltaan mahdolliseksi mutta vauhdikkuudessaan yliviritetyksi. Erityisesti häntä ärsytti ruotsiksi kirjoitetun dialogin kankea suomennos: toimittajat eivät puhu artikkeleista vaan jutuista eivätkä lähde drinkille vaan paukuille. Saman lehden Leena Virtanen kirjoitti sarjan uusintaesityksen yhteydessä vuonna 2013 sarjan aiheen olleen luultavasti vanhentunut jo ensiesityksen aikaan 2005 ja alkavan olla jo naurettavan vanhentunut. Myös käsikirjoitusta hän piti huvittavan epäuskottavana paperisten muistioiden huoltoasemalle unohtamisineen ja metsästyksineen. Saija Lentosen pääroolia lukuun ottamatta henkilöhahmotkin ovat Virtasesta ”puistattavan kliseisiä”. Kuvauskaupungin Vaasan päälehti "Pohjalainen" oli sarjalle tuoreeltaan hieman suopeampi. Johanna Kohtakankaan mukaan Jan-Olof Svarvarin sähäkät leikkaukset ja Pini Hellstedtin tyylikäs kuvaus tehostavat draaman kerronnallista jännitettä, joskin kerronta muistuttaa paikoin yhdysvaltalaissarjan "Kova laki" ”perustykitystä” ja jotkut tapahtumat ovat ennalta arvattavissa.


title: Tanskan prinssi Knud

text: Knud ("Knud Christian Frederik Michael"; 27. heinäkuuta 1900 – 14. kesäkuuta 1976) oli Tanskan perintöprinssi, kuningas Kristian X:n ja kuningatar Alexandrinen toinen lapsi. Hän oli kuningas Fredrik IX:n nuorempi veli.


title: Tanskan prinssi Knud

text: Knud meni vuonna 1933 naimisiin serkkunsa, Tanskan prinsessa Caroline Mathilden (1912–1995) kanssa. Heidän isänsä olivat veljeksiä.


title: Tanskan prinssi Knud

text: Lapset:Isänsä kuoltua vuonna 1947 prinssi Knud oli kruununperimysjärjestyksessä toisena heti veljensä jälkeen, ja sai arvon "arveprins" (perintöprinssi). Tämä johtui siitä, että Tanskan kruununperimys oli agnaattinen ja kuningas Frederik IX:llä oli pelkästään tyttäriä.


title: Tanskan prinssi Knud

text: Kruununperimyslakia muutettiin vuonna 1953, ja Tanska siirtyi takautuvasti agnaattisesta perimyksestä kognaattiseen perimykseen. Fredrik IX:n vanhimmasta tyttärestä, silloin kolmetoistavuotiaasta Margareetasta, tuli kruununprinsessa. Knud kuitenkin säilytti perintöprinssin arvon.


title: Child’s Play (elokuvasarja)

text: Child’s Play on yhdysvaltalainen kauhu-/slasherelokuvasarja, jonka päähahmo on tappajanukke Chucky.


title: Äänesi mä kuulen

text: Äänesi mä kuulen ("La riva bianca, la riva nera") on Eros Sciorillin säveltämä ja Alberto Testan sanoittama italialainen sodanvastainen laulu. Suomenkieliset sanat siihen on tehnyt Heikki Harma, ja se tunnetaan Katri Helenan levytyksenä vuodelta 1971. Laulun sanat alkavat ”Käännyn puoleenne, kapteeni, kuunnelkaa”. Levy pysyi Suomen singlelistalla useita kuukausia. Samana vuonna sen oli levyttänyt italiaksi Iva Zanicchi, ja levytys teki sävelmän tunnetuksi myös Italian ulkopuolella.


title: Äänesi mä kuulen

text: Laulun alkuperäisessä tekstissä kapteeni on haavoittunut rintamalla ja menettänyt näkönsä. Häntä tulee auttamaan sotilas, mutta hän ei aluksi näe tämän olevan vihollisen univormussa. Saukki suomensi kappaleen kuvaamaan tätä samaa asetelmaa nimellä ”Valkea ranta, musta ranta”. Sitä ei ilmeisesti ole levytetty, mutta sen esitti 15. tammikuuta 1972 television "Sinbad"-ohjelmassa Marion Rung.


title: Ohjelmatiedosto

text: Ohjelmatiedosto on suorittamiskelpoinen binääritiedosto. Ohjelmatiedosto sisältää konekielisen tietokoneohjelman, jonka käyttöjärjestelmä suorittaa tietokoneen suorittimella.


title: Ohjelmatiedosto

text: Tiedoston tekee kääntäjä ohjelmointikielisestä lähdekooditiedostosta kääntämällä ja linkkeriohjelman yhdistäessä objektitiedostot.


title: Route nationale 39

text: Route nationale 39 eli RN39 on valtatie Malissa. Se johtaa RN16-valtatieltä Douentzasta Bambara Maoudén kautta Timbuktuun. Nigerjoki ylitetään lautalla. Tien pituus on 219 kilometriä.


title: Route nationale 39

text: Malin armeijan vuonna 2003 rakentaman ”parannetun reitin” () nimenä on ”Toivon tie” ("Route de l’espoir"). Huonon kuntonsa ja vaarallisuutensa takia se on jo kauan tunnettu ”Epätoivon tienä”. Alle 200 kilometrin osuus Douentzasta Koriomén lautalle vaatii vähintään viiden tai kuuden tunnin ajoajan ja koko matka kestää yleensä kahdeksasta kahteentoista tuntia. Kuljetusyhtiöt ovat jättäneet reitin yksityisyrittäjille ja maastoautojen on usein helpompi ajaa suoraan hiekkaerämaata pitkin.


title: Route nationale 39

text: Vuoden 2018 loppuun mennessä Timbuktuun on määrä valmistua uusi päällystetty valtatie 33 Ségousta. Suunnitteilla on myös RN39:n kunnostaminen. Bandiagaran ja Douentzan väliseen jo ennestään uudistettuun paikallistiehen liittyvän RN39:n etuna olisi yhtenäisen matkailureitin luominen Moptin, Dogonimaan ja Timbuktun välille.


title: Kirkonkulman koulu (Hämeenlinna)

text: Kirkonkulman koulu (kutsumanimeltään "Kirkkis") on Hämeenlinnan Käikälän kaupunginosassa toimiva 1.-6. luokkien alakoulu. Kouluun liittyy esiopetusta ja luokka-asteiden 1-2 alkuopetusta tarjoava Tarvamäen yksikkö (Versotie 1), joka on yhteistyössä Tarvasmäen päiväkodin kanssa. Vuonna 2017 koulua kävi 335 oppilasta.


title: Kirkonkulman koulu (Hämeenlinna)

text: Koulun rehtorina toimii Teea Rotko ja vararehtori Satu Stoltzenberg.


title: Jukolan koulu

text: Jukolan koulu on Hämeenlinnan Voutilan kaupunginosassa, Jukolan alueella Ahvenistonharjun juurella, toimiva 1.-6. luokkien alakoulu. Vuonna 2017 koulua kävi 226 oppilasta.


title: Jukolan koulu

text: Koulun rehtorina toimii Susanna Lamminpää.


title: Luolajan koulu

text: Luolajan koulu on Hämeenlinnan Luolajan kaupunginosassa toimiva 1.-6. luokkien alakoulu. Lukuvuonna 2018-2019 koulussa on noin 140 oppilasta.


title: Luolajan koulu

text: Koulussa toimii myös Luolajan koulun esiopetus. Esiopetuksessa paino on myös ulkoilulla luonnossa. Eskareilla on kota koulun puutarhassa. Koulun lähellä oleva metsä mahdollistaa monipuolista liikuntaa.


title: Luolajan koulu

text: Koulun rehtorina toimii Ismo Aho.


title: Luolajan koulu

text: Luolajan koulu aiotaan peruskorjata lähivuosina 3,3 miljoonalla eurolla.


title: Luolajan koulu

text:
Luolajan koulu perustettiin vuonna 1920. Koulun nimi oli alunperin Luolajan kansakoulu. Ensimmäinen toimipiste oli Voutilan sotilasvirkatalo, jossa koulu oli vuokralla koulurakennuksen rakennustöiden ajan.
Luolajan koulun ensimmäinen opettaja oli Lauri Salomaa.


title: Luolajan koulu

text:
Omalle rakennukselle ostettiin tontti Tiitus Seppälältä ja rakennuksen urakoitsina toimi Arvi Lampinen.
Vuoden 1924 syksyllä otettiin käyttöön ensimmäinen oma koulurakennus, joka on edelleen koululla opetuskäytössä.
Rakennusta kutsutaan puukouluksi.
Puukoulussa sijaitsevat tekstiilityön ja kielten luokat, iltapäiväkerho, terveydenhoitaja ja luokkatiloja.


title: Luolajan koulu

text:
Tilan puutteen ja kasvaneen oppilasmäärän johdosta koululle alettiin rakentamaan vuonna 1950 lisärakennusta Jaakko Ilveskosken piirustusten mukaan. Lisärakennus otettiin käyttöön vuonna 1952.
Lisärakennus sai nimekseen kivikoulu.
Kivikoulussa sijaitsevat koulun liikuntasali, ruokala, opettajainhuone, teknisen työn luokka, eskari ja luokkatiloja.


title: Luolajan koulu

text: Koulurakennuksia on muokattu ja remontoitu vastaamaan nykyajan vaatimuksia.


title: Luolajan koulu

text: Koulun pihassa sijaitsee myös vuonna 1955 tehty urheilukenttä ja vuonna 2007 saatu ministadion, sekä muita välituntivälineitä.


title: Luolajan koulu

text: Puukoulu toimi perimätiedon mukaan suomalaisten sotilassairaalakäytössä toisen maailmansodan aikana.


title: Luolajan koulu

text: Koulun nimi vaihtui Luolajan kouluksi kansakoulujen muututtua peruskouluiksi.


title: Luolajan koulu

text: Hämeenlinnan kaupunki yritti lakkauttaa Luolajan koulua, Ortelan koulua ja Myllymäen koulua vuosien 2013-2014 aikana. Tavoitteena oli liittää pienet koulut suurempiin. Luolajan koulusta olisi tullut osa Nummen yhtenäiskoulua. Hanke epäonnistui vastustuksen vuoksi ja Luolajan koulu, sekä muut säilyivät.


title: Adamastor (1896)

text: Adamastor oli Portugalin laivaston vuonna 1896 vesillelaskettu suojaamaton risteilijä.


title: Adamastor (1896)

text: Alus tilattiin Italiasta Livornosta Cantiere navale fratelli Orlandolta. Alus laskettiin vesille 12. heinäkuuta 1896.


title: Adamastor (1896)

text: Alus tulitti kolmipäiväisen Lissabonin kapinan aikana lokakuussa 1910 risteilijöiden "Dom Carlos I" ja "São Rafaelin" kanssa Lissabonissa olleita kuningasmielisiä joukkoja. "Adamastor" tuki merijalkaväen varuskunnan valtausta. Portugalin ensimmäinen tasavalta julistettiin 5. lokakuuta kuninkaan paettua maasta.


title: Adamastor (1896)

text: Alus myytiin 1933.


title: Vuorentaan koulu

text: Vuorentaan koulu on Hämeenlinnan Vuorentaan kaupunginosassa toimiva 1.-6. luokkien alakoulu. Vuonna 2017 koulua kävi 128 oppilasta.


title: Alvettulan koulu

text: Alvettulan koulu on pieni Hämeenlinnan Hauhon pitäjän Alvettulan kylässä sijaitseva 1.-6. luokkien alakoulu. Lisäksi koulu vastaa osaltaan esiopetuksesta läheisen Alvettulan päiväkodin esikoululaisille. Vuonna 2017 tässä kolmen opettajan ja vierailevien kieltenopettajien kyläkoulussa oli 48 oppilasta.


title: Alvettulan koulu

text: Koulun rehtorina toimii Jukka Isotalo.


title: Alvettulan koulu

text: Vuonna 1887 valmistunut puinen koulurakennus nähdään esimerkiksi Niskavuoren naiset -elokuvan joidenkin kohtausten ympäristönä.


title: Eteläisten koulu

text: Eteläisten koulu on Hämeenlinnan Hauhon pitäjän Eteläisen kylässä sijaitseva kyläkoulu, joka toimii 1.-6. luokkien alakouluna. Lukuvuoden 2017-2018 alussa yksisarjaista koulua kävi 97 oppilasta. Koulun yhteydessä (Riihipelto 15) on myös Eteläisten päiväkoti, jonka esiopetuksesta saman rakennuksen toisella puolella sijaitseva alakoulu vastaa.


title: Eteläisten koulu

text: Koulun rehtorina toimii Joonas Rokkanen.


title: Mastungin piirikunta

text: Mastungin piirikunta sijaitsee Pakistanissa Balochistanin maakunnassa. Piirikunnassa asui vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan 266 461 ihmistä. Heistä suurin osa (231 000) asui maaseudulla ja 35 000 taajama-alueella.


title: Mastungin piirikunta

text: Piirikunnassa on kolme hallinnollista keskusta:Piirikunnassa on 13 paikallishallinnosta vastuussa olevaa liittoneuvostoa (sherwania): Alizai, Hadkotša, Ghulam Parenz, Karez Noth, Mastung-1, Mastung-2, Sorgaz, Dasht, Isplinji, Kanak, Shaikh Wasil, Kardigap ja Soro.


title: Mastungin piirikunta

text: Yleisesti puhuttuja kieliä ovat piirikunnassa ovat persia ja brahvi.


title: Mastungin piirikunta

text: Mastungin piirikunnan alueella asuu paljon balutšeihin kuuluvia dehwareita, jotka puhuvat persiaa. Kardigapissa asuu balutšeihin kuuluvia sarparoita, jotka puhuvat sekä belutšia että brahvia.


title: Mastungin piirikunta

text: Vuonna 2010 Mastungin piirikunnassa oli 297 ala-astetta, 32 keskikoulua ja 18 toisen asteen oppilaitosta (high school).


title: Mastungin piirikunta

text: Vuoden 2012 selvityksen mukaan 6–16-vuotiaista oppilaista 85 % käy valtion koulua, 13 % madrasakoulua, 1 % yksityistä koulua ja 1 % muunlaista koulua. 79 % 6–16-vuotiaista lapsista käy koulua, mutta 21 % ei käy tai on jäänyt pois. 19 % opettajista ei saavu työpaikalleen. Kouluikäisten lasten äideistä 77 % ei ole käynyt peruskoulua läpi ja isistä 49 % ei ole käynyt.


title: Mastungin piirikunta

text: Lapset eivät osaa hyvin Pakistanin virallisia kieliä urdua ja englantia. Vuoden 2012 selvityksen mukaan 61 % lapsista ei osaa viidennellä luokalla lukea helppoa tekstiä urduksi ja 93 % ei osaa lukea lauseita englanniksi. 90 % ei opi viidennellä luokalla 3:lla numerolla tehtäviä jakolaskuja.


title: Mastungin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuonna 2011 yksi sairaala, 2 maaseudun terveydenhoitoasemaa, 14 perusterveydenhuoltoyksikköä, 7 sairauksia ehkäisevää ja kontrolloivaa keskusta, 2 terveyskeskusta ja 1 tuberkuloosiklinikka.


title: Mastungin piirikunta

text: Kesät ovat kuumia ja kuivia ja talvet lauhoja tai kylmiä. Mastungin piirikunnassa sataa niukasti. Mastungin laaksossa ja Dashtin laaksossa sataa talvella lunta.


title: Mastungin piirikunta

text: Talvella kylvettävistä ja keväällä korjattavista kasveista alueella viljellään eniten vehnää, ohraa, juustokuminaa, vihanneksia, rehua ja auringonkukkia. Loppukesän sadekauden aikana kylvetään ja korjataan mungopapuja, hedelmiä (manteleita, omenoita, aprikooseja, viinirypäleitä, persikoita, luumuja, päärynöitä, granaattiomenoita, kirsikoita ja pistaaseita), sipulia, perunaa, muita vihanneksia, meloneita, chilejä, rehua, korianteria ja valkosipulia.


title: Mastungin piirikunta

text: 20 kilometrin päässä Quettasta sijaitsee vuonna 1980 perustettu Hazarganji-Chiltanin kansallispuisto, joka on 1315 neliökilometriä suuri. Kansallispuisto perustettiin kierteissarvikauriiden suojelualueeksi. Siellä elää myös kerttuja, korppikotkia ja kotkia. Kansallispuiston yhteydessä on museo ja majatalo. Puisto sijaitsee vuoristossa, jossa kasvaa katajia, pistaaseja, mantelipuita ja saarnia.


title: Mastungin piirikunta

text: Ennen vuotta 1991 Mastungin piirikunta oli osa Kalatin piirikuntaa. Se erotettiin Kalatista 1991 hallinnollisista syistä omaksi piirikunnakseen.


title: Mastungin piirikunta

text: Vuonna 1981 Mastungin piirikunnan alueella asui 132 044 ihmistä. Vuoteen 1998 mennessä väkiluku oli noussut 164 645 ihmiseen. Väestötiheys oli 27.9 asukasta /km² . 28 % väestöstä oli lukutaitoisia. 84 % naisista ja 62 % miehistä oli lukutaidottomia. 20 447:stä kotitaloudesta 73 %:lla oli sähköt, 24 %:lla vesiputkisto ja 13 %:lla kaasua ruoanlaittoa varten.


title: Jaakko Laaksovirta

text: Jaakko Thure Laaksovirta (24. heinäkuuta 1901 Säkkijärvi – 3. heinäkuuta 1955) oli suomalainen arkkitehti jonka suunnitteli useita funktionalismia edustaneita rakennuksia Poriin.


title: Jaakko Laaksovirta

text: Laaksovirta valmistui diplomiarkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1928. Hän toimi Tampereen kaupungin rakennustoimiston arkkitehtinä vuosina 1929–1937 ja sen jälkeen Porin kaupunginarkkitehtinä.


title: Rengon koulu

text: Rengon koulu on Hämeenlinnan Rengon pitäjässä toimiva 1.-6. luokkien alakoulu. Vuonna 2017 koulua kävi 144 oppilasta.


title: Rengon koulu

text: Koulun rehtorina toimii Marianne Penttilä.


title: Rengon koulu

text: Koulun naapurina sijaitsee Rengon päiväkoti.


title: Juan Antonio Muro

text: Juan Antonio Muro (s. 1945 Sabadell, Espanja) on espanjalaissyntyinen Suomessa asuva klassinen kitaristi, kitarapedagogi, taidemusiikin säveltäjä ja taidemaalari. Muro on toiminut kitaransoiton lehtorina Helsingin konservatoriossa vuodesta 1972. Hän on Suomalaisen kitaratrion jäsen yhdessä Kari Äikäksen ja Ilmari Hytösen kanssa.


title: Juan Antonio Muro

text: Muro opiskeli 1963–1972 Barcelonan musiikkiakatemiassa Jose Luis Lopáteguin johdolla ja myöhemmin myös Narciso Yepesin oppilaana. Suomessa hän opiskeli säveltämistä Sibelius-Akatemiassa Einojuhani Rautavaaran johdolla 1972–1973.


title: Juan Antonio Muro

text: Säveltäjänä Juan Antonio Muro on keskittynyt soolo- ja kamarimusiikkiteosiin kitaralle ja kitarayhtyeelle. Hänet tunnetaan erityisesti kitaran harjoituskappaleistaan, joiden kokoelma "Basic Pieces for Beginners" on käytössä monessa maassa. Hän on myös levyttänyt sävellyksiään.


title: Juan Antonio Muro

text: Muro opiskeli kuvataidetta Helsingin Vapaassa taidekoulussa 1989–1992. Hän on 1990-luvun taitteesta saakka pitänyt parikymmentä yksityisnäyttelyä enimmäkseen Helsingissä mutta myös Espoossa ja Barcelonassa, sekä osallistunut noin 30 ryhmänäyttelyyn. Hänen teoksiaan on noin kymmenessä kokoelmassa Suomessa ja Ruotsissa.


title: Teijo Lindström

text: Teijo Lindström (s. 1978 Järvenpää) on suomalainen laulaja, joka kruunattiin tangokuninkaaksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla 2017. Lindströmin tangoja sisältävä esikoisalbumi "Tangokuningas 2017 – Teijo Lindström" julkaistiin vuonna 2017. Hänen toinen albuminsa "Oon rakkautta saanut" ilmestyi elokuussa 2018. Royal Sound -yhtyeen kanssa esiintyvä Lindström laulanut konserteissaan esimerkiksi Henry Theelin kappaleita.


title: Teijo Lindström

text: Lindström johtaa myös järvenpääläistä showkuoro Buffoa.


title: Aino Niemi

text: Aino Niemi (s. 7. helmikuuta 1999) on suomalainen laulaja. Hänet valittiin Tangokuningattareksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla 2017.


title: Aino Niemi

text: "Tangokuningatar 2017" (2017)


title: Aino Niemi

text: ”Valoa ikkunassa” (2017)


title: Jarno Kokko

text: Jarno Kokko (s. 18. maaliskuuta 1981 Tyrnävä) on suomalainen laulaja, joka kruunattiin tangokuninkaaksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla 2018. Hän julkaisi yhdessä tangokuningatar Saana Sassalin kanssa albumin "Tangokuninkaalliset 2018 Saana Sassali & Jarno Kokko" lokakuussa 2018. Kokko on opiskellut musiikkia Sibelius-Akatemiassa ja Oulun konservatoriossa.


title: Saana Sassali

text: Saana Sassali (s. 3. lokakuuta 1988 Sodankylä) on suomalainen laulaja, joka valittiin tangokuningattareksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla 2018. Sassalin ja samana vuonna tangokuninkaaksi kruunatun Jarno Kokon esikoisalbumi "Tangokuninkaalliset 2018 Saana Sassali & Jarno Kokko" ilmestyi lokakuussa 2018.


title: Saana Sassali

text: Sassalin isoveli on Tenavatähti-kilpailuun osallistunut Matias Sassali.


title: Galleria (kauppakeskus Espoossa)

text: Galleria on kauppakeskus Espoon Leppävaarassa. Se sijaitsee Turuntien pohjoispuolella Pohjois-Leppävaarassa. Alakerroksessa on muun muassa marketti, kahvila ja ravintola, toisessa kerroksessa hyvinvointipalveluja tarjoavia yrityksiä, suurimpina kuntosali ja tanssikeskus.


title: Galleria (kauppakeskus Espoossa)

text: Kauppakeskus valmistui 1985, ja se on uudistettu 2011–2012. Sen edessä oleva Läkkitori uudistettiin 2013-2015. Tori oli valmistumisensa jälkeen vähitellen menettänyt torimaisen luonteensa, kun kaupanteko väheni. Se muuttui levottomaksi, ja pinta alkoi kupruilla.


title: Galleria (kauppakeskus Espoossa)

text: Arkkitehti Kalevi Ruokosuon suunnittelema koristeellinen rakennus 40-metrisine valaistuine mastoineen kohtasi ensin vastustusta Espoon julkisivulautakunnassa. Alun perin kauppiaiden yhdessä omistamaksi kauppiastavarataloksi suunnitellun rakennuksen sisällä liikkeet sijaitsivat vieri vieressä ilman väliseiniä kuin tavaratalon osastot. Ensimmäisen kerroksen alkuperäisiä käyttäjiä olivat muun muassa tuhannen neliömetrin ruokakauppa, ravintola, konditoria, viherkasvimyymälä ja kaksi pankkikonttoria. Toisessa kerroksessa oli erikoistavaraliikkeitä. Sisustuksessa käytettiin viherkasveja ja suihkulähteitä.


title: Galleria (kauppakeskus Espoossa)

text: Paikalla oli aikoinaan ensimmäisen maailmansodan linnoitustöiden aikaan 1915–1917 venäläisten hevoshaka, toisen maailmansodan aikana viljelypalstoja ja myöhemmin urheilukenttä. Terveysaseman seinässä on muistolaatta kertomassa paikan historiasta ennen rakentamista.


title: Tuuloksen koulu

text: Tuuloksen koulu on Hämeenlinnan Tuuloksen pitäjässä toimiva 1.-6. luokkien alakoulu. Vuonna 2017 tätä koulua kävi 90 oppilasta.


title: Tuuloksen koulu

text: Koulun rehtorina toimii Antti Lamminpää.


title: Tuuloksen koulu

text: Nykyinen koulurakennus on vuodelta 2006. Paikalla on aiemmin sijainnut vuonna 1869 aloittanut Syrjäntaan koulu.


title: Un été inoubliable

text: Un été inoubliable (; ) on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut Lucian Pintilien käsikirjoittama ja ohjaama ranskalais-romanialainen draamaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Kristin Scott Thomas ja Claudiu Bleonț. Se perustuu Petru Dumitriun romaanin "Cronică de familie" (1955–1957) lukuun "Salata". Maailmanensi-iltansa elokuva sai vuoden 1994 Cannesin elokuvajuhlilla, missä se kilpaili pääsarjassa parhaan elokuvan Kultaisesta palmusta.


title: Un été inoubliable

text: Elokuva sijoittuu vuoden 1925 Romaniaan. Kun unkarilaissyntyinen aristokraatti Marie-Thérèse Von Debretsy Dumitriu (Kristin Scott Thomas) torjuu aviomiehensä, Romanian maavoimien kapteeni Petre Dumitriun (Claudiu Bleonț), korkea-arvoisen komentajan kenraali Ipsilantin (Marcel Iureș) lähentely-yritykset, Dumitriut saavat sen seurauksena siirron etuvartioon vaaralliselle Romanian ja Bulgarian rajalle Dobrudžaan, missä sekä heidän suhdettaan että ihmisyyttä testataan armottomasti.


title: Un été inoubliable

text: Elokuva sai teatteriensi-iltansa Ranskassa 15. kesäkuuta 1994, Yhdysvalloissa 11. marraskuuta 1994 ja Romaniassa 21. huhtikuuta 1995. Sen Yhdysvaltain ensi-ilta oli ollut syyskuussa 1994 Telluriden elokuvajuhlilla, missä se oli saanut erinomaisen vastaanoton. Sen teatterilevittäjinä olivat MKL Distribution Ranskassa, MK2 Productions Yhdysvalloissa ja Filmex Romaniassa. Elokuva oli Ranskassa vuoden 1994 146. katsotuin elokuva saatuaan 97 584 katsojaa. Se sai Romaniassa 1 148 katsojaa ja tuotti Yhdysvalloissa 65 352 dollarin lipputulot.


title: Un été inoubliable

text: Vuonna 1994 Pintilie kertoi suunnittelevansa elokuvalle jatko-osaa, jonka tekemisen hän aloittaisi kahden vuoden sisällä. Jatko-osaa ei kuitenkaan koskaan toteutettu.


title: J. A. F. Sariola

text: Johan Adolf Fredrik ”Jaffu” Sariola (vuoteen 1918 Grönroos; 4. marraskuuta 1886 Helsinki – 23. huhtikuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen tivolinjohtaja, elokuvanäytösten järjestäjä ja elokuvateatterien omistaja. Hän kuului Sariolan sirkus- ja tivolisukuun ja johti Sariolan tivolia.


title: J. A. F. Sariola

text: Sariolan isä J. A. W. Grönroos oli aloittanut tivolitoiminnaan Keravalla jo vuonna 1888. Sariolasta tuli isänsä perustaman Suomen Tivolin johtaja kun hänen isänsä pidätettiin vuonna 1905 syytettynä venäläisvastaisesta toiminnasta. Hän piti elokuvanäytöksiä ja perusti myös kiinteitä elokuvateattereita. Hänellä oli parhaimmillaan yli kymmenen elokuvateatteria joista parhaiten menestyivät Terijoella sijainneet teatterit. Sariola muutti itsekin Terijoelle 1911 ja asui siellä kymmenen vuoden ajan. Sota-aika teki kuitenkin lopun Terijoen teattereiden toiminnasta ja Sariola luopui elokuvateattereista 1920-luvulla niin että viimeinen suljettiin 1928. Hän keskittyi tästä lähtien tivolitoimintaan.


title: J. A. F. Sariola

text: Vuonna 1921 Sariola osti Keravalla sijainneen Sariolanmäen alueen josta tuli suvun sirkus- ja tivolitoiminnan keskuspaikka ja Sariolan perheen koti. Vuonna 1930 Sariolan tivoli oli kasvanut niin suureksi että se jaettiin kahteen erikseen Suomea kiertävään osastoon. Enimmillään 1930-luvulla oli neljä erillistä Sariolan tivolia yhtäaikaa toiminnassa, ne olivat kuitenkin kaikki Sariolan johdon alaisia. Sariola oli vuosina 1929-1933 yhteistyössä Kenraali Mannerheimin lastensuojeluliiton kanssa.


title: J. A. F. Sariola

text: Jatkosodan aikana 1942–1944 toimi Itä-Karjalassa, Karhumäen kaupungissa lomavuorossa olleille sotilaille tarkoitettu Suomen Tivolin Karhumäen osasto eli Karhumäen Tivoli jota johtivat J. A. F. Sariola sekä hänen poikansa luutnantti Unto Sariola.


title: J. A. F. Sariola

text: Sodan jälkeen Sariola laajensi tivolitoimintaa myös sirkusesitysten puolelle ja Sirkus Sariola aloitti toimintansa 1949. Sariolanmäen alue jouduttiin kuitenkin myymään talousvaikeuksien takia vuonna 1953 ja alueella olleet rakennukset purettiin sen jälkeen. Sarioalan tivolit kiersivät Suomea erillisinä osastoina joita johtivat Sariolan pojat Toivo, Unto ja Matti sekä tytär Sinikka Sariola. Vuodesta 1958 alkaen tivolit toimivat itsenäisinä yrityksinä nimillä "Tivoli Toivo Sariola", "Tivoli Unto Sariola" ja "Tivoli Matti Sariola". Nykyinen Suomen Tivoli jatkaa Tivoli Unto Sariolan toimintaa ja Tivoli Sariola jatkaa Tivoli Matti Sariolan toimintaa. Toivo Sariolan tivoli lopetti toimintansa 1968 mutta toiminta jatkui vielä jonkin aikaa Sirkus Sariolan nimellä.


title: J. A. F. Sariola

text: J. A. F. Sariola kuoli liikenneonnettomuudessa vuonna 1967.


title: Mastung

text: Mastung on Pakistanissa, Balochistanin maakunnassa, Mastungin piirikunnassa sijaitseva kaupunki. Kaupungissa asuu 29 000 ihmistä.


title: Mastung

text: Kaupungissa puhutaan useita kieliä, muun muassa bhahvia, persiaa (hazaran ja dehwarin murretta), panžabia (hindkon & saraikin murretta), paštua, belutšia, sindhiä (hindkon ja fraktin murretta) sekä urdua.


title: Mastung

text: KeskikoulutToisen asteen oppilaitokset


title: Lammin lukio

text: Lammin lukio on Hämeenlinnan Lammin pitäjän kirkonkylällä toimiva lukio. Tammikuussa 2017 siellä opiskeli yhteensä 102 lukiolaista. Opetushenkilökuntaa on Hakkalan koulun kanssa yhteensä noin 40.


title: Lammin lukio

text: Rehtori on Esa Kähkönen, joka johtaa myös samassa koulurakennuksessa toimivaa Hakkalan koulua. Lukion toiminnasta vastaa usean kunnan yhteinen Koulutuskuntayhtymä Tavastia.


title: Tommi Parkkonen

text: Tommi Parkkonen (s. 1970) on Iltalehden politiikan toimittaja. Tunnettu myös monien muiden medioiden vierailevana kommentaattorina.


title: Visa Immonen

text: Visa Immonen (s. 19. tammikuuta 1977 Parainen) on arkeologian professori (alkaen 2018) Turun yliopistossa. Immosen tieteellisen työn pääalueet ovat keskiajan arkeologia, arkeologian oppihistoria, esinetutkimus sekä kulttuuriperinnön tutkimus.


title: Visa Immonen

text: Immonen kirjoitti ylioppilaaksi 1995. Hän valmistui filosofian maisteriksi 2001 Turun yliopistosta. Hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 2010 Turun yliopistossa. Immonen on ollut arkeologian dosentti Turun yliopistossa vuodesta 2011.


title: Visa Immonen

text: Immonen on työskennellyt vierailevana tutkijana Villa Karossa (2010), Stanfordin yliopistossa (2010–2011), Readingin yliopistossa (2012) sekä Bard Graduate Centerissä (2018). Immonen toimi tutkijana Helsingin yliopiston tutkijakollegiumissa vuosina 2011–2014, Turun yliopiston ihmistieteiden kollegiumissa vuonna 2015 ja Getty Research Institutessa vuosina 2015–2016. Helsingin yliopiston kulttuuriperinnön tutkimuksen apulaisprofessorina Immonen työskenteli vuosina 2016–2017.


title: Visa Immonen

text: Immonen on Suomen evankelisluterilaisen kirkon kulttuuriperinnön neuvottelukunnan jäsen vuosina 2017–2020. Hän on toiminut Suomen kirkkohistoriallisen seuran hallituksen jäsenenä vuodesta 2014, Suomen keskiajan arkeologian seuran hallituksen jäsenenä vuodesta 2006 ja ARTEFACTA-esinetutkimusverkoston tieteellisen valtuuskunnan jäsenenä vuodesta 2010.


title: Visa Immonen

text: Immonen johtaa Suomen Akatemian rahoittamaa hanketta ”Muutoksen veistäjät – Puun käyttö Koillis-Euroopassa 1100–1600” (2018–2022).


title: Visa Immonen

text: Society of Antiquaries of Londonin jäsen vuodesta 2018.


title: Visa Immonen

text: Suomen Muinaismuistoyhdistyksen työjäsen vuodesta 2017.


title: Visa Immonen

text: Kalevalaseuran jäsen vuodesta 2016.


title: Visa Immonen

text: Turun Suomalaisen Yliopistoseura ry:n väitöskirjapalkinto vuonna 2010.


title: Visa Immonen

text: Lauri Eriksson, Markus Hiekkanen & Visa Immonen 2017. Hirvenvasa ja kerjäläinen: Eläin ja ihminen Suomen muinaisesineissä. Helsinki: Nemo.


title: Visa Immonen

text: Visa Immonen & Elina Räsänen (toim.) 2017. Kauneus, arvo ja kadonnut menneisyys: Näkökulmia Klaus Holman muistokokoelmaan. (Taidehistoriallisia tutkimuksia – Konsthistoriska studier 49.) Helsinki: Taidehistorian seura.


title: Visa Immonen

text: Visa Immonen 2016. Tutkimuksen ja hallinnon ristiaallokossa – 2 / Muinaistieteellinen toimikunta 1917–1972. Helsinki: Museovirasto.


title: Visa Immonen

text: Visa Immonen 2015. Kirkkojen ja kartanoiden kätköistä. Helsinki: Maahenki.


title: Visa Immonen

text: Visa Immonen 2009. Golden Moments: Artefacts of Precious Metals as Products of Luxury Consumption in Finland c. 1200–1600. (Archaeologia Medii Aevi Finlandiae XVI.) Turku: Society for Medieval Archaeology in Finland.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text: TOS eli rintakehän yläaukeaman oireyhtymä () on monimuotoinen pinnetilaoireisto kaularangan ja kainalon välisellä alueella. Oireyhtymä on lievänä melko yleinen. Yleisimmin pinteeseen joutuu olkahermopunos, eli yläraajaa hermottava kudos, mutta joskus myös sen vierellä raajaan johtavat verisuonet.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text: TOS alkaa yleensä jo nuorella iällä ja on selvästi yleisempi naispuolisilla. Se ilmenee toisen tai molempien yläraajojen kipeytymisenä, heikkoutena, puutumisena, kiputiloina kaulalle, hartiaan tai lavan seutuun. Oireet vaihtelevat sen mukaan, kohdistuuko puristus verisuoniin, hermoihin, vai molempiin. Koska oireet voivat paikantua tiettyihin kohtiin yläraajaa, esim. ranteeseen, voidaan vaiva sekoittaa johonkin paikalliseen syyhyn, kuten tenniskyynärpäähän, rannekanavaoireyhtymään tai ahdas olkapää -oireyhtymään.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text: Suurin osa TOS-oireistopotilaista reagoi suotuisasti raajan rasituksen ja yläasentojen välttämiselle sekä TOS-fysioterapialle. Tärkeätä on hyvän ryhdin omaksuminen ja ylläpito, sekä yläaukeamaa avaavien niska- ja hartiaseudun, sekä kaulalihasten vahvistaminen ja rentouttaminen. Tarvittaessa leikkaushoidosta voi olla apua, mutta siihen turvaudutaan erittäin harvoin silloin, kun oireisto on vaikea ja johtuu rakenteellisista syistä tai fysioterapialla ei saavuteta riittäviä tuloksia.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text: Diagnostiikan haasteiden vuoksi sen tarkkaa esiintyvyyttä on vaikea tarkkaan arvioida. Oireilu alkaa yleensä 18–35-vuotiaana, mutta sitä on kuvattu myös lapsilla. Esiintyvyys pienenee yli 50-vuotiailla.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text:
Jos puristukseen jäävät hermorakenteet, niin oireina ovat puutuminen, pistely, voimattomuus tai särky kädessä.
Solisvaltimon (arteria subclavia) puristuminen aiheuttaa muun muassa raajan kipua, heikkoutta, viileyttä, kylmänarkuutta ja väsymistä.
Harvinaisempaan laskimoperäiseen (vena subclavia) TOS:än liittyvät yläraajan kohoasennossa paheneva turvotus, särky, väsyminen ja yleensä eri värisävy.
Käsien kohoasennot ja rasitus pahentavat oireita, esimerkkeinä verhojen ripustaminen tai hiusten laittaminen. Oireilu painottuu usein käden keskisormeen, nimettömään tai pikkurilliin. Käden yöllinen puutuminen on myös yleistä. Yläraajan lisäksi kipu voi tuntua sekundaaristen toiminnallisten muutosten takia kaulalla, kainalossa, rinnan alueella, niska-hartiaseudulla, lapojen välissä tai jopa päässä.
Pleksusalue kaulalla on aina hermopinneperäisessä TOS:ssä kipeä ja sen koskettelu aiheuttaa kihelmöintiä sekä kipua sormenpäihin. Jos pinne on pienen rintalihaksen alla, niin oireet saa esiin painamalla rintalihaksen kiinnityskohtaa (:wikt:insertio). Näille vaivoille on tyypillistä usein myös paikasta toiseen siirtyminen, kun olkahermopunoksen eri osat ovat vaihtelevasti puristuksissa.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text:
TOS:n etiologiset tekijät voidaan jakaa toiminnallisiin ja rakenteellisiin syihin. Se voidaan jakaa myös puristuksiin jäävän rakenteen perusteella hermostoperäiseen (neurogeeninen) ja verisuoniperäiseen (vaskulaarinen) muotoon. Lisäksi puristus voi olla yhtä aikaa molemmissa rakenteissa (neurovaskulaarinen).
Jos selvää rakenteellista syytä ei löydetä, niin sitä kutsutaan toiminnalliseksi (epäspesifinen) TOS:ksi. Siinä hermoratatutkimus eli ENMG antaa lähes aina normaalin tuloksen.
Todellisen neurogeenisen TOS:n taustalta löytyy useimmiten anatomista poikkeavuutta, kuten kaulakylkiluu tai hermokudosta painavaa sidekudosjuostetta.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text: Hermoratatutkimuksella todettava todellinen neurogeeninen ja selkeä verisuonitutkimuksilla todettava valtimo- tai laskimoperäinen TOS ovat harvinaisia. Toiminnallinen TOS on selvästi yleisin: lähes 95 prosenttia, kun taas valtimo-laskimoperäistä on alle viisi prosenttia ja todellista neurogeenistä on vähemmän kuin yksi prosentti.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text:
Ryhtivirheet ja lihasepätasapaino kiristävät kaulan ja hartioiden lihaksia, jotka sitten painaessaan ahtauttavat hermokudosta tai verisuonia hartiarenkaan alueella. Lihaskireyksiä aiheuttaa esimerkiksi pään ja hartioiden etupainotteinen asento, korostunut rintarangan kumaruus ja staattinen yläraajapainotteinen työ. Myös lantion virheasennot voivat selän lihaksien ja lihaskalvojen kautta välittää kireyksiä hartiaseudulle. Kookkaat rinnat ja ylipaino voivat altistaa TOS-oireille ahtauttamalla yläaukeamaa.
Ensimmäisen kylkiluun liikehäiriöstä johtuen siihen kiinnittyneet kylkiluunkannattajalihakset voivat olla kireät ja lyhentyneessä tilassa.Tämä aiheuttaa puristusta niiden välistä kulkeviin hermoihin, sekä ahtauttaa edelleen hermojen kulkureittiä solisluun ja ensimmäisen kylkiluun välitilassa (kostoklavikulaaritila).
Myös kireä pieni rintalihas (m. pectoralis minor) voi painaa ja siten ahtauttaa sen alta käsiin meneviä hermoja ja verisuonia.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text:
Rakenteellisiin syihin kuuluvat hankinnaiset tai synnynnäiset luu- ja pehmytosamuutokset, kuten kylkiluun epämuodostumat tai fibroottisten juosteiden aiheuttamat pinteet. Erityisesti kaulakylkiluuta on pidetty neurogeenisen TOS:n eräänä aiheuttajana, vaikka 0,5–2 %:lla väestöstä esiintyvä kaulakylkiluu ei välttämättä aiheuta TOS-oireita.
Scalenus-kolmiota saattavat rakenteellisesti ahtauttaa muun muassa kylkiluunkannattajalihasten (hypertrofia) tai poikkeava kiinnityskohta ensimmäiseen kylkiluuhun.
Verisuoniperäisiä syitä voivat olla solisvaltimon (arteria subclavia) valtimonpullistuma tai verihyytymä sekä solislaskimon (vena subclavia) ahtauma.
Muita syitä ovat esim. sidekudosjuosteet C VII -nikaman poikkihaarakkeen ja ensimmäisen kylkiluun välillä, hartiarenkaan venähdys, niskan retkahdusvamma ja solisluun tai ensimmäisen kylkiluun murtuman jälkitila tai poikkeavuus.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text: Pinteen ajatellaan sijoittuvan johonkin näistä:


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text:
TOS ei ole tarkka diagnoosi, vaan yleisnimitys erilaisille hermo- ja verisuoniperäisille (neurovaskulaarisille) puristustiloille. TOS onkin suurelta osin poissulkudiagnoosi, eli kaikki muut samankaltaisia oireita ja löydöksiä aiheuttavat vaivat on pyrittävä sulkemaan tutkimuksilla pois.
Diagnoosi perustuu potilaan kertomukseen, provokaatiotestien tuloksiin ja rintakehän yläaukeaman toiminnan arviointiin.
Diagnostiikasta 50 % perustuu anamneesiin, 30 % statukseen ja vain 20 % erilaisten koneellisten tutkimusten löydöksiin. Objektiivista koneellista diagnoosia tukevaa dokumentaatiota ei yleensä saada.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text:
TOS-potilaan kliininen tutkimus perustuu hartiakaaren toiminnallisen anatomian ymmärtämiseen. Tutkimuksessa arvioidaan erityisesti ryhtiä, niska- ja hartiaseudun liikkuvuutta, lihasheikkouksia ja lihasarkuuksia, mitkä voivat pitää yllä oireilua.
Fysiatrin, fysioterapeutin, tai näihin asioihin perehtyneen lääkärin tutkimuksissa pyritään tuomaan tyypillinen oireilu esiin. Kauankin kestäneissä tapauksissa on lähdettävä siitä, miten vaiva alkoi, mikä provosoi, mikä helpottaa? Myös on selvitettävä, miten on hoidettu ja minkälaisin tuloksin?Jos konservatiivinen hoito ei vaikuta lainkaan oireisiin, perusterveydenhuollossa otetaan kaularangan ja solisluun natiiviröntgenkuva ja keuhkokuva, sekä tarkistetaan perusverenkuva ja lasko. Natiivikuvantamisella löydetään selvät luuston epämuodostumat, mahdollinen harvinainen kaulakylkiluu ja pystytään tutkimaan selkärangan juuriaukkojen laajuus. Tarvittaessa magneettikuvausta käytetään tutkittaessa mahdollista verisuonikompressiota sekä pehmytkudospoikkeavuuksia.
ENMG on ensisijainen tutkimusmenetelmä, kun epäillään todellista neurogeenistä TOS:ä, joka on erittäin harvinainen.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text:
Tuttua oiretta pyritään provosoimaan myös niin sanotuilla TOS-testeillä, jotka kuvaavat hartiapunoksen tai solisvaltimon ja -laskimon ärsytystä tietyssä kaularangan ja yläraajojen asennoissa. Esimerkiksi kädet nostetaan sivuille vähän yli vaakatason ja hieman takaviistoon. Kyynärpäät ovat taivutettuina noin 90 asteen kulmaan ja kämmenet ovat kohti kattoa. Keuhkot vedetään täyteen ilmaa ja pumpataan nopeasti käsiä nyrkkiin ja auki. Oireenpuoleinen käsi muuttuu kylmäksi, voimattomaksi ja hervottomaksi.
Adsonin ja Roosin testit ovat paljon käytettyjä TOS-testejä. Adson on niistä epäspesifisempi, mutta kuitenkin viitteellinen.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text:
Diagnoosia tehdessä täytyy sulkea pois mahdollinen muu vakava spesifinen sairaus, kuten kaularangan hermojuurioire, diskusprolapsi, ääreishermon ärsytys tai pinne, esimerkiksi rannekanavaoireyhtymä, tai kyynärpääpinne (sulcus nervi ulnaris -oireyhtymä). Myös alueellinen mahdollinen kipuoireyhtymä (CRPS) ja olkanivelen löysyys on tutkittava.
Konservatiivinen hoito on ensisijainen ja useimmissa tapauksissa riittävä, kun muistetaan hyödyntää eri ammattiryhmien erityisosaamista. Lievää ja lyhytaikaista oireilua voi hyvin kokeilla hoitaa itsenäisesti esimerkiksi työasentoja muuttamalla.
Pitkäaikaista kädet koholla työskentelyä tulisi tauottaa, mikäli tämä tuo selkeästi oireilun esiin. Lisäksi pään ja hartioiden liiallista eteenpäin työntymistä on vältettävä. Usein esimerkiksi näyttöpäätetyötä tekevillä liikunta ja etenkin niska-hartiaseutuun kohdistuvat harrastukset voivat antaa vastapainoa staattiselle työlle.
Työssä taukoliikunta, vapaa-ajan monipuolinen liikunta ja mm. työpisteen säännöllinen vaihtaminen vähentävät oireita - varsinkin staattista keskittymistä ja käden vaaka-asentoa vaativissa töissä.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text:
Jos oireilua esiintyy öisin, nukkumisasentojen muutoksilla voi kokeilla helpottaa oireilua. Jos potilaalla on taipumusta nukkua kädet selvästi pään yläpuolella tai kyljellään käsi tyynyn tai vartalon alla, voi yölliset puutumiset johtua pelkästään huonosta nukkuma-asennosta.
Myös hengitysharjoituksilla ja erilaisilla rentoutumismenetelmillä voi saada lihaksiin rentoutta aikaan. Rentouttava hieronta voi auttaa ja uiminen on tavallisesti hyväksi.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text:
Jos oireet eivät helpota, niin hoitona käytetään tavallisesti fysioterapeuttisia keinoja. Näillä pyritään laukaisemaan kaulan lihasjännitystä ja parantamaan lihastasapainoa, sekä ryhtiä. Konservatiivisia hoitokeinoja tulisi käyttää määrätietoisesti ennen, kuin muutetaan anatomisia olosuhteita leikkauksella oireyhtymässä, jossa syyt todennäköisesti ovat toiminnallisia.
On tärkeää tiedostaa, että oireet eivät välttämättä häviä pelkästään niskan aluetta hoitamalla. Huomiota täytyy kiinnittää etupuolelle, rintalihaksiin, kaulan lihasten huoltoon sekä alaselän ja lannerangan asentoon. Seistessä tasapainoisen ryhdin painopistelinja kulkee sivulta katsottuna korvasta olkaniveleen, ja leuan etureuna on rintalastan tasolla.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text: Kuntoutukseen kuuluu kaula-hartia-niskalihasten rentouttaminen ja samalla niska-hartialihasten vahvistaminen hartioiden painumisen vähentämiseksi (erityisesti m. trapezius, m. romboideus major ja m.romboideus minor sekä m. levator scapulae), kaulalihasten, lähinnä scalenus-lihasten venyttäminen, ensimmäisen kylkiluun liikkuvuuden parantaminen mobilisoiden ja harjoitusterapioilla, sekä pienen rintalihaksen (m. pectoralis minor) venytys.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text:
Joskus kipulääkitys, (kuten parasetamoli) tai tulehduskipulääkitys (kuten ibuprofeeni) tai lihasrelaksantit voi auttaa, mikäli niiden käytölle ei ole esteitä.
On myös kuvattu esim. scalenus anticukseen diagnostisessa mielessä lihasta relaksoimaan annetun puuduteruiskeita tai botuliinustoksiinia vähentämään oireita. Botuliinustoksiininin lihasta rentouttava vaikutus kestää runsaat pari kuukautta.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text: Osa vaikeasti oireilevista TOS-potilaista tarvitsee leikkaushoitoa, erityisesti jos oireilu alkaa jo kovin nuorena ja jos hermopuristuksen ajatellaan johtuvan anatomisesta rakenteesta. Jos vaiva on todella paha eli se painaa hermoa niin, että ilmenee esimerkiksi tuntopuutoksia tai on verenkierrollisia ongelmia, niin silloin voidaan joutua leikkaamaan. Lääkäri arvioi kokonaistilannetta yhteistyössä potilaan ja muun terveydenhuollon henkilöstön kanssa leikkauspäätöstä harkittaessa. Kaikkia TOS-potilaita on kuitenkin syytä hoitaa konservatiivisesti vähintään useita kuukausia, myös ennen mahdollista leikkausharkintaa. Leikkaus suoritetaan yleisanestesiassa.


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text: Käytössä on kolme periaatteellista leikkaustapaa:


title: Rintakehän yläaukeaman oireyhtymä

text:
Tarkka diagnostiikkapolku, nuoruus, oireiden lyhyehkö kesto ja vähäinen kipulääkkeiden käyttö ennen leikkausta on yhdistetty hyvään leikkausvasteeseen.
Leikkaushoidon ennustetta näyttäisivät heikentävän epämääräiset neurologiset oireet, leikkauskomplikaatio ja aiempi TOS-leikkaus. Myös tupakointi, edeltävä vamma ja pitkäaikainen oireisto huonontavat leikkausvastetta. Alle 30–35-vuotiaista ilmeisesti ainakin 80 % hyötyy leikkauksesta, mutta yli 40-vuotiailla tulos on jo selvästi huonompi. Leikkaustulokset ovat pitkäaikaisseurannassa jonkin verran heikentyneet.


title: Daniel Milicevic

text: Daniel Milicevic on yhdysvaltalainen karateka. Hän on kolminkertainen Kyokushinin superraskaan Yhdysvaltain mestari.


title: Daniel Milicevic

text: Milicevic saavutti ensimmäisen mitalinsa Yhdysvaltain kilpailuissa tammikuussa 2011 tultuaan toiseksi. Hän hävisi loppuottelun Arkadiusz Szirille.


title: Daniel Milicevic

text: Ensimmäisen Yhdysvaltain-mestaruutensa hän saavutti 2012, jolloin Milicevic voitti loppuottelussa Mark Bergin.


title: Daniel Milicevic

text: 2013 Milicevic voitti tammikuussa toisen Yhdysvaltain mestaruudensa. Hän kohtasi loppuottelussa Matth Paynen. Syyskuussa Milicevic sijoittui kahdeksanneksi All American Openissa.


title: Daniel Milicevic

text: 2014 Milicevic onnistui voittamaan uransa kolmannen Yhdysvaltain mestaruutensa peräkkäin. Hän voitti loppuottelussa Patryk Sypienin. Voiton myötä Milicevicistä tuli Shohei Yamamoton ohella eniten Yhdysvaltain mestaruuksia voittaneet ottelijat ja samalla ensimmäinen, joka on kyennyt voittamaan kolme mestaruutta peräkkäin. Sittemmin 2017 Sota Nakano rikkoi ennätyksen neljällä mestaruudella.


title: Daniel Milicevic

text: 2016 Milicevic sijoittui neljänneksi All American Openissa. Hän voitti turnauksessa myös tameshiwarin 25 laudalla.


title: Daniel Milicevic

text: Milicevic saavutti seuraavan kerran menestystä Yhdysvaltain mestaruuskisoissa 2017, jolloin hän sijoittui toiseksi. Milicevic hävisi loppuottelussa Goderzi Kapanadzelle.


title: Daniel Milicevic

text: 2018 Milicevic sijoittui myös toiseksi All American Openissa, jolloin hän hävisi lopputtelussa Alejandro Navarrolle.


title: Frida Uhl

text: Frida Strindberg-Uhl, oik. Maria Friederike Cornelia Uhl (4. huhtikuuta 1872 Mondsee, Itävalta – 28. kesäkuuta 1943 Salzburg, Itävalta) oli itävaltalainen kirjailija, kriitikko ja kääntäjä.


title: Frida Uhl

text: Uhl aloitti 1892 isänsä päätoimittaman Wiener Zeitungin kirjallisuuskirjeenvaihtajana Berliinissä. Seuraavana vuonna hän tutustui August Strindbergiin. He avioituivat, ja heille syntyi tytär Kerstin. Avioero astui voimaan 1897, ja Uhl luopui samalla nimestä Strindberg.


title: Frida Uhl

text: Uhl muutti Britanniaan ja perusti Lontooseen kabareeteatteri The Cave of the Golden Calfin, jossa esitettiin muun muassa August Stridbergin näytelmiä. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua hän joutui kansallisuutensa vuoksi poistumaan Britanniasta ja muutti New Yorkiin. Hän kirjoitti salanimellä Marie Eve elokuvakäsikirjoituksia. 1924 hän palasi Mondseehen. Viimeisenä merkittävänä työnään hän kirjoitti muistelmat ajastaan August Strindbergin kanssa.


title: Scottish Aviation

text: Scottish Aviation oli David McIntyren vuonna 1933 perustama lentokoulu, joka myöhemmin muunsi ja valmisti lentokoneita.


title: Scottish Aviation

text: Yritys valmisti vuonna 1969 Beagle Aircraftin Bulldog-harjoituskonetta alkuperäisen valmistajan jälkeen.


title: Scottish Aviation

text: Yritys hankki konkurssiin ajautuneen Handley Pagen omistukseensa 1970-luvulla.


title: Scottish Aviation

text: Vuonna 1977 yritys kansallistettiin ja liitettiin British Aerospaceen British Aircraft Corporationin ja Hawker Siddeleyn kanssa.


title: Toppilan sulfiittiselluloosatehdas

text: Toppilan sulfiittiselluloosatehdas oli Toppila Oy:n puunjalostustehdas Oulun Toppilassa. Alvar Aallon suunnittelemat rakennukset valmistuivat 1930-luvun alussa. Niistä on jäljellä kirkkomainen siilorakennus, jota remontoidaan muuhun käyttöön.


title: Supermarine

text: Supermarine Aviation (myöhemmin Vickers Supermarine) oli brittiläinen lentokonevalmistaja. Yritys sai alkunsa vuonna 1913 Noel Pemberton-Billingin perustamalla yrityksellä Pemberton-Billing, joka muuttui vuonna 1916 muotoon Supermarine Aviation Works Limited.


title: Supermarine

text: Vuonna 1928 Vickers otti Supermarinen omistukseensa, mutta yritys jatkoi vielä omalla nimellään sen jälkeen.


title: Supermarine

text: Vuonna 1954 yritys sulautui Vickers-Armstrongs -yhtiöön, joka vuonna 1960 sulautui British Aircraft Corporationiin.


title: Hartiarengas

text:
Hartiarenkaan nimitys syntyy siitä, kun viisi luuta muodostavat lähes kokonaisen renkaan ylhäältä päin katsottuna.
Se muodostuu seuraavista rakenteista:


title: Hartiarengas

text:
Nämä rakenteet ovat toiminnallisesti yhteydessä keskenään.
Hartiarenkaan toiminnalla on merkittävä rooli yläraajojen toimintakyvylle. Lapaluun liikkeet ja koko hartiarenkaan hallinta vaikuttavat yläraajojen toimintaan. Yläraajojen liikkeen tulee aikaansaada liikettä myös rintarangassa ja rintakehässä. Yläraajat on siten kytkettynä koko kehon toimintaan hartiarenkaan nivelten sekä myofaskiaalisten kalvorakenteiden kautta.


title: Hartiarengas

text:
Rintakehän ollessa hyvässä asennossa, voi hartiarengas myös hyvin.
Hartiarengas on oikeassa asennossa silloin, kun sivulta tarkastellen luotisuora leikkaa keskeltä olkaniveltä ja solisluiden lapaluiden puoleiset päät ovat hieman korkeammalla, kuin rintalastan puoleiset päät. Lapaluu on oikeassa asennossa silloin, kun se on kiinnittynyt rintakehään, eikä kohoa irti alustastaan.


title: Johan Runesson

text: Johan Runesson (s. 20. marraskuuta 1990) on ruotsalainen suunnistaja. Hän saavutti pronssia viestissä Tarton MM-kilpailuissa 2017. Samoissa MM-kilpailuissa hän oli keskimatkan neljäs ja pitkän matkan kuudes. Nuorten MM-kilpailuista hänellä on kaksi kultaa ja kaksi hopeaa. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä.


title: Cameron Payne

text: Cameron Payne (s. 8. elokuuta 1994 Memphis, Tennessee) on yhdysvaltainen koripalloilija.


title: Cameron Payne

text: Pelintekijänä pelaava Payne pelasi vuodet 2013–2015 yliopistokoripalloa Murrayn osavaltionyliopistossa. Oklahoma City Thunder varasi hänet NBA:han 14. vuorolla . Payne pelasi Thunderissa kaksi kautta pelaten välillä myös farmijoukkue Oklahoma City Bluessa.


title: Cameron Payne

text: Helmikuussa 2017 Payne siirtyi osana pelaajakauppaa Chicago Bullsiin. Ajoittain hän pelasi myös Bullsin farmijoukkue Windy City Bullsissa. Keväällä 2018 Payne palasi loukkaantumisen jälkeen Bullsin rotaatioon ja esitti ajoittain hyviä peliotteita.


title: Cameron Payne

text: Tammikuun 2019 alussa Bulls suoritti pelaajakaupan, jonka seurauksena se luopui Paynestä.


title: Senkki

text: Senkki on tarjoiluastioille ja aterimille tarkoitettu säilytyskaluste, jonka yläpinta toimii lasku- tai työtasona. Senkkiä käytetään yleisimmin ruokailutilassa sijoitettuna seinän viereen ruokapöydän lähelle, jolloin siitä on apua kattauksessa ja sivupöydän tavoin ruoan tarjoilussa. Sana senkki tulee ruotsin kielen sanasta "skänk" [šenk], joka viittaa juuri tarjoilemiseen (verbin "skänka" eräs merkitys).


title: Senkki

text: Senkki muistuttaa vetolaatikoista muodostuvaa lipastoa, mutta senkin säilytystilat ovat yleensä ovien takaa avautuvia hyllykaappeja. Vetolaatikoitakin voi olla.


title: Senkki

text: Senkki voi jatkua työtason yläpuolella syvyyssuunnassa kapeampana kaapistona, usein näyttäville astioille ja koriste-esineille tarkoitettuna lasiovisena lasikkona eli vitriininä. Vitriinin taustaseinä voi olla peililasia.


title: Senkki

text: Ala- ja yläkaapeista sekä työtasosta muodostuva senkki oli aiemmin myös yleinen keittiöiden säilytys- ja työskentelykaluste, niin sanottu "emännänkaappi". Sen pohjalta ovat syntyneet nykyiset kiinteät keittiökalusteet erikseen hankittavine pöytä- ja seinäkaappeineen ja työtasoineen.


title: Senkki

text: Myös Suomessa yleinen talonpoikaishuonekalu "klaffipiironki" on eräänlainen senkki, jossa avattu klaffikansi toimii kirjoituspöytänä tai laskutasona esimerkiksi ruokaa tarjoiltaessa.


title: Tšekin Sleesia

text: Tšekin Sleesia (Tšekiksi: České Slezsko, Sleesiaksi: Czeski Ślůnsk, Saksaksi: Tschechisch-Schlesien, Puolaksi: Śląsk Czeski) on Sleesian historialliseen alueeseen kuuluvalle alueelle annettu nimi. Tšekin Sleesia on osa Tšekin tasavaltaa.


title: Tšekin Sleesia

text: Tšekin Sleesia sijaitsee Tšekin tasavallan koillis osassa, pääasiassa Määrin-Sleesian läänissä. Se on laajuudeltaan lähes identtinen Ylä- ja Ala-Sleesian herttuakunnan kanssa, joka tunnetaan myös nimellä Itävallan Sleesia.


title: Tšekin Sleesia

text:
Tšekin Sleesia rajautuu Määriin etelässä, Puolaan pohjoisessa, ja Slovakiaan kaakossa. Se käsittää suuren osan modernista Määrin-Sleesian läänistä mukaan lukien Ostravan kaupungin. Ostravan jälkeen tärkeimpiä kaupunkeja ovat Opava ja Český Těšín. Historiallisesti
Český Těšín on Puolaan kuuluvan Cieszyn kaupungin läntinen osa.


title: Tšekin Sleesia

text: Tšekin Sleesian suurimmat joet ovat Oder, Opava ja Olše.


title: Tšekin Sleesia

text: Väestö puhuu pääasiassa Tšekkiä muutetuilla vokaaleilla.


title: Tšekin Sleesia

text: Merkittäviä henkilöitä Tšekin Sleesiasta:


Tšekin Sleesia


title: Galaktokinaasi

text: Galaktokinaasi on transferaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi katalysoi galaktoosi-1-fosfaatin muodostamista galaktoosista ja ATP-molekyylistä. Se siis osallistuu sokeriaineenvaihduntaan ja sitä tavataan niin aitotumaisista kuin esitumaisistakin eliöistä. Galaktokinaasin EC-numero on EC 2.7.1.6.


title: Galaktokinaasi

text: Galaktokinaasi on rakenteeltaan yhdestä yksiköstä koostuva monomeeri. Ihmisen entsyymin molekyylimassa on 38 kDa. Entsyymi vaatii fosfaattiryhmän luovuttajaksi ATP-molekyylin. Jotta ATP sitoutuu entsyymiin, tulee entsyymiin olla sitoutuneena koentsyymeiksi magnesiumioneja. Eläimillä ja hiivoilla entsyymiin sitoutuu ensin ATP ja tämän jälkeen galaktoosi. Kasvien entsyymeillä järjestys on vastakkainen.


title: Galaktokinaasi

text: Galaktokinaasin katalysoiman mekanismin keskeisessä osassa on entsyymin aktiivisen kohdan aspartaattiryhmä, joka ottaa vastaan protonin eräältä galaktoosin hydroksyyliryhmältä. Näin hydroksyyliryhmästä muodostuu alkoksidi, joka on nukleofiilisempi kuin hydroksyyliryhmä. Tämä alkoksidiryhmä reagoi ATP:n kanssa ja tuotteena mudostuu galaktoosi-1-fosfaattia ja ADP-molekyyli.


title: Galaktokinaasi

text: Puutteellinen galaktokinaasin toiminta johtaa galaktosemiaan, joka on harvinainen autosomien välityksellä periytyvä sairaus. Sairaudessa galaktoosin ja galaktitolin pitoisuudessa ovat koholla. Yleensä tauti on lievä, mutta vastasyntyneillä galaktoosi voi aiheuttaa katarakteja silmiin.


title: Judith Light

text: Judith Light (s. 9. helmikuuta 1949 Trenton, New Jersey, USA) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on esiintynyt merkittävissä sivurooleissa useissa televisiosarjoissa kuten esimerkiksi "", jossa hän esitti tuomari Elizabeth Donollya vuosina 2002–2010. Hän on voittanut kahdesti Daytime Emmy -palkinnon roolistaan sarjassa "One Life to Live" vuodelta 1968. Hän on myös ollut ehdolla kerran Golden Globe palkinnon saajaksi sekä neljästi Primetime Emmy -palkinnon saajaksi.


title: Judith Light

text: Light debytoi Broadwaylla jo vuonna 1975 valmistuttuaan Carnegie-Mellon yliopistosta. Hänen ensimmäinen roolinsa oli Henrik Ibsenin perhedraamassa Nukkekoti (A Doll's House).


title: Judith Light

text: 2012 Judith Light sai Tony Awardin roolistaan Broadway-näytelmässä "Other Desert Cities" ja heti seuraavana vuonna toistamiseen saman palkinnon näytelmästä "The Assembled Parties". Hän myös näytteli Amazon TV:n sarjassa "Transparent", josta roolisuorituksestaan hän oli ehdolla Golden Globen saajaksi.


title: Judith Light

text: Judith Light on ollut aviossa tammikuusta 1985 lähtien näyttelijä-käsikirjoittaja Robert Desiderion kanssa. Pari tutustui toisiinsa 1980-luvun alussa molempien näytellessä saippuaoopperassa One Life to Live.


title: Arvo Muroma

text: Arvo Johannes Muroma (3. kesäkuuta 1892 Helsinki – 2. marraskuuta 1950) oli suomalainen arkkitehti.


title: Muroma

text: Muroma voi tarkoittaa seuraavia:


title: Papa (mytologia)

text: Papa on Polynesian mytologiassa esiäiti tai jumalatar. Havaijilaisten mytologiassa hän on esiäiti sekä maan jumalatar ja manalan valtiatar. Papan nimi tarkoittaa matalaa, ja todennäköisesti jumalatar yhdistettiin alun perin Havaijisaarten vedenalaisiin perustuksiin. Hänen täydellinen nimensä oli Papa-hanau-moku (olento josta maa on saanut alkunsa). Papa pidettiin Havaijisaarten varhaisen elämän kantavana voimana. Tarujen mukaan hän otti puolisokseen Wakean, ensimmäisen heimopäällikön, ja synnytti hänelle monta lasta. Mutta kun Wakea ryhtyi sukurutsaiseen suhteeseen heidän tyttärensä kanssa, Papa raivostui niin, että lähti maan päältä ja antoi ihmiskunnalle kuoleman kiroukseksi. Papan ja Wakean erosta johtuu paitsi kuolevaisuus myös havaijilaisen yhteiskunnan jakautuminen eri luokkiin. Yhdestä Papan hylkäämästä lapsesta tuli nimittäin ajan oloon ensimmäinen orja.


title: Papa (mytologia)

text: Papa esiintyy myös Uuden-Seelannin maorien luomismyyttissä, jossa hän on taivaan jumalan Rangin puoliso. Maorien mukaan Rangi ympäröi Papan joka puolelta sulkien siten kaiken maan jumalattaren kohtuun. Ratkaistakseen tilanteen heidän poikansa Tane-mahuta työnsi heidät eroon toisistaan.


title: Papa (mytologia)

text: Papu tunnetaan lisäksi nimellä Papatuanuku, ja hän on myyteissä alkujumalien naisellinen puolisko. Kun hän kohotti kätensä halatessaan puolisoaan Rangia, heidän lapsensa näkivät ensimmäisen auringonsäteen.


title: Hannu Kalliojärvi

text: Hannu Kalliojärvi on suomalainen lentopallovalmentaja, joka valmentaa Kyyjärven Kykyn 1-sarjan miesten joukkuetta. Kalliojärvi on ammatiltaan betonityöntekijä.


title: Eufemia Rügeniläinen

text: Eufemia Rügeniläinen (n. 1280 – toukokuu 1312) oli Norjan kuningatar vuosina 1299–1312. Hänen puolisonsa oli kuningas Haakon V Maununpoika. Kuningaspari asui Akershusin linnassa Oslossa. Eufemia käännätti muinaisruotsiksi kolme knittelimittaista ranskalaista ritarirunoelmaa, jotka tunnetaan nimellä Eufemia-laulut. Ne ovat kaikkein vanhinta ruotsinkielistä kaunokirjallisuutta (vanhempaa kuin Eerikinkronikka, joka kirjoitettiin 1320-luvulla). Eufemian kirjakokoelma oli yksi Euroopan laajimmista hänen elinaikanaan. Kuningattaren hovissa huviteltiin lukemalla kirjoja ääneen.


title: Eufemia Rügeniläinen

text: Eufemian ja Haakonin tytär oli Ingeborg Norjalainen. Eufemian isä oli Rügenin ruhtinas Wizlaw II, joka kuoli vieraillessaan Oslossa vuonna 1302. Wizlaw haudattiin Oslon Mariankirkkoon, johon myös Eufemia ja Haakon haudattiin heidän kuoltuaan. Kuningasparin pääkallot löydettiin Mariankirkon raunioista vuonna 1868. Ne siirrettiin ensin Oslon yliopistoon ja sitten Akershusin linnaan. Eufemian kuolinsyytä ei tiedetä. Hänen ja Haakonin kallot olivat vuonna 2012 tutkittavina Rikshospitaletissa, jonne ne kuljetettiin raitiovaunulla.


title: Eufemia Rügeniläinen

text: Vuonna 2015 Oslon Bjørvikaan valmistui uusi 43 metriä leveä katu, jolle annettiin nimeksi Dronning Eufemias gate. Se kulkee päärautatieaseman ja oopperatalon välistä.


title: Eufemia Rügeniläinen

text: Joissain vanhoissa lähteissä, ja esimerkiksi Salmonsenin tietosanakirjassa, sanotaan Wizlaw II:n olleen Eufemian isoisä eikä isä. Tällöin Eufemian isä olisi ollut kreivi Günther von Arnstein, ja tästä syystä Eufemiaakin sanotaan joskus Arnsteiniksi. Ursula Scheilin tutkimuksessa vuodelta 1945 osoitetaan kuitenkin tämä tulkinta vääräksi. Wizlawin testamentissa vuodelta 1302 hän sanoo Eufemiaa ”Norjan kuningattareksi ja rakkaaksi tyttärekseen” ("domine regine norwegie filie mee predilecte").


title: Atea (mytologia)

text: Atea on Polynesian mytologiassa alkujumala, tila tai valo, joka oli alussa sukupuoleton, mutta joka sitten jakoi itsensä taivaan jumala Rangiksi ja jumalatar Papaksi. Näistä kahdesta tuli kaikkien muiden jumalien vanhemmat. Joissakin myyteissä Atea on yksi Rangin nimistä, joka merkitsee valoa.


title: Atea (mytologia)

text: Erään tahitilaisen myytin mukaan Atea oli sen sijaan Tangaroan luoma jumalatar.


title: Aleksi Ranta

text: Aleksi Ranta (s. 1980) on suomalainen kitaristi ja säveltäjä. Helsingissä toimiva Ranta on tunnettu monipuolisista sävellyksistään yhtyeilleen sekä elokuva- ja teatteriproduktioihin. Musiikissaan hän yhdistelee jazzia ja klassista musiikkia sekä elektronisia elementtejä. Hän on julkaissut kolme soololevyä.


title: Aleksi Ranta

text: Ranta on säveltänyt musiikkia mm. The Baroness - Isak Dinesen´s Final Affair -Off Broadway-näytelmään New Yorkiin sekä Mercy All the Way - Säälistäjät-elokuvaan. Hän on toiminut kitaristina mm. rock-yhtye The Black Leaguessa sekä freelancerina eri projekteissa, kuten Maria de Buenos Aires -tango-operitassa ja Pohjan sotilassoittokunnassa.


title: Aleksi Ranta

text: Rannan muita projekteja ovat Comics in Concert -piirroskonsertit, joita hän tekee sarjakuvataiteilija Ville Rannan kanssa sekä Jazz-Baltica-palkinnon saanut saksalainen jazzyhtye Flickstick. Ranta on esiintynyt Euroopassa ja Yhdysvalloissa tunnetuilla jazz-klubeilla, kuten Dresdenin Blue Notella, Hampurin Birdlandissa ja Elbjazz-festivaaleilla, Pori Jazzeilla sekä New Yorkin Jazz Club Nublussa, Scandinavia Housessa, Columbian yliopistossa ja MoCCA-festivaaleilla.


title: Aleksi Ranta

text: Ranta on lisäksi Nordic Audio & Music Productionsin perustaja ja toimitusjohtaja. Yritys tekee musiikkia ja äänisuunnittelua elokuviin ja mainoksiin sekä ääniarkkitehtuuria installaatioihin ja yritysympäristöihin.


title: Belle & Sebastian (täsmennyssivu)

text: Belle & Sebastian tai Belle & Sébastien voi tarkoittaa:Kaikki nämä perustuvat enemmän tai vähemmän Aubryn alkuperäisiin tarinoihin pojasta ja pyreneittenkoirasta:


title: Feng Shui 2

text: Feng Shui 2 on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut filippiiniläinen tagaloginkielinen kauhuelokuva, jonka on ohjannut Chito Rino.


title: Mexico Cityn LearJet-onnettomuus (2008)

text: Mexico Cityn LearJet-onnettomuus tapahtui vuonna 2008, kun laskeutumassa ollut Learjet 45 liikelentokone putosi Méxicon kaupunkialueelle lähestyessään kaupungin kansainvälistä lentoasemaa. Kaikki koneessa olleet matkustajat kuolivat. Onnettomuuden syy oli lentäjän virhe.


title: The Breakup Playlist

text: The Breakup Playlist on Dan Villegas ohjaama vuonna 2015 ensi-iltansa saanut filippiiniläinen tagaloginkielinen elokuva.


title: Salmonsens konversationsleksikon

text: Salmonsens konversationsleksikon on tanskalainen tietosanakirja. Sen ensimmäisen painoksen julkaisi Isac Salmonsen nimellä "Salmonsens Store Illustrerede Konversationsleksikon" 19-osaisena vuosina 1893–1911, ja sen kustansi Brødrene Salmonsens forlag, jonka osti 1911 J. H. Schultz Forlag.Nimeä "Salmonsens konversationsleksikon" käytettin toisesta, 26-osaisesta laitoksesta, joka ilmestyi 1915–1930 ja joka oli suurin Tanskassa koskaan julkaistu tietosanakirja. Kolmas painos oli nimeltään "Den lille Salmonsen", ja se julkaistiin 13-osaisena vuosina 1937–1940. Neljäs ja viimeinen, yksiosainen laitos "Den nye Salmonsen" ilmestyi 1949. Väliaikana vuonna 1941 alkoi ilmestyä "Salmonsens Leksikon-Tidsskrift" (SLT) vihkoina, jotka julkaistiin kerran kuussa, ja sitä julkaistiin viisitoista vuosikertaa vuoteen 1955 asti.


title: Salmonsens konversationsleksikon

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen maiden rajat muuttuivat niin dramaattisesti, että kun Salmonsen 1918 julkaisi osan, jossa oli artikkeli "Europa", siinä oli paikka kartalle, jonka ostajat saivat itse liimata paikalleen sitten, kun uudet rajat oli päätetty.


title: Salmonsens konversationsleksikon

text: Teoksen ensimmäinen painos sisältää melko uutta aineistoa Norjasta ja Norjan oloista. Teos ilmestyi ajankohtana, jolloin Norjan kirjallisuuden markkina-alue oli tanskalaisten kustantamoiden kotimarkkina-aluetta, ja monet norjalaiset kirjailijat julkaisivat pääasiassa tanskalaisten kustantajien kautta. Koska norjalaisia tietosanakirjoja ei ollut, kustantamon toimitus laajensi tietosanakirjaa niin, että siitä tuli norjalaistenkin asiakkaiden luonteva valinta.


title: Salmonsens konversationsleksikon

text: Kilpailijaksi tuli Aschehougin norjalainen "Illustreret Norsk Konversationsleksikon" (6 osaa 1907–1913), ja kun 1900-luvulla alkoi tulla muita tietosanakirjoja, Salmonsen menetti Norjassa asemansa.


title: Salmonsens konversationsleksikon

text: Tietosanakirjan kaksi ensimmäistä laitosta ovat jo vapaat tekijänoikeussuojasta, jonka pituus on 70 vuotta julkaisusta.


title: EPRDF

text: Etiopian kansojen vallankumouksellinen demokraattinen rintama (lyh. , amhara "Ehadig") on Etiopiaa hallitseva poliittinen liittouma. Se koostuu neljästä puolueesta, jotka ovat Oromojen kansandemokraattinen järjestö, Amharojen kansallinen demokraattinen liike, Etelä-Etiopian kansandemokraattinen liike ja Tigrayn kansanvapautusrintama.


title: EPRDF

text: Liike on muodostettu 1989 ja vuoteen 1991 asti se oli Etiopiaa hallitsevaa Derg-junttaa vastaan taisteleva sissiliike.


title: Sorgenfrin palatsi

text: Sorgenfrin linna on linna, joka sijaitsee Kööpenhaminan pohjoispuolella, lähellä Kongens Lyngbytä, Pohjois-Seelantiin johtavan kuninkaantien varrella.


title: Sorgenfrin palatsi

text: Alkuperäisen linnan rakennutti vuosina 1705–1706 lääninkreivi Carl Ahlefeldt arkkitehti François Dieussartin suunnitelmien mukaan. Linna on rakennettu uudelleen useita kertoja.


title: Sorgenfrin palatsi

text: Kuninkaallinen perhe on käyttänyt Sorgenfrin linnaa vuodesta 1730 lähtien, ja se on ollut useiden kuninkaallisen perheen jäsenten asuinpaikka, kuten kuninkaiden Kristian VIII ja Kristian X. Se on edelleen kuninkaallisen perheen käytössä.


title: Sorgenfrin palatsi

text: Keskiajalla paikalla oli Mølletorpin maatila, joka kuului Roskilden piispalle. Uskonpuhdistuksen yhteydessä kuningas takavarikoi maatilan yhdessä kirkon muiden maaomistusten kanssa valtiolle.


title: Sorgenfrin palatsi

text: Vuonna 1686 paikalle pystytettiin huvila. Lääninkreivi Carl Ahlefeldt antoi 1705 purkaa rakennuksen ja korvata sen saksalais-ranskalaisen François Dieussartin suunnittelemalla kolmesiipisellä barokkityylisellä rakennuksella.


title: Sorgenfrin palatsi

text: Kuningasperhe hankki linnan vuonna 1730 omistukseensa. Vuonna 1743 kruununprinssi Frederik (V) antoi arkkitehti Laurids de Thurahille tehtäväksi  päärakennuksen restauroinnin ja linnan laajentamisen hevostallilla ja kavaljeerisiivellä (hovimiesten asuintilat).


title: Sorgenfrin palatsi

text: Kun Kuningas Frederik V:stä tuli kuningas, oli Sorgenfri hänen tätinsä Itä-Friisian leskiruhtinatar Sophie Carolinen asunto  Hän purattaa alkuperäisen päärakennuksen vuosina 1756-57 ja rakennuttaa kokonaan uuden linnan, jonka suunnittelijana oli myös arkkitehti Laurids de Thurah. Sophie Caroline asui Sorgenfrissä kuolemaansa vuonna 1764 asti.


title: Sorgenfrin palatsi

text: Vuonna 1783 linnan osti rikas kauppias ja vastanimitetty paroni Henrik Bolten, joka kuitenkin meni konkurssiin ja joutui myymään linnan perintöprinssi Frederikille, kuningas Kristian VII:n veljelle vuonna 1789. Vuosina 1791–1794 perintöprinssi laajensi ja uudisti linnaa arkkitehti Peter Meyn kanssa. Nicolai Abildgaard koristeli sisätilat uusklassiseen tyyliin.


title: Sorgenfrin palatsi

text: Prinssi Frederikin kuoleman jälkeen linna siirtyi hänen pojalleen, kuningas Kristian VIII:lle, ja tämän kuningattarelle, Caroline Amalielle, jotka käyttivät sitä runsaasti. Kuningatar Caroline Amalie vietti yli 60 kesää Sorgenfrissä ennen kuolemaansa vuonna 1881.


title: Sorgenfrin palatsi

text: Frederik VI antoi linnan vuonna 1856 valtiolle. Vuonna 1898 valtio antoi linnan prinssi Christianin käyttöön (myöhemmin kuningas Kristian X). Tässä yhteydessä arkkitehti Ferdinand Meldahl lisäsi rakennukseen lasitetun verannan, joka esteettisistä syistä poistettiin jälleen vuosien 2001–2002 restauroinnin yhteydessä.


title: Sorgenfrin palatsi

text: Prinssi Christian ja prinsessa Alexandrine käyttivät linnaa kesäasuntonaan, ja myöhemmin siellä syntyivät kuningas Frederik IX ja prinssi Knud 1899 ja 1900. Kristian X vietti Tanskan miehityksen aikana pitkän ajan linnassa kotiarestissa, mutta tanskan joukkojen vartioimana. Siksi saksalaiset hyökkäsivät linnaan operaatio Safarin aikana 29. elokuuta 1943. Linnassa oli tuolloin vahteina yksi kapteeni, yksi kornetti ja 16 värvättyä sotilasta. Kello 1.10 ja 3.45 välisenä aikana tuli raportteja saksan joukkojen liikkeistä kaduilla. Kello 3.58 vartija ilmoitti, että saksalaiset aikoivat tunkeutua linnaan. Välittömästi sen jälkeen n. 40 miehen joukkue ampuma-aseilla ja käsigranaateilla varustautuneita saksalaisia sotilaita tunkeutui pääportin ja aitojen läpi vaatien antautumista. Vartiojoukkoja johtanut kapteeni vastasi saksalaisille etteivät he antaudu, mutta ammuskelun oli kuninkaan määräyksestä loputtava. Kahdeksan vartijaa pääsi poistumaan linnasta taistelun jälkeen, saksalaiset pidättivät muut vartijat iltapäivällä.