title: Muulinjärvi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee seitsemän metsä- ja suo-ojaa. Niistä huomattavimmat ovat Rautasuon, Sorronsuon, Aholadonsuon ja Kotkajärven laskuojat. Järven keskellä Muulinsaareksi merkitty alue on nykyään maatunut niemeksi. Järven ruohottuminen on niin pitkällä, että järvi voidaan käsittää kaksialtaiseksi järveksi, jonka altaat jäävät Muulinsaaren eri puolille. Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Rantaa reunustavat peltoalueet järven länsipäässä Pirttikoskella ja kaakossa sijaitsee pieni peltoalue eteläisten laskuojien varsilla. Rannat ovat kaikkialla suota ja rantaheinikkoa. Järvellä on vain kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille ja ympäristön maatiloille johtaa tiet Tammelaa ja Toijalaa yhdistävältä yhdystieltä 2846. Muulijärven lounaispäässä ja eteläreunassa sijaitsevat pienet luonnonsuojelualueet (Natura 2000-kohde (FI0315006)), mutta suurin alue muodostuu järven itäisen altaan pohjoisosaan.


title: Muulinjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossajärven nimi kirjoitettiin "Mulihjärvi". Järven ympäristössä sijaitsi tuolloin Pihtikosken talo ja neljä torppaa. Kotkajärven laskujoessa oli kaksi myllyä ja Mulinjärven omassa laskuojassa oli kolmas. Veraamalla silloista ja nykyistä järven rantaviivoja keskenään, vaikuttaa ilmeiseltä, että järvelle on suoritettu järvenlasku.


title: Muulinjärvi

text: Vuoden 1960 peruskartassa itäisen järvialtaan keskellä sijaitsi kaksi aittaa ja rannoilla kahdeksan aittaa. Länsialtaassa on piirretty avoveden alue, mutta tämänkin järvialtaan rannoilla on seitseman aittaa. Etelärannalla sijaitsi kansakaoulu ja Kotkajärven laskujoen varrella Sahakoskessa oli saha.


title: Kotkajärvi (järvi Hämeenlinnassa)

text: Kotkajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Kotkajärvellä sijaitseva järvi.


title: Kotkajärvi (järvi Hämeenlinnassa)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 287 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on 13 saarta, joista vain yhdellä on rakennuksia. Suurimpia saaria ovat 200 ja 130 metriä pitkät Selkäsaaret, 170 metriä pitkä ja hyvin kapea Lorttisaari, 90 metriä pitkä ja asuttu Pukkisaari ja 130 metriä pitkä Ulajansaari. Muita nimettyjä saaria ovat Keinusaari, Jauhosaari, Mäntysaari ja Amalinkivi. Siihen laskee noin 20 useimmiten lyhyttä suo- tai metsäojaa, joista huomattavimmat ovat Mertaniemeen laskeva Lata-ahonsuon kuivatusvesien johto-oja, Perälammin laskuoja, Ulajanlammin ja Teerisuon kuivatusvesien yhteinen laskuoja. Järven laskuoja lähtee järven luoteispäästä Isosuon rannasta ja se putoaa 6 metriä ennen Muulinjärveä. Järvi on 2,7 kilometriä pitkä, 2,6 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 17,7 kilometriä. Rannoista on vain pienet osuudet soistunutta metsää. Rannoille on rakennettu yli 130 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdysteiltä 13671 ja 13669.


title: Kotkajärvi (järvi Hämeenlinnassa)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvellä sijaitsi kolme taloa ja torppa. Kotkajärvellä oli kaksi taloa ja niemessä sijaitsi Niemis-Kotka. Muulinjärvessä oli silloin vielä avovettä ja sen tulo-ojassa sijaitsi kaksi myllyä.


title: Hietajärvi (Tammela)

text: Hietajärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi.


title: Hietajärvi (Tammela)

text: Hietajärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alue jaetaan vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 140,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järven ympäristössä on paljon soistunutta metsää, mutta järven itärannat kuuluvat Patamonlamminharjuun ja sen länsipäässä on myös harjumainen mäki. Järveen on johdettu yli 10 kuivatusojaa, joista korkeintaa kaksi tuo muita enemmän vettä järveen. Järven laskuoja lähtee järven kaakkoisrannasta ja kulkee ojitetun suon halki omana ojanaan laskien läntiseen Kolmijokisenlammiin. Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joiden välille on muodostunut kävelypolku. Hämeenlinnan vastainen raja ohittaa järven pohjoisrannan kolmenkymmenen metrin päästä.


title: Hietajärvi (Tammela)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli piirretty autioksi, mutta että järven pohjoispuolelle Myllykorpeen oli merkitty peltomaata ja kaksi taloa yhden torpan kanssa. Näistä Hietajärven talon maat olivat viljelyssä vielä vuoden 1960 peruskartassa.


title: Iso Mustajärvi (Urjala)

text: Iso Mustajärvi on Pirkanmaalla Urjalan Valajärvellä sijaitseva järvi.


title: Iso Mustajärvi (Urjala)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 111,2 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvessä on yksi pieni luoto pohjoisrannan tuntumassa. Siihen laskee kuusi ojaa, joista huomattavimmat ovat eteläpäähän laskevat Vähän Mustajärven lyhyt laskuoja ja Koskenoja, joka tuo ojitetun Haisevasuon kuivatusvesiä, sekä pohjoispäähän laskevat Mustajärvenkorven kuivatusvesien johto-oja ja Runkankorven laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja se yhtyy Valajärven kylän pelloilla Mustanojaan, joka tulee Valajärvestä ja laskee Nuutajärveen. Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 550 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä. Järven rannat ovat paikoin jyrkkärinteisiä. Näin on esimerkiksi Levonnenänvuoren ja Mustajärvenvuoren rannoilla. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Valajärveltä ja Tourunkulmalta.


title: Valajärvi (järvi Urjalassa)

text: Valajärvi on Pirkanmaalla Urjalassa sijaitseva järvi.


title: Valajärvi (järvi Urjalassa)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 106 hehtaaria ja siinä on kahdeksan saarta. Suurin saarista on Sepänsaari, joka on myös asuttu. Muita järven keskellä olevia saaria ovat Satulakari ja Selkäkari. Rannan tuntumassa ovat esimerkiksi Lammassaari ja Pääskynkivi. Järven vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee alle kymmenen lyhyttä metsä- ja pelto-ojaa, joista huomattavin on ojitetun Pussilansuon kuivatusvesiä tuova Ammonoja. Järven laskujoki lähtee järven eteläpään lahdenpohjukasta ja se yhtyy parin kilometrin jälkeen Nuutajärveen laskevaan Mustanojaan. Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä. Rannat ovat monen tyyppisiä ja niitä ovat muun muassa suo-, metsä-, pelto- ja kalliorantoja. Yleensä ranta on matala, mutta esimerkiksi Lantinvuorella, Kiviniityllä ja Ojansuunvuorella on jyrkempiä rantoja. Järven lähiympäristössä on sijainnut yli kymmenen maatilaa, joista osa on vielä viljelyssä. Rannoille on rakennettu yli 40 vapaa-ajan asuntoa. Järven länsipuolella kulkee yhdystie 13583, joka liittyy Puolimatkassa seututiehen 230.


title: Valajärvi (järvi Urjalassa)

text: Järvi laskee Nuutajärveen lännestä laskevan Mustanojan pohjoiseen latvahaaraan. Mustanojan päähaaraan laskevat etelästä Iso Mustajärvi ja Vähä Mustajärvi.


title: Valajärvi (järvi Urjalassa)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Grannijärvi". Itä- ja länsirannoilla sijaitsivat ”Walajärven kylä” ja ”Walajärven torppa” peltoineen. Laskujoessa pyöri mylly. 1800-luvulla kootussa, eri aikaisten maanmittaustoimitustusten karttojen pienennöksiin perustuvassa pitäjänkartassa järven niminä esiintyvät sekä ”Grannijärvi” että ”Walajärvi”, ja kylän nimenä järven lounaisrannalla on "Granni by". Senaatin kartastossa vuodelta 1901 sekä järven että kylän nimenä on Valajärvi ("Вала-ярви").


title: Valajärvi (järvi Urjalassa)

text: Järven rannalla sijaitsee Nuutajärven kartanon perinnönjaossa vuonna 1943 siihen kuuluneesta Rämeen ulkotilasta muodostettu Valajärven kartano . Vuoden 1959 peruskartassa ei vielä erotu kuin muutama rantamökki, mutta vuoden 1980 kartassa niitä on jo toistakymmentä.


title: Matkunjärvi

text: Matkunjärvi on Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan rajalla, osaksi Urjalassa ja osaksi Koijärvellä Forssassa sijaitseva järvi.


title: Matkunjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alue on jaettu vielä Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvessä on kaksi saarta, joiden nimet ovat Isosaari ja Vähäsaari. Suurempi saari on 120 metriä pitkä ja pienempi 70 metriä pitkä. Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Rannat ovat pohjoisessa alavia ja soistuneita, kaakossa Järvivuoren rinteitä ja lounaassa kuivaa metsämaastoa. Järven lähellä sijaitsee joitakin peltoja. Rannoille on rakennettu alle 3 vapaa-ajan asuntoa ja Isosaareen kaksi asuntoa.


title: Matkunjärvi

text: Matkunjärven lasku-uomana on Nuutajärveen etelästä laskeva Ihanajoki. Järveen laskee lännestä Forssan ja Urjalan, aiemmin Koijärven rajalla sijaitseva Vähäjärvi, johon edelleen laskee Kivijärvi Urjalan puolelta.


title: Matkunjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Matku järvi” ja sen länsipuolella sijaitsi ”Matku Gård”, joka on nykyisen Kreivilän kohdalla. Kartanolla oli ympärillään useita torppia. Järvi vaikuttaa vanhassa kartassa nykyistä pitemmältä eteläpäästään.


title: Matkunjärvi

text: Vuoden 1961 peruskartassa saaressa sijaitsi jo mökki ja lounaisrannoilla neljä mökkiä lisää. Sen jälkeen on mökkirakentminen lisääntynyt.


title: Kivijärvi (Urjala)

text: Kivijärvi on Pirkanmaalla Urjalan Leikkikankaan ja Raikonkulman välissä sijaitseva suojeltu järvi.


title: Kivijärvi (Urjala)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Tämän sisällä järvi kuuluu Nuutajoen valuma-alueeseen. Järven pinta-ala on 65 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 111,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on yksi saari Kissankallion edustalla. Kivijärvestä laskee Postilanoja kolme metriä alempana sijaitsevaan Vähäjärveen. Kivijärven laskevia tulo-ojia on seitsemän, joista huomattavimmat tuovat ojitettujen Kaita- ja Kaakkosuon kuivatusvesiä. Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Järven lähiympäristössä on sijainnut kolme maatilaa, mutta niiden tilojen viljely on vähentynyt oleelisesti. Järven rannoille on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Valtatie 9 ohittaa järven kaakossa.


title: Kivijärvi (Urjala)

text: Nuutajoen valuma-alueen sisällä järvi kuuluu Nuutajärveen laskevan Ihanajoen valuma-alueeseen. Järvi on ylin järvi kolmen järven ketjussa, johon sen alapuolella kuuluvat vielä Vähäjärvi ja Matkunjärvi Urjalan ja Forssan, aiemmin Koijärven rajalla, ja jonka lasku-uomana Nuutajärveen on Ihanajoki. Ihanajokeen yhtyy vielä lähellä sen suuta idästä Särkijärven lasku-uoma.


title: Kivijärvi (Urjala)

text: Järvi kuuluu konaisuudessan Kaakkosuon–Kivijärven Natura 2000 -suojelualueeseen. Kaakkosuon ja Kivijärven yksityiset luonnonsuojelualueet perustettiin vuosina 1953 ja 1959, ja ne on omistanut vuodesta 1965 Lounais-Hämeen Luonnonsuojeluyhdistys, jonka perustajan ja ensimmäisen puheenjohtajan Torild Branderin omistamaan Raikon kartanoon ne kuuluivat sitä ennen.


title: Särkijärvi (Urjala)

text: Särkijärvi on Pirkanmaalla Urjalassa sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee Forssan rajalla ja sen kaakkoisin pää ulottuu hiukan myös Forssan ja Kanta-Hämeen puolelle.


title: Särkijärvi (Urjala)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järvellä on yhdeksän saarta, joista suurin on selällä sijaitseva Selkäsaari. Järven pinta-ala on 163 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 116,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee vain neljä metsäojaa. Järven laskuoja Kokonoja lähtee sen länsirannasta. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on vain 1,6 metriä. Syvin kohta, jossa on vettä 3,2 metriä, sijaitsee järven eteläpäässä nimettömän luodon edustalla. Järvi on 2,5 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä. Järven länsirannat ovat matalaa ja soistunutta metsämaata. Muut rannat ovat kuivaa metsämaata. Järven lähiympäristössä on sijainnut seitsemän maatilaa, joita ei enää viljellä. Rannoille on rakennettu noin 100 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet pääasiassa yhdystieltä 13604. Forssan kaupungin raja ylittää kaakoispääsn niin, että pieni osa lahtea jää sen puolelle.


title: Särkijärvi (Urjala)

text: Nuutajoen valuma-alueella järvi kuuluu Nuutajärveen etelästä laskevan Ihanajoen valuma-alueeseen. Sen lasku-uomana on Ihanajokeen lähellä sen suuta lännestä yhtyvä Kokonoja eli Särkänoja. Ihanajoen valuma-alueen muita järviä ovat Särkijärvestä joitakin kilometrejä länteen sijaitsevat Matkunjärvi, Vähäjärvi ja Kivijärvi.


title: Särkijärvi (Urjala)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli lähes autio. Pohjoisena sijaitseva Hanhisuo oli raivaamatta ja ainoat maatilat olivat lounaispuolella Särkijärven talo ja Rantasen torppa ja pohjoisessa Walkaman torppa. Laskuojassa oli myös mylly.


title: Särkijärvi (Urjala)

text: Jos vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa näkyy järven pohjoisrannassa runsaasti mökkiasutusta. Niiden takana oli viljelyssä useita pieniä peltotilkkuja. Ne olivat hävinneet vuoden 1980 kartassa, jossa näkyy mökkiasutuksen leviäminen myös etelärannoille.


title: Kokonjärvi (Urjala)

text: Kokonjärvi on osaksi Pirkanmaalla Urjalan Välkkilän ja Kokon kylissä ja osaksi Kanta-Hämeessä Forssan Koijärvellä sijaitseva järvi.


title: Kokonjärvi (Urjala)

text: Järven pinta-ala on 474 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on kuusi saarta, joista suurimmat ovat 130 metriä pitkä, mutta kapea, Kattissaari, hieman lyhyempi Kivikari ja Mustaniemen vieressä oleva 130 metriä pitkä suosaari. Järveen laskee 117 ojaa, joista huomattavimpia ovat Kivenkorvensuon ja Karjalammin yhteinen laskuoja Koivulanlahteen, Lahmajärveltä tuleva Välkkilänoja ja palosuon kuivatusvesiä tuova johto-oja. Järven laskujoki Kokonjoki lähtee järven luoteispäästä Ikaalasta ja laskee Rutajärveen. Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 18,6 kilometriä.


title: Kokonjärvi (Urjala)

text: Kokonjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma-alueeseen ja tämän sisällä edelleen Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen. Urjalan Rutajärveen laskevan Kolkanjoen–Kokonjoen vesireitillä Kokonjärven alapuoliselle osuudelle jäävät kuivatettu Vanhajärvi ja Uutisjärvi. Kokonjärven yläpuoliselle osuudelle jäävät Lahmajärvi Urjalassa ja Hirsjärvi Urjalan ja Tammelan rajalla.


title: Kokonjärvi (Urjala)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kokkois järvi”. Silloin sijaitsi järven pohjoisrannalla laaja peltoaukea, jossa olivat ”Kokkoisbyn” 15 taloa. Koivulanlahden rannassa sijaitsi ”Hakonlaks byn” neljä taloa ja etelärannalla Koiviston kohdalla yksi talo tai torppa. Luoteispäässä sijaitsi vielä nimeltä mainittuna ”Ikkolan” talo.


title: Kokonjärvi (Urjala)

text: Kokonjärveä vaivasivat keväisin tulvat, jotka kastelivat harvoja peltomaita järven ympäriltä. Kokonjärven vedenpinnan laskua ehdotti alkujaan Oskari Heikkilä kuuluttamalla järvenlaskusta ensimmäisen kerran Urjalan kirkossa 3.1.1891. Asia saatiin vireille 18.10. 1894, kun Berndt Lille kutsui järvenlaskun osakkaat koolle osuusjakoa varten. Kokous käynnisti silloin hankkeen ja järvi mitattiin ja "vaaittiin" tarpeellisen tiedon hankkimiseksi. Järvi aiottiin laske perkaamalla Ikaalan Myllykoski ja työn arvoksi laskettiin noin 30 000 hopeamarkkaa. Kun huomoitiin vielä alajuoksun mahdollinen tulviminen ja sen ehkäisynä tehtävät Välkkilänjoen ja Haarajoen perkaukset, kohosi työn hinta 56 000 hopeamarkkaan. Toimenpiteet laskisivat järvenpintaa metrillä, jolloin alavan maan järvenrantaa paljastuisi 516 hehtaaria ja 16 hehtaaria jäisi vesijättömaaksi. Järvenlaskun hyödyn saivat 28 maatilaa, joille järvenpohjaa jaettiin erisuuruisia alueita.


title: Kokonjärvi (Urjala)

text: Vuoden 1960 peruskartassa löytyy neljä rantamökkiä ja lisää mökkejä on rakennettu tiiviimmin vuoden 1980 kartassa Särkilahteen, Ruisnenään, Myllymäkeen ja Iso-Nikkilän vaiheille.


title: Lahmajärvi

text: Lahmajärvi on Pirkanmaalla Urjalan Hirsijärvenkulmalla sijaitseva järvi.


title: Lahmajärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alue jaetaan vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 71 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on neljä saarta, joista Kekosaari on 70 metriä pitkä ja Selkäsaari on 40 metriä pitkä. Järveen laskee 18 ojaa, joista huomattavimmat ovat Luonnonoja, joka on Hirsjärven laskuoja, Särki-Tiirin laskuoja, suuren Luutinsuon kuivatusoja sekä vielä Sammakkolammin, Suolikullin ja Likolammin yhteinen laskuoja. Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä. Järven lähiympäristössä on sijainnut neljä maatilaa, joiden pelloista osa on enää viljelyssä. Rannoille on rakennettu yli 50 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Lautaportaan ja Välkkilän yhdistävältä tieltä.


title: Lahmajärvi

text: Urjalan Rutajärveen laskevan Kolkanjoen–Kokonjoen vesireitillä Lahmajärven alapuoliselle osuudelle jäävät kuivatettu Vanhajärvi Urjalassa ja Kokonjärvi Urjalan ja Forssan, aiemmin Koijärven rajalla. Lahmajärven yläpuoliselle osuudelle jää vielä Hirsjärvi Urjalan ja Tammelan rajalla.


title: Lahmajärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven viereiset järvien nimet kirjoitettiin ”Särkijärvi” ja ”Ahvenjärvi”. Nämä järvet on nykyään kuivatettu Särki-Tiiriksi ja Ahven-Tiiriksi, joka on avosuota. Järven pohjoispuolella sijaitseva Kankaistenlammin avosuo oli aikaisemmin nimeltään ”Kangastakainenlampi”.


title: Lahmajärvi

text: Vuoden 1960 peruskartassa ei rannoille ollut vielä mökkejä, mutta 1980 kartassa niitä oli jo.


title: Lumijärvi (Akaa)

text: Lumijärvi on Pirkanmaalla Akaan Savikoskella sijaitseva järvi.


title: Lumijärvi (Akaa)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 49 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 90,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kuusi ojaa lähialueilta, joista Savikoskenjoki ja kaakkoiseen lahteen laskeva Ahveniston, Ylisen Mertajärven, Alisen Mertajärven ja Mustilammin yhteinen laskuoja ovat huomattavimmat. Sen kautta järveen laskee Laadunjärvi, johon laskee vuorostaan laaja-alainen Riehunoja. Lumijoki on Lumijärven laskuoja ja se yhtyy Tarpianjokeen Kylmäkoskella ennen sen laskemista Jalantiin. Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 750 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä. Rannat ovat melko jyrkkiä ja sijaitessaa peloalueen keskellä ne ovat enimmäkseen peltomaata. Rantojen jyrkkyys johtuu eteläpuolella kulkevasta Konginharjun kaakkoisesta jatkeesta. Järven lähiympäristössä on toiminut lähes 15 maatilaa ja järven rannoille on rakennettu lähes 40 vapaa-ajan asuntoa.


title: Lumijärvi (Akaa)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvellä on erikoisen pitkänä piirretty kaakkoon työntyvä lahti. Samoin on koilliseen työntyvän ja järven luoteispään lahdissa eroja nykykarttoihin. Nämä ovat merkkejä siitä, että järven vedenpina olisi laskujoen perkauksissa laskettu hieman. Kartassa järven rannoilla sijaitsi Poutalan kaksitalonen kylä, Nuhkolan ja Aunelundin talot ja yksi torppa.


title: Lumijärvi (Akaa)

text: Vuoden 1959 peruskartassa rannoilla ei ollut vielä mökkejä, mutta vuoden 1980 karttaan niitä oli ilmaantunut jo toistakymmentä. Vuoden 1993 peruskartassa länsirannassa sijaitsi leirikeskus.


title: Laadunjärvi

text: Laadunjärvi on Pirkanmaalla Akaan Savikoskella sijaitseva järvi.


title: Laadunjärvi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon lampi kuuluu. Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 96,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kolme ojaa, joista yksi tuo ojitetun Kolunsuon kuivatusvesiä ja huomattavin on Riehunoja, joka laskee järveen Kankurinkosken läpi järven kosteikoksi muttuneeseen lahteen. Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä. Järvellä on toiminut kahdeksan maatila, joiden peltoja viljellään järven ympärillä edelleen. Rantojen läheisyyteen on rakennettu vain kaksi vapaa-ajan asuntoa. Urjalan raja ohittaa järven noin 600 metriä lännessä.


title: Laadunjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven itärannalla sijaitsi kylä tai talo nimeltään "Laatula". Kartassa ei järven nimeä mainita eikä sitä tunnista rantaviivaa seuraavallakaan. Tämä on selvä merkki järvenlaskusta, joka on tapahtunut kartan julkaisun jälkeen. Järven länsipuolella sijaitsi tuolloin Kankurinjärvi joka oli noin kaksi kilometriä pitkä ja verraten kapea järvi. Se on kuivatettu peltomaaksi, jonka hali kulkee entisen järven pohjaa myöten Riehunoja. Kankurinjärven länsipäässä sijaitsi lounaassa Pakkasenjärvi, joka on myös kuivatettu pelloksi. Itse Laadunjärven laskussa sen länsipään lahti lyheni noin 450 metriä ja lahden tilalla on lahden muotoinen kosteikko.


title: Laadunjärvi

text: Lahden kosteikko on rehevä ja se näyttäisi kasvavan umpeen pienetäen järven vesialaa.


title: Soilujärvi

text: Soilujärvi on Pirkanmaalla Akaan Kylmäkosken Savikoskella, Vesilahden Arajärvenkulmalla ja Urjalan Kehrolla sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee pääasiassa Akaan ja Urjalan asukkaiden vaikutuspiirissä.


title: Soilujärvi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon pitkä ja kapea järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 53 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 118,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee Laadunvuoren pohjoispuolella ja Hakalanvuoren ja Kirkkovuoren eteläpuolella olevassa painaumassa. Järven ympäristössä ei ole peltomaita eikä kovin paljon suota. Siihen laskee neljä hyvin lyhyttä metsäojaa, joista yksi tuo idästä Pehkusuon kuivatusvesiä. Järven laskuoja Soilunoja lähtee länsipäästä ja se putoaa noin kaksikymmentä metriä alemmaksi ennen yhtymistään Riehunojaam kuivatetun Kankurinjärven keskivaiheilla olevalla peltoaukealla. Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä. Rannoille on rakennettu vajaa 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Akaalta. Akaan ja Vesilahden välinen raja ylittää järven pituussuunnassa niin, että Akaan puolelle jää suurempi ala. Järven länsipäässä on hyvin pieni osa, joka kuuluu Urjalaan.


title: Soilujärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Soidunjärvi”. Se laski nykyistä ojaansa myöten ”Kangarijärveen”. Soilunjärvi oli tuolloin asumaton.


title: Soilujärvi

text: Vuoden peruskartassa järven, jonka nimi kirjoitettiin ”Soilujärvi”, etelärannan tuntumassa oli yksi maatila. Mökkirakentaminen alkoi kartan julkaisemisen jälkeen ja vuonna 1980 kartassa näkyi niitä jo paljon.


title: Ameenjärvi

text: Ameenjärvi on Pirkanmaalla Vesilahden Krääkkiöllä ja Urjalan Halkivahalla sijaitseva järvi.


title: Ameenjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alue jakautuu vielä Lumijoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 159 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 110,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on 20 saarta, jotka ovat enimmäkseen pieniä. Suurin saari on 1§50 metriä pitkä Kuttusaari, 120 metriä pitkä ja hyvin kapea Katajistonsaari ja 100 metrinen Selkäsaari. Kuttusaaren lähellä on toinenkin saari, jossa on Kuttusaaren tavoin vapaa-asuntoja. Järveen laskee yhdeksän ojaa, joista huomattavimmat ovat Karhusuon kuivatusvesien johto-oja ja Kyynärälammin laskuoja Rotanlahteen. Järven oma laskuoja on Kravinoja, joka lähtee järven Lahdenperältä Riehun kylän läpi yhtyen Jouttunkulmanojaan ennen sen nimen muuttumista Riehunojaksi. Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 17,0 kilometriä. Järven länsipää kuuluu Urjalaan siten, että suurin osa järvestä on Vesilahden puolella.


title: Ameenjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ame järvi”.


title: Pynnänjärvi

text: Pynnänjärvi on Pirkanmaalla Urjalan Halkivahassa sijaitseva järvi.


title: Pynnänjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alue jaetaan vielä Lumijoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 86 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 110,9 metriä meren pinnan yläpuolella. Sen rannat ovat alavia ja osittain soistuneitakin. Itäpuolen etelärannassa sijaitsee Miekkostenvuori, joka laskeutuu veteen jyrkkärinteisenä ja kohoaa yli 35 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Siihen laskee useita suo-ojia, joista huomattavimpia ovat Karhusuon ja Verstaansuon laskuojat. Järven oma laskuoja on Pynnänoja, joka yhtyy Jouttunkulmanojaan kuivatetun Jouttunjärven koillispäässä. Jouttunkulmanojan nimitys muuttuu alempana Riehunojaksi, joka laskee Laadunjärveen. Järvessä on viisi saarta, joista Selkäsaari on suurin. Se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Muita saaria ovat Pikkusaari, Kontinnokankari ja Satiaissaari. Järvi on 3,4 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä. Järven lähiypäristössä on ollut kolme maatilaa, joiden peltoja viljellään vieläkin. Rannoille on rakennettu 40 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2986, joka kulkee Halkivahan läpi.


title: Pynnänjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitetaan ”Pynnö järvi”. Järvellä sijaitsi tuolloin Pynnönpään ja Kuivolan torppa. Järven rannat ovat soistuneet, jolloin eri aikakausien kartat näyttävät rantaviivan erilaisena.


title: Ahvenuslammi (Hämeenlinna)

text: Ahvenuslammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolassa Ohtisen ja Kiekkuun välissä sijaitseva metsäjärvi.


title: Ahvenuslammi (Hämeenlinna)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä kolmeen alueeseen, jonka Lontilanjoen yläosan alueeseen lampi kuuluu. Lampi sijaitsee metsäalueella maaston korkean mäen päällä olevassa painaumassa. Sen vedenpinnan korkeus on 132,4 metriä meren pinnan yläpuolella, joten se on monia alueen järviä huomattavasti korkeammalla. Siihen laskee vain yksi oja, joka tuo lammen eteläpäähän ojitetun suon kuivatusvesiä. Sen laskuoja lähtee pohjoispäästä, jossa se laskee lyhyen matkaa ja putoaa samalla 20 metriä alemmaksi yhtyen Ravinojaan. Lammen pinta-ala on 14 hehtaaria ja siinä on yksi 50 metriä leveä saari. Lampi on 1,0 kilometriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. Lammen pohjoispäässä sijaitsee neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Ohtisen ja Kuurilan väliseltä tieltä (yhdystie 2846).


title: Ahvenuslammi (Hämeenlinna)

text: Vuoden 1959 peruskartassa lampea kiersi maantie, mutta lampi oli autio ja sen eteläinen suo oli vielä ojittamatta. Vuoden 1980 kartassa lammella oli kaksi mökkiä.


title: Ojajärvi (Hämeenlinna, pohjoinen)

text: Ojajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolassa Taljalan eteläpuolella sijaitseva metsäjärvi. Eteläpuolella oleva toinen Ojajärvi ovat olleet aikaisemmin samaa järveä, mutta järvenlaskun jälkeen niitä on kohdeltu eri järvinä.


title: Ojajärvi (Hämeenlinna, pohjoinen)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä kolmeen alueeseen, jonka Lontilanjoen yläosan alueeseen lampi kuuluu. Kahden järvialtaan pohjoisosan pinta-ala on 18 hehtaaria ja järvien vedenpinnan korkeus on sama 114,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Tähän osaan ei laske ojia ja järven laskuoja Ravinoja lähtee pohjoisosan länsirannasta. Eteläosan vedet virtaavat pohjoiseen matalan ja ruohottuneen salmen kautta. Järvi on 900 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Rannat ovat vesijättömaan kosteikkoa ja ne ovat autiot. Vesiallas on rauhoitettu ja rauhoitusalueeseen on liitetty myös joitakin ranta-alueita.


title: Ojajärvi (Hämeenlinna, pohjoinen)

text: Järvellä on suoritettu järvenlaskuja, jotka on selostettu eteläisen järvialtaan osiossa.


title: Ojajärvi (Hämeenlinna, eteläinen)

text: Ojajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolassa Taljalan eteläpuolella sijaitseva rauhoitettu metsäjärvi. Pohjoispuolella oleva toinen Ojajärvi ovat olleet aikaisemmin samaa järveä, mutta järvenlaskun jälkeen niitä on kohdeltu eri järvinä.


title: Ojajärvi (Hämeenlinna, eteläinen)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä kolmeen alueeseen, jonka Lontilanjoen yläosan alueeseen lampi kuuluu. Kahden järven eteläisen osan pinta-ala on 20 hehtaaria ja järvien vedenpinnan korkeus on sama 114,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Eteläosaan laskee noin 10 metsäojaa ja se on yhteydessä järven pohjoisosaan pohjoisessa sijaitsevan matalan ja ruohottuneen salmen välityjksellä. Eteläosan järviallas on 950 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa vesijättömaan kosteikkoa ja luhtaa. Vesialue on rauhoitettu, mutta rauhoitusalueeseen on liitetty myös osa rannoista. Koko järvi on autio eikä sinne johda teitä.


title: Ojajärvi (Hämeenlinna, eteläinen)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli piirretty vesialtaana, joka sisälsi sekä eteläisen että pohjoisen järvialtaan. Rannassa sijaitsi Aholan torppa, mutta järven rannoille ei ollut merkitty peltomaata taikka niittyjä. Ne raivattiin mahdollisesti vasta ensimmäisen järvenlaskun yhteydessä myöhemmin. Kartassa näkyy kuusi saarta, jotka ovat nykyään maatuneet kiinni rantoihin, mutta joita kutsutaan edelleen saariksi. Vuoden 1956 peruskartassa järvi on piirretty suurempana kuin mitä se on nykyään. Seuraavassa vuonna 1961 julkaistussa kartassa rantoja seuraavat rajat saattavat olla ensimmäisen järvenlaskun vesijättömaiden rajoja. Vuoden 1976 kartassa on tapahtunut toinen järvenlasku, jonka vaikutus järvelle on yhtä dramaattinen kuin ensimmäinen.


title: Valkealammi (Hämeenlinna, Ohtinen)

text: Valkealammi, myös Valkolammi, on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva pieni valuma-alueensa latvajärvi.


title: Valkealammi (Hämeenlinna, Ohtinen)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Se kuuluu siihen sisältyvään Lontilanjoen yläosan valuma-alueeseen. Ympäristössä sijaitsevan Valkealamminharjun polveileva maasto on synnyttänyt pieniä lampia, jollainen Valkealammikin on. Näillä lammilla ei ole laskuojia ja niitä ympäröi soistunut metsä. Valkealampi on pyörehkön muotoinen ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 140,1 metriä meren pinnan yläpuolella ja se onkin alueensa korkeampia lampia. Se on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Sen rannan läheisyyteen on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Lammella sijaitsee myös metsästysmaja Pastinpirtti, jossa erilaiset yhteisöt ovat järjestäneet leirejä. Majan ohitse kulkee talvisin hiihtolatu. Lammelle pääsee Kutilan ja Kotkajärven yhdistävältä tieltä.


title: Vektorisuoritin

text: Vektorisuoritin (toisinaan "taulukkosuoritin", ) on alun perin erikoistarkoitukseen suunnattu suoritin supertietokoneissa. Nykyisin vektorisuoritin on toteutettu käskykantalaajennoksena tavallisessa suorittimessa.


title: Vektorisuoritin

text: Vektorisuorittimen määritelmä on suoritin, joka voi operoida kokonaisella vektorilla yhdellä käskyllä. Käskyjen operandit ovat kokonaisia vektoreita yksittäisen elementin sijaan. Vektorien käyttö vähentää käskyjen haun () ja purkamisen () aiheuttamaa kuormaa koska käsiteltäviä käskyjä on vähemmän.


title: Vektorisuoritin

text: Vektoriyksiköt ovat tyypillisesti SIMD käskykantoja, mutta myös MIMD tyyppisiä käskykantoja on käytetty sekä erilaisia yhdistelmiä, joissa tavanomainen suoritin jakaa tehtäviä SIMD-yksiköille (ks. Cell BE).


title: Vektorisuoritin

text: Vektorisuoritin soveltuu käyttökohteisiin jossa data on luontevasti rinnakkaista.


title: Vektorisuoritin

text: SIMD-tyyppisessä suorituksessa sama komento suoritetaan jokaiselle elementille:


title: Vektorisuoritin

text:
Vektorisuorittimen etu voi esiintyä myös kahden lukusarjan käsittelyssä rinnakkain:
Tavanomaisessa käskykannassa on kaksi operandia kerrallaan: codice_3 Tavanomaisella käskykannalla on siis suoritettava kolme erillistä komentoa kolmen operaation suorittamiseksi, joka SIMD-käskykannalla voidaan suorittaa yhdellä komennolla. Mikäli SIMD-komento vie yhden kellojakson nopeusero voi olla kolminkertainen tavanomaiseen verrattuna.


title: Vektorisuoritin

text: Toteutuksesta riippuen SIMD-komento voi vähentää myös muistista latausta ja talletusta ("load and store"), jolloin nopeutus voi olla nelinkertainen (16 komentoa -> 4 komentoa) "skalaariseen" verrattuna.


title: Vektorisuoritin

text: Useissa tapauksissa suorittimen vektorirekisterit ja käskykanta tukevat käsittelyä erikokoisina lohkoina. Esimerkiksi 128-bittistä rekisteriä voidaan käyttää joko kahtena 64-bittisenä operandina tai neljänä 32-bittisenä operandina.


title: Vektorisuoritin

text: Vektorisuorittimilla saadaan pienempi ohjelmakoko, koska yksittäinen komento voi piilottaa ehtorakenteen ja toistorakenteen. Toisaalta suoritin tarvitsee erikoistuneempaa laitteistoa (vähemmän yleisesti saatavia komponentteja), sekä piirille sijoitettavaa muistia, joka on kallista valmistaa.


title: Vektorisuoritin

text: Yksi ensimmäisistä vektorisuorittimia käyttävistä tietokoneista oli Illinois’n yliopiston kehittämä ILLIAC IV.


title: Vektorisuoritin

text: Vektorisuorittimia käyttäneitä tietokoneita:


title: Vektorisuoritin

text: Esimerkkejä itsenäisistä vektorisuorittimista:


title: Vektorisuoritin

text: Käskykantalaajennoksia:


title: Dawn of the 5th Era

text: Dawn of the 5th Era on Mors Principium Estin viides studioalbumi. Se julkaistiin 5. joulukuuta 2014 levymerkillä AFM Records.


title: Dawn of the 5th Era

text: Kappaleesta ”Monster in Me” kuvattiin musiikkivideo.


title: Dawn of the 5th Era

text: Albumi sai hyvän vastaanoton. Kaaoszinen Sami Elamaa antoi albumille arvosanan 8/10. Hän piti erityisesti sovituksia onnistuneina sekä mieleenpainuvuutta lisäävänä elementtinä, ja vertasi musiikkia Dark Tranquillityn tuotantoon. Ainoana miinuksena hän piti lähes liiallisia kitarasooloja ja stemmoja. Imperiumin Sami Kontio antoi albumille arvosanan 8+, ja kehui kitarasooloja sekä itse albumikokonaisutta tyylilajiaan palvelevaksi, vaikka olisikin toivonut parin unohtuvamman sävellyksen nousevan muiden kappaleiden tasolle. Infernon Joni Juutilainen sanoi yhtyeen saaneen albumillaan kaikki musiikilliset osa-alueensa harmoniaan miehistönvaihdoksista huolimatta. Hänestä albumi tarjoaa teatraalista suureellisuutta, alakuloisuutta, aggressiivisuutta sekä vauhtia, ja kehui sitä ylitsevuotavasti parhaaksi melodisen death metalin albumiksi pitkään aikaan.


title: Valajärvi

text: Valajärvi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Project CARS 2

text: Project CARS 2 on Slightly Mad Studiosin kehittämä ja Bandai Namco Entertainmentin julkaisema autosimulaattoripeli. Peli julkaistiin PlayStation 4, Xbox One ja Windows -alustoille 22. syyskuuta 2017. Pelistä julkaistiin ensimmäinen virallinen traileri 8. helmikuuta 2017.


title: Project CARS 2

text: Pelin fysiikkamallinnusta ja ajosimulaatiota on kehuttu paremmaksi kuin edeltäjässään "Project CARSissa".


title: Project CARS 2

text: V2.fi on antanut pelille arvosanaksi 4/5 tähteä arvostelussaan.


title: Project CARS 2

text: Muropaketti on antanut pelille arvosanaksi 4,5/5 tähteä arvostelussaan.


title: Surkeiden sattumusten sarja (televisiosarja)

text: Surkeiden sattumusten sarja ("A Series of Unfortunate Events", tunnetaan myös nimellä "Lemony Snicket's A Series of Unfortunate Events") on mustan huumorin Netflix-sarja. Se perustuu Lemony Snicketin "Surkeiden sattumusten sarja" -nuortenkirjasarjaan. Sarjan ensimmäinen kausi julkaistiin Netflixissä 13. tammikuuta 2017.


text: Ensimmäisen kauden kahdeksan jaksoa liittyy "Surkeiden sattumusten sarjan" neljään ensimmäiseen osaan. Kymmenen jakson mittainen toinen tuotantokausi kattaa kirjasarjan osat 5–9 ja kolmas kausi loput neljä osaa.


text: Marraskuussa 2014 Netflix ja Paramount Television ilmoitti suunnittelevansa "Surkeiden sattumusten sarja" -kirjoihin perustuvaa televisiosarjaa. Kirjasarjan luoja Daniel Handler toimii samalla myös televisiosarjan tuottajana. Syyskuussa 2015 ilmoitettiin Barry Sonnenfeldin ja Mark Hudisin kiinnityksestä sarjan kehitystiimiin. Myöhemmin vuoden 2016 tammikuussa Hudis lähti kehitystiimistä, eikä hänen tilalle ole nimetty seuraajaa.


text: Sarjan kuvaukset aloitettiin toukokuussa 2016. Tammikuussa 2017 Handler vahvisti työstävänsä käsikirjoitusta sarjan toiselle kaudelle. Hieman myöhemmin huhtikuussa vahvistettiin sarjan saaneen tilauksen myös kolmannesta kaudesta. Neil Patrick Harris on vahvistanut kolmannen kauden jäävän sarjan viimeiseksi.


title: Lumijärvi

text: Lumijärvi voi tarkoittaa seuraavia:


title: 1. taktinen lentolaivue

text: 1. taktinen lentolaivue ( 1.ELT) on Puolan ilmavoimien hävittäjälentolaivue, joka muodostettiin vuonna 2001 Minsk Mazowieckissa Puolassa vuonna 1944 perustettusta 1. hävittäjärykmentistä (). Laivue on sijoitettu 23. taktiseen lentotukikohtaan ja sen kalustona on Mikojan MiG-29 ja MiG29UB -koneet.


title: 1. taktinen lentolaivue

text: Laivueesta on neljä konetta huhtikuusta 2010 alkaen kolme kuukautta Baltian ilmavalvonnassa. Laivueenkomentaja everstiluutnantti everstiluutnantti Robert Kozak johti sadan hengen osastoa, johon kuului kahdeksan lentäjää. Laivue oli ollut ensimmäisen kerran Baltian ilmavalvonnassa tammikuusta maaliskuuhun 2006.


title: 1. taktinen lentolaivue

text: Laivue lakkautettiin 1. heinakuuta 2010, kun 23. lentotukikohta ja laivue organisoitiin 23. taktiseksi lentotukikohdaksi.


title: Nebulisaattori

text: Nebulisaattori (lat. "nebula" = sumu) eli lääkesumutin on lääkinnässä käytettävä laite, josta syntyy lääkeaerosolia jatkuvasti tai jaksoittain. Sitä käytetään esimerkiksi silloin, kun sumutettavaa lääkettä on paljon.


title: Juha Laukkanen

text: Juha Laukkanen -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Jan Mukařovský

text: Jan Mukařovský (1891–1975) oli tšekkiläinen lingvistiikan ja esteettisen filosofian tutkija. Hän toimi vuodesta 1934 alkaen Bratislavan yliopiston professorina ja 1940–1950-luvulla Prahan yliopiston rehtorina. Mukařovský kuului 1920–1930-luvulla toimineeseen Prahan kielitieteelliseen piiriin. Hän oli humanistisen strukturalismin ja semiotiikan teorioiden keskeinen kehittelijä.


title: Jan Mukařovský

text: Prahan koulukunta katsoi kielen olevan tiettyyn päämäärään tähtäävien ilmaisukeinojen funktionaalinen järjestelmä ja korostivat muutenkin erilaisten merkkijärjestelmien funktionaalisuutta. Mukařovský sovelsi ideaa estetiikkaan, ja hänestä tuli semioottisen estetiikan uranuurtaja. Hänen mielestään taide ei ollut kausaalisuhteessa yhteiskuntaan, vaan kyse oli monimutkaisesta merkkisuhteesta. Tärkeänä metodisena käsitteenään Mukařovský käytti "semanttista elettä", jonka mukaan teos muodostuu dynaamisesti alkaen yksinkertaisista aineksista ja laajentumalla laajimpiin kokonaisuuksiin saakka. Hän pohti myös taiteen arvo-ongelmia.


Oostende–Bruggen kansainvälinen lentoasema (; ), usein myös Oostenden lentoasema, on Oostendea ja Bruggea palveleva lentoasema. Se sijaitsee viiden kilometrin päässä Oostendesta. Sitä käytti vuonna 2016 tammikuun ja marraskuun välisenä aikana 419 892 matkustajaa.


title: Oostende–Bruggen kansainvälinen lentoasema

text: Lentoaseman historia alkaa Stenen lentokentästä. Sen tarkkaa rakennusajankohtaa ei tunneta, mutta jo ensimmäisessä maalimansodassa sitä käytettiin sotilaslentokenttänä. Ensimmäinen lento Oostendesta Englantiin lennettiin Sabenan perustamisvuonna 1923. Toisen maailmansodan aikana, kun lentojen määrä kentällä alkoi kasvaa, se siirrettiin Raversijden alueelle. Uusi lentoasema varustettiin kansainväliselle tasolle sodan jälkeen. Lentokenttärakennuksena käytetty vanha maatalo korvattiin uudella terminaalilla kuitenkin vasta vuonna 1968. Kiitotien pidennys 3 200 -metriseksi valmistui vuonna 1975.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Ranskan tuomioistuinlaitos on kaksijakoinen: oikeusasiain tuomioistuimet eli yleiset tuomioistuimet ja hallintotuomioistuimet muodostavat molemmat oman hierarkiansa. Samantapainen kahtiajako on tehty useissa muissakin romaanis-germaanisen tradition maissa (Suomi mukaan luettuna), kun taas anglosaksisen "common law" -oikeusperinteen maissa hallinnon tuomioistuinkontrolli kuuluu pääasiassa yleisille riita- ja rikosasiain tuomioistuimille.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Suomen ja Ranskan lainkäyttöjärjestelmät muistuttavat toisiaan pääpiirteiltään tuomioistuinjärjestelmän kaksijakoisuuden vuoksi, mutta yksityiskohdissa on eroja. Ranskassa esimerkiksi vakavat rikokset käsitellään vain niihin erikoistuneissa tuomioistuimissa ("cour d’assises"), ja hallintotuomioistuinjärjestelmä on kolmiportainen (Suomessa kaksiportainen). Ylimmän oikeusasteen tuomioistuimet puolestaan toimivat Ranskassa lähinnä kassaatiotuomioistuimina, eivätkä ne yleensä anna asiaratkaisuja toisin kuin Suomen korkein oikeus. Sen sijaan molempien valtioiden korkeimmat oikeudet valvovat lainkäytön yhdenmukaisuutta ja normien soveltamisen oikeellisuutta.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Ranskassa lainrikkomukset jaetaan vakavuuden perusteella kolmeen pääluokkaan: "contravention", "délit" ja "crime". "Contravention"-rikkomukset on jaettu edelleen viiteen eri alaluokkaan rikkomuksesta annettavan rangaistuksen mukaan. "Délit"- ja "crime"-rikoksista voidaan tuomita vankeusrangaistukseen, kun taas "contravention"-rikkomuksista tuomitaan yksinomaan sakkoon ja siihen mahdollisesti liittyvään oheisrangaistukseen (esim. ajo-oikeuden menetys). Rikosasiaa käsittelevä tuomioistuin määräytyy edellä mainitun lainrikkomusten luokittelun perusteella. Mikäli samaan rikosasiaan liittyy eri luokan rikkomuksia, rikosasiaa käsittelevä tuomioistuin määräytyy vakavimman lainrikkomuksen perusteella.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: "Juridiction de proximité" -tuomioistuimet käsittelevät lievimpiä "contravention"-rikkomuksia (neljä ensimmäistä alaluokkaa). Tuomioistuimen kokoonpanoon kuuluu pääsääntöisesti yksi tuomari. "Juridiction de proximité" -tuomioistuimet lakkautetaan 1.7.2017, jolloin niiden toimivalta rikosasioissa siirtyy "tribunal de police" -tuomioistuimille.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Poliisituomioistuimet käsittelevät vakavimpia, viidennen luokan "contravention"-rikkomuksia, ja niiden kokoonpanoon kuuluvat tuomari ja tätä avustava kirjaaja. Poliisituomioistuimet toimivat "tribunal de grande instance" -alioikeuksien alaisuudessa.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: "Tribunal correctionnel" -tuomioistuimet käsittelevät täysi-ikäisten tekemiä "délit"-rikoksia, joihin kuuluvat muun muassa varkaudet, petokset ja vähäistä vakavammat väkivaltarikokset. "Tribunal correctionnel" -tuomioistuin voi tuomita rikoksentekijän korkeintaan kymmenen vuoden vankeusrangaistukseen, muuhun rangaistukseen (esim. yhdyskuntapalvelu) tai sakkorangaistukseen. Lisäksi se voi määrätä oheisrangaistuksen (esim. ajo-oikeuden menetys). Tuomioistuimen päätöksestä voi valittaa valitustuomioistuimeen ("cour d'appel").


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Tuomioistuimen kokoonpanoon kuuluu pääsääntöisesti kolme tuomaria, joista yksi toimii oikeuden puheenjohtajana. Lisäksi kokoonpanoon kuuluu tuomareita avustava kirjaaja. Tietyt erikseen lainsäädännössä säädetyt rikosasiat käsitellään kuitenkin yhden tuomarin kokoonpanossa.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Rikostuomioistuimet käsittelevät täysi-ikäisten tekemiä "crime"-rikoksia (esim. murha ja raiskaus). Rikostuomioistuimen kokoonpanoon kuuluu kolme tuomaria ja kuusihenkinen valamiehistö. Tietyissä tapauksissa, joihin lukeutuvat mm. yli 16-vuotiaiden alaikäisten tekemät rikokset sekä terrorismiin ja huumekauppaan liittyvät rikokset, tuomioistuin kokoontuu erityiskokoonpanossa.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Syytetty, syyttäjänvirasto, siviilioikeudellisesti vastuussa oleva henkilö tai asianomistaja voi valittaa "cour d'assises" -tuomioistuimen tuomiosta toiselle "cour d'assises" -tuomioistuimelle, joka ottaa asian uudelleen käsiteltäväksi. Uudelleenkäsittelyssä valamiehistö on yhdeksänhenkinen. Uudesta ratkaisusta voi valittaa edelleen valitustuomioistuimeen ("cour d'appel").


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Ranskassa riita-asiaa käsittelevä tuomioistuin määräytyy asiaan liittyvien intressien euromäärän perusteella.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: "Juridiction de proximité" -tuomioistuimet käsittelevät riita-asioita, joihin liittyvät intressit ovat suuruudeltaan alle 4 000 euroa. Tuomioistuimen kokoonpanoon kuuluu joitain poikkeuksia lukuun ottamatta yksi tuomari. Paikalliset tuomioistuimet lakkautetaan 1.7.2017, jolloin niiden toimivalta riita-asioissa siirtyy vähäisten riita-asioiden tuomioistuimille ("tribunal d'instance").


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Vähäisten riita-asioiden tuomioistuimet käsittelevät riita-asioita, joihin liittyvät intressit ovat suuruudeltaan 4 000–10 000 euroa. Heinäkuun 1. päivästä 2017 lähtien ne käsittelevät myös alle 4 000 euron riita-asioita. "Tribunal d'instance" -tuomioistuimilla on myös yksinomainen toimivalta tietyissä riita-asioissa, joita ovat esimerkiksi asunnonvuokraukseen, vaaleihin tai korkeintaan 75 000 euron kulutusluottoihin liittyvät asiat.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Vähäisten riita-asioiden tuomioistuimen kokoonpanoon kuuluu yksi tai useampi tuomari, mutta joissain tapauksissa asian ratkaisee yksin puheenjohtajana toimiva tuomari, jota avustaa kirjaaja.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Alioikeudet käsittelevät sellaisia riita-asioita, joiden osalta toimivaltaa ei ole säädetty jollekin toiselle tuomioistuimelle ja joihin liittyvät intressit ovat suuruudeltaan yli 10 000 euroa. Joissain riita-asioissa alioikeuksilla on yksinomainen toimivalta riippumatta vaatimusten suuruudesta. Tällaisia ovat muun muassa perhe- ja kiinteistöoikeudelliset asiat sekä patentti- ja tavaramerkkiasiat.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Alioikeus kokoontuu pääsääntöisesti kolmen tuomarin kokoonpanossa, mutta tietyissä asioissa (esim. perheoikeudelliset asiat) kokoonpanoon kuuluu vain yksi tuomari. Tuomioistuimen kirjaaja toimii käsittelyssä tuomareiden avustajana.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Ranskassa on joitakin erityistuomioistuimia, jotka käsittelevät omaan alaansa kuuluvia riita-asioita. Näitä ovat muun muassa työoikeudellisia asioita käsittelevä "conseil de prud'hommes", kauppaoikeudellisia asioita käsittelevä "tribunal de commerce" sekä maatalouden maanvuokrasopimuksia ("bail rural") koskevia erimielisyyksiä käsittelevä "tribunal paritaire des baux ruraux."


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Muutoksenhakutuomioistuimet käsittelevät alempien tuomioistuinten ratkaisuista tehtyjä valituksia. Jos ratkaisuun liittyvän tapauksen toinen osapuoli ei ole tuomioon tyytyväinen, tämä voi hakea tuomioon muutosta ("interjeter appel"). Muutoksenhakutuomioistuimessa asia käsitellään uudelleen, ja annettu tuomio joko vahvistaa tai kumoaa alemman tuomioistuimen ratkaisun. Mikäli asian osapuoli katsoo käsittelyn olleen virheellinen tai epäoikeudenmukainen, tämä voi hakea lupaa vedota kassaatiotuomioistuimeen. Kassaatiotuomioistuin ei enää tutki asiaa uudestaan, vaan sen tehtävänä on varmistaa, että oikeudenkäynnissä on noudatettu menettelysääntöjä ja että oikeusnormeja on tulkittu oikeaoppisesti.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Ranskassa on tällä hetkellä 36 muutoksenhakutuomioistuinta. Yksi tuomioistuin käsittelee tavallisesti 2–4 hallintoalueen asiat. Useat muutoksenhakutuomioistuimet sijaitsevat samoissa kaupungeissa kuin Ranskan vanhan hallinnon ajan ("ancien régime") alueilla toimineet tuomioistuimet. Ranskan merentakaisilla alueilla on kuusi muutoksenhakutuomioistuinta. Eniten valituksia käsittelee Pariisin muutoksenhakutuomioistuin.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text:
Muutoksenhakutuomioistuimet jakautuvat useisiin jaostoihin, nk. huoneisiin ("chambres"), jotka käsittelevät eri oikeusalojen asioita. Jokaiseen muutoksenhakutuomioistuimeen kuuluvat aina seuraavat jaostot:
Näiden lisäksi tuomioistuimiin kuuluvat tavanomaisesti kauppaoikeuden sekä siviiliasioiden jaosto.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Muutoksenhakutuomioistuimissa on normaalissa käsittelyssä kolme tuomaria ("premier président", "président de chambre" ja "conseiller") tai ainoastaan "président de chambre" ja kaksi muuta jäsentä ("conseiller"). Erityistapauksissa kokoonpano muodostuu viidestä tuomarista. Poikkeuksellisissa tapauksissa muutoksenhakutuomioistuin kokoontuu kahden jaoston tuomareiden voimin. Tätä harvinaista järjestelyä kutsutaan "jaostojen kokoukseksi" ("assemblée des chambres"). Pariisin muutoksenhakutuomioistuimessa "assemblée" koostuu kolmen jaoston tuomareista.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeksi miellettävä "cour d’assises" käsittelee myös valitukset vakavista rikoksista annetuista ratkaisuista. Silloin tuomioistuin muodostuu kolmesta tuomarista ja toimii muutoksenhakutuomioistuimena.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Toisin kuin muutoksenhakutuomioistuimia, kassaatiotuomioistuimia on vain yksi. Se sijaitsee Pariisissa ja toimii kaupungin oikeustalossa ("Palais de Justice"). Kassaatiotuomioistuin perustettiin vallankumouksen aikana vuonna 1790 ("Tribunal de cassation"). Alun perin sen tehtävä oli toimia alueellisten parlamenttien ylimpänä tuomioistuimena ja oikaista virheellisiksi katsottuja tuomioita.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text:
Kassaatiotuomioistuimen tehtävänä on vahvistaa tai purkaa alemmissa oikeusasteissa tehdyt ratkaisut tai palauttaa asiat uudelleenkäsittelyyn ratkaisun tehneeseen tuomioistuimeen. Kassaatiotuomioistuin vahvistaa oikeusturvaperiaatteen toteutumisen. Se ei tutki todisteita tai tapauksissa ilmenneitä uusia seikkoja.
Kassaatiotuomioistuin voi myöntää valitusluvan joko asianosaiselle tai syyttäjälle. Jos valituslupa ("pourvoi en cassation") myönnetään, kassaatiotuomioistuin ottaa tuomion tutkittavakseen.
Jos kassaatiotuomioistuin katsoo, että asian käsittely alemmassa oikeusasteessa on ollut oikeudellisesti puutteellista, se purkaa (ts. rikkoo, "casser") tuomioistuimen päätöksen.
Tämän jälkeen asia palaa tuomioistuimeen uudelleenkäsittelyyn. Uusi käsittely toimitetaan eri kokoonpanossa kuin alkuperäinen.
Kassaatiotuomioistuin voi myös hylätä vetoomuksen. Vetoomuksen hylkääminen johtaa annetun tuomion vahvistamiseen ja asian käsittelyn päättymiseen.
Jos tuomio on selkeästi perusteeton, kassaatiotuomioistuin voi myös olla palauttamatta sitä uudelleen käsiteltäväksi ja purkaa tuomion kokonaan.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text:
Kassaatiotuomioistuin on jaettu kuuteen jaostoon ("chambres"). Ne ovat kolme siviilioikeuden jaostoa, yksi kauppaoikeuden jaosto, yksi sosiaalioikeuden jaosto ja yksi rikosoikeuden jaosto. Jokaisella jaostolla on oma hallinto, puheenjohtaja ja oikeudelliset neuvonantajansa.
Käsiteltävästä asiasta riippuen kassaatiotuomioistuin voi toimia kolmen jaoston voimin tai täysistuntona. Täysistunnon muodostavat ylin puheenjohtaja, jaostojen puheenjohtajat ja vanhimmat sekä yksi jäsen jokaisesta jaostosta.
Syyttäjänvirastoa edustavat yleinen syyttäjä ja julkisasiamies.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text:
Hallintotuomioistuimet ovat hallinnosta riippumattomia tuomioistuimia, jotka valvovat julkisen vallan käyttöä ja kansalaisten oikeusturvan toteutumista. Hallintotuomioistuimien toimivaltaan kuuluvat riita-asiat, joissa toisena osapuolena on valtio, alueellinen tai paikallinen viranomainen, julkinen liikelaitos tai julkisia palveluja tuottava yksityisoikeudellinen taho (esim. ammatillinen järjestö tai urheiluliitto). Ratkaisun tekee hallintotuomari ("juge administratif"), joka voi esimerkiksi osin tai kokonaan kumota hallintoviranomaisen päätöksen tai määrätä viranomaisen maksamaan vahingonkorvausta aiheutuneesta haitasta. Menettely on yleensä kirjallinen.
Hallintotuomioistuimet ("tribunal administratif") ovat yleisiä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimia, ja niitä on Ranskassa 42. Asian voi laittaa vireille kirjallisella hakemuksella kuka tahansa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jota hallintoviranomaisen päätös koskee.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Hallinnollisia erityistuomioistuimia ovat mm. taloudellisia asioita käsittelevät tuomioistuimet (esim. tilintarkastustuomioistuin, "Cour des comptes"), sosiaaliapua käsittelevät tuomioistuimet (esim. sosiaaliavun keskuslautakunta, "Commission centrale d'aide sociale") ja kurinpitotuomioistuimet (esim. budjetti- ja finanssialan kurinpitotuomioistuin, "Cour de discipline budgétaire et financière") sekä "Cour nationale du droit d'asile", joka käsittelee turvapaikkapäätöksiä koskevat valitukset.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Hallintotuomioistuinten päätöksiin voi useimmiten hakea muutosta hallinto-oikeudellisilta muutoksenhakutuomioistuimilta ("cour administrative d’appel"). Ne ovat toisen oikeusasteen tuomioistuimia, ja niitä on Ranskassa kahdeksan.


title: Ranskan tuomioistuinjärjestelmä

text: Ylimmän oikeusasteen hallintotuomioistuin on korkein hallinto-oikeus ("Conseil d'État"), joka valvoo menettelysääntöjen ja oikeusnormien soveltamisen oikeellisuutta. Kassaatiotuomioistuimen tapaan se joko hylkää valituksen tai kumoaa asiasta annetun päätöksen ja palauttaa asian uudelleen käsiteltäväksi. "Conseil d'État" on lisäksi ainoa oikeusaste eräissä riita-asioissa, kuten ministerien säädösten oikeellisuuden selvittämisessä ja europarlamenttivaaleja koskevissa riita-asioissa. Muutoksenhakutuomioistuimena "Conseil d'État" toimii, kun se käsittelee esimerkiksi valituksia, jotka koskevat hallintotuomioistuinten antamia kunnallis- tai departementtivaaleihin liittyviä päätöksiä.


title: Finkelstein-reaktio

text: Finkelstein-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa alkyylihalidi reagoi halogenidisuolan kanssa, jolloin alkuperäisen alkyylihalogenidin halogeeniatomi korvautuu toisella. Reaktio on nimetty saksalaisen kemistin Hans Finkelsteinin mukaan. Finkelstein julkaisi reaktion ensimmäisen kerran vuonna 1910. Finkelstein-reaktiota käytetään erityisesti muutoin hankalasti valmistettavien alkyylijodidien synteesiin.


title: Finkelstein-reaktio

text: Finkelstein-reaktio on mekanismiltaan S2-reaktio eli toisen kertaluvun nukleofiilinen substituutio. Tämä reaktio tapahtuu parhaiten mikäli alkyylihalogenidi on primäärinen, tai metyyli-, bentsyyli- tai allyylihalogenidi. Sekundäärisille alkyylihalogenideille reaktio tapahtuu huonosti ja tertiääriset alkyylihalogenidit eivät reagoi tällä reaktiolla. Jotta Finkelstein-reaktio tapahtuu täytyy korvautuvan halogeenin olla heikompi nukleofiili kuin korvaava halogeeni on. Näin ollen alkyylikloridien klooriatomi voi korvautua joko bromi- tai jodiatomilla ja alkyylibromidien bromiatomin voi korvata ainoastaan jodiatomi. Halogeeniatomin lähteenä toimii usein alkalimetallisuola esimerkiksi natriumbromidi- tai -jodidi.


title: Finkelstein-reaktio

text: Finkelstein-reaktio on tasapainoreaktio. Jotta tasapainoa saataisiin siirrettyä tuotteiden puolelle, on jotain tuotteista poistettava reaktioseoksesta. Valmistettaessa alkyylijodideja Finkelstein-reaktion liuottimena käytetään asetonia, koska natriumjodidi liukenee asetoniin, mutta natriumkloridi tai -bromidi eivät. Reaktion edetessä muodostuva natriumkloridi tai -bromidi saostuvat ja tämän vuoksi reaktion tasapaino siirtyy tuotteiden puolelle.


title: Flynnin luokittelu

text: Flynnin luokittelu () on Michael J. Flynnin vuonna 1966 esittämä luokittelu tietokonearkkitehtuureille.


title: Flynnin luokittelu

text: Luokittelua on alun perin käytetty tietokoneen arkkitehtuuriin (useilla suorittimilla), mutta sitä käytetään toisinaan myös suoritintoteutuksen sisäiselle arkkitehtuurille.


title: Flynnin luokittelu

text: Luokittelu voidaan jakaa seuraavasti neljään luokkaan:Luokittelussa "instruction" viittaa käskyvirtaan ja "data" muuttujavirtaan.


title: Flynnin luokittelu

text: Käskyvirta ja muuttujavirta voivat olla samaa tai eri muistia, ks. muistiarkkitehtuurin toteutustavat.


title: Flynnin luokittelu

text: Nvidia on ehdottanut SIMT ("Single Instruction, Multiple Threads") luokittelua alkuperäisten neljän lisäksi.


title: Flynnin luokittelu

text: MIMD on ehdotettu jaettavaksi kahteen kategoriaan:


title: Flynnin luokittelu

text: SISD on yksinkertaisin tapaus: yksi suoritin joka suorittaa yhden käskyn yhdelle muistille.


title: Flynnin luokittelu

text: SISD-arkkitehtuurissa voi olla myös rinnakkaisuutta suorittimen liukuhihnan ("pipeline") ja "superscalar" ominaisuuksien muodossa.


title: Flynnin luokittelu

text: MISD-mallissa datalle suoritetaan useita komentoja. Liukuhihna ("pipeline") suorittimissa voidaan käsittää MISD-mallina.


title: Flynnin luokittelu

text: Mallia voidaan käyttää myös vikasietoisissa tietokoneissa redundanttiseen käsittelyyn, jotta vikaantuneen yksikön toiminta ei häiritse.


title: Flynnin luokittelu

text: Ainoa tunnettu MISD-mallia käyttävä tietokone on ollut Carnegie Mellon -yliopiston C.mmp.


title: Flynnin luokittelu

text: SIMD-mallissa sama komento suoritetaan useammalle arvolle yhtäaikaisesti. Tämä yleinen "rinnakkaissuorituksen" muoto rinnakkaislaskennassa ja vektorisuorittimissa.


title: Flynnin luokittelu

text: SIMD-mallissa kyse on data-tason "rinnakkaisuudesta" ("parallel"), mutta ei "yhtäaikaisuudesta" ("concurrency"): käsiteltävänä on vain yksi komento kerrallaan.


title: Flynnin luokittelu

text: SIMD-malli on useissa suorittimissa toteutettu vektorisuoritin-tyylisinä käskylaajennuksina. Cell BE toteuttaa useamman SIMD-suoritukseen tarkoitetun yksikön samaan suorittimeen. SIMD-operaatioiden hyödyntäminen ohjelmoinnissa vaatii lähestymisen ohjelmointiin, joka tähtää rinnakkaisuuden hyödyntämiseen.


title: Flynnin luokittelu

text: MIMD-mallissa suoritetaan useita komentoja useille datapisteille rinnakkain.


title: Flynnin luokittelu

text:
MIMD-mallissa on kyse sekä "rinnakkaisuudesta" ("parallel") että "yhtäaikaisuudesta" ("concurrency"), koska sekä komentoja että datapisteitä on useita käytössä yhtä aikaa eri vaiheissa.
MIMD-mallin rinnakkaisohjelmointi on eri lähestymistapoja.


title: Flynnin luokittelu

text: Malli on tyypillisesti käytössä useita suorittimia ja suoritinytimiä sisältävissä moniprosessointikoneissa. Kaikkien moniprosessointikoneiden voi sanoa käyttävän MIMD-mallia.


title: Vuoristokellosammakko

text: Vuoristokellosammakko ("Bombina variegata") on kellosammakoiden sukuun kuuluva Keski- ja Etelä-Euroopassa esiintyvä sammakkolaji.


title: Vuoristokellosammakko

text: Se risteytyy usein sukulaislajinsa kellosammakon ("Bombina bombina") kanssa.


title: Vuoristokellosammakko

text: Vuoristokellosammakko on eurooppalainen laji, joka on yleinen Keski-Ranskassa, Saksan keskiosissa, Sveitsissä, Koillis-Italiassa, Balkanin alueella ja Karpaattien vuoristossa Itä-Euroopassa. Yksittäisiä populaatioita on havaittu myös Unkarissa, Saksan pohjoisosissa, Luoteis-Ranskassa, Luxemburgissa, ja Alankomaissa. Sitä on aiemmin tavattu myös Belgiassa ja Ranskan eteläosissa, mutta sen oletetaan sittemmin hävinneen kyseisiltä alueilta.


title: Vuoristokellosammakko

text: Laji elää 100–2 100 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella. Matalimmissa korkeuksissa elävien populaatioiden elinympäristöjä ovat lehtimetsät. Korkeammalla lajia tavataan havumetsissä ja aukeilla ylängöillä. Sen elinympäristöjä ovat myös sekametsät, pensaikot, niityt, tulvatasangot ja ruohotasangot. Se viihtyy kosteikoissa ja valitsee lisääntymispaikakseen yleensä lätäkön metsästä tai metsän lähettyviltä.


title: Luettelo Belgian lentoasemista

text: Tämä on luettelo Belgian lentoasemista ja muista lentopaikoista.


title: Kauko Lumiaho

text: Kauko Jaakko Antero Lumiaho (29. kesäkuuta 1945 Alpua, Vihanti) on suomalainen keskimatkojen juoksija, joka saavutti SM-mitaleja ja edusti Suomea maaotteluissa 1970-luvun alkupuolella. Seuratasolla hän edusti Vihannin Urheilijoita vuoteen 1971 ja sen jälkeen Raahen Vesaa.


title: Kauko Lumiaho

text: Lumiaho saavutti Kalevan kisoissa viisi mitalia. Vuonna 1971 hän sijoittui 1 500 metrillä hopealle ja 800 metrillä pronssille, vuonna 1972 molemmilla matkoilla hopealle sekä vuonna 1973 1 500 metrillä pronssille. Maaotteluissa hän kilpaili 800 metrillä yhdeksän kertaa, 1 500 metrillä 11 kertaa sekä 4 × 400 metrin viestissä kerran.


title: Kauko Lumiaho

text: Lumiaho on toiminut Raahen Vesan johtokunnan jäsenenä vuodesta 1977 ja puheenjohtajana vajaan vuosikymmenen.


title: Kauko Lumiaho

text: Politiikassa Lumiaho on toiminut Raahen kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 1981.


title: Piia Lehti

text: Piia Annukka Lehti-Teder (21. syyskuuta 1973 Halikko – 6. helmikuuta 2017) oli suomalainen taidegraafikko.


title: Piia Lehti

text: Lehti vietti lapsuutensa Halikossa ja opiskeli lukion jälkeen valokuvausta Kuusamon kansanopistossa 1992–1993. Hän vietti nuoruudessaan vuoden Meksikossa, jossa tutustui taidegrafiikkaan. Taidealaa Lehti opiskeli Virossa Tallinnan taideakatemiassa (Eesti Kunstiakadeemia) 1995–1999, jossa opiskeli myös virolainen taiteilija Ramo Teder, jonka kanssa Piia Lehti avioitui. Lehti palasi Suomeen opiskelemaan Taideteolliseen korkeakouluun vuosiksi 1999–2001, jolloin valmistui taiteen maisteriksi.


title: Piia Lehti

text: Opintojen jälkeen Lehti asettui perheineen asumaan Teijon kylään Salon kaupunkiin Varsinais-Suomeen. Kasvimaa oli luontoa rakastavalle Lehdelle tärkeä rentoutumispaikka, jossa hän havainnoi kasvien kasvua. Hän ja hänen perheensä pyrkivät arjessaan toteuttamaan ekologista elämänmuotoa. Taiteessaan Lehti yhdisti ihmisen, eläimet ja kasvit niin, että niiden rajapinnat yhtyivät. Hän saattoi tutkia teoksissaan esimerkiksi ihmisen ja puun samankaltaisuutta piirtämällä oksat ja juuret osaksi ihmisen sisäelimiä ja verenkiertoa.


title: Piia Lehti

text: Piia Lehden teoksia on ollut monissa yhteis- ja ryhmänäyttelyissä sekä kotimaassa että ulkomailla. Hänen yksityisnäyttelynsä on järjestetty Salon taidemuseossa 1999, Galleria Justissa Turussa 2000, Galleria Mariassa Helsingissä 2000, Galleria Duetossa Helsingissä 2001 ja Kunstihoone galeriissa Tallinnassa Virossa 2001. Sittemmin hän on pitänyt yksityisnäyttelyitä Helsingissä, Kuopiossa, Salossa, Tampereella, Turussa, Valkealassa sekä ulkomailla Tallinnassa, Viljandissa ja Islannin pääkaupungissa Reykjavikissa.


title: Piia Lehti

text: Piia Lehti kuoli syöpään 43-vuotiaana.


title: BMW 5-sarja (G30)

text: BMW G30 on BMW 5-sarjan seitsemännen sukupolven malli, jota on valmistettu vuodesta 2016 lähtien. Se korvasi edeltäneen F10-mallin. BMW G30 perustuu samalle alustalle kuin esimerkiksi suurempi 7-sarja (G11).


title: BMW 5-sarja (G30)

text: BMW G30 julkistettiin syksyllä 2016, ja se tuli markkinoille vuoden 2017 alussa. Ulkonäöltään malli ei ole muuttunut huomattavasti edeltäjäänsä verrattuna. Kooltaan G30 on edeltäjäänsä 36 millimetriä pidempi ja kuusi millimetriä leveämpi, mutta auton paino on kuitenkin pudonnut uuden perusrakenteen ansiosta. Ilmanvastuskerroin 0,22 on hyvin alhainen. Farmarimalli Touring esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 2017.


title: BMW 5-sarja (G30)

text: Vuoden 2017 Euro NCAP -kolaritestistä BMW G30 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Heino Lipsanen

text: Heino Ilmari Lipsanen (6. maaliskuuta 1954 Juva) on suomalainen keskimatkojen juoksija, joka saavutti SM-mitaleja ja edusti Suomea maaotteluissa 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa. Seuratasolla hän edusti Juvan Urheilijoita ja vuodesta 1983 Lahden Ahkeraa.


title: Heino Lipsanen

text: Lipsanen saavutti urallaan kahdeksan SM-mitalia. Kalevan kisoissa hän saavutti 1 500 metrillä SM-hopeaa vuonna 1980 ja SM-pronssia vuonna 1978 sekä 800 metrillä SM-hopeaa vuonna 1981. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti 1 500 metrillä kultaa vuonna 1979 ja pronssia vuonna 1981 sekä 800 metrillä hopeaa vuonna 1984. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän voitti 4 × 800 metrillä kultaa vuonna 1983 ja pronssia vuonna 1984. Maaotteluissa Lipsanen kilpaili 800 metrillä kymmenen kertaa ja 1 500 metrillä kuusi kertaa.


title: Kenneth Lonergan

text: Kenneth Lonergan (s. 16. lokakuuta 1962) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja Oscar-palkittu käsikirjoittaja. Hänet palkittiin parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscarilla elokuvastaan "Manchester by the Sea" (2016), josta hän sai myös parhaan ohjauksen Oscar-ehdokkuuden.


title: Indiana-luokka

text: Indiana-luokka oli Yhdysvaltain laivaston ensimmäinen Yhdysvalloissa valmistettu taistelulaivaluokka, jonka alukset olivat samankaltaisia kuin Euroopan merivalloilla. Valtuutus luokan alusten valmistamiseksi annettiin vuonna 1890 ja ne otettiin palvelukseen marraskuusta 1895 huhtikuuhun 1896. Ne olivat suhteellisen pieniä taistelulaivoiksi, mutta niissä oli vahva panssarointi ja raskas aseistus, jotka oli asennettu pattereiksi. Alukset oli suunniteltu erityisesti rannikkopuolustukseen, joten niiden vapaakorkeus oli riittämätön toimintaan avomerellä. Alusten torneja ei oltu varustettu vastapainoilla ja panssarivyö oli paikoin liian matala tarjotakseen kaikissa olosuhteissa riittävän suojan.


title: Kaisa Korpijaakko-Labba

text: Kaisa Korpijaakko-Labba (s. 1954) on oikeustieteen tohtori ja suomalainen oikeushistorioitsija. Hän on Lapin yliopistossa oikeushistorian dosentti.


title: Kaisa Korpijaakko-Labba

text: Korpijaakko-Labba väitteli 1989 Lapin yliopistossa aiheesta saamelaistan omistusoikeudet maahan ja veteen 1500-luvulta vuoteen 1740. Hän osoittaa siinä, että saamelaisia kohdeltiin omistajina tuohon aikaan saamelaiskylinä tai yksittäisinä henkilöinä ainakin Ruotsi-Suomessa. Heidän luonnonvarojen jakamisen ja käytön muodot voidaan nähdä ilmauksena vallalla olevasta käsityksestä kollektiivisesta omaisuudesta näiden muotojen pohjalla, ja voidaan pitää todennäköisenä että tuona aikana oli olemassa myös yksityisomistuoikeus.


title: Anu Korhonen

text: Anu Korhonen on suomalainen kulttuurihistorioitsija.


title: Anu Korhonen

text: Korhonen väitteli 1999 väitöskirjalla "Fellows of Infinite Jest", joka käsitteli narreja. Hän on kiinnostunut varsinkin huumorin ja ruumiin kulttuurihistoriasta varhaismodernissa Euroopassa. Hän työskentelee Helsingin yliopiston Maailman kulttuurien laitoksella.


title: IV (Arttu Wiskarin albumi)

text: IV on Arttu Wiskarin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 2016. Kappaleen introssa kuullaan Jukka Virtasta.


title: IV (Arttu Wiskarin albumi)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 14.


title: Jacques Houdek

text: Jacques Houdek (s. 14. huhtikuuta 1981 Zagreb, Kroatian ST) on kroatialainen laulaja. Hän edusti Kroatiaa vuoden 2017 Euroviisuissa kappaleella "My Friend".


title: Jacques Houdek

text: Jacques Houdek (syntymänimeltään Željko Houdek) syntyi 14. huhtikuuta Zagrebissa, Kroatiassa. Hänen vanhempansa ovat kotoisin Slavoniasta. Lopetettuaan musiikkikoulun Houdek kävi Berklee College of Music -koulua Bostonissa. Vuonna 2004 hän voitti Porin-palkinnon parhaana uutena artistina. Hän saavutti myös ensimmäisen sijan festivaali MC:ssä vuonna 2004, ja voitti maineikkaan BH Radio -festivaalin parhaana kroatialaisena esiintyjänä vuonna 2005. Vuonna 2006 Houdek meni naimisiin Brigita Krkačin kanssa. Parilla on kaksi lasta: tytär Sofija ja poika David.


title: Jacques Houdek

text: Houdek voitti toisen Porin-palkinnon vuonna 2008 parhaana miesesiintyjänä. Hänen albuminsa "Idemo u zoo" voitti myös Porin-palkinnon parhaana albumina lapsille vuonna 2009, ja hän itse voitti Porin-palkinnon parhaana miesesiintyjänä vuonna 2012.


title: Jacques Houdek

text: 17. helmikuuta 2017 ilmoitettiin, että Jacques Houdek tulisi edustamaan Kroatiaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa Kiovassa, Ukrainassa.


title: Tiensuu (Inkeri)

text: Tiensuu () on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Narvusin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Laukaanjoen vasemmalla rannalla 17 kilometriä Suuresta-Narvusista kaakkoon. Kylässä on 19 asukasta (vuonna 2010).


title: Tiensuu (Inkeri)

text: Kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Šelonin viidenneksen verokirjassa vuonna 1571 nimellä "Vzvoz". 1580-luvun ruotsalaismiehityksen aikana esiintyy myös sen itämerensuomalainen nimitys muodoissa "Tesso, Thesso, Theesw, Thesw, Tessw". Vuonna 1848 Tiensuussa asui 177 inkerikkoa, jotka kuuluivat Haavikon ortodoksiseen seurakuntaan. Kylän talonpojat olivat Iittovan kartanon maaorjia, kunnes vuonna 1848 kartanon omistanut Karl Robert von Nesselrode luovutti heidät velkojensa korvauksena valtiolle. Vuonna 1862 kylässä oli 33 taloa ja 207 asukasta. Vuonna 1899 Tiensuu kuului kyläkuntana Narvusin volostiin. Kylän 266 asukasta olivat väestönlaskennan mukaan kaikki ”suomalaisia”, mutta luterilaisia heidän joukossaan ei ollut yhtään.


title: Tiensuu (Inkeri)

text: Neuvostoaikana Tiensuu toimi aluksi kyläneuvoston keskuksena. 1930-luvulla sillä oli kansallisen inkeroisen kyläneuvoston status. Tiensuun kyläneuvosto lakkautettiin vuonna 1954 ja liitettiin Koskinan kyläneuvostoon. Vuonna 1928 kylässä oli 201 ja vuonna 1958 35 asukasta.


title: Tiensuu (Inkeri)

text: Tiensuu koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Kesäasukkaiden määräksi arvioidaan 26 henkeä. Kylän kautta kulkee Luutsan ja Kopolan (ven. "Pervoje Maja") välinen asfaltoitu maantie. Sieltä on linja-autoyhteydet Jaamaan, Ivangorodiin ja Laukaansuuhun. Kulttuuriperintökohteita ovat viisi kivikautista asuinpaikkaa, keskiaikainen hautapaikka ja toisen maailmasodan bunkkeri.


title: Toyota Prius+

text: Toyota Prius+ on Toyotan vuodesta 2011 lähtien valmistama hybridiauto, koriltaan viisiovinen tila-auto. Malli esiteltiin Japanissa toukokuussa 2011, Yhdysvalloissa saman vuoden lokakuussa ja Euroopassa kesäkuussa 2012. Prius+ perustuu Prius-malliin. Prius+ on mallinimi suurimmassa osassa Eurooppaa. Aasiassa mallin nimenä on Toyota Prius α, Pohjois-Amerikassa Toyota Prius v, Belgiassa Toyota Grand Prius+ ja Alankomaissa Toyota Prius Wagon.


title: Toyota Prius+

text: Prius+ on kompakti tila-auto. Sen ilmanvastuskerroin on kokoluokassaan alhainen 0,29. Suomessa mallistossa on tarjolla kolme varustelutasoa: Life, Active ja Premium. Kaikissa Suomeen tuotavissa malleissa on 136-hevosvoimainen poltto- ja sähkömoottorista koostuva hybridivoimanlähde portaattomalla CVT-automaattivaihteistolla. Suomessa myytävään Toyota Prius+ -malliin kuuluu vakiona useita samoja ominaisuuksia kuin vuoden 2010 Priuksessa, kuten esimerkiksi neljä ajotilaa (normaali, power, eco ja EV), älyavain ja avaimeton käynnistys, kosketusnäytöllinen multimediajärjestelmä, mäkilähtöavustin sekä LED-ajovalot. Premium-varustetasoon sisältyy lisäksi muun muassa Pre-Collision-järjestelmä, pleksilasinen panoraamakatto ja mukautuva vakionopeudensäädin.


title: Lemony Snicket’s A Series of Unfortunate Events (videopeli)

text: Lemony Snicket’s A Series of Unfortunate Events on vuonna 2004 julkaistu videopeli, joka perustuu Lemony Snicketin "Surkeiden sattumusten sarja" -kirjasarjaan ja "samannimiseen" elokuvaan.


text: Pelissä pelaaja ohjaa Violet Baudelairen ja Sunny Baudelairen hahmoja ratkoessaan erilaisia haasteita.


title: Kristian Afanasjev

text: Kristian Afanasjev (s. 28. heinäkuuta 1998 México, Meksiko) on venäläis-meksikolainen jääkiekkoilija, joka pelaa VHL-joukkue HK Sarovissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Afanasjev osaa pelata myös laidassa. Hän laukoo oikealta.


title: Kristian Afanasjev

text: Afanasjev syntyi Meksikossa hänen vanhempiensa työskennellessä siellä. Hän muutti perheineen Venäjälle ollessaan 4-vuotias. Afanasjev aloitti jääkiekkoilun Pietarissa, josta hän siirtyi 16-vuotiaana Pohjois-Amerikkaan ja HPHL-juniorisarjan Honeybakediin kaudeksi 2014–2015.


title: Kristian Afanasjev

text: QMJHL-joukkue Drummondville Voltigeurs varasi Afanasjevin koko neljäntenä pelaajana kesällä 2015. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2015–2016, mutta kesken toisen kauden 2016–2017, joulukuussa 2016 Afanasjev siirtyi try-outin kautta Suomeen ja Saimaan Pallon A-nuorten SM-liigajoukkueeseen. Hän debytoi seuran SM-liigajoukkueessa 16. helmikuuta 2017 Vaasan Sportia vastaan. Afanasjeville avautui paikka SaiPan kokoonpanosta, kun seuran vahvuudesta oli poistunut siirtotakarajan jälkeen muuan Curtis Hamilton, Brock Trotter ja Joona Jääskeläinen. Hän sai ottelussa jääaikaa 4.55 minuuttia. Afanasjevista tuli SM-liigan historian kaikkien aikojen ensimmäinen Meksikon kansalaisuuden omaava pelaaja. Hän pelasi SM-liigassa kaikkiaan kahdeksan runkosarjaottelua ilman tehopisteitä.


title: Kristian Afanasjev

text: Kaudeksi 2017–2018 Afanasjev palasi kotimaahansa Venäjälle ja siirtyi VHL-joukkue HK Saroviin.


title: Kristian Afanasjev

text: Afanasjevin isä Valeri on jääkiekkovalmentaja ja entinen hyökkääjä.


title: Mount Suomi

text: Mount Suomi on Etelämantereella, Kuningatar Maudin maalla sijaitseva valloitettu 2598 metriä korkea vuori, joka on osa Wohlthat-vuoristoketjua. Suomalainen Lynx Adventure Antarctica -retkikunta, jonka johtajana oli Patrick "Pata" Degerman ja johon lisäksi kuuluivat Pekka Ojanpää, Mika Listala ja Jón Ólafur Magnusson valloittivat sen 4. tammikuuta 2017. Vuoren valloittaminen oli osa Suomi 100 -juhlavuoden ohjelmaa.


title: Kasvien evoluution aikajana

text: Kasvien evoluutio käsittää kasvien kehityksen elämän syntyajoista saakka.


title: Kasvien evoluution aikajana

text: Yksisoluisia leviä oli olemassa jo arkeeisen aionin ajalla. Ensimmäiset vihreät levät ilmaantuivat paleotsooisen maailmankauden alkupuolella ordovikikaudella. Ensimmäiset löydetyt maakasvit ovat peräisin siluurikaudelta. Devonikaudella ilmestyivät sammalet. Silloin ilmestyivät myös ensimmäiset sanikkaiset ja liekomaiset kasvit, jotka levisivät kivihiilikaudella. Kivihiilikaudella kehittyivät ensimmäiset siemenkasvit, kuten siemensaniaiset ja ensimmäiset nykyisen kaltaiset paljassiemeniset kasvit. Permikaudella havupuut ja käpypalmut levisivät. Mesotsooisen maailmankauden alussa, triaskaudella, siemensaniaiset katosivat. Samoihin aikoihin levisivät entisestään havupuut, neidonhiuspuut ja käpypalmut. Jurakaudella ilmaantuivat ensimmäiset koppisiemeniset kasvit. Liitukauden loppuun mennessä koppisiemeniset kasvit olivat levinneet niin, että ne käsittivät valtaosan kasvikunnasta ja paljassiemenisten osuus oli vähentynyt huomattavasti. Kenotsooisella maailmankaudella, tertiäärikaudella, kukkivat kasvit kehittyivät ja puumaiset koppisiemeniset erilaistuivat. Kvartäärikaudella ruohovartiset kasvit ovat tulleet yleisemmiksi ja monipuolisemmiksi.


title: Hank Green

text: William Henry "Hank" Green II (s. 5. toukokuuta 1980 Birmingham, Alabama ) on yhdysvaltalainen yrittäjä, muusikko, kouluttaja, tuottaja ja vloggaaja. Green tunnetaan parhaiten hänen YouTube-kanavastaan nimeltään "Vlogbrothers" (alun perin "Brotherhood 2.0"), jonka hän loi yhdessä veljensä Johnin kanssa. Hank ja John ovat myös muun muassa luoneet opetukselliset YouTube-kanavat "Crash Course" ja "SciShow", joissa he molemmat myös toimivat juontajina.


title: Hank Green

text: Hank Green on lisäksi ollut luomassa maailman suurinta verkkovideokonferenssia VidConia, kauppatavarayritys DFTBA Recordsia, verkkovideoiden tuotantoyhtiö Pemberley Digitalia sekä joukkorahoitusalusta Subbablea, jonka Patreon osti vuonna 2015.


title: Hank Green

text: Pian Greenin syntymänsä jälkeen perhe muutti Orlandoon Floridaaan, jossa hän vietti suurimman osan lapsuuttaan.


title: Hank Green

text: Green valmistui ylioppilaaksi Winter Park High Schoolista vuonna 1998. Hän suoritti kandidaatin tutkinnon biokemiasta Eckerd Collegessa ja maisterin tutkinnon ympäristötieteistä Montanan yliopistossa.


title: Hank Green

text: Hank Green asuu nykyään Missoulassa Montanassa yhdessä vaimonsa Katherinen ja poikansa Orinin (s. 2016) kanssa.


title: Florentino Ameghino

text: Florentino Ameghino (18. syyskuuta 1854 Luján, Buenos Aires – 6. elokuuta 1911 La Plata) oli argentiinalainen paleontologi.


title: Florentino Ameghino

text: Ameghino oli argentiinalaisten dinosaurusten ja muiden hävinneiden selkärankaisten tutkimuksen ja kaivauksen edelläkävijä 1800-luvun lopulla, mutta tunnetaan paremmin urastaan Etelä-Amerikan ainutlaatuisten nisäkkäiden parissa. Suurin osa hänen löydöistään on nykyään sijoitettu La Plata Museumiin, Argentiinaan.


title: Yhdessä (Unkari)

text: Yhdessä (), virallisesti Yhdessä – Uuden aikakauden puolue (), on unkarilainen sosiaaliliberaalinen puolue, joka perustettiin 26. lokakuuta 2012 nimellä Yhdessä 2014 (). Alkujaan puolue oli kolmen vasemmistolaisten kansalaisjärjestöjen muodostava liittouma, jonka tavoite oli saavuttaa vuoden 2014 parlamenttivaaleissa määräenemmistö ja purkaa valtapuolue Fideszin tekemät muutokset Unkarin perutuslakiin. Puolueeksi liittouma rekisteröityi 8. maaliskuuta 2013.


title: Yhdessä (Unkari)

text: Puolueen johtohahmona ja yhtenä perustajana toimi Unkarin entinen pääministeri Gordon Bajnai, joka palasi liittouman perustamisen myötä politiikkaan. Nykyinen puheenjohtaja on Péter Juhász, joka valittiin virkaan vuonna 2017.


title: Vyötermaa

text: Vyötermaa (myös "Feodormaa", ) on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Narvusin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Laukaanjoen vasemmalla rannalla 14 kilometriä Suuresta-Narvusista kaakkoon. Kylässä on 16 asukasta (vuonna 2010).


title: Vyötermaa

text: Vyötermaa lienee ollut aikaisemmin osa Kotkon kylää. Vuonna 1848 siellä asui 162 inkerinsuomalaista ja 27 inkerikkoa. Suomalaiset kuuluivat Kosemkinan luterilaiseen ja inkerikot Haavikon ortodoksiseen seurakuntaan. Vyötermaan suomalaissukuja olivat Hovintalo, Jakonen, Jorro, Kangas, Mykkä, Nahinen, Nikkari, Nyrhi, Pyhänen, Raisu, Roju, Rosaus, Siika, Tahvonen, Tappi, Venska ja Vontti. Kylän talonpojat olivat Iittovan kartanon maaorjia, kunnes vuonna 1848 kartanon omistanut Karl Robert von Nesselrode luovutti heidät velkojensa korvauksena valtiolle. Vuonna 1862 kylässä oli 39 taloa ja 245 asukasta. Vuonna 1899 Vyötermaa kuului kyläkuntana Narvusin volostiin. Kylän 388 asukkaasta 383 oli väestönlaskennan mukaan ”suomalaisia” ja loput virolaisia. Luterilaisia kylässä oli 331 henkeä.


title: Vyötermaa

text: Neuvostoaikana Vyötermaa kuului aluksi Kotkon, vuodesta 1928 lähtien Kukkosin, vuodesta 1950 Tiensuun, vuodesta Koskinan ja vuodesta 1958 jälleen Kukkosin kyläneuvostoon. Vuonna 1928 kylässä oli 243 ja vuonna 1958 80 asukasta.


title: Vyötermaa

text: Vyötermaa koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Kesäasukkaiden määräksi arvioidaan 70 henkeä. Kylän kautta kulkee Luutsan ja Kopolan (ven. "Pervoje Maja") välinen asfaltoitu maantie. Sieltä on linja-autoyhteydet Jaamaan, Ivangorodiin ja Laukaansuuhun.


title: Vyötermaa

text: Kylässä on asunut runonlaulaja Maria Luukka.


title: Vasili Popov

text: Vasili Popov on venäläinen liikemies ja oppositiojohtaja. Hän on omistanut Venäjällä muun muassa kustannusyhtiö Gubernian. Popov oli Venäjällä pitkäaikainen Karjalan parlamentin jäsen. Hän oli Galina Širšinan merkittävimpiä tukijoita pormestarivaaleissa.


title: Vasili Popov

text: Popov on oleillut Suomessa keväästä 2015 saakka. Hänet on pidätetty ja asetettu matkustuskieltoon elokuussa 2015. Länsimielinen oppositiojohtaja Popov on kertonut harkitsevansa poliittisen turvapaikan hakemista Suomesta. Venäjällä Popov on vangittu poissaolevana, ja hänet on etsintäkuulutettu Interpolin kautta. Venäjän viranomaiset epäilevät, että Popovin kiinteistökauppoihin liittyy epäselvyyksiä. Popov pitää väitteitä poliittisena ajojahtina. Popov sai Suomesta turvapaikan helmikuussa 2017.


title: Katumajärvi

text: Katumajärvi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Lite-On

text: Lite-On on taiwanilainen yhtiö, joka valmistaa komponentteja telekommunikaatio- ja elektroniikkateollisuudelle. Yhtiö toimii maailmanlaajuisesti ja sillä on tuotantolaitoksia nykyään mm. Intiassa ja Kiinassa.


title: Lite-On

text: Lite-On perustettiin vuonna 1975. Aluksi sen tuotteita olivat LEDit. Vuonna 2002 yhtiö kasvoi neljän yhtiön fuusiolla. Se laajensi tuotevalikoimaansa virtalähteisiin, LCD-näyttöihin ja muihin elektroniikan ja telekommunikaatiolaitteiden komponentteihin.


title: Lite-On

text: Vuonna 2007 yhtiö osti suomalaisen Perloksen. Näin syntyneen tytäryhtiön nimeksi vaihdettiin myöhemmin Lite-On Mobile. Nimenvaihdos toteutettiin vuosina 2008- 2011.


title: Open Sud de France

text: Open Sud de France on Montpellier’ssa, Ranskassa järjestettävä miesten tennisturnaus. Turnaus pelataan Park&Suites Arenalla ja se kuuluu ATP World Tour 250 -sarjaan. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2010 ja se korvasi vuosina 1987–2009 järjestetyn Grand Prix de Tennis de Lyon -turnauksen.


title: Intianjujuba

text: Intianjujuba ("Ziziphus mauritiana") on lehtipuu, jota viljellään muun muassa hedelmiensä vuoksi trooppisen vyöhykkeen kuivilla alueilla.


title: Intianjujuba

text: Todennäköisesti orientaaliselta alueelta peräisin olevan intianjujuban arvellaan arkeologisten löytöjen perusteella olleen tärkeä viljelyskasvi jo 8000 vuotta sitten Pakistanissa, jossa sitä vielä tänäkin päivänä viljellään.


title: Intianjujuba

text: Intianjujuban auktori, 1744-1829 elänyt luonnontieteilijä Jean-Baptiste Lamarck, kutsui lajia myös kiinanjujuballe varatulla latinankielisellä nimellä "Ziziphus jujuba". Lamarck käytti lajista lisäksi nimeä "Ziziphus mauritiana", joka sittemmin vakiintui sen viralliseksi nimeksi. Nimeen liittyvän epäselvyyden vuoksi intianjujubaan viitataan usein väärällä nimellä kirjallisuudessa.


title: Intianjujuba

text: Vuonna 2001 intianjujubasta tunnettiin 60 eri lajiketta. Ne jaotellaan kahteen ryhmään kukkien avautumisajankohdan mukaan: aamulla kukkivat ja iltapäivällä kukkivat. Osa lajikkeista on risteytymiskyvyttömiä keskenään.


title: Intianjujuba

text: Intianjujuban koko vaihtelee 1,2 metriä korkeasta pensaasta jopa 12 metriä korkeaan puuhun ja se voi olla kasvutavaltaan sekä pysty että leveäkasvuinen. Oksat voivat olla piikikkäitä tai piikittömiä. Lehtiasento on vuorottainen ja lehtilapa on puikea tai pitkänpyöreä. Lehtien yläpinta on kiiltävän tummanvihreä ja lehtien pituus on 2,5-6,5 cm ja leveys 2-4 cm. Lehtilaita on hienosahainen ja lehtisuonet ovat pitkittäisiä, litistyneitä sekä selvästi erottuvia. Lyhyiden lehtiruotien alla on tiheää vaaleahkoa tai ruskeahkoa karvaa. Intianjujuban pienissä keltaisissa kukissa on viisi terälehteä ja ne kasvavat pareittain tai kolmistaan lehtihangoissa.


title: Intianjujuba

text: Intianjujuban kiiltäväpintaisten hedelmien väri on raakana vaaleanvihreä ja muuttuu sitten keltaisen kautta punertavaksi tai punaiseksi. Ne ovat muodoltaan pyöreitä, soikeita, päärynänmuotoisia tai pitkänomaisia ja niiden kuori voi olla joko sileä tai karkea. Villinä kasvavan intianjujuban hedelmät ovat 1,25-2,5 cm pitkiä, mutta oikein viljeltynä hedelmien pituus voi olla jopa 6,25 cm ja leveys 4,5 cm. Hedelmän sisällä olevaa kahta 6 mm pitkää siementä ympäröi kivikova kuori eli endokarppi.


title: Intianjujuba

text: Hedelmäliha on valkoista ja raakana rapeaa, kypsänä jauhoista. Hedelmän maku muistuttaa omenaa, mutta muuttuu ikääntymisen myötä myskiseksi.


title: Intianjujuba

text: Intianjujuba on hyönteispölytteinen kasvi, jonka itseinkompatibiliteettimekanismi estää itsepölytyksen. Hedelmäntuotto alkaa 3-4 vuoden ikäisenä ja vain noin 10 prosenttia kukista tuottaa hedelmän. Hedelmän kehitys vaihtelee lajikkeen ja kasvupaikan mukaan 108-180 päivän välillä.


title: Intianjujuba

text: Intianjujuba on kromosomistoltaan joko tetra- tai oktoploidinen.


title: Intianjujuba

text: Intianjujuba kasvaa luontaisesti kuivilla alueilla Afrikassa, Aasiassa ja paikoitellen myös Karibian saaristossa. Se viihtyy hyvin sekä kuivassa että kosteassa trooppisessa ilmastossa, jossa keskimääräinen vuotuinen lämpötila on vähintään 7-13 °C ja enintään 37-48 °C. Intianjujuba sietää erilaisia maaperäolosuhteita hyvin. Se kasvaa luontaisesti jopa 900 metrin korkeudessa.


title: Intianjujuba

text: Intianjujubaa viljellään paljon Intiassa ja Thaimaassa. Vuonna 1995 sen viljelyala oli Intiassa lähes 88 000 hehtaaria. Sitä viljellään myös Pakistanissa, Bangladeshissa ja osassa Afrikkaa. Lajia voidaan lisätä siemenistä, taimista, juurivesoista, pistokkaista tai suorakylvämällä.


title: Intianjujuba

text: Intianjujuban hedelmiä syödään sellaisenaan sekä kuivattuna. Kuivana se on mieto laksatiivi. Hedelmiä myös hillotaan ja jauhetaan mausteeksi sekä käytetään karkkien ja virvoitusjuomien ainesosana.


title: Intianjujuba

text: Puuainesta käytetään maataloustyökalujen valmistukseen, käsitöihin ja rakentamiseen. Lehtiä puolestaan käytetään lampaiden, vuohien, kamelien ja nautakarjan rehuna.


title: Finnair City Bus

text: Finnair City Bus on Pohjolan Liikenteen operoima bussilinja Helsingin keskustasta Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Sen nimi tulee suomalaisen lentoyhtiö Finnairin keskeisestä solmukohdasta Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Bussi on väritykseltään Finnairin brändi-ilmeen mukainen: pääväri on valkoinen, lentoyhtiön logo tummansininen. Vuoteen 2010 asti pääväri oli sininen ja logo valkoinen. Ennen Elielinaukion käyttöönottoa linjan lähtöpaikka oli Asema-aukio.


title: Finnair City Bus

text: Finnair City Bus kulkee reittiä Helsingin Elielinaukiolta Mannerheimintietä pitkin Hesperian puiston bussipysäkille, josta se jatkaa Käpylän kautta Tuusulanväylälle ja lopulta Vantaalle lentoaseman terminaaleihin T1 ja T2. Matkalla lentoasemalta Helsinkiin linja-auto pysähtyy pyydettäessä seuraavilla pysäkeillä:


title: Finnair City Bus

text: Vantaa:


title: Finnair City Bus

text:
Helsinki:
Finnair City Busiin käy lippu, joka maksaa verkkokaupasta ostettuna aikuiselle 6,20€ ja lapselle (6–16 vuotta) 3,10€. Kuljettajalta ostaessa lippujen hintoihin sisältyy 0,10€ korotus.


title: Herbert Lundström

text: Herbert Einar Lundström (s. 6. toukokuuta 1925) on suomalainen entinen jääpalloilija, joka pelaajauran viimeiseksi kaudeksi jäi kausi 1951–1952. Pelipaikaltaan hän oli maalivahti.


title: Herbert Lundström

text: Lundström pelasi koko uransa HIFK:ssa. Lundström nousi HIFK:n edustusjoukkueeseen jo 15-vuotiaana kaudella 1941. Hän pelasi maalivahtina loukkaantuneen ykkösmaalivahdin Mika Tiivolan tilalta. Lundström oli joukkueessa, joka voitti silloin Suomen mestaruuden. Toisen Suomen mestaruutensa Lundströn saavutti kaudella 1944. Kaikkiaan Lundström saavutti urallaan jääpallossa kaksi Suomen mestaruutta, yhden hopean kaudella 1943 ja kolme pronssia kausilla 1945, 1946 ja 1947.


title: Herbert Lundström

text: Maajoukkueuran huipentuma oli osallistuminen Suomen joukkueen edustajana Oslon vuoden 1952 talviolympialaisiin, jossa jääpallo oli näytöslajina. Hänelle myönnettin SPL:n kultainen ansiomerkki n:ro 134.


title: Herbert Lundström

text: Jääpallon lisäksi Lundström pelasi HIFK:ssa jalkapalloa, jääkiekkoa ja käsipalloa, joista paras menestys tuli käsipallossa, jossa hän edusti Suomen maajoukkuetta viidessä maaottelussa ja saavutti kaksi Suomen mestaruutta vuosina 1945 ja 1951.


title: Herbert Lundström

text: Palloilu-uran jälkeen hän siirtyi moottoriurheilun pariin ja menestyi TT-ajossa ja Formula K-sarjassa.


title: Allan Ferdinand Relander

text: Allan Ferdinand Relander (3. huhtikuuta 1901 Mikkeli – 22. tammikuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen merenkulkuneuvos, merikapteeni, merenkulkija, alan kouluttaja ja hallintomies. Hän valmistui ylioppilaaksi 1919 Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta ja lähti merille 1923. Suoritti yliperämiehen tutkinnon 1928 ja merikapteenin tutkinnon 1931. Toimi Turun merenkulkuopiston opettajana vuodesta 1935, rehtorina vuodesta 1937 ja merenkulkukoulujen tarkastajana vuodesta 1943. Sai merenkulkuneuvoksen arvonimen ja aloitti merenkulkuhallituksen merenkulkuosaston päällikkönä vuonna 1950. Jäi eläkkeelle 1964.


title: Partioliikkeen Maailmanjärjestö

text: Partioliikkeen Maailmanjärjestö eli World Organization of the Scout Movement (lyhenne WOSM) on partioliikkeen suurin kansainvälinen maailmanjärjestö, joka on perustettu vuonna 1922. Siihen kuuluu 164 kansallisesta jäsenjärjestöä, joilla on yhteensä yli 40 miljoonaa jäsentä. Partioliikkeen Maailmanjärjestön lisäksi on olemassa toinen maailmanjärjestö, Partiotyttöjen Maailmanliitto (WAGGGS, "World Association of Girl Guides and Girl Scouts").


title: Partioliikkeen Maailmanjärjestö

text: Partioliikkeen Maailmanjärjestö järjestää neljän vuoden välein kansainvälisen maailmanjamboreen. Se myös järjestää vuosittain Jamboree on the Air (JOTA) ja Jamboree on the Internet (JOTI) -tapahtumat, joissa partiolaiset ovat yhteydessä toisiinsa radioamatööriaaltojen ja Internetin välityksellä.


title: Partioliikkeen Maailmanjärjestö

text: Maailmankonferenssi (WSC, "World Scout Conference") on Partioliikkeen Maailmanjärjestön ylin päättävä elin, joka kokoontuu kolmen vuoden välein. Konferenssissa jokaista jäsenjärjestöllä on kuusi ääntä. Sen tehtävänä on päättää järjestön tulevaisuuden linjauksista, valita äänioikeudelliset jäsenet maailmankomiteaan ja hyväksyä uudet jäsenjärjestöt tai erottaa niitä.


title: Partioliikkeen Maailmanjärjestö

text: Vuonna 1969 järjestön 22. maailmankonferenssi järjestettiin Otaniemen Dipolissa, Espoossa parin kuukauden välillä samassa paikassa järjestetystä Partiotyttöjen Maailmanliiton 20. Maailmankonferenssista.


title: Partioliikkeen Maailmanjärjestö

text: Maailmankomitea ("World Scout Committee") on Partioliikkeen Maailmanjärjestön toimeenpaneva elin, joka normaalisti kokoontuu kaksi kertaa vuodessa. Komiteaan kuuluu 12 Maailmankonferenssissa suljetulla lippuäänestyksellä valittua jäsentä. Lisäksi komiteaan kuuluu yhdeksän äänioikeudetonta jäsentä: järjestön pääsihteeri, taloudenhoitaja, jokaisen alueen puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ja Kansainvälisen Partiorahaston hallituksen jäsen.


title: Partioliikkeen Maailmanjärjestö

text: Suomen Partiolaisia maailmankomiteassa kaudella 2011–2017 edusti Karin Ahlbäck. Vuonna 2011 hänet valittiin ensimmäiselle kaudelleen kaikkien aikojen nuorimmaksi Maailmankomitean jäseneksi yli 15 vuoden marginaalilla 39. maailmankonferenssissa, Brasiliassa. Tätä ennen Ahlbäck ehti jo toimia kolme vuotta maailmankomitean nuorisoedustajana. Vuonna 2014 hän uusi kolmivuotisen kautensa 40. maailmankonferenssissa, Sloveniassa vaalien suurimmalla äänimäärällä.


title: Partioliikkeen Maailmanjärjestö

text: Maailmantoimisto (WSB, "World Scout Bureau") on Partioliikkeen Maailmanjärjestön sihteeristö, jota johtaa maailmankomitean valitsema pääsihteeri. Sen päätoimisto sijaitsee Genevessä, Sveitsissä, ja sillä on kuusi aluetoimistoa järjestön kuudella eri alueella. Pääsihteerin toimisto sijaitsee Kuala Lumpurissa, Malesiassa.


title: Partioliikkeen Maailmanjärjestö

text: Partioliikkeen Maailmanjärjestöllä on kaksi partiokotia ("World Scout Centre"):Partioliikkeen Maailmanjärjestön tunnus on violetilla taustalla oleva valkoinen partiolilja, jota ympäröi köysi, jonka päät on solmittu yhteen merimiessolmulla. Tunnuksen valkoinen väri edustaa puhtautta ja violetti väri taas johtajuutta ja toisten ihmisen auttamista. Liljan kolme lehteä edustavat partiolupauksen kolmea pääkohtaa: kunnioitusta Jumalaa, ihmiskuntaa ja itseään kohtaan. Viisisakaraiset tähdet edustavat taas uskollisuutta ja tietoa. Liljaa ympäröivä köysi symboloi maailmanlaajuisen partioliikkeen yhteyttä.


title: Partioliikkeen Maailmanjärjestö

text: Partioliikkeen kehittäjä, Robert Baden-Powell, selitti partiolaisten omaksuneen kompassiruusussakin pohjoista osoittavana merkkinä käytetyn liljan siksi, että se ei poikkea suunnasta oikeaan tai vasempaan, eikä vie taaksepäin, vaan johtaa oikeaan suuntaan, ylöspäin.


title: Demokraattinen koalitio (Unkari)

text: Demokraattinen koalitio (, lyh. DK) on unkarilainen sosiaaliliberaalinen puolue, jonka on perustanut Unkarin entinen pääministeri Ferenc Gyurcsány. Puolue muodostui kun Gyurcsány perusti vuonna 2010 Unkarin sosialistisen puolueen sisälle oman ryhmänsä, koska hän oli tyytymätön puolueen suuntaan. Gyurcsány ja hänen ryhmänsä erosivat sosialistisesta puolueesta 22. lokakuuta 2011 ryhtyäkseen perustamaan omaa puoluettaan. Sekaannuksen välttämiseksi Unkarin puolurekisterissä ollut Demokraattinen puolue () muutti nimensä Demokraattiseksi koalitioksi ja valitsi Gyurcsányn puolueen puheenjohtajaksi.


title: Luettelo Scandinavian Airlinesin onnettomuuksista

text: Scandinavian Airlines eli SAS on Norjan, Ruotsin ja Tanskan kansallinen lentoyhtiö. Lentoyhtiön kahdestakymmenestäkolmesta merkittävästä onnettomuudesta neljä on johtanut kuolemiin.


title: Kirkkonummen taistelut

text: Kirkkonummen taistelut käytiin Suomen sisällissodan aikana 22.–27. helmikuuta 1918, jolloin punaiset piirittivät Kirkkonummen Sigurdsin kartanon ympäristöön linnoittautuneita Länsi-Uudenmaan suojeluskuntalaisia. Neljää päivää jatkuneen piirityksen jälkeen "Sigurdskåreniksi" kutsuttu joukko onnistui yön pimeydessä pakenemaan saartorenkaan läpi ja marssimaan Upinniemeen, josta he yrittivät edelleen siirtyä Mäkiluodon linnakesaarelle. Sitä miehittäneet venäläiset matruusit kuitenkin vangitsivat suojeluskuntalaisten etujoukon, jonka jälkeen mantereelle jääneet kaartilaiset antautuivat Ruotsin konsulin toimiessa välittäjänä. Vajaat 500 suojeluskuntalaista kuljetettiin Helsinkiin, jossa he olivat vangittuina, kunnes Saksan Itämeren-divisioonan joukot valtasivat kaupungin 13.–14. huhtikuuta.


title: Kirkkonummen taistelut

text: Sisällissodan käynnistyttyä 26. tammikuuta 1918 punaiset miehittivät Helsingin ja alkoivat välittömästi sen jälkeen ottaa haltuunsa myös ympäröivää maakuntaa. Länsi-Uudellamaalla punaiset etenivät 30. tammikuuta Kirkkonummen Lapinkylään. Seuraavana päivänä paikalliset suojeluskuntalaiset kokoontuivat Jorvaksen kartanoon, josta he 1. helmikuuta siirtyivät Sigurdsiin kirkonkylän pohjoispuolella sijaitsevan Humaljärven rannalle. Ryhmään kuului tuolloin 80 Kirkkonummen ruotsinkielistä suojeluskuntalaista, joiden päällikkönä toimi Venäjän armeijassa palvellut alikapteeni Armas Liljeberg. Seuraavien päivien aikana Liljeberg kiersi lähiseuduilla kokoamassa suojeluskuntalaisia, niin että 3. helmikuuta Sigurdsissa oli yhteensä 320 miestä. Muodostettua suojeluskuntaosastoa alettiin kutsumaan "Sigurdskåreniksi" eli "Sigurdsin kaartiksi". Kaartilla oli tuolloin aseistuksenaan noin sata sotilaskivääriä sekä muutamia metsästys- ja tarkkuuskivääreitä. Liljebergin alipäällikköinä olivat niin ikään entiset Venäjän armeijan upseerit aliluutnantti Ivar Hast ja luutnantti Wäinö Törnroos. Siuntiossa sijaitsevaan Suitian kartanoon puolestan kokoontui Inkoon ja Siuntion suojeluskuntalaisia sekä Helsingistä paenneita ruotsinkielisiä valkoisia, jotka muodostivat "Svidjakåren"-nimisen kaartin. Se päälliköksi tuli ruotsalainen vänrikki Edward W. Ward, koska Suitian paroonin August Wreden kokoamat suojeluskuntalaiset eivät suostuneet palvelemaan suomenkielisen Liljebergin alaisuudessa. Kaartien jäsenet olivat paikallisten maanviljelijöiden lisäksi nuorta ruotsinkielistä porvaristoa, kuten ylioppilaita ja insinöörejä.


title: Kirkkonummen taistelut

text: Länsi-Uudenmaan valkoiset uskoivat kenraali C. G. E. Mannerheimin joukkojen etenevän nopeasti pohjoisesta heidän avukseen, jonka vuoksi suojeluskuntalaiset päättivät tehdä vastarintaa punaisten suuresta miesylivoimasta huolimatta. Osa Sigurdsin suojeluskuntalaisista majoittui lähistöllä sijaitseviin Ingelsiin ja Myllykylään. Sen pohjoispuolelle Wohlsin kartanoon perustettiin sairashuone, jonka lääkärinä toimi Teddy Biaudet. Ensimmäisinä päivinä suojeluskuntalaiset harjoittelivat ja rakensivat puolustusvarustuksia. Sigurdsissa vietettiin myös runeberginpäivän juhlallisuuksia. Lisää aseita he saivat Helsinkiin jääneiltä valkoisilta, jotka onnistuivat lähettämään niitä Kirkkonummelle. Samaan aikaan punaiset valtaisivat edelleen uusia valkoisten vastarintapesäkkeitä, kuten Billnäsin ruukin Pohjan pitäjässä sekä Postiksen kartanon Siuntiossa. 9. helmikuuta he saivat haltuunsa Espoon Kauklahden ja varmistivat näin Hangon radan hallinnan. Seuraavana päivänä käytiin taistelu Suitian kartanossa, mutta Svidjakåren pystyi pitämään sen hallussaan. Hyökkäysjoukon muodostivat 120 punakaartilaista sekä 80 Hangon sotasatamasta saapunutta venäläistä matruusia. Taistelussa kaatui kaksi suojeluskuntalaista ja neljä punaista. Viikon kuluttua Suitian kaarti päätti kuitenkin siirtyä Sigurdsiin, josta näin tuli valkoisten viimeinen tukikohta Länsi-Uudellamaalla. 19. helmikuuta kaksi suojeluskuntalaista sai surmansa Siuntion Sjundbyn kylään tehdyn tiedusteluretken yhteydessä, jonka jälkeen Sigurdskåren teki kaksi päivää myöhemmin kostoiskun Evitskogissa majailleita punakaartilaisia vastaan.