title: Zündapp Janus

text: Auton erikoisuus ovat edessä ja takana olevat ovet (sivuilla ei ole ovia) sekä korin symmetrisyys edessä ja takana. Edessä ja takana matkustavat istuvat seläkkäin näkemättä toisiaan. Pieni moottori on keskellä istuinten välissä.


title: Zündapp Janus

text: Yksisylinterisen kaksitahtisen ilmajäähdytteisen moottorin iskutilavuus on 248 cm³. Suurin teho on 10 kW / 5 000 r/min (14 hv). Puristussuhde 6,8. Vaihteita on neljä eteen sekä peruutusvaihde. Huippunopeus on vain noin 80–85 km/h.


title: Zündapp Janus

text: Janus painaa 425 kiloa ja sen kantavuus noin 300 kiloa.


title: Zündapp Janus

text: Januksen tuotanto alkoi kesäkuussa 1957.


title: Zündapp Janus

text: Ajossa ongelmia aiheutti keskellä oleva kevyt moottori, joka saattoi johtaa painopisteen muuttumiseen ajon aikana. Varustelu oli niukka.


title: Zündapp Janus

text: Pienestä koostaan huolimatta Janus ei ollut erityisen halpa. Kotimaassaan Länsi-Saksassa Janus maksoi 3 290 D-markkaa (ja 40 DM lämmityksestä), joka on euroina noin 7 768 €. Halvin Volkswagen Kupla maksoi tuohon aikaan Saksassa noin 3780 DM.


title: Zündapp Janus

text: Tekniikan Maailman (9/1957) mukaan sarjatuotantoon päässyt Zündapp Janus olisi maksanut Suomessa noin 300 000 markkaa. Lehti kertoi Zündapp Janusissa olevan tilaa neljälle hengelle, moottorin iskutilavuus oli vain 245 cm³.


title: Zündapp Janus

text: Vuonna 1957 valmistui vain 1 731 Janusta. Zündappin ainoan automallin valmistus loppui vuoden 1958 puolivälissä kannattamattomana. Kaikkiaan valmistettiin 6 902 Zündapp Janus -kääpiöautoa.


title: Koufonísi

text: Koufonísi () eli Áno Koufonísi (Άνω Κουφονήσι, ”Ylempi Koufonísi”) tai "Páno Koufonísi" (Πάνω Κουφονήσι) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin ja Koufonísian saariin Káto Koufonísin ohella. Saaren pinta-ala on 5,77 neliökilometriä ja asukasluku 399 (2011). Hallinnollisesti Koufonísi kuuluu Koufonísian kunnallisyksikköön, Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Koufonísi

text: Koufonísi sijaitsee noin 2,3 meripeninkulmaa (noin 4 kilometriä) Náxoksesta kaakkoon. Sen eteläpuolella on Káto Koufónisin saari ja kaakkoispuolella Kéros. Saaren pääkylä on Koufonísin kylä (391 asukasta).


title: Makáres

text: Makáres (, myös "Mákares", Μάκαρες) eli "Makárioi" (Μακάριοι) on pieni Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Kykladeihin ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin. Sen saaret sijaitsevat Náxoksen itäpuolella sen ja Donoúsan saaren välissä. Saariryhmä on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti saaret kuuluvat Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Tampereen Ilves (naisten jalkapallo)

text: Ilves on tamperelainen jalkapalloseura ja osa samannimistä yleisseuraa. Ilveksen naisten edustusjoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla Naisten Liigassa.


title: Tampereen Ilves (naisten jalkapallo)

text: Ilveksellä on Helsingin Jalkapalloklubin jälkeen toiseksi eniten naisten pääsarjakausia, 30 kauteen 2018 mennessä, mutta ei yhtään mestaruutta. Hopealla se on ollut kahdesti (1992, 2016) ja pronssilla kolmesti (1991, 1993, 1996). Suomen Cupin loppuottelussa Ilves on pelannut viidesti (1991, 1997, 2010, 2011, 2014), mutta hävinnyt joka kerta.


title: Tampereen Ilves (naisten jalkapallo)

text: Jalkapallo palasi vuonna 1931 perustetun Ilveksen ohjelmaan vuosien hiljaiselon jälkeen kaudeksi 1975, kun Ilves-Kissat ja Tampellan Palloilijat yhdistivät jalkapallotoimintansa Ilveksen alaisuuteen. Naisten Suomen-mestaruudesta pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1971, ja sarjamuotoinen kilpailu alkoi vuonna 1974. Ilves-Kissojen joukkue oli mukana naisten SM-sarjassa kaudella 1974, ja Ilves otti sen paikan kaudeksi 1975.


title: Tampereen Ilves (naisten jalkapallo)

text: Ilves putosi SM-sarjasta kauden 1976 päätteeksi ja palasi vasta kaudeksi 1989 TaPan seuraajaksi perustetun Ilves-Pallon hankkimalla paikalla. Kaudet 1989–2012 Ilves pelasi sarjassa yhtäjaksoisesti.


title: Tampereen Ilves (naisten jalkapallo)

text: Naisten edustusjoukkueen lisäksi Ilveksellä on kuusi tyttöjen edustusjoukkuetta. Lisää tyttöjunioreita pelaa Ilveksen Futis-Liiga-korttelisarjassa. Muun muassa kolmissa EM-kilpailuissa pelannut Sanna Talonen on Ilveksen kasvatti.


title: Makrónisos

text:
Makrónisos () eli Makronísi (Μακρονήσι), ”Pitkä saari”, on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 18,427 neliökilometriä ja asukasluku 9 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Makrónisos kuuluu Kéan kuntaan, Kéa-Kýthnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Makrónisos sijaitsee Attikan rannikon eteläisimmän kärjen Soúnion niemen edustalla aivan sen itärannikolla. Sen etäisyys rannikkoon on 3–6 kilometriä. Tästä huolimatta se luetaan kuitenkin muutoin kauempana merellä sijaitseviin Kykladien saariin. Saari on pitkä ja kapea. Sen pituus on noin 12,9 kilometriä. Antiikin aikana saari tunnettiin nimillä "Helenē" (Ἑλένη) ja "Makris" (Μάκρις).


title: Makronísi

text: Makronísi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään ja tarkemmin Foúrnoin saariin. Se sijaitsee Egeanmeressä saariryhmän pääsaaren Foúrnoin eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 0,647 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Makronísi kuuluu Foúrnoi Korséonin kuntaan, Ikarían alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.


title: Nikoúria

text: Nikoúria () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Amorgóksen pohjoispuolella Ágios Pávloksen kylän edustalla. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Nikoúria kuuluu Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Nikoúria

text: Nikoúrian ja Amorgóksen erottaa noin 290 metriä leveä salmi. Saarella on Neitsyt Marialle ("Panagía") omistettu kirkko.


title: Pipéri (Kykladit)

text: Pipéri () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Kýthnoksen kaakkoispuolella. Sen kaakkoispuolella on pieni Serifopoúlan saari ja eteläpuolella Sérifos. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pipéri kuuluu Kýthnoksen kuntaan, Kéa-Kýthnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Polýaigos

text: Polýaigos (; myös "Políegos") on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 18,146 neliökilometriä ja asukasluku 2 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Polýaigos kuuluu Kímoloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Polýaigos

text: Polýaigos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä aivan Kímoloksen kaakkoispuolella ja Míloksen itäpuolella.


title: Ríneia

text: Ríneia eli "Rheneia" (; myös "Rínia") on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 13,904 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ríneia kuuluu Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Ríneia

text: Ríneia sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren ja Kykladien saariryhmän keskellä aivan Deloksen ja Mýkonoksen saarten länsipuolella. Kauempana pohjoispuolella sijaitsee Tínoksen saari ja länsipuolella Sýros. Saaren pituus on noin 8 kilometriä ja se jakautuu kahteen osaan, pohjois- ja eteläosaan, joita yhdistää vain noin 80 metriä leveä kannas.


title: Ríneia

text: Antiikin aikana Rheneialla sijaitsi kaupunki, joka liittyi läheisesti pyhänä pidetyn Deloksen saaren elämään. Kaupungin historian alkuvaiheessa, kun vain Deloksen kulttiin suoraan liittyneet henkilöt asuivat Deloksella, kaupunki mahdollisesti jopa toimi Deloksen kaupunkina. Saarelta on löydetty muun muassa Herakleelle omistetun temppelin sekä hellenistisen kaupungin jäänteitä. Rheneia toimi myös Deloksen saaren hautapaikkana sen jälkeen, kun ateenalaiset puhdistivat Deloksen vuonna 426 eaa. ja siirsivät kaikki sinne haudatut joukkohautaan Rheneialle. Tämän jälkeen ketään kiellettiin enää syntymästä tai kuolemasta Deloksella, ja hautaukset suoritettiin myös jatkossa Rheneialle. Myös synnyttävät ja sairaat siirrettiin Delokselta sinne. Saarelta on tehty useita hautalöytöjä, joita on nähtävillä Mýkonoksen arkeologisessa museossa sekä Ateenan kansallisessa arkeologisessa museossa.


title: Schoinoúsa

text: Schoinoúsa (; myös "Schoinoússa", "Schinoúsa", "Schinoússa") on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin. Saaren pinta-ala on 8,144 neliökilometriä ja asukasluku 227 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Schoinoúsa kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Schoinoúsa muodostaa oman Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Schoinoúsan kunnallisyksikön. Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Schoinoúsan kyläkunta.


title: Schoinoúsa

text: Schoinoúsa sijaitsee noin 4 meripeninkulmaa (noin 7,5 kilometriä) Náxoksesta etelään. Sen koillispuolella ovat Koufonísian saaret (Áno Koufonísi ja Káto Koufonísi) ja lounaispuolella Irakleiá. Saaren pääkylä ja suurin asutus on Schoinoúsan kylä eli Chóra (211 asukasta). Sen muihin asutuksiin kuuluu Mesarián kylä (16). (Katso myös: Luettelo Schoinoúsan kunnallisyksikön kylistä ja saarista.)


title: Serifopoúla

text: Serifopoúla (; myös "Serfopoúla", Σερφοπούλα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Sérifoksen koillis- ja Kýthnoksen kaakkoispuolella. Saaren pinta-ala on 1,75 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Serifopoúla kuuluu Sérifoksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren nimi on suomeksi ”Pieni Sérifos”.


title: Strongylí (Antíparos)

text: Strongylí (; myös "Strongilí") on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Antíparoksen ja Despotikón saarten lounaispuolella. Saaren pinta-ala on 1,638 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Strongylí kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Yūsuke Suzuki

text: Yūsuke Suzuki (, s. 2. tammikuuta 1988 Nomi) on japanilainen kilpakävelijä, joka on erikoistunut 20 kilometrin kävelyyn. Hän pitääkin hallussaan tuon matkan maailmanennätystä. 169 senttimetriä pitkä ja 57 kilogrammaa painava Suzuki edustaa Fujitsu Track and Field Teamia ja hänen valmentajanaan toimii Fumio Imamura.


title: Yūsuke Suzuki

text: Suzuki oli mukana vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa, jossa hän oli 20 kilometrillä 36:s. MM-kilpailuissa Suzuki on ollut mukana kahdesti, parhaana sijoituksenaan kahdeksas sija vuoden 2011 MM-kilpailuista Daegusta. Vuoden 2014 Aasian kisoista Incheonista Suzuki saavutti hopeaa. Suzukilla on vuoden 2005 alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuista ja seuraavan vuoden alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuista yksi pronssi.


title: Yūsuke Suzuki

text: Maaliskuussa 2015 Suzuki teki kotikaupungissaan Nomissa 20 kilometrin kävelyn uuden maailmanennätyksen 1.16,36.


title: Abdul Hakim Sani Brown

text: Abdul Hakim Sani Brown (, s. 6. maaliskuuta 1999 Fukuoka) on japanilainen pikajuoksija, joka kilpailee 100 ja 200 metrin juoksussa. Sani Brownin valmentajana toimii Takahiko Yamamura.


title: Abdul Hakim Sani Brown

text: Sani Brown saavutti kultaa 100 ja 200 metriltä vuoden 2015 alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuista Kolumbian Calista. Molemmat tulokset olivat kisaennätyksen lisäksi myös hänen omia ennätyksiään. Sani Brown osallistui Pekingin MM-kilpailuihin 2015 ollen 200 metrillä MM-historian nuorin miesosanottaja. Hän eteni välieriin ajalla 20,35, mutta karsiutui välierissä loppukilpailusta ajalla 20,47.


title: Abdul Hakim Sani Brown

text: Vuonna 2015 hän saavutti Japanin-mestaruuskilpailuissa hopeaa sekä 100 metriltä että 200 metriltä. Hän voitti Japanin-mestaruuden 100 ja 200 metrillä 2017. Lontoon MM-kilpailuissa hän sijoittui 200 metrillä seitsemänneksi ja karsiutui 100 metrillä välierissä.


title: Abdul Hakim Sani Brown

text: Sani Brownin isä on ghanalainen ja äiti japanilainen.


title: Audi S4

text:
Audi S4 on tehokkaampi muttei tehokkain versio Audi A4:stä.
Nykyiseen mallimerkintälogiikkaan perustuva Audi S4 ensiesiteltiin vuonna 1997.
Mikäli A6/100 -mallistoon kuuluvaa C4-korista nk. Ur-S4 mallia tarkastellaan erikseen, on Audi S4:stä ollut neljä eri mallisukupolvea B5-B8. Näistä tosin B7 ei ole aidosti oman sukupolvensa auto, vaan se omaa saman perusrakenteen B6-mallin kanssa. Korimalleja on kolme: sedan, farmari (avant) sekä kangaskattoinen avoauto (cabriolet). Kaikille näille on ominaista mm. Torsen-tyyppinen neliveto, pitkittäin asennettu moottori ja vakiovarusteisena 6-portainen manuaalivaihteisto. Automaattivaihteiset autot on varustettu mallisukupolvesta riippuen joko 5- tai 6-portaisella perinteisellä automaatilla tai 7-portaisella S-tronic kaksoiskytkinvaihteistolla.


title: Audi S4

text: Audi S4 on tyypillinen esimerkki ympäristönormien tiukentumisesta johtuvasta downsizing-kehityksestä. B8-sukupolven autoja suunniteltaessa korvattiin aiempi pehmeäkäyntinen V8-moottori uudella kompressoriahdetulla V6-voimanlähteellä. Auton suorituskyky jopa parani hieman, tosin merkittävämpää oli yhdistelmäkulutuksen 36% lasku automaattivaihteisen mallin kohdalla; B7 kulutti 12,3L/100km ja B8 vastaavasti 8,1L/100km.


title: Muur van Geraardsbergen

text: Muur van Geraardsbergen on 110 metriä korkea mäki Geraardsbergenissa, Itä-Flanderissa, Belgiassa. Huipulle johtavan tien korkeus merenpinnasta on 18 metriä mäen juurella lähellä Denderjokea. Kilometrin pitkän tien keskikaltevuus on 9,2 prosenttia. Nousu on ollut monesti osa Flanderin ympäriajoa. Nousu on haastava mukulakivipäällysteen ja enimmillään 19 prosentin kaltevuuden vuoksi.


title: Etelä-Suomen Pankki

text: Etelä-Suomen Pankki Osakeyhtiö oli suomalainen vuosina 1917–1927 toiminut liikepankki, joka fuusioitiin vuoden 1928 alussa Liittopankkiin.


title: Etelä-Suomen Pankki

text: Etelä-Suomen Pankki perustettiin muuttamalla "Pankkiiriliike Hugo Hertzberg" liikepankiksi vuonna 1917. Pankin taustavoimat olivat pääasiassa ruotsinkielisiä liike- ja vakuutusmiehiä.


title: Etelä-Suomen Pankki

text: Pankin perustaja ja toimitusjohtaja oli Hugo Hertzberg (1864–1947). Hän omisti "Hertzberg & Co" pankkiiriliikkeen. Etelä-Suomen Pankki jatkoi Hertzbergin liikkeen toimintaa ja erikoistui valuuttakauppaan. Koska pankki ei kuulunut Pankkiyhdistykseen, se saattoi maksaa myös korkeampaa talletuskorkoa. Vuonna 1926 Hertzberg joutui eromaan toimitusjohtajan paikalta ja hän myi samalla 130 000 pankin osaketta eli yli 80% osakepääomasta Liittopankille.


title: Etelä-Suomen Pankki

text: Etelä-Suomen Pankkia rasittivat Hella Wuolijoen johtamalle Aunuksen Puuliike Oy:lle myönnetyt lainat ja pankkia syytettiin myös koronkiskonnasta. Tämä johti lopulta siihen, että Etelä-Suomen Pankki fuusioitiin Liittopankkiin.


title: Ekomodernismi

text: Ekomodernismi on ympäristöliike, joka pyrkii parantamaan ympäristön hyvinvointia samalla, kun lisätään mahdollisuuksia ihmisten hyvinvoinnille. Ekomodernismin perusajatus on, että samalla kun kaikille maailman ihmisille on annettava mahdollisuus hyvään elämään, tämä on tehtävä tavalla joka jättää tilaa myös luonnolle. Ihmiskunnan hyvinvoinnin kasvun irtikytkentä luonnonvarojen kulutuksesta saavutetaan tehokkaalla resurssien käytöllä, johon kuuluu niin kaupungistuminen, puhdas energiantuotanto kuin tehokas ruoantuotantokin.


title: Ekomodernismi

text: Ekomodernismi käsitteenä lanseerattiin huhtikuussa 2015 kun 18 ympäristötutkijaa, aktivistia ja mielipidevaikuttajaa julkaisi Ekomodernistisen manifestin. Manifestin pääsanoma yhden sen kirjoittajista mukaan on:


title: Ekomodernismi

text: Ekomodernismin ajatuksena on luontaisten irtikytkentää edistävien kehityskulkujen tukeminen. Tällaisia ovat muun muassa tehokas ruoantuotanto, kaupungistuminen sekä ympäristöä vähän kuluttava energiantuotanto.


title: Ekomodernismi

text: Tehokas ruoantuotanto on mahdollistanut ravinnon tuottamisen sekä pienemmällä pinta-alalla ruokittua ihmistä kohden että vähemmällä työvoimalla. Tämä on puolestaan edesauttanut kaupungistumista, joka mahdollistaa aiempaa pienemmän ekologisen jalanjäljen ihmistä kohden. Sekä tehokas maatalous että kaupungistuminen vaativat energiaa, joka on tuotettava puhtaasti. Ekomodernistinen manifesti listaa maapallon tasolle skaalautuvista mahdollisista energianlähteistä tulevaisuuden aurinkoenergiateknologian, hyötöreaktorit sekä fuusion.


title: Ekomodernismi

text: Ekomodernismia kuten se manifestissa on kuvattu on kritisoitu muun muassa sen idealistisesta oletuksesta että ihmiskunta voi toimia viisauden ohjaamana, degrowth-liikkeen väheksymisestä sekä siitä että se ei aseta selviä tavoitteita hiilidioksidirajoiksi.


title: Herbert Nürnberg

text: Herbert Nürnberg (s. 16. heinäkuuta 1914 Kiel) oli saksalainen nyrkkeilijä, joka ennen toista maailmansotaa voitti kaksi kertaa amatöörien Euroopan-mestaruuden ja otteli sodan jälkeen ammattilaisena vuosina 1945–1951.


title: Herbert Nürnberg

text: Nürnberg tuli laajempaan tietoisuuteen voitettuaan vuonna 1933 Pohjois-Saksan mestaruuden. Vuoteen 1934 mennessä oli otellut noin 75 amatööriottelua. Tähän aikaan hän edusti hampurilaista nyrkkeilyn erikoisseuraa BC Sportmannia. Sittemmin hän siirtyi edustamaan dresdneriläistä yleisseuraa Dresdner SC. Berliinin vuoden 1936 kotiolympialaisiin Nürnberg ei vielä päässyt. Saksalaisedustajan paikan otti Karl Schmedes, vuoden 1934 EM-kisojen pronssimitalisti, joka putosi tosin jo ensimmäisellä kierroksella.


title: Herbert Nürnberg

text: Nürnbergin ura Saksan kevuyen sarjan eli sarjan alle 61,2 kg ykkösenä alkoi seuraavana vuonna eli 1937, jolloin hän voitti ensimmäisen Saksan-mestaruutensa. Lisäksi hän edusti Saksaa toukokuussa 1937 EM-kisoissa Milanossa, jossa hän pudotti jatkosta toisessa ottelussaan Ruotsin edellisvuotisten olympialaisten pronssimitalistin Erik Ågrenin. Välierissä vastassa oli Italian Mario Facchin, jonka hän myös voitti. Loppuottelussa oli vastassa Berliinin olympialaisten hopeamitalisti, virolainen Nikolai Stepulov, jonka Nürnberg voitti pistein. Pian sen jälkeen Euroopan huiput, joihin Nürnbergkin kuului, suuntasivat matkansa Yhdysvaltoihin, jossa Yhdysvallat ja Eurooppa kohtasivat kahdessa ottelussa. Nürnberg voitti molemmat amerikkalaisvastustajansa.


title: Herbert Nürnberg

text: Huhtikuussa 1938 Nürnberg voitti Ågrenin uudelleen, tällä kertaa tyrmäyksellä, valittaessa ottelijoita Euroopan joukkueeseen Yhdysvaltoja vastaan. Tällä kertaa Nürnberg hävisi yhdysvaltalaisvastustajalleen Chicagossa käydyssä ottelussa. Vuonna 1939 Nürnberg edusti Saksaa jälleen EM-kisoissa Dublinissa. Voitettuaan englantilaisvastustajansa alkuottelussa hän sai vastaansa Puolan Zbigniew Kowalskin, jonka hän voitti pistein. Loppuottelussa oli vastassa Viron Harald Kanepi, jonka Nürnberg voitti pistein.


title: Herbert Nürnberg

text: Herbert Nürnberg jatkoi uraansa käynnissä olleen maailmansodan aikana. Hän voitti kevyen sarjan Saksan amatöörimestaruuden sotavuosina 1940, 1941 ja 1942 ja tuli toiseksi vuosina 1943 ja 1944.


title: Herbert Nürnberg

text: Nürnberg aloitti uransa ammattilaisena heti sodan jälkeen lokakuussa 1945. Voitokkaiden ottelujensa jälkeen hän pääsi syyskuussa 1948 Saksan raskaan keskisarjan mestaruusotteluun Heinz Sandersia vastaan. Sanders-voiton jälkeen hän puolusti mestaruuttaan menestyksellisesti viisi kertaa aina helmikuuhun 1950 asti, jolloin hän koki tappion Walter Demkelle. Nürnberg jatkoi ammattilaisuraansa vielä reilun vuoden huhtikuuhun 1951 asti. Ammattilaisuralla hän otteli kaikkiaan 74 kertaa, joista sai 51 voittoa ja koki vain neljä tappiota. Ratkaisemattomia otteluita oli kaikkiaan 19.


title: Rover 75 (P4)

text: Rover 75 on vuosina 1949–1959 valmistettu keskikokoinen neliovinen henkilöauto. Sen korin erikoisuuksia ovat kolmas lamppu keskellä jäähdyttimen säleikköä sekä takaovien saranointi takaa (ns. kaappariovet). Rover 75 esiteltiin yleisölle syyskuun 23. päivänä 1949. Tuotannon alkaessa 75 oli Roverin ainoa henkilöautomalli. Vuosina 1949–1954 Rover 75 -mallia valmistettiin 33 267 kappaletta ja vuosina 1955–1959 vielä 9 974 kappaletta.


title: Rover 75 (P4)

text: Korimallin tehdasnimenä oli P4 ja mallinumero 75 tarkoitti hevosvoimien määrää. Samaan malliperheeseen tuotiin vuonna 1954 mallit Rover 60 ja Rover 90. Edellisessä oli 75-mallin kuusisylinterisen moottorin sijasta nelisylinterinen ja jälkimmäisessä 75-mallia tehokkaampi kuusisylinterinen moottori. Vuonna 1956 tuotiin markkinoille Rover 105, vuonna 1959 nelisylinterinen Rover 80 ja kuusisylinterinen Rover 100, joka korvasi mallit 90 ja 105. P4-malliperheen viimeiset lanseeraukset olivat vuoden 1963 kuusisylinteriset 2,6 litran Rover 95 ja Rover 110. Näissäkin mallinumero tarkoittaa hevosvoimia, mutta autot kehittyivät vuosien myötä muiltakin ominaisuuksiltaan kuin moottoriteholtaan.


title: Rover 75 (P4)

text: Rover 75:n maahantuonti Suomeen alkoi vuoden 1948 Iso-Britannian teollisuusnäyttelyn johdosta, maahantuojaksi ryhtyi Suomen Autoteollisuus Oy. Rover 75 maksoi Suomessa vuonna 1953 noin 800 000 markkaa, edellisenä vuonna 1952 670 000 markkaa. Tekniikan Maailma -lehden koeajossa Rover 75 sai varsin myönteisen arvion, mutta autolla vuoden ajan ajanut, jutun kirjoittanut RT kuitenkin moitti auton Suomessa tapahtunutta huoltoa hutiloiduksi ja osin huolimattomaksi.


title: Rover 75 (P4)

text: Rover 75 -autoja tuotiin Suomeen vuonna 1952 erikoisen paljon, 801 kappaletta. Tämä oli lähes 14 % vuoden 1952 P4-mallien koko tuotannosta (5 768 kappaletta). Syynä oli olympiavuodeksi 1952 länsiautoille myönnetyt runsaat tuontiluvat: GM, Ford ja Rover saivat kukin Suomen hallitukselta luvan tuhannen auton tuontiin. Vuosina 1949–1951 tuontilupia oli myönnetty vain 250 Roverille; luvussa ovat mukana myös Land Rover -maastoautot.


title: Rover 75 (P4)

text: Rover 75:n sisustus oli aikalaisarvion mukaan ylellinen. Istuinten verhoilu oli Connolly-nahkaa, muu verhoilu plyysiä. Sekä edessä että takana on keskikyynärtuki, lisäksi takana on alaslaskettavat sivukyynärnojat. Melutaso on alhainen. Suomessa Rover 75 rekisteröitiin viidelle, mutta valmistusmaassa Britanniassa kuudelle. Tavarasäiliö on tilava ja avattaessa syttyy valo. Autossa on myös peruutusvalo. Konepelti ja bensiiniaukon kansi ovat sisältä avattavia ja lukittavia.


title: Rover 75 (P4)

text: Automallin moottori on nelitahtinen, kuusisylinterinen rivimoottori. Iskutilavuus on 2 103 cm³. Suurin teho 56 kW eli 76 hv. Puristussuhde on 7,25 , vuosimallissa 1950 7,5:1 . Suurin vääntömomentti on 150 Nm/ 2500 r/min.


title: Rover 75 (P4)

text: TM 10/1953 luonnehti moottoria seuraavasti: yhdistetty kansi- ja sivuventtiilikone, pitkän kehityksen tuote. Moottorin erikoisuus on F-tyyppinen venttiilikansi. Imuventtiili on sylinterikannessa palotilan yläpuolella ja pakoventtiili sylinterilohkossa alaspäin viistoon. Englanniksi rakennetta kutsutaan ilmauksella "inlet over exhaust", lyhennettynä IOE. Ominaisuuksiensa puolesta IOE-moottori on hyvä: moottori on hiljainen, käynti tasainen, pyörteisyys hyvä ja oktaaniluku alhainen. Myös vääntömomentti on tasainen ja huollontarve vähäinen. Nykyään tätä moottorirakennetta ei kuitenkaan käytetä sen kalleuden, painavuuden ja ison koon vuoksi.


title: Rover 75 (P4)

text:
Neliportainen vaihteisto on vuosimallista 1952 alkaen täysin synkronoitu, mikä ei ollut tavallista 1950-luvun autoissa. Aiemmissa vuosimalleissa (1950) ykkönen on synkronoimaton. Vaihteiston erikoisuus on vapaakytkin, joka oli tavallinen kaksitahtimoottoreiden yhteydessä, mutta nelitahtimoottoreissa harvinainen.
Aikansa autoille tyypillisesti ohjaustehostinta ei Rover 75:ssä ole, ja tehostamaton ohjaus on varsin raskas.


title: Rover 75 (P4)

text: Takajousitus on perinteinen, pitkittäiset lehtijouset lisättynä Panhard-tangolla.


title: Rover 75 (P4)

text: Rover 75:n bensiininkulutus on noin 11 litraa 100 kilometrillä, hyvissä olosuhteissa pääsee 9 litraan. Rover 75 kiihtyy 0-96 km/h 22 sekunnissa. Huippunopeus on 140 km/h. Tekniikan Maailma luonnehti Roveria hillityksi ja rauhallisen näköiseksi englantilaiseksi laatuautoksi.


title: Rover 75 (P4)

text: Samanniminen 75-malli on myös vuosina 1998–2005 valmistettu Rover.


title: Viljo Suhonen

text: Viljo Suhonen (1. syyskuuta 1916 Kotka – 18. heinäkuuta 1946 Joutseno) oli suomalainen nyrkkeilijä lempiniemltään "Tykki-Ville", jonka uran parhaat vuodet ajoittuivat 1930-luvun lopulle.


title: Viljo Suhonen

text: Viljo Suhonen koti oli Kotkan Hovinsaaressa, jonka Viljo veljineen myi vanhempien kuoltua 1930-luvun lopulla. Suhonen aloitti nyrkkeilemisen Kotkan Kisailijoissa höyhensarjassa eli sarjassa alle 57,2 kg. Myöhemmin urallaan hän nousi painoluokissa ylöspäin niin, että parhaat saavutukset tulivat keskisarjassa eli sarjassa alle 72,6 kg.


title: Viljo Suhonen

text: Suhonen nousi miesten yleiseen sarjaan huhtikuussa 1935. Hän saavutti voittoja häviten vuonna 1937 ainoastaan Valle Reskolle. Seuraavan tappion hävi koki vasta vuonna 1941 Turun Toverien Aatos Lundellille. Vuoden 1937 EM-kilpailut jäivät vielä väliin, sillä sarjaan ei lähetetty suomalaisedustajaa, vaikka Suhonen karsinnat sarjansa osalta voittikin. Lokakuussa 1937 Suhonen edusti ensi kerran Suomea maaottelussa Viroa vastaan, mutta koki tappion. Seuraavan kuun Tanska-maaottelussa Odensessa tuli sitten voitto. Tanskasta matka jatkui Saksaan Stettiniin, jossa suomalaiset ottelivat maaottelun Saksaa vastaan. Suhosen vastustaja oli Berliinin kisojen hopeamitalisti ja saman vuoden EM-kisojen mestari Michael Murach, jolle Suhonen koki pistetappion. Saksalaiset tulivat heti tammikuussa 1938 Helsinkiin maaotteluun. Siellä Suhonen kohtasi saksalaisista Los Angelesin kisojen hopeamitalistin Erich Campen. Kaikkien yllätykseksi Suhonen otti voiton nimekkäästä saksalaisesta. Maaliskuussa 1938 Suhonen saavutti ensimmäisen Suomen mestaruutensa. Pian sen jälkeen Suomi kohtasi Helsingissä Puolan maajoukkueen, jossa Suhosen vastustajaksi tuli Józef Pisarski. Suhonen hallitsi ottelua ja voitti nimekkään puolalaisen. Samana keväänä 1938 Suomi kohtasi vielä Ruotsin, ja Suhonen voitti ruotsalaisvastustajan.


title: Viljo Suhonen

text: Euroopan mestaruuskilpailuihin hän osallistui vuonna 1939. Ensimmäinen vastustaja oli Saksan Adolf Baumgarten, jonka Suhonen voitti tyrmäyksellä 2. erässä. Toiseen otteluun Suhonen sai vastustajakseen sarjan kovimpiin ennakkosuosikkeihin lukeutuvan Viron Anton Raadikin. Ottelu päättyi pistein virolaisen voittoon. Loppuottelussa Raadik voitti puolalaisen Józef Pisarskin - Suhosen edellisenä vuonna voittaman nyrkkeilijän..


title: Viljo Suhonen

text: Talvisodassa talvella 1930-1940 Suhonen ei joutunut rintamalla, jonka vuoksi hän säilytti nyrkkeilykuntonsa. Välirauhan aikaan heinäkuussa 1940 järjestetyissä Kaatuneiden muistokisoissa Suhonen otti sarjamestaruuden. Syksyllä 1940 Suhonen alkoi sairastella. Hänellä todettiin keuhkotuberkuloosi. Kielloista huolimatta hän kuitenkin otteli ja osallistui Tanskassa Tanska-Suomi - maaotteluun loppuvuodesta 1940. Keväällä 1941 hän voitti vielä Suomen Nyrkkeilyliiton mestaruuden, mutta koki tappion liittojen välisessä ottelussa TUL:n turkulaiselle Aatos Lundellille. Tämä oli Suhosen viimeinen ottelu ennen Jatkosotaa, joka alkoi kesällä 1941.


title: Viljo Suhonen

text: Viljo Suhosen terveys kuitenkin hiipui keuhkotuberkuloosin ja vuonna 1942 Äänislinnassa tapahtuneen haavoittumisen seurauksena. Niinpä hän kuoli sodan jälkeen heinäkuussa 1946 Tiuranniemen parantolassa Joutsenossa. Hän otteli urallaan kaikkiaan noin 70 ottelua, joissa tuli 10 häviötä. Ammatiltaan hän oli puhelinasentaja. Kotkan Kisailijoiden jälkeen hän edusti Helsingin Voimailijoita ja viimeiset vuodet Kotkan Voimailijoita. Maaotteluita hän otteli kaikkiaan 11, joissa hän saavutti kahdeksan voittoa.


title: Bjarne Westermarck

text: Bjarne Rudolf Alexander Westermarck (15. tammikuuta 1887 Helsinki – 18. syyskuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja Maalaisliiton kansanedustaja. Hän omisti Järvenpään kartanon ja hän perusti myös Järvenpään taajaman.


title: Bjarne Westermarck

text: Westermarckin vanhemmat olivat metsänhoitaja Anton Walter Westermarck (1860–1929) ja Alfhild Augusta Ehrström. Hän kävi oppikoulua ja opiskeli sitten 1906–1907 Kööpenhaminassa Landbohøjskolen-maatalouskorkeakoulussa.


title: Bjarne Westermarck

text: Westermarck oli isänsä omistaman Tuusulassa sijainneen Järvenpään kartanon maataloudenhoitajana 1908–1924 ja hän omisti Järvenpään kartanon sivutiloineen 1923–1924. Westermarck perusti muun muassa kartanon alueelle vuonna 1918 kasvinjalostuslaitoksen ja otti käyttöön traktoreita maanviljelyssä. Vuonna 1922 Westermarckin tiloilla oli muun muassa oma paviljonki Tampereen maatalousnäyttelyssä ja hän sai kunniapalkinnon tekemistään maataloudellisista uudistuksista. Westermarck oli mukana erilaisissa liiketoimissa ja hän velkaantui pahoin 1920-luvun alkuvuosina. Hän joutui helmikuussa 1923 syytteeseen kavalluksesta mutta oikeudenkäynnissä hänet todettiin syyttömäksi. Eino Nyyssölä julkaisi tapauksesta vuonna 1923 kirjan "Westermarck-asiasta".


title: Bjarne Westermarck

text: Westermarck joutui kuitenkin myymään suurimman osan omaisuudestaan velkojensa vuoksi ja muun muassa Järvenpään kartanon kantatila siirtyi 1924 valtion omistukseen. Westermarck palstoitti jäljelle jääneen Järvenpään rautatieaseman lähellä omistamansa maa-alueen jolle hän oli teettänyt asemakaavan ja hän kuljetti myös Karjalan kannakselta ostamiaan hylättyjä venäläisten omistamia huvilarakennuksia Järvenpäähän. Näin sai alkunsa Järvenpään taajama josta myöhemmin tuli kauppala.


title: Bjarne Westermarck

text: Westermarck teki konkurssin 1929 ja hänelle jäi vain Nastolasta ostamansa maatila. Hän oli sitten Lantmannabladetin toimittajana 1934–1945 ja toimi maanviljelijänä Nastolassa kuolemaansa saakka 1945. Westermarck sai maanviljelysneuvoksen arvon 1919.


title: Bjarne Westermarck

text: Westermarck oli kansanedustajana 1922–1923 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän sai vapautuksen edustajantoimesta sairauden takia helmikuussa 1923 ja hänen seuraajakseen tuli maalaisliiton Anshelm Alestalo. Westermarck oli myös Tuusulan kunnanvaltuutettuna ja hän toimi muun muassa Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliiton MTK:n puheenjohtajana.


title: Bjarne Westermarck

text: Bjarne Westermarck oli naimisissa vuodesta 1909 Elvi Ingeborg Cannelinin kanssa. Akateemikko, ministeri ja professori Nils Westermarck oli heidän poikansa. Sosiologi ja professori Edvard Westermarck oli Bjarne Westermarckin setä.


title: Makkarajoki

text: Makkarajoki on joki Jyväskylässä Matinmäen ja Puuppolan rajalla. Se laskee Lehesjärvestä Korttajärveen. Joessa esiintyy ahventa, haukea ja siikaa. Jokea on mahdollista laskea alas kajakilla, mutta ei ilmeisesti veneellä.


title: Maitiaislahti

text: Maitiaislahti on Konniveden lahti Heinolassa Tommolan, Sahanniemen, Asemantauksen ja Rautsalon kaupunginosien alueella. Muodoltaan lahti on kapea ja pitkä, ja syvyydeltään matala, useissa kohdissa vain noin 2–3 metriä. Maitiaislahden yli kulkee pistoraideyhteys Lahti–Heinola-radalta Rautsalon kaupunginosaan.


title: Maitiaislahti

text: Maitiaislahden ylittävä rautatiesilta on alun perin sijainnut Kuopion Suosaaressa osana Kallansiltoja. Sillä korvattiin vanha vuonna 1932 valmistunut silta 1990-luvun alussa.


title: Maitiaislahti

text: Lahdella on 1900-luvulla uitettu puuta läheisten tehtaiden tarpeisiin. Aiemmin tehtaiden jätevesiä laskettiin suoraan Maitiaislahteen, mikä aiheutti ongelmia ympäristölle ja kalakannoille. Nykyisin lahteen johdetaan ainoastaan jäähdytys- ja hulevesiä.


title: Kruununkyyti

text: Kruununkyyti oli maanomaisuuden omistajan velvollisuus kyydittää arvohenkilöitä, virkamiehiä, sotaväkeä, vankeja ja valtion omaisuutta. Se ei yleensä koskenut aatelismaata. Ruotsissa ja sen mukana Suomessa kyyditysvelvollisuutta rajoitettiin Alsnön valtiopäivillä vuonna 1279, ja Suomessa sen jäänteet poistettiin Suomen itsenäisyyden ajan alussa, tosin vielä 1950-luvulla irtolaisten, vankien ym. kuljettamista yhteisön kustannuksella voitiin kutsua kruununkyydiksi.


title: Sudensaari

text: Sudensaari on saari Päijänteen Ristinselässä noin kilometri Muuratsalon eteläkärjestä Muuramessa. Se on kalastuskohde, jonka omistaa Muuramen kalastuskunta. Toukokuun lopulla 2008 Muuramen kalastuskunta hankki saareen betoniponttoonilaiturin osakkaiden ja kalastajien käyttöön.


title: Havumäki

text: Havumäki voi viitata seuraaviin:


title: Kepler-438b

text: Kepler-438b (tunnetaan myös Kepler Object of Interest -nimellään KOI-3284.01) on varmistettu eksoplaneetta, joka kiertää Kepler-438-nimistä punaista kääpiötähteä noin 470 valovuoden (145 pc) päässä Maasta, Lyyran tähdistössä. NASAn Kepler-avaruusteleskooppi löysi planeetan ylikulkumenetelmällä eli menetelmällä, jossa planeetta huomataan, kun se kulkee tähtensä editse himmentäen tästä tulevaa valoa. NASA julkisti tiedon planeetan varmistumisesta 6. tammikuuta 2015. Sitä ennen se tunnettiin planeettakandidaattina nimellä KOI-3284.01. Sen Earth Similarity Index on 0,88 eli suurempi kuin millään muulla tunnetulla eksoplaneetalla.


title: Kepler-438b

text: Kepler-438b:n säde on 1,12-kertainen Maan säteeseen verrattuna. Kepler-438b:n tähti Kepler-438 on Aurinkoa huomattavasti pienempi ja kylmempi. Kepler-438b kiertää tähtensä kerran 35,2 vuorokaudessa. Planeetta sijaitsee tähtensä elinkelpoisella vyöhykkeellä ja on todennäköisesti kiviplaneetta.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Tampereen konferenssi 1905 oli joulukuussa 1905 Tampereen työväentalolla pidetty Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen ensimmäinen puoluekonferenssi, jonka järjestivät puolueen enemmistöläiset eli bolševikit. Se oli Lontoon (1905) ja Tukholman (1906) puoluekokousten välissä pidetty epävirallinen kokoontuminen, joka muistetaan erityisesti Leninin ja Stalinin ensitapaamisesta. Konferenssin merkittävin päätöslauselma oli päätös aseelliseen kapinaan ryhtymisestä, joka lopulta johti lokakuun vallankumoukseen vuonna 1917.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Tampereen konferenssi oli salainen, eikä siitä ole jäänyt jälkipolville paljoakaan tietoa. Sen pöytäkirjat ovat todennäköisesti hävinneet kokonaan, ainoa tunnettu kirjallinen materiaali on kokouksen painetut päätöslauselmat sekä Leninin kirjoittama artikkeli sen tuloksista. Myöskään konferenssin täsmällisestä ajankohdasta ei ole varmuutta. Suomalaiset lähteet mainitsevat yleensä sen pidetyn 25.–30. joulukuuta, mutta esimerkiksi konferenssista 1930-luvulla kirjoittaneen venäläisen historioitsijan G. Kramolnikovin mukaan se avattiin päivää aikaisemmin ja ensimmäiset istunnot olivat jo 23. joulukuuta.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Kutsu Tampereen kokoukseen julkaistiin "Novaja Žizn" -lehdessä marraskuun lopussa. Siinä paikallisjärjestöjä kehotettiin valitsemaan kokousedustajat ja varamiehet 23. joulukuuta Suomessa alkavaan IV puoluekokoukseen. Kyseessä oli Leninin johtamien bolševikkien tapaaminen, kun Venäjän sosialidemokraattisen työväenpuolueen hajoaminen oli vahvistettu aikaisemmin keväällä 1905 Lontoossa järjestetyssä III puoluekokouksessa. Vähemmistöön jääneet menševikit pitivät jo marraskuussa Pietarissa oman edustajakokouksensa eli ”II yleisvenäläisen konferenssin”. Venäjän vuoden 1905 vallankumouksen synnyttämät levottomuudet aiheuttivat kuitenkin sen, etteivät kaikki bolševikkien paikallisosastot saaneet lähetettyä edustajiaan Tampereelle. Rautatielakkojen johdosta pois jäivät muun muassa Moskovan, Samaran ja Nižni Novgorodin edustajat, minkä vuoksi puoluekokous päätettiin muuttaa pelkäksi konferenssiksi.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Juuri ennen puoluekonferenssia bolševikkien hallitsema Moskovan työläisneuvosto päätti 21. joulukuuta aloittaa omin päin paikallisen yleislakon ja aseellisen kapinan, johon myös muut vallankumoukselliset puolueet liittyivät. Puoluekonferenssin alkaessa ei vielä tiedetty kapinan lopputulosta. Toinen konferenssin päätöksiin vaikuttanut tapahtuma oli Venäjän hallituksen julkaisema uusi tulevan valtakunnanduuman vaalilaki.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Konferenssin alkuperäisen paikan piti olla Pietari. Maanalaisesti toiminut puolue ei kuitenkaan uskaltanut kokoontua Venäjällä, vaan uudeksi paikaksi valittiin Suomen suuriruhtinaskunta, jonne matkustettaessa ei tarvittu ulkomaanpassia. Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen sihteeri Yrjö Sirola suositteli kokouskaupungiksi Tamperetta, koska paikkakunnalla ei tuolloin ollut varuskuntaa, eikä näin ollen myöskään venäläisiä santarmeja. Lisäksi kaupungin pormestari suhtautui myönteisesti tsaarinvaltaa vastustaviin aktivisteihin ja Tampereella oli myös vahva työväenliikkeen organisaatio. Lenin oli aluksi vastustanut konferenssin järjestämistä Suomessa, mutta muutti mielensä loka–marraskuun suurlakon jälkeen, jonka saavuttamia tuloksia hän avoimesti ihaili. "Novaja Žiznissä" julkaistun tiedonannon mukaan edustajien tuli olla Pietarissa 21. joulukuuta, jonka jälkeen Tampereelle siirryttiin junalla pienissä ryhmissä Suomen asemalta.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Konferenssilla oli Tampereella suomalaisia järjestäjiä, joiden henkilöllisyyksiä ei varmuudella tiedetä. "Kansan Lehden" taloudenhoitajaa Vihtori Kososta on pidetty todennäköisenä vaihtoehtona.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Tampereen konferenssin kokouspaikkana oli viisi vuotta aikaisemmin valmistunut työväentalo, jossa katsottiin olevan niin paljon toimintaa, ettei kukaan kiinnittäisi vieraisiin huomiota. Tampereen Työväenyhdistys antoi salinsa veloituksetta kokouksen käyttöön ja järjesti talon ympäristöön myös vartioinnin tsaarin salaisen poliisin varalta. Konferenssin osallistujat majoittuivat paikallisiin hotelleihin. Istunnot alkoivat jo 23. joulukuuta, mutta konferenssi avattiin virallisesti vasta seuraavana päivänä. Puheenjohtajaksi valittiin Lenin, apulaisinaan Gorev eli Boris Goldman ja Kiril eli Mihail Borodin. Menševikkien edustajana paikalla oli Emmanuel Lvovitš Gurevitš, joka tunnettiin myös nimellä E. Smirnov. Leninin ehdotuksesta edustajat eivät tsaarin salaisen poliisin ohranan pelossa käyttäneet oikeita nimiään, vaan esiintyivät koko ajan peitenimillä. Muita tunnettuja kokousedustajia olivat muun muassa Fjodor Dan, Leonid Krasin, Juli Martov ja Aleksei Rykov. SDP:n virallisena edustajana paikalla oli Leo Laukki.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Konferenssiin osallistui kaikkiaan 41 sosialidemokraattisen työväenpuolueen paikallisjärjestöjen edustajaa eri puolilta Venäjää. Aluksi käsiteltiin kunkin alueen tapahtumia sekä keskuskomitean toimintaa. Lenin piti Tampereella ainakin kaksi puhetta, joita Stalin myöhemmin kehui innostuneesti. Konferenssin ilmapiiriä ja siellä vallinnutta suurta vallankumouksellista innostusta on kehunut myös paikalla ollut Leninin puoliso Nadežda Krupskaja. Hänen mukaansa Tampereen punakaarti jopa opetti kokouksen väliajoilla venäläisiä ampumaan.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Konferenssin päällimmäisenä asiana oli puolueen hajaannus. Bolševikit pyrkivät Tampereella etsimään keinoja, miten he saisivat jälleen menševikit takaisin yhteistyöhön, mutta kuitenkin niin, että puolueen linja säilyisi enemmistöläisenä. Muita käsiteltäviä asioita olivat niin sanottu agraarikysymys, joka koski muun muassa talopoikien vaatimuksia suurmaanomistajien maiden takavarikoimisesta, sekä suhtautuminen tuleviin duuman vaaleihin. Konferenssin merkittävin julkilausuma olikin juuri päätös vaalien boikotoimisesta, joka samalla merkitsi, että puolue totesi aseellisen kapinan olevan välttämättön keino vallankumouksen saavuttamiseksi. Toinen tärkeä päätös oli paikallisten rinnakkaisjärjestöjen yhdistäminen sekä yhteisen puoluekokouksen koollekutsuminen puolueen toiminnan uudelleenorganisoimiseksi.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Joulukuun 28. päivänä kokousedustajat olivat mukana kaupungissa järjestettyssä suuressa mielenosoituksessa, jossa vaadittiin säätyvaltiopäiviä täyttämään kansan vaatimukset yleisen äänioikeuden suhteen. Mielenosoitukseen osallistui yli 10 000 ihmistä, jotka marssivat työväentalolta Keskustorille. Joidenkin tietojen mukaan Lenin olisi pitänyt puheen myös mielenosoituksen yhteydessä. Konferenssin päätöspäivänä venäläiset kokoontuivat yhdessä tamperelaisten työläisten kanssa työväentalon saliin laulamaan vallankumouslauluja. Toiset lähteet mainitsevat myös mielenosoituksen olleen vasta kokouksen viimeisenä iltana 30. joulukuuta. Konferenssin osanottajat poistuivat Tampereelta uudenvuodenaattona. Poliisia harhauttaakseen he jakautuivat muutaman hengen ryhmiin ja matkustivat eri suuntiin lähipaikkakunnille. Vasta junanvaihtojen jälkeen venäläiset suuntasivat kohti Pietaria, jonne kaikki osallistujat pääsivät ilman vaikeuksia. Lenin itse matkusti Pietariin väärennetyn passin turvin. Konferenssista tehtiin kuitenkin kaikista varotoimenpiteistä huolimatta myöhemmin ilmianto valtiolliselle poliisille.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Tampereen konferenssin yhteydessä suomalaiselta työväenliikkeltä saaduilla vaikutteilla on sanottu olleen suuri merkitys bolševikkien myöhempään toimintaan. Puna-armeija organisoitiin aluksi suomalaisilta työväen järjestyskaarteilta otetun mallin mukaan. Tampereen suurlakkokomitean ja punakaartien välinen tehokas yhteistyö oli tehnyt Leniniin vaikutuksen, ja vastaavanlaisia kaarteja alettiin perustamaan Pietarissa keväällä 1917 helmikuun vallankumouksen yhteydessä. Leninin on väitetty saaneen suomalaisten punakaartien ja suurlakkokomiteoiden kokoonpanoista myös ajatuksen neuvostojen perustamisesta.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Suomen kannalta vuoden 1905 konferenssia merkittävämpänä pidetään kuitenkin Tampereella huhtikuussa 1906 järjestettyä kokousta. Kahden Tampereen konferenssin lisäksi sosiaalidemokraattinen työväenpuolue piti Suomessa myös kaksi muuta kokousta; Kotkassa heinäkuussa 1907 sekä Helsingissä saman vuoden marraskuussa.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Leninin ja Stalinin ensikohtaaminen tapahtui Tampereen Työväentalon kokoussalissa eli samassa tilassa, jossa nykyään toimii Lenin-museo. Stalin kuvaili tapahtumaa myöhemmin muistelmissaan pettymykseksi. Hän oletti Leninin kaltaisen suurmiehen olevan edustava ja isokokoinen myös fyysisesti, mutta tämä olikin tavallisen näköinen keskivertoa lyhyempi mies, joka ei mitenkään erottunut muista paikallaolijoista. Lisäksi Stalinin mukaan oli totuttu siihen, että suurmiehet ilmestyvät kokouksiin aina hieman myöhässä, niin että yleisö odottaa hänen ilmestymistään juhlallisesti ja kunnioittaen. Lenin oli kuitenkin saapunut paikalle jo hyvissä ajoin ja rupatteli nurkkapöydässä tuttavallisesti muiden kokousedustajien kanssa. Stalinin mielestä se tuntui ”eräiden välttämättömien sääntöjen rikkomiselta”.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Tampereen konferenssin pöytäkirjat eivät ole säilyneet eikä kokouksesta ole myöskään olemassa yhtään valokuvaa. Tämän vuoksi konferenssin todellisista tapahtumista ei ole juurikaan luotettavaa tietoa, vaan kaikki myöhemmät muistelut ovat enemmän tai vähemmän värittyneitä. Koska kokouksessa oli mukana Leninin ja Stalinin tapaiset maailmanhistoriallisesti merkittävät hahmot, se on synnyttänyt lukuisia tarinoita ja myyttejä, jotka eivät kuitenkaan välttämättä pidä paikkaansa. Leninin ja hänen puolisonsa Nadežda Krupskajan väitetään esimerkiksi asuneen konferenssin ajan Rautatienkadun ja Kyttälänkadun kulmassa sijainneessa matkustajakodissa ja rakennuksen seinässä onkin nykyään tapauksesta kertova muistolaatta. Todellisuudessa paikalla ei kuitenkaan toiminut matkustajakotia vielä vuonna 1905 ja Lenin lienee asunut useimpien muiden kokousedustajien tavoin nykyisen Hotelli Emmauksen talon paikalla sijainneessa hotelli Bauerissa.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Toisen tarinan mukaan suomalainen toimittaja ja aktivisti J. E. Zidbäck olisi Tampereella pelastanut Leninin ja Stalinin ohranan pidätykseltä varoittamalla heitä Helsingistä saamansa tiedon perusteella. Hänen mukaansa kaupunkiin olisi jo jouluaattona saapunut satoja valtiollisen poliisin miehiä ja santarmeja. Zidbäckin kertomukset kokouksen aikaisista tapahtumista ovat kuitenkin ristiriitaisia muiden tietojen kanssa, eikä esimerkiksi Tampereen Työväenyhdistyksen silloinen puheenjohtaja Emil Viljanen ole vahvistanut niitä todeksi.


title: Tampereen konferenssi 1905

text: Matti Vuolukan vuonna 1949 esittämän muistelun mukaan Lenin lupasi Tampereen konferenssissa Suomelle itsenäisyyden, mikäli bolševikit pääsevät Venäjällä valtaan. Vuolukan muistelema tapaus liittynee kuitenkin Tampereella marraskuussa 1906 järjestettyyn toiseen puoluekonferenssiin ja Leninin lupaus koski silloinkin todennäköisesti vain Suomen sisäistä autonomiaa.


title: Tinker, Tailor, Soldier, Spy (minisarja)

text: Tinker, Tailor, Soldier, Spy on television minisarja vuodelta 1979, jonka on ohjannut John Irvin ja tuottanut BBC. Sarja perustuu John le Carrén romaaniin "Pappi, lukkari, talonpoika, vakooja". Sarja on seitsenosaisen ja se kestää yhteensä yli viisi tuntia.


text: Elokuvan musiikin on säveltänyt Geoffrey Burgon, ja se on saanut runsaasti kiitosta. Kunkin jakson päätöskappale ”Nunc Dimittis” nousi jopa Britanniassa myyntilistoille.


title: Bergamini-luokka (1960)

text: Bergamini-luokka oli Italian laivaston neljän 1960 vesillelasketun aluksen muodostama fregattiluokka.


title: Pikkukoski

text: Pikkukoski voi tarkoittaa seuraavia:


title: Pilsjärvi

text: Pilsjärvi () on entinen kylä Karjalan tasavallan Louhen piirin Ambarnyin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi samannimisen järven saaressa 30 kilometriä Ambarnyista linnuntietä lounaaseen.


title: Pilsjärvi

text: Pilsjärven kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1723. Tuolloin siellä oli kaksi taloa. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa kylä toimi Vitsataipaleen volostin keskuspaikkana. Vuonna 1905 siellä oli 18 taloa, kirkko, koulu, kyytiasema ja 108 asukasta.


title: Pilsjärvi

text: Neuvostoaikana perustettiin Louhen piiriin kuulunut Pilsjärven kyläneuvosto. Vuonna 1933 sen 19 asutuksessa oli 1 500 asukasta, joista 55 % oli venäläisiä ja 35 % karjalaisia. Kyläneuvostoon kuuluivat Ala-Kuusemajärven (ven. "Nižneje Kumozero"), Jolmosen ("Jelmanga"), Kakaran ("Gagarino"), Marttinaisen eli Vonkajärven ("Vangozero"), Sarviniemen ("Buldyri") ja Ylä-Kuusemajärven ("Vehneje Kumozero") karjalaiskylät, Enkijärvi ja joukko muita Muurmannin radan asutuksia. Pilsjärvellä oli 146 asukasta, joista valtaosa oli karjalaisia. Välillä Kemin piiriin kuulunut Pilsjärven kyläneuvosto lakkautettiin vuonna 1959 ja sen asutukset liitettiin Enkijärven kyläneuvostoon.


title: Reunajakauma

text: Reunajakauma on todennäköisyyslaskennassa usean satunnaismuuttujan todennäköisyysjakaumasta muodostettu rajoitettu jakauma, jossa varioi vain yksi satunnaismuuttuja, tai osa satunnaismuuttujista, ja samalla huomioidaan muiden satunnaismuuttujien yhteisvaikutus todennäköisyyteen. Reunajakaumat ovat erityisen hyödyllisiä kaksiulotteisissa yhteisjakaumissa, jossa reunajakumiin jää jäljelle vain toinen satunnaismuuttuja. Niillä yritetään pääasiassa helpottaa yhteisjakauman toiminnan ymmärtämistä, mikä toimii hyvin riippumattomien satunnaismuuttujien tapauksessa.


title: Reunajakauma

text:
Kaksiulotteinen yhteisjakauma muodostuu kahdesta satunnaismuuttujasta formula_1 ja formula_2, jotka muodostavat järjestetyn parin formula_3 Diskreetin yhteisjakauman pistetodennäköisyysfunktion arvo annetuilla arvoilla formula_4 merkitään
ja jatkuvalla yhteisjakauman tiheysfunktiolla
olevalla reaaliarvoisella lausekkeella.


title: Reunajakauma

text:
Reunajakaumia on kaksi, koska yksi satunnaismuuttuja voidaan "jättää pois" kahdella eri tavalla. Diskreetillä satunnaismuuttujaparilla reunajakaumat muodostetaan ensimmäisen satunnaismuuttujan formula_1 suhteen
tai toisen satunnaismuuttujan formula_2 suhteen


title: Reunajakauma

text:
Jatkuvilla satunnaismuuttujaparilla muodostetaan vastaavasti
tai


title: Reunajakauma

text:
Kaksiulotteinen yhteisjakauman formula_13 kertymäfunktiot muodostetaan todennäköisyysfunktioista summan tai määrätyn integraalin avulla. Tässä esitetään ylhäältä rajoitettujen kertymäfunktioiden muodostustavat. Diskreetin satunnaismuuttujaparin yhteisjakauman kertymäfunktio arvojen formula_4 alla merkitään ja lasketaan
ja vastaavasti jatkuvan satunnaismuuttujaparin yhteisjakauman kertymäfunktio merkitään ja lasketaan


title: Reunajakauma

text:
Näistä muodostetut reunajakaumien kertymäfunktiot ovat diskreettisillä satunnaismuuttujilla vastaavasti
sekä
ja jatkuvilla satunnaismuuttujilla
sekä


title: Reunajakauma

text: Kaksi diskreettiä satunnaismuuttujaa muodostavat yhteisjakauman formula_6. Satunnaismuuttujalla formula_1 on vain neljä arvoa formula_23 joita ei mainita tässä. Vastaavasti satunnaismuuttujalla formula_2 on myös neljä arvoa formula_25 Jokaista arvoparia formula_26 vastaa pistetodennäköisyys formula_27 jollainen on esimerkiksi formula_28 Kaikki todennäköisyydet on esitetty oheisessa taulukossa.


title: Reunajakauma

text:
Yhteisjakaumalla formula_6 on kaksi reunajakaumaa formula_30 ja formula_31. Reunajakaumat muodostetaan laskemalla kullekin satunnaismuuttujan arvoille yhteistodennäköisyydet. Esimerkiksi formula_32 lasketaan
ja se on sijoitettu taulukkoon satunnaismuuttujan formula_1 reunajakauman omalle riville alareunaan. Oikeassa pystysarakkeessa sijaitsevat satunnaismuuttujan formula_2 reunajakauman todennäköisyydet.


title: Reunajakauma

text: Kolmiulotteiset yhteisjakaumien todennäköisyysfunktiot satunnaismuuttujille formula_1, formula_2 ja formula_38 ovat muotoa formula_39 ja kertymäfunktioille formula_40 Näiden reunajakaumia voidaan muodostaa "jättämällä pois" kaksi satunnaismuuttujaa laskemalla niiden vaikutukset todennäköisyyksiin mukaan jäljelle jäävän satunnaismuuttujan vaihteluihin. Silloin saadaan kolme reunajakaumaa: formula_30, formula_31 ja formula_43


title: Reunajakauma

text: Näiden lisäksi voidaan muodostaa vielä kolme reunajakaumaa "jättämällä pois" vain yksi satunnaismuuttuja. Näin muodostettujen reunajakaumien todennäköisyysfunktiot olisivat formula_6, formula_45 ja formula_46


title: Reunajakauma

text: Kun todennäköisyysjakaumien ulottuvuudet kasvavat, lisääntyvät myös eri mahdollisten reunajakaumien lukumäärät.


title: Ull

text: Ull (muinaisnorjaksi "Ullr" "kunnia") on skandinaavisessa mytologiassa oikeuden ja kaksintaistelujen sekä maanviljelyn jumala. Ullr on taitava jousimies ja hiihtäjä. Hänen salinsa nimi on Ydalir. Ullr on Sivin poika ja Thorin poikapuoli. Skadi meni naimisiin Ullrin kanssa erottuaan Njordista.


title: Kalykuliinit

text: Kalykuliinit ovat ryhmä polyketideihin kuuluvia myrkyllisiä orgaanisia yhdisteitä. Niitä on eristetty merissä elävistä sienieläimistä "Discodermia calyx" ja "Lamellomorpha strongylata". Kalykuliinien myrkyllisyys perustuu proteiinifosfataasi 1:n ja proteiinifosfataasi 2:n toiminnan inhibiitioon. Niitä tutkitaan mahdollisina syöpälääkkeinä.


title: Kalykuliinit

text: Ensimmäisen kerran kalykuliineihin kuuluvaa yhdistettä kalykuliini A:ta (CHNOP) eristettiin vuonna 1986 Sagamilahdella tavatusta sienieläimestä "Discodermia calyx". Tämän jälkeen sienieläimistä on eristetty kalykuliinit B (CHNOP), C (CHNOP) ja D (CHNOP) vuonna 1988, kalykuliinit E, F, G ja H vuonna 1990 ja kalykuliini J vuonna 1997. Kalykuliineja A, B, E ja F pn eristetty "D.calyx"-lajin lisäksi "Lamellomorpha strongylata"-sienestä. Kalykuliinien A–H rakenne koostuu syanoryhmästä, tetraeenifragmentista, fosforyloituneesta spiroketaalirakenteesta, oksatsolirenkaasta ja dipeptidiyksiköstä. Lisäksi yhdisteissä on useita hydroksyyliryhmiä. Kalykuliinien rakenteet eroavat toisistaan kaksoissidosten geometrian perusteella. Kalykuliini J:n rakenne poikkeaa siten, että yhdisteessä on tetraeeniyksikön sijaan trieeniyksikkö ja bromattu tetrahydrofuraanirengas. Kalykuliinien lisäksi eräissä sienieläimissä on kalykuliinien johdannaisia kalykulinamideja, joissa on syanoryhmän sijaan amidiryhmä liittyneenä tetraeeniyksikköön. Kalykuliinien rakenne on synteettisesti haastava, minkä vuoksi useat tutkimusryhmät ovat yrittäneet kalykuliinien kokonaissynteesiä. Vuoteen 2010 mennessä on julkaistu 6 kalykuliinien kokonaissynteesiä, joissa askelten määrä on 30–45 ja saanto on 0,02–0.9 %. Synteettisesti yhdistettä on tuotettu vain noin 0,4 mg.


title: Kalykuliinit

text: Kalykuliinit A ja C ovat voimakkaimpia tunnettuja proteiinifosfataasien inhibiittoreita lisäksi yhdiste on voimakkaasti sytotoksinen. Kalykuliinit läpäisevät helposti solukalvon. Kalykuliinien spiroketaaliosa sitoutuu proteiinifosfataasien aktiiviseen kohtaan ja tetraeeniketju sitoutuu entsyymin hydrofobiseen osaan. Proteiinifosfataasien inaktivoitumisen kannalta tärkeitä rakenneyksiköitä ovat fosfaattiryhmä, tetraeeniryhmä ja eräät hydroksyyliryhmät. Oksatsolirengas osallistuu proteiineihin sitoutumiseen ja syanoryhmällä ja dipeptidiyksiköllä on merkitystä sytotoksisuuden aiheuttajina. Kalykuliinien on havaittu aiheuttavan myös DNA:n pilkkoutumista.


title: Ykskaks paksuna

text: Ykskaks paksuna (engl. "Pramface") on brittiläinen tilannekomediasarja, jonka on luonut ja ohjannut Chris Reddy. Sarjan esittäminen alkoi 23. helmikuuta 2012, ja sen viimeinen jakso esitettiin 25. maaliskuuta 2014. Sen kolme tuotantokautta esitti BBC Three -kanava.


title: Ykskaks paksuna

text: Elokuussa 2014 vahvistettiin, ettei sarja enää jatku neljännelle tuotantokaudelle.


title: Ykskaks paksuna

text: Parhaat ystävykset, 16-vuotiaat Jamie, Mike ja Beth, saavat loppukokeensa päätökseen ja lähtevät päättäjäisiin. Toisaalla 18-vuotias Laura karkaa kotiarestistaan ja suuntaa samoihin juhliin. Juhlissa Laura ja Jamie tapaavat ja harrastavat humalassa seksiä. Seuraavana aamuna Jamie kirjoittaa Lauralle ylös puhelinnumeronsa ja poistuu paikalta. Muutaman viikon kuluttua Laura tajuaa olevansa raskaana ja saa samalla selville Jamien iän.


title: Ykskaks paksuna

text: Ensimmäisellä kaudella seurataan Jamien ja Lauran, sekä heidän läheistensä valmistautumista lapsen syntymään. Toinen tuotantokausi keskittyy pienen lapsen hoitoon ja Lauran totuttelemiseen äitinä oloon. Kolmannella tuotantokaudella Jamie ja Laura alkavat etsiä yhteistä asuntoa.


title: Ykskaks paksuna

text: Ohjelma kuvattiin pääasiassa Edinburghissa, Skotlannissa. Kuvauspaikkoina käytettiin muun muassa The Grangen asuinaluetta ja Corstorphinen kirkkoa.


title: Audi A4 (B9)

text: Audi A4 B9 on Audi A4 -mallisarjan järjestyksessään viides sukupolvi. Auto esiteltiin vuonna 2015 ja se tuli Suomessa myyntiin saman vuoden syksyllä.


title: Audi A4 (B9)

text: Vuoden 2015 Euro NCAP -kolaritestistä Audi A4 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Kira Grünberg

text: Kira Grünberg (s. 13. elokuuta 1993 Innsbruck) on itävaltalainen entinen seiväshyppääjä. 169 senttimetriä pitkä ja 58 kilogrammaa painava Grünberg edusti ATSV Innsbruckia ja hänen valmentajinaan toimivat Thomas Herzog ja Frithjof Grünberg. Grünberg pitää hallussaan Itävallan ennätystä sekä sisä- että ulkoradoilla.


title: Kira Grünberg

text: Grünberg oli mukana vuoden 2014 EM-kilpailuissa Zürichissä. Hän selviytyi finaaliin hypättyään karsinnassa uuden Itävallan ennätyksen, mutta jäi finaalissa ilman tulosta. Vuosien 2013 ja 2014 joukkue-EM-kilpailuiden kakkosliigassa Grünberg oli kolmas. Vuoden 2015 Euroopan kisoista Bakusta Grünberg saavutti sekajoukkuekilpailun hopeaa voitettuaan seiväshypyn kisaennätyksellä 435.


title: Kira Grünberg

text: Heinäkuussa 2015 Grünberg putosi harjoituksissa niskoilleen hypyn jälkeen. Häntä operoitiin monta tuntia, mutta hänen selkänikamansa olivat vaurioituneet niin pahasti, että Grünberg halvaantui kaulasta alaspäin. Loukkaantuminen päätti myös Grünbergin uran.


title: Kira Grünberg

text: Hän kirjoitti elämästään vuonna 2016 julkaistun "My Jump Into New Life" -nimisen kirjan. Hän kykenee jo liikuttamaan käsiään ja opiskelee yliopistossa farmasiaa.


title: Jordan Veretout

text: Jordan Veretout (s. 1. elokuuta 1993 Ancenis) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Serie A:ssassa pelaavaa Fiorentinaa. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Veretout on keskikenttäpelaaja.


title: Jordan Veretout

text: Veretout on FC Nantesin kasvatti. Hän debytoi seuran paidassa kaudella 2010-2011, kun se pelasi Ligue 2:ssa. Kaudeksi 2013-2014 Nantes nousi Ligue 1:een ja Veretout teki pääsarjadebyyttinsä elokuussa 2013 SC Bastian verkkoon. Avausmaalinsa ja kauden ainoan liigamaalinsa hän viimeisteli seuraavassa kuussa Olympique Lyonnaisin verkkoon. Kaudella 2014-2015 Veretout pelasi 36 ottelussa ja teki seitsemän maalia.


title: Jordan Veretout

text: Heinäkuussa 2015 Veretout siirtyi Englannin valioliigan Aston Villaan. Kauden 2016–2017 hän pelasi lainasopimuksella Ranskassa Saint-Étiennessä ja kaudella 2017–2018 hän edustaa italialaista Fiorentinaa.


title: Jordan Veretout

text: Veretout on edustanut Ranskaa monissa nuorten maajoukkueissa. Vuonna 2013 hän oli mukana voittamassa alle 20-vuotiaiden MM-kultaa pelaten turnauksessa kuudessa ottelussa ja tehden yhden maalin.


title: Jordan Veretout

text: Ranska


title: Jordan Amavi

text: Jordan Amavi (s. 9. maaliskuuta 1994 Toulon) on togolaistaustainen ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin valioliigassa pelaavaa Aston Villaa. Pelipaikaltaan vasenjalkainen Amavi on vasen laitapuolustaja.


title: Jordan Amavi

text: Amavi aloitti ammattilaisuransa OGC Nicessä, jonka kakkosjoukkueessa hän pelasi vuosina 2011-2013 20 ottelua tehden kolme maalia. Seuran edustusjoukkueessa Ligue 1:ssä Amavi debytoi elokuussa 2013 Olympique Lyonia vastaan. Avausmaalinsa hän teki seuraavalla kaudella, syyskuussa 2014 FC Nantesin verkkoon. Kaudella 2014-2015 Amavi pelasi 36 ottelua tehden neljä maalia.


title: Jordan Amavi

text: Heinäkuussa 2015 Amavi siirtyi Englannin valioliigan Aston Villaan.


title: Jordan Amavi

text: Amavi on edustanut useita Ranskan nuorisomaajoukkueita. Vuodesta 2014 hän on kuulunut alle 21-vuotiaiden maajoukkueeseen, jossa otteluita on kertynyt kolme kappaletta.


title: Svetlana Mironova

text: Svetlana Nikolajevna Mironova (, s. 20. elokuuta 1986 Gorki, nykyinen Nižni Novgorod) on venäläinen suunnistuksen maailman- ja Euroopan-mestari. Mironova edustaa tamperelaista Kooveeta, johon hän siirtyi vuonna 2014.


title: Svetlana Mironova

text: Mironova voitti kultaa pitkältä matkalta hieman yllättäen vuoden 2014 MM-kilpailuista Italiasta. Hän lähti kilpailuun pienellä lähtönumerolla. Vuoden 2015 MM-kilpailuissa Invernessissä Mironova saavutti pronssia pitkältä matkalta. Strömstadin MM-kilpailuissa 2016 hän voitti viestissä kultaa yhdessä Anastasia Rudnajan ja Natalja Gemperlen kanssa mutta jäi henkilökohtaisilla matkoilla sijoille 15 ja 20. Tarton MM-kilpailuissa 2017 hän saavutti viestissä hopeaa sekä sijoittui keskimatkalla neljänneksi ja sekajoukkueiden viestissä viidenneksi. Riian MM-kilpailuissa 2018 hän sijoittui pitkällä matkalla kymmenenneksi.


title: Svetlana Mironova

text: EM-kilpailuista Mironovalla on viestikulta Falunista vuodelta 2012, pitkän matkan hopea Palmelasta vuodelta 2014 sekä viestin ja pitkän matkan pronssi Jeseníkistä vuodelta 2016.


title: Svetlana Mironova

text: Mironova on suunnistuksen kokonaismaailmanrankingissa sijalla kymmenen marraskuussa 2017.


title: Adam Vidjeskog

text: Adam Vidjeskog (s. 7. heinäkuuta 1998 Kruunupyy) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa FF Jaroa. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja.


title: Adam Vidjeskog

text:
Vidjeskog on Terjärv US:n kasvatti. Hän teki ensiesiintymisensä Veikkausliigassa 2. elokuuta 2015, kun Jaro pelasi 1–1-vierastasapelin FC Lahtea vastaan. Kaikkiaan Adam Vidjeskog pelasi Jarossa Veikkausliigakautena 2015 yhteensä 11 ottelua. Jaron lisäksi hän on pelannut myös sen farmijoukkue JBK:ssa.
Kaudella 2016 pelasi Ruotsissa Gefle IF:n ikäkausijoukkueessa, mutta palasi kaudeksi 2017 takaisin Pietarsaareen. Kaudeksi 2018 Vidjeskog siirtyi Veikkausliigaan PS Kemin riveihin.


title: Adam Vidjeskog

text: Adam Widjeskog on pelannut 14 kertaa Suomen ikäkausimaajoukkueissa.


title: Adam Vidjeskog

text: Vidjeskogin isä Niklas Widjeskog pelasi ja valmensi Jarossa usean kauden ajan.


title: Jason Denayer

text: Jason Grégory Marianne Denayer (s. 28. kesäkuuta 1995 Jette) on belgialainen jalkapalloilija, joka pelaa ranskalaisessa Olympique Lyonnais'ssa. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Denayer on keskuspuolustaja. Hän kuuluu myös Belgian jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Jason Denayer

text: Denayer siirtyi Manchester Cityyn vuonna 2013 ranskalaisesta jalkapalloakatemiasta. Kauden 2014–2015 hän oli lainalla Skotlannin valioliigan Celtic FC:ssä, jossa hän pelasi 29 ottelua viimeistellen viisi maalia ja juhlien kauden päätteeksi valioliigan ja Skotlannin cupin voittoa. Hän debytoi kauden aikana myös Eurooppa-liigassa. Denayer valittiin myös liigan tähdistöön.


title: Jason Denayer

text: Kesällä 2015 Denayer palasi takaisin Manchester Cityyn ja pääsi seuran edustusjoukkueeseen mukaan. Hänet kuitenkin lainattiin elokuun lopussa kauden mittaisella lainasopimuksella Turkin Superliigassa pelaavaan Galatasarayhin. Hän debytoi Mestarien liigan ottelussa Atlético Madridia vastaan syyskuussa 2015.


title: Jason Denayer

text: Sittemmin Denayer pelasi lainasopimuksella englantilaisseura Sunderlandissa ja uudelleen Galatasarayssa, kunnes kesällä 2018 hänet myytiin ranskalaisseura Olympique Lyonnais'hen.


title: Jason Denayer

text: Denayerin äiti on kongolainen ja isä belgialainen, joten hän olisi voinut valita Belgian sijaan maajoukkueekseen myös äitinsä kotimaan. Denayer on kuitenkin pelannut Belgian nuorten maajoukkueissa. Hän debytoi Belgian jalkapallomaajoukkueessa maaliskuussa 2015 EM-karsintaottelussa Israelia vastaan.


title: Jason Denayer

text: Celtic FC


title: Jason Denayer

text: Henkilökohtainen


title: RN Flavio Gioia (1881)

text: RN Flavio Gioia () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1881 vesillelaskettu teräsrunkoinen parkkitakiloitu korvetti.


title: RN Flavio Gioia (1881)

text: Carlo Vignan suunnittelema alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Regio Cantiere di Castellammare di Stabialta ja sen köli laskettiin 26. kesäkuuta 1879. Alus laskettiin vesille 12. kesäkuuta 1881 ja se liitettiin laivastoon 26. tammikuuta 1883.


title: RN Flavio Gioia (1881)

text: Aluksen höyrykoneen valmisti lontoolainen Penn. Alus oli varustettu laidoilta viistotulla panssarikannella ja kennokerroksella.


title: RN Flavio Gioia (1881)

text: Vuonna 1892 alus muutettiin koululaivaksi, jolloin sen aseistukseksi tuli neljä 4,7 tuuman 40 pituuskaliiperin tykkiä ja kaksi 14 tuuman torpedoputkea. Alus poistettiin palveluksesta 10. syyskuuta 1920, minkä jälkeen se oli poikien koulualuksena Napolissa nimettynä "CM181":ksi. Aluksen epävirallisena nimenä oli "Caracciolo". Alus poistettiin kokonaan käytöstä 4. maaliskuuta 1923.


title: RN Amerigo Vespucci (1882)

text: RN Amerigo Vespucci () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1882 vesillelaskettu teräsrunkoinen parkkitakiloitu korvetti.


title: RN Amerigo Vespucci (1882)

text: Carlo Vignan suunnittelema alus tilattiin Venetsian laivastontelakalta, missä köli laskettiin 9. joulukuuta 1879. Alus laskettiin vesille 31. heinäkuuta 1882 ja se liitettiin laivastoon 1. syyskuuta 1884.


title: RN Amerigo Vespucci (1882)

text: Aluksen höyrykoneen valmisti Ansaldo. Alus oli varustettu laidoilta viistotulla panssarikannella ja kennokerroksella.


title: RN Amerigo Vespucci (1882)

text: Vuonna 1893 alus muutettiin koululaivaksi, jolloin sen aseistukseksi tuli neljä 4,7 tuuman 40 pituuskaliiperin tykkiä ja kaksi 14 tuuman torpedoputkea. Muutostöiden jälkeen aluksen miehistöntarve kasvoi 270 henkeen. Alus poistettiin palveluksesta 22. tammikuuta 1928.


title: RN Cristoforo Colombo (1892)

text: RN Cristoforo Colombo () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1892 vesillelaskettu teräsrunkoinen parkkitakiloitu korvetti.


title: RN Cristoforo Colombo (1892)

text: Benedetto Brinin suunnittelema alus, joka oli teräsrunkoinen toisinto edeltäneestä saman nimisestä puurunkoisesta aluksesta, tilattiin Venetsian laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 1. syyskuuta 1890. Alus laskettiin vesille 24. syyskuuta 1892 ja se otettiin palvelukseen 16. lokakuuta 1894.


title: RN Cristoforo Colombo (1892)

text: Aluksen aseistusta vähennettiin palveluksen lopulla kuuteen 4,7 tuuman tykkiin. Se poistettiin palveluksesta 10. maaliskuuta 1907.


title: Huopamehiläinen

text: Huopamehiläinen eli seinähuopamehiläinen ("Anthidium manicatum") on huopamehiläisten sukuun kuuluva laji. Se on 11–18 mm:n pituinen. Koiras on isompi kuin naaras. Takaruumiissa on keltaisia poikkijuovia tai kylkilaikkuja. Pesä sijaitsee kolossa ja se on vuorattu pähkämöllä tai porrolla, joita huopamehiläinen kuljettaa allaan. Se on erakkomehiläinen. Lentoaika on kesäkuulta syyskuulle. Huopamehiläistä tavataan eteläisessä ja keskisessä Suomessa.


title: RN Pietro Micca (1876)

text: RN Pietro Micca () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1876 vesillelaskettu torpedoristeilijä.


title: RN Pietro Micca (1876)

text: Felice Mattein suunnittelema alus tilattiin Venetsian laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 15. helmikuuta 1875. Alus laskettiin vesille 1. elokuuta 1876 ja se liitettiin laivastoon 3. heinäkuuta 1877.


title: RN Pietro Micca (1876)

text: Alus poistettiin alusluettelosta virallisesti 7. marraskuuta 1893, mutta siitä huolimatta sen nimi poistui listalta jo joitakin vuosia aiemmin.


title: RN Tripoli (1886)

text: RN Tripoli () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1886 vesillelaskettu torpedoristeilijä. "Tripoli" oli kokeellinen teräsrunkoinen alus ja samalla Regia Marinan ensimmäinen oikea torpedoristeilijä ja kolmipotkurinen alus.


title: RN Tripoli (1886)

text: Benedetto Brinin suunnittelema alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Regio Cantiere di Castellammare di Stabialta, missä köli laskettiin 10. kesäkuuta 1885. Alus laskettiin vesille 25. elokuuta 1886 ja liitettiin laivastoon vielä saman vuoden lopulla 1. joulukuuta.


title: RN Tripoli (1886)

text: Alus oli alun perin varustettu kahdella mastolla, joissa oli kummassakin keveä takilointi.


title: RN Tripoli (1886)

text: Alus muutettiin vuonna 1897 miinalaivaksi. Vuonna 1904 aluksen aseistukseksi muutettiin yksi kolmen tuuman, kuusi 57 millimetrin ja yksi 47 millimetrin 40 pituuskaliiperin tykkiä. Lisäksi aluksella oli kolme neljäntoista tuuman torpedoputkea. Vuodesta 1910 alkaen aluksen aseistuksena oli kaksi kolmen tuuman ja neljä 57 millimetrin 40 pituuskaliiperin tykkiä ja 64 miinaa. Ensimmäisessä maailmansodassa alus oli miinalaivana ja se luokiteltiin virallisesti miinalaivaksi 1. heinäkuuta 1921. Alus poistettiin alusluettelosta 4. maaliskuuta 1923.


title: Peltokimalainen

text: Peltokimalainen ("Bombus pascuorum") on kimalaisten sukuun kuuluva laji. Se on 15–18 mm:n pituinen. Keskiruumis on väriltään kellanruskea ja takaruumiin kärjessä on keltaista. Pesä on monesti maassa. Kuningattaren lentoaika alkaa huhtikuun lopulla ja työläisten kesäkuulla. Peltokimalaista esiintyy yleisesti metsissä ja sitä tavataan koko Suomessa.


title: Goito-luokka

text: Goito-luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston neljän 1880- ja 1890-lukujen vaihteessa valmistetun aluksen muodostama torpedoristeilijäluokka.


title: Folgore-luokka (risteilijä)

text: Folgore-luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston kahden 1880-luvun lopulla valmistetun aluksen muodostama torpedoristeilijäluokka.


title: Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: 32. suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Skotlannin Invernessissä 31. heinäkuuta – 7. elokuuta 2015.


text:
2. elokuuta, Forres
4. elokuuta, Darnaway
7. elokuuta, Glen Affric
5. elokuuta, Darnaway
2. elokuuta, Forres
4. elokuuta, Darnaway
7. elokuuta, Glen Affric
5. elokuuta, Darnaway
1. elokuuta, Nairn


title: Matti Puittinen

text: Matti Sanfrid Samfred Puittinen (5. joulukuuta 1883 Pielisjärvi – 30. tammikuuta 1937 Pielisjärvi) oli suomalainen kirvesmies ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Matti Puittinen

text: Puittisen vanhemmat olivat kalastustarpeiden tekijä Juha Puittinen ja Brita Nevalainen. Hän työskenteli aluksi renkinä sekä metsä- ja uittotyöläisenä Pielisjärvellä ja Pielisensuussa. Puittinen oli sitten kirvesmiehenä Pielisensuussa 1920–1925, Helsingissä 1925–1933 ja Polvijärvellä 1933–1937.


title: Matti Puittinen

text: Puittinen oli kansanedustajana 1919–1937 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Hän kuoli kesken edustajakauden ja hänen seuraajakseen tuli sosialidemokraattien Antti Lehikoinen. Puittinen oli myös presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925 ja 1931 presidentinvaaleissa ja hän kuului sosialidemokraattien puolueneuvostoon.


title: Matti Puittinen

text: Puittinen oli naimisissa 1909–1916 Olga Kortelaisen (k. 1916) kanssa, 1921–1933 Anna Kaisa Tannerin kanssa (liitto päättyi avioeroon) ja vuodesta 1934 Inkeri Vilhelmiina Purasen kanssa.


title: Jussi Vatanen (poliitikko)

text: Johan Juho Jussi Vatanen (15. tammikuuta 1875 Eno – 1936 Kaluga, Neuvostoliitto) oli suomalainen työmies ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Jussi Vatanen (poliitikko)

text: Vatasen vanhemmat olivat lampuoti Petter Vatanen ja Liisa Airaksinen. Hän oli työmiehenä ensin Enossa ja sitten vuodesta 1902 Helsingissä. Suomen sisällissodan aikana Vatanen toimi Uudenmaan läänin lääninvaltuuskunnan ylipäällikkönä ja hän meni sodan jälkeen Venäjälle. Vatanen oli mukana Suomen kommunistisen puolueen perustavassa kokouksessa elokuussa 1918 Moskovassa.


title: Jussi Vatanen (poliitikko)

text: Neuvostoliitossa Vatanen oli puolue- ja kansanvalistustyössä Neuvosto-Karjalassa 1923–1926, opettajana Popinkonnulla seitsemän vuoden ajan sekä Pietarin suomalaisen keskikoulun opettajana. Hän jäi eläkkeelle 1935 ja oli vielä uskonnonvastaisessa työssä Leningradissa 1935–1936


title: Jussi Vatanen (poliitikko)

text: Vatanen oli kansanedustajana 1917–1918 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän kuului myös Uudenmaan sos.dem. piiritoimikuntaan.


title: Nikolai Virtanen

text: Viktor Nikolai Virtanen (6. joulukuuta 1884 Akaa – 16. maaliskuuta 1938 Ruovesi) oli suomalainen osuuskaupan johtaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Nikolai Virtanen

text: Virtasen vanhemmat olivat työmies Viktor Virtanen ja Matilda Vilhelmintytär. Hän kävi kansakoulun ja oli sahatyömiehenä vuoteen 1908 saakka. Hän oli sitten Osuusliike Virkkalan liikkeenhoitajana Lohjalla 1908–1909, Ristiinan pitäjän osuuskaupan hoitajana 1909–1910, Alavuden osuusliikkeen liikkeenhoitajana 1911–1917 ja viimeksi Osuuskauppa Vankan toimitusjohtajana Vilppulassa 1917–1938.


title: Nikolai Virtanen

text: Virtanen oli kansanedustajana 1919–1922 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän toimi myös Vilppulan kunnanvaltuuston puheenjohtajana, oli Etelä-Pohjanmaan osuuskauppaliiton sihteerinä ja kuului Kulutusosuuskuntien keskusliiton, OTK:n ja Kansa-yhtiöiden hallintoneuvostoon.


title: Nikolai Virtanen

text: Virtanen oli naimisissa vuodesta 1905 Vendla Vilhelmiina Levinin kanssa.


title: Compton (albumi)

text: Compton (myös kutsuttu nimellä Compton: A Soundtrack by Dr. Dre) on Dr. Dren kolmas ja viimeisin studioalbumi. Albumi julkaistiin 7. elokuuta 2015.


title: Samuli Tervo

text: Samuli Tervo (9. elokuuta 1871 Revonlahti – 12. maaliskuuta 1953 Joensuu) oli suomalainen piirisihteeri ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Samuli Tervo

text: Tervon vanhemmat olivat torppari Samuel Tervo ja Lovisa Korkala. Hän oli renkinä, metsätyöläisenä ja tehdastyöläisenä 1881–1887 ja toimi sitten suutarina 1887–1908. Tervo oli Oulun läänin eteläisen vaalipiirin sosialidemokraattien piirisihteerinä 1908–1913, Kotkan työväen osuuskaupan kenkämyymälänhoitajana 1913–1917 ja Viipurin osuusliikkeen jalkineosastonhoitajana 1917–1924. Vuodesta 1924 alkaen hän oli Kuopion läänin itäisen vaalipiirin sosialidemokraattien piirisihteerinä Joensuussa


title: Samuli Tervo

text: Tervo oli kansanedustajana 1911–1914 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä sekä 1927–1929 ja 1936–1948 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa ja kuului Joensuun kaupunginvaltuustoon.


title: Samuli Tervo

text: Tervo oli naimisissa vuodesta 1904 Hilma Maria Jaarasen kanssa.


title: Gone

text: Gone voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Mafia III

text: Mafia III on Hangar 13:n kehittämä kolmannen persoonan toimintaseikkailupeli, jonka 2K Games julkaisi 7. lokakuuta 2016 Microsoft Windowsille, PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle. Peli on kolmas osa "Mafia"-pelisarjassa.


title: Mafia III

text: Peli sijoittuu vuoden 1968 New Bordeaux’n kaupunkiin, joka jäljittelee New Orleansia. Pelialue on avoin. Päähenkilö on Lincoln Clay, mustaihoinen Vietnamin sodan veteraani. Kotiutuessaan Clay joutuu italialaisen mafian murhayrityksen kohteeksi, ja kostaessaan iskua Clay perustaa oman rikollisjärjestönsä. Clayta auttavat haitilainen Cassandra, irlantilainen Thomas Burke sekä "Mafia II":n päähenkilö Vito Scaletta.


title: Juho Karvonen

text: Juho Karvonen (14. joulukuuta 1888 Eno – 8. helmikuuta 1966 Eno) oli suomalainen metsätyömies, piirisihteeri, kunnallisneuvos ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Juho Karvonen

text: Karvosen vanhemmat olivat torppari Antti Karvonen ja Helena Vinni. Hän kävi kansakoulun ja opiskeli myöhemmin Amerikan sos.dem. puolueopistossa Yhdysvalloissa asuessaan.


title: Juho Karvonen

text: Karvonen oli metsä- ja uittotöissä Enossa ja Yhdysvalloissa 1912–1939. Hän toimi sitten Kuopion läänin itäisen vaalipiirin sosialidemokraattien luennoitsijana, järjestäjänä ja piirisihteerinä 1939–1945 ja oli tonttiviljelijänä Enossa.


title: Juho Karvonen

text: Karvonen oli kansanedustajana 1945–1962 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950, 1956 ja 1962 presidentinvaaleissa ja oli Enon kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hän oli Maaseututyöväen liiton liittohallituksen ja Paiholan sairaalan kuntainliiton liittohallituksen varapuheenjohtajana sekä kuului SAK:n valtuustoon ja Osuusliike Oma-Avun edustajistoon. Karvonen sai kunnallisneuvoksen arvon 1963.


title: Zwickau (auto)

text:
Zwickau on vuosina 1955–1959 valmistettu itäsaksalainen automerkki. Merkin ainoa malli oli Zwickau P70, jota tuotiin myös Suomeen. Zwickau-autoja valmistettiin yhteensä 36 151 kappaletta. Sen seuraaja oli Trabant P50 vuonna 1959.
Itä-Saksan Zwickaussa olleen autotehtaan virallinen nimi oli "VEB Automobilwerk Zwickau" (AWZ). Lyhenne VEB tulee saksan kielen sanoista "Volkseigene Betrieb" eli "kansanomistama tehdas". Tehdas valmisti ennen Zwickauta IFA-autoja, jotka saivat Suomessa huonon maineen heikosta laadustaan. Molempia toi Suomeen Oy Rego Ab.


title: Zwickau (auto)

text: Myös Zwickau P70 sai autolehdistöltä varsin kielteisen arvion. Moottori oli heikko, tilat ahtaat, tavaratilan luukku puuttui ja viimeistely oli heikkotasoista.


title: Zwickau (auto)

text: P70:ssä oli erillinen runko ja korissa puukehikko, jonka päälle oli naulattu muovista tehty kori. Peltiä käytettiin vain vähän.


title: Zwickau P70

text: Zwickau P70 on vuosina 1955-1959 valmistettu itäsaksalainen automalli, Zwickau-merkin ainoa malli. Korimalleja oli kolme, kaksiovinen porrasperä, farmari sekä harvinainen Coupe-malli. Zwickau P70 -autoa tuotiin myös Suomeen.


title: Zwickau P70

text: Zwickau P70:n etuvetorakenne ja kaksitahtinen moottori perustuivat 1930-luvun DKW:n tekniikkaan. Moottori perustui aiemman IFA F8-mallin moottoriin. Moottori on heikko auton painoon nähden ja auton tekniikka oli vanhanaikaista. Auton viimeistelyssä oli puutteita ja se oli rakenteeltaan karkeatekoinen.


title: Zwickau P70

text: Suomessa Zwickau P70 sai autolehdistöltä varsin kielteisen arvion. Moottori oli heikko, tilat ahtaat, tavaratilan luukku puuttui ja viimeistely oli heikkotasoista.


title: Zwickau P70

text: P70:ssä oli erillinen runko ja korissa puukehikko, jonka päälle oli naulattu muovista tehty kori. Peltiä käytettiin vain vähän. Zwickau P70 painaa 800 kiloa ja sen kantavuus on 320 kiloa.


title: Zwickau P70

text: Zwickaun muovikori on kiinnitetty nauloilla puukehikon sisään. Tavaratilan luukku puuttui porrasperämallista, paitsi aivan viimeisinä valmistetuissa autoissa oli tavaratilalle avattava luukku . Useimmissa P70-malleissa tavaratilaan pääsi käsiksi vain sisältä kääntämällä takaistuin alas.


title: Zwickau P70

text:
Vain oikeanpuoleisessa ovessa on lukkopesä, kuljettajan oven saa lukittua vain sisältä. Konepeltiä ei voi lukita. Zwickaun äänieristys on huono ja moottorin melut pääsevät sisätiloihin.
Nestejäähdytteinen kaksitahtinen kaksisylinterinen 690 cm³ rivimoottori tuotti tehoa 16 kW (22 hv) /3500 r/min. Suurin vääntömomentti 53 Nm /1900 r/min. Vaihteita on vain kolme. Vaihteisto on täysin synkronoimaton, joten kuljettajan on syytä osata synkronoimattoman vaihteiston vaatima kaksoispoljenta ja välikaasun käyttö.


title: Zwickau P70

text: Jarrut ovat mekaaniset ja raskaskäyttöiset. Kojetaulussa on vain kaksi mittaria, nopeus- ja matkamittari.


title: Zwickau P70

text: Tekniikan Maailman 12/1956 koeajossa Zwickau P70 kiihtyi 0-50 km/t 11,8 sekunnissa ja 0-80 km/t 40,2 sekunnissa. Huippunopeus on vain 90 km/t.


title: Zwickau P70

text:
Ajo-ominaisuudet ovat puutteelliset jäykän jousituksen ja kallistuksentasaajien puutteen vuoksi. Ohjaus on kevyestä korista huolimatta melko raskas. Heikko moottori vaikeuttaa ajamista vaikeissa tieoloissa, esimerkiksi vastatuuli heikentää suorituskykyä entisestään.
P70-mallista oli harvinainen coupeversio, jossa oli vakiomallista tuttu heikko moottori. Zwickau P70 Coupé-malleja tuotiin Suomeen 11 kappaletta . Farmarimalleissa oli porrasperämallista puuttuva takaluukku.


title: Zwickau P70

text: Zwickau P70 maksoi Suomessa vuonna 1956 380 000 markkaa.


title: Silicon Valley (televisiosarja)

text: Silicon Valley on yhdysvaltalainen komediasarja, jonka ovat luoneet Mike Judge, John Altschuler ja Dave Krinsky. Sarja kertoo kuudesta nuoresta miehestä, jotka aloittavat uuden kasvuyrityksen Piilaaksossa. Sarjaa alettiin esittää HBO:lla 6. huhtikuuta 2014. Sarjasta tilattiin neljäs tuotantokausi, joka esitetään vuonna 2017.


title: Sexodus

text: Sexodus oli vuosina 1997–1998 Nelosen myöhäisillassa viikoittain esitetty suomalainen keskusteluohjelma seksistä ja seksuaalisuudesta. Ohjelmassa oli vieraana tavallisia suomalaisia, jotka kertoivat seksikokemuksistaan ja mieltymyksistään. Ohjelman juontajana ja haastattelijana oli Raija Aurekoski.


title: Sexodus

text: "Sexodus" oli ensimmäinen suomalainen televisio-ohjelma, joka näytti ruudussa katsojien ohjelman aikana lähettämiä tekstiviestejä.


Suuri Sosialidemokraattisen työväen kokous oli Helsingissä Koiton talolla 5. marraskuuta 1918 pidetty Suomen sosialidemokraattisen puolueen kokous, jossa sen toiminta järjestettiin uudelleen saman vuoden toukokuussa päättyneen sisällissodan jälkeen. Kokouksessa valittiin väliaikainen puoluetoimikunta, sekä esitettiin neljä julkilausumaa, joissa vaadittiin muun muassa eduskunnan ja hallituksen eroa sekä uusia vaaleja.


title: Suuri Sosialidemokraattisen työväen kokous

text: Toukokuussa 1918 punaisten tappioon päättyneen sisällissodan jälkeen sosialidemokraattisen puolueen toiminta oli käytännössä kokonaan lamaantunut. Esimerkiksi puolueen kaikki eduskuntaryhmän jäsenet olivat Matti Paasivuorta lukuun ottamatta joko vankileireillä, maanpaossa tai surmattuina. SDP:n toimintaa oli kuitenkin pääkaupungissa ryhdytty elvyttämään jo heti 14. huhtikuuta päättyneen Helsingin valtauksen jälkeen. Kun valkoinen armeija ja saksalaiset joukot olivat saaneet kaupungin haltuunsa perjantain ja lauantain aikana, kokoontuivat Helsinkiin jääneet sosiaalidemokraatit ensimmäistä kertaa jo sunnuntai-iltana. Tämän jälkeen maanalaisia kokouksia jatkettiin koko kevään ja kesän ajan. Jo huhtikuun lopussa perustettiin Kustannusosakeyhtiö Kansanvalta, joka toukokuussa onnistui julkaisemaan "Suomen Sosialidemokraatin" näytenumeron ja säännöllisesti se alkoi ilmestymään uuden painolain myötä syyskuun puolivälissä. Kevään aikana perustettiin lisäksi muun muassa lakiasiaintoimisto auttamaan valtiorikosoikeuden tuomittaviksi joutuvia punakaartilaisia sekä Suomen Työläisten Avustuskomitea, joka ryhtyi keräämään varoja punakaartilaisten hädänalaisille perheille. Eduskunnan kokoontuessa toukokuussa ensimmäistä kertaa sisällissodan jälkeen, oli Paasivuori yleensä ainoa mukana ollut sosiaalidemokraattien kansanedustaja. Hän osallistui eduskuntatyöhön muun muassa esittämällä Väinö Tannerin laatimia vetoomuksia teloituksia ja vankileirien kauhistuttavia oloja vastaan.


text: Kesäkuun lopussa Helsingissä pidettiin valtakunnallinen Kulutusosuuskuntien Keskusliiton kokous, jonka yhteydessä järjestettiin myös salainen "poliittinen neuvottelukokous". Siinä eri puolilta maata saapuneille edustajille tehtiin selkoa SDP:n ja työväenliikkeen tilanteesta sekä annettiin ohjeita tulevaa toimintaa varten. Syyskuun lopulla puolestaan Helsingin Kaleva-teatteriin kutsuttiin koolle paikallinen työväenkokous, jossa valittiin Helsingin väliaikainen sosialidemokraattisen kunnallistoimikunta sekä tehtiin päätös osallistumisesta vuodenvaihteessa pidettäviin kunnallisvaaleihin. Vastaava valtakunnallinen kokous puoluetoiminnan uudelleenkäynnistämiseksi päätettiin järjestää Koiton talossa 5. marraskuuta 1918.


text: Koiton talossa järjestetyn kokouksen epävirallisena puheenjohtajana toimi "Suomen Sosialidemokraatin" päätoimittaja Hannes Ryömä. Hän alusti keskustelun pitämällä katsauksen Suomen työväenliikkeen valtiollisen toiminnan historiaan, tähdentäen samalla parlamentarismin olevan ainoa oikea tie ja varoitti lisäksi kokousedustajia bolševismista. Alustuksensa päätteeksi Ryömä esitti kolme pontta, jotka kokous yksimielisesti hyväksyi. Kaksi ensimmäistä olivat vaatimukset eduskunnan ja hallituksen erosta sekä uusien vaalien järjestämisestä ja väliaikaisen hallituksen asettamisesta. Kolmannessa ponnessa uutta hallitusta vaadittiin hankkimaan vielä puuttuneet tunnustukset Suomen itsenäisyydelle, poistamaan saksalaiset sotajoukot maasta, kumoamaan työväenliiketta vastaan suunnatut lait sekä aloittamaan yleinen poliittisten vankien vapauttaminen ja sisällissodan aikana tehtyjen väkivallantekojen tutkiminen ja syytteellepano. Neljäntenä hyväksyttiin vielä erään kokousedustajan esittämä ponsi, jossa vaadittiin eri yhteiskuntaluokkien muodostamien aseellisten joukkojen toiminnan kieltämistä.


text: Hannes Ryömän alustuksen jälkeen kokous asetti väliaikaisen puoluetoimikunnan, johon valittiin Väinö Tanner (pj.), Matti Paasivuori (vpj.), Väinö Hupli (siht.), Hannes Ryömä, Alpo Halme, J. W. Keto ja Hannes Stolt sekä varajäseniksi Väinö Hakkila, Väinö Voionmaa, Reinhold Sventorzetski, Emil Leino ja Mikko Ampuja. Puoluetoimikunnalla ei kuitenkaan ollut mitään laillisia valtuuksia, vaan sen tehtävänä oli väliaikaisena elimenä käynnistää puoluetoiminta uudelleen, kunnes ylimääräinen puoluekokous järjestettäisiin myöhemmin joulukuussa.


title: Luettelo Suomen Sosiaalidemokraattisen Puolueen puoluekokouksista

text:
Tämä on luettelo Suomen Sosiaalidemokraattisen Puolueen puoluekokouksista. SDP (vuoteen
1903 Suomen Työväenpuolue) on vuodesta 1899 lähtien järjestänyt yhteensä 38 varsinaista puoluekokousta sekä seitsemän ylimääräistä
puoluekokousta. Lisäksi luettelossa ovat mukana puolueen perustava kokous ja vuoden 1918 sisällissodan jälkeen pidetty "Suuri Sosialidemokraattisen työväen kokous". Puoluekokousten numerointi noudattaa SDP:n omaa käytäntöä, jossa ylimääräiset puoluekokoukset on vuotta 1991 lukuun ottamatta laskettu varsinaisten kokousten joukkoon.


title: Partenope-luokka

text: Partenope-luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston kahdeksan 1880- ja 1890-lukujen vaihteessa valmistetun aluksen muodostama torpedoristeilijäluokka.


title: Luettelo Israelin ilmavoimien kalustosta

text: Tämä on luettelo Israelin ilmavoimien nykyisestä kalustosta.


title: Stabbursdalenin kansallispuisto

text: Stabbursdalenin kansallispuisto ("Stabbursdalen nasjonalpark") on 747 neliökilometrin kokoinen kansallispuisto Norjan Finnmarkin läänissä lähellä Lemmijoen (Lakselv) kirkonkylää ja Porsangerin vuonoa.


title: Stabbursdalenin kansallispuisto

text: Puisto käsittää tunturialueen, jonka korkeimmat huiput ovat 1100-metrisiä. Ne muodostavat tunturijonon, jota kutsutaan Gáissaksi. Niiden välissä on vehmaita laaksoja, joissa on monien kasvi- ja eläinlajien pohjoisimpia esiintymiä, kuten maailman pohjoisimpana pidetty mäntymetsä. Puiston pohjoisosassa virtaa Stabburselva-joki, joka on yläosaltaan vuolas, mutta Lompola-nimisellä alajuoksullaan hidasjuoksuinen.


title: Stabbursdalenin kansallispuisto

text: Puisto sijaitsee E6-tien läheisyydessä, ja sen opastuskeskus on tien varressa 13 km Lakselvistä pohjoiseen. E6-tieltä on 6 kilometrin tieyhteys puiston rajalle. Stabbursdaleniin on päivittäinen bussiyhteys Suomesta, sillä Lakselv–Nordkap-linjan pysäkki on puiston opastuskeskuksessa.


title: Rainer Lemström

text: Kaarlo Rainer Lemström (23. elokuuta 1931 Loppi – 18. toukokuuta 2007 Hämeenlinna) oli Suomen Maaseudun puolueen kansanedustaja ja puoluesihteeri.


title: Rainer Lemström

text: Lemströmin vanhemmat olivat maanviljelijä Kalle Kustaa Lemström ja Lempi Aleksandra Nevalainen. Hän kävi kansakoulun ja Työväen akatemian sekä suoritti raittius- ja nuorisotyönohjaajan kurssin 1950, kartanpiirtäjän kurssin 1951 ja autoteknisen tutkinnon 1963.


title: Rainer Lemström

text: Lemström työskenteli maataloustöissä kotitilallaan ja oli myös metsätöissä. Hän oli raittius- ja nuorisotyönohjaajana 1950–1951 ja omisti auto- ja konekorjaamon Lopella 1963–1969. Lemström oli sitten Suomen maaseudun puolueessa Etelä-Hämeen piirisihteerinä 1968–1969, järjestösihteerinä ja vt. puoluesihteerinä 1969–1970, puoluesihteerinä 1970–1972 sekä vuodesta 1975 alkaen järjestösihteerinä. Hän kuului Suomen maaseudun puolueen puoluehallitukseen ja oli puolueen Uudenmaan piirin puheenjohtajana.


title: Rainer Lemström

text: Lemström oli kansanedustajana 1972–1975 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän sai yhdessä Veikko Vennamon ja J. Juhani Kortesalmen kanssa helmikuussa 1973 eduskunnan puhemieheltä nuhtelut sekä varoituksen huonosta käytöksestä ja loukkaavista puheista. Vuoden 1973 lopulla Vennamo ja Lemström joutuivat kahden viikon jäähylle eduskuntatyöstä. Eduskunnan vahtimestarit kantoivat tällöin Vennamon ulos eduskunnasta istuntotuolissaan mutta Lemström poistui omatoimisesti.


title: Rainer Lemström

text: Lemström oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1978 presidentinvaaleissa ja kuului Lopen kunnanvaltuustoon sekä Kunnallisen sopimusvaltuuskunnan johtokuntaan. Hän oli myös Yleisradion hallintoneuvoston jäsenenä 1983–1990.


title: Rainer Lemström

text: Lemström oli naimisissa vuodesta 1953 Maire Anna-Liisa Rekolaisen kanssa.


title: Guor Marial

text: Guor Mading Maker (tunnetaan myös nimellä Guor Marial, s. 15. huhtikuuta 1984 Panrieng County, Unity, Sudan) on eteläsudanilainen kestävyysjuoksija, joka kilpailee pääosin maratonilla. 180 senttimetriä pitkä ja 60 kilogrammaa painava Maker asuu Yhdysvalloissa.


title: Guor Marial

text: Maker osallistui Itsenäisten olympiaurheilijoiden edustajana vuoden 2012 kesäolympialaisiin, jossa hän sijoittui sijalle 47. Maker kilpaili olympialaisissa enonsa sukunimellä Marial. Olympialaisten jälkeen Maker on käyttänyt oikeata nimeään. Vuoden 2016 kesäolympialaisissa Maker voi edustaa vuonna 2011 itsenäistynyttä Etelä-Sudania.


title: Guor Marial

text: Makerin kahdeksan sisarusta kuolivat Sudanin sisällissodassa. Maker selviytyi sodasta pakenemalla maan pohjoisosissa asuneen enonsa luokse. Hän ei voinut edustaa vuoden 2012 olympialaisissa juuri itsenäistynyttä Etelä-Sudania, eikä hän halunnut edustaa Sudania.


title: Seremedy

text: Seremedy oli vuonna 2010 Sundsvallissa perustettu ruotsalainen visual kei/alternative metal -yhtye, johon kuuluivat SEIKE (laulu), YOHIO (kitara ja taustalaulu), Ray (kitara), JENZiiH (basso) ja Linder (rummut).


title: Seremedy

text: Yhtye hajosi 2013 mutta palasi yhteen 2014 tilapäisesti nauhoitusta varten.


title: Nastja Kolar

text: Nastja Kolar (s. 15. heinäkuuta 1994 Celje) on slovenialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 178 marraskuussa 2014 ja nelinpelissä sijalla 160 heinäkuussa 2015. Hän on voittanut urallaan neljä ITF-turnausta kaksinpelissä. Juonioreiden maailmanlistalla hän oli parhaimmillaan neljännellä sijalla vuonna 2010.


title: Nastja Kolar

text: Kolar pelasi WTA-turnauksen pääsarjassa ensimmäisen kerran Portorožin turnauksessa vuonna 2009. Hän hävisi turnauksen avauskierroksella Roberta Vincille. Fed Cupissa Kolar edusti Sloveniaa ensimmäisen kerran vuonna 2012.


title: Agordat-luokka

text: Agordat-luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston kahden 1890-luvun lopulla valmistetun aluksen muodostama torpedoristeilijäluokka.


title: Antero Juntumaa

text: Armo Eino Antero Juntumaa, sukunimi aik. "Juntunen" (28. heinäkuuta 1921 Oulu – 18. syyskuuta 2002 Orivesi) oli suomalainen rovasti ja Suomen kristillisen liiton kansanedustaja.


title: Antero Juntumaa

text: Juntumaan vanhemmat olivat postikonttorinhoitaja Eino Henrik Juntunen ja proviisori Lempi Katariina Korpikoski. Hän pääsi ylioppilaaksi 1941, suoritti teologian erotutkinnon 1945, sai papinvihkimyksen 1945 ja hän suoritti pastoraalitutkinnon 1949 (Oulu). Juntumaa valmistui myöhemmin teologian kandidaatiksi 1952 (Helsingin yliopisto), filosofian kandidaatiksi 1969 (Tampereen yliopisto) sekä teologian ja filosofian maisteriksi 1969.


title: Antero Juntumaa

text: Juntumaa oli jatkosodan aikana sotilasalivirkailijana ja sotilaspastorina. Sodan jälkeen hän oli ylimääräisenä pappina Virroilla 1945, Raahessa 1946–1947 ja Kiimingissä 1947. Hän oli Kotikasvatusyhdistyksen toiminnanjohtajaan 1947–1948, Nivalan nuorisopappina 1948–1949, Muonion yhteiskoulun rehtorina 1949–1952 ja Raution kirkkoherrana 1952–1955. Tämän jälkeen Juntumaa oli Raahen opettajaseminaarissa vt. lehtorina 1954–1955 ja lehtorina 1955–1961, Raahen kirkkoherran apulaisena 1955–1961, Pirkanmaan yhteiskoulun vanhempana lehtorina 1961–1965, Tampereen Härmälän seurakunnan kirkkoherran apulaisena 1961–1965 ja Oriveden seurakunnan kappalaisena 1965–1984. Hän sai rovastin arvon 1982.


title: Antero Juntumaa

text: Juntumaa oli kansanedustajana 1972–1983 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli Kristillisen liiton eduskuntaryhmän puheenjohtajana 1974 ja kuului Parlamenttienvälisen liiton IPU:n Suomen ryhmän johtokuntaan. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1978 presidentinvaaleissa. Juntumaa oli myös Muonion ja Oriveden kunnanvaltuutettuna ja muun muassa Kristillisen liiton Pohjois-Hämeen piirin puheenjohtajana ja Kristillisen raittiustyön edustajiston varapuheenjohtajana. Hän oli ainoa kansanedustaja, joka äänesti tyhjää tammikuussa 1973 pidetyssä Suomen presidentin valintaa koskeneessa poikkeuslakiäänestyksessä.


title: Antero Juntumaa

text: Juntumaa oli naimisissa vuodesta 1945 peruskoulunopettaja Helvi Tuulikki Teräksen kanssa.


title: Dele Alli

text: Bamidele Jermaine "Dele" Alli (s. 11. huhtikuuta 1996 Milton Keynes) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Valioliigassa pelaavaa Tottenham Hotspuria. Oikeajalkainen Alli on keskikenttäpelaaja. Hän kuuluu myös Englannin jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Dele Alli

text: Alli on Milton Keynes Donsin kasvatti. Hän debytoi seuran edustusjoukkueessa Englannin ykkösliigassa joulukuussa 2012. Helmikuussa 2015 Alli siirtyi Valioliigan Tottenham Hotspuriin, mistä hänet lähetettiin loppukauden mittaiselle lainalla takaisin vanhaan seuraansa. Alli pelasi kevätkaudella 12 ottelua tehden neljä maalia. MK Dons nousi Mestaruussarjaan ja Alli valittiin Ykkösliigan kauden tähdistöön ja myös kauden parhaaksi nuoreksi pelaajaksi The Football Leaguessa.


title: Dele Alli

text: Kaudeksi 2015-2016 Alli palasi takaisin Tottenhamiin. Hän debytoi Valioliigassa elokuussa 2015 Manchester Unitedia vastaan. Avausmaali syntyi vielä samassa kuussa Leicester Cityä vastaan. Alli pelasi debyyttikaudellaan Tottenhamissa 32 valioliigaottelua onnistuen maalinteossa kymmenen kertaa. Hänet valittiin kauden päätteeksi sarjan parhaaksi nuoreksi pelaajaksi ja myös sarjan tähdistöjoukkueeseen.


title: Dele Alli

text: Nigerialaisen isän ja englantilaisen äidin lapsi Alli olisi voinut edustaa aikuisten maajoukkuetasolla Englannin sijaan myös Nigeriaa. Hän on edustanut Englantia nuoren maajoukkuetasoilla. Vuonna 2015 Alli teki debyyttinsä Englannin alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa.


title: Dele Alli

text: Lokakuussa 2015 Alli debytoi Englannin jalkapallomaajoukkueessa EM-karsintaottelussa Viroa vastaan. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki neljännessä maaottelussa, marraskuussa 2015 Ranskaa vastaan. Hän pelasi neljä ottelua EM-kilpailuissa 2016 ja viisi ottelua MM-kilpailuissa 2018, joista jälkimmäisissä Englanti sijoittui neljänneksi. Kaikkiaan hän on pelannut 31 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia.


title: Dele Alli

text: Henkilökohtainen


title: Winklevoss

text: Winklevoss on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Bruno Novo

text: Bruno Matias Novo (s. 4. toukokuuta 1982) on portugalilainen beachfutispelaaja, joka edustaa Portugalin beachfutismaajoukkuetta ja SC Bragaa. Pelipaikaltaan 181 senttimetriä pitkä ja 70 kilogrammaa painava Novo on hyökkääjä.


title: Bruno Novo

text: Novo saavutti Portugalin kanssa kultaa vuoden 2015 MM-kotikisoista Espinhosta. Hänellä on myös kaksi pronssimitalia vuosilta 2009 ja 2011. Vuoden 2015 Euroopan kisoista Bakusta Novo saavutti niin ikään pronssia Portugalin kanssa.


title: Bruno Novo

text: Novo on edustanut nykyistä seuraansa, SC Bragaa, vuodesta 2015 asti. Hän on pelannut kotimaansa seurojen lisäksi myös argentiinalaisessa Boca Juniorsissa ja italialaisessa Sambenedettese BS:ssä.


title: Vincent Coupat

text: Vincent Coupat (s. 19. helmikuuta 1986 Besançon, Ranska) on ranskalainen suunnistaja. Ivernessin MM-kilpailuissa 2015 Coupat saavutti pronssia Ranskan viestijoukkueessa. Henkilökohtaisilla matkoilla hänen paras saavutuksensa on sprintin kahdeksastoista sija Lausannen MM-kilpailuissa 2012. Seuratasolla Coupat edustaa Halden SK:ta.


title: Kenttäpallo

text: Kenttäpallo oli keskiaikainen jalkapalloa edeltänyt urheilulaji, jossa pallo pyrittiin kaappaamaan ja viemään vastapuolen maaliin.


title: Kenttäpallo

text: Pelissä ei ollut sääntöjä, mikä oli merkittävin tekijä joka erotti sen jalkapallosta. Kuuluisin onnettomuus tapahtui vuonna 1280 Newcastle-upon-Tynessä. Henry de Ellingdon juoksi David le Keuta päin. Davidilla oli vyössään veitsi joka pisti Henryä vatsaan ja hän kuoli. Jos Henryllä olisi ollut tuppi tapahtumalta olisi vältytty. Toisaalta veistä käytettiin joskus tarkoituksellisesti.


title: Viron e-asukas

text: Viron e-asukas () on ohjelma, jolla eri maiden kansalaiset voivat hakea sähköistä henkilöllisyyttä Viroon. Palvelun kautta e-asukkaat pääsevät käsiksi virolaisiin verkkopalveluihin, joiden kautta voivat esimerkiksi avata maahan pankkitilejä ja perustaa yrityksiä ilman, että heidän täytyy käydä Virossa.


title: Viron e-asukas

text: Vuonna 2014 Viron hallitus hyväksyi lakiehdotuksen, jonka myötä ulkomaalaiset voivat hakea sähköistä henkilöllisyyttä Virossa. Laki tuli voimaan marraskuussa 2014. Laki ei kuitenkaan mahdollista kansalaisuutta, eikä oleskelulupaa. Viron e-asukkuus, joka pitää sisällään sähköisen henkilökortin, maksaa 100 euroa.


title: Viron e-asukas

text: Ensimmäinen e-asukkuus myönnettiin 1. joulukuuta 2014 brittiläiselle toimittajalle, Edward Lucasille. Heinäkuussa 2015 e-asukkuutta oli hakenut yli 3 800 ulkomaalaista, joista eniten suomalaisia (916), venäläisiä (442) ja ukrainalaisia (227).


title: Monacon automuseo

text: Monacon automuseo ("La collection de voitures anciennes") on Monacossa oleva automuseo, jossa esillä olevat autot ovat Monacon hallitsijoiden keräämiä. Museon perustana on ruhtinas Rainierin yksityiskokoelma, jonka hänen poikana ruhtinas Albert järjesteli uudelleen vuonna 2012.


title: Monacon automuseo

text: Museossa on näytteillä musta Chrysler Imperial V8, joka oli vastassa Grace Kellyä Monacon satamassa 12. huhtikuuta 1956 hänen saapuessaan häihinsä. Näytteillä on myös Sunbeam Alpine, jolla Grace Kelly ja Cary Grant ajoivat elokuvassa Varkaitten paratiisi.


title: Monacon automuseo

text: Suomalaisiin liittyviä autoja museossa ovat Kimi Räikkösen ajama McLaren MP4-19 vuodelta 2004, sekä Ari Vatasen ja Terry Harrymanin MM-rallia vuonna 1985 ajama Peugeot 205 turbo 16.


title: Paltaniementie

text: Paltaniementie on museotie Paltaniemen kylässä Kajaanissa, Oulujärven etelärannalla. Museotiehen kuuluva Paltaniemen kirkkotie ja kylä sisältyvät Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Paltaniemi kuuluu myös valtakunnallisesti merkittäviin maisema-alueisiin. Matkaa Kajaanin keskustaan on vajaa kymmenen kilometriä. Tiestä tuli museotie vuonna 1982.


title: Paltaniementie

text: Museotien pituus on nykyään 2,95 kilometriä. Siihen kuuluu Pappilanniementie eli yhdystie 19056 ja sen itäpuolella noin 550 metrin mittainen osuus Kirkkoniemi–Paltaniemi maantiestä nro 8801, katunimeltään Sutelantiestä. Pappilanniemessä tien päässä on kääntöpaikka, joka ei kuulu museotiehen. Alkuperäinen museotien pituus oli 3,3 kilometriä, lyhennys on johtunut kevyen liikenteen järjestelyistä. Kevyen liikenteen väylää on Pappilanniementiellä maantien 8801 liittymän ja kylätalon välillä non 40 metrin ja Sutelantiellä noin 80 metrin matkalla.


title: Paltaniementie

text: Museotie on keskimäärin 5,9 metriä leveä ja päällystetty pehmeällä asfalttibetonilla. Tien varren maisemia ovat näkymät Oulujärvelle ja rantametsä, nauhamainen asutus kylätien varressa, metsäiset maisemat Pappilanniemen päässä ja avoimet viljelymaisemat.


title: Paltaniementie

text: Liikenneviraston museotiekokoelmassa Paltaniementie edustaa ajallisesti 1600–1700-luvun tieverkon rakentumista. Tie on osa Oulun ja Kuopion välistä varhaista tieyhteyttä, saman välin myöhemmin muodostuneita yhteyksiä edustaa Saviselkä–Piippola-museotie.


title: Paltaniementie

text:
Paltaniemi asutettiin 1550-luvulla ja 1500-luvun lopussa siitä tuli kirkollinen ja hallinnollinen keskus. Paltaniemeen johtava kesätie teetettiin kulkukelpoiseksi 1610, aluksi vain ratsutieksi. Vuonna 1634 Paltaniemeen oli määrätty maantien varteen kestikievari ja 1682 tie määrättiin tehtäväksi vaunuilla ajettavaksi. Oulujärven pohjoispuolelle valmistui vuonna 1857 tie Oulusta Kajaaniin. Paltaniemellä oli vielä merkitystä talvitien osana. Merkitys väheni vasta 1900-luvulla, kun maantien talvikunnossapito vakiintui ja autoliikenne yleensäkin lisääntyi.
Paltamon emäkirkolta oli tehty tiepohja Kajaaniin 1651. Museotie on osa tätä tietä ja tien linjauksen oletetaan säilyneen siltä ajalta, samoin tien tasausviivan. eli tien keskikohdan korkeusvaihtelun.


title: Paltaniementie

text: Paltaniemessä oli Oulujärven pitäjän keskuskylä vuodesta 1599 lähtien ja 1640-luvulta lähtien se oli Paltamon pitäjän kirkonkylä. Kylän hallinnollinen merkitys säilyi 1850-luvulle saakka. Paltaniementien kulttuurikohteita ovat muun muassa Paltamon seurakunnan omistama Paltamon vanha kirkko eli Paltaniemen kuvakirkko museotien varrella ja Eino Leinon syntymäkoti Hövelö tien lähistöllä.