title: Kynnösjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,9 metriä mpy., mikä on sama kuin Renkajärvellä. Viereisellä Isosuolla on turvetuotantoa ja se on ojitettu Kynnösjärven rannasta. Suon kuivatusvedet on johdettu Kynnösjärveen ja samoin tekevät Salmenvuoren takaa tulevat kuivatusvedet. Kynnösjärven lasku-uoma on kannaksessa oleva salmi tai oja.


title: Kynnösjärvi

text:
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven kohdalla lukee "Kynnyksepärä lahti". Vaikuttaa siltä,
että Renkajärven vedenpinta on ollut nykyistä korkeammalla ja että kyseinen kynnys viittaisi kannakseen,
joka on ainakin osan ajastaan veden alla. Silloin voidaan ymmärtää nimessä esiintyvää sanaa lahti.


title: Kynnösjärvi

text: Vuoden 1956 peruskartassa tilanne on toinen. Karttaan on merkitty kannas samanlaisena kuin se on nykykartoissa. Silloin kannaksen ylitti Myllykylästä tuleva tie.


title: Hepolammi (Hattula, Myllykylä)

text: Hepolammi , joka kirjoitetaan myös Hepolampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Hepolammi (Hattula, Myllykylä)

text: Lammen pinta-ala on 9,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Kivistön kulmakunnalla Hepolamminsuon pohjoisosassa noin viisi kilometriä länteen Myllykylästä ja 2,5 kilometriä kaakkoon Renkajärven rannasta. Sen rannat ovat metsää, suota ja avosuota. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Renkajärven ja Teuron välinen tie ohittaa lammen sen pohjoispuolelta ja tien varressa sijaitsee lammen lähellä kuusi maataloa.


title: Hepolammi (Hattula, Myllykylä)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,6 metriä mpy. Siihen on johdettu Hepolamminsuolta kuivatusojia. Sen laskuoja Ruokosuonoja juoksee koilliseen päin ja laskee Renkajärveen Isosaaren kohdalla.


title: Hepolammi (Hattula, Myllykylä)

text: Vuoden 1956 peruskartassa lammen ympäristössä oli useita maataloja ja niiden pieniä peltomaita.


title: Matolammi (Kalvola)

text: Matolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Rimmilän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Matolammi (Kalvola)

text: Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen autiot rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammelle ei johda tietä.


title: Matolammi (Kalvola)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme suo-ojaa, joista yksi johtaa vettä pois lammesta. Se poistuu Lankkusuolta koilliseen päin ja yhtyy Renkajärveen laskevaan Sitturinojaan.


title: Väärälammi (Kalvola, Rimmilä)

text: Väärälammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rimmilän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Väärälammi (Kalvola, Rimmilä)

text: Väärälamminsuolla sijaitsee kaksi lampea. Suuremman lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Pienempi on alle 100 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Aution lammen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat suoperäistä metsämaata. Kauempana rannasta suo on puutonta suota. Lammelle ei johda tietä, mutta sen vierestä kulkee Rimmilään johtava tie.


title: Väärälammi (Kalvola, Rimmilä)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,8 metriä mpy. ja siihen on kaivettu kaksu suo-ojaa. Pohjoiseen menevä oja on johdettu Sitturanojaan ja se laskee Renkajärveen Jokirannassa.


title: Särölammit

text: Särölammit ovat Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rimmilän kylän lähellä sijaitsevat lammet.


title: Särölammit

text: Särölamminkorvessa ja sen pohjoispuolella on kolme lampea, joita kutsutaan monikossa Särölammit. Niistä pohjoisin on samalla suurin lammista. Sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Etelämpänä oleva lampi on 200 metriä pitkä ja eteläpuolella oleva kolmas lampi on alle 100 metriä leveä. Pohjoisen lammen rantaviivan pituus on 500 metriä. Kaikkien lampien rannat ovat soistunutta metsämaata, mutta eteläisen lammen rannat ovat avosuota. Pohjoimmassa lammessa on saari.


title: Särölammit

text: Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lampien vedenpintojen korkeudet ovat 143,3 metriä mpy. (suurin), 143,5 metriä (keskimmäinen) ja 143,9 metriä (eteläisin). Lammet on yhdistetty toisiinsa ja eteläisiin soihin kaivetuilla ojilla, joita on lampien välissäkin useita. Lammet laskevat ojaa myöten, joka yhtyy alempana Sitturinojaa, joka laskee Renkajärveen.


title: Kautiolammi

text: Kautiolammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kautiolammi

text: Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostuman välittömässä läheisyydessä. Jääkauden loppuaikojen jäätikön sulaminen on vaikuttanut merkittävästi lammen muodostumiseen . Lampi vaiukuttaa olevan kahden rinnakkaisen harjun, Jokiharjun ja sen eteläpuolella sijaitsevan katkonaisen harjujakson, välissä. Harjujen väliin on muodostunut suoalue, jossa lampi sijaitsee. Lammen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen etelärannat nousevat harjun matalille rinteille. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Sen pohjoispuolelta kulkee Myllykylän ja Vuohiniemeen johtava tie.


title: Kautiolammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,1 metriä mpy. Lammen suota on hieman ojitettu ja siinä yhteydessä lampeen on kaivettu oja. Se on samalla sen lakuoja Renkajärven lahteen, joka jää Niinisaaren suojaan.


title: Kautiolammi

text: Vuoden 1956 peruskartassa oli lampi oli nimetön ja siihen oli kaivettu yksi suora laskuoja. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa ympäröivä suo on ojitettu laajemmin.


title: Valajärvi (Janakkala)

text: Valajärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa ja Hämeenlinnassa Vähikkälän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Valajärvi (Janakkala)

text: Järven pinta-ala on 350 hehtaaria eli 3,5 neliökilometriä, ja se on 4,0 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järven selkä on yhtenäinen lukuun ottamatta Isosaarta, joka niemenä peittää näkymän pohjoisilta rannoilta. Puhinniemen itäpuolelle jää suojaan 600 metriä pitkä Ratalahti. Järvi on muodostunut Vähikkälässä järven kaakkoisrannassa sijaitsevan poikittaisen Piikakivenharjun ja lounaisrantaa seuraavan epäyhtenäisemmän harjun taakse. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa, jonka näkyvin harjuselänne kulkee järven eteläpuolella. Järven pohjoispuolella kulkee toinen harjujakson harjuselänne, joka kuuluu Renkajärveltä Renkoon, Oinaalasta Tunturivuorelle, ja siitä järvelle.


title: Valajärvi (Janakkala)

text: Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 14 742 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 13,4 metriä. Järven kummassakin päässä on yhtä syvät syvänteet, mutta syvin kohta sijaitsee luoteispään syvänteessä. Järvessä on kartan mukaan viisi saarta ja Isosaari, joka on kuitenkin maakannas Puhinniemeen. Isosaaren länsipuolella sijaitsee 130 metriä pitkä Koivusaari, Isosaaren kaakkoispuolella on Kirrinkallio, ja yksi nimetön saari sijaitsee Niinisalonkallion pohjoispuolella rannan tuntumassa. Se on halkaisijaltaan 60 metriä pitkä. Järven rantaviivan pituus on 17,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Rantaan ulottuvia peltopalstoja on vain muutama. Asutus on haja-asutusta ja sen väliin on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asutusta. Ainoa kylä on Vähikkälä, joka sijaitsee järven kaakkoispäässä. Vähikkälästä lähtee luoteeseen ja pohjoiseen tiet, joilta monet järven rakennuksien luokse tulevat tiet ovat lähtöisin. Janakkalan ja Hämeenlinnan välinen raja kulkee järven poikki.


title: Valajärvi (Janakkala)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,7 metriä mpy. Järven lähellä sijaitsevat Mustisuo, Niinisuo ja Kotamäenkorpi ovat ojitettuja ja niiden johto-ojat laskevat järveen. Järven laskuoja Ollanoja lähtee sen pohjoispäästä ja toimii suo- ja pelto-ojien johto-ojana ennen yhtymistään Kaartjokeen. Kaartjoki laskee edelleen Haapajärveen.


title: Valajärvi (Janakkala)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Walajärvi”. Se on piirretty siihen melko suurpiirteisesti. Vuoden 1962 peruskartassa oli järven lounaisrantaan Syväojanlahdelle merkitty tanssilava ja leirintäalue. Samassa kartassa oli Kirrinkalliolle rakennettu vapaa-ajan asunto. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa oli rannoille rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. lavaa ei merkitty enää vuoden 1989 karttaan.


title: Alimmainen (Hämeenlinna)

text: Alimmainen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Alimmainen (Hämeenlinna)

text: Järven pinta-ala on 15,6 ha ja se on 850 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Järven länsirannat ovat harjujakson veteen putoavia Alimmaisenharjun rinteitä ja järven pohjoispuolella sijaitsee sanduri tai delta . Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja rannat ovat pääosin metsämaata. Järven etelärantaan päättyy peltotilkun reuna. Järven pohjoispäässä sijatsi lahdenpohjukassa Hiissan maatila, jonka pellot on metsitetty. Siellä asutaan edelleen ja sen rannoille on rakennettu 12 vapaa-ajan asuntoa. Etelärannoilla on vielä kolme vapaa-ajan asuntoa. Yhdystie 2871 ohittaa järven Hissan kohdalla ja mökkien tiet tulevat siitä. Järven etelärannalla on uimaranta.


title: Alimmainen (Hämeenlinna)

text:
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä mpy.
Siihen laskee vain kaksi ojaa, joista idästä laskeva on metsäoja. Harjun viertä laskee Keskimmäisen laskuoja. Järven oma laskuoja yhtyy Tuomenojan nimisenä Kaartjokeen.


title: Alimmainen (Hämeenlinna)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järven nimeksi kirjoitettu ”Ojajärvi”. Sen laskuojassa oli vesimylly, jonka käyttäjä asui torpassa. Vuoden 1961 peruskartassa ei vielä näkynyt mökkirakennuksia, mutta vuoden 1979 karttaan niitä on merkitty 13. kartoissa olevat Hiissan pellot eivät enää ole viljelyssä.


title: Sammakkolammi (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Sammakkolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Sammakkolammi (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harju jää lammesta puoli kilometriä länteen, mutta sen länsirantaan ulottuu eteläisempi kahdesta sandurista tai deltasta. Lammen koillisranta on jäänyt lyhyen harjun lounaisluolelle alavaan kohtaan . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja se on metsittynyttä suomaata. Yhdystie 2871 kulkee sen länsirantoja viistäen ja sen itärannalla n kaksi mökkiä.


title: Sammakkolammi (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,8 metriä mpy. Lammelle ei tule ojia ja sillä ei ole lasku-uomaakaan, eli se on umpilampi.


title: Sammakkolammi (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järven nimeksi kirjoitettu ”Keskimmäisten järvi”.


title: Keskimmäinen (Hämeenlinna)

text: Keskimmäinen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Keskimmäinen (Hämeenlinna)

text: Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Keskimäinen jää harjumuodostuman pohjoispuolelle ja sen soistunet rannat alkavat rinteiden juurelta. Järven itäpää rajautuu kahteen sanduriin tai deltaan, joiden yläpinta on saavuttanut muinaisen merenpinnan. Deltan pinta on kuopillaan supista ja deltojen välikin saattaa olla suppa . Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat pääosin suota. Lampi on autio, mutta sinne johtaa kahdesta suunnasta yhdystieltä 2871 tiet lähelle rantaa.


title: Keskimmäinen (Hämeenlinna)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy. Siihen laskee Ranninjärvestä oja ja sen laskuoja laskee Alimmaiseen.


title: Keskimmäinen (Hämeenlinna)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Sammakkolammi on saanut Keskimmäisen nimen. Nykyinen Keskimmäinen on piirretty siihen karttaan suurempana kuin se on nykyään. Vuoden 1961 peruskartassa on järvi piirretty puoli kilometriä pitkänä, mutta soistuneena järvenä. Vaikuttaa siltä, että järvi on soistunut umpeen, mutta onko sen vedenpintaa alennettu järvenlaskussa, vaatisi vielä varmistavan tietolähteen. Kiinteistökartassa on omistusraja, joka kiertää järveä sen entisiä rantoja pitkin. Se voisi tarkoittaa vesijättömaan aluetta. Joka tapauksessa vuoden 1979 peruskarttaan lampi on piirretty enää 200 metriä pitkänä.


title: Löyttynen (Hämeenlinna)

text: Löyttynen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Löyttynen (Hämeenlinna)

text: Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso muuttuu pohjoisessa itä-länsi-suuntaisesta pohjois-etelä-suuntaiseksi, ja lampi sijaitsee tämän taittokohdan lounaiskainalossa. Lampi saattaa olla umpeen soistuva suppa . Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat alavaa suomaata. Lammella on kaksi mökkiä, joille tulee tie Ahoisten kylästä.


title: Löyttynen (Hämeenlinna)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy. Lampeen ei tule suolta ojia, mutta sille on kaivettu laskuoja Mustalammiin.


title: Mustalammi (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Mustalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Mustalammi (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harju kääntyy luoteispäässä itä-länsi-suuntaiseksi ja muodostaa siellä järven pohjoisrantojen veteen laskeutuvat rinteet. Järven niemessä on kaksi mäkeä, jotka liittyvät muodostumaan . Saaria on yksi. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoja, joille johtaa tie yhdystieltä 13639.


title: Mustalammi (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy. ja siihen laskee vain kolme lyhyttä ojaa. Yhden ojan päässä sijaitsee Löyttynen. Lammen laskuoja yhtyy Ranninjärven laskuojaan, joka laskee Keskimmäiseen.


title: Mustalammi (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Mustalampi oli autio. Vuoden 1961 peruskartassa sen länsirantaan ulottui läntisen peltoaukean pellot. Sen etelärannassa sijaitsi tuolloin talo. Vuoden 1979 kartassa näkyi lähes 20 mökin rakennukset, joille johti yhdystieltä tiet.


title: Ranninjärvi

text: Ranninjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Ranninjärvi

text: Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Järven länsirannan eteläosaan laskeutuu harjujakson harjunrinne, mutta muuten se sijaitsee tasaisella ja alavalla alueella . Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat suoistunutta metsämaata. Rannoille on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoja. Järven ohittaa sen eteläpuolelta yhdystie 13639.


title: Ranninjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,2 metriä mpy. Siihen laskee pohjoisessa kaksi ojaa. Pohjoinen oja tulee ojitetulta ja pelloksi raivatulta Rautasuolta. Sen valuma-alueeseen kuuluvat Kakarilammin ja Leivänsilmän lammet. Läntinen oja tulee Kakarilamminharjun länsipuolen kosteikolta, missä sijaitsee Hirvilammi ja jonka valuma-alueella sijaitsee myös Puuronsilmän lampi. Ranninjärven laskuoja laskee Keskimmäisen läpi Alimmaiseen.


title: Ranninjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Grannijärvi” ja sen itäpuolella sijaitsi Grannin maatalo. Järven ja Keskimmäisen välinen puronvarsi oli kartan mukaan peltomaata. Vuoden 1961 peruskartassa järvi oli autio, mutta vapaa-ajan asuntoja rakennettiin järvelle vuoteen 1979 mennessä kuusi ja vuoteen 1989 mennessä vielä yksi.


title: Kalaton (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Kalaton on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kalaton (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Järven pinta-ala on 8,1 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Vaikka itse Kakarilamminharju on kauempana pohjoisessa, on harjun ja järven väliin muodostunut sanduri tai delta, jonka yläpinta on aikoinaan saavuttanut merenpinnan. Järven koillisranta on deltan alarinteitä ja kaakkoisranta on patoutunut vallin taakse . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven etelärantaan tulee peltotilkun reuna ja sen vaikutuspiirissä on maatila. Muuta järven rakennukset ovat vapaa-ajan asuntoja, joita on alle kymmenen.


title: Kalaton (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä mpy. Järveen ei laske ojia eikä sillä ole laskuojaa. Sen vesitalous toimii sadannan ja pohjaveden varassa


title: Kalaton (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimeksi kirjoitettiin ”Kalatoman järvi”. Se oli merkitty autioksi ja lähistön pellot kuuluivat Anttilan talolle. Talo on merkitty nykyista kauemmaksi järvestä.


title: Kalaton (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Vuoden 1961 peruskartassa oli järven rantaan merkitty pari vapaa-ajan asuntoa. Järven rantoja seurasi kärrypolku, joka seuraavassa vuoden 1979 kartassa kiersi koko järven.


title: Paloniitunjärvi

text: Paloniitunjärvi tai myös Paloniitunjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva suojeltu järvi.


title: Paloniitunjärvi

text: Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Se on kulmikkaan muotoinen ja siitä työntyy sekä etelään että kaakkoon kaksi pitkää lahtea. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso kulkee Korvenalustanjärven pohjoispään luusuan kohdalla itä-länsi-suuntaisena poikittain ja ohittaa Paloniitunjärven sen itäpuolelta hieman etäämpänä. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsä- ja puoliksi peltomaata. Rantaan on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, mutta sen lähiympäristössä ei sijaitse maatiloja. Ainoastaan järven mökeille johtaa varsinaisia teitä, mutta järven kaakkoi- ja eteläpuolella sijaitsee Kukkolankulma ja Rasinkylä.


title: Paloniitunjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Järveen laskee kolme pelto-ojaa sekä ojitetun Keljusuon kuivatusojat. Kullolankulman johto-ojan valuma-alueella harjualueella sijaitsevat Likolammi, Kaakkolammi ja Valkealammi. Järven itärantaan laskee Kaartjoki, joka virtaa järvessä eteenpäin pohjoisessa sijaitsevaan Korvenalustanjärveen, josta se jatkaa eteenpäin samannimisenä Haapajärveen. Järvien välinen salmi on tiheään ruohottunut ja joki sekä järvi itse virtaavat tehokkaasti ainoastaan auki ruopattuja uomia pitkin.


title: Paloniitunjärvi

text: Järven vesialue on yhdessä Korvenalustanjärven kanssa Natura 2000 -ohjelman suojelualuetta, mutta vieressä sijaitsee myös Keljunsuolla sijaitseva Keljunmetsän rantametsiäkin. Järvellä on runsaasti helofyyttikasvustoja ja myös upos- ja kelluslehtisiä kasvustoja ja rannoilla vallitsevat luhtanevat ja luhtapensaikot. Järveä pidetään valtakunnallisesti arvokkaana lintujärvenä, jossa esiintyy esimerkiksi kalatiira, kaulushaikara, kurki, laulujoutsen, liro, luhtahuitti, ruskosuohaukka ja myös uhanalaisena lintulajina uivelo. Erityinen järvellä elävä hyönteinen on täplälampikorento.


title: Paloniitunjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli autio, mutta Ahoisten suuri kylä peltoineen sijaitsi etäämpänä järven länsipuolella. Järvi oli tulvaherkkänä ja alavalla maalla sijaitsevana otollinen niittyjen raivaamiseksi. Suurin osa järven ympäristöstä oli merkitty karttaan niittyinä. Järven rannat olivat autiot. Jossakin vaiheessa asutushistoriaa on järvellä on toteutettu järvenlasku, jonka jäljiltä löytyy järven rannoilta edelleen liejupitoista maata. Vuoden 1961 peruskartassa on merkitty rantaan ulottuvia peltomaita vähemmän kuin mitä on nykyään. Rantojen kuivatus ja ottaminen viljelyyn jatkuu edelleen.


title: Vattianlammi

text: Vattianlammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Vattianlammi

text: Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostuman vieressä . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se on kasvamassa umpeen. Lampea ympäröi suo ja se on autio. Lammelle ei johda tietä.


title: Vattianlammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Kaartjoen alaosan alueeseen lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy., mikä on sama kuin Paloniitunjärvessä. Kaartjoki, joka laskee Paloniitunjärveen, virtaa Vattianlammen vierestä ohitse.


title: Vattianlammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Paloniitunjärvi oli piirretty nykyisenlaisena, mutta kartasta puuttui Vattianlampi. Vuoden 1961 peruskartassa se kuitenkin näkyy voimakkaasti soistuneena.


title: Likolammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)

text: Likolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Likolammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)

text: Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Lammen eteläpäästä alkaa Kaakkolammin länsipuolelle jatkuva harju ja lammen itäpuolella kulkee mutkitellen toinen harju. Näiden välissä oleva Likolammi voi olla suppa, mikä selittäisi harjun katkeamisen ja kääntymisen mutkalle. Lammen ympärillä on suota, jota reunustaa harjujen rinteet. Kaakkoon kulkevan Kaakkomäen kärki ulottuu lammen rantaan asti ja koillisranta on toisen harjun rinnettä . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen harjun rinteiden rannoille on rakennettu vähintään kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13631.


title: Likolammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,2 metriä mpy. Lammen ympäröivää suota on hieman ojitettu ja kolme suo-ojaa on johdettu lampeen. Lampeen laskee kaakosta Sirkkaoja, joka on 8,5 metriä ylempänä sijaitsevan Kaakkolammin laskuoja, ja sen oma laskuoja laskee kymmenen metriä alempana olevaan Paloniitunjärveen.


title: Likolammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on lampi piirretty nimettömänä suolampena, jossa laskuoja ja nykyinen Sirkkaoja ovat merkittyinä. Vuoden 1962 peruskartassa, ja vielä vuoden 1989 kartassakin, on lammen eteläpuolella toinen pienempi lampi, josta on kaivettu yhdysoja Likolampeen. Se lienee soistunut umpeen nykykarttojen valossa.


title: Kaakkolammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)

text: Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.


text: Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Lammen länsipuolella sijaitsee Kaakkomäki, jonka pohjoispää alkaa Likolammin eteläpuolelta. Harjuselänne kääntyy Kaakkolammin eteläpuolelta itään ja sitten kaakkon kautta itään kohti Valajärveä. Lampi sijaitsee suolla, jota reunustavat jäätikköjokimuodostumat ja harjun rinteet . Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja autiona tietön. Lammen vierestä kulkee Ojajärven ja yhdystien 13631 yhdistävä maantie.


text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy. Lampea ympäröivä suo on ojitettu ja kuusi ojaa on johdettu lampeen. Yksi ojista on samalla kahdeksan metriä ylempänä olevan Valkealammin laskuoja. Kaakkolammin laskuoja Sirkkaoja virtaa 8,5 metriä alempana olevaan Likolammiin.


text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Kako lampi”. Se oli autio suolampi, jonka luontainen laskuoja laski Likolampeen ja siihen laski vuorostaan maantien toisella puolella sijaitseva ”Walkia lampi” eli Valkealammi. Vuoden 1962 peruskartassa oli lampeen johdettu omalta suolta kolme ojaa, joista yksi oli Valkealammin laskuoja. Suo-ojia on vuosien varrella lisätty. Lampi on ollut aina autio.


title: Valkealammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)

text: Valkealammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.


text: Lammen pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Lammen itä- ja eteläpuolella sijaitsee Palanutnummi, joka on jääkauden lopussa syntynyt todennäköisesti Linnankallion suunnalta tulleesta jäätikköjoen purkausaukosta. Aukosta purkautut hiekka on kasaantunut Palanutnummeksi, joka on tasalakinen sanduri tai delta. Deltan reuna on jyrkkää rinnettä, joka laskeutuu myös Valkealammin itärannassa sen veteen. Lampi sijaitsee suolla, joka on muodostunut kymmenen metriä alemmaksi kuin tasainen Palanutnummi . Lammen rantaviivan pituus on 850 metriä ja rannat ovat rinteitä lukuun ottamatta suota. Länsirannassa on neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13631.


text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy. Lampi sijaitsee Valkealamminsuon etelälaidassa ja monet suon kuivatusojista on johdettu lampeen. Lammen laskuoja lähtee kuitenkin länteen päin ja se laskee Kaakkolammiin, joka on kahdeksan metriä alempana.


text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Walkia lampi”. Sen eteläpuolelta kulki maantie ja tien varressa maatalo oli lampea lähin asutus. Kartan mukaan lammen laskuoja laski Kaakkolammiin. Vuoden 1962 peruskartassa oli lampeen johdettu kaksi lyhyttä suo-ojaa Valkealamminsuolle. Suon ojitusta on sen jälkeen tihennetty ja sen rannalle on myös rakennettu mökkejä.


title: Ylimmäislammi

text: Ylimmäislammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Ylimmäislammi

text: Lampi sijaitsee Pukkinummen ja Hevoskolun välissä. Sen pinta-ala on 5,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rantaan on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa ja niille johtavat tiet tulevat lammen ohittavalta kylätieltä.


title: Ylimmäislammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,8 metriä mpy. Lampeen on johdettu viisi suo-ojaa ja sen oma laskuoja laskee yhdessä Kalliolammin kanssa 3,5 kilometrin päässä Paloniitunjärveen. Järvien korkeusero Paloniitunjärveen on yli 25 metriä.


title: Ylimmäislammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Ilimaislampi”, mikä saattaa olla vain kirjoitusvirhe. Vuoden 1962 peruskartassa lampeen laski vain kaksi suo-ojaa ja sen ohitti Ojajärveltä Vehmaisiin kulkeva tie. Se oli autio, kunnes vuoden 1989 kartassa lammen korkeimmalle mäelle oli ilmaantunut vapaa-ajan asunto.


title: Kalliolammi (Hämeenlinna)

text: Kalliolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kalliolammi (Hämeenlinna)

text: Lampi sijaitsee Ylimmäislammin lähellä Palanutnummen eteläpuolella pienellä suolla. Sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen itärannassa sijaitsee korkea kallio. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Ojajärveltä Vehmaisiin johtava kylätie ohittaa järven läheltä.


title: Kalliolammi (Hämeenlinna)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,9 metriä mpy. Siihen laskee kuusi suon kuivatusojaa, joista yksi on Haukilammin laskuoja. Kalliolammin laskuoja yhtyy Ylimmäislammin laskuojaan ja se laskee 3,5 kilometrin päässä Paloniitunjärveen, joka on yli 25 metriä alempana. Haukilammin vedenpinta on vain 20 senttimetriä ylempänä.


title: Kalliolammi (Hämeenlinna)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Hauki lampi”. Tämä nimi on nykyään sen lähettyvillä sijaitsevalla pienellä lammella.


title: Lairo

text: Lairo on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva Kaartjoen läpivirtausjärvi.


title: Lairo

text: Järven pinta-ala on 55 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi osaa, joista pohjoisin osa on 850 metriä pitkä Kavalanlahti, jonka lahdensuu on alle 100 metriä leveä. Kavalanlahti on vesikasvillisuuden täyttämä, ja siihen laskee Ootanjoki. Järven etelärannasta työntyy esille Kaurisniemi, jonka oiealle puolelle 700 metriä pitkä Välijoki laskee Torhon vesiä. Välijoki on yksi Kaartjoen osuus. Järven lounaispäässä sijaitsee vielä vesikasvillisuuden täyttämä lahti. Järvessä on kolme saarta rannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaata, mutta järven eteläpuoli on metsää. Siellä kohoavat Kukonhuhdankalliot, joista Laironkallio nousee rannan tuntumassa yli 30 metrin korkeuteen. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871. Hämeenlinnan raja kulkee Kavalanlahden poikki ja jatkaa Kaartjoella alajuoksulle päin. Hämeenlinnaan kuuluu järven pohjoinen osa.


title: Lairo

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,1 metriä mpy. Järvi on Kaartjoen läpivirtausjärvi. Kaartjoella on Lairon eteläpuolella Välijoen nimi. Järveen laskee vain kolme pelloilta tulevaa avo-ojaa, mutta Kavalanlahteen laskeva Ootanjoki on suurempi luontainen mutta perattu puro. Ootanjoen suuhun laskee myös Kyynäröisen suoraksi kaivettu oja. Kyynäröinen on 70 senttimetriä korkeammalla kuin Lairo.


title: Lairo

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Suivajärvi” ja sen eteläpuolella oleva Torho oli nimeltään ”Tarhojärvi”. Järvien välinen Välijoki oli piirretty selvästi leveämmäksi salmeksi. Tämä viittaa järvillä tapahtuneeseen järvenlasku. Vedenpinnan aleneminen oli kuitenkin ollut vähäinen ja on saattanut johtua Tuomenkosken perkauksista. Vuoden 1962 peruskartassa oli järvellä vain neljä mökkiä, mutta vuoteen 1979 mennessä niitä oli rakennettu paljon lisää.


title: Kyynäröinen (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Kyynäröinen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Lopella Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kyynäröinen (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvi on matala ja vesikasvillisuuden valtaama. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä ja järven rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltoa. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu 13 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Ahoisten ja Juhalan yhdistävältä tieltä. Hämeenlinnan raja kulkee järven eteläosan ylitse, jolloin suurempi osa siitä kuuluu Hämeenlinnaan.


title: Kyynäröinen (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,8 metriä mpy. Siihen laskee viisi suo- tai pelto-ojaa ja sen oma laskuoja lähtee järven itärannasta ja laskee Lairoon Ootanjoen suuhun. Laskuoja on samalla kuntaraja.


title: Kyynäröinen (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kynärä järvi”. Sen laskujoki laski Lairon pohjoispäähän lähelle nykyistä laskupaikkaa. Ootanjoen ja järven välinen kannas oli raivattu niityksi, samoin olivat monet itärannat. Muuten järvi oli asumaton. Järvessä tehtiin 1930-luvulla järvenlasku, jossa vedenpintaa alennettiin noin metrillä . Vuoden 1961 peruskartassa olivat järven rannat merkitty kosteikoiksi. Rannoilta oli lohottu pieniä tontteja, joissa oli seuraavassa vuoden 1979 kartassa joitakin mökkejä. Vuoden 1989 kartassa erottuu mökkirantoihin tehdyt avoveden ruoppaukset.


title: Kyynäröinen (Hämeenlinna, Ahoinen)

text: Järvi kuuluu Natura 2000-hankkeen suojelualueisiin (FI0339002), jossa se on valtakunnallisesti arvokas lintujärvi. Suojelualueen rajat seuraavatkin järven rantoja.


title: Torho

text: Torho on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon ja Ourajoen kylien lähellä sijaitseva järvi.


title: Torho

text: Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se on muodoltaan melko pyöreä, mutta kaakkoisrannassa sillä on pyöreä niemi. Järvi on matala ja ruohottunut. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Osa rannoista ovat soistuneita ja etenkin ojien suut ovat liettyneitä. Järven lähiympäristössä on kaksi maatilaa ja niiden pellot, mutta rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871.


title: Torho

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,1 metriä mpy. ja siihen on johdettu viisi suo- tai pelto-ojaa. Lisäksi sen etelärantaan laskee Heinijoki ja Kaartjoki, jonka nimitys on alajuoksulla sekä Ourajoki että Topenonjoki. Järven oma laskujoki on Välijoki, joka laskee Lairoon. Järvillä on sama vedenpinnan korkeus. Välijoki on yksi osuus Kaartjoesta ja molemmat järvet ovat Kaartjoen läpivirtausjärviä.


title: Torho

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Tarhojärvi”. Järven vedenpinta vaikuttaa kartassa olevan nykyistä korkeampi, sillä Välijoki on piirretty pikemminkin salmeksi kuin joeksi. Järvi on kartassa autio, mutta tulo-ojien varret ja osa järven rantoja on raivattu niityiksi. Vuoden 1961 peruskartassa Välijoki on myös piirretty leveämmäksi, mutta osa uomasta on meritty soistuneeksi.


title: Iso-Lukkari (Loppi)

text: Iso-Lukkari on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Iso-Lukkari (Loppi)

text: Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi muistuttaa muodoltaan kaarta. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat suoistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.


title: Iso-Lukkari (Loppi)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. ja siihen laskee kolme metsäojaa. Yksi ojista tuo vettä Vahteristonlammilta. Iso-Lukkarin laskuoja laskee ensin 50 metriä päässä Pikku-Lukkariin. jonka vedenpinta on 40 senttimetriä alempana, mutta se jatkaa sitten koilliseen, missä se yhtyy Kaartjokeen yhtyvään Kärpänojaan.


title: Iso-Lukkari (Loppi)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampien nimi kirjoitettiin ”Luikkari lammet”.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Sininen eduskuntaryhmä (lyhenne sin., ; aiemmin Uusi vaihtoehto (uv) () on suomalainen Sininen tulevaisuus -puolueen eduskuntaryhmä, joka aloitti toimintansa 13. kesäkuuta 2017. Ryhmän muodosti 20 perussuomalaisten kansanedustajaa, jotka erosivat perussuomalaisten eduskuntaryhmästä vain kaksi päivää puolueen puoluekokouksen päättymisen jälkeen. Eduskuntaryhmän puheenjohtaja on Simon Elo ja varapuheenjohtajat ovat Tiina Elovaara sekä Ari Jalonen. 14. elokuuta 2017 Uusi vaihtoehto -eduskuntaryhmä ilmoitti muuttavansa nimensä Siniseksi eduskuntaryhmäksi, virallisesti nimenmuutos hyväksyttiin 28. elokuuta 2017.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Myöhemmin samana päivänä myös kansanedustajat Veera Ruoho ja Arja Juvonen erosivat perussuomalaisten ryhmästä. Ruoho ilmoitti hakeneensa Uuden vaihtoehdon jäsenyyttä mutta liittyi myöhemmin kokoomuksen eduskuntaryhmään. Juvonen ilmoitti aluksi, että hän ei toistaiseksi aio liittyä mihinkään ryhmään ja kaksi viikkoa myöhemmin palasi perussuomalaisten eduskuntaryhmään.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Ryhmän jäsen Hanna Mäntylä ilmoitti 21. kesäkuuta 2017 haluavansa erota eduskunnasta siirtyäkseen asiantuntijaksi Euroopan neuvoston sihteeristöön Strasbourgiin. Hänen tilalleen kansanedustajaksi nousi Matti Torvinen, joka ilmoitti liittyvänsä Uuden vaihtoehdon eduskuntaryhmään.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Ryhmän jäsen Ritva "Kike" Elomaa ilmoitti 22. kesäkuuta 2017 palaavansa perussuomalaisten eduskuntaryhmään. Takaisinpaluun jälkeen Uusi vaihtoehto -ryhmässä oli 19 kansanedustajaa ja perussuomalaisissa 16. Myöhemmin perussuomalaisten ryhmän koko kasvoi 17 jäseneen Arja Juvosen palattua ryhmään.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Ryhmän jäsenet perustivat yhdistyksen nimeltä Sininen tulevaisuus, joka rekisteröitiin puolueeksi 15. marraskuuta 2017 ja tuli samalla myös eduskuntaryhmän uudeksi nimeksi.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Ryhmän jäsen Kaj Turunen ilmoitti 24. huhtikuuta 2018 siirtyvänsä kokoomuksen eduskuntaryhmään. Maria Lohela ilmoitti tammikuussa 2019 siirtyvänsä Liike Nyt -yhdistykseen ja sen eduskuntaryhmään.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Puoluetukea koskevan lain muutoksesta (niin sanottu Lex Soini) johtuen Sininen tulevaisuus ei saa puoluetukea, vaan perussuomalaisten eduskuntaryhmä saa loikkareiden tuet vaalikauden loppuun saakka.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Yleisradion Taloustutkimuksella teettämissä kannatusmittauksissa ryhmän kannatus oli vuoden 2017 kesäkuussa 2,3 %, heinäkuussa 0,7 %, lokakuun alussa 1,5 %, marraskuun alussa 1,3 %, joulukuun alussa 1,1 % ja joulukuun lopussa 2,3 %.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Vuonna 2018 Taloustutkimuksen tekemissä kannatusmittauksissa ryhmän kannatus oli maaliskuun alussa 1,6 %, toukokuun alussa 1,5 %, heinäkuun alussa 1,1 %, elokuun alussa 0,8 %, syyskuun alussa 1,6 % ja joulukuun alussa 1,5 %.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Eduskuntaryhmän muodostivat sellaiset perussuomalaisten edustajat, jotka olivat tyytymättömiä 2017 puoluekokouksen lopputulemaan ja halusivat pysyä Sipilän hallituksessa.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Vuoden 2016 lopussa perussuomalaisten kannatus oli pudonnut edellisen vuoden eduskuntavaalien 17,6 äänestysprosentista 8,5 prosenttiin. Äänestämättömien ryhmään tai eduskunnan ulkopuolisten puolueiden kannattajiksi siirtyneet entiset perussuomalaisten äänestäjät olivat jyrkemmin maahanmuuttovastaisia ja pettyneitä demokratian toimivuuteen.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Vaikka leikkauspolitiikan kannattaminen oli yksi harvoista kolmea hallituspuolueita yhdistävistä arvoista, säästötoimenpiteet olivat olleet vaikeinta juuri perussuomalaisille Hallituspuolueissa oli erimielisyyttä suhteessa maahanmuuttajien kotouttamiseen, EU-velvoitteisiin, vapaaseen liikkuvuuteen ja Venäjä-suhteisiin..


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Perussuomalaisten puheenjohtajavaalin lähestyessä puolueen europarlamentaarikko Jussi Halla-aho ilmoittautui maaliskuussa 2017 puheenjohtajaehdokkaaksi. Hänen päävastustajansa oli puolueen pitkäaikaisen johtajan Timo Soinin suosikki, kansanedustaja Sampo Terho. Kuukausia aikaisemmin puolueen kansallismielisten jyrkkä siipi oli vahvistanut sosiaalisessa mediassa lobbausta puolueen linjan kääntämiseksi silloista johtoa maahanmuuttokriittisemmälle linjalle. Puolueen eduskuntaryhmän enemmistö sen sijaan "Helsingin Sanomien" mukaan oli maltillisia, jotka alkoivat miettiä mitä tehdä jos puolue muuttuisi selvästi EU- ja maahanmuuttokriittisemmäksi ja kansallismielisemmäksi. He totesivat, ettei pelkkä Halla-ahon valinta välttämättä olisi suuri ongelma, vaan uusien varapuheenjohtajien nimet olisivat tärkeitä.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Myös muut puolueet olivat alkaneet spekuloida sillä, että osa perusuomalaisten edustajista saattaisi erota ryhmästään. Eduskunnassa arvailtiin 20 edustajan voivan irtautua.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Mediatietojen mukaan hallitus oli varautunut halla-aholaisten mahdolliseen voittoon. Vaalien lähestyessä kyselytutkimukset alkoivat yhä vahvemmin kallistua Halla-ahon voiton puolelle ja muille hallituspuolueille alkoi olla jo varsin selvää, ettei jyrkän EU-kriittisiksi muuttuvien perussuomalaisten kanssa tehtäisi hallitusyhteistyötä. Ennen kaikkea kokoomus oli voimakkaasti yhteistyötä vastaan. Osan perussuomalaista irtautuminen ja pysyminen hallituksessa oli esillä yhtenä mahdollisena skenaariona.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Mediassa spekuloitiin myös henkilöristiriidoilla ja Soinin ulkoministerin viran mahdollisella päättymisellä.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Timo Soini kiisti hajoamisarvelut jyrkästi blogissaan ja arvosteli kovin sanoin mediaa perusteettomista spekulaatioista. Halla-ahon voiton pelättiin vievän perussuomalaiset oppositioon, kun taas Terho pitäisi puolueen hallituksessa.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Lauantaina 10. kesäkuuta 2017 Halla-aho valittiin perussuomalaisten uudeksi puheenjohtajaksi. Varapuheenjohtajiksi valittiin kansanedustajat Laura Huhtasaari, Teuvo Hakkarainen ja Juho Eerola. Kaikkien katsottiin edustavan perussuomalaisten eduskuntaryhmän jyrkintä maahanmuuttovastaista siipeä. Vastavalittu puheenjohtaja Halla-aho ilmoitti ensimmäisessä tiedotustilaisuudessa, että perussuomalaisille kelpaa Sipilän hallitusohjelma mutta puolue edellyttää, että puolueelle tärkeitä kirjauksia noudatetaan.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Vaikka Suomen Sisun valtuustoäänestykseen tuoma, jyrkän kansallismielinen henkilölista hävisi äänestyksessä selvästi 157–513, tulevat irtautujat pitivät esitystä vahvistuksena sille, että Suomen Sisu yritti vallata koko puolueen.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Maanantaina 12. kesäkuuta hallituspuolueiden puheenjohtajat Juha Sipilä ja Petteri Orpo kertoivat hallituksen kaatumisesta, sillä edellytyksiä hallitusyhteistyön jatkamiselle Halla-ahon johtaman perussuomalaisen puolueen kanssa ei ollut. Seuraavana päivänä tiedotettiin perussuomalaisten eduskuntaryhmän hajoamisesta, ja 20 perussuomalaista kansanedustajaa perusti Uusi vaihtoehto -nimisen eduskuntaryhmän ja antoi tukensa Sipilän hallitukselle. Perussuomalaisten eduskuntaryhmä supistui 15 hengen vahvuiseksi, kun vielä kaksi kansanedustajaa kertoi eroavansa ryhmästä. Myöhemmin samana päivänä Sipilä ilmoitti, että ei aio jättää hallituksen eronpyyntöä, ja esitti, että hallitusyhteistyö jatkuu tämän uuden ryhmän kanssa. Sampo Terho valittiin eduskuntaryhmän niin sanotuksi trioministeriksi, eli hän osallistuu hallituspuolueiden puheenjohtajien neuvotteluihin.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Timo Soini kertoi loikkauksensa syyksi äärioikeistolaiseksi kuvatun Suomen Sisun järjestämän vallankaappauksen, jota olisi suunniteltu jo vuoden sosiaalisessa mediassa. Hänen mukaansa eduskuntaryhmästä eroamisessa kyse ei ollut henkilövalinnoista vaan Halla-ahon taustajoukkojen toiminnasta, jota Soini piti törkeänä.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Simon Elo ja Sampo Terho sanoivat perussuomalaisten uuden johdon linjan ajavan puolueen ikuiseksi oppositiopuolueeksi.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Perussuomalaisten puoluehallitus päätti 16. kesäkuuta erottaa Uuteen vaihtoehtoon loikanneet puolueesta.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Loikkausta uuteen eduskuntaryhmään perusteltiin jälkikäteen muun muassa arvopohjaeroilla. Ylen tekemän vaalikonevastauksiin perustuvan tutkimuksen perusteella arvopohjaerot ovat kuitenkin "kosmeettisia". Perussuomalaisten kansanedustaja Ville Tavio kommentoi julkisuudessa, että loikkauksessa ei ollut kyse arvopohjaerosta vaan "todellisuudessa kaikki johtuu siitä, että [Timo] Soini ei osaa luopua vallasta. Hän olisi halunnut Terhon voittavan. Soinin suurin heikkous on hänen itsekeskeisyytensä ja vallanhimonsa". Eduskunnan täysistunnossa oppositiopuolue SDP:n kansanedustaja Johanna Ojala-Niemelä totesi, että Uuden vaihtoehdon ainoana tehtävänä on "kainalosauvana viedä maakunta- ja sote-uudistukset läpi sekä turvata ex-puheenjohtaja [Timo] Soinin hillotolppa ulkoministerinä loppuvaalikaudeksi".


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Varakansanedustaja Vilhelm Junnila kirjoitti heinäkuussa 2017 puoluekokouksen tapahtumien kulusta uutta tietoa. Junnilan mukaan Timo Soini ja Raimo Vistbacka olivat sopineet jo toukokuussa varasuunnitelmasta, mikäli Sampo Terhoa ei valittaisi perussuomalaisten puheenjohtajaksi. Junnilan mukaan Soini oli lipsauttanut kansanedustaja Jari Ronkaiselle etukäteen "jättävänsä tämän uppoavan laivan".


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Kansanedustaja Elovaara myös epäili, että puoluekokouksen äänestystulosten takana olisivat olleet Suomen Vastarintaliike, Suomen Sisu ja Hommaforum. Samalla Elovaara totesi, että "nämä tahot eivät ole ideologisesti perussuomalaisia".


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Kansanedustaja Elo kommentoi A-studiossa, että Uudessa vaihtoehdossa on "nollatoleranssi rasismille", mutta toisaalta hän ei kertonut, kuinka hänen ja Halla-ahon näkemykset eroavat, vaikka Elo on itse profiloitunut maahanmuuttokriittisenä henkilönä. Elon mukaan kyse ei ole Halla-ahosta itsestään vaan tahoista, jotka ovat Halla-ahon valinnan takana.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Taloustutkimuksen tutkimuspäällikkö Juho Rahkonen ja erikoistutkija Erkka Railo Turun yliopiston eduskuntatutkimuksen keskuksesta kommentoivat heinäkuussa 2017, että Uusi vaihtoehto voi korkeintaan päästä RKP:n tai Kristillisdemokraattien kaltaiseksi pienpuolueeksi.


title: Sininen eduskuntaryhmä

text: Turun yliopiston eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja Markku Jokisipilän mukaan Uudella vaihtoehdolla on hallitusryhmänä "historiallisen huono neuvotteluasema lähtötilanteen takia".


title: Niklas Bruun

text: Niklas Bruun (s. 1950) on suomalainen oikeustieteilijä ja Helsingin yliopiston professori emeritus. Hänet on valittu vuoden professoriksi vuonna 2005.


title: Niklas Bruun

text: Bruun on ollut Helsingin yliopiston yksityisoikeuden ruotsinkielinen professori. Hän on Hankenilla kauppaoikeuden professori.


title: Niklas Bruun

text: Bruun on toiminut tasa-arvolautakunnan puheenjohtajana.


title: HMS Nith (1905)

text: HMS Nith oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1905 valmistunut River-luokan torpedovenehävittäjä.


title: HMS Nith (1905)

text: Alus tilattiin J. Samuel White and Companyltä Cowesista osana vuosien 1903-1904 laivasto-ohjelmaa ja sen köli laskettiin 5. toukokuuta 1904. Alus laskettiin vesille 7. maaliskuuta 1905 ja se valmistui seitsemän kuukautta myöhemmin lokakuussa.


title: HMS Nith (1905)

text: Alus myytiin romutettavaksi 23. heinäkuuta 1919 T. W. Wardille.


title: Satu Uusiautti

text: Satu Johanna Uusiautti (s. Sura, Ruotsi) on suomalainen kasvatustieteilijä ja Lapin yliopiston kasvatustieteen, erityisesti kasvatuspsykologian professori (1.4.2017–).


title: Satu Uusiautti

text: Satu Uusiautti kirjoitti ylioppilaaksi Lyseonpuiston lukiosta 1999. Hän valmistui Lapin yliopistosta 2003 kasvatustieteen maisteriksi, 2007 kasvatustieteen lisensiaatiksi ja 2008 kasvatustieteen tohtoriksi. Hänen väitöskirjansa (2008) käsitteli työmenestystä ("”Tänään teen elämäni parhaan työn”: työmenestys Vuoden työntekijöiden kertomana"); väitöskirjatyötä ohjasi professori Kaarina Määttä. Vuonna 2013 Uusiautti sai kasvatuspsykologian dosentin pätevyyden (Helsingin yliopisto).


title: Satu Uusiautti

text: Uusiautti on toiminut Helsingin yliopistossa opettajakoulutusta kehittävän hankkeen tutkimusapulaisena vuosina 2005–2006, Lapin yliopiston suunnittelijana 2011, post doc -tutkijana ja koordinaattorina (Rakkauteen pohjautuva johtajuus -tutkimuskonsortio) 2011–2012, kansainvälisen tieteellisen julkaisutoiminnan asiantuntijana 2012–2013, tutkijana 2014–2015 sekä määräaikaisena apulaisprofessorina 2015–2016. Lapin yliopiston rehtori nimitti hänet kasvatustieteen (erityisesti kasvatuspsykologian) professoriksi huhtikuussa 2017.


title: Matterfall

text: Matterfall on Housemarquen kehittämä toimintapeli, joka on julkaistu PlayStation 4:lle 15. elokuuta 2017.


title: Matterfall

text: Pelin traileri on esitelty Paris Games Week tapahtumassa vuonna 2015.


title: Matterfall

text: IGN antoi pelille arvosanaksi 7/10 arvostelussaan.


title: Matterfall

text: Muropaketti antoi pelille 3/5 tähteä arvostelussaan.


title: Matterfall

text: Pelillä on Metacritic-kerääjäsivustolla 72/100 pistettä.


title: Yrjö Vasari

text: Yrjö Vasari (7. toukokuuta 1930 Kuopio – 5. tammikuuta 2010 Oulu) oli suomalainen kasvitieteilijä ja professori.


title: Yrjö Vasari

text: Kuopiossa syntyneen Vasarin perhe muutti pian Viipuriin ja talvisodan jälkeen Helsinkiin. Isä oli lääkäri. Hän valmistui ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1948 ja aloitti biologian opinnot Helsingin yliopistossa, pääaineena kasvitiede. Hän tutki Kuusamon kasvistoa ja valmistui kandidaatiksi 1955. Väitöskirja käsitteli Kuusamon jääkaudenjälkeisen ajan kasvillisuushistoriaa ja valmistui 1962. Hän opiskeli myös geologiaa ja paleontologiaa ja toimi assistenttina sekä kasvitieteen perusopetuksen että geologian ja paleontologian laitoksilla ja Suomen Akatemian nuorempana tutkijana. Hän työskenteli usein yhdessä puolisonsa Annikki Vasarin kanssa.


title: Yrjö Vasari

text: Vasari siirtyi 1962 Oulun yliopistoon, jossa hän hoiti sekä kasvitieteen että kvartäärigeologian apulaisprofessuureja. Hänet nimitettiin kasvitieteen apulaisprofessoriksi 1969. Hän palasi Helsingin yliopistoon kasvitieteen ruotsinkieliseksi professoriksi 1981. Hän jäi eläkkeelle 1993.


title: Yrjö Vasari

text: Vasari oli Professoriliiton puheenjohtaja 1985–1988.


title: Pälvilä

text: Pälvilä on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Maanosaliittojen cup 2017 – Lohko A

text:
Maanosaliittojen cupin 2017 lohko A:ssa pelasivat Venäjä, Uusi-Seelanti, Portugali ja Meksiko. Ottelut pelattiin 17.–24. kesäkuuta 2017. Lohkon kaksi parasta etenivät välieriin.
Kaikki kellonajat Moskovan aikaa (UTC+3).


title: Han (joki Koreassa)

text: Han tai Hangang () on joki Etelä-Koreassa ja se on Korean niemimaan neljänneksi pisin joki Jalun, Tumenjoen ja Nakdongin jälkeen. Joki alkaa Korean niemimaan itäisiltä vuoristoilta kahtena pienempänä jokena, jotka yhtyvät lähellä Soulia, maan pääkaupunkia.


title: HMS Lyra (1910)

text: HMS Lyra oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1911 palvelukseenotettu Acorn-luokan hävittäjä.


title: HMS Lyra (1910)

text: Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista ja sen köli laskettiin 8. joulukuuta 1909. Alus laskettiin vesille 4. lokakuuta 1910 ja se valmistui helmikuussa 1911.


title: HMS Lyra (1910)

text: Alus myytiin toukokuussa 1921 romutettavaksi.


title: HMS Martin (1910)

text: HMS Martin oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1911 palvelukseenotettu Acorn-luokan hävittäjä.


title: HMS Martin (1910)

text: Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista ja sen köli laskettiin 21. joulukuuta 1909. Alus laskettiin vesille 15. joulukuuta 1910 ja se valmistui maaliskuussa 1911.


title: HMS Martin (1910)

text: Alus myytiin elokuussa 1920 romutettavaksi.


title: HMS Nereide (1910)

text: HMS Nereide oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1911 palvelukseenotettu Acorn-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.


title: HMS Nereide (1910)

text: Alus tilattiin R. W. Hawthorn Leslie and Companyltä Hebburnistä ja sen köli laskettiin 3. joulukuuta 1909. Alus laskettiin vesille 6. syyskuuta 1910 ja se valmistui huhtikuussa 1911.


title: HMS Nereide (1910)

text: Alus myytiin joulukuussa 1921 romutettavaksi.


title: HMS Nymphe (1911)

text: HMS Nymphe oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1911 palvelukseenotettu Acorn-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.


title: HMS Nymphe (1911)

text: Alus tilattiin R. W. Hawthorn Leslie and Companyltä Hebburnistä ja sen köli laskettiin 8. joulukuuta 1909. Alus laskettiin vesille 31. tammikuuta 1911 ja se valmistui neljä kuukautta myöhemmin toukokuussa.


title: HMS Nymphe (1911)


title: Leikkauspolitiikka

text: Leikkauspolitiikka tarkoittaa puolueen tai niiden yhteenliittymän kuten maan hallituksen suorittamaa talouspoliittista linjausta, jossa pyritään karsimaan yhteiskunnan julkisen sektorin menoja leikkaamalla talousarvion varoja julkisten palveluiden tuottamiseen. Leikkauspolitiikka voidaan näin ollen nähdä osana talouskuripolitiikkaa.


title: Leikkauspolitiikka

text: Suomen hallitus on Juha Sipilän pääministerikaudella toteuttanut laajasti leikkauspolitiikkaa.


title: Leikkauspolitiikka

text: Leikkauspolitiikkaa ja sen toimivuutta on kritisoitu tieteellisestä, puoluepoliittisesta ja kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta.


title: Leikkauspolitiikka

text: Vuonna 2017 kansasta 62 % halusi leikata julkisia menoja, 25 % mieluummin lisätä ja 7 % ei kumpaakaan.


title: HMS Rifleman (1910)

text: HMS Rifleman oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1911 palvelukseenotettu Acorn-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.


title: HMS Rifleman (1910)

text: Alus tilattiin J. Samuel White and Companyltä Cowesista ja sen köli laskettiin 21. joulukuuta 1909. Alus laskettiin vesille 22. elokuuta 1910 ja se valmistui maaliskuussa 1911.


title: HMS Rifleman (1910)


title: Devil’s Milk

text: Devil's Milk on suomalainen rockyhtye. Yhtyeessä soittavat Kari Peitsamo, Twist Twist Erkinharju ja Tsöötz Kettula. Peitsamo on säveltänyt yhtyeelle uuden ohjelmiston, jonka pohjalta Devil's Milk nauhoitti levyn syksyllä 2017. Yhtye on ilmoittanut myös suunnittelevansa konserttikiertuetta. Yhtye perustettiin toukokuun lopulla 2017 Peitsamon aiemman Shöcking Blü -yhtyeen hajottua.


title: Orvokki Mäkinen

text: Orvokki Lahja Mäkinen (o.s. Hellgrén, 2. lokakuuta 1926 Helsinki – 12. maaliskuuta 2004 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki näyttämötaiteellisen uransa suurelta osin Tampereen Teatterissa.


title: Orvokki Mäkinen

text: Orvokki Mäkisen taiteellinen ura alkoi kiinnityksellä Suomen Työväen Teatteriin 1949–1953 ja jatkui kiinnityksellä Vaasan Suomalaiseen Teatteriin 1953–1959. Niin ikään 1959 Mäkinen aloitti työnsä kiinnitettynä näyttelijänä Tampereen Teatterissa.


title: Orvokki Mäkinen

text: Mäkisen roolitehtäviä olivat muun muassa Margaret (näytelmässä "Rakastan sinua marakatti"), Eliza ("Pygmalion"), Vie Talbot ("Käärmeennahkatakki"), Magda ("Kissat") ja Leni ("Altonan vangit").


title: Orvokki Mäkinen

text: Televisiorooleja Mäkisellä oli jo Tamvision aikana ja edelleen Yle TV2:n tuotannoissa kuten "Kiurunkulma" sekä "Mustat ja punaiset vuodet", jossa hän näytteli naispääosan. Vuonna 1987 Mäkinen näytteli Anttilan Maria televisioelokuvassa "Niskavuoren Heta".


title: Orvokki Mäkinen

text: Orvokki Mäkisen vanhemmat olivat kirvesmies Lauri Hellgrén ja Lahja Tamminen. Hän avioitui lohjalaissyntyisen lavastaja Veikko Mäkisen (11. heinäkuuta 1928 – 1981) kanssa 1952. Liitto päättyi puolison kuolemaan.


title: Poppy (laulaja)

text: Poppy tai That Poppy (syntymänimeltään Moriah Rose Pereira) on yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä, näyttelijä, tanssija ja tubettaja. Hän on syntynyt 1. tammikuuta 1995. Hänen tunnetuimmat kappaleensa ovat nimeltään "Money" ja "Lowlife". Hänet tunnetaan myös YouTube-kanavastaan, jonne hän tekee satiirisia popkulttuuria kuvaavia videoita ohjaajansa Titanic Sinclairin kanssa.


title: Poppy (laulaja)

text: Moriah Rose Pereira syntyi Bostonissa, Massachusettsin osavaltiossa 1. tammikuuta 1995. Hän on sanonut, että pienenä hän halusi olla Rockette-tanssija, ja harrasti tanssia 11 vuotta. Luonnollisesti hänellä on tummanruskeat hiukset, vaikka nykyään Poppy tunnetaan vaaleista hiuksistaan. Poppy muutti Nashvilleen, Tennesseen osavaltioon 13-vuotiaana. Muutamaa vuotta myöhemmin, 18-vuotiaana, hän muutti Los Angelesiin musiikkiuraa tavoitellen.


title: Poppy (laulaja)

text: Ennen vuotta 2014 Poppy esiintyi tapahtumissa kuten VidCon ja DigiTour. Hän aloitti uransa laulamalla lauluista cover-versioita netissä.


title: Poppy (laulaja)

text: Los Angelesissa Poppy tapasi ohjaajan, Corey Michael Mixterin, joka tunnetaan nimellä Titanic Sinclair. He tekivät yhdessä abstrakteja videoita YouTubeen kanavalla jonka nimi oli alun perin "Moriah Poppy", mutta sen nimi vaihdettiin nimeksi "ThatPoppyTV". Tämän kanavan nimi on nykyään pelkkä "Poppy." Vielä marraskuussa 2018 kanavalle ladataan aktiivisesti videoita ja sillä on paljon tilaajia.


title: Poppy (laulaja)

text:
Vuonna 2015 Poppy teki levytyssopimuksen Island Recordsin kanssa nimellä That Poppy ja hän julkaisi ensimmäisen oman kappaleensa "Everybody Wants To Be Poppy". Kuukautta myöhemmin hän julkaisi toisen kappaleen, "Lowlife", ja hieman myöhemmin hän julkaisi ensimmäisen EP-levynsä nimeltä "Bubblebath".
Lokakuussa vuonna 2016 Poppy julkaisi kokeellisen "ympäröivä musiikki"-albumin "3:36 (Music To Sleep To)".


title: Poppy (laulaja)

text: Vuonna 2017 Diplon levy-yhtiö Mad Decent julkaisi Poppyn debyyttialbumin "Poppy.Computer". Samana vuonna Poppy pääsi vuoden YouTube Rewindiin.


title: Poppy (laulaja)

text: 6. heinäkuuta 2018 Poppy julkaisi cover-version Gary Numanin kappaleesta "Metal". 27. heinäkuuta hän julkaisi ensimmäisen singlen nimeltä "In A Minute" tulevaa albumia "Am I A Girl?" varten. 22. elokuuta hän julkaisi albumin toisen singlen "Time Is Up". Hän julkaisi muitakin kappaleita albumilta, kuten "Fashion After All", "Hard Feelings" ja "X". Vuonna 2018 hän teki uuden projektin, nettipelin nimeltä Poppy.Church.


Pete Pilotti & Pontiac: Seikkailu Lapponiassa on Innocorp Oy:n kehittämä ja WSOY Multimedian vuonna 1995 julkaisema ensimmäinen Pete Pilotti -aiheinen videopeli.


title: Seija Ranttila

text: Seija Ranttila (s. 1965) on suomensaamelainen tekstiilitaiteilija. Ranttila on kotoisin Lemmenjoelta Inarista.


title: Seija Ranttila

text: Ranttila opiskeli Limingan taidekoulussa 1985–1986 ja Lahden muotoiluinstituutissa teollista pukusuunnittelua 1986–1990. Opiskelun jälkeen keväällä 1990 hän aloitti työn Finlaysonilla tekstiilisuunnittelijana. Hän suunnitteli freelancerina 1998–2006 Nansolle ja sen jälkeen Lennol Oy:lle.


title: Seija Ranttila

text: Hän valmistaa Ságat-mallistoaan ateljeessaan Tampereella. Kyseessä on Ranttilan oma saamelaishenkinen tuotemerkki ja vaatemallisto.


title: Seija Ranttila

text: Ranttila sai vuonna 2003 ja vuonna 2007 apurahaa 5000 euroa uniikkivaatemalliston suunnitteluun ja toteutukseen Kulttuurirahaston Lapin rahastolta. Vaatemallistonsa tekstiilien suunnitteluun hän sai apurahaa Saamelaiskäräjiltä 3000 euroa vuonna 2004.


title: Seija Ranttila

text: Syksyllä 2002 Seija Ranttila vietti sisarensa Merja Aletta Ranttilan kanssa kuukauden stipendiaattina suomalais-afrikkalaisen kulttuurikeskuksen Villa Karon taiteilijaresidenssissä Beninissä. Sen seurauksena syntyi sisarusten yhteisnäyttely, joka pidettiin Oulussa.


title: Nélson Semedo

text: Nélson Cabral Semedo (s. 16. marraskuuta 1993 Lissabon, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitapuolustaja. Semedo edustaa Primera Divisiónissa pelaavaa Barcelonaa.


title: Nélson Semedo

text: Semedo siirtyi Sintrensestä Benfican organisaatioon kesällä 2012. Ensimmäisen ottelunsa Portugalin pääsarjassa hän pelasi 16. elokuuta 2015, kun Benfica voitti Estoril Praian kotonaan 4–0.


title: Nélson Semedo

text: Semedo pelasi ensimmäisen ottelunsa Portugalin maajoukkueessa 11. lokakuuta 2015, kun Portugali voitti Serbian vieraissa 2–1 EM-kilpailujen 2016 karsinnoissa. Hän oli mukana voittamassa pronssia Maanosaliittojen cupissa 2017.


title: Nélson Semedo

text:
"Päivitetty 14. heinäkuuta 2017."
Benfica


title: Nélson Semedo

text: Portugalin maajoukkue


title: Maso Lehtonen

text: Matias "Maso" Lehtonen (s. 12. toukokuuta 1988 Tampere) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, joka toimii Mestis-joukkue Imatran Ketterän päävalmentajana. Hänellä on pelaajataustaa maalivahtina. Lehtonen pelasi miesten pelejä kolmena kautena Suomi-sarjassa ja hän puki urallaan myös yhteen SM-liigaotteluun Tapparassa kaudella 2007–2008.


title: Maso Lehtonen

text: Lehtonen on Tapparan kasvatti. Kaudeksi 2007–2008 hän siirtyi Saimaan Pallon A-nuoriin, mutta Lehtonen palasi kuitenkin kesken kauden Tapparaan. Hän jäi seuran A-nuorissa ilman torjuntavastuuta sekä kokonaan Harri Säterin ja Sami Koskelan varjoon, mutta Lehtonen puki Tapparan paidan kauden aikana myös yhteen SM-liigaotteluun. Myös kaudella 2008–2009 hän jäi seuran A-nuorten SM-liigajoukkueessa vähälle torjuntavastuulle ja siirtyikin kesken kauden sarjatasoa alemmas A-nuorten I-divisioonan KOOVEE:hen. Lehtonen voitti kauden päätteeksi A-nuorten I-divisioonan mestaruuden, mutta KOOVEE jäi lopulta kuitenkin ilman sarjanousua A-nuorten SM-liigaan. Hän puki kauden aikana myös lainalle Lempäälän Kisan paidan yhteen Mestis-otteluun.


title: Maso Lehtonen

text: Kaudeksi 2009–2010 Lehtonen nousi KOOVEE:n Suomi-sarjajoukkueeseen. Hän pelasi kauden aikana 15 runkosarjaottelua, mikä oli kuusi ottelua Lehtosen aisaparia Juha Taposta vähemmän. Lehtonen voitti kauden päätteeksi Suomi-sarjan pronssia. Hän puki kauden aikana myös Lempäälän Kisan paidan lainalle kahteen Mestis-otteluun. Kaudella 2010–2011 Lehtonen pelasi KOOVEE:ssä kuusi runkosarja- ja kaksi nousukarsintasarjan ottelua. Hän voitti kauden päätteeksi hopeaa. Kaudella 2011–2012 Lehtonen saavutti KOOVEE:ssä pronssia, mutta hän vahvisti myös kahden karsintasarjan ottelun verran Nokian Pyryä. Kauden jälkeen Lehtonen joutui loukkaantumisten myötä leikkaukseen ja hän lopetti pelaajauransa.


title: Maso Lehtonen

text: Pian pelaajauransa lopettamisen jälkeen Lehtonen siirtyi opiskelemaan Vierumäen urheiluopistoon liikunnanohjaajaksi erikoisalanaan jääkiekko. Hän aloitti valmentamaan Heinolan Kiekon organisaatiossa jo kaudella 2012–2013. Lehtonen valmensi kaksi kautta seuran C1- ja D1-junioreita. Kaudella 2013–2014 hän aloitti Vierumäki Unitedin A-nuorten Suomi-sarjajoukkueen päävalmentajana. Kaudeksi 2014–2015 joukkue nousi A-nuorten Mestikseen, jossa Vierumäki eteni aina välieriin saakka.


title: Maso Lehtonen

text: Kolmen Vierumäki Unitedin peräsimessä vietetyn vuoden jälkeen, huhtikuussa 2017 Lehtonen nimettiin 1+1-vuotisella sopimuksella Suomi-sarjajoukkue Imatran Ketterän päävalmentajaksi. Toukokuussa joukkue nostettiin kuitenkin Mestikseen, kun Kajaanin Hokki jäi ilman sarjalisenssiä. Joulukuussa Ketterä käytti Lehtosen sopimuksessa olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen hänen kanssaan. Joukkue sijoittui heti nousukaudellaan 2017–2018 runkosarjassa kolmanneksi, mutta Ketterä kuitenkin hävisi puolivälierissä Jokipojille. Lehtonen palkittiin kauden päätteeksi Mestiksen vuoden valmentajana Raimo Määttänen -palkinnolla.


title: Valiant Hearts: The Great War

text: Valiant Hearts: The Great War on Ubisoftin kehittämä ja julkaisema seikkailupeli, joka sijoittuu ensimmäiseen maailmansotaan.


title: Valiant Hearts: The Great War

text: Peli on julkaistu vuonna useille alustoille kuten PlayStation 3, PlayStation 4, Windows, Xbox 360 ja Xbox One.


title: Valiant Hearts: The Great War

text: IGN antoi pelille 7.7/10 arvostelussaan.


title: Valiant Hearts: The Great War

text: Pelaaja antoi pelille 7/10 arvostelussaan.


title: Valiant Hearts: The Great War

text: Peli on voittanut useita palkintoja.


title: Luterilainen kirkko Norjassa

text: Luterilainen kirkko Norjassa (Den lutherske kirke i Norge) on vuonna 2006 perustettu tunnustuksellista luterilaisuutta edustava kirkko Norjassa.


title: Luterilainen kirkko Norjassa

text: Kirkko sai perustamisvaiheessaan vuonna 2005 tukea yhdysvaltalaisen Missouri-synodin seurakunnilta, ja sillä on edelleen läheiset suhteet Missouri-synodiin.. Vuonna 2010 kirkon jumalanpalveluksiin osallistui Oslossa noin 50 henkeä ja Bergenissä 16 henkeä. Kirkko on pyrkinyt laajentumaan siten, että eri paikkakunnille on yritetty perustaa ryhmiä jotka seuraavat kirkon jumalanpalveluksia internetistä. 25. syyskuuta 2015 kirkko hyväksyttiin Kansainvälisen luterilaisen neuvoston jäseneksi. 25. toukokuuta 2017 vihittiin kirkon johtaja Torkild Masvie piispan virkaan. Vihkimyksen toimitti Latvian evankelis-luterilaisen kirkon piispa Jānis Vanags, ja häntä avustivat Inkerin kirkon piispa Aarre Kuukauppi ja Missouri-synodin aluepresidentti Dan Gilbert.


title: Luterilainen kirkko Norjassa

text: Kirkolla on tällä hetkellä viisi seurakuntaa eri puolilla Norjaa. Ne ovat:


title: Ferrari 458 Italia GT2

text: Ferrari 458 Italia GT2 on italialaisen Ferrarin valmistama LMGTE Pro-luokituksen mukainen kilpa-auto, jolla kilpailtiin FIA World Endurance Championship -sarjassa vuosina 2012–2015. Vuonna 2011 autolla kilpailtiin Intercontinental Le Mans Cup -sarjassa.


title: Evert Kulenius

text: Matts Evert Kulenius (8. maaliskuuta 1879 Teerijärvi – 4. helmikuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi RKP:n kansanedustajana vuosina 1922–1927 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän toimi myös Kokkolan kaupunginvaltuutettuna. Politiikan ulkopuolella Kulenius toimi mm. kansakoulunopettajana Teerijärvellä, opettajana ja koulunjohtajana Kokkolassa ja Österbottningen-lehden toimittajana ja talousjohtajana. Kuleniuksen vanhemmat olivat maanviljelijä Anders Kulenius ja Maria Snåre. Kuleniuksen puoliso vuosina 1902–1953 oli Mathilda Dahl ja vuodesta 1954 Elna Alexandra Wirke.


title: Metropolismania (pelisarja)

text: Metropolismania on Media Factoryn kehittämä ja Natsumen julkaisema kaupunginrakennuspelien sarja.


title: Metropolismania (pelisarja)

text: Sarjan kolmas osa "Metropolismania 3" on julkaistu vain Japanissa.


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text: Tämä on luettelo Natsumen julkaistuista videopeleistä.


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text: These are games produced while Natsume Inc., was still operating as a subsidiary of Natsume Co., Ltd. Natsume Inc. would publish only Natsume Co., Ltd games until becoming independent in the mid-90s.


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text:
Developer
Developer, JP Publisher
Developer, JP/US Publisher


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text: Developer, JP Publisher


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text:
Developer, JP/US Publisher
Developer


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text:
Developer, JP/US Publisher
Developer, US Publisher
Developer


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text: Developer


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text: Natsume-Atari, formerly Natsume Co., Ltd, has mostly acted as a developer since splitting from Natsume Inc. - although it has also published some games, notably in the Medarot series.


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text: DeveloperDeveloper


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text: Publisher


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text: These are games published by Natsume Inc. and/or developed by its subsidiary in Japan after becoming independent from Natsume Co., Ltd.


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text: Most of these games were only published by Natsume in North America, although some reached Europe under the Natsume name through distribution deals with European companies, and some digital releases were self-published by Natsume in Europe.


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text:
Publisher
NA Publisher


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text:
Developer/Publisher
Publisher


title: Luettelo Natsumen videopeleistä

text:
Developer/Publisher
Developer


title: The Beatles’ Hits

text: The Beatles’ Hits on brittiläisen The Beatles -yhtyeen 6. syyskuuta 1963 julkaistu EP-levy. Se sisälsi yhtyeen kolmen edellisen singlen a-puolet sekä ”From Me to You” -singlen b-puolen ”Thank You Girl”.


title: The Beatles’ Hits

text: EP nousi Britannian listaykköseksi kolmen viikon ajaksi. Se pysyi listalla kaikkiaan 44 viikkoa.


title: The Beatles’ Hits

text: EP:stä julkaistiin uusintapainos vuonna 1992, jolloin se kuului "The EP Collection" -boksiin.


title: The Beatles’ Hits

text:
A-puoli
B-puoli


title: Pussisarvinokka

text: Pussisarvinokka ("Ceratogymna atrata") on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan seuraavissa Länsi- ja Keski-Afrikan maissa: Angola, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Norsunluurannikko, Päiväntasaajan Guinea, Gabon, Ghana, Guinea, Liberia, Nigeria, Sierra Leone, Etelä-Sudan, Sudan, Togo, Uganda


title: Pussisarvinokka

text: Lajin kannan suuruutta ei ole määritetty, mutta se on pienenemässä elinalueiden tuhoutumisen, sirpaloitumisen sekä metsästyksen vuoksi.


title: Pussisarvinokka

text: Sen pääasiallista elinympäristöä ovat alavat metsät, mutta sitä tavataan myös viljelmillä.


title: Play! A Video Game Symphony

text:
PLAY! A Video Game Symphony oli konserttisarja, joka soitti videopelimusiikkia yleisön edessä orkesterilla. Konserttisarjan on korvannut "" -sarja.
Kiertue syntyi tuottaja Jason Michael Paulin ja Square Enixin yhteistyöstä soittaa "Final Fantasy" -pelisarjan musiikkia.


title: Play! A Video Game Symphony

text: Ensimmäinen esitys oli 27.toukokuuta 2006 Chicagossa.


title: Play! A Video Game Symphony

text: Esityksestä on myös julkaistu CD+DVD, jossa soittaa Tšekin filharmoninen orkesteri.


title: MotoGP 13

text: MotoGP 13 on vuonna 2013 julkaistu ratamoottoripyöräaiheinen -videopeli, joka perustuu MotoGP kauteen 2013. Pelin kehitti ja julkaisi Milestone ja se julkaistiin PlayStation 3:lle, Xbox 360:lle ja Microsoft Windowsille. Pelin kansikuvassa esiintyvät Cal Crutchlow, Jorge Lorenzo ja Valentino Rossi.


title: MotoGP 13

text: Milestone palasi takaisin MotoGP -pelien pariin tehtyään edellisen kerran MotoGP '08.


title: MotoGP 13

text: Pelissä on mahdollista ajaa neljä erilaista pelitilaa, yksittäisiä kilpailuja, maailmanmestaruuskausi, uratila ja aikaa vastaan. Yksittäisissä kilpailuissa on mahdollista valita haluamansa tavan pelata, joko kokonainen kisaviikonloppu, tai pelkästään kilpailu. Maailmanmestaruuskaudella pelaava voi valita haluamansa luokan MotoGP, moto 2 ja moto 3 sarjojen väliltä ja ajaa haluamallaan kuljettajalla kauden läpi. Uratilassa sen sijaan pelaaja aloittaa uransa moto 3:sta ja yrittää ajosuorituksillaan nousta luokan mestariksi ja päästä lopulta ajamaan MotoGP:hen. Matkalla on tarkoitus kehittää pyörää ja toteuttaa annettuja tehtäviä. Aikaa vastaan ajo on pelkästään rataennätyksien parantamista, pelaaja voi kilpailla omaa aikaansa vastaan ja halutessaan nähdä, kuinka hän sijoittuu maailmantilastossa muiden pelaajien kanssa.


title: MotoGP 13

text: Peliin tuli myöhemmin heinäkuussa ladattavana lisäosana Moto 2 ja Moto 3 luokat. Marraskuussa julkaistiin toinen lisäosa Champions, jossa on menneitä kuljettajia eri vuosilta, kuten Mick Doohan, Max Biaggi, Loris Capirossi, Tohru Ukawa ja Kevin Schwantz.


title: Landry

text: Landry on seuraavien henkilöiden sukunimi:Landry on myös etunimi.


title: Brontornis

text: Brontornis oli jättimäisten lentokyvyttömien petolintujen suku, joka eli Patagoniassa. Ainoa tällä hetkellä hyväksytty laji on "B. burmeisteri". Se on perinteisesti sijoitettu hirmulintujen heimoon Phorusrhacidae, ja täsmällisemmin erittäin suuria ja raskasrakenteisia lajeja sisältävään alaheimoon Brontornithinae.


title: MotoGP 14

text: MotoGP 14 on vuonna 2014 julkaistu ratamoottoripyöräaiheinen -videopeli, joka perustuu MotoGP kauteen 2014. Pelin kehitti ja julkaisi Milestone ja se julkaistiin PlayStation 3:lle, Xbox 360:lle, Microsoft Windowsille ja ensimmäistä kertaa Playstation 4:lle. Pelin kansikuvassa esiintyvät Marc Márquez, Valentino Rossi ja Cal Crutchlow.


title: MotoGP 14

text: Pelissä on mahdollista ajaa edellisen pelin tavoin neljä erilaista pelitilaa, yksittäisiä kilpailuja, maailmanmestaruuskausi, uratila ja aikaa vastaan. Tämän lisäksi uutena pelitilana tuotiin skenaariotila, jossa ajetaan 500-kuutioisten historiallisia hetkiä ja myös kuviteltuja hetkiä. Tarkoituksena suorittaa tehtävän määrittämät tavoitteet. MotoGP ja menneiden kuljettajien lisäksi pelissä on myös kauden 2013 MotoGP kuljettajat, joilla on mahdollista ajaa myös yksittäisiä kilpailuja ja mestaruuskausia.


title: MotoGP 14

text: MotoGP 14 paranneltiin edelliseen peliin nähden myös uusilla äänitehosteilla ja grafiikalla, jonka myötä varjostus ja valaisu saivat huomattavan parannuksen.


title: MotoGP 14

text: Lokakuussa 2014 Milestone lisäsi Donington Park radan ladattavaksi lisäosaksi.


title: Nordgren

text: Nordgren on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: MotoGP 15

text: MotoGP 15 on vuonna 2015 julkaistu ratamoottoripyöräaiheinen -videopeli, joka perustuu MotoGP kauteen 2015. Pelin kehitti ja julkaisi Milestone ja se julkaistiin PlayStation 3:lle, Xbox 360:lle, Microsoft Windowsille, Playstation 4:lle ja ensimmäistä kertaa Xbox Onelle. Peli on samalla viimeinen Milestonen MotoGP sarjassa, joka julkaiseen pelin Xbox 360:lle ja Playstation 3:lle.


title: MotoGP 15

text: Pelissä on mahdollista ajaa edellisen pelin tavoin neljä erilaista pelitilaa, yksittäisiä kilpailuja, maailmanmestaruuskausi, uratila ja aikaa vastaan, sekä MotoGP 14 esitelty skenaariotila, jossa ajetaan 500-kuutioisten historiallisia hetkiä ja myös kuviteltuja hetkiä. Nyt otettiin mukaan 2014 kauden parhaita hetkiä, kuten Marc Márquezin, Jorge Lorenzon ja Valentino Rossin taistelut mestaruudesta. Kuljettajien määrää lisättiin, kun kauden 2015 ja 2014 kuljettajat MotoGP, Moto 2 ja Moto 3 luokista lisättiin mukaan. Edellisessä pelissä oli mukana vain MotoGP:n edelliskauden kuljettajat.


title: MotoGP 15

text: Pelin saa compact versiona, joka sisältää pelkästään MotoGP kuljettajat ja pyörät kaudelta 2015. Kokonaiseen peliin saa lisäosaksi ladattua nelitahtiset mestarikuljettajat, jotka ovat esiintyneet myös edellisissä peleissä. Lisäksi Red Bull Rookies Cup ja Estorilin rata.


title: World Trade Center (2001–)

text: World Trade Center (puhekielessä myös WTC) on rakenteilla oleva pilvenpiirtäjäkompleksi Lower Manhattanilla, New Yorkissa. Alue korvaa alkuperäisen WTC-kompleksin joka tuhoutui syyskuun 11. päivän terrori-iskuissa vuonna 2001. Uusi WTC-kompleksi koostuu kuudesta eri pilvenpiirtästä, National September 11 Memorial & Museumista ja metroasemasta. Alueella sijaitseva One World Trade Center on Yhdysvaltain korkein rakennus ja maailman kuudenneksi korkein rakennus.


title: HMAS Parramatta (D55)

text: HMAS Parramatta oli Australian laivaston vuonna 1910 palvelukseenotettu River-luokan torpedovenehävittäjä.


title: HMAS Parramatta (D55)

text: Alus osallistui 1914-1917 ensimmäisen maailmansodan partiointiin Tyynellämerellä ja Kaakkois-Aasiassa. Alus siirrettiin sisaraluksineen Välimerelle sukellusveneiden torjuntatehtäviin, mistä se palasi Australiaan vuonna 1919. Alus sijoitettiin reserviin, missä se oli lyhyttä palvelusjaksoa lukuun ottamatta vuoteen 1928.


title: HMAS Parramatta (D55)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1928 ja sen varusteet poistettiin. Alus myytiin vankien majoitusalukseksi Hawkewbury joelle. Lukuisten omistajanvaihdosten jälkeen alus ajautui voimakkaan aallon vaikutuksesta karille vuonna 1933, minne se jätettiin ruostumaan. Vuonna 1973 aluksen keula ja perä nostettiin ja niistä tehtiin muistomerkki.


title: HMAS Parramatta (D55)

text: Alus tilattiin 6. helmikuuta 1909 Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista Kansainliiton merivoimille ja sen köli laskettiin 17. maaliskuuta 1909. Alus laskettiin vesille 9. helmikuuta 1910 kumminaan Britannian pääministeri H. H. Asquithin puoliso Margot Asquith ja se valmistui elokuussa. Britannian kuninkaallinen laivasto ottii aluksen palvelukseen 10. syyskuuta nimellä "HMS Parramatta" Australiaan siirron ajaksi. Alus lähti sisaraluksensa "HMS Yarran" kanssa Portsmouthista 19. syyskuuta. Broomeen saapuneet alukset luovutettiin Kansainliiton merivoimille.


title: HMAS Parramatta (D55)

text: Alusten vastaanoton jälkeen ne siirrettiin Melbourneen, missä järjestettiin vastaanotto juhlallisuudet. Juhlien aikana aluksen insinööriupseeri putosi mereen ja hukkui.


title: HMAS Parramatta (D55)

text: Alus otettiin palvelukseen vasta perustetussa Australian laivastossa 1. maaliskuuta 1911. HMAS etuliite sai virallisen hyväksynnän vasta 10. heinäkuuta, kun Britannian hallitsija vahvisti Kansainliiton merivoimien muuttamisen Australian kuninkaalliseksi laivastoksi. Alus osallistui 4. lokakuuta 1913 viralliseen "HMAS Australian" vastaanottoseremoniaan Sydneyn satamassa.


title: HMAS Parramatta (D55)

text: Ensimmäisen maailmansodan alkaessa alus osallistui Australian laivaston mukana Saksan keisarikunnan laivaston Itä-Aasian laivueen etsintään ja takaa-ajoon. Tehtävästä vapauduttuaan alus osallistui Saksan eteläisen Tyynenmeren siirtomaiden haltuunottoon, mihin sisältyi Saksan Uusi-Guinea.


title: HMAS Parramatta (D55)

text: "HMAS Parramatta", "HMAS Yarra" ja "HMAS Warrego" lähtivät 5. helmikuuta 1915 Australiaan, missä ne aloittivat saattuepalveluksen mantereen itärannikolla. Marraskuussa alus oli huollettavana Sydneyssä, minkä jälkeen se lähti sisaralustensa kanssa Malakan, Itä-Intian ja Filippiinien alueelle. Alus palasi Australiaan 17. heinäkuuta 1916, jonka jälkeen se jatkoi partiointiin aluevesillä. Alus määrättiin 17. toukokuuta 1917 Maltale.


title: HMAS Parramatta (D55)

text: Saavuttuaan Maltalle aluksen miehistön piyi aloittaa sukellusveneidentorjuntakoulutus, mutta sen sijaan alus lähetettiin heti suojaamaan saattuetta Port Saidista Maltalle. Aluksen vahtimiehistö havaitsi periskoopin aiheuttaman aallon 16. elokuuta. Alus siirtyi havaintoalueelle pudottaen syvyyspommeja. Saattueesta vapauduttuaan aluksen miehistö aloitti koulutuksen, jonka päätyttyä se liitettiin Adrianmerelle sijoitettuun laivasto-osastoon.


title: Karbetamidi

text: Karbetamidi (CHNO) on karbamaatteihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää maataloudessa rikkaruohomyrkkynä.


title: Karbetamidi

text: Huoneenlämpötilassa karbetamidi on väritöntä kiteistä ainetta. Karbetamidi liukenee kohtalaisesti veteen ja hyvin muun muassa etanoliin, asetoniin ja dimetyyliformamidiin. Yhdiste on heikosti emäksistä. Karbetamidin herbisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää soluja jakaantumasta. Karbetamidi on optisesti aktiivinen ja herbisidinä käytetään sen (R)-enantiomeeria.


title: Karbetamidi

text: Karbetamidin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa (R)-maitohappo reagoi etyyliamiinin kanssa muodostaen amidin, jota kutsutaan N-etyylilaktamidiksi. Tämä yhdiste reagoi fenyyli-isosyanaatin kanssa karbetamidiksi. Karbetamidia käytetään rikkaruohomyrkkynä muun muassa apilapelloilla sekä vihannes-, öljykasvi-, viini- ja hedelmäviljelmillä. Se levitetään joko jauheena tai emulsiona veden kanssa. Karbetamidi on hyväksytty käytettäväksi muun muassa Euroopan Unionin alueella.


title: HMAS Yarra (D79)

text: HMAS Yarra oli Australian laivaston vuonna 1911 palvelukseenotettu River-luokan torpedovenehävittäjä.


title: HMAS Yarra (D79)

text: Alus osallistui 1914-1917 ensimmäisen maailmansodan partiointiin Tyynellämerellä ja Kaakkois-Aasiassa. Alus siirrettiin sisaraluksineen Välimerelle sukellusveneiden torjuntatehtäviin, mistä se palasi Australiaan vuonna 1919. Alus jatkoi palvelustaan pääasiassa koululaivana. Alus siirrettiin reserviin ja se palasi palvelukseen viidesta 1919-1928.


title: HMAS Yarra (D79)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1928 ja sen varusteet poistettiin. Alus upotettiin maalilaivana vuonna 1932.


title: HMAS Yarra (D79)

text: Alus tilattiin 6. helmikuuta 1909 William Denny and Brothersilta Dumbartonista Kansainliiton merivoimille ja sen köli laskettiin vielä samana vuonna. Alus laskettiin vesille 9. huhtikuuta 1910 kumminaan Länsi-Australian pääministerin Newton Mooren puoliso ja se valmistui elokuussa. Britannian kuninkaallinen laivasto ottii aluksen palvelukseen 10. syyskuuta nimellä "HMS Yarra" Australiaan siirron ajaksi. Alus lähti sisaraluksensa "HMS Parramattan" kanssa Portsmouthista 19. syyskuuta. Broomeen saapuneet alukset luovutettiin Kansainliiton merivoimille.


title: HMAS Yarra (D79)

text: Alus otettiin palvelukseen vasta perustetussa Australian laivastossa 1. maaliskuuta 1911. HMAS etuliite sai virallisen hyväksynnän vasta 10. heinäkuuta, kun Britannian hallitsija vahvisti Kansainliiton merivoimien muuttamisen Australian kuninkaalliseksi laivastoksi.


title: HMAS Yarra (D79)


title: HMAS Yarra (D79)

text: "HMAS Parramatta", "HMAS Yarra" ja "HMAS Warrego" lähtivät 5. helmikuuta 1915 Australiaan, missä ne aloittivat saattuepalveluksen mantereen itärannikolla. Marraskuussa alus oli huollettavana Sydneyssä, minkä jälkeen se lähti sisaralustensa kanssa Malakan, Itä-Intian ja Filippiinien alueelle. Alus palasi Australiaan 8. toukokuuta 1916, jonka jälkeen se jatkoi partiointiin aluevesillä. Alus määrättiin 17. toukokuuta 1917 Maltalle.


title: HMAS Yarra (D79)

text: Saavuttuaan Maltalle aluksen miehistön piti aloittaa sukellusveneidentorjuntakoulutus, mutta sen sijaan alus lähetettiin heti suojaamaan saattuetta Port Saidista Maltalle. Saattueesta vapauduttuaan aluksen miehistö aloitti koulutuksen, jonka päätyttyä se liitettiin Adrianmerelle sijoitettuun laivasto-osastoon Brindisissä. Alus liitettiin 17. lokakuuta 1918 Mustalle merelle lähetettyyn laivastoon, mistä se palasi Britteinsaarille vuoden 1919 alussa.


title: HMAS Yarra (D79)

text: Alus lähti kotimatkalle 6. maaliskuuta 1919 muutamien muiden Australian laivaston kanssa. "Yarran" ja "Parramattan" polttoaine loppui 26. huhtikuuta alle vuorokauden matkan päässä Darwinista ja "Warregon" piti hinata sisaraluksensa satamaan. "Yarra" siirrettiin reserviin, mistä se palautettiin viisi kertaa palvelukseen 1919-1928. Pääosa tehtävistä oli reserviläisten koulutuspurjehduksia.


title: HMAS Yarra (D79)

text: Alus poistettiin palveluksesta 10. toukokuuta 1928 kuudennen ja viimeisen kerran. Alus siirrettiin 30. syyskuuta Cockatoo Islandin laivastontelakalle, missä sen varusteet riisuttiin. Varusteiden purun päätyttyä hylky hinattiin merelle ja se upotettiin maalilaivana vuonna 1932.


title: Ian McDonald (muusikko)

text: Ian Richard McDonald (s. 25. kesäkuuta 1946) on brittiläinen muusikko, joka tunnetaan parhaiten progressiivisen rockin yhtyeen King Crimsonin perustajajäsenenä sekä yhdysvaltalaisen hard rock -yhtyeen Foreignerin perustajajäsenenä. McDonald toimii myös sessiomuusikkona soittaen etupäässä saksofonia.


title: Ian McDonald (muusikko)

text: McDonald on julkaissut myös yhden sooloalbumin, "Drivers Eyesin", vuonna 1999.


title: Leo Vierelä

text: Leo Vierelä (s. 25. tammikuuta 1949 Sodankylä) on lappilainen kuvataiteilija, muusikko ja musiikin tekijä. Hän on syntynyt 8-lapsiseen perheeseen Sodankylän Uimaniemessä 25. tammikuuta 1949. Hän on Lapissa kovastikin arvostettu palvelutalojen ja ikääntyvien ihmisten viihdyttäjä. Hänen instrumenttinsa on hanuri jonka kanssa hänet useinkin voi nähdä laulattamassa ihmisiä esimerkiksi Rovaniemellä ja kaikenlaisissa kesätapahtumissa ympäri Lappia.


title: Leo Vierelä

text: Juuri noista ansioista muun muassa hänelle myönnettiin "Ounasrinteen pormestarin arvonimi" vuonna 2015 juuri "Ounasrinteen asukkaiden hyväksi tehdystä työstä".


title: Leo Vierelä

text: Hänen sävellyksiään on levytetty kaksi kappaletta "Kairan taikaa" ja "Koti Sodankylässä"


title: Leo Vierelä

text: Hänellä on ollut lukuisia taidenäyttelyitä ympäri Lappia. Niissä hänen realistisista- ja jopa fotorealistista teoksista pidetään kovasti suuren yleisön keskuudessa. Varsinkin hänen maalaamansa pihapiiriteokset ovat kovasti pidettyjä ja arvostettuja. Hän tekee niitä harrastuksekseen,- kuten myös muotokuviakin tilauksesta kotisivuiltaan.


title: Maanosaliittojen cup 2017 – Lohko B

text:
Maanosaliittojen cupin 2017 lohko B:ssa pelasivat Kamerun, Chile, Australia ja Saksa. Ottelut pelattiin 18.–25. kesäkuuta 2017. Lohkon kaksi parasta etenivät välieriin.
Kaikki kellonajat Moskovan aikaa (UTC+3).


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Grenfell Tower on Lontoon Pohjois-Kensingtonissa sijaitseva 24-kerroksinen tornitalo, jonka 14. kesäkuuta 2017 tuhonnut tulipalo tappoi 71 ihmistä. Yöllä syttynyt tulipalo sai alkunsa viallisesta jääkaappi-pakastimesta. Talo oli verhoiltu helposti palavalla eristelevyllä, minkä takia tuli levisi räjähdysmäisen nopeasti. Paikalle saapunut palokunta ei kyennyt enää estämään palon leviämistä. Ihmisiä jäi loukkuun palon keskelle. Tulipalo kesti yhteensä noin 24 tuntia.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Grenfell Towerin palo oli Iso-Britannian tuhoisin tulipalo sataan vuoteen. Hallitus lupasi tutkia palon syyt perusteellisesti ja määräsi paloturvatarkastukset korkeisiin kerrostaloihin.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Palossa kuoli poliisin mukaan 71 ihmistä. Enin osa heistä oli tunnistamatta tai kadoksissa. Tunnistettuja ruumiita on 23.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Palomiehet saivat evakuoitua talosta 65 ihmistä. Loukkaantuneita oli 74. Suurin osa heistä oli sairaalahoidossa, ja 17 ihmistä oli kriittisessä tilassa.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: 223 ihmistä onnistui pakenemaan.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Grenfell Tower oli kaupungin vuokratalo, joka oli yksityisen Rydon-yhtiön hoidossa. Talo sijaitsee Pohjois-Kensingtonissa Lontoon länsiosassa.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Grenfell Towerin omisti Kensington and Chelsean vuokrataloyhtiö. Kensington kuuluu Lontoon ja maailman vauraimpiin asuinalueisiin, mutta Grenfell Tower oli julkisin varoin tuettu edullisemman vuokratason talo. Siellä asui paljon pienituloisia ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvia, ulkomaista muuttaneita ihmisiä.. Talon ulkonäköä ei pidetty sopivana alueen muuhun rakennuskantaan verrattuna, minkä vuoksi ulkoseinät päällystettiin komposiittilevyillä. Niiden alle asennettiin lämpöeristekerros.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Grenfell Towerissa oli yhteensä 24 kerrosta, joista 20 oli asuinkerroksia ja alimmat liiketiloja. Asuntoja oli yhteensä 127. Jokaisessa asuinkerroksessa oli neljä perheasuntoa ja kaksi yksiötä. Talossa oli yksi porraskäytävä sekä hissi. 67,3 metriä korkean Grenfell Towerin rakentaminen aloitettiin vuonna 1972, se valmistui 1974 ja peruskorjattiin vuosina 2015–2016. Tällöin lisättiin lämpöeristys ja sadesuoja sekä muutettiin lämmitystä ja vesijohtoja..


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Talossa ei ollut hätäuloskäyntejä, vaan hissi ja porraskäytävä olivat ainoat kulkutiet ylhäältä alas.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Tulipalo sai alkunsa jääkaapin räjähdyksestä neljännen kerroksen asunnossa.. Jääkaappi-pakastin oli Whirlpoolin merkkiä Hotpoint FF175BP.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Tulipalo syttyi yöllä kello 0.54. Palokunnan ensimmäinen osasto saapui kuudessa minuutissa sammuttamaan jääkaappipaloa. Palomiehet olivat jo lähdössä pois, kun he huomasivat seinän olevan tulessa.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Neljännen kerroksen paloasunnon etiopialainen asukas pakkasi mukaansa vaatteita ja poistui sen jälkeen asunnosta. Sen jälkeen huoneiston asukkaat alkoivat koputella naapureiden oviin. Suurin osa nukkui. Talon yleispalohälytintä ei kuultu, mutta asuntojen savuhälyttimet toimivat.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Nopeasti levinnyt tulipalo oli noin kello 1.15 ehtinyt jo 17. kerrokseen. Kun Grenfell Towerin asukkaat soittelivat palavasta talosta hätänumeroon, hätäkeskus kehotti aluksi heitä jäämään asuntoihinsa. Myöhemmin asukkaita kehotettiin poistumaan, mutta tällöin pakeneminen oli jo savun ja kuumuuden takia joko vaikeaa tai mahdotonta. Asuntoon jääminen koitui monen kuolemaksi. Osa asukkaista pakeni silti talosta savuista rappukäytävää pitkin ja pelastui.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Palo levisi tornitalon ylimpään kerrokseen 15 minuutissa. Rappukäytävä täyttyi nopeasti savusta, joka esti ihmisiä lähtemästä pois asunnoistaan. Naapuritalojen asukkaat heräsivät ihmisten kirkunaan.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Palo näytti aluksi etenevän nopeasti rakennuksen ulkoseiniä pitkin, ensin ylöspäin, sitten sivusuuntaan. Palava muovi näytti levittävän paloa ylhäältä alaspäin. Talon sisällä palo eteni hitaammin. Kello 1.46 palo oli levinnyt talon kummallekin puolelle. Vähitellen paikalle saapui noin 200 palomiestä 40 paloautolla, mutta he eivät kyenneet saamaan valtavaa paloa hallintaansa.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Palosta sinkoili paljon palavia heitteleitä, mikä vaikeutti pelastajien työtä. Mellakkapoliisit suojasivat palomiehiä kilvillään ylhäältä satavalta palavalta roskalta. Pelastajat pyrkivät sammutushyökkäyksin etenemään ylöspäin kerros kerrokselta, mikä oli hidasta, ja he pääsivät vain 12. kerrokseen asti. Huoneistoissa palon lämpötila nousi 600–800 asteeseen, porraskäytävässä jopa tuhanteen asteeseen. Talo ei romahtanut palon takia.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Ihmiset soittelivat ja viittilöivät palavasta talosta. Heidän nähtiin heiluttelevan muun muassa puhelimiensa valoja ja lippuja. Monet asukkaat olivat alussa rauhallisia, myöhemmin pakokauhuisia. Paloautojen nostolavat eivät ulottuneet ylimpiin kerroksiin. Palokunta suihkutti palavan talon alakerroksiin vettä. Osa asukkaista yritti paeta paloa ylempiin kerroksiin.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Eräs nainen heitti pienen vauvansa 5. kerroksesta, ja ulkopuolella ollut mies otti lapsen kiinni "kuin rugbypallon". Palavan talon ikkunasta heitettiin kaksi muutakin lasta, jotka kuolivat. Lasten äiti kuoli palossa. Muutama hyppäsi palavasta talosta kuolemaan. Palava lapsi hyppäsi 22. kerroksesta.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Jotkut käyttivät lakanaköysiä paetakseen. Eräs koetti turhaan käyttää roskasäkkiä laskuvarjona. Ainoa varma tie turvaan oli rappukäytävä, joita talossa oli vain yksi. Savu ja liekit saattoivat katkaista pakomatkan. Eräältä äidiltä jäi kaksi lasta savuiseen käytävään. Ulospäin näkyi, miten liekit nielaisivat erään ikkunaa hakanneen ja apua huutaneen naisen. Viimeiset puhelut palavasta talosta tulivat hieman neljän jälkeen. Ne olivat jäähyväispuheluja. Eräässä vaiheesta palavasta talosta kuului räjähdyksiä. Suurin osa kuolleista oli 23. kerroksen asunnoissa.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Kukaan ei selvinnyt hengissä kolmesta ylimmästä kerroksesta. 17. kerroksessa ja siitä ylöspäin kuoli suurin osa niiden asukkaista. 10. kerroksen alapuolella kuoli vain harva. Palomiehet onnistuivat kantamaan kymmeniä ihmisiä ulos alemmista kerroksista. Ihmisiä pelastettiin talosta vielä 10 tunnin jälkeen. Eräs nainen oli laittanut kylpyhuoneen tulvimaan ja lukittautunut sinne perheensä kanssa, ja heidät pelastettiin. Eräs mies pelastettiin 11. kerroksesta 12 tunnin päästä, vaikka talo paloi ympärillä.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Talo paloi näkyvästi ainakin 10 tuntia. Palomiehet pääsivät ylimpään kerrokseen vasta 14. päivän iltana. Kesäkuun 16. päivänä ei uskottu talosta enää löydettävän ketään elossa. Palo oli hallinnassa vasta 24 tunnin päästä syttymisestä.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Tulipalon nopean leviämisen mahdollisti osaltaan sprinklerijärjestelmän puuttuminen. Kaasua ei saatu pitkään aikaan katkaistua, mikä piti paloa yllä.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Suurpalo järkytti ihmisiä suuresti. Paikalliset ihmiset raivoistuivat palon jälkeen muun muassa pääministeri Theresa Mayn niukasta tiedottamisesta. Niinpä he osoittivat mieltään Mayta vastaan. May lupasi hengissä säilyneille, kodittomiksi jääneille talon asukkaille apua. Hän määräsi myös suuronnettomuuden perinpohjaisen tutkinnan. Hallitus määräsi kerrostalojen turvatarkastukset. Asiantuntijat vaativat palavien materiaalien käytön rajoittamista korkeissa taloissa. Kauppaministeri Greg Hands sanoi hallituksen tutkivan 2500 Grenfell Toweria muistuttavaa taloa Britanniassa. Valtionvarainiministeri Philip Hammondin mukaan palaneessa talossa käytetty päällyste oli maan rakennussääntöjen vastainen ja laiton.. Paikallinen valtuuston johtaja erosi palon takia. Lontoon pormestari Sadiq Khanin mukaan onnettomuus johtui poliitikkojen virheistä ja välinpitämättämyydestä. Hallitusta oli vuosien ajan vaadittu muuttamaan paloturvalakia tuloksetta. Mayn toimisto kertoi 22. kesäkuuta 2017, että jopa Englannin 600 tornitalossa voi olla samanlainen päällyste kuin palaneessa talossa.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Camdenissa päätettiin 23. kesäkuuta evakuoida viidestä tornitalosta 800 asukasta paloherkän päällysteen poiston ajaksi. Eräässä evakuoitavassa talossa monet asukkaat eivät pitäneet taloaan vaarallisena, vaan olivat kiukkuisia evakuoinnista ja vastustivat sitä. Celotex päätti lopettaa valmistamansa RS5000-eristeen myynnin yli 18 m korkeisiin rakennuksiin. Reynobond veti muovikomposiittinsa pois myynnistä. Poliisi harkitsi kuolemantuottamussyytteiden nostamista. Kensingtonin ja Chelsean valtuuston johtaja erosi.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Talossa oli sattunut ennen sen tuhonnutta paloa monia pieniä tulipaloja. Edellinen vakavampi tulipalo vältettiin täpärästi vuonna 2013. Muun muassa tämän takia Grenfell Towerin asukasyhdistys Grenfell Action Group (GAG) oli arvostellut hallintoa ja vuokranantajaa terveys- ja turvallisuusmääräysten laiminlyönnistä ennen tuhoisaa tulipaloa. Viimeisimmän remontin toteuttanut Rydon-yhtiö on kuitenkin kertonut noudattaneensa kaikkia rakennus- ja paloturvallisuusmääräyksiä.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Kaksi palossa myöhemmin kuollutta naista olivat toistuvasti valittaneet huonosta paloturvallisuudesta. Tämä alkoi jo ennen remonttia. He saivat taloyhtiöltä kirjeitä, joissa kehotettiin lopettamaan jatkuva puuttuvasta paloturvallisuudesta valittaminen. Talon omistajayhtiö uhkasi vuonna 2013 jopa oikeustoimilla syyttäen asukasyhdistyksen aktiiveja kiusaamisesta. Viranomaiset pitivät vuonna 2016 talon paloriskiä normaalina.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Huipulla olevaa palontorjuntakalustoa ei ollut tarkastettu neljään vuoteen, vaikka vuosi olisi sopiva tarkastusväli. Paikalliset palonsammuttimet olivat vanhentuneet. Vuoden 2016 remontissa taloyhtiö uusi savuhälyttimet.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Vuonna 2016 asukasyhdistys varoitti, että rakennuksessa oli vain yksi uloskäynti. Käytävillä lojui patjoja ja muuta palonarkaa tavaraa. Marraskuussa asukasyhdistys syytti taloyhtiötä pahaksi mini-mafiaksi, joka ei välittänyt terveys- ja turvamääräyksistä. Se ilmoitti, että vain katastrofi saa ihmiset huomaamaan huonon paloturvallisuuden.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Asiantuntijat varoittivat Iso-Britanniassa Tony Blairin hallitusta vuonna 1999 palavien ulkoseinien vaarallisuudesta. Yksityisellä sektorilla konservatiivit ovat vastustaneet turvatoimien kiristämistä. Kunnallisissa vuokrataloissa on myös vastustettu säästösyistä sprinklereitä ja muita turvatoimia. Grenfell Towerin viimeisessä peruskorjauksissa urakoitsijoita kehotettiin etsimään halvempia ja siten paloturvattomampia julkisivumateriaaleja kuin mitä alun perin ehdotettiin.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Alun perin oli määrä käyttää sinkki-alumiinilevyjä. Ne vaihdettiin kuitenkin alumiini-muovikomposiittiin, koska siten säästettiin 300 000 puntaa ja voitiin valita värejä vapaammin.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Iso-Britannian paloturvalaki on palavan seinämateriaalin osalta melko salliva, jos sitä vertaa Yhdysvaltoihin ja Saksaan.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Vuoteen 1986 Lontoossa oli voimassa paikallinen paloturvamääräys. Sen mukaan kerrostaloasunnon täytyy pitää paloa sisällään tunnin ajan. Mutta Margaret Thatcherin hallitus siirsi Lontoon uuden valtakunnallisen rakennuslain alle. Uusi laki salli paloherkät materiaalit korkeissa kerrostaloissa. Paloturvatestit olivat osin häilyviä, eivätkä antaneet kunnollista kuvaa tuotteen paloherkkyydestä. Eräs saksalainen palomestari oli ihmetellyt Iso-Britannian löysää paloturvalakia, joka sallii taloa peittävät palavat aineet.


title: Grenfell Towerin tulipalo

text: Rydon-yhtiö ilmoitti tekevänsä yhteistyötä traagisen onnettomuuden tutkinnassa. Se ilmoitti antaneensa kaiken avun ja tiedon tapauksen tutkintaa varten. Yhtiön mukaan sen teetättämä työ täytti sääntöjen mukaiset paloturva- ja terveysvaatimukset.