title: Asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasi

text: Asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasi eli asetyyli-KoA-karboksylaasi on ligaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi katalysoi malonyylikoentsyymi-A:n muodostumista asetyylikoentsyymi-A:sta, vetykarbonaatti-ioneista ja ATP:stä. Asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasia tavataan niin esi- kuin aitotumaisista eliöistä ja se on tärkeä entsyymi rasvahappojen biosynteesissä. Asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasin EC-numero on EC 6.4.1.2.


title: Asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasi

text: Asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasi käyttää substraatteinaan asetyylikoentsyymi-A:ta, ATP:tä ja vetykarbonaatti-ioneja. Kasvien entsyymeissä substraatteina voivat toimia myös propionyylikoentsyymi-A:ta ja butanoyylikoentsyymi-A:ta, joista muodostuu metyylimalonyylikoentsyymi-A:ta tai etyylimalonyylikoentsyymi-A:ta. Asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasi vaatii toimiakseen koentsyymeikseen magnesiumioneja, jotka stabiloivat entsyymin ja ATP:n muodostamaa kompleksia ja katalyysiä varten biotiinia. Biotiini on kovalenttisesti sitoutuneena entsyymin eräisiin lysiiniaminohappoihin.


title: Asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasi

text: Asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasin katalysoiman reaktion mekanismin ensimmäisessä vaiheessa fosfaattiryhmä siirtyy adenosiinitrifosfaatilta vetykarbonaatti-ioneille, jolloin muodostuu karbonyylifosfaattia ja ADP:tä. Karbonyylifosfaatti reagoi entsyymiin sitoutuneiden biotiiniryhmien kanssa muodostaen reaktiivisen karboksyylibiotiinin. Seuraavassa vaiheessa karboksyylibiotiini hajoaa hiilidioksidiksi ja abiotiinin anioniksi, joka vastaanottaa asetyylikoentsyymi-A:lta protonin ja asetyylikoentsyymi-A:sta muodostuu enolaatti. Tämä enolaatti on nukleofiilinen ja reagoi elektrofiilisen hiilidioksidin kanssa muodostaen malonyylikoentsyymi-A:ta.


title: Asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasi

text: Asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasi on tärkeä sääntelykohta rasvahappojen biosynteesissä. Kun solussa on vain vähän energiaa eli ATP-taso on vähäinen estyy entsyymin toiminta. Tätä inhibitiota aiheuttaa AMP:n aktivoima entsyymi asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasikinaasi, joka fosforyloi entsyymin seriiniaminohappoja ja täten inaktivoi entsyymin. Tätä fosforylaation kautta tapahtuvaa inaktivoitumista aktivoivat myös eräät hormonit kuten glukagoni ja adrenaliini. Sitruunahappo kykenee osittain aktivoimaan fosforylaation vuoksi inaktivoitunutta asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasia. Inaktivoituneen entsyymin palauttaa aktiiviseen muotoonsa toinen entsyymi asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasifosfataasi, joka hydrolysoi entsyymiin liitetyt fosfaattiryhmät.Tätä entsyymiä aktivoiva hormoni on insuliini.


title: Riipukset

text: Riipukset () on vuonna 1974 ensi-iltansa saanut Bertrand Blierin ohjaama ranskalainen road movie -tyylinen eroottisesti latautunut musta draamakomediaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Gérard Depardieu, Miou-Miou ja Patrick Dewaere. Elokuvan alkuperäinen nimi "Les Valseuses" on ranskankielinen slangi-ilmaus kiveksille, joihin myös elokuvan suomenkielinen nimi "Riipukset" viittaa. "Riipukset" perustuu Blierin omaan samannimiseen romaaniin "Les Valseuses" (1972), jonka pohjalta Blier itse ja Philippe Dumarçay sovittivat elokuvan käsikirjoituksen. Paul Claudon oli elokuvan tuottajana.


title: Riipukset

text:
Ympäri Ranskaa päämäärättömästi matkustavat Jean-Claude ja Pierrot (Gérard Depardieu ja Patrick Dewaere) ovat nuoria pikkurikollisia, joita tyrehtymätön sukupuolinen halu ajaa ahdistelemaan lähes kaikkia näköpiiriin osuvia naisia iästä riippumatta. Rahat ajelehtivaan elämäntyyliin he saavat lähinnä ryöstelyllä, ja paikasta toiseen siirtyminen hoituu varastamalla jokin ajoneuvo. Kolmanneksi pyöräksi parivaljakkoon liittyy kauneussalongissa työskentelevä Marie-Ange (Miou-Miou). Onnettomien yhteensattumien takia kolmikko joutuu etsintäkuulutetuksi murhasta, jota he eivät tehneet.
"Riipukset"-elokuvan kuvaukset alkoivat 16. elokuuta 1973 ja päättyivät 24. lokakuuta 1973. Elokuvan kuvauspaikkoina olivat Ranskassa Valencen kaupunki Drômessa, Guilherand-Grangesin kunta Ardèchessa, Rouenin kaupunki Seine-Maritimessa, Col d’Izoardin sola Hautes-Alpesissa, Cucqin ja Le Touquet-Paris-Plagen kunnat Pas-de-Calais’issa, Caenin kaupunki ja Luc-sur-Merin kunta Calvadosissa ja Veuvey-sur-Ouchen ja Beaunen kunnat sekä Thorey-sur-Ouchen kunnan Pont-d’Ouchen kylä Côte-d’Orissa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat C.A.P.A.C., S. N. Prodis ja UPF.


title: Riipukset

text: "Riipukset" sai ensi-iltansa Ranskassa 20. maaliskuuta 1974 ja Suomessa 7. maaliskuuta 1975. Elokuvan teatterilevittäjinä olivat Ranskassa S. N. Prodis ja Suomessa Magna-Filmi. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 5 726 031 katsojaa ja oli vuoden 1974 toiseksi katsotuin elokuva "Emmanuellen" (8 893 996 katsojaa) jälkeen. Elokuva oli Suomessa 39. katsotuin elokuva 45 742 hengen katsojamäärällään vuonna 1975.


title: Riipukset

text: Ilmestyessään "Riipukset" herätti kohua ja sai lähinnä kielteisen vastaanoton sen ajan elokuvakriitikoilta, jotka kutsuivat elokuvaa niin häpeälliseksi, moraalittomaksi, järkyttäväksi kuin syvästi šokeeraavaksikin, mutta ajan kuluessa kritiikki on hellittänyt. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 86% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 6,9/10 keskiarvolla. Keräys perustuu seitsemään arviointiin. 3 605 käyttäjästä 86% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3,9/5 keskiarvolla. Internet Movie Databasen 6 503 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 7,4/10. "Chicago Sun-Timesin" elokuvakriitikko Roger Ebert antoi elokuvalle ainoastaan yhden tähden neljästä vuonna 1974 julkaistussa arvostelussaan.


title: Riipukset

text: "Riipukset" julkaistiin ensimmäisen kerran DVD:lle Ranskassa 25. toukokuuta 1999. Elokuva julkaistiin DVD:lle Yhdysvalloissa 22. tammikuuta 2002 ja blu-raylle 1. marraskuuta 2011, jolloin julkaistiin myös uusi DVD-julkaisu.


title: Riipukset

text: Vuonna 2017 saa ensi-iltansa "Riipukset"-elokuvan yhdysvaltalainen uudelleenfilmatisointi "Going Places", jonka pääosia näyttelevät John Turturro, Bobby Cannavale ja Audrey Tautou. "Going Places" on samalla myös elokuvan "Big Lebowski" (1998) spin-off.


title: Limbat

text: Limbat ovat Sierra Leonen etninen ryhmä, joita on noin 566 529. Tämä on maan väestöstä noin 8,5 prosenttia.


title: Limbat

text: Limboja on Pohjoisessa maakunnassa, eritoten Bombalin piirikunnassa, Koinadugun piirikunnassa sekä Kambian piirikunnassa. Sierra Leonen siirtomaavallan aikana tuhannet limbat muuttivat maan pääkaupunkiin Freetowniin ja Läntiselle alueelle.


title: Limbat

text: Limbat ovat suurimmilta osin riisinviljelijöitä, kauppiaita sekä metsästäjiä.


title: Dyynimukulakuukunen

text: Dyynimukulakuukunen ("Scleroderma septentrionale") on mukulakuukusten sukuun kuuluva sienilaji, joka on tieteelle uutena todettu vasta vuonna 1998. Tyyppinäytettä säilytetään Oulun yliopistossa, jonne sen on toimittanut professori Tauno Ulvinen. Laji kasvaa hiekkadyyneillä sekä Euroopassa että Pohjois-Amerikassa ja muistuttaa suuresti toista sienilajia "Scleroderma meridionalea". Näiden kahden lajin yhteisenä synonyyminä on toistaiseksi "Scleroderma macrorrhizon". Itiöemät ovat kevätpainotteisia, ja ne ovat halkaisupinnaltaan ensin valkeita, kellastuvia ja lopulta mustuvia.


title: Dyynimukulakuukunen

text: Laji on pahanmakuinen, ja sitä pidetään hieman myrkyllisenä. Sitä kasvaa Suomen puolella Porin Yyterissä, jossa siitä on myös käytetty murteellista nimeä ”ryynimukula”. Rockyhtye Saijaa Saijaa on tehnyt albumin nimeltä "Dyynimukulakuukunen".


title: Konot

text: Konot ovat sierraleonelainen etninen ryhmä. Heitä on noin 489 444, eli he käsittävät 7,6 prosenttia maan väestöstä. Konojen koti on timanttirikas Konon piirikunta itäisessä Sierra Leonessa. Konot ovat pääosin timantinkaivajia ja viljelijöitä.


title: Konot

text: Konot puhuvat konoa äidinkielenään ja se on heidän laajimmin puhuttu kieli. Monet konon etniseen ryhmään kuuluvat nuoret käyttävät krioa kommunikoimiseen muiden Sierra Leonen etnisten ryhmien kanssa.


title: Onnesta otteen sain

text: Onnesta otteen sain on laulaja Jamppa Tuomisen "TV:stä tuttu" studioalbumi vuodelta 1984. Albumin on kustantanut Hittikorva Musiikkiyhtiö. Äänittäjänä on toiminut Martin Brushane Studio Brushanessa. Levykannen on suunnitellut Jukka Toivonen. Albumi julkaisitiin alun perin vinyylinä (koodilla HITLP 5505) ja C-kasettina (koodilla HITMK 5505). Vuonna 2013 albumista julkaistiin CD-versio.


title: Onnesta otteen sain

text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 15, ja se pysyi listalla yhteensä 12 viikkoa.


title: Kuumat kyyneleet

text: Kuumat kyyneleet on laulaja Jamppa Tuomisen studioalbumi vuodelta 1983. Albumin on kustantanut Hittikorva Musiikkiyhtiö. Äänittäjänä on toiminut Martin Brushane Studio Brushanessa. Albumi julkaistiin alun perin vinyylinä (koodilla HITLP 5501) ja C-kasettina (koodilla HITMK 5501). Vuonna 2013 albumista julkaistiin CD-versio.


title: Kuumat kyyneleet

text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan seitsemännelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä 16 viikkoa.


title: Otkrytije Arena

text: Otkrytije Arena () tai Spartak Stadium on urheilustadion Moskovassa. Sen kapasiteetti on 43 298. Stadionin rakennustyöt aloitettiin 2010. Ensimmäinen ottelu pelattiin syyskuussa 2014. Stadion oli yksi maanosaliittojen cupin 2017 ja jalkapallon MM–kilpailujen pelipaikoista.


title: Vera Stanhope tutkii

text: Vera Stanhope tutkii on brittiläinen poliisisarja, jonka nimiosassa esiintyy Brenda Blethyn. Sarja perustuu Ann Cleevesin romaanien henkilöihin, ja osassa jaksoista myös juoni pohjautuu kirjaan, osa on käsikirjoitettu televisiolle.


title: Vera Stanhope tutkii

text: Poliisikomisario Vera Stanhope on keski-ikäinen naispoliisi Northumberland & Cityn poliisilaitoksella. Hänen lähimpänä alaisenaan on aluksi Joe Ashworth (jota esittää David Leon) ja myöhemmillä kausilla Aiden Healy (Kenny Doughty). Vanhempi poliisi Kenny Lockhart (Jon Morrison) on ollut sarjassa koko ajan.


title: Vera Stanhope tutkii

text: Sarja aloitettiin vuonna 2011, ja sitä on tehty seitsemän tuotantokautta.


title: Vera Stanhope tutkii

text: Suomessa sarjalla on noin puoli miljoonaa katsojaa.


title: Tuo muukalainen

text: Tuo muukalainen on laulaja Jamppa Tuomisen studioalbumi vuodelta 1986. Albumin on kustantanut Oy Bluebird Music Ab. Äänittäjänä on toiminut Martin Brushane Studio Brushanessa. Albumi julkaisitiin alun perin vinyylinä (koodilla BBL 1042) ja C-kasettina (koodilla BBK 1042). Vuonna 2013 albumista julkaistiin CD-versio.


title: The Hobbit (videopeli)

text: The Hobbit on vuonna julkaistu tekstiseikkailupeli ZX Spectrum tietokoneelle. Peli perustuu J. R. R. Tolkienin kirjaan "Hobitti eli sinne ja takaisin", joka tuli jokaisen myydyn pelikopion mukana.


title: The Hobbit (videopeli)

text: Peli on palkittu Golden Joystick Awards -gaalassa kategoriassa "Strategy Game of the Year".


title: The Hobbit (videopeli)

text: Peli on pääasiassa tekstiseikkailu, mutta pelin "LOOK" komennolla saa katseltavaksi havainnekuvan.


title: The Hobbit (videopeli)

text: Pelin tekijöihiin kuuluva Veronika Megler ei ollut aiemmin pelannut muita pelejä kuin "Colossal Cave Adventure" (silloin vielä vain nimellä "Adventure").


title: The Hobbit (videopeli)

text: Pelimoottorin nimeltä "Inglish" kehittänyt Megler käytti Zilog Z80 assemblyä ohjelmointiin ja hyödynsi opinnoista tuttuja menetelmiä sen toteuttamiseen. "Inglish" on inspiroinut muita tutkimusuralla.


title: The Hobbit (videopeli)

text: Peli oli ensimmäinen peli ZX Spectrumille, joka myi yli miljoona kappaletta. Peliä ei koskaan julkaistu yhdysvalloissa koska oikeudet elokuviin olivat jo jonkin yhtiön hallussa.


title: The Hobbit (videopeli)

text: Pelistä julkaistiin käännökset muun muassa BBC Micro, Commodore 64 ja Oric Atmos -alustoille.


title: The Hobbit (videopeli)

text: Muita alustoja olivat Amstrad CPC ja MSX.


title: Greenburgh

text: Greenburgh on kunta Westchesterin piirikunnan länsiosassa Yhdysvaltojen New Yorkin osavaltiossa. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 88 400.


title: Greenburgh

text: Greenburgh kuuluu New Yorkin kaupungin esikaupunkialueeseen, ja suuri osa kunnan asukkaista käy töissä New Yorkin Manhattanilla tai Bronxissa. Junamatka Manhattanille sujuu nopeimmillaan runsaassa puolessa tunnissa. Metro-North-rautatieyhtiön Hudson Line kulkee kunnan länsipuolella. Sen Greenburghissa sijaitsevat asemat ovat Hastings-on-Hudson, Dobbs Ferry, Ardsley-on-Hudson, Irvington ja Tarrytown. Metro-Northin Harlem Line kulkee Hartsdalen aseman kautta Greenburghin itäosassa.


title: Greenburgh

text: Greenburgh kehittyi Hudsonjoen liikenneväylän varrelle. Sen ensimmäisiä eurooppalaisperäisiä asukkaita olivat brittiläiset ja hollantilaiset, jotka osallistuivat aktiivisesti Yhdysvaltain vapaussotaan.


title: Greenburgh

text: National Register of Historic Places -luetteloon kuuluvia historiallisia kohteita Greenburghissa ovat ensimmäisenä kunnantalona toiminut Romer-Van Tassel House, St. Joseph of Arimathea -kirkko sekä Odell House.


title: Greenburgh

text: Greenburgh rajautuu etelässä Yonkersiin, pohjoisessa Mount Pleasantiin ja idässä White Plainsiin ja Scarsdaleen. Länsirajana on Hudsonjoki. Joen ylittävä Tappan Zee -silta yhdistää Greenburghin Tarrytownin kylän South Nyackiin Orangetownin piirikunnassa.


title: Greenburgh

text: Noin puolet Greenburghin väestöstä asuu kunnan kuudessa kylässä (incorporated villages), joita ovat Ardsley, Dobbs Ferry, Elmsford, Hastings-on-Hudson, Irvington ja Tarrytown. Muita taajamia ovat Fairview, Greenville eli Edgemont, Hartsdale, East Irvington, North Elmsford ja South Ardsley.


title: Greenburgh

text: Movoto-kiinteistönvälitysyhtiö nimesi vuonna 2014 New Yorkin osavaltion kymmenen parhaan asuinalueen listalle Greenburghin Tarrytownin (sijalle 2) ja Dobbs Ferryn (sijalle 7). Lähes kaikki muutkin parhaiksi arvioidut alueet sijaitsevat Westchesterin piirikunnassa.


title: Greenburgh

text: Tunnettuja Greenburghin nykyisiä tai entisiä asukkaita ovat jazzmuusikko Cab Calloway, valokuvaaja-elokuvaohjaaja Gordon Parks ja koomikko Jackie Mabley.


title: Anri Saarivainio

text: Anri Saarivainio (s. 1972) on suomalainen jalkapalloerotuomari. Hän aloitti naisten SM-sarjassa erotuomarina vuonna 1991. Oli FIFA erotuomarina 1997–2006. Osallistunut viisi kertaa PM-kisoihin erotuomarina. U-18 tyttöjen EM lopputurnauksessa vuosina 2000, 2001, 2002. Lisäksi U-19 tyttöjen EM turnauksessa erotuomarina 2004. 4. Erotuomarina naisten Uefa Cup: finaalissa 2002, lisäksi erotuomarina vuonna 2002 U-19 MM-kisoissa. Erotuomarina Opiskelijoiden Universadeissa vuonna 2005.


title: Anri Saarivainio

text: Anri Saarivainio on toiminut erotuomarina yli 100 naisten liigapelissä.


title: Azazel (yhtye)

text: Azazel on Mäntästä kotoisin oleva suomalainen black metal -yhtye.


title: Valentine Strasser

text: Valentine Esegragbo Melvine Strasser (s. 26. huhtikuuta 1967 Freetown, Sierra Leone) oli Sierra Leonen valtionpäämiehenä vuodesta 1992 vuoteen 1996.


title: Valentine Strasser

text: Valentine Esegragbo Melvine Strasser syntyi 26. huhtikuuta 1967 Freetownissa, Sierra Leonen pääkaupungissa krion etniseen ryhmään kuuluville vanhemmille. Strasser varttui Allen Townin naapurustossa Freetownin itäpuolella.


title: Valentine Strasser

text: Strasser suoritti toisen asteen opintonsa Freetownin Sierra Leone Grammar Schoolissa ja valmistui sieltä 18-vuotiaana vuonna 1985. Hän oli toisen asteen opintojaan suorittaessa lahjakas matematiikassa ja kemiassa.


title: Valentine Strasser

text: Valmistuessaan toisen asten koulutuksesta vuonna 1985 Strasser värväytyi maan asevoimiin 18-vuotiaana jolloin hänet sijoitettiin upseerikadetiksi Benguema Military Training Academyyn Benguemaan, Freetownin ulkopuolella sijaitsevaan kaupungiin. Koulutuksensa jälkeen Strasser asetettiin palvelukseen Sierra Leonen asevoimiin 18-vuotiaana. Hänet lähetettiin Kailahunin piirikunnassa sijaitsevalle Darun kasarmille.


title: Valentine Strasser

text: Foday Sankohin johtajama Revolutionary United Front aloitti ensimmäisen hyökkäyksensä 25. maaliskuuta 1991 Kailahunin piirikunnan Buedun kylissä. Strasser ja muut sotilaat jotka jo olivat Kailahunissa sijaitsevalla kasarmilla lähetettiin johtamaan Revolutionary United Frontin vastaista vastarintaa.


title: Valentine Strasser

text: Strasserin ollessa sotarintamalla Kailahunin piirikunnassa Revolutionary United Frontia vastaan, presidentti Joseph Saidu Momohin johtama valtio ei varustanut maan asevoimille tarpeeksi saappaita ja muita välttämättömiä armeijavarusteita auttamaan Strasseria ja hänen rinnallaan taistelevia sotilaita. Sotilaat eivät ikinä saaneet palkkaansa ajallaan eikä heidän hyvinvointinsa ollut valtion suurimpien prioriteettien listalla.


title: Valentine Strasser

text: Useiden pyyntöjen, varoitusten ja uhkausten toimimatta nuoreet sotilaat päättivät jättää Kailahunin sotatantereen mennäkseen Freetownissa sijaitsevaan presidentin rakennukseen 29. huhtikuuta 1992 protestoimaan sodan aiheuttamia takaiskuja, vaatien maksamattomia palkkojansa. Sotilaat olivat Strasserin ja hänen parhaan ystävänsä Solomon Musan johtamana. Sotilaiden ilmestyminen pääkaupunkiin pakotti presidentti Momohin pakenemaan maasta, jolloin hän meni maanpakoon pohjoisen rajanaapurin Guinean Conakryyn. Tämä motivoi Strasserin ja hänen joukkonsa kaappaamaan vallan ja muodostamaan NPRC:n Strasserin ollessa sen johtajana ja Sierra Leonen valtionpäämiehenä. 25-vuotiaasta Strasserista tuli maailman nuorin valtionpäämies.


title: Mount Vernon (New York)

text: Mount Vernon on kaupunki New Yorkin osavaltion Westchesterin piirikunnassa Yhdysvalloissa, parikymmentä kilometriä New Yorkin Manhattanilta koilliseen heti Bronxin pohjoispuolella. Vuoden 2010 väestönlaskennassa Mount Vernonin väkiluku oli 67 292, mikä teki siitä piirikuntansa neljänneksi suurimman ja New Yorkin osavaltion kahdeksanneksi suurimman kaupungin.


title: Mount Vernon (New York)

text: Mount Vernonin asukkaista valtaosa on mustia. Länsi-itäsuunnassa kulkeva Metro-North-rautatieyhtiön New Haven Line jakaa Mount Vernonin maantieteellisesti kahtia. Rautatien eteläpuoliset osat ovat kaupungistuneita afroamerikkalaisten asuinalueita ja muistuttavat eteläistä naapuripiirikuntaa, New Yorkin Bronxia. Rautatien pohjoispuolella on pientalovaltaisia vauraiden perheiden asuinalueita.


title: Mount Vernon (New York)

text: Tunnettuja Mount Vernonissa syntyneitä henkilöitä ovat näyttelijät Denzel Washington, Larry Haines ja Art Carney, taitoluistelija Beatrix Loughran sekä lauluntekijä Johnny Marks.


title: Angel Gomes

text: Adilson Angel Abreu de Almeida Gomes (s. 31. elokuuta 2000 Lontoo) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigan Manchester Unitedia. Pelipaikaltaan Gomes on hyökkäävä keskikenttäpelaaja.


title: Angel Gomes

text: Manchester Unitedin kasvatti Gomes teki debyyttinsä seuran edustusjoukkueessa Valioliigassa toukokuussa 2017 sarjan päätöskierroksen ottelussa Crystal Palacea vastaan tullen kentälle ottelun viimeisillä minuuteilla Wayne Rooneyn tilalle. Näin ollen Gomesista tuli historian ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt pelaaja Valioliigassa. Gomes pelaa myös Englannin alle 18-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa.


title: Angel Gomes

text: Gomes teki ensimmäisen ammattilaissopimuksensa Unitedin kanssa 13. joulukuuta 2017. Hän teki FA Cup -debyyttinsä 4–0 voittoon päättyneessä ottelussa Yeovil Townia vastaan 26. tammikuuta 2018 tullen vaihdosta kentälle 87. minuutilla.


title: Angel Gomes

text: Gomes on portugalilaisen entisen jalkapalloilijan Gil Gomesin poika. Itsekin Manchester Unitedissa pelannut portugalilainen jalkapalloilija Nani on Gomesin serkku.


title: Koyan kuningaskunta

text: Koyan kuningaskunta oli afrikkalainen valtio ennen siirtomaa-aikaa nykyisen Sierra Leonen alueella. Sen pääkaupunki sijaitsi nykyisen Liberian Cape Mountilla.


title: Koyan kuningaskunta

text: Temnet perustivat Koyan kuningaskunnan noin vuonna 1505.


title: Koyan kuningaskunta

text: Kuningaskuntaa hallitsi kuningas, jota kutsuttiin nimellä "bai" tai "obai". Aateliset, joita kutsuttiin nimeltä "gbana", hallitsivat kuningaskunnan vallan alla olevia valtioita. Koyan kuningaskunta piti yllä diplomaattisia suhteita Britannian ja Ranskan kanssa 1700-luvulla. Temneaatelisten lapset saivat mennä ulkomaille opiskelemaan länsimaisiin kouluihin. Koyan kuningaskunta teki myös kauppaa pohjoisessa islamilaisten valtioiden kanssa ja kuningaskunnan rajojen sisällä asui muslimeita.


title: Koyan kuningaskunta

text: Naimbana II:n hallituskauden aikana vuosien 1775 ja 1793 välillä Koyan kuningaskunta allekirjoitti sopimuksen, joka mahdollisti brittiläisen siirtomaan perustamisen Sierra Leonen niemimaalle vuonna 1788.


title: Koyan kuningaskunta

text: Vuodesta 1801 vuoteen 1807 Koyan kuningaskunta oli sodassa brittiläisten uudisasukkaiden ja susujen kanssa. Kuningaskunta menetti pohjoisen rantaviivan briteille ja Port Lokon susuille. Tästä huolimatta he pysyivät merkittävänä valtana alueella. Vuonna 1815 temnet taistelivat toisen sodan susujen kanssa ja saivat menetetyn Port Lokon sataman takaisin. Vuonna 1841 temnet voittivat sodan Kasonan lokoheimoa vastaan Mabaole-joella, joka johti suuren osan väestöstä katoamiseen. Vastalauseena brittien pommituksille Koyan kuningaskunta karkotti maasta pois Church Missionary Societyn lähetyssaarnaajat, jotka toimivat Magbelan alueella vuonna 1860.


title: Koyan kuningaskunta

text: Kuningaskunnasta tuli Britannian protektoraatti 31. elokuuta 1896, jonka jälkeen Koyan kuninkaat menettivät teknisesti kaiken valtansa. Temnejen ja mendejen jälkeenpäin käydyt kapinat brittejä vastaan olivat voimakkaita, mutta tuloksettomia. Britit jatkoivat entisen kuningaskunnan käsittäneen alueen hallitsemista vuoteen 1961, jolloin Sierra Leone itsenäistyi Commonwealth realmina.


title: Chvrches

text: Chvrches (roomalaistettu versio englanninkielisestä sanasta "churches", suom. "kirkot", tyyliteltynä CHVRCHΞS) on skotlantilainen synthpop-yhtye Glasgow’sta, joka perustettiin vuonna 2011. Yhtye koostuu Lauren Mayberrystä, Iain Cookista ja Martin Dohertystä.


title: Chvrches

text: Kaksi vuotta perustamisensa jälkeen Chvrches julkaisi EP-levyn "Recover EP" maaliskuussa 2013, joka sisälsi yhtyeen hittikappaleet ”The Mother We Share” sekä ”Recover”. Heidän esikoisstudioalbuminsa "The Bones of What You Believe" julkaistiin myöhemmin 20. syyskuuta 2013. Samana vuonna yhtye pääsi BBC:n Sound of 2013 -listalle. Kaksi vuotta myöhemmin, 25. syyskuuta 2015 yhtye julkaisi toisen studioalbuminsa "Every Open Eye".


title: Chvrches

text: Chvrchesin musiikki on suurimmaksi osaksi synthpopia, mutta yhtye lisää musiikkiinsa myös vivahteita indietronicasta, indie popista sekä EDM:stä. Yhtyeen nimellä ei jäsenien mukaan ole minkäänlaista yhteyttä heidän omiin uskonnollisiin näkemyksiinsä tai mielipiteisiinsä.


title: Njala (Sierra Leone)

text: Njala on pikkukaupunki (tai kylä) Sierra Leonen Eteläisen maakunnan Moyamban piirikunnassa. Se sijaitsee 200 kilometriä Freetownista itään, linnuntietä likimain Moyamban ja Bon puolivälissä.


title: Njala (Sierra Leone)

text: Njalan yliopiston Njalan kampus sijaitsee Njalassa Moyamban piirikunnan Korin päällikkökunnassa Taia-joen itärannan äärellä. Yliopiston toinen kampus on Bon kaupungissa. Njalan yliopisto on Sierra Leonen toiseksi suurin yliopisto Fourah Bay Collegen jälkeen. Njalan yliopistoon tulee opiskelijoita eri puolilta Länsi-Afrikkaa.


title: Njala (Sierra Leone)

text: Njalaa luonnehditaan kaupungiksi (town) osassa lähteistä. Toisaalta Korin päällikkökunnan kokonaisväkiluku oli vuoden 2015 väestönlaskennan mukaan 30 514, josta päällikkökunnan kaupunkiasukkaiden yhteismäärä oli 4 760. Tällä perusteilla Njalan kaupungin väkiluku oli vuonna 2015 alle 5 000 henkeä (ilman maaseutuasutusta).


title: Alikalia

text: Alikalia on pieni kaupunki Koinadugun piirikunnassa Sierra Leonen Pohjoisessa maakunnassa. Vuonna 2009 sen arvioitu asukasluku oli noin 3 245.


title: Binkolo

text: Binkolo on maalaiskaupunki Bombalin piirikunnassa Pohjoisessa maakunnassa Sierra Leonessa. Vuoden 2004 arvion mukaan kaupungissa asui noin 13 867 ihmistä. Suurin osa kaupungista kuuluu limbojen etniseen ryhmään.


title: Binkolo

text: Binkolo on Sierra Leonen presidentin Joseph Saidu Momohin synnyinkaupunki.


title: Bumban

text: Bumban on kylä Bombalin piirikunnassa Sierra Leonessa. "The Sierra Leone Telegraphin" mukaan kylän asukasluku on alle kahdensadan. Kylän eliniänodote on alle Sierra Leonen keskimäärän.


title: Gbinti

text: Gbinti on maalaiskylä Port Lokon piirikunnassa Pohjoisessa maakunnassa, Sierra Leonessa. Sen asukasluku on noin 1 000. Gbinti sijaitsee noin 32 kilometriä piirikunnan hallintokeskuksesta Port Lokosta ja 84 kilometriä maan pääkaupungista Freetownista.


title: Gbinti

text: Gbintin väestö kuuluu suurimmilta osin temnejen etniseen ryhmään. Monet Gbintin temneväestöstä omaavat niin temneläiset kuin fulbelaiset sukujuuret. Temnen kieltä puhutaan kaupungissa laaja-alaisesti.


title: Gbinti

text: Suurin osa Gbintin asukkaista, noin 90 prosenttia ovat muslimeita. Gbintissä on useita peruskouluja ja yksi toisen asteen koulu "Gbinti Secondary School". Kaupungissa on yksi poliisiasema.


title: Kamakwie

text: Kamakwie on pieni kaupunki Bombalin piirikunnassa Pohjoisessa maakunnassa Sierra Leonessa. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2006 arvion mukaan yli 8 098. Kaupungin väestö kuuluu etniseltä taustaltaan pääosin limbojen, temnejen ja lokojen etnisiin ryhmiin.


title: Kamakwie

text: Kamakwiessa on neljä peruskoulua ja kaksi toisen asteen oppilaitosta: "Kamakwie Wesleyan Secondary School" ja "Islamic Secondary School".


title: Shenge

text: Shenge on rannikkokaupunki Atlantin valtamerellä, joka sijaitsee Sierra Leonen Moyamban piirikunnassa, Eteläisessä maakunnassa.


title: Shenge

text: Kaupungin väestö kuuluu etniseltä taustaltaan suurimmaksi osaksi sherbrojen ja mendejen etnisiin ryhmiin. Shengen asukkaat ovat pääosaksi kalastajia ja Shenge onkin yksi Sierra Leonen suurimpia kalantuottajia.


title: Shenge

text: Edward Zwickin ohjaamassa vuoden 2006 elokuvassa "Blood Diamond – veritimantti" Shengen sanotaan olevan Djimon Hounsoun näyttelemän protagonistin Solomon Vandyn koti.


title: Yana

text: Yana on kaupunki Sierra Leonen Pohjoisessa maakunnassa lähellä Guinean rajaa. Kaupunki sijaitsee maan pääkaupungista Freetownista 172 kilometriä pohjoiseen.


title: Pendembu

text: Pendembu on kaupunki Sierra Leonen Kailahunin piirikunnassa, Itäisessä maakunnassa. Vuoden 2004 arvion mukaan kaupungin asukasluku oli 7 243. Uudemman arvion mukaan asukasluku on 20 502. Pendemu sijaitsee noin 58 kilometriä Kenemasta ja 378 kilometriä Freetownista itään. Pendembu on kaupankäynnin keskus ja yksi itäisen Sierra Leonen merkittävimmistä kaupungeista.


title: Pendembu

text: Suurin osa Pendembun väestä kuuluu mendejen etniseen ryhmään. Kaupungin puhutuimmat kielet ovat mende ja krio. Pendembu on muun muassa Sierra Leonen entisen presidentin Ahmad Tejan Kabbahin koti.


title: Sulima

text: Sulima on kaupunki Sierra Leonen äärimmäisessä etelässä. Kaupunki sijaitsee Moa-joen suulla. Alun perin kauppapaikkana 1800-luvulla toimineella Sulimalla on suuri väestö naapurimaasta Liberiasta muuttaneita pakolaisia.


title: Moa (joki)

text: Moa tai Makona on joki Länsi-Afrikassa. Moan pituus on 425 kilometriä. Se saa alkunsa Guineassa läheltä Macertan kaupunkia ja virtaa Liberian kautta Sierra Leoneen laskien siellä Atlanttiin. Moan suurin sivujoki on Meli. Kylä Yenga, saari Tiwai sekä kaupunki Sulima sijaitsevat kaikki Moan rannalla.


title: Azazel

text: Azazel voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Johnny Paul Koroma

text: Johnny Paul Koroma (s. 9. toukokuuta 1960 – julistettu kuolleeksi 1. kesäkuuta 2003) oli Sierra Leonen valtionpäämies toukokuusta 1997 helmikuuhun 1998. Koroma oli sotilasarvoltaan majuri, myöhemmin everstiluutnantti.


title: Julius Maada Bio

text: Julius Maada Wonie Bio (s. 12. toukokuuta 1964 Tihun, Sierra Leone) on sierraleonelainen poliitikko, joka on toiminut maansa presidenttinä huhtikuusta 2018 lähtien. Hän kuuluu Sierra Leonen kansanpuolueeseen.


title: Julius Maada Bio

text: Bio toimi myös Sierra Leonen valtionpäämiehenä 16. tammikuuta – 29. maaliskuuta 1996 välisen ajan maan senaikaisen sotilasjunttahallituksen puolueessa National Provisional Ruling Council (NPRC).


title: Sierra Leonen presidentti

text: Sierra Leonen tasavallan presidentti () on Sierra Leonen valtionpäämies sekä maan asevoimien ylipäällikkö. Sierra Leonen nykyinen presidentti on Julius Maada Bio. Hän kuuluu Sierra Leonen kansanpuolueeseen.


title: Sierra Leonen presidentti

text:
Sierra Leonen ollessa Commonwealth realmina Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki, joka oli tuolloin kuningatar Elisabet II, toimi maan valtionpäämiehenä.
Itsenäisessä Sierra Leonessa on maan historian aikana ollut johdossa kahdeksan henkilöä. Siaka Stevens oli ensimmäinen, joka astui virkaan heti maan itsenäistyttyä kokonaan 21. huhtikuuta 1971. Valentine Strasser, Julius Maada Bio (vuonna 1996) sekä Johnny Paul Koroma johtivat sotilasjunttahallitusta.


title: Lapsiasiainvaltuutettu (Venäjä)

text: Lapsiasiainvaltuutettu on Venäjällä presidentin hallintoon kuuluva virkamies. Venäjän aiempi lapsiasiainvaltuutettu Pavel Astahov herätti Suomessa huomiota räväköillä lausunnoillaan runsaiden lapsikiistojen aikana. Astahovin seuraaja Anna Kuznetsova sanoo pyrkivänsä yhteistyöhön.


title: Lapsiasiainvaltuutettu

text: Lapsiasiainvaltuutettu on virkamies joka huolehtii lasten oikeuksista.


title: Anna Kuznetsova

text: Anna Kuznetsova on toiminut Venäjän lapsiasiainvaltuutettuna syyskuusta 2016 lähtien. Hän on vieraillut Suomessa ja sanoo pyrkivänsä yhteistyössä hoitamaan maiden välisiä ongelmia.


title: Sierra Leonen kansanpuolue

text: Sierra Leonen kansanpuolue (, SLPP) on toinen Sierra Leonen kahdesta suurimmasta puolueesta, toisen ollessa All People’s Congress (APC). Puolue on sosiaalidemokraattinen puolue.


title: All People’s Congress

text: All People’s Congress (APC) on toinen Sierra Leonen suurimmista puolueista, toisen ollessa Sierra Leonen kansanpuolue (SLPP). Puolue perustettiin vuonna 1960. All People’s Congressin puheenjohtaja Ernest Bai Koroma oli Sierra Leonen 4. presidentti.


title: Hr. Ms. O 15

text: Hr. Ms. O 15 oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston vuonna 1932 palvelukseenotettu O 12 -luokan sukellusvene.


title: Hr. Ms. O 15

text: Alus tilattiin lokakuussa 1929 Wilton-Fijenoordilta Rotterdamista ja sen köli laskettiin 3. maaliskuuta 1930. Alus laskettiin vesille 27. toukokuuta 1931 ja se otettiin palvelukseen 28. heinäkuuta 1932.


title: Hr. Ms. O 15

text: Alus lähti 3. heinäkuuta 1933 sisaralustensa "Hr. Ms. O 13":n ja "Hr. Ms. O 14":n sekä "Hr. Ms. Z 5":n kanssa Esbjergiin Tanskaan, mistä osasto palasi 14. heinäkuuta.


title: Hr. Ms. O 15

text: Alus osallistui 14. - 25. toukokuuta 1935 Brysselin maailmannäyttelyyn yhdessä sisaraluksensa "Hr. Ms. O 13":n kanssa. Alus lähti 10. syyskuuta "Hr. Ms. O 12":n, "Hr. Ms. O 13":n, "Hr. Ms. Hertog Hendrikin", "Hr. Ms. Van Ghentin" ja "Hr. Ms. Z 5":n kanssa laivastovierailuille Göteborgiin ja Osloon, mistä se palasi osaston mukana kotisatamaansa 22. syyskuuta.


title: Hr. Ms. O 15

text: Alukselta huuhtoutui mies mereen Texelin edustalla 26. helmikuuta 1936. Espanjan sisällissodassa alus oli 23. maaliskuuta - 24. kesäkuuta 1937 saattuetehtävissä Espanjan rannikolla. Alus lähti 20. syyskuuta 1938 "Hr. Ms. O 12":n kanssa Curacaoon, jonne ne saapuivat 13. joulukuuta.


title: Hr. Ms. O 15

text: Alus lähti 2. lokakuuta 1939 Hollannin Länsi-Intiaan yhdessä laivueensa kanssa. Miinavaaran vuoksi laivue kiersi Skotlannin. Laivue saapui Ponta Delgadaan Azorelle, mistä ne jatkoivat Curacaoon. Alus oli Curacaossa 29. lokakuuta 1939 - 16. heinäkuuta 1940.


title: Hr. Ms. O 15

text: Saksa hyökkäsi 10. toukokuuta 1940 Alankomaihin. Alus oli huollossa Curacaolla syyskuun alkuun 1940, jolloin se oli kiinnitettynä Schottegattiin Julianan telakan vieressä. Alankomaiden ja Britannian laivaston edustajien keskusteluissa heinäkuun alussa 1940 todettiin, että Alankomaiden laivaston sukellusveneitä ei tarvita Karibialla. Päätöksen perusteella alus sai määräyksen "Hr. Ms. O 14":n kanssa siirtyä Britteinsaarille, jonne ne matkaisivat Kingstonin, Bermudan ja Halifaxin kautta.


title: Hr. Ms. O 15

text: Alus lähti 13. heinäkuuta Curacaolta "HMS Dundeen" saattamana kohti Bermudaa. Alukset saapuivat 18. heinäkuuta Hamiltoniin Bermudalla. Aluksen dieselmoottorit osoittautuivat matkan aikana epävarmoiksi, minkä vuoksi tehtiin esitys matkaamisesta suoraan Britteinsaarille. Lontoosta annettiin kuitenkin määräys pitäytyä alkuperäisessä suunnitelmassa.


title: Hr. Ms. O 15

text: Hamiltonissa aluksen moottoreille tehtiin ainoastaan välttämättömät korjaukset ja se lähti 2. elokuuta ilman saattajaa Halifaxiin, jonne se saapui 6. elokuuta. Halifaxissa alus huollettiin telakalla. Telakalla ei kuitenkaan ollut dieselmoottoripajaa, joten miehistö vastasi huollosta. Alus oli huollossa maaliskuun alkuun 1941.


title: Junge Alternative für Deutschland

text: Junge Alternative für Deutschland (JA) on Vaihtoehto Saksalle -puolueen nuorisojärjestö. Järjestö perustettiin kesäkuussa 2013. Se on itsenäinen puolueesta eivätkä puolueen ja nuorisojärjestön jäsenyydet ole kytketty toisiinsa. Junge Alternative für Deutschland on tarkoitettu 14–35-vuotiaille. Se ilmoittaa jäsenmääräkseen noin 900. Junge Alternative on euroskeptinen ja konservatiivinen ja vaatii tehokkaita toimia maahanmuuton ja rikollisuuden taltuttamiseksi. Järjestöä on arvosteltu äärioikeistolaiseksi, taantumukselliseksi ja anti-feministiseksi.


title: Ekono

text: Ekono eli Energiataloudellinen yhdistys (ETY) oli suomalainen, vuonna 1911 perustettu järjestö ja myöhemmin insinöörisuunnitteluun ja konsultointiin erikoistunut yritysryhmä, joka ajautui konkurssiin Suomen 1990-luvun alun lamassa 1993. Ekono oli merkittävä tekijä Suomen energiantuotannon ja energiaintensiivisten teollisuusalojen prosessien suunnittelijana.


title: Ekono

text: "Voima- ja polttoainetaloudellinen yhdistys Ekono" perustettiin 1911. 1950-luvulla Ekono oli Suomessa ylivoimaisesti suurin lämpö- ja saniteettiteknillinen suunnittelutoimisto. Se julkaisi myös monia LVI-tekniikkaan liittyviä ammattikirjoja. Ekono oli vahvasti mukana myös Suomen ensimmäisissä ydinvoimalahankkeissa. Ekonon edustajat Uolevi Luoto, Tapio Eurola ja Eric Westerberg olivat Suomen Atomiteknillisen Seuran perustajajäseniä.


title: Ekono

text: 1990-luvun alussa insinööritoimistot Pöyry ja Ekono yhdistivät toimintojaan. Pöyry osti Energia-Ekono Oy:n, jolloin Ekonoon jäi vain energia- ja rakennuskonsultointi. Kun Ekono meni konkurssiin toukokuussa 1993, työttömäksi jäi 760 ihmistä. Ekono-konsernin yhtiöistä emoyhtiön konkurssilta säästyivät ainakin Air-ix ja CTS Engineering, alun perin Teollisuussuunnittelu Oy.


title: Ekono

text: Muita Ekonoon eri vaiheissa kuuluneita yhtiöitä olivat vesivoimaan ja vesirakentamiseen erikoistunut Consulting Neuvotteleva Insinööritoimisto Oy vuosina 1943–1972 ja Rastorin vuonna 1963 perustama rakennuttajakonsulttiyritys Terasto Oy.


title: Ekono

text: Ekonon toimitusjohtajana 1960-luvun puolestavälistä 1980-luvun puoleenväliin toimi Sven-Olof Hultin. Hänen edeltäjänsä oli professori Harald Frilund. Vuosina 1962–1975 Ekonon hallituksen puheenjohtajana toimi Jacob von Julin nuorempi. 1950-luvulta 1970-luvun loppuun Ekonon hallituksessa istuivat eri aikoina myös muiden muassa professori Bernhard Wuolle, vuorineuvos Karl Erik Ekholm, vuorineuvos Åke Gartz, yli-insinööri Voitto V. Kolho, kaupunginjohtaja Ruben Granqvist, vuorineuvos Juuso Walden, vuorineuvos Heikki Lehtonen, vuorineuvos Paavo Honkajuuri, vuorineuvos Aulis O. Kairamo, vuorineuvos Sven-Erik Rosenlew, vuorineuvos Åke Kihlman, pääjohtaja Bengt Rehbinder, vuorineuvos Pentti Halle, apulaiskaupunginjohtaja Hjalmar Krogius, vuorineuvos Wolter Westerholm, vuorineuvos Petri Bryk, vuorineuvos Mikko Tähtinen, vuorineuvos Björn Westerlund, vuorineuvos Johan Nykopp, apulaiskaupunginjohtaja Gunnar Smeds, vuorineuvos Kurt Swanljung, vuorineuvos Lars Mikander, vuorineuvos Nils Gustav Grotenfelt, toimitusjohtaja Lars Hannunkari, vuorineuvos Pentti Alajoki, vuorineuvos Kari Kairamo, ministeri Olavi J. Mattila, vuorineuvos Jouko Sere, vuorineuvos Pentti Rautalahti, vuorineuvos Jaakko Ihamuotila, diplomi-insinööri Heikki Niemiaho ja vuorineuvos Ebbe Sommar.


title: Ekono

text: Yhdysvaltojen Washingtonin osavaltiossa toimii yhä suomalaiseen Duoplan-konserniin kuuluva Ekono Inc., energiantuotannon ja metsäteollisuuden konsultoija. 1990-luvun alun yrityskaupan jäljiltä Pöyry Finland Oy:llä on hallussaan aputoiminimet Electrowatt-Ekono, Energia-Ekono, Rakennus-Ekono ja Ekono Energy.


title: Tallusjärvi

text: Tallusjärvi on Pohjois-Savossa Kuopiossa ja Tervossa sijaitseva järvi.


title: Tallusjärvi

text: Järven pinta-ala on 2 210 hehtaaria eli 22,1 km². Se on 19,6 kilometriä pitkä ja 3,9 kilometriä leveä. Se muodostuu kahdesta järvialtaasta, jotka ovat toisiinsa yhteydessä alle 30 metriä leveän ja 400 metriä pitkän Tallussalmen kautta. Eteläosa on nimeltään Pieni Tallusjärvi ja se on 6,3 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Pohjoisosa on 15 kilometriä pitkä ja 3,9 kilometriä leveä.


title: Tallusjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 45,6 miljoonaa m³ eli 0,046 km³. Järven keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 11,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee Pienessä Tallusjärvessä Tuohisaon lounais- tai koillisrannan tuntumassa tai Humalniemen kärjessä, missä on kolme yli 11 metristä syvännettä. Pienen Tallusjärven keskisyvyys on suurempi kuin pohjoisen järvialtaan.


title: Tallusjärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 129 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 251 ha, mikä on noin 10,2 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 21 yli hehtaarin suurisia, 98 yli aarin ja loput 10 ovat alle aarin kokoisia. Yhdenkään saaren pinta-ala ei ylitä neliökilometriä. Suurin saari on Kurikkasaari, joka on 1,4 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä ja joka sijaitsee järven pohjoisessa kolmanneksessa Tervon puolella. Saaressa on yksi rakennus. Toiseksi suurin saarista on Viitasaari, joka sijaitsee järven pohjoispäässä. Se on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Saaressa on kolme mökkiä ja pieni lampi. Eteläosan suurimmat saaret ovat Tuohisalo ja Keronsaari. Tuohisalo on 1,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä ja siinä on muutama vapaa-ajan asunto. Etenkin pohjoisosassa, mutta hieman myös eteläosassa, on saarten välissä matalikkoja ja kivisiä alueita.


title: Tallusjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 138,7 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 45,1 kilometriä. Järven pohjoispää varsin on sokkeloinen. Viitasaaren ympäristö pirstoutuu kapeiksi salmiksi ja Luvelahti työntyy pohjoiseen saaren takaakse. Lintulansyvä sijaitsee 2,6 kilometriä pitkän lahden puolivälissä ja se pohjukassa sijaitsee Talluskylä. Itärannan lähellä Lintulanmäki kohoaa 55 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Kurikkasaaren koillispuolelle työntyy kolme kilometriä pitkä, matala ja kivinen Pirttilahti, joka kääntyy Murtoniemen taakse. Kurikkasaaresta Tallussalmeen on 8,9 kilometriä matkaa ja sen kilometrin leveä selkä on vähäsaarinen. Pohjoisosan rannat ovat pääasiassa matalia. Pienen tallusjärven länsipuolella kohoaa lähes 60 metrin korkeuteen Muuraismäki. Pienellä Tallusjärvellä on muuten matalaa rantaa. Se luoteispäässä sijaitsee pieni Luvelahden kylä.


title: Tallusjärvi

text: Järvi kuuluu Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalamminreitin valuma-alueella (14.7) Tallusjärven valuma-alueeseen (14.77), jonka osa Tallusjärven aluen (14.772) on. Saittajoen valuma-alue (14.774) laskee Saittajärvestä Saittajokea ja Alajokea myöten pohjoisen altaan eteläpäähän. Liesjärven valuma-alue (14.773) laskee Liesjärvestä Liesjokea myöten Talluskylän viereen lahdenpohjukkaan. Tallusjärven lähialueella sijaitsee 11 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan Tallusjärveen. Huomattavimmat niistä ovat Vääräjärvi (28 ha), Petronlampi (19 ha) ja Humalalampi (19 ha).


title: Tallusjärvi

text: Järvellä on kaksi lasku-uomaa, joiden luusuat sijaitsevat 700 metrin päässä toisistaan. Ne laskevat 3,3 metriä alempana olevaan Hirvijärveen. Tämän vuoksi järvi on bifurkaatiojärvi. Vanhakanava, joka toimii osittain rajajokena, laskee Pyylahteen ja Talluskanava vähän pohjoisempana Rakkineensalmeen. Hirvijärvi kuuluu Ahvenisen–Hirvijärven alueeseen (14.771), josta vedet jatkavat matkaa Rautalamminreittiä Rautalammin kautta Konnevedelle ja edelleen Jyväskylässä Päijänteeseen ja siitä lopultakin Suomenlahteen.


title: Front national de la jeunesse

text: Front national de la jeunesse (FNJ) on ranskalaisen Kansallinen rintama -puolueen nuorisojärjestö. Se ilmoittaa jäsenmääräkseen 25 000 (2013). Järjestön kotipaikka on Nanterre. Puolueen puheenjohtajan Marine Le Penin mukaan puolueen jäsenistä yli 30 prosenttia on nuoria.


title: Front national de la jeunesse

text: Front national de la jeunesseä johtaa Gaëtan Dussausaye, jonka Marine Le Pen nimitti tehtävään lokakuussa 2014.


title: Young Independence

text: Young Independence (YI) on Yhdistyneen kuningaskunnan itsenäisyyspuolueen (UKIP) nuorisojärjestö. Järjestöön kuuluvat puolueen 30-vuotiaat ja sitä nuoremmat jäsenet. Young Independence ilmoittaa jäsenmääräkseen 3 500.


title: Hr. Ms. K VIII

text: Hr. Ms. K VIII oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston vuonna 1922 palvelukseenotettu K VIII -luokan sukellusvene.


title: Hr. Ms. K VIII

text: Alus tilattiin 27. kesäkuuta 1917 Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä ja sen köli laskettiin vielä samana vuonna 31. lokakuuta. Alus laskettiin vesille 28. maaliskuuta 1922 ja se otettiin palvelukseen puoli vuotta myöhemmin 15. syyskuuta.


title: Hr. Ms. K VIII

text: Emälaiva "Hr. Ms. Pelikaan" ja sukellusveneet "Hr. Ms. K II" ja "Hr. Ms. K VII" lähtivät 18. syyskuuta 1923 puoli kaksitoista Den Helderistä Hollannin Itä-Intiaan. E. M. Wissmannin johtama osasto ankkuroitui tunniksi sataman edustalle. "Hr. Ms. K VIII" liittyi osastoon Pohjanmerellä lähdettyään merelle joko Vlissingenistä tai Rotterdamista. Osasto jatkoi matkaansa Gibraltarille, jonne se saapui 28. syyskuuta.


title: Hr. Ms. K VIII

text: Gibraltarilta osaston matka jatkui 3. lokakuuta Tunisin, jonne se saapui 7. lokakuuta. Osaston piti jatkaa matkaansa Aleksandriaan 11. lokakuuta kello yksi, mutta Pelikaanin konevika viivästytti osaston lähtöä. Konevian korjaamisen jälkeen ankkurivinssi ei toiminut. Sukellusveneet lähtivät satamasta, mutta "Pelikaan" pääsi lähtemään vasta kello 19.


title: Hr. Ms. K VIII

text: Satamasta lähdettäessä "Pelikaan" ajoi karille ja 12. lokakuuta "Hr. Ms. K II" yritti tuloksetta vetää emälaivan irti karilta. Osaston alukset tankattiin "Pelikaanilta", jolloin alus keveni 80 000 tonnia. Aluksen veti karilta ranskalainen hinaaja. Sukellusvenemiehistöt harjoittelivat matkalla Alkesandriaan, jonne osasto saapui 18. lokakuuta.


title: Hr. Ms. K VIII

text: Aleksandriasta matka jatkui 25. lokakuuta Port Saidiin, jonne osasto saapui vuorokautta myöhemmin. Suezin kanavan läpäistyään osasto jatkoi matkaansa Punaisellamerellä, jossa "K II":n moottori ylikuumeni. Osasto oli 6.-13. marraskuuta Adenissa, mistä matka jatkui Colombon. "Pelikaanin" konevikojen vuoksi osasto saapui Colomboon kolme vuorokautta myöhässä 27. marraskuuta ja se jatkoi matkaansa Sabangiin 5. joulukuuta. Sabangista osasto lähti 17 joulukuuta uuteen tukikohtaansa Tandjong Priokiin, jonne se saapui 24. joulukuuta.


title: Hr. Ms. K VIII

text: Alus lähti 25. maaliskuuta 1926 sukellusveneosaston mukana vierailulle Tarakanista Manilaan.


title: Hr. Ms. K VIII

text: Saksa hyökkäsi Alankomaihin 10. toukokuuta 1940. Japani hyökkäsi 6. joulukuuta 1941 Pearl Harboriin, minkä jälkeen Yhdysvallat ja Alankomaat julistivat sodan Japanille. "K VIII" oli reservissä Surabayassa.


title: Hr. Ms. K VIII

text: Keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimat pommitti 14. joulukuuta Tarempahia. Japanilaiset nousivat maihin 27. joulukuuta Borneon ja Singaporen välissä sijaitsevalla Tambelanilla.


title: Hr. Ms. K VIII

text: "Hr. Ms. VIII" palautettiin palvelukseen 6. tammikuuta 1942, jolloin pääosa aluksen miehistöstä oli palvellut "Hr. Ms. XIII":llä. Alus partioi helmikuun lopulta maaliskuun alkuun Jaavanmerellä Baweanin ja Jaavan pohjoisrannikon välillä sekä Maduransalmessa. Alus oli 2. maaliskuuta tankattavana Surabayassa, mistä se lähti seuraavana päivänä Fremantleen Australiaan japanilaisten hyökättyä Jaavalle.


title: Hr. Ms. K VIII

text: Alus saapui 12. maaliskuuta Geraldtoniin ja 17. maaliskuuta Fremantleen.


title: Oryx (täsmennyssivu)

text: Oryx voi tarkoittaa seuraavia:


title: Nautalammi

text: Nautalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Hakumäen kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Nautalammi

text: Lampi on muodostunut matalaan laaksoon Kiimakallion ja Ruskeankivenmäen väliin. Sen pinta-ala on 6,9 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ojitettua suota. Lammen luoteipuolella on ollut kaksi maatilaa ja kaakkoispuolella vielä kolmas. Hakumäen peltoaukea sijaitsee siitä etelään. Lampi on autio, mutta sen rannalle johtaa pari polkua.


title: Nautalammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,1 metriä mpy. Lammen pohjoisrantaan laskee ojitetulta Pohjaladonsuolta kuivatusvesien johto-oja, johon laskevat myös peltojat. Lammen laskuoja virtaa pienen lampareen läpi ja mutkittelee sitten Hakumäen peltojen läpi ja se yhtyy Sääjärvenojaan. Se vuorostaan yhtyy Hiidenjokeen aivan joensuun tuntumassa.


title: Nautalammi

text: Vuoden 1962 peruskartassa lampea ympäröivää suota ei ellut vielä ojitettu, mutta vuoden 1976 kartassa kaikki suot olivat ojitettuja.


title: Lussilammi

text: Lussilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Kyllynkulman kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Lussilammi

text: Lammen pinta-ala on 0,4 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä. Lampi on kaksiosainen siten, että osien välistä kulkee kaivettu leveä oja.


title: Lussilammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,0 metriä mpy. Aiemmin Sääjärvenoja kiersi Hakumäen peltoaukean kautta, mutta jossakin vaiheessa se on oikaistu toisella ojalla, joka kulkee Lusilammen keskeltä.


title: Lussilammi

text: Vuoden 1962 peruskartassa lampi oli olemassa kaksiosaisena ja osien väliin oli kaivettu oja tai kanava.


title: Lastujärvi (Janakkala)

text: Lastujärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi.


title: Lastujärvi (Janakkala)

text: Järvi sijaitsee Janakkalan keskustaajaman Puukylän itäpuolella Kyterinharjun etelästä ja Lastuvuoren idästä rajaamana. Sen pinta-ala on 70 ha ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja se länsiranta on ojitettua suota, mutta etelä- ja itäranta on harjun rinnettä. Rinteille on rakennettu kiinteistö ja kymmenen vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet Janakkalasta tulevalta tieltä. Lastujärven maatila sijaitsee järven pohjoispuolella.


title: Lastujärvi (Janakkala)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,9 metriä mpy. Järveen laskee suo-ojia, joihin sekoittuu myös peltojen kuivatusvesiä. Sen laskuoja virtaa peltojen halki ja yhtyy Sääjärvenojaan Paartiansuolla.


title: Lastujärvi (Janakkala)

text: Vuoden peruskartassa järven soita ei ollut vielä ojitettu eikä rannalle ollut rakennettu muita rakennuksia kuin nykyinen kiinteistö.


title: Sääjärvi (järvi)

text: Sääjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Sääjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Sääjärvi (järvi)

text: Järven pinta-ala on 181 ha ja se on 3,6 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvi on pitkän ja kapean muotoinen ja sen muodon määrittää 15 metriä korkea ja kilometrin pitkä Kyläniemi. Niemen itäpuolelle jää 2,3 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä Lontviikinlahti. Järven pohjoispäässä on samanlainen mutta lyhyempi Haitinlahti ja Kyläniemen lounaispuolelle työntyy kilometrin pituinen Paartianlahti. Sen rantaviivan pituus on 13,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven keskivaiheilla sijaitsee myös laajat avosuon alueet. Saaria on neljä. Järven keskivaiheilla sijaitsevat Huhmarin- ja Papinsaaret. Kaksi pienempää luotoa ovat Varissaari ja Leitulankärki. Järven rantaan on rakennettu alle 30 vapaa-ajan asuntoa. Pohjoispäässä Haitinlahden pohjukassa sijaitsee leirikeskus.


title: Sääjärvi (järvi)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,7 metriä mpy. Haitinlahteen laskee Hanhilionoja, joka tuo ojitettujen soiden kuivatusvesiä sekä Hanhilion vedet. Huhmarinsaaren ja Leitulankärjen väliin laskee Sahakoskenojan kaksi joensuuta ja joka on Kesijärven laskuoja. Lontviikinlahden pohjukkaan laskee Käkilammin laskuoja, johon on johdettu myös Pilliniityn- ja Lontviikinkorven ojien kuivatusojat. Ojien mukana kulkevat muutaman pelto-ojan vedet. Järven oma laskuoja on Sääjärvenoja.


title: Sääjärvi (järvi)

text: Vuoden 1962 peruskartan rantaviiva seuraa laajempaa reittiä kuin nykyään. Silloin oli järvenä monet nykyisin avosuona olevat rannan osat ja järvellä oli yksitoista saarta, joista useimmat ovat maatuneet kiinni rantaan. Järvelle on selvästi toimitettu järvenlasku vuoden 1962 ja 1979 karttojen painamisen välissä.


title: Käkilammi

text: Käkilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Metsäkulman kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Käkilammi

text: Lampi on muodostunut Viialan- ja Käkimäen sekä vastarannan puoleisen mäen väliin. Lammen pinta-ala on 9,8 ha ja se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin suomaata, jota on tiheästi ojitettu. Lammen eteläpäähän johtaa tie, vaikka se on autio.


title: Käkilammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy. lampeen on johdettu suo-ojia ja sen laskuoja kaartaa eteläisen pellon läpi kääntyessään pohjoiseen Pilliniitynkorven läpi ja laskiessaan sitten Sääjärven Lontviikikinlahteen.


title: Käkilammi

text: Vuoden 1962 peruskartassa lammella oli pohjoispäässä peltoja, joiden oja laski lampeen. Muita suo-ojia ei tuolloin ollut vielä kaivettu. Soiden ojitus oli toimitettu vuoden 1976 kartassa ja pohjoispään pellot olivat viljelyssä vielä vuoden 1989 kartassa.


title: Hanhiliko

text: Hanhiliko on Kanta-Hämeessä Janakkalassa sijaitseva lampi.


title: Hanhiliko

text: Lampi sijaitsee Sääjärven itäpuolella metsämaastossa. Lammen pinta-ala on 5,0 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota.


title: Hanhiliko

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,3 metriä mpy. Lammesta lähtevään laskuojaan on johdettu ojitetun suon kuivatusojat. Sama on tapahtunut myös lammelle ja laskuoja laskee lopulta Sääjärveen.


title: Kesijärvi (Janakkala, Kirinmylly)

text: Kesijärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Kirinmyllyn kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kesijärvi (Janakkala, Kirinmylly)

text: Järven pinta-ala on 95 ha ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä ja rannat ovat puoliksia soistunutta metsää ja kuivaa metssä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Janakkalasta tulevalta seututieltä 292.


title: Kesijärvi (Janakkala, Kirinmylly)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy. Järveen laskevat samaan joensuuhun Leppälammin laskuoja ja Kirrinmyllynoja Isojärvestä. Järven laskuoja on Sahakoskenoja, joka laskee Sääjärveen. Sen vedet päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Leppälammi (Janakkala)

text: Leppälammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Kirinmyllyn kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Leppälammi (Janakkala)

text: Lammen pinta-ala on 19,5 ha ja se on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja se rannat ovat tiheästi ojitettua suota. Lampi on autio, vaikka sen itärantaa ohittaa metsäautotie, jolle pääsee Janakkalasta lähtevältä seututieltä 292.


title: Leppälammi (Janakkala)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröivältä Leppälamminsuolta sen kuivatusojat. Sen kautta laskevat myös Pahakorven kuivatusvedet. Lammen laskuoja laskee Kesijärveen.


title: Isojärvi (Janakkala)

text: Isojärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Lempellon kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Isojärvi (Janakkala)

text: Järvi on muodostunut järven luoteispään editse kulkevan harjun taakse. Sen pinta-ala on 265 ha. Järvi on 3,1 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 15,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa kuivaa metsämaata. Eräissä paikoissa rantaan uolttuu kuitenkin soistuvan metsän alueita. Saaria on 13. Suurimmat saaret ovat Korkeasaari, Palosaari ja Vohlissaari. Niiden lisäksi on Nuotta- ja Selkäsaari, jotka ovat järven poikki kulkevan harjun vedenpinnalle pilkistävät huiput. Soukonsaaren ympäristössä on muitakin luotija ja laaja kivikkoinen matalikko. Kaakkoispäässä sijaitsevat Pitkänsillansaari ja Kivisaari. Kutusaari ja Naurissaari ovat nimistään huolimatta niemiä. Niiden taakse jää Taipaleenlahti, jonka rantana on Saloistenjärven vastainen kannas. Rannan läheisyydessä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoille on rakennettu kymmeniä vapaa-ajan asuntoja. Järven pohjoispuolelta kulkee Janakkalasta lähtevä seututie 292, josta erkanee kaakkoon Lempeltoon ja Saloisiin kulkeva kylätie.


title: Isojärvi (Janakkala)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Järveen on johdettu muutama metsäoja, mutta suuri osa vedestä on peräisin Saloistenjärvestä. Isojärven laskuoja on Kirinmyllynoja, joka laskee Kesijärveen. Vesireitti jatkuu kulkien Sääjärven ja Hiidenjokeen kautta Vanajaveteen. Järven luusuan alapuolella on karttoihin merkitty kaksi patoa. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 1135 vuorokautta.


title: Valkjärvi (Hämeenlinna, Koivukehä)

text: Valkjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Koivukehän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Valkjärvi (Hämeenlinna, Koivukehä)

text: Järven pinta-ala on 1,2 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat avosuota. Järvi on autio, vaikka sinne tulee heikko tie yhdystieltä 13682. Janakkalan vastainen raja ohittaa järven yli 100 metrin päässä.


title: Valkjärvi (Hämeenlinna, Koivukehä)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia eikä sillä ole laskuojaa.


title: Harasjärvi

text: Harasjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Harasjärvi

text: Järvi sijaitsee kahden korkean kallionmäen välissä. Sen pinta-ala on 41 ha ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsää. Järven pohjois- ja eteläpäässä lähes rantaan ulottuu pienet peltopalstat. Saaria on kolme. Kaksi suurinta saarta sijaitsevat vierekkäin järven eteläpäässä. Ne ovat Isosaari ja Pikkusaari. Kolmas saari on Kariniemenkärjen edustalla oleva rannanläheinen luoto. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet järven ohittavalta yhdystieltä 2951. Hollolan vastainen raja käy noin 30 metrin päässä rannasta.


title: Harasjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,0 metriä mpy. Järveen laskee yksi metsäoja ja muutama pelto-ojaa. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se yhtyy Luhdanjokeen Koivukehän kylän lähellä.


title: Mustakatos

text: Mustakatos on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Perinkään kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Mustakatos

text: Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 10,5 ha ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat soistunutta metsämaata. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie yhdystieltä 13863.


title: Mustakatos

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 150,8 metriä mpy. Järveen laskee pohjoiselta tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta Palojärvi ja muita suolampia. Järven oma laskuoja lähtee sen lounaisrannasta ja yhtyy Luhdanjokeen Arrankorven Kaalimaalla.


title: Palojärvi (Hämeenlinna)

text: Palojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Perinkään kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Palojärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 5,4 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie Poikmetsästä.


title: Palojärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,4 metriä mpy. Järveen laskee muutama oja tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta ja sen lyhyt laskuoja laskee Mustakatokseen.


title: Savilammi (Hämeenlinna)

text: Savilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kättärlän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Savilammi (Hämeenlinna)

text: Lampi sijaitsee mäkisen metsämaaston loivassa painanteessa. Sen pinta-ala on 1,0 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat Savilammin ojitettua suota.


title: Savilammi (Hämeenlinna)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 157,7 metriä mpy. Lampeen on johdettu muutama suon kuivatusoja ja sen laskuoja johtaa lammen vedet Vesisuon kautta Harasjärvestä laskevaan laskuojaan, joka yhtyy etelämpänä Luhtajokeen.


title: Taka-Mustijärvi

text: Taka-Mustijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kättärlän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Taka-Mustijärvi

text: Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 2,7 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat ojitettua suota.


title: Taka-Mustijärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,8 metriä mpy. Järveen laskee muutama oja tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta ja sen lyhyt laskuoja laskee Palojärveen.


title: Etu-Mustijärvi

text: Etu-Mustijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kättärlän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Etu-Mustijärvi

text: Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 5,0 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja rannat ovat ojitettua suota.


title: Etu-Mustijärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,1 metriä mpy. Järveen laskee muutama oja tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta ja sen lyhyt laskuoja laskee Palojärvi (Hämeenlinna)|Palojärveen]].


title: Perinkäänjärvi

text: Perinkäänjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Perinkään kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Perinkäänjärvi

text: Järvi sijaitsee alavalla Järvisuolla. Sen pinta-ala on 4,4 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat avosuota tai luhtaa. Järvelle näkyvät Huhkaskallio, Murtomaa ja Keijumäki.


title: Perinkäänjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä mpy. Siihen laskee luoteesta Häntästenoja ja sen laskuoja on Lapinjoki, jonka nimi muuttuu alajuoksulla Luhdanjokeksi.


title: Kalliojärvi (Hollola, Miehola)

text: Kalliojärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Mieholan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kalliojärvi (Hollola, Miehola)

text: Järvi on muodostunut Mustikkakallion ja Tasamäen viereiseen murrokseen. Sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa kuivaa metsämaata. Kalliojärvellä sijaitsee yksi Hollolan yleisistä uimarannoista.


title: Kalliojärvi (Hollola, Miehola)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pätilänjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,5 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi lyhyttä ojaa ja sen laskuoja lähtee järven pohjoispäästä. Oja juoksee luoteeseen, mutta matkalla se on padottu lammeksi kallioiden murrokseen. Oja jatkaa padon jälkeen luoteeseen ja yhtyy Pätilänjokeen Järviojanniityllä. Joki laskee Mommilanjärveen.


title: Etu-Tuohijärvi

text: Etu-Tuohijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Etu-Tuohijärvi

text: Järven pinta-ala on 4,8 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen ojitettua suota. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2951.


title: Etu-Tuohijärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy, mikä on samalla korkeudella kuin viereisellä Taka-Tuohijärvellä. Järvien väli on yhdistetty ojalla, joka tasaa vedenpinnat. Etu-Tuohijärveen on johdettu ympäröivälle suolle kaivettuja suo-ojia. Järven itärannasta lähtee Ruoko-oja, joka yhtyy Myllyojaan Riikoisten kylässä. Myllyoja muuttuu nimeltään alajuoksulla Pätilänjoeksi, joka laskee Mommilanjärveen.


title: Taka-Tuohijärvi

text: Taka-Tuohijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Taka-Tuohijärvi

text: Järven pinta-ala on 3,7 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat suota. Järvi on autio, vaikka sen viereinen Etu-Tuohijärven rannoilla on vapaa-ajan asuntoja. Taka-Tuohijärvelle johtaa tie.


title: Taka-Tuohijärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy, mikä on sama kuin viereisellä Etu-Tuohijärvelläkin. Järveen laskee kolme suo-ojaa ja siitä on kaivettu yhdysoja Etu-Tuohijärveen. Sen laskuoja on Ruoko-oja, joka laskee Myllyojaan ja sen jälkeen Pätilänjokeen, joka vuorostaan laskee Mommilanjärveen.


title: Riikosten Valkjärvi

text: Riikosten Valkjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Riikosten Valkjärvi

text: Järven pinta-ala on 7,9 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja se on enimmäkseen kuivaa metsämaata. Järven itä ja koillisrannoilla on neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie yhdystieltä 2951.


title: Riikosten Valkjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy. Järveen laskee yksi lyhyt metsäoja, mutta sillä ei ole laskuojaa.


title: Rantostenjärvi

text: Rantostenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylässä sijaitseva järvi.


title: Rantostenjärvi

text: Järvi sijaitsee Poikmetsän kylän peltoaukealla. Sen pinta-ala on 4,7 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat nykyään suojametsää. Sillä on yksi luotomainen saari. Järven lähiympäristössä on viisi maatilaa, joiden viljelmät kiertävät järven ympäri. Rantaan on myös rakennettu myös kolme vapaa-ajan asuntoa ja kaksi kiinteistöä. Niille johtaa tie kylätieltä, joka yhdistää yhdystiet 2951 ja 13867.


title: Rantostenjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,9 metriä mpy. Pakkaselanjärvestä, jonka vedenpinta on 60 senttimetriä ylempänä, laskee puoli kilometriä pitkä oja. Järven laskuoja on Myllyoja, jolla on alajuoksulla monia eri nimiä. Vedet laskevat lopuksi Pätilänjoen kautta Mommilanjärveen.


title: Pakkaselanjärvi

text: Pakkaselanjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Pakkaselanjärvi

text: Järvi on muodostunut mäen taakse jääneeseen painanteeseen. Sen pinta-ala on 12,4 ha ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja rannat ovat pääaisassa metsämaata. Saaria on viisi. Niistä suurin on 160 metriä pitkä ja kapea. Kolme saarista muodostavat saarien ketjun, joka viittaa harjumuodostelmaan. Kaksi muuta saaria ovat rannan tuntumassa olevia luotoja. Järven pohjoispäässä sijaitsee maatila. Sen rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joista yksi sijaitsee suurimmassa saaressa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13867.


title: Pakkaselanjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,5 metriä mpy. Luoteisrantaan laskee suora oja Latvajärvestä, joka on kolmen lammikon muodostama suo. Sen kautta on johdettu kolme metsä- ja pelto-ojaa. Laskuoja on puoli kilometriä pitkä ja se laskee Rantostenjärveen. Se vuorostaan laskee Myllyojan kautta Pätilänjokeen, joka päättyy Mommilanjärveen.


title: Ahvenaistenjärvi

text: Ahvenaistenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Ahvenaistenjärvi

text: Järvi sijaitsee metsämaastossa Poikmetsän Pakkaselassa olevan Punkastenmäen pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 2,3 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat leveää avosuota. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.


title: Ahvenaistenjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,1 metriä mpy. Järveä ympäröivä metsäalue on ojittamatonta metsää eikä järveenkään ole johdettu yhtään ojaa. Sille ei ole myöskään karttaan merkitty laskuojaa.


title: Iso-Väihi (Hollola)

text: Iso-Väihi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Ojastenmälkin kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Iso-Väihi (Hollola)

text: Lampi on metsälampi, joka sijaitsee kumpuilevassa mäkimaastossa. Lammen pinta-ala on 1,1 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se rannat ovat suota. Lammen etelärannalle on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie yhdystieltä 13889.


title: Iso-Väihi (Hollola)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Laihajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 152,4 metriä mpy. Ylempänä Väihinsuolla sijaitsee pienempi Vähä-Väihi, jonka vedenpinta on 3,2 metriä ylempänä. Sen laskuoja tuo suon ja lammen vedet Iso-Väihiin. Sen oma laskuoja jatkaa länteen ja se yhtyy puolen kilometrin päässä sijaitsevan ojitetun Lopalanniityn suo-ojiin. Ne on johdettu etelään virtaavaan Pitkänsillanojaan, joka yhtyy Porvolassa Kortajokeen. Kortajoki on alajuoksulla nimeltään Pätilänjoki, joka laskee Mommilanjärveen.


title: Alasjärvi (Janakkala)

text: Alasjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Tervakosken kylätaajaman lähellä sijaitseva järvi.


title: Alasjärvi (Janakkala)

text: Järvi sijaitsee Tervakosken kylän keskustaajaman lounaispuolella. Järvenselästä työntyy lounaaseen 1,1 kilometriä pitkä Kuosarinlahti ja Savilahden taakse kaakkoon kilometrin pituinen Luulionlahti. Järven pinta-ala on 121 ha ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 13,6 kilometriä ja rannat ovat puoliksi suo- ja metsämaata. Järven luoteis- ja koillisrannat ovat taajama-aluetta, mutta muut rannat ovat enimmäkseen luonnontilassa. Saaria on 12, joista 10 ovat yli aarin ja kaksi alle aarin kokoiset. Saarten yhteispinta-ala on 0,97 ha ja rantaviivan yhteispituus on 1,6 kilometriä.


title: Alasjärvi (Janakkala)

text: Järvi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 90,75 m ja 91,40 m välillä. Säännöstely toimenpannaan Tervakosken paperitehtaan tarpeisiin ja se koskee myös Alasjärven valuma-alueen yläpuolisia suuria järviä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 2 073 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 2,7 metriä.


title: Alasjärvi (Janakkala)

text: Järven luoteisrannassa on lounaasta lukien Marttila, Pajunoja, Korpilo, Tietty ja Tervakosken puuhamaa. Ne yhdistää toisiinsa yhdystie 2974. Koillisrannassa sijaitsee vain Lepola, joka kuuluu kiinteästi keskutaajamaan. Tietyn ja Lepolan välissä virtaa Tervajoki, joka sukeltaa hetkeksi paperitehtaan alle.


title: Alasjärvi (Janakkala)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Alasjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan keskikorkeus on 91,2 metriä mpy. Kuosarinlahteen laskee samalla korkeudella oleva Sokslammi. Samaan lahteen tulee myös Toivanjoki, joka on Kesijärven laskujoki. Toivanjoen kautta tulee pääosa Alasjärven läpi virtaavasta vedestä. Luulionlahteen laskee Saukonoja, joka virtaa Piilosuon turvetuotantoalueen vierestä. Järvenselän luoteisrantaan laskee vielä lyhyt Tietynoja. Järven laskujoki on Tervajoki, joka käytyään paperitehtaan alla, poistuu taajama-alueelta pohjoiseen Patalan suuntaan. Se laskee Kernaalanjärven kaakkoispäähän. Vedet jatkavat siitä Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 7 vuorokautta.


title: Sokslammi

text: Sokslammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Tervakosken kylätaajaman lähellä sijaitseva lampi.


title: Sokslammi

text: Lammen pinta-ala on 34 ha ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Saaria on kaksi, jotka ovat rannanviereisiä luotoja. Lampi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 90,75 m ja 91,40 m välillä. Säännöstely liittyy Alasjärven säännöstelyyn, joka vaikuttaa myös Sokslammin vedenpinnan korkeuteen yhtä suurella määrällä. Lammen luoteispuoli on peltomaata ja siellä sijaitsee viisi maatila. Rannoille on rakennettu muutama vapaa-ajan asunto ja kiinteistö, joille johtaa tiet Tervakoskelta yhdystieltä 2874.


title: Sokslammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Alasjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,2 metriä mpy. Siihen laskee kolme lyhyttä pelto- ja metsäojaa. Lammen oma laskuoja lähtee kaakkoisrannasta ja laskee 300 metrin jälkeen Alasjärveen.


title: Kesijärvi (Janakkala, Loppi)

text: Kesijärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa ja Lopella Launosten kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kesijärvi (Janakkala, Loppi)

text: Järven pinta-ala on 284 ha ja se on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 11,1 kilometriä ja rannat ovat puoliksi pelto- tai metsämaata. Suomaata on hyvin vähän. Korkeammat mäet, jotka näkyvät järvelle, ovat Ristimäki, Ketunkallio, jotka kohoavat jopa 40 metriä vedenpintaa korkeammalle. Rannat ovat melko matalia eikä järvikään ole syvä. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 8,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven keskikohdassa. Saaria on yksi, jonka pituus on 80 metriä, pinta-ala on 0,23 ha ja rantaviivan pituus on 220 metriä. Saari on autio.


title: Kesijärvi (Janakkala, Loppi)

text: Järvi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 90,76 m ja 91,41 m välillä. Järven vedenpinnan korkeus on 91,2 metriä mpy, mikä on aivan sama kuin alajuoksulla olevilla Sokslammilla ja Alasjärvellä. Näitäkin säännöstellään samoilla raja-arvoilla. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 10 435 tuhatta m³.


title: Kesijärvi (Janakkala, Loppi)

text: Rannoille on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Järven lähiympäristössä sijaitsee yli kymmenen maatilaa, joiden pellot viettävät järveen päin. Niille pääsee eteläpuolella järven ohittavalta kantatielta 54 ja Launosten kautta tulevalta yhdystieltä 2873. Janakkalan ja Lopen välinen raja ylittää järven niin, että järven eteläpää ja pieni osa koillispään lahtea sekä Toivanjoki puoliksi kuuluu Lopelle.


title: Kesijärvi (Janakkala, Loppi)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kesijärven alueeseen, johon järvi itse kuuluu.


title: Kesijärvi (Janakkala, Loppi)

text: Järveen laskee eri suunnilta ojia, joista merkittvimpiä ovat Nummistenjoki, Vetelänoja ja Pihtioja. Näistä pienin on Vetelänoja, joka on Hyvälammin laskuoja. Se laskee järven pohjoispäähän. Vastaiselle kaakkoisrannalle laskee Pihtioja, joka on varsin laaja. Sen valuma-alueella sijaitsevat myös Ali-Heinijärvi, Yli-Heinijärvi, Raikkuanlammi ja Hanhilammi, jotka laskevat Ali-Heinijärven kautta Pihtiojaan.


title: Kesijärvi (Janakkala, Loppi)

text: Nummistenjoki eli Isojoki on laskujoista vesirikkain ja valuma-alueeltaan laajin. Se on Loppijärven laskujoki, mutta siihen yhtyvät etelästä Pikkujoki ja pohjoisesta Ojajoki eli Pikkujoki. Pikkujoki on muuten järvetön, mutta Leiniäisen sivuhaarasta laskee Huhkajanlammi. Ojajoki on Ojajärven laskuoja, mutta sen kautta laskevat myös Leipijärvi ja pienet Keravalammit.


title: Hyvälammi

text: Hyvälammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Vähikkälän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Hyvälammi

text: Lampi sijaitsee Kesijärven pohjoispuolella ja sen pinta-ala on 11,9 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen peltomaata. Rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Launosista ja Vähikkälästä.


title: Hyvälammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kesijärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,5 metriä mpy. Siihen laskee neljä pelto-ojaa ja sen laskuoja on Vetelänoja, joka laskee Kesijärveen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 40 vuorokautta.


title: Huhkajanlammi

text: Huhkajanlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Joentaan kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Huhkajanlammi

text: Lampi sijaitsee suon ja pellon välissä. Se pinta-ala on 6,0 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja rannat ovat suota. lampi on kasvamassa umpeen ja se on autio. Lähin asutus sijaitsee 300 metrin päässä.


title: Huhkajanlammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kesijärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Siihen laskee kolme pelto-ojaa, jossa yhdessä tulee mukana myös suon kuivatusvesiä. Lammen laskuoja lähtee itään seuraten aluksi Sammaleensuon reunaa. Myöhemmin se yhtyy Leiniäisten ojaan, joka yhtyy sitten Pikkujokeen. Pikkujoki yhtyy Lopen taajamassa Loppijärven laskijokeen Nummistenjokeen. Se laskee Kesijärveen.


title: Fenatsakiini

text: Fenatsakiini (CHNO) on kinatsoliinijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa maataloudessa akarisidina eli torjumaan haitallisia punkkeja.


title: Fenatsakiini

text: Huoneenlämpötilassa fenatsakiini on värittömiä kiteitä. Aine on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi asetoniin, kloroformiin, etyyliasetaattiin, dimetyyliformamidiin ja tolueeniin. Fenatsakiini tehoaa vihannespunkkeihin ja hyönteisiin. Punkeista esimerkiksi "Brevipalpus"-, "Eutetranychus"-, "Panonychus"- ja "Tetranychus"-sukujen lajit ovat herkkiä aineelle ja se tehoaa myös punkkien muniin. Fenatsakiinin vaikutusmekanismi perustuu siihen, että se sitoutuu soluhengityksessä tärkeässä asemassa olevaan NADH-dehydrogenaasiin ja estää entsyymin tarvitseman koentsyymin ubikinonin sitoutumista. Fenatsakiini on lievästi myrkyllistä nisäkkäille ja muun muassa ärsyttää ihoa ja silmiä.


title: Fenatsakiini

text: Fenatsakiinin synteesin ensimmäisessä vaiheessa antraniilihappo ja formamidi reagoivat muodostaen 4-hydroksikinatsoliinia, joka kloorataan 4-kloorikinatsoliiniksi. Tämä yhdiste reagoi 4-"tert"-butyylifenyylietanolin, jota muodostuu etyleenioksidin ja "tert"-butyylibentseenin välisellä reaktiolla, kanssa muodostaen fenatsakiinia. Fenatsakiinia käytetään akarisidina kasvihuoneissa kasvatettavissa koristekasveissa sekä sitrus-, omena-, manteli-, puuvilla- ja viiniviljelmillä.


title: Allergia & Astma

text: Allergia & Astma on Allergia- ja astmaliiton julkaisema allergia-, iho- ja astmaterveyden asiantuntijalehti. Lehti ilmestyy painettuna neljä kertaa vuodessa. Painetun lehden jutut sekä muita ajankohtaisia artikkeleita julkaistaan myös lehden verkkosivuilla, joka avattiin helmikuussa 2017.


title: Allergia & Astma

text: Lehdessä julkaistaan muun muassa asiantuntija-artikkeleita, vertaiskertomuksia, ruokaohjeita, kolumneja sekä tietoa yhdistystoiminnasta.


title: Allergia & Astma

text: Allergia & Astma on allergia- ja astmayhdistysten jäsenetu, jonka voi myös tilata. Lehteen on liittynyt erikseen lääkäreille tarkoitettu lääkäripainos.


title: Vähättely

text: Vähättely on tietoista tai tiedostamatonta toisen ihmisen mitätöintiä. Vähättely voi olla merkki huonosta itsetunnosta.


title: Vähättely

text: Psykiatri, psykoanalyytikko Juhani Mattila uskoo vähättelyn altistavan masennukselle.


title: Vähättely

text: Vähättelyä voi olla muun muassa tytöttely, jos tyttö -sanaa käytetään aikuisesta tai pojasta. Sedättely eli sedittely, sedäksi kutsuminen, voi myös olla halventavaa niputtamista. Toimittaja Sanna Ukkolan mukaan poliitikkoja uskalletaan sedätellä paljon enemmän kuin tytötellä.


title: Takanami-luokka

text: Takanami-luokka () on Japanin meri-itsepuolustusvoimain viiden vuodesta 2003 palvelukseenotetun aluksen muodostama ohjushävittäjäluokka.


title: Takanami-luokka

text: Luokka on Japanin itsepuolustusvoimien laivaston neljännen sukupolven ohjushävittäjäluokka, jonka alukset ovat selkeästi kehitetty Murasame-luokasta. Muutoksia aiempaan ovat kehittyneempi tulenjohtojärjestelmä OPS-24B sekä kaikuluotain. Murasame-luokan kolmen tuuman tykki on vaihdettu 127 millimetrin tykkiin ja Sea Sparrow -merimaaliohjukset on korvattu Evolved Sea Sparrow ESSM RIM-162:lla.


title: SilkAirin lento 185

text: SilkAirin lento 185 oli SilkAir-yhtiön matkustajalento Indonesian pääkaupungista Jakartasta Singaporeen. 19. joulukuuta 1997 lennolla ollut Boeing-737-300-tyyppinen kone syöksyi Musi-jokeen eteläisellä Sumatran saarella lähellä Palembangia, ja kaikki 97 matkustajaa sekä seitsemän miehistön jäsentä kuolivat. Onnettomuuden aiheutti kapteenin suorittama itsemurhaisku, jonka taustalla olivat hänen taloudelliset vaikeutensa.


title: Urofagia

text: Urofagia tarkoittaa virtsan juomista. Urofagiaa on harjoitettu kautta aikojen esimerkiksi niin sanotun virtsaterapian muodossa, jolloin pyritään hoitamaan erinäisiä vaivoja virtsan avulla. Kuivissa ympäristöissä, varsinkin aavikoilla, elävät eläimet saattavat juoda virtsansa uudelleen ehkäistäkseen nestehukan syntymistä.


title: Wilhelm Reinhard von Neipperg

text: Wilhelm Reinhard von Neipperg (27. toukokuuta 1684 – 26. toukokuuta 1774) oli itävaltalainen kreivi ja sotilas.


title: Wilhelm Reinhard von Neipperg

text: Neipperg syntyi Schwaigernissa, joka kuului Neippergin suvun kreivikuntaan. Hänen isänsä oli sotamarsalkka kreivi Eberhard Friedrich von Neipperg (1655–1725) ja äitinsä Margaretha Lucretia von Hornberg (1658–1686). Hänen äitinsä kuoli Neippergin ollessa vain 2-vuotias. Hän vietti lapsuutensa Wienissä.


title: Wilhelm Reinhard von Neipperg

text: Neipperg liittyi Itävallan keisarilliseen armeijaan 1702. Hän palveli isänsä rykmentissä ja yleni everstiluutnantiksi 1709 ja everstiksi vuoteen 1715 mennessä. Itävallan–Turkin sodassa 1716–1718 Neipperg kunnostautui piiritystaisteluissa Timișoarassa vuonna 1716 ja Belgradissa vuonna 1717. Sota päättyi Itävallan voittoon ja Passarowitzin rauhansopimukseen.


title: Wilhelm Reinhard von Neipperg

text: Sodan jälkeen hän keskeytti sotilasuransa osallistuakseen Lothringenin prinssi Fransin opettamiseen. Fransista tuli aikanaan Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1723. Vuonna 1726 Neippergille myönnettiin valtakunnankreiviys ja hän meni naimisiin kreivitär Maria Franciska von Khevenhüllerin (1702–1776) kanssa. Vuonna 1730 hänestä tuli Luxemburgin kuvernööri. Hän osallistui sotamarsalkkaluutnanttina Puolan perimyssotaan Italian rintamalla vuonna 1733. Vuonna 1735 hänestä tuli Timișoaran kuvernööri.


title: Wilhelm Reinhard von Neipperg

text: Uusi Itävallan–Turkin sota alkoi 1737. Hänen komentamansa osasto ei ehtinyt ottaa osaa heinäkuussa 1737 käytyyn tappiolliseen Grotskan taisteluun, mutta saapui paikalle suojaamaan sotamarsalkka Wallisin johtaman armeijan pääosan vetäytymistä. Neipperg sai tehtäväkseen toimia rauhanneuvottelijana samalla kun Osmanien valtakunnan armeija piiritti Belgradia. Innokkaasti rauhaa hakeneen suurvisiiri Hacı İvaz Mehmed paššan kerrotaan ottaneen Neippergin panttivangikseen neuvottelujen ajaksi, mikä esti Neippergiä saamasta ajankohtaisia tietoja rintamatilanteesta. Sota oli joka tapauksessa Itävallalle tappiollinen, ja Neippergin neuvottelema Belgradin rauhansopimus luovutti osmaneille takaisin alueet, mitkä Itävalta oli saanut edellisen sodan päättäneessä Passarowitzin rauhassa. Habsburgien Itävallassa tappiota ja seurannutta rauhansopimusta pidettiin häpeällisenä ja Neipperg oli yksi kenraaleista, jotka joutuivat sotaoikeuden eteen. Hänet tuomittiin vankeuteen, mutta 1740 valtaannoussut keisarinna Maria Teresia armahti hänet muiden samassa sotaoikeudessa tuomittujen kanssa.


title: Wilhelm Reinhard von Neipperg

text: Tämän jälkeen Neipperg osallistui Itävallan perimyssotaan ja hävisi Mollwitzissa Fredrik II:lle 1741. Voitto oli sotakuninkaana tunnetun Fredrik II:n ensimmäinen. Neippergistä tehtiin kuitenkin sotamarsalkka myöhemmin saman vuoden aikana. Vuonna 1755 hänestä tuli korkeimman sotaneuvoston presidentti.


title: Wilhelm Reinhard von Neipperg

text: Hän kuoli Wienissä vuonna 1774, juuri ennen 90-vuotispäiväänsä.


title: Wilhelm Reinhard von Neipperg

text: Hänen vaimonsa Maria Franciska kuoli kaksi vuotta myöhemmin. Hänen tyttärestään Maria Wilhelmina von Neippergistä tuli keisari Frans I:n rakastajatar. Hänen lapsenlapsensa Adam Albert von Neipperg meni naimisiin Napoleon Bonaparten lesken Marie Louisen kanssa.


title: Kaymakam

text: Kaymakam on kuvernööriä tarkoittava virkanimi. Sitä käytetään nykyään Turkissa ja Libanonissa, sekä epävirallisessa valtiossa Pohjois-Kyproksen turkkilaisessa tasavallassa. Osmanien valtakunnassa kaymakamin virka tarkoitti ajasta ja yhteydestä riippuen eri asioita, kuten esimerkiksi kuvernööriä tai kenraalikuvernööriä, ja taas korkeampana osmanihallinnossa suurvisiirin sijaista tai sulttaanin yhteysupseeria. 1800-luvulla siitä tuli sotilasarvo. Osmaniarmeijassa se vastasi everstiluutnantin arvoa, ja Egyptin armeijassa (قائم مقام, "Qaimaqam") everstiä.


title: Kaymakam

text: Osmanien hallinnossa Kaymakamin virkanimi tarkoitti ajasta ja yhteydestä riippuen eri asemia ja tehtäviä. Korkea-arvoisin oli suurvisiirin sijaisen paikka, joka otettiin käyttöön aina kun suurvisiiri lähti Istanbulista johtamaan sotaretkeä. Sijaisella oli lähes yhtä paljon arvovaltaa kuin varsinaisella suurvisiirillä, joskin kaymakam ei saanut puuttua niihin sotilasasioihin, joista sotaretkellään oleva suurvisiiri vastasi eikä myöskään niiden alueiden hallintoon, joissa suurvisiiri armeijoineen oli. Sijaisvirka otettiin myös käyttöön niissä tapauksissa, kun virkaan nimitetty uusi suurvisiiri ei ollut Istanbulissa ja viipyi matkallaan pääkaupunkiin. Osmanien valtakunnan loppuaikoina suurvisiirin sijaista tarkoittava kaymakamin virka ruvettiin antamaan sheikki al-Islamille.


title: Kaymakam

text: 1800-luvun osmaniarmeijassa kaymakam tarkoitti everstiluutnantin arvoa. Tanzimat-uudistusten myötä hallintopiirien eli sancakien kuvernöörin virkanimeksi tuli myös kaymakam. Tämä tapa periytyi nyky-Turkille.


title: Fairfieldin piirikunta (Connecticut)

text: Fairfieldin piirikunta on Yhdysvaltojen Connecticutin osavaltion läntisin ja väestömäärältään suurin piirikunta. Vuoden 2010 väestönlaskennassa Fairfieldin asukasluku oli 916 829. Heistä lähes puolet asuu piirikunnan neljässä suurimmassa kaupungissa: Bridgeport (137 000), Stamford (121 000), Norwalk (88 000) ja Danbury (81 000 asukasta). Pientalovaltainen piirikunta kuuluu New Yorkin pohjoiseen esikaupunkivyöhykkeeseen, ja suuri osa sen asukkaista käy töissä Manhattanilla.


title: Fairfieldin piirikunta (Connecticut)

text: Fairfieldin naapuripiirikunnat ovat Litchfield pohjoisessa ja New Haven idässä. Lännessä rajanaapurit ovat New Yorkin osavaltion Westchesterin, Putnamin ja Dutchessin piirikunnat. Etelässä Fairfieldin naapureita ovat Long Island Soundin takana sijaitsevat New Yorkin piirikunnat Nassau ja Suffolk.


title: Fairfieldin piirikunta (Connecticut)

text: Connecticutin piirikunnilla ei enää ole paikallishallintoa eikä hallintokaupunkia, mutta aiemmin sellaisia ovat Fairfieldin piirikunnassa olleet Fairfield (1666–1853) ja Bridgeport (1853–1960)


title: Fairfieldin piirikunta (Connecticut)

text: Fairfieldin piirikunta rajoittuu etelässä Long Island Sound -lahteen. Sarja rannikolle ja Metro-North-rautatieyhtiön New Haven Linen varteen sijoittuvia pikkukaupunkeja tunnetaan nimellä ”kultarannikko” vauraan asujaimistonsa takia. Näitä taajamia ovat Easton, Fairfield, Darien, Greenwich, New Canaan, Norwalk, Ridgefield, Stamford, Weston, Westport ja Wilton.


title: Fairfieldin piirikunta (Connecticut)

text: 1960–1980-luvuilla monet suuryritykset siirsivät pääkonttoreitaan New Yorkista Fairfieldin ”kultarannikolle”, mutta trendi alkoi hidastua 1990-luvulle tultaessa.


title: Fairfieldin piirikunta (Connecticut)

text: Vuonna 2014 Movoto-kiinteistönvälitysyhtiö valitsi Connecticutin osavaltion kymmeneksi parhaaksi asuinalueeksi monia Fairfieldin piirikunnassa sijaitsevia kohteita: ykköseksi Stamfordin, toiseksi parhaaksi Bethelin ja kolmanneksi parhaaksi Danburyn. Seitsemäntenä listalla oli Darien, yhdeksäntenä Westport ja kymmenentenä Newtown, vaikka se oli pari vuotta aiemmin saanut kielteistä julkisuutta Sandy Hookin kouluammuskelutapauksen takia. Vuonna 2016 sama yhtiö arvioi Connecticutin parhaita asuinpaikkoja lapsiperheille, ja kärkitilan sai Fairfieldin piirikunnan Trumbull. Kymmenen parhaan joukkoon arvioitiin myös Stamford, Danbury ja Wilton.


title: Fairfieldin piirikunta (Connecticut)

text: Piirikunnan Fairfieldin kaupungissa toimivat yksityinen tutkimusyliopisto Fairfield University sekä Sacred Heart University. Bridgeportissa toimii University of Bridgeport ja Danburyssa Western Connecticut State University. Norwalkissa ja Housatonicissa on community colleget.


title: Okakalat

text: Okakalat (Stephanoberyciformes) on lahko viuhkaeväisten luokassa. Lahko koostuu neljästä heimosta: Melamphaidae, Gibberichthyidae, Stephanoberycidae ja Hispidoberycidae. Näistä Melamphaidaessa on yli 60 lajia, kun muissa on alle viisi. Okakalat kuuluvat myös syvänmeren kaloihin.


title: Wendy and the Refugee Neverland

text: Wendy and the Refugee Neverland on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut suomalainen indie-komediaelokuva, jonka on ohjannut Olli Ilpo Salonen. Sen pääosaa esittää Minka Kuustonen.


title: Wendy and the Refugee Neverland

text: Elokuvan tarina kertoo samannimisestä helsinkiläisestä indie-rockia soittavasta yhtyeestä, joka haaveilee läpimurrosta. Minka esittää elokuvassa yhtyeen keulahahmoa ja laulajaa Krisua. Yhtyeen soittajia ja muita keskeisiä rooleja esittävät Joonas Kääriäinen, Juha Pulli, Jonas Saari, Antti Heikkinen, Linda Wiklund ja Joonas Snellman. Muissa rooleissa nähdään muun muassa Niina Lahtinen, Eero Milonoff, Matti Onnismaa, Ville Tiihonen, Pirjo Heikkilä, Jari Virman, Mikko Leppilampi, Ylermi Rajamaa ja Roope Salminen.


title: Wendy and the Refugee Neverland

text: "Wendy and the Refugee Neverland" on toteutettu yhteishankkeena, jossa päänäyttelijät kuuluivat käsikirjoitustyöryhmään. Aalto-yliopiston kurssityöstä alkunsa saanut elokuva on kuvattu pienellä, lyhytelokuvan tekoon tarkoitetulla budjetilla.


title: Wendy and the Refugee Neverland

text: "Wendy and the Refugee Neverland" sai ensi-iltansa 21. heinäkuuta 2017 Suomessa. Elokuvan kansainvälinen ensi-ilta oli Norjan International Film Festival in Haugesund -elokuvafestivaaleilla elokuussa 2017.


title: 10 000 metrin Pohjoismaiden mestaruuskisat

text: 10 000 metrin juoksun Pohjoismaiden mestaruuskisat on kilpailtu 1960-luvulla kolme kertaa osana kaikki yleisurheilulajit käsittäneitä Pohjoismaiden yleisurheilumestaruuskisoja vuosina 1961, 1963 ja 1965. Sen jälkeen Pohjoismaiden yleisurheiluliitot aloittivat vuonna 1997 vuosittain järjestettävät yksinomaan 10 000 metrille keskittyneet niin miesten kuin naisten kilpailut.


title: Rugelach

text: Rugelach on juutalainen leivonnainen. Se on aškenasijuutalaista alkuperää ja erityisen suosittu Israelissa, jossa sitä myydään yleisesti kahviloissa ja leipomoissa. Se on suosittu myös eurooppalaisten ja amerikkalaisten juutalaisten keskuudessa.


title: Rugelach

text: Perinteisesti rugelachit ovat puolikuun muotoisia, ja ne valmistetaan kolmionmuotoisesta taikinasta, joka kääritään täytteen ympärille. Joidenkin lähteiden mukaan sekä rugelach että ranskalainen voisarvi ovat molemmat saman wieniläisen leivonnaisen kehitysmuotoja. Urbaanin legendan mukaan Wienissä keksittiin valmistaa puolikuun mallisisa leivonnaisia vuoden 1683 Wienin taistelun voiton kunniaksi. Todellisuudessa näyttää kuitenkin siltä, että sekä rugelach ja sen väitetty edeltäjä Kipferi ovat vielä vanhempia, kun taas voisarvi modernissa muodossaan kehitettiin vasta 1800-luvulla. Tämä on johtanut näkemyksiin, joissa voisarvea pidetään rugelachin ja Kipferin jälkeläisenä.


title: Rugelach

text: Rugelach voidaan valmistaa myös struudelin malliseksi mutta kuitenkin niin, että se leikataan paloiksi ennen paistamista.


title: Siamun

text: Neterkheperre tai Netjerkheperre-setepenamun Siamun oli Egyptin 21. dynastian kuudes farao. Hän suoritti laajoja rakennushankkeita Ala-Egyptissä. Häntä pidetään yhtenä tehokkaimpana hallitsijana 21. dynastian faraon Psusennes I:n jälkeen. Siamunin hallitsijanimi Netjerkheperre-Setepenamun tarkoittaa 'Ran jumalallinen ilmentymä, Amonin valitsema', kun taas hänen nimensä si amun tarkoittaa 'Amonin poika'.


title: Siamun

text: Siamunin perhetaustasta tiedetään hyvin vähän. Vuonna 1999 Chris Bennett teki tutkielman Semnan temppelissä olleesta kuningatar Karimalaan liittyvästä kirjoituksesta tehden päätelmiä hänen sukutaustastaan. Häntä kutsutaan sekä nimellä 'kuninkaan tytär' että 'kuninkaan vaimo'. Hänen nimensä osoittaa hänen voineen olla libyalainen, tämän huomioon ottaen hän saattoi olla Osorkon vanhemman tytär (Manethon Osochor). Kaiveruksessa olevan päivämäärän (vuosi 14) mukaan hän olisi voinut olla joko farao Siamunin tai farao Psusennes II:n kuningatar vaimo. Bennettin mukaan on todennäköisempää, että hän oli solminut avioliiton Siamunin kanssa, koska siinä tapauksessa hän olisi voinut ottaa vallan Kushin varakuninkaana Nubian uskonnollisena keulakuvana Neskhonsinin Siamunun 5. hallitusvuotena tapahtuneen kuoleman jälkeen. Vielä merkittävämpää on se, että hänen avioitumisensa Siamunin kanssa saattaa selittää sen, miten Siamun egyptiläisenä onnistui nousemaan libyalaisen Osorkon vanhemman seuraajaksi.


title: Siamun

text: Siamun usein samaistetaan Manethon 21. dynastian viimeiseen kuninkaaseen nimeltä "Psinaches". Tälle kuninkaalle hän antaa hallitusajaksi vain 9 vuotta, mitä on kuitenkin pidetty virheellisenä, koska Karnakin papit ovat päivänneet eräitä dokumentteja "Siamunin 17. vuotena.". Ei ole kuitenkaan mitään todellista perustetta tulkita Manethon käyttämän nimen "Psinaches" olevan vääristynyt muoto nimestä "Netjerkheperre-setepenamun Siamun". Hiljattain on ehdotettu, että Manethon "Psinaches" voisi pikemminkin olla viitaus Tutkheperre Shoshenkiin, kuin suoraan Osorkon vanhemman seuraajaan.


title: Siamun

text: Tärkeimpänä todisteena, jolla Siamunin hallituskausi voidaan ajoittaa, pidetään tekstiä "”Ensimmäisen Shemu kuukauden [….] päivänä 17. vuotena”", joka on mainittu fragmentissa 3B, rivit 3-5 Karnakin pappien merkinnöissä. Se arkistoi tiedon Nespaneferhorin pojan Horin Karnakin papilliseen virkaanastumisesta. Tämä päivä oli Tepi Shemu -kuukauden juhlapäivä. Egyptologi Rolf Krauss on laskenut, että tämä "Tepi Shemu" -juhla Siamunin 17. vuotena olisi ollut vuonna 970 eaa. Tämän perusteella Siamun olisi noussut valtaistuimelle noin 16 vuotta aikaisemmin vuonna 986 eaa. Steelaan on päivätty Siamunin 16. vuotena joitakin pieniä maakauppoihin liittyviä asiakirjoja Memphisin Ptahin pappien välillä.


title: Siamun

text: Vuoden 17 rekisteröinti on tärkeä paleografinen kehitystulos, koska se on ensimmäinen kerta Egyptin kirjoitetussa historiassa, kun sana "farao" esiintyi otsikossa ja suoraan yhdistetään kuninkaalliseen nimeen, tässä tapauksessa Siamunin nimeen. Tämän jälkeen yleistyivät sellaiset maininnat kuin "farao Psusennes II" (Siamunin seuraaja), "farao Shoshenk I", "farao Osorkon I" ja niin edelleen. Ennen Siamunin hallituskautta Egyptin keski- ja uuden valtakunnan aikana sana "farao" yhdistetään ainoastaan kuninkaan asemaan.


title: Siamun

text: Egyptologi Nicolas Grimalin mukaan Siamun kaksinkertaisti Amonin temppelin koon Taniksessa ja käynnisti useita Horuksen temppelin rakkennusurakoita. Hän myös rakensi Heliopoliksessa ja Piramessessa eli Pi-Ramseksessa, jossa jäljellä olevassa kivilohkareessa on hänen nimensä. Siamun rakensi ja omisti Amonille uuden temppelin Memphisissä, siellä on 6 kivessä olevaa saraketta ja oviaukkoja, jotka on nimetty hänen mukaansa. Lopuksi, hän antoi useita suosionosoituksia Ptahin papeille Memfisissä. Ylä-Egyptissä hänen nimensä esiintyy yleensä muutamassa eponyymisessä Theban monumentissa vaikka Siamunin Amonin ylipappi Thebassa, Pinedjem II, organisoi Uuden valtakunnan kuninkaiden muumioiden uudellen hautaamisia Kuninkaiden laaksosta Deir el Bahriin piilotettaen useita muumioita suojaan ryöstelyltä hautaan DB320. Näitä toimintoja on päivätty Siamunin hallituskauden 1. vuodesta 10. vuoteen saakka.


title: Siamun

text: Taniksessa eräs Amonin temppelin reliefin jumalallinen kohtaus kuvaa Egyptin faraon lyömässä vihollisiaan nuijalla. Kuninkaan nimi on reliefissä selvästi [(Neterkheperre Setepenamun) Siamun, Am(on)in rakastama], eikä ole epäilystäkään, että tämä on sama henkilö kuin Siamun, kuten tunnettu brittiläinen egyptologi Kenneth Kitchen korostaa kirjassaan "On the Reliability of the Old Testament". Siamun näyttäytyy tässä ”tyypillisessä asennossa heiluttaen nuijaa lyöden vankeja maahan(?), kuvion oikea puoli on kadonnut, paitsi kaksi asetta ja kädet, joista yksi kiinnittää huomattavaa kaksilapaista kirvestä sen istukkaan”. Kirjoittaja toteaa, että kaksilapaisessa kirvessä tai ”pertuskassa” on sävytetty puolikuun muotoinen terä, joka on kiinnitetty Egeanmereltä löydettyjä muistuttavaan kaksiteräiseen kirveeseen, mutta on melko selvää, että Palestiinasta (Kanaanista) peräisin olevat kaksisuuntaiset kirveet ovat erimuotoisia muistuttaen X-kirjainta. Niinpä Kitchen päättelee, että Siamunin vihamiehiä olivat filistealaiset, jotka olivat Egean merikansan jälkeläisiä, ja Siamun oli tehnyt Tanisin temppelissä olevan reliefin Geserissä heistä saamansa tuoreen voiton muistoksi. Hiljattain Paul S. Ash on esittänyt yksityiskohtaisen väitteen siitä, että Siamunin reliefi kuvaa fiktiivistä taistelua. Hän huomauttaa, että egyptiläisissä reliefeissä ei koskaan näytetä filistealaisia pitelemässä kirvestä, eikä ole olemassa arkeologisia todisteita filistealaisten kirveistä. Hän väittää myös, että ei ole mitään reliefiä, joka yhdistää filistealaiset Levanttiin.


title: Siamun

text: Vaikka Siamunin alkuperäistä kuninkaan hautaa ei ole koskaan löydetty, on ehdotettu, että hän on toinen ”kahdesta täysin rappeutuneesta muumiosta” Psusennes I:n haudan etuhuonessa. Šabtin pohjasta löytyy niille kaiverrettuna tämän kuninkaan nimi. Siamunin alkuperäinen hauta on saattanut hukkua lähellä Niiliä, mikä pakotti tämän kuninkaan uudellenhautauksen Psusennes I:n hautaan.


title: Siamun

text: On arveltu, että Siamun oli se Raamatussa nimeltä mainitsematon farao, joka antoi tyttärensä avioliittoon kuningas Salomolle. ja joka myöhemmin hyökkäsi Geseriin. ja antoi sen lahjaksi Salomolle. Tätä samastusta kannattaa nykyään vielä Kitchen, mutta sen ovat kyseenalaistaneet muut tutkijat kuten Paul S. Ash ja Mark W. Chavalas, joista jälkimmäisen mukaan "on mahdotonta päätellä ketkä Egyptin kuninkaat hallitsivat samanaikaisesti kuin David ja Salomo". Edward Lipiński ehdotti, että “yritystä yhdistää Geserin tuhoutumista Siamunin ja Salomon hypoteettiseen suhteeseen ei voida perustella asiallisesti, koska Siamunin kuolema on tapahtunut ennen Salomon hallituskauden alkua”. Lipiński väitti myös, että silloinen linnoittamaton Geser tuhoutui myöhään 10. vuosisadalla ja että sen aiheuttaja oli 22. dynastian farao Shoshenk I.