title: Köyhät Ritarit (lauluyhtye)

text: Köyhien Ritarien muita aktiivijäseninä ovat olleet Kaj-Erik Gustafsson, Juha Haanperä, Eero Hirvensalo, Jan Jansson, Arto Joutsimäki, Veli Kokkonen, Matti Kosonen, Teppo Lampela, Jukka Latola, Petri Lehto, Kurt Lindblad, Jouni Maunula, Paavo Muranen, Seppo Nousiainen, Ilkka Peräläinen, Matti Rantanen, Herman Rechberger, Martin Smeds, Sampo Suihko, Seppo Suihko, Veli-Markus Tapio, Jukka Uuosukainen, Arto Wikla, Pentti Viluksela ja Heikki Yrttiaho.


title: Köyhät Ritarit (lauluyhtye)

text: Toiminta on ollut alusta pitäen hyvin organisoitua, mikä osaltaan selittää yhtyeen pitkäikäisyyden. Talouteen ja hallintoon liittyvät asiat on hoidettu ydinryhmän toimesta ammattimaisesti, kuin myös uuden ohjelmiston valmistelu.


title: Köyhät Ritarit (lauluyhtye)

text: Yhtyeen toiminnan kulta-aikaa oli jakso 1970-luvun puolivälistä 1990-luvun alkupuolelle, jolloin ansioitunut toiminta huomioitiin tunnustuksin ja palkinnoin ja joita seurasi parhaimmillaan yli 100 esiintymistä vuodessa.


title: Köyhät Ritarit (lauluyhtye)

text: Köyhien Ritarien taiteellisesti kunnianhimoisin produktio lienee ollut Kaj-Erik Gustafssonin "Missa cum jubilo", joka alkoi kahden osan tilaamisesta kilpailukappaleiksi ja huipentui levytykseen 1984. Messu, jonka väliosat Kaj-Erik Gustafsson improvisoi uruilla, esitettiin kymmenissä kirkkokonserteissa sekä vielä 2004 yhtyeen 30-vuotisjuhlakonsertissa. Levyn kansikuvan otti useissa kansainvälisissä valokuvauskilpailuissa palkittu Markku Lähdesmäki.


title: Köyhät Ritarit (lauluyhtye)

text: Köyhät Ritarit on konsertoinut ympäri Suomea kirkoissa, konserttisaleissa, kouluissa ja päiväkodeissa. Se on vieraillut 16 Euroopan maassa, Arabiemiirikuntien liitossa sekä Yhdysvalloissa ja Kanadassa.


title: Buakaw Banchamek

text: Sombat Banchamek, tunnetaan paremmin nimellä Buakaw Banchamek (, s. 8. toukokuuta 1982 Bansongnong County, Samrong Thap) on thaimaalainen thainyrkkeilijä. Hän on voittanut useita eri thainyrkkeilyn mestaruuksia, kuten WMC:n ylemmän välisarjan ja keskisarjan mestaruudet, sekä kaksi kertaa K-1 mestaruuden. Banchamek on pelannut myös jalkapalloa 2. divisioonassa RBAC FC:ssä.


title: Buakaw Banchamek

text: Banchamek aloitti thainyrkkeilyn nuorella iällä ja kilpaili ensimmäisen kerran 8-vuotiaana kotiprovinssissaan Surinissa. Myöhemmin 15-vuotiaana hän muutti Chachoengsaoon, jossa hän liittyi Por. Pramuk Gym joukkueeseen. Hän aloitti kilpailemisen aikuisissa 2000, ja voitti aluksi Omnoi Stadiumin höyhensarjan mestaruuden ja myöhemmin 2001 PBA:n Thaimaan höyhensarjan mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Sinchainoi Sor Kittichain tyrmäyksellä neljännessä erässä. Banchamek kilpaili myöhemmin joulukuussa 2001 myös Lumpinee Stadiumin tilapäisestä höyhensarjan mestaruudesta, mutta hävisi ottelun Charlie Sor Chaitaminille tuomariäänin.


title: Buakaw Banchamek

text: 2002 Banchamek kilpaili Toyota Muay Thai Marathon turnauksessa 63-kiloisten sarjassa. Hän voitti turnauksessa kaikki ottelunsa tuomariäänin, myös loppuottelussa Satoshi Kobayashin. Seuraavana vuonna hän otteli Omnoi Stadiumin tilapäisestä kevyensarjan mestaruudesta. Banchamek voitti mestaruuden Khunsuk Petchsupapania vastaan tuomariäänin. Vain kuukautta myöhemmin elokuussa 2003 hän otteli Etelä-Koreassa Timor Daalia vastaan KOMA GP:n kevyensarjan mestaruudesta. Banchamek voitto ottelun tyrmäyksellä kolmannessa erässä.


title: Buakaw Banchamek

text: Banchamek osallistui 2004 ensimmäistä kertaa K-1 turnaukseen. Hänen oli määrä aluksi otella karsinnoissa Jordan Taita vastaan ennen kuin pääsisi itse heinäkuussa järjestettävään turnaukseen. Banchamek voitti ottelun tuomariäänin ja eteni turnaukseen. Ensimmäisellä kierroksella hän voitti John Wayne Parrin hajaäänin lisätuomarin päätöksellä. Toisella kierroksella Banchamek voitti Takayuki Kohiruimakin tyrmäyksellä toisessa erässä. Voiton myötä hän eteni loppuotteluun, jossa Banchamek kohtasi viime vuoden mestarin Masaton. Banchamek voitti neljä erää kestäneen K–1 mestaruuden tuomariäänin.


title: Pohnpein osavaltio

text: Pohnpei on yksi Mikronesian liittovaltion neljästä osavaltiosta. Osavaltio koostuu 162 pienestä saaresta ja atollista, joista suurin on Pohnpei eli Ponape. Osavaltion asukasluku oli 36 196 vuonna 2010.


title: Pohnpein osavaltio

text: Mikronesian pääkaupunki Palikir sijaitsee Pohnpein saarella.


title: Pohnpein osavaltio

text: Pohnpein talous on riippuvainen Yhdysvaltojen maksamasta liittovaltion tuesta. Pohnpein suurin työnantaja on osavaltion hallinto. Väestö saa tuloja myös kalastuksesta, matkailusta, maanviljelystä, rakennustyömailta ja IT-alalta.


title: Pohnpein osavaltio

text: Osavaltion hallinto noudattaa vallan kolmijako-oppia. Osavaltion lainsäädännöllinen valta on 23 paikkaisella parlamentilla, jonka jäsenet valitaan vaaleilla neljän vuoden välein. Osavaltion toimeenpanovalta on sen johtajalla kuvernöörillä, joka myöskin valitaan vaaleilla neljäksi vuodeksi kerrallaan. Lainsäädäntövalta on Pohnpein tuomioistuimella. Paikallishallinnosta vastaavat kunnat, joita on Pohnpeissä 12.


title: Kosraen osavaltio

text: Kosrae on yksi Mikronesian liittovaltion osavaltiosta. Se on maan itäisin osavaltio. Kosraen osavaltio koostuu Kosraen saaresta ja tämän lähisaarista, joista merkittävin on Lelu. Osavaltion asukasluku oli 6 616 vuonna 2010.


title: Chuukin osavaltio

text: Chuuk on yksi Mikronesian liittovaltion neljästä osavaltiosta. Chuuk muodostuu useista saariryhmistä, joista suurin on Chuuk. Osavaltion asukasluku oli 48 654 vuonna 2010, mikä tekee siitä väkiluvultaan maan suurimman osavaltion. Chuuk jakautuu 35 kuntaan.


title: Tyrese Cooper

text:
Tyrese Cooper (s. 21. maaliskuuta 2000) on yhdysvaltalainen pikajuoksija. Cooper kilpailee 100 metrin ja 200 metrin juoksussa.
Helmikuussa 2016 Cooper juoksi 100 metriä Miamissa aikaan 10,49.


title: Tyrese Cooper

text: Ulkoradoilla


title: Tyrese Cooper

text: Sisäradoilla


title: La Samaritaine

text: La Samaritaine on tunnettu tavaratalo Pariisin keskustassa Seinen pohjoisrannalla lähellä Pont Neuf -sillan pohjoispäätä, 1. arrondissementin alueella. Se on ollut vuodesta 2005 toistaiseksi suljettu, ja nykyinen omistaja LVMH aikoo muuttaa sen uudenaikaiseksi kauppakeskukseksi ja hotelliksi. Tavaratalo käsittää useita kortteleita Seinen rantakadun ja Rue de Rivolin välissä.


title: La Samaritaine

text: La Samaritaine sai alkunsa pienestä kaupasta, jonka kauppias Ernest Cognacq ja hänen vaimonsa Louise Jay perustivat vuonna 1869 rue du Pont Neuf -kadulle. Tavarataloa on sen jälkeen laajennettu useassa vaiheessa. Arkkitehti Frantz Jourdainin suunnittelema Art Nouveau -tyylinen tavaratalon ydinosa lasikattoisine päähalleineen valmistui vuosina 1905–1907. Ulkoseinien koristelun toteuttivat arkkitehdin poika Francis Jourdain sekä Eugène Grasset, Édouard Schenck ja Alexandre Bigot. La Samaritainea laajennettiin lisärakennuksilla vuosina 1926–1928 ja 1933, jolloin se sai pääosin nykyisen hahmonsa, mukaan lukien Seinen-puoleinen julkisivu. Henri Sauvagen suunnittelema laajennus toi tavaratalon arkkitehtuuriin myös Art deco -henkeä. Pariisin julkisivulautakunnan toiveesta julkisivujen teräsrakenne verhoiltiin vaalealla kivipinnoituksella.


title: La Samaritaine

text: Parhaimpina aikoinaan La Samaritaine tunnettiin monipuolisesta tarjonnastaan, mutta se menetti asiakkaita 1970-luvulta alkaen. Yrityskonserni LVMH osti La Samaritainen vuonna 2001 ja sulki tavaratalon kesäkuussa 2005, virallisesti turvallisuussyistä. Vuonna 2008 LVMH ilmoitti muuttavansa La Samaritainen tilat nykyaikaiseksi kauppakeskukseksi ja luksushotelliksi. Suunnitelma herätti paljon vastustusta ja sitä on jouduttu muuttamaan useita kertoja. Rakennuksen pääosan vanhat julkisivut on suojeltu vuonna 1990, mutta uudistussuunnitelman mukaan nykyinen Rue de Rivolin puoleinen julkisivu purettaisiin ja korvattaisiin japanilaisen arkkitehtitoimisto SANAA:n suunnittelemalla uudisrakennuksella. Ranskan ylin oikeusaste Ranskan valtioneuvosto hylkäsi kesäkuussa 2015 suunnitelmasta tehdyt valitukset. Uudistushankkeen on ilmoitettu maksavan 460 miljoonaa euroa ja valmistuvan kolmen vuoden kuluttua.


title: La Samaritaine

text: Tavaratalo sai nimensä "pompe de la Samaritaine" -nimisestä julkisesta kaivosta, joka sijaitsi aikoinaan Pont Neuf -sillan luona.


title: Herbert Fandel

text: Herbert Fandel (s. 9. maaliskuuta 1964 Kyllburg) on saksalainen jalkapalloerotuomari, joka toimi kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n virallisena tuomarina vuodet 1998–2009. Siviiliammatiltaan Fandel on musiikinopettaja. Hän on toiminut myös konserttipianistina.


title: Herbert Fandel

text: Fandel tuomitsi kotimaansa pääsarjassa Bundesliigassa vuodet 1995–2009. Vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneyssä hän tuomitsi kolme ottelua, samoin kuin vuoden 2008 MM-kilpailuissa. Vuonna 2007 hän tuomitsi Mestarien liigan AC Milanin ja Liverpoolin välillä. Vuotta aiemmin hän toimi tuomarina UEFA Cupin finaalissa.


title: Herbert Fandel

text: Fandel joutui osaksi välikohtausta vuonna 2008 Tanskan ja Ruotsin välisessä EM-karsintaottelussa, kun tanskalainen fani juoksi kentälle ja tarttui Fandelia kurkusta tämän annettua punaisen kortin Tanskan Christian Poulsenille.


title: Herbert Fandel

text: Fandel toimii myös Saksan jalkapalloliiton tuomarikomission johtajana.


title: U.S. Navy Marine Mammal Program

text: United States Navy Marine Mammal Program (NMMP) on Yhdysvaltain laivaston hallinnoima ohjelma, joka tutkii merinisäkkäiden käyttöä sotilaallisissa tarkoituksissa ja kouluttaa eläimiä suorittamaan tehtäviä, kuten laivan ja sataman suojelua, miinojen havaitsemista ja varusteiden noutamista. Ohjelman tukikohta on Kaliforniassa San Diegossa, jossa eläimiä pidetään ja kaiken aikaa koulutetaan. NMMP:n eläintiimejä on lähetetty käyttöön taistelualueille esimerkiksi Vietnamin sodan ja Irakin sodan aikoina.


title: U.S. Navy Marine Mammal Program

text: "Tursiops" -suvun delfiinit ja kalifornianmerileijonat ovat pääasiallisia käytössä olevia eläimiä.


title: Pollica

text: Pollica on kunta Etelä-Italiassa Salernon maakunnassa Campanian alueella. Se sijaitsee Tyrrhenanmeren rannikolla olevalla niemellä Salernonlahden ja Policastronlahden välillä.


title: Pollica

text: Pollican kunnan rannikolla sijaitsevassa Acciarolin kylässä asui vuonna 2016 noin 300 yli satavuotiasta, mikä oli huomattava osa kunnan asukkaista. Arvion mukaan kylän asukkaista olisi jopa kolmasosa yli satavuotiaita. Suunnitteilla on kyläläisten elintapoja ja perimää kartoittava tutkimus.


title: Davvi Girji

text: Davvi Girji on saamelainen Norjassa sijaitseva kirjankustantamo ja multimediayhtiö. Yhtiö on suurin saamenkielisten teosten julkaisija. Lisäksi julkaisuja on myös suomeksi, norjaksi, englanniksi ja saksaksi.


title: Davvi Girji

text: Davvi Girji on julkaissut ja kääntänyt muun muassa Pekka Sammallahden, Rauna Kuokkasen ja Kati-Claudia Fofonoffin teoksia.


title: Karl Alexander Björkstén

text: Karl Alexander Björkstén (26. kesäkuuta 1868 Porvoo – 22. marraskuuta 1937 Porvoo) oli suomalainen päätoimittaja, opettaja ja kunnallispoliitikko.


title: Karl Alexander Björkstén

text: Björksténin vanhemmat olivat nimismies Anders Johan Björkstén ja Karolina Wilhelmina Fellman. Hän pääsi ylioppilaaksi Porvoon lyseosta 1886 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1889.


title: Karl Alexander Björkstén

text: Björkstén oli päätoimittajana Borgåbladet-, Borgå Nya Tidning- ja Östra Nyland-lehdissä. Hän toimi myös opettajana ja osallistui kunnallispolitiikkaan Porvoossa ja Loviisassa.


title: Karl Alexander Björkstén

text: Björkstén oli naimisissa vuodesta 1925 Signe Charlotta Jägerhorn af Spurilan (s. 1878) kanssa.


title: The Lunchbox

text: The Lunchbox on Intian Mumbaihin sijoittuva elokuva vuodelta 2013. Se on romanttinen komedia, jonka päähenkilöt ovat nuori kotirouva, eläkkeelle jäävä virkamies ja tämän tuleva seuraaja.


title: The Lunchbox

text: Intian elokuvaliitto ei nimennyt The Lunchboxia Oscar-ehdokkaaksi, mutta se oli BAFTA-ehdokkaana.


title: Axel Henrik Antell

text: Axel Henrik Antell (9. elokuuta 1853 Viipuri – 25. maaliskuuta 1908 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja, Helsingin köyhäinhoitotoimen johtaja ja valtiopäivämies.


title: Axel Henrik Antell

text: Antellin vanhemmat olivat senaattori, salaneuvos Samuel Henrik Antell ja Fanny Alexandra Helena Wallenius. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin normaalikoulusta 1871 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1875 ja maisteriksi 1877.


title: Axel Henrik Antell

text: Antell oli Virallisen lehden päätoimittajana 1886–1899 ja Helsingin köyhäinhoitohallituksen toimitusjohtajana 1899–1908. Hän osallistui myös säätyvaltiopäiville.


title: Axel Henrik Antell

text: Antell oli naimisissa 1879–1885 Hedvig Elisabet af Hellenin (k. 1885) kanssa.


title: Werner Fabian Blomqvist

text: Werner Fabian Blomqvist (17. elokuuta 1863 Urjala – 4. joulukuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja.


title: Werner Fabian Blomqvist

text: Blomqvistin vanhemmat olivat kuvernementinsihteeri Anders Niklas Blomqvist ja Augusta Paulina Rostedt. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan normaalilyseosta 1882 ja suoritti kameraalitutkinnon Helsingin yliopistossa 1894. Blomqvist toimi Virallisen lehden päätoimittajana vuodesta 1899 alkaen.


title: Werner Fabian Blomqvist

text: Bloqvist oli naimisissa vuodesta 1896 Nina Maria Krogeruksen, o.s. Kärnä kanssa.


title: Marskenttä (Pariisi)

text: Marskenttä eli Champ-de-Mars on entinen aukio ja nykyinen puisto Pariisin keskustassa 7. arrondissementin alueella. Suuri suorakaiteen muotoinen puisto ulottuu luode–kaakko-suunnassa Seinen etelärannalta Eiffel-tornin luota vanhan sotilasakatemian École Militairen eteen. Lukuisten puistokäytävien ohella Marskentän halkaisee kolme poikkikatua: avenue Gustave Eiffel, avenue Joseph Bouvard ja avenue Charles Risler. Marskentän kaakkoispäässä on Jean-Michel Wilmotten toteuttama suuri taideteos "Rauhanmuuri". Puiston pinta-ala on 24,5 hehtaaria.


title: Marskenttä (Pariisi)

text: Aukio toimi vuodesta 1765 École Militairen kadettien harjoitus- ja paraatikenttänä, joten se nimettiin roomalaisen sodanjumalan Marsin mukaan. Sitä alettiin jo 1780-luvulla käyttää myös muihin tarkoituksiin, kuten ensimmäisten kuumailmapallojen nousupaikkana. Ranskan vallankumouksen jälkeen Marskentällä järjestettiin 14. heinäkuuta 1790 näyttävä vallankumouksen yksivuotisjuhla, "Fête de la Fédération", johon osallistui 300 000 ihmistä. Vuonna 1794 kentällä järjestettiin Maximilien Robespierren ideoima ja Jacques-Louis Davidin suunnittelema Korkeimman olennon juhla. Lisäksi vuonna 1791 aukiolla tapahtui vallankumouksen vaiheisiin liittynyt niin sanottu Marskentän verilöyly.


title: Marskenttä (Pariisi)

text: Marskenttä oli 1800-luvulla ja 1900-luvulla useiden Pariisissa pidettyjen maailmannäyttelyiden näyttelyalueena. Eiffel-torni rakennettiin aukion pohjoispäähän vuoden 1889 maailmannäyttelyn yhteydessä. Vuosina 1907–1927 osa näyttelyalueesta muutettiin asuinkortteleiksi ja loput nykyiseksi puistoksi. Aivan puiston päähän École Militairen eteen pystytettiin vuonna 1939 marsalkka Joseph Joffren ratsastajapatsas.


title: Minun vereni

text: Minun vereni oli torniolaisen hardcore punk -yhtye Terveiden Käsien suunniteltu yhdestoista studioalbumi vuodelta 2016.


title: Minun vereni

text: KaaosZinen haastattelussa huhtikuussa 2015 laulaja Läjä kertoi, että "uutta matskua [on] jo suunitteilla" ja kommentoi tulevaa levyä seuraavasti: Kitaristi Ilari Kinnunen kertoi helmikuussa 2016 yhtyeen menevän studioon kuukauden lopulla. Hänen mukaansa albumi oli määrä nauhoittaa viisi miehisellä kokoonpanolla, jossa toista kitaraa olisi soittanut yhtyeessä vuosina 1990–98 ja 2000–11 kitaraa ja bassoa soittanut Lene. Lene ja yhtyeessä vuosina 1980–85 soittanut Timo Wiik olivat säveltäneet albumille uutta materiaalia. Kinnunen kuvaili levyn sisältöä seuraavasti: Maaliskuun puolivälissä yhtyeen laulaja Läjä Äijälä ilmoitti kuitenkin yhtyeen hajonneen. Puheet uudesta albumista hän kuittasi sanoen ”se oli ennenaikaista puhetta”. Äijälä julkaisi lokakuussa 2016 saman nimisen sooloalbumin, joka sisältää myös Terveille Käsille suunniteltuja sanoituksia. Levyn materiaali on kokonaan Äijälän käsialaa ja on tyyliltään ambient- ja industrialvaikutteista elektronista musiikkia.


title: August Fredrik Airanne

text: August (Aukusti) Fredrik Airanne, aik. "Andberg" (20. joulukuuta 1871 Joensuu – 28. maaliskuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja, nimismies ja suomentaja.


title: August Fredrik Airanne

text: Airanteen vanhemmat olivat postiljooni Henrik August Andberg ja Maria Tapaninen. Hän pääsi ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1893 ja hän suoritti alemman hallintotutkinnon Helsingin yliopistossa 1910.


title: August Fredrik Airanne

text: Airanne oli Mikkelin Sanomien päätoimittajana 1895–1901, Pohjois-Karjala-lehden päätoimittajana 1901–1904 ja Satakunnan Kansa-lehden päätoimittajana 1905–1907. Hallintotutkinnon suoritettuaan hän oli nimismiehenä Kontiolahdella ja Pielisensuulla 1913–1918, Nurmeksessa 1918–1922 ja Kuhmoisissa vuodesta 1922 alkaen.


title: August Fredrik Airanne

text: Airanne oli naimisissa vuodesta 1896 Dagmar Eugenia Sofia Fabritiuksen (s. 1873) kanssa.


title: August Fredrik Airanne

text:
Nimellä "Aug. Andberg":
Nimellä "Aukusti Airanne":


title: Grevé

text: Grevé on ruotsalainen puolikova juusto, joka on valmistettu lehmänmaidosta. Juuston rasvapitoisuus on 30 - 40 %, ja kypsytysaika on 10 kuukautta. Juuston väri on kermanvaalea. Maku on pähkinäinen ja mieto ja muistuttaa emmentalia. Juustossa on suuria koloja. Juuston valmistukseen käytetään "Propionibacterium freudenreichii" -bakteeria. Juustoa valmistetaan 15 kg:n kiekkoina. Juusto suositellaan nautittavaksi oluiden tai hedelmäisten valkoviinien kanssa.


title: Grevé

text: Grevé on emmentalin rinnakkaistuote. Muita emmentalin rinnakkaistuotteita ovat muun muassa svenbo, jarlsberg, maasdamer, leerdamer, comté ja beaufort. Grevé on kehitetty norjalaisen Jarlsberg-juuston pohjalta. Grevén kehittivät yhdessä meijeri-insinööri Åke Berglöf ja meijerityöntekijä Yngve Johansson vuonna 1963. Teollinen tuotanto alkoi Örnsköldvikissä Ruotsissa vuonna 1964. Nykyisin juusto on suosituimpia juustoja Ruotsissa.


title: Mesoterapia

text: Mesoterapia on kauneudenhoidoissa käytettävä hoitomenetelmä, jossa ihoon tai ihon alle ruiskutetaan vaikuttavaa ainetta. Aineet ovat yleensä täyteaineita, vitamiineja, kasviuutteita tai lääkeaineita. Aineet voidaan saada kulkeutumaan haluttuun paikkaan myös iontoforeesin tai ultraäänen avulla. Hoidot annetaan sarjahoitoina, ja hoito kestää usein muutaman kuukauden.


title: Mesoterapia

text: Lääketieteen edustajat suhtautuvat mesoterapiahoitoihin varauksella, sillä niillä ei hoideta varsinaisia tauteja vaan kosmeettisiksi haitoiksi miellettyjä poikkeamia ihanteena pidetystä tilasta. Lääketieteellisissä lehdissä mesoterapian tuloksista ei ole juuri raportoitu, vaan julkaisut käsittelevät pääasiassa hoidon haittoja, joita ovat muun muassa verenvuodot, säryt, nokkosihottuma ja infektiot. Haittojen yleisyydestä ei ole tietoa lääketieteellisissä julkaisuissa.


title: Pohjan Kansa

text: Pohjan Kansa oli Oulussa vuosina 1919–1923 ilmestynyt sanomalehti. Se aluksi SDP:n ja sittemmin Suomen Sosialistisen Työväenpuolueen äänenkannattaja. Vuonna 1921 lehti käytti nimiä "Kansan Tahto" ja "Köyhälistön Työ". Vuoden 1923 alusta lähtien se ilmestyi nimellä "Uusi Pohjan Kansa".


title: Pohjan Kansa

text: Valkoisten sisällissodan aikana tuhoama "Kansan Tahdon" kirjapaino saatiin kuntoon kesäkuussa 1919, jolloin sieltä alkoi ilmestyä uusi työväenlehti nimeltä "Pohjan Kansa". Sen kustantajaksi oli jo marraskuussa 1918 perustettu samanniminen osakeyhtiö. Lehti kannatti työväen luokkataistelua, mutta korosti parlamentaarisen toiminnan merkitystä ja SDP:n paikallisjärjestöistä poiketen tuki puolueen johtoa. SDP:n hajotessa vuoden 1920 aikana "Pohjan Kansasta" tuli sosialistisen työväenpuolueen äänenkannattaja, joka kuitenkin säilytti itsenäisyytensä puolueen ja varsinkin SKP:n johtoon nähden. Sosiaalidemokraatit perustivat sen kilpailijaksi uuden "Kansan Tahdon". "Pohjan Kansa" sai kirjoittelustaan useita viranomaisten nostamia painokanteita, jotka johtivat toimittajien pitkiin vankeustuomioihin. Toukokuussa 1921 lehti määrättiin lakkautettavaksi kolmen kuukauden ajaksi, jolloin se ilmestyi nimillä "Kansan Tahto" ja "Köyhälistön Työ".


title: Pohjan Kansa

text: Taloudellisesti melko omavaraisesta "Pohjan Kansasta" pyrittiin kehittämään kilpailukykyinen sanomalehti. Vuoden 1923 alussa käyttöön otetun rotaatiopainokoneen myötä se omaksui nimen "Uusi Pohjan Kansa". Samalla sen julkaisijaksi tuli kirjapainoyhtiö Oulun Läänin Kirjateollisuus Oy. Aluksi kolmesti ja lokakuusta 1919 lähtien kuudesti viikossa ilmestyneen lehden levikki oli 5 000–8 000 kappaletta. Vastaavina toimittajina työskentelivät Antti Kallio (1919–1920), Arvi Turkka (1920), Paul Brander (1920–1921), Kaarlo Kosunen (1921–1922), Antti Hyvönen (1921), Antti Nylund (1922), Kosti Vihtori Salonen (1923), Toivo Nylund (1923) ja Yrjö Mäkelin (1923). Toimituskunnan keskeisiä jäseniä olivat maaliskuussa 1920 aloittanut Salonen ja vuoden 1922 alussa Ouluun palannut Mäkelin.


title: Pohjan Kansa

text: Lehti lakkautettiin sosialistisen työväenpuolueen kieltämisen yhteydessä elokuussa 1923. Pidätetyiksi joutuivat toimittajat Yrjö Mäkelin ja Arvi Turkka, yhtiön johtokunnan puheenjohtaja A. J. Tuominen ja kaksi johtokunnan jäsentä. Turkka ja Tuominen tuomittiin vankeusrangaistuksiin, Mäkelin teki vankilassa itsemurhan ja jo aikaisemmin pidätetty Kosti Salonen pakeni vapauduttuaan Neuvostoliittoon. Kirjapainon vapauduttua takavarikosta kesällä 1924 "Pohjan Kansan" jatkajaksi perustettiin "Pohjan Voima".


title: Vihtori Jaatinen

text: Vihtori Eemil Jaatinen (16. maaliskuuta 1864 Kuopio – 7. maaliskuuta 1903 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja.


title: Vihtori Jaatinen

text: Jaatisen vanhemmat olivat maanviljelijä Tahvo Jaatinen ja Johanna Fredrika Ahlholm. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin lyseosta 1884 ja opiskeli jonkin aikaa Helsingin yliopistossa humanistisia aineita ja oikeustiedettä. Jaatinen toimi sitten lehtimiehenä ja hän oli Viipurin Sanomien päätoimittajana 1888–1891.


title: Vihtori Jaatinen

text: Vihtori Jaatinen oli naimisissa vuodesta 1888 Hilma Kuikkasen kanssa.


title: Lammassaari (Oulu)

text: Lammassaari on Oulujoen saari Oulun kaupungissa Hupisaarten kaupunginpuiston lähettyvillä, johon saaren yhdistää kevyen liikenteen väylä.


title: Lammassaari (Oulu)

text: Lammassaarta suunniteltiin puistoksi, Svante Olsson laati vuonna 1909 suunnitelman Lammassaaren, Linnansaaren ja Pokkitörmän alueita varten. Lammassaareen oli hänen suunnitelmassaan sijoitettu paviljonki ja sen yhteyteen istutuksia geometriseen muotoon. Paviljonkia ei koskaan toteutettu, mutta sen sijaan saareen rakennettiin myöhemmin talkoilla tanssilava, joka oli sotien jälkeen varsin suosittu. Lava purettiin 1950-luvun lopulla. Sittemmin saari on tullut tunnetuksi oululaisten pääsiäiskokon poltto- ja ulkoilupaikkana. Saaren puusto ja kasvillisuus ovat luonnontilaisia.


title: Odysseus (albumi)

text: Odysseus on Eero Koivistoisen albumi, joka julkaistiin vuonna 1969 levymerkillä Kustannusosakeyhtiö Otava. Koivistoinen esiintyy levyllä kvintettin ja sekstettin kanssa.


title: Odysseus (albumi)

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Eero Koivistoinen.


title: Kansan Pula

text: Kansan Pula oli vuosina 1932–1936 ilmestynyt Muhoksen pulaliikkeen lehti.


title: Kansan Pula

text: Suomen Kommunistisen Puolueen alulle paneman ja ohjaaman Muhoksen liikkeen lehden taustalla oli puolueen pyrkimys vaikuttaa talonpoikiin taloudellisesti vaikeana pula-aikana. Vasemmistoradikaalien lehtien lakkauttamisen jälkeen vuonna 1930 "Kansan Pula" oli ainoa julkinen lehti, johon puolueella oli huomattava vaikutus. Oulussa painettua lehteä toimitti aluksi Muhoksella maanviljelijä Väinö Mustonen apunaan pulaliikkeen sihteeri Eino Aitamurto. Vuoden 1936 alussa toimittajaksi palkattiin Arvid Oukka, minkä jälkeen lehdelle hankittiin toimitushuoneisto Oulusta. Avustajina toimivat SKP:n pulaliikkeen neuvonantajiksi asettamat kommunistit, joista tärkein oli Yrjö Leino. Muita avustajia olivat Toivo Antikainen, Antti Hyvönen, Leinon jälkeen yhdyshenkilönä toiminut Toivo I. Sormunen, Armas Piirala ja Juho Laamanen. Lehti kirjoitti paljon talouspulasta ja siihen liittyvistä ongelmista sekä käsitteli myös Saksan tilannetta ja Neuvostoliiton oloja. Se hyökkäsi varsinkin maalaisliittoa ja oikeistoradikaaleja vastaan ja suhtautui kielteisesti myös muihin pulaliikkeisiin, Kansanpuolueeseen ja sosiaalidemokraatteihin. Arvid Oukan nimellä julkaistu kirjoitus "Mitä talonpojan tulee tietää" aiheutti lehdelle painokannejutun ja 1500 markan sakot sekä Oukalle että vastaavana toimittajana toimineelle Mustoselle.


title: Kansan Pula

text: Ulkonäöltään vaatimaton ja pienikokoinen "Kansan Pula" ilmestyi epäsäännöllisesti, parhaimmillaan noin joka toinen viikko vuonna 1933. Vuoden 1934 lopussa se lakkasi kokonaan yli puolen vuoden ajaksi, kun Leinon pidätys katkaisi yhteyden SKP:hen. Kaikkiaan lehdestä ilmestyi viiden vuoden aikana vain 62 numeroa. Taloudellisesti "Kansan Pula" oli lähes kokonaan SKP:n avun varassa. Vuonna 1933 perustettiin kustannusyhtiö, joka ilmeisesti kannatuksen puuttuessa jäi rekisteröimättä. Lehdellä oli noin tuhat tilaajaa, jotka asuivat enimmäkseen Muhoksella ja sen lähiympäristössä. Kansanrintamataktiikkaan siirryttyään SKP alkoi saada käyttöönsä muitakin vaikutuskanavia, jolloin "Kansan Pulan" annettiin lakata.


title: Päivi Sillanaukee

text: Päivi Sillanaukee (s. 1964 Nokia) on suomalainen virkamies. Hän on toiminut 1. lokakuuta 2012 alkaen sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkönä. Virkakauden pituus on seitsemän vuotta.


title: Päivi Sillanaukee

text: Sillanaukee valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1994 ja väittei lääketieteen tohtoriksi 1997 Tampereen yliopistosta. Hän on suorittanut myös General Executive MBA -ohjelman vuosituhannen vaihteessa. Sillanaukeen väitöskirja käsitteli potilaskustannuksia sairaalahoidossa. Hän on työskennellyt lääkärinä Pirkanmaan sairaanhoitopiirissä ja Uppsalan yliopistollisessa sairaalassa.


title: Päivi Sillanaukee

text: Sillanaukee on työskennellyt muun muassa Tampereen sosiaali- ja terveydenhuollosta vastaavana apulaiskaupunginjohtajana ja palvelutuotantojohtajana (2002–2007). Hänen kaudellaan nousivat esiin tamperelaisen Koukkuniemen vanhainkodin henkilöstöongelmat. Vuodesta 2008 Sillanaukee toimi STM:n sosiaali- ja terveysosaston ylijohtajana. Häntä ehdotti tehtävään silloinen peruspalveluministeri Paula Risikko (kok.). Sillanaukee on puoluetaustaltaan kokoomuslainen ja sosiaali- ja terveysministerinä toiminut Risikko esitti häntä myöhemmin myös kansliapäälliköksi. Sillanaukeen edeltäjä Kari Välimäki (sd) siirtyi Merimieseläkekassan toimitusjohtajaksi.


title: Päivi Sillanaukee

text: Sillanaukee toimii Eläketurvakeskuksen edustajiston puheenjohtajana. Syksyllä 2015 hänet valittiin Tampereen yliopiston Vuoden alumniksi.


title: Ludvig Unggren

text: Fredrik Ludvig Unggren (3. huhtikuuta 1856 Vaasa – 29. tammikuuta 1913 Vaasa) oli suomalainen päätoimittaja.


title: Ludvig Unggren

text: Unggrenin vanhemmat olivat kirjanpainaja Fredrik Wilhelm Unggren ja Maria Silfverkloth. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan lyseosta 1877 ja opiskeli Helsingin yliopistossa humanistisia aineita. Unggren toimi vuodesta 1889 lähtien Vasabladet-lehden toimitussihteerinä ja vuodesta 1907 lehden päätoimittajana. Hän oli myös harrastajavalokuvaaja ja kuului vuodesta 1893 alkaen Vaasan harrastajavalokuvaajien yhdistyksen johtokuntaan.


title: Ludvig Unggren

text: Ludvig Unggrenin sisar Edith Eugenie Unggren (k. 1941) oli naimisissa vuodesta 1890 Vaasan hovioikeuden presidentin Hugo Malmbergin kanssa.


title: Jo Walton

text: Jo Walton (s. 1. joulukuuta 1964) on Walesissa syntynyt, Kanadassa asuva fantasia- ja science fiction -kirjailija ja runoilija.


title: Jo Walton

text: Walton syntyi Aberdaressa, Walesissa. Yliopiston hän kävi Lancasterissa, Englannissa, jonka jälkeen hän asui hetken Lontoossa sekä uudemmin Lancasterissa. Vuonna 2002 Walton muutti Kanadaan, jossa hän nykyisin asuu Montrealissa, Quebecissa.


title: Jo Walton

text: Walton on harrastanut kirjoittamista 13-vuotiaasta. Hän on ollut osallisena muutamien roolipeliaiheisten lehtien, kuten Pyramidin, kirjoittamisessa. Ensimmäinen romaani, "The King's Peace", julkaistiin vuonna 2000. Hän voitti parhaan romaanin World fantasy -palkinnon romaanillaan "Tooth and Claw" vuonna 2004. Romaani "Ha'penny" sai jaetun Prometheus-palkinnon vuonna 2008 ja romaani "Lifelode" voitti vuoden 2010 Mythopoeic Awardin. "Among Others" sai parhaan romaanin Nebula-palkinnon 2011 ja vuonna 2012 parhaan romaanin Hugo-palkinnon.


title: Valehtelevat viettelijät (6. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Valehtelevat viettelijät" kuudes tuotantokausi on sarjan toiseksi viimeinen 20 jaksoa sisältävä kausi, jota alettiin esittää Yhdysvalloissa ABC Family-kanavalla 2. kesäkuuta 2015. Kahden lisäkauden tekemisestä ilmoitettiin 10. kesäkuuta 2014 ja näin "Valehtelevista viettelijöistä" tuli kanavan tähän mennessä pisimpään kestänyt sarja.


text: Kauden pilottijakson käsikirjoitti sarjan luoja ja ohjasi Chad Lowe. Kuudes kausi ei sisällä puolivälissä näytettävää lomateemaista spesiaalijaksoa, mutta myöhemmin New York Comic Con ilmoitti, että kaudelle tullaan tekemään kulissien takana -spesiaali. Kausi sisältää lisäksi 5 Years Forward -jakson, jossa kuvataan tyttöjen mahdollista tulevaisuuden elämää, 5 vuotta A-piinan päättymisestä.


text: ABC Family loi myös nettikilpailun, jonka kautta sarjan fanit voisivat osallistua mainoskampanjaan lähettämällä omaa taidettaan promotoidakseen kuudetta tuotantokautta. Voittajaksi valittu promojuliste julkaistiin "Seventeen" -lehdessä kesä/heinäkuun 2015 numerossa. Kanava markkinoi kuudetta kautta kutsumalla sitä "vastausten kesäksi". Kauden toista puoliskoa varten julkaistiin erillinen promojuliste vuoden 2015 joulukuussa.


text: Suomessa kuudetta kautta alettiin esittää Sub-kanavalla 19. maaliskuuta 2016, heti viidennen kauden päätyttyä. Kuudennen kauden uusintoja on esitetty Sub-kanavalla vuonna 2017.


text: Kuudennen kauden alussa tytöt yrittävät selvitä A:n rakentaman ”nukkekodin” kauheuksista ja lopulta heidän pakosuunnitelmansa onnistuu. Myös Alisonin katoamispäivänä kadonnut naapurikaupungin tyttö Sara Harvey löydetään nukketalosta, jossa häntä on pidetty kaksi vuotta vankina. Sara ei pysty sopeutumaan kotielämäänsä, joten hän karkaa ja muuttaa asumaan Emilyn luo. Tytöt ovat syvästi traumatisoituneita nukkekodin tapahtumista ja heillä on vaikeuksia toipua kokemistaan kauhuista. Pian poliisi pidättää tyttöjen koulukaverin, Andrew Campbellin, epäiltynä sieppauksesta. Todisteiden puuttuessa poliisi lopulta vapauttaa Andrew’n, ja tytötkin tajuavat ettei hän olekaan A, eli Charles.


text: A:n henkilöllisyys herättää kysymyksiä edelleen, mutta vastaus voi löytyä vain DiLaurentisin perheestä. Ali yrittää saada isänsä kertomaan, kuka Charles on. Tämä kieltää ensin pojan olemassaolon, mutta lopulta totuus paljastuu: Jasonilla ja Alilla todella oli Charles-niminen isoveli, mutta hänet suljettiin Radleyyn lapsena yritettyään tappaa vauvaikäisen Alisonin. Hän teki itsemurhan parantolassa 16-vuotiaana. Vastausten etsiminen jatkuu siis jälleen Radleyssa. Pian tytöt alkavat kuitenkin epäillä, ettei Charles ole oikeasti kuollut.


text: Myöhemmin Mona palaa Rosewoodiin elossa mutta ei enää omana itsenään, ja joutuu saman tien tiukkaan poliisikuulusteluun. Hänen vanha ystävänsä Lesli joutuu epäilysten kohteeksi, mutta A-hupun alta paljastuukin lopulta joku aivan toinen – kauempaa tuttu henkilö, joka onkin silti aivan toinen kuin kaikki luulivat.


text: Viiden vuoden päästä viisi tyttöä kohtaavat jälleen toisensa Rosewoodissa. He ovat erossaolon aikana kokeneet iloja ja suruja kukin tahollaan, ja nyt heidän on selvittävä uudesta mysteerikuolemasta. Alin sisko Charlotte DiLaurentis (Charles/CeCe Drake/A) katoaa ja löytyy kuolleena. Ei ole varmaa, onko kyseessä murha vai itsemurha. Alison alkaa epäillä ystäviään, kunnes kuvioihin tulee uusi vainoaja.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Pappilanmäki on hiekkainen kukkula Eurassa, "Euran aukeaksi" kutsutulla peltoaukealla, noin 500 metriä Euran kirkolta luoteeseen. Se on kuuluisa rautakautisesta kalmistostaan, josta on löytynyt hyvin varusteltuja ruumishautoja ajanjaksolta 550–1150 jaa. Komein löytö on rengasmiekka 600-luvulta jaa. Saman mäen päälle on vuonna 1843 rakennettu Euran pappilan empiretyylinen päärakennus, joka on säilynyt hyvässä kunnossa. Mäki kuuluu nykyään pappilan pihapiiriin, johon kuuluvat myös pohjoinen varasto ja läntinen varasto. Pihan vierestä on myös otettu hiekkaa. Noin 600 metriä itä-koilliseen sijaitsee toinen suuri rautakautinen kalmisto Lauhianmäki, joka toimii nykyään Euran seurakunnan hautausmaana.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Euralaiset tiesivät kalmistosta jo varhain, sillä vuonna 1753 kirkkoherra Johan Laihiander kirjoitti, kuinka paikalliset olivat kaivaneet sieltä esille ihmisten luita ja messinkiketjua. Pappilanmäen ensimmäiset esineet, jotka toimitettiin Kansallismuseoon, on luetteloitu tunnuksesta KM 52 alkaen. Pappila rakennettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1843 ja talon perustuksia kaivettaessa löydettiin upea, hopeakoristeinen ristiretkiajan miekka (KM 65:1 ), jollaisia valmistettiin muun muassa Gotlannissa. Aikaisempia tutkimuksia ovat suorittaneet K. E. F. Ignatius (vuonna 1870, KM 1120:1–2) ja Theodor Schvindt (vuonna 1890). Myös vuodelta 1876 on irtolöytöjä Pappilanmäen kalmistosta (KM 1822:1–6) yhdessä neljän keihäänkärjen (Petersenin tyyppiä E, yksi tyyppiä ”Salmo Taf.XIV:1”) ja yhden katkelman kanssa. Kun pihamaan poikki vedettiin vuonna 1927 (tai ehkä 1929) vesijohto, tutki Nils Cleve tämän työmaan. Nämä löydöt, jotka sisälsivät kolme miekkaa, kaksi keihäänkärkeä, soljen ym., on luetteloitu tunnuksella KM 9164:1–7.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Ollessaan kaivamassa Nuoranteen kalmistoa vuonna 1934, kuuli Sakari Pälsi, että pappilan käytävää kaivettaessa oli tullut esiin keihäänkärki. Hän suoritti pappilassa pienimuotoiset pelastuskaivaukset. Rakennettavav tien linjauksesta hän löysi 4–5 hautaa, joiden hautarakenteet erottuivat huonosti, mutta joiden esineitä saatiin talteen. Hän päätteli esineiden perusteella, että hauta I oli miehen hautaus, haudat II ja III muodostivat kaksoishautauksen, jossa olivat mies ja nainen, ja hauta IV oli naisen hautaus. Pälsi päätteli silloin, että koko Pappilanmäki oli samaa kalmistoa.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Helmer Salmo saapui vuonna 1939 suorittamaan pariviikkoiset kaivaukset yhdessä O. Keskitalon, Ville Luhon ja Anna-Liisa Tannerin kanssa. Saapumiseen oli syynä kevättalvella löydetty miekkahauta päärakennuksen alla. Salmo ei tutkunt enää rakennuksen alustaa, vaan kiirehti kaivamaan pihamaata avautun ojan reitiltä. Reitti sivusi Pälsin vuonna 1934 tutkimaa aluetta. Vaikka kaivettu pinta-ala oli pieni, ehtivät he tutkia 22 vierekkäistä hautausta. Pälsin ja Salmon kaivama alue oli yhteensä 170 m² suuruinen.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Avatut 22 hautaa olivat vain osittain säilyneitä, sillä toiset hautaukset oli osuneet aikaisempien hautojen kohdalle. Siksi vain viimeiset hautaukset olivat siistissä kunnossa ja muut olivat toisiinsa sekoittuneita. Sellaiset esineet, joita ei voitu kytkeä mihinkään tiettyyn hautaan, on luetteloitu Kansallismuseossa tunnuksella KM 11068:1–238. Niitä on julkaistu monissa yhteyksissä (esimerkiksi: ). Alla on esitelty muutama hautaus, mutta Salmon nopeat tutkimukset ja ylimalkaiset raportit eivät anna mahdollisuutta kovinkaan seikkaperäisille esitykselle.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Kun pappilan autotallin perustuksia kaivettiin, löydettiin maatuneiden hautojen värjäytymiä 0,5–1,0 metrin syvyydessä maan pinnasta. Esinelöydöt olivat kuitenkin pettymys, sillä ne käsittivät ainoastaan pronssisen spiraalin, pronssirenkaan ja kaksi helmenpuolikasta (KM 14793:1–4). Euran kiinteiden muinaisjäännösten inventoinnissa vuonna 1959 ojennettiin Anna-Liisa Hirviluodolle pihamaasta löytynyt keihäänkärki (ajoitettu 950–1000 jaa., KM 14656, ). Vuonna 1964 Helmer Salmo kävi toteamassa, että pappilan pihamaalla kaivettiin vesiputkea varten ojaa ja että ojasta erottui kymmenen hautaa poikki leikattuna. Yhdestä haudasta oli valunut ojan pohjalle viikate ja keihäänkärki (ajoitettu 950–1000 jaa., KM 16272, ). Pirkko-Liisa Lehtosalo-Hilander teki paikalla pienen koekaivauksen, jotta selviäisi kalmiston läntinen raja. Hän löysi kaksi kuopannetta, jossa ei kuitenkaan ollut hauta-antimia. Hän oli kuitenkin vakuuttunut, että koko rinne sisälsi hautoja. Myöskään Leena Koivisto ei havainnut hautauksia valvoessaan ojankaivuuta pappilan pihamaalla vuonna 1999, putkenvetoa vuonna 2005 ja öljysäiliön poistoa vuonna 2007.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Vuonna 2006 ja 2007 kokeiltiin Eurassa ja sen ympäristökunnissa maatutkan käyttöä hautausten tunnistamisessa. Tutkimukset suorittivat Rauno Vaara, Janne Hymälä ja Markus Livistö. Maatutkan lähettämät sähkömagneettiset aallot heijastuvat takaisin maan erilaisten esimerkiksi maakerrosten rajapinnoista ja metalliesineistä. Pappilanmäellä tutkittiin tukalla noin 200 m² alue parin metrin syvyydeltä. Maaperässä näkyikin runsaasti heijastuspintoja. Kun samassa kohdassa verrattiin eri syvyyksistä tulleita heijastuksia toisiinsa, alkoi hahmottua syvyysrakenteita, joista valittiin lupaavia hautojen kohtia noin kymmenen. Osa heijastuksista olivat niin voimakkaita, että syyksi otaksuttiin metalliesineitä.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Tutkimatonta kalmistoa on mahdollisesti jäljellä päärakennuksen luoteis-pohjois- ja koillisreunalla. Pappilanmäen historiallisen ajan kerrostuma käsittää mäellä osin säilyneet pitäjän pappilan rakennusryhmän jäännökset, jotka sijaitsevat Pappilanmäen ympäristössä ruumiskalmistoa huomattavasti laajemmalla alueella. Vuoden 2013 inventoinnissa kaikki kohteet vaikuttivat hyvin säilyneiltä.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Pappilanmäestä on tutkittu arkeologisin keinoin 25 hautaa. Erilaisissa yhteyksissä on kuitenkin saatu viitteitä muista hautauksista. Salmo huomasi noin kymmenen hautaa kaivetussa ojassa, päärakennuksen alta löytyi yksi ja 1800-luvulla havaittiin niitä monia. Niitä ei kuitenkaan ole tutkittu. Näiden lisäksi maatutkalla on löydetty viitteitä muistakin hautauksista. Suurta yleisöä sykähdyttävät aina koreat hauta-antimet, ja niitä Pappilanmäki on tarjonnut keskimääräistä enemmän. Päähuomio on kiinnittynyt miekkoihin, joita on tavattu paljon. Niiden runsaus antaa kuitenkin vääristyneen kuvan kalmiston annista. Useimmat miekat on kerätty talteen lapiota käyttäviltä työmiehiltä, jotka ovat kiinnittäneet huomionsa suuriin esineisiin. Pieniä ei ole huomattu tallettaa. Siksi hajalöydöistä puuttuvat naisille ja lapsille kuuluva osuus.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Kalmiston tutkittu osa sijaitsee pappilanrakennuksen länsi- ja eteläpuolella. Maa on siellä hiekkaista ja paikalla on sijainnut pappilan puutarha. Hautoja on löydetty myös talon perustuksia, maakellaria ja autotallia kaivettaessa. Kalmistosta on löydetty vain ruumishautoja mutta ei Suomen rautakaudella tyypillisiä polttohautoja. Alla esitellään kalmistoa joiltakin osin.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Miehen hauta oli kaivettu rinteeseen ja vainaja oli sen vuoksi haudattu vinolle pohjalle. Hauta oli pyöreäpohjainen kuoppa, mistä ei erottanut puuarkkua. Vainajan oikeasta reisiluu ja vasen sääriluu oli jättänyt hiekkaan erivärisen maatuman. Vainaja oli sijoitettu pää lounaaseen päin. Miekka oli laskettu vainajan viereen kärki jalkojen suuntaan. Keihäs sijaitsi miekan vieressä kärki pään suuntaan. Viitan pronssisolki makasi keihään kärjen päällä ja niiden välistä löytyi jäänne neliniitisestä villakankaasta. Soljen vierestä löytyi vielä veitsenterä. Vainajan pohjoispuolella sijaitsi hopeasormus ja pronssinen hihnansolki, jotka ovat voineet kuulua hautaan, mutta jotka kaivauksessa olisi heitetty lapiolla sivuun. Kaikkien neljän haudan löydöt ovat Kansallismuoseossa luetteloituna tunnuksella KM 9855:2–5.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Miehen ja naisen vaakasuora kaksoishautaus sijaitsi parin metrin päässä Pälsin haudasta I. Vainajat makasivat rinnakkain päät eri suuntiin niin, että miehen pää oli lounaseen. Mitään vainajien jäänteitä ei havaittu. Miehen puolella sijaitsivat vain keihäänkärki ja pronssisolki, mutta naisen puolelta löytyivät helmi, koristeltu tuohenpala , pelvaharjan harjasta ja tulusrauta.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Kun kevättalvella 1939 kaivettiin pappilan päärakennuksen alla pannuhuoneelle tilaa, vierähti hiekasta esiin kaksiteräinen rengasmiekka (KM 11002:5 ). Hautauksen muut säilyneet varusteet olivat pronssiheloja, joista on koottu niin sanottu permalainen vyö, ja joitakin muita koristeita, jotka kuuluivat miekan tuppeen, sekä rengasneula, pinsetit ja väkipuukko. Mukana oli ratsastusvarusteita, koska löytöihin kuului päitsien koriste, rautaiset rengaskuolaimet, ja spiraalipäinen riipus.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Rengasmiekka on kunnostettu ja huotra on osin entisöity. Miekan ponsi ja väistin olivat kullalla ja hopealla päällystettyjä ja koristelussa oli käytetty germaanista eläinaiheista ornamentiikkaa. Miekka on ajoitettu merovingiaikaan 600-luvun lopulle. Miekan huotra oli säilynyt vain osittain ja sitä koristi tyylitelty kasvosuojuksen muotoinen hela ja toinen härkäpäisen kalan muotoinen hela. Väkipuukko oli ollut 41 senttimetriä pitkä. Puukon kahvassa oli koristehelat ja pronssinastat, ja osittain tuhoutuneen kahvan pinnassa näkyi vielä puuleikkauskuvioita. Puukon puisessa tupessa oli ollut nahkapäällyste ja terää vastaan suojasi rautainen suuhela. Helassa ja tupen keskivaiheella oli kantorenkaat, joilla puukkoa kannettiin vyöllä poikittaisessa asennossa. Vyön rekonstruktiota varten piti tutkia itävenäläisiä vöitä.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Rinnalta löytynyneen rengasneulan rengas oli valmistettu pronssista ja neulan terävä pää taas raudasta. Renkaan varresta riippui lippa, ja siitä ketjun päässä pinsetit. Unto Salon mukaan rintaneula on kiinnostava juuri koristelunsa takia. Lipassa on kasviköynnös, joka voidaan liittää kristillisyyteen ja pinsetissä oli kirjain Χ (), joka voi tarkoittaa Kristusta.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Naisen hautaus oli tehty lounais-koillisen suuntaisena siten, että vainajan pää osoitti lounaaseen. Hänet oli haudattu puuarkussa, josta löytyi värjäytymiä pääpuolen hiekasta. Vainaja oli peitetty tuohella, jonka päältä löytyi kerros tummaa maata. Vaikka tuohi ja kangas eivät yleensä säily suomalaisessa maaperässä, säilyttävät pronssiesineet usein tuohta, puuta, kangasta ja vainajan luita omalta kohdaltaan. Nytkin oli pronssin alta säilynyt tuohenpalasia ja kangastilkkuja. Myös vainajan pääkallosta ja raajoista oli säilynyt näkyvät hahmot hiekkaan, mutta nämäkin luut olivat maatuneet pehmeiksi. Vainajan vasemmalla puolella oli tuntemattomaksi ruostunut rautaesine, joka Salmon mukaan voisi olla sirppi. Lantion päällä poikittain sijaitsi puukko, rinnan päällä hopeasolki, ja vasemmalla puolella (sormessa) löytyi sormus. Asusteeseen kuuluivat myös kaksi hihnanjakajaa. Pään kohdalta löytyi ristin muotoon asetellut pronssikierteet (päähine ?) ja lyhyt pronssiketju. Esineet on luetteloitu kansallismuseossa tunnuksella KM 11063:257–271.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Keskelle noin 2,5 metriä pitkää ja 1,2 metriä leveää hautaa oli haudattu mies. Hänestä oli maatunut näkymättömiin kaikki muut luut paitsi pääkallo ja reisiluu, joista erottuivat hiekassa selvät jäljet. Vainaja makasi haudassaan pää lounaaseen päin. Hautakuoppa erottui säännöllisen muotoisena, mutta mitään jäänteitä puuarkusta ei löytynyt. Pään ja reisiluun välissä makasi noin 75 senttimetriä pitkä miekka, jonka terä osoitti jalkojen suuntaan. Koska viitan hopeinen hevosenkenkäsolki makasi kaivettaessa miekan väistimen päällä, on miekka varmaan jätetty rinnan päälle viitan tai vaipan sisälle. Iso pronssinen sormus ja sormiluu löytyivät soljen vierestä, mikä kertoo vasemman käden asennosta. Oikean käden sormus löytyi vainajan oikealta puolelta melkein polven vierestä. Puukahvainen rautapuukko ja keihäs oli asetettu vainajan vasemmalle puolelle. Keihään kärki osoitti jalkojen suuntaan. Viikatteen terä oli laitettu jalkojen luokse ja vielä siitä yli metrin päähän oli asetettu saviruukku. Se oli kuitenkin hajonnut osiin. Löydökset on luetteloitu tunnuksilla KM 11063:272–293.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Hauta oli kaivettu verrattain suureksi ja sen tunnistettu naispuolinen vainaja löytyi hautauksen oikeasta reunasta. Haudan toisen vainajan jäännökset ovat voineet tuhoutua, kun hautaan kaivettiin myöhemmin kuoppa pystytettävää pylvästä varten. Pylväskuopan reunoilta löytyi pronssisia heloja ja kierettyä pronssilankakoristetta. Haudan leveys näkyi myös koilliskulmassa olevasta arkun jäänteistä, vaikka naisen pään puolella haudan lounaispäässä arkkua ei erottanut. Se osa hautausta, joka oli säilynyt tunnistettavana, oli hauta-antimiltaan pappilan rikkaimpia. Hiekassa erottui vainajan luurangosta pääkallon jäänteet sekä jäänteet lantiosta ja molemmista jaloista. Syliin asetetun käden rannerenkaat olivat pronssia, joka säilytti ranneluut ehjinä katkelmina molemmista käsistä. Yhdessä pronssisormuksessa oli vielä sormiluuta. Vasen käsi oli ojennettu suoraksi, koska sen sormus löytyi reiden vierestä. Oikea käsi oli taivutettu kaulalle, koska sormukset löytyivät sieltä ja rannerengas rinnalta. Kolme sormuksista olivat pronssisia spiraalisormuksia ja yksi uurrekoristeltu hopeasormus. Ranteissa olivat 2–4 senttimetriä leveät, pinnaltaan koristellut ja lattean muotoiset rannerenkaat. Niissä oli katkos käteen pujottamista varten. Naisella oli ollut olkapäillään kahdet pyöreät kupurasoljet , mutta solkien läheltä ei löytynyt niitä yhdistäviä ketsuja, jotka ovat olleet niin yleisiä. Naisen kaulassa oli ollut värikkäitä lasihelmiä, joista useat olivat keltaisia. Helmien vieressä ollutta rautaesinettä on arveltu avaimeksi. Naisen jalkopäästä löytyi sirppi ja sen vierestä, ehkä jalkojen kohdalta, löytyi puuta ja vähän tuohta. Tuohen päältä löydettiin sormus. Useimmat korut, kuten pyöreät soljet, hopeasormus, lasihelmet ja rannerenkaat, ovat 1000-luvulta jaa., mutta sormukset ovat yli 100 vuotta vanhempia. Löydökset on luetteloitu Kansallismuseossa tunnuksella KM 11063:294–329.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Miehen hautaus XIVa oli tehty osittain aiempien hautauksien XI ja XIV päälle. Aiemman haudan XI jäänteet olivat sekoittuneet niin pahasti, ettei tämän vainajan sukupuolta voinut enää tunnistaa esineistön perusteella. Koska aiempi hautaus oli ollut arkkuhautaus, on sen täytynyt maatua hyvin pehmeäksi, jotta uuden haudan kaivaminen sen päälle olisi onnistunut. Myös osa haudan XIV sisällöstä oli sekoittuneena haudan XIVa esineisiin.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Myös hautaus XIVa oli arkkuhautaus, sillä pohjoislaidalla oli arkun laudoista jäänyt värjäymiä hiekkaan. Joidenkin esineiden päältä löytyi vielä tuohta, jonka päällä oli mustaa maamassaa ja vuorostaan sen päällä oli lisäksi puun jäänteitä. Tuohta käytettiin tässäkin haudassa vainajan peittämiseen. Vainajan jotkin luut erottuivat selvästi hiekasta, vaikka olivatkin jo maatuneet. Toisen käden luut sijaitsivat poikkeuksellisen kaukana vainajan vartalosta. Pääkallon jättämän jäljen läheltä löytyi hevosenkenkäsolki, joka on ollut kiinnittämässä viittaa harteille. Soljen vierestä löytyi sormus, joten toinen käsi oli taivutettuna rinnalla ja toinen vartalon suuntaisena. Muita pronssista valmistettuja esineitä olivat soljen vieressä sijainnut koristeellinen hela, pään vieressä ollut esine ja lantion kohdalla sijainnut toinen esine. Muitakin pronssilöytöjä tehtiin, mutta ne olivat muiden hautojen kanssa yhteisellä alueella. Niistä ei oltu enää varmoja, mille vainajalle ne olivat kuuluneet.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Haudasta ei löytynyt aseita, mikä on sikäli outoa, koska haudassa oli kuitenkin kilpi. Kilven kupura sijaitsi lantion kohdalla ja se oli kaatunut kyljelleen kupuran kärki vainajaan päin. Kilven puuosat olivat maatuneet pois ja jäljelle olivat jääneet rautaiset niitit, rautatanko ja yksi pitempi naula. Nämä osat kuuluvat kaikki rautakauden aikaiseen puukilpeen. Jäi epävarmaksi, kuuluiko haudan suuntaisen laudan jäänne kilpeen vai arkkuun. Lantion lähellä oli heloja, jotka ovat voineet kuulua vyöhön. Kupuran muoto ajoittaa hautauksen viikinkiaikaan (800–1100 jaa.), joskin tunnistus on epävarma. Jalkojen juuressa sijaitsi sirppi. Esineet on lueteltu Kansallismuseossa tunnuksella KM 11063:552–581.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Schvindt kävi vuonna 1890 Launismäen pelastuskaivauksien lomassa tutkimassa myös Pappilanmäen tilaa. Siellä hänelle esitettiin, että mäen rinteessä erottuvat hautapainanteet tutkittaisiin pois, mutta sitä hän ei halunut silloin tehdä. Sen sijaan hän meni hiekkakuopalle, joka sijaitsi päärakennuksen eteläpuolella, ja alkoi tutkia sen reunaa. Hiekanotto oli jo tuhonnut osan hautaa, jonka loppuosaa hän tutki lastalla kaivaen pintapuolisesti. Siitä löytyi muun muassa saviastian sirpaleita, jotka yhteen liimattuina muodostivat osan ylhäältä 19 senttimetriä ja pohjasta 12 senttimetriä leveän ruukun. Astian kaulan ympärys oli koristeltu kuudella rinnakkaisella narulla painetulla koristeviivalla. Tämän läheltä löytyi naruun pujotettuina viisi koristetta, jotka olivat noin millimetrin pronssilangasta kierrettyjä 2–6 millimetriä leveitä spiraaliputkia. Koristeiden yläpuolella sijaitsi muodottomaksi ruostunut raudankappale, jota Schvindt arveli viikatteeksi.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Näiden esineiden luota lounaaseenpäin löytyi 16 kappaletta pronssista silaa (koristetta tai helaa), jotka olivat olleet kiinnitettyinä osittain säilyneeseen nahkavyöhön. Silat olivat 12–20 millimetriä leveitä ja niiden takapinnasta työntyi ulos kolme piikkiä, jotka olivat lävistäneet vyön ja taitettuina kiinnittivät koristeet vyön ulkopintaan. Ilmeisesti samaan vyöhön kuului myös pronssinen päätesila, joka oli 31 millimetriä pitkä ja 29 millimetriä leveä. Silassa oli pronssista spiraalikoristelua ja sekin oli vielä kiinni lahonneessa vyössä taivutettujen piikkien avulla. Pronssinen päätesila oli säilyttänyt palan neliniitistä kangasta. Näiden läheltä löytyi 12 senttimetriä pitkä puinen varrenpää, joka oli teroitettu suipoksi. Varteen sopivaa työkalua ei kuitenkaan löytynyt.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Edelleen tästä paikasta hieman lounaaseenpäin löytyi suoristettu pronssisen spiraalisormuksen lanka. Lanka oli valmistettaessa vedetty poikkileikkaukseltaan puolipyöreän muotoiseksi. Samassa kohdassa sijaitsi kaksi koukistettua rautanaulaa. Vyöstä hieman etelään sijaitsi kolme niittiä päätelevyineen. Niittien kiinnittämää puuta ei löytynyt. Näiden kanssa oli myös kaksi taivutettua naulaa, jotka olivat yhä kiinni lahonneessa puussa.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Muut löydöt eivät muodostaneet sellaista kokonaisuutta, että Schvindt olisi maininnut sitä haudaksi. Haudan vieressä ja sen kaakkoispuolelta löytyi 108 sirpaletta, jotka kuuluivat kolmelle astialle. Hän pystyi kokoamaan osittain näistä kaksi liimaamalla palasia toisiinsa. Toinen astia oli ollut 14–15 senttimetriä korkea ja toinen astia 12,5 senttimetriä korkea ja 22 senttimetriä leveä. Ensimmäisen astian kaulaa kiersi 12 rinnakkaista narujuovaa ja toisen astian ympäri vastaavasti 3 narujuovaa. Näiden lisäksi löytyi neljännelle astialle kuuluvia sirpaleita, jotka yhteen liimattuina muodostivat 13,5 senttimetriä korkean, 17 senttimetriä leveän ja pohjastaan 11 senttimetriä leveän astian. Astian suuaukon kaulaa kiersi 3 rinnakkaista pistejuovaa.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Saviastian palasten joukosta ja ympäriltä löytyivät hajallaan seuraavia esineiden jäänteitä. Kahdeksan niittiä ilman puunjäänteitä, kahdesta kohdasta koukistettu naula sekä kolme muuta naulaa, jotka olivat vielä kiinni puussa. Kaksi rautapalasta, jotka oli taottu läpileikkaukseltaan kolmion muotoisiksi ja olivat 4,8 senttimetriä ja toinen 3,6 senttimetriä pitkät. Kaikki nämä rautaesineet ovat ilmeisesti olleet samasta kirstusta tai muusta kootusta puuesineestä. Näiden lisäksi löytyi vielä löytyi kaksi pronssilangasta kierrettyä koristetta, joissa oli jäljellä ristikkäin kudottua lankaa. Lisäksi löytyi yksi ruskeanvärinen, neljällä mustalla tai valkoisella pilkulla koristeltu ja halkaisijaltaan noin 13 millimetrinen kivihelmi. Viimeinen esine oli sisältä rautainen ja pinnaltaan pronssinen painoluoti, jonka oli 1,8 senttimetriä korkea ja 2,2 senttimetriä leveä. Maa oli esineiden ympäriltä mustaa tai tummaa ja niiden päällä oli paljon rautaruostetta.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Pappilanmäestä tunnetaan kaikkiaan kaksitoista miekkaa tai miekan katkelmaa. Kuudessa miekassa on säiläkirjoitusta, joita Mikko Moilanen tutki väitöskirjassaan vuonna 2015. Metallurgiset tutkimukset paljastivat myös muita terän ominaisuuksia, joita esitellään ensimmäisen miekan yhteydessä.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Vuonna 1939 Helmer Salmo löysi Pappilanmäen haudasta IV (hänen omalla numeroinnillaan) miekan (KM 11063:283). Se oli ehjä, mutta huonosti säilynyt. Miekan pituus on 77 senttimetriä ja se painaa 956 grammaa. Sen kahva on ilmeisesti Petersenin luokituksessa N-tyyppiä. Kahva on kokonaa rautaa eikä sitä ole koristeltu. Terä oli valmistettu kuudesta kierretystä tangosta, jotka oli taottu yhteen kolmen nipuissa terän muotoiseksi. Kierretyt tangot oli takomalla valmistettu yhdeksän metallikerroksen nipusta, jossa oli viisi rautakerrosta ja nejä teräskerrosta. Kiertyneinä nämä kerrokset muodostivat omalaatuisen kuvioinnin. Terän toisella sivulla oli takomalla upotettu S-kirjaimen muotoinen merkki. Upotuksessa oli käytetty kiertymätöntä kerroksellista materiaalia, jossa oli ilmeisesti kolme rauta- ja kaksi teräskerrosta.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Vuonna 1929 löytyi haudoista kaksi miekkaa (KM 9164:2 ja KM 9164:3) yhdessä M-tyyppin keihäänkärjen kanssa. Ne lähetettiin Kansallismuseoon yhdessä kolmennen miekan (KM 9164:1) kanssa. Ensiksi mainittu miekka (KM 9164:2) löytyi huonossa kunnossa ja kolmena kappaleena (40 cm, 8 cm ja 10 cm). Niiden yhteispaino on 679 grammaa. Pisimmässä kappaleessa on kahva, joka on Petersenin luokituksessa X-tyyppiä. Kahvaa ei ole koristeltu. Miekan terän molemmille puolille oli upotettu säiläkirjoitusta. Pisin teksti oli vaikeasti tulkittavissa. Siinä oli 7–9 merkkiä: ”N...NEDNI”. Toisella puolella oli 6 merkkiä: ”AMENI”. Molempien kirjoitusten alkumerkki on tunnistamatta. Kirjoitus on tehty upottamalla langaksi kierrettyä 13-kerroksista rauta- ja teräspintaa.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Toinen miekka (KM 9164:3) löytyi kahdessa kappaleessa ja se oli huonossa kunnossa. Varsinkin terän kärki oli ruostunut pahasti. Kappaleiden yhteispituus on 90 senttimetriä ja ne painavat 1024 grammaa. Miekan painopiste sijaitsee 17 senttimetriä kahvan puolelta mitattuna. Kahva on Petersenin luokituksessa R-tyyppiä (tai mahdollisesti S-tyyppiä). Kahvan säilynein osa vaikuttaa koristelemattomalta. Terän molemmilla puolilla on säiläkirjoitusta. Kirjoitus koostuu kymmenestä upotetusta merkistä: ”+VLFBERH+T” (14 senttimetriä leveä). Toisella puolella on vain upotettuja merkkejä (10 senttimetriä): ”||| O |||”, missä ”O” tilalla on kuvio. Kuviossa on kahden pystyviivan päät on yhdistetty ristiin kahdella diagonaalisella viivalla ja niiden päällä sijaitsee yhtä leveä vinoneliö kärjet kiinni pystyviivoissa. Upotukset ovat sekä kierrettyä että kiertämätöntä materiaalia, jossa on teräs- ja rautakerroksia 7–9. Näitä miekkoja kutsutaan Ulfberht-miekoiksi.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Myös Ignatius löysi vuonna 1870 Pappilanmäen ja Käräjämäen kaivauksilta miekan (KM 1120:1) yhdessä kahden keihäänkärjen (E- ja F-tyyppiä) kanssa. Miekka on todennäköisesti Pappilanmäestä. Miekka löydettiin fragmentoituna ja huonossa kunnossa. Miekan arvioitu pituus on 64 senttimetriä ja paino on 937 grammaa. Miekan kahva on Petersenin tyyppiä H. Väistin puuttui miekasta. Rautaisen kahvan ponnessa on koristeuurteita, mutta huonon kuntonsa vuoksi muita koristeita ei erottunut. Terän molemmilla puolilla on säiläkirjoitusta. Pisin teksti on 18 senttimetriäpitkä. Siinä erottuu heikosti muutama merkki: ”+VL?...? R?+?” (epävarmat merkit ”?...?” ja ”?”). Sen epävarma tulkinta on melkein vain arvaus: ”+VLFBERH+T”. Toisella puolella on vain osittain säilyneitä merkkejä ”||| O ?”, missä ”?” lyhyt pystyviiva ja merkin ”O” tilalla sama merkki kuin miekassa KM 9164:3. Upotukset on tehty kerroksellisesta ja kierretystä materiaalista.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Vuonna 1876 löydettiin kaksi miekkaa (KM 1822:1 ja KM 1822:2) keihäänkärkien mukana. Ne ovat irtolöytöinä vähintään kahdesta eri haudasta, ellei useammastakin. Ensimmäinen miekka (KM 1822:1) löytyi kahtia katkenneena ja ilman ponnen nuppia. Se oli säilynyt huonosti ja oli reunoiltaan fragmentoitunut. Terä oli katkennut kärjestään, mutta yhdessä kappaleiden yhteispituus oli vielä 74 senttimetriä ja ne painoivat 812 grammaa. Kahva on Petersenin tyyppiä I, mutta ruosteen takia kahvan koristelua ei erota. Terän kummallakin puolella on heikosti säilynyttä säiläkirjoitusta. Kirjoituspuolella erottuu E-kirjain, mutta muut kirjaimet ovat katkelmallisia. Toisen puolen merkit muodostuvat kolmesta pystyviivasta ja ristikkäiseltä vaikuttava kuvio pakottaa vertaamaan sitä miekkaan KM 9164:3. Onko se sama kuvio?


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Toinen miekka (KM 1822:2) on säilynyt edellistä vieläkin huonommin. Sekin on kahtena osana, mutta se on ruostunut edellistä miekkaa vieläkin pahemmin. Osasten yhteispituus on 61 senttimetriä ja yhteispaino on 526 grammaa. Koko kahvan perä ponsineen on irronnut pois. Vaikka kahva on koristelematon, se voidaan luokitella Oakeshottin tyypiksi 7 ja Geibigin tyypiksi 12 tai 16.1. Terän molemmilla sivuilla ollutta säiläkirjoitusta ei enää erota ollenkaan. Tekstissä on kyllä R-kirjain, mutta muuta siitä ei voi varmuudella sanoa.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Unto Salo mainitsee kirjoituksissaan usein Pappilanmäen löydöt. Erityisesti 600-luvun lopun kullattu miekka edustaa hänen mukaan Eurassa paikallista parhaimistoa ja viittaa siihen, että Pappilanmäki oli pitäjänkartano, jota asutti paikallinen menestyvä päällikkö. Pappilanmäki olisi säilyttänyt tämän asemansa niin pitkään, että kun pitäjä aikanaan kristillistyi, annettiin se kirkkonmiehelle pappilaksi.


title: Pappilanmäki (Eura)

text: Pappilanmäkeä vastapäätä, Eurajoen toisella puolella, sijaitsee Lauhianmäki. Sinne haudattiin rautakaudella runsaasti väkeä hyvin pitkän ajan. Sitä ei olla päästy tutkimaan, joten tiedot kalmiston käyttöajasta ovat viitteelliset. Paikalta kerättyjen esineiden ajallinen kirjo alkaa vanhemmalta roomalaisajalta ja jatkuu katkeilen viikinkiajalle asti. Pappilanmäen kalmistoa on todennäköisesti käytetty Lauhianmäkeä myöhemmin ja toisaalta ainakin ristiretkiajalle asti. Pappilanmäen kalmistoon liittyvää kylää tai taloa ei myöskään olla löydetty. Se sijaitsee todennäköisesti kalmiston lähellä tai jopa aivan vieressä. Jos se sijaitsee sen vieressä, on sen jäänteet sekoittuneet historiallisen ajan pappilan pihapiiriin, joka oli rakennettuna Pappilanmäen ympärille.


title: Kýros Vassáras

text: Kýros Vassáras (joskus "Vasáras", , s. 1. helmikuuta 1966 Thessaloniki) on kreikkalainen jalkapalloerotuomari. 186 senttimetriä pitkä ja 84 kilogrammaa painava Vassáras toimi kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n virallisena tuomarina vuodet 1998–2009.


title: Kýros Vassáras

text: Kotimaansa Kreikan Superliigassa Vassáras tuomitsi vuodet 1995–2009. Vuonna 2004 hän tuomitsi kotimaassaan, Ateenassa käydyn olympiafinaalin Argentiinan ja Paraguayn välillä. Vassáras ei päässyt tuomitsemaan vuoden 2006 MM-kilpailuita, sillä toinen hänen avustavista erotuomareistaan ei läpäissyt vaadittua testiä. Vuoden 2008 EM-kilpailuissa Vassáras tuomitsi kaksi ottelua.


title: Kýros Vassáras

text: Uransa jälkeen Vassáras on toiminut Romanian jalkapalloliiton tuomarikomission johtajana.


title: Asteen diskografia

text: Tämä artikkeli on Asteen diskografiasta.


title: Vjatšeslav Ševtšuk

text: Vjatšeslav Anatolijovytš Ševtšuk (; s. 13. toukokuuta 1979 Lutsk, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto, nykyinen Ukraina) on ukrainalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Ukrainan jalkapalloliigassa pelaavaa Šah’tar Donetsk ja on pelipaikaltaan puolustaja.


title: Stefano Braschi

text: Stefano Braschi (s. 6. kesäkuuta 1957 Barberino de Mugello) on italialainen jalkapalloerotuomari. Braschi toimi kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n virallisena tuomarina vuodet 1996–2002.


title: Stefano Braschi

text: Braschi tuomitsi kotimaansa Serie A:ssa vuodet 1992–2002. Vuonna 2000 hän tuomitsi Mestarien liigan finaalin Real Madridin ja Valencian välillä. Kaksi vuotta aiemmin Braschi tuomitsi Cup-voittajien cupin finaalin Chelsean ja VfB Stuttgartin välillä.


title: Stefano Braschi

text: Braschi valittiin vuosina 1999 ja 2001 Oscar del calcio -gaalassa Italian vuoden tuomariksi. Vuonna 2014 hänet valittiin maan kunniagalleriaan.


title: Mäntylä (Lappeenranta)

text: Mäntylä on Lappeenrannan kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin eteläisellä alueella valtatie 6:n eteläpuolella noin neljän kilometrin päässä keskustasta.


title: Mäntylä (Lappeenranta)

text: Kaupunginosa on Ihalaisen vanhan maarekisterikylän mailla. Mäntylästä tuli osa Lappeenrantaa välirauhan aikana vuoden 1941 alussa, mitä ennen se kuului Lappeeseen. Vuoden 1932 esikaupunkiliitoksessa Mäntylä sekä Mattila, Kuusela ja Ihalainen olivat jääneet vielä kaupungin rajojen ulkopuolelle, mutta Ihalaisen kaivoksen toiminnan laajenemisen vuoksi uusi liitos nähtiin pian tarpeelliseksi. 1960-luvulle asti Mäntylää ja sen pohjoispuolista Mattilaa käsiteltiin vielä yhtenä kaupunginosana, kunnes Mäntylästä tuli erillinen kaupunginosa vuonna 1967. Mäntylässä on sekä pien- että kerrostaloasutusta. Pientaloasutus on peräisin 1960- ja 1970-luvuilta. Kerrostaloista ensimmäiset rakennettiin 1950-luvulla ja suurin osa 1970- ja 1980-luvuilla. Mäntylä ja sen eteläpuolinen Kuusela muodostavat Mäntylän–Kuuselan tilastoalueen, jolla on 1 176 asukasta.


title: Mäntylä (Lappeenranta)

text: Mäntylän palveluihin kuuluu päivittäistavarakauppa ja asiamiesposti Mattilan rajan tuntumassa sekä Mäntylän päiväkoti. Mäntylän alakoulu lakkautettiin vuonna 2015. Mäntylän sairaalassa sairaalatoiminta lakkasi vuonna 2004 ja rakennukset ovat sittemmin pahoin rapistuneet. Rakennukset omistaa Finnsementti. Sairaalan ympäristössä on kaksi suojeltua puurakennusta: vuonna 1891 Lappeenrannan ensimmäiseksi kunnalliskodiksi rakennettu Juomasillan torppa ja entinen vanhainkoti.


title: Mäntylä (Lappeenranta)

text: Karjalan rata kulkee Mäntylän eteläpuolitse ja tekee sen jälkeen mutkan kohti pohjoista. Seututie 387 eli Vaalimaantie kulkee Mäntylän itäosan poikki ja erottaa sairaala-alueen asutuksesta. Mäntylän ja Mattilan länsipuolella on Laukkarata, yksi Maasotakoulun lähiharjoitusalueista.


title: Mäntylä (Lappeenranta)

text: Kaupunginosaa rajaavat Mattilanlampi ja Mattilantien ja Kurjentien risteys pohjoisessa, Karjalan rata idässä ja etelässä ja Laukkarata lännessä. Mäntylän naapurikaupunginosia ovat Mattila, Ihalainen ja Kuusela.


title: Haunted

text: Haunted tai The Haunted voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Pako Ayestarán

text: Pako Ayestarán (s. 5. helmikuuta 1963) on espanjalainen jalkapallovalmentaja. Kesäkuusta 2018 lähtien hän on toiminut meksikolaisen CF Pachucan päävalmentajana.


title: Pako Ayestarán

text: Ayestaránin oma pelaajaura jäi juniorivuosiin Real Sociedadin organisaatiossa. Hän työskenteli jalkapallon parissa kuntovalmentajana, kunnes aloitti yhteistyön Rafael Benítezin apuvalmentajana CA Osasunassa. Ayestarán teki pitkään yhteistyötä Benítezin kanssa ja oli hänen apuvalmentajanaan myös CF Extremadurassa, CD Tenerifessä, Valenciassa ja viimeiseksi Liverpoolissa. Benítezin aisaparina Ayestarán oli nostamassa sekä Extremaduraa että Tenerifeä pääsarjatasolle. Apuvalmentajauran kruunuina tulivat UEFA Cupin voitto Valenciassa ja Mestarien liigan voitto Liverpoolissa.


title: Pako Ayestarán

text: Syyskuussa 2007 Ayestarán jätti Liverpoolin ja hänen 11 vuotta kestänyt yhteistyösuhteensa Benítezin kanssa päättyi. Lähdön taustalla oli periaatteellisia erimielisyyksiä liittyen joukkueen valmennukseen.


title: Pako Ayestarán

text: Liverpoolista lähtönsä jälkeen Ayestarán toimi tammikuussa 2008 lyhyen aikaa Real Sociedadin urheilutoimenjohtajana ja sen jälkeen fysiikkavalmentajana SL Benficassa ja Valenciassa. Hän jätti tehtävänsä Valenciassa kesällä 2010. Lähdön taustalla olivat näkemyserot seuran päävalmentajana toimineen Unai Emeryn kanssa.


title: Pako Ayestarán

text: Kaudella 2011/12 Ayestarán työskenteli Quique Sánchez Floresin apuvalmentajana Al-Ahli Dubaissa. Päävalmentajadebyyttinsä kokenut Ayestarán teki elokuussa 2013, kun hänestä tuli meksikolaisen Tecosin päävalmentaja. Ayestarán ei hyvistä suorituksista huolimatta onnistunut nostamaan Tecosia Meksikon pääsarjaan ja hän jätti paikkansa kesällä 2014.


title: Pako Ayestarán

text: Elokuussa 2014 Ayestarán jatkoi uraansa Maccabi Tel Avivin päävalmentajana. Maccabi pelasi loisteliaan kauden 2015/16 Ayestaránin alaisuudessa ja voitti historiansa ensimmäisen triplamestaruuden, kun pokaali tuli liigassa, State Cupissa ja Toto Cupissa. Menestyksestä huolimatta Ayestarán jätti seuran kauden jälkeen. Hänen huhuttiin palaavan Liverpoolin apuvalmentajaksi, mutta lopulta hän palasi valmentamaan Meksikoon Santos Lagunaan. Hän jätti seuran marraskuussa 2015 heikkojen esitysten myötä.


title: Pako Ayestarán

text: Helmikuussa 2016 Ayestarán palasi Valenciaan, kun hänestä tuli Gary Nevillen apuvalmentaja edustusjoukkueeseen. Seuran peliesitykset Nevillen alaisuudessa olivat heikkoja ja lopulta seura nosti Ayestaránin päävalmentajaksi huhtikuun alussa. Ayestaránin johdolla Valencia heräsi taistelemaan paremmista sijoituksista ja voitti muun muassa FC Barcelonan kotonaan. Lopputuloksissa joukkue oli lopulta 12:s voitettuaan kolme kahdeksasta Ayestaránin alaisuudessa pelaamastaan ottelusta. Kauden jälkeen seura teki hänen kanssaan kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kausi 2016/17 alkoi Valencian osalta heikosti ja neljä perättäistä tappiota kauden ensimmäisissä otteluissa johtivat Ayestaránin potkuihin syyskuun puolivälissä 2016.


title: Pako Ayestarán

text: Syyskuussa 2017 Ayestaránista tuli Las Palmasin päävalmentaja. Hän ei saanut Las Palmasin kurssia kääntymään, vaan joukkue ei voittanut yhtään seitsemästä pelaamistaan otteluista. Seurajohto erotti Ayestaránin marraskuun lopussa 2017.


title: Pako Ayestarán

text: Kesällä 2018 Ayestaránista tuli meksikolaisseura CF Pachucan päävalmentaja.


title: Leftéris Papadópoulos

text: Leftéris Papadópoulos (kreik. Λευτέρης Παπαδόπουλος; 14. marraskuuta 1935 Ateena, Kreikka) on kreikkalainen sanoittaja ja toimittaja.


title: Leftéris Papadópoulos

text: Papadópoulos syntyi Ateenassa. Hän opiskeli aluksi lakia, mutta vaihtoi alaa työskennelläkseen toimittajana. Vuonna 1959 hän aloitti työskennellä kreikkalaisessa "Ta Nea" -sanomalehdessä. Seuraavan vuosikymmenen alussa Papadópoulos alkoi kirjoittaa laulutekstejä ja runoja. Hän on kirjoittanut arviolta lauluun sanat sekä on tehnyt yhteistyötä muun muassa Míkis Theodorákiksen, Stávros Xarchákoksen, Mános Loḯzoksen, Stélios Kazantzídiksen, Grigóris Bithikótsiksen, Giórgos Ntaláraksen ja María Farantoúrin kanssa.


title: Leftéris Papadópoulos

text: Papadópoulos on naimisissa ja hänellä kaksi lasta.


title: Lassi Lappalainen

text: Lassi Lappalainen (s. 24. elokuuta 1998 Espoo) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Helsingin Jalkapalloklubia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Lassi Lappalainen

text: Lappalainen on Espoon Palloseuran ja Helsingin Jalkapalloklubin kasvatti. Hän pelasi Kakkosessaseuran reservijoukkueessa Klubi 04:ssä neljätoista ottelua kaudella 2015 viimeistellen seitsemän maalia. Ensiesiintymisensä pääsarjatasolla Lappalainen teki kauden 2016 avauskierroksella IFK Mariehamnia vastaan huhtikuussa 2016.


title: Lassi Lappalainen

text: Lappalainen on edustanut Suomen poikamaajoukkueita vuodesta 2013.


title: Coop Eesti

text: Coop Eesti on virolainen osuustoimintayritys. Ensimmäiset siihen kuuluvat osuuskaupat perustettiin 1902 Antslaan ja Sindiin. Coop Eesti perustettiin vuonna 1917 nimellä "Eesti Tarbijateühistute Keskühistu" (ETK). Nykyisen Coop Eesti -nimen ETK otti käyttöön vuoden 2015 lopulla


title: Coop Eesti

text: Coop Eesti muodostuu 19 paikallisesta osuuskunnasta, joilla oli puolestaan lähes 83 000 asiakasomistajaa vuonna 2015. Coop Eestiin kuuluvat muun muassa "Konsum"- ja "Maksimarket" -kauppaketjut.


title: Coop Eesti

text: Coop Eesti hankki vuonna 2017 yhdessä Inbankin kanssa enemmistöosuuden virolaisesta Eesti Krediidipankista, joka vaihtoi nimensä syksyllä Coop Pankiksi. Pankin tarkoituksena on tuoda palvelunsa paikkakunnille, joista suuret pankit ovat lähteneet ja tarjota pankkipalveluja Coopin kauppojen ja internetin välityksellä Coop Eestin asiakkaille sekä PK-yrityksille. Krediidipankin pääomistaja oli aiemmin venäläinen VTB-pankki noin 60 prosentin osuudella.


title: Jake Clarke-Salter

text: Jake Clarke-Salter (s. 22. syyskuuta 1997 Carshalton) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin valioliigassa pelaavaa Chelseaa. Pelipaikaltaan Clarke-Salter on keskuspuolustaja.


title: Jake Clarke-Salter

text: Clarke-Salter on Chelsean kasvatti. Kaudella 2014–2015 hän oli voittamassa seuran juniorijoukkueen kanssa FA Youth Cupia ja UEFA Youth Leagueta. Debyyttinsä Valioliigassa Clarke-Salter teki huhtikuussa 2016 Aston Villaa vastaan.


title: Jake Clarke-Salter

text: Clarke-Salter on edustanut Englantia alle 18- ja alle 19-vuotiaissa.


title: Gigi Hadid

text: Jelena Noura ”Gigi” Hadid (s. 23. huhtikuuta 1995 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen malli. Hän on esiintynyt muun muassa "Sports Illustrated" -lehdessä, sekä Guessin ja Maybellinen mainoskampanjoissa.


title: Gigi Hadid

text: Gigi Hadidin äiti Yolanda Foster on Alankomaista kotoisin oleva entinen malli ja isä Mohamed Hadid palestiinalaista syntyperää oleva kiinteistösijoittaja. Vanhemmat erosivat vuonna 2000, ja vuonna 2011 Yolanda Hadid meni naimisiin musiikkituottaja David Fosterin kanssa. Myös Gigi Hadidin sisar Bella Hadid on malli.


title: Gigi Hadid

text: Hadid aloitti lapsimallina jo kaksivuotiaana Guess-merkille. Hän piti sittemmin taukoa keskittyäkseen urheiluharrastuksiinsa, ja jatkoi mallin töitä 17-vuotiaana, jolloin hän teki sopimuksen IMG Models -toimiston kanssa. Hän on esiintynyt Guessin kampanjoissa myös aikuisena.


title: Gigi Hadid

text: Valmistuttuaan high schoolista Hadid muutti New Yorkiin. Vuonna 2014 hän käveli ensimmäisen kerran New Yorkin muotiviikkojen näytöksessä. Vuonna 2015 hänestä tuli Maybelline-meikkibrändin kasvo, ja samana vuonna hän käveli Victoria’s Secret -alusvaatemerkin muotinäytöksessä.


title: Gigi Hadid

text: Hadid on esiintynyt "Sports Illustrated" -lehden uimapukunumerossa vuosina 2014, 2015 ja 2016.


title: Gigi Hadid

text: Hän on esiintynyt myös tositv-ohjelmassa "Beverly Hillsin täydelliset naiset" (The Real Housewives of Beverly Hills), jossa hänen äitinsä on yksi päähenkilöistä.


title: Virginie De Carne

text: Virginie De Carne (s. 1977) on entinen belgialainen lentopalloilija ja nykyinen lentopallovalmentaja. Peliurallaan De Carne tunnettiin yhtenä Euroopan parhaista hakkurin peliroolin pelaajista. Ennen uransa päätöstä vuonna 2011 hän ehti voittaa muun muassa Belgian, Sveitsin ja Espanjan mestaruuden sekä Italian, Belgian, Sveitsin ja Espanjan cupin. Lisäksi De Carne pelasi Venäjän liigassa. Myös De Carnen henkilökohtaiset meriitit peliuralta ovat huippuluokkaa: Mestarien liigan paras pistenainen, CEV-cupin paras syöttäjä, Italian liigan paras syöttäjä. De Carne valittiin uransa aikana myös Belgian sekä Sveitsin liigan parhaimmaksi pelaajaksi. Vuoden 2009 EM-kisoissa hän oli kisojen toiseksi paras pistenainen.


title: Virginie De Carne

text: Suomessa De Carne pelasi naisten Mestaruusliigassa kaudet 2009-2011 LP Viestin paidassa voittaen kaksi SM-kultaa. Hänet valittiin 2011 kauden naisliigapelaajaksi. Belgialaispelaajan peliura päättyi kauteen 2011. De Carne voitti LP Viestissä kaksi Suomen mestaruutta. Yhden kauden tauon jälkeen De Carne palasi kuitenkin lentopallokentille ja pelasi kauden 2012-13 Italian lentopalloliigassa Igor Gorgonzola Novarassa. Vuonna 2013 hänen peliuransa päättyi lopullisesti ja belgialainen aloitti valmennusuransa toimimalla Salon Viestin päätoimisena juniorivalmennuspäällikkönä. Keväällä 2016 naisten lentopalloliigassa pelaava LP Kangasala ilmoitti pestanneensa De Carnen päävalmentajakseen. Sopimus kattaa vuodet 2016-2018.


title: Vihreän Kotkan viimeinen lento

text: Vihreän Kotkan viimeinen lento on kokeellinen suomalainen rikosromaani, joka on ilmestynyt vuonna 1996. Sen on kustantanut Book Studio Oy ja julkaissut Dekkarimaraton ry. Kirjan tuotolla kerättiin rahaa Unicefille ja sitä kautta Nepalin naisten ja lasten luku- ja kirjoitustaidon hyväksi. Kirjan tehneen Dekkarimaratonin keskuspaikkana oli Kalvolan Pirttikosken lintutorni vuonna 1995, ja kirjaan kirjoitti lukuja kymmeniä enemmän ja vähemmän tunnettuja suomalaisia. Tasavallan presidentti Martti Ahtisaari tervehti tapahtumaa, ja tervehdys on kirjassa. Ensimmäisen luvun kirjoitti Arto Paasilinna ja sitä jatkettiin Internetin avulla. Lukuja kirjan tekivät muun muassa Eija Vilpas, Kati Juurus, Panu Rajala, Eve Hietamies, Pekka Vennamo, Simo Salminen, Pekka Haavisto, Jani Uhlenius, Esko Riihelä, Veikko Aaltonen, Erja Tikka, Raija Oranen, Irina Krohn, Riku Suokas sekä monet muut, jotkut ryhmätyönä. Viimeisen luvun kirjoitti Pirttikosken kyläpäällikkö Seppo Holttinen.


title: Vihreän Kotkan viimeinen lento

text: Lähtökohta on Vihreä Kotka eli Satupäivi Lonttinen-Jukola, joka lentää viimeisen kerran Uikkulammella. Murhaa ryhtyy ratkaisemaan Suojelupoliisin tutkija Antero Happonen. Ratkaisukin löytyy.


title: Nitrosyylifluoridi

text: Nitrosyylifluoridi (NOF) on typen, hapen ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää fluoraavana ja nitrosoivana reagenssina.


title: Nitrosyylifluoridi

text: Nitrosyylifluoridi on huoneenlämpötilassa väritöntä kaasua. Yhdiste liukenee veteen, mutta myös reagoi veden kanssa muodostaen typpihapoketta ja vetyfluoridia. Alkoholit reagoivat yhdisteen kanssa muodostaen alkyylinitriittejä. Nitrosyylifluoridin vesiliuos liuottaa useita metalleja kuningasveden tavoin. Nitrosyylifluoridi reagoi monien metallien kanssa muodostaen metallifluorideja ja eräiden metallifluoridien kanssa muodostuu ioniyhdisteiden kaltaisia komplekseja. Yhdiste kykenee reagoimaan myös lasin kanssa.


title: Nitrosyylifluoridi

text: Nitrosyylifluoridia voidaan valmistaa typpimonoksidin ja fluorin välisellä reaktiolla 40–50 °C:n lämpötilassa, hopeafluoridin ja typpimonoksidin välisellä reaktiolla tai typpidioksidin ja kaliumfluoridin tai cesiumfluoridin välisellä reaktiolla.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Sumgaitin levottomuudet 1988 olivat Sumgaitin kaupungin azerien armenialaisiin 27. helmikuuta 1988 kohdistama väkivaltainen pogromi. Azerinationalistit järjestivät pogromin vastauksena Vuoristo-Karabahin armenialaisalueen separatismiin ja azerien karkoituksiin sieltä.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text:
Pogromin aloittivat azerien kansallismieliset ja/tai armenialaisalueilta paenneet, muualta Sumgaitiin saapuneet azerit.
Armenialaisvastainen rauhallinen mielenosoitus riistäytyi käsistä väkivaltaiseksi mellakaksi. Kirvein, kepein ja veitsin aseistatutuneet azerimellakoijat murtautuivat rauhallisten armenialaisten koteihin ja tappoivat heitä julmilla tavoilla. Ainakin 26 armenialaista ja 6 azeria kuoli. Kaupungin armenialaisväestö pakeni. Sumgaitin mellakan tapainen pogromi toistui Bakussa vuonna 1990.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text:
Neuvostoliiton viimeisinä vuosina kansallisuuskiistat nousivat pintaan.
Josif Stalin oli liittänyt Vuoristo-Karabahin Azerbaidžaniin, mutta suurin osa sen asukkaista oli armenialaisia. Stalin myös väkivaltaisesti pakkosiirsi azereita 1947. Kysymys alueen asemasta nousi monta kertaa esille Neuvostoliitossa sotien jälkeen. Azerien ja armenialaisten välinen viha näkyi Neuvostoliitossa. Vuonna 1983 armenialaiset alkoivat muistella heihin kohdistunutta joukkomurhaa 24. huhtikuuta. Tuona päivänä armenialaisväkijoukko hyökkäsi erään azerin häihin ja tämän kotiin. Armenialaiset hakkasivat pahoin azeriperheenjäseniä ilman, että viranomaiset puuttuivat asiaan. Tuona päivänä myös azerien hautoja häpäistiin. Muistopäivän juhlinnasta tuli vakituinen tapa. Vuosina 1986-1987 armenialaiset alkoivat ajaa pois azereita lähinnä Maghrin ja Kapanin alueilta.
Armenialaisilla oli vuodesta 1987 taas hanke Vuoristo-Karabahin saamiseksi irti Azerbaidžanista. Vuoden 1987 elokuussa 75 000 armenialaista allekirjoitti vetoomuksen Vuoristo-Karabahin liittämiseksi Armeniaan. Lokakuussa 1987 Jerevanissa oli protesteja, joissa armenialaisnationalistit vaativat Azerbaidžaniin kuuluvia Vuoristo-Karabahia ja Nahitsevania Armenian osaksi.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Armenialaiset kapinoivat Chardaklin sovhoosissa Vuoristo-Karabahissa lokakuussa 1987, koska eivät halunneet azeria sen johtoon. Paikallinen azereista koostuva puoluejohto murskasi kapinan lähettämällä rikollisia kukistamaan kapinaa. Armenialaiset kokivat, että azerit haluavat ajaa heidät pois, ja alkoivat ajaa joukoittain azereita pois Vuoristo-Karabahista.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Marraskuussa 1987 Bakuun saapui kaksi kuorma-autoa täynnä azereita. Toisessa oli Kapanista karkotettu azeriperhe, yksi lapsi ilman vaatteita. Kapanissa ei tosin ollut surmattu ketään, mutta tapaus oli häpeällinen azereille. Helmikuun 23. päivän aikoihin Kapanista tuli lisää pakolaisia. Näihin aikoihin armenialaiset olivat ajaneet kodeistaan ehkä 4000, joidenkin väitteiden mukaan kymmeniätuhansia azereita.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Armenialaiset olivat tuohon aikaan Sumgaitissa yleensä azereita varakkaampia. Tämäkin osaltaan herätti azereissa närää armenialaisia kohtaan.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Azerbaidžanissa oli monia vastamielenosoituksia, kun armenialaiset vaativat omissa protesteissaan Vuoristo-Karabahin eroa. Azerbaidžanin puoluejohtaja uhkasi, että 14. helmikuuta, että 100000 azeria on valmiina lähtemään Vuoristo-Karabahiin tappamaan armenialaisia. Muutamaa päivää myöhemmin azeripoliitikko Oglu Orujov uhkasi Sumgaitin armenialaisia mm. lastenmurhilla, talojen poltolla ja naisten raiskauksilla, ellei vuoristo-Karabahin itsenäisyyskampanjointi lopu. Stepanakertissa julistettiin armenialaisen Vuoristo-Karabahin itsenäisyys hanke joukkomielesnoituksessa mm. 13. ja 20. helmikuuta. Neuvostojohtaja Mihail Gorbatsov ei hyväksynyt Vuoristo-Karabahin eroa Azerbaidžanista. Pian Azerbaidžaniin levisi huhu, että armenialaiset olisivat tappaneet siellä yhden azerin. Tämä laukaisi 22. helmikuuta azeriväkijoukon hyökkäyksen kohti armenialaisten asuttamaa aluetta. Väkijoukko poltti matkalla armenialaisten koteja. Poliisi pysäytti 23. helmikuuta rynnistyksen Ashkeranin seudulla Vuoristo-Karabahissa. 50 armenialaista kyläläistä haavoittui, kaksi nuorta azeria kuoli, tuntematon määrä azereita ja poliiseja haavoittui. Toinen azereista kuoli azeripoliisin surmaamana. Azerbaidžanin radio mainitsi, että armenialaiset olivat murhanneet nuo kaksi azeria.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: 26. helmikuuta oli pieniä azerimielenosoituksia Sumgaitissa armenialaisia vastaan, ja kaupungissa kuultiin käskyjä hyökätä armenialaisten kimppuun ja ajaa heidät pois kodeistaan. Kapanin ja Masisin kaupungeista paenneiksi itseään väittäneet azeripakolaiset kertoivat tarinoita armenialaisten tekemistä murhista ja väkivallasta. Eräs näistä "pakolaisista" paljastui jälkikäteen vankilasta vapautuneeksi rikolliseksi, joka ei ollut kotosin Kapanista. Jälkikäteen kerrottiin, että oudot, ei paikalliset nuoret miehet pitivät armenialaisvastaisia palopuheita väkijoukolle.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Alussa oli Vuoristo-Karabahin armenialaisliikehdintää vastustava rauhallinen protesti, jota paikalliset puoluejohtajat yrittivät turhaan hillitä muuttumasta väkivaltaiseksi. Tunnettu azerirunoilija kehotti väkeä malttiin. Eräs puoluejohtaja väitti huhuja kahden azerin surmasta vääriksi, ja hänet ajettiin pois puhujan paikalta. Toinen johtohenkilö yritti rauhoittaa kiihtynyttä väkijoukkoa "antamaan armenialaisten lähteä vapaasti", mutta tämä kiihotti väkijoukkoa entisestään.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Nationalistit valmistelivat pogromia aseistautuen ennen mielenosoitusta ja hankkien tiedot siitä, missä osoitteissa armenialaiset asuivat. Jotkut azerit varoittivat armenialaisia jättämään valot päälle yöksi, jotta heitä luultaisiin azereiksi. Huhujen mukaan alkoholia ja anasha-huumetta kuljetettiin kuorma-autoilla jaettavaksi azeriväkijoukolle, mutta media ei jälkikäteen vahvistanut tätä.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Mielenosoitusta johtanut puoluejohtaja yritti ohjata väkijoukkoa pois armenialaisalueelta, mutta joukosta irtautui eri ikäisten muodostamia ryhmiä, jotka suuntasivat kohti armenialaiskortteleita. Pääosa azerimellakoijista oli täysi-ikäisiä azerimiehiä, joukossa oli hieman naisiakin ja myös nuoria. Yöllä liikkuneesta joukosta suurin osa oli pukeutunut mustiin, ja joukolla oli nuijat ja Turkin liput.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Omatekoisin asein varustautuneet azerit hyökkäsivät armenialaisten omistamiin kauppoihin ja koteihin monesti 10-50 mellakoijan tai suurempina joukkoina. He käyttäytyivät erittäin julmalla tavalla. Mellakoijat nöyryyttivät, ryöstivät, murhasivat, pahoinpitelivät ja raiskasivat armenialaisia, jotka saivat käsiinsä.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Eräässä tapauksessa mellakoijat särkivät ovet tukin avulla, ja 60-70 raivostunutta azeria ryntäsi sisään alkaen hakata azeriksi armoa anelevia perheenjäseniä veitsin. Jotkut azerien tappamat oli hakattu kirveillä tunnistamattomiksi. Monia joukkoraiskauksia oli asunnoissa ja kaduilla.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Monissa asunnoissa tehtiin ilkivaltaa ennen niiden sytyttämistä tuleen. Mellakoijat saattoivat käydä monta kertaa parin päivän aikana samassa hylätyssä asunnossa paikkoja rikkomassa.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Monesti jälkikäteen löydetyt ruumiit olivat palaneet ja hakattu melkein tunnistamattomiksi. Monia oli lyöty kalloon, ja heissä oli veitsien ja kirveiden jälkiä.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Mellakoijat saattoivat pilkan ja hakkaamisen jälkeen polttaa ihmisen elävältä.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text:
Mellakoijat kohtelivat ihmisiä yhtä julmasti ikään ja sukupuoleen katsomatta.
Mellakoijat pistivät kodistaan kadulle raahaamansa armenialaisnaisen tanssimaan, pistelivät veitsillä, viilsivät hänen rintansa pois, polttelivat savukkeilla, raiskasivat ja tappoivat. Kuoleman jälkeenkin silvotun ruumiin saattoivat sukulaiset tunnistaa jälkikäteen pikkusormesta. Toista naista poltettiin tupakoilla, raiskattiin, kallo hajotettiin, kylkiluut rikottiin, ja vaginaan työnnettiin metalliputki. Kolmatta alastomaksi riisuttua armenialaisnaista raahattiin pitkin katuja ja potkittiin.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Virallisten tietojen mukaan 26 armenialaista ja 6 azeria kuoli levottomuuksissa mutta epävirallisten tietojen mukaan kuolleita oli satoja. Poliisi ei pystynyt auttamaan ja mellakoijat hyökkäsivät ambulanssienkin kimppuun. Eräässä vaiheessa poliisin ja sairaankuljetuksen hätänumerot eivät enää vastanneet. Jotkut armenialaiset yrittivät estää mellakoijien tulon naulaamalla ovensa kiinni. Yhdessä tapauksessa armenialaiset tappoivat kirvein monia sisään tunkevia azerimellakoijia. Armenialaisia pelastui mm. joidenkin azerien, monesti naapurien ja venäläisten auttaessa heitä. Jotkut pistivät TV:n päälle niin, että azerimusiikki kuului ja heitä luultiin azereiksi.


title: Sumgaitin levottomuudet 1988

text: Seuraavana päivänä sisäministeriön poliisit koettivat hiljentää mellakkaa. Sitä seuraavana päivänä kaupunkiin tullut Neuvostoliiton armeija kukisti mellakoinnin.


title: Murlo

text: Murlo on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Sienan maakunnassa. Se sijaitsee noin kaksikymmentäviisi kilometriä Sienasta etelään. Aluetta ovat asuttanut aikoinaan jo etruskit. Kunnassa on arkeologinen museo "Antiquarium di Poggio Civitate Museo Archeologico".


title: Aapo Heikkilä (jalkapalloilija)

text: Aapo Heikkilä (s. 13. huhtikuuta 1994, Haukipudas) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa hyökkääjänä Ykkösen AC Oulussa. Heikkilä on pelannut Veikkausliigassa RoPS:in riveissä yhteensä 37 ottelua.


title: Aapo Heikkilä (jalkapalloilija)

text: Aapo Heikkilän pelaajaura aikuisten tasolla alkoi kaudella 2012, kun hän nousi Kakkosessa pelanneen HauPa:n kokoonpanoon. Heikkilä siirtyi kaudeksi 2013 Ykkösessä pelanneeseen AC Ouluun. Heikkilä pelasi kausina 2013–2015 yhteensä 58 Ykkösen ottelua ja teki niissä seitsemän maalia.


title: Aapo Heikkilä (jalkapalloilija)

text: Heikkilä siirtyi kaudeksi 2016 Veikkausliigassa pelanneeseen RoPS:iin. Heikkilä debytoi Veikkausliigassa 2. huhtikuuta 2016 ottelussa PK-35 Vantaa–RoPS, ja hän teki ensimmäisen liigamaalin heti debyyttiottelussaan. Heikkilä pelasi kaudella 2016 yhteensä 19 liigaottelua, ja RoPS oli Veikkausliigassa kuudes. Heikkilä loukkaantui vakavasti maaliskuussa 2017, ja hän pelasi kaudella 2017 vain kahdessa viimeisessä liigaottelussa. RoPS oli kaudella 2017 Veikkausliigassa seitsemäs. Heikkilä jatkoi RoPS:in riveissä myös kaudella 2018, ja hän pelasi alkukauden aikana 16 liigaottelua. Liigaotteluita kertyi kausina 2016–2018 yhteensä 37 ja hän teki niissä kaksi maalia.


title: Aapo Heikkilä (jalkapalloilija)

text: Heikkilä palasi loppukaudeksi 2018 jälleen Ykkösen AC Ouluun.


title: Aapo Heikkilä (jalkapalloilija)

text: Aapo Heikkilä debytoi ikäluokkansa (1994) maajoukkueessa 18-vuotiaana 22. maaliskuuta 2013 Traiskirchenissä pelatussa ottelussa Itävalta–Suomi. Hän pelasi oman ikäluokkansa maajoukkueessa yhden ottelun.


title: Etiquette

text: Etiquette on Juhani Aaltosen albumi, joka julkaistiin vuonna 1974 levymerkillä Love Records. Albumin CD-painos julkaistiin vuonna 2001, ja vuonna 2016 Svart Records julkaisi albumista 500:n kappaleen vinyylipainoksen, joista 200 sinisellä vinyylillä.


title: Bakun levottomuudet 1990

text:
Bakun levottomuudet 1990 ("Musta tammikuu", "Musta lauantai", "Lauantain joukkomurha") olivat 13. tammikuuta 1990 alkanut armenialaisvastainen pogromi ja sen verinen kukistaminen neuvostoarmeijan voimin. Pogromi oli vastaus azerien pois ajamisiin Vuoristo Karabahista.
Azerikansallismieliset hyökkäsivät 13. tammikuuta Bakussa asuneiden armenialaisten kimppuun tappaen ainakin 90 armenialaista siviiliä ja haavoittaen yli 600:aa. Bakun poliisi ei puuttunut mellakkaan. Neuvostojoukot saapuivat lopettamaan pogromin vasta viiden päivän jälkeen, jolloin
enimmät armenialaiset oli jo ajettu pois kaupungista. Neuvostosotilaat ampuivat virallisten tietojen mukaan 93-137 mellakoinutta azerisiviiliä, ehkä jopa 300, ja haavoittivat 800:aa. Neuvostosotilaita kuoli ainakin 29.


title: Bakun levottomuudet 1990

text:
Bakun pogromi oli samantapainen kuin Sumgaitin pogromi 1988.
Ilmeisesti pogromin järjestäjillä tarkoitus toistaa Sumgaitin pogromi, jotta armenialaiset lähtisivät maasta. Pogromi oli melko varmasti Azerbaidžanin kansanrintaman tai viranomaisten järjestämä tai hyväksymä.


title: Bakun levottomuudet 1990

text: Bakun levottomuudet laukaisi pohjimmiltaan armenialaisten käynnissä ollut hanke Vuoristo-Karabahin irrottamiseksi Azerbaidžanista. Vuodesta 1986 alueen armenialaiset olivat ajaneet azereita kodeistaan pois. Azerot olivat ajaneet monian pakkakuntien armenialaiset pois. Suurin osa Bakunkin armenialaisista, noin 200000, oli jo paennut. Silti jotkut armenialaiset uskalisivat vieläkin jäädä suurkaupunkeihin, mm. Bakuun.


title: Bakun levottomuudet 1990

text: Eräs kadulla myöhemmin riehuneiden joukkioiden johtaja oli Neimat Panahov. Hän esiintyi vain päivää ennen levottomuuksia Azerbaizhanin TV:ssä. Panahov puhui mm siitä miten azeripakolaisilla ei ole suojaa ja arnenialsiset elävät mukavasti kodeissaan. Panahov uhkasi tehdä armenialaisten päistä Araratin. Panahov joutui myöhemmin vankilaan, muttei kansan kiihotuksesta joukkomurhaan, vaan maansa autoritaarisen hallinnon vastustuksesta.


title: Bakun levottomuudet 1990

text:
Azerbaizhanin kansanrintaman mielenosoituksesta alkanut mellakka kääntyi pian armenialaiskotien polttamisiksi ja ryöstelyiksi. Mielenosoituksessa oli jyrkän linjan azerikansallismielisiä.
Valtava väkijoukko huusi kunniaa Sumgaitin sankareille ja "hyvä Baku ilman armenialaisia". Mellakoijilla oli lista armenialaisten osoitteista.
Kepein ja nuijin aseistautuneet azerimellakoijat rikkoivat armenialaisten ovet ja käskivät armenialaisia pakenemaan, polttivat, ryöstivät, tappoivat, raiskasivat, kiduttivat, nöyryyttivät jne. armenialaisia. Azerbeizhanin viranomaiset määräsivät, etteivät sen sisäministeriön joukot saa puuttua armenialaisiin kohdistuvaan mellakointiin. Mellakoijat tekivät monelaisia julmuuksia.
Yksi ihminen revittiin elävältä kappaleiksi, kaksi poltettiin elävältä ja armenialaisvanhuksiakin lyötiin. Ihmisiä poltettiin koteihinsa elävältä. Pikkutyttöjä raiskattiin vanhempiensa edessä. Azerit pilkkasivat kristinuskoja ja polttivat armenialaisten selkään ristejä.


title: Bakun levottomuudet 1990

text:
Pogromi kohdistui armenialaisten lisäksi myös muihin ei-azereihin jotka muistuttivat armenialaisia, mm juutalaisiin, osseetteihin ja georgialaisiin. Mellakoijat polttivat armenialaiset kirkon.
Sadat tuhannet armenialaiset lähtivät. Pogromi kesti viisi päivää ja loppui vasta 19. päivänä. Azerbaizhanin poliisi ja sisäministeriön joukot eivät puuttuneet tapahtumiin. Jälkikäteen on kyselty miksi nueuvostoarmeija saapui paikalle vasta melkein viikon päästä, kun se tuli Sumgaitissa jo muutaman tunnin sisään paikalle.


title: Bakun levottomuudet 1990

text:
Politbyroo määräsi mellakn kukistettaviksi asevoimin.
Vasta kun armenialasväestö oli pääosin ajettu pois kaupungista, Neuvostoliiton joukot saapuivat tankkeineen Bakuun monesta suunnasta.
Tuhansia armenialaisia jäi silti Bakuun piiloon yleensä ystävällisten azerien koteihin. Kaupunkiin 20. tammikuuta mennessä saapunut armeija tulitti protestoivien azerien väkijoukkoa. Armeija metsästi azerimellakoijia ammuskellen kolme päivää. Azerit kutsuivat armeijan tekemää väkivaltaista mellakan murskaamista nimellä "musta tammikuu", koska siinä kuoli yli 90 azerisiviiliä ja haavoittui yli 800. Kuolleiden joukossa oli monia naisia ja lapsia. Yli 30 neuvostosotilasta kuoli.


title: Jag har sett fröken Ellen i badet

text: Jag har sett fröken Ellen i badet on M.A. Nummisen albumi, joka julkaistiin vuonna 1974 levymerkillä Love Records. Levy sissältää useita ruotsiksi käännettyjä kappaleita. Albumin CD-painos julkaistiin vuonna 2006.


title: Lemmikki Louhimies

text: Lemmikki Louhimies (ent. Becker, ent. Nenonen, nyk. (Viena-)Lemmikki Valkeameri, o.s. Louhimies, s. 8. elokuuta 1943) on entinen suomalainen televisio- ja mainoselokuvaohjaaja, nykyään taidemaalari ja kirjailija. Hän on koulutukseltaan taiteen maisteri ja yhteiskuntatieteitten lisensiaatti. Hän toimi Tampereen ammattikorkeakoulussa viestinnän yliopettajana vuoteen 2003 asti.


title: Lemmikki Louhimies

text: Lemmikki Louhimies on palkittu monista mainos- ja lyhytelokuvistaan ja ollut toimittaja-ohjaajana MTV:ssä. Hänellä on ollut oma yritys Visuelli Oy. Nimellä Lemmikki Becker hän käsikirjoitti ja juonsi arvausleikkiaiheista ohjelmaa "Ariadnen lanka" (MTV, 1991).


title: Lemmikki Louhimies

text: Louhimies on toiminut harrastajamaalarien ohjaajana ja järjestänyt useita taidenäyttelyitä maalauksistaan.


title: Lemmikki Louhimies

text: Lemmikki Louhimiehen lapsia ovat Aku ja Liina Louhimies.


title: Carl Mårten Lindforss

text: Carl Mårten Lindforss (18. toukokuuta 1839 Kuopio – 4. tammikuuta 1909 San Remo, Italia) oli suomalainen lyseon opettaja ja oppikirjojen tekijä.


title: Carl Mårten Lindforss

text: Lindforssin vanhemmat olivat piirilääkäri Mårten Johan Lindforss ja Maria Aurora Bygdén. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion lukiosta 1857 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1864. Lindforss toimi opettajana ja hän oli muun muassa Viipurin suomalaisen klassillisen lyseon venäjän kollegana ja ranskan opettajana 1888–1899.


title: Carl Mårten Lindforss

text: Lindforss julkaisi venäjän ja ranskan kielen oppikirjoja sekä Pietarin ja sen lähiympäristön oppaan matkailijoille.


title: Carl Mårten Lindforss

text: Nimellä "C. M. Lindforss":


title: Kim Stanley

text: Kim Stanley (11. helmikuuta 1925 Tularosa, New Mexico – 20. elokuuta 2001 Santa Fe, New Mexico) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän oli kahdesti ehdolla Oscar-palkintoon rooleistaan elokuvissa "Lukittujen ovien takana" (1964) ja "Frances" (1982).


title: Khosrau II

text: Khosrau II oli Persian kuningas vuosina 590–628. Hän kuului sassanidien hallitsijasukuun ja oli viimeinen sassanidien suurista kuninkaista. Khosrau oli kuningas Hormizd IV:n poika ja Khosrau I:n pojanpoika.


title: Khosrau II

text: Khosrau nousi kuninkaaksi kesken Itä-Rooman ja sassanidien välisen sodan. Kun persialaiskomentaja Bahram Chobin nousi kapinaan Khosrau joutui pakenemaan roomalaisten luokse. Itä-Rooman keisari Maurikioksen ja roomalaisten joukkojen tuella Khosrau onnistui kukistamaan Bahramin ja voittamaan takaisin valtaistuimensa. Khosrau solmi roomalaisille suotuisan rauhansopimuksen Maurikioksen kanssa ja heistä tuli liittolaisia.


title: Khosrau II

text: Kun Maurikios kuoli vallankaappauksessa vuonna 602 Khosrau käytti tätä tekosyynä sodanjulistukselle ja hyökkäsi Itä-Roomaan. Persialaiset valloittivat laajoja alueita roomalaisilta, mutta Itä-Rooman keisari Herakleios onnistui kääntämään tilanteen roomalaisten eduksi ja voitti ratkaisevan Niniven taistelun. Tämän jälkeen Khosraun poika Kavadh kaappasi vallan, teloitutti isänsä helmikuussa 628, ja solmi rauhan roomalaisten kanssa.


title: Roger Clark

text: Roger Albert Clark, MBE (5. elokuuta 1939 – 12. tammikuuta 1998) oli brittiläinen ralliautoilija, jonka menestysvuodet osuivat 1960- ja 1970-luvuille. Voittaessaan vuoden 1976 RAC-rallin, hänestä tuli ensimmäinen brittiläinen rallin MM-osakilpailun voittaja. Kyseinen voitto jäi myös hänen ainoakseen MM-tasolla. Kauden 1977 jälkeen Clark ei yhtä poikkeusta lukuun ottamatta enää kiertänyt ulkomaan ralleja, vaan keskittyi Englannin kansalliseen rallisarjaan. Vuonna 1978 Clark sijoittui FIA:n EM-sarjassa neljänneksi ajettuaan neljän britteinsaarilla ajetun kisan jälkeen voittoon Kyproksen EM-rallissa. . Tämä jäi myös hänen viimeiseksi ulkomailla ajetuksi kisakseen.


title: Roger Clark

text: Clarke ei suoranaisesti koskaan lopettanut rallin ajamista, mutta uuden aikakauden autojen myötä hän vetäytyi ajelemaan britteinsaarten klubikisoissa. Vielä vuonna 1995 Clarke ajoi N-ryhmän Subaru Imprezalla viiden kilpailun ohjelman, joka sisälsi kolme EM-osakilpailua sekä kauden ja uran kruunuksi Englannin MM-osakilpailun.


title: Roger Clark

text: Clark kuoli tammikuussa 1998 sydänkohtauksen komplikaatioihin. Mallory Parkiin pystytettiin hänen muistokseen pronssinen näköispatsas.


title: Andrew Cowan

text: Andrew Cowan (s. 13. joulukuuta 1936 Duns, Skotlanti) on skottilainen entinen ralliautoilija ja tallipäällikkö. Aktiiviuransa jälkeen Cowan perusti Mitsubishi Ralliart Europen ja toimi sen johdossa aina marraskuun 2005 loppuun, jolloin jäi virallisesti eläkkeelle.


title: Kaksi pintaa

text: Kaksi pintaa on suomalaisartisti Petran 25. tammikuuta 2013 julkaistu toinen sooloalbumi. Albumin on tuottanut Erno Laitinen. Albumi nousi Suomen viralliselle albumilistalle yhdeksi viikoksi, 35. sijalle.


title: Kaksi pintaa

text: Albumin ensimmäinen single ”Nimeksi Anneli” julkaistiin 31. elokuuta 2012. Singleinä vuonna 2013 julkaistiin myös kappaleet ”Missä mun mies on” ja ”Tack och adjö”. Yksikään singleistä ei kuitenkaan noussut listoille.


title: Kaksi pintaa

text: Petra kilpaili vuonna 2012 Uuden Musiikin Kilpailussa albumin kappaleella ”Janis Joplin” päästen 40 finalistin joukkoon saavuttamatta kisassa kuitenkaan sen suurempaa menestystä.


title: Dick Jol

text: Dirk Zier Gerardus "Dick" Jol (s. 29. maaliskuuta 1956 Scheveningen) on alankomaalainen jalkapalloerotuomari. 182 senttimetriä pitkä ja 83 kilogrammaa painava Jol toimi kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n virallisena tuomarina vuodesta 1993–2001.


title: Dick Jol

text: Jol tuomitsi kotimaansa pääsarjassa Eredivisiessä vuodet 1991–2008. Hän toimi tuomarina kolmessa ottelussa vuoden 2000 EM-kilpailuissa ja yhdessä ottelussa vuoden 1993 naisten EM-kilpailuissa. Kaudella 2000–2001 Jol tuomitsi Mestarien liigan finaalin Bayern Münchenin ja Valencian välillä. Vuotta aiemmin hän toimi tuomarina UEFA Intertoto Cupin finaalissa.


title: Dick Jol

text: Jol pelasi myös jalkapalloa kotimaansa Eerste Divisien NEC Nijmegenissä ja Belgian pääsarjan KV Kortrijkissä.


title: Judon Euroopan-mestaruuskilpailut 2014

text: Judon Euroopan-mestaruuskilpailut 2014 olivat järjestyksessään 63. judon Euroopan-mestaruuskilpailut. Ne käytiin Montpellier’ssa, Ranskassa 24.–27. huhtikuuta 2014. Kilpailujen ohjelmassa oli seitsemän painoluokkaa ja joukkuekilpailu sekä miehille että naisille.


title: Judon Euroopan-mestaruuskilpailut 2014

text: Isäntämaa


title: Valle Sorsakoski

text: Waldemar (Valle) Johannes Sorsakoski, sukunimi aik. "Lindblad" (22. tammikuuta 1875 Leppävirta – 21. lokakuuta 1931 Viipuri) oli suomalainen teatterinjohtaja.


title: Valle Sorsakoski

text: Sorsakosken vanhemmat olivat sahanhoitaja Johan Adolf Lindblad ja Fredrique Carlstedt. Hän pääsi ylioppilaaksi Savonlinnan lyseosta 1894 ja opiskeli Helsingin yliopistossa humanistisia aineita vuoteen 1902 saakka.


title: Valle Sorsakoski

text: Sorsakoski oli Tampereen Teatterin johtajana 1916–1917, Kansallisteatterin toisena johtajana 1917–1919, Suomen Maaseututeatterin johtajana 1920–1926, Savon Näyttämön johtajana 1930 ja viimeksi musiikkiopiston opettajana Viipurissa 1931.


title: Robert J. Sawyer

text: Robert James Sawyer (s. 29. huhtikuuta 1960) on kanadalainen science fiction -kirjailija. Sawyer on saanut teoksistaan Nebula-palkinnon 1995 ("The Terminal Experiment") sekä parhaan romaanin Hugo-palkinnon vuonna 2003 ("Hominids").


title: Aikuisten satuja

text: Aikuisten satuja on suomalaisartisti Petran 1. huhtikuuta 2016 julkaistu kolmas sooloalbumi. Albumin on tuottanut Erno Laitinen. Artisti on kertonut albumin kappaleiden kertovan rakkaudesta, yksinäisyydestä, ikävästä ja ihastumisesta. Albumi ei ole sijoittunut Suomen viralliselle albumilistalle.


title: Aikuisten satuja

text: Albumin ensimmäinen single ”Ketun silmät” julkaistiin 30. lokakuuta 2015 ja siitä on julkaistu Herra Ylpön ohjaama musiikkivideo. Toinen single ”Kiitos kaikesta” julkaistiin 22. tammikuuta 2016.


title: King Lil G

text: Álex Gonzales (s. 30. heinäkuuta 1986), tunnettu paremmin taiteilijanimellään King Lil G, on yhdysvaltalainen rap-artisti.