title: Junkinlahti

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama metsä- ja pelto-oja. Eniten vettä tulee järveen Pitkäveden lasku-uomasta, jota kutsutaan Hernesalmeksi. Järven lasku-uoma on Hakosalmi, joka on kasvillisuuden valtaamana ruopattu auki. Se laskee Koljonselän Kirjaanselällä Kirkkolahteen.


title: Junkinlahti

text: Senaatinkartta vuodelta 1864 näyttää Koljonselällä tilanteen, jossa vedenpinta on nykyistä korkeammalla. Koljonselän vedenpinta laski huomattavasti vuonna 1830 tapahtuneessa Kaivannon kanavan tuhoutumisessa ja Koljonselän kapeikkoja on saatettu ruopata senkin jälkeen. Kartassa kuvataan tilanne, jossa Hakosalmi on nimensä mukaisesti leveä salmi ja Henesalmessakin on pieni saari. Kirkkolahtikin on avovetta ja sillä oli toinenkin purkautumisaukko pohjoiseen. Tämä selittää Riihisaaren ja Kuivasaaren nimet, vaikka ne ovat nykyään samaa niemeä. Junkinlahti on nimensäkin mukaisesti ollut aikaisemmin Koljonselän lahti. Vuoden 1964 kartassa rannoille oli raivattu niittyjä ja vain korkeimmilla kohdilla on peltoja. Pitäjänkartassa vuodelta 1930 järven lähiympäristön viljelyala on kasvanut, mutta rannoilla on vesijättömailla runsaasti niittyjä. Kylän maatilat ovat raivanneet korkeimmilta mäiltä viljelyyn sopivat alueet ja kun vielä niityt otetaan myöhemmin viljelyyn, on saavutettu se tilanne, mikä nähdään seuraavassa vuoden 1957 kartassa. Näin voimakas viljely ei ole voinut olla vaikuttamatta voimakkaasti järven ravinnetilanteeseen.


title: Junkinlahti

text: Vuoden 1957 peruskartassa itäpään nimenä oli Kirvespohjanlahti ja Lilvansalmen pohjoispuolen lahtea kutsuttiin Junkkilahdeksi. Vuoden 1977 kartassa nimet ovat nykyiset.


title: Pitkävesi (Orivesi, Längelmäki)

text: Pitkävesi on Pirkanmaalla Orivedellä Längelmäen kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Pitkävesi (Orivesi, Längelmäki)

text: Järven pinta-ala on 51 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Tämä on järven levein kohta, mutta yleisesti se on paljon kapeampi. Sillä on kolmikärkisen haarukan muoto ja sen varsi työntyy 1,4 kilometriä pitkänä lahten koilliseen päin. Haarukan kaakkoinen lahti on Rankuanlahti, joka jää Kakkoniemen taakse, ja läntinen lahti jää Omenaniemen taakse. Niemien välissä sijaitsee lyhyt ja kapea lahti, joka on Hernesalmen luusua. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, jonka katkaisevat peltopalstat. Järven rantojen rinteet ovat paikoi jyrkät, vaikka ne eivät nousekkaan kovin korkealle. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3281 haarautuvilta kyläteiltä.


title: Pitkävesi (Orivesi, Längelmäki)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja niiden lisäksi järveen laskee kaksi luontaista puroa. Koillisesta järven koillislahteen laskee Tunkelonlahti Kartiskasalmea myöten ja saman lahden suuhun laskee Myllyoja, joka on Syväjärven laskuoja. Syväjärvestä on Pitkäveteen 7,5 metrin pudotus. Järven lasku-uoma on Hernesalmi, joka on vain 70 metriä pitkä, ja joka laskee Junkanlahteen. Salmen molemmilla puolilla olevien järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella.


title: Pitkävesi (Orivesi, Längelmäki)

text: Vanhassa vuonna 1864 julkaistussa Senaatinkartassa erottuu järven rannoilta vain niittyjä. Koljonselän vesi oli tuolloin paljon nykyistä korkeammalla. Se lasku Kaivannon kanavan tapahturmassa vuonna 1830 reippaasti ja Koljonselän vedenpintaa on voitu laskea lasku-uoman perkauksilla myöhemminkin. Ennen vedenpinnan alentumista voidaan Pitkävettä pitää Koljonselän lahtena. Hernesalmi oli leveä ja siihen mahtui silloin myös saari. Vesijättömaat otettiin niityiksi ja myöhemmin viljelyyn. Kun asutus laajeni myös Pitkäveden puolelle, raivattiin pelloiksi ensin korkeat maat ja rantaniityt otettiin viljelyyn vasta 1930-luvun jälkeen. Peltojen järveen viettävät rinteet ovat kuljettaneet ravinteita veteen varsin runsaasti.


title: Pitkävesi (Orivesi, Längelmäki)

text: Vuoden 1957 peruskartassa peltoala on hieman laajempi kuin 1930-luvun tilanteessa. Rannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, jotka lisääntyivat nykyiselleen vuoden 1977 kartan julkaisuun mennessä.


title: Syväjärvi (Jämsä, Längelmäki)

text: Syväjärvi on Keski-Suomessa Jämsän ja Oriveden rajalla ja Längelmäen kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Syväjärvi (Jämsä, Längelmäki)

text: Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järven keskllä sijaitsee etelästä pohjoiseen työntyvä Tuloksaniemi, joka tekee järvestä U-kirjainen muotoisen. Tulokasniemestä työntyy kaakkoon päinkapea Kinnasniemi, joka yhdessä Ritoniemen kanssa eristävät 100 metriä leveän salmen taakse lahden. Lahden rannalla sijaitsee Syväjärven kylä. Ritoniemen pohjoispuolella on Kuvaslahti. Tulokasniemen länsipuolella siaitsee Salkkilahti ja sen vastarannalla lounaassa on Varislahti. Lahtien välissä sijaitsee Istunnaissaari, jonka pinta-ala on alle hehtaarin. Järven rannoille alskee kolme huomattavaa mäkeä. Mustikkavuoren rinteet laskevat Varislahteen. Mäen huippu kohoaa 56 metriä vedenpintaa korkeammalle. Ritavuoren rinteet ovat kaakkoislahden rannoilla, mutta Kuvasvuori kohoaa kauempana rannasta. Sen voi kuitenkin nähdä järveltä.


title: Syväjärvi (Jämsä, Längelmäki)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 9,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0098 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 7,0 metriä ja suurin syvyys on 19,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee Tulokasniemen pohjoispuolella. Järvessä on neljä muutakin syvännettä. Kinnasniemen takana on 8,7 metriä syvää, Kuvaslahdella yli 15 metriä, Salkki- ja Varislahdella yli 12 metriä ja niistä hieman pohjoiseen myös yli 12 metriä syvää.


title: Syväjärvi (Jämsä, Längelmäki)

text: Sen rantaviivan pituus on 10,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Pellot sijaitsevat Jämsän puolella. Järven lähiympäristössä on yksitoista maatilaa ja järven rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3281 tai siitä haarautuvalta kylätieltä, joka kulkee Tunkelon kautta Längelmäen kirkonkylälle. Järvestä jää alle neljäsosa Oriveden puolelle. Raja kulkee Mustikkavuoren huipulta lähes pohjoiseen niin, että saari jää Jämsälle.


title: Syväjärvi (Jämsä, Längelmäki)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,8 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama lyhyt metsä- tai pelto-oja. Järven laskuoja on Myllyoja, joka laskee 1,2 kilometrin päässä Pitkäveteen. Järvien välinen korkeusero on 7,5 metriä.


title: Valkeajärvi (Jämsä, Eväjärvi)

text: Valkeajärvi on Keski-Suomessa Jämsän Eväjärven lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Valkeajärvi (Jämsä, Eväjärvi)

text: Järven pinta-ala on 111 hehtaaria eli 1,11 neliökilometriä ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Se sijaitsee Eväjärven eteläpuolella valtatien 9 ja Orivesi–Jyväskylä-rautatien välissä. Valtatie on rakennettu Hietalahden yli niin, että se katkeaa omaksi altaakseen. Rummakkopohjan itäranta on jäänyt tiepenkereen alle ja sen eteläpuolella valtatie on kaivettu Murhavuoren rinteeseen. Länsirannalla kulkee rautatie, jonka linjaus leikkaa järven yli kolmessa kohtaa. Rautatien taakse jää kussakin kohdassa pieni vesiallas.


title: Valkeajärvi (Jämsä, Eväjärvi)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 11 miljoonaa kuutiometriä eli 0,011 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 10,0 metriä ja suurin syvyys on 35,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven pääsyvänteessä Rummakkopohjan kohdalla keskellä järveä. Syvänteen 20-metrinen syvyyskäyrä on kilometrin pituinen. Hietalahden suulla on 19 metriä syvää ja järven lounaispäässä on yli 13-metrinen erillinen syvänne. Järvessä on kaksi nimetöntä saarta järven eteläosassa sijaitsevalla matalikolla, joka erottaa syvänteet toisistaan. Toinen saarista on pinta-alaltaan yli aarin kokoinen.


title: Valkeajärvi (Jämsä, Eväjärvi)

text: Järven rantaviivan pituus on 8,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven lähiympäristössä on kolme pientä maatilaa, joilla on pienet peltopalstat. Järven pohjoispäässä seututien 343 takana on saha. Rannoille on rakennettu yli 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä, valtatieltä tai yhdystieltä 14307.


title: Valkeajärvi (Jämsä, Eväjärvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä mpy. Siihen on johdettu lähes kymmenen metsäojaa. Pohjoispäässä oja on yhteinen Lankajärven kanssa, Rummakkopohjaan laskee Murhajärven kaivettu laskuoja, Hietalahteen laskee Kalliojärven oja ja saarten kohdalle länsirantaan laskee Lapinjärven laskuoja. Valkeajärvi laskee Vähään Valkeajärveen 40 metriä pitkää oja pitkin. Järvi kuuluu samaan vesireittiin, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.


title: Valkeajärvi (Jämsä, Eväjärvi)

text: Vuoden 1965 peruskartassa on piirretty useita mökkejä järven rannoille ja seuraavissa kartoissa niiden lukumäärä kasvaa.


title: Lopenselkä

text: Lopenselkä on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Lopenselkä

text: Järven pinta-ala on 172 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvellä on avoin järvenselkä, mutta rannat muodostuvat kolmesta lahdesta ja Käkisaaren suojaamasta järvenperästä. Järven pohjoispäässä sijaitsee Ikkaanlahti, jonka Punaniemen ja Haroniemen välinen lahdensuu on 130 metriä leveä. Länsirannasta, Tiihalanniemen ja Valkealuodon suojista, työntyy lounaaseen lähes 500 metriä pitkä ja 130 metriä leveä Tiihalanlahti. Tiihalanlahden vastarannalla sijaitsee sitä suurempi Matolahti, joka on 550 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Etelä- ja kaakkoisrannalla Käkisaaren takana sijaitsee nimetön järvenperä. jossa sijaitsee järven toinen luusua. Toinen lasku-uoma sijaitsee Matolahdessa.


title: Lopenselkä

text: Järvessä on neljä saarta. Niiden yhteispinta-ala on kuusi hehtaaria, mikä on noin 3,3 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Käkisaari on yli viiden hehtaarin suuruinen, Valkealuoto ja toinen nimetön saari ovat yli aarin kokoiset ja yksi on alle aarin kokoinen luoto. Käkisaaressa ja Valkealuodossa on yhteensä neljä vapaa-ajan asuntoa ja Käkiluodon kautta kulkee sähkölinja.


title: Lopenselkä

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 18,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0187 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 10,9 metriä ja suurin syvyys on 33,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee selällä luodon ja Valkealuodon puolivälissä. Järvellä on muitakin syvänteitä. Järven eteläpäässä Käkisaaren kummallakin puolella sijaitsee 22 metriä ja 24 metriä syvät syvänteet. Järven pääsyvänne alkaa Käkisaaren luoteispuolelta ja jatkuu Matolahden suulle. Ikkaanlahdella on vielä erikseen 16 metriä syvää.


title: Lopenselkä

text: Sen rantaviivan pituus on 12,4 kilometriä. Järven rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Sen lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa ja kymmen muuta hajallaan sijaitsevaa asutusta. Rannoille on rakennettu noin 50 vapaa-ajan asuntoa. Järven äänimaisemaan vaikuttavat valtatie 9 ja Orivesi–Jyväskylä-rautatie, jotka kiertävät järven sen pohjoisrantoja seuraten.


title: Lopenselkä

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järven vedenpinta on samalla korkeudella kuin sen yläpuolisella Harolanlahdella (25 ha) ja alapuolisella Koljonselällä (4 047 ha).


title: Lopenselkä

text: Järvi saa pääosan vedestää Harolanlahdelta, johon Äväntäjärven valuma-alueen (35.724) laskujoki Talviaistenjoki laskee Äväntäjärvestä (339 ha). Järveen laskee edellisten lisäksi vain Pikkulampi, jonka laskuoja laskee järven kaakkoispäähän. Järven omia laskujoki on kaksi. Järven eteläpäästä laskee Kaivannonsalmi Koljonselän Säkkiänselkään, ja Matolahdelta se laskee Röyhdänsalmen kautta Karviansalmeen. Tässä mielessä järvi on bifurkaatiojärvi.


title: Lopenselkä

text: Vuoden 1752 Anders Colleenin piirtämässä Längelmäen pitäjänkartassa näkyy myös osa Lopenselästä. Siinä Röyhdänsalmi on nykyistä leveämpi muodostaen suoran yhteyden Karviansalmeen ja siihen on piirretty myös nykyinen Kaivannonsalmi. Toinen eroavaisuus on Tiihalanniemi, joka on pitäjänkartassa saari. Nykykartoissa maatilan nimi on Viitasaari, joka voi olla jäänne tuolta ajalta. Tämä on mahdollista johtuen vuonna 1830 sattuneesta Kaivannaon kanavan tapaturmasta, joka laski sekä Längelmäveden että Koljolanselän vedenpintaa noin kaksi metriä. Jos järven nykypintaa nostaisi yli puoli metriä, tulvisi Lopenselän itärannalla oleva pyöreä Pikkulampi, joka on pitäjänkarttaan piirretty soikean muotoiseksi.


title: Lopenselkä

text: Vuosien 1957–1986 peruskartoissa ei ole tapahtunut peltoviljelyssä ja haja-asutuksessa merkittäviä muutoksia. Sen sijaan vapaa-ajan asuntoja on ilmestynyt järven rannoille runsaasti. Samoin rautatien Talviaisten pysäkki on hävinnyt Harolanlahden lasku-uoman paikalta.


title: Iso Lääläjärvi

text: Iso Lääläjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä ja Jämsässä sijaitseva järvi.


title: Iso Lääläjärvi

text: Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueen reunalla kahden mäen välisessä painaumassa. Järven länsipuolella kohoaa 50 metriä järven vedenpintaa korkeammalle Lääläjärvenpaltta, jonka jyrkät rinteet ovat kallioiset. Kaakkoispuolella sijaitsee Lääläjärvenmäki, jonka huippu sijaitsee kauempana rannasta. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta, joista kaksi on pieniä luotoja. Suurin saari Lääläsaari on 80 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Sen pinta-ala on noin 30 aaria. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Järvelle tulee metsäautotiet valtatieltä 9. Jämsän ja oriveden välinen raja halkaisee järven koillispään.


title: Iso Lääläjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,4 metriä mpy. Sen koillispäähän laskevat Vähä Lääläjärven laskuoja ja toisena Kolmisilmän laskuoja. Näiden lisäksi järveen laskee kolme muuta metsäojaa. Sen laskuoja Lääläoja lähtee järven eteläpäästä. Se on aluksi suo-ojien verkosto, mutta jatkaa aluksi johto-ojana ja sitten luontaisena metsäojana, joka yhtyy Korvenkylässä Haapaojaan peltoaukealla. Vesireitti jatkaa siitä Koljonselkään.


title: Iso Lääläjärvi

text: Vuoden 1965 peruskartassa Lääläoja esiintyy nimettömänä luontaisena metsäojana. Järvi oli tuolloin autio metsäjärvi. Vuoden 1981 kartassa näkyy lähimetriin rakennettuja metsäteitä ja järven etelärantaan rakennettu mökki.


title: Velhonvesi

text: Velhonvesi on Keski-Suomessa Orivedellä ja Jämsässä Eväjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Velhonvesi

text: Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee korkeiden mäkien välisessä painaumassa, jonka kautta kaikki Eväjärven valuma-alueen vedet virtaavat. Järven luoteispuolella kohoavat Kantovuori ja Kurunvuori 50 metrin korkeuteen ja kaakkoispuolella Velhonmäki yhtä korkealle. Rantaviivalta erottuvat kaksi niemeä, joissa on asutusta. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, joista suurempi sijaitsee pohjoisen niemen kärjessä. Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Muutamassa kohdassa järvelle näkyy pieniä peltopalstoja. Järven rannoilla asutaan edelleen kiinteästi, mutta niiden lisäksi rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee useimmin tiet Eväjärvelle ja Halliin kulkevalta kylätieltä. Oriveden ja Jämsän välinen kuntaraja ylittää järven sik-sak-muotoisesti niin, että noin neljäsosa jää Oriveden puolelle.


title: Velhonvesi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,6 metriä mpy. Järveen on jodettu vain kaksi metsäojaa. Lähes kaikki järveen tuleva vesi on peräisin koillispäähän laskevasta Myllypurosta, joka on Eväjärven Kilvenvedestä lähtevä 200 metrinen uoma. Siinä on pudotusta kolme metriä. Järven lasku-uoma on järven lounaispäästä lähtevä Mäntyskoski, joka laskee vain 80 metrin jälkeen Kalkunjärveen. Mäntykoskessa on pudotusta noin kaksi metriä.


title: Velhonvesi

text: Vuoden 1965 peruskartassa reunusti rantoja peltomaat neljältä maatilalta. Järven vesikin oli todennäköisesti matalammalla, koska nykyisistä saarista se suurempi oli piirretty niemen jatkeeksi. Ensimmäisessä peruskartassa ei vielä näy mökkejä, mutta seuraavassa vuoden 1981 kartassa niitä on viisi.


title: Velhonvesi

text: Hallista Längelmäelle on opastettu melontareitti: Eväjärvi–Kilvenvesi–Velhonvesi–Kalkunjärvi–Myllyvesi–Haapaoja–Ylinenlampi–Jänenjärvi–Koljonselkä.


title: Lankajärvi (Jämsä)

text: Lankajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Eväjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Lankajärvi (Jämsä)

text: Järven pinta-ala on 47 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järven keskellä sijaitsee 650 metriä pitkä Lankaniemi, joka halkaisee järven V-kirjaimen muotoiseksi. Sen länsipuolelta järven rantoja seuraa Orivesi-Jyväskylä-rata, jonka ratapenger erottaa järvestä pienen lahden omaksi lammikoksi, jonne jää myös järven luusua. Monet järven rannoista ovat mäkien järveen laskevia rinteitä. Tällaisia mäkiä ovat länsirannalla Hosionmaa ja itärannalla Lankavuori ja Kulovuori. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on vain luodon kokoinen. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu vakituinen asunto ja yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 343, joka haarautuu noin 200 metrin päässä kulkevalta valtatieltä 9. Järven lounaisppäässä sijaitsee vielä entisen Hallin pysäkin rakennuksia ja entisen sahan varastoalue.


title: Lankajärvi (Jämsä)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,8 metriä mpy. Järveen tulee neljä metsäojaa, joista suurin on pohjoispäähän Rantasuolta laskeva Horkkastenoja. Itärantaan laskee Lullinjärven oja, jonka kautta tulevat myös Pyykkilammin vedet. Lullinjärven vedenpinta sijaitsee 40 metriä ylempänä kuin Lankajärvellä. Lankajärveltä on myös oja lounaassa seututien takana sijaitsevaan Valkeajärveen, mutta sen varsinainen laskuoja on edelleen Vuorijärveen laskeva Lankaoja. Vuorijärveltä vesireitti jatkaa Vuorijärvenojana Pirttijärven läpi ja siitä edelleen Eväjärveen.


title: Lankajärvi (Jämsä)

text: Vuoden 1965 peruskartassa näkyy vielä Lullin talon peltomaat, joiden läpi Lullinjärveltä laskeva oja on kulkenut Lankajärveen. Peltojen viljelyala on 1980-luvulla kutistunut murto-osaansa. Vuoden 1981 kartassa näkyy rakennuskannassa lähes nykyinen tilanne.


title: Vekuri (Jämsä)

text: Vekuri on Keski-Suomessa Jämsässä Eväjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Vekuri (Jämsä)

text: Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on sivusuuntiin lahtia ja suurin yhtenäinen leveys on alle 400 metriä. Se sijaitsee Kuusjärven kanssa rinnakkaisessa pitkässä painanteessa. Järven pohjoispää jää pitkänä ja kapeana Makasiinivuoren ja Syrjävuoren väliin ja järven keskikohta jää Runttivuoren itäpuolelle. Järvellä on kartan mukaan kaksi nimetöntä saarta, mutta järven nimistössä esiintyy myös Lammassaari suuren niemen nimenä. Sinne on rakennettu pengertie vapaa-ajan asunnolle. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta yhtä peltopalstaa, joka ulottuu Lammassaaren vastapuolella rantaan asti. Rannoille on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 343.


title: Vekuri (Jämsä)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,7 metriä mpy. Järveen on johdettu vain viisi lyhyttä metsäojaa. Suurin vesimäärä tulee Kuusjärveltä kahta vesireittiä pitkin. Yksi oja lähtee Kuusjärven Ruuhilahdelta ja toinen oja on Myllyoja, joka laskee ensin Särkijärven ja Pirttijärven kautta Vekurin kaakkoispäähän. Vesireitti jatkaa Vekurista Runttivuoren eteläpuolelta Vuorijärven ja pienen Pirttijärven kautta Eväjärveen.


title: Kuusjärvi (järvi Jämsässä)

text: Kuusjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Kuusjärvellä sijaitseva järvi.


title: Kuusjärvi (järvi Jämsässä)

text: Järven pinta-ala on 124 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä ja se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se on pitkän muotoinen ja se sijaitsee heti Eväjärven itäpuolella. Sen luoteispuoli on leveämpi kuin sen kaakkoispuoli. Kaakkoispää muodostaa 1,3 kilometriä pitkän, mutta suhteellisen kapean lahden. Järvellä on kartan mukaan neljä saarta, joista Mustasaari on suurin saari ja Kaakkossaari toiseksi suurin. Mustasaari on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on yli 7 hehtaaria. Kaakkossaaren pituus on 120 metriä ja pinta-ala 0,6 hehtaaria.


title: Kuusjärvi (järvi Jämsässä)

text: Sen rantaviivan pituus on 14,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Vain järven kaakkoispään Lahdenperässä ovat rannat avosuota. Järven vaikutusalueella sijaitsee yksi maatila ja sen rannoille on rakennettu 30 vapaa-ajan asuntoa. Järven luoteispään ohittaa rantaa viistäen Hallilta valtatielle 9 johtava kylätie. Siitä haarautuu järven rannoille useita teitä.


title: Kuusjärvi (järvi Jämsässä)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,2 metriä mpy. Sen pohjoispäähän laskee kaksi ojaa, joista koillisesta tuleva tuo Pahajärven, Keskisen ja Yläsen vesireitin vedet. Pohjoisrantaan laskee vain lyhyitä ojia, mutta kaappoispään Ratalahteen laskee Yrttijärvi, jonka kautta laskevat ojitetun Keilassuon vedet ja sitä kauempaa Iso-Valkea ja Pikku-Valkean laskuoja. Yrttijärven kautta laskevat myös Laihajärvi ja Kotanen, vaikka kartan mukaan laskuoja jää kesken. Kaakkoispään Lahdenperään laskee Lahdenperänjärvi. Se kokoaa valuma-alueellaan olevien järvien, Vähä-Pentin ja Ison Pentin, Suonalasen, Syrjäjärven ja Juhajärven, vedet. Kuusjärvi laskee vetensä kahta kautta. Ilmeisesti vanhempi oja Myllyoja laskee Ratalahtea vastapäätä Särkijärven ja Pirttijärven kautta Vekuriin, ja toinen Ruuhilahdelta suoraan Vekuriin. Kansalaisen karttapaikan rinnevarjostustoiminnon mukaan jälkimmäinen oja syvennetty kaivamalla se kannaksen poikki. Myllyoja vaikuttaisi olevan luontainen oja ja sitä seuraa myös vanha kylänraja . Ilman dokumentteja asiaa ei voi kuitenkaan pitää aivan varmana. Vesireitti jatkaa Vekurin jälkeen Vuorijärveen, Pirttijärveen ja lopuksi Eväjärven eteläosaan.


title: Kuusjärvi (järvi Jämsässä)

text: Vuoden 1965 peruskartassa sijaitsi järvellä neljä maatilaa, mutta rantaan asti niiden pellot eivät useinkaan ulottuneet.


title: Äväntäjärvi

text: Äväntäjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Talviaisten ja Maunuksen kylien äärellä sijaitseva järvi.


title: Äväntäjärvi

text: Äväntäjärvi on Äväntäjärven valuma-alueen pääjärvi. Sen pinta-ala on 345 hehtaaria eli 3,4 neliökilometriä ja se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Se muodostuu kolmesta järvenosasta eli Äväntäjärven pääaltaasta, Lepistönvedestä ja Pitkävedestä, jotka ovat samalla korkeudella. Valuma-alueen pääreitti saapuu ensin Pitkäveteen, jota reunustavat Lahovuoren, Lautakatonvuoren ja Salmenvuoren rinteiden jyrkät rannat. Pitkävesi virtaa Riukusalmen kautta Lepistönveteen, joka jää Salmenvuoren ja Maunuksenniemen väliin. Lepistönvesi on virtaukseltaan umpiperä, koska vedet jatkavat eteenpäin 200 metriä pitkää jokimaista salmea myöten Maunuksenniemen kärjen ohi Äväntäjärven pääaltaaseen. Pääallas on monien suurten saarien ja lahtien rikkoma ja sitä reunustaa idän puolella Junkovuori, Ritavuori ja Harovuori. Korkein huippu kohoaa yli 100 metriä vedenpintaa korkeammalle. Vesireitti jatkaa eteenpäin järven eteläpäässä olevaan luusuaan.


title: Äväntäjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 27 miljoonaa kuutiometriä eli 0,027 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 7,8 metriä ja suurin syvyys on 48,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee pääaltaan järvenselän keskellä Ritavuoren, Kalasaaren ja Köllinsaaren välissä. Pitkävedessä on Karhunkalliosta pohjoiseen yli 15 metrin syvänne, jossa on parhaimmillaan 18,2 metriä syvää. Pitkäveden eteläpäässä Nurmiluodonsaaren pohjoispuolella on 16,9 metriä syvää. Matkalla Numiluodonsaarelta Maunuksenniemen kärkeen ei vesi ole kertaakaan kahta metriä syvempää. Lepistönvesi on enimmäkseen matalaa, mutta siinä on yksi yli kuuden metrin syvänne. Järven pääaltaassa on syvyysvaihtelut moninaisemmat. Jos Kalasaaren pohjoispuolella on laaja noin 20 metrinen syvänne. Kalasaaren molemmat salmet ovat matalia, mutta Kalasaaren eteläpuolella sijaitsee järven syvin kohta. Siinä sijaitsee laajin syvänne, missä vesi on laajalla alueella yli 15 metriä syvää. Köllinsaaren eteläpuolella sijaitsee vielä 29 metriä syvä kohta.


title: Äväntäjärvi

text: Siinä on laskettu olevan 25 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 39 hehtaaria, mikä on noin 10,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Kalasaari, Köllinsaari ja Koskensaari ovat yli hehtaarin suuruisia, 11 muuta saarta ovat yli aarin ja loput 11 ovat alle aarin kokoisia saaria. Pitkävedessä on viisi pientä saarta, joista suurimmassa on rakennuksia. Tämä saari on välillä piirretty yhtenä saarena ja toisinaan kolmena saarena. Lepistönvesi on saareton. Pääaltaassa Kalasaari on yli 20 hehtaarin kokoinen, Köllinsaari yli 10 hehtaarin kokoinen ja Koskensaari noin hehtaarin kokoinen. Viimeksi mainittujen saarten väliin jäävät Virransaari, Talassaari ja Antinsaari. Kalasaaren ja Maunuksenniemen väliin jää Kamarisaari. Muut pääaltaan saarista ovat sekä nimettömiä että pieniä luotoja.


title: Äväntäjärvi

text: Järven ja saarten rantaviivan yhteispituus on 37 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata, mutta joissakin kohdissa rantaan ulottuu myös peltomaata. Näin käy esimerkiksi Maunuksessa Lepistönvedellä ja pääaltalla, Riukusalmen eteläpuolella ja Pitkäveden eteläpäässä. Asutus on haja-asutusta ja järven lähiympäristössä sijaitsee 16 maatilaa. Muu asutus on pääasiassa vapaa-ajan asutusta. Rannoille on rakennettu lähes 90 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet joko Maunuksen läpi kulkevalta yhdystieltä 14299 tai Riukusalmen ylittävältä ja Korvenkylään kulkevalta kylätieltä.


title: Äväntäjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,1 metriä mpy. Järven pitkän rantaviivan vuoksi siihen on johdettu lukuisia metsäojia ympäröiviltä kosteikoilta. Osa ojista tuovat vettä valuma-alueen järvistä ja lammista. Tällaisia yksittäisiä järviä ovat Raistinjärvi, joka laskee Pitkäveden itärantaan, Leveäjärvi, Kivipää, Vähä Kivipää ja Vuori-Pitkäjärvi, jotka laskevat yhdessä Pitkäveden länsirantaan, Iso Ellijärvi ja Pieni Ellijärvi sekä Pieni Ahvenjärvi, jotka laskevat Lepistönveden Sammalistonpohjaan, Ahvenjärvi, joka laskee Äväntäjärven Isoon Kukonpohjaan ja Rimmijärvi, joka laskee Maunuksenniemestä Äväntäjärveen. Särkioja laskee Äväntäjärven pääaltaan pohjoisrantaan ja se alkaa 2,2 kilometrin päästä Vähä Särkijärvestä. Särkijärvi on tämän ojan valuma-alueen latvajärvi. Pitkäveden pohjoispäähän laskevaan Nautajärveen tulee kaksi vesireitin haaraa. Koillisen haara kerää monen pienen lammen vedet järveen. Nautajärveen laskee myös Ristijärvi, joka on useamman pikkujärven pääjärvi.


title: Äväntäjärvi

text: Äväntäjärven laskujoki on Talviaistenjoki, joka vie vesireitin vedet Harolanlahden ja Lopenselän kautta Koljonselälle kahta reittiä myöten, ensinnäkin Röyhdänsalmen kautta Karviansalmeen että toiseksi Kaivannonsalmen kautta Säkkiänselkään. Äväntäjärven ja Harolanlahden korkeusero on noin 13 metriä.


title: Äväntäjärvi

text: Vielä vuoden 1958 peruskartassa järven yli ei mennyt mistään kohtaa tie yli. Järven länsirantaan rakennettava maantie oli silloin vasta tekeillä. Vuoden 1977 kartassa oli Riukusalmessa silta ja ja Kalasaareen oli Kamarisaaren kautta rakennettu pengertie.


title: Iso-Löytäne

text: Iso-Löytäne on Pirkanmaalla Orivedellä Västilän eteläpuolella sijaitseva järvi.


title: Iso-Löytäne

text: Järven pinta-ala on 891 hehtaaria eli 8,9 neliökilometriä ja se on 7,0 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Järvi on jaettu kolmeen nimettyyn osaan. Pohjoisosaa kutsutaan Vähä-Löytäneeksi. Se on yhteydessä pieneen Nuutin Löytäneeseen, joita yhdistää Ropanniemen ja Verkkoniemen välinen salmi. Eteläisin osa on suurin ja sitä kutsutaan nimellä Iso-Löytäne, mikä on myös järven virallinen nimi. Nuutin Löytäneestä on yhteydessä Iso-Löytäneeseen Isosalmen kautta. Järven ympäristö on melko alavaa maastoa, mutta kauempana järvestä kohoaa korkeitakin mäkiä. Tällaisia mäkiä ovat koillispuolella sijaitsevat Teverinmäki ja Santtukärvi sekä luoteispuolella nouseva Kulovuori. Huomattavin mäki on järvelle selvästi erottuva Sinivuori, jonka länsisivulla sijaitsee Sinivuoren luonnonpuisto ja itäpuolella Mulkovuori. Sen laki kohoaa yli 90 metriä vedenpintaa korkeammalle. Mulkovuorelta on järvelle hienot näkymät.


title: Iso-Löytäne

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 77 miljoonaa kuutiometriä eli 0,077 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 8,7 metriä ja suurin syvyys on 31,3 metriä. Se sijaitsee Mulkovuoren edustalla Selkäkarin puolivälissä. Myös Selkäsaaren ja Selkäkarin puolivälissä on toinen yli 30 metriä syvä syvänne.


title: Iso-Löytäne

text: Siinä on laskettu olevan 49 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 46 hehtaaria, mikä on noin 4,9 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari on Korpistensaari eli Tounaansaari. Se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Saaren pinta-ala on noin 41 hehtaaria, mikä on 90 % saarten kokonaispinta-alasta. Saaressa on laaja ja samalla matala suoalue sekä monta niemeä, joiden nimessä esiintyy määre ”saari”. Myös luoteessa sijaitseva Jylhänsaari on suuri, mutta sen koko on enää yhden hehtaarin suuruinen. Muista saarista on 27 yli aarin ja loput 20 ovat alle aarin kokoisia. Vähä-Löytäneessä sijaitsevat Selkäkari ja sen seuralaiset sekä Ropanniemen vieressä Elmansari. Nuutin Löytäne on saareton. Jylhänsaren ympäristössä sijaitsevat lisäksi Majonsaari, Kirkkosaari, Ykspuinen, Luhtamätäs, Kekälesaari, Suursaari, järvenselän pohjoisosassa Selkäsaari ja Ihrankari, Santtulahdella Kissasaari ja Paskaluoto, ja vielä järven kaakkoispäässä molemmat Selkäkarit.


title: Iso-Löytäne

text: Sen rantaviivan pituus on 46,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta muutamia pieniä peltopalstoja, jotka ulottuvat rantaan asti. Asutus on parinkymmenen talouden suuruista haja-asutusta, jonka lisäksi rannoille on rakennettu noin 150. Niille johtaa tiet yhdysteiltä 3253, 14229 ja 14231.


title: Iso-Löytäne

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuodesta 1964 alkaen. Mittauspiste sijaitsee järven syvimmässä kohdassa, missä on syvyyttä noin 30 metriä. Vesi on yleensä ollut kirkasta ja lähes väritöntä. Näkösyvyys on yleensä noin 5 metriä, mutta vaihtelua on, sillä kerran se on ollut 10 metriä. Veden happamuustaso on pysynyt normaalina eli se on ollut noin pH 7 ja veden puskurikyky happamoitumista vastaan on erinomainen. Veden fosforipitoisuus on ollut päällysvedessä keskimäärin 6,03 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja alusvedessä 7,66 μg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet vastaavasti 299 μg/l ja 341 μg/l. Määrät ovat yleisesti pieniä ja järvi luokitellaan ekologisesti karuihin järviin. Onkin todennäköistä, ettei järveen kohdistu ulkoisia ravinnekuormituksia. Veden happipitoisuudet ovat olleet päällysvedessä 80–105 % ja niiden keskiarvo on ollut 90 % ja alusvedessä happipitoisuuden keskiarvo on ollut 53 %.


title: Iso-Löytäne

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Västilänjoen valuma-alueeseen (35.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,1 metriä mpy.


title: Iso-Löytäne

text: Järvi on Västilänjoen valuma-alueen pääjärvi, johon laskee sen lähiympäristöstä viisi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Niitä, ja joitakin pienempiä, ovat Pirttijärvi (5 ha), joka laskee kakkoispään Kotolahteen, Kiikanjärvi (5 ha), joka laskee Sammalisen lahteen, pieni Lampistenjärvi, joka laskee itäpuolen Santtulahteen, Kolmisoppinen (3 ha), joka laskee saman lahden pohjoisosaan Kekälepohjaan, pieni Hanhijärvi, joka laskee Karpalepohjaan, Vuorijärvi (2 ha), jolla ei kartan mukaan ole laskuojaa.


title: Iso-Löytäne

text: Järven lasku-uoma on Västilänjoki, joka lähtee järven pohjoispäästä. Se juoksee pohjoiseen ja laskee siellä Löytäneenlahteen, jonka vedenpinta on samalla korkeudella kuin Koljonselkä. Löytäneenlahti laskee lyhyttä ojaa pitkin Koljonselän Huhkaimenselkään.


title: Iso-Löytäne

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Iso Löytänejärvi”. Karttaan oli merkitty myös järven pohjoisosalle omaksi nimeksi ”Wähä Löytänejärvi”. Kalmbergin kartassa on rantaviivan muodossa joitakin eroavaisuuksia nykykarttoihin verrattuna, joita ei voida selittää kartanpiirtäjän erehdyksillä. Ne viittaavat siihen, että järvellä olisi toteutettu pienimuotoinen järvenlasku. Tärkeämmät erot näkyvät järven suurissa saarissa. Suurin saari ”Korpestonsaari” on vanhassa kartassa erimuotoinen kuin nykyään. Lisäksi nykyinen Varpustensaari on nykyään maatunut kiinni niemeksi. Saman voi todeta Pirttisaaresta, joka on nykyään itäinen niemi. Korpistonsaaren luoteispuolella on Jouhilahden vieressä niemi, joka on vanhassa kartassa merkitty saareksi. Myös Talassaari on nykyään niemi, vaikka se on vanhassa kartassa saarena. Kun vertailee nykykartan rantaviivaa muualla päin järveä, huomaa alavilla rannoilla vanhassa kartassa eroja. Kansalaisen karttapaikan rinnevarjostus toiminnolla näkee näissä kohdissa vanhan rantavallin, joka seuraa vanhan kartan rantaviivaa. Koska nykyisen vedenpinnan korkeus on 107,1 metriä mpy. ja rantavallin alapuolella kulkee 107,5 metrin korkeuskäyrä, voidaan ajatella, että järvenlasku on ollut yli 40 senttimetriä. Koska tässä ei ole esittää asialle lähteitä, ei siitä voi esittää minään varmana tietona. Sitä varten tulee asiasta esittää viranomaisdokumentin.


title: Iso-Löytäne

text: Kalmbergin kartan mukaan järvellä sijaitsi kolme maataloa ja yksi torppa. Kartasta ei selviä, oli tiloilla paljon peltoa, mutta niiden niityt on merkitty. Niityt on nykyään muokattu peltomaaksi.


title: Eräjärvi (järvi Orivedellä)

text: Eräjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Eräjärven kylässä sijaitseva järvi.


title: Eräjärvi (järvi Orivedellä)

text: Järven pinta-ala on 835 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä ja se on 7,4 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järvellä on lähes neljä kilometriä pitkä järvenselkä, joka päättyy suureen Kaupinsaareen. Saaren luoteispuolella aukeaa vielä lyhyempi Kauppilanselkä. Kaupinsaaren lounaispuolella sijaitsevat Kortelahti ja Uiherlanjoen lahdenperä, jotka ovat saaren suojaama. Järven kaakkoispäässä sijaitsevat vielä Savilahti, Tounamaanlahti ja Suojoenlahti. Järvellä on kartan mukaan 73 muutakin saarta, joista Kaupinsaaren jatkeena ovat isommat Pappilansaaret. Järven etelärannasta kohoaa leveänä ja korkeana Syrjänmäen ja Kultavuoren nimillä tunnettu yhteinen mäki. Se nousee yli 60 metriä vedenpinnaan yläpuolelle ja näkyy siten myös järvelle.


title: Eräjärvi (järvi Orivedellä)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 18 miljoonaa kuutiometriä eli 0,018 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 16 metriä . Syvin kohta sijaitsee järven luoteispäässä laajassa kymmenmetrisessä syvänteessä. Pappilansaarista kaakkoon löytyy vielä kolme yli kuusimetristä syvännettä, joista Pappilanlansaarten kohdalla ulottuu 9,7 metrin syvyyteen.


title: Eräjärvi (järvi Orivedellä)

text: Sen rantaviivan pituus on 39,6 kilometriä. Järveä ympäröi peltojen lähes yhtenäinen vyöhyke ja monet peltomaista ulottuvat järvenrantaan asti. Järven valuma-alueesta on 70 % metsämaata ja 30 % peltomaata. Peltomaat sijaitsevat aivan järven rantojen läheisyydessä. Asutus on haja-asutusta, joka tihenee Kauppilan, Vedentaustan, Järvenpään ja Vihasjärven kulmakunnilla ja muodostaa Eräjärvellä taajaman. Niille johtaa tiet järveä ympäröiviltä teiltä, joita ovat yhdystie 3260, 3253 ja 14227.


title: Eräjärvi (järvi Orivedellä)

text: Järven ekologinen luokka on arvioitu tyydyttäväksi, vaikka kalastotutkimuksen mukaan se olisi vain välttävä. Sen sijaan sen kemiallinen tila ja kasvillisuuden tila arvioidaan hyväksi.


title: Eräjärvi (järvi Orivedellä)

text: Järvi on matala ja sen tilavuus on pinta-alaan nähden on pieni. Avoimet järvenselät ovat tuulelle alttiita, mikä sekoittaa usein matalan mutta paikoin lämpötilakerrostuneen järven vesimassat. Silloin pohjakerrosten ravinteet nousevat päällysveteen ja aiheuttavat hetkittäisiä leväkukintoja. Järven Kauppilanselän syvänteestä vesilaadun selvittämiseksi otetut vesinäytteet ovat sisältäneet kohonneita kokonaisfosforipitoisuuksia. Pintavedestä 2000-luvulla otetuissa kesänäytteissä fosforiarvot ovat vaihdelleet 23–30 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja syvänteestä nostetuissa näytteissä 25–100 μg/l. Kevättalvella vastaavat näytteet ovat olleet 17–27 μg/l ja 25–330 μg/l. Pohjalta otetut suuret talvinäytearvot ovat todennäköisesti syntyneet hapettomuudesta käynnistyneeseen sisäisen kuormituksen seurauksena. Myös Pappilansaaretn syvänteessä on samansuuntaisia arvoja. Uiherlanjoen vesinäytteiden fosforipitoisuudet ovat vaihdelleet 15–160 μg/l. Siinä esiintyy lievää laskutrendiä. Kokonaistypen mittauksia on tehty samoista näytteistä. Niiden arvot ovat trendimäisesti kasvamassa. Ne ovat jokinäytteissä vaihdelleet 450–1300 μg/l. Talvinäytteiden arvot ovat säännöllisesti olleet yli 1,5-kertaisia kesänäytteiden arvoihin nähden. Näiden arvojen valossa Eräjärveä voidaan pitää rehevöityneenä järvenä.


title: Eräjärvi (järvi Orivedellä)

text: Kauppilanselän syvänteessä veden happipitoisuus on lämpötilakerrostumiskaudella aina laskenut pintaveden arvoja pienemmiksi. Koko 2000-luvun niiden arvot ovat olleet nolla eli syvänteisiin on muodostunut hapeton kerros vettä. Tilanne on Pappilansaarten syvänteessä lievästi parempi, mutta molemmissa alkaa kuitenkin kyseisillä ajanjaksoilla sisäinen kuormitus.


title: Eräjärvi (järvi Orivedellä)

text: Joen luusuassa on tehty luontoselvitys, sillä se uhkaa ruohottua umpeen. Lahdella elää monipuolnen linnusto, jonka yksilömäärä on kuitenkin pieni. Lahdella pesivät esimerkiksi laulujoutsen, kurki, kaulushaikara, ruskosuohaukka ja erilaiset uikkulinnut. Lajimäärältään runsaita lajeja ovat ruokokerttunen ja rytikerttunen. Lahdella lisääntyy useassa kohdassa viitasammakko ja siellä tavataan esimerkiksi täplälampikorento ja lummelampikorento.


title: Eräjärvi (järvi Orivedellä)

text: Järven kalakantaa on tutkittu koekalastuksella vuosina 2007 ja 2010. Sen tulosten mukaan saatu saalismäärä on tavallista suomalaisjärveä suurempi. Saaliskaloja olivat särki, ahven, kuha, kiiski, hauki, kuore, salakka, pasuri ja lahna. Särkeä esiintyi eniten, koska se muodosti 49 % pyydystetyistä yksilöistä ja 49 % saaliin biomassasta. Ahventa saatiin seuraavaksi eniten, ja se muodosti 35 % yksilömääristä ja 23 % biomassasta. Suurista petokaloista kuhaa esiintyi selvästi muita enemmän. Tällainen yksilöjakaumien vinouma on tyypillistä rehevöityneiden järvien lajikirjolle.


title: Eräjärvi (järvi Orivedellä)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Valuma-alueen järvisyys on 15,2 % . Järven vedenpinnan korkeus on 87,0 metriä mpy.


title: Eräjärvi (järvi Orivedellä)

text: Järvi on suuruudeltaan 62 neliökilometrin kokoisen valuma-alueensa pääjärvi, joka laskee Längelmäveden Enonveteen. Sen alueella sijaitsee yhdeksän muuta yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Ne ovat Perhojärvi (29 ha), joka laskee Kauppilanlahteen, Eräjärven taajamassa sijaitseva Nikkilänjärvi (6 ha), joka laskee Kortelahteen, Vihasjärvi (7 ha) ja Toisjärvi (4 ha), jotka laskevat yhdessä Vihosojaa myöten järven kaakkoispäähän, Kalaton (3 ha) ja Yrttijärvi (1 ha), joiden laskujoki Suojoki laskee Suojoenlahteen, Sinijärvi (10 ha), jonka Sinisillanoja laskee Tounamaanlahteen, sekä Ruutanajärvi (1 ha), joka laskee Heinisuonojaa myöten Savilahteen. Omenajärvi (9 ha) on pieni järvi, joka on yhdistetty suoraan Uiherlanjokeen. Uiherlanjoen laskupaikka on Orisaaren edustalla.


title: Eräjärvi (järvi Orivedellä)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven rantaviiva oli piirretty eri wlailla kuin se kulkee nykyään. Esimerkiksi luoteisrannassa erottuu Kansalaisen karttapaikan rinnevarjostustoiminnolle rantapenkereitä noin 90 metrin korkeuskäyrän lähellä. Samaa voi nähdä Kaupilansaaressa. Kalmbergin kartan mukaan Kaupilansaaresta näkyi vain yksi varsin kapea ja nykyistä lyhyempi saari ja toinen pienempi saari. Lisäksi Kaupilansaaren koillispuolelta sitä kohti työntyi niemi, joka on syntynyt myöhemmässä järvenlaskussa saaren maaduttua mantereeseen kiinni.


title: Kuhmajärvi

text: Kuhmajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Vedentaustassa ja hieman myös Pajulassa sijaitseva järvi.


title: Kuhmajärvi

text: Järven pinta-ala on 510 hehtaaria eli 5,1 neliökilometriä ja se on 4,5 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Järvellä on suuri järvenselkä, joka rikkoontuu järven pohjoisosan saaristoon.


title: Kuhmajärvi

text: Siinä on laskettu olevan 14 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 14 hehtaaria, mikä on noin 2,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Huhtasaari ja Kotasaari on yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 10 ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Kahdesta suurimmasta saaresta voidaan mitata kartasta seuraavat arvot. Huhtasaari on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen pinta-ala on yli 8 hehtaaria. Saaressa on vain yksi vapaa-ajan asunto. Kotasaaren pituus on 400 metriä, leveys yli 200 metriä ja sen pinta-ala on yli 4 hehtaaria. Kotasaaressa on viisi vapaa-ajan asuntoa. Muita järven nimettyjä saaria ovat pohjoisesta lukien Pirttisaari, Taikasaari, Kolarinsaari ja Omenasaari, sekä järven eteläpäässä Talaskari ja Särkänsaari.


title: Kuhmajärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 23 miljoonaa kuutiometriä eli 0,023 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,5 metriä ja suurin syvyys on 10,8 metriä. Luotauksen perusteella järvi on melko tasapohjainen ja loivarantainen. Samaa koskee syvännettäkin, joka sijaitsee järvenselän syvimmän alueen keskellä.


title: Kuhmajärvi

text: Sen rantaviivan pituus on 18,4 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, vaikka järven pohjoisrannassa maatilan pellot ulottuvat rantaan asti. Maatila ja Kotasaaren luona oleva talo ovat järven ainoat kiinteät asutukset, mutta rannoille on lisäksi rakennettu lähes 60 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 325 tai Pohjalla siitä haarautuvalta yhdystieltä 3253. Järven eteläpäässä Paskoniemessä on yleinen uimaranta, nuotiopaikka ja venevalkama .


title: Kuhmajärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1964, 1988, 2002, 2006 ja 2008. Johtuen järven valuma-alueen pienuudesta, on veden vaihtuvuus järvessä hidasta. Vesi vaihtuu laskennallisesti kerran viidessä vuodessa. Valuma-alueella on metsämaata, loma-asutusta ja vähäinen määrä peltomaata. Vesi on valuma-alueen peruslaadun vuoksi kirkasta, väritöntä ja vähähumuksista. Veden happamuustaso on normaalilla suomalaisella tasolla ja puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Järvi on ekologialtaan karu metsäjärvi, jonka fosforipitoisuudet ja typpipitoisuudet metsäjärvien hyvää tai erinomaista tasoa. Järvi sopii virkistyskäyttöön erinomaisesti.


title: Kuhmajärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Kuhmajärvenojan valuma-alueeseen (35.727) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy. Järveen on johdettu toistakymmentä metsäojaa, joista jotkin tuovat myös peltojen kuivatusvesiä järveen. Järven laskuoja Vuoto lähtee järven eteläpäässä Paskoniemen lahdesta ja se laskee Tervaniemenlahteen virrattuaan Pohjan peltojen läpi. Tervaniemenlahti laskee vuorostaan Längelmäveden Enonselän Aittolahteen.


title: Kuhmajärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kuhmojärvi” ja sen rannat olivat muuten autiot, mutta pohjoispäässä sijaitsi yksinäinen Katajajärven torppa. Laskuojaan on merkitty kaksi vesimyllyä.


title: Kuhmajärvi

text: Vuoden 1957 peruskartassa viljeltyjä peltoja oli nykyistä enemmän. Kotasaaressa oli peltopalsta ja sen vastarannalla sijaitsi maatila. Peltoja viljeltiin myös lounaisrannan tuntumassa. Järven viljelytilanne säilyi samana vuoden 1977 kartan julkaisuun asti, jossa oli jo paljon vapaa-ajan asuntoja. Myös Paskoniemellä on nyt toimintaa. Seuraavassa vuoden 1987 kartassa Kotasaaren pellot on annettu metsittyä ja sinne on rakennettu lisää vapaa-ajan asuntoja.


title: Keljonjärvi (Kangasala)

text: Keljonjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden taajaman lähellä sijaitseva järvi.


title: Keljonjärvi (Kangasala)

text: Järven pinta-ala on 173 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä ja se on 4,2 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järven kaakkoispää on leveä ja järvi kapenee luodetta kohti mentäessä. Salmi, jolla järvi on yhteydessä Längelmaveteen, on kaksi kilometriä pitkä. Se alkaa Uittimensalmen kapeikolla, laajenee sitten Kankaanvedeksi, mutta kapenee taas Hakiansalmeksi. Salmen päässä sijaitsee pieni laajentuma Röyttänvesi, jonka päässä on vain 10 metriä leveä Sillansalmi.


title: Keljonjärvi (Kangasala)

text: Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi.


title: Keljonjärvi (Kangasala)

text: Järvessä on yksi saari Keljonsaari. Sen pinta-ala on yksi hehtaaria, mikä on noin 0,6 % järven kokonaispinta-alasta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,4 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0044 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 10,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee keskellä järveä Keljonsaaren kohdalla. Yli kuusimetrisiä syvänteitä on neljä. Ne sijaitsevat Keljonsaaren, Uittimensalmen itäpuolella, Kankaanvedessä ja Röyttänvedessä.


title: Keljonjärvi (Kangasala)

text: Järven rantaviivan pituus on 11,9 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata. Sahalahden taajama sijaitsee järven eteläpuolella, mutta sen asutusalueet eivät ylety vielä järven rannoille. Sen sijaan sitä ympäröi haja-asutusta ja rannoille on rakennettu vapaa-ajan asuntoja. Haja-astutus on keskittynyt Saarioisissa, Korpiniemessä, Moltsiassa ja Keljossa hieman tiheämmin. Eri kohteisiin johtaa tiet seututieltä 325, yhdystieltä 14011 ja 14013. Sillansalmen ylittää lyhyt kylätie.


title: Keljonjärvi (Kangasala)

text: Järven vedenlaatu on tyydyttävää tasoa. Vedenväri on ruskeaa, mikä johtuu valuma-alueelta tulevasta humuspitoisuudesta vedessä. Humus on suoperäistä, mikä tekee siitä talvisin hapanta, mutta kesän levien yhteyttäminen neutraloi happamuuden muuttaen veden lievästi emäksiseksi. Vedessä on kesäisin usein leväkukintoja ja toisinaan ulostepäräisiä bakteereja, mikä haittaa uimista. Järvestä on vuosina 1967–2014 otettu 163 vesinäytettä, joiden mukaan järven tilaa voidaan hahmottaa. Veden kokonaisfosforipitoisuus on ollut keskimäärin 42,6 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja kokonaistyppipitoisuus 927,3 μg/l. Kun fosforipitoisuudet vaihtelivat 1990-luvulla 40–60 μg/l, ovat ne sen jälkeen lievästi pienentyneet. Sen sijaan typpikuormitus on kasvanut ja nykyään puolet näytteistä ylittävät rajan 1000 μg/l. Syvänteen tilanne on hälyttävämpi, koska fosforipitoisuudet ovat siellä olleet 147 μg/l. Korkein yksittäinen pitoisuus oli 490 μg/l. Typpipitoisuudet olivat syvänteessä keskimäärin 1653 μg/l ja suurimmillaan 290 μg/l. Näiden tietojen perusteella järvi on rehevöitynyt ja se soveltuu virkistyskäyttöön välttävästi.


title: Keljonjärvi (Kangasala)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järvi on valuma-alueensa pääjärvi ja sen kautta kulkevat kaikki pinta-alaltaan 72 neliökilometrin alueelle satavat vedet. Järven lasku-uoma on Sillansalmi, joka laskee järven vedet Längelmäveden Saksalanselälle.


title: Keljonjärvi (Kangasala)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Keljojärveä ei vielä ole olemassa. Vuonna 1830 tapahtunut Kaivannon kanavan romahtamisessa Längelmävesi purkautui Roineeseen ja järven vedenpinta laski pari metriä. Matala Keljonlahti maatui kaventuen ja lyhentyen. Lahden suulla sijainneista Kalliosaarista maatui etelärannasta luoteeseen työntyvä niemi, joka kantaa edelleen Kalliosaaren nimeä. Niemen juurella sijaitsi Saaren kartano, jonka niemestä se kasvoi isommaksi. Niemen ja vastarannan väliin järvi lasku-uomalle varsin kapea salmi.


title: Iso Saksijärvi

text: Iso Saksijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Noksioisen osa-alueella Sahalahden Pakkalan lähellä ja Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.


title: Iso Saksijärvi

text: Järven pinta-ala on 46 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen rantaviiva on monipolvinen ja järven keskellä on matala ja kapea Uittimensalmi, joka yhdistää järven kaksi erikokoista järviallasta toisiinsa. Itäisessä osassa on kaksi selkeästi hahmottuvaa lahtea Lapinlahti ja Saarilahti. Saarilahdella, joka jää Paattiniemen ja toisen niemen väliin, sijaitsee 170 metriä pitkä ja 130 metriä leveä nimetön saari. Muut lahden saarista ovat pieniä. Paattiniemeä vastapäätä sijaitsee Sepänsaari, joka on kasvamassa ruohikkoiseen pohjoisrantaan kiinni. Rannassa sijaitsee järven ainoa maatila. Uittimensalmi on sekin matalana ruohikkoinen ja kapea, ja salmeen laskeva Lammasoja tuo soilta mutaa, joka karttahistorian mukaan on täyttämässä salmea. Järven läntinen järvenosa on 700 metriä pitkä ja sen länsipäässä sijaitsee Piirilahti. Tällä sijaitsee vielä yksi nimetön saari, joka on yli 50 metriä pitkä. Järven rantaviivan pituus on 7,6 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsämaata. Maatilan lisäksi muuta kiinteää asutusta ei ole. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Laipanmaan metsäalueelle ja Rajalan kämpälle vievältä tieltä, joka haarautuu tänne päin seututieltä 325 Kiviahon kohdalla.


title: Iso Saksijärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,9 metriä mpy.


title: Iso Saksijärvi

text: Järveen on johdettu runsaasti ympäröivien soiden kuivatusojia, mutta osa ojista tuovat vettä kauempaakin. Piirilahteen laskee etelälounaasta Hämeenoja, joka tuo yli kolmen kilometrin päästä Hämeenkorven läpi Hämeenjärven vedet. Hämeenojan valuma-alueella sijaitsevat myös Taivasjärvi ja Valkeajärvi. Uittimensalmeen laskeva Lammasoja on kahdeksan kilometrin päässä sijaitsevan Vähä-Laipan laskuoja. Lammasojan valuma-alueella sijaitsevat myös Iso-Laippa, Elamonjärvi, Kivilammi, Hanhiluppo, Vähä Saksijärvi ja Ahvenaisjärvi. Lapinlahteen tulee Liiterinkorven läpi yli kolmen kilometrin päässä sijaitsevalta ojittamattomalta Aukeissuolta alkava oja.


title: Iso Saksijärvi

text: Järven laskuoja on Myllyoja, joka laskee Keljonjärveen ja sen kautta se laskee Längelmäveden Saksalonselkään.


title: Iso Saksijärvi

text: Järvi on luontaisesti runsasravinteinen järvi, jossa on vitoja ja kellukkakasvien suuria yhdyskuntia. Itäosassa on kasvillisuus rehevää ja siellä pesii laulujoutsen. Vesilintuja on lajistoltaan enemmän ja yksilömääriltään runsaammin kuin ympäristön muissa järvissä. Esimerkiksi Paattiniemen rantametsissä pesivät peukaloinen ja palokärki ja sen rannassa kurki. Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu myös virkistyskäyttöön tyydyttävästi. Vedenlaatua koettelee runsas humuspitoisuus, ruskea väri, happamuus ja luontaisesta tasosta kohonnut ravinnetaso. Matalassa järvessä toistuvat happitalouden häiröt.


title: Iso Saksijärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi on ”Iso Sääksjärvi”, mikä lienee järven entinen nimikin. Karttaan on järvelle piirretty lahtia, joita ei nykykartassa esiinny. Kun Piirilahden ja Lapinlahden rantaviivat ovat vanhassa kartassa laajemmat ja nykykartoissa on viitteitä laskuojan perkauksesta, voidaan hyvällä syyllä päätellä järvelle tehdyn järvenlasku. Siinä yhteydessä Lammasojaa on syvennetty ja jatkettu kuivatetun lahden pohjaa pitkin Sammalenperältä Uittimensalmelle asti. Ensimmäisen järvenlaskun ajankohtasta ei ole dokumenttia, mutta vuoden 1957 peruskartassa näkyy järvellä olevan vain kaksi saarta. Ne ovat Sepänsaari ja Saarilahdella sijaitseva nimetön saari. Seuraavassa kartassa vuodelta 1977 saarten pinta-ala on kasvanut samalla kun niiden välistä on noussut neljä pikkusaarta ja Piirilahteen on syntynyt isompi saari. Uittimensalmi on vuoden 1957 kartassa leveämpi kuin vuonna 1977 kartassa. Koska muutokset ovat tuoreita, voisivat nämä järven vedenpinnan laskut olla tukinuittoon liityviä toimia. Myllyojaa on voitu perata uiton parantamiseksi. Asian todistamiseksi tulisi kuitenkin vielä esittää dokumentit. Kalmbergin kartassa on Myllyojaan piirretty neljän vesimyllyn karttamerkit kohtaan, jota kutsutaan Myllymäeksi. Siellä on nykyäänkin yksi mylly.


title: Luettelo Johnny Deppin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

text: Tämä on luettelo Johnny Deppin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista.


title: Elamonjärvi

text: Elamonjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Laipanmaan metsäaluen keskellä sijaitseva järvi.


title: Elamonjärvi

text: Järven pinta-ala on 54 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee loivassa painaumassa ja sen rannat ovat soistuneet. Järvellä on kartan mukaan viisi nimetöntä saarta. Suurin saarista on yli 20 metriä pitkä. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rantaviivasta puolet on soumaata ja metsämaata. Sen rannoille on rakennettu 16 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet pohjoisesta Tervaniemestä, etelästä Rajalan kämpältä ja lännestä kämpälle johtavalta tieltä.


title: Elamonjärvi

text: Järven rantaan on rakennettu tauko- ja yöpymispaikka, joka liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Se sijaitsee järven etelärannassa. Tarjotut palvelut ovat laavu, tulentekopaikka, vessa ja opastaulu.


title: Elamonjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,6 metriä mpy. Järveen on johdettu yli kymmenen suo- ja metsäojaa. Läntisin oja virtaa ojitetun Lamminsuon läpi ja yhtyy sen jälkeen Lammiojaan Hanhilupon kohdalla. Lamminoja laskee lopulta Isoon Saksijärveen.


title: Kirkkojärvi (Kangasala, Sahalahti)

text: Kirkkojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden kirkonkylässä sijaitseva järvi.


title: Kirkkojärvi (Kangasala, Sahalahti)

text: Järven pinta-ala on 250 hehtaaria eli 2,5 neliökilometriä ja se on 4,6 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Se on lähes joka suunnassa peltomaiden ympäröimänä. Pohjoisessa Sahalahden kirkonkylän taajama-alue ulottuu rantaan asti. Järven rannoilla sijaitsevat myös Töykänän kylä ja Isolahden kulmakunta. Järven ympäristö on alavaa peltomaata ja suuret mäet sijaitsevat kauempana. Vain Kurmittavuoren silhuetti näkyy järvelle asti.


title: Kirkkojärvi (Kangasala, Sahalahti)

text: Järvi on luoteessa leveä ja kaakossa pitkä ja kapea. Luoteispäässä on matalaa ja siellä on myös saaria. Kaakkoinen kapekko alkaa Holmansalmesta ja se jatkuu 2,7 kilometrin pituisen ja alle 300 metriä leveänä kaakkoon päin. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 12,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0122 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys on 23,3 metriä. Järven syvänne alkaa kaakkoispäästä ja jatkuu lähes järven luoteispäähän asti seuraten kaakkoisrantaa. Syvin kohta sijaitsee Hullonkärjen kohdalla.


title: Kirkkojärvi (Kangasala, Sahalahti)

text: Siinä on laskettu olevan 15 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 3,0 hehtaaria, mikä on noin 1,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari on autio Selkäsaari. Se sijaitsee nimestään huolimatta luoteisrannan tuntumassa. Se on 270 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on noin 1,7 hehtaaria. Saarista 10 on yli aarin ja loput 4 ovat alle aarin kokoisia luotoja.


title: Kirkkojärvi (Kangasala, Sahalahti)

text: Sen rantaviivan pituus on 17,0 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsää. Metsin takan siintävät peltoaukeat ulottuvat luoteis- ja kaakkoispäässä rantaan asti. Järven asutus on haja-asutusta, mutta pohjoispäässä sijaitsee taajaman asuntoalueita rannalla asti. Rannoille on rakennettu lähes 100 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet seututieltä 325, yhdysteiltä 3230 ja 3231 sekä Töykänän kylätieltä.


title: Kirkkojärvi (Kangasala, Sahalahti)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy. Järven valuma-alue on suhteellisen pieni ja veden vaihtuvuus siksi vähäinen. Sen itärantaan laskee Pakkalanjärven laskuoja ja kaakkoispäähän pienen Lahnajärven laskuoja. Töykänän rantaan laskee metsäoja, joka tuo länsipuolen metsistä ja soilta vesiä. Sen kautta laskevat järveen myös Töykänäsjärvi ja Majaajärvi. Järven oma laskuoja Myllyoja lähtee järven luoteispäästä ja se virtaa rauhallisesti Hangaslahden läpi Längelmäveteen. Längelmäveden vedenpinta on samalla korkeudella Kirkkojärven kanssa.


title: Kirkkojärvi (Kangasala, Sahalahti)

text: Kirkkojärven pohjoisosa on lintujensuojeluohjelmassa mainittu valtakunnallisesti arvokkaaksi alueeksi. Rantametsät ovat kosteaa rantalehtoa, jossa edustavia lajeja ovat koivu, lehmus, rantayrtti, mustakonnanmarja, lehtokuusama ja vahamaksaruoho. Linnustoon kuuluu harvinaisempina kuhankeittäjä, kultarinta, satakieli, sirittäjä, mustapääkerttu ja puukiipijä, sekä järvessä pesivät härkälintu, silkkiuikku, tukkasotka ja punasotka. Syys- ja kevätmuuton yhteydessä järvi on hyvin kansoitettu. Myös järven Helmikkalanlahti on linnustollisesti monipuolinen ja järviruokokasvuston hallitsema kokonaisuus. Sen luhta-alueella pesii ruskosuohaukka ja siellä on tavattu pikkuhuitti. Järven vesi on luokiteltu hyväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön hyvin.


title: Kirkkojärvi (Kangasala, Sahalahti)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli osa Längelmäveteen yhtyvää lahtea, joka oli arviolta 7,8 kilometriä pitkä. Lahteen kuuluivat myös Joukslahti, josta on jäljellä Vähä-Jauksa ja Iso-Jauksa, toinen Perälahti, jossa on vettä Perälahtena tunnetussa lammessa ja Hangaslahti, jonka kautta lahden suu kulki Längelmäveteen. Järven karttanimenä oli tuolloin ”Iso Laks sjö”. Lahden kapeimmasta kohdasta Hangaslahden yläpuolelta sen ylitti silta. Syy lahden kuroutumisesta järviksi on vuoden 1830 Kaivannon kanavan romahtamisessa. Kaivantoon rakennettiin patoluukuin varustettua kanavaa, jolla oli tarkoitus kehittää vesiliikennettä ja metsäteollisuuden kuljetuskapasiteettia. Patoluukkujen auettua kaivannon reunat kuitenkin syöpyivät rikki ja romahtivat. Silloin Längelmävesi purkautui Roineeseen ja Längelmäveden pinta laski pari metriä. Vedenlasku maadutti Kirkkojärven lahdensuun ja paikalle jäi soistuva uoma. Sitä on myöhemmin perattu Myllyojaksi, jossa on ilmeisesti keväisin pyörinyt vesimylly. Järvenlaskussa Kirkkojärven rannat vetäytyivät alavilta osiltaan kauemmaksi ja esimerkiksi suuri Holmansaari (kartoissa nimeltään ”Isosaari”) maatui mantereeseen kiinni. Saaren vanha salmi on pelloilla keväisin märkä ja samoin on myös Myllyojan rantamatkin. Vaikka järvenlasku tapahtui jo vuonna 1830, on vanha tilanne edelleen Kalmbergin kartastossa näkyvillä.


title: Pakkalanjärvi

text: Pakkalanjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Pakkalan ja Tursolan kylissä sijaitseva järvi.


title: Pakkalanjärvi

text: Järven pinta-ala on 100 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Pakkaln ja Tursolan kylinen yhteisen peltoaukean keskellä. Järvellä on kartan mukaan kaksi luotomaista saarta, jotka ovat Puurosaari ja Papinkallio. Ne ovat autiot. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata. Järven etelärannat ovat kahden mäen metsäisiä pinteitä, jotka kallistuvat suoraan veteen. Osa Tursolan taajamasta sijaitsee 20 metriä korkealla Luukinmäellä ja sen kaakkoispuolella kohoaa 40 metriä korkea Korpoonojanmäki. Järven lounaisrantaa seuraa kylät yhdistävä yhdystie 3230, josta haarautuu pohjoispäässä yhdystie 14010. Rannoilla on sekä taajama-asutusta että haja-asutusta ja näiden joukossa vapaa-ajan asutusta. Järven länsirannassa on uimaranta.


title: Pakkalanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,4 metriä mpy. Neljä suurinta tulo-ojaa ovat järven pohjoispäähän laskeva pelto-oja, eteläpään kaksi pelto-ojaa, ja järven keskikohdalle kaakosta laskeva Kaivannonkorven laskuoja. Järven laskuoja lähtee Pakkalan taajamasta liikkeelle ja se laskee 2,3 kilometrin päähän Kirkkojärveen. Kirkkojärvi laskee Myllyojaa myöten Längelmäveteen.


title: Pakkalanjärvi

text: Järvi on luokiteltu matalaksi humusjärveksi (Mh). Järven valuma-alueesta noin puolet on peltomaata, josta on huuhtoutunut veteen paljon ravinteita. Ravinteita käyttävät kasvit, levät ja bakteerit, jota kasvaa järvellä paljon ja ävi on siten rehevöitynyt. Kesällä järvi ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ja ravinteet pysyvät koko ajan eliöiden käytettävinä. Tämä voi aiheuttaa leväkukintoja, jotka laskevat järven virkistysarvoa.Talvella jääkansi estää ilman hapen liukenemisen veteen ja kun ravinteet ja humus kuluttavat matalan järven vedestä happea, voi veden happipitoisuus laskea hyvin alhaiseksi. On varsin tavallista, että happipitoisuus laskee lähelle nollaa koko vesipatsaassa. Järven a-klorofyllipitoisuus on mitattu ainakin vuosina 2000, 2001 ja 2010, jolloin pitoisuudet olivat 120, 12 ja 140 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l). Fosforipitoisuudet on mitattu seitsemän kertaa ja ne vaihtelivat välillä 42–200 μg/l. Arvojen keskiarvoksi tuli 122 μg/l. Jotta järvi ei olisi enää rehevöitynyt, tulisi fosforipitoisuudet alittaa 35 μg/l. Järven virkistystila on siten huono tai tyydyttävä, mutta järven asukkaat ovat perustaneet järvensuojeluyhdistyksen sen tilan kohentamiseksi. Se on järjestänyt vesiheinän niittoa ja järven rantojen ruoppausta.


title: Pakkalanjärvi

text: Järvi on syys- ja kevätmuuton yhteydessä lintujen levähdysjärvi. Sen rannoilla esiintyy luhtia, jonka linnusto on runsasta. Siellä pesivät ruskosuohaukka, heinätavi ja härkälintu. Runsaimmat yksilömäärät saavuttavat telkkä ja tukkasotka.


title: Pakkalanjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Tursoilanjärvi”. Pakkaln kylässä sijaitsi postin toimipiste ja silloin oli käytössä nykyisten paikalla kulkevat maantiet. Peltomaat sijaitsivat järven länsipuolella ja itä- ja kaakoispuolilla oli laajoja niittyjä. Vuoden 1957 peruskartassa järven nimi oli jo Pakkalanjärvi ja sen itäpuolen alueet olivat kokonaan peltomaata. Pohjisempi saari oli nimeltään Purosaari, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa sen nimi kirjoitettiin Puurosaari.


title: Havisevanjärvi

text: Havisevanjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Havisevanjärvi

text: Järven pinta-ala on 37 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä.


title: Havisevanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,7 metriä mpy.


title: Kutemajärvi (Orivesi)

text: Kutemajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.


title: Kutemajärvi (Orivesi)

text: Järven pinta-ala on 59 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,4 kilometriä.


title: Kutemajärvi (Orivesi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä mpy.


title: Oriselkä

text: Oriselkä on Pirkanmaalla Orivedellä Oriveden kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Oriselkä

text: Järven pinta-ala on 258 hehtaaria eli 2,6 neliökilometriä ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 17,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0173 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 6,7 metriä ja suurin syvyys on 25,6 metriä. Siinä on laskettu olevan 6 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 1 hehtaaria, mikä on noin 0,5 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 6 yli aarin ja alle aarin kokoisia ei ole. Sen rantaviivan pituus on 11,7 kilometriä.


title: Oriselkä

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.


title: Nihuanjärvi

text: Nihuanjärvi tai myös Nihua on Pirkanmaalla Orivedellä Pehulan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Nihuanjärvi

text: Järven pinta-ala on 96 hehtaaria ja se on 3,4 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 11,4 kilometriä.


title: Nihuanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Nihuanjärven alueeseen (35.742) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy.


title: Myllyjärvi (Orivesi, Onnistaipale)

text: Myllyjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Onnistaipaleen kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Myllyjärvi (Orivesi, Onnistaipale)

text: Järven pinta-ala on 53 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.


title: Myllyjärvi (Orivesi, Onnistaipale)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,3 metriä mpy.


title: Aihtianjärvi

text: Aihtianjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.


title: Aihtianjärvi

text: Järven pinta-ala on 60 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä.


title: Aihtianjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,5 metriä mpy.


title: Sääksjärvi (Orivesi)

text: Sääksjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.


title: Sääksjärvi (Orivesi)

text: Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,4 kilometriä.


title: Sääksjärvi (Orivesi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy.


title: Enojärvi (Orivesi, Enonsivu)

text: Enojärvi on Pirkanmaalla Orivedellä ja Tampereella sijaitseva järvi.


title: Enojärvi (Orivesi, Enonsivu)

text: Järven pinta-ala on 244 hehtaaria eli 2,4 neliökilometriä ja se on 5,8 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 13,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0131 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,4 metriä ja suurin syvyys on 23,4 metriä. Siinä on laskettu olevan 30 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 15 hehtaaria, mikä on noin 5,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 4 on yli hehtaarin suuruisia, 17 yli aarin ja loput 9 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 34,7 kilometriä.


title: Enojärvi (Orivesi, Enonsivu)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Enojärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy.


title: Ukonjärvi (Orivesi)

text: Ukonjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä ja Tampereella sijaitseva järvi.


title: Ukonjärvi (Orivesi)

text: Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä.


title: Ukonjärvi (Orivesi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Enojärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162,4 metriä mpy.


title: Iso-Haikara

text: Iso-Haikara on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.


title: Iso-Haikara

text: Järven pinta-ala on 65 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä.


title: Iso-Haikara

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,6 metriä mpy.


title: Iso Petäjäjärvi (Orivesi)

text: Iso Petäjäjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.


title: Iso Petäjäjärvi (Orivesi)

text: Järven pinta-ala on 42 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä.


title: Iso Petäjäjärvi (Orivesi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 172,3 metriä mpy.


title: Laasojärvi

text: Laasojärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Pitkäjärven ja Laasolan välissä sijaitseva järvi.


title: Laasojärvi

text: Järven pinta-ala on 66 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven molemmat rannat rajautuvat peltomaihin, joilla on järvelle viettävät jyrkät rinteet. Pohjoispäässä sijaitsee Sulkuvuori, joka kohoaa 75 metrin korkeuteen, ja itärannalla sijaitsee pieni Pertunmäki, jolla on korkeutta 40 metriä. Nykyään osa rannoista on jätetty kasvaamaan metsää ja nämä kaistaleet toimivat järven suojavyöhykkeinä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä ja sen rantojen läheisyydellä on haja-asutuksena muutama talo, joista viisi on maatiloja. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Kaivannanjoen ylittävältä yhdystieltä 14223 ja 14224 sekä Laasolan kautta kulkevalta kylätieltä. Järven tulouoman Sulkusalmen ylittää järven tuntumassa kulkeva Orivesi–Jyväskylä-rautatie.


title: Laasojärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Laasojärven vedenpinta on samalla tasolla yläpuolisen Aurikkojärven ja alapuolisen Koljonselän kanssa. Tämän perusteella järviä voisi pitää Koljonselän lahtina, mutta käytännössä ne käsitellään erillisinä järvinä. Vuoden 1977 kartassa järven nimi on jo nykyinen Laasojärvi.


title: Laasojärvi

text: Järveen laskee pelloilta ja lähimetsästä kahdeksan ojaa. Niiden merkitys vedentulolle on kuitenkin vähäinen, sillä järven vesitalous riippuu voimakkaasti Leppähampaanjoen valuma-alueen sadannasta, joka virtaa järven läpi kokonaisuudessa. Laasolammi ja metsäjärvi Kaakkolammi laskevat rinneojien kautta järven länsirantaan.


title: Laasojärvi

text: Vuoden 1957 peruskartassa järven nimi oli ”Laasolanjärvi”, mutta viereisen kylän nimen perusteella sitä on voitu aikaisemmin kutsua myös Pitkäjärveksi. Rautatiesillan länsipuolella näkyy vielä Rotialan pysäkki, joka ei enää ole toiminnassa.


title: Laasojärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ei järveä näy, koska kartan rajaus katkaisee sen pois aivan Kaivannanjoen joensuun kohdalta. Se, mitä kartasta näkee, on laskujoen edustalla sijaitsevien saarten erilaiset rantaviivat. Karttaan on piirretty vielä vuonna 1830 vallinnut tilanne, missä Koljonselän vedenpinta oli pari metriä nykyistä korkeammalla. Kun Kangasalla murtui Kaivannon kanavan sulkulaitteisto vuonna 1830, on sen vaikutus näkynyt myös Laasojärvellä. Erityisesti Sulkusalmi on korkeuskäyrien perusteella ollut nykyistä leveämpi. Aurikkojärveä ja Laasojärveä on silloin todennäköisesti pidetty samana järvenä, Pitkäjärvenä.


title: Aurikkojärvi

text: Aurikkojärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Leppähampaan ja Pitkäjärven välissä sijaitseva järvi.


title: Aurikkojärvi

text: Järven pinta-ala on 54 hehtaaria ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee kolmen korkean vuoren Raiskionvuoren, Aurikkovuoren ja Sulkuvuoren välisessä painanteessa. Se on metsämaiden ympäröimää, mutta järven länsipäässä rannoille ulottuu peltomaata ja niittyjä. Järvellä on vain kaksi lahtea. Itäpäässä sijaitsee Aurikkolahti ja vastapäätä Kaipaanlahti. Erityisesti Aurikkovuoren rinteet näkyvät järvelle komeina kalliojyrkänteinä, jotka putoavat järveen Aurikkolahteen. Lahden pohjukassa on nuotiopaikka. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä ja rannat ovat länsipäätä lukuun ottamatta kuivaa metsämaastoa. Järven lähiympäristössä on haja-asutuksena vain kolme maatilaa. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 9 ja yhdystieltä 14224. Järven lasku-uoman Sulkusalmen ylittää Orivesi–Jyväskylä-rautatie, jonka äänet kuuluvat järvelle hyvin.


title: Aurikkojärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi metsä- tai pelto-ojaa. Järvi on läpivirtausjärvi, jossa Leppähampaanjoen valuma-alueen vedet kulkevat kokonaisuudessaan järven läpi Laasojärveen. Järven vedenpinta on sama kuin Laasojärvellä ja Koljonselällä, joten järviä voisi kohdella Koljonselän lahtena. Käytännössä niitä pidetään järvinä jo vesialtaiden välisten kapeiden salmien ja niissä tapahtuvan virtauksen vuoksi.


title: Aurikkojärvi

text: Järven vedenlaatu on riippuvainen yläjuoksulta tulevasta vedenlaadusta. Vesistön varrella on runsaasti peltomaata, mikä vaikuttaa vedenlaatuun. Järvi on kuitenkin syvä ja järven vesipatsas lämpötilakerrostuu voimakkaasti kesäisin ja talvisin. Vesi saattaa vaihtua sään mukaisesti nopeasti tai hitaasti. Veden laskennallinen viipymä järvessä on noin kuukausi. Aurikkojärven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1977, 1987, 1988, 1997, 2000 ja 2010. Alla on ilmoitettu suluissa 17.8.2000 saatuja tuloksia . Tutkimusten mukaan vedenväri lievästi ruskeaa (50 mg Pt/l ja rautapitoisuus 308 µg/l) ja runsashumuksista. Veden happamuustaso on normaali (pH 6,9) ja veden puskurikyky (0,13 mmol/l) happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Veden ravinnetaso on lievästi rehevöityneiden järvien tasolla (kokonaisfosforipitoisuus 22 µg/l ja kokonaistyppipitoisuus 400 µg/l) ja veden happitilanne vaihtelee tyydyttävästä hyvään (pintavedessä 8,7 mg/l eli hapen kylläisyysaste 92 %). Järven syvyyden takia alusvedessä lähellä järven pohjaa saattaa toisinaan esiintyä happivajetta, joka kuitenkin häviää täyskierron vaikutuksesta. Järvi soveltuu virkistyskäyttöön hyvin.


title: Aurikkojärvi

text: Laasonjärven (katso sieltä) tavoin myös Aurikkojärven vedenpinnan taso oli ennen vuoden 1830 vedenlaskua pari metriä ylempänä kuin nykyään. Aurikkojärven tapauksessa se takoitti leveämpää Sulkusalmea, jolloin järvet olivat silmämääräisesti samaa järveä. Aurikkolahti oli tuolloin pitempi ja järven länsipäässä järven ilme oli toisenlainen. Korkeuskäyrien mukaan pari metriä riittäisi levittämään järven Putaalle asti. Myös Oinaslahti oli leveämpi ja todennäköisesti Oinassaaren niemi oli nimensä mukaisesti saarena.


title: Aurikkojärvi

text: Vuoden 1957 peruskartassa järvellä oli vielä yksi Järvensivu niminen maatila järven etelärannan jyrkällä rinteellä. Sen pellot olivat metsitettyjä vuoden 1977 karttaan mennessä.


title: Aakkojärvi

text: Aakkojärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Aakkolan ja Haaviston välissä sijaitseva järvi.


title: Aakkojärvi

text: Järven pinta-ala on 43 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se sijaitsee laajan peltoaukean keskellä osin jyrkkärinteisten ja toisaalta myös alavien rantojen reunustamina. Kauempana reunustavat peltoaukeaa ylänköjen rinteet. Järvellä on kartan mukaan kaksi nimetöntä saarta, mutta ne jäävät korkeanveden aikana veden alle. Saarten paikalla kasvaa tällöin ruohoa ja vesikasveja. Vanhoissa kartoissa saarten länsipuolelle jäävää lahtea kutsuttiin Sammaliseksi . Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja sen rannat ovat kahta kohtaa lukuun ottamatta peltomaata. Alueen haja-asutus muodostuu muutamasta talosta ja kymmenestä maatilasta. Rannoille on rakennettu vain viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3413 ja järven itäpuoliselta kylätieltä. Kylätie alkaa parin sadan metrin päästä valtatieltä 9.


title: Aakkojärvi

text: Järvi on luonteeltaan läpivirtausjärvi ja silloin Aakkolanjoen tuomat yläjuoksun vedet määräävät järven vedenlaadun lähes kokonaan. Säiden mukaan voi järven vedelaatu vaihdella nopeastikin. Järven vettä on tutkittu ainakin vuosina 1978, 1995 ja 2010. Sen vedenväri on lievästi ruskeaa ja se on vähähumuksista. Sateiden aikana veden ruskea väri voimistuu. Veden happamuustaso on lähellä normaalia ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Järvi on ravinnetasoltaan lievästi rehevöitynyt järvi ja se soveltuu virkistyskäyttöön melko hyvin. Rantojen voimakas ruohottuminen haittaa veteenmenoa.


title: Aakkojärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,5 metriä mpy. Järvi kuuluu Leppähampaanjoen valuma-alueen alajuoksulla pääuoman järvien muodostamaan ketjuun, jonka kautta valuma-alueen kaikki vedet virtaavat läpi. Pääosa järven kautta virtaavasta vedestä tulee Mellinselän Kokkilanselältä, mista alkaa Aakkolanjoki eli Savonjoki. Se jatkaa alas heti järven eteläpäästä ja laajenee lopulta Paskon nimisenä ja laskee sitten Aurikkojärveen. Vesireitti laskee lopulta Koljonselkään. Aakkojärveen laskee vielä viisi paikallista ojaa, joista itärantaan tuleva tuo Lammin kautta Kytökorven suolta kuivatusvesiä.


title: Aakkojärvi

text: Aakkolan, joka kirjoitettiin vuonna 1540 Ackoila, kylätontti on sijainnut Lammilta tulevan ojan pohjoispuolella eteläisimmän mökin kohdalla. Kylässä oli vielä 1600 ja 1700 lukujen karttojen mukaan kaksi taloa. Myös järven toisella puolella sijaitsee Vanha-Eskolan kohdalla kaksitaloinen kyläntontti Haavisto, joka on yhtä vanha. Kylät ovat ilmeisesti vanhempia kuin 1540, sillä ne olivat jo olemassa kun ensimmäiset kirkonkirjat ilmestyivät.


title: Aakkojärvi

text: Vuoden 1957 peruskartassa Sammalista kutsuttiin myös Sammalistoksi.


title: Mellinselkä

text: Mellinselkä on Pirkanmaalla Juupajoella ja Orivedellä sijaitseva järvi.


title: Mellinselkä

text: Järven pinta-ala on 200 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä ja se on 3,3 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Vaikka järvellä on ulottuvuuksia, ei sen todellinen leveys ole suurimmillaan kuin Mellinselällä oleva 1,2 kilometriä. Muualla järvi on tätäkin kapeampi. Mellinselkä muodostuu kolmesta järvialtaasta, joiden nimet ovat Mellinselkä, Kokkilanselkä ja Kukkolahti. Järvialtaita yhdistää toisiinsa kapeat salmet. Kukkosalmi sijaitsee Kukkolahden ja Kokkilanselän välissä ja se on alle 30 metriä leveä. Kokkilansalmi sijaitsee Kokkilanselän ja Mellinselän välissä ja se on alle 40 metriä leveä. Salmen ylittää maantiesilta. Mellinselkä on pinta-alaltaan suurin järvenosa ja ja sen järvenselältä työntyy pohjoiseen Jaarilansalmeksi kutsuttu lahti. Kaakkoon työntyy Kokkilansalmi. Kokkilanselällä on sen länsipäässä pohjoiseen aukeava pieni Lintulahti, onka lahdensuu on alle 30 metriä leveä ja lahti on alle metrin syvä. Kukkolahti on järvenosista kapein, sillä se on leveimmillään 300 metriä. Sen salmenpuoleista länsipäätä kutsutaan Pimeälahdeksi.


title: Mellinselkä

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 7,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0072 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 11,0 metriä, mikä löytyy Kokkilanselältä. Mellinselällä on järvenselällä on lähes koko järvialtaan kokoinen yli kahdeksanmetrinen tasapohjainen syvänne. Kuitenkin Jaarilansalmessa on vain alle metrin syvää. Kokkilanselän järvenselällä on noin puolet alasta yli 10 metriä syvää. Sen sijaan Lintulahti, ja mahdollisesti myös Kukkolahti, ovat matalia. Järvellä ei ole kartan mukaan edes saaria.


title: Mellinselkä

text: Järven rantaviivan pituus on 17,9 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata lukuun ottamatta Mellinselän kahta metsäistä kohtaa sekä Kokkilanselän ja Kukkolahden etelärantoja. Alueen haja-asutus muodostuu noin 30 taloudesta, joista noin kymmenen on maatiloja. Asutus muodotaa rannoille Savon, Porvolan, Mellin ja Kokkilan kulmakunnat. Rannoille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3413 sekä yhdystieltä ja valtatieltä 9 haarautuvilta kyläteiltä. Oriveden kuntaraja halkaisee Kokkilanselän ja Kukkolahden, missä se kuitenkin kääntyy kaakkoon seuraten Sorvanojaa.


title: Mellinselkä

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Kokkilanselän alueeseen (35.752) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,8 metriä mpy.


title: Mellinselkä

text: Järvi saa pääosan vedestään vesistöalueensa Katilalahdesta, johon laskevat Juupajoki luoteesta ja Pärinjoki Kopsamosta. Kopsamoon laskee Rauhianoja luoteesta ja Sahajoki pohjoisesta. Sen vuoksi Lutun tuomat lyhyiden laskuojien vedet, Kukkolahteen laskevien Ulpukkaojan, Sorvanojan, missä sijaitsevat Iso Sorvajärvi ja Vähä Sorvajärvi, ja Sakonkurunojan vedet ja Mellinselkään laskevien Lamminjärven ja Vuorijärven laskuojat eivät tunnu missään vesistöalueen pääuoman rinnalla.


title: Mellinselkä

text: Järven lasku-uoma on Aakkolanjoki eli Savijoki, joka laskee jo 1,6 kilometrin jälkeen Aakkojärveen. Järvet ja joki kuuluvat vesireittiin, joka laskee lopulta Koljonselkään.


title: Mellinselkä

text: Vuoden 1957 peruskartassa on Kukkolahdella vähemmän peltomaata kuin nykyään. Nykykartan ja vuoden 1957 kartan välillä ei ole näkyvissä mitään muita merkittäviä muutoksia.


title: Luttu (järvi Juupajoella)

text: Luttu on Pirkanmaalla Juupajoen Salokunnassa sijaitseva järvi.


title: Luttu (järvi Juupajoella)

text: Järven pinta-ala on 50 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä sekä 800 metriä leveä. Se sijaitsee keskellä kulttuurimaisemaa ja ympäröivät pellot ulottuvat rannoille asti. Järven eteläpäässä kohoaa yli 60 metrin korkeuteen Kiperänvuori. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen peltomaata tai eteläosassa metsämaata. Järven ympäristössä sijaitsee haja-asutusta 20 taloutta, josta alle 10 on maatiloja. Taloudet muodostavat Salokunnan kylän ja Kihlalan kulmakunnan, joka siihen sisältyy. Rannoille on lisäksi rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa tai rantasaunaa. Niille tulee tie viereisiltä yhdysteiltä 3413 tai 14289.


title: Luttu (järvi Juupajoella)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Kokkilanselän alueeseen (35.752) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,9 metriä mpy. Järvi on syrjässä valuma-alueen pääuoman virtauksista ja siihen on johdettu vain joitakin peltoaukean kuivatusojista. Järven yhteys Mellinselkään on kaakkoispäässä, missä sijaitsee kapea salmiyhteys yhdystien 3413 maantiesillan alitse.


title: Luttu (järvi Juupajoella)

text: Vuoden 1957 peruskartassa järven nimenä oli Lutunjärvi, mutta seuraavassa kartassa oli sen tilalla Luttu. Kiperänvuoren rannoilla oli vielä peltopalstoja vuoden 1986 kartassa, jotka on nykyään metsitettynä.


title: Kopsamo (järvi)

text: Kopsamo on Pirkanmaalla Juupajoella Kopsamossa sijaitseva järvi.


title: Kopsamo (järvi)

text: Järven pinta-ala on 99 hehtaaria ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Kopsanon kylän peltoaukealla laajassa painaumassa, joka jää kauampana sijaitsevien mäkien väliin. Järven ympäristö on kumpuilevaa ja hietapohjaista maastoa. Tämä näkyy ojien ja jokien meanderoivasta kulusta niiden laskiessa järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata. Rannoissa on vain muutamassa kohdassa kalliopaljastumia ja niiden ympärillä metsäsaareke. Maisema on järveltä katsottuna avointa ja kumpuilevaa kulttuurimaisemaa. Järven kaakkoispäätä kutsutaan Pohjanlahdeksi. Alueen haja-asutus muodostuu noin 70 taloudesta, josta toistakymmentä on maatiloja. Niistä muodostuu tiheämpi alue Kopsamon kylässä, joka on entinen kuntakeskus ja nykyinen kirkonkylä. Rannoille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteiltä 3413, 14291 ja 14297, tai niiltä haarautuvilta kyläteiltä.


title: Kopsamo (järvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Kokkilanselän alueeseen (35.752) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,3 metriä mpy. Järvi saa pääosan vedestään Sahajoesta, joka on Sahajoen valuma-alue (35.756) lasku-uoma. Järven omalta alueelta siihen laskee Rauhianojan lisäksi vain lyhyitä ojia, joissa ei ole järviä tai lampia. Rauhianojan valuma-alueella sijaitsee runsaasti ojitettuja soita. Järvi on osa Koljonselkään laskevaa vesireittiä, joka jatkaa etelään Pärinjokea myöten Kylmälammin, ja sitten Kattilalahden ja Mellinselän kautta Aakkolanjokeen.


title: Kopsamo (järvi)

text: Vuoden 1957 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Kopsamonselkä”. Nykyinen nimi näkyy vuoden 1977 kartassa. Sen pohjoispäässä sijaitsi kuntakeskus Kopsamossa ja järven keskivaiheilla sijaitsi Juupajoen kirkko ja seuraintalo.


title: Tehtaanjärvi

text: Tehtaanjärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Korkeakoskella sijaitseva järvi.


title: Tehtaanjärvi

text: Järven pinta-ala on 15,8 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Käpylänkankaalla Huikonjoen rotkolaaksossa, jonka alaosaan on rakennettu pato ja voimalaitos. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee patoaltaan yläosassa. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Korkeakosken taajama-alueen asutusalueita ylettyy rantaan asti. Pohjoisrannassa on Käpylän ja kaakkoisrannassa Romulan asutusta. Yhdystie 14290 ylittää järven padon kohdalla, mutta Tampere–Haapamäki-rautatielle on rakennettu oma pengersilta järven keskivaiheille. Järveen on jätetty noin 10 metriä leveä silta-aukko. Etelärannassa on uimaranta .


title: Tehtaanjärvi

text: Korkeakosken entisen jätevedenpuhdistamon tarkkailun takia joen virtaamat tunnetaan. Joki virtaa järven läpi ja sen keskivirtaama (MQ) on 0,76 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Keskiylivirtaama (MHQ) on 5,2 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) 0,14 m³/s.


title: Tehtaanjärvi

text: Järvi on luokiteltu matalaksi järveksi, jossa on runsaasti humusta. Sen ravinnekuormituksen vuoksi se luokitellaan lievästi rehevöityneeksi ja sen vesi on lievästi samea. Veden hygieniataso on hyvä. Järven vedenlaatua on seurattu Korkeakosken jätevedenpuhdistamon tarkailun yhteydessä. Yläpuolista vedenlaatua on verrattu padon alla jätevedenpuhdistamon juoksuttaman purkausputken päästöihin. Puhdistamon toiminta päättyi 18.12.2012 ja tämä velvoite päättyi vuonna 2014.


title: Tehtaanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,6 metriä mpy. Järveen on johdettu etelästä ojitetun Piimäsuon kuivatusvesiä. Pääosa vedestä tulee kuitenkin Huikonjoesta, jonka rotkolaaksoon patoallas on muodostunut. Järven laskujoki on Juupajoki, joka laskee Kattilalahteen 6,5 kilometrin päässä. Kattilalahti kuuluu Kopsamosta alkavaan järvien ketjuun, joka muodostaa valuma-alueensa pääuoman, joka laskee lopuksi Koljonselkään.


title: Tehtaanjärvi

text: Korkeakosken kautta rakennettiin Pohjanmaan rautatie, joka aloitti kuljetukset vuonna 1882. Huikonjokeen rakennettiin pudotukseltaan 20-metriseen Korkeakoskeen pato, jonka tuottamaa voimaa käytettiin vuonna 1894 käynnistyneen sahan ja kenkätehtaan koneisiin. Voimalalaitos alkoi tuottaa sähköä vuonna 1895 ja se on edelleen toimivana voimalana vanhin Suomessa sähköä yhtäjaksoisesti tuottanut vaimala. Länsi-Suomen vesioikeus on korjannut aiempaa lupaa 19.5.1975.


title: Tehtaanjärvi

text: Vuoden 1957 peruskartassa Tehtaanjärvi on lähes 400 metriä lyhyempi kuin se on tänään. Tämän jälkeen vedenpintaa on nostettu, sillä vuoden 1977 kartassa tilanne on jo nykyisenlainen. Järven ranta-alue rautatien ja padon välissä on pohjoisrannassa ja alauoksulla valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä.


title: Siikajärvi (Orivesi)

text: Siikajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siikaneva alueen eteläpuolella erämaassa sijaitseva järvi.


title: Siikajärvi (Orivesi)

text: Järven pinta-ala on 90 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella, missä mäkien vuorottelu painaumien kanssa pakottaa järvet muodostamaan pitkiä lahtia ja niemiä sekä nostamaan vedenpinnan yläpuolelle saaria. Siikajärvi on juuri tällainen järvi. Järvenselkä rikkoontuu Isosaaren vuoksi, joka on 450 metriä pitkä ja 90 metriä leveä. Saaren eteläpuolella työntyy järvelle 900 metriä pitkä nimetön niemi, jonka pohjoispuolelle jää Haapalahti ja eteläpuolelle mutkainen ja sokkeloinen Aatunlahti ja Patmoslahti. Pohjoisinta lahtea kutsutaan Kuninkaanlahdeksi.


title: Siikajärvi (Orivesi)

text: Järvellä on kartan mukaan kuusi saarta. Suurimman saaren Isosaaren pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Pohjoisosa saaresta on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi. Järvenselällä sijaitsee kolme muuta nimetöntä saaria, joista yhdessä on mökki. Kaksi muuta saarta sijaitsevat Aatunlahdessa.


title: Siikajärvi (Orivesi)

text: Järven rantaviivan pituus on 12,7 kilometriä, mikä on paljon pienelle järvelle. Sen rannat ovat moninpaikoin soistuneita. Saaren ja viereisen niemen mökit ovat järven ainoat rakennukset. Järvelle tulee muutama metsäautotie, jotka haarautuvat kantatieltä 66 haarautuvalta maantieltä.


title: Siikajärvi (Orivesi)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuodesta 1976 asti säännöllisesti. Tulosten mukaan järvi on kirkasvetinen ja rehevyydeltään karu järvi, jonka vedenväri on lähes väritön ja jonka humuspitoisuus on hyvin alhainen. Heikosta humusleimasta huolimatta vesi on hapahkoa, mutta sen happamuustaso laskee joskus selvästi happaman puolelle. Puskurikyky happamoitumista vastaan on heikko. Tämä vaikuttaa jo kalojen lisäntymiskykyyn. Vesi on liian hapanta myös rapujen viihtymiselle. Päällysveden ravinnetasot fosforin ja typen osalta ovat alhaiset. Kesällä 2000 veden levämäärät kohosivat klorofylli-a pitoisuuden osalta lievästi rehevöityneiden järvien tasolle, mutta siitä huolimatta vesi oli kirkasta ja näkösyvyys oli yli neljä metriä. Tämä tapahtuma oli poikkeustilanne, sillä levien määrät ovat seuranneet muuten karujen järvien tasoa. Järven alusvedessä ei ole havaittu happitalouden ongelmia, vaikka vesi vaihtuukin hitaasti. Veden laskennallinen viipymä on 2084 vuorikautta eli 8,4 vuotta. Happipitoisuudet laskevat alusvedessä hitaasti ja happipitoisuudessa on ollut talvisin lievää laskua. Kesällä ei happipitoisuus alene ollenkaan. Järven vesi soveltuu virkistyskäyttöön erinomaisesti. Ongelmana on vain järven happamoituminen.


title: Siikajärvi (Orivesi)

text: Monet järven rantametsistä ovat luonnontilassa olevia kangasmetsiä, korpia ja rämeitä. Järven itäpuolella seuraa rantoja retkipolku, joka on viitoitettu 5,5 kilometrin matkalta. Järven rannalle on rakennettu nuotiopaikka. Polku kuuluu Saarijärven ja Ison Vuorijärven kautta kulkevaan retkeilyreittiin.


title: Siikajärvi (Orivesi)

text: Järven lähimetriä ja rantoja on rauhoitettu luonnonsuojelualueiksi. Niitä löytyy Isosaaresta, Haapalahden pohjois- ja etelärannasta, Patmoslahden luoteisrannasta ja siitä niemen yli järven lounaisrantaan.


title: Siikajärvi (Orivesi)

text: Järveen on istutettu planktonsiikaa vuosina 2000–2009 ja koekalastuksen tietoja on saatavilla vuosilta 2001 ja 2003. Vuonna 2001 saatiin verkkokalastuksella eniten siikaa, seuraavaksi eniten haukea ja ahventa. Sama toistui vuonna 2003. Muita kalalajeja ei koekalastuksessa raportoitu.


title: Siikajärvi (Orivesi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 168,8 metriä mpy. Järvi on melko eristäytynyt erämaajärvi, joka sijaitsee Huikonjoen valuma-alueen latvoilla. Järven itärantaan laskee muutaman metsäojan lisäksi Siikajärvenlakkari yhdessä Kolonlammin kanssa. Järven lounaispäässä Patmoslahden länsipuolella sijaitsee laskujoeton Kailajärvi. Järven laskuoja lähtee järven länsirannasta Sammallamminsuolla mutkittelemaan kohti pohjoista Sammallammin läpi ja virtaa asteittain itään päin kääntyen ja samalla virraten Vääräjärven ja Isosilmän läpi. Lopulta se saavuttaa Jouttijoen, johon se yhtyy. Jouttijoki muuttuu Aituanjoen nimiseksi ennen yhtymistään Kuivajärvenojan kanssa Huikonjokeen, joka muuttuu Tehtaanjärven jälkeen Juupajoeksi. Tämä laskee Kylmälammiin, joka on osana järviketjua, joka muodostaa Leppähampaanjoen valuma-alueen pääuoman ja joka laskee lopuksi Koljonselkään.


title: Siikajärvi (Orivesi)

text: Vuoden 1957 peruskartassa järveen oli johdettu vain yksi metsäoja ja sen rannoilla sijaitsi kaksi rakennusta. Huvilaksi on merkitty edelleen saaressa sijaitseva vapaa-ajan asunto ja Isosaaren pohjoispään suunnassa on niemessä toinen kämppä, joka katoaa vuoden 1977 kartassa. Alue on erämaata vielä 1986 kartassa, johon on merkitty tievaraukset Siikajärven pohjoispuolelta.


title: Iso Hanhijärvi

text: Iso Hanhijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Hirsilässä ja hieman Juupajoen Hyytiälän puolella sijaitseva järvi.