title: Tuhkamamo

text: Tuhkamamo ("Drepanis funerea") oli peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Tuhkamamo

text: Tuhkamamoa tavattiin vain Havaijisaariin kuuluvalla Molokain saarella. Laji havaittiin viimeisen kerran vuonna 1907, ja se on kuollut sukupuuttoon.


title: Embolotherium

text: Embolotherium oli Brontotheriidae-heimoon kuulunut suku, joka eli eoseenikaudella. Sukuun kuuluvien eläinten säkäkorkeus oli noin 2,5 metriä. Sitä esiintyi Itä-Aasiassa. Sukuun kuuluneilla oli nokassa levymäinen sarvi, jota ne ehkä käyttivät taisteluissa reviirin puolustamiseksi. "Embolotheriumin" hampaat olivat sopeutuneet pehmeiden lehtien syömiseen. Eoseenikaudella Aasian ilmasto oli monin paikoin kosteampi kuin nykyisin, koska Himalaja ei ollut vielä kohonnut yhtä korkealle. Himalaja alkoi kohota eoseenikauden lopulla, jolloin myös ilmasto alkoi muuttua kuivemmaksi. Sen seurauksena kasvillisuus muuttui, ja kasvisyöjänä "Embolotherium" kuoli sukupuuttoon.


title: Valkeakosken kirkko

text: Valkeakosken kirkko on arkkitehti Veikko Larkaksen suunnittelema 1969 rakennettu torniton pitkäkirkko Valkeakoskella. Kirkko oli viimeinen Larkaksen suunnittelemista yhteensä neljästätoista kirkosta. Suorakaiteen muotoisessa kivikirkossa on matalat seinät ja jyrkkälappeinen satulakatto. Kirkkoon liittyy matalampi sakasti. Kirkon pinta-ala on 850 neliötä ja istumapaikkoja siellä on kirkkosali ja parvi mukaan lukien 1000 hengelle. Sisäänkäyntipääty on verhottu vaalealla laatoituksella ja siinä on korkea lasimaalausikkuna, kuten alttaripäädyssäkin. Sisällä kattopalkit on jätetty näkyviin. Niiden ja seinäpilasterien varassa on puinen taitekatto, pilasterien välit ovat kokonaan ikkunoita. Kirkon 39-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1969. Alttarin maalaus "Siunaava Kristus" vuodelta 1969 on Mikko Vuorisen tekemä, kuten lasimaalausikkunatkin.


title: Valkeakosken kirkko

text: Erillinen betonista valettu 35 metriä korkea kellotorni valmistui samaan aikaan kirkon kanssa, sen kolme kelloa lahjoitti Valkeakosken Rukoushuoneyhdistys Valkeakosken rukoushuoneelle 1943. Niihin on kirjoitettu teksti "Kaiun rauhaa kesken sodan pauhun, Herran rauhaa ajast´aikaan". Kirkkoa käytetään paljon myös konserttitilana, siellä on esiintynyt useita koti-ja ulkomaisia taiteilijoita.


title: Valkeakosken kirkko

text: Sääksmäen seurakunnan kirkkovaltuusto päätti maaliskuussa 2018 purkaa kirkon ja myydä kirkon tontin. Valkeakosken keskustaajaman ainoaksi kirkkorakennukseksi jää Valkeakosken kappelikirkko, johon mahtuu noin 200 henkeä.


title: Valkeakosken kirkko

text: Purkamisesta tehtiin valitus, mutta Kirkkohallitus hylkäsi valituksen, joten Sääksmäen kirkkovaltuuston päätös kirkon purkaisesta ja tontin myymisestä jää voimaan.


title: The Maine

text: The Maine on yhdysvaltalainen vuoden 2007 tammikuussa perustettu rock -yhtye Tempesta, Arizonasta. Yhtyeen  nimi juurtaa juurensa bändin suuren esikuvan Ivoryn kappaleesta "The Coast of Maine".


title: Pojoen laakso

text: Pojoen laakso on 46 000 km² suuruinen alue Pojoen ympärillä Italiassa. Laakso on itä–länsisuunnassa noin 650 kilometrin pituinen. Pojoen laakson korkeus merenpinnasta vaihtelee neljästä metristä merenpinnan alapuolelta 2100 metrin korkeuteen. Laakso ulottuu Alpeilta Adrianmereen. Laaksoa halkovat lukuisat joet. Pojoen laaksossa on suuria järviä, muun muassa Gardajärvi.


title: Pojoen laakso

text: Pojoen laakso voidaan jakaa kahteen osaan, joista käytetään nimiä Alta ja Bassa. Alta on joen yläjuoksulla olevaa ylänköaluetta, joka soveltuu huonosti maanviljelyyn, mutta jossa on nykyään huomattavia teollisuuskeskuksia kuten Torino. Bassa taas on tasankoaluetta, jonka maaperä on rikasta ja erittäin hyvin viljelyyn soveltuvaa. Laakson huomattavia kaupunkeja ovat muun muassa Torino, Milano, Bologna ja Parma.


title: Tallimäki–Virojoki-tie

text: Tallimäki–Virojoki-tie on Haminan kaupungin itälaidalta Tallinmäeltä Virojoelle johtava museotie, jonka pituus on 35,2 kilometriä. Se on Suomen pisin museotie.


title: Tallimäki–Virojoki-tie

text: Vuodesta 1938 vuoteen 1966 asti tie oli valtatie 7, ja nykyisin se on yhdystie 3513. Tie noudattelee Suuren Rantatien 1700-luvun linjausta, joskin sitä on muutettu 1850-luvulla ja oiottu ja paranneltu myös 1900-luvun puolella. Oikomisista huolimatta tie on edelleen mutkainen ja mäkinen. Tie kulkee metsien, pienten kylien ja peltomaisemien halki. Se on päällystetty ja vilkasliikenteinen. Tienvarren kiviset kilometripylväät ovat 1930-luvulta.


title: Tallimäki–Virojoki-tie

text: Tallimäki–Virojoki-tie sisältyy muiden Suuren Rantatien osien kanssa Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Toinen museotiekokoelmaan kuuluva osuus Suuresta Rantatiestä on Fagervikintie Inkoossa.


title: Tallimäki–Virojoki-tie

text: Tien varrella olevia kyliä tai kulmakuntia ovat muun muassa Virojoen Klamila, Ravijoki ja Alapihlaja. Noin kaksi kolmasosaa tiestä kulkee Virolahden kunnan alueella.


title: Tallimäki–Virojoki-tie

text: Museotie kohtaa Salpalinjan Ravijoella. Museotien läheisyydessä on myös Harjun maatalousoppilaitos, joka on perustettu 1890-luvulla. Kymmenestä Virolahdella säilyneestä Uudenkaupungin rauhan rajakivestä museotien läheisyydessä sijaitsee kaksi, Alakivi ja Kirkkotien kivi.


title: Retkikunta 44

text: Retkikunta 44 () on Kansainvälisen avaruusaseman 44. miehistö. Se alkoi 11.6.2015, kun Retkikunta 42/43 poistui Sojuz TMA-15M:llä ja asemalle jääneet siirtyivät siihen Retkikunta 43:sta.


title: Retkikunta 44

text: Kornijenko ja Kelly osallistuvat vuoden kestävään lentoon ISS year long mission.


title: Retkikunta 44

text: Lähde:Spacefacts


title: Valkeakosken kappelikirkko

text: Valkeakosken kappelikirkko on arkkitehti Pekka Saareman suunnittelema 1958 rakennettu suorakaiteinen ja torniton pitkäkirkko, joka sijaitsee Valkeakosken hautausmaan yhteydessä. Kirkon pinta-ala on 450 neliötä ja siellä on 200 istumapaikkaa. Kirkon seinät ja katto on rakennettu yhteen sulautuviksi. Päädyt ovat sileitä kolmiopintoja, joissa on korkeat porrastetut lasimosaiikki-ikkunat. Kirkon pääsisäänkäynti on runkohuoneen toiselta sivulta ulkonevassa rakennusosassa. 12-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1960, urkujen julkisivun suunnitteli Pekka Saarema. Alttarin lasimosaiikit "Maan päältä kohti taivasta nouseva ihmisen toivo ja tuska, odotus ja ahdinko" sekä "Risti ja elämänpuu" on tehnyt taiteilija Mikko Vuorinen, samoin kuin takaikkunan mosaiikin "Pyhän hengen laskeutuminen maan päälle". Kirkko peruskorjattiin 2011. Vuonna 2013 valmistuneen vihkiryijyn "Helka" lahjoittivat kirkkoon Valkeakosken Uudet Martat.


title: Royal Holloway, University of London

text: Royal Holloway on vuonna 1879 perustettu Lontoon yliopistoon kuuluva julkinen yliopisto. Yliopistossa opiskelee noin 8000 opiskelijaa, eli se on opiskelijamäärältään Lontoon yliopiston pienimpiä collegeja. Yliopisto on erittäin kansainvälinen, sillä yli 40 prosenttia sen opiskelijoista on ulkomaalaisia ja kotoisin yli 130 eri maasta. Vuoden 2014 "Times Higher Educationin" maailmanlaajuisessa yliopistojen opiskelijaelämän ja tutkimustyön kansainvälisyyttä vertailevassa rankingissa Royal Holloway on sijoitettu viidenneksi maailmanlaajuisesti ja ensimmäiseksi Iso-Britanniassa.


title: Royal Holloway, University of London

text: Royal Holloway sijoittui vuoden 2011 yliopisto rankingissa Ison-Britannian kahdenneksitoista ja maailman 88. parhaaksi yliopistoksi. Royal Hollowayn taiteen ja humanismin tiedekuntaa pidetään yhtenä Iso-Britannian johtavista. Talven 2015 haussa yliopisto vastaanotti yli 16 000 hakemusta 2500 opiskelupaikka varten. Näin ollen yliopiston keskimääräinen sisäänpääsyprosentti hakijoille on alle 15%.


title: Royal Holloway, University of London

text: Yliopiston Eghamin kampuksen perusti vuonna 1879 yrittäjä ja filantrooppi Thomas Holloway vain naisopiskelijoille tarkoitetuksi oppilaitokseksi. Vuonna 1900 yliopisto liittyi osaksi Lontoon yliopistoa. Miesopiskelijoita Royal Holloway on hyväksynyt vuodesta 1945, alkuun kuitenkin ainoastaan jatko-opiskelijoiksi. Alempaa korkeakoulututkintoa suorittamaan miehiä on hyväksytty vuodesta 1965 alkaen.


title: Royal Holloway, University of London

text: Founder's Building on Iso-Britannian suurimpia Viktoriaanisen aikakauden rakennuksia. Rakennus on Grade I-suojeltu.


title: Royal Holloway, University of London

text: Yliopiston pääkampus sijaitsee Eghamissa Surreyssa, noin 40 minuutin junamatkan päässä Lontoon ydinkeskustasta. Kampuksen keskuksena toimii vuonna 1881 valmistunut uusgoottilaista tyyliä edustava Founder’s Building. Rakennuksessa sijaitsee osa yliopiston hallinnosta ja kirjastosta, kappeli, taidegalleria, baari ja ruokasali sekä noin 500 opiskelijan asuinhuoneet.


title: Royal Holloway, University of London

text: Yliopistolla on tiloja myös Lontoon keskustassa Bedford Squarella ja Lontoon yliopiston hallinnoimassa Senate Housessa.


title: Royal Holloway, University of London

text: Yliopistolle on vuosien saatossa kertynyt yli 65 000 alumnia. Alumnejen joukkoon kuuluvat muun muassa ensimmäinen Euroopan unionin ulkoasiain ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, "EU:n ulkoministeri", Catherine Ashton ja brittiläinen suffragetti Emily Davison.


title: Voikosken kirkko

text: Voikosken kirkko on tehtaanmestari Emil Askolan suunnittelema puukirkko, joka rakennettiin nykyisin Kouvolaan kuuluvan Valkealan Voikosken kylään paikallisen rukoushuoneyhdistyksen toimesta. Alttaritaulun "Jeesus Getsemanessa" maalasi Mirja Niemi. Kirkossa on istumapaikkoja 150 hengelle. Rukoushuoneeksi kirkko vihittiin 26. syyskuuta 1937. Syyskuussa 2012 oli kirkon 75-vuotisjuhlamessu, jonka saarnan piti Mikkelin hiippakunnan piispa Seppo Häkkinen.


title: Ummeljoen kirkko

text: Ummeljoen kirkko on rakennettiin nykyisin Kouvolaan kuuluvan Anjalankosken Ummeljoen kylään alun perin rukoushuoneeksi n. 1910. Kirkon suunnittelijaa ja rakentajaa ei tunneta. Ummeljoen nuorten kristillinen yhdistys lahjoitti rukoushuoneen tuolloiselle Anjalan seurakunnalle 1946, kirkoksi se kunnostettiin ja vihittiin 1959. Kirkkosali on jaettu liukuovella kahteen osaan, kokonaispinta-ala on 112 neliötä. Alttarilla on puinen krusifiksi vuodelta 1959. Istumapaikkoja kirkossa on 80 hengelle.


title: Taustanauru

text: Taustanauru tai naururaita () on television viihdeohjelmissa käytetty tehokeino, jolla lisätään muussa yhteydessä äänitettyä yleisön naurua ohjelman hauskoiksi tarkoitettuihin kohtiin. Näin voidaan tehostaa tai jäljitellä vaikutelmaa yleisön edessä kuvatusta ohjelmasta ja lisätään televisiokatsojan mielihyvän ja yhteisöllisyyden kokemusta. Suomeksi menetelmää kutsutaan myös nimillä ”purkkinauru” () ja ”valmiiksi naurettu tv-ohjelma”.


title: Taustanauru

text: Taustanaurun käyttö sai alkunsa ennen television tuloa radiotuotannossa, kun Bing Crosbyn showta alettiin lähettää etukäteen nauhoitettuna suoran lähetyksen sijasta. Nauhoituksen ansiosta yleisön naurun määrää voitiin vähentää tai lisätä jälkikäteen ennen ohjelman lähetystä. Naurun lisäämisen televisio-ohjelmiin keksi yhdysvaltalaisen CBS-yhtiön äänitysinsinööri Charley Douglass television varhaisvuosina. Hän oli tyytymätön studioyleisön edessä yleensä suorina lähetyksinä esitettyjen tilannekomedioiden ääniraitaan: yleisö nauroi milloin liian vähän, milloin liian pitkään ja milloin aivan väärissä kohdissa. Hän kokeili erilaisia tapoja, ensimmäisenä Hank McCunen tv-showssa vuonna 1950, ja rakensi lopulta nauhurilaitteen, jossa oli muun muassa Red Skeltonin ilman puhetta toteutettujen tv-sketsien yleisön naurukohtauksia.


title: Taustanauru

text: 1950-luvun mittaan naururaidan käytöstä tuli vakiokäytäntö ensin amerikkalaisissa tilannekomedioissa, ja vähitellen tekniikka levisi muihinkin, etenkin englanninkielisiin maihin television yleistyessä. Naururaidan monipuolista käyttöä helpotti siirtyminen suorista lähetyksistä nauhoitettuihin, jolloin ohjelman ääniraitaa voitiin muokata monipuolisemmin kuin suorassa lähetyksessä. Naururaitaa käytettiin jopa eräissä animaatiosarjoissa kuten "Kiviset ja Soraset" ja "Jetsonit".


title: Taustanauru

text: Taustanaurun käyttö oli pääsääntö esimerkiksi BBC:n viihdeohjelmissa vielä läpi 1970-luvun, muun muassa edistyksellisissä ja uusia ilmaisutapoja etsineissä Monty Python -ryhmän tuotannoissa. Vasta vuoden 1981 televisiosarjassa "Linnunradan käsikirja liftareille" naururaidasta luovuttiin. Vuosituhannen vaihdetta kohti tultaessa naururaidan käyttö väheni kaikkialla niin, että nykyisin sitä käytetään enää vain perinteisimmissä tilannekomediasarjoissa. Esimerkiksi vuonna 2016 Emmy-palkintoehdokkaana olleista komediasarjoista yksikään ei käyttänyt naururaitaa.


title: Koulupuutarha

text: Koulupuutarha on oppilaitoksen yhteyteen perustettu puutarha. Puutarhatyypiltään se kuuluu erityisalueiksi luokiteltuihin ryhmäpuutarhoihin. Koulupuutarhan tarkoituksena on havainnollistaa etenkin puutarhanhoidon ja luonnontieteiden opetusta, herättää kiinnostus puutarhanhoitoon sekä toisinaan puutarhataiteeseenkin.


title: Koulupuutarha

text: Suomessa koulupuutarhat yleistyivät 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa ja 1900-luvun alkupuoli oli niiden kukoistuskautta. Puutarhaviljelyksiä perustettiin maalais- ja kaupunkikansakoulujen, seminaarien, oppikoulujen sekä kotitaloudellisten oppilaitosten yhteyteen. Koulupuutarhat liittyivät laajempaan yhteiskunnalliseen ilmiöön, jolla pyrittiin edistämään puutarhaviljelystä väestön elintason kohottamiseksi sekä terveellisen ruokavalion ja elämäntavan omaksumisessa. Koulupuutarhat olivat mallipuutarhoja ja esikuvia, joiden avulla haluttiin puutarhakulttuurin leviävän tavallisen väestön keskuudessa.


title: Koulupuutarha

text: Itävaltaa pidetään koulupuutarhan syntymaana, ja koulujen yhteyteen perustetut puutarhat yleistyivät muissa Keski-Euroopan maissa Itävällan esimerkin mukaisesti. Itävallan koulusääntö määräsi jo 1860-luvun puolivälissä, että jokaisessa maalaiskansakoulussa oli oltava puutarha istutuksineen ja koeviljelmineen. Laajasti koulupuutarhaidea levisi eri maihin vasta vuoden 1873 Wienin maailmannäyttelyssä, jossa koulupuutarhaa esiteltiin. Sveitsissä, Saksassa, Ranskassa ja Belgiassa toiminta alkoi 1870–1880 -luvuilla. Myös Ruotsissa koulupuutarhoja alettiin perustaa samoihin aikoihin. Koulupuutarhojen taustalta löytyy ajatus puutarhassa työskentelyn kasvattavasta vaikutuksesta. Käytännön työtä tekemällä lapset ja nuoret oppivat kunnioittamaan fyysistä työtä, joka vieroitti joutilaisuudesta ja laiskuudesta. Työn avulla oppilaista kasvoi itsenäisiä ja luovia sekä heihin juurtui järjestyksen ja puhtaudentaju.


title: Koulupuutarha

text: Suomalaisten koulupuutarhojen vilkkain toiminta ajoittui vuosisadan vaihteeseen ja 1900-luvun ensimmäisille vuosikymmenille. Tuolloin puutarhaviljely oli vielä melko harvinaista tavallisen kansan keskuudessa ja suuri osa suomalaisista suhtautui siihen ennakkoluuloisesti. Koulupuutarhojen välityksellä haluttiin lisätä puutarhaviljelystä ja kotipuutarhojen perustamista. Keittiökasvien omavaraista viljelyä on suosittu etenkin taloudellisina lamakausina. Koulupuutarhojen välityksellä voitiin valistaa ihmisiä esimerkiksi monipuolisesta ruokavaliosta, fyysisen työn tärkeydestä ja sen virkistävästä vaikutuksesta, taloudellisesta säästäväisyydestä sekä siitä millainen on ihanteellinen ja viihtyisä asuinympäristö.


title: Koulupuutarha

text: Aktiivisesti toiminut koulupuutarhaliike pyrki edistämään kansakoulujen puutarhaopetusta. 1900-luvun alussa puutarha-alan koulutus ja neuvonta olivat vielä vakiintumattomia, joten kansakoulujen opetus ja ohjaus oli tarpeellista. Kansakoulujen koulupuutarhatoiminnan edistämiseksi perustettiin vuonna 1909 puutarhaneuvojan toimi ja koulukasvitarhayhdistys vuonna 1914. Tavoitteena oli saada jokaiseen kansakouluun puutarha ja puutarhanhoito viralliseksi oppiaineeksi, herättää kiinnostus puutarhaviljelyyn ja edistää hyötykasvituotantoa elintarvikepulan helpottamiseksi.


title: Koulupuutarha

text: Kansakoulujen puutarhatoiminnalla pyrittiin vaikuttamaan lapsiin ja nuoriin. Kotitalousalan oppilaitokset, kuten emäntäkoulut, oli perustettu nuoria naisia varten, jolloin naisten rooli puutarhakulttuurin välittäjinä korostui.


title: Koulupuutarha

text: Uno Cygnaeus laati ehdotuksen, jonka perusteella muokattiin Suomen ensimmäinen kansakouluasetus vuonna 1866. Kansakouluehdotusta varten Cygnaeus teki pitkän opintomatkan eurooppalaisiin kansakouluihin ja tutustui todennäköisesti myös koulupuutarhatoimintaan. Ensimmäisestä kansakouluasetuksesta lähtien puutarhaopetus kuului kansakoulunopettajia valmistavien seminaarien ja kansakoulujen opetusohjelmaan, joko vapaaehtoisena tai varsinaisena oppiaineena. Opetus säännöllistyi kuitenkin vasta vuosisadan vaihteessa. Cygnaeuksen aloitteesta Jyväskylään perustettiin Suomen ensimmäinen opettajaseminaari. Se aloitti toimintansa väliaikaisena vuonna 1863 ja se vakinaistettiin kansakouluasetuksen yhteydessä vuonna 1866. Seminaarin puutarha oli Suomen ensimmäinen kansanopetuksellinen koulupuutarha. Seminaarien puutarhaopetuksella oli ratkaiseva merkitys, sillä kansakouluopettajien omalla aktiivisuudella ja esimerkillä oli vaikutusta puutarhaharrastuksen leviämiseen koulupaikkakunnalla. Tämän vuoksi etenkin maaseudun kansakoulujen puutarhat ovat poikenneet paljon toisistaan niin laajuudeltaan kuin toimintamuodoiltaan. Seminaarin puutarhan kuului olla maalaiskansakoulun täydellistynein ja laajennettu muoto, niin kooltaan kuin kasvilajeiltaan. Puutarhaan piti sisältyä myös kasvihuone. Opettajaseminaarien puutarhureiden ja lehtoreiden sekä muiden koulupuutarhojen opettajien joukossa oli aktiivisia puutarha-aatteen kannattajia. Monet heistä kirjoittivat oppikirjoja ja lehtiartikkeleita sekä olivat mukana alan yhdistyksissä.


title: Koulupuutarha

text: Maalaiskansakoulujen koulupuutarhoja pidettiin tärkeinä, mutta puutarhoja perustettiin myös kaupunkeihin. Maalais- ja kaupunkikansakoulujen puutarhat erosivat toisistaan siten, että maaseudulla puutarha sijaitsi koulun läheisyydessä, mutta kaupungeissa monilla kansakouluilla oli yhteinen iso koulupuutarha. Maaseudun koulupuutarhat muodostuivat pääasiassa kahdella tavalla: ne tehtiin joko opettajan aikaisemmin perustamasta omasta puutarhasta tai sen osasta tai puutarha perustettiin alusta alkaen esimerkiksi Suomen koulupuutarhayhdistyksen mallisuunnitelmien ja muiden asiantuntijaohjeiden mukaan kunnan avustuksella. Koulupuutarhaan tuli kuulua keittiökasvitarha, hedelmä- ja marjapensasalue, taimisto, oppilaiden viljelypalsta ja peltokasvien koeviljelyalue vuoden 1918 kasvitarhanhoidon opetussuunnitelman mukaan. Oppilaalla saattoi olla koulupuutarhassa oma viljelyspalsta, jota hän hoiti ja havannoi koko kasvukauden ajan sekä sai osan sadosta itselleen. Puutarhan satoa hyödynnettiin myös koulukeittiössä, jolla oli samanlaisia tavoitteita suomalaisten ruokavalion parantamisessa kuin koulupuutarhoillakin. Koulukeittoyhdistys jakoi vuosittain juurikasvien siemeniä ilmaiseksi usealle sadalle koululle. Ihanteelliseen kouluympäristöön kuului koulupuutarhan lisäksi koulupuisto, kasvitieteellinen osasto ja opettajan puutarha.


title: Koulupuutarha

text: Maaseudulle alettiin perustaa nuoria naisia varten emäntäkouluja 1880-luvulta lähtien. Emäntäkoulujen tehtävänä oli lisätä maaseudun tyttöjen sivistystasoa ja antaa opetusta kodinhoitajalle maalaisoloissa välttämättömissä taidoissa kuten ruokataloudessa, puutarhanhoidossa, käsitöiden tekemisessä, lastenhoidossa, terveysopissa sekä karjan- ja pienkarjanhoidossa. Emäntäkoulu antoi myös jatkokoulutusmahdollisuuden kotitalousopettaja- ja kotitalousneuvojakoulutukseen. Kotitalousopetus on ollut sidoksissa yhteiskunnan kehitykseen ja olosuhteisiin. Opetusta on eniten kaivattu poikkeuksellisina aikoina, kuten sota- ja pulavuosina.


title: Koulupuutarha

text: Puutarhaoppi oli tärkeä osa emäntäkoulun opetustoimintaa. Puutarhalla oli suuri merkitys myös koulun ruokatalouden ylläpitäjänä, sillä puutarhasta saatiin monenlaisia elintarvikkeita. Kasviksia, marjoja ja hedelmiä käytettiin paljon ruoanvalmistuksessa opetuskeittiössä. Omasta puutarhasta saatiin myös kukkia koristamaan koulun sisätiloja. Emäntäkoulussa maalaistalojen töitä opittiin vuodenaikojen mukaisesti, joten keväällä ja kesällä työskenneltiin pääasiassa puutarhassa ja syksyllä korjattiin satoa. Puutarhaopetus muiden oppiaineiden tavoin oli jaettu tietopuoliseen ja käytännölliseen opetukseen. Opetuksessa pyrittiin tuomaan esille sekä käytännöllistä että tieteellistä ajattelutapaa. Tietopuolisella opetuksella selvitettiin ja perusteltiin käytännön työssä tarvittavia asioita ja syvennettiin muutakin osaamista. Käytännön harjoitustöitä tehtiin puutarhassa, lavoilla, kasvihuoneessa ja puutarhaluokassa. Tärkeä käytännön harjoitustehtävä oli kotipuutarhassa viljeltävien keittiökasvien kasvattaminen siementilauksen laatimisesta sadonkorjuuseen ja talvisäilytykseen asti. Emäntäkoulut ovat osaltaan vaikuttaneet siihen, että kotipuutarhat ja puutarhaviljelys levisivät maaseudulle.


title: Alain Vigneault

text: Alain Vigneault (s. 14. toukokuuta 1961 Quebec, Quebec, Kanada) on jääkiekkovalmentaja ja entinen ammattilaisjääkiekkoilija. Peliurallaan puolustajana pelannut Vigneault toimii NHL-seura New York Rangersin päävalmentajana.


title: Alain Vigneault

text: NHL-valmentajana Vigneault on johdattanut joukkueensa kolmesti runkosarjan voittoon vuosina 2011, 2012 ja 2015 sekä kahdesti Stanley Cup -finaaleihin vuosina 2011 ja 2014. Vigneault palkittiin vuonna 2007 NHL:n parhaan valmentajan palkinnolla, Jack Adams Awardilla. Hänelle on kertynyt valmentajana yli 950 runkosarjaottelua NHL:ssä.


title: Alain Vigneault

text: Vigneault'n peliura NHL:n St. Louis Bluesissa kesti kaksi kautta ja 42 ottelua vuosina 1981–1983. Ammattilaisurallaan puolustaja pelasi myös alemman tason CHL- ja AHL-farmisarjoissa. Viimeiset ammattilaispelinsä Vigneault pelasi keväällä 1984.


title: Alain Vigneault

text: Kahden kauden tauon jälkeen alkoi Vigneault'n valmennusura QMJHL-seura Trois-Rivières Draveursissa, jossa Vigneault oli itsekin pelannut puolitoista kautta juniorina. Seuraavat viisi kautta Vigneault valmensi saman sarjan Hull Olympiquesia, jossa hän oli aloittanut junioriuransa. Ensimmäinen kausi Olympiquesin valmentajana toikin heti QMJHL-mestaruuden ja valinnan sarjan parhaaksi valmentajaksi.


title: Alain Vigneault

text: NHL sai kaudella 1992–1993 laajennusjoukkueen Ottawa Senatorsista ja Vigneault sai mahdollisuuden toimia Rick Bownessin apuvalmentajana. Laajennusjoukkueen ensimmäiset kaudet olivat vaikeita ja koko valmennustiimi saikin potkut kesken kauden 1995–1996. Vigneault palasi QMJHL-sarjaan ja valmensi Beauport Harfangsin vielä samalla kaudella aina loppuotteluihin asti. Valmennuspesti jatkui myös seuraavan kauden.


title: Alain Vigneault

text: Kaudella 1997–1998 Vigneault sai vihdoin NHL-joukkueen päävalmentajapestin. Quebecissä syntynyt ja kasvanut kanadalainen valittiin kotiprovinssinsa Montreal Canadiensin valmentajaksi. Ensimmäisellä kaudella joukkue eteni aina pudotuspelien toiselle kierrokselle, mutta kahdella seuraavalla kaudella pelit päättyivät jo runkosarjaan. Neljäs kausi alkoi myös alavireisesti ja Vigneault vapautettiin tehtävistään jo syyskaudella.


title: Alain Vigneault

text: Canadiensin antamien potkujen jälkeen Vigneault piti kahden ja puolen vuoden tauon valmentamisesta. Paluu valmentamisen pariin tapahtui syksyllä 2003, kun Vigneault palasi valmentamaan QMJHL-sarjaan. Vigneault valmensi kaksi kautta Prince Edward Island Rocket -joukkuetta. Syksyllä 2005 Vigneault'lle tarjouttui mahdollisuus palata valmentamaan aikuisten ammattilaisjoukkuetta. NHL-seura Vancouver Canucksin farmiseura Manitoba Moose pelasi Winnipegissä AHL-sarjaa. Joukkue eteni kauden aikana pudotuspelien toiselle kierrokselle.


title: Alain Vigneault

text: Vancouver Canucks ei päässyt pudotuspeleihin kaudella 2005–2006 ja seura päätti olla jatkamatta yhteistyötä seitsemän ja puoli kautta joukkuetta valmentaneen Marc Crawfordin kanssa. Seura valitsi uudeksi päävalmentajakseen edellisellä kaudella farmijoukkuetta valmentaneen Vigneault'n. Valmennustiimiin liittyi tuttu Rick Bowness, jonka apurina Vigneault oli aloittanut valmentamisen NHL:ssä yli vuosikymmen aiemmin.


title: Alain Vigneault

text: Seitsemän kautta kestänyt pesti Canucksin valmentajana osoittautui menestyksekkääksi. Joukkue jäi vain kerran pudotuspelien ulkopuolelle ja ylsi kahdesti NHL:n runkosarjan voittoon vuosina 2011 ja 2012. Suurin palkinto jäi kuitenkin vain yhden voiton päähän, kun Boston Bruins voitti Stanley Cupin seitsemän ottelun finaalisarjassa keväällä 2011. Kaksi seuraavaa kautta päättyivät pettymyksiin jo pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella ja samalla päättyi Vigneault'n aikakausi Vancouverissa. Kevääseen 2013 mennessä Vigneault voitti 313 runkosarjaottelua Canucksin valmentajana, mikä on seuran ennätys.


title: Alain Vigneault

text: Kausi 2012–2013 oli päättynyt pettymykseen myös New Yorkissa ja Rangers erotti neljä ja puoli vuotta joukkuetta valmentaneen John Tortorellan. Vigneault jatkoi valmentajauraansa New Yorkissa ja Tortorella puolestaan siirtyi Vancouveriin. Ensimmäinen kausi Rangersin valmentajana osoittautui menestykseksi. Joukkue voitti itäisen konferenssin ja eteni Stanley Cup -finaaleihin asti. Jo kaksi vuotta aiemmin mestaruuden voittanut Los Angeles Kings osoittautui kuitenkin tiukassa ottelusarjassa liian vahvaksi, eikä Vigneault päässyt vieläkään juhlimaan Stanley Cup -voittoa. Toinen kausi Rangersin valmentajana toi Vigneault'lle kolmannen Presidents’ Trophyn, kun newyorkilaiset juhlivat runkosarjan voittoa. Helmikuussa 2015 Vigneault rikkoi myös 500 voiton rajan 21. NHL-valmentajana.


title: Reissumies (kappale)

text: ”Reissumies” on Roope Salminen & Koirat -yhtyeen kappale heidän tulevalta ensimmäiseltä studioalbumiltaan "Madafakin levy". Kappale julkaistiin yhtyeen toisena singlenä 3. huhtikuuta 2015. Kappaleen on säveltänyt yhtye itse yhteistyössä Joonas Angerian kanssa. Tuotannosta on puolestaan vastannut Henri ”MGI” Lanz. Roope Salminen on kertonut kappaleen olevan ”erilainen rakkauslaulu” sekä oodi sille, että ”tärkeintä on olla onnellinen itsensä kanssa”.


title: Reissumies (kappale)

text: Kappaleen musiikkivideo julkaistiin YouTube-palvelussa yhtyeen omalla kanavalla 2. huhtikuuta 2015. Videon on ohjannut Miro Laiho ja sillä näyttelevät näyttelijät Martti Suosalo, Antti Holma, Ada Kukkonen sekä Johannes Brotherus.


title: Reissumies (kappale)

text: Kappale nousi ensimmäisellä listaviikollaan suoraan Suomen virallisen latauslistan viidenneksi.


title: NBA:n varaustilaisuus 2015

text: NBA:n vuoden 2015 järjestettiin 25. kesäkuuta 2015 Barclays Centerissä New Yorkissa. Tilaisuuden ensimmäinen varaus oli Dominikaanista tasavaltaa edustava, vain vuoden yliopistossa pelannut Karl-Anthony Towns, josta tuli maansa ensimmäinen NBA:n ykkösvaraus. Kentuckyn yliopiston keväällä Final Fouriin selviytyneestä joukkueesta varattiin yhteensä kuusi pelaajaa.


title: NBA:n varaustilaisuus 2015

text: Kärkipään varauksiin odotettiin yliopistotaustaisista pelaajista etenkin Karl-Anthony Townsia, Jahlil Okaforia ja D’Angelo Russellia. Kansainvälisestä pelaajajoukosta ainakin latvialainen Kristaps Porziņģis ja kongolaislähtöinen Emmanuel Mudiay kuuluivat ennakolta kärkipään varauksiin. Heidät kaikki varattiinkin ensimmäisten seitsemän pelaajan joukossa.


title: NBA:n varaustilaisuus 2015

text: Suomalaispelaaja Joonas Cavén oli edellisvuoden ilmoittautumisensa ja vetäytymisensä johdosta automaattisesti mukana vuoden 2015 varaustilaisuudessa, mutta hänen varaamisensa oli epätodennäköistä. Toisena suomalaispelaajana 2010-luvulla varsinaisesti ehdolla ollutta Cavénia ei varattu.


title: NBA:n varaustilaisuus 2015

text: Draft-arvonnan voitti Minnesota Timberwolves, joka oli kauden 2014–2015 runkosarjan huonoin joukkue. Edellisen kerran runkosarjan huonoin joukkue voitti arvonnan vuonna 2004. Timberwolvesilla oli 25 prosentin mahdollisuus saada ensimmäinen varausvuoro.


title: NBA:n varaustilaisuus 2015

text: Seuraavat vuonna 2015 varattuja pelaajia koskeneet siirrot tehtiin varaustilaisuuspäivänä.


title: Peter Laviolette

text: Peter Laviolette (s. 7. joulukuuta 1964 Franklin, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkovalmentaja, joka toimii NHL-seura Nashville Predatorsin päävalmentajana.


title: Peter Laviolette

text: Laviolette voitti Stanley Cupin Carolina Hurricanesin valmentajana vuonna 2006 ja valmensi Philadelphia Flyersin NHL:n loppuotteluihin vuonna 2010.


title: Peter Laviolette

text: Kansainvälisillä kentillä Laviolette on valmentanut Yhdysvaltain jääkiekkomaajoukkuetta maailmanmestaruuskilpailuissa 2004 ja 2005 sekä talviolympialaisissa 2006


title: Stardust (videopeli)

text: Stardust on suomalaisen Bloodhouse-pelitalon kehittämä shoot 'em up -videopeli, joka julkaistiin Amigalle vuonna 1993. Peli on "Asteroids"-klooni moderneilla muutoksilla, joita ovat muun muassa power-up-voimat, aluksen käyttämät suojakilvet, teknomusiikkiraita ja värien elävä käyttö.


title: Stardust (videopeli)

text: Pelin tavoitteena on pelastaa Voi Levi -niminen prinsessa ilkeältä professori Schaumundilta. Lopputaistelu sijoittuu Imatra-nimiselle planeetalle. Kuuden ylhäältä päin kuvatun taistelukentän jälkeen pelikulma siirtyy aluksen taakse, jolloin alus siirtyy 3D-poimuajoon.


title: Stardust (videopeli)

text: Pelin ohjelmoija Harri Tikkanen aloitti pelin kehittämisen vuonna 1992 harrastusprojektina yhden grafiikkarutiinin ympäriltä. Ennen julkaisua pelin koodia kirjoitettiin paljon uudelleen, ja ainoastaan esirenderöity grafiikka on jäljellä ensimmäisestä pelattavasta versiosta.


title: Stardust (videopeli)

text: Peli käännettiin myös PC:lle, mutta ei alkuperäisten ohjelmoijien toimesta. Pelin vuonna 1995 ilmestynyt Atari ST -käännös oli poikkeuksellinen julkaisu sikäli, että se tehtiin myöhemmän STe-tietokonemallin ominaisuudet hyödyntäen.


title: Stardust (videopeli)

text: Paranneltu jatko-osa "Super Stardust" julkaistiin kolme vuotta myöhemmin Amiga CD32:lle ja PC:lle. Huhtikuussa 2007 Sony Computer Entertainment julkaisi "Super Stardust HD:n" ladattavana pelinä Playstation Networkissa.


title: Stardust (videopeli)

text: Amiga Format -lehti antoi pelin uudelleenjulkaisulle pisteiksi 88%.


title: Stardust (videopeli)

text: The One -lehti antoi pelille pisteiksi 91%.


title: Kuuminainen

text: Kuuminainen () on samannimisellä niemellä noin 15 kilometriä Porin keskustan länsipuolella sijaitseva kylä. Aikaisemmin Porin maalaiskuntaan kuuluneen alueen asutus muodostuu lähinnä vapaa-ajan asunnoista. Vakituisia asukkaita Kuuminaisissa on noin 75 (2008), mutta kesäaikaan väkiluku kasvaa 400–500 henkeen.


title: Kuuminainen

text: Kuuminaistenniemi on noin seitsemän kilometriä pitkä ja leveimmillään 2,5 kilometriä leveä niemi, joka erottaa toisistaan Preiviikin- ja Viasvedenlahdet. Sen pohjoispuolinen Preiviikinlahti on arvokas lintuvesi, joka kuuluu kokonaan Natura 2000 -vyöhykkeeseen ja myös Kuuminaistenniemellä on Natura-alueita, jotka käsittävät rantaniittyjä, maankohoamismetsää, umpeenkasvavia lahtia sekä letto- ja perinnebiotooppeja.


title: Kuuminainen

text: Kuuminaisten ruotsinkielinen nimi "Kumnäs" on samaa alkuperää kuin Kokemäen ruotsinkielinen nimi "Kumo", jonka taustalla on ilmeisesti vanha merkkitulta tarkoittava sana. Kuuminainen sijaitsi Kokemäenjoelle johtavan laivaväylän varrella ja merkkitulta on niemen kärjessä poltettu jo mahdollisesti rautakaudelta tai viimeistään keskiajalta lähtien. Ruotsalaisen historioitsijan Olaus Magnuksen vuonna 1539 julkaisemaan Pohjoismaiden karttakirjaan "Carta marina" on merkitty viisi merkkitulien paikkaa, joista yksi sijaitsee Kuuminaisten paikkeilla. 1500-luvulta lähtien suuri osa alueen väestöstä oli ruotsinkielisiä uudisasukkaita, mikä on myös jättänyt jälkensä Kuuminaisten paikannimistöön.


title: Kuuminainen

text: Kuuminaisten kesäasutus puolestaan sai alkunsa 1800–1900-lukujen vaihteessa, jolloin Porin varakkaat porvarit rakensivat alueelle huviloitaan. Tunnetuin heistä oli vuorineuvos Fritz Arthur Jusélius. Useita huviloita on säilynyt nykypäivään saakka, ja monet niistä ovat suojelukohteita. Kuuminaistenniemen kärjen pohjoispuolella makaa vuonna 1921 rajussa syysmyrskyssä uponneen kunnari Ingeborgin hylky. Landskronasta matkaan lähtenyt alus yritti suojaan Reposaaren satamaan, mutta ajoi karille Svartgrundin saaren tuntumassa ja upposi myöhemmin pahoin vaurioituneena.


title: Steven S. DeKnight

text: Steven S. DeKnight on yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja, -ohjaaja ja -tuottaja. Hän aloitti uransa Joss Whedonin tuotantoyhtiön Mutant Enemy Productionsin käsikirjoittajana ja työskenteli Whedonin televisiosarjoissa "Buffy, vampyyrintappaja" (1997–2003), "Angel" (1999–2004) ja "Dollhouse" (2009–2010). Lisäksi hän on työskennellyt muun muassa televisiosarjassa "Smallville" (2001–2011). DeKnight on luonut televisiosarjat "" (2010–2013) ja "" (2011).


title: Steven S. DeKnight

text: DeKnight otti Drew Goddardin paikan showrunnerina Netflixin supersankarisarjan "Daredevil" ensimmäisellä tuotantokaudella ja ohjasi sekä käsikirjoitti sarjan ensimmäisen tuotantokauden päätösjakson ”Daredevil”.


title: Britannian kaivoslakko 1984–1985

text: Britannian kaivoslakko 1984–1985 oli suuri työtaistelu Britanniassa, jossa kaivostyöläisten ammattiliitto NUM (National Union of Mineworkers) Arthur Scargillin johdolla vastusti Margaret Thatcherin hallituksen suunnitelmaa sulkea parikymmentä valtion omistamaa ja subventoimaa hiilikaivosta. Vuoden kestänyt lakko päättyi tuloksettomana ja päätti ammattiyhdistysliikkeen suuren vaikutusvallan aikakauden Britanniassa. Epäonnistuneen lakon jälkeen useimmat Britannian valtion hiilikaivoksista on suljettu ja loputkin yksityistetty. BBC on luonnehtinut lakkoa kaikkien aikojen katkerimmaksi työtaisteluksi maan historiassa.


title: Britannian kaivoslakko 1984–1985

text: Vielä vuosikymmentä aiemmin Britannian hiilikaivostyöläiset olivat vuosien 1972 ja 1974 lakoillaan saaneet aikaan parannuksia työoloihinsa valtion omistamissa kaivoksissa. Hiilentuotanto oli maassa hyvin tärkeää, sillä hiilivoimaloilla oli suuri merkitys maan sähköntuotannossa. Vuoden 1974 kaivoslakon sanotaan kaataneen Edward Heathin konservatiivihallituksen. Puolueet sopivat keskenään keinoista, joilla valtiollinen hiilentuotanto varmistettaisiin, kunnes 1980-luvun alussa valtaan noussut Margaret Thatcherin hallitus alkoi kritisoida tukien varassa elävää kaivosteollisuutta. Tämän vuoksi NUM uhkasi Thatcherin hallitusta kaivoslakolla jo vuonna 1981, mutta hallitus perääntyi koska hiilivarastot olivat vähissä. Vuoden 1984–1985 lakkoon hallitus oli jo osannut varautua paremmin puskurivarastoin. Thatcher nimitti kansallisen hiiliviraston johtoon skottilais-amerikkalaisen kaivosteollisuusjohtajan Ian MacGregorin, joka vuoden virassa oltuaan julkaisi maaliskuussa 1984 suunnitelman 20 kannattamattoman kaivoksen sulkemisesta.


title: Britannian kaivoslakko 1984–1985

text: 5. maaliskuuta 1984 kansallinen hiilivirasto ilmoitti yorkshirelaisen Cortonwoodin hiilikaivoksen lakkauttamisesta. Kaivoksen tuhatkunta työntekijää marssi ulos protestina suunnitelmalle. Seuraavana päivänä virasto kertoi suunnitelmasta lakkauttaa yhteensä 20 hiilikaivosta ja tehdä siten työttömiksi noin 20 000 kaivosmiestä. Viikon kuluessa lakko laajeni käsittämään puolta Britannian kaivostyöläisistä. Työtaistelu alkoi melko rauhallisesti, mutta otteet kovenivat lakon pitkittyessä. Sähköntuotanto ei katkennut, koska Thatcherin hallitus oli aiempien kaivoslakkojen kokemuksista oppineena kerännyt voimaloihin suuret puskurivarastot hiiltä. Hallitus oli myös säätänyt lain, jonka mukaan ilman ammattiliiton jäsenäänestystä aloitettu maanlaajuinen lakko on laiton. Arthur Scargill laajensi lakkoa Cortonwoodin ulosmarssin jälkeen omavaltaisesti, joten lakko oli laiton eivätkä kaivosmiesten perheet saaneet lakon aikana mitään sosiaalitukia. Aluksi NUM maksoi lakkoilijoille 15 puntaa viikossa, mutta lakon pitkittyessä liiton rahat ehtyivät, ja paikallisjaostojen piti ruveta hankkimaan rahansa itse muun muassa lahjoituksina. Hallituksella oli valta käyttää laittoman lakon purkuun kovia toimia. Scargillin omavaltaisuus jakoi kaivosmiehiä kahteen leiriin, ja hallitus kannusti lakkoa vastustaneita rikkurityövoimaksi pitääkseen kaivokset toiminnassa.


title: Britannian kaivoslakko 1984–1985

text: 18. kesäkuuta 1984 tapahtui yhteenotto viiden–kuuden tuhannen lakkolaisen ja noin 4 000 poliisin välillä British Steelin Orgreaven koksauslaitoksella lähellä Sheffieldiä, kun ympäri maata kootut NUM:n jäsenet pyrkivät sulkemaan kivihiiltä käyttävän laitoksen.


title: Britannian kaivoslakko 1984–1985

text: Arthur Scargillin ehdottomuus ei saanut kaikkien kannatusta, eivätkä kaikki kaivostyöläiset olleet lakossa. Etelä-Walesissa sekä Kentin ja Yorkshiren kreivikunnissa valtaosa oli lakossa katkeraan loppuun asti, kun taas Nottinghamshiren kreivikunnassa työtaisteluun osallistui vain noin viidennes työläisistä. Lakon pitkittyessä sen kannatus väheni. Enimmillään lakossa oli noin 150 000 kaivostyöläistä.


title: Britannian kaivoslakko 1984–1985

text: Yllättävä lakon vastustaja oli työväenpuolueen johtaja Neil Kinnock, jonka isä oli kaivostyöläinen. Kinnock vastusti kyllä kaivosten sulkemista, mutta kieltäytyi tukemasta kovaotteista Arthur Scargilliä. Useimmat mediat suhtautuivat lakkoon kielteisesti, lukuun ottamatta vasemmistolaista Morning Staria, joka ainoana maanlaajuisena lehtenä tuki lakkoa koko ajan.


title: Britannian kaivoslakko 1984–1985

text: Vuonna 1983 Britanniassa oli 174 toimivaa hiilikaivosta, joita alettiin seuraavan vuosikymmenen mittaan sulkea niin, että kaivosten yksityistämisvuonna 1994 niitä oli enää 15. Vuonna 2013 jäljellä oli enää kuusi. Monet entiset kaivosalueet kuuluvat yhä Britannian köyhimpiin alueisiin. Kun vuonna 1979 Britanniassa oli noin miljoona työtöntä, kaivoslakon jälkeen heitä oli noin viisi miljoonaa. Monien kaivos- ja tehdastyöläisten oli mahdoton työllistyä uudelleen kotiseudullaan, jossa harvoin oli muuta teollista toimintaa. Usein kaivosmiehet olivat myös olleet perheensä ainoita elättäjiä.


title: Britannian kaivoslakko 1984–1985

text: Traumaattisesta lakkoajasta on tullut suosittu aihe brittiläisessä kirjallisuudessa, elokuvassa ja muissa taidelajeissa. Lee Hallin käsikirjoittamat "Billy Elliot" -elokuva (2000, ohj. Stephen Daldry) ja samanniminen musikaali (2005, säv. Elton John) kertovat nuoren pojan balettitanssihaaveista keskellä lakkotaisteluita. Vuoden 2014 elokuva "Pride" kertoo tositapahtumiin perustuen seksuaalisten vähemmistöjen kaivosmiehille antamasta tuesta. Lakko on taustalla myös vuoden 1996 komediassa "Suu messingillä" (ohj. Mark Herman). Kirjailija David Peace yhdistää kaivoslakon faktaa ja fiktiota romaanissaan "GB84" (2004).


title: Britannian kaivoslakko 1984–1985

text: Kaivoslakon aikana äänekästä tukea lakkolaisille antoivat rockartistit kuten The Clash, Paul Weller, Jimmy Somerville ja Billy Bragg. Lakon jälkeen muusikot perustivat Red Wedge -kollektiivin houkutellakseen nuoria mukaan politiikkaan ja auttaakseen työväenpuoluetta voittamaan vuoden 1987 vaalit. Niin ei käynyt, ja ryhmä hajaantui. Myöhemmin kaivoslakkoa käsitteleviä lauluja ovat julkaisseet muun muassa Manic Street Preachers, Pulp ja Sting.


title: Sarkkinen

text: Sarkkinen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:


title: Tyttökoulu

text: Tyttökoulu on tytöille tarkoitettu yleissivistävä koulu. Tyttökouluja alettiin perustaa 1700-luvulla valistusaatteen vaikutuksesta erityisesti Euroopan saksankielisellä alueella. Kouluissa kasvatettiin naisia, jotka osaisivat vieraita kieliä ja pystyisivät musisoimaan. Tyttökoulujen opetussuunnitelma poikkesi aluksi selvästi poikakouluista, mutta muuttui poikakoulujen suuntaan. 1900-luvulla opetuksen sisältö alkoi olla suunnilleen samanlainen.


title: Tyttökoulu

text: Tyttökouluja on nykyisinkin olemassa eri puolilla maailmaa ja tyttöjen opettamisessa omina opetusryhminään on omat hyvät puolensa. Amerikkalaista tyttökoulua tutkinut ruotsalaistutkija katsoo, että tyttöjen turvallisuuden ja vapauden tunne sekä itseluottamus lisääntyvät, kun läsnä ei ole poikia.


title: Tyttökoulu

text: Suomen ensimmäinen tyttökoulu oli Fruntimmersskolan i Viborg (alk. "Töchterschule zu Wiburg" eli Viipurin saksalainen tyttökoulu), joka toimi Venäjän keisarikuntaan kuuluneessa Viipurissa vuosina 1788–1937. Se perustettiin ensin tyttöluokaksi Viipurin saksalaiseen kouluun ja erotettiin siitä omaksi koulukseen vuonna 1805. Tyttökoulujen perustamisen mahdollisti vuonna 1804 Venäjällä annettu uusi koulujärjestys. Vuonna 1841 Töchterschule muutettiin keisarillisella asetuksella ruotsinkieliseksi tyttökouluksi. Viipurissa toimi 1800-luvulla kaikkiaan kolme saksalaista tyttökoulua.


title: Tyttökoulu

text: Saksan käyttö opetuskielenä johtui siitä, että Venäjään kuuluneen Vanhan Suomen alueella virkakielenä oli Baltian tapaan saksa. Vuodesta 1780 lähtien Venäjän keisarikunnan hallinnassa olleiden Itämeren kaupunkien koulut toimivat Pietarin saksalaisen kouluhallinnon alaisuudessa. Vastaavia saksankielisiä kouluja toimi samaan aikaan myös Haminassa, Käkisalmessa ja Savonlinnassa. Lähinnä porvariston tarpeita varten perustetut koulut seurasivat Keski-Euroopan viimeisimpiä kasvatusvirtauksia. Ne olivat aluksi maksuttomia ja muista kouluista poiketen avoimia kaikille sosiaaliluokille.


title: Tyttökoulu

text: Helsinkiin perustettiin vuonna 1835 yksityinen ruotsinkielinen tyttökoulu. Sen perustaja oli Odert Gripenberg. Vuoden 1843 koulujärjestykseen otettiin oppikoulujen yhteyteen maininta myös tyttökouluista, ja sen vaikutuksesta syntyi "fruntimmersskola"-nimellä kulkeneet valtion tyttökoulut Helsinkiin ja Turkuun. Myös yksityisiä tyttökouluja syntyi, varsinkin vuoden 1856 koulujärjestyksen tultua voimaan. Säädöksissä korostettiin, että tyttökoulut olivat säätyläisperheiden tytöille tarkoitettuja. Ensimmäinen suomenkielinen tyttökoulu saatiin 1864, kun Jyväskylän tyttökoulu perustettiin yksityisenä kouluna..


title: Tyttökoulu

text: Tyttökoulujen tavoitteet laajenivat 1900-luvulla niin, että ne pyrkivät tarjoamaan naisille väylän yliopisto-opintoihin ja eri ammatteihin. Tämän vuoksi niihin usein lisättiin lukioluokat. Tyttökoulujen opetussuunnitelma vastasi yhä enemmän poikakoulujen opetussuunnitelmaa. Monissa tyttökouluissa keskikouluvaihe oli kuusivuotinen (pojilla viisivuotinen), koska tyttöjen keskikouluopetus sisälsi enemmän käytännön aineita. Suurin osa Suomen tyttökouluista lopetettiin 1970-luvulla peruskouluun siirtymisen yhteydessä, sillä peruskouluaate rakentui yhteiskouluajatukselle.


title: Kortekangas

text: Kortekangas on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:


title: Pariisi–Roubaix 2015

text: Pariisi–Roubaix 2015 oli järjestyksessään 113. maantiepyöräilyn Pariisi–Roubaix-kilpailu. Se käytiin 253 kilometrin reitillä Compiègne–Roubaix 12. huhtikuuta 2015.


title: Pariisi–Roubaix 2015

text: John Degenkolb voitti kilpailun oltuaan Roubaix'n velodromilla paras seitsemän ajajan loppukirissä. Hän oli tavoittanut irtiotossa olleet Greg Van Avermaetin ja Yves Lampaertin muutama kilometri ennen maalia. Kärkiryhmään tulivat mukaan vielä Zdeněk Štybar, Lars Boom, Martin Elmiger ja Jens Keukeleire. Etixx-Quick Step -tallin Lampaert yritti velodromilla vetää joukkuetoveriaan Štybaria voittoon, mutta Degenkolb ohitti hänet viimeisessä kaarteessa. Štybar sijoittui toiseksi ja Van Avermaet kolmanneksi.


title: Pariisi–Roubaix 2015

text: Kilpailussa nähtiin vaaratilanne, kun suuri osa pääjoukosta ylitti tasoristeyksen, vaikka puomit olivat laskeutuneet lähestyvän junan vuoksi. Kilpailunjohtaja Thierry Gouvenou ilmoitti, ettei ajajia rangaista tilanteesta, vaikka UCI:n sääntöjen mukaan heidät olisi pitänyt hylätä.


title: Pariisi–Roubaix 2015

text:
Lähde: Le Tour de France
Kilpailussa ajettiin seuraavat 27 mukulakiviosuutta.
Kilpailussa olivat mukana seuraavat 25 joukkuetta:


title: Platybelodon

text: Platybelodon on sukupuuttoon kuollut norsueläimiin kuulunut suku. Se eli mioseenilta varhaiselle plioseenille Afrikassa, Pohjois-Amerikassa ja Euraasian mantereella. Se oli noin 3 metriä pitkä. Sillä oli alaleuassa kaksi alaspäin kääntynyttä syöksyhammasta.


title: Darcy Tucker

text: Darcy Tucker (s. 15. maaliskuuta 1975) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija. Hän pelasi oikeana laitahyökkääjänä useita kausia NHL:ssä.


title: Changzhou

text: Changzhou (, pinyin: Chángzhōu Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinassa Jangtsejoen suiston alueella Jiangsun maakunnassa. Se on kasvanut kiinni yhtenäiseen Shanghai-Suzhou-Wuxin taajama-alueeseen.


title: Changzhou

text: Changzhou on yksi Jiangsun 12 prefektuuritason kaupungista. Sen pinta-ala on 4 384 neliökilometriä. Vuonna 2010 siellä oli 4,6 miljoonaa asukasta.


title: Changzhou

text:
Changzhoun lempinimi tarkoittaa "lohikäärmekaupunkia". Sen historia ulottuu 2500 vuoden taakse. 1920-luvulta alkaen sinne kertyi puuvillateollisuutta ja siitä tuli yksi Kiinan tekstiiliteollisuuden keskittymistä.
Piirikuntatasolla prefektuuri jaetaan 6 osaan seuraavasti:


title: Sticky Fingers (yhtye)

text: Sticky Fingers oli hyvinkääläinen (Glam punk) yhtye, joka toimi vuosina 1982-1985. Yhtye ehti levyttää uransa aikana kaksi singleä ja yhden lp:n Poko Rekordsille.


title: Sticky Fingers (yhtye)

text: Sticky Fingers sai alkunsa 1982 kesällä, kun paikallinen punk-bändi Vandaalit, jossa "Klide" ja Ari tuolloin soittivat, alkoi olla tiensä päässä (palatakseen myöhemmin takaisin). Samaan aikaan myös veljesten "Timppa & Jarkka" "Firekids" -kokoonpano alkoi vedellä viimeisiä henkosiaan juuri äänitetystä "Johnny´s Fox" singlestä huolimatta. Näin oli tullut aika Kliden ja Jarkan jo 1970-luvun alussa suunnittelemalle yhteiselle Glam-henkiselle rock-bändille. Yhtye valitsi itselleen nimen Rolling Stonesin "Sticky Fingers" levyn mukaan (Arin ehdotuksesta). Tyylillisiä ja musiikillisia esikuvia bändille olivat mm. Slade, Sweet sekä Ramones. Ennen Sticky Fingersin perustamista (1981-1882) "Timppa ja Jarkka" ehtivät kokeilla hetken aikaa yhteistä bändi viritystä Vandaali-solisti Vesa Häklin kanssa nimellä "Gunga Din". Tässä lyhytaikaisessa kokeilussa oli jo rummuissa tuleva Sticky Fingers-mies Ari Haapalainen.


title: Sticky Fingers (yhtye)

text:
Vandaalit-yhteyksien kautta tutuksi tullut Poko Rekordsin Epe Helenius oli kiinnostunut julkaisemaan myös Sticky Fingersin tuotantoa ja yhtye levyttikin Pokolle kaksi singleä ja yhden albumin. Albumin "Fight for Fun" sekä singlen "Christine / Lipstick Love" tuottajana toimi Popedasta ja Sensuuri-yhtyeestä tuttu Costello Hautamäki
Ensimmäisen singlensä "Memories / Beerhunter´s Time" bändi tuotti yhdessä Mika Sundqvistin kanssa, joka myös toimi singlen äänittäjänä. Kaikki Sticky Fingers levytykset on äänitetty MSL-studiossa Lempäälässä. Ainoa cover kappale näillä levyillä on Fight for Fun Lp:llä oleva "Funny Funny" (Nicky Chinn - Mike Chapman). Sweet julkaisi originaali versionsa 1971.


title: Sticky Fingers (yhtye)

text: Sticky Fingers on esiintynyt hajoamisensa jälkeen ainoastaan yhden kerran yhdessä. Tämä ainoa kerta tapahtui Hyvinkäällä kitaristi Klide Pelkosen 50v. syntymäpäivillä 2011.


title: Sticky Fingers (yhtye)

text: 21.3.2015 MTV3:n "Pop´n´Roll" -ohjelma käsitteli yhtenä aiheenaan Sticky Fingersin ""Fight For Fun"" -levyn kantta.


title: Sticky Fingers (yhtye)

text:
Sticky Fingers esiintyi 32 vuoden tauon jälkeen ensimmäistä kertaa julkisesti yhdessä 14.10.2017 Hyvinkää-salissa järjestetyissä kahdessa erillisessä "Hyvinkää All Stars" konsertissa. Yhtye esitti konserteissa kaksi omaa kappalettaan: Bad Boys Make Noize, sekä Lipstick Love. Bändin alkuperäisjäsenistä oli mukana Timo Ahonen, Jari Ahonen, sekä Jari Pelkonen. Ari Haapalaista tuurasi rummuissa Käsityöläiset bändistäkin tuttu Niko Berg.Recorded at MSL-studios 2.-5.July 1984 -
Produced by Costello Jones -
Photo: Jokke Järvinen -
Tolonen (piano - Midnight Angel)


title: Sticky Fingers (yhtye)

text:
Recorded at MSL-studios 25,26. July 1983 -
Cover arr: J.K. Juntunen / Mansisto


title: Sticky Fingers (yhtye)

text:
Recorded at MSL-studios 26. March 1984 -
Produced by Costello Jones (Hautamäki) -
Cover art by Jon Jobson (J.K. Juntunen) -
Modelling by Nana Softice


title: Kalevi Numminen (vuorineuvos)

text: Teuvo Kalevi Numminen (26. maaliskuuta 1932 Eurajoki – 29. maaliskuuta 2015 Espoo) oli suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos. Hän sai tekniikan tohtori h.c. arvon.


title: Kalevi Numminen (vuorineuvos)

text: Numminen valmistui ylioppilaaksi 1951 ja diplomi-insinööriksi 1957 (TKK). Hän toimi Imatran Voima Oy:n suunnittelijana 1957–1970, sen Loviisan atomivoimalaitoksen projektipäällikkönä 1971–1976 ja siirtyi johtokunnan jäseneksi 1976. Hallituksen jäsen hän oli vuodesta 1975, toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1982, pääjohtaja 1993–1997. Hän oli valvontavastuussa strategisesta suunnittelusta, liiketoiminnan kehityksestä ja johdon kehityksestä sekä sisäisestä tarkastuksesta. Hän oli myös IVO International Oy:n hallituksen puheenjohtaja.


title: Kalevi Numminen (vuorineuvos)

text: Hän oli Teknillisen korkeakoulun voimalaitosopin assistentti ja vt. professori 1957–1969. Luottamustehtävissä hän oli muun muassa Suomen säätöteknillisen seuran puheenjohtaja 1963–1967.


title: Anda po-kyi

text: Anda po-kyi on bhutanilainen paimenkoirarotu. Bhutanissa rotua on käytetty karjan paimentamiseen. Se on myös varoittanut paimenia karjaa uhkaavista villieläimistä. Sen nimi ”Anda-po kyi” tarkoittaakin paimentavaa koiraa.


title: Anda po-kyi

text: Karvapeite on kauttaaltaan runsasta ja laadultaan karheaa. Yleisimmät värit ovat ruskea ja musta, mutta myös harmaita yksilöitä esiintyy. Yleisrakenteeltaan koira on sopusuhtainen, hieman korkeuttaan pidempi. Urosten säkäkorkeus on 50–55 cm ja narttujen 45–50 cm.


title: Anda po-kyi

text: Anda-po kyin luonne määritellään uskolliseksi, tottelevaiseksi ja oppivaiseksi. Sen paimennusvietti on vahva ja tarvittaessa se ilmoittaa myös vieraista haukkuen. Arkuus ja aggressiivisuus eivät kuulu rodun toivottaviin ominaisuuksiin, mutta joillakin yksilöillä esiintyy kohtuutonta puolustushalukkuutta. Anda-po kyin koulutuksen on siksi oltava määrätietoista ja sille on selkeästi osoitettava, kuka on laumanjohtaja.


title: Anda po-kyi

text: Anda po-kyitä muistuttavia koirarotuja on esiintynyt Kiinan lähialueilla jo kauan, mutta sen varhainen historia ei ole tiedossa. Rotu uskotaan kehitetyn paimentamaan ja suojaamaan karjaa vuoristoisissa olosuhteissa. Se on sukua tiibetinterrierille, Apso do-kyille ja Lhasa Apsolle


title: Anda po-kyi

text: Aasiassa rotua käytetään edelleen paimenkoirana. Sen ominaisuudet ja monipuolisuus ovat kuitenkin taanneet rodulle tulevaisuuden myös laajemmalla alueella. Rotu kasvattaa suosiotaan Euroopassa etenkin seura- ja harrastuskoirana.


title: Markku Nenonen

text: Markku Tapani Nenonen (s. 6. joulukuuta 1960 Helsinki) on suomalainen tanssija, koreografi, näyttelijä ja teatteriohjaaja. Hänet tunnetaan erityisesti musiikkiteatterin freelance-ammattilaisena.


title: Markku Nenonen

text: Uransa alussa Nenosella oli kiinnitys tanssijana Helsingin Kaupunginteatterissa pari vuotta, kunnes hänet hyväksyttiin Carolyn Carlsonin tanssiryhmään Pariisiin, jossa Nenonen asui kolme vuotta. Tanssijana Nenonen on ollut mukana muun muassa teoksissa "Peter Pan" (HKT 1984), "Kalevala" (HKT 1985) ja "Cats" (HKT 1986) sekä "Dark" ja "Steppe" (Carolyn Carlson, 1980-luvun loppu)..


title: Markku Nenonen

text: Kesällä 2007 Nenonen esitti toista pääosaa (Albin/Zaza) Heinolan kesäteatterin suomenkielisenä kantaesityksenä toteuttamassa musikaalifarssissa "Lainahöyhenissä" ("La Cage aux folles"). Seuraavana kesänä hän esiintyi Heinolassa musikaalissa "Housut pois" ("The Full Monty") Malcolmin roolissa. Molemmat tuotannot ohjasi Tiina Brännare. Vuonna 2007 Nenonen teki myös koreografian Mel Brooksin musiikkikomediaan "The Producers", jonka ohjasi Helsingin Kaupunginteatteriin Neil Hardwick.


title: Markku Nenonen

text: Vuonna 2012 Nenonen suomensi, ohjasi, lavasti ja puvusti Tampereen Työväen Teatterin Kellariteatteriin puhenäytelmän "Rakkauden vaatekaappi" ("Love, Loss And What I Wore") ja teki samana syksynä samaan teatteriin ensimmäisen operettiohjauksensa "Kreivitär Mariza". Aiemmin hän on tehnyt koreografiat TTT:n "Amadeukseen", "Tuhkimoon" ja lastennäytelmään "Heinähattu ja Vilttitossu".


title: Markku Nenonen

text: Vuonna 2014 Markku Nenonen ohjasi Helsingin Kaupunginteatteriin musikaalin "Miten menestyä vaivatta liike-elämässä". Syksyllä 2015 sai kantaesityksenä hänen ohjauksensa Elton Johnin ja Lee Hallin menestysmusikaalista "Billy Elliot".


title: Markku Nenonen

text: Nenosen muita ohjauksia ovat olleet "Rocky Horror Show" (myös koreografia, Åbo Svenska Teater 2002), "Tell Me On A Sunday" (ÅST 2007), "Cabaret" (Joensuun Kaupunginteatteri 2010), "I Love You, You’re Perfect, Now Change" (ÅST 2004), "Urinetown" (myös koreografia, ÅST 2006) ja "Next To Normal" (myös koreografia ja pukusuunnittelu, HKT 2010).


title: Markku Nenonen

text: Koreografina Nenonen on työskennellyt muun muassa produktioissa "Rose" (HKT 1992), "Mambo Kings" (HKT 1995), "Flyin’ Jay" (Turun kaupunginteatteri 1995), "Crazy For You" (Kuopion kaupunginteatteri 2001), "Sadan vuoden yksinäisyys" (Turun kaupunginteatteri 2002) ja "Evita" (HKT 2006) sekä monissa Komediateatteri Arenan esityksissä, joita hän on myös ohjannut.


title: Markku Nenonen

text: Näyttelijänä hänet on nähty teoksissa "Chicago" (HKT 1983), "Sweet Charity" (Nickie, Turun kt 1999), "Cabaret" (seremoniamestari, HKT 2000), "Aladdin" (Jafar, Aleksanterin teatteri 2012) sekä Paulin roolissa tv-sarjassa "Kuumia aaltoja" (MTV3 2003). Lisäksi hän on tehnyt omia koreografioita mm. "Romantikuu, Pastellaria" ja "Tango" sekä esiintynyt Superdames-ryhmässä drag-roolissa nimeltä Raffaella Della Rosa.


title: Zhongshan

text: Zhongshan (, pinyin: Zhōngshān Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Guangdongin maakunnan eteläosassa Helmijoen suistossa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 70 kilometriä maakunnan pääkaupunki Kantonista etelään. Kaupungin väkiluku on 3,12 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 1 785 neliökilometriä. Se on tiheästi asutun, vauraan alueen liiketoiminnan keskus hyvien liikenneyhteyksien varrella: sen läpi kulkee valtatie Macaosta Kantoniin ja vesireitit yhdistävät sen eri puolille suistoaluetta.


title: Zhongshan

text: Aiemmin kaupunki on tunnettu nimellä "Xiangshan", suomeksi "tuoksuva mäki". Zhongshan on yksi harvinaisia paikkoja, jotka ovat nimetty henkilöiden nimien mukaan. Se on nimetty Sun Yat-senin mukaan. Sun Yat-sen oli Kiinan tasavallan ensimmäinen presidentti, tunnettu myös nimellä Sun Zhongshan. Hän oli syntynyt Xiangshanin piirikunnan Cuihengin kylässä. Vuonna 1925 Sunin kuoleman jälkeen piirikunta sai nimensä Sun Zhongshanin mukaan.


title: Zhongshan

text: Prefektuuri rajoittuu pohjoisessa Foshanin ja Kantonin, etelässä Zhuhain, sekä lännessä Jiangmenin prefektuuritason kaupunkeihin. Idässä ja etelässä naapurina on myös Etelä-Kiinan meri.


title: Zhongshan

text: Paikallistasolla kaupungilla ei ole varsinaista piirikuntatason jakoa, vaan se jakautuu suoraan 6 alipiiriin ja 18 suurkuntaan. Hallintokeskus sijaitsee Dongqun alipiirissä.


title: Rantalainen

text: Rantalainen on suomalainen sukunimi:


title: Sallila Energia

text: Sallila Energia Oy (alkujaan "Sallilan Sähkölaitos Osakeyhtiö") on vuonna 1914 perustettu, kolmesta yhtiöstä koostuva energiayhtiöiden konserni, joka toimii Lounais-Suomessa. Yhtiön pääpaikka on Alastarolla, joka kuuluu Loimaan kaupunkiin. Sallila Energia Oy omistaa yhdessä Haminan Energia Oy:n, Keravan Energia Oy:n, Kokemäen Sähkö Oy:n, KSS Energia Oy:n, Köyliön-Säkylän Sähkö Oy:n, Nivos Energia Oy:n, Nurmijärven Sähkö Oy:n, Paneliankosken Voima Oy:n, Porvoon Energia Oy:n, Vatajankosken Sähkö Oy:n ja VSV-Energiapalvelu Oy:n kanssa Suomen Voima Oy:n, joka on yksi kahdeksastatoista suomalaisittain Fennovoimaa omistavan Voimaosakeyhtiö SF:n osakkaasta.


title: Sallila Energia

text: Emoyhtiö Sallila Energia Oy omistaa sataprosenttisesti kaksi tytäryhtiötä Sallila Sähköasennus Oy:n ja Sallila Sähkönsiirto Oy:n. Konsernin liikevaihto vuonna 2014 oli 29,6 milj. € ja liikevoitto 5,1 milj. €.


title: Sallila Energia

text: Yhtiön nimi juontaa juurensa Loimijoessa sijaitsevaan Sallilankoskeen ja siihen vuonna 1911 rakennettuun Sallilan voimalaitokseen. Entisen Vampulan kunnan kirkonkylän nimi on Sallila. Yhtiön toinen voimalaitos 2000-luvulla on vuonna 1955 valmistunut Vuolteen voimalaitos Alastarolla. Myös Vesikosken voimalaitos Loimaalla oli 1980-luvun lopulta alkaen Sallilan sähkölaitoksen omistuksessa mutta myytiin pois vuonna 1999.


title: Zhaotongin maanjäristys 1974

text: Zhaotongin maanjäristys oli 10. toukokuuta 1974 Kiinan Yunnanin maakunnassa sattunut maanjäristys, jonka episentrumi sijaitsi Zhaotongin prefektuurissa.


title: Zhaotongin maanjäristys 1974

text: Järistys vaikutti noin 400000 neliökilometrin suuruiseen alueeseen.


title: Benishangul-Gumuz

text: Benishangul-Gumuz on yksi Etiopian yhdeksästä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Asosa. Vuoden 2012 heinäkuun virallisen tilaston mukaan osavaltion pinta-ala on 50 699 neliökilometriä ja asukasluku 0,98 miljoonaa. Väkiluku on arvio, joka perustuu vuonna 2007 tehtyyn väestönlaskentaan.


title: Eurovision laulukilpailu 2016

text: Eurovision laulukilpailu 2016 oli järjestyksessään 61. Eurovision laulukilpailu. Se järjestettiin Tukholman Globenissa, Ruotsissa Måns Zelmerlöwin voitettua vuoden 2015 kilpailun kappaleellaan ”Heroes”. Kilpailun semifinaalit järjestettiin 10. ja 12. toukokuuta sekä finaali 14. toukokuuta 2016. Eurovision laulukilpailun 2016 voitti Ukrainan Jamala kappaleellaan ”1944”.


title: Eurovision laulukilpailu 2016

text: Australia osoitti kiinnostusta osallistua tämänkin vuoden kilpailuun, mutta asiasta ei ollut aluksi varmuutta, koska alkuperäisen suunnitelman mukaan Australian osallistuminen olisi kertaluontoinen vuoden 2015 kilpailuun. EBU vahvisti kuitenkin marraskuussa 2015, että Australia palaa Euroviisuihin vuonna 2016. Poiketen vuoden 2015 käytännöstä Australia joutui kisaamaan finaalipaikasta semifinaalin kautta. Euroviisut järjestettiin Ruotsissa viimeksi vain kolme vuotta sitten, jolloin Malmö isännöi vuoden 2013 kisoja. Tämä on kolmas kerta, kun Ruotsi isännöi kisaa 2000-luvulla, ja lyhyin väli samassa maassa pidettyjen viisujen välillä sitten Irlannin vuosina 1995 ja 1997 järjestämien Euroviisujen. Vuoden 2013 juontaja Petra Mede juonsi myös vuoden 2016 kilpailun, tällä kertaa yhdessä Zelmerlöwin kanssa.


title: Eurovision laulukilpailu 2016

text: Laulukilpailu televisioitiin ensimmäistä kertaa sen historiassa myös Yhdysvaltoihin, kun Logo TV välitti kilpailun finaalin.


title: Eurovision laulukilpailu 2016

text: Viisi suurinta rahoittajamaata Ranska, Saksa, Italia, Espanja ja Iso-Britannia sekä isäntämaa Ruotsi esiintyivät niissä semifinaaleissa, joissa äänestivät. Maat pääsivät silti edelleen suoraan finaaliin.


title: Eurovision laulukilpailu 2016

text: Kilpailun pisteiden laskutapaa myös muutettiin. Aiempina vuosina kukin maa oli antanut puhelinäänestyksen ja tuomaristojen yhdistetylle kymmenelle parhaalle esitykselle 12, 10 ja 8–1 pistettä, mutta nyt tuloksiin laskettiin kummatkin pisteet erikseen. Myös finaalin tulosjulkistusta muutettiin; ensin kaikkien maiden pisteidenantajat ilmoittivat omien tuomaristojensa antamat pisteet, jonka jälkeen lopuksi kerrottiin puhelinäänestyksen yhteenlasketut pisteet alkaen vähiten puhelinääniä saaneesta maasta.


title: Eurovision laulukilpailu 2016

text: Espanja, Ranska ja Ruotsi äänestivät ja esiintyivät tässä semifinaalissa.


title: Eurovision laulukilpailu 2016

text: Saksa, Iso-Britannia ja Italia äänestivät ja esiintyivät tässä semifinaalissa.


title: Gambela

text: Gambela on yksi Etiopian yhdeksästä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Gambela. Vuoden 2012 heinäkuun virallisen tilaston mukaan osavaltion pinta-ala on 29 783 neliökilometriä ja asukasluku 0,39 miljoonaa. Väkiluku on arvio, joka perustuu vuonna 2007 tehtyyn väestönlaskentaan.


title: Harari

text: Harari on yksi Etiopian yhdeksästä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Harar. Vuoden 2012 heinäkuun virallisen tilaston mukaan osavaltion pinta-ala on 334 neliökilometriä ja asukasluku 0,21 miljoonaa. Väkiluku on arvio, joka perustuu vuonna 2007 tehtyyn väestönlaskentaan.


title: Real Friends

text: Real Friends on yhdysvaltalainen vuoden 2007 tammikuussa perustettu pop-punkyhtye Tinley Parkista, Illinoisista. Yhtye on julkaissut neljä EP:tä ja yhden studioalbumin. Tällä hetkellä yhtyeen levy-yhtiönä toimii Fearless Records.


title: Real Friends

text: Kyle Fasel ja Dave Knox perustivat yhtyeen vuonna 2008. Dan Lambton liittyi pian yhtyeen solistiksi ja Eric Haines kitaristiksi. Brian Blake luki Twitteristä, että yhtye haki rumpalia ja otti yhteyttä. Loppuvuonna 2013 yhtye ilmoitti levytyssopimuksestaan Fearless Recordsin kanssa ja suunnitelmistaan julkaista studioalbumi seuraavana vuonna. Real Friends julkaisi ensimmäisen studio albuminsa, mikä kantoi nimeä "Maybe This Place Is The Same And We're Just Changing", 22. heinäkuuta 2014. Albumi debytoi Billboard 200 - listalla järjestysnumerolla 24.


YeDebub Biheroch Bihereseboch na Hizboch Kilil (, ) on yksi Etiopian yhdeksästä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Awasa. Vuoden 2012 heinäkuun virallisen tilaston mukaan osavaltion pinta-ala on 105 887 neliökilometriä ja asukasluku noin 17,4 miljoonaa. Väkiluku on arvio, joka perustuu vuonna 2007 tehtyyn väestönlaskentaan.


title: Nathalie Emmanuel

text: Nathalie Joanne Emmanuel (s. 2. maaliskuuta 1989 Southend-on-Sea, Essex, Englanti) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan rooleistaan Daenerys Targaryenin tulkkina ja neuvonantajana Missandeina televisiosarjassa "Game of Thrones" sekä Ramsey-hakkerina elokuvassa "Fast & Furious 7" (2015).


title: Nathalie Emmanuel

text: Emmanuelin äiti on kotoisin Dominicalta, isä on juuriltaan puoliksi englantilainen ja puoliksi Saint Lucialta. Emmanuel kasvoi Essexissä ja harrasti jo lapsena teatteria, laulamista ja tanssia. Kymmenvuotiaana hän esiintyi nuorena Nalana West Endin "Leijonakuningas"-musikaalissa.


title: Nathalie Emmanuel

text: Vuosina 2006–2010 Emmanuel esiintyi brittiläisessä "Hollyoaks"-saippuasarjassa Sasha Valentinen roolissa.


title: Nathalie Emmanuel

text: Emmanuel on esiintynyt HBO:n menestyssarjassa "Game of Thrones" keväällä 2013 esitetyltä kolmannelta tuotantokaudelta lähtien. Vuonna 2015 Emmanuel esiintyi ensimmäisessä suuremmassa roolissaan valkokankaalla toimintaelokuvassa "Fast & Furious 7". Hänellä on rooli myös elokuvassa "Labyrintti – Aavikkokokeet".


title: Jyrki Kallio

text: Jyrki Tapani Kallio (s. 1965) on Ulkopoliittisen instituutin tutkija, Kiinan tuntija ja kiinankielisen kirjallisuuden suomentaja. Hän on työskennellyt ulkoministeriössä lähetystöneuvoksena ja sitä ennen 1996–1999 lähetystösihteerinä Pekingissä. Kallio valtiotieteen maisteri ja filosofian tohtori. Hänen erikoisalansa ovat Kiinan poliittinen kulttuuri, Kiinan ulkopolitiikka, Itä-Aasian alueelliset kysymykset, Kiinan yhteiskunta, perinteiset kiinalaiset oppisuunnat. Hän on ollut vuodesta 2017 alkaen Suomi-Kiina-Seuran puheenjohtaja.


title: Jyrki Kallio

text: Kalliolle myönnettiin vuonna 2015 J. A. Hollon palkinto suomennoksesta "Mestari Kongin keskustelut – kungfutselaisuuden ydinolemus" ja Joel Toivolan satavuotisjuhlapalkinto. Hänelle on myönnetty Suomen Leijonan I luokan ritarimerkki


title: Botkinin tipat

text: Botkinin tipat olivat suomalaisissa apteekeissa aikoinaan myyty lääkevalmiste jota käytettiin erityisesti flunssan ja vatsakipujen hoitamiseen. Tipat olivat saaneet nimensä Venäjän keisarien Aleksanteri II:n ja Aleksanteri III:n henkilääkärinä toimineen Sergei Botkinin (1832-1889) mukaan.


title: Karkauslammi

text: Karkauslammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Liesjärvellä oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Karkauslammi

text: Järven pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 230 metriä. Siihen laskee kolme suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 80 metriä pitkä oja Liesjärven Soukanjärven osaan.


title: Karkauslammi

text: Järven rantaviiva on yhden kilometrin pituinen ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Länsiranta päättyy suohon. Järven itä- ja etelärannoille on rakennettu asuntoja, jotka sijaitsevat Liesjärven kylällä.


title: Karkauslammi

text: Järvi on hyvin matala ja se kärsii toistuvasti happikadosta. Tämä johtuu veden ravinnetilasta ja järvi onkin rehevä. Vedenlaatu on kuitenkin parantunut viime vuosikymmeninä. Järvessä on pohjamutaa 1,6−4 metriä ja se voi olla vaarassa kasvaa umpeen ilman ihmisen korjaavaa toimintaa.


title: Karkauslammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Karkausjärvi". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvellä oli sama nimi. Silloin sen rantaan rajautui peltoa ja järveen oli piirretty ruohottumista merkitseviä karttamerkkejä.


title: Sanofi

text: Sanofi S.A. on ranskalainen monikansallinen lääkeyhtiö. Vuonna 2013 se oli viidenneksi suurin reseptilääkkeiden valmistaja. Nykyinen yritys syntyi vuonna 2004, kun Aventis ja Sanofi-Synthélabo yhdistettiin Sanofi-Aventikseksi. Vuonna 2011 se muutti nimensä takaisin Sanofiksi.


title: Sanofi

text: Talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla Sanofi oli vuonna 2016 sijalla 89 ollen samalla Ranskan viidenneksi suurin julkisesti noteerattu yritys. Yrityksen markkina-arvon Forbes raportoi olevan 115,4 miljardia Yhdysvaltain dollaria (toukokuussa 2016) ja liikevaihdon 40,47 miljardia USD (2015). Konsernin palveluksessa oli yhteensä 115 631 henkilöä.


title: Sanofi

text: Sanofi keskittyy tutkimaan, kehittämään, valmistamaan ja markkinoimaan reseptilääkkeitä, mutta kehittää myös itsehoitotuotteita.


title: Sanofi

text: Sanofi perustettiin vuonna 1973 Elf Aquitainen tytäryhtiönä (ranskalainen öljy-yhtiö, joka yhdistyi myöhemmin Totaliin),kun Elf Aquitaine osti Labaz-lääkeyhtiön.


title: Sanofi

text: Synthélabo syntyi kahden ranskalaisen laboratorion, Laboratoires Dausse (perustettu 1834) ja Laboratoires Robert & Carrière (perustettu 1899) yhdistymisessä vuonna 1970. Vuonna 1973 ranskalainen kosmetiikkayhtiö, L’Oréal osti sen osake-enemmistön.


title: Sanofi

text: Sanofi-Synthélabo syntyi vuonna 1999 kun Sanofi yhdistyi Synthélaboon; fuusion aikaan Sanofi oli myynnin perusteella toiseksi suurin lääkeyhtiö Ranskassa ja Synthélabo kolmanneksi.


title: Sanofi

text: Aventis syntyi vuonna 1999, kun ranskalainen Rhône-Poulenc S.A. yhdistyi saksalaiseen Hoechst Marion Rousseliin, joka taas syntyi Hoechst AG:n, Cassellan, Roussel Uclafin ja Marion Merrell Dow’n fuusiossa vuonna 1995.


title: Sanofi

text: Sanofi-Aventis syntyi, kun vuonna 2004 Sanofi-Synthélabo osti Aventiksen. Vuoden 2004 alussa Sanofi-Synthélabo teki aggressiivisen €47.8 miljardin ostoyrityksen Aventiksesta, jonka tämä hylkäsi. Koska yrityksen hallitus koki, ettei ostoyrityksen arvo vastannut yhtiön todellista markkina-arvoa, se kutsui Novartiksen mukaan myyntineuvvotteluihin. Kolmen kuukauden pituinen ostokamppailu päättyi siihen, että Ranskan hallitus painosti Sanofi-Synthélabon nostamaan tarjoustaan €54.5 mijardiin ja Aventiksen hyväksymään tämän, "jotta yritys pysyisi paikallisena".


title: Cenere

text: Cenere (”Tuhkaa”) on vuonna 1916 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Grazia Deleddan samannimiseen romaaniin perustuvan melodraaman on ohjannut Febo Mari. Sen pääosaa esittää kuuluisa teatterinäyttelijä Eleonora Duse. "Cenere" on Dusen ainoa elokuva.


title: Cenere

text: Köyhä maalaisnainen Rosalia jättää aviottoman lapsensa Ananian tämän isän perheen kasvatettavaksi. Pojan tultua aikuiseksi hän lähtee etsimään äitiään haluten turvata tämän vanhuuden. Ananian morsian Margherita ei halua naista heidän luokseen, ja poika joutuu jälleen eroamaan äidistään. Anania purkaa kihlauksen ja palaa maaseudulle, jossa hän löytää äitinsä kuolleena.


title: Cenere

text: "Cenere" on saanut alkunsa teatterin lavalta jo vetäytyneen näyttelijädiiva Eleonora Dusen halusta kokeilla elokuvaa ilmaisumuotona. Duse valitsi itse sen aiheen, laati käsikirjoituksen ja osallistui jälkituotantoon. Elokuvan ohjaaja Febo Mari näyttelee myös sen toista pääosaa. Nobel-palkitun Grazia Deleddan Sardiniaan sijoittuvan romaanin (1904) tapahtumat on kuvattu studiossa ja manner-Italian vuoristoisissa maisemissa, mutta kansatieteellisiä yksityiskohtia korostaen.


title: Cenere

text: Elokuva on tyypillinen ”äitimelodraama”, jossa päähenkilö turvaa poikansa yhteiskunnallisen aseman vetäytymällä syrjään ja uhraamalla itsensä. Äitiään kaipaava heikko poika kapinoi patriarkaalisen yhteisön sääntöjä vastaan, mutta aiheuttaa vain lisää kärsimystä tilanteen kaikille osapuolille. Pateettisen tarinan tarkoitus on herättää katsojissa sääliä ja ihailua äitiä kohtaan. Elokuvan fragmentaarinen rakenne korostaa eroa ja kaipausta. Lähikuvia välttävä ohjaus ja Dusen vähäeleinen näyttelijänsuoritus tekevät varjoihin vetäytyvästä äidistä lähes mystisen marttyyrihahmon.


title: Cenere

text: Yleisön parissa huonosti menestynyt "Cenere" sai elokuva-arvostelijoilta varautuneen vastaanoton. Kriitikot pitivät herkkää ja inhimillistä elokuvaa yleisölle liian vaikeana, ja Dusen näyttelijäpersoonallisuus jäi valkokankaalla kovin valjuksi. Duselle "Cenere" osoittautui pettymykseksi ja se jäi hänen ainoaksi elokuvakseen. Myöhemmin sitä on pidetty yhtenä italialaisen neorealismin varhaisista edeltäjistä.


title: Cenere

text: Elokuvasta on säilynyt useita kopioita. George Eastman Housen kokoelmaan kuuluva kopio on restauroitu Friulin ja Sardinian elokuva-arkistojen yhteistyönä vuonna 1992. Alkuperäisestä 914 metrin pituudesta on jäljellä 808 metriä. Restauroitu versio on varustettu italiankielisillä väliteksteillä ja Bruno Morettin säveltämällä pianomusiikilla. Toinen, Italian elokuva-arkistossa säilynyt 729 metrin pituinen nitraattifilmikopio on restauroitu vuonna 2008.


title: Einari Leino

text: Einari Viktorinpoika Leino (1897 Anjala – 28. syyskuuta 1938 Petroskoi) oli suomalaissyntyinen Neuvosto-Karjalassa asunut kirjailija.


title: Einari Leino

text: Leino pakeni Suomen sisällissodan jälkeen Suomesta Neuvosto-Venäjälle 1919. Hän asui Neuvosto-Karjalassa Äänisenrannan piirissä, toimi ainakin traktoriaseman työläisenä ja oli Venäjän kommunistisen puolueen jäsen. Leino tuomittiin Neuvostoliiton rikoslain 58 pykälän 6 kohdan perusteella vakoilusta kuolemaan ja ammuttiin Petroskoissa syyskuussa 1938. Leino rehabilitoitiin eli hänen maineensa palautettiin 1963.


title: Einari Leino

text: Leinon runoja on julkaistu kokoelmassa "Rakettu on raudalla, tulesta on tuotu : Neuvosto-Karjalan suomenkielistä runoutta vuosilta 1917–1940" (Karjala-kustantamo, Petroskoi 1976).


title: Next to Normal

text: Next to Normal on rock-tyylinen draamamusikaali, jonka libreton on tehnyt Brian Yorkey ja musiikin Tom Kitt. Se kertoo pahenevasta kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä kärsivästä äidistä ja hänen perheestään. Muita teemoja musikaalissa ovat menetys, suru, itsemurha, huumeet, lähiöelämä ja psykiatrian moraali.


title: Next to Normal

text: "Next to Normal" esitettiin useille koeyleisöille ennen kuin se tuotiin ensi-iltaan New Yorkin off-Broadwayllä vuonna 2008. Musikaali sai Outer Critics’ Circle Awardin musiikistaan sekä kaksi Drama Desk Awards -ehdokkuutta, musiikistaan ja Alice Ripleyn pääosaroolista. New Yorkista esitys siirtyi vuodeksi Washingtonin lähelle, kunnes palasi New Yorkiin Broadway-teatteriin huhtikuussa 2009. Tuolloin se sai 11 Tony-palkintoehdokkuutta, joista voitti kolme. Se voitti myös vuoden 2010 Pulitzer-draamapalkinnon ensimmäisenä musikaalina sitten vuoden 1996 "Rentin"; molemmat musikaalit ohjasi Michael Greif.


title: Next to Normal

text: Euroopassa musikaali otettiin ensimmäisenä ohjelmistoon Oslon Det Norske Teatretissa 2010, minkä jälkeen toisena Suomessa. "Next to Normalia" esitettiin Helsingin Kaupunginteatterin Studio Pasilassa joulukuusta 2010 joulukuuhun 2011 yhteensä 43 kertaa. Mikko Koivusalon suomennoksen ohjasi Markku Nenonen ja kapellimestarina toimi Lasse Hirvi. Pääroolissa äiti Dianana nähtiin Jonna Järnefelt. Tampereen Työväen Teatteri toi musikaalin ensi-iltaan lokakuussa 2012 Tuomas Parkkisen ohjaamana, kapellimestarina Eeva Kontu. Wasa Teater esitti musikaalin ruotsinkielistä versiota 45 kertaa 2012–2013, ohjaajana Victoria Brattström.


title: Next to Normal

text: Kööpenhaminan Nørrebro Teaterin ohjelmistoon "Next to Normal" tuli huhtikuussa 2012, ja saman vuoden syyskuussa Tukholman kaupunginteatteriin. Musikaalia on esitetty myös Alankomaissa, Saksassa, Italiassa, Itävallassa, Israelissa, Filippiineillä, Etelä-Koreassa, Japanissa, Singaporessa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Perussa, Argentiinassa ja Brasiliassa.


title: Seitajärventie

text: Seitajärventie eli yhdystie 19905 on museotie Savukoskella. Tie alkaa Sodankylän ja Savukosken väliseltä seututie 967:ltä Värriön kylän kohdalta ja johtaa Seitajärven kylään.


title: Seitajärventie

text: Seitajärven tie otettiin museotieksi vuonna 2010. Tie edustaa toisen maailmansodan jälkeen Lappiin tehtyjä polkuteitä, joiden tarkoitus oli turvata tasa-arvoiset liikkumismahdollisuudet myös syrjäseutujen asukkaille. Seitajärven polusta tuli polkutie vuoden 1951 alusta lukien, silloin sen numerona oli 50003.


title: Seitajärventie

text: Tien pituus on 13,6 kilometriä ja sen leveys vaihtelee 4,4 metristä 6,2 metriin. Seitajärven kylässä on viisi taloa, mutta ei enää ympärivuotisia asukkaita. Tie on vapaa-ajan asuntojen, poronhoidon ja metsätalouden takia kuitenkin käytössä koko pituudeltaan, tien alkupäässä on myös vakituista asutusta.


title: Seitajärventie

text: Seitajärven kylään Värriöstä johtava polku on ollut käytössä ainakin sata vuotta. Polku oli aluksi niin kapea ja vaatimaton, ettei sitä voinut kulkea hevosvetoisilla ajoneuvoilla tai polkupyörällä. Tavaran kuljetuksessa saattoi käyttää apuna purilaita. Polun maasto oli lähes kokonaan helppokulkuista. Alkuperäinen polku jatkui Seitajärven kylästä vielä pohjoiseen useaa reittiä.


title: Seitajärventie

text: Seitajärventietä ei ole varsinaisesti koskaan rakennettu eli tiepohjaa ei ole paria kohtaa lukuun ottamatta vahvistettu. Polkutie tehtiin poistamalla kunttamaa eli humuskerros puskutraktorilla ja kivet työnnettiin syrjään. Vain parissa kohdassa tien vierelle on kaivettu ojat, tien sorastus on tehty luonnonsoralla. Reitillä on muutama rumpu. Tie muistuttaa alkuperäistä vaatimatonta polkutietä osuuksilla, joilla se kulkee kuivalla kankaalla. Tietä on hoidettu sorastamalla ja lanaamalla, uusimalla tarvittaessa rumpuja ja raivaamalla tienvarren vesaikkoja. Seitajärventiestä tuli autolla ajettava ilmeisesti vuonna 1961.


title: Seitajärventie

text: Tien museaalista arvoa lisää Seitajärven kylän asutus- ja kulttuurihistoria: kylästä on löytynyt kaksi kivikautista asuinpaikkaa ja siellä on kaksi seitakiveä. Tien varrella on peuranpyyntikuoppia. Kylä on tärkeä partisaanien uhrien muistelupaikka: heinäkuussa 1944 sinne hyökkäsi kaksi partisaaniosastoa yhteensä 152 partisaanin voimin. He tappoivat kylästä 14 asukasta ja ottivat vangiksi kolme asukasta, jotka tapettiin myöhemmin. Kylän asukkaiden turvaksi määrätystä sotilasvartioryhmästä kaatui kaksi ja kaksi surmattiin myöhemmin vangittuina. Kylään on pystytetty kolme muistomerkkiä uhrien muistolle. Yksi syy partisaanien tuhotyön onnistumiseen oli kylän tiettömyys. Suomen ensimmäinen tielaki oli vuodelta 1918, mutta voimavarojen puutteessa tiet jäivät rakentamatta.


title: Huai’an

text: Huai'an on prefektuuritason kaupunki Kiinassa Jiangsun maakunnassa. Vuonna 2010 siellä oli 4,8 miljoonaa asukasta. Huai'anin seudulta on löytynyt arkeologisia jäänteitä kivikaudelta asti, ja sen historia alkaa Xiu-dynastian ajoilta. Kaupungin talous alkoi kasvaa voimakkaasti 500- ja 600-luvulla, kun Keisarinkanava rakennettiin.


title: Salama Hirvonen

text: Salama Hirvonen (o.s. Simonen; 1. elokuuta 1910 Mikkeli – 4. tammikuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja kääntäjä.


title: Salama Hirvonen

text: Hirvosen vanhemmat olivat sanomalehdentoimittaja Vihtori Simonen ja Anna Maria Sohlman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1928 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1934.


title: Salama Hirvonen

text: Hirvonen oli tamperelaisen "Aamulahden" toimituksen jäsen ja lehden sunnuntailiitteen toimittaja 1935–1937 ja sen jälkeen hän oli "Uuden Suomen" toimituskunnan jäsenenä vuodesta 1938 aina vuoteen 1975 saakka jolloin hän jäi eläkkeelle. Hän kirjoitti "Uuteen Suomeen "myös elokuva-arvosteluja ja pakinoita nimimerkillä "Jaana".


title: Salama Hirvonen

text:
Hirvonen oli myös Yhteiskunnallisen korkeakoulun sanomalehtiopin
harjoitusmestarina 1949–1953 ja vt. lehtorina 1955–1956 sekä toimi Suomalaisen Sanomalehtimiesliiton sihteerinä 1943–1974 ja Suomen Journalistiliiton hallituksen jäsenenä 1946–1956.


title: Salama Hirvonen

text: Salama Hirvonen oli naimisissa vuodesta 1954 "Uuden Suomen" toimituspäällikön Uuno Hirvosen (kirjailija Simo Penttilä) kanssa.


title: Herttuanjärvi

text: Herttuanjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Liesjärven Koivusenkulmalla oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Herttuanjärvi

text: Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 450 metriä. Siihen laskee pelto-, metsä- tai suo-ojaa, yksi on Lintumaanjärven ja Levoniemenjärven yhteinen laskuoja Syrjälänpuro, ja toinen on pienen Kakarilammin laskuoja. Myös Likolammin vedet päätyvät järveen. Sen luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 1,3 kilometriä pitkä Rasinjoki, joka laskee Liesjärveen.


title: Herttuanjärvi

text: Järven rantaviiva on 2,7 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven pohjoisrannat ovat peltomaata. Rannoille on rakennettu maatiloja ja loma-asuntoja, joille johtaa tiet Liesjärveltä. Itärannalla sijaitsee Honkapirtti, jonka yhteydessä on uimaranta.


title: Herttuanjärvi

text: Järvellä on pienialainen syvänne, jossa on 12 metriä vettä, ja näissä syvyyksissä vesi kerrostuu lämpötilan mukaan. Koska järvi on lievästi rehevä ja sen vesi sisältää kohtalaisesti ravinteita, kuluttavat pieneliöt hapen toisinaan loppuun järven alusvesissä. Järven yleisluokitus on kuitenkin hyvä.


title: Herttuanjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Hertua järvi". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimenä luki "Herttojärvi". Eri puolilla järveä oli silloin tilat "Wähä-Hertto" ja "Iso-Hertto". Näiden nimet ovat nykyään "Herttua"-loppuisia.


title: Nantong

text: Nantong on prefektuuritason kaupunki Kiinassa Jiangsun maakunnassa. Vuonna 2010 siellä oli 7,2 miljoonaa asukasta.


title: Nantong

text: Se sijaitsee Jangtsejoen suun pohjoisrannalla. Kaupungin liikenneyhteyksiä parantavat useat kanavat.


title: Nantong

text: Nantong oli yksi Kiinan 14 rannikkokaupungista, jotka saivat ensimmäisenä aloittaa ulkomaankaupan.


title: Rovaniemen NMKY

text: Rovaniemen NMKY (lyh. RoNMKY) on rovaniemeläinen koripalloseura. Sen miesten edustusjoukkue pelasi kaudella 2014–2015 pohjoisen alueen II-divisioonassa. Vuonna 2014 seurassa oli yli 130 lisenssipelaajaa.


title: Rovaniemen NMKY

text: Seura perustettiin vuonna 1980. Koripallon ohella RoNMKY:ssä harrastettiin alkuvuosina yleisurheilua ja lentopalloa. Kaupungin lentopallon järjestyessä uudelleen lentopallojaosto lakkautettiin vuonna 1995, ja yleisurheilujaoston lakkautuksen jälkeen, vuodesta 2002, RoNMKY on toiminut koripallon erikoisseurana.


title: Rovaniemen NMKY

text: Lasse Aavamäen ja seuran oman kasvatin Turo Sonkajärven vahvistamalle RoNMKY:lle myönnettiin kauden 2005–2006 jälkeen paikka Suomen toiseksi korkeimmalta sarjatasolta, I-divisioonasta, mutta seura kieltäytyi tästä turvatakseen taloutensa.RoNMKY:n miesten edustusjoukkue pelaa kotiottelunsa Keltakankaan liikuntahallissa, johon mahtuu noin 460 katsojaa.


title: Google Lunar X Prize

text:
Google Lunar XPRIZE (GLXP) on Googlen sponsoroima X Prize Foundationin teknologian edistämiskilpailu, jossa yksityisesti rahoitettujen kilpailijoiden tulee laskea Kuun pinnalle robottimönkijä, joka kykenee etenemään vähintään 500 metriä ja lähettämään sieltä kuvia ja muuta dataa Maahan. Hankkeen tavoitteena on mahdollistaa uudenlainen yhteys kuuhun ja muualle avaruuteen. Jotta voittajajoukkue hyväksytään, sen rahoituksesta 90 % on oltava yksityistä.
Tavoitteen täyttänyt ryhmä saa 20 miljoonan dollarin pääpalkinnon. Toiseksi tullut joukkue saa 5 miljoonaa.


title: Google Lunar X Prize

text:
Google Lunar XPRIZE julkistettiin 13. syyskuuta 2007.
Kilpailu raukeaa vuoden 2016 lopussa.


title: Google Lunar X Prize

text: Syyskuussa 2015 kilpailussa mukana oli 16 joukkuetta.


title: Google Lunar X Prize

text: Vuodesta 2010 alkaen rekisteröityneet joukkueet:


title: X Prize Foundation

text: X Prize Foundation on voittoa tavoittelematon järjestö, joka järjestää avoimia tekniikan edistämiskilpailuja.


title: X Prize Foundation

text:
Menneitä kilpailuja
Peruttuja kilpailuita
Meneillään olevia kilpailuita


title: Vähänkyrön kirkko

text: Vähänkyrön kirkko on David Olanderin vuonna 1803 rakentama tasavartinen ja sisäviisteinen ristikirkko, joka sijaitsee Vaasan Vähässäkyrössä. Kirkon piirustukset laati 1786 Intendentinkonttorissa Olof Tempelman. Niistä poiketen kirkon ristikeskustaan rakennettiin nelisivuinen torni lyhtyineen vasta vuoden 1937 korjauksessa. Kirkon pyörökaariset ikkunat ovat päädyissä kolmen ikkunan ryhmissä, joiden yläpuolella on matalat päätykolmiot. Päätyseinien muuraus jäljittelee rustikointia. Kirkkosalissa on sisällä puinen holvikatto, ulkokatteena on kuparipeltikatto. Uusklassinen kirkko muistuttaa tyyliltään kymmenisen vuotta aiemmin valmistunutta Alatornion kirkkoa. Kirkon pinta-ala on 638 neliötä ja siellä on 900 istumapaikkaa. Rakennusta on korjattu vuosina 1811, 1837, 1843, 1891–1893, 1905 ja 1937. Kirkon 20-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1962, niiden julkisivu on Zachariassenin uruista vuodelta 1878. Alttaritaulu "Ehtoollisen asettaminen" ja "Ristiinnaulittu" on Ebba Lundgrenin 1892 maalaama jäljennös Kristiinankaupungin kirkon alttaritaulusta. Aiempi Gustaf Erik Hedmanin 1819 maalaama alttaritaulu "Ristiinnaulittu" on kirkon alueella sijaitsevassa siunauskappelissa. Kirkossa on myös keskiaikaisia veistoksia.


title: Vähänkyrön kirkko

text: Kirkon ulkorappaus uusittiin 1980-luvun alussa ja maalattiin valkeaksi. Kirkon vuonna 1767 rakennettu kellotapuli siirrettiin nykyiselle paikalleen 1804, sen suunnittelijasta tai rakentajasta ei ole tietoa. Tapuli on 18 metriä korkea ja sen isonvihan aikana tuhoutuneiden kellojen tilalle hankitut uudet kellot ovat vuosilta 1724 ja 1731. Kirkon yhteydessä olevan sankarihautausmaan sankaripatsaan on suunnitellut taiteilija Ilmari Wirkkala, patsas paljastettiin 1922.


title: Kanteluslammi

text: Kanteluslammi eli Kantelusjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Kanteluslammi

text: Järven pinta-ala on 12,5 hehtaaria, ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 400 metriä. Siihen laskee kaksi suo-ojaa, joista toinen tuo Pikku Katavalammin vedet. Järvestä laskee 200 metriä pitkät laskuojat Liesjärveen.


title: Kanteluslammi

text: Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä, ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven kaakkois- ja lounaisrannat ovat soistuneita. Rannoille on rakennettu yhdeksän loma-asuntoa, joille johtaa tiet Liesjärveltä.


title: Kanteluslammi

text: Järveen suo-ojista laskevat vedet tekevät vedestä humuspitoista, hapanta ja ravinteikkasta. Järvi on matala ja pieni, joten sen happitilanne heikkenee talvisin. Esimerkiksi vuonna 2003 happi loppui kokonaan ja aiheutti kalakuolemia. Järven yleisluokitus on muuten hyvä. Järven sedimentit ovat paksuudeltaan 1−4 metriä, ja niiden alla on savipatja. Järven poikki kulkee harjuselänne, jonka kohdalla pohja on karkeaa soraa.


title: Kanteluslammi

text: Järven rannasta pieni osa kuuluu Liesjärven kansallispuistoon.


title: Kanteluslammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kanttelusjärvi".


title: Wkra-joen taistelut

text: Wkra-joen taistelut olivat ensimmäinen ranskalaisten ja venäläisten yhteenotto Napoleonin tunkeuduttua Puolaan vuonna 1806. Taistelupaikat myötäilivät Wkra-jokea Puolassa paikkakuntina Czarnowo, Borkowo, Kołoząb, Sochocin, Bieżuń ja Soldau (). Wkra-joen taistelut taisteltiin talvisissa olosuhteissa mutta suojasään takia maasto ja tiestö olivat erittäin huonossa kunnossa.


title: Wkra-joen taistelut

text: Puola-Liettua jaettiin Puolan kolmannessa jaossa ja pohjoisosat liitettiin Preussiin, joka liittyi Napoleonin vastaiseen Neljänteen liittokuntaan vuonna 1806. Samana vuonna 14. lokakuuta Preussi luhistui sotilaallisesti ja moraalisesti Jenan–Auerstedtin taistelussa. Napoleonin armeija jatkoi itään. Venäjän keisarikunta valmistautui taistelemaan Napoleonia vastaan ja Preussin jäljellä oleva armeija liittyi venäläisiin joukkoihin.


title: Wkra-joen taistelut

text: Venäjän keisarikunnan 1. armeijan noin 55 000 – 68 000 miestä ja 276 tykkiä komensi ratsuväen kenraali Levin Benningsen. Joukot oli ryhmitetty puolustukseen Varsovan ympäristöön tarkoituksenaan yhdistyä jalkaväenkenraali Friedrich Wilhelm von Buxhoevdenin 37 000 - 37 000 miehen vahvuisen 2. armeijan kanssa. 2. armeijan joukkojen todellinen vahvuus lienee pienempi, koska ne olivat osallistuneet Austerlitzin taisteluun. Buxhoevden ei kuitenkaan ehtinyt taisteluihin mukaan.


title: Wkra-joen taistelut

text: Napoleon saapui Varsovaan 19. joulukuuta 1806 (J: 7. joulukuuta) ja Venäjän 1. armeija vetäytyi Veikseliltä Wkra-joelle. Venäläisten ylipäällikkö vanha ja sairas kenraalisotamarsalkka Mihail Kamenski saapui taistelualueelle 21. joulukuuta ja määräsi Venäjän 1. armeijan hyökkäämään Veikselin eteläpuolelle.


title: Wkra-joen taistelut

text: Ranskalaiset onnistuivat kuitenkin ylittämään Veikselin ennen venäläisten hyökkäystä. Kun vielä preussilaisten joukkojen kenraalimajuri Anton Wilhelm von L'Estocq epäonnistui valloittamaan Toruńin, Benningsen antoi vetäytymiskäskyn sekä käskyn asettua puolustukseen Wkra-joelle .


title: Wkra-joen taistelut

text: Napoleon uskoi nyt venäläisten vetäytyvän ja käski Toruńin ja Varsovan välillä olevien armeijakuntiensa hyökätä eri puolilla venäläisten kimppuun. Napoleonin tarkoitus oli iskeä venäläisten oikeaan sivustaan voimalla.


title: Wkra-joen taistelut

text: Ranskan marsalkka Joachim Murat sai johdettavakseen Louis Nicolas Davoutin III armeijakunnan, Pierre Augereaun VII armeijakunnan, Jean Lannesin V armeijakunnan ja Muratin 1. reserviratsuarmeijakunnan. Heidän tavoiteensa oli Pułtusk. Samanaikaiseti Michel Neyn VI armeijakunnan, Jean-Baptiste Bernadotten I armeijakunnan sekä Jean-Baptiste Bessièresin 2. reserviratsuväkiarmeijakunnan tavoitteena oli iskeä venäläisten oikeaa sivustaan. Jean-de-Dieu Soultin IV armeijakunta yhdisti armeijan molemmat sivustat keskeltä.


title: Wkra-joen taistelut

text: Wkra-joen taistelujen jälkeen Kamenski pelkäsi joutuvansa saarretuksi ja käski aloittaa vetäytymisen Ostrołękaan.


title: Wkra-joen taistelut

text: Wkra-joki kulkee Sochocinista Narewille lounais-kaakkoissuuntaisesti ja tällä välillä oli vain kolme siltaa ( Sochocin, Kołoząb ja Borkowo) Tiet kulkevat siltojen kautta Ciechanowiin, Nowe Miastoon ja Nasielskiin. Venäläiset eivät olleet tuhonneet siltoja kokonaan heidän oman suunnitellun hyökkäyksensä takia.Wkra laskee Narewiin Pomiechowekin edustalla olevan saaren kautta. Saari on soinen ja Wkra jakautuu sen kohdalla kahtia. Davout oli jo 20. joulukuuta miehittänyt saaren. Davoutilla oli kolme jalkaväkidivisioonaa Charles Antoine Morandin, Louis Friantin ja Charles-Étienne Gudin de La Sablonnièren. Napoleon henkilökohtaisesti suunnitteli veneillä tapahtuvan yöhyökkäyksen ja valitsi hyökkäysjoukot. Davoutin divisioonan kenraalisto ja upseerit olivat parhaimmistoa ja he täyttivät keisarin käskyn tarkasti ja yksityiskohtaisesti.


title: Wkra-joen taistelut

text: Vastarannalla oli Aleksandr Osterman-Tolstoin yhdeksän pataljoonaa, kaksi eskadroonaa, yksi rykmentti kasakoita, 14 tykkiä sekä 6 pienempää tykkiä . Venäläisten 2. Divisioonaan kuului kolme jalkaväkiprikaatia. Yhteensä 48 tykkiä saatiin yhdistämällä kaksi 12 naulan sekä kaksi 6 naulan hevospatteria . Kenraalimajuri Pavel Pahlen johti ratsuväkiprikaatia .


title: Wkra-joen taistelut

text: Morandin divisioona kokoontui saarelle, Friantin divisioona sijoittuivat hieman pohjoisemmaksi Pomiechowon kylän läheisyyteen ja Gudinin divisioona piti sillanpääasemaa Modlinin linnoituksessa.


title: Wkra-joen taistelut

text: Illalla klo 19 Morand ryhmitti joukkonsa kolmeen kolonnaan. Ranskalaisten tykistö ampui kartesseja ja voltigeurit ylittivät Wrkajoen venein. Voltiguerit suojautuivat itärannalla ja samanaikaisesti pioneerit rakensivat kolme siltaa. Siltojen valmistuttua Morandin divisioona kiirehti yli. Morandin hyökkäys onnistui ja venäläiset ajettiin nopeasti pois asemistaa Wkra-joen itärannalta


title: Wkra-joen taistelut

text: Ranskalaisten 17. Linjajalkaväki vyörysi eteenpäin ja he ajoivat venäläiset pois Czarnowosta. Venäläisten onnistui koota voimat vastaiskuun ja he kaappasivat kylän takaisin itselleen. Taisteluun tuli pieni tauko kun Morand lähetti vahvistuksia. Osterman-Tolstoin divisioona torjui vahvistettujen ranskalaisjoukkojen hyökkäyksen. Kun Osterman-Tolstoi pelkäsi menettävänsä tykistön, hän määräsi sen vetäytymään. Ranskalaiset jatkoivat hyökkäystään ja onnistuivat pääsemään Czarnowon kylän länsiosaan.


title: Wkra-joen taistelut

text: Samanaikasesti prikaatikenraali Claude Petittin onnistui kuuden tykin avulla siirtyä Wkra-joen länsipuolelle puhdistaen venäläisten redutin Pomiechowoa vastapäätä. Heitä vastaan hyökkäsi venäläisten ratsuväki ja jalkaväki. Davout lähetti vahvistuksia redutissa olevalla Petitille. Aamulla klo 04.00 Osterman-Tolstoi määräsi vetäytymisen mutta jatkoi hyökkäystään Petitin joukkoa vastaan. Kolmen myöhään saapuneen pataljoonan ja neljän eskadronan tuen avulla venäläisten divisioona vetäytyi hyvässä järjestyksessä itään.


title: Wkra-joen taistelut

text: Friantin divisioona määrättiin siirtymään taistelualueelle 04.00 aamulla. Morandin divisioona oli jo hyvin väsynyt ja Friandin divisioona lähti Davoutin kevyen ratsuväen tukemana venäläisten takaa-ajoon. Vetäytyvät venäläiset taistelivat vahvasti ja huolehtivat ettei Davout pääsisi etenemään Nasielskista sinä päivänä. Ranskalaiset saivat haltuunsa kolme venäläistä tykkiä Nasielskissa.


title: Wkra-joen taistelut

text: Borkowon taistelulla 24. joulukuuta suojattiin Osterman-Tolstoin divisioonan vetäytymistä Nasielskiin Czarnowosta aamulla. Dorohov valmistautui ranskalaisten saapumiseen ja aloitti sillan purkutyöt. Puolenpäivän aikoihin ranskalset olivat vastarannalla tykit asemissaan. Kleinin hevospatteristo avasi tulen ja venäläisten tykistö vastasi siihen.


title: Wkra-joen taistelut

text: Venäläisten ylipäällikkö Mihail Kamenski saapui tarkastamaan tilanteen ja ilmoitti venäläisten joukkojen jatkavan vetäytymistä Strzegociiniin. Sitten hän jatkoi Kolozabiin tarkastamaan Barclay de Tollyn tilanteen. Dohorov onnistui pidättelemään Kleiniä vastarannalla. Klein oli jo lähettänyt Lasallen etsimään alajuoksulta kahlaamoa, joka löytyikin Lalewon kylän luota.


title: Wkra-joen taistelut

text: Saatuaan tiedon ranskalsten onnistuneesta joen ylityksestä, Dohorov päätti vetäytyä klo 14.00, hän tulitti siltaa ja pyrki polttamaan sen. Jälkijoukot jäivät estämään sillan sammutuksen ja kunnostuksen. Ranskalaiset saivat palon hallintaansa noin tunnin kuluttua ja lähtivät takaa-ajoon. Dohorov jakoi joukkonsa kahtia, toinen osa vetäytyi Nowomiestoon ja Dohorov itse lähti toisen osan kanssa Nasielskiin. Dorohov saapui perille joukkonsa kanssa illan pimennyttyä. Samoihin aikoihin venäläisten jälkijoukko Nasielskista siirtyi Strzegociiniin. Ranskalset eivät pimeässä seuranneet venäläisiä.


title: Wkra-joen taistelut

text: Kołoząbin sillan kautta tie johti Nowomiastoon. Kołoząbin ja Borkowon välillä oli kolme kahluupaikkaa; Sobiesk, Joniec ja Zawady. Kołoząbin ja Sochocin välillä kahluupaikkoja ei ollut mutta joessa oli muutama suuri saari. Kenraalimajuri Barclay de Tollyn vastuulla olivat Kołoząbin ja Sochocin sillat. Hän jakoi divisioonansa Davidoville Sochociniin, kylien väliin jätti 3 pataljoonaa musketöörejä reserviksi ja loput divisioonastaan ja 12 tykkiä hän sijoitti Wkra-joen oikealle puolelle.


title: Wkra-joen taistelut

text: Ranskalaisten tiedustelupartion käytyä joella, Barclay de Tolly määräsi molemmat sillat hävitettäväksi. Ylipäällikkö Kamenskin käytyä paikalla, Barclay de Tolly sai vahvistuksina yhden jääkäripataljoonan ja yhden hevospatterin.


title: Wkra-joen taistelut

text: Augereaun 1. jalkaväkidivisioona komentajanaan divisioonakenraali Jacques Desjardin ja Edouard-Jean-Baptiste Milhaudin kevyt ratsuväkiprikaati saapuivat venäläisten asemien luo 11.00. Desjardin lähetti välittömästi joen alajuoksulle Lapissen partion etsimään kahlaamoa. Sillan luo jäi 14. linjajalkaväki 11 tykin kanssa. Heidän komentajansa Anne Jean Marie René Savary yritti suoraa hyökkäystä Hyökätessään miehet kuljettivat ja asettivat lankkuja sillalle. Suurista tappioista huolimatta he pääsivät sillan yli. Barclay de Tolly määräsi husaarit hyökkäämään ranskalaisten kimppuun.


title: Wkra-joen taistelut

text: Lapisse oli onnistunut löytämään kahluupaikan Pruszkowossa ja hän hyökkäsi nyt Barclay de Tollyn sivustaan. Barclay de Tolly sai tiedon Lapissen joukon saapumisesta. Hän oli saanut myös tiedon Kamenskin vetäytymisestä Strzegocziniin. Barclay de Tolly lähetti husaarit Lapissen yksikköä vastaan ja määräsi vetäytymisen Nowomiastoon. Vetäytyinen tapahtui suuren paineen alla ja venäläiset menettivät 6 tykkiä.


title: Wkra-joen taistelut

text: Noin klo 14.00 ranskalaiset olivat saaneet sillan kuntoon ja koko divisioona lähti ajamaan takaa venäläisiä. Yö katkaisi takaa-ajon. Augereau ilmoitti tappioikseen 66 kuollutta ja 452 haavoittunutta. Venäläisten tappioista ei ole tietoa.


title: Wkra-joen taistelut

text: Sochocinin sillalla oli suuri strateginen merkitys kummallekin taistelun osapuolelle. Kamenskin suunnitellessaan omaa suurhyökkäystään ranskalaisia vastaan, Sochocinin silta oli hänen oikean sivustansa kulkureitti. Napoleonin suunnitelmassa Pierre Augereau valtaa Sochocinin ja Kołoząbin sillat ja hyökkää Nowomiestoon. Sen jälkeen Sochocinin sillan kautta kulkisi Jean-de-Dieu Soultin IV armeijakunta venäläisten oikeaan sivustaan.


title: Wkra-joen taistelut

text: Sochocinin silta oli puolustajien kannalta hyvällä paikalla. Joki teki sillä kohtaa jyrkän mutkan lounaaseen ja joen mutkassa oli erittäin hyvä ampumapaikka tykeille useaan eri suuntaan vastarannalle. Wkra-joella ei ollut kylän kohdalla ylä- eikä alajuoksuun päin kahluupaikkoja kohtuullisella etäisyydellä.


title: Wkra-joen taistelut

text: Ranskalaisten tiedustelupartio saapui aamulla 23. joulukuuta Sochociniin. Tiedustelijat huomasivat sillan olevan käyttökunnossa. Tiedustelijoiden käynnin jälkeen Davidovski aloitti sillan purkamisen saatuaan siihen ohjeet Barclay de Tollyltä.


title: Wkra-joen taistelut

text: Seuraavana päivänä klo 11.00 saapui Heudeletin divisioona Sochociniin. Davidovski oli piilottanut joukkonsa metsän suojaan.


title: Wkra-joen taistelut

text: Aluksi Heudelet yritti löytää kahluupaikan virran yli ja samanaikaisesti hän lähetti partion korjaamaan siltaa. Venäläiset ajoivat korjauspartion pois. Klo 12.30 Heudelet päätti yrittää vallata sillan suoralla hyökkäyksellä. Venäläiset torjuivat hyökkäyksen. Davidovski raportoi Barclay de Tollylle ja sai kuulla noin 13.30 ranskalaisten ylittäneen Kołoząbin sillan ja Barclay de Tollyn vetäytymisestä. Davidovski sai vetäytymiskäskyn Nowomiastoon. Reserviyksikkönä olleet musketöörit suojasivat Davidovskin vetäytymitstä vasemmalla sivustalla. Auringon laskettua Davidovski liittyi Barclay de Tollyn joukkoon Nowomiastossa ja sieltä jatkaen Strzegociiniin.


title: Wkra-joen taistelut

text: Ranskan marsalkka Jean-Baptiste Bessiéresin etuiskujoukot hyökkäsivät 19. joulukuuta Biezuniin ja valtasivat sen. Kaupunki oli strategisesti tärkeä preussilaiselle kenraalimajuri L'Estocqille. L'Estocq määräsi hyökkäykseen kaksi jalkaväkirykmenttiä, yhden rakuunarykmentin, kaksi husaarirykmenttiä sekä hevospatterin. Hyökkäysjoukot saapuivat Bieżuńiin. Bessiéresin joukkoja oli vahvistettu merkittävästi. Preussilaisten saavuttua Grouchy hyökkäsi ja työnsi preussilaiset takasin Soldaun suuntaan. Preussilaiset juuttuivat soistuneeseen metsään ja heitä jäi vangiksi 500 miestä ja sotasaaliiksi ranskalaiset saivat 5 tykkiä. Ranskalaisten tappioita kuvataan pieniksi. Preussilaisten kaatuneita ja haavoittuneita ei ole raportoitu.


title: Wkra-joen taistelut

text: Ranskan marsalkan Michel Neyn VI armeijakunta hyökkäsi Górznossa 24. joulukuuta preussilaisia vastaan ja työnsi ne pois. Seuraavaksi hän lähetti Jean Gabriel Marchandin divisioonan Soldauhin ja Mławaan, toisen divisioonansa hän jätti Górznoon. Marchand hyökkäsi 25. joulukuuta kahden rykmentin voimin yhtä Soldaussa olevaa preussilaista pataljoonaa vastaan ja sai kaupungin haltuunsa klo 14.00. Mławasta saapui loput Marchandin divisonasta. L'Estocq hyökkäsi Soldauhin noin klo 17 mutta hän ei onnistunut tunkeutumaan kaupunkiin raivokkaasta lähitaistelusta huolimatta. L'Estocq vetäytyi Neidenburgiin () ja menetti yhteyden Venäjän armeijaan .


title: Wkra-joen taistelut

text: Benningsen vastusti Kamenskin vetäytymiskäskyä ja asettui puolustukseen 26. joulukuuta (J: 14. joulukuuta) 1806 Pułtuskiin. Sattuman oikusta taisteltiin Pultuskin taistelu ja 20 kilometriä luoteeseen Pultuskista Golyminin taistelu samana päivänä.


title: Wkra-joen taistelut

text: Soult ei onnistunut kiertämään venäläisten oikeaan sivustaan. Tämän takia kariutui Napoleonin suunnitelma katkaista perääntyvien venäläisten joukot ja saartaa heidät Narew-joelle ansaan.


title: Wkra-joen taistelut

text:
Venäjän 5. ja 7. divisioonat perääntyivät kohti Rozanissa olevia pääjoukkoja. Bennigsen perääntyi Narew-joen Nowogródiin, jossa se liittyi 1. tammikuuta 1807 (J: 20. joulukuuta 1806) Buxhoevdenin armeijaan.
Napoleon pysäytti etenemisesnä 28. joulukuuta (J: 16. joulukuuta) kadottaessaan yhteyden venäläisiin ja perusti talvileirin. Ranskalaiset olivat väsyneitä ja tyytymättömiä ja heidän huoltonsa oli epäjärjestyksessä