title: Ritarit (Aristofanes)

text: Komedia on hyvin poliittinen ja sidoksissa oman aikansa tilanteeseen Ateenassa. Vaikka näytelmä on tyypillinen Aristofaneen varhaisten komedioiden joukossa, se on erityinen siinä, että keskittyy erityisen selvästi vain yhden henkilön eli Kleonin pilkkaamiseen. Näytelmässä on tämän lisäksi poikkeuksellisen vähän henkilöhahmoja. Kleonista käytetään nimitystä Paflagonialainen, mutta tämä kuvataan niin, ettei henkilöstä jää yleisölle mitään epäselvyyttä. Näytelmän sankareita ovat ritarit, jotka edustavat Ateenan ylintä luokkaa, hyväsukuisia, varakkaita ja koulutettuja miehiä, jotka ovat tarpeeksi kyvykkäitä näkemään Kleonin kaltaisen demagogin puheiden taakse. Aristofanes näkee nämä liittolaisenaan politiikassa. Aristofanes kuvaa lukuisilla allegorioilla Kleonin maailman inhottavaksi, jota vastoin lopussa esiin nostettu kuva uudesta Ateenasta näyttäytyy yleisölle houkuttelevana.


title: Samoksen nainen

text: Samoksen nainen () eli "Avioliitto" () on Menandroksen kirjoittama, niin kutsuttua uutta komediaa edustanut antiikin kreikkalainen komedia. Sen juoni perustuu sekaannukseen, jossa isä luulee poikansa saaneen lapsen hänen rakastajattarensa kanssa.


title: Samoksen nainen

text: Menandroksen "Samoksen naisen" kirjoittaminen ja ensiesitys ajoitetaan hellenistisen kauden alkuun vuosien 315 ja 308 eaa. väliseen aikaan. Näytelmä ei ollut antiikin aikana erityisen merkittävä, eikä siitä koskaan tehty roomalaista komediaa päin vastoin kuin monista muista Menandroksen komedioista. Nykyaikaan Menandroksen komediat ovat säilyneet lähes kokonaisena säilynyttä "Ärmättiä" lukuun ottamatta vain katkelmina. "Samoksen nainen" on niistä toiseksi parhaiten säilynyt. Näytelmän säilynyt teksti on peräisin Kairon koodeksista vuodelta 1907 ja Bodmerin papyruksesta vuodelta 1952.


title: Samoksen nainen

text: "Samoksen nainen" edustaa tyyliltään ja henkilöhahmoiltaan niin kutsuttua uutta komediaa. Näytelmästä on säilynyt 909 runosäettä, ja sen tekstistä puuttuu arviolta noin 116 säettä. Puutteista huolimatta näytelmän juoni tulee hyvin esille.


title: Samoksen nainen

text: Näytelmä sijoittuu ateenalaiselle kadulle varakkaan Demeaan ja tämän naapurin ja liiketuttavan, hieman vähemmän varakkaan Nikeratoksen talojen edustalle. Ennen näytelmän tapahtumia Demeas on ottanut samoslaisen tytön Khrysiksen rakastajattarekseen. Tytön tultua raskaaksi Demeas määräsi tämän hankkiutumaan eroon aviottomasta lapsesta. Samaan aikaan Demeaan ottopoika Moskhion saattoi Nikeratoksen tyttären Plangonin raskaaksi. Kummatkin lapset syntyivät suunnilleen samoihin aikoihin. Khrysiksen lapsi kuitenkin kuoli, ja hän otti Plangonin lapsen hoitoonsa nuoria auttaakseen.


title: Samoksen nainen

text: Moskhion kertoo nämä tapahtumat näytelmän prologissa. Nikeratos ja Demeas ovat liikematkalla. Varsinainen näytelmä alkaa sillä, että Khrysis kuulee Moskhionin ja tämän isän palvelijan Parmenonin keskustelun, joka koskee Nikeratoksen ja Demeaan paluuta. Moskhion on hermostunut isänsä kohtaamisesta, koska haluaisi kysyä tältä luvan mennä naimisiin Plangonin kanssa. Kun Nikeratos ja Demeas palaavat, he ovat kuitenkin jo sopineet tällaisesta avioliitosta. Demeas löytää lapsen kotoaan, ja uskoo sen olevan Khrysiksen lapsi, jonka tämä on pitänyt vastoin Demeaan tahtoa. Siksi hän haluaa ajaa Khrysiksen pois talostaan. Moskhion saa tämän kuitenkin pitämään lapsen ja ottaa tämän jälkeen puheeksi avioliiton. Demeas on tyytyväinen, että poika on halukas hänen suunnittelemaansa avioliittoon, ja häät sovitaan jo samalle päivälle.


title: Samoksen nainen

text: Häävalmistelujen aikana Demeas kuulee kuitenkin sattumalta palvelijoiden puhuvan lapsesta Moskhionin lapsena, kun nämä eivät tiedä isäntänsä olevan kuulolla. Koska Demeas oli itse nähnyt Khrysiksen imettävän lasta, hän tulee vakuuttuneeksi, että poika on saanut lapsen hänen rakastajattarensa kanssa. Demeas suuttuu ja kysyy asiasta Parmenonilta, mutta hänen raivoamisensa saa palvelijan vaikenemaan peloissaan, eikä hän saa lisää tietoa asiasta. Parmenon myöntää kyllä lapsen olevan Moskhionin, mutta ei kerro, että lapsen äiti onkin Plangon, kun taas Khrysis vain hoitaa lasta. Demeas ei halua syyttää poikaansa Moskhionia, ja syyttää siksi Khrysistä pojan viettelemisestä. Hän ei kuitenkaan halua sanoa tätäkään ääneen, koska haluaa pitää skandaalin salassa, ja ajaa siksi Khrysiksen talosta sillä verukkeella, että tämä piti lapsen.


title: Samoksen nainen

text: Nikeratos säälii Khrysistä, ottaa tämän kotiinsa ja ryhtyy välittäjäksi asiassa. Hänkään ei tiedä koko totuutta asiasta. Moskhion kertoo Nikeratokselle, että Demeas on häätänyt Khrysiksen ja kiirehtii häitä sekamelkasta huolimatta. Demeas sapuu, ja Moskhion ja Nikeratos yrittävät saada tämän ottamaan Khrysiksen takaisin. Demeas raivostuu, koska kuvittelee edelleen pojallaan olleen suhteen hänen rakastajattarensa kanssa. Hän sanoo tietävänsä, että lapsi on Moskhionin, mutta ei mainitse Khrysistä. Nikeratos tulee samaan käsitykseen kuin Demeas, ja ajaa vuorostaan Khrysiksen omasta talostaan. Nyt Moskhion myöntää vietelleensä Plangonin sekä sen, että lapsi on heidän.


title: Samoksen nainen

text: Paljastus päättää riidan Demeaan ja Moskhionin välillä. Nikeratos palaa ja näkee oman tyttärensä imettävän lasta. Moskhion pakenee. Nikeratos puolestaan luulee vaimonsa ja tyttärensä kääntyneen itseään vastaan Khryristä tukiessaan, ja aikoo surmata nämä. Khrysis pakenee talosta lapsen kanssa, ja Demeas ottaa nämä kotiinsa. Sen jälkeen hän lepyttelee Nikeratosta ja saa tämän jatkamaan häävalmisteluja.


title: Samoksen nainen

text: Moskhion on edelleen järkyttynyt siitä, että Demeas saattoi ajatella hänen sekaantuneen Khrysikseen. Siksi hän ajattelee jättävänsä Ateenan ja liittyvänsä armeijaan. Demeas kuitenkin saapuu ja pyytää anteeksi. Myös Nikeratos tulee paikalle, ja luulee hetken, että Moskhion on pakenemassa häistä. Näytelmä päättyy onnellisesti hääjuhliin.


title: Naishallitus

text: Naishallitus eli "Naisten kansankokous" ( tai "Ekklēsiazousai"; ) on Aristofaneen kirjoittama antiikin kreikkalainen komedia, jonka aiheena on naisten osallistuminen politiikkaan.


title: Naishallitus

text: Aristofaneen "Naishallituksen" kantaesitys oli Ateenan Dionysoksen teatterilla vuonna 392 tai 391 eaa. Se oli Aristofaneen myöhäistuotantoa ja muistuttaa monin tavoin tämän aiemmin kirjoittamaa komediaa "Lysistrate". Näytelmä kirjoitettiin sen jälkeen, kun Ateena oli hävinnyt peloponnesolaissodan ja kokenyt lyhyen tyrannian kauden, minkä seurauksena Ateenan suuruden aika oli jo mennyttä.


title: Naishallitus

text: "Naishallitus" edustaa tyyliltään ja rakenteeltaan niin kutsuttua keskimmäistä komediaa, joka oli siirtymävaihetta vanhasta uuteen komediaan. Näytelmä on Aristofaneen lyhin, ja koostuu runosäkeestä.


title: Naishallitus

text: Näytelmä alkaa sillä, että Praksagora, ateenalainen nainen, astuu ulos kodistaan kadulle ennen aamunkoittoa. Hänellä on valeparta ja miehen vaatteet, ja hän kantaa kävelykeppiä ja lyhtyä. Ateenalaisten naisten muodostama kuoro ("khoros") saapuu yksi kerrallaan, ja kaikki sen jäsenet ovat pukeutuneet samalla tavalla. Näyttääkseen uskottavammilta, osa naisista on antanut ihonsa tummua ja lakannut poistamasta ihokarvojaan, jotta näyttäisivät miehekkäämmiltä. Yksi naisista tuo mukanaan korillisen lankaa saadakseen tehtyä jotain hyödyllistä sillä aikaa kun muita vielä odotellaan, mutta Praksagora kurittaa tätä, sillä se paljastaisi naiset.


title: Naishallitus

text: Paljastuu, että naiset ovat menossa Ateenan kansankokoukseen. Praksagora yrittää saada naiset koolle ja turhautuu siitä, etteivät nämä osaa esittää miehiä tarpeeksi hyvin: Osa vannoo Demeterin ja Persefonen nimiin Apollonin sijasta, osa puhuttelee toisiaan rouviksi, ja osa valittaa naamioitumisen vaikeutta ja janoaan. Praksagora katsoo olevansa ainoa, joka on kyvykäs puhumaan kokouksessa. Puheessaan hän aikoo syyttää kaupungin johtoa korruptoituneiksi, itsekkäiksi ja epäisänmaallisiksi sotatoimiensa ja yhteisten varojen kavaltamisen vuoksi. Hän aikoo ehdottaa, että miehet luovuttavat hallintavallan naisille, ”sillä annammehan kotonakin päätäntävallan ja vastuun taloudesta heille”. Hän myös esittää, että naiset ovat parempia kuin miehet, koska he ovat kovia tekemään töitä, pitävät kiinni perinteistä eivätkä välitä turhista uutuuksista. Praksagora tekee muihin naisiin vaikutuksen retorisilla kyvyillään, ja tämä sanoo, että oppi puhetaitonsa kuuntelemalla reettoreita asuessaan miehensä kanssa Pnyksillä, jossa kansankokoukset pidetään. Naiset keskustelevat siitä, kuinka hoitaisivat miesten vastustuksen sekä opettelevat käsiäänestyksen järjestämistä, ennen kuin lähtevät kansankokoukseen heti aamunkoitteessa ehtiäkseen ensimmäisinä, jotta saavat palkan ja muonituksen (kansankokouksessa maksettiin palkkaa vain ensimmäisille paikalle tulleille tiettyyn rajaan saakka).


title: Naishallitus

text: Praksagoran aviomies Blepyros astuu ulos talostaan pukeutuneena Praksagoran yöasuun ja tohveleihin. Hän on vanha ja haluaisi huussiin, mutta ei löytänyt omia vaatteitaan. Kadulla hän törmää naapuriinsa, ja kummatkin miehet tajuavat, että heidän vaimonsa ja vaatteensa ovat kateissa. Khremes saapuu kansankokouksesta ja selittää miehille, ettei saanut palkkaa, koska paikalle ilmaantui paljon ”kalpeanaamaisia suutareita”, millä viittaa miehiksi luulemiinsa naisiin. Hän kertoo tapahtumista ja Praksagoraan puheesta. Hän sanoo, että puhuja vaikutti ”kauniilta nuorelta mieheltä”, joka sanoi, että naiset ovat parempia pitämään salaisuudet, palauttamaan lainatut esineet ilman huijausta, eivätkä he toimi syyttäjinä tai yritä kukistaa demokratiaa. Blepyros on kaikesta samaa mieltä.


title: Naishallitus

text: Naisten kuoro astuu näyttämölle, yhä miehiksi pukeutuneena. Naiset ovat kotimatkalla kansankokouksesta ja yrittävät olla herättämättä huomiota. Blepyros syyttää Praksagoraa rakastajan luona käymisestä, kun saa tämän kiinni palauttamassa vaatteitaan. Praksagora sanoo vain auttaneensa ystäväänsä, ja tarvinneensa miehensä vaatteita, koska hänen oli kylmä. Hän teeskentelee hämmästynyttä kuullessaan, että kansankokous oli päättänyt antaa vallan naisille, mutta sanoo sitten päätöksen olleen viisas. Tämän jälkeen hän selittää uuden hallinnon perusperiaatteet miehelleen. Hän ehdottaa, että kaikki yksityisomistus kielletään, kaikille maksetaan sama palkka ja kaikki tulevat elämään samantasoista elämää. Ihmiset eivät enää tarvitsisi omaa varallisuutta, sillä kaikki maksettaisiin yhteisestä kassasta. Hän sanoo myös, että miehet ja naiset olisivat nyt vapaita makaamaan kenen kanssa haluavat, kunhan makaavat ensin rumempien ja sitten vasta kauniimpien kanssa. Koska lapset eivät enää tietäisi isiään, vanhempien vastuu jaettaisiin myös kaikille. Järjestelmä poistaisi myös velat ja niihin liittyvät oikeudenkäynnit, sekä varkaudet, koska kaikki saisivat kyllikseen. Taloista poistettaisiin sisäseinät, niin että kaikki eläisivät yhdessä, ja oikeustalot ja pylväshallit muutettaisiin yhteisruokaloiksi.


title: Naishallitus

text: Seuraavassa kohtauksessa Blepyroksen naapuri asettelee omaisuuttaan talonsa edustalle jaettavaksi yhteiseksi. Tällöin paikalle saapuu Itsekäs, joka sanoo naapuria hölmöksi, kun tämä seuraa uusia lakeja. Itse hän aikoisi odottaa varmistuaakseen, että lait todella astuvat voimaan, ennen kuin luopuisi omaisuudestaan. Kaupungin airut saapuu, ja kutsuu ihmisiä yhteiselle juhla-aterialle. Naapuri sanoo, ettei Itsekäs ole oikeutettu osallistumaan, koska ei ole luopunut yksityisomaisuudestaan. Itsekäs ilmoittaa kuitenkin sekä pitävänsä omaisuutensa että osallistuvansa ilmaiselle aterialle. Seuraavassa kohtauksessa tyttö ja poika ovat tapaamassa toisiaan, kun paikalle saapuu vanha nainen, joka keskeyttää nuoret ja vaatii uusien lakien perusteella poikaa itselleen ensimmäisenä. Kun tyttö ja nainen riitelevät pojasta, kaksi muuta vanhaa naista raahaavat pojan pois vasten tämän tahtoa.


title: Naishallitus

text: Viimeisessä kohtauksessa juopunut neito ylistää thasoslaista viiniä ja uusia lakeja. Hän on etsimässä Blepyrosta hakeakseen tämän juhliin Praksagoran pyynnöstä. Blepyros tuleekin vastaan, ja on jo menossa juhliin tyttö kummassakin kainalossaan. Kaikki poistuvat juhliin kuoron laulaessa siitä, miten yltäkylläiset juhlat tulevatkaan olemaan; siellä kaikki pääsevät syömään "lopadotemakhoselakhogaleokranioleipsanodrimypotrimmatosilfiokarabomelitokatakekhymenokikhlepikossyfofattoperisteralektryonoptokefalliokinklopeleiolagoiosiraiobafetraganopterygonia" (kyseinen kuvitteellinen ruokalaji on pisin kirjallisuudessa esiintyvä sana).


title: Naishallitus

text: Naisten näytelmässä esittämä hallintomalli, jossa ei ole yksityisomaisuutta ja kaikki on yhteistä, on käytännössä kommunistinen. On arveltu, että Platon olisi näytelmän kirjoittamisen aikoihin jo esittänyt suullisessa muodossa ainakin osan "Valtiossa" esittämistään ihannevaltiota koskevista ajatuksistaan, ja Aristofanes saattaa tehdä pilkkaa niistä. Toinen pilkan kohde on ilmiselvästi ajatus naisten osallistumisesta politiikkaan; antiikin kreikkalaisille miehille ajatus ”kansankokoukseen osallistuvista naisista” olisi ollut ilmeinen oksymoron. Näytelmässä miesten ja naisten sukupuoliroolit käännetään nurin päin, mutta tätä ei ole tarkoitettu feministiseksi ajatukseksi, vaan ennen kaikkea kuvaamaan sitä huonoa tilaa, johon Ateenan politiikka oli ajautunut.


title: Vesta (laulaja)

text: Vesta Rebekka Burman (s. 20. kesäkuuta 1994 Helsinki) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hän käyttää taiteilijanimenään etunimeään Vesta. Hän on omien singlejulkaisujensa lisäksi vieraillut myös muun muassa Töölön Ketterän, Kauriinmetsästäjien ja Pyhimyksen kappaleilla.


title: Vesta (laulaja)

text: Vesta julkaisi ensimmäisen omakustannekappaleensa, ”Varjo”, vuonna 2014, jonka myötä hän sai yhteistyösopimuksen VILD Musicin kanssa. Yhtiö julkaisi Vestan kolme ensimmäistä singleä, vuonna 2015 julkaistut ”Kevät” ja ”Anteeksi” -kappaleet sekä vuonna 2016 julkaistun ”Vielä1”-kappaleen.


title: Vesta (laulaja)

text: Huhtikuussa 2017 hän solmi levytyssopimuksen Warner Music Finlandin alaisen Etenee Recordsin kanssa, jonka myötä hän alkoi työstää esikoisalbumiaan tuottaja Jori Sjöroosin kanssa. Yhteistyön ensimmäinen single, ”Sun katu”, julkaistiin 31. toukokuuta 2017. Esikoisalbumi "Lohtulauseita" julkaistiin 23. maaliskuuta 2018. Se nousi heti julkaisunsa jälkeen Suomen virallisen albumilistan kärkisijalle kolmeksi viikoksi.


title: Vesta (laulaja)

text: Hän on valmistunut ylioppilaaksi Kallion lukiosta syksyllä 2014.


title: Nummisto

text: Nummisto on suomenkielinen sukunimi. Nimenkantajia ovat:


title: Chevrolet S-10

text: Chevrolet S-10 on pieni lava-auto, jota Chevrolet valmistaa Brasiliassa ja Kanadassa. Autoa valmistettiin Pohjois-Amerikan markkinoille vuosina 1982–2004. GMC myi samaa autoa nimellä GMC S-15 ja myöhemmin GMC Sonoma.


title: Chevrolet S-10

text: Nykyään S-10:tä myydään vain Brasiliassa.


title: Maija Rissanen

text: Maija Rissanen (s. 28. maaliskuuta 1979 Lahti) on suomalainen näyttelijä, joka valmistui Teatterikorkeakoulusta teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2002. Hän on näytellyt Helsingin Kaupunginteatterissa vuosina 2002-2003, Mikkelin teatterissa vuosina 2009–2010, Lahden Kaupunginteatterissa vuosina 2010–2013, vuodesta 2013 lähtien Teatteri Quo Vadiksessa ja vuodesta 2014 lähtien Tampereen Työväen Teatterissa.


title: Maija Rissanen

text: Rissanen asui vuosina 2003–2008 Italiassa, jossa hän opiskeli klassista laulua Giuseppe Verdi -konservatoriossa Torinossa ja näytteli teatterissa ja lyhytelokuvissa. Suomessa hän on esiintynyt tv-sarjoissa "Syke" (2014) ja "Salatut elämät" (2016, 2017–2018).


title: Alajoki (Ilmajoki)

text: Alajoki on Kyrönjoen molemmin puolin avautuva viljelylakeus Ilmajoen kunnan ja Seinäjoen kaupungin rajalla. Alun perin suota ollut alue kuivatettiin 1700- ja 1800-luvun vaihteessa ja kydötettiin pelloiksi. Alajoki on tulvatasanko, joka oli etenkin 1900-luvulla tunnettu kevättulvistaan. Niitä on sittemmin saatu hillityksi monin tulvasuojelutoimin. Vuonna 1995 Alajoki nimettiin yhdeksi Suomen valtakunnallisesti arvokkaista maisema-alueista.


title: Alajoki (Ilmajoki)

text: Alajoen alue on laajimmillaan noin viisi kilometriä leveä. Sitä rajaavat Seinäjoen kaupunki, Kyrönjoen itäpuolta kulkevat kantatie 67 ja Suupohjan rata sekä niiden varsille syntynyt asutus, lounaassa Ilmajoen keskustaajama sekä metsäselänteet ja suot. Viljelylakeuden ytimenä ovat Kyrönjoki ja sen sivujoki Seinäjoki, jotka yhtyvät Alajoen alueella. Laajimmat viljelykset ovat Seinäjoen laaksossa. Ympäristöministeriön maisema-aluerajauksessa Alajoen pinta-alaksi sanotaan 8 323 hehtaaria, josta maatalousalueita on 7 069 hehtaaria; metsiä, avoimia kankaita ja kallioalueita 831 hehtaaria; rakennettuja alueita 351 hehtaaria; vesialueita 66 hehtaaria sekä kosteikkoa ja avointa suoaluetta kuutisen hehtaaria.


title: Alajoki (Ilmajoki)

text: Alueen eteläosan kyliä ovat Ilmajoen keskustasta pohjoiseen päin lukien Röyskölä, Pirilä, Fossila ja Nikkola. Alueen länsirajana ovat Harjunmäen ja Könnin kylät, pohjoisrajana Munakka. Idässä Alajoen alue ulottuu Seinäjokilaaksoon Seinäjoen keskustan pohjoispuolella. Tällä alueella sijaitsevia Seinäjoen kyliä ovat Katila, Niemistö ja Heikkilä. Pirilän ja Nikkolan taloryhmät (mm. Herkooli) sekä Könnien talot on luokiteltu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Alajoen koillispuolella on Paukanevan Natura-alue.


title: Alajoki (Ilmajoki)

text: Alajoen alueella on ilmeisesti ollut asutusta jo kivikaudella, mutta ei rautakaudella. Pysyvä asutus on alkanut muodostua keskiajalla tiettävästi Ylä-Satakunnasta ja Kyrönjoen alajuoksulta nykyisestä Pohjanmaan maakunnasta.


title: Alajoki (Ilmajoki)

text:
Vuosina 1786–1803 Alajoen suoalueet kuivatettiin ja läpi 1800-luvun näin raivatuilla pelloilla harjoitettiin kytöviljelyä. Turvepintaisia peltoja myös savetettiin. Tämä oli Ruotsi-Suomen siihen mennessä suurin
kuivatushanke, ja vuodesta 1751 vuoteen 1805 Suur-Ilmajoen viljelyala kasvoi viisinkertaiseksi. Sen jälkeen vuosina 1805–1875 viljelyala edelleen 14-kertaistui noin 900 hehtaarista 12 600 hehtaariin.


title: Alajoki (Ilmajoki)

text: Pellot ovat sopineet parhaiten rehuviljan ja nurmen kasvatukseen, minkä ansiosta karjataloudesta on tullut alueen merkittävä elinkeino.


title: Alajoki (Ilmajoki)

text: Rakennuskulttuurin puolesta Alajoki oli aiemmin tunnettu tuhansista ladoistaan, joista on jäljellä enää murto-osa, sekä parista sadasta "alajokisaunasta", pelto- ja karjanhoitotöihin kauempaa tulleiden kesäisistä asuintuvista, joihin ei nimestä huolimatta juuri koskaan kuulunut saunaa. Sauna-nimitys lienee saanut alkunsa saunanlauteita muistuttavista seinästä seinään ulottuvista makuulavoista eli komppeleista, siitä että tupien äärellä kylvettiin joessa työpäivän jälkeen, tai siitä että jokivarren tuviksi siirrettiin myös maatilojen pihapiirien hirsisiä saunarakennuksia. Ensimmäiset jokisaunat rakennettiin 1800-luvun alussa kun pellonraivaus Alajoella alkoi. Jokisaunoilla yöpyi peltotöiden aikaan satoja ihmisiä. Jokisaunan läheisyyteen rakennettiin lähes aina myös hirsirunkoinen navetta sekä yksi tai kaksi rehulatoa, joiden piirissä talojen tyttäret ja piiat hoitivat kesäisin lehmiä. Kesäinen jokisaunaelämä ”kopisteluineen” oli nuorten merkittävä seuraelämän muoto. 1960-luvulta alkaen maatalous alkoi koneistua, tiet parantua ja moottoriajoneuvot yleistyä, eikä tupia enää tarvittu työväen majoitukseen. Saunoista on jäljellä vielä kymmenkunta etenkin Kyrönjoen niin sanotussa Laivanpäänmukkassa, jossa joki kääntyy 90 astetta.


title: Audaz-luokka (1945)

text: Audaz-luokka oli Espanjan laivaston yhdeksän aluksen muodostama hävittäjäluokka.


title: Audaz-luokka (1945)

text: Ranskan laivaston Le Fier -luokan torpedoveneistä saksalaisten muokkaamien suunnitelmien mukaan tilattiin viisi ensimmäistä alusta.


Luettelo Harjavallan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Harjavallan kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


Luettelo Kokemäen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kokemäen kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Kokemäkeen on liitetty Kauvatsan kunta.


title: Varjostus

text: Varjostus () on kolmiulotteisessa grafiikassa menetelmä polygonien värien muutokseen. Menetelmä tuottaa valaistusta ja varjoa jäljittelevän ulkoasun. Ilman varjostusta ja valaistusta kappaleen polygoneilla on tasainen väritys kauttaaltaan näkökulmasta riippumatta. Varjostus ja valaistus tuottaa kolmiulotteiselta näyttävän kuvan kaksiulotteiseen projektioon. Ennen polygonigrafiikan yleistymistä varjostusta on käytetty vektorigrafiikkaa käyttävissä videopeleissä kuten "Zarch" (1987).


title: Varjostus

text: Säteenseurantamenetelmät perustuvat valon säteiden tuottamaan valaistukseen, heijastukseen sekä valon ja pintojen ominaisuuksiin, jolloin valaistus tapahtuu osana säteenseuranta-algoritmia ja erillistä varjostusta ei välttämättä tarvita. Säteenseuranta tuottaa realistisemman lopputuloksen mutta on myös huomattavasti hitaampi.


title: Varjostus

text: Yksinkertaisin menetelmä on tasavarjostus (), jossa sama väri toistetaan kauttaaltaan polygonin alueella. Tasavarjostusta on käytetty videopeleissä kuten "Virtua Racing" (1992) ja "Virtua Fighter" (1993) Sega Model 1 -kolikkopelialustalla.


title: Varjostus

text: Gouraud-varjostus on kehittyneempi menetelmä, jossa väri interpoloidaan verteksien määrittämälle alueelle. Phong-varjostus on realistisempi menetelmä, joka laskee varjostuksen uudelleen useammin, mutta on myös hitaampi kuin Gouraud-menetelmä.


title: Varjostus

text: Muita menetelmiä on esimerkiksi "cel-shading", joka pyrkii luomaan piirrosanimaation tyylisen ulkoasun, jonka ensimmäisiä käyttökohteita oli "Jet Set Radio" (2000).


title: Varjostus

text: Gooch-varjostus on ei-fotorealistinen varjostus, joka on tarkoitettu teknisen kuvituksen tekemiseen. Valve on käyttänyt Gooch-varjostuksen kaltaista menetelmää "Team Fortress 2" -pelissä.


title: Varjostus

text: "Deferred shading" tai "deferred rendering" on renderöintitekniikka, jossa varjostus jätetään toiseen vaiheeseen renderöinnissä ja ensimmäinen vaihe vain kerää tietoa geometriapuskuriin ("G-buffer"). Menetelmällä voidaan vähentää laskentakuormaa monimutkaisissa tapauksissa, joissa on useita valoja ja valaistavia kappaleita.


title: Varjostus

text: Varjostuksen seurauksena renderöity kuva käyttää tummempaa värisävyä varjoon jäävän alueen simuloimiseksi. Näyttölaitteelle siirrettävä valmis RGB-kuva ei sisällä kirkkaustietoa renderöidyn kuvan pikseleille.


title: Varjostus

text:
Luonnossa valon osuessa pintaan tapahtuu kolme asiaa: absorptio (imeytyminen), heijastuminen ja taittuminen.
Eri renderöintimenetelmät mallintavat valon käytöstä erilaisilla pinnoilla eri tavoin.
Värien intensiteetti muuttuu kohtaan osuvan valaistuksen mukaan.


Luettelo Merikarvian julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Merikarvia kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: Ted Baker

text: Ted Baker on Britannissa Lontoossa toimiva muotitalo, joka on perustettu vuonna 1988. Se on listattu Lontoon pörssiin ja on olennainen osa FTSE 250 Indexiä.


title: Ted Baker

text: Ted Bakerin perustaja Ray Kelvin perusti ensimmäisen liikkeensä 1987 Glasgow'ssa ja avasi liikkeitä Manchesteriin ja Nottinghamiin. Vuonna 1990 avattiin Ted Bakerin liike Covent Gardeniin ja lisäksi muutama liike myös Lontoon Sohoon, Nottinghamiin ja Leedsiin). Ray Kelvin osti yrityksen sen omistajalta Goldberg & Sonsilta.


title: Covers EP Vol. 2

text: Covers EP Vol. 2 on suomalaislaulaja Tuulin 20. syyskuuta 2017 julkaisema neljä englanninkielistä cover-kappaletta sisältämä EP. Kappaleet valikoituivat EP:lle artistin seuraajien toiveiden mukaan.


title: Nicola Walker

text: Nicola Walker (s. 15. toukokuuta 1970 Stepney, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa Ruth Evershedin roolista vakoilusarjassa "Erikoisjoukkue" (2003–2011). Walker voitti parhaan naissivuosan Olivier-palkinnon vuonna 2013. Vuonna 2014 hän sai BAFTA-ehdokkuuden "Viimeinen tango Halifaxissa" -sarjasta, jossa hän on näytellyt vuodesta 2012 lähtien. Vuonna 2015 alkaneessa rikossarjassa "Minkä taakseen jättää" Walker näyttelee pääosaa, rikosylikomisario Cassie Stuartia.


title: Nicola Walker

text: Teatterissa hän on näytellyt esimerkiksi West Endissä ja Broadwayllä.


title: Trevor Eve

text: Trevor Eve (s. 1. heinäkuuta 1951 Sutton Coldfield, Birmingham, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi vuonna 1979 pääroolistaan rikossarjassa "Shoestring". Hänet tunnetaan myös poliisipäällikkö Peter Boydin roolista BBC:n rikossarjassa "Waking the Dead" (2000–2011).


title: Trevor Eve

text: Eve voitti parhaan miesnäyttelijän Olivier-palkinnon vuonna 1981 ja parhaan miessivuosan Olivier-palkinnon vuonna 1997. Hän on näytellyt muun muassa Kuninkaallisessa kansallisteatterissa. Eve 2010 Eve näytteli elokuvassa "Aivan liian hotti", jossa näytteli myös hänen tyttärensä Alice Eve. Myös elokuvassa Trevor Even hahmo on tyttärensä näyttelemän hahmon isä. Hän näytteli yhtä päärooleista "Minkä taakseen jättää" -rikossarjan ensimmäisellä tuotantokaudella.


title: Peter Egan

text: Peter Egan (s. 28. syyskuuta 1948 Hampstead, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen näyttelijä, joka on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa "Big Breadwinner Hog" (1969), "Prince Regent" (1979), "Downton Abbey" (2012–2015) ja "Minkä taakseen jättää" (2015–) sekä elokuvassa "Bean – äärimmäinen katastrofielokuva" (1997).


Luettelo Saarijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Saarijärven kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Saarijärveen on liitetty Pylkönmäen kunta.


title: Luettelo Saarijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

text:
Sarijärven kuntakeskuksessa on 30 muistomerkkiä, mutta myös lähes jokaisella suuremmalla kylällä on muistomerkkejä
tai julkisia taideteoksia. Museon piha-alueen veistospuistossa on 10 veistosta, joita pääsee katsomaan milloin vain.


title: Argentiinan maatalous

text: Argentiinan maatalous on monella tavoin maailmanlaajuisesti merkittävä ilmiö, vaikka maan pinta-alasta vain noin kolmannes on viljelykseen sopivaa, sekin osin keinokastelun turvin. Maa on pitkään ollut maataloustuotteiden viejä, ja vienti on suuntautunut etenkin Yhdysvaltoihin sekä Saksaan ja Britanniaan. 1990-luvun lopulla maan viljelypinta-ala oli 272 000 neliökilometriä. Tärkeimmät maatalouden vietituotteet olivat esimerkiksi vuonna 1927 vilja, etenkin vehnä sekä liha. Argentiinan pampa-arot soveltuvat hyvin naudan- ja lampaanlihan tuotantoon. Siellä tuotetaan myös vuotia ja villaa. Maan vientituotteista elintarvikkeita tärkeämpi osa taloudellisesti on kuitenkin ollut kaivannaisteollisuus.


title: Argentiinan maatalous

text: Argentiinan pohjoisosissa tuotetaan myös muun muassa viinejä esimerkiksi Mendozan alueella sekä sokeriruokoa sekä rehuksi sinimailasta. Kuriositeettina voi mainita, että esimerkiksi maten tuotannossa Argentiina hallitsee noin puolta koko maailmasta. Nykyään maatalous työllistänee alle kymmenen prosenttia maan väestöstä.


title: Bhutanin maantiede

text: Bhutanin pieni sisämaavaltio sijaitsee Himalajan vuoristossa Intian ja Kiinan välissä. vuoristoisen maan korkeuserot ovat yli seitsemän kilometriä. Maan ilmasto ja kasvillisuus vaihtelevat suuresti korkeuden mukaan vuoriston korkeimpien alueiden arktisesta ilmastosta etelän laaksojen subtropiikkiin.


title: Bhutanin maantiede

text: Himalajan vuoriston itäosassa sijaitseva Bhutan on enimmäkseen vuoristoinen maa ja se on hyvin metsäinen. Bhutan sijaitsee Kiinan ja Intian välissä. Maa rajautuu pohjoisessa ja luoteessa Kiinan hallitsemaan Tiibetiin. Intian puolella sen naapuriosavaltiot ovat lännessä Sikkim, etelässä Länsi-Bengali ja Assam ja idässä Arunachal Pradesh. Nepalin raja sijaitsee Bhutanista katsoen Sikkimin toisella puolella 80 kilometrin päässä, ja Länsi-Bengali erottaa Bhutanin Bangladeshista, jonka rajalle on lyhimmillään matkaa 60 kilometriä. Bhutan on itä-länsi -suunnassa noin 300 km pitkä ja pohjois-etelä -suunnassa 170 km.


title: Bhutanin maantiede

text: Maan pohjoisosissa sijaitsevat korkeat vuoret kohoavat pitkin Kiinan ja Bhutanin välistä rajaa. Bhutanin pohjoisosassa sijaitsevat myös Himalajan korkeimmat Bhutanin alueella olevat vuoret. Korkein huippu on 7 570 metrin korkeuteen kohoava Gangkhar Puensum. Maassa on yli 20 vuorenhuippua, jotka kohoavat yli 7 000 metrin korkeuteen merenpinnasta. Maan jokilaaksojen matalin kohta on Drangme Chhu joen laaksossa lähellä Intian rajaa. Matalimmillaan se 97 m meren pinnan yläpuolella, joten maalla on korkeuseroja yli 7000 metriä. Maan pohjoisosan vuorilla ilmasto on arktinen korkeimmilla alueilla. Alueella asuu harvakseltaan paimentolaisia, jotka hoitavat eläimiä joille lumien sulamisvesien muodostamat joet ja laaksot tarjoavat laidunmaata.


title: Bhutanin maantiede

text: Bhutanin keskiosassa Himalajaan kuuluvien mustien vuorten vuorijono muodostavaa vedenjakajan kahden suuren joen, Mo Chhun ja Drangme Chhun valuma-alueiden välillä. Molemmat joet laskevat Brahmaputraan ja lopulta Intian valtamereen. Mustien vuorten huiput ovat 1 500-2 700 metriä merenpinnan yläpuolella. Nopeasti virtaavat joet ovat muodostaneet mahtavia rotkoja alavammilla vuoristoalueilla. Keski-Bhutanin metsät tuottavat suurimman osan maan arvokkaasta metsäntuotannosta. Maan itäosaa halkoo toinen vuorijono, Dongavuoret. Maan länsiosassa sijaitsee hedelmällisiä viljeltyjä laaksoja.


title: Bhutanin maantiede

text: Eteläosassa sijaitsevat Siwalikvuoret ovat korkeimmillaan noin 1 500 metriä korkeita. Vuoristo rajautuu etelässä subtrooppiselle Duarien tasankoalueelle. Suurin osa Duarien alueesta sijaitsee Intian puolella. Bhutanin Duarien alue jakautuu eteläiseen ja pohjoiseen osaan. Pohjoinen Duaarialue Himalajan juurella on karua ja maa on huokoista ja kuivaa. Kasvillisuus on tiheää ja villieläimiä on runsaasti. Eteläiset duarit ovat tasaisempia ja ruohikkoisempia, maaperä on hedelmällistä ja alueella kasvaa savannikasvustoa ja tiheää viidakkoa. Duarit ovat Bhutanin parhaiten maanviljelyyn sopivaa aluetta. Riisiä ja muita peltokasveja kasvatetaan tasangoilla ja kukkulanrinteillä 1 200 metriin asti.


title: Bhutanin maantiede

text: Keski-Bhutanin vuoristot muodostavat rotkoja maan suurelle jokiverkostolle. Maassa vaikuttaa neljän suuren joen vesistö. Merkittävimmät joet ovat Drangme Chhu, Puna Tsang Chhu, Wang Chhu ja Amo Chhu. Jokainen saa alkunsa Himalajalta ja laskee Brahmaputraan, joka yhtyy Bangladeshin alueella Gangesin, jonka jälkeen vedet laskevat Intian valtameren Bengalinlahteen. Suurin vesistö on Drangme Chhu -joella, joka virtaa Bhutaniin Intian Arunachal Pradeshin puolelta. Joen valuma-alue käsittää suurimman osan Bhutanin itäosasta. Alajuoksulla Duaarien alueella jokea kutsutaan nimellä Manas Chhu.


title: Bhutanin maantiede

text: Bhutanin luoteisosasta saa alkunsa Puna Tsang Chhu, eli Sankoshjoki. Joen alkulähde on Himalajan korkeimmilla alueilla, mistä sulamisvedet virtaavat Mo Chhu ja Pho Chhu jokia pitkin Punakhan kaupunkiin, missä joet yhtyvät Puna Tsang Chhu -joeksi, eli Sankoshjoeksi. Joki virtaa etelään ja Länsi-Bengaliin Intian puolelle. Wang Chhu ja Amo Chhu joet saavat alkunsa Tiibetistä. Näistä Wang Chhu joki virtaa läntisen Keski-Bhutanin läpi kohti Duaareja ja edelleen Länsi-Bengaliin. Amo Chhu, eli Torsa Chhu, virtaa Länsi-Bhutanin läpi ennen kuin se levenee rajusti ennen Phuentsholingin kaupunkia ja Intian rajaa.


title: Bhutanin maantiede

text: Kaikille joille tärkeä uusiutuva vesilähde ovat Pohjois-Bhutanin jäätiköt, jotka kattavat noin 10% maan pinta-alasta. Vuorille sataa talvisin tuoretta lunta, joka keväällä ja kesällä hitaasti sulaessaan ruokkii maan jokia. Joet tuovat jäätiköiltä miljoonia litroja sulamisvesiä alajuoksun jokiallasalueille vuosittain. Kun tähän lisätään monsuunikauden runsaat sateet, tuhoisien tulvien riski kasvaa suureksi.


title: Bhutanin maantiede

text: Bhutanin jäätiköt muodostavat useita jäätikköjärviä. Jäätikköjärvien murtuminen aiheuttaa Bhutanille suuren riskin. Ilmastonmuutoksen seurauksena Himalajan jäätiköt sulavat entistä nopeammin ja jäätikköjärviä syntyy useammin. Järven reunojen murtuessa vesimassat syöksyvät alas laaksoihin ja tuhoisat jäätikköjokitulvat vievät mukanaan kokonaisia kyliä ja tuhoavat siltoja ja teitä. Ilmastonmuutoksen vuoksi tuhoisien jäätikköjokitulvien riski on kasvanut. Laukaisevana tekijänä jäätikköjärven murtumiselle voivat olla maanjäristykset, jotka murtavat jäätikön. Näin kävi vuonna 2015, kun Intian Assamin puolella tapahtuneen maanjäristyksen seurauksena Thorthormin jäätikköjärvi murtui ja vedet vyöryivät alas laaksoon. Toistaiseksi Bhutanin tuhoisin jäätikköjärven murtumisesta seurannut tulva tapahtui vuonna 1994, jolloin 20 ihmistä menehtyi ja tulva vei mukanaan karjan ja viljelysmaat ja talot ja infrastruktuurin.


title: Bhutanin maantiede

text: Jäätiköiden sulamisvesien ja monsuunisateiden ruokkimat joet ovat kaivertaneet vuorten väliin useita laaksoja. Keskiosissa maata, missä ilmasto on viljelylle suotuisin, laaksot ovat etenkin keskiosissa maata tiheästi asuttuja ja viljeltyjä. Lähes jokaisessa asutetussa laaksossa on oma dzonginsa. Vuorten erottamilla eristyneimmillä seuduilla, laaksojen rinteillä asuu joitakin eristyneitä etnisiä ja kielellisiä vähemmistöjä, joiden populaatio käsittää alle tuhat ihmistä.


title: Bhutanin maantiede

text: Bhutanin ilmasto on eteläisillä tasangoilla kosteaa ja subtrooppista, lauhkeaa Himalajan laaksoissa keskisen Bhutanin alueella ja kylmä arktinen ilmasto vaikuttaa pohjoisosan vuoristossa. Lämpötilat vaihtelevat korkeuden mukaan. Maan keskisessä länsiosassa, 2 200 metriä merenpinnan yläpuolella sijaitsevassa Thimphussa, lämpötilat vaihtelevat 15 °C ... 26 °C välillä kesäajan monsuunikauden aikana, mutta laskevat tammikuussa noin -4 °C ... 16 °C välille. Suurin osa maan keskiosasta on viileää ja lauhkeaa ympäri vuoden. Etelässä kuuma ja kostea ilmasto pitää lämpötilan välillä 15 °C ... 30 °C ympäri vuoden. Laaksoissa lämpötilat voivat kohota 40 °C:een kesän aikana.


title: Bhutanin maantiede

text: Vuosittaiset sademäärät vaihtelevat suuresti eri puolilla maata. Pohjoisen kylmässä ilmastossa saadaan vain noin 40 mm sadetta vuodessa. Sade tulee lähinnä lumena. Lämpimillä keskialueilla sataa keskimäärin noin 1 000 mm vuodessa. Subtrooppisessa etelässä sadetta voidaan joillakin alueilla saada 7 800 mm vuodessa, mikä on taannut kasvuolosuhteet trooppiselle metsälle tai savannilla.


title: Bhutanin maantiede

text: Pääkaupungissa Thimphussa talvikuukaudet joulukuusta helmikuuhun ovat kuivia. Vuoden sateisimmat ajat ovat heinä-elokuussa.


title: Bhutanin maantiede

text: Bhutanin kasvillisuus vaihtelee merkittävästi maan subtrooppisen, lauhkean ja Himalajan arktisen ilmaston alueilla. Eteläisimmässä osassa maata, Duaarien tasangoilla ja viereisillä kukkuloilla kasvaa tiheää heinäkasvustoa, jota käytetään paperi- ja selluteollisuuden raaka-aineena. Vuorten rinteitä 900-1800 metrin korkeudella hallitsevat mäntymetsät ja harvakseltaan kasvavat tammet. Korkeammilla alueilla kasvavat monenlaiset mäntypuut, tammet, pähkinäpuut, alppiruusut, saarnit, poppelit, pajut, haavat ja magnoliat. Arvokkaimmat metsät sijaitsevat 1800-2700 metrin korkeudella. Näissä metsissä kasvavat sypressit, kuuset ja katajat. Koivuja esiintyy 4 200 metrin korkeudelle asti. Tätä korkeammalla kasvaa korkeilla alueilla menestyviä pensaita ja ruohoja.


title: Bhutanin maantiede

text: Bhutanissa on tavattu noin 700 eri lintulajia ja 200 nisäkäslajia. Suurista nisäkkäistä muun muassa sambarhirvi, gauri, vesipuhveli, intiansarvikuono, aasiannorsu, vuorisusi, kultalanguri, lakkilanguri, kultapanda, puuleopardi ja bengalintiikeri, elävät Manas ja Sankosh -jokien alueilla Bhutanin keski- ja itäosissa, sekä metsäpeitteisillä kukkuloilla. Korkeammalla vuoristossa elävät muun muassa takini, lumileopardi, puolilammas ja murmelit.


title: Bhutanin maantiede

text: Monet eläinlajit ovat uhanalaisia ja maahan on ainutlaatuisen kulttuuriperinnön suojelemiseksi perustettu monia kansallispuistoja, joista laajin on yli 4 300 km laajuinen Jigme Dorjin kansallispuisto maan luoteisosassa. Kansallispuiston alue ulottuu kolmelle ilmastovyöhykkeelle 1400-7000 metrin korkeudella.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Tämä artikkeli kertoo tamperelaisen jääkiekkoseura Tampereen Ilveksen historiasta.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Ilves perustettiin Niilo Tammisalon johdolla keväällä 1931. Alkuun seura keskittyi jalka-, jää- ja pesäpalloon, mutta jo seuraavana talvena se pelasi myös ensimmäisen jääkiekko-ottelunsa. Lapinniemen Visan kentällä Näsijärven Naistenlahden jäällä pelatussa SM-cupin ottelussa Tampereen Palloilijat voitti Ilveksen 1–2. Ilveksen historian ensimmäisen maalin teki Reino Lahtinen.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Alkuun sama Ilveksen joukkue pelasi talvisin sekä jääpalloa että -kiekkoa, jopa samoilla vieraspelimatkoilla. Kauden 1932–1933 jälkeen seura alkoi kuitenkin keskittyä kiekkoiluun, jossa nähtiin enemmän menestymisen mahdollisuuksia. Harjoittelua kehitettiin Tammisalon ja maalivahti Valter Tuomen maajoukkueessa saamien kokemusten pohjalta ja seura nousi nopeasti huipulle.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Joulukuussa 1933 Ilvekselle valmistui oma kenttä Pyhäjärven rantaan Palomäen uimalaitokselle. Kenttä oli kuitenkin alamittainen ja ongelmia aiheutti myös järvenjään railoilu. Ilves luopuikin kentästä jo yhden kauden jälkeen ja päätti rakentaa jääkiekkoradan Talouskoulun kupeessa Koulukadun ja Mariankadun välissä sijainneille Tampereen Tennisseuran kentille. Se avattiin tapaninpäivänä 1934.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Oma täysikokoinen kenttä, jota pidettiin Suomen hienoimpana, helpotti Ilveksen harjoitteluolosuhteita kilpailijoihin verrattuna. Tosin Ilves myi jääaikaa myös muille seuroille; toiminta oli kannattavaa vaikkei suuria rahavirtoja liikuttanutkaan.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Ilves voitti ensimmäisen Suomen mestaruutensa 1936 epätavallisesti Jääkiekkoliiton edustajakokouksen äänestyksellä, kun helsinkiläinen KIF ei suostunut pelaamaan ratkaisevaa uusintaottelua Tampereella. Seuraavina kahtena vuotena Ilves uusi mestaruutensa, ilman kabinettipäätöksiä. Joukkueen tuonaikaisia tähtipelaajia olivat Tiitolan veljekset Jussi ja Risto sekä Matti Wasama. 1939 Ilves sijoittui pronssille.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Seuraavat vuodet Suomessa kiekkoiltiin sodan varjossa. Kaudella 1939–1940 Ilves ei pelannut tai harjoitellut lainkaan, ja pahimpana iskuna joukkueen kapteeni ja seuran puheenjohtaja Jussi Tiitola kaatui rintamalla. Välirauhan kaudella 1940–1941 Ilves sijoittui kolmanneksi, mutta seuraava kausi jouduttiin jälleen perumaan jatkosodan sytyttyä.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Sotatoimien rauhoituttua jääkiekon kehitys pääsi Tampereella jälleen vauhtiin. Tammikuussa 1941 kaupunki rakennutti Eteläpuistoon uuden kiekkoradan, jonne Ilveskin siirtyi pelaamaan. 1942–1943 pelattiin epävirallinen, myöhemmin viralliseksi julistettu sarja, jossa Ilves sijoittui kolmanneksi. Seuraavalla kaudella Ilves menestyi hyvin nuorten myöhemmin Ilves-ikoni Aarne Honkavaaran, Pentti Isotalon ja Kalle Havulinnan johdolla. Käynnissä ollut sarja jouduttiin jättämään kesken, kun Helsingin suurpommitukset ensin tuhosivat Kaisaniemen kentän ja sen jälkeen katkaisivat rautatieyhteydet Tampereelle. Mestaruutta ei lopulta jaettu lainkaan.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Jatkosodassa kaatuivat Ilveksen pelaajista Erkki Rintala, Olli Lahtinen ja Heikki Lahdelma. Maalivahti Teuvo Castren haavoittui ja sokeutui loppuiäkseen.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Eteläpuiston kenttää kritisoitiin matalista laidoista, jotka aiheuttivat vaaratilanteita niin pelaajille kuin katsojille, sekä Tampereelle kehittyvässä jääkiekkobuumissa nopeasti pieniksi jäävistä katsomoista. Joulukuussa 1945 valmistuikin Ilveksen vanhan Talouskoulun kentän kupeeseen Koulukadulle uusi kenttä, johon saatiin täysikorkea kaukalo ja 4 500 hengen katsomo.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: 1940-luvun loppupuoliskolla seura juhli toistamiseen kolmen perättäisen mestaruuden putkea ja pelasi tappioitta yli neljä vuotta – tosin vain 34 ottelua. Kahden hopean jälkeen seurasi 1950–1952 jälleen kolmen mestaruuden sarja.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Mestaruuksia ratkaisi Ilvekselle erityisesti H-ketjuksi kutsuttu hyökkäyskolmikko Havulinna–Honkavaara–Huhti; myöhemmin Kalle Havulinnan korvasi ketjussa Yrjö Hakala, mutta nimi säilyi. Menestyksen taustasyinä on katsottu olleen vahvan juniorityön ja Risto Lindroosin osaavan valmennuksen. Ilves hankki valmennusapua myös Ruotsista: Kurre Karlberg IK Götan joukkueesta vieraili Tampereella konsultoimassa.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Ilveksen junioritoiminta käynnistyi toden teolla viimeisenä sotavuonna, ja vuonna 1945 ensimmäistä kertaa ratkaistun nuorten Suomen-mestaruuden Ilves voitti ylivoimaisesti maalierolla 23–1.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Kausiksi 1952–1953 ja 1953–1954 moni vanha pelaaja lopetti, mistä syystä sarjasijoitus laski kausi kaudelta ja lopulta heikentynyt Ilves putosi 1954 ensimmäisen ja toistaiseksi viimeisen kerran Suomen toiseksi korkeimmalle sarjatasolle, silloiseen Suomen sarjaan. Tämä oli tuohon aikaan normaalia seuratoiminnan aaltoliikettä; amatöörijoukkuetta ei helposti voitu vahvistaa ulkopuolisin hankinnoin kuten nykypäivän ammattilaisurheilussa vastaavassa tilanteessa tehdään.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Vierailu Suomen sarjassa jäi yhden kauden mittaiseksi. Nuoret pelaajat kasvoivat nopeasti vastuunkantajiksi, eikä Ilves hävinnyt sarjassa yhtään ottelua. Suomen sarjan lisäksi Ilves osallistui kaudella 1954–1955 myös ensimmäistä kertaa järjestettyyn Suomen cupiin, jossa joukkue selvisi loppuotteluun. Cup-mestaruuden vei kuitenkin TPS.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Koulukadun kentälle saatiin maan ensimmäinen tekojää 1956. Tällä on sanottu olleen ratkaiseva merkitys koko Suomen jääkiekkoilun ammattilaistumiselle, kun peli- ja harjoittelumahdollisuudet lisääntyivät kauden pidetessä ja jäävarmuuden parantuessa.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Vuonna 1957 Ilves nousi jälleen mestariksi ja pysyi huipulla pitkään: 19 kautta vuosina 1957–1975 tuottivat kuusi mestaruutta, neljä hopeaa ja viisi pronssia; vain kolmesti Ilves jäi vaille mitalia. Suomen Cupista tuli samana aikana kaksi voittoa ja yksi hopeatila. Joukkuetta kannatteli yhä vahva juniorityö. Raimo Kilpiö, Erkki Koiso ja Juhani Lahtinen sekä myöhemmin Lasse Oksanen, Reijo Hakanen, Jorma Peltonen ja Jarmo Wasama nousivat maineeseen.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Kaudella 1966–1967 Ilves selviytyi ensimmäisenä suomalaisjoukkueena Euroopan cupin loppuotteluun, jossa tšekkoslovakialainen ZKL Brno oli kuitenkin parempi otteluvoitoin 2–0.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Vuonna 1965 Ilves siirtyi Kooveen ja Tapparan tavoin uuteen Hakametsän jäähalliin. Halliin siirtymisestä oli seuralle ennen kaikkea taloudellista etua: pelaajia eivät ulkojääolosuhteet juuri haitanneet mutta katsojia kylläkin, ja huonolla säällä yleisömäärät jäivät vähäisiksi. Esimerkkinä tästä kaudella 1961–1962 Ilveksen kotiotteluiden yhteenlaskettu katsojamäärä oli 31 000 mutta seuraavalla kaudella vain 19 000, vaikka joukkue sijoittui pronssille.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Vuonna 1961 Ilves palkkasi ensimmäisenä palloiluseurana Suomessa päätoimisen managerin, Seppo Helteen, joka toimi myös joukkueen valmentajana. Helle halusi uudistaa seuran ilmeen, missä yhteydessä otettiin vuonna 1962 käyttöön uusi merkki, Rauno Bromsin suunnittelema Ilves-pää.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Päätoimisen managerin lisäksi myös pelaajille alettiin maksaa korvauksia ja kannustuspalkkioita. Summat olivat kuitenkin vielä kaukana ammattilaisuudesta: voitosta maksettu 2 000 markkaa vastasi vuoden 2006 rahassa noin neljää euroa. Vastaavasti varainhankintaa tehostettiin. Yleisömäärät moninkertaistuivat jäähalliin siirtymisen myötä, ja mainoksia ilmestyi niin peliasuihin, kaukalon laitoihin kuin kenttäkuulutuksiin jo 1960-luvun alussa.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Kanadalaisen pelaajavalmentajan Len Lunden johdolla Ilves saavutti 1972 15. mestaruutensa. Ilves pysyi SM-sarjan kärkikamppailuissa tämän jälkeen vielä kolme kautta, mutta vuoden 1975 pronssi jäi viimeiseksi mitaliksi pitkään aikaan.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: 1970-luvun alussa otettiin ensi askel Ilveksen toiminnan yhtiöittämistä kohti, kun Ilves-Markkinointi Oy otti haltuunsa jääkiekkotoiminnan taloudellisen puolen. Urheilutoiminnasta vastasi yhä Ilves ry.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Ilveksen kuten muidenkin SM-liigaseurojen taloustilanne heikkeni vähitellen kun, toimitusjohtaja Risto Hannulan sanoin, ”pelaajat ymmärsivät bisneksen nopeammin kuin seurat”; seurojen johtajat olivat urheilu-, eivät talousihmisiä ja antoivat helposti periksi pelaajien vaatimuksille. Ilveksen joukkuetta ja taloutta rakennettiin lyhytjänteisesti, pelillistä menestystä ei tullut ja velkataakka kasvoi.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Kooveella 1970-luvun loppu sujui vielä Ilvestäkin huonommin, ja seurat päätyivät vuosikymmenen vaihteessa yhteistyöhön. Sopimuksen perusteella SM-liigasta pudonnut Koovee keskittyi kasvattajaseuran rooliin alemmilla sarjatasoilla, ja edustusjoukkueen parhaimmisto siirtyi Ilvekseen. Näiden pelaajien joukossa oli mm. Risto Jalo. Samaan aikaan Ilveksen edustusjoukkueen ja A-nuorten toiminta eriytettiin emoseurasta omaksi yhdistyksekseen, Liiga-Ilves ry:ksi.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: 1980-luvun alussa Ilveksen edustusjoukkueeseen nousi uusi sukupolvi, joka johdatti joukkueen ensin pronssille 1983 ja kaksi vuotta myöhemmin mestariksi. Näihin pelaajiin kuuluivat Risto Jalon lisäksi Raimo Summanen, Raimo Helminen, Mikko Mäkelä, Ville Siren ja Jukka Tammi. Vuoden 1985 voittoisa joukkue kuitenkin hajosi pahoin neljän pelaajan siirtyessä NHL:ään.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Vuosikymmenen lopulla Ilves nousi uudelleen huipulle nuoren valmentajansa Sakari Pietilän opein. Joukkue voitti 1988 runkosarjan, mutta hävisi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Rauman Lukolle. Seuraavan vuonna Ilves oli runkosarjan toinen ja lopulta pronssilla. Keväällä 1990 päästiin loppuotteluun, mutta TPS oli parempi otteluvoitoin 4–2.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: 1990-luku oli Ilvekselle sekavaa aikaa. Kaudeksi 1991–1992 koottiin kallis joukkue, johon haalittiin takaisin 1980-luvun tähtiä. Menestystä ei kuitenkaan tullut: Ilves oli yhdeksäs. Seuraavalla kaudella pelillinen ilme oli positiivisempi, mutta talousvaikeudet kärjistyivät konkurssin uhkaan asti.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Ilveksen johtoryhmä valmisteli tilanteen pelastamiseksi osakeantia, kun Mikko Mäkelä ja Vincent Manngard tarjoutuivat ottamaan Ilveksen hallintaansa. Pitkien neuvottelujen jälkeen näin tapahtuikin. Pelaajauraansa jatkanut Mäkelä halusi kuitenkin pysytellä kulissien takana, mikä aiheutti hämmennystä ja epäluuloa.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: A-juniorit voittivat vuosina 1991–1995 kolme kultaa ja kaksi hopeaa, mutta edustusjoukkue selviytyi hädin tuskin pudotuspeleihin ja joutui vuonna 1995 karsimaan liigapaikastaan Savonlinnan Pallokerhon ja Saimaan Pallon kanssa.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Karsintakauden jälkeen Ilveksen päävalmentajaksi tuli Vladimir Jursinov nuorempi. Lupaavat nuoret, kuten Vesa Toskala, Sami Ahlberg ja Juha Hautamaa olivat valmiit isompaan rooliin liigajoukkueessa ja Raimo Helminen palasi viimein Tampereelle. Uusi toimitusjohtaja Jussi Toikka kasvatti voimakkaasti Ilveksen budjettia, ja joukkue nousikin parissa vuodessa liigan pohjalta loppuotteluihin. Mestaruutta ei kuitenkaan tullut, sillä 1998 HIFK oli liian vahva ja vuotta myöhemmin joukkue putosi puolivälierissä HPK:lle.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Vuoden 1999 keväällä kävi ilmi, että Ilveksen edellisten vuosien nousu oli rakennettu tyhjän päälle. Konkurssi oli jälleen edessä. Tälläkin kertaa vararikko kuitenkin vältettiin pelaajakauppojen, palkkaleikkausten ja Vincent Manngardilta saadun lisärahoituksen ansiosta. Manngard luopui omistuksestaan vuonna 2017.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Vuonna 2000 Ilveksen liigajoukkueen toiminta yhtiöitettiin Ilves-Hockey Oy:ksi. Tämä vakautti osaltaan organisaation taloutta. Manngardin lisäksi merkittäviksi omistajiksi tulivat Jyrki Lumme sekä Gateway Finland Oy. Seuraavana vuonna Ilves voitti toistaiseksi viimeisimmän mitalinsa, kun Heikki Mälkiän valmentama joukkue saavutti pronssia. Kaksi vuotta myöhemmin koettiin aaltoliikkeen toinen ääripää: Ilves oli 13 joukkueen liigan viimeinen. Sarja oli kuitenkin suljettu, joten Ilves ei voinut pudota liigasta.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Vuoden 2003 jälkeen Ilves on pelannut keskinkertaisia kausia: 2004–2008 joukkue selvisi joka vuosi puolivälieriin mutta ei niitä pidemmälle. Värikkäin kausi oli 2004–2005, jolloin vuoksi Ilveksessä kiekkoillut Patrik Štefan muodosti Hannes Hyvösen ja Steve Kariyan kanssa yhden liigan tehokkaimmista ketjuista, jota vielä täydensi puolustaja Cory Murphy. Väriä lisäsivät valmentajaongelmat: Václav Sýkora erosi henkilökohtaisista syistä marraskuussa ja tilalle palkattu Curt Lindström joutui puolivälierien alla Ruotsin poliisin kuulusteluihin epäiltynä talousrikoksista.


title: Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)

text: Ilves pelaa historiansa pisintä jaksoa ilman mestaruutta. Kaudella 2011–2012 Ilveksen päävalmentajaksi nousi entinen Ilves-pelaaja Raimo Helminen. Tammikuussa 2013 hänet kuitenkin irtisanottiin ja päävalmentajaksi nousi Tuomas Tuokkola. Tuokkola erotettiin Ilveksen valmentajan paikalta 12. tammikuuta 2016.


title: Ajit Pai

text: Ajit Varadaraj Pai (s. 10. tammikuuta 1973) on yhdysvaltalainen lakimies, joka on nimitetty Federal Communications Commission (FCC) -telehallintoviraston johtoon vuoden 2017 tammikuusta lähtien.


title: Ajit Pai

text: Ajit Pai syntyi Buffalossa ja kasvoi Parsonsissa Kansasissa. Hän vanhempansa ovat vuonna 1971 Yhdysvaltoihin muuttaneita intialaisia lääkäreitä.


title: Ajit Pai

text: Pai valmistui Harvardin yliopistosta 1994 suoritettuaan sosiaalitieteiden tutkinnon. Tämän jälkeen hän opiskeli Chicagon yliopiston oikeustieteen laitoksella ja valmistui tohtoriksi 1997. Pai muutti 1998 Washingtoniin ja meni työhön oikeusministeriön monopolien vastaiselle osastolle. Vuonna 2001 hän siirtyi Verizon Communicationsille. Huhtikuussa 2003 hänet nimitettiin Yhdysvaltain senaatin lakivaliokunnan neuvonantajan tehtäviin. Vuodesta 2007 hän on työskennellyt FCC:ssa lakineuvonantajana ja vuodesta 2011 presidentti Barack Obaman nimittämänä jäsenenä. Tammikuussa 2017 presidentti Donald Trump nimitti hänet FCC:n puheenjohtajaksi.


title: Ajit Pai

text: Paia on pidetty elinkeinoelämälle läheisempänä kuin muita FCC:n jäseniä.


title: Ajit Pai

text: Ensimmäisen linjapuheensa FCC:n jäsenenä Pai piti Carnegie Mellon -yliopistolla 2012. Hän kiinnitti huomion siihen, että telekommunikaatioalalta oli hävinnyt edeltävänä kolmena ja puolena vuotena 165 000 työpaikkaa. Pain mukaan ITC:n pitäisi olla talouden kasvun veturi ja FCC:n velvollisuus on kääntää trendi. Siksi FCC:n pitäisi toimia tehokkaammin yritysten tukena ja vähentää investointien sääntelyä.


title: Ajit Pai

text:
Pai on julkisesti vastustanut hanketta, jossa ehdotettiin, että FCC keräisi uutisia lehdistä, verkkosivuilta ja radiosta ja televisiosta ja analysoisi niitä tasapuolisuuden ja kattavuuden kannalta. Pain mielestä hallituksen tehtävä ei ole painostaa mediaa tiettyjen asioiden uutisointiin.
Lisäksi hän on arvostellut Indianan yliopiston hanketta, jossa tutkittiin "väärien ideoiden, vihapuheen ja propagandan" leviämistä tietoverkoissa. Pain mielestä veronmaksajien rahoja ei pidä käyttää mielipiteiden analysointiin ja poliittisten kantojen arviointiin.


title: Ajit Pai

text: FCC:n johdossa Pai lakkautti tutkinnan verkko-operaattorien ilmaisista nettiliittymistä.


title: Ajit Pai

text: Marraskuussa 2017 FCC kumosi säädöksen, jonka mukaan sama omistaja ei saanut omistaa samassa kaupungissa sanomalehden lisäksi televisio- tai radioasemaa. Samassa kuussa FCC kumosi pääosan 2,25 miljardin dollarin tukiaisista, joilla köyhyysrajalla oleville tai intiaanireservaateissa asuville tarjottiin tuettuja puhelin- ja nettiliittymiä.


title: Ajit Pai

text: 14. joulukuuta 2017 FCC kumosi äänestyksessä nettineutraliteetin säännökset, jotka kielsivät palveluntarjoajia sulkemasta tiettyjä verkkosivustoja tai vaatimasta lisämaksua pääsystä tiettyyn sisältöön.


title: Juha Mäkinen

text: Juha Antero Mäkinen (s. 16. lokakuuta 1964 Lahti) on Maanpuolustuskorkeakoulun professori.


title: Juha Mäkinen

text: Mäkinen syntyi työnjohtaja Eero Mäkisen ja alueohjaaja Sirkka-Liisa Sipilän perheeseen. Hänen puolisonsa on diplomi-insinööri, lehtori Minna Asplund. Mäkinen tuli ylioppilaaksi 1983, suoritti upseerin tutkinnon 1987 ja yleisesikuntaupseerin kurssin 1997. Hän oli jatko-opiskelijana Japanissa 2002–2006 ja väitteli tohtoriksi (Ph.D) vuonna 2006. Mäkinen toimi opetusupseerina Kymen jääkäripataljoonassa 1987–1989 ja Reserviupseerikoulussa 1989–1991, toimistoupseerina Hämeen rykmentissä 1992–1995, esiupseerina Itäisen maanpuolustusalueen esikunnassa 1997–2000 ja opettajana ja tutkimusryhmän johtajana Maanpuolustuskorkeakoulussa 2004–2009. Sotilaspedagogiikan professori Maanpuolustuskorkeakoulussa hän on ollut vuodesta 2009.


title: Juha Mäkinen

text: Mäkinen ylennettin vänrikiksi 1984, luutnantiksi 1987, yliluutnantiksi 1989, kapteeniksi 1992, majuriksi 1997 ja everstiluutnantiksi 2005.


title: Juha Mäkinen

text: Mäkinen on julkaissut ja toimittanut alaltaan useita teoksia:


title: Lehtivarvasgekko

text: Lehtivarvasgekko ("Euleptes europaea") on heimoon Sphaerodactylidae kuuluva liskolaji. Se on sukunsa Euleptes ainoa laji. Lehtivarvasgekko on yöeläin ja elää useilla Välimeren saarilla Ranskassa, Italiassa ja Tunisiassa.


title: Black Pearl

text: Black Pearl voi tarkoittaa


title: Rosa (pyhimys)

text: Pyhä Rosa, TOSD, alkuperäiseltä nimeltään Isabel Flores de Oliva (20. huhtikuuta 1586 Lima, Peru – 30. elokuuta 1617 Lima, Peru) oli perulainen pyhimys, neitsyt ja tertiaaridominikaani. Nainen on turhamaisuuden vastustamisen, Amerikkojen, Keski-Amerikan, koruompelijoiden, floristien, puutarhoitsijoiden, Intian, Latinalaisen Amerikan, ompelijoiden, Uuden Maailman, hurskautensa takia pilkattujen, Perun, Filippiinien, Kalifornian Santa Rosan hiippakunnan, Etelä-Amerikan, turhamaisuuden, Filippiinien Villareal Samarin ja Länsi-Intian suojeluspyhimys. Hänen symboleitaan ovat ruusu- tai okaakruunu, neula ja sormustin, piikkikruunu, rautaketju ja ruusut. Pyhimys kuvataan usein tertiaaridominikaanina pitelemässä ruusuja ja tertiaaridominikaanina Jeesus-lapsen kanssa. Hän eli seuraavien 7 paavin hallintokausien aikana: Sixtus V, (1585) Urbanus VII, (1590) Gregorius XIV, (1590–91) Innocentius IX, (1591) Klemens VIII, (1592–1605) Leo XI (1605) ja Paavali V. (1605–1621) Paavi Klemens IX julisti Rosan autuaaksi 15. huhtikuuta 1668 ja paavi Klemens X julisti hänet pyhimykseksi 2. huhtikuuta 1671. Hänen muistopäiväänsä on vietetty joko 23. tai 30. elokuuta.


title: Rosa (pyhimys)

text: Roomalaiskatolisessa messussa pyhää Rosaa on muistettu seuraavanlaisella latinankielisellä kollehtarukouksella:


title: Rosa (pyhimys)

text: ""Orémus. Bonórum ómnium largítor, omnípotens Deus, qui beátam Rosam, coeléstis grátiæ rore prævéntam, virginitátis et patiéntiæ decóre Indis floréscere voluísti: da nobis fámulis tuis; ut, in odórem suavitátis eius curréntes, Christi bonus odor éffici mereámur.""


title: Rosa (pyhimys)

text: Pyhä Rosa syntyi 20. huhtikuuta 1586 aatelisperheeseen Perussa ja tunsi vetoa katumusharjoituksiin ja hengelliseen elämään nuoressa iässä. Hänet konfirmoitiin vuonna 1597, jolloin hän otti virallisesti nimekseen Rosan. Pyhimys rukoili ja paastosi salaa, teki salaisia katumustöitä, teki päivittäisiä eukaristisia adoraatioita ja otti eukaristian päivittäin. Hänen äitinsä halusi hänen avioituvan, eikä sallinut hänen tavoitella hengellistä elämää, mutta hillitäkseen kosijoita pyhimys leikkaisi hiuksensa ja rakkuloitti ihonsa. Kamppailu heidän välillään kesti 10 vuotta, jonka aikana pyhimys teki valan pysyä neitseenä pyhä Katariina Sienalainen mallinaan. 20-vuotiaana hän liittyi tertiaaridominikaaneihin ja jatkoi äärimmäistä rukous-, paasto- ja katumuselämää, sekä esimerkiksi poltti kerran kätensä katumustyönä. Kerrotaan, että Jeesus ilmestyi hänelle usein, mutta hänen kerrotaan saaneen myös näkyjä paholaisesta. Rosa kuoli mahdollisesti 30. elokuuta 1617.


Luettelo Vaalan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Vaalan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: Dominic Power

text: Dominic Power (s. 5. heinäkuuta 1973 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen näyttelijä. Vuosina 2011–2013 hän näytteli "Emmerdalessa" Cameron Murraytä, joka murhasi sarjassa kolme päähahmoa; Carl Kingin, Alex Mossin ja Gennie Sharman. Power näytteli rikossarja "Minkä taakseen jättää" (2015) ensimmäisellä kaudella, vastanäyttelijöinään Tom Courtenay ja Gemma Jones.


title: Hazel Edwards

text: Hazel Eileen Edwards, myös nimimerkki "A. K. Aye" (s. 1945 Melbourne, Victoria, Australia) on australialainen kirjailija. Hän on kirjoittanut suosittujen lastenkirjojen lisäksi oppikirjoja, oheislukemistoja ynnä muuta.


title: Hazel Edwards

text: Edwards on tehnyt työtä lastenkulttuurin hyväksi. Oltuaan mukana Antarktikselle suuntautuneella matkalla kirjoitti hän kirjoitti matkasta artikkeleita, teki kuvakirjoja ja kirjan matkakokemuksistaan.


title: Hazel Edwards

text: Edwards on kirjoittanut yhden rikosromaanin, "Formula for Murder: Featuring Sleuth Roz Parker" (1995), nimimerkillä A. K. Aye, joka on usean kirjailijan yhteisnimimerkki.


Luettelo Uudenkaarlepyyn julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Uudenkaarlepyyn kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Uuteenkaarlepyyhyn on liitetty seuraavat kunnat: Uudenkaarlepyyn mlk, Munsala ja Jepua.


title: Broye

text: Broye on joki Länsi-Sveitsissä. Joen pituus on 72 kilometriä, ja se on Sveitsin 12:nneksi pisin joki.


title: Broye

text: Broyen alkupurot saavat alkunsa Les Alpettes -vuoren länsirinteeltä Bullen kaupungin lounaispuolelta noin 1 200 metrin korkeudesta.


title: Broye

text: Joki virtaa pääosin Fribourgin ja Vaud’n kantonien alueella. Se laskee ensin Murtenseejärveen ja edelleen Neuchâtelinjärveen kohdassa, joka on neljän kantonin (Fribourg, Vaud, Bern, Neuchâtel) rajapiste. Järvien välinen osuus (noin 7 kilometriä) on kanavoitu ja siitä käytetään "Canal de la Broye" -nimeä.


title: Broye

text: Isoimmat paikkakunnat joen varrella ovat Moudon ja Payerne.


title: Broye

text: Joen virtaama vaihtelee vuosien 1984–2010 tietojen perusteella vuosittain jonkin verran: joen vuotuinen keskivirtaama alajuoksun kanavaosuudella Sugiezissa on ollut 11 m³/s. Suurin keskivirtaama oli vuonna 2001 (19 m³/s) ja pienin keskivirtaama vuonna 2003 (6 m³/s).


title: Broye

text: Broyessa ei ole vesivoimalaitoksia.


title: Beechcraft 1900

text: Beechcraft 1900 on yhdysvaltalainen kaksimoottorinen potkurilentokone, joka teki ensilentonsa vuonna 1982. Konetta käytetään pääosin matkustajakoneena. Koneessa on kapasiteettia 19 matkustajalle ja kahdelle miehistönjäsenelle, eli yhteensä 21 ihmiselle.


title: Beechcraft 1900

text: Valmistetuista 695 Beechcraft 1900-koneesta 42 eli noin 6,0 prosenttia on vuoden 2018 loppuun mennessä tuhoutunut onnettomuuksissa ja muissa tapahtumissa. Vertailun vuoksi saman aikakauden ja kokoluokan koneista vastaava osuus BAe Jetstream 31:llä on 9,3 prosenttia ja Embraer EMB 120 Brasilialla 6,7 prosenttia.


title: Beechcraft 1900

text: Beechcraft 1900:n toistaiseksi pahin onnettomuus tapahtui Manilassa 18. toukokuuta 1990, kun Aerolift Philippinesin lennon 75 toinen moottori sammui lentoonlähdön jälkeen. Lentäjä ei suorittanut tarvittavia hätätoimenpiteitä, ja kone alkoi menettää nopeutta ja korkeutta. Se syöksyi maahan ja osui asuinrakennukseen. Kaikkien 21 koneessa olleen lisäksi onnettomuudessa kuoli nelihenkinen perhe, jonka kotitaloon kone osui.


title: Jaakko Kuusisto (jääkiekkoilija)

text: Jaakko Kuusisto (s. 29. elokuuta 1997 Hyvinkää) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä lainalla SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhosta. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Jaakko Kuusisto (jääkiekkoilija)

text: Kuusisto on Hyvinkään Jää-Ahmojen kasvatti. Hän toimi kaudella 2012–2013 seuran C-nuorten varakapteenina. Kaudella 2013–2014 Kuusisto oli Jää-Ahmojen B-nuorten paras pistemies ja syöttäjä sekä B-nuorten Suomi-sarjan karsinnoissa tehoilla 5+11=16 että B-nuorten Suomi-sarjan runkosarjassa tehoilla 11+10=21. Samalla kaudella hän jakoi seuran A-nuorten sisäisen pistepörssin voiton A-nuorten Suomi-sarjassa Erik Viikinkosken kanssa tehoilla 9+13=22.


title: Jaakko Kuusisto (jääkiekkoilija)

text: Kaudeksi 2014–2015 Kuusisto siirtyi Hämeenlinnan Pallokerhon B-nuoriin. Hän oli joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Eemil Laineen jälkeen tehoilla 16+29=45. Kauden 2016–2017 Kuusisto voitti A-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudella 2017–2018 hän oli HPK:n A-nuorten paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Erkka Seppälän jälkeen tehoilla 25+33=58, joilla Kuusisto jakoi koko A-nuorten SM-liigan pistepörssin kolmannen sijan Bluesin Aarne Talvitien kanssa. Hänet valittiin sarjan joulukuun 2017 kuukauden pelaajaksi.


title: Jaakko Kuusisto (jääkiekkoilija)

text: Kuusisto debytoi kaudella 2017–2018 myös HPK:n SM-liigajoukkueessa. Hän teki liigadebyyttinsä 15. joulukuuta 2017 vieraissa JYPiä vastaan, kun Kuusistolle avautui paikka HPK:n kokoonpanosta Jere Innalan, Eetu Tuulolan ja Kristian Vesalaisen ollessa alle 20-vuotiaiden MM-leirillä sekä Robert Leinon ollessa loukkaantuneena. Kuusisto merkittiin joukkueen kolmosketjun oikeaan laitaan Otto Paajasen ja Miro Ruokosen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 10.47 minuuttia. Liigauransa avausmaalin Kuusisto teki 27. helmikuuta 2018 Kalevan Palloa vastaan. Raimo Ranta valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Kaikkiaan Kuusisto teki kauden aikana SM-liigassa 21 runkosarjaottelussa tehot 1+1=2. Hän edusti HPK:ta myös Spengler Cupissa, jossa Kuusisto pelasi kaksi ottelua. Hän pelasi miesten pelejä myös yhden ottelun verran lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa.


title: Jaakko Kuusisto (jääkiekkoilija)

text: Tammikuussa 2018 Kuusisto teki HPK:n kanssa kevääseen 2020 asti ulottuvan ja yhden optiovuoden sisältävän SM-liigasopimuksen. Alkukaudella 2018–2019 hän pelasi SM-liigassa yhdeksän ottelua tehden yhden maalin. Kuusisto pelasi pääasiassa HPK:n A-nuorissa, kunnes marraskuussa 2018 seura lainasi hänet joulutaukoon asti kestävällä sopimuksella Mestis-joukkue Imatran Ketterään. Kuusisto pelasi siellä kuusi ottelua. Tammikuussa 2019 HPK lainasi hänet 15. helmikuuta asti kestävällä sopimuksella toiseen Mestis-joukkueeseen, KeuPa HT:hen.


title: Cadillac STS

text: Cadillac STS (Seville Touring Sedan tai S-Series Touring Sedan) on Cadillacin vuosina 2004–2011 valmistama mid-size-luokan automalli. Kiinassa autoa myytiin nimellä Cadillac SLS vuoteen 2013.


title: Kaapo Kakko

text: Kaapo Kakko (s. 13. helmikuuta 2001 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Turun Palloseuraa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta Kakko on saanut kuitenkin keskushyökkääjän kasvatuksen ja kykenee pelaamaan myös sillä pelipaikalla. The Sports Network, HockeyProspect.com, Future Considerations, ISS Hockey ja "The Athletic" -lehden Corey Pronman ovat arvioineet, että Kakko varataan vuoden toisena pelaajana Jack Hughesin jälkeen, mutta Kakon on yleisesti arvioitu haastavan Hughesin koko varaustilaisuuden , mihin ei ole yltänyt aiemmin kukaan suomalaispelaaja.


title: Kaapo Kakko

text: Elite Prospects -sivuston Matias Strozykin mukaan Kakko on nopeaälyinen laitahyökkääjä, jonka pelaaminen näyttää kiireettömältä. Hän lukee peliä erinomaisesti ja on usein pelin sisällä askeleen edempänä. Kakko pitää kiekkoa luotettavasti ja hallitsee sitä hyvin pienessäkin tilassa. Hän suojaa varsin hyvällä koollaan kiekkoa hyvin ja tekee korkealla peliälyllään hyökkäyspäässä fiksuja ratkaisuja. Kakko pelaa ikäisekseen kypsästi ja kykenee Strozykin mukaan hallitsemaan peliä miesten tasolla sekä kiekollisena että kiekottomana.


title: Kaapo Kakko

text: Kanadalaisen The Sports Network -kanavan asiantuntija Craig Buttonin mukaan Kakolla on kyky tehdä paljon maaleja ja toimia erinomaisesti hyökkäysalueella. Hänen mukaansa nämä ominaisuudet antavat Kakolle mahdollisuuden seurata Teemu Selänteen ja Patrik Laineen jalanjälkiä. "Ilta-Sanomien" ja Telian asiantuntija, valmentaja Ismo Lehkonen puolestaan vertasi Kakkoa Mikko Rantaseen lokakuussa 2018. Kakko on itse maininnut esikuvikseen Patrick Kanen ja Auston Matthewsin.


title: Kaapo Kakko

text: Kakolla on erikoisuutena myös suhteellisen lyhyt maila.


title: Kaapo Kakko

text: Kakko aloitti jääkiekkoilun Turun Palloseurassa 7-vuotiaana. Hän toimi kaudella 2015–2016 vuoden "alaikäisenä" seuran C-nuorten varakapteenina. Kauden 2016-2017 Kakko pelasi suurimmaksi osaksi TPS:n B-nuorissa, joiden paras maalintekijä hän oli runkosarjassa 24 osumallaan, joilla Kakko sijoittui koko B-nuorten SM-sarjan maalipörssissä kuudenneksi. Hän voitti myös koko pudotuspelien maalipörssin ja joukkueensa sisäisen pistepörssin seitsemällä osumallaan. Kakko palkittiin kauden päätteeksi B-nuorten SM-sarjan vuoden tulokkaana Heino Pulli -palkinnolla. Hän pelasi osan kaudestaan myös TPS:n A-nuorissa. Kakko vahvisti myös pudotuspeleissä seuran C-nuoria, joissa hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.


title: Kaapo Kakko

text: Tammikuussa 2017 vain 15-vuotias Kakko teki TPS:n SM-liigajoukkueen kanssa kanssa kolme seuraavaa kautta kattavan juniorisopimuksen. Hän aloitti kauden 2017–2018 seuran A-nuorissa. 16-vuotias Kakko valittiin A-nuorten SM-liigan lokakuun kuukauden tulokaspelaajaksi. Hän voitti lopulta TPS:n sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 25+30=55, joilla Kakko sijoittui koko sarjan pistepörssissä viidenneksi. Hän voitti myös joukkueensa sisäisen tehotilaston lukemalla +13. Kakko palkittiin kauden päätteeksi A-nuorten SM-liigan vuoden tulokkaana Yrjö Hakala -palkinnolla. Hän vahvisti kauden aikana myös TPS:n B-nuoria, joiden sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin Kakko voitti pudotuspeleissä tehoilla 4+5=9.


title: Kaapo Kakko

text: Kakko debytoi kaudella 2017–2018 myös TPS:n SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi kuusi runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Kakko teki liigadebyyttinsä 15. joulukuuta 2017 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan. Hänet merkittiin TPS:n kolmosketjun oikeaan laitaan Teemu Väyrysen ja Ilkka Pikkaraisen viereen. Kakko sai ottelussa jääaikaa 7.05 minuuttia. Hän keräsi ottelusta teholukeman -1.


title: Kaapo Kakko

text: Kaudella 2018–2019, kolmannessa Mestarien liigan ottelussa 6. syyskuuta 2018 saksalaista EHC Münchenia vastaan Kakko teki ensimmäisen miesten pääsarjamaalinsa. Ensimmäisen SM-liigamaalinsa hän teki runkosarjan avauskierroksella 14. syyskuuta 2018 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Kakon osuma ratkaisi TPS:lle 2–1-voiton jatkoajalla ajassa 60.49.


title: Kaapo Kakko

text: Kakko pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019. Finaaliottelussa Yhdysvaltoja vastaan hän teki Suomen 2–3-voittomaalin vain 1.26 minuuttia ennen varsinaisen peliajan päättymistä. Kakon osuma ratkaisi joukkueelle lopulta maailmanmestaruuden. Hänet valittiin Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi, kuten myös alkulohkossa Yhdysvaltoja vastaan pelatun ottelun päätteeksi.


title: Kaapo Kakko

text: Kakko pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Kakko jakoi tehoilla 4+6=10 Suomen sisäisen pistepörssin voiton Niklas Nordgrenin kanssa. Valmennus valitsi hänet joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Kakko valittiin myös Ranskaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Yhteensä Kakko on pelannut 24 poikien maaottelua.


title: Kaapo Kakko

text: Kakko opiskelee Turun kauppaoppilaitoksessa. Hän harrasti lapsena myös muutaman vuoden jalkapalloa Maarian Pallossa. Kakko on pelannut myös salibandya.


title: Semmeringsola

text: Semmeringsola on 985 metriä korkea sola Itävallan Itä-Alpeilla. Sola yhdistää Ala-Itävallan ja Steiermarkin osavaltiot ja on merkittävä liikenneyhteys Wienistä Balkanin, Italian ja Innsbruckin suuntiin. Solassa on Semmeringin kylä.


title: Semmeringsola

text: Ensimmäinen tie solaan rakennettiin vuonna 1728. Vuosina 1848–1854 rakennettiin Semmeringin rautatie, joka alittaa solan tunnelissa.


title: Semmeringsola

text: Solan alitse rakennetaan uutta 27 kilometrin pituista Semmeringin pohjatunnelia, jonka on tarkoitus valmistua vuonna 2026. Valmistuessaan se lyhentää Wienin ja Grazin välistä matka-aikaa 35 minuutilla noin kahteen tuntiin.


title: Andreas Johansson (kunnanjohtaja)

text: Andreas Johansson (s. 1985 Västerås) on Ahvenanmaalla sijaitsevan Vårdön kunnan kunnanjohtaja. Ruotsalainen Johansson valittiin tehtävään heinäkuussa 2015. Hän on aikaisemmin työskennellyt muun muassa Ruotsissa sijaitsevan Norbergin kunnan kunnansihteerinä.


title: Andreas Johansson (kunnanjohtaja)

text: Johanssonin valinnan jälkeen kävi ilmi, että hän on aikaisemmin toiminut aktiivisesti äärioikeistolaisissa liikkeissä. Vuonna 2010 Johansson oli perustamassa fasistisena pidettyä Nordisk ungdom -järjestöä, ja vuosina 2012–2013 hän toimi myös sen puheenjohtajana. Lisäksi Johansson on ollut mukana äärioikeistolaisen Nationaldemokraterna-puolueen toiminnassa, mutta jätti sen 2008. Vuonna 2004 hän sai tuomion pahoinpitelystä osallistuttuaan Tukholman Pride-marssiin kohdistuneeseen väkivaltaiseen hyökkäykseen.


title: Andreas Johansson (kunnanjohtaja)

text: Vårdön kunnanhallitus käsitteli Johanssonin valintaa uudelleen hänen taustansa tultua selville, mutta piti päätöksen voimassa yksimielisesti.


title: Bernhard Frankenhaeuser

text: Carl Bernhard Frankenhaeuser (26. maaliskuuta 1915 Porvoo – 21. marraskuuta 1994 Saltsjöbaden, Ruotsi) oli suomalais-ruotsalainen lääkäri ja neurofysiologian tutkija. Frankenhaeuser valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1946 ja siirtyi Ragnar Granitin tutkimusryhmään Tukholman Karoliiniseen instituuttiin, jossa hän väitteli tohtoriksi vuonna 1949. Hän hoiti neurofysiologian professuuria vuodesta 1967. Hänen puolisonsa oli psykologi Marianne Frankenhaeuser (o.s. von Wright).


title: Marianne Frankenhaeuser

text: Valborg Marianne Frankenhaeuser (o.s. von Wright; 30. syyskuuta 1925 Helsinki – 5. lokakuuta 2005 Ruotsi) oli suomalais-ruotsalainen psykologi ja professori, Georg Henrik von Wrightin sisar. Frankenhaeuser opiskeli psykologiaa Oxfordin yliopistossa, valmistui kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1950, lisensiaatiksi Tukholman yliopistosta 1954 ja väitteli tohtoriksi Upsalan yliopistossa 1959. Hän työskenteli Ruotsin valtion lääketieteellisen tutkimusneuvoston palveluksessa tutkijana ja professorina ja hoiti vuosina 1980–1991 psykologian professuuria Karoliinisessa instituutissa. Hän julkaisi lukuisia tieteellisiä tutkielmia lähinnä englanniksi.


title: Marianne Frankenhaeuser

text: Frankenhaeuser vihittiin Turun yliopiston kunniatohtoriksi vuonna 1990.


title: Marianne Frankenhaeuser

text: Marianne Frankenhaeuserin puoliso oli neurofysiologi Bernhard Frankenhaeuser vuodesta 1946.


title: Maakameleontit

text: Maakameleontit ("Brookesia") on kameleonttien heimoon kuuluva liskosuku.


title: Maakameleontit

text: Maakameleontteja esiintyy vain Madagaskarilla, ja useimpien lajien levinneisyysalue on hyvin rajoittunut. Niitä tavataan eri metsätyypeistä suurilta osin saarta, mutta ei keskisisltä ylängöiltä ja etelästä.


title: Maakameleontit

text: Maakameleontit on maanvärisiä, ja elävät useimmista kameleonteista poiketen maassa. Häntä on lyhyt, eikä sitä voida käyttää pitelemään kiinni oksista. Kaikki lajit ovat pieniä, ja kaikista pienimmät kameleontit kuuluvat tähän sukuun. "Brookesia micra" -lajin aikuiset yksilöt ovat aina alle 30 millimetriä pitkiä, ja se on yksi pienimmistä nelijalkaisista.


title: Maakameleontit

text: Sukuu kuuluu 30 lajia:


Luettelo Vöyrin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Vöyrin kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Pohjanmaalla sijaitsevaan Vöyriin ovat liittyneet Maksamaa vuoden 2007 alusta ja Oravainen vuoden 2011 alusta.


title: Kangastuksia

text: Kangastuksia () on vuonna 1916 ensi-iltansa saanut venäläinen mykkäelokuva. Pjotr Tšardyninin ohjaaman melodraaman pääosaa esittää Vera Holodnaja.


title: Kangastuksia

text: Vähävaraisessa sivistyneistöperheessä kasvanut lahjakas Marianna tavoittelee uraa teatterissa. Saadakseen lisäansioita hän hankkiutuu sairaan miljonääri Dymovin ääneen lukijaksi, jolloin tämän poika iskee silmäänsä nuoreen ja kauniiseen näyttelijään. Miljonäärin poikaa ympäröivä loisto sokaisee Mariannan. Hän hylkää sulhasensa ja antautuu Dymov-nuoremman rakastajattareksi. Onnen kangastus kestää vain hetken, eikä Marianna voi enää palata entiseen elämäänsä. Hän lähettää jäähyväiskirjeen omaisilleen ja ampuu sitten itsensä.


title: Kangastuksia

text: Aleksandr Hanžonkovin yhtiön tuottama "Kangastuksia" on yksi 1910-luvun venäläisen mykkäelokuvan suurimman tähden Vera Holodnajan neljästä säilyneestä elokuvasta. Se perustuu Lidija Tšarskajan samannimiseen romaaniin. Elokuvan tarina on aikalaiskritiikin ja myöhempien arvioiden mukaan heikko. Sen ansiona on pidetty pikkuporvarillisen arkielämän kuvausta.


title: Kangastuksia

text: Mariannan teema – intohimoisen naisen antautuminen kohtalon vietäväksi – toistuu lähes kaikissa Vera Holodnajan elokuvissa. Lyhytaikaista onnea ja rikkauksien tuomaa loistoa seuraa kärsimys ja synnin palkka. Elokuvahistorioitsija Neja Zorkajan mukaan Holodnajan suosio perustuikin juuri henkilöhahmojen samankaltaisuuteen ja tunnistettavuuteen sekä saman tarinan toistuvaan variointiin.


title: Kangastuksia

text: "Kangastuksia" esitettiin Suomessa keväällä 1916. "Fyren" kuvaili elokuvaa koskettavaksi ja vaikuttavaksi sekä erinomaisesti toteutetuksi.


title: Cadillac Brougham

text: Cadillac Brougham on sarja yleellisiä full-size-luokan auto, jota yhdysvaltalainen General Motors valmisti vuosina 1987–1992 Cadillac-brändin alla. Aikaisemmin sitä oli myyty nimellä Cadillac Fleetwood Brougham.


title: Cadillac Brougham

text: Broughamille tehtiin facelift vuonna 1990.


title: Alter Rhein

text: Alter Rhein (saksaa, ) on vesiväylä Sveitsin ja Itävallan raja-alueella. Se syntyi 1900-luvun alussa, kun Alppi-Reinin alaosa oikaistiin ja joen laskukohta Bodenjärveen siirrettiin maiden rajalta Itävallan puolelle.


title: Alter Rhein

text: Alter Rheinin alajuoksusta ja "Rheintaler Binnenkanalin" kanavaosuudesta muodostuvan vesiväylän pituus on 40 kilometriä, joka tekee siitä Sveitsin 24:nneksi pisimmän joen.


title: Alter Rhein

text: Alter Rheinin valuma-alueen alkupurot saavat alkunsa Werdenbergvuorten itärinteeltä Sennwaldin länsipuolelta noin 1 500 metrin korkeudesta.


title: Alter Rhein

text: Reinin alkuperäisen uoman osuus Alter Rheinistä on noin kymmenen kilometriä. Tämä osa joesta on Sveitsin ja Itävallan rajajoki. Reinin oikaisu-uoman länsipuolelle rakennetun kanavan pituus on noin 30 kilometriä. Tämä osa väylästä sijaitsee Sveitsin alueella. Alter Rhein laskee Bodenjärveen sveitsiläisen Thalin ja itävaltalaisen Gaißaun kuntien rajalla.


title: Alter Rhein

text: Osa alkuperäisestä Reinin uomasta sijaitsee nyky-Reinin itäpuolella muodostaen jokien väliin Diepoldsaun saaren.


title: Alter Rhein

text: Alppi-Reinin toistuvien suurtulvien takia jokeen rakennettiin oikaisut kahdessa vaiheessa vuosina 1896–1900 (alaosan siirto Itävallan puolelle) ja 1910–1923 (Diepoldsaun mutkan oikaisu). Suiston reuna-alueita kanavoitiin useassa vaiheessa Itävallan, Liechtensteinin ja Sveitsin alueella. Sveitsin puolella "Werdenberger Binnenkanal" toteutettiin vuosina 1882–1886 ja "Rheintaler Binnenkanal" vuosina 1895–1906. Itävallan puolella on "Vorarlberger Binnenkanal".


title: Alter Rhein

text: Alueen valtioilla ja hallintoalueilla on ollut valtio- ja yhteistyösopimuksia Alppi-Reinin vesiongelmien ratkaisemiseksi vuodesta 1847. Vuodesta 1995 yhteistyöelin on ollut "Internationale Regierungskommission Alpenrhein" (IRKA), johon kuuluvat alueen valtiot (Itävalta, Liechtenstein, Sveitsi) sekä hallintoalueet (Sankt Gallenin ja Graubündenin kantonit sekä Vorarlbergin osavaltio).


title: Lapinlahden kaikkien pyhien kirkko

text: Lapinlahden kaikkien pyhien kirkko on ortodoksinen kirkkorakennus Lapinlahdella. Kirkko kuuluu Iisalmen ortodoksiseen seurakuntaan. Alun perin rukoushuoneeksi valmistuneen kirkon suunnitteli arkkitehti Ilmari Ahonen, ja arkkipiispa Paavali vihki kirkon käyttöön 2. elokuuta 1959.


title: Aarre Marttila

text: Aarre Vaito Oskari Marttila (23. joulukuuta 1917 Jurva – 5. lokakuuta 1961 Seinäjoki) oli suomalainen maanviljelijä ja toimitusjohtaja, joka toimi Maalaisliiton kansanedustajana Vaasan läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1958–1961.


title: Aarre Marttila

text: Marttila suoritti kansanopiston vuonna 1938. Hän työskenteli maanviljelijänä, minkä lisäksi hän harjoitti puutavaran sahausta vientiin mm. Englantiin ja Saksaan (Marttilan saha) sekä toimi Kestin turve Oy:n (Jurvassa) ja Turveteos Oy:n (Parkanossa) toimitusjohtajana. Jurvan kunnanvaltuustossa Marttila oli mukana vuodesta 1946 toimien sen puheenjohtajana 1949 ja edelleen vuodesta 1951.


title: Aarre Marttila

text: Lisäksi Aarre Marttila toimi monissa muissakin luottamustoimissa mm.:


title: Aarre Marttila

text: Marttilan vanhemmat olivat maanviljelijä Yrjö Marttila ja Lempi Serafia Peura. Marttila oli naimisissa Siiri Susanna Rajalan kanssa vuodesta 1941 lähtien.


title: Esa Koivusilta

text: Esa Olavi Koivusilta (6. heinäkuuta 1912 Asikkala – 3. toukokuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä ja johtaja, joka toimi Maalaisliiton kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä vuosina 1954–1958.


title: Esa Koivusilta

text: Koivusilta suoritti kansankorkeakoulun vuonna 1932, kauppakoulun 1933 ja maatalousnormaalikoulun 1935. Hän työskenteli muun muassa maanviljelijänä, liikemiehenä sekä Lahden yrittäjäväen osuuskassan johtajana. Kunnallispolitiikassa Koivusilta oli mukana toimien kunnanvaltuuston puheenjohtajana Orimattilassa. Presidentin valitsijamiehenä hän toimi vuoden 1956 vaaleissa.


title: Esa Koivusilta

text: Koivusillan vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Kustaa Koivusilta ja Fanny Aleksiina Kailaniemi. Koivusilta oli naimisissa Irja Kyllikki Riihimäen kanssa vuodesta 1938 lähtien.


Luettelo Uuraisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Uuraisten kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: Toivo Kinnunen

text: Toivo Henrik Kinnunen (9. marraskuuta 1905 Pieksämäen maalaiskunta – 13. helmikuuta 1977 Pieksämäki) oli suomalainen maanviljelijä ja kunnallisneuvos, joka toimi Maalaisliiton kansanedustajana Mikkelin läänin vaalipiiristä vuosina 1945–1958 ja 1962–1966.


title: Toivo Kinnunen

text: Kinnunen kävi kaksi luokkaa oppikoulua, suoritti maamieskoulun vuonna 1924 ja kansankorkeakoulun 1932. Hän työskenteli maanviljelijänä ja Maalaisliiton järjestöneuvojana Mikkelin läänissä. Presidentin valitsijamiehenä Kinnunen toimi vuosien 1937, 1940, 1943, 1950, 1956 ja 1962 vaaleissa.


title: Toivo Kinnunen

text: Kinnusen vanhemmat olivat maanviljelijä Aaro Vilho Kinnunen ja Fredrika Matilda Taavitsainen. Kinnunen sai kunnallisneuvoksen arvonimen vuonna 1962.


title: Velaattajärvi

text: Velaattajärvi tai myös Velaatanjärvi on Pirkanmaalla Tampereella entisen Teiskon kunnan alueella Velaattassa sijaitseva järvi.


title: Velaattajärvi

text: Järven pinta-ala on 410 hehtaaria eli 4,1 neliökilometriä. Se on 5,0 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Järvellä on lahtia ja niemiä niin, että se on varsin moniulotteinen. Etelään työntyy suurimpien Isosaaren ja Pikkusaaren taakse Kiikkeränlahti ja siitä länteen Luhdanlahti ja Saukonlahti. Saarten länsipuolelle jää leveämpi Eteläpohjan lahti, jossa sijaitsee Pääskysaari. Järven pohjoispäässä on Särkänlahti ja sen itärannassa Välkeapohja. Pisin lahti työntyy järven länsirannasta länteen. Nuutilanlahti on jäänyt seututien 338 penkereen taakse ja sen 1,7 kilometriä pitkän ja suhteellisen kapean lahden vesi vaihtuu vain maantiesillan kokoisesta aukosta. Järveltä näkyy joitakin korkeita mäkiä. Länsirannalla kohoaa lähes 40 metrin korkeuteen kallioinen Palovuori. Särkänlahden takana nousevat neljän mäen kohoava mäkien sarja, joista lähimmät ovat 40 metrisiä ja kaukaisin Hangasvuori ylittää 70 metrin korkeuden. Järven eteläosan koillisrannat ovat kartasta katsoen jyrkkärinteisiä rantoja.


title: Velaattajärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 6 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8 hehtaaria, mikä on noin 1,9 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Isosaari on yli hehtaarin suuruinen, Pikkusaari ja Pääskynsaari ovat yli aarin ja loput kolme ovat alle aarin kokoisia. Suurimmissa saarissa on peltomaita ja muutama mökki.


title: Velaattajärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 31 miljoonaa kuutiometriä eli 0,031 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 7,5 metriä ja suurin syvyys on 27,6 metriä. Syvin kohta sijaitsee Isosaaren koillispuolella. Järvessä on kolme muuta syvännealuetta, joiden suurimmat syväykset ovat yli 17, 18 ja 22 metriä.


title: Velaattajärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 24 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on kaksi kilometriä. Kartan mukaan noin puoleta rannoista ovat peltomaata ja loput metsämaata. Järven asutus on haja-asutusta, jonka lisäksi järven rannoille on rakennettu jonkin verran vapaa-ajan asuntoja. Asutus muodostaa esimerkiksi Velaattan kylän ja Särkänperän kulmakunnan.


title: Velaattajärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Velaatanjärven alueeseen (35.382) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,0 metriä mpy. Särkänlahteen laskee pohjoisesta Ilvesjoki, jonka valuma-alueella sijaitsee muun muassa Jakamakangas ja Vehokylän peltoaukeat, sekä esimerkiksi Uasjärvi (8 ha) ja Särkijärvi (7 ha). Järven kaakkoispäähän Kiikkeränperään laskee Ukaanjärven (164 ha) lasku-uoma. Ukaanjärvellä on neljä toistensa yhteydessä olevaa järviallasta. Ukaanjärveen laskee esimerkiksi Pirttijärvi (12 ha) ja Ahvenlammi (6 ha), sekä Tiikonojan valuma-alue (35.384). Velaattajärven alueella on vielä viisi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Kurjenjärvi (26 ha), Valkeajärvi (18 ha), Vähä Valkeajärvi (4 ha), Vähä Kurjenjärvi (4 ha) ja Paskolammi (2 ha). Järven laskujoki Kiimajoki alkaa Kuituskoskesta ja se laskee Näsijärven Terälahteen Terälahdessa.


title: Aaro Kauppi

text: Aaro Kauppi (23. marraskuuta 1902 Haukipudas – 19. elokuuta 1979 Oulu) oli suomalainen maanviljelijä ja professori, joka toimi Maalaisliiton kansanedustajana Oulun läänin vaalipiiristä vuosina 1951–1954, 1956–1958 ja 1963–1966.


title: Aaro Kauppi

text: Kauppi suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1921 ja ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1928. Lakitieteen kandidaatiksi hän valmistui vuonna 1928, varatuomariksi 1935, lakitieteen lisensiaatiksi 1949 ja tohtoriksi 1950. Kauppi työskenteli muun muassa maanviljelijänä, Suomen maatalousosakepankin Oulun konttorin johtajana sekä Tampereen yliopiston kunnallispolitiikan professorina ja laitoksen esimiehenä. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana toimien kunnanvaltuuston jäsenenä Muhoksella. Presidentin valitsijamiehenä Kauppi toimi vuosien 1956 ja 1962 vaaleissa.


title: Aaro Kauppi

text: Kaupin vanhemmat olivat kauppias Isak Kauppi ja Maria Amanda Granlund. Kauppi oli naimisissa Kerttu Loviisa Paasivaaran kanssa vuodesta 1929 lähtien.


title: Dmitri Vorobjov

text: Dmitri Sergejevitš Vorobjov (; s. 18. lokakuuta 1985 Toljatti, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkopuolustaja ja maailmanmestari, joka pelaa KHL-joukkue Lada Toljattissa.


title: Dmitri Vorobjov

text: Vorobjov on Lada Toljattin oma kasvatti. Hän debytoi seuran miesten kakkosjoukkueessa Venäjän kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Pervaja Ligassa kaudella 2002–2003. Kaudella 2003–2004 Vorobjov debytoi Superliigassa, jossa hän pelasi 23 runkosarja- ja neljä playoff-ottelua tehden yhden maalin. Toronto Maple Leafs varasi Vorobjovin viidennellä kierroksella 157. pelaajana . Kaudella 2004–2005 hän eteni Ladan kanssa aina Superliigan finaaleihin saakka, mutta Venäjän-mestaruuden vei kuitenkin Dinamo Moskova otteluvoitoin 3–0. Kaudella 2005–2006 seura osallistui Continental Cupiin, jonka Lada voitti.


title: Dmitri Vorobjov

text: Kaudella 2007–2008 Vorobjov oli pelipaikastaan huolimatta Ladan paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 16+12=28. Hän voitti koko Superliigan puolustajien maalipörssin ja jakoi puolustajien pistepörssin kolmannen sijan Traktor Tšeljabinskin Oleg Piganovitšin kanssa. Vorobjov oli myös puolivälieräsarjassa joukkueensa paras maalintekijä kolmella osumallaan. Kaudeksi 2008–2009 Superliigan tilalle perustettiin KHL. Hän oli Ladan tehokkain puolustaja tehoilla 4+14=18 ja voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +11, vaikka Vorobjov kaupattiinkin loppukaudella Salavat Julajev Ufaan. Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi Dinamo Moskovaan ja kaudeksi 2010–2011 Vorobjov siirtyi sieltä edelleen SKA Pietariin.


title: Dmitri Vorobjov

text: Vorobjov siirtyi kaudeksi 2011–2012 jatkamaan KHL-uraansa Torpedo Nižni Novgorodiin. Kesken kauden, tammikuussa 2012 hän palasi SKA Pietariin. Toukokuussa 2013 Vorobjov teki sopimuksen taas Torpedon kanssa, mutta hänet kaupattiin kuitenkin jo ennen kauden 2013–2014 alkua elokuussa Avangard Omskiin. Marraskuussa Avangard kauppasi Vorobjovin KHL:n laajennusjoukkue Admiral Vladivostokiin vaihdossa Anton Polestšukiin.


title: Dmitri Vorobjov

text: Kaudeksi 2014–2015 Vorobjov palasi vuoden mittaisella sopimuksella Lada Toljattiin, joka palasi KHL:ään neljän vuoden tauon jälkeen haettuaan taloudellista vauhtia farmiliiga VHL:stä. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Kahden Ladassa vietetyn vuoden jälkeen Vorobjov palasi kaudeksi 2016–2017 kaksivuotisella sopimuksella Salavat Julajev Ufaan. Hän palasi kuitenkin jo ensimmäisen sopimuskautensa jälkeen vuoden mittaisella sopimuksella Ladaan kaudeksi 2017–2018.


title: Dmitri Vorobjov

text: Vorobjov edusti Venäjää MM-kilpailuissa vuonna 2008, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Vorobjov pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2005, jolloin hän voitti hopeaa. Vorobjov jakoi Venäjän sisäisen tehotilaston voiton Enver Lisinin ja Dmitri Pestunovin kanssa lukemalla +7.


title: Arvi Ikonen

text: Arvi Ikonen (24. syyskuuta 1912 Rautavaara – 9. tammikuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen maatalousteknikko, joka toimi Maalaisliiton kansanedustajana Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä vuosina 1950–1957.


title: Arvi Ikonen

text: Ikonen kävi kansakoulun ja pienviljelijäkoulun. Näiden lisäksi Ikonen suoritti maamiesopiston vuonna 1937. Hän työskenteli maatalousneuvojana sekä jatkosodan aikana työvoimapäällikkönä Nurmeksen maalaiskunnassa ja Kiteellä. Kunnallispolitiikassa Ikonen oli mukana toimien kunnanvaltuuston puheenjohtajana Nurmeksessa. Presidentin valitsijamiehenä hän toimi vuosien 1950 ja 1956 vaaleissa.


title: Arvi Ikonen

text: Ikosen vanhemmat olivat piirimies Juho Ikonen ja Aleksandra Huurre. Ikonen oli naimisissa Helmi Turusen kanssa vuodesta 1939 lähtien.


title: Artturi Tienari

text: Artturi Tienari (31. lokakuuta 1907 Kuru – 26. huhtikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Tienari toimi Suomen Kansanpuolueen kansanedustajana vuosina 1954–1957 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Tienari toimi Pirkkalan kunnanvaltuuston ja -hallituksen sekä Tampereen kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsenenä. Tienari toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1968.


title: Artturi Tienari

text: Tienari kirjoitti ylioppilaaksi 1928, valmistui filosofian kandidaatiksi 1934 ja filosofian maisteriksi 1935. Työelämässä Tienari toimi Pohjois-Hämeen suojeluskuntapiirin valistusohjaajana 1934–1944, Tampella Oy:n sosiaalijohtajana 1945–1972 sekä Tampella tänään -lehden päätoimittajana.


title: Artturi Tienari

text: Tienarin vanhemmat olivat maanviljelijä ja taloustirehtööri Juho Kustaa Tienari ja Susanna Kovesjärvi. Tienarin puoliso vuodesta 1935 oli Kerttu Helena Haahti. Tienarille myönnettiin sosiaalineuvoksen arvonimi vuonna 1969. Sotilasarvoltaan Tienari oli majuri.


title: Aaltojuovakirppa

text: Aaltojuovakirppa ("Phyllotreta undulata") on lehtikuoriaisten ("Chrysomelidae") heimoon ja juovakirppojen ("Phyllotreta") sukuun kuuluva viljelykasvien tuholaislaji. Aaltojuovakirppa on väriltään musta, 2-2,5 milliä pitkä kovakuoriainen, jonka peitinsiivissä olevat keltaiset pitkittäisjuovat ovat keskeltä kaventuneet.


title: Aaltojuovakirppa

text: Kevätöljykasveilla esiintyy kahta lajia kirppoja eli aaltojuovakirppoja ja mutkajuovakirppoja ("Phyllotreta striolata"), joista kuitenkin aaltojuovakirppa on yleisempi. Nämä vioittavat kasvia lähinnä taimivaiheessa syömällä lehtiin reikiä. Reikäisissä lehdissä yhteyttävä pinta-ala vähenee sekä haihdutus lisääntyy. Sirkkataimivaiheessa kasvit voivat kuolla, jos haihdunta on voimakasta kuumalla ilmalla. Aaltojuovakirppa muistuttaa mutkajuovakirppaa ja niitä on vaikea tunnistaa toisistaan.


title: Aaltojuovakirppa

text: Kirppoja voidaan torjua peittaamalla viljeltävän kasvin siemenet. Aaltojuovakirppoja voidaan torjua tarvittaessa myös kemiallisesti ruiskuttamalla, jolloin torjuntaan voidaan käyttää pyretroidipohjaisia tehoaineita kuten esfenvaleraattia, tau-fluvalinaattia tai alfa-sypermetriinia.


title: Läntinen suuralue (Seinäjoki)

text: Läntinen on yksi Seinäjoen suuralueista. Se sisältää Alakylän, Joupin, Jouppilan ja Huhtalan kaupunginosat. Joulukuussa 2016 suuralueen väkiluku oli 9 185, josta suurin osa sijoittuu Alakylän ja Joupin kaupunginosiin. Kyrönjoen sivujoki "Seinäjoki" erottaa Läntisen suuralueen Seinäjoen kantakaupungista. Suuralueella on rivi- ja pientaloalueiden lisäksi kerrostalolähiötäkin.


title: Läntinen suuralue (Seinäjoki)

text: Suuralueella sijaitsee muun muassa sairaala, urheilukeskus, poliisiasema, K-Citymarket, peruskouluja ja yksi Seinäjoen ammattikorkeakoulun kampusalueista.


title: Akseli Rodén

text: Aksel (Akseli) Anselm Rodén (24. toukokuuta 1910 Vaasa – 1. tammikuuta 1998 Vaasa) oli suomalainen poliitikko. Rodén toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1964–1972 sekä 1973–1975 edustaen Vaasan läänin vaalipiiriä. Rodén nousi eduskuntaan vuonna 1964 kesken vaalikauden kuolleen Väinö Tikkaojan tilalle ja vuonna 1973 niin ikään kesken vaalikauden kuolleen Eeli Lepistön tilalle. Kunnallispolitiikassa Rodén toimi Vaasan kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsenenä. Rodén toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1956.


title: Akseli Rodén

text: Rodén kävi kansakoulun, kauppa-apulaiskoulun 2-vuotisen iltalinjan ja valmistui Työväen Akatemiasta 1935. Työelämässä Rodén toimi asiapoikana ja konttoriapulaisena Vaasassa 1925–1928, huonekalukiillottajana 1928–1934, Kuopion läänin itäisen vaalipiirin sos.dem. piirisihteerinä Joensuussa 1935–1937, Kirjapaino Oy:n ja sanomalehti Pohjanmaan Kansan toimitusjohtajana Vaasassa 1938–1948, Kansaneläkelaitoksen Vaasan vakuutuspiirin piiriasiamiehenä ja piiritoimiston esimiehenä 1949–1973, Vaasan asevelihuolto ry:n ja Vapaan huollon keskuksen huoltotoimiston johtajana 1941–1944, Vaasan kaupungin puolikunnallisen kiinteistön isännöitsijänä 1951–1960 sekä Syöpäpotilaat ry:n toiminnanjohtajana 1974–1975.


title: Akseli Rodén

text: Rodénin vanhemmat olivat varastomies Viktor Rodén ja Josefiina Koskela. Rodénin puoliso vuodesta 1935 oli Sylvi Justiina Niemelä. Rodénille myönnettiin sosiaalineuvoksen arvonimi vuonna 1978.


title: Lyon (ravintola)

text: Ravintola Lyon on Helsingin Taka-Töölössä toimiva, kansainvälisen ja Fennoskandian keittiön vaikutteita esiin nostava, ranskalaiseen keittiöön pohjautuvaa menua tarjoava ravintola. Vuonna 1966 perustettu ravintola palvelee asiakkaitaan Mannerheimintiellä, Suomen kansallisoopperaa vastapäätä. Suomen Gastronomien Seura valitsi Lyonin Vuoden ravintolaksi 1996. Ravintoloitsijana toimi tuolloin Marjatta Helander ja keittiöpäällikkönä Markku Solopuro (1997).


title: Lyon (ravintola)

text: Ravintolan keittiömestareina häärivät nyttemmin Petri Niilola ja Tuomas Vierelä (vuonna 2016). He ovat näyttäneet taitonsa esimerkiksi voittamalla Vuoden Porokokki -kilpailun vuonna 2015.


Luettelo Evijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Evijärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


Luettelo Isojoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Isojoen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


Luettelo Karijoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Karijoen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


Luettelo Kuortaneen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kuortaneen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


Luettelo Lappajärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Lappajärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


Luettelo Soinin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Soinin kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


Luettelo Teuvan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Teuvan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


Luettelo Vimpelin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Vimpelin kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: Pohjois-Tapiolan lukio

text: Pohjois-Tapiolan lukio, lempinimeltään Pohjis, on Espoon Otaniemessä sijaitseva noin 400 opiskelijan lukio. Lukio siirtyi kesällä 2017 toimimaan Aalto-yliopiston kampusalueelle, Maarintie 6:ssa sijaitsevaan Open Innovation Houseen. Pohjois-Tapiolan lukiossa on yleislinja sekä teatterin ja median linja. Lukio tulee yhdistymään syksyllä 2019 Olarin lukion kanssa uudeksi Otaniemen lukioksi.


title: Pohjois-Tapiolan lukio

text: Lukio on osa Espoon kaupungin ja Aalto-yliopiston School as a Service -konseptia, joka mahdollistaa laajan yhteistyön lukion ja yliopiston välillä. Lukion kemian, fysiikan ja kuvataiteen tilat sijaitsevat Aalto-yliopiston tiloissa. Lukiolaisilla on mahdollisuus suorittaa yliopistossa esimerkiksi kiinan tai väittelytaidon kursseja.


title: Pohjois-Tapiolan lukio

text: Lukiossa toimii teatterin ja median opetukseen erikoistunut linja (TeMe), jolle valitaan vuosittain 25 opiskelijaa erillisten hakukriteereiden perusteella. Linjan toimintaan kuuluu teatteriproduktioita sekä valtakunnalliset teatteri- ja mediadiplomit. Pohjois-Tapiolan lukiossa tarjotaan myös runsaasti lukiokohtaisia soveltavia teatterin ja median kursseja.


title: Axel Jensen

text: Axel Jensen (s. 12. helmikuuta 1932 Trondheim, Sør-Trøndelag – 13. helmikuuta 2003 Ålefjær, Kristiansand, Vest-Agder) oli norjalainen kirjailija. Jensen oli erityisesti tunnettu yhteiskuntakriittisistä tulevaisuusromaaneistaan. Hänen teoksistaan tunnetuin on "Line" (1959), josta on tehty vuonna 1961 samanniminen elokuva.


title: Axel Jensen

text: Jensen julkaisi esikoisteoksensa "Dyretemmerens kors" vuonna 1955 omakustanteena. Hän veti sen kuitenkin pois, ja varsinaisena esikoisteoksena pidetään Cappelenin vuonna 1957 julkaisemaa teosta "Ikaros; ung mann i Sahara", jossa hän kuvaa tekemäänsä Saharan-matkaa. Kirjan kieli on hyvin kaunista ja rikasta, ja jälkikäteen arvioiden se on Jensenin merkittävin teos. Ulkopuoliseksi itsensä kokenut Jensen kuvaa lapsuuttaan ja nuoruuttaan romaaneissa "Junior", "Senior" ja "Jumbo".


title: Axel Jensen

text: Myös seuraava teos "Line" (1959) herätti paljon kiinnostusta. Se poikkeaa täysin edellisestä. Jensen kuvaa teoksessa ulkomailta Osloon palannutta nuorta miestä, mahdollisesti samaa kuin "Ikaroksessa". "Joacim" (1961) on tavanomaisempi taiteilijaromaani, jossa hän käsittelee vapautta ja vastuuta. Molemmissa teoksissa on omaelämäkerrallisia juonteita. Jensen on sanonut, että romaanin henkilöhahmon Lorenzon esikuvana on Leonard Cohen. Lontoossa asuessaan Jensen kuului psykiatri R. D. Laingin lähipiiriin. Laing käytti hoidossa apuna LSD:tä.


title: Axel Jensen

text: Romaanilla "Epp" (1965) Jensen aloitti kirjailijantyössään uuden vaiheen ja suuntautui tulevaisuuteen. 'Tago" on sarjakuvakirja, jossa hän teki yhteistyötä Per Ekholmin kanssa.


title: Axel Jensen

text: Jensen sairastui 1992 ALS-tautiin, ja sairautensa aikana hän kritisoi voimakkaasti Norjan terveydenhoitojärjestelmää. Kootut teokset ilmestyivät 1998 seitsemänä niteenä, ja omaelämäkerrallinen "Livet sett fra Nimbus" ilmestyi 2002.


title: Pew Research Center

text: Pew Research Center on yhdysvaltalainen, Washingtonissa päämajaansa pitävä riippumaton ja voittoatavoittelematon tutkimuslaitos ja ajatushautomo. Pew tekee mielipidetiedusteluja, demografisia tutkimuksia, mediasisältöanalyysiä ja muuta empiiristä yhteiskuntatieteellistä tutkimusta tuottaen niiden kautta tietoa Yhdysvaltoja ja muuta maailmaa muokkaavista kysymyksistä, asenteista ja trendeistä.


title: Pew Research Center

text: Pew Research Centerin päärahoittaja on The Pew Charitable Trusts.


title: Pew Research Center

text: Pew Research Center sai alkunsa "Times Mirror" -sanomalehden tutkimushankkeesta "Times Mirror Center for the People & the Press" vuonna 1990. Hankkeessa toteutettiin säännöllisiä poliittisia mielipidetiedusteluja. The Pew Charitable Trustsista tuli keskuksen rahoittaja vuonna 1996, ja se sai nimekseen "Pew Research Center for the People & the Press". Vuonna 2004 The Pew Charitable Trusts perusti Pew Research Centerin Washingtoniin. Pew Research Centerin johtaja on vuodesta 2014 ollut Michael Dimock.


title: Sajaniemi (Lammi)

text: Sajaniemi on Hämeenlinnassa Lammilla sijaitseva alue, joka on Natura 2000 -alue. Lehto kuuluu valtakunnalliseen lehtojensuojeluohjelmaan. Alue sijaitsee Ormajärven luoteisrannalla. Siinä on rantalehtoa, jota ympäröi alue, jossa on vanhan metsän piirteitä. Siihen kuuluu myös kuivahkoa rinnelehtoa ja kosteaa saniaislehtoa. Rinteessä kasvaa suuria lehmuksia. Siellä tavataan liito-oravia, pikkusieppoja ja pohjantikkoja sekä myös erittäin uhanalainen eliölaji.


title: Sajaniemi (Lammi)

text: Sajaniemi on yksi seitsemästä Lammin biologisen aseman alueella sijaitsevasta Natura 2000 -alueesta.