title: Castréninkatu

text:
Castréninkatu () on katu Helsingissä Kallion kaupunginosassa. Se on nimetty 1800-luvulla eläneen suomalaisen kielitieteilijän Matthias Alexander Castrénin mukaan.
Castréninkatu on noin 600 metriä pitkä. Se alkaa Ensi linjan risteyksestä Helsingin Kaupunginteatterin takaa ja kulkee hieman mutkitellen koilliseen Kaarlenkadulle. Castréninkadun kanssa risteävät kadut lounaasta koilliseen:Lounaassa Castréninkatu rajoittuu puistoihin ja entisen Sokeainkoulun kortteliin. Suuri osa Castréninkadun asuinkerrostaloista on Kalliolle tunnusomaista 1950- ja 1960-luvun rakennuskantaa. Castréninkadun vanhimmat talot sijaitsevat kadun itäisimmässä päässä korttelissa 326: vuonna 1929 valmistunut Castréninkatu 30 on A. H. Gunnar Aspelinin ja Arvi Niiniluodon käsialaa. Suomen Pelastusarmeijan talo (A. Kalma, 1937) sijaitsee samassa korttelissa. Castréninkadun varrella sijaitsevat niin ikään Kallion kirkon (Lars Sonck, 1912) puisto ja Helsingin kaupungin pelastuslaitoksen kortteli.


title: Castréninkatu

text: Aiemmin Castréninkatua reunustivat kaksikerroksiset puutalot. Viimeisimpiä puutalokauden edustajia oli Castréninkatu 13, johon valmistui nykyinen kerrostalo vuonna 1982. Toisen linjan ja Castréninkadun risteyksessä sijaitsee puutalokauden muistona Ernst Lodeniuksen piirtämä kulmatornillinen puutalo vuodelta 1893.


title: Ted Allan

text: Ted Allan (alk. Alan Herman; 25. tammikuuta 1916 Montreal, Kanada – 29. kesäkuuta 1995 Toronto, Kanada) oli kanadalainen kirjailija ja käsikirjoittaja. Hän kirjoitti uransa aikana useita näytelmiä, novelleja, romaaneja sekä elokuva-, radio ja televisiokäsikirjoituksia. Hänet palkittiin Kanadassa sekä kirjoistaan että televisiourastaan. Lisäksi Allan oli Oscar-ehdokkaana käsikirjoituksestaan elokuvaan "Isäni valheet".


title: Ted Allan

text: Ted Allan syntyi Montrealissa, ja hänen alkuperäinen nimensä oli Alan Herman. Hän kiinnostui jo nuorena kommunismista ja kirjoitti kommunistisille sanomalehdille The Workerille ja Daily Clarionille. Allan tapasi 18-vuotiaana lääkärin ja tunnollisen kommunistin Norman Bethunen, jonka apulaisena hän toimi Espanjan sisällissodassa. Sitten Allan oli Kiinassa lehdistöupseerina Bethunen yksikössä, joka taisteli Mao Zedongin puolella Tšiang Kai-šekia vastaan.


title: Ted Allan

text: Bethunen kuoltua vuonna 1939 Allan palasi Pohjois-Amerikkaan haaveenaan työstää Bethunen elämää valkokankaalle. Sydney Gordonin kanssa Allan kirjoitti Bethunen ensimmäisen elämäkerran "The Scalpel, The Sword: The Story of Dr. Norman Bethune". Vuonna 1952 julkaistu teos käännettiin 19 kielelle ja sitä myytiin yli kaksi miljoonaa kappaletta. Kanadassa Allan käsikirjoitti yli sata radionäytelmää CBC:lle. Kanadan ratsupoliisi alkoi tutkia 1950-luvulla Allanin yhteyksiä kommunismiin, ja Allan päätti lähteä vuonna 1954 Britanniaan. Hän kirjoitti Britanniassa useita näytelmiä ja käsikirjoitti ohjelmia televisioon.


title: Ted Allan

text: Allan käsikirjoitti oman novellinsa pohjalta Ján Kadárin ohjaaman vuoden 1975 elokuvan "Isäni valheet", josta Allan sai Oscar-ehdokkuuden parhaasta alkuperäisestä käsikirjoituksesta. Allan muutti 1970-luvulla Los Angelesiin, jossa hän ystävystyi John Cassavetesin kanssa. Allan käsikirjoitti Cassavetesin kanssa vuoden 1984 elokuvan "Tunteiden virrat", joka sai Berliinin elokuvajuhlien Kultaisen karhun.


title: Ted Allan

text:
Allanin melkein 50 vuotta kestänyt haave Bethunesta kertovasta elokuvasta tuli lopulta toteen vuoden 1990 elokuvassa "Bethune – sankarin synty". Elokuva kärsi kuitenkin tuotantovaikeuksista, ja sen tuotanto kesti viisi vuotta. Elokuvan budjetti paisui, ja lisäksi Allan ja pääosanesittäjä Donald Sutherland joutuivat ilmiriitoihin siitä, miten Bethunea pitäisi esittää. Monien lehdistössäkin huomattujen ongelmien jälkeen elokuva menestyi todella huonosti. Elokuvan Chester Rice -niminen hahmo, jota esitti Colm Feore, perustui Allaniin itseensä.
Allan kärsi viimeisten vuosiensa aikana sydänongelmista, ja hän kuoli 79-vuotiaana hengitysvajaukseen. Hän kirjoitti elokuvien ja näytelmien lisäksi novelleja The New Yorkeriin ja Harper’siin ja lastenkirjan "Ville Hiirava pankkiirina". Hän sai uransa aikana kanadalaisen Stephen Leacock -kirjallisuuspalkinnon ja Gemini-palkinnon pitkästä urastaan Kanadan televisiossa.


title: Suomen Kamarimusiikkiseura

text: Suomen Kamarimusiikkiseura ry on vuonna 1946 perustettu yhdistys, joka pyrkii toiminnallaan edistämään kamarimusisoinnin harrastusta. Yhdistys toimii valtakunnallisesti ja sen kotipaikka on Helsinki.


title: Suomen Kamarimusiikkiseura

text: Yhdistyksen perustamisen takana vuonna 1945 oli Torsten Carlander-Reuterfelt. Hän sai koottua seuran taustavaikuttajiksi useita sen ajan vaikutusvaltaisia henkilöitä. Seuran perustavan kokouksen puheenjohtajana toimi silloinen Helsingin yliopiston rehtori Rolf Nevanlinna. Kokouksessa luettiin myös kunniajäseneksi valitun Jean Sibeliuksen tervehdys perustettavalle seuralle.


title: Suomen Kamarimusiikkiseura

text: Seuralla oli laaja nuottikirjasto, joka päätyi Sibelius-Akatemiaan vuonna 1969. Seuran arkisto luovutettiin Helsingin yliopiston kirjastoon vuonna 1970.


title: Suomen Kamarimusiikkiseura

text:
Vuonna 1995 marraskuussa pidettiin seuran 50-vuotisjuhlakonsertti Valkoisessa salissa Helsingissä.
Heikki Hännisen aloitteesta Suomen Kamarimusiikkiseura elvytettiin vuonna 2007.


title: Suomen Kamarimusiikkiseura

text:
Seuran toiminta alkuaikoina oli juhlaillallisia (vuoden 1948 tammikuussa oli tilaisuuden suojelijana Alli Paasikivi), illanviettoja ja konsertteja.
Seura teki yhteistyötä mm. Tampereen kamarimusiikkiseuran ja Porvoon kamariorkesterin kanssa (jälkimmäinen liittyi alaosastona seuraan vuonna 1962). Naistoimikunta toimi seurassa pari vuosikymmentä. Seuralle hankittiin Sinebrychoffin taidemuseon tiloissa oleva flyygeli.
Tiivis yhteydenpito Tukholmassa toimivan Mazerska Kvartettsällskapetin (perustettu 1849) kanssa johti siihen, että myös Nobelin palkinnon saaja Hugo Theorellista tuli kunniajäsen. Muita kunniajäseniä oli kuusi.
Nykyään jäseniä on noin viisikymmentä. Toimintamuotoja ovat klubi-illat, kotikonsertit, esiintymiset (mm. Taiteiden yön puitteissa), viikonloppusoittajaiset.


title: Suomen Kamarimusiikkiseura

text: Seuran puheenjohtajia on ollut ainakin insinööri Torsten Carlander ja tohtori Olavi Vartia.


title: Pekka J. Korvenheimo

text: Pekka Juhani Korvenheimo (s. 17. tammikuuta 1941 Helsinki) on suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri.


title: Pekka J. Korvenheimo

text: Opiskeluaikanaan Korvenheimo oli "Ylioppilaslehden" toimitussihteeri ja vt. päätoimittaja 1961–1963, Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan pääsihteeri 1966–1967, ja ennen ulkoministeriön uraa hän oli SDP:n kansainvälisten asioiden tutkimus- ja tiedotussiheeri 1967–1970.


title: Pekka J. Korvenheimo

text: Lisäksi Korvenheimo oli opiskeluaikanaan sosiaalidemokraattinen opiskelijajohtaja ja Ylioppilaiden YK-yhdistyksen ensimmäinen puheenjohtaja. Hän on ollut mukana SDP:n toiminnassa 1950-luvun lopulta alkaen. Korvenheimo oli ehdolla puoluesihteeriksi 1969, mutta Jukka Seppinen väittää kirjassaan "Kalevi Sorsa, SDP:n vallan vakauttaja" (2008), että Neuvostoliitto leimasi Korvenheimon oikeistolaiseksi ja oli estämässä hänen valintansa.


title: Pekka J. Korvenheimo

text: Korvenheimo on työskennellyt ulkoasiainministeriön palveluksessa lähetystösihteerinä Rio de Janeirossa ja Prahassa 1971–1975, Lissabonissa asiainhoitajana 1975–1978 sekä ulkoministeriön poliittisen osaston apulaisosastopäällikkönä 1978–1982 ja Brasiliassa suurlähettiläänä 1982–1987, ulkoministeriön neuvottelevana virkamiehenä 1987–1989, suurlähettiläänä Tel Avivissa 1989–1993 ja Buenos Airesissa 1993–1996. Madridissa hän oli suurlähettiläänä vuodet 1996–2001 ja Santiago de Chilessä 2003–2006.


title: Koko kaupungin Vinski (elokuva)

text: Koko kaupungin Vinski on suomalainen lastenkomedia vuodelta 1969. Mustavalkoinen, 40-minuuttinen televisioelokuva perustuu Simo Puupposen eli Aapelin samannimiseen lastenkirjaan. Elokuvan jatko-osa on vuonna 1970 samalla tuotantoryhmällä valmistunut "Vinski ja Vinsentti."


title: Koko kaupungin Vinski (elokuva)

text: Vinski on vaaleatukkainen, pisamainen pikkupoika, joka viettää kesäänsä Hömpstadin puutalokaupungissa. Hän ostaa apteekista näkymättömyyspulveria, joka osoittautuukin tehokkaaksi. Näkymättömänä Vinski voi kulkea seinien läpi ja tehdä erilaisia hyviä tekoja. Hän muun muassa saa Lutikkalinnan laiskat äijät parantamaan tapansa ja pelastaa pienen tytön lukkojen takaa kellotapulista.


title: Vinski ja Vinsentti (elokuva)

text: Vinski ja Vinsentti on suomalainen lastenkomedia vuodelta 1970. Mustavalkoinen, 40-minuuttinen televisioelokuva perustuu Simo Puupposen eli Aapelin samannimiseen lastenkirjaan. Elokuva on jatko-osa vuonna 1969 samalla tuotantoryhmällä valmistuneelle tv-elokuvalle "Koko kaupungin Vinski."


title: Vinski ja Vinsentti (elokuva)

text: Vinski on vaaleatukkainen, pisamainen pikkupoika, joka viettää kesäänsä Hömpstadin puutalokaupungissa. Hän löytää puhuvan harakan, jonka kanssa seikkailee ympäri kaupunkia ja muun muassa estää rikollisten puuhia. Kesän lopulla harakka sanoo kuitenkin kaipaavansa takaisin kotiin Tuupovaaraan, ja lentää tiehensä.


title: Vinski ja Vinsentti (elokuva)

text: "Vinski ja Vinsentti" voitti Tonavan pokaalin ensimmäisillä Bratislavan lastenelokuvafestivaaleilla vuonna 1971. Se sai myös Suomen valtion palkinnon sekä Elokuva- ja televisiokasvatuksen keskuksen kunniakirjan.


title: HK Riga 2000

text: HK Riga 2000 oli latvialainen jääkiekkoseura. Sen kotipaikka oli Riika, ja seura oli toiminnassa vuosina 2000–2009. Tuona aikana seura voitti Latvian mestaruuden viidesti.


title: HK Riga 2000

text: HK Riga 2000 perustettiin vuonna 2000. Sen runkona toimi lakkautettu Juniors Riika. Seura voitti ensimmäisenä vuotenaan Latvian mestaruuden. Seura osallistui myös Itä-Euroopan jääkiekkoliigaan sarjan lakkauttamiseen saakka 2004. Toisen mestaruutensa HK Riga 2000 voitti kauden 2003–2004 päätteeksi.


title: HK Riga 2000

text: Itä-Euroopan jääkiekkoliigan lopetettua HK Riga 2000 pelasi Valko-Venäjän Ekstraligassa kaksi kautta, joiden jälkeen seura keskittyi pelkästään Latvian pääsarjaan. HK Riga 2000 oli Latvian mestari neljä kertaa putkeen 2004, 2005, 2006 ja 2007.


title: HK Riga 2000

text: Kaudeksi 2008–2009 HK Riga 2000 siirtyi ainoastaan Ekstraligaan. Seura aloitti myös farmiyhteistyön uuden KHL-joukkueen Dinamo Riian kassa. Kausi jäi seuran viimeiseksi sillä seura oli ajautunut talousvaikeuksiin ja sen toiminta ajettiin alas. Useat seuran pelaajista siirtyi Dinamo Riian organisaatioon.


title: Hennalan vankileiri

text: Hennalan vankileiri oli Suomen sisällissodan jälkeen Lahdessa Hennalan varuskunnassa toiminut vankileiri. Virallinen nimi oli Lahden Sotavankila. Nimi muuttui 15.9.1918 Vankeinhoitohallituksen alaiseksi Lahden Pakkotyölaitokseksi. Hennalassa oli vangittuna noin 13 000 punaista. Heistä kuoli Suomen sotasurmat -tietokannan mukaan ainakin 1 200.


title: Hennalan vankileiri

text: Punaisten antauduttua Lahdessa 1. toukokuuta 1918 siirrettiin kaupunkiin noin 22 000 punakaartilaista ja itää kohti pyrkinyttä pakolaista. Heitä sijoitettiin aluksi kouluihin ja teollisuuslaitoksiin. Niiden täytyttyä vangit koottiin Fellmanin kartanon maille, jonne syntyi Fellmanin pelloksi kutsuttu väliaikainen leiri. 15.5.1918 mennessä vangit siirrettiin toisille paikkakunnille ja Hennalan vankileirille. Lahdessa kirjattiin Marjo Liukkosen lisensiaatintyön mukaan pidätyskortit yli 2200 naisesta ja 289 alle 15-vuotiaasta lapsesta. Saman tutkimuksen mukaan Lahdessa teloitettiin ampumalla 218 naista, joista nuorin oli 14-vuotias, ilman oikeudenkäyntiä ja myös lapsista monet kuolivat leirillä.


title: Hennalan vankileiri

text: Hennalan vankileirillä oli huomattavasti enemmän vankeja, kuin mitä kasarmialueelle olisi siedettävästi mahtunut ja siksi sen huolto oli lähes mahdotonta. Päivittäinen ruoka-annos koostui suolasilakan puolikkaasta ja pienistä leivänpaloista. Vankien on kerrottu kuorineen alueella kasvaneita koivuja saadakseen nilaa syötäväksi. Osa vangeista teki työtä ja he saivat suuremman ruoka-annoksen. Leirillä toimi myös valtiorikosoikeus, joka jakoi summittaisesti ankaria tuomioita usein pelkkien kuulopuheiden perusteella. Teloitettujen lisäksi Hennalassa kuoli vankeja myös nälkään sekä erilaisiin kulkutauteihin, mutta heitä surmattiin myös ilman oikeudenkäyntiä. Liukkosen tutkimuksessa selvisi, että naiset eivät olleet maataloudessa työskenteleviä piikoja ja maatyöläisiä, kuten tuolloin enemmistö suomalaisista työläisnaisista oli. Teloitetut naiset olivat tehtaissa työskennelleitä kaupunkilaisnaisia ja lähes kaikki naissotilaita.


title: Hennalan vankileiri

text: Liukkosen tutkimuksen perusteella naisten kohtaloon saattoi vaikuttaa myös saksalaisten sotilaiden pyrkimys pelastaa naisia teloituksista ja jopa ulos leiriltä. Saksalaissotilaat herättivät ärtymystä suomalaissotilaiden keskuudessa, koska he suhtautuivat avoimen pilkallisesti suomalaisten sotilastaitoihin. Myös saksalaissotilaiden parempi menestys sodassa, naismaailmassa ja kaupungin kerman parissa aiheutti kateutta suomalaisissa.


title: Hennalan vankileiri

text: Hennalan vankileirin vartioiden esimiehenä ja kenttäoikeuden tuomarina 5.5.-21.5. toimi majuri Hans Kalm. Hänen miehistönsä koostui lähinnä Evon ja Tuomarniemen metsänvartijakoulujen oppilaista. Lahdessa ammuttiin toukokuun kolmen ensimmäisen viikon aikana yli 500 vankia. Toukokuun 9. tai 10. päivä teloitettiin 152 naisvankia Lahdessa Mustankallion hautausmaalla. Nuorin Lahdessa teloitettu naisvanki oli vain 14-vuotias. Leirillä oli myös vangittujen naisten pieniä lapsia. Punakaartien johtajista Hennalassa ammuttiin yleisesikuntapäällikkönä toiminut Ali Aaltonen, jonka Hans Kalm tiettävästi teloitti henkilökohtaisesti.


title: Hennalan vankileiri

text: Teloitukset tapahtuivat toukokuussa Mustankallion hautausmaalla sekä Hennalassa Väinö Linnankin mainitseman kasarmi vitosen takana olevassa kuusikossa. Vangit haudattiin teloituspaikoille. Valtiorikosoikeudessa kuolemaan tuomitut (alle 50 tuomittua) ammuttiin syksyllä Hennalan venäläisten hautausmaan kappelin seinää vasten. Vangeille on pystytetty muistomerkit Mustankallion hautausmaalle, Hennalaan Punaisten hautausmaalle vuonna 1949 sekä vuonna 1978 Fellmaninpuistoon. Hennalan vankileiri eli Lahden Pakkotyölaitos tyhjennettiin viimeisistä vangeista 1. lokakuuta 1919.


title: Hennalan vankileiri

text: Hennalan muisto säilyi Lahdessa paikallisten asukkaiden mielissä vuosikymmeniä. Myös muualla maassa leiristä muodostui Tammisaaren ohella kaikkien tunnetuin sisällissodan jälkeisistä lukuisista vankileireistä, ja sen koettiin symboloivan koko sodan hävinneen osapuolen kärsimyksiä. Hennalan vankileiri on vuosikymmenten saatossa esiintynyt myös lukuisissa kaunokirjallisissa teoksissa, näytelmissä ja musiikkikappaleissa.


title: Venäjä talviolympialaisissa 2014

text: Venäjä osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014.


title: Venäjä talviolympialaisissa 2014

text: Neuvostoliiton jälkeisen ajan Venäjä osallistui ensimmäistä kertaa talviolympialaisiin vuonna 1994 Lillehammerissa. Venäjä oli 1994 olympialaisten mitalitaulukon kärjessä 23 mitalilla, joista 11 oli kultaa, kahdeksan hopeata ja neljä pronssia. Rattikelkkailija Alexandr Zubkov toimi Venäjän joukkueen lipunkantajana olympialaisten avajaisseremoniassa.


title: Aralehdet

text: Aralehdet ("Eleutherococcus") on araliakasvien heimoon kuuluva suku, joka käsittää lähes neljäkymmentä Itä-Aasiassa ja Himalajalla kasvavaa, kaksineuvoista tai andromonoeekkistä lajia. Suvun tunnetuin edustaja lienee rohtokasvina käytetty venäjänjuuri, joka kasvaa alkuperäisenä Pohjois-Kiinassa, Koreassa, Venäjän Kaukoidässä ja Japanissa.


title: Aralehdet

text: Aralehdet ovat pystyjä tai tukea vasten kiipeäviä, piikkisiä pensaita, harvemmin pienikokoisia puita. Lehdet ovat sormilehdykkäiset tai kolmilehdykkäiset; korvakkeet puuttuvat kokonaan tai ovat hyvin pienet. Kukinto on varren päähän kasvava sarja tai kerrannaissarja. Pääsarjan kukat ovat kaksineuvoisia, myöhemmin puhkeavissa pikkusarjoissa voi olla myös hedekukkia. Verhiö on ehytlaitainen tai matalasti viisihampainen. Terälehtiä on viisi ja ne ovat vierilaitaiset. Heteitä on viisi ja sikiäin on 2–5-vartaloinen. Hedelmä on litteähkö luumarja.


title: Aidankaatajat

text: Aidankaatajat on suomalainen vuonna 1982 ensi-iltansa saanut musta komediaelokuva, jonka käsikirjoitti ja ohjasi Olli Soinio. Sen pääosissa nähdään Erkki Pajala, Martti Kainulainen ja Toivo Tuomainen.


title: Aidankaatajat

text: Elokuvan työnimi oli "Aidankaatajat eli heidän jälkeensä vedenpaisumus".


title: Aidankaatajat

text: Kolme vakavasti sairasta sotaveteraania pakenee syöpäsairaalasta Helsingistä maistaakseen vielä kerran elämää. He hankkiutuvat Turkuun tapaamaan yhden heistä tytärtä, joka on naimisissa varakkaan arkkitehdin kanssa. Heidän saapuessaan tytär onkin matkoilla Karibianmerellä ja talo on täynnä smokkipukuisia miehiä ja vähäpukeisia nuoria naisia. Sotkettuaan tämän herraseurueen veljeysrituaalit vanhuskolmikko jatkaa pikku hiljaa matkaansa ruotsinlaivalle.


title: Aidankaatajat

text: Noin 30 000 katsojaa kerännyt Olli Soinion esikoisohjaus "Aidankaatajat" sai aikalaisarvioissa nihkeän myönteisiä kritiikkejä. Turkulaisen salaseuran örvellys sai monien kirjoittajien mielestä liian ison roolin elokuvassa, jota ei myöskään pidetty komediana erityisen onnistuneena.


title: Aidankaatajat

text: "Helsingin Sanomissa" lokakuussa 1982 elokuvatutkija Sakari Toiviainen ja elokuvatoimittaja Helena Ylänen käyttivät "Aidankaatajia" esimerkkinä epäonnistuneesta aihevalinnasta ja laajemmin suomalaiselokuvien vääristä valinnoista. Kuolevan vanhuksen tarina voisi Toiviaisen mielestä onnistua iäkkäältä Ingmar Bergmanilta tai Akira Kurosawalta, mutta nuoren ohjaajan esikoiselokuvaksi hän piti aihetta vääränä. Yläsenkin mielestä elokuva on monin tavoin epäonnistunut, mutta tehty hyvää tarkoittaen.


title: Nite Time Jumpers

text: Nite Time Jumpers on suomalainen yhtye, joka on perustettu vuonna 1986.


title: Pia Adlivankin

text: Pia Adlivankin (s. 1. helmikuuta 1967 New York, Yhdysvallat) on suomalainen yritysjohtaja. Hän on toiminut Kartanokylpylä Kaisankodin johtajana ja siirtyi 1. syyskuuta 2014 Linnanmäen toimitusjohtajaksi.


title: Pia Adlivankin

text: Adlivankinin isä on amerikansuomalainen, jonka juuret ulottuvat osin Armeniaan. Hänen isänsä isoisä Alexander Adlivankin perusti Hotelli Tammerin Tampereelle ja johti Helsingin Seurahuonetta.


title: Nadja (laulaja)

text: Nadja, oikealta nimeltään Nadja Lindeman, on suomalainen laulaja, joka teki yhden pitkäsoiton Selecta-levymerkille vuonna 1991. Hän tuli Tenavatähti-kilpailussa vuonna 1991 kolmanneksi kappaleilla "Kesäyö" ja "Kerrostalon rokkibändi".


title: Mumbo Jumbo

text: Mumbo Jumbo on suomalaisen pop accappellan pioneereihin kuuluva lauluyhtye, joka teki singlen vuonna 1992 ja albumin Selecta-levymerkille vuonna 1993. Myöhemmin ilmestyi lastenlevy "Kantojen valtakunta" omalle Mumbomusic-merkille. Levy perustuu Jan-Erik Anderssonin samannimiseen taideteokseen ja tarinaan. Mumbo Jumbo teki laajoja konserttikiertueita Suomessa, joista mainittakoon Baltic Jazz, Imatra Big Band Festival ja Pori Jazz. Porissa yhtye esiintyi Rauma Factoryn, Cotton Clubin ja Kirjurinluodon konserteissa amerikkalaisen lauluyhtyeen Manhattan Transfer kanssa. Mumbo Jumbo on kiertänyt ahkerasti maamme kouluja konserttikeskuksen järjestämissä konserteissa, jotka huipentuivat Yleisradion televisioidulle Musabusa-kiertueelle.


title: Mumbo Jumbo

text: Yhtye vuorotteli How Many Sisters-lauluyhtyeen kanssa housebandinä Heikki Kahilan tuottamassa tv-viihdeohjelmasarjassa "Pellit auki" vuosina 1993–1994, Ohjelmasarjan kapellimestarina toimi Jari Puhakka. Monista muista tv-esiintymisistä mainittakoon "Sing Sing Sing"-ohjelmasarja, jonka tuottaja oli Matti Heinivaho. Lasten musiikkilevyltään Mumbo Jumbo on esittänyt kantolaulujaan kuten "Aurinkokarnevaalit" mm. Pikku kakkosessa.


title: Mumbo Jumbo

text: Mumbo Jumbolla oli esityksissään usein mukana vieraileva naissolisti kuten Ami Aspelund, Marjatta Leppänen, Sonja Lumme, Heidi Kyrö, Honey B ja Merja Larivaara.


title: Mumbo Jumbo

text: Yhtyeen jäsenet käyttävät taiteilijanimiä joiden taakse kätkeytyvät yhtyeen perustaja Ari Ainasoja, sekä Dick Holmström, Pette Rissanen, Kalle Karttunen ja Risto Ala-Kaila. Myöhemmin yhtye esiintyi yleensä kvartettina ja keikkavahvuuteen liittyivät laulajat Elie Forrester ja Il Mariachi ( Elias Aarnio ja Ilmari Pirttilä). Pääosan yhtyeen lauluista on säveltänyt ja/tai sovittanut Ari Ainasoja. Yhtye on "telakalla", mutta saattaa esiintyä yhä silloin tällöin.


title: Kylli-Setä

text: Kylli-Setä on suomalainen yhtye joka teki yhden pitkäsoiton Selecta-levymerkille vuonna 1994.


title: Foxtet

text: Foxtet on suomalainen yhtye joka teki yhden omakustanteen ja sen jälkeen kaksi pitkäsoittoa Selecta-levymerkille.


title: Diego Córdoba

text: Diego Omar Córdoba (s. 28. tammikuuta 1979 Villa Constitución, Santa Fe, Argentiina) on entinen argentiinalainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä.


title: Diego Córdoba

text: Córdoba tuli suuren yleisön tietoisuuteen ensimmäistä kertaa vuonna 2000 pelatessaan Guatemalan pääsarjassa CD Marquensen riveissä. Kaudeksi 2002–03 hän siirtyi toiseen pääsarjaseuraan, Club Juventud Realtecaan, jossa hänen peliaikansa jäi kuitenkin vähäiseksi. Córdoba jatkoi uraansa Guatemalassa vielä vuoden verran toiseksi korkeimman sarjatason CD San Pedrossa. Vuonna 2004 hän palasi kotimaahansa Argentiinaan pelaamaan CA Argentino de Rosarioon, joka oli juuri noussut kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Primera B Metropolitanaan. Kauden päätteeksi joukkue kuitenkin putosi pienimmän kerätyn pistekeskiarvon johdosta.


title: Diego Córdoba

text: Vuonna 2007 Córdoba siirtyi Kakkosessa pelanneeseen Pallo-Iiroihin, jossa pelasi myös hänen entinen seuratoverinsa Juventud Realtecasta, Rian de Souza. Hän oli joukkueensa paras maalintekijä yhdeksällä maalillaan. Córdoban aika Suomessa jäi lopulta vain yhteen kauteen ja hän siirtyi Venezuelan pääsarjan kauden 2008 Clausura-osaksi Monagas SC:hen. Hän pelasi myös kauden 2009 Apertura-osion pääsarjaan nousseessa Yaracuyanos FC:ssä. Uransa viimeisiksi vuosiksi hän palasi Argentiinaan, jossa edusti neljännellä ja viidennellä sarjatasolla FC Ferro Carril Sudia.


title: Olli Orrenmaa

text: Olli Matti Sakari Orrenmaa on suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja joka on tehnyt ensin yhden kasetin Minimusic-levymerkille ja sitten yhden pitkäsoiton Selecta-levymerkille vuonna 1997.


title: Olli Orrenmaa

text: - Etelän nainen/Reissumiehen maski (vinyylisingle)1979 (Manus)


title: Olli Orrenmaa

text:
- Lamantappolaulut (albumi)2010 (Kevytlevyte)
- Tein viinin ja laulun (cd-single)2007 (Selecta)
- Me heinäpellolla halattiin (cd-single)2010 (Manus)
- Sata tähteä (cd-single)2006 (selecta)
- Joka päivälle on oma laulu ((cd-single)2016 (Kevytlevyte)


title: Kaj Harju

text: Kaj Peter Harju on suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja, joka on tehnyt yhden pitkäsoitton Selecta-levymerkille vuonna 1997.


title: Jouko Kuusela

text: Jouko Kuusela on suomalainen haitarinsoittaja, joka on tehnyt yhden pitkäsoitton Selecta-levymerkille vuonna 1983 ja sen jälkeen omakustanteen vuonna 1988.


title: Metsäkuusio

text: Metsäkuusio eli nummikuusio ("Pedicularis sylvatica") on kuusioiden sukuun kuuluva laji. Kasvi on joko kaksi- tai monivuotinen. Varressa ei ole haaroja. Lehtilapa on kaksittain pariliuskainen ja lehtien muoto on suikea. Kukinnon muoto on harsu ja sen ympärillä on tukilehtiä. Kukkien väri on ruusun- tai vaaleanpunainen. Metsäkuusiota tavataan Britteinsaarilla ja Etelä-Skandinaviassa ja sitä esiintyy soilla, metsissä ja tuoreilla nummilla. Suomessa sitä on löydetty satunnaisesti.


title: Diepoksibutaani

text: Diepoksibutaani eli butadieenidiepoksidi tai erytritolianhydridi (CHO) on orgaaninen yhdiste, joka sisältää kaksi epoksidiryhmää. Yhdistettä käytetään polymeerien valmistuksessa ja orgaanisessa synteesissä.


title: Diepoksibutaani

text: Huoneenlämpötilassa diepoksibutaani on väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee hyvin veteen, mutta hydrolysoituu vedessä muodostaen erytritolia. Diepoksibutaani on optisesti aktiivinen yhdiste ja siitä tunnetaan (+)- ja (-)-isomeerien lisäksi optisesti tehoton mesoyhdiste.


title: Diepoksibutaani

text: Diepoksibutaanin raseemista seosta voidaan valmistaa usealla tavalla, muun muassa lähtemällä erytrityylikloorihydriinistä tai kuumentamalla emäksisissä olosuhteissa 1,4-dikloori-2,3-butaanidiolia tai 1,4-dibromi-2-buteenia. Yhdisteen mesomuotoa voidaan syntetisoida 1,4-dihydroksi-2-buteenista tai 3,4-epoksi-1-buteenista.


title: Diepoksibutaani

text: Diepoksibutaania käytetään tutkimuskemikaalina ja valmistettaessa muita yhdisteitä kuten erytritolia ja eräitä lääkeaineita. Polymeeriteollisuudessa sitä käytetään muovien kovettamiseen ja keinokuitujen ristisitomiseen. Diepoksibutaania voidaan käyttää myös mikrobien kasvua estävänä aineena.


title: Diepoksibutaani

text: Ihmiselimistössä diepoksibutaania muodostuu maksassa 1,3-butadieenistä. Yhdiste hapettuu ensin monoepoksidiksi ja tämän jälkeen diepoksibutaaniksi. Syöpälääkkeenä käytettävä treosulfaani on aihiolääke, joka metaboloituu ihmiselimistössä ei-entsymaattisesti diepoksibutaaniksi, joka toimii varsinaisena syöpäsolujen DNA:ta alkyloivana yhdisteenä.


title: Diepoksibutaani

text: Rottakokeissa diepoksibutaanin on todettu aiheuttavan kasvaimia ja yhdiste on todennäköisesti karsinogeeninen myös ihmisille. Yhdiste ärsyttää ihoa ja hengitysteitä.


title: Black Panties

text: Black Panties on R&B -artisti R. Kellyn yhdeksäs albumi vuodelta 2013. Albumin tuotti RCA Records.


title: St. Johnin yliopisto

text: St. Johnin yliopisto on yhdysvaltalainen yliopisto, joka sijaitsee Queensin kaupunginosassa New Yorkissa.


title: St. Johnin yliopisto

text: Yliopisto perustettiin vuonna 1870, ja nykyisin sillä on kampusalueita Queensissa, Staten Islandilla, Manhattanilla sekä Oakdalessa. Lisäksi yliopistolla on kampukset ulkomailla Roomassa sekä Pariisissa. St. Johnin yliopistolla on kaiken kaikkiaan yli sata koulutusohjelmaa eri koulutusaloilla.


title: St. Johnin yliopisto

text: Yliopistourheilussa koulu kilpailee NCAA:n I-divisioonassa, jossa se kuuluu Big East Conferenceen. Koulun joukkueista käytetään nimeä "St. John's Red Storm". Yliopisto aloitti urheilutoimintansa vuonna 1907, jolloin se aloitti toiminnan koripallossa.


title: Kulutusaste

text: Kulutusaste formula_1 on se osa yksilön tai ryhmän tuloista, joka menee kulutukseen. Jos tulo on formula_2, siitä kulutetaan summa formula_3 ja säästetään summa formula_4, niin kulutusaste on formula_5 ja säästämisaste (säästöaste) on formula_6 eli se osa tuloista, joka menee säästöön.


title: Kulutusaste

text: Kyseisen ryhmän ollessa koko kansantalous käytetään termejä kansantalouden säästämisaste ja kansantalouden kulutusaste.


title: Kulutusaste

text: Mittakaavaetujen puuttumisen olettava Solow'n kasvumalli ennustaa, että säästämisasteen pysyvä nousu nostaa talouskasvun uudelle, korkeammalla sijaitsevalle kasvu-uralle, samoin pääoman määränä työntekijää kohden. Tämän nousun (uuteen tasapainoon suppenemisen) ajan talouskasvu on korkeampi ja sen jälkeen taas sama kuin ennen mutta bruttokansantuote on siten pysyvästi korkeampi. Muutos johtuu siitä, että enempi pääoma lisää työvoiman tuottavuutta.


title: Tulisuolaheinä

text: Tulisuolaheinä ("Rumex thyrsiflorus") on hierakoiden sukuun kuuluva laji. Se on hieman samannäköinen kuin niittysuolaheinä, mutta on keskimäärin kookkaampi. Lehtien alapinta on karvainen ja niiden tyvessä olevat liuskat ovat yleensä kaksiliuskaisia. Kukinto on paljolti haarainen. Hedelmissä on verhiö, joka muodoltaan munuaismainen. Tulisuolaheinä on levinnyt Ranskasta Etelä-Skandinaviaan ja harvinaisena sitä tavataan myös Etelä-Suomessa. Kasvia esiintyy kuivilla kasvupaikoilla.


title: John R. Wooden Award

text: John R. Wooden Award on vuodesta 1976 lähtien yliopistokoripallossa jaettu palkinto, joka annetaan yliopistosarjojen parhaille mies- ja naispelaajille.


title: John R. Wooden Award

text: Valinnan suorittaa vuosittain yli tuhat äänestäjää ja viisi eniten ääntä saanutta pelaajaa valitaan lisäksi tähdistöjoukkueeseen. Valinnan suorittavat urheilitoimittajat sekä media, joiden lukumäärä määräytyy osavaltioiden asukasmäärän mukaan. Palkinnon myöntää Los Angeles Athletic Club.


title: Sergei Ustjugov

text: Sergei Ustjugov (s. 8. huhtikuuta 1992) on Venäjää edustava maastohiihtäjä, joka kuuluu etniseltä taustaltaan suomensukuisiin manseihin.


title: Sergei Ustjugov

text: Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 Ustjugov oli mukana Venäjän pronssia voittaneessa joukkueessa. Samana vuonna hän voitti alle 23-vuotiaiden maailmanmestaruuden vapaan hiihtotavan 15 kilometrillä sekä yhdistelmähiihdossa. Ensimmäisen kerran Ustjugov oli palkintopallilla maailmancupissa joulukuussa 2013 Davosissa, jolloin hän sijoittui kolmanneksi sprintissä. Ensimmäisen maailmancup voittonsä hän otti tammikuussa 2014 Nové Mĕston sprintistä. Alle 23-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa Val di Fiemmessä hän voitti sprintin ja oli 15 kilometrin perinteisellä toisella sijalla. Sotšin olympialaisissa 2014 Ustjugov oli sprintin viides.


title: Sergei Ustjugov

text: Tammikuussa 2015 Ustjugov voitti maailmancupin parisprintin Otepäässä sekä sijoittui Rybinskissä kolmanneksi vapaan hiihtotavan 15 kilometrillä ja toiseksi vapaan sprintissä. Hän sijoittui Tour de Skin 2016 kokonaiskilpailussa kolmanneksi. Tourin molemmissa sprinttikilpailuissa hän oli toinen. Kaksi viikkoa myöhemmin hän sijoittui kolmanneksi Nové Měston 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Hän voitti Falunissa 15 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailun. Ski Tour Canadalla hän voitti vapaan hiihtotavan sprintin Gatineaussa ja 15 kilometrin takaa-ajon Quebecissa. Ski Tour Canadan kokonaiskilpailussa hän oli toinen, maailmancupin kokonaiskilpailussa neljäs ja normaalimatkojen cupissa viides.


title: Sergei Ustjugov

text: Ustjugov voitti kaudella 2016–2017 Davosin vapaan hiihtotavan sprintin. Tour de Skillä hän voitti viisi ensimmäistä osakilpailua: Val Müstairissa vapaan hiihtotavan sprintin ja 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailun, Oberstdorfissa 20 kilometrin yhdistelmäkilpailun ja 15 kilometrin vapaan hiihtotavan takaa-ajokilpailun (ei tosin ollut osuuden nopein) sekä Toblachissa 10 kilometrin vapaan hiihtotavan väliaikalähtökilpailun. Val di Fiemmessä hän sijoittui 15 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailussa toiseksi. Hän voitti kokonaiskilpailun lopulta runsaan minuutin erolla ennen Martin Johnsrud Sundbyä. Hän oli kolmas Otepään vapaan ja Drammenin perinteisen hiihtotavan sprinteissä. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui toiseksi ja sprintticupissa viidenneksi.


title: Sergei Ustjugov

text: Ustjugov saavutti Lahden MM-kilpailuissa 2017 yhteensä 5 mitalia: kultaa yhdistelmäkilpailussa ja parisprintissä Nikita Krjukovin kanssa sekä hopeaa vapaan hiihtotavan 50 kilometrin kilpailussa, sprintissä ja viestissä. Hän oli täten mitalien määrässä mitattuna kisojen paras urheilija.


title: Sergei Ustjugov

text: Ustjugov sijoittui maailmancupkaudella 2017–2018 toiseksi Lillehammerin perinteisen hiihtotavan sprintissä, Davosin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa ja Toblachin 15 kilometrin perinteisen takaa-ajokilpailussa. Tour de Skillä hän voitti Lenzerheiden vapaan tavan sprintin.


title: Sergei Ustjugov

text: Kaudella 2018–2019 hän voitti Tour de Skillä Toblachin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailun ja oli Val Müstairin vapaan sprintissä kolmas. Oberstdorfissa hän oli 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa kolmas. Seuraavan päivän 15 kilometrin vapaan hiihtotavan takaa-ajokilpailun jälkeen hän oli toinen, ja piti sijoituksen kiertueen loppuun saakka.


title: Valehtelevat viettelijät (2. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Valehtelevien viettelijöiden" toinen tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 14. kesäkuuta 2011 ja Suomessa 10. marraskuuta 2013. Toinen kausi sisältää yhteensä 25 jaksoa, kolme enemmän kuin edellisellä kaudella. Alun perin 24:n jakson joukkoon lisättiin Halloween-erikoisjakso, joka on kuvattu takautumina juonen keskellä. Toisen kauden tv- ensi-ilta sai Yhdysvalloissa 3.68 miljoonaa katsojaa, mikä oli ensimmäisen kauden alkujaksoa korkeampi katsojaluku, sen jäädessä vain 2,5 miljoonaan. Halloween-spesiaalijakso ilmestyi 19. lokakuuta 2011, ja se sai kaikkiaan kaksi ja puoli miljoonaa katsojaa. Kauden toinen puolisko esitettiin Amerikassa tauon jälkeen 2. tammikuuta 2012 alkaen. Sarjaa esittää Yhdysvalloissa edelleen ABC Family ja Suomessa Sub-kanava. Sarjan toinen kausi jatkuu siitä, mihin ensimmäisellä kaudella jäätiin.


text: Roolijako on edelliskauteen verrattuna lähes sama – Troian Bellisario, Ashley Benson, Lucy Hale ja Shay Mitchell esittävät samoja pääosiaan. Alisonin roolissa nähdään Sasha Pieterse ja muissa merkittävissä osissa mm. Holly Marie Combs, Ian Harding, Janel Parrish, Laura Leighton ja Bianca Lawson. Jason DiLaurentisia näyttelee Drew Van Acker.


text: Toisen kauden kevään päätösjaksossa selviää salaperäisen 'A':n henkilöllisyys. Lisäksi yksi hahmo joutuu pidätetyksi Alisonin murhasta ja Emily kokee henkilökohtaisen menetyksen. Alisonin veli Jason nousee merkittäväksi hahmoksi, esiinnyttyään edellisellä kaudella vain pari kertaa. 'A' vetelee naruista ja ottaa Emilyn kohteekseen armottomassa manipuloinnissaan. Samalla saadaan tietää Alisonin murhan yksityiskohdista sekä lisää kohtalokkaan yön taustoista. Salaisuudet lisääntyvät, ja tytöillä alkaa olla vaikeuksia pitää omiaan A:n vahtiessa heidän jokaista liikettään. Pystyvätkö he yhä valehtelemaan itsensä ulos pahoista tilanteista vai joutuvatko lopulta tunnustamaan kaiken? Päätösjakson loppuhuipentumassa tytöt kohtaavat vainoajansa silmästä silmään. Onko A:n peli viimeinkin pelattu?


text: Sara Shepardin kirjoihin perustuva nuorten jännitysdraamasarja keskittyy pääasiassa Alison DiLaurentisin katoamis- ja murhamysteeriin sekä päähenkilöiden – Spencerin, Hannan, Arian ja Emilyn – yksityiselämän ongelmiin. Sarja sijoittuu kuvitteelliseen Rosewoodin kaupunkiin Pennsylvanian osavaltiossa Yhdysvalloissa.


title: Helsingin Työväenyhdistyksen Soittokunta

text: Helsingin työväenyhdistyksen soittokunta suomalainen puhallinyhtye joka teki yhden pitkäsoitton Scandia levymerkille vuonna 1969.


title: Fellmanin pelto

text: Fellmanin pelloksi (myös Fellmanin veripellot) kutsuttiin Suomen sisällissodan jälkeen toukokuussa 1918 Lahdessa toiminutta väliaikaista vankileiriä. Fellmanin kartanon mailla sijainneelle leirille oli koottu 22 000 antautunutta punakaartilaista sekä itää kohti pyrkinyttä pakolaista. Nykyään sen paikalla on Fellmaninpuisto vankileiristä kertovine muistomerkkeineen.


title: Fellmanin pelto

text: Lahden seudulle oli saapunut huhtikuun jälkipuoliskolla tuhansia Länsi-Suomesta lähteneitä pakolaisia, jotka olivat jääneet saarroksiin Hämeenlinnan ja Lahden välimaastoon. Lahden taistelun tauottua ja kaupungin puolustuksen murruttua 30. huhtikuuta heitä alettiin keräämään Fellmanin kartanon maille Lahden keskustan tuntumaan. Kaiken kaikkiaan ihmisiä oli noin 30 000, joita vartioi vain satakunta saksalaista ja parikymmentä valkoista sotilasta. Vartijoiden oli vaikea hallita suurta ihmismäärää ja arvioilta kolmasosa pääsikin pakenemaan. Tiedetään myös, että jotkut saksalaiset Osasto Brandensteinin sotilaat päästivät naisia ja lapsia pakenemaan. Fellmanin pellolle vankeja kertyi lopulta noin 22 000. Pakolaisten lisäksi joukossa oli myös antautuneita punaisia. Kyseessä oli Suomen suurin vankileiri.


title: Fellmanin pelto

text: Pakolaiset olivat lähteneet matkaan tavaroineen ja hevosineen. Suuri osa heistä oli naisia ja lapsia, jotka olivat pakanneet mukaan koko omaisuutensa. Vangitut joutuivat yöpymään useiden päivien ajan paljaan taivaan alla, kunnes viikon kuluttua heitä alettiin siirtämään Lahden varuskuntaan perustetulle Hennalan vankileirille. Kaikki eivät kuitenkaan mahtuneet Hennalaan, joten vankeja kuljetettiin myös Hämeenlinnan, Santahaminan ja Lappeenrannan vankileireille. Punakaarteihin kuulumattomat naiset ja lapset päästettiin yleensä vapaaksi. Kurjissa oloissa vankeja kuoli espanjantaudin kaltaisiin nopeasti leviäviin kulkutauteihin eräiden lähteiden mukaan jopa tuhansia. Joitakin satoja myös teloitettiin läheisellä Mustanmäen hautausmaalla.


title: Fellmanin pelto

text: Hennalan vankileirille siirrettiin Fellmanin pellolta noin 10 900 vankia. Heistä leirillä kuoli teloituksiin, nälkään ja tauteihin ainakin 1 200. Teloitettuja oli yli 500, joista arviolta 200 oli punakaarteissa taistelleita naisia ja nuoria tyttöjä.


title: Fellmanin pelto

text:
Fellmanin kartanon pellot sijaitsivat kaupungin keskustan länsipuolella. Noin viisi hehtaaria vankileirin alueesta on nykyään puistona, loput on vuosikymmenten kuluessa rakennettu. Fellmaninpuistossa on vuonna 1978 pystytetty "Punavankien muistomerkki", jonka on suunnitellut kuvanveistäjä Erkki Kannosto.
Fellmaninpuistossa esitettiin 28. huhtikuuta 2013 performanssitaiteilija Kaisa Salmen suunnittelema yhteisöllinen taideteos "Fellmanin pelto – 22 000 ihmisen elävä monumentti", johon osallistui lähes 10 000 ihmistä. Teoksen koreografian oli tehnyt tanssitaiteilija Hanna Brotherus, jolla oli apunaan 120 apulaisohjaajaa. Määrä on sama, mitä vuonna 1918 Fellmanin pellon vankileirillä oli vartijoita. Tapahtumaan kuului myös musiikkiesityksiä, joista vastasivat Kaisa Korhonen ja Mikko Kuustonen. Paikalla esitettiin muun muassa Heikki Salon sanoittama uusi versio "Marseljeesistä". Tapahtuman suojelijana toimi presidentti Tarja Halonen. Tehtävään pyydettiin aluksi presidentti Sauli Niinistöä, joka kuitenkin kieltäytyi.


title: Fellmanin pelto

text: Performanssista valmistui Kaisa Salmen ohjaama elokuva "Fellmanin pelto", jota esitettiin syksyllä 2013 Lahden taidemuseossa. Tammikuussa 2014 sitä esitettiin Oulun taidemuseossa ja elokuva on tarkoitus viedä myös ulkomaille.


title: Georgia talviolympialaisissa 2014

text: Georgia osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014 neljän urheilijan suuruisella joukkueella. Georgia osallistui ensimmäisen kerran talviolympialaisiin Lillehammerissa, Norjassa 1994 ja on osallistunut kaikkiin talviolympialaisiin sen jälkeen.


title: Riki & André

text: Riki & André on suomalainen duo, joka teki yhden pitkäsoitton Scandia-levymerkille vuonna 1971.


title: Can Can Heads

text: Can Can Heads on suomalainen vuonna 1993 Kauhajoella perustettu marginaalimusiikkia soittava yhtye. Yhtyeen perustivat rumpali Janne Mäki-Turja (Valse Triste, MurhaMurhaItsemurha), basisti Harri Joensuu (Trash Can Records) ja kitaristi Raine Liimakka (Publick Lost, In-Walked Blank, Valse Triste, MurhaMurhaItsemurha). Jo 90-luvun puolenvälin jälkeen alkoi keikoilla ja äänitteillä esiintyä myös vokalistin virkaa hoitava Mikko Lehtonen. Vuonna 1999 basistiksi vaihtui Tomi Nuotio (Weepikes, The insult That Made A Man Out Of Mac, Lockman, Lumiraja) ja kokoonpanoon vakiintui myös saksofonisti Janne Martinkauppi (Mohel, Hetero Skeleton, Gunk). Can Can Headsin aloitellessa olivat Bad Vugum-artistit Circle, Deep Turtle, Radiopuhelimet ja Sweetheart juuri niin pinnalla kuin tuon kaltaiset yhtyeet saattoivat tuohon ajankohtaan olla, nämä neljä olivat suomalaisista artisteista juuri ne jotka vaikuttivat yhtyeen syntyyn. Alkuaikoina ulkomaisista yhtyeistä vaikuttimina toimivat muun muassa: Captain Beefheart, Minutemen, The Ex, God Is My Co-Pilot, Flying Luttenbachers, Thinking Fellers Union Local 282, Jesus Lizard, Pavement, Lounge Lizards...


title: Taistelukamera

text: Taistelukamera (kansainvälisesti myös Combat Camera) on Puolustusvoimien strategisen viestinnän yksikkö, joka tuottaa audiovisuaalista materiaalia Puolustusvoimien toiminnasta.


title: Taistelukamera

text: Taistelukamerayksikkö perustettiin operatiivisena tammikuussa 2014, ja se on sijoitettu Kaartin jääkärirykmenttiin. Taistelukamerayksikön rauhan ajan tehtäviä ovat muun muassa viestinnän tukeminen, ja Puolustusvoimien toiminnan dokumentointi. Taistelukamerayksikkö koostuu 3–5 palkatusta media-ammattilaisesta ja 6–8 varusmiehestä per saapumiserä. Miehistön palvelusaika on 255 vuorokautta ja johtajien 347 vuorokautta. Taistelukameramiehet saavat kaupunkitaistelijan peruskoulutuksen, sekä olosuhdekoulutuksen Maa-, Meri- ja Ilmavoimissa. Taistelukameramiehet kuvaavat laajasti Puolustusvoimien toimintaa ja julkaisevat tuotteet Puolustusvoimien YouTube-kanavalla.


title: Taistelukamera

text: Taistelukameratoiminnan juuret ovat toisen maailmansodan aikana perustetuissa tiedotuskomppanioissa (TK), joihin oli sijoitettu aikansa parhaita elokuvaajia, kirjailijoita ja ohjaajia, kuten Felix Forsman, Mika Waltari ja Olavi Paavolainen. Komppaniat kotiutettiin sodan päätyttyä. Puolustusvoimat ei nähnyt tarpeellisena jatkaa TK-kuvaajien toimintaa rauhan ajan rakenteessa.


title: Taistelukamera

text: Modernin taistelukameratoiminnan tutkiminen aloitettiin Pääesikunnan viestintäosastolla vuonna 2004. Pyrkimyksenä oli kehittää edellytykset audiovisuaaliselle tuotannolle niin rauhan, kuin sodan aikana. Taistelukameramiehille asetettiin vaatimus kyetä kuvaamaan taistelutoimintaa kaikissa puolustushaaroissa taistelujen keskellä. Heidän oli kyettävä toimimaan eri joukkojen osana siten, että heidän läsnäolonsa ei haittaisi joukon omaa toimintaa. Kokeilua varten rekrytoitiin vuodesta 2004 alkaen valtakunnallisella haulla mediakoulutettuja varusmiehiä taistelukameratehtäviin Pääesikuntaan.


title: Taistelukamera

text: Pääesikunnan päällikkö, kenraaliluutnantti Markku Koli käski vuonna 2010 perustaa projektin taistelukamerasuorituskyvyn luomiseksi Puolustusvoimiin. Projektin johtovastuu käskettiin Pääesikunnan viestintäosastolle, yliluutnantti Tommi Kangasmaalle. Projektin läpiviennin aikana Puolustusvoimat konsultoi muun muassa Ruotsin, Britannian ja Yhdysvaltain taistelukamerayksiköitä. Projekti päättyi 31. joulukuuta 2013. Vuoden 2014 alusta alkaen taistelukameramiehet toimivat Maavoimien alaisuudessa, sijoituspaikkana Kaartin jääkärirykmentti.


title: Kalle Lae

text: Kaarlo (Kalle) Henrik Lae on suomalainen laulaja, joka teki yhden pitkäsoiton Scandia levymerkille vuonna 1976 .


title: Mindanaonmedestäjä

text: Mindanaonmedestäjä ("Aethopyga primigenia") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mindanaonmedestäjä

text: Mindanaonmedestäjää tavataan kotoperäisenä Mindanaolla Filippiineillä. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on kuitenkin luokiteltu silmälläpidettäväksi, koska sen levinneisyysalue on pieni ja sirpaloitunut.


title: Apovuorenmedestäjä

text: Apovuorenmedestäjä ("Aethopyga boltoni") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Apovuorenmedestäjä

text: Apovuorenmedestäjää tavataan kotoperäisenä Mindanaolla Filippiineillä. Laji on melko yleinen, mutta se on luokiteltu silmälläpidettäväksi, koska sen levinneisyysalue on pieni.


title: Pasianvuorenmedestäjä

text: Pasianvuorenmedestäjä ("Aethopyga linaraborae") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Pasianvuorenmedestäjä

text: Pasianvuorenmedestäjää tavataan kotoperäisenä Mindanaolla Filippiineillä. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, mutta sen levinneisyysalue on hyvin pieni, joten se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Filippiiniensäihkymedestäjä

text: Filippiiniensäihkymedestäjä ("Aethopyga flagrans") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Filippiiniensäihkymedestäjä

text: Filippiiniensäihkymedestäjää tavataan Filippiineillä. Lajin kannankehitys on laskeva, mutta sen ei uskota olevan vaarassa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Filippiinienvuorimedestäjä

text: Filippiinienvuorimedestäjä ("Aethopyga pulcherrima") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Filippiinienvuorimedestäjä

text: Filippiinienvuorimedestäjää tavataan Filippiineillä. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Sangihenmedestäjä

text: Sangihenmedestäjä ("Aethopyga duyvenbodei") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Sangihenmedestäjä

text: Sangihenmedestäjää tavataan Sangihen saarella Indonesiassa. Laji on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi, ja se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.


title: Blue Steel (ohjus)

text: Blue Steel (suom. "Sininen/sinistetty teräs") on brittiläinen ilmasta maahan ammuttava ohjus. Ohjustyypin suunnitteli ja valmisti A.V. Roe Company eli Avro. Kehittelytyö aloitettiin 1954–1955. Testaukset Australian Woomeran koealueella saatiin päätökseen keväällä 1961.


title: Blue Steel (ohjus)

text: Tämä ase oli tarkoitettu käytettäväksi kaukolaukaistavana hyökkäysaseena, ja se voitiin varustaa W28- strategisella ydinkärjellä, jonka tuhovoima oli 1,1 - 1,2 megatonnia. Britanniassa tuo fuusioräjähdelataus sai "Rainbow" -koodijärjestelmän mukaisen tunnuksen: "Red Snow" (suom. "Punainen lumi"). "Stand-off" -tyyppiset aseet voitiin laukaista kauempana aiotusta kohteesta, eli ne eivät vaatineet tähtäyspisteen välittömään läheisyyteen menoa. Ohjuksen kantomatka oli 150 mailia eli 240 kilometriä, ja se saavutti 2,3 Machin nopeuden ja 21 500 metrin lakikorkeuden. Ohjus laukaistiin V-pommittajasta, joita olivat Vickers Valiant, Avro Vulcan ja Handley Page Victor.


title: Blue Steel (ohjus)

text: Ase poistettiin aktiivikäytöstä vain hyvin lyhyen (7-8 vuoden) palveluskäytön jälkeen. Samaan oli käytössä myös lämpöydinpommi Yellow Sun. Vuosina 1962–1963 oli Mk.1 -tyypin ohjusase saatu valmiiksi ja laivuekäyttöön. GAM-87 Skyboltin tuotanto peruttiin vuonna 1962. Tuo vaje korvattiin Polaris-ohjuksilla, sekä WE-177-ydinpommilla. Aluksi aiottua suorituskykyisempää Mk.2:ta ei tehty, jolloin Blue Steelin palveluskäyttö päättyi vuodenvaihteessa 1969–1970. Viimeinen tätä asetta käyttänyt Kuninkaallisten ilmavoimien pommituslentolaivue oli 617. Sen lempinimi on ollut ""Dambusters"". Se operoi Avro Vulcan -pommikoneilla tuolloin.


title: Blue Steel (ohjus)

text: Ranska otti käyttöön oman Aérospatialen valmistaman, ASMP-ohjustyypin vuodesta 1986 lukien. Siinä on joitain Blue Steelia muistuttavia piirteitä.


title: Pensasampiainen

text: Pensasampiainen ("Dolichovespula media") on kookas kelta-musta yhdyskunta-ampiaislaji.


title: Pensasampiainen

text: Pensasampiainen on herhiläisen jälkeen Pohjoismaiden kookkain ampiainen. Kuningattaret ovat 18–22 mm, kun työläiset ja kuhnurit ovat 15–19 mm pituisia. Työläiset ja kuhnurit ovat musta-keltaisia. Väritys vaihtelee huomattavasti, mutta työläiset ovat usein hyvin tummia eikä keltaista väriä takaruumiissa erotu ehkä kuin kapeina poikkivöinä. Keltaiset poikkivyöt voivat kuitenkin olla myös leveämpiä. Sen sijaan kuningattaren värityksessä on myös punertavan ruskeaa, mikä voi erehdyttää luulemaan sitä herhiläiseksi. Verkkosilmän alanurkan ja leukojen välissä on tuntosarven paksuuden levyinen alue. Pään etuosassa verkkosilmään työntyvä uloke on kokonaan keltainen ja erillään otsan keskellä olevasta keltaisesta laikusta. Leukojen yläpuolella sijaitseva suukilpi on keltainen. Työläisillä ja kuhnureilla suukilvessä on kapea, musta keskijuova, joka ei ulotu alareunaan saakka, kuningattarella yksi tai kaksi mustaa pistettä. Keskiruumiin sivut ovat kurttuiset.


title: Pensasampiainen

text: Lajin levinneisyys ulottuu Euroopasta ja Lähi-idästä Aasian poikki Siperiaan ja Japaniin saakka. Suomessa se on levinneisyydeltään eteläpainotteinen.


title: Pensasampiainen

text: Pensasampiainen elää metsissä, puistoissa ja puutarhoissa. Toisin kuin lähilajeilla, jotka rakentavat pesän puunkoloon tai muuhun suojaisaan paikkaan, pensasampiaisen kookas pesä on aina paljaana ja roikkuu pensaan oksasta tai räystään alta. Tyypillisesti pesä sijaitsee 1–5 metriä maanpinnan yläpuolella ja kiinnittyy yleensä useaan erilliseen oksaan. Pesän muodostava paperiaines on vahvempaa kuin muilla yhteiskunta-ampiaisilla ja pesän sivuilla on pystysuuntaisia käytäviä, jollaisia mikään muu ampiaislaji ei pesäänsä tee. Myös kuningattaren aluksi rakentama alkupesä on erikoinen, sillä pesän pohjalla sijaitseva sisäänkäynti on aluksi varsin pitkän, pystysuuntaisen putken päässä. Laji voi olla aggressiivinen ja häirittynä puolustaa pesää jo useiden metrien päästä.


title: Norjanampiainen

text: Norjanampiainen ("Dolichovespula norwegica") on yleinen yhdyskunta-ampiaisiin kuuluva pistiäislaji.


title: Norjanampiainen

text: Sukulaistensa tapaan norjanampiaisen väritys on pääosin musta-keltainen. Tyypillisen norjanampiaisen tunnistaa kuitenkin helposti takaruumiin tyviosan sivuilla olevista punaruskeista laikuista, mutta värimuodolta "f. zetterstedti" ne puuttuvat kokonaan. Molempia värimuotoja voi elää samassa pesässä. Norjanampiaisen pään etuosassa otsalta verkkosilmään työntyvä uloke on musta, vain alareunastaan keltainen, ja päälaella kolmen pistesilmän muodostaman kolmion etukärki muodostaa noin 90 asteen kulman. Lisäksi etäisyys verkkosilmästä pistesilmiin on suunnilleen yhtä pitkä kuin kahden taaemman pistesilmän välimatka. Verkkosilmän alanurkan ja leukojen välinen alue on tuntosarven paksuuden levyinen. Leukojen yläpuolella sijaitseva suukilpi on keltainen, ja sen poikki kulkeva musta juova on alareunasta yleensä leveämpi kuin yläreunasta. Kuningatar on 15–18 mm, työläiset 11–14 mm ja kuhnurit 13–15 mm pituisia.


title: Norjanampiainen

text: Norjanampiaista tavataan Brittein saarilta ja Islannista Euroopan ja Pohjois-Aasian poikki Pohjois-Amerikkaan. Etelämpänä Euroopassa levinneisyys on vuoristopainotteinen. Suomessa sitä tavataan yleisenä koko maassa. Ruotsissa laji yleistyy pohjoista kohti ja on tunturiseuduilla yleisin yhdyskunta-ampiainen.


title: Norjanampiainen

text: Norjanampiaisen tavallisinta elinympäristöä ovat kuivat havumetsät. Se on myös tyypillinen tunturiseuduilla, missä sitä tavataan puurajan yläpuolelle saakka. Pesä roikkuu yleensä lähellä maan pintaa suojaisessa paikassa pensaassa, varpujen seassa tai joskus myös kolossa kivien, maan tai sammalikon alla. Laji puolustaa pesää usein aggressiivisesti.


title: Norjanampiainen

text: Norjanampiaisen pesissä esiintyy pesäloisena läheistä sukua oleva "Dolichovespula adulterina".


title: Viapori Jazz

text: Viapori Jazz on vuosittain Helsingissä Suomenlinnassa järjestettävä jazztapahtuma. Viapori Jazz on osa Helsingin juhlaviikkojen ohjelmistoa ja sen järjestää Viapori Jazz ry.


title: Adobe Creative Cloud

text: Adobe Creative Cloud on Adobe Systemsin kehittämä palvelu, joka antaa käyttäjien käyttää yrityksen ohjelmistoja graafiseen suunnitteluun, videonmuokkaamiseen, websuunnitteluun sekä pilvilaskentaan. Creative Cloudia isännöi Amazon Web Services.


title: Adobe Creative Cloud

text: Se toimii Software as a Service -tyyppisenä mallina, jossa asiakkaat eivät osta lisenssiä ohjelman kopioon, vaan vuokraavat sen kestotilauksena. Kun sopimus loppuu ja sitä ei uusita, käyttäjä menettää pääsyn sovelluksiin sekä palvelun käyttämiin tiedostomuotoihin talletetut työt, joita ei voi käyttää kilpailevissa sovelluksissa.


title: Adobe Creative Cloud

text: Adobe esitteli Creative Cloudin ensimmäistä kertaa lokakuussa 2011. Tästä huolimatta Adobe julkaisi seuraavana vuonna vielä uuden version Adobe Creative Suitesta (CS). 6. toukokuuta 2013 Adobe kuitenkin ilmoitti, että he eivät ole julkaisemassa enää uutta versiota Creative Suitesta ja lisäsi että tulevaisuudessa kaikki versiot heidän ohjelmistaan olisi saatavilla vain Creative Cloudin kautta. Ensimmäiset vain Creative Cloudin kautta saatavat ohjelmat julkaistiin 17. kesäkuuta 2013.


title: Šiva (albumi)

text: Šiva on Jannika B:n 28. maaliskuuta 2014 julkaistu, järjestyksessään toinen studioalbumi. Albumin on tuottanut Jonas Olsson yhdessä Jani Lagerströmin, Pekko Haimin ja Ago Teppandin kanssa. Albumi oli sen julkaisuviikolla YleX:n Viikon albumina. "Šiva" nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan kuudenneksi.


title: Šiva (albumi)

text: Albumin teko alkoi maaliskuussa 2013, osittain päällekäin artistin edellisen albumin teon kanssa. Jannika antoi tuottaja Jonas Olssonille ajatuskartan, jossa oli kuvia revontulista, tähtitaivaista, suurkaupungin neonvaloista, talvesta ja susista. Kartan avulla Jannika halusi kertoa tuottajalle, minkälaisen tunnelman ja äänimaailman hän halusi uudelle levylle. Albumia lähdettiinkin tekemään visuaalisena kokonaisuutena, joka musiikin lisäksi näkyy myös albumin kansikuvissa ja grafiikoissa. YleX:n mukaan Jannika B:n edellinen albumi, "Kaikki rohkeus", oli iskelmävivahteinen ja pirteä kokonaisuus, joka muuttui tällä albumilla mystisyydeksi ja soundit vaihtuivat heleän urbaaneiksi. Albumin äänitykset valmistuivat ystävänpäivänä 2014.


title: Šiva (albumi)

text: Albumin aloittaa introkappale ”Aurinko”, jossa on vivahteita kalevalaisesta hymnistä. Introa seuraa kappale ”W2 (Tähdenlentoja)”, joka on nopea ja tanssittava popkappale. Se sai nimensä tähdestä, jonka Jannika osti syksyllä 2013. Jannika on kertonut, että kappale kertoo tähdenlennoista ja että se on tarina selviytymisestä ja elämästä.


title: Šiva (albumi)

text: Neljäs raita, ”Itseni herra” on myös albumin toinen singlejulkaisu. Kappale kertoo, kuinka pitäisi elää itseään varten, toteuttaa unelmia ja arvostaa jokaista päivää kuin se olisi viimeinen.


title: Šiva (albumi)

text: Kuudes raita on albumin nimikappale, ”Šiva”. Jannika B on kertonut albumin nimellä olevan useita merkitystä, mutta se tarkoittaa muun muassa tarkoittaa juutalaisen uskonnon rituaalista suruaikaa. Kappale on kirjoitettu häälahjaksi artistin aviomiehelle, Toni Wirtaselle. Kappale saa uskomaan ikuiseen rakkauteen, jonka eteen on kuitenkin tehtävä töitä.


title: Šiva (albumi)

text: Albumin kahdeksas kappale, ”Sateen rummut” kertoo ystävyydestä. Kappaleella Jannikan kanssa duetoi Mikko Pohjola. Kappaleella piti alun perin laulaa Jannikan hyvä ystävä, mutta hänen estyttyä tulemaan, päätyi Jannika pyytämään kappaleelle äänitysstudiolla näkemäänsä Pohjolaa, joka suostui laulamaan osuudet kappaleesta.


title: Šiva (albumi)

text: 7 päivää -lehden kriitikko sanoo arviossaan albumin positiivisimman ongelman olevan albumin useiden singleiksi sopivien kappaleiden paljouden. Lehti nostaa albumin parhaiksi kappaleiksi ”Äänet ja askeleet”-, ”Šiva”-, ”Tahdon”- ja ”W2 (Tähdenlentoja)” -kappaleet. Arviossa kehutaan albumin sävellyksiä ja sanoitusten ”personaallisia elementtejä”.


title: Šiva (albumi)

text: The Voice -radiokanavan musiikkipäällikön Jussi Mäntysaaren mukaan "Šiva" on ehjä, hallittu ja itsevarma albumi. Mäntysaaren mukaan ”W2 (Tähdenlentoja)” on albumin paras kappale, joka ”kuljettaa levyn hyvään vauhtiin”. Hän sanoo, että albumin tekijät saavat olla albumista ylpeitä, vaikkei se olekaan ”läpikotaisin hyvä”.


title: Šiva (albumi)

text: Musiikkilehti Soundin kriitikko nostaa albumin parhaiksi kappaleiksi kappaleet ”Äänet ja askeleet”, ”Sateen rummut” ja ”Kuu kukkuu”, vaikka albumikokonaisuus jääkin tasapaksuksi. ”W2 (Tähdenlentoja)” -kappaleen sanottiin olevan vain edellislevyn ”Onnenpäivä”-kappaleen uusintaversio. Kuitenkin artistin visiota siitä, että tietää tarkalleen mitä haluaa tehdä, pidettiin hyvänä asiana.Albumin ensimmäinen single, ”Jääkausi”, julkaistiin 10. tammikuuta 2014. Julkaisunsa jälkeen kappale sijoittui parhaimmillaan latauslistan 23:nneksi sekä radiokanavien 69:nneksi soitetuimmaksi kappaleeksi. Ville Juurikkalan kappaleeseen ohjaama musiikkivideo julkaistiin 17. tammikuuta 2014.


title: Šiva (albumi)

text: Toinen single, ”Itseni herra”, julkaistiin 4. maaliskuuta, ja se sai ensisoittonsa radiossa 27. helmikuuta 2014 YleX-kanavan "Uuden musiikin iltavuorossa". Kappaleen paras sijoitus radiolistalla on ollut 15. sija.


title: Šiva (albumi)

text: Albumin kolmantena singlenä julkaistiin sen nimikappale ”Šiva”. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin artistin Vevo-kanavalla YouTubessa 22. elokuuta 2014. Videolla nähdään ihmisten lähettämiä rakkaudentunnustuksia, joita kerättiin heinäkuun 2014 aikana. Videon lopussa nähdään myös kosinta.


title: Šiva (albumi)

text: Neljäntenä singlenä joulukuussa 2014 albumilta julkaistiin kappale ”Äänet ja askeleet”. Kappale valikoitui singlelohkaisuksi artistin mukaan fanien toiveesta.


title: Alfred Harmsworth Northcliffe

text: Alfred Charles William Harmsworth, Northcliffen varakreivi (15. heinäkuuta 1865 Chapelizod, lähellä Dublinia, Irlanti – 14. elokuuta 1922 Lontoo) oli brittiläinen lehdenkustantaja. Hän loi kansanomaisuutta tavoitelleilla lehdillään Britanniaan vastineen yhdysvaltalaiselle keltaiselle lehdistölle. Harmsworthin lehtiyhtiö Amalgamated Press omisti yli 70 lehteä, joukossa muun muassa sanomalehdet "Evening News", "Daily Mail", "Daily Mirror" ja "The Times". Yhtiö kasvoi lopulta yhdeksi aikansa suurimmista kustantamoista. Harmsworth saavutti suuren poliittisen vaikutusvallan lehtiensä kautta.


title: Alfred Harmsworth Northcliffe

text: Alfred Harmsworth oli lähtöisin vaatimattomista oloista Irlannista. Hän lopetti koulunkäynnin 16-vuotiaana ja ryhtyi kirjoittelemaan paikallisiin lehtiin ja aikakausjulkaisuihin. Käyttäen esikuvinaan aikansa suosittuja viikkojulkaisuja hän perusti vuonna 1888 ensimmäisen oman lehtensä, joka oli nimeltään "Answers" (alkujaan "Answers to Correspondents"). Harmsworth osoittautui taitavaksi lukijakunnan mieltymysten myötäilyssä, ja hänen liikekumppanikseen ryhtynyt Harold-veli (sittemmin lordi Rothermere) toi lehden käyttöön liikemiestaitonsa. "Answers" muodostui näin suurmenestykseksi, ja vain viidessä vuodessa sen levikki kohosi miljoonaan kappaleeseen. Harmsworth perusti nopeasti sen rinnalle joukon muita aikakauslehtiä, joita myytiin halvalla ja jotka oli suunnattu erilaisille lukijaryhmille. Joukossa olivat muun muassa hupilehti "Comic Cuts" ja naisille suunnattu "Forget-Me-Not".


title: Alfred Harmsworth Northcliffe

text: Harmsworth siirtyi aikakauslehtien puolelta sanomalehtialalle vuonna 1894 ostamalla taloudellisissa vaikeuksissa olleen lontoolaisen "Evening Newsin". Hän muutti sen lyhyessä ajassa yhdeksi ajan suosituimmista lehdistä ottamalla käyttöön sellaisia uutuuksia kuin kirjojen julkaisu jatkosarjoina, lyhyet uutisraportit, juorupalstat ja naisille suunnatut kolumnit. Seuraavaksi Harmsworth osti kaksi Glasgow’ssa ilmestynyttä lehteä ja yhdisti ne nimelle "Daily Record". Tämän jälkeen hän halusi lisätä ketjuunsa valtakunnallisen päivittäin ilmestyvän kevyen lehden ja perusti toukokuussa 1896 "Daily Mailin". Siitä tuli välitön menestys uuden lukijakunnan parissa, ja jo ensimmäinen numero saavutti levikillään maailmanennätyksen. Lehti pysyi painosmäärältään maailman suurimpana päivittäisenä sanomalehtenä koko omistajansa elinajan. "Daily Mailin" uutisartikkelit pidettiin tietoisesti lyhyinä ja otsikoita käytettiin runsaasti. Vuonna 1903 Harmsworth perusti "Daily Mirrorin", jota markkinoitiin kuvalehtenä ja joka pääsi lähes yhtä suuriin lukijamääriin kuin "Daily Mail". Hän osti myös "Weekly Dispatchin", josta hän teki maan luetuimman sunnuntailehden, ja 1905 vararikon partaalla olleen "The Observerin". Harmsworthin lehti-imperiumi saavutti huippunsa, kun hän 1908 osti itselleen "The Timesin". Hän uudisti myös tämän lehden. "Daily Mail", "Daily Mirror" ja eräät muut Harmsworthin lehdet yhdistettiin myöhemmin Associated Newspapers Ltd -nimiseksi yhtiöksi. Lisäksi hän perusti omia paperitehtaita Kanadaan lehtitalonsa käyttöön.


title: Alfred Harmsworth Northcliffe

text: Harmsworth saavutti suuren poliittisen vaikutusvallan ensisijaisesti lehtiensä kautta. 1890-luvulta alkaen hän varoitteli lehdissään Britanniaa uhkaavasta ”saksalaisvaarasta” ja puolsi yleisen asevelvollisuuden käyttöönottoa. Hänen katsottiin näin vaikuttaneen maailmansotaan johtaneen vihan lietsomiseen. Harmsworth aateloitiin baronetiksi vuonna 1904. Seuraavana vuonna hän sai päärinarvon nimellä "paroni Northcliffe of the Isle of Thanet", ja hänestä tuli Britannian nuorin pääri.


title: Alfred Harmsworth Northcliffe

text: Ensimmäisen maailmansodan alkuvaiheessa vuonna 1915 Northcliffen lehdet paljastivat brittijoukkojen ammuspulan ja syyttivät siitä sotaministeri Herbert Kitcheneriä. Vaikka kansallissankarina pidetyn Kitchenerin arvostelu herätti närkästystä, Northcliffe sai myös tunnustusta ajettuaan sotatarvikeministeriön perustamista sekä laajan hallituskoalition muodostamista sodan oloissa. Hän asettui tukemaan pääministeriksi 1916 tullutta David Lloyd Georgea, mutta kieltäytyi tämän tarjoamasta ilmailuministerin salkusta, koska se olisi sitonut hänen kätensä hallituksen arvostelulta. Kesäkuusta marraskuuhun 1917 Northcliffe johti Britannian sotavaltuuskuntaa Yhdysvalloissa. Palattuaan hänelle myönnettiin varakreivin arvo. Helmikuussa 1918 hänet kutsuttiin hallitukseen propagandajohtajaksi, jonka vastuulla oli vihollismaihin suunnattu propaganda. Taustansa vuoksi hän oli luonnollisesti propagandistin tehtävään sopiva, ja hän organisoi valtavan Saksaan kohdistetun lentolehtiskampanjan. Northcliffe erosi hallituksesta heti sodan päätyttyä marraskuussa 1918, mutta pyrki vaikuttamaan maan johtoon ulkoapäin. Hän lupasi lehtiensä tukevan Lloyd Georgen hallitusta vuoden 1918 vaaleissa, jos saisi määrätä uuden ministerilistan. Lloyd George kieltäytyi ja voitti vaalit ilman Northcliffen tukea. Northcliffe pyrki vaikuttamaan lehtiensä kautta myös Pariisin rauhankonferenssiin vuonna 1919 ja vaati Saksan rankaisemista rauhansopimuksessa.


title: Alfred Harmsworth Northcliffe

text: Northcliffe oli kiinnostunut tekniikan kehittämisestä. Hän pyrki edistämään lentokoneilla tehtäviä saavutuksia tarjoamalla suuria palkkioita niille, jotka ensimmäisinä suorittaisivat jonkin vaativan etapin. Esimerkiksi vuonna 1914 hän tarjosi 10 000 puntaa ensimmäisestä Atlantin ylilennosta.


title: Alfred Harmsworth Northcliffe

text: Northcliffen terveys romahti vuonna 1921, sillä hän kärsi streptokokkitulehduksesta. Hän kuoli seuraavana vuonna. Hänen lehtitalonsa arvovaltaisin julkaisu "The Times" myytiin John Jacob Astor V:lle. Pääosa Northcliffen lehdistä kuitenkin siirtyi hänen veljelleen Haroldille, joka oli jo 1914 ostanut häneltä "Daily Mirrorin".


title: Fountain House -klubitalo

text: Fountain House-klubitalot ovat mielenterveyskuntoutujien ja palkatun henkilökunnan muodostamia jäsenyhteisöjä, jotka tarjoavat kuntoutujille heidän omista tarpeistaan lähtevää työpainoitteista toimintaa ja vertaistukea.


title: Fountain House -klubitalo

text: Kansainvälisesti klubitaloja on lähes 400. Liike toimii 30 maassa.


title: Fountain House -klubitalo

text: Klubitaloliike alkoi Yhdysvaltain New Yorkissa vuonna 1944, kun pieni ryhmä paikallisessa mielisairaalasta kotiutuneita avohoitopotilaita päätti alkaa pitää yhteyttä toisiinsa. Ryhmä käytti itsestään nimeä WANA, joka on lyhenne sanoista "We are not alone" (suom. Emme ole yksin).


title: Fountain House -klubitalo

text: Ryhmä pyrki välttämään useille mielenterveyskuntoutujille tyypillistä eristäytymistä ja yksinäisyyttä. He pitivät yhteyttä muihin sairaalasta poispäässeisiin ja tapasivat toisiaan kahviloissa, kirjastoissa ja YMCA:n tiloissa. Vuonna 1947 yhdistyksen toiminta alkoi hiipua, muun muuassa rahan ja oman toimitilan puutteen vuoksi.


title: Fountain House -klubitalo

text: Vuonna 1948 perustajajäsen Elizabeth Schermerhorn sai järjestettyä toiminalle rahoituksen, jolla kustannettiin toiminalle oma rakennus. Manhattanin 47th Streetillä sijaitseva rakennus sai nimekseen Fountain House. Myöhemmin samana vuonna sai alkunsa myös Fountain House -säätiö, jonka tarkoitus oli ylläpitää Fountain Housen toimintaa.


title: Fountain House -klubitalo

text: Vuonna 1955 John Beard valittiin Fountain House -klubitalon johtoon. Beard oli nuori sosiaalityöntekijä, joka ymmärsi että mielisairauksien hoito muun muassa sairaaloissa, klinikoilla ja lääkkeillä vaikuttivat akuutteihin oireisiin, mutta eivat liitännäisvaikutuksiin, kuten köyhyteen, työttömyyteen tai yksinäisyyteen. Hän uskoi, että myös pitkäaikaisia mielisairauksia potevilla oli oikeus mielekkääseen työhön ja toimintaan, ja että nämä ihmiset pystyisivät kuntoutumaan yhteiskunnan toimiviksi jäseniksi ja palaamaan työelämään. Beardin ideat ja muutokset kehittivät säätiön sen nykyiseen muotoonsa.


title: Fountain House -klubitalo

text: Vähitellen Fountain House -klubitaloja alkoi ensin syntyä ympäri Yhdysvaltoja ja myöhemmin ympäri maailmaa.


title: Fountain House -klubitalo

text: Vuonna 1976 Fountain House sai rahaa kansainvälisen koulutusohjelman käynnistämiseksi. Tämän ansiosta alkoi uusien jäsenien ja työntekijöiden kouluttaminen.


title: Fountain House -klubitalo

text: Vuonna 1978, ruotsalainen toimittaja Lise Asklund teki 45-minuuttisen televisiodokumentin Fountain Housesta, minkä ansiosta vuonna 1980 Tukholmaan avautui Euroopan ensimmäinen klubitalo.


title: Fountain House -klubitalo

text: Suomen ensimmäinen klubitalo avautui Tampereella 1995. Muutaman seuraavan vuoden sisään aloittivat myös Karvetin, Kyykerin, Karhulan, Äänekosken ja Helsingin klubitalot. Euroopan ensimmäinen Klubitalojen konferenssi pidettiin Naantalissa 1998, jolloin Suomen Fountain House Klubitalojen Verkostoyhteys ry perustettiin viralliseksi elimeksi. Kaikki kuusi Suomen silloin olemassa olevaa klubitaloa liittyivät verkostoyhdistykseen.


title: Fountain House -klubitalo

text: Klubitalokuntoutus perustuu kansainväliseen Fountain House Klubitalo -toimintamalliin, jonka tavoitteena on parantaa kuntoutujien elämänlaatua, vähentää sairaalahoitojen tarvetta, ja tukea työelämään palaamista. Toiminta perustuu työpainotteisen päivän ympärille. Jäsenet ja henkilökunta osallistuvat tasavertaisesti toiminnan suunniteluun, kehittämiseen, päätöksentekoon ja toteutukseen. Klubitalon jäsenillä on myös mahdollisuus osallistua sekä paikallisen että kansainvälisen klubitaloverkoston toimintaan.


title: Fountain House -klubitalo

text: Klubitalotoiminnan päämäärä on, että mielenterveyskuntoutujat voisivat toteuttaa itseään omien kykyjensä mukaisesti, ja olisivat arvostettuja työtovereina, naapureina ja ystävinä.


title: Fountain House -klubitalo

text: Suomessa toimii 25 klubitaloa, joihin kuuluu yhteensä yli 3000 jäsentä. Suomen klubitalot:


title: Fountain House -klubitalo

text: Jäseneksi voivat hakeutua henkilöt, joilla joko on tai on ollut mielenterveysongelmia. Jäsenyys on täysin vapaaehtoinen, maksuton ja aikarajoitteeton, eivätkä poissaolot tai niiden pituus vaikuta jäsenyyteen.


title: Amazon Web Services

text: Amazon Web Services (lyhyemmin "AWS") on kokoelma etätietojenkäsittelyresurssien palveluja (tunnetaan myös web servicenä), jotka muodostavat yhdessä Amazon.comin kautta tarjottavan pilvilaskenta-alustan. Keskeisimmät ja tunnetuimmat näistä palveluista ovat Amazon EC2 ja Amazon S3. Palvelua on mainostettu suurena laskentakapasiteettien tarjoajana. Amazon Web Services'in markkinaosuus koko maailman pilvipalveluista oli vuonna 2017 51,8 %.


title: Amazon Web Services

text: Amazonin pilvipalvelu tarjoaa erilaisia työvälineitä verkkopalvelujen rakentamiseen ja skaalautuvien pilvilaskentäympäristöjen luomiseen. Vuonna 2006 Amazon avasi datan tallentamiseen soveltuvan Simple Storage Service (S3) -palvelun. Amazon Web Services (AWS) on vuosien varrella laajentunut kokoelmaksi erilaisia pilvipalveluja. AWS-pilvipalvelu mielletään vielä nykyäänkin IaaS-palveluntarjoajaksi vaikka heidän valikoimistaan löytyy nykyään myös PaaS- ja SaaS-kategoriaan luokiteltuja palveluita.


title: Amazon Web Services

text: Pilvipalveluiden käyttöönottamiseen ja hallintaan käytetään AWS-hallintapanelia, joka muistuttaa perinteisten webhotelli-palvelujen käyttämää cPanel-hallintapanelia. Amazonin hallintapanelista löytyy palvelujen hallintaan sopivia graafisia sekä komentorivipohjaisia työvälineitä.


title: Amazon Web Services

text: Virtuaalipalvelimen rakentaminen aloitetaan uuden palvelininstanssin luomisella Amazon Elastic Computer Cloud (EC2) -tuotteella. EC2-instanssin asentamisen jälkeen palvelimelle asennetaan käyttöjärjestelmä ja muut verkkopalvelun rakentamiseen tarvittavat palvelinsovellukset. Amazonin valikoimasta löytyy useita pilvipalveluille optimoituja valmiita Amazon Machine Image (AMI) -levykuvia. Virtuaalipalvelin on mahdollista asentaa myös omalta levykuvalta tai erilaisten yhteisöjen tarjoamista levykuvista. Käyttöjärjestelmäksi voit valita erilaisia Linux-jakeluversioita tai asentaa vaikka Windows Server -käyttöjärjestelmän.


title: Amazon Web Services

text: Amazonin pilvipalvelusta löytyy ainakin kahden eri sukupolven EC2-instanssityyppejä. Ensimmäisen sukupolven instanssit käyttävät paikallisia kiintolevyjä ja instanssin laskentatehoa on mahdollista nostaa aina kahdeksaan laskentayksikköön asti. Toisen sukupolven instanssit käyttävät suorituskykyisempää Elastic Block Store (EBS) -levyjärjestelmää, joka tukee yli kahdeksan laskentayksikköä instanssia kohden.


title: Amazon Web Services

text: Elastic Block Store (EBS) -kiintolevyt kahdennetaan automaattisesti eikä tieto häviä yksittäisen komponentin rikkoutuessa . EBS-levyn tyypiksi on mahdollista valita provisioned IOPS, joka takaa levyn suorituskyvyn ja levyoperaatioiden määrän nostamisen aina 2 000 I/O-operaatioon sekunnissa . Perusasetuksilla EBS-levy käsittelee 100 I/O -operaatiota sekunnissa.


title: Amazon Web Services

text: Amazoinin palvelinkeskuksista löytyy erillisiä saatavuusalueita ("availability zones"), joiden konesalit on eristetty toisistaan. Vikatilanteiden varalta kriittisten verkkopalvelujen tietokantapalvelimet on mahdollista hajauttaa useammalle saatavuusalueelle, koska palvelinkeskuksien välillä on nopea verkkoyhteys ja siirtyminen keskuksien välillä tapahtuu automaattisesti. Multi-AZ-tilaan asetetut tietokantapalvelimet reagoivat automaattisesti vikatilanteisiin niin, että tietokantakyselyt kohdistetaan toisen saatavuusalueen kopioon tietokannasta.


title: Amazon Web Services

text: Tietojen tallentamiseen ja jakamiseen rajapinnan yli tarjoaa Amazon skaalautuvan Simple Storage Service (S3) -tallennustilapalvelun, joka voi sisältää useita ns. säiliöitä (bucket). S3-levyjärjestelmä on helppo integroida erilaisisiin palveluihin avointen REST- ja SOAP-rajapintojen avulla ja levyjärjestelmää on mahdollista käyttää paikallisen kiintolevyn tavoin. S3-levyjärjestelmä on mahdollista liittää yhtä aikaan useampaan palvelimeen.


title: Amazon Web Services

text: Elastic Load Balancer (ELB) eli kuormantasaaja jakaa verkkopalveluun tulevan liikenteen tasaisesti valituille EC2-instansseille. Kuormantasaaja monitorioi instansseja ja poistaa automaattisesti rikkinäiset instanssit sekä ohjaa tarvittaessa tulevan liikenteen toimivalle instanssille. Kuormantasaajan luonnin yhteydessä määritellään uudelleen ohjausta varten tarvittavat portit sekä käyttöön otettavat instanssi ja raja-arvot rikkinäisten instanssien tunnistamiseksi. Kuormantasaajalle annetaan käyttöönoton yhteydessä automaattisesti yksilöllinen verkko-osoite, jota ei kuitenkaan käytetä monimutkaisuuden vuoksi verkkopalvelun osoitteena vaan se muokataan helpommin muistettavaan muotoon hyödyntäen nimipalvelimen CNAME-kenttää.


title: Amazon Web Services

text: Amazon Relational Database Service (RDS) -tuotteella luodaan tietokantapalvelin instanssi. AWS-hallintapanelin kautta luodaan ja poistetaan tietokantoja sekä määritellään tietokantapalvelin instanssin levytilan koko ja laskentehon määrä. Tavallisesti verkkopalvelujen tietokanta replikoidaan eli tietokannan sisältö kopiodaan yhdelle tai useammalle toissijaisella tietokantapalvelimelle lukuoikeuksilla. Tietokannan kopiointi tehdään asynkronisesti eli toissijainen tietokantapalvelin ei ole jatkuvasti yhteydessä ensisijaiseen tietokantapalvelimeen. Riippuen asetuksista on mahdollista replikoida kaikki tietokannat, valitut tietokannat tai vain valitut taulut tietokannasta.


title: Major League Baseball -kausi 1922

text: Major League Baseball -kauden 1922 päätteeksi pelatussa World Series -ottelusarjassa kohtasivat edellisen kauden tapaan New Yorkin paikalliskilpailijat toisensa. Sarja pelattiin nyt "paras seitsemästä" -järjestelmällä, kun kolmella edellisellä kaudella oli käytetty "paras yhdeksästä" -menetelmää. Giants voitti Yankees'in 4–0 yhden kamppailun päätyttyä tasatilanteeseen tuomarin keskeytettyä ottelun 10. vuoroparin pelin jälkeen pimeyden takia. Kyseessä oli kolmas ja viimeinen tasapeliin päättynyt ottelu modernin World Seriesin historiassa.


title: Major League Baseball -kausi 1922

text: NL:n tilastoja hallitsi edelleen St. Louisiin Rogers Hornsby. AL:ssä suurimman osan tilastoista vei nimiinsä toisen St.Louisilaisjoukkueen George Sisler, joka vei nimiinsä viiden tilaston ykkössijat. Kunnari- ja juoksutilastoissa paras oli Ken Williams, myös Brownsin pelaaja. Babe Ruth aloitti kauden vasta 20. toukokuuta ja pelasi 110 ottelua oltuaan alkukaudesta pelikiellossa yhdessä Bob Meuselin kanssa. 30. syyskuuta Ruth ajettiin ulos ottelusta ainoan kerran uransa aikana käytettyään "halventavaa kieltä" tuomaria kohtaan.


title: Major League Baseball -kausi 1922

text: Charlie Robertson syötti American Leaguen historian kolmannen "täydellisen pelin" 30. huhtikuuta Chicagon voittaessa Detroitin 2–0.


title: Major League Baseball -kausi 1922

text: Kausi oli Yankees'in viimeinen Polo Groundsilla. Vuonna 1923 valmistui Yankee Stadiumin ensimmäinen versio, joka toimi seuran kotistadionina aina vuoteen 2009 saakka, jolloin nykyinen Yankee Stadium valmistui.


title: Klubitalo

text: Klubitalo on asuin- ja liiketalo Vaaran kaupunginosassa Oulussa. Arkkitehti Veikko Malmion suunnittelema rakennus on valmistunut vuonna 1960.


title: Klubitalo

text: Klubitalon tontin Uusikadun ja Hallituskadun kulmauksessa omisti Oulun Suomalainen Klubi, jolla oli tontilla puinen kerhorakennus. Suomalainen Klubi alkoi 1950–luvun lopulla suunnitella tontilleen 13–14-kerroksista tornitaloa. Asemakaavassa tontti oli osoitettu viisikerroksiselle talolle, mutta Oulun kaupunki suostui korottamaan rakennusoikeutta kymmeneen kerrokseen. Vastineeksi lisärakennusoikeudesta Suomalainen Klubi luovutti osan tontista katualueeksi.


title: Alfred Cavén

text: Carl Alfred Cavén, sukunimi esiintyy myös muodossa "Caween" (29. huhtikuuta 1836 Tyrväntö – 12. elokuuta 1912 Hämeenlinna) oli suomalainen arkkitehti. Cavén suunnitteli useita rakennuksia Hämeenlinnaan ja lisäksi hän laati asemakaavoja muun muassa Hämeenlinnaan (1887) ja Lahteen.


title: Alfred Cavén

text: Cavénin vanhemmat olivat lipunkantaja, maanviljelijä Karl Fredrik Cavén ja Juliana Gustava Burgman. Cavén kävi Hämeenlinnan yläalkeiskoulun ja pääsi ylioppilaaksi 1856. Hän opiskeli arkkitehdiksi intendenttikonttorissa 1855 ja valmistui Tukholman taideakatemiasta vuonna 1866. Opiskelun ohella Cavén toimi kiertävänä valokuvaajana ja arkkitehtien piirtäjänä. Hän teki 1874 ja 1875 opintomatkoja Keski-Eurooppaan ja oleskeli vuoden ajan Pariisissa.


title: Alfred Cavén

text: Cavén toimi Hämeen läänin virkaatekevänä lääninkonduktorina vuosina 1860–1862 ja yleisten rakennusten ylihallituksen ylimääräisenä arkkitehtina vuodesta 1867 sekä oli Mikkelin läänin lääninrakennuskonttorin virkaatekevänä esimiehenä vuosina 1867–1869. Cavén toimi sitten Hämeen läänin apulaisarkkitehtina vuosina 1869–1873 ja sen jälkeen hän oli yleisten rakennusten ylihallituksen toisena arkkitehtina ja Hämeen lääninrakennuskonttorin johtajana 1876–1907.


title: Alfred Cavén

text: Carl Alfred Cavén oli naimisissa vuodesta 1898 Adèle Lovisa Walhemin kanssa.


title: Anu Hopia

text: Anu Inkeri Hopia (s. 1960) on suomalainen kirjailija ja elintarvikekehityksen tutkimusprofessori Turun yliopistossa (Seinäjoen yliopistokeskus/Epanet). Hän on kirjoittanut ja luennoinut ruoanlaiton kemiasta 1990-luvun puolivälistä lähtien.


title: Abby Hoffman

text: Abigail ”Abby” Hoffman (s. 11. helmikuuta 1947 Toronto) on kanadalainen entinen keskimatkojen juoksija, joka on kilpauransa jälkeen toiminut urheiluvaikuttajana.


title: Abby Hoffman

text: Hoffman pelasi lapsena jääkiekkoa esiintyen, tukka lyhyeksi leikattuna, poikana nimeltä ”Ab Hoffman”. Eräässä turnauksessa hänen oli kuitenkin esitettävä syntymätodistuksensa, minkä jälkeen häntä ei päästetty pelaamaan poikien sarjaan. Hänen vanhempansa veivät tapauksen Ontarion korkeimpaan oikeuteen asti ja siitä kirjoitettiin muun muassa Timessa ja Newsweekissä.


title: Abby Hoffman

text: Teini-ikään mennessä Hoffman siirtyi yleisurheilun pariin ja voitti 800 metrin juoksusta kultaa vuoden 1963 Pan-Amerikan kisoissa. Hän kilpaili urallaan muun muassa neljissä Pan-Amerikan kisoissa, neljissä olympialaisissa ja kaksissa Kansainyhteisön kisoissa. Hän voitti 800 metrin Kanadan-mestaruuden kahdeksasti ja piti matkan kansallista ennätystä hallussaan vuodet 1962–1975. Montrealin vuoden 1976 olympialaisten avajaisissa Hoffman toimi Kanadan joukkueen lipunkantajana.


title: Abby Hoffman

text: Vuonna 1981 Hoffman nimitettiin Kanadan olympiakomiteaan ja vuonna 1995 IAAF:n hallitukseen. Hänet nimitettiin Order of Canadan officeriksi vuonna 1982 ja hyväksyttiin Canada's Sports Hall of Fameen 2004.


title: Pihlajavesi (järvi Keuruulla)

text: Pihlajavesi on Keski-Suomessa Keuruulla Haapamäen pohjoispuolella entisen Pihlajaveden kunnan alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Pihlajavesi (järvi Keuruulla)

text: Järven pinta-ala on 2 070 hehtaaria eli 20,7 neliökilometriä. Se on 10,8 kilometriä pitkä ja 7,6 kilometriä leveä. Järvellä on samalla laajoja järvenselkiä ja toisaalta laajoja suojaisia lahtia. Vaajalahti on 5,8 kilometriä pitkä ja leveimmillään kilometrin leveä lahti. Sen vastapäätä sijaitsee pienempi Kurslahti, jota suojaa suuret saaret. Pohjoisrannasta työntyy järvelle Sällinniemi ja Varisniemi, joiden väliin jää Sällinlahti ja itäpuolelle pohjoiseen työntyvä 3,8 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä lahtimainen järvenosa. Siellä järvenselkää rikkoo eräät harjumaiset niemet ja niiden suojissa sijaitsevat lahdet. Selvimmät niemet ovat Ilmoniemi, Mustaniemi ja Sääksniemi ja lahtina voidaan nimetä Kelkkalahti, Vuorilahti ja Sammakkolahti. Pohjoispäässä sijaitsee vielä Kotalahti. Järven kaakkoispäässä on lahtimainen järvenosa, jonne laskee Liesjärven kautta tuleva Pihlajaveden latvaosien vesireitti. Järven lounaiskulmassa on lyhyt Karansalmi, jonka takana on heti Pihlaislampi.


title: Pihlajavesi (järvi Keuruulla)

text: Järvessä on laskettu olevan 57 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 30,5 hehtaaria, mikä on noin 1,45 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista viisi ovat yli hehtaarin suuruisia. Ne ovat Iso Korpisaari (5,7 ha), Vähä Korpisaari (4,8 ha), Selkissaari (5,0 ha), Pimeäsaari (5,2 ha) ja Lääkärisaari (1,0 ha). Loput 48 saarta ovat pienempiä, mutta yli aarin kokoisia ja viimeiset neljä luotoa ovat alle aarin kokoisia.


title: Pihlajavesi (järvi Keuruulla)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 105 miljoonaa kuutiometriä eli 0,105 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,1 metriä ja suurin syvyys on 20 metriä. Syvin kohta sijaitsee Vaajalahden rannassa Honkavuoren alla. Muuallakin on syvänteitä. Järven kaakkoispäässä Pimeäsaaren edustalla on monia yli 17 metriä syviä kohtia, joista saaren vieressä on 18,8 metriä syvä kohta. Itärannassa Paadenlahden edustalla on 18,1 metriä syvää. Vaajalahden eteläpäässä on vielä 17 metriä syvää.


title: Pihlajavesi (järvi Keuruulla)

text: Järven rantaviivan pituus on 83,3 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 12,9 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata, mutta haja-asutuksen lomassa on peltomaita aivan rannassakin. Suurinta haja-asutus on kylissä ja peräkulmilla. Niitä ovat Pihlajaveden Pitkonkylä, Salmenkylä, Sällinkylä, Lienperä ja Sahankylä, jonka yhteydessä tulee mainita myös Pihlajaveden asema ja Pihlajaveden rautatieasema. Sen kautta kulkee Haapamäeltä Ähtäriin Haapamäki–Seinäjoki-rautatie. Järveä kiertävät yhdystiet 6215 ja 6007 sekä järven pohjoisrantoja kiertävät kylätiet. Niiltä tulevat tiet myös lähes 200 vapaa-ajan asunnolle.


title: Pihlajavesi (järvi Keuruulla)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,6 metriä mpy.


title: Pihlajavesi (järvi Keuruulla)

text: Järvi sijaitsee Pihlajaveden vesireitin puolivälissä, joten se saa pääosan vedestään yläjuoksulta laskevista joista. Tällainen on Mämmijoki, joka on lyhyt Mämmijärven lasku-uoma, ja Kirkkokanava, joka laskee Mämmijärveen Kömijärvestä, sekä Maso, joka laskee edelliseen Martinjärvestä. Yläjuoksulla sijaitsee lopulta Liesjärvi, joka kerää latvavedet ja laskee ne alas. Varispuro, joka on Iso-Korpijärven valuma-alueen (35.488) laskuoja, laskee Sällinlahteen. Se on Ison Korpijärven ja Kiiskisen laskuoja.


title: Pihlajavesi (järvi Keuruulla)

text: Pihlajaveden alueella on lähes 20 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Koipijärvi (25 ha), joka laskee Sahakylän läpi järven kaakkoispäähän. Sällinlahteen ja Kurslahteen laskee ojia, joiden latvoilla ovat esimerkiksi Pieni Korpijärvi (10 ha), Kaakkolampi (10 ha), Naarajärvi (20 ha), Kurslampi (3 ha) ja Pahalampi (2 ha). Lienjokea myöten laskevat Kelkkalahdessa Lapinlahteen esimerkiksi kaukaa tulevat Saarilampi (8 ha), Heinä-Valkeinen (8 ha), Heinälammi (7 ha), Verkkolampi (12 ha), Koukkulampi (4 ha), Seiloslampi (2 ha) ja Housulammi (3 ha). Aivan rannan tuntumassa on Sammakkolampi (2 ha).


title: Pihlajavesi (järvi Keuruulla)

text: Järven lasku-uoma on Pihlaislammesta alkava monia koskiosuuksia sisältävä joki, joka laskee Kuusijärveen. Sillä lienee monta nimeä, mutta Vääräkoski on hyvin käytetty. Joella on pudotusta 11 metriä. Vesireitti jatkaa Kuusijärven jälkeen vielä Hankajärveen, Luomuksen kautta Jyrkeejärveen, Vehmasjärven ja Kitusjärven kautta Vironjokeen, joka laskee Uurasjärveen ja Uurasselkään ja siitä Tarjanneveteen.


title: Emil Fabritius

text: Ernst Emil Fabritius (23. joulukuuta 1874 Helsinki – 15. kesäkuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.


title: Emil Fabritius

text: Fabritiuksen vanhemmat olivat luutnantti August Johan Fabritius ja Anastasia (Annie) Wallin. Hän pääsi ylioppilaaksi 1893 (Läroverket för gossar och flickor i Helsingfors) ja valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta vuonna 1900.


title: Emil Fabritius

text: Fabritius toimi arkkitehtina Helsingissä vuosina 1900–1917. Hänellä oli 1905–1915 yhteinen arkkitehtitoimisto "Jung & Fabritius" arkkitehti Valter Jungin kanssa. Myöhemmin Fabritius ryhtyi liikemieheksi. Fabritius toimi myös valtiopäivien pikakirjoittajana.


title: Emil Fabritius

text: Fabritius kilpaili ammunnassa. Hän osallistui Tukholman olympialaisissa 1912 haulikkoammunnan henkilökohtaiseen kilpailuun sijoittuen 54:nneksi.


title: Emil Fabritius

text: Yhteistyössä Valter Jungin kanssa:


title: Juhan Liiv

text: Juhan Liiv (30. huhtikuuta 1864 Alatskivi – 1. joulukuuta 1913 Kavastu-Kuusa) oli virolainen runoilija.Kirjoittaessaan lehtiin hän käytti nimimerkkiä §§.


title: Juhan Liiv

text: Juhan Liivin vanhemmat olivat Liivinmaan kuvernementin maalaisköyhälistöä. Köyhyydestä huolimatta he päättivät kouluttaa poikansa. Liiv lähetettiin Hugo Treffenerin lukioon. Lukiossa Liiv kuitenkin sairastui ja hänet lähetettiin takaisin kotiin. Kotona hän ryhtyi kirjoittamaan runoja ja satunnaisesti kolumneja Olevik-nimiseen lehteen. Runot eivät saavuttaneet suuren yleisön suosiota, sillä ne olivat aivan erilaisia kuin tuolloin muodissa ollut tyyli.


title: Juhan Liiv

text: Vuonna 1894 Liiv sai viimein menestystä, kun hänen novellinsa "Vari" () julkaistiin. Sen päähenkilö on fyysisesti heikko, mutta henkisesti vahva. Tämän lukeva yleisö ymmärsi tarkoittavan Liiviä itseään. Teoksen synkkä tyyli enteilee kirjailijan myöhemmän lyriikan ja proosan tyylejä. Liiv jatkoi pian kirjoittamista, mutta ilman sanottavaa menestystä.


title: Juhan Liiv

text: Pian novellin ilmestymisen jälkeen Liiv lähetettiin Tarttoon psykiatriseen hoitoon. Hän oireili kuvittelemalla olevansa tsaari Aleksanteri II:n poika ja lääkärit totesivat hänellä skitsofrenian. Liivin täytyi kamppailla sairautta vastaan koko loppuelämänsä.


title: Juhan Liiv

text: Kirjailija Friedebert Tuglas kävi Liivin luona vierailulla vuonna 1909 ja vei kaikki tämän kirjoittamat runot kustantamoon.


title: Juhan Liiv

text: Vuonna 1913 Liiv matkusti junassa ilman matkalippua ja henkilökunta jätti hänet kyydistä asumattomalle alueelle. Liiv päätti kävellä kotiin, mutta pitkä oleskelu kylmässä ilmassa aiheutti keuhkokuumeen, johon hän kuoli.


title: Juhan Liiv

text: Juhan Liiv -runopalkinto perustettiin vuonna 1965. Se annetaan voittajalle joka vuosi Alatskivessä 30. huhtikuuta.


title: Jill Evans

text: Jill Evans (s. 8. toukokuuta 1959) on walesilainen vihreä poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuosien 1999, 2004 ja 2009 vaaleissa. Hän on Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän jäsen ja toimii sen varapuheenjohtajana vuodesta 2009.


title: Jamaika talviolympialaisissa 2014

text: Jamaika osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014. Joukkue koostui kahdesta urheilijasta, jotka kilpailivat rattikelkkailussa.


title: Kim Jong-gak

text: Kim Jong-gak (; s. 1941 Etelä-P’yŏngan) on pohjoiskorealainen poliitikko. Hän toimi maansa puolustusministerinä seitsemän kuukauden ajan ennen kuin joutui erotetuksi marraskuussa 2012. Hänet korvasi tuolloin Kim Kyok-sik. Kim Jong-gak sai varamarsalkan arvon helmikuussa 2012 kaksi kuukautta ennen puolustusministeriön johtoon nimittämistään. Hän opiskeli Kim Il-sungin sotilasyliopistossa ja on toiminut mm. politbyroon sekä maansa keskussotilaskomission jäsenenä.


title: Santahaminan vankileiri

text: Santahaminan vankileiri oli Suomen sisällissodan jälkeen huhtikuusta syyskuuhun 1918 Helsingissä Santahaminan saaressa toiminut vankileiri, joka oli Isosaaren vankileirin tavoin Suomenlinnan vankileirin alaisuudessa. Santahamina oli Hämeenlinnan ohella toinen leiri, jonne sisällissodan voittaneet valkoiset keskittivät punakaarteihin kuuluneita naisvankeja.


title: Santahaminan vankileiri

text: Santahaminan vankileirin perustivat saksalaiset huhtikuussa 1918, kun he olivat Helsingin valtauksen jälkeen ottaneet saaren tukikohdakseen. Aluksi Santahaminassa säilytettiin noin kahtatuhatta miesvankia, jotka siirrettiin toukokuussa Suomenlinnan ja Tammisaaren leireille saksalaisten tarvittua saaren rakennuksia omiin tarpeisiinsa.


title: Santahaminan vankileiri

text: Kesäkuun aikana saarelle tuotiin tuhatkunta naisvankia Etelä-Suomen eri vankileireiltä. Heidän mukanaan saapui myös paljon pieniä lapsia. Suurin osa Santahaminan naisvangeista oli 15–20-vuotiaita, joista osa oli raskaana. Olosuhteet saarella olivat karut, vangit joutuivat asumaan kahdessa ahtaassa ja kalustamattomassa kasarmirakennuksessa. Elo–syyskuun vaihteessa vankeja oli jäljellä enää 250, jolloin loput siirrettiin Suomenlinnaan ja vankileiri suljettiin.


title: Santahaminan vankileiri

text: Yhteensä Helsingin kolmella eri leirillä olleesta 13 000 vangista menehtyi huhtikuun 1918 ja maaliskuun 1919 välillä teloituksiin, nälkään tai kulkutauteihin noin 1 500. Suomen sotasurmat -tietokannan mukaan heitä on 1 468, Helsingin lääninvankilan saarnaajan Johannes Kunilan vuonna 1919 laatimassa listassa puolestaan on 1 410 nimeä.


title: Santahaminan vankileiri

text: Kunilan listassa on Santahaminassa merkitty kuolleeksi vain 13 vankia, kun Suomenlinnassa heitä oli yli tuhat ja Isosaaressa vajaat 300. Suuri ero saattaa selittyä sillä, että saarella olleet naiset paimensivat karjaa sekä työskentelivät juuresmailla ja pystyivät näin ollen hyödyntämään niiden antamaa ravintoa. He eivät kuolleet nälkään ja olivat myös vastustuskykyisempiä kulkutauteja vastaan kuin muilla saarilla olleet pahasti aliravitut vangit.


title: Santahaminan vankileiri

text: Helsingin vankileireillä kuolleista suurin osa on haudattu Santahaminaan, koska kallioisille Suomenlinnan ja Isosaaren saarille oli vaikea kaivaa. Hautaukset suoritettiin saaren keskiosassa olevalle hiekkatasangolle, jota nykyään kutsutaan Saharaksi. Aluksi vainajat laskettiin arkuissa venäläisten kaivamaan juoksuhautaan ja sen korsurakenteisiin. Niiden täytyttyä arkkuja haudattiin päällekkäin kolmekerroksisiin riveihin. Näiden rivihautojen yhteispituus oli noin 300 metriä. Hautauksia jatkettiin aina maaliskuuhun 1919 saakka, jolloin Suomenlinnan vankileiri suljettiin. Joitakin kymmeniä vankileireillä kuolleita luovutettiin omaisille, jotka hautasivat vainajat kotiseudulleen.


title: Santahaminan vankileiri

text: Samaa Santahaminan keskiosassa sijaitsevaa aluetta oli käytetty joukkohautana jo aikaisemminkin. Paikalle oli haudattu satoja vuoden 1906 Viaporin kapinan aikana kuolleita venäläisiä sekä joitakin kymmeniä samassa yhteydessä kaatuneita suomalaisia punakaartilaisia. 1920-luvun alussa alue piti kunnostaa hautausmaaksi, mutta se pysyi pitkään hoitamattomana. Joukkohaudan päällä oli vuosikymmenen puolivälissä jopa Uudenmaan rykmentin sikala, joka kuitenkin siirrettiin pois asian tultua ilmi. Punavankien lisäksi saarelle haudattiin 69 Isosaaressa kuollutta venäläistä. Santahaminan joukkohaudassa oli myös kirjailija Algot Untolan jäännökset, jotka siirrettiin Hietaniemen hautausmaalle vuonna 1939.


title: Santahaminan vankileiri

text: Helsingin Entiset Punakaartilaiset ry pystytti vuonna 1949 paikalle maalari Uuno F. Inkisen suunnitteleman muistomerkin, jonka on tehnyt kiviveistäjä Jorma Silfsten. Luvan muistomerkin pystyttämiseen varuskunnan alueelle antoi silloinen puolustusministeri Emil Skog, joka oli entinen punakaartilainen ja ollut itsekin vankina Suomenlinnan vankileirillä. Skog osallistui muistomerkin paljastustilaisuuteen 18. syyskuuta 1949. Joukkohauta ja muistomerkki sijaitsevat suljetulla sotilasalueella. Sama järjestö tilasi Inkiseltä myös 1951 pystytetyn Tammisaaren vankileirin muistomerkin. Entiset punakaartilaiset ry:n lopetettua toimintansa vuonna 1984 muistomerkin omistus siirtyi Suomen Kommunistisen Puolueen ja 1990 edelleen Vasemmistoliiton Helsingin osastolle. Helsingin Vasemmistoliitto tarjoutui vuonna 2008 lahjoittamaan muistomerkin Helsingin kaupungille päästäkseen sen ylläpitokustannuksista.


title: Santahaminan vankileiri

text: Vuonna 2013 tehtiin Helsingin kaupunginvaltuustolle aloite, että muistomerkin yhteyteen saataisiin kaikkien Santahaminaan haudattujen nimet.


title: Johannes Kunila

text: Johannes "Jussi" Kunila (24. kesäkuuta 1887 Kivijärvi – 9. helmikuuta 1942 Turku) oli suomalainen merimies- ja vankilapastori. Hän toimi muun muassa vankilasaarnaajana Helsingin ja Turun lääninvankiloissa sekä merimiespastorina Saksassa.


title: Johannes Kunila

text: Uusherännäisiin lukeutunut Kunila sai pappisvihkimyksensä vuonna 1914 Savonlinnassa. Sen jälkeen hän toimi Asikkalan seurakunnan virkaatekevänä kirkkoherrana 1916–1917 ja vuodesta 1918 lähtien Helsingin lääninvankilan vankilapappina. 1920-luvulla Kunila muutti Hampuriin, missä hän työskenteli kymmenen vuoden ajan Suomen Merimieskirkon pappina. Kunila piti tilaisuuksia myös muissa Pohjois-Saksan satamakaupungeissa ja järjesti suomenkielisiä jumalanpalveluksia Berliinissä.


title: Johannes Kunila

text: 1930-luvun lopulla Kunila oli Turussa vankilapappina sekä arkkipiispa Erkki Kailan ulkomaanasioiden sihteerinä. Hän kuoli helmikuussa 1942 omassa työhuoneessaan Turun lääninvankilassa inkeriläisen sotavangin puukottamana. Toimiessaan sisällissodan jälkeen Helsingin lääninvankilan pastorina Kunila laati luettelon kaikista Helsingin vankileireillä kuolleista punavangeista. Kunilan lista käsittää yhteensä 1 410 nimeä.


title: Vartia

text: Vartia on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Antti Ollila

text: Antti Ollila (s. 25. joulukuuta 1994) on suomalainen freestylehiihtäjä, joka kilpailee slopestylessa.


title: Antti Ollila

text: Ollila laski ensimmäisen maailmancupin kilpailun helmikuussa 2012 Jyväskylässä sijoittuen viidenneksi. Tammikuussa 2014 Ollila laski ensimmäisenä suomalaisena Aspenin X Gamesin hiihdon slopestylessa ja oli finaalissa seitsemäs.


title: Antti Ollila

text: Sotšin olympialaisissa 2014 Ollila sijoittui slopestylessä 13:nneksi.


title: Ihmemies (vuoden 1979 elokuva)

text: Ihmemies on suomalainen tieteiskauhukomediaelokuva vuodelta 1979. Se on kuvaajana paremmin tunnetun Antti Peipon ainoa ohjaustyö, ja sen pääosassa nähdään Antti Litja.


title: Ihmemies (vuoden 1979 elokuva)

text: "Ihmemies" oli Filminor-tuotantoyhtiön ensimmäinen elokuva sen johtohahmon Risto Jarvan kuoleman 1977 jälkeen. Alun perin ohjaajaksi kaavailtiin Jouko Turkkaa.


title: Ihmemies (vuoden 1979 elokuva)

text: Olli Ruusunen (Litja) on ainoana suomalaisena erikoiskoulutettu Yhdysvalloissa niin, että hänen aivojensa suorituskyky on kehitetty äärimmilleen. Koulutuksen on maksanut hänen työnantajansa, jolle hän nyt suunnittelee rationalisointiohjelmaa. Ruusunen esittää paitsi joka kolmannen työntekijän, myös koko johdon saneeraamista.


title: Ihmemies (vuoden 1979 elokuva)

text: Jouduttuaan näin kahnauksiin työnantajansa kanssa Olli lähtee omille teilleen. Hän alkaa käyttäytyä holtittomasti, kuten uutisten mukaan muutkin saman koulutuksen USA:ssa läpikäyneet.


title: Ihmemies (vuoden 1979 elokuva)

text: Julisteen mainoslauseen mukaan "Ihmemies" oli ”komedia meidän ajastamme”. Ensi-illan jälkeen kriitikot eivät oikein tienneet, miten siihen suhtautua. Sitä pidettiin komediaksi kireän julistavana ja sen slapstick-tyylistä visuaalista komiikkaa tarinaan päälleliimattuna. Käsikirjoitusta pidettiin liian kirjallisena ja tekijöiden katsottiin unohtaneen, että elokuvassa kaikki tärkeät asiat tulee kertoa toiminnan kautta. Myöhempi arvioija, DVD-oppaan Pekka Suorsa näkee "Ihmemiehen" kertovan pikemminkin kvartaalitalouden kiristämästä omasta ajastamme kuin 1970-luvun lopun ongelmista.


title: Sven Giegold

text: Sven Giegold (s. 17. marraskuuta 1969) on saksalainen vihreä poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa. Hän kuuluu talous- ja raha-asioiden valiokuntaan ja suhteista Andien yhteisön maihin vastaava valtuuskuntaan.


title: Ian Hudghton

text: Ian Hudghton (s. 19. syyskuuta 1951) on skotlantilainen poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuonna 1998 ja sen jälkeen uudelleen vuosien 1999, 2004 ja 2009 vaaleissa. Europarlamentissa hän kuuluu Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmään. Hän kuuluu Kalatalousvaliokuntaan ja Kanadan suhteiden valtuuskuntaan.


title: Gerald Häfner

text: Gerald Häfner (s. 3. marraskuuta 1956) on saksalainen vihreä poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa. Hän on suhteista Korean niemimaahan vastaavan valtuuskunnan varapuheenjohtaja, ja kuuluu Oikeudellisten asioiden valiokuntaan ja Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokuntaan.


title: Harold Harmsworth Rothermere

text: Harold Sidney Harmsworth, Rothermeren ensimmäinen varakreivi (26. huhtikuuta 1868 Hampstead, Lontoo – 26. marraskuuta 1940 Bermuda) oli brittiläinen sanomalehdenkustantaja, joka yhdessä veljensä lordi Northcliffen kanssa kehitti Britanniaan keltaista lehdistöä. Heidän tunnetuin lehtensä oli "Daily Mail", jota Rothermere johti veljensä kuoleman jälkeen. Hänet muistetaan nykyään myös siitä, että hän tuki 1930-luvulla lehdissään saksalaismielisiä ja natsimyönteisiä kantoja.


title: Harold Harmsworth Rothermere

text: Harmsworth jätti koulunkäynnin kesken ja työskenteli jonkin aikaa verovirkailijana, kunnes ryhtyi vuonna 1888 aikakauslehtien julkaisun aloittaneen Alfred-veljensä liikekumppaniksi. Alfred vastasi yhtiössä lehtien journalistisesta puolesta, liikeasioissa taitavampi Harold puolestaan taloudenhoidosta. Veljekset ostivat 1894 Lontoossa ilmestyneen "Evening Newsin" ja perustivat 1896 "Daily Mailin", jotka molemmat muodostuivat suurmenestyksiksi. Heidän lehtiensä menestyksen takana olivat lyhyet, yksinkertaiset ja jännittävästi kirjoitetut uutiset, sensaatiot ja juorut sekä runsas kuvitus. Niitä arvosteltiin usein mauttomuudesta, mutta ne menestyivät hyvin. Harmsworth johti myös lehtitalon käyttöön perustettua metsä- ja paperiteollisuusyritystä, joka toimi Kanadan Newfoundlandissa. Vuonna 1914 hän osti veljeltään tämän ketjuun kuuluneen "Daily Mirrorin", ja ryhtyi johtamaan sitä yksin. Seuraavana vuonna hän perusti suosituksi muodostuneen kuvitetun sunnuntailehden "The Sunday Pictorialin".


title: Harold Harmsworth Rothermere

text: Harmsworth aateloitiin vuonna 1910 baronetiksi ja 1914 hänelle myönnettiin päärinarvo nimellä "paroni Rothermere". Vuonna 1919 hänet korotettiin varakreiviksi. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän toimi 1916 Britannian armeijan vaatetusosaston johtajana ja 1917–1918 maan ilmailuministerinä. Veljensä kuoltua Rothermere otti vuonna 1922 haltuunsa tämän koko lehtiyhtymän ja ryhtyi johtamaan sitä vaihtelevalla menestyksellä pysyttäytyen aiemmassa sensaatiojournalismissa. "Daily Mail" sekaantui myös politiikkaan muun muassa julkaisemalla vuonna 1924 niin sanotun Zinovjev-kirjeen, joka aiheutti työväenpuolueen hallitukselle vaalitappion. 1920-luvun lopussa Rothermere ryhtyi vaatimaan Itä-Euroopan maailmansodan jälkeen muodostettujen rajojen korjaamista ja Unkarin palauttamista monarkiaksi. 1920-luvun puolivälissä Rothermeren omaisuus oli noin 25 miljoonaa puntaa ja hänen arveltiin olevan Britannian kolmanneksi rikkain mies. Hän myi "Daily Mirrorin" pois vuonna 1931 ja keskittyi sen jälkeen "Daily Mailiin" ja "Evening Newsiin".


title: Harold Harmsworth Rothermere

text: 1930-luvulla Rothermere siirtyi poliittisissa linjauksissaan jyrkemmin oikealle. Hän tuki ensin lordi Beaverbrookin United Empire Partya ja vuonna 1934 innokkaasti Oswald Mosleyn johtamaa British Union of Fascists -puoluetta. Rothermere kirjoitti "Daily Mailiin" 22. tammikuuta 1934 kuuluisan artikkelin ”Hurrah for the Blackshirts” (”Eläköön mustapaidat”), jossa kehotettiin nuoria miehiä liittymään Mosleyn puolueeseen. Jo puolen vuoden kuluttua hän tosin lopetti Mosleyn julkisen tukemisen. Sitä vastoin koko 1930-luvun ajan Rothermere ylisti "Daily Mailin" pääkirjoituksissa Adolf Hitleriä ja kansallissosialistien valtaa Saksassa. Hän kävi useita kertoja tapaamassa Hitleriä henkilökohtaisesti ja oli tämän kanssa kirjeenvaihdossa. Myös hänen kirjeensä ja sähkeensä Hitlerille olivat hyvin ihailevia, ja viestejä siepannut Britannian tiedustelupalvelu MI5 oli niistä huolissaan. Toisen maailmansodan sytyttyä Hitlerin ylistäminen "Daily Mailin" sivuilla loppui.


title: Harold Harmsworth Rothermere

text: Rothermere lähti 1940 Britannian valtuutettuna vierailemaan Yhdysvalloissa, mutta hänen terveytensä romahti matkan aikana ja hän kuoli Bermudalla. Rothermeren suku hallitsee lehtikonsernia edelleen.


title: Viimeinen keikka

text: Viimeinen keikka on suomalainen televisiokomedia vuodelta 1984. Sen käsikirjoitti ja ohjasi Matti Ijäs. Pääosissa nähdään Risto Salmi, Olavi Levula, Toivo Tuomainen ja Esko Pesonen. Elokuva palkittiin Venla-palkinnolla.