title: Taru Lahti-Liukkonen

text: Toukokuussa 2016 Lahti-Liukkonen ja Lehtonen tekivät jälleen suomalaista beach volley -historiaa ja rikkoivat aiemman saavutuksensa, kun suomalaiskaksikko nousi Turkin Antalyan World Tourin -osakilpailussa palkintokorokkeelle. Pari ylsi toiseksi. Lahti-Liukkonen ja Lehtonen tavoittelivat kaksivuotisen Rio-projektinsa myötä paikkaa 24 parin joukkoon Rion kesäolympialaisissa 2016. Unelma Riosta romahti viimein juhannusviikolla 2016, kun pari menetti viimeisen oljenkortensa kokemalla avauskierroksen tappion Norjassa pelatussa Euroopan maanosan karsintaturnauksessa. Lahti-Liukkonen ja Lehtonen olivat beach volley -kauden päätteeksi julkaistussa kansainvälisessä beach volley -rankingissa 13:sia.


title: Taru Lahti-Liukkonen

text: Kaksikko selvisi MM-kilpailuihin ensimmäisen kerran vuonna 2017.


title: Adil Nabi

text: Adil Nabi (s. 28. helmikuuta 1994 Aston, Birmingham) on pakistanilaisia sukujuuria omaava englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Intian Superliigassa pelaavaa Delhi Dynamos FC:tä lainalla Valioliigan West Bromwich Albionista. Pelipaikaltaan molempijalkainen Nabi on hyökkääjä.


title: Adil Nabi

text: Nabi on West Bromwichin kasvatti. Kaudella 2014–2015 hän oli vaihtopenkillä kahdessa seuran ottelussa. Elokuussa 2015 Nabi siirtyi loppuvuoden kattavalla sopimuksella Intian Superliigaan Delhi Dynamosin riveihin. Hän teki pääsarjadebyyttinsä lokakuussa 2015 Goa FC:tä vastaan.


title: Adil Nabi

text: Nabi pelasi vuosina 2010–2011 Englannin alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa seitsemän ottelua tehden kaksi maalia.


title: 2,2,6,6-tetrametyylipiperidiini

text: 2,2,6,6-Tetrametyylipiperidiini (CHN) on heterosyklisiin amiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä ja sen johdannaisia käytetään muun muassa orgaanisissa synteeseissä.


title: 2,2,6,6-tetrametyylipiperidiini

text: 2,2,6,6-Tetrametyylipiperidiiniä valmistetaan tyypillisesti pelkistämällä triasetoniamiinia, jota valmistetaan foronin ja ammoniakin välisellä reaktiolla. Pelkistimenä voidaan käyttää sinkkiä, tinaa tai natriumin amalgaamia. Sen tuottamiseen suuressa mittakaavassa on myös kehitetty menetelmä, jossa triasetoniamiini reagoi hydratsiinin kanssa muodostaen hydratsonin. Tämä hydratsoni pelkistetään 2,2,6,6-tetrametyylipiperidiiniksi emäksisissä olosuhteissa Wolff–Kishner-pelkistyksellä.


title: 2,2,6,6-tetrametyylipiperidiini

text: 2,2,6,6-Tetrametyylipiperidiiniä käytetään valmistettaessa hyvin vahvasti emäksistä, mutta ei nukleofiilista litiumtetrametyylipiperididiä ja yleisesti hapettimena käytettävää 2,2,6,6-tetrametyylipiperidiini-N-oksidia eli TEMPOa. Yhdistettä käytetään myös silyyliketeeniasetaalien synteesiin. Yhdistettä ja sen johdannaisia käytetään polymeereissä steerisesti estyneinä valon indusoiman hapettumisen estämiseen.


title: Bad Kreuznach

text: Bad Kreuznach on kaupunki Bad Kreuznachin piirikunnassa Rheinland-Pfalzin osavaltiossa Saksassa. Kaupungissa asui 43 946 ihmistä vuonna 2013.


title: Samu Airasvaara

text: Samu Airasvaara (s. 28. toukokuuta 1989) on Vuorelasta, Siilinjärveltä lähtöisin oleva maalivahti joka edusti Suomi-sarjassa pelaavaa Iisalmen Peli-Karhuja.


title: Teekannu

text: Teekannu on teen, yrttiteen tai muun vastaavan juoman hauduttamiseen ja tarjoiluun käytettävä astia. Teekannuun kaadetaan kiehuvaa tai melkein kiehuvaa vettä, johon lisätään teelehtiä tai yrttikasvien osia, joista alkaa liueta makuaineita veteen. Muutaman minuutin hauduttamisen jälkeen valmis teejuoma kaadetaan kannusta teekuppeihin.


title: Teekannu

text: Teekannun osat ovat vesisäiliö, kansi, kaatonokka sekä korva eli kädensija. on muodoltaan yleensä pullean pallomainen niin, että yläpinnassa olevan kannen läpimitta on kannun sisäläpimittaa pienempi. Kannessa on usein nystyrä ja kansiaukon reunassa sitä vastaava kolo; niiden avulla kansi voidaan kiertämällä lukita, ettei se putoa teetä kaadettaessa. Kannessa on nuppi tai kolo sormia varten kannen avaamiseksi.


title: Teekannu

text: Kaatonokan suu on melko pieni, että teen kaato sujuu hallitusti. Suun reunan terävä särmä auttaa nestevirran katkaisussa, ettei teetä valu pöydälle. Teekannun kädensija on yleensä joko alastaittuvaksi saranoitu ripa kannun päällä tai kiinteä keramiikasta muotoiltu korva kannun takaosassa. Japanilaisessa "kyusu"-teekannussa kädensija on kannun sivulla. Kädensijan muotoilu helpottaa teen hallittua kaatamista.


title: Teekannu

text: Teekannussa voi lisäksi olla irrotettava siiviläosa teelehtiä varten. Sen korvaavat nykyisin yhä useammin teepussit tai irtoteetä varten tarkoitetut haudutuspussit, jotka siivilän tavoin estävät teelehtien sekoittumisen veteen. Kolmas vaihtoehto on antaa teelehtien sekoittua veteen ja kaataa valmis juoma teesihdin eli pienen siivilän läpi teekuppiin.


title: Teekannu

text: Teekannuja valmistetaan eniten fajanssista, posliinista tai muusta keramiikasta, lasitettuna tai lasittamattomana. Muita materiaaleja voivat olla lasi sekä valurauta, ruostumaton teräs, hopea tai muu metalli. Siiviläosa on useimmiten metallia, mutta voi olla myös rei’itettyä keramiikkaa tai muovia.


title: Teekannu

text: Usein teekannu lämmitetään esimerkiksi lämpimällä vedellä ennen teeveden kaatoa siihen. Teekannun lämpimänä pitämiseen käytetään pannumyssyä tai telinettä, jonka avulla teekannun alla voi polttaa lämpökynttilää.


title: Toivo Tyrni

text: Toivo Tyrni (21. joulukuuta 1890 Tuulos – 15. heinäkuuta 1966 Mynämäki) oli suomalainen lääketieteen ja kirurgian tohtori, kunnanlääkäri sekä kansanedustaja 1933–1935 ja 1947–1948.


title: Toivo Tyrni

text: Toivo Tyrnin vanhemmat olivat maanviljelijä Kalle Kustaa Tyrni ja Matilda Häppölä. Hän valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1916, lisensiaatiksi 1920 sekä lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1929. Hänen Helsingin yliopistossa 1926 julkaistun väitöskirjansa otsikko oli "Über die Wasserausscheidung der Nieren bei vasomotorischer Überempfindlichkeit". Tyrni työskenteli aluksi vt. kunnanlääkärinä 1918–1920 ja sitten kunnanlääkärinä useissa kunnissa 1921–1961. Hän oli myös Turun ja Porin läänin lääninlääkäri 1945, Hämeen läänin lääninlääkäri 1946 ja "Vakka-Suomen Sanomien" päätoimittaja.


title: Toivo Tyrni

text:
Toivo Tyrni valittiin eduskuntaan edistyspuolueen edustajaksi Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuoden 1933 vaaleissa.
Tyrni lukeutui edistyspuolueen eduskuntaryhmässä sen vasempaan laitaan. Hän sai vapautuksen kansanedustajan tehtävästä 15. marraskuuta 1935 viran hoitamista varten. Hänen tilalleen nousi Väinö Merivirta. Tyrni nousi uudelleen eduskuntaan varasijalta 9. joulukuuta 1947, kun Yrjö Suontausta nimitettiin korkeimman oikeuden jäseneksi. Hän toimi myös Mynämäen kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja Nummen kunnanvaltuutettuna. Presidentin valitsijamiehenä Tyrni oli viidesti.


title: Ukon wacka (kappale)

text: Ukon wacka on suomalaisen folk metal -yhtyeen Korpiklaanin single samannimiseltä albumilta. Kappaleella vierailee Tuomari Nurmio. Ukon wacka eli wackajaiset ovat ainakin itämerensuomalaisessa yhteisössä joko yhden tai useamman järjestämät uskonnolliset pidot.


title: Ukon wacka (kappale)

text: Singlen kansikuvan on toteuttanut Jan ”Örkki” Yrlund.


title: Metsälle

text: Metsälle on Korpiklaani-yhtyeen single albumilta "Manala". Kappale osallistui Uuden Musiikin Kilpailuun.


title: Lentopallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 2015

text: Lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2015 pelattiin Bulgariassa ja Italiassa 9.–18. lokakuuta. Ranska voitti kautta aikain ensimmäisen miesten Euroopan mestaruutensa lyömällä loppuottelussa kisojen yllätysjoukkueen Slovenian erin 3–0.Turnaus pelataan Bulgariassa ja Italiassa neljässä eri kisapaikassa, joista kaksi sijaitsee Bulgariassa ja kaksi Italiassa. Semifinaalit ja mitaliottelut pelataan Arena Armeecilla Sofiassa.


text: Alkulohkoissa joukkueiden järjestys määräytyi ensisijaisesti voitettujen otteluiden määrän perusteella. Toissijaisesti ratkaisivat ottelupisteet, joita saa 3-0 ja 3-1 -voitosta 3, 3-2 -voitosta 2 ja 2-3 -tappiosta 1. Voittojen ja ottelupisteiden ollessa tasan ratkaisee eräsuhde, sitten eräpisteiden suhde ja lopuksi keskinäinen ottelu.


text: Euroopan mestarit


text: Aguenier, Grebennikov, Rouzier, Toniutti , K. Tillie, N'Gapeth, Le Roux, Lyneel, Pujol, Le Goff, Maréchal, Lafitte, Rossard, Sidibé. Valmentaja: L. Tillie


title: Benjamin Henrichs

text: Benjamin Henrichs (s. 23. helmikuuta 1997) on saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa Bayer Leverkusenia. Pelipaikaltaan molempijalkainen Henrichs on hyökkäävä keskikenttäpelaaja.


title: Benjamin Henrichs

text: Henrichs on Bayer Leverkusenin kasvatti. Hän debytoi seuran edustusjoukkueen paidassa Bundesliigassa elokuussa 2015 tullen vaihdosta kentälle Karim Bellarabin tilalle Borussia Dortmundia vastaan.


title: Benjamin Henrichs

text: Henrichs on pelannut myös Saksan nuorten maajoukkueissa. Vuoden 2014 alle 17-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän toimi Saksan kapteenina ja teki yhden maalin. Saksan ykkösjoukkueessa hän teki debyyttinsä 11. marraskuuta 2016 San Marinoa vastaan.


title: Johann Zarco

text: Johann Zarco (s. 16. heinäkuuta 1990 Cannes) on ranskalainen ratamoottoripyöräilijä, joka kilpailee kaudella 2015 Moto2-luokassa Ajo Motorsportin tallissa. Zarco on 171 senttimetriä pitkä ja painaa 65 kilogrammaa.


title: Johann Zarco

text: Zarco debytoi 125-kuutioisissa kaudella 2009 Aprilian pyörällä. Hän oli sarjan kahdeskymmenes, ollen parhaimmillaan kuudes Italian kisassa. Kaudella 2010 Zarco oli sarjan yhdestoista, ollen jälleen parhaimmillaan kuudes. Kolmannella 125-kuutioisten kaudellaan Zarco saavutti avausvoittonsa Japanissa ja kaiken kaikkiaan 11 palkintosijaa ollen sarjan toinen.


title: Johann Zarco

text: Kaudeksi 2012 Zarco siirtyi Moto2-luokkaan. Avauskaudellaan hän oli sarjan kymmenes 95 pisteellään. Toisella kaudellaan Zarco saavutti kaksi palkintosijaa ja oli sarjan yhdeksäs. Kaudella 2014 Zarco ajoi Caterhamilla sijoittuen neljästi kolmanneksi. Lopputuloksissa hän oli sarjan kuudes. Kaudeksi 2015 Zarco siirtyi Ajo Motorsportille ja saavutti ensimmäisen voittonsa Argentiinan kilpailussa. Hän varmisti mestaruutensa jo kauden neljänneksi viimeisessä kilpailussa Japanissa.


title: Abu Kamal

text: Abu Kamal (, suom. ’Kamalin isä’; myös , suom. ’Kamalin suku’) on kaupunki Syyrian Dayr az-Zawrin maakunnan itäosissa, lähellä Irakin rajaa. Eufratjoen oikealla (lounaisella) rannalla sijaitseva kaupunki on Abu Kamalin piirikunnan keskus. Vuoden 2004 väestönlaskennassa kaupunkiin kirjattiin 42 510 ja koko piirikuntaan 265 142 asukasta. Syyrian sisällisodan ja väkivaltaisuuksien vuoksi monet kaupungin asukkaista ovat paenneet.


title: Abu Kamal

text: Kaupunki on tärkeän Syyrian ja Irakin välisen maantien varrella, linnuntietä noin 440 kilometriä Syyrian pääkaupunki Damaskoksesta itään, ja 120 kilometriä maakuntakeskus Dayr az-Zawrista kaakkoon. Irakin raja sijaitsee noin 8 kilometrin päässä kaupungin keskustasta kaakkoon. Irakin puoleinen rajakaupunki on Anbarin maakunnan Qaim (al-Qa’im).


title: Abu Kamal

text: Syyrian sisällissodassa kaupungin raportoitiin joutuneen kesällä 2012 Syyrian hallitusta vastaan kapinoivien joukkojen haltuun. Heinäkuussa 2014 raportoitiin Isis-järjestön vallanneen kaupungin. Vuoden 2017 loppupuolella kaupunki oli viimeinen Isis-järjestön hallitsema merkittävä asutuskeskus Syyriassa. Syyrian ja Irakin armeijan, sekä Hizbollahin joukkojen uutisoitiin vallanneen kaupungin 8. marraskuuta 2017. Isis valtasi kaupungin takaisin 11. marraskuuta. Syyrian armeija valtasi kaupungin lopullisesti takaisin 19. marraskuuta.


title: Ricardo Lucarelli

text: Ricardo Samuel Lucarelli Santos de Souza (s. 14. helmikuuta 1992 Contagem) on brasilialainen lentopalloilija, joka edustaa Brasilian lentopallon Superliigassa pelaavaa FUNVIC Taubatéa ja Brasilian lentopallomaajoukkuetta. Pelipaikaltaan 195 senttimetriä pitkä ja 79 kilogrammaa painava Lucarelli on laitaiskijä. Hänen iskulyöntinsä ylettyy 338 senttimetriin ja blokkilyöntinsä 308 senttimetriin.


title: Ricardo Lucarelli

text: Lucarelli edusti vuodet 2010–2013 Minas Tênis Clubea, jonka kanssa hän voitti Brasilian Superliigan mestaruuden kaudella 2011–2012. Vuodet 2013–2015 hän pelasi SESI-seurassa. Vuonna 2015 Lucarelli siirtyi nykyiseen seuraansa, FUNVIC Taubatéen.


title: Ricardo Lucarelli

text: Lucarelli debytoi Brasilian lentopallomaajoukkueessa vuonna 2011. Vuonna 2014 hän oli mukana voittamassa MM-hopeaa. Maailmanliigasta Lucarelli on saavuttanut kaksi hopeaa vuosilta 2013 ja 2014. Vuoden 2014 MM-kilpailuissa sekä vuosien 2013 ja 2014 maailmanliigassa Lucarelli valittiin oman pelipaikkansa parhaaksi pelaajaksi.


title: Earvin N’Gapeth

text: Earvin N’Gapeth (s. 12. helmikuuta 1991 Saint-Raphaël) on ranskalainen lentopalloilija, joka edustaa Italian A1-liigassa pelaavaa Pallavolo Modenaa ja Ranskan lentopallomaajoukkuetta. Pelipaikaltaan 194 senttimetriä pitkä ja 93 kilogrammaa painava N’Gapeth on yleispelaaja. Hänen iskulyöntinsä ylettyy 358 senttimetrin korkeuteen ja torjunta 327 senttimetriin.


title: Earvin N’Gapeth

text: N’Gapeth pelasi vuodet 2008-2011 kotimaansa Pro A:n Tours VB:ssä, jossa hän voitti kolmesti Ranskan cupin ja kerran mestaruuden. Vuodet 2011-2013 N’Gapeth pelasi Italian A1-liigan Piemonte Volleyssä. Vuonna 2013 hän pelasi venäläisessä VK Kouzbass Kemerovossa. Kaudeksi 2014–2015 N’Gapeth siirtyi italialaisen Pallavolo Modenan riveihin. Hän voitti avauskaudellaan Italian cupin mestaruuden.


title: Earvin N’Gapeth

text: Kahdesti alle 19-vuotiaiden EM-kultaa, kerran alle 21-vuotiaiden EM-kultaa ja kerran alle 19-vuotiaiden EM-pronssia saavuttanut N’Gapeth debytoi Ranskan lentopallomaajoukkueessa vuonna 2010. Hän oli mukanavuoden 2014 MM-kilpailuissa Puolassa. Vuoden 2015 maailmanliigassa, jonka Ranska voitti, N’Gapeth valittiin turnauksen parhaaksi pelaajaksi. Vuoden 2015 EM-kilpailuissa Ranska voitti kultaa N’Gapethin ratkaistessa finaalin. Hänet valittiin myös turnauksen toiseksi parhaaksi pelaajaksi pelipaikallaan.


title: Mayadin

text: Mayadin ( tai ) on kaupunki Syyrian Dayr az-Zawrin maakunnan itäosissa, likimain maakuntakeskus Dayr al-Zawrin ja Irakin rajan välissä. Eufratjoen oikealla (lounaisella) rannalla sijaitseva kaupunki on Mayadinin piirikunnan keskus. Vuoden 2004 väestönlaskennassa kaupunkiin kirjattiin 44 028 ja koko piirikuntaan 247 171 asukasta.


title: Mayadin

text: Mayadin sijaitsee Syyrian keskeisellä öljyntuotantoalueella (lähistöllä esimerkiksi al-Wardin kaasu- ja öljykenttä), tärkeän Syyriaa ja Irakia yhdistävän maantien varrella, ja aivan kaupungin itäpuolella on Eufratjoen ylittävä maantiesilta. Mayadin on linnuntietä noin 420 kilometriä Syyrian pääkaupunki Damaskoksesta itäkoilliseen, ja 45 kilometriä maakuntakeskus Dayr az-Zawrista kaakkoon. Irakin raja on noin 84 kilometriä kaupungin keskustasta kaakkoon.


title: Mayadin

text: Syyrian sisällissodassa kaupunki joutui aluksi usean Syyrian hallintoa vastaan taistelevan kapinallisryhmän hallintaan, sittemmin ääri-islamistinen Isis-järjestö otti kaupungin haltuunsa. Kaupungissa on ollut huomattavaa vastarintaa järjestön taistelijoita kohtaan, ja tällöin Isisin taistelijoita on surmattu. Isis on telottanut joitain henkilöitä, joiden järjestö epäili toimineen sitä vastaan. Isisiä vastaan on kohdistettu myös yksi tai useampia ilmaiskuja.


title: Sofia Belórf

text: Sofia Jessica Belórf-Nousiainen (ent. "Ruusila-Nousiainen", s. 6. huhtikuuta 1990, Ylivieska) on suomalainen fitness-urheilija ja malli. Hän voitti bikini fitnessin maailmanmestaruuden marraskuussa 2015 Budapestissä järjestetyissä IFBB:n alaisissa MM-kisoissa.


title: Sofia Belórf

text: Huhtikuussa 2015 Ruusila-Nousiainen sijoittui IFBB:n Fitness Classic -kisoissa toiseksi ja lokakuussa samana vuonna hän voitti Suomen mestaruuden Nordic Fitness Expo -tapahtumassa. Hän voitti myös Pohjoismaiden mestaruushopeaa sekä pronssimitalin kansainvälisessä Nicole Wilkins Fitness Championships -kisassa ja sai paikan Suomen maajoukkueeseen. Vuonna 2013 hän voitti Las Vegasissa järjestetyssä Fitness America Weekend -tapahtumassa Model America -sarjan amatööritittelin.


title: Sofia Belórf

text: Sofia Ruusila-Nousiainen oli naimisissa Niko Nousiaisen kanssa. Keväällä 2014 Sofia ja Niko olivat mukana TV5-kanavalla esitetyssä "Tavallista elämää" -sarjassa. Sofia on esiintynyt monien tunnettujen suomalaisartistien musiikkivideoilla sekä fitness-mallina yhdysvaltalaisessa "Oxygen"-lehdessä. Tammikuussa 2015 hän esiintyi yhdysvaltalaisen rap-artistin French Montanan musiikkivideolla. Ruusila-Nousiainen on Miss Helsinki vuodelta 2010 ja hänet valiittiin vuoden 2015 fitness-urheilijaksi, sekä yleisessä sarjassa, että naisissa.


title: Sofia Belórf

text: Lokakuussa 2016 ilmestyi lifestyle-henkinen kirja "Fit by Sofia", jonka aiheena on fitness-harjoittelu ja -elämäntapa. Kirjan on toimittanut Mari Sainio. Joulukuussa 2016 Sofia Ruusila-Nousiainen ilmoitti muuttaneensa sukunimensä Belórf-Nousiaiseksi. Nimen alkuosa on hänen isänsä sukunimi. Hän käyttää työasioissa jatkossa nimeä Sofia Belórf.


title: Sofia Belórf

text: Belórf-Nousiainen asuu avoliitossa Espanjan Marbellassa Niko-etunimisen miehen kanssa.


title: Kiljavan opisto

text: Kiljavan opisto on Palkansaajien koulutussäätiön ylläpitämä Nurmijärvellä sijaitseva kansanopisto. Opisto sijaitsee Kiljavalla Sääksjärven rannalla.


title: Kiljavan opisto

text: Kiljavan opisto tarjoaa runsaasti työelämän kehittämiseen ja edunvalvontaan liittyviä kursseja. Opistossa voi suorittaa ammattitutkintoja ja tarjonnassa on lisäksi harrastustoimintaan liittyviä kursseja.


title: Kiljavan opisto

text: Keskusjärjestöille, ammattiliitoille ja työttömyyskassoille järjestetään henkilöstön ammatillista lisä- ja täydennyskoulutusta. Koulutusta järjestää SAK:n Kehittämiskeskus.


title: Kiljavan opisto

text: Kiljavan opisto ja Voionmaan opisto yhdistyivät vuoden 2016 alussa ja Voionmaan opisto muutti Ylöjärveltä Tampereelle kesällä 2016 ja muutti nimekseen Voionmaan koulutuskeskus.


title: Kiljavan opisto

text: Voionmaan koulutuskeskus tarjoaa nuorille ja aikuisille suunnattuja pitkiä kansanopistolinjoja median ja viestinnän sekä kulttuurin alalta. Lisäksi Tampereella voi suorittaa avoimen yliopiston opintoja kasvatustieteestä ja psykologiasta.


title: Kiljavan opisto

text: Kiljavan opisto järjestää Nurmijärven ja Tampereen lisäksi koulutusta Helsingissä, Kirkkonummella, Kuopiossa, Oulussa ja Vaasassa.


title: Kiljavan opisto

text: Kiljavan opiston nelikerroksinen päärakennus on valmistunut 1950. Opiston yhteydessä toimii Hotelli Kiljavanranta.


title: Kiljavan opisto

text: Opiston tiloissa toimii myös Humanistisen ammattikorkeakoulun toimipiste HUMAK Nurmijärvi.


title: Nyrkkeily Kansainyhteisön kisoissa 2014

text: Kansainyhteisön kisojen 2014 nyrkkeily järjestettiin Scottish Exhibition and Conference Centressä 25. heinäkuuta–2. elokuuta 2014. Kilpailujen ohjelmassa oli kymmenen sarjaa miehille ja kolme naisille.


title: Nyrkkeily Kansainyhteisön kisoissa 2014

text: Lähde: glasgow2014.com


title: Ölmos–Purunpää

text: Ölmos–Purunpää on Natura 2000 -suojelualue Dragsfjärdissä Kemiönsaarella. Alueen pinta-ala on 1056 hehtaaria ja se koostuu useista lähellä toisiaan olevista alueista. Se on saanut nimensä Ölmosin ja Purunpään kylistä Dragsfjärdissä. Osa Natura-alueen vesi- ja maa-alueista kuuluu Saaristomeren kansallispuistoon.


title: Ölmos–Purunpää

text: Natura 2000 -alueeseen kuuluu pitkä ja kapea, vuonomainen, kallioperän murrokseen syntynyt Purunpäänlahti (Purunpää viken). Se on suultaan kapea ja perältään leveä, ja suolapitoisuus vaihtelee lahden eri osiassa. Lahden rannalla on Purunpään historiallinen kylätontti.


title: Ölmos–Purunpää

text: Purunpäänlahteen laskee Hammarsbodaträsket. Se on kahdesta altaasta muodostuva järvi, jonka eteläinen suurempi allas on karu ja kirkasvetinen nuottaruohotyypin järvi. Pienempi koillinen allas on rehevämpi.


title: Ölmos–Purunpää

text: Purunpäänlahteen luoteessa rajoittuu Ekhamnin tammilehto, jossa tammea on noin 400 runkoa. Muista puulajeista esiintyvät vaahtera ja saarni ja yksittäisinä yksilöinä metsälehmus. Pähkinäpensasta on runsaana yli tuhannen pensaan kasvustona. Muita pensaslajeja ovat koiranheisi, orapaatsama, lehtokuusama, tuhkapensas ja taikinamarja.


title: Ölmos–Purunpää

text: Purunpään niemen eteläiset ja läntiset rannat ja eteläpuoliset saaret ovat jyrkkiä ja kallioisia ja kasvavat pääosin mäntyä. Krogarudden niemen eteläkärjessä on 1600–1700-luvulla toiminut satamana, ja paikalla on jäännöksiä rakennuksista ja tulisijoista sekä kallioon hakattuja nimiä ja vuosilukuja.


title: Ölmos–Purunpää

text: Niemen länsipuolella on kolmesta yhteenkasvaneesta saaresta muodostunut Jungfruholmen–Högholmen–Skansholmen. Myös nämä saaret ovat karuja ja kallioisia ja mäntyä kasvavia. Niiden itärannalla esiintyy simpukkamaata ja jalopuulehtoja. Puulajeina näissä ovat pähkinäpensas, saarni, tammi ja metsälehmus.


title: Ölmos–Purunpää

text: Tästä pohjoiseen olevalla rannikko-osuudella Ölmos Långsidanilla mannervyöhyke vaihtuu suoraan avoimeen ulappaan, mikä on ainutlaatuista koko Saaristomerellä. Pohjoisosassa Långsidania on 2,5 kilometriä hiekkarantaa.


title: Dunnideerin linna

text: Dunnideerin linna on noin vuonna 1260 rakennettu torni, joka on nykyään rauniona. Se on osittain rakennettu paikalla olleen esihistoriallisen linnoituksen osista.


title: Dunnideerin linna

text: Paikalta on löydetty 1300–1400-luvuille ajoitettuja esineitä.


title: Melanoplus spretus

text: Melanoplus spretus () on sukupuuttoon kuollut heinäsirkkalaji, jota tavattiin Pohjois-Amerikassa Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Laji tunnettiin kulkusirkkana, joka muodosti valtavia parvia vielä 1800-luvulla, tuhosi viljelmiä ja aiheutti suuria taloudellisia vahinkoja. Lajin kanta romahti 1800-luvun lopulla, ja viimeinen elävä yksilö tavattiin vuonna 1902. Lajin häviämisen syystä ei ole varmuutta, mutta syyksi on epäilty sen lisääntymisalueiden tuhoamista.


title: Melanoplus spretus

text: "Melanoplus spretus" oli heinäsirkaksi suhteellisen pieni. Aikuisen sirkan koko oli 20–25 millimetriä. Lajin siivet ulottuivat sen takaruumiin yli ja sillä oli heinäsirkoille tyypilliset suuret takajalat.


title: Melanoplus spretus

text: "Melanoplus spretus" -lajia tavattiin Kalliovuorten itärinteillä Brittiläisen Kolumbian eteläiseltä metsäalueelta Montanan, Wyomingin, Idahon, sekä Etelä- ja Pohjois-Dakotan länsiosat käsittäneellä alueella. Joinakin vuosina parvet saattoivat levitä myös Manitobaan Kanadassa, sekä Minnesotaan, Kansasiin, Oklahomaan, Missouriin, Nebraskaan ja Coloradoon Yhdysvalloissa. Alue oli suurelta osin preeriaa, kunnes siirtolaiset alkoivat ottaa maata maatalouskäyttöön.


title: Melanoplus spretus

text: Kulkusirkat viettävät suuriman osan ajasta tavallisten heinäsirkkojen tapaan, mutta ajoittain niiden kanta lisääntyy ja ne alkavat parveilla. Tässä niin sanotussa kulkusirkkavaiheessa sirkkojen väri muuttuu ja niiden siivet kasvavat. Vaiheen uskotaan käynnistyvän, kun sirkkojen kanta yhdellä alueella kasvaa liian suureksi. "Melanoplus spretus" -parvet kuuluvat todennäköisesti suurimpiin maaeläinten muodostamiin keskittymiin. Nebraskassa vuonna 1874 tai 1875 havaitun parven arvioitiin olleen 2 900 kilometriä pitkä ja 180 kilometriä leveä. Paikallisten asukkaiden mukaan parvi peitti auringon ja sen ohikulkuun kului viisi päivää. Joidenkin arvioiden mukaan parvessa oli 12 triljoonaa sirkkaa ja niiden yhteispaino oli arviolta 27 tonnia. Parvet aiheuttivat viljelijöille suuria taloudellisia tappioita. Vuosien 1873 ja 1877 välillä koettujen taloudellisten menetysten määräksi on arvioitu 200 miljoonaa dollaria.


title: Melanoplus spretus

text: Laji lisääntyi kulkusirkkakausien ulkopuolella Wyomingin ja Montanan suojaisissa laaksoissa. Naaraat munivat munansa maaperään. Naarailla oli kaksi läppää ruumiinsa takaosassa, jolla ne kaivoivat maahan tunnelin, jonne ne laskivat munansa. Munien suojana oli tunnelin lisäksi vaahdosta kovettuva munapussi.


title: Melanoplus spretus

text: Vielä nykyisin tavattava verrannollinen kulkusirkkalaji "Schistocerca gregaria" joutuu selvitäkseen syömään päivässä oman ruumiinpainonsa verran ravintoa. "Melanoplus spretus" käytti ravintonaan suurta joukkoa eri kasvilajeja, ja kasvillisuuden puuttuessa se saattoi syödä myös esimerkiksi kaarnaa, nahkaa, vaatteita, kuolleita eläimiä ja jopa lampaan villaa.


title: Melanoplus spretus

text: Lajin häviämisen syystä ei ole varmuutta. Todennäköinen syy lajin häviämiselle on sen lisääntymisalueiden tuhoutuminen. Lajin naaraiden munima-alueet suojaisissa laaksoissa houkuttelivat siirtolaisia, jotka maata maanviljelykseen työstäessään käänsivät maata, jossa lajin munat kehittyivät. Karjaeläimet söivät puolestaan ravinteikkaan ruohikon. Siirtolaiset tappoivat majavia ja ruoppasivat vesiväyliä, mikä johti osaltaan tulvimiseen ja munien hukkumiseen. Siirtolaiset myös istuttivat suurille alueilla sinimailasta, jota sirkat eivät mielellään syöneet. Yhdeksi häviämiseen vaikuttaneista tekijöistä on myös ehdotettu Yhdysvaltojen itäosista levinneitä lintulajeja, jotka levisivät mantereen länsiosiin poppelipuuvyöhykkeiden kautta ja käyttivät ravinnokseen sirkkoja. Viimeinen elävä "Melanoplus spretus" löydettiin vuonna 1902. Lajin yksilöitä on kokoelmissa suhteellisen vähän, sillä sirkan nopeaan romahdukseen ei uskottu ja sen aikanaan suuri määrä ei tehnyt siitä houkuttelevaa keräilykohdetta.


title: Pharaoh Overlord (Circlen albumi)

text: Pharaoh Overlord on vuonna 2015 ilmestynyt Circlen 31. studioalbumi. Levyn päätöskappaletta lukuun ottamatta se sisältää pelkästään instrumentaalimusiikkia. Yhtyeen jäsenten sivuprojekti Pharaoh Overlord julkaisi samanaikaisesti albumin "Circle".


title: Circle (Pharaoh Overlordin albumi)

text: Circle on vuonna 2015 ilmestynyt Pharaoh Overlordin yhdeksäs studioalbumi. Pääosin samoista muusikoista koostuva Circle julkaisi samanaikaisesti albumin "Pharaoh Overlord".


title: Kurt Nyholm

text: Kurt Rainer Nyholm (17. kesäkuuta 1932 Munsala – 26. joulukuuta 1996 Turku) oli suomalainen kielentutkija ja professori. Hän oli vuodesta 1971 Åbo Akademin germaanisen filologian professori ja 1975–1978 rehtori. Hän tutki keskiyläsaksan kieltä ja tyyliä. Hän väitteli vuonna 1964 Graalin tarinasta. keskiajan tutkimuksen ohella hän tutki myös nykykirjallisuutta tyylin näkökulmasta.


title: Korthalsingriffoni

text: Korthalsingriffoni on alun perin alankomaalainen koirarotu. Sitä käytetään seisovana lintukoirana ja se kuuluukin FCI:n roturyhmään 7 eli kanakoiriin. FCI luokittelee rodun ranskalaiseksi johtuen siitä, että rodun luoja Edward K. Korthals työskenteli Ranskassa. Metsästyksessä sitä voidaan käyttää joko jäljestämiseen tai noutamiseen. Se soveltuu myös vesistöistä noutamiseen.


title: Kääpiövesikauris

text: Kääpiövesikauris ("Hyemoschus aquaticus") on Afrikassa elävä sorkkaeläin. Se on suurin kääpiökaurislaji ja muodostaa heimossa oman "Hyemoschus"-sukunsa. Myskihirvien ja vesikauriin tavoin kääpiövesikauriskoirailla on pidentyneet yläkulmahampaat, joita ne käyttävät taisteluissaan. Sarvet puuttuvat kokonaan.


title: Kääpiövesikauris

text: Kääpiövesikauris on heimonsa kookkain laji. Arviot ruumiin pituudesta vaihtelevat 60 ja 102 senttimetrin välillä ja säkäkorkeudesta 30,5 ja 55 senttimetrin välillä. Lyhyen, pörröisen, alhaalta valkoisen hännän pituus on 7,5–17 senttimetriä. Aikuisen yksilön paino vaihtelee 7–16 kilogramman välillä. Koiraan keskipaino on 9,7, naaraan 12 kilogrammaa. Kääpiövesikauris on niitä harvoja sorkkaeläimiä, joilla naaraat ovat koiraita suurempia. Vastasyntyneen poikasen painoa ei tunneta.


title: Kääpiövesikauris

text: Muiden kääpiökauriiden tavoin kääpiövesikauris on vankkarakenteinen, pyöreäselkäinen ja lyhytkaulainen. Takaruumis on eturuumista korkeampi, mikä johtuu lihaksikkaista takajaloista. Jalat ovat ruumiinkokoon suhteutettuna lyhyet ja ohuet. Kinnerniveltentakana on mustan, kiiltävän ihon muodostama laikku. Nelivarpaiset, hyvin kehittyneet sorkat muistuttavat sian sorkkia.


title: Kääpiövesikauris

text: Kääpiövesikauriin kiiltävä turkki on selkäpuolelta punertavan ruskea, vatsapuolelta valkoinen. Ruumista kirjovat silmiinpistävät valkoiset poikittaisjuovat ja selän pystysuorassa rivissä kulkevat valkoiset täplät. Leukaa, kurkkua ja rintaa peittää karkea karva, jossa on valkoinen, V-kirjaimen muotoinen kuvio. Juovat ja täplät auttavat kääpiövesikaurista sulautumaan varjoisaan metsäympäristöön.


title: Kääpiövesikauris

text: Pää on pieni, suippo ja kapea. Nahkamaisessa kuonossa on viillonmuotoiset sieraimet, jotka muistuttavat jonkin verran virtahevon läppämäisiä sieraimia ja ovat sopeutuneet lajin tapaan paeta veteen. Kaula on lyhyt ja paksu, korvat pienet ja pyöreät. Silmät ovat suuret. Sarvia ei ole kummallakaan sukupuolella, mutta aikuisen koiraan yläkulmahampaat saattavat työntyä huulten välistä ulos saakka. Niitä käytetään taisteluissa aseina. Myös naaraan kulmahampaat ovat suurentuneet, mutta ovat lyhyemmät ja tylpemmät. Myskihirvillä ja vesikauriilla on samanlaiset kulmahampaat kuin kääpiövesikauriilla, mutta suuremmat. Maha on kolmilokeroinen. Koirailla on alaleuassa ainutlaatuiset hajurauhaset, jotka puuttuvat kaikilta muilta heimon lajeilta.


title: Kääpiövesikauris

text: Liikkuessaan kääpiövesikauris pitää päänsä alhaalla, mikä saa eläimen näyttämään lähes kartiomaiselta. Muoto auttaa sitä kulkemaan miltei läpitunkemattoman kasvillisuuden läpi. Kasvillisuuden aiheuttamilta vammoilta sitä suojaavat myös kilpenä toimiva turkki ja selkäpuolen luja iho. Paksu iho ulottuu myös takamukseen ja kaulaan, joissa on paksut lihakset. Paksun ihon ja lihaksiston tarkoituksena saattaa olla ehkäistä taisteluvammoja, joita pitkät kulmahampaat voisivat aiheuttaa.


title: Kääpiövesikauris

text: Kääpiövesikaurista tavataan Länsi- ja Keski-Afrikassa. Sen esiintyminen painottuu rannikon läheisyyteen. Länsi-Afrikassa sen levinneisyys ulottuu Sierra Leonesta ja Kaakkois-Guineasta Liberiaan, Norsunluurannikon eteläosiin ja Lounais-Ghanaan. Keskisessä Afrikassa sen levinneisyys kattaa sademetsäalueen, joka ulottuu Nigerjoen itäpuolisesta Nigeriasta Etelä-Kameruniin, Gaboniin, Angolan Cabindan maakuntaan, Kongon tasavaltaan ja Kongon demokraattiseen tasavaltaan. Kääpiövesikauriin arvellaan hävinneen Ugandasta, mutta ainakin ennen sitä tavattiin maan läntisimmissä osissa. Sitä on havaittu myös Pohjois-Angolan Lunda Norten maakunnasta Kasaijoen läheltä, mikä on eteläisin havainto lajista.


title: Kääpiövesikauris

text: Kääpiövesikauriin elinympäristöä ovat jokilaaksojen, puronvarsien ja soiden läheisyydessä sijaitsevat alankomaan sademetsät. Kääpiövesikaurista tapaa vain harvoin yli 250 metrin päässä lähimmästä makean veden läheestä. Sitä tavataan usein varttuneissa ylänkömetsissä. Vaikka se elää aina jokien ja purojen läheisyydessä, varsinaisilla soilla se ei ole erikoistunut elämään.


title: Kääpiövesikauris

text: Vuonna 1999 kannan kokonaismääräksi arvioitiin noin 280 000 yksilöä ja se luokitellaan elinvoimaiseksi lajiksi. Iturin metsässä esiintymistiheydeksi on raportoitu 1,5-5,0 eläintä neliökilometriä kohden, Gabonissa jopa 28 yksilöä neliökilometriä kohden.


title: Kääpiövesikauris

text: Kääpiövesikauris on arka ja piilotteleva. Se liikkuu yksinomaan öisin. Päiväsaikaan se lepää, ja on yleensä piiloutunut esimerkiksi puunrunkojen väliin, kaatuneiden puiden, tai aluskasvillisuuden joukkoon, mutta lepää yllättävän usein myös avoimemmassa paikassa. Naaras on koirasta aktiivisempi, mutta sekin viettää 40 prosenttia yöstä lepäillen. Huomaamattomana pysyäkseen kääpiövesikauris luottaa suojaväriinsä ja liikkumattomuutensa. Lepäävä kääpiövesikauris voi päästää vain muutaman metrin päähän, ennen kuin pakenee vastaantulijaa. Se on ainoa pieni sorkkaeläin, joka aktiivisesti kätkeytyy sukeltamalla veden alle. Hyvästä uima- ja sukellustaidostaan huolimatta kääpiövesikauris väsyy vedessä nopeasti. Sukelluksissa olevia eläimiä kuvatessa on huomattu, että ne liikkuvat puronpohjan tasolla askeltaen tavalla, joka muistuttaa virtahevon vastaavaa käyntiä. Kääpiövesikauris ui vastavirtaan. Se nousee rantaan kohdalla, jossa on yläpuolella suojaavaa rantakasvillisuutta tai suojaavaa rantatörmää.


title: Kääpiövesikauris

text: Kääpiövesikauris on pääosin yksineläjä. Naaraat ovat paikkauskollisia ja voivat pysyä samalla reviirillä koko ikänsä. Koiraiden reviirit ovat suurempia ja menevät päällekkäin naaraiden reviirien kanssa. Koiraan reviirillä on yleensä kaksi naarasta. Eräällä Ivindo-joen saarella tehdyn tutkimuksen mukaan naaraan reviiriln koko on 13-14 hehtaaria, koiraan reviirillä 20-30 hehtaaria. Kahden Iturin metsässä elävän radiopannoitetun naaraan käyttämät elinalueet olivat kooltaan 22 ja 24 hehtaaria. Koiras pitää reviiriä hallussaan enimmillään vuoden, ennen kuin toinen koiras tulee sen tilalle. Kääpiövesikauriit voivat olla toisiaan kohtaan aggressiivisia. Eräiden tutkijoiden mukaan tämä viittaa sosiaalisen hierarkian puuttumiseen. Koiraat käyvät taisteluja keskenään naaraita useammin, yleensä reviirikiistojen takia. Taistelut ovat useimmiten lyhyitä. Niissä ne säntäävät toisiaan kohden suu avoinna, tönien toisiaan kuonoillaan ja yrittäen purra toisiaan kulmahampaillaan ja alaleuan etuhampaillaan. Kääpiövesikauriilla on ihossaan useassa kohtaa hajurauhasia, joita ne käyttävät luultavasti lajinsisäiseen viestintään. Ne liittyvät luultavasti parittelukäyttäytymiseen, mutta niitä saatetaan käyttää myös kemialliseen viestintään makuupaikoilla. Ritualisoidusta reviirin merkitsemisestä ei kuitenkaan ole todisteita. Naarasta kosiskelevan koiraan on kuvattu naarasta lähestyessä ja seuratessa päästävän lyhyitä parahduksia. Paikalliset Mbuti-pygmit kertovat lajin päästävän öisin erityisiä "puuskutus"-huudahduksia öisin.


title: Kääpiövesikauris

text: Koska kääpiövesikauris elää metsän suojissa, sen elinkaaresta tiedetään vain vähän, ja eri lähteissä on ristiriitaisia kertomuksia. Naaras synnyttää ilmeisesti yhden poikasen kerrallaan, kerran vuodessa. Neljä nisää viittaavat siihen että poikasia voisi olla enemmänkin. Kantoaika kestää 6-9 kuukautta, joidenkin lähteiden mukaan vain neljä. Emo imettää poikasta 3-6 tai jopa yhdeksän kuukautta.


title: Kääpiövesikauris

text: Kääpiövesikauris syö ennen kaikkea erilaisia hedelmiä, marjoja ja pähkinöitä. Lisäksi sen ruokavalioon kuuluu muita meheviä kasvinosia, hyönteisiä ja sieniä. Useimpien ravintohedelmien halkaisija on noin kaksi senttimetriä.


title: Kääpiövesikauris

text: Kääpiövesikauriin lihaa pidetään herkullisena ja sitä metsästetään innokkaasti. Kisanganin alueella sen "valkoista" lihaa on verrattu osin liioitellusti kalanlihaan. Paikalliset asukkaat pitävät kääpiövesikaurista epätavallisen älykkäänä ja nokkelana selviytymään vaaratilanteista. Alueilla, missä sen metsästys on sallittua, jahti onnistuu parhaiten otsalamppua käyttäen pimeän tulon jälkeen. Iturin metsän keskiosissa mbuti-pygmit metsästävät kääpiövesikaurista verkoilla. Jatkuvasta metsästyksestä huolimatta ne muodostavat edelleen noin viisi prosenttia heidän saaliistaan. Kannan säilyminen johtuu osin siitä, että he välttävät jokiympäristöä, jossa lajiin törmää tödennäköisimmin. Metsästysansat ovat suurin vaara kääpiövesikauriille. Eräällä Iturin metsässä pyydystetyllä naaraalla oli etujalassaan ansan aiheuttama kuoliomainen vamma. Tästä huolimatta se oli normaalipainoinen ja kantoi synnytysvalmista poikasta.


title: Kääpiövesikauris

text: Kääpiövesikaurista pidetään taantuvana lajina. Se on saattanut kadota suuresta osasta Länsi-Afrikkaa. Suurimmat uhat ovat elinympäristöjen häviäminen ja bushmeat-metsästys. Lajia tavataan usealla suojelualueella.


title: Kääpiövesikauris

text: Kääpiövesikauriin kuvasi virallisesti tieteelle vuonna 1841 William Ogilby Sierra Leonesta saadun tyyppiyksilön perusteella. Laji esiteltiin Lontoon eläintieteelliselle seuralle vuonna 1840. Se kuvattiin nimellä "Moschus aquaticus", ja sitä pidettiin eräänlaisena myskihirvenä. Hän kuvasi sen Derbyn jaarlin kokoelmasta saadun yksilön perusteella. Vuonna 1845 John Edward Grey vertasi lajin kalloa myskihirvien ja aasialaisten kääpiökauriiden kalloihin ja tuli siihen tulokseen, että se muistuttaa paljon enemmän aasialaisia "Tragulus"-suvun kääpiökauriita kuin myskihirviä, mutta tulee luokitella omaan sukuunsa, jonka nimeksi tuli "Hyemoschus".


title: Kääpiövesikauris

text: Kääpiövesikauriista on kuvattu kolme alalajia: Nimialalaji "H. a. aquaticus" Sierra Leonesta, "H. a. batesi" Kamerunista, ja "H. a. cottoni" Iturin metsästä, mutta niiden validius on kyseenalainen, eikä kääpiövesikauriista eroteta nykyään alalajeja. Sekä levinneisyysalueen länsireunan, että itäreunan yksilöiden sieraimet ovat kuitenkin kapeammat kuin niiden välissä elävillä lajitovereilla.


title: Kääpiövesikauris

text: Kääpiövesikaurista pidetään heimonsa alkeellisimpana lajina. Sen kehityslinja saattoi erota muista nykyisistä kääpiökaurislajeista jo yli 35 miljoonaa vuotta sitten. Sen luuranko on monilta osin täysin samanlainen kuin mioseenikautisella kääpiökauriilla, "Dorcatheriumilla". Níiden on arveltu kuuluvan jopa samaan sukuun. Sukujen hampaistoissa on kuitenkin eroja. Ensimmäiset kääpiövesikauriin fossiilit kaivettiin vuosina 1998 ja 2003 Tugenin kukkuloilta Pohjois-Keniasta, ja ovat 5,3–4,5 miljoonan vuoden takaa varhaiselta plioseenikaudelta.


title: Bonneval (Eure-et-Loir)

text: Bonneval on kunta Ranskassa Eure-et-Loirin departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Loir-joen varrella. Kunta tunnetaan lempinimellä "Pikku Venetsia", koska linnoitettua kaupunkia ympäröi joen lisäksi kaivettu vallihauta. Kaupungissa on nähtävänä keskiaikaisen linnoituksen jäänteitä sekä vuonna 857 valmistunut benediktiiniläisluostari Abbaye Saint-Florentin de Bonneval.


title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat ovat onnettomuustutkintakomission lopullisesta raportista poikkeavia spekulatiivisia teorioita matkustaja-autolautta "M/S Estonian" uppoamisesta 28. syyskuuta 1994. Uppoamissyiksi on esimerkiksi ehdotettu neuvostoliittolaista asemateriaalia, joka olisi räjähtäessään upottanut aluksen. Myös Venäjän mafian on epäilty tahallisesti upottaneen aluksen räjähteillä. Muutamien laivan miehistöön kuuluneiden henkilöiden on myös väitetty kadonneen pelastumisen jälkeen.


title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Onnettomuustutkintakeskus julkaisi vuonna 2006 muistion vastauksista joihinkin edellä mainittuihin väitteisiin. Väitteet on onnettomuustutkimuskeskuksen mukaan todistettu vääriksi. Räjähdeteoria on onnistuttu lisäksi todistamaan vääräksi Suomen Keskusrikospoliisin tutkimuksissa, joissa ei löydetty räjähdysainejäämiä keulan metalliosista. Räjähdyksiä ei myöskään ole tallentunut Helsingin yliopiston seismologian laitoksen Porkkalanniemen mittausaseman eikä Suomen merivalvontajärjestelmän laitteisiin. Myös kaikissa muissa virallisissa tutkimustuloksissa räjähdysmahdollisuus on joko poissuljettu tai sitä ei ole näytetty toteen.


title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Kun "Estonia" oli uppoamassa, joissakin laivoissa havaittiin valaisematon tuntematon alus, joka kulki suoraan poispäin "Estoniasta". Pelastuneiden silminnäkijähavaintojen mukaan alukseen olisi nostettu merestä tai pelastuslautalta kaksi ihmistä.


title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: "Estonian" on väitetty myös kuljettaneen usein valonarkaa lastia, kuten entisen Neuvostoliiton ydinasemateriaalia ja muuta asetekniikkaa Itämeren yli Ruotsiin ja edelleen länteen, ja siksi entiset KGB:n tai jonkin muun organisaation agentit olisivat asettaneet "Estonian" keulaan, visiirin lukkoihin ja vedenpinnan alle räjähteitä, jotka olisivat upottaneet aluksen. Viron parlamentti ja Ruotsin armeijan virkamieslähteet ovat myöntäneet, että "Estonialla" kuljetettiin aseita ainakin kahdesti ennen onnettomuutta, mutta näiden lähteiden mukaan onnettomuusyönä ei olisi ollut vastaavia kuljetuksia.


title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Ennen laivan viimeiselle matkalle lähtöä sinne oli viety tullin ohi kaksi kuorma-autollista rahtia, jolla oli yhdysvaltalainen sotilassaattue. Lastiperämies lisäsi toisen kuorma-autoista "Estonian" lastiluetteloon käsin. Vuonna 1999 saksalaisen tutkimusryhmän johtava laiva-asiantuntija, onnettomuustutkija ja kapteeni Werner Hummel sai Viron laivaviranomaisilta kopion "Estonian" lastiluettelosta ja valvontakameran tallenteesta. Lastiluettelosta löytyi vielä toinen käsin lisätty kuorma-auto, jota ei löytynyt Estlinen lastiluettelosta. Käytännössä tämä on kuitenkin lauttaliikenteessä yleistä, sillä lastia voidaan kirjata laivaan vielä hieman ennen lähtöä, jolloin kaikkia dokumentteja ei välttämättä saada aina valmiiksi etukäteen.


title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Joissain teorioissa "Estonian" upottajaksi on esitetty Venäjän mafiaa. Nordic Consulting -yhtiön johtaja Eugen Jushtshuk kertoi saksalaiselle tutkimusryhmälle, että varustamoa kiristettiin pommiuhkauksilla vuoteen 1994 asti ja varustamo maksoi suojelurahaa, kunnes Ruotsin ja Viron viranomaiset suosittelivat varustamoa lopettamaan niiden maksamisen. Suojelurahojen maksujen loputtua mafia uhkasi, että "Estonialle" tapahtuisi jotain ikävää. Viron poliisijohtaja Ain Seppikkin mukaan suojelurahoista ei ole näyttöä.


title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Varsinkin myöhemmässä vaiheessa 2000-luvulla yhdeksi usein mainituksi teoriaksi "Estonian" uppoamiselle on esitetty törmäystä sukellusveneeseen. Teorian yksi merkittävimmistä esittäjistä on yhdysvaltalainen tutkiva journalisti ja kirjailija Drew Wilson, joka esittää teorian kirjassaan "The Hole: Another Look at the Sinking of the Estonia Ferry on September 28th 1994". Toisena vaihtoehtona Wilson esittää pohjaan tai vesirajan alapuolelle asennetut räjähteet. Wilsonin mukaan "Estoniassa" on oltava pohjassa iso reikä. Muun muassa lukuisat "Estonialta" selvinneet ja alakansilla oleskelleet ovat kertoneet kuulusteluissa kuulleensa ääniä kuin jokin olisi raapinut laivan pohjaa ja kuin laiva olisi esimerkiksi törmännyt johonkin tai ajanut karille. Lisäksi useat silminnäkijät näkivät alapuolelta tullutta vettä alemmilla kansilla kuin autokansi, mikä Wilsonin mielestä todistaa, että laivan pohja oli saanut osuman. Wilson kritisoi kansainvälistä tutkijalautakuntaa, joka ei ottanut juuri ollenkaan huomioon näitä silminnäkijähavaintoja. Hän perustelee teoriaa myös sillä, ettei mikään tunnettu alus "Estoniaa" lukuun ottamatta ole uponnut yhtä nopeasti, ellei ole saanut osumaa tai reikää vesirajan alapuolelle. Wilson sai mielestään teorioilleen lisää uskottavuutta, kun Yhdysvaltain kansallinen turvallisuusvirasto NSA epäsi häneltä vuonna 2004 kaikki tiedot kolmesta NSA:n hallussa olevasta "Estonian" turmaa koskevasta asiakirjasta perustellen epäämistä sillä, että asiakirjojen antaminen toimittajalle saattaisi aiheuttaa vakavaa vahinkoa ja vaarantaa kansallisen turvallisuuden.


title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Epäilijöiden mukaan räjähdeteoriaa tukevat muun muassa sukeltajien kuvaamassa materiaalissa näkyvät merkit muun kuin merenkäynnin aiheuttamista vaurioista aluksen rungossa. Lisäksi laivan konemestari havaitsi vettä valvontamonitoriensa kautta jo kello 1.05, siis ennen metallisia kumahduksia, joista vahtimies Silver Linde raportoi. Kolmanneksi "Estonia" ei jäänyt kellumaan käännyttyään ylösalaisin, mikä viittaa reikiin aluksen pohjassa, joiden kautta ilma pääsi ulos upottaen aluksen. Ehkä kuuluisin räjähdysteorian kannattaja on saksalainen Jutta Rabe, joka on tutkimusryhmineen ollut kahdesti mukana "Estonialle" tehdyissä sukelluksissa. Hän kirjoitti teoriaa tukevan kirjan, jonka pohjalta tehtiin elokuva "Itämeren arvoitus". Yhdysvaltalaisen seikkailijamiljonäärin ja harrastajatutkijan Gregg Bemis Jr.:n ja Raben tutkimusryhmän sukellusten mukaan laivan kyljessä vesirajan alapuolella on ainakin yksi reikä. Bemisin sukeltajat ottivat reiän ympäriltä kolme näytettä, ja Yhdysvalloissa ja Saksassa suoritetussa eri tutkimusyhtiöiden testeissä saatiin kaikista tulos, joiden mukaan koepaloista löydettiin räjähdysainejäämiä. Neljäs saksalainen tutkimusyhtiö ei saanut koepalasta samaa tulosta, mutta Bemisin mukaan kyseessä ei ollut sama koepala kuin muilla tutkimusyhtiöillä. Bemisin mukaan hänellä on myös todisteet siitä, että keulavisiiri oli "Estonian" uppoamishetkellä kiinni laivassa.


title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Virallinen kansainvälinen tutkijalautakunta on pysynyt kannassaan, ettei "Estoniassa" ole keulaa lukuun ottamatta reikiä, vaan se on ehjä ja ainoa reikä on keulan lähellä rungossa, jonka aiheutti keulavisiirin teräskoukku. Vuonna 2007 kansainvälisen tutkijalautakunnan virallisia sukelluksia johtanut Ruotsin merenkulun tarkastuslaitoksen johtaja Johan Fransson kuitenkin myönsi, että sukellustutkimukset olivat suppeita ja puutteellisia ja niiden tehtävänä oli vain varmistaa kansainvälisen tutkijalautakunnan teoria uppoamisen syystä ja tutkia, olivatko ruumiit ja laiva nostettavissa.


title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Epäluuloja on herättänyt myös kansainvälisen tutkijalautakunnan alkuperäisen puheenjohtajan, Viron entisen liikenne- ja viestintäministerin Andi Meisterin eroaminen. Meister väitti, että ruotsalaiset viranomaiset olivat painostaneet häntä jättämään erinäisiä asioita tutkimatta. Meister erosi lopulta itse ja kertoi syyksi eriävät intressit hänen ja tutkimuksen tilanneiden valtioiden välillä. Meister on samalla myös yksi vakuuttavimmista henkilöistä, joilla on tietoa kahdeksasta "Estonian" miehistön jäsenestä, jotka on alun perin kerrottu pelastetun ja jotka kuitenkin katosivat muutaman päivän kuluttua lopullisesti.


title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Tunnetuin kadonnut on laivalla ollut toinen päällikkö Avo Piht, joka oli "Estonian" viimeisellä matkalla mukana matkustajana. Meisterin lisäksi eritoten Rabe on tutkinut tapausta ja tuo kirjassaan ja dokumenteissaan vahvasti esille arvoitukseksi jääneen Pihtin kohtalon. Piht on tuotu useiden eri lähteiden mukaan helikopterilla 28. syyskuuta 1994 ensimmäisten pelastuneiden joukossa Utöhön ja sieltä Turkuun sairaalaan. Tiedon vahvistivat muun muassa ruotsalainen helikopteripelastaja, Viron liikenneministeriö, viralliset listaukset eloonjääneistä, Estlinen osaomistajana vaikuttanut ruotsalaisyhtiö, Ruotsin merenkulkuviraston turvallisuuspäällikkö Bengt-Erik Stenmark, Reuters ja Viron silloisen pääministerin Mart Laarin edustaja. Baltic News Service uutisoi Mart Laarin jopa keskustelleen Turun sairaalassa Pihtin kanssa terrori-iskun mahdollisuudesta, jonka epäilyksen Piht oli tuonut pääministerin tietoon. Saksassa ja Virossa on nähty myös saksalaisen ZDF-televisiokanavan uutiskuvaa, jossa Pihtin tuttavien ja sukulaisten mukaan on varmuudella näkynyt Pihtin sairaalaan tuonti. Uutiskuvamateriaalia kysyttäessä se on ilmoitettu kadonneeksi. Piht kuitenkin katosi seuraavien päivien aikana jäljettömiin, eikä häntä ole löydetty. Myöhemmin Interpol etsintäkuulutti hänet. Hurjimpien tarinoiden mukaan joku olisi surmannut Pihtin Turun sairaalassa. Vuonna 2006 Viron parlamentin asettama Estonia-komitea suositteli Viroa edelleen jatkamaan Pihtin ja muiden kadonneiden etsintää, vaikka komitea ei tällä tiedolla varmistanutkaan sitä, että kadonneita välttämättä olisi olemassa tai elossa.


title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Toinen merkittävä tapaus on "Estonian" ruorimies Kalev Vahtrasin katoaminen ja kuolema. Kansainvälisen tutkijalautakunnan merkittävä todistaja, "Estonian" matruusi Silver Linde, oli Turun sairaalassa samassa huoneessa alilämmöstä kärsineen Vahtrasin kanssa. Kun Linde meni tapaamaan muita pelastuneita, oli Vahtras kadonnut huoneesta sänkyineen päivineen. Sairaalan henkilökunnan mukaan Vahtras oli siirretty toiseen turkulaiseen sairaalaan. Kun Vahtrasin vaimo meni Turun sairaalaan, hänelle ilmoitettiin, että Vahtras oli siirretty sairaalaan Ruotsiin. Viroon palannut Vahtrasin vaimo kutsuttiin myöhemmin poliisiasemalle, jossa hänelle ilmoitettiin, että Kalev Vahtras oli löydetty Suomen rannikolta hukkuneena. Vahtrasin vaimo ja omaiset vaativat tapahtuneesta selvitystä, mutta Viron turvallisuuspoliisi varoitti omaisten mukaan heitä sotkeentumasta asiaan, koska se olisi liian vaarallista. Viranomaisten yleisimmän kannan mukaan Kalev Vahtras hukkui "Estonian" uppoamisyönä.


title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Ruotsin valtio on teettänyt uusia tutkimuksia epäselvyyksien selvittämiseksi. Tutkimuksissa on muun muassa havaittu "Estonian" uponneen 10 minuuttia luultua aiemmin. Onnettomuustutkintakeskus julkaisi vuonna 2006 muistion vastauksista joihinkin edellä mainittuihin väitteisiin. Väitteet on onnettomuustutkimuskeskuksen mukaan todistettu vääriksi. Osaa väitteistä Onnettomuustutkimuskeskus tai kansainvälinen tutkimuskomissio ei ole käsitellyt ollenkaan. Myös muun muassa eri viralliset tutkimuskomissiot Ruotsista ovat tulleet johtopäätökseen, että onnettomuustutkintaa ei ole aiheellista käynnistää uudestaan.


title: Älä mene pois

text: Älä mene pois on Eero Koivistoisen säveltämä, ja Carita Holmströmin levyttämä kappale, joka edusti Suomea vuoden 1974 Eurovision laulukilpailussa. Suomen karsinnoissa kappale esitettiin Hectorin sanoittamana suomenkielisena versiona, mutta loppukilpailussa Brightonissa Holmström lauloi sen englanniksi nimellä ”Keep Me Warm”, jonka tekstistä vastasi Frank Robson. Musiikillisesti kappale on klassinen balladi.


title: Älä mene pois

text: Kappale sai kilpailussa neljä pistettä ja sijoittui 13:nneksi. Pisteet tulivat Israelilta, Britannialta ja Irlannilta.Lähde:


title: Jabla

text: Jabla (, myös esimerkiksi Jablah, Jableh, Jable, Jabala) on Välimeren rannikkokaupunki Syyrian Latakian maakunnassa. Se on Jablahin piirikunnan keskus. Vuoden 2004 väestönlaskennassa kaupunkiin kirjattiin 53 989 ja koko piirikuntaan 196 171 asukasta.


title: Jabla

text: Jablah sijaitsee linnuntietä noin 208 kilometriä Syyrian pääkaupunki Damaskoksesta pohjoiseen ja 22 kilometriä maakuntakeskus Latakiasta kaakkoon. Turkin raja on noin 54 kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen.


title: Jabla

text: Nykyistä Jablahia asuttivat aikanaan foinikialaiset ja se oli tärkeä alueellisen kaupan keskus. 400-luvulla eaa. kaupungista tuli doorialainen siirtokunta ja myöhemmin sen valtasi Rooman valtakunta. Arabit valtasivat kaupungin Bysantin valtakunnalta vuonna 638. Sittemmin Bysantti valtasi kaupungin takaisin kahteen otteeseen. Ensin kaupungin valtasivat Nikeforos II Fokas ja myöhemmin Johannes I Tzimiskes vuonna 975. Muslimit valtasivat sen vuonna 1080 ja vuonna 1108-9 heitä seurasivat ristiretkeläiset. Kaupunki luovutettiin genovalaisille ja sinne asetettiin katolilainen piispa. Saladin valtasi kaupungin vuonna 1188 ja vuosien 1192 ja 1285 sen omistuksesta kamppailiat temppeliherrat ja johanniitat.


title: Jabla

text: Egyptin mamelukkisulttaani Qalawun valtasi kaupungin vuonna 1285 ja Osmanien valtakunta vuonna 1516. Kaupunki kuului Osmanien valtakuntaan seuraavien viiden vuosisadan ajan. Syyrian sisällissodan alussa maaliskuusa 2011 Jablassa ja läheisissä Latakian ja Baniyasin kaupungeissa järjestettiin hallituksen vastaisia mielenosoituksia ja saman vuoden huhtikuussa turvallisuusjoukot tulittivat paikallisia.


title: Jabla

text: Aivan kaupungin koillispuolella on sekä siviili- että sotilaslentoliikennettä palveleva Latakian lentoasema, viralliselta nimeltään Bassel al-Assadin kansainvälinen lentoasema (IATA: LTK, ICAO: OSLK). Jablan lentotukikohdan toiminta vilkastui merkittävästi elo-syyskuussa 2015, kun Venäjä toi sotavoimiaan tukikohtaan, laajensi sitä ja ryhtyi muun muassa ilmavoimillaan aktiivisemmin osallistumaan sotilaallisesti Syyrian sisällissotaan Syyrian hallituksen joukkojen liittolaisena. Lokakuussa 2015 tukikohtaan kuljetettiin myös Iranin merijalkaväen sotilaita.


title: USS Thornhill (DE-195)

text: USS Thornhill (runkonumero DE-195) oli Yhdysvaltain laivaston Cannon-luokan saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa Atlantilla suojaten saattueita.


title: USS Thornhill (DE-195)

text: ALus tilattiin Federal Shipbuilding and Dry Dock Companyltä Newarkista New Jerseystä. Sen köli laskettiin 7. lokakuuta 1943 ja alus laskettiin vesille 30. joulukuuta kumminaan luutnantti Thornhillin äiti rouva J. E. Thornhill. Alus otettiin palvelukseen 1. helmikuuta 1944 ensimmäisenä päällikkönään reservin luutnantti John B. Shumway.


title: USS Thornhill (DE-195)

text: Alus lähti merelle 18. helmikuuta 1944 ja sen vastaanottotestit sekä koulutus pidettiin Bermudalla, mistä se palasi New Yorkiin tasan kuukautta myöhemmin. Huhtikuun alus oli koululaivana Norfolkissa ja toukokuussa se palasi New Yorkiin suojatakseen osan saattueesta UGS42 Norfolkiin. Saattue, johon kuului 108 alusta, lähti Hampton Roadsista 13. toukokuuta kohti Pohjois-Afrikkaa. "Thornhill" saapui Bizerteen 1. kesäkuuta ja se palasi New Yorkiin 29. kesäkuuta suojaten länteen matkannutta saattuetta. Heinäkuussa alus suojasi toisen saattueen Pohjois-Afrikkaan palaten New Yorkiin 7. syyskuuta.


title: USS Thornhill (DE-195)

text: Seuraavien kahdeksan kuukauden aikana alus teki neljä matkaa Britteinsaarille ja Ranskaan. Se lähti 9. kesäkuuta 1945 saattajadivisioona 55:n mukana Guantanamonlahdelle, mistä se jatkoi matkaansa Panaman kanavan kautta Yhdysvaltain länsirannikolle. Divisioona saapui 9. heinäkuuta San Diegoon, mistä se jatkoi matkaansa viisi päivää myöhemmin saapuen Pearl Harboriin 19. heinäkuuta liittyen Yhdysvaltain Tyynenmeren laivaston hävittäjäosastoon.


title: USS Thornhill (DE-195)

text: "USS Thornhill" lähti 8. elokuuta divisioonan mukana suojaten "SS Empress of Australiaa" Marshalleille. Osasto saapui Eniwetokille vuorokausi Japanin antautumisen jälkeen. Alus viipyi Marshalleilla 7. joulukuuta saakka, jolloin se aloitti "USS Wingfieldin" kanssa paluumatkan Havaijille. Alukset saapuivat 13. joulukuuta Pearl Harboriin, jossa "Thornhill" palveli tammikuun 1946 sääaluksena.


title: USS Thornhill (DE-195)

text: Alus lähti 2. helmikuuta Pearl Harborista Yhdysvaltoihin. Vierailtuaan San Diegossa alus saapui Bostonin laivastontelakalle 7. maaliskuuta. Viikkoa myöhemmin alus ankkuroitiin Green Cove Springsiin Floridaan. Alus poistettiin palveluksesta 17. kesäkuuta 1946 ja se liitettiin Atlantin laivaston reserviin.


title: USS Thornhill (DE-195)

text: "USS Thornhill" luovutettiin 10. tammikuuta 1951 MDAP-ohjelman perusteella Italialle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Aldebaran" runkonumerolla F-950. Alus poistettiin Yhdysvaltain laivaston alusluettelosta 26. maaliskuuta.


title: Mika Maliranta

text: Mika Maliranta (s. 3. toukokuuta 1968) on suomalainen taloustieteilijä. Hän on työskennellyt vuodesta 2009 tutkimusjohtajana Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksessa ja osa-aikaisena professorina Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulussa.


title: Mika Maliranta

text: Maliranta on tutkinut muun muassa talouskasvua, tuottavuutta, työntekijöiden liikkuvuutta, innovaatioita ja kilpailua. Mediassa hän on profiloitunut luovan tuhon puolestapuhujana.


title: Mika Maliranta

text: Maliranta valmistui maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1993 ja lisensiaatiksi 1997. Hän väitteli tohtoriksi kansantaloustieteestä Helsingin kauppakorkeakoulussa vuonna 2003.


title: Mika Maliranta

text: Malirannan yhdessä Ari Hyytisen kanssa kirjoittama kirja "Yritysjohdon taloustiede: Yritykset taloudessa ja taloustieteessä" on valintakoekirjana kauppatieteellisen alan yhteisvalinnan valintakokeessa vuonna 2016.


title: Nils Dardel

text: Nils Elias Kristofer von Dardel, tunnettu nimellä Nils Dardel, joskus myös "Nils de Dardel" (25. lokakuuta 1888 Bettna, Flen – 25. toukokuuta 1943 New York), oli ruotsalainen taidemaalari.


title: Nils Dardel

text: Dardel opiskeli Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa 1908–1910 ja muutti sen jälkeen Pariisiin. Hän teki myös opintomatkoja Aasiaan ja matkusteli muutenkin jatkuvasti ympäri maailmaa.


title: Nils Dardel

text: Dardelin tunnetuimpia maalauksia ovat "Crime Passionnel", "Svarta Diana" ja "Den döende dandyn", jotka kaikki kuuluvat Tukholman Moderna museetin kokoelmiin. Dardell teki paljon myös tilausmuotokuvia.


title: Nils Dardel

text: Dardel muutti toisen maailmansodan vuosina ensin Kuuban Havannaan ja sieltä New Yorkiin. Hän kuoli sydänkohtaukseen newyorkilaisessa taiteilijahotellissa. Hän kärsi vakavasta sydänviasta ja pelkäsi kuolevansa nuorena. Kuolemanpelko oli yksi hänen taiteensa keskeisistä teemoista.


title: Nils Dardel

text: Lokakuussa 2012 Dardelin maalaus "Vattenfallet" myytiin Bukowskin huutokaupassa 25 miljoonalla Ruotsin kruunulla, mikä teki siitä siihen asti kalleimman ruotsalaisen modernistisen maalauksen.


title: Nils Dardel

text: Nils Dardel kuului von Dardelin aatelissukuun. Hänen isoisänsä oli taidemaalari Fritz von Dardel. Vuosina 1921–1934 Nils Dardel oli naimisissa kirjailija Thora Dardelin (1899–1995) kanssa. Heidän tyttärensä, tanssija Ingrid von Dardelin (1922–1962) poikia ovat taidemaalarit Henry Unger (s. 1945) ja Nils Ekwall (s. 1954).


title: Naisten Viiri

text: Naisten Viiri oli Yhdysvalloissa vuosina 1936–1978 ilmestynyt suomenkielinen kommunistinen naistenlehti.


title: Naisten Viiri

text: "Toverittaren" ja "Työläisnaisen" toimintaa jatkanut "Naisten Viiri" ilmestyi aluksi "Eteenpäin"-lehden sisarjulkaisuna New Yorkin osavaltion Yonkersissa. "Työmies–Eteenpäin"-lehden perustamisen yhteydessä vuonna 1950 se siirtyi Wisconsinin Superioriin. "Naisten Viirin" toimittajina työskentelivät muun muassa Emma Mattila (1930- ja 1940-luvuilla), Emma Tuominen (1950-luvulla), Frank Walli (1960-luvulla) ja Helen Kruth-Leiviskä (1970-luvulla).


title: Naisten Viiri

text: Alaotsikolla "The only Finnish women’s journal in America" julkaistu kaksitoistasivuinen viikkolehti sisälsi poliittisen aineiston lisäksi yleisluontoisia naisia kiinnostavia artikkeleita ja uutisia, kotitalousneuvoja ja kaunokirjallisuutta, joiden tarkoitus oli vedota myös laajempaan yleisöön. Lehti lakkasi suomenkielisen lukijakunnan vähennyttyä.


title: Tert-butyylidimetyylisilyylikloridi

text: tert"-Butyylidimetyylisilyylikloridi eli tert"-butyylidimetyylikloorisilaani (CHSiCl) on silaaneihin kuuluva piitä sisältävä orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Tert-butyylidimetyylisilyylikloridi

text: "tert"-Butyylidimetyylisilyylikloridi on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ja hygroskooppista ainetta. Yhdiste liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi tetrahydrofuraaniin, dimetyyliformamidiin ja dikloorimetaaniin.


title: Tert-butyylidimetyylisilyylikloridi

text: "tert"-Butyylidimetyylisilyylikloridia voidaan valmistaa kloorin ja "tert"-butyylidimetyylisilaanin välisellä reaktiolla..


title: Tert-butyylidimetyylisilyylikloridi

text: "tert"-Butyylidimetyylisilyylikloridia käytetään liittämään karboksyylihappoihin, alkoholeihin, fenoleihin, amiineihin ja tioleihin suojaryhmäksi "tert"-butyylidimetyylisilyyliryhmä ja katalyyttinä käytetään imidatsolia tai 4-dimetyyliaminopyridiiniä. Tämä ryhmä on hyvin steerisesti estynyt, minkä vuoksi suojatut ryhmät eivät reagoi epätoivotulla tavalla. Suojaus voidaan purkaa tetrabutyyliammoniumfluoridin avulla. "tert"-Butyylidimetyylisilyyliryhmän vakauden vuoksi tert-butyylidimetyylisilyylikloridia käytetään myös suhteellisen stabiilien silyylienolieettereiden, keteenien ja keteeniasetaalien valmistamiseen. Näillä yhdisteillä on käyttöä orgaanisten synteesien välituotteina.


title: Monokini 2.0

text:
Monokini 2.0 on suomalaisen taitelijakaksikko Tärähtäneiden ämmien vuonna 2013 aloittama muotia, valokuvausta ja voimaannuttamista yhdistävä yhteisötaideprojekti. Projektin kohderyhmänä on erityisesti rintasyöpää sairastavat ja sairastaneet naiset, jotka ovat läpikäyneet rinnanpoistoleikkauksen. Projektiin osallistuneet 10 suomalaista muotisuunnittelijaa suunnittelivat yksirintaisille naisille uima-asuja. Monokini 2.0 -projektin valokuvien mallit ovat jokainen sairastaneet rintasyövän.
Monokini 2.0 -projekti ottaa kantaa vallitseviin kauneusihanteisiin ja viestittää, kuinka rinnan rekonstruktioleikkaus on jokaisen yksilön oma valinta. Projekti käsittelee myös länsimaisia käsityksiä alastomuudesta ja paljastamisesta.Monokini 2.0 -projekti on saanut runsaasti julkisuutta sekä suomessa että ulkomailla. Projektista on uutisoinut mm. Daily Mail, Helsingin Sanomat, New York Daily News, The Huffington Post, The Times of India ja Al Jazeera.


title: Monokini 2.0

text:
Monokini 2.0 -projekti sai laajaa julkisuutta, kun laulaja Lady Gagan hyväntekeväisyysjärjestö Born This Way Foundation kirjoitti Facebook-sivuillaan projektista. Kirjoitus aiheutti valtavan yleisöryntäyksen Monokini 2.0 -projektin nettisivuille ja kaatoi sivut kahdesti.
Monokini 2.0 Catwalk Show järjestettiin 30. elokuuta 2015 Yrjönkadun uimahallissa Helsingissä. Päivän aikana järjestettiin kaksi muotinäytöstä, joissa Monokini 2.0 -projektin uima-asut esiteltiin yleisölle ensi kertaa valokuvien ulkopuolella. Muotinäytöksessä suunnittelijoiden uima-asuja esittelivät rintasyöpää sairastaneet naiset, joille puvut alun perin suunniteltiin. Lisäksi tapahtumassa esiintyi laulaja Astrid Swan yhtyeineen, Suomen Uimaliiton taitouintijoukkue ja Mamo-kuoro.


title: Karkeakarvainen istrianajokoira

text: Karkeakarvainen istrianajokoira (Kroatiaksi: "istarski oštrodlaki gonič", Slovakiaksi: "istarski ostrodlaki gonič") on kotoisin Kroatiasta. Rotu on jalostettu 1800-luvun puolivälissä ketun ja jäniksen metsästykseen. Rotua käytetään myös karkottavana lintukoirana ja villisian metsästykseen. Jotkut yksilöt osoittavat myös noutotaipumusta ja hakevat saaliin niin vedestä, kuin maalta.


title: Karkeakarvainen istrianajokoira

text: Säkä voi vaihdella huomattavasti, koska koiran ensisijainen käyttötarkoitus on metsästäminen. Rotua arvioidessa kiinnetetäänkin enemmän huomiota suorituskykyyn kuin ulkonäköön. Istrianajokoiran paino voi vaihdella 16- 28kg välillä ja säkäkorkeus on noin 44-58cm. Nartun ihanne säkä on 50cm ja uroksen ihanne 52cm.


title: Karkeakarvainen istrianajokoira

text: Rodun karkea karva on hyvin säänkestävä. Peitinkarva on noin 5-8cm pitkää ja koiralla on pohjavilla. Koiran pääväri on puhtaan valkoinen ja siinä yleensä on oransseja laikkuja. Korvat ovat lupat ja häntä piiskamainen. Koiran yleisilmeeseen kuluvat tuuheat kulmakarvat ja viikset.


title: Karkeakarvainen istrianajokoira

text: Istrianajokoira ei sovi pelkästään seurakoiraksi, vaan tarvitsee metsästävän kodin. Koira on helposti koulutettavissa ja sitä käytetään paljon erilaisissa metsästysmuodoissa. Koiralla löytyy kuitenkin luonnetta, mutta se ei ole koskaan ihmiselle aggressiivinen.


title: Karkeakarvainen istrianajokoira

text: Karkeakarvainen istrianajokoira on jalostettu lyhytkarvaisesta muodosta risteyttämällä sitä griffon vendeénin kanssa. Suomessa rotu on vielä melko harvinainen ja tuntematon. Ensimmäiset viisi karkeakarvaista istrianajokoiraa on tuotu Suomeen 2008 Serbiasta.


title: USS Wesson (DE-184)

text: USS Wesson (runkonumero DE-184) oli Yhdysvaltain laivaston Cannon-luokan saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa Atlantilla suojaten saattueita.


title: USS Wesson (DE-184)

text: Alus tilattiin Federal Shipbuilding and Dry Dock Companyltä Newarkista New Jerseystä. Sen köli laskettiin 29. heinäkuuta 1943 ja alus laskettiin vesille 17. lokakuuta kumminaan rouva Eleanor Wesson. Alus otettiin palvelukseen vielä saman vuoden lopulla 11. marraskuuta ensimmäisenä päällikkönään H. Reich.


title: USS Wesson (DE-184)

text: "USS Wesson" luovutettiin 10. tammikuuta 1951 MDAP-ohjelman perusteella Italialle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Andromeda" runkonumerolla F-952. Alus poistettiin Yhdysvaltain laivaston alusluettelosta 26. maaliskuuta.


title: USS Wesson (DE-184)

text: Alus poistettiin tammikuussa 1972 Italian laivaston alusrekisteristä ja se romutettiin.


title: USS Gandy

text: USS Gandy (runkonumero DE-764) oli Yhdysvaltain laivaston Cannon-luokan saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa Atlantilla suojaten saattueita.


title: USS Gandy

text: Alus tilattiin Tampa Shipbuilding Companyltä Tampasta Floridasta. Se laskettiin vesille 12. joulukuuta 1943 kumminaan Andrew Jackson Gandyn sisar Ruby Gandy. Alus otettiin palvelukseen 7. helmikuuta 1944 ensimmäisenä päällikkönään W. A. Sessions.


title: USS Gandy

text: "USS Gandy" luovutettiin 10. tammikuuta 1951 MDAP-ohjelman perusteella Italialle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Altair" runkonumerolla F-951.


title: Mancini (täsmennyssivu)

text: Mancini voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Mancini (täsmennyssivu)

text: Mancini [] on italialaisperäinen sukunimi, joka etymologisesti tarkoittaa ”vasenkätinen”.


title: Laimdota Straujuma

text: Laimdota Straujuma (s. 24. helmikuuta 1951) on latvialainen poliitikko ja maan entinen pääministeri. Straujuma nimitettiin Latvian pääministeriksi tammikuussa 2014 Valdis Dombrovskisin erottua tehtävästä Riian kauppakeskuksen romahdusonnettomuuden jälkeen. Hän on ensimmäinen nainen Latvian pääministerinä. Straujuman johtama keskusta-oikeistolainen koalitio sai äänienemmistön lokakuun 2014 parlamenttivaaleissa. Straujuma ilmoitti joulukuussa 2015 eroavansa pääministerin tehtävistä. Hallituksen sisällä oli ollut erimielisyyksiä ja pääministerin johtamistapaa oli arvosteltu virkamiesmäisen harmaaksi. Uudeksi pääministeriksi nimitettiin 11. maaliskuuta 2016 Māris Kučinskis.


title: Ansaintamalli

text: Ansaintamalli (engl. revenue model) on käsite, jolla kuvataan tulojen hankkimista. Ansaintamalli määrittelee tulolähteet, yrityksen tai muun toimijan tarjoaman hyödyn (value), hyödyn hinnoittelun ja maksajan. Mallin avulla on tarkoitus tunnistaa tuote tai palvelu, jonka avulla syntyy tuottoa sekä ymmärtää tavat, joilla tuotetta tai palvelua myydään.


title: Ansaintamalli

text:
Liiketoimintamalli, ansaintalogiikka ja ansaintamalli liittyvät toisiinsa ja muodostavat monitasoisen yrityksen toimintaperiaatteita kuvaavan jäsennyksen. Liiketoimintamalli on yläkäsite, jota ansaintalogiikka ja -malli täsmentävät.
Ansaintalogiikka strategisena käsitteenä kertoo yrityksen toiminnan tuloksellisuudesta osoittaessaan tulojen kertymisen tavat. Ansaintamalli voidaan käsittää suppeammin operatiivisiksi hinnoitteluperiaatteiksi, jotka täsmentävät yrityksen tulonmuodostuksen.


title: Ansaintamalli

text: Keskeiset ansaintamallit ovat seuraavat:


title: Lentopallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 1955

text: Lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1955 pelattiin Bukarestissa Romaniassa 15.-25. kesäkuuta. Kyseessä olivat järjestyksessään neljännet miesten lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailut.


title: Michael Pax

text: Michael "Mikko" Pax (5. joulukuuta 1930 Berliini, Saksa – 10. syyskuuta 2015 Kirkkonummi) oli saksalaissyntyinen suomalainen biodynaamisen maanviljelyn uranuurtaja. Hän on suomalaisen luomuverkoston historian kannalta yksi merkittävimpiä henkilöitä, sillä hänen ansiotaan on Biodynaamisen yhdistyksen neuvonta- ja kurssitoiminnan alkaminen 1950-luvun lopulla.


title: Michael Pax

text: Pax muutti Suomeen 1954 biodynaamisen tilan tilanhoitajaksi Paraisille. Hän aloitti 1960-luvulla Biodynaamisen yhdistyksen viljelykonsulenttina ja viljeli Kirkkonummella omaa vihannestilaa.


title: Histan tila

text: Hista on Espoossa sijaitseva kartano ja maatila, joka on ollut Ihamuotiloiden omistuksessa vuodesta 1904.


title: Histan tila

text: Hista-nimi on peräisin 1500-luvulta Histan tilan toisen omistajan talonpoika Jaakko Laurinpojan nimessään käyttämästä sanasta Hista. Kaikki tilan omistajat tiedetään vuodesta 1540 lähtien, jolloin Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa määräsi pidettäväksi maakirjat maanomistajien verottamista varten. Vuonna 1641 Kustaa II Aadolfin kuuluisa sotapäällikkö Gustav Horn hankki tilan ja kolme muutakin itselleen rälssiksi ja yhdisti ne omistamaansa Espoonkartanoon. Tuona aikana Histalla toimi mylly ja saha, joka on antanut nimen tilan alueella olevalle Sahajärvelle ().


title: Histan tila

text: Hista toimi suurkartanon lampuotitilana vuoteen 1833, jonka jälkeen Hista muotoutui kartanoksi. Silloin Espoon kirkkoherra Ezekiel Hilden osti Histan ja kolme muuta rekisteritilaa irti Espoonkartanosta. Hilden kuoli samana vuonna, mutta hänen leskensä poikineen pystytti uuden päärakennuksen nykyiseen paikkaansa. Rakennus on kuitenkin purettu jostain syystä ja nykyinen Histan kartanorakennus on rakennettu vuosina 1880-1900. Hildenin ja seuraavien omistajien aikana raivattiin 50 hehtaaria uutta peltoa, samalla kartanolle annettiin uusi ruotsalainen nimi Nygård.


title: Histan tila

text: Vuosina 1833–1885 Histan tilan omistajina oli useita eri aatelissukuja: Hilden, von Essen, Aschan ja Evenius. Vuonna 1843 tilalla pidettiin historiasta tunnetut kaksoishäät, joihin herännäisjohtaja Paavo Ruotsalainen osallistui. Häissä oli morsiamina silloisen omistajan, suomalainen papin ja herännäisyysliikkeen vaikuttajan Carl Gustaf von Essenin lähisukulaiset.


title: Histan tila

text: Vuonna 1885 suurmaanomistaja Jacob Vavulin hankki tilan ja maita Nuuksiosta ja häneltä Histan kartano siirtyi 1904 Ihamuotila-suvun omistukseen fil. maist. Artturi Ihamuotilalle. Tilan pinta-ala oli silloin noin 1 200 ha. Hän muutti tilan nimen alkuperäiseksi Histaksi ja Nygård nimi lakkasi olemasta. Artturi Ihamuotila perusti tilan maille Espoon ensimmäisen suomalaisen kansakoulun. Hän kuoli jo 35-vuotiaana ja kartano velkoineen jäi hänen vaimolleen Hilda Ihamuotilan harteille. Hän myi maata lähes 300 hehtaaria ensimmäisen maailmansodan aikana. Hilda Ihamuotila jatkoi miehensä kulttuurityötä ja rahoitti kansakoulun toimintaa aina vuoteen 1926 saakka, jolloin Espoon kunta otti koulun hoidettavakseen. Nuuksion ala-aste toimii nyt 1950-luvulla uusitussa rakennuksessa. Sotien jälkeen syntyivät omakotitaloalueet, Siikajärvi, Kotimäki ja Kolmiranta.


title: Histan tila

text: Hilda Ihamuotila siirsi kartanon vuonna 1933 ainoalle lapselleen Veikko Ihamuotilalle. Tänä aikana tilaa kehitettiin mm. salaojittamalla kaikki pellot pääosin jo 1930-luvulla. Kartanossa oli yli 50-päinen lypsykarja. Histasta muodostui harjoittelutila, jossa kymmenet agronomit ja kotitalousopettajat hankkivat käytännön kokemuksensa. Nykyisin kartanon päätuotantosuuntana on erikoiskasvien viljely mm. siementuotantoa varten sekä metsätalous.


title: Histan tila

text: Vuonna 1961 Histan tilasta muodostettiin maatalousyhtymä, jonka osakkaina olivat Veikko Ihamuotilan lisäksi hänen neljä lastaan, jotka hänen vuonna 1979 tapahtuneen kuolemansa jälkeen jäivät tilan omistajiksi. Vuonna 2000 omistus siirtyi seuraavalle sukupolvelle. Histan maita on kuluneen 20 vuoden aikana myyty Espoon kaupungille noin 250 hehtaaria.


title: Histan tila

text: Histan kartanon mailla Nupurintiellä sijaitsee vuonna 1936 rakennettu nuorisoseuran talo Honkamaja. Vuonna 2008 Honkamajalla esitettiin herännäisyyden historiaan liittyvä musiikkinäytelmä Histan häät. Professori Heikki Ylikangas kirjoitti tekstin näytelmään Espoon 550-vuotisjuhliin ja sen toteuttivat Espoon Kaupunginteatteri ja Musiikkiteatteri Tapiola yhteistuotantona. Ohjaajana oli Jussi Helminen ja pääroolissa Paavo Ruotsalaisena näyttelijä Taisto Reimaluoto. Katselijoille tarjottiin näytelmän aikana hääateria. Histan häät esitettiin vuonna 2009 uudelleen Lapuan tuomiokirkossa eli näytelmän tapahtumien aikaisessa Nils Gustav Malmbergin kotikirkossa.


title: Nokelainen

text: Nokelainen on suomalainen sukunimi muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Viksten

text: Viksten, Vikstén tai Wiksten on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Nyqvist

text: Nyqvist, Nykvist tai Nyquist on seuraavien henkilöiden sukunimi, jotka ovat suomalaisia ellei toisin mainita:


title: Lentopallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 1977

text: Lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1977 pelattiin Suomessa 25. syyskuuta - 2. lokakuuta. Kyseessä olivat järjestyksessään kymmenennet miesten lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailut ja ne järjestettiin samanaikaisesti naisten turnauksen kanssa. Kisapaikkakuntina toimivat Helsinki, Tampere, Oulu ja Turku. Suomen joukkue sijoittui kisoissa yhdenneksitoista voitettuaan avausottelussaan 25. syyskuuta Unkarin Helsingissä 3–1 ja päätösottelussaan Alankomaat.


text:
Helsinki
Tampere


title: Lattu

text: Lattu on suomalainen sukunimi muun muassa seuraavilla:


title: Billy Ions

text: William Greenwell “Billy” Ions (s. 11. maaliskuuta 1994 Ashington, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Seinäjoen Jalkapallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Billy Ions

text: Ions on syntynyt Englannissa, mutta muutti jo lapsena perheensä kanssa Espanjaan Teneriffalle. Seuratasolla hän edusti paikallisen CD Tenerifen juniorijoukkueita. Helmikuussa 2010 Ions siirtyi takaisin Englantiin Newcastle Unitedin junioreihin ja edelleen kaksi vuotta myöhemmin Leeds Unitedin organisaatioon.


title: Billy Ions

text: Keväällä 2013 Ions siirtyi Kakkosessa pelanneeseen PS Kemi Kingsiin. Hän muodosti Christian Eisselen kanssa tehokkaan hyökkäyskaksikon, tehden joukkueensa maaleista yli puolet. PS Kemi voitti lohkonsa, mutta hävisi nousukarsinnassa HIFK:lle. Kaudella 2014 joukkue voitti taas Kakkosen lohkonsa ja onnistui nousemaan Ykköseen karsintojen kautta. Ions teki jälleen yhdessä Jonte Smithin kanssa yli puolet PS Kemin sarjamaaleista. Kaudella 2015 PS Kemi sijoittui ensimmäiselle tilalle Ykkösessä ja saavutti nousun Veikkausliigaan. Ions itse oli jaetulla toisella sijalla maalintekijätilastossa 17 maalillaan. Lisäksi hänet valittiin kauden 2015 Ykkösen parhaaksi pelaajaksi.


title: Billy Ions

text: Ions siirtyi elokuussa 2016 Kemistä loppukauden mittaisella lainasopimuksella SJK:n riveihin. Samalla hän solmi uuden seuransa kanssa sopimuksen kahdesta seuraavasta kaudesta.


title: Markus Sovala

text: Markus Sovala on valtiovarainministeriön kansantalousosaston osastopäällikkö. Hänet on nimitetty virkaan ajaksi 1.12.2013 - 30.11.2020. Ennen virkaan nimittämistä Sovala on työskennellyt muun muassa neuvonantajana Maailmanpankissa, valtiovarainministeriön budjettiosaston apulaisbudjettipäällikkönä ja kansantalousosaston talouspolitiikan yksikön päällikkönä sekä Vanhasen hallituksen yrittäjyyden politiikkaohjelman ohjelmajohtajana.


title: Markus Sovala

text: Koulutukseltaan Sovala on valtiotieteiden tohtori Helsingin yliopistosta. Hänen kansantaloustieteen väitöskirjansa käsitteli palkanmuodostusta.


title: Häyhä

text: Häyhä on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:


title: Perhetutkimus

text: Perhetutkimus on tutkimusala jonka kohteena ovat erilaiset perheet ja niihin liittyvät ilmiöt. Artikkeli on katsaus yleisempiin perhetutkimuksen teorioihin, tutkimuksiin ja suuntauksiin.


title: Perhetutkimus

text: Varhaisimmat suuntaukset ovat 1950-luvulle ajoittuvat Talcott Parsonin teoria universaalista perheestä ja Erik. H. Eriksonin esittämä psykososiaalisia kehitysvaiheita koskeva teoria. 1970 -luvulla nousivat Juri Bronfenbrennerin bioekologisen mallin sovellus perheeseen ja Dorothy E. Smithin feministis-marxilais painottunut tulkinta siitä, miten perhe tuotetaan ideologisesti. (2014, 9)


title: Perhetutkimus

text: 1980-luvulla alkoi nousta näkökulma, jossa perhettä tarkasteltiin elämänkulun aikaa vaihtelevana yhteisönä. Enemmän huomiota kuitenkin sai yhä perhetutkimusta hallinnoiva konstruktionistinen suuntaus. Painotetaan sosiaalisen todellisuuden, niin myös perheen diskursiivista luonnetta eli sitä, että perheen jäljille päästään puhetta ja tekstejä tutkimalla (2014, 8-9).


title: Perhetutkimus

text: 1990-luvulla rinnalle nousi konfiguraatiotutkimus. Siinä perhettä tarkasteltiin monien suhdeverkostojen leikkauspisteenä, sekä toisaalta perheen käytäntöjä ja arkielämää koskevaa tutkimus. (2014, 9-10) 2000-luvulla joukkoon liittyi evoluutioteoriasta noussut tulkinta perhemuodostuksen säännöistä.


title: Perhetutkimus

text: Jyväskylän yliopistolla on vuonna 1990 perustettu monitieteinen Perhetutkimuskeskus. Sen päätieteenalat ovat kasvatustieteet, psykologia ja sosiaalitieteet. Tutkimusten lisäksi keskus edistää sekä tohtorikoulutusta että post doc -tutkimusta. Perhetutkimuskeskuksen sivuilta löytyy ajankohtaista tietoa toiminnasta ja tutkimusaiheista.


title: Perhetutkimus

text: Myös Väestöntutkimuslaitos tutkii perhesuhteita Suomessa. Erityisenä kohteena ovat suomalaisten parisuhteet, perheeseen sekä lasten hankintaan liittyvät valinnat ja asenteet. Tutkimusote on poikkitieteelinen, joka toteutuu väestötieteellisen, sosiologisen ja psykologisen asiantuntijuuden kautta. Väestöntutkimuslaitos on julkaissut vuodesta 1997 vuosittaisen perhebarometrin, jossa esitetään alueellisesti kattavaa tietoa jostakin perhettä koskevasta yhteiskunnallisesta teemasta. Toimintaa on tukenut alusta asti Alli Paasikiven Säätiö.


title: Kontturi

text: Kontturi on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:


title: Angus Deaton

text: Angus Deaton (s. 19. lokakuuta 1945 Edinburgh) on skotlantilaissyntyinen mikrotaloustieteilijä. Hän sai vuoden 2015 Nobelin taloustieteen palkinnon kulutusta, köyhyyttä ja hyvinvointia koskevista tutkimuksistaan.


title: Angus Deaton

text: Deaton väitteli taloustieteen tohtoriksi Cambridgen yliopistossa vuonna 1974. Hän on toiminut taloustieteen professorina Princetonin yliopistossa vuodesta 1983. Deatonilla on sekä Britannian että Yhdysvaltain kansalaisuus.


title: Archánes (palatsi)

text: Archánes (; myös "Arhánes") on minolaisaikaisen palatsin ja asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Archánesin kaupungissa Archánes-Asteroúsian kunnassa. Kohde on saanut nimensä nykyisestä kaupungista. Sen minolaisaikaista nimeä ei tunneta.


title: Archánes (palatsi)

text:
Archánesin palatsin arvioidaan olleen rakennettu noin vuonna 1900 eaa. samaan aikaan muiden suurten minolaisten palatsien kanssa. Se tuhoutui maanjäristyksessä 1700-luvulla eaa. ja uudelleen 1600-luvulla eaa., ja jälleenrakennettiin kummallakin kerralla. Lopullisesti se tuhoutui noin vuonna 1450 eaa. Paikan arvioidaan kuitenkin säilyneen käytössä myös mykeneläisellä jälkipalatsikaudella noin vuoteen 1200 eaa. saakka.
Archánesin palatsin käytössä oli lähellä sijaitseva Fournín hautausmaa, joka on merkittävin tunnettu minolainen hautausmaa. Lisäksi lähellä ovat sijainneet muun muassa Anemóspilian pyhäkkö sekä Gioúchtas- eli Juktasvuoren vuorenhuippupyhäkkö.


title: Archánes (palatsi)

text: Aluetta tutki ensimmäisenä Arthur Evans. Systemaattiset kaivaukset aloittivat Giánnis Sakellarákis ja Éfi Sapouná (myöh. Sapouná-Sakellaráki) vuonna 1964.


title: Archánes (palatsi)

text: Palatsin rauniot ovat Archánesin kaupungin alla. Palatsin on arvioitu olleen suunnilleen samankokoinen kuin Knossoksen ja Faistoksen palatsit. Palatsi on sijainnut noin kahdeksan kilometriä Knossoksen palatsista etelään. Palatsin tutkittu pääosa sijaitsee Áno Archánesissa kaupungiosassa, joka tunnetaan nimellä Tourkogeitoniá (”Turkkilaiskaupunginosa”). Palatsista on kaivettu tähän mennessä muun muassa monumentaalinen sisäänkäynti, jossa on propylon, erilaisia huoneita, portaikkoja ja valokuilu, pyhäkkö, varastohuoneita sekä osa palatsin keskuspihasta. Osia palatsista on löydetty myös muualta kaupungista. Näihin kuuluu muun muassa sisterni, osa teatterialueesta, palatsin arkisto sekä muurien osia. Palatsia ei ole kuitenkaan voitu kaivaa ja tutkia kokonaan, koska se on suureksi osaksi rakennusten peittämä.


title: Archánes (palatsi)

text: Rakennus on todennäköisesti ollut kaksikerroksinen ja se on ollut koristeltu seinämaalauksilla. Raunioista on löydetty muun muassa erilaisia saviastioita, rituaaliesineitä, norsunluisia idoleita, savesta tehty minolaisen talon pienoismalli sekä lineaari-A-tauluja.


title: Archánes (palatsi)

text: Koska palatsi on sijainnut hyvin lähellä Knossosta eikä paikkaa ole voitu tutkia kokonaan, on myös epäilty sitä, olisiko kohde todella ollut palatsi termin tiukimmassa merkityksessä. Toisaalta rakennus on löytöjen perusteella ollut sekä hallinnollisessa, kaupallisessa että uskonnollisessa käytössä, se on suurikokoinen, ja sen arkkitehtuurissa on kaikki palatsien keskeiset piirteet.


title: Archánes (palatsi)

text: Kohde ei ole säännöllisesti avoinna yleisölle, mutta osia siitä voi nähdä kadulta.


title: Foúrnou Koryfí

text: Foúrnou Koryfí (; myös "Foúrnou Korifí", "Fúrnu Korifí") on minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ierápetran kunnassa noin 3,5 kilometrin päässä Mýrtoksen kylästä. Paikka sijaitsee kukkulan huipulla ja ylärinteellä lähellä Libyanmeren rantaa. Paikan nimi on nykyaikainen. Asutuksen minolaisaikaista nimeä ei tunneta.


title: Foúrnou Koryfí

text: Paikka on ollut asuttuna pelkästään EM II -kaudella eli noin vuosina 2900–2300 eaa. Näin sen löydökset antavat merkittävää tietoa juuri tämän aikakauden elämästä. Asutuksen historiassa on kaksi vaihetta, ensimmäinen EM IIA -kaudella ja toinen EM IIB -kaudella, jonka lopuksi asutus tuhoutui tulipalossa. Arkeologiset kaivaukset alueella suoritettiin vuonna 1967 Peter Warrenin johdolla.


title: Foúrnou Koryfí

text: Asutuksen koko on noin 1 250 neliömetriä ja se on koostunut noin sadasta talosta tai huoneesta. Niiden luonteesta on esitetty erilaisia teorioita. Rakennuksiin kuuluu useita työpaja- ja säilytyshuoneita muun muassa keramiikkaa ja villantuotantoa varten. Erään tulkinnan mukaan rakennusten samankaltaisuus osoittaa, ettei yhteisö vielä tuntenut sosiaalista hierarkiaa. Asutusta on ympäröinyt kivinen muuri.


title: Foúrnou Koryfí

text: Lähellä Mýrtoksen kylää, noin 1,7 kilometriä länteen Foúrnou Koryfístä, sijaitsee myös Mýrtos Pýrgoksen minolaisen asutuksen kohde.


title: Karfí

text:
Karfí (; myös "Karphi") on vuorenhuippu ja minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Díktivuorilla Lasíthin ylätasangon pohjoispuolella noin 1 100 metrin korkeudessa. Asutus käsitti Karfín ja Mikrí Kopránan vuorenhuippujen välisen tasaisemman alueen. Paikan nykyaikainen nimi on peräisin vuorenhuipusta. Asutuksen minolaisaikaista nimeä ei tunneta.
Keskiminolaisella kaudella (n. 2000–1600 eaa.) paikalla oli todennäköisesti vuorenhuippupyhäkkö. Myöhäisminolaisella kaudella (LM IIIC, noin 1190–1170 eaa.) paikalle syntyi asutus, joka toimi turvapaikkana alemmista minolaisasutuksista muuttaneille. Tutkijoiden mukaan Karfín asukasluku on ollut suurimmillaan noin 3 500.


title: Karfí

text: Asutus säilyi käytössä aliminolaiselle kaudelle (n. 1100–950 eaa.), jolloin sen asukkaat olivat viimeisiä minolaisia, niin kutsuttuja eteokreettejä. Tämän jälkeen se hylättiin vähitellen. Paikalta on löytynyt suhteellisen vähän muinaisesineitä, koska asutus ei monien muiden minolaisten asutusten tavoin tuhoutunut äkkiä, vaan ihmiset veivät esineet mukanaan kun paikka hylättiin.


title: Karfí

text: Asutuksesta on tunnistettu useita pyhäkköjä. Yksi merkittävimmistä esinelöydöistä on jumalatarhahmo, jonka kädet on nostettu ylös rukous- tai siunausasentoon. Asutuksen ympäriltä on löydetty hauta-alueita ja useita pieniä "tholos"-hautoja.


title: Karfí

text: Alueen kaivaukset suoritti John Pendlebury vuosina 1937–1939. Paikan arkeologisen merkittävyyden oli ymmärtänyt jo Arthur Evans.


title: Kommós

text:
Kommós (; myös "Komós", Κομός) on minolaisaikaisen ja antiikin aikaisen kaupungin ja sataman arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Libyanmereen kuuluvan Messaránlahden rannalla Faistóksen kunnassa noin 2,5 kilometriä pohjoiseen Mátalan kylästä, noin 5 kilometriä lounaaseen Agía Triádasta ja noin 6 kilometriä lounaaseen Faistoksesta.
Kommóksen asutus perustettiin MM I -kaudella (noin 2160–1900 eaa.) ja kasvoi MM IB–MM III -kausilla (noin 1900–1600 eaa.). Kaupunki toimi huippukaudellaan keskisellä ja myöhäisellä minolaisella kaudella noin ajalla 1650–1250 eaa. Faistoksen palatsikeskuksen satamana, jonka kautta hoidettiin palatsin laajaa kaupankäyntiä. Kaupunki tuhoutui jossain välissä maanjäristyksessä, ja rakennettiin uudelleen myöhäisminolaisella kaudella. Satamaa ja Faistosta on mahdollisesti yhdistänyt kivetty tie.


title: Kommós

text: Kaupunki lakkasi olemasta noin 1200 eaa. Minolaisen ajan jälkeen paikasta kehittyi uskonnollinen keskus. 1000-luvulla eaa. paikalle rakennettiin pyhäkkö, joka oli yhtäjaksoisessa käytössä antiikin ajalle saakka. Rakennustoiminta lisääntyi geometrisella kaudella. Paikka on ollut käytössä vielä roomalaisella ajalla noin 100-luvulle jaa. saakka.


title: Kommós

text: Kaupungista on löydetty julkisia rakennuksia, jotka liittyvät sataman toimintoihin, kuten varastoja ja laivasuoja (rakennus P); sekä mm. prytaneion ja stoia. Yksi rakennuksista (rakennus T) muistuttaa minolaista palatsia: siinä on keskuspiha, jota ympäröivät siipirakennukset. Kaupungin raunioista on löydetty muun muassa oliivinpuristimia.


title: Kommós

text: Paikkaa tutki ensimmäisenä 1800-luvun lopulla arkeologi Antonio Taramelli. Hän piti Kommósta Homeroksen "Odysseiassa" (III.291–298) mainittuna Menelaoksen haaksirikkopaikkana. Arthur Evans oli ensimmäinen, joka yhdisti paikan Faistokseen. Järjestelmälliset kaivaukset suoritettiin vuosina 1976–2005 Joseph Shawin johdolla.


title: Mýrtos Pýrgos

text:
Mýrtos Pýrgos (; myös "Mírtos Pírgos") eli "Pýrgos Mýrtou" (Πύργος Μύρτου; myös "Pírgos Mírtou") on minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ierápetran kunnassa lähellä Mýrtoksen kylää. Paikan nimi on nykyaikainen ja tulee paikalle myöhemmin rakennetusta tornista ("pýrgos"). Asutuksen minolaisaikaista nimeä ei tunneta.
Asutuksen huippukautta olivat EM II – LM I -kaudet eli noin vuodet 2200–1450 eaa. Tutkimuksessa asutuksen historia on jaettu neljään vaiheeseen: Pýrgos I tuhoutui tulipalossa EM IIB -kaudella. Pýrgos II asutettiin uudestaan MM IA -kaudella. Pýrgos III oli olemassa vanhalla palatsikaudella (MM IB–MM II) ja Pýrgos IV myöhäisellä minolaisella kaudella (LM IA/B). Alueen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1969–1970 ja 1981–1982 Gerald Cadoganin johdolla.


title: Mýrtos Pýrgos

text: Asutuksen merkittävin rakennus on suuri ”huvila”, joka oli rakennettu Pýrgos IV -vaiheessa. Rakennuksen arkkitehtuuri muistuttaa minolaisia palatseja: siinä on ollut kaksi tai jopa kolme kerrosta, keskuspiha, portaikko ja valokuiluja. Rakennus on todennäköisesti ollut yhteisön hallitsijan asunto. Sen ympärillä on muita taloja, työpajoja ja varastotiloja. Alueelta on löydetty muun muassa lineaari-A-kirjoituksia.


title: Mýrtos Pýrgos

text: Lähellä Mýrtoksen kylää, noin 1,7 kilometriä itään Pýrgoksesta, sijaitsee myös Foúrnou Koryfín minolaisen asutuksen kohde.


title: Prameat mustalaishäät

text: Prameat mustalaishäät on tositelevisiosarja, joka seuraa äärimmäisyyksiin vietyjä häitä, aina tekojalokivistä kirkkosalin pituisiin laahuksiin ja morsiushuntuihin.


title: Palaíkastro

text: Palaíkastro (; myös "Palékastro"; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saaren itäosassa. Se kuuluu hallinnollisesti Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Ítanoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Siteían kunnan Ítanoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 953 (vuonna 2011).


title: Palaíkastro

text: Palaíkastro, suomeksi ”Vanha linna”, muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Παλαικάστρου, "Topikí Koinótita Palaikástrou"), johon kuuluvat varsinaisen Palaíkastron kylän lisäksi kylät Agkáthia, Chióna, Chochlakiés, Koureménos, Kyriamádi, Lýdia, Mertýdia ja Vígla sekä Toploú. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 227.


title: Palaíkastro

text: Palaíkastron alueen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Rousolákoksen (myös Roussolákkos) minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen alue, joka sijaitsee noin pari kilometriä kylästä itään lähellä Chiónan kylää, sekä Toploún luostari, joka sijaitsee noin viisi kilometriä luoteeseen.


title: Psykosynteesi

text: Psykosynteesi on italialaisen lääkärin ja psykoanalyytikon Roberto Assagiolin kehittämä ihmisen kehittymiseen ja henkiseen kasvuun keskittyvä kokonaisvaltainen psykologian muoto ja osa transpersonaalisen psykologian koulukuntaa. Psykosynteesin mukaan ihminen on holistinen kokonaisuus, jossa sielu, keho, tunteet ja mieli ovat läheisessä vuorovaikutuksessa keskenään. Psykosynteesi keskittyy siihen, mikä ihmisessä on tervettä ja pyrkii vahvistamaan sitä. Keskeinen käsite psykosynteesissä on oma tahto, sen löytyminen ja sen ohjauksessa eläminen.


title: Psykosynteesi

text: 1900-luvun alussa italialaislääkäri Roberto Assagioli (1888-1974) loi perustan psykosynteesille. Hän otti vaikutteita psykoanalyysistä, lääketieteestä, filosofiasta, uskonnoista ja nykytieteestä.


title: Psykosynteesi

text: Psykosynteesi keskittyy siihen, mikä jokaisessa yksilössä on tervettä. Psykosynteesi keskittyy ihmisessä oleviin voimavaroihin ja kasvun mahdollisuuteen. Tahto on psykosynteesin keskeinen käsite.


title: Psykosynteesi

text: Psykosynteesi on käytännönläheistä psykologiaa. Roberto Assagioli kehitti erilaisia käytännöllisiä työskentelytekniikoita, muun muassa ohjatut meditaatiot, symbolityöskentely, luova maalaaminen ja piirtäminen sekä kehon liike.


title: Psykosynteesi

text: Italian Firenzessä toimii Instituto de Psicosintesi Dr Piero Ferruccin johdolla. Muualla muun muassa The Psychosynthesis & Education Trust (perustettu 1965, Britannia), Institute of Psychosynthesis (1986, Uusi-Seelanti) ja The Association for the Advancement of Psychosynthesis (AAP) (1995, Yhdysvallat) sekä Suomessa Suomen Psykosynteesiyhdistys ry (2011, Helsinki).


Luettelo Victorian paikallishallintoalueista käsittää Australian osavaltion Victorian paikallishallintoalueet (). Victoria on jaettu 79 paikallishallintoalueeseen. Näistä 31 sijaitsevat Melbournen suurkaupunkialueella ja muodostavat Melbournen.


title: Luettelo Victorian paikallishallintoalueista

text: * = Kuuluu Melbournen metropolialueeseen


title: Carlo Bergamini (F593)

text: Carlo Bergamini (runkonumero F593) oli Italian laivaston Bergamini-luokan fregatti.


title: Carlo Bergamini (F593)

text: Alus tilattiin CRDA:n Triesten telakalta. Sen köli laskettiin 19. heinäkuuta 1959 ja alus laskettiin vesille 16. kesäkuuta 1960. Alus liitettiin laivastoon 23. kesäkuuta 1962.


title: Carlo Bergamini (F593)

text: Alus poistettiin alusluettelosta marraskuussa 1981.


title: Rousolákos

text: Rousolákos (; myös "Roussolákkos", "Rusolákos") on minolaisaikaisen kaupungin arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Siteían kunnassa lähellä Chiónan kylää, noin kaksi kilometriä itään Palaíkastron kylästä. Siksi alueeseen viitataan usein myös "Palaíkastron" nimellä. Kummatkin nimet ovat nykyaikaisia. Paikan minolaisaikaista nimeä ei tunneta.


title: Rousolákos

text: Rousólakoksen alue on ollut asuttu viimeistään varhaiselta minolaiselta kaudelta (EM II, noin 2900–2300 eaa.) lähtien. Kaupunki itsessään kehittyi keskiminolaisella kaudella (MM IB–MM IIA, noin 1900–1640 eaa.) ja kasvoi edelleen myöhäisminolaiselle kaudelle (LM IA/IB, noin 1600–1425 eaa.) saakka. Kaupunki oli toiseksi suurin tunnettu minolainen asutus Knossoksen jälkeen. Kaupungin ympäristö on ollut hyvää maanviljelysaluetta ja sieltä on ollut hyvä kulkuyhteys saaren sisäosiin. Chiónan lahti muodosti puolestaan suojaisan sataman kaupungin käyttöön. Kaupunkia palveli Petsofáksen vuorenhuippupyhäkkö, joka on yksi lajinsa merkittävimmistä. Káto Zákroksen palatsi sijaitsi noin kaksi kilometriä etelään.


title: Rousolákos

text: Kaupunki tuhoutui useasti maanjäristyksissä. LM IB -kaudella noin 1480–1425 eaa. se tuhoutui tulipalossa kaikkien muiden minolaisten kohteiden tavoin, mutta paikka säilyi silti asuttuna myös tämän jälkeen.


title: Rousolákos

text: Alueen järjestelmälliset arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1902–1906 R. Bosanquetin ja R. M. Dawkinsin johdolla sekä vuosina 1962–1963 Hugh Sackettin ja Mervyn Pophamin johdolla. Kaivauksia on suoritettu myös tämän jälkeen. Osa raunioista on nykyisin katettu.


title: Rousolákos

text: Kaupungilla on ollut selvästi suunniteltu pohjakaava, jossa kaupunki on jaettu kortteleihin. Kaupungin pääkadun pituus on 145 metriä. Siihen risteää kohtisuorasti kolme pienempää katua, joista yksi on 70 metriä pitkä. Tutkimuksessa korttelit on nimetty kirjaimin (kortteli Beta, kortteli Gamma jne.). Suurin kortteli, kortteli Delta, on kooltaan 1 800 neliömetriä. Jokaisessa korttelissa oli 4–5 taloa. Erityisesti pääkadun varrella olevat talot ovat selvästi olleet ylellisiä.


title: Rousolákos

text: Kaupungissa on löydösten perusteella harjoitettu monipuolista käsityöläisyyttä, kauppaa ja maanviljelyä. Kaupungin läheltä on löydetty paljon muita minolaisaikaisia asutuksia, yksittäisiä taloja sekä hauta-alueita.


title: Rousolákos

text: Vain pieni osa kaupungista on kaivettu esiin. Jotkut tutkijat ovat arvelleet, että maan alla saattaisi olla jopa palatsin rauniot.


title: Vasilikí (Lasíthi)

text:
Vasilikí () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ierápetran kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylä on osa Pacheiá Ámmoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 72 (vuonna 2011).
Vasilikí on myös minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde. Asutuksen minolaisaikaista nimeä ei tunneta. Asutus on osoittautunut suhteellisen varhaiseksi minolaiseksi kyläksi, jossa on ollut useita vaiheita EM II -kaudelta (noin 2900–2300 eaa.) lähtien. Kylä oli suurimmillaan MM IA -kaudella (noin 2160–1900 eaa.) ja taloja rakennettiin ainakin vielä LM IA -kaudella (noin 1600–1480 eaa.). Kylä on tuhoutunut useaan otteeseen tulipalossa. Talot oli rakennettu aivan kiinni toisiinsa, niin että ne muodostivat ikään kuin yhden rakennuksen. Tutkimuksen alkuvaiheessa tämä tulkittiinkin eräänlaiseksi varhaisvaiheen ”palatsiksi”, mutta sittemmin kohde on nähty kylänä.


title: Vasilikí (Lasíthi)

text: Alueen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1903–1906 R. B. Seagerin johdolla ja jatkuivat vuonna 1953 N. Platonin johdolla sekä 1970–1982 ja uudelleen vuodesta 1990 A. A. Zoisin johdolla.


title: Virgilio Fasan (F594)

text: Virgilio Fasan (runkonumero F594) oli Italian laivaston Bergamini-luokan fregatti.


title: Virgilio Fasan (F594)

text: Alus tilattiin Castellammaresta. Sen köli laskettiin 6. maaliskuuta 1960 ja alus laskettiin vesille 9. lokakuuta. Alus liitettiin laivastoon 10. lokakuuta 1962.


title: Virgilio Fasan (F594)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 7. joulukuuta 1988.


title: Vathýpetro

text:
Vathýpetro (; myös "Vathípetro") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Archánes-Asteroúsian kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Archáneen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Archánes-Asteroúsian kunnan Archáneen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 13 (vuonna 2011).
Vathýpetro on myös minolaisaikaisen huvilan arkeologinen kohde. Se sijaitsee Píso Livádiassa Gioúchtas- eli Juktasvuoren kaakkoispuolella noin kilometrin kylästä luoteeseen. Huvila rakennettiin noin vuonna 1580 eaa. ja se tuhoutui maanjäristyksessä noin vuonna 1550 eaa. Tämän jälkeen sen eteläosa rakennettiin uudelleen ja oli käytössä noin vuoteen 1470 eaa., jolloin se tuhoutui. Rakennus on ollut maatalo, joka on ollut ainakin osittain kaksikerroksinen. Jälkimmäisen rakennusvaiheen raunioista on löydetty muun muassa viininpuristin, joka on yksi vanhimmista tunnetuista, sekä oliivinpuristin, lukuisia "pithoksia" ja kotipyhäkkö.


title: Vathýpetro

text: Kohteen arkeologiset kaivaukset aloitti Spyrídon Marinátos vuonna 1949.


title: Roberto Assagioli

text: Roberto Assagioli (27. helmikuuta 1888 – 23. elokuuta 1974) oli italialainen lääkäri ja psykiatri ja humanistisen ja transpersonaalisen psykologian pioneeri. Assagioli perusti psykologisen liikkeen, psykosynteesin.


title: Roberto Assagioli

text: Assagioli oli psykoanalyytikkona tyytymätön psykoanalyysin riittämättömyyteen ja katsoi, että rakkaus, viisaus, luovuus ja tahto olivat osa-alueita, jotka tulisi sisällyttää psykoanalyysiin. Psykosynteesin kehittämisen Assagioli aloitti 1911, jolloin hän aloitti psykologian opintonsa. Hän jatkoi työtään psykosynteesin parissa kuolemaansa saakka. Freudin ja Assagiolin tiedetään olleen kirjeyhteydessä keskenään, vaikka he eivät milloinkaan tavanneet. Assagioli sanoi: "Psykosynteesi edellyttää psykoanalyysiä, tai pikemminkin, sisältää sen ensimmäisena ja välttämättömänä vaiheena."


title: Roberto Assagioli

text: Assagiolin tarkoituksena oli luoda lähestymistapa, joka käsittää koko ihmisen, sisältäen luovuuden, viisauden, ilon ja myöskin vietit ja yllykkeet. Kun Freud kutsui työskentelymetodiaan psykoanalyysiksi (analysis = eritellä, hajottaa osiin), Assagioli päätti kutsua omaansa psykosynteesiksi (synthesis = liittää yhteen, sulauttaa).


title: Roberto Assagioli

text: Vuonna 1926 Assagioli perusti Psykosynteesi Instituutin (Instituto di Psicosintesi) Roomaan ja muutamaa vuotta myöhemmin Firenzeen.


title: Mercedes-Benz A-sarja (W168)

text: Mercedes-Benz W168 on Mercedes-Benz A-sarjan ensimmäinen sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 1997–2004. Ensimmäisen sukupolven A-sarjan Mercedes-Benz esiteltiin loppuvuodesta 1996 ja tuotanto alkoi syyskuussa 1997. Se oli samalla ensimmäinen Mercedes-Benzin valmistama etuvetoinen henkilöauto. Autosta ei valmistettu lainkaan kolmiovista mallia, vaan kaikki autot olivat viisiovisia. Mallistoon kuului myös pidemmällä akselivälillä varustettu Lang-malli. Vuonna 2001 esiteltiin facelift-malli.


title: Mercedes-Benz A-sarja (W168)

text: A-sarja sai median huomiota myös siitä, että autotoimittaja Robert Collini sai sen hirvenväistökokeessa kaatumaan 60 km/h:n tuntinopeudella. Tosin tämän ilmiön arvellaan olleen ollut mahdollinen myös monilla muilla korkeilla autoilla, esimerkiksi maastoautoilla. Toisaalta kaatumisen vähättelystä seurasi, että kyseinen koerata ajettiin läpi DDR:n autoteollisuuden valmistamalla Trabant-henkilöautolla virheittä 70 km/h:n nopeudella. Vaikka Trabant ei ollut tunnettu hyvistä ajo-ominaisuuksistaan, se selvitti radan 10 km/h suuremmalla nopeudella kuin mitä A-sarjan Mercedes-Benz kaatui.


title: Mercedes-Benz A-sarja (W168)

text: Kun Mercedes-Benz A-sarjan auto kaatui ruotsalaisen Robert Collinin suorittamassa koeajossa, Daimler-Benz kiisti heti suunnitteluvirheen ja vetosi kokemukseensa autonvalmistajana ja hyvään maineeseensa. Daimler-Benz jopa syytti A-sarjan auton kaatumisesta rengasvalmistajaa ja ruotsalaisen tahon tarkoituksellista kilpailijan mustamaalauskampanjaa. Samalla Daimler-Benz jatkoi A-sarjan mainontakampanjaansa. Myöhemmin kävi ilmi, että A-sarjan auto oli jo kuukautta aikaisemmin melkein kaatunut toisessa testiajossa. Tässä tapauksessa A-sarjan auto oli noussut kahdelle pyörälle, mutta välttänyt kuitenkin kaatumisen. Tämä testi oli arvostettu tanskalainen Vuoden Auto -valintatesti. A-mallin epävakaus ei siis voinut olla auton suunnittelijoille yllätys.


title: Mercedes-Benz A-sarja (W168)

text: Yhtiön johdon lausunto, jossa vähäteltiin sattunutta onnettomuutta oli sitten sangen epäonnistunutta kriisiviestintää. Suunnitteluvirhe viimein myönnettiin kolme viikkoa kaatumistapahtuman jälkeen. A-sarjan saaman imagokolauksen vuoksi Daimler-Benz joutui käyttämään arviolta 600 miljoonaa Suomen markkaa A-sarjansa maineenpalautuskampanjaan. Oletetaan, että Daimler-Benz-konsernilla oli kiire saada A-sarja markkinoille ennen kilpailijoita ja ajo-ominaisuuksien vaarallisuus ja tyypin keskeneräisyys olisi ollut tiedossa ollut riski, joka lauettua ensin kiellettiin.