title: Pirkko Salmenkylä

text: Salmenkylä edusti Suomea suunnistusmaaotteluissa vuosina 1954, 1966 ja 1969. Hän voitti kaksi SM-viestikultaa, vuonna 1952 yhdessä Leena Ikkalan ja Aura Karhuniemen kanssa ja vuonna 1973 Ritva Kajavan (Salminen) ja Seija Korhosen kanssa.


title: Pirkko Salmenkylä

text: Salmenkylä oli Helsingin Suunnistajien puheenjohtaja 1975–1984.


title: Pirkko Salmenkylä

text: Koripallossa Salmenkylälle kertyi vuosina 1955 ja 1957 yhteensä seitsemän naisten maaottelua, joissa hän pelasi 1,1 pisteen keskiarvolla. Salmenkylä edusti Eiran Kisa-Veikkoja, jossa hän voitti Suomen mestaruuden vuonna 1949.


title: Pirkko Salmenkylä

text: Salmenkylän puoliso Juhani Salmenkylä menestyi niin suunnistuksessa, koripallossa kuin yleisurheilussakin. Heidän tyttärensä Leena Salmenkylä-Mattila voitti maailmanmestaruuden viestisuunnistuksessa 1979, ja myös perheen muut lapset ovat kilpailleet suunnistajina.


Turun Linnantontun ja Valpuri Innamaan kohtaaminen Teatterisillalla on turkulaisen kuvanveistäjä Jan-Erik Anderssonin luoma kolmeosainen ympäristötaideteos Turun Teatterisillalla. Teos valmistui vuonna 1998, silta edellisenä vuonna. Teos on osa Pro Cultura -säätiön ympäristötaideprojektia.


title: Turun Linnantontun ja Valpuri Innamaan kohtaaminen Teatterisillalla

text: Taideteos on kolmeosainen. Sillan harmailla graniittilaatoilla verhottuun kanteen on tehty koko sillan mittainen punagraniittisista laatoista leikattu kuvio, jossa Turun Linnantontun tonttulakki ja Valpuri Innamaan hiuskiehkura miltei koskettavat toisiaan. Kohtaamista on kuvattu myös sillan itäpäässä olevassa valotaulussa.Taideteoksen kolmas osa on kohtaamisesta kertova tarina, jonka Andersson aloitti ja jota ovat jatkaneet Turussa vaikuttaneet kirjailijat Henrik Jansson, Markku Into ja Reijo Mäki.


text: Turun linnan tonttu-ukko on Turun linnan haltijatonttu, josta kertovan sadun Zachris Topelius kirjoitti vuonna 1849. Valpuri Innamaa oli todellinen henkilö, 1500-luvun loppupuolella elänyt varakas turkulainen kauppias, 1580- ja 1590-luvuilla Turun suurin laivanvarustaja. Hän oli neljästi naimisissa ja jäi ainakin kaksi kertaa leskeksi.


text: Insinööritoimisto Pontekin suunnittelema silta on kevyen liikenteen käytössä ja se kaartuu Aurajoen yli kaupunginteatterin kohdalla.


title: Aleksandrovskoje (Tomskin alue)

text: Aleksandrovskoje () on kylä, maalaiskunta ja Aleksandrovskojen piirin hallinnollinen keskus Tomskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Objoen vasemmalla rannalla 941 kilometriä Tomskista luoteeseen. Kunnassa on 7 000 asukasta (vuonna 2015).


title: Aleksandrovskoje (Tomskin alue)

text: Kylä on syntynyt hantien asuttamalle alueelle viimeistään 1600-luvun alussa. Vuonna 1740 se tunnettiin Nižne-Lumpokolskin pogostana, jossa oli kirkko, papiston asumukset ja kolme hantien majaa. Asukkaat harjoittivat metsästystä, kalastusta ja toimittivat 1900-luvun vaihteessa polttopuita Obin höyrylaivoille. Kylän väkiluku kasvoi voimakkaasti 1930-luvulla, jolloin seudulle asutettiin Siblagin karkotettuja. Vuonna 1934 perustettiin maanviljelyn kokeiluasema ja vuonna 1944 avattiin kalatehdas.


title: Aleksandrovskoje (Tomskin alue)

text: Aleksandrovskojessa on 1920-luvulla perustettu jokisatama, joka modernisoitiin öljynporauksen alkaessa 1960-luvulla. Vuonna 1972 otettiin käyttöön Aleksandrovskojen ja Anžero-Sudženskin välinen öljyjohto. Kylässä toimii öljynjalostamo ja kalatehdas. Palveluihin kuuluvat keskikoulu, musiikkikoulu, kulttuuritalo ja piirisairaala. Paikallislehtenä ilmestyy "Severjanka".


title: Valtioneuvoston periaatepäätös

text: Valtioneuvoston periaatepäätös on Suomen valtioneuvoston asiakirja, jolla annetaan valtionhallinnolle ohjeita ja suuntaviivoja asioiden valmistelulle. Periaatepäätökset ovat lähinnä poliittisia kannanottoja ja luonteeltaan ne ovat valmistelevia päätöksiä, joilla ei ole välittömiä oikeudellisia vaikutuksia kansalaisiin. Lopulliset päätökset tekee asiaa käsittelevä ja valmisteleva viranomainen. Periaatepäätökset sitovat sitä hallitusta, joka on ne hyväksynyt. Jokainen hallitus päättää erikseen kautensa alussa, mitkä aikaisemmilla hallituskausilla hyväksytyistä periaatepäätöksistä ovat voimassa kuluvalla hallituskaudella.


Naisten kansainvälinen demokraattinen liitto (NKDL) on kansainvälinen naisjärjestö, joka perustettiin Pariisissa marraskuussa 1945. Se on sateenvarjojärjestö, joka edistää rauhantyötä ja naisten oikeuksia ja vastustaa rasimia ja kolonialismia. Järjestö on kuvattu vasemmistofeministiseksi, ja monet sen johtajista ovat olleet kommunisteja, mutta mukana on myös muiden poliittisten ryhmien edustajia.


title: Naisten kansainvälinen demokraattinen liitto

text: NKDL:n ensimmäisessä kongressissa oli edustajia 40 maasta, vuonna 1958 70 maasta ja vuonna 1985 NKDL:ssä oli jäsenjärjestöä 117 maasta eri puolilta maailmaa.


text: NKDL:n johtotehtävissä toimi eräitä suomalaisia: Hertta Kuusinen oli järjestön puheenjohtaja vuosina 1969–1974 ja Mirjam Vire-Tuominen sen pääsihteeri vuosina 1978–1987.


title: Koulutuksen taloustiede

text: Koulutuksen taloustiede (engl. economics of education) on tieteenala, joka tutkii muun muassa koulutusvalintoja, koulutuksen järjestämistapojen vaikutusta korkeakouluopintojen kestoon sekä koulutuksen taloudellisia vaikutuksia yksilön elämään.


title: Koulutuksen taloustiede

text: Esimerkiksi Koerselman & Uusitalo (2014) havaitsivat suomalaisella tutkimusaineistolla, että yksilön yliopistokoulutus on yhteydessä noin puolen miljoonan euron nousuun hänen diskontatuissa käytettävissä olevissa elinkaarituloissaan verrattuna tilanteeseen, jossa hänellä olisi ammatillinen koulutus. Maaliskuussa 2016 professori Roope Uusitalo esitti raportissaan opetus- ja kulttuuriministeriölle korkeakouluopiskelijoiden opintotuen muuttamista lainapainotteiseksi.


title: Amnell

text: Amnell on seuraavien merkittävien henkilöiden sukunimi:


title: Belyi Jar

text: Belyi Jar () on kaupunkimainen taajama, kaupunkikunta ja Verhneketjen piirin hallinnollinen keskus Tomskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Ketjoen vasemmalla rannalla 295 kilometriä Tomskista pohjoiseen. Taajamassa on 8 100 ja kunnassa 8 200 asukasta (vuonna 2015).


title: Belyi Jar

text: Maatalouden kollektivisoinnin yhteydessä karkotetut altailaiset talonpojat perustivat Belyi Jarin vuonna 1931. Aluksi sitä hallinnoi Siblagin karkotettuja valvonut komendantinvirasto. Vuonna 1939 Belyi Jarista tuli Verhneketjen piirin keskus. Vuonna 1941 perustettiin kalatehdas ja vuonna 1958 metsäteollisuuslaitos. Vuonna 1961 Belyi Jar sai kaupunkimaisen taajaman statuksen.


title: Belyi Jar

text: Belyi Jarista on rautatieyhteys Asinoon ja vuonna 2006 valmistunut ympärivuotinen maantieyhteys Tomskiin. Seudun pääelinkeino on metsäteollisuus. Palveluihin kuuluvat keskikoulu, ammattikoulu, lasten taidekoulu, piirin kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kerhotalo, kaksi kirjastoa ja piirisairaala. Taajamassa on vuonna 2006 rakennettu kirkko.


title: Kalliopeukaloinen

text: Kalliopeukaloinen ("Salpinctes obsoletus") on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kalliopeukaloinen

text: Kalliopeukaloista tavataan Kanadan länsiosista Keski-Amerikkaan ulottuvalla alueella ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 3 100 000 km. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Marc Digruber

text: Marc Digruber (s. 29. huhtikuuta 1988) on itävaltalainen alppihiihtäjä, joka edustaa Sportunion Mitterbachia.


title: Marc Digruber

text: Digruber kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Levin pujottelussa marraskuussa 2010. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran Banskon superalppiyhdistetyssä helmikuussa 2011 oltuaan 20:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän pääsi ensimmäisen kerran Santa Caterinan pujottelussa tammikuussa 2016 oltuaan yhdeksäs. Parhaimmillaan hän on sijoittunut viidenneksi Naeban pujottelussa helmikuussa 2016.


title: Simon Maurberger

text: Simon Maurberger (s. 20. helmikuuta 1995) on italialainen alppihiihtäjä, joka edustaa Corpo Forestale dello Statoa.


title: Simon Maurberger

text: Maurberger kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Söldenin suurpujottelussa lokakuussa 2014. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran Val d’Isèren suurpujottelussa joulukuussa 2015 oltuaan 21:s. Parhaimmillaan hän on ollut viidestoista Garmisch-Partenkirchenin suurpujottelussa tammikuussa 2017.


title: Coralie Frasse Sombet

text: Coralie Frasse Sombet (s. 8. huhtikuuta 1991 Saint-Martin-d’Hères) on ranskalainen alppihiihtäjä, joka edustaa Chamrousse Ski Clubia.


title: Coralie Frasse Sombet

text: Frasse Sombet kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Söldenin suurpujottelussa lokakuussa 2012. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran Åren suurpujottelussa maaliskuussa 2015 oltuaan 25:s. Toistamiseen hän saavutti saman sijoituksen samassa paikassa joulukuussa 2015. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes Mariborin suurpujottelussa tammikuussa 2017.


title: Robin Buffet

text: Robin Buffet (s. 14. lokakuuta 1991) on ranskalainen alppihiihtäjä, joka edustaa CS La Clusaz -seuraa.


title: Robin Buffet

text: Buffet kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Schladmingin pujottelussa tammikuussa 2012. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran Val d’Isèren pujottelussa joulukuussa 2015 oltuaan 22:s. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 11:nneksi Wengenin pujottelussa tammikuussa 2016.


title: Simone Wild

text: Simone Wild (s. 7. joulukuuta 1993) on sveitsiläinen alppihiihtäjä, joka edustaa Skiclub Flumserbergiä.


title: Simone Wild

text: Wild kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Sankt Moritzin suurpujottelussa joulukuussa 2013. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran Åren suurpujottelussa joulukuussa 2015 oltuaan kahdeksas. Parhaimmillaan hän on sijoittunut neljänneksi Lenzerheiden suurpujottelussa tammikuussa 2018.


title: Simone Wild

text: Wild sjoittui Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 suurpujottelussa 14:nneksi.


title: Binäärikello

text: Binäärikello on kello, joka näyttää kellonajan binäärimuodossa. Nykypäivän binäärikellot näyttävät niin tunnit, minuutit kuin sekunnitkin binäärisinä. Vaikka on olemassa analogisiakin lajikkeita, useimmat binäärikellot ovat digitaalisia.


title: Binäärikello

text: Nämä kellot käyttävät kuutta LED-saraketta edustaen nollia ja ykkösiä. Kukin pylväs edustaa yhtä desimaalilukua binäärikoodisena desimaalina (BCD). Pohjarivin jokainen sarake edustaa numeroa 1 (tai 2^0), kun taas jokainen rivi yläpuolella edustaa suurempia kahden potensseja 2^3:een (tai 8:aan) asti.


title: Binäärikello

text: Jotta voidaan lukea jokainen kellonajan yksittäisistä numeroista, käyttäjä lisää kunkin valaistun LEDin arvot, ja sitten lukee niitä vasemmalta oikealle. Ensimmäiset kaksi saraketta edustavat tuntia, seuraavat kaksi edustavat minuuttia ja loput kaksi edustavat sekuntia. Koska valot eivät pala numeron ollessa nolla, kunkin numeron paikat täytyy olla muistissa, jotta kelloa voi käyttää pimeässä.


title: Binäärikello

text: On olemassa myös binäärikelloja, jotka näyttävät aikaa binäärikoodatun seksagesimaalijärjestelmän kera. Sen sijaan, että yksi binääriluku edustaa jokaista perinteisen seksagesimaalisen ajan jokaista numeroa, se edustaa perinteisen seksagesimaalijärjestelmän joka ikistä osaa, jota käytetään enintään kuuden bitin verran neljän sijasta.


title: Binäärikello

text: 24 tunnin binäärikoodatuissa seksagesimaalikelloissa on 11 tai 17 aikaa näyttävää LED-valoa. Viisi LEDia näyttää tunnit, kuusi LEDiä minuutit ja toiset kuusi LEDiä sekunnit. Kuutta sekuntia näyttävää LEDiä ei tarvita 24 tunnin binäärikoodattuun seksagesimaalikelloon, jos siinä on 11 LED-valoa.


title: Binäärikello

text: Yllä oleva taulukko käyttää kolmea binäärinumerosaraketta, yksi tavanomaisen aikajärjestelmän tunneille, minuuteille ja sekunneille.


title: Nimet listalla

text: ”Nimet listalla” on suomalaislaulaja Tuulin kappale hänen vuonna 2016 julkaistavalta albumiltaan. Kappale julkaistiin singlenä 18. joulukuuta 2015. Kappaleen on säveltänyt Jaakko Salovaara ja sen sanoituksista vastaavat Kyösti Salokorpi sekä Mikael Gabriel. Mikael Gabriel on myös kappaleen vieraileva artisti.


title: Nimet listalla

text: Kappale on tyyliltään erilainen verrattuna Tuulin aikaisempaan tuotantoon.


title: Michael Matt

text: Michael Matt (s. 13. toukokuuta 1993) on itävaltalainen alppihiihtäjä, joka edustaa SK Flirsch -seuraa. Hän on Mario Matin nuorempi veli.


title: Michael Matt

text: Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 Matt osallistui pujotteluun, jossa keskeytti toisessa laskussaan. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän oli pujottelussa kahdeksas. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän saavutti pronssia pujottelussa ja hopeaa joukkuekilpailussa.


title: Michael Matt

text: Matt kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Levin pujottelussa marraskuussa 2013. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran Wengenin pujottelussa tammikuussa 2015 oltuaan 16:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kuudes Naeban pujottelussa helmikuussa 2016. Kolmen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Levin pujottelussa marraskuussa 2016 oltuaan toinen. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Kranjska Goran pujottelussa maaliskuussa 2017. Hän oli samalla kaudella vielä kolmas Aspenissa ja viides pujottelucupin kokonaispisteissä.


title: Michael Matt

text: Matt sijoittui kaudella 2017–2018 toiseksi Oslon kaupunkitapahtumassa sekä Zagrebin ja Adelbodenin pujotteluissa. Pujottelucupissa hän oli neljäs. Kaudella 2018–2019 hän sijoittui kolmanneksi Madonna di Campiglion pujottelussa.


title: Abū al-Ḥasan al-Ašʿarī

text: Abū al-Ḥasan al-Ašʿarī ("al-Ašarī", 874–936) oli islamilainen teologi, joka perusti sunnalaisuuteen kuuluvan aš'ariittien koulukunnan (ašarilaisuuden).


title: Abū al-Ḥasan al-Ašʿarī

text: Al-Ašarī oli nuoruudessaan mukana mu'taziliittisen koulukunnan teologisissa pohdinnoissa ihmisen vapaasta tahdosta. Hän kuitenkin sanoutui irti liikkeestä 900-luvulla, joskin hän säilytti liikkeen aristoteelisia ja loogisen päättelyn menetelmiä. Hän pyrki tekemään kompromissin mu'taziliittisen ja sunnalaisen liikkeen välille: ihmisellä ei ole vapaata tahtoa, vaan Allah luo hänen tekonsa, mutta omaksuessaan nämä teot hän tulee niistä vastuulliseksi. Tämä näkökanta sai laajaa kannatusta koko sunnalaisessa liikkeessä. Ašarilaisuutta tukemaan asettui Seldžukkien valtakunnan pääministeri Nizām al-Mulk ja oppilaitosten edellytettiin koko valtakunnassa noudattavan sitä.


title: Rabulistien mellakka

text: Rabulistien mellakka () oli mellakka Ruotsin poliittisessa elämässä kesällä 1838 Tukholmassa journalisti Magnus Jacob Crusentolpen kolmen vankilavuoden majesteettirikostuomion jälkeen. Svean hovioikeuden langettaman tuomion syy oli kuningas Kaarle XIV Juhanan arvostelu tämän sotilasvirkanimityksistä aiemmin keväällä. "Rabulisti" oli halventava nimitys poliittisille radikaaleille tuohon aikaan Ruotsissa. Armeija kukisti mellakan 22. kesäkuuta.


title: Kairojärvi

text: Kairojärvi eli Kairolampi on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Kairojärvi on osa Parkanonjärven lähialuetta.


title: Kairojärvi

text: Järvi 1000 metriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen pinta-ala on 32 hehtaaria. Sen keskikohta on 50 metriä leveä virtapaikka, joten sitä voi kutsua kaksialtaiseksi järveksi. Ylävirran puoli eli järven itäosa on 1000 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sitä osaa kutsutaan Kairojärveksi. Alapuolinen osa eli länsipuoli on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Tätä osaa kutsutaan Kairolammeksi. Altaita erottaa toisistaan suurehko Kaironiemi. Kairojärveen laskee kaksi 150 metriä pitkää uomaa Riuttasjärvessä olevasta Käenkosken voimalasta. Luomakulman suunnalta laskee Pitkäjärven laskuoja, joka tuo myös Vähä Hanhilammen, Iso Hanhilammen, Ahvenuslammen, Riuttas-Ahvenuksen ja Poikkeusjärven vedet. Kairolampi laskee Viinikkajokeen Kairokosken kautta. Viinikkajoki on noin neljä kilometriä pitkä ja se laskee Parkanonjärveen. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Kairojärvi on Parkanon keskustan kupeessa ja sen vuoksi Kairolammen rannoilla on kiinteää asutusta. Kairojärvellä asutusta on vähemmän, mutta toisaalta vapaa-ajan asuntoja on runsaasti. Kaironiemellä on Luonnonvarakeskus (entinen Metsäntutkimuslaitos).


title: Kairojärvi

text: Vanhassa 1800-luvun pitäjänkartassa järven länsiosaa kutsuttiin "Kairolammeksi" ja itäosaa "Kairojärveksi" .


title: Tina Robnik

text: Tina Robnik (s. 30. heinäkuuta 1991) on slovenialainen alppihiihtäjä, joka edustaa SK Luče -seuraa.


title: Tina Robnik

text: Robnik kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Sankt Moritzin suurpujottelussa joulukuussa 2010. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran Åren suurpujottelussa joulukuussa 2015 oltuaan 15:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän laski ensimmäisen kerran Söldenin suurpujottelussa lokakuussa 2017 ollen yhdeksäs.


title: Tina Robnik

text: Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 Robnik osallistui suurpujotteluun, jossa hänet hylättiin ensimmäisen laskun jälkeen. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän keskeytti suurpujottelun toisella kierroksella.


title: Tina Robnik

text: Robnik on voittanut kolme Euroopan cupin osakilpailua.


title: Dieckmann-kondensaatio

text: Dieckmann-kondensaatio on kemiallinen reaktio, jossa diesteri reagoi molekyylinsisäisesti muodostaen rengasrakenteisen β-ketoesterin. Reaktio on niemtty löytäjänsä Walter Dieckmannin mukaan ja Dieckmann raportoi sen ensimmäisen kerran vuonna 1894. Dieckmann-kondensaatiota voidaan pitää Claisen-kondensaation intramolekulaarisena muunnoksena.


title: Dieckmann-kondensaatio

text: Dieckmann-kondensaatiossa voi muodostua ketoestereitä, joiden rengasrakenteessa on 4–7 atomia. Suosituimpia ovat 5- ja 6-rengasrakenteet johtuen näiden rakenteiden vähäisestä rengasjännityksestä. Reaktiossa käytetään jotain vahvaa emästä tyypillisimmin natriumalkoksidia. Dieckmann-kondensaation reaktiomekanismi on samanlainen Claisen-kondensaation mekanismin kanssa. Ensimmäisessä vaiheessa emäs vastaanottaa protonin α-asemassa esteriryhmään olevalta hiiliatomilta muodostaen enolaatin. Tämä enolaatti on nukleofiilinen ja reagoi toisen esteriryhmän elektrofiilisen karbonyylihiilen kanssa additioreaktiolla. Muodostuva tetraedrimäinen välituote hajoaa muodostaen ketoniryhmän ja alkoksidiryhmä poistuu lähtevänä ryhmänä. Muodostuva tuote sisältää happaman vedyn α-asemassa sekä ketonin että esterin karbonyyliryhmään nähden ja alkoksidi-ioni ottaa tämän happaman vedyn vastaan ja muodostuu stabiili enolaatti. Tästä enolaatista muodostuu tuote happokäsittelyn jälkeen. Käyttämällä kiraalisia apuaineita Reaktio voidaan suorittaa asymmetrisesti.


title: Heidi Widmer

text: Heidi Widmer (s. 28. helmikuuta 1991) on kanadalais-sveitsiläinen uransa lopettanut maastohiihtäjä, joka edustaa SAS Bern -seuraa. Widmer edusti Kanadaa kevääseen 2015 saakka, josta lähtien hän on edustanut Sveitsiä. Hänen isänsä on sveitsiläinen ja äitinsä kanadalainen, ja hänellä on molempien maiden kansalaisuus.


title: Heidi Widmer

text: Sotsin olympialaisissa 2014 Widmer oli vapaan hiihtotavan sprintissä 43:s, 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 52:s ja 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 57:s. Maastohiihdon maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran tammikuussa 2008 Canmoren sprintissä. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran joulukuussa 2015 oltuaan Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä 30:s. Parhaimmillaan hän on ollut 29:s Planican vapaan hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2016.


title: Heidi Widmer

text: Widmer lopetti uransa maastohiihtäjänä keväällä 2018.


title: Nadine Fähndrich

text: Nadine Fähndrich (s. 16. lokakuuta 1995) on sveitsiläinen maastohiihtäjä, joka edustaa Skiclub Horw -seuraa.


title: Nadine Fähndrich

text: Maastohiihdon maailmancupissa Fähndrich kilpaili ensimmäisen kerran joulukuussa 2015 Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä saavuttaen heti maailmancupin pisteitä oltuaan 22:s. Parhaimmillaan hän on ollut neljäs Val Mustairin perinteisen hiihtotavan 5 kilometrillä tammikuussa 2017.


title: Nadine Fähndrich

text: Lahden MM-kilpailuissa 2017 Fähndrich sijoittui parisprintissä ja viestissä seitsemänneksi sekä henkilökohtaisessa sprintissä ja 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailuissa 25:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui parisprintissä neljänneksi, viestissä seitsemänneksi, henkilökohtaisessa sprintissä 20:nneksi sekä 15 kilometrin yhdistelmähiihdossa 27:nneksi.


title: Artsjom Radzkou

text: Artsjom Aljaksandravitš Radzkou (, łacinkaksi "Arciom Alaksandravič Radźkoŭ", ; s. 26. elokuuta 1985 Mogiljov, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Turkin Superliigassa pelaavaa Gençlerbirliği ja on pelipaikaltaan puolustaja.


title: Andreas Katz

text: Andreas Katz (s. 8. tammikuuta 1988) on saksaläinen maastohiihtäjä, joka edustaa SV Baiersbronn -seuraa.


title: Andreas Katz

text: Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2010 Katz saavutti pronssia 30 kilometrin yhdistelmäkilpailussa. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 14:nneksi, 15 kilometrin vapaan kilpailussa 25:nneksi, 30 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 35:nneksi ja viestissä kuudenneksi.


title: Andreas Katz

text: Maastohiihdon maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran joulukuussa 2009 Düsseldorfin vapaan hiihtotavan sprintissä. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Tour de Skillä 2009–2010 oltuaan Oberhofin vapaan hiihtotavan prologissa 11:s. Hänen paras sijoituksensa normaalissa maailmancupin kilpailussa on 14:s sija Planican perinteisen hiihtotavan 15 kilometriltä tammikuussa 2018.


title: Kargasok

text: Kargasok () on kylä, maalaiskunta ja Kargasokin piirin hallinnollinen keskus Tomskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Objoen varrella 427 kilometriä Tomskista luoteeseen. Kunnassa 11 200 asukasta (vuonna 2015).


title: Kargasok

text: Selkuppien maille perustettu Kargasokin kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1640. Sen asukkaat harjoittivat maanviljelyä, puutarhanhoitoa, karjanhoitoa, kalastusta ja metsästystä sekä toimittivat polttopuita Obin höyrylaivoille. 1900-luvun alussa Kargasok toimi poliittisena karkotuspaikkana. Vuonna 1925 kylästä tuli piirikeskus, jonka väkilukua lisäsivät karkotetut kulakit. 1930-luvulla syntyi elintarviketeollisuutta ja metsäteollisuuspiiri, jonka pohjalta perustettiin vuonna 1976 metsäkombinaatti. 1960–1980-luvuilla Kargasokilla oli kaupunkimaisen taajaman status.


title: Kargasok

text: Seudun pääelinkeinoja ovat öljyn ja kaasun tuotanto sekä metsäteollisuus. Vuonna 2003 avattiin Kargasokin öljynjalostamo. Palveluihin kuuluu kaksi keskikoulua, ammattikoulu, lasten taidekoulu, kulttuuritalo ja piirisairaala. Kylässä toimii kansanperinnemuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Severnaja pravda".


title: Faces (televisio-ohjelma)

text: Faces oli viihdeohjelma, jossa kilpailijoiden oli tarkoitus tunnistaa näkemistään kuvista mahdollisimman monen julkisuudestaan tutun henkilön kasvot. Kilpailija joka tietää ohjelman eri visailuosioissa eniten, voi voittaa itselleen 60 000 euroa. Juontajana toimi Lenni-Kalle Taipale. Ensimmäinen tuotantokausi alkoi Nelonen-kanavalla 14. maaliskuuta 2012.


title: Phnom Penh Crown FC

text: Phnom Penh Crown FC () on vuonna 2001 perustettu kambodžalainen Cambodia Leaguessa pelaava jalkapalloseura, jonka kotipaikka on Phnom Penh. Se on voittanut mestaruuden kuudesti. Se pelaa kotiottelunsa RSN Stadiumilla.


title: Phnom Penh Crown FC

text: Seura voitti mestaruuden vuosina 2002 (tuolloin nimellä Samart United), 2008 (nimellä Phnom Penh Empire), 2010, 2011, 2014 ja 2015, sekä Kambodžan cupin vuosina 2008 ja 2009.


title: Niels Hintermann

text: Niels Hintermann (s. 5. toukokuuta 1995) on sveitsiläinen alppihiihtäjä, joka edustaa Hausen am Albis -seuraa.


title: Niels Hintermann

text: Nuorten MM-kilpailuissa 2015 Hintermann saavutti pronssia syöksylaskussa. Hän kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Lake Louisen syöksylaskussa marraskuussa 2015. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran Val Gardenan syöksylaskussa joulukuussa 2015 oltuaan 29:s. Ensimmäisen palkintosijansa ja voittonsa hän saavutti vaihtelevissa oloissa käydyssä Wengenin alppiyhdistetyssä tammikuussa 2017. Sitä ennen hän oli ollut parhaimmillaan 21:s Chamonix'n syöksylaskussa helmikuussa 2016. Hän sijoittui kauden 2016–2017 alppiyhdistetyn maailmancupissa toiseksi.


title: Kolpaševon piiri

text:
Kolpaševon piiri () on kunnallishallintoalue Tomskin alueella Venäjällä. Vuonna 1924 perustetun piirin
pinta-ala on 17 112 neliökilometriä. Asukkaita on 38 800 henkeä (vuonna 2015).


title: Kolpaševon piiri

text: Kolpaševon piiri sijaitsee Tomskin alueen keskiosassa Obin ja sen sivujoen Ketin laaksoissa. Se rajoittuu luoteessa Parabelin, idässä Verhneketjen sekä etelässä Moltšanovon, Tšajan ja Baktšarin piireihin. Seudulla on paljon metsiä ja soita. Hyötykaivannaisiin kuuluvat rautamalmi, öljy, turve, savi ja sapropeeli.


title: Kolpaševon piiri

text: Hallinnollinen keskus on Kolpaševon kaupunki. Samannimisen kaupunkikunnan lisäksi piiriin kuuluu kahdeksan maalaiskuntaa: Dalneje, Inkino, Ivankino, Kopylovka, Novogornoje, Novosjolovo, Sarovka ja Tšažemto.


title: Kolpaševon piiri

text: Asukkaat ovat etupäässä venäläisiä, ukrainalaisia, tataareja, valkovenäläisiä ja saksalaisia. Lisäksi on seudun kanta-asukkaita selkuppeja, hanteja ja evenkejä. Kaupunkiväestön osuus on 59,4 %.


title: Kolpaševon piiri

text: Kolpaševosta on maantie- ja vesitieyhteys Tomskiin. Seudun pääelinkeinot ovat metsäteollisuus ja maatalous. Lisäksi on muun muassa elintarvike- ja metalliteollisuutta.


title: Roismala

text: Roismala on Sastamalan kaupungin kylä ja kaupunginosa Pirkanmaan maakunnassa. Roismala sijaitsee kaupungin keskustan eteläpuolella Tyrväänkylän vieressä. Kylässä on omakotitaloasutuksen lisäksi pienteollisuutta. Kylässä on myös Tyrvään siunauskappeli ja Roismalan hautausmaa. Kaupunginosalla on oma salibandyseura Roismalan Ponnistus.


title: Kefaya

text:
Kefaya on epävirallinen nimitys ”Egyptin muutosliikkeelle”. Kefaya oli toinen arabikevään merkittävimmistä oppositioryhmistä ja sen aikaisen oppositioaktivismin edelläkävijä ja käynnistäjä.
Liike vastusti ennen Arabikevättä Hosni Mubarakin julmana pitämäänsä hallintoa. Kefaya syntyi 2004 ja teki saman vuoden joulukuussa ensimmäisen mielenosoituksensa. Liikkeessä tapahtui monia ihmisten ja ryhmittymien poislähtöjä. Huhtikuun 6. päivän nuorisoliikkeen perustaja oli aiemmin Kefaya-aktivisti. Kefayaa arvosteltiin vuonna 2005 siitä, että se julisti olevansa suuri vastarintaliike, mutta toimi siihen nähden vain vähän. Liikettä väitettiin kairolaisten älykköjen pieneksi piiriksi.
Se myös keskittyi Mubarakin kaatamiseen, ei maan ongelmien poistamiseen.


title: Olli Sakki

text: Olli Samuli Sakki (s. 1925) on suomalainen juristi. Hän oli vuosina 1967–1977 valtiovarainministeriön hallitusneuvos ja vuosina 1977–1992 korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos.


title: Hadley Caliman

text: Hadley Caliman (12. tammikuuta 1932 Idabel, Oklahoma – 8. syyskuuta 2010) oli yhdysvaltalainen bebop-tyylin tenorisaksofonisti ja huilisti.


title: Hadley Caliman

text: Caliman esiintyi tai levytti uransa aikana muun muassa Carlos Santanan, Mongo Santamarian, Joe Hendersonin ja Earl Hinesin kanssa. Suomessa hän vieraili Pori Jazz -festivaaleilla 1978 Freddie Hubbardin kvintetin jäsenenä.


title: Hadley Caliman

text: Caliman syntyi valkoisen isän ja mustan äidin pojaksi, mikä ei tehnyt hänen lapsuuttaan ja nuoruuttaan helpoksi Keskilännen Oklahomassa keskellä 1930-luvun lamaa. Isän isän onnistui mitätöidä poikansa avioliitto, ja sen jälkeen Hadley Calliman eli äitinsä kanssa isän lähdettyä länsirannikolle. Eräänä päivänä kun poika oli noin kahdeksanvuotias, isä tuli hakemaan hänet luokseen Los Angelesiin, jossa työskenteli rautatiekokkina. Hadley Caliman kävi uudessa kotikaupungissaan Jefferson High Schoolia, jossa yksi hänen luokkatovereistaan oli tuleva jazztrumpetisti Art Farmer. Caliman sai Los Angelesissa saksofoninsoiton opettajakseen Dexter Gordonin.


title: Hadley Caliman

text: Caliman teki seitsemän albumia omalla nimellään. Sen lisäksi häntä kuullaan muun muassa Santanan vuoden 1972 albumilla "Caravanserai", sen alun saksofoni-introssa ja viimeisellä raidalla ”Every Step of the Way”.


title: Hadley Caliman

text: Caliman vietti huumeiden takia pitkiä aikoja vankilassa ja vierotushoidoissa. 1980- ja 1990-luvuilla Caliman opetti Seattlen Cornish College of the Arts -oppilaitoksessa ja jäi virasta eläkkeelle 2003. Viime vuosinaan hän asui Washingtonin osavaltion Cathlametissa. Hän sairasti maksasyöpää, mutta esiintyi vielä vähän ennen kuolemaansa syyskuussa 2010.


title: Koževnikovon piiri

text: Koževnikovon piiri () on kunnallishallintoalue Tomskin alueella Venäjällä. Vuonna 1930 perustetun piirin pinta-ala on 3 907,5 neliökilometriä. Asukkaita on 20 500 henkeä (vuonna 2015).


title: Koževnikovon piiri

text: Koževnikovon piiri sijaitsee Tomskin alueen eteläisimmässä osassa. Se rajoittuu pohjoisessa Šegarkan ja koillisessa Tomskin piireihin ja muualla Novosibirskin alueeseen. Seutu on pohjoista metsäaroa, jossa niittyjen lisäksi on haapa-, koivu-, sembramänty- ja kuusimetsiä. Piirin itäosan läpi virtaa Objoki, johon laskevat Šegarka ja Baksa. Hyötykaivannaisiin kuuluvat savi ja turve.


title: Koževnikovon piiri

text: Hallinnollinen keskus on Koževnikovon kylä. Piiriin kuuluu kahdeksan maalaiskuntaa: Koževnikovo, Malinovka, Novopokrovka, Pesotšnodubrovka, Staraja Juvala, Tšilino, Urtam ja Voronovo. Asukkaista 89,1 % on venäläisiä, 4,0 % saksalaisia ja 3,0 % tšuvasseja (vuonna 2002).


title: Koževnikovon piiri

text: Ennen venäläisten tuloa seudulla asui tataaripaimentolaisia ja karagasseja. Ensimmäinen venäläinen linnoitus rakennettiin vuonna 1684 Urtamiin. Erityisen paljon uudisasukkaita saapui 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa.


title: Koževnikovon piiri

text: Seudun pääelinkeino on maatalous, joka tuottaa muun muassa viljaa, maitoa ja lihaa.


title: Koževnikovo

text: Koževnikovo () on kylä, maalaiskunta ja Koževnikovon piirin hallinnollinen keskus Tomskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Objoen rannalla 109 kilometriä Tomskista lounaaseen. Kunnassa on 8 400 asukasta (vuonna 2015).


title: Koževnikovo

text: Koževnikovon kylä on syntynyt 1600-luvun lopulla. Vuonna 1930 siitä tuli piirikeskus. Nykyiseen kuntaan kuuluvat myös Astrahantsevon ja Kirejevskin kylät.


title: Koževnikovo

text: Seudun pääelinkeino on maatalous. Kylässä on myös elintarvike-, puunjalostus- ja metalliteollisuutta. Palveluihin kuuluvat kaksi keskikoulua, ammattikoulu, lasten harrastuskeskus, taidekoulu, kirjasto ja piirisairaala.


title: Koževnikovo

text: Kylässä asuu paljon vuonna 1941 karkotettuja saksalaisia, joilla on oma asuinalueensa ja luterilainen rukoushuone.


title: Henric Johan Kreij

text: Henric Johan Kreij (1698 – 1766 Kakskerta) oli suomalainen kauppias, tehtailija ja kartanonomistaja.


title: Henric Johan Kreij

text: Kreijin suku lienee saksalaista tai hollantilaista perua ja tullut Suomeen Tallinnasta. Hänen puolisonsa vuodesta 1724 oli Anna Margaretha Ståhlhammar (1701-1758), Mustion rautaruukin patruunan tytär. Tammisaaren lähettyville Trollböleen asettunut Kreij harjoitti kauppaa paikallisten kanssa, mutta ulotti liiketoimensa myös Tukholmaan, Viipuriin ja Tallinnaan. Hän perusti jo 1700-luvun alussa Lorenz Hästeskon kanssa nykyaikaisen ns. hollantilaisen sahan Trollböleen ja siitä luovuttuaan useampia muita sahoja. Naimisiin mentyään Kreij vuokrasi Mustion ruukin apeltaan vuonna 1732. Ruukin hän sai kokonaan omistukseensa 1744. Hän myös osti maata ja perintöoikeuksia kruununtiloihin Mustion ympäristöstä. Rautaruukin tuotanto oli päässyt vauhtiin 1726 uuden nippuvasarapajan ja vuotta myöhemmin valmistuneen kankivasarapajan myötä, mutta Kreij keskittyi ruukinpatruunana ehkä enemmän sahoihinsa. Mustioon rakennettiin sahalaitos, jonka tuotteita vietiin ulkomaille aina Hollantia, Portugalia ja Espanjaa myöten, vaikka saha sai virallisen vientiluvan vasta vuonna 1818. Kreij perusti Palokosken sahan 1733 Vihdin ja Siuntion rajamaille, samoin kuin 1738 Haimoon sahan Vihtiin. Hänestä tuli Suomen huomattavimpia sahatavaran valmistajia. Hän myi myös Mustion ruukin myllyissä jauhettuja jauhoja. Kreij vuokrasi 1753 Mustion ensin vävyilleen ja luovutti sitten ruukin maineen heille ja tyttärilleen. Hän siirtyi itse harjoittamaan laivanvarustustoimintaa ja kauppaa Älgön saarelle Räcknäsin säteriin, mutta perusti myös tiilitehtaan Pohjan Thomasböleen, ennen kuin luopui liiketoimistaan ja vetäytyi Turun lähelle Kakskerran Brinkhallin kartanoon. Sen hän oli hankkinut omistukseensa vuonna 1761.


title: Betty Carter

text: Betty Carter (alkujaan "Lillie Mae Jones", 16. toukokuuta 1929 Flint, Michigan – 26. syyskuuta 1998 Brooklyn, New York) oli yhdysvaltalainen jazzlaulaja, joka tunnettiin poikkeuksellisen taitavana improvisoijana ja scat-laulajana.


title: Betty Carter

text: Carter opiskeli pianonsoittoa Detroitissa ja alkoi 16-vuotiaana esiintyä laulajana kaupungin klubeissa 1940-luvun puolivälissä, aluksi nimellä Lorene Carter. Lionel Hampton otti Carterin 1948 yhtyeensä laulusolistiksi, mutta sanoi vähän väliä tämän irti koska Carter improvisoi liikaa. Lopullisesti heidän tiensä erosivat 1951, minkä jälkeen Betty Carter esiintyi jazzklubeissa muun muassa Charlie Parkerin, Dizzy Gillespien, Miles Davisin, Muddy Watersin, T-Bone Walkerin ja Thelonious Monkin kanssa.


title: Betty Carter

text: Vuosina 1960–1963 Betty Carter esiintyi ja levytti Ray Charlesin kanssa, kunnes vetäytyi kiertue-elämästä mentyään naimisiin. Avioliitto ei kuitenkaan kestänyt monta vuotta, ja 1960-luvun lopulla Betty Carter esiintyi taas. Hän julkaisi vuoden 1971 albuminsa omalla Bet-Car-levymerkillään. 1970-luvulla Carter kiersi yliopistoissa pitämässä konsertteja ja työpajoja. Vuosikymmenen lopulla hän kiersi Eurooppaa ja vieraili trioineen myös Pori Jazz -festivaaleilla 1978.


title: Betty Carter

text: Vuonna 1988 Betty Carter sai Grammy-palkinnon albumistaan "Look What I Got!" Vuonna 1993 hän aloitti Jazz Ahead -hankkeensa, jonka tuloksena 20 nuorta jazzmuusikkoa sai viettää viikon harjoitellen ja säveltäen hänen kanssaan.


title: Betty Carter

text: Bill Clinton myönsi Betty Carterille 1997 National Medal of Arts -palkinnon. Carter kuoli haimasyöpään 69-vuotiaana 1998.


Suomen presidentti-instituution historia alkaa vuodesta 1919, jolloin Kaarlo Juho Ståhlberg valittiin ensimmäiseksi Suomen tasavallan presidentiksi. Suomen hallinnossa oli itsenäistymisen jälkeen päädytty monarkian sijaan tasavaltaan. Presidentti johtaa Suomen ulkopolitiikkaa yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa ja on puolustusvoimien ylipäällikkö. Hän nimittää myös eräät korkeimmat virkamiehet ja korkeimman oikeuden tuomarit. Presidentin ollessa estyneenä hänen tehtäviään hoitaa pääministeri ja tämänkin ollessa estyneenä pääministerin sijaisena toimiva ministeri.


title: Suomen presidentti-instituution historia

text: Ennen vuotta 1994 tasavallan presidentti valittiin valitsijamiesvaalilla. Suomen valtiosääntöä laadittaessa alkujaan suunniteltiin presidentin valintaa suoralla kansanvaalilla. Mm. vuonna 1917 annetussa ensimmäisessä valtiomuotoehdotuksessa on maininta tästä. Vaalitapa, johon päädyttiin, valitsijamiesvaali, oli kompromissi suoran kansanvaalin ja eduskunnan suorittaman vaalin välillä. Lisäksi valitsijamiesvaali oli presidentin laajan vallan ohella myönnytys valtiomuotokiistan hävinneille monarkisteille. Valitsijamiesvaalissa äänestäjät valitsivat 300 valitsijamiestä suhteellisella vaalitavalla, minkä jälkeen valitsijamiehet valitsivat presidentin. Valitsijamiehiä oli 301 presidentinvaalissa 1982 ja 1988. Presidentti on valittu useita kertoja myös poikkeusmenettelyllä.


text: Suomen tasavallan presidentti on vuodesta 1994 lähtien valittu suoralla kansanvaalilla kuuden vuoden välein. Ehdokkaansa presidentinvaaleihin saavat asettaa sekä rekisteröidyt puolueet, joilla on vähintään yksi edustaja eduskunnassa, että yli 20 000 kannattajan nimilistan keränneet valitsijayhdistykset. Mikäli yksi ehdokkaista saa ensimmäisellä kierroksella yli puolet äänistä, hänet valitaan suoraan tasavallan presidentiksi. Muussa tapauksessa kaksi eniten ääniä saanutta ovat vastakkain toisella kierroksella, jolloin enemmän ääniä saanut voittaa. Suomen jokaisessa suorassa presidentinvaalissa on tarvittu toinen kierros.


text: Tasavallan presidentin toimikaudet rajoitettiin "kahteen peräkkäiseen" 1991 eli samaa henkilöä ei voida valita tasavallan presidentiksi useammaksi peräkkäiseksi kaudeksi kuin kahdeksi.


text: Aikaisemmin Suomen tasavallan presidentin valtaoikeudet olivat parlamentaarisen maan presidentin valtaoikeuksiksi hyvin laajat. Suomi oli näin ollen semipresidentiaalinen maa. Tähän päädyttiin, kun kiista siitä, pitäisikö Suomen olla monarkia vai tasavalta, päättyi siihen, että Suomesta tuli tasavalta mutta myönnytyksinä monarkisteille taattiin presidentin laaja valta, joskin monarkistit olivat suunnitelleet kuninkaalle vielä laajempia valtaoikeuksia kuin presidentti lopulta sai. Vanhan perustuslain (1919–2000) aikaan ylin toimeenpanovalta Suomessa oli uskottu tasavallan presidentille ja ulkopoliittinen valta kuului yksin hänelle. Hän nimitti myös hallituksen muodostajan (käytännössä pääministerin). Tasavallan presidentti saattoi hajottaa eduskunnan ja määrätä uudet vaalit toimitettaviksi. Tasavallan presidentti toi hallituksen esitykset eduskunnalle. Hänellä oli nykyistä vahvempi veto-oikeus: laki, jonka tasavallan presidentti oli jättänyt vahvistamatta, voitiin vasta seuraavien eduskuntavaalien jälkeen käsitellä uudelleen niin, että se tuli voimaan ilman presidentin hyväksyntää. Tasavallan presidentti saattoi myös päättää vahvistamansa lain voimaantulopäivämäärästä tapauksissa, joissa eduskunta oli jättänyt voimaantulopäivämäärän avoimeksi. Myös valtiopäivien kutsuminen koolle kuului tasavallan presidentin valtaoikeuksiin, mutta tällä ei lopulta ollut suurta käytännön merkitystä, sillä eduskunta oli käytännössä aina koolla.


text: Presidentin oikeuksia hallituksen muodostamisessa ja eduskunnan hajottamisessa rajoitettiin 1990-luvulta lähtien ja edelleen 1. maaliskuuta 2000 voimaan tulleessa perustuslain kokonaisuudistuksessa. Nykyään eduskunta valitsee pääministerin, jonka presidentti muodollisesti nimittää. Pääministerin ehdotusten mukaisesti tasavallan presidentti nimittää muut ministerit.


text: Aikaisemmin presidentti antoi hallituksen esitykset eduskunnalle, mutta ne siirrettiin valtioneuvostolle uuden 2012 perustuslakiuudistuksen yhteydessä.


text: Hallitsijan armahdusoikeudella on Suomessa pitkät perinteet, sillä jo Ruotsin kuninkailla oli myös aikoinaan armahdusoikeus. Presidentti voi armahtaa tuomitun joko kokonaan tai osittain.


text: Pitkään tasavallan presidentti nimitti Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispat virkoihinsa vahvistamalla piispanvaalin tulokset. Asiasta säädettiin vuoden 1919 hallitusmuodossa. Vuonna 2000 voimaan tulleessa uudessa perustuslaissa ei vastaavaa säännöstä enää ollut, ja sen mukaisesti myös kirkkolakia muutettiin niin, ettei vaalin tulosta enää alistettu presidentin vahvistettavaksi vaan tuomiokapituli antaa valitulle valtakirjan piispan virkaan.. Muutos tuli voimaan maaliskuun alussa, uskontokuntiin kuulumattoman presidentti Halosen virkakauden alussa.


text: Presidentti on kuitenkin jatkanut jo 1950-luvulla alkanutta perinnettä avaamalla vuosittain kirkon yhteisvastuukeräyksen.


text: Suomen tasavallan presidentin valtaoikeuksia on pyritty kaventamaan 1980-luvulta lähtien. Ainakin suurelta osin tähän lähdettiin Mauno Koiviston (tasavallan presidentti vuosina 1982–1994) aloitteesta. Vuoden 1987 valtiopäivillä muutettiin valtioelinten suhteita presidentin vallan vähentämiseksi. Vuonna 1991 muutettiin perustuslakia siten, että presidentti saattoi hajottaa eduskunnan ja määrätä uudet vaalit toimitettaviksi enää vain pääministerin aloitteesta. Samalla yhden henkilön peräkkäiset presidenttivirkakaudet rajattiin kahteen. Vuoden 1987 valtiopäivien jälkeen Koiviston presidenttiaikana tehtiin myös kolmisenkymmentä pientä muutosta, joilla presidentin asema heikkeni suhteessa eduskuntaan ja tämän luottamuksen tarvitsevaan hallitukseen. Vielä 1990-luvulla hallitukset muodostettiin presidentin johdolla, mutta toisin kuin aikaisemmin, tasavallan presidentin täytyi uutta hallitusta muodostaessaan kuulla eduskunnan puhemiestä ja eduskuntaryhmiä.


text: Vuonna 1999 eduskunta hyväksyi uuden perustuslain, joka tuli voimaan 1. maaliskuuta 2000 Suomen ensimmäisen naispresidentin Tarja Halosen ensimmäisen presidenttikauden alussa. Suomi siirtyi semipresidentiaalisesta järjestelmästä laajaan parlamentarismiin, useimmissa Euroopan maissa vallitsevaan käytäntöön, jossa ylin valta on pääministerillä ja valtionpäämiehen asema on ensisijaisesti edustuksellinen. Hallitustunnustelijan nimittäminen siirrettiin presidentiltä eduskunnalle. Ulkopoliittinen valta jaettiin presidentin ja valtioneuvoston kesken, kun aikaisemmin se oli kuulunut vain presidentille. Myös presidentin mahdollisuus vaikuttaa veto-oikeudella lakeihin väheni: aikaisemminkin presidentin veto-oikeus oli vain lykkäävä, mutta eduskunta saattoi käsitellä presidentin hylkäämän lain vasta seuraavien eduskuntavaalien jälkeen uudelleen siten, että se tuli voimaan ilman presidentin vahvistusta. Sen sijaan vuoden 2000 perustuslain voimaan tulosta asti eduskunta on voinut tehdä tämän jo ennen seuraavia eduskuntavaaleja. Myös presidentin oikeus lykätä lakien voimaantuloa vuosia eteenpäin (minkä Mauno Koivisto teki vuonna 1986 pyhäpäivien palauttamisessa vanhoille paikoilleen) poistui vuoden 2000 perustuslakiuudistuksessa.


text: Myös presidentin nimitysoikeuksia on karsittu. Poliisiylijohtajan nimitysvalta siirrettiin tasavallan presidentiltä valtioneuvostolle vuoden 2000 perustuslakiuudistuksessa. Myös presidentin oikeus nimittää piispat kumottiin. Aikaisemmin tasavallan presidentti nimitti valtioneuvoston suosituksesta maaherrat, mutta vuonna 2009 ensimmäiset aluehallintovirastojen ylijohtajat, joiden virkatehtäviin kuuluu suuri osa entisistä maaherrojen virkatehtävistä, nimitti valtioneuvosto eikä presidentti (Suomen läänit ja niiden mukana maaherrojen virat lakkautettiin 1.1.2010). Vuoden 2009 jälkeen tasavallan presidentti ei enää ole nimittänyt yliopistojen ja korkeakoulujen kanslereita virkoihinsa, vaan yliopistot ovat nimittäneet kanslerinsa itse. Vuonna 2010 kumottiin tasavallan presidentin oikeus nimittää Suomen jäsenet pysyvään välitystuomioistuimeen Haagiin, vaikka presidentin kanslia tätä vastusti. Sen sijaan kotimaassa presidentti edelleen nimittää tuomarit tehtäviinsä.


text: Tasavallan presidentti ei voi enää myöntää erivapauksia lakien soveltamisesta, eikä esimerkiksi poikkeuslupia avioliittolakiin.


text: 1. maaliskuuta 2012 voimaan astuneiden perustuslainmuutosten johdosta presidentillä ei enää ole mitään muodollistakaan osuutta hallituksen esityksien annossa eduskunnalle, vaan ne antaa eduskunnalle valtioneuvosto yksin. Samassa yhteydessä myös linjattiin, että Euroopan unioniin liittyvät asiat kuuluvat yksin valtioneuvostolle eivätkä presidentille, vaikka ulkopolitiikka muuten kuuluu presidentin toimialueelle. Lisäksi jos presidentti ja valtioneuvosto ovat päätöksestä eri mieltä, eduskunta ratkaisee asian. Aikaisemmin presidentti lisäksi nimitti ministeriöiden kansliapäälliköt.


text: On sanottu, että uusi suomalainen presidentti-instituutio muistuttaa Saksan ja Irlannin presidentin roolia. Toisaalta on ehdotettu koko viran lakkauttamista


title: Tamarod

text:
Tamarod (, ”kapinointi”) oli Egyptissä toiminut oppositioliike, joka tähtäsi maan
presidentin Mohamed Mursin syrjäyttämiseen. Mursin vastustus pohjautui siihen, että hän oli muslimi, Tamarod kannatti maallista hallitusta.
Tamarod väitti keränneensä 22 miljoonaa nimeä Mursia vastaan. Tamarod järjesti Mursin hallinnon kukistaneet protestit, joihin osallistui valtava määrä ihmisiä. Kenraali Abdel Fattah al-Sisi kaappasi 3. heinäkuuta 2013 vallan ja syrjäytti Mursin.


title: Tamarod

text:
Tamarodin perusti Arabikevään aktivisti Mahmoud Badr.
Tamarod myös julisti, ettei vuoden 2011 vallankumous ollut muuttanut mitään: parantanut köyhien asemaa, luonut turvallisuutta ja protesteissa tapetut hallituksen vastustajat eivät edelleenkään saaneet oikeutta.


title: Tamarod

text:
Tamarod tähtäsi 15 miljoonan nimen keräämiseen ennen 20. kesäkuuta 2013, jolloin oli kulunut vuosi islamistisen Mursin valinnasta. Mursi oli voittanut 13 miljoonalla äänellä kesällä 2012 presidentinvaalit. Reuters väitti, että Egyptin sisäministeriö ja poliist olisivat auttaneet Tamarodia nimien keruussa ja mielenosoitusten järjestämisessä.
Liike ilmoitti 29. kesäkuuta keränneensä yli 29 miljoonaa ääntä. Mutta moni
myönsi kirjoittaneensa paperin jopa 20 kertaa. Tamarodia vastusti Muslimiveljeskunta, johon presidentti Mursikin kuului. Muslimiveljeskunnan "Tagarrod" (”puolueettomuus”) kampanja keräsi 11 miljoonaa ääntä.


title: Tamarod

text:
Tamarod auttoi aloittamaan kesän 2013 protestit. Näiden takia
armeija syrjäytti Mursin sotilasvallankaappauksessa 3. heinäkuuta 2013. Edellisenä päivänä Tamarod oli uhannut Mursia siviilivastarinnalla.


title: Tamarod

text: Kun Mursi oli syrjäytetty, Yhdysvallat arvosteli sotilasvallankaappausta. Tamarod aloitti kampanjan Yhdysvaltoja vastaan. Tamarod kannatti Syyrian hallitusta maan sisällissodassa.


title: Tamarod

text:
Vuonna 2014 Tamarodista irtautui vallan kaapannutta kenraali Al-Sisiä vastustava "Tamarod 2" tai "Taharor", joka ajoi Mohamad el Baradeita presidentiksi. Taharorin mukaan Tamarod ei piitannut poliisiväkivallasta. Nämä entiset Tamarodin jäsenet väittivät,
että jotkut Tamarodin perustajista kuuluivat salaiseen polisiin. Tamarodia on myös eräiden ääninauhojen pohjalta väitetty vallan kaapaneen kenraali al-Sisin avustajiksi.


title: Krivošeinon piiri

text: Krivošeinon piiri () on kunnallishallintoalue Tomskin alueella Venäjällä. Vuonna 1924 perustetun piirin pinta-ala on 4 379 neliökilometriä. Asukkaita on 12 500 henkeä (vuonna 2015).


title: Krivošeinon piiri

text: Piiri sijaitsee Tomskin alueen keskiosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Moltšanovon, idässä Asinon, etelässä Tomskin ja Šegarkan sekä lännessä Baktšarin piireihin.


title: Krivošeinon piiri

text: Pinta-alasta 78 % on metsää. Piirin läpi virtaa Objoki. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka ja sora.


title: Krivošeinon piiri

text: Hallinnollinen keskus on Krivošeinon kylä. Piiriin kuuluu seitsemän maalaiskuntaa: Ištan, Krasnyi Jar, Krivošeino, Novokrivošeino, Petrovka, Pudovka ja Volodino. Asutuskeskuksia on yhteensä 22.


title: Krivošeinon piiri

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja metsäteollisuus. Paikallislehtenä ilmestyy "Raionnyje vesti".


title: Jouluhalko (leivos)

text: Jouluhalko () on perinteinen ranskalainen jouluruoka, puuhalon muotoinen koristeltu leivonnainen, jota tarjoillaan etenkin Ranskassa ja joissakin ranskankielisissä maissa. Tämä kulinaristinen perinne juontaa juurensa vanhemmasta kelttiläisestä tavasta polttaa jouluhalkoa, jolla juhlittiin talvipäivänseisausta. Kaupunkiasutuksen myötä puun polttamisen perinne kävi mahdottomaksi, ja suuri halko korvattiin pienemmällä oksalla, joka asetettiin keskelle pöytää ja ympäröitiin erilaisilla herkuilla. Tämä oksa muuttui vähitellen leivokseksi pariisilaisleipureiden ansiosta 1800-luvun lopulla.


title: Jouluhalko (leivos)

text: Jouluhalko valmistetaan kääretortun tapaan käärimällä taikinalevy täytteineen sylinterin muotoiseksi rullaksi. Taikinanpalasilla kääröön saatetaan tehdä kohoumia oksakohdiksi, minkä jälkeen halko kuorrutetaan. Perinteisesti kuorrutuksessa ja täytteessä käytetään kahvin tai suklaan avulla värjättyä voikreemiä, mutta nykyään tarjolla on myös kevyempiä vaihtoehtoja. Jouluhalon täytteenä voidaan käyttää esimerkiksi jäätelöä, kastanjasosetta tai marsipaania ja kuorrutuksena suklaavaahtoa. Puun kuorta jäljittelevä pinta viimeistellään tomusokerilla ja vetämällä kuorrutukseen uria haarukalla. Lopuksi halko koristellaan piikkipaatsaman oksilla tai erilaisilla muovista, marsipaanista tai sokerista valmistetuilla hahmoilla kuten sienillä, eläimillä, tontuilla ja joulupukeilla.


title: Krivošeino

text: Krivošeino () on kylä, maalaiskunta ja Krivošeinon piirin hallinnollinen keskus Tomskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Objoen vasemmalla rannalla 170 kilometriä Tomskista luoteeseen. Kunnassa on 5 800 asukasta (vuonna 2015).


title: Krivošeino

text: Kunnan pinta-ala on 559,1 neliökilometriä. Keskuskylän lisäksi siihen kuuluvat Novoislambulin ja Žukovon kylät.


title: Krivošeino

text: Krivošeinon kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1740. Vuonna 1868 sinne rakennettiin kirkko. Vuonna 1920 muodostettiin Krivošeinon kyläneuvosto ja vuonna 1925 kylästä tuli piirikeskus. 1930-luvulla seudulle asutettiin karkotettuja kulakkeja.


title: Krivošeino

text: Krivošeinon kautta kulkee Tomskin ja Kolpaševon välinen maantie. Tärkeimmät elinkeinot ovat maanviljely ja metsäteollisuus. Palveluihin kuuluvat keskikoulu, ammattikoulu, lasten harrastuskeskus, musiikkikoulu, kulttuuritalo, kaksi kirjastoa ja piirisairaala. Paikallislehtenä ilmestyy "Raionnyje vesti".


title: Reniini-angiotensiini-järjestelmä

text: Reniini-angiotensiinijärjestelmä tai Reniini-angiotensiini-aldosteronijärjestelmä on verenpainetta ja nestetasapainoa säätelevä hormonaalinen järjestelmä.


title: Reniini-angiotensiini-järjestelmä

text: Verenpaineen laskiessa munuaisten jukstaglomerulaariset solut erittävät verenkiertoon reniiniä. Veriplasmassa reniini pilkkoo maksan tuottamasta angiotensinogeenista angiotensiini I:stä. Angiotensiinikonvertaasientsyymi (ACE) puolestaan hajottaa tämän angiotensiini II:ksi. Angiotensiini II supistaa verisuonia nostaen näin verenpainetta. Angiotensiini II saa myös aikaan aldosteronierityksen lisääntymistä lisämunuaisissa. Aldosteroni vähentää natriumin ja veden eritystä virtsaan, mikä niin ikään nostaa verenpainetta.


title: Minä, Claudius (televisiosarja)

text: Minä, Claudius ("I, Claudius") on brittiläinen historiallinen draamasarja, joka perustuu Robert Gravesin romaaniin "Minä, Claudius" ja sen jatko-osaan "Claudius jumala". "Minä, Claudius" ilmestyi BBC:n tuottamana vuonna 1976. Sarjan on ohjannut Herbert Wise ja käsikirjoittanut Jack Pulman.


title: Minä, Claudius (televisiosarja)

text: Sarjan tapahtumat sijoittuvat Rooman keisarikuntaan. Tarina seuraa Derek Jacobin näyttelemän Claudiuksen nousua hylkiöstä kunnioitetuksi keisariksi.


title: Minä, Claudius (televisiosarja)

text: Vuonna 2000 British Film Instituten kyselyssä ammattilaiset valitsivat sarjan kaikkien aikojen 12. parhaaksi brittiläiseksi TV-ohjelmaksi.


title: How to Get Away with Murder

text: How to Get Away with Murder on yhdysvaltalainen draamasarja, jonka ensimmäinen jakso esitettiin ABC-televisiokanavalla 25. syyskuuta 2014. Sarjan päähenkilöinä ovat rikosoikeuden professori Annalise Keating ja hänen firmassaan työskentelevät viisi opiskelijaa, jotka puolustavat rikoksesta syytettyjä ja sekaantuvat itsekin murhatapaukseen.


title: How to Get Away with Murder

text: Syyskuussa 2015 Viola Davis palkittiin roolistaan parhaan naispääosan Emmy-palkinnolla ensimmäisenä tummaihoisena naisena gaalan historiassa. Davis on palkittu myös People’s Choice- ja Screen Actors Guild -palkinnoilla.


title: How to Get Away with Murder

text: Sarjaa on esitetty Yhdysvalloissa kaksi tuotantokautta. ABC ilmoitti sarjan uusimisesta kolmannelle kaudelle maaliskuussa 2016.


title: How to Get Away with Murder

text: Menestyvä puolustusasianajaja Annalise Keating vetää Middletonin yliopistolla rikosoikeuden perusteiden kurssia ja ottaa viisi menestyneintä opiskelijaa töihin yritykseensä. Opiskelijat – Wes, Connor, Michaela, Asher ja Laurel – avustavat häntä etsimään todisteita yrityksensä asiakkaiden syyttömyydestä. Kun yliopistokampukselta löytyy kadonneen opiskelijatytön Lila Stangardin ruumis, Annalise pelkää miehensä Sam Keatingin sekaantuneen tapaukseen.


title: How to Get Away with Murder

text: Sarjan kahdeksassa ensimmäisessä jaksossa nähdään välähdyksiä tulevista tapahtumista. Avausjaksossa, jossa on siirrytty kolmen kuukauden päähän tulevaisuuteen, neljä opiskelijaa – Wes, Connor, Laurel ja Michaela – yrittävät päästä sopuun ruumiin hävittämisestä.


title: Bahman Ghobadi

text: Bahman Ghobadi (tai "Qobadi", s. 1. helmikuuta 1969 Baneh, Iran) on iranilainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja -tuottaja, syntyperältään kurdi.


title: Bahman Ghobadi

text: Ghobadi syntyi Iranin Kurdistanissa 1969 ja muutti pikkupaikkakunnalta maakunnan pääkaupunkiin perheensä kanssa Irakin–Iranin sotavuosina 1983. Hän kiinnostui valokuvauksesta ja lähti Teheraniin opiskelemaan elokuvaa. Hän kuuli Abbas Kiarostamin suunnittelevan Kurdistaniin sijoittuvaa elokuvaa, otti tähän yhteyttä ja pääsi toisen kuvausryhmän ohjaajaksi ja pieneen rooliin elokuvassa "Tuuli meitä kuljettaa" (Bad ma ra khahad bord, 1999). Myös Mohsen Makhmalbafin tytär Samira Makhmalbaf roolitti Ghobadin yhdeksi kiertokoulunopettajaksi Kurdistaniin sijoittuvaan elokuvaansa "Liitutaulut" (Takhté siah, 2000).


title: Bahman Ghobadi

text: Ghobadi perusti oman Mij-tuotantoyhtiön edistämään kurdien elokuvakulttuuria. Hänen elokuviaan ovat orvoksi jääneestä sisarusparvesta kertova "Juopuneiden hevosten aika" (Zamani barayé masti asbha, 2000), joka sai Kultainen kamera -palkinnon Cannesin elokuvajuhlilla, ja "Puolikuu" (Niwemang, 2006).


title: Vanessa Lengies

text: Vanessa Brittany Lengies (s. 21. heinäkuuta 1985 Montréal, Quebec) on kanadalainen elokuva- ja televisionäyttelijä, tanssija ja laulaja. Hän on parhaiten tunnettu roolistaan kanadalaisessa nuortensarjassa "Pelottaako?", Roxanne Bojarskin roolista tv-sarjassa "American Dreams" sekä Sugar Mottan roolista "Glee"-sarjassa.


title: Vanessa Lengies

text: Lengiesin ura alkoi ääninäyttelijänä kymmenvuotiaana, kun hän lainasi ääntään "Kaapo" -lastensarjan Emily-hahmolle vuosina 1996–2006. Hän on lisäksi esiintynyt muun muassa sarjoissa "Teinitytön kasvatusopas", "Aavekuiskaaja", "C.S.I. Miami" ja "Castle".


title: Vanessa Lengies

text: Lengies syntyi Kanadan Montréalissa saksalaiselle isälle ja egyptiläiselle äidille. Hän kasvoi Hudsonin pikkukaupungissa Quebecin osavaltiossa.


title: Zyrjanskoje

text: Zyrjanskoje () on kylä, maalaiskunta ja Zyrjanskojen piirin hallinnollinen keskus Tomskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Tšulymjoen varrella 141 kilometriä Tomskista koilliseen. Kunnassa on 8 300 asukasta (vuonna 2015).


title: Zyrjanskoje

text: Kunnan pinta-ala on 803,62 neliökilometriä. Keskuskylän lisäksi siihen kuuluvat Berlinkan, Bogoslovkan, Krasnojarkan ja Semjonovkan kylät sekä Pritšulymskin asutus.


title: Zyrjanskoje

text: Zyrjanskojen kylä on syntynyt 1600-luvulla. 1800-luvun puolivälistä lähtien se oli samannimisen volostin ja vuodesta 1924 piirin keskus. Asukkaat harjoittivat maanviljelyä, karjanhoitoa, puutarhanhoitoa sekä sembramännyn siementen, marjojen ja sienten keräilyä. Metsästys menetti merkityksensä riistan ehtyessä. Zyrjanskojessa oli vuonna 1854 rakennettu puukirkko ja vuotuiset kaksi viikkoa kestäneet markkinat.


title: Zyrjanskoje

text:
Zyrjanskojen kautta kulkee Bolšedorohovon ja Teguldetin välinen maantie. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely ja puunhankinta. Kylässä toimii tielaitos, metsätalous ja leipomo.
Palveluihin kuuluvat keskikoulu, lasten taidekoulu ja piirisairaala.


title: Samuli Rasilainen

text: Samuli Rasilainen (s. 21. kesäkuuta 1996 Oulu) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi kaudella 2015–2016 kahdessa ottelussa Espoo Bluesin SM-liigajoukkueessa ja kaudella 2016–2017 Rasilainen pelasi Mestistä konkurssiin ajautuneen Bluesin tilalle perustetussa Espoo Unitedissa, kunnes hän joulukuussa 2016 lopetti pelaajauransa vain 20-vuotiaana keskittyäkseen siviilielämäänsä. Rasilainen saavutti juniorina mm. yhden A-nuorten SM-hopean ja -pronssin.


title: Samuli Rasilainen

text: Rasilainen on Oulun Kärppien kasvatti. Hän pelasi juniorina sittemmin Ylivieskan Jääkarhujen ja JHT Kalajoen yhdistelmäjoukkueessa, jonka Rasilainen torjui C-nuorten I-divisioonan mestaruuteen kauden 2011–2012 päätteeksi. Hänellä oli myös sarjan paras torjuntaprosentti (92,0%). Kaudeksi 2012–2013 Rasilainen siirtyi Espoo Bluesin B-nuoriin. Kaudella 2014–2015 hän jakoi varsin tasaisesti seuran A-nuorten torjuntavastuun Christoffer Hernbergin kanssa ja pelasi runkosarjassa 21 ottelua. Pudotuspeleissä Rasilainen jäi ilman peliaikaa. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-pronssia. Rasilainen edusti Bluesia kauden aikana myös Junior Club World Cupissa.


title: Samuli Rasilainen

text: Kaudella 2015–2016 Rasilainen nousi Bluesin SM-liigajoukkueeseen. Hän nousi joukkueen kokoonpanoon liigaotteluun ensimmäisen kerran 16. joulukuuta 2015 Porin Ässiä vastaan, kun Kaapo Kähkönen liittyi alle 20-vuotiaiden maajoukkueen mukaan. Rasilainen sai ottelussa myös ensimmäiset minuuttinsa SM-liigassa, kun Bluesin maalilla aloittanut Christian Engstrand sai ulosajon keihästämisestä ajassa 54.59. Rasilainen sai ottelussa tililleen yhden torjunnan ainoasta häntä kohti tulleesta laukauksesta. Hän pelasi kauden aikana kahdessa ottelussa yhteensä noin 45 minuuttia. Suurimman osan kaudestaan Rasilainen pelasi Bluesin A-nuorissa, jossa hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.


title: Samuli Rasilainen

text: Rasilainen siirtyi kaudeksi 2016–2017 konkurssiin ajautuneen Bluesin tilalle perustettuun Espoo Unitediin, joka siirtyi pelaamaan Mestistä. Hän vietti alkukauden lähinnä kakkosmaalivahtina Rasmus Tirroselle ja pelasi viisi ottelua, kunnes joulukuussa 2016 Rasilainen päätti lopettaa koko pelaajauransa keskittyäkseen siviilielämäänsä.


title: Samuli Rasilainen

text: Rasilainen on pelannut yhden poikien maaottelun.


title: Pattie Boyd

text: Patricia Anne ”Pattie” Weston (o.s. Boyd, s. 17. maaliskuuta 1944 Taunton, Somerset, Iso-Britannia) on brittiläinen malli, valokuvaaja ja kirjailija. Hän oli sekä George Harrisonin että Eric Claptonin ensimmäinen vaimo. Boyd meni kolmannen kerran naimisiin 30. huhtikuuta 2015, Rod Westonin kanssa.


title: Pattie Boyd

text: Boyd julkaisi "Wonderful Tonight" -nimisen omaelämäkerran elokuussa 2007.


title: Aune Innala

text: Aune Inkeri Innala (vuoteen 1936 Nylund; 12. heinäkuuta 1906 Tampere – 31. maaliskuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen varatuomari, toimistopäällikkö ja kansanedustaja 1951–1962.


title: Aune Innala

text: Aune Innalan vanhemmat olivat kauppias Selim Alarik Nylund ja Hulda Aliina Ponkala. Hän suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1934 ja sai varatuomarin arvon 1937. Innala työskenteli muun muassa Latvian Tampereen-varakonsulaatin sihteerinä 1930–1940, Hämeen lääninhallituksessa 1936–1938, Rakennushallituksen kamreerina 1939–1948 sekä Valtiontalouden tarkastusviraston ylitarkastajana 1948–1962 ja kansliatoimiston toimistopäällikkönä 1962–1969.


title: Aune Innala

text: Innala toimi kokoomuksen kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä 1951–1954 ja Helsingin kaupungin vaalipiiristä 1954–1962. Hän oli myös kokoomuksen puoluehallituksen jäsen 1957–1958 ja puoluevaltuuston jäsen 1959–1964.


title: Aune Innala

text: Aune Innala kirjoitti kolme historiateosta.


title: Pekka Linko

text: Eero Pekka Kristian Linko (11. elokuuta 1930 Helsinki – 14. marraskuuta 2015 Espoo) oli suomalainen kemisti ja professori. Hän oli vuosina 1976–1995 Teknillisen korkeakoulun elintarviketeknologian (myöh. bioteknologia ja elintarviketeknologia) professori.


title: Aarno Pajunen

text: Aarno Edvard Pajunen (23. marraskuuta 1922 Helsinki – 19. maaliskuuta 1982 Helsinki) oli kauppaneuvos ja diplomikauppias, joka toimi kauppaketju Edv. Pajunen Oy:n toimitusjohtajana.


title: Aarno Pajunen

text: Aarno Pajusen vanhemmat Edvard ja Hilja Pajunen olivat perustaneet vuonna 1918 ensimmäisen elintarvikeliikkeensä Kulmalankadulle (nykyinen Kulmavuorenkatu) Helsingin Sörnäisiin. Hän oli ollut mukana kaupan toiminnassa pikkupojasta asti ja vanhempien elämäntyön jatkaminen oli hänelle luonnollinen valinta. Tähän tähtäsi myös opiskelu Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa, jossa hän suoritti vuonna 1947 merkonomin tutkinnon.


title: Aarno Pajunen

text: Edvard Pajusen kuoltua vuonna 1953 toimitusjohtajan tehtävät siirtyivät Aarno Pajuselle. Hän oli samana vuonna suorittanut myös Suomen Vähittäiskauppiasliiton järjestämän kurssin ja diplomikauppiaan tutkinnon.


title: Aarno Pajunen

text: Edv. Pajunen Oy:n myymälät olivat pääasiassa pieniä kivijalkakauppoja. Aarno Pajusen aloittaessa toimitusjohtajana oli alkanut valintamyymälöiden läpimurto, ja Pajunen ymmärsi tämän myymälätyypin edut. Koska pienet liikehuoneistot eivät soveltuneet valintamyymälöiksi, hän ryhtyi hankkimaan isompia liiketiloja, joissa valintamyymälän toiminta oli mahdollista. Tällaisia myymälöitä Pajusen yrityksellä oli toistakymmentä 1960-luvun puoliväliin mennessä.


title: Aarno Pajunen

text: Pajunen oli aktiivisesti mukana alansa järjestötoiminnassa. Hän toimi Suomen Vähittäiskauppiasliitossa (sittemmin K-kauppiasliitto) elintarvikejaoston puheenjohtajana ja liiton varapuheenjohtajana, minkä lisäksi hän kuului Keskon hallintoneuvostoon. Hänen tärkein järjestötehtävänsä oli Vähittäiskaupan keskusliiton puheenjohtajuus 1964–1975. Hänen johdollaan liitto sai vähitellen arvovaltaa, ja se oli mukana perustamassa ensin Kaupan Keskusvaliokuntaa ja myöhemmin koko kaupan alan keskusjärjestöä Kaupan Keskusliittoa.


title: Aarno Pajunen

text: Pajunen oli myös innokas urheilumies ja urheilun järjestöaktiivi. Hänen päälajinsa oli pikaluistelu, mutta urheilu-ura jäi lyhyeksi päätyön vuoksi. Hän toimi Suomen Luisteluliiton puheenjohtajana 1960–1978, ja tähän ajankohtaan ajoittuivat suomalaisen pikaluistelun menestysvuodet. Luisteluliiton puheenjohtajana hän oli myös Suomen Olympiakomitean jäsen. Hän toimi Suomen luistelujoukkueen johtajana Innsbruckin (1964), Grenoblen (1968), Sapporon (1972) ja Innsbruckin (1976) talviolympialaisissa.


title: Aarno Pajunen

text: Hän oli jäsenenä Helsingin kauppakamarin hallituksessa, Kaupan tiedotustoimikunnassa, Suomen Liikemiesten Kauppaopiston kannatusyhdistyksessä, Kulosaaren Yhteiskoulun ystävät ry:ssä (puheenjohtajana), Laulu-Miehissä, Eläketurvakeskuksen hallituksessa, Helsingin kaupungin urheilu- ja ulkoilulautakunnassa ja Helsingin kaupunginvaltuustossa (Liberaalisen Kansanpuolueen edustajana).


title: Aarno Pajunen

text: Pajunen sai Suomen Leijonan ritarimerkin 1960 ja kauppaneuvoksen arvonimen 1973.


title: Aarno Pajunen

text: Hän sairasteli viimeisinä vuosinaan, ja liiketoiminta siirtyi hänen lapsilleen. Yksi heistä on Helsingin kaupunginjohtaja ja ylipormestari Jussi Pajunen, joka oli sukupolvenvaihdoksen aikoihin mukana Edv Pajunen Oy:n toiminnassa. Vuonna 1979 he perustivat Kuluttajain Pikatukku Alepan. Se myytiin vuonna 1987 SOK:lle. Se oli siihen mennessä laajentunut 37 myymälän kauppaketjuksi.


title: Aarno Pajunen

text: Aarno Pajunen kuoli 59-vuotiaana maaliskuussa 1982. Hänet on haudattu Kulosaaren hautausmaalle.


title: Nicola (etunimi)

text: Nicola on italiassa yleinen etunimi, Nikola on entisen Jugoslavian alueella yleinen etunimi ja myös hallitsijanimi:


title: Johan Falk

text: Johan Falk on näyttelijä Jakob Eklundin esittämä kuvitteellinen henkilöhahmo. Hän esiintyy "Johan Falk -rikoselokuvissa". Falk on ammatiltaan poliisi ja työskentelee Ruotsin poliisin erikoisyksikössä.


title: Al-Mamun

text: Al-Mamun ("Al-Mamūn", "Abū Jaʿfar Abdullāh al-Maʾmūn ibn Harūn" tai "Al-Ma'mun", syyskuu 786 – 9. elokuuta 833) oli Abbasidivaltion kalifi vuosina 813–833. Hänen isänsä Harun ar-Rasidi jakoi valtion aluksi kahtia, niin että Al-Mamun sai hallittavakseen Mervin kaupungista johdetun valtion itäosan (Iranin). Vasta kun hän oli sisällissodassa voittanut veljensä Aminin hän muutti Bagdadiin vuonna 819.


title: Al-Mamun

text: Al-Mamun hallitsi Bagdadissa aikana, jolloin sen kirjasto eli Viisauden talo eli kukoistuskauttaan. Al-Mamunin ja hänen seuraajiensa tarkoituksena oli kääntää paljon kreikkalaisen tieteen käsikirjoituksia arabiaksi (tai syyriaksi) ja luoda siten kirjastosta tieteellisen tutkimuksen keskus. Tämä johti suoranaiseen hellenismin renessanssiin. Myös Abbasidivaltio eli vahvinta kauttaan hänen aikanaan, sillä hänen jälkeensä dynastia taantui.


title: Samira Makhmalbaf

text: Samira Makhmalbaf (s. 15. helmikuuta 1980 Teheran) on iranilainen elokuvaohjaaja. Isänsä Mohsen Makhmalbafin ammattiin kouluttama esikoistytär löi itsensä läpi jo 17-vuotiaana ohjaamallaan dokumenttielokuvalla "Omena" (Sib, 1998). Se kertoo fundamentalisti-isän 12-vuotiaista kaksostyttäristä, jotka on suljettu kotiinsa. Sillä hän pääsi Cannesin elokuvajuhlien pääkilpailusarjaan kaikkien aikojen nuorimpana ohjaajana. Hänen ensimmäinen näytelmäelokuvansa, Kurdistanin maaseutua kiertävistä opettajista kertova "Liitutaulut" (Takhté siah, 2000) valittiin Cannesin kilpailusarjaan vuonna 2000. Hänen muita elokuviaan ovat naisten asemaa talebanihallinnon jälkeisessä Kabulissa käsittelevä "Kello 5 iltapäivällä" (Panj é asr, 2003) ja "Two-Legged Horse" (Asbe du-pa, 2008), jonka aiheena on kahden pojan välille syntyvä väkivaltainen suhde.


title: Samira Makhmalbaf

text: Samira Makhmalbaf on käsikirjoittanut useimmat elokuvansa yhdessä isänsä Mohsen Makhmalbafin kanssa. Koko perhe on elokuva-alalla: äiti Marzieh ja pikkusisko Hana ovat myös ohjanneet omia elokuviaan.


title: Samira Makhmalbaf

text: Isänsä tavoin Samira Makhmalbaf ja hänen elokuvansa ovat Iranin valtaapitävien ja muiden islam-fundamentalistien epäsuosiossa. "Two-Legged Horse" -elokuvan kuvaukset keskeytyivät Pohjois-Afganistanissa, kun kuvauspaikalla räjäytettiin pommi ja kuusi kuvausryhmän jäsentä loukkaantui hengenvaarallisesti. Kuvaukset saatettiin loppuun salassa pidetyissä kuvauspaikoissa.


title: Samira Makhmalbaf

text: Samira Makhmalbaf oli yksi vuoden 2009 Sodankylän elokuvajuhlien vieraista.


title: Flokumafeeni

text: Flokumafeeni on voimakas rotanmyrkkynä käytetty antikoagulantti. Se on toisen polven 4-hydroksikumariini-johdannainen ja K-vitamiini -antagonisti. Sitä kutsutaan "super-varfariiniksi" sen voimakkuuden takia sekä sen vuoksi, että sillä on ominaisuutena kertyä myrkkyä saaneen organismin elimistöön.


title: Flokumafeeni

text: Flokumafeeni on hajuton, väritön-kermanvärinen kiteinen kiinteä aine. Se vaikuttaa nieltynä ja ihon läpi. Se on kertamyrkky ja yksi syöntikerta riittää surmaamaan jyrsijän.


title: Flokumafeeni

text: Suomessa aine on vain ammattikäyttöön ja sitä myydään tuotenimellä Storm Se kehitettiin 1984 Shell International Chemical:in laboratoriossa.


title: Flokumafeeni

text: Useimmille jyrsijälaeille on 1 mg/kg, mutta se voi vaihdella eri lajien välillä 0.12 mg/kg: Kenttämyyrä; 10mg/kg Okahiiri. Koirille 0.075–0.25 mg/kg.


title: Flokumafeeni

text: Antidoottina eli vastamyrkkynä annetaan K1-vitamiinia.


title: Microsoft Lumia 640

text: Microsoft Lumia 640 on Microsoft Mobilen keskihintainen Lumia-älypuhelin. Se on Lumia 630 ja 635- mallien seuraaja. Siinä on 8 megapikselin kamera, 5 tuuman HD-näyttö, 8 gigatavua tallennustilaa, 1 gigatavu RAM-muistia sekä Qualcomm Snapdragon 400 -suoritin. Puhelin on saatavana sinisenä, oranssina, mustana sekä valkoisena. Microsoft on kertonut tuovansa Windows 10-päivityksen puhelimeen. Puhelin julkaistiin 2. maaliskuuta 2015.


title: Miro Ruokonen

text: Miro Petteri Ruokonen (s. 27. maaliskuuta 1996 Forssa) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhossa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Miro Ruokonen

text: Ruokonen on Forssan Palloseuran kasvatti. Kaudella 2010–2011 hän voitti koko C-nuorten I-divisioonan syöttöpörssin ja jakoi sarjan pistepörssin toisen sijan KooKoon Sami Hyttisen kanssa tehoilla 20+36=56. Kaudeksi 2011–2012 Ruokonen siirtyi Hämeenlinnan Pallokerhon junioreihin. Kauden 2012–2013 päätteeksi hän voitti siellä B2-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudella 2013–2014 Ruokonen edusti HPK:ta myös Junior Club World Cupissa, joka päättyi hopeaan. Kauden 2014–2015 päätteeksi hän voitti A-nuorten SM-hopean.


title: Miro Ruokonen

text: Kesäkuussa 2015 Ruokonen teki 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen HPK:n kanssa. Hän teki liigadebyyttinsä 11. joulukuuta 2015 Rauman Lukkoa vastaan. Ruokonen sai ottelussa jääaikaa 12.43 minuuttia. Hän sai myös yhden kahden minuutin jäähyn estämisestä. Ruokonen teki liigauransa avausmaalin 2. helmikuuta 2016 vieraissa Oulun Kärppiä vastaan. Kaikkiaan hän pelasi kauden aikana SM-liigassa 19 runkosarjaottelua tehopistein 2+1=3.


title: Miro Ruokonen

text: Varsinaisella SM-liigan tulokaskaudellaan 2016–2017 Ruokonen teki 30 runkosarjaottelussa tehot 2+1=3 ja kuudessa playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän pelasi kauden aikana miesten pelejä myös seitsemän Mestis-ottelun verran lainalla Lempäälän Kisassa. Ruokonen vahvisti kevätkaudella myös HPK:n A-nuoria, jossa hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Huhtikuussa 2017 Ruokonen teki HPK:n kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kaudella 2017–2018 hän teki SM-liigassa 40 runkosarjaottelussa tehot 4+2=6. Ruokonen edusti HPK:ta myös Spengler Cupissa. Hän pelasi myös viisi ottelua lainalla LeKissä. Tammikuussa 2019 Ruokonen teki HPK:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Miro Ruokonen

text: Ruokonen on pelannut kuusi nuorten ja neljä poikien maaottelua.


title: Miro Ruokonen

text: Ruokonen on toisen polven liigapelaaja, sillä hänen isänsä Miikka pelasi omalla urallaan puolustajana yli 100 SM-liigaottelua sekä vietti useita vuosia myös ulkomaiden pääsarjoissa. Miro pelasi isänsä valmennuksessa FoPS:n junioreissa.


title: Johan Falk (elokuvasarja)

text: Johan Falk on ruotsalainen 20-osainen elokuvasarja, joka kertoo Ruotsin poliisin erikoisyksikössä työskentelevän Johan Falkin elämästä. Falkia esittää Jakob Eklund. Vuosien 2009–2013 elokuvat perustuvat Ruotsin poliisin tietolähteen Peter Rätzin elämään. Elokuvissa poliisin tietolähteenä on Frank Wagner (Joel Kinnaman). Muissa pääosissa nähdään muun muassa Jens Hultén, Mikael Tornving ja Meliz Karlge.


title: Johan Falk (elokuvasarja)

text: Elokuvasarjaa on Ruotsin televisiossa esittänyt TV4-kanava, joka on ollut myös mukana tuotannossa. Suomessa MTV3 on esittänyt elokuvasarjaa.


title: Jakob Eklund

text: Jakob Anders Eklund on ruotsalainen näyttelijä. Hän on näytellyt useissa elokuvissa ja televisiosarjoissa, kuten pääroolia "Johan Falk -elokuvasarjan" kaikissa 20-osassa. Lisäksi hän näytteli yhtä päärooleista Wallander-elokuvassa "".


title: Jakob Eklund

text: Jakob Eklund näyttelee "Johan Falk -elokuvissa" Ruotsin poliisin erikoisyksikössä työskentelevää Johan Falkia.


title: Juhani Wirilander

text: Heikki Juhani Wirilander (30. marraskuuta 1935 Mikkeli – 4. joulukuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen oikeustieteilijä, joka väitteli oikeustieteen tohtoriksi 1979 aiheenaan Rasitteesta maankäyttömääräyksenä. Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa Juhani Wirilander työskenteli 1965–1980 useissa eri tehtävissä, esimerkiksi kirjastonhoitajana, assistenttina, vt. apulaisprofessorina ja vt. professorina. Siviilioikeuden professorina hän työskenteli vuosina 1983–1990 ja Oikeustieteellisen tiedekunnan kirjaston kirjastonhoitajana 1966–1981


title: Juhani Wirilander

text: Juhani Wirilander ehti pitkän työuransa aikana toimia niin yliopiston tutkijana ja opettajana kuin oikeuslaitoksen tuomarina. Wirilander on ainoa henkilö, joka on toiminut tuomarin virassa Suomen kummassakin ylimmässä tuomioistuimessa. Vuosina 1980–1982 Juhani Wirilander toimi korkeimman hallinto-oikeuden ylimääräisenä hallintoneuvoksena ja vuonna 1990 hänet nimitettiin korkeimman oikeuden vakinaiseksi jäseneksi, oikeusneuvokseksi. Tästä virasta hän jäi eläkkeelle vuonna 2000.


title: Juhani Wirilander

text: Juhani Wirilanderilla oli työuransa eri vaiheissa monia luottamustehtäviä muun muassa keskeisissä lakimiesjärjestöissä, ja häntä käytettiin asiantuntijana eri toimikunnissa ja komiteoissa. Wirilanderin laaja asiantuntemus ja työpanos oli ratkaisevassa asemassa kahta oikeustieteen suurhanketta, oikeudellisen kirjallisuuden luettelo Bibliographia Iuridica Fennicaa ja oikeustietosanakirja Encyclopædia Iuridica Fennicaa toteutettaessa.


title: Torkkeli

text: Torkkeli tarkoittaa seuraavia Seuraavien merkittävien suomalaisten sukunimi on Torkkeli


title: Donggutuon löytöpaikka

text: Donggutuon löytöpaikka (, ) on arkeologinen kohde Kiinassa Hebein maakunnan Yangyuanin piirikunnassa, Donggutuon kylän lähellä. Samannimiset kohde ja kylä sijaitsevat Nihewanin altaassa, joka on paleoliittisten kohteiden otollinen löytöalue. Donggutuon kylässä sijaitsee alueen tutkimuskeskus (Nihewan Apeman Station).


title: Donggutuon löytöpaikka

text: Tämä arkeologinen ja geologinen kohde sijaitsee neljä kilometriä etelään Nihewanin kylästä. Se on ehkä eniten tutkittu kohde Nihewanin altaan alueella. Altaan sedimenttien paksuus on täällä yli 40 metriä, jonka yläosa on viime jääkauden aikana kerrostunut 5 metriä paksu lössikerros. Eläinten fossiileja ja ihmisen toiminnan jäänteitä sisältävä kerrostuma sijaitsee 40 metrin syvyydessä ja se on 3–5 metriä paksu. Tutkittavaa aluetta on noin 40 000 m².


title: Donggutuon löytöpaikka

text: Kohde löytyi vuonna 1981 ja se ajoitettiin seuraavana vuonna. Siellä on suoritettu viisi erillistä kaivausta vuosina 1981–1985. Kohdetta on tutkittu myös vuosina 1991, 1992, 1997, 2000 ja 2001. Koska se on hyvin vanha kohde, tutkitaan sitä intensiivisesti. Tarkoituksena on selvittää, millainen oli ensimmäisen ihmisen elämä Kiinassa.


title: Donggutuon löytöpaikka

text: Artefakteja on löytynyt viidestä eri kerrostumasta. Ylimmät kolme löytökerrosta ovat muodostuneet siltin ja hiekan sekaiseen maahan. Toiseksi alin kerrostuma muodostui rantakivien väliin silttiseen hiekkaan. Alin kerrostuma on hiekkaisessa siltissä. Nämä maakerrokset viittaavat veden jatkuvaan läsnäoloon ja paikalla tiedetäänkin olleen muinainen järvi. Kiviesineet ovat työstettyjen kivien ytimiä, iskukiviä, säleitä ja muotoiluja kiviä. Kiviesineitä ja eläinten fossiileja on löytynyt yhteensä lähes 2 500. Kiviesineiden työstämistapaa on kutsuttu "Donggutuon kultuuriksi" ja niiden halkaisijan keskikoko vaihtelee 20–50 millimetriin. Työkalut valmistettiin tällä samaisella löytöpaikalla.


title: Donggutuon löytöpaikka

text: Artefaktien löytökerrostuma on ajoitettu paleomagetostratigrafian avulla noin 1,1 miljoona vuotta vanhaksi, koska sen katsotaan sijaitsevan Jaramillon paleomagneettisen kauden alapuolella.


title: Suomenlinna (kaupunginosa)

text: Suomenlinna on Helsingin kylämäinen kaupunginosa, jossa asuu noin 850 henkeä.. Sen tunnetuin osa on Suomenlinnan merilinnoitus.


title: Suomenlinna (kaupunginosa)

text:
Suomenlinnan kaupunginosa muodostuu kahdeksasta saaresta, joista Kustaanmiekka, Susisaari, Iso Mustasaari, Pikku-Mustasaari ja Länsi-Mustasaari ovat joko sillan tai maakannaksen ansiosta yhteydessä toisiinsa. Susisaaren ja Kustaanmiekan välillä aikoinaan ollut salmi on täytetty. Näiden saarten muodostaman ryhmän itäpuolitse kulkee Kustaanmiekan salmi ja länsipuolitse Särkänsalmi, jotka ovat tärkeimmät avomereltä Helsingin Kruunuvuorenselälle ja Eteläsatamaan johtavat laivaväylät. Suomenlinnan kaupunginosaan kuuluvat myös Särkkä, Lonna ja Pormestarinluodot.
Suomenlinnan maapinta-ala on 2,21 neliökilometriä.


title: Suomenlinna (kaupunginosa)

text: Suomenlinnassa on noin 350 asuntoa, joista valtio omistaa noin 330 ja niitä vuokraa Suomenlinnan hoitokunta. Helsingin kaupunki omistaa noin 10 vuokra-asuntoa ja noin 10 taloa on yksityisomistuksessa.


title: Suomenlinna (kaupunginosa)

text: Suomenlinnan kaduilla ei ole nimiä. Postiosoitteet muodostuvat kutakin saarta tarkoittavasta kirjaimesta (A=Kustaanmiekka, B=Susisaari, C=Iso Mustasaari, D=Pikku-Mustasaari ja E=Länsi-Mustasaari) sekä talon numerosta, johon mahdollisesti liittyy porraskäytävää osoittava kirjain. Esimerkiksi C 83 on C-saarella eli Isossa Mustasaaressa talo numero 83 (ks. kartta: ). Lisäksi käytetään normaalisti rapun ja asunnon numeroa. Suomenlinnan postinumero on 00190.


title: Polaris (Chisun albumi)

text: Polaris on Chisun neljäs studioalbumi. Albumi julkaistiin 2. lokakuuta 2015, ja se nousi ensimmäisellä viikollaan Suomen virallisen listan toiselle sijalle.


title: Polaris (Chisun albumi)

text: Sävellys, sanoitus ja sovitus: Chisu.


title: Torkkel

text: Torkkel on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Luettelo televisiosarjan Winx-klubi hahmoista

text: Tämä on luettelo Winx-klubi-mediasarjan hahmoista.


text: Bloom on Lohikäärmeen liekin (myöhemmin lohikäärmetulen) keiju ja hallitsee siis tulta. Hän on sarjan alussa 16-vuotias, ja hänen syntymäpäivänsä on 10. joulukuuta. Hän on Dominon prinsessa, mutta kasvanut koko elämänsä Maassa pikkukaupunki Gardeniassa kasvattivanhempiensa Miken ja Vanessan luona tietämättä taikavoimistaan tai kuninkaallisuudestaan.


text: Bloom on Winx-klubin johtohahmo ja erityisesti Stellan paras ystävä. Hän on uskollinen, voimakasluontoinen ja hyvin uhrautuva. Hän on myös erittäin vahva Lohikäärmeen voimansa ansiosta. Bloom seurustelee prinssi Skyn kanssa. Hänen pixiensä on käytävien ja koodien pikkukeiju Lockette, ja merenneito-selkiensä Serena. Seitsemännellä kaudella Bloom saa keijueläimen, yksisarvis-ponin nimeltä Elas.


text: Bloomilla on aaltoilevat oranssinpunaiset hiukset ja vaaleansiniset silmät. Hän on hyvin päättäväinen ja vahva luonteeltaan ja sekä todella uskollinen muille. Bloomille selvisi kolmannella kaudella, että hänen vanhempansa eivät ole vankeina Valtor-velhon sisällä, kuten tämä kertoi. Kolme muinaista noitaa paljastivat, että Oritel ja Marion ovat vielä elossa jossain kaukaisessa ulottuvuudessa, ja Bloom aikoo löytää heidät. Bloom pääsee ensimmäisen kerran kohtaamaan oikeat vanhempansa "Winx – salaisuuksien linna" -elokuvassa, jossa Sky rohkeudellaan pelasti Dominon muinaisilta noidilta.


text: Stella on Auringon ja Kuun (myöhemmin vain auringonpaisteen) keiju ja sarjan alussa 17-vuotias. Hän on Solarian eronneen kuningasparin, Radiuksen ja Lunan tytär, ja siten siis Solarian prinsessa. Hän on Winx-klubin tytöistä vanhin, huolettomin ja huumorintajuisin. Stella on itsevarma ja sanavalmis persoona, ja hän rakastaa hauskanpitoa.


text: Stella on muita vuoden vanhempi, sillä hän oli jo vuotta aiemmin Alfeassa. Hänet kuitenkin erotettiin tekemiensä vahinkojen vuoksi. Ensimmäisen tuotantokauden aikana selvisi spesialistien sopimus roolien vaihdoksesta, että Stellan poikaystävä on Brandon ja Bloomin oikea prinssi Sky.


text: Stella on Bloomin paras ystävä. Hän on vaaleahiuksinen ja hänen silmänsä ovat kullanruskeat. Hänellä on myös aurinkokeijun tavoin päivettynyt iho. Hänen syntymäpäivänsä on 9. marraskuuta. Stellan pixie on Amore, rakkauden pikkukeiju, ja selkie Solarian portinvartija Iliris. Hän seurustelee Brandonin kanssa, joka on Skyn aseenkantaja ja hyvä ystävä. Hänellä on keijueläimenä Välke, aurinkolintu.


text: Stella pitää muotivaatteista ja pojista. Hänen unelmanaan on tulla muotisuunnittelijaksi. Stellalla on herkästi mielipide joka asiaan, ja hän tuo sen myös esiin. Hän ei aina ajattele ennen kuin tekee, mistä voi aiheutua vaikeuksia. Luonteeltaan hän on vilkas, optimistinen ja iloinen. Vaikka Stella vaikuttaa usein pinnalliselta "diivalta", Bloomin ja muiden onnellisuus merkitsee hänelle paljon.


text: Flora on luonnon ja kukkien keiju ja sarjan alussa 16-vuotias. Hän on kotoisin Lynpheasta.


text: Flora on Winx-klubin ujoin ja herttaisin sekä ehkä herkin ja vastuuntuntoisin. Hän seurustelee Helian kanssa, joka tuli kuvioihin toisella kaudella. Floralla oli vaikeuksia kertoa Helialle tunteistaan, mutta nyt he osaavat tunnustaa toisilleen rakkautensa. Kausien aikana heidän suhteensa on kohdannut myös alamäkiä.


text: Floralla on Miele-niminen pikkusisko. Hänen pixiensä on Chatta, juorujen pikkukeiju, ja selkiensä Linphean meriportin vartija Daisyree. Floralla on heleän ruskea iho, pitkät vaaleanruskeat hiukset ja vihreät silmät. Hän pukeutuu mielellään vaaleanpunaiseen. Hän on syntynyt 1. maaliskuuta. Hänen keijueläimensä on suuri Lynphean taikasusi, jonka hän nimesi Amarokiksi.


text: Floran menneisyydestä ei tiedetä paljoa. Kolmannella kaudella Winxit seikkailevat hänen kotiplaneetallaan Lynpheassa ja tapaavat hänen pikkusiskonsa Mielen. Flora saa Enchantix voimansa pelastamalla Mielen ja uhrautumalla. Miele nousee merkittävämpään rooliin kuudennella kaudella, kun hän on kasvanut pikkutytöstä nuoreksi keijuksi. Sarjan seitsemännellä kaudella tavataan vihdoin Floran ja Mielen vanhemmat Lynpheassa.


text: Musa on musiikin keiju ja sarjan alussa 16-vuotias. Hän on kotoisin Melodysta. Kolmannella kaudella Musa sai Enchantix-voiman pelastaessaan Melodyn prinsessa Galatean Alfean tulipalosta. Musa haluaa kuolleen äitinsä tavoin laulajaksi. Musan äiti kuoli tämän ollessa vielä lapsi, mutta hän on hyvissä väleissä isänsä kanssa, joka äidin kohtalon takia aluksi vastusti Musan urahaaveita.


text: Musa on luonteeltaan ailahtelevainen ja herkkä. 1-2-kausilla hän pukeutui poikatyttömäisesti, sarjan edetessä hänen tyylinsä on muuttunut naisellisemmaksi. Hänen poikaystävänsä on Riven, jonka kanssa hän on riidellyt usein. Musan pixie on käytöstapojen pikkukeiju Tune ja selkie Melodin portinvartija Sonna. Kuudennella kaudella Tune vaihtoi paikkaa PopPixie-sarjassa esiintyvän Cherien, säiden pikkukeijun, kanssa. Hänen keijueläimensä on piikkikissa nimeltään Chisu.


text: Musalla on sinimustat hiukset, violetit silmät ja täysin valkoinen iho. Sarjan ensimmäisellä ja toisella tuotantokaudella hänellä oli lyhyet hiukset, mutta kolmannella kaudella hän hankki hiustenpidennykset. Hänen syntymäpäivänsä on 30. toukokuuta.


text: Tecna on teknologian keiju, sarjan alussa 16-vuotias ja on syntynyt 16. joulukuuta. Hän on kotoisin Zenithistä. Tecna on luonteeltaan hiukan tyly mutta hyväsydäminen ja nokkela selviytyjätyyppi. Hän toimii usein "järjen äänenä". Ensimmäisellä tuotantokaudella Tecna luuli olevansa robotti, jonka hänen vanhempansa loivat, koska eivät halunneet oikeaa lasta. Muut Winxit saivat hänet lopulta uskomaan, että hän oli täysiverinen keiju siinä missä muutkin. Tecnan on vaikea ilmaista tunteitaan ja hän on hyvin looginen ja selväjärkinen. Hänen poikaystävänsä on hiukan nörtti Punalähteen spesialisti Timmy. Enchantix-voiman hän sai sulkiessaan Omega-ulottuvuuden portaalin, mutta putosi itse kuiluun, joka sulkeutui. Tecnan paras ystävä on Musa. Hän on myös Zenithin vartijakeiju.


text: Tecnan silmät ovat sinivihreät ja hänellä on lyhyet, liilat hiukset. Hänen pixiensä on nanoteknologian pikkukeiju Digit ja selkiensä Zenithin portinpitäjä Lithia. Hänen keijueläimensä on tekno-orava nimeltään Flitter.


text: Layla (myös Aisha) on nesteiden ja aaltojen keiju ja Winx-klubin kuudes jäsen. Hänen ensiesiintymisensä animaatiosarjassa on toisen tuotantokauden ensimmäisessä jaksossa jolloin hän oli 15-vuotias. Layla on Androsin prinsessa. Hän hallitsee tavallisten nesteiden lisäksi Morphix-nimistä taika-ainetta, josta voi muovata esineitä. Laylan parhaat ystävät ovat Musa ja Flora.


text: Androsin prinsessana Layla on kasvatettu käyttäytymään hienostuneesti ja myöntymään järjestettyyn avioliittoon. Layla on urheilullinen ja kannattaa feminismiä. Luonteeltaan hän on määrätietoinen, rohkea ja varma, ystävilleen lempeä ja kannustava sekä aina valmis auttamaan. Layla on myös lyhytpinnainen ja impulsiivinen, mikä aiheuttaa välistä hankaluuksia, sillä prinsessana hänen on hillittävä itsensä. Laylan intohimoja ovat tanssi ja lainelautailu. Hänen pixiensä on Piff, unien pikkukeiju. Viidennellä kaudella Layla luo siteen Androsin meriportinvartija Lemmyn kanssa. Hänen keijueläimensä on muinaisen Magixin ajoilta oleva parkuli nimeltään Vollo.


text: Kolmannella tuotantokaudella Layla tapaa Nabun, jonka kanssa Laylan on sovittu menevän naimisiin. Nabu on myös kotoisin Androsista, ja on toisen kuninkaallissuvun poika. Aluksi Layla kohtelee kylmästi Nabua, joka karkasi vanhemmiltaan ottaakseen selvää millainen tyttö hänelle aiotaan naittaa. Kuitenkin myöhemmin samalla tuotantokaudella hän rakastuu Nabuun. Neljännen kauden lopussa Laylan sydän murtuu kun Nabu kuolee, ja Layla janoaa kostoa Mustan kehän velhoille. Hän liittyy hetkeksi Nebulan joukkoon saadakseen tilaisuuden tuhota velhot heidän kanssaan. Viidennellä kaudella Winxien viholliseksi muodostuu Androsin kuninkaan poika Tritannus, joka on Laylan serkku. Seitsemännellä kaudella Layla lähentyy Nexin, kuudennella kaudella mukaan tulleen miehen kanssa.


text: Layla on tummaihoinen ja hänellä on ruskeat, pitkät ja kiharat hiukset ja tummansiniset silmät. Hän on syntynyt 15. kesäkuuta.


text:
Trix on kolmihenkinen noitajoukko. Noidat ovat Winxien arkkivihollisia sarjan kausilla 1-3 ja 5-7. Kolmannella kaudella Winx-klubi nujersi heidät jälleen, ja heidät tuomittiin Androsin vankilaan liittoutumisestaan Valtorin kanssa. Dominon tuhonneet kolme muinaista noitaa olivat Trixien esiäitejä. Trixit kutsuvat toisiaan "siskoiksi" mutta ovat oikeasti vain hyviä ystäviä. He kävivät ensimmäisellä kaudella Pilvitornin noitakoulua, mutta saatuaan potkut sieltä he menettivät vallanhimossaan täysin järkensä ja lopulta valtasivat koko Pilvitornin vangiten samalla rehtori Griffinin. Noidat aikovat myös tuhota Alfean maan tasalle sekä koko Magixin, mutta keijut puolustavat kouluaan viimeiseen asti. Trixien pakkomielteenä on riistää Lohikäärmeen voima Bloomilta. Ensimmäisen kauden lopussa Trixit lähetettiin vangeiksi Vaaleakalliolle (paikka tunnetaan myös nimillä Valokivi ja Hohdekivi). Kuudennen kauden lopussa Bloom vangitsi heidät Legendariumiin. Ne ilmestyivät noitaeläinten kanssa Kalsharan ja Brafiliusen yhteisen vahingon vaarallisesta seurauksesta.
Trixit poistuivat sarjasta neljännen tuotantokauden ajaksi - he ovat tällöin Androsin vankilassa ja heitä ei näy kaudella ollenkaan paitsi tapahtuu Magical Adventure- leffassa. He kuitenkin palaavat viidennellä kaudella, kun samaan vankilaan teljetty, isälleen Androsin kuninkaalle katkera Tritannus muuttuu mereen levinneen saasteen ansiosta liskomaiseksi hirviöksi ja onnistuu karkaamaan vapauttaen samalla Trixit. Vallanhimollaan hän saa Icyn rakastumaan itseensä, mutta Darcy ja Stormy eivät voi sietää häntä. Kuudennella tuotantokaudella Trixien asukokonaisuudet vaihtuvat. He myös saavat Selinan puolelleen ja pyytävät häntä kertomaan Legendariumin taruja Winxejä vastaan.Muinaiset noidat ovat Winxejä "härnäämässä" elokuvissa: Winx- Salaisuuksien linna sekä Magical Adventure. Muinaiset noidat veivät Bloomin vanhemmat valonkompanian tuhotessaan heidät Obsidianin kehään, sekä kivettivät Bloomin synnyin planeetan Dominon (4Kidsinversiossa Sparks). Daphnen tavalla noidilla ei ole omaa vartaloa. Kuten Trixeilla myös Muinaisilla noidilla ovat voimanaan jää, myrsky ja pimeys. Noidat liittoutuvat Trixien kanssa Magical Adventure-leffassa.


text: Lordi Darkar on toisen tuotantokauden päävihollinen. Kauden alussa hän piti pixieitä vankina linnoituksessaan. Hänen tavoitteenaan on saada käsiinsä Codex-esine, joka antaa haltijalleen voiman hallita maailmaa. Codex on jaettu neljään osaan, jotka ovat Alfeassa, Pilvitornissa, Pixie-kylässä ja Punalähteessä. Saadakseen Codexin hän vapauttaa Trixit Valokiveltä, jonne heidät lähetettiin tekemiensä rikosten takia. Darkar käyttää Trixejä apureinaan ja antaa heille Gloomix-voiman. Hän myös muuttaa Bloomin väliaikaisesti pahaksi kätyrikseen pimeällä loitsulla. Darkar saa Codexin kaikki palaset käsiinsä, mutta hänet voitettiin Bloomin herättyä pahasta transsista, ja lopulta Winxit tuhosivat hänet Charmix-taikayhteydellä.


text: Valtor (sarjan 4Kids-versiossa Baltor) on kolmannen tuotantokauden päävihollinen. Hän on velho, jonka päämääränä on tulla maailman mahtavimmaksi velhoksi ja vallata maailmankaikkeus sen mahtavimpien luonnonelementtien avulla. Valtor on velho, jonka kolme muinaista noitaa loivat. Hän valtaa planeettoja sinetöimällä ne merkillään, joka saa niiden vartijat ja asukkaat muuttumaan demoniolennoiksi ja palvelemaan häntä. Aikoinaan Valtor joutui Valon Komppanian perustajien, Dominon kuningasparin Oritelin ja Marionin kukistamaksi, mutta samaan aikaan nämä katosivat. Nyt Valtor palaa kostamaan Valon Komppanian kolmelle soturille, jotka olivat Faragonda, Griffin ja Saladin.


text: Valtor syntyi Bloomin tavoin Lohikäärmeen liekistä, mutta sen pimeästä puolesta. Hän tuhosi Dominon kolmen muinaisen noidan kanssa. Rangaistukseksi hänet lähetettiin vangiksi Omega-ulottuvuuteen, jonne myös Trixit joutuvat aiheuttamiensa tuhojen vuoksi. Valtor pakenee Omegasta Trixien kanssa, ja värvää heidät apureikseen. Kaikki kolme hullaantuvat Valtoriin ja kilpailevat hänen suosiostaan. Sarjan loppupuolella Valtor muuttuu siivekkääksi lohikäärmedemoniksi ja alkaa tuhota taikaulottuvuutta. Winxit saavat pelastettua alueet tuholta. Kauden päätösjaksossa Bloom tuhoaa Valtorin Lohikäärmeen liekin voimalla.


text: Mustan kehän velhoihin kuuluvat keijunmetsästäjät Ogron, Gantlos, Duman ja Anagan. He etsivät maan viimeistä keijua Roxya, vangitakseen hänet mustaan portaaliin, johon he ovat vanginnet kaikki Maapallon keijut. Aluksi he luulivat Bloomia Maan viimeiseksi keijuksi, ja hyökkäsivät Alfeaan yrittäen saada Bloomin vangittua Mustaan kehään. Winx-klubille velhot ovat pahin uhka tähän mennessä, ja heidän ensisijaiseksi tehtäväkseen tulee suojella Roxya heiltä sekä Mustalta kehältä. Taikauskon Maan päälle levittämisen lisäksi heidän on päihitettävä velhot. Apunaan heillä on Valkea kehä, joka on Mustan kehän vastakohta ja viimeinen portaali vankityrmiin, jonne mustaan portaaliin joutuneet katoavat. Duman-niminen velho menehtyy hiukan ennen kauden loppua. Ogronin, Gantlosin ja Anaganin loppu koittaa neljännen kauden päätösjaksossa, kun he putoavat jäälohkareissa kuiluun. Niinpä Winxit saivat velhot nujerrettua.


text: Tritannus on Winxien viidennen tuotantokauden vihollinen. Hän on toinen Androsin kuninkaan pojista ja Laylan serkku. Hänet teljetään kauden alussa vankilaan hyökättyään atraimensa kanssa perhettään vastaan. Hän on katkera isälleen kuningas Neptunelle tämän valittua seuraajakseen Tritannuksen veljen Nereuksen hänen ohitseen. Maasta mereen leviävä öljy saa Tritannuksen muuttumaan voimakkaaksi ja karmivaksi merihirviöksi. Hän saa atraimensa käsiinsä ja onnistuu karkaamaan vapauttaen samassa vankilassa tuomiotaan istuneet Trixit. Hän myös muuttaa Androsin vankilan vartijat merimutanteiksi. Katkeroitunut Tritannus langettaa saman kiroukseen myös omalle äidilleen ja veljelleen sekä lopulta myös isälleen ja sisarelleen Tressalle. Icy viehättyy Tritannuksen voimasta ja vallanhimosta ja on täysin hirviömäisen ulkomuodon alla piilevän meriprinssin lumoissa. Trixien taikavoimat vietiin vangitsemisen yhteydessä, ja Tritannus palauttaa ne takaisin. Icy liittoutuu heti uuden ihastuksensa kanssa, samoin vastahakoiset Darcy ja Stormy. Layla saa tietää Tritannuksen muutoksesta ja kauhistuu kuultuaan, että hän on muuttanut kaikki kuningasperheensä jäsenet mutanteiksi ja imenyt valtikallaan voimat Androsin ja muiden maailmojen välisten porttien pienistä merenneitovartijoista. Tritannus aikoo päästä kaikkien maailmojen meriporttien kautta Äärettömälle Merelle ja sen keisariksi. Winxit auttavat Laylaa Harmonix-voimiensa avulla Tritannusta vastaan, ja tämä haluaa tehdä kaikkensa tuhotakseen keijut. Lopulta hän kärsi Winxeille tappion, kun menetti kaikki hirviövoimansa Bloomin tuhottua hänen atraimensa. Kun Tritannus oli voitettu, hänen tuli uida Kadotuksen-portista läpi.


text: Selina on Maasta tullut noita sekä kuudennen kauden uusi vihollinen. Hänellä on hallussaan Legendarium, kirja joka osaa muuttaa sadut, tarut ja legendat tosiksi. Lapsena Selina ja Bloom olivat parhaimpia ystävyksiä, jotka leikkivät yhdessä Eldoran talon lähellä Gardeniassa. Moni asia kuitenkin muuttui, kun Bloom sai tietää taikavoimistaan. Selinakin löysi omat voimansa Eldoran avulla, joka otti hänet oppityttärekseen, mutta Selina paljastuikin noidaksi. Selina ja Eldora avasivat kerran Legendariumin ja huomasivat sen vaaralliseksi. Saatuaan kirjan haltuunsa Selina pitää sen tiukasti itsellään ja estää kaikin keinoin sitä joutumasta muihin käsiin. Hän aikoo vapauttaa kirjan uumenista Acheronin, voimakkaan, pahan velhon ja Legendariumin luojan, joka voisi hallita Taikaulottuvuutta. Acheron myös teki Selinasta pahan houkuttelemalla hänet puolelleen. Suostuessaan yhteistyöhön Trixien kanssa Selina jättää kertomatta heille Acheronista. Trixejä käyttämällä hän toivookin saavansa tarpeeksi monta voimakasta tarua toteutumaan vapauttaakseen tämän. Kauden viimeisissä jaksoissa Selina saa Acheronin vapautettua, mutta Acheron haluaa Legendariumin itselleen, sillä haluaa lukita sen pahalle. Acheron hyökkää Selinan kimppuun, jolloin hän turvautuu Winxien hyväntahtoisuuteen. Winxit eivät aluksi usko Selinan lupausta auttaa Winxejä, mutta Selina osoittaa luotettavuutensa palauttamalla muista taikakouluista Trixien varastamat voimat takaisin oikeille omistajilleen. Lopulta Selina ja Bloom lukitsevat Legendariumin yhdessä hyvyydelle.


text: Keijueläintenmetsästäjä parivaljakko Kalshara ja Brafilius ovat seitsemännen tuotantokauden viholliset, jotka etsivät keijueläinten mahtavinta voimaa. Kalshara on muodomuutostaikuuden omaava keiju joka halusi löytää itselleen ja veljelleen villitaian, jotta tämä voisi hallita Taikauniversumia keijueläin armeijallaan jonka hän loisi löytämällään mahtavimalla voimalla. Kun hän löysi itselleen villitaian lähteen Alfeasta Faragondan avulla, hän muuttui muodomuuttavaksi kissaeläimeksi, jolla on ääretön tieto kaikista keijueläinten - kuin myös muidenkin eläinten - voimista, historiasta ja suvusta. Mutta hän ei saanut tietoonsa kolomyyrien arvokasta salaisuutta, joka antaisi hänelle vallan ja tiedon keijueläinten mahtavimman voiman haltijalle. Myöhemmin hän antoi villitaikaa myös omalle veljelleen, Brafiliukselle, jonka taika muutti koiramaiseksi taikuriksi. Vähä-älyisempänä kuin hänen siskonsa, Brafilius omaa itselleen villitaian salat ja osaa hyödyntää niitä vastustajiinsa. Etsinnöillään parivaljakko kaappaavat ja analysoivat Brafiliuksen hatussa olevalla mustalla timantilla jokaisen keijueläimen löytääkseen mahtavimman voiman omaavan eläimen, mutta Winxien väliintulo on estänyt heitä usean kerran löytääkseen tietty keijueläin. Kun he lopulta saivat Winxejä salakuuntelemalla selville mahtavimman voiman keijueläintä koskevan arvoituksen, Kalshara ja Brafilius hyökkäsivät Winxien omien keijueläinten kimppuun, luullen yhden heistä pitävän sisällään mahtavimman voiman.


text: Spesialistit ovat Punalähteen poikakoulun oppilaita läheltä Alfeaa. Monista spesialisteista on tullut Winx-tyttöjen poikaystäviä.


text: Pixiet ovat metsissä asustelevia herttaisia ja hauskoja pikkukeijuja, jotka suojelevat ja puolustavat kyläänsä Darkarilta ja Trixeiltä. Pixiet tulevat kuvioihin toisella tuotantokaudella, he ovat Laylan läheisiä ystäviä. Kauden aikana jokainen Winx liittyy oman pixiensä kanssa. Pixiet ovat sarjassa mukana myös koko 3. kauden ajan. Winx-klubin spinoff-sarja PopPixie kertoo pixieistä ja heidän seikkailuistaan.


text: Selkienit ovat pieni mereneitoja. Vartijaselkienit suojelevat valon, tasapainon ja hallinnan pilareita Äärettömällä Merellä.


text:
! colspan="2" style="padding-top: 0; padding-bottom: 0;" | Daphnen äänet
! Kieli !! Näyttelijä(t)
! Suomi
! Italia
! Englanti


title: M-Hydroksiasetofenoni

text: m-Hydroksiasetofenoni eli 3-hydroksiasetofenoni (CHO) on aromaattinen fenoleihin ja ketoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä valmistettaessa esimerkiksi lääkeaineita. m-Hydroksiasetofenonin isomeereja ovat o- ja p-hydroksiasetofenonit.


title: M-Hydroksiasetofenoni

text: Huoneenlämpötilassa m-hydroksiasetofenoni on valkoista kiteistä ainetta. Se liukenee hieman kuumaan veteen ja paremmin moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, halogenoituihin hiilivetyihin ja aromaattisiin hiilivetyihin. Yhdiste on heikko happo ja sen pK-arvo on 6,59.


title: M-Hydroksiasetofenoni

text: m-Hydroksiasetofenoni on komponentti kanadanmajavan erittämässä hausteessa ja toimii yhtenä aktiivisista feromoneista hausteessa. Ainetta muodostuu myös robustakahvin papuihin voimakkaan paahdon aikana ja pitoisuus on tyypillisesti 0,4–0,5 ppm.


title: M-Hydroksiasetofenoni

text: m-Hydroksiasetofenonin synteesin lähtöaine on m-aminoasetofenoni. Tästä yhdisteestä muodostetaan diatsoniumsuola, joka hydrolysoidaan m-hydroksiasetofenoniksi.


title: M-Hydroksiasetofenoni

text: m-Hydroksiasetofenonia käytetään lähtöaineena orgaanisen kemian synteeseissä. Siitä valmistetaan muun muassa fenoprofeenia, etilefriiniä, norfenefriiniä ja pyriminobaakki-metyyliä.


title: Anja Sirkiä

text: Anja-Leena Johanna Sirkiä o.s. "Linkomies" (20. toukokuuta 1920 Turku – 29. marraskuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen kotitalousopettaja, toimittaja ja kirjailija. Hän toimitti ja suomensi lukuisia ruoka-aiheisia kirjoja.


title: Daniel Mitterdorfer

text: Daniel Mitterdorfer (s. 25. heinäkuuta 1989 Rum, Itävalta) on itävaltalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Erste Bank Eishockey Ligan HC Innsbruckissa.


title: Daniel Mitterdorfer

text: Mitterdorfer on HC Innsbruckin oma kasvatti. Hän debytoi seuran miesten joukkueessa vain 16-vuotiaana kaudella 2005–2006, jolloin Mitterdorfer pelasi Itävallan pääsarja Erste Bank Eishockey Ligassa viisi ottelua ilman tehopisteitä. Kaudella 2006–2007 hän pelasi siellä 20 ottelua ja yli puolet Mitterdorferin kaudesta eteni Innsbruckin kakkosjoukkueessa Itävallan neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Kärntner Eishockey Ligassa. Kaudella 2007–2008 hän pelasi yhdeksän EBEL-ottelua. Kevätkauden Mitterdorfer pelasi Suomessa Hämeenlinnan Pallokerhon A-nuorissa.


title: Daniel Mitterdorfer

text: Syyskuussa 2008 Mitterdorfer teki EBEL-sopimuksen EC Salzburgin kanssa. Hän pelasi kaudella 2008–2009 liigassa 17 runkosarja- ja yhden playoff-ottelun. Noin puolet kaudestaan Mitterdorfer pelasi Salzburgin kakkosjoukkueessa Itävallan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Nationalligassa, jossa hän pelasi myös suurimman osan seuraavasta kaudesta 2009–2010. Mitterdorfer pelasi kauden aikana viisi EBEL-ottelua ja vahvisti myös Salzburgin A-nuoria voittaen kauden päätteeksi mestaruuden. Kaudella 2010–2011 hän avasi lopulta pistetilinsä EBEL:ssä tekemällä yhden syöttöpisteen sekä 25 pelaamassaan runkosarja- että kymmenessä playoff-ottelussaan. Mitterdorfer voitti kauden päätteeksi Itävallan-mestaruuden.


title: Daniel Mitterdorfer

text: Kaudeksi 2011–2012 Mitterdorfer siirtyi EHC Linzin riveihin. Hän pelasi siellä ensimmäisen kokonaisen EBEL-kautensa tehden 50 runkosarjaottelussa tehot 3+3=6 ja 17 playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Mitterdorfer voitti kauden päätteeksi Itävallan-mestaruuden. Kesken kauden 2015–2016, marraskuussa 2015 hänen sopimuksensa Linzin kanssa purettiin, kun joukkue hankki puolustukseensa Grant Lewisin, eikä Mitterdorferille ollut enää käyttöä. Joulukuussa hän siirtyi loppukauden sopimuksella Mestis-joukkue Lempäälän Kisan paitaan.


title: Daniel Mitterdorfer

text: Mitterdorfer palasi kaudeksi 2016–2017 kasvattajaseuraansa HC Innsbruckiin.


title: Daniel Mitterdorfer

text: Mitterdorfer edusti Itävaltaa MM-kilpailuissa vuonna 2015 sekä IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2014, jolloin hän voitti hopeaa. Yhteensä Mitterdorfer on pelannut 51 A-maaottelua. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 12. marraskuuta 2010 Unkarin Székesfehérvárissa Ranskaa vastaan.