title: Ragnarrin poikien tarina

text: Ragnarr Karvahoususta ja hänen pojistaan kertova tarinaperinne kattaa monenlaisia ja -ikäisiä islantilaisia ja muita pohjoiseurooppalaisia kirjallisia lähteitä. Skandinaavisissa lähteissä Ragnarr on tarunhohtoinen tanskanmaalainen kuningas, joka poikiensa ohella teki viikinkiretkiä myös nykyisen Ruotsin alueelle. Ragnarriin liittyvästä tarinaperinteestä kiinnostuttiin siksi gööttiläisen historiankirjoituksen myötä myös suurvalta-ajan Ruotsissa. 1600–1700-luvun Ruotsissa muinaisesta ja myyttisestä menneisyydestä kertovia saagoja käytettiin ilman asianmukaista lähdekritiikkiä suurvaltaidentiteetin rakennusaineena ja propagandatarkoituksessa, huolimatta siitä, että 1700-luvulla osa tutkijoista alkoi jo suhtautua tarunhohtoisista sankareista kertovien saagojen lähdearvoon kriittisesti.


title: Ragnarrin poikien tarina

text: Saagalähteiden käyttöä rajoitti kuitenkin se, että ruotsalaiset eivät tuolloin enää ymmärtäneet niiden kieltä, muinaisislantia. Ragnarrista kertovaa tarinaperinnettä edustavista islantilaisista teksteistä "Ragnarrin poikien tarinaa" laajempi "Ragnarr Karvahousun saaga" ilmestyi Ruotsissa vuonna 1737 Eric Julius Björnerin kääntämänä kokoelmassa "Nordiska kämpa dater" (Stockholm, 1737).


title: Beaufort (Etelä-Carolina)

text: Beaufort [ˈbjuːfərt] on kaupunki Etelä-Carolinan osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Se on Beaufortin piirikunnan hallintokeskus. Kaupunki sijaitsee Sea Islands -saarijonoon kuuluvalla Port Royalin saarella. Vuoden väestönlaskennassa kaupungin väkiluku oli 12 361, ja suurkaupunkialueen 187 010.


title: Hilton Head Island

text: Hilton Head Island on kaupunki Beaufortin piirikunnassa, Etelä-Carolinan osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Vuoden väestönlaskennassa kaupungin väkiluku oli 37 099, ja suurkaupunkialueen 187 010.


title: RIM-67 Standard

text:
RIM-67 Standard ER (SM-1ER/SM-2ER) on pitkänmatkan ilma- ja meritorjuntaohjus, joka kehitettiin alun perin Yhdysvaltain laivaston käyttöön.
RIM-67 kehitettiin korvaamaan laivaston aluksille sijoitettu 1950-luvulla kehitetty RIM-8 Talos. Lopulta ohjus korvasi myös RIM-2 Terrierin, koska ohjukset olivat saman kokoisia ja ne voitiin sijoittaa Terrieriltä vapautuneisiin tiloihin. RIM-66 Standard MR on sama ohjus, mutta ilman ER järjestelmän lisämoottoria.


title: Mandi Sirola

text: Amanda (Mandi) Sofia Sirola (o.s. Sundell; 20. tammikuuta 1881 Kangasala – 7. kesäkuuta 1965 Helsinki) oli suomalaisen vasemmistopoliitikko Yrjö Sirolan puoliso ja yksi Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) perustajajäsenistä.


title: Mandi Sirola

text: Mandi Sundellin vanhemmat olivat seppä Aksel Vilhelm Sundell ja Vilhelmina Simontytär. Hän kävi Tammisaaren käsityöopiston ja oli sen jälkeen Kangasalan opistossa kudonnanopettajana. Hän nai vuonna 1903 kansakoulunopettaja Yrjö Sirolan, josta tuli hieman myöhemmin Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) huomattava poliitikko. Pariskunta asui vuosina 1910–1913 Yhdysvaltain Duluthissa. Heille syntyi vuonna 1903 yksi poika, Aimo, joka kuitenkin kuoli pian Amerikasta paluun jälkeen vuonna 1913. Mandi alkoi tämän jälkeen työskennellä miehensä rinnalla.


title: Mandi Sirola

text: Mandi Sirola oli vuoden 1918 sisällissodan aikana miehensä alaisena Kansanvaltuuskunnan ulkoasiainosaston toimistovirkailijana, pääasiassa vastaanottaen vieraita. Sirolat pakenivat sodan lopussa Neuvosto-Venäjälle ja osallistuivat molemmat elokuussa 1918 Moskovassa SKP:n perustavaan kokoukseen. Mandi Sirola valittiin marras–joulukuun vaihteessa 1918 puolueen keskuskomiteaan täydennysjäsenenä samassa yhteydessä Kullervo Mannerin ja Eino Rahjan kanssa. Häntä ei valittu uudelleen syyskuun 1919 toisessa puoluekokouksessa.


title: Mandi Sirola

text: Sirolat siirtyivät kesällä 1920 Tukholmaan, ja Mandi kieltäytyi seuraavana vuonna palaamasta Venäjälle miehensä kanssa. Sen sijaan hän tuli keväällä 1922 salaa Suomeen ja hänet vangittiin saman vuoden lokakuussa Ätsärissä. Turun hovioikeus tuomitsi hänet helmikuussa 1923 Venäjän-aikaisen toimintansa vuoksi valtiopetoksen valmistelusta 23 kuukauden kuritushuonerangaistukseen, jonka hän suoritti Hämeenlinnan keskusvankilassa. Hän lopetti sen jälkeen yksipuolisesti yhteydenpidon Neuvostoliittoon jääneeseen Yrjöön, joka yritti vuosien ajan jatkaa kirjeenvaihtoa hänen kanssaan. Mandi Sirola ei vankilasta vapauduttuaan osallistunut poliittiseen toimintaan ja elätti itsensä käsitöitä tekemällä. Hän asui äitinsä kuolemaan saakka tämän kanssa Kangasalla, sen jälkeen Uuraisilla ja 1950-luvun puolivälistä alkaen Helsingissä, jonkin aikaa Inkeri Lehtisen kanssa. Hän kuoli Helsingin kaupungin vanhainkodissa 84-vuotiaana vuonna 1965.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kos (, joskus myös "Koos", ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kosin saaren koillisrannikolla Kreikassa. Sen paikalla sijaitsi aiemmin varhaisempi polis Kos Meropis (). Kaupunki on kehittynyt nykyiseksi Kosin kaupungiksi, ja sijaitsi sen paikalla.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kosin kaupungin paikalla oli asutusta jo mykeneläisellä kaudella. Saaren myöhemmät doorilaiset asuttajat perustivat keskuksensa kuitenkin Astypalaiaan saaren länsiosaan, ja myöhemmällä Kosin kaupungin paikalla sijaitsi vähämerkityksellisempi Kos Meropiksen kaupunki. Paikasta tuli saaren tärkein keskus, kun Kos Meropiksen paikalle perustettiin Kosin kaupunki vuonna 366 eaa.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kosin polis-keskus sijaitsi Kosin saaren koillisrannikolla nykyisen Kosin kaupungin paikalla. Se oli rakennettu lähelle saaren pohjoisinta niemenkärkeä, joka tunnettiin antiikin aikana nimellä Skandarion (lat. "Scandarium").


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kaupunkivaltion haltuun kuului oletettavasti ainakin saaren itäosa, ja sen alueen kooksi on arvioitu noin 200–500 neliökilometriä. Kosin saari luettiin antiikin aikana osaksi Eteläisiä Sporadeja, joita nykyisin kutsutaan yleisemmin Dodekanesiaksi. Saarella sijaitsi Kosin kaupungin (tai aiemmin Kos Meropiksen) lisäksi samaan aikaan myös kaksi muuta polista, Astypalaia ja Halasarna.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text:
Kosin kaupungin paikka on ollut asuttu viimeistään keskisellä helladisella kaudella sekä myöhemmällä helladisella eli mykeneläisellä kaudella. Tuolloin kaupungin paikalla oli alun perin minolainen ja myöhemmin mykeneläinen siirtokunta. Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa Kos esiintyy yhtenä Troijan sodan osanottajista Herakleideihin kuuluneiden Feidippoksen ja Antifoksen johtamina. Homeros kuvaa saarelaisten sotineen mannermaan kaarialaisia vastaan.
Doorilaiset asuttivat Kosin saaren noin 1000 eaa. Kreikkalaisen perinteen mukaan saaren asuttajat tulivat Epidauroksesta Peloponnesokselta. Epidauroksesta Kosille tuotiin myös parantajajumala Asklepioksen kultti, mikä yhdisti kaupunkeja myös myöhempinä aikoina. Saaren varhaisia nimiä olivat "Meropis" ja "Nymfaia".


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Myöhempää Kosin polista ei ollut olemassa vielä arkaaisella kaudella eikä suurinta osaa klassista kautta. Kyseisenä aikana Kosin saaren poliittisena keskuksena toimi Astypalaia eli Isthmos, joka oli tuolloin saaren suurin asutus ja sijaitsi sen länsiosassa nykyisen Kéfaloksen kylän lähellä. Myöhemmän Kosin poliksen kaupunkikeskuksen paikalla puolestaan sijaitsi varhaisempi polis "Kos Meropis".


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Antiikin ajan lähteistä on hankala saada selvää, milloin viittaukset ”Kosiin” tarkoittavat koko saarta ja kaikkia sen poliksia yhdessä, ja milloin vain jotain yhtä polista. Jälkimmäisessä tapauksessa puolestaan on usein epäselvää, viitataanko Astypalaiaan vai Kos Meropikseen. Kaupungit ilmeisesti löivät yhteistä hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien, mutta muutoin niiden välistä poliittista ja valtiomuodollista suhdetta ei tunneta. Siksi seuraavassa kuvataan koko saaren historiaa siihen saakka, kunnes Kosin polis perustettiin vuonna 366 eaa.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kos oli hallinnoltaan tyypillinen doorilainen oligarkia. Noin vuodesta 700 eaa. se oli osa doorilaista heksapolista, johon kuuluivat myös Rhodoksen saaren Lindos, Kameiros ja Ialysos sekä Vähän-Aasian rannikon Knidos ja Halikarnassos. Se oli eräänlainen poliittinen ja uskonnollinen liitto.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kos joutui Persian vallan alle 500-luvun lopulla eaa. Se kapinoi Mykalen taistelun jälkeen vuonna 479 eaa. ja liittyi vuonna 477 eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Liiton verotusluetteloissa esiintyvät yleensä vain ”koslaiset” viitaten koko saareen erottelematta poliksia. Peloponnesolaissodan aikana Kos oli Ateenan uskollinen liittolainen ja osallistui muun muassa Sisilian sotaretkeen. Saarella oli ainakin vuonna 410 eaa. ateenalainen varuskunta, jota johti tuolloin Alkibiades. Tässäkin tapauksessa on epäselvää, oliko varuskunta Astypalaiassa vai Kos Meropiksessa; kumpaakin on ehdotettu. Löytöjen perusteella ateenalaiset kuitenkin linnoittivat ilmeisesti Kos Meropista. On myös ehdotettu, että Kos Meropis olisi käytännössä ollut Kosin tärkein polis-keskus jo 400-luvulla eaa. Todennäköisempää lienee, että kaupungin kaupallinen merkitys alkoi kyllä tuohon aikaan kasvaa sen sijainnin ansiosta, mikä johti myöhemmin kaupungin nousuun saaren keskukseksi.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Peloponnesolaissodan lopulla spartalaiset valtasivat Kosin Lysandroksen johdolla. Kos liittoutui Ateenan kanssa uudelleen vuonna 394 eaa. ja oli jäsenenä myös toisessa Ateenan liitossa.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text:
Kosin kaupunki perustettiin vuonna 366 eaa. saaren aiempien asutusten yhteenliittymänä ("synoikismos"). Se korvasi vanhan keskuksen Astypalaian, joka alkoi tämän jälkeen taantua, ja rakennettiin aiemman Kos Meropiksen paikalle tai lähelle korvaten samalla myös sen. Uuden kaupungin perustamisen taustalla oli todennäköisesti Astypalaiassa johtavassa asemassa ollut Asklepiadien suku. Uusi kaupunki oli muun muassa merenkulun kannalta ja kauppapaikkana aiempaa huomattavasti parempi. Kaupunki löi pronssirahaa heti 300-luvulta eaa. lähtien.
Vuonna 357 eaa. Kos soti Ateenaa vastaan ja päätyi Kaarian kuninkaan Mausoloksen alaisuuteen. Kaupunki tuli Makedonian valtaan Aleksanteri Suuren kukistettua Halikarnassoksen vuonna 334 eaa. Vuoden 309 eaa. jälkeen saari oli Ptolemaiosten alaisuudessa, kunnes Antigonos Gonatas voitti nämä vuonna 260 eaa. Myöhemmin saari tuli pitkälti Rhodoksen valtaan ja 100-luvun eaa. alkupuolella Rooman vallan alle. Mithridates valtasi Kosin ja tuhosi sitä vuonna 88 eaa.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Myöhemmin Kos oli hyvissä suhteissa Roomaan ja kukoisti läpi roomalaisen kauden. Kaupunki kuului Asian provinssiin, ja sillä oli vapaakaupungin ("civitas libera") oikeudet ja Claudiuksen ajasta vuodesta 53 jaa. myös "immunis" -oikeudet. Kaupunki kärsi maanjäristyksestä vuonna 142, jonka jälkeen sitä rakennettiin uudelleen Antoninus Piuksen tuella.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Diocletianuksen aikana Kosin saari oli osa Provincia Insularumia eli saarten provinssia. Rooman valtakunnan jakaantuessa siitä tuli osa Itä-Roomaa eli Bysanttia. Saarella oli kaksi suurta maanjäristystä ensin vuonna 469 ja uudelleen vuonna 554, jossa koko kaupunki tuhoutui.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Olympian kisojen voittoja kaupungilla tiedetään olleen koko antiikin ajalla ainakin kahdeksan. Niistä kaksi varhaisinta (420 ja 400 eaa.) oli Kos Meropiksen ajalta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Kōos" ().


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kos tunnettiin antiikin aikana erityisesti viinistään, ohuista läpikuultavista naisten asuista, jotka tunnettiin latinaksi nimellä ”Coae vestes”, voiteistaan sekä purppuraväristään.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kosin kaupungin arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1900–1904 ja suoritettiin erityisesti Dodekanesian saarten italialaisvallan aikana vuosina 1922–1943.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Akropolis: Esi- ja varhaishistoriallisen ajan jäänteet


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kosin kaupungin esi- ja varhaishistoriallisen asutuksen löydöt on tehty Serágian (myös Seráglio, Serálio) matalalta kukkulalta nykyisen kaupungin vanhasta kaupungista. Se toimi ilmeisesti esihistoriallisen, pronssikautisen asutuksen keskuksena ja oletettavasti myös Kos Meropiksen ”akropoliina”.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Varhaisimmat pronssikautisen ajan asutuslöydökset Serágiasta ovat peräisin keskiseltä helladiselta kaudelta ja myöhäisimmät myöhäiseltä helladiselta eli mykeneläiseltä kaudelta. Asutuksen hautausmaat on löydetty Elaiónan ja Lagkádan alueilta nykyisen kaupungin lounaispuolelta. Esinelöytöihin lukeutuu muun muassa mykeneläisen ajan keramiikkaa. Mykeneläisen ajan asutuspaikan päältä on löydetty protogeometrisen ja geometrisen kauden hautausmaa, jonka myöhäisimmät haudat ovat peräisin 700-luvulta eaa. Siihen liittyvää asutuspaikkaa ei tunneta. Myöskään arkaaisen ja klassisen kauden Kos Meropiksesta ei ole löydetty juurikaan asutukseen liittyviä jäänteitä, mutta sen oletetaan sijainneen samalla kukkulalla ja täyttäneen siitä aikaisempaa pienemmän osan. Eräs Serágian arkeologinen alue on Pasanikoláki-kadun varrella.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Asemakaava, muurit ja satama


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kosin vuonna 366 eaa. perustettu kaupunki oli rakennettu Hippodamoksen periaatteiden mukaan suunnitellussa ruutuasemakaavassa. Roomalaisella kaudella asemakaavassa oli tyypilliset pääkadut "cardo maximus" pohjois-eteläsuunnassa ja "decumanus maximus" itä-länsisuunnassa. Kaupunki oli ympäröity muureilla, joiden ympäryysmitta oli noin 3–4 kilometriä. Muureista on löydetty joitakin osia. Myös ateenalaisten oletettavasti rakentamista Kos Meropiksen muureista on löydetty joitakin jäänteitä.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kaupungin satama oli samassa satamalahdessa kuin Kosin kaupungin nykyinen satama. Se oli kaupungin pohjoispuolella ja jäi varsinaisten muurien ulkopuolelle, mutta sitä suojasivat päämuurista erkaantuneet sivumuurit.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Agora


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Agora eli kokoontumis- ja kauppapaikka sijaitsi kaupungin muurein ympäröidyn alueen pohjoisosassa lähellä satamaa. Sen leveys oli noin 82 metriä. Se oli pohjoislaidaltaan kiinni kaupunginmuurissa, kun taas muilta kolmelta sivulta sitä ympäröivät omat muurit. Parhaiten on säilynyt länsisivun osuus, joka oli rakennettu 300–200-luvuilla eaa.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Agoran alueen huomattavin rakennus oli Afrodite Pandemokselle ja Afrodite Pontialle omistettu pyhäkkö, joka oli rakennettu 100-luvulla eaa. Sataman lähistön rakennuksiin kuuluivat myös stoa eli pylväshalli 300–200-luvuilta eaa. sekä kylpylärakennus 200-luvulta jaa. Agoran arkeologinen alue sijaitsee huomattavalla paikalla nykyisen Kosin vanhankaupungin keskellä lähellä Neratzián linnaa.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Eräs antiikin aikaan liitetty ”muinaismuisto” agoran lähellä on niin kutsuttu Hippokrateen puu, jonka alla Hippokrateen sanotaan opettaneen. Paikalla nykyisin näytetty plataanipuu on paljon Hippokrateen aikaa myöhäisempi, mutta se voi ainakin teoriassa olla paikalla antiikin aikana kasvaneen puun jälkeläinen.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Läntinen arkeologinen alue ja stadion


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kosin kaupungin länsiosan jäänteet muodostavat oman arkeologisen alueensa, joka tunnetaan Läntisenä arkeologisena alueena. Sen huomattavimpiin löytöihin kuuluvat gymnasion 100-luvulta eaa. sekä nymfaion ja niin kutsuttu läntinen roomalainen kylpylä roomalaiselta kaudelta 200-luvulta jaa. Cardo maximus ja decumanus maximus -kadut ovat parhaiten säilyneet tällä alueella, ja sinne sijoittuu myös niiden risteyskohta.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kaupungin länsiosassa matalan kukkulan itärinteessä sijaitsi stadion, josta on säilynyt vähäisiä jäänteitä. Se on peräisin alun perin 100-luvulta eaa. ja osaksi roomalaiselta kaudelta 200-luvulta jaa.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text:
Roomalainen talo ja muut yksityistalot
Kaupungin alueelta on kaivettu lukuisia roomalaisaikaisia yksityistaloja 100–200-luvuilta jaa. Ne on ollut järjestetty ruutuasemakaavaan ja koristeltu hienoilla lattiamosaiikeilla, joista monet ovat säilyneet. Monet löytyneistä taloista ovat osa Läntistä arkeologista aluetta. Decumanus maximuksen ja cardo maximuksen risteyksestä on löydetty niin kutsuttu Europan talo, joka on kokonaisen korttelin kokoinen. Se on saanut nimensä Europaa esittävästä mosaiikistaan. Sileenin talon mosaiikit esittävät nimiaiheen lisäksi muun muassa villikarjunmetsästystä ja gladiaattoritaistelua. Muut tunnetummat mosaiikit esittävät muun muassa muusia, Erosta kalastajana, Orfeusta eläinten seurassa sekä Pariksen tuomiota.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Tunnetuin Kosin yksityistaloista on kuitenkin niin kutsuttu Roomalainen talo ("Casa Romana"), joka on rakennettu uudelleen 1930-luvun lopulla esimerkkinä antiikin ajan rakennuksista. Rakennus sijaitsi decumanus maximuksen (ja nykyisen Läntisen arkeologisen alueen) eteläpuolella ja siinä oli kaksi peristyylipihaa.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text:
Odeion ja teatteri
Roomalaisella kaudella ensimmäisellä vuosisadalla tai 100-luvulla jaa. rakennettu odeion eli musiikkiteatteri sijaitsi cardo maximuksen ja decumanus maximuksen risteyksessä. Siinä oli pyöreä orkhestra ja katsomossa 14 penkkiriviä.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kaupungissa oli myös suurempi roomalainen teatteri. Se sijaitsi kaupungin etelänpuoleisen kaupunginmuurin lähellä. Teatterissa oli puoliympyrän muotoinen orkhestra, ja sen katsomo oli rakennettu rinteeseen.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Basilikakirkot


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kosin kaupungista on löydetty useiden varhaiskristillisten basilikakirkkojen rauniot. Kirkot ajoittuvat vuosien 469 ja 554 maanjäristysten väliselle ajalle. Myös niiden lattiat on ollut koristeltu hienoilla mosaiikeilla. Eräs merkittävä basilikakirkko sijaitsi agoralla. Siinä oli kolme laivaa sekä atrium, nartheks ja baptisterion. Toinen basilikakirkko rakennettiin läntisen kylpylän paikalle.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text:
Asklepieion
Asklepieion eli parantamisen jumala Asklepiokselle omistettu pyhäkköalue sijaitsee hieman kaupungin ulkopuolella. Paikalla oli alun perin Apollon Kyparissiokselle samassa ominaisuudessa omistettu pyhäkkö. Myöhemmin tämän roolin parantajana peri Asklepios. Pyhäkkö liitetään yleensä Hippokrateen ja tämän koulukunnan toimintaan. Varsinainen pyhäkkö nykyisin tunnetussa muodossaan rakennettiin kuitenkin vasta Hippokrateen kuoleman jälkeen 300-luvun eaa. puolessa välissä.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Pyhäkköalue koostui neljästä terassitasanteesta, joista korkeimmalla sijaitsi doorilaista tyyliä edustanut Asklepioksen temppeli. Sen ympärillä oli rakennuksia, joissa potilaat saattoivat nukkua yönsä, mikä oli osa hoitoprosessia. Tasanteet oli yhdistetty suurilla portailla, ja niitä tukivat vahvat tukimuurit. Roomalaisella kaudella alueelle rakennettiin myös muun muassa roomalainen kylpylä. Pyhäkköalueen kaivaukset alkoivat vuonna 1901. Kosin kaupungin Neratzián linnan rakenteissa on käytetty Asklepieionin osia.


title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Kosin kaupungista ja Asklepieionista sekä muualta saarelta tehdyt esinelöydöt, kuten veistokset ja keramiikka, ovat pääosin Kosin arkeologisessa museossa Kosin kaupungissa. Siellä on myös kaupungista löydettyjä mosaiikkeja. Joitakin mosaiikkeja on siirretty Ródokselle uudelleenrakennettuun Suurmestarin palatsiin.


title: Ahlroos

text: Ahlroos voi tarkoittaa:


title: Suomen saksalaiset

text: Suomen saksalaiset ovat Suomessa asuvia saksalaisia. Vuoden 2017 lopulla Suomessa asui 6 183 saksankielistä henkilöä. Saksan kansalaisia Suomessa asui 4 014.


title: Suomen saksalaiset

text: Vuonna 1924 Suomessa oli 1 645 saksalaista. Saksalaiset olivat pääosin kauppiaita. Saksalaisia on asunut myös Baltian maissa ja Pietarissa, ja osa Suomeen eri aikoina muuttaneista saksalaisista on ollut pietarinsaksalaisia, osa baltiansaksalaisia, osa on eri aikoina muuttanut Saksasta. Suomen saksankielisissä on lisäksi ollut ainakin sveitsiläisiä, muiden muassa Fazer-, Huber- ja Oesch-suvut.


title: Suomen saksalaiset

text: Saksalaisten sukujen merkitys oli keskeinen Suomen ja Helsingin kehitykselle 1800-luvulla. Saksa oli tuolloin Helsingin kolmanneksi puhutuin vähemmistökieli, ja kaupunkiin perustettiin edelleen toimivat Saksalainen koulu, Saksalainen seurakunta ja Saksalainen kirjasto.


title: Falls Church

text: Falls Church on kaupunki Virginian osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 12 332. Vuonna 2017 sen arviotiin olleen 14 583. Se on osa Washington DC:n metropolialuetta.


title: Fomin

text: Fomin voi tarkoittaa:


title: Anaktorion

text: Anaktorion (, alun perin "Wanaktorion", , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Akarnaniassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Áktio-Vónitsan kunnan alueella lähellä nykyistä Néa Kamarínan kylää.


title: Anaktorion

text: Anaktorionin kaupunki sijaitsi niemellä Ambrakianlahden etelärannalla. Sen arkeologinen kohde sijaitsee nykyisen Néa Kamarínan kylän lounaispuolella linnuntietä noin neljä kilometriä länteen Vónitsan kaupungista.


title: Anaktorion

text: Anaktorion oli Joonianmereltä Ambrakianlahdelle purjehdittaessa Akarnanian ensimmäinen kaupunki Aktionin niemen jälkeen. Etäisyys kaupungista niemelle oli noin 40 stadioninmittaa eli vajaa kahdeksan kilometriä. Anaktorionin kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnettiin nimellä "Anaktoria" (). Sen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. Siihen kuului muun muassa Aktionin niemen alue.


title: Anaktorion

text:
Anaktorion oli Korintin siirtokunta, antiikin lähteiden mukaan yhdessä Korkyran kanssa. Se perustettiin Korintin tyranni Kypseloksen aikana noin vuonna 657–626 eaa. Perustajaksi mainitaan Ekhiades. Kaupunki oli jonkin aikaa seudun tärkeimpiä kreikkalaiskaupunkeja. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Anaktorios" ().
Persialaissodissa Anaktorion oli kreikkalaisten puolella. Se osallistui Plataiain taisteluun vuonna 479 eaa. 800 hopliitilla yhdessä Leukaksen kanssa. Korintin ja Korkyran jouduttua sotaan korinttilaiset saivat kaupungin petoksella kokonaan käsiinsä peloponnesolaissodan alla vuonna 432 eaa. Peloponnesolaissodassa kaupunki oli Korintin tavoin Spartan puolella. Kaupunki säilyi korinttilaisilla vuoteen 425 eaa. saakka, jolloin akarnanialaiset saivat kaupungin valtaansa Ateenan avustuksella. Tämän jälkeen korinttilaiset asuttajat karkotettiin, ja akarnanialaiset asuttivat kaupungin omalla väellään. Tämän jälkeen kaupunki oli todennäköisesti osa Akarnanian liittoa.
Anaktorion löi omaa hopearahaa 400-luvulta eaa. lähtien. Kolmannessa pyhässä sodassa 356–346 eaa. kaupunki oli Theban puolella. Kaupunki säilyi merkittävänä vielä hellenistiselle kaudelle ja roomalaisen kauden alkupuolelle saakka. Octavianus siirrätti väestön vuonna 31 eaa. perustamaansa Nikopoliin kaupunkiin, jonka jälkeen Anaktorion toimi Nikopoliin satamana.


title: Anaktorion

text: Kaupungin paikkaa tutki ensimmäisenä William Martin Leake 1800-luvun alkupuolella. Nykyisen Áktio-Vónitsan kunnan osa Anaktórion kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on ottanut nimensä kaupungista.


title: Anaktorion

text: Anaktorionin paikalta on löydetty kaupungin raunioita. Kaupunki on ollut ympäröity muurein. Sen tunnetuin pyhäkkö oli Apollon Aktiokselle omistettu temppeli, joka sijaitsi Aktionin niemellä.


title: Anaktorion

text: Kaupungilla oli kaksi satamaa, joista toinen sijaitsi kaupungin muurein ympäröidyn alueen sisäpuolella ja toinen Aktionin niemellä Joonianmeren puoleisella rannalla.


title: Siitinluu

text: Siitinluu eli penisluu (lat. "baculum") on siitintä tukeva luu. Useilla nisäkkäillä, kuten petonisäkkäillä, hyönteissyöjillä, siipijalkaisilla ja lähes kaikilla kädellisillä ihmistä lukuun ottamatta on siitinluu.


title: Siitinluu

text: Evoluutiobiologi Tuomas Aivelon mukaan klassinen selitys ihmisen siitinluun puuttumiselle on sukupuolivalintaan liittyvä: luuton siitin on vaikeampi pitää erektiossa, joten onnistunut erektio on ollut naaraille merkki uroksen hyvästä kunnosta. Oletuksen tueksi on tosin vähän todisteita. Katoaminen liittynee myös laajempaan kädellisten evoluutioon. Tarkkaa syytä ihmisen siitinluun puuttumiselle ei tiedetä.


title: Siitinluu

text: Siitinluu on suosittu metsästysmuisto muun muassa karhunmetsästäjillä.


title: Arkesseia

text: Arkesseia () tai Arkeseia () () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Karpathoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Arkásan kylän lähellä.


title: Arkesseia

text: Arkesseia sijaitsi niemessä olevalla kukkulalla Karpathoksen länsirannikolla noin kilometrin länteen nykyisestä Arkásan kylästä. Paikka tunnetaan nykyisin sen raunioihin viittaavalla nimellä Palaiókastro tai Paliókastro (”Vanha linna”). Arkesseian kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.


title: Arkesseia

text: Arkesseian historiasta tiedetään vain vähän. Sen paikka on ollut asuttu jo mykeneläisellä kaudella. Antiikin aikana klassisella kaudella Arkesseia kuului saaren kolmen merkittävimmän poliksen ("tripolis") joukkoon Brykuksen ja Karpathoksen ohella. 400-luvulla eaa. kaupunki kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Löytöjen perusteella asutus paikalla vaikuttaa jatkuneen hellenistiselle ja vielä varhaiskristilliselle kaudelle saakka. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Arkasieus" () tai "Arkaseieus" ().


title: Arkesseia

text: Alueen arkeologiset tutkimukset suoritettiin 1930-luvulla Dodekanesian saarten italialaisvallan aikana.


title: Arkesseia

text: Arkesseian paikalta on löydetty kaupungin jäänteitä geometriselta hellenistiselle kaudelle. Kaupungilla oli akropolis, joka on ollut ympäröity muurein. Muurit on ajoitettu klassiselle ja hellenistiselle kaudelle, ja ne ympäröivät noin 1,5 hehtaarin kokoisen alueen. Vanhin osa muureista on kuitenkin oletettavasti mykeneläisaikaista kyklooppimuuria. Kukkulalla on myös useiden rakennusten sekä muun muassa vesisäiliöiden raunioita. Kaupungilla oli kaksi satamaa, jotka sijaitsivat kukkulan koillispuolella.


title: Arkesseia

text: Varhaiskristillisellä kaudella kaupungin paikalla on ollut useita basilikakirkkoja eri rakennusvaiheissa. Varhaisin, Alypoksen basilikana tunnettu kirkko tuhoutui 500-luvun jaa. alkupuolella. Tämän jälkeen rakennettiin uusi, Pyhälle Anastasialle omistettu kolmilaivainen basilikakirkko, jonka pituus oli noin 25 metriä. Muun muassa sen mosaiikkilattiaa ja marmoripylväitä on säilynyt. Basilikan rauniot ovat myöhemmän Pyhän Sofian ("Agía Sofía") kirkon lähellä akropoliin itäpuolella. Kolmas basilikakirkko tunnetaan Eukharistoksen basilikana.


title: Arkesseia

text: Sisämaasta noin 1,5 kilometriä itään on löydetty mykeneläisaikainen kammiohauta 1500-luvulta eaa. Haudan sisällä oli paljon keramiikkaa.


title: Leavenworth (Washington)

text: Leavenworth on kaupunki Chelan piirikunnassa, Washingtonin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 1 965. Kaupungin pormestarina toimii nykyisin Cheri Kelley Farivar. Leavenworthin koko keskusta on suunniteltu näyttämään baijerilaiselta kylältä.


title: Brikindera

text: Brikindera () oli antiikin aikainen kaupunki ja oletettavasti myös kaupunkivaltio ("polis") Rhodoksen saarella Kreikassa. Se sijoitetaan saaren itäosaan lähelle nykyistä Archángeloksen kaupunkia.


title: Brikindera

text: Brikinderan historiasta ei tiedetä paljoakaan. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Sitä on arveltu myös Ialysoksen alaiseksi polikseksi tai muuksi kaupungiksi. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Brikindera kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se mainitaan liiton verotusluetteloissa vuosina 429/428 eaa., 421/420 eaa. ja 415/414 eaa. Kaupungin arvellaan lakanneen olemasta poliksena viimeistään klassisen kauden alkupuoliskolla ennen vuotta 400 eaa. Brikindera mainitaan yhdessä Herodaan miimijambissa.


title: Brikindera

text: Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Brikindarios" ().


title: Brykus

text: Brykus ( tai "Brykous", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Karpathoksen saarella Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee linnuntietä noin seitsemän kilometriä pohjoiseen nykyisestä Ólympoksen kylästä ja noin 3,5 kilometriä pohjoisluoteeseen Avlónan kylästä.


title: Brykus

text: Brykus oli rakennettu pienelle niemelle saaren pohjoisosan länsirannikolle. Niemen itäpuolella oli luonnonsatamalahti. Niemen alue tunnetaan nykyisin nimellä Ágios Ioánnis siellä olevan Pyhän Johannes Teologin ("Ágios Ioánnis Theológos") kirkon mukaan, sekä kaupungin nimistä vääntyneissä nykykreikkalaisissa nimimuodoissa Vrykoúnta ja Vourgoúnta.


title: Brykus

text: Brykuksen kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Kaupungin paikkaa on arvioitu poliksen paikaksi harvinaisen huonon oloiseksi, koska alue on karua, ympärillä on vain vähän maatalousmaata, satamalahti on ollut melko huono ja soveltumaton talvikäyttöön, eikä kaupunki sijainnut tärkeimpien merenkulkureittien varrella.


title: Brykus

text: Brykuksen historiasta ei tiedetä paljoakaan. Löytöjen perusteella se on ollut olemassa viimeistään arkaaisella kaudella. Klassisella kaudella Brykus kuului saaren kolmen merkittävimmän poliksen ("tripolis") joukkoon Arkesseian ja Karpathoksen ohella. 400-luvulla eaa. kaupunki kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Hellenistisellä kaudella Brykus oli Rhodoksen vaikutuspiirissä tai alaisuudessa.


title: Brykus

text: Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Brykontios" () tai "Brykūntios" ().


title: Brykus

text: Brykuksen paikalla on raunioita arkaaiselta myöhäiselle roomalaiselle kaudelle saakka. Kaupungin akropoliina toimi korkeampi kohta kaupungin niemen kaulan kohdalla. Kaupunki on ollut ympäröity muurein, jotka on ajoitettu klassiselle ja hellenistiselle kaudelle. Akropoliilla sijaitsi ainakin hellenistisellä kaudella Athene Lindialle omistettu temppeli, mikä kertoo osaltaan tuon ajan rhodoslaisista vaikutteista kaupungissa. Myös Poseidon Porthmiokselle omistettu temppeli kuului oletettavasti kaupungin alaisuuteen.


title: Brykus

text: Kaupungin muihin pyhäköihin kuuluivat löytöjen perusteella nymfeille ja kabiireille omistetut pyhäköt. Pyhän Johannes Teologin kirkko niemen kärjen lähellä on rakennettu nymfien luolan paikalle, ja sen rakentamisessa on käytetty antiikin aikaista materiaalia. Kaupungin ympäristöstä on löydetty kallioon kaiverrettuja hautoja hellenistiseltä kaudelta.


title: Arvid Kuha

text: Gustaf Arvid (Arvi) Kuha, vuoteen 1906 Göös (5. helmikuuta 1877 Jyväskylä – 25. kesäkuuta 1959) oli suomalainen opettaja, kauppakoulun johtaja ja yritysjohtaja.


title: Arvid Kuha

text: Kuhan vanhemmat olivat opettaja, kustantaja ja valtiopäivämies K. G. Göös ja Fanny John. Kuha tuli ylioppilaaksi 1895 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1898 ja Suomen Liikemiesten Kauppaopistosta 1906. Hän opiskeli myös ulkomailla. Kuha toimi opettajana Viipurin kauppakoulussa 1906–1907 ja Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa 1907–1910. Jyväskylän kauppakoulun johtajana Kuha toimi 1910–1912 ja Systema-yhtiössä prokuristina 1912–1919 ja yhtiön toimitusjohtajana vuodesta 1920. Tätä tehtävää Kuha hoiti vuoteen 1931 asti ja työskenteli sitten Suomen vientiyhdistyksen osastopäällikkönä. Suomen sisällissodan aikana Kuha oli valkoisten päämajan intentendin adjutantti, keväällä 1918 hän oli Finlands Vänner -toimiston johtaja Tukholmassa.


title: Diakrioi (Rhodos)

text: Diakrioi (, myös "Diakria", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja oletettavasti myös kaupunkivaltio ("polis") Rhodoksen saarella Kreikassa. Sen sijaintipaikkaa ei tiedetä.


title: Diakrioi (Rhodos)

text: Myöskään Diakrioin historiasta ei tiedetä paljoakaan. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Se saattoi olla saaren jonkun suuremman poliksen alaisuudessa. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Diakrioi kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se mainitaan liiton verotusluetteloissa neljästi vuosien 430/429 eaa. ja 415/414 eaa. välillä. Kaupungin arvellaan lakanneen olemasta poliksena viimeistään klassisen kauden alkupuoliskolla ennen vuotta 400 eaa.


title: Diakrioi (Rhodos)

text: Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Diakrios" ().


title: Eteokarpathioi

text: Eteokarpathioi (, monikko) oli antiikin aikainen heimo tai muu kansanryhmä ja sen "koinon" ja kaupunkivaltio ("polis") Karpathoksen saarella Kreikassa. Nimitys ei ole varsinaisesti kaupungin tai muun paikan nimi.


title: Eteokarpathioi

text: Eteokarpathioista tiedetään vain vähän. Nimitys esiintyy kahdessa näiden ja Ateenan väliseen politiikkaan liittyvässä piirtokirjoituksessa. Ensimmäinen on Deloksen meriliiton verotusluettelo vuodelta 434/433 eaa. Sen perusteella Eteokarpathioi kuuluivat ainakin tuolloin Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Toinen piirtokirjoitus vuodelta 445–430 eaa. mainitsee Ateenan myöntäneen Eteokarpathioille jonkinlaisen itsehallinnon. Eteokarpathioin olemassaolosta ei ole merkkejä enää 400-luvun eaa. jälkeen.


title: Eteokarpathioi

text: Nimen perusteella Eteokarpathioi, ”Aidot karpathoslaiset”, saattoivat olla Karpathoksen saaren alkuperäisten minolaisen ja mykeneläisen kauden asukkaiden jälkeläisiä, toisin sanoen edelsivät kansana doorilaisten tuloa saarelle. Heidän kielensä saattoi myös olla joku muu kuin kreikan kieli. Tässä mielessä näitä on verrattu Kreetan alkuperäisväestöön kuuluneisiin eteokreetteihin. On kuitenkin mahdollista, että kyseessä oli jollain muulla perusteella erottunut kansanryhmä. Heidän identiteettinsä on saattanut perustua muun muassa Karpathoksen (Krapathoksen) esiintymiseen Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa.


title: Eteokarpathioi

text: Eteokarpathioilla oli Karpathoksella todennäköisesti omia kyliä, mutta ei välttämättä omaa kaupunkia, joka olisi ollut poliksen keskus. He asuttivat todennäköisesti saaren vuoristoisia sisäosia, siinä missä doorilaiset olivat asuttaneet rannikot. Eteokarpathioihin liittyi ilmeisesti Apollonille omistettu pyhäkkö, joka sijaitsi mahdollisesti Karpathoksen eteläisissä keskiosissa.


title: Gambrion

text: Gambrion (, myös "Gambreion", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Aioliissa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyisiä Bergamaa ja Kınıkiä.


title: Gambrion

text: Gambrionin historiasta ei tiedetä paljoakaan. Sen tiedetään olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Poliksena kaupungin mainitsee muun muassa Ksenofon. Kaupunki oli suuren osan klassisesta kaudesta Persian vallan alla ja mahdollisesti osa Lyydian satraappikuntaa. Se oli vielä tuohon aikaan oletettavasti vain osittain kreikkalaistunut. Persian kuningas antoi kaupungin hallittavaksi Gongylos Eretrialaiselle 400-luvulla eaa., ja tämän jälkeläiset hallitsivat kaupungissa vielä seuraavalla vuosisadalla. Kaupunki löi omaa hopea- ja pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien.


title: Gambrion

text: Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Gambreiōtēs" (). Gambrionin suhde Palaigambrioniin (”Vanha Gambrion”) on epäselvä.


title: Hyporeiai

text: Hyporeiai () oli antiikin aikainen kaupunki ja oletettavasti myös kaupunkivaltio ("polis") Akarnaniassa Kreikassa. Sen sijaintipaikkaa ei tunneta, mutta sen arvioidaan sijainneen Akarnanian itäosassa lähellä Aitolian rajaa.


title: Hyporeiai

text: Myöskään Hyporeiain historiasta ei tiedetä paljoakaan. Kaupunki oli olemassa poliksena ilmeisesti vasta myöhemmällä klassisella kaudella noin 400–323 eaa. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Mikäli kaupunki oli polis, se on saattanut olla 300-luvulla eaa. Akarnanian liiton jäsen.


title: Hyporeiai

text: Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Hypōreatēs" ().


title: Larissa (Aiolis)

text: Larissa (, myös "Larisa", tai "Larissa/Larisa Frikonis", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Aioliissa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Buruncukia.


title: Larissa (Aiolis)

text: Larissa sijaitsi Aioliin rannikon lähellä, antiikin lähteiden mukaan noin 70 stadioninmittaa eli 13 kilometriä kaakkoon Kymestä. Kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta. Aioliin Larissaa ei tule sekoittaa toiseen Larissaan, joka sijaitsi Troaksen alueella.


title: Larissa (Aiolis)

text: Larissan alkuperäiset asukkaat olivat pelasgeja. Strabon yhdisti kaupungin Larissaan, joka mainitaan Homeroksen "Iliaassa", Troaksen Larissan sijasta sopivamman sijainnin vuoksi. Aiolialaiset valtasivat kaupungin Troijan sodan jälkeen, ja siitä tuli yksi Aiolian liiton dodekapoliin kahdestatoista kaupungista. Arkaaiselta kaudelta 500-luvulta eaa. lähtien ja pääosan klassista kautta kaupunki oli Persian vallan alla. Kyyros II Suuri perusti kaupunkiin egyptiläisistä sotilaista koostuneen varus- ja siirtokunnan vuonna 546 eaa., ja siksi Strabon erotti kaupungin muista samannimisistä kutsumalla sitä ”egyptiläiseksi Larissaksi”.


title: Larissa (Aiolis)

text: 400-luvulla eaa. kaupunki pyrki eroon Persian vallasta ja kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Larissan asukkaat olivat osaksi egyptiläisten jälkeläisiä vielä Ksenofonin aikaan 300-luvulla eaa., ja vain osaksi aiolialaisperäisiä kreikkalaisia. Kaupunkia pidettiin kuitenkin kreikkalaisena poliksena. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Larissaios" () tai "Larisaios" ().


title: Larissa (Aiolis)

text: Larissa löi omaa pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien. Strabonin aikaan kaupunki oli autioitunut.


title: Larissa (Aiolis)

text: Larissan akropoliina eli linnavuorena toimi kukkula, joka sijaitsee heti nykyisen Buruncukin itäpuolella. Noin 3/4 sen alueesta on kaivettu, ja kukkulalta on löydetty linnoitteiden, mukaan lukien muurien ja tornien, sekä palatsin, temppeleiden, stoien eli pylväshallien ja muiden rakennusten raunioita sekä katujen jäänteitä. Kaupungissa on ollut suunniteltu asemakaava. Rakennukset on ajoitettu pääosin 500-luvulle eaa. ja muurit ja muut linnoitteet 400-luvulle eaa. Kaupunki sai vetensä vesijohtoja pitkin.


title: Palaigambrion

text: Palaigambrion (, myös "Palaigambreion", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Aioliissa nykyisen Turkin alueella. Sen sijaintia ei tunneta, mutta se on saattanut sijaita jossakin Gambrionin lähellä.


title: Palaigambrion

text: Palaigambrionin historiasta ei tiedetä paljoakaan. Sen tiedetään olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Poliksena kaupungin mainitsee Ksenofon. Palaigambrion oli suurimman osan klassista kautta Persian vallan alla. Sen suhde Gambrioniin on epäselvä.


title: Oiva Björkbacka

text: Oiva Björkbacka (s. 24. maaliskuuta 1934 Kontupohja, Karjalan ASNT, Neuvostoliitto) on entisen Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) pitkäaikainen järjestövaikuttaja.


title: Oiva Björkbacka

text: Björkbacka syntyi Neuvosto-Karjalassa, johon hänen Reisjärveltä kotoisin olleet vanhempansa olivat muuttaneet Kanadasta vuonna 1931. Hänen isänsä oli kirvesmies. Perhe palasi Suomeen jo 1935 ja asettui Rajamäelle. Björkbacka ei päässyt käymään oppikoulua, mutta hän opiskeli Sirola-opistossa vuosina 1953–1954 ja 1956–1957 sekä Moskovan puoluekoulussa 1958–1961 ja Moskovan yhteiskuntatieteiden akatemiassa 1963–1967 pääaineenaan filosofia ja sen alle kuulunut sosiologia. Hän opiskeli Mokovassa pidempään kuin kukaan muu SKP:n lähettämä. Hän valmistui Moskovassa maisteriksi ja valmisteli sosiologian väitöskirjaa, joka jäi kesken kun hänet kutsuttiin takaisin Suomeen vuonna 1967. Björkbacka oli vuosina 1955–1963 opintojensa ohessa SDNL:n järjestöosaston toimitsijana, vuonna 1962 Suomen Festivaalitoimiston palveluksessa ja vuosina 1967–1991 SKP:n palkattuna työntekijänä eri tehtävissä. Vuonna 1967 hänestä tuli puolueen ensimmäinen tutkimussihteeri, joka järjesti puolueen yhteiskunnallista tutkimustoimintaa ja seminaareja.


title: Oiva Björkbacka

text: SKP:n sisäisessä linjajaossa Björkbacka kuului enemmistöläisiin. Vähemmistön "Tiedonantaja" julisti vuonna 1969 Björkbackan, Erkki Salomaan, Jorma Simpuran ja Pentti Kinhan puolueen pahimmaksi ”oikeistokoplaksi”. Björkbacka oli piirisihteeri vuosina 1971–1976 ja varmisti piirin pysymisen enemmistöläisten käsissä. Vuonna 1977 hän siirtyi SKP:n tiedotuspäälliköksi. Hän oli puolueen poliittisen toimikunnan (ns. politbyroon) jäsen vuosina 1972–1988. Björkbacka oli myös Kansan Sivistystyön Liiton (KSL) pääsihteerinä 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa sekä myöhemmin "Kommunisti"-lehden päätoimittajana. Hän on ollut myös Otto Wille ja Hertta Kuusisen Säätiön hallituksen jäsen vuodesta 1967 ja sen puheenjohtaja vuosina 1985–2014. Hän kuuluu myös UKK-Seuran hallitukseen.


title: Oiva Björkbacka

text: Björkbacka on kirjoittanut teoreettisia artikkeleita ja kääntänyt RIA Novosti -uutispalvelun venäjänkielisiä uutisia. Eläkepäivillään hän on kirjoittanut Luoteis-Helsingissä ilmestyvään paikallislehti "Tanotorveen". Hän on myös julkaissut omakustanteina kirjoituskokoelman "Mikä mättää maailmassa? Kolumneja, katsauksia, kirjallisuutta" (2002), runokokoelman "Raikuja, kaikuja, haikuja: Runoja pöytälaatikostani vuosilta 1953–2003" (2004) ja esseekokoelman "Oivalluksia: Alku ja loppu, Minun mittani ja muita" (2013). Hänen venäläissyntyinen puolisonsa Angelina Kazmina-Björkbacka on julkaissut muistelmateoksen "Venäläinen onni: Stalinin kauden perhekronikka" (2010).


title: Herman Tammilehto

text: Herman Robert Tammilehto (22. toukokuuta 1902 Seinäjoki – 27. lokakuuta 1954 Seinäjoki) oli Seinäjoen kauppalanjohtaja vuosina 1935–1954. Hän toimi asianajajana Tampereella 1932–1933.


title: Saint-Jean-d’Arves

text: Saint-Jean-d’Arves on kunta itäisessä Ranskassa Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 26 kilometriä Saint-Jean-de-Mauriennen kaupungista lounaaseen.


title: Saint-Jean-d’Arves

text: Kunnan alueella oleva hiihtokeskus on osa laajempaa Les Sybellesin hiihtokeskusaluetta. Kunnan nähtävyyksiä on 3 514 metriä korkea vuori Aiguilles d’Arves.


title: Saint-Colomban-des-Villards

text: Saint-Colomban-des-Villards on kunta itäisessä Ranskassa Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Saint-Jean-de-Mauriennen kaupungista länteen.


title: Saint-Colomban-des-Villards

text: Kunnan sijaitsee Villardsin laaksossa, jonka kautta pääsee Les Sybellesin hiihtokeskusalueelle.


title: Pihlgren ja Ritola

text: Pihlgren ja Ritola Oy on suomalainen vuonna 1930 perustettu yritys, joka valmistaa tapetteja. Se on toinen Suomen kahdesta yhä toimivasta tapettitehtaasta Sanduddin rinnalla. Molemmat yritykset toimivat Pirkanmaalla Akaan Toijalassa.


title: Pihlgren ja Ritola

text:
Pihlgren ja Ritola on erikoistunut palvelemaan entistäjiä ja erilaisten perinteisten sisustustyylien suosijoita. PR-paperitapettien valikoimaan kuuluu antiikki- ja tyylitapetteja sekä vanhoihin suomalaisiin perinneaiheisiin eri aikakausilta. Tapetit painetaan yhä lähes 200 vuotta vanhalla liimaväreihin perustuvalla rotaatiopainomenetelmällä. Tapetteja ovat suunnitelleet muiden muassa Erik Bruun, Rut Bryk, Lisa Johansson-Pape, Birger Kaipiainen, Ritva Koski,
Ritva Kronlund, Yki Nummi, Vuokko ja Antti Nurmesniemi, Jukka Pellinen, Annikki ja Ilmari Tapiovaara sekä Tapio Wirkkala ja Maaria Wirkkala.


title: Asterix: Taikajuoman salaisuus

text: Asterix: Taikajuoman salaisuus on vuonna 2018 valmistunut ranskalainen tietokoneanimaatioelokuva perustuen René Goscinnyn ja Albert Uderzon Asterix-sarjakuviin. Elokuva julkaistaan Ranskassa 5. joulukuuta 2018. Elokuva on järjestykseltään kymmenes animoitu Asterix -elokuva. Näyttelijä Christian Clavier tekee paluun Asterixin rooliin tällä kertaa äänenä. Clavier näytteli hahmoa kahdessa ensimmäisessä näytelmäelokuvassa vuosina 1999-2002.


title: Pisonia floribunda

text: Pisonia floribunda on pisonioihin kuuluva jopa 15 metriä korkeaksi kasvava puulaji. Sitä kasvaa yleisenä Ecuadorille kuuluvilla Galápagossaarilla.


title: Pisonia floribunda

text: "P. floribunda" voi kasvaa 15 metriä korkeaksi. Sen lehdet ovat 3,5–8 senttimetriä pitkiä, soikeita tai pyöreähköjä, ja ne kasvavat usein vastakkaisesti. "P. floribunda" on kaksikotinen eli heteet ja emit ovat eri yksilöissä. Hedelmä on noin senttimetrin pituinen pähkylä.


title: Pisonia floribunda

text: Sitä tavataan kuudella Galápagossaarella, ja lisäksi siitä on varmistamattomia havaintoja Ecuadorin Guayasin maakuntaan kuuluvalta Punásaarelta. Laji kasvaa Galápagossaarten "Scalesia"-vyöhykkeen kuivissa metsissä.


title: Pisonia floribunda

text: "P. floribunda" kasvaa yleisenä Galápagossaarilla, eikä sen esiintymisessä ole ollut havaittavissa taantumaa. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto luokitteleekin sen elinvoimaiseksi lajiksi.


title: Allemond

text: Allemond on kunta itäisessä Ranskassa Isèren departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Kunta tunnetaan myös nimellä Allemont. Se sijaitsee noin 45 kilometriä Grenoblesta itään.


title: Allemond

text: Kunnan alueella on mineraalivarantoja, ja niitä hyödyntämään sinne perustettiin 1700-luvulla kuninkaallinen valimo. Kunnan läpi virtaava joki Eau d'Olle padottiin 1970-luvulla Verneyn padolla, ja sen seurauksena sinne muodostui tekojärvi Lac du Verney.


title: Solvang

text: Solvang on kaupunki Santa Barbaran piirikunnassa, Kalifornian osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Santa Ynezin laaksossa. Kaupungin väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 5 245. Pormestarina toimii nykyisin Jim Richardson.


title: Solvang

text: Tanskalaiset uudisasukkaat perustivat Solvangin 1911 ja se sai kaupunkioikeudet toukokuussa 1985. Moni rakennus kaupungin keskustassa on rakennettu perinteiseen tanskalaiseen tyyliin.


title: Tex Winter

text: Morice Fredrick ”Tex” Winter (25. helmikuuta 1922 Wellington, Texas – 10. lokakuuta 2018 Manhattan, Kansas) oli yhdysvaltalainen koripallovalmentaja, joka tuli tunnetuksi lajiin huomattavasti vaikuttaneen kolmiohyökkäyksen kehittäjänä. Winter toimi NBA:ssa 1970-luvulla kaksi kautta Houston Rocketsin päävalmentajana ja teki kymmenien kausien uran yliopistovalmentajana. Menestystä hän keräsi kahden NBA:n aikansa parhaan joukkueen, 1990-luvun Chicago Bullsin ja 2000-kymmenluvun alun Los Angeles Lakersin apuvalmentajana saavuttaen yhteensä yhdeksän NBA:n mestaruutta. Vuonna 2009 hän voitti kymmenennen NBA-mestaruutensa Lakersin konsulttina. Hänet on nimetty Basketball Hall of Fameen.


title: Tex Winter

text: Winter valmensi yliopistojoukkueita vuosikymmenien ajan. Vuonna 1962 julkaistiin Winterin kolmiopelistä kertova kirja "The Triple-Post Offense". Vuosina 1971–1973 Winter toimi NBA-joukkue Houston Rocketsin päävalmentajana. Vuosina 1985–1998 hän toimi Chicago Bullsin apuvalmentajana voittaen kuuluisassa dynastiassa kuusi NBA:n mestaruutta. Vuosina 1999–2008 Winter toimi apuvalmentajana Los Angeles Lakersissa jossa voitti kolme mestaruutta lisää. Jokaisella mestaruuskaudellaan Winterin joukkueen päävalmentajana toimi Phil Jackson. Kaudella 2008–2009 Winter saavutti vielä yhden mestaruuden Lakersin konsulttina. Vuonna 2011 Winter nimettiin Basketball Hall of Fameen.


title: Tex Winter

text: Winter kuoli 96-vuotiaana Kansasin Manhattanilla 10. lokakuuta 2018.


title: Jim Pembroke Band

text: Jim Pembroke Band oli Jim Pembroken yhtye, joka toimi vuosina 1979–1980. Yhtyeen kokoonpano vaihteli sen toiminnan aikana: sen ensisinglellä soittaa Pembroken lisäksi Ronnie Österberg, Hasse Walli, Antero Jakoila ja Make Lievonen, mutta albumilla kokoonpanossa soitti Pembroken ja Österbergin lisäksi Mats Huldén, Olli Haavisto, Timo Vakkilainen, ja Petteri Salminen. Yhtyeessä ehtivät soittaa heidän lisäkseen ainakin Sakari Kukko, Pekka Nylund, Luumu Kaikkonen ja Jukka Syrenius. Yhtyeeltä julkaistiin sen olemassaolon aikana kaksi singleä ja albumi Flat Broke. Lisäksi kaksi yhtyeen livekappaletta julkaistiin kokoelmalevyillä: Otis Rush -coveri "All Your Love" albumilla Metropolis ja Randy Newman -coveri "Money that I Love" albumilla Provinssi-rock ’80 Live.


title: Akzidenz-Grotesk

text: Akzidenz-Grotesk on Berthold-kirjapainon vuonna 1898 julkaisema sans-serif tai groteski kirjasintyyppi. Kirjasintyypin nimi oli aluksi "Accidenz-Grotesk", ja sen kirjainmuodot perustuvat Royal Grotesk -kirjasintyyppiin, jonka oli suunnitellut Ferdinand Theinhardt. Theinhardtin kirjapaino yhdistyi sittemmiin Bertholdiin.


title: Akzidenz-Grotesk

text: Bertholdin taiteellisen johtajan Günter Gerhard Langen johdolla Akzidenz-Grotesk laajeni 1950- ja 1960-luvuilla kokonaiseksi kirjainperheeksi. Kirjasintyypin merkistöä laajennettiin ja uudet leikkaukset AG Medium Italic, AG ExtraBold, AG Italic, AG ExtraBold Condensed & Italic ja AG Super suunniteltiin. 2000-luvulla Akzidenz-Groteskiin on lisätty vielä useita muitakin leikkauksia.


title: Pekka Nylund

text: Pekka Nylund (s. 15. kesäkuuta 1957) on suomalainen kitaristi, jonka yhtyeitä ovat olleet muun muassa Piirpauke, Los Ustads, Pohjantahti, Jukka Gustavson Organ Fusion Band, Sahti ja Suhkan Uhka. Lisäksi hän on soittanut useilla Gustavsonin soololevyillä. 2000-luvulla Nylund on soittanut BigJam-yhtyeessä, joka on käyttänyt myös nimeä Wigwam Revisited.


title: Hotdog (albumi)

text: Hotdog on rap-artisti Pyhimyksen ensimmäinen Lika-Aki -taiteilijanimellä julkaistu albumi. Se julkaistiin digijulkaisuna, lp-levynä ja c-kasetilla 3. maaliskuuta 2017. Aiemmin Lika-Aki -nimellä on julkaistu vain yhteislevy "Katuvisioita" Perhosveitsi-Heikin eli Heikki Kuulan kanssa.


title: Visitors

text: Visitors tai The Visitors voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Mangaaniheptoksidi

text: Mangaaniheptoksidi eli mangaani(VII)oksidi (MnO) on mangaanin ja hapen muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Aine on suhteellisen pysymätöntä ja reagoi herkästi, jopa räjähdysmäisesti.


title: Mangaaniheptoksidi

text: Huoneenlämpötilassa mangaaniheptoksidi on tummanviolettia tai ruskeaa nestettä, jolla on vihreä kiilto. Yhdisteellä on voimakas pistävä haju. Mangaaniheptoksidin rakenne koostuu kahdesta MnO-tetraedristä, jotka jakavat yhden kärjen. Yhdiste reagoi veden kanssa muodostaen permangaanihappoa ja se on siis happoanhydridi. Aine liukenee tetrakloorimetaaniin. Mangaaniheptoksidi on erittäin voimakas hapetin ja reagoi orgaanisten yhdisteiden kanssa sytyttäen ne palamaan. Tällöin aine pelkistyy mangaanidioksidiksi. Reaktio voi olla jopa räjähdysmäinen. Kuumennettaessa mangaaniheptoksidia noin 95 °C:n lämpötilaan se hajoaa räjähdysmäisesti mangaanidioksidiksi ja hapeksi.


title: Mangaaniheptoksidi

text: Mangaaniheptoksidia voidaan valmistaa permanganaattisuolan esimerkiksi kaliumpermanganaatin ja rikkihapon välisellä reaktiolla.


title: Crimson Day

text: Crimson Day on tamperelainen melodista heavy metalia esittävä yhtye. Yhtye on perustettu vuonna 2013 ja on julkaissut sen jälkeen EP:n ja kaksi studioalbumia.


title: Crimson Day

text: Crimson Day perustettiin Tampereella 2013. Yhtye oli ollut toiminnassa aiemmin eri nimellä, mutta nimeä päätettiin vaihtaa yhtyeessä tapahtuneiden kokoonpanomuutoksien yhteydessä. Samalla yhtyeeseen liittyivät soolokitaristi Ari Balzar ja laulaja Valtteri Heiskanen. Yhtye äänitti ja julkaisi ensimmäisen EP:nsä samana vuonna.


title: Crimson Day

text: Vuonna 2014 bändin kitaristi ja toinen lauluntekijä Jyri Murto päätti jättää yhtyeen. Murron korvasi The Jasser Arafatsissa vaikuttava Jesse Liukkonen. Yhtye alkoi äänittää esikoisalbumiaan Order of the Shadows, joka julkaistiin loppuvuodesta 2015 saksalaisen levy-yhtiö Iron Shield Recordsin kautta.


title: Crimson Day

text: Pian esikoisalbumin julkaisun jälkeen Heiskanen jätti bändin. Heiskasen paikalle pyydettiin väliaikaisesti Lassi Landströmiä, jonka Liukkonen tunsi entuudestaan. Hyvin menneiden harjoitusten ja esiintymisen jälkeen Landström kiinnitettiin yhtyeen viralliseksi laulajaksi. Yhtye alkoi säveltää uutta materiaalia, ja julkaisi kaksi uutta singleä syksyllä 2016.


title: Crimson Day

text:
Vuoden 2017 Crimson Day kulutti esiintyen ja nauhoittaen uutta materiaalia. Yhtyeen toinen studioalbumi At The Mountains Of Madness julkaistiin omakustanteena tammikuussa 2018, jonka jälkeen yhtye lähti ensimmäiselle Suomen kiertueelleen. Crimson Dayn kotisivu
Crimson Dayn Facebook


title: Urpola

text:
Urpola on Mikkelin 11. kaupunginosa, joka sijaitsee noin kilometri Mikkelin torilta etelään aivan Savon radan eteläpuolella. Kaupunginosan naapureina ovat pohjoisessa Nujamiehen, idässä Kenkäveronniemen, etelässä Kattilansillan ja lännessä Pitkäjärven kaupunginosat.
Urpolassa sijaitsevat muun muassa Urpolan koulu, Selännekadun silta, Urpolan kartano ja Urpolan luontokeskus. Urpolanlammen pohjoisosa uimarantoineen ja läheisine urheilukenttineen kuuluu Urpolaan.


title: Rönö (täsmennyssivu)

text: Rönö voi viitata seuraaviin:


title: Eeva Eerola

text: Eeva Eliina Eerola (s. Pesonen, 1942 Kärsämäki) on suomalainen nuorisonohjaaja, maatalon emäntä, aluesihteeri ja kirjailija.


title: Eeva Eerola

text: Eeva Eerola syntyi Kärsämäellä Kustaa ja Olga Maria (s. Glad) Pesosen perheen nuorimpana lapsena.


title: Eeva Eerola

text: Hän avioitui vuonna 1966 alavieskalaisen maanviljelijä Seppo Raimo Johannes Eerolan kanssa. Perheeseen syntyi kuusi lasta.


title: Eeva Eerola

text: Eeva Eerola kävi Kärsämäellä kansakoulun. Hän opiskeli Raudaskylän kristillisessä opistossa vuonna 1960 ja kansankorkeakoulussa 1963–64 sekä valmistui nuorisonohjaajaksi Järvenpään  Luther-Opistosta 1965. Saarnalupatutkinnon hän suoritti Oulun tuomiokapitulissa vuonna 1988.


title: Eeva Eerola

text: Eerola toimi nuorisonohjaajana  Oulussa 1965–1967 sekä Alavieskan seurakunnan nuorisonohjaajana 1968–1972. Maatalon emäntänä hän toimi Alavieskassa ja vuodesta 1990 Herättäjä-Yhdistyksen aluesihteerinä Keski- Pohjanmaalla vuoteen 2007, jolloin hän jäi eläkkeelle.


title: Eeva Eerola

text: Eerola toimi maallikkoedustajana Kirkolliskokouksessa 1996–2004. Hän on toiminut Alavieskassa pyhäkoulutyössä, kirkkovaltuuston ja -neuvoston jäsenenä sekä kuulunut useisiin seurakunnan johtokuntiin. Hän on ollut edustajana rovastikunta- ja  hiippakuntakokouksissa.


title: Eeva Eerola

text: Eerola on kirjoittanut hartauskirjallisuutta, runoja ja romaaneita. Alavieska-lehdessä, Keskipohjanmaassa sekä Hengellisessä Kuukauslehdessä on julkaistu hänen kirjoituksiaan. Hän on toiminut blogistina Kotimaa 24:ssä.


title: Eeva Eerola

text: Eeva Eerolan ensimmäinen kertomus julkaistiin Lasten kuvalehdessä tytön ollessa kymmenvuotias. Jatkoa tarinoijana seurasi Rauhan tervehdyksessä. Kuvauskohteina olivat luonto sekä muut pienet jutut. Vuonna 1988 käynnistyi Eerolan mittava kirjailijan ura. Hän on julkaissut lahjakirjan muotoisia hartauskirjoja kolmetoista kappaletta, romaanitrilogian, kolme runokirjaa sekä postillan, saarnakokoelman.


title: Eeva Eerola

text: Herättäjä-Yhdistyksen aluesihteerinä toimiessaan Eeva Eerolan toimialue käsitti seurakunnat omalla alueella sekä lukuisia seurakuntia oman alueen ulkopuolella. Näissä hän palveli saarnaajana ja seurapuhujana.


title: Đông Sơnin pronssikulttuuri

text: Đông Sơnin pronssikulttuuri oli Kaakkois-Aasiassa 1000-luvulta eaa. noin 100-luvulla jaa. kukoistanut pronssikautinen kulttuuri, jonka ehkä tunnetuin ilmentymä olivat pronssista taidokkaasti valmistetut gongirummut ja muut pronssiesineet. Pronssiesineiden valmistus alkoi Mã-joen varrella ja myöhemmin kulttuuri levisi myös Punaisenjoen alueelle ja edelleen sieltä muualle Kaakkois-Aasiaan. Joitakin kulttuurin piirteitä, kuten gongirumpujen valmistus, on säilynyt Kaakkois-Aasian eri pienkulttuurien keskuudessa.


title: Đông Sơnin pronssikulttuuri

text: Đông Sơnin pronssikulttuuri sai nimensä Đông Sơnin löytöpaikan mukaan lähellä Vietnamin pääkaupunki Hanoita. Đông Sơn sijaitsee Mã-joen etelärannalla. Mã-joen ja läheisen Chu-joen yhtymäkohdan tasankoalueella alettiin valmistaa pronssiesineitä 1000-luvun ja 700-luvun ennen ajanlaskun alkua välisenä aikana. Alueen asukkaat käyttivät hiekkakivestä valmistettuja muotteja ja valupatoja esimerkiksi pronssisten kirveiden, nuolenkärkien, vasaroiden ja korujen tekoon. Erityisen tunnetuksi ovat tulleet kulttuurin noin metrin kokoiset taidokkaasti valmistetut gongirummut. 700-luvulle tultaessa Mã-joen ja Punaisenjoen alueet muodostivat yhtenäisen kulttuurialueen. Đông Sơn muodosti pronssiesineiden tuotannon keskittymisalueen, jota pidetään yhtenä tunnetuimmista esimerkeistä vallan keskittymisestä keskushallintojohtoiseksi esihistoriallisen Kaakkois-Aasian alueella. Đông Sơnin kulttuuri levisi 600-luvun eaa. ja 100-luvun jaa. välisenä aikana myös muualle Kaakkois-Aasiaan. Đông Sơnin kulttuurilla oli myös yhteyksiä Nykyisen Etelä-Kiinan Yunnanin alueella vallinneeseen Dianin pronssikulttuuriin, joka kukoisti ennen ajanlaskun alkua edeltäneinä vuosisatoina.


title: Đông Sơnin pronssikulttuuri

text: Đông Sơnin kulttuuri on liitetty Cổ Loan linnoitukseen Punaisenjoen jokitasangolla lähellä Hanoita ja linnoitus on puolestaan liitetty mahdollisesti ensimmäiseen alueen kotoperäiseen kuningaskuntaan. Riisinviljelystä tuli Đông Sơnin kulttuurin asukkaiden elinkeinojen kulmakivi ja kulttuuri tuotti neljää eri tyyppiä edustavia pronssisia auroja.


title: Đông Sơnin pronssikulttuuri

text: Joitakin Đông Sơnin kulttuurin piirteitä ylläpitäneitä pienkulttuureja on säilynyt nykypäiviin saakka. Kulttuurille tyypillisten gongirumpujen valmistus on säilynyt vuoristoheimojen, kuten karenien keskuudessa. Đông Sơnin ja Dianin kulttuurien vaikuttama arkkitehtuuriperinne on säilynyt puolestaan eri Vietnamin, Filippiinien, Malesian ja Indonesian alueen pienkulttuurien parissa.


title: Đông Sơnin pronssikulttuuri

text: Kulttuurin kuuluisien gongirumpujen käyttötarkoitus ei ole täysin selvä. Musiikki-instrumentteina niillä on saattanut olla maagis-rituaalinen merkitys. Rummun lyöntipinta koristeltiin tavallisesti tähti- tai aurinkokuviolla, joiden sisällä on sisäkkäisiä ympyrän kehiä tyyliteltyine ihmis- ja lintuhahmoineen. Jotkin koristeet kuvaavat paalujen varassa seisovia satulakattoisia taloja, jollaisia rakennetaan edelleen Sulawesilla ja Sumatralla. Gongirumpuja on löytynyt hyvin laajalta alueelta aina Uudesta-Guineasta asti. Tämä viitannee niiden levinneen meriteitse kulkeneita kauppareittejä pitkin.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Kehityksellinen kielihäiriö (englanniksi developmental language disorder, DLD) tarkoittaa kielellisiä vaikeuksia, jotka vaikeuttavat suoriutumista arjessa . Näkyvimmät ongelmat liittyvät vaikeuksiin ilmaista itseään puheella. Puhe voi olla niukkaa, epäkieliopillista tai epäselvää. Lisäksi puheen ymmärtäminen voi olla puutteellista, vaikka tätä ei välttämättä huomata kuin vasta kielellisten taitojen arvioinnissa tai tutkimuksessa. Kehitykselliseen kielihäiriöön liittyvät vaikeudet ovat suhteellisen pysyviä ja näkyvät yleensä jossain muodossa koko yksilön eliniän. Kielellisillä vaikeuksilla on merkittävä vaikutus jokapäiväisiin sosiaalisisiin tilanteisiin ja koulumenestykseen. Oikea-aikaisella kuntoutuksella taitoja voidaan kuitenkin vahvistaa ja tukea lapsen ja nuoren suoriutumista arjessa. Kielelliset vaikeudet eivät aiheudu autismin kirjon vaikeuksista, älyllisestä kehitysvammaisuudesta tai tunnetusta neurologisesta sairaudesta. Kehityksellinen kielihäiriö voi kuitenkin esiintyä näiden yhteydessä.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Termi kehityksellinen kielihäiriö otettiin käyttöön CATALISE-asiantuntijapaneelin konsensustutkimuksessa vuonna 2017 . Tutkimuksessa selvitettiin kielellisistä vaikeuksista käytettyä sekavaa terminologiaa, joka on johtanut heikkoon tiedonkulkuun, ilmiön heikkoon tuntemiseen ja joissain tapauksissa jopa lasten tarvitsemien palvelujen kieltämiseen.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Lasten kielellisistä häiriöistä käytetty terminologia on ollut hajanaista ja hämmentävää. Lisäksi monet ilmiöstä käytetyt nimikkeet ovat päällekkäisiä, mutta eivät merkitykseltään identtisiä . Terminologiaan liittyvä sekaannus on osittain johtunut myös epätietoisuudesta sen suhteen, mitä kehityksellinen kielihäiriö sisältää sekä erilaisten diagnoosin sisälle kuuluvien alatyyppien olemassaolosta.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Kansainvälisessä kirjallisuudessa termiä kehityksellinen kielihäiriö on käytetty jo vuosien ajan, vaikka vähemmän kuin termiä kielellinen erityisvaikeus (englanniksi specific language impairment, SLI) . Suomessa kehityksellisestä kielihäiriöstä käytetään juurikin nimitystä kielellinen erityisvaikeus. Tätä ennen käytettiin termiä dysfasia. Myös nimikkeitä ”sanasokeus” ja ”minimal brain dysfunction” on aiemmin käytetty. Nykysuosituksen mukaisesti myös Suomessa tulisi siirtyä vähitellen käyttämään nimikettä kehityksellinen kielihäiriö.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Kielellisen erityisvaikeuden määritelmä on osittain sama kuin kehityksellisen kielihäiriön, mutta CATALISE-paneeli luopui sen käytöstä liian rajoittavana, sillä sen katsottiin keskittyvän vain puhtaisiin kielen ongelmiin ilman muita vaikeuksia. On harvinaista, että lapsen ongelma on kapea-alainen. Ei myöskään ole tutkimustietoa siitä vaikuttaako kuntoutus eri tavalla tällaiseen kapea-alaiseen ongelmaan tai onko sen syntyyn erilaisia syitä verrattuna muihin lapsiin, joilla on kielellisiä vaikeuksia .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Merkittävin ero termien kehityksellinen kielihäiriö ja kielellinen erityisvaikeus välillä liittyy kielellisten ja ei-kielellisten taitojen väliseen suhteeseen. Saadakseen diagnoosin kehityksellinen kielihäiriö, ei lapsella tarvitse olla merkittävää eroa ei- kielellisen ja kielellisen suoriutumisen välillä. Kielellinen erityisvaikeus -diagnoosi puolestaan annetaan vain, mikäli ei-kielelliset taidot ovat paremmat kuin kielelliset taidot. Niin DSM-5 tautiluokituksessa kuin ICD-11 tautiluokituksessa termi kehityksellinen kielihäiriö (developmental language disorder) on korvannut termin kielellinen erityisvaikeus . Määritelmä poikkeaa kuitenkin CATALISE-paneelin määritelmästä ja vastaa kielellisen erityisvaikeuden oirekuvaa, sillä tautiluokituksessa diagnoosin saadakseen lapsella tulee olla ero kielellisen ja ei-kielellisen suoriutumisen välillä. Tämä nostaa riskiä termien ja niiden määritelmien sekaantumiseen. Tämän vuoksi on toivottavaa, että tulevaisuudessa eri tahojen nimikkeet ja määritelmät noudattaisivat samaa linjaa.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: CATALISE-paneeli keskusteli häiriö-sanan käytöstä lasten kielellisistä ongelmista puhuttaessa ja totesi, että häiriö-sanasta välittyy pysyvien kielellisten puutteiden vakava luonne ja mahdolliset seuraukset. Häiriö-sanaa käytetään myös neurologisissa sairauksissa ja se on käytössä myös diagnostisissa viitekehyksissä, kuten DSM5 ja ICD-11 . Jos lapsella on lievempiä ja ohimeneviä vaikeuksia, kielelliset vaikeudet voi olla sopivampi termi.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Kehityksellinen kielihäiriö voi vaikuttaa useisiin kielen alueisiin. Häiriön aste kielen eri osa-alueilla voi vaihdella lapsesta toiseen . Erilaisia alatyyppejä on yritetty määritellä, mutta selkeitä kategorioita ei ole saatu kehitettyä . CATALISE-paneelin suositus oli, että häiriön selkeät alueet pitäisi arvioida ja dokumentoida jokaisella lapsella ja samalla tunnustaa, että eri lapsilla voi olla erilaiset ongelmien yhdistelmät. Kielen alueet, joilla vaikeuksia voi esiintyä ovat:


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Puhe on äänteiden tuottamista ja se voi häiriintyä monesta eri syystä. Taustalla voi olla rakenteellinen ongelma, esimerkiksi huuli- tai suulakihalkio, neurologinen ongelma, joka vaikuttaa puheen motoriseen kontrolliin (dysartria) tai vaikeus erotella äänteitä kuulovian takia. Äännevirheet ovat tyypillisiä pienillä lapsilla. Näitä artikulaation häiriöitä ei pidä sekoittaa kielellisiin vaikeuksiin, joissa ongelma on kyvyssä valita ja yhdistää kielellisiä elementtejä merkityksen välittämiseksi ja kyvyssä ymmärtää merkitystä. Puheen häiriöt voidaan erottaa kielen häiriöistä, mutta ne voivat esiintyä myös yhdessä . Kun lapsi ei pysty tuottamaan toisistaan selvästi erottuvia äänteitä ilman selkeää syytä, pidetään tätä tyypillisesti kielellisenä vaikeutena, joka vaikuttaa kykyyn oppia fonologisia kontrasteja. Puheäänteiden tuoton ongelmista käytetty luokitus ja terminologia ovat herättäneet vilkasta keskustelua . Käytännössä on usein vaikea erottaa fonologisia häiriöitä ja puheen tuottamisen häiriöitä. Tuntemattomasta syystä johtuva puheen tuottamisen häiriö ilman muita kielellisiä ongelmia on melko yleinen syy puheterapiaan . Nämä ongelmat ratkeavat yleensä 4–5 vuoden iässä puheterapiassa eivätkä siten vastaa kehityksellisen kielihäiriön kriteereitä. Jos vaikeudet jatkuvat viidennen ikävuoden jälkeen, niihin liittyy usein laajempia kielellisiä vaikeuksia ja niiden ennuste on huonompi . Tällöin on sopivaa puhua puheen tuottamiseen painottuvasta kehityksellisestä kielihäiriöstä.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Kehityksellinen kielihäiriö esiintyy usein tuntemattomasta syystä aiheutuvien lievempien neurologisten häiriöiden kanssa, esimerkiksi ADHD:n, kehityksellisen lukemisvaikeuden eli dysleksian tai kehityksellisen koordinaatiohäiriön yhteydessä . Nämä eivät estä kehityksellisen kielihäiriön diagnoosia, mutta ne pitäisi huomioida liitännäishäiriöinä.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Kehityksellisellä kielihäiriöllä on vahva geneettinen tausta . Luotettavinta tutkimusta asiasta on tehty kaksostutkimusmenetelmällä. Kaksoslapset jakavat saman kotitaustan, mutta heidän kielelliset kykynsä voivat erota huomattavasti. Näin käy etenkin epäidenttisillä kaksosilla, sillä heillä on erilaiset geenit. Identtiset kaksoset jakavat samat geenit ja he ovat yleensä kielellisiltä kyvyiltään enemmän toistensa kaltaisia kuin epäidenttiset kaksoset. Kehityksellisen kielihäiriön oirekuva voi vaihdella vaikeuden ja pysyvyyden osalta identtisillä kaksosillakin, mikä viittaa siihen, että myös ei-geneettiset tekijät vaikuttavat häiriöön. On kuitenkin harvinaista, että identtisistä kaksosista toisella olisi kehityksellinen kielihäiriö ja toisen kieli kehittyisi tyypillisesti .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Suurta innostusta herätti, kun kehityksellisen kielihäiriön omaavan suvun jäseniltä löytyi mutatoitunut FOXP2-geeni . Tutkimuksissa kuitenkin havaittiin, että vaikka kehityksellinen kielihäiriö on periytyvää, se ei aiheudu mutaatiosta FOXP2-geenissä tai muissakaan geeneissä . Tämänhetkinen tutkimustieto toteaa, että monet eri geenit voivat vaikuttaa kielen oppimiseen, ja että kehityksellinen kielihäiriö on seurausta haitallisten riskitekijöiden kasautumisesta, vaikka yksittäisen tekijän vaikutus voi olla hyvin pieni . FOXP2-geenin toimintamallin tutkiminen on kuitenkin auttanut tunnistamaan muita yleisiä geneettisiä variantteja samoissa neuraalisissa verkostoissa, jotka voivat osaltaan olla kehityksellisen kielihäiriön taustalla .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Kielellisillä vaikeuksilla on yhteys useisiin tekijöihin kotiympäristössä. Usein oletetaankin, että kyseessä on kausaalinen yhteys, jossa heikko kielellinen viriketaso johtaa heikkoihin kielellisiin taitoihin. Kaksostutkimuksissa on kuitenkin osoitettu, että samassa kotiympäristössä kahdella lapsella voi olla hyvinkin erilaiset kielelliset taidot. Muita selittäviä tekijöitä kotiympäristön ja kielellisten taitojen väliseen yhteyteen on siis etsittävä. Kehityksellisen kielihäiriön diagnoosin lapsena saaneiden henkilöiden koulutustaso jää usein matalaksi ja heidän lapsillaan voi olla geneettinen riski kielen vaikeuksille . Yksi tunnettu ei-geneettinen kielen kehitykseen mahdollisesti haitallisesti vaikuttava tekijä on asema suuren sisarusparven nuorimmaisena .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Pitkään on tiedetty, että kehityksellistä kielihäiriötä esiintyy pojilla 3–4 kertaa enemmän kuin tytöillä . Sukupuolten välinen ero ei kuitenkaan ole näin selvä epidemiologisissa tutkimusaineistoissa, mikä voi viitata siihen, että tytöillä on samoja ongelmia, mutta ne jäävät havaitsematta . Sukupuolten välisen eron syytä kehityksellisessä kielihäiriössä ei vielä tunneta.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Kehitykselliseen kielihäiriöön liittyy usein heikot motoriset taidot .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Kehityksellinen kielihäiriö ei yleensä näy aivokuvauksissa selkeinä poikkeavuuksina, vaikka kvantitatiivisissa vertailuissa on havaittu eroja aivojen koossa ja valkoisen ja harmaan aineen suhteissa tietyillä aivoalueilla . Joissain tapauksissa on havaittu epätavallisia aivopoimuja . Tähän mennessä ei ole löydetty selkeää neuraalista tunnusmerkkiä kehitykselliselle kielihäiriölle, vaikka joissain tutkimuksissa on havaittu subkortikaalisten järjestelmien osallisuus asiaan . Aivojen erot kehityksellisessä kielihäiriössä ja tyypillisessä kehityksessä ovat hienovaraisia ja ne voivat mennä päällekkäin muissa neurologisissa sairauksissa havaittujen epätyypillisyyksien kanssa .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text:
Kehityksellinen kielihäiriö määritellään vain oirekuvaan perustuen, biologista testausta ei ole. Kehityksellinen kielihäiriö diagnosoidaan, jos seuraavat kolme kriteeriä täyttyvät :
Tutkimus- ja epidemiologisista syistä ensimmäisen kriteerin dokumentointiin on kielen arvioinnissa käytetty tarkkoja rajoja. Tomblin ym. ehdottivat EpiSLI-kriteeriä, joka koostuu viidestä osa-alueesta: kielen kolmesta alueesta (sanasto, kielioppi, kerronta) ja kahdesta modaliteetista (ymmärtäminen, tuottaminen). Jos lapsen tulos on alimman 10 prosentin joukossa kahdella tai useammalla osa-alueella, hänellä on kielellinen vaikeus.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Toinen kriteeri, kielen ongelmien pysyvyys, voi olla vaikeaa havaita pienellä lapsella. Pitkittäistutkimukset ovat osoittaneet, että ongelmat lieventyvät helpommin lapsilla, joiden ongelmat rajoittuvat kielen tuottamiseen pikemminkin kuin ymmärtämiseen . Lisäksi, jos lapsella on vaikeuksia vain yhdellä edellä mainituista kielen alueista, hänen edistymisensä on yleensä parempaa kuin jos kielen ongelmia on useammilla alueilla .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Kolmas kriteeri on, että kehityksellinen kielihäiriö ei liity toiseen neurologiseen tilaan, kuten geneettiseen oireyhtymään, sensorineuraaliseen kuulovikaan, neurologiseen sairauteen, autismin kirjon häiriöön tai älylliseen kehitysvammaan, jotka CATALISE-paneeli määritteli erotusdiagnooseiksi . Näihin tiloihin liittyvät kielelliset vaikeudet pitää arvioida ja niihin täytyy tarjota sopivaa interventiota. Terminologisesti ne erotellaan kehityksellisestä kielihäiriöstä siten, että esimerkiksi autismin kirjon yhteydessä diagnoosi olisi ’autismin kirjoon liittyvä kielellinen vaikeus’. Diagnoosien erottelun taustasta lisää: Bishop (2017) .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Yleensä joko vanhemmille, neuvolan tai päivähoidon henkilökunnalle herää huoli lapsen kielen, puheen tai vuorovaikutuksen taidoista. Tällöin on syytä ottaa yhteys oman kunnan puheterapeuttiin. Toisinaan puheterapeutin arvioon pääsemiseksi tarvitaan lääkärin tai terveydenhoitajan lähete. Ensimmäinen askel on ottaa yhteyttä omaan terveyskeskukseen, jossa osataan neuvoa kuinka puheterapeutin arvioon pääsee. Ne lapset, joiden vaikeudet vaikuttavat pitkäaikaisilta, laajoilta tai vaikeilta, tarvitsevat tarkempaa tutkimusta kuin mitä terveyskeskuksessa voidaan tehdä. Tämän vuoksi terveyskeskuksen puheterapeutti voi ohjata perheen jatkotutkimuksiin erikoissairaanhoitoon. Erikoissairaanhoidossa tapahtuvasta arvioinnista vastaa Suomessa moniammatillinen tiimi, johon kuuluu ainakin lasten kielellisiin vaikeuksiin perehtynyt lääkäri, (esimerkiksi foniatri), psykologi tai neuropsykologi ja puheterapeutti . Tiimiin voi kuulua myös toimintaterapeutti, sosiaalityöntekijä, varhaiskasvatuksen erityisopettaja, fysioterapeutti tai kuntoutusohjaaja. Diagnoosi annetaan moniammatillisen tiimin yhteistyönä .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Puheterapeutin arvio niin perusterveydenhuollossa terveyskeskuksessa kuin erikoissairaanhoidossa sisältää tyypillisesti ainakin lapsen huoltajan haastattelun, lapsen havainnoinnin strukturoimattomassa ympäristössä ja standardoituja kielitestejä . Myös kuulo on syytä tutkia. Puheterapeutit käyttävät usein myös vapaamuotoisia arviointimenetelmiä, kuten puhenäytteitä, varsinaisen testauksen täydentäjinä antamaan kuvaa lapsen kielestä luonnollisemmassa kontekstissa. Puhenäyte voi olla esimerkiksi keskustelu tai kertomuksen uudelleenkerronta.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Arviointimenetelmät, jotka vanhempi tai opettaja voi toteuttaa, voivat olla hyödyllisiä tunnistettaessa tarkempaa tutkimusta tarvitsevia lapsia ja arvioitaessa lapsen suoriutumista arjen kommunikointitilanteissa. ESIKKO – Lapsen esikielellisen kommunikaation ja kielen ensikartoitus on tarkoitettu 6–24 kuukauden ikäisten lasten esikielellisen kommunikaation ja varhaisen kielen kehityksen arviointiin ja seurantaan . Sitä käytetään monin paikoin esimerkiksi neuvoloissa. Lasten ja nuorten kommunikointitaitojen kysely (Children’s Communication Checklist, CCC–2) on vanhemman täyttämä kyselylomake jokapäiväisen kielen käytöstä yli 4-vuotiaille lapsille, joilla on lausepuhetta .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Kehityksellisen kielihäiriön tärkein kuntoutusmuoto on puheterapia . Puheterapiaa saa antaa vain puheterapeutti, joka on Valviran laillistama terveydenhuollon ammattilainen. Puheterapeutteja koulutetaan Helsingin, Oulun, Turun ja Tampereen yliopistossa sekä Åbo Akademissa. Puheterapeutit käyttävät monenlaisia terapiatekniikoita tukeakseen lapsen kielellisiä taitoja .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Pienten lasten kohdalla puheterapia on usein epäsuoraa. Epäsuorassa terapiassa puheterapeutti ohjaa muita ihmisiä, tässä tapauksessa lapsen vanhempia, tukemaan lapsen taitoja arjessa erilaisia terapiatekniikoita käyttämällä. Menetelmää käytetään erityisesti 2–4-vuotiaiden lasten ja heidän vanhempiensa kanssa . Vanhempien ohjauksen on todettu olevan vaikuttavaa niin puheen tuoton kuin ymmärtämisen tukemiseen.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text:
Yleensä noin kolmevuotiaiden ja sitä vanhempien lasten ja nuorten kanssa puheterapeutti työskentelee myös yksilöllisesti. Yksilöllinen puheterapia voi kohdistua vahvistamaan taitoja tai kompensoimaan puutteita millä tahansa yllämainituista kielen alueista: kielioppi, semantiikka, sanalöytäminen, pragmatiikka, diskurssi, kuulomuisti tai fonologia. Tämän hetken menetelmiä kieliopin vahvistamiseen pienten lasten kanssa ovat luonnolliseen vuorovaikutukseen perustuvat terapiatekniikat. Niissä interventio nivotaan luonnollisiin kommunikaatiohetkiin, joissa terapeutti lähtee rakentamaan harjoitusta lapsen ilmaisujen varaan sen sijaan että sanelisi mistä puhutaan. Vanhempien lasten kanssa interventiot voivat olla eksplisiittisempiä: lapselle kerrotaan mitä kielen alueita harjoitetaan ja selitetään mitä sääntöjä ja rakenteita lapsi on oppimassa, usein visuaalisen tuen avulla .
Kuntoutus on siirtynyt kielioppi- ja fonologiakeskeisyydestä kohti sosiaalisen kielenkäytön harjoittelua, usein ryhmätyöskentelynä pienissä ryhmissä, joissa voi olla sekä tyypillisesti kehittyviä että kielihäiriöisiä saman ikäisiä lapsia .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Kouluikäisillä lapsilla opettaja osallistuu interventioon joko yhteistyössä puheterapeutin kanssa tai intervention päätoteuttajana. Näyttö yhteistyössä tehdyn intervention hyödyistä kasvaa . Kouluikäiset hyötyvät myös yksilöllisestä puheterapiakuntoutuksesta .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Tallal kumppaneineen ehdottaa radikaalisti erilaista lähestymistapaa, jossa tietokonepohjainen interventio, FastForWord, tarjoaa kielen ja auditiivisen prosessoinnin osa-alueille pitkäkestoista ja intensiivistä harjoitusta . Teoria FastForword-ohjelmiston taustalla perustuu ajatukseen siitä, että kielelliset ongelmat aiheutuvat hienovaraisen auditiivisen erottelun epäonnistumisesta, jolloin tietokoneavusteisella harjoittelulla ko. taitoa voidaan parantaa. Systemaattinen katsaus FastForWordia käsitelleistä tutkimuksista ei kuitenkaan löytänyt merkitsevää hyötyä menetelmän käytöstä suhteessa kontrolliryhmään eikä menetelmää tule siis käyttää kielellisten vaikeuksien kuntoutukseen. Samaan teoreettiseen ajatukseen perustuviin kuntoutusmenetelmiin tulee myös suhtautua kriittisesti, sillä toistaiseksi ei ole tutkimustuloksia siitä, että kuuloa harjaannuttamalla tai muunnellun auditiivisen aineiston kuuntelulla olisi siirtovaikutusta kielellisiin taitoihin.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Logopedian eli puheterapian taustalla olevan tieteen alalla satunnaistetut kontrolloidut tutkimukset ovat harvinaisia, mikä vaikeuttaa tutkimusten kliinisen vaikuttavuuden arviointia. Lapsen kielellä on taipumus kohentua ajan kanssa ja ilman kontrolloituja tutkimuksia voi olla vaikea tietää, mikä osa havaitusta muutoksesta on tietyn kuntoutuksen ansiota. Tutkimustietoa on kuitenkin siitä, että suora puheterapeutin interventio voi olla tehokas sanaston ja ilmaisevan kielen kohentamisessa . Puheen ymmärtämisen kuntoutusta on tutkittu vähemmän , mutta myönteisiä tuloksia puheterapiasta myös puheen ymmärtämiseen on löydetty . Suomalainen katsaus lasten kielellisen erityisvaikeuden puheterapeuttisesta kuntoutuksesta tarkastelee asiaa laaja-alaisesti ja esittää tutkimukseen perustuvia hyviä puheterapiakäytäntöjä puheterapeuttien kliinisen työn tueksi .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Pitkittäistutkimukset osoittavat, että kielen viivästyminen 4-vuotiailla, joilla ei ole muita riskitekijöitä, häviää noin 40 % lapsista 5. ikävuoteen mennessä . Lapsilla, joilla kielelliset vaikeudet ovat merkittäviä vielä 5-vuotiaana, on tyypillisesti vaikeuksia lukemisessa, myös niillä lapsilla, jotka saavat asiantuntija-apua . Heidän koulutustasonsa jää myös tyypillisesti matalaksi . Lopulliset kielelliset taidot ovat heikot yleisimmin niillä yksilöillä, joilla on vaikeuksia sekä puheen ymmärtämisessä että tuottamisessa . On myös tutkimustuloksia siitä, että nonverbaalisten kykyjen testitulokset laskevat iän myötä lapsilla, joilla on kehityksellinen kielihäiriö . Kielen ja kognition kehitys vaikuttavat siis liittyvän tiiviisti yhteen ja vaikuttavan toisiinsa.


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: Kehitykselliseen kielihäiriöön liittyy kohonnut sosiaalisten, emotionaalisten ja mielenterveyden ongelmien riski . Isossa-Britanniassa tehdyssä tutkimuksessa 64 % 11-vuotiasta lapsista, joilla oli kehityksellinen kielihäiriö, ylitti kliinisen kynnyksen psykiatristen ongelmien kyselyssä, ja 36 % lapsista koki säännöllistä kiusaamista, verrattuna 12 prosenttiin tyypillisesti kehittyneestä vertailuryhmästä . Pitkittäistutkimukset osoittavat, että yksilöillä, joilla lapsena diagnosoitiin kehityksellinen kielihäiriö ja vaikeuksia puheen ymmärtämisessä, oli aikuisiässä normaalia korkeampi työttömyysaste, enemmän sosiaalista eristäytymistä ja psykiatrisia häiriöitä . Niillä lapsilla, joiden ongelmat olivat lievempiä, ja jotka eivät tarvinneet erityisopetusta, oli suotuisampi kehitys . On olemassa myös suojaavia tekijöitä, jotka voivat olla ehkäisemässä pitkäaikaisiin kielellisiin vaikeuksiin liittyvien riskien realisoitumista. Tällainen suojaava tekijä voi olla esimerkiksi lapsen sosiaalisuus .


title: Kehityksellinen kielihäiriö

text: On tutkittu paljon, miksi kielen oppiminen on vaikeaa osalle lapsista . Teoriat jakautuvat niihin, joiden mukaan vaikeuksien syy on auditiivisessa temporaalisessa prosessoinnissa ja niihin, joiden mukaan ongelma on puute erikoistuneessa kielenoppimisen järjestelmässä . Jotkin teoriat painottavat oppimisen ja muistin puutteita . On myös ehdotettu, että kehityksellinen kielihäiriö ilmenee vain, jos useampi kuin yksi piilevä tekijä on läsnä .Tekstin pohjana on käytetty englanninkielistä Developmental Language Disorder – wikipedia-artikkelia.


title: Turun verkatehdas

text: Turun verkatehdas oli Turussa 1870-luvulta 1970-luvulle toiminut verkaa ja muita villatuotteita valmistanut tekstiilitehdas. Se oli 1950-luvun alussa lähes 2 000 työntekijällään Turun toiseksi suurin työnantaja Wärtsilän omistaman Crichton-Vulcanin telakan jälkeen. Kuudennen kaupunginosan koilliskulmassa, niin sanotuilla Tervatorin tai Multavierun alueella toimineen tehtaan rakennuksissa toimi myöhemmin monia muitakin tekstiilialan yrityksiä, kunnes 1990-luvulla suurimmasta tehdasrakennuksesta saneerattiin palvelutalo Verkahovi ja muiden rakennusten paikalle nousi kerrostaloja.


title: Turun verkatehdas

text: ”Turun verka” tuli tunnetuksi 1540-luvulta alkaen, jolloin sitä alkoi tehdä Turun linnan verkakutomo, Suomen ensimmäinen teollisuuslaitos. Sillä oli valkkimylly eli villan vanutuslaitos Turun Halisissa. Kutomo toimi 1600-luvulle asti.


title: Turun verkatehdas

text: Turun verkatehdas sai alkunsa 1874, kun Kiukaisissa syntynyt, Loimaallakin ammattiaan harjoittanut värjärimestari Johan Limnell perusti Multavierun alueelle nykyisen Verkapihan ja Kutomonkadun väliseen kortteliin värjäämön, kutomon ja jauhomyllyn. Muutaman vuoden hän oli jo Turussa pitänyt pientä värjäämöä nykyisten Yliopiston- ja Aninkaistenkadun kulmassa. Ensimmäiset tehdasrakennukset pystytettiin aivan joen rantaan, mutta ne paloivat maan tasalle jo 1876. Seuraavana vuonna Limnell ja joukko kauppiaita ja säätyläisiä perustivat uuden "Multavieru-osakeyhtiön", joka rakensi tehtaan uudelleen, mutta nekin paloivat heti. Limnell joutui henkilökohtaiseen konkurssiin, mutta muut yhtiön taustavoimat perustivat vuonna 1885 "Turun Verkatehdas Osakeyhtiön". 1890-luvulla tehdasalueelle nousi kaksi ensimmäistä kolmikerroksista tiilirakennusta Aug. Heleniuksen ja kaupunginarkkitehti Arthur Kajanuksen piirtäminä. Vuonna 1908 valmistui Frithiof Strandellin piirtämä nelikerroksinen tehdasrakennus.


title: Turun verkatehdas

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana verkatehdas oli täystyöllistetty, kun se kutoi verkaa muun muassa Venäjän armeijan asepukuihin. Sitten tuli laskusuhdanne, ja vuonna 1921 "Åbo Klädesfabrik Ab – Turun Verkatehdas Oy" siirtyi konsuli Leo Wainsteinin yhtiölle "Ab Nordiska Ullkompaniet". Weinstein uudenaikaisti ja laajensi tehdasta, ja uudet tehdasrakennukset suunnitteli arkkitehti Runar Finnilä, joka toimi 1931–1953 myös verkatehdasyhtiön toimitusjohtajana. Vanhoja tiilirakennuksia korotettiin ja uusia rakennettiin yhä kasvavan tehtaan tarpeisiin. Viimeinen merkittävä rakennusinvestointi oli vuonna 1951 valmistunut seitsenkerroksinen kampalankakehräämö.


title: Turun verkatehdas

text: 1950-luvulla verkatehtaan kannattavuus heikkeni laskusuhdanteen ja tuontisäännöstelyn purkamisen vuoksi, ja tehdas myytiin 1955 Wärtsilälle. 1960-luvun alussa tehtaasta tuli osa valtion omistamaa Villayhtymää. Sen omistuksessa kutomotoiminta lopetettiin, mutta kampalankakehräämö toimi noin sadan hengen voimin vielä vuoteen 1976. Noin 40 000 lattianeliömetriä ja tilavuudeltaan 180 000 kuutiometrin kiinteistö siirtyi Suomen Yhdyspankin omistukseen, ja rakennuksissa toimi 1950-luvun lopulta 1980-luvun loppuun monia valmisvaateyrityksiä, kuten Femitex, Kaunotar-Tuote, Kesto-Puku, Mestaripaita ja Teiniasu.


title: Turun verkatehdas

text: Verkatehtaan rakennuksista on jäljellä enää Verkahovi, joka muutettiin senioriasunnoiksi ja palvelutaloksi 1990-luvun alussa. Muut rakennukset on purettu ja tilalle rakennettu Tervatorin kerrostaloalue.


title: Ynglingien saaga

text: Ynglingien saaga (isl. "Ynglinga saga") on keskiaikainen islantilainen saaga. Se on Snorri Sturlusonin 1200-luvun alkupuolella kirjoittaman, kuningassaagoja sisältävän teoksen "Heimskringla" aloittava osio. "Ynglingien saaga" käsittelee Skandinavian esihistoriaa ja kertoo tarunhohtoisesta Ynglingien suvusta, jota pidettiin keskiajalla yhtenä vanhimmista tunnetuista Pohjolan kuningassuvuista. Suvun esi-isänä esitetään saagassa pakanajumala Óðinn, joka saapui saagan mukaan Aasiasta ja asettui Sigtunaan, Ruotsiin. Pakanajumala Freyrin taas kerrotaan myöhemmin hallinneen Uppsalassa. "Ynglingien saaga" on ilmestynyt J. A. Hollon suomentamana teoksessa "Snorri: Norjan kuningassaagat", 1 (Porvoo: Werner Söderström Osakeyhtiö, 1960).


title: Ynglingien saaga

text: "Ynglingien saagan" suhteesta muihin saagoihin ja runouteen on esitetty erilaisia näkemyksiä. Vallalla olevan nykynäkemyksen mukaan Snorrin laatiessa "Heimskringla"-teostaan "Ynglingien saagan" päälähteenä oli skaldi Þjóðólfr Kviiniläisen runo "Ynglingatal". Sen lisäksi Snorri käytti lähteenään Eyvindr Skaldienturmelijan runoa "Háleygjatal", Bragi Boddasonin runoa "Ragnarsdrápa" ja muinaissaagoihin luettua tekstiä "Uplannin kuninkaat". "Ynglingien saaga" on myös saanut vaikutteita nyt jo kadonneesta *"Skjöldunga sagasta".


title: Ynglingien saaga

text: "Ynglingien saagaa" on yleensä käsitelty kuningassaagojen yhteydessä, vaikka sen myyttistä menneisyyttä kuvaava sisältö on, *"Skjöldunga sagan" tavoin, lähempänä muinaissaagojen kerrontaa. Muiden kuningassaagojen tavoin "Ynglingien saaga" kuitenkin keskittyy kertomaan nimenomaan kuninkaista, vaikkakin se eroaa muista "Heimskringlan" saagoista siinä, että se kertoo useista kuninkaista kun muut kertovat vain yhdestä. Osa tutkijoista katsoo, että "Ynglingien saaga" toimi "Heimskringlassa" eräänlaisena johdantona. Kansojen ja kuninkaiden juurien ulottaminen myyttiseen menneisyyteen oli tavallista myös eurooppalaisessa kronikkojen ja historiankirjoituksen perinteessä. Toisaalta myös Islannin asuttamisesta kertovat islantilaissaagat kuvasivat aluksi saagan päähahmojen sukupuut useiden menneiden sukupolvien ajalta, tarkoituksenaan legitimoida saagahahmojen 1200-luvulla eläneiden jälkeläisten valtaa.


title: Ynglingien saaga

text: Toisaalta on tuotu esille, että "Ynglingien saagaa" ei välttämättä nähty vielä keskiajalla erilliseksi saagaksi, vaan nimitystä "Ynglinga saga" on alettu käyttää tekstistä vasta 1600-luvulla. Sitä ennen teksti olisi esimerkiksi Jon Gunnar Jørgensenin mukaan nähty luetteloksi (isl. "tal") kuninkaista "Ynglingatalin" tavoin, ei saagaksi. Toisaalta "tal"-termin käytöstä on tuotu esille, että sitä on käytetty keskiajalla myös laajemmista teksteistä. Esimerkiksi kuningassaagojen kokoelmaa "Fagrskinna" kutsutaan sen varhaisissa käsikirjoituksissa nimillä "Nóregs konunga tal" (”Luettelo Norjan kuninkaista”) ja "Ættartal Noregs konunga" (”Luettelo Norjan kuninkaiden sukupuista”).


title: Ynglingien saaga

text: Islantilaisesta saagakirjallisuudesta innostuttiin suurvalta-ajan Ruotsissa gööttiläisen historiankirjoituksen myötä. Muinaisesta ja tarunhohtoisesta menneisyydestä kertovia saagoja alettiin käyttää, usein ilman asianmukaista lähdekritiikkiä, lähteinä suurvallan loistavasta menneisyydestä. Tarunhohtoisesta Ynglingien kuningassuvusta kertova "Ynglingien saaga" voitiin kokea 1600–1700-lukujen Ruotsissa kiinnostavaksi juuri siksi, että sen katsottiin kuvaavan valtakunnan muinaista menneisyyttä, josta ei muuten ollut säilynyt kirjallisia lähteitä. Sen mukaan pakanajumalista polveutuneet, pohjolan vanhimpiin kuuluneen kuningassuvun hallitsijat olivat pitäneet valtaa Sigtunassa ja Uppsalassa.


title: Ynglingien saaga

text: "Heimskringlan" ja sitä myötä myös "Ynglingien saagan" kääntämisen toimeenpani kuningas Kaarle XI, joka pyysi Johan Peringskiöldiä kääntämään teoksen. "Ynglingien saaga" ilmestyi ruotsiksi ja latinaksi käännettynä Johan Peringskiöldin toimittamassa "Heimskringlan" käännöksessä "Heimskringla eller Snorre Sturlusons nordländske konunga sagor" (”Maailmankehrä tai Snorri Sturlusonin pohjoisten maiden kuningassaagat”) vuonna 1697 (Tukholma).


title: Hyperbelirata

text: Hyperbelirata eli hyperbolinen rata on taivaanmekaniikassa ja astrodynamiikassa kappaleen rata suuremman massan eli keskuskappaleen, esimerkiksi Auringon ympärillä, kun sen nopeus on pakonopeutta suurempi, toisin sanoen suurempi kuin sen vähintään on oltava, jotta se pystyy pakenemaan keskuskappaleen painovoimakentästä. Tällöin Newtonin gravitaatiolaista seuraa, että kappaleen liikerata on hyperbelin muotoinen. Tällaisen radan eksentrisyys on suurempi kuin yksi.


title: Hyperbelirata

text: Paraabeliratojen tavoin kaikki hyperbeliradat ulottuvat äärettömän kauas keskuskappaleesta, ja tällaisella radalla liikkuva kappale joutuu vain kerran keskuskappaleen läheisyyteen. Tässä suhteessa ne erovat ellipsiradoista, jotka ovat umpinaisia käyriä ja joita pitkin liikkuva kappale päätyy täyden kierroksen tehtyään aina samaan paikkaan. Yksinkertaistetuilla oletuksilla voidaan sanoa, että hyperbelirataa pitkin kulkeva kappale päätyy lopulta äärettömän kauas, ja sen nopeus keskuskappaleen suhteen lähestyy tiettyä raja-arvoa.


title: Hyperbelirata

text: Kun avaruusluotaimen nopeutta lisätään painovoimalingon avulla sen kulkiessa jonkin planeetan ohi, luotaimen liikettä sen ollessa tämän planeetan vaikutuspiirissä voidaan kuvata hyperbeliradalla.


title: Hyperbelirata

text: Ellipsiradan tavoin hyperbeliradankin määrittelevät, kun sen suuntautumista ei oteta huomioon, sen isoakselin puolikas ja eksentrisyys. Hyperbeliradalla kuitenkin muut parametrit saattavat olla hyödyllisempiä kappaleen liikkeen ymmärtämiseksi. Seuraavassa taulukossa on lueteltu tärkeimät parametrit, jotka yleisin oletuksin kuvaavat hyperbelirataa pitkin kulkevan kappaleen liikettä, sekä näitä parametreja toisiinsa yhdistävät yhtälöt. Näissä "a" tarkoittaa hyperbelin isoakselin ja "b" pikkuakselin puolikasta ja formula_1 lopullista nopeutta, jonka kappale saa etäännyttyään kauas keskuskappaleesta.


title: Hyperbelirata

text: Hyperbeliradan isoakselin puolikas (formula_2) on hyperbelin asymptoottien leikkauspisteen ja sitä lähimpänä olevan hyperbeliradan pisteen eli periapsiksen välinen etäisyys. Yleensä se määritellään negatiiviseksi, jotta ellipsiradoille johdetut yhtälöt soveltuisivat myös hyperbeliradoille.


title: Hyperbelirata

text:
Isoakselin puolikas liittyy suoraan ominaisrataenergiaan (formula_3) tai radan karakteristiseen energiaan formula_4 sekä myös rajanopeuteen (formula_5), jota kappaleen nopeus lähestyy sen etääntyessä äärettömän kauas keskuskappaleesta:
missä: formula_8 on standardi gravitaatioparametri (gravitaatiovakion ja kappaleen massan tulo) ja formula_4 karakteristinen energia, jota yleisesti käytetään suunniteltaessa planeettojen välisiä lentoja.


title: Hyperbelirata

text: Hyperbeliradan tapauksessa kokonaisenergia on positiivinen, kun taas ellipsiradan tapauksessa se on negatiivinen.


title: Hyperbelirata

text: Hyperberliradan eksentrisyys (formula_10) on suurempi kuin 1. Eksentrisyys liittyy suoraan käyrän asymptoottien väliseen kulmaan. Jos eksentrisyys on vain vähän suurempi kuin 1, hyperbeli on terävä V-kirjaimen muotoinen. Jos formula_11, asymptootit ovat toisiinsa nähden kohtisuorassa. Kun formula_12, asymptoottien välinen kulma on suurempi kuin 120°, ja periapsiksen etäisyys niiden leikkauspisteestä on suurempi kuin isoakselin puolikas. Kun eksentrisyys kasvaa rajatta, hyperbeli lähestyy muodoltaan suoraa viivaa.


title: Hyperbelirata

text: Keskuskappaleen ja periapsiksen kautta kulkeva suoran ja hyperberlin asymptootin välinen kulma on kappaleen luonnollinen anomalia, kun etäisyys kasvaa rajatta (formula_13), ja näin ollen formula_14 on kappaleen tulo- ja poistumissuuntien ja samalla radan asymptoottien välinen kulma. Tämän osoittaa yhtälö


title: Hyperbelirata

text: Impaktiparametri on häiriintymättömästi hyperbeliradalla liikkuvan kappaleen lyhyin etäisyys keskuskappaleesta. Se on sama kuin ratahyperberlin pikkuakselin puolikas.


title: Hyperbelirata

text: Avaruusluotaimen tai komeetan lähestyessä planeettaa impaktiparametri ja lähestymisnopeus voidaan tuntea tarkoin. Jos keskuskappale on tunnettu, ohittavan kappaleen rata voidaan laskea, kuten myös kappaleen etäisyys sen ollessa periapsiksessa. Jos tämä on pienempi kuin planeetan säde, kappaleen voidaan olettaa törmäävän planeettaan. Tämä lyhyin etäisyys eli periapsiksen etäisyys voidaan laskea seuraavasti:


title: Hyperbelirata

text: Esimerkiksi Maan säde on noin 6 400 kilometriä. Niinpä kun komeetta lähestyy Maata nopeudella 12,5 kilometriä sekunnissa, mikä on likimäärin pienin nopeus, jolla aurinkokunnan ulkopuolelta tuleva kappale voi saada, se kulkee Maan ohi törmäämättä, mikäli sen impaktiparametri on suurempi kuin 8 600 kilometriä, eli noin 34 % suurempi kuin Maan säde. Jupiterin säde on noin 70 000 kilometriä, joten sitä lähestyvä kappale, jonka nopeus on 5,5 km/s, kulkee Jupiterin ohi törmäämättä vain, jos sen impaktiparametri on vähintään 700 00 kilometriä eli noin 11 kertaa Jupiterin säde.


title: Hyperbelirata

text: Jos keskuskappaleen massaa ei tunneta, sen gravitaatioparametri ja samalla massakin voidaan määrittää sen perusteella, minkä verran sitä lähestyvä pienempi kappale poikkeaa suunnastaan, sekä impaktiparametrin ja lähestymisnopeuden avulla. Koska kaikki nämä tekijät voidaan määrittää tarkasti, avaruusluotaimen ohikulun avulla voidaan hyvin arvioida kappaleiden massoja:


title: Hyperbelirata

text: Kulma, jonka verran pienemmän kappaleen liikesuunta lopulta poikkeaa tulosuunnasta, on


title: Hyperbelirata

text: Hyperbeliradalla luonnollisen anomalian formula_20 ja kappaleiden välisen etäisyyden (formula_21) sitoo toisiinsa ratayhtälö:


title: Hyperbelirata

text: Luonnollisen anomalian formula_20 ja eksentrisen anomalian "E" välillä on yhteys:


title: Hyperbelirata

text: Eksentrisen anomalian "E" liittää keskianomaliaan "M" Keplerin yhtälö:


title: Hyperbelirata

text: Keskianomalia on verrannollinen aikaan


title: Hyperbelirata

text: Lentoratakulma (φ) on kappaleen liikesuunnan ja säteittäisen suunnan normaalin välinen kulma, joka on nolla periapsiksessa ja lähestyy äärettömän kaukana 90 astetta:


title: Hyperbelirata

text:
Standardeilla oletuksilla hyperbelirataa pitkin kulkevan kappaleen ratanopeus (formula_29) voidaan laskea "vis viva" -yhtälöllä:
missä:


title: Hyperbelirata

text: Samoilla oletuksilla radan jokaisessa pisteessä kappaleen ratanopeuden (formula_29), paikallisen pakonopeuden (formula_35) ja hyperbolisen loppunopeuden (formula_5) välillä on yhteys:


title: Hyperbelirata

text: Tästä seuraa, että vaikka vaikka kappaleen nopeus olisi vain vähän pakonopeutta suurempi, tämä erotus (formula_38) voi silti saada aikaan, että kappaleen lopullinen etääntymisnopeus on hyvinkin suuri. Esimerkiksi paikassa, jossa pakonopeus on 11,2 km/s, nopeudella 11,6 km/s (formula_38 = 0,4 km/s) liikkuva kappale saa jo loppunopeuden 3,02 km/s.


title: Hyperbelirata

text: Tämä on esimerkki Oberthin ilmiöstä. Tämä pätee myös kääntäen: hyperbolisella radalla olevan kappaleen nopeutta ei tarvitse hidastaa suhteellisesti kovin paljon, jotta sen nopeus pienenisi pakonopeutta pienemmäksi ja kappale jäisi kiertoradalle. Maan ilmakehässä tämän voi saadan aikaan jo ilmanvastus.


title: Hyperbelirata

text: Radiaalinen hyperbelirata on suoraa viivaa pitkin kulkeva jaksoton liikerata, jolla kappaleen nopeus keskuskappaleen suhteen on koko ajan suurempi kuin pakonopeus. Tästä on kaksi tapausta: kappaleet liikkuvat toisiaan kohti tai toisistaan poispäin. Kyseessä on hyperbolinen rata, jolla pikkuakselin puolikas on 0 ja eksentrisyys 1. Vaikka eksentrisyys on 1, kyseessä ei ole paraabelirata.


title: Hyperbelirata

text: Yleisen suhteellisuusteorian mukaan kappaleiden liikerata, kun niillä on niin paljon energiaa, että ne pääsevät pakenemaan toistensa gravitaatiokentän ulkopuolelle, ei ole tarkoin hyperbelin muotoinen ja voi poiketa hyperbelistä hyvinkin paljon, jos gravitaatiokenttä on tarpeeksi voimakas. Kuitenkin termiä "hyperbelirata" käytetään yhä kuvaamaan myös tämän tyyppisiä ratoja.


title: Lastenkulttuuri

text: Lastenkulttuurilla tarkoitetaan ammattilaisten lapsille tuottamaa, lasten kanssa yhdessä tekemää kulttuuria. Lastenkulttuuria on myös lasten itsensä luoma kulttuuri, joka perustuu esimerkiksi leikkiin. Usein lastenkulttuurista puhuttaessa tarkoitetaan alle 18-vuotiaille suunnattua kulttuuritoimintaa. Näin ollen lastenkulttuurin käsite kattaa yleensä myös nuortenkulttuurin.


title: Lastenkulttuuri

text: Lapsille suunnattu kulttuuri on hyvin laaja ja monitahoinen kokonaisuus. Lastenkulttuurin ammattilaiset, joihin voi kuulua niin tuottajat ja lastenkulttuurikeskusten henkilökunta kuin taiteilijat ja taidekasvattajat, operoivat yleensä monen taiteenlajin kentällä yhtäaikaisesti. Myös erilaiset erityisryhmät ja vähemmistöt näkyvät vahvasti lastenkulttuurin arjessa. Esimerkiksi koululuokalle järjestettävässä taidetyöpajassa huomioidaan nykyään niin erityistä tukea tarvitsevat lapset kuin kulttuuriset vähemmistötkin, ja vuosittaisen valtakunnallisen lastenkulttuurifoorumin teemana on vuonna 2018 kulttuurinen diversiteetti lastenkulttuuripalveluissa.


title: Lastenkulttuuri

text: Lastenkulttuuripolitiikka on erityisesti opetus- ja kulttuuriministeriön painopiste. Sen tavoitteena on, että taide ja kulttuuri olisivat pysyvä osa lasten ja nuorten elämää lastenkulttuurikeskusten, taiteen perusopetuksen järjestäjien, taidelaitosten, museoiden, teattereiden, orkestereiden, kirjastojen, perinneyhdistysten ja muiden taide- ja kulttuuritoimijoiden työn kautta.


title: Lastenkulttuuri

text: Lastenkulttuuripolitiikka liittyy lapsen oikeuksiin, joiden perustana on Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus lapsen oikeuksista. Lapsen oikeuksien sopimus on kansainvälinen ihmisoikeussopimus, joka asettaa sopimusvaltioille velvoitteen kunnioittaa ja noudattaa siinä taattuja lapsen oikeuksia ja myös velvoitteen saattaa kansallisen lainsäädäntönsä vastaamaan sopimuksessa vahvistettuja oikeuksia.


title: Lastenkulttuuri

text: Suomessa lapsen oikeuksien toteutumista edistää mm. lapsiasiavaltuutettu yhteistyössä eri viranomaisten kanssa.


title: Lastenkulttuuri

text: Järjestötasolla lasten kulttuuristen oikeuksien toteutumista edistää muun muassa Suomen lastenkulttuurikeskusten liitto, joka kokoaa yhteen lastenkulttuurin laatuperiaatteisiin sitoutuneet lastenkulttuurikeskukset.


title: Saarijärvi (Kuopio, Rahusenkangas)

text: Saarijärvi on pieni, 5,4 hehtaarin suuruinen rehevä lampi Kuopiossa, noin 2,5 kilometriä kaupungin keskustan pohjoispuolella. Järvi sijaitsee miltei kokonaan Rahusenkankaan kaupunginosassa aivan Savon radan länsipuolella. Pieni osa järvestä jäi aikoinaan ratapenkereen koillispuolelle ja se näkyy uudemmassa ilmakuva-aineistossa jo kasvillisuuden peittämänä; vuoden 2014 esittelyssä järveä kuvataan matalan kannaksen kahtia jakamaksi lammeksi. Pieniä osia järven itälaidasta kuuluu Kelloniemeen.


title: Saarijärvi (Kuopio, Rahusenkangas)

text: Lammen kalastoon kuuluvat hauki, särki, ahven ja ruutana. Veden laatua on seurattu vuodesta 1984 alkaen. Laatua kuvataan huonoksi, talvella hapettomaksi ja kesällä vähähappiseksi. Järveen saapuu kaksi hulevesiviemäriä sekä ojat Ritosenlammesta ja Pitkälammesta. Valuma-alueen laajuus on 27,4 hehtaaria, kaukovaluma-alue 117,2 hehtaaria. Saarijärvestä johtaa purkuoja koilliseen Kettulanlahteen.


title: Kythnos (kaupunki)

text: Kythnos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kythnoksen saarella Kreikassa. Sen kaupunkikeskus sijaitsi lähelle nykyistä Apókrisin kylää.