title: Joel González

text: Vuoden 2015 kesäuniversiadeista Gwangjusta González saavutti pronssia 68-kiloisista. Vuonna 2012 hänet valittiin Espanjan vuoden urheilijaksi.


title: Edward Kitsis

text: Edward Lawrence Kitsis (s. 4. helmikuuta 1971, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja tuottaja. Hänet tunnetaan parhaiten työstään televisiosarjoissa "Lost" (2004–2010) ja "Olipa kerran" (2011–). Hän on käsikirjoittanut kaikki jaksonsa Adam Horowitzin kanssa.


title: Afrodite Uranian temppeli

text: Afrodite Uranian temppeli (myös "Afrodite Ouranian temppeli") oli temppeli, joka sijaitsi Ateenan antiikin aikaisella Agoralla. Se oli omistettu Afrodite Uranialle eli ”Taivaalliselle Afroditelle”. Temppeli rakennettiin hellenistisellä ajalla noin vuonna 250 eaa.


title: Afrodite Uranian temppeli

text: Temppelin sijaintipaikaksi on ehdotettu Kolonos Agoraioksen kukkulan pohjoisrinnettä Hefaistoksen temppelin pohjoispuolella ja Kuninkaallisen stoan länsipuolella. Paikan identifiointi perustuu alueelta löydettyyn ulkoilmapyhäkköön, jossa on Afrodite Hegemonelle, Ateenan kansalle ("demos") ja khariiteille omistettu alttari. Afroditen temppeliksi on oletettu sen eteläpuolella kukkulan rinteessä sijaitseva suorakulmainen rakennus. Se koostui pienestä cellasta, jonka edessä pohjoisen puolella oli "pronaos" ja kaksi pylvästä.


title: Afrodite Uranian temppeli

text: Paikkaa ei kuitenkaan ole merkitty Afroditen temppeliksi kaikkiin Agoran alueen karttoihin. Joissakin kartoissa paikalle on merkitty ylos kukkulalle johtavat portaat ja sen viereen löydetty pyhäkkö nimellä Demoksen ja khariittien pyhäkkö. Eräät tutkijat ovat tulkinneet Stoa poikilen länsipuolella sijaitsevan alttarin Afroditen alttariksi. Tällöin Afroditen temppeli olisikin sijainnut mahdollisesti siitä länteen.


title: Athene Arkhegetiin portti

text: Athene Arkhegetiin portti eli Läntinen propylon on Ateenan antiikin aikaisen Roomalaisen agoran länsiportti.


title: Athene Arkhegetiin portti

text:
Portti rakennettiin Roomalaisen agoran rakentamisen yhteydessä noin vuonna 11–9 eaa. Sen rahoitus tuli Julius Caesarilta ja myöhemmin keisari Augustukselta. Portti omistettiin Athene Arkhegetiille eli Athene ”Johtajalle” tai ”Perustajalle”, Ateenan suojelijalle. Portti on tehty Pentelikon-vuoren valkoisesta marmorista ja siinä on neljä doorilaista pylvästä.
Nykyisinkin portti toimii Roomalaisen agoran arkeologisen alueen sisäänkäyntinä. Portti on alueen toiseksi parhaiten säilynyt rakennus Tuulten tornin jälkeen. Agoran itäpäässä oli antiikin aikana toinen portti, Itäinen propylon.


title: Pantainoksen kirjasto

text: Pantainoksen kirjasto oli kirjasto, joka rakennettiin Ateenan antiikin aikaisen Agoran kaakkoisosaan roomalaisella kaudella.


title: Pantainoksen kirjasto

text:
Kirjasto rakennettiin keisari Trajanuksen aikana noin vuonna 98–102 jaa. Sen rakennutti ja kustansi Titus Flavius Pantainos. Kirjasto oli omistettu Athene Arkhegetiille, Trajanukselle sekä Ateenan kansalle. Kirjaston rakentaminen liittyi siihen, että Ateena oli 100-luvulla Rooman valtakunnan merkittävin koulukaupunki. Pantainos oli filosofin poika ja piti itseään ”filosofisten muusien pappina”. Rakennuksessa on saattanut toimia kirjaston lisäksi jonkinlainen filosofinen koulu. Lisäksi rakennus toimi liiketilana ja mahdollisesti myös Trajanuksen keisarikultin käytössä.
Kirjasto oli käytössä vuoteen 267, jolloin se tuhoutui heruleiden hyökkäyksessä. Myöhemmin se rakennettiin osaksi peristyylirakennusta. Rakennuksen ensimmäiset arkeologiset löydöt tehtiin vuonna 1933. Suuri osa siitä kaivettiin vuonna 1935 ja itäosa vuonna 1971.


title: Pantainoksen kirjasto

text: Kirjasto sijaitsi Agoran läpi kulkeneen Panathenaia-juhlan tien varrella sen itäpuolella. Rakennus edusti joonialaista tyyliä ja sen pohjois- ja länsipuolen julkisivujen puolella oli joonialaisia pylväitä. Kirjaston ydinosa koostui suorakulmion muotoisesta rakennuksesta, jonka koko oli noin 15 x 15 metriä. Se vieressä oli pylväikköpiha, jonka koko oli noin 20 x 13,5 metriä. Pihaa ympäröi kolme stoaa. Niiden pylväikköjen takana oli liikehuoneita ja käsityöläisten tiloja, jotka eivät liittyneet suoraan kirjaston toimintaan.


title: Pantainoksen kirjasto

text: Kirjastosta on säilynyt sen perustuksia ja seinien osia. Rakennus on tunnistettu sen kaivauksissa löytyneen omistuspiirtokirjoituksen avulla. Toisessa piirtokirjoituksessa on säilynyt kirjaston säännöt: kirjasto oli auki ensimmäisestä tunnista kuudenteen, ja kirjoja kiellettiin viemästä pois rakennuksesta. Rakennuksen itäosa on myöhäisroomalaisen kaupunginmuurin alla.


title: Pantainoksen kirjasto

text: Kirjaston pohjoispuolella sijaitsi Attaloksen stoa. Rakennusten välistä kulki itään päin Roomalaiselle agoralle johtanut tie. Kirjaston eteläpuolella sijaitsi Kaakkoisstoa.


title: Adam Horowitz

text: Adam Horowitz (s. 4. joulukuuta 1971) on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja tuottaja. Hänet tunnetaan parhaiten työstään televisiosarjoissa "Felicity" (1998–2002), "Lost" (2004–2010) ja "Olipa kerran" (2011–). Hän työskentelee usein Edward Kitsisin kanssa.


MERN3336 – A Mirror to the Marble-Coated Solar System on vuonna 2000 ilmestynyt Moon Fog Prophetin kolmas studioalbumi.


title: Roomalainen kylpylä (Ateena)

text:
Roomalainen kylpylä on roomalaisaikaisten termien arkeologinen kohde, joka sijaitsee Vasilíssis Amalías -valtakadun varrella Kansallispuutarhan laidalla Ateenan keskustassa.
Kylpylä rakennettiin 200-luvun lopulla herulien hyökkäyksen jälkeen, ja se oli käytössä ainakin 500-luvulle saakka. Sama alue oli ollut geometrisella kaudella hautausmaana. Myöhemmin se sijaitsi kaupunginmuriin ulkopuolella ja oli merkittävä paikka moneille kulteille. Hadrianuksen aikana 100-luvulla, kun läheinen Olympoksen Zeuksen temppeli ja Hadrianuksen kaari valmistuivat, alueesta tuli osa varsinaista kaupunkia. Tuolloin sinne rakennettiin lukuisia pyhäkköjä, yksityistaloja ja kylpylöitä.


title: Roomalainen kylpylä (Ateena)

text: Kylpylän rauniot löydettiin 1990-luvulla Ateenan metron Linjan 2 rakennustöiden yhteydessä. Arkeologinen kohde on katettu ja ollut nähtävissä vuodesta 2004 lähtien.


title: Roomalainen kylpylä (Ateena)

text: Toinen roomalaisen kylpylän arkeologinen kohde sijaitsee hieman etelämpänä heti Olympoksen Zeuksen temppelin pohjoispuolella.


title: Zeus Agoraioksen alttari

text: Zeus Agoraioksen alttari oli Ateenan antiikin aikaisella Agoralla sijainnut alttari, joka oli omistettu Zeus Agoraiokselle eli Agoran Zeukselle.


title: Zeus Agoraioksen alttari

text: Alttari rakennettiin alun perin 300-luvulla eaa., mahdollisesti noin vuonna 340 eaa. Tuolloin se sijaitsi kuitenkin jossakin muualla Attikan alueella. Alttari siirrettiin Agoralle keisari Augustuksen aikana ajanlaskun alun tienoilla samoin kuin muun muassa läheinen Areen temppeli. Alttarin alkuperäiseksi paikaksi on ehdotettu Pnyks-kukkulaa, joka oli aiemmin ekklesian eli Ateenan kansankokouksen kokoontumispaikka, mutta josta kansankokous siirtyi toimimaan Dionysoksen teatterille samoihin aikoihin kun alttari siirrettiin. Tällöin alttari olisi mahdollisesti omistettu Zeukselle tämän ominaisuudessa poliittisen toiminnan ja julkisen puheen suojelijana.


title: Zeus Agoraioksen alttari

text: Agoralla alttari sijaitsi sen länsiosassa Metroonin edessä aivan Eponyymien heerosten muistomerkin vieressä. Alttari oli ensimmäisiä kohteita, jotka löytyivät, kun American School of Classical Studies at Athens eli Yhdysvaltain arkeologinen instituutti Ateenassa aloitti kaivauksensa Agoran alueella vuonna 1931.


title: Zeus Agoraioksen alttari

text: Alttarin pohjan pituus oli 9 metriä ja leveys 5,5 metriä. Sen neliaskelmainen porrastus oli tehty Pentelikon-vuoren valkoisesta marmorista. Alttarista on säilynyt useita osia, varsinkin sen alaosan porrastusta alttarin luoteislaidalla.


Zeus Fratrioksen ja Athene Fratrian temppeli oli temppeli, joka sijaitsi Ateenan antiikin aikaisen Agoran länsilaidalla. Se oli omistettu Zeukselle ja Athenelle.


title: Zeus Fratrioksen ja Athene Fratrian temppeli

text: Temppeli rakennettiin noin vuonna 350–338 eaa. Temppelirakennus oli pienikokoinen ja sijaitsi Zeuksen stoan ja Apollon Patrooksen temppelin välissä. Se oli tehty kalkkikivestä ja sen pituus oli noin 5,2 metriä ja noin leveys 3,7 metriä. Temppeli koostui pelkästään cellasta ja sen edessä olleesta alttarista. Temppeli oli yhdistetty Apollon Patrooksen temppeliin rakennusten välissä olleen pienen muurin välityksellä.


text: 100-luvulla eaa. temppelin eteen lisättiin pieni ovisyvennys. Temppelistä on säilynyt lähinnä osia sen perustuksista.


title: Luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista (1970–1980-luvut)

text: Tämä on luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista 1970–1980-luvuilla. Artikkeli listaa Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkat Richard Nixonista Ronald Reaganiin vuosina 1969–1988.


text: Luettelo on osa isompaa artikkelikokonaisuutta Luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista, josta on linkit Yhdysvaltain presidenttien muilla vuosikymmenillä tekemiin ulkomaanmatkoihin.


text: Richard Nixon teki presidenttikaudellaan 27 ulkomaanmatkaa.


text: Gerald Ford teki presidenttikaudellaan 19 ulkomaanmatkaa.


text: Jimmy Carter teki presidenttikaudellaan 31 ulkomaanmatkaa.


text: Ronald Reagan teki presidenttikaudellaan 49 ulkomaanmatkaa.


title: Luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista (1990–2000-luvut)

text: Tämä on luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista 1989–2008. Tässä artikkelissa on luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista George H. W. Bushista George W. Bushiin.


text: Luettelo on osa isompaa artikkelikokonaisuutta Luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista.


text:
George H. W. Bush teki presidenttikaudellaan 60 ulkomaanmatkaa.
Bill Clinton teki presidenttikaudellaan 133 ulkomaanmatkaa.
George W. Bush teki presidenttikaudellaan 140 ulkomaanmatkaa.


title: Michiel Huisman

text: Michiel Huisman (s. 18. heinäkuuta 1981 Amstelveen) on alankomaalainen näyttelijä ja muusikko. Hän on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa "Treme" (2010–2013), "Nashville" (2011–) ja "Orphan Black" (2013–). Hän on esittänyt Daario Naharista yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa "Game of Thrones" (2011–) neljännestä kaudesta lähtien.


title: Luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista (1950–1960-luvut)

text: Tämä on luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista 1950-1960. Luettelossa on Dwight D. Eisenhowerin (1953–1961), John F. Kennedyn (1961–1963) ja Lyndon B. Johnsonin (1963–1969) ulkomaanmatkat.


text: Dwight D. Eisenhower teki presidenttikaudellaan 37 ulkomaanmatkaa.


text: John F. Kennedy teki presidenttikaudellaan 16 ulkomaanmatkaa.


text: Lyndon B. Johnson teki presidenttikaudellaan 27 ulkomaanmatkaa.


title: Kukin kaappiaan selässään kantaa

text: Kukin kaappiaan selässään kantaa on vuonna 2001 ilmestynyt Kuusumun Profeetan neljäs studioalbumi, joka on yhtyeen ensimmäinen suomenkielinen julkaisu. Folkvaikutteinen levy eroaa myös musiikillisesti yhtyeen aikaisemmin Moon Fog Prophet -nimellä tekemästä progressiivista ja psykedeelistä rockia edustavasta materiaalista. Albumi sai kriitikoilta myönteisen vastaanoton, ja sitä verrattiin jopa Pekka Strengin klassisiin 1970-luvun levyihin.


title: Kukin kaappiaan selässään kantaa

text: Sähkö Recordings julkaisi albumin vinyylinä vuonna 2002. Vinyyliversiossa on kuitenkin mukana vain kuusi kappaletta.


title: Ösmo

text: Ösmo on taajama Nynäshamnin kunnassa Ruotsissa. Siellä sijaitsee kirkko ja Tukholman paikallisjunaradan varrella oleva asema.


title: Ösmo

text: Junanrata valmistui vuonna 1901 ja seuraavina vuosina alueelle kasvoi pieni yhdyskunta. Vuonna 1901 valmistunut asemarakennus edustaa kansallisromanttista tyyliä ja on hyvin säilynyt. Ensimmäiseksi rakennettiin alue aseman itäpuolella ja siellä talot ovat enimmäkseen yksinkertaisia puuhuviloita. Aseman länsipuolella huvilat ovat jonkin verran nuorempia, pääosin 1910- ja 1920-luvuilta. 1960- ja 1970-luvuilla Ösmoon on rakennettu paljon huviloita ja rivitaloja. Taajama on kasvanut merkittävästi viime vuosikymmenten aikana.


title: Neuvostotasavaltojen liput

text: Neuvostoliiton neuvostotasavaltojen liput olivat kaikki pääasiassa johdettu varsinaisesta Neuvostoliiton lipusta eli sirppi ja vasara-punalipusta, jossa oli kultareunainen viisisakarainen punatähti. Viimeiset ennen Neuvostoliiton lakkauttamista vuonna 1991 voimassa olleet liput olivat seuraavat:


title: Neuvostotasavaltojen liput

text: Myös autonomisten tai entisten neuvostotasavaltojen liput olivat em. kaltaisia. Nykypäivänä ainoastaan Moldovasta yksipuolisesti itsenäiseksi julistautunut Transnistria on ainut valtio, joka käyttää suoraan neuvostasavallan aikaista eli tässä tapauksessa Moldavian SNT:n lippua sosialistisine symboleineen. Transnistrian vuonna 1990 venäläisjoukkojen tukemana itsenäiseksi julistautunut slaavialue ei suostunut käyttämään Romanian/Moldovan trikoloria, vaan suosi Moldavian SNT:n lippua. Vuonna 2000 siitä tehtiin tämän itsejulistautuneen valtion virallinen lippu. Transnistrian lippu on käytännössä sama kuin Moldavian SNT:n, vaikkakin sen värisävyjä on hieman muutettu. Vuosina 1991–1995 Valko-Venäjän lippuna toimi vanha kansallinen valkopunavalko-lippu, mutta vuonna 1995 Lukašenkan hallinto palautti käyttöön vuoden 1951 neuvostotasavallan lipun, josta oli ainoastaan poistettu punatähti, sirppi ja vasara. Reunan ornamenttikuvion väritys tehtiin käänteiseksi neuvostolippuun nähden. Vuonna 2012 Valko-Venäjä muutti hieman lippunsa värisävyjä tummemmiksi pitäen sen muuten ennallaan.


title: Neuvostotasavaltojen liput

text: Autonomisten tasavaltojen lippuja käytettiin harvoin ja olivat lähinnä vain emo-SNT:n lippuja, joihin oli kirjoitettu autonomisen tasavallan nimi sen kansallisella ja/tai kansallisilla nimillä. Näitä ei ole kuitenkaan esitelty tässä:


title: Palokan kirkko

text: Palokan kirkko on Jyväskylän Palokassa sijaitseva Antti Eskelisen suunnittelema 1978 valmistunut kirkko, jonka yhteydessä on myös seurakuntakeskus. Kirkon 12-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1978, samalta vuodelta olivat kirkon alkuperäiset kellot. Kirkkoa uudistettiin ja laajennettiin 1999 oululaisen arkkitehtuurikilpailun voittaneen Jorma Tepon arkkitehtitoimiston suunnitelman pohjalta. Kellotornia korotettiin, tornin kolme uutta kelloa soittavat virren 200 sävelmää "Oi kuinka ihana on huonees Jumala". Kirkkosalia laajennettiin vinosuuntaisella vanhaa salia korkeammalla uudisosalla, joka on verhoiltu vaalealla eikä punaisella tiilellä kuten vanha osa. Istumapaikkojen määrä nousi 350:een. Salin yhteyteen rakennettiin erityinen lasiseinäinen lasten tila. Myös rakennuksen alakerran kerho- ja toimistotilat peruskorjattiin ja alakertaan tehtiin lapsille oma sisäänkäynti ja eteinen. Kirkkotekstiilit Palokan kirkkoon on suunnitellut Aino Kajaniemi, joka valittiin vuoden tekstiilitaiteilijaksi 2010.


title: Hyrylän vesitorni

text: Hyrylän vesitorni on Tuusulan keskustaan Hyrylään vuonna 2007 rakennettu vesitorni. Sen vesitilavuus on 800 m³. Vesitornin korkeus on 42 metriä ja sen vesisäiliöosa on päällystetty keraamisella tiilenpunaisella lankulla.


title: Hyrylän vesitorni

text: Uusi vesitorni korvasi vanhan heikkokuntoisen Hyrylän vesitornin, joka lisäksi sijaitsi nykyiseen vesijohtoverkostoon nähden epäedullisesti. Vanha torni oli vesitilavuudeltaan 1 000 m³ ja rakennettu 1973. Torni oli elementtirakenteinen MJ-vesitorni.


title: Joakim Hedqvist

text: Joakim Hedqvist (s. 22. marraskuuta 1977) on ruotsalainen jääpalloilija. Hän edustaa Ruotsin Elitserienissä pelaavaa IFK Vänersborgia. Hedqvist on tunnettu urallaan todella kovasta laukauksesta.


title: Joakim Hedqvist

text: Hedqvist pelasi kasvattajaseurassaan Brobergs IF:n edustusmiehistössä seitsemän ensimmäistä Ruotsin pääsarjakautta vuoteen 2000. Sen jälkeen hän pelasi sen jälkeen vuoteen 2008 mennessä Edsbyns IF:n ja Brobergs IF:n riveissä. Syksyllä 2008 hän siirtyi Venäjän Superliigaan Krasnogorskin Zorkin riveihin, mutta palasi kesken kauden takaisin Ruotsiin.


title: Joakim Hedqvist

text: Palattuaan Elitserieniin keväällä 2009 hän on edustanut aiempia seurojaan eli Edsbyniä ja Brobergia ennen kuin siirtyi kesken kauden syksyllä 2011 IFK Vänersborgin riveihin.


title: Joakim Hedqvist

text:
Keväällä 2009 Hedqvist edusti Ruotsia MM-kisoissa, joissa ruotsalaiset saivat kultaa. Hedqvist oli yhdessä Venäjän Jevgeni Ivanuškinin kanssa vuoden 2009 MM-kisojen maalintekijätilaston ykkösnimi 14 maalilla.
Maajoukkueessa


title: Joakim Hedqvist

text: Seurajoukkueissa


title: Joakim Hedqvist

text: Henkilökohtaisesti


title: Akepa

text: Akepa ("Loxops coccineus") on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Akepa

text: Akepaa tavataan Havaijisaarilla. Akepan nimialalajin ("Loxops coccineus coccineus") populaatioksi Havaijin saarella on arvioitu 14 000 yksilöä, ja sen kaksi muuta alalajia on kuollut sukupuuttoon. Akepa on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi, koska sen levinneisyysalue on hyvin pieni ja sirpaloitunut.


title: Fritz Hartwieg

text: Fritz Hartwieg (3. syyskuuta 1877 Braunschweig – 25. joulukuuta 1962 Braunschweig) oli saksalainen hyönteistieteilijä, oikeustieteen tohtori ja paikallisen hallintotuomioistuimen jäsen.


title: Fritz Hartwieg

text: Hartwieg tutki ja keräsi perhosia erityisesti Braunschweigin seudulla, mutta myös laajemmin Saksan ja Itävallan alueella, kuten esimerkiksi Alpeilla. Hän alkoi tehdä säännöllisiä tutkimuksia ja muistiinpanoja havaitsemistaan perhosista vuonna 1904. Tämän ohella hän keräsi laajan, yli 23 000 yksilöä käsittäneen perhoskokoelman. Niiden pohjalta hän julkaisi tärkeimmän tieteellisen artikkelinsa, "Schmetterlingsfauna des Landes Braunschweig" vuonna 1930. Nykyään kokoelmat ovat Braunschweigin luonnonhistoriallisen museon hallussa, jossa hän usein myös luennoi perhosista. Hartwieg kuoli pitkän sairauden jälkeen joulukuussa 1962.


title: Ösmon kirkko

text: Ösmon kirkko on Ruotsissa Nynäshamnin kunnan Ösmon taajamassa sijaitseva kirkkorakennus. Se sijaitsee korkean harjun huipulla ja sitä ympäröi hyvin säilynyt vanha pitäjän keskusta. Rakennustyöt aloitettiin 1100-luvulla, mutta 1300- ja 1400-lukujen aikana rakennus sai nykyisen ulkonäkönsä. Kuori rakennettiin 1716. Sisätiloissa on 1400-luvulla tehtyjä kalkkimaalauksia, jotka ovat Peter Målaren ja hänen oppilaansa Albertus Pictorin tekemiä. Kellotapuli on rakennettu vuonna 1794 ja päällystetty laudoilla 1800-luvulla.


title: Arnos Groven metroasema

text: Arnos Grove on Lontoon metron asema Enfieldissä, Lontoossa. Se on Piccadilly-linjalla, Oyster-vyöhykkeellä 4. Charles Holdenin suunnittelema, vuonna 1932 valmistunut asema on ollut suojeltu rakennus vuodesta 1971.


title: Arnos Groven metroasema

text: Asema avattiin 19. syyskuuta 1932 Piccadilly Linen laajennuksen ensimmäisen osan pohjoisimpana asemana. Se oli pääteasema ennen linjan jatkamista Oakwoodiin 13. maaliskuuta 1933. Aseman nimi päätettiin julkisessa keskustelussa: vaihtoehtoina olivat Arnos Grove, Bowes Road ja Southgate.


title: Arnos Groven metroasema

text: Kuten muut Charles Holdenin suunnittelemat Piccadilly Linen jatkeen asemat, Arnos Grove on tyyliltään modernin eurooppalainen. Rakennus suunniteltiin käyttäen yksinkertaisia geometrisiä kuvioita, ja rakennusmateriaaleina olivat tiili, lasi ja teräsbetoni. Matalan, yksikerroksisen rakennuksen keskeltä nousee pyöreä lipunmyyntiaula, jossa on betoninen tasakatto. Rakennuksessa on vaikutteita Gunnar Asplundin suunnittelemasta Tukholman kaupunginkirjastosta. Asemahallin keskellä on käytöstä poistettu lipunmyyntitoimisto, jossa on näyttely asemasta ja Piccadilly-linjasta.


title: Arnos Groven metroasema

text: Aseman läpi kulkee kolmet rinnakkaiset raiteet. Raiteiden välissä on kaksipuoliset laiturit. Uloimpia laitureita (laiturit 1 ja 4) käyttävät yleensä Cockforstersiin menevät junat, ja sisimpiä (laiturit 2 ja 3) Lontoon keskustaan menevät junat sekä junat, joiden pääteasema Arnos Grove on.Asemarakennus esiintyy "Hercule Poirot" -televisiosarjan jaksossa "Ampiaispesä" nimellä Marble Hill.


title: Killing Me Softly

text: Killing Me Softly voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Nelson (Uusi-Seelanti)

text: Nelson on kaupunki Tasmaninlahden pohjukassa Uuden-Seelannin Eteläsaaren pohjoispäässä. Nelson sijaitsee lähellä Etelä- ja Pohjoissaarta erottavaa Cookinsalmea ja maan pääkaupunkia Wellingtonia salmen rannalla Pohjoissaaren puolella.


title: Pertunmaan kirkko

text: Pertunmaan kirkko on Pertunmaalla sijaitseva rakennusmestari Matti Vihosen piirustusten mukaan 1929 rakennettu puinen lyhytsakarainen tornillinen ristikirkko. Kirkon pinta-ala on 400 neliötä ja siinä on istumapaikkoja 400 hengelle. Kirkko rakennettiin osin paikalle siirretyistä Hartolan vanhan kirkon hirsistä ja samaan muotoon. Torni on rakennettu Hartolan kirkon kellotapulista, mutta eri muotoisena. Se on kolmikerroksinen ja ylhäällä on telttakattoinen lyhty. Kirkon kaksi kelloa on saatu Mikkelin entisestä venäläisestä sotilaskirkosta 1924. Kirkossa on päistään pyöristetyt ikkunat ja rakennuksen kulmissa on pilasterit, ulkokatot ovat satulakattoja. Sisäkatteena on lautaholvi, sisäseinät ovat hirsipinnalla. Kirkkoa korjattiin 1958. Kirkon 11-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1940. Alttaritaulun "Jeesus siunaamassa lapsia" on maalannut Albert Carlsson.


title: Pertunmaan kirkko

text: Arkkitehti Alvar Aalto laati 1925 kaksikin suunnitelmaa Pertunmaan kirkosta, joita ei kuitenkaan toteutettu. Hartolan seurakunta lahjoitti 1684-1693 rakennetun vanhan kirkkonsa ja kellotapulinsa pertunmaalaisille. Rakennukset tuotiin purettuina Pertunmaalle vasta vuosien päästä, vuoden 1927 lopussa ja 1928 alussa, hartolalaisen kirjailija Maila Talvion vastustuksesta huolimatta. Puretuista hirsistä ja Pertunmaalle 1907 rakennetusta väliaikaisena kirkkonakin toimineesta rukoushuoneesta tehtiin ristikirkko niin, että rukoushuone muodosti kirkon poikkilaivan.


title: Torön kirkko

text: Torön kirkko on Ruotsissa Nynäshamnin kunnassa sijaitseva kirkkorakennus. Se on esimerkki pienistä jumalanpalvelustiloista, joita on rakennettu harvaan asuttuihin saaristoseurakuntiin. 1600-luvun lopussa Herrhamran säterin omistajan pyynnöstä Toröön saatiin oma pappi ja samalla tuli ajankohtaiseksi rakentaa uusi tila jumalanpalveluksia varten vanhemman kappelin tilalle. Nykyinen kirkko on rakennettu hirsistä todennäköisesti vuonna 1699. Se vahingoittui venäläisten hyökkäysten aikana 1719 ja rahapulan takia sitä ei voitu korjata ennen kuin 1738, jolloin rahat oli kerätty kolehdilla. Kirkko rapattiin vuonna 1849, ikkunat saivat nykyisen muotonsa remontin yhteydessä 1880 ja sisustusta modernisoitiin 1930.


title: Pia Lohikoski

text: Pia Lohikoski (s. 5. syyskuuta 1977 Vantaa) on suomalainen kansalaisaktivisti ja keravalainen kunnallispoliitikko. Hän on myös vasemmistoliiton puoluevaltuuston puheenjohtaja. Hän työskentelee Vuokralaiset VKL:ssä järjestö- ja koulutuspäällikkönä.


title: Pia Lohikoski

text: Lohikoski on toiminut pitkään kansalaisjärjestöissä ja ammattiyhdistysliikkeessä.


title: Pia Lohikoski

text:
Kansalaisjärjestökentällä Pia Lohikoski on ollut mukana organisoimassa rasisminvastaista Antifa-liikettä, joka oli vahvimmillaan 1990-luvun loppupuolella. Hän oli mukana perustamassa globaalia oikeudenmukaisuutta ajavaa Attacia Suomeen sekä järjesti bussikuljetuksia antikapitalistiseen mielenosoitukseen Göteborgiin 2000-luvun vaihteessa. Pia Lohikoski oli järjestämässä Suomen lähihistorian suurimpia mielenosoituksia, kun Ei Iskua Irakiin -verkosto kokosi kymmeniä tuhansia ihmisiä liikkeelle useina päivinä Irakin sodan syttyessä.
Lohikoski valittiin puoluekokouksessa 2016 vasemmistoliiton puoluevaltuuston puheenjohtajaksi. Sitä ennen hän oli toiminut puoluevaltuuston varapuheenjohtajana.


title: Pia Lohikoski

text: Kuntatasolla Lohikoski on Keravan vasemmistoliiton valtuustoryhmän puheenjohtaja, kolmannen kauden kaupunginvaltuutettu ja kaupunginhallituksen jäsen.


title: Johan Esplund

text: Johan Esplund aik. Andersson (s. 22. tammikuuta 1983 Mariestad) on ruotsalainen jääpalloilija. Hän edustaa Ruotsin Elitserienissä pelaavaa Villa Lidköping BK:ta.


title: Johan Esplund

text: Esplund aloitti pääsarjauransa Lidköpingin Villassa 17-vuotiaana syksyllä 2001. Villassa hän pelasi seuraavat neljä kautta nousten joukkueen keskeiseksi hahmoksi ennen siirtymistään Venäjän Superliigaan.


title: Johan Esplund

text: Esplund pelasi kolmeen otteeseen Venäjän Superliigassa. Ensimmäisen kerran hän siirtyi Venäjälle Krasnogorskin Zorkin riveihin syksyllä 2005 kahdeksi kaudeksi. Uudelleen yhden Villa-vuoden jälkeen hän siirtyi uudelleen Venäjälle syksyllä 2008 Dynamo Kazanin riveihin. Kolmannen kerran Esplund pelasi Venäjällä syksystä 2011 lähtien kaksi kautta uudelleen Zorkin riveissä. Kaikkiaan Esplund pelasi Venäjällä viisi kautta.


title: Johan Esplund

text: Venäjältä palattuaan Esplund teki hieman yllättäen sopimuksen Villan kovan kilpailijan Västeråsin kanssa. Västerås-aikaa kesti kaksi kautta, joista jälkimmäisenä eli keväällä 2015 Esplund oli voittamassa ensimmäistä kertaa urallaan Ruotsin mestaruuden. Pian sen jälkeen maaliskuussa 2015 hän ilmoitti siirtyneensä takaisin Lidköpingin Villaan.


title: Johan Esplund

text: Esplund on pelannut ennen vuoden 2015 MM-kisoja kaikkiaan 73 maaottelua ja yhdeksät MM-kisat ja saavuttanut niissä neljä maailmanmestaruutta. MM-otteluita hän on pelannut kaikkiaan 61 ja tehnyt niissä 35 maalia.


title: Johan Esplund

text: Menestyksekkään uransa ja vuoden 2014 saavutusten perusteella Edlund nimettiin jääpallon vuoden pelaajaksi.


title: Johan Esplund

text: Maajoukkueessa


title: Johan Esplund

text: Seurajoukkueissa


title: Lelu (albumi)

text: Lelu on Sannin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 24. huhtikuuta 2015. Se debytoi Suomen virallisen listan ensimmäiselle sijalle, jolla se vietti kaksi viikkoa. Lelu pysyi albumilistalla yhteensä 65 viikkoa.


title: Lelu (albumi)

text: Albumin ensimmäinen single ”2080-luvulla” julkaistiin 13. helmikuuta 2015. Kappaleesta muodostui Sannin uran suurin hitti, sillä se nousi 13 viikon ajaksi Suomen soitetuimmaksi radiokappaleeksi sekä latauslistan ensimmäiseksi ja singlelistan kolmanneksi. Toinen single ”Pojat” menestyi huomattavasti heikommin sillä se nousi vain yhdeksi viikoksi singlelistan 11:nneksi ja radiosoitossakin sen paras sijoitus oli vain 68. sija. Kolmas single ”Supernova” julkaistiin kesäkuussa 2015.


title: Pahan ajan apokalypsi

text: Pahan ajan apokalypsi on Mikko Herrasen toinen sooloalbumi.


title: Pahan ajan apokalypsi

text: Albumi poikkeaa edellisestä albumista siten että albumissa on kuultavissa myös räppiä kappaleella "Maailma on muovia", jonka Mikko teki Kesäsedän kanssa. Suurin osa albumin kappaleista on kuitenkin Mikon käsialaa.


title: Pahan ajan apokalypsi

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 35.


title: Pahan ajan apokalypsi

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Mikko Herranen ellei tosin mainita.


title: Leppävirran silta

text: Leppävirran silta on Saviveden ja Unnukan välisen Leppävirran ylittävä teräsbetoninen kaarisilta Leppävirran kunnassa Pohjois-Savossa. Silta valmistui vuonna 1965 ja se on viimeinen silta, jonka professori Ossian Hannelius suunnitteli. Hannelius oli jo jäänyt eläkkeelle professorin virastaan mutta jatkoi lempiharrastuksensa eli käytännön siltasuunnittelun parissa. Sillan jänneväli on huomattavan pitkä, ja silta on myös korkea – se ylittää Saimaan syväväylän Varkaus–Kuopio-osuuden ja oli valmistuessaan Suomen korkein kaarisilta. Sillan yli johtaa seututie 534.


title: Leppävirran silta

text: Ennen kaarisillan rakentamista Leppävirran ylitys tapahtui kapeaa puista kääntösiltaa pitkin. Uuden alituskorkeudeltaan 22-metrisen sillan tarkoitus oli helpottaa vesiliikennettä syväväylällä ja myös maantieliikennettä Soisalon kautta Joensuuhun ja Savonlinnan seudulle. Sillan rakentaminen alkoi 15. tammikuuta 1963, ja kevään 1963 aikana ehdittiin jo valaa muun muassa sillan kaarien kantapisteiden kohdalle järeät pilarit, jotka kannattaisivat sillan ylärakennetta eli ajorataa. Työt jouduttiin keskeyttämään 1. kesäkuuta 1963, koska syväväylän Kuopioon johtavalle osuudelle päätettiin vaatia kolme metriä korkeampi alituskorkeus kuin alun perin suunniteltiin eli 25 metriä. Hannelius laati uuden siltasuunnitelman. Rakennustöitä voitiin jatkaa 1. maaliskuuta 1964. Hannelius vastasi myös sillan telineiden suunnittelusta; puurakenteiset telineet oli tuettu niin, että väylää voitiin työn aikana käyttää tukinuittoon. Molemmilla rannoilla oli betoniasema ja torninosturi. Silta haluttiin saada valmiiksi mahdollisimman pian, ja telineitä koottiin kummallakin rannalla valmiiksi elementeiksi – tämä paransi myös työturvallisuutta. Silta saatiin valmiiksi elokuussa 1965.


title: Leppävirran silta

text: Leppävirran sillan kokonaispituus on 209,67 metriä ja hyötyleveys eli kaiteiden sisäpuolinen etäisyys 10 metriä. Teräsbetonikaarien jännemitta on 86,67 metriä ja kaaren nuolikorkeus eli kaaren laen etäisyys kantoja yhdistävästä linjasta on 25,6 metriä. Kaaren lisäksi sillassa on molemmilla sivuilla yhteensä yhdeksän muuta jännettä: Leppäsalon saaren puolella kolme, pituudeltaan 12, 15 ja 12 metriä ja Leppävirran keskustan puolella kuusi, niiden pituudet ovat 12 metriä, neljä 15 metristä ja 12-metrinen. Rakennuskustannukset olivat 2,95 miljoonaa markkaa.


title: Leppävirran silta

text: Leppävirran sillan peruskorjaus valmistui vuonna 2011.


Jatkuvasti maailmaa pelastamaan kyllästynyt supersankari on vuonna 2002 ilmestynyt Kuusumun Profeetan viides studioalbumi ja yhtyeen toinen suomenkielinen julkaisu. Levy sai kriitikoilta hyvän vastaanoton. Vuonna 2012 verkkomedia Nuorgam valitsi sen avauskappaleen "Ei aurinko milloinkaan laske" 2000-luvun kotimaiset pop-helmet -listalleen sijalle 30.


title: Jatkuvasti maailmaa pelastamaan kyllästynyt supersankari

text: Albumin kansitaiteesta vastasivat Herra Ylppö ja Jussi Lehtisalo.


title: Varkaiden kaupunki

text: Varkaiden kaupunki () on yhdysvaltalaisen kirjailija-käsikirjoittaja David Benioffin kirjoittama historiallinen romaani. Se sijoittuu toisen maailmansodan aikaiseen Leningradiin, missä kaksi nuorta miestä saavat tehtäväkseen hankkia NKVD-upseerille rasiallisen kananmunia saksalaisten piirittäessä kaupunkia.


title: Varkaiden kaupunki

text: 17-vuotias Lev Beniov jää sotilaspoliisien vangiksi Leningradin piirityksen ensimmäisenä talvena. Hän luulee joutuvansa teloitetuksi, mutta saa yhdessä rintamakarkuri Koljan kanssa mahdollisuuden välttyä pikaiselta rangaistukselta. NKVD:n eversti Gretsko antaa kaksikolle tehtäväksi etsiä tusinan kananmunia tyttärensä hääkakkua varten. Tehtävä tuntuu miehitetyssä kaupungissa lähes mahdottomalta, mutta he kuitenkin lupaavat hankkivansa munat käskyn mukaisesti vain viidessä päivässä.


title: Varkaiden kaupunki

text: "Varkaiden kaupunki" sai kriitikoilta hyvän vastaanoton. Varsinkin "San Francisco Gaten" Jesse Berrett ja "The New York Timesin" Boris Fishman pitivät kirjasta. "Entertainment Weeklyn" Jennifer Reese antoi sille arvosanaksi A- ja kirjoitti: ”Kuuntelemalla tarkasti – ja keksimällä loput – Benioff on saanut aikaan hauskan, surullisen ja kiehtovan romaanin.”


title: Varkaiden kaupunki

text: Romaanilla oli myös suuri vaikutus post-apokalyptiseen videopeliin "The Last of Us" (2013). Pelin ohjannut Bruce Straley sanoi: ”On hienoa inspiroitua [...] oikeista asioista. "Varkaiden kaupunki" on uskomaton kirja. Kaikkien tulisi lukea se.”


title: Holma (Dragsfjärd)

text: Holma on saari ja kylä Kasnäsin länsipuolella Kemiönsaaren kunnassa. Noin 203 hehtaarin kokoisella saarella asuu ympärivuotisesti yhdeksän ihmistä. Yhteysalus m/s Stella kulkee säännöllisesti saarelle.


title: Holma (Dragsfjärd)

text: Holman asutus on keskittynyt saaren eteläosaan Byvikenin rannalle. Saaren rannoilla on muutamia kesäasuntoja, mutta sen sisäosat ovat lähinnä metsää. Keskelle saarta on raivattu peltoaukea ja saaren pohjoisosassa on suoalue Stormossen. Holma on ollut asutettuna kauan. Nykyinen kyläasutus on peräisin ainakin 1570-luvulta. Saaren asukkaiden elikeinoina ovat kalastus ja matkailu.


title: McLeod Russel

text: McLeod Russel tai McLeod Russel India Ltd on Intian Kalkutasta kotoisin oleva, teealan keskisuuri yritys. Tämän maailman suurimman teeviljelijän toimintahistoria alkaa vuodesta 1869. Yrityksen osakkeet noterataan sekä Bombayn pörssissä (Mumbai, BSE) että Intian kansallisessa pörssissä (Mumbai, NSE). Yhtiön teestään saama hinta ja osakkeen arvostus vaihtelee voimakkaasti säästä riippuvien suurten tuottajamaiden teesatojen mukaan. Yrityksen nykyinen nimi McLeod Russel India Ltd otettiin käyttöön helmikuussa 2005. Yritys on hankkinut yritysostoin useita uusia teeviljelmiä 2000-luvulla ja näin noussut maailman suurimmaksi teeviljelijäksi.


title: McLeod Russel

text: McLeod Russelin teeviljelmät sijaitsevat Intian Assamin ja Länsi-Bengalin osavaltioissa, Vietnamissa, Ugandassa ja Ruandassa. Vuosittain se tuottaa noin 100 miljoonan kilogrammaa teetä. Tämä on noin kaksi prosenttia maailman vuotuisesta teetuotannosta. Pääosa yhtiön tuotannosta on on CTC-menetelmällä tehtyä rikottua mustaa teetä, mutta osa Intian Assamin ja Vietnamin viljelmien mustasta ja Vietnamin vihreästä teestä valmistetaan ortodoksisella tuotantotavalla. McLeod Russelilla on useita vastuulliseen tuotantoon liittyviä sertifiointeja, esimerkiksi Reilun kaupan (FLO) ja Rainforest Alliancen hyväksyntä.


title: McLeod Russel

text: Teeviljelyn ohella yritys valmistaa asiakkailleen teesekoituksia Intian ja Dubain teesekottamoissaan. Yrityksellä on toimistot Intian ohella Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Dubaissa ja Kenian Mombasassa.


title: McLeod Russel

text: Yhtiö on osallistunut Pohjois-Intiassa myös öljyjatropan viljelyyn biodieselin raaka-aineeksi.


title: HMS Gunhild

text: HMS Gunhild oli Ruotsin laivaston vuonna 1862 vesillelaskettu 2. luokan tykkivene.


title: HMS Gunhild

text: Alus laskettiin vesille 27. lokakuuta 1862 Bergsundin telakalta ja se otettiin palveluksen kesäkuussa 1863. Teräsrunkoinen alus oli varustettu kahdella mastolla, joihin oli mahdollista nostaa 279 neliömetrin purjeet.


title: HMS Gunhild

text: Vuosina 1866-1867 aluksen pääaseet korvattiin yhdellä 96 millimetrin tykillä ja lisäksi mastot poistettiin. Muutostöiden jälkeen alus luokiteltiin tykkiskuunertiksi ja sen miehistön tarve laski 31:een. Alus muutettiin vuonna 1898 käsimiina-alukseksi ja siitä tuli siten Ruotsin merivoimien ensimmäinen miinanraivaaja. Ensimmäisessä maailmansodassa alus miinanraivauksen lisäksi valvoi Ruotsin merialueen koskemattomuutta. Alus osui miinaan raivatessaan Skagenin edustalla olleita miinoja 24. syyskuuta 1918, jolloin aluksen upotessa seitsemäntoista miehistönjäsentä sai surmansa.


title: De Grasse

text: De Grasse voi merkitä seuraavia asioita:


title: HMS Hogland

text: HMS Hogland oli Ruotsin laivaston vuonna 1856 vesillelaskettu 2. luokan tykkivene.


title: HMS Hogland

text: Alus tilattiin Motalan telakalta ja se laskettiin vesille vuonna 1856. Alus otettiin palveluksen vielä samana vuonna 27. lokakuuta. Puusta ja teräksestä valmistettu alus oli varustettu kahdella mastolla, joihin oli mahdollista nostaa 279 neliömetrin purjeet.


title: HMS Hogland

text: Vuosina 1866-1867 aluksen pääaseet korvattiin yhdellä 96 millimetrin tykillä ja lisäksi mastot poistettiin. Muutostöiden jälkeen alus luokiteltiin tykkiskuunertiksi ja sen miehistön tarve laski 31:een. Alus poistettiin palveluksesta 19. maaliskuuta 1886, minkä jälkeen sitä käytettiin vartio- ja kuljetusaluksena.


title: Surfin’ Bird

text: Surfin' Bird on yhdysvaltalaisen rockyhtyeen The Trashmenin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1964.


title: Retkikunta 43

text: Retkikunta 43 () oli Kansainvälisen avaruusaseman 43. miehistö. Se aloitti 11. maaliskuuta 2015, kun Retkikunta 42 poistui asemalta Sojuz TMA-14M:lla ja jäljelle jäänyt osa siirtyi Retkikunnaksi 43. Retkikunta päättyi 11. kesäkuuta 2015, kun osa miehistöstä poistui Sojuz TMA-15M:llä ja asemalle jääneet siirtyivät Retkikunta 44:ään.


title: Retkikunta 43

text: Mikhail Korniyenko ja Scott Kelly viettävät asemalla tavallista pidemmän ajan, 12 kuukautta, lennolla nimeltä ISS year long mission. Tarkoituksena on tutkia pitkäkestoisen lennon vaikutuksia.


title: What About Me

text: What About Me on Quicksilver Messenger Servicen albumi, joka julkaistiin vuonna 1970 levymerkillä Capitol Records. Levy nauhoitettiin yhdessä "Just for Love" -albumin kanssa.


title: What About Me

text: Kaikki kappaleet säv. Jesse Oris Farrow jollei toisin mainita.


title: Puulaki

text: Puulaki on makeinen, jota tuotetaan lähinnä Isfahanissa, Iranissa. Se on muodoltaan hyvin ohut levy ja läpimitaltaan kolikon luokkaa. Makeinen valmistetaan sokerista, vedestä ja valkoisesta viinietikasta sekä luontaisesta sahramiaromista, kuivatusta limetistä tai kaakaojauheesta. Se sulaa suussa pehmeän toffeen tavoin.


title: Sonic Temple

text: Sonic Temple on The Cultin levy, joka julkaistiin vuonna 1989.


title: Sonic Temple

text: Kaikki kappaleet Ian Astbury ja Billy Duffy..


title: Rimpilammi (Hämeenlinna)

text: Rimpilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen reittiin se kuuluu.


title: Rimpilammi (Hämeenlinna)

text: Rimpilampi on pieni suolampi, joka on 120 metriä pitkä ja 50 leveä. Se sijaitsee aivan Myllyharjusta itään jakuvan harjujakson pohjoispuolella harjun juurella. Lammen läpi virtaa Iso Tähilammista Suojärveen kulkeva osin luonnonuomaansa seuraava suo-oja. Lampi on todennäköisesti jäänne harjujen välissä olleesta lammesta, joka on kasvamassa umpeen. Samanlainen historia on otaksuttavissa toisellekin 200 metrin päässä olevalle pienemmälle lammelle.


title: Iso Tähilammi

text: Iso Tähilammi eli Iso Tähilampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen reittiin se kuuluu.


title: Iso Tähilammi

text: Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 650 metriä. Siihen laskee kuusi suo- tai metsäojaa, jotka tuovat Pikkulamminsuon ja Vaarinsuon vettä. Yksi ojista on Pikku Tähilammin laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 2,4 metriä pitkä laskuoja Suojärveen. Laskuoja virtaa matkallaan Rimpilammin läpi.


title: Iso Tähilammi

text: Järven rantaviiva on 2,4 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa ja osin myös suomaastoa. Rannoille on rakennettu toistakymmentä loma-asuntoa, joille johtaa tiet Teurolta ja Nummenkylältä. Hämeenlinnan ja Hattulan välinen raja ylittää järven niin, että suurin osa siitä kuuluu Hattulaan.


title: Iso Tähilammi

text: Järven rantamäen takana on vielä kolme pientä suolampea, joista kahden nimet ovat Kissalammi ja Koiralammi. Kissalammen halkaisija on 70 metriä, Koiralammen 60 metriä ja kolmannen 50 metriä. Näillä ei ole tulo- tai laskuojia ja ne ovat kokonaan suon ympäröimiä.


title: Pikku Tähilammi

text: Pikku Tähilammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen reittiin se kuuluu.


title: Pikku Tähilammi

text: Järven pinta-ala on 9,5 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee toistakymmentä suo-ojaa Pikkulamminsuolta. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 750 metriä pitkä luonnollinen laskuoja Iso Tähilammiin.


title: Pikku Tähilammi

text: Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa. Rannoille on rakennettu loma-asuntoja, joille johtaa tiet Teurolta ja Nummenkylältä. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen raja kulkee 150 metrin etäisyydellä.


title: Luettelo YK:n pakkausnumeroista 2001–2100

text: Alla on esitetty YK:n asettamat kemikaalien sekä teollisten valmisteiden pakkaus- ja kuljetusmerkinnät aineille, joiden YK-numerot ovat 2001–2100.


title: Hän mennyt on (kappale)

text: Hän mennyt on on Veikko Salmen sanoittama suomenkielinen käännöskappale Jeane Mansonin laulamasta kappaleesta "Avant de nous dire adieu". Suomeksi kappaleen ovat levyttäneet Markku Aro sekä Lea Laven.


title: HMS Ingegerd

text: HMS Ingegerd oli Ruotsin laivaston vuonna 1862 vesillelaskettu 2. luokan tykkivene.


title: HMS Ingegerd

text: Alus laskettiin vesille vuonna 1862 Motalan telakalta ja se otettiin palveluksen vielä samana vuonna 10. heinäkuuta. Puusta ja teräksestä valmistettu alus oli varustettu kahdella mastolla, joihin oli mahdollista nostaa 279 neliömetrin purjeet.


title: HMS Ingegerd

text: Vuosina 1866-1867 aluksen pääaseet korvattiin yhdellä 96 millimetrin tykillä ja lisäksi mastot poistettiin. Muutostöiden jälkeen alus luokiteltiin tykkiskuunertiksi ja sen miehistön tarve laski 31:een. Alus palveli rannikkotykistössä Tukholman alueella. Alus poistettiin palveluksesta 22. maaliskuuta 1888, minkä jälkeen se muutettiin hiiliproomuksi.


title: HMS Motala

text: HMS Motala oli Ruotsin laivaston vuonna 1860 vesillelaskettu 2. luokan tykkivene.


title: HMS Motala

text: Alus laskettiin vesille vuonna 1860 Motalan telakalta ja se otettiin palveluksen vielä samana vuonna 23. heinäkuuta. Puusta ja teräksestä valmistettu alus oli varustettu kahdella mastolla, joihin oli mahdollista nostaa 279 neliömetrin purjeet.


title: HMS Motala

text: Vuosina 1866-1867 aluksen pääaseet korvattiin yhdellä 96 millimetrin tykillä ja lisäksi mastot poistettiin. Muutostöiden jälkeen alus luokiteltiin tykkiskuunertiksi ja sen miehistön tarve laski 31:een. Alus poistettiin palveluksesta 18. helmikuuta 1888, minkä jälkeen se muutettiin hiiliproomuksi.


title: HMS Sigrid

text: HMS Sigrid oli Ruotsin laivaston vuonna 1862 vesillelaskettu 2. luokan tykkivene.


title: HMS Sigrid

text: Alus laskettiin vesille joulukuussa 1862 Nyköpingin telakalta ja se otettiin palveluksen 10. heinäkuuta 1863. Puusta ja teräksestä valmistettu alus oli varustettu kahdella mastolla, joihin oli mahdollista nostaa 270 neliömetrin purjeet.


title: HMS Sigrid

text: Vuosina 1866-1867 aluksen pääaseet korvattiin yhdellä 96 millimetrin tykillä ja lisäksi mastot poistettiin. Muutostöiden jälkeen alus luokiteltiin tykkiskuunertiksi ja sen miehistön tarve laski 31:een. Alus kuului Tukholman alueen rannikkotykistöön. Se poistettiin palveluksesta 15. marraskuuta 1901.


title: Abandon Ship

text: Abandon Ship australialaisen electro house duo Knife Partyn debyyttialbumi. Se julkaistiin 24. marraskuuta 2014 levymerkeillä Earstorm Records ja Big Beat Records. Albumilta on julkaistu singlet "Resistance", "Begin Again" ja "Boss Mode".


title: Apoteema

text: Säännöllisen monikulmion apoteema on jana monikulmion keskipisteestä jonkun sivun keskipisteeseen. Yhtäpitävästi se on jana monikulmion keskipisteestä monikulmion reunalla, joka on kohtisuorassa reunaa vasten. Sana apoteema viittaa myös toisinaan tämän janan pituuteen. Vain säännöllisillä monikulmioilla on apoteema. Kaikki annetun säännöllisen monikulmion apoteemat ovat yhtä pitkiä.


title: Abu Dhabin Grand Prix 2015

text: Abu Dhabin Grand Prix 2015 oli Formula 1 -kauden 2015 19. ja samalla viimeinen osakilpailu. Kilpailu ajettiin 29. marraskuuta Yas Marinan moottoriradalla Abu Dhabissa.


title: Abu Dhabin Grand Prix 2015

text: Paalupaikalle ajoi Mercedeksen Nico Rosberg, joka saavutti ensimmäistä kertaa urallaan kuusi paalupaikkaa peräkkäin. Toiseen ruutuun ajoi Mercedes-kuljettaja Lewis Hamilton. Kolmanneksi sijoittui Kimi Räikkönen, neljänneksi Sergio Pérez, viidenneksi Daniel Ricciardo ja kuudenneksi Valtteri Bottas. Ferrarin Sebastian Vettel putosi aika-ajon ensimmäisellä osiolla pois, jääden ruutuun 16, koska Ferrari oletti Vettelin ajan riittävän seuraavaan aika-ajo-osioon. Vettel kuitenkin nousi yhden lähtöruudun Romain Grosjeanin saaman lähtöruuturangaistuksen myötä.


title: Abu Dhabin Grand Prix 2015

text: Manorin Roberto Merhi starttasi kilpailuun varikkosuoralta. Ensimmäisessä mutkassa Fernando Alonso törmäsi Pastor Maldonadoon, jonka seurauksena Maldonadon kilpailu jäi kesken heti avausmutkaan takaripustusten hajottua. Alonso sai kolaroinnista varikon läpiajorangaistuksen. Kärkinelikko pysyi lähdössä samana, mutta Valtteri Bottas tippui ensimmäisellä kierroksella kymmenenneksi.


title: Abu Dhabin Grand Prix 2015

text: Ensimmäisten varikkopysähdysten aikana Valtteri Bottas lähti varikkoruudustaan törmäten Jenson Buttoniin varikkosuoralla. Bottas hajotti etusiipensä ja sai kolarista viiden sekunnin rangaistuksen. Max Verstappen lukkojarrutti pilaten renkaansa. Myöhemmässä vaiheessa kilpailua Verstappen taisteli Jenson Buttonin kanssa ohittaen brittikuskin radan ulkopuolelta ja saaden rangaistuksen. Verstappen sai vielä kilpailun jälkeen rangaistuspisteitä sinisten lippujen noudattamatta jättämisestä.


title: Abu Dhabin Grand Prix 2015

text: Abu Dhabin GP:n voittoon ajoi Nico Rosberg ennen tallikaveriaan Lewis Hamiltonia. Kolmanneksi ajoi Kimi Räikkönen, jolle palkintosijoitus oli kauden kolmas. Neljänneksi nousi Sebastian Vettel. Viides oli Force Indian Sergio Pérez, kuudes Red Bullin Daniel Ricciardo, seitsemäs Nico Hülkenberg, kahdeksas Felipe Massa, yhdeksäs Romain Grosjean ja kymmenes Daniil Kvjat. Valtteri Bottas oli maalissa 13:s.


title: HMS Svensksund (1856)

text: HMS Svensksund oli Ruotsin laivaston vuonna 1856 vesillelaskettu 2. luokan tykkivene.


title: HMS Svensksund (1856)

text: Alus tilattiin Motalan telakalta. Alus laskettiin vesille vuonna 1856 ja se otettiin palveluksen vielä samana vuonna 3. marraskuuta. Puusta ja teräksestä valmistettu alus oli varustettu kahdella mastolla, joihin oli mahdollista nostaa 270 neliömetrin purjeet.


title: HMS Svensksund (1856)

text: Vuosina 1866-1867 aluksen pääaseet korvattiin yhdellä 96 millimetrin tykillä ja lisäksi mastot poistettiin. Muutostöiden jälkeen alus luokiteltiin tykkiskuunertiksi ja sen miehistön tarve laski 31:een. Alus poistettiin palveluksesta 26. elokuuta 1884, jonka jälkeen se muutettiin majoitusalukseksi.


title: Haukilammi (Tammelan Teuro)

text: Haukilammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen.


title: Haukilammi (Tammelan Teuro)

text: Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja sen pituus on 270 metriä ja leveys 140 metriä. Järvellä on suora, 150 metriä pitkä ja 30 metriä leveä lahti. Järveen laskee kolme metsäojaa, joista yksi on Koskuslammin laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 3,3 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy ensin 2,0 kilometrin jälkeen Hietastenojaan ja sitten 1,3 kilometrin jälkeen Teuronjokeen.


title: Haukilammi (Tammelan Teuro)

text: Järven rantaviiva on 690 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin avosoista ja metsäistä suomaastoa. Järvi on asumaton ja sitä kiertää läheltä metsäautotie, joka yhtyy seututieheen 283.


title: Haukilammi (Tammelan Teuro)

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi on kirjoitettu "Iso Koskisjärvi". Järven rantaviivan viereen on piirretty ruohottumista ilmaisemia karttamerkkejä. Järven rannat olivat tuolloin asumattomia. Kulmalan talo sijaitsi tuolloin 400 metrin päässä.


title: Koskuslammi

text: Koskuslammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen.


title: Koskuslammi

text: Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja sen pituus on 270 metriä ja leveys 100 metriä. Siihen laskee neljä metsäojaa, joista yksi tuo Koskuslamminsuon vettä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 100 metriä pitkä laskuoja Haukilammiin. Haukilammista saa alkuunsa 3,3 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy ensin 2,0 kilometrin jälkeen Hietastenojaan ja sitten 1,3 kilometrin jälkeen Teuronjokeen.


title: Koskuslammi

text: Järven rantaviiva on 600 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven itäsannat rannat ovat hieman soistuneita.Järvi on asumaton ja sen vierestä ohittaa läheltä metsäautotie, joka yhtyy seututieheen 283.


title: Koskuslammi

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi on kirjoitettu "Wähä Koskusjärvi". Järven rantaviivan viereen on piirretty ruohottumista ilmaisemia karttamerkkejä. Järven rannat olivat tuolloin asumattomia. Kulmalan talo sijaitsi tuolloin 300 metrin päässä.


title: Kylänlammi (Tammela)

text: Kylänlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kuuslammilla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Kylänlammi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee ympäröiviltä suolta ojia sekä Salakkajoki, joka on Keskisen laskujoki. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 980 metriä pitkä laskujoki Kyläsillanjoki, joka laskee suoraksi perattuna Pihosuon läpi Rautijärveen.


title: Kylänlammi (Tammela)

text: Järven rantaviiva on 1,6 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa. Järvessä on kaksi pientä luotomaista saarta. Rannalle on rakennettu kaksi asuntoa ja lähistöllä on kaksi maatilaa, joille johtaa tiet Kuuslammin kylän läpi kulkevasta Teuron tieltä.


title: Kylänlammi (Tammela)

text: Kylänlammi on matalana hyvin ruohottunut ja sen pohjoispää vaikuttaa umpeenkasvavalta.


title: Kylänlammi (Tammela)

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa Kylänlammi on kirjoittu "Lammilajärvi" ja sen rantaviiva on piirretty erimuotoiseksi kuin se on nykyjärvellä. Samassa kartassa Kyläsillanjoki kulkee mutkitellen suon reunaa seuraten ja laskee sitten Rautijärveen. Vaikuttaa siltä, että järvi on laskettu pian sen jälkeen, kun Rautijärven vedenpintaa on alennettu. Siihen viittaa myös laskuojan perkaaminen aivan suoraksi. Järven rannoilla on vain yksi tila. Rautijärvi on laskettu vuoden 1862 jälkeen, kun siihen oli saatu lupa.


title: Keskinen (Tammela)

text: Keskinen on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Keskinen (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 16 hehtaaria ja sen pituus on 850 metriä ja leveys 400 metriä. Siihen laskee neljä metsäojaa eri suunnilta, Koverojärven laskuoja kaakosta ja Ylimmäisen laskuoja pohjoisesta. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 220 metriä pitkä Salakkajoki, joka laskee Kylänlammiin.


title: Keskinen (Tammela)

text: Järven rantaviiva on 3,4 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa, jossa pienet rantakaistaleet ovat soistuneet. Järvessä on yhdeksän saarta, joista Lammassaari ja sen viereinen saari ovat suuria. Lammassaressa on loma-asunto. Järven rannoille on rakennettu toistakymmentä loma-asuntoa ja yksi maatila, joille johtaa tiet Kuuslammin kylän läpi kulkevasta Teuron tieltä.


title: Keskinen (Tammela)

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi on kirjoitettu "Koskijärvi". Järven rantaviivan viereen on piirretty ruohottumista ilmaisemia karttamerkkejä. Järven rannat olivat tuolloin asumattomia.


title: Koverojärvi (Tammela)

text: Koverojärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Koverojärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 150 metriä. Siihen laskee kaksi metsäojaa, joista toinen tuo Kaakkolammin ja Kaukasenviidanlammin vesiä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 90 metriä pitkä laskuoja Keskiseen.


title: Koverojärvi (Tammela)

text: Järven rantaviiva on 2,0 kilometriä pitkä ja se luikertelee pitkänomaisena järvenä. Sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa, jonka länsipäässä ranta on soistunutta. Rannoille on rakennettu kuusi loma-asuntoa, joille johtaa tiet Kuuslammin kylän läpi kulkevasta Teuron tieltä.


title: Koverojärvi (Tammela)

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa Silmälän talo oli piirretty Koverojärven ja Alasen väliin ja järvien väliltä sekä ympäriltä oli maata raivattu pelloiksi.


title: Kaakkolammi (Tammelan Teuro)

text: Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Kaakkolammi (Tammelan Teuro)

text: Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen pituus on 330 metriä ja leveys 130 metriä. Siihen laskee ympäröivältä pieneltä suolta kaikki suo-ojat. Yksi suo-ojista tuo myös läheisen lampareen sekä kauempana olevan Kaukasenviidanlammin vedet. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 850 metriä pitkä laskuoja Koverojärveen.


title: Kaakkolammi (Tammelan Teuro)

text: Järven rantaviiva on 810 metriä pitkä ja järvi sijaitsee suon keskellä. Suon reunat moreenipohjaista metsämaastoa. Lähellä ei ole rakennuksia ja Kuuslammin kylän läpi kulkeva, Teurolta Ojajärvelle vievä tie, kulkee 100 metrin etäisyydellä idässä.


title: Kaukasenviidanlammi

text: Kaukasenviidanlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Kaukasenviidanlammi

text: Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 60 metriä. Siihen laskee ympäröiviltä soilta viisi suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 500 metriä pitkä laskuoja Kaakkolammiin, joka virtaa matkallaan pienen lampareen läpi. Järven rantaviiva on 540 metriä pitkä ja se sijaitsee ojitetun suon keskellä. Järvi on rakentamaton, mutta sinne kulkee metsäautotie seututieltä 283 ja Kuuslammin kylän kautta kulkevalta Teuron ja Ojajärven yhdistävältä tieltä.


title: Kaukasenviidanlammi

text: Noin 900 metriä luoteeseen sijaitsee vielä kaksi pienetä lamparetta, jotka laskevat kaivettuja ojia pitkin Kaukasenviidanlammiin.


title: Kaukasenviidanlammi

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa lammen nimi on kirjotettu "Wähä Kakolampi" sen mukaan, että viereinen Kaakkolammi oli kartassa kirjoitettu "Kakolampi". Voidaan ajatella, että paikalliset äänsivät lammen nimen "Vähäkaakkolammi". Lammesta ei tuolloin laskenut Kaakkolammiin mitään ojaa.


title: Ylimmäinen (Tammela)

text: Ylimmäinen on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Ylimmäinen (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 8,6 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee kolme metsäojaa. Niistä yksi on Pikku-Ylimmäisen laskuoja. Toinen on Pörrösaarenjoki, joka tuo yläjuoksulta muun muassa Kanalammin ja Kanajärven vedet. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 350 metriä pitkä laskuoja Keskiseen.


title: Ylimmäinen (Tammela)

text: Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven pohjoisrannat ovat hieman soistuneita. Rannoille on rakennettu 16 loma-asuntoa, joille johtaa tiet Kuuslammin kylältä tai Teurolta.


title: Ylimmäinen (Tammela)

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvin nimi on kirjoitettu "Tammelanlampi". Sen rannoille on piirretty ruohottumista ilmaisevat karttamerkit. Järvi oli tuolloin asumaton ja lähin Kulmalan talo sijaitsi 600 metrin etäisyydellä.


title: Tuomistonlammi

text: Tuomistonlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Lampi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Tuomistonlammi

text: Pyöreän suolammen halkaisija on 40 metriä. Siihen laskee kolme suo-ojaa, joista yksi tuo vettä Pikku Kaukasenviidanlammilta, ja neljäs on 100 metriä pitkä laskuoja Pörrösaarenjokeen, joka laskee Ylimmäiseen. Lampi on suon ympäröimää eikä sen rannoille ole rakennettu asuntoja. Sen lähelle johtaa metsäautotie, joka johtaa seututielle 283.


title: Pikku Kaukasenviidanlammi

text: Pikku Kaukasenviidanlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Lampi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Pikku Kaukasenviidanlammi

text: Lampi on 120 metriä pitkä ja 50 metriä leveä suolampi. Siihen laskee kolme metsäojaa ja neljä on sen laskuoja Tuomistonlammiin. Lammen ympäristö on metsäistä suomaata ja sen rannat ovat rakentamattomia. Lähin metsäautotie ohittaa lammen 250 metrin päässä.


title: Universum

text: Universum on neljän helsinkiläisen vapaan ammattiteatterin yhteinen yhdistys ja tila. Universumiin kuuluu Aurinkoteatteri, Teater Mars, Sirius Teatern ja Teatteri Venus. Universumin tilat sijaitsevat Betania-talossa. Tiloissa esitetään vuosittain noin 2–6 omaa ensi-iltaa sekä muita vierailuesityksiä.


title: Universum

text: Universum on perustettu vuonna 1998. Universum perustettiin neljän samanhenkisen teatteriryhmän tarpeesta luoda yhteisö, jossa henkilökunta sekä resurssit jaetaan. Universumin neljä teatteriryhmää eivät kuulu teatterilain piiriin ja saivat näin aluksi turvattua talouttaan. Universumin perustajina olivat teattereiden johtoryhmät, muun muassa Tuuja Jänicke, Pentti Halonen, Leea Klemola, Annamari Karjalainen, Joakim Groth, Max Bremer, Paul Holländer, Niklas Groundstroem, Frank Skog ja Juha Mustanoja.


title: Universum

text: Aurinkoteatteri on vuonna 1989 perustettu helsinkiläinen ammattilaisryhmä, jonka tekee poliittisesti epäkorrektia teatteria joka käsittelee vaikeita aiheita. Teatteri on pitänyt taiteellisesta riippumattomuudestaan järkähtämättömästi kiinni.


title: Universum

text: Teater Mars on perustettu vuonna 1985. Produktiot luodaan erilaisten työskentelymenetelmien kautta (suzuki, Michael Tjechov, klowneria, prosessityöskentely a la Mike Leigh) Teater Marsin ensimmäiset teokset olivat uudelleen tulkittuja klassikoita ja 2000-luvusta eteenpäin fokus on ollut uusissa, vastakirjoitetuissa näytelmissä tai prosessityöskentelyllä luoduissa teoksissa. Perustajajäsenistä jäljellä on enää Joakim Groth. Vakiintuneita näyttelijöitä ovat muun muassa Max Bremer, Åsa Nybo, Nina Hukkinen, Niklas Häggblom ja Oskar Silén.


title: Universum

text: Sirius Teatern on vapaa, ammattilaisteatteriryhmä, jonka toimipaikkana on ollut Helsinki vuodesta 1992 lähtien. Sirius tekee kokeilevia, vaihtoehtoisia esityksiä joita harvoin tai ei koskaan olla esitetty Suomessa. Siriuksen perustajajäseniä ovat Niklas Groundstroem, Paul Holländer, Peter Lüttge, Paul Olin ja Frank Skog.


title: Universum

text: Teatteri Venus on helsinkiläinen teatterikollektiivi, joka tutkii töissään esiintyjyyttä, esittämistä ja esityksen ehtoja sekä erilaisia yleisösuhteita.


title: Vakiotila

text: Vakiotila eli stationääritila tarkoittaa kemiassa tilaa, jossa tietyn ajan jälkeen systeemiin saapuvien ja sieltä poistuvien massa- ja energiavoiden erotus on nolla ja tällöin tilassa ei tapahdu muutoksia. Useimmiten tämä vaatii virtausta systeemin läpi siten, että systeemiin saapuvat massa- ja energiavuot ovat yhtä suuret poistuvien kanssa. Vakiotila voidaan saavuttaa esimerkiksi virtausreaktoreissa ja biologisissa systeemeissä.


title: Vakiotila

text: Useampivaiheisissa kemiallisissa reaktioissa reaktiivisten välituotteiden voidaan olettaa olevan vakiotilassa ja niiden konsentraation olevan tietyn initiaatioajan jälkeen lähes muuttumaton verrattuina lähtöaineiden ja tuotteiden konsentraatioihin. Koska reaktiivisten välituotteiden konsentraation voidaan katsoa olevan muuttumaton, niiden muodostumis- ja häviämisnopeudet ovat yhtä suuret.


title: Vakiotila

text: Oletetaan reaktio, jossa aine A reagoi muodostaen ainetta B reaktiivisen välitilan I kautta. Tällöin reaktionopeudet eri kemiallisille lajikkeille, kun kaikki reaktiot ovat 1. kertaluvun reaktioita ja nopeusvakio reaktiolle A → I on k ja nopeusvakio reaktiolle I → B on k, ovat seuraavat:


title: Vakiotila

text: Vakiotilassa reaktiivisen välituotteen I konsentraation muutosnopeus on 0.


title: HMS Svensksund (1891)

text: HMS Svensksund oli Ruotsin laivaston 2. luokan tykkivene.


title: HMS Svensksund (1891)

text: Alus tilattiin Malmöstä Kockums Mekaniska Verkstadilta. Alus laskettiin vesille 30. syyskuuta 1891 ja se otettiin palveluksen vielä samana vuonna 21. marraskuuta.


title: HMS Svensksund (1891)

text: Alus osallistui 1897 S. A. Andréen kuumailmapallolla tehdylle napamatkalle ja ruotsalais-venäläiseen tutkimusmatkaan. Ruotsin miehittäessä Ahvenanmaan 1918 alus oli mukana kuljettamassa joukkoja. Alus poistettiin palveluksesta 1942 ja se luovutettiin sodan jälkeen merenkulkulaitokselle, joka poisti sen käytöstä 1957. Hylky myytiin viisi vuotta myöhemmin romutettavaksi.


title: Ann Sophie

text: Ann Sophie Dürmeyer (s. 1. syyskuuta 1990 Lontoo), tunnetaan paremmin nimellä Ann Sophie, on saksalainen laulaja, joka edusti Saksaa vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa Itävallan Wienissä kappaleella ”Black Smoke”. Kisojen finaalissa hän jäi pisteittä Itävallan Makemakesin kanssa. Hän sijoittui toiseksi Saksan euroviisukarsinnassa eli "Unser Song für Österreich" -ohjelmassa, mutta hänet valittiin edustajaksi voittaja Andreas Kümmertin luovuttua paikastaan.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porin Nuorkauppakamari ry on vuonna 1959 perustettu johtamis-, koulutus- ja kehittymisjärjestö. Jäsenistö koostuu alle 40-vuotiaista, pääasiassa Porin talousalueella toimivista henkilöistä, jotka edustavat laaja-alaisesti yksityistä ja julkista sektoria.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porin Nuorkauppakamari ry on osa kansainvälistä nuorkauppakamarijärjestöä ja se osallistuu Suomen Nuorkauppakamarit ry:n jäsenyhdistyksenä maailmanlaajuisen, kaikkiaan yli sadassa maassa toimivan emojärjestö JCI:n (Junior Chamber International) kehittämiseen. Yhteinen toiminta-ajatus on vaikuttaa yhteiskuntaan positiivisesti kehittämällä jäsenten johtamistaitoa, sosiaalista vastuuta, yrittäjyyttä ja kansainvälisyyttä.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Kamaritoiminta on myös itsensä peliin laittamista ja omien rajojen etsimistä. Kamaritoiminta on harrastus, jossa toimintamuotoja ovat erilaiset kuukausitapahtumat, koulutukset, projektit ja muut tapahtumat. Periaatteena on tekemällä oppiminen.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porin Nuorkauppakamarin jäsen-ja sidosryhmälehteä Jayceria voi lukea Issuusta.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Aiheesta lisää muualla: www.jcpori.fi


title: Porin nuorkauppakamari

text: Nuorkauppakamarien toimintaan kuuluvat tiiviisti erilaiset yhteiskunnalliset projektit. Projektien tarkoituksena on kehittää jäsenten projektinhallintakykyjä, sekä tuottaa selkeää hyötyä yhteiskunnalle. Porin Nuorkauppakamarin (PNKK) vuosittain järjestämiä projekteja:


title: Porin nuorkauppakamari

text: SataRekry-messut on Porin Nuorkauppakamarin järjestämä ura- ja rekrytointitapahtuma Satakunnan alueen opiskelijoille ja työnhakijoille. Messut järjestetään vuosittain tammi-helmikuussa.


title: Porin nuorkauppakamari

text:
Satarekry-messujen tarkoituksena on edistää nuorten osaajien sijoittumista maakunnassa tarjolla oleviin työpaikkoihin sekä opiskelupaikkoihin.
Messujen tarkoituksena on myös helpottaa satakuntalaisten yritysten ja organisaatioiden työvoiman sekä opiskelijoiden hankkimista. Messuilla lisätään tietoisuutta Satakunnasta positiivisena työmarkkina-alueena, opiskelupaikkana sekä osaamisen ja mahdollisuuksien alueena.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Positiivisin porilainen on haussa jälleen vuonna 2016. Hän on elämänmyönteinen henkilö, jonka olemus henkii ylpeyttä myös juuristaan. Kilpailun järjestävät Porin Nuorkauppakamarin kanssa yhteistyössä Radio Pori ja Satakunnan Viikko. Positiivisimmaksi porilaiseksi valittu henkilö kilpailee positiivisimman suomalaisen tittelistä.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Joulupuu-keräys on hyväntekeväisyysprojekti, jonka avulla tuodaan jouluiloa ja lahjoja lapsille, jotka muuten uhkaisivat jäädä ilman lahjoja. Porin Nuorkauppakamari toteuttaa Joulupuu-keräyksen Porin, Ulvilan, Noormarkun, Luvian, Nakkilan ja Merikarvian alueilla.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porilainen Maineteko on Porin Nuorkauppakamarin vuosittain jakama palkinto, jota on jaettu jo vuodesta 1991. Se myönnetään tunnustuksena poikkeuksellisen merkittävästä toiminnasta Porin kaupungin hyväksi.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porilaisen Maineteon saaja palkitaan 32 kiloa painavalla, luonnollista kokoa olevalla Mustavaris-veistoksella ja siihen liittyvällä kunniakirjalla. Veistos on kiertopalkinto, jonka on ideoinut Erkki Teikari ja toteuttanut Veikko Heinonen.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Palkitut:


Porin nuorkauppakamari


title: Porin nuorkauppakamari

text: Oy Hacklin Ab, Esa Haavisto


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porilainen merenkulku


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porin koulutus- ja tutkimuskeskus


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porilainen korkeakoulutus


title: Porin nuorkauppakamari

text: FC JAZZ


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porilainen suomenmestari


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porin kaupungin puistotoimi


title: Porin nuorkauppakamari

text: Satamaito


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porilaisen kulttuurin yhteistyöprojekti


title: Porin nuorkauppakamari

text: Crazy for you -musikaali


title: Porin nuorkauppakamari

text: Petri Niskanen


title: Porin nuorkauppakamari

text: Sampo-Rosenlew Oy


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porin kaupunki


title: Porin nuorkauppakamari

text: Satakunnan Osuuskauppa


title: Porin nuorkauppakamari

text: Jyrki Kangas


title: Porin nuorkauppakamari

text: Satakunnan Museo


Porin nuorkauppakamari


title: Porin nuorkauppakamari

text: Martti Sinisalmi


title: Porin nuorkauppakamari

text: Kauppakeskus Isokarhu


title: Porin nuorkauppakamari

text: Technip Offshore Finland Oy


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porin Ässät


title: Porin nuorkauppakamari

text: Nelostuote Oy


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porin Loma-asuntomessut


title: Porin nuorkauppakamari

text: Timo Koivusalo


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porin yliopistokeskus


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porispere


title: Porin nuorkauppakamari

text: Leo-Pekka Tähti


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porin Puuvilla Oy


title: Porin nuorkauppakamari

text: Länsi-Suomen Osuuspankki


title: Porin nuorkauppakamari

text: Rakastajat-teatteri


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porilainen rakkauskirje ja brändiuudistus, Porin kaupungin viestintä


title: Porin nuorkauppakamari

text: Porin Nuorkauppakamarissa jo koejäsenet pääsevät heti mukaan projektitoimintaan. Koejäsenet saavat yhdessä suunnitella ja toteuttaa haluamansa projektin annettujen ohjeiden puitteissa.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Debatin SM-kilpailu on Suomen Nuorkauppakamarit ry:n lanseeraama, vuosittain toistuva viihteellinen väittelytilaisuus.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Kilpailun tavoitteena on nostaa esille uusia liikeideoita ja korostaa niiden merkitystä talouden elinvoimaisuudelle. Idean tulee olla enintään kolme vuotta vanha ja sen tulee olla tuottavassa käytössä. Sopivan ehdokkaan löytyessä Porin Nuorkauppakamari laittaa ehdokkaansa liikkeelle. Kilpailuaika tarkentuu myöhemmin.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Vuoden nuori menestyjä on vuosittain järjestettävä kansainvälinen kilpailu, jossa etsitään 18-40-v henkilöä, joka on saavuttanut jotain yhteiskuntaa, kansakuntaa tai maailmaa hyödyttävää omalla toiminnallaan. Kilpailun tarkoituksena on nostaa suomalaista osaamista esiin maailmalla. Kilpailussa on kymmenen kategoriaa.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Vuoden nuori johtaja on vuosittain järjestettävä kilpailu, jonka tavoitteena on nostaa esiin taitavia alle 40-vuotiaita johtajia ja kannustaa nuoria hakeutumaan johtotehtäviin sekä kehittymään johtajina. Mikäli sopiva ehdokas löytyy, niin Porin nuorkauppakamari laittaa ehdokkaansa liikkeelle.


title: Porin nuorkauppakamari

text: Projektin tarkoituksena on saada aikaan sitoumuksia, joilla tähdätään Itämeren tilan parantamiseen.


title: Dionysios Areopagitan katedraali

text: Dionysios Areopagitan katedraali () on Ateenan katolinen katedraali ja Ateenan katolisen hiippakunnan arkkipiispan kotikirkko. Se sijaitsee Panepistimíou-kadulla kaupungin keskustassa. Kirkko on omistettu Dionysios Areopagitalle, joka oli Apostolien tekojen mukaan ensimmäisiä apostoli Paavalin kristityksi käännyttämiä ateenalaisia ja perimätiedon mukaan kaupungin ensimmäinen piispa.


title: Dionysios Areopagitan katedraali

text: Tyylillisesti kirkko edustaa uusrenessanssia. Sen on suunnitellut saksalainen arkkitehti Leo von Klenze. Kirkko on rakennettu vuosina 1853–1865 ja sitä laajennettiin vuosina 1875–1891. Kirkko on muodoltaan kolmilaivainen basilika. Sen pituus on 38 metriä, korkeus 15 metriä ja leveys 24 metriä. Kirkko on koristeltu freskoilla ja lasimaalauksilla.


title: Dionysios Areopagitan katedraali

text: Kirkon lähellä sijaitsevat muun muassa Ateenan rahamuseo sekä Hansenin veljesten trilogia Ateenan Akatemia, Ateenan yliopiston päärakennus ja Kreikan kansalliskirjasto.


title: Kaikkien pyhien kirkko (Ateena)

text: Kaikkien pyhien kirkko () on bysanttilaisaikainen kirkko Ampelókipoin kaupunginosassa Ateenassa Kreikassa. Pieni kirkko sijaitsee nykyaikaisten asuintalojen ympäröimänä lähellä Apóstolos Nikolaḯdiksen stadionia ja Ampelókipoin metroasemaa.


title: Kaikkien pyhien kirkko (Ateena)

text: Arkkitehtuurinsa perusteella kirkko vaikuttaa rakennetun 1000-luvulla. Se on ilmeisesti ollut alun perin jonkun luostarin pääkirkko ("katholikon"). Kirkko on kunnostettu vuonna 1956. Kirkko on muodoltaan ristinmuotoinen ja siinä on kahdeksankulmainen kupoli. Kirkon rakentamiseen on käytetty antiikin aikaisten rakennusten osia, joissa on jäljellä muun muassa piirtokirjoituksia.


title: Panagía Evangelístrian kirkko

text:
Panagía Evangelístrian kirkko eli "Tínoksen Hyvien uutisten Neitsyt Marian kirkko" () on kirkko Tínoksen kaupungissa, Tínoksen saarella Kreikassa. Se on Kreikan tärkein Neitsyt Marialle omistettu kirkko ja maan merkittävimpiä pyhiinvaelluskohteita. Kirkon maine perustuu sen kuuluisaan ihmeitätekevään Neitsyt Marian ikoniin, joka löydettiin vuonna 1823.
Perimätiedon mukaan kirkko rakennettiin paikallisen nunnan, myöhemmän Pyhän Pelagian, tekemän löydöksen seurauksena. Hänen kerrotaan nähneen toistuvasti unta, jossa Neitsyt Maria kehotti häntä löytämään itselleen kodin ja näytti tietyn paikan. Kun nunna kaivoi maata kyseisessä paikassa 30. tammikuuta 1823, hän löysi ikonin, joka esitti rukoilevaa Neitsyt Mariaa. Löytöajankohtana vuonna 1823 Kreikan vapaussota oli juuri käynnissä ja ikonin löytymistä pidettiin hyvänä merkkinä. Monet Kreikan armeijan johtajat kävivät rukoilemassa ikonin luona.


title: Panagía Evangelístrian kirkko

text: Ikonia pidetään ihmeitätekevänä ja sen nimiin on vuosisatojen aikana laitettu useita ihmeitä. Ikoni on ajoitettu bysanttilaiselle ajalle 600-luvulle. Kirkkoa alettiin rakentaa heti löydön jälkeen vuonna 1823 ja se valmistui vuonna 1825. Ikoni on nykyisin esillä kirkossa. Kirkon Neitsyt Maria, joka tunnetaan nimillä "Panagía Evangelístria" (”Hyvien uutisten Neitsyt Maria”) ja "Megalóchari" (”Suuren armon [Neitsyt Maria]”), on paitsi Tínoksen saaren suojeluspyhä myös koko Kreikan suojelija.


title: Panagía Evangelístrian kirkko

text: Kirkko sijaitsee rinteessä Tínoksen kaupungin pohjoisosassa. Se on varsinaisesti osa suurempaa luostarikokonaisuutta, joka rakennettiin varhaisemman bysanttilaisaikaisen Pyhän Johanneksen kirkon paikalle. Se puolestaan oli rakennettu antiikin aikaisen Dionysoksen temppelin paikalle. Kirkko on tehty Tínoksen paikallisesta valkoisesta marmorista.


title: Panagía Evangelístrian kirkko

text: Ylös kirkolle johtaa kaksi pääkatua. Joillakin pyhiinvaeltajilla on tapana nöyryydenosoituksena kontata koko matka ylös kirkolle; kadussa on tätä varten oma merkitty ”kaista”, jolle on levitetty punainen matto.


title: Panagía Evangelístrian kirkko

text: Kirkko juhlii vuosittain ikonin löytymispäivänä 30. tammikuuta, Marian ilmestyspäivänä 25. maaliskuuta sekä Marian kuolonuneen nukkumisen päivänä 15. elokuuta.


title: Panagía Parigorítissan kirkko

text:
Panagía Parigorítissan kirkko () on bysanttilaisaikainen ortodoksinen kirkko Ártassa Kreikassa.
Kirkko on rakennettu noin vuonna 1290 Nikeforos I Komnenos Dukaksen käskystä. Se edustaa bysanttilaista arkkitehtuuria ja on omistettu ”Lohdutuksen Neitsyt Marialle”. Ártan arkeologinen museo toimi kirkon tiloissa vuosina 1973–2006 nimellä Ártan arkeologinen kokoelma.


title: Lahnalammi (Tammelan Teuro)

text: Lahnalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Lahnalammi (Tammelan Teuro)

text: Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 130 metriä. Siihen laskee yksi metsäoja, järven pohjoisrannalta saa alkuunsa 400 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Pörrösaarenjokeen kuljettuaan ensin metsälampareen läpi.


title: Lahnalammi (Tammelan Teuro)

text: Järven rantaviiva on 830 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven kaakkoisrannalle on rakennettu toistakymmentä rakennusta, joiden ohi kulkee Teuron ja Torajärven kylän yhdistävä maantie.


title: Lahnalammi (Tammelan Teuro)

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi laski jo pienen lammen kautta pääuomaan.


title: Pyhän Andreaan kirkko (Patras)

text: Pyhän Andreaan kirkko () on ortodoksinen kirkko Patraksen kaupungissa Kreikassa. Se on omistettu Pyhälle Andreaalle, joka ristiinnaulittiin perimätiedon mukaan kaupungissa.


title: Pyhän Andreaan kirkko (Patras)

text: Kirkon rakentaminen alkoi vuonna 1908 ja se valmistui vuonna 1974. Arkkitehtina toimivat Anastásios Metaxás sekä Geórgios Nomikós. Kirkkorakennus edustaa uusbysanttilaista arkkitehtuuria, ja se on Kreikan suurin ja yksi koko Balkanin alueen suurimmista kirkoista. Kirkossa on suuri kupoli ja sen suurin korkeus on 46 metriä. Kirkko on sisäpuolelta koristeltu rikkaasti. Siinä on tilaa noin 5 000 ihmiselle. Suuresta koostaan huolimatta kirkko ei kuitenkaan ole Patraksen hiippakunnan katedraali; piispanistuimena toimii kaupungin Neitsyt Marian ilmestyksen kirkko ("Evangelismós tis Theotókou" eli "Evangelístria").


title: Pyhän Andreaan kirkko (Patras)

text: Kirkko on merkittävä pyhiinvaelluskohde. Siellä säilytetään apostoli Andreaan pyhäinjäännöksiä, joihin lukeutuu osa kallosta ja sormesta sekä siitä rististä, johon Andreaan uskotaan tulleen ristiinnaulituksi. Kallo siirrettiin Patrakseen Rooman Pietarinkirkosta 24. syyskuuta 1964. Pyhäinjäännösten siirtäminen oli tuolloin suuri kansanjuhla. Ristin osat vietiin Patraksesta ristiretkiaikana ja palautettiin kaupunkiin Marseillesta 19. tammikuuta 1980.


title: Pyhän Andreaan kirkko (Patras)

text: Kirkon lähellä on vanhempi Pyhän Andreaan kirkko, joka on rakennettu perimätiedon mukaiselle ristiinnaulitsemispaikalle. Kirkko on rakennettu vuonna 1835. Kirkon alla on alun perin Demeterille omistettu lähde, jota pidetään nykyisin Andreaan lähteenä ja sen vettä apostolin pyhittämänä.


title: Kanalammi

text: Kanalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Kanalammi

text: Järven pinta-ala on 14 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 350 metriä. Se sijaitsee tiheään ojitetun Verikkäänsuon ja sen vierussuon laidalla. Järveen laskee tämän vuoksi yksitoista suo-ojaa. Yksi niistä laskee luoteesta päin Verikkään ja Kortelammin vedet. Toinen, nimeltään Kivitokeenoja, laskee idän suunnasta suuren Kanajärven vedet. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 5 kilometriä pitkä Pörrösaarenjoki, joka laskee Ylimmäiseen.


title: Kanalammi

text: Järven rantaviiva on 2,0 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin soista metsämaata ja itärannalla moreenipohjaista metsämaastoa. Keskellä järveä on metsäsaari, jonka halkaisija on 50 metriä. Toinen saari on pieni luoto Pörrösaarenjoen luusualla. Siellä sijaitsevat kolme loma-asuntoa, joille johtaa tiet Ojajärven kylältä.


title: Kanalammi

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven rantoihin oli piirretty ruohottumista merkitsevät karttamerkit. Järven suurehko saari oli tuolloin samankokoinen kuin nykyään. Sekä tulevat että laskeva joki kiemurteli voimakkaammin kuin nykyään. Sen perusteella on selvää, että joki on joskus perattu ja oiottu.


title: Alahärmän hyppyrimäet

text: Alahärmän hyppyrimäet on viiden hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Kauhavan Alahärmässä.


title: Alahärmän hyppyrimäet

text: Karoonmäki avattiin vuonna 2009. Kesällä 2014 mäkeä remontoitiin ja K-piste siirtyi 28 metristä 30 metriin. Mäessä ei ole muovitusta.


title: Alahärmän hyppyrimäet

text:
Mäkiennätyksen 29,0 metriä on hypännyt Lauri Ala-Talkkari.
Naisten mäkiennätyksen 25,0 metriä on hypännyt Emilia Sorvisto.
Hyppyrimäki avattiin vuonna 2008. Mäen K-piste sijaitsee 18 metrissä js HS-piste 20 metrissä. Mäessä ei ole muovitusta.


title: Alahärmän hyppyrimäet

text:
Mäkiennätyksen 18,5 metriä on hypännyt Paavo Romppainen.
Naisten mäkiennätyksen 16,5 metriä on hypännyt Emilia Sorvisto.
Hyppyrimäki avattiin vuonna 2008. Kesällä 2014 mäkeä remontoitiin ja K-piste siirtyi 10 metristä 12 metriin, HS-piste sijaitsee 13 metrissä. Mäessä ei ole muovitusta.


title: Alahärmän hyppyrimäet

text:
Mäkiennätyksen 11,5 metriä ovat hypänneet Arttu Heikkilä ja Mikko Kärkkäinen.
Naisten mäkiennätyksen 9,5 metriä on hypännyt Emilia Sorvisto.
Hyppyrimäki avattiin vuonna 2008. Mäen K-piste sijaitsee 5 metrissä, HS-piste sijaitsee 6 metrissä. Mäessä ei ole muovitusta.


title: Alahärmän hyppyrimäet

text: Mäkiennätyksen 5,5 metriä ovat hypänneet Matias Vistinmäki kaksi kertaa 9.2.2008 Liito-orava Cupissa ja Rasmus Koivisto 16.2.2014 Liito-orava Cupissa. Naisten mäkiennätyksen 6,0 metriä on hypännyt Elsa Thors 25.1.2015 PowerPark Lady Cupissa.


title: Pyhän Gregorios Palamaksen katedraali

text:
Pyhän Gregorios Palamaksen katedraali () on ortodoksinen kirkko Thessalonikin kaupungissa Kreikassa. Se on Thessalonikin hiippakunnan katedraali eli piispanistuin. Katedraali on omistettu Gregorios Palamakselle, joka oli kaupungin arkkipiispa 1300-luvulla ja joka on yksi ortodoksisen kirkon merkittävimpiä pyhiä.
Kirkko sijaitsee Thessalonikin keskustassa aivan Leofóros Níkis -rantabulevardin lähellä. Paikalla aiemmin ollut bysanttilaisaikainen kirkko rakennettiin 1200-luvun lopulla. Siitä tuli kaupungin katedraali 1500-luvun lopulla. Kirkko tuhoutui tulipalossa vuonna 1890. Uusi kirkko rakennettiin tämän jälkeen ja se valmistui vuonna 1914. Kirkon suunnitteli Ernst Ziller ja suunnitelmaa muokkasi Xenofón Paionídis. Se edustaa uusbysanttilaista tyyliä, mutta yhdistelee siihen uusklassisia vaikutteita.


title: Pyhän Gregorios Palamaksen katedraali

text: Kirkko on pohjakaavaltaan bysanttilainen kahdeksankulmainen kirkko ja sen pääosa on puolestaan ristinmuotoinen. Kirkossa on suuri punainen kupoli ja kulmissa neljä tornia. Kirkko on koristeltu sisältä bysanttilaistyylisillä mosaiikeilla ja maalauksilla. Kirkossa säilytetään Gregorios Palamaksen pyhäinjäännöksiä.


title: Pyhän Menaksen katedraali

text: Pyhän Menaksen katedraali () on ortodoksinen kirkko Iraklionissa Kreetalla. Se on Kreetan arkkihiippakunnan katedraali eli piispanistuin ja koko Kreetan kirkon pääpaikka. Katedraali on omistettu Iraklionin suojeluspyhälle, Pyhälle Menakselle ("Ágios Minás").


title: Pyhän Menaksen katedraali

text: Kirkko rakennettiin vuosina 1862–1895. Rakennustyöt olivat keskeytyksissä vuosina 1866–1883 olleen turkkilaisia vastaan suuntautuneen kansannousun aikana. Kirkon vihkiminen vuonna 1895 oli suuri kansanjuhla, sillä Kreeta oli edelleen turkkilaisten vallassa, ja kirkkoa pidetään edelleen kansannousun symbolina. Tuomiokirkon vieressä on alkuperäinen, pienempi vuonna 1735 rakennettu Pyhän Menaksen kirkko. Kirkon paikan sanotaan määräytyneen sillä perusteella, että Pyhä Menas oli kerran ilmestynyt siinä eräälle munkille.


title: Pyhän Menaksen katedraali

text: Katedraali sijaitsee Iraklionin vanhassakaupungissa. Se on yksi koko Kreikan suurimmista kirkoista ja siinä on tilaa noin 8 000 hengelle. Kirkkorakennus on ristinmuotoinen ja siinä on suuri kupoli ja kaksi korkeaa kellotornia. Kirkon pituus on 58 metriä, leveys 38 metriä ja suurin korkeus 32,7 metriä. Kirkon vasen laiva on omistettu Kreetan kymmenelle marttyyrille ja oikea laiva apostoli Titukselle. Sisältä kirkko on koristeltu bysanttilaistyylisillä seinä- ja kattomaalauksilla.


title: Pyhän Menaksen katedraali

text: Kirkon vieressä sijaitsevat myös Kreetan arkkiepiskopaatin rakennus sekä Pyhän Katariinan ("Agía Aikateríni") kirkko.


title: Siirtolammi

text: Siirtolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Siirtolammi

text: Järvi on 200 metriä pitkä ja hyvin kapea. Siihen laskee kaksi metsäojaa ja siitä laskee 200 metriä pitkä oja Kanajärveen. Lampi on rakentamaton eikä sinne johda tietä. Lähin metsäautotie kulkee 150 metriä sivussa Tammelan ja Hattulan välistä rajaa seuraten. Tie liittyy Tammelan Lautaportan ja Hattulan Rimmilän yhdistävään tiehen.


title: Pyhän Yrjön kirkko (Ateena)

text: Pyhän Yrjön kirkko () on ortodoksinen kirkko Ateenassa Lykavittós-kukkulan huipulla. Se on omistettu Pyhälle Yrjölle.


title: Pyhän Yrjön kirkko (Ateena)

text: 1600-luvulla Ateenassa käyneiden kertomusten perusteella paikalla on ollut kirkko jo vanhastaan. Nykyinen kirkko on rakennettu sen lattiassa olevan kirjoituksen perusteella vuosien 1782–1785 välisenä aikana. Myöhemmin kirkkoa on laajennettu rakentamalla siihen profeetta Elialle ja Pyhälle Konstantinokselle omistetut kappelit.


title: Pyhän Yrjön kirkko (Ateena)

text: Koko Lykavittós-kukkula tunnettiin aiemmin kirkon mukaan nimellä "Ágios Geórgios". Kirkon ympäristö on suosittu näköalapaikka, sillä kirkko sijaitsee kukkulan korkeimmalla kohdalla. Kirkko on myös suosittu vihkipaikka.


title: Vapahtajan kirkastumisen kirkko (Ateena)

text:
Vapahtajan kirkastumisen kirkko (; myös Μικρός Σωτήρας, "Mikrós Sotíras" ja Σωτηράκης, "Sotirákis") on bysanttilaisaikainen ortodoksinen kirkko Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Theorías-kadulla Plákan vanhassa kaupungissa Akropoliin pohjoispuolella lähellä Ateenan yliopiston museota. Kirkko on omistettu Kristuksen kirkastumiselle.
Arkkitehtuurinsa perusteella kirkko on rakennettu todennäköisesti Ateenan keskibysanttilaisella kaudella 1000-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Kirkko on ristinmuotoinen ja siinä on tyypillinen keskibysanttilainen ateenalaistyyppinen kupoli.


title: Ilotulitusrakettisota

text: Ilotulitusrakettisota (, kirjaimellisesti ”Rakettisota”) on perinteinen vuosittainen tapahtuma, joka järjestetään joka pääsiäinen Vrontádoksen kaupungissa Chíoksen saarella Kreikassa.


title: Ilotulitusrakettisota

text: Ilotulitusrakettisota liittyy kreikkalaiseen perinteeseen ampua ilotulitteita pääsiäisyönä. Vrontádoksessa tavasta on kehittynyt kilpailu, jossa kaupungin kahden kirkon, Ágios Márkos (Pyhän Markuksen kirkko) ja Panagía Erythianí (Neitsyt Marian kirkko), joukkueet ottavat mittaa toisistaan. Joukkueet ampuvat tuhansittain omatekoisia ilotulitusraketteja omalta puoleltaan tavoitteenaan osua vihollisjoukkueen kirkon kellotorniin.


title: Ilotulitusrakettisota

text: Kumpikin kirkko on rakennettu kukkulalle laakson vastakkaisille puolille ja niiden välinen etäisyys on noin 400 metriä. Tapahtumaa edeltävinä päivinä kirkot ja läheiset rakennukset suojataan etukäteen, jotta ne eivät syttyisi tuleen, ja muun muassa niiden ikkunat peitetään. Kumpikin joukkue virittää suuren määrän raketteja valmiiksi riveissä oleviin telineisiin. Ammuttavien rakettien määräksi mainitaan 60 000–80 000. Sota alkaa keskiyöllä ja on käynnissä samaan aikaan kun kirkoissa vietetään pääsiäisyön liturgiaa. Voittajan määrittämiseksi osumat lasketaan kirkkojen torneista seuraavana päivänä, mutta yleensä kumpikin joukkue pitää itseään voittajana, ja niin kilpailu uusitaan seuraavana vuonna.


title: Ilotulitusrakettisota

text: Tapahtuman alkuperästä ei ole varmuutta. Paikallisen perimätiedon mukaan se on peräisin osmanivallan ajalta. Erään version mukaan osmanit olisivat estäneet paikallisia juhlimasta pääsiäistä perinteisellä ortodoksisella tavalla. Tämän seurauksena paikalliset järjestivät ”sodan”, jonka tarkoituksena oli pitää turkkilaiset loitolla, niin että pääsiäistä voitiin viettää halutulla tavalla. Toisen version mukaan pääsiäistä olisi juhlistettu alun perin tykinlaukauksilla, kunnes osmaniviranomaiset kielsivät tykit peläten kreikkalaisten käyttävän niitä kapinointiin. Näin tapahtuma muuttui ilotulitusrakettisodaksi.


title: Ilotulitusrakettisota

text: Tapahtuma on suosittu turistinähtävyys.


title: Verikäs (Tammelan Ojajärvi)

text: Verikäs on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Verikäs (Tammelan Ojajärvi)

text: Tammelassa on toinenkin Verikäs Susikkaalla.


title: Verikäs (Tammelan Ojajärvi)

text: Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja sen halkaisija on 250 metriä. Järvi sijaitsee keskellä tiheään ojitettua Verikkäänsuota, mutta suo-ojista on yhdistetty järveen vain kolme. Yksi niistä on Kortelammin laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 450 metriä pitkä laskuoja Kanalammiin.


title: Verikäs (Tammelan Ojajärvi)

text: Järven rantaviiva on 940 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa, josta puolet on avosuota. Rannat ovat rakentamattomia ja lähin metsäautotie kulkee 400 metrin päässä.


title: Verikäs (Tammelan Ojajärvi)

text:
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Verikäs lampi".
Vuoden 1884 Senaatin kartastossa koko järvi on peitettu ruohottumista ilmaisevilla karttamerkeillä. Sekä tuleva että laskeva ojat kiemurtelevat luonnollisella tavalla. Niitä on myöhemmin oiottu ja perattu voimakkaasti. Ilmeisesti Verikäsmäellä sijainneen talon väki on raivannut suon laidasta itselleen heinäniittyjä ja ojittaneet ne koko pituudeltaan. Tämä oja laski järveen.


title: Kortelammi (Tammela)

text: Kortelammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Kortelammi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 80 metriä. Siihen laskee kaksi suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 1,2 kilometriä pitkä laskuoja Verikkäälle.


title: Kortelammi (Tammela)

text: Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa. Rannoille ei ole rakennettu asuntoja ja lähin metsäautotie kulkee 300 metrin päässä, josta pääsee Patakankaan kautta Susikkaalle.


title: Kortelammi (Tammela)

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa nykyinen niemimäinen mutka oli saari. Myös pohjoispään kärven mutka puuttuu Senaatin kartasta. Tämä saattaa olla merkki lammen pinnanlaskusta, mutta kartantekijälle on voinut myös sattua vetinen kesä, joten asia ei ole varma. Järven eteäläpuolella sijaitsi pieni lampare, jota ei enää nykyään esiinny.


title: Kotalammi (Tammela)

text: Kotalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Kotalammi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 5,1 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee seitsemän suo- tai pelto-ojaa. Yksi niistä tuo Jouhilammin vedet. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 600 metriä pitkä laskuoja Kanajärveen.


title: Kotalammi (Tammela)

text: Järven rantaviiva on 940 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa. Luoteisranta päättyy peltomaahan. Rannat ovat rakentamattomia eikä sinne johda tietä. Lähin tie päättyy pellonlaitaan ja se yhtyy Tammelan Lautaportaan ja Hattulan Rimmilän yhdistävän tiehen. Järveltä on 350 metriä matkaa Tammelan ja Hattulan yhteiselle rajalle.


title: Kotalammi (Tammela)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kato lampi". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi on "Kotalampi" ja sen laskuoja on piirretty luikertelevana purona. Jouhilammilla ei tuolloin ollut laskujokea Kotalampeen.


title: Jouhilammi

text: Jouhilammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.


title: Jouhilammi

text: Järven pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 150 metriä. Järvi sijaitsee keskellä ojitettua suota, joten suo-ojat laskevat järveen. Yksi ojista on 700 metriä pitkä laskuoja Kotalammiin.


title: Jouhilammi

text: Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa. Sen rannat ovat rakentamattomia ja sen rantaan johtaa lyhyt polku Tammelan Lautaportaan ja Hämeenlinnan Rimmilän yhdistävältä tieltä. Tammelan ja Hattulan välinen raja koukkaa järven keskiosan Hämeenlinnan puolelle.


title: Jouhilammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kala vehmas". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa sen nimeksi merkittiin "Jouhilampi", mutta järvellä ei vielä ollut laskuojaa Kotalammiin.


title: Sideris Tasiadis

text: Sideris Tasiadis (; s. 7. toukokuuta 1990 Augsburg) on saksalainen koskimeloja ja olympiamitalisti. 179 senttimetriä pitkä ja 79 kilogrammaa painava Tasiadis kilpailee C-1 -luokassa ja edustaa Augsburger Kajak-Vereiniä.


title: Sideris Tasiadis

text: Tasiadis voitti olympiahopeaa C-1 -luokasta vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. MM-kilpailuista Tasiadis on saavuttanut kolme hopeaa vuosilta 2010, 2011 ja 2013 C-1:n joukkuekilpailuista. EM-kilpailuista hänellä on yksi kulta C-1:stä vuodelta 2012, neljä hopeaa ja yksi pronssi. Kaudella 2013 Tasiadis voitti C-1 -luokan kokonaiskilpailun maailmancupissa.


title: Sideris Tasiadis

text: Kreikkalaiset sukujuuret omaava Tasiadis asui lapsuudessaan kymmenen vuotta Kreikan Traakiassa.


title: Heli Heiskanen

text: Heli Heiskanen (s. 31. maaliskuuta 1981) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Team Skiersiä.


title: Heli Heiskanen

text: Heiskanen on kilpaillut maailmancupissa kahdesti. 3. maaliskuuta 2012 hän keskeytti Lahdessa yhdistelmäkilpailun. 30. marraskuuta 2014 Heiskanen oli Rukalla kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa 65:s. Skandinavia Cupissa Heiskanen on ollut parhaimmillaan 12:s 18. joulukuuta 2011 Vuokatissa kymmenen kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa.


title: Heli Heiskanen

text: Kesällä 2016 Heiskanen teki ammattilaissopimuksen Ski Classics -sarjaan italialaisen Team Robinson Futura -tallin kanssa.


title: Heli Heiskanen

text: Kesällä 2018 Heiskanen teki ammattilaisopimuksen Ski Classics -sarjaan tsekkiläisen Vltava Fund Team -tallin kanssa.


title: Heli Heiskanen

text: SM-kisoissa Heiskanen on ollut parhaimmillaan 11:s – 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa Kuopiossa 2011 ja 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa Jämillä 2015.


title: Heli Heiskanen

text: 2015 SM-kisoissa Rukalla Heiskanen saavutti pronssia Kouvolan Hiihtoseuran viestijoukkueessa yhdessä Mona-Liisa Malvalehdon ja Jonna Heimosen kanssa. 2016 SM-kisoissa Imatralla hän kuului hopeaan saavuttaneeseen Oulun Hiihtoseuran viestijoukkueeseen yhdessä Ruut Vähämetsän ja Riitta-Liisa Roposen kanssa.


title: Heli Heiskanen

text: Heiskanen asuu Posiolla puolisonsa, myös maailmancup-tasolla hiihtäneen Esa Mursun, kanssa.


title: Brice Dja Djédjé

text: Brice Dja Djédjé (s. 23. joulukuuta 1990 Aboudé) on norsunluurannikkolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän edustaa kaudella 2014–2015 Ranskan pääsarjassa Ligue 1:ssä pelaavaa Marseillea.


title: Brice Dja Djédjé

text: Dja Djédjé edusti juniorina FC Montrougea (1995–1998), FC Issyä (1998–2002) ja Paris Saint-Germainia (2002–2008). Hän nousi PSG:n kakkosjoukkueeseen vuonna 2008. Sieltä hän siirtyi kesällä 2010 Ligue 2:ssa pelaavaan Evian Thonon Gaillardiin, joka voitti seuraavalla kaudella sarjan ja nousi Ligue 1:een. Dja Djédjé edusti Evian TG:tä pääsarjatasolla kahden ja puolen kauden ajan, kunnes siirtyi Marseilleen talven siirtoikkunassa kesken kauden 2013–2014.


title: Brice Dja Djédjé

text: Norsunluurannikon A-maajoukkueessa Dja Djédjé teki ensiesiintymisensä vuonna 2013.


title: Brice Dja Djédjé

text: Evian:


title: Rasmus Quist Hansen

text: Rasmus Nicolai Quist Hansen (s. 5. huhtikuuta 1980 Middelfart) on tanskalainen soutaja ja olympiavoittaja. 173 senttimetriä pitkä ja 72 kilogrammaa painava Quist kilpailee kevyessä pariairokaksikossa.


title: Rasmus Quist Hansen

text: Quist voitti Mads Rasmussenin kanssa olympiakultaa kevyestä pariairokaksikosta vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. Vuoden 2008 kesäolympialaisista Rasmussen ja Quist voittivat samasta luokasta pronssia. Quist on kilpaillut kolmissa kesäolympialaisissa. Vuonna 2004 hän oli Rasmussenin kanssa neljäs Ateenassa.


title: Rasmus Quist Hansen

text: MM-kilpailuista Quist on voittanut kevyestä pariairokaksikosta kaksi kultaa vuosilta 2006 ja 2007, yhden hopean vuodelta 2005 ja yhden pronssin vuodelta 2002. Kaikki mitalit ovat tulleet Mads Rasmussenin kanssa.


title: Rasmus Quist Hansen

text: Rasmussen ja Quist valittiin vuonna 2007 Tanskan vuoden urheilijoiksi.


title: Chongqingin metro

text: Chongqingin metro, tai Chongqing Rail Transit (CRT) on Chongqingissä toimiva joukkoliikennejärjestelmä, joka on ollut toiminnassa vuodesta 2005. Metro kulkee kohoradalla, suunnitteilla on myös maanalaisten linjojen rakentaminen.


title: Chongqingin metro

text: Chongqingin monorailradat muodostavat maailman laajimman monorailverkon. Sen 55,5 km pitkä kolmoslinja on maailman pisin yhtenäinen monorailrata.


title: Paula Badosa Gibert

text: Paula Badosa Gibert (s. 15. marraskuuta 1997 New York) on espanjalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 116 tammikuussa 2019. Junioreiden maailmanlistalla hän oli sijalla kahdeksan tammikuussa 2015. Badosa Gibert on voittanut urallaan kuusi ITF-turnausta kaksinpelissä.


title: Paula Badosa Gibert

text: Maaliskuussa 2015 Badosa Gibert sai villin kortin Miami Openin pääsarjaan. Hän voitti Petra Cetkovskán sekä Zheng Saisain ja eteni kolmannelle kierrokselle. Siellä hän hävisi Karolína Plíškoválle. Hän voitti Ranskan avoimissa 2015 tyttöjen kaksinpeliturnauksen.


title: Afrosuomalaiset

text: Afrosuomalaiset ovat Suomessa asuvia henkilöitä, joiden sukujuuret ovat ainakin osittain Saharan eteläpuolisen Afrikan alkuperäisväestössä. Heitä on asunut Suomessa 1800-luvulta saakka. Vuonna 2009 afrosuomalaisia arvioitiin olevan noin 20 000.


title: Afrosuomalaiset

text: Tiettävästi ensimmäinen Suomen kansalaisuuden saanut afrosuomalainen oli Ambomaalta lähetyssaarnaajien mukanaan tuoma Rosa Emilia Clay. Hän työskenteli sittemmin kansakoulun opettajana. 1900-luvun puolella afrosuomalainen Rudolf Prüss oli mukana Suojeluskuntien toiminnassa ja johti talvisodassa hiihtopartiota.


title: Afrosuomalaiset

text: Suomalaisten suhtautumista varhaisiin afrosuomalaisiin on kuvailtu lapsekkaaksi uteliaisuudeksi ja ihmetykseksi. Suomalaiset miehet painostivat kuitenkin naisia käyttäytymään siveellisesti ”eksoottisten” tummaihoisten seurassa. Rasismi alkoi kasvaa voimakkaasti somalipakolaisten alkaessa saapua Suomeen 1990-luvun alussa. Suomalaiset skinheadit tekivät hyökkäyksiä afrosuomalaisia vastaan, ja etenkin Joensuu nousi tunnetuksi rasismin keskukseksi. Nastolassa poliisin täytyi suojella paikallista vastaanottokeskusta paikallisten väkivallalta suomalaisten syyllistyttyä ammuskeluihin, joukkopahoinpitelyihin ja rasistisen musiikin soittamiseen radiossa.


title: Afrosuomalaiset

text: Vuoden 2009 arvion mukaan Suomessa asuu arviolta 20 000 afrosuomalaista. Afrosuomalaiset muodostavatkin suuremman vähemmistön kuin esimerkiksi saamelaiset tai romanit. Afrosuomalaisten oma identiteetti vaihtelee: jotkut pitävät itseään suomalaisina, kun taas osalla on kokonaan erillinen identiteetti.