title: Päijänne-Risteilyt Hilden

text:
Päijänne-Risteilyt Hilden Oy on suomalainen varustamo, jolla on Päijänteellä viisi matkustaja-alusta. Yhtiö perustettiin 1963, kun Jukka Hildén alkoi kyyditä vesibussilla matkustajia Jyvsäkylän seudulta mm. Ainolan tanssilavalle ja takaisin. M/S Katrilli on ollut Päijänteellä 2000 alkaen.
Pisimmät neljä risteilyä kausittain järjestetään Jyväskylästä Lahteen ja takaisin yhden suunnan kestäessä kymmenen ja puoli tuntia. Eteläisellä Päijänteellä matka Heinolaan kestää neljä ja puoli tuntia ja takaisin saman aikaa neljä kertaa viikossa. Pohjoisella Päijänteellä reitti kulkee Jyvääskylästä Äänekoskelle neljssä tunnissa neljässäkymmenessä viidessä minuutiss neljä kertaa viikossa.


title: Catanian metropolikaupunki

text: Catanian metropolikaupunki () on Italiassa Sisilian saarella sijaitseva maakuntatason hallintoalue. Se kuuluu Sisilian alueeseen. Metropolikaupunki korvasi vuoden 2017 alusta alkaen Catanian maakunnan.


title: Catanian metropolikaupunki

text: Metropolikaupunki rajoittuu idässä Joonianmereen, pohjoisessa Messinan metropolikaupunkiin, lännessä Ennan ja Caltanissettan maakuntiin sekä etelässä Syrakusan ja Ragusan maakuntiin.


title: Catanian metropolikaupunki

text: Catanian metropolikaupungin pinta-ala on 3 553 km² ja asukasluku noin 1,1 miljoonaa. Alue muodostuu 58 kunnasta, pääkaupunki on Catania. Muita yli 30 000 asukkaan kaupunkeja ovat Acireale, Paternò, Misterbianco, Caltagirone ja Adrano.


title: Bella addormentata

text: Bella addormentata (; kansainvälisesti "Dormant Beauty") on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut Marco Bellocchion ohjaama ja käsikirjoittama italialais-ranskalainen draamaelokuva, jonka keskeisiä osia näyttelevät Toni Servillo, Isabelle Huppert, Alba Rohrwacher, Michele Riondino, Maya Sansa, Pier Giorgio Bellocchio, Gianmarco Tognazzi, Fabrizio Falco, Brenno Placido ja Roberto Herlitzka. Elokuvan käsikirjoituksen laativat Bellocchio, Veronica Raimo ja Stefano Rulli. Marco Chimenz, Giovanni Stabilini ja Riccardo Tozzi olivat elokuvan tuottajia. Eutanasiaa käsittelevä elokuva sai ensi-iltansa vuoden 2012 Venetsian elokuvajuhlilla, missä Marco Bellocchio oli ehdokkaana pääkilpailussa parhaan elokuvan Kultaisen leijonan saajaksi.


title: Bella addormentata

text:
"Bella addormentata" sijoittuu Italiaan ja seuraa muutamaa ihmistä, jotka punnitsevat elämän, rakkauden ja toivon merkitystä vuoden 2009 helmikuussa kuuluisan koomapotilaan, Eluana Englaron, viimeisinä päivinä. Äänestävä senaattori Uliano Beffardi pohtii meneekö puolueensa mukana eutanasiamyönteisyydessä vai ei, eläköitynyt näyttelijä ja hyvin uskonnollinen äiti hoivaa syvässä koomassa olevaa tytärtään ja nuori lääkäri yrittää pelastaa nuoren itsetuhoisen huumeidenkäyttäjän itsemurhalta. Jokainen henkilö joutuu lopulta päättämään miten toimia jonkinlaisessa eutanasiatilanteessa, ja he kaikki päättävät sitä vastaan.
"Bella addormentata" perustuu tosielämän Eluana Englaron (1970–2009) suurta kohua aiheuttaneeseen eutanasiatapaukseen. Englaro oli ollut vuonna 1992 tapahtuneesta auto-onnettomuudesta lähtien pysyvässä vegetatiivisessa tilassa 17 vuoden ajan, kunnes hänen isänsä ja edunvalvojansa Beppino Englaro sai pitkän oikeustaistelun jälkeen Italian korkeimman vetoomustuomioistuimen oikeuden luvalla irrottaa hänet neste- ja ruokintaletkuista. Oikeuden päätöksen perusteena oli, että Englaron tila on pysyvä ja toivoton. Englaron tiedetään myös ennen onnettomuutta sanoneen, että hän mieluummin kuolee kuin pysyy laitteiden varassa keinotekoisesti hengissä. Pääministeri Silvio Berlusconi vastusti oikeuden päätöstä ja yritti kumota sen lakisäädöllä katolisen kirkon tuella kokoontumalla kiireelliseen istuntoon, mutta Englaron todettiin kuolleen samaan aikaan kun Italian senaatti ryhtyi käsittelemään tapausta. Senaatin tarkoituksena oli ollut säätää laki, joka olisi estänyt Englaron kuoleman ja pakottanut sairaalan jatkamaan letkuruokintaa. Eluana Englaro kuoli 38-vuotiaana kolme päivää letkuruokinnan lopettamisen jälkeen 9. helmikuuta 2009. Vaikka "Bella addormentata" sijoittuukin Eluana Englaron tapauksen aikaan ja paikkaan, se ei kerro suoraan siitä vaan Eluana Englaro ja eutanasia ovat ainoastaan elokuvan juonen taustalla. Elokuva kertoo eri ihmisistä ja heidän tarinoistaan.


title: Bella addormentata

text: "Bella addormentatan" kuvaukset alkoivat 30. tammikuuta 2012 ja päättyivät 6. huhtikuuta 2012. Elokuva kuvattiin Friuli-Venezia Giulian ja Lazion alueilla Italiassa 5,7 miljoonan euron budjetilla. Friuli-Venezia Giuliassa elokuvaa kuvattiin seitsemän viikkoa Udinen kaupungissa sekä Cividale del Friulin, Trivignano Udinesen että Gonarsin kunnissa Udinen maakunnassa. Laziossa elokuvan kuvauspaikkana oli Rooma, jossa elokuvaa kuvattiin kolme viikkoa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat italialainen Cattleya ja ranskalainen Babe Film, joiden kanssa yhteistyötä tekivät italialainen Rai Cinema ja ranskalaiset La Banque Postale Images 5 ja Sofica Manon 2. "Bella addormentatan" virallinen italialainen traileri julkaistiin 24. elokuuta 2012. Elokuvan virallinen ranskalainen traileri julkaistiin 11. maaliskuuta 2013.


title: Bella addormentata

text: "Bella addormentata" sai ensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla Italiassa 5. syyskuuta 2012. Elokuva sai teatteriensi-iltansa Italiassa 6. syyskuuta 2012 ja Ranskassa 10. huhtikuuta 2013. Elokuva oli saanut ensi-iltansa Ranskassa jo La Roche-sur-Yonin elokuvajuhlilla 23. lokakuuta 2012. 01 Distribution oli elokuvan teatterilevittäjänä Italiassa ja Bellissima Films Ranskassa. Elokuva tuotti teatterikierroksensa aikana Italiassa 1 171 000 euroa ja keräsi Ranskassa 28 094 katsojaa. Elokuva on kiertänyt useita elokuvajuhlia ympäri maailman, kuten vuoden 2012 Toronton elokuvajuhlat. "Bella addormentata" ei saanut Suomessa teatteriensi-iltaa, mutta se esitettiin Espoo Cinén elokuvajuhlilla 19. elokuuta 2013.


title: Bella addormentata

text: "Bella addormentata" on saanut elokuvakriitikoilta myönteisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 83% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 6,8/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 24 arviointiin. 299 käyttäjästä 40% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3,1/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan 12 arvostelun perusteella elokuva on saanut 72 pistettä sadasta mahdollisesta. Internet Movie Databasen 1 289 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 6,3/10.


title: Bella addormentata

text: "Bella addormentata" julkaistiin Italiassa niin DVD:lle kuin blu-rayllekin 6. maaliskuuta 2013. Elokuva julkaistiin Ranskassa DVD:lle 4. syyskuuta 2013 ja Yhdysvalloissa 28. lokakuuta 2014.


title: Klappe die 2te

text: Klappe die 2te on hip hop -yhtye Tic Tac Toen toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1997 levymerkillä BMG.


title: Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1961

text: Pikaluistelun EM-kilpailut 1961 käytiin 4.–5. helmikuuta Helsingin olympiastadionilla. Kilpailu käytiin vain miesten sarjassa ja mitalit jaettiin neljän matkan yhteispisteiden perusteella.


title: Sisilia (täsmennyssivu)

text: Sisilia-artikkeita:


title: Suurivuoren rautatietunneli

text: Suurivuoren rautatietunneli sijaitsee Haminassa Juurikorpi–Hamina-rataosalla. Tunneli rakennettiin vuosina 1979-1983 ja on 768 metriä pitkä. Eristystöiden yhteydessä tunneliin asennettiin aiemmasta rakennustavasta poiketen polyeteenipinnoitus pitämään seinämistä valuvat vedet sulina. Tunnelin itäpäähän tehtiin 95 metrin matkalle levennetty poikkileikkaus HELI-radan tilavarauksen vuoksi. Tunnelissa on 90 km/h nopeusrajoitus.


title: Takasago

text: Takasago voi tarkoittaa:


title: Rocksmith 2014

text:
Rocksmith 2014 on Ubisoftin kehittämä ja julkaisema jatko-osa "Rocksmith" pelille. Peli on kitaran soittoa opettava videopeli, jonka uudempi osa keskittyy aiempaa enemmän opetukseen kuin pelaamiseen.
Peli vaatii sähkökitaran tai bassokitaran sekä kaapelin tietokoneeseen liittämistä varten.


title: Rocksmith 2014

text: Pelissä on lisätty otteiden opettamiseen videoita sekä "sessiomoodi", jossa voi soittaa tietokoneen ohjaaman yhtyeen kanssa.


title: Rocksmith 2014

text: Aiempaa osa on kritisoitu muun muassa otteiden opetuksen ja muiden muusikoiden puutteesta.


title: Rocksmith 2014

text: Samoin kuin edeltäjänsä peli voidaan luokitella hyötypelien ryhmään koska pelissä opetetaan kitaran soittoa. Vaikeusasteen muokkaamisen puutetta on kritisoitu.


title: Rocksmith 2014

text: Pelistä on julkaistu vuonna 2016 "Remastered" päivitysversio, jossa oppimiskäyrää voi muokata. Akustisen kitaran kanssa käyttöön on lisätty mikrofonimoodi.


title: True Blue

text: True Blue voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: André Kouprianoff

text: André Kouprianoff (19. lokakuuta 1939 Pariisi, Ranska) on Ranskaa edustanut pikaluistelija, jonka menestysvuodet olivat 1960-luvun alussa. Hänen vanhempansa olivat Ranskaan muuttaneita venäläispakolaisia ennen toista maailmansotaa.


title: André Kouprianoff

text: Kouprianoff esiintyi ensimmäisen kerran kansainvälisillä areenoilla Oslossa vuoden 1960 EM-kisoissa. Kaksi viikkoa myöhemmin Davosin MM-kisoissa hän teki todellisen yllätyksen ja otti Neuvostoliiton Boris Steninin jäljellä MM-hopeaa. Kolme viikkoa myöhemmin Squaw Valleyn talviolympialaisissa hänen paras sijoituksensa oli 1 500 metrin kahdeksas sija. Hän oli 5 000 metrillä yhdeksäs, 10 000 metrillä 11. ja pikamatkalla eli 500 metrillä 15.


title: André Kouprianoff

text: Kouprianoffin kansainvälinen menestys ei jäänyt Oslon MM-hopeaan, vaan hän saavutti vuoden 1961 EM-kisoissa Helsingissä EM-pronssia ja seuraavana vuonna Oslossa EM-hopeaa. MM-kisoissa hän ei enää pystynt uusimaan mitalisijaansa, mutta oli kuitenkin neljäs vuoden 1961 MM-kisoissa Göteborgissa. Seuraavana vuonna hän sijoittui kahdeksanneksi Moskovan vuoden 1962 MM-kisoissa.


title: André Kouprianoff

text: Vuoden 1962 jälkeen Kouprianoffin menestys hiipui. Hän ei päässyt vuoden 1963 EM-kisoissa 16 joukkoon. Olympiavuonna 1964 taso ei parantunut, ja olympiasijoitukset Innsbruckissa 1964 olivat vaatimattomat eli 500 metrillä 26., 1 500 metrillä 22. ja 10 000 metrillä 27. Sen jälkeen Kouprianoffin MM- ja EM-kisaedustukset päättyivät. Aivan yllättäen 34 vuotiaana vuoden 1973 koti-EM-kisoihin Grenobleen hän kuitenkin tuli saavuttamatta erityistä menestystä.


title: André Kouprianoff

text: André Kouprianoff on vieläkin 50 vuotta uransa huippuvuosien jälkeen erityisasemassa, sillä hän on ainoa ranskalainen pikaluistelija, joka on saavuttanut MM- tai EM-menestystä.


title: Triin Soomets

text: Triin Soomets (s. 1969 Tallinna) on virolainen runoilija. Hän opiskeli virolaista filologiaa Tarton yliopistossa ja valmistui vuonna 1994. Hän julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa "Sinine linn" ("Sininen kaupunki") vuonna 1990. Soomets on liitetty viron uudelleenitsenäistymisen jälkeiseen yhteiskunnalliseen murrokseen ja senaikaiseen naisrunoilijoiden aaltoon.


title: Triin Soomets

text: Soometsin tyyliä on kuvattu monilla vastakohtapareilla: hänen runoutensa on sekä leikkisää että vakavaa, aistillista ja pohdiskelevaa. Runot puhuvat kehollisesta kokemuksesta, kivusta ja ahdistuksesta mutta pohtivat samalla olemassaoloa ja sen tarkoitusta filosofiseen ja täsmälliseen tapaan. Soometsin runoutta on sanottu kuvalliseksi – konkreettisillakin asioilla on siinä symbolinen merkitys.


title: Triin Soomets

text: Soomets on julkaissut toistakymmentä runokokoelmaa ja kaksi lastenkirjaa sekä osallistunut useisiin antologioihin. Hänen runojaan on käännetty muun muassa englanniksi, arabiaksi, saksaksi, ranskaksi, hollanniksi ja unkariksi. Suomeksi häneltä on julkaistu kokoelma "Olemisen ompelet" (Suom. Varja Arola ja Anniina Ljokkoi, 2016) sekä runoja kolmessa antologiassa.


title: Triin Soomets

text:
Runokokoelmat
Antologiat


title: Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1960

text: Yleisluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Davosin Jäästadionilla 6.–7. helmikuuta 1960. Kisojen palkintojenjakoon liittyi kansainvälisiin kiistakysymyksiin liittynyt episodi. Itä-Saksan Manfred Kuhnert saavutti kisoissa pronssia, mutta palkintojenjakoa ja lipunnostoa eivät sveitsiläiset kisaisännät suostuneet järjes tämään, sillä Itä-Saksa ei ollut silloin tunnustettu kansakunta. Saman vuoden olympialaisissa esimerkiksi itäsaksalaiset esiintyivät yhteissaksalaisessa joukkueessa.


text: Kisojen todellieksi yllättäjäksi tuli ranskalainen André Kouprianoff, joka tasaisella suorituksellaan saavutti MM-hopeaa, joka on lähes 60 vuotta myöhemminkin Ranskan ainoa MM-mitali.


title: Suomen murteiden sana-arkisto

text: Suomen murteiden sana-arkisto on suomen murteissa tunnettujen sanojen kokoelma, jota alettiin kerätä 1900-luvun alussa Suomen murteiden sanakirjaa varten. Sanoja ovat keränneet sekä kieliteteellisesti koulutetut kerääjät että maallikot eli kirjeenvaihtajat, jotka ovat vastanneet lehdissä esitettyihin kyselyihin. Sana-arkistoa säilytetään Kotimaisten kielten keskuksessa.


title: Suomen murteiden sana-arkisto

text: Sana-arkiston pääkokoelmassa on noin 8 miljoonaa murresanatietoa, joissa esiintyy 400 000 sanaa suomen eri murteista. Sanatiedot on kirjoitettu erillisille sanalipuille. Sanalipuissa mainitaan sanan murreasu, merkitys ja tieto, missä ja milloin sanaa on käytetty.


title: Would You?

text: Would You? on Iriksen esittämä kappale, jolla hän edusti Belgiaa vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa Azerbaidžanin Bakussa.


title: Would You?

text: Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui seitsemänneksitoista ja täten karsiutui finaalista.


title: Yhtäccii

text: Yhtäccii on Cheekin ja Elastisen muodostaman Profeetat-rap-duon toinen single, joka julkaistiin 8. helmikuuta 2017.


title: Erikoislaina

text: Erikoislaina on lainasana, joka on mukautunut osittain kohdekielen rakenteeseen mutta säilyttänyt myös sille vieraita piirteitä. Suomen kielessä erikoislainat voivat sisältää alun perin vieraita äänteitä, niissä on kaksi tai useampi konsonantti sanan alussa tai ne rikkovat vokaalisointua. Erikoislainoja ovat esimerkiksi "bisnes, brändi, nugaa, digiboksi, filee, psykologia" ja "miljonääri".


title: John ME

text:
John Mattias Edlund Thysell taiteilijanimeltaan John ME (s. 12. joulukuuta 1974) on ruotsalainen artisti ja kasvoi Huskvarnassa, (Småland, Ruotsi). Johnin soolodebyyttialbumi "I Am John" julkaistiin vuonna 2009. Hän tuli tunnetuksi rock-yhtye The Motorhomesin laulajana (1997–2004).
John ME esiintyi Helsingissä Kulttuuritehdas Korjaamolla 2.syyskuuta 2009.


title: Binder

text: Binder on yksi Mongolian Khentiin provinssin Sumeista. Sen väkiluku on noin 4000.


title: Jano (romaani)

text: Jano on norjalaisen rikoskirjailija Jo Nesbøn vuonna 2017 ilmestynyt rikosromaani. Jano on myös Harry Hole -sarjan 11. osa.


title: Jano (romaani)

text: Jano jatkaa Poliisin tarinaa. Harry Hole on yrittänyt pysyä poissa uusista rikostapauksista, mutta hänen apuaan kaivataan kiihkeästi, kun uusi sarjamurhaaja ilmestyy kaduille. Tappajalla etsii uhrinsa Tinder-deittisivustosta, eikä siinä kaikki, hänellä on jano. Sarjamurhaajalla on vamppyyrin tavat. Hänen lisäksi veren haistaa myös lehdistö, mutta poliisi ei ainuttakaan johtolankaa. Harry palaa takaisin ratkomaan rikoksia, mutta tällä kertaa hänen on kohdattava vanha "veri" vihollisensa.


Jano (romaani)


title: Luettelo Kubuntun julkaisuista

text: Tämä on luettelo Kubuntun julkaisuista.


title: Luettelo Kubuntun julkaisuista

text: Kubuntu seuraa samaa nimeämisperiaatetta kuin Ubuntukin, eli jokaisella julkaisulla on julkaisuvuoteen ja -kuukauteen perustuva versionumero sekä allitteraation sisältävä koodinimi.


title: Daru

text: Daru on pieni kaupunki Sierra Leonen Kailahunin piirikunnassa, Itäisessä maakunnassa. Vuoden 2010 arvion mukaan kaupungin asukasluku oli noin 5 958. Suurin osa Darun asukkaista kuuluu mendejen etniseen ryhmään.


title: Daru

text: Darussa sijaitsee myös yksi Sierra Leonen suurimmista kasarmeista.


title: Daru

text: Steady Bongo, yksi Sierra Leonen tunnetuimmista muusikoista, syntyi ja varttui Darussa.


title: Messinan metropolikaupunki

text: Messinan metropolikaupunki () on yksi Italian metropolikaupungeista. Se kuuluu Sisilian alueeseen. Vuoden 2017 alusta alkaen Messinan metropolikaupunki korvasi Messinan maakunnan.


title: Messinan metropolikaupunki

text: Metropolikaupunki sijaitsee Sisilian saaren pohjoisosassa rajoittuen lännessä Palermon metropolikaupunkiin, etelässä Ennan maakuntaan ja Catanian metropolikaupunkiin, idässä Joonianmereen ja pohjoisessa Tyrrhenanmereen.


title: Messinan metropolikaupunki

text: Messinan metropolikaupungin pinta-ala on 3 247 km² ja asukasluku noin 640 000. Hallintoalue muodostuu 108 kunnasta, pääkaupunki on Messina. Läheiset Liparisaaret kuuluvat hallinnollisesti maakuntaan.


title: Messinan metropolikaupunki

text: Metropolikaupunki on pääasiassa vuoristoista lukuun ottamatta lukuisten jokien suistoalueita. Suurin tasanko sijaitsee Milazzon ja Barcellona Pozzo di Gotton välisellä alueella, joka muodostaa yhdessä pääkaupunki Messinan kanssa noin 500 000 asukkaan metropolialueen. Asutus on keskittynyt pääasiassa rannikkoseudulle, sillä vuoristokylät hylättiin monin paikoin 1800-luvulla.


title: Messinan metropolikaupunki

text: Alueen merkittävimmät vuoret ovat Nebrodi (korkein kohta 1 900 m) ja Peloritani (1 300 m). Metropolikaupungin tärkeimpiä jokia ovat Alcantara ja Pollina, joista jälkimmäinen oli Messinan ja Palermon maakuntien rajajoki.


title: Messinan metropolikaupunki

text: Alueen suurimpien kaupunkien väkiluku oli vuoden 2015 lopussa seuraava:


title: Justus Lehto

text: Justus Lehto (s. 6. huhtikuuta 1997) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Lehto edustaa Veikkausliigassa pelaavaa PS Kemiä.


title: Dyrosauridae

text: Dyrosauridae on sukupuuttoon kuollut krokotiilimaisten arkosaurien heimo, joka eli myöhäiseltä liitukaudelta eoseenille. Heimon jäsenet muistuttivat ulkoisesti nykyisiä gaviaaleja pitkine, kapeine, hampaikkaine kuonoineen. Ne olivat vahvoja uimareita, jotka saalistivat kalaa matalissa rannikkovesissä ja murtovetisissä joensuissa.


title: Dyrosauridae

text:
Barbosa "et al." (2008):
Hastings "et al." (2011):


title: Barão de Melgaço

text: Barão de Melgaço on kunta Brasilian Mato Grossossa. Se perustettiin vuonna 1954. Kunnan väkiluku oli 7 851 vuonna 2009.


title: Fourah Bay College

text: Fourah Bay College on julkinen yliopisto Freetownissa, Sierra Leonessa. Se sijaitsee kaupungin Mount Aureolin naapurustolla. Yliopisto perustettiin 18. helmikuuta 1827, joka tekee siitä Länsi-Afrikan vanhimman yliopiston. Fourah Bay College oli myös Länsi-Afrikan ensimmäinen länsimaistyylinen yliopisto.


title: Fourah Bay College

text: Fourah Bay College perustettiin helmikuussa 1827 Church Missionary Societyn toimesta anglikaanisena lähetyssaarnaajakouluna, Sierra Leonen kuvernöörin Charles MacCarthyn edesauttaen yliopiston perustamista. Samuel Ajayi Crowther oli ensimmäinen Fourah Bay Collegeen kirjattu opiskelija. Kyseisestä yliopistosta tuli pian merkittävä keskus afrikkalaisten keskuudessa, jotka pyrkivät toisen asteen koulutukseen Brittiläisessä Länsi-Afrikassa. Yliopistoon saapui opiskelijoita muun muassa Nigeriasta, Ghanasta sekä Norsunluurannikolta, eritoten opiskelemaan teologiaa. Fourah Bay College oli myös ensimmäinen länsimaistyylinen yliopisto Länsi-Afrikassa. Siirtomaavallan aikana Freetown tunnettiin ”Läntisen Afrikan Ateenana” kunnianosoituksena yliopistolle.


title: Mesityylioksidi

text: Mesityylioksidi (CHO) on tyydyttymättömiin ketoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää liuottimena ja lähtöaineena orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Mesityylioksidi

text: Mesityylioksidi on huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä. Hajultaan yhdiste on makeahko ja muistuttaa piparmintun tai hunajan tuoksua. Mesityylioksidi liukenee kohtalaisesti veteen ja hyvin useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin ja dietyylieetteriin. Mesityylioksidin reaktiot ovat tyypillisiä tyydyttymättömille karbonyyliyhdisteille ja esimerkiksi Michael-additiot eli konjugaattiadditiot ovat tyypillisiä. Yhdisteen kaksoissidos voidaan pelkistää selektiivisesti vedyttämällä, jolloin muodostuu metyyli-isobutyyliketonia. Hapen vaikutuksesta mesityylioksidin joukkoon muodostuu orgaanisia peroksideja. Mesityylioksidi ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä. Yhdiste on tyydyttyneitä ketoneja myrkyllisempi ja voi vaurioittaa keuhkoja, maksaa ja munuaisia.


title: Mesityylioksidi

text: Mesityylioksidia valmistetaan asetonista emäs- tai happokatalysoidulla reaktiolla. Ensimmäisessä vaiheessa muodostuu diasetonialkoholia, josta eliminoituu vettä ja muodostuu mesityylioksidia. Reaktio on tyypiltään aldolikondensaatio. Mesityylioksidin lisäksi reaktiossa muodostuu sivutuotteina muun muassa foronia, isoforonia ja mesityleeniä. Tuote puhdistetaan tislaamalla.


title: Mesityylioksidi

text: Tärkein mesityylioksidin käyttökohde on metyyli-isobutyyliketonin valmistus. Siitä valmistetaan myös muita kemikaaleja. Yhdiste liuottaa muun muassa nitroselluloosaa, selluloosaestereitä, luonnonkumia, vinyylikumeja ja hartseja ja sitä on käytetty näiden liuottimena. Mesityylioksidin suhteellisen suuren myrkyllisyyden ja kemiallisen reaktiivisuuden vuoksi nykyään käytetään näihin tarkoituksiin pääasiassa muita liuottimia.


title: Roberto Murolo

text: Roberto Murolo (19. tammikuuta 1912 – 13. maaliskuuta 2003) oli italialainen musiikko.


title: Roberto Murolo

text: Cu'mme!


title: Roberto Murolo

text: Malafemmena


title: Roberto Murolo

text: Anema e core


title: Roberto Murolo

text: Reginella


title: Roberto Murolo

text: 'Na sera 'e maggio


title: Roberto Murolo

text: Munasterio 'e Santa Chiara


title: Roberto Murolo

text: 'A tazza 'e café


title: Roberto Murolo

text: 'A cammesella


title: Roberto Murolo

text: Scalinatella


title: Roberto Murolo

text: Lacreme napulitane


title: Roberto Murolo

text: Voce 'e notte


title: Roberto Murolo

text: Tammurriata nera


title: Roberto Murolo

text: Uocchie C'Arraggiunate


title: Roberto Murolo

text: Simmo 'e Napule paisà


title: Roberto Murolo

text: Serenata Napul itana


title: Roberto Murolo

text: Napule Ca Se Ne Va


title: Roberto Murolo

text: Pusilleco Addiruso


title: Roberto Murolo

text: Tarantelluccia


title: Roberto Murolo

text: 'O marenariello


title: Roberto Murolo

text: Guapparia


title: Roberto Murolo

text: Maria Marì


title: Roberto Murolo

text: 'E spingule francese


title: Roberto Murolo

text: 'O ciucciariello


title: Roberto Murolo

text: 'A casciaforte


title: Roberto Murolo

text: Tu si'na cosa grande


title: Roberto Murolo

text: Io, 'Na Chitarra E 'A Luna


title: Roberto Murolo

text: Me so' 'mbriacato 'e sole


title: Roberto Murolo

text: Accarezzame


title: Roberto Murolo

text: Aggio perduto 'o suonno


title: Roberto Murolo

text: La pansé


title: Roberto Murolo

text: Luna rossa


title: Roberto Murolo

text: Napule Canta


title: Wólka Skotnicka

text: Wólka Skotnicka on kylä Puolassa Sotnikin pohjoispuolella. Varsova on kylästä noin 150 kilometriä pohjoiseen.


title: Majadahonda

text: Majadahonda on kunta Madridin maakunnassa Espanjassa. Pääkaupunkiin Madridiin on matkaa noin 16 kilometriä. Naapurikunnat ovat Madrid, Pozuelo de Alarcón, Las Rozas, Boadilla del Monte, Villanueva del Pardillo sekä Villanueva de la Cañada.


title: Majadahonda

text: Majadahonda alkoi kehittyä kyläksi 1500-luvulla. Sellaiset alkuperäiset suvut kuin Bravo, Montero, Rojas ja Labrandero asuvat yhä paikkakunnalla. Kylän keskustassa oli aukio ("plaza") ja sen ympärille rakennetut Iglesia de Santa Catalina -kirkko, vaatimaton sairaala ja majatalo. Sekä 1600-luvun alussa että 1600-luvun lopussa kylän asukasluku laski huomattavasti noin puolella tuhannella asukkaalla.


title: Majadahonda

text: 1970-luvulla Majadahonda alkoi kehittyä puutarhakaupungiksi. Sinne rakennettiin omakotitaloja ja paritaloja. Poliittiset muutokset ja demokratian saapuminen 1970-luvun lopulla saivat aikaan väkiluvun kasvun, joka ei vieläkään ole päättynyt. Majadahonda on kasvanut joka suuntaan, ja siitä on tullut koko Madridin maakunnan (Comunidad de Madrid) tärkeimpiä kuntia.


title: Juuso Laitinen

text: Juuso Tapani Laitinen (s. 9. tammikuuta 1990 Kotka) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskuspuolustaja.


title: Juuso Laitinen

text: Laitinen pelasi vuosina 2009–2013 Kotkassa 64 Ykkösen ottelua KooTeePeessä ja 39 Kakkosen ottelua KTP:ssä. Kaudella 2014 Laitinen edusti Jazzia 25:ssä Ykkösen ottelussa. Kauden 2015 hän edusti virolaista Levadiaa, jossa hän pelasi 29 Meistriliigan ottelua ja teki yhden maalin – 2–0-kotivoitossa Sillamäe Kalevia vastaan 26. toukokuuta. Kaudeksi 2016 Laitinen palasi Kotkaan ja pelasi KTP:ssä 13 Ykkösen ottelua.


title: Juuso Laitinen

text: Kaudeksi 2017 Laitinen siirtyi Veikkausliigassa pelaavaan PS Kemiin. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Suomen pääsarjatasolla 26-vuotiaana 8. huhtikuuta, kun PS Kemi pelasi kauden ensimmäisessä, Rovaniemellä pelatussa, ottelussaan maalittoman tasapelin HIFK:ta vastaan.


title: Brooke Langton

text: Brooke Langton (s. 27. marraskuuta 1970 Arizona) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Samantha Reillynina televisiosarjassa "Melrose Place" vuosina 1996–1998. Hän esitti pääosaa lyhytsarjassa "The Net" vuosina 1998-1999. Langton on näytellyt myös useissa televisiosarjoissa kuten "Beverly Hills 90210", "Monk", "Viiden juttu" sekä "Chicagon lääkärit".


title: Brooke Langton

text: Nuorena hän asui Illinoisissa, Texasissa ja Japanissa. Japanissa asuessaan hän työskenteli mallina. Muutettuaan Kaliforniaan hän opiskeli meribiologiaa sekä käsikirjoittamista.


title: Kasseh

text: Kasseh on historiallisesti merkittävä maalaiskaupunki Bureh Kasseh Macontehin päällikkökunnassa Port Lokon piirikunnassa Sierra Leonessa. Vuoden 2006 arvion mukaan kaupungin asukasluku oli 3 386.


title: Kasseh

text: Kassehin väestö kuuluu suurimmilta osin temnejen etniseen ryhmään. Kaupungissa puhutaan laajalti temnen kieltä. Krioa, jota puhutaan lingua francana koko Sierra Leonessa, ei kuitenkaan puhuta laaja-alaisesti Kassehissa.


title: Kasseh

text: Kasseh tunnetaan yhden Sierra Leonen merkittävimmän johtajan Bai Burehin syntymäpaikkana. Bureh johti pohjoisen Sierra Leonen temneväestön kansannousuun maan senaikaista siirtomaaisäntää Britanniaa vastaan vuonna 1898. Burehin asuintalo on edelleen pystyssä.


title: Kasseh

text: Kassehin väestö kuuluu uskoltaan suurimmilta osin islaminuskoon, jota harjoittaa kaupungin väestöstä noin 97 prosenttia. Kristittyjä ei kaupungissa ole lähes lainkaan. Kassehin muslimit yhdistävät islaminuskon omiin alkuperäisuskontoihinsa. Useita islamilaisia kouluja sekä Sierra Leonen valtion kouluja, niin ensimmäisen kuin toisen asteen kouluja, on myös kaupungissa.


title: Kantaskandinaavi

text:
Kantaskandinaavi tai pohjoisgermaani on oletettu kantakieli, jota on puhuttu nykyisen Skandinavian alueella noin vuosina 200–600. Sen olemassaolo on päätelty riimukirjoituksista, joita on löydetty ennen kaikkea Skandinaviasta ja jotka ovat vanhimpia germaanisella kielellä kirjoitettuja tekstejä.
Kantaskandinaavi kehittyi germaanisesta kantakielestä, joka jakaantui kolmeen osaan: itägermaaniin eli goottiin, länsigermaaniin (josta kehittyivät saksa ja englanti) ja pohjoisgermaaniin. Toisaalta länsi- ja pohjoisgermaani olivat vielä pitkään toisiinsa sidoksissa. Kantaskandinaavista voidaan alkaa puhua siinä vaiheessa, kun anglit ja juutit olivat muuttaneet Englantiin ja Eiderin joesta oli vakiintunut raja skandinaavien ja saksalaisten välille. Kantaskandinaavista kehittyi edelleen muinaisnorja ja nykyiset skandinaaviset kielet norja, islanti, fääri, tanska ja ruotsi.


title: Martin Mystery

text: Martin Mystery on ranskalais-italialais-kanadalaisena yhteistuotantona tehty animaatiosarja, joka perustuu italialaisen Alfredo Castellin sarjakuvaan Martin Mystère. Sarjaa tehtiin vuosina 2003–2006.


title: Isabelle: Nuori ja kaunis

text: Isabelle: Nuori ja kaunis () on nuoruuden seksuaalisuudesta kertova ranskalainen draamaelokuva vuodelta 2013, jonka on ohjannut François Ozon ja tuottanut Eric ja Nicolas Altmeyer. Elokuvan pääroolissa esiintyy Marine Vacth kauniina mutta holtittomana ja vastuuttomanna tyttönä Isabellena ja hänen tiestään teini-ikäiseksi prostituoiduksi. Elokuvassa esiintyvät myös Charlotte Rampling, Johan Leysen, Géraldine Pailhas sekä Frédéric Pierrot. Elokuva oli ehdolla Kultainen palmu -palkinnolle vuoden 2013 Cannesin elokuvajuhlilla ja sai kehuja elokuvakriitikoilta. Se näytettiin vuoden 2013 Toronton elokuvajuhlilla.


title: Mandalgovi

text: Mandalgovi on Mongolian Dundgovin provinssissa sijaitseva noin 15 400 asukkaan kaupunki. Kaupungin asukkaiden pääasiallinen elinkeino on karjanhoito. Maan pääkaupunki Ulaanbaatarista on 243 kilometriä Mandalgoviin.


title: Robert Merkulov

text: Robert Viktorovitš Merkulov (, 18. elokuuta 1931 Moskova) oli Neuvostoliittoa edustanut pikaluistelun Euroopan mestari ja MM-mitalisti, jonka ura ajoittui vuosille 1954-65. Pikaluistelu-urallaan hän edusti Moskovan Spartakia.


title: Robert Merkulov

text: Merkulovin ensiesiintyminen kansainvälisillä areenoilla tapahtui vuoden 1954 MM-kisoissa Sapporossa. Niissä hän sijoittui 8:ksi tasaisilla matkakohtaisilla suorituksilla. Seuraavan vuoden MM-kisoissa Moskovassa menestys ei ollut edellisen vuoden kaltainen. Tosin samana vuonna hän oli Neuvostoliiton mestaruuskilpailujen kakkonen Boris Šilkovin jäljessä. Vuodesta 1956 tuli Merkuloville kansainvälinen läpimurtovuosi. Hän sijoittui EM-kisoissa Helsingissä neljänneksi. Oslon MM-kisoissa Merkulov saavutti MM-hopeaa maanmiehensä Oleg Gontšarenkon voittaessa maailmanmestaruuden. Merkulov johti ennen viimeistä matkaa 10 000 metriä kisaa, mutta lähes 20 sekunnin tappio Oleg Gontšarenkolle käänsi kisan Merkulovin tappioksi. Cortina d'Ampezzon talviolympialaisissa Merkulov luisteli vain 1 500 metriä sijoittuen viidenneksi.


title: Robert Merkulov

text: Vuoden 1956 jälkeen Merkulov oli lähes vuosittain kärkijoukossa niin MM- kuin EM-kisoissa. Vuodesta 1957 tuli Merkuloville menestysmielessä välivuosi. Vuoden 1958 MM-kisoissa hän sijoittui seitsemänneksi ja EM-kisoissa neljänneksi. Vuodesta 1959 tuli lähes vuoden 1956-kaltainen huippuvuosi Merkuloville eli MM-pronssia Oslossa suomalaisten Juhani Järvisen ja Toivo Salosen ottaessa kärkisijat sekä neljäs sija EM-kisoissa. Lisäksi hän saavutti samana vuonna Neuvostoliiton mestaruuden yhteispisteissä, joka jäikin hänen urallaan ainoaksi Neuvostoliiton mestaruuskisojen yhteispistemestaruudeksi.


title: Robert Merkulov

text: Olympiavuodesta 1960 tuli lähes välivuosi. Hän teki kuitenkin pikamatkalla 500 metrillä oman ennätyksensä 41,6. Muuten sinä vuonna hänellä ei ollut menestystä. Vuoden 1961 MM-kisojen seitsemäs sija osoitti hänen palanneen kansainvälisille huipulle. Lisäksi Neuvostoliiton mestaruuskisoissa tuli yhteispisteissä hopeaa Viktor Kositškinin voittaessa. Seuraavana vuonna tuli sitten uran huipennus eli MM-kisojen yhdeksännen sijan jälkeen Merkulov otti Euroopan mestaruuden Oslossa ennen Ranskan André Kouprianoffia. Hän saavutti kisassa matkavoiton 5 000 metrillä. Uran viimeiseksi kansainvä'listen kisojen vuodeksi jäi vuosi 1963. EM-kisoissa hän ei mahtunut enää 16 parhaan joukkoon. Neuvostoliiton mestaruuskisoissa tuli vielä yhteispisteiden pronssia. Viimeinen Merkulovin aktiiviuran vuosi oli 1965.


title: The Manticore and Other Horrors

text: The Manticore and Other Horrors on Cradle of Filthin vuonna 2012 Peaceville Recordsin kautta julkaistu studioalbumi.


title: The Manticore and Other Horrors

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 24.


title: Painin Euroopan-mestaruuskilpailut 2017

text: Painin Euroopan-mestaruuskilpailut 2017 järjestettiin Serbian Novi Sadissa 2.–7. toukokuuta. Kilpailujen ohjelmassa olivat kreikkalais-roomalainen paini, vapaapaini ja naispaini.


title: Painin Euroopan-mestaruuskilpailut 2017

text: Isäntämaa


title: Hammer of the Witches

text: Hammer of the Witches on Cradle of Filthin vuonna 2015 Nuclear Blastin kautta julkaistu studioalbumi.


title: Hammer of the Witches

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 5.


title: Sierra Leonen musiikki

text: Sierra Leonen musiikki on sekoitus alkuperäiskansojen, ranskalaisten, brittiläisten, karibialaisten sekä kriojen musiikkia.


title: Sierra Leonen musiikki

text: Yksi maan kulttuurillisen elämän huomattavimmista piirteistä on sen tanssi. Maailmanlaajuisesti tunnettu Sierra Leone National Dance Troupe sai laaja-alaista ylistystä vuosien 1964–65 välillä pidetyssä New York World’s Fair -näyttelyssä sekä vuonna 1965 pidetyssä Dakarin Festival of Negro Arts -festivaaleilla. He ovat esiintyneet aina 2000-luvulle asti, vaikka perustaja John Akar kuolikin vuonna 1975.


title: Sierra Leonen musiikki

text: Maan eri yhteisöillä on omat asunsa ja tanssinsa. Eri salaseuroilla kuten Wundella, Sandella (Bundu) sekä Golalla on omat tunnusomaiset seremonialliset tanssinsa. Tansseissa esitetään ketteryyttä, kiitollisuutta sekä rytmiä. Lisäksi suurimmalla osalla tansseista on symbolisia elementtejä. Rummut, puiset ksylofonit (joita Sierra Leonessa kutsutaan "balaphoneiksi") ja useat jouselliset soittimet tuovat taustamusiikin. Maassa on myös edustettuna niin kutsuttu palm-wine-musiikki, jota soitetaan akustisella kitaralla lyömäsoittimien säestämänä ympäri Länsi-Afrikan rannikkoa.


title: Sierra Leonen musiikki

text: Sierra Leonessa, kuten muuallakin Länsi-Afrikassa, suositaan rap-musiikkia, reggaeta, dancehallia, rhythm and bluesia sekä grimea.


title: Sierra Leonen musiikki

text: Sierra Leonen kansallislaulun ”High We Exalt Thee, Realm of the Free” sävelsi John Akar, sanoittajana ollen Clifford Nelson Fyle ja sovittajana Logie E.K. Wright. Se hyväksyttiin valtion kansallislauluksi Sierra Leonen itsenäistyttyä Isosta-Britanniasta vuonna 1961.


title: Sierra Leonen musiikki

text: Temneillä, mendeillä sekä mandinkoilla on omat musikaaliset perinteensä, jotka ovat samantyylisiä naapurimaiden väestön kansanmusiikin kanssa. Muita maan väestöjä, joilla on omat perinteiset kansanmusiikkinsa ovat limbat, konot, lokot sekä kriot.


title: Sierra Leonen musiikki

text: Sodat ja erilaiset konfliktit ympäri Länsi-Afrikkaa ovat vaikuttaneet alkuperäisen kansanmusiikin esittäjien määrän laskuun.


title: Sierra Leonen musiikki

text: Sierra Leonen palm-wine-musiikki tunnetaan maassa paremmin nimeltä maringa. Tämän tyylin popularisoi Ebenezer Calendar and His Maringar Band, joka käytti musiikissaan karibialaismusiikin tyyliä, eritoten trinidadilaista calypsoa. Calendar soitti kitaraa, trumpettia, mandoliinia sekä kornettia. Hänen kuuluisin kappaleensa oli ”Double-Decker Bus”, jonka levy-yhtiö Decca Records halusi hänen tekevän promootiokappaleeksi kaksikerroksisten bussien yhtiölle. Hän siirtyi myöhemmin kappaleisiin, joiden sanat keskittyivät yhteiskunnallisiin ja hengellisiin asioihin.


title: Sierra Leonen musiikki

text: Gumbe (tunnettu myös nimiltä "goombay" ja "gumbay") on krioväestön musiikkityyli, joka on ollut osa Sierra Leonen kulttuuria jo pitkään. Gumbe-rumpu oli tärkeä kulttuurillinen symboli jamaikalaisille uudisasukeille, jotka tulivat osaksi Sierra Leonen krioväestöä.


title: Sierra Leonen musiikki

text: 1970-luvulla rumbaa, kongolaismusiikkia, funkia ja soulia yhdistettiin, jolloin syntyi uusi suosittu tyylilaji nimeltä afropop. Tämän aikakauden suuria yhtyeitä olivat muun muassa Sabannoh 75, Orchestra Muyei, Super Combo ja Afro-National. Sierraleonelaiset muusikot sekä yhtyeet ulkomailla kuten Seydu, Ansoumana Bangura, Abdul Tee-Jay, Bosca Banks, Daddy Rahmanu, Patricia Bakarr and Sidike Diabate ja Mwana Musa’s African Connexion ovat luoneet omia tyylilajejaan.


title: Sierra Leonen musiikki

text: Internet on kannustanut sierraleonelaisia nuoria uusiin musiikin tyylilajeihin. Monilla kappaleilla on usein poliittisia ja yhteiskunnallisia teemoja, jotka tiedottavat kansaa ja kritisoivat poliitikkoja. Indie-elokuva "Sweet Salone" näyttää monia näistä muusikoista, heidän musiikkiaan sekä heidän fanejaan.


title: Sierra Leonen musiikki

text: Mwana Musa (Musa Kalamulah) ja African Connexion -yhtye yhdistivät sierraleonelaismusiikin, kongolaisen musiikin sekä jazz-musiikin rytmejä. Musa oli suosittu säveltäjä, joka työskenteli useiden eri musiikoiden kanssa.


title: Ji Chang-wook

text:
Ji Chang-wook (hangul: 지창욱, s. 5. heinäkuuta 1987 Soul) on eteläkorealainen näyttelijä, joka nousi julkisuuteen roolillaan tv-sarjassa "Smile Again" (2010–2011), ja on sittemmin näytellyt muun muassa tv-sarjoissa "Warrior Baek Dong-soon" (2011), "Empress Ki" (2013–2014), "Healer" (2014–2015), "The K2" (2016) ja Suspicious Partner (2017)! Vuosi
! Palkinto
! Kategoria
! ehdokas työ
! Tulos
!Ref.


title: Khronoksen talo

text: Khronoksen talo on taiteilijaryhmä IC-98 ja Lönnströmin taidemuseon vuonna 2016 käynnistynyt taidehanke. Hankkeen nimi tulee antiikin Kreikan ajan jumala Khronoksesta, ja sen tavoitteena on herättää keskustelua muun muassa omistusoikeudesta, ajasta, suojelusta ja ekologiaan liittyvistä kysymyksistä.


title: Khronoksen talo

text: Raumalla Satakunnassa toimiva, vuonna 1993 perustettu Lönnströmin taidemuseo on osa vuonna 1987 perustetun Teresia ja Rafael Lönnströmin säätiön ylläpitämiä Lönnströmin museoita. Lönnströmin museoihin kuuluu lisäksi teollisuusneuvos Teresia Lönnströmin ja hänen puolisonsa Rafael Lönnströmin Kappelinsalmen rannalla Raumalla sijaitsevassa kotitalossa toimiva, vuonna 1988 perustettu Teresia ja Rafael Lönnströmin kotimuseo.


title: Khronoksen talo

text: Vuonna 2015 Lönnströmin taidemuseo luopui näyttelytiloistaan Rauman keskustassa Valtakadulla ja on sen jälkeen toteuttanut vuosittain nykytaidehankkeita seinättömän museon periaatteella. Ensimmäiseksi toteutettavaksi hankkeeksi valittiin vuonna 2015 järjestetyssä haussa taiteilijaryhmä IC-98:n ehdottama hanke Khronoksen talo. Khronoksen talo -hanketta ovat tukeneet apurahoilla myös Koneen Säätiö ja Museovirasto.


title: Khronoksen talo

text: Vuonna 1998 perustetun taiteilijaryhmän IC-98 muodostavat toimivat taiteilijat Visa Suonpää (s. 1968) ja Patrik Söderlund (s. 1974). Ryhmän taiteessa on nähty yhteyksiä ainakin käsitetaiteeseen ja paikkasidonnaiseen taiteeseen. Ryhmälle on myönnetty Kuvataiteen valtionpalkinto 2009 ja ryhmä on edustanut Suomea Venetsian biennaalissa 2015. Ryhmä työskentelee Turussa. Ryhmään kuului vuosina 1998–2001 kolmantena jäsenenä Juha Vitikainen, joka osallistuu Khronoksen talo -hankkeeseen vuosina 2017–2018.


title: Khronoksen talo

text: Hankkeessa etsittiin vuoden 2016 aikana ostettavaksi tai lahjoitettavaksi mökkiä tai rintamamiestaloa Suomesta tarkoituksena aidata talo portittomalla aidalla, turvata talon koskemattomuus kaikilla mahdollisilla virallisilla luvilla ja sopimuksilla ja jättää talo koskemattomaksi tuhanneksi vuodeksi. Haettu talo löytyi Ortenojan kylästä Pöytyältä Varsinais-Suomesta.


title: Khronoksen talo

text: Vuonna 2016 pinta-alaltaan vähän yli 2000 neliömetrin laajuinen, asumattomana ollut maalaistalon pihapiiri ympäröitiin teräsverkkoaidalla ja lahjoitettin Pöytyän kunnalle.


title: Khronoksen talo

text: Ehtona lahjoitukselle oli kohteen rauhoittaminen joko luonnonsuojelu- tai rakennussuojelukohteena. Päätöksen mahdollisesta suojelusta tulevat tekemään Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus ja Ympäristöministeriö. Rakennussuojelun osalta lausunnonantajana hankkeesta on Museovirasto.


title: Khronoksen talo

text: Ennen aidan sulkemista tontti ja rakennukset laserkeilattiin virtuaalimallia varten. Samalla tehdään selvitykset tontin ja sen ympäristön geologiasta, arkeologiasta, elävästä luonnosta ja maisemahistoriasta sekä tontin ja talon rakennushistoriasta ja esineistöstä.


title: Khronoksen talo

text: Osana teosta dokumentoidaan myös kohteen suojeluun tähtäävä viranomaisprosessi, olipa sen tulos mikä tahansa.


title: Khronoksen talo

text: Hanketta esitellään sen kestäessä Teresia ja Rafael Lönnströmin kotimuseon galleriassa. Koululais- ja opiskelijaryhmille järjestetään hankkeeseen liittyviä työpajoja.


title: Khronoksen talo

text: Vuosien 2017–2018 aikana hankkeesta luodaan virtuaalitodellisuus- ja peliympäristö, jossa hanketta dokumentoidaan siinä tuotettujen luonnontieteellisten ja humanististen tieteiden alaan kuuluvien selvitysten perusteella.


title: Khronoksen talo

text: Hankkeen alkuperäiseksi tavoitteeksi taitelijat ovat kertoneet museoida ajan kulku, kun teoksessa luonto aikaa myöden ottaa takaisin mitä ihminen on rakentanut.


title: Khronoksen talo

text: Tämän rinnalle teoksen edetessä nousee laajempi yhteiskunnallinen prosessi. Keskeinen ajatus on: Mitä tapahtuu meidän jälkeemme, ja miten nyt tekemämme päätökset vaikuttavat tulevaisuuteen?


title: Khronoksen talo

text: Hankkeessa luotavan virtuaaliympäristön tarkoituksena on tuottaa pelillistämisen mahdollistava kokemuksellinen dokumentaatio, jonka kautta ympäristön monimuotoisuus voidaan kokea internetin kautta tai virtuaalilasien avulla.


title: Khronoksen talo

text: Niin & näin -lehden haastattelussa vuonna 2016 taiteilijat mainitsevat innoittajikseen ranskalaisen yhteiskuntafilosofian, etenkin Gilles Deleuzen ja Félix Guattarin teoksen "Mille Plateux" (1980) ja Michel Serresin Luontosopimuksen (1994).


title: Khronoksen talo

text: Samoja aikaan liittyviä teemoja kuin nyt Khronoksen talo -hankkeessa taiteilijat käsittelivät myös jo Venetsian biennaaliin vuonna 2015 toteuttamassaan teoksessa " Abendland (Hours, Years, Aeons)". Kun siinä aikaa käsiteltiin animaation keinoin, puiden tai kasvien näkökulmaa tavoitellen, ihmisen jo kadottua, tutkitaan Khronoksen talossa luonnon ja ihmisen kulttuurin yhteenkietoutumista enemmän reaalimaailmassa. Lahoamista enemmän taiteilijoita kuitenkin kiehtoo tässä prosessissa kasvu ja uuden versominen.


title: Khronoksen talo

text: Innoitusta hankkeeseen on saatu myös kirjailija Pentti Haanpään novelleista, joihin perustuvassa taiteilijoiden aiemman teossarjassa "Teesejä yhteiskuntaruumiista" itse ihminen saattaa näyttäytyä pikemminkin hajottajana.


title: Khronoksen talo

text: Tärkemämpänä kuin rakennussuojelua taiteilijat pitävät luonnonsuojelua.


title: Khronoksen talo

text: Taide-lehdennä vuonna 2017 Ville-Matti Rautjoki arvioi ja esittelee hanketta.


title: Khronoksen talo

text: Rakennustaiteeseen perehtyneenä museoammattilaisena Rautjoki nostaa esiin kriittisen kysymyksen siitä, voiko rakennusperinnön antaa tuhoutua osana taideteosta, vaikka prosessi olisikin taiteellisilta, poliittisilta ja ekologisilta päämääriltään kunnianhimoinen. Rautjoen artikkeliinsa haastattelema Museoviraston kulttuuriympäristön suojelusta vastaava osastonjohtaja Mikko Härö kuitenkin katsoo, että hanke on myönteinen, vaikka siitä sen mahdollisesti tullessa lausunnolle voikin syntyä kiinnostava keskustelu. Paljon taloja on Härön mukaan jo nyt jäänyt ajan armoille, mutta harvoin tarkoituksellisesti ja julkisesti. Härö kuitenkin näkee, että Museoviraston on työssään ulotettava tarkastelua materian suojelusta myös aineettoman kulttuuriperinnön suojeluun. Tällöin mukaan tulevat hankkeen edustamat luonnon ja kulttuurin yhteys, yhteisöllisyys ja kulttuuriperinnön kokemuksellisuus. Tämän ohella Härö pitää hanketta kiinnostavana myös rakennuskonservointiin liittyvänä koejärjestelynä. Jos kyseessä olisi jo valmiiksi suojeltu tai poikkeuksellisen hyväkuntoinen ja harvinainen kohde, voisi Museoviraston kanta Härön mukaan olla toinen. Kuitenkin rakennusten tarkoitus Härön mukaan on, että niitä käytetään, ja taideprojekti on eräs rakennuksen käyttötapa. Taiteilijat itse myöntävät näkevänsä antikvaarisen säilyttämisen toissijaisena. Luonnonsuojelu on heidän näkemyksensä mukaan asetettava ensisijaiseksi ja kulttuuriympäristön suojelu vasta toissijaiseksi.


title: Khronoksen talo

text: Toinen näkökulma hankkeeseen on taiteen historiassa eri aikoina tavattava raunioiden pittoreski kuvaaminen, johon usein on liittynyt myös romantiikan perinne. Tässä yhteydessa nousevat mieleen taiteen historiasta esimerkiksi italialainen Giovanni Battista Piranesi (1720–1778) tai saksalainen Caspar David Friedrich (1774–1840). Suomessa raunioaiheita on maalannut kuvataiteilija Thomas Nyqvist ja autiotaloja valokuvannut luontovalokuvaaja Kai Fagerström. Suhteessa raunioromantiikkaan taiteilijat kertovat tunnistavansa vaaran, kun esimerkiksi Tšernobylin hylätyn ydivoimala-alueen kaltaisista paikoista on tullut matkailulukohteita. Pyrkimyksenään taiteilijat kuitenkin ilmoittavat olevan pakottaa ajattelemaan konkreettista rauniota pidemmälle: jo aita talon ympärillä vähentää esteettisyyttä ja johtaa ajatusta poliittiseen suuntaan, josta romantiikan tasolle jäävä katsoja joutuu luopumaan.


title: Khronoksen talo

text: Kaiken kaikkiaan teos Rautjoen mukaan on kokemuksellisesti hankala, koska sen ymmärtäminen vaatii hankkeen päämääriin perehtymistä: taiteilijat retoriikassaan viittaavat poliittiseen ja ekologiseen, mutta itse talon sympaattisesti rapistuva fyysinen hahmo voi olla romanttinen. Rautjoessa itsessään talo herättää huolta enemmän muista samanlaisista vanhoista rakennuksista kuin luonnosta, mutta hän myöntää, että jo alkujaan pidemmälle raunioitunut talo olisi ehkä vesittänyt hankkeen yhteiskunnallista kiinnostavuutta.


title: John Akar

text: John Joseph Akar (20. toukokuuta 1927 Rotifunk, Brittiläinen Sierra Leone – 23. kesäkuuta 1975 Jamaika) oli sierraleonelainen kirjoittaja, näyttelijä, muusikko sekä diplomaatti. Hän toimi Sierra Leonen Yhdysvaltain suurlähettiläänä. Nykyään hänet tunnetaan ehkä parhaiten Sierra Leonen kansallislaulun säveltäjänä.


title: John Akar

text: Akar syntyi pienessä Rotifunkin kaupungissa Moyamban piirikunnassa, Eteläisessä maakunnassa. Hänen äitinsä kuului sherbrojen etniseen ryhmään ja hänen isänsä oli libanonilainen. Akar kävi E.U.B:n peruskoulua Rotifunkissa, josta hän jatkoi Freetownin Albert Academyyn. Valmistuessaan toisen asteen koulutuksesta Akar muutti Yhdysvaltoihin opiskelemaan radioalaa sekä televisioalaa.


title: Brainstorm

text: Brainstorm voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Djolé

text: Djolé (tunnettu myös nimiltä jolé tai yolé) on Sierra Leonen temneväestön tanssi. Djoléa tanssitaan pukeutuneena naamariin samalla, kun isoa neliönmallista rumpua sikkoa soitetaan. Vaikka tanssiessa käytetty naamari esittää naista, käyttää sitä silti päällään mies.


title: Djolé

text: Djoléa tanssitaan usein suurien juhlien aikana, jolloin useiden eri kylien väestöt kokoontuvat juhlistamaan esimerkiksi hyvää satoa, ramadanin loppumista tai avioliittoa. Nykyään tanssin rytmiä on muutettu, jotta sitä voitaisiin soittaa djembellä. Tämä uusi versio on suosittu erityisesti Guineassa.


title: Djolé

text: "Laila i ko korobé, korobé, korobé, mami watoné, aya, sico leleleko aya"


title: Djolé

text: "sico la i ko na, sico la i ko, wa wango sico la i ko, wa wango sico la i ko"


title: Luzoninsarvinokka

text:
Luzoninsarvinokka ("Buceros hydrocorax") on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan Filippiineillä.
IUCN:n mukaan lajista on erotettu "Buceros mindanensis" omaksi lajikseen.


title: Luzoninsarvinokka

text: Linnun pituus on 60–65 cm. Se on enimmäkseen punertava, mutta naama on musta, siivet ovat tummanruskeat, kun taas pyrstö on valkoinen. Valtava nokka ja sen päällä oleva ontto rakenne ovat kokonaan punaiset, ja silmän ympärystä on keltainen. Samanlainen alalaji "B. mindanensis" on muuten samannäköinen mutta hieman pienempi ja sen nokan kärki on keltainen ja silmän ympärystän iho on pääasiassa musta, mutta silmän alla on on pieni keltainen alue.


title: Luzoninsarvinokka

text: Luzoninsarvinokka on kotoperäinen Filippiineillä. Siellä sitä esiintyy Luzonin ja Marinduquen saarilla. Paikoittain se on edelleen yleinen, varsinkin Sierra Madren vuoristossa, mutta sen on ilmoitettu vähentyneen hyvin jyrkästi. Nykyisin sitä on ehkä vain Marinduquella. Jäljellä olevat esiintymispaikat ovat Sierra Madre ja Cordillera.


title: Luzoninsarvinokka

text: Lajin kannan suuruutta ei ole määritetty, mutta se on ilmeisesti paikalliseti yleinen. Kolmen sukupolven aikana on tapahtunut hyvin nopea väheneminen, minkä arvellaan johtuneen elinalueiden pienenemisestä ja laadullisesta huonontumisesta sekä metsästyksestä ja ansoituksesta johtuvasta kuolleisuudesta.


title: Luzoninsarvinokka

text: Lajia esiintyy etupäässä vanhoissa ikivihreissä dipterokarpusmetsissä noin 400 metrin korkeuteen, mutta myös sekundaarimetsissä 400 metriin asti ja havaittu jopa 760 metrissä Luzonilla Isarogvuorella. Elinalueiden hävitys on vähentänyt suuresti sen elinalueita lajin esiintymisalueella, esimerkiksi Luzonin metsäala on supistunut 70 prosenttia.


title: Luzoninsarvinokka

text: Linnun ääni on toistuva kirkas sointuva "honk".


title: Rautateiden kuningas

text: Rautateiden kuningas () on suoraan videolle julkaistu brittiläinen animaatioelokuva vuodelta 2013, joka perustuu televisiosarjaan Tuomas Veturi. Elokuvan tietokoneanimaation on tehnyt Arc productions.


title: Fatima Siad

text: Fatima Siad (, ) (s. 17. joulukuuta 1986) on somalialais-yhdysvaltalainen malli. Hän varttui Bostonissa, Massachusettsissa. Siad tuli vuonna 2008 "Huippumalli haussa" -kilpailuohjelman neljännellä tuotantokaudella kolmanneksi.


title: Samuli Kemppi

text: Samuli Kemppi on suomalainen teknomusiikin tuottaja ja DJ. Hän asuu tällä hetkellä Helsingissä.


title: Kitsuné

text: Kitsuné on ranskalainen elektroniseen musiikkiin keskittynyt levy-yhtiö, jonka Gildas Loaëc, Masaya Kuroki ja Lontoossa sijaitseva yhtiö Åbäke perustivat vuonna 2002. Kitsune (きつね, 狐) on japaninkielinen sana, joka tarkoittaa kettua.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Hyvinvointisovinismi viittaa käsitykseen, jonka mukaan hyvinvointivaltion etuudet ja palvelut tulee rajata valtion syntyperäisille kansalaisille. Maahanmuuttajien pääsyä etuuksien ja palvelujen piiriin taas tulisi rajoittaa. Hyvinvointisovinismiin liittyy huoli omien taloudellisten etujen menettämisestä sekä kilpailusta ja epävarmuudesta työmarkkinoilla. Sen voi ymmärtää laajana poliittisena suuntauksena tai kapeampana poliittisena agendana, mutta joka tapauksessa sille on keskeistä kysymys siitä, kenelle julkinen talous sekä hyvinvointivaltion sosiaaliset tuet tulisi kohdistaa ja ennen kaikkea millä perusteella tähän tukeen oikeutettujen ryhmään voi kuulua.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Hyvinvointisovinismin käsitettä käytettiin ensimmäistä kertaa Jørgen Goul Andersenin ja Tor Bjørklundin artikkelissa Structural changes and new cleavages: The progress parties in Denmark and Norway, joka on vuodelta 1990. Tutkimus keskittyi oikeistopopulistisiin puolueisiin ja niiden tapaan tehdä jaottelu ”meidän” ja ”muiden” välille puhumalla hyvinvointivaltiosta ja hyvinvointivaltion eduista. Alkuperäiset kansalaiset eli ”me”, ovat niitä, joiden nähdään ansaitsevan hyvinvointivaltion hyödyt ja edut, kun taas maahanmuuttajat eli ”muut” ovat niitä, jotka eivät ansaitse näitä hyötyjä, vaan hyväksikäyttävät hyvinvointivaltiota. Tämän taas nähdään haittaavan valtion ”oikeutetuja” kansalaisia.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Hyvinvointisovinismi on vielä melko uusi ja tutkimuksessa vähän käytetty käsite, mutta viime vuosina sitä on käytetty erityisesti asennetutkimuksissa, joissa tutkitaan asenteita sosiaalitukia kohtaan sekä sitä, miten suhtaudutaan maahanmuuttajien oikeuteen saada näitä tukia. Näissä tutkimuksissa on selvitetty, mitä tavalliset kansalaiset ajattelevat siitä, kuka on oikeutettu sosiaalietuihin ja millä perusteella sekä millä ehdoilla maahanmuuttajat voivat olla oikeutettua näihin hyvinvointivaltion tarjoamiin taloudellisiin ja sosiaalisiin etuihin. Tutkimusten välillä on pieniä eroja siinä, miten hyvinvointisovinismi määritellään, joten käsitteelle ei ole yhtä yksittäistä määritelmää. Se voidaan kuitenkin jakaa pehmeämpään ja tiukempaan hyvinvointisovinismiin sen mukaan, nähdäänkö maahanmuuttajien oikeus hyvinvointivaltion etuihin alhaisempana kuin syntyperäisten kansalaisten vai nähdäänkö heidän kuuluvan kokonaan näiden etujen ulkopuolelle.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Taloudellinen tilanne vaikuttaa siihen, miten hyvinvointivaltioon ja eri ihmisryhmiin suhtaudutaan. Kun koetaan, että taloudellisia resursseja on entistä rajatummin ja tulevaisuus näyttää epävarmalta, suhtautuminen taloudellisiin tukiin ja erityisesti maahanmuuttajiin muuttuu. Vuoden 2008 taloudellisen taantuman ja erityisesti Eurooppaan saapuneiden pakolaisten nopeasti noussut määrä ovat nostaneet esiin uutta keskustelua hyvinvointivaltiosta ja maahanmuutosta. Monissa maissa oikeistopuolueiden kannatus on noussut ja samalla on myös kasvanut oikeuksia rajoittava politiikka sekä entistä vahvempi rajojen kontrollointi. Muuttunut tilanne on myös nostanut keskustelua hyvinvointivaltion tulevaisuudesta ja sen kestävyydestä. Nykyään on aiempaa hyväksytympää kyseenalaistaa maahanmuuttajien oikeus hyvinvointivaltion etuihin.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Ymmärtääkseen hyvinvointisovinismin esiintymistä täytyy siis huomioida muutokset talouspolitiikassa. Yhteiskunnallisten muutosten myötä myös kansallista identiteettiä joudutaan pohtimaan uudelleen, mikä voi aiheuttaa erimielisyyksiä ja konfliktejakin. Hyvän taloussuhdanteen aikana maahanmuuttajiin ja heidän rooliinsa yhteiskunnassa ei välttämättä kiinnitetä niin paljon huomiota, kuin silloin, kun on taloudellisia ongelmia ja peruspalveluista joudutaan säästämään. Perinteisesti pohjoismaiset hyvinvointivaltiot ovat kuuluneet kansalliseen identiteettiin ja egalitaariset periaatteet ovat olleet keskeisiä hyvinvointivaltioiden takana olevassa ideologiassa. Hyvinvointivaltion perustaminen ei liittynyt vain taloudelliseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin ja kasvuun, vaan myös kansallisen identiteetin rakentamiseen. Tästä syystä kysymys maahanmuuttajista aiheuttaa argumentteja sekä puolesta että vastaan.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Vuoden 2008 talouskriisi on lisännyt hyvinvointivaltion jännitteitä, vaikka niitä on ollut jo 1970-luvulta lähtien. Keskustelua siitä, mihin valtion varoja tulisi käyttää, käydään jatkuvasti. Kilpailu työmarkkinoilla on kovaa ja tämän takia maahanmuuttajat koetaan helposti ylimääräisenä uhkana, erityisesti matalapalkkaisimmilla ja vähiten koulutusta vaativilla aloilla. Työelämään ylipäätään liittyy uusia vaatimuksia esimerkiksi joustavuuden ja käytettävyyden suhteen.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Eurooppaan saapuneiden pakolaisten nopeasti kasvanut määrä on monissa Euroopan maissa nostanut esiin keskustelua paitsi maahanmuutosta, myös kansallisesta kuulumisesta. Muuttunut tilanne on myös tehnyt entistä hyväksytympää olla sitä mieltä, että syntyperäiset kansalaiset omaavat itsestäänselvän oikeuden kuulua valtioon ja tältä pohjalta myös rajoittaa muiden pääsyä sen piiriin.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Pohjoismaiseen ja suomalaiseen kansallisidentiteettiin on perinteisesti kuulunut oikeudenmukaisuus ja egalitaarisuus, mutta myös oletus valkoisuudesta. Toisin sanoen ei-valkoiset nähdään usein automaattisesti maahanmuuttajina ja vieraina, eli ”muina”. Näin tapahtuu, vaikka yksilöt olisivatkin syntyneet ja kasvaneet Suomessa. Lisääntynyt maahanmuutto on haastanut ajatuksen homogeenisesta kansasta ja pakottanut miettimään uudelleen, mitä suomalaisuus on ja kuka sen piiriin kuuluu.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Ihmiset suhtautuvat eri maista ja eri syistä tuleviin maahanmuuttajiin eri tavoilla. Työperäiseen ja samankaltaisista kulttuureista tuleviin ihmisiin suhtaudutaan usein positiivisesti tai neutraalisti, kun taas EU:n ulkopuolelta tuleviin ihmisiin suhtaudutaan suuremmalla varauksella. Erityisen negatiivisesti suhtaudutaan pakolaisiin ja hyvinvointisovinismi lepääkin tältä osin olettamuksella, jonka mukaan nämä maahanmuuttajat saapuvat maahan vain paremman elintason ja ilmaisen rahan toivossa. Olettamuksena on, että esimerkiksi juuri pakolaiset eivät suurimmaksi osaksi tule työllistymään tai hyödyttämään valtiota mitenkään. Saatetaan esimerkiksi väittää, että pakolaiset vain väittävät olevansa sodan uhreja, vaikka tosi asiassa heillä ei olisi kotimaassa mitään todellista hätää. Tällöin pakolaiset saatetaan nähdä strategisina muuttajina ja hyvinvointivaltion hyväksikäyttäjinä.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Pakolaiskeskustelussa pakolaisista puhutaan usein yhtenä joukkona, mutta tästä huolimatta ihmisten suhtautuminen eri pakolaisiin on erilaista. Useimmat hyväksyvät pakolaisten vastaanottamisen, kun henkilöillä tiedetään olevan todellinen tarve turvapaikalle ja kun on oletettavissa, etteivät he aiheuta minkäänlaista uhkaa Suomelle tai suomalaisille. Pakolaisryhmiä voidaan kuitenkin kutsua ”elintasopakolaisiksi”, mikä viittaa oletukseen siitä, että suurin osa pakolaisista pakenee vain köyhyyttä ja saapuu Suomeen paremman elintason perässä. Tämä käsite juontaa juurensa 1980- ja 1990-luvuille, jolloin somalialaisia ja jugoslavialaisia pakolaisia saapui Suomeen. Näitä ryhmiä kutsuttiin laajalti elintasopakolaisiksi ja käsite on jäänyt pakolais- ja maahanmuuttokeskusteluun lisäämään ennakkoluuloja pakolaisia kohtaan.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Maahanmuuttoa ja monikulttuurisuutta kritisoivat politiikassa erityisesti oikeistopuolueet ja samat tahot puhuvat myös maahanmuuttajien integroitumisen vaikeudesta tai jopa mahdottomuudesta. Tällöin vedotaan erilaisten kulttuurien ja uskontojen varsin erilaisiin tapoihin ja maailmankuviin, jotka oletettavasti vaikeuttavat merkittävästi ihmisten elämistä sovussa.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Tyypillisesti maahanmuuttoasenteet ovat sitä myönteisempiä, mitä enemmän maahanmuuttajia maassa on. Suomalaiset ovat muihin eurooppalaisiin verrattuna keskivertoa, mutta muihin pohjoismaalaisiin verrattuna astetta varautuneempia maahanmuuttajien suhteen. Yhteiskunnallisella tilanteella on kuitenkin vaikutusta maahanmuuttoasenteisiin ja esimerkiksi maahanmuuton nopea kasvu voi muuttaa asenteita, samoin kuin taloudellinen tilanne. Myös yksilölliset tekijät, kuten koulutustaso ja ikä vaikuttavat. Puolueiden välillä huomattavaa on, että perussuomalaiset suhtautuvat maahanmuuttoon selvästi muita puolueita kriittisemmin, kun taas vihreät ja RKP suhtautuvat siihen positiivisimmin.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Ruotsia on pitkään pidetty malliesimerkkinä sekä monikulttuurisuuden että hyvinvoinnin kannalta. Ruotsin kansalaisuuden saaminen on verrattain helppoa ja se on pitkään suhtautunut esimerkiksi turvapaikanhakijoihin hyvin avoimesti. Toisin sanoen Ruotsissa on vahvan integroimisen perinne. Viime vuosina Ruotsissa on kuitenkin koettu levottomuuksia, jotka ovat herättäneet paljon keskustelua. On puhuttu esimerkiksi siitä, että kansalaisuuden saamisen pitäisi olla aiempaa rajoitetumpaa ja Ruotsi onkin lähentynyt muita EU-maita maahanmuuttopolitiikassaan. Maahanmuuttoa on kuvattu hallitsemattomaksi ja sen on nähty lisäävän ekstremismiä, jonka takia maahanmuuttopolitiikkaan on suhtauduttu yhä kriittisemmin. Ksenofobia ja islamofobia ovat nousseet ja lisänneet jänniteitä. Tästä huolimatta erilaisuus ja monimuotoisuus nähdään edelleen suurilta osin rikkautena ja esimerkiksi talouden kannalta positiivisena. Muutokset yhteiskunnassa ovat antaneet tilaa rasismille ja populismille ja ruotsalaisten arvojen ja tapojen kunnioittaminen nähdään entistä tärkeämpänä. Ulkomaisen työvoiman saapumista Ruotsiin on kuitenkin helpotettu vuonna 2008, mutta sen myötä saapuvien työläisten oikeudet ovat aiheuttaneet enemmän huolta. Kun tavoitteena on rajoitetumpi kansalaisuus, eivät ulkomaiset työläiset pääsee integroitumaan yhteiskuntaan yhtä hyvin. Samalla eksklusiivisempi yhteiskunta voi aiheuttaa uusia levottomuuksia niiden joukossa, jotka kokevat jäävänsä sen ulkopuolelle.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Suomessakin on havaittavissa samanlaista yhteiskunnan ja hyvinvointivaltion vartiointia kuin Ruotsissa. Suomi on pitkään ollut varsin homogeeninen ja vähäisen maahanmuuton maa, erityisesti syrjäisen sijaintinsa takia. Kun tilanne on viime vuosikymmeninä alkanut muuttua, on maahanmuutosta keskusteltu yhä enemmän. Skeptisismi maahanmuuttoa ja monikulttuurisuutta on saanut enemmän huomiota, erityisesti perussuomalaisten takia. Maahanmuuton ehtona pidetään tässä diskurssissa sitä, että maahanmuuttajien tulee kokonaan assimiloitua suomalaiseen yhteiskuntaan, eli omaksua suomalaiset arvot ja elämäntapa, tulla enemmän tai vähemmän ”suomalaisiksi”. Tässä yhteydessä usein myös korostetaan niitä tiettyjä erilaisten kulttuurien piirteitä, jotka eivät ainakaan sovi suomalaiseen kulttuuriin ja yhteiskuntaan. Toisin sanoen maahanmuuttajiin kohdistuu ennakkoluuloja, joiden perusteella jotkin kulttuuriset ja etniset ryhmät nähdään vaikeammin sopeutuvina.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Hyvinvointisovinismissa politiikka on keskeinen tekijä, sillä politiikassa ja poliittisessa keskustelussa määritellään sitä, miten hyvinvointivaltion varoja käytetään ja kenelle ne kohdistetaan. Hyvinvointivaltion oikeuksien rajoittaminen ilmenee erityisesti oikeistopuolueissa ja vielä merkittävämmin oikeistopopulistisissa puolueissa. Skandinaviassa merkittäviä äärioikeistopuoleita ovat Tanskan Dansk Folkeparti (DF) ja Norjan Fremskrittspartiet (FrP), joilla on jo vuosikymmenten historia. Suomessa ja Ruotsissa vastaavia puolueita ei ole, vaikka joitakin yhtäläisyyksiä voidaankin löytää. Ruotsissa on puolue Sverigedemokraterna (SD), jolla on äärioikeistolaisia juuria. Sen merkitys on kuitenkin pysynyt vähäisenä. Suomessa taas vastaava puolue on Perussuomalaiset (PS), joka on vahvasti maahanmuttoa vastaan, mutta ei muuten vastaa Tanskan ja Norjan oikeistopuolueita.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Hyvinvointivaltion hyväksikäytön pelossa monet maat ovat pyrkineet rajoittamaan maahanmuuttoa ja rajoittamaan maahanmuuttajille annettavia etuja. Esimerkiksi kesäkuussa 2015 Tanska ilmoitti uudistavansa maahanmuuttopolitiikkaansa ja rajoittaa maahanmuuttajien oikeuksia sosiaalietuihin, jotta Tanska näyttäytyisi vähemmän houkuttelevana maana mahdollisille maahanmuuttajille. Iso-Britanniassa yksi syy erota EU:sta oli vähentää maahanmuuttajista koituvia kuluja.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Koska hyvinvointisovinismia esiintyy eniten äärioikeistolaisten puolueiden yhteydessä, se yhdistetään toisinaan ksenofobiaan, jolloin äänestäjät äänestäisivät tarkoituksenaan sulkea kulttuurisesti ja etnisesti erilaiset ryhmät ulkopuolelle. Tällöin hyvinvointisovinismi nähdään suorana seurauksena politiikan strategisesta toiseuttamisesta vaalisuosion toivossa. Äärioikeisto ei kuitenkaan lähtenyt liikkeelle hyvinvointisovinismista, vaan hyvinvointivaltio- ja verotuskritiikistä muuten. Vasta viime vuosina kysymys maahanmuutosta on noussut vahvasti esille.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Hyvinvointisovinismin nousu liittyy ennen kaikkea oletettuun kilpailuun kantaväestön ja maahanmuuttajien välillä. Esimerkiksi Iso-Britanniassa maahanmuuttajia on syytetty julkisen terveydenhuollon talouden vaarantamisesta siitä asti, kun puolalaisia maahanmuuttajia alkoi saapua 2000-luvun alussa. Väitetään, että maahanmuuttajat aiheuttavat terveydenhuoltoon ruuhkaa, joka haittaa kantaväestöä. Kun hyvinvoinnista täytyy säästää, on helppoa syyttää maahanmuuttajia.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Populistipuolueiden suosion kasvu on ollut selkeää Länsi-Euroopassa, mutta mukautuvatko valtapuolueet populistipuolueiden nostamaan debattiin, on vielä epäselvää. Hyvinvointisovinismi kuuluu kuitenkin monen länsieurooppalaisen populistipuolueen ohjelmaan. Poliittiset puolueet tunnustavat tiettyjä arvoja, joilla ne pyrkivät ajamaan omaa agendaansa ja erottumaan muista. Populistiset puolueet kuitenkin toimivat jokseenkin kameleonttimaiseen tapaan: ne muuttuvat sitä mukaa, kun poliittinen ympäristö muuttuu. 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa populistiset puolueet Euroopassa kritisoivat hyvinvointivaltiota, mutta valtapuolueiden leikatessa hyvinvointipalveluita, alkoivatkin populistipuolueet puolustamaan hyvinvointivaltiota.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Euroopassa oikeistopopulistiset puolueet ovat menestyneet 1980-luvulta lähtien ja tutkimusten mukaan niiden suosio perustuu suurilta osin maahanmuuttoon ja etniseen monimuotoisuuteen liittyvään tyytymättömyyteen. Vuoden 2008 talouskriisin jälkeen ja oikeistopopulististen puolueiden suosion noustua, on poliittisessa keskustelussa käytetty entistä voimakkaammin maahanmuuttajia ensisijaisesti taloudellisena taakkana ja syynä kasvaneille sosiaalikuluille. Vaikka tällainen retoriikka keskittyy ennen kaikkea oikeistopopulistisiin puolueisiin, esiintyy sitä myös valtapuolueissa. Siitä huolimatta nimenomaan oikeistopopulistiset puolueet mielletään maahanmuuttovastaisiksi puolueiksi.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Oikeistopopulistisilla puolueilla on taloudelliset ja kulttuuriset agendansa, mutta lisäksi niille ominaista on sen korostaminen, että ne ovat syntyperäisen ”tavallisen kansan” asialla. Se, missä määrin hyvinvointivaltion etuuksiin liittyvät kysymykset ovat tärkeitä oikeistopopulististen puolueiden äänestäjille, on vielä tutkimatta. Kasvava maahanmuutto on muuttanut julkista keskustelua ja sen käyttämää retoriikkaa. Oikeistopuolueet ovat aiempaa suositumpia ja populismi on kasvussa. Julkisessa keskustelussa puhutaan paljon rajojen sulkemisesta sekä poliitikkojen että tavallisten kansalaistenkin toimesta. Hyvinvointivaltion laajuus saa kritiikkiä oikeistopuolueilta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että ne näkisivät hyvinvointivaltiota itsessään huonona, vaan kritiikin ja kyseenalaistuksen kohteena on erityisesti ulkomailla syntyneiden maahanmuuttajien mahdollisuus saada hyvinvointietuuksia.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Oikeistopopulististen puolueiden puheissa korostuu ”tavallinen kansa” ja siihen kohdistetut leikkaukset ja uhat. Tämä onkin populismille keskeistä. Populistit nähdään usein turhautuneina ja vihaisina ja populismiin liitetäänkin ennen kaikkea tunteet käytännön asioiden sijaan. Tämä takia populististen poliitikoiden onkin tärkeää vedota ihmisten tunteisiin, toisinaan faktojen kustannuksella. Populistien mukaan hyvinvointivaltio ei auta tarpeeksi niitä, jotka todella tarvitsevat apua ja ansaitsevat etuuksia ja palveluita. Sen sijaan heidän mukaansa hyvinvointivaltio mahdollistaa sen, että ”tavalliset kansalaiset” joutuvat tekemään kovaa työtä, josta järjestelmää hyväksikäyttävät vapaamatkustajat hyötyvät.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Puolueet menestyvät aiempaa vahvemmin keskittymällä tiettyihin arvosidonnaisiin kysymyksiin, kuten maahanmuuttoon. Sosiaalisesta mediasta on tullut aiempaa paljon tärkeämpi ympäristö ja sitä kautta voidaan tavoittaa uusia kannattajia. Sosiaalista mediaa voidaan käyttää työkaluna luomalla ja rakentamalla tarinoita, joihin kriittiset tahot eivät pääse tulemaan väliin. Sosiaalisen median tuomat mahdollisuudet ja vaihtoehtomediat ovat tärkeitä erityisesti silloin, kun mahdollisten kannattajien luottamus valtamediaan on alhaisella tasolla. Esimerkiksi kolmannes perussuomalaisten jäsenistä, jotka tuntevat MV-lehden, pitävät sitä luotettavana. Tämä kertoo nykyisestä poliittisesta ilmapiiristä sen, että ihmiset ovat sekä reaalimaailmassa että sosiaalisessa mediassa tekemisissä lähinnä samankaltaisten ihmisten kanssa, jotka jakavat samantapaisen elämäntavan ja arvomaailman. Tällöin voidaan puhua kuplista, jotka pitävät ryhmät jokseenkin erillään toisistaan ja toisaalta tuottavat yhteiskunnasta omanlaistaan kuvaa.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Yhteiskunnalliset muutokset ja taloudellinen taantuma vaikuttavat Suomessa samoin kuin muuallakin. Maahanmuuttopolitiikkaan on tehty lukuisia muutoksia kasvavan maahanmuuton myötä ja esimerkiksi turvapaikanhakijoiden asemaa on heikennetty. On myös huomattava, että hyvinvointisovinismi ja -nationalismi erottuvat siinä, miten EU:n ulkopuolista muuttoliikettä käsitellään suomalaisessa politiikassa. Suomen kansalaiset eroavat muista Pohjoismaista tutkimusten mukaan jonkin verran siinä, miten oikeutettuina hyvinvointivaltion etuihin maahanmuuttajat nähdään. Usein nähdään, että maahanmuuttajien tulisi ”ansaita” sosiaaliset ja taloudelliset edut joko työllä tai kansalaisuudella. Suomessa harvempi on halukas jakamaan tukia ehdoitta maahanmuuttajille kuin muissa Pohjoismaissa.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Suomalaisista poliittisista puolueista perussuomalaiset on avoimen populistinen ja nationalistinen puolue, jonka suosio on kasvanut merkittävästi viime vuosina. Perussuomalaisia ei kuitenkaan voi sijoittaa vasemmisto-oikeisto-akselilla selvästi oikealle, vaikka maahanmuuttoon suhtautumisen puolesta he usein vastaavat oikeistopopulistisia puolueita. Puolueen jäseniä yhdistävä tekijä on talousnationalismi, joka ei ole hyvinvointisovinismia, vaan sen ja nativistisen nationalismin välissä. Perussuomalaisia on jokseenkin hankala sijoittaa puoluekartalle tai määritellä puolueen ideologiaa tyhjentävästi, eikä esimerkiksi sen toisinaan oletetusta populistisesta äärioikeistolaisuudesta ole konsensusta. Toisaalta puolueen tapa puhua suomalaisuudesta ja edistää ”suomalaisten” asiaa, viittaa juuri populistisen äärioikeiston suuntaan. Isänmaallisuus ei kuitenkaan ole mitenkään oikeiston tai ääripäiden yksinomaisuutta.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Suomalaiset puolueet ovat samankaltaistuneet monilta osin keskiluokan suhteellisen osuuden kasvaessa, mutta niiden väliset erot intresseissä ovat edelleen nähtävissä. Vanhimmat puolueet ovat selkeimmin yhdistettävissä tiettyihin intressiryhmiin, toisin kuin esimerkiksi perussuomalaiset. Kuitenkin voidaan sanoa, että perussuomalaisten äänestäjistä huomattavan suuri osa kannattaa perinteisiä arvoja verrattuna esimerkiksi vihreiden ja vasemmistoliiton äänestäjiin. Perussuomalaisten vaalimenestys tällä vuosikymmenellä on ollut mittavaa, mikä kertoo poliittisen kentän uudelleen muotoutumisesta ja siitä, että perussuomalaisten äänestäjät kokevat puolueen tarjoavan uuden vaihtoehdon.


title: Hyvinvointisovinismi

text: Perussuomalaiset ovat aiheuttaneet useampaan otteeseen keskustelua maahanmuutosta ja usein rasismistakin. Esimerkiksi Jussi Halla-ahon tuomio vuodelta 2009 liittyen hänen kirjoituksiinsa islamista ja profeetta Muhammadista on herättänyt paljon huomiota. Vaikka itse puolueen kanta voikin olla monitahoinen, ovat jotkin sen jäsenet aiheuttaneet keskustelua ja skandaaleja selvästi rasistisilla tai muuten tuomittaviksi katsotuilla teoillaan ja puheillaan. Yksittäisten jäsenten toimet vaikuttavat siihen, miten koko puolue nähdään, ja tämän johdosta perussuomalaisia on toisinaan syytetty rasistiseksi ja ksenofobiseksi puolueeksi. Erään kyselyn mukaan neljännes perussuomalaisten kannattajista tunnisti itsessään rasistisia piirteitä.


title: Las Rozas de Madrid

text: Las Rozas de Madrid (joskus lyhyesti Las Rozas) on kunta Madridin maakunnassa Espanjassa. Las Rozas de Madridin väkiluku oli vuoden 2016 alussa 94 471.Madridiin on matkaa maanteitse noin 19 kilometriä.


title: Korakrit Arunanondchai

text: Korakrit Arunanondchai (s. 1986 Bangkok) on thaimaalainen taiteilija, joka työskentelee New Yorkissa ja Bangkokissa. Hänen teoksensa ovat videoita, valokuvia, installaatioita ja performansseja, joille on tyypillistä monien aiheiden ja kulttuuristen vaikutteiden sekoittaminen. Arunanondchain teoksissa on vaikutteita muun muassa rap-musiikista ja musiikkivideoista, taiteen historiasta ja thaimaalaisesta hengellisyydestä. On sanottu, että hänen teoksissaan yhdistyvät digitaalisen ajan kollektiivinen muisti ja hänen henkilökohtaiset kokemuksensa.


title: Korakrit Arunanondchai

text: Käytyään koulunsa Bangkokissa Arunanondchai muutti Yhdysvaltoihin opiskelemaan taidetta. Hän suoritti BA-tutkinnon Rhode Island School of Designissa Providencessa (2009) ja valmistui taiteen maisteriksi New Yorkin Columbian yliopistosta 2012. Samana vuonna hän suoritti opintoja Skowhegan School of Painting and Sculpturessa.


title: Korakrit Arunanondchai

text: Vuodesta 2013 Arunanondchai on pitänyt useita yksityisnäyttelyitä varsinkin Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Hänen taidettaan on nähty muun muassa New Yorkin MoMA-museon PS1-tilassa sekä näyttelyissä Lontoossa, Pariisissa, Pekingissä ja Berliinissä. Syksyllä 2017 hänellä on yksityisnäyttely Helsingissä Nykytaiteen museo Kiasmassa.


title: HMS Sturgeon (73S)

text: HMS Sturgeon (viirinumero 73S) oli Britannian kuninkaallisen laivaston S-luokan sukellusvene.


title: HMS Sturgeon (73S)

text: Alus tilattiin 2. heinäkuuta 1930 Chathamin telakalta ja sen köli laskettiin 1. tammikuuta 1931. Alus laskettiin vesille 8. tammikuuta 1932 ja se valmistui saman vuoden lopulla 15. joulukuuta. Alus otettiin palvelukseen 27. helmikuuta 1933.


title: HMS Sturgeon (73S)

text: Toisen maailmansodan puhjetessa "HMS Sturgeon" kuului 2. sukellusvenelaivueeseen, jonka muut alukset olivat "HMS Seahorse", "HMS Starfish", "HMS Swordfish", "HMS Spearfish", "HMS Sterlet", "HMS Seawolf", "HMS Oxley", "HMS Triumph", "HMS Triton", "HMS Thistle" ja "HMS Sunfish". Alus siirrettiin 23.-26. elokuuta Dundeehen. Alus lähti 23. elokuuta Portlandista Dundeehen yhdessä "HMS Spearfishin" ja "HMS Swordfishin" kanssa. Alus erkani 25. elokuuta sisaraluksistaan lähtien partiointialueelleen Stavangerin lounaispuolelle. Matka oli aluksen ensimmäinen sota-ajan partiomatka.


title: HMS Sturgeon (73S)

text: Alus yritti 14. syyskuuta Norjan rannikolla upottaa sisaraluksensa "HMS Swordfishin" laukaisemalla kolme torpedoa, mutta kaikki menivät ohitse. Tapauksen seurauksena Amiraliteetti kasvatti sukellusveneiden toiminta-alueiden välisen etäisyyden neljästä kuuteentoista merimailiin. Alus yritti tuloksetta upottaa Saksan laivaston sukellusveneen "U-23". Alus siirrettiin 5. marraskuuta sukellusveneiden uudelleen organisoinnin yhteydessä 6. sukellusvenelaivueeseen. Alus upotti 20. marraskuuta ensimmäisen aluksensa Saksan laivaston sukellusveneidentorjuntatroolari "V-209":n, joka oli samalla ensimmäinen brittiläisen sukellusveneen tekemä upotus toisessa maailmansodassa.


title: HMS Sturgeon (73S)

text: Alus upotti Saksan laivaston joukkojenkuljetusalus "Pionierin", tanskalaisen kauppa-aluksen "Sigrunin", norjalaisen kauppa-aluksen "Delfinuksen" ja saksalaisen kauppa-aluksen "Boltenhagenin". Alus myös laukaisi kuusi torpedo yrittäessään upottaa Saksan laivaston sukellusveneen "U-43", mutta kaikki torpedot menivät ohitse.


title: HMS Sturgeon (73S)

text: Alus osallistui taistelulaiva "Bismarckin" seurantaan.


title: HMS Sturgeon (73S)

text: Alankomaiden laivaston poistettua "Hr. Ms. O 14":n palveluksesta sen miehistölle tarvittiin uusi alus. Britannian laivastolta saatiin lainaan "HMS Sturgeon", joka huhtikuussa 1943 huollettiin, poistettiin palveluksesta ja luouvutettiin Alankomaille. Alus otettiin palvelukseen 11. lokakuuta Devonportin telakalla nimellä "Hr. Ms. Zeehond".


title: HMS Sturgeon (73S)

text: Telakalta vapauduttuaan alus siirtyi 31. lokakuuta Plymouthista Portsmouthiin, mistä se lähti 11. marraskuuta edelleen Clydeen. Se teki matkan yhdessä "HMS Sunfishin" kanssa ja sukellusveneiden saattajana oli Vichyn Ranskan sukellusveneidentorjunta-alus No. 5. Myöhemmin "HMS Cutty Sark" vastaanotti saattajan tehtävät osaston ylittäessä Irlanninmeren. Alus saapui 14. marraskuuta Rothesayhin, jossa se liittyi 7. sukellusvenelaivueeseen koulutettavaksi.


title: HMS Sturgeon (73S)

text: Alus lähti 11. joulukuuta Rothesaysta St. JOhnsiin Kanadaan, josta sen piti jatkaa Bermudalle maalialukseksi koulutettaessa miehistöjä sukellusveneidentorjuntaan. Huonojen sääolosuhteiden vuoksi aluksen polttoaineenkulutus kasvoi liian suureksi ja se joutui 18. joulukuuta palaamaan Britteinsaarille. Alus saapui 23. joulukuuta Londonderryyn, josta se jatkoi 26. joulukuuta matkaansa edelleen Rothesayhin


title: HMS Sturgeon (73S)

text: Alus lähti 14. helmikuuta Lerwickiin, jonne se saapui 17. helmikuuta. Alus lähti vielä samana päivänä ensimmäiselle partiomatkalleen, jossa sen tehtävänä oli sukellusveneidentorjunta Norjanmerellä. Alus sai 25. helmikuuta käskyn palata Lerwickiin, jonne se saapui seuraavana päivänä. Alus jatkoi 27. helmikuuta matkaansa Rothesayhin yhdessä "HMS Vampiren" kanssa. Alusten saattajana oli "HMS Annette" Pentland Firthiin, jossa saattajaksi tuli "HMS Crowlin". Holy Lochiin menevään osastoon liittyi myös "Hr. Ms. O 19".


title: HMS Sturgeon (73S)

text: Alus partioi Norjanmerellä 18. - 23. maaliskuuta. Alus yritti 21. maaliskuuta Egerön edustalla tuloksetta paikantaa Saksan laivaston taistelulaiva "Tirpitziä".


title: HMS Sturgeon (73S)

text: Alus osallistui rannikkolennoston sukellusveneidentorjuntaharjoitukseen Walesin rannikolla Fishguardin edustalla. Alus saapui 25.-26. välisenä yönä Dundeehen Skotlantiin, jossa se liitettiin laivueeseen koulutusalukseksi. Prinsessa Juliana vieraili aluksella 25. lokakuuta Greenockissa. Alus siirrettiin marraskuussa Dundeessa telakalle, mistä se vapautui tammikuussa 1945.


title: HMS Sturgeon (73S)

text: Alus liitettiin 18. tammikuuta 1945 Dundeessa 9. sukellusvenelaivueeseen, missä se palveli aina 14. syyskuuta saakka. Alus partioi helmikuussa Norjan rannikolla ja sen jälkeen ilmoitettiin akuston lähestyvän käyttöikänsä loppumista.


title: HMS Sturgeon (73S)

text: Alus lähti 14. huhtikuuta Dundeesta Lerwickiin. Huhtikuussa esitettiin "HMS Sunfishin" akuston siirtoa alukselle. "Zeehond" siirrettiin telakalle rungon puhdistukseen. Alus jouduttiin kuitenkin kesken toimenpiteiden poistamaan telakalta, jotta kiireisempi tapaus voitiin ottaa käsittelyyn. Alus palautettiin myöhemmin uudelleen telakalle.


title: HMS Sturgeon (73S)

text: Saksa antautui 8. toukokuuta 1945 ja alus lähti 7. elokuuta Rotterdamiin. Alus saapui 8. syyskuuta Dundeehen, jossa se poistettiin palveluksesta 14. syyskuuta. Alus palautettiin 17. marraskuuta Britannian kuninkaalliselle laivastolle. Alus romutettiin 1946-1947 Grantonilla Skotlannissa.


title: HMS Sturgeon (73S)

text: "HMS Sturgeonin päällikköinä olivat:


title: HMS Sturgeon (73S)

text: "Hr. Ms. Zeehondin" päällikköinä olivat:


title: Varhaiskasvatuksen eriarvoisuus Suomessa

text: Suomalaiset lastenhoidon periaatteet ovat kaksijakoisia. Toisaalta äitiyteen liittyvät ihanteet ja lasten kotihoidon rahallinen tukeminen kannustavat hoitamaan lasta kotona. Suomessa kotihoidon tuki on euromääräisesti verrattain suurta ja toisin kuin monissa muissa maissa, Suomessa kotihoidon tukea voi saada myös yli kolmevuotiaan lapsen hoitoon, jos samassa perheessä hoidetaan kotihoidon tuella myös alle kolmevuotiaita lapsia . Toisaalta päivähoidon kasvatuksellista potentiaalia arvostetaan laajasti. Kaksijakoiset ihanteet ovat tosin luoneet myös paljon positiivisia asioita, kuten tiivistynyttä vanhempien ja lastenhoitoammattilaisten välistä kasvatuskumppanuutta. Suomessa varhaiskasvatuksella pyritään myös tasaamaan muun muassa sosioekonomisten tekijöiden, alueellisten erojen, sukupuolen, etnisen taustan ja henkilökohtaisten ominaisuuksien vaikutuksia lasten tulevaisuuteen. Panostus on näkynyt esimerkiksi pyrkimyksinä taata kaikille oikeus varhaiskasvatukseen, lisäämällä henkilökunnan monikulttuurillista osaamista, laatia jokaiselle lapselle henkilökohtainen varhaiskasvatussuunnitelma ja toteuttaa sukupuolisensitiivistä työotetta (OPH). Useat seuraavissa kappaleissa käsiteltävät tutkimukset kuitenkin viestittävät, ettei varhaiskasvatuksen tasa-arvoistava tavoite aina toteudu.


text: Monista tutkimuksista käy voittopuolisesti ilmi, että varhaiskasvatus on lapsen hyvinvoinnin ja tulevaisuuden kannalta kotihoitoa parempi vaihtoehto. Tutkimuksissa pyritään kuitenkin kovin harvoin kunnianhimoisesti selvittämään sitä, mitkä tekijät todellisuudessa vaikuttavat siihen, että päivähoito on kotihoitoa parempi vaihtoehto. Varhaiskasvatuspalveluiden sisällöllistä vaikuttavuutta pidetään helposti merkittävimpänä syynä, mutta esimerkiksi Markus Jäntti on väittänyt syrjäytymisen ehkäisyä varhaislapsuudessa käsitelleessä luennossaan muuta. Hänen mukaansa keskeistä ei välttämättä ole varhaiskasvatuspalveluiden sisällöllinen laatu sinänsä vaan se, että lapsi ei ole alinomaa tekemisissä vain vanhempiensa kanssa. Myös Jani Erola on muistuttanut, ettei vanhempien vaikutus lapsiin suinkaan automaattisesti ole positiivinen.


text: Kaikki asiantuntijat eivät suinkaan liputa aikaisen päivähoidon puolesta. Esimerkiksi psykologian professori Liisa Keltikangas-Järvisen mukaan päivähoidolla ei ole välttämättä positiivisia vaikutuksia alle kolmevuotiaiden kehitykselle ja alle kaksivuotiaita ei missään nimessä tulisi laittaa päivähoitoon. Perusteeksi Keltikangas-Järvinen esittää, että positiivisten sosiaalisten taitojen oppimisen sijaan lapsi voi joutua omaksumaan päivähoidossa sellaisia viidakon lakeja, joihin hän ei suinkaan ole valmis.


text: Tutkimuksissa ei juurikaan oteta suoraan kantaa, onko perhepäivähoito vai päiväkoti parempi paikka lapselle. Esimerkiksi Keltikangas-Järvisen mukaan päiväkodeissa lasten stressitasojen on todettu olevan korkeampia kuin koti- ja perhepäivähoidossa, mutta keskeistä ei todennäköisesti ole päivähoidon järjestämisen muoto vaan ryhmäkoot. Useiden tutkimusten mukaan suomalaisten päiväkotien ryhmäkoot ovat aivan liian suuria ja vaarantavat lapsen kehityksen sekä estävät työntekijöitä hyödyntämään osaamiskapasiteettiaan. Keltikangas-Järvisen mukaan sopiva ryhmäkoko kolmevuotiaalle lapselle on viisi ja neljävuotiaalle kuusi lasta. Päivähoidossa onkin kokeiltu viime vuosina kiintymyssuhdetta turvaavaa omahoito-mallia, jossa yhden työntekijän on tarkoitus vastata vain muutamasta lapsesta. Keltikangas-Järvisen mukaan systeemi ei kuitenkaan ole toiminut toivotulla tavalla henkilökunnan vaihtuvuuden vuoksi.


text: Lasten erilaisuuteen ei tutkimuksissa ole kiinnitetty kovin paljoa huomiota. Mannerheimin lastensuojeluliiton pääsihteeri Mirjam Kalland onkin ehdottanut, että pienillekin lapsille voisi alkaa tehdä testejä, jotka mittaisivat lasten soveltuvuutta erilaisiin hoidon muotoihin.


text: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen määritelmän mukaan sosioekonomisella asemalla viitataan sekä hyvinvoinnin aineellisiin ulottuvuuksiin että aineellisten voimavarojen hankkimiseen tarvittaviin edellytyksiin. Aineellisilla ulottuvuuksilla tarkoitetaan etupäässä tuloja, omaisuutta ja asumistasoa ja edellytyksillä koulutusta, ammattia ja asemaa työelämässä. Sosioekonominen asema tai sosioekonominen ryhmä ovat lähikäsitteitä yhteiskuntaluokan käsitteelle, mutta erojakin löytyy. Yhteiskuntaluokan käsite pohjautuu vahvasti teoriaan kun taas sosioekonomista asemaa määritellään myös tilastofaktojen avulla. Sosioekonomista asemaa kuvaavia luokituksia käytetään runsaasti muun muassa erilaisissa hyvinvointianalyyseissä, työvoimatutkimuksissa ja tulonjakotilastoissa.


text: Eduskunta päätti joulukuussa 2015 rajata lasten subjektiivisen päivähoito-oikeuden 20 tuntiin viikossa, jos vanhemmat eivät ole kokoaikatyössä tai opiskele päätoimisesti. Tutkimustiedon valossa rajaus on huolestuttavaa, koska se kohdistunee käytännössä pienituloisten, heikon koulutustason omaavien ja maahanmuuttajaperheiden lapsiin, jotka ovat aiemminkin olleet todennäköisimmin kotona korkean kotihoidon tuen mahdollistamina pidempään kuin korkeasti koulutettujen ja hyvätuloisten perheiden lapset. Rajaus on ristiriidassa varhaiskasvatuksen yleisiin tavoitteisiin nähden, koska esimerkiksi James Heckmanin mukaan juuri huono-osaiset lapset hyötyisivät varhaiskasvatuksesta kaikkein eniten ja se olisi taloudellisesti erittäin kannattavaa koko yhteiskunnalle. Tutkimuskirjallisuus onkin yleisesti melko yksimielistä siinä suhteessa, että heikon sosioekonomisen aseman omaavien vanhempien lapsille mahdollisimman varhain aloitettu varhaiskasvatus takaisi paremman koulumenestyksen tulevaisuudessa. Sen sijaan monista viime aikaisista tutkimuksista poiketen varhaiskasvatuksen merkitys myöhempään kouluttautumiseen ei esimerkiksi Hiilamon ja kumppaneiden sekä Datta-Guptan & Simonsenin mukaan ole välttämättä kaikille lapsille ole kovin keskeistä. Monien tutkimusten tuloksista huolimatta Karilan mielestä suomalaisessa varhaiskasvatuspoliittisessa keskustelussa lasten koulutuksellinen tasa-arvo jää kuitenkin usein taka-alalle.


text: Pelkästään raha on erittäin suuri varhaiskasvatuksen eriarvoisuutta luova tekijä. Yksi selkeä eroavaisuus esimerkiksi Suomen ja Ruotsin välillä liittyy varhaiskasvatuksen asiakasmaksuihin. Ruotsissa varhaiskasvatus on 15 viikkotunnin osalta ilmaista, kun taas Suomessa siitä peritään asiakasmaksut ja niiden korotusta työstetään parhaillaan. Tämän kaltaiset tekijät heijastuvat myös vanhempien ratkaisuihin lasten varhaiskasvatukseen osallistumisesta. Asiakasmaksujen korottaminen ilman selkeää panostusta laatuun saattaa aiheuttaa sen, että maksukykyiset, usein muita kriittisemmät vanhemmat, siirtyvät laadulla kilpailevien yksityisten varhaiskasvatuspalveluiden käyttäjiksi.


text: Investointiajatteluun sisältyvän tulevaisuuspainotuksen kritisoijat peräänkuuluttavat sitä, että lapset ansaitsevat huomionsa ja heihin suunnatut investoinnit myös lapsina, eivät pelkästään tulevina koululaisina tai tulevana työvoimana. Jani Erola on puolestaan väittänyt tutkimustuloksiinsa pohjautuen, että alle kolmevuotiaana varhaiskasvatukseen osallistuvat ja myöhemmin korkealle kouluttautuvat ihmiset ovat todennäköisesti vähemmän kouluttautuneita onnellisempia, eivät pelkästään korkeamman sosiaalisen statuksen omaavia. Erola haluaakin, että kritisoijat esittäisivät selkeää tutkimustietoa siitä, ettei korkea koulutus ja onnellisuus korreloisi keskenään.


text: Tilastojen mukaan Suomessa maahanmuuttajat käyttävät kotihoidon tukea selvästi kantaväestön keskiarvoa pidempään. Monissa kansainvälisissä tutkimuksissa on todistettu, että etenkin heikon sosioekonomisen aseman omaavien maahanmuuttajien lapset hyötyvät merkittävästi päivähoidosta. Varhaiskasvatuksen on osoitettu edistävän maahanmuuttajien kognitiivisia kykyjä, kuten kielitaitoa, jotka viime kädessä vaikuttavat ratkaisevasti koulumenestykseen. Kulttuurisen integraation näkökulmastakin maahanmuuttajalasten varhainen päivähoito on erityisen tärkeää.


text: Suomessa on tutkittu varsin niukasti varsinaisia syitä, miksi maahanmuuttajataustaiset perheet vievät kansaväestöä harvemmin lapsiaan päivähoitoon. Kuitenkin esimerkiksi Tervolan mukaan kolme vuotta täyttäneet maahanmuuttajataustaiset lapset ovat jo suhteellisen usein päivähoidon piirissä. Näin ollen voi tulkita, että merkittävä syy alle kolmevuotiaiden maahanmuuttajataustaisten lasten kuuluminen kotihoidon piiriin saattaa hyvinkin johtua samasta syystä kuin kantaväestönkin kohdalla eli sosioekonomisista tekijöistä. Päinvastaisia tuloksia on puolestaan luettavissa esimerkiksi Hakimin preferenssiteoriasta, jonka mukaan geneettiset tekijät ovat ratkaisevampia kuin sosioekonominen asema. Lisäksi Brandonin tutkimuksesta käy ilmi, että Yhdysvalloissakin maahanmuuttajaperheet vievät lapsiaan muita harvemmin päivähoitoon, vaikka siellä kotihoitoa ei tueta samalla lailla kuin esimerkiksi Suomessa.


text: Pohjoismaisessa varhaiskasvatuspedagogiikassa on 1990-luvulta lähtien voimistunut käsitys kompetentista lapsesta. Kompetentti lapsi – käsite ei suinkaan ole arvovapaa. Kompetentin lapsen piirteiksi on määritelty muun muassa lapsen aktiivinen vaikuttaminen sosiaalisen todellisuuden muovaamiseen, kypsyys, itsereflektiivisyys, vastuullisuus, tavoitteellisuus, lapsen tasavertaisuus aikuisen kanssa, sekä lapsen kompetenttius tässä hetkessä eikä vasta tulevaisuudessa. Gitz-Johansenin mukaan vähemmistökulttuurin edustaja suljetaan yhä usein kompetentti lapsi – käsitteen ulkopuolelle, koska muissa kulttuureissa tunnepitoiset toimintamallit ovat suositumpia. Grantin & Sleeterin mukaan vähemmistökulttuurista tulevien lasten oma kulttuuri pyritään häivyttämään ja vahvistamaan valtakulttuurin piirteitä . Suomalaisessa valtakunnallisessa varhaiskasvatussuunnitelmassa (2005) tilanteesta annetaan tyystin toisenlainen kuva:


text: "”Varhaiskasvatuksessa lapsen omaan kulttuuriin, elämäntapoihin ja historiaan perehdytään, niitä arvostetaan ja ne näkyvät varhaiskasvatuksen arkipäivässä. Yhteistyössä vanhempien ja eri kulttuuriyhteisöjen kanssa edistetään lapsen kulttuuriperinteen toteutumista ja tuetaan lapsen mahdollisuutta ilmentää omaa kulttuuritaustaansa varhaiskasvatuksessa. Näin tuetaan lasten oman identiteetin vahvistumista.”"


text: Tutkimusten mukaan suomalainen käytännön varhaiskasvatustyö ei välttämättä tietoisesti pyri kovin laajamittaisesti syrjimään maahanmuuttajataustaisia lapsia, mutta todellisuus ei missään nimessä ole yhtä ruusuinen kuin oheisessa varhaiskasvatussuunnitelmassa kirjoitetaan. Esimerkiksi Tervolan mukaan varhaiskasvatuspalveluiden suhtautuminen etniseen monikulttuurisuuteen todennäköisesti vaihtelee suuresti kunnittain, koska Suomessa ei ole valtakunnallisella tasolla annettu virallista suositusta maahanmuuttajien varhaiskasvatuksesta. Tarkemmin päiväkotien käytäntöjä pro gradussaan tarkastellut Tikka-Uguccioni väittää, ettei varhaiskasvatustyöntekijöillä ole riittävästi tietoa monikulttuurisuudesta, vaikka tänä päivänä reaaliaikaista tietoa olisi saatavilla runsaasti. Hänen mukaansa monikulttuurista materiaalia, kuten lastenkirjallisuutta, ei myöskään hyödynnetä tarpeeksi. Kuusisto puolestaan muistuttaa, että monikulttuurisuuden vaaliminen edellyttää jatkuvaa työtä. Useat tahot ovat esittäneet maahanmuuttajataustaisten työntekijöiden lisääntymisen tärkeyttä kulttuurisen yhdenvertaisuuden toteutumiseksi, mutta esimerkiksi Karilan mukaan maahanmuuttajataustainen ammattilainen päivähoidossa on toistaiseksi erittäin harvinainen ilmiö.


text: Varhaiskasvatuksen osallistumisasteessa on kansainvälisesti merkittäviä eroja. Suomessa varhaiskasvatuksen osallistumisaste on muihin OECD-maihin verrattuna melko alhainen ja kaukana muiden pohjoismaiden tasosta. Korkeimmat osallistumisasteet ovat Ranskassa, Hollannissa ja Belgiassa. Kuitenkin Suomessa on Ruotsin jälkeen korkeimmat lapsikohtaiset kustannukset varhaiskasvatuksessa, mikä viestittää siitä, ettei pelkkä osallistumisasteen tarkastelu yksistään anna totuudenmukaista kuvaa varhaiskasvatuksen kansainvälisestä eriarvoisuudesta. Varhaiskasvatuksen järjestäminen vaihtelee suuresti eri maissa ja niiden sisälläkin erilaisissa ohjelmissa. Tosiasia, että Suomi menestyy vuodesta toiseen vähintään kohtalaisen hyvin esimerkiksi koulutuksen tasoa mittaavissa PISA-testeissä, saattaa kertoa siitä, että suomalainen varhaiskasvatus on laadullisesti korkeatasoista verrattuna muihin maihin.


text:
Varhaiskasvatuksessa ilmenee alueellista eriarvoisuutta myös Suomen sisällä. Uusi laki jättää kuntien päätettäväksi, aikovatko ne toteuttaa subjektiivisen oikeuden rajaamisen. Lastensuojelun keskusliiton toiminnanjohtaja Hanna Heinosen mukaan lasten yhdenvertaosuuden toteutuminen vaarantuu varsinkin taloudellisesti heikossa asemassa olevissa kunnissa ja kuntien arviointiprosessit saattavat vaihdella merkittävästi myös muista kuin taloudellisista syistä. Karilan mukaan kuntakohtainen vaihtelu varhaiskasvatuksessa on viime aikoina lisääntynyt huomattavasti lukuisilla eri sektoreilla. Vaihtelua esiintyy subjektiivisen varhaiskasvatuksen tulkinnassa, aikuisten ja lasten suhdeluvuissa, palveluiden hallinnollisessa organisoinnissa, kunnallisen ja yksityisen palvelutuotannon määrissä, saantiperusteissa ja laadussa sekä henkilöstön ammattitaidossa. Karila peräänkuuluttaa lisätutkimuksen ja sitä kautta käytännön toimenpiteiden tarvetta, jotta alueellinen eriarvoisuus ei kasvaisi enää entisestään.
Helsingin Sanomien mukaan (9.3.2016) seuraavat kunnat eivät aio rajata varhaiskasvatusta: Alavus, Espoo, Eura, Forssa, Helsinki, Karvia, Kemi, Kotka, Laukaa, Nokia, Parainen, Pedersöre, Raahe, Riihimäki, Tampere ja Uusikaupunki. Näissä kunnissa asuu noin 1 400 000 suomalaista.  Esimerkiksi Keski-Suomessa ja Pohjois-Pohjanmaalla varhaiskasvatuksessa on alle puolet lapsista kun Uudellamaalla vastaava prosenttiluku on 71. Vaarana on myös se, että erityisesti alueilla, joilla vanhempien työmarkkina-asema on epävakaa, myös heidän lastensa varhaiskasvatus toteutuu epävakaissa tilanteissa. Näillä alueilla lapset joutuvat vakaan työmarkkina-aseman omaavien vanhempien lapsia useammin lapsiryhmiin, joiden koostumus vaihtelee. Karilan mukaan kunnissa on tarpeen pohtia, millä tavoin turvataan se, että yksityiset palveluntarjoajat huolehtivat toimintaansa osallistuvien lasten erityiskasvatuksesta, varhaiskasvatuslain ja varhaiskasvatussuunnitelman todentumisesta ja henkilöstön täydennyskoulutuksesta. Karila myös muistuttaa, että Suomessa lienee suuri joukko päiväkoteja, joissa ei ole sisällöltään pedagogisesti painottunutta koulutusta.


text: Erityislapsi saattaa joutua varhaiskasvatuksessa eriarvoiseen asemaan. Päivi Pihlajan mukaan erityisen tuen tarpeessa olevia lapsia ei aina huomioida riittävästi. Pihlajan mukaan lapset ovat eriarvoisessa asemassa muun muassa sen suhteen, millainen lapsen erityisen tuen tarve on ja missä on hänen asuinpaikkakuntansa ja päivähoitopaikkansa. Erityisen huonosti suomalaisessa varhaiserityiskasvatuksessa toteutuu ammatilliset tiedot ja taidot, kunnallinen resursointi sekä lasten ja vanhempien osallisuus.


text: Varhaiskasvatus eriarvoistaa myös niitä lapsia, jotka eivät kitkatta samaistu perinteisiin sukupuolirooleihin. Outi Ylitapio-Mäntylä on tutkinut kasvatuksen sukupuolistavia käytäntöjä päiväkodeissa. Huolimatta sukupuolisensitiivisen varhaiskasvatuksen kasvaneesta roolista Ylitapio-Mäntylä huomasi tutkimuksessaan runsaasti sukupuolistavia käytäntöjä, jotka nojaavat perinteisiin dikotomioihin. Tutkimuksen mukaan päiväkodeissa on usein kirjoittamattomia sääntöjä, esimerkiksi sellaisia, etteivät pojat aina osallistu askarteluun. Käytäntöjen rikkominen voi johtaa jopa rangaistuksiin. Tutkimuksen mukaan varsinkin pojat usein halusivat rikkoa aikuiskasvattajien luomia sukupuolisääntöjä esimerkiksi pukeutumisellaan.


text: Lastentarhaopettajien koulutuksessa ei Kettusen mukaan kiinnitetä läheskään riittävästi huomiota sukupuoliseen moninaisuuteen. Tutkimus tuo esiin, että sukupuolen ja tasa-arvon teemojen käsittely lastentarhanopettajan koulutuksessa on erittäin vähäistä eikä se vastaa työelämän osaamistarpeita.  Tulosten perusteella lastentarhanopettajan koulutuksessa vallitsee sukupuolineutraali tasa-arvo käsitys, jonka mukaan sukupuolten tasa-arvo on varhaiskasvatuksessa saavutettu. Lasten sukupuoli määrittyy koulutuksessa ja työelämässä lähinnä biologian kautta ja huomiotta jää sukupuolen moninaisuus. Kettusen mukaan lastentarhanopettajan koulutuksen kehittäminen sukupuolitietoisempaan suuntaan vaatisi opetussuunnitelman päivittämistä siten, että sukupuolen ja tasa-arvo tematiikkaa lisätään koulutuksen opetussuunnitelmaan sekä teemoja integroidaan osaksi valmiita kursseja. Myös työelämän ja koulutukset välistä yhteistyötä tulisi lisätä, jotta koulutus vastaisi paremmin työelämän haasteisiin esimerkiksi päivähoidon sukupuolittavien käytäntöjen käsittelyssä. Lisäksi vaadittaisiin opettajankouluttajien täydennyskoulutusta sukupuolitematiikasta sekä opiskelijoiden oma-aloitteisuutta ja aktiivisuutta teemojen esiin nostamisessa opetuksessa.


title: HMS Tapir

text: HMS Tapir (viirinumerot P335) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston T-luokan sukellusvene.


title: HMS Tapir

text: Alus tilattiin 1941 Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista ja sen köli laskettiin 29. maaliskuuta 1943. Alus laskettiin vesille 21. elokuuta 1944 ja se otettiin palvelukseen vielä saman vuoden lopulla 30. joulukuuta.


title: HMS Tapir

text: Alus upotti 12. huhtikuuta 1945 torpedoimalla Saksan laivaston sukellusveneen "U-486" Pohjanmerellä Bergenin lounaispuolella.


title: HMS Tapir

text: Alus sijoitettiin 18. kesäkuuta 1948 ylijäämänä reserviin ja se lainattiin Alankomaille, joka liitti sen 12. heinäkuuta laivastoonsa nimellä "Hr. Ms. Zeehond". Alus vieraili Curacaossa 30. huhtikuuta 1949 yhdessä "Hr. Ms. O 24":n ja "Hr. Ms. Van Kinsbergenin" kanssa. Matkalla suoritettiin gravitaatiomittauksia ja alus teki paluumatkalla pitkän snorkkelisukelluksen.


title: HMS Tapir

text: Alus osallistui kesäkuusta heinäkuuhun Exercise Viceroyhin. ja marraskuussa se osallistui "Hr. Ms. Dolfijnin" kanssa merisotaharjoitukseen Britannian laivaston kanssa.


title: HMS Tapir

text: Alus osallistui 13.-26. syyskuuta 1952 Naton sotaharjoitukseen exercise Mainbraceen.


title: HMS Tapir

text: Alus palautettiin Britannian kuninkaalliselle laivastolle 15. heinäkuuta 1953.


title: HMS Tapir

text: Alus otettiin uudelleen palvelukseen 16. joulukuuta 1953 nimellä "HMS Tapir". Alus romutettiin joulukuussa 1966 Faslanessa.


title: Kompetentti lapsi

text: Kompetentin lapsen käsite on ollut lapsuudentutkimuksessa esillä 1990-luvulta asti. Kompetentin lapsen piirteiksi on määritelty muun muassa lapsen aktiivinen vaikuttaminen sosiaalisen todellisuuden muovaamiseen, kypsyys, itsereflektiivisyys, vastuullisuus, tavoitteellisuus, lapsen tasavertaisuus aikuisen kanssa, sekä lapsen kompetenttius tässä hetkessä eikä vasta tulevaisuudessa. Käsitteen sisällöllisten ulottuvuuksien on katsottu peilaavan muuttuneita yhteiskunnallisia olosuhteita. Yksilöllisyyttä korostava myöhäismoderni aika vaatii aiempaa enemmän joustavuutta, oma-aloitteisuutta ja reflektiivistä toimintakykyä valmiiksi annettujen rooliodotusten täyttämisen sijaan. Osana tätä muutosta lasten asemaa sekä heidän suhdettaan aikuisiin on määritelty uudestaan. Lapsuuden määrittelyiden muutokset perustuvat myös lapsikeskeisen ajattelutavan yleiseen esiinmarssiin ja politisoitumiseen (johtuen osittain YK:n lasten oikeuksien sopimuksesta) sekä lapsuuden sosiologian nousuun tieteenalana. Lapset tuotiin sosiologisen teorian keskiöön ja heidät alettiin ymmärtää aikuisiin verrattavina sosiaalisina toimijoina. Yksi merkittävä lapsuuden uudenlaisen institutionaalistumisen seuraus on ollut pedagogisten toimien kiinnittyminen yksittäiseen lapseen yleisten ikäperusteisten käytäntöjen sijasta.


title: Kompetentti lapsi

text: Kompetenttia lasta määrittävät ajatusmallit ovat saaneet runsaasti myös kritiikkiä osakseen. Esimerkiksi Vandenbroeck ja Bouverne-Debie ovat korostaneet kompetentin lapsen käsitteen olevan kulttuurisidonnainen eikä millään muotoa arvovapaa. Pohjoismaisessa varhaiskasvatuspedagogiikassa ja yleisemmin länsimaisessa kulttuurissa lapsen(kin) odotetaan olevan kykenevä kypsään neuvotteluun ja järkevään verbaaliseen ulosantiin kun taas monissa muissa kulttuureissa tunnepitoiset toimintamallit ovat yleisiä. Tämä on johtanut siihen, että vähemmistökulttuurin edustaja suljetaan yhä usein kompetentti lapsi – käsitteen ulkopuolelle. Grantin & Sleeterin mukaan vähemmistökulttuurista tulevien lasten oma kulttuuri pyritään häivyttämään ja vahvistamaan valtakulttuurin piirteitä.