title: PIK-11 Tumppu

text: Polyteknikkojen ilmailukerhon perustamisen yhteydessä sen ensimmäiseksi tavoitteeksi määriteltiin VL Sääski -moottorikoneen rakentaminen, mutta suunnitelma rakentamisesta jäi toteutumatta sen vaatiman tietotaidon puuttuessa. Kerho päätyi ostamaan käytetyn Klemm- tai de Havilland Moth -moottorikoneen, mutta tämäkin hanke kaatui lopulta heikkoihin rahallisiin varoihin. Toisen maailmansodan päätyttyä moottorikonetta ei olisi muutenkaan päässyt lentämään valvontakomission asettaman lentokiellon takia. Kielto ei kuitenkaan koskenut purjelentokoneita, ja PIK:in konstruktiotoiminta käynnistyikin purjelentokoneiden parissa. Vuoteen 1947 mennessä purjelentokoneita oli tekeillä niin paljon, ettei suuremmalle määrälle nähty enää tarvetta. Siirryttiin pohtimaan moottorikoneen suunnittelua. Juhani Heinosen ja Raimo Häkkisen diplomitöinä tekemät PIK-8 ja PIK-9 esisuunnitelmat loivat pohjaa kerhon tulevalle moottorikoneprojektille.


title: PIK-11 Tumppu

text: Paine koneen kehittämiseen kasvoi useiden kerhon aktiivijäsenten lentäessä A1-lentolupakirjat Akateemisen Ilmailukerhon ja Suomen Ilmailuliiton koneilla. Moottorilentoharrastuksen jatkoa varten Polyteknikkojen ilmailukerholle oli saatava oma kone. Ulkomaisten tyyppien heikko tuontilisenssin saatavuus kasvatti halua suunnitella oma kotimainen konetyyppi. Kerhon vuosikokouksessa lokakuussa 1948 tehtiin päätös moottorikoneen rakentamisesta. Kokouksen jäsenet eivät olleet yksimielisiä siitä, pitäisikö koneesta tehdä yksi- vai kaksipaikkainen, tosin koneesta päädyttiin lopulta tekemään yksipaikkainen. Taustalla olivat pienemmät kustannukset ja rakennustilana käytetyn Teknillisen korkeakoulun kellarin pienuus.


title: PIK-11 Tumppu

text: Konetyypin suunnittelun saivat vastuulleen Ilkka Lounamaa ja Kai Mellén, ja töihin päästiin elokuussa 1949. Konetyyppiin valittiin alkuun 40 hevosvoiman Continental A-40-5, jollainen hankittiin Britanniasta 75 punnalla. Prototyyppiä varten hankittiin kuitenkin myöhemmin tehokkaampi 65 hevosvoiman moottori. Pieni moottoriteho määritti koneen saavutusarvojen rajat. Perusrakenneratkaisuksi valittiin vapaasti kantava alataso, minkä pohjalta molemmat pääsuunnittelijat laativat oman luonnoksensa koneesta, joista Lounamaan luonnosta lähdettiin lopulta viemään eteenpäin. Mellén teki suurimman osan koneen aerodynaamisesta suunnittelusta ja lujuuslaskuista lentokoneenrakennuksen harjoitustöinään.


title: PIK-11 Tumppu

text: Tumpun rakennustyöt pantiin alulle Teknillisen korkeakoulun kellaritiloissa, ja koneen siiven ensimmäiset osat saatiin valmiiksi keväällä 1950. Seuraavaksi valmistuivat siivekkeet, peräsimet, ja lopulta runko. Valmiit osat siirrettiin toukokuussa 1950 Jämijärvelle, missä niiden kokoamista jatkettiin ilmailukoulun tilavammissa ja paremmin varustelluissa tiloissa. Rakennustyö kuitenkin hidastui projektiin osallistuneiden rakentajien vähentyessä. Jämi oli sen aikaisilla kulkuvälineillä hankalasti saavutettavissa. Rakentaminen alkoi edistyä vasta Lounamaan Mellénin valmistuttua joulukuussa 1951, jolloin he pääsivät työskentelemään koneen parissa täysiaikaisemmin. Projektiin osallistui heidän lisäkseen muun muassa teknillisen korkeakoulun opiskelijat Per Andersson, Tuomo Tervo ja Keijo Tiusanen. Koneen puuosien työstämiseen kului arviolta 1750 työtuntia. Prototyyppiin ja neljään muuhun valmisteilla olleeseen Tumppuun tilattiin alkuperäisen 40 hevosvoiman moottorin sijasta tehokkaampi 65 hevosvoiman moottori Yhdysvalloista. Hankitut moottorit olivat 114–300 tuntia käytettyjä Continental A-65-8 -bokserimoottoreita.


title: PIK-11 Tumppu

text: Rakentamisen loppuvaiheessa työt pysähtyivät kahden kuukauden ajaksi PIK:n joukkueen osallistuessa Espanjassa kesällä 1952 järjestettyihin purjelennon MM-kilpailuihin. Lounamaa siirtyi samoihin aikoihin töihin Tampereelle, ja projektin johto jäi Mellénin vastuulle. Myöhemmin syksyllä otettiin loppukiri, jonka jälkeen prototyyppi valmistui neljän vuoden työn ja 3500–4000 työtunnin jälkeen tammikuussa 1953. Loppukokoonpano tehtiin 20 asteen pakkasessa Jämillä, ja sen jälkeen huomattiin painopisteen siirtyneen liian eteen tehokkaamman, mutta samalla raskaamman voimalaitteen seurauksena, minkä takia Tumppu meinasi kaatua nokilleen jo moottorin osateholla tehdyissä koekäytöissä.


title: PIK-11 Tumppu

text: Koneen runkoon tehtiin rakenteellisia muutoksi, joiden tekemisessä kului kuukausi. Muutosten jälkeen koko rakenne koekuormattiin ennen verhoilua 4,4 g:n kuormalle. Siipi taipui noin 16 senttimetriä, eikä mitään normaalista poikkeavaa havaittu kokeiden aikana. Koekuormauksen jälkeen testattiin vielä laskutelineet kiinnityksineen pudottamalla kone 325 kilogramman painoon kuormattuna 26 senttimetrin korkeudelta.


title: PIK-11 Tumppu

text:
Mikkelissä aloitettiin kolmen Tumpun rakentaminen samoihin aikoihin PIK:n prototyypin kanssa. Ensimmäinen mikkeliläinen kone, OH-YHB, valmistui ja lensi ensilentonsa maaliskuussa 1955. Kone tuhoutui tosin myös melko pian, ollen lentänyt vain 20 tuntia tuhoutuessaan Lappeenrannassa saman vuoden huhtikuussa
Seuraava kone, OH-YMC, valmistui viitisen vuotta myöhemmin heinäkuussa 1960. Kone myytiin myöhemmin Joensuuhun, mistä se siirtyi Helsinkiin ja lopulta Lappeenrantaan.


title: PIK-11 Tumppu

text: Viimeinen mikkeliläisten tumppu, OH-YMD, valmistui kesäkuussa 1966, ja varastoitiin 1970-luvulla. Kone kunnostettiin ja palautettiin rekisteriin vuonna 1990, jonka jälkeen kone myytiin Lappeenrantalaisomistuksesta Helsinkiin vuotta myöhemmin. Konetyypin edustajia oli kaikkiaan kaksi Suomen ilma-alusrekisterissä vuonna 2015, koneet OH-YHC ja -YHE.


title: PIK-11 Tumppu

text: Myöhemmät koneet olivat prototyyppiin verrattuna noin 40 kilogrammaa raskaampia, ja olivat alkuun taitolentokiellossa. Kiellosta haluttiin myöhemmin eroon, mutta aikavieviin lujuuslaskuihin ei koettu olevan aikaa. Kesällä 1967 Tumppu OH-YMC kuormattiin 417 kilogramman lentomassaan, ja Tapio Kilpinen lensi koneen rasitustestit liikenneministeriön ilmailuosaston edustajana. Positiiviselle puolelle raja asetettiin 5,5 g:n voimaan ja negatiiviselle -1,5 g:n voimaan.


title: PIK-11 Tumppu

text: Tuolloin noin 50 lentotunnin kokemuksen omannut Kai Mellén lensi Tumpun 15-minuuttisen ensilennon 15. maaliskuuta 1953 Jämillä. Valtion lentokonetehtaan koelentäjän Esko Halmeen piti alun perin lentää OH-YMA -rekisteritunnuksen saaneen prototyypin ensilento, mutta Halmeen myöhästymisen vuoksi Mellén päätti jättää odottelun sikseen ja lentää itse ensilennon, jolta saatu ensivaikutelma oli positiivinen. Suunnittelijoiden mieliä vaivanneista mahdollisista puutteista huolimatta koneen lento-ominaisuudet osoittautuivat odotettua paremmiksi, eikä aerodynaamisia muutoksia tarvittukaan. Jämillä lennettiin vielä saman päivän aikana muutama lyhyt lento, minkä jälkeen Mellén lensi koneen Tampereen kautta Malmin lentokentälle Helsinkiin. Koelennot jatkuivat ja koneeseen tehtiin pieniä muutoksia siihen tulleiden pikkuvikojen korjaamiseksi. Vielä saman kuun lopulla konetta esiteltiin kutsuvierastilaisuudessa muun muassa professori Bernard Wuolleelle, hallitussihteeri K. T. B. Koskenkylälle ja PIKn ensimmäiselle puheenjohtajalle, Jorma Serlachiukselle. Paria kuukautta myöhemmin, vappuna 1953, koneella lennettiin Helsingin yllä ylioppilaiden tempauksessa, johon osallistui myös Akateemisen lentokerhon Praga E.114 -lentokone OH-PRB. PIK lensi prototyypillä ensimmäisten koelentojen jälkeen varsin perusteellisen yhdysvaltalaisiin CAR part 3 -lentokelpoisuusvaatimuksiin pohjautuneen koelento-ohjelman. Koneella lensi myös Tekniikan Maailma -lehden toimittaja Eero Juurikkala, jonka kirjoittama artikkeli koneesta julkaistiin lehden numerossa 5/1960.


title: PIK-11 Tumppu

text: PIK käytti tunnuksella OH-YMA lentänyttä prototyyppiä vuoteen 1966. Käytövuosiensa aikana se peruskorjattiin ja moottori vaihdettiin tehokkaampaan 75 hevosvoiman Continental-moottoriin. Koneella lennettiin useissa Suomen- ja Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa sekä vierailtiin Keski-Euroopassa saakka. Prototyyppi esiintyi myös taitolentonäytöksissä muun kaluston ollessa huollossa. PIK:n Tumppu esiintyi myös Edvin Laineen "Tuntematon sotilas" -elokuvassa sekä saksalaisessa "08/15"-sotaelokuvasarjassa.


title: PIK-11 Tumppu

text: Tumpun puurakenteinen siipi oli pienen kärkivälinsä ansiosta yksiosainen, ja muodoltaan trapetsimainen. Sen profiileina olivat tyvessä NACA 2415 ja kärjessä NACA 4409R. V-kulmaa oli viisi astetta ja geometristä kiertoa 2,8 astetta. Rungossa käytettiin nokkapeltejä lukuun ottamatta kantavaa vanerikuorirakennetta. Koneessa oli lieriömäinen 65 litran polttoainesäiliö, joka oli kiinnitetty vöillä eturungon kaareen. Laskuteline koneistettiin puolen tuuman junanvaunun jousesta eikä siinä ollut jarruja. Kannus oli ohjattava. Continental A65-8 -moottoristen koneiden käynnistys tapahtui potkurista heittämällä.


title: Viiripyrstötyranni

text: Viiripyrstötyranni ("Alectrurus risora") on Etelä-Amerikassa elävä uhanalainen varpuslintulaji. Se on toinen kahdesta viiripyrstötyrannilajista. Lajilla on pyrstössä kaksi viirimäistä, pitkää sulkaa. Lajin elinympäristönä olevat ruohostomaat ovat suuresti kutistuneet. Se elää enää tiettävästi vain Argentiinassa ja Paraguayssa.


title: Viiripyrstötyranni

text: Viiripyrstötyrannikoiraan pituus on pyrstöineen jopa 31 senttimetriä, naaraan 20 senttimetriä. Naaraan nokka on keltainen, koiraan vaaleanpunainen. Koiraat ovat selkäpuolelta mustia ja lisäksi rinnassa on musta juova. Takapuolessa on myös harmaata. Lapaluiden ja siivenkärkien kohdalla on vaaleaa. Rinnan ja vatsan höyhenet ovat valkoiset, mutta pesintäaikaan höyhenet putoavat rinnasta ja paljastavat linnun lohenpunaisen ihon. Koiraan pyrstön kaksi pitkää pyrstösulkaa ovat tyvestä ruotomaisen ohuet, mutta loppuosasta hyvin leveät. Sulkasadon aikaan höyhenys on täplikkäämpi ja pyrstösulat lyhyemmät. Kurkku muuttuu pesintäaikaan koiraalla kirkkaan vaaleanpunaiseksi.


title: Viiripyrstötyranni

text: Naaraiden selkäpuoli on kirjavan ruskea, silmien yläpuoli, lapaluiden kohta ja takapuoli kellanruskeat. Vatsapuoli on vaalea. Rinnassa on ohut kellanruskea juova. Pyrstön kaksi pitkää sulkaa ovat mailamaisia ja ruskeita kärkiä lukuun ottamatta ruotomaiset.


title: Viiripyrstötyranni

text: Ilman viirimäisiä pyrstösulkiaan viiripyrstötyranni muistuttaa samaan sukuun kuuluvaa viuhkapyrstötyrannia, mutta vain viiripyrstötyrannilla on kokonainen rintajuova. Viiripyrstötyranni on myös suurempi. Pyrstön ja pitkien varpaiden takia viiripyrstötyranni luokiteltiin aikaisemmin omaan "Yetapa"-sukuunsa.


title: Viiripyrstötyranni

text: Viiripyrstötyrannin levinneisyys painottuu nykyään Paraguayn eteläosiin ja Pohjois-Argentiinaan, jossa sitä tavataan Corrientesin, Formosan, Chacon ja Misionesen maakunnissa. Suurin ja merkittävin kanta elää Argentiinan Corientesin maakunnassa Iberán luonnonsuojeluelueella. Brasiliasta ja Uruguaysta viirypyrstötyranni on mahdollisesti hävinnyt. Brasiliassa viimeisin havainto on vuodelta 1974 Rio de Janeiron osavaltiosta, mutta aikaisemmin sitä on nähty myös Mato Grosson, São Paulon ja Rio Grande do Sulin osavaltioissa. Uruguayssa viiripyrstötyranni pesi aikaisemmin harvinaisena, mutta vuoden 1986 jälkeen siitä on vain yksi varmistamaton havainto. Levinneisyysalueen kooksi arvioidaan noin 98 900 neliökilometriä. Lajin kokonaiskanta on arviolta 6 000–15 000 aikuista yksilöä.


title: Viiripyrstötyranni

text: Viuhkapyrstötyrannin elinympäristöä ovat marskimailla ja niiden läheisyydessä sijaitsevat ruohotasangot. Se tarvitsee pesintää varten 1–1,5 metrin pituista ruohoa.


title: Viiripyrstötyranni

text: Viiripyrstötyranni on yleensä hiljainen, mutta päästää toisinaan joitain huomaamattomia huutoja. Lento on hidasta. Se herättää huomiota istuessaan ruohonkorrella ja aidalla, sekä tehdessään lyhyitä pyrähdyksiä pitkästä ruohikosta ilmaan ja takaisin ruohikkoon. Viiripyrstötyranni on parvilintu. Sitä näkee tavallisesti noin 20 linnun parvina, mutta satunnaisesti siihen voi kuulua jopa 50 yksilöä. Aikaisemmin laji oli muuttolintu. Koillis-Argentiinalaisen Buenos Airesin maakunnan viiripyrstötyrannit talvehtivat aikaisemmin Brasiliassa ja palasivat Argentiinaan keväällä pesimään. Jäljellä olevat populaatiot pysyvät kuitenkin paikoillaan.


title: Viiripyrstötyranni

text: Ravinto koostuu selkärangattomista. Ravintoa etsiessään se saattaa seurata kuusivyövyötiäisiä tai vaeltajamuurahaisia. Pesintäaika on keväällä.


title: Viiripyrstötyranni

text: Viiripyrstötyranni luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi, koska sen elinympäristö ja todennäköisesti myös kanta on suuresti supistunut. Lajin suurin uhka on luonnontilaisten ruohostomaiden kutistuminen. Jäljellä olevia elinympäristöjä uhkaavat maanviljelyn leviäminen ja ylilaidunnus, kuusi- ja eukalyptusplantaasien laajeneminen ja vierasperäisten heinälajien viljely. Keväällä ja kesällä tarkoituksella sytytetyt ruohikkopalot myös heikentävät sen lisääntymismahdollisuuksia. Lisäksi tuholaismyrkkyjen, lannoitteiden ja muiden kemikaalien käyttö vaikuttaa viiripyrstötyrannin elinympäristöön.


title: Viiripyrstötyranni

text: Laji kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen I. Se on rauhoitettu Brasiliassa, Uruguayssa ja Paraguayssa. Argentiinassa sitä tavataan Iberán luonnonsuojelualueella, Mburucuyán ja Pilcomayon kansallispuistoissa ja usealla muulla suojelualueella.


title: Ruijanpolku

text: Ruijanpolku oli Suomen Lapin ja Norjan Ruijan yhdistänyt historiallinen kulkureitti. Sen alkupiste oli Sodankylän Sompion lapinkylässä sijainnyt Rieston kylä, joka 1960-luvun lopulla jäi Lokan tekojärven alle. Riestoon puolestaan oli yhteys aina Perämereltä saakka, ensin Kemijokea ja sitten sen sivujokea Luiroa pitkin. Koko Perä- ja Jäämeren väliseltä matkaltaan siitä on käytetty myös nimitystä Ruijanreitti.


title: Ruijanpolku

text: Ruijanpolun käyttäminen loppui 1900-luvun alkupuolella, mutta nykyään vanhasta reitistä on maastoon merkitty 35 kilometrin pituinen Sompion luonnonpuistossa ja Urho Kekkosen kansallispuistossa kulkeva osuus Sodankylän Sompiojärven ja Inarin Kiilopään välillä. Ruijanpolku kuuluu myös Museoviraston määrittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Ruijanpolku

text: Ruijanpolkua on kuljettu ainakin 1400–1500-luvuilta lähtien ja kirjallisissa lähteissä se mainitaan ensimmäistä kertaa vuonna 1598. Ruijanpolku oli Lapin merkittävimpiä väyliä, jota Ruijaan suunnanneiden kulkijoiden lisäksi käyttivät myös etelään päin matkanneet Inarin ja Utsjoen asukkaat. Sitä pitkin kulkivat muun muassa Jäämeren rikkaille vesille suunnanneet kalastajat, erilaiset kauppiaat sekä myös veronkantajat ja papit. 1600-luvulta alkaen polku palveli myös Suomesta Ruijaan suuntautunutta nälänhätien ja sotien aiheuttamaa muuttoliikettä. Sodankylästä Ivalon kautta Petsamoon johtanut maantie eli Jäämerentie valmistui 1910-luvulla osittain vanhojen Ruijanpolkujen sekä Prospektor-kaivosyhtiön rakentaman ns. kultatien päälle. Ruijanpolun reittejä on maastosta hävittänyt myös esimerkiksi Saariselän matkailukeskuksen rakentaminen.


title: Ruijanpolku

text: Reiston kylän pohjoispuolella Ruijanpolku haarautui kahdeksi eri reitiksi, jotka myöhemmin kohtasivat Inarissa. Itäinen reitti oli käytössä lähinnä talvisin. Se kulki Riestosta Luirojärven kautta Saariselän itäpuolitse ja edelleen Pajujärven, Kermikkajärven ja Akujärven kautta Inariin.


title: Ruijanpolku

text: Kesäisin käytetty läntinen reitti kulki Rieston kylästä aluksi Riesto- ja Muteniajokia pitkin Sompiojärvelle, sieltä Nattastuntureiden kautta Kopsusjärven länsipuolitse Inarin Laanilan kylään. Laanilasta polku jatkui Saariselän halki Törmäsen kylään ja sieltä edelleen Kyrön kylään eli nykyiseen Ivaloon ja saapui lopulta Inarijärven rantoja pitkin Inariin. Sieltä Ruijanpolku jatkui vielä Pielpajärven, Utsjoen ja Tenojoen kautta Jäämeren rannalle sekä toista reittiä myöten Tshuolisjärven ja Näätämön kautta Barentsinmerelle.


title: Ruijanpolku

text: Nykyisin retkeilijöiden käytössä oleva Ruijanpolku on noin 35 kilometrin pituinen ja kulkee läntistä reittiä pitkin Sompiojärveltä Nattasten kautta Laanilaan. Viimeiset seitsemän kilometriä polusta on luonnon- ja kansallispuistojen ulkopuolella. Reitin varrella on muun muassa tulentekopaikka sekä laavuja. Sompiojärven rannalla on myös leirintäalue, reitin puolivälissä Kaptukaislammella puolestaan sijaitsevat yöpymiseen tarkoitetut alueet.


title: Uppvidingen kihlakunta

text: Uppvidingen kihlakunta () oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 2 107,25 neliökilometriä ja asukasluku 23 960 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Åseda, Åsedan kauppala, Nottebäck med Granhult, Sjösås, Hornaryd, Drev, Dädesjö, Herråkra, Lenhovda, Älghult, Hälleberga, Ekeberga ja Algutsboda.


title: Uppvidingen kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Hälleberga kuuluu nykyään Nybron kuntaan Kalmarin läänissä ja Algutsboda kuuluu Emmabodan kuntaan myös Kalmarin läänissä. Ekeberga kuuluu Lessebon kuntaan, Sjösås, Hornaryd, Drev ja Dädesjö puolestaan Växjön kuntaan. Muut kunnat muodostavat nykyisen Uppvidingen kunnan.


title: Idlib

text: Idlib (; myös "Edlib" tai "Idleb") on kaupunki Syyrian luoteisosassa.


title: Idlib

text: Syyrian pääkaupunki on linnuntietä noin 270 kilometriä etelään, Aleppo noin 55 kilometriä koilliseen ja Turkin raja lähimmillään noin 25 kilometrin päässä lännessä.


title: Idlib

text: Kaupunki sijaitsee Aleppon ja Latakian välissä. Se on tärkeä tekstiilituotannon keskus ja yksi Syyrian maataloustuotannon kärkialueita. Päätuotteisiin kuuluvat puuvilla, murot ja hiutaleet, oliivit, viikunat, viinirypäleet, tomaatit, seesami ja mantelit. Lisäksi kehruuteollisuutta ja oliiviöljyn puristamoja.


title: Idlib

text: Maaliskuussa 2015 uutisoitiin islamistiryhmien muodostaman Jaish al-Fatahin vallanneen yhteistoimin strategisesti tärkeänä pidetyn Idlibin kaupungin. Sittemmin kaupungin hallinta on keskittynyt erityisesti Syyrian opposition sotilaalliselle järjestölle, Vapaan Syyrian armeijalle, joka onnistui häätämään Isisin joukot kaupungista. Järjestö oli vastaavasti ajanut Isisin helmikuussa 2015 pois Alepposta. Aikaisemmin al-Qaidaan liitetty Hay'et Tahrir al-Sham eli entinen al-Nusran rintama valtasi Idlibin Ahrar al-Sham-ryhmän taisttelijoiden vetäydyttyä kaupungista heinäkuussa 2017.


title: Heinonen HK-2 Valkuainen

text: Heinonen HK-2 Valkuainen on Juhani Heinosen kehittelemä kaksipaikkanen yleisilmailukone, joka pohjautui hänen aiempaan HK-1 Keltiäiseensä. Koneen suunnittelua tehtiin Heinosen oman työn lisäksi Teknillisen korkeakoulun teekkarien harjoitustöinä lujuuslaskujen ja aerodynaamisen suunnittelun osalta. HK-2 Valkuainen peri suurilta osin HK-1 Keltiäisen siiven joillakin pienillä profiilimuutoksilla, mutta koneen runko suunniteltiin lähes alusta alkaen uudelleen, koska siitä haluttiin HK-1:n yksipaikkaisen sijasta kaksipaikkainen ja rinnakkainistuttava. Konetyypin ensimmäisen edustajan, joka myöhemmin sai rekisteritunnuksen OH-HKX rakentaminen aloitettiin Jämillä vuonna 1961 koneen puurakenteisiin liittyvillä töillä. Puolivalmis kone siirrettiin kevättalvella 1962 voimalaitteen, kuomun ja laskutelineiden asentamista varten Malmille, ja se valmistui lentokuntoon maaliskuussa 1963. Ensilento tehtiin 29. maalikuuta 1963, ja koneen todettiin koelennoillaan vastaavan odotuksia niin suoritusarvojen kuin lento-ominaisuuksiensa osalta. OH-HKX oli Suomen ilma-alusrekisterissä edelleen vuonna 2015.


title: Heinonen HK-2 Valkuainen

text: HK-2 Valkuaisen runko ja siivet ovat rakenteeltaan kokopuiset. Rungon pinnoituksena on vaneri ja siivissä kangas. Laskuteline on tyypiltään kannuspyöräteline ohjattavalla kannuksella, ja koneen päätelineet kiinnittyvät siiven rakenteisiin. 110 litran polttoainesäiliö on rungossa.


title: Kongan kihlakunta

text: Kongan kihlakunta () oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 487,31 neliökilometriä ja asukasluku 24 552 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Långsjö, Ljuder, Älmeboda, Linneryd, Hovmantorp, Lessebon kauppala, Furuby, Hemmesjö, Tegnaby, Östra Torsås, Uråsa, Nöbbele, Väckelsång, Tingsås, Tingsrydin kauppala ja Södra Sandsjö.


title: Kongan kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Långsjö ja Vissefjärda kuuluvat nykyään Emmabodan kuntaan Kalmarin läänissä. Hovmantorp ja Ljuder kuuluvat Lessebon kuntaan, Tingsås, Älmeboda, Linneryd, Södra Sandsjö ja Väckelsång Tingsrydin kuntaan ja muut kunnat Växjön kuntaan.


title: Paraguayn evankelis-luterilainen kirkko

text: Paraguayn evankelis-luterilainen kirkko ("Iglesia Evangélica Luterana del Paraguay") on luterilainen kirkko, joka toimii Paraguayssa. Kirkon jäsenmäärä on noin 4 000.


title: Paraguayn evankelis-luterilainen kirkko

text: Paraguayssa on toiminut luterilainen kirkko vuodesta 1938 lähtien. Se on koostunut lähinnä luterilaisista siirtolaisista. Virallisen aseman uskonnollisena yhdyskuntana se on saanut 1983.


title: Paraguayn evankelis-luterilainen kirkko

text: Kirkolla on 62 seurakuntaa, joissa on noin 4 000 jäsentä. Kirkko kuuluu Kansainväliseen luterilaiseen neuvostoon.


title: Kinnevaldin kihlakunta

text: Kinnevaldin kihlakunta () oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 733,89 neliökilometriä ja asukasluku 14 429 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Almundsryd, Urshult, Jät, Kalvsvik, Tävelsås, Dänningelanda, Vederslöv, Skatelöv (osittain), Öja, Bergunda ja Öjaby.


title: Kinnevaldin kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Skatelöv sijaitsi osittain myös Allbon kihlakunnassa ja se kuuluu nykyään Alvestan kuntaan. Entisistä kunnista Almundsryd ja Urshult kuuluvat nykyään Tingsrydin kuntaan ja muut Växjön kuntaan.


title: Norrvidingen kihlakunta

text: Norrvidingen kihlakunta () oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 524,54 neliökilometriä ja asukasluku 7 540 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Gårdsby, Söraby, Tjureda, Tolg, Asa, Aneboda, Berg ja Ormesberga.


title: Norrvidingen kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Växjön kuntaan.


title: Allbon kihlakunta

text: Allbon kihlakunta () oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 448,90 neliökilometriä ja asukasluku 28 512 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Ör, Härlöv, Moheda, Slätthög, Mistelås, Kvenneberga, Hjortsberga, Lekaryd, Alvestan kauppala, Blädinge, Vislanda, Skatelöv (osittain), Västra Torsås, Härlunda, Virestad, Stenbrohult ja Älmhultin kauppala.


title: Allbon kihlakunta

text: Skatelöv kuului Allbon kihlakunnan lisäksi osittain myös Kinnevaldin kihlakuntaan. Kihlakunnan tuolloisista kunnista Ör kuuluu nykyiseen Växjön kuntaan, Virestad, Stenbrohult, Härlunda ja Älmhultin kauppala kuuluvat Älmhultin kuntaan ja muut kunnat Alvestan kuntaan.


title: Sunnerbon kihlakunta

text: Sunnerbon kihlakunta () oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 2 483,09 neliökilometriä ja asukasluku 31 180 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Göteryd, Pjätteryd, Agunnaryd, Södra Ljunga, Hamneda, Kånna, Tutaryd, Ryssby, Berga, Dörarp, Vittaryd, Angelstad, Odensjö, Lidhult, Vrå, Torpa, Annerstad, Nöttja, Hinneryd, Traryd, Hallaryd, Markaryd ja Markarydin kauppala.


title: Sunnerbon kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Markaryd, Markarydin kauppala, Hinneryd ja Traryd kuuluvat nykyiseen Markarydin kuntaan, Göteryd, Hallaryd ja Pjätteryd Älmhultin kuntaan ja muut kuuluvat Ljungbyn kuntaan.


title: Åkerbon kihlakunta

text: Åkerbon kihlakunta () on ollut seuraavien Ruotsin kihlakuntien nimi:


title: Hännikäinen

text: Hännikäinen on suomalainen sukunimi. Se on samaa kantaa kuin Hänninen. Näistä Hännikäinen on karjalainen, Hänninen savolainen nimi. Nimet voivat pohjautua etunimen Henrik tai Johannes saksalaisiin muunnoksiin.


title: Skinnari

text: Skinnari on suomalainen sukunimi, joka pohjautuu talonnimiin, jotka perustuvat ruotsin sanaan "skinnare", joka tarkoittaa nahkuria (karvaria).


title: Kinnari (täsmennyssivu)

text: Kinnari tarkoittaa muun muassa seuraavia:Kinnari on suomalainen sukunimi, joka perustuu talonnimenä ja lisänimenä esiintyneeseen ruotsin sanaan "skinnare", jonka merkitys on "karvari".


title: Sompiojärvi

text: Sompiojärvi on Sodankylän Sompiossa sijaitseva järvi. Nykyään se muodostaa Lokan tekojärven pohjoisimman lahden, jonne järven yhdistää Mutenianjoen vanha uoma. Nattastuntureiden juurella sijaitseva Sompiojärvi on pinta-alaltaan noin yhdeksän neliökilometriä ja se oli suurin Lokan tekoaltaan alle jääneistä järvistä. Ennen tekojärven rakentamista Sompiojärvi laski Mutenianjokea pitkin Kemijoen sivuhaaraan Luiroon. Järven luusuaa kutstuttiin nimellä Juitsa. Sompiojärveen puolestaan laskevat Nattastuntureilta lähtevät pienet purot Hietaoja ja Kotaoja.


title: Sompiojärvi

text: Asutusta Sompiojärven ja Muteniajoen ympäristössä on ollut jo ainakin 2 500 vuoden ajan. Järvessä on myös lappalaisten muinainen seita eli laakea Akankivi, joka on edelleen nähtävissä matalan veden aikaan. Sompiojärvi on muodoltaan lähes pyöreä ja se on saanut nimensä suksen sommasta.


title: Sompiojärvi

text: Sompiojärvi tunnettiin aikoinaan Lapin tarunhohtoisena kala-aittana, josta muun muassa Samuli Paulaharju kirjoitti vuonna 1939 ilmestyneessä teoksessaan "Sompio". Perinteinen vuosittainen tapahtuma oli syyskuun 15. päivän jälkeisenä ensimmäisenä arkipäivänä alkanut yhteiskalastus eli ns. "kiiskismarkkinat", johon osallistui miehiä Lokan, Mutenian, Korvasen ja Rieston kylistä. Kolmen päivän kalastuksen jälkeen saalis jaettiin kaikkien pyytäjien kesken. Viimeisen kerran kiiskismarkkinoita vietettiin vuonna 1965 ja kahden vuoden kuluttua alkoi Lokan tekoaltaan täyttäminen. Ylikalastuksen johdosta suurin osa Sompiojärven kalakannasta on pitkään ollut pienikokoista särkeä, mutta vuodesta 2008 lähtien sitä on vähennetty rysä- ja verkkokalastuksella vaellussiian elinolosuhteiden parantamiseksi.


title: Sompiojärvi

text: Lapin ja Norjan Ruijan yhdistänyt ikivanha kulkuväylä Ruijanpolku kulki aikoinaan Sompiojärven kautta. Nykyään järven pohjoisrannalta lähtee vaeltajille tarkoitettu 35 kilometrin pituinen Ruijanpolun kunnostettu osuus. Pohjoisrannalla ovat myös Sompion luonnonpuiston leirintäalue, lintutorni sekä venesatama.


title: El Faro

text: El Faro on yhdysvaltalainen rahtilaiva. Se katosi Karibianmerellä 1. lokakuuta 2015. Laivan on rakentanut vuonna 1975 Sun Shipbuilding & Drydock Co. ja se sai nimen "Puerto Rico". Vuonna 1991 se sai uuden nimen "Northern Lights", ja vuonna 2006 se nimettiin "El Faroksi".


title: El Faro

text: "El Faro" katosi hurrikaani Joaquinin puhjettua. Laiva oli 29. syyskuuta 2015 matkalla Jacksonvillesta Floridasta Puerto Ricoon ja hurrikaani oli muutaman sadan mailin päässä siitä itään. Kun hurrikaanin voima oli noussut kahden päivän kuluttua luokkaan 4, laiva menetti yhteydet rannikolle, ja se julistettiin kadonneeksi 2. lokakuuta.


title: El Faro

text: Yhdysvaltain laivasto on lokakuun lopussa todennäköisesti paikantanut aluksen meren pohjasta 4,5 kilometrin syvyydestä Bahaman saarten itäpuolelta. Sen pelastusrengas löytyi jo pian hätäviestin tulon jälkeen.


title: Johnstoningenetti

text: Johnstoningenetti ("Genetta johnstoni") on afrikkalainen sivettieläin. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut johnstoningenetin uudeksi nimeksi liberiangenetti. Johnstoningenetti on uhanalainen, sillä sen elinympäristöä, sademetsää, on raivattu maatalouden, metsätalouden ja kaivostoiminnan vuoksi.


title: Johnstoningenetti

text: Johnstoningenetti painaa noin kolme kilogrammaa. Sen ruumiin pituus on 40–52 senttimetriä ja hännän pituus 40–54 senttiä. Väri on kullertava mustilla pisteillä. Hännässä on mustia renkaita.


title: Johnstoningenetti

text: Johnstoningenetti esiintyy sademetsissä. Tavallisesti sitä tavataan Guineassa, mutta myös Liberiassa, Norsunluurannikolla ja Ghanassa.


title: Nortia

text: Nortia on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:Nortialla voidaan tarkoittaa myös:


title: Hanka-antiloopit

text: Hanka-antiloopit ("Antilocapridae") on sorkkaeläinten lahkoon kuuluva heimo, jonka ainoa nykyisin elossa oleva laji on hanka-antilooppi ("Antilocapra americana"). Fossiililöytöjen perusteella hanka-antilooppilajeja on elänyt mioseenikaudella, ja lajien runsaus oli suuri erityisesti plioseeni- ja pleistoseenikausilla.


title: Bupivakaiini

text: Bupivakaiini (CHNO) on aminoamideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään yleisesti lääketieteessä voimakkaana ja pitkävaikutteisena paikallispuudutteena, vaikka ropivakaiini on osittain korvannut sen johtuen bupivakaiinin haittavaikutuksista. Bupivakaiini kuuluu WHO:n laatimalle tärkeimpien lääkeaineiden listalle.


title: Bupivakaiini

text: Huoneenlämpötilassa bupivakaiini on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen ja paremmin etanoliin. Se liukenee myös hieman dietyylieetteriin, asetoniin ja kloroformiin. Yhdiste on heikko emäs.


title: Bupivakaiini

text: Bupivakaiinin vaikutusmekanismi perustuu muun muassa hermoimpulssien kulun estämiseen. Yhdiste on suhteellinen rasvaliukoista, minkä vuoksi sillä on vesiliukoisia sukulaispuudutteita voimakkaampi ja pitempikestoisempi teho. Vaikutus alkaa noin 20–30 minuutin kuluttua lääkkeen antamisesta ja kestää 6–9 tuntia. Bupivakaiinia käytetään erityisesti spinaalipuudutteena. Bupivakaiinin etuna on, että hyvä teho saadaan aikaan myös hyvin laimeilla liuoksilla. Bupivakaiinia käytetään usein hydrokloridisuolana.


title: Bupivakaiini

text: Verrattuna muihin paikallispuudutteisiin bupivakaiini on huomattavan myrkyllinen sydämelle ja lamaa sydämen toimintaa. Suurien puudutusannosten käyttäminen on aiheuttanut kuolemantapauksia ja sydäntoksisuuden on sittemmin osoitettu aiheutuneen bupivakaiinin R(+)-enantiomeerista ja tämän havainnon jälkeen markkinoille on tullut turvallisempi S(-)-enantiomeeri eli levobupikaiini. Muita bupivakaiinin mahdollisia haittavaikutuksia ovat lihastoksisuus yhdessä adrenaliinin kanssa käytettynä, vaikutukset keskushermostoon ja asidoosi.


title: Bupivakaiini

text: Bupivakaiinin syntetisointiin on käytössä kaksi menetelmää. pipekoliinihapon happokloridi muodostaa amidin reagoidessaan 2,6-dimetyylianiliinin kanssa ja muodostuva amidi alkyloidaan 1-bromibutaanin avulla. Toinen tapa on pikoliinihapon happokloridin reaktio 2,6-dimetyylianiliinin kanssa ja muodostuvan amidin pyridiinirengas alkyloidaan 1-bromibutaanilla, jolloin siitä muodostuu pyridiniumsuola. Tämä pyridiniumsuola pelkistetään vedyttämällä bupivakaiiniksi ja katalyyttinä käytetään platinadioksidia.


title: Salambò

text: Salambò on vuonna 1914 valmistunut italialais-yhdysvaltalainen mykkäelokuva. Ranskalaisen Gustave Flaubertin romaaniin "Salambo" ("Salammbô", 1862) perustuvan historiallisen elokuvan on ohjannut Domenico Gaido. Sen pääosia esittävät Suzanne De Labroy ja Mario Guaita-Ausonia.


title: Salambò

text: Roomalaisten piirittämää Karthagoa uhkaa Mathon ja Narr Havasin johtama orjakapina. Kultaa ja naisia lupaamalla orjat saadaan pysymään uskollisina kaupungille. Roomalaiset kukistetaan ja voitonjuhla muuttuu orgiaksi, jonka aikana Havas yrittää raiskata Tanitin temppelin ylipapittaren Salambòn. Matho pelastaa Salambòn ja pari rakastuu toisiinsa. Orjat nousevat kapinaan ja Matho joutuu karthagolaisten vangiksi. Ystävänsä Spendiuksen avulla Matho onnistuu pakenemaan ja kukistaa lopulta Havasin.


title: Salambò

text: Yhdysvaltalaisen George Kleinen rahoittama "Salambò" tehtiin Pasqualin hyvin menestyneen "Spartacuksen" (1913) vanavedessä. Komeasti lavastetun elokuvan kerrontatapa on hidas ja kompelö, ja jo valmistuessaan sitä pidettiin tyyliltään vanhanaikaisena. Myöhemmin Flaubertin romaanista on laadittu vielä kaksi elokuvaversiota, Pierre Marodonin ranskalais-itävaltalainen "Salammbô" (1925) ja Sergio Griecon samanniminen ranskalais-italialainen yhteistuotanto (1961).


title: Salambò

text: Elokuva on saatavilla heikkotasoisena, ilmeisesti 16 millimetrin kopiosta tehtynä DVD:nä.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Tajua Mut! -toimintamalli on työkalu nuorten varhaiseen tukemiseen eri elämäntilanteissa. Päätavoitteena on nuorten syrjäytymisen ehkäisy tarjoamalla nuorelle tukea mahdollisimman varhaisessa vaiheessa yhden luotettavan aikuisen koordinoimana. Palvelu on ilmainen ja sitä voivat käyttää Tajua Mut! -toimintamallia käyttävien kuntien nuoret ja nuoria työssään kohtaavat ammattilaiset kaikilta sektoreilta ja toimialoilta. Mikä tahansa kunta Suomessa voi halutessaan ottaa toimintamallin käyttöön.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Tajua Mut! -toimintamallia koostuu helposta ja yksinkertaisesta netin kautta avautuvasta järjestelmästä ja toimintamallista, jonka avulla nuorelle tarjotaan tukea heti kun huoli herää tai nuori itse sitä kaipaa.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Toimintamallia voivat käyttää Tajua Mut! -kuntien nuoret itse lähettämällä Nuoren yhteydenottopyynnön tai nuoria työssään kohtaavat eri alojen ammattilaiset. Tajua Mut! kannustaa nuoria kohtaavia ammattilaisia huomaamaan muutoksen tai muun asian nuoressa, joka herättää huolta, ja ottamaan sen puheeksi nuoren kanssa. Nuoren luvalla ammattilainen välittää nuoren nimen ja yhteystiedot Tajua Mut! -tietojärjestelmän kautta kunnan etsivään nuorisotyöhön.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Molemmilla tavoilla tehdyssä yhteydenottopyynnössä tieto välittyy kunnan etsivälle nuorisotyöntekijälle, joka ottaa yhteyttä nuoreen 5 arkipäivän sisällä pyynnön lähetyksestä. Hän kuuntelee ja auttaa nuorta löytämään oikeat tahot tilanteen ratkaisemiseksi. Etsivä tuntee kuntansa eri toimijat ja hänellä on laaja yhteistyöverkosto. Nuori saa tukea ja neuvoa etsivältä nuorisotyöntekijältä ja tarvittaessa ohjauksen eteenpäin tarvittaviin palveluihin yhden luotettavan aikuisen koordinoimana.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Toimintamalli perustuu nuoren vapaaehtoisuuteen ja etenee nuorta kuunnellen ja osallistaen. Tajua Mut! -toimintamallia on suunnattu tuen tarjoamiseen alle 29-vuotiaille nuorille ja nuorille aikuisille. Alaikäraja vaihtelee kunnittain 12 ja 15 välillä.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Toimintamallin avulla lisätään myös yhteistyötä eri toimijoiden kesken sekä kasvatetaan ja vahvistetaan nuoria työssään kohtaavien toimijoiden verkostoa ja tiedonkulkua heidän välillään. Yhteistyön puute on osoittautunut merkittäväksi ongelmaksi monissa lastensuojeluun liittyvissä tapauksissa Suomessa, ja siksi lapsi tai nuori ei ole saanut apua ajoissa. Tajua Mut! -malli mahdollistaa ammattilaisten yhteistyön varhaisessa vaiheessa niin, ettei harmeista kasva ongelmia. Yhteistyö aloitetaan vain lapsen, nuoren ja tarpeen mukaan huoltajien luvalla. Toimintamallin kulmakiviä ovat: ennalta ehkäisy, saumaton, moniammatillinen yhteistyö ja lapselle tai nuorelle räätälöity tuki.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Tajua Mut! -toimintamalli vastaa laajasti tunnistettuun kansalliseen tarpeeseen kehittää varhaisen vaiheen moniammatillista yhteistyötä ja tiedonvaihtoa lasten, nuorten ja perheiden tukemisessa. Tajua Mut! -koulutukseen osallistuneet lasten ja nuorten kanssa työskentelevät julkisen, yksityisen ja kolmannen sektorin ammattilaiset ilmoittautuvat yhteydenottopyynnön tehdessään tarvittaessa yhteistyöhön muiden samaa lasta tai nuorta auttavien ammattilaisten kanssa. Tähän tarvitaan nuoren tai lapsen huoltajan suostumus. Luottamuksellisia tietoja käsitellään ainoastaan asianomaisten luvalla. Tällöin on mahdollista edistää eri toimijoiden välistä tiedonkulkua rikkomatta kansalaisen omia tietoja koskevaa itsemääräämisoikeutta.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Tajua Mut! -toimintamalli ei korvaa ammattilaisten toimenkuviin kuuluvia muita auttamiskeinoja tai esim. lastensuojeluilmoitusta, vaan tulee niiden rinnalle tukemaan erityisesti yhteistyön vahvistumista. Ajatuksena on tarjota väline aiempaa varhaisempaan puuttumiseen.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Tajua Mut! -toiminnan taustalla on hollantilainen monialaisen yhteistyön malli, jota alettiin käyttää vuonna 1998 Rotterdamin kaupungissa. Vuonna 2010 se tuli lakisääteiseksi kaikissa Hollannin kunnissa. Sitra toi toimintamallin Suomeen osana vuonna 2013 käynnistynyttä syrjäytymisen ehkäisyyn tähtäävää Nuoren tilannekuva -hankekokonaisuutta.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Sitran koordinoimissa piloteissa on kehitetty uusi, Suomen kulttuuriin ja lainsäädäntöön soveltuva versio. Ensimmäinen pilotti aloitettiin kesällä 2013 Mikkelissä, jossa Tajua Mut! koskee 13–28-vuotiaita nuoria. Pilotoinnin positiivisten kokemusten myötä Mikkelin kaupunki vakinaisti toimintamallin osaksi nuorten ohjaus- ja neuvontapalvelu Olkkarin toimintaa.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Toinen pilotti käynnistyi keväällä 2014 Espoossa. Siellä toimintamallin piirissä ovat 9–28-vuotiaat lapset ja nuoret. Toimintamalli on vakinaistettu Espoossa osaksi nuorten kanssa tehtävää työtä. Vuoden 2015 alussa pilotointi alkoi Keravalla ja Riihimäki käynnisti vuoden 2016 alkupuolella neljännen pilotin. Toiminta on vakinaistettu myös Riihimäellä ja Keravalla.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Tuusula otti toimintamallin käyttöön vuonna 2017 ja Nivala vuonna 2018. Kerava koordinoi Tajua Mut! -toimintamallin kansallisen levittämisen hanketta vuosina 2017-2018.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Kun nuoria työssään kohtaava ammattilainen huolestuu nuoresta, hän ottaa huolensa puheeksi nuoren kanssa. Jos keskustellessa ammattilainen arvioi nuoren tarvitsevan tukea, jota hän itse ei pysty tarjoamaan, ammattilainen kertoo mikä Tajua Mut! toimintamalli on ja kysyy lupaa nuoren yhteystietojen lähettämiseen etsivälle nuorisotyöntekijälle toimintamallin avulla. Jos nuori antaa luvan, ammattilainen kirjaa tietojärjestelmään sen nuoren yksilöinti- ja yhteystiedot. Huolen syytä ei merkitä järjestelmään. Ilmoituksen tehnyt ammattilainen voi seurata tietojärjestelmästä vain itse tekemiään ilmoituksia. Hän voi tarvittaessa jatkaa ilmoituksen kestoa tai poistaa sen. Hän ei kuitenkaan voi katsoa tietojärjestelmästä muiden tekemiä liputuksia tai etsiä yksittäisen lasten tai nuorten tietoja.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Etsivä nuorisotyöntekijä vastaa tietojärjestelmään tulevien yhteydenottopyyntöjen seuraamisesta. Hän ottaa nuoreen yhteyttä viikon sisällä yhteydenottopyynnön lähetyksestä, ensisijaisesti puhelimitse.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Nuoren oma näkemys tilanteesta ja ratkaisumahdollisuuksista on keskeinen.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: Lisätietoa: Ennakointidialogit verkostoyhteistyössä (Terveyden ja hyvinvoinnin laitos).


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: 1. Tajua Mut! -toimintamalli tarjoaa nuorelle tukea ja palveluohjauksen yhden tahon koordinoimana. Nuoren ei tarvitse itse tuntea palveluverkostoa eli löytää oikeaa tahoa hänen tilanteensa ratkaisemiseksi ja tuen saamiseksi. Avun saaminen helpottuu ja palvelusta toiseen pompottelu vähenee.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: 2. Toimintamalli auttaa löytämään myös ne lapsen tai nuoren kanssa työskentelevät henkilöt, jotka eivät vielä kuulu ammattilaisen olemassa olevaan verkostoon. Kun jokainen ammattilainen ei tapaa lasta tai nuorta erikseen, vaan tiedonkulku ja tietoisuus eri tahoista nuoren asian ympärillä paraneeu, voidaan välttää päällekkäistä työtä.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: 3. Tajua Mut! -toimintamalli mahdollistaa julkisen, yksityisen ja kolmannen sektorin välisen yhteistyön tavalla, joka ei ole sidoksissa yksittäisen kunnan organisaatiorakenteeseen.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: 4. Toimintamalli tarjoaa ammattisille työkalun auttaa nuorta myös siinä tapauksessa, että nuoren tarvitsema tuki tai palvelu ei olisi heille tuttu tai he eivät tuntisi tahoa jonka puoleen nuoren kannattaisi kääntyä. Etsivä nuorisotyö hoitaa jatkokoordinoinnin ja ohjauksen nuorta tukien.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: 4. Tajua Mut! -toimintamallin painopiste on varhaisen vaiheen tuessa, jonka avulla voidaan ennaltaehkäistä vakavampia ongelmia ja syrjäytymistä. Ennaltaehkäisevät ja varhaisen vaiheen palvelut ovat tutkitusti myös kustannustehokkaampia kuin korjaavat toimenpiteet. Varsinkin syrjäytymisen ehkäisemisen kustannusvaikutukset ovat merkittävät.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: 5. Nuorisotutkimusseuran selvityksen mukaan toimintamallin käytön haasteeksi voi nousta nuorten parissa toimivien viranomaisten houkutteleminen sen aktiivikäyttäjiksi. Tähän kiinnitetään huomiota koulutuksissa.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: 6. Espoon hanke osoitti, että puheeksi ottamiseen tulee järjestää koulutusta. Koulutuksissa on palautteen jälkeen painotettu puheeksi ottamisen menetelmiä.


title: Tajua Mut! -toimintamalli

text: 7. Nuorisotutkimusseuran selvityksessä ehdotetaan, että halukkaat huoltajat tulisi sitoa entistä tiiviimmin osaksi verkostoyhteistyötä ja pohtia järjestelmän ulottamista osaksi perhetyötä sekä perheiden tukea.


title: Risto Setälä

text: Risto Juhani Setälä (10. joulukuuta 1924 Turku – 31. elokuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri ja varanotaari.


title: Risto Setälä

text: Setälä aloitti sotilasuransa Suojeluskunnassa. Hän osallistui talvisotaan väestönsuojelutehtävissä ja jatkosotaan vapaaehtoisena kesäkuusta 1941 suojeluskunnan perustamassa Kevyt Patteristo 14:ssä. Vapaaehtoiset kuitenkin kotiutettiin jatkamaan koulunkäyntiä. Hän pääsi ylioppilaaksi 1943. Asevelvollisuuden suorittamisen jälkeen hän osallistui asemasotaan 1944. Maasotakouluun hänet hyväksyttiin 1946. Hän suoritti Tykistökoulun kapteenikurssin 1953 ja valmistui 1958 yleisesikuntaupseeriksi Sotakorkeakoulun maasotalinjalta. Setälä suoritti Helsingin yliopistossa alemman oikeustutkinnon ja valmistui varanotaariksi.


title: Risto Setälä

text: Setälä toimi opettajana Reserviupseerikoulussa ja Taistelukoulussa. Sotakorkeakoulun jälkeen hän oli järjestelyalan tehtävissä Pääesikunnan järjestelyosastossa ja Etelä-Uudenmaan sotilaspiirin esikunnassa. Pääesikunnan tiedotusosaston toimistopäälliköksi hänet määrättiin 1968 ja hieman myöhemmin osastopäälliköksi, jossa tehtävässä hän oli vuoteen 1974 saakka. 1976 Setälä sai käskyn Sotakorkeakoulun johtajan apulaiseksi, sitten maanpuolustuskurssienjohtajaksi ja sen jälkeen viideksi vuodeksi kenraalimajurina Sotakorkeakoulun johtajaksi. Reserviin siirryttyään hänet kutsuttiin Maanpuolustuksen Tuki ry:n asiamieheksi, jota tehtävää hän hoiti vuoteen 1990.


title: Risto Setälä

text: Setälä valittiin Suomen Sotatieteellisen Seuran varapuheenjohtajaksi 1981, puheenjohtaja hän oli 1986–1992 ja vastasi myös sen julkaisusta Tiede ja ase. Kunniajäseneksi hänet kutsuttiin 1992 hänen luovuttuaan puheenjohtajan tehtävästä.


title: Valonen

text: Valonen on suomalainen sukunimi muun muassa seuraavilla:


title: Voigt

text: Voigt on saksalaisperäinen sukunimi:


title: Tu Youyou

text: Tu Youyou (, s. 1930) on kiinalainen kemisti. Hän sai malarian uudenlaisen hoitomuodon kehittämisestä jaetun Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon vuonna 2015. William C. Campbell ja Satoshi Ōmura saivat palkinnon sukkulamato-loistartuntojen uudenlaisesta hoitomuodosta.


title: Tu Youyou

text: Tu valmistui Beijing Medical Collegesta (nyk. Peking University Health Science Center) vuonna 1955. Hän toimi China Academy of Traditional Chinese Medicine -oppilaitoksessa apulaisprofessorina 1965–1978, varaprofessorina 1979–1984 ja vuodesta 1985 alkaen professorina. Tu nimitettiin johtavaksi professoriksi vuonna 2000.


title: Satoshi Ōmura

text: Satoshi Ōmura (, s. 12. heinäkuuta 1935 Yamanashin prefektuuri) on japanilainen biokemisti. Hän sai vuoden 2015 Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon irlantilaisen William C. Campbellin kanssa kehittämästään sukkulamato-loistartuntojen uudenlaisesta hoitomuodosta.


title: Satoshi Ōmura

text: Ōmura on toiminut emeritusprofessorina Kitasaton yliopistossa vuodesta 2007.


title: William C. Campbell

text: William C. Campbell (s. 1930 Ramelton) on irlantilainen biokemisti. Hän sai vuoden 2015 Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon japanilaisen Satoshi Ōmuran kanssa kehittämästään sukkulamato-loistartuntojen uudenlaisesta hoitomuodosta.


title: Amerplast

text: Amerplast Oy (vuosina 2001–2014 Suominen Joustopakkaukset Oy) on vuonna 1952 perustettu joustomuovipakkausten valmistaja. Amerplastin joustomuovipakkauksia käytetään monissa kuluttajatuotteissa, etenkin ruoka- ja pehmopaperipakkauksissa. Yrityksen perusti Sami Suominen yhdessä Marja-vaimonsa kanssa.


title: Amerplast

text: Nykyään Amerplast on yksi Euroopan suurimmista muovinsaumaajista ja leipäpussien valmistajista. Amerplastilla on toimintoja Suomessa, Puolassa, Ruotsissa ja Venäjällä. Tehtaat sijaitsevat Suomessa Tampereen Leinolassa ja Ikaalisten Hakumäessä sekä Puolan Grodzisk Mazowieckissä. Amerplastin pääkonttori sijaitsee Tampereella. Amerplastin valmistamia muovipakkauksia viedään yli 20 Euroopan maahan. Suomessa hyvin tunnettu Amerplastin valmistama tuote on Minigrip-pussit, jotka tehdään yhtiön Ikaalisten tehtaalla. Amerplast on myös Suomen markkinajohtaja kaupan ostoskassien valmistajana. Kaikissa yhtiön valmistamissa kaupan ostoskasseissa käytetään kierrätysmuovia.


title: Amerplast

text: Amerplastin perustivat Pyynikin panimon kemistinä toiminut Sami Suominen ja hänen puolisonsa Marja Suominen vuonna 1952 kauppaamaan perhepiirissä kehitettyjä ja valmistettuja vauvojen muovisia vaippahousuja ja sadetakkeja, jollaisia he olivat nähneet asuessaan Yhdysvalloissa 1940-luvun lopulla. Niistä tuotevalikoima laajeni pian vähittäiskaupan ja kulutustavarateollisuuden tarvitsemiin muovipakkauksiin, kuten muovikasseihin, niputettuihin ja rullatavarana myytyihin hedelmäpusseihin ja muovikääreisiin. 1980-luvulla yritys valmisti myös erilaisia laminoiduissa monikerrosmateriaaleissa tarvittavia kalvoja ja pakkausratoja muun muassa lihanjalostus- ja leipomoteollisuudelle.


title: Amerplast

text: Perustajaomistaja Sami Suomisen tapaturmainen kuolema 63-vuotiaana käynnisti yrityksen myyntiaikeet. Vuonna 1986 Neste osti osakekannasta 31 prosenttia ja vuonna 1988 Lassila & Tikanoja 69 prosenttia.


title: Amerplast

text: 1990-luvulle tultaessa Amerplast joutui taloudellisiin vaikeuksiin, kun Persianlahden sota nosti muoviraaka-aineiden maailmanmarkkinahintoja, Suomen talous ajautui vaikeaan lamaan ja yritys kärsi jo ennestään huonosta kannattavuudesta muun muassa toimintojensa päällekkäisyyksien ja liian pienten liiketoiminta-alueiden takia. Vuosina 1990–1991 Amerplast teki 300 miljoonan markan liikevaihdolla 18 miljoonaa tappiota. Monet saneerauskierrokset uuden toimitusjohtajan Heikki Bergholmin johdolla vähensivät työntekijämäärää noin 10 prosentilla, toimihenkilöiden määrää neljänneksellä, selkeyttivät tuotevalikoimaa ja yritysorganisaatiota ja lakkauttivat kannattamattoman Skinnskattebergin muovikassitehtaan Ruotsissa.


title: Amerplast

text: Suuret laiteinvestoinnit lisäsivät monikerroskalvojen valmistuksen, painatuksen ja saumauksen kapasiteettia. Amerplast hyötyi myös synergiaeduista niin ikään Lassila & Tikanojan omistaman J W Suomisen kanssa; Bergholm oli senkin toimitusjohtaja. Viennin osuus saatiin kasvuun muun muassa juuri avautuneiden Baltian maiden, Puolan ja Pietarin alueen avulla niin, että 1990-luvun puolivälissä 40 prosenttia Amerplastin tuotannosta meni Suomen ulkopuolelle. Suurimpia vientimenestyksiä olivat pehmopapereiden, vaippojen ja terveyssiteiden muovipakkaukset alojen kansainvälisille suuryrityksille. Tehtaan perustaminen Pietarin alueelle kuitenkin epäonnistui kulttuurierojen ja valuuttakurssimuutosten takia. Paremmin onnistui Puolan Grodzisk Mazowieckiin vuonna 1999 rakennettu Amerplastin tehdas, joka suunniteltiin palvelemaan myös Länsi-Euroopan markkinoita. Tehtaasta on tullut Puolan suurin ja yksi Euroopan suurimmista joustopakkaustehtaista.


title: Amerplast

text: Vuonna 2001 Lassila & Tikanoja jakaantui kahdeksi yhtiöksi, joista toinen jatkoi Säkkiväline-yhtiön liiketoimintoja Lassila & Tikanoja Oyj:nä. Toisen yhtiön nimi muovautui Suominen Yhtymä Oyj:ksi. Amerplast siirtyi Suomiselle, ja se tunnettiin jatkossa Suominen Joustopakkaukset Oy -nimellä.


title: Amerplast

text: Vuonna 2014 Suominen myi joustopakkausliiketoimintansa enemmistöosuuden brittiläiselle pääomasijoittajalle Lonsdale Capital Partnersille sekä yrityksen toimivalle johdolle mutta jäi itse mukaan kymmenen prosentin osuudella. Nimeksi otettiin jälleen Amerplast.


title: Lielahden rautatieasema

text: Lielahden rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Tampereen Lielahdessa. Se sijaitsee sekä Tampere–Seinäjoki-radalla että Tampere-Pori-radalla. Porin radan aikainen Lielahden ylikäytävä korvattiin vuonna 1927 Thure Hellströmin suunnittelemalla punatiilisella asemarakennuksella. Asema palveli pitkään kaupunginosan teollisuusyrityksiä. Nykyisen aseman kohdalta rakennettiin jo vuonna 1915 teollisuusraide Lielahden sellutehtaalle.


title: Lielahden rautatieasema

text: Nykyisen muotonsa Lielahden ratapiha sai 1970-luvun alussa, jolloin valmistuivat kaksoisraide Tampereen asemalta Lielahteen, uusi Pohjanmaan rata ja Nokian moottoritien ylikulkusilta ratapihan itäpäässä. Pohjanmaan suunnan henkilöjunat eivät koskaan käyttäneet Lielahden asemaa, sen sijaan se säilyi Porin radan henkilöliikennepaikkana vuoteen 1983 saakka. Lielahden asema muutettiin miehittämättömäksi liikennepaikaksi vuonna 1978 ja asemarakennus siirtyi Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007. Lielahden sellutehdas lopetti toimintansa vuonna 1985, mutta seuraavana vuonna käyttöön otettu kemihierretehdas käytti sivuraidetta omiin kuljetuksiinsa. Museovirasto on luokitellut Lielahden aseman valtakunnallisesti merkittäväksi suojelukohteeksi.


title: Kim Leine

text: Kim Leine (s. 28. elokuuta 1961 Bø) on tanskalais–norjalainen kirjailija.


title: Kim Leine

text: Leine varttui Norjassa Jehovan todistajien parissa. Hän muutti teini-ikäisenä isänsä luokse Tanskaan ja asui 15 vuotta Grönlannissa. Leine muutti takaisin Tanskaan vuonna 2004. Hänen esikoisteoksensa "Kalak" ilmestyi vuonna 2007. Leinen neljäs romaani "Ikuisuusvuonon profeetat" sai Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon vuonna 2013.


title: Kim Leine

text: Leine on koulutukseltaan sairaanhoitaja. Hän on kertonut avoimesti aiemmista päihdeongelmistaan. Leine asuu perheensä kanssa Kööpenhaminassa.


title: Lavajärvi (Hämeenkyrö)

text: Lavajärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.


title: Lavajärvi (Hämeenkyrö)

text: Järvi on 3,8 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 191 hehtaaria. Järven leveys kasvaa suureksi etelään työntyvän 900 metriä pitkän Sirkanlahden vuoksi. Myös Mustalahti, joka työntyy länteen 1,1 kilometrin pituisena, laajentaa selän pituutta suuresti. Itäiseen Sorvalahdenperään laskee oja, joka tuo Sorvajärven, Kurkosjärven, Vähä Kivijärven, Iso Kivijärven, Sammatinjärven, Särkijärven, Pikku Oksjärven ja Iso Oksjärven vedet. Pohjoisemmaksi Kierumanlahteen laskee Ahvenusjärvi. Eniten vettä tuo Ruonanjoki, jonka valuma-alueella on noin 30 muuta järveä. Järvellä ei ole saaria ja sen rannat ovatkin jyrkkiä. Järvellä on lähes kaksi kilometriä pitkä syvänne, jossa vesi on yli 20 metriä syvää.


title: Vertex

text: Vertex voi tarkoittaa:


title: Syyrian sisällissodan tausta

text:
Syyrian sisällissodan tausta on etnis-uskonnollisten ja poliittisten tekijöiden kehitys, joka vei Syyrian sisällissotaan. Syyrian sisällissodan pohjasyynä pidetään yleensä alaviittien ja sunnien välistä vastakohtaa. Sunni-islamistit pitävät alaviitteja harhaoppisina. Yhtä hyvin sota johtui
Al-Assadin suvun diktatuurista. Sen valvoma eliitti korruptoitui, kahmi valtion yrityksiä haltuunsa ja käytti mielivaltaa. Tämä herätti alemmissa yhteiskuntaluokissa vihaa.
Tunisiasta alkanut Arabikevät oli lopullinen sytyke.


title: Syyrian sisällissodan tausta

text:
Islamilainen radikalismi ja ulkomaiden tuki ovat olleet lähinnä sotaa ylläpitäviä voimia, ei niiden käynnistäjiä. Islaminusko on ollut etenkin kapinallislle yksi sodan motiiveista. Ulkovaltojen sekaantuminen Syyrian sisällissotaan
on luonut sinne etupiirejä.


title: Syyrian sisällissodan tausta

text:
Vuodesta 1970 Syyriaa johtaneet Assadit hallitsivat maata poikkeustilan turvin. Näin oikeusvaltio katosi. Tilalla oli Baath-puolueen maallinen diktatuuri. Sunnalainen muslimiveljeskunta yritti turhaan kapinaa Hamassa 1982. Syyriassakin vallinnut kuivuus huononsi kansan elinoloja 2008. Korruptio lisääntyi Syyriassa 2000-luvulla.
Oppositio nousi kapinaan Tunisiassa 2010. Tästä käynnistynyt kuohunta levisi Syyriaankin keväällä 2011 ja käynnisti sisällissodan.


title: Syyrian sisällissodan tausta

text:
Niinpä Syyrian sisällissodan syynä oli se, että diktatorisesti johdettu alaviitti-sunnieliitti
joutui vastakkain maaseudun sunniheimojen kanssa.


title: Syyrian sisällissodan tausta

text:
Syyriaa 1500-luvulta alkaen miehittänyt Ottomaanien valtakunta kutistui Turkiksi ensimmäisessä maailmansodassa. Kun Ottomaanien valtakunta hajosi, Syyria jäi Ranskan mandaatiksi. Alueella asui monta etnistä ryhmää. Eräs näistä oli alaviitit. Nämä olivat vaipuneet maan alle, koska sunnalaiset määräsivät toisuskoisuudesta kuolemantuomion. Ranska tuki vähemmistökansoja enemmistönä olevien sunnien vastapainoksi, luoden alueella monia mikrovaltioita.
Ranska rohkaisi alaviitteja liittymään armeijaan, jotka tätä tekivätkin. Alaviittien asema parani asteittain 30-luvulla. Vuonna 1938 Turkin armeija tappoi tuhansia alaviitteja. Mutta Ranskan siirtomaavalta tuki alaviitteja ja nosti nämä poliittiseen eliittiin. Alaviittivaltiot yhdistyivät Syyriaa ennen itsenäistymistä 1946.


title: Syyrian sisällissodan tausta

text: Itsenäistymistä ajanut kansallismielinen liittouma menetti valtansa 1949, kun Syyria hävisi sodan Israelille. Syyria ajautui pian sotilasvallankaappaiusten kierteeseen. Baath-puolue nousi valtaan kappauksella 1963 ja julisti maahan poikkeustilan, joka jatkui kymmeniä vuosia. Jo vuonna 1964 Haman vanhoilliset sunnalaiset maanomistajapiirit kapinoivat baathia vastaan, mutta hallitus kukisti kapinan nopeasti.


title: Syyrian sisällissodan tausta

text: Syyriaa hallitsi pitkään Baath-puolueen johtaja Hafez al-Assad, joka kaappasi vallan vuonna 1970. Hafez siirsi maan ylimmän johtajan sunneilta pois, mikä nosti 1973 mielenosoituksia. 1970-luvun lopulla käynnistyi muun muassa talouden huononemisesta johtuva protestointi.


title: Syyrian sisällissodan tausta

text: Muslimiveljeskunta oli tärkein oppositioryhmä. Se alkoi vuonna 1979 käydä sissisotaa hallitusta vastaan . Hallitus kukisti Muslimiveljeskunnan verisesti, kun armeija piiritti ja pommitti Haman vanhan kaupungin raunioiksi vuonna 1982. Tämän jälkeen protestit hiljenivät, kun Assad pönkitti valtaansa muun muassa salaisen poliisin avulla entisestään.


title: Syyrian sisällissodan tausta

text: Hafez al-Assadin kuoltua valtaan nousi vuonna 2000 hänen poikansa Bašar al-Assad. Baath oli ainoa sallittu puolue. Assadit olivat luoneet henkilönpalvontaan pohjautuvan järjestelmän, joka jakeli suosionsoituksia tukijoilleen ja murskasi vastustuksen kovin ottein. Assadin suvulla oli suurimmat omaisuudet Syyriassa. Vapaata tiedonvälitystä ei käytännössä ollut, ja järjestelmä oli hyvin korruptoitunut. Korruptio lisääntyi 2000-luvulla ja oli Lähi-idän pahimpia..


title: Syyrian sisällissodan tausta

text: Tosin Assad lupasi valtakautensa alussa vapaampia oloja, muttei toteuttanut lupauksiaan. 2000-luvulla oli mielenosoituksia, mutta ne jäivät muun muassa valtion turvakoneiston nopean toiminnan takia pieniksi.


title: Syyrian sisällissodan tausta

text: Syyrian väestö kasvoi parin prosentin vuosivauhtia. Noin kymmenes syyrialaisista eli köyhyysrajan alapuolella. Työttömyys oli 9-20 prosenttia ja inflaatiokin melko korkea, ja käynnissä oli haastava talouden uudistusohjelma kohti osittaista markkinataloutta.


title: Syyrian sisällissodan tausta

text: Vuonna 2008 maata koetteli pahin kuivuus 40 vuoteen. Se johtui osin ilmaston muutoksesta ja vaihteluista, mutta syyrialaisten oma toiminta pahensi sitä. Pohjavettä käytettiin liikaa kuivilla alueilla. Vesivarat hupenivat, kun hallitus tuki runsaasti vettä vaativien vehnän ja puuvillan viljelyä. Puolitoista miljoonaa ihmistä pakeni kuivuutta kaupunkeihin, joissa oli entuudestaan puolitoista miljoonaa Irakista tullutta pakolaista. Tyytymättömyys hallitukseen levisi syntyneissä ja kasvissa slummeissa. Syyria haki ensi kertaa ulkomailta apua..


title: Syyrian sisällissodan tausta

text:
Arabimaissa perinteisillä heimoilla on yhä suuri merkitys. Nämä ovat monesti sunnimuslimeja.
Heimojen jäsenet pitävät toistensa puolta. Niinpä koko heimo pyrkii kostamaan, jos yhtä heimon jäsentä kohdellaan kaltoin. Kuivuus oli koetellut sunniheimojen aluetta Jazeeraa pahiten. Koillis- ja Itä-Syyriassa on monia heimoja, joilla on siteitä Saudi-Arabiaan ja Irakiin.
Esimerkiksi Deraan alueella oli sunniheimo. Kun salainen poliisi pidätti graffitteja maalanneet pojat, paikalliset heimovanhimmat kyselivät poikien kohtaloa. Bashar Assadin serkku Ataf Najib pilkkasi heimovanhimpia ja sanoi etteivät vanhemmat näe poikia enää koskaan .


title: Syyrian sisällissodan tausta

text: Syyrian konfliktissa olivat vastakkain hallituksen ja opposition lisäksi myös erilaiset etnisten ja uskonnollisten ryhmien kiistat. Basharin hallinto edusti pääosin alaviittien islamin haaraa ja monet kapinalliset olivat sunneja. Suurin osa armeijan eliittijoukoista, Tasavaltalaiskaartista, koostui alaviiteista. Sunneja on maan väestöstä enemmistö. 1800-luvulla alaviiteilla ja sunneilla oli aseellisia kiistoja. Alaviittien uskonnossa on joitain piirteitä shiialaisuudesta, mutta se eroaa shiialaisuudestakin. Muutamat arabimaat tukivat kapinallisia ja shiialainen Iran Syyrian hallintoa. Lisäksi islamilainen äärijärjestö Al Qaida toimi maassa ja vastusti sekä muita kapinallisia että hallitusta. Druusit, kurdit ja kristityt tukivat pääosin Assadia. Sunnalaiset kapinalliset vainosivat kristittyjä. Monet alaviitit tukivat sisällissodassa Assadia, koska pelkäsivät sunnien kostavan hallituksen sorron alaviiteille. Mutta toisaalta monet sunnitkin tukivat hallitusta, koska kokivat sodan ja hallinnon kaatumisen tuovan maahan turvattomuutta. Sota on enemmän sunnilaisille oppositioaktivisteille uskonsota kuin hallituksen tukijoille, jotka sanovat puolustavansa maataan terroristeja vastaan.


title: Syyrian sisällissodan tausta

text: Jotkin arvelevat, että Syyrian konflikteissa oli kyse enimmäkseen siitä, kuka hallitsee maata ja omistaa maan lailliset ja laittomat liiketoimet, ja että uskonnon merkitys olisi vähäisempi kuin yleensä ajatellaan.


title: Syyrian sisällissodan tausta

text:
Kun Neuvostoliitto romahti, presidentti Hafez al-Assad aloitti Syyriassa
markkinoiden osittaisen vapauttamisen. 2000-luvulla yksityinen sektori kasvoi, mutta vapaista liiketoimista hyötyivät monesti eniten vain hallitusta lähellä olevan ihmiset ja näiden sukulaiset. Presidentin serkku Rami Makluf omisti jopa 60% Syyrian taloudesta. Hän kontrolloi kotimaisten ja ulkomaisten yritysten liikesopimuksia ja veti oman osansa näiden kaupoista välistä. Virkamiesten lapset pyrkivät saamaan täysin vapaan yksityisen sektorin tuotannon ja kaupan käsiinsä.
Talouden vapauttaminen johti 2000-luvulla ennennäkemättämään korruptioon, kun
virkamiestan palkat pysyivät pienenä. Oikeuslaitos oli läpeensä korruptoitunut, tuomarit lahjottavissa. Hallinto vastusti julkisesti korruptiota kampanjoin joita oli silloin tällöin.


title: Syyrian sisällissodan tausta

text: Turvallisuusviranomaiset takavarikoivat esim. Deraassa maa-alueita.


title: Syyrian sisällissodan tausta

text: Mielenosoittajat vaativat lopulta Assadin suvun ylivallan purkamista, aitoa demokratiaa, etnisten ryhmien välistä tasa-arvoa ja poliittisia vapauksia. Rauhanomaisina alkaneet mielenilmaukset muuttuivat aseellisiksi yhteenotoiksi hallituksen ja opposition valillä hallituksen tukahduttaessa kansannousua armeijan avulla.


Kemialliset aseet Syyrian sisällissodassa käsittelee Syyrian sisällissodassa tehtyjä taistelukemikaali-iskuja. Hallitus ja kapinalliset ovat syytelleet näistä toisiaan. Länsivaltojen mielestä iskut ovat lähinnä hallituksen joukkojen tekemiä. Yhdysvallata vaati, ettei Syyria saa käyttää taistelukemikaalejaan siviilejä vastaan.


title: Kemialliset aseet Syyrian sisällissodassa

text:
Barack Obama uhkasi vuonna 2013 Assadin hallitusta ilmaiskuilla. Venäjä halusi estää ilmaiskut, ja kehotti Assadia luovuttamaan kemialliset aseet YK:lle. Syyria taipui tähän. Vaikka luovuttikin paljon kemiallisia
aseita, niitä ilmeisesti jäi hallituksen joukkojen käsiin. Syyriassa tapahtui kemikaali-iskuja luovutuksen jälkeenkin.
Monesti niissä käytettiin kloorikaasua, joissakin hermokaasuja.


text: Vuonna 2017 kuoli Idlibin maakunnassa yhdessä iskuussa yli yli 70 ihmistä, joukossa paljon naisia ja lapsia. Yhdysvallat ja YK syyttvät tapauksesta Syyrian asevoimia. Yhdysvallat teki rajoitetun risteilyohjusiskun Syyriaan. Luultavasti myös kapinallisilla on hallussaan joitain kemikaaleja.


text: Hafez al-Assadin hallitus hankki 1970-luvulla kemiallisia aseita lähinnä Israelin uhkaa vastaan. Syyria kieltäytyi yhtenä harvoista maista allekirjoittamasta kemiallisten aseiden kieltosopimusta. Syyria jatkoi taistelukemikaalien tuottamista 2000-luvulla.


text: YK, Ranska, Iso-Britannia ja Yhdysvallat sanoivat touko–kesäkuun vaihteessa 2013 Syyrian käyttäneen paikoin sariini-nimistä hermokaasua kapinallisia vastaan. Länsivallat eivät syyttäneet kapinallisia sariinin käytöstä, vaikka YK:n Carla del Ponten mukaan kapinalliset käyttävät sariinia ja turkkilaiset olivat ottaneet erään 2 kg sariinisäiliötä kuljettaneen kapinallisen kiinni. YK:n pääsihteeri Ban Ki-moo ei pitänyt täysin todistettuna kemiallisten aseiden käyttöä, eikä uskonut aseviennin selvittävän Syyrian sotaa.


text: Koska kemiallisten aseiden käyttö oli kynnyskysymys Yhdysvalloille sotaan puuttumiselle, ja Yhdysvallat lupasi lisää tukea kapinallisille, jopa sotilaallista tukea.


text: Venäjä ei uskonut Yhdysvaltain väitteisiin kemiallisista aseista ja vastusti jyrkästi Yhdysvaltain päätöstä tukea kapinallisia suoraan aseellisesti. Venäjän edustajien mielestä lentokielto olisi laiton ja lännen ei tulisi auttaa kapinallisia, jotka syövät ihmisten elimiä.


text: YK:n kemiallisten aseiden tarkkailijat aloittivat työnsä Syyriassa 19. elokuuta 2013. Damaskoksen lähellä Ghoutassa väitettiin ainakin muutaman sadan, jopa yli tuhannen kuolleen ilman näkyvää väkivaltaa ja muutaman tuhannen saaneen 21. elokuuta 2013 oireita, jotka muistuttavat hermokaasun vaikutusta. Alueella oli meneillään hallituksen hyökkäys kapinallisten valvomalle alueelle.


text:
Hallitus ja kapinalliset sanoivat, etteivät olleet käyttäneet kemiallista asetta. Kaasuiskun takana väitettiin olleen Syyrian armeijan eliittijoukkojen komentajan Maher al-Assadin määräämä, mutta yhtä hyvin sitä väitettiin myös toisen osapuolen lavastukseksi ja/tai provokaatioksi. Länsi näytti uskovan hallituksen tehneen kaasuiskun. Hallitus ei päästänyt maassa olevia tarkkailijoita alussa paikalle, mutta taipui myöhemmin tähän syyttäen iskusta terroristiryhmiä.
Länsivallat lähinnä pitivät iskun tekijänä Syyrian hallitusta. Venäjä ensin vastusti kaasuiskun YK-tutkimusta, mutta myöntyi myöhemmin. Yhdysvaltalaisen Mit:n tutkimuksen mukaan hallitus ei voinut ampua


text: Ghoutan kaasu raketteja niiden lyhyen, 2 km kantomatkan takia. Hallituksen joukot tutkimuksen mukaan olivat tuolloin kauempana. Mutta Syyrian armeijan "Operaatio al-Qabounissa" joukot Syyrian etenenivät Qabounin ja Jobarin välimaastoon, aiempaa lähemmäs, 2 km päähän kauimasta raketin osumakohdasta. Vain pari rakettia laskeutui 2 km päähä, useimmat 1,5-1.8 km päähän. Kolmiomittausten mukaan raketit saattoivat tulla sekä hallituksen että kapinallisten alueelta.


text: Yhdysvaltain hallitus harkitsi mahdollisuutta käyttää asevoimiaan suoraan Syyriaa vastaan. Enemmistö Yhdysvaltain kansasta vastusti asevientiä ja mahdollista voimankäyttöä Syyrian hallitusta vastaan. Yhdysvaltain hallituskaan ei mahdollisessa voimankäytön tapauksessa kannattanut kuin korkeintaan ohjus- ja ilmaiskuja..


text: Iran ja Syyria varoittivat Yhdysvaltoja puuttumasta Syyrian sisällissotaan. Syyria suostui 25. elokuuta 2013 siihen, että YK:n tarkastajat tutkivat sen, käytettiinkö keskiviikon taisteluissa kaasuaseita.


text: YK:n tarkastajien mukaan kemiallisia aseita oli käytetty, mutta YK ei vahvistanut 29. elokuuta 2013 mennessä iskun tekijää. Yhdysvaltain tiedustelu ilmoitti kuulleensa puhelun, jonka sisältö vahvisti armeijan käyttäneen kemiallista asetta ilman hallituksen lupaa. Käytetty kaasu lienee ollut sariinia. Kemiallisen iskun määrääjäksi väitettiin Basharin veljeä Maheria.


text: Viikon päästä kaasuiskusta näytti varmalta, että Yhdysvallat länsiliittolaisineen tekisi ohjuksin ja/tai ilmasta käsin jonkinlaisen rajoitetun rankaisuiskun Syyriaan.


text: Syyrian hallituksen tukijat Venäjä, Kiina ja Iran syyttivät taistelukaasun käytöstä oppositiota ja vastustivat länsivaltojen uhkamaa hyökkäystä Syyriaa vastaan. Venäjä pysäytti Syyrian hallituksen tuomitsevan päätöslauselman YK:n turvallisuusneuvostossa. Venäjä kuitenkin sanoi, ettei se lähde sotimaan Yhdysvaltain kanssa Syyriassa. Britannian pääministeri Cameron sanoi, että hänen maansa voisi iskeä Syyriaan ilman YK:n valtuutusta.


text: Yhdysvaltain presidentti Obama päätti kysyä iskuun tukea kongressilta ja näin isku lykkääntyi. Syyrian hallituksen mielestä tämä kongressilta kysyminen oli merkki siitä, että Obama oli hämmentynyt ja historiallista, koska Yhdysvaltain presidentit eivät yleensä kysy kongressilta lupaa sotatoimiin. Syyrian oppositio oli pettynyt Obaman epäröintiin. Syyria uhmasi avoimesti länsivaltojen hyökkäysaikeita vielä 4. syyskuuta.


text: Venäjä halusi välttää Yhdysvaltojen tekemät ilmaiskut Assadin hallitusta vastaan. Assadin mukaan Venäjä pyysi Syyriaa luovuttamaan maan kemialliset aseet YK:lle.


text: Syyria hyväksyi 9. syyskuuta kemiallisten aseiden valvonnan torjuakseen Yhdysvaltain uhan ja sitoutui 13. syyskuuta 2013 kemiallisten aseiden kieltoon ja päivää myöhemmin suurvallatkin pääsivät alustavaan sopimukseen Syyrian kemiallisten aseiden tuhoamisesta. Mutta suurvaltojen diplomaattinen kahinointi jatkui syyskuun loppuun asti.


text: Sopu oli pettymys Syyrian oppositiolle, joka olisi halunnut lännen hyökkäävän vihollistaan vastaan. Syyrian hallitus kiitteli sopimusta. Vuodenvaihteessa kemiallisten aseiden poisto oli vielä pahasti viivästynyt.


text: Syyria valmisti ja käytti yhä joskus kemiallisia aseita kapinallisia vastaan, mm. vuonna 2015. Ulkomaille siirretyt Syyrian kemialliset aseet saatiin tuhottua vuonna 2015.


text:
4. huhtikuuta 2017 kuoli kymmeniä siviilejä, joukossa monia naisia ja lapsia, hermokaasuun Syyrian Idlibin provinssin kapina-alueella lähellä rintamaa. Kaasu vapautui ilmaan Syyrian asevoimien tekemien ilma- ja raketti-iskujen jälkeen. Syyria kiisti armeijansa käyttäneen kemikaaleja tuon päivän hyökkäyksessä. Syyrian hallituksen ja Venäjän mukaan kapinalliset varastoivat taistelukaasua kohteena olleeseen asevarastoon. Mutta länsivallat syyttivät Syyrian armeijaa kaasuaseiden käytöstä. Yhdysvaltain presidentti Donald Trump määräsi armeijansa tulittamaan risteilyohjuksile lentokenttää, josta
kaasun vapautumiseen johtanut ilmaisku oli tehty. Kaikki merkittävät länsivallat hyväksyivät tämän Syyrian kurittamisen, mutta Venäjä ja Iran vastustivat sitä. Venäjä katsoi iskujen haittaavan terrorismin kukistamista Syyriassa. Venäjä sanoi maansa vähentävän yhteistyötä terrorismin vastaisessa sodassa yhdysvaltain kanssa. Kiina kehotti ulkomaita malttiin Syyriassa, mutta myös tuomitsi kemikaalien käytön.


title: Kurkosjärvi

text: Kurkosjärvi eli Kurkasjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärven ja Hämeenkyrön rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.


title: Kurkosjärvi

text: Järvi sijaitsee Ylöjärven kaupungin ja Hämeenkyrön kunnan rajalla Lavajärven kylän eteläpuolella. Siihen laskee Iso Kivijärven ja Vähä Kivijärven vedet Vähä Kivijärven laskuojaa myöten. Se on 550 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Järvi sijaitsee erämaassa suoalueen keskellä ja siihen laskee monia suo-ojia. Järven laskuoja yhtyy Kurkosuon ojaverkkoon ja virtaa 3,6 kilometriä lähes 50 metriä alempana olevaan Sorvajärveen. Järvessä on 20 metriä pitkä saari. Järvellä on maatila ja neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2773. Ylöjärven ja Hämeenkyrön välinen raja halkaisee järven puoliksi. Rajapyykki sijaitsee etelärannalla olevan mäen päällä.


title: Kurkosjärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1986, 1987, 1993 ja 2003. Vesi on ruskeaa ja humuspitoista. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan oli vuonna 1986 kesällä ja 1987 talvella heikkoa, jolloin vesi oli hapanta. Vuonna 1993 happamuustaso oli normaali. Vuonna 2003 vesi oli hapahkoa ja järven puskurikyky välttävällä tasolla. Veden ravinnepitoisuudet ovat lievästi reheville järville ominainen. Eritysesti forforipitoisuudet olivat kaksinkertaiset Iso Kivijärveen varrattuina, joten järven ympäristöstä aiheutuu järvelle ravinnekuormitusta. Vuonna 1987 oli järvessä kauttaaltaan hyvä happitilanne. Myös 1993 oli happitilanne hyvä. Nämä tilanteet johtuivat lämpövesikerrostumien sekoittumisista. Vuonna 2003 oli tilanne toinen. Vesi kerrostui järvessä lämpötilan mukaan ja pohjan tuntumassa alusvedessä happi kului lähes kokonaan. Järvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.


title: Kurkosjärvi

text: Vanhassa pitäjänkartassa Ylöjärveltä 1840−1850-luvuilta Ylöjärven ja Hämeenkyrön välinen raja kulki samasta kohtaa kuin se tekee nykyäänkin. Järven nimeksi oli kirjoitettu Ylöjärven karttaan "Kurkostenjärvi" ja Hämeenkyrön karttaan "Kurkosjärvi". Järven laskuojan luusua sijaitsi pohjoisrannalla ja se mutkitteli tiensä pohjoiseen ja laski nykyiseen tapaan Sorvijärveen. Laskuoja alkutaival on saattanut vuosien saatossa muuttua suon ojittamisen yhteydessä.


title: Yannick Borel

text: Yannick Philippe André Borel (s. 5. marraskuuta 1988 Pointe-à-Pitre, Guadeloupe) on ranskalainen kalpamiekkailun olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan-mestari. 196 senttimetriä pitkä ja 101 kilogrammaa painava oikeakätinen Borel edustaa Levallois SC:tä.


title: Yannick Borel

text: Borel kilpaili vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa sijoittuen henkilökohtaisen kilpailun seitsemänneksi. Neljä vuotta myöhemmin Rio de Janeiron olympialaisissa hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa viidenneksi ja voitti joukkuekilpailussa kultaa. MM-kilpailuista hänellä on yksi henkilökohtainen kulta vuodelta 2018, kaksi joukkuekultaa ja yksi joukkuehopea. EM-kilpailuista Borelilla on henkilökohtaiset kultamitalit vuosilta 2016, 2017 ja 2018 sekä joukkuekultamitalit vuosilta 2011 ja 2016. Vuoden 2015 kesäuniversiadeista Gwangjusta hän voitti kultaa sekä joukkuekilpailusta että henkilökohtaisesta kilpailusta. Vuoden 2013 kesäuniversiadeista hän saavutti niin ikään joukkuekultaa.


title: Yannick Borel

text: Borelin valmentajana toimii kalpamiekkailun entinen olympiavoittaja Hugues Obry.


title: Kyle Dubas

text: Kyle Dubas (s. 29. marraskuuta 1985 Sault Ste. Marie, Ontario) on kanadalainen jääkiekkovaikuttaja. Heinäkuusta 2014 alkaen Dubas on toiminut NHL-seura Toronto Maple Leafsin apulaistoimitusjohtajana. Hän toimii myös seuran farmijoukkueen, AHL:ssä pelaavan Toronto Marliesin toimitusjohtajana.


title: Kyle Dubas

text: Dubasista tuli 20-vuotiaana kaikkien aikojen nuorin NHL:n pelaajayhdistyksen lisensoima pelaaja-agentti. Hän toimi agenttina neljä vuotta. Keväällä 2011 Dubas siirtyi OHL-seura Sault Ste. Marie Greyhoundsin toimitusjohtajaksi ollen sarjan historian toiseksi nuorin tehtävässään. Heinäkuussa 2014 Dubasista tuli NHL-seura Toronto Maple Leafsin apulaistoimitusjohtaja vain 28-vuotiaana. Toukokuussa 2018 Dubas nimettiin Toronto Maple Leafsin toimitusjohtajaksi.


title: Kyle Dubas

text: Dubasin isoisä Walter Dubas valmensi 1960-luvulla Sault Ste. Marie Greyhoundsia.


title: Minolainen uskonto

text: Minolainen uskonto eli Kreetalla pronssikaudella vallinneen minolaisen kulttuurin uskonto oli monijumalinen uskonto, jolla on paljon yhtymäkohtia muinaisen Lähi-idän uskontoihin. Esihistoriallisena uskontona sen mahdollisten kulttikäytäntöjen ja mytologian tutkimus perustuu pääasiassa arkeologisiin löytöihin, mukaan lukien minolaisen ajan taide (muun muassa kulttikuvat, votiivilahjat, sinettisormukset, korut, freskot ja sarkofagit). Myös lineaari B -teksteistä on ollut jonkin verran apua tutkimukselle. Monet minolaisen kulttuurin tavat ja uskonnolliset piirteet siirtyivät edelleen mykeneläiseen ja antiikin kreikkalaiseen uskontoon.


title: Minolainen uskonto

text:
Minolaiset vaikuttavat palvoneen pääasiassa naispuolisia jumalattaria, ja sen vuoksi minolaista uskontoa on joskus kuvattu matriarkaaliseksi uskonnoksi. Naispuolisen jumalattaren hallitseva asema on uskonnoissa hyvin muinainen piirre, ja tätä kautta minolainen uskonto vaikuttaa muistuttavan paljon muita pronssikautisen ajan uskontoja. Vaikka myös miespuolisista jumalista on jonkinlaista aineistoa, jumalattaria koskevia kuvauksia on huomattavasti enemmän. Kaikki jumalankuvat vaikuttavat esittävän ensisijassa naisia.
Vaikka joidenkin näiden naiskuvien on arveltu esittävän ennemmin uskonnollisia seremonioita suorittavia papittaria tai jumalia palvovia ihmisiä kuin jumalattaria itseään, myös erilaisia jumalattaria vaikuttaa olleen useita: näihin lukeutuvat muun muassa hedelmällisyyskultin äitijumalatar; eläinten valtiatar Potnia Theron; sekä kaupungin, kodin, sadon ja tuonelan suojelijattaret. Knossoksesta löydetyissä lineaari B -tauluissa mainitaan myös jonkinlainen labyrintin valtiatar. Károly Kerényi piti Ariadnea kaikkein merkittävimpänä jumalattarena ja yhdisti tämän labyrintin valtiattareen.


title: Minolainen uskonto

text: Näiden jumalattarien on myös esitetty olevan yhden Suuren jumalattaren tai Äitijumalattaren ilmentymiä. Muun muassa Arthur Evans tulkitsi minolaisen uskonnon keskittyvän yhteen Äitijumalattareen, ja tämän suuren naispuolisen jumaluuden on joskus tulkittu olleen käytännössä minolaisen uskonnon ainoa tai ainakin keskeisin jumala. Jumalatar tai jumalattaret esitetään usein käärmeiden, lintujen tai muiden eläinhahmojen yhteydessä. Antiikin aikana muistumat jumalattarista yhdistettiin kreikkalaisen jumalmaailman vahvoihin naisiin, kuten Heraan, Artemiihin ja Afroditeen.


title: Minolainen uskonto

text: Minolaisessa taiteessa esiintyy useita erihahmoisia jumalattaria. Tällöinkin kyseessä saattaa kuitenkin olla yksi ja sama jumalatar eri tavalla esitettynä. Yksi tunnetuimpia jumalatarkuvia on niin kutsuttu ”käärmejumalatar”, jolla on käärme kummassakin kädessään. Tämä jumalatarhahmo esiintyy kotipyhäköistä löydetyissä pienoispatsaissa, mutta ei koskaan freskoissa tai sormuksissa. Eräässä patsaassa jumalattarella on unikoita hiuksissaan, toisessa tämä esiintyy lintujen kanssa tai päässään sarvet. Eräässä sinettikuvassa jumalattarella on kädessään miekka ja seurassaan leijona. Eräässä kuvassa esiintyy alaston nainen, jonka ympärillä on kyyhkyjä, muistuttaen myöhempiä Afrodite-kuvauksia. Eräässä kuvassa taas esiintyy maasta nouseva naishahmo, joka esiintyy käärmeiden ja kukkien seurassa, mikä muistuttaa puolestaan Persefonea.


title: Minolainen uskonto

text: Myöhemmässä tutkimuksessa on huomioitu, että minolaiseen uskontoon on kuulunut suuren jumalattaren lisäksi kuitenkin myös laajempi jumalmaailma. Joskus jumalattaren ohella esiintyy pienempi miespuolinen hahmo, joka saattaa olla jumaluus, mutta jonka on joskus tulkittu esittävän kuningasta tai jumalatarta palvovaa ihmistä. Nykyisin vallitsevan tulkinnan mukaan kyseessä olisi suuren naispuolisen jumalattaren puoliso (tai lapsi), joka olisi ollut eräänlainen vuodenkiertoa ja kasvillisuuden kukoistusta kuvaava jumala, joka kuolee joka syksy ja syntyy uudelleen keväällä (vertaa Afrodite ja Adonis). Tällöinkin jumalatar olisi uskonnon keskiössä. Toisaalta minolaisessa uskonnossa vaikuttaa esiintyvän myös jonkinlainen miespuolinen ”maanjärisyttäjä”, härkänä tai aurinkona esitetty jumala. Antiikin aikana tämä jumala yhdistettiin ilmeisesti kreikkalaisen mytologian Zeukseen ja Poseidoniin. Tämä jumala näyttäisi kytkeytyvän uudelleen syntyvään ja kuolevaan jumalaan mahdollisesti siten, että Kreetalla on useita minolaisena ja antiikin aikana pyhinä pidettyjä luolia, jotka yhdistettiin alun perin juuri nuoreen miespuoliseen jumalaan ja myöhemmin myyttiin Zeuksen syntymästä (Ídan luola, Díktin luola). Lisäksi antiikin aikana kerrottiin myös Zeuksen hautana pidetystä kreetalaisesta paikasta.


title: Minolainen uskonto

text: Minolaisaikaisissa sineteissä esiintyy myös eläinpäisiä, kuten linnunpäisiä, tai naamioituneita jumalia. Häränpäinen Minotauros on kuitenkin myöhempi, antiikin aikaisen kreikkalaisen mytologian hahmo, ei minolainen jumala.


title: Minolainen uskonto

text: Uskonnollisia toimituksia on suoritettu sekä pyhäköissä että pyhinä pidetyissä luolissa. Keskeisiä kulttitoimituksia ovat olleet uhrit (sekä verelliset uhrit, verettömät uhrit että votiivilahjojen antaminen), erilaiset juhlalliset kulkueet, tanssi sekä jonkinlainen härkähyppy.


title: Minolainen uskonto

text: Jumalille annetut votiivilahjat ovat keskeinen osa minolaista uskontoa sekä arkeologisia löytöjä, ja myös taiteessa esiintyy usein kulkue, joka vie lahjoja jumalille. Lahjat saattoivat olla tavallisia puu- tai pronssiesineitä; hienompia kultaesineitä; eläimiä, ihmisiä, aseita, alttareita, temppeleitä tai muita kohteita esittäneitä saviesineitä; erilaisia saviastioita tai niiden todelliseen käyttöön sopimattomia jäljitelmiä; tai esimerkiksi kukkia.


title: Minolainen uskonto

text: Uhrit vietiin alttareille. Päin vastoin kuin antiikin aikana, alttareilla ei kuitenkaan palanut tuli uhrieläinten polttamiseksi. Tutkijat ovat erimielisiä siitä, harjoittivatko minolaiset myös ihmisuhreja. Eläimistä erityisesti härkä on mitä ilmeisimmin ollut jonkinlaisessa keskeisessä roolissa minolaisessa uskonnossa. Eräänä osoituksena tästä pidetään myös sitä, että härkä esiintyy niin usein Kreetaan liittyvissä myyteissä antiikin ajan kreikkalaisessa mytologiassa (muun muassa Zeus ja Europa, Pasifae ja Minotauros).


title: Minolainen uskonto

text: Evans tulkitsi minolaisen uskonnon keskittyvän hedelmällisyyskultiin ja sen riitteihin. Nanno Marinatoksen mukaan Evans kuitenkin yliarvioi hedelmällisyyskultin merkityksen minolaisessa uskonnollisessa ajattelussa.


title: Minolainen uskonto

text: Minolaisten tiedetään käyttäneen suitsuketta. Koska jumalatarhahmo on joskus kuvattu unikoiden kera, jotkut tutkijat ovat arvelleet, että oopiumia olisi saatettu käyttää uskonnollisen hurmostilan luomiseen.


title: Minolainen uskonto

text: Minolaisten pyhinä paikkoina toimivat usein vuorenhuiput ja pyhät luolat – tällaisia paikkoja on tunnistettu Kreetalta lukuisia. Kulttipaikat on yleensä tunnistettu niistä löydettyjen metallisten ja keraamisten votiivilahjojen, kuten eläin- ja ihmiskuvien, pienoisesineiden (kuten astioiden), aseiden ja "labrysten" eli kaksoiskirveiden sekä muiden arkikäyttöön sopimattomien esineiden suuren lukumäärän perusteella. Lisäksi niistä on löydetty eläinten luita, jotka ovat ilmeisimmin peräisin eläinuhreista.


title: Minolainen uskonto

text:
Vuorenhuippupyhäkköjä tunnetaan varmuudella ainakin 20. Ne sijaitsevat usein merkittävien paikallisten kukkuloiden huipulla tai hieman huipun alapuolella, eivät välttämättä varsinaisten vuorten huipuilla. Tällaisissa paikoissa ei ilmeisesti ole suoritettu eläinuhreja; niiden sijasta paikoilta on löydetty paljon eläinhahmoja, jotka ovat mahdollisesti korvanneet uhrin tai toimineet ilmaisuna jossain muualla suoritetusta uhritoimituksesta. Lisäksi vuorenhuippujen pyhiltä paikoilta on löydetty paljon ihmisruumiin osia esittäviä esineitä. Arkeologisten löydösten perusteella vuorenhuipuilla on vietetty jonkinlaisia tulijuhlia, joissa on mahdollisesti poltettu osallistujien tuomia esineitä. Pyhäköt sijaitsivat usein palatsien läheisyydessä paikalla, josta ne näkyivät palatsille, ja ne olivat mahdollisesti niiden hallinnassa. Merkittävimmät tunnetut vuorenhuippupyhäköt ovat keskisen Kreetan Gioúchtas (Juktas, 811 m), joka palveli Knossosta ja Archánesta, sekä itäisen Kreetan Petsofás (korkeus 215 m), joka palveli Rousolákoksen (Palaíkastron) minolaisaikaista asutusta. Kummastakin paikasta on löydetty rakennusten jäännöksiä.
Pyhiä luolia on tunnistettu varmuudella ainakin 15. Tunnetuimpia pyhinä paikkoina pidettyjä luolia ovat Ídan luola eli niin kutsuttu Zeuksen luola Ídavuoren pohjoisrinteellä; Kamáresin luola saman vuoren etelärinteellä; Díktin eli Psychrón luola Díktivuorella; niin kutsuttu Eileithyian luola, joka mainitaan myös Homeroksen "Odysseiassa", Amnisoksessa; sekä Arkalochórin luola lähellä Galatáksen palatsia.


title: Minolainen uskonto

text: Varsinkin aiemmin ajateltiin, etteivät minolaiset tunteneet temppeleitä ainakaan samassa merkityksessä kuin miksi kreikkalaiset ne myöhemmin kehittivät. Tämä johtuu siitä, ettei tällaisia rakennuksia ollut löydetty. Vuonna 1979 Archánesista löydettiin kuitenkin rakennus, joka on tulkittu mahdolliseksi temppeliksi. Se on rakennettu noin 1700 eaa. Lisäksi Agía Eirínistä Kéan saarelta on löydetty minolaisaikainen temppeli, joka rakennettiin 1400-luvulla eaa. ja oli käytössä yli tuhat vuotta. Gourniásta on löydetty pieni, noin 3 x 4 metriä kooltaan oleva temppeli.


title: Minolainen uskonto

text:
Minolaisissa palatsikomplekseissa on ollut joitakin kultille omistettuja tiloja. Marinatoksen mukaan palatsit saattoivat olla minolaisen uskonnon eräänlaisen teokraattisen vallan keskuksia. Palatsien keskusaukioilla on voitu harjoittaa erilaisia rituaaleja, kuten härkärituaaleja. Myöhäisminolaisella kaudella rakennuksissa alkoi esiintyä erillisiä huoneita, joissa oli jumalpatsas. Pyhäkköhuoneita on tunnistettu muun muassa Knossoksen ja Faistoksen palatseista.
Minolaisilla on ollut myös pyhiä puita. Taiteessa pyhät puut ovat yleensä viikuna- ja oliivipuita. Ne oli yleensä erotettu aitauksella erillisiksi pyhiksi alueiksi. Puut vaikuttavat sijainneen maaseudulla erillään palatseista ja muista pyhäköistä. Niitä ei kuitenkaan voida löytää helposti arkeologian menetelmin. Puiden juurella on mahdollisesti tanssittu ja harjoitettu muita seremonioita.


title: Minolainen uskonto

text: Minolaisiksi pyhiksi symboleiksi on olettu muun muassa härkä ja sen sarvet (niin kutsutut ”vihkiytymissarvet”), "labrys" eli kaksoiskirves, sekä käärme. Erilaisiin löydettyihin kulttiesineisiin kuuluu myös muun muassa alttareiksi, kolmijalkaisiksi uhripöydeiksi ja juomauhriastioiksi tulkittuja esineitä.


title: Minolainen uskonto

text: Knossoksen palatsi oli koristeltu suurilla sarvilla, jotka saattoivat toimia palatsin uskonnollisen vallan merkkinä.


title: Minolainen uskonto

text:
Tanssi esiintyy usein minolaisessa taiteessa. Se oli mahdollisesti yksi keskeisiä kulttitoimintoja ja vaikuttaa sijoittuneen palatsien keskusaukioille. Vielä Homeroksen "Ilias" mainitsee, että Daidalos rakensi Ariadnelle tanssipaikan Knossokseen.
Eräs minolainen kenties (uskonnollisiin) juhliin liittynyt käytäntö oli jonkinlainen härkähyppy, joka esiintyy muun muassa Knossoksen palatsista löydetyissä suurissa freskoissa. Tutkijat ovat erimielisiä siitä, kuinka hyppy todellisuudessa suoritettiin ja hypättiinkö siinä todellisuudessa härän yli. Evans esitti, että urheilijat ottivat hypyssä kiinni härän sarvista ja hyppäsivät tämän jälkeen härän selkään. Toiset tutkijat ovat esittäneet freskon kuvaavan nuorten minolaisten yritystä ratsastaa härällä.


title: Minolainen uskonto

text: Ihmisuhreja koskevaa todistusaineistoa on löydetty kolmelta arkeologiselta alueelta: Anemóspilian MMII-kauden rakennuksesta, joka on tulkittu temppeliksi; Knossoksen LMIB-kauden rakennuksesta, jota kutsutaan nimellä ”Pohjoistalo”; sekä Foúrnou Koryfín EMII-kauden pyhäkkökompleksista.


title: Minolainen uskonto

text: Anemóspilian pyhäkkö tuhoutui maanjäristyksessä MMII-kaudella. Rakennuksesta löydettiin neljä ihmisen luurankoa. Yksi niistä kuului nuorelle miehelle. Mies oli asetettu huoneen keskellä sijaitsevalle korokkeelle ikään kuin uhrattavaksi, ja luurangon luiden välissä oli pronssinen tikari. Lisäksi luiden värjäytyminen kyljestä viittaa siihen, että mies kuoli verenvuotoon. Muiden huoneesta löytyneiden kolmen luurangon asennot viittaavat siihen, että maanjäristys yllätti seurueen ja muut henkilöt kuolivat rakennuksen romahtaessa heidän päälleen. Tämän jälkeen rakennus tuhoutui tulipalossa. Mahdollisesti uhrattavana ollut nuori mies oli kuitenkin ilmeisesti kuollut jo ennen tätä.


title: Minolainen uskonto

text: Tilanne on tulkittu niin, että mahdollisesti toistuneiden pienempien maanjäristysten vuoksi jumalille oli päätetty antaa lepytykseksi ihmisuhri. Lopulta suuri maanjäristys oli kuitenkin iskenyt kesken uhritoimituksen. Kaikki tutkijat eivät kuitenkaan hyväksy sitä, että kyseessä olisi ollut ihmisuhri. Nanno Marinatos on tulkinnut miehen kuolleen maanjäristyksessä, eikä hän tulkitse kyseistä rakennusta temppeliksi. Dennis Hughes katsoo, ettei tasanne, jolla mies makasi, välttämättä ollut alttari, ja tikariksi tulkittu esine saattoi olla nuolenkärki.


title: Minolainen uskonto

text: Knossoksen pohjoistalosta on löydetty neljän lapsen luut. Vaikuttaa siltä, että lapset on teurastettu samalla tavalla kuin millä minolaiset teurastivat lampaita ja vuohia, sillä luissa on samanlaisia viiltoja. Tämä viittaisi siihen, että lapset on uhrattu ja ehkä jopa syöty. Luut ajoittuvat kaudelle LM IB (1580–1490 eaa.). Foúrnou Koryfín pyhäkkökokonaisuudesta on löydetty ihmiskallon jäänteitä. Ne on tulkittu uhratun henkilön jäänteiksi.


title: Minolainen uskonto

text: Pronssikauden arkeologialle tyypillisesti suuri osa löydetystä aineistosta koostuu hautajäännöksistä. Minolaisessa kulttuurissa hautaus tapahtui yleensä ruumishautauksena; polttohautaus ei vaikuta olleen suosiossa pronssikauden Kreetalla.


title: Minolainen uskonto

text: Esipalatsikaudella haudat olivat erityisesti Pohjois- ja Itä-Kreetalla suorakulmaisia hautataloja. Toisella palatsikaudella varsinkin Etelä-Kreetan Messarán tasangon alueella hautojen muodoksi vakiintuivat pyöröhaudat eli "tholos"-haudat. Nämä kaksi hautojen muotoa hallitsivat toisen palatsikauden loppuun asti. Haudat muodostivat usein hauta-alueita yhdyskuntien lähelle. Haudat saattoivat olla ryhmitelty ja erota kooltaan yhteiskunnallisen aseman mukaan. Ruumiit haudattiin usein yhdessä muiden ruumiiden kanssa. Tällöin kyseessä saattavat olla sukuhaudat tai muut ryhmähaudat. Eräitä esimerkkejä ovat Fournín minolainen hautausmaa, joka oli käytössä yli 1000 vuotta, ja joka käsittää lukuisia erilaisia hautarakennuksia ja hautoja, mukaan lukien "tholos"-hautoja; sekä Chrysólakkoksen rakennuskokonaisuus keskellä Málian hauta-aluetta, joka on saattanut olla hautarituaalien keskiössä tai jonkun merkittävän perheen hauta. Joihinkin hautoihin on saatettu haudata pelkästään lapsia.


title: Minolainen uskonto

text: Myöhäisminolaisella kaudella alettiin käyttää myös kallioon hakattuja hautoja, joiden hautahuoneeseen johtaa pitkä käytävä ja portaat. Kehitys kulki kohti yksilöhautoja. Tällöin ruumiit haudattiin suuriin säilytysastioihin ("pithoi"), terrakotta-arkkuihin tai savesta tai puusta valmistettuihin sarkofageihin. Nämä oli usein koristeltu samanlaisin kuvin kuin ajan freskotaiteessa ja keramiikassa. Eräs tunnettu myöhäisminolaisen ajan hautausmaa on Arménoin minolainen hautausmaa lähellä Réthymnoa. Hautoja on yli 200. Sarkofageista tunnetuimpiin kuuluu minolais-mykeneläiseltä ajalta peräisin oleva Agía Triádan sarkofagi.


title: Minolainen uskonto

text: Hautoihin saatettiin jättää ruukkuja, pronssiesineitä kuten työkaluja ja aseita, tai koruja, kuten riipuksia. Hautajaisrituaaleista tai ruumiin valmistamisen vaiheista ei tiedetä paljoakaan, mutta niihin on saattanut liittyä juomien nauttimista, sillä joistakin haudoista on löydetty juoma-astioita.


title: Minolainen uskonto

text: Saksalainen geologi H. G. Wunderlich esitti, että koko Knossoksen palatsi olisi itse asiassa ollut hautatemppeli. Tämä näkemys on kuitenkin hylätty valtavirran arkeologiassa.


title: Minolainen uskonto

text: Minolainen kulttuuri vaikutti laajasti koko Egeanmeren alueella kauppayhteyksien kautta. Myös uskonnolliset vaikutteet levisivät muihin alueen kulttuureihin. Minolainen uskonto vaikutti merkittävästi erityisesti mykeneläiseen uskontoon samalla, kun minolainen ja mykeneläinen kulttuuri kietoutuivat loppuvaiheessaan muutoinkin yhteen. Walter Burkert huomauttaa jopa, ettei ole selvää, missä määrin minolaista ja mykeneläistä uskontoa voidaan lainkaan erottaa toisistaan, koska kulttuurit olivat niin läheisessä yhteydessä toisiinsa.


title: Minolainen uskonto

text: Mykeneläisen ajan uskonnon kautta minolainen uskonto vaikutti edelleen antiikin Kreikan uskontoon. Muistumat minolaisesta uskonnosta eivät välittyneet antiikin kreikkalaiseen kulttuuriin minolaisten omalla kielellä eivätkä kirjoitettuna, vaan kreikan kielellä ja suullisen perimätiedon välityksellä. Näin minolaiset myyttiset teemat ovat ajan kuluessa muuttuneet epäselviksi osiksi kreikkalaista mytologiaa. Tunnetuin on kertomus Theseuksesta, Ariadnesta, kuningas Minoksen labyrintistä ja Minotauroksesta. Eräissä tapauksissa kulttipaikat pysyivät samoina pronssikaudelta antiikin ajalle siirryttäessä, ja kultissa tapahtui joitakin muutoksia niin, että muistuma minolaisesta jumaluudesta yhdistettiin antiikin kreikkalaisen uskonnon jumaluuteen.


title: International Harvester L-sarja

text: L-sarja oli hyötyajoneuvojen mallisto, jonka International Harvester Company esitteli KB-sarjan korvaajaksi vuonna 1949. L-sarjan eri mallivaihtoehdot kattoivat kaikki sen aikaiset kantavuus- ja kokonaispainoluokat, alkaen kevyistä lava-autoista, päättyen raskaisiin kuorma-autoihin ja rekkavetureihin. International Harvester valmisti L-sarjan ajoneuvoja vuoteen 1952, jolloin sen korvasi R-sarja.


title: International Harvester L-sarja

text: Mallivuodelle 1950 IH korvasi aiemmat "KB-" ja "W"-sarjansa kolmella L-sarjan pitkäkeulaisella- (conventional) ja yhdellä pystyhyttisellä (COE) -mallisarjalla. Lisää COE-malleja esiteltiin myöhemmin. Jokainen mallisarja koostui numeroiduista alasarjoista (L-110, L-120 jne.) ja jokaiseen alasarjaan kuului erityyppisiä malleja. Mallit, joiden tunnuksen viimeinen numero oli 0, 1 tai 2, olivat "Standard"-malleja eri kokonaispainoluokkiin. Mallit, joiden tunnuksen viimeinen numero oli 3, olivat "Schoolmaster"-koulubussialustoja. Mallit, joiden tunnuksen viimeinen numero oli 4, olivat raskaita "Loadstar"-malleja vahvistetuilla runkoaisoilla ja kipillä. Mallit, joiden tunnuksen viimeinen numero oli 5, olivat "Roadliner"-rekkavetureita. Myöhemmin lisätty tunnusnumero 6 otettiin käyttöön paloautojen alustoille.


title: International Harvester L-sarja

text: Yhdysvaltain merkittävistä ajoneuvojen valmistajista International Harvester esitteli autoissaan viimeisenä uuden, sodan jälkeen suunnitellun ohjaamonsa. "KB"-sarjan valmistuksen loppuessa vuonna 1949, sen pitkällä keulalla varustettu kapea ohjaamo oli kilpailijoiden tuotteisiin verrattuna vanhanaikaisen näköinen. L-sarjan uusi ja tilavampi "Comfo-Vision"-ohjaamo, leveällä keulalla ja pystyrivoitetulla maskilla tasasi puntit muiden valmistajien kanssa. L-sarjan kevyiden ja keskiraskaiden (light and medium-duty) mallien valikoima alkoi 1/2-tonnisesta "L-110"-sarjasta ja päättyi kokonaispainoltaan 21 000 lbs (9,5 t) -luokan "L-180"-sarjaan. Lisäksi keskiraskaaseen sarjaan kuului vetävällä teliakselilla varustettu "LF-170" -sarja. Pienemmissä "L-110 – L-160" -sarjoissa vanha sivuventtiili-Green Diamond oli korvattu uudella, 220- tai 240-kuutiotuumaisella, OHV-Silver Diamond -moottorilla. "L-170-" ja "L-180"-mallien voimanlähteenä oli entisestä "Blue Diamond" -moottorista päivitetty Super Blue Diamond 269.


title: International Harvester L-sarja

text: L-sarjan raskas mallisto oli muotoiltu eri tavalla kuin kevyt- ja keskiraskas mallisto. Raskaissa malleissa käytettiin samaa ohjaamoa kuin keveämmissä, mutta keulan ilme oli jykevämpi. Maski oli kaksiosainen, muodostuen konepeiton jatkeena olevasta, kiinteästä pystyrivoitetusta osasta sekä leveämmästä vaakarivoitetusta alaosasta. Konepeitto oli saranoitu takareunastaan, ja sen sivupellit oli erikseen saranoitu yläosaan, jolloin ne voitiin poistaa moottorin jäähdytyksen tehostamiseksi. Mallisto alkoi kokonaispainoluokan 30 000 lbs (13,6 t) "LF-190" -mallista, raskaimpana versiona oli kokonaispainoluokan 45 000 lbs (20,4 t) "LF-212". Kaikkien mallien voimanlähteenä oli OHV-Super Red Diamond-moottori. "LF-190" -sarjalla se oli 154 bhp-hevosvoimainen (138 netto-hv), 406-kuutiotuumainen (6,65 l) versio, "LF-210" -sarjalla 162 bhp-hevosvoimainen (146 netto-hv), 450-kuutiotuumainen (7,3 l) versio.


title: International Harvester L-sarja

text: Raskaimpana L-sarjan alasarjana oli "LD-300" -sarja, johon kuuluivat kaksiakseliset, nokkamalliset "Roadliner"-rekkaveturit sekä "Loadstar"-kippiautot. Mallisto koostui kokonaispainoluokan 30 000 lbs (13,6 t) "LD-305" rekkaveturista sekä kokonaispainoluokan 36 000 lbs (20,4 t) "LD-304" -kippiautosta. Molempien mallien vakiomoottori oli 165 bhp-hevosvoimainen (156 netto-hv) 743-kuutiotuumainen (12 175 cm), vapaastihengittävä Cummins HRB-600 -dieselmoottori. Vaihtoehtoisina moottoreina oli tarjolla useita eri tehoisia Cummins-dieseleitä, mekaanisella ahtimella tai ilman. Optiomoottoreista voimakkain oli 300 bhp-hevosvoiman (283 netto-hv) mekaanisesti ahdettu Cummins NHRBS-600 diesel. Lisäksi optiolistalta pystyi valitsemaan bensiini- tai butaanikäyttöiset Hall-Scott "HS-400, -470 ja -480" -moottorit.


title: International Harvester L-sarja

text: Vuonna 1951 International Harvester toi markkinoille pystyhyttiset "LC-160-" ja "LC-180" -sarjan rekkaveturit. Näissä Comfo-Vision-ohjaamo oli nostettu moottorin päälle. COE-mallien voimalinja oli yhteneväinen vastaavien nokkamallien kanssa.


title: Ski Tour Canada

text: Ski Tour Canada oli kaudella 2015–2016 maastohiihdon maailmancupissa ensimmäistä kertaa ollut kahdeksan kilpailun mittainen kansainvälinen kilpailusarja, jossa kilpailtiin nimensä mukaisesti Kanadassa. Maaliskuussa 2016 ensi kertaa järjestetty Ski Tour Canada kesti 12 päivää, jonka aikana kilpailtiin kahdeksan kilpailua, joista neljä ensimmäistä Quebecin osavaltiossa ja neljä viimeistä Albertan osavaltiossa. Ski Tour Canada kuului maailmancupiin ja se päätti kauden maaliskuussa.


title: Ski Tour Canada

text: Ski Tour Canada alkoi 1. maaliskuuta 2016 Gatineausta ja päättyi 12. maaliskuuta Canmoreen.


title: Ensimmäinen mantereen ylittävä rautatie

text: Ensimmäinen mantereen ylittävä rautatie (), ensimmäinen Pacific-rata ( eli Central Union, myöhemmin "Overland Route" oli Yhdysvaltojen ja Pohjois-Amerikan ensimmäinen mantereen poikki ulottunut, vuosina 1863–1869 rakennettu rautatie. Tuolloin rakennettu rataosuus alkoi Council Bluffsista Iowasta Missourin rannalta vastapäätä Omahaa ja päättyi Oaklandiin Tyynenmeren rannalle lähelle San Franciscoa. Se yhdisti Amerikan länsirannikon mantereen itäosissa jo aikaisemmin olleeseen rataverkkoon. Nimitys "Pacific-rata" johtuu Tyynenmeren englanninkielisestä nimestä "Pacific Ocean".


title: Ensimmäinen mantereen ylittävä rautatie

text: Radan rakensi kolme yksityistä yhtiötä: alkuperäinen Western Pacific Railroad rakennutti Oaklandin ja Sacramenton välisen 212 kilometrin pituisen osuuden Kaliforniassa, Central Pacific Railroad 1 110 kilometrin pituisen osuuden Sacramentosta Promontory Summitiin Utahiin ja Union Pacific Railroad Company Council Bluffsin ja Promontory Summitin välisen 1 746 kilometrin pituisen osuuden.


title: Ensimmäinen mantereen ylittävä rautatie

text: Rata avattiin liikenteelle 10. toukokuuta 1869, jolloin Promontary Summitilla Utahissa lyötiin seremoniallisesti paikalleen radan viimeinen, kultainen naula. Valmistuessaan rata oli tärkeä osa koneistetusta mantereenlajuisesta kuljetusverkosta, joka mullisti Amerikan länsiosan asutuksen ja talouden liittämällä alueet kiinteästi unioniin. Radan ansiosta kuljetusyhteydet rannikolta toiselle olivat huomattavasti entistä halvemmat, nopeammat ja joustavammat.


title: Ensimmäinen mantereen ylittävä rautatie

text: Ennen radan valmistumista Sacramenton ja muiden San Franciscon lahden rannikkokaupunkien välistä liikennettä olivat hoitaneet siipiratasalukset. Radan rakennusvaiheessa Central Pacific Railway osti 53 mailin pituisen osuuden Union Pacific Railwaysin rakennuttamaa rataa, Promontory Summitilta Ogdeniin saakka, josta tuli eri rautatieyhtiöiden ylläpitämien rataosuuksien kohtaamispaikka, jossa matkustajat vaihtoivat junaa. Myöhemmin tästä mantereen poikki kulkevasta rautatiestä alettiin yleisesti käyttää tärkeimmän matkustajajunayhteytensä mukaan nimitystä "Overland Route". Tämä koko rautatien pituinen junayhteys oli liikenteessä vuoteen 1962.


title: Ensimmäinen mantereen ylittävä rautatie

text:
Pacific-radan valmistuminen merkitsi vuosikymmeniä vireillä olevan hankkeen toteutumista. Mantereen poikki johtavan radan rakentamista ehdotti tiettävästi ensimmäisenä Hartwell Carver vuonna 1832 "New York Courier & Enquirer" -lehdessä julkaisemassaan artikkelissa. Hänen tuolloin ehdottamansa ratalinja olisi johtanut Michiganjärveltä Ontarioon. Vuonna 1847 hän lähetti kongressille asiaa koskevan muistion "Proposal for a Charter to Build a Railroad from Lake Michigan to the Pacific Ocean". Vuonna 1856 Yhdysvaltain edustajainkokouksen asettama komitea aloitti asiaa koskevan raporttinsa toteamalla:
"Siitä, että nykyaikana on välttämätöntä rakentaa rautatie- ja lennätinlinjat tämän mantereen Atlantin ja Tyynenmeren puoleisten rannikoiden välille, ei enää vallitse erimielisyyttä. Sen myöntää jokainen. Voidaksemme säilyttää nykyisen asemamme Tyynellämerellä meillä on oltava jokin nopeampi ja suorempi yhteys kuin minkä nykyisin tarjoaa vieraan valtakunnan alueiden kautta kulkeva tie.