title: Ramilja Iskander

text: Ramilja Iskander (, synt. Hisamova, Хисамова) on venäläinen näyttelijätär ja malli. Hän on näytellyt lähinnä teatterissa ja televisiosarjoissa. Vuodesta 2003 alkaen hän on kuulunut moskovalaisen Venäjän akateemisen nuorisoteatterin (RAMT) vakiokastiin.


title: Ramilja Iskander

text: Iskander syntyi 1977 Kunašakin kylässä lähellä Tšeljabinskin kaupunkia. Hän on etnisesti tataari. Hänen isänsä on insinööri ja äitinsä opettaja. Iskander kuului koulunsa kuoroon, jossa hän oli soololaulajana. Isänsä tahdosta hän opiskeli jonkin aikaa taloustiedettä yliopistossa, mutta hakeutui salaa Tšeljabinskin taiteiden ja kulttuurin instituutin kursseille opiskelemaan näyttelemistä.


title: Ramilja Iskander

text: Hän valmistui 1999 ja alkoi näyttelijänuransa Tšeljabinskin nuorisoteatterissa. Vuonna 2002 Iskander muutti Moskovaan, jossa näytteli aluksi KS. Stanislavski-teatterissa. Seuraavana vuonna hän siirtyi Venäjän akateemiseen nuorisoteatteriin, joka tunnetaan lyhenteellä RAMT. Hänet on palkittu muun muassa Moskovan kaupungin teatteripalkinnolla 2013 ja Kultaisella lyyralla 2010. Teatterityön ohella Iskander on näytellyt televisiosarjoissa ja mainoksissa, sekä ääninäyttelijänä animaatioissa ja ulkomaankielisten elokuvien dubbauksissa. Hänen toistaiseksi merkittävin elokuvaroolinsa on naispääosa Pavel Lunginin ohjaamassa elokuvassa Tsar ("Царь", 2009), jossa hän näytteli tsaari Iivana Julman vaimoa Maria Temrjukovnaa.


title: Ramilja Iskander

text: Iskander synnytti ensimmäisen poikansa elokuussa 2013.


title: God’s Great Banana Skin

text: God’s Great Banana Skin on Chris Rean kahdestoista studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1992. Albumia ei julkaistu Yhdysvalloissa, mutta kaksi kappaletta sisällytettiin myöhemmin seuraavan albumin "Espresso Logicin" Yhdysvaltain-versioon.


title: God’s Great Banana Skin

text: Albumi vietti Suomen virallisella listalla 7 viikkoa, sen korkeimman sijoituksen ollessa 29.


title: God’s Great Banana Skin

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Chris Rea.


title: Päivi Kukkamäki

text: Päivi Kukkamäki on suomalainen laulaja, laulunopettaja ja Sibelius-Akatemiasta Docmus-yksikön kehittäjäkoulutuksesta väitellyt musiikin tohtori. Hän on uranuurtaja laulunopetuksessa suzuki-menetelmällä. Laulusuzukimenetelmä syntyi Vantaalla, Suomessa vuonna 1986 tohtori Shinichi Suzukin ja rouva Waltraud Suzukin tukemana. Kukkamäki opiskeli Suzuki-menetelmää Japanissa "Talent Education Instituutissa" Matsumotossa vuonna 1986 ja uudelleen 1993.


title: Päivi Kukkamäki

text: Musiikin tohtorin tutkinto "Laulun myötä kasvuun" Laulusuzukimenetelmän kehittämisprojekti odotusajasta aikuisuuteen materiaaleineen oli Sibelius-Akatemian 15 vuotta kestänyt seurantatutkimus 1986–2002. Kukkamäki on kouluttanut laulusuzukiopettajia sekä Suomessa että kansainvälisesti 22 maassa. Hän on tehnyt laulusuzukioppilaidensa kanssa 29 konsertti- ja konferenssimatkaa 19 eri maahan mm. Japaniin 1989,1999 ja 2013. Kukkamäki on ohjannut 10 lasten suurproduktiota (3 oopperaa, 3 musikaalia ja 4 musiikkinäytelmää). Julkaisuja on 13.


title: Päivi Kukkamäki

text: Päivi Kukkamäelle myönnettiin Vantaan kulttuuripalkinto vuonna 2003. Hän väitteli musiikin tohtoriksi samana vuonna. Tasavallan presidentti myönsi Kukkamäelle Valkoisen Ruusun Ritarikunnan ritarimerkin vuonna 2013.


title: ISA Brown

text: ISA Brown on ruskeasävyinen kanarotu. Se on melko suuri keskikokoiseksi kanaksi, ja huono lentäjä. ISA Brown munii hyvin ensimmäisenä vuonna, jonka jälkeen munien tuotanto hiipuu. Se elää usein vain vuoden, koska se on jalostettu geneettisesti tehokkaaksi munijaksi. Se on huono hautoja. ISA Brown on hybridikana ja se munii ruskeita munia.


title: Letši Kurbanov

text: Letši Alhazurovitš Kurbanov (, s. 9. huhtikuuta 1978 Gümse, Tšetšenia) on venäläinen karateka. Hän on Kyokushinin Euroopan mestari ja Japanin mestari. Kurbanov sijoittui viidenneksi vuoden 2003 World Openissa. Hän päätti kilpauransa 2013.


title: Letši Kurbanov

text: Kurbanov saavutti menestystä ensimmäisen kerran 1999 tultuaan kolmanneksi EM-kilpailuissa. Kaksi vuotta myöhemmin Kurbanov voitti raskaansarjan Euroopan mestaruuden Unkarissa. Hän voitti loppuottelussa Sergej Melyukin. Vuosi 2002 oli menestyksekäs, vaikka Kurbanov jäi useimmiten turnauksissa toiseksi. Hän saavutti Euroopan cupin voiton ja Japanin mestaruuden superraskaassasarjassa. Lisäksi Kurbanov sijoittui toiseksi muun muassa All American Openissa ja joukkue MM-kilpailuissa Venäjän kanssa. Hän otti osaa myös 2003 World Openiin, joka käytiin avoimen painoluokan maailmanmestaruudesta. Kurbanovin lopullinen sijoitus oli viides hävittyään viimeisen ottelunsa Ewerton Teixeiralle. Hän saavutti hopeamitalin MM-kilpailuissa 2005 superraskaassasarjassa. Kurbanov hävisi loppuottelussa World Openin tavoin Ewerton Teixeiralle. Maaliskuussa 2005 Kurbanov voitti Ichigekin tapahtumassa käydyn ottelun Ipponilla Alexandre Rodriguesia vastaan toisessa erässä.


title: Letši Kurbanov

text: Kurbanov osallistui 2010-luvulla muun muassa All American Openiin 2010, jossa hän sijoittui viidenneksi. Kurbanov voitti turnauksessa kaksi ottelua, mutta hävisi kolmannen kamppailunsa Syoki Aratalle tuomariäänin. Kurbanov otteli myös vuoden 2011 World Openissa, jossa hän sijoittui kahdeksan parhaan ulkopuolelle.


title: Letši Kurbanov

text: Kurbanov kokeili myös potkunyrkkeilyä ja vapaaottelua urallaan. Ichigeki järjesti kaikki potkunyrkkeily -tapahtumat, jotka käytiin kyokushin säännöillä nyrkkeilykehässä. Toukokuussa 2004 hän osallistui Japanissa järjestettyyn Kyokushin vs K-1 -tapahtumaan, jossa Kyokushin ottelijat kohtasivat K-1 potkunyrkkeilijät. Kurbanov voitti kamppailunsa minuutissa tyrmäyksellä Big Farmia vastaan. Kurbanov otteli toiseksi viimeisen potkunyrkkeilyottelun japanilaista Kentaro Tanakaa vastaan, jolle hän hävisi tuomariäänin. Kurbanov otteli uransa päätöskamppailun eteläafrikkalaista Jan Nortjea vastaan. K-1 säännöillä käyty kamppailu päättyi Kurbanovin voittoon hajaäänin.


title: Letši Kurbanov

text: Kurbanov lopetti kilpauransa 2013, mutta palasi takaisin lokakuussa 2015 vapaaottelussa. Hän kohtasi urallaan 300 vapaaottelua otelleen Travis Fultonin, jonka Kurbanov voitti ensimmäisen erän päätyttyä. Fulton ilmoitti ettei kyennyt enää jatkamaan kamppailua.


title: Siniorakas

text: Siniorakas ("Hydnellum caeruleum") on nahkaorakkaisin luettava sieni. Se on sitkeämaltoinen ja jykevä, päältä valkoinen tai sinertävä. Alapinnan piikit ovat selkeästi havaittavissa. Itiöemien pinta saattaa muuttua vanhemmiten karvapintaiseksi. Jalassa tavataan myös ruskeita värisävyjä. Halkaistuna sienessä on usein monenlaisia värisävyjä. Laji kasvaa yleisenä mäntykankailla eikä ole uhanalainen.


title: Siniorakas

text: Siniorakkaan maku on hieman karvaan saippuainen. Haju on aistittavissa ja sitä on verrattu musteeseen. Lajista ei ole ruokasieneksi makunsa eikä sitkeytensäkään vuoksi, mutta sitä on käytetty sienivärjäykseen ainakin Skotlannissa, ja siitä saadaan lankojen erilaisilla metallipuretuksilla sinertäviä ja vihertäviä sävyjä.


title: Nahkaorakkaat

text: Nahkaorakkaat ("Hydnellum") ovat "Bankeraceae"-heimoon kuuluvia sieniä, joiden itiöemät ovat yleensä kovahkoja tai korkkimaisen tai nahkamaisen sitkeitä. Ne eivät ole lähisukua tunnettujen syötävien orakkaiden kuten vaaleaorakkaan ("Hydnum"-suvun sienten) kanssa. Nahkaorakkaista useita käytetään sienivärjäykseen.


title: Nahkaorakkaat

text: Tässä listassa on joitakin 39 tunnetusta nahkaorakkaasta. Alkuperäisessä Petter Adolf Karstenin luettelossa niitä oli 19, mutta määrä niiden on kasvanut aikojen saatossa.


title: Elokuvavuosi 2017

text: Elokuvavuosi 2017 käsittelee vuoden 2017 aikana ensi-iltansa saavia elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Oranssiorakas

text: Oranssiorakas ("Hydnellum aurantiacum") on nahkaorakkaisiin kuluva yleinen metsäsieni. Sen itiöemä on väriltään oranssinruskea, siinä on usein myös valkeita värejä, ja lakin alapinnalla selkeästi havaittava piikistö. Jalka on kovahko, halkaistuna vyöhykkeinen, mutta valkeat ja siniset värit puuttuvat. Sieni on sammalikoilla ja mäntykankailla yleisehkö. Haju on tunnettavissa ja sitä on kuvattu jauhomaiseksi, erityistä makua ei juuri ole. Ruokasieneksi laji on liian kova ja sitkeä, mutta sienivärjäykseen se kelpaa. Siitä on eri puretuksilla saatu lankaan vihertäviä värisävyjä.


title: Gabriel (täsmennyssivu)

text: Gabriel voi tarkoittaa seuraavia:


title: Tachibana (1944)

text: Tachibana () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Tachibana (1944)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 8. heinäkuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 14. lokakuuta. Alus otettiin palvelukseen 20. tammikuuta 1945.


title: Tachibana (1944)

text:
Palvelukseenotettaessa alus liitettiin koulutettavaksi Yhdistetyn laivaston 11. hävittäjälaivueeseen päällikkönään komentajakapteeni Hayashi Toshifusa. Alus liitettiin 15. maaliskuuta 11. hävittäjälaivueen 53. hävittäjäviirikköön, jonka muuta alukset olivat "Sakura", "Nara", "Tsubaki", "Yanagi" ja "Keyaki". Laivue kuului 2. laivastoon 1.-20. huhtikuuta, minkä jälkeen se jatkoi palvelustaan Yhdistetyssä laivastossa.
Alus saapui Kuresta Ōminatoon 22. toukokuuta aloittaen partioinnin ja saattueiden suojaamisen pohjoisella alueella. Alus upposi Yhdysvaltain laivaston Task Force 38:n lentokoneiden hyökkäyksessä 14. heinäkuuta 1945 Hakodatessa, jolloin aluksen miehistöstä sai surmansa 135 henkeä mukaan lukien aluksen päällikkö. Se poistettiin alusluettelosta 10. elokuuta.


title: One for the Road (kappale)

text: One for the Road on englantilaisen indie rock -yhtye Arctic Monkeysin kappale. Se julkaistiin neljäntenä singlenä yhtyeen viidenneltä albumilta "AM". Single julkaistiin 9. joulukuuta 2013.


title: One for the Road (kappale)

text: ”One for the Road” sijoittui Britannian singlelistalla sijalle 112.


title: One for the Road (kappale)

text: Musiikkivideo julkaistiin YouTubessa 23. lokakuuta 2013, ja se on saavuttanut yli 20 miljoonaa näyttökertaa. Se on mustavalkoinen video ja sen on ohjannut Focus Creeps.


title: Mikael Ishak

text: Mikael Ishak (s. 31. maaliskuuta 1993 Södertälje, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Ishak edustaa Tanskan Superliigassa pelaavaa Randersia.


title: Mikael Ishak

text: Ishak on Assyriskan kasvatti. Hän pelasi seuran edustusjoukkueessa 47 Superettan-ottelua ja teki 13 maalia kausina 2010 ja 2011. Ishak siirtyi suoraan Ruotsin toiseksi korkeimmalta sarjatasolta Saksan Bundesliigaan pelaten 1. FC Kölnissä 11 liigaottelua maaleitta kaudella 2010–2011. Kaudella 2011–2012 hän edusti seuraa seitsemässä 2. Bundesliigan ottelussa onnistumatta maalinteossa.


title: Mikael Ishak

text: Helmikuussa 2012 Ishak lainattiin Sveitsin Superliigassa pelaavaan St. Galleniin. Sveitsissä hän teki kevätkauden aikana kolme maalia 13 sarjaottelussa. Elokuussa 2013 Ishak siirtyi italialaiseen Parmaan, josta hän jo samassa kuussa lainattiin toiseen italialaisseuraan Crotoneen. Ishak edusti Crotonea 23 Serie B -ottelussa kaudella 2013–2014 tehden neljä maalia.


title: Mikael Ishak

text: Elokuussa 2014 Ishak siirtyi Tanskan Superliigassa pelaavaan Randersiin. Kaudella 2014–2015 hän pelasi 26 sarjaottelua tehden 11 maalia. Kaudella 2015–2016 Ishak pelasi 28 sarjaottelua ja teki 13 maalia.


title: Mikael Ishak

text: Ishak edusti Ruotsin alle 19-vuotiaiden maajoukkuetta kahdeksassa ja alle 21-vuotiaiden maajoukkuetta 24 ottelussa. Kesäkuussa 2015 hän oli voittamassa alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruutta. Ishak pelasi turnauksessa kahdessa alkulohko-ottelussa ja välierässä.


title: Mikael Ishak

text: Ishak oli mukana Ruotsin joukkueessa olympialaisissa 2016. Hän pelasi kaikissa Ruotsin kolmessa ottelussa ja teki maalin 2–2-tasapeliin päättyneessä ottelussa Kolumbiaa vastaan.


title: Mikael Ishak

text: Ruotsin A-maajoukkueessa Ishak pelasi ensimmäisen ottelunsa 15. tammikuuta 2015, kun Ruotsi voitti Norsunluurannikon ystävyysottelussa 2–0. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Ishak teki kolmannessa maaottelussaan 6. tammikuuta 2016, kun Ruotsi pelasi Viron kanssa 1–1-tasapeliin päättyneen ystävyysottelun.


title: Mikael Ishak

text: Ruotsin maajoukkue


title: Áskio

text:
Áskio () eli Siniátsiko (Σινιάτσικο) on vuori ja vuorijono Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on 2 111 metriä.
Áskio sijaitsee Kastorián ja Kozánin alueyksiköiden alueella Länsi-Makedoniassa linnuntietä noin 23 kilometriä luoteeseen Kozánin kaupungista. Vuorijonon korkeimman huipun nimi on Siniátsiko, mitä nimeä käytetään myös koko vuoresta. Muita korkeita huippuja ovat Skákos (Σκάκος, 1 824 m), Skárpa (Σκάρπα, 1 624 m), Magoúla (Μαγούλα, 1 621 m), Makrygiánni (Μακρυγιάννη, 1 542 m) ja Pýrgos (Πύργος, 1 517 m). Vuori on kalkkikiveä.


title: Áskio

text: Mouríki- (1 703 m) ja Velliávuoret (myös Méllia, 1 754 m) ovat Áskion vuorimassiivin jatkeita.


title: Chaïntoú

text: Chaïntoú (, myös "Chaïdoú") eli Erýmanthos (Ερύμανθος) on vuori itäiseen Rodópi-vuoristoon kuuluvilla Koúla-vuorilla Kreikan ja Bulgarian rajalla. Sen korkeus on 1 828 metriä.


title: Chaïntoú

text: Chaïntoú sijaitsee Itä-Makedoniaan kuuluvan Dráman ja Länsi-Traakiaan kuuluvan Xánthin alueyksiköiden alueella linnuntietä noin 27 kilometriä pohjoisluoteeseen Xánthin kaupungista. Vuoren korkeimman huipun nimi on Gyftókastro (Γυφτόκαστρο). Muut korkeimmat huiput ovat Dichála (Διχάλα, 1 745 m), Tsouknidótopos (Τσουκνιδότοπος, 1 709 m), Mália (Μάλια, 1 699 m), Drymós (Δρυμός, 1 608 m), Koúla (Κούλα, 1 606 m), Thermó (Θερμό, 1 600 m), Mávri Pétra (Μαύρη Πέτρα, 1 586 m), Megáli Kroússa (Μεγάλη Κρούσσα, 1 581 m) ja Erýmanthos (Ερύμανθος, 1 569 m).


title: Chaïntoú

text: Vuoren metsäalueet, yhteensä 35 neliökilometriä, ovat Natura 2000 -aluetta.


title: Kolme muskettisolttua

text: Kolme muskettisolttua ("The Three Must-Get-Theres") on Max Linderin ohjaama ja käsikirjoittama fiktioelokuva, joka tuli ensi-iltaan 1922. Seon parodia Alexandre Dumas vanhemman romaanista "Kolme muskettisoturia", johon sen juoni perustuu löyhästi.


title: Kolme muskettisolttua

text: Elokuva on Linderin kolmas ja viimeinen Yhdysvalloissa tekemä pitkä elokuva. Se kuten hänen kaksi muutakaan Yhdysvalloissa tekemää pitkää elokuvaansa, ei saanut hänen toivomaansa menestystä, ja hän uskoi menettäneensä kyvyn huvittaa yleisöä. Terveyden horjuessa hän palasi Ranskaan.


title: Kolme muskettisolttua

text: Elokuvan päähenkilö Dart-in-Again (Max Linder) haaveilee pääsystä kuningas Ludvig XIII:n palvelukseen muskettisoturiksi. Hän onnistuu tavoitteissaan vaikka kuninkaalla on jo kolme muskettisoturia. Hän voittaa Constance Bonne-aux-Fieux'n rakkauden.


title: Kolme muskettisolttua

text: Yleisestä linjasta poiketen Helsingin Sanomien kriitikko Timo Peltonen pitää Linderin kolmen elokuvan sarjan kehumista mestariteoksiksi kaunisteluna. Le Film Guiden James Travers sanoo elokuvaa artikkelissaan riehakkaaksi mestarikomediaksi. Hän kehuu, että elokuvan miekkailukohtaukset ovat paitsi hauskoja myös äärettömän taitavasti tehtyjä – Linder ei jättänyt mitään puolitiehen.


title: Erýmanthos (täsmennyssivu)

text: Erýmanthos (; myös "Erímanthos") voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:


title: Ithómi (vuori)

text: Ithómi (), antiikin Ithome (), on vuori Messeniassa Peloponnesoksen niemimaan lounaisosassa Kreikassa. Sen korkeus on 800 metriä.


title: Ithómi (vuori)

text: Ithomevuori toimi alun perin heloottien turvapaikkana näiden kapinoidessa Spartaa vastaan vuonna 464 eaa. Myöhemmin se oli antiikin Messenen kaupungin akropolis eli linnavuori. Vuorella sijaitsi Zeus Ithomataksen temppeli. Messenen kaupunki sijaitsi ja sen arkeologinen alue edelleen sijaitsee aivan vuoren juurella.


title: Ithómi (vuori)

text: Nykyisin vuorella sijaitsee Voulkánoksen luostari ("Moní Voulkánou"). Aiemmin vuoren huipulla on toiminut myös Vuorenhuipun Neitsyt Marian luostari ("Moní Panagías Koryfís"), joka perustettiin perimätiedon mukaan vuonna 725 ja toisen tiedon mukaan 1200-luvulla, ja hylättiin vuonna 1625. Uusi luostari perustettiin hieman alemmaksi vuonna 1701.


title: Kantílio

text:
Kantílio () tai "Kantíli" (Καντήλι) (myös "Kandílio"/"Kandíli") on vuori Euboian saarella Kreikassa. Sen korkeus on 1 246 metriä.
Kantílio sijaitsee Euboian luoteisosassa lähellä Pohjoisen Euboianlahden rannikkoa. Lähimmät kylät ovat Troúpi ja Prokópi. Vuori laskee länsiosastaan jyrkästi mereen ja erottaa näin Euboian pohjoisosan rannikon kokonaan saaren keskiosan rannikosta.


title: Kéntros

text:
Kéntros () eli Kédros (Κέδρος) on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on 1 777 metriä.
Kéntros sijaitsee Réthymnon alueyksikössä Ída- eli Psiloreitisvuoren lounaispuolella ja Amárin laakson länsilaidalla, linnuntietä noin 25 kilometriä kaakkoon Réthymnon kaupungista. Vuori on kalkkikiveä ja muodoltaan kartiomainen. Sen ympäristö on Natura 2000 -aluetta biodiversiteettinsä vuoksi, erityisesti endeemisten kasvilajien ansiosta sekä lintujen pesimäalueena.


title: Kírfi

text: Kírfi (, ) on vuori ja vuorijono Keski-Kreikassa. Sen suurin korkeus on 1 560 metriä.


title: Kírfi

text: Kírfi sijaitsee Parnassós- ja Elikónas-vuorten välissä Boiotian ja Fokiin alueyksiköiden alueella. Vuoren korkeimman huipun nimi on Xirovoúni (Ξηροβούνι). Muut korkeimmat huiput ovat Neraïdolákkoma eli Ánthimos (Νεραϊδολάκκωμα/Άνθιμος, 1 280 m) ja Kóchran (Κόχραν, 850 m). Parnassóksesta Kírfin erottaa Pleístosjoen laakso ja Elikónaksesta Dístomon tasanko.


title: Menoíkio

text:
Menoíkio (, , ) on vuori Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on 1 963 metriä.
Menoíkio-vuori sijaitsee Dráman ja Sérresin alueyksiköiden alueella. Vuoren korkeimman huipun nimi on Mavromáta (Μαυρομάτα). Toiseksi korkein huippu on Thamnotópi (Θαμνοτόπι, 1 952m).


title: Panaitolikó

text: Panaitolikó (; myös "Panetolikó") on vuorijono Píndos-vuoriston eteläosassa läntisessä Manner-Kreikassa. Sen suurin korkeus on 1 924 metriä.


title: Panaitolikó

text: Panaitolikó sijaitsee Länsi-Kreikkaan kuuluvan Aitolia-Akarnanian alueyksikön sekä Keski-Kreikkaan kuuluvan Evrytanían alueyksikön alueella linnuntietä noin 16 kilometriä itäkoilliseen Agrínion kaupungista. Vuoren korkeimman huipun nimi on Katelános. Muita huippuja ovat muun muassa Kyrá-Vgéna (Κυρά-Βγένα), Kóka (Κόκα), Koútoupas (Κούτουπας), Tsóka (Τσόκα), Krimnítsa (Κρημνίτσα) ja Arapokéfala (Αραποκέφαλα).


title: Panaitolikó

text: Agrínion kunnan Panaitolikón kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä vuoresta.


title: Panachaïkó

text:
Panachaïkó () eli Vodiás (Βοδιάς) on vuorijono Akhaiassa Peloponnesoksen niemimaan pohjoisosassa Kreikassa. Sen suurin korkeus on 1 928 metriä.
Panachaïkó-vuoret sijaitsevat linnuntietä noin 14 kilometriä itäkaakkoon Patraksen kaupungista. Geologisesti vuorijono on Manner-Kreikan Píndos-vuoriston jatke Peloponnesoksella. Vuoren korkein huippu on nimeltään Pýrgos tou Palavoú (Πύργος του Παλαβού). Muut korkeimmat huiput ovat Vodiás (Βοδιάς, 1 836 m), Vounó tou Giórgi (Βουνό του Γιώργη, 1 804 m), Bármpas (Μπάρμπας, 1 613 m) ja Kraniá (Κρανιά, 1 304 m). Vuoristossa on lukuisia ylätasankoja, kuten Prasoúdi eli Ómorfi Lákka (Πρασούδι/Όμορφη Λάκκα), Ovryókampos (Οβρυόκαμπος), Rakíta (Ρακίτα) ja Loumpítsa (Λουμπίστα).


title: Panachaïkó

text: Vuorijonon pohjoisosassa on nykyisin suuri tuulipuisto.


title: Papíkio

text:
Papíkio (, ) eli "Aïtóvouno" (Αϊτόβουνο) on vuori Rodópivuorilla Länsi-Traakiassa koillisessa Kreikassa. Sen korkeus on 1 483 metriä.
Papíkio sijaitsee Rodópin alueyksikössä noin 14 kilometriä luoteeseen Komotinísta lähellä Bulgarian rajaa. Vuori on pääosin metsäinen.


title: Papíkio

text: Bysanttilaisella ajalla 1000–1200-luvuilla vuoren alue on ollut merkittävä luostarielämän keskus Traakiassa. Alueella on suoritettu arkeologisia kaivauksia vuodesta 1983. Niissä on löydetty kuuden luostarin paikat.


title: Párnonas

text:
Párnonas (, ) on vuori ja vuorijono Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on 1 936 metriä.
Párnonas-vuoret sijaitsevat Peloponnesoksen kaakkoisosassa ja erottavat Lakonian tasangon Arkadiasta ja Argoliinlahden rannikosta. Etelässä vuorijono ulottuu Maléan niemimaalle. Párnonaksen korkeimman huipun nimi on Megáli Toúrla (Μεγάλη Τούρλα). Se sijaitsee linnuntietä noin 27 kilometriä itään Spártin kaupungista.


title: Párnonas

text: Párnonaksen rinteellä sijaitsee Elónan luostari ("Moní Elónis").


title: Pelinaío

text:
Pelinaío (; myös Πελινναίο, "Pelinnaío"; ) on vuori Chíoksen saarella Kreikassa. Se on saaren korkein vuori ja sen korkeus on 1 297 metriä.
Pelinaío sijaitsee Chíoksen pohjoisosassa. Sen lähellä sijaitsevat muun muassa kylät Spartoúnta, Kámpia, Víki ja Amádes. Vuoren korkeimman huipun nimi on Agía Triáda (Αγία Τριάδα). Pelinaío on koko Egeanmeren saarten korkeimpia vuoria.


title: Profítis Ilías

text: Profítis Ilías (, ”Profeetta Elia”) on Kreikassa yleinen paikannimi, joka liittyy usein paikalla sijaitsevaan profeetta Elialle omistettuun kirkkoon tai kappeliin. Tällaisia kirkkoja on usein erityisesti korkeilla tai paikallisesti merkittävillä vuorilla, mistä syystä nimi on yleinen vuoren tai sen korkeimman huipun nimi. Nimi voi viitata muun muassa seuraaviin paikkoihin:


title: Profítis Ilías (Thíra)

text:
Profítis Ilías () on vuori Thíran saarella Santorínin saariryhmässä Kreikassa. Se on saaren korkein kohta ja sen korkeus on 567 metriä.
Profítis Ilías sijaitsee Thíran kaakkoisissa keskiosissa ja sieltä on hyvä näköala koko saarelle. Vuori on saanut nimensä siellä olevasta Profeetta Elian luostarista. Vuoren huipulla on myös lukuisia telemastoja. Profítis Ilíaksen pohjoispuolella sijaitsevat kylät Pýrgos Kallistís, Episkopí Goniás ja Kamári, ja eteläpuolella Emporeío ja Períssa. Vuoren kaakkoispuolella sijaitsee pienempi Mésa Vounó -vuori, jossa sijaitsevat antiikin Theran rauniot.


title: Five Minutes with Arctic Monkeys

text: Five Minutes with Arctic Monkeys on brittiläisen indie rock-yhtye Arctic Monkeysin kahden kappaleen demosingle, joka julkaistiin 30. toukokuuta 2005. Se sisältää kaksi kappaletta, "Fake Tales of San Francisco", sekä "From the Ritz to the Rubble", jotka julkaistiin myös yhtyeen debyyttialbumilla "Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not".


title: Five Minutes with Arctic Monkeys

text: Single julkaistiin Bang Bang Recordings levy-yhtiön nimen alla, joka oli yhtyeen perustama. Myöhemmin Arctic Monkeys on levyttänyt Domino Records -levy-yhtiölle.


title: Five Minutes with Arctic Monkeys

text: Singlestä tehtiin vain 1500 CD-levyä ja 1500 vinyyliä. Nämä kopiot ovat nykyään harvinaisia.


title: Ptóo

text: Ptóo (), antiikin Ptōïon (, myös "Ptōon", ; ) on vuori Boiotiassa Keski-Kreikassa. Sen korkeus idässä on 781 metriä (Petalás-huippu) ja lännessä 725 metriä (Agía Pelagía).


title: Ptóo

text: Ptóo-vuori sijaitsee Boitian itäosassa linnuntietä noin 18 kilometriä pohjoiseen Thívan kaupungista ja noin 25 kilometriä länteen Chalkídan kaupungista. Se muodostaa itä-länsisuuntaisen vuorijonon, joka ulottuu Kopaḯdan tasangolta Pohjoisen Euboianlahden rannikolle.


title: Ptóo

text: Ptoion oli antiikin aikana Apollon Ptoioksen kulttipaikka, ja siellä toimi myös tämän oraakkeli. Kreikkalaisessa mytologiassa vuori sai nimensä Ptoion-nimisestä heeroksesta, joka oli Athamas-nimisen boiotialaisen kuninkaan poika.


title: Ptóo

text: Vuori on ollut kulttikäytössä viimeistään mykeneläisellä ajalla, sillä se mainitaan Thebasta löydetyissä lineaari-B-tauluissa nimellä "Ptoios". Viimeistään antiikin aikana arkaaisella kaudella paikalla oli pyhäkköalue. Se sijaitsi antiikin aikaisen Akraifian kaupungin lähellä, lähellä nykyistä Akraífnion kylää.


title: Ptóo

text: Varhaisemmalle pyhäkköalueelle rakennettiin puinen Apollonin temppeli 600-luvulla eaa. Pyhäkön perustaminen saattaa olla kytköksissä Orkhomenokseen, mutta Herodotoksen ja Pausaniaan mukaan pyhäkkö oli ainakin myöhemmin thebalaisten hallinnassa. Temppeli tuhoutui makedonialaisten hyökkäyksessä vuonna 335 eaa. Hellenistisellä kaudella 300- tai 200-luvulla eaa. sen tilalle rakennettiin kivinen doorilaista tyyliä edustanut temppeli.


title: Ptóo

text: Pyhäkköalueen kaivaukset on suorittanut École française d’Athènes eli ranskalainen arkeologinen koulu Ateenassa vuosina 1884–1891 ja 1934–1936. Noin kilometri lännempää on löydetty toinen, pienempi Apollonin pyhäkkö. Alueelta on löydetty muun muassa lukuisia kuros- ja kore-patsaita, ja Ptoion vaikuttaa olleen ensimmäisiä paikkoja Deloksen ohella, jossa tällaisia patsaita on alettu lahjoittaa ja pystyttää pyhäkköalueelle.


title: Radomir (vuori)

text: Radomir () eli Kalampáka (; myös "Kalambáka") on vuori Belasitsa- eli Béllesvuorilla Bulgarian ja Kreikan rajalla. Se on Belasitsavuorten korkein huippu ja sen korkeus on 2 031 metriä ja prominenssi 1 595 metriä.


title: Váltos

text: Váltos () tai Váltou (Βάλτου, gen.) on vuori ja vuorijono läntisessä Manner-Kreikassa. Sen suurin korkeus on 1 852 metriä.


title: Váltos

text: Váltos sijaitsee Länsi-Kreikkaan kuuluvan Aitolia-Akarnanian alueyksikön pohjoisosassa sekä Epeirokseen kuuluvan Ártan alueyksikön kaakkoisosassa. Vuoren nimi tarkoittaa ”Suovuoria”. Váltoksen korkeimman huipun nimi on Aetoí (Αετοί). Muut korkeimmat huiput ovat Kokkinólakos (Κοκκινόλακος, 1 750 m), Ntoulopétra (Ντουλοπέτρα, 1 643 m) ja Chelóna (Χελώνα, 1 538 m).


title: Tómaros

text:
Tómaros () eli Olýtsikas (Ολύτσικας) on vuori Píndos-vuoristossa Epeiroksessa Kreikassa. Sen korkeus on 1 974 metriä.
Tómaros sijaitsee Ioánninan alueyksikön alueella linnuntietä noin 21 kilometriä etelälounaaseen Ioánninan kaupungista. Dodonan arkeologinen alue sijaitsee vuoren koillispuolella.


title: Velliá

text: Velliá (, myös "Véllia", Βέλλια) eli Méllia (Μἐλλια) on vuori Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on 1 754 metriä.


title: Velliá

text: Velliá on Áskion vuorimassiivin jatke ja sijaitsee Kozánin alueyksikön alueella Länsi-Makedoniassa. Sen korkeimman huipun nimi on sama kuin itse vuorella. Muut korkeimmat huiput ovat Pýrgos (Πὐργος, 1 688 m) ja Traní Ráchi (Τρανή Ράχη, 1 505 m).


title: Särkänniemi (niemi)

text: Särkänniemi on niemi Tampereella noin kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Se erottaa Mustanlahden Näsijärven selästä. Niemellä sijaitsee Särkänniemen huvipuisto.


title: Särkänniemi (niemi)

text: Särkänniemi syntyi Onkiniemestä ja viereisestä Särkänsaaresta, jotka yhdistettiin täytemaan avulla niemeksi 1880-luvulla. Niemen rajaama Mustanlahden satama oli 1960-luvulle saakka vilkas sisävesisatama, jonka läpi virtasi paljon tukkeja, halkoja ja rakennuskiviä eri puolilta Näsijärveä Tampereen tarpeisiin. Niemestä louhittiin myös kiveä.


title: Särkänniemi (niemi)

text: Särkänniemen alueella toimi 1800-luvulla muun muassa kolme olutpanimoa sekä jäävarasto. Niemen kärjessä toimi pitkään 1900-luvulla saha, jonka mittava halkovarasto täytti koko niemen kaupungin puoleisen rannan. Niemi oli ennen huvipuistoa suosittu kaupunkilaisten ilmainen vapaa-ajan viettopaikka. Kesällä sen kalliot ja mainiot pienet hiekkapoukamat tarjosivat hyvät uintimahdollisuudet, ja talvella ne olivat suosittuja mäenlaskussa.


title: Ypsário

text:
Ypsário (, myös "Ypsári", Υψάρι ja ; myös "Ipsári(o)(n)") on vuori Thásoksen saarella Kreikassa. Se on saaren korkein vuori ja sen korkeus on lähteestä riippuen 1 204–1 208 metriä.
Ypsário sijaitsee Thásoksen saaren keskellä. Vuori on Thásoksella suosittu vaelluskohde ja sen huipulta avautuu hyvä näköala koko saarelle sekä pohjoiselle Egeanmerelle.


title: Mikko Kanninen

text: Mikko Tapani Kanninen (s. 1971 Tampere) on suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja. Hän on työskennellyt mm. Circus Maximus teatterissa, Helsingin Kaupunginteatterissa, Tampereen Työväen Teatterissa, Tampereen Teatterissa, ja Turun kaupunginteatterissa.


title: Mikko Kanninen

text: Kanninen on näyttelijäntaiteen yliopistonlehtori Tampereen yliopistossa teatterityön koulutusohjelmassa. Aiemmin hän on ollut muun muassa perustamassa Circus Maximus teatteria ja toiminut Tampereen Teatterikesän taiteellisena johtajana.


title: Lauren Beukes

text: Lauren Beukes (s. 1976 Johannesburg) on eteläafrikkalainen televisiokäsikirjoittaja, kolumnisti ja kirjailija.


title: Lauren Beukes

text: Beukes opiskeli luovaa kirjoittamista Kapkaupungin yliopistossa ja työskenteli 12 vuotta freelancetoimittajana. Hän kirjoitti muun muassa "The Sunday Timesiin", "The Hollywood Reporteriin", "Marie Claireen" ja "The Big Issueen".


title: Lauren Beukes

text: Beukesin teos "Zoo City" (2010) sai Arthur C. Clarke -palkinnon. Se oli ehdolla myös World Fantasy -palkinnon saajaksi. Romaani "Säkenöivät tytöt" oli Tähtivaeltaja-palkintoehdokkaana 2014.


title: Nire (1944)

text: Nire () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Nire (1944)

text: Alus tilattiin Maizurun laivastontelakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 14. elokuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 25. marraskuuta. Alus otettiin palvelukseen 31. tammikuuta 1945.


title: Nire (1944)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 15. lokakuuta 1945 ja se romutettiin 1948.


title: Tuliorakas

text: Tuliorakas ("Hydnellum auratile") on nahkaorakkaisiin kuuluva Suomessa äärimmäisen uhanalainen sienilaji, jonka lakki on korkeintaan viisi senttimetriä pitkä, keskeltä oranssi ja reunalta vaalea. Laji on levinnyt ympäri Eurooppaa ja sitä tavataan myös luoteisimmassa Pohjois-Amerikassa.


title: Tuliorakas

text: Tuliorakas on kasvupaikan suhteen kalkinvaatija. Suomessa se on harvinainen, itse asiassa äärimmäisen uhanalainen, ja se tunnetaan vain Paraisten saaristosta. Laji muistuttaa paljon oranssiorakasta ("Hydnellum aurantiacum"), mutta sen muoto on säännöllisempi eikä siinä havaita kirkkaanvalkoista.


title: Sousáki

text: Sousáki (, myös "Susáki") on sammunut tulivuori Korintin kannaksella Kreikassa. Sen korkeus on noin 180 metriä.


title: Sousáki

text: Sousáki sijaitsee Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnassa Korinthian alueyksikön koillisosassa Ágioi Theódoroin kaupungin länsipuolella, linnuntietä noin 14 kilometriä itään Kórinthoksen kaupungista, noin 24 kilometriä länsilounaaseen Mégaran kaupungista ja noin 58 kilometriä länteen Ateenan keskustasta. Tulivuori on niin kutsutun helleenisen kaaren läntisimpiä. Se oli aktiivinen viimeksi noin 2,7 miljoonaa vuotta sitten. Maasta purkautuu kuitenkin rikkikaasuja ja muita vulkaanisia kaasuja, ja alue on seismisesti aktiivista. Tulivuoren alueella on kaksi rotkoa.


title: Sosiaalisten representaatioiden teoria

text: Sosiaalisten representaatioiden teoria on lähestymistapa, jota sovelletaan Sosiaalipsykologiassa sekä sen lähitieteissä. Sosiaalisten representaatioiden teoria edustaa eurooppalaista sosiaalipsykologiaa ja sai alkunsa Ranskassa Serge Moscovicin väitöksestä psykoanalyysin leviämisestä ja sosiaalisista representaatioista. Teoria on sittemmin levinnyt myös Euroopan ulkopuolelle. Sosiaaliset representaatiot ovat sosiaalisesti muodostettua ja jaettua arkitietoa. Sosiaalisten representaatioiden teoria tarkastelee sitä, miten ihmiset yhdessä muodostavat uusista tai muuten sosiaalisesti merkittävistä aiheista jaettuja arkikäsityksiä ja tekevät ne ymmärrettäviksi.


title: Sosiaalisten representaatioiden teoria

text: Sosiaalisten representaatioiden teoria edustaa niin sanottua sosiaalista tai yhteiskunnallista sosiaalipsykologiaa ja sosiaalisten representaatioiden tutkimuksella lähestytään merkittäviä ja ajankohtaisia ilmiöitä.  Moscovicin määritelmän mukaan sosiaaliset representaatiot ovat arvojen, ideoiden ja käytäntöjen systeemejä, joilla on kahdenlaisia tarkoituksia. Sosiaaliset representaatiot luovat järjestyksen, joka mahdollistaa yksilöiden materiaalisessa ja sosiaalisessa ympäristössä toimimisen ja sen hallitsemisen. Lisäksi sosiaaliset representaatiot tarjoavat koodeja sosiaaliseen vaihtoon sekä ympäröivän maailman ilmiöiden nimeämiseen ja luokitteluun mahdollistaen täten kommunikoinnin yhteisön jäsenten välillä. (Moscovici, 1973.)


title: Sosiaalisten representaatioiden teoria

text:
Sosiaalisten representaatioiden teoriassa painottuu sosiaalisuus. Sosiaaliset representaatiot ovat aina yhdessä muodostettuja eivätkä vain yksittäisen ihmisen mielessä sijaitsevia. Yksilö ei muodosta sosiaalista representaatiota objektista yksin, vaan vuorovaikutuksessa toisten ihmisten kanssa. Moscovici nimittää tätä ajatusta semioottiseksi kolmioksi, jonka muodostavat minä, toinen ja objekti.
Sosiaalinen representaatio siis tyypillisesti muodostuu jostain uudesta ilmiöstä. Esimerkiksi tieteellinen tieto ja sen löydökset ovat aihe, josta muodostetaan arkitietoa yhdessä muiden ihmisten kanssa. Vierasta kohdetta käsitellään keskusteluissa ja ymmärrystä uudelle asialle etsitään yhdessä. Sosiaalinen representaatio sisältää informaation lisäksi myös asenteen ja mielikuvan aiheesta.
Sosiaalisten representaatioiden muotoutumiseen liittyvät olennaisesti ankkuroinnin ja objektivoinnin prosessit. Ankkuroinnilla viitataan yksinkertaistetusti siihen, miten uutta ja vierasta aihetta käsitellään rinnastamalla se jo olemassa olevaan tietoon jostain tutummasta ilmiöstä. Objektivoinnilla puolestaan tarkoitetaan sosiaalisten representaatioiden muodostumisprosessin vaihetta, jossa abstraktit ilmiöt ja käsitteet konkretisoituvat ja muodostuvat mielikuviksi. Objektivoinnissa esimerkiksi henkilö, kuva tai esine voi nousta uuden ilmiön symboliksi.


title: Sosiaalisten representaatioiden teoria

text: Sosiaalisiin representaatioihin liittyy myös naturalisoitumiseksi nimitetty prosessi. Naturalisoitumisen myötä sosiaalisen representaation kohde on muuttunut luonnolliseksi ja ymmärretyksi sosiaalisen todellisuuden osaksi. Se ei ole enää vieras, vaan sosiaalisesti ymmärretty. Naturalisoitunut sosiaalinen representaatio ei enää itsessään ole keskustelun tai neuvottelun kohde, vaan siitä on tullut keskustelun väline. Naturalisoituneita representaatioita käytetään myös apuna uusien ilmiöiden ymmärtämisessä.  Ankkuroinnin, objektivoinnin ja naturalisoinnin prosessien kautta vieraasta ilmiöstä tulee tuttu ja ymmärretty.


title: Sosiaalisten representaatioiden teoria

text:
Sosiaalisia representaatioita on mahdollista tutkia sekä kvantitatiivisin että kvalitatiivisin menetelmin. Sosiaalisten representaatioiden teoria ei olekaan sidottu mihinkään tiettyyn aineistonkeruu tai analyysimenetelmään, vaan se jättää tilaa tutkijan luovuudelle.
Sosiaalisia representaatioita tutkittaessa tarkastelun kohteena ovat ajattelun ja mielikuvien sisällöt, muotoutuminen ja muuttuminen. Lisäksi sosiaalisten representaatioiden sisältöjen rakenne on ollut tyypillinen tutkimuskohde. Sosiaalisten representaatioiden tutkimuksessa voidaan myös tarkastella sosiaalisten representaatioiden roolia todellisuuden rakentajina ja muokkaajina.
Ensimmäisenä sosiaalisten representaatioiden tutkimuksena voidaan pitää Serge Moscovicin psykoanalyysiä koskevaa tutkimusta, josta teoria on saanut alkunsa. Moscovici löysi tutkimuksessaan Ranskan yhteiskunnasta kolme erilaista tapaa käsittää psykoanalyysi. Psykoanalyysin lisäksi sosiaalisten representaatioiden tutkimusta on tehty esimerkiksi mielenterveyteen ja Aidsiin liittyen. Tuoreempia tutkimusaiheita ovat olleet esimerkiksi ilmastonmuutoksen, Euroopan Unionin ja luomuruoan sosiaaliset representaatiot.
Sosiaalisten representaatioiden tutkimuksen aineistona voivat toimia muun muassa keskustelut, haastatteluaineistot, uutistekstit, kirjallisuus, viralliset tekstit kuten lainsäädäntö tai visuaaliset aineistot kuten kuvat. Aiemmin sosiaalisten representaatioiden tutkimuksessa sanomalehdet ja televisio tarjosivat merkittävän aineiston tutkimukselle. Nykyään Internetin kasvavan roolin myötä sosiaalisten representaatioiden tutkimukselle on auennut uusi tutkimuskohde. Internet on moninkertaistanut mahdollisten tutkimusaineistojen määrän ja myös muuttanut sosiaalisten representaatioiden muodostumista. Sosiaaliset representaatiot voivat esimerkiksi muodostua virtuaalisen vuorovaikutuksen kautta ilman kasvotusten käytävää keskustelua, ja internetin kommunikaatiokanavien kautta on myös mahdollista murtaa vallitsevia sosiaalisia representaatioita.


title: Sosiaalisten representaatioiden teoria

text: Sakki, I., Mäkiniemi, J. P., Hakoköngäs, E., & Pirttilä-Backman, A. M. (2015). Miten tutkia sosiaalisia representaatioita?. Sosiaalilääketieteellinen Aikakauslehti, 51(4). http://ojs.tsv.fi/index.php/SA/article/download/48478/14151


title: Sosiaalisten representaatioiden teoria

text: Sakki, I., & Menard, R. (2014). 4 Ankkurointi, naturalisointi ja muutos sosiaalisten representaatioiden tutkimuksessa. ARKIAJATTELU, 68. https://helda.helsinki.fi/bitstream/handle/10138/144169/AMPB_Juhlakirja.pdf


title: Sosiaalisten representaatioiden teoria

text: Moscovicin esipuhe teoksessa Herzlich, C. (1973). Health and illness: A social psychological analysis. Academic Press.


title: Faidriadit

text: Faidriadit (, ”Loistavat”; ) on antiikin aikainen kahden jyrkän kallioseinämän nimitys Parnassós-vuorella Kreikassa. Kalliot ovat osa vuoren etelärinnettä ja kohoavat jyrkästi Delfoin pyhäkköalueen yläpuolelle.


title: Faidriadit

text: Faidriadit muodostavat eräänlaisen luonnonlinnoituksen Delfoin pohjoispuolelle. Kallioiden välisestä halkeamasta virtaa Kastalian lähde.


title: Faidriadit

text: Herodotos kertoo "Historiateoksessaan", että kallioilta putosi (tai pudotettiin) kiviä persialaissotien aikaan persialaisten lähestyessä Delfoita idästä. Tämä pelasti pyhäkköalueen.


title: P-Kloorianiliini

text: p-Kloorianiliini eli 4-kloorianiliini (CHNCl) on aniliinin kloorattuihin johdannaisiin kuuluva aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa väriaineiden, lääkkeiden ja maatalouskemikaalien valmistukseen. p-Kloorianiliini on o- ja m-kloorianiliinien isomeeri.


title: P-Kloorianiliini

text: p-Kloorianiliini on huoneenlämpötilassa valkoista tai hieman kellertävää kiteistä ainetta. Se liukenee hieman viileään veteen ja paremmin kuumaan. Erittäin hyvin yhdiste liukenee muun muassa etanoliin, dietyylieetteriin ja asetoniin. Yhdiste on myrkyllistä ja ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä. Aineelle altistuminen voi johtaa methemoglobiinin muodostumiseen veressä.


title: P-Kloorianiliini

text: p-Kloorianiliinia valmistetaan pelkistämällä p-kloorinitrobentseeniä vedyttämällä jalometallikatalyyttien tai jalometallien sulfidien ja oksidien muodostaman katalyytin läsnä ollessa.


title: P-Kloorianiliini

text: p-Kloorianiliinia voidaan käyttää valmistettaessa muita orgaanisia yhdisteitä. Siitä saadaan muun muassa atsovärejä, maatalouskemikaaleja kuten hyönteismyrkkyjä ja lääkeaineita.


title: Suomi kuvina

text: Suomi kuvina on WSOY:n kustantama suurikokoinen valokuvakirja, joka ilmestyi vuosina 1930–1951 monina erikielisinä ja eri sisältöisinä painoksina. Teoksen toimittajana oli aluksi Felix Jonasson ja myöhemmin Maija Suova. Teos pyrkii esittelemään Suomen tunnetuimmat turistikohteet, mutta myös suomalaisten arkielämää. Se ei kuitenkaan sisällä reitti- tai majoitusohjeita, joten sitä ei tarkoitettu matkaoppaaksi.


title: Suomi kuvina

text: Felix Jonassonin toimittama vuoden 1929 ensipainos on suomen- ja ruotsinkielinen. Toinen painos (1930) on viisikielinen (suomi–ruotsi–saksa–englanti–ranska). Kuvatekstit ovat lyhyitä, mutta loppulukuna on V. A. Koskenniemen viisisivuinen kuvaus Suomen luonnosta. Teoksen noin 250 valokuvaa on sijoitettu kukin omalle sivulleen. Valokuvat ovat 27 kuvaajalta. Teos on jäsennelty maantieteellisesti Etelä-Suomesta alkaen. Vuoden 1934 painos sisältää myös italiankielisen tekstin ("Finlandia Pintoresca").


title: Suomi kuvina

text: Seuraavissa painoksissa siirryttiin kaksikielisiin teksteihin. Suomen ja ruotsin kielellä teosta julkaistiin nimellä "Suomi kuvina / Finland i ord och bild" (1944, 1949), suomi–saksa-teos oli "Suomi kuvina / Finnland in Bild und Wort / Das ist Suomi" (1943), suomi–englanti-teos "Suomi kuvina / Finland in pictures" (1946, 1947). Näiden painosten toimittajana oli Maija Suova. Kuvitusta elävöitettiin muun muassa lisäämällä otoksia henkilöistä ja tilanteista sekä sijoittamalla kuvat sivuille vapaammin.


title: Suomi kuvina

text: Saksaan suunnattu vuoden 1943 painos heijastaa jatkosodan aikaista ilmapiiriä. Niinpä kuvateksteissä korostetaan saksalais-suomalaista yhteistyötä. Tuodaan myös esille Suomen hyvää suoritusta talvisodassa. Teoksen rakenne ei ole maantieteellinen, vaan teemoina ovat järviluonto, keskiyön aurinko, kaupungit, hävitetty Karjala, elinkeinot, urheilu ja suomalainen sotilas. Koskenniemen luontokuvauksen tilalle on alkuluvuksi sijoitettu hänen Maamme-laulua mukaileva runonsa "Isänmaan kasvot". Suuri osa 1940-luvun painosten kuvista on Aarne Pietisen otoksia, mutta mukana on myös Heikki Ahon, Björn Soldanin, Matti Poutvaaran, István Ráczin ja muidenkin kuvaajien otoksia.


title: Licháda

text: Licháda (; myös "Liháda", ), antiikin Kēnaion (, ), on vuori ja niemi Euboian saarella Kreikassa. Sen korkeus on 677 metriä.


title: Licháda

text: Lichádan niemi muodostaa Euboian luoteiskärjen. Siellä sijaitsee Lichádan kylä ja niemen edustalla Lichádes-niminen saariryhmä. Antiikin aikana vuorella oli Zeus Kenaioksen kulttipaikka. Kreikkalaisessa mytologiassa vuori sai myöhemmän nimensä Likhaksesta, jonka Herakles heitti paikalla mereen ollessaan uhraamassa Zeukselle.


title: Erik Törnros

text: Per Erik Valter Törnros (s. 11. kesäkuuta 1993 Gävle, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Törnros edustaa Veikkausliigassa pelaavaa PS Kemiä.


title: Erik Törnros

text: Törnros pelasi vuosina 2010–2013 Geflessä 16 Allsvenskan-ottelua maaleitta. Kaudella 2012 hän pelasi lainalla Bragessa seitsemän Superettan-ottelua tehden kaksi maalia. Kaudeksi 2014 Törnros siirtyi pysyvästi Brageen pelaten 1. divisioonassa 16 ottelua, joissa hän teki kaksi maalia. Kaudella 2015 Törnros pelasi 1. divisioonaa Dalkurdissa tehden 24 sarjaottelussa kymmenen maalia joukkueen noustessa Superettaniin.


title: Erik Törnros

text: Kaudella 2016 Törnros ehti edustaa Dalkurdia kuudessa sarjaottelussa tekemättä maaleja, kunnes hänet elokuussa lainattiin Veikkausliigassa pelaavaan PS Kemiin.


title: Erik Törnros

text: Törnros on edustanut Ruotsia alle 17-vuotiaiden maajoukkuetasolla.


title: Mouríki

text: Mouríki (; myös "Muríki") on Áskio-vuoren massiiviin kuuluva vuori Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on 1 703 metriä.


title: Mouríki

text: Mouríki sijaitsee Kozánin alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Vuori on Áskiovuorten jatke, mutta geologisesti erillinen, sillä se on liuskekiveä Áskion ollessa kalkkikiveä. Vuoren korkeimmasta huipusta käytetään samaa nimeä kuin koko vuoresta. Muita korkeita huippuja ovat Pétra Márkou (Πέτρα Μάρκου, 1 655 m), Akónia (Ακόνια, 1 468 m), Kástro Zóta (Κάστρο Ζώτα, 1 413 m) ja Gkoúfa (Γκούφα, 1 285 m).


title: Mouríki

text: Eordaían kunnan Mouríkin kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä vuoresta.


title: Antigua ja Barbuda kesäolympialaisissa 2008

text: Antigua ja Barbuda osallistui Pekingin olympialaisiin vuonna 2008 joukkueella, johon kuului viisi urheilijaa, jotka osallistuivat yleisurheiluun ja uintiin. Lipunkantajana avajaisissa toimi korkeushyppääjä James Grayman. Tämä oli maan kahdeksas esiintyminen olympialaisissa.


text: Viisitoistavuotias naisuimari Kareem Valentine oli Antigua ja Barbudan ainoa uimari Pekingin olympialaisissa jääden kuitenkin lopputilastoissa 96:ksi eli toiseksi viimeiseksi kaikista uimareista.Parhaiten Antigua ja Barbudan joukkueesta pärjäsivät Daniel Bailey, joka pääsi miesten 100 metrin juoksun neljännesvälieriin, ja Brendan Christian, joka puolestaan pääsi miesten 200 metrin juoksun välieriin , mutta siihen matka katkesi. James Grayman ja Sonia Williams puolestaan jäivät lajiensa karsintoihin.


title: Enkelten unelmaelämä

text: Enkelten unelmaelämä ("La Vie rêvée des anges") on Erick Zoncan ohjaama ranskalainen draamaelokuva vuodelta 1998. Zonca teki myös elokuvan käsikirjoituksen yhdessä Roger Bohbot’n kanssa. Pääosia, kahta parikymppistä ystävätärtä näyttelevät Élodie Bouchez ja Natacha Régnier palkittiin parhaina naisnäyttelijöinä Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 1998.


title: Enkelten unelmaelämä

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Enkelten unelmaelämän" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Enkelten unelmaelämä

text: Työttömyyden vaivaamassa entisessä hiilikaivoskaupungissa Lillessä kaksikymmenvuotiaat Isa ja Marie yrittävät selviytyä toimeentulon ja ihmissuhteiden aallokossa. Elämänmyönteinen Isa on kätevä käsistään, muttei silti tahdo selviytyä tekstiilitehtaan saumauskoneesta vaan jää työttömäksi. Hän kokee, että kaikki kiva tapahtuu hänen ystävättärelleen, vaalealle ja temperamenttiselle Marielle.


title: Lasíthin ylätasanko

text: Lasíthin ylätasanko (, myös "Lasíthin/Lassíthin tasanko") on ylätasanko Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Lasíthin alueyksikön alueella saaren itäosassa noin 60 kilometriä itäkaakkoon Iraklionista.


title: Lasíthin ylätasanko

text: Lasíthin ylätasanko sijaitsee Lasíthi- eli Díktivuoriston keskellä noin 850 metrin korkeudella merenpinnasta. Tasankoa ympäröivät Lasíthivuoriston huiput Seléna (1 559 m) pohjoispuolella, Katharó (1 564 m) ja Varsámi (1 545 m) itäpuolella, Díkti eli Spathí (2 148 m) eteläpuolella, sekä Aféntis (1 571 m) ja Louloudáki (1 163 m) länsipuolella. Tasanko on Kreetan laajin ylätasanko ja sen pituus itä-länsisuunnassa on noin 11 kilometriä ja leveys pohjois-eteläsuunnassa noin 6 kilometriä. Pinta-alaa tasangolla on noin 25 neliökilometriä. Korkeudesta johtuen ilmasto tasangolla on muuta Kreetaa viileämpi. Lumien sulamisvedet valuvat tasangolle ja tekevät sen maaperästä hedelmällisen joskin soisen ilman kuivatusta.


title: Lasíthin ylätasanko

text: Tasanko on ollut tärkeä asuinpaikka jo esihistoriallisella ajalla, ja sieltä on tehty merkittäviä löytöjä neoliittiselta ja minolaiselta kaudelta. Varhaisimmat merkit asutuksesta ovat ajalta 6000 eaa. Tasangon lounaislaidalla sijaitsee Díktin luola, joka on eräs ehdokas Zeuksen syntymäpaikaksi kreikkalaisessa mytologiassa ja merkittävä minolainen kulttipaikka. Tasangon pohjoislaidalla sijaitsee Karfí, joka oli eräs minolaisen kulttuurin viimeisiä asutuksia. Alue kukoisti edelleen antiikin aikana ja bysanttilaisella keskiajalla. 1200-luvulla venetsialaiset ajoivat asukkaat pois tasangolta ja se autioitui 1400-luvulle saakka, kunnes aluetta tarvittiin jälleen viljelyyn ja sinne rakennettiin kuivauskanavat (12 pohjois-eteläsuunnassa ja 20 itä-länsisuunnassa) ja ojitus. Nykyisin tasanko on merkittävä viljelyalue ja muistuttaa suurta puutarhaa.


title: Lasíthin ylätasanko

text: Tasangosta on saanut nimensä paitsi koko Lasíthin alueyksikkö myös tasangon alueen kattava Oropédio Lasithíoun kunta. Kunnan kuntakeskus ja alueen merkittävin asutus Tzermiádon kylä sijaitsee tasangon koillislaidalla. Muita tasangon laidan kyliä ovat muun muassa Ágios Geórgios, Avrakóntes, Kamináki, Marmakéto ja Psychró. Monet asukkaista muuttavat pois tasangolta talven ajaksi. Nykyisin alue tunnetaan muun muassa lukuisista vanhoista tuulimyllyistään.


title: Alma Talent

text: Alma Talent Oy on Alma Median tytäryhtiö joka kustantaa ja julkaisee ammatti- ja talouslehtiä sekä kirjoja. Lisäksi yritys tarjoaa eri alojen ammattilaisille ja yrityksille osaamisen kehittämistä tukevia ja liiketoimintaa kasvattavia palveluja. Yritys perustettiin vuonna 2016, kun Alma Media ja Talentum yhdistyivät.Ruotsissa Alma Talentin julkaisuja ovat muun muassa Affärsvärlden, Ny Teknik ja Dagens Media.


title: Antonia Lottner

text: Antonia Lottner (s. 13. elokuuta 1996 Salzburg, Itävalta) on saksalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 175 elokuussa 2016. Lottner oli junioreiden maailmanlistalla parhaimmillaan kolmantena heinäkuussa 2012. Hän pääsi karsintojen kautta mukaan Yhdysvaltain avoimiin 2016.


title: Agía Triádan sarkofagi

text: Agía Triádan sarkofagi (myös "Hagia Triadan sarkofagi") on pronssikautinen sarkofagi eli "larnaks", joka on valmistettu LM IIIA2 -kaudella noin vuonna 1370–1320 eaa. ja löydettiin Agía Triádasta Kreetan saarelta Kreikasta vuonna 1903. Se on peräisin ajalta, jolloin Kreeta oli mykeneläisen kulttuurin vallan alla, ja se yhdistelee minolaisia ja mykeneläisiä vaikutteita sekä mahdollisesti myös egyptiläisiä vaikutteita.


title: Agía Triádan sarkofagi

text: Sarkofagi löydettiin ylhäisen henkilön haudasta. Se on tehty kalkkikivestä, joka on päällystetty laastilla. Sen pituus on noin 1,38 metriä, korkeus noin 0,9 metriä ja leveys noin 0,45 metriä. Sarkofagi on kauttaaltaan koristeltu värikkäällä kuvituksella, joka esittää mykeneläisen ajan Kreetan hautaustapoja tai muita uskonnollisia seremonioita, ja on merkittävä lähde niiden tuntemisen kannalta. Toisessa pitkistä sivuista kuvitus on jaettu kolmeen osaan, jotka ovat naisten kulkue, härän uhraus musiikin soidessa sekä uhritoimitusta alttarilla suorittava mies. Toinen pitkistä sivuista on jaettu kahteen osaan, ja sen kuvituksessa ovat miesten ja naisten kulkue sekä miesten kulkue, joka uhraa eläimiä ja veneen. Päätyjen kuvituksessa on kummassakin kaksi naista vaunuissa, toisella puolella vaunuja vetää hevonen ja toisella aarnikotka. Materiaaliltaan ja kuvitukseltaan sarkofagi on ainutlaatuinen tunnettujen minolaisten larnaksien joukossa.


title: Agía Triádan sarkofagi

text: Sarkofagin löysi Agía Triádan hautausmaan kaivauksissa Roberto Paribeni 23. kesäkuuta vuonna 1903. Sarkofagi on esillä Iraklionin arkeologisessa museossa (sali XIV).


title: Dendrán haarniska

text: Dendrán haarniska on mykeneläisaikainen, pronssikautinen pronssihaarniska, joka on löydetty haudasta Argoliin Dendrán kylästä (hauta 12) Kreikasta. Haarniska on esillä Náfplion arkeologisessa museossa.


title: Dendrán haarniska

text: Haarniska on ajoitettu LH II tai LH IIB -kaudelle 1400-luvun eaa. loppupuolelle. Kokonaisuuteen kuuluu rintapanssari ja selkäpanssari; hametta muistuttava alaosa, jossa on kolme levyä edessä ja kolme takana; sekä kaulasuoja ja olkasuojat. Siihen on kuulunut myös villisian torahampailla päällystetty kypärä. Haarniskan paino on noin 15 kiloa ja levyjen paksuus noin 1 millimetri. Haarniska muistuttaa Homeroksen "Iliaassa" kuvaamia asepukuja sekä lineaari-B-kirjoituksen haarniskaa tarkoittavassa logogrammissa numero 163 kuvattua haarniskaa.


title: Dendrán haarniska

text: Kokeellisen arkeologian tutkimuksissa haarniska on todettu varsin toimivaksi, mutta tarkoitetuksi mitä ilmeisimmin lähinnä mies miestä vastaan -taisteluihin ennemmin kuin yleiseksi suojaksi taistelukentillä.


title: Villisian torahammaskypärä

text:
Villisian torahammaskypärät olivat tyypillisiä kypäriä mykeneläisessä kulttuurissa. Niissä nahkainen tms. päähine oli päällystetty villisian torahampailla.
Homeros kuvaa tällaisen kypärän "Iliaassa":


title: Villisian torahammaskypärä

text: Useissa mykeneläisissä seinämaalauksissa sotilailla on juuri torahammaskypärät. Kypäriä on löydetty myös arkeologisissa kaivauksissa, useimmiten haudoista. Torahammaskypärä kuuluu osana muun muassa Dendrán haarniskaan, joka on esillä Náfplion arkeologisessa museossa.


title: Mithridateen hautareliefi

text:
Mithridateen hautareliefi (myös "Attikalainen hautareliefi") on antiikin kreikkalainen hautareliefi, joka on ajoitettu noin 300-luvulle eaa. Se esittää vikuroivaa hevosta, jota afrikkalainen orjapoika yrittää rauhoitella. Reliefin nimi on peräisin siitä, että se on joskus yhdistetty liittyväksi Mithridates VI:n hautaan.
Reliefi on tehty Pentelikon-vuoren marmorista. Sen leveys on 1,91 metriä, korkeus 1.99 metriä ja paksuus 34 senttimetriä. Veistos on löydetty Ateenan rautatieaseman läheltä. Nykyisin se on esillä Kansallisessa arkeologisessa museossa (sali 27, artikkeli 4464) Ateenassa.


title: Soturivaasi

text:
Soturivaasi on nimitys, jota käytetään Mykenestä löydetystä mykeneläisaikaisesta, pronssikautisesta krateerista, jonka kuvitus esittää sotilaita.
Se on ajoitettu noin vuoteen 1200 eaa. Vaasin löysi Heinrich Schliemann Mykenen kaivauksissa 1800-luvulla eräästä rakennuksesta läheltä hautakehä A:ta. Vaasia kauttaaltaan kiertävässä kuvituksessa on sotilaita, joilla on asepuvut, kypärät, kilvet ja keihäät.


title: Soturivaasi

text: Vaasi on esillä Kansallisessa arkeologisessa museossa (sali 4) Ateenassa. Se on merkittävimpiä ja tunnetuimpia esimerkkejä myöhäisen helladisen kauden keramiikasta.


title: Aíginan aarre

text: Aíginan aarre on nimitys, jota käytetään Aíginan saarelta Kreikasta löydetyistä kullasta ja puolijalokivistä tehdyistä minolaisaikaisista koruista. Nykyisin korut ajoitetaan noin vuosiin 1850–1550 eaa.


title: Aíginan aarre

text: Aíginan aarre on merkittävimpiä pronssikautisia korukokoelmia. Korujen kerrotaan löytyneen minolaisesta haudasta vuonna 1891, mutta tarkka löytöhistoria on epävarma. British Museum hankki kokoelman vuonna 1892. Arthur Evans teki korulöydöstä tieteellisen julkaisun vuonna 1893. Korut ajoitettiin pitkään nuoremmiksi, ja niiden ehdotettiin aluksi olevan mykeneläisiä, foinikialaisia tai peräisin vasta antiikin ajalta.


title: Akanthos-pylväs

text:
Akanthos-pylväs eli "Delfoin tanssijat" on Delfoista Apollonin temppelin läheltä löydetty antiikin kreikkalainen marmoripylväs, jonka ympärillä on kolme tanssivaa naishahmoa. Pylväs on usein ajoitettu pystetyksi vuoden 400 eaa. jälkeen ja sen on ajateltu kaatuneen maanjäristyksessä vuonna 373 eaa. Toisen teorian mukaan pylväs olisi kuitenkin ateenalaisten vuoden 375 eaa. jälkeen pystyttämä, eikä siinä ole merkkejä maanjäristysvaurioista.
Pylvään kokonaiskorkeus on ollut noin 12,2 metriä. Varsinainen pylväs, jonka korkeus on ollut noin 8,8 metriä, on ollut koristeltu akantinlehtiä esittävällä koristelulla, mistä pylväs on myös saanut nimensä. Sen päällä on ollut veistetty tripodi eli kolmijalka, jonka ympärillä on kolme tanssivaa karyatidia muistuttavaa mahdollisesti Artemiille omistettua neitoa. Erään teorian mukaan Delfoin Omfalos-kivi eli ”maailmannapa” olisi ollut sijoitettuna kokonaisuuden huipulle.


title: Akanthos-pylväs

text: Pylvään yläosa, mukaan lukien akantinlehtikapiteeli sekä tanssivat neidot, on esillä Delfoin arkeologisessa museossa.


title: Amfipoliin leijona

text:
Amfipoliin leijona on leijonaa esittävä antiikin kreikkalainen veistos antiikin Amfipoliista. Se on tehty hellenistisellä kaudella 300-luvulla eaa.
Veistoksen oletetaan olleen pystytetty Aleksanteri Suuren sotapäälliköihin kuuluneen Laomedon Mytileneläisen kunniaksi. Erään toisen teorian mukaan veistos olisi alun perin seissyt niin kutsutun Kastán haudan päällä, mutta tämä ei todennäköisesti pidä paikkansa muun muassa ajoituksen sekä veistoksen painon vuoksi. Veistos löydettiin osina Strymónas-joen varrelta ensimmäisen Balkanin sodan aikana vuonna 1912. Se entisöitiin 1930-luvulla ja on nykyisin sijoitettu tien varteen Strymónaksen etelärannalla Amfípolin kunnassa lähellä Néa Amfípolin ja Néa Kerdýlian kyliä.


title: Amfipoliin leijona

text: Varsinaisen leijonaveistoksen korkeus on 5,3 metriä ja koko veistoksen jalusta mukaan lukien 15,84 metriä. Veistoksen ja jalustan yhteispaino on noin 1 500 tonnia.


title: Antikytheran efebi

text:
Antikytheran efebi tai "Antikytheran nuorukainen" on nuorta miestä esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos. Se on ajoitettu klassisen kauden lopulle vuosille 340–330 eaa. Veistos on saanut nimensä siitä, että se löydettiin niin kutsutusta Antikytheran hylystä läheltä Antikytheran saarta vuonna 1900. Veistos on sijoitettu Kansalliseen arkeologiseen museoon (sali 28) Ateenassa.
Veistos esittää nuorukaista seisomassa oikea käsi kohotettuna. Paino on vasemmalla jalalla. Nuorukaisen kädessä on ollut joku esine, joka on kadonnut. Veistoksesta puuttuvat myös silmät. Nuorukaisesta on esitetty useita eri tulkintoja. Yhden yleisen tulkinnan mukaan kyseessä olisi Perseus, joka roikottaa hiuksista Medusan päätä. Toisen myös yleisen tulkinnan mukaan veistos esittäisi Parista kädessään Eriksen omena. Nuorukainen on tulkittu myös muun muassa Apolloniksi, Hermeeksi kädessään kerykeion, Herakleeksi kädessään sauva tai leijonantalja, urheilijaksi kädessään voittopalkinto, sekä nuoren miehen hautaveistokseksi. Patsaan korkeus on 1,96 metriä.


title: Antikytheran efebi

text: Kuvanveistäjää ei tunneta varmuudella. Nykyisin monet tutkijat uskovat veistoksen olevan Polykleitoksen seuraajien niin kutsutun argoslais-sikyonilaisen koulukunnan tuotantoa, ja kuvanveistäjäksi arvellaan usein Kleon Sikyonilaista. Taiteilijaksi on ehdotettu myös Skopas Paroslaista sekä Eufranor Korinttilaista.


title: Antikytheran efebi

text: Hylyssä veistos oli osina, joista se on koottu uudelleen. Veistos kunnostettiin alun perin 1901–1902. Tulos osoittautui epätyydyttäväksi, ja siksi veistos purettiin ja koottiin uudelleen vuonna 1947.


title: Antikytheran filosofi

text:
Antikytheran filosofi on filosofia esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos, joka löydettiin niin kutsutusta Antikytheran hylystä läheltä Antikytheran saarta vuonna 1901. Se on ajoitettu hellenistiselle kaudelle noin vuoteen 240 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Kansalliseen arkeologiseen museoon (sali 30) Ateenassa.
Veistos esittää parrakasta, pitkään himationiin pukeutunutta miestä, joka on esitetty seisomassa sauva vasemmassa kädessään ja oikea käsi ojennettuna puhujille tyypilliseen tapaan. Asusta päätellen filosofi on edustanut kyynistä koulukuntaa. Erään ehdotuksen mukaan kyseessä olisi ollut Bion Borysthenesläinen. Veistoksesta on säilynyt nykyaikaan vain osia. Merkittävimmät osat ovat pää, kädet, jalat sekä osa asusta.


title: Apollon Lykeios

text:
Apollon Lykeios () oli Praksiteleen veistämä Apollon-jumalaa esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos ja siitä alkunsa saanut veistostyyppi. Alkuperäinen veistos, joka on kadonnut, veistettiin myöhäisellä klassisella kaudella noin vuonna 370–360 eaa. Tyypistä on säilynyt useita myöhempiä esimerkkejä, kuten roomalaisaikaisia marmorikopioita.
Veistos esittää Apollonin alastomana nuorukaisena, joka lepuuttaa oikeaa kättään pään päällä. Jumala nojaa pylvääseen ja hänen vasemmassa kädessään on jousi. Lukianoksen mukaan alkuperäinen veistos oli sijoitettu Lykeionin gymnasioniin Ateenassa.


title: Apollon Omfalos

text:
Apollon Omfalos oli Apollon-jumalaa esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos ja siitä alkunsa saanut veistostyyppi. Alkuperäinen veistos oli tehty klassisella kaudella noin vuonna 460 eaa. Se on kadonnut, mutta se tunnetaan myöhempien roomalaisaikaisten marmorikopioiden perusteella.
Veistos esitti Apollonin seisovana alastomana nuorukaisena. Kirjallisten lähteiden perusteella alkuperäisen veistoksen tekijä oli Kalamis. Eräs veistoksen marmorinen kopio on Kansallisessa arkeologisessa museossa (sali 15) Ateenassa. Se on tehty 100-luvulla jaa. ja sen korkeus on 1,76 metriä. Veistos löydettiin Dionysoksen teatterin raunioista vuonna 1862 ja sai napaan ("omfalos") viittaavan nimensä siitä, että lähellä oli maailmannapaa (Omfalos) esittänyt jalusta. Jalusta ei kuitenkaan ilmeisesti liity veistokseen.


title: Apollon Sauroktonos

text:
Apollon Sauroktonos (, ”Apollon Liskonsurmaaja”) oli Praksiteleen veistämä Apollon-jumalaa esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos ja siitä alkunsa saanut veistostyyppi. Alkuperäinen veistos, joka on kadonnut, veistettiin myöhäisellä klassisella kaudella noin vuonna 350–340 eaa. Tyypistä on säilynyt useita myöhempiä esimerkkejä, kuten roomalaisaikaisia marmorikopioita.
Veistos esittää Apollonin alastomana nuorukaisena, joka nojaa puunrunkoon jahdaten siinä kiipeävää liskoa. Hän on juuri sieppaamaisillaan liskon vasempaan käteensä surmatakseen sen oikeassa kädessään olevalla nuolella. Plinius vanhempi mainitsee veistoksen Praksiteleen tekemäksi. Veistoksen aihe on jossain määrin arvoitus, sillä se ei perustuu suoraan kreikkalaisen mytologian kertomuksiin. Se voi kuitenkin liittyä Apollonin ominaisuuksiin puhdistajana ja pahan voittajana sekä kertomukseen Pythonin surmaamisesta.


title: Arlesin Afrodite

text:
Arlesin Afrodite eli Arlesin Venus on Afroditea esittävä antiikin kreikkalainen veistos. Se on todennäköisesti roomalaisaikainen kopio Praksiteleen veistämästä alkuperäisestä Afroditeen patsaasta. Veistos on sijoitettu Louvreen Pariisissa.
Alkuperäinen Praksiteleen tekemä veistos sijaitsi Thespiaissa, ja oli osa veistosryhmää, johon kuuluivat rakkaudenjumalattaren lisäksi myös Eros ja Fryne. Se oli tehty noin vuonna 370–330 eaa. Veistos on muistuttanut monin tavoin Praksiteleen Knidoksen Afroditea, mutta Arlesin Afroditen alaruumis on vaatetettu ja kädet ovat koholla.


title: Arlesin Afrodite

text: Louvressa oleva kopio on peräisin ensimmäisen vuosisadan eaa. lopulta. Se on saanut nimensä siitä, että se löydettiin Arlesin kaupungin roomalaisen teatterin raunioista ja oli esillä kaupungissa, kunnes se lahjoitettiin kuningas Ludvig XIV:lle Versaillesiin.


title: Atalanten Hermes

text: Atalanten Hermes (myös "Atalántin Hermes") oli Hermes-jumalaa esittänyt antiikin kreikkalainen veistos ja siitä alkunsa saanut veistostyyppi. Alkuperäisen veistoksen teki Lysippos 300-luvulla eaa. Se on kadonnut, mutta se tunnetaan myöhempien roomalalaisaikaisten kopioiden kautta.


title: Atalanten Hermes

text: Veistos esittää Hermeen alastomana nuorukaisena, jonka vaatteet ovat vasemmalla olalla sekä vasemmassa kädessään. Eräs veistoksen kopio on esillä Kansallisessa arkeologisessa museossa (sali 21) Ateenassa. Se on tehty 100-luvulla jaa. ja sai nimensä siitä, että löytyi Fthiotiin Atalántista.


title: Delfoin Antinoos

text:
Delfoin Antinoos on Antinoosta esittävä roomalaisaikainen veistos noin vuodelta 130–138 jaa. Se löydettiin Delfoin alueen arkeologisten kaivausten yhteydessä heinäkuussa 1894. Veistos on sijoitettu Delfoin arkeologiseen museoon.
Antinoos oli keisari Hadrianuksen rakastettu. Delfoin Antinoos on yksi lukuisista tunnetuista Antinoosta esittävistä veistoksista, ja se oli pystytetty Delfoin pyhäkköalueelle Apollonin temppelin lähelle nuorukaisen kuoleman ja jumalaksi julistamisen jälkeen. Veistos on tehty paroslaisesta marmorista ja sen korkeus on 1,84 metriä. Patsas on säilynyt lähes kokonaisena. Siitä puuttuvat vain kädet kyynärpäistä alaspäin. Antinoos on kuvattu jossain määrin Apollonia muistuttavana nuorukaisena, mikä yhdistää veistoksen juuri Delfoihin. Nuorukaisen vasemmassa kädessä on mahdollisesti ollut jokin Apolloniin liitetty esine, kuten jousi tai lyyra.


title: Daokhoksen votiivilahja

text:
Daokhoksen votiivilahja on antiikin kreikkalainen veistosryhmä Delfoin pyhäkköalueelta Kreikasta. Sen on veistänyt mahdollisesti Lysippos tai hänen poikansa Euthykrates myöhäisellä klassisella kaudella noin vuonna 337–332 eaa. Nykyisin veistosryhmän säilyneet osat on sijoitettu Delfoin arkeologiseen museoon.
Veistosryhmän on omistanut votiivilahjana Apollonin pyhäkköalueelle farsaloslainen Daokhos II, joka on ryhmän keskushenkilö. Kokonaisuus on koostunut yhdeksästä patsaasta, joista kahdeksan edusti kuutta sukupolvea Daokhos II:n sukua. Ne esittivät seuraavia henkilöitä: Daokhos II; poika Sisyfos II; isä Sisyfos I; isoisä Daokhos I; isoisän isä Hagias; isoisän isoisä Aknonios; sekä kaksi sukuun Hagiaan puolelta kuulunutta urheilijaa, Telemakhos ja Agelaos, jotka olivat Python kisojen voittajia. Yhdeksäntenä veistoksena ryhmässä on ollut Apollonin patsas, joka on mahdollisesti esittänyt Omfalos-kivellä istuvaa Apollonia.


title: Daokhoksen votiivilahja

text: Veistosten alla on ollut pitkä suorakulmainen jalusta, johon oli kirjoitettu kunkin patsaan kohdalle kyseisen henkilön nimi. Veistosryhmä oli sijoitettu Apollonin temppelin tasanteen koilliskulmaan. Kuusi Daokhoksen sukua esittäneistä patsaista on säilynyt paremmin ja kahdesta on säilynyt osia. Myös jalusta on säilynyt. Apollonin patsas on kadonnut, joskin Delfoista on löydetty istuvan Apollonin patsaan osia, jotka saattavat olla peräisin tästä kokonaisuudesta.


title: Diadumenos

text:
Diadumenos (, ”Diadeeminsitoja”; myös "Diadoumenos") oli Polykleitoksen veistämä antiikin kreikkalainen veistos ja siitä alkunsa saanut veistostyyppi. Alkuperäinen veistos, joka on kadonnut, veistettiin klassisella kaudella noin vuonna 430–420 eaa. Tyypistä on säilynyt useita myöhempiä esimerkkejä, kuten roomalaisaikaisia kopioita.
Veistos esittää alastonta urheilijanuorukaista, joka sitoo nauhaa otsaansa niin, että kummatkin kädet ovat koholla pään korkeudella. Paino on etummaisella jalalla, kun taempi jalka on levossa. Nauha viittaa siihen, että kyseessä on urheilukilpailuiden voittaja.


title: Diadumenos

text: Veistoksen kenties tunnetuin kopio on Kansallisessa arkeologisessa museossa (sali 21) Ateenassa. Se on peräisin noin vuodelta 100 eaa. ja löydettiin Deloksen saarelta veistoksesta nimensä saaneesta niin kutsutusta Diadumenoksen talosta.


title: Diskobolos

text:
Diskobolos (, ”Kiekonheittäjä”) oli Myronin veistämä antiikin kreikkalainen veistos ja siitä alkunsa saanut veistostyyppi. Alkuperäinen veistos, joka on kadonnut, veistettiin klassisella kaudella noin vuonna 460–450 eaa. Tyypistä on säilynyt useita myöhempiä esimerkkejä, kuten roomalaisaikaisia kopioita.
Diskobolos esittää alastonta kiekonheittäjää heittoasennossa kumartuneena ja kiekkoa pitävä oikea käsi kohotettuna. Urheilijan pää on kääntynyt katsomaan kiekkoa. Alkuperäinen veistos oli tehty pronssista. Veistosta ihailtiin suuresti atleettisten ihanteiden ruumiillistumana, ja se oli roomalaisessa maailmassa yksi suosituimpia kopioitavia kreikkalaisia veistoksia.


title: Diskobolos

text: Diskobolosta ei tule sekoittaa Polykleitoksen veistämään Diskoforokseen, joka kuvaa kiekkoa kantavaa urheilijaa.


title: Diskoforos

text:
Diskoforos (, ”Kiekonkantaja”) oli Polykleitoksen veistämä antiikin kreikkalainen veistos ja siitä alkunsa saanut veistostyyppi. Alkuperäinen veistos, joka on kadonnut, veistettiin klassisella kaudella noin vuonna 460–450 eaa. Se on Polykleitoksen varhaisin tunnettu työ. Tyypistä on säilynyt useita myöhempiä esimerkkejä, kuten roomalaisaikaisia kopioita.
Veistos esittää alastonta urheilijanuorukaista, joka pitää vasemmassa kädessään kiekonheitossa käytettävää kiekkoa. Oikea käsi on hieman koholla. Paino on vasemmalla jalalla.


title: Diskoforos

text: Diskoforosta ei tule sekoittaa Myronin veistämään Diskobolokseen, joka kuvaa kiekon heittämistä.


title: Dervénin krateeri

text: Dervénin krateeri on antiikin aikainen pronssinen krateeri, joka on löydetty haudasta Dervénistä Kreikasta. Se on ajoitettu varhaiselle hellenistiselle kaudelle noin vuoteen 330–320 eaa. Krateeri on esillä Thessalonikin arkeologisessa museossa.


title: Dervénin krateeri

text: Krateeri löydettiin Dervénin haudasta numero 2. Sitä oli käytetty hautaan haudatun vainajan tuhkauurnana. Alun perin sitä käytettiin viinin ja veden sekoittamiseen. Krateeri on merkittävin Dervénin haudoista löydetty esine. Astian korkeus on noin 91 senttimetriä. Se on kullan värinen, mutta siinä ei ole kultaa; väri on saatu aikaan pronssin ja tinan sekoituksella. Krateerin uskotaan olevan makedonialaista käsityötä.


title: Dervénin krateeri

text: Krateeri on rikkaasti koristeltu. Koristelun pääaihe esittää Dionysoksen ja Ariadnen häitä. Hääpari istuu kivellä pantteri vierellään. Heidän ympärillään ovat mainadit, joista osa tanssii ja osa istuu. Koristelussa on myös muun muassa eläimiä ja viiniköynnöksiä.


title: Dervénin krateeri

text: Krateerin suulla on piirtokirjoitus ΑΣΤΙΟΥΝΕΙΟΣ ΑΝΑΞΑΓΟΡΑΙΟΙ ΕΣ ΛΑΡΙΣΑΣ ("Astiūneios Anaksagoraioi es Larisas"), joka nimeää omistajaksi Astionin, Anaksagoraan pojan, Larissasta. Ei kuitenkaan tiedetä, oliko kyseessä sama henkilö kuin hautaan haudattu vainaja.


title: Doryforos

text:
Doryforos (, ”Keihäänkantaja”) oli Polykleitoksen veistämä antiikin kreikkalainen veistos. Alkuperäinen veistos, joka on kadonnut, tehtiin klassisella kaudella noin vuonna 450–440 eaa. Tyypistä on säilynyt useita myöhempiä esimerkkejä, kuten roomalaisaikaisia kopioita.
Veistos esittää alastonta urheilijanuorukaista, jonka vasemmassa kädessä on ollut keihäs. Monissa kopioissa keihäs on kadonnut. Urheilijan asento on taitavasti tasapainossa astumisen ja suorassa seisomisen välillä eli liikkeen ja levon välillä. Alkuperäinen veistos tehtiin pronssista. Polykleitos kirjoitti teokseen liittyen myös tutkielman nimeltä "Kaanon", jossa hän esitti ihmisvartalon ihannemittasuhteet. Siksi myös "Doryforos" tunnetaan joskus tällä nimellä.


title: Doryforos

text: Doryforos oli antiikin kuvanveistossa hyvin vaikutusvaltainen teos ja myös yksi kopioiduimpia kreikkalaisia veistoksia roomalaisessa maailmassa.


title: Kritioksen efebi

text:
Kritioksen efebi tai "Kritioksen nuorukainen" on efebiä eli nuorta miestä esittävä antiikin kreikkalainen veistos. Se on veistetty varhaisella klassisella kaudella noin vuonna 480 eaa. ja sen veistäjä on todennäköisesti Kritios tai Nesiotes. Veistos sijaitsi Ateenan Akropolis-kukkulalla ja on nykyisin sijoitettu Akropolis-museoon.
Veistos esittää alastonta nuorta miestä, mahdollisesti urheiluvoittajaa. Patsas edustaa kuros-tyypin myöhempää kehitysvaihetta ja siirtymävaihetta myöhäisen arkaaisen kauden ja varhaisen klassisen kauden kuvanveiston välillä. Nuorukainen seisoo paino vasemmalla jalalla ja oikea jalka hieman eteen ojennettuna. Asento heijastuu anatomisesti oikein myös muun ruumiin asentoon, kuten selkärangan muotoon. Vartalon esitys on muutoinkin realistinen ja samoin kasvoilla niin kutsuttu arkaainen hymy on korvattu luonnollisemmalla kasvojen ilmeellä.


title: Kritioksen efebi

text: Veistos löytyi Akropoliin arkeologisten kaivausten yhteydessä 1800-luvulla. Torso löytyi vuonna 1865 vanhan Akropolis-museon paikan kaivauksissa ja pää vuonna 1888 museon ja Akropoliin etelämuurin väliltä. Erään tulkinnan mukaan pää ei kuitenkaan välttämättä kuulu tähän veistokseen. Veistos on säilynyt lähes kokonaisena jalkojen alaosia lukuun ottamatta. Sen korkeus on 1,17 metriä ja korkeus alun perin noin 1,24 metriä.


title: Moskhoforos

text:
Moskhoforos (, ”Vasikankantaja”) on vasikkaa kantavaa miestä esittävä antiikin kreikkalainen veistos. Se on tehty arkaaisella kaudella noin vuonna 570–560 eaa. Veistos sijaitsi Ateenan Akropolis-kukkulalla ja on nykyisin sijoitettu Akropolis-museoon.
Veistos edustaa puhtaasti arkaaista tyyliä ja esittää kevyesti puettua parrakasta miestä, joka kantaa olkapäillään uhrattavaksi tuomaansa sonnivasikkaa. Piirtokirjoituksessa miehen nimeksi mainitaan Rhonbos, ja kyseessä on ilmeisesti veistoksen pystyttäjä itse. Veistoksesta puuttuvat vain sen jalat polvista alaspäin. Veistos on tehty Hymettosvuoren marmorista ja sen korkeus on restauroituna 1,65 metriä. Veistos löytyi Akropoliin arkeologisten kaivausten yhteydessä vanhan Akropolis-museon alueelta vuonna 1864.


title: Knossoksen seinämaalaukset

text: Knossoksen seinämaalaukset eli "Knossoksen freskot" on nimitys, jota käytetään Knossoksen palatsikeskuksesta Kreetan saarelta löydetyistä minolaisaikaisista seinämaalauksista.


title: Knossoksen seinämaalaukset

text: Seinämaalaukset on maalattu niin kutsutulla uudella palatsikaudella noin ajalla 1600–1450 eaa. Freskot koristivat Knossoksen palatsin sisäseiniä. Osa maalauksista on tehty aidolla freskotekniikalla niin, että maalaus on tehty tuoreelle, kostealle laastipinnalle; osa puolestaan on maalattu kuivalle seinälle. Osa peittää kokonaisia seiniä, kun taas osa on pienempiä. Maalaukset esittävät minolaista elämää, uskonnollisia toimituksia sekä ihmisiä, eläimiä ja kasveja. Tunnetuimpiin kuuluu härkähyppyä esittävä fresko. Maalaukset muistuttavat jossain määrin egyptiläistä taidetta, mutta ovat sitä sekä muuta saman aikakauden taidetta naturalistisempia. Seinämaalaukset on maalattu pääosin punaisen, oranssin, ruskean, keltaisen ja sinisen sävyillä sekä valkoisella ja mustalla. Miehille on maalattu tummempi ja naisille vaaleampi iho, mikä oli aikakauden konventio.


title: Knossoksen seinämaalaukset

text: Seinämaalaukset ovat nykyisin Iraklionin arkeologisessa museossa. Niiden paikalla Knossoksen arkeologisella alueella on kopiot. Monet maalauksista ovat säilyneet vain vähäisiltä osiltaan, ja niiden restauroinneissa on osana paljon tutkijoiden tulkintaa. Myös maalauksille annetut nimet ovat nykyaikaisia.


title: Marathonin efebi

text:
Marathonin efebi tai "Marathonin nuorukainen" on nuorta miestä eli efebiä esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos. Se on mahdollisesti Praksiteleen koulukunnan tuotantoa ja veistetty noin vuonna 340–330 eaa. Veistos on saanut nimensä siitä, että se löydettiin merestä Marathonin edustalta vuonna 1925. Veistos on sijoitettu Kansalliseen arkeologiseen museoon (sali 28) Ateenassa.
Veistos esittää alastonta poikaa, jonka oikea jalka on koukistettu, vasen käsi ojennettuna vyötärön korkeudella ja oikea käsi kohotettuna ikään kuin kaatamaan juomauhria tms. Kummassakin kädessä on ollut joku esine, mutta kumpikin on kadonnut. Muutoin veistos on säilynyt kokonaisena. Poika on usein tulkittu urheiluvoittajaksi. Toisen tulkinnan mukaan kyseessä olisi Hermes, jolloin tämän vasemmassa kädessä olisikin voinut olla esimerkiksi kerykeion. Veistoksen korkeus on noin 1,3 metriä.


title: Naksoslaisten sfinksi

text: Naksoslaisten sfinksi on sfinksiä esittävä antiikin kreikkalainen marmoriveistos Delfoin pyhäkköalueelta. Sen pystyttivät naksoslaiset ja se on veistetty arkaaisella kaudella noin vuonna 570–560 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Delfoin arkeologiseen museoon.


title: Naksoslaisten sfinksi

text: Veistos edustaa puhdasta arkaaista tyyliä ja esittää istuvaa sfinksiä eli olentoa, jolla on naisen pää, linnun rinta ja siivet, ja muutoin leijonan vartalo. Varsinaisen veistoksen korkeus on 2,22 metriä ja se on tehty naksoslaisesta marmorista. Se oli sijoitettu noin 10–12 metriä korkean joonialaista tyyliä edustaneen pylvään päähän heti Apollonin temppelin itäpuolelle, missä se toimi Delfoin pyhäkköalueen vartijana ja samalla edusti naksoslaisten valtaa ja voimaa.


title: Naksoslaisten sfinksi

text: Sfinksi löydettiin Delfoin arkeologisten kaivausten yhteydessä. Ensimmäiset osat löytyivät vuonna 1861, mutta peittyivät vuoden 1870 maanjäristyksessä ja löydettiin uudelleen vuonna 1893. Veistoksen pää löydettiin tällä välillä.


title: Pellan kiroustaulu

text: Pellan kiroustaulu on Pellasta löydetty antiikin aikainen lyijytaulu, johon on kirjoitettu doorilaisella kreikalla maaginen kirous (, "katadesmos"). Se on tehty estämään rakastetun avioliitto toisten naisten kanssa. Kiroustaulu on esillä Péllan arkeologisessa museossa.


title: Pellan kiroustaulu

text: Pellan kiroustaulu on ajoitettu noin vuoteen 380–350 eaa. Se löydettiin Pellan kaivauksissa miespuolisen henkilön haudasta vuonna 1896. Lyijylevy oli asetettu vainajan oikean käden lähelle.


title: Pellan kiroustaulu

text: Kiroustaulun tekstistä voidaan päätellä, että kirouksen on kirjoittanut tai kirjoituttanut joku nainen, mahdollisesti nimeltään Fila (tai Dagina), estääkseen rakkaansa Dionysofonin avioitumisen toisen, Thetima-nimisen naisen tai ylipäätään kenenkään muun naisen kanssa. Kirous on kirjoittamisen jälkeen jätetty hautaan, ja tarkoitus on ollut, että vain kiroustaulun kaivaminen ylös maasta peruisi kirouksen ja mahdollistaisi Dionysofonin ja Thetiman avioliiton. Kirouksen esittäjä kuitenkin haluaisi mieluummin mennä itse naimisiin Dionysofonin kanssa. Kirouksen toteutumiseksi nainen vetoaa Makroniin, joka oli todennäköisesti sama kuin hautaan haudattu mies, sekä daimoneihin eli manalan ktoonisiin henkiin. Tarkoituksena lienee ollut, että vainajalla olisi parempi yhteys daimoneihin, koska voisi viedä kirouksen näille mennessään manalaan. On mahdollista, että kirouksen kirjoittanut nainen on seurannut kirouksen suorittamisessa ja muotoilussa ammattimaisen maagikon ohjeita.


title: Pellan kiroustaulu

text: Kiroustaulun tekstimuoto on doorilaista kreikkaa. Tätä on käytetty tukemaan sitä tulkintaa, että antiikin Makedonian valtakunnassa puhuttu makedonian kieli olisi ollut doorilaista kreikkaa ja sukua luoteisen Kreikan murteille.


title: Pellan kiroustaulu

text: Kreikaksi


title: Pellan kiroustaulu

text: Translitteraatio


title: Pellan kiroustaulu

text: Suomennos


title: Pellan kiroustaulu

text: Tulkitut kohdat


title: Pireuksen Apollon

text:
Pireuksen Apollon on Apollon-jumalaa esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos, joka on löydetty Pireuksesta. Se on veistetty arkaaisella kaudella noin vuonna 530–520 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Pireuksen arkeologiseen museoon.
Veistos esittää Apollonin kuros-tyyppisenä alastomana nuorena miehenä, joka seisoo kädet ojennettuna eteenpäin. Veistoksen korkeus on noin 1,92 metriä. Se on säilynyt kokonaisena lukuun ottamatta käsissä olleita esineitä. Hahmo on tunnistettu Apolloniksi, koska käsissä olleet esineet voidaan jäänteistä tunnistaa jouseksi sekä maljaksi, joka oli mahdollisesti kultainen. Muista kuroksista ja arkaaisista veistoksista Pireuksen Apollon eroaa muun muassa niin, että siinä eteen on ojennettu oikea jalka normaalin vasemman sijasta, sen pää on hiukan käännetty sivuun ja sen hiukset on esitetty luonnollisemmin.


title: Pireuksen Apollon

text: Pireuksen Apollon on mahdollisesti peräisin Deloksesta. Sen arvellaan olevan veistetty koillisella Peloponnesoksella. Veistos löydettiin Pireuksesta vuonna 1959 yhdessä niin kutsutun Pireuksen Athenen sekä kahden niin kutsutun Pireuksen Artemiin kanssa. Veistokset oli kätketty vuonna 86 eaa. Sullan johtaman roomalaisten hyökkäyksen yhteydessä. Pireuksen Apollon on yksi harvoja säilyneitä suurikokoisia arkaaisen ajan veistoksia.


title: Pireuksen Artemis

text: Pireuksen Artemis viittaa kahteen Artemis-jumalatarta esittävään antiikin kreikkalaiseen pronssiveistokseen, jotka on löydetty Pireuksesta. Suurempi Artemis on veistetty myöhäisellä klassisella kaudella noin vuonna 340–330 eaa. ja pienempi hellenistisellä kaudella noin vuonna 200 eaa. Nykyisin veistokset on sijoitettu Pireuksen arkeologiseen museoon.


title: Pireuksen Artemis

text: Kumpikin veistos esittää seisovaa Artemista, jonka oikea käsi on ojennettu. Jumalatar on pukeutunut peplokseen tyypillisen khitonin sijaan. Rinnan yli kulkee poikittain metsästäjättärelle tyypilliset hihnat nuoliviiniä varten. Artemiin toisessa kädessä on ollut jousi ja toisessa juomauhriastia. Esineet ovat kadonneet. Suuremman veistoksen korkeus on noin 1,95 metriä ja pienemmän veistoksen korkeus noin 1,55 metriä.


title: Pireuksen Artemis

text: Veistokset ovat mahdollisesti peräisin Delokselta. Ne löydettiin Pireuksesta vuonna 1959 yhdessä niin kutsutun Pireuksen Apollonin sekä Pireuksen Athenen kanssa. Veistokset oli kätketty vuonna 86 eaa. Sullan johtaman roomalaisten hyökkäyksen yhteydessä.


title: Pitsán taulut

text:
Pitsán taulut () on joukko Pitsán kylän läheltä Korinthiasta Kreikasta löydettyjä antiikin aikaisia maalattuja puulevyjä. Ne on ajoitettu arkaaiselle kaudelle noin vuoteen 540 eaa. Taulut ovat varhaisimpia säilyneitä esimerkkejä kreikkalaisista puulle tehdyistä maalauksista.
Pítsan tauluja on yhteensä neljä. Taulut löydettiin Saftoulíksen luolasta ("Spiliá Saftoulí") nykyisin Xylókastro-Evrostínan kuntaan kuuluvan Pitsán kylän läheltä vuonna 1934. Alue on ollut antiikin aikana Sikyonin kaupungin alaisuudessa, ja luola on toiminut nymfeille omistettuna pyhäkkönä. Taulut ovat olleet luolaan jätettyjä votiivilahjoja ja esittävät uskonnollisia menoja. Ne on maalattu temperaväreillä, pääosin sinisellä ja punaisella, valkoiselle taustalle sypressipuusta tehdyille pienille paneeleille. Paneelien paksuus on noin 0,5 senttimetriä ja kahden suurimman koko noin 30 x 15 senttimetriä.


title: Pitsán taulut

text: Merkittävimmässä puupaneelissa esitetään uskonnollinen kulkue, jossa kolme naista, kolme lasta ja yksi mies lähestyvät alttaria. Ensimmäinen naisista kantaa uhriaineita korissa päänsä päällä ja kaataa kädellään juomauhria alttarille. Yksi lapsista kuljettaa uhrattavaa lammasta, kun taas toiset lapset soittavat huilua ja lyyraa. Muut henkilöt pitävät käsissään lehviä. Taulussa on arkaaisella korinttilaisella aakkostolla tehty piirtokirjoitus, jossa maalaus omistetaan nymfeille. Lisäksi kirjoitus nimeää kaksi naisista, jotka ovat Euthydika ja Eukholis, sekä maalarin, jonka nimestä on säilynyt vain loppuosa "...Korinthios" (”...Korinttilainen”). Toisessa hyvin säilyneessä paneelissa on naisia, jotka ovat mahdollisesti nymfejä.


title: Pitsán taulut

text: Taulut ovat esillä Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa (artikkeli 16464).


title: Artemisionin jumala

text:
Artemisionin jumala () eli "Artemisionin pronssipatsas", myös "Artemisionin Poseidon/Zeus", on miespuolista jumalaa, todennäköisesti Poseidonia tai Zeusta, esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos. Se on ajoitettu klassiselle kaudelle noin vuoteen 460–450 eaa. Veistos on saanut nimensä siitä, että se löytettiin roomalaisaikaisesta hylystä Artemísion eli Artemisionin niemen edustalta. Nykyisin veistos on sijoitettu Kansalliseen arkeologiseen museoon (sali 15) Ateenaassa.
Artemisionin jumalpatsaan veistäjäksi on esitetty muun muassa Kalamista. Veistoksen toinen käsi löydettiin vuonna 1926 ja loput veistoksesta vuonna 1928. Veistosta ollaan todennäköisesti oltu kuljettamassa laivalla Kreikasta Roomaan. Veistos on yksi parhaiten säilyneitä ja siksi merkittävimpiä antiikin kreikkalaisia pronssipatsaita.


title: Artemisionin jumala

text: Veistos esittää alastonta, parrakasta miestä, joka seisoo vasen jalka ja käsi ojennettuna eteen ja oikea käsi ojennettuna taakse heittämään jotakin esinettä, joka on kadonnut. Myös veistoksen lasista tai puolijalokivistä tehdyt silmät puuttuvat. Veistoksen korkeus on 2,09 metriä. Veistoksen on yleensä oletettu esittävän joko Poseidonia tai Zeusta. Tästä riippuen jumalalla on ollut kädessään todennäköisesti joko kolmikärki tai salama. Joidenkin tutkijoiden mukaan voi olla mahdotonta tietää koskaan varmuudella, kummasta jumalasta on ollut kyse. On esitetty myös, että kyseessä olisi jumalan sijasta ollut keihästä heittävä urheilija.


title: Delfoin ajomies

text:
Delfoin ajomies tai "Delfoin vaununajaja" () on hevosvaljakon ohjastajaa esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos. Se on ajoitettu varhaiselle klassiselle kaudelle noin vuodelle 478–470 eaa. Veistos löydettiin Delfoin alueen arkeologisten kaivausten yhteydessä ja se on sijoitettu Delfoin arkeologiseen museoon.
Veistoksen jalustan piirtokirjoituksen mukaan sen pystytti Gelan tyranni Polyzalos. Veistos pystytettiin Delfoin pyhäkköalueelle kiitokseksi Apollonille Polyzaloksen voitosta Python kisojen valjakkoajoissa, ja samalla luonnollisesti kunnioittamaan itse voittoa. Toisen piirtokirjoituksen mukaan kuvanveistäjä oli Sotades. Veistoksen löysivät Delfoin kaivauksia suorittaneet ranskalaiset arkeologit vuonna 1896.


title: Delfoin ajomies

text: Veistos on yksi parhaiten säilyneitä ja tunnettuja antiikin kreikkalaisia pronssiveistoksia. Se edustaa varhaisen klassisen kuvanveiston niin kutsuttua ankaraa tyylikautta. Vaununajaja on kuvattu voittonsa hetkellä, kun hän ohjastaa hevosvaljakkonsa uudelleen yleisön ohi voittonsa kunniaksi. Voitosta huolimatta vaununajajan ilme on tyyni osoituksena tunteiden hallinnasta. Veistoksen lasiset silmät ovat säilyneet poikkeuksellisen hyvin. Silmäripset ja huulet on tehty kuparista ja otsanauha hopeasta. Veistoksen korkeus on noin 1,8 metriä ja se on säilynyt kolmessa osassa: torson yläosa ja pää, torson alaosa sekä oikea käsi. Ohjastajasta itsestään on kadonnut vain vasen käsi. Koko veistosryhmään on alun perin kuulunut myös neljä hevosta sekä vaunut, jotka ovat kaikki kadonneet muutamia pieniä osia lukuun ottamatta.


title: Delfoin ajomies

text: Delfoin arkeologisessa museossa veistokselle on varattu kokonaan oma sali, johon useimmat vieraat astuvat viimeisenä, museon kohokohtana.


title: Pireuksen Athene

text: Pireuksen Athene on Athene-jumalatarta esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos, joka on löydetty Pireuksesta. Se on veistetty myöhäisellä klassisella kaudella noin vuonna 360–340 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Pireuksen arkeologiseen museoon.


title: Pireuksen Athene

text: Veistos esittää seisovaa Athenea, joka on pukeutunut peplokseen ja jolla on kypärä päässään. Athenen Medusan päällä koristeltu aigis on vyömäinen ja kulkee poikittain rinnan päältä ennemmin Athenen tunnusmerkkinä kuin varsinaisena suojavarustuksena. Veistoksen korkeus on noin 2,35 metriä.


title: Pireuksen Athene

text: Pireuksen Athene on mahdollisesti peräisin Deloksesta. Sen tekijäksi on ehdotettu Eufranoria. Toisaalta jotkut tutkijat ovat arvelleet säilynyttä veistosta hellenistisen ajan kopioksi alkuperäisestä 300-luvun eaa. veistoksesta. Veistos löydettiin Pireuksesta vuonna 1959 yhdessä niin kutsutun Pireuksen Apollonin sekä kahden niin kutsutun Pireuksen Artemiin kanssa. Veistokset oli kätketty vuonna 86 eaa. Sullan johtaman roomalaisten hyökkäyksen yhteydessä. Pireuksen Athenesta tunnetaan myös yksi antiikin aikainen kopio, "Athena Mattei", joka on Louvressa.


title: Artemisionin ratsastaja

text:
Artemisionin ratsastaja on antiikin kreikkalainen pronssiveistos, joka esittää hevosella ratsastavaa poikaa. Se on ajoitettu hellenistiselle kaudelle noin vuoteen 300–100 eaa. Veistos on saanut nimensä siitä, että se löydettiin roomalaisaikaisesta hylystä Artemísion eli Artemisionin niemen edustalta. Nykyisin veistos on sijoitettu Kansalliseen arkeologiseen museoon (sali 21) Ateenassa.
Veistoksen tekijää ei tunneta. Viimeaikaisissa tutkimuksissa työ ajoitetaan yleisimmin noin vuosille 150–140 eaa. Se on todennäköisesti ollut omistettu jollekin merkittävälle pyhäkölle. Erään teorian mukaan veistos olisi osa Mummiuksen sotasaalista Korintista vuodelta 146 eaa. ja ollut Attalos II:n omistuksessa matkalla Pergamoniin. Veistoksen ensimmäiset osat löydettiin merenpohjasta vuonna 1928 ja loput vuonna 1937. Tämän jälkeen teos on kunnostettu.


title: Artemisionin ratsastaja

text: Veistos esittää täyttä vauhtia laukkaavalla kilpahevosella ratsastavaa hyvin nuorta afrikkalaista poikaa. Pojalla on yllään lyhyt khiton ja sandaalit. Toisessa kädessään hänellä ovat suitset ja toisessa piiska. Kokonaisuus on kuvattu hyvin elävästi ja realistisesti. Koko veistoksen korkeus on noin 2,1 metriä ja pituus noin 2,9 metriä. Ratsastajapojan korkeus on noin 0,84 metriä. Tutkijoiden mukaan on mahdollista, että poika on veistetty eri aikaan kuin hevonen. Teos on säilynyt nykyaikaan lähes kokonaisena, ja se on yksi parhaiten säilyneistä ja samalla merkittävimmistä antiikin kreikkalaisista pronssiveistoksista.


title: Frasikleia-kore

text: Frasikleia-kore on Frasikleia-nimistä neitoa esittävä antiikin kreikkalainen kore-veistos. Se on veistetty arkaaisella kaudella noin vuonna 550–540 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Kansalliseen arkeologiseen museoon (sali 11) Ateenassa.


title: Frasikleia-kore

text: Kore on nuoren Frasikleian hautaveistos ja esittää oletettavasti neitoa itseään puettuna täysipituiseen hihalliseen khitoniin sekä kukkaseppeleeseen. Neidon vasemmassa kädessä on lootuksen kukan nuppu. Veistos on tehty paroslaisesta marmorista ja se on ollut alun perin maalattu, mutta värit ovat haalistuneet lähes kokonaan. Khiton on ollut maalattu punaiseksi. Varsinaisen veistoksen korkeus on 1,79 metriä ja korkeus jalustalla 2,12 metriä. Jalustassa on piirtokirjoitus, joka kertoo neidon kuolleen nuorena ennen kuin sai astua avioon:


title: Frasikleia-kore

text: Lisäksi piirtokirjoitus mainitsee veistoksen tekijän, Aristion Paroslaisen. Kore on löydetty Attikasta antiikin aikaisen Myrrhinuksen demoksen alueelta 1970-luvulla yhdessä samantyylisen kuros-patsaan kanssa. Piirtokirjoitus löytyi jo vuonna 1729, ja osattiin yhdistää veistokseen heti sen löytymisen jälkeen. Veistos on yksi parhaiten säilyneitä ja tunnetuimpia kore-veistoksia.


title: Paionioksen Nike

text:
Paionioksen Nike on Paionioksen veistämä voitonjumalatar Nikeä esittävä antiikin kreikkalainen veistos. Se on tehty klassisella kaudella noin vuonna 425–420 eaa. Veistos sijaitsi Olympian pyhäkköalueella ja on nykyisin sijoitettu Olympian arkeologiseen museoon.
Veistoksen jalustassa olevan piirtokirjoituksen mukaan se on tehty juhlistamaan messenialaisten ja naupaktoslaisten voittoa sodassa. Kyseessä on joko voitto spartalaisista Olpain taistelussa tai Pyloksen ja Sfakterian vapauttaminen spartalaisten vallasta, mitkä kummatkin tapahtuivat ateenalaisten avustuksella 426–425 eaa. Pausaniaan mukaan piirtokirjoituksessa ei kuitenkaan mainita voiton kohdetta siksi, että messenialaiset pelkäsivät spartalaisia eivätkä halunneet kehuskella voittaneensa nämä.


title: Paionioksen Nike

text: Veistos esittää siivekästä voitonjumalatarta, jonka peplos liehuu tuulessa. Teos on kuitenkin pahoin vaurioitunut, ja muun muassa sen kasvot, kaula, siivet ja osa käsistä puuttuvat. Veistos on tehty paroslaisesta marmorista ja sen korkeus on noin 1,98 metriä. Se on alun perin ollut sijoitettu Olympian suuren Zeuksen temppelin kaakkoiskulman edustalle noin 6 metriä korkean kolmikulmaisen pylvään päähään. Veistos löytyi saksalaisten suorittamissa Olympian arkeologisissa kaivauksissa 1875–1876. Se on entistetty useasta osasta.


title: Knidoksen Afrodite

text:
Knidoksen Afrodite oli Praksiteleen noin vuonna 360–330 eaa. veistämä antiikin kreikkalainen Afroditea esittänyt veistos. Se oli sijoitettu Afroditeen temppeliin Knidoksessa. Veistos ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta se tunnetaan siitä tehtyjen kopioiden kautta.
Veistos esittää rakkaudenjumalattaren juuri riisuuntuneena ja astumassa kylpyyn. Jumalatar peittää häpynsä oikealla kädellään. Vaate on hänen vasemmassa kädessään (tai joissakin kopioissa ripustettuna vasemmalle puolelle esimerkiksi suurikokoisen ruukun päälle). Plinius vanhemman mukaan Praksiteles teki samaan aikaan kaksi Afrodite-veistosta, joista puettu myytiin Kosille ja riisuttu Knidokseen. Knidoksen Afroditesta tuli kuuluisampi. Veistos on ensimmäisiä, jossa jumalatar tai kunniallinen nainen yleensä esitetään täysin alastomana, mikä oli aiemmin ollut tyypillistä miehiä esittäville veistoksille, kuten kuros-patsaille. Praksiteleen kerrotaan käyttäneen mallinaan Fryne-nimistä hetairaa. Alkuperäinen veistos oli tehty marmorista.


title: Knidoksen Afrodite

text: Knidoksen Afroditea ylistettiin antiikin kirjallisuudessa usein, ja siitä tehtiin useita kopioita erityisesti roomalaisella ajalla. Kyseistä Afrodite-tyyppiä kutsutaan nimellä "Venus pudica", ”siveellinen Venus”. Parhaiten säilynyt kopio on Vatikaanin museossa. Tyyppiä edustavat myös muun muassa Venus de' Medici ja Capitoliumin Venus. Nykyisinkin Knidoksen Afrodite on Praksiteleen veistoksista tunnetuin ja ehkä jopa koko antiikin Kreikan tunnetuin veistos Milon Venuksen ohella.


title: Praksiteleen Hermes

text:
Praksiteleen Hermes eli "Dionysos-lasta kantava Hermes" on Praksiteleen veistämä antiikin kreikkalainen veistos, joka esittää nimensä mukaisesti Hermestä ja Dionysos-lasta. Se on veistetty klassisen kauden lopulla noin vuonna 340 eaa. Veistos sijaitsi Olympian pyhäkköalueella Heran temppelissä ja on nykyisin sijoitettu Olympian arkeologiseen museoon.
Veistos esittää Hermestä, joka pitää toisessa kädessään vielä vauvaikäistä Dionysosta ja toisessa kädessään viinirypäleterttua, jota kohti lapsi kurottaa. Kohtaus liittyy kreikkalaisen mytologian kertomukseen, jossa Zeus antoi vastasyntyneen Dionysoksen Hermeelle vietäväksi vuorinymfien hoiviin turvaan Heran vihalta.


title: Praksiteleen Hermes

text: Pausanias kertoo nähneensä veistoksen Heran temppelissä noin vuonna 174 jaa. Veistos löytyi saksalaisten suorittamissa Olympian arkeologisissa kaivauksissa vuonna 1877.


title: Kykladiset paistinpannut

text: Kykladisilla ”paistinpannuilla” viitataan kykladisen kulttuurin aikaisiin pronssikautisiin esineisiin, jotka muistuttavat ulkonäöltään paistinpannua. Tällaisia esineitä on löydetty lukuisia eri puolilta Egeanmeren aluetta. Niiden todellista käyttätarkoitusta ei kuitenkaan tunneta.


title: Kykladiset paistinpannut

text: Niin kutsutut ”paistinpannut” ovat suhteellisen pyöreitä ja litteitä. Niissä on yleensä jonkinlainen kahva, joiden tyypit vaihtelevat. Esineet on yleensä tehty terrakotasta, mutta myös kivestä ja pronssista tehtyjä esineitä tunnetaan. Monet esineet on koristeltu erilaisilla kuvituksilla. Paistinpannuja on löydetty muun muassa Kykladeilta, Euboialta, itäiseltä Kreetalta, Manner-Kreikasta ja Anatoliasta. Ensimmäiset löydettiin 1800-luvun lopulla. Kykladiset paistinpannut ovat kulttuurin toinen omaperäinen esinetyyppi niin kutsuttujen kykladisten idolien ohella.


title: Kykladiset paistinpannut

text: Esineet eivät todennäköisesti ole olleet todellisuudessa paistinpannuja, koska niissä ei ole merkkejä paistamisesta. Esineiden on ehdotettu olleen muun muassa lautasia; peilejä; koristeita; hautalahjoja; idoleita; rituaali- tai kulttiesineitä, kuten juomauhriastioita; rumpuja; tai jonkinlaisia navigointivälineitä. Koska kaikissa ei ole koristelua ja niitä löytyy usein kotiympäristöstä, ne ovat todennäköisesti olleet jonkinlaisia käyttöesineitä. Niitä löytyy usein haudoista, mutta ne eivät välttämättä ole olleet puhtaasti hautalahjoja tai kultti- tai rituaaliesineitä. Lautasteoriaa tukee se, että joissakin esineissä on merkkejä siitä, että niissä olisi voinut olla korkeammat reunat. Myös haudoissa ne ovat voineet olla ruoka-astioina. Peileinä esineet olisivat voineet toimia niin, että ne olisi täytetty vedellä tai öljyllä.


title: Tanagralaiset pienoispatsaat

text: Tanagralaiset pienoispatsaat eli "tanagralaiset figuriinit" olivat antiikin kreikkalaisia terrakotasta tehtyjä pieniä patsaita, joita valmistettiin hellenistisellä kaudella 300-luvulta eaa. lähtien erityisesti Tanagran kaupungissa Boiotiassa. Niitä on kuitenkin valmistettu myös muualla. Nimensä ne ovat saaneet juuri Tanagrasta, josta tehtiin ensimmäiset löydöt.


title: Tanagralaiset pienoispatsaat

text: Tanagralaisten pienoispatsaiden huippukautta olivat noin vuodet 330–200 eaa. Niiden alkuperä saattaa olla Ateenassa, jossa vastaavia pienoispatsaita myytiin uskonnollisiin käyttötarkoituksiin sekä eräänlaisina muistoina teatterikäynnistä. Patsaat esittävät yleensä naisia, mutta joskus myös miehiä tai lapsia. Osa on kulttikuvia, mutta suuri osa esittää tavallisia ihmisiä arkipäiväisissä vaatteissa ja askareissa. Osa hahmoista vaikuttaa perustuvan Menandroksen luoman niin kutsutun uuden komedian hahmoihin. Toisaalta osa hahmoista on hienosti puettuja ja ne esittävät mahdollisesti uskonnollisiin juhliin osallistuvia naisia. Yleisiä vaatteita ovat peplos, khiton ja himation sekä erilaiset aurinkohatut.


title: Tanagralaiset pienoispatsaat

text: Patsaat valmistettiin muoteilla, jonka jälkeen muotoiltu savi poltettiin ja maalattiin. Patsaita on löydetty suuria määriä niin yksityisasunnoista, pyhäköistä kuin haudoistakin.


title: Destiny’s Child (albumi)

text: Destiny’s Child on saman nimisen yhtyeen eponyymi esikoisalbumi, joka julkaistiin 17. helmikuuta 1998. Levy myi maailmanlaajuisesti 3 miljoonaa kappaletta.


title: Henri Louste

text: Henri Louste (s. 2. joulukuuta 1992) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on vasen laitapuolustaja. Louste edustaa Veikkausliigassa pelaavaa PS Kemiä.


title: Henri Louste

text: Louste pelasi vuosina 2010–2011 PS Kemissä 26 Ykkösen ottelua. Kauden 2012 hän pelasi Kolmosessa FC-88:ssa. Vuodet 2013–2015 Louste pelasi Kakkosessa, jossa hän edusti TP-47:ää 38 ottelussa ja syyskuusta 2014 alkaen TPV:tä 27 ottelussa.


title: Henri Louste

text: Kaudeksi 2016 Louste palasi Veikkausliigaan nousseeseen PS Kemiin. Hän pelasi ensimmäisen pääsarjaottelunsa 28. toukokuuta, kun PS Kemi voitti Interin vieraissa 2–0.


title: Muistoja alikehityksen ajoilta

text: Muistoja alikehityksen ajoilta ("Memorias del subdesarrollo") on Tomás Gutiérrez Alean ohjaama kuubalainen elokuva vuodelta 1968. Ohjaajansa pääteoksena pidetty elokuva perustuu Edmundo Desnoesin romaaniin ja kertoo eurooppalaismielisestä intellektuellista Kuuban vallankumouksen aikana.


title: Muistoja alikehityksen ajoilta

text: Elokuvan päähenkilö on kirjailija Sergio Carmona, jolla ei ole mitään kirjoitettavaa. Hänen perheensä paettua vallankumousta Floridaan hän elää porvarillisena talonomistajana, sivullisena, joka vastustaa vallankumousta eikä kykene osallistumaan yhteisönsä elämään. Elokuvassa kuvataan Kuuban ohjuskriisin aikaa lokakuussa 1962, jolloin kaikkialla maassa järjestetään kiireellä puolustusta mahdollisen hyökkäyksen varalta.


title: Muistoja alikehityksen ajoilta

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.


title: Aurinkorinteen koulu

text: Aurinkorinteen koulu on Kuopion Pirtin kaupunginosassa toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulua käy noin 500 oppilasta.


title: Hiltulanlahden koulu

text: Hiltulanlahden koulu on Kuopion eteläosassa, Hiltulanlahden kaupunginosassa toimiva, suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulun rehtorina toimii Harri Korteniemi. Koulun keltainen päärakennus on vuodelta 1926; sen viereen on pystytetty laajennukseksi viipalekoulu vuonna 2003. Lisäksi luokkatiloja on viereisessä yksityisessä päiväkodissa (Touhula) ja Vanulan seurantalolla (liikunta- ja juhlatiloja). Koulua käy noin 170 oppilasta (2017).


title: Hirvilahden koulu

text: Hirvilahden koulu on Kallaveden länsirannalla sijaitsevassa Kuopion Hirvilahden kylässä toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Kahden opettajan kyläkoulua käy 25 oppilasta (2016–2017). Pihapiirissä toimii myös päiväkoti.


title: Jynkän koulu

text: Jynkän koulu on periaatteessa Kuopion Jynkässä toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Jynkän aiempi koulurakennus kärsi kuitenkin vakavista sisäilmaongelmista, ja se purettiin. Jynkkään päätettiin rakentaa uusi koulurakennus uudelle paikalle, ja vuoden 2016 alussa rakenteille saadun uudisrakennuksen kaavailtiin valmistuvan kesällä 2017. Uuden koulun kustannusarvio on 13,6 miljoonaa euroa.


title: Jynkän koulu

text: Koulua käy noin 370 oppilasta (2016).


title: Mustasatulamörsky

text: Mustasatulamörsky ("Helvella atra") on mörskyihin luettava kotelosienilaji. Se on usein huomattavan tummalakkinen, tuhkanharmaa ja sekoitettavissa mustamörskyyn ("Helvella lacunosa"). Mustasatulamörsky on lakiltaan sileähkö, satulamainen. Sen jalka on sileä toisin kuin mustamörskyllä. Laji kasvaa suhteellisen harvinaisena kosteikoissa ja tuoreissa metsissä. Laji ei ole ruokasieni.


title: Mustasatulamörsky

text: Mustasatulamörskyn koko vaihtelee suuresti. Lakin halkaisija on 3-8 cm ja koko sieni voi olla 10 cm korkea.


title: Kemppaanmäen koulu

text: Kemppaanmäen koulu on Kuopion länsiosassa, Karttulan Syvänniemen kylällä toimiva suomenkielinen alkuopetuksen kyläkoulu (luokka-asteet 0–2). Koulua käy noin 30 oppilasta. Hallinnollisesti se on kytketty opetusysiköksi Karttulan keskustaajamaan rakennettavaan Kissakuusen kouluun (yhtenäiskoulu).


title: Pirtin koulu

text: Pirtin koulu on Kuopion Pirtin kaupunginosassa toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulun päärakennus valmistui vuonna 1998 ja oli tarkoitettu 420 oppilaalle. Oppilasmäärien kasvaessa tilat kävivät ahtaaksi; lisätilaa on saatu kahdesta viipalekoulusta. Koulussa oli yhteensä 530 oppilasta (2016).


title: Kissakuusen koulu

text: Kissakuusen koulu on Kuopion Karttulan taajamassa ja Syvänniemen kylällä toimiva suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9). Nimellä voidaan jossain yhteydessä viitata pelkästään Kissakuusen yläkouluun (luokka-asteet 7–9).