title: Cyril Gaillard

text: Gaillard debytoi maastohiihdon maailmancupissa helmikuussa 2008 ollen Tukholman sprintissä 40. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä Gaillard saavutti joulukuussa 2009 Düsseldorfista ollen vapaan sprintin 16. Gaillardin paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa on neljäs, jonka hän saavutti Szklarska Poreban vapaan sprintistä tammikuussa 2014.


title: Cyril Gaillard

text: Gaillard osallistui vuoden 2014 talviolympialaisissa Sotšissa vain yhdelle matkalle, vapaan sprinttiin, jossa hän oli 30. Hän saavutti kultaa viestistä vuoden 2011 talviuniversiadeista Erzurumista.


title: Datiscaceae

text: Datiscaceae on vain kaksilajinen kasviheimo koppisiemenisten Cucurbitales-lahkossa, johon myös mm. kurkkukasvit (Cucurbitaceae) kuuluvat.


title: Datiscaceae

text:
Juurissa on typpeä sitovia bakteereja sisältäviä nystyjä. Lehdet ovat syväliuskaisia tai pariliuskaisia ja pääteparisia, enemmän tai vähemmän sulkasuonisia. Kasvit ovat kaksikotisia. Kukat sijaitsevat kimppuina terttumaisessa kukinnossa, ja niissä on neljästä kymmeneen verholehteä. Hedekukissa on 6-25 lyhytpalhoista hedettä. Emikukissa on yhdislehtinen sikiäin, joka koostuu kolmesta kahdeksaan emilehdestä; vartalot ovat pitkiä. Hedelmä on kotamainen.
Heimo kasvaa kolmella erillisellä alueella: Pohjois-Amerikan länsiosassa, itäisistä Välimerenmaista Kaspianmerelle ulottuvalla alueella ja Afganistanista Pohjois-Intiaan ulottuvalla alueella.


title: Datiscaceae

text: Heimossa on yksi ainoa suku "Datisca", jossa on kaksi lajia. Läheisin sukulaisheimo on begoniakasvit (Begoniaceae).


title: Sergei Tšerepanov

text: Sergei Petrovitš Tšerepanov (; s. 25. tammikuuta 1986 Rïdder) on kazakstanilainen maastohiihtäjä.


title: Sergei Tšerepanov

text: Tšerepanov debytoi maastohiihdon maailmancupissa marraskuussa 2004 Rukalla ollen 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 81. Ensimmäisen maailmancupin pisteensä hän saavutti marraskuussa 2006 niin ikään Rukalla sijoituttuaan 15 kilometrin perinteien hiihtotavan kilpailussa sijalle 30 eli viimeiselle pistesijalle. Tšerepanovin paras sijoitus maailmancupissa on kolmas, jonka hän saavutti maaliskuussa 2008 Lahdesta 15 kilometrin perinteisen kilpailusta. Tuo on myös Tšerepanovin uran ainoa maailmancupin palkintosijoitus.


title: Sergei Tšerepanov

text: Tšerepanov on osallistunut kolmiin talviolympialaisiin, joissa hän on parhaimmillaan ollut viestissä 11. vuonna 2010 ja henkilökohtaisilla matkoilla 47. samojen kisojen 15 kilometrillä. Tšerepanov on kilpaillut myös neljissä MM-kilpailuissa, joissa hänen paras sijoitus on ollut vuoden 2009 MM-kisojen viestin 10. sija. Henkilökohtaisilla matkoilla Tšerepanov on ollut parhaimmillaan 11. vuoden 2011 MM-kisojen 15 kilometrillä.


title: Sergei Tšerepanov

text: Tšerepanov on voittanut kaksi Aasian kisojen kultaa viestistä. Lisäksi hänellä on yksi hopea vuodelta 2011 30 kilometriltä. Vuonna 2007 Tšerepanov voitti 10 kilometriltä pronssia universiadeista.


title: Vadim Gyesbreghs

text: Vadim Gyesbreghs (s. 26. joulukuuta 1991 Wilrijk, Belgia) on belgialainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Ranskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla FFHG Division 1:n Albatros de Brestissä.


title: Vadim Gyesbreghs

text: Gyesbreghs aloitti uransa IHC Leuvenissa, jossa hän debytoi Belgian pääsarjassa kaudella 2006–2007. Hän voitti joukkueessa neljännen kautensa 2009–2010 päätteeksi Belgian-mestaruuden. Gyesbreghs teki kesäkuussa 2010 sopimuksen Alankomaiden Eredivisiessa pelaavan Eaters Geleenin kanssa, mutta hän päätti kuitenkin siirtyä kaudeksi 2010–2011 Pohjois-Amerikkaan NAHL-junioriliigan Alexandria Blizzardiin. Toisella kaudellaan 2011–2012 Gyesbreghs voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +30 ja oli Charlie Ausin ja Dylan Zinkin ohella Blizzardin eniten maaleja tehnyt puolustaja.


title: Vadim Gyesbreghs

text: Kaudeksi 2012–2013 Gyesbreghs siirtyi Ranskan toiseksi korkeimmalle sarjatasolla FFHG Division 1:ssä pelaavaan Corsaires de Dunkerqueen. Kaudella 2013–2014 hän jatkoi uraansa vuoden mittaisella sopimuksella maan pääsarjassa Ligue Magnus-joukkue Drakkars de Caenissa. Gyesbreghsin tulokaskausi siellä toi 26 runkosarjaottelussa tehot 1+5=6 ja seitsemässä karsintasarjaottelussa tehot 1+3=4. Kuudessa pelaamassaan Ranskan cupin ottelussa hän jäi ilman tehopisteitä. Toukokuussa 2014 Gyesbreghs teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Caenin kanssa.


title: Vadim Gyesbreghs

text: Kaudeksi 2015–2016 Gyesbreghs teki sopimuksen Ligue Magnusin Rapaces de Gapin kanssa, mutta hän palasi kuitenkin ennen kauden alkua kotimaahansa pelaamaan BeNe Leaguen HYC Herentalsiin. Gyesbreghs voitti koko liigan puolustajien piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 14+35=49 ja ylsi myös kevään 2016 pudotuspeleissä puolustajien piste- ja syöttöpörssin voittoon tehoilla 3+11=14. Hän voitti kauden päätteeksi BeNe Leaguen mestaruuden.


title: Vadim Gyesbreghs

text: Gyesbreghs palasi kaudeksi 2016–2017 taas Ranskaan ja teki vuoden mittaisen sopimuksen FFHG Division 1:n Albatros de Brestin kanssa. Hän oli pudotuspeleissä tehoilla 2+9=11 sarjan tehokkain puolustaja. Gyesbreghs oli myös Brestin paras syöttäjä ja jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin kolmannen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Hän eteni Brestin kanssa aina FFHG Division 1:n finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin Scorpions de Mulhouse otteluvoitoin 3-1.


title: Vadim Gyesbreghs

text: Gyesbreghs edusti Belgiaa II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2009 ja 2010 sekä IIA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2013, 2015 ja 2016. Vuoden 2009 turnaus päättyi B-lohkon hopeaan, vuoden 2010 turnaus A-lohkon pronssiin. Vuosien 2013 ja 2015 turnaukset päättyivät hopeaan ja vuoden 2016 turnaus pronssiin. Hän toimi vuosien 2013 ja 2016 turnauksissa Belgian varakapteenina. Ensimmäisenä mainitussa turnauksessa Gyesbreghs valittiin joukkueen parhaaksi pelaajaksi.


title: Vadim Gyesbreghs

text: Gyesbreghs pelasi myös alle 20-vuotiaiden II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2008, 2009 ja 2010 sekä III-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2007, jolloin hän voitti hopeaa ja oli nostamassa Belgiaa seuraavaksi vuodeksi II-divisioonaan. Gyesbreghs pelasi myös alle 18-vuotiaiden II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2007, 2008 ja 2009. Viimeisimmässä turnauksessa hän jakoi tehoilla 5+2=7 puolustajien pistepörssivoiton kolmen muun ja puolustajien maalipörssin voiton Romanian Attila Imecsin kanssa.


title: Timofei Lapšin

text: Timofei Aleksejevitš Lapšin (; s. 3. helmikuuta 1988 Krasnojarsk) on venäläinen ampumahiihtäjä.


title: Timofei Lapšin

text: Lapšin debytoi ampumahiihdon maailmancupissa joulukuussa 2011 Hochfilzenissä ollen takaa-ajossa 18 ja saavuttaen heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Ensimmäisen palkintokorokepaikkansa hän saavutti vain muutamaa päivää myöhemmin ollen niin ikään Hochfilzenissä sprintin kolmas. Lapšinin paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa on toinen sija Kontiolahden sprintistä vuodelta 2012. Oberhofin sprintissä hän oli kolmas kaudella 2014–2015.


title: Timofei Lapšin

text: Lapšin on osallistunut kaksiin MM-kilpailuihin: 2012 ja 2015. Parhaimmillaan hän on ollut 14. normaalimatkalla Ruhpoldingissa 2012. Lapšinilla on myös yksi hopeinen nuorten MM-viestimitali vuodelta 2009.


title: Timofei Lapšin

text: EM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa viestissä 2011 ja pronssia takaa-ajossa 2013. Rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa sai hopeaa takaa-ajossa 2010


title: Timofei Lapšin

text: Vuoden 2018 olympialaisissa hän edusti Etelä-Koreaa, jonka kansalainen hän on ollut vuodesta 2017. Parhaan sijoituksensa hän sai pikakilpailussa oltuaan kuudestoista.


title: Tramplin Stork

text: Tramplin Stork on neljän muovitetun hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Nižni Tagilissa Venäjällä. Tramplin Stork on yksi tärkeimmistä harjoittelupaikoista venäläisille mäkihyppääjille ja yhdistetyn kilpailijoille.


title: Tramplin Stork

text: Vuonna 1970 Nižni Tagiliin rakennettiin viisi hyppyrimäkeä (K110, K90, K40, K20 ja K10), näissä hyppyrimäissä ei ollut muovitusta.


title: Tramplin Stork

text: Venäjän urheiluinfrastruktuuri- ja kulttuuriohjelman rahoituksella aloitettiin peruskorjaamaan Tramplin Stork -hyppyrimäkiä vuonna 2009. Kaikki vanhat hyppyrimäet purettiin ja tilalle rakennettiin neljä muovitettua hyppyrimäkeä (K120 HS134, K90 HS100, K60 ja K40). Lisäksi rakennettiin valonheittimet, katsomot, hiihtohissi, maastohiihtostadion latu-urineen ja hotelli noin 50 miljoonalla eurolla, jotta venäläisillä urheilijoilla olisi erinomaiset harjoittelu mahdollisuudet Sotšin talviolympialaisiin.


title: Tramplin Stork

text: Rakennustyöt keskeytyivät vuonna 2010 rahoitusongelmiin ja vasta 4. toukokuuta 2011 rakennustyöt aloitettiin uudelleen. Syksyllä 2012 rakennustyöt saatiin valmiiksi lukuun ottamatta vauhtimäkien Ski-Line-latu-uria, jotka asennettiin joulukuussa 2012.


title: Tramplin Stork

text: Avajaiset järjestettiin 26. joulukuuta 2012. Ensimmäinen Continental Cup kilpailu järjestettiin 16.–17. maaliskuuta 2013. Kesällä 2013 järjestettiin kautta aikain ensimmäinen kesä-GP kilpailu Venäjällä. Ensimmäinen maailmancupin osakilpailu järjestettiin joulukuussa 2014.


title: Tramplin Stork

text:
Mäkiennätyksen 141,5 metriä on hypännyt Johann André Forfang mäkihypyn maailmancupissa vuonna 2017, epävirallisen mäkiennätyksen 142,5 metriä on hypännyt Anže Semenič. Alkuperäisen K110-mäen mäkiennätyksen 129,0 metriä hyppäsi Ilja Rosljakov 9. maaliskuuta 2002.
Kesämäkiennätyksen 129,0 metriä ovat hypänneet Jakub Janda ja Denis Kornilov, epävirallisen kesämäkiennätyksen 136,0 metriä on hypännyt Denis Veselov.
Hyppyrimäen HS-piste sijaitsi väliaikaisesti joulukuussa 2015 100 metrin sijaan 97 metrissä. Kesällä 2017 HS-piste siirrettiin turvallisuussyistä 100 metristä 96 metriin.


title: Tramplin Stork

text:
Mäkiennätyksen 102,5 metriä ovat hypänneet Mihail Maksimotškin ja Laurent Muhlethaler. Vanhan mäen mäkiennätyksen 107,0 metriä hyppäsi Ilja Rosljakov 1. maaliskuuta 2008.
Naisten mäkiennätyksen 102,0 metriä on hypännyt Sara Takanashi.
Kesämäkiennätyksen 99,0 metriä on hypännyt Jakub Janda, epävirallisen kesämäkiennätyksen 99,5 metriä on hypännyt Vadim Shishkin.
Naisten kesämäkiennätyksen 100,0 metriä on hypännyt Coline Mattel.


title: Darja Virolainen

text: Darja Leonidovna Virolainen (o.s. Reztsova, ; s. 24. tammikuuta 1989 Moskova) on venäläinen ampumahiihtäjä. Virolainen on 161 senttimetriä pitkä ja painaa 51 kilogrammaa.


title: Darja Virolainen

text: Virolainen debytoi ampumahiihdon maailmancupissa vuonna 2014 Pokljukassa yhteislähtökilpailussa saavuttaen heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä sijalla 26. Virolaisen paras maailmancupin osakilpailusijoitus on toinen, jonka hän saavutti yllättäen paria päivää myöhemmin niin ikään Pokljukan sprintissä. Hän oli toinen myös Anterselvan takaa-ajokilpailussa tammikuussa 2015.


title: Darja Virolainen

text: Virolainen sijoittui Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015 normaalimatkalla viidenneksi. Hän voitti vuonna 2014 EM-pronssia takaa-ajosta Nové Město na Moravěsta. Vuonna 2011 hän voitti kultaa normaalimatkan kilpailussa ja hopeaa takaa-ajossa talviuniversiadeista Erzurumista. Hän voitti rulla-ampumahiihdon nuorten maailmanmestaruuden takaa-ajokilpailussa 2010.


title: Darja Virolainen

text: Darja Virolaisen vanhemmat ovat ampumahiihtovalmentaja Leonid Reztsov ja hiihtäjä Anfisa Reztsova. Hänen miehensä on Valko-Venäjää edustanut karjalaissyntyinen hiihtäjä Roman Virolainen.


title: Roberto Gliga

text: Roberto Gliga (s. 24. huhtikuuta 1993 Bukarest, Romania) on romanialainen jääkiekkoilija, joka pelaa MOL Ligan romanialaisjoukkue ASC Corona Brașovissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Roberto Gliga

text: Gliga on Steaua Bucureştin kasvatti. Hän kävi juniorina pelaamassa myös sveitsiläisessä ZSC Lionsissa, josta Gliga palasi 15-vuotiaana kasvattajaseuraansa kaudeksi 2008–2009. Hän debytoi miesten peleissä ja edusti Steuaa sekä Unkarin ja Romanian yhteisessä pääsarjassa MOL Ligassa että Romanian kansallisessa pääsarjassa Liga Națională de hocheissa. Kaudeksi 2010–2011 Gliga siirtyi Ruotsiin Tingsryds AIF:n junioreihin. Hän oli kaudella 2011–2012 seuran J20-junioreiden toiseksi paras pistemies tehoilla 12+17=29 ja kaudella 2012–2013 kolmanneksi paras maalintekijä kymmenellä osumallaan. Gliga pelasi jälkimmäisellä kaudella myös kolme ottelua Tingsrydin miesten joukkueessa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa.


title: Roberto Gliga

text: Elokuussa 2013 Gliga haki try-outin kautta pelipaikkaa EC Salzburgin kakkosjoukkueesta Venäjän nuorten jääkiekkosarja MHL:stä. Hän jäi kuitenkin ilman sopimusta ja palasi kaudeksi 2013–2014 kotimaahansa ja siirtyi MOL ligassa ja Romanian pääsarjassa pelaavan ASC Corona Brașovin paitaan. Kaudeksi 2014–2015 Gliga siirtyi Ranskan Ligue Magnusin Drakkars de Caeniin. Joukkue putosi kauden päätteeksi sarjatasoa alemmas FFHG Division 1:een, mutta Gliga teki huhtikuussa 2015 kuitenkin vuoden mittaisen jatkosopimuksen Caenin kanssa. Hän oli kaudella 2015–2016 joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies tehoilla 11+21=32 ja Ranskan liigacupissa Caenin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 1+3=4.


title: Roberto Gliga

text: Kaudeksi 2016–2017 Gliga palasi taas kotimaahansa ja ASC Corona Brașoviin.


title: Roberto Gliga

text: Gliga edusti Romaniaa IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2012 ja 2013 sekä II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2010 ja 2011, joista ensimmäinen turnaus päättyi B-lohkon hopeaan ja jälkimmäinen turnaus kultaan sekä sarjanousuun seuraavaksi vuodeksi IB-divisioonaan. Gliga pelasi myös IIA-divisoonan MM-kilpailuissa vuosina 2015 ja 2017 voittaen kultaa. Hän toimi ensimmäisessä turnauksessa Romanian varakapteenina ja jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Ede Mihalyn kanssa tehoilla 4+5=9. Gliga palkittiin Romanian parhaana pelaajana. Vuoden 2017 turnauksessa hän toimi joukkueen kapteenina, voitti turnauksen syöttöpörssin kahdeksalla syöttöpisteellään ja valittiin Romanian parhaaksi pelaajaksi. Gliga pelasi myös Sotšin olympiakisojen 2014 karsinnoissa.


title: Roberto Gliga

text: Gliga pelasi myös alle 20-vuotiaiden II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2009, 2010 (B-lohkon pronssia) ja 2011 sekä IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2012 (kultaa) ja IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2013 (pronssia). Hän toimi kahdessa viimeisimmässä turnauksessa Romanian kapteenina ja Gliga palkittiin molempien turnausten parhaana hyökkääjänä. Vuoden 2012 turnauksessa hänellä oli myös paras aloitusprosentti (72,18 %) ja vuoden 2010 turnauksessa Gliga valittiin Romanian parhaaksi pelaajaksi.


title: Roberto Gliga

text: Gliga pelasi myös alle 18-vuotiaiden II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2009, 2010 ja 2011, joista kaksi ensimmäistä turnausta päättyi lohkopronssiin ja viimeisin A-lohkon hopeaan. Hän toimi kahdessa jälkimmäisessä turnauksessa Romanian kapteenina, valittiin turnauksen parhaaksi hyökkääjäksi ja joukkueensa parhaaksi pelaajaksi. Gliga jakoi myös molempina vuosina pistepörssin voiton kahden muun pelaajan kanssa ja voitti maalipörssin vuoden 2010 turnauksessa.


title: Roberto Gliga

text: Gligan isä Marius on entinen Romanian maajoukkuepelaaja, joka on sittemmin toiminut A-maajoukkueen apuvalmentajana ja joukkueenjohtajana.


title: Luettelo Yhdysvaltojen yliopistoista ja korkeakouluista

text: Yhdysvaltain korkeakoulujärjestelmä on hyvin hajautettu ja vaihtelee muun muassa osavaltioittain. Korkeakoulut voivat käyttää nimeä university, college, institute, school jne. ilman että nimi kertoisi välttämättä mitään oppilaitoksen koosta, laajuudesta tai tasosta.


text: Yhdysvaltain korkeakouluja arvioiva Carnegie Foundation (nyk. The Carnegie Classification of Institutions of Higher Education) on perinteisesti käyttänyt yliopiston ("university") yhtenä kriteerinä sitä, että se tarjoaa bachelor-tutkinnon ("undergraduate studies") lisäksi myös master-tutkintoa ("graduate studies" tai "postgraduate studies"). Massachusettsin osavaltio vaatii university-nimeä käyttävältä oppilaitokselta tohtorintutkintoa vähintään kahdessa oppiaineessa.


text: Tähän luetteloon on kerätty valtaosa university-nimeä käyttävistä, joista kuitenkin osa voi olla vain bachelor-tutkintoa tarjoavia kouluja, uskonnollisia oppilaitoksia ynnä muita sellaisia. Vastaavasti listasta puuttuu kymmeniä yliopistoiksi luettavia oppilaitoksia, jotka eivät käytä university-nimeä.


text: Monissa osavaltioissa kaikki julkiset yliopistot toimivat hallinnollisesti yhden University Systemin alla, ja on joskus vaikea tietää pitäisikö tällainen ”koulutusyhtymä” lukea yhdeksi vai useammaksi itsenäiseksi yliopistoksi.


text: Luettelossa on uusimman tilaston mukaan (lukuvuodelta 2011–2012) yhteensä 813 korkeakoulua, kun vähintään bachelor-tutkintoa tarjoavia oppilaitoksia on USA:ssa yli 4 700 ja kaksivuotisia collegeja lisäksi noin 1 800, yhteensä siis 6 500. Luettelo kattaa siis nyt noin 12,5 prosenttia Yhdysvaltojen yliopistoista ja korkeakouluista.


text: Englanninkielisen Wikipedian vastaava artikkeli (ks. kielilinkki vas. alh.) antaa linkkejä osavaltiokohtaisiin korkeakoululuetteloihin ja on varmasti tätä luetteloa kattavampi.


title: Begoniakasvit

text: Begoniakasvit eli vinolehtikasvit (Begoniaceae) on noin 1600-lajinen kasviheimo koppisiemenisten Cucurbitales-lahkossa, jossa ovat myös mm. kurkkukasvit (Cucurbitaceae).


title: Begoniakasvit

text: Begoniakasvit ovat mehevävartisia ja turpeanivelisiä ruohoja, joiden aineenvaihduntatuotteita ovat tanniini ja oksalaatti. Kasveja peittää erilaisista karvoista muodostunut, usein huomiota herättävä karvoitus. Lehdet ovat kahdessa rivissä, vinotyvisiä ja suurikorvakkeisia. Kasvien yksineuvoiset kukat sijaitsevat yksikotisesti. Kukinto on viuhkomainen, ja niissä kehittyvät hedekukat ensimmäisinä. Verhiö on teriömäinen. Hedekukissa on paljon heteitä, joiden lokerositeet ovat kookkaita. Emikukkien sikiäimissä on kookkaat kaksiliuskaiset istukat. Kotamaisessa hedelmässä on vähäpätöisiä siemeniä.


title: Begoniakasvit

text: Begoniakasvien levinneisyys kattaa enimmäkseen tropiikin.


title: Begoniakasvit

text: Begoniakasvien läheisin sukulaisheimo on Datiscaceae, ja begoniakasvien noin 1600 lajia jakautuu kahteen sukuun, joista toisessa on vain yksi laji.


title: Jaïro Riedewald

text: Jaïro Riedewald (s. 9. syyskuuta 1996 Haarlem, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Englannin valioliigassa pelaavaa Crystal Palacea. Riedewald siirtyi Crystal Palaceen vuonna 2017 9 miljoonan euron siirtosummalla.


title: Jaïro Riedewald

text: Riedewald teki ensiesiintymisensä Eredivisiessä 22. joulukuuta 2013, kun Ajax voitti vierasottelussa Roda JC:n 2–1. Hän tuli kentälle 80. minuutilla Christian Poulsenin tilalle ja nosti 88. minuutilla ja lisäajan toisella minuutilla tekemillään kahdella maalilla Ajaxin tappioasemasta voittoon. Yhteensä Riedewald pelasi kaudella 2013–2014 viisi Eredivisien ottelua, joista kolmessa hän oli avauskokoonpanossa. Lisäksi hän pelasi kauden aikana seuran Eerste divisiessä pelaavassa kakkosjoukkueessa Jong Ajaxissa kymmenen ottelua, joissa kaikissa täydet minuutit.


title: A. K. Hangal

text: Avtar Kishan Hangal (1. helmikuuta 1917 Sialkot – 26. elokuuta 2012 Mumbai), tunnettiin nimellä A. K. Hangal, oli intialainen näyttelijä ja vapaustaistelija. Hän näytteli yli 200 hindinkielisessä elokuvassa vuosikymmeniä kestäneellä urallaan. Intian hallitus myönsi Hangalille Padma Bhushan -palkinnon vuonna 2006.


title: Pyhimysten kaivo

text: Pyhimysten kaivo ("The Well of the Saints") on irlantilaisen John Millington Syngen kirjoittama kolminäytöksinen näytelmä, joka sai kantaesityksensä Dublinin Abbey Theatressa helmikuussa 1905. Sen tarina sijoittuu epämääräiseen menneisyyteen Irlannin maaseudulle. Näytelmän on suomentanut Kalevi Nyytäjä.


title: Pyhimysten kaivo

text: Sokealle kerjäläispariskunnalle Martinille ja Marylle ovat hyväätarkoittavat kyläläiset uskotelleet, että he ovat kauniita. Kun vaeltava munkki Pyhimys antaa heille pyhän veden avulla heidän näkönsä takaisin, totuus paljastuu heille: he ovatkin rumia ja kokevat toisensa luotaantyöntävinä. Martin saa työtä nuorelta kyläsepältä Timmyltä ja yrittää lähennellä tämän morsianta Mollya. Tyttö torjuu miehen ja Timmy erottaa Martinin palveluksestaan. Pyhimyksen pyhän veden vaikutus häipyy ja Martin ja Mary sokeutuvat taas ja löytävät toisistaan taas lohtua. Kun Pyhimys palaa kylään vihkiäkseen Timmyn ja Mollyn, hän tarjoutuu tekemään sokean pariskunnan taas näkeväksi, mutta Martin ja Mary kieltäytyvät ja sanovat elävänsä mieluummin valheessa kuin todellisuudessa. Pyhimys loukkaantuu, ja kyläläiset lähettävät sokean pariskunnan matkoihinsa.


title: Sekamuotoinen sidekudostauti

text: Sekamuotoinen sidekudostauti eli MCTD (engl. "Mixed Connective Tissue Disease") on harvinainen sidekudoksen autoimmuunisairaus eli sairaus, jossa kehon immuunijärjestelmä hyökkää kehon omaa sidekudosta vastaan. Sairaus tunnetaan myös Sharpin oireyhtymänä. Sen ICD-10-luokitus on M35.1.


title: Sekamuotoinen sidekudostauti

text: Sekamuotoisessa sidekudostaudissa on piirteitä useista muista sidekudossairauksista, joista yleisimpiä ovat SLE, nivelreuma, skleroderma, polymyosiitti sekä Sjögrenin oireyhtymä. Tyypillisiä oireita ovat esimerkiksi Raynaudin oire, sormien turvotus, nivel- ja lihastulehdukset, limakalvojen kuivuus sekä väsymys.


title: Sekamuotoinen sidekudostauti

text: Sairautta ilmenee pääasiassa naisilla, ja se puhkeaa keskimäärin noin 20-40 vuoden iässä, vaikka minkä ikäinen tahansa voi sairastua. Nuorena sairastuneilla sairaus oireilee yleensä voimakkaammin kuin myöhempään sairastuneilla. Sairauden syytä ei tunneta, mutta perintötekijät vaikuttavat sen puhkeamiseen. Sekamuotoinen sidekudostauti sekoitetaan monesti samankaltaiseen sairauteen, määrittämättömään sidekudostautiin. On myös tavallista, että sairastuneella ilmenee toisiakin autoimmuunisairauksia, kuten kilpirauhasen vajaatoimintaa ja keliakiaa.


title: Sekamuotoinen sidekudostauti

text: Aiemmin sekamuotoista sidekudostautia pidettiin SLE:n alatyyppinä, kunnes vuonna 1972 amerikkalainen reumatologi Gordon Sharp kuvasi sen ensimmäisen kerran.


title: Sekamuotoinen sidekudostauti

text: Sekamuotoisen sidekudostaudin nimi viittaa sairauden luonteeseen, sillä siinä mikä tahansa elin voi sairastua. Oireet ovat hyvin monimuotoiset, jonka vuoksi sairastunut tarvitseekin monesti hoitoa eri sisätautien erikoislääkäreiltä.


title: Sekamuotoinen sidekudostauti

text: Raynaudin oireessa verisuonet supistuvat kylmässä, jolloin sormet ja varpaat muuttuvat aluksi valkeiksi, sitten sinisiksi tai violeteiksi ja lopulta lämmettyään punaisiksi. Sekamuotoisessa sidekudostaudissa kehon limakalvoista kuivuvat useimmin suun, nenän sekä silmien limakalvot. Joillakin ilmenee perhosihottumaa. Nivelistä tyypillisimmin tulehtuvat ranteet sekä sormien keski- ja tyvinivelet, käsissä on myös jännetuppitulehduksia. Noin puolella potilaista todetaan monilihastulehduksia.


title: Sekamuotoinen sidekudostauti

text: Ruoansulatuselimistön oireet ovat tavallisia sekamuotoisessa sidekudostaudissa. Refluksitauti, nielemisvaikeudet sekä vatsakivut ovat tavallisia. Keuhkofibroosia eli keuhkojen sidekudoksen lisääntymistä voi ilmetä. Sekamuotoiseen sidekudostautiin liittyvä vakavin komplikaatio on keuhkoverenpainetauti, jota ilmenee noin 10-20 %:lla potilaista. Migreenin tapaista päänsärkyä voi ilmetä, ja yleisin pään kiputila on kasvojen kolmoishermosärky.


title: Sekamuotoinen sidekudostauti

text: Sekamuotoisen sidekudostaudin diagnosoimiseksi vaaditaan oireiden lisäksi potilaan verestä löydettävän ainakin selvästi koholla oleva tumavasta-aineisiin lukeutuva RNP-vasta-aine, mutta myös muita tumavasta-aineita voi löytyä. Noin puolelta potilaista löydetään reumatekijä, ja myös CRP sekä lasko voivat olla koholla, ja verenkuvassa voi olla muutoksia.


title: Sekamuotoinen sidekudostauti

text: Sekamuotoiseen sidekudostautiin, kuten muihinkaan yleistyneisiin sidekudossairauksiin, ei ole löydetty vielä parannusta. Sairauden hoito perustuu yksittäisten oireiden hoitamiseen. Lääkitys on hyvin yksilöllistä sairastuneen tarpeiden mukaisesti. Yleisimpiä sekamuotoisen sidekudostaudin hoitoon käytettyjä lääkkeitä ovat metotreksaatti, hydroksiklorokiini, tulehduskipulääkkeet sekä glukokortikoidit.


title: Sekamuotoinen sidekudostauti

text: Limakalvojen kuivuutta hoidetaan erilaisin voitein ja suihkein. Raynaudin oiretta voidaan kokeilla hoitaa verisuonia laajentavilla lääkkeillä, kuten nifedipiinilla, mutta sen ensisijainen hoito on sormien pitäminen lämpimänä. Refluksitautia hoidetaan pääasiassa PPI-lääkkein ja ruokavaliolla.


title: Sekamuotoinen sidekudostauti

text: Noin kolmasosalla sairastuneista sekamuotoinen sidekudostauti lakkaa oireilemasta jossain vaiheessa elämää. Osalla se pahenee. Sairaus voi jatkuvasti muuttaa oirekuvaansa, mutta tyypillisesti sairaus pysyy lähes yhtä aktiivisena läpi elämän.


title: Marianna Kurki

text: Marianna Kurki (es. Oona Kare, 2013–2017) on kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa" Salatut elämät". Vuonna 2015 esitetyssä Mariannan erikoisjaksossa Mariannaa lapsena näytteli Anna Haakana. Hahmo poistui sarjasta keväällä 2017 hukuttautumalla hyiseen veteen yhdessä äitinsä kanssa. Hänen ruumistaan ei kuitenkaan löydetty, ja hän on myöhemmin esiintynyt spin-off-sarjassa Pihlajakadun tuhmat tädit.


title: Marianna Kurki

text: Mariannan lapsuudesta ja nuoruudesta kertoi Mariannan erikoisjakso, jossa selvisi osaltaan miksi Mariannalla oli mielenterveysongelmia. Marianna eli onnellista lapsuutta äitinsä Raakelin, siskonsa Johannan sekä isänsä kanssa, kunnes ennen kouluikää sisko kuoli onnettomuudessa. Mariannan oli tarkoitus vahtia kylvyssä olevaa pikkusisartaan, mutta kun hän poistui hetkeksi kylpyhuoneesta, Johanna hukkui ammeeseen. Raakel sekosi lapsensa kuolemasta ja vieritti syyn Mariannan niskoille. Äidin sekoamisen johdosta Mariannan isä sai tarpeekseen ja jätti perheensä. Marianna jäi asumaan äitinsä kanssa kahdestaan.


title: Marianna Kurki

text: Marianna tapasi Selinan, jonka kanssa hän ystävystyi nopeasti. Selina ja tämän äiti pitivät Mariannasta todella paljon. Tytöt päättivät muuttaa yhteiseen asuntoon. Asuminen sujui hyvin, kunnes Selina erosi poikaystävästään Petestä ja tyttö joutui katatoniseen tilaan. Selina ja myöhemmin myös Marianna joutuivat mielisairaalaan. Mariannan mielenterveys järkkyi, sillä hän luuli olevansa Selina. Selinan äiti syytti Mariannaa Selinan tilasta, eikä uskonut Mariannan kertomaa totuutta. Selina ei koskaan toipunut, vaan asuu äitinsä kanssa eikä ole tapauksen jälkeen puhunut sanaakaan.


title: Marianna Kurki

text: Parannuttuaan Marianna alkoi opiskella samassa ammattikorkeakoulussa Heidi Aaltosen kanssa. Marianna ja Heidi ystävystyivät varsin nopeasti. Pian Marianna juoni Heidin kämppäkaverin Roni Jalavan pois kuvioista ilmoittamalla pojan isälle, että Roni asui salaa Helsingissä, vaikka hänen piti opiskella Lontoossa vanhempien tahdon mukaisesti. Marianna väitti Heidille asuntonsa palaneen ja pyysi Heidiltä väliaikaista asuinpaikkaa, mihin Heidi suostui. Marianna lavasti Heidin asunnossa tapahtuneen murron, jolloin Heidi pelkäsi asua yksin ja pyysi Mariannaa pysyväksi kämppäkaverikseen. Vasta tämän jälkeen Marianna purki vuokrasopimuksen omaan asuntoonsa, joka oli hänen puheistaan huolimatta täysin kunnossa. Hän myös pilasi Heidin ja Peppi Puolakan ystävyyden sekä lavasti Sergei Kuulan syylliseksi Heidin asuntoon tehtyyn murtoon ja passitti Sergein syyttä mielisairaalaan.


title: Marianna Kurki

text: Marianna halusi paeta elämäänsä ja alkoi pikkuhiljaa pukeutua Heidiksi. Marianna halusi olla Heidi ja lopulta sekosi. Marianna rakensi huoneensa vankityrmäksi, jonne hän vangitsi serkkunsa Lari Väänäsen ja tämän ystävän Elias Vikstedtin, koska pojat pääsivät liian lähelle totuutta Mariannan menneisyydestä. Myöhemmin hän sieppasi Heidin ja tähän rakastuneen Janne Haukkalan. Jannella kuitenkin oli paikannin, jonka avulla Kalle Laitela ja Miska Koistinen löysivät vangit. Marianna vangittiin ja hänet vietiin mielisairaalaan. Marianna luuli olevansa Heidi vielä mielisairaalassakin, mutta samassa laitoksessa ollut Sergei sai Mariannan tajuamaan tekonsa ja sairautensa. Surullinen Marianna yritti itsemurhaa, mutta selvisi hengissä. Monica Mustavaara toimi Mariannan asianajajana sieppausjutun oikeuskäsittelyssä.


title: Marianna Kurki

text: Mielisairaalassa Sergei tuli katsomaan Mariannaa ja he lähentyivät kun Marianna avautui lapsuudestaan ja Sergei alkoi ymmärtämään, että Marianna oli ollut sairas tehdessään tekonsa. He ystävystyivät, vaikka Sergei oli epäilevä heidän suhteen, ja pian heille kehittyi tunteita toisia kohtaan. Pari meni kihloihin, mutta he erosivat kun Sergei sai tietää Mariannan olevan raskaana tämän veljelle Sebastianille.


title: Marianna Kurki

text: Mariannan oikeudenkäyntiin osallistuivat Heidi, Lari, Sergei sekä Helena Kuula ja Sebastian Vuorela. Elias saapui oikeussaliin humaltuneena, minkä vuoksi tuomari eväsi häneltä todistusoikeuden. Mariannan äiti Raakel saapui yllättäen oikeussaliin ja halusi pitää puheenvuoron tytärtään vastaan, mutta tuomari kielsi tämän. Marianna todettiin alentuneesti syyntakeiseksi välttäen vankilatuomion, ja joutui pakkohoitoon.


title: Marianna Kurki

text: Pian sen jälkeen kun Sergei ja Marianna olivat menneet kihloihin, Marianna ja Sebastian päätyivät sänkyyn, joka tuli molemmille yllätyksenä. Sebastian ja Marianna päättivät, etteivät kerro Sergeille tai Monicalle mitään. Marianna tuli raskaaksi ja halusi tehdä abortin, mutta Sebastian yllytti Sergein estämään sen. Lopulta aborttia ei tehty ja Sergei luuli Mariannan odottavan heidän yhteistä lastaan. Marianna halusi perustaa perheen Sebastianin kanssa, mutta Sebastian ei lämmennyt enää. Sebastianin isyys paljastui lopulta Monican yllätykseksi järjestämissä kihlajaisissa.


title: Marianna Kurki

text: Syksyllä 2016 Monica hääsi Mariannan pois ja Sebastian antoi tämän asua heillä. Kun Marianna esitti, että häntä supistaa, käski Sebastian Mariannan kanssaan sairaalaan. Myöhemmin kävi ilmi, että vauva oli kuollut. Marianna ei kuitenkaan kertonut Sebastianille keskenmenosta, koska hän halusi asua Sebastianin kanssa. Marianna alkoi esittää raskaana olevaa ja yritti saada Kristiina Pohjoselta lääkkeitä keinohedelmöitykseen, mutta Kristiina tajusi Mariannan olevan sekaisin, eikä suostunut varastamaan tälle lääkkeitä työpaikaltaan. Kristiina puhui keskenmenosta Sebastianille, jonka seurauksena Marianna alkoi järjestää Kristiinalle potkuja ja lopulta onnistuikin siinä. Sebastian ei tiennyt uskoako Mariannaa vai Kristiinaa. Sebastian vaati Mariannaa tekemään uuden raskaustestin hänen sekä Sergein valvonnassa. Sebastian halusi Mariannan muuttavan Eliaksen tahdon mukaisesti pois, mutta Marianna ei innostunut ideasta, sillä hän oli päättänyt hankkiutua uudestaan raskaaksi Sebastianille kenenkään huomaamatta. Tämän jälkeen Sergei tarjosi Mariannalle asuinpaikkaa, sillä rakasti tätä yhä. Marianna suostui ja väitti rakastavansa Sergeitä, vaikka todellisuudessa rakastikin Sebastiania. Myöhemmin Elias meni Sergein tekemän peilin sisään ja kuuli, kuinka Marianna puhui ”Johannalle” eli olemattomalle kuvitellulle lapselleen. Sitten Elias tuli sanomaan Mariannalle, että tämän pitäisi kertoa heti Sebastianille siitä. Koska Marianna kuunteli ”Johannaa”, piti heidän keksiä joku keino, miten Elias ei kertoisi kenellekään. Lopulta Marianna ajoi Eliaksen yli kuviteltu ”Johanna” mukanaan ja Elias kuoli saamiinsa vammoihin. Lari, Sebastian ja Sergei saivat myöhemmin selville Mariannan ajaneen Eliaksen yli. Marianna tunnusti tekonsa, ja hänet pidätettiin. Kun Mariannaa oltiin siirtämässä hoitolaitokseen, Raakel kolkkasi Lindan, ja he pääsivät pakenemaan. Tämän jälkeen Raakel ja Marianna tekivät itsemurhan hukuttautumalla päästäkseen edesmenneen Johannan luo. Mariannan ruumista ei kuitenkaan löydetty. Pihlajakadun tuhmat tädit -spin-off-sarjassa näkyi, että Marianna olisikin elossa ja asuisi luostarissa, mutta runkosarjassa tästä ei olla mainittu.


title: Sophie Dahl

text: Sophie Dahl (ent. Sophie Holloway, s. 15. syyskuuta 1977) on englantilainen kirjailija ja entinen malli.


title: Sophie Dahl

text: Dahlin vanhemmat ovat näyttelijä Julian Holloway ja kirjailija Tessa Dahl, jonka oma isä on lastenkirjailija Roald Dahl. Vanhemmat erosivat hänen varhaislapsuudessaan ja Sophie jäi äitinsä kasvatettavaksi. Äitinsä mukana hän ehti asua muun muassa Lontoossa, New Yorkissa ja intialaisessa ashramissa ja käydä kymmentä eri koulua. Malliksi Dahl päätyi 18-vuotiaana kohdattuaan sattumalta Isabella Blow’n. Hän herätti mediassa huomiota, sillä tuolloin häntä pidettiin mallien mittapuulla epätavallisen suurikokoisena.


title: Sophie Dahl

text: Dahlin esikoisromaani "Playing With the Grown-ups" julkaistiin vuonna 2007. Sitä oli edeltänyt jo vuonna 2003 kuvitettu 74-sivuinen pienoisromaani "The Man with the Dancing Eyes", jonka kuvituksen laati hänen lapsuusystävänsä Annie Morris. Teosten välillä Dahl oli kirjoittanut moniin sanoma- ja aikakauslehtiin. Vuonna 2009 hän julkaisi hänen keittokirjan "Miss Dahl’s Voluptuous Delights". Sen jälkeen hän esiintyi myös televisiossa kirjan innoittaman ruoanlaitto-ohjelman "The Delicious Miss Dahl" (2010) juontajana. Toinen keittokirja, "From Season to Season", ilmestyi 2011.


title: Sophie Dahl

text: Dahl on ollut naimisissa muusikko Jamie Cullumin kanssa vuodesta 2010 ja heillä on kaksi tytärtä.


title: Hastings (täsmennyssivu)

text: Hastings voi tarkoittaa:


title: Nicolai Boilesen

text: Nicolai Møller Boilesen (s. 16. helmikuuta 1992 Ballerup, Tanska) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Hän edustaa kaudella 2014–2015 Alankomaiden pääsarjassa Eredivisiessä pelaavaa AFC Ajaxia.


title: Nicolai Boilesen

text: Boilesen siirtyi vuonna 2004 13-vuotiaana synnyinkuntansa seuransa Skovlunde IF:stä Tanskan suurseuraan Brøndby IF:ään. Ajaxiin hän siirtyi Brøndby-sopimuksen päätyttyä 31. joulukuuta 2009.


title: Nicolai Boilesen

text: Boilesen teki ensiesiintymisensä Eredivisiessä 3. huhtikuuta 2011, kun Ajax voitti Heracles Almelon kotonaan 3–0. Hän tuli ottelussa kentälle ensimmäisen jakson lisäajalla Daley Blindin tilalle. Hän pelasi kaudella 2010–2011 myös viidessä muussa liigaottelussa, joissa kaikissa aloituskokoonpanossa. Kaudella 2011–2012 Boilesen pelasi neljässä alkukauden liigaottelussa. Koko syksyn 2012 hän oli sivussa reisivamman vuoksi, eikä pelannut kaudella 2012–2013 ainuttakaan liigaottelua. Kaudella 2013–2014 Boilesen nousi Ajaxin runkopelaajien joukkoon pelattuaan 20 liigaottelua, joista 17:ssä hän oli avauskokoonpanossa.


title: Nicolai Boilesen

text: Tanskan maajoukkueessa Boilesen teki ensiesiintymisensä vuonna 2011. Hän on pelannut yhteensä 13 A-maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin (tilanne 15. joulukuuta 2014).


title: Nicolai Boilesen

text: Ajax:


title: Kristiina Pohjonen

text: Kristiina Pohjonen (ent. Liisa Helena Laitela, o.s. Kumpulainen s. 19. lokakuuta 1956) on Maria Niemisen esittämä henkilö "Salatuissa elämissä", jossa hän oli mukana vuodesta 2013 vuoteen 2016. Liisa Laitela on nähty sarjassa aiemmin Ismon hypnoosissa syksyllä 2009. Ismo kuvitteli Liisan myös puhuvan hänelle jouluaattona 2001 esitetyssä erikoisjoulujaksossa.


title: Kristiina Pohjonen

text: Liisa Laitela oli naimisissa nuoruuden rakastettunsa Ismo Laitelan kanssa. Pari perusti perheen ja sai kaksi lasta, jotka nimettiin Kalleksi ja Miiaksi. Myöhemmin Miian pohtiessa abortin tekemistä kävi ilmi, että myös Kristiinalle oli ennen Miian ja Kallen syntymää tehty abortti, johon Ismo oli hänet painostanut. Perhe eli onnellista elämää, kunnes Ismon väkivaltaisuus ja Liisan syöpä ilmaantuivat kuvioihin. Liisa ei koskaan selvinnyt syövästä ja monia vuosia hänen uskottiin kuolleen. Todellisuudessa Liisa selvisi syövästä ja lavasti kuolemansa, koska ei halunnut palata takaisin väkivaltaisen miehensä luokse. Liisan lääkäri Heikki Pohjonen väärensi kuolintodistuksen ja hankki Liisalle uuden identiteetin. He menivät naimisiin ja Liisasta tuli Kristiina Pohjonen. Heikki ja Kristiina saivat tyttären nimeltä Sanni Pohjonen.


title: Kristiina Pohjonen

text: Kristiina Pohjonen on Ismo Laitelan entinen vaimo sekä Kalle Laitelan ja edesmenneen Miia Laitelan äiti, jonka luultiin kuolleen jo vuosikymmeniä sitten syöpään. Hän ei päästänyt Ismoa kuolinvuoteelle, mutta lääkäri nimeltä Heikki Pohjonen pelasti Liisan hengen ja Liisa rakastui Heikkiin. Kuolinajaksi hautakiveen merkittiin 2. huhtikuuta 1988. Kun Laitelan perhe suri kuolleeksi luultua Liisaa, tämä meni toisaalla naimisiin Heikin kanssa ja he saivat tyttären, Sanni Taalasmaan ja erosivat pari vuotta ennen Liisan paluuta Pihlajakadulle. Kerran Liisa meni sattumalta Kallen vastaanotolle ja kertoi järkyttyneelle Kallelle totuuden. Syksyllä 2013 myös Ismolle selvisi Liisan olevan edelleen elossa ja käyttävän nykyisin nimeä Kristiina Pohjonen.


title: Kristiina Pohjonen

text: Ismon sairastuttua syöpään palasi Kristiina takaisin Pihlajakadulle tukemaan poikaansa Kallea. Ulkomailla asuessaan Kalle oli saanut selville äitinsä elävän, mutta he olivat sopineet salaavansa asian Ismolta. Myös Sannilta pimitettiin tieto Kristiinan entisestä elämästä Liisana. Ulla Taalasmaa kohtasi Kristiinan Pihlajakadulla, tunnisti tämän Liisaksi ja pyörtyi. Myöhemmin Ulla meni kertomaan sairaalassa syöpähoidoista toipuvalle Ismolle saaneensa viestin rajan takaa Ismon kuolleelta Liisa-vaimolta. Kristiina meni itse katsomaan Ismoa sairaalaan, jolloin Ismo heräsi ja näki kuolleeksi luulemansa Liisa-vaimon. Totuus paljastui Ismolle, kun hän oli toipunut syövästä. Ismo marssi Kristiinan ja Sannin kotiin ja kertoi Sannille tämän äidin entisestä elämästä. Ismo ja Sanni vaativat selityksen kaikkeen. Sanni, joka suuttui äidilleen, muutti Ismon ja Kallen luokse Pihlajakadulle. Myöhemmin monien mutkien kautta koko perhe sai sovittua riitansa ja muutti Ismon asuntoon ollakseen perhe.


title: Kristiina Pohjonen

text: Kristiina ja Ismo alkoivat tapailla toisiaan Ismon syöpähoitojen jälkeen, mutta Ismo tapaili myös samaan aikaan Helena Kuulaa. Naiset suuttuivat Ismolle, mutta lopulta Ismo valitsi Kristiinan. Kristiinan piti muuttaa Ismolle väliaikaisesti, mutta Ismo sabotoi tämän asuntokaupat ja voitti naisen puolelleen. He lämmittelivät vanhaa suhdettaan ja Kristiina sai myös lapsenlapsen, Ilja Pohjosen (nyk. Taalasmaa), jonka äiti Sanni on. Vaikka Ismo ei olekaan Iljan biologinen isoisä, Sanni on antanut Ismolle luvan olla Iljalle isoisä.


title: Kristiina Pohjonen

text: Tammikuussa 2016 Sannille ja Kristiinalle tuli riita, jonka seurauksena Sanni tönäisi Kristiinaa ja Kristiina löi päänsä. Tämän seurauksena Kristiina menetti muistinsa ja eli aikaa, jolloin oli Liisa Laitela. Hän ei muistanut Sannia ja Iljaa ja luulee Miian olevan elossa. Kalle ja Ismo on pimittivät Miian kuolemaa aika pitkään. Kalle ehdottikin, että Kristiina vietäisiin mielisairaalaan, mutta tähän ei Ismo suostunut. Helmikuun 23. päivänä vuonna 2016 muistinsa menettänyt Kristiina uskoi näkevänsä Miian kauppakeskuksessa, mistä kuultuaan Kalle järjesti Kristiinalle jo mielisairaalapaikan. Kun Ismo ja Kalle tulivat kotiin, Kristiina ilmoitti, että hänellä on yllätys Ismolle ja Kallelle. Ismo uteli yllätyksestä, johon Kristiina vastasi: "Miia tietenkin". Samalla Miian näköinen henkilö käveli keittiöstä perheen luokse. Tästä Ismo ja Kalle yllättyivät toden teolla ja Ismo pyörtyi. "Miia" paljastui kuitenkin Kirsi Huoviseksi, joka on vaatekaupassa töissä. Kalle pyysi Kirsiä muuttamaan pois Helsingistä maksamalla muuton kustannukset. Kirsi muutti Italiaan ja valehteli Kristiinalle, että Miia olisi saanut työtarjouksen sieltä. Hän siis esitti Kristiinalle koko ajan olevansa Miia. Myöhemmin Kristiina tuli vielä raskaaksi Ismolle.


title: Kristiina Pohjonen

text: Sanni joutui esittämään Ismon sukulaistyttöä pitkään Kristiinalle. Kristiina myös pyysi Sannia ja Iljaa muttamaan pois Laiteloilta ja niin Sanni muutti aluksi veljensä Kallen luo ja sen jälkeen Taalasmaille. Lopulta hän ei jaksanut sitä, että Kristiina ei muista häntä. Huhtikuun 2016 lopulla esitetyssä jaksossa hän meni kertomaan Kristiinalle itse, että on tämän tytär. Kristiina ei uskonut, joten Sanni vei Kristiinan Miian haudalle ja paljasti, että Miia kuoli aivokasvaimeen monia vuosia sitten. Hautausmaalla Kristiina yhtäkkiä tunsi jotain mahassaan ja vaikeroi. Sanni hälytti ambulanssin paikalle ja myöhemmin sairaalassa selvisi, että Kristiina sai keskenmenon järkyttyessään Sannin uutisista hautausmaalla. Pian sairaalasta kotiin päästyään Kristiina muisti kaiken ja ollessaan Kallen kanssa Laiteloilla he kuulivat, kun käytävässä Ismo huusi Sannille ja syytti tätä Kristiinan keskenmenosta. Kristiina tuli ulos asunnostaan ja käski Ismon jättää tyttärensä rauhaan. Siinä hetkessä Kristiinan muisti palautui takaisin.


title: Kristiina Pohjonen

text: Myöhemmin Kristiinalla oli salasuhde Aki Nikkisen kanssa, joka kuitenkin päättyi, kun Kristiina luuli Akin olevan hänen kanssaan vain ärsyttääkseen Ismoa. Menetettyään työpaikkansa Mariannan juonittelun seurauksena Kristiina päätti muuttaa takaisin Hämeenlinnaan.


title: Roland Lessing

text: Roland Lessing (s. 14. huhtikuuta 1978 Tartto) on virolainen ampumahiihtäjä. Hän edustaa seuratasolla Elva Skiclubia.


title: Roland Lessing

text: Lessing debytoi ampumahiihdon maailmancupissa vuonna 1998 Breznossa. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan kahdestoista Östersundin pikakilpailussa 2005. Lessingin paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa on toinen, jonka hän saavutti Pokljukan takaa-ajosta joulukuussa 2009. Tuo sijoitus on myös Lessingin maailmancup-uran ainoa palkintokorokesijoitus.


title: Roland Lessing

text: Lessing on osallistunut neljiin talviolympialaisiin peräkkäin vuosina 2002-2014. Hänen paras sijoituksensa on 45. vuoden 2002 kisoista Salt Lake Citystä. Hän on myös osallistunut kolmiintoista MM-kisoihin. Ensimmäisiin aikuisten MM-kisoihinsa Lessing osallistui jo vuonna 1999. Parhaimmillaan hän on ollut viidestoista normaalimatkalla Kontiolahdella 2015, seitsemästoista pikakilpailussa Östersundissa 2008 ja yhdeksäs viestissä Hanti-Mansijskissa 2003. Rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa hän on saanut pronssia viestissä 2000 ja pikakilpailussa 2007.


title: Luettelo televisiosarjan The Joulukalenteri henkilöistä

text: Tämä on luettelo vuonna 1997 valmistuneen, tanskalaiseen formaattiin perustuvan 24-jaksoisen The Joulukalenteri -televisiosarjan henkilöistä. The Joulukalenteri on parodinen versio lapsille suunnatuista tv-joulukalentereista. Se esitettiin MTV3:lla joulukuussa 1997 ja 1998 sekä Subilla joulukuussa 2007, 2017 ja 2018.


text: Olli Santanen on kaljuuntuva, piippua poltteleva maanviljelijä. Olli asuu Nuukarilan tilalla Keuruulla vaimonsa Kerttu Santasen ja heidän koiransa Vikin kanssa. Olli on luonteeltaan hieman juro. Hänen tunnetuimpia lausahduksiaan ovat "Seikka on saletti!", "Mahotonta meininkiä!" ja "Täytyy mennä näyttämään anakondaa pihakuuselle!". Hänellä on silmälasit ja viikset. Olli keittää myös pontikkaa ja on hyvin saita. Ollin mielestä Pentissä on alusta alkaen ollut jotain outoa. Ollia näyttelee Seppo Korjus.


text: Kerttu Santanen on maanviljelijä Olli Santasen vaimo. Hän on luonteeltaan hilpeä ja pitää kovasti kaikenlaisesta käytännön tekemisestä. Kerttu puhuu kimeällä äänellä ja huutaa useasti miestään apuun. Kerttu Santasella on vaaleat hiukset ja silmälasit. Hän on kova puhumaan puhelimessa siskonsa kanssa. Kerttu vaikuttaa hyvin kateelliselta siskoa kohtaan, koska tämän aviomies Dennis on erittäin varakas ja menestyvä. Kerttu on haaveillut monitoimikonetta ja saa sen 24. jaksossa. Kertun huudahdus, jota hän huutelee joissain jaksossa on "Olli (Pentti), minä olen mistelinoksan alla". Kerttua näyttelee Raimo Smedberg.


text: Hande on pisin tontuista, ja häntä näyttelee Raimo Smedberg. Hande joutuu tekemään aina tontuista raskaimmat työt, sillä aina kun Hande kysyy "By always me?", Toivo vastaa "Because, sul on rumimmat kuteet ja pisin naama, Hande". Hande aloittaa yleensä laulamaan On rankaa olla tonttumies -kappaletta, jolloin muut tontut yhtyvät säestämään. Handella on pyöreät, ulkonevat korvat. Hande ihastuu Kerttuun, koska tämä muistuttaa paljon hänen tyttöystäväänsä.


text: Kauko ("Kake") on tontuista yksinkertaisin. Häntä näyttelee Seppo Korjus. Kauko on myös tontuista lyhyin ja hänellä on tuuheat viikset. Luonteltaan hän on tunteellinen ja arka. Kauko saa aina tehtäväkseen lukea Viisasten kirjaa, mutta joutuu antamaan kirjan Toivolle huomatessaan, ettei ymmärrä kirjan tekstistä mitään. Kauko myös joutuu veistämään uutta potkuria. Hän puhuu finglishiä, mutta eräässä jaksossa hän puhui tällin saatuaan vain saksaa. Kauko mitä ilmeisemmin ymmärtää koirien elekieltä, koska hän osaa keskustella Vikin kanssa.


text: Toivo ("Topi") on tonttujen päälikkö, tai ainakin hän omasta mielestään vaikuttaa olevansa. Sarjassa Toivoa esittää Kari Lehtomäki. Toivo ei pidä siitä, jos työt eivät etene. Toisaalta hän ei itse tee muuta kuin istuu, juo olutta ja käskyttää Kaukoa ja Handea. Toivo puhuu muiden tonttujen tavoin finglishiä. Hän kirjoittaa muistiin Handen, Kaukon & Toivon käyttämiä ilmaisuja, jotta niitä voisi käyttää seuraavissa jaksoissa (esim. "Eiköhän lyödä syrjällemme." sekä "Paitsi ja paitsi, sitä paitsi paitsi.".


text: Iki-Iäkäs on vanha ja kokenut tonttu, jonka soittorasian elämän sävel on sammumassa. Iki-iäkäs lähettää Toivon, Kaukon ja Handen etsimään soittorasian avainta Keuruulle. Iki-iäkäs antaa tontuille myös Viisasten kirjan, jossa on vastaus kaikkiin kysymyksiin. Hän painottaa, ettei kirja saa missään nimessä joutua Näsien käsiin. Iki-Iäkästä esittää Jukka Virtanen. Iki-iäkäs puhuu vain jaksossa 24.


text: Antti "Pentti" Nieksen (Kari Lehtomäki) on sanojensa mukaan kauppamatkustaja / edustaja, joka tulee Santasille eräänä yönä. Hän väittää, että hänen autonsa on mennyt rikki. Pentti kertoo myyvänsä Jukka Kukkulan sukkia ja kenkiä.


text: Pentti nukkuu monta yötä Santasten sohvalla Vikki-koiran kanssa. Pentillä on tuijottava katse, rusehtava puku ja mustat, lyhyet hiukset. Ulkona hän käyttää harmaata pukua. Tontut löytävät eräässä jaksossa hänen hattunsa. Santaset pitävät häntä hyvin erikoisena ihmisenä. Syy Pentin outoon käytökseen on se, että hän on Näsä. Tämä tulee ilmi, kun Pentti juo Ollin kanssa Koskenkorvaa jaksossa 15, jolloin hänellä on syntymäpäivä. Juotuaan tarpeeksi Pentille kasvaa suuhun torahampaat ja nenälle silmälasit. Hän on hyvin kiinnostunut Viisasten kirjasta, ja vihaa tonttuja. Useissa jaksossa, missä Pentti lukee kirjaa, hän tekee jotain pahaa koristetontuille esim. työntää virkkuukoukkua tontun pään lävitse.


text: Vikki on Olli ja Kerttu Santasen koira, ilmeisesti lassie. Vikistä näytetään vain yhtä kuvaa, lukuunottamatta kohtausta, jossa Kauko juttelee Vikille kirjasta ja Näsästä.


text: Kertojaa näyttelee Jukka Virtanen. Kertoja on hyvin salaperäisen kuuloinen. Hän aloittaa joka jakson sanomalla "Kauan, kauan sitten...". Kertoja kyselee lopussa salaperäisiä kysymyksiä (esim. Kuka on tämä salaperäinen muukalainen pimeässä?, Onko totta, että monitoimikoneen vatkaaja linkoaa?). Kertojan kasvoja ei näy kertaakaan sarjassa.


title: Prayer

text: Prayer on saksalaisen DJ-tuottaja Robin Schulzin debyyttialbumi. Sen julkaisivat TONSPIEL sekä Warner Music Group 19. syyskuuta 2014 ja sen tuotannosta vastasi kokonaan Schulz itse. Toisin kuin albumin singlet, albumi itsessään ei ole onnistunut saavuttamaan yhtä suurta menestystä. Albumi on päässyt viiden parhaan joukkoon toistaiseksi vain Sveitsissä. Kymmenen parhaan joukkoon se on onnistunut pääsemään Itävallassa ja Saksassa.


title: Prayer

text: CD


title: Prayer

text: iTunes bonusraita


title: Tiedonhankinta

text: Tiedonhankintaa on kaikki aistien käyttöön pohjautuva havainnointi, jolla pyritään hankkimaan jonkinlaista tietoa ympäristöstä. Akateemisena tutkimuskohteena tiedonhankinta kiinnostaa tiedonhankintatutkimusta, joka tutkii kolmea toisiinsa liittyvää ilmiötä. Nämä ovat tiedonhankinta, tiedontarve ja tiedonkäyttö. Tiedonhankinta sisältää myös käsitteen tiedonhaku, joka on etupäässä tietokoneen avulla toteutettava osa tiedohankintaa.


title: Tiedonhankinta

text: “Tiedonhankinnalla voidaan yleisesti ottaen ymmärtää tiedontarpeesta nousevaa toimintaa. Sen tarkoituksena on tunnistaa relevantteja tiedonlähteitä ja kanavia, hakeutua näille lähteille ja kanaville sekä valita tiettyjä lähteitä ja kanavia, jotta niitä voitaisiin hyödyntää tiedontarpeiden tyydyttämiseksi. Tiedonhankinta ei ole itseisarvoinen prosessi, vaan se saa merkityksensä palvellessaan jotakin päämäärätoimintaa, esimerkiksi opiskelua, suunnittelua, ongelmien ratkaisemista tai vapaa-ajan harrastuksia.” Näin kuuluu Tampereen yliopiston Informaatiotutkimuksen professorin Reijo Savolaisen määritelmä tiedonhankinnasta. Tiedonhankinnan lähtökohtana on siis tehtävän tai ongelman tuottaman tiedontarpeen aktualisoiminen ja tarpeen tunnistaminen. Tästä edetään näkö ja kuuloaistin avulla, valitsemaan ja käyttämään tiedonlähteitä sekä kanavia. Informaatiotutkimukseen liittyvässä tiedonhankinnassa hyödynnetään sekä dokumentoituja tiedonlähteitä, jotka voivat olla painettuja tai elektronisia, että henkilölähteitä. Tietoa tarvitseva yksilö tai ryhmä voi hyödyntää myös erilaisia tiedonhankinnan kanavia, joiden kautta päästään eri tiedonlähteille tai niitä sisältäville palveluille. Tiedonhankinnan kanavia ovat esimerkiksi kirjasto ja internet. Tiedonhankinnan kanavana voi toimia myös henkilölähde. Esimerkiksi kouluterveydenhoitaja voi ohjata tiedonhankkijan eteenpäin silmälääkärille. Kun aineistoa tai informaatiota on saatu käsiin, täytyy sen relevanttius punnita, ja relevanteiksi arvioudut aineistot omaksua. Tämä on kuitenkin jo tiedonkäytön aluetta.


title: Tiedonhankinta

text: Kaikki tiedonhankinta ei ole suunnitelmallista, sillä tietoa voidaan ottaa vastaan myös sattumanvaraisesti. Tällöin puhutaan sattumanvaraisesta tiedonhankinnasta, mutta se voidaan kääntää myös sattumanvaraiseksi tiedon saamiseksi, sillä kyse on pikemminkin tiedon vastaanottamisesta kuin sen tavoitteellisesta hankinnasta. Bussissa ohimennen kuultu juttu tai parturissa luettu aikakauslehden artikkeli kuuluvat tämäntyyppisen tiedonsaannin lähteisiin.


title: Tiedonhankinta

text: Tiedonhankinta on luontevinta ymmärtää sisällöllistä toimintaa palvelevaksi toiminnaksi laajemmassa toimintakontekstissa; se ei ole itseisarvo, vaan pikemminkin väline muiden asioiden, kuten esimerkiksi työtehtävien, suorittamiseksi. Pyrkiessään tyydyttämään tällaisiin työtehtäviin liittyviä tiedontarpeita, tulevat tiedonhankinnan kannalta relevanteiksi juuri ne aineistot, dokumentit ja tietosisällöt, joita yksilö ei ole vielä löytänyt tai saanut haltuunsa.


title: Tiedonhankinta

text: Tiedonhankintaan liittyy kognitiivisia, affektiivisia eli tunteisiin liittyviä sekä tilannelähtöisiä tekijöitä. Nämä tekijät ovat läsnä koko tiedonhankintaprosessin ajan. Hankintaprosessin alussa tiedonhankkijan käsitys lähdemaisemasta on tärkeää: mitä eri lähteitä tai kanavia hän kokee olevan käytettävissä. Jatkoterminä lähdemaisemalle voi olla myös tiedonlähdehorisontti, joka kuvaa tiedonhankkijan käsitystä lähteiden sekä kanavien tärkeysjärjestyksestä ja paremmuudesta. Lähdemaiseman kartoitukseen sisältyy lähteiden ja kanavien luonteen evaluointi. Lähteiden ja kanavien sisältöä, kattavuutta, ajankohtaisuutta ja tavoitettavuutta arvioidaan. Tärkeitä ovat etenkin käsitykset ja kokemukset ponnistuksista, joita vaaditaan lähteille ja kanaville pääsemiseksi. Negatiivisiin kokemuksiin voi kuulua esimerkiksi pitkä fyysinen välimatka: jos lähimpään kirjastoon on matkaa 20 kilometriä, tämä voi johtaa tiedonhankinnasta luopumiseen tai ainakin sen lykkäämiseen. Kirjastomatkan vaatima aika ja raha käytetään toisin. Tarvittavien lähteiden ollessa saatavilla internetistä, on fyysisen tavoitettavuuden merkitys vähäisempi.


title: Tiedonhankinta

text:
Lähteiden tavoitettavuuteen vaikuttavat myös motivaatiotaso, kielitaito ja tiedonhankintataidot. Jos kirjaston luettelon käyttö koetaan liian vaikeaksi, se saattaa karsiutua ensimmäisenä pois mahdollisten lähdekanavien joukosta. Affektiiviset tekijät vaikuttavat myös lähdevalintoihin: kollega koetaan vaikeasti lähestyttävänä henkilönä, täten kynnys neuvojen kysymiseen kasvaa. Myös tilannetekijöillä kuten aikapulalla on huomattava merkitys kanavien ja lähteiden käytön harkinnassa. Aikapulan lisäksi tehtävän kiireisyys ja tärkeys ovat varteenotettavia ongelmia. Mikäli tehtävä on
rutiininomainen ja aikaa on vähän, saatetaan hyödyntää vain yhtä lähdettä. Jos ratkaisua vaativa ongelma on tärkeä ja päätöksillä on pitkäaikaisia vaikutuksia, tietoa on tarpeen hankkia mahdollisimman monipuolisesti eri lähteistä päätöksenteon tueksi.


title: Tiedonhankinta

text: Usein päätökset lähteiden ja kanavien käytön suhteen tehdään nopeasti vertailematta kustannuksia ja hyötyjä sen kummemmin. Lähdevalinnat pohjautuvat merkittävästi aiempiin käyttökokemuksiin. Ihmiset ovat taipuvaisia käyttämään uudestaan niitä lähteitä ja kanavia, jotka he ovat aikaisemmin todenneet helppokäyttöisiksi ja hyödyllisiksi. Tämän vuoksi tiedonhankinnan käytännöt saattavat olla melko urautuneita: samoissa tiedohankinnan rutiineissa pysytään mielellään, mikäli ne tuottavat riittävän hyviä (good enough) tuloksia. Mikäli kaikkein helpoimmin tavoitettavissa olevien lähteiden rutiininomainen käyttö ohjaa tiedonhankintaa, voidaan väittää tiedonhankinnan noudattavan “vähimmän vaivan lakia” (principle of least effort).


title: Tiedonhankinta

text: Heinström (2005) on myös tutkinut tiedonhankintaan vaikuttavia tekijöitä. Hänen tutkimukseen osallistui 305 pro-gradu -tutkielmaa tekevää yliopisto-opiskelijaa. Tutkimus oli kvantitatiivista ja koostui kolmen erilaisen kyselyn tilastollisesta analyysistä. Tiedonhankintakäyttäytymistä tutkittiin useista eri aspekteista: tiedon kriittisen arvioinnin, relevanssin arvioinnin, lähdevalinta kriteerien, vaivannäön, tiedonhankinnan perinpohjaisuuden ja käytettyjen lähteiden mukaan. Tuloksista tunnistettiin kolme erilaista tietokäyttäytymismallia opiskelijoiden kuvaamiseen ja ne nimettiin seuraavasti: "nopea surffailu" (fast surfing), "laaja-alainen skannaus" (broad scanning) ja "uppoutuminen" (deep diving).


title: Tiedonhankinta

text: Nopeat surffaajat kokevat relevanssin arvioinnin sekä aikapulan ongelmalliseksi tiedonhankinnan suhteen. Tähän kategoriaan sijoitetut opiskelijat eivät etsi tietoa kovinkaan perusteellisesti eivätkä näe juurikaan vaivaa tiedonhankinnassa. Heille on ominaista tiedon saatavuus vain muutamasta tietystä dokumentista. Sen lisäksi he myös välttävät dokumentteja, joiden sisällön he kokevat liian tieteelliseksi. Kokonaisuudessaan tämä malli osoittaa melko vaivatonta tiedonhankintaa, jossa päämääränä on löytää vain tarpeellinen informaatio tehtävän suorittamiseksi. Nopea surffailu korreloi käänteisesti hyvien arvosanojen kanssa. Suurin tekijä, joka määrittää kuulumisen tähän malliin, on halu suorittaa opiskelutehtävät niin nopeasti kuin mahdollista, kunhan ne vain täyttävät kurssin vähimmäisvaatimukset.


title: Tiedonhankinta

text: Laaja-alainen skannaus on malli, jota kuvaa hyvin laaja ja perusteellinen tiedonhankinta. Tämän mallin käyttäjät hankkivat tietoa monista eri lähteistä, hankkivat sitä sattumalta ja heidän mielestään informaatiota on myös helppo arvioida kriittisesti. Laaja-alaisen skannauksen haut eivät ole ennalta suunniteltuja, vaan ne kehittyvät asteittain. Laaja-alainen skannaus useimmiten yhdistetään ulospäinsuuntautuneihin ja kilpailullisiin yksilöihin, jotka janoavat paljon uusia kokemuksia. Laaja-alaiseksi skannaajaksi kategorioituminen voi johtua hetkellisestä reaktiosta tiedon tarpeeseen mutta se voi myös olla totuttu tiedonhankintatapa.


title: Tiedonhankinta

text: Uppoutumismallia edustavat opiskelijat, jotka näkevät huomattavasti vaivaa tiedon löytämiseksi ja heille kelpaa vain korkealaatuisin informaatio. "Sukeltaminen" informaation kimppuun on siis syvälle ulottuvaa niin hakustrategioiden kuin informaatiosisällönkin puolesta. Tulokset osoittavat, että uppoutuminen liittyy sekä syvään ja strategiseen opiskelutapaan, että avoimuuteen uusien kokemusten suhteen.


title: Tiedonhankinta

text: Uppoutujia voidaan verrata suvaitsevaisiin ja analyyttisiin reflektoijiin, jotka etsivät informaatiota kontrolloidulla tavalla. Uppoutujien mallia voidaan myös verrata tietokantoihin esitettyihin kyselyihin; on osoitettu, että mitä syvempi ymmärrys tiedonhankkijoilla on heidän hakuaiheestaan, sitä tarkemmaksi heidän hakunsa tulevat. He valitsevat vähemmän dokumentteja mutta tutkivat niitä tarkemmin.


title: Tiedonhankinta

text: Ammatillisessa tiedonhankinnassa käyttäjän tarve pohjautuu yleensä tämän työtehtävään. Eri ammateissa tai työtehtävissä tiedonhankinnan keinot ja vaatimukset eroavat toisistaan. Leckie sekä Pettigrew (1996) ovat luoneet ammatillista tiedonhankintaa kuvaavan pelkistetyn perusmallin. Se korostaa työroolin ja -tehtävän merkitystä osana tiedonhankintaprosessia. Mallissa ei kuitenkaan huomioida kaikkia vaikuttavia tekijöitä tai muuttujia, kuten tiedonhakua suorittavan henkilön ikää tai kokemusta. Myös organisaatiokulttuurin kaltaiset tekijät on jätetty mallista pois.


title: Tiedonhankinta

text: Leckie ja Pettigrew eivät kuvaa tiedonhankintaprosessia sen tarkemmin, mutta korostavat saatujen tulosten merkitystä. Saatu tieto voi epätäydellisenäkin osoittautua hyödylliseksi, vaikka se ei kyseisessä kontekstissa olisikaan tavoitteen mukaista. Toisaalta taas tiedonhaun epäonnistumiset saattavat aiheuttaa kriittistä suhtautumista lähteisiin.


title: Tiedonhankinta

text: Arkielämän ei-ammatillisesta tiedonhankinnasta voidaan käyttää myös lyhyemmin nimitystä arkielämän tiedonhankinta. Sillä tarkoitetaan tiedonhankintaa, joka keskittyy työtehtävien tai opiskelun sijasta vapaa-ajan harrastuksiin ja työelämän ulkopuolisiin välttämättömiin toimintoihin, kuten lastenhoitoon tai ruokaostosten tekemiseen. Toisaalta arkielämän tiedonhankinnasta voi olla hyötyä myös ammatillisessa mielessä. Esimerkiksi tiedonhankinta, joka liittyy harrastusluontoiseen vieraan kielen opetteluun, voi palvella myös henkilön ammatillisia tarpeita. Arkielämän ei-ammatillisessa tiedonhankinnassa voi olla kyse orientoivasta tai ongelmalähtöisestä eli praktisesta tiedonhankinnasta.


title: Tiedonhankinta

text: Yhdysvaltalainen Chatman teki 1980-luvulta lähtien tutkimusta amerikkalaisen yliopiston siivooja-vahtimestareiden ja vanhusten palvelutalon asukkaiden arkielämän tiedonhankinnasta ja tiivisti hankkeensa keskeiset ideat ”normatiivisen käyttäytymisen teoriaan” (2000). Teorian mukaan arkipäivän toimintaa määrittävät normit, maailmankuva, sosiaaliset tyypit ja informaatiokäyttäytyminen.


title: Tiedonhankinta

text: Williamson puolestaan haastatteli tutkimustaan varten noin kahtasataa ikääntynyttä henkilöä Australiassa vuosina 1992–1994 ja kehitti ns. ”ekologisen” mallin, joka kuvaa arkielämän tiedonhankinnan keskeisiä konteksteja ja tiedonlähteiden tavoitettavuutta . Yleisellä tasolla tiedonhankintaa suuntaavat yksilön arvot, henkilökohtaiset ominaisuudet ja elämäntyyli. Tiedonhankinnan mahdollisuuksiin vaikuttavat myös fyysisen ympäristön luonne sekä sosio-ekonomiset tekijät. Tiedonhankinta voi olla suunnitelmallista tai sattumanvaraista eri tilanteissa. Lisäksi tiedonlähteiden keskimääräinen tärkeys vaihtelee.


title: Jonathan

text: Jonathan Cícero Moreira (eli Jonathan; s. 27. helmikuuta 1986 Conselheiro Lafaiete) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa Serie A:ssa pelaavaa Inter Milania. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Jonathan on oikea laitapuolustaja.


title: Jonathan

text: Vuodet 2005-2010 Jonathan edusti Cruzeiroa. Ensimmäisen Série A-maalinsa Cruzeiron paidassa hän iski elokuussa 2007. Vuoden 2011 alussa Jonathan siirtyi Brasilian suurseuraan Santos FC:hen. Puolen vuoden aikana Jonathan voitti Santosin paidassa Copa Libertadoresin. Heinäkuussa 2011 Jonathan siirtyi Italian Serie A:n suurseuraan Inter Milaniin. Hän debytoi seuran paidassa syyskuussa 2011 Serie A:ssa US Palermoa vastaan. Kaudella 2011-2012 Jonathan debytoi myös Mestareiden liigassa. Tammikuussa 2012 Jonathan siirtyi lainalle Serie A:ssa niin ikään pelanneeseen Parma FC:hen. Hän pelasi seurassa kauden loppuun asti ja Parma oli hienosti sarjataulukon kahdeksas. Lainan jälkeen Jonathan palasi Interiin.


title: Jonathan

text: Jonathan edusti maataan alle 17-vuotiaiden MM-kisoissa vuonna 2003 Suomessa. Jonathan oli noissa kisoissa tärkeässä roolissa pelaten täydet minuutit muun muassa finaalissa Finnair-stadionilla Helsingissä, jossa Brasilia voitti Espanjan 1-0.


title: Makwan Amirkhani

text: Makwan Amirkhani (s. 8. marraskuuta 1988 Kermānšāh, Iran) on suomalainen vapaaottelija, joka kilpailee Ultimate Fighting Championship -organisaatiossa. Hänen painoluokkansa on höyhensarja (65,8 kg). Alkuperältään Amirkhani on Iranin kurdi.


title: Makwan Amirkhani

text: Aiemmin myös vapaapainissa ja kreikkalais-roomalaisessa painissa kilpailleen Amirkhanin ensimmäinen vapaaottelu ammattilaisena oli lokakuussa 2010. Hän otteli suomalaisissa ammattilaistapahtumissa vuosina 2010–2014 yhteensä 12 kertaa ja saavutti 10 voittoa. Voitto-otteluista kahdeksan päättyi luovutukseen.


title: Makwan Amirkhani

text: Amirkhanin Ultimate Fighting Championship -debyyttiottelu oli 24. tammikuuta 2015 Tukholman Tele2-areenalla britti Andy Oglea vastaan. Amirkhani voitti vastustajan hyppy-polviosumalla vartaloon ja lyöntien sarjalla, josta seurasi tekninen tyrmäys kun ensimmäistä erää oli kulunut ainoastaan kahdeksan sekuntia.


title: Makwan Amirkhani

text: Toisessa ottelussaan 20. kesäkuuta 2015 Amirkhani löi kuristusotteella Berliinin UFC-kehässä meksikolaisen Masio Fullenin runsaan puolentoista minuutin jälkeen.


title: Makwan Amirkhani

text: Kolmannessa ottelussaan Amirkhan voitti UFC Fight Night 84:ssä 27. helmikuuta 2016 Lontoossa Mike Wilkinsonin yksimielisesti tuomariäänin.


title: Makwan Amirkhani

text: Amirkhani solmi tammikuussa 2017 UFC:n kanssa neljän ottelun sopimuksen, jossa taataan 40 000 dollaria/ottelu. Voittaja saa summan kaksinkertaisena. Ensimmäisessä ottelussa maaliskuussa Lontoossa hän kohtasi Arnold Allenin, jonka Allen voitti tuomariäänin 2-1.


title: Makwan Amirkhani

text: Amirkhani voitti hajaäänin ottelunsa, 27. toukokuuta Liverpoolissa yhdysvaltalaista Jason Knightia vastaan.


title: Makwan Amirkhani

text: Amirkhani on Iranissa syntynyt kurdi. Hän asui lapsuudessaan perheineen Al-Tashin pakolaisleirillä lähellä Ramadia keskisessä Irakissa, kunnes YK sijoitti kahdeksanlapsisen perheen Suomeen vuonna 1993. Suomessa hän aloitti painin harjoittelun lähes saman tien.


title: Makwan Amirkhani

text:
Amirkhani osallistui vuonna 2012 Mr. Finland -kilpailuun sijoittuen ensimmäiseksi perintöprinssiksi.
Hänet valittiin myös Vuoden Turkulaiseksi 2015.


title: Jari Rinne (juoksija)

text: Jari Tapani Rinne (s. 4. toukokuuta 1961 Espoo) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pikajuoksija. Hän edusti vuodesta 1979 lähtien Lahden Ahkeraa ja hänen valmentajanaan toimi Yrjö Oksanen. Kalevan kisoista Rinne saavutti 200 metrin juoksusta hopeaa vuonna 1985 ja 400 metrin juoksusta kaksi hopeaa vuosina 1983 ja 1985 sekä pronssia vuonna 1981. Lisäksi hän oli viestijuoksun SM-kilpailuissa mukana voittamassa 4 x 100 metrin viestijuoksusta kolmea kultaa vuosina 1984, 1985 ja 1986 sekä 4 x 400 metrin viestijuoksusta kultaa vuonna 1984 sekä hopeaa vuonna 1983. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1986 jälkeen.


title: Maja Dahlqvist

text: Maja Anna Linnéa Dahlqvist (s. 15. huhtikuuta 1994 Falun, Ruotsi) on ruotsalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Falun Borlänge Skidklubbia.


title: Maja Dahlqvist

text: Nuorten MM-kilpailuissa Val di Fiemmessä vuonna 2014 Dahlqvist hiihti kultaa voittaneessa Ruotsin viestijoukkueessa. Maailmancupissa Dahlqvist kilpaili ensimmäisen kerran Rukalla marraskuussa 2014 sijoittuen perinteisen hiihtotavan sprintissä 49:nneksi. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti joulukuussa 2014 oltuaan Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä 26:s ja viikkoa myöhemmin Davosissa samalla matkalla 12:s. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Dresdenn vapaan hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2018. Tätä ennen hän oli sijoittunut maailmancupin osakilpailussa parhaimmillaan 11:nneksi. Seuraavana päivänä hän voitti Dresdenissä parisprintin. Kaudella 2018–2019 Dahlqvist sijoittui Rukan perinteisen hiihtotavan sprintissä toiseksi, Davosin vapaan sprintissä kolmanneksi, Dresdenin vapaan sprintissä toiseksi ja Otepään perinteisen sprintissä kolmanneksi. Lisäksi hän voitti jälleen Dresdenin parisprintin.


title: Sakari Ylikörkkö

text: Sakari Ylikörkkö (s. 21. heinäkuuta 1960) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pikajuoksija. Hän edusti vuodesta 1982 lähtien Oulun Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimi Pentti Mankila. Kalevan kisoista Ylikörkkö saavutti pronssia 100 metrin juoksusta vuonna 1985. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1987 jälkeen.


title: Vladimir Janko

text: Vladimir Vladimirovitš Janko (, s. 18. tammikuuta 1949, Moskova Neuvostoliitto) on venäläinen hyökkääjänä pelannut jääpalloilija, joka edusti Moskovan Dynamoa ja Krasnogorskin Zorkia. Pelaajauransa jälkeen hän kouluttautui valmentajaksi ja on valmentanut Venäjällä Syktyvkarin Stroitelia, Krasnojarskin Jeniseitä, välillä Suomessa Lappeenrannan Veiterää ja sen jälkeen edelleen Venäjällä Arkangelin Vodnikia, Moskovan Dynamoa, Kemerovon Kuzbassia ja Dynamo Kazania. Kazanin valmentajana hän saavutti jo 10. Venäjän mestaruutensa.


title: Vladimir Janko

text: Neuvostoliiton jääpallomaajoukkueen valmentajana hän oli Neuvostoliiton vallan loppuvaiheessa 1987-1991. Venäjän jääpallomaajoukkueen valmentajana hän ollut kolmeen otteeseen eli vuosina 1999-2002, 2004-2006, 2007-2009. Suomessa olleessaan Veiterän valmentajana hän toimi myös yhden kauden Suomen jääpallomaajoukkueen valmentajana 1992-1994.


title: Vladimir Janko

text: Seurajoukkueissa


title: Vladimir Janko

text: Maajoukkueessa


title: Pirkanmaan kirjoituskilpailu

text: Pirkanmaan kirjoituskilpailu on maakunnallinen kirjoituskilpailu, joka on järjestetty vuodesta 1952. Kilpailun tarkoituksena on tukea uusia lahjakkaita kirjoittajia ja tarjota heille mahdollisuus saada tekstejään julkisuuteen. Kirjoituskilpailuun voivat osallistua Pirkanmaan alueella asuvat, työskentelevät tai opiskelevat kirjoittajat, jotka eivät ole julkaisseet kaunokirjallista teosta tai omakustannetta. Kilpailussa on kaksi sarjaa: proosa ja lyriikka.


title: Pirkanmaan kirjoituskilpailu

text: Kilpailun perusti Tampereen kirjastonjohtaja Mikko Mäkelä vuonna 1952. Kilpailussa palkittuja ovat olleet muun muassa rikoskirjailija Seppo Jokinen, runoilijat Mirkka Rekola, Kari Aronpuro ja Tuija Välipakka, näytelmäkirjailija Jussi Kylätasku, kirjailijat Jaakko Syrjä, Päivi Alasalmi, Vilja-Tuulia Huotarinen, Anni Kytömäki, Olli Jalonen sekä kirjailijaliiton puheenjohtaja Jyrki Vainonen.


title: Pirkanmaan kirjoituskilpailu

text: Kilpailua uhkaa lopettaminen vuoden 2015 jälkeen osana Tampereen kaupungin säästötoimia.


title: Ruokojärvi (Punkalaidun)

text: Ruokojärvi on Pirkanmaalla Punkalaitumella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Sammunjoen valuma-alueeseen.


title: Ruokojärvi (Punkalaidun)

text: Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 100 metriä. Järvellä on kymmenkunta tulo-ojaa lähinnä suolta, joista yksi on nimeltään Ruokostenoja. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 4,4 kilometriä pitkä Ruokostenoja, joka laskee Sammaljokeen.


title: Ruokojärvi (Punkalaidun)

text: Järven rantaviiva on 1,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjois- ja eteläpäässä on metsäistä suota. Sastamalan raja kulkee aivan järven pohjoispään vierestä.


title: Sammakkajärvi

text: Sammakkajärvi eli Sammakkojärvi on Pirkanmaalla Punkalaitumella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Sammunjoen valuma-alueeseen.


title: Sammakkajärvi

text: Järven pinta-ala on 30,4 hehtaaria ja sen pituus on 1,4 kilometriä ja leveys 350 metriä. Järveen laskee muutama suo-oja ja pelto-oja. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 2,9 kilometriä pitkä laskuoja Sammaljokeen. Laskuoja virtaa suuren tekolammen läpi ennen yhtymistään Sammaljokeen.


title: Sammakkajärvi

text: Järven rantaviiva on 4,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven eteläpäässä on metsäistä suota. Loma-asuntoja on muutamissa kohdin ja koilliskulmassa on maatila ja peltoja. Sinne johtaa tie Sammaljoen kylän suunnalta. Järvi sijaitsee Punkalaitumen ja Sastamalan rajalla niin, että suurin osa järvestä kuuluu Punkalaitumen alueelle.


title: Sammakkajärvi

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Sammakajärvi".


title: Lailujärvi

text: Lailujärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Sammaljoella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Sammunjoen valuma-alueeseen.


title: Lailujärvi

text: Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 50 metriä. Järvellä ei ole tulo-ojia, sillä se sijaitsee suon keskellä. Järven luusua lähtee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 1,6 kilometriä pitkä Kravi.


title: Lailujärvi

text: Järven rantaviiva on 0,67 kilometriä pitkä ja ranta on metsäistä suota, joka on syntynyt järven umpeenkasvun seurauksena. Rannoilla ei ole rakennuksia eikä sinne johda tietä.


title: Lailujärvi

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Lainujärvi".


title: Pikku Murtojärvi

text: Pikku Murtojärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Sammunjoen valuma-alueeseen.


title: Pikku Murtojärvi

text: Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 70 metriä. Järveen laskee vain muutama tulo-oja. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 750 metriä pitkä laskuoja Murtoonmaanojaan, joka laskee Sammaljokeen Myllykosken yläpuolella. Lähellä sijaitseva Murtojärvi laskee samaan laskuojaan.


title: Pikku Murtojärvi

text: Järven rantaviiva on 0,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja peltoa. Rannalle ei ole rakennettu asuntoja eikä sille johda tietä.


title: Murtojärvi (Sastamala)

text: Murtojärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Sammaljoen kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Sammunjoen valuma-alueeseen.


title: Murtojärvi (Sastamala)

text: Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 200 metriä. Järvellä on tulo-ojina muutama suo-oja. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 750 metriä pitkä laskuoja Murtoonmaanojaan, joka laskee Sammaljokeen Myllykosken yläpuolella. Lähellä sijaitseva Pikku Murtojärvi laskee samaan laskuojaan.


title: Murtojärvi (Sastamala)

text: Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on loma-asunto ja maatila, jonne johtaa tie Sammaljoen kylältä.


title: Iso-Kuovanen

text: Iso-Kuovanen on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Sammunjoen valuma-alueeseen.


title: Iso-Kuovanen

text: Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 100 metriä. Järvellä ei ole tulo-ojia. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 900 metriä pitkä laskuoja Murtoonmaanojaan, joka laskee Sammaljokeen. Murtoonmaanoja laskee Pikku-Kuovasen läpi ennen Iso-Kuovasen yhtymiskohtaa. Alavirran puolella on vielä tekolampi.


title: Iso-Kuovanen

text: Järven rantaviiva on 0,65 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, jossa rantoja kiertää kapea avosuovyöhyke. Rantoja ei ole rakennettu eikä sinne kulje tietä. Kuovasen talo sijaitsee kahden samaan suohon kuuluvan lammen takana.


title: Iso-Kuovanen

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järvi on nykyistä pitempi, mikä tarkoittaa, että järven pintaa on alennettu.


title: Vihdanlammi

text: Vihdanlammi on Pirkanmaalla Sastamalassa Sammaljoella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Sammunjoen valuma-alueeseen.


title: Vihdanlammi

text: Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 80 metriä. Järveen laskee muutama suo-oja. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 4,3 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Varessuonojaan. Tämä oja muuttuu pian Sammaljoeksi.


title: Vihdanlammi

text: Järven rantaviiva on 0,75 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin soista metsämaastoa. Rannan tuntumassa on pari loma-asuntoa, joille johtaa tie Ekojärveltä.


title: Hanhijärvi (Houhajärvi)

text: Hanhijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Houhajärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Sammunjoen valuma-alueeseen.


title: Hanhijärvi (Houhajärvi)

text: Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 150 metriä. Järvellä ei ole tulo-ojia. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 7 kilometriä pitkä Pikkujoki. Samaan pikkujokeen laskee myös suurempi Houhajärvi.


title: Hanhijärvi (Houhajärvi)

text: Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä ja ranta on laaja avosuo. Suo on nykyään luonnonsuojelualue.


title: Hanhijärvi (Houhajärvi)

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven koko on muuttunut suuresti, koska vedenpinta on alentunut huomattavasti. Vielä vuoden 1930 kartassa Hanhijärvi on selkeästi nykyistä suurempi. Sekä laamanni P.G. Falck että talonomistaja Henric Wanhakyrö ovat hakeneet Hanhijärvelle (mahdollisesti eri järvet) lupaa kuivattaa se. Kummankin hanke olisi toteutunut 1840-luvulla.


title: Houhajärvi

text: Houhajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Sammunjoen valuma-alueeseen.


title: Houhajärvi

text: Järven pinta-ala on 373 hehtaaria ja sen pituus on 8,0 kilometriä ja leveys 700 metriä. Levein kohta 1,4 kilometriä sijaitsee järven luoteispäässä. Tulo-ojat laskevat pääasiassa pelloilta. Yhden tulo-ojan nimi on Hyssäänoja. Järven luusua sijaitsee järven eteläpään lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 3,2 kilometriä pitkä Houhajärvenoja, joka yhtyy Hanhijärveltä laskevaan Pikkujokeen. Pikkujoki laskee vielä 5,6 kilometriä Sammaljokeen.


title: Houhajärvi

text: Järven rantaviiva on 27,7 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rantaan rajautuu useasti peltoja, mutta loma-asunnot täyttävät muuten rannat. Maatiloja on useita ja niille johtaa tiet Sammaljoen ja Sastamalan keskustan väliseltä tieltä. Järven eteläpuolella on Houhajärven kylä.


title: Houhajärvi

text: Järven laajemmassa pohjoisosassa on yksitoista saarta, jotka ovat usein luodon kokoisia. Suurimpien saarten nimet ovat Komeronsaari, Paljassaari, Peilisaari ja Pukkisaari (niemi). Pieniä saaria ovat Kuttusaari, Pukkisaari ja Tupsukari. Levonnokka ahtaa etensä kapean salmen. Sen eteläpuolella saaria on kovin vähän. Houhajärven kohdalla on toinen kapea salmi, jonka ylittää kevyt silta.


title: Houhajärvi

text: Houhajärvi on vähitellen rehevöitynyt. Sen veden happitilanne ja veden laatu on viime aikoina kärsinyt esimerkiksi veden vähyydestä ja haja-asutusalueen kuormituksesta. Erityisesti vuonna 1997, jolloin sen rehevöitymisestä keskusteltiin julkisesti, heräsivät eri tahot vaatimaan toimia. Järveä on ryhdytty nyt kunnostamaan. Vuonna 2013 haettiin lupa rakentaa järven luusuaan pohjapato, jolla nostettaisiin vedenpinnan korkeutta etenkin vuoden kuivimpina aikoina. Pohjapato valmistui vuonna 2015. Sillä nostettiin järven pinnan keskikorkeutta 13 cm. Samalla pinnan korkeusvaihtelu väheni merkittävästi. Muina hoitotoimenpiteinä on toteutettu hoitokalastusta, kuhaistutuksia ja veden vaihtuvuutta estävän kasvuston niittoja.


title: Houhajärvi

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven muoto on hieman muuttunut nykyiseen verrattuna. Tämä merkitsee, että järven pintaa on alennettu. Tämä on saattanut tapahtua sen jälkeen, kun talollinen Ferdinand Jaamala ja hänen kumppanit hakivat lupaa kuivauttaa Houhajärvi vuonna 1840. Lupa hankkeelle myönnettiin 1841. Houhajärven vedenpinnan korkeutta laskettiin silloin noin metrin.


title: Pinguy OS

text: Pinguy OS on helppokäyttöinen tietokoneen Linux-käyttöjärjestelmä. Näin ollen jakelu sopii erittäin hyvin aloittelijoille. Tämä Linux-jakelu perustuu Ubuntuun. Se mielletään Linux Mintin kilpailijaksi.


title: Pinguy OS

text: Pinguy OS:ssa on korjattu monia virallisen Ubuntu-jakelun puutteita muuttamalla käyttöliittymää ja valitsemalla työpöydälle aloittelijan yleensä tarvitsemat ohjelmat. Pinguy milletään käyttäjiensä parissa usein Linux Mintin kilpailijaksi. Vaikka onkin erittäin helppokäyttöinen, ei ole DistroWatchissa läheskään niin suosittu kuin Linux Mint tai Ubuntu. Pinguy toimii LiveDVD-tilassa, jolloin sitä ei aivan välttämättä tarvitse asentaa koneen kiintolevylle. Pinguyn asennus vaatii USB-tikun, DVD:n tai vastaavan suuren asennusmedian, CD:lle se ei mahdu. Käyttöliittymä vahvasti muunneltu GNOME. PinGuy OS perustuu Debianiin samalla tavoin kuin Ubuntukin. Saatavissa sekä 32- että 64-bittisenä. Vähimmäisvaatimus 86-yhteensopiva prosessori 700 MHz kellotaajuudella. Lisäksi Pinguy OS tarvitsee ainakin 384 MB keskusmuistia ja 8GB kiintolevytilaa.


title: Kalevi Nyytäjä

text: Aarne Taisto Kalevi Nyytäjä (s. 9. kesäkuuta 1932 Tyrvää) on suomentaja, joka on kääntänyt muun muassa Honoré de Balzacin, Georg Büchnerin, Raymond Chandlerin, E. L. Doctorowin, Graham Greenen ja Ernest Hemingwayn teoksia. Hän sai valtion kääntäjäpalkinnon vuonna 1977 ja kirjallisuuden valtionpalkinnon vuonna 1999.


title: Kalevi Nyytäjä

text: Nyytäjän virolainen kasvatusäiti opetti pojalle saksaa ja pani tämän ruotsinkieliseen leikkikouluun. Nyytäjä oppi englannin kielen sotien aikana venäläisen opettajan yksityisoppilaana. Nyytäjä on koulutukseltaan filosofian maisteri. Ennen kääntäjäksi ryhtymistään hän työskenteli uutistoimittajana UPI:ssa ja Yleisradiossa sekä mainostoimittajana Suomen Ilmoituskeskuksessa ja Mainosyhtymässä. 1970-luvun lopulla hän toimi Kääntäjien ja tulkkien liiton hallituksessa, 1980-luvun alkupuolella raamatunkäännöskomiteassa ja 1986–1991 valtion kirjallisuustoimikunnassa.


title: Kalevi Nyytäjä

text: Nyytäjän puoliso oli dramaturgi Outi Nyytäjä. Suomen lisäksi he asuivat osan vuodesta Ranskan Bretagnessa.


title: Tekninen rikostutkinta

text: Tekninen rikostutkinta eli rikostekniikka on rikoksen selvittelyyn liittyvän materiaalin hankkimista rikospaikalta. Joskus siihen luetaan myös saadun materiaalin tieteellinen tutkimus eli forensinen tiede.


title: Tekninen rikostutkinta

text: Teknisen rikostutkinnan käsitteen rajaaminen ei ole ollut Suomessa yksiselitteistä, mikä johtuu osin keskieurooppalaisen ja angloamerikkalaisen kirjallisuuden käyttämien määritelmien eroista. Eroja on siinä, luetaanko näytteiden tutkimuskin alaan kuuluvaksi.


title: Tekninen rikostutkinta

text: Suomen sisäasiainministeriön määritelmän mukaan tekninen rikostutkinta on "tutkimuksia, joissa rikos-, onnettomuus- tai muuhun tapahtumaan liittyen kuvaamalla, piirroksia laatimalla, näytteitä ottamalla tai muulla vastaavalla tavalla hankitaan tietoja tutkittavasta asiasta." Tämän lisäksi sisäasiainministeriö lukee tekniseen rikostutkintaan kuuluvaksi "laboratorioissa tapahtuva näytteiden tutkiminen ja vertailu sekä näiden tutkimusten perusteella annettavat ja ulkopuolisilla teetettävät lausunnot".


title: Tekninen rikostutkinta

text: Himberg (2002) määrittelee teknisen rikostutkinnan suppeammin: "rikospaikkaan, rikoksentekovälineisiin, tekijäksi epäiltyyn, uhriin tai muuhun asianosaiseen kohdistuvat dokumentointi sekä näytteenotto ja -käsittely, joka edeltää forensisia laboratoriotutkimuksia". Laboratoriotutkimukset ja niissä sovelletut tekniset ja luonnontieteet ovat erikseen forensista tiedettä, kuten myös oikeuslääketiedettä sivuavat oikeuskemia ja oikeustoksikologia.


title: Tekninen rikostutkinta

text: Rikospaikkatutkinnan tekee rikostekninen yksikkö. Tutkintaan liittyy rikospaikan dokumentointi esimerkiksi valokuvaamalla, piirtämällä tai videoimalla, sekä erilaisten näytteiden otto. Rikostekninen yksikkö tekee myös laboratoriotutkimuksia valmistelevaa tutkimusta kuten sormenjälkien esillehakua sekä hiukkasnäytteiden seulontaa ja mikroskopointia.


title: Tekninen rikostutkinta

text: Forensinen tiede on teknisten ja luonnontieteiden soveltamista esitutkintaan. Se koostuu useista metodologioiltaan erilaisista tutkimusalueista ja soveltaa useita eri tieteenalojen oppeja kuten kemian eri osa-alueita, molekyylibiologiaa, biologiaa, fysikaalisia tieteitä, fonetiikkaa, kielitiedettä ja tietojenkäsittelytiedettä sekä sivuaa muitakin aloja.


title: Tekninen rikostutkinta

text: Monien forensisten tutkimusalojen keskeinen tavoite on osoittaa yhteys epäillyn sekä rikospaikan tai uhrin välillä. Tämä havaitaan joko materiaalin siirtymisestä näiden kahden välillä tai fyysisten ominaisuuksien yhteensopivuudesta. Toinen alan perustavoite on tapahtumainkulun selvittäminen eli rekonstruktio.


title: Tekninen rikostutkinta

text: Forensisen tieteen tärkeimpiä tutkimusalueita ovat:


title: Lahottajasienet

text: Lahottajasienet ovat monimuotoinen ryhmä taksonomialtaan erilaisia sieniä, jotka aiheuttavat luonnon kiertokulussa puuaineksen ja kasvien lahoamista rakenneosiinsa solunulkoisen entsyymitoiminnan avulla. Tähän hajotukseen ottavat osaa myös jotkin bakteerit. Lahottajasienet voidaan jakaa ekologialtaan karikkeenlahottajiin, valkolahoon, ruskolahoon, katkolahoon sekä sinistäjäsieniin. Hajotuksen kohteeksi joutuvat myös eläimet ja toiset sienet. Osa sienistä muodostaa sienijuuria ja elää symbioosissa isäntäeliön kanssa eikä välttämättä osallistu lahoprosessiin. Puuaineksen vaikeasti hajoavat molekyylit muodostavat pitkäketjuisia kuituja. Merkittävimmät puumolekyylit ovat selluloosa ja hemiselluloosa, jotka ovat polysakkarideja sekä ligniini, joka on polyfenoli.


title: Lahottajasienet

text: Valkolaho saa nimensä puun pehmenemisen lisäksi tyypillisestä vaalentumisesta, jonka lisäksi puulla voi tavata sienirihmaa ja itiöemiä. Mikäli valkolaho on puussa paikallista, sitä kutsutaan taskulahoksi. Valkolaho edellyttää voimakkaiden ligniiniä pilkkovien entsyymien kuten lakkaasien, oksidaasien ja peroksidaasien olemassaoloa. Ligniiniä eivät valkolahottajat kuitenkaan käytä ravinnokseen, vaan sokeriosia, kunhan pääsevät niihin käsiksi. On huomattava, että ennen valkolahotuskyvyn ilmaantumista kivihiilikauden jälkeen maaperään jäi runsaasti fossiilista hiiltä ja muita fossiilisia polttoaineita, jota ihminen hyödyntää energiantuotannossa. Valkolahottajia on lajimäärällisesti huomattavasti enemmän kuin ruskolahottajia. Ne kuuluvat kaikki kantasieniin.


title: Lahottajasienet

text: Ruskolaho aiheuttaa puuhun lohkeilua, valkolahon tyypillinen vaaleneminen puuttuu. Ruskolahottajat käyttävät niin ikään polysakkarideja ravintonaan, mutta ligniini jää pehmenneenä lahoon ja siirtyy humukseen muodostaen kunttakerroksen. Tämä ravinteita ja kosteutta sisältävä kerros on ekologisesti varsin merkittävä uudistumisessa. Nykyisen (2013) käsityksen mukaan ruskolahottajat ovat kehittyneet valkolahottajista evoluutiossa useampaa reittiä. Niistä ovat oletettavasti puolestaan kehittyneet symbionttisia sienijuuria muodostavat mykorritsasienet. Ruskolahottajat ovat kaikki kantasieniin kuuluvia eivätkä ne pääsääntöisesti tuota peroksidaaseja. Sen sijaan ne muokkaavat ligniiniäkin Fenton-kemian avulla.


title: Lahottajasienet

text: Katkolaho eli pehmytlaho on ilmiö, joka pehmittää ja harmaannuttaa puutavaraa kuten hirsirakennuksia, ja se näkyy ensin pinnalla, myöhemmin syvemmällä. Katkolahottajasienet vaativat kosteita olosuhteita.


title: Lahottajasienet

text: Sinistäjäsienet eivät hajota puuta, mutta kylläkin puun lipidejä. Ne iskevät yleensä kaadettuun puutavaraan ja aiheuttavat värivirheitä. Sinistymistä aiheuttavia sieniä ovat mm. Ceratocystis-, Graphium-, Ophiostoma-, Alternaria-, Diplodia- ja Sclerophoma-sienet.


title: Lahottajasienet

text: Kariketta lahottavat sienet saattavat olla hyvinkin tehokkaita kuolleen puun ja muun kasviaineksen hajottajia. Nämä ovat käytännöllisesti katsoen kaikki kantasieniä, monet suuria itiöemiä muodostavia metsäsieniä. Tämän ryhmän sienet eivät lahota järeää elävää puuta.


title: Ivan Šijan

text: Ivan Šijan (s. 2. kesäkuuta 1990 Zagreb, Kroatian ST, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta) on kroatialainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. divisjonin Gjøvik Hockeyssa. Hän on aiemmin pelannut ulkomailla myös Sloveniassa, Tanskassa ja Ruotsissa. Šijan laukoo oikealta.


title: Ivan Šijan

text: Šijan on Medveščak Zagrebin kasvatti. Hän pelasi seurassa ensimmäiset miesten pelinsä 16-vuotiaana Interligassa ja Kroatian pääsarjassa kaudella 2006–2007. Kahtena seuraavana kautensa Šijan edusti Medveščakia Kroatian ja Slovenian pääsarjoissa. Kaudeksi 2009–2010 joukkue siirtyi Itävallan pääsarja Erste Bank Eishockey Ligaan, jossa Šijan pelasi ensimmäisellä kaudellaan vain yhden ottelun. Valtaosan kaudestaan hän pelasi Medveščakin kakkosjoukkueessa Slohokej Ligaa.


title: Ivan Šijan

text: Ensimmäisellä täydellä EBEL-kaudellaan 2010–2011 Šijan pelasi liigassa 51 runkosarja- ja viisi playoff-ottelua jääden ilman tehopisteitä. Kaudella 2011–2012 hän pelasi Medveščakin EBEL-joukkueessa 45 runkosarja- ja yhdeksän playoff-ottelua tehopistein 1+1=2 ja kaudella 2012–2013 36 runkosarja- ja viisi playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Kaudella 2013–2014 Šijan pelasi ainoastaan seuran kakkosjoukkueessa Kroatian pääsarjaa.


title: Ivan Šijan

text: Kaudeksi 2014–2015 Šijan palasi EBEL:ään ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella slovenialaisen Olimpija Ljubljanan riveihin. Joulukuussa 2014 hän kuitenkin jätti joukkueen. Tammikuussa 2015 Šijan siirtyi loppukauden kattaneella sopimuksella Tanskan Metal Ligaenin Herlev Eaglesiin. Kaudeksi 2015–2016 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin neljänneksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyTvåan-joukkue Sandvikens IK:hon. Marraskuussa 2015 Šijan vaihtoi sieltä sarjatasoa ylemmäs Hockeyettan-joukkue Wings HC Arlandan riveihin.


title: Ivan Šijan

text: Syyskuussa 2016 Šijan siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. divisjonissa pelaavan Gjøvik Hockeyn joukkueeseen oltuaan ilman sopimusta alkukauden 2016–2017. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 3+12=15.


title: Ivan Šijan

text: Šijan edusti Kroatiaa I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2010, II-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2011 voittaen B-lohkon hopeaa sekä IIA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2012 ja 2013. Vuoden 2012 turnaus päättyi pronssiin ja vuoden 2013 turnaus hopeaan sekä sarjanousuun IB-divisioonaan. Šijan pelasi myös Vancouverin 2010 ja Sotšin 2014 olympiakisojen karsinnoissa.


title: Ivan Šijan

text: Šijan pelasi myös alle 20-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2010 sekä II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2007, 2008 ja 2009. Vuosien 2007 ja 2008 turnaukset päättyi lohkopronssiin ja vuoden 2009 turnaus B-lohkon kultaan sekä sarjanousuun I-divisioonaan. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2006, 2007 ja 2008 voittaen kahdesta jälkimmäisestä turnauksesta lohkopronssia.


title: Man Haron Monis

text: Man Haron Monis (1964 – 16. joulukuuta 2014) oli iranilainen itsejulistautunut uskonoppinut, joka otti panttivangeiksi useita sivullisia Sydneyssä joulukuussa 2014.


title: Man Haron Monis

text: Haron syntyi Iranissa, mutta saapui Australiaan turvapaikanhakijana vuonna 1996. Hän oli sittemmin useaan otteeseen tekemisissä virkavallan kanssa. Vuosina 2007-2009 Haron lähetti useita vihakirjeitä taisteluissa kaatuneiden australialaissotilaiden perheille. Vuonna 2013 Haronia syytettiin avunannosta ex-vaimonsa murhaan. Häntä syytettiin sittemmin myös yli 50 seksuaalisesta hyväksikäytöstä toimiessaan henkiparantajana.


title: Man Haron Monis

text: Joulukuussa 2014 Haron otti panttivangeiksi Sydneyssä sijainneen Lindtin kahvilan asiakkaat ja henkilökunnan. Panttivankitilanne päättyi poliisin rynnäkköön, jonka aikana sekä Haron että kaksi panttivankia menehtyi.


title: Johann Christian Friedrich Hæffner

text: Johann Christian Friedrich Hæffner (2. maaliskuuta 1759 – 28. toukokuuta 1833) oli saksalaissyntyinen, Ruotsissa vaikuttanut säveltäjä. Hän opiskeli urkujensoittoa ja laulua. Tukholmassa hän työskenteli Saksalaisen kirkon urkurina, laulunopettajana ja hovin musiikillisena johtajana. Hän sävelsi oratorion "Försonaren på Golgatha" ja muuta hengellistä musiikkia, jota julkaistiin muun muassa Johan Olof Wallinin virsikirjassa. Hæffner sävelsi myös muihin genreihin lukeutuvaa musiikkia, kuten oopperan "Electra", jonka levytys julkaistiin Caprice-levymerkillä vuonna 1993.


title: Hyperion Records

text:
Hyperion Records on brittiläinen itsenäinen taidemusiikin levy-yhtiö. Se perustettiin vuonna 1980, ja sen katalogissa ovat edustettuina eri tyylisuuntaukset ja kaikki aikakaudet 1100-luvulta näihin päiviin. Tammikuussa 1996 Hyperion Recordsille myönnettiin MIDEMin Cannes Classical Award ("paras levymerkki"). Levy-yhtiö on nimetty kreikkalaisen mytologian hahmon mukaan. Hyperionin alaisuudessa toimii myös Helios-levymerkki. Vuonna 2005
Hyperion juhlisti 25-vuotista taivaltaan muun muassa julkaisemalla yhtenä budjettihintaisena boksina sen aiemmat levytykset kaikista Schubertin lauluista. Tämän valtavan projektin käynnisti aikoinaan Hyperionin perustaja Ted Perry, ja levysarjan julkaisu aloitettiin vuonna 1987.


title: Hyperion Records

text: Hyperion Recordsin 30-vuotisjuhlavuoden kunniaksi (2010) julkaistiin uudelleen kolmekymmentä sen merkittävää levyä, jotka asetettiin myyntiin puoleen hintaan. Monet näistä levyistä olivat Gramophone-palkittuja (myös "Vuoden levytyksinä").


title: Rappiolla

text: "Rappiolla" on syksyllä 1980 ilmestynyt Hassisen koneen toinen single. Kyseessä on yhtyeen esikoisalbumin "Täältä tullaan Venäjä" avauskappale, joka äänitettiin Lempäälässä sijaitsevalla Mika Sundqvistin MSL-studiolla kesäkuussa 1980. Sen tuottajana toimi Pantse Syrjä. Single julkaistiin ilman kuvakantta. Kappale nousi jukeboxlistan ensimmäiselle sijalle.


title: Rappiolla

text: Kappale aiheutti vuotta myöhemmin pienimuotoisen kohun, kun Yleisradion toimittaja Maija Dahlgren paheksui sen sanoitusta radio-ohjelmassaan. Hän siteerasi ilmeisesti tarkoituksella vain laulun ironista alkuosaa, mutta jätti sen kertosäkeen kokonaan huomiotta.


title: Dirofilaria repens

text: Dirofilaria repens on loinen, joka leviää hyttysten välityksellä eläimestä toiseen. Sen aiheuttamat oireet ovat lieviä. Koirilla toukat havaitaan verenkierrossa muiden tutkimusten yhteydessä. Toukka kehittyy aikuiseksi puolessa vuodessa. Naaras on aikuisena 25-30 senttimetriä pitkä. Loinen tarvitsee kehittyäkseen hyttystä, ja se leviää siten vain lämpimänä vuodenaikana.


title: Dirofilaria repens

text: Loista tavataan lihansyöjillä, kuten kissassa, sudessa, ketussa ja piisamissa. Ihmisessä se ei kehity aikuiseksi eikä siten levitä toukkia, mutta se voi aiheuttaa ihoon tai silmään tulehduspesäkkeitä.


title: Dirofilaria repens

text: Suomessa loinen on toistaiseksi havaittu vain kerran, Romaniasta tuodusta koirasta, jolta poistettiin ihopatti. Sen leviäminen Suomessa on todennäköistä vasta, jos ilmasto lämpenee edelleen, sillä se edellyttää hyvin lämpimiä kesiä. Virossa on havaittu kotoperäisiä loistapauksia vuonna 2014. Laajemmin sitä esiintyy Etelä-Euroopassa, joten sieltä tuotujen löytökoirien mukana sitä voi tulla Suomeen.


title: Dirofilaria repens

text: "Dirofilaria repens" on sukua vaaralliselle "Dirofilaria immitis" -loiselle, jota sanotaan myös sydänmadoksi. Siihen annettu estolääkitys tehoaa myös "D. repensiin".


title: Albanian merivoimat

text: Albanian merivoimat () on Albanian asevoimien merellinen puolustushaara, jonka nimi oli vuoteen 2010 saakka Albanian meripuolustusvoimat. Merivoimien esikunta sijaitsee Durrësissa ja sillä on kaksi tukikohtaa: "Kepi i Palit" Durrësissa ja "Pashaliman" Vlorëssa.


title: Albanian merivoimat

text: Laivastoprikaatin aluksista merkittävä osa partio- ja apualuksia, joista pääosa on saatu Italialta ja Yhdysvalloilta lahjoituksina. Aiemmin Neuvostoliitosta ja Kiinasta hankitut alukset on poistettu palveluksesta ja ainoastaan yksi neuvostoliittolainen miinanraivaaja jatkaa palvelustaan odotettaessa neljän Alankomaista toimitettavan Damen Stan tyyppi 4207 -vartioveneen luovutusta.


title: Albanian merivoimat

text: Vuoteen 1996 saakka Albanian merivoimiin kuului yli 145 palveluksessa olevaa alusta, joista 45 oli kiinalaisvalmisteisia Huchuan-luokan (type 25) torpedoveneitä sekä muutama Shanghai-luokan sukellusveneentorjuntavene. Laivaston ylpeytenä olivat neljä neuvostoliittolaisvalmisteista Whiskey-luokan sukellusvenettä, joista kaksi jäi Albaniaan Neuvostoliiton vetäytyessä maasta 1961 Albanian erottua Varsovan liitosta. Kiinan tuella sukellusveneet saatiin palvelukseen, mutta 1980-luvun lopulla sukellusveneiden toimintakyky oli kyseenalainen Kiinan tuen päätyttyä. Virallisesti sukellusveneet poistettiin palveluksesta 1998.


title: Giuseppe Pinelli

text: Giuseppe Pinelli (21. lokakuuta 1928 Milano – 16. joulukuuta 1969 Milano) oli italialainen rautatietyöläinen ja anarkisti, joka kuoli poliisin kuulusteluissa joulukuussa 1969. Hän kuului Ponte della Ghisolfa -nimiseen järjestöön ja toimi aktiivisesti myös Italian Anarkistisessa mustassa ristissä. Pinellin kohtalo innoitti Nobel-palkittua kirjailijaa Dario Fota kirjoittamaan yhden tunnetuimmista näytelmistään "Erään anarkistin tapaturmainen kuolema".


title: Giuseppe Pinelli

text: Työväenluokkaiseen perheeseen syntynyt Pinelli vietti lapsuutensa Milanon köyhälistöalueilla ja oli jo nuoresta lähtien kiinnostunut yhteiskunnallisista asioista. Toisen maailmansodan viimeisinä vuosina hän toimi lähettinä Milanon alueen anarkistisessa vastarintaryhmässä. Sodan jälkeen Pinelli työskenteli rautateillä vuodesta 1954 lähtien jarrumiehenä ja avioitui seuraavana vuonna esperantonkurssilla tapaaman puolisonsa kanssa. Vuonna 1965 hän oli mukana perustamassa teloitettujen amerikanitalialaisten anarkistien Nicola Saccon ja Bartolomeo Vanzettin mukaan nimettyä ryhmää ja Ponte della Ghisolfan Pinelli organisoi 1968. Ryhmä järjesti muun muassa erilaisia konferensseja sekä opiskelijatapaamisia.


title: Giuseppe Pinelli

text: 12. joulukuuta 1969 räjähti Milanon keskustassa Piazza Fontanan aukiolla sijaitsevassa pankissa pommi, joka vaati 16 kuolonuhria ja kymmeniä loukkaantuneita. Tapauksen johdosta pidätettiin välittömästi useita anarkisteja, joiden joukossa oli myös Pinelli. Häntä kuulusteltiin kolmen vuorokauden ajan, vaikka Italian tuolloisten lakien mukaan pisin pidätysaika ilman oikeuden päätöstä oli vain 48 tuntia. Myöhään joulukuun 15. päivän iltana Pinelli putosi poliisiaseman neljännen kerroksen ikkunasta ja kuoli seuraavana yönä sairaalassa. Hänen hautajaisiinsa osallistui yli tuhatpäinen ihmisjoukko.


title: Giuseppe Pinelli

text: Pinellin kanssa samassa huoneessa olleen viiden poliisin sekä komisario Luigi Calabresin osallisuutta tapahtuneeseen tutkittiin monta vuotta, etenkin siitä syystä että poliisit aluksi väittivät Pinellin hypänneen tahallaan ikkunasta. Poliisin alustavien lausuntojen mukaan, jotka vielä samana yönä antoi julkisuuten Milanon silloinen poliisipäällikkö Marcello Guida, Pinelli siis teki itsemurhan. Syy siihen olisi ollut että poliisi oli onnistunut kumoamaan Pinellin alibin täysin, väite joka myöhemmin osoittautui vääräksi tai ainakin vahvasti liioitelluksi. Lopulta lokakuussa 1975 Pinellin putoamisen todettiin virallisesti olleen sairauskohtauksen aiheuttama tasapainohäiriö (siis huimaus) jonka seurauksena Pinelli putosi 92 cm korkean kaiteen yli ikkunasta ulos poliisilaitoksen sisäpihalle. Syy siihen että ikkuna oli raollaan joulukuun puolessa välissä vaikka ulkona oli aika kylmä oli se että huone oli pieni (vain 15 m²) ja kaikki huoneessa olijat tupakoivat koko ajan: "tupakoimme kaikki kuin turkkilaiset" ("fumavamo tutti come turchi"), vahvisti poliisimies Giuseppe Caracuta lausunnossaan tutkintotuomarille. Tiedossa ei kuitenkaan ole, mitä kuulusteluhuoneessa todella tapahtui, joten yksi, etenkin äärivasemmistolaisten kannattama olettamus on, että Pinelli mahdollisesti heitettiin ikkunasta. Myös itsemurhateorialla on edelleenkin kannattajansa. Toukokuussa 1972 Pinellin kuulusteluja johtanut komisario Calabresi ammuttiin, todennäköisesti kostoksi Pinellin kuolemasta. Kolme äärivasemmistolaisen Lotta Continua -järjestön aktivistia tuomittiin ilmiantajan todistuksen perusteella Calabresin murhasta pitkiin vankeusrangaistuksiin 25 vuotta myöhemmin. Yksi heistä oli kirjailija Adriano Sofri, joka lopulta vapautui vankilasta tammikuussa 2012.


title: Giuseppe Pinelli

text: Piazza Fontanan pommi-iskun syyllisinä pidettiin aluksi anarkisteja. Pidätetyistä vangittiin milanolainen tanssija Pietro Valpreda, erään taksinkuljettajan epäluotettavan silminnäkijälausunnon johdosta, mutta hänet vapautettiin kuitenkin kolmen vuoden kuluttua. Syylliseksi selvisi vihdoin 1980-luvun lopulla äärioikeistolainen Ordine Nuovo -järjestö, mutta vasta 2005 päättyneessä oikeudenkäynnissä ei kuitenkaan annettu tuomioita. Joidenkin väitteiden mukaan iskuun oli sekaantunut myös Yhdysvaltain agentit.


title: Giuseppe Pinelli

text: Giuseppe Pinellin tapaus on vuosikymmenten aikana vaikuttanut useisiin eri alojen taiteilijoihin. Vuoden 1997 kirjallisuuden Nobel-palkinnon saanut Dario Fo kirjoitti jo 1970 farssin "Erään anarkistin tapaturmainen kuolema", josta on myöhemmin tullut yksi hänen tunnetuimpia näytelmiään. Näytelmän nimi perustuu tutkintotuomari Giuseppe Caizzin alustavaan lausuntoon, jossa tämä kuvasi Pinellin kuolemaa "täysin tapaturmaiseksi" ("del tutto accidentale"). Pinellistä on valmistunut ainakin kolme elokuvaa. Ensimmäinen oli Elio Petrin ja Nelo Risin yhdessä tekemä, kahdesta lyhyestä dokumentista koostuva "Documenti su Giuseppe Pinelli" (1970). Pari vuotta sen jälkeen valmistui Pier Paolo Pasolinin dokumentti "12 dicembre" (1972) ja 40 vuotta myöhemmin Marco Tullio Giordanan ohjaama "Romanzo di una strage" (2012), joka käsittelee pommi-iskua myös laajemmin. Myös Carlo Ponti halusi tuottaa Pinellin tapauksesta elokuvan, joka olisi perustunut Camilla Cedernan kirjaan "Pinelli. Una finestra sulla strage" (1971), mutta suunnitelma kaatui, todennäköisesti koska Pinellin leski Licia oli sitä vastaan. Pontin suunitelmien mukaan elokuvan olisi ohjannut Giuliano Montaldo ja Lician osaa olisi näytellyt Sophia Loren, mikä oli yksi niistä asioista jotka saivat lesken vastustamaan suunnitelmaa. Hänen mielestään Loren oli "liian kaunis".


title: Giuseppe Pinelli

text: Piazza Fontanalla on nykyään Milanon kaupungin pystyttämä Pinellin muistolaatta sekä myös anarkistien pystyttämä. Molemmissa todetaan että Pinelli oli syytön, anarkistien laatassa lukee lisäksi että hänet tapettiin.


title: Mike van der Hoorn

text: Mike van der Hoorn (s. 15. lokakuuta 1992 Almere, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa kaudella 2014–2015 Alankomaiden pääsarjassa Eredivisiessä pelaavaa AFC Ajaxia.