title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Kannadalainen kirjaimisto juontaa juurensa brahmi-kirjoitukseen, jota käytettiin jo Ašokan kaiverruksissa 200-luvulla eaa. Vuosisatojen kuluessa brahmi sai lukuisia eri variaatioita Etelä-Intiassa, ja 900-luvulle jaa. tultaessa kannadan- ja telugunkielisillä alueilla oli käytössä yhtenäinen brahmiin perustuva muinaiskannadalainen kirjaimisto. Muinaiskannadalainen merkistö eriytyi kannadalaiseksi ja telugulaiseksi kirjaimistoksi 1100- ja 1400-luvun välisenä aikana. Kristittyjen lähetyssaarnaajien tuotua kirjapainotaidon Intiaan 1800-luvun alussa kannadan oikeinkirjoitus standardoitiin painamisen mahdollistamiseksi.


title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Kannadalainen kirjaimisto on pääasiallinen kirjoitusjärjestelmä kannadan lisäksi myös tulun ja kodavan kielissä. Sitä käytetään muiden kirjaimistojen ohella myös lambadin, konkanin, paniyan, betta kurumban ja ravulan kirjoittamiseen.


title: Kannadalainen kirjaimisto

text:
Kannadalainen kirjaimisto on tyypiltään abugida, mikä tarkoittaa, että yksi kirjainmerkki kuvaa pääsääntöisesti konsonantista ja sitä seuraavasta vokaalista muodostuvaa tavua. Konsonanttia seuraa aina perusvokaali "a", ellei kirjaimeen ole liitetty toista vokaalimerkkiä tai erillistä vokaalin puuttumista ilmaisevaa virama-tarketta.
Konsonantin ಜ "ja" normaali ääntämys on affrikaatta , mutta konsonantin ಞ "ña" edellä se ääntyy klusiilina . Nykykielessä ero sibilanttien ಶ "śa" ja ಷ "ṣa" välillä ei aina ole selvä, ja molemmat kirjaimet voidaan ääntää postalveolaarisina .


title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Peräkkäiset konsonantit kirjoitetaan yhdistelmäkirjaimina, joissa yhdistelmän ensimmäinen konsonantti kirjoitetaan sellaisenaan ja siihen liitetään jälkimmäisen konsonantin erillinen yhdysmuoto. Useimpien konsonanttien yhdysmuoto tehdään yksinkertaisesti kirjoittamalla konsonanttikirjain hieman pienempänä edeltävän konsonantin alapuolelle (esim. ಕ್ಕ "kka", ಕ್ದ "kda", ಗ್ಗ "gga"). Jälkimmäisestä konsonantista poistuu yhdysmuotoa muodostettaessa kirjaimen yläpuolinen oikealle kaareutuva vaakaviiva.


title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Joillakin kirjaimilla on tavanomaisesta kirjoitusasusta poikkeava yhdysmuoto.


title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Myös kolmen konsonantin yhdistelmät ovat mahdollisia (esim. ಷ್ಟ್ರ "ṣṭra"). Sanoissa, joissa on kirjaimella ಹ "ha" alkava konsonanttiyhdistelmä, h voi ääntyä kirjoitusasun vastaisesti toisen konsonantin jälkeen – esimerkiksi ಚಿಹ್ನ "cihna" voidaan ääntää joko tai .


title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Kirjaimen ರ "ra" ollessa yhdistelmän ensimmäisenä konsonanttina yhdistelmän kirjoittamiseen on kaksi vaihtoehtoista tapaa. "Ra" voidaan kirjoittaa jälkimmäisen konsonantin oikealle puolelle tavanomaisesta muodostaan poikkeavana tarkkeena, tai yhdistelmä voidaan muodostaa säännönmukaisesti liittämällä tavanomaiseen "ra"-kirjaimeen jälkimmäisen konsonantin yhdysmuoto.


title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Tavun alussa esiintyvät vokaalit kirjoitetaan erillisinä kirjaimina, ja konsonanttialkuisissa tavuissa vokaali ilmaistaan konsonanttimerkkiin lisättynä tarkkeena. Vokaalille ಅ "a" ei ole omaa tarketta, vaan se seuraa oletuksena jokaista konsonanttia, johon ei ole liitetty muuta vokaalitarketta tai viramaa.


title: Kannadalainen kirjaimisto

text:
Alla olevassa taulukossa on esitetty kannadalaiset vokaalit ja diftongit sekä itsenäisinä merkkeinä että konsonanttiin ಕ "ka" liitettyinä tarkkeina.
Historialliseen aakkostoon kuuluvat myös sanskritista lainatut vokaalimerkit pitkälle ja lyhyelle vokaaliselle l:lle ja r:lle: ೠ "r̥̄", ಌ "l̥" ja ೡ "l̥̄". Näitä kirjaimia ei kuitenkaan enää tavallisesti pidetä osana kannadalaista kirjaimistoa.


title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Konsonanttien "pa", "pha" ja "va" yhteydessä "u", "ū", "o" ja "ō" piirretään poikkeuksellisesti alkamaan konsonantin alapuolelta. Tämän käytännön tarkoitus on välttää monikäsitteisyyttä – ilman poikkeussääntöä esimerkiksi "vu" näyttäisi kirjoitettuna täsmälleen samalta kuin ಮ "ma".


title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Konsonanttiyhdistelmään lisättävä vokaalitarke merkitään ensimmäiseen konsonanttiin (esim. ದ್ದು "ddu").


title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Tavun lopussa esiintyvä nasaalikonsonantti kirjoitetaan kirjaimella "ṁ", joka ei esiinny koskaan itsenäisenä vaan liittyy aina edeltävään kirjaimeen (esim. ಅಂ "aṁ", ಕಂ "kaṁ"). Kirjaimen "ṁ" äännearvo on tavallisesti , mutta klusiilin jäljessä sen ääntöpaikka määräytyy seuraavan konsonantin mukaan – velaaristen klusiilien edellä ṁ ääntyy velaarisena , retrofleksisten klusiilien edellä retrofleksisenä ja niin edelleen.


title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Tavun lopussa esiintyvä h-äänne merkitään kirjaimella "ḥ", joka "ṁ"-merkin tavoin liittyy aina edeltävään kirjaimeen. Kirjain esiintyy pääasiallisesti sanskritista lainatuissa sanoissa.


title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Kannadalaisessa kirjaimistossa on omat numeronsa, joskin arabialaiset numerot ovat myös yleisessä käytössä.


title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Kansainvälisessä kirjaimistostandardissa ISO 15924:ssa kannadalaisen kirjaimiston numero on 345 ja kirjainkoodi ”Knda”.


title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Kannadalaiset kirjaimet sijoittuvat Unicoden lohkoon 0C80–0CFF. Lohko sisältää kannadalaiset konsonanttimerkit, itsenäiset vokaalimerkit, vokaalitarkkeet, kannadalaiset numerot sekä joukon tarkkeita kuten viraman ja vokaalin pituutta ilmaisevat merkit. Lisäksi lohkoon on otettu joukko käytöstä poistuneita kirjaimia, kuten ೠ "r̥̄", ಌ "l̥" ja ೡ "l̥̄" sekä konsonantti ೞ "ḻa", jonka käyttö loppui kannadan kielessä jo 900-luvun lopulla.


title: Kannadalainen kirjaimisto

text: Konsonanttiyhdistelmät esitetään Unicodessa virama-tarkemerkin avulla. Esimerkiksi yhdistelmä ಕ್ಲ "kla" sisältää Unicode-merkit ಕ ("ka"), ್ (virama) ja ಲ "la". Haluttaessa ilmaista varsinaisella virama-tarkkeella kirjoitettavaa konsonanttia käytetään viraman ja seuraavan kirjaimen välissä näkymätöntä erikoismerkkiä ZWNJ (). Toinen kannadalaisten kirjaimien Unicode-esityksessä tarvittava erikoismerkki on ZWJ (engl. "zero-width joiner"), jota käytetään erottamaan "ra"-kirjaimella alkavien konsonanttiyhdistelmien eri esitystapoja. Ilman ZWJ-merkkiä kirjoitetuissa yhdistelmissä "ra" piirretään tarkkeeksi seuraavan konsonantin oikealle puolelle (esim. ರ್ಕ "rka"); jos "ra" sen sijaan halutaan piirtää perusmuodossaan (esim. ರ‍್ಕ "rka"), lisätään konsonanttien väliin Unicoden virama-merkin lisäksi erikoismerkki ZWJ.


title: Kira Jääskeläinen

text:
Kira Jääskeläinen (s. 1979 Varsova) on suomalais-puolalainen dokumenttiohjaaja.
Jääskeläinen syntyi Puolassa taiteilijaperheeseen, mutta muutti viisivuotiaana Suomeen, jossa kävi koulunsa. 2000-luvun alussa Jääskeläinen opiskeli Kööpenhaminan yliopistossa Itä-Euroopan tutkimusta ja venäjän kieltä ja teki lopputyönsä Tšukotkassa keräämästään materiaalista. Myöhemmin hän opiskeli Moskovassa Venäjän valtiollisessa elokuvakoulussa pääaineenaan dokumenttielokuva. Jääskeläinen on opiskellut myös klassista musiikkia ja soittaa selloa.


title: Kira Jääskeläinen

text: Jääskeläisen ensimmäinen dokumenttielokuva on 2012 valmistunut "Tagikaks — olimme valaanpyytäjiä". Se kertoo kahdesta veljeksestä, jotka kuuluvat siperianjupikkeihin ja asuvat Novoje Tšaplinon kylässä Tšukotkan itäisen kärjen lähituntumassa. Elokuva on esitetty televisiossa ja useilla festivaaleilla kuten Tampereen elokuvajuhlilla maaliskuussa 2014. Jääskeläinen aloitti kuvauksen jäätyään opiskeluaikaisen kenttätyömatkan päätyttyä oleskelemaan Tšukotkaan. Saatuaan rahoitusta hän jatkoi kuvauksia, joita tehtiin kaikkiaan viitenä vuotena.


title: Kira Jääskeläinen

text: Jääskeläinen valmistelee elokuvaa satavuotiaasta sellosta, joka löytyi roskalavalta Kööpenhaminassa, sekä toista Tšukotkaan liittyvää dokumenttielokuvaa.


title: Yö kuuluu rakkaudelle

text: Yö kuuluu rakkaudelle ("Les Amants") on ranskalainen romanttinen draamaelokuva vuodelta 1958. Se oli Louis Mallen toinen pitkän elokuvan ohjaustyö samana vuonna ensi-iltansa saaneen elokuvan "Hissillä mestauslavalle" jälkeen. Pääosia elokuvassa näyttelevät Jeanne Moreau, Jean-Marc Bory ja Alain Cuny.


title: Yö kuuluu rakkaudelle

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Yö kuuluu rakkaudelle

text: Jeanne Tournier (Moreau) elää aviomiehensä Henrin (Alain Cuny) ja pienen tyttärensä kanssa kartanossa lähellä Dijonia. Hänen etäinen aviomiehensä on kiireinen sanomalehtikustantaja, ja puolisot nukkuvat eri huoneissa. Jeanne pakenee usein arkeaan Pariisiin, jossa voi viettää aikaa trendikkään ystävättärensä Maggyn (Judith Magre) ja hevospooloa pelaavan Raoulin (José Luis de Vilallonga) kanssa, joka on myös Jeannen rakastaja.


title: Yö kuuluu rakkaudelle

text: Jeannen jatkuvat puheet Maggystä ja Raoulista saavat aviomies Henryn ehdottamaan, että Jeanne kutsuisi heidät vieraiksi kartanoonsa. Illallispäivänä Jeannen auto rikkoutuu ja hän saa kyydin kotiin itseään nuoremmalta Bernardilta (Jean-Marc Bory). Heidän saapuessaan Maggy ja Raoul ovat jo saapuneet kartanoon. Esittäytyessä selviää, että arkeologi Bernard on Henrin liiketuttavan poika, ja hänetkin kutsutaan illalliselle. Jeanne ja Bernard viettävät salaa kiihkeän yön, ja aamulla Jeanne lähtee kaikkien yllätykseksi Bernardin matkaan kohti uutta elämää.


title: Yö kuuluu rakkaudelle

text: Elokuvaa käsiteltiin Yhdysvaltain korkeimmassa oikeudessa tapauksessa "Jacobellis v. Ohio", koska ohiolaisen elokuvateatterin johtaja oli saanut tuomion elokuvan esittämisestä. Nico Jacobellis sai sakkotuomion sillä perusteella, että elokuva oli säädytön (engl. "obscene") ja vahingollinen lapsille. Korkein oikeus kumosi tuomion, sillä se päätti, ettei elokuva ole säädytön, ja täten sen esittäminen on perustuslain mukaan sallittua. Tuomari Potter Stewart kirjoitti kuuluisan lausuntonsa, jossa hän sanoi, että perustuslaki rajoittaa vain hardcore pornon esittämistä, eikä hän aikonut eikä ehkä osaisikaan ymmärrettävästi kuvailla kyseistä materiaalia, ”mutta”, hän jatkoi, ”tunnistan sen kun näen sen, ja elokuva jota tämä tapaus käsittelee, ei ole sitä." ("But I know it when I see it, and the motion picture involved in this case is not that".)


title: Rantajätkät

text: Rantajätkät ry on ylöjärveläinen kulttuuri- ja musiikkijärjestö, joka on perustettu vuonna 1982. Järjestön lähtökohtana on vaalia ja edistää omaehtoista nuoriso- ja populaarikulttuuria.


title: Rantajätkät

text: Rantajätkät tunnetaan parhaiten Räikkärockista, joka järjestettiin vuosittain 1983–2012. Pöheikön Pölläys on toinen Rantajätkien jokakesäinen tapahtuma. Sitä sanotaan "Suomen suurimmaksi takapihavestivaaliksi", ja se on järjestetty vuodesta 1991 lähtien.


title: Rantajätkät

text: Muita Rantajätkien tapahtumia ovat mm. Sänkipellon Säpinät, Räikkä Raikaa, Tenavien Tohinat, Liukas Läpilasku ja nuorison livemusiikkiharrastuksen kehityshanke Live-Pullistus.


title: C/2012 S4

text: C/2012 S4 tai C/2012 S4 (PANSTARRS) on Aurinkoa kiertävä komeetta, joka löytyi Pan-STARRS-teleskoopilla vuonna 2012. Komeetan kiertoaika on yli 66 miljoonaa vuotta, ja ollessaan lähimpänä Aurinkoa komeetta ei tule lähemmäs kuin 4,35 AU:ta, mikä on Cerestä kauempana Auringosta.


title: Räikkärock

text: Räikkärock on Rantajätkien järjestämä festivaali, joka pidettiin Ylöjärvellä vuodesta 1983 vuoteen 2012.


Räikkärock


title: Räikkärock

text: Rantajätkät, Jukka Törmä, Karanteeni, Räime, Alan Dorkat, Woude


title: Räikkärock

text: Tiz, White Heat, Poikakerho, Catwalk, Siberian Express, Viihdepojat, Soviet Onion


title: Räikkärock

text: Eppu Normaali, Kairo, Salmela Komitea, Jerry Gee, Tavaramarkkinat, juontaja Pena Teräväinen


title: Räikkärock

text: J. Karjalainen, Claudia, Himo, Kolmas nainen, Doris, Jerry Gee


title: Räikkärock

text: Eppu Normaali, Juliet Jonesin sydän, Miljoonasade, Kari Peitsamon Skootteri, Yö


title: Räikkärock

text: Topi Sorsakoski & Agents, Mamba, Kauko Röyhkä & Narttu, Kolmas nainen, Gasoline Girls & Petrol Boys


title: Räikkärock

text: Big Boy, Miljoonasade, Sielun Veljet, Clifters, Juliet Jonesin sydän


title: Räikkärock

text: Popeda, Kolmas nainen, Neljä ruusua, Sakari Kuosmanen band, Q-Stone, Elvis Breznev, Harri Marstio, A. Aallon rytmiorkesteri


title: Räikkärock

text: Eppu Normaali, J. Karjalainen & Yhtye, Horsepower, Don Huonot, Jussi Alanko & Alligaattorit, Freud, Marx, Engels & Jung, Tiistaimitävaan


title: Räikkärock

text: Juice Leskinen etc, Suurlähettiläät, Miljoonasade, Moogetmoogs, Pojat, Soulville, Swellheads


title: Räikkärock

text: Eppu Normaali, Remu & His Allstars, Dreadline, Pepe Ahlqvist H.A.R.P, Pelle Miljoona & Rockers, Franks, Baby Green, The Baby Boys


title: Räikkärock

text:
1994
Neljä ruusua, Lapinlahden linnut, Havana Black, Sir Elwoodin hiljaiset värit, Kikka Laitinen & Petrol Boys, Ma Baker's Soul Factory, Päivää Rouva Klee


title: Räikkärock

text: Ismo Alanko, Aki Sirkesalo & Lemmen jättiläiset, Juliet Jonesin sydän, Suurlähettiläät, Eve, Screaming Thunders, Fredy's Skerdy's, After Midnight


title: Räikkärock

text: Puolikuu, Eppu Normaali, Popeda, Yö, Tommi Läntinen, Kolme cowboyta, Rokote, Jing & Jangsters, juontajina Pizza & Kati (Jyrki)


title: Räikkärock

text: J. Karjalainen & Electric Sauna, Sami Saari, Don Huonot, Egotrippi, Cosmic Cheesus, Musta Albiino, Vaahto, juontajina Hönttä & Toippari


title: Räikkärock

text: Miljoonasade, Yö, A. Aallon rytmiorkesteri, Klamydia, Sanna ja lapset, Feedback, Butterfly, Puskutraktors, Lehtivihreät


Räikkärock


title: Räikkärock

text: Apulanta, Nylon Beat, Popeda, 3Some, Loaded Dice, Wee People, Still, Trombi


title: Räikkärock

text: Bomfunk MC's, Maija Vilkkumaa, Egotrippi, Zen Café, Pelle Miljoona & Rockers, The Neropats


title: Räikkärock

text: Ultra Bra, Samuli Edelmann, YUP, Palface, Tehosekoitin, Underwear


title: Räikkärock

text: Anssi Kela, The Rasmus, Apulanta, Kotiteollisuus, Scandinavian Music Group, Personal Aspect


title: Räikkärock

text: CMX, Maija Vilkkumaa, Disco, Jore Marjaranta, Negative, Martti Servo & Napander


title: Räikkärock

text: Yö, Neljä ruusua, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, Uniklubi, Popeda


title: Räikkärock

text: Teräsbetoni, Smak, Zen Café, Osmo's Cosmos, Tiktak


title: Räikkärock

text: Hanna Pakarinen, Tiktak, Smak, Flinch, Poets Of The Fall, Salmela Komitea, Zee Rovers, Agents, Oliver


title: Räikkärock

text: The Bitterlicks, Heijaste, Grand Slam, Peer Günt, Sturm Und Drang


title: Räikkärock

text: The Sun, Apulanta, The Giant Leap, Renoise, Tanssikoulu Sahira, Mustat enkelit, Stalingrad Cowgirls


title: Räikkärock

text: Haloo Helsinki!, Kotiteollisuus, Negative, Klamydia, White Flame, Reginan vangit Mustat enkelit


title: Räikkärock

text: Anna Abreu, Yö, Happoradio, Herra Ylppö ja ihmiset, Sami Hintsanen & Alabama House Band, Riffraction, Dear Victims, FMX-taituri Jussi Seljas


title: Räikkärock

text: Stam1na, Antti Tuisku, Mustat enkelit, Cheek, Stina Girs, Lovex,


title: Räikkärock

text: The 69 Eyes, Ke!vottomat, Eppu Normaali, Sami Hintsanen & The Oriental Experience


title: Pöheikön pölläys

text: Pöheikön pölläys on Rantajätkien järjestämä musiikkitapahtuma, joka on pidetty Ylöjärvellä vuodesta 1991 lähtien.


title: Pöheikön pölläys

text: Huutava heisimato, Molotovin Coctail


title: Pöheikön pölläys

text: Kupiaisen kapakkaorkesteri, Jukka Törmä & Neliveto, The Skylarks, White One


title: Pöheikön pölläys

text: Soulville, Vicky Rosti & Menneisyyden vangit, Aimo Pamaus & Luodinkestävät liivit


title: Pöheikön pölläys

text: Moog Konttinen, Toni Rossi & Sinitaivas, Pasi & Pantterit, Aimo Pamaus & Luodinkestävät liivit


title: Pöheikön pölläys

text: Wanha Warasto, Moog in Band, Kadunkulkijat, Vicky Rosti & Menneisyyden vangit, Maratontanssi-teatteriesitys


title: Pöheikön pölläys

text: A. Aallon rytmiorkesteri, Grawfish, Underwear, Seitsemän seinähullua veljestä, Handy Hanger


title: Pöheikön pölläys

text: Jussi Alanko & Alligaattorit, A. Aallon rytmiorkesteri, Riki Sorsa & Leirinuotio, Aimo Pamaus & Luodinkestävät liivit


title: Pöheikön pölläys

text: Agents, Jussi Alanko & Alligaattorit, Lapinlahden linnut, Aimo Pamaus & Luodinkestävät liivit


title: Pöheikön pölläys

text: A. Aallon rytmiorkesteri, Aki Sirkesalo, Laiskat auringossa


title: Pöheikön pölläys

text: A. Aallon rytmiorkesteri, Wide Image, Yö, Sorry After Ever


title: Pöheikön pölläys

text: Agents, Wide Image, Popeda, Pablo & The Buttlers


title: Pöheikön pölläys

text: Screaming Thunders, A. Aallon rytmiorkesteri, Aika, Aimo Pamaus & Luodinkestävät liivit, Riemuivisioona, Tre:s Hombres, Wiley Cousins Band (USA/FIN)


title: Pöheikön pölläys

text: Kirka, Funky Friends Company, Nylon Beat, Lari Salomaa & Villit kantapäät


title: Pöheikön pölläys

text: Laura Voutilainen, A. Aallon rytmiorkesteri, Aimo Pamaus & Luodinkestävät liivit, Captain Stabbing's Musical Adventures


title: Pöheikön pölläys

text: Irina, Jani Wikholm, Recyclers, Aimo Pamaus & luodinkestävät liivit


title: Pöheikön pölläys

text: Virve Rosti & Menneisyyden vangit, Matti Nykänen, Popeda, Powerglide, Reginan vangit


title: Pöheikön pölläys

text: Paula Koivuniemi, Reginan vangit, Popeda, Aimo Pamaus & Luodinkestvät liivit


title: Pöheikön pölläys

text: Popeda, Cubehead, Jean S., Aimo Pamaus & Luodinkestvät liivit, Reginan vangit


title: Pöheikön pölläys

text: Mamba, Aimo Pamaus & Luodinkestvät liivit, Popeda, Rocktähteet


title: Pöheikön pölläys

text: Paula Koivuniemi, The Steam, Popeda, Aimo Pamaus & Luodinkestvät liivit


title: Pöheikön pölläys

text: Aimo Pamaus & Luodinkestvät liivit, Mamba, Sami Hintsanen & Alabama House band, Frederik


title: Pöheikön pölläys

text: Rocktähteet, Apulanta, Aimo Pamaus & Luodinkestvät liivit, Rockvalli, Popeda


title: Pöheikön pölläys

text: Pertti Kurikan nimipäivät, Paula Koivuniemi, Eläkeläiset, Aimo Pamaus & Luodinkestvät liivit


title: Pöheikön pölläys

text: Jukka Poika, Popeda


title: Pöheikön pölläys

text: Eppu Normaali, Popeda


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text:
Tiheysfunktionaaliteoria (density functional theory, DFT) on laskennallisessa fysiikassa ja kemiassa käytetty kvanttimekaaninen menetelmä mikroskooppisten systeemien elektronirakenteen tutkimiseen. Menetelmää käytetään erityisesti kiinteän olomuodon fysiikassa sekä kvanttikemiassa. Perustan teorialle loivat Pierre Hohenberg ja Walter Kohn vuonna 1964 osoittaessaan, että elektronisysteemin perustilan elektronitiheys määrittää systeemin tilan yksiselitteisesti. Tällöin systeemin kokonaisenergia on mahdollista kirjoittaa aaltofunktion sijasta elektronitiheysfunktion "funktionaalina", jolloin laskennalliset kustannukset kutistuvat merkittävästi. Kiinteän olomuodon fysiikassa tiheysfunktionaaliteoria on aina ollut suositumpi kuin aaltofunktiopohjaiset menetelmät ja kiinteän olomuodon tutkimisessa tiheysfunktionaaliteoriaa on käytetty jo 1970-luvulta asti. Kvanttikemistien suosioon menetelmä kuitenkin nousi vasta 1980-luvun lopulla uusien, kehittyneempien funktionaalien myötä. Vuonna 1998 kemian Nobelin palkinto myönnettiin Kohnille teorian keksimisestä ja Poplelle laskennallisten menetelmien kehittämisestä.
Tiheysfunktionaaliteoria on teoriassa eksakti, mutta käytännössä kokonaisenergialausekkeessa esiintyvän vaihto- ja korrelaatiofunktionaalin oikeaa muotoa ei tunneta, joten funktionaalia joudutaan approksimoimaan. Tämän seurauksena myös tulokset ovat riippuvaisia käytetystä approksimaatiosta. Approksimaatiosta seuraavia puutteita tiheysfunktionaaliteoriassa ovat muun muassa:


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Hohenberg–Kohn-teoreemat antavat teoreettisen oikeutuksen menetelmän käytölle. Ensimmäinen teoreema osoittaa, että systeemin perustilan elektronitiheys yksiselitteisesti määrää systeemin tilan. Toinen teoreema luo pohjan perustilan elektronitiheyden löytämiselle: oikeaa perustilan elektronitiheyttä voidaan lähestyä minimoimalla perustilan energiaa. Toisin sanoen oikea elektronitiheys antaa alimman mahdollisen perustilan energian. Tiheysfunktionaaliteoria on laskennallisesti huomattavasti kevyempi kuin monet korreloituneet Hartree–Fock-johdannaiset, kun "N":n elektronin systeemin "3N"-ulotteisen aaltofunktion sijasta ratkaistaan vain 3-ulotteista elektronitiheyttä.


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Monielektronisysteemeissä ydinten ja elektronien liike yleensä erotetaan toisistaan (Born–Oppenheimer eli adiabaattinen approksimaatio), jolloin elektronit liikkuvat ydinten muodostamassa "staattisessa" potentiaalissa. Stationääritilaa formula_1 voidaan kuvata ajasta riippumattoman Schrödingerin yhtälön avulla:


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Yllä formula_3 on systeemiä kuvaava Hamiltonin operaattori ja formula_4 systeemin kokonaisenergia. formula_5 on atomiytimen "k" paikkavektori ja formula_6 ytimen varaus. formula_7 on elektronien kineettinen energia, formula_8 elektronien välinen coulombinen vuorovaikutus ja formula_9 elektronien ja atomiydinten vuorovaikutus eli atomien virittämä ulkoinen potentiaali. Kineettisen energian formula_7 ja elektronirepulsion formula_11 operaattorit ovat samoja kaikissa "N"-elektronisysteemeissä, mutta ulkoinen potentiaali, jossa elektronit sijaitsevat vaihtuu systeemistä toiseen. Yllä on käytetty niin kutsuttuja atomiyksiköitä, jolloin vakioita ei tarvitse pyörittää erikseen mukana. Atomiyksiköissä energian yksikkö on Hartree, "E" = 27,21138386 eV = 4,35974394·10 J.


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Ensimmäisen Hohenberg–Kohn teoreeman todistus on suoraviivainen "reductio ad absurdum": oletetaan, että kahden toisistaan eroavan ulkoisen potentiaalin, formula_12 ja formula_13, perustilan elektronitiheys formula_14 olisi sama. Jos potentiaalit poikkeavat toisistaan enemmän kuin pelkän vakion verran, myös potentiaaleja vastaavat eri aaltofunktiot, formula_15 ja formula_16. Variaatioperiaatteen mukaan oikea aaltofunktio antaa alhaisimman perustilan energian. Jos siis operoidaan aaltofunktiota formula_17 toisen systeemin Hamiltonin operaattorilla formula_18 saadaan perustilan energia, joka on oikeaa perustilan arvoa suurempi:


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Jos kuitenkin aaltofunktiota formula_15 operoidaan toisella Hamiltonin operaattorilla formula_22 saadaan tulokseksi


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Yhdistämällä kaksi edellistä yhtälöä, saadaan tulokseksi formula_24 mikä on ristiriita, joten alun oletus on virheellinen: perustila riippuu yksiselitteisesti elektronitiheydestä.0


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Vaikka Hohenbergin ja Kohnin teoreemat osoittavat, että elektronitiheys on perustilaan liittyvä yksiselitteinen suure, eivät teoreemat kuitenkaan auta elektronitiheyden löytämisessä. Käytännön menetelmän perustilan löytymiseksi esittivät Kohn ja Sham vuonna 1965 . Kohnin ja Shamin menetelmässä perustilan energia ratkaistaan kahden rinnakkaisen systeemin avulla, joista toinen laskee systeemin kokonaisenergian elektronitiheyden avulla samalla kun toinen määrittää elektronien kineettisen energian Kohn–Sham-orbitaalien avulla. Jälkimmäinen systeemi koostuu Hartree–Fock-menetelmän kaltaisista ei-vuorovaikuttavista yksielektroniorbitaaleista, jotka sijaitsevat ulkoisessa potentiaalissa. Orbitaalien avulla kineettisen energian osuus on mahdollista laskea melko tarkasti.


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Hohenberg–Kohnin teoreemojen perusteella on perustilan energia elektronitiheyden "funktionaali":


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Yllä formula_26 on elektronien kineettinen energia, formula_27 on elektronien välisen vuorovaikutuksen potentiaalienergia ja formula_28 ulkoiseen potentiaaliin liittyvä energia, formula_29. Kineettisen energian ja elektroni–elektroni-termin energia on sama kuin kineettisen ja elektroni–elektroni-operaattorin odotusarvo:


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: missä formula_31 on niin kutsuttu Hohenberg–Kohn funktionaali. Koska kineettinen energia eikä elektronien välinen repulsio ovat systeemistä riippumattomia funktionaaleja, on Hohenberg–Kohn funktionaali riippumaton systeemistä. Vaikka tiheysfunktionaaliteoria on itsessään eksakti teoria, on ongelmana juuri Hohenberg–Kohn funktionaali, jolle ei ole olemassa lauseketta vaan funktionaalia joudutaan approksimoimaan.


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Funktionaalin elektroni–elektroni-osa voidaan joka tapauksessa jakaa kahteen selvään komponenttiin: varaustiheyksien väliseen coulombiseen vuorovaikutukseen sekä ei-klassiseen osaan, joka sisältää elektronien vaihto- ja coulomb-korrelaation sekä varaustiheyden itseisvuorovaikutuksen:


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Ainoa suure, joka siis voidaan suoraan laskea elektronitiheydestä on kahden varaustiheyden välinen repulsio. Ei-klassiselle vaihto- ja korrelaatio-osalle ja kineettiselle osalle ei tunneta funktionaaleja. Kohn ja Sham esittivät , että kineettistä energiaa voitaisiin approksimoida laskemalla se aivan kuten Hartree–Fock-menetelmässä eli kineettisen energian operaattorin odotusarvona, formula_33. Tätä varten täytyy luoda ei-vuorovaikuttava referenssisysteemi, joka koostuu yksielektroniorbitaaleista eli niin kutsutuista Kohn–Sham-orbitaaleista formula_34. Hartree–Fock menetelmän tapaan referenssisysteemiä kuvaa yksi Slaterin determinantti ja jokaiselle orbitaalille kirjoitetaan Fock-operaattorin kaltainen Kohn–Sham-operaattori:


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Referenssisysteemin orbitaalien neliön tulee vastata oikean systeemin elektronitiheyttä, eli formula_36. Operaattorin potentiaalitermi formula_37 muodostaa yhteyden oikean sekä referenssisysteemin välille ja on muotoa


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Ensimmäinen termi kuvaa orbitaalin vuorovaikutusta muiden orbitaalien kanssa, toinen termi kuvaa atomiydinten muodostamaa ulkoista potentiaalia ja formula_39 on niin kutsuttu vaihto-ja korrelaatiopotentiaali. Koska jokaisen orbitaalin Kohn–Sham-operaattori riippuu muista orbitaaleista, täytyy ominaisarvotehtävä ratkaista iteratiivisesti itseytyvän kentän (self-consistent field, SCF) avulla. Potentiaalitermi formula_39 saadaan "vaihto- ja korrelaatioenergian" funktionaaliderivaatasta:


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: missä formula_42. Toisin sanoen vaihto- ja korrelaatioenergia sisältää uupuvan osan kineettisestä energiasta formula_43, kun kineettistä energiaa approksimoidaan Kohn–Sham-orbitaaleilla sekä elektronien vuorovaikutusten ei-klassiset osat formula_44. Tätä uupuvaa osaa kokonaisenergiafunktionaalista joudutaan approksimoimaan ja saatavat tulokset ovat hyvin riippuvaisia käytetystä funktionaalista, joten funktionaalin valinta on tehtävä huolella ja oltava perusteltavissa. Vaikka oikealle funktionaalille ei ole löydetty lauseketta, on sille johdettavissa ominaisuuksia joita vasten kehitettyjä funktionaaleja voidaan testata. Osa kehitetyistä funktionaaleista pohjautuu ainoastaan teoreettisiin argumentteihin (esimerkiksi Perdew–Burke–Ernzerhofin funktionaali PBE), toiset ovat parametrisoituja esimerkiksi kokeellisiin tuloksiin tai tarkkoihin kvanttimekaanisiin laskuihin.


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Huolimatta suuresta suosiostaan laskennallisten fyysikkojen ja kemistien keskuudessa, tiheysfunktionaaliteoriassa esiintyy silti lukuisia perustavanlaatuisia ongelmakohtia, jotka tuovat systemaattista virhettä tuloksiin. Virheet eivät sisälly varsinaiseen teoriaan vaan ovat seurausta vaihto- ja korrelaatiofunktionaalin approksimatiivisesta käsittelystä, joka johtaa muun muassa elektronien ylidelokalisoitumiseen sekä staattisen korrelaation virheelliseen kuvaamiseen.


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Approksimatiivisten funktionaalien korrelaatiovirheen vuoksi nykyisellä tiheysfunktionaaliteorialla ei voida luotettavasti kuvata degeneerisiä tai miltei degeneerisiä tiloja, kemiallisen sidoksen katkeamista tai systeemejä, joissa elektronikorrelaatio on erityisen voimakasta. Elektronien ylidelokalisoitumisella on vastaavasti lukuisia seurauksia: reaktioiden liian alhaiset aktivaatioenergiat sekä materiaalien vyövälin, ionisten yhdisteiden dissosiaatioenergian ja varauksensiirtoreaktioiden reaktioenergian arvioiminen väärin.


title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Oikean systeemin kokonaisenergia on elektronien lukumäärän suhteen jatkuva funktio, mutta funktion derivaatta on epäjatkuva kokonaislukumäärien kohdalla johtuen elektronien diskreetistä luonteesta. Kokonaisenergia "murto-osaelektroneilla" saadaan siis interpoloimalla kahden kokonaislukuarvon väliltä. Approksimativiisilla funktionaaleilla kokonaisenergiassa ei epäjatkuvuuskohtia esiinny vaan funktio on konveksi ja systeemin energia on tämän vuoksi oikeaa energiaa alhaisempi.


title: Psychrolutes marcidus

text: Psychrolutes marcidus () on pallosimppuihin kuuluva syvänmeren kala, jota tavataan lounaisella Tyynellämerellä Australian, Tasmanian ja Uuden-Seelannin rannikoiden tuntumassa. Sillä ei ole virallista suomenkielistä nimeä, mutta kalasta on käytetty muun muassa nimityksiä "möykkykala" ja "läskikala".


title: Psychrolutes marcidus

text: Psychrolutes marcidus elää 600–1 200 metrin syvyydessä ja kasvaa korkeintaan 30 senttimetrin pituiseksi. Kalan liha on hyytelömäistä massaa, jonka tiheys on vain hieman vettä suurempaa. Tämän vuoksi se pystyy ajelehtimaan merenpohjan yläpuolella kuluttamatta energiaansa uimiseen. Ravinnokseen psychrolutes marcidus käyttää meren ylemmistä kerroksista kohti pohjaa vajoavia eliöitä, kuten äyriäisiä, jota se siivilöi suuhunsa. Psychrolutes marcidusta tarttuu usein pohjatrooleihin muiden lajien pyytämisen yhteydessä. Tämän vuoksi jotkut tutkijat pelkäävät sen tulevan uhanalaiseksi.


title: Psychrolutes marcidus

text: Alhaisen tiheytensä vuoksi psychrolutes marciduksen muoto muuttuu huomattavasti merenpinnan tasolla pienemmästä paineesta johtuen. Merestä nostettuna epämääräistä "möykkyä" muistuttava kala on tullut tunnetuksi internetissä kiertävinä meemeinä ja syyskuussa 2013 se äänestettiin jopa maailman rumimmaksi eläimeksi.


title: Your Disco Needs You

text: "Your Disco Needs You" on disko-kappale Kylie Minoguen albumilta "Light Years" (2000). Se julkaistiin singlenä 22. tammikuuta 2001, ja sen kirjoittivat Minogue, Guy Chambers ja Robbie Williams.


title: Paul Olberg

text: Paul Olberg (alk. Hirsch Schmuschkowitz tai Szmuszkewicz; 22. marraskuuta 1878 Jēkabpils, Kuurinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 4. toukokuuta 1960 Tukholma) oli latvialaissyntyinen saksalais-ruotsalainen toimittaja ja menševikki. Hän pakeni lokakuun vallankumouksen jälkeen Berliiniin, jossa hän toimi ruotsalaisten työväenlehtien kirjeenvaihtajana. Vuodesta 1933 hän asui Tukholmassa.


title: Paul Olberg

text: Paul Olbergin poika oli NKVD:n agentti Valentin Olberg (s. 1907 Zürichissä), joka teloitettiin vuonna 1936. Myös hänen toinen poikansa, Paul Olberg nuorempi eli Pavel (s. 1909 Helsingissä), teloitettiin Neuvostoliitossa samana vuonna. Venäläisen tutkijan V. L. Vihnovitšin mukaan Valentin Olberg ei todellisuudessa ollut NKVD:n agentti, vaan tämä väite on Yhdysvaltoihin loikanneen entisen NKVD:n agentin Aleksandr Orlovin antama virheellinen tieto.


title: Paul Olberg

text: Paul Olberg kävi toukokuussa 1939 suomalaisen K. H. Wiikin kanssa kirjeenvaihtoa, jossa Wiik kuvaili tulevan suursodan päälinjat melko osuvasti. 1950-luvulla Olberg oli mukana Bundin seuraajana toimineessa kansainvälisessä juutalaisten työväenliitossa. Hän työskenteli uransa varrella myös "Hufvudstadsbladetissa", ja hänen kirjoituksiaan julkaistiin useiden vuosien ajan "Suomen Sosialidemokraatissa".


title: Paul Olberg

text: Vuonna 2017 Ruotsissa julkaistiin lehdistöneuvos Per Enerudin kirjoittama Paul Olbergin elämäkerta "Den farligaste av flyktingar".


title: Svoboda (puolue)

text: Yleisukrainalainen liitto ”Svoboda”, lyhyemmin pelkkä Svoboda (suomeksi käännettynä: "Vapaus") on ukrainalainen äärioikeistolainen nationalistinen puolue, jolla on eniten kannatusta Länsi-Ukrainassa.


title: Svoboda (puolue)

text: Svoboda perustettiin vuonna 1991 nimellä "Ukrainan sosiaalikansallinen puolue". Se on kuulunut tarkkailijana Euroopan kansallisten liikkeiden liittoon, jossa ovat mukana Ranskan Kansallinen rintama, Unkarin Jobbik, Ruotsin Kansallisdemokraatit ja Britannian kansallispuolue. Svobodaa pidetään yleisesti antisemitistisenä ja sen johtajat ovat usein antaneet juutalaisvastaisia lausuntoja.


title: Svoboda (puolue)

text: Vuoden 2012 parlamenttivaaleissa Svobodan kannatus nousi alle yhdestä prosentista yli kymmeneen, ja länsiukrainalaisessa Lvivin kaupungissa se sai yli puolet kaikista äänistä.


title: Svoboda (puolue)

text: Vuoden 2014 vallankumouksessa Svobodalla oli merkittävä rooli, ja vallanvaihdon jälkeen puolue sai uuteen hallitukseen neljä ministeriä ja valtakunnansyyttäjän paikan. Vuoden 2014 presidentinvaaleihin osallistunut silloinen puoluejohtaja Oleh Tjahybok sai vaatimattoman 1,16 prosentin kannatuksen (10. suosituin ehdokas). Ennenaikaisissa syksyn 2014 parlamenttivaaleissa puolue jäi 4,7 prosentin kannatuksellaan (noin 740 000 ääntä) hiukan alle viiden prosentin valtakunnallisen äänikynnyksen. Koska vuoden 2011 vaalilain mukaan puolet 450 kansanedustajista valitaan kuitenkin vaalipiirikohtaisten tulosten perusteella, puolue oli saamassa vaalipiireistä seitsemän kansanedustajaa uuteen parlamenttiin.


title: Zbigniew Bródka

text: Zbigniew Bródka (s. 8. lokakuuta 1984 Głowno) on puolalainen pikaluistelun olympiavoittaja.


title: Zbigniew Bródka

text: Bródka voitti Sotšin olympialaisissa 2014 kultaa 1 500 metrillä ajalla 1.45,006. Hän kukisti toiseksi sijoittuneen Alankomaiden Koen Verweij'n vain 0,003 sekunnilla. Joukkuetakaa-ajossa hän kuului Puolan pronssijoukkueeseen. 1 000 metrillä hän oli neljästoista.


title: Zbigniew Bródka

text: Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa Bródka sai pronssia joukkuetakaa-ajossa Sotšissa 2013. Hän oli samoissa kilpailuissa viides 1 000 ja kuudes 1 500 metrillä. Heerenveenissä 2015 hän oli 1 500 metrillä kuudes ja 2012 yhdeksäs. Yleisluistelun MM-kilpailuissa hän sijoittui kahdeksanneksi Hamarissa 2013 ja yhdeksänneksi Calgaryssa 2015.


title: Zbigniew Bródka

text: Bródka saavutti matkakohtaisissa EM-kilpailuissa pronssia joukkuetakaa-ajossa Kolomnassa 2018. Samojen kisojen 1 500 metrillä hän oli kymmenes. Yleisluistelun EM-kilpailuissa hän on sijoittunut yhdeksänneksi Heerenveenissä 2013 sekä kymmenenneksi Hamarissa 2014 ja Minskissä 2016.


title: Zbigniew Bródka

text: Bródka voitti 1 500 metrin maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2012–2013. Hän on voittanut 1 500 metrillä yhden maailmancupin osakilpailun, ollut kolme kertaa toinen ja kolme kertaa kolmas.


title: Svoboda

text: Svoboda (Свобода) on vapautta tarkoittava venäjän kielen ja eräiden muiden slaavilaisten kielten sana. Sitä voidaan käyttää myös seuraavissa merkityksissä:


title: Huominen on huomenna

text: ”Huominen on huomenna” on rap-duo JVG:n toinen single heidän kolmannelta pitkäsoitoltaan "Voitolla yöhön". Single julkaistiin 7. helmikuuta 2014. Kappaleen kertosäkeen esittää Anna Abreu, ja sen musiikkivideo on kuvattu Los Angelesissa.


title: Huominen on huomenna

text: Kappaleen on säveltänyt Jarkko Ehnqvist ja Anna Abreu. Sanoituksesta vastaavat Ehnqvistin ja Abreun lisäksi JVG:n Jare ja VilleGalle.


title: Rennrodelbahn Oberhof

text:
Rennrodelbahn Oberhof on kelkkailurata Oberhofissa Saksassa.
Ensimmäinen rattikelkkailurata rakennettiin Oberhofiin vuonna 1905. Wadebergin rattikelkkailurata otettiin käyttöön vuonna 1908, sillä oli pituutta 1 908 metriä, keskijyrkkyyttä 9 % ja maksimijyrkkyys oli 12 %. Sillä järjestettiin useita Saksan mestaruuskilpailuja, enimmillään kilpailuja katsoi jopa 40 000 katsojaa. Wadebergin rattikelkkailurata oli 1960-luvulla vanhanaikainen, koska lämminneiden talvien takia kilpailuja jouduttiin perumaan.


title: Rennrodelbahn Oberhof

text: Wadebergin rattikelkkailuradan korvaamista alettiin suunnitella vuonna 1969. Tarkoituksena oli taata itäsaksalaisille urheilijoille parhaat mahdolliset harjoitteluolosuhteet seuraaviin vuoden 1972 Sapporon talviolympialaisiin. Uuden keinotekoisesti jäädytettävän ohjaskelkkailuradan paikaksi ehdotettiin Wadebergia, mutta se oli epäsuotuisa etelärinteen takia. Muita paikkoja ohjaskelkkailuradalle esitettiin Pfanntaliin ja Kanzlersgrundiin, jossa sijaitsi Rennsteig-Schanze.


title: Rennrodelbahn Oberhof

text: Rennrodelbahn Oberhofin rakennustyöt aloitettiin toukokuussa 1970 ja se valmistui marraskuussa 1971. Ensimmäisen testilaskun suoritti Lutz Anschütz jo maaliskuussa 1971. Kesällä 1971 rakennettiin jäähdytysjärjestelmä. Seuraavan testilaskun suoritti 25. marraskuuta 1971 oberhofilainen Wolfgang Scheidel. Rennrodelbahn Oberhofin viralliset avajaiset olivat ohjaskelkkailun Itä-Saksan mestaruuskilpailuiden yhteydessä 18. joulukuuta 1971. Rennrodelbahn Oberhofin rakennuskustannukset olivat 35 miljoonaa markkaa. Wadebergin rattikelkkailurata suljettiin Rennrodelbahn Oberhofin valmistumisen jälkeen.


title: Rennrodelbahn Oberhof

text: Vuonna 1973 heräsi ajatus testata ohjaskelkkailurataa myös kahden hengen rattikelkalla, Iglsin olympiaradan innoittamana. Ensimmäisen kahden hengen rattikelkkan testilaskun suoritti romanialainen Ion Panțuru, hän kehui rataa erinomaiseksi. Kuitenkaan rataa ei voitu käyttää kansainvälisissä kilpailuissa, koska siltä puuttui lähtöalue. Lisäksi neljän hengen rattikelkalle sen mutkat olivat liian tiukkoja. Vuonna 1975 rakennettiin erillinen lähtöalue rattikelkailuun, joka oli kopio Iglsin kelkkailuradasta.


title: Rennrodelbahn Oberhof

text: Vuonna 1978 myös jarrutusalueelle rakennettiin jäähdytysjärjestelmä. Kelkkailuradalla järjestettiin kautta aikain ensimmäinen skeletonin maailmancupin osakilpailu vuonna 1993.


title: Rennrodelbahn Oberhof

text: Vauhtien kasvaessa alkuperäinen kelkkailurata kävi vaaralliseksi ja kaikkien kelkkailumuotojen mahdollistamiseksi sitä rekonstruoitiin vuonna 1996 huhtikuusta lokakuuhun. Vuosina 2001–2003 rakennettiin uusi lähtöpaikka ratti- ja skeletonkelkkailuun, jäähdytysjärjestelmää uusittiin ja mutka 14 (Kreisel) uusittiin. Vuonna 2006 parannettiin yleistä infrastruktuuria ja uusittiin kelkkailuradan sääsuojat, ohjaskelkkailun lähtöpaikat ja sitä myöskin pidennettiin hieman.


title: Rennrodelbahn Oberhof

text: Ohjaskelkkailun MM-kilpailut on järjestetty kelkkailuradalla vuosina 1973, 1985 ja 2008.


title: Indinaviiri

text: Indinaviiri (CHNO) on proteaasien estäjiin kuuluva viruslääke, jota käytetään HIV- ja AIDS-potilaiden hoidossa.


title: Indinaviiri

text: Indinaviiri vaikuttaa HIV-virukseen estämällä viruksen proteaaseja toimimasta. Indinaviiri on peptidomimeetti eli muistuttaa rakenteeltaan peptidejä ja sitoutuu viruksen proteaasin aktiiviseen keskukseen peptidien ja proteiinien sijasta. Tämä johtaa viruksen tarvitsemien proteiinien ja entsyymien synteesin estymiseen ja virukset eivät pääse kehittymään lisääntymiskykyisiksi. Indinaviirin rakenteessa vaikuttavia ryhmiä ovat peptidirungon lisäksi indaminoliryhmä ja hydroksyyliryhmä.


title: Indinaviiri

text: Indinaviirin haittavaikutuksia ovat muiden proteaasien inhibiittoreiden tavoin vatsaoireet kuten vatsakivut, ripuli ja huonovointisuus. Lisäksi lääkeaine voi aiheuttaa maksan entsyymiarvojen nousua, hyperglykemiaa ja virtsakivien muodostumiseen.


title: Indinaviiri

text: Indinaviirille on kehitetty viisivaiheinen asymmetrinen synteesi. Synteesin lähtöaineena on indeeni, joka ensimmäisessä vaiheessa hapetetaan epoksidiksi. Muita synteesin vaiheita ovat asymmetrinen alkylointi ja asymmetrinen epoksidin avaaminen amiinin avulla.


title: DKB-Eiskanal

text: DKB-Eiskanal (ennen vuotta 2012 Rennschlitten- und Bobbahn Altenberg) on kelkkailurata Altenbergissa Saksassa.


title: DKB-Eiskanal

text: Altenbergissä kilpailtiin ensimmäisen kerran rattikelkoilla vuonna 1908 luonnonjääradalla. Itäsaksalaisten kelkkailijoiden harjoitusolosuhteiden parantamiseksi rakennettiin Altenbergiin Stasin valvonnassa kelkkailurata. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1981 ja vuonna 1983 ne saatiin valmiiksi. Radan 11. ja 12. mutkien rakentaminen kuitenkin epäonnistui ja ne jouduttiin rakentamaan uudelleen. Vasta syksyllä 1986 rata valmistui lopullisesti ja FIBT sertifioi radan, seuraavana vuonna myös FIL sertifioi radan.


title: DKB-Eiskanal

text: Vuonna 1997 naisten ohjaskelkkailuun rakennettiin oma lähtöpaikka. Kesällä 2007 18. mutkaa ja sen jälkeistä jarrutusaluetta sekä radan yleistä infrastruktuuria remontoitiin 4,1 miljoonalla eurolla.


title: Siguldas bobsleja un kamaniņu trase

text: Siguldas bobsleja un kamaniņu trase on kelkkailurata Siguldassa Latviassa.


title: Siguldas bobsleja un kamaniņu trase

text: 1960-luvun lopussa Siguldan kaupunginvaltuusto hyväksyi uuden kelkkailuradan rakentamisen, mutta vasta vuonna 1986 kelkkailurata valmistui neuvostoliittolaisten harjoittelukeskukseksi. Vuoden 2008 remontissa radalle asennettiin keinotekoinen jäädytysjärjestelmä ja vuonna 2014 radan infrastruktuuria modernisoitiin.


title: Raututunturit

text: Raututunturit on tunturiryhmä Urho Kekkosen kansallispuiston alueella ja Saariselän seudulla. Tämä tunturiryhmä on muodostunut noin 30-50 miljoonaa vuotta sitten ja yleisin alueella esiintyvä kivilaji on Lapin granuliitti.


title: Raututunturit

text: Raututunturit ovat melko matalia, loivia ja helppokulkuisia. Alue on suosittu retkeilyalue. Tuntureista korkein on Kiilopää, joka on 546 metriä korkea ja muiden tuntureiden korkeus on noin 500 metriä. Raututuntureiden huippujen välissä sijaitsevista kuruista tunnetuimpia ovat Rumakuru, joka sijaitsee Vahtamapään ja Vävypään välissä sekä Kiilopään kaakkoispuolella sijaitseva Kuutamokuru.


title: Raututunturit

text: Tunturiryhmän maastossa virtaa Kulasjoki, joka alkaa Kiilopään, Kuutamokurun ja Rautupään maastosta, virtaa Sodankylän ja Inarin kuntien rajan tuntumassa ja yhtyy lopulta Luttojokeen. Myös Luttojoen Suomen alueen suurin haara, Suomujoki virtaa tunturiryhmän maastossa. Rautupään, Kutturapäiden, Aaslakkapäiden ja Sihtipäiden välissä sijaitsee Rautulampi, jonka läheisyydessä sijaitseva Rautuvanka on vedenjakaja-aluetta. Samalla seudulla sijaitsevat myös Luulampi ja Lankojärvi.


title: Atle

text:
Atle on miehen etunimi. Nimi on muinaisskandinaavista alkuperää ja tuli uudelleen käyttöön
1800-luvulla Esaias Tegnérin runojen vaikutuksesta.


title: Atle

text:
Suomessa nimi Atle on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden
2009 loppuun mennessä 241 henkilölle. Nimeä ei ole suomenkielisessä kalenterissa, mutta suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Atlen nimipäivä on 4. maaliskuuta.


title: Anteplan

text: Anteplan Oy on kouvolalainen insinööri- ja suunnittelutoimisto. Se työllistää n. 30 henkilöä. Anteplanin pääkonttori sijaitsee Kouvolassa. Lisäksi sillä on toimipaikat Lahdessa ja Kotkassa. Anteplan Oy:n liikevaihto on n. 2,5 miljoonaa euroa.


title: Anteplan

text: Laitteistojen ja laitoksien suunnittelu ja tuotekehitys sekä teknisen tuoteinformaation ratkaisut ja palvelut.


title: Ruokkikaa Nälkäiset

text: Ruokkikaa Nälkäiset on 1989 perustettu ekumeeninen hätäapujärjestö, joka toimii yhteistyössä kansainvälisen Feeding the Nations -organisaation kanssa. Järjestö on avustanut hädänalaisia ihmisiä yli 60 maassa ympäri maailmaa.. Sen tehtävänä on toimittaa nopeasti ja luotettavasti elämän perusedellytykset niille, jotka apua eniten tarvitsevat.. Järjestön matala organisaatio mahdollistaa alhaisen kuluprosentin (19%).


title: Ruokkikaa Nälkäiset

text: Ruokkikaa nälkäiset -järjestön toimisto sijaitsee Tampereella. Järjestöllä on kaksi palkattua työntekijää ja joukko vapaaehtoisia. Vapaaehtoisryhmät hoitavat mm. kuukausikirjeen postittamisen lahjoittajille. Lisäksi ne järjestävät tilaisuuksia, joiden tuotto lahjoitetaan järjestön kautta kohdemaiden köyhille. Ruokkikaa Nälkäiset on jättänyt Kehitystyön palvelukeskuksen (Kepa) jäsenyyshakemuksen 4.3.2014.


title: Ruokkikaa Nälkäiset

text: Ruokkikaa Nälkäiset -järjestöllä on käynnissä olevia projekteja seuraavissa maissa: Albania, Filippiinit, Intia, Israel, Kenia, Kreikka, Sambia, Tansania, Venäjä ja Viro. Järjestö toimii kohdemaissa yhteistyössä paikallisten kristillisten seurakuntien kanssa. Suomesta lähetään lahjoitusvaroja tilisiirtona seurakuntien luottohenkilöille, jotka vastaavat tarvikkeiden hankinnasta ja jakelusta. He ovat velvollisia raportoimaan varojen käytöstä yksityiskohtaisesti kuukausittain.


title: Ruokkikaa Nälkäiset

text: Ruokkikaa Nälkäiset auttaa ihmisiä kokonaisvaltaisesti. Aineellisen avun lisäksi jaetaan henkistä ja hengellistä apua. Järjestö osallistuu paikallisseurakuntien työntekijöiden koulutukseen, johon kuuluu teologian ja psykologian opintojen ohella terveys- ja ympäristötietoa. Ruokkikaa Nälkäiset tukee kohdemaiden kestävää kehitystä rahoittamalla lasten päivittäistä kouluruokailua Albaniassa, Intiassa, Keniassa ja Sambiassa.


title: Weltcupstrecke

text: Weltcupstrecke (myös Schloßberg) on laskettelurinne Skiing area - Hochsteinissa Lienzissä Itävallassa.


title: Weltcupstrecke

text: Weltcupstrecke tunnetaan ennen kaikkea naisten alppihiihdon maailmancupin tekniikkalajikilpailujen isäntäpaikkana.


title: Weltcupstrecke

text: Weltcupstrecken yläasema sijaitsee 1 010 metriä merenpinnan yläpuolella ja suurpujottelun lähtöpaikka on 1 008 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Weltcupstrecke

text: Suurpujottelulähdön jälkeen alkaa vasemmalle kääntyvä jyrkänne, jonka jälkeen rinne kääntyy oikealle. Sen jälkeen tulee "Russenweg" ja "Gamsgangl", jonka jälkeen on pujottelun lähtöpaikka.


title: Weltcupstrecke

text: Sen jälkeen tulee jyrkänne "Jasdorferschuß", jossa rinne kääntyy oikealle. Sitten tulee kumpuileva ja loivempiosuus, jossa sijaitsee "Bärental" (Karhunlaakso), "Gribelekante" (Gribelin reuna) ja osuuden päättävä "Schibrücke" (Hiihtosilta), jonka alitsee menee autotie.


title: Weltcupstrecke

text: Sillan jälkeen rinne kääntyy vasemmalle loppujyrkänteelle "Schlußhang". Weltcupstrecke päättyy 680 metriä merenpinnan yläpuolelle lähelle Lienzin keskustaa.


title: Kälberloch

text: Kälberloch (myös Weltcupstrecke Zauchensee) on laskettelurinne Zauchensee Ski Resortissa Altenmarkt im Pongaussa Itävallassa.


title: Kälberloch

text: Kälberloch tunnetaan naisten alppihiihdon maailmancupin vauhtilajikilpailujen isäntäpaikkana.


title: Kälberloch

text: Kälberloch -rinteen yläasema sijaitsee 2 176 metriä merenpinnan yläpuolella Gamskogel -vuoren huipun vieressä. Se on myös syöksylaskuradan lähtöpaikka.


title: Kälberloch

text: Rinne alkaa "Startschuss" (Lähtölaukaus) -osuudella, jossa on rinteen jyrkin kohta 70 %:a. Sitä seuraa "Gamsfeld" (Gamsin kenttä), "Schikane" (Šikaani), "Hot Air" (Kuuma ilma) ja "Jägersprung" (Jääkärihyppy), joka sijaitsee rinteen loivimmalla osuudella.


title: Kälberloch

text: Jägersprungin jälkeen rinteeseen yhtyy oikealta Super-G:n ja sprintti syöksyn lähtö, joka sijaitsee 1 875 metriä merenpinnan yläpuolella "Gamskogelhütte" -rinneravintolan vieressä. Sen jälkeen tulee "Kälberloch-Einfahrt" (Kälberlochiin tulo), "Wasserschloss" (Vesilinna), "Kompr. Wasserschloss" (Vesilinnan kompressio) ja "Panoramakurve" (Panoraamamutka).


title: Kälberloch

text: Panoramakurven jälkeen tulee "Unterbergweg" (Alavuoristotie), "Lerchwald" (Lerchin metsä), "Lercheneck" (Lerchin niska), "Schmalzleiten-Einfahrt" (Maalitielle tulo) ja "Schmalzleiten" (Maalitie), joka on radan loivimpia osuuksia. Siinä on "Tischboden" (Pöytäalusta) ja "Zielsprung" (Maalihyppy).


title: Kälberloch

text: Syöksylaskurata päättyy 1 380 metriä merenpinnan yläpuolella lähelle Zauchenseen kylän keskustaa.


title: North European Oil Trade

text: North European Oil Trade (NEOT) on vuonna 2004 perustettu suomalainen riippumaton polttoaineiden hankintayhtiö, joka harjoittaa öljy- ja biopolttoaineiden tukkukauppaa. Yhtiön omistavat S-ryhmän Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta (51%) ja St1 Nordicin St1 (49%). Sen liikevaihto vuonna 2015 oli noin 4,1 miljardia euroa. NEOT toimittaa polttoainetta S-ryhmän ABC- sekä St1:n St1- ja Shell-huoltoasemaketjuille. Yhtiö myy lisäksi polttoöljyä yksityis- ja yritysasiakkailleen, joita on Suomessa yli 150 000.


title: North European Oil Trade

text: North European Bio Tech (NEB) on NEOT:in vuonna 2014 perustettu sisaryhtiö. Se on SOK:n ja St1:n perustama osakkuusyhtiö, joka rakentaa ja vuokraa biopolttoaineiden tuotantoyksiköitä. Yrityksen toimitusjohtaja on Veijo Talvitie.


title: North European Oil Trade

text: NEOT hankkii öljytuotteensa lähinnä Itämeren ympäristössä toimivilta jalostamoilta ja laivaa ne Suomeen. NEOT:llä on kuusi terminaalia, joista neljä on rannikon satamissa toimivia tuontiterminaaleja ja kaksi sisämaan jakeluterminaaleja. Suurimmat tuontiterminaalit sijaitsevat Haminan satamassa sekä Porin Tahkoluodossa.


title: North European Oil Trade

text: Kesällä 2015 St1 Biofuels toimitti NEB:ille etanolin tuotantolaitoksen Göteborgiin Ruotsiin. Etanolix-laitoksessa tehdään bioetanolia muun muassa lähialueen leipomoteollisuuden jätteistä. Laitoksen tuotantokapasiteetti, noin 5 miljoonaa litraa etanolia vuodessa on vuokrattu NEOT:ille.


title: North European Oil Trade

text: Elokuussa 2015 NEB alkoi rakentaa puupohjaista raaka-ainetta hyödyntävää etanolitehdasta Kajaaniin. Kyseessä on maailman ensimmäinen sahanpurua raaka-aineena hyödyntävä etanolitehdas. Renforsin Rannan teollisuusalueella sijaitseva Cellunolix-laitos tuottaa vuodessa noin 10 miljoonaa litraa bioetanolia lähialueen sahoilla syntyvästä sahanpurusta. Tuotantokapasiteetti vuokrataan NEOT:ille, joka käyttää sitä muun muassa Flexifuel-autoissa käytettävää E85-polttoaineen biokomponenttina. Etanolitehtaan tuotantoa testataan kesällä 2016 ja se on tarkoitus käynnistää loppuvuonna 2016. Hanke tarvitsee tuotekehitykseen, suunnitteluun ja rakentamiseen työntekijöitä noin 200 henkilötyövuoden verran ja sen tavoite on luoda pohjaa vastaaville isommille laitoksille. Sahanpurusta valmistettu etanolilla tuetaan Suomen hallituksen tavoitetta lisätä kestävistä raaka-aineista tuotettujen kotimaisten biopolttoaineiden käyttöä. Työ- ja elinkeinoministeriö onkin myöntänyt hankkeelle investointitukea 30 prosenttia 40 miljoonan euron kokonaisinvestoinnista.


title: North European Oil Trade

text: Kesäkuussa 2014 uutisoitiin, että metsäteollisuusjätti UPM teki sopimuksen Lappeenrannan biojalostamossa tuotettavan uusiutuvan dieselin, UPM BioVernon, myymisestä NEOT:in kautta suomalaisille huoltamoketjuille.


title: Major League Baseball -kausi 1992

text: Major League Baseball -kausi 1992 oli baseballin Major Leaguen kausi, jolloin syöttäjät palasivat jälleen määräävään asemaan. 298 ottelua 2 106:sta oli nollapelejä. Atlanta Braves syötti näistä 24 ja Pittsburgh Pirates 20. San Francisco Giants jätettiin nollille 18 kertaa. Toronto Blue Jays voitti World Seriesin vieden mestaruustittelin ensimmäisen kerran Yhdysvaltain ulkopuolelle.


title: Hermann Maier Weltcupstrecke

text: Hermann Maier Weltcupstrecke (aikaisemmin Grießenkar) on laskettelurinne Flachaussa Itävallassa.


title: Hermann Maier Weltcupstrecke

text: Laskettelurinne on nimetty paikallisen alppihiihtäjän Hermann Maierin mukaan.


title: Hermann Maier Weltcupstrecke

text: Hermann Maier Weltcupstrecke tunnetaan alppihiihdon maailmancupin tekniikkalajikilpailujen isäntäpaikkana, etenkin naisten iltapujottelusta.


title: Hermann Maier Weltcupstrecke

text: Hermann Maier Weltcupstrecken yläasema sijaitsee 1 377 metriä merenpinnan yläpuolella. Rinne alkaa melko jyrkkänä, jyrkänteen jälkeen tulee "Kirchner-S"-oikea-vasen S-mutka. Kirchner-S:n jälkeen on pujottelun lähtöpaikka 1 160 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Hermann Maier Weltcupstrecke

text: Pujottelu alkaa "Kehlschuss"-jyrkänteellä, jonka jälkeen on loivempi osuus. Loivemman osuuden jälkeen tulevat "Kehlhang" ja "Zielhang"-osuudet.


title: Hermann Maier Weltcupstrecke

text: Maalialue on noin 960 metriä merenpinnan yläpuolelle ja itse laskettelurinne päättyy 924 metriä merenpinnan yläpuolelle Starjet 1 -tuolihissin ala-asemalle.


title: Max Verstappen

text: Max Emilian Verstappen (s. 30. syyskuuta 1997 Hasselt, Belgia) on alankomaalainen rata-autoilija. Hän kilpailee Formula 1 -sarjassa Red Bull -tallissa hollantilaisella superlisenssillä. Hänen isänsä Jos Verstappen on entinen Formula 1 -kuljettaja.


title: Max Verstappen

text: Mercedeksen tallipäällikkö Toto Wolff on verrannut Verstappenin ajotyyliä Ayrton Sennaan.


title: Max Verstappen

text: Verstappen aloitti uransa Karting-sarjoissa 7-vuotiaana vuonna 2005. Seuraavana vuonna hän siirtyi Rotax Minimax -luokkaan, jossa hän voitti Belgian mestaruuden ylivoimaisesti. Vuonna 2007 hän voitti myös Hollannin Minimax-luokan mestaruuden. Vuonna 2009 Verstappen voitti Flanderiin Minimax-mestaruuden ja Hollannin KF5-luokan mestaruuden. Vuonna 2010 Verstappen siirtyi kansainvälisiin karting-sarjoihin. Hän kilpaili KF3-luokassa sijoittuen sarjan toiseksi. Seuraavana vuonna hän voitti WSK Eurosarjan. Vuonna 2012 Verstappen siirtyi KF2-luokkaan voittaen WSK Master Series -luokan mestaruuden. Vuonna 2013 Verstappen voitti Euroopan KF ja KZ-mestaruudet.


title: Max Verstappen

text:
Vuonna 2014 Verstappen siirtyi uuteen Florida Winter Series -sarjaan voittaen kaksi kilpailua. Samana vuonna hän kilpaili Euroopan Formula 3 -sarjassa Van Amersfoort Racing -tallissa. Hän saavutti kauden aikana kymmenen voittoa, seitsemän paalupaikkaa ja seitsemän nopeinta kierrosta sijoittuen sarjan loppupisteissä kolmanneksi. Hän voitti samana vuonna myös perinteisen Formula 3 Masters kilpailun.
Elokuussa 2014 Verstappen liittyi Red Bullin nuorten kuljettajien kehitysohjelmaan. Vuonna 2015 Verstappen kilpaili Formula 1 -sarjassa Toro Rosson kilpakuljettajana. Hänestä tuli kaikkien aikojen nuorin F1-kilpailuun osallistunut kuljettaja, kun hän aloitti uransa Australian GP:ssä maaliskuussa 2015. Verstappen löi entisen ennätyksenhaltijan, niin ikään Toro Rossolla kilpailleen Jaime Alguersuarin kahdella vuodella. Hänen tallikaverinaan ajoi Carlos Sainz Jr., joka oli myös tulokas. Verstappen keskeytti debyyttikilpailunsa moottorivikaan.


title: Max Verstappen

text: Malesian GP:ssä Verstappen sijoittui seitsemänneksi. Hänestä tuli kaikkien aikojen nuorin pisteille ajanut kuljettaja F1-sarjassa 17 vuoden ja 180 päivän iässä. Johtuen Verstappenin aloittamisen jälkeen voimaan tulleesta F1-sarjaan vaadittavan superlisenssin ikärajasta (18 vuotta kaudesta alkaen) ennätystä ei voi enää rikkoa. Monacon GP:ssä Verstappen keskeytti törmättyään Romain Grosjeaniin radan ykkösmutkassa. Itävallassa hän ajoi kahdeksanneksi ja Unkarin GP:ssä neljänneksi. Verstappen ajoi neljänneksi myös Yhdysvaltain Grand Prix'ssä.


title: Max Verstappen

text: Verstappen keräsi debyyttikaudellaan 49 pistettä sijoittuen MM-sarjan 12:nneksi. Verstappen menestyi tallitoveriaan Carlos Sainzia paremmin.


title: Max Verstappen

text: Verstappen aloitti kauden Toro Rossolla, mutta siirtyi kesken kauden Red Bullille korvaten Daniil Kvjatin. Verstappenista tuli F1:n historian nuorin Grand Prix -voittaja Espanjassa 15. toukokuuta 2016, kun hän voitti heti ensimmäisen Red Bullilla ajamansa kilpailun 18 vuoden ja 228 päivän ikäisenä. Monacossa Verstappen osui aika-ajossa seinään ja joutui lähtemään kilpailuun varikkosuoralta. Hänen kilpailunsa keskeytyi kierroksella 36 hänen ajettuaan päin ratakaidetta. Verstappen ajoi toisen kerran palkintopallille Itävallan GP:ssä ollen toinen. Verstappen oli toinen myös Britannian GP:ssä ja kolmas Saksan GP:ssä. Belgiassa Verstappenista tuli historian nuorin eturivistä startannut kuljettaja 18 vuoden ja 332 päivän ikäisenä rikkoen Ricardo Rodríguezin yli 55 vuotta vanhan ennätyksen. Kilpailussa Verstappen rikkoi autonsa etusiiven -ja pohjan kolaroidessaan Ferrari-kuljettajien kanssa. Maalissa Verstappen oli yhdestoista. Malesian ja Japanin GP:ssä hän oli toinen. Sateisessa Brasilian GP:ssä Verstappen sijoittui kolmanneksi ajaen myös kilpailun nopeimman kierroksen historian nuorimpana kuljettajana. Verstappen keräsi kauden aikana 204 pistettä ja sijoittui sarjan viidenneksi.


title: Max Verstappen

text: Verstappen aloitti kauden 2017 ajamalla Australian GP:ssä viidenneksi. Seuraavassa kilpailussa Kiinassa Verstappen ajoi kauden ensimmäisen palkintosijansa ollen kolmas. Bahrainissa Verstappen keskeytti jarrujen hajottua. Lokakuussa Red Bull ilmoitti jatkaneensa Verstappenin kanssa voimassa ollutta ajajasopimusta yhdellä vuodella, jolloin se kestää kauden 2020 loppuun saakka. Malesian GP:ssä Verstappen ajoi uransa toisen voiton. Meksikon GP:ssä Verstappen hävisi paalupaikan niukasti Sebastian Vettelille. Kilpailussa Verstappen ajoi ylivoimaiseen voittoon ohittaen kierroksella mestaruuteen ajaneen Lewis Hamiltonin. Brasilian GP:ssä Verstappen ajoi kilpailun nopeimman kierroksen 1.11,044, rikkoen Montoyan vuonna 2004 ajaman Interlagosin radan rataennätyksen. Verstappen keräsi kauden aikana 168 pistettä sijoittuen sarjan kuudenneksi.


title: Max Verstappen

text: Verstappen ajoi kauden aikana voittoon Itävallan ja Meksikon kilpailuissa. Brasiliassa Verstappen oli ajamassa voittoon, kunnes kolaroi kierroksella ohitettavan Esteban Oconin kanssa pudoten kilpailun toiseksi. Verstappen tuomittiin Brasilian GP:n jälkeen yhdyskuntapalveluun FIA:lle hänen käytyään käsiksi Oconiin kilpailun jälkeen. Ocon aiheutti törmäyksellään Verstappenin putoamisen kilpailussa johtoasemasta toiseksi.


title: Jenni Hiltunen

text: Jenni Hiltunen (s. 1981) on suomalainen, Helsingissä asuva ja työskentelevä nykytaiteilija. Hän valmistui Turun taideakatemiasta vuonna 2004 ja Kuvataideakatemiasta 2007.


title: Jenni Hiltunen

text: Hiltunen työskentelee sekä öljyvärimaalauksen että videotaiteen keinoin. Hänen teoksensa käsittelevät aikaansa: internetiä ja sen loputonta kuvatulvaa, muotimaailmaa outoine ja banaaleine kuva-aiheineen sekä blogien, foorumien ja sosiaalisen median omituisia ja absurdeja puheenaiheita.


title: Jenni Hiltunen

text: Kesällä 2014 Hiltunen oli mukana Kiasman ja Marimekon yhteisnäyttelyssä nimeltä Kimpassa.


title: Tuukka Leppänen

text: Tuukka Tapani Leppänen (s. 25. kesäkuuta 1982 Lahti) on suomalainen näyttelijä. Hän pääsi sisään Teatterikorkeakouluun ensimmäisellä yrittämällään vuonna 2003 ja valmistui teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2007. Hänet kiinnitettiin Helsingin Kaupunginteatteriin vuonna 2008, ja hän on esiintynyt lukuisissa näytelmissä ja musikaaleissa. Leppänen on tunnettu myös ääninäyttelijänä lukuisissa dubbauksissa. Hän oli vuonna 2017 Kaunotar ja hirviö- elokuvassa Hirviön ääninäyttelijänä.


title: St. Rasta

text:
St. Rasta on Helsinkiläinen ska:ta, räppiä, reggaeta, balkan-musiikkia ja extreme folkia sekoittava kolmetoistahenkinen yhtye. St.Rasta julkaisi ensimmäisen EP:nsä Herrojen Aika omakustanteena kesäkuussa 2012. Yhtyeen Pietarin-matkasta on julkaistu dokumenttielokuva St.Rasta/St.Petersburg. Yhtye on tullut tunnetuksi pääkaupunkiseudulla keikoistaan, ja myi loppuun kaksi konserttia Tavastia-klubilla 2013. Yhtye oli ehdolla Bassoradion Kultabassokerhon vuoden tulokkaaksi 2014.
St.Rasta on perustettu 2010 - sen ensimmäinen konsertti oli Kallion lukion aamunavauksessa toukokuussa 2010, jolloin ensimmäisen konserttinsa soitti myös reggaeyhtye Kuningasidea. Yhtyeen keikkoja myi vuodesta 2013 vuoteen 2014 Ramin välitys. Nyt yhtyeellä on keikkamyyntisopimus Fullsteamin kanssa.


title: Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931

text: Tämä artikkeli on luettelo Suomen kylistä vuosien 1919 ja 1931 välisenä aikana julkaistujen tietojen mukaan. Luettelo on jaoteltu lääneittäin ja kunnittain. Koska luettelo perustuu vuosien 1919 ja 1931 välisenä aikana julkaistuihin kirjoihin, on sen lääni- ja kuntajako lähdekirjojen ilmestymisajankohdan mukainen. Seuraavassa taulukossa on esitetty kylien ja yksinäistilojen määrät lääneittäin:


text: Luettelossa ei ole mukana kaupunkien alueisiin liitettyjä kyliä, kadonneita historiallisia kyliä ja mahdollisia 1930-luvun jälkeen muodostettuja kyliä.


text: Vuoden 1920 tietojen mukaan Ahvenanmaan läänissä oli 245 kylää ja yksinäistilaa.


text: Brändössä on 10 kylää: Asterholma, Baggholma, Björnholma, Brändö, Fiskö, Jurmo, Koskenpää, Lappo, Torsholma ja Åva.


text: Eckerössä on 7 kylää: Björnhuvud (Björnhovda), Finbo, Kyrkby, Marby, Storby, Torp ja Överby.


text: Finströmissä on 25 kylää: Bamböle, Bartsgårda, Bastö, Bergö, Bjerström (Bjärström), Brantsböle, Emkarby, Enbolsta, Finström, Godby, Grelsby, Kulla, Markusböle, Pettböle, Pålsböle, Rågertsböle, Strömsvik, Stålsby, Svartsmara, Tjudö, Torrbolsta, Tärnebolsta (Tärnbolsta), Västanträsk, Åttböle (Ottböle) ja Ämnäs (Emnäs).


text: Föglössä on 24 kylää ja yksinäistilaa: Björsboda, Björkör (yksinäistila), Bråttö, Brändö (yksinäistila), Bänö, Degerby, Finholma, Flisö, Granboda, Hastersboda, Horsholma, Hummersö, Jyddö, Järsö (Jersö) (yksinäistila), Kallsö, Klåvskär (yksinäistila), Nötö, Sanda, Skogboda, Sommarö, Sonnboda, Stentorpa, Ulversö ja Överö.


text: Getassa on 15 kylää: Andersö, Bolstaholm, Dånö, Finnö, Greggnäs (Gräggnäs), Höckböle, Isaksö, Labbnäs, Möckelgräs, Olofsnäs (Olsnäs), Pantsarnäs, Skinnarböle, Snäckö, Västergeta (kirkonkylä) ja Östergeta.


text: Hammarlandissa on 20 kylää: Boda, Bovik, Bredbolsta, Byttböle, Djäkenböle (Djekenböle), Drygsböle, Frebbenby, Hellesby, Kattby, Kråkböle, Lillbolsta, Mörby, Nävsby, Posta, Skarpnåtö, Strömma, Sålis, Torp, Västmyra ja Äppelö.


text: Jomalassa on 32 kylää ja yksinäistilaa: Andersböle (yksinäistila), Björsby, Buskböle, Dalkarby, Djurvik, Gottby, Gölby, Hammarudda, Hinderböle (yksinäistila), Ingby, Jomalaby, Karrböle, Kila (yksinäistila), Kungsöby, Möckelby, Möckelö, Norrsunda, Rasmansböle (yksinäistila), Ringsböle, Sviby, Södersunda, Torp, Ulvsby, Vargsunda, Västansunda, Väster-Kalmar, Ytterby, Ytternäs, Ödanböle, Önningeby, Öster-Kalmar ja Överby.


text: Kumlingessa on 4 kylää: Björkö, Enklinge, Kumlinge ja Seglinge.


text: Kökarissa on 6 kylää ja yksinäistilaa: Finnö, Hellsö, Karlby, Kyrkogårdsö (yksinäistila), Österbygge ja Överboda.


text: Lemlandissa on 16 kylää ja yksinäistilaa: Bengtsböle, Bistrop, Flaka, Granboda, Haddnäs (yksinäistila), Hellestorp, Järsö (Jersö), Knutsboda, Lemböte, Norrby, Nåtö, Rörstorp, Stackskär, Söderby, Vessingsboda ja Västeränga.


text: Lumparlandissa on 7 kylää ja yksinäistilaa: Klemetsby, Krokstad, Lumparby, Lumpoby, Norrboda, Skag (yksinäistila) ja Svinö.


text: Saltvikissä on 34 kylää: Antböle, Bertby, Borgboda, Boksö, Daglösa, Främmanby, Germundö, Haga, Haraldsby, Hjortö, Hullby, Kuggböle, Kvarnbo, Laby, Lagmansby, Lavsböle, Lavö, Liby, Långbergsöda, Nääs (Näs), Ovanåker, Rangsby, Ryssböle, Ryssö, Saggö, Sonröda (Sonnröda), Strömma, Syllöda, Sålis, Toböle, Tängsöda, Vassböle (Vastböle), Åsgårda ja Ödkarby.


text: Sottungassa on 5 kylää ja yksinäistilaa: Finnö (yksinäistila), Husö (yksinäistila), Hästö (yksinäistila), Mosshaga ja Sottunga.


text: Sundissa on 27 kylää ja yksinäistilaa: Berg (yksinäistila), Björby, Brännbolsta, Domarböle, Finby, Gunnarsby, Gästerby, Hulta, Högbolsta, Jussböle, Kulla, Lappböle, Lövvik (yksinäistila), Mångstekta, Persby, Prästö (yksinäistila), Rosenberg, Ryssböle, Sibby, Smedsböle, Strömbolsta, Svensböle, Sundby, Tosarby, Tranvik, Träsk (yksinäistila) ja Vivasteby.


text: Vårdössä on 13 kylää ja yksinäistilaa: Bergö, Bussö (yksinäistila), Grundsunda, Listersby, Lövö, Mickelsö, Sandö, Töftö, Vargata, Vårdö, Simskäla-Västerö, Simskäla-Österö ja Ängö (yksinäistila).


text: Vuoden 1921 tietojen mukaan Hämeen läänissä oli 1 258 kylää ja yksinäistilaa.


text: Akaassa on 16 kylää: Haanoja, Haihunkoski, Haudanniemi, Kaulo, Kurisjärvi, Käyrälä, Lontila, Mustue, Nahkiala, Pätsiniemi, Riisikkala, Sontula, Sotkia, Toijala, Varrasniemi ja Viiala.


text: Asikkalassa on 23 kylää: Anianpelto, Asikkala, Hillilä, Iso Äiniö, Joenniemi, Kalkkinen, Keltaniemi, Kopsuo, Kurhila, Muikkula, Myllykselä, Paakkola, Pulkkila, Reivilä, Riihilahti, Salo, Särkijärvi, Urajärvi, Vehkoo, Vesivehmaa, Viitaila, Vähinmaa ja Vähä Äiniö.


text: Eräjärvellä on 10 kylää: Haapaniemi (kirkonkylä), Hietalahti, Hirtolahti, Järvenpää, Kauppila, Koppala, Kuivanen, Leväslahti, Uiherla ja Vihasjärvi.


text: Etelä-Pirkkalassa on 14 kylää ja yksinäistilaa: Ania, Haikka (yksinäistila), Kataisto (yksinäistila), Naistenmatka, Nuoliala, Pappila (yksinäistila), Partola, Pirkkalankylä, Sankila (yksinäistila), Sionkylä, Sorkkala, Tanila, Toppari ja Valkila (yksinäistila).


text: Forssassa on 12 kylää: Ahoniitty, Haudankorva, Ilvesoja, Järvenpää, Kojo, Kuhala, Kuusto, Linikkala, Lunttila, Talsola, Vieremä ja Vuolle.


text: Hattulassa on 29 kylää ja yksinäistilaa: Hakimäki (yksinäistila), Halkkorpi, Hurttala, Hyrvälä, Ihalempi, Kalkkonen (yksinäistila), Katinala, Kerälä, Kivijoki, Koski, Kouvala, Kärsälä (yksinäistila), Leiniälä, Mervi, Metsänkylä (yksinäistila), Mierola, Nihattula, Nummi, Pekola, Pelkola, Pyhälahti, Rahkoila, Saari, Sattula, Takajärvi, Tenhiälä, Valtee (yksinäistila), Ventola (yksinäistila) ja Vuohiniemi.


text: Hauholla on 37 kylää ja yksinäistilaa: Aikkola, Ajoranta, Alvettula, Eteläinen, Hahkiala, Hakkala, Heinäkangas, Hyömäki, Ilmoila, Joki, Juntula, Kalaila, Kaukkala, Kelkkainen, Keso, Kirkonkylä, Kokkala, Kokkila, Lautsia, Lehdesmäki, Lehteälä, Matkantaka, Miehoila, Mustila, Okerla, Porras, Rukkoila, Sappee, Skyttälä, Sotjala, Torvoila, Tuittula, Uusikylä, Vihavuori, Villantila, Vitsiälä ja Vuolijoki.


text: Hausjärvellä on 15 kylää: Erkylä, Hamina, Hausjärvi, Hikiä, Karhi, Kuru, Lavinto, Oitti, Puujaa, Rutajärvi, Ryttylä, Selänoja, Torhola, Turkhauta ja Vantaa.


text: Hollolassa on 47 kylää ja yksinäistilaa: Aikkala, Hahmajärvi, Hankaa, Hatsina, Heinlammi, Herrala, Hersala, Hälvälä, Jalkaranta, Jarvala, Järvenpää, Järventaka, Kalliala, Kastari, Korpikylä, Kukkila, Kutajoki, Lahdenpohja, Loppi, Luhdantausta, Manskivi, Messilä, Miekkiö, Noitala, Nokkola, Näsäkkä, Okeroinen, Paimila, Parikka (yksinäistila), Parinpelto, Pinnola, Pyhäniemi, Sairakkala, Sarva, Siikaniemi, Tenhelä, Tennilä, Toivola, Untila, Upila (yksinäistila), Uskila, Utula, Vaania, Vaavela, Vesala, Vihattu ja Voistio.


text: Humppilassa on 6 kylää ja yksinäistilaa: Huhtaa, Humppila, Koivisto, Murto, Taipale ja Venäjä (yksinäistila).


text: Hämeenlinnan maalaiskunnassa on 6 kylää: Hätilä, Järviöinen, Luhtiala, Ojoinen, Parola ja Vuorentaka.


text: Janakkalassa on 19 kylää: Haapaniemi, Hiisi, Hyvikkälä, Kerkkola, Kernaala, Kiipula, Korpi, Leppäkoski, Löyttymäki, Melkkola, Napiala, Saloinen, Sauvala, Tarinmaa, Tervakoski, Turenki, Uhkoila, Virala ja Vähikkälä.


text: Jokioisilla on 13 kylää: Haapaniemi, Jokioinen, Jänhijoki, Kiipu, Lammi, Latovainio, Minkiö, Niemi, Ojainen, Pellilä, Rehtijärvi, Saari ja Vaulammi.


text: Vuonna 1921 kylien määrä väheni 10 kylään, kun Lammi yhdistettiin Jokioisiin, Ojainen Pellilään ja Saari Kiipuun.


text: Juupajoella on 17 kylää ja yksinäistilaa: Aakkola, haavisto, Hirvijärvi, Hoivala, Hulipas, Höydes, Kihlala, Kokkila, Kopsamo, Lylyjärvi, Melli, Porvola, Pylkki eli Pylkinautio, Pärri eli Pärrinautio (yksinäistila), Sahrajärvi, Sukkila ja Voitila.


text: Jämsässä on 35 kylää: Alhojärvi, Aseme, Auvila, Edesniemi, Haavisto, Hahkala, Hassi, Hauvala, Heikkilä, Honkala, Jaatila, Juokslahti, Jämsänkoski, Kaipola, Kaukkiala, Kelhä, Kerkkola, Kiukkoila, Kähö, Moiskala, Niemola, Patajoki, Patala, Pietilä, Ruotsula, Saari, Sammallahti, Seppola, Säyrylä, Tervala, Toivila, Vierelä, Viiala, Vitikkala ja Yijälä.


text: Kalvolassa on 24 kylää: Ahlajärvi, Heinu, Hietajärvi, Hitumaa, Iittala, Kanajärvi, Kankaanpää, Kautio, Keikkala, Kotkajärvi, Kutila, Kutinen, Kuurila, Könnölä, Niemi, Ojajärvi, Orjanhirsi, Paakkonen, Sauvala, Saviniemi, Sittala, Sääksniemi, Taljala ja Unonen.


text: Kangasalla on 70 kylää ja yksinäistilaa: Alanen (yksinäistila), Apajapohja, Franssila (yksinäistila), Haapaniemi, Haavisto (yksinäistila), Haviseva, Heponiemi, Herttuala, Hykönsalo, Hyppärilä, Ihari, Jokioinen, Joutsiniemi (yksinäistila), Kaukola (yksinäistila), Kautiala, Keljo (yksinäistila), Kerppola (yksinäistila), Keso, Koivisto, Kuru, Kyötikkälä (yksinäistila), Köyrä, Leipi, Lentola (yksinäistila), Lihasula, Liuksiala (yksinäistila), Luukkaala, Monikkala, Mustoo (yksinäistila), Mutikko (yksinäistila), Mäyrä, Neulaniemi, Ohtola, Paalila, Palo, Pappila (yksinäistila), Parvela (yksinäistila), Pikkola (yksinäistila), Pispala (yksinäistila), Ponsa, Raikku, Raronsalo, Rekiälä (yksinäistila), Riku, Riunvaiva, Ruokonen, Sammalisto (yksinäistila), Sarkkila (yksinäistila), Savo, Siitama, Sorola (yksinäistila), Suinula, Suomatka, Suomela, Suorama, Tarkeela, Tarpila, Tiihala, Tohkala, Toikkola, Toosila (yksinäistila), Tursola, Vahderpää, Varala, Vatiala, Vehoniemi, Vihtinen (yksinäistila), Vihtiälä (yksinäistila), Vänninsalo ja Vääksy (yksinäistila).


text: Korpilahdella on 22 kylää: Honkala, Juokslahti, Korpilahti, Kähö, Moiskala, Muurame, Muuratjärvi, Nuorlahti, Oittila, Pajulahti, Putkilahti, Raidanlahti, Riihijärvi, Ruotsula, Rutalahti, Sammallahti, Särkijoki, Säyrilä, Tervala, Veijo, Vitikkala ja Yijälä.


text: Koskenpäällä on 9 kylää: Havu, Kalmavirta, Kavattila, Kerkkola, Patala, Sahloinen, Siniävirta, Valkeeluomi ja Viekansalmi.


text: Koskella Hl on 18 kylää: Etola, Hankala, Huhti, Huljala, Hyrkkälä, Hyväneula, Järvenpää, Kavunkorpi, Koski, Leiniälä, Miehola (mukaan lukien Kalliojärvi), Padonmaa eli Palomaa, Porvola, Putula, Saapas, Tenhiälä, Toijala ja Töykkylä.


text: Kuhmalahdella on 8 kylää: Iso Pento, Kivisalmi, Pajula (Pajulahti), Pohja, Tervaniemi, Vehkajärvi, Vehkapuntari ja Vähä Pento.


text: Kuhmoisissa on 16 kylää: Anttula, Harmoinen, Kaukola, Leppäkoski (kirkonkylä), Lästilä, Närvä, Pihlajalahti, Puukkoinen, Päijälä, Rasi, Ruolahti, Suujärvi, Tapiala, Tehi, Valkeala ja Äkämäki.


text: Kuorevedellä on 20 kylää ja yksinäistilaa: Ajostaipale, Eskola, Eväjärvi-Ylövesi, Hallinpenkki, Huikuri, Joensuu, Kaltila, Kavala, Kerttee, Kolhi, Kuoreniemi, Kurra (yksinäistila), Lahti, Liponsalmi, Pihlaisto, Pitkäinen, Suinula, Särkilahti, Vedenpää ja Vähäsalmi.


text: Kurussa on 17 kylää ja yksinäistilaa: Aurejärvi, Hainari, Haukkamaa, Juhtimäki, Karjula, Keihäsjärvi, Keihäslahti, Koivisto, Olkitaipale, Petäjälammi, Pohjankapee, Poikelus, Riihikoski (yksinäistila), Ristaniemi (yksinäistila), Riuttaskorpi, Sontu ja Vaakaniemi.


text: Kylmäkoskella on 16 kylää: Alpila, Hautaa, Jokihaavisto, Järviö, Kuusjoki, Kylmäkoski, Mellola, Nauli, Onnia, Poutala, Raidisto, Savikoski, Saviniemi, Taipale, Tipuri (Kurisniemi) ja Vuolle.


text: Kärkölässä on 11 kylää: Hevonoja, Hongisto, Hähkäniemi, Iso-Sattiala, Karvala, Kärkölä (kirkonkylä), Lappila, Maavehmaa, Marttila, Uusikylä ja Vähä-Sattiala.


text: Lammilla on 34 kylää: Arrankorpi, Hauhiala, Hietonen, Iso-Evo, Jahkola, Kataloinen, Kostila, Kuurikkala, Kättärlä, Lampelto, Lieso, Montola, Mulkoila, Niipala, Oinen, Onnenvuori, Paakkola, Pakkasela, Palonen, Parikkala, Perinkää, Pienistö, Rantonen, Riikonen, Ronni, Sankola, Syrjäntausta, Takaperä, Tanttila, Tommala, Vilkkilä, Vähä-Evo, Ylänne ja Ylännäinen.


text: Lempäälässä on 38 kylää ja yksinäistilaa: Ahtiala, Aimala, Alkkula, Hahkala, Haurala, Hemminkilä, Herrala, Hietaniemi, Hulaus, Hyrkkäälä, Häihenmatka, Hävättilä, Ihamaa, Innilä, Jokpohja, Korkeamäki, Kuivaspää, Kulju, Kuokkala, Kärppälä, Lahti, Lastunen, Lempoinen, Lietsamo, Lippo, Lumiainen, Maisenranta, Miemola, Moisio, Nurkkila, Perälä, Pyhältö, Rikala, Ruuhola, Sarvikas, Sukkila, Taipale ja Vaihmala.


text: Lopella on 14 kylää: Hunsala, Joentaka (eli Hirvijärvi), Kormu, Launonen, Loppi (eli Hevosoja), Läyliäinen (eli Metsäkylä), Ourajoki, Pilpala, Räyskälä, Sajaniemi, Salo, Tevänne, Topeno ja Vojakkala.


text: Luopioisissa on 18 kylää: Evinsalo, Haltia, Kajantila, Kantola, Karviala, Kouvola, Kuohijoki, Kyynärö, Lemmettylä, Luopioinen (kirkonkylä), Miemola, Mustilahti, Padankoski, Puutikkala, Rautajärvi, Säynäjärvi, Vahdermetsä ja Ämmätsä eli Ämmättä.


text: Längelmäellä on 33 kylää ja yksinäistilaa: Attila, Eräsjärvi (eli Järvi), Eräslahti, Eväjärvi, Hakosalmi (kirkonkylä), Hiukkaa, Kalkku, Kirjasniemi (yksinäistila), Koivisto, Koljonkanta (Solala) (yksinäistila), Korpi, Kuusjärvi (yksinäistila), Kylänoja (Karvia), Länkipohja, Löytäne (Ottele), Maunus (yksinäistila), Mulkoila, Piittala, Puharila, Pääskylä, Raidisto (Röyhtälä), Ristijärvi, Rämesalo, Saviniemi, Solttila, Syväjärvi, Talviaistaipale (Talviainen), Tiihalanniemi (yksinäistila), Tunkelo, Uuhiniemi (Viuhkola), Vilkkilä, Vinkiä ja Västilä.


text: Messukylässä on 20 kylää ja yksinäistilaa: Aitoniemi, Haihara (yksinäistila), Hallila, Hirviniemi, Hyllilä, Juvela, Järvensivu, Kaukajärven kartano, Koivisto, Laalahti (yksinäistila), Leinola, Messukylä, Nurmi, Palo, Pappila (yksinäistila), Rasula (yksinäistila), Sorila, Takahuhti, Uusikylä ja Vehmainen.


text: Muuramessa on 2 kylää: Muurame ja Muuratjärvi.


text: Mäntässä on 2 kylää: Ajostaipale ja Keuruu.


text: Nastolassa on 12 kylää: Ahtiala, Arrajoki, Immilä, Kalkkola, Kumia, Lankila, Nastola (kirkonkylä), Pyhäntaka, Ruuhijärvi, Uusikylä, Vanaja ja Villähti eli Villähde.


text: Orivedellä on 28 kylää: Aakkola, Enokunta, Haavisto, Hirsilä, Holma, Koivuniemi, Laasola, Lyytikkälä, Naappila, Naarajoki, Neulaniemi, Onnistaipale, Orivesi (kirkonkylä), Padustaipale, Pajukanta, Pehula, Penttilä, Pitkäjärvi, Päilahti, Rajalahti, Savo, Solttila, Suomasema, Torittu, Vehkalahti, Voitila, Yliskylä ja Yröhjoen kulma.


text: Padasjoella on 16 kylää ja yksinäistilaa: Alho (yksinäistila), Auttoinen, Hinttola (yksinäistila), Jokioinen, Kasiniemi, Kaukela, Kellosalmi (yksinäistila), Lieso, Maakeski, Nyystölä, Osoila, Pappinen (yksinäistila), Syrjäntaka, Torittu, Vesijakaa ja Virmaila.


text: Pohjois-Pirkkalassa on 25 kylää ja yksinäistilaa: Haapaniemi (yksinäistila), Haavisto, Hauroinen, Jokismaa, Kankaantausta, Kassila (yksinäistila), Keho (yksinäistila), Kennola, Kohmala, Korvola, Lauttala (yksinäistila), Lukkila, Maatiala (yksinäistila), Memmola, Penttilä, Pinsiö, Pispala, Pitkäniemi (yksinäistila), Taipale, Tohloppi, Tyrkkölä, Vastamäki, Viholi, Viiki (yksinäistila) ja Villilä.


text: Pälkäneellä on 38 kylää ja yksinäistilaa: Epaala, Harhala, Huhti, Huntila, Joensuu (yksinäistila), Kaitamo, Kankahainen (yksinäistila), Kantokylä, Kinnala (yksinäistila), Kirpu, Kollola, Kotila, Kuisema (yksinäistila), Kukkola, Kuuliala, Kärväntälä, Laitikkala, Lovensalo, Luikala, Myttäälä, Mälkilä, Onkkaala (kirkonkylä), Oksala (yksinäistila), Paino, Pappila (yksinäistila), Pitkäjärvi, Pohjalahti, Ruotsila (yksinäistila), Salmentausta, Sappee, Seitsye, Sillantaka, Tauriala, Tausti, Tommola (yksinäistila), Töyräniemi (yksinäistila), Vuolijoki ja Äimälä.


text: Rengossa on 11 kylää: Ahoinen, Asemi, Kaloinen, Kuittila, Lietsa, Muurila, Nevilä, Oinaala, Uusikylä, Vaimare ja Vehmainen.


text: Riihimäellä on 7 kylää: Arolampi, Herajoki, Hiivola, Kara, Kernaala, Kytöjärvi ja Ryttylä.


text: Ruovedellä on 27 kylää: Haapala, Hanho, Haukkamaa, Haukkaniemi (eli Kekkonen), Jäminki, Kauttu, Kukonpohja, Murole, Mustajärvi, Pajulahti, Pappila, Pekkala, Pihlajalahti, Pitkälä, Pohja (entinen Jäminginpohja), Pohjaslahti, Rajalahti, Ritoniemi, Ruhala, Räminki, Siikalahti, Storminiemi, Syvinki, Tapio, Viljakkala, Visuvesi ja Väärinmaja.


text: Sahalahdella on 19 kylää: Haapaniemi, Haapasaari, Ilola, Isolahti, Isoniemi, Keljo, Korpiniemi, Kärkäs, Moltsia, Noksioinen, Paatiala, Pakkala, Pappila, Pyttylä, Rautio, Saarioinen, Taustiala, Tursola ja Töykänä.


text: Somerniemellä oli vuonna 1922 10 kylää: Härjänlahti, Härjänoja, Jakkula, Keltiäinen, Kopila, Oinasjärvi, Palikainen, Salkola, Vesanoja ja Viuvala.


text: Muutoksia: Somerniemeen liitettiin vuonna 1924 Somerosta Mäyrämäki (yksinäistalo) sekä vuonna 1927 Suojoki ja Kaskisto luukuunottamatta Uusi-Kaskisto-nimistä kulmakuntaa. Vuonna 1977 Somerniemi liitettiin kokonaisuudessaan Someroon.


text: Somerolla oli vuonna 1922 34 kylää ja yksinäistilaa: Harju, Hirsjärvi, Häntälä, Härkälä, Ihamäki, Jaatila, Joensuu, Kaskisto, Kerkola, Kimala, Kivisoja, Kultela, Kärilä, Lammi, Lautela, Mäyrämäki (yksinäistila), Ollila, Pajula, Paltta, Pitkäjärvi, Pusula, Pyöli, Rautela, Ruunala (yksinäistila), Ryhtä (yksinäistila), Saarentaka, Suojoki, Sylvänä, Syvänoja, Talvisilta, Terttilä, Uusikaskisto, Viluksela ja Ylenjoki (Ylijoki).


text: Muutoksia: Somerosta liitettiin vuonna 1924 Mäyrämäki (yksinäistalo) sekä vuonna 1927 Suojoki ja Kaskisto Somerniemeen luukuunottamatta Uusi-Kaskisto-nimistä kulmakuntaa. Vuonna 1977 Somerniemi liitettiin Someroon.


text: Sääksmäellä on 46 kylää ja yksinäistilaa: Annila, Huittula, Ikkala, Itko (yksinäistila), Judikkala (Jutikkala), Kalalahti (yksinäistila), Kantala, Kasuri (yksinäistila), Kyä, Kärjenniemi, Kärsä, Lahinen, Lantoinen, Lepiälä eli Naakkala (yksinäistila), Linnainen, Liuttula, Maatiala, Mulkue, Muntee, Mustilahti, Muti (Mutinen), Nuutala, Pappila (yksinäistila), Partala, Pietola eli Koivuporras (yksinäistila), Poukkala, Rapola, Ritvala, Roukko, Rytiälä, Saari, Salo, Sillantaka, Sulamäki (entinen Sohlberg), Talola, Tarttila, Terinen, Tyrisevä, Uittamo, Vainoniemi (yksinäistila, jonka päätila sijaitsee Kalvolan puolella), Valkeakoski, Valto, Vedentaka, Voipaala, Vuorentaka (yksinäistila) ja Ylenjoki.


text: Tammelassa on 27 kylää ja yksinäistilaa: Hevonniemi, Hykkilä, Häiviä, Kallio, Kankainen (yksinäistila), Kaukjärvi, Kaukola, Kuuslampi, Kytö, Letku, Liesjärvi, Lungas, Mustiala (yksinäistila), Ojainen, Pappila (yksinäistila), Patamo, Pikonkorpi, Porras, Riihivalkama, Saari (yksinäistila), Sukula, Susikas, Talpia, Tammela, Teuro, Torajärvi ja Torro.


text: Teiskossa on 22 kylää: Ahoinkylä, Asuntila (Asmundila), Jutila, Kahanpää, Kaitalahti, Kiimajoki, Kovero, Kulkkila, Kuoranta, Kuusniemi, Kämmenniemi, Leppälahti, Paavola, Padustaipale, Pengonpohja, Pohjankylä, Pohtola, Saarlahti, Savo, Tuhria, Vattula ja Värmälä.


text: Tottijärvellä on 13 kylää: Ahtiala, Huhtaa, Joenpohja, Karukankulma, Kirkonkylä, Lammi, Metsäkulma, Myllykylä, Pajulahti, Pohjanloukko, Sorva, Tolppa ja Vakkala.


text: Tuuloksessa on 8 kylää: Juttila, Lakkola, Pohjoinen, Sairiala, Sydänmaa, Syrjäntaka, Teuro ja Toivaala.


text: Tyrvännössä on 13 kylää ja yksinäistilaa: Anomaa, Haukila (yksinäistila), Lahdentaka, Lepaa (yksinäistila), Lusi, Monaala, Monittula, Mälkiäinen, Retula, Suontaka (yksinäistila), Suotaala, Tykölä (yksinäistila) ja Uskela.


text: Urjalassa oli vuonna 1922 30 kylää: Annula, Hakkila, Halkivaha, Honkola, Huhti, Ikaala, Järviö, Kamppari, Kankaanpää, Kehro, Kokko, Kölli, Laukeela, Matku, Menonen, Nuutajärvi, Pappila, Perho, Puolimatka, Raitoo, Rusila, Salmi, Saviniemi, Urjala, Vahonen, Valajärvi, Velkala, Vuoltee, Väkkärä ja Välkkilä.


text: Vanajassa on 15 kylää: Hangasmäki, Hattelmala, Heinäjoki, Idänpää, Ikaaloinen, Kankaantaka, Kankainen, Kiri, Koljala, Kontuvuori, Laasela, Luolaja, Miemala, Rastila ja Syrjä.


text: Vesilahdella on 46 kylää ja yksinäistilaa: Alholahti, Hakkila, Halkivaha, Heinäsuo (Heinutsuu), Hiirenoja, Hinsala, Iloinen, Jokioinen, Junnila, Järvenranta, Kaakila, Kahnala, Kaltsila, Kirkonkylä, Korpiniemi, Koski, Kostiala, Kurala, Niemenpää, Ojoinen, Onkemäki, Palho, Pörölä, Pöyhölä, Rautiala, Riitiälä, Saarela, Sakoinen, Salospohja, Sarkkila, Suonola, Toivola, Unajala, Vakkala, Valkkinen, Viljula, Vännilä ja Yliskylä.


text: Vilppulassa on 9 kylää: Ajostaipale, Elämäntaipale, Haikkasalo, Huopioniemi, Kankaanpää, Keuruu, Kurkijärvi, Leppäkoski ja Suluslahti.


text: Ylöjärvellä on 14 kylää: Ilmari, Kaihari, Keijärvi, Kuusisto, Kyöstilä, Lempiäniemi, Liimola, Metsäkylä, Mutala, Pengonpohja, Pohjankylä, Siivikkala, Takamaa ja Ylöjärvi (kirkonkylä).


text: Ypäjällä on 7 kylää: Kartanonkylä, Levä, Manninen, Palikkala, Perttula, Varsanoja ja Ypäjä.


text: Vuoden 1926 tietojen mukaan Kuopion läänissä oli 673 kylää ja yksinäistilaa.


text: Enossa on 9 kylää: Aittovaara, Eno (Enonkylä), Kirkonkylä, Kuusjärvi, Luhtapohja, Löytöjärvi, Pirttivaara, Revonkylä ja Sarvinki.


text: Hankasalmella on 18 kylää: Armisvesi, Halttula, Hankamäki, Hankavesi, Heijala, Kovalanmäki, Kuuhankavesi, Kynsivesi, Kärkkäälä, Murtoinen, Niemisjärvi, Niininiemi, Paanala, Sauvomäki, Suolivesi, Säkinmäki, Virmasniemi ja Väärälä.


text: Iisalmen maalaiskunnassa on 25 kylää: Haapajärvi, Hernejärvi, Iisalmi, Jokela, Kilpisaari, Kääriänsaari, Lampaanjärvi, Lappetelä, Nerkoo, Nerkoonniemi, Niemisjärvi, Palois (Paloinen), Pappila, Partala, Pitolamminmäki, Porovesi, Pörsänmäki, Ruotaanlahti, Ruotaanmäki, Ryhälänmäki, Ulmala, Valkeamäki, Varpanen, Vieremäjärvi ja Viitaa.


text: Ilomantsissa on 38 kylää: Ahvenjärvi, Hattuvaara, Huhmarisenvaara, Huhus, Ilaja, Ilomantsi, Kakonaho, Kivilahti, Kivilampi, Kokkokangas, Korentovaara, Kuolismaa, Kuuksenvaara, Käenkoski, Köpönvaara, Lapiovaara, Liusvaara (Liuvusvaara), Lokanlahti, Longonvaara, Lutikkavaara, Maukkula, Mekrijärvi, Melaselkä, Naarvansalo, Nehvonniemi, Nuorajärvi, Ontronvaara, Ostronsaari, Pallosenvaara, Patrikka, Pihlajavaara, Piilovaara, Putkela, Ryökkylä, Sonkaja, Tokrajärvi, Tyrjänsaari ja Vuottoniemi.


text: Juankoskella on 4 kylää: Akonvesi, Hipanlahti, Jouhteninen (Joutseninen) ja Vehkalahti.


text: Juuassa on 13 kylää: Ahmovaara, Halivaara (Hali), Juuka, Kajoo, Larinsaari, Nunnanlahti, Paalasmaa, Petrovaara, Polvikylä (Polvijärvi), Rahola (Raholanvaara), Timovaara, Vaikko ja Vuokko.


text: Kaavilla on 12 kylää: Hirvisaari, Kaavi, Karsikkovaara, Kellolahti, Kortteinen, Kortteisen salokylä (Kortteiskylä), Luikonlahti, Maarianvaara, Niinivaara, Retunen, Sivakkavaara ja Vehkalahti.


text: Karttulassa on 30 kylää: Airaksela, Haapamäki, Hakulila, Hautolahti, Humalaniemi, Joutsensalmi, Juurikkaniemi, Karttula, Keihästaival, Kemppaanmäki, Koivujärvi, Koivulahti, Koskenkylä, Kuivaniemi, Kuttasalo, Käpysalo, Lietemäki, Lyytikkälä, Nuutila, Punnonmäki, Riitlampi, Riuttala, Salinmaa, Sammakontaus, Soidinlahti (Soi'inlahti), Tallus, Utrianlahti, Vaarunmäki, Valkeistaival ja Viitataival.


text: Keiteleellä on 9 kylää: Hamula, Koutajärvi, Kukertaja, Leppäselkä, Sulkavanjärvi, Tossavanlahti, Viinikkala, Vuonamo ja Äyräpää.


text: Kesälahdella on 8 kylää: Kesälahti, Marjoniemi, Purujärvi, Sarvisalo, Suitsansaari, Totkunniemi, Varmonniemi ja Villala.


text: Kiihtelysvaarassa on 8 kylää: Heinävaara, Huuhtilampi, Keskijärvi, Kiihtelysvaara, Oskola, Palo, Röksä ja Uskaljärvi.


text: Kiteellä on 32 kylää: Haapasalo, Haarajärvi, Hammaskallio, Jaakkima, Juurikkajärvi, Kangasjärvi, Kantosyrjä, Kiteenkylä, Kiteenlahti, Kontiola, Kunonniemi, Lahdenkylä, Leinovaara, Loukunvaara, Misola, Muljula, Niinikumpu, Närsäkkälä, Piimäjärvi, Potoskavaara, Puhos, Puhossalo, Päätye, Riihijärvi, Rokkala, Ruppovaara, Satulavaara, Suoparsaari, Suorlahti, Särkijärvi, Säynejärvi ja Varmoniemi.


text: Kiuruvedellä on 16 kylää: Hautajärvi (Hautakylä), Kalliojärvi, Kiuruvesi, Koivujärvi, Koskenkylä, Lapinsalo, Laukkala, Luupuvesi, Niemisjärvi (Niemiskylä), Näläntö, Osmanki, Remekselä (Remeskylä), Rytky, Salmijärvi (Salmenkylä), Sulkava ja Tommonmäki.


text: Konnevedellä on 5 kylää: Istunmäki, Kärkkäälä, Mäkäräniemi, Siikakoski ja Särkisalo.


text: Kontiolahdella on 8 kylää: Jakokoski, Kontiolahti, Kunnasniemi, Lehmo, Mönni, Paihola, Puso ja Selkie.


text: Kuopion maalaiskunnassa on 27 kylää: Hakkarala, Haminalahti, Hiltulanlahti, Hirvilahti, Hirvimäki, Julkula, Jynkkä, Jännevirta, Kaislastenlahti, Kehvo, Kurkiharju, Lamperila, Niemisjärvi, Niuvanniemi, Pappila, Pellosmäki, Puutossalmi, Ritisenlahti, Ritoniemi, Rytky, Savilahti, Savisaari, Sotkanniemi, Toivala, Vaajasalo, Vehmasmäki ja Väänälänranta.


text: Kuusjärvellä on 5 kylää: Maljasalmi, Rikkaranta, Sysmä, Varislahti ja Viuruniemi.


text: Lapinlahdella on 17 kylää: Alapitkä, Karvasalmi, Kivistö, Koppola, Lappetelä, Leppälahti, Martikkala, Mikkajärvi, Naarvanlahti, Nerkoo, Ollikkala, Onkivesi, Pajujärvi, Palois (Paloinen), Pitkälänmäki, Varpanen ja Väisälänmäki.


text: Leppävirralla on 43 kylää: Haapamäki, Halola, Hankamäki, Hiismäki, Huovila, Huovilansalmi, Keinälänmäki, Kohmansalo, Konnuslahti, Kopolanniemi, Kotalahti, Kurjalanranta, Kuronlahti, Lapinmäki, Leppämäki, Leppävirta (kirkonkylä), Luttila, Lylymäki, Monninmäki, Mustinmäki, Niinimäki, Näätänmaa, Osmajärvi (Sorsakosken tehdas), Paukarlahti, Petromäki, Pitkälänniemi, Pussilantaival, Puurtila, Reinikkala, Riihiranta, Saahkarlahti, Saamais, Saijanlahti, Sarkamäki, Sarkaniemi, Soinilansalmi, Tahvanala, Tanskansaari, Timola, Tuppurinmäki, Unnukansalo, Valkeamäki, Varkaus ja Taipaleen kanava-alue.


text: Liperissä on 12 kylää: Kaatamo, Kompero, Korpivaara, Leppälahti, Liperi, Liperinsalo, Risti, Ristinsalmi, Ruokolahti (Roukalahti), Taipale, Tutju (Tutjunniemi) ja Vaivio.


text: Maaningalla on 14 kylää: Haatala, Halola, Hamula (osittain), Jynkänniemi, Kurolanlahti, Käärmelahti, Lappetelä, Pohjois-Haatala, Tavinsalmi, Tuovilanlahti, Varpasmaa, Venäjänsaari, Vianto ja Väänälä.


text: Muuruvedellä on 12 kylää: Akonvesi, Lohilahti, Murtolahti, Muuruvesi, Niinimäki, Pelonniemi, Pieksä, Rissala, Ryönä, Vehkasaari, Vuotjärvi ja Västinniemi.


text: Nilsiällä on 19 kylää: Eitikansalo, Haluna, Hipanlahti, Kaaraslahti, Keyritty, Konttimäki, Lukkarilansaari, Mikkajärvi, Nilsiä, Onkivesi, Pajujärvi, Palonurmi, Reittio, Ruokonen (Ruokoiskylä), Siikajärvi, Sydänmaa, Syvärilä, Sänkimäki ja Vuotjärvi.


text: Nurmeksen maalaiskunnassa on 17 kylää: Höljäkkä, Jokikylä, Jänislehto, Kuikkavaara, Kuohatti, Kynsisaari, Lipinlahti, Mujejärvi, Nurmes, Palojärvi, Petäiskylä, Porosaari, Salmi, Saramo, Savikylä, Särkivaara ja Ylikylä.


text: Pielavedellä on 32 kylää: Heinämäki, Joutsenniemi, Jylhä, Jylänki, Karjala, Koivujärvi, Kotaniemi, Kuivaniemi, Kurolanlahti, Lammassalo, Lampaanjärvi, Lappetelä, Laukkala, Leppämäki, Löytynjärvi, Löytynmäki, Niemisjärvi, Pahkamäki, Pajumäki, Pappila, Pauha, Pielavesi, Pukara, Saarela, Sulkava, Säviä, Taipale, Tallus, Tommanmäki, Tuovilanlahti, Vaaraslahti ja Venetmäki.


text: Pielisensuussa on 1 kylä: Pielisensuu.


text: Pielisjärvellä on 25 kylää: Hattusaari, Hattuvaara, Höntönvaara, Jaakonvaara, Kitsinvaara, Kivivaara, Koli, Kontiovaara, Kuorajärvi, Kylänlahti, Lieksa, Louhivaara, Nurmijärvi, Ohtavaara, Pankajärvi, Ruunaa, Savijärvi, Siikavaara, Sikovaara, Sokojärvi, Uusikylä, Varpanen, Viensuu (Vie'insuu), Vieki ja Vuonislahti.


text: Polvijärvellä on 4 kylää: Kinahmo, Martonvaara, Saarivaara ja Sotkuma.


text: Pyhäselällä on 3 kylää: Hammaslahti, Mulo ja Voudinkylä.


text: Pälkjärvellä on 11 kylää: Anonniemi, Iljala, Jero, Kuhilasvaara, Kurikka, Makari (Makarinvaara), Naatselkä, Potoska, Puikkola, Pälksaari ja Tyytysaari.


text: Rautalammilla on 11 kylää: Haapamäki, Hanhitaipale, Hankamäki, Horontaipale, Ihalainen, Kerkonjoensuu, Kuuslahti, Rautalampi, Sonkarinsaari, Toholahti ja Vaajasalmi.


text: Rautavaaralla on 15 kylää: Alakeyritty, Alaluosta, Etelä-Keyritty, Halmejärvi, Hiirenjärvi, Lievisenmäki, Palojärvi, Pohjois-Keyritty, Puumala, Rautavaara (kirkonkylä), Sierajärvi, Siikajärvi, Suojärvi, Tiilikka ja Yläluosta.


text: Riistavedellä on 10 kylää: Kotasalmi, Leppäranta, Lohilahti, Melalahti, Ohtaanniemi, Pelonniemi, Pölläkkä, Riistavesi, Ryönä ja Syrjäsaari.


text: Rääkkylässä on 18 kylää: Haapasalmi, Heinoniemi, Hernevaara, Hypönniemi, Jaama, Kiesvaara, Kirkonkylä, Nieminen, Oravilahti, Oravisalo, Piimälahti, Pötsönlahti, Rasivaara, Sangenlahti, Sintsi, Täitimenniemi, Varpasalo ja Venturi.


text: Siilinjärvellä on 12 kylää: Hakkarala, Hamula, Kaaraslahti, Kasurila, Koivumäki, Koivusaari, Kuuslahti, Pajujärvi, Pöljä, Rissala, Räimä ja Toivala.


text: Sonkajärvellä on 23 kylää: Haajaissydänmaa, Haapajärven sydänmaa, Hernejärvi, Kaarakkala, Kauppilanmäki, Kilpisaari, Kääriänsaari, Laaka, Muuraisjärvi, Oinasjärvi, Petäjäjärvi, Päsmäri, Rutakko (kirkonkylä), Ryhälänmäki, Sonkajärvi, Sukeva, Sälevä, Toivakko, Ulmala, Uuraa, Vehmasjärvi, Viitaa ja Vänninmäki.


text: Suonenjoella on 24 kylää: Herrala, Hulkkola, Jauhomäki, Karkkola, Kukkola, Kutumäki, Kuvansi, Kärkkäälä, Liedemäki, Luukkola, Lyytilänmäki, Markkala, Nuutila, Piispalanmäki, Pörölänmäki, Rajalanniemi, Sianjalka, Suonenjoki, Sydänmaa, Toholahti, Tyyrinmäki, Vauhkola, Vehvilä ja Viippero.


text: Säyneisissä on 7 kylää: Hirvisaari, Koskenala, Likosaari, Siikajärvi, Säyneinen, Tuohisaari ja Viitaniemi.


text: Tohmajärvellä on 14 kylää: Akkala, Jouhkola, Järventaus, Kantosyrjä, Kaurila (Kaurilanvaara), Kemie, Kutsu (Kutsunvaara), Onkamo, Patsola, Peikonniemi, Petravaara, Riikola, Saario ja Vatala.


text: Tuupovaarassa on 9 kylää: Eimisjärvi, Kinnasniemi, Konnunniemi, Kortevaara, Kovero, Luutalahti, Pirttijärvi, Sonkajanranta ja Öllölä.


text: Tuusniemellä on 22 kylää: Enonsalo, Hauranki, Juojärvi, Juurikkamäki, Jänissalo, Kartansalo, Kiukooniemi, Kosula, Leppäranta, Litmaniemi, Lohilahti, Miettilä, Ohtaanniemi, Pölläkkä, Riistavesi, Susiniemi, Syrjäsaari, Tuusjärvi, Tuusniemi, Ukonlahti, Vehmersalmi ja Viitamäki.


text: Valtimolla on 13 kylää: Elomäki, Haapakylä, Halmejärvi, Hirsiniemi, Karhunpää, Koiravaara, Koppelojärvi, Maanselkä, Pajukoski, Rasimäki, Sivakkajoki, Sivakkavaara ja Ylikylä.


text: Varkaudessa ei ole kyliä.


text: Varpaisjärvellä on 8 kylää: Juminen, Korpinen, Kärsämäki, Lukkarila, Paloinen (Palonen), Pitkälänmäki, Sutela ja Urimolahti.


text: Vehmersalmella on 15 kylää: Enanlahti, Horsmalahti, Juonionlahti, Jänissalo, Litmaniemi, Miettilä, Niinimäki, Putroniemi, Puutosmäki, Riistavesi, Ritoniemi, Roikansaari, Räsälä, Vehmersalmi ja Vuorisalo.


text: Vesannolla on 6 kylää: Horontaipale, Juurikkaniemi, Kuuslahti, Riitlampi, Sonkari ja Vesamäki.


text: Vieremällä on 14 kylää: Haajainen eli Haajaiskylä, Haajaistaival, Haapajärvi, Iisalmi, Kaarakkala, Kauppilanmäki, Luupue, Marttisenjärvi, Nissilä, Porovesi, Pyöreä, Salahmi, Valkeiskylä (Valkiamäki) ja Vieremän kylä (kirkonkylä).


text: Värtsilässä on 7 kylää: Juvanjoenkylä, Kakunkylä (Kakunvaara), Kaustajärvi, Kenraalinkylä, Patsola, Uusikylä ja Värtsilä.


text: Vuoden 1923 tietojen mukaan Mikkelin läänissä oli 676 kylää ja yksinäistilaa.


text: Anttolassa on 14 kylää: Anttola (Kirkonkylä), Hauhala, Huttula, Kähkölä, Kääriälä, Maljala, Montola, Nurhola, Piskola, Pitkälahti, Pulkkila, Ruokola, Siiskola ja Ylivesi.


text: Enonkoskella on 13 kylää: Ahvensalmi, Hanhijärvi, Haukiniemi, Ihamaniemi, Joutsenmäki, Juvola, Karvila, Makkola, Muhola, Paakkunala, Parkumäki, Simanala ja Varparanta.


text: Hartolassa on 14 kylää: Hara, Hartola, Joutsjärvi, Kalho, Kirkkola, Kuivajärvi, Kälkyttä, Lepsala, Pohjola, Putkijärvi, Ruskeala, Vastamäki, Vehmaa eli Vehmas ja Ylimmäinen eli Ylemmäinen.


text: Haukivuorella on 9 kylää: Harjunmaa, Haukivuori (Kirkonkylä), Häkkilä, Kantala, Kärenniemi, Nykälä, Pohjalahti, Sikosaari ja Suonsaari.


text: Heinolan maalaiskunnassa on 14 kylää: Hirvisalo, Hujansalo, Härkälä, Imjärvi, Jyränkö, Kirkonkylä, Lusi, Marjoniemi, Onali, Paaso, Paistjärvi, Taipale, Tuusjärvi ja Vaippilainen (Vaippila).


text: Heinävedellä on 23 kylää: Hasumäki (Kirkonkylä), Ihamaniemi, Juurikkasalmi, Karhilantaipale, Karvio, Koivumäki, Koskijärvi, Kuittua, Kypäräjärvi, Malkkila, Papinniemi, Petruma, Polvijärvi, Pölläkkä, Raaminmäki, Rummukkala, Sarvikumpu, Sompasaari, Vaaluvirta, Vahvalahti, Varistaipale, Vihtari ja Viitalahti.


text: Hirvensalmella on 24 kylää: Hirvenlahti, Hirvensalmi, Hurrila, Hämeenmäki, Kekkola, Kilkki, Kotkatvesi, Kuitula, Lahnaniemi, Lelkola, Malvaniemi, Merrasmäki, Monikkala, Parkkola, Puukonsaari, Pyörnilä (aiemmin Björnilä), Pääskynsaari, Pöyry, Ripatti, Suonsalmi, Syväsmäki, Vahvamäki, Vahvaselkä ja Väisälä.


text: Joroisissa on 15 kylää: Häyrilä, Joroisniemi, Järvikylä, Kaitainen (Kaijonkylä), Katisenlahti, Kerisalo, Kotkatlahti, Lahnalahti, Maavesi, Montola, Ruokojärvi, Ruokoniemi, Savuniemi, Sydänmaa (Kuresydänmaa, Kurkela) ja Vättilä.


text: Joutsassa on 9 kylää: Joutsa (Jousa), Laitjärvi, Marjotaipale, Mieskonmäki, Pärnämäki, Ruorasmäki, Tammilahti, Tolvasniemi ja Uimaniemi.


text: Juvalla on 53 kylää: Ahola, Auvila, Haikarila, Hatsola, Hietajärvi, Hyötyy, Hännilä, Härkälä, Inkilä, Järvenpää, Kaihunmäki, Kaislajärvi, Kangas, Kaskii, Kettula, Kiiskilä, Kiiskilänniemi, Kilpola, Kirkonkylä, Knuutilanmäki, Koikkala, Kuosmala, Lauteala, Leskelä, Maarala, Maivala, Murtois, Mustola, Mäköis, Männynmäki, Narila, Näärinki, Ollikkala, Paatela, Pekurila, Poikola, Pohjois, Pulkkila, Purhola, Rantuu, Remojärvi, Ronkala, Soiniemi, Sopala, Summala, Suurniemi, Taipale, Teivaa, Tuhkala, Turakkala, Vehmaa, Vuorenmaa ja Vuorilahti.


text: Jäppilässä on 18 kylää: Jäppilä, Järvikylä, Kontiomäki, Kukkola, Kuvansi, Kähkölä, Maavesi, Oittila, Rummukka, Ruuhilampi, Sarkaniemi, Siikamäki, Suontientaipale, Syvänsi, Tihusniemi, Tossavalansaari, Utriala ja Väyrylä.


text: Kangaslammilla on 6 kylää: Harjuranta, Hevonlahti, Joutsenlahti, Kangaslampi (Kirkonkylä), Palvalahti ja Rauhamäki.


text: Kangasniemellä on 38 kylää: Harjumaa, Hokka, Hyyrylä, Istruala, Kaihlamäki, Kangasniemi (Kirkonkylä), Kauppila, Koittila, Kutemajärvi, Laitiala, Luusniemi, Makkola, Mannila, Nousiala, Ohensalo, Orala, Paappala, Puulasalmi, Pylvänälä, Pöyhö, Pölläkkä, Rauhajärvi, Reinikkala, Rekola, Ruokomäki, Rytkölä, Salmenkylä, Seppälä, Suurola, Synsiälä, Synsiö, Tiihola, Ukonniemi, Unnukkala, Vehmaskylä, Vihave, Vuojalahti ja Äkryntaipale.


text: Kerimäellä on 32 kylää: Alakuona, Anttola, Haapalahti, Haapaniemi, Hevossalo, Hälvä, Jouhenniemi (Kirkonkylä), Karvila, Kattilamäki, Kerimäki, Kumpuranta, Kuokkala, Laakkola, Luotjärvi, Lötjölä, Makkola, Moiniemi, Nojanmaa, Paakkunala, Paasniemi, Pihlajaniemi, Pitkälä, Raikuu, Rauvanniemi, Riikola, Ruokojärvi, Ruokolahti, Ruokoniemi, Simpala, Toroppala, Vuokala ja Yläkuona.


text: Leivonmäellä on 2 kylää: Havumäki ja Leivonmäki.


text: Luhangassa on 3 kylää: Judinsalo, Luhanka (Kirkonkylä) ja Tammijärvi.


text: Mikkelin maalaiskunnassa on 57 kylää: Alamaa, Anianniemi, Asila, Haahkala, Haapataipale, Harjujärvi, Harjumaa, Haukkakorhola, Heinälahti, Helppanala, Hiirola, Hyyrylä, Häyrylä, Ihastjärvi, Kaipiala, Karstula, Kirkonkylä, Korpijärvi, Koskentaipale, Kovala, Kyyhkylänniemi, Laitiala, Laurikkala, Liukkola, Marjoniemi, Moisio, Norola, Närvälä, Olkkolanniemi, Pajula, Parantala, Parkkila, Pekkola, Puttola, Rahula, Rantakylä, Rieppola, Riittilä, Rämälä, Sairila, Salmenkylä, Savonlahti, Seppälä, Soikkala, Suonsaari, Taipale, Tikkala, Tuukkala, Vanhala, Vanhamäki, Vatila, Vehmaskylä, Viljakkala, Visulahti, Vuolinko, Väänälä ja Väärälä.


text: Mäntyharjulla on 36 kylää: Ahvenisto, Anettu, Enolahti, Halmeniemi, Hietaniemi, Huopola, Hyyrylä, Hölttä, Jäniskylä, Karankamäki, Kinnilä, Korpilahti, Kousaniemi, Kuhajärvi, Kukonkorpi, Kuortti, Kyttälä, Lahnaniemi, Leppäniemi, Luhtanen, Lyytikkälä, Mynttilä, Niinimäki, Nurmaa, Ollikkala, Outila, Paasola, Partsinmaa, Pertunmaa, Poitsiniemi, Pärnämäki, Saviniemi, Särkemäki, Tiilikkala, Toivola ja Vanonen.


text: Pieksämäellä on 26 kylää: Heikkolankangas, Hietamäki, Kantala, Karjala, Kirkonkylä, Kontiomäki, Kylmämäki, Maavesi, Mataramäki, Neuvola, Nikkarila, Niskamäki, Nykälä, Pitkäsmäki, Pyhitty, Pyhäjärvi, Pöyhölä, Sarkaniemi, Siikamäki, Surnuinmäki, Toikkalanmäki, Vanaja, Vehmaiskylä, Venetmäki, Venettekemäranta ja Vilhula.


text: Punkaharjulla on 9 kylää: Kauvonniemi, Kulennoinen, Laukansaari, Punkaniemi (Kirkonkylä), Susiniemi, Turtianniemi, Tuunaansaari, Vaahersalo ja Vaara.


text: Puumalassa on 44 kylää: Hamula, Harmaala, Himahuuha, Huhtimaa, Hurissalo, Huuhkaala, Ihalais, Junninmäki, Kaipaala, Kauppila, Keriniemi, Kietävälä, Kiljula, Kirkonkylä, Kitula, Kokkola, Kontila, Kyllölä, Lampila, Liimattala, Lintusalo, Luukkola, Maunola, Miettula, Muuramäki, Niinimäki, Niinisaari, Ollila, Pellilä, Petäjäniemi, Pirttimäki, Piskola, Pitkälahti, Repola, Rokansalo, Ruokotaipale, Ryhälä, Seppälä, Sipilänsaari, Sopala, Sorjola, Torsantaka, Valtola ja Vesiniemi.


text: Rantasalmella on 29 kylää: Ahvensalmi, Asikkala, Haapaniemi, Haapataipale, Hiismäki, Hiltula, Ihamaniemi, Joutsenmäki, Kolkontaipale, Lahdenkylä, Mielojärvi, Osikonmäki, Parkumäki, Pirilä, Porosalmi, Puikonniemi, Putkisalo, Rantasalo, Reijola, Repomäki, Ritalahti, Riuttanen, Tammenlahti, Teemassaari, Torasalo, Tornioniemi, Tuusmäki, Vaahersalo ja Voinsalmi.


text: Ristiinassa on 58 kylää: Alasjärvi, Haikola, Hangastenmaa, Hartikkala, Heikkilä, Heramäki, Hiirimäki, Himalansaari, Huttula, Hytölä, Inkarila, Juottila, Juvela, Järvenpää, Kapala, Karhila, Keriniemi, Koivakkala, Koljola, Korhola, Korpela, Kosola, Kuomio, Kuomiolahti, Kylänlahti, Laasola, Laitila, Lappilanmäki, Laurikkala, Liiansaari, Liikala (Kirkonkylä), Lintuniemi, Lyytikkälä, Mahkola, Marjoniemi, Minkkilä, Mäkelä, Närhilä, Outila, Parkatniemi, Pettilä, Puntala, Pöntilä, Rahikkala, Sattila, Savela, Simola, Sokkala, Surno, Sydänmaa, Taipale, Tarhola, Tiirola, Tiusala, Toijola, Vitsiälä, Ylölä ja Yövesi.


text: Savonrannalla on 9 kylää: Hanhijärvi, Hankavaara, Lapinlahti, Paasniemi, Pirttimäki, Rönkönvaara, Turtianniemi, Vihtari ja Vuokala (Kirkonkylä).


text: Sulkavalla on 37 kylää: Eerikkälä, Halttula, Hasula, Heikkurila, Hintsala, Iitlahti, Kaartila, Kaartilanmäki, Kaipola, Kammola, Karjulanmäki, Kommerniemi, Koskutjärvi, Kyrsyä, Leipämäki, Linkola, Lohilahti, Maarala, Mäntynen, Partala, Pulkkila, Rahkontaipale, Rauhanniemi, Ruokoniemi, Ruottila, Ryhälä, Sairalanmäki, Sammalmäki, Seppälä, Sipilä, Sulkava (Kirkonkylä), Tannila, Telataipale, Tialanmäki, Tunnila, Väätälänmäki ja Yliselänauvila.


text: Sysmässä on 21 kylää: Joutsjärvi, Karilanmaa, Kinnarila (Skinnarila), Koivisto, Käenmäki, Liikola, Nikkaroinen, Nuoramoinen, Onkiniemi, Otamo, Palvala, Rapala, Saaren kylä, Soiniemi, Suurkylä, Särkilahti, Taipale, Toivola, Valittula, Virtaa ja Voipala.


text: Säämingissä on 39 kylää: Aholahti, Ahvionsaari, Haapalahti, Hannolanpelto, Haukiniemi, Heikinpohja, Ikoinniemi, Juvola, Kaartilanranta, Kallislahti, Kesamonsaari, Kiilanmäki, Kokonsaari, Kommerniemi, Kosola, Laukansaari, Liistonsaari, Loikansaari, Mikkolanniemi, Moinsalmi, Niittylahti, Nojamaa, Otavanniemi, Pellossal, Pesolansaari, Pietolansaari, Pihlajanlahti, Pihlajanniemi, Pirhiänniemi, Ritosaari, Ruhvana, Saukonsaari, Särkilahti, Tolvanniemi, Tuohisaari, Tynkkylänjoki, Utrasniemi, Varparanta ja Vuoriniemi.


text: Virtasalmella on 11 kylää: Hällinmäki, Kaitainen, Längelmäki, Montola, Narila, Pohjoismäki, Tikkalanmäki, Valkeamäki, Vehmaskylä, Virtasalmi ja Väisälä.


text: Vuoden 1928 tietojen mukaan Oulun läänissä oli 354 kylää ja yksinäistilaa.


text: Alavieskassa on 5 kylää: Alavieska, Kähtävä, Somero, Taluskylä ja Ylikääntä.


text: Haapajärvellä on 2 kylää: Haapajärvi ja Kuusaa.


text: Haapavedellä on 3 kylää: Ainali, Haapajärvi ja Mieluskoski.


text: Hailuodossa on 2 kylää: Kirkonkylä ja Ojakylä.


text: Haukiputaalla on 2 kylää: Haukipudas ja Kello.


text: Hyrynsalmella on 6 kylää: Hyrynsalmi (kirkonkylä), Kytömäki, Luvankylä, Moisiovaara, Oravivaara ja Tapanivaara.


text: Iissä on 3 kylää: Etelä-Ii, Pohjois-Ii ja Olhava.


text: Kajaanin maalaiskunnassa on 8 kylää: Jormua, Koutaniemi, Kuluntalahti, Lahnasjärvi, Lehtovaara, Linnantaus, Mainua ja Murtomäki.


text: Kalajoella on 8 kylää: Alakääntä, Etelänkylä, Mehtäkylä, Pitkäsenkylä, Pohjankylä, Rahjankylä, Tyngänkylä ja Vasankarinkylä.


text: Kempeleessä on 1 kylä: Kempele.


text: Kestilässä on 2 kylää: Kestilä ja Mulkua.


text: Kiimingissä on 2 kylää: Huttula ja Kiiminki.


text: Kuhmoniemellä on 16 kylää: Iivantiira, Juttua, Jonkeri, Katerma, Korpisalmi, Kuumo, Lammasperä, Lentiira, Lentua, Nivo, Saunajärvi, Timoniemi, Vartius, Vepsä, Vieksi ja Viiksimo.


text: Kuivaniemellä on 2 kylää: Kuivaniemi ja Oijärvi.


text: Kuusamossa on 5 kylää: Alakitka, Heikkilä, Kirkonkylä, Lämsä ja Poussu.


text: Kärsämäellä on 3 kylää: Kärsämäki, Saviselkä ja Venetpalo.


text: Limingassa on 4 kylää: Alatemmes, Liminka, Rantakylä ja Virkkula.


text: Lumijoella on 3 kylää: Hirvasniemi, Lapinniemi ja Lumijoki.


text: Merijärvellä on 3 kylää: Merijärvi, Pirttimäki ja Ylipää.