title: A. C. Green

text: A. C. Green Jr. (s. 4. lokakuuta 1963 Portland) on yhdysvaltalainen ammattilaisuransa lopettanut koripalloilija. Hän pitää nimissään NBA-ennätystä perättäisten otteluiden määrässä, sillä hän pelasi vuosina 1986–2001 ennätykselliset 1 192 perättäistä ottelua.


title: A. C. Green

text: Green opiskeli Benson Polytechnicin high schoolissa, josta hän siirtyi pelaamaan yliopistokoripalloa Oregonin osavaltionyliopistoon. Viimeisenä yliopistokautenaan hän teki keskimäärin 19,1 pistettä ja otti 9,2 levypalloa ottelua kohden. Kauden 1984–1986 jälkeen Green osallistui , jossa Los Angeles Lakers varasi hänet tilaisuuden 23:ntena pelaajana. Hän nousi joukkueen aloituksen pelaajaksi kaudella 1986–1987, jolloin Lakers voitti NBA-mestaruuden. Lisäksi joukkue voitti mestaruuden myös kaudella 1987–1988. Tilastollisesti parhaan Lakers-kautensa Green pelasi 1988–1989, jolloin hän teki keskimäärin 13,3 pistettä ja otti 9,0 levypalloa ottelua kohden.


title: A. C. Green

text: Green edusti Los Angeles Lakersia kahdeksan kauden ajan. Kauden 1992–1993 jälkeen hänen sopimustaan ei enää jatkettu, ja syyskuussa 1993 hän siirtyikin vapaana pelaajana Phoenix Sunsiin. Kaudella 1993–1994 Green pelasi tilastollisesti uransa parhaan kauden, sillä hän teki teki keskimäärin 14,7 pistettä ja otti 9,2 levypalloa ottelua kohden. Hän edusti seuraa joulukuuhun 1996 asti, jolloin hänet kaupattiin Dallas Mavericksille. Kaupan myötä Green, Sam Cassell ja Michael Finley siirtyivät Dallasiin, jolloin Tony Dumas, Loren Meyer ja Jason Kidd siirtyivät Phoenixiin. Green pelasi Dallasissa kauden 1998–1999 loppuun asti, jonka jälkeen hänet kaupattiin takaisin Lakersille.


title: A. C. Green

text: Kaudella 1999–2000 Green aloitti kaikki runkosarjaottelut, mutta teki ainoastaan 5,0 pistettä ottelua kohden. Kauden päätteeksi hän voitti kuitenkin kolmannen NBA-mestaruutensa. Green pelasi viimeisen NBA-kautensa Miami Heatissa kaudella 2000–2001.


title: A. C. Green

text: Green on harras kristitty. Hän tuli tunnetuksi selibaatistaan, joka kesti hänen koko NBA-uransa ajan. Green avioitui vaimonsa Veroniquen kanssa vuonna 2002.


title: Take Me Home (Cash Cash:n kappale)

text: Take Me Home on yhdysvaltalaisyhtye Cash Cash:n kappale heidän kolmannelta, "Overtime" EP:ltä, joka sisältää myös albanianyhdysvaltalaisen Bebe Rexhan esittämiä vokaaleja. "Take Me Home" julkaistiin 13. heinäkuuta Beatportissa sekä muualla maailmassa 14. heinäkuuta 2013. Kappale pääsi 60. sijalle Yhdysvaltain Billboard Hot 100-listalla maaliskuussa 2014, ollen Cash Cash:n ensimmäinen kyseiselle listalle päässyt kappale.


title: Take Me Home (Cash Cash:n kappale)

text: DJay Brawnerin ohjaama musiikkivideo julkaistiin 18. joulukuuta 2013.


title: Rurikinlinna

text: Rurikinlinna (myös Rurikin muinaislinna tai Rurikin mäkilinna, , ) oli viikinkiaikainen kaupunki ja kauppapaikka Venäjällä. Se sijaitsi kaksi kilometriä Novgorodin keskustasta etelään Ilmajärven suuntaan Olhavanjoen varrella. Rurikinlinna kuuluu Venäjän kulttuuriperintöluetteloon. Rurikinlinna on ollut myös satoja vuosia Novgorodin ruhtinaiden asuinpaikka.


title: Rurikinlinna

text: Linnan perustivat vanhalla kauppapaikalle Skandinaviasta tulleet rusit eli varjagit. Ruseista on sanottu valtakunnan saaneen nimensä Rus ja myöhemmin Rossija. (Tästä on muitakin teorioita). Rurik liitettiin nimeen 1800-luvulla, kun eri taruja yhdistettiin ja muodostettiin nimi Rurikinlinna. Aiemmin paikan nimi oli yksinkertaisesti Gorodištše ("Vanha linnoitus).


title: Rurikinlinna

text: Nestorin kronikan mukaan alueen slaavilaiset ja suomalais-ugrilaiset heimot lopettivat veron maksun varjageille ja perustivat itsehallinnon. Ajauduttuaan keskinäisiin sotiin he kuitenkin kutsuivat vuonna 862 hallitsijoikseen kolme varjagiveljestä Rurikin, Sineuksen ja Truvorin. Rurik ryhtyi hallitsemaan Novgorodia, Truvor Izborskia ja Sineus Belozerskia (Valkeajärvi, Vologdan alue). Varsin pian kaksi veljeksistä kuoli, ja jäljelle jäi Rurik koko Novgorodin hallitsijaksi.


title: Rurikinlinna

text: Nestorin kronikka 1100-luvun lopulta mainitsee Novgorodin ensimmäisen kerran vuoden 859 yhteydessä, joskin todellisuudessa kaupunki on satakunta vuotta nuorempi. Viimeaikaisten arkeologisten tutkimusten mukaan Rurikinlinnan aluetta rakennettiin jo 700-luvulla. Rurikinlinna on vanha kaupunki, ja sen viereen perustettiin myöhemmin Uusikaupunki eli Novgorod. Ensimmäiset arkeologiset löydöt Novgorodista ovat aikaisintaan 930-luvulta..


title: Rurikinlinna

text: Nestorin kronikka kirjoitettiin 1100-luvun lopulla, minkä vuoksi osa tarinoista on hiukan epämääräisiä. Viimeaikaisten arkeologisten tutkimusten mukaan Rurik otti ensimmäiseksi asuinpaikakseen Laatokanlinnan (Aldeigjuborg) (perustettu noin vuonna 753) tai Rurikinlinnan. Rurikinlinnaa ryhdyttiin puiden vuosirengasajoitustutkimusten mukaan rakentamaan 820-luvulla, ja viimeiset puurakennelmat ovat vuodelta 947. Tämä kukkula oli stragisesti erittäin hyvällä paikalla Olhavanjoen rannalla. Puolustusrakennelmien tekeminen oli helpompaa, kun ympärillä oli kolmella suunnalla vettä. Kukkulalta oli hyvä seurata myös eri suuntiin kulkevaa jokiliikennettä: pohjoiseen Olhavanjokea pitkin Itämeren reitille, etelään Lovatjokea pitkin kohti Mustaamerta ja Konstantinopolia sekä itään Mustajokea pitkin kohti Volgaa ja Kaspianmeren reittiä. Alue oli noin 10 hehtaarin suuruinen. Rurikinlinnan esinelöytöjen perusteella alueen asukkaat harjoittivat käsityöammatteja, ulkomaankauppaa, maanviljelyä, kalastusta ja metsästystä. Suurin osa alkuperäisestä väestöstä oli esinelöytöjen perusteella Ruotsista tulleita viikinkejä. He sulautuivat aikanaan paikalliseen väestöön. 900-luvun lopulla skandinaavistyyliset esineet olivat lähes hävinneet. Rurikinlinnan kukoistuskausi oli 850-luvulta noin vuoteen 1000 asti. Asukasluku on arvioiden mukaan ollut 300–400.


title: Rurikinlinna

text: Bysantin keisari Konstantinos VII kirjoitutti muistiin 950-luvulla, miten rusien veneet pohjoisista kaupungeista saapuivat joka vuosi kevätkesällä Kiovaan. Kiovalaiset olivat koonneet huomattavia määriä erilaista kauppatavaraa, kuten turkiksia, vietäväksi Konstantinopoliin.


title: Rurikinlinna

text: Gardarikiin liittyvien saagojen mukaan Rurikinlinnan alkuperäinen nimi muinaisskandinaavin kielellä Hólmgarðr. Se on nykyruotsalaistetussa muodossaan "Holmgård". Hólmgarðr muinaisskandinaavin kielellä on tarkoittanut useiden tutkijoiden mukaan "Kaupunkia saarella". Rurikinlinna sijaitsee kukkulalla, jota joet (Olhavanjoki, Pieni Olhavanjoki ja Mustajoki) ovat kolmelta suunnalta suojanneet. Ympäristö oli Ilmajärven tasankoa, jolla 7–8 metrin korkuinen kukkula oli ikään kuin saari tasangolla.


title: Rurikinlinna

text: Riimukirjoituksissa Hólmgarðr mainitaan kolme kertaa. Muissa muinaisskandinaavisissa lähteissä kuten skaldirunoissa se mainitaan yli sata kertaa.


title: Rurikinlinna

text: Saagoissa mainittiin: "Gardojen kuninkaan hallintopaikka on Holmgardarborg, joka nyt on nimeltään Nogardar (Í Hólmgarðaborg er mest atsetr Garðakonungs). Hólmgarðr mainitaan jatkuvasti Gardarikin pääkaupunkina tai siellä on on "Gardojen kuninkaan pääpöytä". Sinne lähetettiin myös vieraiden valtakuntien edustajat tapaamaan hallitsijoita: Valdamar (Vladimir Suuri), Jaritsleiv (Jaroslav Viisas), Harald (Mstislav) tai Aleksandr (Aleksanteri Nevski). Paikalliset hallitsijat käyttivät myös itsestään arvonimiä: Holmgardin kuningas, Kuningas Holmgardista tai Kuningas Holmgardissa (tai ruhtinas).


title: Rurikinlinna

text: Holmgardin tärkeydestä kertoo myös se, että viikingit nimittivät sitä ainoana muinais-Venäjän 12 kaupungista myös nimellä "kaupbær" eli kauppakaupunki. Vastaava arvonimi oli Norjassa kolmella kaupungilla: Oslo, Nidaros (nykyinen Trondheim) ja Tunsberg. Jotkin lähteet kertovat, että Holmgardissa oli myös Pyhän Olavin kirkko. Lähes kaikki Gardarikiin liittyvät tapahtumat mainitsevat Holmgardin, joka oli usein varjagien pakopaikka tai jossa mentiin ruhtinaan palvelukseen palkkasotureiksi. Siellä asui myös jonkin aikaa neljä norjalaista kuningasta: Olav Tryggvason, Olav Kyrre, Maunu Haraldinpoika ja Maunu Paljassääri..


title: Rurikinlinna

text:
Ilmajärven alueelle Rurikinlinnan kupeeseen syntyi uusi kaupunki, Novgorod, joka oli ensin alueella asuneiden suomalais-ugrilaisten ja slaavilaisten heimojen kylä, josta muodostui uusi kauppakaupunki Rurikinlinnan tilalle. Novgorodin varhaisimmat kulttuurikerrostumat ovat noin vuosilta 930–950 Ruhtinas Vladimir Suuri muutti Novgorodiin noin vuonna 1000. Tämä liittyy ilmeisesti hänen kristilliseen kasteeseensa vuonna 988 hänen mennessään naimisiin Bysantin keisarin Basileios II sisaren Anna Porfyrogenitan kanssa. Anna oli Vladimirin uskonnollinen neuvonantaja, joka on voinut vaikuttaa siihen, että uudeksi hallituskaupungiksi otettiin Novgorod. Ilmeisesti tämän vuoksi jo 1000-luvulla vanhalle paikalle annettiin nimi Gorodishtshe eli "Vanha linnoitus" vastineeksi Novgorodille "Uusi linnoitus".
Vuonna 1136 Novgorodin ruhtinaat ottivat Rurikinlinnan asuinpaikakseen Novgorodissa puhjenneen Pajarien kapinan jälkeen.


title: Rurikinlinna

text:
Rurikin suku oli muinaisen Venäjän hallitsijoina vuodesta 862 vuoteen 1598 asti (eli 736 vuotta).
Rurikinlinnan alueelta ovat löytäneet eri arkeologisissa kaivauksissa N. I. Poljanski vuonna 1901 ja N. K. Rerih, A. V. Artsihovski, S. N. Orlov kaivauksissaan vuosina 1928, 1935 ja 1965 kolme kulttuurikerrostumaa eri aikakausilta (3000–2000 eaa., 1000 eaa, 850 jaa.–). Sen lisäksi Venäjän tiedeakatemia on suorittanut kaivauksia alueella 1975 vuodesta lähtien. Näissä viimeisissä kaivauksissa on löytynyt Ilmajärven sloveenien rakentama puinen muuri 700–900 luvuilta sekä skandinaavista alkuperää olevia soturien varusteita ja vaatteita 800–1000 luvuilta.


title: Rurikinlinna

text: Rurikinlinnan kaivauksissa on löydetty viikinkiesineitä, kuten naisten soikeita kupurasolkia, tasavartisia rintakoruja. Yksi on valkyrian muotoinen. Muita tyypillisiä viikinkikoruja on suuri joukko kultti- tai taikaesineitä, kuten riimuilla koristeltuja amuletteja ja Thorin vasara. Viikinkien esineitä on alueelta löytynyt toiseksi eniten koko Itä-Euroopan alueelta Gnezdovon jälkeen. Niitä voidaan jopa verrata Ruotsin viikinkien muinaisen pääkaupungin Birkan sekä Tanskan viikinkien muinaisen pääkaupungin Hedebyn esinelöytöjen määrään. Laajoista kauppasuhteista todistavat myös balttilaiset, suomalaiset ja slaavilaiset esineet. Idänsuhteista puolestaan kertovat arabien hopearahat 850–860 luvuilta sekä Bysantin keisarin Theofiloksen ajan (829–842) pronssikolikko. Tämä kolikko on voinut jäädä vuonna 839, kun keisari Theofiloksen lähettiläät saapuivat frankkien keisarin Ludvig Hurskaan luo Ingelheimiin (Mainzin lähelle). Theofilos ei halunnut lähettää heitä takaisin samaa reittiä, joka oli kulkenut hurjien, raakojen ja alkukantaisten heimojen alueiden läpi. Nuo ihmiset käyttivät itsestään nimeä rus. Keisari Ludvig arveli, että he tarkoittivat ruotsalaisia viikinkejä. Tämä maininta on herättänyt paljon pohdintaa siitä, minkä verran ruotsalaiset viikingit vaikuttivat Venäjän valtakunnan syntyyn.


title: Rurikinlinna

text: Rurikinlinna oli arkeologisten löytöjen perusteella mahtavimmillaan 850-luvulta noin vuoteen 1000. Sen merkitys väheni pikkuhiljaa toiminnan painopisteen siirtyessä viereiseen Novgorodiin. Ruhtinas muutti Novgorodiin noin vuonna 1000. 1000-luvulta Rurikinlinnasta ei ole löydetty mitään esineitä. Uusia esinelöytöjä on taas uudelleen 1100-luvulta lähtien. Vuonna 1136 Novgorodin ruhtinaat ottivat Rurikinlinnan asuinpaikakseen Novgorodissa puhjenneen kapinan jälkeen.


title: Rurikinlinna

text: Itämaisia dirheemejä on löydetty: Rurikinlinnasta kolme rahakätköä 800–900-luvuilta sekä Novgorodista kuusi rahakätköä 1000-luvulta.


title: Rurikinlinna

text: Alue on osittain tuhoutunut, koska toisen maailmansodan aikana alueen halki kulki puna-armeijan puolustuslinja. Ilmajärvestä pohjoiseen on rakennettu 1700-luvun lopulla Siversovin kanava, joka halkaisee Rurikinlinnan alueen. Tätä aluetta ei ehditty koskaan kunnolla tutkia, joten ei ole tiedossa, kuinka paljon viikinkiajan esineistöä on ikuisesti menetetty. Eroosion vuoksi Siversovin kanava on nykyään 90–100 metriä leveä. Siversovin kanava on osa Vyšni Volotšokin vesitietä, joka rakennettiin 1700-luvulla varjagien vanhalle Volgan reitille.


title: Flumatseniili

text: Flumatseniili ("Lanexat") on gamma-aminovoihappo (GABA) -reseptorin antagonisti, joka vaikuttaa bentsodiatsepiinien vaikutuskohtaan ja estää niiden sitoutumisen. Sen takia sillä voidaan poistaa bentsodiatsepiinien (esim. diatsepaamin, klonatsepaamin ja midatsolaamin) vaikutus ja hoitaa myrkytyspotilaita.


title: Roman Skuhravý

text: Roman Skhuravý (s. 6. tammikuuta 1975) on tšekkiläinen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Kesäkuusta 2015 lähtien hän on toiminut FK Varnsdorfin päävalmentajana.


title: Roman Skuhravý

text: Skuhravý edusti lähes koko pelaajauransa ajan FK Jablonecia. Hän debytoi seuran paidassa vuonna 1993 ja oli mukana juhlimassa ensimmäisellä kaudellaan nousua Gambrinus ligaan. Jablonecissa Skuhravý voitti Tšekin cupin mestaruuden kaudella 1997/98. Vuonna 2000 hän pelasi lainalla FK Baník Ostravassa. Skuhravý jätti Jablonecin kesällä 2003 ja pelasi uransa viimeisen kauden 2003/04 FK Viktoria Plzeňissä.


title: Roman Skuhravý

text: Valmennusuransa Skuhravý aloitti kesällä 2012 FK Baumit Jablonecin juniorivalmentajana. Toukokuussa 2013 hän nousi seuran edustusjoukkueen päävalmentajaksi. Hän johdatti Jablonecin Tšekin cupin mestariksi viikko valmentajaksi tulonsa jälkeen, kun joukkue voitti FK Mladá Boleslavin rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Kaudella 2013/14 Jablonec romahti liigassa sijalle 11, mikä oli joukkueen huonoin sijoitus 12 vuoteen. Kauden jälkeen Skuhravý lähti seurasta.


title: Roman Skuhravý

text: Kesäkuussa 2015 Skuhravýsta tuli Tšekin 1. divisioonassa pelaavan FK Varnsdorfin päävalmentaja.


title: Film Independent Spirit Awards

text: Film Independent Spirit Awards on vuosittain jaettava palkinto, joita jaetaan eri kategorioissa vuoden parhaille Independent-elokuville ja näiden tekijöille. Ensimmäisen kerran palkinnot jaettiin vuonna 1984 Santa Monicassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa.


title: Bruges

text: Bruges voi tarkoittaa seuraavia:


title: Erja Hirvi

text: Erja Hirvi (s. 1968) on suomalainen, Helsingissä asuva ja työskentelevä tekstiilitaiteilija. Hän on opiskellut Helsingin Taideteollisessa korkeakoulussa ja työskennellyt Marimekossa vuodesta 1995 lähinnä kuviosuunnittelijana.


title: Erja Hirvi

text: Hirven tunnetuimpia kuoseja ovat Lumimarja, Keisarinna, Purnukka ja Kaakaopuu. Kesällä 2014 Hirvi on mukana Kiasman ja Marimekon yhteisnäyttelyssä, joka kantaa nimeä Kimpassa.


title: Viininviljely

text: Viininviljely tarkoittaa viiniköynnösten kasvattamista viinirypäleiden tuotantoa varten. Rypäleiden pääasiallinen käyttökohde on viinien tuotanto. Osa viineistä jalostetaan viinoiksi, väkeviksi viineiksi ja viinietikaksi. Merkittävä osa viinirypäleistä käytetään tuoreina, ja osa kuivataan rusinoiksi. Rypälelajikkeet jakautuvat tummiin ja vaaleisiin lajikkeisiin. Rypälelajike määrää paljolti viinin aromin ja maun.


title: Viininviljely

text: Viiniköynnös viihtyy köyhässä maaperässä; liian rikkaassa maaperässä se tuottaa liian suuren sadon, minkä seurauksena maku kärsii. Paras maaperä viininviljelyyn on mineraalipitoinen ja hyvin vettä läpäisevä. Köynnös vaatii kasvukautena paljon aurinkoa, minkä takia sään vaihtelu vaikuttaa viinisadon epätasaisuuteen. Ilmasto-olosuhteiden optimoimiseksi Saksassa köynnökset sijoitetaan mahdollisimman aurinkoisille rinteille, mutta Espanjassa joitain lajikkeita viljellään viileillä vuoristoseuduilla. Liian kylmässä ilmastossa talvipakkaset vahingoittavat köynnöksiä ja lyhyt kasvukausi estää viinien kypsymisen, ja liian kuumassa ilmastossa rypälemehun happopitoisuus jää pieneksi, mikä huonontaa makua.


title: Viininviljely

text: Viiniköynnös lähtee kasvamaan keväällä. Se kukkii Euroopassa yleensä toukokuun lopulla ja kasvattaa sitten rypäleitä. Kasvukauden aikana köynnösten oksia karsitaan ja usein myös rypäleterttuja harvennetaan. Torjunta-aineita käytetään yleisesti, sillä köynnökset ovat herkkiä taudeille ja tuhohyönteisille. Sadonkorjuu on alueesta ja lajikkeesta riippuen elo–lokakuussa, ja kukinnan ja sadonkorjuun välillä on noin sata päivää. Makeisiin viineihin tarkoitetut rypäleet kerätään myöhään, jotta niiden sokeripitoisuus olisi mahdollisimman suuri. Rypälesadon onnistumiseen vaikuttavat sadonkorjuun aikainen ja sitä ennen oleva sää. Korjuu tehdään tasaisilla mailla usein koneellisesti, mutta vaikeammassa maastossa käsin. Käsinkorjuu mahdollistaa myös rypäleiden valikoimisen korjattaessa.


title: Viininviljely

text: Korjuun jälkeen viiniköynnökset valmistellaan seuraavaa kasvukautta varten leikkaamalla ne sopivaan muotoon. Niihin jätetään yleensä 6–10 silmua, jotka on leikattu sopivaan kasvusuuntaan. Köynnökset sidotaan usein pitkiin vaijereihin.


title: Viininviljely

text: Vanhimmat todisteet viininviljelystä ovat löytyneet Zagrosvuorten pohjoisrinteiltä nykyisen Iranin alueelta yli 7000 vuoden takaa. Sitä vanhemmissa viinilöydöissä on voinut olla kyse luonnonvaraisesta eikä viljellystä viinirypäleestä. Vuoden 1000 eaa. paikkeilla viiniä viljeltiin ainakin Kaksoisvirtainmaassa, muinaisessa Egyptissä ja Anatoliassa, nykyisen Turkin alueella. Viininviljely levisi myös itään ja saavutti Kiinan viimeistään 100-luvulla eaa.


title: Viininviljely

text: Kreikassa viiniviljelmät olivat yleisiä jo viimeistään 700-luvulla eaa. Vanhimmat säilyneet viininviljelyä Italiassa kuvaavat oppaat ovat 100-luvun alusta eaa. Tonavan alajuoksulle roomalaiset toivat viiniköynnöksen viimeistään 200-luvulla, ja Reinin ja Moselin seudulle ilmeisesti vähän myöhemmin.


title: Viininviljely

text: 1200-luvulta alkaen vahvistuneet Italian kaupunkivaltiot olivat tärkeitä viinin viljelijöitä ja myyjiä. Uusia rypälelaatuja jalostettiin ja viljelysmaan käyttö tehostui vastaamaan kasvavan kaupunkiväestön kysyntään. Pohjoisimmillaan viiniä viljeltiin toisen vuosituhannen alussa Pohjois-Ranskassa ja Englannissa. Itäisellä Välimerellä islamin nousu tyrehdytti viinintuotannon lähes kokonaan joissain maissa, mutta muun muassa Kreikassa, Turkissa ja islamilaisessa Espanjassa viljely jatkui.


title: Viininviljely

text: Viininviljely levisi 1500-luvulla Amerikkaan, ja jo vuosisadan puolivälissä viiniä viljeltiin Meksikossa, Perussa ja Chilessä. Amerikassa kasvoi omiakin viinirypäleitä, mutta intiaanit eivät tehneet niistä viiniä. Espanjalaiset toivat mantereelle omat lajikkeensa. Argentiinan Mendozan alueesta tuli merkittävä viinintuottaja 1800-luvun loppupuolella. Pohjois-Amerikassa viinintuotanto alkoi varsinaisesti 1800-luvulla Kaliforniassa.


title: Viininviljely

text: Espanjalaiset ja portugalilaiset aloittivat viininviljelyn Atlantin saarilla 1600-luvulla ja Etelä-Afrikassa alettiin viljellä viiniä 1600-luvun puolessa välissä. Viininviljely levisi Australiaan ja Uuteen-Seelantiin 1700-luvun lopussa englantilaisten rangaistussiirtokuntien kautta.


title: Viininviljely

text: 1800-luvulla maailman viinitarhat kärsivät useista epidemioista. 1840-luvulla ilmestynyt tuholaissieni "Oidium tuckerii" tuhosi Ranskan ja Välimeren viiniviljelmiä, ja 1860-luvulla Amerikasta Ranskaan tullut viinikirva ("Phylloxera vastatrix") tuhosi vuosisadan loppuun mennessä suurimman osan eurooppalaisista viiniviljelmistä. Viinikirva voitettiin varttamalla eurooppalaiset viiniköynnökset amerikkalaisiin juuriin.


title: Viininviljely

text: Viininviljelymenetelmät ovat kehittyneet 1900-luvulla muun muassa koneellistumisen myötä. Toisen maailmansodan jälkeen viinistä on ollut ylituotantoa, joka johtuu viininviljelyn tehostumisesta ja viininkulutuksen vähentymisestä. Ylituotannon vuoksi viininviljelmien määrää vähennettiin Euroopassa ja Australiassa 1980-luvun alussa 10 prosentilla.


title: Viininviljely

text: Viininviljelyyn soveltuva alue on sekä pohjoisella että eteläisellä pallonpuoliskolla pääosin 30. ja 50. leveysasteen välille. Toisaalta rypälelajikkeista ja ilmasto-olosuhteista riippuen viinirypäleitä voidaan kasvattaa lähellä päiväntasaajaa Etiopiassa tai lähestulkoon napapiirillä, Pohjois-Pohjanmaalla.


title: Viininviljely

text: Viinirypäleiden suurimmat tuottajamaat ovat Espanja, Ranska, Italia, Kiina, Turkki ja Yhdysvallat. Vuonna 2010 viininviljelyä harjoitettiin yhteensä noin 76 000 neliökilometrin alueella, sato oli noin 68 miljoonaa tonnia, ja hehtaarisato näin ollen noin 9 tonnia hehtaarilta. Rypäleistä noin kolmannes (22 milj. tn vuonna 2010) käytetään tuoreena. Rusinoita tuotetaan vuosittain runsas miljoona tonnia (1,2 milj. tn vuonna 2010). Yli puolet viinirypäleistä jalostetaan viiniksi, jonka vuotuinen tuotantomäärä on 2000-luvulla ollut 26–30 miljoonaa kuutiometriä (265 milj. hl vuonna 2010).


title: Viininviljely

text: Euroopassa viininviljelyalue ulottuu Välimereltä Etelä-Saksaan. Viiniä viljellään Ruotsissa asti, missä viinitarhoja on pohjoisimmillaan Tukholman korkeudella. Suomessa viiniä viljellään virallisesti vain parin hehtaarin alueella: virallisten tilastojen mukaan kasvatusala oli vuonna 2013 1,35 ha.


title: Viininviljely

text: Ilmaston lämpeneminen 1900-luvulla on pääsääntöisesti hyödyttänyt viininviljelyä, etenkin Saksassa ja Bordeaux'ssa. Rypäleet ovat kypsyneet entistä varmemmin, ja samalla niiden makuun on tullut täyteläisyyttä. Viininviljelyalueiden arvellaan lämpenemisen myötä leviävän pohjoisella pallonpuoliskolla nykyistä pohjoisemmaksi ja eteläisellä etelämmäksi. Samalla Välimeren maissa ja etenkin Portugalissa pahenevat helteet vaikeuttavat viljelyä. Eteläisellä pallonpuoliskolla ilmastonmuutoksen vaikutukset viljelyyn ovat pienemmät kuin pohjoisessa. Viininviljelijät voivat sopeutua ilmaston lämpenemiseen vaihtamalla rypälelajikkeita tai siirtämällä viljelyksiään korkeammille rinteille.


title: Viininviljely

text: Rusinat tehdään viinirypäleistä kuivaamalla. Suurin rusinantuottajamaa on Turkki, joka tuottaa kolmanneksen maailman rusinoista (0,4 milj. tn eli 32 % vuonna 2010). Muita merkittäviä rusinantuottajamaita ovat Yhdysvallat, Iran, Chile ja Etelä-Afrikka.


title: Viininviljely

text: Viini valmistetaan rypäleiden tuotantoalueilla. Suurimpia viinien tuottajamaita ovat näin ollen suurimmat rypäleiden tuottajat, merkittävimpinä poikkeuksina Turkki, jossa suuri osa rypäleistä kuivataan rusinoiksi, ja Kiina, jossa iso osa rypäleistä syödään tuoreena.


title: Viininviljely

text: EU-maat tuottavat yhdessä yli 56,3 % maailman viineistä. Isoimmat viinintuotantomaat ovat 2000-luvulla olleet Italia ja Ranska, seuraavina (vuonna 2017) Espanja, Yhdysvallat, Australia ja Etelä-Afrikka. Viinin tuotanto maittain, miljoonaa hehtolitraa vuodessa:


title: Viininviljely

text: Vanhan maailman eli Euroopan viinintuotantoa leimaavat perinteisyys ja tiukat säädökset. Eurooppalaiset viinintuottajat ja osuuskunnat ovat usein pieniä, ja viininviljely on Euroopassa enemmän elämäntapa kuin elinkeino. Viljelytapa, käytettävät lajikkeet, maksimisato, alkoholipitoisuus, tammen käyttö ja viinin makeusaste määritellään Euroopassa tarkoilla säännöillä, ja esimerkiksi viljelmien keinokastelu on Euroopassa kiellettyä. Eurooppalaiset viinit ovat maultaan melko tanniinisia, ja paikalliset olosuhteet vaikuttavat makuun huomattavan paljon.


title: Viininviljely

text: Ranskan viisi tärkeintä viinialuetta ovat Bordeaux’n seutu, Burgundi, Rhônen laakso, Loiren laakso ja Alsace. Pohjoisen Champagnessa tuotetaan samppanjaa.


title: Viininviljely

text: Italian parhaimmat viinit tulevat pohjoisesta Piemonten, Toscanan ja Veneton alueelta.


title: Viininviljely

text: Pohjois-Espanjan Rioja on Espanjan tärkein viinialue, jossa tehdään lähinnä punaviinejä. Espanjan merkittävin rypälelajike on Tempranillo.


title: Viininviljely

text: Saksan tunnetuimmat viinialueet ovat Mosel-Saar-Ruwer ja Rheingau. Saksassa tuotetaan pääasiallisesti puolikuivia tai makeita valkoviinejä. Rypälelajikkeista tunnetuin on Riesling, mutta eniten käytetty on Müller-Thurgau.


title: Viininviljely

text: Uuden maailman tärkeimmät viinintuotantoalueet ovat Yhdysvaltojen länsirannikko, Australia, Uusi-Seelanti, Chile, Argentiina ja Etelä-Afrikka. Uuden maailman viinintuotanto on modernimpaa kuin Euroopassa. Viiniviljelykset ovat suuria, keinokastelu on sallittua, uutta tekniikkaa käytetään paljon, ja jalostettuja hiivoja lisätään viiniin vapaammin kuin Euroopassa. Markkinat ohjaavat viinien laatua ja hintatasoa herkästi, minkä seurauksena laatu on tasaisempaa. Uuden maailman viinit ovat eurooppalaisia viinejä hedelmäisempiä, täyteläisempiä ja nopeammin juotaviksi kypsyviä.


title: Viininviljely

text: Kaliforniassa tuotetaan suurin osa Yhdysvaltain viineistä. Tärkeimmät rypälelajikkeet ovat Zinfandel, Merlot, Cabernet Sauvignon ja Chardonnay. Australiassa viinejä tuotetaan lähinnä etelässä. Tärkein lajike on Shiraz eli Syrah.


title: Viininviljely

text: Etelä-Afrikan viinialueet sijaitsevat Kapkaupungin läheisyydessä. Maan yleisin vaalea rypäle on Chenin Blanc eli Steen. Punaisista rypäleistä tärkeitä ovat Cabernet Sauvignon, Shiraz ja Pinotage.


title: Viininviljely

text: Argentiinan tärkein viininviljelyalue on Andien juurella sijaitseva Mendozan maakunta. Siellä tuotetaan eniten punaviiniä, ja sen tärkeimpänä rypäleenä pidetään Malbec-rypälettä. Chilen viinit tuotetaan etupäässä Keskuslaakson alueella. Tärkeimmät rypäleet ovat Cabernet Sauvignon, Merlot ja valkoisista Chardonnay.


title: Viininviljely

text: Rypälelajike, josta viini tehdään, määrää aromin ja maun peruslaadun. Merkittävimmät tummat rypälelajikkeet ovat Cabernet Sauvignon, Merlot, Syrah (Euroopan ulkopuolella nimellä Shiraz) ja Pinot Noir ja merkittävimmät vaaleat rypälelajikkeet Chardonnay, Sauvignon Blanc ja Riesling. Euroopassa on käytössä yli tuhat erilaista rypälelajiketta, joista useimmat ovat paikallisia. Euroopan viineissä suositaan rypälesekoituksia, joissa saatetaan käyttää kymmeniäkin eri lajikkeita. Euroopan ulkopuolella lajikkeita on korkeintaan muutama kymmenen, ja ne ovat harvoin paikallisia. Viini tehdään siellä yleensä yhdestä tai kahdesta lajikkeesta, ja käytetty rypälelajike merkitään usein etikettiin suurilla kirjaimilla.


title: Viininviljely

text: Maailman kymmenen viljellyintä rypälelajiketta vuonna 2010 olivat järjestyksessä: Cabernet Sauvignon, Merlot, Airen, Tempranillo, Chardonnay, Syrah, Garnacha Tinta, Sauvignon Blanc, Trebbiano ja Pinot Noir.


title: Viininviljely

text: Ranskan Bordeaux’n alueelta peräisin olevaa Cabernet Sauvignonia pidetään tasapainoisen makuisena lajikkeena, ja se on maailman suosituin ja viljellyin punaisten laatuviinien rypälelajike. Merlot-viinit tunnetaan pehmeästä mausta, mikä tekee niistä helposti lähestyttäviä. Syrah-viinit ovat täyteläisiä, tanniinisia ja voimakkaan värisiä, ja niitä tuotetaan erityisesti lämpimillä seuduilla. Hankalasti viljeltävänä tunnettu Pinot Noir viihtyy parhaiten viileillä seuduilla, ja sitä käytetään erityisesti samppanjaan. Pinot Noir tuottaa hedelmäisiä ja hapokkaita viinejä.


title: Viininviljely

text: Helposti viljeltävä Chardonnay on laatuviineissä eniten viljelty vaalea lajike. Chardonnay-viinit ovat täyteläisiä ja hedelmäisiä. Sauvignon Blanc -viinit ovat kepeitä, aromaattisia ja hapokkaita, ja niitä tuotetaan melko viileillä alueilla, etenkin Loiren seudulla. Saksassa ja muissa viileissä maissa suositusta Rieslingistä saadaan hapokkaita ja mineraalisia viinejä.


title: Viininviljely

text: Viinin hinnanmuodostuksen indikaattorina voidaan käyttää ajatusta, että rypäletonnin tulisi maksaa tuottajalta ostettuna 100 kertaa sen, minkä siitä tehtävä yksi valmis viinipullo maksaa vähittäiskaupassa. Kaavaa ei käytetä itse kaupanteossa, mutta se vastaa keskimääräisiä toteutuneita hintoja hyvin.


title: Viininviljely

text: Rypäleiden osuus tuotteen kustannuksista on noin 12,5 %. Muita kustannuksia tulee muun muassa pullottamisesta, kuljetuksesta, varastoinnista sekä markkinoinnista. Esimerkiksi 10 euron viinipullossa rypäleiden kustannus on siis 1,25 euroa. Tämä tuottaisi rypäleiden tonnihinnaksi 900 euroa jos oletetaan, että tonnista syntyy 60 laatikollista (a 12 pulloa) viiniä. Cornellin yliopiston tutkimuksessa verrattiin 11 amerikkalaisen viinitilan 81 eri viinin lukuja. Viinipullon keskihinnaksi saatiin 10,02 dollaria ja rypäletonnin keskihinnaksi puolestaan 916,98 dollaria.


title: Viininviljely

text: Ongelmana esitetyssä ajatuskuviossa on se, että useat viinin tuottajat eivät saa rypäleitään myydyksi kyseisen kaavan mukaan. Yleensä käytetään paikallisten viinintuotantoalueiden suositus- ja keskihintoja per tonni (vaihtelee riippuen lajikkeesta).


title: Tiina Mielonen

text: Tiina Mielonen (s. 1974) on suomalainen, nykyisin Helsingissä asuva ja työskentelevä nykytaiteilija. Mielonen valmistui Kuvataideakatemiasta 2003. Hänen töitään on AMC Collectionissa Hollannissa sekä lähes kaikissa tärkeimmissä suomalaiskokoelmissa, kuten Helsingin taidemuseossa, Kiasmassa, Emmassa, Saastamoisen kokoelmassa ja Tampereen taidemuseossa.


title: Tiina Mielonen

text: Mielosen töissä näkyy hänen kiinnostuksensa matkailukuvastoa kohtaan. Postikorteista ja matkailuesitteistä aiheensa valitsevan Mielosen teokset ovat väreiltään kirkkaita ja keskittyvät usein johonkin tiettyyn yksityiskohtaan. Ihmiset on yleensä riisuttu kuvista pois.


title: Tiina Mielonen

text: Mielonen maalaa öljyvärinsä pleksilasille ja viimeistelee teokset kerralla. Jälki on suoraa ja luonnosmaista. Lopputuloksen taiteilija haluaa näyttävän helpolta, vaikka taustalla olisikin monta aiempaa versiota.


title: Tiina Mielonen

text: Kesällä 2014 Mielonen oli mukana Kiasman ja Marimekon yhteisnäyttelyssä nimeltä Kimpassa.


title: Vaikka minä muutuin

text: Vaikka minä muutuin on suomalaisartisti Jesse Kaikurannan toinen studioalbumi. Universal Music julkaisi sen digitaalisesti ennakkoon iTunes-palvelussa 30. lokakuuta. Muissa digitaalissa kaupoissa sekä CD:nä albumi julkaistiin 1. marraskuuta 2013.


title: Vaikka minä muutuin

text: "Vaikka minä muutuin" nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan 7:nneksi, joka on sen paras sijoitus listalla. Yhteensä albumi oli listalla 12 viikkoa.


title: Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2002 kokoonpanot

text: Tämä sivu esittelee vuoden 2002 MM-kilpailuiden osallistujajoukkueiden kokoonpanot. Joukkueiden kapteenit on merkitty (c)-merkillä.


title: Klaritromysiini

text: Klaritromysiini (CHNO) on puolisynteettinen makrolideihin kuuluva antibiootti ja erytromysiinin johdannainen. Klaritromysiini on laajakirjoinen antibiootti ja sitä käytetään useiden infektioiden hoidossa.


title: Klaritromysiini

text: Klaritromysiini sitoutuu muiden makrolidiantibioottien tavoin bakteerien ribosomien suureen 50S-alayksikköön. Sitoutumisen seurauksena ribosomin toiminta ja proteiinisynteesi inhiboituu. Tämän vuoksi bakteerisolut eivät kykene tuottamaan tarvitsemiaan polypeptideja ja kuolevat. Ihmisen elimistössä klaritromysiini metaboloituu maksassa. Metaboliittina muodostuva (R)-14-hydroksiklaritromysiini on myös tehokas antibiootti. Klaritromysiini on muiden makrolidien tavoin CYP3A4-entsyymin inhibiittori.


title: Klaritromysiini

text: Klaritromysiiniä käytetään bakteerien aiheuttamien hengitystieinfektioiden kuten korvatulehduksen, keuhkoputkentulehduksen ja keuhkokuumeen hoitamiseen. Se tehoaa grampositiivisten bakteerien lisäksi gramnegatiivisista bakteereista "Legionella pneumophilaan", "Haemophilus influenzaeen", "Helicobacter pyloriin" ja "Chlamydia"-suvun lajeihin.


title: Klaritromysiini

text: Klaritromysiinin mahdollisia haittavaikutuksia ovat mahaoireet, kuulon heikentyminen ja vaikutukset keskushermostossa.


title: Guilty All the Same

text: Guilty All the Same on Linkin Parkin vuonna 2014 julkaistun kuudennen studioalbumin, "The Hunting Party", ensimmäinen single, joka julkaistiin 6. maaliskuuta 2014 musiikintunnistuspalvelu Shazamissa. Kappaleella on mukana rap-artisti Rakim.


title: Suurella Sydämellä

text: Suurella Sydämellä on vuoden 2008 tienoilla kehitetty valtakunnallinen seurakuntien vapaaehtoistyön verkkopalvelu Suomessa. Toiminnan ideana on vapaaehtoistehtävien tekeminen ilman pidempiaikaista sitoutumista: vapaaehtoinen lupautuu vain yhteen tehtävään kerrallaan. Palvelu toimii vuonna 2014 seuraavilla paikkakunnilla: Haapajärvi, Helsinki, Hämeenlinna, Joensuu, Jyväskylä, Kaarina, Kangasala, Kerava, Kirkkonummi, Kotka, Kouvola, Kuopio, Lahti, Lappeenranta, Lieto, Lempäälä, Mikkeli, Nokia, Nurmijärvi, Oulu, Pirkkala, Porvoo, Salo, Seinäjoki, Tampere, Turku, Uusikaupunki, Vaasa, Valkeakoski, Vantaa ja Vihti.


title: Kehä (kappale)

text: Kehä on suomalaisartisti Jesse Kaikurannan kappale hänen järjestyksessään toiselta, vuonna 2013 ilmestyneeltä "Vaikka minä muutuin" -nimiseltä studioalbumilta. Universal Music julkaisi kappaleen albumin toisena singlenä tammikuussa 2014. Kappaleen on säveltänyt Eppu Kosonen, Matti Mikkola sekä Aku Rannila ja sanoittanut Saara Törmä ja Heidi Maria Paalanen. Kappaleen sanoitus kertoo parisuhteen rankasta riitatilanteesta.


title: Kehä (kappale)

text: Kappaleen toistaiseksi ainoa listamerkintä on radiolistan 87. sija.


title: Aditya Roy Kapur

text: Aditya Roy Kapur (s. 16. marraskuuta 1985 Mumbai, Maharashtra) on intialainen näyttelijä, joka työskentelee hindinkielisissä elokuvissa. Hän teki näyttelijändebyyttinsä vuoden 2009 musikaalielokuvassa "London Dreams", ja myöhemmin sai näkyvyyttä rooleillaan vuoden 2010 elokuvissa "Action Replayy" ja "Guzaarish". Vuonna 2013 hän nousi kuuluisuuteen ja sai positiivista palautetta kriitikoilta suorituksestaan menestyselokuvassa "Aashiqui 2". Samana vuonna hän näytteli sivuroolia toisessa peräkkäisessä menestyselokuvassaan "Yeh Jawaani Hai Deewani".


title: Aditya Roy Kapur

text: Aditya Roy Kapur syntyi Mumbaissa punjabilaiselle hinduisälle ja juutalaisäidille nuorimpana kolmesta veljeksestä. Vanhin veli Siddharth Roy Kapur on elokuvatuottaja ja liikemies, joka on naimisissa näyttelijä Vidya Balanin kanssa, ja toinen veli Kunaal Roy Kapur on myös näyttelijä.


title: Superliga (Serbia)

text: Superliga () on amerikkalaisen jalkapallon korkein sarjataso Serbiassa. Nykymuodossaan sarjaa on pelattu vuodesta 2011 lähtien.


title: Superliga (Serbia)

text: Ensimmäiset amerikkalaisen jalkapallon seurat perusettiin Serbiaan vuonna 2002. Maan lajiliitto SAFS perustettiin seuraavana vuonna ja ensimmäisestä Serbian mestaruudesta pelattiin 2004. Vuonna 2008 syntyi kilpaileva lajiliitto SAAF ja maassa pelattiin kahta eri sarjaa vuoteen 2011 saakka, jolloin lajiliitot yhdistyivät ja virallisen mestaruussarjan nimeksi tuli Superliga.¹= 2009–2010 oli kaksi Serbian mestaruussarjaa


title: Kellomesikko

text: Kellomesikko ("Manorina melanophrys") on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kellomesikko

text: Kellomesikkoa tavataan Australian itäosissa. Lajia on kuvattu runsaslukuiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Keltanokkamesikko

text: Keltanokkamesikko ("Manorina flavigula") on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Keltanokkamesikko

text: Keltanokkamesikkoa tavataan suuressa osassa Australiaa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Tasmanianisomesikko

text: Tasmanianisomesikko ("Melithreptus validirostris") on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Tasmanianisomesikko

text: Tasmanianisomesikkoa tavataan Australiassa Tasmanian osavaltiossa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Ruskolakkimesikko

text: Ruskolakkimesikko ("Melithreptus brevirostris") on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Ruskolakkimesikko

text: Ruskolakkimesikkoa tavataan Australiassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Lakkimesikko

text: Lakkimesikko ("Melithreptus albogularis") on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Lakkimesikko

text: Lakkimesikkoa tavataan Australiassa, Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineasa. LajiN on kuvattu olevan yleinen Australiassa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Punakulmamesikko

text: Punakulmamesikko ("Melithreptus lunatus") on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Punakulmamesikko

text: Punakulmamesikkoa tavataan Australiassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Tasmanianpikkumesikko

text: Tasmanianpikkumesikko ("Melithreptus affinis") on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Tasmanianpikkumesikko

text: Tasmanianpikkumesikkoa tavataan Australiassa Tasmanian osavaltiossa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Where Them Girls At

text: Where Them Girls At (alun perin "Where Dem Girls At?") on ranskalaisen DJ-tuottaja David Guettan kappale, joka sisältää myös amerikkalaisräppäri Flo Ridan sekä Trinidadianlais-syntyisen amerikkalaisräppäri Nicki Minajin esittämiä lauluosuuksia. Kappaleen julkaisi Virgin Records Guettan viidennen, Nothing but the Beat-studioalbumin johdantosinglenä 2. toukokuuta 2011. Kappaleen sanoittivat Mike Caren, Jared Cotter, Rida, Guetta, Minaj, Juan ja Oscar Silinas, Giorgio Tuinfort ja Sandy Vee. "Where Them Girls At" nauhoitettiin vuonna 2010 ja se sisälsi alun perin vain Ridan, mutta päästyään juttelemaan kappaleesta Minajin kanssa, Guetta soitti Minajille nauhoituksen ja Minaj päätti nauhoittaa siihen omat vokaalinsa. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideo kuvattiin Los Angelesissä toukokuussa 2011 ja se julkaistiin 28. kesäkuuta 2011.


title: Liga Nacional de Fútbol Americano

text: Liga Nacional de Fútbol Americano, LNFA, on amerikkalaisen jalkapallon korkein kilpasarja Espanjassa. Sarjassa on kaksi tasoa "Serie A" ja "Serie B". Sarjaa hallinnoi Espanjan amerikkalaisen jalkapallon liitto.


title: Liga Nacional de Fútbol Americano

text: Vuonna 1988 perustettiin Espanjan ensimmäinen amerikkalaisen jalkapallon sarja, Katalonian mestaruussarja Liga Catalana de Fútbol Americano, jota pelataan edelleen. Seuraavina vuosina maahan syntyi useita kilpasarjoja, jotka yhdistyvät vuonna 1995 muodostaen LNFA:n. Vuonna 2012 perustettiin LNFA:n toinen sarjataso, ja vuonna 2014 sarjatasot saivat nykyiset nimensä.


title: Tapaus Isaiah

text: Tapaus Isaiah (DVD-levityksessä käytetty nimeä Lapsi on minun, ) on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut Stephen Gyllenhaalin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Jessica Lange ja Halle Berry. Sivurooleissa ovat muun muassa Samuel L. Jackson, Cuba Gooding Jr. ja David Strathairn. "Tapaus Isaiah" perustuu Seth Margolisin romaaniin "Losing Isaiah", jonka pohjalta Naomi Foner laati käsikirjoituksen. Foner myös toimi elokuvan tuottajana Hawk Kochin kanssa.


title: Tapaus Isaiah

text: Huumeriippuvuudesta kärsivä Khaila Richards (Halle Berry) piilottaa lapsensa roskakoriin ja lupaa lapselleen palaavansa takaisin. Kun seuraavana aamuna roska-autonkuljettajat löytävät lapsen, hänet viedään sairaalaan. Sairaalassa sosiaalityöntekijä Margaret Lewin (Jessica Lange) saa selville, että lapsi oli syntyessään riippuvainen crackistä, ja että hänen nimensä on Isaiah (Marc John Jefferies). Margaretille kehittyy voimakas side Isaiahiin, ja hän päättää ottaa tämän kotiinsa asumaan miehensä ja tyttärensä kanssa. Samoihin aikoihin Khaila herää ilman lastaan. Hysteerinen Khaila kiirehtii takaisin roskakorille ja alkaa etsiä Isaiahia roskien seasta. Eräs paikalle tullut köyhä ihminen pyytää Khailaa lähtemään sanomalla, että on ollut jo tarpeeksi meteliä sinä aamuna, jolloin poliisi oli puhunut kuolleista vauvoista. Khaila poistuu paikalta tajutessaan, mitä oli tapahtunut. Myöhemmin samana iltana Khaila pidätetään näpistyksestä, ja hän menee kuntoutusohjelmaan.


title: Tapaus Isaiah

text: Kolme vuotta myöhemmin Lewinit ovat adoptoineet Isaiahin virallisesti. Khaila on päässyt kuiville huumeista ja laittanut elämänsä järjestykseen. Khaila tapaa sosiaalityöntekijänsä, joka opettaa häntä lukemaan. Lukiessaan kirjaa raskaana olevasta naisesta Khaila murtuu ja tunnustaa sosiaalityöntekijälleen laittaneensa vauvansa roskakoriin. Sitten Khaila saa tietää sosiaalityöntekijältään, että hänen lapsensa löydettiin silloin roskakorista ja on edelleen elossa, joten he palkkaavat asianajaja Kadar Lewisin (Samuel L. Jackson) kyseenalaistamaan ja kieltämään adoption.


title: Tapaus Isaiah

text: Pitkäkestoista oikeudenkäyntitaistelua seuraa nopeasti laajempi rotukysymys. Lopulta tuomioistuin päättää antaa huoltajuuden takaisin Khailalle. Isaiah pakotetaan jättämään Lewinit, mutta Isaiah ei sopeudu kuitenkaan kunnolla asumaan Khailan kanssa.


title: Tapaus Isaiah

text:
Huomatessaan, että Isaiah ei pidä häntä äitinään, Khaila kutsuu lopulta Margaretin. Khaila kertoo hänelle, että hän antaa Isaiahin heille asumaan, kunnes tämä ymmärtää mitä on tekeillä. Khaila sanoo, että hän välittää ainoastaan Isaiahista ja haluaa tämän olevan onnellinen. Margaret ja Khaila halaavat, ja Margaretin astuessa sisälle Isaiah juoksee ja syleilee häntä. Tämän jälkeen naiset istuutuvat ja katsovat Isaiahin leikkejä.
"Tapaus Isaiahin" kuvaukset alkoivat 28. maaliskuuta vuonna 1994. Elokuva kuvattiin Illinoisin Chicagossa noin 17 miljoonan dollarin budjetilla. Elokuvan kuvaukset saatiin päätökseen 7. kesäkuuta 1994. Paramount Pictures toimi elokuvan tuotantoyhtiönä ja levittäjänä.


title: Tapaus Isaiah

text: "Tapaus Isaiah" sai ensi-iltansa kotimaassaan Yhdysvalloissa 17. maaliskuuta vuonna 1995. Yhdysvaltojen lisäksi elokuva pääsi teatterilevitykseen Australiaan, mutta muuten "Tapaus Isaiah" kiersi elokuvajuhlia ja julkaistiin suoraan DVD:nä. "Tapaus Isaiah" tuotti teatteriesityksistä yhteensä 8,5 miljoonan dollarin lipputulot. Yhdysvalloissa elokuva tuotti 7,6 miljoonaa dollaria. Elokuva ei ollut taloudellinen menestys.


title: Tapaus Isaiah

text: "Tapaus Isaiah" sai ilmestyessään sekalaiset arvostelut kriitikoilta, mutta Jessica Langen ja Halle Berryn roolisuorituksia ylistettiin. Berry oli roolisuorituksestaan ehdokkaana parhaan naispääosan Image-palkintoon vuonna 1996. Rotten Tomatoes -sivustolla elokuvalla on 45 prosentin "mätä"-arvosana, joka perustuu kahteenkymmeneenyhdeksään arvosteluun. Arvosteluista noin puolet on positiivisia ja puolet negatiivisia. Melkein 10 000 arvionsa tehdystä käyttäjästä 76 prosenttia piti elokuvasta.


title: Tapaus Isaiah

text: "Tapaus Isaiah" on julkaistu VHS:nä ja DVD:nä useasti, viimeksi vuonna 2013.


title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Kuusjoen kiertokoulu oli Kuusjoen saarnahuonekunnan kirkollisen kansanopetuksen merkittävä uudistus. Ensimmäinen kiertokoulu toimi vuodet 1861–1863 ja toinen 1868–1923. Kiertokoulu on kansanopetuslaitos, jolla ei ole vakinaista toimipaikkaa, vaan opettaja siirtyy kylästä toiseen antamaan opetusta jossakin kylän talossa. Ensimmäisenä opettajana toimi kulmakunnan oma mies Juha Kustaa Palander. Muistitiedon mukaan Palanderin kiertokoulussa ei ollut juuri lainkaan opetusvälineitä, vaan kirjoittamistakin harjoiteltiin käyttämällä apuna laatikossa olevan hiekan pintaa, johon oppilas piirsi kirjaimia opettajan kirjoittaman mallin mukaan. Kuusjoen kulmakunnalla Palanderia pidettiin paitsi pätevänä opettajana myös suurena apuna haavain parantamisessa. Vaikka hän osasi auttaa ihmisiä sairauksissaan, varsinaista välskäriä hänestä ei koskaan tullut, vaan hän siirtyi Metsämaalle lukkariksi.


title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Ennen Kuusjoen kiertokoulun perustamista lukutaitoa ja kristinopin hallintaa levitettiin kotiopetuksena, yökunnissa pidetyillä lukukinkereillä ja kirkossa järjestetyissä katekismuskuulusteluissa. Aikakauden uutuus oli kaikille nuorille pakollinen seurakunnallinen rippikoulu, jollainen Pertteliin perustettiin 1763. Kuusjoki kuului siihen aikaan Perttelin seurakunnan alaisuuteen. Varakkaampien perheiden lapsia opetettiin yksityiskouluissa, mikä vapautti perheet kotiopetuksen antamisesta. Ylioppilas Abraham Mollenius piti kouluaan Uskelan Moisiossa 1763–1770 ja lastenopettaja Matias Weckman Perttelin Kaukolassa 1772–1796. Perimätiedon mukaan joitakin kuusjokelaisia oppilaita oli myös Halikon Joensuun kartanon ylläpitämässä Halikon Toijalan pedagogiossa ja opiskelipa jokunen etevä kulmakunnan poika Turun katedraalikoulussa ja Turun kuninkaallisessa akatemiassa.


title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Kiertokoulua edelsivät myös yksityiset kansanopettajat, jotka pientä korvausta vastaan opettivat lähiseudun lapsia. Muistitiedon mukaan suosittuja opettajia olivat 1850-luvulla Pomkreenin Karukka Impolan kylässä sekä seuraavalla vuosikymmenellä samassa kylässä Lintulan Tiina, Kuttilan kylässä Moliinin Siina ja Someron Talvisillalla Kedonperän torppari.


title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Kuusjoen ensimmäinen kiertokoulu jäi lyhytikäiseksi, koska siihen kohdistettiin voimakasta vastustusta. Perttelin kirkonkokouksen pöytäkirjan mukaan 1863 enin osa läsnäolevista seurakuntalaisista vastusti kiertokoulun jatkamista. Kielteisyyttä perusteltiin sillä, ettei kiertokoulusta ollut mitään hyötyä ja opettajalle oli maksettava enemmän kuin papille. Opettajan palkaksi jokainen talollinen antoi vuosittain kapallisen (4,58 litraa) rukiita ja yhden markan rahaa sekä jokainen torppari ja käsityöläinen markan rahaa.


title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Vasta vuonna 1868 Perttelin kirkonkokous päätti kahden vakinaisen kiertokoulun perustamisesta pitäjään. Toisen toiminta-alueeksi tuli Kuusjoen saarnahuonekunta. Kuusjoella kiertokoulunopettajan virkaan yhdistettiin saarnahuoneen lukkarin ja suntion toimet. Opettajalle suoritettiin palkkana 3 kappaa rukiita manttaalilta sekä taattiin hänelle vapaa asunto, ruoka, polttopuut ja kynttilät siitä kylästä, jossa hän kulloinkin piti kouluaan.


title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Kuusjoen toinen kiertokoulu aloitti toimintansa syksyllä 1868. Opettajana toimi Frans Viktor Rindell aina kuolemaansa 1886 saakka. Opetusta annettiin kahdeksan viikkoa vuodessa jokaisessa yökunnassa vuorollaan. Kuusjoella oli neljä yökuntaa, joihin kuuluivat seuraavat kylät: 1) Kuusjoenperä ja Kanunki, 2) Kuttila, Tiskarla ja Hämäläinen, 3) Kurkela, Pappila ja Impola sekä 4) Kraatarla. Koulun olemassaoloa ei enää asetettu kyseenalaiseksi, mutta jokaista opettajan palkankorotuspyyntöä vastustettiin ankarasti. Kuusjoen kirkonkokouksessa vuonna 1876 vähemmistö piti korotusta välttämättömänä, mutta selkeä enemmistö, etenkin torpparit ja itselliset, aloitti rähinän eikä halunnut kuullakaan mistään korotuksesta. Enemmistö väitti, että sellainen rasitus köyhdyttäisi koko seurakunnan pahanpäiväisesti.


title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Kiertokoulussa lasten tiedot kasvoivat niin, että heistä tuli vanhempia ikäluokkia etevämpiä. Vuonna 1874 pidetyssä Perttelin rovastintarkastuksessa enin osa lapsista luki tyydyttävästi ja muutama jopa erinomaisesti. Ripilläkäyneistä pitäjäläisistä ainoastaan 20 prosenttia luki tyydyttävästi, 50 prosenttia välttävästi ja 30 prosenttia heikosti.


title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Kiertokoulun lisäksi Kuusjoella annettiin kesäisin opetusta Iloniemen lasitehtaan kiinteässä lastenkoulussa. Vuosina 1881–1890 toimineen kesäkoulun virallinen nimi oli seisova vähälasten koulu Iloniemen ruukissa. Iloniemen koulu oli yksityinen, kun taas kiertokoulun tavoin seurakunnan ylläpitämiä olivat pyhäkoulut. Niissä opetettiin valoisana vuodenaikana sunnuntai-iltapäivisin kello 15–18. Vuonna 1875 perustettuja pyhäkouluja oli alkuvaiheessa Kuusjoella kuusi kappaletta. Pyhäkoulun oppilaaksi pääsi tai joutui, jos oli huono lukemaan.


title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Vuonna 1867 perustettiin Perttelin kunta, johon siihen aikaan kuului myös Kuusjoen kulmakunta. Samoihin aikoihin kun Suomen kunnat perustettiin, aloitti toimintansa kansakoululaitos. Pertteliin perustettiin kaksi kansakoulua, niistä toinen Kuusjoelle. Kuusjoella opetuksen aloitti Otto Reinhold Aula syksyllä 1882. Kansakouluja ylläpitivät uudet kunnat. Näin muotoutui moneksi vuosikymmeneksi sellainen ihmeellinen tilanne, että lasten alkuopetus annettiin seurakunnallisissa kiertokouluissa ja jatko-opetus kunnallisissa kansakouluissa.


title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Kuusjoesta tuli kappeliseurakunta ja itsenäinen kunta vappuna 1886. Lukkari Rindelliä seurasi 1886 kiertokoulunopettajana ja niin ikään lukkarina F. O. Menander. Vuonna 1889 vahvistetun uuden ohjesäännön mukaan kiertokoulun käyminen oli pakollista kaikille seitsemän vuotta täyttäneille lapsille. Saman ohjesäännön mukaan kahdeksan viikkoa kestävän kiertokoulun oppiaineet olivat: tavaus, sisäluku, uskonto (aapinen, katekismus ja raamatunhistoria), laskento (kokonaislukujen käyttö neljällä laskutavalla sekä päässä että taululla), kirjoitus ja laulu.


title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Menander toimi opettajana vuoteen 1892, jolloin hänen tilalleen tuli neiti Amanda Sjöberg Kraatarlan kylästä. Vuonna 1896 seurakunta järjesteli kouluoloja siten, että Kraatarlan yökuntaan perustettiin oma kiinteä pienten lasten koulu. Entisestä koko Kuusjoen kulmakunnan kiertokoulusta tuli Ylikulman kiertokoulu, jonka toimintapiirinä oli seurakunnan kolme muuta yökuntaa. Neiti Sjöberg jäi opettajaksi Kraatarlaan ja Ylikulman kiertokoulun opettajina toimivat Anna Vuorinen 1896–1897, Alma Hällström 1897–1898, Hilda Heinonen 1898–1899 sekä Jemina Nyman 1899–1900. Vuonna 1900 Kuusjoen lukkarintoimi ja kiertokoulunopettajantoimi erotettiin toisistaan ja Ylikulman kiertokoulu sai vakinaisen opettajan. Jokaisessa kolmessa yökunnassa opetettiin 12 viikkoa vuodessa. Opetusta antoivat Jemina Nyman 1900–1905 ja Emma Nordman (vuodesta 1906 Suomela) 1905–1913.


title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Kraatarlan kiinteä pientenlastenkoulu muutettiin 1909 kiertokouluksi. Se antoi opetusta 24 viikkoa vuodessa Kraatarlan Kauhan talon vanhassa päärakennuksessa, kuusi viikkoa Kauhan takamaalla ja kuusi viikkoa Ali-Paltan kulmalla. Amanda Sjöbergin seuraajaksi opettajana tuli 1910 Mimmi Kallankari. Perttelin seurakunnan alaisesta Kuusjoen kappeliseurakunnasta tuli itsenäinen seurakunta vappuna 1913. Uusi kirkkoherrakunta piti yllä kiertokouluja vuoteen 1923. Kraatarlan Kauhan vanhan koulutalon lisäksi kiertokoulua varten rakennettiin uudet koulutalot Kuttilaan 1914 ja Kanungille 1921. Kun kiertokoulutoiminta lopetettiin vuokrattiin kaikki kolme taloa kunnalle käytettäväksi alakansakouluina. Vuonna 1924 seurakunta myi ne kunnalle irtaimistoineen 88 000 markasta.


title: Adam Barwood

text: Adam Barwood (s. 30. heinäkuuta 1992) on uusiseelantilainen alppihiihtäjä, joka edustaa Wanaka Snow Sports Club -seuraa.


title: Adam Barwood

text: Barwood osallistui Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 pujotteluun sekä suurpujotteluun, keskeyttäen molemmissa avauslaskullaan. Sotšin olympialaisissa 2014 Barwood sijoittui pujottelussa 25:nneksi ja suurpujottelussa 44:nneksi.


title: Alexandru Barbu

text: Alexandru Barbu (s. 8. maaliskuuta 1987) on romanialainen alppihiihtäjä, joka edustaa CS Dinamo București -seuraa.


title: Alexandru Barbu

text: Barbu osallistui MM-kilpailuihin ensimmäisen kerran Val d’Isèressä 2009. Hän kilpaili myös Garmisch-Partenkirchenissä 2011 ja Schladmingissa 2013. Sotšin olympialaisissa 2014 Barbu sijoittui pujottelussa 21:nneksi.


title: Virvatuli (elokuva)

text: Virvatuli ("Le Feu follet") on italialais-ranskalainen draamaelokuva vuodelta 1963. Sen käsikirjoitti ja ohjasi Louis Malle, ja tarina perustuu Pierre Drieu La Rochellen romaaniin vuodelta 1931. Elokuvassa näyttelevät Mallen esikoispitkän "Hissillä mestauslavalle" tavoin Maurice Ronet ja Jeanne Moreau. Heidän lisäkseen rooleissa nähdään Alexandra Stewart, Bernard Noel, Lena Skerla, Hubert Deschamps ja Yvonne Clech. Elokuvassa käytetään Erik Satien Gymnopédies-pianosarjan musiikkia.


title: Virvatuli (elokuva)

text: Alain Leroy on palannut Yhdysvalloista Ranskaan ja kirjautunut alkoholistiparantolaan Versailles’ssa. Hoitojakso on ohi, mutta mies kärsii masennuksesta ja miettii itsemurhaa. Leroyn amerikkalainen vaimo lähettää ystävättärensä Lydian tapaamaan miestään parantolassa. Vaimostaan etääntynyt Leroy haluaisi Lydian jäävän, mutta tämän täytyy matkustaa takaisin Yhdysvaltoihin seuraavana päivänä. Keskusteltuaan lääkärinsä kanssa Leroy päättää vielä kerran käydä Pariisissa tapaamassa monia ystäviään. Mikään näistä tapaamisistakaan ei kuitenkaan paranna miehen mielialaa. Hänestä monet ystävät ovat menettäneet nuoruuden idealisminsa ja vaihtaneet sen turvalliseen porvarilliseen elämään. Leroy sortuu taas juomaan ja käyttäytyy erikoisesti. Aamulla hän palaa takaisin parantolaan ja ampuu itsensä.


title: Virvatuli (elokuva)

text: "Virvatuli" sai tuomariston erikoispalkinnon vuoden 1963 Venetsian elokuvajuhlilla.


title: Mr Selfridge

text: Mr Selfridge on brittiläinen draamasarja, joka kertoo Harry Gordon Selfridgestä ja hänen vuonna 1909 perustamastaan lontoolaisesta tavaratalosta. Sarjaa on tehty neljä kymmenjaksoista tuotantokautta. Ensimmäinen jakso esitettiin Britanniassa 6. tammikuuta 2013. Neljättä tuotantokautta aloitetaan näyttämään keväällä 2016.


title: Mr Selfridge

text: Sarjan kohtauksia on kuvattu muun muassa Kentissä historiallisella Chathamin telakalla, joka esittää sarjassa tavaratalon julkisivua. Kolmannella tuotantokaudella kuvauspaikkana toimi myös South Forelandin majakka Doverissa.


title: Virvatuli (täsmennyssivu)

text: Virvatuli voi tarkoittaa jotakin seuraavista:


title: Lumikki ja metsästäjä

text: Lumikki ja metsästäjä () on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen fantasiaelokuva, jonka on ohjannut Rupert Sanders. Elokuvan pääosissa esiintyvät Kristen Stewart, Charlize Theron ja Chris Hemsworth.


title: Lumikki ja metsästäjä

text: "Lumikki ja metsästäjä" menestyi taloudellisesti hyvin ja sai Oscar-ehdokkuudet erikoistehosteista ja puvustuksesta.


title: Lumikki ja metsästäjä

text: Alun perin ohjaaja Rupert Sanders ilmoitti, että jatko-osa on suunnitteilla, mutta elokuussa 2012 ilmoitettiin, että jatko-osa olisi spin-off, joka keskittyisi Chris Hemsworthin esittämään Metsästäjään ilman Lumikkia ja näyttelijä Kristen Stewartia. Pian Universal Pictures ilmoitti, ettei alkuperäisestä jatko-osasuunnitelmasta ja Stewartin roolista ole luovuttu. Sen sijaan ohjaaja Rupert Sanders vedettiin pois projektista mahdollisesti Sandersin ja Stewartin välisen romanttisen skandaalin vuoksi. 31. heinäkuuta 2014 varmistettiin, ettei Stewart esiinny elokuvassa, sillä tuleva elokuva onkin jatko-osan sijasta esiosa.


title: Lumikki ja metsästäjä

text: 4. kesäkuuta 2014 paljastettiin, että elokuvan ohjaa todennäköisesti Frank Darabont, Gavin O’Connor tai Andres Muschietti. 26. kesäkuuta ilmoitettiin, että Darabontin ohjaajan paikka on viimeisiä neuvotteluja vaille sovittu. Tammikuussa 2015 ohjaajaksi valittiin Cedric Nicolas-Troyan. Chris Hemsworthin lisäksi tulevassa elokuvassa jatkavat "Lumikki ja metsästäjä" -näyttelijät Charlize Theron, Sam Claflin ja Nick Frost. Uusissa rooleissa esiintyvät Emily Blunt, Jessica Chastain, Rob Brydon, Alexandra Roach ja Sheridan Smith.


title: Lumikki ja metsästäjä

text: "Metsästäjä ja talvinen taistelu" -esiosa sai ensi-iltansa 22. huhtikuuta 2016.


title: Stevan Jakoba

text: Stevan Jakoba (, s. 25. elokuuta 1971 Inđija, Serbia, Jugoslavia) on entinen serbialainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä. Korkeimmillaan Jakoba pelasi urallaan Jugoslavian ja Unkarin pääsarjoissa.


title: Stevan Jakoba

text: Jakoba oli FK Inđijan kasvatti. Hän oli osana seuran yhden menestyksekkäimmistä ikäluokista, kun FK Agrounijan nimellä toiminut joukkue pelasi Jugoslavian kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla 90-luvulla, saavuttaen kerran playoff-paikan ylempään sarjaan pääsystä. Kaudeksi 1996–1997 Jakoba siirtyi Winner Broker Niška Banjaan, jossa hän pelasi kahden vuoden ajan. Toinen kausi päättyi Jakoban osalta menestyksekkäästi hänen tehdessä 21 maalia, kun joukkue nousi kauden päätteeksi toiselle sarjaportaalle.


title: Stevan Jakoba

text: Onnistuneen kauden jälkeen Jakoba siirtyi Jugoslavian pääsarjaan nousseen Milicionar Belgradin riveihin. Peliaika Milicionarissa jäi kuitenkin vähiin Jakoban päästessä kentälle vain kahdesti, joten talvella hän liittyi Unkarin pääsarjassa pelanneeseen Haladás-Milos VFC:hen. Haladásissa Jakoba pelasi yksitoista ottelua ja onnistui maalinteossa kahdesti. Hän ei kuitenkaan jatkanut unkarilaisjoukkueessa ja liittyi Ykköseen nousseen Kuopion Palloseuran joukkueeseen.


title: Stevan Jakoba

text: Ensimmäisellä kaudellaan Jakoba oli KuPS:n paras maalintekijä kolmellatoista maalillaan. Talvikauden hän vietti Jugoslavian toisen sarjatason FK Bečejssä ennen paluutaan Suomen sarjakauden alkuun. Vuosi ei ollut tilastollisesti yhtä tehokas kuin Jakoban edellinen, mutta sarjamenestyksellisesti parempi kuopiolaisjoukkueen voittaessa sarjan ja ansaiten paikan Veikkausliigaan. Jakoba ei kuitenkaan jatkanut KuPS:ssa, vaan palasi takaisin kotimaahansa kasvattajaseuraansa Inđijaan, jossa hän pelasi uransa loppuun asti. Viimeisellä kaudellaan Jakoba onnistui viimein nousemaan Inđijan kanssa Serbian toiseksi korkeimmalle sarjatasolle.


title: Uusi elämä edessä

text: Uusi elämä edessä ("Men Don’t Leave") on Paul Brickmanin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1990. Romanttisia ja koomisia elementtejä sisältävän draamaelokuvan pääosissa ovat Jessica Lange, Arliss Howard ja Joan Cusack. Sivurooleissa ovat muun muassa Kathy Bates ja Chris O’Donnell. Elokuva kertoo leskinaisesta (Lange), joka muuttaa aviomiehensä kuoleman jälkeen Baltimoreen kahden poikansa kanssa. Elokuvan tuottajana oli Jon Avnet, ja Thomas Newman sävelsi elokuvan musiikin.


title: Uusi elämä edessä

text: "Uusi elämä edessä" -elokuvan käsikirjoittajina toimivat ohjaaja Brickman ja Barbara Benedek. Elokuva on ranskalaisen "La vie continue" -elokuvan (1981) uudelleenfilmatisointi. Jessica Lange oli roolisuorituksestaan ehdokkaana parhaan naispääosan National Society of Film Critics -palkintoon vuonna 1991.


title: Uusi elämä edessä

text: Leskeksi jääneen kotiäidin, Beth Macauleyn (Jessica Lange), harteilla painaa hänen edesmenneen aviomiehensä velat, jotka pakottavat Bethin myymään talonsa Marylandin Binghamissa. Bethillä on kaksi poikaa, Chris (Chris O’Donnell) ja Matt (Charlie Korsmo), joiden kanssa Beth on muutettava vähemmän maksavaan paikkaan Baltimoreen. Beth hankkii työpaikan gourmet-ruokapaikasta, jota johtaa Lisa Coleman (Kathy Bates). 17-vuotiaasta Chrisistä muuttuu vihaiseksi ja aggressiiviseksi, kun taas 9-vuotias Matt kätkee syvän menetyksen tunteensa kylmän ulkokuorensa alle. Beth aloittaa uuden suhteen muusikko Charles Simonin (Arliss Howard) kanssa. Charles auttaa parantamaan Bethin heikentynyttä itsetuntoa. Kuitenkin menetettyään työnsä, Beth ajautuu viiden päivän masennukseen, jonka aikana hän kieltäytyy poistumasta makuuhuoneestaan.


title: Uusi elämä edessä

text:
Beth on erittäin haavoittuva ja helposti lannistuva nainen, joka ei näytä saavan otetta parantamaan tilannettaan. Chris rakastuu Jody-nimiseen (Joan Cusack) häntä vanhempaan tyttöön, joka asuu samassa rakennuksessa. Matt yhdessä nuoren koulukaverinsa kanssa murtautuu taloihin varastelemaan. Mattin unelmana on saada tarpeeksi rahaa, jotta Macauleyt voisivat ostaa heidän esikaupunkitalonsa takaisin. Lopulta Beth poikineen saavat otettua itsestään niskasta kiinni monista takaiskuista huolimatta. Oli vain ajan kysymys, milloin Macauleyt tajuaisivat, että hylkäämällä toisensa ei ole ratkaisu.
"Uusi elämä edessä" -elokuvan kuvaukset alkoivat 26. heinäkuuta vuonna 1988, ja sitä kuvattiin Marylandin Baltimoressa ja Illinoisissa 7 miljoonan dollarin budjetilla. Elokuvan kuvaukset päättyivät 17. syyskuuta 1988. The Geffen Film Company oli elokuvan tuotantoyhtiönä.


title: Uusi elämä edessä

text: "Uusi elämä edessä" sai ensi-iltansa 2. helmikuuta vuonna 1990 Kanadan Torontossa ja Yhdysvaltain Los Angelesissa ja New Yorkissa. Elokuvan levittäjänä oli Warner Bros. -yhtiö.


title: Uusi elämä edessä

text: "Uusi elämä edessä" ei ollut kaupallinen menestys tuottaen 6 070 725 dollaria Yhdysvalloissa. Ilmestyessään elokuva sai "The New York Timesin", "Los Angeles Timesin", "Chicago Sun-Timesin" ja "Rolling Stonen" kriitikoilta sekalaiset arvostelut. Kuitenkin Rotten Tomatoes -sivustolla elokuvalla on 81 prosentin "tuore" arvosana, joka perustuu kuuteentoista arvosteluun.


title: Uusi elämä edessä

text: Warner Bros. julkaisi elokuvan DVD:lle ensimmäistä kertaa 15. syyskuuta vuonna 2009 osana "Warner Archive Collectionia". Elokuva oli julkaistu VHS:lle Yhdysvalloissa 18. heinäkuuta 1990.


title: Uusi elämä edessä

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa hyvin näytellyksi perusdraamaksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”. "VideoHound’s Golden Movie Retriever" kehuu näyttelijäntyötä kautta linjan ja antaa kaksi ja puoli tähteä neljästä.


title: Zauberberg

text: Zauberberg on saksalaisen minimal techno -artisti Gasin toinen studioalbumi, joka julkaistiin loppuvuodesta 1997. Kuten kaikissa Gasin studioalbumeissa, myös "Zauberbergissa" kaikki kappaleet ovat nimettömiä.


title: Zauberberg

text: Albumi julkaistiin kokonaisuudessaan vuonna 2008 kokoelma-albumilla "Nah und Fern", yhdessä muiden Gasin studioalbumien kanssa.


title: Peter Geitel

text: Lars Peter Geitel (20. heinäkuuta 1945 Helsinki – 18. elokuuta 2018 Lahti) oli suomalainen rallikuljettaja ja toimittaja. Geitel voitti vuonna 1957 mäkiautoilun epävirallisen SM-kilpailun. Peter Geitelin isä on 1950-luvulla tunnettu ratakuljettaja Fred Geitel ja isoisä 1920-luvulla Helsinki–Haaparanta–Tukholma–Helsinki-ajoon osallistunut Fred Geitel.


title: Peter Geitel

text: Urallaan Geitel ajoi lähinnä kotimaassa saavuttaen mitalisijoja. MM-tasolla Geitel osallistui useana vuonna Jyväskylän Suurajoihin sekä RAC-ralliin. Vuosina 1984 ja 1985 Geitel osallistui B-ryhmän Nissan 240RS:llä Erkki Vanhasen kanssa Islannissa Ljoma-ralliin. Molemmilla kerroilla kisa päättyi keskeytykseen.


title: Peter Geitel

text: Peter Geitel työskenteli Tekniikan Maailman toimittajana vuosina 1971–1977 ja Vauhdin Maailman päätoimittajana vuosina 1978–2007. Sittemmin Geitel toimi koeajajana Nelosen automakasiinissa Start!.


title: Buffalo Bisons

text: Buffalo Bisons oli yhdysvaltalainen baseballjoukkue, joka pelasi National Leaguessa 1879–1885. Vielä nykyisinkin pelaa samanniminen minor league joukkue, joka pitää NL:n joukkuetta edeltäjänään. Ennen liittymistään NL:een Bisons voitti International Associationin liigamestaruuden. Kauden 1885 jälkeen joukkue pudotettiin Major Leaguesta, jolloin se liittyi International Leagueen. Players Leaguessa pelasi kaudella 1890 myös Buffalo Bisons -niminen joukkue, jonka ei kuitenkaan katsota olevan sama joukkue.


title: Buffalo Bisons

text: Bisons liittyi Western Leagueen kaudeksi 1899 ja pelasi siinä vielä vuonna 1900, jolloin liiga vaihtoi nimekseen American League. Kun AL kauden 1901 aluksi julisti itselleen Major League aseman, Bisons joutui antamaan tilaa Boston Americansille. Bisons jatkoi International Leaguessa (1884-1912 Eastern League). Heinäkuussa 1970 joukkue siirtyi Winnipegiin, Manitobaan, jossa se nimellä Winnipeg Whips toimi Montreal Exposin farmijoukkueena. Vuonna 1971 joukkueen nimeksi vaihtui Peninsula Whips ja vuonna 1973 Expos lakkautti joukkueen.


title: Buffalo Bisons

text: Uuden Double-A luokan Eastern Leaguen joukkue Jersey City A's muutti Buffaloon 1979. Tämä seura katsoo olevansa alkuperäisen Bisonsin jatkaja. Kuuden kauden jälkeen Bisons liittyi Triple-A tason American Associationiin, kun Wichita Aerosin liigaoikeudet siirrettiin Buffaloon. AA:n tultua lakkautetuksi 1997 siirtyi Bisons edelleen International Leagueen. Vuodesta 2013 alkaen joukkue on ollut Toronto Blue Jaysin farmijoukkue. Sopimus on voimassa kauteen 2018 saakka.


title: Filmfare Awards South 2002

text: Filmfare Awards South 2002 oli 24. toukokuuta 2003 Hyderabadissa pidetty tilaisuus, jossa palkittiin vuoden 2002 parhaat eteläintialaiset elokuvat. Se oli järjestyksessään 50:s Filmfare Awards South -tilaisuus. Palkinnot jaettiin kieliryhmittäin erikseen kannadan-, malajalamin-, tamilin- ja telugunkielisille elokuville ja niiden tekijöille.


title: Filmfare Awards South 2002

text: Tämä oli ensimmäinen kerta, kun tamili- ja telugukategorioissa jaettiin palkinnot parhaasta koomisesta roolista, parhaasta antagonistisesta roolista sekä parhaasta mies- ja naissivuosasta.


title: Filmfare Awards South 2003

text: Filmfare Awards South 2003 oli 12. kesäkuuta 2004 Chennaissa pidetty tilaisuus, jossa palkittiin vuoden 2003 parhaat eteläintialaiset elokuvat. Se oli järjestyksessään 51:s Filmfare Awards South -tilaisuus. Palkinnot jaettiin kieliryhmittäin erikseen kannadan-, malajalamin-, tamilin- ja telugunkielisille elokuville ja niiden tekijöille.


title: Mothers Against Drunk Driving

text: Mothers Against Drunk Driving ("MADD" tai "M.A.D.D.", aiemmin "Mothers Against Drunk Drivers") on yhdysvaltalainen vuonna 1980 perustettu voittoa tavoittelematon järjestö, jonka tavoitteena on ehkäistä rattijuopumuksia sekä tarjota tukea rattijuoppojen uhreille ja heidän omaisilleen. Järjestö on alallaan maansa suurin. Järjestö toimii myös Kanadassa.


title: Got to Be Certain

text: "Got to Be Certain" on kappale Kylie Minoguen debyyttialbumilta "Kylie" (1988). Se julkaistiin singlenä 2. toukokuuta 1988 Australiassa ja Britanniassa, ja sen kirjoittivat ja tuottivat Stock, Aitken ja Waterman.


title: Sisäilmaongelma

text: Sisäilmaongelmalla viitataan usein sisäilmaperäisiin terveydellisiin haittoihin tai viihtyvyyshaittoihin. Sisäilmaperäisten terveydellisten haittojen yhteydessä on käytetty myös termiä ”sairas rakennus” -oireyhtymä. Se tarkoittaa joukkoa erilaisia rakennuksessa koettuja oireita, jotka kehittyvät vähitellen ja häviävät tai lievenevät muualla. Sisäilmaongelma liitetään usein kosteus- ja homevaurioon, vaikka sisäilmaongelmalla voi olla muitakin syitä.


title: Sisäilmaongelma

text: Eduskunnan tarkastusvaliokunta tuli mietinnössään (2013) johtopäätökseen, että rakennusten kosteus- ja homevauriot lisäävät tilankäyttäjien terveysriskejä. Kosteus- ja homevaurioilla on ajallinen yhteys astman syntyyn ja pahenemiseen, hengitystieinfektioihin ja hengitystieoireiluun. Vaikka näyttö on vasta viitteellinen, hometutkimuksen mukaan on todennäköistä, että altistuminen kosteusvauriomikrobeille, muille mikrobiologisille tekijöille tai kemiallisille yhdisteille voi olla merkittävä oireilun aiheuttaja. Lisäksi vaurioiden ennaltaehkäisy ja oikein tehdyt korjaukset näyttävät vähentävän tilan käyttäjien sairastumisriskiä.


title: Sisäilmaongelma

text: Rakennuksiin liittyvät terveyshaitat saivat laajempaa julkisuutta ensimmäisen kerran 1970-luvun lopulla, kun huomattiin että tilankäyttäjät raportoivat epäspesifejä oireita rakennuksiin liittyen. Maailman terveysjärjestö WHO julkaisi ensimmäisen arvionsa sairas rakennus -oireyhtymästä 1986, jolloin se arvioi terveydellisiä sisäilmaongelmia esiintyvän 10-30 % uusista toimistorakennuksista. Eräät asiantuntijat suosittavat luopumista sairas rakennus -oireyhtymän käsitteestä sitä mukaa, kun ihmisten tuntemiin ongelmiin löytyy rakennukseen ja sen sisäilmaan liittyviä syitä. Olisi parempi puhua rakennukseen liittyvistä sairauksista, esimerkkinä kosteusvauriomikrobeille altistumisesta seurannut astma, formaldehydin aiheuttama silmätulehdus ja huonosta ilmanvaihdosta johtuva päänsärky.


title: Sisäilmaongelma

text: Suomen Lääkärilehti (7/2007) julkaisi ns. Majvik II -suosituksen "Kosteusvauriomikrobeihin liittyvien oireiden selvittely". Suosituksen laati asiantuntijaryhmä, johon kuului henkilöitä muun muassa Työterveyslaitoksesta, silloisesta Kansanterveyslaitoksesta (nyk. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos) sekä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiristä. Vaikka Majvik II asiantuntijaryhmä piti ongelman mittakaavaa merkittävänä, sen mukaan julkisuudessa on esiintynyt pahoja ylilyöntejäkin, jotka ovat herättäneet ihmisissä liioiteltuja kosteus- ja "home"-pelkoja. Asiantuntijaryhmän mukaan kosteusvauriomikrobien lisäksi rakennusmateriaalit voivat hajotessaan kosteuden vaikutuksesta tuottaa kemiallisia hajoamistuotteita, jotka saattavat aiheuttaa oireita.


title: Sisäilmaongelma

text: Huolimatta lääkäreille suunnatusta ohjeistuksesta eduskunnan tarkastusvaliokunta totesi mietinnössään 2013, että rakennusten terveellisyyteen ei suhtauduta riittävällä vakavuudella. Oireilevien ja sairastuneiden potilaiden tutkimukset, hoito ja tuki ovat valiokunnan mielestä heikosti järjestettyjä. Monet sairastuneet ihmiset ovat kokeneet itsensä väliinputoajiksi ja huonosti kohdelluiksi. Valiokunta korostaakin potilaan asianmukaista hoitoa ja auttamisen tärkeyttä, vaikka aina ei löydetäkään oireille ja sairauksille lääketieteellisiä syitä. Ristiriitatilanteissa potilaan tarve saada hoitoa painaa valiokunnan mielestä enemmän kuin oireiden ja sairauden lääketieteellisten syiden tarkka selvittäminen. Valiokunnan mielestä tilanteen korjaamista auttaa jo sekin, jos ihmisille rehellisesti kerrotaan, mitä aihealueesta tällä hetkellä tiedetään ja mitä ei tiedetä.


title: Sisäilmaongelma

text: Helsingin seudun yliopistollisen keskussairaalan infektiosairauksien klinikan ylilääkärinä työskennellyt Professori Ville Valtonen kritisoi vuonna 2017 Kansaneläkelaitosta, suomalaisia vakuutusyhtiöitä ja Työterveyslaitosta siitä, että ne rikkovat lakia, kun eivät myönnä homesairaille heille kuuluvia lakisääteisiä etuuksia.


title: Sisäilmaongelma

text: Sisäilmaongelmien mittakaava on Suomessa kansantaloudellisesti merkittävä. Eräs tähän johtaneista syistä on, että rakennuskannan todellista korjaustarvetta ei tunnisteta. Kosteus- ja homevaurioista aiheutuvia terveyshaittoja ja kansantaloudellisia menetyksiä ei ole kyetty vähentämään käytössä olevin keinoin, eikä uusien kosteusvaurioiden syntyä ole pystytty estämään. Rakentamisen laadussa ei ole tapahtunut parannusta ja rakennusten kunnossapidossa ja korjauskulttuurissa on edelleen merkittäviä puutteita. Kosteus- ja homevaurioiden ennaltaehkäisemiseen ja korjaamiseen sekä vaurioista aiheutuvien haittojen huomioimiseen on liittynyt monia puutteita ja koettuja epäkohtia, jotka vaikeuttavat ja hidastavat olennaisesti tilanteen korjaamista. Rakennusten terveelliseksi saamiseen liittyvät isot epäonnistumisen riskit, merkittävät tieto- ja tutkimustarpeet, asiantuntemuksen ja osaamisen puute sekä ongelmat käytetyissä menetelmissä ja toimintatavoissa.


title: Sisäilmaongelma

text: Sosiaali- ja terveysministeriö suosittelee sisäilmaongelman tunnistamiseen Asumisterveysohjeen mukaisia menetelmiä. Ohjeessa on mainittu kemiallisten ja mikrobiologisten epäpuhtauksien määriä ja fysikaalisia oloja kuvaavia lukuja, joskaan ne eivät ole luonteeltaan sitovia. Ohjearvot perustuvat pääasiassa aikaisemmin terveydenhoitolain nojalla julkaistuihin suosituksiin, terveydensuojeluviranomaisten käytännön kokemuksiin, kansainvälisiin julkaisuihin sekä mikrobiologisilta ohjearvoiltaan erityisesti THL:n tutkimuksiin. STM toteaa, että terveyshaittaa ei yleensä aiheudu, kun mitatut olosuhteet asunnossa tai muussa oleskelutilassa ovat niiden mukaisia. Toisaalta Työterveyslaitoksen teettämissä menetelmäartikkeleissa todetaan, ettei laitoksen käyttämiä mittausmenetelmiä voi käyttää terveysvaaran arvioinnissa. Toisin sanoen sisäilmaongelmat nähdään käytännössä rakennuksen teknisenä kuntoarviona. Jos tekniset arvot eivät ylity, tilat luokitellaan viranomaistasolla käyttökelpoisiksi. Vaikka sisäilmaongelmaa pidetään ensisijaisesti terveyttä uhkaavana haittana, terveydellisiä seurauksia ei voida osoittaa STM:n suosittelemilla menetelmillä rakennuksesta johtuviksi.


title: Sisäilmaongelma

text: Sisäilmaongelmien tutkiminen aloitettiin nykyisessä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa vuonna 1983. Sisäilmaongelmia on tutkittu laitoksessa siis yli kolmenkymmenen vuoden ajan ensisijaisesti homeongelmana. Mahdollisesti pitkästä tutkimusperinteestä johtuen sisäilmaongelmat mielletään nykyäänkin homeesta johtuviksi ongelmiksi. Tutkimustyön tuloksena on ollut, että kosteusvaurioituneissa rakennuksissa mikrobit ovat erilaisia lajiltaan ja määrältään verrattuna vaurioitumattomiin rakennuksiin. Terveydelliset haitat on kyetty liittämään mikrobivaurioiden olemassaoloon ulkomaisissa tutkimuksissa. Tutkijat ovat hakeneet oireilun syytä homeiden lisäksi materiaaliemissioista ja allergeeneista.


title: Sisäilmaongelma

text: HYKS:n iho- ja allergiasairaalan yhteyteen perustettiin vuonna 1995 sisäilmapoliklinikka. Sinne alettiin ohjata yliherkkyyksistä kärsiviä potilaita, joiden terveysoireiden syyksi epäiltiin koti- tai työympäristöä. Kotikäynneillä havaitut yleisimmät löydökset ovat vahvistaneet käsitystä, etteivät ihmiset yleensä osaa tunnistaa asumis- ja työympäristössä ilmeneviä tavanomaisia ärsykkeitä eivätkä näin ollen myöskään korjata niitä. Kotikäyntien perusteella yleisimmät löydökset olivat puutteellinen ilmanvaihto (82 % tapauksista), kosteus- ja homevauriot (62 %), sisustus- ja materiaaliongelma (57 %), tupakointi (30 %) ja lemmikkieläimet (29 %).


title: Sisäilmaongelma

text: Tiedetään, että kosteusvaurioituminen voi käynnistää materiaalin kemiallisen hajoamisen ja että uudet materiaalit saattavat toimia sisäilman haitta-aineiden päästölähteinä. Työterveyslaitos on julkaissut erilaisia sisäilman viitearvoja haihtuville orgaanisille yhdisteille (VOC-yhdisteet). Näitä ovat muun muassa ammoniakki ja formaldehydi. Viitearvojen ylittyminen tulkitaan epätavalliseksi VOC-aineen lähteeksi, eikä niitä voi käyttää terveysriskin arvioinnissa.


title: Sisäilmaongelma

text: Home- ja VOC-tutkimusten ideana on ollut löytää yksittäisiä altisteita, joiden terveysvaikutuksia voitaisiin tutkia. Toisaalta tiedetään, että hengitettävä sisäilma on aina monimutkainen seos eri lähteistä peräisin olevia yhdisteitä, joiden pitoisuudet vaihtelevat. Näiden aineiden yhteisvaikutukset voivat olla ennalta arvaamattomia, sillä samanaikainen altistuminen pienillekin pitoisuuksille useita toksisia yhdisteitä voi johtaa vakavampiin terveyshaittoihin kuin mitä nämä aineet yksinään aiheuttavat. Koska yksittäisten aineiden mittaaminen ei useinkaan voi johtaa terveysperusteisiin tulkintoihin, on lähdetty tutkimaan solukokeilla vasteperusteista toksisuutta huonepöly- ja ilmanäytteistä. Professori Salkinoja-Salosen tutkimusryhmässä onkin onnistuttu erottelemaan valituskohteet terveistä kohteista toksisuusmittausten avulla.


title: Sisäilmaongelma

text: Toksisuuden tutkimista varten perustettiin ToxTest-hanke vuonna 2010. Hankkeen lopputulos oli, että tutkimusryhmät jäivät erimielisiksi lopputulosten tulkinnasta. Viidestä tutkimusryhmästä kaksi julkaisi tuloksensa, kolme jätti raportoimatta. Lisäksi tulokset analysoinut tutkimusryhmä jätti raportoimatta oleellista tietoa muun muassa viitearvojen määrityksistä ja muista korrelaatiotulkinnan kannalta välttämättömistä tiedoista. Täten ulkopuoliset tahot eivät käytännössä ole päässeet arvioimaan menetelmän onnistumista.


title: Amerikanjalopähkinä

text: Amerikanjalopähkinä ("Juglans cinerea") on jalopähkinäkasveihin kuuluva kesävihanta puu, joka kasvaa alkuperäisenä Pohjois-Amerikan keski- ja itäosissa. Tämä pieni tai keskikokoinen puu kasvaa osittain samoilla alueilla kuin selvästi kookkaampi sukulaisensa mustajalopähkinä. Siitä valmistetaan jonkin verran huonekaluja mutta parhaiten se tunnetaan maukkaista pähkinöistään.


title: Amerikanjalopähkinä

text: Amerikanjalopähkinä on nopeakasvuinen mutta lyhytikäinen ja pienehköksi jäävä puu, joka saavuttaa vain harvoin yli 30 metrin korkeuden ja yli 75 vuoden iän. Yleensä se kasvaa 12–21 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan 30–60 senttimetriä paksuksi.


title: Amerikanjalopähkinä

text: Sillä on syvälle ja laajalle ulottuvat sivujuuret, syvässä maaperässä myös pääjuuri – tosin pienempi kuin mustajalopähkinällä. Matala, suora runko jakautuu muutamaksi kohenevaksi haaraksi ja harvaksi, jäykäksi oksastoksi. Latvus on leveä, avoin ja epäsäännöllisen muotoinen. Runkoa peittää sileä, vaaleanharmaa kaarna, joka muuttuu puun vanhetessa uurteiseksi. Kuluvan vuoden versot ovat jäykät ja tahmeat ja niiden ydin on lokeroinen. Niiden väritys vaihtelee oranssinruskeasta ruosteenkirjavan kirkkaanvihreään.


title: Amerikanjalopähkinä

text: Amerikanjalopähkinällä on suuret ja kellertävät, litteähköt silmut ja karvan reunustamat, tasaiset lehtiarvet. Päätöpariset lehdet ovat 38–60 senttimetriä pitkät, ja niiden ruoti on karvainen. Lehtilapa jakaantuu 11–17 leveään ja ruodittomaan lehdykkään, joista yksi on päätölehdykkä. Yksittäinen lehdykkä on 5–11 senttimetriä pitkä, leveänsuikea, hienosahainen, pyöreätyvinen ja pitkäsuippuinen. Lehdykän alapintaa peittää pehmeä karva, yläpinnalla karvoja on vain vähän. Väriltään lehti on kellanvihreä ja syksyllä ruskea tai keltainen.


title: Amerikanjalopähkinä

text: Amerikanjalopähkinä on yksikotinen kasvi, jonka pienet, vihertävät kukat puhkeavat huhti–kesäkuussa maantieteellisestä sijainnista riippuen. Saman yksilön hede- ja emikukat puhkeavat yleensä eri aikoihin. Hedekukissa on 8–12 hedettä, ja ne muodostavat sivusilmuihin ohuita norkkoja. Emikukissa on 2-vartaloinen emiö, ja ne kasvavat 6–8 kukan ryhmissä kuluvan vuoden versojen kärjessä. Syys–lokakuussa kypsyvä hedelmä on paksun hedelmäsuojuksen suojaama pähkinä. Tahmea hedelmäsuojus on teräväkärkisen luumun muotoinen, 4–6 senttimetriä pitkä ja ruosteenväristen karvojen peittämä. Vaaleanruskea pähkinä on lokeroisesti uurteinen ja niin teräväsärmäinen, että voi naarmuttaa ihoa. Se kätkee paksun kuorensa sisälle makean, rasvaisen siemenen, josta puu on saanut englanninkielisen nimensä ’voipähkinä’. Yleensä pähkinä putoaa maahan vasta lehtien varistua.


title: Amerikanjalopähkinä

text: Amerikanjalopähkinä on nopeakasvuinen, erityisesti taimivaiheessa. Siementuotanto alkaa kunnolla noin 20 vuoden iässä ja on runsaimmillaan 30–60 vuoden iässä. Hyvät siemenvuodet kertautuvat kahden tai kolmen vuoden välein. Siementen tärkeimpiä levittäjiä ovat oravat ja muut jyrsijät. Laji voi lisääntyä siementen lisäksi kantovesojen avulla.


title: Amerikanjalopähkinä

text: Amerikanjalopähkinä muistuttaa paljon mustajalopähkinää, josta sen erottaa parhaiten seuraavien tuntomerkkien avulla: Amerikanjalopähkinän lehdyköiden alapinta on pehmeän nukan peittämä, mustajalopähkinällä alapinta on lähes kalju. Toisekseen amerikanjalopähkinällä on karvatäplä vanhojen lehtiarpien yläreunassa, joka puuttuu kokonaan mustajalopähkinällä.


title: Amerikanjalopähkinä

text: Amerikanjalopähkinä on kotoisin Pohjois-Amerikan itäosista. Sen levinneisyysalue ulottuu mantereen itärannikolla New Brunswickin kaakkoiskulmasta Uuden-Englannin osavaltioihin Luoteis-Mainea ja Cape Codia lukuun ottamatta. Etelämpänä sitä tavataan New Jerseyn pohjoisosissa, Länsi-Marylandissa, Virginiassa ja Tennesseessä. Pienempiä, yksittäisiä saarekkeita on Pohjois-Carolinassa, Etelä-Carolinan luoteisosissa, Pohjois-Georgiassa, Pohjois-Alabamassa, Pohjois-Mississipissä ja Arkansasissa. Lännessä se on levittäytynyt Iowan ja Minnesotan sisäosiin saakka. Pohjoisempana on hajanaisia esiintymiä Wisconsinissa ja Michiganissa sekä Kanadan puolella Ontariossa ja Quebecssä. Sen levinneisyysalue on suurelta osin sama kuin mustajalopähkinällä, mutta ulottuu pohjoisemmaksi.


title: Amerikanjalopähkinä

text: Amerikanjalopähkinä ei ole levinneisyysalueensa missään osissa kovin yleinen ja sen kannat ovat taantumaan päin. Osaltaan tähän on vaikuttanut Aasiasta 1960-luvulla saapunut sienitauti, joka aiheuttaa epämuodostumia kaarnaan ja lopulta tappaa puun.


title: Amerikanjalopähkinä

text: Amerikanjalopähkinä viihtyy kosteassa, ravinteikkaassa ja hyvin vettä läpäisevässä maaperässä. Se menestyy mustajalopähkinää paremmin kuivilla ja kivikkoisilla kasvupaikoilla, varsinkin jos maaperässä on paljon kalkkikiveä. Useimmiten se kasvaa virtaavan veden äärellä, kukkuloiden ja vuorten rinteillä tai louhikoissa.


title: Amerikanjalopähkinä

text: Amerikanjalopähkinää esiintyy 1 500 metrin korkeudelle asti, tavallisesti yksittäisinä puina muiden lehtipuiden joukossa. Se sietää huonosti varjostusta, vaikka selviääkin nuorena puolivarjossa. Sen juurista erittyy jugloni-nimistä ainetta, joka on haitallista muille kasvilajeille. Muita samoilla alueilla viihtyviä lajeja ovat kiiltotuomi, amerikanpyökki, mustajalopähkinä, kanadanhemlokki, punavaahtera, sokerivaahtera, lännentulppaanipuu, valkosaarni, keltakoivu, lehmukset, jalavat, hikkorit ja tammet – levinneisyysalueen koillisosissa usein myös sokerikoivu ja pohjoisosissa strobusmänty.


title: Amerikanjalopähkinä

text: Amerikanjalopähkinän kasvukausi vaihtelee levinneisyysalueen pohjoisosien 105 päivästä eteläosien 210 päivään. Vuotuinen sademäärä on pienimillään 630 millimetriä Kaakkois-Minnesotassa ja enimmillään 2 030 millimetriä eteläisimmillä Appalakeilla. Vuoden keskilämpötila vaihtelee New Brunswickin 4 celsiusasteesta Alabaman 16 asteeseen. Amerikanjalopähkinä on talvenkestävämpi kuin mustajalopähkinä ja menestyy myös Suomessa aina III-vyöhykkeelle asti.


title: Amerikanjalopähkinä

text: Amerikanjalopähkinää arvostetaan ennen muuta makeiden pähkinöidensä ansiosta. Siitä on jalostettu useita lajikkeita, jotka tuottavat kookkaampia ja helpommin kuorittavia pähkinöitä. Pähkinät ovat erityisen suosittuja Uuden-Englannin alueella, jossa niistä valmistetaan karamelleja yhdessä vaahterasiirapin kanssa. Pähkinät on kerättävä pian kypsymisensä jälkeen, sillä niiden sisältämä rasva härskiintyy nopeasti. Pähkinöitä käyttävät ravintona ihmisten lisäksi monet villieläimet. Pohjois-Amerikan alkuperäiskansat uuttivat pähkinöistä öljyä, jota he käyttivät voiteluseremonioissa.


title: Amerikanjalopähkinä

text: Amerikanjalopähkinän pehmeä ja karkeasyinen puuaines ei ole yhtä käyttökelpoista kuin mustajalopähkinällä. Sitä on kuitenkin helppo työstää ja sen pinta on kaunis petsattuna ja viimeisteltynä. Siitä valmistetaan vähäisissä määrin huonekaluja, talousesineitä, leluja ja koriste-esineitä. Hedelmäsuojuksista ja kaarnasta saadaan myös keltaista tai oranssia väriainetta.


title: Barbi Benton

text: Barbi Benton (alun perin Barbara Lynn Klein; s. 28. tammikuuta 1960 New York City, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen tummatukkainen malli, näyttelijä ja laulaja. Hän oli 70-luvulla tunnettu Playboy-lehden mallina ja kansikuvatyttönä, sekä Hugh Hefnerin piireihin kuuluvana.


title: Barbi Benton

text: Benton syntyi New Yorkissa 1950, mutta perhe muutti ja 2-vuotiaasta asti hän asui Sacramentossa, Kaliforniassa. Opiskellessaan Kalifornian yliopistossa, hän 18-vuotiaana otti vastaan filmaustyön Hugh Hefnerin Playboy-juhlien filmauksesta, jossa Benton tutustui Hefneriin, jonka kanssa työskenteli kuvauksissa. Kuvausten jälkeen Hefner pyysi Bentonia treffeille. Bentonin vastauksen 42-vuotiaalle Hefnerille ollen:" En ole koskaan ollut treffeillä kenenkään yli 24-vuotiaan kanssa.", johon Hefner vastasi: "Mitäs siitä, en ole minäkään." He aloittivat suhteen, joka kesti monia vuosia. Hefner sai hänet vaihtamaan nimensä Barbara Kleinista myyvemmäksi Barbi Bentoniksi. Benton oli neljä kertaa Playboyn kansikuvatyttönä.


title: Barbi Benton

text: Benton on näytellyt monissa tv-sarjoissa, näytellyt elokuvissa ja laulanut muun muassa kantri-musiikkia.


title: Barbi Benton

text: Hän on julkaissut viisi pitkäsoittoäänilevyä.


title: Jari Aarnio

text: Jari Seppo Aarnio (s. 5. syyskuuta 1957 Helsinki) on Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö, joka on tuomittu useista rikoksista. Hän oli tutkintavankeudessa marraskuusta 2013 marraskuuhun 2015 epäiltynä useista rikoksista, joista hänet tuomittiin vankeuteen vuosina 2015 ja 2016.


title: Jari Aarnio

text: Aarnio vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Helsingin Maunulassa ja pelasi jalkapalloa HJK:n riveissä. Hän kirjoitti ylioppilaaksi keväällä 1976, suoritti varusmiespalveluksen vuosina 1977–1978 ja valmistui poliisikokelaskurssilta vuonna 1979. Hän suoritti poliisimiehistön virkatutkinnon vuonna 1981, poliisialipäällystön virkatutkinnon vuonna 1987 ja poliisipäällystön virkatutkinnon vuonna 1992. Aarnio aloitti uransa Helsingin järjestyspoliisissa vuonna 1979, siirtyi parin vuoden kuluttua huumausainerikostutkintaan ja eteni nopeasti komisarioksi. Aarniosta tuli Helsingin poliisilaitoksen huumetoimiston perustajan komisario Torsti Koskisen luottomies ja myöhemmin tämän seuraaja. Hänet valittiin vuoden poliisiksi 1987, ja vuonna 1995 hän sai poliisin ansioristin. Hänet nimitettiin Helsingin huumepoliisin johtoon vuonna 1999.


title: Jari Aarnio

text: Aarnio joutui murhayrityksen kohteeksi joulukuussa 1996. Tuolloin hänen kotitalonsa terassille heitettiin käsikranaatilla vahvistettu pommi, jonka hän kertoo ehtineensä viime hetkellä tehdä vaarattomaksi katkaisemalla palavan sytytyslangan puutarhasaksilla. Tapauksen aitoudesta on kuitenkin esitetty epäilyjä siinä ilmenneiden monien yhteensattumien ja kadonneiden asiakirjojen vuoksi.


title: Jari Aarnio

text: Ensimmäiset Aarnioon kohdistuvat epäilyt tulivat esille vuonna 2007. Vuonna 2009 Aarnio ja kolme hänen alaistaan saivat syytteen virkavelvollisuuden rikkomisesta, mutta Aarnion osalta syytteet hylättiin. Hän kuitenkin siirtyi samana syksynä turvallisuusalan asiantuntijaksi pörssiyhtiö Elisaan. Alkuvuodesta 2011 hän palasi huumerikosyksikön päälliköksi.


title: Jari Aarnio

text: Lokakuussa 2013 Helsingin Sanomat julkaisi haastattelun, jossa helsinkiläinen seksinmyyjä "Saara" avautui omintakeisesta suhteestaan Aarnioon. ”Saara” kertoi tavanneensa Aarnion ensimmäisen kerran Pasilan poliisitalossa toistakymmentä vuotta aikaisemmin, kun häntä ja hänen vankilassa ollutta miesystäväänsä epäiltiin Aarnion kotiin joulukuussa 1996 tehdystä pommi-iskusta ja muista viranomaisia vastaan suunnitelluista kostotoimista. ”Saaran” mukaan tästä oli alkanut 15 vuotta kestänyt tapailu, johon sisältyi paitsi seksiä, myös erikoista rahaliikennettä. Hän kertoi ryhtyneensä myymään seksiä Aarnion kehotuksesta. Toisaalta ”Saaran” on kerrottu roikkuneen kiinni Aarniossa ja lähetelleen tälle kymmeniä tekstiviestejä päivittäin. Pian haastattelun julkaisemisen jälkeen Aarnio pidätettiin hänen ollessaan lähdössä kotoaan työpaikalleen Pasilan poliisitaloon ja hänen kotonaan suoritettiin kotietsintä.


title: Jari Aarnio

text: Marraskuusta 2013 lähtien Aarnio oli tutkintavankeudessa epäiltynä useista rikosnimikkeistä kuten törkeistä huumausainerikoksista, törkeästä lahjuksen ottamisesta ja virkarikoksista. Virkarikoksiin kuuluu virkasalaisuuden rikkominen, millä viitataan hänen mahdollisesti vuotaneen ulkopuoliselle poliisin tietolähteen henkilöllisyyden. Hänen epäillään myös vuotaneen tiedon poliisin käyttämästä peitetoiminnasta. Tutkinnanjohtaja Krista Soukolan mukaan Aarnion ja muiden epäiltyjen epäillään saaneen huumekaupasta 1,3 miljoonaa euroa. Toukokuussa 2014 Aarnion talon rakennustyömaalta löytyi 64 800 euron rahakätkö, jota Aarnio pitää lavastuksena. Väitteitä huumekaupasta esitettiin jo vuonna 2007.


title: Jari Aarnio

text: Aarnio kiisti kaikki epäilyt. Hänen asianajajansa on Riitta Leppiniemi. Syyskuussa 2014 Euroopan neuvoston kidutuksen ja epäinhimillisen kohtelun vastainen komitea (CPT) vieraili Suomessa Aarnion tutkintavankeuden aikana ja kuuli häntä ainakin pitkästä tutkintavankeusajasta, eristyksestä ja mahdollisuudesta puolustautumiseen.


title: Jari Aarnio

text: Marraskuussa 2014 syyttäjä nosti Aarniota vastaan syytteet törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä, törkeästä lahjuksen ottamisesta, törkeästä petoksesta ja rekisterimerkintärikkomuksesta liittyen Trevoc-seurantalaiteyhtiön toimintaan, jossa Aarnion on epäilty olleen mukana. Trevoc on myynyt suomalaisille viranomaisille laitteita yli miljoonalla eurolla, ja Aarnion epäillään osallistuneen esteellisenä laitehankintoihin sekä olleen yksi yrityksen omistajista. Lahjussyyte perustuu epäilyyn, jonka mukaan Aarnio on saanut yhtiöltä rahaa, omistuksia ja muita etuuksia.


title: Jari Aarnio

text: Aarnio on myöntänyt, että hänellä on ollut käytössään 447 000 euroa pimeää käteisrahaa. Rahan hän kertoo saaneensa suomalaiselta miljonääriltä vuonna 2002 autettuaan tätä turvajärjestelyissä parituksessa ja muissa hämäräbisneksissä. Liikemies on kuollut, ja raha maksettiin Aarnion mukaan käteisenä. Aarnio on kertonut, että hän olisi ehtinyt käyttää kaikki saamansa rahat ennen kiinniottoa marraskuussa 2013.


title: Jari Aarnio

text: Aarnio vapautettiin yli kaksi vuotta kestäneestä tutkintavankeudesta 25. marraskuuta 2015, jonka jälkeen hän sai vastata syytteisiin vapaalta jalalta.


title: Jari Aarnio

text: Aarnion huume- ja virkarikosoikeudenkäynti päättyi 30. maaliskuuta 2016 ja sen tuomio annettiin 29. joulukuuta 2016. Käsittely kesti 96 päivää ja oikeudenkäynnissä kuultiin yhteensä 155 henkilöä.


title: Jari Aarnio

text: Maaliskuuhun 2016 mennessä Aarnion rikosvyyhdin oikeuskäsittely oli tullut maksamaan kaikkiaan noin 7,2–7,4 miljoonaa euroa ja se oli muodostunut Suomen historian kalleimmaksi rikosoikeudenkäynniksi. Kustannukset muodostuivat pääosin keskusrikospoliisin, tuomarien, syyttäjien ja asianajajien kuluista sekä osittain oikeudenkäynnin vaatimista tiukoista turvatoimista. Yhden oikeudenkäyntipäivän hinnaksi tuli laskennallisesti noin 55 000 euroa. Koska useimpien osallisten tulot ovat pienet, he ovat saaneet maksuttoman oikeudenkäynnin, jolloin kulut ovat tulleet viime kädessä veronmaksajien kustannettaviksi.


title: Jari Aarnio

text: Aarnio otettiin heinäkuussa 2018 kiinni murhatutkinnassa. Hänen epäillään laiminlyöneen henkirikoksen estämisen. Epäily liittyy ruotsinturkkilaisen Volkan Ünsalin murhaan lokakuussa 2003. Aarnio vapautettiin 14. heinäkuuta, mutta tutkinta jatkuu.


title: Jari Aarnio

text: Trevoc-jutussa Aarnio sai Helsingin käräjäoikeudessa kesäkuussa 2015 vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeusrangaistuksen ja hänet määrättiin pantavaksi viralta. Tuomio tuli rekisterimerkintärikoksesta, törkeästä petoksesta, törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä ja törkeästä lahjuksen ottamisesta. Aarnio valitti päätöksestä Helsingin hovioikeuteen. Hovioikeus kuitenkin päätti jatkaa Aarnion vangitsemista sotkemisvaaran takia. Hovioikeus kovensi syyskuussa 2016 tuomion kolmen vuoden ehdottomaksi vankeudeksi. Aarnio anoi marraskuussa 2016 hovioikeuden tuomioon valituslupaa korkeimmalta oikeudelta. Valituslupahakemus diaarinumerolla R2016/909 hylättiin 26.1.2017 ja tuomiosta tuli lainvoimainen.


title: Jari Aarnio

text: Joulukuussa 2016 Helsingin käräjäoikeus langetti Aarniolle 10 vuoden ehdottoman vankeusrangaistuksen yhteensä 22 rikoksesta, joista kuusi koski törkeää huumausainerikosta. Lisäksi Aarnio syyllistyi lukuisiin törkeisiin virkarikoksiin, törkeään todistusaineiston vääristelemiseen, syyttömän lavastamiseen syylliseksi, tietojärjestelmien väärinkäyttämiseen, tietovuotamiseen ja muihin perusmuotoisiin virkarikoksiin. Tuomion seuraamuksena joutuu hän lisäksi menettämään sotilasarvonsa ja laajennettuna rikoshyötynä poikansa nimiin hankitun omakotikiinteistön rakennuksineen Porvoossa. Aarnio aikoo valittaa tuomiostaan Helsingin hovioikeuteen, joten tuomio ei ole vielä lainvoimainen. Käräjäoikeus määräsi hänet kuitenkin valituksen käsittelyn ajaksi vangittavaksi heti tutkintavangiksi Vantaan vankilaan.


title: Jari Aarnio

text: Aarnio valitti Helsingin käräjäoikeudessa 22 rikoksesta saamastaan kymmenen vuoden ehdottomasta vankeusrangaistuksesta hovioikeuteen. Pääoikeudenkäynti Helsingin hovioikeudessa alkoi valmisteluistunnolla kesäkuussa 2017. Pääkäsittely aloitettiin hovioikeudessa syksyllä, ja sille varattiin aikaa kesäkuuhun 2018 asti. Tuomio tapauksesta annetaan aikaisintaan syksyllä 2018. Aarnio päästettiin 19. kesäkuuta 2018 vapaaksi odottamaan Helsingin hovioikeuden tuomiota, koska sen antaminen siirtyy vuoden 2019 puolelle.


title: Raili Rusto

text: Raili Annikki Rusto (s. 9. toukokuuta 1929 Rauma) on suomalainen televisio-ohjaaja, joka tunnetaan pitkästä urastaan Yleisradion lastenohjelmien parissa. Rusto tuli Yle TV1:n lasten- ja nuortentoimituksen palvelukseen vuonna 1965.


title: Roza Hutor Alpine Center

text: Roza Hutor Alpine Center on laskettelukeskus Roza Hutorin talviurheilukeskuksessa Krasnaja Poljanan taajamassa Sotšissa Venäjällä.


title: Roza Hutor Alpine Center

text: Keskus toimi vuoden 2014 talviolympialaisten alppihiihtotapahtumien kilpailupaikkana. Roza Hutor Alpine Centerin olympiarinteet valmistuivat vuonna 2011, ja siellä käytiin ensimmäiset maailmancupin kilpailut vuonna 2012.


title: Olympiabakken

text: Olympiabakken on laskettelurinne Kvitfjell Ski Resortissa Ringebussa Norjassa.


title: Olympiabakken

text: Olympiabakken raivattiin vuoden 1994 talviolympialaisten vauhtilajikilpailuja varten. Rinteen reitin suunnitteli sveitsiläinen Bernhard Russi. Nykyisin se tunnetaan maailmancupin miesten vauhtilajikilpailujen isäntäpaikkana.


title: Olympiabakken

text: Olympiabakkenin yläasema sijaitsee 1 027 metriä merenpinnan yläpuolella hieman Kvitfjell Expressin vuoriaseman alapuolella, paikan nimi on "Kvitfjelleggen" (Kvitfjellin reuna). Miesten syöksylaskuradan lähtopaikka sijaitsee 1 020 metriä merenpinnan yläpuolella. Lähdön jälkeen tulee lyhyt liukuosuus "Gaupereksla" (Ilveksen polku) ennen ensimmäistä S-mutkaa. Sen jälkeen tulee "Orresvingen" (Teeri), jossa sijaitsee naisten syöksylaskuradan lähtö ja miesten syöksyn 1. varalähtöpaikka. Kohta sai nimensä sen takia, koska teeret tarkkailivat siinä kohtaa rinteen rakennustöitä useaan kertaan.


title: Olympiabakken

text: Sitten tulee "Wintherhogget" (Wintherin leikkaus). Se on radan kapein ja toiseksi jyrkin kohta. Nimi kuvaastaakin hyvin Ringebun silloisen kaupunginjohtajan Erik S. Wintheriä, joka uhmasi Norjan kulttuurimininsteriön päätöstä säästä Kvitfjellin rinteet hakkuilta. Winther halusi saada Lillehammerin olympialaisten alppihiihtokilpailuja Kvitfjelliin, samalla edistäen alueen turismia. Sitten tulee "Sletten" (Tasanko), joka on nimensä mukaisesti tasainen liukuosuus, sitä kutsutaan myös nimellä "The Final Rest". Osuus on saanut nimensä Arild Slettenin mukaan, joka ensimmäisenä ehdotti miesten syöksylaskuradan tekemistä Kvitfjellin rinteelle. Sletten päättyy radan pisimpään hyppyriin "Russispranget" (Russin hyppyri), josta lennetään pisimmillään jopa 70–80 metriä.


title: Olympiabakken

text: Russin hyppyrin jälkeen tulee liukuosuus "Myrlihalsen" (Myrlin kurkku), se sijaitsee metsässä jota paikalliset kutsuvat Myrliksi. Se loppuu kapeampaan kohtaan, josta alkaa "Elgtraversen" (Hirven kallistus). Siinä kohtaa menee hirvien ja muiden nisäkkäiden polku radan poikki. Sitten tulee "S-Svingen" (S-mutka), joka myötäilee paikalla sijainnutta metsäpolkua. Sitten tulee "Bukkerittet" (Pukkiajelu), "Bøygen", "Løftet" (Hissi) ja "Klemma", jossa on kompressio. Løftetin kohdalla on radan jyrkin kohta.


title: Olympiabakken

text: Kompressionin jälkeen avautuu maalisuora "Mæhlumsgeilen" (Mæhlumin pihatie), jossa on "Tunnelhoppet" (Tunnelihyppyri) ja "Målhoppet" (Maalihyppyri). Tunnelihypyn alla menee maantie ja maalihypyn alla rautatie. Mæhlumsgeilen on saanut nimensä siitä että, Mæhlum on lähimmän maalaistalon nimi ja sanalla geile paikalliset tarkoittavat molemmin puolin aidattua tietä.


title: Aprepitantti

text: Aprepitantti (CHFNO) on antiemeettinen eli oksentelua ja pahoinvointia ehkäisevä lääkeaine. Yhdistettä käytetään erityisesti syöpälääkkeinä käytettävien sytostaattien aiheuttaman pahoinvoinnin hoitoon.


title: Aprepitantti

text: Aprepitantti on huoneenlämpötilassa kiteinen valkoinen tai kellertävä aine. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin, kuten etanoliin, isopropyyliasetaattiin ja asetonitriiliin.


title: Aprepitantti

text: Aprepitantin vaikutus perustuu substanssi P/neurokiniini 1 -reseptorien toiminnan estämiseen. Reseptorien eston seurauksena pahoinvointia ja oksentamista aiheuttavien signaalien kulku aivoissa estyy. Toisin kuin monet muut antiemeetit, aprepitantti ei vaikuta serotoniini-, dopamiini- tai kortikosteroidireseptorien toimintaan. Aprepitantilla on kuitenkin näihin reseptoreihin vaikuttavien lääkeaineiden deksametasonin ja ondansetronin toimintaa vahvistava ominaisuus. Aprepitanttia käytetään sytostaattihoitojen kuten sisplatiinin aiheuttaman pahoinvoinnin hoidossa. Sen käyttöä leikkausten jälkeisen pahoinvoinnin hoitoon on myös tutkittu, joskin käyttöä rajoittaa lääkkeen kalleus.. Aprepitantti on CYP3A4-entsyymin inhibiittori ja tällä on vaikutusta muiden lääkeaineiden metaboliaan.


title: Aprepitantti

text: Aprepitantti on optisesti aktiivinen yhdiste ja sen syntetisoimiseksi on kehitetty tehokas asymmetrinen synteesi. Synteesi soveltuu usean kilogramman mittakaavaan ja sisältää muun muassa stereoselektiivisen asymmetrisen vedytyksen.


title: Alex Pastoor

text: Alex Pastoor (s. 26. lokakuuta 1966) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.


title: Alex Pastoor

text: Pastoor aloitti ammattilaisuransa FC Volendamissa vuonna 1989. Hän edusti seuraa kuuden vuoden ajan ja kuului Volendamin keskikentän johtaviin pelaajiin. Pastoorin aikana Volendam pelasi Alankomaiden pääsarjassa ja sijoittui parhaimmillaan kuudenneksi. Hänen viimeisellä kaudellaan Volendam eteni Alankomaiden cupin finaaliin, jossa se kuitenkin hävisi Feyenoordille 2–1.


title: Alex Pastoor

text: Hän siirtyi kesällä 1995 SC Heerenveeniin, jossa pelasi kaksi hyvää kautta ja oli jälleen keväällä 1997 häviämässä cupin loppuottelua. Toisella kerralla Roda JC oli parempi maalein 4–2. Finaalitappiokauden jälkeen Pastoor siirtyi Heerenveenistä KRC Harelbekeen, jossa pelasi yhden kauden. Hän lopetti uransa itävaltalaisseura SC Austria Lustenaussa vuonna 2001. Valmennusuransa Pastoor aloitti AZ Alkmaarin juniorivalmentajana kesällä 2001. Hän valmensi syksyn ajan seuran U19-joukkuetta, kunnes marraskuussa siirtyi amatööriseura AFC Amsterdamin päävalmentajaksi. Elokuussa 2005 Gertjan Verbeek nosti hänet apuvalmentajakseen SC Heerenveenin edustusjoukkueeseen. Pastoor jatkoi AFC:n päävalmentajana elokuuhun 2006 saakka.


title: Alex Pastoor

text: AZ:n apuvalmentajan tehtävät Pastoor jätti kesällä 2008 ja siirtyi Feyenoordin organisaatioon juniorivalmentajaksi. Yhden kauden jälkeen hän jätti tehtävät siirtyen SBV Excelsiorin päävalmentajaksi. Pastoorin johdolla Excelsior sijoittui kaudella 2009/10 Eerste Divisien kolmanneksi ja nousi pääsarjaan. Ensimmäinen kausi liigassa päättyi sijalle 16. Hyvä menestys piskuisessa Excelsiorissa vei Pastoorin NEC Nijmegenin päävalmentajaksi kesällä 2011.


title: Alex Pastoor

text: NECissä ensimmäinen kausi päättyi sijalle 8, mutta europelipaikkaa ei karsintojen kautta irronnut. Kausi 2012/13 oli vaikea ja Pastoorin suojatit jäivät liigassa vasta sijalle 15. Kun kausi 2013/14 alkoi sekin heikosti, NEC erotti Pastoorin elokuussa 2013.


title: Alex Pastoor

text: Maaliskuussa 2014 Pastoor palasi valmennustehtäviin SK Slavia Prahan päävalmentajana. Seura ei kuitenkaan uusinut Pastoorin sopimusta kauden jälkeen. Hän jatkoi uraansa AZ Alkmaarissa Marco van Bastenin apuvalmentajana. Syyskuussa 2014 hän nousi AZ:n päävalmentajaksi, kun van Basten jätti terveyssyistä tehtävänsä. Pastoor ei kuitenkaan kerennyt luotsata AZ:n joukkuetta yhdessäkään ottelussa, sillä vain pari päivää nimitysuutisen jälkeen hän erosi tehtävästään. Seuran mukaan Pastoor ei päässyt yhteisymmärrykseen uuden sopimuksen ehdoista.