title: Tapio Suominen (urheilutoimittaja)

text: Suominen kävi koulunsa Raisiossa. 1980-luvulla hän aloitti opinnot Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisessä tiedekunnassa. Suominen työskenteli opiskelunsa ohessa paikallisradiossa ja -televisiossa. Hän haki Yleisradioon aluksi kesätöihin ja päätyi tätä tietä nykyiseen ammattiinsa.


title: Tapio Suominen (urheilutoimittaja)

text: Suominen on selostanut muun muassa jalkapalloa, koripalloa ja taitoluistelua. Yleisurheilun MM-kisoissa Osakassa 2007, Pekingin olympialaisissa 2008 ja Yleisurheilun MM-kisoissa Berliinissä 2009 Suominen selosti yleisurheilua yhdessä Antero Mertarannan kanssa. Hän selosti myös vuoden 2006 jalkapallon MM-kilpailujen loppuottelun. Suominen on tehnyt myös usein urheilun tapahtumapaikkojen reunalla urheilijoiden haastatteluja ja toiminut arvokisojen yhteydessä kisastudion juontajana. Suominen selosti vuodesta 2015 lähtien myös hiihtoa yli 15 vuoden tauon jälkeen. Hän selosti hiihdon MM-kilpailuissa 2015 yhdessä asiantuntijakommentaattori Virpi Sarasvuon kanssa. Suominen selosti Ylen golflähetykset Rion olympialaisissa. Vuonna 2017 hän palasi Ylen yleisurheiluselostajaksi aisaparinaan Jussi Eskola.


title: Tapio Suominen (urheilutoimittaja)

text: Suominen selosti myös Formula 1 -osakilpailuja Ylellä vuonna 1993, kun Yleisradio vielä vuorotteli F1-lähetyksistä yhdessä MTV3:n kanssa. Kommentaattorina hänen kanssaan toimi Mika Sohlberg. Hän on kirjoittanut "Tapsan takahuone" -blogia Yleisradion urheilusivustolla Vancouverin olympialaisista lähtien. Blogitekstit on myös julkaistu kirjana nimellä "Tapsan takahuoneessa". Marraskuussa 2008 Suominen palkittiin Suomen Olympiakomitean ansiomitalilla.


title: Tapio Suominen (urheilutoimittaja)

text:
Suominen myös juonsi vuonna 2008 Yle TV1:llä esitettyä tietokilpailua "Kuudes aisti".
Aktiivisena twiittajana tunnettu Suominen aiheutti kohun twiitattuaan Twitterissä 17. marraskuuta 2013 alatyylisenä pidetyn viestin taitoluistelija Kiira Korvesta. Suominen selosti saamaan aikaan taitoluistelun MM-kilpailuja. Hän kommentoi asiaa seuraavasti: "Tietysti olen pahoillani siitä, että olen pahoittanut ihmisten mielen ja kenties Kiirankin mielen. Joskin uskon, että Kiira, joka on aikuinen ihminen, osaa suhteuttaa asian. Kun twiittaan saarnamies Suomisena vähän erilaisista asioista, ihmiset pettyvät, kun en täytäkään heidän odotuksiaan ja ole sellainen, mitä he kuvittelivat minun olevan."


title: Tapio Suominen (urheilutoimittaja)

text: Vuoden 2013 lopulla Suominen aloitti stand up -komiikkauransa, jonka hän kuitenkin lopetti vuoden lopussa Ylen johdon kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen.


title: Tapio Suominen (urheilutoimittaja)

text: Suomisen piti selostaa vuoden 2018 Pyongchangin talviolympialaisten hiihtoa, mutta hän jäi marraskuussa 2017 sairauslomalle.


title: Tapio Suominen (urheilutoimittaja)

text: Tapio Suominen sai potkut Yleltä helmikuussa 2018, työskenneltyään Ylessä lähes 30 vuotta. Potkuja edelsi tilanne, jossa Suominen oli esiintynyt alasti Instagram-videolla. Toinen syy potkuihin oli se, että Urheiluruutu-juontonsa jälkeen 15. helmikuuta 2018 Suominen oli jäänyt jostain syystä norkoilemaan yöksi Ylen tiloihin, ja kun vartija oli tullut poistamaan häntä pysäköintihallista, Suominen oli pahoinpidellyt vartijan. Tästä pahoinpitelystä Suominen joutuu syytteeseen Helsingin käräjäoikeudessa. Suomisesta ilmestyy syksyllä 2019 Otavan kustantama elämäkertakirja "Stadioneilta suljetulle osastolle".


title: Tapio Suominen (urheilutoimittaja)

text: Suomisella on tytär aiemmasta avioliitostaan, josta erosi vuonna 2012. Vuosina 2012–2013 Suominen tapaili laulaja Charlotte Keroa (oikealta nimeltään Ann Wickström). He kihlautuivat keväällä 2013, mutta erosivat saman vuoden joulukuussa. Suomisen uudesta suhteesta liikkui huhuja heinäkuusta 2016 lähtien ja hän julkisti suhteensa saapumalla tammikuussa 2017 Urheilugaalaan yhdessä uuden kumppaninsa Evelynin kanssa.


title: Tapio Suominen (urheilutoimittaja)

text: Vuonna 2013 Suominen joutui pitkälle sairauslomalle. Hänellä todettiin kaksisuuntainen mielialahäiriö. Maaliskuussa 2017 Suominen kertoi käyneensä tuolloin lähellä itsemurhaa.


title: Tapio Suominen (urheilutoimittaja)

text: Suominen tuomittiin tammikuussa 2018 Kanta-Hämeen käräjäoikeudessa syksyllä 2017 tapahtuneesta rattijuopumuksesta 45 päiväsakkoon, joka oli hänen tuloillaan 2 025 euroa. Syksyllä 2018 Suominen kärähti uudelleen ratista, kun hän puhalsi 0,9 promillea. Samalla hän myönsi olevansa alkoholisti. Marraskuussa hänet tuomittiin Kanta-Hämeen käräjäoikeudessa jälleen, nyt 55 päiväsakkoa, joka oli hänen tuloillaan 1 320 euroa. Hän sai ehdollista ajokieltoa seitsemän kuukautta, eli joutuu käyttämään autossaan alkolukkoa.


title: Togué Morari

text: Togué Morari on maalaiskunta Moptin alueen Djennén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Mourrah sijaitsee Nigerjoen sivuhaaran varrella 60 kilometriä Djennéstä pohjoiseen. Kunnassa on 6 800 asukasta (vuonna 2009).


title: Togué Morari

text: Togué Morarin kunta rajoittuu etelässä Djennén piirin Kéwan, lännessä Ténenkoun piirin Diakan ja Ouro Guirén, pohjoisessa ja kaakossa Moptin piirin Salsalbén ja kaakossa Ouro Modin kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kunta sijaitsee Nigerin tulva-alueella.


title: Togué Morari

text: Kuntaan kuuluu 11 kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja, bozoja ja markoja.


title: Togué Morari

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, durra, hirssi, maapähkinä, lehmänpapu ja maapapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.


title: Togué Morari

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Tulva-aikaan ainoan kulkureitin muodostavat vesitiet. Palveluihin kuuluvat neljä alakoulua, yläkoulu ja terveysasema.


title: Junior Club World Cup

text: Junior Club World Cup (lyhennettynä JCWC; ) on kansainvälinen juniorijääkiekkoturnaus, jonka järjestää Kansainvälinen jääkiekkoliitto. Turnaukseen osallistuvat joukkueet ovat useimmiten A-junioriseurajoukkueita, mutta mm. myös Norjan ja Tanskan alle 20-vuotiaiden maajoukkueet sekä EJHL-junioriliigan tähdistöjoukkue ovat osallistuneet turnaukseen.


title: Junior Club World Cup

text: JCWC pelattiin ensimmäisen kerran Venäjän Omskissa 30. elokuuta – 3. syyskuuta 2011. Se pelattiin siellä myös kahtena seuraavana vuonna. Suomalaisseurojen A-nuorista JCWC:hen ovat osallistuneet A-nuorten SM-liigan Suomenmestaruusvuosinaan Helsingin IFK vuonna 2012, Hämeenlinnan Pallokerho vuonna 2013, Espoo Blues vuonna 2014 ja TPS vuonna 2015. Jokerit on osallistunut turnaukseen vuosina 2016, 2017 ja 2018. HPK saavutti vuoden 2013 turnauksesta hopeaa hävittyään finaalissa MHL-joukkue Omskije Jastrebylle lukemin 2-0.


Peninsular and Oriental Steam Navigation Company, tunnetaan yleisesti P&O, on brittiläinen rahti- ja logistiikkayhtiö. P&O:n historia ulottuu 1800-luvun alkupuolelle. 2006 P&O:n osakkeenomistajat hyväksyivät yhtiön myymisen Arabiemiraateissa kirjoille olevalle Dubai Ports Worldille. P&O Heritage -internetsivusto ylläpitää yhtiön perintöä.


title: Pondori

text: Pondori on maalaiskunta Moptin alueen Djennén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Gomitogo sijaitsee Nigerjoen ja Banin välisellä tulva-alueella kymmenen kilometriä Djennéstä länteen. Kunnassa on 4 300 asukasta (vuonna 2009).


title: Pondori

text: Pondorin kunta rajoittuu pohjoisessa Djennén piirin Ouro Alin, idässä Djennén, etelässä Dandougou Fakalan ja Niansanarién sekä lännessä Néma-Badenyakafon kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Pinnanmuodostukseltaan se on tasankoa. Kunnan alueella virtaa joukko Banin sivuhaaroja.


title: Pondori

text: Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat etupäässä bozoja, soninkeja ja bambaroita. Vallitseva uskonto on islam.


title: Pondori

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, hirssi ja durra. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.


title: Pondori

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Tulva-aikaan ainoan kulkureitin muodostavat vesitiet. Palveluihin kuuluu neljä alakoulua ja terveysasema.


title: Ruostekaktukset

text: Ruostekaktukset ("Haageocereus") on eteläamerikkalainen kaktuskasvisuku, joka on saanut tieteellisen nimensä erään saksalaisen kaktuskasvattajan, Walther Haagen, mukaan.


title: Ruostekaktukset

text: Ruostekaktukset ovat pensasmaisia tai puumaisia kaktuksia, joiden varret voivat olla maanmyötäisiä, kohenevia tai pystyjä. Pitkittäisuurteita niissä on paljon, ja areolit ovat tiheässä. Myös piikkejä on paljon kussakin areolissa. Kukkivissa areoleissa on lisäksi sukasia. Kukat puhkeavat lähelle varren kärkeä ja ovat avoinna vain yhden yön. Muodoltaan ne ovat putkimaisia tai suppilomaisia ja avautuvat ratasmaisiksi. Niiden väri vaihtelee vaaleanpunaisesta kirkkaampaan punaiseen. Kukkapohjus on tukeva ja mehevä ja siinä on karvoja ja paljon suomuja. Hetiö on yksikiehkurainen; emin vartalot pistävät ulos kukasta. Hedelmä on pallomainen ja mehevä, ja sen pinnalla on muutama suomu ja karvoja sekä kuihtuneet kukan jäänteet. Siemenet ovat munamaisia, kiiltävän mustia ja epäsäännöllisen kuoppapintaisia.


title: Ruostekaktukset

text: Ruostekaktukset kasvavat Perun ja Pohjois-Chilen länsiosien alavilla mailla. Joidenkin lajien levinneisyys on hyvin rajallinen; esim. "H. tenuis" esiintyy liikkuvilla hiekkadyyneillä ilmeisesti vain yhden neliökilometrin kokoisella alueella. Se on vaarantunut, sillä sen kasvupaikat hupenevat ihmisen toiminnan vaikutuksesta.


title: Ruostekaktukset

text:
Ruostekaktuksia tunnetaan 20 lajia, mutta todellinen lajimäärä voi olla pienempi, sillä lajit ovat hyvin muuntelevia ja niiden rajat ovat epäselvät.
Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: Ruostekaktukset

text: Kasvien suomenkieliset nimet.


title: Willy Baer

text: Bruno Willy Baer (1875 Preussi – 1961) oli saksalainen kuvataiteilija, joka asui Turussa ja tunnetaan erityisesti taidokkaista lasimaalauksistaan 1900-luvun alun jugendtyylisissä rakennuksissa.


title: Willy Baer

text: Viulutehtailijan poika Willy Baer aloitti opinnot Berliinin kuninkaallisessa taidekoulussa vuonna 1893. Hän muutti Suomeen ensi kerran vuonna 1897 ja asettui pysyvästi Turkuun 1901. Ennen Suomen itsenäisyyden aikaa Baer piti Turussa taideteollista ateljeeta, jossa opetti ja johti ornamentiikan ja erityisesti lyijylasitusten valmistamista. Baerin luovuttua yrityksestä siitä tuli 1915 yhtiökumppani Herman Niemisen omistama Kaune. Baer teki lasimaalauksia muun muassa Turun Mikaelinkirkkoon (1905), Beetlehem-kirkkoon sekä hotelli Hamburger Börsiin (1903 ja 1912). Osa Mikaelinkirkon lasimaalauksista tuhoutui tammikuun 1940 pommituksissa, mutta Turussa Baerin 1900-luvun alussa toimittamia art nouveau- eli jugendtyylisiä lasitöitä on yhä näkyvillä parissakymmenessä kohteessa.


title: Willy Baer

text: Baer toimi Turussa opetustehtävissä noin 30 vuotta. Eläkkeelle jäätyäänkin hän piirsi paljon muotokuvia ja kasvotutkielmia. Uransa aikana hän teki muun muassa kolmisensataa omakuvaa. Hän muutti Turusta 1944 Ruotsiin, mutta palasi myöhemmin Turkuun.


title: E. H. New

text: Edmund Hort (E. H.) New (1871–1931) oli brittiläinen taiteilija, kuvittaja ja Birmingham Group -taiteilijaryhmän jäsen. Hän teki kuvituksia muun muassa kirjoihin ja lehtiin.


title: E. H. New

text: Newin tunnettuihin oppilaisiin kuului muun muassa Arabian Lawrencena tunnettu T. E. Lawrence.


title: Täältä jostakin (runoantologia)

text: Täältä jostakin – Suomen kenttäarmeijan runoja on vuonna 1943 julkaistu runoantologia, joka sisältää rintamamiesten runoja.


title: Täältä jostakin (runoantologia)

text: Teoksen on toimittanut Olavi Paavolainen ja sen kustantaja on WSOY. Teoksessa on 140 runoa 80 runoilijalta. Alun perin teos annettiin toimitettavaksi kolmihenkiselle ryhmälle, johon Paavolaisen lisäksi kuuluivat Matti Kurjensaari ja everstiluutnantti Yrjö Vasama. Muut eivät kiireiltään juuri ehtineet osallistua toimitustyöhän, joten se jäi Paavolaisen harteille. Heidät on silti mainittu teoksen toimituskuntana.


title: Täältä jostakin (runoantologia)

text: Teoksen kolmas painos ilmestyi 50 vuotta ensimmäisen painoksen jälkeen, 1993.


title: Täältä jostakin (runoantologia)

text: Kokoelmaan oli tarjolla valtava määrä runoja, suurin osa niistä kirjoitettuna isänmaallis-aatteelliseen paatoshenkeen. Helmenä joukossa oli muun muassa Matti Kuusen "Kuolemanjuoksu", jota Paavolainen piti niin rajuna, että kehotti keventämään alkua, mutta siihen Kuusi ei kyennyt. Runon taustalla oli Kuusen kokemus Tyrjän läpimurtotaistelusta, jossa kaatui kolmisensataa suomalaista sotilasta. Hiukan tarkistettuna mutta olennaisesti samanlaisena runo sisältyy Kuusen kokoelmaan "Routa liikkuu" (1947). Niin Panu Rajala kuin Kuusen elämäkerturi Tellervo Krogerus pitävät runoa ainutlaatuisena sotarunojen joukossa. Muita merkittäviä runoja antologiassa ovat muun muassa Paavo Hynysen "Jäämeren marssi" ja Pentti Lahden "Sikermä talvisodasta 1-5". Mukana ovat myös Reino Helismaan runot "Veli, ei valintaa sulla" ja "Unta ja totta" sekä Erkki Tiesmaan runot "Kehtolaulu korsussa", "Sissien marssi" ja "Eldankajärven jää", joka tunnetaan lauluna.


title: Täältä jostakin (runoantologia)

text: Muita tekijöitä ja heidän runojaan ovat muun muassa:


title: Täältä jostakin (runoantologia)

text: Suuri osa kirjoittajista sai teokseen yhden tai kaksi runoaan, neljä runoa julkaistiin Eetu Hyvämäeltä, Vilho Koljoselta, Lauri Lamminmäeltä, Aarne R. Palkilta, Olavi Rautiolta, Kalle Riikoselta, Leo Tiaiselta ja Aarre Vuorjoelta. Kuusi runoista on lotan kirjoittamaa, kolmetoista on ruotsiksi.


title: Patukaktukset

text: Patukaktukset ("Harrisia") on 20-lajinen trooppisen Amerikan kaktuskasvisuku, joka on saanut nimensä William Harrisin mukaan, joka tutki Jamaikan kasvistoa. Patukaktukset ovat puumaisia tai pensastavia, hoikka- ja usein varsin rentovartisia sekä suurikukkaisia kaktuksia. Ne kukkivat yöllä.


title: Patukaktukset

text: Patukaktusten kasvutapa vaihtelee puumaisesta maanmyötäiseen tai köynnösmäiseen. Pituutta ne voivat saavutta jopa seitsemnän metrin verran. Juuret ovat toisinaan mukulamaisia, varret liereitä, nivelettömiä ja ilmajuurettomia. Pituussuuntaisten uurteiden määrä vaihtelee 4-12. Kussakin piikkiryhmässä (areolissa) on muutama tai paljon piikkejä. Kukat ovat suppilomaisia, valkoisia ja jopa 12 cm leveitä. Hoikassa kukkapohjuksessa on karvamaisia piikkejä tai villakarvaa. Hedelmä on mehevä, keltainen tai oranssinvärinen, toisinaan avautuva. Siemenet ovat leveän soikeita ja mustia sekä nystermäisiä.


title: Patukaktukset

text: Patukaktusten levinneisyys käsittää Floridan, Karibian alueen, ja Etelä-Amerikassa Brasilian, Paraguayn, Bolivian ja Argentiinan.


title: Patukaktukset

text: Patukaktusten 20 lajia jaetaan kahdeksi alasuvuksi: Harrisia ja Eriocereus. Edelliseen kuuluu lajeja, joilla on avautumattomat hedelmät ja puumainen kasvutapa, jälkimmäiseen lajeja, joilla on avautuvat hedelmät ja köynnöstävä tai pensasmainen kasvutapa. Edellinen alasuku rajoittuu Floridaan ja Karibian alueelle, jälkimmäinen trooppiseen Etelä-Amerikkaan.


title: Patukaktukset

text: Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: Operaatio Oboe 1

text: Operaatio Oboe One oli liittoutuneiden koodinimi Operaatio oboeen kuuluvassa operaatiossa, jonka tavoitteena oli vallata Japanin Kaakkois-Aasiassa valloittamat alueet takaisin. Oboe 1 oli operaation ensimmäinen vaihe, ja se kohdistui Tarakanin saarelle, jonka japanilaiset olivat valloittaneet vuonna 1942.


title: Operaatio Oboe 1

text: Tarakanin pieni saari sijaitsee Borneon koillispuolella, ja saaren öljykentät tekivät saaresta japanilaisille houkuttelevan hyökkäyskohteen Tyynenmeren sodassa. Japani hyökkäsi Tarakaniin vuonna 1942 osana Hollannin Itä-Intian sotaretkeä ja Tarakanin taistelun jälkeen japanilaiset saivat saaren öljykentät hallintaansa.


title: Operaatio Oboe 1

text: Vuonna 1945 liittoutuneet aloittivat Operaatio Oboen, jonka yhtenä tavoitteena oli ajaa japanilaiset pois Tarakanilta. Tarakanilta saatava öljy oli japanilaisille tärkeää sotamenestyksen kannalta ja Tarakanin lentokenttää liittoutuneet saattaisivat käyttää tukikohtanaan muissa operaation sotatoimissa.


title: Operaatio Oboe 1

text: Toukokuun 1. vuonna 1945 australialaisten johtama operaatio alkoi, kun australian armeijan joukot nousivat maihin Tarakanin länsipuolelle. Ennen hyökkäystä australialaiset pommittivat aluetta ajaakseen japanilaiset puolustusasemiin ja rannikolla miinanraivaajat tekivät tietä liittoutuneiden maihinnousua varten. Liittoutuneet hyökkäsivät Tarakanin saaren länsirannikolle, ja he saivat rantakaistaleen hallintaansa vähäisin miestappioin. Vallattua rantaa saatettiin käyttää tukikohtana ja asemana raskaampien aseiden ja ajoneuvojen toimittamista varten. Tarakanin lentokentän valtaaminen onnistui japanilaisten ankaran vastarinnan jälkeen 5. toukokuuta, ja Tarakanin kaupungin liittoutuneet saivat hallintaansa seuraavana päivänä.


title: Operaatio Oboe 1

text: Tarakanin menetyksen jälkeen japanilaisjoukot vetäytyivät saaren sisäosiin, johon liittoutuneet tekivät ilmapommituksia. Saarelle jääneet japanilaiset yrittivät vallata alueita vielä takaisin, mutta liittoutuneet torjuivat yritykset.


title: Operaatio Oboe 1

text: Tarakanin valtauksen ensisijaisena tavoitteena oli vallata takaisin alueen lentokenttä, mutta alue oli niin pahasti vaurioitunut operaatiota edeltävissä pommituksissa, että sen käyttökuntoon saattamisessa kesti useita viikkoja. Kenttä saatiin kuntoon kesäkuun lopulla, mutta se oli liian myöhäistä Borneon takaisinvaltauksen kannalta, eikä Tarakanin kenttää käytetty operaatio oboen muissa toimenpiteissä siinä laajuudessa kuin oli ollut tarkoitus.


title: Tiiviste (tekniikka)

text: Tiiviste on koneenelin, jota käytetään eristämään nestemäisiä tai kaasumaisia aineita toisistaan, pitämään painetta tai estämään likaantuminen. Tiivistyminen voi perustua adheesioon tai puristukseen. Tiivistykset voidaan jaotella kiinteisiin ja liikkuviin. Liikkuvat tiivistykset voivat perustua kosketuksellisiin tai kosketuksettomiin tiivisteisiin. Kosketuksettomat tiivistykset, esimerkiksi sokkelotiivisteet, sallivat pientä vuotoa.


title: Tiiviste (tekniikka)

text: Tiivisteitä ovat esimerkiksi:


title: USS Houston (CA-30)

text: USS Houston (runkonumerot CL-30 ja CA-30) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1930 palvelukseenotettu Northampton-luokan raskas risteilijä.


title: USS Houston (CA-30)

text: Alus tilattiin Newport Newsistä Virginiasta Newport News Shipbuilding and Dry Dock Companyltä ja sen köli laskettiin 1. lokakuuta 1928. Alus laskettiin vesille 7. syyskuuta 1929 kumminaan Houstonin pormestarin Oscar Holcomben tytär Elizabeth ja se otettiin palvelukseen 17. kesäkuuta 1930 ensimmäisenä päällikkönään Jesse Bishop Gay. Aluksen runkonumero vaihdettiin 1. heinäkuuta 1931 CA-30:ksi.


title: USS Houston (CA-30)

text: Alus upposi Sundasalmen taistelussa 1. maaliskuuta 1942. Aluksen miehistöstä pelastui 368 henkeä, jotka joutuivat sotavankeuteen.


title: Operaatio Oboe 6

text: Operaatio Oboe Six oli liittoutuneiden koodinimi operaatio Oboeen kuuluvalle operaatiolle, jonka tavoitteena oli vallata Japanin Kaakkois-Aasiassa valloittamat alueet takaisin. Oboe Six oli operaation toinen vaihe, jossa liittoutuneiden tavoitteena oli vallata Borneon saaren pohjoiset osat takaisin japanilaisilta.


title: Operaatio Oboe 6

text: Borneon taistelujen jälkeen vuonna 1942 Japani sai haltuunsa saaren pohjoisosat. Japanin pääkohteina olivat öljykentät Sarawakin Mirissä ja Brunein Seriassa, sekä Kuchingin lentokenttä.


title: Operaatio Oboe 6

text: Vuonna 1945 liittoutuneiden aloittaman operaatio Oboen yhtenä tavoitteena oli vallata Borneon saaren pohjoisosat takaisin japanilaisilta.


title: Operaatio Oboe 6

text: 10. kesäkuuta 1945 Australian armeijan 9. divisioonan sotilaat vahvistettuna yhdysvaltalaisilla laskeutuivat Labuanille, Bruneinlahden suulle. Meri- ja ilmavoimat tekivät pommituksin tietä maavoimille ennen liittoutuneiden maihinnousua Labuanille, missä japanilaiset puolustivat valloittamiaan alueita. Samalla liittoutuneet tekivät kaksi muuta rinnakkaista maihinnousua lähellä Muaran kaupunkia Bruneissa, mitkä yllättivät japanilaiset. Taistelut päättyivät saaren pohjoisosissa 15. elokuuta, jolloin Japani antautui lopullisesti Hiroshiman ja Nagasakin pommitusten jälkeen.


title: Operaatio Oboe 6

text: Taisteluiden lopputuloksena Sarawak, Brunei ja Pohjois-Borneo vapautuivat japanilaismiehityksestä.


title: Operaatio Oboe 6

text: Liittoutuneille operaatio oli voittoisa, ja pääosan liittoutuneiden armeijasta muodostaneet australialaisjoukot selvisivät suhteellisen pienillä miestappioilla. Liittoutuneiden voittoisaa operaatiota on kuitenkin myös arvosteltu, sillä Pohjois-Borneon Sandakanilla oli japanilaisten vankileiri, jossa oli yli 2 000 brittiläistä ja australialaista sotavankia, jotka oli tuotu Singaporesta ja Jaavalta. Japanilaiset lähettivät yli 1000 sotavankia Sandakanin kuolemanmarssille kesäkuussa 1945 Oboe 6:n aikana. Vain kuusi sotavankia selvisi hengissä.


title: Shinonome (1927)

text: Shinonome () oli keisarillisen Japanin laivaston Fubuki-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Shinonome (1927)

text: Alus tilattiin osana vuoden 1935 laivasto-ohjelmaa Sasebon laivastontelakalta, missä köli laskettiin 12. elokuuta 1926. Alus laskettiin vesille 26. marraskuuta 1927 ja otettiin palvelukseen 27. toukokuuta 1928.


title: Shinonome (1927)

text: Keisarillisen Japanin laivaston hyökätessä Pearl Harboriin alus oli sijoitettuna 1. laivaston 3. hävittäjälaivueen 12. hävittäjäviirikköön, jonka muut alukset olivat "Shirakumo" ja "Murakumo". Alus lähti 20. marraskuuta 1941 3. hävittäjälaivueen osana merelle lähteneen viirikön mukana Kuresta Samahiin Hainaniin, jonne viirikkö saapui 26. marraskuuta.


title: Shinonome (1927)

text: Alus suojasi 4.-11. joulukuuta viirikön kanssa joukkojenkuljetussaattueen Samahista Malakan niemimaan operaatioihin, missä viirikön alukset tukivat Khota Bharun maihinnousua. Operaatiosta vapauduttuaan viirikkö jatkoi matkaansa Cam Ranh Bayhin.


title: Shinonome (1927)

text: Alus kuului 16.-17. joulukuuta Brittiläiselle Borneolle hyökänneeseen osastoon. Hollanin Itä-Intian ilmavoimien GVT-7:n lentoveneen X-32 pudottamat kaksi pommia osuivat 18. joulukuuta 1941 alukseen Sarawakin rannikolla Mirin lähistöllä. Osumien seurauksena aluksen taaempi ammusvarasto räjähti tuhoten aluksen. Alus vei upotessaan mukanaan koko miehistön. Laivasto poisti aluksen 15. tammikuuta 1942 alusluettelosta.


title: Täpläkiiltokorento

text: Täpläkiiltokorento ("Somatochlora flavomaculata") on kiiltokorentohin kuuluva sudenkorento, jonka vihreässä takaruumiissa on keltaisia täpliä.


title: Täpläkiiltokorento

text: Täpläkiiltokorennon ruumiin pääväri on tummanvihreä. Lajin takaruumiin sivuilla on keltaisia laikkuja, joita useimmilla muilla kiiltokorennoilla ei ole. Laikut ovat pienet koiraalla ja suuret naaraalla. Korennolla on kummallakin kasvojen sivulla keltainen täplä. Niiden välillä ei kuitenkaan ole yhtenäistä keltaista viivaa, kuten välkekorennolla.


title: Täpläkiiltokorento

text: Täpläkiiltokorennon naaraan sukuaukon suojus on lyhyempi ja tylpempi kuin välkekorennolla. Naaras eroaa liitokorennosta, jolla on takaruumiissa keltaisia täpliä, parhaiten värittömien siipiensä perusteella. Liitokorennolla takasiipien tyvissä on tummat laikut.


title: Täpläkiiltokorento

text: Täpläkiiltokorennon takaruumis on 34–40 mm pitkä ja takasiipi 34–39 mm pitkä.


title: Täpläkiiltokorento

text: Täpläkiiltokorennon lentoaika ajoittuu kesäkuun alkupuolelta elokuun loppuun. Päälentoaika on kesäkuun lopulta elokuun alkupuolelle.


title: Täpläkiiltokorento

text: Lajia tavataan Keski-Euroopasta Keski-Aasian Altaille ulottuvalla alueella. Keski-Euroopassa levinneisyysalue on hajanainen, idempänä yhtenäisempi. Suomessa laji on yleistynyt, ja 2000-luvulla se on ollut toisinaan jokseenkin yleinen Etelä-Suomessa. Laji ei kuitenkaan elä pohjoisessa Suomessa.


title: Täpläkiiltokorento

text: Täpläkiiltokorento elää varsinkin avoimilla suomaastoilla, kuten soisilla rantaniityillä. Muita elinympäristöjä ovat soistuneet metsälampien reunat, soiden ojat, umpeen kasvaneet rehevät järvet ja märät merenrantaniityt.


title: Shirakumo (1927)

text: Shirakumo () oli keisarillisen Japanin laivaston Fubuki-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Shirakumo (1927)

text: Alus tilattiin osana vuoden 1935 laivasto-ohjelmaa Fujinagatan telakalta. Sen köli laskettiin 27. lokakuuta 1926, ja alus laskettiin vesille 27. joulukuuta 1927. Alus otettiin palvelukseen 28. heinäkuuta 1928.


title: Shirakumo (1927)

text: Keisarillisen Japanin laivaston hyökätessä Pearl Harboriin alus oli sijoitettuna keisarillisen Japanin laivaston 1. laivaston 3. hävittäjälaivueen 12. hävittäjäviirikköön.


title: Shirakumo (1927)

text: Alus upposi torpedoituna 16. maaliskuuta 1944.


title: Windows 10

text: Windows 10 (koodinimeltään "Threshold") on Microsoftin Windows-perheeseen kuuluva käyttöjärjestelmä. Microsoft esitteli Windows 10:n ennakkoversion 30. syyskuuta 2014 kehittäjille suunnatussa konferenssissa. Testaajat saivat varhaisen Technical Preview -version käyttöönsä 1. lokakuuta 2014, ja virallisesti käyttöjärjestelmä julkaistiin 29. heinäkuuta 2015.


title: Windows 10

text: Microsoft on ilmoittanut päivityksen Windows 10:een olevan ilmainen kaikille Windows 7:n, Windows 8:n ja Windows 8.1:n käyttäjille vuoden ajan julkaisusta. Maksuton Windows 10 päivitys on kuitenkin saatavilla myös tämän aikaikkunan jälkeen testaukseen osallistuville käyttäjille. Windows 10:n myötä Microsoft siirtyi Windows palveluna -liiketoimintamalliin, jonka mukaan yhtiö luopuu kokonaan uuden käyttöjärjestelmän julkaisemisesta muutaman vuoden välein ja Windows 10:tä kehitetään uusilla ominaisuuksilla vähitellen. Tämän vuoksi Windows 10:n on sanottu olevan ”viimeinen Windows”. Vuonna 2018 lisensointimalli OEM-valmistajille muuttuu ja jatkossa lisenssin hinta määräytyy laitteen tehokkuuden mukaan.


title: Windows 10

text: Microsoftin toimitusjohtaja Satya Nadella kertoi kaksi kuukautta Windows 10:n julkaisun jälkeen, että käyttöjärjestelmä on aktivoitu yli 110 miljoonaan laitteeseen. Vuoden 2015 lopulla Windows 10 on asennettuna yli 200 miljoonassa laitteessa. Kun ilmainen päivitysjakso loppui 29. heinäkuuta 2016 Microsoft ilmoitti, että Windows 10 päivitettiin 350 miljoonaan laitteeseen vuoden aikana ja että Windows 10:n käyttäjien tyytyväisyys on korkeampi kuin millään aiemmalla Windows versiolla. Syyskuussa 2016 Windows 10 on asennettu yli 400 miljoonaan laitteeseen ja Microsoftin omien lukujen mukaan Windows 10:n markkinaosuus ohitti Windows 7:n vuoden 2016 lopussa.


title: Windows 10

text: Joulukuussa 2013 toimittaja Mary Jo Foley kertoi Microsoftin työstävän päivitystä Windows 8 -käyttöjärjestelmään koodinimellä "Threshold". Myöhemmin Windows 8 saikin 8.1-päivityksen, koodinimeltään "Blue". Lopulta ilmoitettiin, että Threshold on laajentunut liikaa ja kyseessä on kokonaan uusi käyttöjärjestelmä.


title: Windows 10

text: Heinäkuussa 2014 Microsoftin tuore toimitusjohtaja Satya Nadella kertoi yrityksen suunnitelmasta suoraviivaistaa Windows-käyttöjärjestelmät yhdeksi alustaksi. Se tarkoittaa Windows-, Windows Phone- ja Windows Embedded -käyttöjärjestelmien sulauttamista yhden arkkitehtuurin alle.


title: Windows 10

text: Threshold julkaistiin yleisölle 30. syyskuuta 2014 nimellä Windows 10. Samassa tilaisuudessa Terry Myerson sanoi sen olevan todella suuri kokonaisuus, joka yhdistää pöytäkoneiden, kannettavien, taulutietokoneiden, älypuhelinten ja medialaitteiden käyttöjärjestelmät yhdeksi alustaksi. Myerson ei ole kertonut, miksi Microsoft hyppäsi versionumeron 9 yli, mutta arvellaan että se johtuu vanhojen ohjelmien Windows 95/98n tunnistamiskoodista, eli jos käyttöjärjestelmäversio alkaa Windows 9, kyseessä on Windows 95/98, ja jos Windows 9 olisi julkaistu, nämä kyseiset vanhat ohjelmat olisivat menneet rikki.


title: Windows 10

text: Käynnistä-valikko on ollut mukana käyttöjärjestelmäversioissa Windows 95 -versiosta alkaen, mutta se poistettiin Windows 8:sta. Se tuotiin takaisin Windows 10:een uudistettuna versiona, joka yhdistelee sekä moderneja Windows-sovelluksia että perinteisiä työpöytäohjelmia.


title: Windows 10

text: Tehtävänäkymän avulla käyttäjä pystyy vaihtamaan sovellusten ja aktivoitujen virtuaalityöpöytien välillä. Microsoft-tiliin sidoksissa oleva Windows-kauppa helpottaa sovelluksien hallintaa laitteiden välillä. Windows Phone -älypuhelimista tuttu Cortana-avustaja sisältyy Windows 10:een. Käyttöjärjestelmä sisältää natiivin DirectX 12 -tuen sekä uudistetun WDDM 2.0 -näytönohjainajurin. Komentokehote sai uusia kokeellisia ominaisuuksia ja tuen pikanäppäimille (kuten ). Paljon kritiikkiä saanut Internet Explorer korvattiin kokonaan uudella Microsoft Edge -nimeä kantavalla verkkoselaimella, joka aiemmin tunnettiin koodinimellä "Project Spartan". Microsoft toi Edge selaimeen tuen laajennuksille Anniversary Updaten mukana. Tosin käyttöjärjestelmä sisältää edelleen myös Internet Explorer 11 -selaimen perinteisenä työpöytäsovelluksena.


title: Windows 10

text: Windows 10 tuo kriittiset tietoturvapäivitykset välittömästi käyttäjien ladattavaksi aiemman kuukausittaisen mallin tilalle. Järjestelmävalvojat voivat estää tai viivästyttää näitä päivityksiä tarvittaessa.


title: Windows 10

text: Windows Media Centerin kehitys on lopetettu, ja se poistetaan automaattisesti Windows 10:n päivityksen aikana. Käyttöjärjestelmä ei enää sisällä levykeasema-ajureita, vaan ne on ladattava erikseen.


title: Windows 10

text: Elokuussa 2016 Windows 10 Home ja Pro versioista poistettiin joitain ryhmäkäytäntö-toimintoja. Tämän johdosta järjestelmänvalvojat eivät pysty esimerkiksi estämään tiettyjä mainoksia tai Candy Crush Soda Sagaa asentumasta tietokoneille.


title: Windows 10

text: Maaliskuussa 2015 Microsoft julkaisi ennakkoversion Windows 10:n kehittäjätyökaluista. Niiden avulla sovelluskehittäjät voivat kehittää ohjelmia, jotka toimivat Windows 10 -tietokoneilla, -tableteilla ja -puhelimilla sekä Xbox-pelikonsolilla. MWC-messuilla yhtiö julkaisi opetusvideon, jossa käydään läpi universaalien sovellusten luomista.


title: Windows 10

text: Lokakuussa 2014 Microsoft julkaisi Windows Insider -ohjelman, johon osallistuvat voivat ladata ja käyttää Windows 10:n esiversioita. Kyseessä on testaajille ja edistyneille käyttäjille suunnattu avoin beetatestausvaihe, joilla kerätään tietoa ja palautetta.


title: Windows 10

text: Koontiversiot 9888 ja 9901 vuotivat julkisuuteen muista lähteistä, eikä niitä ole saatavilla Windows Updaten kautta Windows Insider -jäsenille.


title: Windows 10

text: Credit Suisse Technology Conference -tapahtumassa Microsoftin operatiivinen johtaja Kevin Turner kertoi, että Consumer Preview -versio julkaistaan aikaisin keväällä 2015 ja Developer Preview -versio myöhemmin alkukesällä.


title: Windows 10

text: Helmikuussa 2015 Microsoft julkaisi muutamille Lumia-älypuhelimille Windows 10 Technical Preview -version ladattavaksi Windows Insidersin kautta. Gabe Aul ilmoitti maaliskuussa tuettujen Lumia-älypuhelimien määrän kasvaneen rajusti.


title: Windows 10

text: Windows 10 on Microsoftin mukaan yhtiön viimeinen käyttöjärjestelmä. Jatkossa Microsoft aikoo keskittyä vain päivittämään Windows 10:ntä vastaamaan kehityksen tuomia haasteita. Windows 10:n julkaisuversio oli koontiversioltaan 1507 ja sen jälkeen käyttöjärjestelmälle on julkaistu useita päivitysversioita.


title: Windows 10

text: Microsoft julkaisee seitsemän pääversiota Windows 10:stä. Sen lisäksi yhtiö julkaisee räätälöidyt versiot Xbox Onelle, lisätyn todellisuuden HoloLens-laseille, kassapäätteille, pankkiautomaateille, teollisuuden koneille ja hyvin rajoitetun version opetuslaitteisiin.


title: Windows 10

text: Käytössä oleva vanha Windows on päivitettävä ensimmäisen vuoden aikana.


title: Windows 10

text: Microsoftia arvosteltiin agressiivisesta Windows 10 käyttöjärjestelmän markkinoinnista, useiden Windows 7 ja Windows 8 -käyttöjärjestelmien käyttäjien tietokoneille Windows 10 asentui automaattisesti päivitysten yhteydessä. Palautettua käynnistysvalikkoa on kritisoitu siitä että se muistuttaa lähinnä Windows kahdeksaa pienoiskoossa. Myös haukkuja on saanut käyttöjärjestelmän sisältämät useat esiasennetut turhat sovellukset ja pelit joiden poistaminen on hankalaa.


title: Murakumo (1928)

text: Murakumo () oli keisarillisen Japanin laivaston Fubuki-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Murakumo (1928)

text: Alus tilattiin osana vuoden 1923 laivasto-ohjelmaa Fujinagatan telakalta. Sen köli laskettiin 25. huhtikuuta 1927, ja alus laskettiin vesille 27. syyskuuta 1928. Alus otettiin palvelukseen 10. toukokuuta 1929.


title: Murakumo (1928)

text: Keisarillisen Japanin laivaston hyökätessä Pearl Harboriin alus oli sijoitettuna keisarillisen Japanin laivaston 1. laivaston 3. hävittäjälaivueen 12. hävittäjäviirikköön.


title: Murakumo (1928)

text: Alus upotettiin ilmahyökkäyksessä saamiensa vaurioiden vuoksi 12. lokakuuta 1942.


title: Ilpo Kaija

text: Tuomas Ilpo Kaija (1. kesäkuuta 1921 Alahärmä – 30. lokakuuta 1944 Vuotso, Sodankylä) oli suomalainen vänrikki ja runoilija joka kaatui Lapin sodan aikana.


title: Ilpo Kaija

text: Kaija palveli tulenjohtajana Raskas Patteristo 14:ssä. Kaijan runo "Rintaman kevät" julkaistiin Olavi Paavolaisen toimittamassa runokokoelmassa Täältä jostakin – Suomen kenttäarmeijan runoja (WSOY 1943).


title: Ilpo Kaija

text: Kaija kaatui 30. lokakuuta 1944 Kaunispäällä suomalaisten hyökätessä Vuotsosta kohti Laanilaa. Hänen oli määrä päästä seuraavana päivänä siviiliin. Kaija on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.


title: Ilpo Kaija

text: Vuonna 2011 Yle Radio 1:ssä esitettiin "Todellisia tarinoita" -sarjassa Ilpo Kaijasta kertonut radiodokumentti "Tuntemattoman runoilijan kuolema".


title: Operaatio Oboe 2

text: Operaatio Oboe Two oli liittoutuneiden koodinimi Operaatio Oboeen kuuluvassa operaatiossa, jonka tavoitteena oli vallata Japanin Kaakkois-Aasiassa valloittamat alueet takaisin. Oboe Two oli operaation kolmas ja viimeinen vaihe, jossa liittoutuneiden tavoitteena oli vallata Balikpapanin öljykentät takaisin japanilaisilta.


title: Operaatio Oboe 2

text: Borneon taistelujen jälkeen vuonna 1942 Japani sai haltuunsa Balikpapanin öljykentät Borneon saaren itärannikolla. Vuonna 1945 liittoutuneiden aloittaman Operaatio Oboen, yhtenä tavoitteena oli vallata Balikpapan takaisin japanilaisilta.


title: Operaatio Oboe 2

text: Suurimpaan operaatioon Balikpapanilla osallistui liittoutuneiden yli 33 000 hengen armeija. 1. heinäkuuta 1945 Australian maavoimat laskeutuivat muutaman kilometrin päähän Balikpapanista. Maavoimat sai tulitukea ilma- ja merivoimilta ja japanilaiset eivät pystyneet vastaamaan liittoutuneiden hyökkäykseen. Lukumäärältään vähäisemmät japanilaisjoukot olivat alusta alkaen taistelun alakynnessä ja 21. heinäkuuta mennessä japanilaiset joutuivat vetäytymään maan sisäosan viidakoihin. Japanilaiset tekivät viidakosta käsin joitakin iskuja liittoutuneita vastaan, mutta Australian johtama sotilasoperaatio oli liittotuneille menestys.


title: Fubuki (1927)

text: Fubuki () (ex- No 35) oli keisarillisen Japanin laivaston Fubuki-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Fubuki (1927)

text: Alus tilattiin osana vuoden 1923 laivasto-ohjelmaa Maizurun laivastontelakalta. Sen köli laskettiin 19. kesäkuuta 1926, ja alus laskettiin vesille 15. marraskuuta 1927. Alus otettiin palvelukseen 10. elokuuta 1928.


title: Fubuki (1927)

text: Keisarillisen Japanin laivaston hyökätessä Pearl Harboriin alus oli sijoitettuna keisarillisen Japanin laivaston 1. laivaston 3. hävittäjälaivueen 11. hävittäjäviirikköön.


title: Fubuki (1927)

text: Yhdysvaltain laivaston taisteluosasto TG 64.2, johon kuului neljä risteilijää ja viisi hävittäjää, upotti 11. lokakuuta 1942 aluksen Cape Esperanzan edustalla.


title: Sagiri (1929)

text: Sagiri () oli keisarillisen Japanin laivaston Fubuki-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Sagiri (1929)

text: Alus tilattiin Uragan Dock Companylta. Sen köli laskettiin 28. maaliskuuta 1929, ja alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 23. joulukuuta. Alus otettiin palvelukseen 31. tammikuuta 1931.


title: Sagiri (1929)

text: Keisarillisen Japanin laivaston hyökätessä Pearl Harboriin Sugioka Koshischin komentama alus oli sijoitettuna keisarillisen Japanin laivaston 1. laivaston 3. hävittäjälaivueen 20. hävittäjäviirikköön, jonka muut alukset olivat "Yūgiri", "Asagiri" ja "Amagiri". Alus siirtyi 20.–26. marraskuuta 1941 viirikkönsä mukana Kuresta Hainaniin Samahin alueelle. Se suojasi "Chōkain" Samahista tukemaan Malakan niemimaan valtausta, minkä jälkeen alus jatkoi matkaansa Cam Ranh Bayhin. Alus suojasi 16. joulukuuta Brittiläisen Borneon maihinnousujoukkoja kuljettanutta saattuetta.


title: Sagiri (1929)

text: Alankomaiden kuninkaallisen laivaston sukellusvene "K-XVI":n laukaisema torpedo upotti aluksen 24. joulukuuta 1941 lähellä Sarawakin Kuchingia. Aluksen taaempi ammusvarasto räjähti osumasta tuhoten perän, jolloin aluksen miehistöstä sai surmansa 121 henkeä. "Shirakumo" ja miinanraivaaja No.3 pelastivat 120 eloonjäänyttä mukaan lukien aluksen päällikkö Sugiokan, joka myöhemmin sai komentoonsa "Arashin". "Sagiri" poistettiin alusluettelosta 15. tammikuuta 1942.


title: Kim Herold (albumi)

text: Kim Herold on Kim Heroldin 21. marraskuuta 2014 julkaistu kolmas studioalbumi. Albumi on Heroldin ensimmäinen suomenkielinen albumi.


title: Kim Herold (albumi)

text: Albumin ensimmäinen single ”Kaikki okei” julkaistiin 14. tammikuuta 2014. Toukokuussa 2014 julkaistulla ”Hengitä”-singlellä Heroldin lisäksi esiintyy räppäri Tuomas Kauhanen. Viimeinen single albumilta julkaistiin lokakuussa 2014 kappaleesta ”Lähellä loppua”.


title: Shirayuki (1928)

text: Shirayuki () oli keisarillisen Japanin laivaston Fubuki-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Shirayuki (1928)

text: Alus tilattiin osana vuoden 1923 laivasto-ohjelmaa Jokohaman telakalta. Sen köli laskettiin 19. maaliskuuta 1927, ja alus laskettiin vesille 20. maaliskuuta 1928. Alus otettiin palvelukseen vielä saman vuoden lopulla 18. joulukuuta.


title: Shirayuki (1928)


title: Shirayuki (1928)

text: Alus upposi ilmahyökkäyksessä 3. maaliskuuta 1943.


title: Derek Raivio

text: Derek Richard Raivio (s. 9. marraskuuta 1984 Antwerpen, Belgia) on yhdysvaltalainen koripalloilija.


title: Derek Raivio

text: Suomalaissukuinen Raivio on pelannut ammattilaisurallaan Saksassa, Belgiassa, Japanissa ja Tšekissä sekä D-leaguessa.


title: Derek Raivio

text: Raivion isä Rick Raivio varattiin NBA:han 114. vuorolla . Derek ja hänen kaksi veljeään syntyivät kaikki Yhdysvaltain ulkopuolella. Veljeksistä myös Nik Raivio on pelannut koripalloa yliopistotasolla.


title: Viipurin raatihuone

text: Viipurin raatihuone voi viitata seuraaviin Viipurin rakennuksiin:


title: Aira (täsmennyssivu)

text: Aira voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Viipurin historiallinen museo

text: Viipurin historiallinen museo (alk. Museum Wiburgense) oli vuosina 1892–1939 Viipurissa toiminut museo. Sen toimialueeseen kuuluivat Viipurin kihlakunnan ohella Jääsken, Kymin, Lappeen, Rajajoen sekä Rannan kihlakunnat. Pääosa museon kokoelmasta on nykyään esillä Lahden historiallisessa museossa, osia on sijoitettu myös Etelä-Karjalan museoon Lappeenrantaan, Heinolan kaupunginmuseoon sekä Louhisaaren kartanoon. Kokoelman omistaa Viipuri-säätiö.


title: Viipurin historiallinen museo

text: Viipurin historiallisen museon perustivat vuonna 1892 suomalaisuusaatteen innoittamana yhtyeistyössä Viipurin Suomalainen Kirjallisuusseura sekä Viipurin kaupunki. Kieliriitojen johdosta se aloitti toimintansa latinankielisellä nimellä Museum Wiburgense. Museo sai ensimmäiset omat näyttelytilansa vuonna 1895, jolloin sen käyttöön remontoitiin arkkitehti Brynolf Blomqvistin suunnitelmien mukaan Torkkeli Knuutinpojan torin laidalla sijaitseva Viipurin vanha raatihuone. Museon kokoelmien perusta oli kansatieteellisessä aineistossa, jota oli 1880-luvulta lähtien tallennettu eri puolille Viipurin lääniä tehdyillä keruumatkoilla. Vuonna 1900 museon kokoelmiin saatiin testamenttilahjoituksena Pietarissa syntyneen keräilijän William Grommén suuri taide- ja kansatieteellinen kokoelma. Museon johtajana toimi pitkään myös taidemaalarina tunnettu Rurik Lindquist.


title: Viipurin historiallinen museo

text: Kaikkiaan Viipurin historiallisen museon kokoelmiin kuului noin 16 000 esinettä. Lähestyvän sodanuhan vuoksi museo suljettiin syksyllä 1939, mutta lopulta kokoelmista pystyttiin pelastamaan vain noin 3 000 esinettä, kun suurin osa tuhoutui talvisodan viimeisen päivän lentopommituksessa. William Grommén ohella toinen merkittävä taidekokoelma oli noin 900 karjalaisen taidemaalarin Viktor Svaetichinin Viipurin läänin rakennuksia kuvaavaa teosta, joista sodan jaloista onnistuttiin pelastamaan yli puolet. Sodan jälkeen vuonna 1950 talteen saatu esineistö luovutettiin Lahden historiallisen museon haltuun.


title: Viktor Svaetichin

text: Viktor Svaetichin ([sve'tiːhin], , myös muodossa Светишин, "Svetišin"; 1877 Salmi – 27. marraskuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Hänet tunnetaan erityisesti Karjalan kannaksen rakennuskannan ja Viipurin kaupungin kuvaajana. Svaetichin maalasi valokuvamaisia teoksia, joita pidetäänkin enemmän historiallisina dokumentteina kuin minkään tietyn taidesuuntauksen edustajina.


title: Viktor Svaetichin

text: Laatokan rannalla sijainneen Salmin pitäjän Tuleman kylässä syntynyt Svaetichin opiskeli 1890-luvulla Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Helsingissä. Viipurissa elämäntyönsä tehneen Svaetichinin teoksia oli Viipurin historiallisen museon kokoelmissa talvisodan syttyessä vuonna 1939 noin 900 kappaletta. Niistä onnistuttiin sodan tuhoilta pelastamaan yli 500. Teokset ovat nykyään Viipuri-säätiön omistuksessa ja niitä säilytetään Lahden historiallisessa museossa sekä Etelä-Karjalan taidemuseossa Lappeenrannassa.


title: William Grommé

text: William Tilman Grommé (; 24. joulukuuta 1836 Pietari, Venäjän keisarikunta – 1900 Pariisi, Ranska) oli venäjänsaksalainen taidemaalari ja keräilijä, joka vaikutti pääosin Saksassa ja Ranskassa. Hänet tunnetaan Viipurin historialliselle museolle tekemästään testamenttilahjoituksesta. Pääosaa Grommén keräämästä taide- ja esinekokoelmasta säilytetään nykyään Lahden historiallisessa museossa.


title: William Grommé

text: Grommé oli Saksan Bremenistä Pietariin muuttaneen liikemiehen poika. Hän opiskeli Pietarin taideakatemiassa vuosina 1855–1867 ja myöhemmin Düsseldorfissa Saksassa. Vanhempiensa kuoltua Grommé muutti Saksasta Pariisin lähellä sijaitsevaan Château de Maisonsin barokkilinnaan, jonka hän oli ostanut ateljeekseen. Grommé vietti kesiä perheensä omistamassa Onnela-huvilassa Viipurin maalaiskunnan Lavolassa ja hänellä tiedetään olleen kontakteja Pariisissa asuneisiin suomalaisiin taiteilijoihin. Grommé testamenttasi koko omaisuutensa Viipurin kaupungille. Siihen sisältyi myös 2 619 esinettä ja taideteosta käsittänyt kokoelma, joka liitettiin vuonna 1902 Viipurin historiallisen museon kokoelmiin. Osa taideteoksista siirrettiin vuonna 1930 avattuun Viipurin taidemuseoon. Arvokkaan Maisonsin linnan Viipurin kaupunki myi vuonna 1905 Ranskan valtiolle, koska sen ylläpitokustannukset olivat niin suuret. Suurin osa Grommén kokoelmasta tuhoutui talvisodan pommituksissa vuonna 1940. Pelastetuksi saatiin vain noin sata esinettä, joiden joukossa on muun muassa alankomaalaista Delftin keramiikkaa 1600- ja 1700-luvuilta sekä noin 20 öljyvärimaalausta. Pääosa säilyneistä esineistä sijoitettiin sodan jälkeen perustettuun Lahden historialliseen museoon, mutta taideteoksia päätyi myös Lahden taidemuseoon ja Hämeenlinnan taidemuseoon.


title: Kansankomissariaatti

text: Kansankomissariaatti vastasi ministeriötä Neuvosto-Venäjällä 1917–1922 ja Neuvostoliitossa 1922–1945. Tämän jälkeen 1946 nimitykset tavanomaistettiin vaihtaen kansankomissariaatti-päätteen tilalle ministeriö.


title: Viipurin raitioliikenne

text: Viipurin raitioliikenne oli toiminnassa vuosina 1912–1944 sekä 1946–1957. Sen liikennöinnistä vastasi aluksi saksalaisen AEG:n omistama yhtiö, vuodesta 1937 lähtien Viipurin kaupungin sähkölaitos ja toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliiton valtio.


title: Viipurin raitioliikenne

text: Viipurin ohella raitioliikennettä on Suomessa ollut Helsingissä ja Turussa. Myös Tampereelle on päätetty rakentaa raitiotie.


title: Viipurin raitioliikenne

text: Päätös Viipurin raitioliikenteen aloittamisesta syntyi marraskuussa 1910, jolloin kaupunginhallitus teki sopimuksen saksalaisen A.E.G.:n kanssa sähkölaitoksen ja raitioteiden rakentamisesta. Yhtiölle myönnettiin yksinoikeus raitioteiden rakentamiseen sekä sähkön tuottamiseen Viipurin kaupungin ja siihen mahdollisesti myöhemmin liitettävillä alueilla seuraavan 50 vuoden ajaksi, kuitenkin niin, että kaupungilla oli oikeus lunastaan toiminta itselleen aikaisintaan 24 vuoden kuluttua. Raitiotiehankkeen taustalla oli Helsingin ja Turun omista raitioteistään saamat myönteiset kokemukset. Viipuri oli tuolloin Suomen suuriruhtinaskunnan neljänneksi suurin kaupunki, jossa oli noin 27 500 asukasta. Lisäksi ympäröivässä Viipurin maalaiskunnassa oli lähes 40 000 asukasta, joten yhdessä ne muodostivat maan toiseksi suurimman asutuskeskittymän.


title: Viipurin raitioliikenne

text: Raitiotieliikenne alkoi Viipurissa syyskuussa 1912. Liikennettä harjoitti A.E.G.:n tytäryhtiö nimeltään "Elektricitätswerk und Strassenbahn Wiborg AG" ("Viipurin Sähkölaitos ja Raitiotiet"). Koeliikenne aloitettiin 22.9. ja varsinainen liikenne 28.9.1912. Linjoja oli kolme ja ne kulkivat keskustasta esikaupunkialueille.


title: Viipurin raitioliikenne

text: Ensimmäisen maailmansodan puhjettua 1914 saksalaisomaisuus oli takavarikoitava kenraalikuvernöörin määräyksestä. Myös raitiotieyhtiö takavarikoitiin. Kesällä 1917 yhtiölle aiheutti ongelmia venäläinen sotaväki, joka täytti raitiovaunut eikä suostunut maksamaan matkoistaan. Vuoden 1918 tapahtumien vuoksi oli liikenteessä alkuvuonna häiriöitä. Kun valkoiset olivat vallanneet Viipurin huhtikuussa 1918, raitioteiden lähes koko henkilökunta vaihdettiin. Yhtiön takavarikko päättyi kesäkuussa 1918. Täyteen laajuuteensa liikenne palasi heinäkuussa 1918.


title: Viipurin raitioliikenne

text: Raitioliikenne siirrettiin jossain vaiheessa 1910-lukua, viimeistään helmikuussa 1920 viipurilaiselle "Kaasu- ja Sähkö-Osakeyhtiölle" (vuodesta 1919 "Viipurin Kaasu ja Sähkö Oy"). A.E.G. omisti enemmistön myös tästä yhtiöstä. Toisin kuin Helsingissä ja Turussa, raitiotieliikenne jatkui yksityisen yhtiön omistuksessa myös maailmansodan jälkeen. Yhtiön ja kaupungin välillä oli kuitenkin jatkuvaa erimielisyyttä sähkölaitoksen ja raitioteiden hoidosta, mm. matkalippujen hinnoista. Vuonna 1936 yhtiö menetti toimilupansa välimiesoikeuden päätöksellä ja joutui myymään sähkölaitoksen ja raitiotiet Viipurin kaupungille. Kauppahinta oli 22 miljoonaa markkaa.


title: Viipurin raitioliikenne

text: Viipurin kaupunki aloitti liikennöitsijänä vuoden 1937 alusta. Talvisodan sytyttyä raitioliikenne loppui 23. joulukuuta 1939, jolloin kaupungin sähkönsyöttö katkesi. Sodan päättäneen Moskovan rauhan myötä 1940 Viipurista tuli osa Neuvostoliittoa, jossa liikennöintikin kuului valtion tehtäviin. Jatkosodan alussa Suomi valtasi kaupungin elokuussa 1941, mutta raitioliikenne päästiin käynnistämään vasta toukokuussa 1943. Se jouduttiin lopettamaan 15. kesäkuuta 1944 lähestyneen Viipurin taistelun takia, jossa Neuvostoliitto otti kaupungin takaisin haltuunsa. Raitioliikenne alkoi uudelleen 1946, mutta lopetettiin 1957 ja vaunut siirrettiin Kaliningradiin ja Pjatigorskiin.


title: Viipurin raitioliikenne

text: Syyskuussa 1920 Viipurissa tapahtui Suomen kaikkien aikojen vakavin raitiovaunuonnettomuus, kun kaksi vaunua suistui kiskoilta Katariinankadun ja Torikadun kulmassa. Onnettomuus vaati viisi kuolonuhria ja toistakymmentä loukkaantunutta.


title: Viipurin raitioliikenne

text: Kertalipun hinta oli aluksi vuonna 1912 aikuiselta 15 penniä ja 4–12-vuotiailta lapsilta 10 penniä. Alle 4-vuotiaat matkustivat aikuisen kanssa ilmaiseksi. Aikuisten hinta nousi 20 penniin kesällä 1917, vuonna 1918 jo 25 penniin, ja vuoden 1920 syyskuussa 35 penniin.


title: Viipurin raitioliikenne

text: Matka maksettiin raitiovaunun miehistölle. Suuri osa matkoista maksettiin poleteilla. Ostamalla useampia poletteja kerralla sai matkan hinnasta alennuksen. Poletteja tunnetaan useita erilaisia merkinnöillä 15, 10, P/H ja MATKAMERKKI. Poletit olivat käytössä vuosina 1912–1936.


title: Viipurin raitioliikenne

text:
Ensimmäiset vuonna 1912 hankitut moottorivaunut olivat ruotsalaisen ASEA:n valmistamia ja myöhemmin 1920-luvulla hankittiin saksalaisen MAN:n kalustoa. Viimeiset moottorivaunut olivat saksalaisen Hannoversche Waggonfabrik AG:n tuotantoa ja ne otettiin käyttöön 1930. Moottorivaunujen vetäminä vaunuina käytettiin yhtiön oman konepajan valmistamaa kalustoa sekä muun muassa useiden eri saksalaisvalmistajien vaunuja. Neuvostoliittolaiset ehtivät vielä vuosina 1955–1956 ottamaan käyttöön itäsaksalaisessa Gothan kaupungissa valmistettuja raitiovaunuja.Linjat avattiin 25. syyskuuta 1912.
Linjoille 1 ja 2 avattiin uusia yhteyksiä marraskuussa 1922.
Linjaa 2 jatkettiin Viipurin maalaiskunnasta kaupunkiin vuonna 1928 liitettyyn Kelkkalaan.
Linjat 1 ja 2 yhdistettiin yhdeksi rengaslinjaksi ja linjan 3 numero muuttui. Pyhän Annan torin nimi oli muutettu Siikaniemen toriksi.
Elokuussa 1941 tapahtuneen Viipurin takaisinvaltauksen jälkeen liikenne aloitettiin uudelleen vasta toukokuussa 1943 linjoilla Rautatieasema – Linnansilta (ent. Turun silta) ja Kelkkalan kautta kiertäneellä rengaslinjalla. Raatihuoneentorin nimi oli muutettu Torkkeli Knuutinpojan toriksi ja Turunsilta Linnansillaksi.


title: Reginald Campbell Thompson

text: Reginald Campbell Thompson (21. elokuuta 1876 – 23. toukokuuta 1941) oli brittiläinen arkeologi, assyriologi ja nuolenpääkirjoituksen tutkija. Hänen kaivuukohteisiinsa kuului muun muassa Ninive, Ur ja Karkemiš.


title: Reginald Campbell Thompson

text: Kirjailija Agatha Christie ja tämän arkeologina toimiva puoliso Max Mallowan olivat mukana Thompsonin kaivauksilla Ninivessä 1931. Christie omisti kaivauksilla kirjoittamansa kirjan "Lordin kuolema" (1933) Thompsonille ja tämän vaimolle.


title: Reginald Campbell Thompson

text: Thompson kuoli 64-vuotiaana 1941 palvellessaan Britannian kodinturvajoukoissa.


title: James Elroy Flecker

text: James Elroy Flecker (5. marraskuuta 1884 – 3. tammikuuta 1915) oli brittiläinen runoilija, kirjailija ja näytelmäkirjailija.


title: James Elroy Flecker

text: Flecker kuoli tuberkuloosiin 30-vuotiaana tammikuussa 1915 Sveitsissä.


title: Palestine Exploration Fund

text: Palestine Exploration Fund (PEF) on brittiläinen järjestö, joka perustettiin 1865 alkuperäisenä tarkoituksenaan edistää Palestiinan ja Levantin alueen arkeologista ja muuta tieteellistä tutkimusta.


title: Palestine Exploration Fund

text: Järjestöä käytettiin myös tiedustelutiedon keräämiseen alueella Osmanien valtakuntaa vastaan. Esimerkiksi Leonard Woolley ja T. E. Lawrence kartoittivat Siinain niemimaata järjestön nimissä toteutetussa kartoituksessa ennen ensimmäistä maailmansotaa.


title: Palestine Exploration Fund

text: Järjestön julkaisema "Palestine Exploration Quarterly" on ilmestynyt vuodesta 1869.


title: Formula Renault 3.5 -kausi 2015

text: Formula Renault 3.5 -kausi 2015 oli Formula Renault 3.5 -sarjan yhdestoista ja viimeinen kausi. Kausi alkoi 25. huhtikuuta Espanjan Alcañizista ja päättyi 18. lokakuuta Espanjan Jereziin.


title: Formula Renault 3.5 -kausi 2015

text: Heinäkuussa 2015 sarjan järjestävä Renault Sport ilmoitti lakkauttansa Formula Renault 3.5 -sarjan tämän kauden jälkeen. Tämän johdosta sarja tunnetaan jatkossa nimellä Formula 3.5 V8.


title: Formula Renault 3.5 -kausi 2015

text: Sarjan mestaruuden voitti brittiläinen Oliver Rowland. Toiseksi sijoittui ranskalainen Matthieu Vaxivière ja kolmanneksi hollantilainen Nyck de Vries.


title: Formula Renault 3.5 -kausi 2015

text: R = Sarjan tulokas kaudella 2015


title: Formula Renault 3.5 -kausi 2015

text: Uudet kuljettajat


title: Formula Renault 3.5 -kausi 2015

text: Paluun tehneet kuljettajat


title: Formula Renault 3.5 -kausi 2015

text: Tallia vaihtaneet kuljettajat


title: Formula Renault 3.5 -kausi 2015

text: Poistuneet kuljettajat


title: Kausikaktukset

text: Kausikaktukset ("Hatiora") on brasilialainen muutamalajinen kaktuskasvisuku, joka on läheistä sukua korallikaktuksille ("Rhipsalis"). Suvut eroavat toisistaan varren nivelten kasvun, varsipäätteisten ja värikkäiden kukkien sekä emin vartalon tyvirakenteen ja hedelmien muodon perusteella. Tieteellinen nimi on anagrammi Thomas Hariotin, 1500-luvulla eläneen kasvitieteilijän, sukunimestä.


title: Kausikaktukset

text: Kausikaktukset ovat päällyskasveja, jotka kasvavat puiden oksilla (epifyytit) tai kivillä ja kallioilla (litofyytit). Kasvutavaltaan ne ovat pensasmaisia, hyvin haarovia, aluksi pystyjä, myöhemmin lamoavia ja usein riippuvia. Varsien nivelet ovat enintään viiden senttimetrin pituisia, lieriömäisiä, siivellisiä, kulmikkaita tai litteitä sekä kasvavat yksittäin tai ryhminä edellisen nivelen päässä olevasta areolista. Areolit ovat enimmäkseen pieniä ja niissä on pehmeän harjasmaisia piikkejä tai ne puuttuvat. Kukat kehittyvät varren kärkeen, kukkivat päivällä ja ovat säteittäisiä, kellomaisia ja väriltään keltaisia, vaaleanpunaisia tai punaisia. Pohjusmalja on lyhyt. Hedelmä on pieni, pyöreä ja paljas, siemenet ruskeita tai mustia.


title: Kausikaktukset

text: Kausikaktukset ovat kotoisin Brasilian kaakkoisosista.


title: Kausikaktukset

text: Kausikaktusten sukuun katsotaan kuuluvaksi kuusi lajia. Yksi lajeista on risteymä, jota ei ole luonnossa vaan se on syntynyt viljelyssä. Lajit ryhmitellään tavallisesti kahdeksi alasuvuksi: "Hatiora" ja "Rhipsalidopsis". Edellisen lajeilla on liereät ja uurteettomat varsinivelet ja kukassa on poikkileikkaukseltaan pyöreä vartalon tyvirakenne (perikarpelli). Jälkimmäisen lajeilla on litteät varsinivelet ja perikarpelli on kulmikas tai siivellinen.


title: Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristö

text: Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristö () on yksi Yhdistyneiden kansakuntien kuudesta pääelimestä. Se vastaa Yhdistyneiden kansakuntien hallinnollisista asioista.


title: Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristö

text: Sihteeristön pääkonttori sijaitsee ssa. Henkilökunta toimii maailmanlaajuisesti aluetoimistoissa, jotka sijaitsevat Genevessä, Beirutissa, Bangkokissa, Addis Abebassa, Santiagossa, Nairobissa ja Wienissä. Niissä työskentelee yhteensä 12 000 virkamiestä


title: Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristö

text: Sihteeristössä toimii yhteensä 43 000 kansainvälistä työntekijää, joiden esimies on . Sihteeristön tehtävänä on laatia joka toinen vuosi YK:lle talousarvio, jonka yleiskokous hyväksyy omassa istunnossaan. Sihteeristö hallinnoi, valvoo ja vastaa rauhanturvaoperaatioista, vaalijärjestelyistä sekä katastrofi- ja kehitysapuhankkeista. Lisäksi sihteeristö kerää tutkimustietoa ja tekee raportteja. Se vastaa myös tulkkaus- ja käännöspalveluista.


title: Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristö

text: Sihteeristön henkilöstö edustaa työssään YK:ta eikä kotimaataan.


title: Kaarisillan yhtenäiskoulu

text: Kaarisillan yhtenäiskoulu sijaitsee Porin Pormestarinluodossa. Koulun osoite on Jokisatamantie 1, 28190 Pori. Koulussa opiskelee oppilaita ensimmäisestä yhdeksänteen luokkaan. Koulu on nimetty sen vieressä sijaitsevan sillan mukaan; nimestä tehtiin äänestys ja oppilaat päättivät voittajaksi Kaarisillan koulun. Koulu on tunnettu Kaarisillan kouluna vasta vuodesta 2008, jolloin Isonsannan alakoulu ja Pohjois-Porin yläkoulu yhdistyivät yhdeksi kokonaisuudeksi


title: Oštšadbank

text: Oštšadbank () yksi suurimmista pankeista Ukrainassa. Pankki on perustettu vuonna 1991. Pankin kotipaikka on Kiova.


title: Isolatocereus dumortieri

text: Isolatocereus dumortieri on pylväsmäinen kaktuskasvilaji, joka on suvun "Isolatocereus" ainoa laji. Aiemmin se on luokiteltu muihin pylväsmäisten kaktusten sukuihin, kuten "Cereus"-, "Lemaireocereus"- ja "Stenocereus"-sukuihin. Nyttemmin on osoitettu, että se poikkeaa muista sekä morfologialtaan että DNA-sekvensseiltään niin paljon, että se on nykyään omassa suvussaan. Tieteellinen sukunimi viittaa siihen, että kasvit kasvavat yksittäin, toisista yksilöistä erillään isolaatiossa eli eristyksissä.


title: Isolatocereus dumortieri

text: Laji on kookkaaksi kasvava (jopa 15 m korkea), puumainen ja kynttelikkömäinen, rungollinen kaktus. Sen varret ovat pystykasvuisia, hieman kasvin keskustaa kohti käyristyviä, sinivihreitä ja niissä on kuroutumia. Uurteita on 5-8, niiden reunat suoria, tylppiä ja kohoavat kahden sentin päähän uurteen pohjasta. Areolit kasvavat yhteen ajan myötä. Kussakin niistä on 1-4 vaaleaa ja jopa viisi cm pitkää keskuspiikkiä sekä 6-9 tai enemmän noin sentin mittaista säteittäispiikkiä. Kukat puhkeavat varren kärkiareoleihin ja avautuvat yöllä, mutta kestävät vielä seuraavan päivän. Kukat ovat putkimaisia tai suppilomaisia, lyhyitä, vaaleanvihreitä tai valkoisia. Hedelmä on soikea ja punainen.


title: Isolatocereus dumortieri

text: "Isolatocereus" kasvaa Meksikossa Oaxacan, Hidalgon, Morelosin, Guerreron, Pueblan ja Michoacánin alueella.


title: Isolatocereus dumortieri

text: Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: Jasminocereus thouarsii

text: Jasminocereus thouarsii on kaktuskasveihin (Cactaceae) kuuluva laji, joka on ainoa suvussaan. Se on toinen Galápagossaarten endeemisistä kaktussuvuista; toinen on "Brachycereus". Mainitut suvut ovat toistensa sukulaisia, ja lähin sukulainen Amerikan mantereella on Armatocereus.


title: Jasminocereus thouarsii

text: "Jasminocereus" on tavallisesti puumainen ja runsashaarainen. Korkeutta se voi saavuttaa seitsemän metrin verran. Sen varret ovat liereät, pitkittäisuurteiset, keltaiset tai ruskehtavat. Uurteita on 16-22 ja ne ovat matalia. Areolissa eli kääpiöversossa on noin 40 eripituista piikkiä, jotka ovat aluksi kellertäviä, vanhetessaan tummuvia. Kasvi kukkii yöaikaan, ja kukat ovat laakeita, kermanvalkoisia tai oliivinvihreitä, 2-6 cm leveitä. Kukkapohjus on hoikka ja siinä on suomuja ja karvoja. Hedelmä on pallomainen tai pitkänomainen, vihertävä tai punertavan purppurainen, mehevä mutta vanhetessaan kovettuva ja lähes paljaspintainen. Siinä on jäljellä myös kuihtuneet kehälehtien jäänteet. Siemenet ovat tavallisesti mustia ja munuaismaisia.


title: Jasminocereus thouarsii

text: Laji kasvaa Galápagoksen kahdeksalla saarella kolmena muunnoksena. Ecuadorin hallinto on rauhoittanut kasvin.


title: Jasminocereus thouarsii


title: Lasiocereus

text: Lasiocereus on Perussa kasvava kaktuskasvien suku, johon kuuluu kaksi lajia. Ne ovat pensas- tai puumaisia, hyvin piikkisiä ja valkokukkaisia kaktuksia. Lähimmät sukulaiset ovat ruostekaktukset ("Haageocereus"). Tieteellisen nimen alkuosa tulee kreikan sanasta "lasios" ’villainen’.


title: Lasiocereus

text: Pensasmaiset tai puumaiset "Lasiocereus"-kaktukset voivat saavuttaa yhden metrin korkeuden. Niiden varret ovat liereitä ja melko runsasuurteisia. Runsaslukuisissa areoleissa on naskalimaiset tai neulamaiset keskipiikit ja neulamaiset säteittäispiikit. Kukat sijaitsevat varren latvassa laajentuneissa areoleissa, jotka saavat aikaan kefalion näköisen vaikutelman (ovat pseudokefalioita). Kasvit kukkivat öisin valkoisin, putkimaisin kukin. Kukkapohjus on lyhyt ja leveä, tiheän villan ja sukasten peittämä. Hedelmä on tynnyrimäinen, avautuu tyveltään, ja siinä on kuiva malto ja pieniä nystyisiä siemeniä.


title: Lasiocereus

text: Suvun molemmat lajit kasvavat Perussa.


title: Lasiocereus

text: Suvussa on kaksi lajia:


title: Lucifer-luokka

text: Lucifer-luokka oli Ranskan laivaston kahden puurunkoisen parkkitakiloidun aluksen muodostama 1. luokan avisoluokka.


title: Lucifer-luokka

text:
Joulukuussa 1847 Ranskan laivasto päätti kahden uuden höyryvoimalla kulkevan aluksen valmistuksesta vuonna 1849. Cherbourgissa valmistettava 300 hevosvoiman höyrykoneella varustettu korvetti nimettiin "Luciferiksi" ja 200 hevosvoiman höyrykoneella Rochefortissa valmistettu alus "Mégerèksi". Tilaus kuitenkin peruutettiin vuonna 1848 budjettileikkausten seurauksena, mutta varatut nimet säilytettiin meriministerin lisättyä 19. helmikuuta 1851 vuoden 1851 hankintaohjelmaan kaksi Rochefortissa valmistettavaa alusta. Ministeri ei kuitenkaan täsmentänyt alusten käyttötarkoitusta, joten työvoimaneuvosto päätti 22. maaliskuuta
käyttää kuljetusaluksen piirustuksia lukuun ottamatta rungon muuttamista puiseksi. Tuloksena oli lähes identtinen alus kuin 220 hevosvoiman höyrykoneella varustettu siipiratasalus "Périclès", joka oli luotu käyttämällä 160 hevosvoiman höyrykoneella varustettujen Sphinx-luokan avison piirustuksia.


title: Lucifer-luokka

text: Victorin Gabriel Sabattier'n "Luciferin" rungosta tekemät piirustukset hyväksyttiin 22. lokakuuta 1851. Piirustuksissa oli säilytetty siipiratasaluksen kansiratkaisut, mikä mahdollisti niiden käytön kuljetusaluksena. "Mégère" valmistettiin samojen piirustusten mukaan, mutta runkorakenne oli Lucien Armanin kehittämä komposiitti eli muun muassa metallikaaret. Komposiittirungon sanottiin olevan 25 tonnia kevyempi kuin "Luciferin" koko puurungon. Työvoimaneuvosto hyväksyi 23. helmikuuta 1852 Sabattier'n piirustukset propulsiojärjestelmästä kolmannella yrityksellä.


title: Leocereus

text: Leocereus bahiensis on Brasiliassa kasvava kaktuskasvilaji. Se on puuvartinen ja kukkii yöllä. Tieteellinen sukunimi on annettu A. Pacheco Leãon mukaan, joka oli Rio de Janeiron kasvitieteellisen puutarhan johtaja.


title: Leocereus

text: Kasvi on pysty tai hieman lamoava. Hieman turvonneesta, puutuneesta juuristosta kohoaa yksi tai useampia varsia jopa kolmen metrin korkeuteen. Ne ovat liereitä, puutuneita, limattomia, ohuita, oliivinvihreitä ja 10-19-uurteisia. Piikkejä on ryhmässään 8-16; ne ovat ohuita, neulamaisia ja kellertäviä tai tummanruskeita. Kukat sijaitsevat varren kärjen tuntumassa ja ovat putkimaisia, valkoisia ja 20-25 mm leveitä. Vihreässä kukkapohjuksessa on suomuja ja kalpeita piikkejä ja ulkopinnalla tummia karvoja ja sukasia. Kehälehdet ovat lyhyitä. Hedelmä on pallomainen tai munamainen, punainen ja avautumaton; kuihtuneita kukan osia on jäljellä. Siemenet ovat kiiltävän mustia, litteitä tai hieman koveria.


title: Leocereus

text:
Laji kasvaa Brasiliassa Bahian pohjoisosasta Minas Geraisin keskiosiin uslottuvalla alueella.
Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: Teufelsberg

text: Teufelsberg (”Pirunvuori”) on keinotekoinen kukkula Berliinin kaupungin alueella sijaitsevassa Grunewaldin metsässä, Grunewaldin kaupunginosassa. Se on 120,1 metriä korkea ja Berliinin alueen korkein maastonkohta. Vuoteen 2013 asti sen korkeudeksi ilmoitettiin virheellisesti 114,7 metriä. Berliinin korkein luonnollinen maastonkohta on kaupungin toisella laidalla sijaitseva Müggelberge, jonka korkeus on myös 114,7 metriä.


title: Teufelsberg

text: Teufelsberg luotiin toisen maailmansodan jälkeen, kun paikalle kasattiin 25 miljoonaa kuutiometriä sodassa raunioituneiden berliiniläisten rakennusten jäännöksiä. Määrä vastaisi 15 000 kokonaista rakennusta. Ennen sotaa paikalla oli sijainnut 1937 valmistunut sotatieteellisen tiedekunnan rakennus. Teufelsbergin täyttämistä jatkettiin vuoteen 1972, minkä jälkeen se maisemoitiin. Länsi-Berliiniin sijoitetut amerikkalaiset joukot rakensivat mäen laelle 1950-luvulla valtavan vakoilu- ja salakuuntelukeskuksen. Rakennukset hylättiin amerikkalaisten joukkojen poistuttua vuonna 1992, ja ne ovat siitä alkaen olleet tyhjillään. Rakennukset ja niiden katolla olevat suuret antennikupolit ovat edelleen pystyssä, mutta vandalisoinnin vuoksi huonossa kunnossa. Paikalta on hyvä näköala Berliinin keskustaan, ja rakennuksille on 1990-luvulta alkaen yritetty löytää sopivaa uusiokäyttöä. Tällä hetkellä tiloja käyttää vapaa taiteilijayhdistys, joka järjestää alueella kiertokäyntejä.


title: Triton-NN

text: Triton-NN () eli projekti 21310 on venäläinen pienoissukellusveneiden luokka. Alustyyppi julkistettiin koekäytöön joulukuussa 2008. Pienoissukellusveneen on suunnitellut nižninovgorodilainen suunnittelutoimisto Lazurit ().


title: Triton-NN

text: Suunnittelutoimisto Lazurit on yksi kolmesta venäläisistä sotilassukellusveneiden suunnittelijoista. Tämä vuonna 1953 toimintansa aloittanut yhtiö on suunnitellut merkittävän osan venäläisistä diesel- ja ydinsukellusveneistä. Pienoissukellusveneitä yritys on suunnitellut sekä sotilaallisiin että siviilitarkoituksiin.


title: Triton-NN

text: Alustyyppiä Triton-NN on luonnehdittu nopean pinta-aluksen ja sukellusveneen yhdistelmäksi. Ruotsalaislähde arvioi alustyypin pystyvän kulkemaan pinta-ajossa moottoritorpedoveneiden tapaan 30–40 solmun nopeudella. Alustyyppi on suunniteltu erityisesti venäläisten sukeltajien ja erikoisjoukkojen (Spetsnaz) käyttöön. Arvioiden mukaan Triton-NN -pienoissukellusveneeseen mahtuu noin 10 sukeltajaa ja se voidaan varustaa torpedoilla.


title: Triton-NN

text: Sukellusvenemallista Triton-NN uutisoitiin 19. lokakuuta 2014 eräänä mahdollisuutena Tukholman saaristossa lokakuun puolivälissä 2014 käynnistettyjen sukellusvene-etsintöjen yhteydessä.


title: Punakultajäkälä

text: Punakultajäkälä ("Caloplaca biatorina") on kultajäkälien sukuun kuuluva laji. Se on muodoltaan ruusukkeinen. Reunaliuskat ovat muodoltaan kuperia ja niissä on monesti härmää. Reunaliuskojen lisäksi jäkälässä on yleensä erillisiä pikkuliuskoja. Kotelomaljat ovat kapeatyvisiä. Väri on oranssi tai verenpunainen. Punakultajäkälä muistuttaa muurikultajäkälää, mutta eroaa siitä punaisemmalla värillä sekä siten, että sen kotelomaljat ovat enemmän koholla ja sen liuskat ovat pidemmät. Kultajäkälää tavataan Euraasian mantereella, Afrikan pohjoisosassa ja Australiassa. Se kasvaa kivien päällä ja sitä esiintyy kalkkikivi- ja silikaattikallioilla. Laji on erittäin uhanalainen.


title: Lepismium

text: Lepismium on 15-lajinen, päällyskasveja sisältävä, eteläamerikkalainen kaktuskasvisuku. Tieteellinen nimi juontuu kreikankielen sanasta lepis 'suomu', mikä viittaa pieniin areolien tukisuomuihin.


title: Lepismium

text: Kasvit ovat epifyyttejä tai litofyyttejä (kalliokivillä kasvavia), pensasmaisia, suikertavia tai riippuvia kaktuksia, joiden uudet haarat kasvavat varren keskiosasta (mesotoninen haarautuminen). Varret ovat tavallisesti nivelikkäät, liereät, uurteiset sekä siipipalteiset, kulmikkaat tai litteät, piikikkäät tai piikittömät. Lehdet ovat surkastuneet suomuiksi. Kukat sijaitsevat varren sivulla ja ovat pieniä, ratasmaisia, kellomaisia tai hieman putkimaisia. Kukkapohjuksessa on usein nystyjä ja tavallisesti piikkejä. Hedelmä on marjamainen, kirkkaanvärinen tai läpikuultava, toisinaan piikkinen, ja sisältää ruskeita tai mustia siemeniä, jotka ovat pitkänomaisia tai soikeita.


title: Lepismium

text: Suku kasvaa enimmäkseen Itä-Boliviassa, mutta kokonaisalue ulottuu Brasilian ja Argentiinan puolelle.


title: Lepismium

text: "Lepismium"-suku kuuluu selvästi tribukseen Rhipsalideae, mutta sen rajoista on tutkijoilla erimielisyyttä. Eri maalaisista tutkijoista koostuva kaktussystematiikan ryhmä (International Cactaceae Systematics Group) on esittänyt seuraavan 15 lajin kuuluvan tähän sukuun:


title: Ryynikeltajäkälä

text: Ryynikeltajäkälä ("Xanthoria sorediata") on keltajäkälien sukuun kuuluva laji. Se muodostaa ruusukkeita, jotka voivat olla yhteenkasvaneita. Liuskat ovat muodoltaan litteitä tai kuperia sekä mutkittelevia. Sekovarressa on tappimaisia tai pallomaisia ulokkeita. Ryynikeltajäkälää tavataan Euraasian mantereella ja Pohjois-Amerikassa. Sitä esiintyy kalkkikivikallioilla ja pahtamuodostelmilla.


title: Leptocereus

text: Leptocereus on Karibian alueen kaktuskasvisuku, jonka tieteellinen nimi viittaa kasvien ohuisiin varsiin (kreikan leptos 'ohut, hoikka'). Siihen kuuluu 15 enimmäkseen suikertavavartista lajia, jotka kukkivat päivällä tai yöllä putkimaisin tai kellomaisin, tavallisesti valkoisin tai kalpean vihrein kukin.


title: Leptocereus

text: "Leptocereus"-lajit ovat puumaisia tai pensasmaisia, runsashaaraisia ja pystyjä, köynneliäitä tai maanmyötäisiä, 8-10 m pitkiä. Varret ovat tavallisesti liereitä ja nivelikkäitä, vailla ilmajuuria. Uurteita on 3-8, ne ovat ohuita ja syviä. Neulamaiset piikit ovat tavallisesti pitkäikäisiä. Kukat sijaitsevat lähellä varren kärkeä, joskus erilaistuneissa varren osissa (kefalioissa) yksittäin tai ryhminä ja ovat melko pieniä. Pohjuksessa on tavallisesti suomuja ja piikkejä. Hedelmä on pallomainen tai soikea, mehevä, tavallisesti piikkinen, ja siinä on mustia siemeniä.


title: Leptocereus

text: Lajit elävät paljolti maantieteellisessä eristyneisyydessä eri saarilla Karibian alueella. Niitä on Kuubassa, Hispaniolassa, Puerto Ricossa ja Culebassa.


title: Leptocereus

text:
Suvussa on 15 lajia:
Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: Levofloksasiini

text: Levofloksasiini (CHFNO) on fluorokinoloneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä laajakirjoisena antibioottina.


title: Levofloksasiini

text: Levofloksasiini on ofloksasiinin S-enantiomeeri yhdisteellä on bakteereja vastaan 8–128-kertainen teho verrattuna raseemiseen ofloksasiiniin. Muiden fluorokinoloniantibioottien tavoin levofloksasiinin teho perustuu bakteerien DNA-gyraasientsyymin inhibointiin, jolloin bakteeri ei kykene syntetisoimaan RNA:ta, kopiomaan DNA:ta eikä lisääntymään.


title: Levofloksasiini

text: Levofloksasiini tehoaa moniin bakteereihin muun muassa "Streptococcus"- ja "Staphylococcus"-suvun lajeihin ja "Haemophilus influenzae"en. MRSA-bakteeri on sille usein resistentti ja grampositiivisia bakteereita vastaan levofloksasiinin teho ei ole yhtä hyvä kuin gramnegatiivisia bakteereita vastaan. Lääkeainetta voidaan käyttää muun muassa keuhkokuumeen ja keuhkoputkentulehduksen hoidossa sekä virtsatieinfektioiden hoitoon. Levofloksasiinia voidaan ottaa joko suun kautta tablettina tai annostella ruiskeena laskimoon.


title: Levofloksasiini

text: Levofloksasiini on yleisesti ottaen hyvin siedetty lääkeaine. Tyypillisimmät haittavaikutukset ovat ruuansulatuskanavan oireet kuten huonovointisuus ja vatsakipu. Muita lääkkeen käytöstä aiheutuvia haittavaikutuksia voivat olla myös päänsärky ja väsymys.


title: Levofloksasiini

text: Eräs harvinainen haittavaikutus on jänteiden tai nivelsiteiden kipu ja tulehdus, jotka voivat johtaa repeämään. Tätä esiintyy useimmiten akillesjänteessä.


title: Levofloksasiini

text: Levofloksasiinia voidaan erottaa raseemisesta ofloksasiinista resoluution avulla joko kiteyttämällä tai entsymaattisesti. Yhdisteen synteesiin on kehitetty myös asymmetrinen synteesimenetelmä.


title: Otanmäki (yritys)

text: Otanmäki Oy oli 1. huhtikuuta 1950 perustettu suomalainen valtioenemmistöinen kaivosteollisuusyritys. Vuonna 1968 Otanmäki Oy fuusioitiin toiseen valtiolliseen yritykseen Rautaruukki Oy:hyn.


title: Otanmäki (yritys)

text: Otanmäki Oy sai nimensä Otanmäen kaivoksesta. Malmin hyödyntämiseen liitettiin varsin pian ajatus suomalaisen rauta- ja terästuotannon aloittamisesta. Otanmäen kuten muidenkin kaivosten magnetiittirikasteet vietiin ulkomaille siihen asti kunnes Raaheen valmistui oma rautatehdas. Magnetiittirikasteesta erotetun vanadiinituotteen osuus tuloista oli 70%. Otanmäki tuotti maailman vanadiinituotannosta seitsemän prosenttia.


title: Otanmäki (yritys)

text: Kemijärven maalaiskunnan Kärväsvaaran ja Raajärven kaivokset avattiin vuosina 1959 ja 1964. Kaivokset olivat toisistaan 10 kilometrin etäisyydellä. Kaivosten tuote oli magneettirikaste.


title: Otanmäki (yritys)

text: Rautaruukki Oy:n rautatehdastoiminta vakiintui 1960-luvulla ja toisaalta Otanmäki Oy:n tuotanto meni täysin Raahen. Tämän johdosta katsottiin järkeväksi yhdistää Otanmäki Oy Rautaruukki Oy:hyn, joka toteutettiin vuonna 1968.


title: Hardee’s

text: Hardee’s on yhdysvaltalainen pikaruokaravintolaketju, joka perustettiin vuonna 1960. Yritys on Carl’s Jr.:n kanssa Yhdysvaltojen viidenneksi suurin pikaruokaketju Subwayn, McDonald’sin, Burger Kingin ja Wendy’sin jälkeen.


title: Hardee’s

text: Ketjulla oli tammikuussa 2013 1 944 toimipaikkaa. Ketju toimii pääasiasa Yhdysvalloissa, mutta myös muissa maissa, kuten Japanissa, Etelä-Koreassa, Jamaikassa, Saksassa ja Australiassa.


Muinaisjäännöksiä Suomen suvun asumusaloilta on Suomen ensimmäisen valtionarkeologin J. R. Aspelinin kirjoittama viisiosainen kuvateossarja, jossa on kuvattu suomalaisia muinaismuistoja ja historiallisia esineitä piirroskuvin. Kirjat julkaistiin vuosina 1877–1884 G. W. Edlundin kustantamana. Kirjan 2 187 arkeologisen löydön piirtokuvaa muodostavat yhä nykyäänkin laajimman kokonaisuuden alallaan.


title: Muinaisjäännöksiä Suomen suvun asumusaloilta

text: Kirjasarja jakautuu viiteen teokseen seuraavasti:


text: Kirjoista on otettu uusintapainokset vuosina 1992 (Art House) ja 2014 (Salakirjat).


title: Jeremias Kaari

text: Jeremias Kaari (s. 7. kesäkuuta 1993) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Kakkosessa pelaavaa Åbo IFK:ta.


title: Jeremias Kaari

text: Kaari on Turun Palloseuran kasvatti, joka pelasi seuran junioreissa kauteen 2012 asti. Hän nousi ÅIFK:n edustusjoukkueeseen kaudella 2011, jonka aikana hän pelasi kolme Kakkosen ottelua. Seuraavalla kaudella hän pelasi neljä ottelua. Kaudella 2013 Kaari pelasi ÅIFK:ssa 16 ottelua ja teki myös ensiesiintymisensä Veikkausliigassa edustaen TPS:aa yhdessä sarjaottelussa (FC Honka–TPS 11. elokuuta). Kaudella 2014 Kaari pelasi seitsemän sarjaottelua ÅIFK:ssa.


title: 2S7 Pion

text: 2S7 "Pion" (Пион - "suom. Pioni") on alkujaan Neuvostoliitossa suunniteltu ja valmistettu telakanuuna. Vuonna 1976 käyttöön tullut ja GRAU-koodin saanut raskas tykistöase tunnetaan myös nimillä Malka sekä M-1975. Neuvostoliiton hajottua näitä telatykistöaseita päätyi Venäjän ohella esimerkiksi Georgiaan, Valko-Venäjälle ja Ukrainaan. Asetyyppi oli tuotannossa vuosina 1975 - 1990 ja on käytössä yhä 2010-luvun lopullakin.


title: 2S7 Pion

text: Pääaseen kaliiperi on 203 mm. Aseelle kehitettiin myös "M-1975"-nimellä oleva sisarase 2S4 Tyulpan (Tulppaani) -niminen telavetoinen kranaatinheitin, joka ampuu 240 mm epäsuoraa tulta.


title: 2S7 Pion

text: 2A44-tyypin kanuunaa käyttävä 2S7 Pion yltää 37 kilometrin enimmäiskantamaan. Poikkeuksellisesti muista vastaavista saman tyypin aseista 2S7 Pion ei käyttänyt hidasteena suujarrua. Normaali miehistömäärä on seitsemän henkeä. Vaunun 12-sylinterinen dieselmoottori on takana ja miehistön tilat edessä.


title: Kastán hauta

text: Kastán hauta (), paremmin tunnettu nimellä Amfipoliin hauta (Τάφος Αμφίπολης, "Táfos Amfípolis"), on muinainen makedonialainen hauta, joka on löydetty Kastán kukkulalta antiikin Amfipoliista, nykyisen Amfípolin kunnan alueelta Keski-Makedoniasta pohjoisesta Kreikasta.


title: Kastán hauta

text: Hauta on ympyrän muotoinen kumpuhauta eli "tumulus". Se on ajoitettu hellenistiselle ajalle vuosiin 325–300 eaa. Hauta sijaitsee muinaisen Amfipoliin kaupungin raunioiden alapuolella noin 800–900 metriä Néa Mesolakkián kylästä kaakkoon. Hauta löydettiin vuonna 2012 ja sen sisäosien kaivaukset suoritettiin vuoden 2014 jälkimmäisellä puoliskolla.


title: Kastán hauta

text: Kaivauksissa hauta osoittautui kolmekammioiseksi. Se on ryöstetty jo antiikin aikana. Haudasta löydettiin luita, jotka kuuluvat viidelle ihmiselle: yhdelle yli 60-vuotiaalle naiselle; kahdelle miehelle, jotka ovat noin 35- ja 45-vuotiaita; yhdelle miehelle tai naiselle, joka on polttohaudattu; sekä yhdelle lapselle. Arkeologien mukaan kyseessä saattaa olla perhehauta.


title: Kastán hauta

text: Syyskuussa 2015 tutkijat ilmoittivat löytäneensä haudasta kirjoituksen ja monogrammin, jonka perusteella sitä on ehdotettu Hefaistionin haudaksi. Tulkintaa ei ole kuitenkaan yleisesti hyväksytty. Hautaa koskevat tutkimukset ovat edelleen kesken.


title: Kastán hauta

text: Hauta-aluetta tutkittiin alun perin jo 1950-luvulla. Arkeologi Dimitris Lazaridis aloitti kaivaukset kukkulalla 1960-luvulla, mutta työt keskeytyivät tuolloin rahoituksen loppumiseen, sillä tuohon aikaan Makedonian alueen arkeologiset resurssit kuluivat pääasiassa Verginassa tehtyihin kaivauksiin. Arkeologi Katerína Peristérin johtama ryhmä jatkoi tutkimuksia vuonna 2009. Hauta löydettiin vuonna 2012 ja arkeologit aloittivat sen sisään kaivautumisen kesällä 2014. Haudan oviaukko kaivettiin esiin elokuussa 2014, minkä jälkeen hauta sai paljon huomiota.


title: Kastán hauta

text: Haudan ensimmäisen vaiheen kaivaukset päättyivät marraskuussa 2014. Seuraavaksi tutkimukset keskittyvät tehtyihin esinelöytöihin sekä luulöytöjä koskeviin DNA-tutkimuksiin. Lisäksi Thessalonikin Aristoteles-yliopisto suorittaa koko hautakummulle geofyysisen, mukaan lukien tomografisen, tutkimuksen. Tähän mennessä suoritettujen geofyysisten tutkimusten perusteella tutkijat totesivat jo vuoden 2014 lopussa, että kummun sisällä on mahdollisesti muita rakenteita toistaiseksi esiin kaivetun haudan lisäksi.


title: Kastán hauta

text: Haudan saaman suuren julkisuuden vuoksi Keski-Makedonian viranomaiset ovat järjestäneet haudalle ympärivuorokautisen vartioinnin. Viranomaiset ovat myös aloittaneet toimet haudan saamiseksi Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Kastán hauta

text: Kastán ympyränmuotoisen hautakummun halkaisija on noin 160 metriä. Haudan ulkoseinä on päällystetty thásoslaisella marmorilla, ja sen korkeus on kolme metriä ja ympärysmitta 497 metriä. Hautakummulle johtaa 4,5 metriä leveä tie. Varsinainen hauta on hautakummun sisässä ja sen sisäänkäynti on kummun etelälaidalla. Hauta koostuu kolmesta kammiosta. Haudan suunnittelijan on arveltu sen tyylin perusteella olleen Deinokrates, joka oli Aleksanteri Suuren hoviarkkitehti ja Aleksandrian rakennuttaja.


title: Kastán hauta

text: Haudan ovea eli ensimmäisen kammion sisäänkäyntiä vartioi kaksi sfinksiä. Niiden korkeus on noin 1,45 metriä. Sfinksit ovat päättömiä ja myös niiden siivet on rikottu mahdollisesti jo antiikin aikana. Toisen sfinksin pää löytyi haudan kolmannesta kammiosta. Sisäänkäyntiä on koristanut joonialaista pylväikköä jäljittelevä fresko.


title: Kastán hauta

text: Haudan ensimmäisessä kammiossa on ollut mosaiikkilattia ja sen seiniä ovat koristaneet freskot, jotka ovat haalistuneet. Löydöksissä erottuu keltaisen, mustan, punaisen ja sinisen sävyjä. Lisäksi kammiossa on mm. ruusukekoristeluja.


title: Kastán hauta

text: Tutkijoiden mukaan haudan ovi oli radiohiiliajoituksen perusteella sinetöity 200- tai 100-luvulla eaa., mahdollisesti ennen kuin roomalaiset valtasivat Makedonian vuonna 168 eaa. Haudassa ei siis oltu käyty tämän jälkeen ennen arkeologeja.


title: Kastán hauta

text: Haudan toisen kammion sisäänkäyntiä kannattelee kaksi naishahmoista pylvästä eli karyatidia. Karyatidit on sfinksien tavoin rikottu tarkoituksellisesti. Toisen karyatidin pää löytyi kammiosta. Karyatideja ja kuninkaallisiin viittaavaa kattosymbolia pidetään merkkeinä vainajan tärkeydestä. Karyatidien korkeus on 2,27 metriä. Ne on sijoitettu 1,40 metrin korkuisille jalustoille, jolloin pylväiden korkeus on jalustoineen 3,67 metriä. Patsaat seisovat kädet ojennettuna. Tämän tarkoituksena on mahdollisesti varoittaa tulijoita astumasta peremmälle hautaan.


title: Kastán hauta

text: Haudan toinen kammio on 4,5 metriä leveä ja 3,0 metriä pitkä. Kammion lattiassa on koko sen pinta-alan peittävä mosaiikki, joka kuvaa Persefonen joutumista manalan jumala Haadeen ryöstämäksi (tai tämän palautusta takaisin maan päälle). Haadeella on päässään laakeriseppele ja hän ajaa vaunuilla, joita johdattaa Hermes, jonka tehtävänä on saattaa kuolleet manalaan ("Hermes Psykhopompos"). Mosaiikin keskellä on pyöreä noin 80 senttimetriä halkaisijaltaan oleva vaurioitunut alue.


title: Kastán hauta

text: Toisen kammion seinäkoristelusta erottuvat mm. siivekäs hahmo yhdessä tripodin eli kolmijalan kanssa, mies- ja naishahmoja sekä eläinhahmo, mahdollisesti härkä.


title: Kastán hauta

text: Haudan kolmanteen kammioon johtaa makedonialaisille haudoille tyypillinen marmoriovi. Kolmannen kammion lattian alta löydettiin varsinainen hauta. Se on 1,6 metrin syvyydessä, ja siinä on kiviset seinämät, pohja ja päällys. Kivillä vuoratun osan pituus on 3,23 metriä, leveys 1,56 metriä ja syvyys 1,0 metriä. Siinä on ollut puinen arkku, joka on ollut 2,35 metriä pitkä ja 0,54 metriä leveä. Hautaa on pengottu ja sen esineistö on hajallaan. Haudasta on löydetty ihmisluita (mm. pääkallo, sääriluuta, käden luita sekä lantioluu). Luut kuuluvat viidelle eri ihmiselle (katso alla: Luulöydöt). Lisäksi haudasta on löydetty norsunluusta ja lasista tehtyjä arkun koristeosia sekä nauloja.


title: Kastán hauta

text: Kolmannen kammion peräseinässä on rako, jonka luultiin alun perin saattavan olla merkki ovesta neljänteen kammioon. Tutkimusten edetessä kuitenkin paljastui, että kolmannesta kammiosta on vain poistettu marmorinen pylväs, eikä neljättä kammiota ole.


title: Kastán hauta

text: Haudasta löydettyjen luiden ensimmäisen vaiheen tutkimustulokset julkistettiin 19. tammikuuta 2015. Luunkappaleita on yhteensä noin 550. Niistä 137 on pystytty paikantamaan osaksi ihmisluurankoja. Luiden todettiin tutkimusten jälkeen kuuluvan viidelle eri ihmiselle:Arkeologien mukaan kyseessä saattaa olla perhehauta, jolloin vainajat voisivat olla sukua toisilleen. Vainajien henkilöllisyyttä ja mahdollista sukulaisuussuhdetta ei kuitenkaan vielä tiedetä. Samoin ei tiedetä sitä, milloin kyseiset ihmiset ovat kuolleet, milloin kukin vainaja on haudattu hautaan ja onko hauta rakennettu alun perin kaikille heistä.


title: Kastán hauta

text: Luiden tutkimukset jatkuvat seuraavaksi muun muassa DNA-tutkimuksella. DNA-tutkimus voi viedä jopa 20 kuukautta, koska tuloksia verrataan alueen satoihin muihin luulöytöihin antiikin ajalta. Luulöytöjä on kuitenkaan mahdotonta yhdistää varmuudella suoraan kehenkään nimettyyn henkilöön edes DNA-tutkimuksen avulla.


title: Kastán hauta

text: Syyskuussa 2015 haudan tutkijat ilmoittivat löytäneensä haudasta kolme piirtokirjoitusta. Kahdesta kivestä, jotka ovat peräisin haudan ympärysmuurista, mutta irrotettu myöhemmin ja löydetty läheisestä Strymónas (Strymon) -joesta, on löydetty sana ΑΡΕΛΑΒΟΝ ("arelabon"), jonka yhteydessä esiintyy pitkä monogrammi, josta on luettavissa ainakin kirjaimet Η (eeta) ja φ (fi). Lisäksi haudasta itsestään on löydetty ruusukekuvio, jonka sisällä on pelkästään kirjaimista Η ja φ koostuva pienempi monogrammi.


title: Kastán hauta

text: Peristérin johtama tutkimusryhmä on tulkinnut monogrammin Hefaistionin, Aleksanteri suuren läheisen ystävän ja kenraalin, monogrammiksi, ja koko pidemmän tekstin ilmaisuksi ΠΑΡΕΛΑΒΟΝ ΗΦΑΙΣΤΙΩΝ ("parelabon Hefaistiōn", ”vastaanotin, Hefaistion”) Tutkijoiden mukaan kirjoitukset liittyvät haudan rakentamisvaiheeseen ja rakentamista koskevaan sopimukseen.


title: Kastán hauta

text: Kriitikoiden mukaan kyseinen monogrammin tulkinta on kuitenkin hyvin epävarma. Lisäksi epävarmuutta aiheuttaa se, että osa kivistä on ollut irrotettuna haudasta. Tällöin kirjoitukset saattavat olla myöhempia graffiteja, joita muista haudan ympärysmuurista peräisin olevista kivistä tunnetaan lukuisia.


title: Kastán hauta

text: Haudasta ei ole löydetty merkittäviä hautaesineitä. Tutkimusten perusteella vaikuttaa siltä, että hauta on ryöstetty jo antiikin aikana. Tähän viittaavat muun muassa tarkoituksellisesti rikotut kuvapatsaat sekä se, että vainajien luut ovat hyvin hajallaan. Myös suurin osa haudassa olleista arvoesineistä on ryöstetty. Tämä vaikeuttaa haudattujen henkilöyden selvittämistä, koska se tapahtuisi parhaiten hautaesineiden perusteella.


title: Kastán hauta

text: Arkeologit ovat löytäneet Amfipoliin leijonan osia haudan alueelta. Kyseinen viisimetrinen marmorista tehty leijonapatsas löydettiin jo vuonna 1912 ja on pystytetty lähelle. Haudan tutkijat ovat ehdottaneet, että se olisi alun perin ollut sijoitettuna haudan huipulle.


title: Kastán hauta

text: Lisäksi hautakummun ympärysmuurin puuttuvia palasia on löytynyt eri puolilta aluetta. Muun muassa läheisestä Kerkíni-järvestä on löytynyt yli 100 palasta.


title: Kastán hauta

text: Hauta on suurin Kreikasta koskaan löydetty hautamonumentti, ja se saa esimerkiksi Verginan tunnetut kuningashaudat, mukaan lukien kuningas Filippos II:n haudan, näyttämään pieneltä. Ennen kuin luita oli tutkittu, tutkijat esittivät erilaisia arvioita siitä, kuka hautaan voisi olla haudattu.


title: Kastán hauta

text: Alussa esitettiin arvailuja, että kyseessä olisi haudan suuren koon vuoksi voinut olla jopa Aleksanteri Suuren hauta, mutta tutkijat ovat torjuneet tämän, koska haudan ajoitus ei täsmää; historiallisen todistusaineiston valossa on nimittäin selvää, että Aleksanterin hauta on ollut Aleksandriassa ainakin myöhäisantiikkiin saakka. Todennäköisemmin kyseessä on jonkun muun merkittävän makedonialaisen hauta. Haudan on esitetty olevan rakennettu esimerkiksi jollekin Aleksanteri Suuren kenraaleista (nk. diadokit).


title: Kastán hauta

text: Haudan tutkimusten edetessä sen merkittävyys on käynyt yhä selvemmäksi, ja monet tutkijat kallistuivat sille kannalle, että se olisi Makedonian kuningassuvun jonkun myöhemmän jäsenen hauta. Ennen luulöytöjä koskeneita tutkimuksia jotkut tutkijat ehdottivat esimerkiksi, että hauta voisi olla Aleksanterin vaimon Roksanen tai näiden pojan Aleksanteri IV:n hauta. Leskeksi jäänyt Roksane karkotettiin Amfipoliiseen, missä sekä hänet että Aleksanteri IV murhattiin. Tähän saakka Aleksanteri IV:n hautana on pidetty yhtä Verginan haudoista.


title: Kastán hauta

text: Luulöytöjä koskevien tutkimustulosten julkaisun jälkeen esitettiin muun muassa teoria, että yksi vainajista saattaisi olla Aleksanteri Suuren äiti Olympias. Tämä kuoli noin 60-vuotiaana vuonna 316 eaa. Näin hänen ikänsä saattaisi täsmätä haudasta löydetyn naisen arvioituun ikään, ja kuolinvuosi täsmää yhteen haudan rakentamisen ajankohdan kanssa. Peristérin mukaan paikalliset ovat kutsuneet hautaa ”Kuningattaren haudaksi”.


title: Kastán hauta

text: Kirjoituslöytöjen perusteella Peristérin johtama tutkimusryhmä on päätynyt viimeisimpänä teoriaan, että kyseessä olisi alun perin ollut Meedian Ekbatanassa vuonna 324 eaa. kuolleen Hefaistionin hauta, jonka Aleksanteri Suuri olisi tilannut ja joka olisi rakennettu noin 325–300 eaa. Myöhemmin hautaan olisi haudattu myös muita henkilöitä. Kriitikot eivät kuitenkaan ole hyväksyneet teoriaa, vaan pitävät sitä heikkona sekä tekstin tulkinnan osalta että historiallisesti.


title: Mausollos

text: Mausollos (myös Mausolos; k. 353 eaa. tai 352 eaa.) oli Anatoliassa sijaitsevaa Kaariaa vuosina vuosina 377–353 eaa. hallinnut Persian alainen satraappi, jolla tosin oli käytännössä itsenäisen hallitsijan asema. Hänet muistetaan parhaiten itselleen rakennuttamasta valtavasta hautamuistomerkistä eli niin sanotusta Halikarnassoksen mausoleumista, jota pidettiin antiikin aikana yhtenä maailman seitsemästä ihmeestä. Hänen nimestään tulee suurta ja näyttävää hautarakennelmaa tarkoittava sana mausoleumi. Mausollos kuului Kaariaa hallinneeseen Hekatomnidien hallitsijasukuun, joka sai alkunsa hänen isästään Hekatomnoksesta.


title: Mausollos

text: Mausollos siirsi pääkaupunkinsa Mylasasta Halikarnassokseen, jonka ympärille hän rakennutti muurit. Hän siirrätti Halikarnassokseen myös asukkaita ja rakennutti sinne loisteliaita rakennuksia. Pääkaupungin siirto sisämaasta rannikolle merkitsi myös askelta kohti valtakunnan laajentamista. Mausollos asettui vuonna 362 eaa. tukemaan Anatolian satraappien kapinaa Persian hallitsija Artakserkses II:a vastaan, mutta irtautui kapinasta ennen sen kukistumista. Tämän jälkeen Mausollos sai lähes itsenäisen hallitsijan aseman ja ryhtyi laajentamaan valtakuntaansa. Hän valloitti osan Lyydiasta ja useita Joonian kreikkalaisista kaupungeista. Hän asettui tukemaan Rodoksen, Khioksen ja Kosin saarten muodostamaa Ateenan vastaista liittoa vuosien 357–355 eaa. liittolaissodassa, ja sodan päätyttyä liiton voittoon myös nämä saaret päätyivät hänen valtapiiriinsä. Lisäksi hän valloitti osia Lyykiasta.


title: Mausollos

text: Mausollos nai sisarensa Artemisian. Jossain elämänsä vaiheessa hän ryhtyi rakennuttamaan itselleen ja vaimolleen mahtavaa hautamuistomerkkiä eli "Mausolleionia" pääkaupunkiinsa Halikarnassokseen. Artemisia jatkoi rakennustöiden johtamista Mausolloksen kuoltua ja kutsui aikansa nimekkäimmät taiteilijat mukaan hankkeeseen. Arkkitehteina toimivat Pytheos ja Satyros, kuvanveistäjinä Bryaksis, Leokhares, Skopas ja Timotheos. Rakennus valmistui Artemisian elinaikana. Se pysyi pystyssä yli 1 500 vuotta, mutta tuhoutui ilmeisesti 1300-luvun lopulla maanjäristyksessä ja on nykyään raunioina.


title: Mausollos

text: Artemisia seurasi Mausollosta Kaarian hallitsijana nimellä Artemisia II, mutta pysyi vallassa vain kaksi vuotta. Myöhemmin Kaarian hallitsijoina toimivat vielä peräjälkeen Mausolloksen nuoremmat veljet Idrieos ja Piksodaros sekä Idrieoksen leski Ada, kunnes Aleksanteri Suuri valloitti koko valtakunnan vuosina 334–332 eaa.


title: Torre de’ Roveri

text: Torre de’ Roveri on kunta Pohjois-Italiassa Bergamon maakunnassa Lombardian alueella. Kunnan nähtävyys on 1900-luvun alusta peräisin oleva goottilainen San Gerolamon kirkko.


title: Amýntaio

text: Amýntaio (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Αμυνταίου, "Dímos Amyntaíou"), joka sijaitsee Flórinan alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 599,6 neliökilometriä ja väkiluku 16 973. Varsinaisen Amýntaion kaupungin väkiluku on 3 671 (vuonna 2011).


title: Amýntaio

text: Nykyinen Amýntaion kunta muodostui, kun Amýntaio, Aetós, Filótas, Léchovo, Nymfaío ja Varikó yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Amýntaio

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Amýntaion kunta muodostuu kuudesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Undiscovered

text: Undiscovered voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Deskáti

text: Deskáti () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Δεσκάτης, "Dímos Deskátis"), joka sijaitsee Grevenán alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 431,638 neliökilometriä ja väkiluku 5 852. Varsinaisen Deskátin kaupungin väkiluku on 3 508 (vuonna 2011).


title: Deskáti

text: Nykyinen Deskátin kunta muodostui, kun Deskáti ja Chásia yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Deskáti

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Deskátin kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Eordaía

text: Eordaía ( eli Δήμος Εορδαίας, "Dímos Eordaías") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Kozánin alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kunnan pinta-ala on 707,9 neliökilometriä ja väkiluku 45 592 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Ptolemaḯda.


title: Eordaía

text: Eordaían kunta on ottanut nimensä samalla seudulla sijainneelta antiikin aikaiselta Eordaian alueelta, joka oli yksi Makedonian valtakunnan osista. Eordaían kunta syntyi, kun Agía Paraskeví, Mouríki, Ptolemaḯda, Vérmio ja Vlásti yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Eordaía

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Eordaían kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Eordaia

text: Eordaia (, myös "Eordia", , ) oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa Ylä-Makedoniassa pohjoisessa Kreikassa.


title: Eordaia

text: Eordaia käsitti alueen Pindos-vuoriston ja Bermion (nyk. Vérmio) -vuoren välisellä alueella jälkimmäisen länsipuolella. Sen itäpuolella sijaitsi Bottiaia, eteläpuolella Elimeia, lounaispuolella Orestis, luoteispuolella Lynkestis ja pohjoispuolella Almopia.


title: Eordaia

text: Eordaian kaupunkeja olivat Fyska (Fyskos) alueen pohjoisosissa, Begorra keskiosissa ja Galadrai eteläosissa.


title: Eordaia

text: Eordaiaa asutti alun perin eordaialaisten heimo, joista käytettiin etnonyymejä "Eordos" () ja "Eordaios" (), latinaksi "Eordaeus" ja "Eordensis". Makedoniaa johtaneet Argeadit ajoivat pääosan näistä pois alueelta vallattuaan sen Makedonialle. Alue säilytti silti aikaisemman nimensä.


title: Eordaia

text: Kreikan nykyinen, samalla seudulla sijaitseva Eordaían kunta on ottanut nimensä alueesta.


title: Jaalankajoki

text: Jaalankajoki on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva Nuorittajoen sivuhaara Pohjois-Pohjanmaalla Pudasjärvellä. Joen alkupiste on Jongunjärven länsipuolen Karkusuon - Savisuon - Lamminsuon alueella, joskin siihen laskee Jaalanganoja itäkaakosta Joutensuon alueelta. Jaalankajoki virtaa pääasiassa etelän suuntaisesti, mutta kääntyy Pikku Palovaaran ja Sosinojan suun jälkeen länteen ja lopulta luoteeseen. Jaalangan kylän kohdalla joki alittaa Ruottisenharjulle menevän tien ja Pikku Palovaaran länsilaidalla Hetekankaalle menevän metsäautotien. Jokivarsi on pääosin alavaa ojitettua maata ja asumatonta, alavirran Jokelanahon muutamaa erämaataloa lukuun ottamatta. Joessa on tavanomaisten haukien ja ahventen ohella säyneitä. Matalahkon joen vesi on tummaa ja rannat ovat vesakoituneet.


title: Grevená

text: Grevená () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Γρεβενών, "Dímos Grevenón"), joka sijaitsee Grevenán alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kaupunki on alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 1 859,9 neliökilometriä ja väkiluku 25 905. Varsinaisen Grevenán kaupungin väkiluku on 13 137 (vuonna 2011).


title: Grevená

text: Nykyinen Grevenán kunta muodostui, kun Grevená, Ágios Kosmás, Avdélla, Dotsikó, Filippaíoi, Górgiani, Irakleótes, Mesoloúri, Perivóli, Samarína, Smíxi, Theódoros Ziákas ja Véntzio yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Grevená

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Grevenán kunta muodostuu 13 kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Kastoriá

text: Kastoriá () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Καστοριάς, "Dímos Kastoriás"), joka sijaitsee Kastorián alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kaupunki on alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 755,0 neliökilometriä ja väkiluku 35 874. Varsinaisen Kastorián kaupungin väkiluku on 13 387 (vuonna 2011).


title: Kastoriá

text: Kastorián kunta sijaitsee pohjoisessa Kreikassa ja pieni osa siitä rajoittuu Albaniaan. Kastorián kaupunki sijaitsee niemessä Orestiáda- eli Kastoriá-järven länsirannalla. Kastorián lentoasema sijaitsee Árgos Orestikóssa noin 12 kilometriä Kastoriásta etelään.


title: Kastoriá

text: Nykyinen Kastorián kunta muodostui, kun Kastoriá, Agía Triáda, Ágioi Anárgyroi, Kastráki, Kleisoúra, Korestía, Makednoí, Mesopotamiá ja Vítsi yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Kastoriá

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Kastorián kunta muodostuu yhdeksästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Nestório

text: Nestório (; kath. Νεστόριον, "Nestórion") on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Νεστορίου, "Dímos Nestoríou"), joka sijaitsee Kastorián alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 618,5 neliökilometriä ja väkiluku 2 646. Varsinaisen Nestórion kylän väkiluku on 865 (vuonna 2011).


title: Nestório

text: Nestório sijaitsee luoteisessa Kreikassa Albanian rajan pinnassa. Nykyinen Nestórion kunta muodostui, kun Nestório, Akrítes, Arrénes ja Grámos yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Nestório

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Nestórion kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Orestída

text: Orestída ( eli Δήμος Ορεστίδος, "Dímos Orestídos") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Kastorián alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kunnan pinta-ala on 349,3 neliökilometriä ja väkiluku 11 802 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Árgos Orestikó.


title: Orestída

text: Orestídan kunta syntyi, kun Árgos Orestikó ja Íon Dragoúmis yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Orestída

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Orestídan kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Préspes

text: Préspes ( eli Δήμος Πρεσπών, "Dímos Prespón") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Flórinan alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kunnan pinta-ala on 504,2 neliökilometriä ja väkiluku 1 560 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Laimós.


title: Préspes

text: Préspeen kunta sijaitsee Kreikan pohjoisosassa ja sillä on yhteistä rajaa sekä Albanian että Makedonian tasavallan kanssa. Kunta on saanut nimensä Préspajärvistä ("Límnes Préspes") eli Megáli Préspa ja Mikrí Préspa -järvistä, joiden Kreikan puoleiset osat sijaitsevat kunnan alueella. Nykyinen Préspeen kunta muodostui, kun Préspes ja Krystallopigí yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Préspes

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Préspeen kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Sérvia-Velventós

text: Sérvia-Velventós ( eli Δήμος Σερβίων-Βελβεντού, "Dímos Servíon-Velventoú") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Kozánin alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kunnan pinta-ala on 732,2 neliökilometriä ja väkiluku 14 830 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Sérvia.


title: Sérvia-Velventós

text: Sérvia-Velventóksen kunta syntyi, kun Kamvoúnia, Livaderó, Sérvia ja Velventós yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Sérvia-Velventós

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Sérvia-Velventóksen kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Voḯo

text: Voḯo ( eli Δήμος Βοΐου, "Dímos Voḯou") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Kozánin alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kunnan pinta-ala on 1 021,0 neliökilometriä ja väkiluku 18 386 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Siátista.