title: Stasys Stonkus

text: Stonkus saavutti olympiahopeaa Neuvostoliiton koripallomaajoukkueen pelaajana Helsingissä 1952 ja Melbournessa 1956. EM-kilpailuissa hän voitti kultaa vuonna 1957 ja pronssia vuonna 1955.


title: Piiskukaapuyökkönen

text: Piiskukaapuyökkönen ("Cucullia gnaphalii") on kaapuyökkösiin lukeutuva, pienehkö, harmaankirjava yöperhoslaji. Se on Suomessa melko harvinainen.


title: Piiskukaapuyökkönen

text: Piiskukaapuyökkönen on muihin harmaisiin "Cucullia"-suvun lajeihin verrattuna kooltaan pieni ja väritykseltään kirjava. Etusiivet ovat vaaleanharmaat ja rengas- sekä munuaistäplä erottuvat tummareunaisina hyvin. Siiven keskiosa on etenkin etureunasta selvästi ruskeavarjosteinen ja siiven ulkoreunan takanurkassa on tumma alue. Takasiivet ovat tummanharmaat. Siipiväli 36–39 mm.


title: Piiskukaapuyökkönen

text: Piiskukaapuyökkösen levinneisyys yltää Keski-Euroopasta ja Italian keskiosista Skandinavian eteläosiin ja Uralille ja Keski-Aasiaan. Britteinsaarilta se on luultavasti hävinnyt. Suomessa laji esiinyy harvinaisena etelärannikolta Keski- ja Itä-Suomen sisämaahan. Perhoset ovat lennossa yhtenä sukupolvena kesä-heinäkuussa, etenkin kesäkuun jälkipuoliskolla.


title: Piiskukaapuyökkönen

text: Laji elää paikoittaisena kuivilla ja lämpimillä paikoilla kuten harjuilla ja kangasmetsissä. Aikuiset perhoset käyvät kukilla ja tulevat valolle. Niitä tavataan kuitenkin vain harvoin ja yksitellen. Sen sijaan toukkia voi löytää ravintokasvien kukintoja ravistelemalla. Toukka syö kukintoja öisin ja piilottelee päivisin maassa. Kotelo talvehtii maassa.


title: Piiskukaapuyökkönen

text: Laji on arvioitu Norjassa uhanalaiseksi.


title: Piiskukaapuyökkönen

text: Toukan pääasiallinen ravintokasvi on kultapiisku ("Solidago virgaurea").


title: Pohjantahti

text: Pohjantahti oli vuonna 1984 perustettu kansanmusiikkiyhtye. Yhtye esitti suomalais-ugrilaisten kansojen musiikkia erityisesti Neuvostoliiton alueelta sekä omia sävellyksiä Kalevalan teksteihin. Yhtye perustettiin Kalevalan juhlavuodeksi 1985. Yhtyeen jäsenet olivat Ilpo Saastamoinen (basso, laulu), Pekka Nylund (kitara, laulu) ja Kalle Fält (laulu, lyömäsoittimet). Arto Piispanen (kosketinsoittimet) korvasi Fältin vuonna 1991. Myös Wimme Saari (laulu) esiintyi yhtyeen kanssa sen viimeisinä vuosina. Yhtye soitti viimeisen keikkansa vuonna 1995, mutta sen muusikot olivat mukana Saastamoisen "Velho"-oopperatrilogiassa.


title: Pohjantahti

text:
Yhtyeen nimeä kantava LP julkaistiin vuonna 1986. "Helsingin Sanomien" Pirkko Kotirinta kutsui sen arvostelussa yhtyettä jonkinlaiseksi ”kansanmusiikin Sielun Veljiksi”. Hän sanoi Pohjantahdin löytäneen ikivanhat suomalaisten sukukansojen laulut ja tehneen niistä ennakkoluulottomasti omat juttunsa: ”Sovituksia ei ole tehty perinnekalotti päätä puristaen. Jotkut ideat tuntuvat hautuneen niin pitkään, että metsätseremissipohja jää hämärän peittoon, toisissa taas on jokseenkin alkukantainen lataus.”A-puoli
B-puoli


title: Student Nonviolent Coordinating Committee

text: Student Nonviolent Coordinating Comittee (SNCC; ”Opiskelijoiden väkivallattoman koordinoinnin komitea”) oli yksi Yhdysvaltain mustien kansalaisoikeusliikkeen keskeisistä järjestöistä 1960-luvulla.


text: SNCC perustettiin vuoden 1960 alussa Raleighissa Pohjois-Carolinassa. Järjestön alkuperäisenä tarkoituksena oli tuoda yhteen mustien kansalaisoikeuksia väkivallattomin keinoin ajaneet mustat ja valkoiset. Rotuerottelun vastustamiseen tarkoitetut mustilta kiellettyjen julkisten tilojen kuten ravintoloiden valtaukset olivat tuolloin etenemässä monissa Etelävaltioiden kaupungeissa. Nämä rauhanomaiset protestit toivat SNCC:lle alkuvaiheessa paljon julkisuutta. Se tuki myös vuoden 1961 vapausmatkustus ("freedom ride") -liikettä, vuoden 1963 marssia Washingtoniin ja vuoden 1964 kansalaisoikeuslakia. Se antoi vuonna 1966 tukensa myös Vietnamin sodan vastaiselle liikkeelle.


text: SNCC:n toiminnan lisääntyessä sen jäsenet joutuivat yhä useammin väkivaltaisten hyökkäysten kohteiksi. Tämän seurauksena järjestö alkoi 1960-luvun puolivälin jälkeen irtautua väkivallattomuuden periaatteestaan ja ryhtyi myötäilemään radikalisoituvien mustien aktivistien jyrkempää linjaa, kuten Black Power -liikettä. Vaikka järjestöön oli alkuvaiheessa kuulunut paljon valkoihoisia jäseniä, se alkoi nyt korostaa yhä voimakkaammin mustien omaa identiteettiä. Linjanmuutos henkilöityi Stokely Carmichaelissa, joka tuli John Lewisin tilalle SNCC:n puheenjohtajaksi vuonna 1966. Carmichaelin seuraaja H. Rap Brown osoittautui vielä radikaalimmaksi ja ryhtyi yhteistyöhön Mustien pantterien kanssa.


text: Järjestön nimeksi muutettiin vuonna 1969 Student National Coordinating Committee. Se lakkasi toimimasta 1970-luvun alussa.


text: Muita tunnettuja SNCC:ssä vaikuttaneita olivat muun muassa Ella Baker, Julian Bond, Rubye Robinson ja Fannie Lou Hamer.


title: Parhaan maskeeraussuunnittelun Jussi

text: Parhaan maskeeraussuunnittelun Jussi (aiemmin parhaan maskeerauksen Jussi) on yksi Jussi-palkinnon palkintosarjoista. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1992, minkä jälkeen se oli useita vuosia tauolla ja palautettiin palkintosarjaksi jälleen vuonna 2013.


title: Malikaapuyökkönen

text: Malikaapuyökkönen ("Cucullia absinthii") on kaapuyökkösiin lukeutuva, melko kookas, harmaankirjava yöperhoslaji. Se on yleistynyt Suomessa huomattavasti 2000-luvun aikana.


title: Malikaapuyökkönen

text: Malikaapuyökkönen kuuluu kookkaisiin, harmaisiin kaapuyökkösiin, mutta on selvästi kirjavampi kuin useimmat lähilajit. Etusiivet ovat vaaleanharmaat, hieman ruskeakehnäiset ja pituuteensa nähden hyvin kapeat. Munuais ja rengastäplän alueella on selkeitä mustia pisteitä minkä lisäksi voimakkaasti tumman kehnän varjostamat sisempi ja ulompi poikkviiru erottuvat selkeinä. Myös siiven ulkoreunassa on selkeä mustien pisteiden rivi. Takasiivet ovat vaaleat, reunoistaan tummemmat. Siipiväli 41–45 mm.


title: Malikaapuyökkönen

text: Malikaapuyökkösen levinneisyys Euroopan keskiosista Keski-Aasian poikki Kiinan keskiosiin ja Baikalille. Suomessa se on vanhastaan ollut lounaisrannikon ja -saariston hyvin harvinainen erikoisuus, mutta 2000-luvun aikana laji on laajentanut elinpiiriään likimain koko Pori-Imatra-linjan eteläpuolelle ja satunnaishavaintoja on tätäkin pohjoisempaa. Perhoset ovat lennossa yhtenä sukupolvena heinäkuun alusta elokuulle.


title: Malikaapuyökkönen

text: Lajin elinpaikkoja ovat avoimet, hiekkapohjaiset ympäristöt ja perhosen esiintyminen on paikoittaista. Perhoset lentävät yöllä, käyvät luultavasti kukilla, ja tulevat jossain määrin myös valolle. Aikuisia perhosia tavataan vain harvoin ja yksitellen, mutta toukkia voi löytyä ravintokasvien kukinnoista suuriakin määriä. Toukkien etsintää hankaloittaa toukan ulkonäkö joka maastouttaa sen kukintoon tavattoman hyvin. Kotelo talvehtii maaperässä kotelokopan suojaamana.


title: Malikaapuyökkönen

text: Laji on Norjassa luokiteltu uhanalaiseksi.


title: Malikaapuyökkönen

text: Vaikka toukka syökin myös malia ("Artemisia absinthum"), pääasiallinen ravintokasvi on pujo ("Artemisia vulgaris") .


title: Eric Comrie

text: Eric Comrie (s. 6. heinäkuuta 1995 Edmonton, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa NHL-joukkue Winnipeg Jetsin organisaatiossa. Hän pelaa lähinnä AHL-joukkue Manitoba Moosessa. "The Hockey News" -sivuston mukaan Comrien vahvuuksiin kuuluu poikittaisliike, koko ja energisyys. Hänen innokkuutensa kuitenkin kostautuu toisinaan ylipelaamisena ja Comrien tulisi käyttää myös kokoaan enemmän hyväksi.


title: Eric Comrie

text: Comrie syntyi Edmontonissa, mutta hän muutti perheineen 9-vuotiaana Kalifornian Newport Beachille. Hänen kasvattajaseuransa on Los Angeles Selects, josta Comrien varasi vuonna 2010 sekä Tri-City Americans 13. pelaajana WHL:n varaustilaisuudessa että Indiana Ice 310. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa. Hän pelasi kauden 2010–2011 vielä pääasiassa T1EHL-sarjaa Selectsissa ja edusti Albertaa Kanadan talviurheilukisoissa voittaen pronssia. Huhtikuussa 2011 Comrie siirtyi loppukaudeksi Americansin vahvuuteen ja sai WHL:ssä tililleen yhden playoff-ottelun.


title: Eric Comrie

text: Kaudella 2011–2012 Comrie pelasi lähinnä Americansin kakkosmaalivahtina Ty Rimmerin takana ja sai WHL:ssä tililleen 31 runkosarjaottelua. Hänet valittiin 23. lokakuuta 2011 liigan viikon maalivahdiksi. Kaudella 2012–2013 Comrie nousi Americansin ykkösmaalivahdiksi, mutta hänen kautensa päättyi kuitenkin 37 ottelun jälkeen lonkkavammaan. Winnipeg Jets varasi Comrien toisella kierroksella 59. pelaajana . Saman vuoden jouluaattona hän teki kolmivuotisen tulokassopimuksen seuran kanssa. Kaudella 2013–2014 Comrie pelasi Americansin selkeänä ykkösmaalivahtina 60 runkosarja- ja viisi playoff-ottelua. Hänellä oli WHL:n runkosarjan paras torjuntaprosentti (92,4 %) ja Comrie valittiin kauden päätteeksi liigan läntisen konferenssin toiseen tähdistökentälliseen. Hänet valittiin myös WHL:n tammikuun 2014 kuukauden maalivahdiksi. WHL-kautensa päätteeksi huhtikuussa 2014 hän siirtyi AHL-joukkue St. John's IceCapsin vahvuuteen ja pelasi siellä kaksi ottelua.


title: Eric Comrie

text: Comrie aloitti kauden 2014–2015 taas Americansin vahvuudessa. Hänet valittiin kauden päätteeksi taas WHL:n läntisen konferensiin toiseen tähdistökentälliseen. WHL-kauden jälkeen Comrie siirtyi jälleen St. John's IceCapsin AHL-joukkueen vahvuuteen. Hän pelasi siellä kolme ottelua. Kauden 2015–2016 Comrie pelasi kokonaan Jetsin uudessa farmijoukkue Manitoba Moosessa. Hänen asemansa joukkueen vastuunkantajana kasvoi marraskuussa 2015, kun Comrien aisapari Connor Hellebuyck siirtyi lähes koko loppukaudeksi Jetsin NHL-vahvuuteen paikkaamaan Ondřej Pavelecin loukkaantumista. Comrie pelasi AHL:n tulokaskautensa aikana 46 runkosarjaottelua torjuen yhden nollapelin.


title: Eric Comrie

text: Comrie pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Comrie toimi lähinnä Kanadan kakkosmaalivahtina Zachary Fucalelle ja pelasi kaksi ottelua. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2012, jolloin Comrie voitti kultaa. Hän toimi myös tuolloinkin pääasiallisena kakkosmaalivahtina Fucalle ja torjui yhdessä ottelua. Comrie edusti myös Canada Pacificin joukkuetta World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2012. Comrie edusti Kanadaa jääkiekon MM-kilpailuissa vuonna 2017, jossa hän toimi joukkueen kolmosmaalivahtina, eikä pelannut yhtään otteluakaan.


title: Eric Comrie

text: Comrien isä on The Brick -huonekaluliikkeen perustaja Bill Comrie. Hänen pikkuveljensä Ty pelaa hyökkääjänä WHL-joukkue Vancouver Giantsissa. Heidän vanhemmat velipuolensa Paul ja Mike Comrie ovat entisiä NHL-hyökkääjiä.


title: Loistokaapuyökkönen

text: Loistokaapuyökkönen ("Cucullia argentea") on kaapuyökkösiin sukuun kuuluva, keskikokoinen yöperhoslaji. Se on elinympäristönsä osalta hyvin vaatelias ja luokiteltu Suomen lajiston uhanalaisarvoinnissa 2010 vaarantuneeksi (VU).


title: Loistokaapuyökkönen

text: Loistokaapuyökkönen eroaa ulkonäöltään suuresti "Cucullia"-suvun harmaankirjavasta joukosta, eikä sitä voi sekoittaa mihinkään muuhun perhoslajiin. Etusiivet ovat tummanvihreät, kauttaaltaan metallinkiiltoiset ja niissä on laajoja hopeanvalkoisia laikkuja sekä hopeanvalkoinen ulkosyrjä. Aivan siiven keskiosassa on tumma pitkittäisviiru. Takasiivet ovat valkeat, ulkoreunastaan harmahtavat tai vihertävät. Siipiväli 41–45 mm.


title: Loistokaapuyökkönen

text: Loistokaapuyökköstä tavataan Espanjan pohjoisosista Keski-Euroopan poikki Skandinavian eteläosiin ja idässä Keski-Aasian vuoristoihin, missä lajilla on useita erillisiä esiintymisalueita Japaniin saakka. Tanskassa sitä tavataan etenkin Jyllannin niemimaalla ja Virossa, kuten muuallakin Baltiassa laji on verraten yleinen. Sen sijaan Ruotsissa lajilla uskotaan olevan kanta enää Skånessa, mutta tuoreita havaintoja ei sieltäkään ole. Suomessa se on levinneisyydeltään lähinnä kaakkoinen useimpien havaintojen ollessa Etelä-Karjalasta ja itäiseltä Uudeltamaalta. Toisaalta siitä on havaintoja pitkin etelärannikkoa, lännessä aina Utöstä saakka. Lisäksi tunnetaan muutama esiintymä eteläisen Suomen sisämaasta.. Perhoset ovat lennossa yhtenä sukupolvena heinäkuun alusta elokuun puoliväliin.


title: Loistokaapuyökkönen

text: Toukan ravintokasvi, ketomaruna, rajaa loistokaapuyökkösen elinympäristön tiukasti lämpimille ja hiekkapohjaisille paikoille. Perinteisesti merenrannikolle, mutta myös rautateiden varsilta voi löytyä sopivaa ympäristöä. Ainakin Ruotsista on toukkahavaintoja ratapihalta. Aikuisia perhosia tavataan luonnossa harvoin ja suurin osa havainnoista koskee joko toukkia tai harrastajien toukista kasvattamia yksilöitä. Perhoset käyvät kukilla, joille ne sukulaisistaan poiketen laskeutuvat ruokalemaan, ja tulevat jonkin verran myös kirkkaiden valojen luokse. Päivisin yksilöitä saattaa lepäillä kasveilla näkyvästi. Toukat ovat aikuisista poiketen päiväaktiivisia ja elävät kukinnoissa, joihin ne sulautuvat värityksensä osalta äärimmäisen hyvin. Toukkia voi löytää kukintoja ravistelemalla. Munivat naaraat suosivat kookkaita kasviyksilöitä. Kotelo talvehtii maaperässä tiiviin hiekansekaisen kotelokopan suojaamana.


title: Loistokaapuyökkönen

text: Suomessa laji on luokiteltu vaarantuneeksi, Ruotsissa se on äärimmäisen uhanalainen.


title: Loistokaapuyökkönen

text: Toukan ravintokasvi on ketomaruna ("Artemisia campestre").


title: Zachary Fucale

text: Zachary Fucale (s. 28. toukokuuta 1995 Laval, Québec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa NHL-joukkue Vegas Golden Knightsin organisaatiossa. "The Hockey News" -sivuston mukaan Fucalen vahvuuksiin kuuluu kokonaisvaltaisuus, keskittymiskyky ja iso koko. Hänellä on kuitenkin kehitettävää liikkeessä, painossa ja kestävyydessä.


title: Zachary Fucale

text: Fucale syntyi Lavalissa, mutta kasvoi Rosemèressä. Hän pelasi kauden 2010–2011 Saint-Eustache Vikingsin joukkueessa, jonka jälkeen QMJHL-joukkue Halifax Mooseheads varasi Fucalen 11. pelaajana kesällä 2011. Hän nousi joukkueen ykkösmaalivahdiksi jo tulokaskaudellaan 2011–2012, jonka päätteeksi Fucale palkittiin QMJHL:n vuoden puolustavana tulokkaana Raymond Lagacé Trophylla ja valittiin tulokkaiden tähdistökentälliseen.


title: Zachary Fucale

text: Kaudella 2012–2013 Fucale torjui Mooseheadsin QMJHL:n mestaruuteen, President's Cupiin. Hän torjui joukkueelle myös koko CHL:n mestaruuden, Memorial Cupin. Fucale valittiin kauden päätteeksi QMJHL:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen, Memorial Cupin tähdistökentälliseen ja kahdesti CHL:n viikon maalivahdiksi (17. helmikuuta ja 7. huhtikuuta 2013). Hän pelasi kauden aikana myös CHL Top Prospects Gamessa.


title: Zachary Fucale

text: Montréal Canadiens varasi Fucalen toisella kierroksella 36. pelaajana . Hän oli koko varaustilaisuuden ensimmäisenä varattu maalivahti. Fucale teki saman vuoden syyskuussa Canadiensin kanssa kolmivuotisen tulokassopimuksen. Kaudella 2013–2014 hänellä oli koko QMJHL:n paras päästettyjen maalien keskiarvo (2.26) ja Fucale palkittiin Jacques Plante Memorial Trophylla. Hänet palkittiin myös liigan vuoden persoonana Paul Dumont Trophylla ja valittiin toiseen tähdistökentälliseen. Kesken kauden 2014–2015, joulukuussa 2014 Fucale, Matt Murphy ja kesän 2015 viidennen kierroksen varausvuoro kaupattiin Mooseheadsista Québec Rempartsiin vaihdossa Éric Brassardiin, kesän 2016 ensimmäisen ja kolmannen kierroksen sekä kesän 2018 ensimmäisen ja toisen kierroksen varausvuoroihin. Fucale eteni joukkueen kanssa aina QMJHL:n finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin Rimouski Océanic seitsemännessä finaaliottelussa voitoin 4–3. Remparts sai kuitenkin osallistua Memorial Cupiin turnauksen isäntäjoukkueena.


title: Zachary Fucale

text: Kauden 2015–2016 Fucale vietti lähes kokonaan AHL-joukkue St. John's IceCapsissa, jossa hän pelasi tulokaskautensa aikana 42 runkosarjaottelua torjuen yhden nollapelin. Fucale sai joulukuussa 2015 kutsun Canadiensin NHL-vahvuuteen, jolloin IceCapsin suuntaan siirtyi Dustin Tokarski. Fucale ehti pukea Canadiensin paidan muutamaan otteluun, kun samat maalivahdit vaihtoivat osoitetta vain muutamaa päivää myöhemmin.


title: Zachary Fucale

text: Fucale pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2014 ja 2015, joista jälkimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen. Hänellä oli myös vuoden 2015 turnauksen paras torjuntaprosentti (93,9 %) ja päästettyjen maalien keskiarvo (1.20). Fucale pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2012, jolloin hän voitti kultaa. Fucale edusti myös Canada Québecin joukkuetta World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2012.


title: Ricardo Horta

text: Ricardo Jorge da Luz Horta (s. 15. syyskuuta 1994 Sobreda) on portugalilainen jalkapalloilija, joka edustaa Primera Divisiónissa pelaavaa Málaga CF:ää. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Horta on oikea laitahyökkääjä. Hän kuuluu myös Portugalin jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Ricardo Horta

text: Horta aloitti ammattilaisuransa vuonna 2013 Primeira Ligan Vitória FC:ssä. Hän debytoi pääsarjassa huhtikuussa 2013 Rio Ave FC:tä vastaan. Avausmaalinsa hän iski joulukuussa 2013 Académica de Coimbraa vastaan. Heinäkuussa 2014 Horta siirtyi Espanjan Primera Divisióniin ja Málaga CF:ään, jonka riveissä hän teki pääsarjadebyyttinsä elokuussa 2014 Athletic Bilbaota vastaan.


title: Ricardo Horta

text: Nuorten maajoukkuetasolla Portugalia edustanut Horta debytoi Portugalin jalkapallomaajoukkueessa syyskuussa 2014 EM-karsintaottelussa Albaniaa vastaan, kun Horta tuli vaihdosta William Carvalhon tilalle. Portugali hävisi ottelun 0-1.


title: Belgradin aave

text: Belgradin aave (, "Beogradski fantom") on serbialainen dramatisoitu televisiodokumentti vuodelta 2009. Se kertoo Vlada Vasiljevićistä, joka kesällä 1979 uhmasi Jugoslavian viranomaisia hurjastelemalla iltaisin varastamallaan valkoisella Porsche 911:lla poliiseja pakoon Belgradin keskustassa. Elokuva yhdistää sen ajan arkistomateriaalia, asianomaisten tuoreita haastatteluja ja dramatisoituja osuuksia, joissa ”Belgradin aavetta” näyttelee Milutin Milošević.


title: Belgradin aave

text: Porsche-hurjastelijan onnistui jatkaa toimintaansa kymmenen päivän ajan, ennen kuin ajoi bussin kylkeen viranomaisia väistäessään. Tapahtumat veivät jugoslavialaisten huomiota pois paraikaa Kuubassa olleen yksinvaltias Josip Broz Titon valtiovierailun uutisoinnista. Jopa tärkeä jalkapallo-ottelu Argentiinaa vastaan keräsi stadionille epätavallisen vähän katsojia, kun kymmenet tuhannet ihmiset kokoontuivat Belgradin kaduille nähdäkseen ”aaveen”.


title: Katarina Peltola

text: Katarina Peltola, aiemmin Kaisa Peltomäki, myös Kiikerin Kaisa ja Haka-Kaisa (21. kesäkuuta 1804 Jalasjärvi – 30. kesäkuuta 1870 Ilmajoki) toimi suomenkielisen koulun pitäjänä 35 vuotta.


title: Katarina Peltola

text: Peltolan vanhemmat olivat uudisasukas Juhani Antinpoika Peltomäki ja Juliana Tuomaantytär, hän syntyi viisilapsisen perheen kolmantena tyttärenä. Peltola muutti Ilmajoelle 1833, kun taas hänen äitinsä mainitaan kuolleen ns. loisleskenä 1846 eli uudistilalle ei Peltolan isän kuoltua löytynyt jatkajaa. Peltola oppi lukemaan varhain ja sai rippikoulusta hyvän osaamisensa palkinnoksi Raamatun. Vaikka hänellä ei ollut käytännön mahdollisuuksia jatkaa koulunkäyntiään, hän ei silti päätynyt piiaksi eikä myöskään mennyt naimisiin. Sen sijaan hän hoiti ystävänsä torpparin vaimon Leena Korpikosken lapsia ja opetti heitä lukemaan Kiikerin kylässä Ilmajoen Könnin alueella. Vähitellen hän sai opetettavakseen muitakin lapsia, enimmillään heitä oli jopa nelisenkymmentä samalla kerralla. Ilmajoen seurakunnan kirkkoherra, rovasti Carl Rudolf Forsman (1802-1882) otti Peltolan avuksi kouluopetuksen järjestämisessä 1852. Yhteensä Peltolan koulunpito kesti noin 35 vuotta. Piispalta hän sai elinaikanaan Raamatun huomionosoituksena työstään. Suomen Naisyhdistys noteerasi hänet matrikkelissaan 1896 jo edesmenneenä, mutta oman aikansa edelläkävijänä. Vastaavanlaiset koulut yleistyivät 1800-luvulla lähinnä vain kaupungeissa ja ruotsinkielisinä.


title: Suomen euroviisukarsinta 1974

text: Suomen euroviisukarsinta 1974 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1974 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu järjestettiin suurempana kuin koskaan aiemmin, kutsukilpailussa 16 suomalaissäveltäjää kutsuttiin säveltämään karsintaan kappale. 16 kappaletta arvottiin kahteen kahdeksan kappaleen semifinaaliin, jotka pidettiin 19. ja 26. tammikuuta. Molemmista alueraadit äänestivät neljä parasta 16. helmikuuta pidettyyn finaaliin. Finaali televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.35 alkaen. Finaalissa voittajan valitsi 20-henkinen asiantuntijaraati jonka jäsenistä jokainen antoi kappaleille pisteitä skaalalla 1-5. Kapellimestarina toimi Ossi Runne. Väliajalla esiintyi brittiläinen muusikko Roger Whittaker.


title: Laviano

text: Laviano on kunta Italiassa Campanian alueella Salernon maakunnassa. Se oli yksi pahiten vuonna 1980 Irpinian maanjäristyksestä kärsineitä kuntia. Lavianossa menehtyi järistyksessä 303 henkilöä.


title: Autonomous spaceport drone ship

text: Autonomous spaceport drone ship (ASDS) (tunnettu myös nimellä "Just Read the Instructions") oli proomun pohjalle rakennettu laskeutumisalusta, jota SpaceX käytti rakettiensa ensimmäisten vaiheiden laskeutumiskokeissa. ASDS pystyi pitämään paikkansa satelliittinavigoinnin, dynaamisen paikannusjärjestelmän ja ruoripotkurien avulla kolmen metrin tarkkuudella kovassakin merenkäynnissä.


title: Autonomous spaceport drone ship

text: ASDS rakennettiin "Marmac 300" nimisen kansiproomun pohjalta vuoden 2014 lopulla, ja otettiin ensi kertaa käyttöön CRS-5 -laukaisun aikana. Raketin ensimmäisen vaiheen laskeutuminen ei tosin onnistunut täydellisesti tällä lennolla, sillä vaikka se onnistui laskeutumaan oikeaan paikkaan, törmäsi se liian suurella nopeudella itse laskeutumisalustaan. SpaceX:n toimitusjohtaja Elon Musk ilmoitti twitterissä 23. tammikuuta 2015, että alus sai nimen ""Just Read the Instructions"".


title: Autonomous spaceport drone ship

text: Aluksella oli merkittävä rooli SpaceX:n rakettien uudelleenkäyttösuunnitelmissa, joilla yhtiö tähtää alentamaan merkittävästi laukaisujen hintoja.


title: Autonomous spaceport drone ship

text: SpaceX suunnitteli aluksen käyttöä kelluvana laukaisualustana, jossa raketin ensimmäinen vaihe tankattaisiin uudelleen, ja lähetettäisiin paluulennolle lähtöpaikkaansa. Yhtiö ei ole tosin ilmoittanut tällaiselle suunnitelmalle minkäänlaista aikataulua.


title: Autonomous spaceport drone ship

text: Pearlingtonissa, Mississippissä toimiva Gulf Coast Fabrication rakensi Marmac 300 -kansiproomun (CG No. 1063184) hinaajia ja lauttoja operoivalle McDonough Marine Serviceille vuonna 1998. Proomu oli valmistuessaan 88 metriä pitkä ja 30 metriä leveä syväyksen ollessa noin kuusi metriä. Proomu siirtyi uuteen käyttöön 2014, kun yhdysvaltalainen SpaceX hankki sen käyttöönsä rakettien laskeutumiskokeita varten. Proomun kantta jatkettiin pituussuunnassa 91-metriseksi ja leveyssuunnassa 52-metriseksi. Alus sai myös Thrustmasterin valmistaman ruoripotkurijärjestelmän. Proomu on miehittämätön ja sen ohjausjärjestelmä pystyy toimimaan itsenäisesti, mutta sitä voidaan myös ohjata toisesta lähistöllä olevasta aluksesta. ASDS:n kotisatama on tällä hetkellä Floridan Jacksonville.


title: Autonomous spaceport drone ship

text: Alkuperäinen ASDS palautettiin omistajalleen alkuperäiseen käyttöönsä kesäkuussa 2015.


title: Autonomous spaceport drone ship

text: Käytöstä poistetun Marmac 300:n pohjalle rakennetulla ASDS:llä oli kesäkuussa 2015 kaksi sisaralusta, Marmac 300:n pohjalle rakennettu, "Of Course I Still Love You" niminen alus, sekä Marmac 303:n pohjalle rakennettu Tyyneenmereen laskeutuville rakettivaiheille tarkoitettu alus.


title: Nikkelisulfidi

text: Nikkelisulfidi (NiS) on nikkeli- ja sulfidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään metallisen nikkelin valmistuksessa ja katalyyttinä kemianteollisuuden prosesseissa. Luonnossa nikkelisulfidia esiintyy milleriittimineraalina.


title: Nikkelisulfidi

text: Huoneenlämpötilassa nikkelisulfidi on mustaa kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen liukenematonta eikä se liukene myöskään laimeisiin happoihin. Väkeviin happoliuoksiin nikkelisulfidi kuitenkin liukenee. Yhdisteellä on metallinkaltainen kiilto eikä se välttämättä ole koostumukseltaan täysin stoikiometrinen, minkä vuoksi sitä voidaan pitää myös nikkelin ja rikin seoksena. Nikkelisulfidilla on kolme eri kidemuotoa eli se on polymorfinen yhdiste. Sen kidemuodot ovat amorfinen α-muoto, alkeiskopiltaan heksagonaalinen β-muoto ja romboedrinen γ-nikkelisulfidi.


title: Nikkelisulfidi

text: Nikkelisulfidia voidaan valmistaa nikkelijauheen ja sulan rikin välisellä reaktiolla tai saostamalla nikkeliliuoksista rikkivedyn tai ammoniumsulfidin avulla. Lievästi happamissa olosuhteissa saostettaessa muodostuu nikkelisulfidin γ-muotoa, neutraaleista olosuhteista saostettaessa muodostuu pääasiassa α-nikkelisulfidia ja emäksisissä olosuhteissa saostuu β-kidemuotoa.


title: Nikkelisulfidi

text: Nikkelisulfidia käytetään metallisen nikkelin valmistuksessa ja sen saostumista käytetään analyyttisessä kemiassa nikkelin tunnistamiseen. Katalyyttinä nikkelisulfidia käytetään orgaanisten rikkiyhdisteiden vedyttämiseen ja rikkivedyn hapetuksessa.


title: Hiirijärvi (kuivatettu järvi)

text: Hiirijärvi on kuivatettu järvi Harjavallassa Satakunnassa, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Tattaranjoen valuma-alueeseen. Järvi sijaitsi Hiirijärven kylän ("Hiirijärviby") lounaispuolella maaston painaumassa, jossa virtaa nykyään Hiirijärvenoja.


title: Hiirijärvi (kuivatettu järvi)

text: Järven nimi on vaihdellut aikojen saatossa. Tästä on esimerkki Olof Mörtin piirtämässä kartassa vuodelta 1688, jossa sen nimeksi on merkitty "Wähäjärfwi" eli Vähäjärvi. Tämän parina on idempänä sijainnut "Isojerfwi" eli Isojärvi, jota kutsuttiin myöhemmin Harolanjärveksi . Hiirijärven nimi on kuitenkin jo vanha.


title: Hiirijärvi (kuivatettu järvi)

text: Kokemäen Harjavallan ja Köyliön asukkaiden välinen riitä 1420-luvulla koski Hiirijärven aluetta ja sen ruohoniittyjä. Harjavaltalaiset halusivat ne itsellensä, mutta ne kuuluivat Köyliöläisille. Asia käsiteltiin käräjillä, josta on olemassa tuomio vuodelta 1429. Tällöin Hiirjärveä ei mainita lainkaan, mutta jo 1458 sen nimi mainitaan toisessa kiistassa annetussa tuomiossa. Silloin harjavaltalaiset käräjöivät samoista niityistä Turun piispan kanssa, joka väitti ostaneensa järven niityt Köyliön Polsun kylältä. Nimi oli kirjoitettu tuomioon "Hyrijarffue". Hiirijärven voidaan ajatella saaneensa viljelevää asutusta rannoilleen tuon tapahtuman jälkeen.


title: Hiirijärvi (kuivatettu järvi)

text: Järvi on voinut saada nimensä Keski-Eurooppaa kiertäneen legendan mukaan. Legendan juoni olisi kopioitu Piispa Henrikin murhaajan Lallin tarinoihin siinä muodossa, että asuessaan 1100-luvulla metsässä paossa virkavaltaa olisivat hiiret ajaneet hänet puuhun, joka kaatuessaan järveen olisi aiheuttanut hänen lopunsa. Näin järvelle annettiin nimeksi Hiirijärvi. Muistona tästä perinteestä lähellä kylää ja järveä on muinaismuistona rauhoitettu Lallin itkukivi, jonka luona Lallin kerrotaan katuneen tekoaan.


title: Hiirijärvi (kuivatettu järvi)

text: Olof Mörtin kartassa ei ole merkitty ojia ja siinä mittakaava oli sen ajan pituusyksiköissä. Myöhemmässä Kalmbergin kartastossa järven mitat on suuren mittakaavan vuoksi arvioitavissa vain likimääräisesti. Järvi on kuitenkin ollut pitkä ja kapea ja sen pituussuunta on ollut likimain luode-kaakko-suuntainen. Järven pituus oli Mörtin kartassa noin 700 kyynärää (kartassa "al" eli aln) ja leveys yli 100 kyynärää. Metreiksi muutettuina järven pituus oli noin 400−450 metriä ja leveys noin 60−80 metriä.


title: Hiirijärvi (kuivatettu järvi)

text: Järven laskuoja sijaitsi vuoden 1855 kartassa sen luoteispäässä, mistä sen oja laski Hiirijärven kylän niittyjen läpi Nakkilaan nykyiseen Tattaranjokeen. Hiirijärveen oli myös tulo-oja Harolanjärvestä.


title: Hiirijärvi (kuivatettu järvi)

text: Hiirijärvenojaa perattiin vuonna 1935. Järvi kuivattiin kuitenkin vasta 1950-luvulla viljelysmaaksi. Kuivatusta varten kaivettiin ojia, jotka johdettiin Hiirijärvenojaa myöten Nakkilan Tattaranjokeen.


title: Virgin Galacticin onnettomuus (2014)

text: Virgin Galacticin onnettomuus sattui 31. lokakuuta 2014, kun yhtiön ensimmäinen valmistunut SpaceShipTwo, "VSS Enterprise," putosi Mojaven autiomaassa Kaliforniassa tehdyllä koelennolla ja sen osat levisivät laajalle alueelle.


title: Virgin Galacticin onnettomuus (2014)

text: Konetta ohjasi kaksihenkinen miehistö, joista perämies Michael Alsbury kuoli ja heittoistuinta käyttänyt kapteeni Peter Siebold loukkaantui vakavasti. Koneen valmistajan, Scaled Compositesin, mukaan testilennolla käytettiin ensimmäistä kertaa uudenlaista polttoaineseosta.


title: Virgin Galacticin onnettomuus (2014)

text: Heinäkuussa 2015 Yhdysvaltain onnettomuustutkinnasta vastaava NTSB vahvisti onnettomuuden syyksi sen, että perämies Alsbury aloitti jarrutuksen liian aikaisin, mikä johti rakenteelliseen vikaan ja sitä kautta räjähdykseen sekä maahansyöksyyn.


title: Virgin Galacticin onnettomuus (2014)

text: Onnettomuuden vuoksi kaupallisten lentojen aloittamista on lykätty. Yritys ei silti aio luopua avaruusturismisuunnitelmistaan onnettomuuden takia.


title: Vilho Itkonen

text: Vilho (Ville Eliaanpoika) Itkonen (8. maaliskuuta 1872 Heinävesi – 5. elokuuta 1918 Tampereen vankileiri) oli suomalainen työmies, sosialistinen agitaattori, arkkiveisujen tekijä, kansanperinteen kerääjä ja teosofiaan ajattelunsa perustanut itseoppinut filosofi.


title: Vilho Itkonen

text: Itkosen kirjoituksia julkaistiin muun muassa Työmies-lehdessä, Sorretun Voima-lehdessä ja teosofien Elämä-lehdessä. Hän julkaisi myös nimimerkillä "Mooses" omia kirjoittamiaan arkkiveisuja. Itkonen kierteli eri puolilla Suomea työmiehenä ja hän toimi myös sosialistien agitaattorina kuuluen lähinnä Matti Kurikan kannattajiin.


title: Vilho Itkonen

text: Itkosen ajattelun mukaan suomalainen kansanusko ja -perinne olivat suoraa jatkoa suuremmalle henkiselle ilmiölle jonka rakentui Itkosen mukaan ""intialais-hindulais-nasaretilais-spiritistis-tiedolliselle"" pohjalle. Tähän liikkeeseen kuuluivat Raamatun Vanhan ja Uuden testamentin henkilöt, Buddha ja Itkosen mukaan essealaiseen salaseuraan kuulunut Jeesus. Itkonen lähetti näitä kysymyksiä käsitelleitä kirjoituksiaan, omia runojaan sekä keräämänsä perinneaineistoa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralle. Itkonen keräsi 1907 Saarijärven seudulta taikoja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran stipendiaattina ja kaikkiaan hän keräsi kansanperinnettä parinkymmenen vuoden ajan 1890-luvulta alkaen.


title: Vilho Itkonen

text: Tampereella asunut Itkonen joutui vangituksi Suomen sisällissodan aikana ja hän kuoli influenssaan Tampereen vankileirillä elokuun alussa 1918.


Lambertin oikeapintainen lieriöprojektio on Johann Heinrich Lambertin vuonna 1772 laatima karttaprojektio. Nimensä mukaisesti Se kuuluu oikeapintaisten lieriöprojektioiden ryhmään. Se voidaan ajatella muodostettavan ympäröimällä karttapallo lieriöllä, joka sivuaa sitä päiväntasaajan kohdalla, ja kuvaamalla maanpinnan jokainen kohta lieriön pinnalle siihen kohtaan, joka on samassa suunnasta karttapallon ja lieriön yhteisestä akselista kuin pallonpinnallakin ja yhtä etäällä päiväntasaajan tasosta. Lopuksi lieriö leikataan auki jotakin pituuspiiriä pitkin ja levitetään tasoksi.


title: Lambertin oikeapintainen lieriöprojektio

text: Lambertin oikeapintaisessa lieriöprojektiossa leveyspiirit näkyvät suorina ja pituuspiirit ne kohtisuorasti leikkaavina suorina. Projektion mukaisessa kartassa kartassa kunkin paikkakunnan etäisyys päiväntasaajasta on suoraan verrannollinen paikkakunnan maantieteellisen leveyden siniin.


text: Vaikka todellisuudessa pituuspiirit napoja kohti kuljettaessa lähestyvät toisiaan, tällaisessa kartassa niiden etäisyydet pysyvät vakioina, joten napoja lähestyttäessä länsi-itä-suuntainen mittakaava kasvaa. Sitä vastoin pohjois-etelä-suuntainen mittakaava pienenee kääntäen verrannollisena pohjois-etelä-suuntaiseen mittakaavaan. Näin projektio esittää eri alueiden pinta-alat oikeassa suhteessa eli se on "oikeapintainen".


text: Lähellä päiväntasaajaa alueet näkyvät myös lähes oikean muotoisena. Sitä vastoin napojen läheisyydessä alueiden muodot vääristyvät niin paljon, että projektiota pidetään hyödyllisenä vain sellaisissa kartoissa, joissa näkyvän alueen maantieteellinen leveys ei ylitä 60 astetta. Esimerkiksi Alaska näyttäisi tämän projektion mukaisessa kartassa pitkältä ja kapealta niemimaalta, samoin Siperian itäisin osa eli Tšuktšien niemimaa . Vaikka navat ovat todellisuudessa pisteitä, tällaisessa kartassa ne näkyvät yhtä pitkinä janoina kuin päiväntasaajakin.


text: Lambertin lieriöprojektiota sellaisenaan on harvoin käytetty muutoin kuin oppikirjaesimerkkinä siitä, mikä on yksinkertaisin tapa laatia oikeapintainen karttaprojektio. Siitä on kuitenkin laadittu muunnelmia, jotka eroavat alkuperäisestä vain siinä, että pohjois-etelä-suuntaista mittakaavaa on muutettu kertomalla se jollakin vakiolla. Tällöin päiväntasaajan sijasta kaksi siitä yhtä etäällä kummallakin pallonpuoliskolla olevaa leveyspiiriä on kuvattu oikeapituisina, jolloin niiden läheisyydessä olevat alueet kuvautuvat oikean muotoisina. Tunnetuin tällainen muunnelma on 1970-luvulta lähtien runsaasti keskustelua herättänyt Petersin projektio.


text: Lambertin oikeapintaisessa lieriöprojektiossa maan pinnan piste, jonka maantieteellinen leveys on formula_1 ja pituus formula_2, kuvautuu tasolle pisteeseen, jonka karteesiset koordinaatit ("x", "y") ovat:


title: Chelsea Hobbs

text: Chelsea Raelle Hobbs (s. 18. helmikuuta 1985 Vancouver) on kanadalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa on Emily Kmetko yhdysvaltalaisen "Näytön paikka" -nuortensarjan kahdella ensimmäisellä tuotantokaudella 2009–2011. Hän on esiintynyt myös elokuvissa kuten "Snow Queen" (2002) ja "Lords of Dogtown" (2005).


title: Chelsea Hobbs

text: Hobbs on esiintynyt "Näytön paikan" lisäksi monissa muissakin televisiosarjoissa, kuten "L-koodi", "Todistettavasti syyllinen", "C.S.I. Miami" ja "Supernatural". Nuorempana hän esiintyi useissa televisiomainoksissa. Hobbs on ollut kerran naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Katharina Althaus

text: Katharina Althaus (s. 23. toukokuuta 1996 Oberstdorf) on saksalainen mäkihyppääjä ja maailmanmestari, joka edustaa seuratasolla SC 1906 Oberstdorfia.


title: Katharina Althaus

text: Althaus debytoi mäkihypyn maailmancupissa joulukuussa 2011 Lillehammerissa ollen sijalla 33. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä Althaus saavutti tammikuussa 2012 Hinterzartenista sijoituttuaan sijalle 24. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti Sapporossa 15. tammikuuta 2017 oltuaan kolmas. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti 12. helmikuuta 2017 voitettuaan Ljubnossa. Lisäksi hän on voittanut Lillehammerissa 2. ja 3. joulukuuta 2017, Râşnovissa 3. maaliskuuta 2018, Lillehammerissa 2. joulukuuta 2018, Prémanonissa 15. ja 16. joulukuuta 2018, sijoittunut toiseksi Hinzenbachissa 4. helmikuuta 2017, Lillehammerissa 1. joulukuuta 2017, Hinterzartenissa 17. joulukuuta 2017, Sapporossa 13. tammikuuta 2018, Ljubnossa 27. tammikuuta 2018, Râşnovissa 4. maaliskuuta 2018, Sapporossa 13. tammikuuta 2019 ja Râșnovissa 26. tammikuuta 2019 sekä kolmanneksi Ljubnossa 11. helmikuuta 2017, Sapporossa 14. tammikuuta 2018, Ljubnossa 28. tammikuuta 2018 ja Zaōssa 18. tammikuuta 2019. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli toinen kaudella 2017–2018, neljäs kaudella 2016–2017 ja yhdeksäs kaudella 2014–2015.


title: Katharina Althaus

text: Althaus osallistui vuoden 2014 talviolympialaisiin Sotšissa. Hän oli normaalimäen kilpailussa 23. Hän kilpaili myös vuoden 2013 MM-kilpailuissa Val di Fiemmessä, jossa hän oli 32. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän oli normaalimäessä 17:s ja voitti Saksan joukkueessa sekajoukkuekisan kultaa yhdessä Carina Vogtin, Richard Freitagin ja Severin Freundin kanssa. Lahdessa 2017 hän sijoittui kahdeksanneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän saavutti normaalimäessä hopeaa.


title: Itseään kuvaava luku

text: Itseään kuvaava luku (tai merkkijono, jos huomioon otetaan alkunollat), on sellainen luku, jossa luvun paikka (indeksi) merkkaa sen numeron määrää koko luvussa, alkaen nollasta. Kymmenjärjestelmässä luvun pituus on täten maksimissaan 10 (kantaluku 10, "b"). Ensimmäinen numero (luvun paikka, "d") ilmaisee nollien määrän koko luvussa, seuraava ykkösten määrän jne. Itseään kuvaava luku ei kuitenkaan ole vain kymmenjärjestelmän ominaisuus. Myös 16-kantainen luku C210000000001000 toteuttaa kaavan.


title: Itseään kuvaava luku

text: Yleisimmin esitetty ongelma kuuluu seuraavasti: "”Pystytkö keksimään kymmennumeroisen luvun, jossa ensimmäinen numero kertoo nollien määrän, seuraava ykkösten, kolmas kakkosten ja niin edelleen?”"


title: Itseään kuvaava luku

text: Lukuja, jotka toteuttavat yllä mainitun, ovat:


title: Itseään kuvaava luku

text: Kohdista 7–10 on huomattavissa järjestelmällinen muutos, jossa paikka ("d") 1 nousee aina yhdellä, siirtäen sitä merkkaavaa lukua yhden oikealle. Lisäksi on huomattavissa, että kaikkien ratkaisujen lukujen yhteenlaskettu summa on aina sama kuin pituus.


title: Itseään kuvaava luku

text: Kaavalla:


title: Itseään kuvaava luku

text: formula_1, jossa b kantaluku, voidaan laskea mahdolliset ratkaisut. Esimerkiksi luku 4 (b=4) antaa luvun 100, joka on 4-järjestelmässä luku 1 210.


title: Ugg-saappaat

text: Ugg-saappaat (eli uggit) ovat lampaannahasta valmistettavat kengät, jotka ovat suosittuja etenkin Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Saappaiden sisällä on yleensä fleecestä valmistettu vuori. Uggeja on sekä miehille että naisille.


title: Ugg-saappaat

text: Ensimmäisen kerran kengät tulivat käyttöön 1960-luvulla, jolloin niitä käyttivät lainelautailijat. Ugg-saappaista tuli maailmanlaajuinen muoti-ilmiö 2000-luvun puolessa välissä. Tunnetuin uggien valmistaja on UGG Australia, joka on perustettu jo vuonna 1978.


title: Ugg-saappaat

text: Suuri osa kauppojen ugg-saappaista on kuitenkin väärennettyjä kenkiä, jotka ovat halvempia kuin oikeat uggit.


title: Sofija Tarasova

text: Sofija Tarasova (; s. 31. maaliskuuta 2001 Kiova) on ukrainalainen laulaja ja näyttelijä. Tarasova edusti Ukrainaa lasten Euroviisuissa vuonna 2013 hänen kotikaupungissaan. Tarasova oli kappaleellaan ”We Are One” toinen saavutettuaan 121 pistettä. Tarasova on esiintynyt viisivuotiaasta, eli vuodesta 2006 asti. Joulukuussa 2014 hän voitti oman ikäluokkansa kilpailun Euro Pop Contestissa Berliinissä.


Jääkiekon nuorten naisten maailmanmestaruuskilpailut 2012 pelattiin Tšekissä ja pelipaikkakuntana toimivat Zlín ja Přerov. Maailmanmestaruuden voitti Kanada.


title: Jääkiekon nuorten naisten maailmanmestaruuskilpailut 2012

text:
Pääsarja
1. divisioona


title: Jussi-palkinnot 1945

text: Jussi-palkinnot 1945 jaettiin 6. marraskuuta 1945 järjestetyssä jakotilaisuudessa ravintola Adlonissa Helsingissä. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa välillä 1.10.1944–30.9.1945.


title: Finrail

text: Finrail Oy Suomen valtion kokonaan omistama osakeyhtiö, jonka tehtävänä on rautatieliikenteen liikenteenohjauspalvelut. Yhtiö eriytettiin VR-Yhtymästä 1.1.2015 itsenäiseksi osakeyhtiöksi, jotta liikenteenohjauspalvelut voidaan tarjota usealle toimijalle tasapuolisesti.


title: Haukilahden historia

text: Haukilahti on Suur-Tapiolan suuralueeseen kuuluva Espoon kaupunginosa, jonka alueella on ollut pysyvää asutusta 1700-luvulta lähtien. Haukilahden asukasluku alkoi kasvaa 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa, kun alueen maita lohkottiin huvilatonteiksi helsinkiläisille loma-asukkaille. Asukasluvun kasvu voimistui merkittävästi 1930-luvulla kun alueen liikenneyhteydet paranivat Jorvaksentien valmistuessa. Sotien jälkeen alueelle asutettiin myös jonkin verran siirtoväkeä, mutta suurimman väestönkasvun kaupunginosa koki 1950-luvun lopun ja 1970-luvun välisenä aikana, jolloin sinne rakennettiin paljon esikaupunki-alueille tyypillisiä rivi- ja kerrostaloja. Alueen ensimmäinen yleiskaava astui voimaan vuonna 1974.


title: Haukilahden historia

text: Haukilahden rakentamisesta 1950-luvulta lähtien vastasivat yksittäiset rakennusyhtiöt ja arkkitehdit toisin kuin monissa muissa Helsingin ympäristön lähiö- ja esikaupunkihankkeissa. Haukilahden rakennuskanta onkin tästä syystä vaihtelevaa.


title: Haukilahden historia

text: Varhaisimmat ihmisen jättämät merkit Haukilahdessa ovat pronssikautiset röykkiöhaudat Hauenkalliolla vesitornin lähellä. Haukilahti oli tuolloin vielä kallioinen ja osin soistunut saari. Haukilahden hautaröykkiö on pronssikaudelle tyypillinen hiidenkiuas, jossa polttohaudatun vainajan ympärille on ensin tehty kivikehä ja sen päälle vasta varsinainen hautaröykkiö. Sitä tutkittiin vuonna 1913, ja sieltä löytyi saviastioiden paloja sekä palaneita luita.


title: Haukilahden historia

text: Gäddvikin kylä mainitaan ensi kertaa vuoden 1544 maakirjassa, jossa se oli merkitty kuulumaan Espoon keskiaikaiseen nimismiespitäjään, Finnovikeniin. Gäddvikistä itään sijaitsi Björnvikin kylä, ja kylien raja oli myös Porvoon ja Raaseporin läänien raja. Gäddvik puuttuu kirjoista vuodesta 1560 aina vuoteen 1756, jolloin alueelle muutti virolaisia torppareita. Haukilahden alueelle oli merkitty 1774 tehtyyn Gräsan kartanon maita esittävään karttaan kuusi torppaa. 1800-luvulle mennessä torppien määrä oli kasvanut yhdeksään.


title: Haukilahden historia

text: Varakkaat helsinkiläiset alkoivat 1800-luvun lopulla perustaa Haukilahteen huviloitaan. Gräsagårdin kartanon maista lohkottiin muun muassa Toppelundin huvilapalsta kauppias Mauritz Svenssonille. Vuoteen 1917 mennessä Gräsagårdin kartanosta oli erotettu 28 erillistä palstaa. Vuonna 1924 valmistunut palstajako näkyy edelleen kaupunginosan tonttirakenteessa.


title: Haukilahden historia

text: Venäjän keisarikunta päätti rakentaa Helsingin ympärille kantalinnoitetun maalinnoituksen, Krepost Sveaborgin, josta oli tarkoitus tulla osa Suomenlahden rannikoille rakennettua Pietari Suuren merilinnoitusta. Linnoituksen tärkeimpänä tehtävänä oli suojata Pietaria sulkemalla Suomenlahti vahvoilla rannikkolinnoituksilla Porkkala-Tallinna-linjan kohdalta. Merilinnoitusten lisäksi sisämaahan rakennettiin niitä täydentävät maalinnoitukset, joista merkittävimmät sijaitsivat Viipurin, Tallinnan ja Helsingin ympäristöissä. Hajautetun järjestelmän mukaisesti rakennettu linnoitusketju ympäröi kaupunkia jotakuinkin nykyistä Kehä I:tä seuraillen.


title: Haukilahden historia

text: Haukilahteen sijoittui maarintaman tukikohta XXXIV (34), jonka linnoitustyöt alkoivat ensimmäisen maailmansodan ollessa jo käynnissä keväällä 1916. Haukilahden ja Westendin raja-alueen korkeimmille kohdille rakennettiin 14 erillistä asemaa, jotka rakentuivat suojahuoneista, A- ja C-tyyppien ampuma- ja tähystyspesäkkeistä sekä näitä yhdistäneistä betonirakenteisista vallihaudoista. Linnoituksen eteläisimpään osaan rakennettiin kallioon räjäytetty ammusluola. Haukilahdesta etelään sijaitsi myös Miessaaren merilinnoitus. Linnoitteita ei koskaan käytetty taisteluissa, ja asemat jäivät osin keskeneräisiksi venäläisten poistuessa Suomesta itsenäistymisen jälkeen 1918.


title: Haukilahden historia

text: Haukilahden alueen linnoituksista ovat säilyneet asemat 2–4, 12 ja 13. Parhaiten ovat säilyneet Toppelundinpuistossa ja Westendin pulkkamäen alueilla sijaitsevat linnoitukset 4, 12 ja 13. Näiden linnoitusten alueella on betonivahvisteisia vallihautoja, erityyppisiä ampumapesäkkeitä ja suojahuoneita. Toppelundinpuistossa on lisäksi säilynyt kallioon louhittu ammusluola. Linnoituksen muut Haukilahden alueella sijaitsevat asemat ovat huonommassa kunnossa. Joitakin niistä on täytetty ja käytetty kaatopaikkoina, kuten asema kahden alueella Länsiväylän laidalla. Linnoitusten yhdyshautoja ei ole myöskään vahvistettu betonilla, ja niitä tukeneet hirsirakenteet ovatkin ajan myötä maatuneet ja vallihaudat kuluneet eroosion vaikutuksesta. Asema kahden alueella on säilynyt kallioon kaivettu luola, jonka seinät on pinnoitettu osittain betonilla. Paikalliset käyttivät sitä Helsingin pommitusten aikana 1939–1944 pommisuojana. Helsingin teollisuuspiiri inventoi jäljellä olevat linnoitukset 1938 ajatuksena siirtää tuotantoa niiden suojaan sodan varalta.


title: Haukilahden historia

text: Haukilahden kehitys pysyi pitkään muuta Espoota hitaampana, sillä sinne ei ollut nopeita maaliikenneyhteyksiä Helsingistä tai muualta Espoosta. Rakentaminen alkoi lisääntyä vasta 1920-luvulla, kun Svenska Småbruk och Egna Hem -yhdistys alkoi myydä 3–6 hehtaarin huvilapalstoja kymmenen vuoden maksuajalla. Useat varakkaat helsinkiläisperheet hankkivat lomanviettopaikan Haukilahden alueelta, jossa toimi vielä tuolloin saha, jolla oli rannalla oma puutavaran lastaussatama. Kulku Haukilahteen tapahtui vielä 1930-luvulla laivalla, mutta tilanne muuttui, kun valtio päätti 1932 rakentaa Jorvaksentien (nykyinen Länsiväylä) torjuakseen työttömyyttä Helsingin länsipuoleisilla alueilla. Uusi tie lyhensi matka-aikaa Helsinkiin merkittävästi ja johti alueen palstoittamisen kiihtymiseen.


title: Haukilahden historia

text: Maa-alaltaan suuren Toppelundin palstan omisti 1930-luvulla Valdemar Bonsdorff. Hän rakennutti alueelle kasvihuoneet, joiden jäänteet ovat edelleen nähtävissä. Palsta vaihtoi omistajaa 1939, kun sen osti Wärtsilän silloinen pääjohtaja Wilhelm Wahlforss. Toppelund toimi Wahlforssin perheen kesäpaikkana.


title: Haukilahden historia

text: Haukilahden Pitkänkallionmäelle sijoitettiin talvisodassa Helsingin ilmatorjunnan 51. Valonheitinpatterin seitsemäs jaos, jonka tehtävänä oli valaista Helsinkiin pimeän turvin pyrkiviä pommikoneita. Jaoksen varustukseen kuului Strömbergin valmistama hakuvalonheitin ja Goerz-kuulosuunnin. Jaos aloitti toimintansa 13. lokakuuta 1939, kun se oli vastaanottanut kalustonsa. Jaoksen asuintiloiksi pakko-otettiin Pitkänkallionmäen lähiympäristössä sijainnut johtaja Baderin talo; lisäksi johtaja Salo luovutti huvilansa vapaaehtoisesti samaan tarkoitukseen.


title: Haukilahden historia

text: Valonheitinjaoksen vahvuus kasvoi yli 30 mieheen, kun se sai 15. lokakuuta täydennysjoukkoja. Miehistö sai loka-marraskuun aikana kaluston huoltokoulutusta ja suoritti valaisuharjoituksia. Valonheittimelle järjestettiin runsaasti viihdytystilaisuuksia ennen sodan syttymistä 30. marraskuuta 1939. Läntinen jaos, johon Haukilahden valonheitinpatteri kuului, ei joutunut koko talvisodan aikana pommitusten kohteeksi. Viholliskoneet sen sijaan pudottivat lentolehtisiä läheisen hiekkakuopan alueelle sodan alkupäivinä. Talvisodan ennätyspakkaset koettelivat myös Pitkänkallionmäen patteria, kun esimerkiksi 18. tammikuuta 1940 lämpötila laski −39 asteeseen mäellä. Valonheitinpatteri ei päässyt kertaakaan suorittamaan varsinaista tehtäväänsä eli viholliskoneiden valaisua, sillä viholliskoneet suorittivat vain kaksi yöpommitusta Helsinkiin talvisodan aikana. Jaoksen lottakanttiini lopetettiin Moskovan rauhan solmimisen jälkeen maaliskuun lopulla ja sen miehistö kotiutettiin 5. huhtikuuta.


title: Haukilahden historia

text: Haukilahden valonheitinpatteri palasi toimintaan 12. heinäkuuta 1941 yleisen liikekannallepanon jälkeen. Asemat kunnostettiin, niistä vedettiin puhelinyhteys Helsingin paikallistorjuntakeskukseen ja lottakanttiini jatkoi jälleen toimintaansa. Miehistö majoittui jatkosodan ajan talvisodan tapaan lähellä sijainneisiin huviloihin. Vihollisen pommituslennot rajoittuivat alkuun häirintäpommituksiin. Vuoden 1942 tammi-maaliskuun pommitukset tuhosivat Helsinkiä, ja niiden jälkeen ilmapuolustus päätti siirtyä tehokkaaksi osoittautuneeseen sulkuammuntataktiikkaan. Torjunta tehostui entisestään keväällä 1943, kun Helsinkiin saatiin ilmatorjuntatutkia ja uusia IT-tykkejä. Pitkänkallionmäen patteri osallistui myös Kalle Nurmen komennossa Helsingin suurpommitusten torjuntaan. Haukilahden patterista vastasivat naislotat heinäkuun 1944 lopusta aina 15. lokakuuta 1944 saakka, jolloin patteri lopetti lopullisesti toimintansa.


title: Haukilahden historia

text: Omakotitalojen rakentaminen lisääntyi voimakkaasti toisen maailmansodan jälkeen, kun evakkoja alettiin asuttaa muualle Suomeen. Haukilahdesta lohkottiin tontteja muun muassa nykyisen Salakkatien alueelta, jonne asutettiin rintamamiehiä. Haukilahdessa on säilynyt jonkin verran ennen vuotta 1950 rakennettuja rakennuksia, jotka ovat lähinnä omakotitaloja. Esimerkkeinä näistä ovat kivinen kaksikerroksinen omakotitalo Haukilahdenkadun varressa ja Telamäentien alueella sijaitsevat omakotitalot. Wilhelm Wahlforssin sotaa ennen hankkiman Toppelundin palstan uuden 560 neliön päärakennuksen valmistumista juhlittiin 1951. Toppelundin palsta oli Wahlforssien omistuksessa liki 30 vuotta, kunnes ensin palstan pohjoisosa myytiin Keskus-Sato Oy:lle ennen W. Wahlforssin kuolemaa vuonna 1969. Wahlforssin perikunta päätti myydä palstan eteläosan kymmenen vuotta myöhemmin Espoon kaupungille. Toppelundin 560-neliöinen päärakennus oli luokiteltu 2009 yhdeksi kaupunginosan kulttuurihistoriallisesti arvokkaimmaksi rakennuskohteeksi, ja se oli suojeltu kokonaisuudessaan.


title: Haukilahden historia

text: Haukilahden rakennuskanta kasvoi selvästi 1950-luvulle tultaessa alueen parantuneiden liikenneyhteyksien ansiosta. Vuoden 1957 peruskartassa on nähtävissä Haukilahden pohjoisosaan syntyneet uudet pientaloalueet. Kaupunginosan tiestö oli vielä melko alkeellista, eteläosan rakentaminen hyvin vähäistä ja maankäyttö yleisesti ottaen suhteellisen tehotonta. Kerros- tai rivitaloja ei ollut vielä rakennettu. Haukilahden rantojen asutus oli pääasiassa huvilamuotoista ja kausiluontoista. Uudenmaan lääninhallitus määräsi 4. toukokuuta 1950 Haukilahteen rakennuskiellon kaavan laatimista varten. Kiellon aikana tehtiin jonkin verran rakentamista poikkeusluvilla.


title: Haukilahden historia

text: 1960-luvulla asutus alkoi Jorvaksentien laidalla lisääntyä hiljalleen. Rannan lähellä oli vielä 60-luvun alussa maatila, kalastustila ja huvila-asuntoja ja Jorvaksentie oli ainoa tieyhteys Haukilahdesta Westendiin. Kaupunginosassa vielä tänäkin päivänä sijaitseva Pattisten puisto toimi Battiksen tilan laidunalueena aina vuoteen 1958, jolloin tila luopui lehmistään. Myös ammattimainen kalastustoiminta Haukilahden alueella päättyi kahden viimeisen ammattikalastajan lopettaessa toimintansa 1960-luvun alussa. Kaupunginosan rakentaminen tapahtui 1960-luvun alkuvuosina yhden rivitalon vuositahdilla. Haukilahden rakentaminen voimistui entisestään, kun Espoosta tuli kauppala 1963. Kunnallinen kaavoitusmonopoli syntyi Espoossa 1966, kun oikeudet kaavoitukseen siirtyivät lääninhallitukselta kunnalle. Tämän seurauksena kaikille asuinalueilla alettiin laatia yleiskaavaa. Haukilahden kaavoitustyöt annettiin arkkitehti Risto Sammalkorven tehtäväksi, kaavan luonnos valmistui tammikuussa 1964. Kaavoituksen aikanakin rakennustoiminta jatkui poikkeusluvin.


title: Haukilahden historia

text:
Haukilahden muutos nykyistä asuaan kohti alkoi Sammalkorven tekemästä kaavaluonnoksesta, jossa suurin osa teistä oli jo nykyisillä paikoillaan. Luonnoksen mukaan Haukilahdentie (nykyinen Haukilahdenkatu) olisi toiminut sisäänajoväylänä Jorvaksentieltä, josta se olisi kaartanut kauppakeskuksen, Pattisten pellon ja Sorsakiven ohi Westendiin. Muista pääväylistä Mellstenintie ja Toppelundintie olivat luonnoksessa jo nykyisillä paikoillaan. Muuten tavallisen asemakaavaluonnoksen erikoisin piirre on Haukilahteen suunniteltu metro. Rata olisi tullut suunnitelmien mukaan Tapiolasta ja ylittänyt Länsiväylän nykyisen Ahventien kohdalla. Asemaa suunniteltiin Haukilahdenkadun ja Hauenkalliontien risteykseen, mistä metro olisi jatkanut Hauenkalliontietä seuraten kohti Matinkylää. Asemakaavassa suunniteltu metro ei toteutunut, mutta rakennusvaiheessa olevan Länsimetron lähin asema oli 2014 tulossa Niittykumpuun. Haukilahden tiestöä nimeämään asetettiin erityinen kadunnimitoimikunta, jonka tekemistä ehdotuksista osa on käytössä edelleen alueen teiden nimistössä. Haukilahden alueella säilytettiin kahdeksan vanhaa kadunnimeä, joista viisi saivat myös suomenkielisen vastineen.
Nopeimman rakentamisen vaihe oli vuosina 1963–1967. Alueen rakentaminen tehtiin paloittain, ja siitä vastasivat useat rakennusyritykset. Haukilahden asuntokanta kasvoi 1960-luvulla noin 30-kertaiseksi, ja alueelle nousi yli 1 300 uutta asuntoa. Uudet rakennukset olivat pääasiassa rivi- ja kerrostaloja. Haukilahden sataman ruoppaaminen ja rakentaminen aloitettiin 1966 alueen asutuksen lisääntyessä. Vanha kauppakeskus valmistui 1962. Kaupunginosan maamerkiksi muodostunut vesitorni sai rakennusluvan 14. marraskuuta 1966. Tornin rakentaminen aloitettiin 1967, ja se otettiin käyttöön syyskuussa 1968. Torni maksoi lähes kolme miljoonaa markkaa.


title: Haukilahden historia

text: Yksittäiset rakennusyritykset rakensivat uudet rakennukset Haukilahden alueelle 1960-luvun alussa tontti kerrallaan, minkä seurauksena suurimmasta osasta rakennuksia tuli arkkitehtuuriltaan vaihtelevia ja yksilöllisiä. Alueelle rakennettiin esimerkiksi paljon atriumtyyppisiä rivitaloja, joissa yksityisen sisäpihan ympärille on sijoitettu rakennuksen yksityiset sisätilat. Rakennusmateriaaleina 1960-luvun rakennuksissa käytettiin pääasiassa puuta, tiiltä ja niiden yhdistelmiä. Rakennukset olivat paikan päällä tehtyjä elementtirakentamisen sijasta, jolloin niissä tehtiin paikoin arkkitehdin näkemyksestäkin poikkeavia teknisiä ratkaisuita. Haukilahden rakennuksia suunnittelemassa olivat muun muassa arkkitehdit Matti Aaltonen, Jaakko Laapotti ja Toivo Korhonen.


title: Haukilahden historia

text: Haukilahden keskeisimmät alueet olivat jo 1970-luvun vaihteessa rakennettu. Alueen ensimmäinen kaava saatiin voimaan vasta 6. toukokuuta 1974 sisäministeriön vahvistettua sen. Kaava lähinnä vahvisti jo valmistuneen rakentamisen tilan. Sama 1974 vahvistettu kaava oli edelleen 2000-luvulla suurimmin osin voimassa Haukilahden alueella; muutokset ovat olleet lähinnä niin sanottuja yhden tai kahden tontin kokoisia ”postimerkkikaavoja”. Rakennustahti hidastui, ja 1970-luvulla tuli enää 674 ja 1980-luvulla 411 uutta asuntoa. Vuonna 1985 käynnistyi vielä entisen Toppelundin palstan eteläosan kaavoitus. Espoo oli ostanut sen omistaneelta perikunnalta viisi vuotta aiemmin. Kaava valmistui 1988, ja alueelle oli sijoitettu siinä pientalotontteja. Entisen Toppelundin palstan pohjoisosaan valmistuivat 1980-luvulla Toppelundin koulu, monitoimitalo Simpukka, Haukilahden kirjasto ja -päiväkoti. Haukilahden sataman asemakaava vahvistettiin 1986, mistä käynnistyivät nykymuotoisen sataman ruoppaus- ja rakennustyöt. Vuosina 1986–1988 sataman rakentamiseen käytettiin kaikkiaan noin kuusi miljoonaa markkaa.


title: Haukilahden historia

text: 1990-luvun lama ja kaavoitetun rakennusmaan loppuminen vähensivät uusien asuntojen rakentamista, ja vuosikymmenen aikana uusia asuntoja nousikin puolet vähemmän 1980-lukuun nähden. Haukilahteen valmistuivat 1990-luvulla muun muassa uusi kauppakeskus Länsiviitta ja rannan läheisyydessä sijaitseva Toppelundin päiväkoti. Haukilahden nykyinen satama vihittiin pitkien rakennustöiden jälkeen käyttöön elokuussa 1997. 2000-luvulla uusia rakennuksia tuli enää alle 100, mikä johtuu pitkälti juuri kaavoitetun maan loppumisesta alueella. 2000-luvun puolivälissä Haukilahden asunnoista noin 24 prosenttia oli vuokra-asuntoja.


title: Haukilahden historia

text: Kaupunginosan rakennuskanta ei näyttänyt 2010-luvun alussa enää merkittävästi kasvavan, sillä alueelle oli tarkoitus rakentaa vain 32 uutta asuinrakennusta seuraavan vuosikymmenen aikana. Tilanne voi tosin olla 2010-luvulla muuttumassa, sillä Espoon kaupunki suunnitteli syyskuussa 2014 esimerkiksi kaavoittavansa uuden asuinalueen Toppelundinpuiston Mellstenintien puoleiseen laitaan.


title: Jussi-palkinnot 1946

text: Jussi-palkinnot 1946 jaettiin 1. marraskuuta 1946 järjestetyssä jakotilaisuudessa ravintola Fenniassa Helsingissä. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa välillä 1.10.1945–31.7.1946.


title: Jussi-palkinnot 1947

text: Jussi-palkinnot 1947 jaettiin 19. lokakuuta 1947 järjestetyssä jakotilaisuudessa ravintola Fenniassa Helsingissä. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa välillä 1.8.1946–31.7.1947.


title: Jussi-palkinnot 1948

text: Jussi-palkinnot 1948 jaettiin 14. toukokuuta 1948 järjestetyssä jakotilaisuudessa ravintola Fenniassa Helsingissä. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa välillä 1.8.1947–30.4.1948.


title: Nia Peeples

text: Virenia Gwendolyn "Nia" Peeples (s. 10. joulukuuta 1961 Hollywood, Kalifornia) on yhdysvaltalainen R&B- ja dance-artisti ja näyttelijä. Hänen sukujuurensa ovat Filippiineiltä.


title: Nia Peeples

text: Peeples tunnetaan 1980-luvun televisiotähtenä, jolloin hän esiintyi useissa ajan suosituissa saippuasarjoissa. Hänen tunnetuin roolinsa tuolta ajalta on Nicole Chapman tv-sarjassa "Fame", jota hän esitti vuosina 1983–1986. Muut tunnetut roolit olivat mm. sarjoissa "General Hospital" ja "Enkelin kosketus". Peeples on jatkanut uraansa tv-näyttelijänä pitkälle 2000-luvulle asti, jolloin hän on tehnyt useita merkittäviä rooleja sarjoissa kuten "Walker, Teksasista", "Tunteita ja tuoksuja" ja "Valehtelevat viettelijät". Lisäksi hän on näytellyt elokuvissa kuten "Blues Brothers 2000" ja "Kuoleman selli".


title: Nia Peeples

text: Peeplesin laulajanura ajoittuu 1990-luvun taitteeseen, jolloin hän sai mainetta menestyskappaleillaan "Trouble" ja "Street of Dreams", jotka molemmat sijoittuivat kärkisijoille Billboard Hot 100 -listalla.


title: Taigapunavarpunen

text: Taigapunavarpunen ("Carpodacus roseus") on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Taigapunavarpunen

text: Taigapunavarpusta tavataan pesivänä Venäjän itäosissa ja Mongoliassa sekä talvehtivana etelämpänä Venäjällä, Kazakstanin itäosissa, Kiinassa, Pohjois- ja Etelä-Koreassa ja Japanissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Antony

text: Antony on Ranskan kunta Pariisin eteläisellä esikaupunkivyöhykkeellä. Matkaa Antonyn keskustasta Pariisin keskustaan on noin 11 kilometriä. Antony kuuluu Hauts-de-Seinen departementtiin ja on samannimisen arrondissementin keskuspaikka. Antonyssa on arviolta 61 603 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 9,56 neliökilometriä.


title: Antony

text: Antony sijaitsee kolmen departementin – Essonnen, Hauts-de-Seinen ja Val-de-Marnen yhtymäkohdassa. Sen naapurikunnat ovat pohjoisessa Sceaux, koillisessa Chevilly-Larue, idässä Fresnes, kaakossa Wissous, etelässä Chilly-Mazarin, lounaassa Verrières-le-Buisson ja luoteessa Châtenay-Malabry.


title: Antony

text: Antonyn läpi virtaa Seinen sivujoki Bièvre.


title: Antony

text: 1900-luvun alussa Antony oli vielä maaseutumainen mutta kaupungistui nopeasti maailmansotien välillä ja kasvatti asukaslukuaan neljästä tuhannesta pariinkymmeneen tuhanteen. 1960-luvulla väkiluku nousi nopeasti 50 tuhanteen Algerian itsenäistymisen myötä kotiutuneen väestön myötä. Vuoden 2012 väestölaskennassa Antonyn asukasluku oli 61 624.


title: Antony

text: Antonyssä toimii Île-de-Francen suurin yksityissairaala sekä monia kouluja ja oppilaitoksia, muun muassa katolinen ja juutalainen koulu sekä vuonna 1961 perustettu kokeellinen L’École nouvelle d'Antony. Ammattioppilaitos École Jean Trubert & Arc en Ciel antaa opetusta muun muassa sarjakuvien teossa.


title: Antony

text: Antonyssä on viisi RER-junien B-linjan asemaa. Niistä Croix de Bernyn asema tarjoaa yhteyden myös uuteen pikabussireittiin omine bussikaistoineen. Vuonna 2020 asemalta on määrä päästä myös Antonystä Clamartiin kulkevien raitiotievaunujen kyytiin. Myös RER-junien C-linjan Massy–Pontoise-haara kulkee Antonyn läpi.


title: Antony

text: Antony sijaitsee lähellä Orlyn lentoasemaa ja sinne pääsee Antonystä omalla junallaan.


title: Jussi-palkinnot 1949

text: Jussi-palkinnot 1949 jaettiin 19. marraskuuta 1949 järjestetyssä jakotilaisuudessa ravintola Fenniassa Helsingissä. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa välillä 1. lokakuuta 1948 – 30. syyskuuta 1949.


title: Kirjopunavarpunen

text: Kirjopunavarpunen ("Carpodacus trifasciatus") on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kirjopunavarpunen

text: Kirjopunavarpusta tavataan Bhutanissa, Kiinassa ja Intiassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Koivupunavarpunen

text: Koivupunavarpunen ("Carpodacus rodopeplus") on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Koivupunavarpunen

text: Koivupunavarpusta tavataan Kiinassa, Intiassa, Myanmarissa ja Nepalissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Katajapunavarpunen

text: Katajapunavarpunen ("Carpodacus thura") on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Katajapunavarpunen

text: Katajapunavarpusta tavataan Bhutanissa, Kiinassa, Intiassa, Myanmarissa, Nepalissa ja Pakistanissa. Lajia on kuvattu yleiseksi tai paikallisesti yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Bois-Colombes

text: Bois-Colombes on Ranskan kunta Pariisin luoteisella esikaupunkivyöhykkeellä noin 9 kilometriä Pariisin keskustasta. Siellä on arviolta 28 514 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 1,92 neliökilometriä. Kunnan väestötiheys, lähes 15 000 asukasta neliökilometrillä, tekee siitä yhden tiheimmin asutuista kunnista Euroopassa.


title: Bois-Colombes

text: "Bois-Colombes" tarkoittaa suomeksi ”kyyhkysmetsää”. Se erotettiin vuonna 1896 omaksi kunnakseen Colombesin kunnasta.


title: Jussi-palkinnot 1953

text: Jussi-palkinnot 1953 jaettiin 17. lokakuuta 1953 järjestetyssä jakotilaisuudessa ravintola Adlonissa Helsingissä. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa välillä 1.10.1952–30.9.1953.


title: Cayetana Fitz-James Stuart

text: María del Rosario Cayetana Fitz-James Stuart y de Silva (28. maaliskuuta 1926 – 20. marraskuuta 2014), Alba de Tormesin 18. herttuatar ja Espanjan grande oli Alban suvun päämies ja kolmas naispuolinen henkilö, joka on kantanut arvoa itsenäisesti. Hän syntyi Lirian palatsissa Jacobo Fitz-James Stuartin, Alban 17. herttuan ja María del Rosario de Silva y Gurtubayn, San Vicente del Barcon 9:nnen markiisittaren ainoaksi lapseksi. Hänen kummitätinsä oli Espanjan Alfonso XIII:n kuningatarpuoliso Viktoria Eugenie Battenberg.


title: Cayetana Fitz-James Stuart

text: Sukunsa päämiehenä Cayetana Fitz-James Stuartia puhuteltiin arvovaltaisimman arvonsa mukaan Alban herttuattareksi. Hänellä oli lisäksi yli neljäkymmentä muuta perittyä aatelisarvoa. Hänet mainitaan Guinessin ennätysten kirjassa eniten aatelisarvoja omaavaksi henkilöksi maailmassa. Hän polveutui suoraan Englannin kuningas Jaakko II:n aviottomasta pojasta James FitzJamesista.


title: Cayetana Fitz-James Stuart

text: Cayetana Fitz-James Stuart meni naimisiin Sotomayorin herttuan pojan don Luis Martínez de Irujo y Artázcozin kanssa 12. lokakuuta 1947. Juuri toisen maailmansodan päätyttyä järjestetyt häät olivat eräs viimeisistä eurooppalaisen aateliston suurhäistä ja tapaus huomioitiin kansainvälisessä lehdistössä. The New York Times kutsui häitä "maailman kalleimmiksi". Heille syntyi kuusi lasta, joista kaikille Cayetana luovutti aatelisarvoja jo eläessään.Jäätyään leskeksi herttuatar meni uusiin naimisiin teologian tohtorin ja entisen jesuiittapappi Jesús Aguirre y Ortiz de Záraten kanssa 16. maaliskuuta 1978. Liitto oli skandaali 1970-luvun Espanjassa, koska Aguirre oli avioton lapsi. Aguirre oli vaimoaan kahdeksan vuotta nuorempi ja tuli hyvin toimeen tämän lasten kanssa. Hän kuoli vuonna 2001.


title: Cayetana Fitz-James Stuart

text: Vuonna 2008 tuli julki herttuattaren aikomus naida itseään 24 vuotta nuorempi virkamies Alfonso Díez Carabantes. Hänen lastensa ja Espanjan kuninkaan kerrotaan vastustaneen liittoa, ja Alban suku julkaisi samana vuonna tiedoksiannon, jonka mukaan herttuattaren ja Díezin suhde perustui pitkään ystävyyteen ja ettei siihen liittynyt avioaikeita. Herttuatar päätti kuitenkin toteuttaa naima-aikeensa ja ratkaisi lastensa vastustuskannan antamalla näille perintönsä ennakkoon. Herttuattaren omaisuus kattoi muun muassa hyvin vanhoja palatseja eri puolilla Espanjaa, vanhojen ja uusien mestareiden maalauksia mukaan lukien muiden muassa Tizian, Renoir ja Marc Chagall, ensipainoskappale "Don Quixotesta", Kristoffer Kolumbuksen kirjoittamia kirjeitä, sekä valtavia maa-aloja; hänen omaisuutensa arvioitiin olevan arvoltaan 600 miljoonan ja 3,5 miljardin euron väliltä. Díez esitti julkisen vakuutuksensa, ettei tavoittelisi herttuattaren omaisuutta millään tavoin. Häät pidettiin 5. lokakuuta 2011 "Palacio de las Dueñasissa" Sevillassa. Flamencointoilijana tunnettu herttuatar esitti muutaman tanssiaskeleen palatsin ulkopuolelle kerääntyneelle väkijoukolle.


title: Cayetana Fitz-James Stuart

text: Seurapiirien jäsenenä herttuatar tapasi monia espanjalaisia ja ulkomaalaisia merkkihenkilöitä. Hänen Sevillan-palatsissaan kävivät vierailulla muiden muassa Jackie Kennedy, Wallis Simpson, Grace Kelly ja Monacon ruhtinas Rainier III. Vuonna 1959 hän emännöi yhdessä Yves Saint Laurentin kanssa Diorin muotinäytöksen Lirian-palatsissaan hyväntekeväisyystarkoitukseen. Liriassa kävi myös useita kuuluisia elokuvanäyttelijöitä kuten Charlton Heston, Sophia Loren, Raf Vallone ja Audrey Hepburn. Nuoruudenaikoinaan herttuatar esiintyi Richard Avedonin ja Cecil Beatonin valokuvissa ja "Time"- sekä "Harper's Bazaar"-lehtien kansissa.


title: Cayetana Fitz-James Stuart

text:
Eräs herttuattaren aateliarvoista oli Berwickin herttuatar ja hän oli Englannin kuningas Jaakko II:n jälkeläinen suorassa polvessa sekä Winston Churchillin ja Walesin prinsessa Dianan kaukainen sukulainen.
Cayetana Fitz-James Stuart kuoli "Palacio de las Dueñasissa" 20. marraskuuta 2014 88 vuoden iässä. Häneltä jäi viimeinen puoliso, kuusi lasta, yhdeksän lapsenlasta sekä kolme lapsenlapsenlasta. Häntä seurasi poikansa Carlos Fitz-James Stuart, Huéscarin 14. herttua, josta tuli Alban 19. herttua.


title: Cayetana Fitz-James Stuart

text: Herttuattaren kuoltua hänen ruumiinsa oli esillä kaupungintalolla, missä tuhannet sevillalaiset kävivät tervehtimässä häntä viimeisen kerran. Arkun viereen oli aseteltu valokuvia herttuattaresta perheineen. Espanjan kuningas Felipe VI lähetti terveisensä herttuan pojalle puhelimitse ja toimitutti Sevillaan kaksi kukkaseppelettä. Kaupungin liput laskettiin suruliputukseen. Myös katolisen kirkon korkea-arvoiset jäsenet Juan José Asenjo ja Curro Romero sekä pääministeri Mariano Rajoy lähettivät muodolliset suruvalittelunsa. Hautajaiset pidettiin Sevillan katedraalissa. Espanjan kuningasperhettä edusti prinsessa Elena.


title: Cayetana Fitz-James Stuart

text: Herttuatar Cayetana de Alballa oli kahdeksantoistakertainen Espanjan granden arvo ennen kuin hän luovutti niistä neljä lapsilleen. Huéscarin ja Aliagan herttuanarvot periytyivät suoraan hänen lapsilleen Alban 17. herttuan kuoltua.


title: Kellan Lain

text: Kellan Lain (s. 11. elokuuta 1989 Oakville, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka on tällä hetkellä vapaa pelaaja ilman seuraa. Hän on pelannut urallaan yhdeksän NHL-ottelua ja yli sata AHL-ottelua.


title: Kellan Lain

text: Lainin valmistuttua neljä NHL-seuraa osoitti häntä kohtaa kiinnostusta. Hän päättyi valitsemaan näistä Vancouver Canucksin.


title: Kellan Lain

text: Ennen Vancouveriin siirtymistä Lain pelasi sen farmijoukkue Chicago Wolvesissa. Hän pelasi Chicagossa 13 ottelua ilman pisteitä. Vaikka hän ei onnistunut pisteiden teossa, Vancouver antoi hänelle kesäkaudella kahden vuoden kaksisuuntaisen jatkosopimuksen. Harjoitusleirillä Lain nähtiin Canucksin neljännen hyökkäyskentällisen keskellä. Hän ei kuitenkaan päässyt Canucksin NHL-kokoonpanoon ja joutui pelaamaan sen uudessa farmijoukkueessa Utica Cometsissa. Vancouverin päävalmentaja John Tortorella kertoi Lainin pelanneen hyvän leirin, mutta sanoi, että hän tarvitsisi enemmän jääaikaa, kuin Vancouverissa oli mahdollista saada. Lain sai pelata 19 ottelua ennen ensimmäistä ammattilaistason maaliaan, joka oli Utican jatkoajan 4-3 -voittomaali Abbotsford Heatia vastaan.


title: Kellan Lain

text: Lain pelasi Uticassa 35 ottelua, joissa teki seitsemän maalia ja sai 11 pistettä sekä 84 rangaistusminuuttia. Tämän jälkeen hänet nostettiin joukkueesta ylös NHL:ään. Hän teki NHL-debyyttinsä 18. tammikuuta 2014 kotiottelussa Calgary Flamesia vastaan. Hän tappeli heti ottelun ensimmäisen aloituksen jälkeen Kevin Westgarthia vastaan. Hän sai tästä viiden minuutin jäähyn ja ottelurangaistuksen, joka päätti hänen debyyttinsä kahden sekunnin jälkeen. Lain asetti uuden NHL-ennätyksen oltuaan nopein tappelun aloittanut pelaaja. Edellinen ennätys oli 12 sekuntia pelin alun jälkeen, kun Montreal Canadiensin John Ferguson ja Boston Bruinsin Ted Green tappelivat keskenään 8. lokakuuta 1963. Kolme päivää myöhemmin Lain teki ensimmäisen NHL-maalinsa ensimmäisellä laukauksellaan ottelun toisessa vaihdossaan. Vancouver voitti ottelussa Edmonton Oilersin numeroin 2-1. Lain pelasi kahdeksan ottelua Vancouverissa ennen paluutaan Uticaan. Canucksin olympialaisissa pelannut keskushyökkääjä Ryan Kesler kärsi käsivammasta ja Lain nostettiin NHL:ään, jossa hän pelasi yhden ottelun ennen kuin hänet tiputettiin jälleen farmiin viisi päivää myöhemmin.


title: Kellan Lain

text: 20. marraskuuta 2014 Lain kaupattiin Canucksista Edmonton Oilersiin vaihdossa Will Actoniin.


title: Paweł Zagumny

text: Paweł Zagumny (s. 18. lokakuuta 1977 Jasło) on puolalainen lentopalloilija ja maailmanmestari. Seuratasolla Zagumny edustaa kotimaansa pääsarjan ZAKSA Kędzierzyn-Koźlea. Vuosina 1996-2014 hän edusti Puolan lentopallomaajoukkuetta. Zagumny on yksi maansa kaikkien aikojen tunnetuimmista pelaajista. Pelipaikaltaan hän on passari.


title: Paweł Zagumny

text: Zagumnyn ura maajoukkueessa huipentui maailmanmestaruuteen vuoden 2014 MM-kisoissa hänen kotimaassaan, kun Puola voitti finaalissa Brasilian 3-1. Noiden kisojen jälkeen Zagumny lopetti maajoukkueuransa. Zagumny voitti maajoukkueen kanssa myös MM-hopeaa vuonna 2006, Euroopan mestaruuden vuonna 2009 ja maailmancupin hopeaa vuonna 2011. Zagumny osallistui myös neljiin kesäolympialaisiin peräkkäin vuosina 2000, 2004, 2008 ja 2012. Lisäksi hänet on valittu kerran sekä maailmanliigan, EM-kilpailuiden, MM-kilpailuiden että kesäolympialaisten parhaimmaksi passariksi.


title: Paweł Zagumny

text: Seuratasolla Zagumny on edustanut vuodesta 2010 ZAKSA Kędzierzyn-Koźlea. Koko urallaan hän on edustanut kahdeksaa seuraa kolmessa eri maassa (Puola, Kreikka ja Italia). Zagumny voitti ZAKSA:n kanssa CEV-cupin kaudella 2010-2011. Hänellä on myös kuusi Puolan ja Kreikan-mestaruushopeaa ja neljä pronssia.


title: Paweł Zagumny

text: Zagumny on 200 senttimetriä pitkä ja painaa 88 kilogrammaa. Hän ylettyy parhaimmillaan 336 senttimetrin korkeuteen ja blokkaa parhaimmillaan 317 senttimetrin korkeudesta.


title: Väinö Peltonen

text: Väinö Rafael Peltonen (23. kesäkuuta 1902 Askola – 18. tammikuuta 1988 Helsinki) oli Aamulehden päätoimittaja 1964-1970.


title: Väinö Peltonen

text: Peltosen vanhemmat olivat pientilallinen, kiertokoulun opettaja Johan Peltonen ja Ida Maria Mikkola. Kirjailija Johannes Linnankoski eli Vihtori Peltonen oli hänen setänsä. Peltonen osallistui 1918 koulupoikana Suomen sisällissotaan. Talvisodassa ja jatkosodassa hän oli rintamalehtien kuten Karjalan Viestin toimittaja ja TK-komppanian kirjeenvaihtaja. Toimittajan kokemusta Peltosella oli jo opiskeluajalta, Keski-Uusimaasta ja Iltalehdestä. Valmistuttuaan filosofian kandidaatiksi 1928 hän tuli Aamulehden kaupunki- ja artikkeliosaston toimittajaksi Tampereelle. Hän toimi toisaalta jopa muotitoimittajana ja perusti lehteen mainostoimiston. 1933 hän siirtyi aikakauslehtien pariin, sitten mainosmieheksi, opettajaksi ja ammattiyhdistystyöhön, mutta palasi 1951 Aamulehteen päätoimittajan työpariksi, ensin Jaakko Tuomikoskelle ja sitten Jaakko Hakalalle. Päätoimittajana hän työskenteli itse vuodesta 1964 aina eläkkeelle jäämiseensä asti vuonna 1970. Lehtimiehenä Peltosta kiinnostivat erityisesti politiikka ja talous, kolumnistina hän käytti nimimerkkiä "Jumi". Poliittiseen keskusteluun Peltonen osallistui aktiivisesti vielä eläkkeellä ollessaankin.


title: Väinö Peltonen

text: Peltosen puoliso vuodesta 1932 oli Anna-Maija Ritala.


title: La Garenne-Colombes

text: La Garenne-Colombes [la gaʁɛn kɔlɔ̃b] on Ranskan kunta Pariisin luoteisella esikaupunkivyöhykkeellä noin 10 kilometriä Pariisin keskustasta eli Notre-Dame-kirkosta. Siellä on arviolta 29 072 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 1,78 neliökilometriä. Se onkin yksi Euroopan tiheimmin asutetuista kunnista.


title: La Garenne-Colombes

text: La Garenne-Colombes kuului vuoteen 1910 saakka pohjoispuolella sijaitsevaan Colombesin kuntaan. Muut rajanaapurikunnat ovat Bois-Colombes idässä, Courbevoie etelässä ja Nanterre lännessä. Kunta on melko pieni verrattuna muihin Hauts-de-Seinen kuntiin ja koostuu enimmäkseen enintään nelikerroksisista asuintaloista. Hyvin lähellä sijaitsee moderni toimistotornien rykelmä La Défense.


Galveston-Houstonin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta () on Texasin kaakkoisosan katolinen arkkihiippakunta, jonka alueella asuu 1,1 miljoonaa katolista asukasta. Sen historia alkaa vuodesta 1839, jolloin perustettiin Texasin apostolinen prefektuuri.


title: Galveston-Houstonin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta

text: Arkkipiispan alaisuudessa ovat Austinin, Beaumontin, Brownsvillen, Corpus Christin, Tylerin ja Victoria in Texasin hiippakunnat.


title: Dustin Johner

text: Dustin Johner (s. 6. maaliskuuta 1983) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Djurgårdens IF:ssä. Hän on Florida Panthersin kuudennen kierroksen varaus .


title: Jussi-palkinnot 1954

text: Jussi-palkinnot 1954 jaettiin 15. marraskuuta 1954 järjestetyssä jakotilaisuudessa ravintola Kalastajatorpassa Helsingissä. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa välillä 1.10.1953–30.9.1954.


title: Bourg-la-Reine

text: Bourg-la-Reine on Ranskan kunta Pariisin eteläisellä esikaupunkivyöhykkeellä. Siellä on arviolta 19 881 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 1,86 neliökilometriä.


title: Bourg-la-Reine

text: Bourg-la-Reinen naapurikunnat ovat pohjoisessa Bagneux, koillisessa, idässä ja kaakossa Val-de-Marnen departementtiin kuuluvat Cachan ja L’Haÿ-les-Roses, etelässä Antony sekä lounaassa ja lännessä Sceaux.


title: Jussi-palkinnot 1955

text: Jussi-palkinnot 1955 jaettiin 16. marraskuuta 1955 järjestetyssä jakotilaisuudessa elokuvateatteri Rexissä Helsingissä. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa välillä 1.10.1954–30.9.1955.


title: Under the Radar Volume 1

text: Under the Radar Volume 1 on brittiläisartisti Robbie Williamsin kokoelmalevy, joka julkaistiin yksinomaan hänen virallisella internetsivullaan 8. joulukuuta 2014. Albumi sisältää alun perin julkaisemattomia B-puolen kappaleita sekä Williamsin keräämiä harvinaisuuksia hänen aiemmilta levytyksiltään.


title: Iklanberény

text: Iklanberény on kylä Vasin läänissä läntisessä Unkarissa. Kylässä oli 40 asukasta vuonna 2014 ja 39 asukasta vuonna 2015. Vuodesta 2011 lähtien pormestarina on ollut Pál Berényi, joka valittiin uudelle kaudelle 12. lokakuuta 2014.


title: Peng Dehuai

text: Peng Dehuai (Wade-Giles: "Peng Te-huai"; 24. lokakuuta 1898 Xiangtan, Hunan – 29. marraskuuta 1974 Peking) oli merkittävä kiinalainen sotilasjohtaja ja kommunistipoliitikko. Hän toimi Kiinan puolustusministerinä vuosina 1954–1959. Hänet syrjäytettiin, koska hän arvosteli suuri harppaus -talouskokeilua.


title: Peng Dehuai

text: Peng kohosi sotilaskomentajaksi Kiinan sotaherrojen aikana. Hän palveli Hunanin paikallisissa joukoissa ja liittyi vuonna 1926 Kuomintangin pohjoisen sotaretkeen rykmentinkomentajana. Hän toimi jonkin aikaa Tšiang Kai-šekin alaisuudessa, mutta ei hyväksynyt vuonna 1927 tehtyä vasemmistolaisten puhdistamista Kuomintangista, vaan siirtyi joukkoineen sisseiksi. Peng liittyi vuonna 1928 kommunisteihin ja suojasi Zhu Den ja Mao Zedongin joukkojen perääntymistä Jiangxista Fujianiin. Seuraavina vuosina hän johti sissitoimintaa sekä talonpoikien kansannousuja Kiinan maaseudulla. Peng valittiin vuonna 1931 Jiangxin neuvoston keskuskomiteaan. Hän osallistui vuosien 1934–1935 pitkään marssiin yhtenä Mao Zedongin alaisista komentajista. Peng kuului kommunistisen puolueen politbyroohon vuodesta 1936. Vuonna 1937 tapahtuneesta Kiinan–Japanin sodan puhkeamisesta alkaen hän oli Kiinan kommunistiarmeijoiden toiseksi korkea-arvoisin sotilaskomentaja Maon jälkeen. Nimellisesti Peng oli edelleen Zhu Den varakomentaja, mutta hän tosiasiassa komensi joukkoja taistelukentällä Zhun oleskellessa päämajassaan Yan’anissa. Peng toimi komentajana myös Kiinan sisällissodassa vuosina 1945–1949. Hän operoi pääasiassa maan luoteisosissa ja valtasi Ningxian, Gansun ja Xinjiangin.


title: Peng Dehuai

text: Korean sodan aikana Peng oli kiinalaisten joukkojen ylipäällikkönä ja allekirjoitti sodan päättäneen Panmunjomin aseleposopimuksen heinäkuussa 1953. Vuonna 1954 hänet nimitettiin puolustusministeriksi, varapääministeriksi ja kansallisen puolustusneuvoston varapuheenjohtajaksi. Hän sai myös marsalkan arvon vuonna 1955. Vuonna 1959 Mao julisti Pengin oikeistolaiseksi ja hänet syrjäytettiin, kun hän oli Lushanin konferenssin yhteydessä arvostellut suuren harppauksen politiikkaa. Pengin seuraajaksi tullut Lin Biao perui suuren osan hänen armeijassa toteuttamistaan uudistuksista. Peng oli sen jälkeen jonkin aikaa ilman mitään tehtäviä. Vuonna 1965 hän sai komennuksen kommunistipuolueen Lounais-Kiinan osastoon Sichuaniin. Kulttuurivallankumouksen aikana vuonna 1966 punakaartit vangitisvat hänet ja häntä pahoinpideltiin ja nöyryytettiin julkisesti. Hän kuoli vankeudessa ollessaan vuonna 1974 syöpään.


title: Peng Dehuai

text: Peng sai Kiinassa virallisen kunnianpalautuksen Maon kuoleman jälkeen joulukuussa 1978. Nykyään Peng on Kiinan virallisessa historiankirjoituksessa arvostettu sotilasjohtaja ja poliitikko.


title: Junior Malanda

text: Bernard ”Junior” Malanda-Adje (28. elokuuta 1994 Bryssel, Belgia – 10. tammikuuta 2015 Porta Westfalica, Saksa) oli belgialainen jalkapalloilija. Keskikentällä pelannut Malanda siirtyi kesällä 2013 Bundesliigan VfL Wolfsburgiin kotimaansa pääsarjan Zulte Waregemista.


title: Junior Malanda

text: Malanda menehtyi matkustajana Pohjois-Saksassa onnettomuuteen joutuneessa autossa.


Robbie Williams: Classic Album Selection on brittiläisartisti Robbie Williamsin kokoelma-albumi. Se julkaistiin 25. marraskuuta 2013. Kokoelma sisältää viisi Williamsin uran alkupuolen albumia; Life thru a Lensin, I’ve Been Expecting Youn, Sing When You’re Winningin, Escapologyn sekä Intensive Caren.


title: Robbie Williams: Classic Album Selection

text: Life Thru a LensI've Been Expecting YouSing When You're WinningEscapologyIntensive Care


title: Dirhem

text: Dirhem, dirhemi, dirheemi, dirham, on vanha itämainen, kalifien aikana lyöty hopearaha. Se on myös Turkissa käytetty vähäinen paino, noin 3,2 grammaa.


title: Châtenay-Malabry

text: Châtenay-Malabry on Ranskan kunta Pariisin eteläpuolen esikaupunkivyöhykkeellä. Siellä on arviolta 33 067 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 6,38 neliökilometriä.


title: Châtenay-Malabry

text: Châtenayssä sijaitsevat muun muassa "École Centrale Paris’n" insinöörikoulutus, Université Paris-Sud -yliopiston farmakologian laitos sekä Ranskan antidoping-laboratorio. Supernopeille TGV-junille tarkoitettu LGV Atlantique -rata alittaa Châtenayn tunnelissa, jonka päälle on rakennettu "Coulée verte" -puisto.


title: Châtenay-Malabry

text: Aiemmin pelkkänä Châtenaynä tunnetusta kunnasta tuli Châtenay-Malabry vuonna 1920.


title: Châtenay-Malabry

text: Châtenay-Malabry on RER-junareitin B varrella, ja lähimmän aseman nimi on Robinson. Se sijaitsee Châtenay-Malabryn ja Sceaux’n kuntien rajalla.


title: Toinen Taiwaninsalmen kriisi

text: Toinen Taiwaninsalmen kriisi oli vuonna 1958 sotilaallinen yhteenotto Kiinan kansantasavallan ja Kiinan tasavallan (Taiwan) välillä.


title: Toinen Taiwaninsalmen kriisi

text: Taiwaninsalmen yllä käytiin heinäkuun 1958 lopussa ilmataisteluja. Neuvostoliiton johtaja Nikita Hruštšov kävi tuolloin Pekingissä neuvottelemassa Kiinan ja Neuvostoliiton sotilasyhteistyöstä, mutta sopimusta ei syntynyt keskinäisen epäluottamuksen vuoksi. Varsinainen kriisi käynnistyi, kun Kiinan kansantasavallan armeija aloitti 24. elokuuta 1958 kolmetoista päivää jatkuneen ankaran tykkitulen, joka kohdistui Taiwanille kuuluneeseen Kinmenin saareen aivan mantereen edustalla. Yleisen käsityksen mukaan Kiinan johtaja Mao Zedong määräsi operaation nähdäkseen Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton reaktiot, uhkaillakseen Taiwanin hallintoa siltä varalta että se suunnittelisi sotaretkeä mantereelle sekä innostaakseen kiinalaisia käynnissä olleeseen suurena harppauksena tunnettuun taloudelliseen kampanjaan. Mao yritti mahdollisesti painostaa Hruštšovia jyrkempään politiikkaan Yhdysvaltoja vastaan.


title: Toinen Taiwaninsalmen kriisi

text:
Taiwanin liittolainen Yhdysvallat lähetti Taiwaninsalmelle nopeasti kuusi lentotukialusta ja ydinpommeilla varustettuja pommikoneita. Neuvostoliitto piti Kiinan provokaatiota turhana, joten Mao ei edennyt pidemmälle. Koska Hruštšov oli ilmaissut avoimen tukensa Kiinalle vasta sen jälkeen kun Kiina oli jo aloittanut avoimet neuvottelut Yhdysvaltojen kanssa, kriisi lisäsi Maon ja kiinalaisten epäluottamusta Hruštšoviin ja Neuvostoliittoon. Mao katsoi kuitenkin sitoneensa Neuvostoliiton Kiinan puolustamiseen ja vaikeuttaneensa Hruštšovin mahdollisia liennytyspyrkimyksiä.
Kiina jatkoi Kinmenin saaren tulittamista aina parittomina päivinä vuoteen 1979 saakka, jolloin Kiina ja Yhdysvallat solmivat normaalit diplomaattisuhteet. Taiwan vastasi tuleen parillisina päivinä.


title: Suomen euroviisukarsinta 1975

text: Suomen euroviisukarsinta 1975 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1975 Eurovision laulukilpailuun. Suomen karsinta lähetettiin tuolloin ensimmäistä kertaa värilähetyksenä. Edellisvuoden tavoin kilpailu pidettiin kutsukilpailuna ja finaalia edelsivät semifinaalit. Kuitenkin kilpailijat oli nyt jaettu neljään pieneen neljän kappaleen semifinaaliin, jotka lähetettiin neljänä peräkkäisenä lauantai-iltana 4.-25. tammikuuta. Jokaisesta semifinaalista 11-henkinen asiantuntijaraati valitsi kaksi parasta finaaliin. Lisäksi semifinaalien jälkeen karsiutuneista valittiin vielä yksi villi kortti finaaliin.


title: Suomen euroviisukarsinta 1975

text: Finaali pidettiin 8. helmikuuta parin yleisötapahtumana pidetyn finaalin jälkeen jälleen Ylen tv-studiossa 2 ja televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.35 alkaen. Kapellimestarina toimi Ossi Runne. Finaalissa voittajan valitsivat maakuntaraadit.


title: Pyntösjärvi

text: Pyntösjärvi eli Hyvelänjärvi on kuivatettu järvi Porissa Satakunnassa Kokemäenjoen alueen Porin alueella. Kuivatushankkeen aloite tehtiin vuonna 1811 ja hanke saatiin päätökseen 1930-luvulla. Kuivatus on sikäli ollut täydellinen, että koko järven pohja on nykyään viljeltyä peltomaata. Alue tunnetaan nimellä Pyntösjärvenaukee.


title: Pyntösjärvi

text: Entisestä järvestä on jäänyt muistuttamaan erilaiset paikannimet. Niitä ovat esimerkiksi Pyntösjärvi (ojitettu suo), Järvenpää, Järvisuo, Järvenranta, Järvensivu, Koivuluoto, Järvikallio, Järvikylä ja Järvioja.


title: Pyntösjärvi

text: Kalmbergin kartastossa vuodelta 1856 järvi on nimetty yhdessä karttalehdessä "Pyyndöjärvi" ja toisessa karttalehdessä "Kjulböleträsk" . G.J. Elghin katselmuskartassa vuodelta 1814 käytetään järvestä nimeä "Pyndöjärfvi träsk". Nimi Kjulböleträsk on johdettu järven lounaispuolella sijaitsevan Hyvelän () kylän nimestä. I. Tillbergin pitäjänkartassa vuodelta 1806 nimi kirjoitettiin "Hjulböhle träsk". Ruotsalaisen nimen takana ovat suomalaiset nimet Hyvelän kylä ja Hyvelänjärvi . Myös kirjoitusasuja "Pyndäsjärwi", "Pyndesjärvi träsk" ja "Hiuhböle träsk" on käytetty eräissä muissa yhteyksissä. Harvoin käytetty nimi on "Södermarko träsk", mikä viittaa järven koillispuolen Söörmarkun kylään.


title: Pyntösjärvi

text: Järven muoto oli pitkä ja kapea ja järven keskikohdassa oli kapeampi kohta. Järvi oli niin matala, että järven keskikohdasta pääsi kesällä kulkemaan ylitse jalan. Järven keskikohdan yli johti vuoden 1762 pitäjänkartan mukaan tie takana oleviin kyliin. Järvi oli muuallakin matala. Katselmuksessa sen syvyyttä mitattiin veneestä ja saatiin tulokseksi 2−4 kyynärää eli noin 1−2,5 metriä. Järvessä oli sen kaakkoispäässä 3−5 saarta .


title: Pyntösjärvi

text: Järven pituus voidaan arvioida G. J. Elghin katselmuskartasta vuodelta 1814. Sen mukaan järvi oli noin 14 000 kyynärää eli noin 8,4 kilometriä pitkä ja sen eteläosan leveämpi kohta 1 300 kyynärää eli noin 700−800 metriä leveä. Kapea ylityskohta järven puolivälissä oli noin 300 kyynärää eli noin 200 metriä leveä.


title: Pyntösjärvi

text: Järven luusua sijaitsi sen eteläkärkessä, mistä oja virtasi mutkan kautta länteen ja laski vuoden 1856 kartan mukaan Hyvelän ja Ruosnioemen kylien välistä Kokemäenjoen suistossa oleelle suolle. Hyvelän kylän mylly sijaitsi tuossa ojassa. Laskuoja likimain samassa paikassa myllyineen näkyy myös jo maanmittari Jean Åhmanin mittaamassa Ruosniemen kylän isonjaon kartassa vuodelta 1765. Samalla järvestä näkyy pohjoisessa, Söörmarkun suunnassa yhteys myös Kellahdenjoen vesistöön kuuluvaan Röörmaarinojaan sekä vuoden 1856 Sotilastopografisessa kartassa että Söörmarkun Ylikylän Isonjaon kartassa vuosilta 1780-1793. Vuonna 1907 mitatussa venäläisessä topografikartassa 1:21 000, jossa järvi on jo kuivattu, laskuoja muodostuu ainoastaan etelän suuntaan ja kuivauksessa perattu lasku-uoman alkuosa on merkitty karttaan jyrkkäreunaisena.


title: Pyntösjärvi

text: Isojaossa Pyntösjärvi oli merkitty joutavaksi kosteikoksi, jota ei jaettu kellekään. Vuonna 1740 annettiin ensimmäistä kertaa talonpojille mahdollisuus kuivattaa soita ja kosteikkoja, mutta käytännössä lain kirjainta ventytettiin koskemaan myös järvien vedenlaskuja. Tämä oli varmasti talonpoikien tiedossa, kun he vuonna 1811 anoivat maaherralta lupaa kuivattaa Pyntösjärvi. Asiaa koskevia kuultiin samana vuonna ja vuonna 1814 järvestettiin järvellä katselmus, jossa asiaa arvioitiin. Katselmuksen jälkeen uuden laskuojan paikkaa haettiin maanmittarin avulla ja tästä suunnitelmasta piirsi G. J. Elghin kartan. Maaherra antoi elokuussa 1814 luvan laskea järven vedenpinta suunnitelman mukaisesti.


title: Pyntösjärvi

text: Vuonna 1825 maaherraa lähestyttiin valituksella, että osa osakkaista eivät olleet täyttäneet velvoitteita omalta osaltaan. Jatkosta ehdotettiin heti uutta sopimusta, jonka maaherra hyväksyi vuonna 1827. Uusien vaikeuksien jälkeen perustettiin vuonna 1837 kuivatusyhtiö "Bolaget för Pyndäsjärvi uttorkningsarbetet" taloudellisia ja käytännön asioita hoitamaan. Kuivatus alkoi tuottaa tuloksia ja vuonna 1843 yksi osakkasista anoi kuivuneiden vesijättömaiden jakamista. Vaikka jako mitattiin, kumosi senaatin talousosasto maaherran päätöksen vuonna 1845 eikä jakoa pantu toimeen. Alkuperäinen sopimus vaati, että järven olisi kuivuttava kokonaan, jotta jako olisi voitu tehdä.


title: Pyntösjärvi

text: Uudet riidat kuivatuksen velvollisuuksien laiminlyönneistä vietiin käräjäoikeuteen vuonna 1853 ja edelleen taas vuonna 1854. Näiden seurauksena järjestettiin vuonna 1855 kuivatusalueella katselmus, jotta vallitseva tilanne selviäisi. Vuonna 1873 maaherra määrää maanmittarin jakamaan vesijätön maat osakkaille, mutta koska osa alueista eivät olleet vieläkään kuivuneet, ei jakoa pantu toimeen. Kuivattamiseen ryhtyneet viljelijät eivät koskaan saaneet hankkeesta uutta maata eikä liioin saanut seuraavakaan sukupolvi. Vesijättömailta niitettiin vain heinää, jonka tuotto oli kuitenkin heikkoa. Hanke valmistui vasta 1930-luvulla ja maajako päästiin vihdoin toteuttamaan noin 120 vuotta aloittamisen jälkeen.


title: Chaville

text: Chaville on Ranskan kunta Pariisin lounaisella esikaupunkivyöhykkeellä, 12,5 kilometrin päässä Pariisin keskustasta. Se kuuluu Boulogne-Billancourtin arrondissementtiin. Siellä on arviolta 19 619 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 3,55 neliökilometriä.


title: Chaville

text: Lähes puolet Chavillen pinta-alasta on metsää. Sen naapurikuntia ovat Meudon, Sèvres, Vélizy-Villacoublay, Viroflay ja Ville-d'Avray. Kunta on perustettu 800-luvulla.


title: Chaville

text: Chaville sijaitsee Pariisista Versailles’hin johtavan tien D910 varrella. Kunnassa on kolme rautatieasemaa: "Gare de Chaville-Rive-Droite" Transilien-linjalla Pariisista Versailles’hin; "Gare de Chaville-Rive-Gauche" Transilien-linjalla Pariisin Montparnasselta Rambouillet’hen sekä RER-linjan C asema "Chaville-Vélizy".


Marssi Washingtoniin työn ja vapauden puolesta () oli Yhdysvaltain mustien kansalaisoikeusliikkeen 28. elokuuta 1963 järjestämä suuri mielenosoitusmarssi maan pääkaupungissa Washingtonissa. Tapahtumasta muistetaan parhaiten Martin Luther Kingin Lincolnin muistomerkin edessä pitämä puhe ”I Have a Dream” (”Minulla on unelma”). Mielenosoitusmarssiin osallistui yli 200 000 ihmistä. Mielenosoituksen tarkoituksena oli tukea Yhdysvaltain kongressin käsittelemää kansalaisoikeuslakia. Suurin osa marssin osallistujista oli tummaihoisia.


title: Alexander Stewart (1514)

text: Alexander Stewart, Rossin herttua (30. huhtikuuta 1514 – 18. joulukuuta 1515) oli Skotlannin kuninkaan Jaakko IV:n ja Margareeta Tudorin neljäs ja viimeinen poika. Hän syntyi Stirlingin linnassa. Hänen isänsä kuoli ennen Alexanderin syntymää Flodden Fieldin taistelussa syyskuussa 1513.


title: Alexander Stewart (1514)

text: Alexander Stewart kuoli vain puolentoista vuoden ikäisenä. Koko lyhyen elämänsä ajan hän oli kaksi vuotta vanhemman veljensä, Jaakko V:n, kruununperillinen.


title: Joonas Tanninen

text: Joonas Tanninen (s. 28. kesäkuuta 1995) on suomalainen koripalloilija, pelipaikaltaan takamies. Hän edustaa Korisliigassa pelaavia Korikobria, joka on myös hänen kasvattajaseuransa. Debyyttinsä liigatasolla Tanninen teki lokakuussa 2014 pelatussa ottelussa Tampereen Pyrintöä vastaan.


title: Je suis Charlie

text: Je suis Charlie (; ranskaa, ) on iskulause, jolla sananvapauden puolustajat osoittivat olevansa väkivallan käyttöä vastaan vuoden 2015 Charlie Hebdon iskun jälkeen. Iskussa tapettiin 12 ihmistä pariisilaisen "Charlie Hebdo" -satiirilehden toimituksessa. Ranskassa, Euroopassa ja muualla maailmassa järjestettiin laajoja mielenilmauksia samana iltana ja seuraavana päivänä. Suomessa mielenilmauksia tunnuksen alla järjestettiin ainakin Helsingissä ja Kuopiossa.


title: Je suis Charlie

text: Maailman johtajien Pariisissa sunnuntaina 11. tammikuuta järjestämä rauhanmarssi saman tunnuksen alla herätti ristiriitaisia tunteita. Erityisesti kritisoitiin Nigerin presidentti Mahamadou Issoufouta, joka osallistui mielenilmaukseen, mutta kielsi lehden levittämisen maassaan.


title: Je suis Charlie

text: Tunnus esiintyi twitterissä myös muodossa ”Je suis Ahmed”, jolla kunnioitettiin terrori-iskussa surmatun arabitaustaisen poliisin Ahmed Merabetin muistoa. Aihetunnistetta #JeSuisCharlie käytettiin kolmessa päivässä yli viisi miljoonaa kertaa, parhaimmillaan 6300 kertaa minuutissa.


title: Taking off – otetaan hatkat

text: Taking off – otetaan hatkat on ensimmäinen Miloš Formanin Yhdysvalloissa ohjaama satiirinen komedia vuodelta 1971. Elokuvassa porvarisperheen teinityttö karkaa kotoa ja vanhemmat yrittävät paitsi löytää tyttären, myös ymmärtää tämän karkaamisen syitä. Elokuvan keskiössä on sukupolvien välinen kuilu ja keskiluokkaisen aikuisten maailman ja nuorisokulttuurin törmäyskohdat.


title: Jussi-palkinnot 1957

text: Jussi-palkinnot 1957 jaettiin 16. marraskuuta 1957 järjestetyssä jakotilaisuudessa ravintola Teatterigrillissä Helsingissä. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa välillä 1.10.1956–30.9.1957-


title: Suomen euroviisukarsinta 1976

text: Suomen euroviisukarsinta 1976 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1976 Eurovision laulukilpailuun. Kahden semifinaalit ja finaalin käsittäneen karsinnan jälkeen karsinta koostui jälleen vain finaalista. Vuosia kestäneiden kutsukilpailuiden jälkeen karsinta myös järjestettiin jälleen avoimena sävellyskilpailuna. Kilpailuun vastaanotettiin 245 kappaletta, joista yhdeksän parasta valittiin karsinnan finaaliin. Finaali lähetettiin Ylen tv-studiosta 2 lauantaina 31. tammikuuta ja televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.40 alkaen. Kapellimestarina toimi Ossi Runne. Voittajan valitsivat ympäri Suomea kokoontuneet maakuntaraadit. Finaalia seurasi televisiosta 2 875 000 katsojaa.


title: Suomen euroviisukarsinta 1976

text: Tulosten ratkettua saatiin aikaan pieni kohu, kun yleisön joukosta lavalle hyppäsi tulosta ja Eurovision laulukilpailun kaupallistumista vastustanut mielenosoittaja, joka lauloi "Euroviisut pump pump, Suomen kansa pump pump". Tapaus yritettiin ohittaa mahdollisimman vähin äänin.


title: Suomen euroviisukarsinta 1976

text: Helsingin, Tampereen ja Turun raateihin otettiin kuvayhteys ja muihin puhelinyhteys.


title: Rhoiptelea

text: Rhoiptelea chiliantha on koppisiemenisten Fagales-lahkoon kuuluvan Rhoipteleaceae-heimon ainoa laji, joka on läheistä sukua jalopähkinäkasveille (Juglandaceae).


title: Rhoiptelea

text: Laji on puu, jonka silmut ovat suomuttomat. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä ja ovat korvakkeelliset, lehdykät ovat sahalaitaisia; lehdissä on kilpimäisten karvojen muodostama peite. Kukinto on riippuva ja monihaarainen ja kukat ovat järjestyneet siinä kolmittain. Kolmikon keskimmäinen kukka on ilmeisesti kaksineuvoinen ja siinä on kehänpäällinen sikiäin; laitakukat ovat yksineuvoisia. Heteitä on kuusi. Emikukat sijaitsevat norkkomaisissa kukinnoissa. Hedelmä on siivellinen pähkinä.


title: Rhoiptelea

text: "Rhoiptelea" kasvaa Vietnamin pohjoisosassa ja siihen liittyvässä osassa Kiinaa.


title: Rhoiptelea

text: Laji on tavallisesti viety jalopähkinäkasveihin (Juglandaceae), joiden kanssa se kuuluukin samaan kladiin Fagales-lahkon evoluutiopuussa. Kladin ominaisuuksiin kuuluvat mm. suomuttomat silmut, päätepariset lehdet, kukan kehän 4-lukuisuus ja endospermin eli ravintovaraston puuttuminen siemenestä.


title: Jussi-palkinnot 1962

text: Jussi-palkinnot 1962 myönnettiin 21. helmikuuta 1962 elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa vuonna 1961. Palkinnoille ei järjestetty erillistä jakotilaisuutta.


title: Clamart

text: Clamart [klamaʁ] on Ranskan kunta Pariisin lounaisella esikaupunkivyöhykkeellä, noin 9 kilometrin päässä Pariisin keskustasta. Siellä on arviolta 52 457 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 8,77 neliökilometriä.


title: Clamart

text: Clamartin asutus jakautuu kahteen osaan, joita erottaa metsä: "Bas-Clamart" on historiallinen keskusta ja "Petit-Clamart" entinen herneviljelmä, joka rakennettiin asuinalueeksi 1960-luvulla. Clamart on yhä tunnettu herneistään, ja ranskalaisen keittiön termi "à la Clamart" tarkoittaa ruokaa joka tarjotaan herneiden kera.


title: Clamart

text: Petit-Clamart tuli tunnetuksi vuonna 1962 presidentti Charles de Gaullen murhayrityksen tapahtumapaikkana. Algerian itsenäistymistä vastustaneen OAS-järjestön ampujat avasivat tulen de Gaullen mustaa Citroën DS -autoa kohti, mutta kukaan ei haavoittunut. Iskun suunnittelija Jean Bastien-Thiry oli kotoisin Clamartista. Hän on viimeinen rikollinen, joka on Ranskassa teloitettu ampumalla.


title: Clamart

text: Vuonna 1982 clamartilaisessa Antoine-Béclère-sairaalassa syntyi Ranskan ensimmäinen koeputkilapsi. Vuonna 2004 Jasser Arafat kuoli Clamartissa sijaitsevassa Percyn sotilassairaalassa.


title: Suomen euroviisukarsinta 1977

text: Suomen euroviisukarsinta 1977 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1977 Eurovision laulukilpailuun. Edellisvuoden tavoin kilpailu pidettiin jälleen avoimena sävellyskilpailuna. Kilpailuun vastaanotettiin 182 kappaletta, joista yhdeksän valittiin karsinnan finaaliin. Finaali pidettiin Ylen tv-studiossa 2 22. tammikuuta, televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.45 alkaen ja voittajan valitsivat ympäri Suomea kokoontuneet maakuntaraadit. Kapellimestarina toimi Ossi Runne.


title: Suomen euroviisukarsinta 1977

text: Suomen karsinnat voitti kolmannella yrittämällään Monica Aspelund, joka oli osallistunut karsintoihin jo vuosina 1975 ja 1976. Voittokappaleen "Lapponia" säveltäjä Aarno Raninen oli itse viimeiseen asti vastustanut kappaleen nimeä osittain kaupallisuuden vuoksi, nimittäin Lapponia-korut olivat tuolloin jo kansainvälisesti tunnettuja.


title: Roy Tarpley

text: Roy James Tarpley (28. marraskuuta 1964 New York, New York – 9. tammikuuta 2015 Arlington, Texas) oli yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän pelasi kuusi kautta NBA:ssa ja muun muassa Kreikassa ja Venäjällä. Tarpleyn uraa varjostivat huume- ja alkoholiongelmat, jotka johtivat lopulta elinikäiseen pelikieltoon NBA:ssa.


title: Roy Tarpley

text: Isona laitahyökkääjänä tai sentterinä pelanneen Tarpleyn varasi NBA:han seitsemännellä vuorolla Dallas Mavericks. Kaudella 1986–1987 hänet valittiin eseen ja kaudella 1987–1988 .


title: Roy Tarpley

text: Lokakuussa 1991 Tarpleylle langetettiin pelikieltoa NBA:han tämän käytettyä kokaiinia. Hän jäi kiinni alkoholin- ja huumeidenkäytöstä vielä toisen ja kolmannen kerran saman kauden aikana ja oli NBA-pelikiellossa tämän jälkeen kolmen kauden ajan. Pelikieltonsa ajan Tarpley pelasi yhdysvaltalaisissa piensarjoissa ja Kreikassa. Tarpley palasi Mavericksiin vuonna 1994 mutta rikkoi hoitosopimuksensa ehtoja. Hänelle langetettiin elinikäinen pelikielto NBA:han. Tarpley jatkoi uraansa Euroopassa. Hän pelasi Kreikassa, Kyproksella ja Venäjällä ja palasi Kiinassa pelatun vuoden jälkeen Yhdysvaltoihin, missä hän pelasi piensarjoissa vuoteen 2006 saakka.


title: Roy Tarpley

text: Tarpley kuoli 9. tammikuuta 2015 Texasin Arlingtonissa 50 vuoden iässä. Maksavauriolla oli todennäköisesti osuus Tarpleyn kuolemaan.


title: Clichy

text: Clichy [kliʃi], epävirallisesti myös Clichy-la-Garenne, on Ranskan kunta Pariisin pohjoisella esikaupunkivyöhykkeellä, noin 6,5 kilometrin päässä Pariisin keskustasta. Siellä on arviolta 59 783 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 3,08 neliökilometriä.


title: Clichy

text: Clichyyn ovat sijoittuneet muun muassa kosmetiikkajätti L’Oréalin, kauppaketju Monoprix’n ja kyniä ja partateriä valmistavan Bicin pääkonttorit sekä Sonyn Ranskan-konttori.


title: Clichy

text: Clichy oli 600-luvulla frankkien valtakunnan keskuspaikka merovingikuningas Dagobert I:n valtakaudella. Vuonna 1867 osa Clichyn ja Neuilly-sur-Seinen kuntien alueista yhdistettiin omaksi Levallois-Perret’n kunnaksi.


title: Clichy

text: Clichy on Pariisin metrolinjan 13 (asemat "Porte de Clichy" ja "Mairie de Clichy") ja RER-paikallisjunalinjan C varrella (asema "Porte de Clichy").


title: Ulla Mannonen

text: Ulla Mannonen (17. syyskuuta 1895 Uusikirkko – 31. toukokuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen Karjalan kannakselta kotoisin itseoppinut kansanperinteen suurkerääjä. Mannonen kirjoitti myös lehtiartikkeleita ja pakinoita.


title: Ulla Mannonen

text: Viipurin läänin Uudeltakirkolta kotoisin ollut Mannonen oli kolmen lapsen yksinhuoltaja joka työskenteli muun muassa kauppa-apulaisena, karjakkona, pyykkärinä, ompelijana ja maatöissä.