title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 voittajavaltiot, Neuvostoliitto, Yhdysvallat, Iso-Britannia ja Ranska jakoivat Saksan miehitysvyöhykkeisiin. Vaikka Berliini, Saksan pääkaupunki, sijaitsi keskellä Neuvostoliiton miehitysvyöhykettä, se jaettiin erikseen samojen voittajavaltioiden kesken. Varsin pian kuitenkin näiden voittajavaltioiden eli sodanaikaisten liittoutuneiden välille syntyi vakavia erimielisyyksiä, ja niiden välinen kylmä sota johti lopulta Saksan ja samalla Berliinin kahtiajakoon. Neuvostoliiton vyöhykettä Berliinissä alettiin sanoa Itä-Berliiniksi, kolmea muuta vyöhykettä yhteisesti Länsi-Berliiniksi.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Vuonna 1949 Saksa jakautui kahteen valtioon, Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeestä muodostettuun Saksan demokraattiseen tasavaltaan (DDR, Itä-Saksa) sekä kolmen muun voittajavallan miehitysvyöhykkeistä muodostettuun Saksan liittotasavaltaan (Länsi-Saksa). Sen enempää Itä- kuin Länsi-Berliinikään ei aluksi kuulunut kumpaankaan valtioon vaan ne olivat edelleen miehittäjävaltioiden hallinnassa. Varsin pian kuitenkin Saksan demokraattinen tasavalta otti Itä-Berliinin hallintaansa ja teki siitä pääkaupunkinsa. Vuodesta 1952 lähtien se oli samalla yksi Itä-Saksan 15 piirikunnasta. Länsi-Berliini taas liittyi erillisestä sijainnistaan huolimatta läheisesti Saksan liittotasavaltaan, vaikka kansainvälisesti sitä ei tunnustettu siihen kuuluvaksi. Liittotasavallan vuonna 1950 vahvistetun perustuslain mukaan se kuitenkin oli yksi sen osavaltioista. Liikenne Länsi- ja Itä-Berliinin välillä oli aluksi pitkään melko esteetöntä, mutta vuonna 1961 ne erotettiin toisistaan Berliinin muurilla.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Berliinin oikeudellinen statuskin oli kiistanalainen. Länsiliittoutuneiden tulkinnan mukaan koko Berliinissä ylintä valtaa käyttivät neljä miehitysvaltaa eikä kumpikaan Saksa. Sekä Itä-Saksa että Neuvostoliitto puolestaan katsoivat, että Itä-Berliini kuului DDR:n alueeseen ja että miehitystila jatkui ainoastaan Länsi-Berliinissä.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Käytännössä länsiliittoutuneet eivät kuitenkaan enää Saksan liittotasavallan itsenäistyttyä juuri puuttuneet Länsi-Berliinin hallintoon, vaikka yhä ylläpitivätkin siellä sotaväenosastoja ja vaikka se periaatteessa oli yhä miehittäjävaltioiden lakien alainen.. Valtaa kaupungissa käytti kaupunkilaisten valitsema senaatti, joka liittoutuneiden suostumuksella päätti myös lainsäädännöstä.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Neuvostoliitto yritti useita kertoja pakottaa tai taivutella länsivallat luopumaan Länsi-Berliinistä, siinä kuitenkaan onnistumatta. Vuonna 1948 Länsi-Berliinin ja Länsi-Saksan väliset maa- ja vesikulkuyhteydet suljettiin lähes 11 kuukauden ajaksi, ja niiden välillä voitiin liikennöidä vain ilmateitse. Vuonna 1958 Neuvostoliitto ehdotti, että Länsi-Berliini muutettaisiin kansainväliseksi vapaakaupungiksi.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: 1970-luvun alussa suurvallat pyrkivät kuitenkin pääsemään parempiin väleihin keskenään, ja myös Saksan liittotasavallan liittokansleri Willy Brandt pyrki parantamaan maansa ja Neuvostoliiton välisiä suhteita. Neuvottelut, jotka johtivat Berliiniä koskeneeseen neljän vallan sopimukseen, aloitettiin liittoutuneiden valvontakomission entisessä rakennuksessa Berliinissä 26. maaliskuuta 1970.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Neljän vallan sopimus vahvisti uudelleen allekirjoittajavaltioiden oikeudet ja vastuut Berliinin ja koko Saksan osalta, vaikka Neuvostoliitto väitti niiden rauenneen jo vuosien 1959–1962 Berliinin kriisin seurauksena. Sopimus oli samalla ensimmäinen monista idän ja lännen 1970-luvun alkupuolella liennytyksen merkeissä tekemistä sopimuksista. Se myös osittain palautti Berliinin molempien osien väliset yhteydet, paransi niiden välisiä liikenne- ja tietoliikenneyhteyksiä ja toi tullessaan useita parannuksia Länsi-Berliinin asukkaiden elinoloihin.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Sopimusvallat eivät päässeet yksimielisyyteen Berliinin oikeudellista asemaa koskevista periaatteellisista kysymyksistä vaan pitivät kukin asiasta entisen kantansa. Jotta edes monista käytännön kysymyksistä voitiin sopia, sopimustekstin I osan Berliinin asemaa koskeneet perussäännökset jätettiin tarkoituksella sen verran epämääräisiksi, niin etteivät ne olleet ristiriidassa sen enempää länsivaltioiden kuin Neuvostoliitonkaan käsityksen kanssa. Sopimukseen päästiin kuitenkin siitä, että vallinnutta tilannetta ei pitänyt muuttaa voimakeinoin tai niillä uhkaamalla ja ettei mikään valtioista saanut muuttaa sopimusten mukaista tilannetta yksipuolisesti. Samalla sovittiin, että Länsi-Berliini ei edelleenkään ollut osa Saksan liittotasavaltaa eikä sen hallinnassa, mutta tunnustettiin sen ja Saksan liittotasavallan väliset läheiset siteet.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Sopimuksen mukaan Länsi-Berliinin ja Saksan liittotasavallan väliselle henkilö- ja tavaraliikenteelle maa- tai vesiteitse ei saanut asettaa esteitä. Saksan demokraattisen tasavallalla oli vain rajoitetut oikeudet valvoa tätä kauttakulkuliikennettä.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Sopimuksen mukaan Länsi-Berliinin asukkailla oli myös tietyin ehdoin oikeus vierailla Itä-Berliinissä ja muualla Saksan demokraattisen tasavallan alueella. Se ei kuitenkaan merkinnyt Berliinin muurin purkamista eikä taannut Itä-Saksan asukkaille oikeutta matkustaa Länsi-Berliiniin.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Sopimus mahdollisti myös, että Steinstückenin ja muiden Länsi-Berliiniin kuuluneiden pienien ekslaavien ongelmat voitiin ratkaista molempien Saksan valtioiden keskenään sopimilla aluevaihdoilla.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Kumpikaan Saksan valtioista ei kuulunut sopimuksen allekirjoittajavaltioihin, joskin Neuvostoliitto neuvotteli ja sopi sen liitteiden sisällöstä myös Itä-Saksan hallituksen kanssa, ja vastaavasti Yhdysvallat, Britannia ja Ranska neuvottelivat asiasta myös Länsi-Saksan hallituksen kanssa.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Neljän vallan sopimus tehtiin englannin, ranskan ja venäjän kielillä, ja kaikki nämä erikieliset tekstit ovat yhtä autenttiset ja todistusvoimaiset. Autenttista saksankielistä tekstiä ei näin ollen ole. Molemmat Saksan valtiot kuitenkin teettivät siitä myös saksankieliset käännökset, jotka jonkin verran poikkeavat toisistaan.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Sen jälkeen kun sopimus oli tehty, Neuvostoliitto käytti sen epämääräistä sanamuotoa hyväkseen yrittääkseen löyhentää Länsi-Berliinin siteitä Saksan liittotasavaltaan. Kuitenkin sopimus vaikutti suuresti idän ja lännen välisen jännityksen lientymiseen Berliinin osalta sekä myös Saksan molempien osien välisten yhteyksien laajenemiseen. Siten se oli osaltaan myös myötävaikuttamassa kehitykseen, joka vuonna 1990 lopulta johti Saksojen jälleenyhdistymiseen.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Pian neljän vallan sopimuksen solmimisen jälkeen, joulukuussa 1971 Saksan liittotasavalta ja Saksan demokraattinen tasavalta tekivät keskenään sopimuksen Länsi-Saksan ja Länsi-Berliinin välisistä kauttakulkuteistä ja matkustamista koskevista määräyksistä.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Vuonna 1972 molemmat Saksan valtiot tekivät myös 1972 Saksojen perussopimuksen (), joka tuli voimaan kesäkuussa 1973. Sillä Saksan valtiot tunnustivat toisensa, päättivät normalisoida keskenäiset välinsä ja sitoutuivat kunnioittamaan toistensa suvereniteettia. Maat sopivat myös, että ne aikoivat myöhemmin tehtävien erillisten sopimusten mukaisesti kehittää keskinäistä yhteistyötään muun muassa talouden, tieteen ja teknologian, liikenteen, posti- ja tietoliikenneyhteyksien, kulttuurin, urheilun ja ympäristönsuojelun alalla. Nämä sopimukset mahdollistivat, että syyskuussa 1973 molemmat Saksan valtiot hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien jäseniksi.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Nämä sopimukset kuuluivat sarjaan kansainvälisiä sopimuksia, joiden on toisaalta nähty vahvistaneen lopullisesti kylmän sodan aikaisen Euroopan kahtiajaon, kun taas toiset ovat nähneet niiden aloittaneen kehityksen, joka lopulta johti kylmän sodan päättymiseen. M. E: Sarotte kirjoitti vuonna 2001, että kaikista peloista huolimatta molemmat osapuolet suostuivat liennytyksen ja keskenäisen vuoropuhelun tuloksena tekemään toisilleen myönnytyksiä ja solmimaan sopimuksia.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Kansainvälisissä sopimuksissa, jotka Saksan liittotasavalta allekirjoitti vuoden 1971 jälkeen, oli säännöllisesti neljän vallan sopimukseen viittaava erityinen "Länsi-Berliinin lauseke", joka koski sitä, millä ehdolla sopimus voitiin saattaa voimaan myös Länsi-Berliiniä koskevaksi.


title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Kun Saksat yhdistyivät, Yhdysvallat, Ranska, Iso-Britannia, Ranska ja molemmat Saksan valtiot tekivät 12. syyskuussa 1990 sopimuksen Saksaa koskevista lopullisista järjestelyistä. Sopimuksen 7. artiklan mukaan entiset voittajavaltiot luopuivat Berliiniä ja koko Saksaa koskevista oikeuksistaan ja vastuistaan, minkä vuoksi myös Berliiniä koskenut neljän vallan sopimus lakkasi olemasta voimassa.


title: Raija Paalanen

text: Raija Helena Paalanen (2. lokakuuta 1930 Jyväskylä – 26. lokakuuta 2002) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki pääosan taiteellisesta urastaan Hämeenlinnan kaupunginteatterissa.


title: Raija Paalanen

text: Paalasen vanhemmat olivat Toivo ja Lyyli Paalanen. Hän esiintyi suomalaisissa elokuvissa lapsiavustajana. Ammattimaisen näyttelijän uransa Paalanen aloitti Riihimäen Teatterista, johon hänellä oli kiinnitys 1963–1965. Elämäntyönsä hän teki Hämeenlinnan kaupunginteatterissa, jossa hän aloitti 1965.


title: Raija Paalanen

text: Paalanen näytteli mittavan teatteriuransa ohella muutaman elokuvaroolin, joista merkittävin on naispääosa elokuvassa "Räpsy & Dolly eli Pariisi odottaa". Hänen teatteriroolejaan olivat muun muassa Mamma ("Kissa kuumalla katolla") ja Linnea ("Kivenpyörittäjän kylä"). Uransa alkuvuosina Paalanen näytteli muun muassa papinrouva Salpakaria näytelmässä "Täällä Pohjantähden alla I".


title: Raija Paalanen

text: Vuonna 1974 julkaistussa näyttelijämatrikkelissa Paalanen kuittaa teatteriroolinsa ytimekkäästi yhdellä sanalla: "paljon".


title: Uskelanjoen vesistö

text: Uskelanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 25) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Uskelanjoki laskee Saaristomereen Halikonlahdella. Vesistöalueen pinta-ala on 566,45 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,6 %.


title: Uskelanjoen vesistö

text: Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet :


title: Halikonjoen vesistö

text: Halikonjoen vesistö (vesistöaluetunnus 26) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Halikonjoki laskee Saaristomereen Halikonlahdella. Vesistöalueen pinta-ala on 306,57 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,05 %.


title: Halikonjoen vesistö


title: Andrei Alén

text: Andrei Alén on suomalainen näyttelijä. Hän syntyi Helsingissä ja varttui Lontoossa. Alénin rooleista mainittakoon "Tuntemattoman sotilaan" Rahikainen.


title: Andrei Alén

text: Alénin isä on ralliautoilija Markku Alén.


title: Verkostotiede

text: Verkostotiede (engl. "Network science") on tieteenala, joka tutkii kompleksisia verkostoja, kuten telekommunikaatioverkostoja, tietokoneverkostoja, biologisia verkostoja, kognitiivisia verkostoja ja sosiaalisia verkostoja. Näitä tutkitaan jakamalla kokonaisuudet elementeiksi tai tekijöiksi ("solmut") sekä näiden välisiksi yhteyksiksi ("kaariksi"). Ala pohjautuu muun muassa graafiteorian, tilastotieteen, tietotekniikan ja sosiologian teorioihin ja metodeihin.


title: Verkostotiede

text: Verkostotiede tutkii usein niin suuria verkostoja, ettei jokaisen yksittäisen solmun tai kaaren analysointi ole mielekästä, toisin kuin esimerkiksi graafiteoriassa.


title: Verkostotiede

text: Verkostoille on määritelty erilaisia metriikoita. Näiden avulla verkostoja voidaan analysoida numeerisesti ja vertailla keskenään. Myös yksittäisten solmujen asemaa verkostossa voidaan tutkia.


title: Verkostotiede

text: Useimmiten verkoston koolla viitataan sen solmujen lukumäärään formula_1. Toinen, harvinaisempi tapa on mitata verkoston kaarien määrää formula_2, joka yhtenäisellä verkostolla voi olla mitä tahansa formula_3:n ja formula_4:n välillä.


title: Verkostotiede

text: Verkoston tiheys formula_5 määritellään sen kaarien formula_2 ja formula_1-kokoisen verkoston suurimman mahdollisen kaarien määrän suhteena nodes. Tämä lasketaan binomikertoimen formula_8 avulla, josta saadaan tiheyden kaava formula_9 Suuntaamattoman verkoston tapauksessa kaava muuntuu muotoon formula_10 (Wasserman & Faust 1994).


title: Verkostotiede

text: Solmun aste formula_11 on siihen kytkeytyneiden solmujen lukumäärä. Verkoston keskimääräinen aste formula_12, on hyvin lähellä verkoston tiheyttä.


title: Verkostotiede

text: Keskimääräinen polun pituus saadaan etsimällä lyhin polku kaikkien solmuparien välillä, laskemalla ne yhteen ja jakamalla se solmuparien määrällä. Tämä kertoo kuinka monen askeleen päässä kaksi satunnaista solmua ovat keskimäärin toisistaan.


title: Verkostotiede

text: Verkostojen solmujen välisien etäisyyksien ylärajaa kuvastaa verkoston halkaisija. Tämä saadaan etsimällä kaikkien solmuparien väliset lyhimmät polut, ja katsomalla mikä näistä on pisin. Tämä lukema on suurin määrä askelia, jotka tarvitaan päästäkseen mistä tahansa verkoston solmusta mihin tahansa toiseen.


title: Verkostotiede

text: Verkoston klusterointikerroin ("clustering coefficient") eli "transitiivisyys" mittaa sitä, kuinka kytkeytyneitä solmun naapurit ovat keskenään. Tämä normalisoidaan jakamalla lukema maksimaalisella mahdollisella. Verkoston globaali klusterointikerroin on kaikkien solmujen klusterointikertoimien keskiarvo.


title: Verkostotiede

text:
Klusterointikerroin lasketaan solmulle formula_13 seuraavasti
missä formula_15 on formula_13:nnen solmun naapurien lukumäärä ja formula_17 näiden naapurien välisten yhteyksien määrä. Suurin mahdollinen näiden yhteyksien määrä on siis:{\binom {k}{2}} =


title: Hirvijoen vesistö

text: Hirvijoen vesistö (vesistöaluetunnus 29) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Hirvijoki laskee Saaristomereen Halkkoaukkoon. Vesistöalueen pinta-ala on 283,63 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,03 %.


title: Hirvijoen vesistö


title: Diana Požarskaja

text: Diana Vladimirovna Požarskaja (, s. 3. helmikuuta 1992 Volžski) on venäläinen näyttelijä. Hän näytteli petroskoilaista Veraa elokuvassa "Tuntematon sotilas" (2017). Venäjällä hänet tunnetaan elokuvista "Kuhnja. Poslednjaja bitva" (2017), "Otel Eleon" (2016) ja "Zatmenije" (2016).


title: Mynäjoen vesistö

text: Mynäjoen vesistö (vesistöaluetunnus 30) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Mynäjoki laskee Saaristomereen Mynälahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 288,43 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,33 %.


title: Mynäjoen vesistö

text: Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet :


title: Laajoen vesistö

text: Laajoen vesistö (vesistöaluetunnus 31) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Laajoki laskee Saaristomeren Mynälahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 392,78 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,03 %.


title: Laajoen vesistö


title: Lapväärtinjoen vesistö

text: Lapväärtinjoen vesistö (vesistöaluetunnus 37) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Isojoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 1098,05 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,2 %.


title: Lapväärtinjoen vesistö

text: Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet :


title: Teuvanjoen vesistö

text: Teuvanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 38) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Teuvanjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 542,45 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,08 %.


title: Teuvanjoen vesistö


title: Närpiönjoen vesistö

text: Närpiönjoen vesistö (vesistöaluetunnus 39) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Närpiönjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 991,92 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,4 %.


title: Närpiönjoen vesistö


title: Maalahdenjoen vesistö

text: Maalahdenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 40) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Maalahdenjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 499,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,05 %.


title: Maalahdenjoen vesistö


title: Laihianjoen vesistö

text: Laihianjoen vesistö (vesistöaluetunnus 41) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Laihianjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 506,49 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,33 %.


title: Laihianjoen vesistö


title: Storm (SuRien kappale)

text: Storm on brittiläisen laulajan SuRien esittämä kappale, jolla hän edusti Iso-Britanniaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa.


title: Storm (SuRien kappale)

text: Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 48 pistettä ja saavutti sijan 24.


title: Yerry Mina

text: Yerry Fernando Mina González (s. 23. syyskuuta 1994 Guachené) on kolumbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Evertonia.


title: Yerry Mina

text: Mina on Deportivo Paston kasvatti. Talvella 2014 hän vaihtoi seuraa Independiente Santa Fe'hen. Mina siirtyi ulkomaille Brasilian Série A:han Palmeirasiin toukokuussa 2016. Viimeisellä kaudellaan Palmeirasissa hän pelasi 15 ottelua Série A:ssa ja seitsemän Copa Libertadoresissa.


title: Yerry Mina

text: Barcelona hankki Minan Brasiliasta 11,8 miljoonan euron siirtosummalla tammikuussa 2018. Sopimuksen kestoksi allekirjoitettiin viisi ja puoli vuotta ja ulosostopykäläksi kirjattiin 100 miljoonaa euroa.


title: Yerry Mina

text: Minan aika Barcelonassa kesti kuitenkin vain puoli vuotta, sillä hänet myytiin 9. elokuuta 2018 Englannin Valioliigan Evertoniin 30,25 miljoonan euron siirtosummalla.


title: Luodon seurakunta

text: Luodon seurakunta () on Porvoon hiippakuntaan ja Pedersören rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Luodon kunnan alueella.


title: Luodon seurakunta

text: Luodon seurakunta kuului alkujaan osana Pietarsaaren seurakuntaan. Vuonna 1783 sille myönnettiin lupa rakentaa oma kirkko ja seurakunta sai kappeliseurakunnan oikeudet kirkon valmistuttua vuonna 1787. Vuonna 1864 Luoto erotettiin omaksi kirkkoherrakunnakseen. 1916 seurakunnan alueelle perustettiin Hannulan rukoushuoneyhdistys, joka ylläpitää omaa rukoushuonettaan.


title: Luodon seurakunta

text: Luodon kirkko on valmistunut vuonna 1787.


title: Aurejärvi (täsmennyssivu)

text: Aurejärvi tarkoittaa seuraavia:


title: Heinrich Fehlis

text: Heinrich Fehlis (1. marraskuuta 1906 Wulften, Saksan keisarikunta – 13. toukokuuta 1945 Porsgrunn, Telemark, Norja) oli Saksan salaisen poliisin Gestapon päällikkönä toisen maailmansodan aikana Norjassa.


title: Heinrich Fehlis

text: Fehlis oli koulutukseltaan juristi. Hän liittyi 1933 Saksan kansallissosialistiseen puolueeseen Hitlerin valtaannousun jälkeen. Hän siirtyi 21. huhtikuta 1940 Osloon Einsatzkommandon päälliköksi, ja saman vuoden marraskuussa hänestä tuli SS-Standartenführer ja Gestapon päällikkö. Tässä tehtävässä hän oli kuolemaansa asti. Kesäkuussa 1944 hänet ylennettiin arvoon SS-Oberführer.


title: Heinrich Fehlis

text: Fehlisistä käytetään Norjassa nimitystä "kirjoituspöytämurhaaja". Hän teki päätökset, keitä kidutetaan ja viedään SS-tuomioistuimeen, jossa yleensä tuli kuolemantuomio. 151 norjalaista teloitettiin ilman oikeudenkäyntiä, useimmat Fehlisin käskystä.


title: Heinrich Fehlis

text: Fehlis ampui itsensä, kun sodan lopputulos kävi hänelle selväksi.


title: Oravaistenjoen vesistö

text: Oravaistenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 43) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Oravaistenjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 196,19 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,22 %.


title: Oravaistenjoen vesistö

text: Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet :


title: Lapuanjoen vesistö

text: Lapuanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 44) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Lapuanjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4 122,05 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,92 %.


title: Lapuanjoen vesistö

text: Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet :


title: Kovjoen vesistö

text: Kovjoen vesistö (vesistöaluetunnus 45) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kovjoki laskee Perämeren Luodonjärveen. Vesistöalueen pinta-ala on 291,51 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,66 %.


title: Kovjoen vesistö


title: Purmonjoen vesistö

text: Purmonjoen vesistö (vesistöaluetunnus 46) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Purmonjoki laskee Perämeren Luodonjärveen. Vesistöalueen pinta-ala on 864,28 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,44 %.


title: Purmonjoen vesistö


title: Ähtävänjoen vesistö

text: Ähtävänjoen vesistö (vesistöaluetunnus 47) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Ähtävänjoki laskee Perämeren Luodonjärveen. Vesistöalueen pinta-ala on 2053,73 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 9,77 %.


title: Ähtävänjoen vesistö


title: Kruunupyynjoen vesistö

text: Kruunupyynjoen vesistö (vesistöaluetunnus 48) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kruunupyynjoki laskee Perämeren Luodonjärveen. Vesistöalueen pinta-ala on 787,65 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,81 %.


title: Kruunupyynjoen vesistö


title: Perhonjoen vesistö

text: Perhonjoen vesistö (vesistöaluetunnus 49) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Perhonjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 2523,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 3,35 %.


title: Perhonjoen vesistö


title: Kälviänjoen vesistö

text: Kälviänjoen vesistö (vesistöaluetunnus 50) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kälviänjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 324,04 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,51 %.


title: Kälviänjoen vesistö


title: Lestijoen vesistö

text: Lestijoen vesistö (vesistöaluetunnus 51) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Lestijoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 1 372,8 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 6,22 %.


title: Lestijoen vesistö


title: Pöntiönjoen vesistö

text: Pöntiönjoen vesistö (vesistöaluetunnus 52) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Pöntiönjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 206,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,37 %.


title: Pöntiönjoen vesistö


title: Kalajoen vesistö

text: Kalajoen vesistö (vesistöaluetunnus 53) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kalajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4 246,97 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,82 %.


title: Kalajoen vesistö


title: Pyhäjoen vesistö

text: Pyhäjoen vesistö (vesistöaluetunnus 54) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Pyhäjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 3 711,89 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,16 %.


title: Pyhäjoen vesistö


title: Liminkaojan vesistö

text: Liminkaojan vesistö (vesistöaluetunnus 55) on Suomessa vesistöalue, jonka laskuoja Liminkaoja laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 186,98 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,85 %.


title: Liminkaojan vesistö


title: Piehinginjoen vesistö

text: Piehinginjoen vesistö (vesistöaluetunnus 56) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Piehinginjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 175,67 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,43 %.


title: Piehinginjoen vesistö


title: Hautajaisvaakuna

text: Hautajaisvaakuna (myös hautaus- tai hautavaakuna; ) on aateliin kuuluneiden miesten hautajaismenoissa lähinnä Ruotsin suurvalta-aikana käytetty vaakuna. Vaakunat ja vaakunasarjat olivat hautajaiskulkueessa näkyvästi esillä, ja näkyvyyden varmistamiseksi ne olivat usein pitkien tankojen päässä. Vainajan omaa vaakunaa (ns. päävaakuna) kannettiin surulipun kanssa arkun edessä, hänen esi-isiensä vaakunoita (ns. esipolvivaakunat) puolestaan arkun molemmilla puolilla.


title: Hautajaisvaakuna

text: Mikäli haudattavana oli aatelissuvun viimeinen miespuolinen jäsen, hautajaisiin tehtiin usein myös erityinen vaakuna, joka murrettiin suvun sammumisen merkiksi. Murrettavaan vaakunaan sahattiin syviä uurteita, jotta se olisi helpompi murtaa. Murtaminen oli erillinen seremonia, jonka suoritti papin sijaan korkeampi upseeri tai virkamies. Murretun vaakunan kappaleet saatettiin myös sirotella hautamultiin ja peittää hautaan.


title: Hautajaisvaakuna

text: Hautajaisvaakunaperinne sai alkunsa taisteluissa käytetyistä kilvistä, joita vaikutusvaltaiset henkilöt lahjoittivat kirkoille keskiajalla. Sotataidon kehittymisen myötä kilven merkitys taisteluaseena väheni, ja sitä ryhdyttiin käyttämään vaakunana. 1500-luvulla kirkoille lahjoitettiin yhä enemmän kilpiä, joita ei ollut tarkoitettu lainkaan sotimiseen. Vanhimmat ruotsalaiset hautajaisissa kannetut kilvet ovat 1500-luvun lopulta. Hautajaisten jälkeen ne ripustettiin hautakirkon seinälle. Aluksi tällaiset vaakunat oli maalattu puiselle tai joskus myös peltiselle levylle. Myöhemmin aluslevyt alettiin sahata kilven tai koko vaakunan muotoiseksi, ja levyn päälle kiinnitettiin reliefimäinen kilpi ja kolmiulotteinen kypärä ja kypäränkoriste. Vaakunoissa saatettiin myös yhdistellä puuta ja peltiä. Saksankielisiltä alueilta peräisin olleiden kuvanveistäjien vaikutuksesta kilvistä ja muista veistetyistä osista tuli yhä plastisempia ja taidokkaampia.


title: Hautajaisvaakuna

text: Kun Ruotsista tuli suurvalta, omien esipolvien tuntemisesta tuli tärkeämpää. Niinpä hautajaissaattueissakin alettiin kantaa päävaakunan lisäksi esipolvivaakunoita. Erillisten kulkueessa kannettavien vaakunoiden sijasta esipolvivaakunat saatettiin myös liittää pienikokoisina päävaakunan ympärille. Kaukaisimpien esipolvivaakunoiden tekemistä hankaloitti mallikuvien etsintä niitä varten, sillä ensimmäinen painettu ruotsinkielinen vaakunakirja ilmestyi vasta vuonna 1650, ja sekin oli harvinainen.


title: Hautajaisvaakuna

text: Hautajaisvaakunoiden käyttö väheni 1700-luvun alussa Pohjan sodan ja ruton myötä. Kun vielä vuonna 1713 toteutettiin omaisuusverouudistus, jonka myötä aatelin taloudellinen asema heikkeni huomattavasti, loistokkaat heraldiset hautajaiset vähenivät. Vaakunoiden käyttö ei loppunut kuitenkaan kokonaan, ja esimerkiksi Porvoon tuomiokirkossa on päävaakuna vuodelta 1752. Vaakunan murtamisperinne jatkui hajanaisena 1800- ja 1900-luvuilla. Viimeinen tunnettu maininta siitä on vuodelta 1932.


title: Akšak

text: Akšak tai Akshak oli muinainen kaupunki Mesopotamiassa, lähellä Akkadin pohjoisrajaa. Jotkut tukijat yhdistävät Akšakin babylonialaiseen Upin eli Opisin kaupunkiin. Noin 2500 eaa. Lagašin kuningas Eannatum valloitti Akšakin. Seuraavalla vuosisadalla Akšak vuorostaan alisti valtansa alle sekä Sumerin että Akkadin.


title: Akšak

text: Akšakin sijainti on epäselvä, joskin kirjeet Marin kuningaskunnan arkistossa viittaavat siihen, että kaupunki olisi ollut lähellä Eshnunnaa Diyālān jokilaaksossa.


title: Fool’s Gold Records

text: Fool’s Gold Records on itsenäinen levy-yhtiö, jonka toimipaikka sijaitsee Brooklynissa, New Yorkissa, Yhdysvalloissa. Levy-yhtiön perustivat DJ:t A-Trak ja Nick Catchdubs.


title: Opis

text: Opis oli kaupunki Babyloniassa, nykyisen Irakin eteläosissa. Kaupungin tarkka sijainti ei ole tiedossa, mutta sen uskotaan olleen Tigriksen varrella, lähellä Diyala-jokea. Babylonian viimeinen kuningas Nabonidus kärsi siellä ratkaisevan tappion Persian Kyyrokselle vuonna 539 eaa. Vuonna 324 eaa. Aleksanteri Suuren armeijan makedonialaiset joukot olivat vähällä kapinoida Opiksessa.


title: Vitalic

text: Pascal Arbez (s. 1976), joka tunnetaan paremmin taiteilijanimeltään Vitalic, on ranskalainen elektronisen musiikin artisti.


title: Vitalic

text: Hänen ensimmäiset singlensä julkaistiin vuosina 1996 ja 1997, mutteivät saaneet merkittävää suosiota underground-skenen ulkopuolella. Hänestä tuli tosin hyviä ystävyksiä Michel Amaton kanssa, joka tunnetaan myös nimellä The Hacker, jonka hän tapasi Laurent Garnier’n yökerhossa Rex. The Hacker kehotti Arbezia lähettämään uudet kappaleensa müncheniläisen levy-yhtiön Gigolo Recordsin omistajalle DJ Hellille. Arbez teki näin, ja International DeeJay Gigolo Records julkaisi hyvin tunnetun "Poney EP" -levyn vuonna 2001, josta tuli suuri menestys julkaisun jälkeen. Kappaleella ”La Rock 01” Vitalic loi kappaleen, josta tuli hitti vuoden 2001 kesällä. Kappale sisältyi myös useiseen kokoelma-albumeihin. Miss Kittin sisälsi ”La Rock 01” -kappaleen kokoelma-albumillaan "On the Road".


title: Flashmob (albumi)

text: Flashmob on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin Vitalicin toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin PIAS Recordings -levy-yhtiöllä 25. syyskuuta 2009. Vuonna 2012 Independent Music Companies Association myönsi albumille kaksoishopeasertifikaatin, joka merkitsee 40 000 myytyä kappaletta ympäri Eurooppaa.


title: Osakelaji

text: Osakelaji eli osakesarja tarkoittaa saman osakeyhtiön samanlaisten osakkeiden joukkoa. Osakeyhtiöllä on yksi tai useampi osakelaji.


title: Osakelaji

text: Lähtökohtaisesti osakeyhtiön kaikki osakkeet ovat samanlaisia. Osakelajien erot määritellään yhtiöjärjestyksessä. Erilajisia ovat osakkeet, joilla erilainen äänimäärä, erilainen oikeus varojenjakoon (kuten osinkoon) tai jotka yhtiöjärjestyksessä on muuten määrätty erilajisiksi.


title: Osakelaji

text: Perinteisesti eri osakelajeilla on keskitetty yrityksen päätöksentekoa tietyille osakasryhmille. Äänivallaltaan vähäisempi osakelaji on mahdollistanut laajemman pääoman hankinnan ilman, että ydinjoukon päätösvalta yrityksessä pienenee.


title: Osakelaji

text: Osakesarjat erotetaan toisistaan tavallisesti kirjaimella, joskus numerolla. Sarjat voivat olla esimerkiksi A ja B, A ja R tai I ja II. Eri yhtiöissä kirjaimilla voi olla eri merkitys, eikä A-sarja siten automaattisesti tarkoita ”parempaa” sarjaa.


title: Osakelaji

text: "Kantaosake" tarkoittaa osakelajia, jolla on täysi äänioikeus. Kantaosake voi olla esimerkiksi sarja A tai sarja I.


title: Osakelaji

text: "Etuoikeutettu osake" tarkoittaa äänivallaltaan rajoitettua osakesarjaa, jolle maksetaan osinko ennen kantaosakkeita tai jolla on ensisijainen oikeus tiettyyn vähimmäisosinkoon. Etuoikeutettu osake voi olla esimerkiksi sarja B tai sarja II.


title: Osakelaji

text: "Sidottu osake" tarkoitti aiemmin osaketta, jota ei saanut myydä ulkomaalaisille. Osakekirjassa oli merkintä ”Ei saa luovuttaa ulkomaalaisille tai heihin verrattaville yhteisöille”.


title: Osakelaji

text: "Vapaa osake" tarkoitti osaketta, jossa ei ollut ulkomaalaisrajoitusta. Vapaita osakkeita merkittiin pörssilistalla tunnuksella V. Vapaan osakkeen merkkinä oli myös osakeantilipussa oleva kirjain U. Vapaat osakkeet olivat vapaasti sekä suomalaisten että ulkomaalaisten omistettavissa. Yhtiöllä sai tavallisesti olla vapaita osakkeita sai olla enintään 20 % äänivallasta. Tästä oli kuitenkin poikkeuksia.


title: Osakelaji

text: 1980-luvulla vapaiden osakkeiden pörssikurssit nousivat sidottuja osakkeita nopeammin, kun ulkomaalaiset kiinnostuivat niistä. Ulkomaalaisrajoitus kumottiin vuoden 1993 alusta.


title: San Miguel (1773)

text: San Miguel oli Espanjan laivaston vuonna 1773 vesille laskettu 74-tykkinen linjalaiva.


title: San Miguel (1773)

text: Alus laskettiin vesille vuonna 1773.


title: San Miguel (1773)

text: Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi Gibraltarin piirityksessä lokakuussa 1782 aluksen, joka liitettiin kuninkaalliseen laivastoon nimellä "HMS San Miguel". Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1791.


title: Europcar

text: Europcar on ranskalainen autovuokraamoyritys, joka toimii 150:ssa maassa, kuten Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Länsi-Aasiassa, Kanadassa, Australiassa ja Afrikassa. Yritys on perustettu vuonna 1949.


title: Europcar

text: Suomessa Europcar on toiminut vuodesta 1967 ja palvelee yli 30 paikkakunnalla. Lisenssioikeuksien haltija on Interrent Oy.


title: Europcar

text: Suomen Europcar osti vuonna 2014 Norjan Europcarin liiketoiminnan.


title: Europcar

text: Suomessa Europcar on ainoa autovuokraamo, jolla on ISO 14001 ympäristösertifikaatti sekä ISO 9001 laatusertifikaatti.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Kahvijuomat valmistetaan vedestä ja kahvipensaan paahdetuista ja jauhetuista pavuista. Kahvi valmistetaan hitaasti esimerkiksi kahvinkeittimen, pressopannun tai perkolaattorin avulla tai nopeasti painetta käyttäen espressokeittimellä. Jälkimmäisen tavan avulla valmistettua kahvia kutsutaan espressoksi, kun taas hitaasti keitettyä kahvia usein vain pelkäksi kahviksi. Kaikki kahvijuomat perustuvat kahviin tai espressoon, joihinkin lisätään maitoa, kermaa tai kasvipohjaisia maitotuotteita. Joissain juomissa maito tai kerma vaahdotetaan ja joihinkin lisätään erilaisia maku- tai makeutusaineita.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Suodatettu kahvi valmistetaan uuttamalla eli johtamalla kuuma vesi hitaasti suodattimessa olevien paahdettujen ja jauhettujen kahvinpapujen läpi. Vesi uuttaa kahvijauheesta aromaattiset öljyt ja makuaineet ja kahvijuoma kulkee painovoiman avulla suodattimen läpi sen alla olevaan lasi- tai termoskannuun. Paperiset suodatinpussit kehitti Melitta Bentz vuonna 1908, mutta suodatinkahvin valmistuksessa voidaan käyttää myös pestävää metalliverkosta tehtyä suodatinta.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Pressopannu on ranskalaisperäinen kahvin valmistukseen käytettävä pannu. Pressopannu koostuu kapeasta, yleensä lasisesta lieriöstä, jossa on kansi ja mäntä, joka mahtuu tiiviisti lieriöön. Männässä on verkosta muodostuva suodatin. Pressopannussa käytetään karkeasti jauhettua kahvia, sillä hienoksi jauhettu kahvi pääsee suodattimen läpi.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Kahvi valmistetaan pressopannussa lisäämällä pannuun kahvijauhetta noin ruokalusikallinen kuppia kohden ja lähes kiehuvaa vettä. Kahvia sekoitetaan varovasti ja annetaan sen valmistua noin 3-4 minuuttia. Kahvi suodatetaan painamalla mäntä rauhallisesti alas ja tarjoillaan välittömästi. Pressokahvissa on hieman enemmän rasvaa kuten suodatinkahvissa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Kylmäuutettu kahvijuoma tehdään uuttamalla karkeasti jauhetun kahvijauheen aromit kylmään veteen pitkän ajanjakson aikana, joka yleensä vie yli 12 tuntia. Vesi on yleensä huoneenlämpöistä, mutta uuttaminen voi tapahtua myös jääkaappilämpötilassa. Uuttamisen jälkeen kahvinpurut suodatetaan suodatinpaperin tai metallisen siivilän läpi. Kahvin voi tehdä esimerkiksi pressopannussa. Tuloksena syntynyt vahva kahvi usein laimennetaan maidolla tai vedellä ja se voidaan tarjoilla sekä kylmänä että kuumana ja maustaa makusiirapilla. Kylmäuutettun kahvi maku on pehmeä ja on vähemmän hapokas kuin tavallisen keitetyn kahvin.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Perkolaattorissa kiehuva vesi kiertää jatkuvasti pannukarkean kahvijauheen läpi, kunnes juoma on halutun vahvuista. Ensimmäiset perkolaattorit kuumennettiin ulkopuolelta joko tulella tai levyllä, myöhemmät toimivat omalla sähköisellä mekanismillaan. Kahvinkeittimet ovat korvanneet perkolaattorit suurelta osin.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Turkkilaisessa kahvissa käytetyt pavut jauhetaan hyvin hienoksi jauheeksi, joka sekoitetaan veteen joka lämmitetään kiehuvaksi. Valmistustapa tuottaa paljon vaahtoa, joka auttaa pitämään juoman kuumana. Kahvi tarjoillaan neljällä eri makeusasteella: ilman sokeria (sade), vähäsokerisena (az sekerli), keskimakeana (orta sekerli) tai makeana (sekerli).


title: Luettelo kahvijuomista

text: Turkkilaista kahvia muistuttaa israelilainen Botz, joka on yleinen ja nopea tapa paikallinen valmistaa ja juoda kahvia. Botz valmistetaan kaatamalla kiehuva vesi kuppiin, jonka pohjalle on mitattu hyvin hienoksi jauhettu kahvi. Kahvin annetaan jäähtyä ja kahvi juodaan, jolloin purut jäävät jäljelle kuppiin.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Mokkakahvi keitetään liedellä mokkapannulla, jossa kahvi valmistuu kun vesihöyry pakottaa kuuman veden putkeen ja löyhästi pakatun kahvijauheen läpi. Pannun kehitti italialainen Alfonso Bialetti vuonna 1933.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Vakuumikahvinkeitin sisältää kaksi astiaa, jossa kahvi keitetään höyrynpaineen ja tyhjiön avulla. Vakuumikahvinkeitintä kutsutaan myös kahvisifoniksi.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Etiopialaisen kahvijuoman Bunan valmistaminen voi kestää tunteja, sillä kahvin valmistus aloitetaan paahtamalla ja jauhamalla kahvipavut. Sitten kahvi keitetään jebena-pannussa ja tarjoillaan usein suolan ja voin kanssa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Espresso on italialaista alkuperää oleva tummapaahtoinen vahva kahvi. Se valmistetaan espressokeittimellä joka pakottaa pienen määrä lähes kiehuvaa vettä ja höyryä hienoksi jauhetun ja tiukkaan pakatun kahvijauheen läpi. Ensimmäinen keitin patentoitiin vuonna 1905, mutta vuoden 1948 Gaggia Classica -keitin muutti espresson rakennetta niin, että kahvin päälle muodostui paksumpi vaahto eli crema, joka koostuu kasviöljyistä, proteiineista ja sokerista.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Espresso toimii pohjana useille kahvijuomille, kuten latte, cappuccino, macchiato, mocha ja americano.Caffè Americano tai vain Americano on kahvijuoma, jossa kuumaa vettä lisätään espressoon, mikä antaa juomalle suodatinkahvia muistuttavan maun. Juoma koostuu yhdestä tai kahdesta annoksesta espressoa ja 30–470 millilitrasta kuumaa vettä. Eräs americanon muunnelma on lungo.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Kuubalainen Café Cubano vahva espresso, johon sekoitetaan valmistusvaiheessa tummaa sokeria. Kuumuudessa sulava sokeri tuo kahviin sille ominaisen, tahmean koostumuksen ja makean maun. Perinteisesti juoma nautitaan ilman maitoa ja joskus sikarin kera. Kuuban lisäksi Café Cubano on suosittu kahvijuoma Miamin ja Tampan kaupungeissa Floridassa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Cafe Zorro on tuplaespresso tai doppio, johon on lisätty saman verran kuumaa vettä.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Corretto on espresso johon on lisätty alkoholia, kuten grappaa tai brandya. Italiassa Corretto tarjoillaan useimmiten espressokupista.Doppio on kaksi annosta espressoa yhdessä kupissa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Espresso Romano on espresso, joka tarjoillaan sitruunaviipaleen kera.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Guillermo on kahvijuoma, jossa espresso kaadetaan limeviipaleiden päälle. Hedelmä korostaa kahvin hapokkuutta. Juoma voidaan tarjoilla kylmänä tai kuumana ja maidon kanssa tai ilman.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Ristretto on espresso, joka valmistetaan tavallista pienempää vesimäärää käyttäen. Ristoretton vastakohta on lungo, jossa on kaksinkertainen vesimäärä.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Antoccino on annos espressoa jossa on saman verran höyrytettyä maitoa. Annos tarjoillaan espressokupissa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Breve sisältää annoksen espressoa, johon lisätään höyrytettyä seosta jossa on yksi osa maitoa ja yksi osa kermaa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Café au lait on ranskalainen suuresta kulhosta tarjottava kahvi, jossa on puolet höyrytettyä maitoa ja puolet esimerkiksi suodatin- tai pressokahvia. Se muistuttaa italialaista caffè lattea, espanjalaista café con lecheä ja itävaltalaista melangea.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Vietnamilainen cà phê sữa đá tai "jäädytetty maito kahvi" valmistetaan tummapaahtoisesta kahvista, johon sekoitetaan vähän makeaa maitotiivistettä. Lopuksi vietnamilainen kahvi viilennetään kaatamalla sen jääpalojen päälle.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Café bombón on suosittu juoma Valenciassa, Espanjassa, ja se sisältää maitotiivistettä jonka päällä on espressoa.. Se on mahdollisesti eurooppalaiseen makuun kehitetty versio Aasiassa suosituista kahvijuomista joissa käytetään maitotiivistettä. Niistä poiketen café bombón sisältää kuitenkin espressoa eikä suodatinkahvia. Juoma tarjoillaan usein lasista, jolloin sen kerrokset näkyvät.Cappuccino on kahvijuoma, joka valmistetaan espressosta, kuumasta maidosta ja höyrytetystä maitovaahdosta. Cappuccino muistuttaa lattea, mutta siinä on espressoa, höyrytettyä maitoa ja maitovaahtoa kaikkia yhden kolmasosan verran. Cappuccinossa on siis vähemmän maitovaahtoa kuin lattessa. Cappuccino on yleensä korkeampi kuin kuppi, jonka vuoksi vaahto näkyy kupin reunojen yli. Cappuccino tarjoillaan posliinikupista, koska posliininen kuppi säilyttää lämmön ja juoman päällä oleva vaahto pitää juoman pidempään lämpimänä.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Cortado (myös ""pingado"" tai ""garoto"") on espresso, johon lisätään lämmintä maitoa hapokkuuden vähentämiseksi. Se on suosittu juoma muun muassa Espanjassa, Portugalissa ja Latinalaisessa Amerikassa. Kuubassa se tunnetaan nimellä "cortadito" ja Yhdysvalloissa nimellä "Gibraltar." Se tarjoillaan usein lasista, jossa on metallinen pohja ja korva.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Munakahvi on vietnamilainen juoma, joka valmistetaan vahvasta suodatinkahvista, munankeltuaisista, sokerista ja maitotiivisteestä.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Syksyn ja talven aikaan nautittava munatoti, johon on lisätty kermaa, espressoa ja hieman muskottia.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Eiskaffee, kirjaimellisesti "jäätelökahvi", on suosittu saksalainen kahvijuoma, joka koostuu jäähdytetystä kahvista ja vaniljajäätelöstä ja johon lisätään joskus sokeria, kermavaahtoa ja suklaahippuja.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Espressino muistuttaa marocchinoa ja sisältää espressoa,höyrytettyä maitoa ja kaakaojauhetta.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Espresso con panna on kahvi kermavaahdolla.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Flat white on espresso, jossa on kahvin ja maidon suhde on samanlainen kuin esimerkiksi lattessa, mutta maidon rakenne ja joissain tapauksessa espresson määrä on eri. Maidosta höyrytetään ja nostellaan tasainen mikrovaahto, joka sekoitetaan espressoon jolloin juoman rakenne on tasaisen kermainen. Juoma on lähtöisin Australiasta, mutta sitä saa nykyisin esimerkiksi Starbucksin kahviloista eri puolilla maailmaa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Galão on portugalilainen kahvijuoma, joka sisältää kahvia ja vaahdotettua maitoa. Se muistuttaa caffè latte tai café au lait -juomia.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Caffè gommosa valmistetaan kaatamalla annos espressoa vaahtokarkin päälle, jolloin syntyy makea ja paksu juoma. Juoma on peräisin Luoteis-Yhdysvaltojen kahviloista.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Kopi susu on maitokahvi, joka on suosittu etenkin Malesiassa, Indonesiassa ja Singaporessa. Se muistuttaa thaimaalaista Ca phe sua nong -juomaa ja espanjalaista Café Bombomia. Kopi susu valmistetaan sekoittamalla kahvia maitotiivisteeseen ja antamalla seoksen jäähtyä ja purujen laskeutua lasin pohjalle.Latte on sisältää annoksen espressoa ja yleensä noin kolme annosta höyrytettyä maitoa, jonka päälle kaadetaan vähän vaahdotettua maitoa. Juoma tarjoillaan korkeasta lasista.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Englanninkielisissä maissa lattella viitataan kahveihin, joiden tekemiseen on käytetty kuumaa maitoa. Italiassa niitä kutsutaan nimellä caffè e latte tai yleisemmin caffellatte, joka tarkoittaa "kahvia ja maitoa". Ranskassa ja Pohjois-Euroopassa café au lait -nimeä on käytetty yleisesti tarkoittamaan espresson ja maidon yhdistelmää. Portugalissa lattea vastaava juoma on galão ja Saksassa 'Milchkaffee' tai 'Melange'.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Lattesta on olemassa erilaisia muunnelmia, joissa kahvi korvataan esimerkiksi matella tai matchalla. Maito voidaan korvata esimerkiksi soija- tai mantelimaidolla.Latte macchiaton italiankielinen nimi tarkoittaa tahrattua maitoa, mikä sen viittaa sen valmituksessa maitovaahdon pinnalle jäävään espressokahvin muodostamaan kuvioon. Macchiatossa on vähemmän espressoa kuin lattessa ja se valmistetaan eri järjestyksessä. Mélange on suosittu kahvihuoma Itävallassa, Sveitsissä ja Alankomaissa, ja se muistuttaa lattea ja cappuccinoa. Se on maitovaahdon kanssa tarjottava kahvi, jossa on yhtä paljon espressoa kuin kuumaa maitoa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Ipoh white coffee on Malesian Ipohista lähtöisin oleva kahvijuoma, jossa kahvipavut paahdetaan palmumargariinissa ja juoma tarjoillaan maitotiivisteen kanssa. Juoma tarjoillaan usein jäähdytettynä.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Isossa-Britanniassa termi 'White coffee' on mustan kahvin vastakohta, kahvi johon on lisätty kylmää maitoa.


title: Luettelo kahvijuomista

text:
Tavallinen suodatettu kahvi voidaan myös nauttia espresson kanssa, mikä lisää sen makua ja kofeiinipitoisuutta. Juomaa kutsutaan esimerkiksi nimellä "red eye," mutta joillain kahviketjuilla on oma nimi juomalle, kuten Caribou Coffeen "depth charge" ja Dunkin' Donutsin "turbo". Erilaisia versioita ovat "black eye", joka sisältää kaksi espressoshottia ja "dead eye" jossa on kolme espressoshottia.
Melya on kahvijuoma, joka maustetaan kaakaojauheella ja hunajalla. Joskus siihen lisätään myös kermaa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Marocchino sisältää espressoa, höyrytettyö maitoa ja päällä kaakaojauhetta. Juoma muistuttaa espressinoa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Café miel sisältää espressoa, maitoa, kanelia ja hunajaa.Café mocha on muunnelma lattesta, jossa on espresson ja höyrytetyn maidon lisäksi kaakaota tai suklaasiirappia tai -kastiketta. Mochassa voi olla tummaa tai maitosuklaata ja usein myös kermavaahtoa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Cafe borgia on muunnelma edellisestä, joka on maustettu appesiininkuorella ja joka tarjoillaan usein kermavaahdon ja kanelin kanssa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Café de olla on Meksiko]ssa ja Latinalaisessa Amerikassa suosittu savipannuissa tehtävä kahvijuoma, joka maustetaan kanelilla ja täysruokosokerilla.


title: Luettelo kahvijuomista

text: A Café Rápido y Sucio, joka tarkoittaa nopeata ja likaista kahvia, sisältää kolme annosta espressoa ja suklaasiirappia. Se ei sisällä maitoa tai vettä.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Café Touba on senegalilainen kahvijuoma, jossa on pippurilla (Xylopia aethiopica -kasvin marjoilla) ja neilikalla maustettua kahvia sekä sokeria. Juoma on saanut nimensä maan pyhän kaupungin Touban mukaan. Uskomusten mukaan se keksittiin lääkkeenomaisena nautintoaineena nautittavaksi päivittäin apuna rukousten suorittamisessa. Voikahvi, jota kutsutaan myös nimellä rasvakahvi tai Bulletproof Coffee, on kahvia johon lisätään voita ja MCT-öljyä. Juoma valmistetaan tehosekoittimessa ja se muistuttaa kermaista lattea.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Jotkin kahvilat tarjoavat makusiirappeja, joita asiakkaat voivat lisätä juomiinsa. Joistain kahviin lisättävistä kermoista tai jauheista on myös olemassa erilaisia makuversioita.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Frappé on vaahdon peittämä jääkahvijuoma, joka valmistetaan pikakahvista. Se on suosittu juoma Kreikassa etenkin kesäaikaan, mutta on sittemmin levinnyt muihin maihin.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Freddo Espresso on kreikkalainen vaahdon peittämä jääkahvijuoma, joka valmistetaan tehosekoittimella espressosta, sokerista ja jääpaloista.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Mazagran on algerialainen kylmä kahvijuoma, joka tarjoillaan korkeasta lasista ja johon lisätään joskus sokeria, rommia, sitruunaa tai vettä.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Palazzo on Etelä-Kaliforniassa suosittu jääkahvi, joka sisältää kaksi annosta espressoa joka viilennetään ja johon lisätään makeutettu kerma. Palazzo tehdään yleensä mokkapannulla.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Australialainen Ice Shot muistuttaa Mazagrania, ja on yksinkertaisimmillaan espresso, joka on kaadettu tavalliseen latte-lasiin jääpalojen päälle. Kuuman kahvin ja jääpalojen reaktio antaa juomalle sorbettimaisen rakenteen. Joskus juomaan lisätään annos jäätelöä.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Shakerato on jääkahvi, joka valmistetaan ravistelemalla espressoa jääpalojen kanssa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Pikakahvi valmistetaan paahdetusta kahvista. Monimutkaisen prosessin avulla kahvinesteestä haihdutetaan vesi ja siitä tehdään jauhetta tai raetta. Tuotteesta voi sitten valmistaa kahvia lisäämällä siihen kuumaa vettä.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Kahvipapujen kofeiini voidaan poistaa useilla eri menetelmillä. Kofeiinittomasta kahvista on tullut suosittua, kun ihmiset ovat huolestuneet liiallisen kofeiininkulutuksen terveysvaikutuksista. Eri valmistajlla on olemassa kofeiinitonta suodatinkahvia, pikakahvia ja espressoa.Affogato on italialainen kahvipohjainen juoma tai jälkiruoka. Affogato viittaa jäätelön tai jälkiruoan peittämiseen espressolla, ja joskus annokseen lisätään myös alkoholia tai suklaa- tai karamellikastiketta.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Tölkkikahvi on hyvin yleinen ilmiö Japanissa, jossa sitä valmistavat erilaisina versioina useat yhtiöt kuten The Coca-Cola Company, Suntory, Asahi ja UCC. Tölkissä myytävä kahvi on valmista juotavaksi, ja sitä voi ostaa kaupoissa tai kadulla sijaitsevista juoma-automaateista viilennettynä tai lämmitettynä. Kahvimaitoa myydään kahtena erilaisena tuotteena: valmiina kahvimaitona ja kahvisiirappina. Juoma valmistetaan lisäämällä makeutettu kahvitiiviste eli kahvisiirappi maitoon samaan tapaan kuin kaakaota tehteässä. Se on Yhdysvaltojen Rhode Islandin osavaltion virallinen juoma.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Double-Double on kanadalainen kahvitermi, joka liittyy Tim Hortons -pikaruokaketjuun. Sen tilaamalla saa ravintolassa suodatinkahvijuoman, jossa on kaksi sokeria ja kaksi annosta kermaa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Eteläintialainen suodatinkahvi, joka tunnetaan myös nimellä "Kaapi", on makea maitokahvi. Se tehdään suodattamalla tummaksi paahdetuista kahvipavuista ja sikurista. Se on suosittu juoma esimerkiksi Karnatakassa, Keralassa ja Tamil Nadussa.


title: Luettelo kahvijuomista

text: Latinalaisamerikkalainen Pocillo on pieni annos makeuttamatonta kahvia, joka tehdään yleensä espressokeittimellä tai mokkapannulla, ja tarjoillaan pienistä kupeistä nimeltä "tazitas de pocillo". Sen tunnusmerkki on pieni koko.


title: San Antonio (1761)

text: San Antonio oli Espanjan laivaston vuonna 1761 vesille laskettu 64-tykkinen linjalaiva.


title: San Antonio (1761)

text: Alus tilattiin Havannasta ja laskettiin vesille vuonna 1761.


title: San Antonio (1761)

text: Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi 13. elokuuta 1762 aluksen, joka liitettiin kuninkaalliseen laivastoon nimellä "HMS San Antonio". Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1775.


title: Kulta (heraldiikka)

text: Kulta () on heraldinen tinktuuri ja toinen kahdesta heraldiikassa käytetystä metallista. Sitä kuvaamaan käytetään usein keltaista väriä, joskin vaakunaa maalattaessa saatetaan käyttää myös kultajauhetta tai lehtikultaa.


title: Kulta (heraldiikka)

text: Tinktuurin ranskan- ja englanninkielinen nimitys "or" on peräisin latinan kielen sanasta "aurum". Muita kultatinktuurista aiemmin käytettyjä, lähinnä runollisia nimiä ovat aurinko ("sol") ja topaasi ("topaz").


title: Vuoden tarjoilija

text: Vuoden Tarjoilija on alan ammattilaisten suomestaruuskilpailu, joka on järjestetty vuodesta 2013 lähtien. Vuoden Tarjoilija -kilpailu järjestetään samanaikaisesti Vuoden Kokki -kilpailun kanssa. Ensimmäisen Vuoden Tarjoilija -kilpailun voitti Maria Suihkonen.


title: Vuoden tarjoilija

text: Kilpailussa arvioidaan muun muassa asiakaspalvelutaitoja, tarjoilutaitoja sekä ruoan ja juoman yhdistämistä. Vuoden Tarjoilija -kilpailussa mitataan teknisen osaamisen lisäksi kilpailijoiden kykyä yhdistää elämyksellisyys aitoon asiakaskohtaamiseen haastavissakin tilanteissa.


title: Vuoden tarjoilija

text: Tarjoilijoiden suomenmestari pääsee voittovuotensa aikana osallistumaan erilaisiin tapahtumiin, mediaesiintymisiin sekä yhteistyökumppaneiden kampanjoihin. Kilpailun tarkoituksena on sekä edistää alan huippuosaamista että tuoda esille ammatin vaativuutta ja monipuolisuutta. Vuoden Kokki ja Vuoden Tarjoilija -kilpailussa halutaan nostaa alan arvostusta ja korostaa sitä, että ravintolaelämykset luodaan aina yhdessä.


title: Vuoden tarjoilija

text: Vuoden Kokki- ja Vuoden Tarjoilija -kilpailujen järjestäjä on ELO – Suomalaisen ruokakulttuurin edistämissäätiö , jonka tavoitteena on edistää suomalaisen ruokakulttuurin tunnettuutta Suomessa ja maailmalla.


title: Vuoden tarjoilija

text:
Vuoden Tarjoilija -kilpailun ovat voittaneet:
Maria oli ensimmäistä kertaa järjestettävän Vuoden Tarjoilija -kilpailun voittaja. Hän on voittanut aikaisemmin urallaan myös MM-hopeaa nuorten WorldSkills 2011 -kilpailusta ja PM-pronssia Nordic Waiter of the Year 2014 -kilpailusta.


title: Vuoden tarjoilija

text:
Maria on työskennellyt ympäri Suomea Levin Hullun Poron toimipisteissä, Jyväskylässä ravintola Pöllöwaarissa ja Helsingissä nyt jo ovensa sulkeneessa, Michelin tähdellä palkitussa ravintola Luomossa. Maria toimi Vuoden Tarjoilija 2018 -kilpailun kilpailujohtajana.
Toni voitti Vuoden Tarjoilija tittelin itselleen vuonna 2014 toisella yrittämällä työskennellessään tuolloin Gastrobar Emossa. Hän on urallaan työskennellyt myös ravintola Seurahuoneella, Sipulissa ja ravintola EMOssa. Toni piti Vuoden Tarjoilija -kisavuodestaan ja sen aikaisista tapahtumista blogia.
Saara on voittanut myös 2016 horeca-alan arvostetun PRO-palkinnon Ravintolan asiakaspalvelija -kategoriassa. Vuonna 2016 Saara voitti Nordic Waiter of the Year -kilpailun ja 2017 hän nappasi ensimmäisen sijan Rotisseurien Nuori Sommelier SM-kilpailussa. Hän on toiminut vuoden 2015 lopusta lähtien Helsingissä ravintola Murun ravintolapäällikkönä.
Taneli on sijoittunut Suomen Sommelierit Ry:n järjestämässä Trophèe Laroche -kilpailussa ensimmäiseksi vuosina 2016 sekä 2017 ja sai näin kantaa Suomen parhaan sommelierin titteliä kahtena vuonna peräkkäin.


title: Vuoden tarjoilija

text:
Hän on urallaan työskennellyt myös ravintola Nokassa, Savoyssa sekä kahdella Michelin tähdellä palkitussa Chez Dominiquessa, joka lopetti toimintansa vuonna 2013. Vuodesta 2015 hän on toiminut ravintola Murun sommelierinä.
Ronny on aikaisemmin urallaan voittanut Suomen Hovimestarien Killan järjestämän Vuoden Hovimestari -kilpailun vuonna 2015. Uransa varrella hän on työskennellyt ravintola Brondassa sekä muissa BW-ravintoloiden yksiköissä. Vuodesta 2017 hän on toiminut Farangin ravintolapäällikkönä.
Noora voitti Vuoden Tarjoilija 2018 -tittelin itselleen työskennellessään ravintola Orassa. Hän voitti maaliskuussa 2018 hopeaa Nordic Waiter of the Year -kilpailussa. Aikaisemmin urallaan hän on työskennellyt ravintola Kaskiksessa ja Murussa.


title: Hopea (heraldiikka)

text: Hopea () on heraldinen tinktuuri ja toinen kahdesta heraldiikassa käytetystä metallista. Sitä kuvaamaan käytetään usein valkoista väriä. Toisin kuin kultaa, vaakunoita maalattaessa ei tyypillisesti käytetä aitoa hopeaa tai valkokultaa, sillä ne tummuvat helposti. Myös niissä hopea korvataan valkoisella tai vaaleanharmaalla maalilla. Jos hopeaa halutaan kuvastaa metallilla, käytetään yleensä alumiinia.


title: Hopea (heraldiikka)

text: Muita hopeatinktuurista lähinnä runollisessa mielessä aiemmin käytettyjä nimiä ovat kuu ("luna") ja helmi ("pearl").


title: Wish (verkkosivusto)

text: Wish on yhdysvaltalainen verkkokauppa, jonka tuotteista lähes kaikki ovat kiinalaisia. Verkkokaupan perusti vuonna 2011 Peter Szulczewski ja Danny Zhang, jotka ovat Googlen ja Yahoon entisiä kehittäjiä.


title: Wish (verkkosivusto)

text:
Wishin omistaa vuonna 2010 perustettu ContextLogic.
Wishistä on saatavilla iOS- ja Android-käyttöjärjestelmille mobiilisovellus. Pääsovelluksen lisäksi Wishin osastot jakautuvat neljään sovellukseen:


title: Riveria

text:
Riveria on ammattioppilaitos, jonka pääpaikka on Joensuu. Riveria järjestää monialaista ammatillista koulutusta Pohjois-Karjalan alueella. Perus-, ammatti- ja erikoisammattitutkintoja on yli 130. Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymän organisaatiouudistuksen yhteydessä yhtymän ainoan oppilaitoksen nimeksi tuli Riveria vuoden 2018 alussa.
Vuosittain Riveriassa opiskelee yli 17 000 nuorta tai aikuista. Henkilöstöä on noin 800. Riverian keskeisiä koulutusmuotoja ovat ammatillinen koulutus, ammatillinen täydennyskoulutus, oppisopimuskoulutus, vapaa sivistystyö ja kesäyliopistotoiminta. Riverian rehtorina toimii koulutuskuntayhtymän johtaja Esa Karvinen (2016-).


title: Riveria

text: Riverian koulutusyksiköt sijaitsevat Joensuussa, Kiteellä, Lieksassa, Nurmeksessa, Outokummussa sekä Valtimolla.


title: Timo Juhani Grönlund

text: Timo Juhani Grönlund (s. 3. heinäkuuta 1987 Kitee) on suomalaissyntyinen, Boliviaa edustava maastohiihtäjä. Seuratasolla hän edustaa Andino-seuraa. Hän on kilpaillut Skandinavia-cupissa ja FIS-kilpailuissa, ja edusti Boliviaa talviolympialaisissa 2018.


title: Timo Juhani Grönlund

text: Nuorena Grönlund kilpaili maastohiihdossa 14-vuotiaaksi saakka. Vuonna 2010, kun Grönlund oli opiskelemassa Miamissa, hän tutustui bolivialaiseen Leny Huamániin, jonka kanssa hän meni naimisiin La Pazissa vuonna 2011. Opintojen päätyttyä pari muutti Boliviaan, jossa Grönlund alkoi kilpailla triathlonissa. Vuoden 2016 puolivälissä Grönlund otti yhteyttä Bolivian hiihto- ja vuorikiipeilyliittoon, joka myönsi hänelle maastohiihtolisenssin. Hän kilpaili Suomessa marras–joulukuussa 2017 saavuttaen FIS-pisteet, jotka riittivät paikkaan Pyeongchangin olympialaisiin 2018. Olympialaisissa Grönlund osallistui 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailuun. Hänen ja itävaltalaissyntyisen alppihiihtäjä Simon Breitfuss Kammerlanderin suoritusten myötä Bolivia pääsi ensi kertaa talviolympialaisiin urheilijoiden meriittien ansiosta. Aiemmissa osallistumisissa urheilijat ovat saaneet kiintiöpaikkoja.


title: Yelle

text: Yelle on ranskalainen yhtye, jonka päälaulaja Yelle (Julie Budet) ja GrandMarnier (Jean-François Perrier) perustivat. Kolmas jäsen, Tepr (Tanguy Destable), liittyi yhtyeeseen ennen heidän esikoisalbuminsa nauhoittamista. Yelle ja GrandMarnier alkoivat tekemään musiikkia yhdessä vuonna 2000. Yhtye sai suosiota, kun he julkaisivat varhaisen version kappaleesta ”Je Veux Te Voir” Myspacessa vuonna 2005, joka sijoittui myöhemmin Ranskan musiikkilistojen viiden parhaimman kappaleen joukkoon. Kappaleen suosio Myspacessa herätti myös levy-yhtiön kiinostuksen, joka asetti heidät työstämään esikoisalbumiaan "Pop Up", joka julkaistiin vuonna 2007. Yhtyeen toinen albumi "Safari Disco Club" julkaistiin vuonna 2011 ja kolmas, "Complètement Fou", vuonna 2014.


title: Yelle

text: Yhtye on saanut suurta suosiota myös ei-ranskankielisissä maissa. He ovat olleet kiertueilla kansainvälisesti jokaisen albumijulkaisun aikoihin. Yelle on yksi harvoista ranskalaisista yhtyeistä, joka on esiintynyt Coachellassa kolmesti.


title: Siikajoen vesistö

text: Siikajoen vesistö (vesistöaluetunnus 57) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Siikajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4318,01 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,18 %.


title: Siikajoen vesistö

text: Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet :


title: Black Panther (soundtrack)

text: Black Panther: The Album, toiselta nimeltään Black Panther the Album (Music From and Inspired by), on Marvel Studiosin tuottaman elokuvan "Black Panther" soundtrack-albumi, jonka suunnittelivat ja tuottivat yhdysvaltalainen hip-hop artisti Kendrick Lamar ja Anthony Tiffith; elokuvan sävelsi ruotsalainen Ludwig Göransson. Elokuvan ensi-ilta Suomessa oli 16. helmikuuta 2018.


title: Black Panther (soundtrack)

text: Albumi ilmestyi 9. helmikuuta 2018, ja siitä julkaistiin kolme singleä: "All the Stars", "King’s Dead" ja "Pray for Me". Elokuvan ohjaaja Ryan Coogler valitsi Lamarin henkilökohtaisesti tuottamaan albumin soundtrackin. Lamarin oli alun perin tarkoitus tuottaa elokuvaan vain muutama kappale, mutta hän päätti tuottaa soundtrackin, koska piti elokuvasta hyvin paljon.


title: Olhavanjoen vesistö (Perämeri)

text: Olhavanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 62) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Olhavanjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 326,2 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,61 %.


title: Olhavanjoen vesistö (Perämeri)

text: Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet :


title: Kuivajoen vesistö

text: Kuivajoen vesistö (vesistöaluetunnus 63) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kuivajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 1356,24 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,72 %.


title: Kuivajoen vesistö


title: Simojoen vesistö

text: Simojoen vesistö (vesistöaluetunnus 64) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Simojoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 3159,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,66 %.


title: Simojoen vesistö


title: Kaakamojoen vesistö

text: Kaakamojoen vesistö (vesistöaluetunnus 66) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kaakamojoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 478,13 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,38 %.


title: Kaakamojoen vesistö


title: Bergön seurakunta

text: Bergön seurakunta () on Porvoon hiippakuntaan ja Korsholman rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Bergössä Maalahden kunnan alueella. Se on osa Maalahden seurakuntayhtymää.


title: Bergön seurakunta

text: Bergö on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jäsenmäärältään pienin seurakunta.


title: Bergön seurakunta

text: Bergön kirkko on valmistunut vuonna 1802.


title: Diakon

text: Diakon on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee Kaartan ylängöllä 220 kilometriä Bafoulabésta maanteitse pohjoiseen. Kunnassa on 33 800 ja keskuskylässä 4 200 asukasta (vuonna 2009).


title: Diakon

text: Diakonin kunta rajoittuu etelässä Bafoulabén piirin Diallanin ja Tomoran, lännessä Kayesin piirin Marintoumanian, pohjoisessa Yélimanén piirin Tringan ja Nioron piirin Sandarén sekä idässä Diéman piirin Lakamanén ja Sansankidén kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat kukkulat ja tasangot. Väliaikaisia jokia ovat Santama ja Mebiné. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Diakon

text: Kuntaan kuuluu 17 kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja. Vallitseva uskonto on islam.


title: Diakon

text: Diakonin ohi kulkee Bamakon ja Kayesin välinen maantie RN1. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, fonio, maissi, pavut, maapähkinä ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Diakonissa ja Doualéssa pidetään viikottaiset markkinat.


title: Harry Krogerus

text: Harry Verner Krogerus (9. helmikuuta 1917 Helsinki – 1. maaliskuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen hyönteistutkija ja Helsingin hyönteistieteellisen yhdistyksen pitkäaikainen puheenjohtaja ja myöhemmin kunniajäsen. Yhdistys on perustamisestaan lähtien kaksikielinen.


title: Harry Krogerus

text: Krogerus suoritti filosofian tohtorin tutkinnon 1949. Hän toimi yliopettajana 1953–1974 Helsingin normaalilyseossa ja rehtorina Töölön ruotsinkielisessä koulussa (svenska samskolan), jossa hän opetti vuodesta 1945 lähtien. Hän julkaisi useita tieteellisiä julkaisuja hyönteistieteen alalta, joissa hän pääasiassa keskittyi perhostutkimukseen.


title: Harry Krogerus

text: Krogerus edisti aktiivisesti luonnontieteellisten tutkimusten julkaisua kansankielellä, mm. oppikirjojen kirjoittajana ja monivuotisena asiantuntijana Naturväktarna-radio-ohjelmassa. Hän sai professorin arvon 1978.


title: Diallan

text: Diallan on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin pohjoisosassa noin 150 kilometriä Bafoulabésta koilliseen. Kunnassa on 14 700 ja keskuskylässä 2 700 asukasta (vuonna 2009).


title: Diallan

text: Diallanin kunta rajoittuu lounaassa Bafoulabén piirin Kontélan, lännessä Tomoran ja luoteessa Diakonin, koillisessa Diéman piirin Sansankidén ja Diéouran sekä kaakossa Kitan piirin Séféto Nordin ja Séféto Ouestin kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat kukkulat ja tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Diallan

text: Kuntaan kuuluu 19 kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja, khasonkoja ja diawandoja. Vallitseva uskonto on islam.


title: Diallan

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, fonio, maissi, bataatti, pavut, maapähkinä ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja.


title: Tornionjoen vesistö

text: Tornionjoen vesistö (vesistöaluetunnus 67) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Tornionjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 40131,35 neliökilometriä, josta 14 280 neliökilometriä kuuluu Ruotsin tai Norjan puolelle. Alueen järvisyys on 4,63 %.


title: Tornionjoen vesistö

text: Vesistöalueen ensimmäisessä jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet :


title: Tenojoen vesistö

text: Tenojoen vesistö tai myös Tenon vesistö (vesistöaluetunnus 68) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Teno laskee Barentsinmeren Tenovuonoon. Vesistöalueen pinta-ala on 16386 neliökilometriä, josta 5153,84 neliökilometriä kuuluu Norjan puolelle. Alueen järvisyys on 3,1 %.


title: Tenojoen vesistö

text: Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet :


Coachella Valley Music and Arts Festival (viitataan yleensä nimillä Coachella tai Coachella Festival) on Indiossa, Kaliforniassa, Coloradon aavikon Coachella Valleyssa vuosittain järjestettävä musiikki- ja taidefestivaali. Festivaalin perustivat Paul Tollett ja Rick Van Santen vuonna 1999 ja se on AEG Liven tytäryhtiön Goldenvoicen organisoima. Tapahtumassa esiintyy useiden eri musiikinlajien edustajia, muun muassa rockin, indiemusiikin, hip hopin sekä elektronisen tanssimusiikin artisteja kuin myös installaatioita sekä veistoksia. Useilla lavoilla soitetaan livemusiikkia tauotta. Päälavat ovat: Coachella Stage, Outdoor Theatre, Gobi Tent, Mojave Tent sekä Sahara Tent; pienempää Oasis Dome -lavaa käytettiin vuosina 2006 ja 2011, uusi Yuma-lava otettiin käyttöön vuonna 2013 ja Sonora-lava vuonna 2017.


title: Näätämöjoen vesistö

text: Näätämöjoen vesistö (vesistöaluetunnus 69) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Näätämöjoki laskee Barentsinmeren Neidenfjordeniin. Vesistöalueen pinta-ala on 2 962,48 neliökilometriä, josta 2 354,06 neliökilometriä kuuluu Norjan puolelle. Alueen järvisyys on 11,36 %.


title: Näätämöjoen vesistö


title: Coachella

text: Coachella voi viitata:


title: Uutuanjoen vesistö

text: Uutuanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 70) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Uutuanjoki laskee Barentsinmeren Neidenfjordeniin. Vesistöalueen pinta-ala on 402,94 neliökilometriä, josta 231,95 neliökilometriä kuuluu Norjan puolelle. Alueen järvisyys on 9,14 %.


title: Uutuanjoen vesistö

text: Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet :


title: Kemijoen vesistö (Viena)

text:
Kemijoen vesistö (Viena), tai joskus myös Vienan Kemijoen vesistö, (vesistöaluetunnus 74) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kemijoki, tai myös Vienan Kemijoki, laskee Vienanmereen.
Vesistöalueen pinta-ala on 27 700 neliökilometriä, josta 1 297,44 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle.


title: Kemijoen vesistö (Viena)


title: Diokéli

text: Diokéli on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee Manantaliin johtavan maantien varrella 76 kilometriä Bafoulabésta kaakkoon. Kunnassa on 13 100 ja keskuskylässä 1 000 asukasta (vuonna 2009).


title: Diokéli

text: Diokélin kunta rajoittuu koillisessa Bafoulabén piirin Oualian, kaakossa Bamafélén, lounaassa Koundianin ja luoteessa Mahinan kuntiin. Se on pinnanmuodostukseltaan etupäässä tasankoa. Kunnan läpi virtaa Bafingjoki. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen.


title: Diokéli

text: Kuntaan kuuluu 18 kylää. Niistä suurin on 4 900 asukkaan Diakaba. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bozoja ja fulbeja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa on myös kristittyjä ja animisteja.


title: Diokéli

text:
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kalastus, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, fonio, maissi, bataatti, pavut ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Diokélissa, Sollossa ja
Bérétécoundassa pidetään viikottaiset markkinat.


title: Reyna (1743)

text: Reyna oli Espanjan laivaston vuonna 1743 vesille laskettu 74-tykkinen linjalaiva.


title: Reyna (1743)

text: Alus tilattiin Havannasta ja laskettiin vesille vuonna 1743.


title: Reyna (1743)

text: Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi 13. elokuuta 1762 aluksen, joka liitettiin kuninkaalliseen laivastoon nimellä "HMS Reyna". Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1772.


title: Oualia

text: Oualia on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee Bakoyejoen varrella 59 kilometriä Bafoulabésta itään. Kunnassa on 20 700 ja kylässä 1 600 asukasta (vuonna 2009).


title: Oualia

text: Oualian kunnan pinta-ala on 1 085 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Bafoulabén piirin Kontélan, lännessä Bafoulabén ja Mahinan, etelässä Diokélin ja Bamafélén sekä idässä Kitan piirin Séféto Ouestin, Toukoton ja Niantanson kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat kukkulat ja tasangot. Luonnonvarainen kasvillisuus on savannia.


title: Oualia

text: Kuntaan kuuluu 30 kylää. Niistä suurin on 2 000 asukkaan Nari. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja, khasonkoja ja fulbeja. Lisäksi on bambaroita, bozoja ja songhaita. Vallitsevat uskonnot ovat islam, kristinusko ja animismi.


title: Oualia

text: Oualian kautta kulkee Bamakon ja Dakarin välinen rautatie. Seudun pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, maissi, maapähkinä, fonio ja riisi. Lisäksi harjoitetaan karjanhoitoa ja pienimuotoista kaupankäyntiä.


title: Substanssiarvo

text: Yrityksen substanssiarvo tarkoittaa nettoarvoa, joka saadaan vähentämällä yrityksen varoista sen velat. Substanssiarvo lasketaan käyttäen omaisuuden käypiä arvoja.


title: Substanssiarvo

text: Osakkeen substanssiarvo tarkoittaa osuutta, joka yrityksen substanssiarvosta kuuluu yhdelle osakkeelle.


title: Substanssiarvo

text: Substanssiarvoa laskettaessa yrityksen omaisuuserille ja veloille määrätään erillisarvot, jotka lasketaan yhteen ja päädytään yrityksen substanssiarvoon. Käytännössä substanssiarvo määritetään yrityksen taseen tai välitaseen perusteella. Taseen erät arvostetaan uudelleen käypiä arvoja (markkina-arvoja) vastaaviin arvoihin. Substanssiarvon ulkopuolelle jäävät aineettomat tuotannontekijät (goodwill-tekijät).


title: Substanssiarvo

text: Likvidaatioarvo on substanssiarvon erityistapaus. Likvidaatioarvo lasketaan käyttäen arvoja, jotka yrityksen omaisuudesta saataisiin, jos omaisuus realisoitaisiin (muutettaisiin rahaksi).


title: Pasilan autojuna-asema

text: Pasilan autojuna-asema (lyh. Pau, ruots. Böle biltågsstation) on rautatieasema Helsingissä lähellä Pasilan rautatieasemaa. Pääosin autojuna-asemalla vain lastataan autovaunuja, jotka yhdistetään Helsingistä lähteneeseen runkoon, mutta muutamat sesonkijunat saattavat lähteä Pasilan autojuna-asemalta.


title: Viimeinen vartio

text: Viimeinen vartio () on Stephen Kingin vuonna 2017 ilmestynyt rikosromaani, joka on "Bill Hodges" -trilogian kolmas osa. Kirja on julkaistu suomenkielisenä Ilkka Rekiaron kääntämänä ja Tammen kustantamana vuonna 2017.


title: Viimeinen vartio

text: Kuusi vuotta aivovammaosastolla maannut trilogian ensimmäisen osan antagonisti, Brady Hartsfield, pyrkii kostamaan Bill Hodgesille ja koko kaupungille kokemansa kaltoinkohtelun.


title: Alcaicus

text: Alcaicus on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä. Se on saanut nimensä runoilija Alkaioksesta.


title: Alcaicus

text: Alcaicus-säkeitä on useaa eri muotoa, jotka on nimetty niiden tavumäärän mukaan. Niiden kaavat ovat ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Alcaicus

text: "Enneasyllabus alcaicus" ("alc") eli yhdeksäntavuinen säe:


title: Alcaicus

text: "Decasyllabus alcaicus" ("alc") eli kymmentavuinen säe:


title: Alcaicus

text: "Hendecasyllabus alcaicus" ("alc") eli yksitoistatavuinen säe:


title: Alcaicus

text: Alcaicus-säkeet yhdessä muodostavat niin kutsutun Alkaioksen säkeistön. Siinä on kaksi yksitoistatavuista, yksi yhdeksäntavuinen ja yksi kymmentavuinen alcaicus.


title: Hemiepes

text: Hemiepes () on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä.


title: Hemiepes

text: Hemiepes-säkeessä on seitsemän tavua. Säkeen kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu):


title: Hemiepes

text: Säkeestä on myös niin kutsuttu feminiininen muunnelma, jossa on yksi lyhyt lisätavu:


title: Hemiepes

text: Hemiepes on käytännössä daktyylisen pentametrin puolikas eli daktyylinen katalektinen tripodia. Se on kuorolyriikassa yksi daktylo-epitriittisen rytmin perusosista.


title: Joonialainen dimetri

text: Joonialainen dimetri on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista joonialaisista säkeistä eli koloneista.


title: Joonialainen dimetri

text: Säe koostuu kahdesta ionicus a minoresta, eli sen kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu):


title: Joonialainen dimetri

text: Säettä esiintyy muun muassa Anakreonilla yhdessä anakreonteuksen kanssa.


title: Lekythion

text: Lekythion (, ) on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä. Se nimi viittaa lekyyttiin ("lekythos") eli pieneen öljypullona käytettyyn ruukkuun.


title: Lekythion

text: Lekythion-säkeessä on seitsemän tavua. Säkeen kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):


title: Lekythion

text: Lekythion voidaan nähdä sekä jambisen trimetrin että trokeisen katalektisen tetrametrin loppuosana.


title: Lekythion

text: Euripides, tragediasta "Foinikian naiset":


title: Lekythion

text: Euripides, tragediasta "Ifigeneia Tauriissa", toisen säkeen loppuosa:


title: Lekythion

text: Edellisen parodia Aristofaneen komediassa "Sammakot", jälkimmäisen säkeen lopussa lekythion-osio korvattu viittauksella lekyyttiin:


title: Kristiinankaupungin taistelu

text: Kristiinankaupungin taistelu oli 31. tammikuuta 1918 Kristiinankaupungissa käyty Suomen sisällissodan taistelu, joka oli osa valkoisten muutama päivä aikaisemmin aloittamaa operaatiota Pohjanmaan venäläisten varuskuntien valtaamiseksi. Venäläisten sotilaiden lisäksi suojeluskuntalaisilla oli vastassaan myös Kristiinankaupungin punakaarti, joka oli pitänyt paikkakunnalla järjestystä syksyn 1917 yleislakosta saakka. Kyseessä oli Etelä- ja Keski-Pohjanmaan ainoa punaisten ja valkoisten välinen taistelu sisällissodassa.


title: Kristiinankaupungin taistelu

text: Suomessa vallinnut elintarvikepula oli aiheuttanut levottomuuksia myös Kristiinankaupungissa jo kesän ja syksyn 1917 aikana. Elokuun alussa väkijoukko hyökkäsi poliisiasemalle, minkä johdosta paikkakunnalle perustettiin kunnallinen suojeluskunta Joensuun ohella ensimmäisenä kaupunkina koko maassa. Työläisten radikalisoituminen johtui kaupungin vähävaraisen työväestön ja maaseudun asukkaiden välisestä vastakkainasettelusta. Maalaisten koettiin käyttävän elinarvikepulaa hyväkseen, heidän tullessaan kaupunkiin myymään elintarvikkeita korkeilla hinnoilla. Työläisten ja maaseudulta tlleiden välillä nähtiin myös väkivaltaisia nujakoita.


title: Kristiinankaupungin taistelu

text: Suojeluskunnasta huolimatta räätäli Frans Aarnion johtama järjestyskaarti piti marraskuun yleislakosta lähtien järjestystä yllä Kristiinankaupungissa. Lakon aikana pidätettiin suojeluskunnan jäseniä ja porvariston kodeissa suoritettiin elintarvike-ja asetarkastukia. Työväenkaartin toimien seurauksena kaupungissa pidettiin joulukuun alussa Uuno Uljas Sepän johtama kokous, jossa päätettiin perustaa suojeluskunta jokaiseen Suupohjan kuntaan. Päätöksen jälkeen organisoitiin myös Kristiinankaupungin suojeluskuntapiiri.


title: Kristiinankaupungin taistelu

text: Vuoden 1918 alussa Pohjanmaalla oli vielä noin 4 000–5 000 venäläistä sotilasta, jotka oli määrä kotiuttaa kevään aikana. Heidät oli alun perin sijoitettu maakuntaan ensimmäisen maailmansodan aikana Saksan maihinnousun varalta. Kun valkoisen armeijan päällikkö kenraali C. G. E. Mannerheim määräsi Pohjanmaan varuskunnat riisuttavaksi aseista 28. tammikuuta, jäi viimeiseksi Kristiinankaupungissa toiminut 174 miehen vahvuinen yksikkö.


title: Kristiinankaupungin taistelu

text: Kristiinankaupungin valtaukseen osallistui noin 1 000 suojeluskuntalaista, jotka oli koottu lähinnä Suupohjan ruotsinkielisistä pitäjistä. Lisäksi mukana oli Vöyrin sotakoulun oppilaita ja Ilmajoen suojeluskuntalaisia, sekä muutama Porista ja Merikarvialta saapunut suojeluskuntalainen. Heidän johtajanaan toimi tammikuussa Kristiinankaupungin suojeluskuntapiirin päällikköksi valittu jääkäriluutnantti Paavo Talvela. Punakaartilla oli noin 70–80 ja venäläisiä 160–170.


title: Kristiinankaupungin taistelu

text: Kun varuskuntien valtaaminen aloitettiin mualla Pohjanmaalla, katkaisivat suojeluskuntalaiset Kristiinankaupungin puhelin- ja lennätinyhteydet, jonka jälkeen punakaartiksi uudelleenorganisoitu työväen järjestyskaarti aloitti partioinnin kaupungin kaduilla. Keskiviikkona 30. tammikuuta suojeluskuntalaiset tarjosivat venäläisille sopimusta aseiden luovuttamisesta, josta nämä kuitenkin kieltäytyivät. Samana päivänä punakaarti miehitti raatihuoneen ja puhelinkeskuksen, jonka jälkeen venäläiset julistivat kaupungin piiritystilaan, ja molemmat joukot asettuivat taisteluasemiin.


title: Kristiinankaupungin taistelu

text: Valkoiset aloittivat hyökkäyksensä 31. tammikuuta kello 8.30, jolloin suojeluskuntalaiset etenivät kaupunkiin kahdessa osastossa Pohjoislahden ylitse. Lyhyen laukaustenvaihdon jälkeen saarrostusta pelänneet punakartilaiset ja venäläiset perääntyivät Pohjoislahden itäpuolelle, asettuen tullikamarin ja rautatieaseman ympäristön juoksuhautoihin. Alueelle oli sijoitettu myös venäläinen tykistöpatteri. Lopulta he jäivät kuitenkin saarroksiin valkoisten kolmannen osaston kierrettyä selustaan. Kahden tulen väliin jääneet punakaartilaiset ja venäläiset antautuivat lopulta puolentoista tunnin taistelun jälkeen. Tapahtumia seuranneen helsinkiläisen Johan K. Harjun mukaan talojen katolle nousi taistelun tauottua valkoisia lippuja.


title: Kristiinankaupungin taistelu

text: Taistelun aikana kaatui yhdeksän punakaartilaista, seitsemän venäläistä ja neljä valkoista. Lisäksi punakaartin päällikkö Frans Aarnio teloitettiin kenttäoikeuden päätöksellä kaksi päivää myöhemmin. Vangiksi jäï 74 punaista ja noin 160 venäläistä. Punakaartilaiset lähetettiin Vaasan vankileirille 3. helmikuuta, kun taas venäläiset jäivat Kristiinankaupunkiin perustetulle vankileirille.


title: Kristiinankaupungin taistelu

text: Valkoisten epäillään surmanneen Kristiinankaupungissa myös kaksi omaa miestään. Muistitiedon mukaan heidät ammuttiin vahingossa, kuun ruotsinkieliset suojeluskuntalaiset eivät ymmärtäneet suomeksi esitettyä kysymystä tunnussanasta. Toinen mahdollisuus on, että miehet ammuttiin kurinpidollisista syistä, jonka jälkeen luutnantti Talvela keksi tarinan tunnussanasta.


title: Klaus Mäkelä (muusikko)

text: Klaus Mäkelä (s. 1996) on suomalainen kapellimestari ja sellisti. Hänet nimitettiin 21-vuotiaana joulukuussa 2017 Ruotsin radion sinfoniaorkesterin päävierailijakapellimestariksi. Hän on myös Tapiola Sinfoniettan taiteellinen partneri. Vuoden 2014 Turun sellokilpailussa Mäkelä sijoittui toiseksi.


title: Klaus Mäkelä (muusikko)

text: Muusikkoperheen poika Mäkelä sanoo kiinnostuneensa kapellimestarin työstä jo laulaessaan Suomen kansallisoopperan lapsikuorossa. Hän aloitti kapellimestariopinnot 12-vuotiaana Jorma Panulan johdolla Sibelius-Akatemian nuoriso-osastolla. Sellonsoittoa hän on opiskellut Marko Ylösen, Timo Hanhisen ja Hannu Kiisken johdolla. Mäkelällä on käytössään OP-ryhmän taidesäätiön Giovanni Granzino -sello vuodelta 1698.


title: Klaus Mäkelä (muusikko)

text: Helmikuuhun 2018 mennessä Mäkelä on johtanut useimpia suomalaisia orkestereita sekä Minnesota Orchestraa, Tokion Metropolitan-orkesteria, Ottawan National Arts Center Orchestraa, Ruotsin radion sinfoniaorkesteria, Tukholman kuninkaallista orkesteria, Göteborgin, Norrköpingin ja Kristiansandin sinfoniaorkestereita, Kammerakademie Potsdamia sekä Toulousen Orchestre National du Capitolea. Lokakuussa 2018 hänet nimitettiin Oslon filharmonikkojen ylikapellimestariksi syksystä 2020 lähtien.


title: Klaus Mäkelä (muusikko)

text: Helmikuussa 2018 Mäkelä valittiin Turun musiikkijuhlien uudeksi taiteelliseksi johtajaksi. Esa-Pekka Salonen on valinnut Klaus Mäkelän apulaisekseen Suomen kansallisoopperan vuonna 2019 käynnistyvään Richard Wagnerin Nibelungin sormus -tetralogian produktioon.


title: Matti Piirainen

text: Jouko Matti Olavi Piirainen (s. 15. kesäkuuta 1950 Kuhmo) on suomalainen journalisti, joka työskenteli pitkään kainuulaisten ja koillismaalaisten sanomalehtien päätoimittajana.


title: Matti Piirainen

text: Matti Piirainen syntyi agrologi Toivo Olavi Piiraisen ja Vappu Edit Niskasen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1973 on lehtori Leena Maija Vanninen. Piirainen tuli ylippilaaksi 1971 ja valmistui Sanoman toimittajakoulusta 1976. Hän oli toimittaja "Ilta-Sanomissa" 1977–1980 ja "Talouselämässä" 1980–1981. "Kuhmolaisen" päätoimittajana Piirainen työskenteli 1981–1987 ja "Koillissanomien" päätoimittajana ja toimitusjohtajana 1987–1994. "Kainuun Sanomien" vastaavaksi päätoimittajaksi hänet nimitettiin vuonna 1995. Piirainen jäi tästä tehtävästä eläkkeelle 2013.


title: Uimahyppääjien kerho Härveli

text: Uimahyppääjien Kerho Härveli ry on suomalainen uimahyppykerho, joka perustettiin vuonna 1946. Kerhon toiminta suuntautuu uimahyppyihin. Härveli on Suomen ensimmäinen uimahyppykerho ja sen perustamisen loi suomalaisille uimahyppääjille vihdoinkin kunnon kerhon. Härveli on osallistunut moniin Suomen sisäisiin sekä kansainvälisiin uimahyppykilpailuihin. Myöhemmin Härveli on suunnannut toimintansa nuoriin lajin harrastajiin. Härveli toimii Helsingissä, ja se on yksi kolmesta pääkaupunkiseudun uimahyppyseurasta.


title: Uimahyppääjien kerho Härveli

text: 30. maaliskuuta 1946 muutamat uimahyppääjät kokoontuivat perustamaan Härveliä. Aluksi Härveli toimi "gentlemannien kerhona", joka tarkoitti, että vain kokeneet hyppääjät otettiin mukaan kerhoon. Hieman myöhemmin myös naiset saivat osallistua. Kerho rekisteröitiin vuonna 1958 Suomen Uimaliiton viralliseksi jäsenseuraksi.


title: Uimahyppääjien kerho Härveli

text: Härveli järjesti Ruotsi-Suomi maaottelun 1946 vuonna 1950 ensimmäiset pohjoismaiset pellehyppykilpailut Helsingin Humallahden uimalassa. Pellehyppyjen SM-kilpailuja järjestettiin jo 1950-luvulla vuosittain. Vuosittain järjestetään Härveli Diving Cup, jossa sijoittuminen tuotti arvokilpailunäytöksi vuoden 2015 MM-kilpailuihin. ja tuottaa A-rajan ylittäneille paikan EM-kisoihin.


title: Uimahyppääjien kerho Härveli

text: Härveliä on edustanut muun muassa Helge Wasenius, moninkertainen uimahyppyjen Suomen-mestari sekä olympiaedustaja vuonna 1952 sekä 1956. Myös Birger Kivelä on edustanut Härveliä.


title: Kenneth Battilana

text: Kenneth Battilana (s. 17. tammikuuta 1948 Turku) on suomalainen näyttelijä. Taiteellisen uransa Battilana on tehnyt pääosin Turun ruotsalaisessa teatterissa.


title: Kenneth Battilana

text: Battilana syntyi taiteilija Paulo Battilanan ja Signe Battilanan perheeseen. Hän aloitti opinnot Teatterikoulussa 1966, opiskeli siellä vuoden, palasi Turun Piirustuskouluun, jossa hän opiskeli niin ikään vuoden, jonka jälkeen hän päätti palata Teatterikouluun vielä vuodeksi. Hänet kiinnitettiin Turun ruotsalaisessa teatteriin 1971, kiinnitys kesti 36 vuotta. Battilana oli Turun ruotsalaisen teatterin kantavia voimia.


title: Kenneth Battilana

text: Battilana on näytellyt myös muutamissa televisiotuotannoissa; vuonna 1975 hän teki konstaapeli Nymanin roolin Carl Mestertonin ohjaamassa televisiosarjassa "Någon borde sörja". Yle TV2:n epookkidraamassa "Hovimäki" hän näytteli piirilääkäri Cederin roolin. Vuonna 1989 Battilana näytteli sivuroolin Åke Lindmanin ohjaamassa televisioelokuvassa "Härän vuosi" ja vuonna 1991 hänellä oli sivurooli niin ikään Lindmanin ohjaamassa tuotannossa "Vihan päivät".


title: Kenneth Battilana

text: Battilana on jatkanut uraansa Turun ruotsalaisessa teatterissa myös eläkkeelle jäämisensä jälkeen.


title: Kenneth Battilana

text: Näyttelijän uransa ohella Battilana on kuvittanut kaksi lastenkirjaa: "Ilona ja Muffa kirjastossa" sekä "Ilona ja Muffa teatterissa". Lisäksi hän on tehnyt lavastuksia ja julisteita Turun ruotsalaiselle teatterille.


title: Suur-Saimaan alue

text: Suur-Saimaan alue (vesistöaluetunnus 04.1) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 17925,41 neliökilometriä, ja josta 11 233,49 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 6 691,92 kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 32,7 %. Vesistön alueen alarajana on Venäjän raja, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 52 696,63 neliökilometriä ja järvisyys 19,78 %.


title: Suur-Saimaan alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Suur-Saimaan alue

text: Osa-alueista Ala-Saimaan alue (04.11) laskee Imatrankosken kautta Vuoksen alueeseen kuuluvalle Vuoksen lähialueelle (04.191), joka laskee Laatokkaan Venäjällä. Muualta kuin Imatrankosken kautta Vuokseen laskevista Suomen valuma-alueista Vuoksen itäpuoliset kuuluvat Vuoksen alueeseen (04.19) ja Vuoksen länsipuoliset Saarenojan Valuma-alueeseen (04.13).


title: Suur-Saimaan alue

text: Venäjän puolelta Vuokseen laskevasta Vuoksen vesistön valuma-alueesta pääosa kuuluu Suomen valuma-aluejaossa Vuoksen alueen (04.19) Venäjän puoleiseen osaan (04.19R) ja pieni osa Suomen rajan lähellä Saarenojan valuma-alueen (04.13) Venäjän puoleiseen osaan (04.13R)


title: Haukiveden–Kallaveden alue

text: Haukiveden–Kallaveden alue (vesistöaluetunnus 04.2) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 9 547,36 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 27,67 %. Vesistön alueen alarajana on Savonlinna, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 50 575,73 neliökilometriä ja järvisyys 17,46 %.


title: Haukiveden–Kallaveden alue


title: Martina Edoff

text: Martina Birgitta Jenny Edoff (s 20. huhtikuuta 1968 Motalan kunta, Itä-Götanmaan lääni) on ruotsalainen taiteilija ja laulaja, joka tuli tunnetuksi Fame Factory tosi-tv-ohjelmasta, jota esitettiin Ruotsin TV3-kanavalla neljä kautta Bert Karlssonin isännöimänä vuosina 2002-2005. Edoff kilpaili kaudella 3 vuonna 2003.


title: Martina Edoff

text: Martina Edoffin yhtye on julkaissut glam metal -musiikkia vuodesta 2014 alkaen. Vuonna 2015 julkaistua "Unity" -albumia seurasi yhtyeen kiertue Pohjois-Amerikkaan syys-lokakuussa.


title: Kevin Smith

text: Kevin Smith -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Oriveden–Pyhäselän alue

text: Oriveden–Pyhäselän alue (vesistöaluetunnus 04.3) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5 951,21 neliökilometriä, ja josta 5 736,52 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 214,69 kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 26,3 %. Vesistön alueen alarajana on Orivirta, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 17 345,23 neliökilometriä ja järvisyys 16,55 %.


title: Oriveden–Pyhäselän alue


title: Espanjan Neitsytsaaret

text: Espanjan Neitsytsaaret (tunnetaan myös nimillä Kulkusaaret ja Puerto Ricon Neitsytsaaret) ovat osa Puerto Ricoa ja sijaitsevat sen pääsaaresta itään Karibialla.


title: Espanjan Neitsytsaaret

text: Puertoricolaiset turistikirjoitukset käyttävät saarista nimeä Espanjan Neitsytsaaret, mutta useimmat kartat eivät pidä saaria osana Neitsytsaarien aluetta. Osana Puerto Ricoa Espanjan Neitsytsaaret kuuluvat Yhdysvalloille, mutta ne kuuluivat Espanjalle ennen Espanjan–Amerikan sotaa vuonna 1898. Tämän takia saarilla puhutaan englantia ja espanjaa.


title: Espanjan Neitsytsaaret

text: Saarien pääsaaret ovat Culebra ja Vique, joiden lisäksi on useita pieniä saaria. Culebran pienempi saari on osa Culebran kansallispuistoa. Suuri osa Viqueta on osa Viquen kansallispuistoa, joka oli alunperin Yhdysvaltain laivaston käytössä.


title: Pielisen reitin valuma-alue

text: Pielisen reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.4) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 13 876,65 neliökilometriä, ja josta 7 867,68 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 6 008,97 kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 14,79 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Uimaharju, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 7 867,68 neliökilometriä ja järvisyys 14,79 %.


title: Pielisen reitin valuma-alue


title: Iisalmen reitin valuma-alue

text: Iisalmen reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.5) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 5 583,38 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 7,68 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Viannonkoski.


title: Iisalmen reitin valuma-alue


title: Nilsiän reitin valuma-alue

text: Nilsiän reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.6) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 5 422,24 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 12,54 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Ruskeavesi.


title: Nilsiän reitin valuma-alue


title: Juojärven reitin valuma-alue

text: Juojärven reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.7) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 073,7 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,01 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Palokki.


title: Juojärven reitin valuma-alue


title: Kokkikartano

text: Snellmanin Kokkikartano Oy eli Kokkikartano on keravalainen Snellman-konserniin kuuluva, valmisruokia valmistava elintarvikealan yritys. Keravalla toimivan Kokkikartanon periaatteena on valmistaa valmisruokatuotteet aidoilla kotiruokaresepteillä. Kokkikartanon pikaruokatuotteet valmistetaan Pietarsaaren tehtaassa.


title: Kokkikartano

text:
Kokkikartanon perustivat vuonna 1999 Esa Heikkinen ja Jaakko Jokinen. Perustamisestaan lähtien, Kokkikartanon periaatteena oli tehdä kotitekoisen makuista valmisruokaa, jonka valmistuksessa käytetään laadukkaita raaka-aineita. Helsingin kaupunki vuokrasi Sipoossa sijaitsevan vanhan Nikkilän sairaalan keittiörakennuksen, jossa tuotanto aloitettiin vuonna 2000. Puoli vuotta myöhemmin toiminnan aloittamisesta kävi nykyinen tuotantotila Nikkilän keittiörakennuksessa pieneksi ja tilat laajennettiin kolmeen kerrokseen.
Vuonna 2002 Kokkikartano osti Keravan Jäspilästä tontin uutta tehdasta varten ja syksyllä 2005 tuotanto käynnistettiin uusissa tiloissa. Tehtaan laajennusosa valmistui muutamaa vuotta myöhemmin.


title: Kokkikartano

text: Vuonna 2006 pietarsaarelainen liha-alan yritys Snellman Ab osti 91 prosenttia Kokkikartanon osakekannasta. Loput Kokkikartanosta Snellman osti vuonna 2008.


title: Höytiäisen valuma-alue

text: Höytiäisen valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.8) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 491,23 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 21,35 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Pyhäselkä.


title: Höytiäisen valuma-alue

text: Ensimmäisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Koitajoen valuma-alue

text: Koitajoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.9) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 6 629,96 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,42 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Rahkeenvesi.


title: Koitajoen valuma-alue

text: Ensimmäisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Sauber C37

text: Sauber C37 on Formula 1 -talli Sauberin käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Marcus Ericsson ja Charles Leclerc.


title: Scuderia Toro Rosso STR13

text: Scuderia Toro Rosso STR13 on Formula 1 -talli Toro Rosson käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Pierre Gasly ja Brendon Hartley.


title: McLaren MCL33

text: McLaren MCL33 on Formula 1 -talli McLarenin käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Stoffel Vandoorne ja Fernando Alonso.


title: Renault R.S.18

text: Renault R.S.18 on Formula 1 -talli Renault’n käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Nico Hülkenberg ja Carlos Sainz.


title: Pyeongchangin olympiastadion

text: Pyeongchangin olympiastadion oli väliaikainen stadion Pyeongchangissa Gangwonin maakunnassa Etelä-Koreassa.


title: Pyeongchangin olympiastadion

text: Stadion oli vuoden 2018 talviolympialaisten ja -paralympialaisten päänäyttämö, jolla järjestettiin kisojen avajais- ja päättäjäisseremoniat. Sen yleisökapasiteetti oli 35 000. Stadionin rakentaminen maksoi yli 80 miljoonaa euroa. Talviparalympialaisten jälkeen stadion purettiin.


title: Pyeongchangin olympiastadion

text: Alkuperäisessä suunitelmassa avajais- ja päättäjäisseremoniat oli tarkoitus järjestää Alpensia Ski Jumping Centressä. Vuoden 2012 heinäkuussa ilmoitettiin, että tapahtumasuunnitelmaan oli tehty muutoksia ja seremoniat siirrettäisiin Daegwallyeong-myeonin kuntaan. Siirtämisen syinä olivat mahdolliset häiriöt seremonioiden valmistelussa mäkihyppyharjoitusten takia sekä katsojien sääolojen parantamiseksi.


title: Pyeongchangin olympiastadion

text: Yhden vuoden ja kymmenen kuukautta kestänyt stadionin rakentaminen saatiin päätökseen 30. syyskuuta 2017. Stadionia käytettiin "2017 Dream Concert in PyeongChang" -konserttipaikkana. Vuonna 2018 olympiastadionilla järjestettiin talviolympialaisten ja -paralympialaisten avajais- ja päättäjäisseremoniat. Stadion suljettiin 21. maaliskuuta 2018 ja purettiin.


title: Haas VF-18

text: Haas VF-18 on Formula 1 -talli Haasin käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Romain Grosjean ja Kevin Magnussen.


title: Rovaniemi roller derby

text: Rovaniemi roller derby on rovaniemeläinen urheiluseura, jonka lajina on roller derby (flat track). Rovaniemi roller derby ry on vuonna 2013 perustettu voittoa tavoittelematon, harrastajien itsensä omistama ja organisoima urheiluseura, joka toimii täysin vapaaehtoisvoimin. Se on toistaiseksi ainoa Lapissa toimiva roller derby -seura.


title: Rovaniemi roller derby

text: Rovaniemi roller derbyn edustusjoukkue Roll-On Derby pelaa kaudella 2017–2018 Suomi Cupin I-divisioonassa ja Pohjola Cupissa.


title: Mercedes-AMG F1 W09 EQ Power+

text: Mercedes-AMG F1 W09 EQ Power+ on Formula 1 -talli Mercedeksen käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Lewis Hamilton ja Valtteri Bottas.


title: Petolahden seurakunta

text: Petolahden seurakunta () on Porvoon hiippakuntaan ja Korsholman rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Petolahdessa Maalahden kunnan alueella. Se on osa Maalahden seurakuntayhtymää.


title: Petolahden seurakunta

text: Petolahden kirkko on valmistunut vuonna 1805.


title: Maalahden seurakunta

text: Maalahden seurakunta () on Porvoon hiippakuntaan ja Korsholman rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Maalahden kunnan alueella. Se on osa Maalahden seurakuntayhtymää, johon kuuluvat myös Bergön seurakunta ja Petolahden seurakunta.


title: Maalahden seurakunta

text: 1500-luvulla Maalahti oli osa laajaa Mustasaaren seurakuntaa. Tuolloin siihen kuuluivat myös Koivulahti, Maksamaa, Raippaluoto, Sulva, Laihia, Jurva sekä osia Vähäkyröstä. Vuonna 1602 maalahtelaiset rakensivat oman kappelikirkon, ja seuraavana vuonna he saivat siihen oman kappalaisen. Kuninkaallinen komissio, johon kuuluivat Hieronymus von Birckholtz, Nils Jöransson ja Jöran Hansson ja jonka tehtävänä oli jakaa suuret kirkkopitäjät antoivat kuningas Kaarle IX:n nimissä Maalahdelle pitäjänoikeudet 9. lokakuuta 1607 ja nimittivät samalla seurakunnan ensimmäisen kirkkoherran. Seurakuntaan kuuluivat Över- ja Yttermalaxin, Öster- ja Västersolvin sekä Vargön, nykyisen Bergön, kylät. 1800-luvulla myös Petolahti oli Maalahden kappeli. Tällöin Maalahti oli suurimmillaan.


title: Maalahden seurakunta

text: Maalahden kirkko on valmistunut vuonna 1829.


title: Maalahden seurakuntayhtymä

text: Maalahden seurakuntayhtymä () on Porvoon hiippakuntaan ja Korsholman rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntayhtymä, joka toimii Maalahden kunnan alueella. Siihen kuuluu kolme seurakuntaa: Bergön seurakunta, Maalahden seurakunta sekä Petolahden seurakunta. Yhtymän seurakuntiin kuului vuonna 2016 yhteensä 4650 jäsentä, mikä oli 84,3% alueen väestöstä.


title: Williams FW41

text: Williams FW41 on Formula 1 -talli Williamsin käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Lance Stroll ja Sergei Sirotkin.


title: Korppi (vuoden 1943 elokuva)

text: Korppi (ransk. "Le Corbeau") on ranskalainen elokuva vuodelta 1943. Sen ohjasi Henri-Georges Clouzot.


title: Korppi (vuoden 1943 elokuva)

text: "Korppi" kuvattiin aikana, jolloin Ranska oli saksalaisten miehittämä. Elokuvan tuotantoyhtiö Continental Films oli saksalaisten valvonnassa. Sekä Vichyn hallitus että vastarintaliike tuomitsivat elokuvan, koska se leimasi ranskalaiset moraalittomiksi, ja elokuva vedettiinkin nopeasti pois teattereista. Toisen maailmansodan jälkeen Clouzot sai elinikäisen kiellon työskennellä elokuvateollisuudessa, koska elokuvaa väitettiin natsimyönteiseksi, mutta kielto lyhennettiin myöhemmin kaksivuotiseksi.


title: Korppi (vuoden 1943 elokuva)

text: Tuntematon henkilö, joka käyttää salanimeä Korppi, alkaa lähettää ranskalaisen pikkukaupungin asukkaille kirjeitä, joissa hän paljastaa kaupunkilaisten salaisuuksia. Erityisesti Korppi vainoaa lääkäri Rémy Germainia, jota hän syyttää aborttien tekemisestä ja salasuhteista. Korppi myös aiheuttaa sairaalassa olevan potilaan itsemurhan kertomalla hänelle hänen sairastavan syöpää. Germain, hänen lääkäriystävänsä Michel Vorzet ja muut kaupunkilaiset aloittavat jahdin Korpin henkilöllisyyden paljastamiseksi.


title: Korppi (vuoden 1943 elokuva)

text: Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 88% "Korpin" saamista arvosteluista on ollut myönteisiä. BBC:n kriitikko kutsui vuonna 2003 elokuvaa ”vallankumoukselliseksi teokseksi ja mestarilliseksi trilleriksi”. Toisaalta Chicago Readerin kriitikko syytti "Korppia" persoonattomaksi ja ihmisvastaiseksi elokuvaksi.


title: Red Bull RB14

text: Red Bull RB14 on Formula 1 -talli Red Bullin käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Daniel Ricciardo ja Max Verstappen.


title: Građanski Glasnik

text: Građanski Glasnik eli Civic Herald (""Kansalaissanansaattaja"") on kosovolainen kerran kahdessa viikossa ilmestyvä serbiankielinen aikakauslehti. Se perustettiin maaliskuussa 2006. Päätoimittajana toimii Jelena Bjelica. Lehteä julkaisee Herald LLC ja sen omistaa KOHA Media Group.