title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet ovat Kokemäenjoen vesistössä Kokemäenjoen alueella sijaitsevia järviä, joille on tehty pääasiassa viimeisen kolmen sadan vuoden aikana järvenlasku. Laskettu järvi on sellainen, että sen vedenpinnan korkeutta on alennettu tai sen vesiallas on tyhjennetty kokonaan vedestä. Kaikki järvenlaskut eivät sisälly tähän esittelyyn, mutta useimmat niistä merittävimmistä järvenlaskuista, jotka voidaan lähteiden perusteella vahvistaa. Yleensä ottaen järviin on kajottu harvemmin kuin soihin, joiden raivuusta ovat syntyneet suurin osa seudun pelloista. Näillä molemmilla toimilla on ollut suuri vaikutus Kokemäenjoen alueen maisemaan, ekologiaan ja sen vesistöjen toimintaan.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Seuraavassa on luettelonomaisesti esitelty tunnettuja tapauksia Kokemäenjoen alueen lasketuista tai kuivatetuista järvistä. Esittely alkaa Kokemäenjoen suistosta ja seuraa jokivartta myöten yläjuoksun suuntaan. Pohjatietoina ovat Kansalaisen karttapaikka ja Oiva-tietokanta, joka on Ympäristöhallinnon eri hallintokuntien yhteispalvelu.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Mikäli järvenlaskusta on kerrottu järven omilla sivuilla, ei tässä asialle esitetä lähteitä. Järvi on niin sanotusti laskettu, kun sen vedenpintaa on alennettu perkaamalla laskuojaa tai kaivamalla sille uusi laskuoja toisaalle. Kuivatettu järvi takoittaa sitä, että kaikki tai lähes kaikki sen vedet on laskettu pois. Jäljelle on jäännyt kosteikko tai luhta, joka on nykyään monen lintuveden perusta, tai jäljelle on jäänyt metsittyvä suo tai niitty, ja joskus alue on raivattu pelloksi. Entisen järven pohja pidetään kuivana ojittamalla tai salaojittamalla se niin, että sadevesi virtaa sieltä pois.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Kokemäenjoen suiston edessä olevat lähisaaret ja -niemet eivät kuullu Kokemäenjoen alueeseen vesistöllisesti, mutta ne voidaan liittää tähän yhteyteen maantieteellisen läheisyytensä vuoksi. Myös täällä harjoitettiin maanviljelyä edistävää niityn- ja pellonraivausta. Kohteena olivat erityisesti suot ja kosteikot, joita maankohoaminen synnytti. Joskus kohoavassa jokilietteessä oli epätasaisuuksia, joihin jäi lampia tai järviä. Myös näitä kuivattiin maanviljelyn käyttöön. Suurimmat järvet olivat Kyläjärvi ja Enäjärvi.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Pyntösjärvi oli 1800-luvulle saakka noin 8 kilometriä pitkä järvi aivan Porin itäpuolella. Sen kuivattaminen aloitettiin jo 1810-luvulla, mutta se saatiin päätökseen vasta 1930-luvulla.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Haukijärven lähellä on sijainnut Koukkujärvi, joka laskivat silloin yhteistä laskuojaa ja nykyistä Fransinojaa pitkin Harjunpäänjoken.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Kokemäenjoen alaosan alueen pohjoisreunan lähellä ja Harjavallan pohjoispuolella sijaitsee neljä entistä pikkujärveä, jotka on kuivatettu suoksi. Tällaisia ovat Ahvenjärvi, Iso-Huilu ja Vähä-Huilu, jotka sijaitsevat lähellä toisiaan. Ahvenjärven ja Iso-Huilun välissä on ollut vielä lampi, joka on kuivatettu suoksi.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Myös Juupajoen valuma-alueen eteläreuna ulottuu melko lähelle Kokemäenjoen alueen pohjoisreunaa. Juupajoen valuma-alueella Pitkäjärvi ja Katinhäntä kuuluivat samaan laskettuun Pitkäjärveen. Sen sijaan Juupajärven laskeminen ei tuottanut tulosta.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Levaoja, joka yhtyy Harjunpäänjokeen Kullaan alapuolella, on Levajärven laskuoja. Levajärven pintaa on laskettu selvästi. Levaojan kanssa rinnakkainen Kissainojan yläpuolisia järviä on laskettu tai kuivattu. Näitä ovat Vaskujärvi, jonka kautta laski entinen Salmijärvi. Paikalla on nykyään ojitettu metsäinen suo nimeltään Vaskujärvi. Salmijärvi jakaantui järvenlaskun seurauksena pienemmäksi Salmijärveksi ja Pikku Salmijärveksi. Salmijärveä monin verroin suurempi Pirttijärvi hajosi vedenlaskussa Pitkäseläksi, Pirttijärveksi ja Petterinniituksi, joka on maatunut kosteaksi luhdaksi. Kalmbergin kartastossa oli piirretty "Okiveikon" järvi, joka on nykyään Veikkojärven nimellä tunnettu ja kosteikoksi laskettu järvi. Lasketut Kivi- ja Kotajärven vedet laskivat Veikkojärven kautta Pirttijärveen.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Pyhäjärvenjoki on Pyhäjärven alueen laskujoki ja sen yhtymäkohta Harjunpäänjoessa on hieman Kissainojaa ylempänä. Sen pääjärvi Pyhäjärvi on laskettu ja samoin ovat sen yläpuoliset Palusjärvi ja Palojärvi sekä näidenkin yläjuoksulla sijaitseva Tyvijärvi. Näiden laskeminen liittyi soiden kuivattamiseen pelloiksi.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Joutsijärven ympäristössä Jylhäjoen valuma-alueella erkanee Saarijärven kylässä etelään Liesoja, joka vie kuivatulle Liesjärvelle ja sen kautta laskeneelle Sammaljärvelle. Liesjärvi on nykyään ojitettua metsää ja peltoa ja Sammaljärvi on kokonaisuudessaan viljeltyä peltoa. Jylhäjoen pääjärvi on Saarijärvi ja sen vedenpintaa ainoastaan alennettiin.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Tattaranjoen valuma-alueella Nakkilassa ja Harjavallassa ei enää ole järviä, koska ne on kaikki kuivatettu niityiksi, metsiksi tai pelloiksi. Tunnetuin järvistä on Leistilänjärvi, joka on kuivatettu kokonaan pelloksi. Muita järviä ovat Leistilänjärven itäpuolella sijainnut Vähäjärvi , joka on kuivatettu kokonaan metsäksi, Hiirijärvi, joka on kuivatettu pelloksi ja Harolanjärvi (vanha nimitys "Isojärvi"), joka on kuivatettu keskeltä suoksi ja reunoiltaan pelloksi.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Kokemäen Risten Rudangolla sijaitsi pieni Kivijärvi , joka on kuivattu suoksi ja metsäksi. Huittisisten Raijalanjärven kylässä olleen suuren Raijalanjärven, joka oli yhteydessä Kokemäenjoen Kiettareenhaaraan, kuivatti Huittisten varavankila 1930-luvun lopulla pelloksi.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Kokemäen Kynsikankaalla ja Sääksjärven eteläpuolella olevissa metsissä on kuivatettu pari järveä. Alueen suurin järvi Kynsijärvi kuivatiin heinäniityksi ja puolet siitä on nykyään metsää ja puolet on avosuota. Takajärven pinnankorkeutta on alennettu, sillä järvi on pienentynyt vanhojen karttojen mukaan puoleen.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Ala-Kauvatsan joen suussa on ollut Takajärvi , joka on kärsinyt Kokemäenjoen perkauksissa niin, että joen vedenpinnan laskiessa Takajärvi jäi ilman vettä. Se on nykyään soinen niitty. Kauvatsan Pikku-Säpilässä olevat pellot ovat entisiä järviä. Kauvatsanjoen itäpuolella olevat Lievijärvi ja Pätkysjärvi ovat molemmat laskettuja järviä.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Rukajoen valuma-alueella Lutajärvestä laskevaan Kivijärvenojaan yhtyy monen kuivatun järven laskuojat. Näitä kuivatettuja järviä ovat olleet suuri Kivijärvi ja pienet Rukajärvi, Pikku Rukajärvi, Tervajärvi ja Riukujärvi. Mustajärvenojan kautta laskivat kuivatetut Pikku Mustajärvi ja Iso Mustajärvi, jotka oli laskettu 1853 mennessä. Kuivatukset ovat mahdollistaneet Kivijärvenmaan kylän syntymisen usean pitäjän yhteisen rajapyykin ympärille.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Kiikoisissa Sastamalan puolella on suuri Kiikoisjärvi, joka on aluksi laskettu ja sitten nostettu säännöstelyä varten. Kiikoisjärven luoteispuolella oli järvi Liehuva, joka on nykyään Liehuvansuo.. Järven koillispuolella on Nutojärven suo , joka ennen kuivattamistaan tunnettiin myös Mutajärven nimellä. Sen laskeminen oli aloitettu ennen vuotta 1838 .


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Kuorsumaanjärven valuma-alueella laskettuja järviä ovat Kuorsumaanjärvi ja Jättijärvi. Nämä laskivat nykyään kokonaan kuivatettuun Marjajärveen.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Mouhijärvi on nykyään säännöstelty järvi, jota aikoinaan laskettiin hieman. Mouhijärveen laskee Karhuojan kautta laskettu Ylinen Alhajärvi (aiemmin "Pieneksi Alhajärveksi"), jonka sisar Alinen Alhajärvi on kuivatettu suoksi. Järven aikaisempi nimi oli "Iso Alhajärvi". Kalmbergin karttastoon on Alhajärvien itäpuolelle merkitty eräs nimetön järvi , jota ei enää ole.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Suodenniemen Kirkkojärvi on laskettu. Kirkko-ojan varrelta on kuivatettu pelloksi eräs lampi. Suksijärvi , jonka aikaisempi nimitys ennen järvenlaskua oli "Iso Säksjärvi", kuroutui selvästi erillisiksi Isoksi- ja Pieneksi Suksijärveksi.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Suodenniemen Taipaleen kylässä Sävijokeen laskee vasemmalta Taipaleenjoki, jonka lähde Märkäjärvi on laskettu kahden metrin verran. Järvenlaskun seurauksena Märkäjärvi jakaantui viideksi järveksi. Ihananjärvi on todennäköisesti laskettu järvi. Yläjuoksulla olevien järvien laskemisista tulee etsiä kattavista lähteistä.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Sammunjoen valuma-alueen pohjoispuolella sen suurinta järveä Houhajärveä on laskettu metrin verran. Se on heikentänyt muutenkin matalan järven tilaa. Heti sen länsipuolella oli melko suuri Hanhijärvi, josta on järvenlaskun jäljiltä olemassa vain pieni lampi avosuon keskellä. Iso-Kuovanen on merkitty vanhoihin Kalmbergin karttoihin pitkänä järvenä ilman pieniä lampareita, joillaiset sillä nykyään on. Tämän vuoksi sitä voi myös pitää laskettuna järvenä.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Sastamalassa Keikyän Villilässä on Kokemäenjoken rannassa Paskajärvi , joka on entinen entinen "Pielimesjärvi" ja joka on osittain kuivatettu pelloksi.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Sastamalan Kiikan Kikkelänjoen valuma-alueella Kiimajärven vedenpintaa on alennettu. Samoin on toimittu saman valuma-alueen Syväjärvessä ja Kortejärvessä. Viereinen Soperojärvi on kuivattu avosuoksi vuosina 1842−1850 .


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Rautaveteen ja Kuloveteen etelästä laskevien jokien valuma-alueet ovat olleet monien järvenlaskujen kohteena. Ne käsitellään tässä lännestä itään.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Ylistenjärven valuma-alueelta on laskettu sekä Keskistenjärvi että Ylistenjärveen laskenut Vähäjärvi , joka on enää avosuota. Roismalan kylän läpi laski Houhajärven pohjoispuolella ollut entinen Lampijärvi, joka kuivattiin niittysuoksi.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Ekojoen valuma-alueella on monia kohteita laskettu tai kuivatettu suoksi. Pitkäjärven vedenpinnan korkeutta laskettiin hieman ja läheinen Hanhijärvi kuivattiin kokonaan suoniityksi ja se on nykyään soistunutta metsää tai avosuota. Ekojärven kuivattaminen oli suuritöinen hanke ja sitä yritettiin kolme kertaa. Tuloksena oli runsaasti heinäniittyä ja kutistunut järvi. Myös lasku-uoman varrella olleet Uhralampi , Puntonluhta ja Lamminaukeenjärvi kuivatettu suoksi, metsäksi tai pelloksi. Läheisen Ojajärven lasku ja sen viereisen Paskolammin kuivatus on lisännyt hieman pelto- ja metsämaata.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Piimäsjärven valuma-alueella Kärppälänjoen suistossa ollut järvi tai lahdeke on padottu ja kuivattu pelloksi . Vatajassa ollut suuri Vankimusjärvi kuivatettiin kolmessa vaiheessa pelloksi. Alinen Piimäsjärvi on menettänyt järvenlaskussa lähes kaiken vetensä. Mason kylän läheisiin järviin Masojärvi ja Paskolammi on suoritettu järvenlaskut.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Sarkolanjoen valuma-alueen laskujoki on Lanajoki, jota on perattu moneen otteeseen. Alajuoksulla oleva Murtoonjärvi on laskettu ja Siukolanjärvi on laskettu ja joen uoma siirretty kulkemaan sen ohitse. Alempana oleva Rekolanjärvi on nykyään suota, jonka läpi joki kulkee. Oman järvenlaskunsa 1880-luvulla kokeneen Suonojärven kupeessa oleva Vuorisjärvi on kuivattu 1850-luvulla avosuoksi ja luhdaksi. Vanhoissa kartoissa se oli kaislikkoinen järvi, mutta siitä sai suuria kaloja. Myös Kivijärveä on laskettu. Etelässä ollut Järviönsuo oli matala ja ruohottunut tulvajärvi, jonka kuivattaminen tuli mahdolliseksi vasta Suoniojärven laskemisen jälkeen. Tätä haluttiin, koska jo 1850-luvulla seudulla oli tehty niittyjä kuivattamalla suota. Samaan Sarkolanlahteen laskee myös Sanasjärvi ja Ylinenjärvi, jotka järvenlaskussa pienenivät hieman ja Ylinenjärvi jakaantui kahdeksi pieneksi järveksi ja jonka vesijättö kuivatettiin pelloksi.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Pohjoisesta suunnasta Rautaveteen ja Kuloveteen laskevien jokien valuma-alueet ovat olleet harvemmin järvenlaskujen kohteina. Ne luetellaan tässä lännestä itään.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Rautajoen valuma-alueella on kuivatettu kokonaan pelloiksi Pohjalanjärvi, joka oli Rautaveden pohjoispuolen suurimpia järviä. Ison Haukijärven korkeudella sijaitsee vuonna 1892 kuivatettu Maajärvi , joka on nykyään suota. Myös Iso Haukijärvi on laskettu vuonna 1852. Kuolemanjärven pintaa on laskettu ja järvestä on hävinnyt lähes puolet.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Myös Heinijärven valuma-alueella oleva Heinijärveä on laskettu, jolloin asukkaat saivat peltoa järven pohjoisosasta ja keskikohdasta. Järvenlaskussa Heinijärvi jakaantui kahdeksi järveksi, josta alimmaista kutsutaan Alinen Heinijärvi. Alajuoksulla olevan Anijärven laskeminen tuotti tekijöilleen paljon niittymaita.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Anijärven pohjoispuolella ollut Hurttionjärvi on laskettu niin paljon, että puolet sen vesialasta kuivui pois. Karkun Palvialassa oleva Riippilanjärvi on laskettu ja samoin on Kiuralassa oleva Hyyryjärvi.


title: Kokemäenjoen alueen lasketut järvet

text: Jo valuma-alueensa laskujoessa Saikkalanjoessa on joen perkauksesta ja järvenlaskusta johtuvia muutoksia. Mätikön vedenpinnan alentaminen on lyhentänyt järveä melkoisesti. Myös Kirkkojärveä ja Kallojärveä olis laskettiin hieman. Pääuomassa olevaa Hahmajärveä on alennettu.


title: Edmond Debeaumarché

text: Edmond Debeaumarché (15. joulukuuta 1906 Dijon – 28. maaliskuuta 1959 Suresnes) oli yksi Ranskan vastarintaliikkeen tunnetuimmista johtajista toisen maailmansodan aikana.


title: Edmond Debeaumarché

text: Debeaumarché oli töissä postissa. Sodan aikana hän järjesti vastarintaliikkeen postiliikenteen salakuljetuksen. Myöhemmin hän osallistui saksalaisten yhteyksien sabotointiin. Gestapo vangitsi hänet elokuussa 1944.


title: Matkustajakortti

text: Matkustajakortti tai matkustajailmoitus on Suomessa majoitusliikkeissä saapuvista matkustajista viranomaisia varten täytettävä asiakirja.


title: Matkustajakortti

text: Kortissa ilmoitetaan matkustajan nimi, henkilötunnus tai syntymäaika, kansalaisuus, osoite kotimaassa, majoitusliikkeeseen saapumis- ja lähtöpäivä sekä tiedot mukana matkustavista lapsista ja puolisosta. Matkan tarkoituksen ilmoittaminen on vapaaehtoista. Ulkomaalaisten matkustajien, pois lukien pohjoismaista tulevat, täytyy ilmoittaa myös passin tai henkilökortin numero, ja lisäksi kaikkien ulkomaalaisten on ilmoitettava, mistä maasta he tulevat Suomeen. Matkustaja vahvistaa kortissa antamansa tiedot allekirjoituksellaan.


title: Matkustajakortti

text: Matkustajakortin tietoja saavat poliisin ohella myös muut viranomaiset, kuten tulli, jos se on tehtävien hoidon kannalta tarpeen. Majoitusliike voi käyttää kortin tietoja asiakaspalvelussa tai suoramarkkinoinnissa, ellei matkustaja erikseen kiellä tietojen käyttöä. Majoitusliikkeen on säilytettävä kortti vuoden ajan, ja ulkomaalaisista tehdyt kortit on toimitettava poliisille saapumispäivää seuraavana päivänä, ellei pidempää aikaa ole erikseen myönnetty.


title: Matkustajakortti

text: Matkustajakortti on täytettävä hotellien lisäksi myös majoituttaessa leirintäalueilla, maatilamatkailu- ja aamiaismajoituspaikoissa sekä muissa vastaavissa majoituspaikoissa ja loma-asunnoissa. Väärien tietojen antaminen matkustajakortissa on säädetty rikoslaissa rangaistavaksi teoksi.


title: Christer Laurén

text: Hans Christer Laurén (s. 3. heinäkuuta 1942 Helsinki) on suomalainen emeritusprofessori. Hän on ollut Vaasan kauppakorkeakoulun/Vaasan yliopiston ruotsinkielen professori vuodesta 1976. Hänen tutkimusalaansa ovat olleet muinais- ja nykyruotsi, mutta kielitieteellinen tutkimus on myöhemmin saanut väistyä kielenhuollon, ammattikielen ja kielikylvyn tieltä.


title: Christer Laurén

text: Laurén on filosofian tohtori vuodesta 1972 väitöskirjalla "Jöns Budde, Predikanten som översättare". Hän oli apulaisprofessori Vaasan kauppakorkeakoulussa 1970-1975 ja professori vuodesta 1976. Hän on tuonut suomeen kielikylpyajatuksen tienä monikielisyyteen.


title: Ragni Rissanen

text: Ragni Mirjam Rissanen (o.s. Task; s. 12. lokakuuta 1931 Pietarsaari) on suomalainen ravintola- ja hotellialan yrittäjä. Suomalaisen ravintolatoiminnan ”grand old ladyksi” kutsuttu Rissanen tunnetaan etenkin vuonna 1962 Helsinkiin perustamastaan Rivoli-ravintolasta ja 1980-luvun lopun samannimisestä hotelliketjusta.


title: Ragni Rissanen

text: Rissasen muita ravintoloita on edelleen Bellevue Katajanokalla, ja aikaisempia ovat Svenska Klubben Kruununhaassa, Kala-Rivoli sekä Lehtisaaren Rivoli, Marmorikujan Punainen Hattu, Stockmannin Vintti, Mannerheimintie 6:n Mikadon salongit sekä Makkaratalon Il Treno ja Suomenlinnan Walhalla. Rissanen perusti 1970-luvun alussa Helsingin ensimmäisen pizzerian. Suurimmillaan Rissasen yrityksellä oli 1980-luvulla kahdeksan ravintolaa sekä Rivoli-hotelliketju. Ensimmäinen hotelli oli Kasarmikatu 40:n sisäpihalla vuonna 1984 avattu Rivoli Jardin. 1990-luvulle tultaessa Rivoli-hotelleja oli myös Tampereella, Oulussa ja Kuopiossa.


title: Ragni Rissanen

text: Rissanen kertoo aloittaneensa yrittäjäuran jo alle kymmenvuotiaana, kun myi naapurintädin kukkia Pietarsaaren torilla. Teini-iässä hän asui äitinsä kanssa Porvoossa ja kulki Helsingissä työssä pankissa ja suoritti samalla iltalukiossa ylioppilastutkinnon. Hän pyrki tuloksetta opiskelemaan hammaslääkäriksi ja ekonomiksi. Varsinaisesti hän aloitti yrittäjäuransa perustamalla kahvilan Helsingin Malmille vuonna 1956. Pian hän piti baareja myös Lauttasaressa ja Leppäsuolla. Vuonna 1962 hän perusti Helsingin Albertinkadulle ranskalaiseen keittiöön erikoistuneen ravintola Rivolin. Sinne hän alkoi tuoda ulkomailta lentorahtina tuoreita ostereita ja muita äyriäisiä. Rivoli toi Suomeen 1980-luvun "nouvelle cuisinen" ja "sous vide" -tyhjiökypsennyksen.


title: Ragni Rissanen

text: 1990-luvun alun lamassa Rissasen yritys koki konkurssin. Miltei kaiken menettänyt Rissanen jatkoi yrittäjätoimintaansa ryhtymällä muun muassa myymään uuniperunoita torilla.


title: Ragni Rissanen

text: Vuonna 1986 Rissasen Rivoli-Yhtiöt sai valtakunnallisen yrittäjäpalkinnon. Vuonna 2014 Ragni Rissanen sai Heinon Tukku Oy:n 100-vuotisjuhlarahaston apurahan ja tunnustuspalkinnon suomalaisen ravintolakulttuurin edelläkävijänä.


title: Erik Ståhl

text: Erik Evald Ståhl (9. joulukuuta 1908 Teerijärvi – 23. lokakuuta 1936 Kuortane) oli suomalainen Kokkolasta kotoisin ollut 27-vuotias autonkuljettaja joka joutui ryöstömurhan uhriksi 23. lokakuuta 1936.


title: Erik Ståhl

text: Ståhlin perhe muutti Teerijärveltä Kokkolaan vuonna 1931. Ståhl pääsi 13-vuotiaana kokkolalaisen "Granholm & Kåll"in tukkuliikkeen palvelukseen aluksi juoksupojaksi ja sittemmin myymäläapulaiseksi ja autonkuljettajaksi. Liike oli tilannut uuden Ford-merkkisen kuorma-auton ja lokakuussa 1936 Ståhl sai tehtäväkseen hakea auto Helsingistä ja tuoda samalla liikkeen tilaama 900 kilon lasti paahdettua kahvia Kokkolaan. Ståhl lähti 20. lokakuuta junalla Helsinkiin ja hänen oli määrä palata Kokkolaan autolla 24. lokakuuta mennessä.


title: Erik Ståhl

text: Stähl saapui Helsinkiin aamulla 21. lokakuuta. Ensimmäisen päivän hän piti vapaata tavaten muun muassa kaupungissa asuvia sukulaisiaan. Seuraavana päivänä 22. lokakuuta hän haki tilatun Ford 8 -merkkisen kuorma-auton Virtasen koritehtaalta Helsingin Malmilta. Auton kori ei ollut vielä luovutuskunnossa joten Ståhl joutui odottamaan iltapäivään saakka sen valmistumista. Kuormaksi tuleva 15 säkin kahvierä toimitettiin samana päivänä Ståhlin pyynnöstä koritehtaalle ja illalla Ståhl pääsi lähtemään autolla kohti Kokkolaa tankattuaan 55 litraa bensiiniä.


title: Erik Ståhl

text: Ståhl otti Riihimäellä kyytiin miehen joka kertoi olevansa matkalla Kristiinankaupunkiin. He saapuivat illalla 21 aikaan Hämeenlinnaan. Ståhl jätti auton yöksi Standardin huoltoasemalle ja miehet yöpyivät Lepo-nimisessä matkustajakodissa Raatihuoneenkadulla. Kyytiin tullut mies täytti matkustajakodissa matkustajakorttinsa Arne Kosken nimellä, nimi osoittautui myöhemmin väärennetyksi.


title: Erik Ståhl

text: Ståhlin seurassa olut mies oli todellisuudessa Karijoelta kotoisin ollut Arvi Nikolai Joki (s. 6. lokakuuta 1908). Joki oli ostanut helmikuussa 1935 kotitalonsa vanhemmiltaan yhdessä lankonsa Valter Hietasen kanssa niin että vanhemmille oli jäänyt syytinkioikeus taloon. Hän myi kuitenkin jo helmikuussa 1936 osuutensa talosta langolleen 50 000 markan kauppahinnasta. Joki myi sitten käytettyjä autoja ja hankki keväällä 1936 Harju-nimiseltä mieheltä Ortgies-merkkisen pistoolin ja panoksia vaihtokaupassa polkupyörää vastaan. Kesäkuussa 1936 Joki muutti Helsinkiin yhdessä raskaana olleen morsiamensa Anna-Liisa Hiulan ja tämän 1-vuotiaan pojan kanssa. Joki ei hankkinut Helsingissä työpaikkaa vaan käytti aikansa lähinnä juopotteluun. Helsinkiin tullessaan hänellä oli ollut rahaa mukanaan 50 000 markkaa mutta lokakuuhun mennessä rahat olivat kuluneet loppuun. Joki oli Karijoella asuessaan lainannut noin tuhannen markan verran rahaa viidelle karijokelaiselle miehelle ja hän päätti lähteä perimään näitä saataviaan rahaa saadakseen. Hän lainasi asuintalonsa talonmieheltä Sulho Luomalta 150 markkaa matkarahoiksi ja otti myös pistoolinsa mukaan. Hän aikoi mennä Karijoelle junalla mutta sai sitten eräältä tuttavaltaan kyydin Riihimäelle ja jäi siellä tienvarteen linja-autoa odottamaan josta Ståhl hänet otti kyytiinsä.


title: Erik Ståhl

text: Aamulla Ståhl tankkasi autoon 40 litraa bensiiniä huoltoasemalta ja kysyi huoltoaseman hoitajalta Esko Leppäseltä reittiohjeita Vaasaan pääsemiseksi. Joen käytös herätti huomiota huoltoasemalla, hän piileskeli näet enimmäkseen auton takana välttääkseen tulemasta nähdyksi. Ståhl jatkoi sitten matkaa Pälkäneen kautta Kangasalle. Hän ajoi harhaan Kangasalan rautatieaseman seudulla ja joutui palaamaan takaisin 10 kilometriä. Orivedellä Ståhl ja Joki aterioivat puoleltapäivin Kalle Vuorisen ruokalassa ja myös täällä Joen käyttäytyminen herätti huomiota koska hän pyrki istumaan kumarassa niin ettei hänen kasvojaan nähtäisi. Orivedeltä matka jatkui Ruoveden ja Virtain kautta Alavudelle jonne Ståhl saapui noin kello 16 aikaan. Matka jatkui sitten edelleen Kuortaneelle Ylijoen kylään jossa Ståhl osti paikallisesta osuuskaupasta 30 litraa bensiiniä noin 17.30 aikaan ja kysyi kaupanhoitajalta parhainta reittiä Kokkolaan sekä mistä löytyisi lähin ruokailupaikka. Ståhl ja Joki saapuivat 10 minuuttia myöhemmin Kuortaneen kirkonkylään ja menivät kahville Edvard Huhtamäen kahvilaan. Miesten tullessa sisään kahvilanomistaja totesi leikillisesti että sieltä tulevat Majakka ja Perävaunu. Kahvilassa he kysyivät lyhintä reittiä Kokkolaan ja kahvilan omistaja neuvoi heitä ajamaan Alajärven kautta koska tie olisi parempi ja suorempi vaikka matkan varrella olikin pitkä metsäosuus. Ståhl ja Joki päättivätkin käyttää tätä reittiä. Kuortaneelle tultaessa maassa oli jo lunta ja Ståhl kiinnitti auton takarenkaisiin lumiketjut. He lähtivät Kuortaneelta kello 18.15 aikaan pimeän jo tultua ja kääntyivät viiden kilometrin päässä Ruonansillan risteyksessä Alajärven suuntaan.


title: Erik Ståhl

text: Ståhl pysäytti auton kun he olivat tulleet Lappakankaan eteläosassa olevalle Huhtamäki-nimiselle metsäosuudelle. Täällä Joki ampui pistoolillaan kuusi laukausta joista viisi osui Ståhlin. Hän raahasi Ståhlin ruumiin autosta metsään noin 13 metrin päähän tien reunasta. Hän otti Ståhlin lompakon ja peitti ruumiin paperilla. Ståhlin vereen tahriintunut lakki oli kuitenkin jäänyt Joen huomaamatta maantien ojaan.


title: Erik Ståhl

text: Arvi Joki palasi autolle ja ajoi sitten Alajärven, Lapuan, Ylistaron ja Kurikan kautta Kauhajoelle jossa autosta loppui yöllä bensiini. Joki meni läheiseen taloon ja sai talon isännän Matti Mäntykankaan suostuteltua lähtemään 6 kilometrin päästä kirkonkylästä bensiiniä hakemaan. Bensiiniä odotellessaan Joki löysi auton lattialta Ståhlin kellon ja hän otti myös Ståhlin lompakossa olleet 350 markkaa rahaa haltuunsa ja heitti Ståhlin lompakon metsään.


title: Erik Ståhl

text: Saatuaan 7 litraa bensiiniä Joki jatkoi matkaansa Päntäneelle josta hän osti 30 litraa bensiiniä. Hän saapui entiseen kotikyläänsä Karijoen Ylikylään puoli viiden aikaan aamulla 24. lokakuuta ja ajoi tuntemansa kauppias Feliks Peltokosken kaupan eteen. Joki kertoi kauppiaalle että hänellä oli autolastillinen kahvia myytävänä. Kauppias olikin kiinnostunut kahvista vaikka Joki kertoikin hankkineensa sen rikollisin keinoin. Kauppias piti kahvia kuitenkin huonolaatuisena ja suostui maksamaan vain 700 markkaa säkiltä. Lopulta sovittiin että kauppias ostaisi kolme 60 kilon säkkiä ja maksaisi niistä 1 400 markkaa rahaa, 800 markan arvoisen polkupyörän ja 150 markan arvosta vaatteita. Kahvisäkit siirrettiin kauppiaan makasiiniin, polkupyörä nostettiin auton lavalle ja Joki jatkoi sitten matkaa Lapväärtiin ja Siipyyhyn. Peltokoski oli luullut ostaneensa huonolaatuista salakuljetettua kahvia mutta myöhemmin hän tutki kahvin ja havaittuaan sen hyvälaatuiseksi alkoi epäillä että kahvi olikin varastettua.


title: Erik Ståhl

text: Siipyyn Metsälässä auton lavalta putosi maantielle Joen huomaamatta yksi kahvisäkki ja Ståhlin matkalaukku. Siipyystä Joki ajoi Merikarvialle jonne hän saapui noin 7 aikaan aamulla. Hän hylkäsi auton eräälle sivutielle pelätessään bensiinin loppumista ja kiinni joutumista, otti auton lavalta polkupyörän ja jatkoi sillä matkaa Kankaanpäähän. Kankaanpäästä Joki matkusti linja-autolle Tampereelle polkupyörän ollessa mukana ja Tampereelta hän jatkoi matkaa vuoroin polkupyörälle ja linja-autolla takaisin Helsinkiin jonne hän saapui puolenpäivän aikaan sunnuntaina 25. lokakuuta.


title: Erik Ståhl

text: Joki antoi morsiamelleen 500 markkaa rahaa ja maksoi velkansa talonmiehelle. Hän lähti sitten "Perämies"-nimiseen kantakapakkaansa lompakossaan 800 markkaa rahaa. Hän lähti kapakasta puolenyön maissa vahvasti päihtyneenä ja heräsi aamulla jossain Sörnäisissä josta hän palasi taksilla kotiinsa. Maanantaiaamuna hänellä oli herätessään jäljellä enää 60 markkaa rahaa ja lisää rahaa saadakseen hän myi Ståhlin kellon 100 markalla.


title: Erik Ståhl

text: Joen Merikarvialle aamulla hylkäämä kuorma-auto löytyi jo samana lauantaiaamuna. Merikarvian nimismies sai tiedon asiasta sunnuntaina. Aluksi epäiltiin kahvilastissa löytyneen auton kuuluvan salakuljettajille mutta maanantaina 26. lokakuuta selvisi rekisterinumeron perusteella että auto kuului kokkolalaiselle "Granholm & Kåll"in tukkuliikkeelle. Liikkeen omistaja kertoi että liikkeen autonkuljettaja Erik Ståhl oli ollut jo pari päivää kadoksissa ja hänen olisi pitänyt palata Helsingistä jo pari päivää sitten. Samana maanantaina lumi oli sään lauhduttua sulanut ja jäkälää keräämään lähtenyt 15-vuotias Hyypän talon renkipoika Viljo Haapa-aho löysi Ståhlin lakin tien ojasta Lappakankaalla. Hän ei osannut epäillä että lakkiin liittyisi mitään rikosta ja aikoi ottaa sen omaan käyttöönsä pestyään sen puhtaaksi.


title: Erik Ståhl

text: Tiistaina 27. lokakuuta löytyivät maantielle pudonneet Ståhlin matkalaukku ja kahvisäkki. Selvisi myös että Ståhl oli ollut Kuortaneella Huhtamäen kahvilassa tuntemattoman miehen seurassa ja että miehet olivat lähteneet Kuortaneelta Alajärven suuntaan. Koska tutkimukset polkivat paikallaan päätettiin pyytää yleisöltä vihjeitä asiasta radiossa luettavalle poliisitiedotuksella. Radiossa luettu tiedotus kuultiin myös Hyypän talossa ja jo samana iltana ilmoitti Jussi Hyyppä poliisille että talon renkipoika oli löytänyt edellisenä päivänä verisen lakin tien varresta. Viljo Haapa-aho vei poliisit lakin löytöpaikalle jo samana iltana ja taskulampuin varustautuneet etsijät löysivät pian Ståhlin ruumiin lähimaastosta. Lakin löytänyt Viljo Haapa-aho sai Ståhlin työnantajalta rahapalkkion ja osti sillä itselleen polkupyörän.


title: Erik Ståhl

text: Keskiviikkona 28. lokakuuta Joelta kahvisäkkejä ostanut kauppias Feliks Peltokoski luki lehdestä että autonkuljettaja Erik Ståhl oli löydetty murhattuna Kuortaneelta. Hän sai samana päivänä myös Joen Helsingistä lähettämän kirjeen jossa tämä pyysi polkupyörästä myyntikuittia voidakseen osoittaa panttilainaamossa että pyörä ei ole varastettu. Joki mainitsi myös kirjeessään tehneensä jotain sellaista mitä hän katuu mutta uhkasi ampua itsensä jos jäisi kiinni. Peltokoski tuli nyt vakuuttuneeksi että Joki oli murhannut Ståhlin ja hän vei kirjeen Karijoen nimismiehellä ja kertoi myös Joen kanssa tekemästään kahvikaupasta. Nimismies lähti Kristiinankaupunkiin ja lähetti sieltä sähkeen Helsinkiin pyytäen pidättämään Arvi Joen.


title: Erik Ståhl

text: Poliisit menivät jo samana iltana Iso-Roobertinkadulle Joen asunnolle mutta hän ei ollut paikalla. Joki oli elokuvateatterissa katsomassa elokuvaa Tee työ ja opi pelaamaan. Kun elokuvaesitys päättyi kello 21 aikaan Joki palasi asunnolleen. Asunnon lähellä ollut konstaapeli tunnisti Joen ja yritti ottaa hänet kiinni. Joki yritti paeta mutta hänet saatiin pidätettyä käsikähmän jälkeen kun paikalle tuli vielä kaksi siviilipukuista poliisia. Joen hallusta löytyi myös murha-aseena käytetty pistooli ja panoksia. Kuulustelussa Joki tunnusti ampuneensa Ståhlin.


title: Erik Ståhl

text: Vaasan rautatieasemalle oli kokoontunut tuhatpäinen ihmisjoukko kun Joki tuotiin Helsingistä tutkintavankeuteen Vaasaan ja oli liikkeellä huhuja että Joki yritettäisiin lynkata asemalla. Poliisit joutuivat ampumaan varoituslaukauksia ilmaan ennen kuin Joki saatiin siirrettyä junan vankivaunusta vankienkuljetusautoon ja edelleen Vaasan lääninvankilaan. Lynkkaushuhujen vuoksi kihlakunnanoikeuden istunto pidettiin oikeusministeri Urho Kekkosen myöntämällä poikkeusluvalla Vaasan lääninvankilan tiloissa 18. joulukuuta 1936 Alavuden asemesta jotta Joen turvallisuus voitiin taata. Oikeuden istunnossa luettujen kuulustelupöytäkirjojen mukaan Joki ei ollut oman kertomansa mukaan suunnitellut murhaa etukäteen vaan hän riitaantui Ståhlin kanssa kun tämä ei ollut suostunut poikkeamaan Lapualle jossa Joen oli määrä jäädä kyydistä pois voidakseen jatkaa matkaa Kristiinankaupunkiin. Ståhl oli halunnut jatkaa suoraan Alajärvelle ja kun Joki pyysi pysäyttämään auton jäädäkseen pois Ståhl ei ollut suostunut antamaan hänelle 10 markkaa matkarahoiksi vaan haukkui häntä ”saatanan suomalaiseksi”. Joki oli silloin suuttunut ja ampunut Ståhlia useita kertoja.


title: Erik Ståhl

text: Oikeus ei kuitenkaan pitänyt Joen kertomusta uskottavana muun muassa siksi että hän oli esiintynyt matkan aikana väärällä nimellä, kukaan ei ollut pysähdyspaikoissa kuullut hänen mainitsevan Lapualle menosta ja Joki oli itse Kuortaneella ehdottanut Ståhlille Alajärven kautta ajamista. Syyttäjä vaati Joelle kuolemantuomiota ryöstömurhasta. Joki jolla ei ollut puolustusasianajajaa pyysi päästä mielentilatutkimukseen mutta oikeus ei suostunut pyyntöön. Alavuden, Kuortaneen ja Töysän kihlakunnanoikeus tuomitsi Joen kuolemaan murhasta ja törkeästä ryöstöstä, käytännössä tuomioksi tuli elinkautinen kuritushuonerangaistus. Joki valitti tuomiosta Vaasan hovioikeuteen joka piti tuomion voimassa ratkaisussaan 2. maaliskuuta 1937. Tuomio ei myöskään muuttunut korkeimmassa oikeudessa puolitoista kuukautta myöhemmin.


title: Erik Ståhl

text: Erik Ståhl haudattiin 1. marraskuuta 1936 Kokkolaan suuren saattajajoukon ollessa läsnä hautajaisissa. Murhapaikalla Lappakankaalla on myös muistoristi jossa on Ståhlin nimi ja kuolinpäivä.


title: Erik Ståhl

text: Tasavallan presidentti armahti Arvi Joen 24. huhtikuuta 1948. Joki muutti sukunimekseen Sarvijoki 1967 ja hän kuoli 1. elokuuta 1976.


title: Frederik Storm

text: Frederik Storm (s. 20. helmikuuta 1989 Gentofte, Tanska) on tanskalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Malmö Redhawksissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Elite Prospects -sivuston Ulf Anderssonin mukaan Storm on nopea ja hyvillä käsillä varustettu hyökkääjä, jonka suurimmat vahvuudet ovat hyökkäyspään pelaamisessa.


title: Frederik Storm

text: Storm on IC Gentoften kasvatti. Hän pelasi joukkueessa ensimmäiset miesten pelinsä vain 15-vuotiaana Tanskan I-divisioonassa kaudella 2004–2005. Kaudeksi 2005–2006 Storm siirtyi Herlev Hornetsiin, jossa hän pelasi neljä ensimmäistä Tanskan pääsarjaotteluaan tehden yhden syöttöpisteen. Storm oli Herlevin kakkosjoukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 4+8=12. Kaudella 2006–2007 hän pelasi Hornetsissa 23 pääsarjaottelua tehopistein 4+2=6. Storm oli sarjatasoa alempana pelanneen Rungsted/Herlevin paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 8+5=13.


title: Frederik Storm

text: Ensimmäisellä kokonaisella pääsarjakaudellaan 2007–2008 Storm teki 44 runkosarjaottelussa tehot 14+13=27, joilla hän oli Herlevin toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Kaudeksi 2009–2010 Storm siirtyi SønderjyskE Ishockeyn riveihin. Hän oli joukkueen paras maalintekijä 17 osumallaan. Storm voitti sekä Tanskan-mestaruuden että Tanskan liigacupin. Kaudella 2010–2011 hän oli tehoilla 18+20=38 SønderjyskE:n paras maalintekijä Kim Lykkeskovin kanssa ja sijoittui sisäisessä pistepörssissä kolmanneksi. Kevään 2011 pudotuspeleissä Storm oli tehoilla 3+5=8 joukkueen paras pistemies Christoffer Kjærgaardin ja Dejan Matejicin kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi pronssia ja samalla kaudella myös Tanskan liigacupin. Storm edusti SønderjyskE:ä kauden aikana myös Continental Cupissa.


title: Frederik Storm

text: Kaudeksi 2011–2012 Storm siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Herlev Eaglesiin (ent. Herlev Hornets). Hän oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 20+24=44, joilla Storm jakoi AL-Bank Ligaenin pistepörssin viidennen sijan neljän muun pelaajan kanssa. Hänet valittiin kauden päätteeksi koko liigan vuoden pelaajaksi ja tähdistökentälliseen. Storm ei pelannut Herlevissä enää toista sopimuskauttaan 2012–2013, kun hänelle tuli mahdollisuus siirtyä Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue Malmö Redhawksiin. Kaudella 2013–2014, kevään 2014 Kvalserienissä Stormilla oli joukkueen paras teholukema (+2) Johan Björkin kanssa. Kaudella 2014–2015 hän oli Malmön paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 21+22=43, joilla Storm sijouttui Allsvenskanin maalipörssissä viidenneksi ja pistepörssissä seitsemänneksi. Malmö nousi kauden päätteeksi SHL:ään. Huhtikuussa 2015 Storm teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Frederik Storm

text: Storm jakoi kaudella 2015–2016 Redhawksin sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Andreas Thuressonin kanssa tehoilla 12+12=24. Kaudella 2016–2017 hän voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +16. Marraskuussa 2016 Storm teki Redhawksin kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen. Kaudella 2017–2018 hän oli joukkueen toiseksi paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin neljännen sijan tehoilla 12+15=27.


title: Frederik Storm

text: Storm edusti Tanskaa MM-kilpailuissa vuosina 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017 ja 2018. Hän pelasi myös Sotšin olympiakisojen 2014 ja Pyeongchangin olympiakisojen 2018 karsinnoissa, joista jälkimmäisessä turnauksessa Storm jakoi joukkueensa sisäisen tehotilaston voiton kolmen muun pelaajan kanssa lukemalla +1. Yhteensä hän on pelannut 135 A-maaottelua tehopistein 24+25=49.


title: Frederik Storm

text: Storm pelasi myös alle 20-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2009 voittaen B-lohkon hopeaa sekä alle 18-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2007 voittaen B-lohkon kultaa, jolloin myös Tanska nousi A-sarjaan.


title: Yolandi Visser

text: Yolandi Visser (taiteilijanimeltään ¥o-landi Vi$$er) (s. 1. joulukuuta 1984, Kapkaupunki, Etelä-Afrikka), oikealta nimeltään Anri du Toit on laulaja eteläafrikkalaisessa zef-musiikkia soittavassa yhtyeessä Die Antwoord.


title: Yolandi Visser

text: Anrilla on Sixteen Jones -niminen tytär Watkin Tudor Jonesin kanssa.


title: Wang Hongwen

text: Wang Hongwen (1935 Changchun, Liaoning – 3. elokuuta 1992 Peking) oli kiinalainen työväenjohtaja ja kommunistipoliitikko, joka kuului kulttuurivallankumouksen aikana 1960–1970-luvuilla niin sanottuun neljän koplaan.


title: Wang Hongwen

text: Wang Hongwen oli lähtöisin köyhästä maatyöläisperheestä. Hän liittyi alaikäisenä Kansan vapautusarmeijaan ja osallistui vapaaehtoisena sotilaslähettinä Korean sotaan. Sen jälkeen hän työskenteli puuvillatehtaassa Shanghaissa. Ennen kulttuurivallankumouksen käynnistymistä vuonna 1966 hän oli täysin tuntematon työläinen. Kesäkuussa 1966 Wang ja kuusi muuta työläistä julkistivat seinälehden, jossa vaadittiin heidän tehtaansa johtoa eroamaan. Itse Mao Zedong ylisti myöhemmin tätä seinälehteä ”kulttuurivallankumouksen ensimmäiseksi merkittäväksi seinälehdeksi”. Vieraillessaan Pekingissä syyskuussa 1966 Wang sai tavata muun muassa Maon ja Lin Biaon. Hän valitti Shanghain paikallisen puoluejohdon pyrkivän kapinallisten tukahduttamiseen ja Kulttuurivallankumouksen pienryhmä ilmoitti tukevansa häntä. Shanghaihin palattuaan Wang osallistui paikallisen johdon syrjäyttämiseen ja vuoden 1967 alussa lyhytikäisen Shanghain kommuunin perustamiseen. Hän asettui tukemaan paikallisen propagandajohtajan Zhang Chunqiaon pyrkimyksiä. Shanghain kommuuni korvattiin Maon toiveiden mukaisesti vallankumouskomitealla, jonka varapuheenjohtajaksi Wang valittiin.


title: Wang Hongwen

text: Wang, Zhang Chunqiao, Jiang Qing ja Yao Wenyuan tultiin tuntemaan niin sanottuna neljän koplana. Wang oli nuorin neljän koplan jäsenistä. Nuorekkaan Wangin kerrottiin olevan erityisen läheinen Jiang Qingin kanssa. Wang alkoi kulttuurivallankumouksen myötä kohota Kiinan kommunistisen puolueen hierarkiassa. Hänet valittiin vuoden 1969 puoluekokouksessa keskuskomiteaan ja hän toimi 1971–1976 Shanghain puoluekomitean johtajana. Vuonna 1973 hänet valittiin koko puolueen varapuhemieheksi. Vuoden 1973 puoluekokouksessa Wang kuvattiin suoraan Maon rinnalla, ja hänestä oletettiin tuolloin kaavailtavan jopa Maon seuraajaa. Maon kuoleman jälkeen Wang ja muut neljän koplan jäsenet kuitenkin pidätettiin Hua Guofengin määräyksestä lokakuussa 1976 ja erotettiin puolueesta. Wang tuomittiin tammikuussa 1981 elinkautiseen vankeuteen. Hänet siirrettiin vuonna 1986 vankilasta sairaalaan etenevän maksasyövän vuoksi, johon hän kuoli 1992.


title: Pirkkoliisa Tikka

text: Pirkkoliisa Tikka (oik. Pirkko-Liisa Tikka, o.s. Lampela; s. 19. heinäkuuta 1947 Helsinki) on suomalainen oopperalaulaja (sopraano) ja näyttelijä. Hän on esiintynyt urallaan Kansallisoopperan lisäksi muun muassa Ruotsin kuninkaallisessa oopperassa sekä Berliinin Staatsoperassa. Tikka tunnetaan myös television musiikkiaiheisista lastenohjelmista. Hänen vanhempansa ovat elokuvaohjaaja Viljo Lampela ja näyttelijä Kaija Rahola ja entinen puolisonsa (1968–1977) kapellimestari Kari Tikka.


title: Luo Ruiqing

text: Luo Ruiqing (31. toukokuuta 1906 Nanchong, Sichuan, Kiina – 3. elokuuta 1978 Heidelberg, Länsi-Saksa) oli kiinalainen kenraali.


title: Luo Ruiqing

text: Luo oli lähtöisin vaatimattomista oloista ja pyrki sotilasuralle menemällä vuonna 1926 Whampoan sotilasakatemiaan. Hän liittyi Kiinan kommunistiseen puolueeseen vuonna 1928 ja toimi kommunistien neljännessä armeijassa 1930-luvulla esikuntaupseerina ja myöhemmin poliittisena komissaarina. Hän osallistui pitkään marssiin. Kiinan–Japanin sodan aikana hän toimi opettajana ja vararehtorina kommunistien sotilaskorkeakoulussa ja Kiinan sisällissodan aikana sekä sotilaskomentajana että Pohjois-Kiinaan sijoitettujen joukkojen poliittisena valvojana. Kiinan kansantasavallan perustamisen yhteydessä Luosta tuli vuonna 1949 yleisen turvallisuuden ministeri. Hänen vastuulleen kuului muun muassa ylimpien puoluejohtajien henkilökohtaisen turvallisuuden takaaminen. Hän johti myös useita vastavallankumouksellisten paljastamiseen tähdänneitä kampanjoita 1950-luvulla.


title: Luo Ruiqing

text: Luo ylennettiin kenraaliksi vuonna 1955 ja hänestä tehtiin myöhemmin puolueen keskuskomitean sotilaskomission pääsihteeri. Hänet nimitettiin 1959 Kansan vapautusarmeijan esikuntapäälliköksi. Hänellä oli muitakin korkeita virkoja, kuten apulaispuolustusministerin ja valtioneuvoston varapääministerin tehtävät. Luolla oli erimielisyyksiä armeijan kehittämisestä puolustusministeri Lin Biaon kanssa, joka halusi painottaa sotilaiden poliittista motivaatiota, kun taas Luo piti tärkeänä perinteistä sotilaskoulutusta ja armeijan modernisointia. Vuodesta 1964 alkaen Lin alkoi kerätä aineistoa häntä vastaan puhemies Mao Zedongin hyväksynnällä.


title: Luo Ruiqing

text: Joulukuussa 1965 Luo erotettiin esikuntapäällikön tehtävistä ja häntä syytettiin poliittisten näkökohtien laiminlyönnistä ja juonittelusta Liniä vastaan. Luon erottaminen oli osa kulttuurivallankumouksen alkusoittoa ja samanaikaisesti syrjäytettiin eräitä muitakin korkea-arvoisia johtajia. Luon, samaan aikaan erotettujen Lu Dingyin ja Yang Shangkunin sekä vuosia aiemmin syrjäytetyn Peng Dehuain väitettiin muodostaneen ”puolueenvastaisen Pengin–Luon–Lun–Yangin klikin”. Luota nöyryytettiin julkisesti ja 16. maaliskuuta 1966 hän yritti itsemurhaa hyppäämällä kolmannen kerroksen ikkunasta, mutta pudottuaan maahan jalat edellä hän jäi henkiin ja pelkästään katkaisi molemmat jalkansa. Luon itsemurhayritystä pilkattiin ja sen väitettiin olevan todiste hänen petollisuudestaan. Toivuttuaan jonkin aikaa sairaalassa hänet tuotiin kamppailuistuntoon nöyryytettäväksi lisää. Luo kuitenkin selvisi hengissä kulttuurivallankumouksen läpi. Mao palautti hänen maineensa vuonna 1975 ja häneen kohdistunut vaino pantiin petturiksi julistetun Lin Biaon syyksi. Luo nimitettiin keskussotilaskomission neuvonantajaksi. Hän tuki vahvasti Deng Xiaopingin valtaannousua Maon kuoleman jälkeen. Luo kuoli vuonna 1978 sydänkohtaukseen ollessaan sairaalahoidossa Heidelbergissa Länsi-Saksassa, jossa hänelle oltiin asentamassa uutta proteesia.


title: Pitkästä aikaa

text: Pitkästä aikaa on suomalaisen iskelmälaulaja Virve Rostin kymmenes studioalbumi. Se julkaistiin 19. syyskuuta 2014. Albumin tuotti Tehosekoittimen entinen kitaristi Matti Mikkola. "Pitkästä aikaa" nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 41. Seuraavalla viikolla se ylsi sijalle 15, joka jäi sen parhaimmaksi sijoitukseksi.


title: Pitkästä aikaa

text: Albumin ensimmäinen single, ”Ystävälle”, julkaistiin 13. syyskuuta 2013. Rosti osallistui kappaleella Syksyn Sävel -kilpailuun syksyllä 2013. Toinen single, ”Leikitään”, julkaistiin 15. elokuuta 2014.


title: Pitkästä aikaa

text: "Pitkästä aikaa" on Rostin mukaan ensimmäinen albumi, jonka tekoon hän vaikutti itse paljon ja jonka tuotannossa hän oli mukana alusta loppuun asti. Sitä tehtiin yhteensä kolme vuotta. Albumia alettiin rakentaa, kun Rosti teki levytyssopimuksen Universalin kanssa ja Riku Mattila ehdotti Rostille yhteistyötä Matti Mikkolan kanssa. Mikkola on Tehosekoittimen entinen kitaristi, ja hän nousi uudelleen esiin tuotettuaan Pepe Willbergin suosiota saavuttaneen albumin, "Pepe & Saimaa". Rostin edellinen albumi, "Vicky Rock Vol.1", sisälsi käännösversioita tunnetuista rock-kappaleista, kun taas "Pitkästä aikaa" on ”hienostunutta retropoppia”. Edellisen albumin ja tämän välillä on yli seitsemän vuotta, minkä vuoksi nimeksi valikoitui "Pitkästä aikaa".


title: Pitkästä aikaa

text: Rosti ja Mikkola saivat albumia varten lukuisia demoja, joista he valitsivat Rostille miellyttävimmät kappaleet. Albumin teolle tuli myös viivytyksiä, joiden vuoksi tekoprosessi oli pitkä. Albumin julkaisun jälkeen Rosti aloitti Porista Jean S. -yhtyeen kanssa 40–vuotistaiteilijajuhlakiertueensa.


title: Pitkästä aikaa

text: Albumi on tyylillisesti samankaltainen kuin Mikkolan tuottama "Pepe & Saimaa" -albumi. Ne molemmat sisältävät ”jousia ja torvia; suureellisuutta ja jättislovareita”. Rosti on itse kuvaillut albumia soul-vaikutteiseksi, upeasti soitetuksi ja hänen parhaaksi albumikseen tähän asti. Helsingin Sanomien arviossa kuvattiin albumin tyyliä näin: ”Mukana on diskoa aitoine jousineen. Motownia, tyylikkäitä jättislovareitakin. 1960–70-lukujen massiivisin soundein. – – Valikoimasta löytyy bluesin karheutta, soulin muhkeutta, gospelin sielukkuutta.” Dusty Springfield oli eräs albumin esikuvista.


title: Pitkästä aikaa

text: Albumin kappaleet ovat kotimaista tuotantoa, lukuun ottamatta viimeistä raitaa, ”No mitä pidit”, joka on käännös Jason Mrazin kappaleesta "You Fckn Did It". Rosti on valinnut käännöskappaleen yhdeksi suosikikseen albumilta. Se kertoo hänen 40–vuotisesta urastaan. Kaikki albumin sanoitukset ovat Rostin itsensä hyväksymiä tai sellaisia aiheita, jotka hän on itse sanellut kappaleiden tekijöille. Artisti on kertonut seisovansa lyriikoiden takana.


title: Pitkästä aikaa

text: Albumi sai kriitikoilta positiivisia arvioita. Helsingin Sanomien Mari Koppinen kuvaili albumin jälkeä parhaimmillaan hillittömäksi ilotteluksi. ”Kovinkaan monen suomalaislaulajan ääni saati habitus ei tähän materiaaliin riittäisi. Rostille tämä kaikki on täysin luontevaa”, Koppinen kirjoittaa. Hän otti myös esille yhtäläisyydet Pepe Willbergin "Pepe & Saimaa" -albumin kanssa, josta löytyy myös ”muhkeat sovitukset ja iso orkesteri”. Molempien albumien taustalla on sama tuottaja, Matti Mikkola. Myös Oma-aika-lehden Antti Aro huomasi samankaltaisuudet Willbergiin. Mikkola myönsi Iskelmäradiolle artistien musiikissa olevan samoja piirteitä.


title: Pitkästä aikaa

text: Helsingin Sanomien arviossa löydettiin muutama kunnianhimottomampi kappale, mutta lopuksi Rostin mainitaan saaneen viimein arvoistansa materiaalia. Parhaiksi hetkiksi nostetaan kappaleet ”Leikitään”, ”Rakastaa tahdoin” ja ”Susilapsi”, jota Koppinen kuvailee ”oikeaksi sävelhelmeksi”. Kulttuuritähdet-sivusto antoi albumille neljä tähteä viidestä. Kirjoittaja kuvaa sitä ”elämänkokemuksien makuiseksi, monipuoliseksi julkaisuksi”.


title: Pitkästä aikaa

text: Jukka Haarma kirjoitti albumin olevan epätasainen, mutta siinä on ollut ”tahtoa ja ajatusta”. Hän nostaa äänitteen kohokohdaksi kappaleen ”Rakastaa tahdoin”. Oma-aika kehuu albumin kokonaisuutta "moderniksi ja ehkäksi".


title: Pitkästä aikaa

text: Albumin ensimmäinen single, ”Ystävälle”, julkaistiin 13. syyskuuta 2013. Rosti osallistui kappaleella Syksyn Sävel -kilpailuun syksyllä 2013. Kilpailun voitti Suvi Teräsniska kappaleella ”Täydellinen elämä”. Toinen single, ”Leikitään”, julkaistiin 15. elokuuta 2014. ”Avara luonto” oli alkujaan valikoitumassa toiseksi singleksi, mutta lopulta singleksi valittiin ”Leikitään”. Kappale nousi Suomen radiosoittolistan 89:nneksi viikolla 39.


title: Lei Feng

text: Lei Feng (18. joulukuuta 1940 Wangcheng, Hunan – 15. elokuuta 1962 Fushun, Liaoning) oli kiinalainen Kansan vapautusarmeijan sotamies, josta tehtiin kuolemansa jälkeen vuonna 1963 käynnistyneessä valtiollisessa propagandakampanjassa esimerkkikansalainen, epäitsekkyyden ja uhrautuvaisuuden perikuva. Ei tiedetä varmuudella, mitkä Lei Fengin elämästä kerrotut tiedot pitävät paikkansa ja mitkä keksittiin jälkeenpäin propagandistisessa tarkoituksessa. Alun perin Lei Feng -kampanja palveli myös diktaattori Mao Zedongin henkilökultin vahvistamista.


title: Lei Feng

text: Virallisen kertomuksen mukaan Lei Feng syntyi köyhään maatyöläisperheeseen Hunanissa. Japanilaiset tappoivat hänen isänsä ja hänen äitinsä teki itsemurhan jouduttuaan paikallisen maanomistajan raiskaamaksi. Kiinan kommunistinen puolue kuitenkin adoptoi orvon Lein ja kasvatti hänet. Hän liittyi Kansan vapautusarmeijaan ja puolueeseen. Armeijassa hän toimi ryhmänjohtajana. Opiskeltuaan Maon teoksia hän oppi elämään äärimmäisen vaatimattomasti ja halusi omistaa koko elämänsä kansalleen ja vallankumoukselle. Hänen kerrottiin tehneen monenlaisia epäitsekkäitä ja hyviä tekoja varsinkin sotilastovereitaan kohtaan. Syyskuussa 1960 hänet valittiin ”taloudelliseksi mallisotilaaksi”, jolloin armeija alkoi ilmeisesti valmistella hänen käyttöään propagandassa. Lei kuoli elokuussa 1962 tapaturmaisesti Fushunin sotilastukikohdassa vain 21-vuotiaana, kun peruuttava kuorma-auto kaatoi pylvään hänen päälleen. Kuoleman yksityiskohdat olivat pitkään epäselvät ja tapahtumista liikkui monenlaisia versioita. Jopa koko Lei Fengin olemassaolosta on esitetty joitain epäilyjä.


title: Lei Feng

text: Lei Feng jätti jälkeensä päiväkirjan, joka toimi pohjana hänen ympärilleen luodulle kultille. Länsimaiset tutkijat pitävät Lein julkaistua päiväkirjaa lähes varmasti ainakin osittaisena väärennöksenä eikä hänen omana tekstinään. ”Oppikaa Lei Fengiltä” -kampanjan käynnisti Mao itse 5. maaliskuuta 1963. Lein päiväkirja julkaistiin ja hänestä tehtiin valtava määrä julisteita sekä lukuisia elokuvia ja sarjakuvia. Myös hämmentävä määrä hänestä otettuja (tai sellaisiksi väitettyjä) valokuvia ilmaantui julkisuuteen. Lei Feng on vielä 2000-luvullakin ollut näkyvästi esillä Kiinan tiedotusvälineissä ja häneen vetoamalla on puolustettu monenlaisia poliittisia linjauksia. Hänen kuviaan on alettu käyttää myös kaupallisessa mainonnassa. Joidenkin länsimaisten arvioijien mukaan tavalliset kiinalaiset eivät nykyään enää ota Lei Fengin hahmoa vakavissaan.


title: Lei Feng

text: Lei Fengille on rakennettu Fushuniin valtava muistomerkkikokonaisuus, johon kuuluu muun muassa suuri muistohalli, veistospuisto ja näyttävä hautamuistomerkki. Ensimmäiset osat valmistuivat jo 1964.


title: Noe Itō

text: Noe Itō (, 21. tammikuuta 1895 Fukuoka – 16. syyskuuta 1923 Tokio) oli japanilainen anarkisti, kirjailija, toimittaja ja yhteiskuntakriitikko, joka oli myös yksi maan ensimmäisistä feministeistä. Japanin armeija murhasi Itōn vuoden 1923 Suuren Kantōn maanjäristyksen jälkeisen sekasorron yhteydessä.


title: Noe Itō

text: Itō syntyi Kyūshūn Fukuokan prefektuurissa, josta muutti teini-ikäisenä tätinsä luo Tokioon ja opiskeli Uenon tyttölukiossa. Valmistuttuaan Itō palasi kotikyläänsä, jossa hänen vanhempansa olivat järjestäneet tyttärelleen avioliiton. Itō pakeni vain viikon avioelämän jälkeen takaisin Tokioon, jossa hän muutti yhteen kouluaikaisen ihastuksensa, myös kirjailijana tunnetun englanninopettaja Jun Tsujin kanssa. Itō erosi Tsujista vuonna 1916 ja alkoi sen jälkeen seurustella Japanin tunnetuimpiin anarkisteihin lukeutuneen Sakae Ōsugin kanssa.


title: Noe Itō

text: Tokiossa Itō tutustui muun muassa Raichō Hiratsukan ajatuksiin naisten asemasta ja liittyi tämän perustamaan Seitōsha-järjestöön vuonna 1913. Kaksi vuotta myöhemmin Itō ryhtyi 20-vuotiaana ryhmän julkaiseman lehden päätoimittajaksi. Kieliä osaavana hän käänsi myös kirjallisuutta, kuten latvialais-amerikkalaisen anarkistin Emma Goldmanin ja venäläisen Pjotr Kropotkinin teoksia. Itōn tuttavapiirin kuului muun muassa filosofi Bertrand Russell, johon hän tutustui vuonna 1921.


title: Noe Itō

text: Itōn oma kirjallinen tuotanto käsittää kymmeniä lehtiartikkeleita ja omaelämäkerrallisia romaaneja, jotka käsittelevät muun muassa vanhojen perhetraditioiden rikkomista ja naisten vapautumista. Vuonna 1919 hän tuli osakkaaksi teollisuustyöläisille tarkoitettuun Rōdōundō-lehteen, ja kahta vuotta myöhemmin Itō oli mukana perustamassa sosialistista naisten järjestöä Sekirankaita.


title: Noe Itō

text: Syyskuussa 1923 Tokion ja Jokohaman alueella tapahtui Suuri Kantōn maanjäristys, jonka yhteydessä kuoli arviolta 110 000 ihmistä. Järistyksen jälkeen puhkesi levottomuuksia, kun alueella levisi perättömiä huhuja maassa asuvien korealaisten tekemistä ryöstöistä ja tuhopoltoista, joihin yhdistettiin myös sosialisteja ja anarkisteja. Väkijoukot surmasivat joidenkin arvoiden mukaan jopa 6 000 – 8 000 korealaista. Japanin hallitus käytti sekasortoa hyväkseen hankkituakseen eroon poliittisista vastustajistaan ja pidätti kymmenkunta henkilöä, jotka myöhemmin surmattiin. Joukossa olivat Noe Itō ja Sakae Ōsugi sekä tämän kuusivuotias veljenpoika. Pidätyksen jälkeen heitä pahoinpideltiin, ja lopulta kaikki kolme kuristettiin hengiltä. Heidän ruumiinsa löydettiin myöhemmin eräästä kaivosta. Samaan aikaan pidätettiin myös toinen tunnettu naisanarkisti Fumiko Kaneko.


title: Noe Itō

text: Murhien takana oli Japanin keisarillisen armeijan sotilaspoliisi Kenpeitai ja sen luutnantti Masahiko Amakasu. Amakasu sai murhista kymmenen vuoden tuomion, mutta keisari Hirohito armahti Amakasun jo neljän vuoden vankeuden jälkeen. Myöhemmin hän palveli Mantšuriassa ja teki lopulta itsemurhan Japanin antauduttua toisessa maailmansodassa. Vuonna 1969 japanilainen ohjaaja Yoshishige Yoshida teki Itōn elämästä elokuvan "Eros + gyakusatsu" (Eros + verilöyly).


title: Paavo Yli-Vakkuri

text: Paavo Olavi Yli-Vakkuri (23. maaliskuuta 1913 Kauhajoki – 31. joulukuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitotieteilijä ja professori.


title: Paavo Yli-Vakkuri

text: Yli-Vakkuri toimi Helsingin yliopiston dosenttina vuosina 1956–1958, metsänhoitotieteen apulaisprofessorina vuosina 1958–1963 ja metsänhoitotieteen professorina vuosina 1963–1977.


title: Paavo Yli-Vakkuri

text: Yli-Vakkuri oli sotavankina Neuvostoliitossa 9. elokuuta 1941 – 25. joulukuuta 1944. Siitä ajasta on Kansallisarkistossa hänen muistelmansa, jotka perustuvat Tuula Saarisen syyskuun 2000 ja tammikuun 2001 välisenä aikana tekemiin haastatteluihin.


title: Paavo Yli-Vakkuri

text: Yli-Vakkurin puoliso vuodesta 1946 oli lääketieteen lisensiaatti Saima Heikkilä (s. 1918), perheeseen syntyi neljä lasta.


title: Seppo Kuula

text: Seppo Kuula (s. 1967) on suomalainen yritysjohtaja, Siili Solutions Oyj:n toimitusjohtaja ja suomalainen IT-alan vaikuttaja. Hänen aikanaan Siili Solutionsin johdossa vuodesta 2010 yhtiö on kasvanut 65 työntekijästä 350:een sekä listautunut Nasdaq OMXH First North -listalle vuonna 2012.


title: Seppo Kuula

text: Kuula valmistui insinööriksi vuonna 1992 (KeTOL - Kemi-Tornio Institute of Technology). Tämän jälkeen hän on töiden ohella valmistunut Diplomi-insinööriksi Teknillisen korkeakoulun tuotantotalouden koulutusohjelmasta (v. 2008) sekä suorittanut Oulun yliopistossa kaupallisen MBA-tutkinnon (v. 2005).


title: Seppo Kuula

text:
Kuula työskenteli valmistuttuaan tietoliikenneyhtiö Eforessa. Tämän jälkeen työnantajia ovat olleet ADC, System Integration Services, QMC IPMedia, Elektrobit, Nethawk ja Mesaplexx.
Siili Solutionsin toimitusjohtajana Kuula aloitti vuonna 2010 ja hänen johdollaan yhtiö listattiin Nasdaq OMXH First North listalle vuonna 2012 . Kansainvälistymisen osalta merkittävänä askeleena oli Suomen lisäksi Puolassa toimivan Avaus Consulting Oy:n yritysosto vuonna 2014.


title: Seppo Kuula

text: Ohjelmistoyrittäjät ry valitsi Kuulan vuonna 2014 Vuoden ohjelmistoyrittäjäksi. TiVi (ent.Tietoviikko) -lehti valitsi hänet vuosien 2014 ja 2015 IT-alan 100 vaikuttavinta bisnes-listalle.


title: Jeff Cohen (näyttelijä)

text: Jeffrey Bertan Cohen (s. Jeffrey Bertan McMahon, 25.6.1974) on yhdysvaltalainen asianajaja sekä entinen lapsinäyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolihahmostaan Chunk Richard Donnerin ohjaamassa seikkailuelokuvassa "Arkajalat" (The Goonies, 1985).


title: Jeff Cohen (näyttelijä)

text: Cohen syntyi Los Angelesissa ja otti taiteilijanimensä äidiltään, Elaine Cohenilta. Murrosikä pakotti Cohenin aikaiselle eläkkeelle näyttelijän työstä. Pulskan Chunkin rooli sai monet pilkkaamaan häntä vyötärönsä ympärysmitasta, mutta teini-ikäisenä hän aloitti amerikkalaisen jalkapallon pelaamisen ja laihtui huomattavasti. Hän jatkoi lajin parissa vielä opiskellessaan Kalifornian yliopistossa, Berkeleyssä, eikä lapsena koettu pilkka estänyt häntä villitsemästä yleisöä otteluiden lomassa Arkajalat-elokuvasta tunnetulla Truffle Shuffle -tanssillaan. Berkeleyssä hän myös kampanjoi itseään oppilasneuvoston puheenjohtajaksi julisteilla, joissa oli kuva hänestä Arkajalat-ajoilta ja yksinkertainen vaalilause "Chunk for President". Hän myös voitti vaalit.


title: Jeff Cohen (näyttelijä)

text: Berkleyn jälkeen, hän valmistui Kalifornian yliopistosta asianajajaksi ja erikoistui Los Angelesin viihdeteollisuuteen. Vuoden 2014 helmikuusta alkaen, hän on myös kirjoittanut liiketoimintaa, juridiikkaa ja politiikkaa käsitteleviä kirjoituksia CNBC:lle ja Huffington Postille.


title: Keuruun jäähalli

text: Keuruun jäähalli on Keuruulla sijaitseva jäähalli, joka on jääkiekkoseura KeuPa HT:n kotihalli. 8. syyskuuta 2014 Keuruun kaupunginvaltuusto myönsi 100 000 euroa jäähallin muuttamiseen Mestis-kuntoon.


title: Boombastic

text: Boombastic on jamaikalaismuusikko Shaggyn kappale hänen samaa nimeä kantavalta kolmannelta studioalbumilta. Heinäkuussa 1995 julkaistuna single saavutti valtavan menestyksen monissa maissa, mukaan lukien Irlannissa, Isossa-Britanniassa, Ruotsissa, Uudessa-Seelannissa, Australiassa sekä monissa Lähi-Idän valtioissa jossa se saavutti singlelistojen kärkisijoja. Kappale vietti viikon Yhdysvaltain "Billboard" R&B-listan sekä Britannian singlelistan kärjessä. Samalla se saavutti Billboard Hot 100-listan kolmannen sijan. Kappaleen remix-versio, jolla vierailee Sting International, sisältää samplen Marvin Gayen kappaleesta "Let's Get It On". Muut versiot ovat mukana jonkinlaisina versioina "Boombastic"-albumilla bonusraitoina. Boombastic saavutti suosiota sen jälkeen kun sitä oltiin käytetty Levi'sin televisiomainoksessa. Kappale oli mukana elokuvissa "Tallipihan bilehileet, Mr. Bean lomailee, Viidakon Ykä" ja "Villit Marjaset."


title: Call on Me

text: Call on Me on ruotsalaisen DJ:n ja musiikkituottajan Eric Prydzin kappale, joka julkaistiin singlenä syyskuussa 2004. Se saavutti suuren myyntimenestyksen ja pääsi listojen kärkeen monessa maassa. "Call on Me" tunnetaan musiikkivideostaan, joka sisältää useita naisia sekä miehen harjoittamassa aerobiciä seksuaalisesti vihjailevalla tavalla. Kappaleen ovat kirjoittaneet Eric Prydz, Steve Winwood ja Will Jennings, ja sen tuotti Prydz.


title: Hikipallo

text: Hikipallo on urheilulaji, jota pelataan jäällä. Hikipalloa pelataan jääkiekkomailoilla, mutta pelivälineenä toimii kiekon sijasta tennispallo. Hikipallossa ei käytetä luistimia vaan kenkiä. Hikipallossa on lähes samat säännöt kuin jääkiekossa, mutta siinä ei saa ottaa kontaktia.


title: Hikipallo

text:
Hikipallon maailmanmestaruuskilpailuja on järjestetty Ylöjärvellä vuodesta 1972 alkaen.Hikipallon MM-kilpailut 2016 järjestettiin Mutalan koulun kentällä 30.-31.1.2016. Kisojen järjestäjänä toimi Mutala JR. Talvien lyhenemisestä ja Mutalan koulun kentän pienentymisestä johtuen MM-kisoja ei tiettävästi enää järjestetä.
Vuonna 2017 kisat järjestetään Ylöjärven jäähallissa 29.4-17.


title: Maria Maria

text: Maria Maria on yhdysvaltalaisyhtye Santanan kappale, jolla vierailee The Product G&B. Se saavutti Billboard Hot 100-listan ensimmäisen sijan 8. huhtikuuta 2000 ja pysyi siellä yhteensä kymmenen viikkoa. Vuoden 2000 Grammy-palkintogaalassa kappale voitti Grammyn kategoriassa "Paras duon/yhtyeen esitys sanoilla". Siitä huolimatta vaikka muut albumin päälaulajat voittivat palkintoja, The Product R&B ei voittanut Grammyä.Marc Anthony lauloi myös kappaleesta oman versionsa.


title: Maria Maria

text: Vuonna 2008 Billboard Hot 100-listan 50-vuotisjuhlavuotena aikakauslehti "Billboard" kokosi listan sadasta parhaasta kappaleesta listan vuosien varrelta. "Maria Maria" sijoittui tällä "Billboard: All-Time Hot 100 Top Songs"-listalla sijalle 96, sekä Top Billboard Hot 100 Latin Songs of All-Time-listan sijalle kaksi. Myöhemmin se nimettiin vuosien 2000-2009 neljänneksitoista menestyneimmäksi kappaleeksi "Billboard Hot 100 Songs of the Decade"-listalla.


title: Maria Maria

text: Carlos Santana on tehnyt yhteistyötä Chef Roberto Santibañezin kanssa avatakseen viisi nimeä "Maria Maria" kantavaa ravintolaa. Osa niistä sijaitsee San Francisco Bay Arealla, muihin kohteisiin luokittuvat Arizona ja Teksas.


title: Smooth (kappale)

text: Smooth on latinarock-yhtye Santanan ja rock-yhtye Matchbox Twentyn jäsenen Rob Thomasin kappale. Kappaleen sanoittivat Thomas ja Itaal Shur, lauloi Thomas sekä tuotti Matt Serletic. Se voitti kolme Grammy-palkintoa: "Vuoden levytys", "Vuoden kappale" sekä "Paras sanoitettu pop-duetto". Kappale oli 1990-luvun viimeinen Billboard Hot 100 -listan ykköshitti ja 2000-luvulla Hot 100 -listan kakkoshitti. Vuonna 2013 "Smooth" sijoittui Billboardin 55-vuotisjuhlalistalla Hot 100 -listahistorian toiseksi menestyneimmäksi kappaleeksi.


title: Jeesuksen kaste

text: Jeesuksen kaste on keskeinen Jeesuksen elämään liittyvä Uuden Testamentin tapahtuma, josta kerrotaan Matteuksen, Markuksen ja Luukkaan evankeliumeissa ja johon myös Johanneksen evankeliumissa viitataan alluusiolla. Johannes Kastaja kastaa Jeesuksen Jordanilla, mutta Hans Kvalbenin mukaan evankeliumeiden kuvausten painopiste on kuitenkin kasteen yhteydessä tapahtuvissa yliluonnollisissa ilmiöissä. Synoptisten evankeliumieden mukaan taivas avautuu ja Jumalan Henki laskeutuu alas kyyhkysen tavoin ja taivaasta kuuluu ääni, joka sanoo “Tämä on rakas Poikani, johon minä olen mieltynyt”.


title: Jeesuksen kaste

text: Nykytutkijat näkevät kasteen ja Jeesuksen ristiinnaulitsemisen kahtena keskeisenä historiallisena tosiasiana Jeesuksesta.


title: Jeesuksen kaste

text: Markuksen kertomus on todennäköisesti vanhin ja on todennäköistä, että se on ollut myös Luukkaan ja Matteuksen kertomusten pohjana. Jeesus mainitaan Markuksen evankeliumissa ensimmäistä kertaa juuri kastekertomuksessa, jossa Markus myös ensimmäistä kertaa mainitsee Jeesuksen olevan Jumalan Poika.. Tulkintojen mukaan Markus ei näe mitään kristologista ongelmaa siinä, että Johannes kastaa Jeesuksen ja asettuu näin Jeesuksen yläpuolelle, eikä myöskään siinä, että Jeesus saa kasteen syntien anteeksiantamiseksi.


title: Jeesuksen kaste

text: Matteus ainoana kertoo Jeesuksen ja Johanneksen keskustelusta ennen kastetta, jossa Johannes vaikuttaa haluttomalta kastamaan Jeesusta, koska Johanneksen mielestä Jeesuksen tulisi olla kastaja. Jeesuksen vastauksesta käy ilmi, että kaste on Jumalan tahto. Erään tulkinnan mukaan Matteuksen versiossa siis kasteen tarkoitus muuttuu syntien anteeksiannosta Jumalan tahdoksi ja näin Matteus saattoi pyrkiä pelastamaan Jeesuksen synnittömyyden. Toinen ero Matteuksen kertomuksessa on taivaasta kuuluvan äänen eri sijamuoto “tämä on...”, joka muuttaa tilanteen siten, että lausetta ei olekaan osoitettu Jeesukselle.


title: Jeesuksen kaste

text: Luukas kertoo kastetapahtumasta vain lyhyesti. Luukas ainoana manitsee sen, että Jeesus rukoili kasteen yhteydessä ja sen, että kasteen jälkeen Pyhä Henki laskeutui nimenomaan ”ruumiillisessa muodossa”, niin kuin kyyhkynen. Erään tulkinnan mukaan Luukas saattoi pyrkivä vähentämään Johannes Kastajan roolia kertomalla Johanneksen vangitsemisesta juuri ennen kastetapahtumaa . Toisen tulkinnan mukaan Luukas jätti tarkoituksella Johanneksen kastetapahtumasta pois, jottei Jeesus vaikuttaisi Johannesta alempiarvoisena.


title: Jeesuksen kaste

text:
Evankelista Johannes ei suoraan kerro kastetapahtumasta, mutta viittaa siihen usein. Johanneksen evankeliumissa mm. Johannes Kastaja kertoo siitä tapaamisestaan Jeesuksen kanssa, jossa Henki laskeutui Jeesuksen päälle kuin kyyhkynen, Useista Johanneksen evankeliumin viittauksista voidaan päätellä, että kirjoittaja on ollut hyvin tietoinen synoptisisten evankeliumeiden mukaisesta kastetapahtumasta, ja hän olettaa myös lukijoiden tuntevan tapahtuman.
Jeesuksen kasteesta kerrotaan myös apokryfisissä Ebioniittien evankeliumissa ja Heprealaisevankeliumissa. Ebioniittien evankeliumissa taivaasta kuuluvan äänen jälkeen Johannes polvistuu Jeesuksen eteen ja pyytää Jeesusta kastamaan hänet. Erään Heprealaisevankeliumin katkelman mukaan Jeesuksen äiti ja veljet kehoittivat Jeesusta menemään Johanneksen kastettavaksi, mutta Jeesus aluksi vastusti ajatusta, koska ei mielestään tarvinut kastetta syntien anteeksiantamiseksi.


title: Jeesuksen kaste

text: Luukkaan evankeliumin mukaan Johannes Kastaja aloitti kastetoimintansa keisari Tiberiuksen viidentenätoista hallitsijavuotena. Historioitsijat eivät ole täysin yksimielisiä mistä hetkestä Tibereuksen hallitsijavuosia alettiin laskemaan, mutta tämä viidestoista vuosi ja Johanneksen kastetoiminnan aloitus ajoitetaan kuitenkin yleensä vuosille 28-29 jaa., ja Jeesuksen kaste ja opetustoiminnan aloitus tapahtui pian tämän jälkeen.


title: Jeesuksen kaste

text: Tarkkaa kastepaikkaa ei tunneta varmasti. Johanneksen evankeliumissa mainitaan vain, että Johannes Kastaja kastoi ihmisiä Betaniassa, Jordanin toisella puolella. Paikoiksi on ehdotettu mm. nykyistä Qasr el Yahudia Länsirannalla ja Al Maghtasia Jerikon eteläpuolella, jotka molemmat ovat suosittuja kristittyjen pyhiinvaelluspaikkoja. Qasr el Yahud on tärkeä paikka itäisessä kristinuskossa. Kaksi roomalais-katolista paavia on vieraillut Al Maghatsin kastepaikalla 2000-luvulla.


title: Jeesuksen kaste

text: Evankeliumeiden mukaan Johanneksen antama kaste oli tarkoitettu syntisille ja tämä kaste antoi mahdollisuuden katumukseen ja syntien anteeksiantamiseen. Jos Jeesus todella oli se, joksi kristityt hänet uskovat, Jeesus ei olisi tarvinnut William Barclayn mukaan syntien anteeksiantoa Jumalalta. Lisäksi jos Johannes kastoi Jeesuksen, olisi luonnollista pitää Johannesta Jeesusta mahtavampana. Jeesuksen saamaa kastetta pidetäänkin historiallisena tapahtumana, sillä kertomus oli varhaisille kristityille vaikea ja häpeällinen ja siksi tuskin keksitty.


title: Andrei Parfjonov

text: Andrei Parfjonov (; s. 17. joulukuuta 1987 Troitsko-Petšorsk) on venäläinen maastohiihtäjä. Seuratasolla Parfjonov edustaa The Rochev's Clubia. Hänen parhaat saavutuksensa ovat tulleet sprinteistä.


title: Andrei Parfjonov

text: Maastohiihdon maailmancupissa Parfjonov debytoi lokakuussa 2007 Düsseldorfin sprintissä ollen 40. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä Parfjonov saavutti joulukuussa 2007, kun hän oli Tour de Skin osakilpailussa Prahassa neljäs vapaan sprintissä. Parfjonovin paras sijoitus maailmancupin henkilökohtaisessa osakilpailussa on kolmas, jonka hän saavutti tammikuussa 2015 Rybinskin ja helmikuussa 2017 Pyeongchangin sprintistä. Hän voitti jälkimmäisenä viikonloppuna parisprintin maailmancupkilpailun.


title: Andrei Parfjonov

text: Vuonna 2010 Parfjonov voitti alle 23-vuotiaiden MM-pronssia Hinterzartenista sprintistä.


title: Cristian Gamboa

text: Cristian Esteban Gamboa Luna (s. 24. lokakuuta 1989 Liberia) on costaricalainen jalkapalloilija, joka edustaa Valioliigassa pelaavaa West Bromwich Albionia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Gamboa on oikea laitapuolustaja. Hän kuuluu myös Costa Rican jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Cristian Gamboa

text: Gamboa aloitti uransa kotimaansa pääsarjan Municipal Liberian riveissä, jota hän edusti 68 ottelussa vuosina 2006–2010.


title: Cristian Gamboa

text: Heinäkuussa 2010 Gamboa siirtyi kotimaastaan Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneeseen Fredrikstad FK:hon. Gamboa auttoi Fredrikstadia nousemaan seuraavaksi kaudeksi Tippeligaeniin, jossa Gamboa pelasi kaudella 2011 16 ottelua.


title: Cristian Gamboa

text: Elokuussa 2011 hän siirtyi Tanskan pääsarjan Superligaenin suurseuraan FC Kööpenhaminaan, jossa hän ei pelannut kauden 2011-2012 aikana yhdessäkään ottelussa. Niinpä hänet lähetettiin kauden 2011-2012 päätyttyä lainalle norjalaisseura Rosenborg BK:hon. Gamboa pelasi lainasopimuksen aikana kymmenen ottelua trondheimiläisseuran riveissä. Hän palasi vuoden 2012 lopulla Kööpenhaminaan, mutta Rosenborg osti Gamboan omakseen tammikuussa 2013. Kaudella 2013 Gamboa pelasi seuran paidassa Tippeligaenissa 28 ottelua ja ehti pelata seuraavalla kaudella vain kaksi ottelua, ennen kuin Valioliigan West Bromwich Albion osti hänet hyvin sujuneiden MM-kilpailuiden jälkeen. Gamboa pelasi kaudella 2014-2015 vain kymmenessä Valioliigan ottelussa.


title: Cristian Gamboa

text: Vuonna 2009 Gamboa pelasi alle 20-vuotiaiden maajoukkueen kanssa MM-kilpailuissa, joissa Costa Rica sijoittui neljänneksi. Gamboa debytoi Costa Rican jalkapallomaajoukkueessa tammikuussa 2010 Argentiinaa vastaan. Hän kuului Jorge Luis Pinton nimeämään joukkueeseen vuoden 2014 MM-kilpailuissa. Hän pelasi turnauksessa Costa Rican jokaisessa viidessä ottelussa, kun joukkue eteni sensaatiomaisesti puolivälieriin. Gamboa kirjautti turnauksessa nimiinsä yhden syöttöpisteen.


title: O-Nitrofenoli

text: o-Nitrofenoli eli 2-nitrofenoli (CHNO) on orgaaninen yhdiste ja fenolin nitrattu johdannainen. Yhdistettä käytetään valmistettaessa muun muassa väri- ja lääkeaineita ja analyyttisessä kemiassa indikaattorina. o-Nitrofenoli on m- ja p-nitrofenolien isomeeri.


title: O-Nitrofenoli

text: o-Nitrofenoli on huoneenlämpötilassa keltaista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee niukasti veteen, mutta haihtuu helposti vesihöyryn mukana. Tämä johtuu yhdisteen hydroksyyli- ja nitroryhmien välisistä molekyylin sisäisistä vetysidoksista. o-Nitrofenoli liukenee hyvin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja bentseeniin. Yhdiste on heikko happo, jonka pK-arvo on 7,22. Se on fenolia voimakkaampi happo, mikä johtuu nitroryhmän elektroneja puoleensavetävästä vaikutuksesta ja lisäksi nitroryhmä on orto-asemassa hydroksyyliryhmään nähden ja kykenee resonanssin kautta stabiloimaan hapen negatiivista varausta.


title: O-Nitrofenoli

text: o-Nitrofenolia valmistetaan hydrolysoimalla o-kloorinitrobentseeniä emäksisissä olosuhteissa esimerkiksi natriumhydroksidin avulla. Reaktiolämpötila kohotetaan hiljalleen 170 °C:n. Muodostuva o-nitrofenoli saostetaan tekemällä liuos happamaksi. Toinen tapa valmistaa sitä on fenolin nitraus ja tässä reaktiossa muodostuu lisäksi p-nitrofenolia. Isomeerit voidaan erottaa toisistaan vesihöyrytislauksella.


title: O-Nitrofenoli

text: o-Nitrofenolia käytetään valmistettaessa lääkeaineita, väriaineita, valokuvauskemikaaleja ja hyönteismyrkkyjä. Pelkistämällä siitä saadaan o-aminofenolia. Yhdistettä voidaan käyttää pH-indikaattorina ja sen alkoholiliuos muuttuu värittömästä keltaiseksi pH-alueella 5–7. Värinmuutos ei ole kuitenkaan kovin selkeä. Analyyttisessä kemiassa sitä voidaan käyttää myös reagenssina glukoosin määritykseen.


title: Kino Juha

text: Kino Juha on elokuvateatteri Nurmijärven Kirkonkylällä. Vuonna 1958 rakennettu Kino Juha on Nurmijärven ainoa toiminnassa oleva elokuvateatteri.


title: Kino Juha

text: Kino Juha on sekoitus uutta ja vanhaa: 50-luvun tunnelma, mutta digitaalinen esitystekniikka ja Dolby Digital -äänentoisto. Uudenaikainen tekniikka mahdollistaa myös 3D-elokuvien esittämisen. Ilmastoitu sali sisältää 162 istumapaikkaa.


title: Kino Juha

text: Elokuvaesitysten lisäksi teatterissa on muutakin toimintaa, kuten teatterinäytöksiä. Teatteri on saanut Suomen elokuvasäätiöltä useana vuonna toimintatukea. Teatterin uudistumishankkeen takana on ollut ohjaaja Taavi Vartia, joka on tatterin toiminnasta vastaavan yrityksen toimitusjohtaja. Vuonna 2012 aloitetun kunnostustyön on suunnitellut arkkitehtitoimisto Arkkitehdit Mustonen


title: Minä sinua vaan

text: ”Minä sinua vaan” on kappale Jenni Vartiaisen kolmannelta, "Terra"-nimiseltä studioalbumilta. Se julkaistiin albumin kuudentena singlenä marraskuussa 2014. Kappaleen ovat säveltäneet Vartiainen ja Jukka Immonen, ja se on sanoittanut Mariska.


title: Minä sinua vaan

text: ”Minä sinua vaan” sisältyy 4. lokakuuta 2013 julkaistulle Vartiaisen "Terra"-albumille. Kappale valmistui albumille vasta aivan viime tipassa; se tehtiin loppuun keskellä yötä. Vartiainen on kertonut, ettei ollut tyytyväinen kappaleen alkuperäisiin sanoihin, vaan joutui pyytämään Mariskaa kirjoittamaan sanat uudelleen. Uusi sanoitus valmistui vasta juuri ennen määräaikaa. Vartiainen rupesi itkemään luettuaan koskettavat sanat. Kappaleen minä välttelee "rakkaus"-sanan käyttöä, koska pelkää sen voiman muuten vähenevän. Vartiainen on sanonut kappaleen olevan rakkauslaulu niille, joiden sanavarastoon ei kuulu sana "rakastan".


title: Minä sinua vaan

text: Kappaleen akustinen versio on mukana "Terran" 3. lokakuuta 2014 julkaistulla platinapainoksella. Kappaleesta lähetettiin lyhyempi versio radiokanaville marraskuussa 2014, kun kappale valittiin albumin seuraavaksi singleksi. Kappaleen radioversioon tehtiin myös musiikkivideo, joka julkaistiin Warner Music Finlandin ylläpitämällä YouTube-kanavalla 23. joulukuuta 2014. Videolla esiintyvät artistin lisäksi muun muassa näyttelijät Taneli Mäkelä ja Jonna Järnefelt.


title: Minä sinua vaan

text: Kappale sai "Terra"-albumin ilmestyessä pääosin positiivisen vastaanoton. Rumban kriitikko sanoi, että ”Minä sinua vaan” on levyn vaikuttavin kappale. Staran arvostelussa kappaletta kuvattiin ”eleettömyydessään vaikuttavaksi”. Me Naiset -lehden kriitikko valitsi sen albumin parhaiden kappaleiden joukkoon. Radiokanava Voicen toimituspäällikkö Mikko Räsänen kuvaili kertosäettä todella tarttuvaksi ja sanoi kappaleen muutenkin kuulostavan "hemmetin hyvältä". Nuorgamin arvostelussa kappale sai kuitenkin kriittisemmän vastaanoton; kappaleen idean sanottiin olevan sellainen, "johon tekee mieli huutaa äänekkäästi vastaan".


title: Minä sinua vaan

text: ”Minä sinua vaan” nousi "Terran" ilmestyessä lokakuussa 2014 latauslistan sijalle 14, mutta putosi jo seuraavalla viikolla pois listalta. Kappale nousi uudestaan latauslistalle tammikuussa 2015, kun kappale valittiin albumin seuraavaksi singleksi. Parhaimmillaan kappale nousi listan 18:nneksi. Tammikuussa 2015 kappale nousi myös Suomen radioiden soitetuimmaksi kappaleeksi ja oli siten ennätyksellisesti viides "Terralta" julkaistu radiolistan ykkönen.


title: Michael Duff

text: Michael James Duff (s. 11. tammikuuta 1978 Belfast) on pohjoisirlantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Valioliigassa pelaavaa Burnley FC:tä. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Duff on keskuspuolustaja.


title: Michael Duff

text: Duffin ensimmäinen seura oli Cheltenham Town, jota hän edusti vuodet 1996-2004. Otteluita Duffille seuran paidassa kertyi 300 ja maaleja 15. Parhaimmillaan seura pelasi Englannin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla. Vuosina 1996-1997 Duff oli lainalla Cirencester Townissa.


title: Michael Duff

text: Heinäkuussa 2004 Duff siirtyi tuolloin Englannin mestaruussarjassa pelanneeseen Burnley FC:hen. Duff oli tärkeä pelaaja joukkueelleen, kunnes hän loukkaantui vakavasti Mestaruussarjan ottelussa Crystal Palace FC:tä vastaan kaudella 2007-2008. Polvivamma piti hänet sivussa kauan ja hän palasi kentille vasta joulukuussa 2009 Burnleyn noustua Valioliigaan. Hän pelasi kaudella 2009-2010 Valioliigassa 11 ottelua. Seura kuitenkin putosi kauden 2009-2010 jälkeen takaisin Mestaruussarjaan ja Duff jatkoi joukkueen avainpelaajana loukkaantumisen jälkeenkin. Burnley palasi Valioliigaan kaudeksi 2014-2015 ja seuran kanssa uuden sopimuksen tehnyt Duff on ainoa pelaaja kauden 2009-2010 Burnleyn valioliigajoukkueesta, joka pelaa nykyisinkin vielä seurassa. Valioliigassa Duff on saanut mukavasti vastuuta.


title: Michael Duff

text: Loukkannuttuaan vuonna 2008 Duff aloitti valmennusopinnot ja suoritti vuonna 2014 arvostetun UEFA Pro Licencen.


title: Michael Duff

text: Duff debytoi Pohjois-Irlannin jalkapallomaajoukkueessa helmikuussa 2012. Hän pelasi maajoukkueelle vuosina 2002-2012 24 peliä, jossa hän onnistui maalinteossa kerran, vuonna 2005.


title: Tyrnipunavarpunen

text: Tyrnipunavarpunen ("Carpodacus rubicilloides") on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Tyrnipunavarpunen

text: Tyrnipunavarpusta tavataan Bhutanissa, Kiinassa, Intiassa ja Nepalissa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi tai paikallisesti yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Täydellinen elämä

text: ”Täydellinen elämä” on Suvi Teräsniskan kappale hänen kuudennelta studioalbumilta "Pohjantuuli". Kappale julkaistiin albumin ensimmäisenä singlenä 6. syyskuuta 2013. Kappaleen on säveltänyt Petri Somer ja sen on sanoittanut Sana Mustonen. Kappaleen tuotannosta puolestaan vastaavat Leri Leskinen ja Sampo Haapaniemi.


title: Täydellinen elämä

text: Sanoittaja Sana Mustonen on kertonut kappaleen kertovan hänen omasta elämästään. Kappaleen on sanottu olevan ”oodi elämälle, joka valoineen ja varjoineen on täydellinen ja täynnä laulun aiheita”.


title: Täydellinen elämä

text: Teräsniska voitti kappaleella Syksyn sävel -kilpailun lokakuussa 2013. Hän sai puhelinäänestyksessä yli kolmasosan kaikista annetuista äänistä. Kappale valittiin myös vuoden 2013 parhaaksi iskelmäksi Iskelmä Gaalassa.


title: Täydellinen elämä

text: Kappale oli kolmenkymmenen ostetuimman kappaleen joukossa latauslistalla yhteensä yhdeksän viikkoa. Sen paras sijoitus oli seitsemäs (45/2013). Radiolistalla ”Täydellinen elämä” saavutti parhaan sijoituksensa helmikuussa 2014, kun se nousi toiseksi soitetuimmaksi radiokappaleeksi.


title: Pahtapunavarpunen

text: Pahtapunavarpunen ("Carpodacus puniceus") on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Pahtapunavarpunen

text: Pahtapunavarpusta tavataan Aasian keskiosissa. Lajia on kuvattu yleiseksi tai paikallisesti yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Tiibetinpunavarpunen

text: Tiibetinpunavarpunen ("Carpodacus roborowskii") on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Tiibetinpunavarpunen

text: Tiibetinpunavarpusta tavataan Tiibetin ylängöllä. Lajia on kuvattu harvinaiseksi ja huonosti tunnetuksi, mutta sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Lukáš Fiala

text: Lukáš Fiala (s. 23. toukokuuta 1988) on tšekkiläinen alamäkiluistelija. Fiala on sijoittunut kahdesti kolmen parhaan joukkoon alamäkiluistelun MM-sarjan yhteispisteissä. Vuonna 2005 hän oli toinen ja vuonna 2009 kolmas. Ensimmäisen kilpailunsa Fiala kilpaili Prahassa vuonna 2005, 17-vuotiaana, ollen heti toinen. Vuoden 2011 MM-sarjassa Fiala oli kuudes sijoituttuaan Münchenin osakilpailussa kolmanneksi. Fiala on 180 senttimetriä pitkä ja painaa 82 kilogrammaa.


title: Lukáš Fiala

text: Hän pelaa jääkiekkoa HC Letnanyssä Tšekin nelostasolla.


title: Eva Stenbäck

text: Eva Sofia Elisabet Stenbäck () oli opettaja ja tietokirjailija.


title: Eva Stenbäck

text: Stenbäckin vanhemmat olivat kirkkoherra Gustaf Leonard Stenbäck ja Ulrika Eleonora Sucksdorff. Monista muista pohjalaisen Stenbäck-suvun suomalaisuusaatteen sisäistäneistä jäsenistä poiketen Eva Stenbäck kasvoi Uudellamaalla ja opiskeli, opetti ja kirjoitti ruotsiksi. Hänen isänsä oli tullut Loviisaan triviaalikoulun rehtoriksi, mutta 1844 isästä tuli kaupungin kirkkoherra. Stenbäck kävi ensin tyttökoulun ja opiskeli sitten muun muassa saksaa ja ranskaa Forsblomin neitien pensionaatissa Haminassa. 1865-1870 hän toimi valtion kustantaman Loviisan ala-alkeiskoulun apuopettajana ja uuden määräyksen apuopettajaksi hän sai vielä 1870. Stenbäck siirtyi kuitenkin 1873-1882 Loviisan yksityisen tyttökoulun johtajattareksi aina koulun lakkauttamiseen saakka. Musiikkia muun muassa Abraham Ojanperän johdolla opiskellut Stenbäck sai 1874 luvan toimia reaalikoulujen laulun- ja piirustuksenopettajana. Käytännöllisen opettajankokeen Helsingin ruotsalaisessa normaalikoulussa suoritettuaan hänestä tuli 1878 kotikaupunkinsa reaalikoulun musiikinopettaja. 1882 hän siirtyi Helsinkiin Nya svenska läröverketiin, jossa hän opetti laulua, kaunokirjoitusta, uskontoa ja ruotsia vuoteen 1916 saakka.


title: Eva Stenbäck

text: Stenbäck julkaisi nimimerkillä E.S. alaltaan oppimateriaalia, "Flerestämmiga sånger för skolan och hemmet" eli "Kolmiäänisiä lauluja kotia ja kouluja varten" ilmestyi jo 1891. Hän julkaisi myös uskonnollista oppimateriaalia.


title: Georg Stolpe

text: Georg Stolpe () oli Tukholman suomalaisen seurakunnan kirkkoherra.


title: Georg Stolpe

text: Stolpen vanhemmat olivat kirjanpainaja Carl Stolpe ja Sara Wacklin, Laihian kirkkoherran tytär. Hän opiskeli Vaasan triviaalikoulussa ja Turun akatemiassa, josta hän valmistui maisteriksi 1802. Tukholman suomalaisen seurakunnan apulaiseksi hän tuli 1807, seurakunnan kirkkoherraksi hänet nimitettiin 1812. Seurakunnan lopettamista harkittiin, kun Suomi oli menetetty Venäjälle, mutta 1810 asetettu komitea ehdotti Gabriel Poppiuksen aloitteesta, että seurakunta säilytettäisiin toistaiseksi. Stolpen johdolla seurakunta toimi aina vuoteen 1835 saakka, jolloin hän siirtyi Nyköpingin kirkkoherraksi. Seurakunta jäi apulaisten hoidettavaksi ja sen toiminta supistui.


title: Georg Stolpe

text: Stolpen puoliso vuodesta 1878 oli Anna Kristina Slöör.


title: Etelä-Molukkien tasavalta

text: Etelä-Molukkien tasavalta (, "RMS") oli Indonesian kuuluneiden Molukkien saariryhmän eteläisillä saarilla vuodesta 1950 alkaen toiminut separatistinen hallitus ja tunnustamaton valtio, joka vaati saarille itsenäisyyttä. Toiminta keskittyi lähinnä Ambonin saarelle. Indonesian hallitus palautti kaikki saaret takaisin valtaansa 1960-luvun alkuun mennessä, minkä jälkeen Etelä-Molukkien tasavallan hallitus on jatkanut toimintaansa pakolaishallituksena Hollannista käsin.


title: Etelä-Molukkien tasavalta

text: Separatismin juuret liittyivät siihen, että osa Molukkien kristityistä asukkaista vastusti kuulumista islamilaiseen Indonesiaan. Huomattava osa varsinkin Ambonin asukkaista oli siirtomaa-aikana 1800-luvulla omaksunut siirtomaaisänniltään kristinuskon ja hollannin kielen ja saavuttanut siten etuoikeutetun aseman muihin indonesialaisiin nähden. Muutamaa vuotta Indonesian itsenäistymisen jälkeen ambonilaiset julistivat 1950 perustetuksi Etelä-Molukkien tasavallan. Itsenäisyysjulistus annettiin 25. huhtikuuta 1950. Separatistihallitus sai tukea Ambonin kristityiltä kun taas saaren muslimit tukivat Indonesian hallitusta. Yhdysvaltojen on epäilty tukeneen salaa separatisteja, koska he vastustivat samalla Indonesian presidentti Sukarnoa, joka taas teki yhteistyötä kommunistien kanssa.


title: Etelä-Molukkien tasavalta

text: Indonesian joukot valtasivat Ambonin saaren takaisin jo marraskuussa 1950, mutta Etelä-Molukkien tasavallan hallitus siirtyi jatkamaan toimintaansa läheiselle Seramin saarelle. Indonesia kukisti Etelä-Molukkien tasavallan vuonna 1955 ja sen kiinni saadut johtajat tuomittiin pitkiin vankeusrangaistuksiin. Tärkein separatistijohtaja, Etelä-Molukkien tasavallan presidentti Chris Soumokil vangittiin joulukuussa 1963 ja teloitettiin vuonna 1966. Pakolaishallitus aloitti sen jälkeen toimintansa Hollannissa J. A. Manusaman johdolla. Etelä-Molukkien tasavallan kukistumisen jälkeen kymmeniätuhansia ambonilaisia pakeni Hollantiin. Eräät ”molukkilaisista” ryhtyivät 1970-luvulla tekemään Hollannissa terrori-iskuja, jotka herättivät paljon huomiota.


title: Etelä-Molukkien tasavalta

text: Etelä-Molukkien tasavallan pakolaishallitus toimii edelleen Hollannissa. Se kuuluu Edustamattomien valtioiden ja kansojen yhteisöön.


title: Avdija Vršajević

text: Avdija Vršajević (s. 6. maaliskuuta 1986 Tešanj) on bosniahertsegovinalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kroatian pääsarjassa 1. HNL:ssä pelaavaa HNK Hajduk Splitiä. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Vršajević on oikea laitapuolustaja. Hän pelaa myös Bosnia ja Hertsegovinan jalkapallomaajoukkueessa.


title: Avdija Vršajević

text: Vršajevićin ensimmäinen seura oli hänen kotikaupunkinsa TOŠK Tešanj, jota hän edusti vuodet 2003-2004.


title: Avdija Vršajević

text: Vuonna 2004 Vršajević siirtyi kotimaansa pääsarjan Željezničar Sarajevoon, jossa hän pelasi 24 ottelua ja teki yhden maalin vuosina 2004-2005.


title: Avdija Vršajević

text: Seuraavaksi Vršajević siirtyi kotimaansa pääsarjan Čelik Zenicaan tammikuussa 2006. Hän edusti seuraa vuoteen 2007 asti pelaten 18 ottelua, joissa syntyi kolme osumaa.


title: Avdija Vršajević

text: Zenicasta hän siirtyi Tšekin Gambrinus ligan AC Sparta Prahaan heinäkuussa 2007. Jo saman vuoden elokuussa Vršajević lähetettiin kauden 2007-2008 mittaiselle lainalle Gambrinus ligan SK Kladnoon, jossa hän pelasi kauden 2007-2008 aikana 11 ottelua. Syyskuussa 2008 Vršajević siirtyi ilman ensimmäistäkään peliä Sparta Prahassa Slovakian pääsarjan Tatran Prešoviin ensin lainasopimuksella ja tammikuusta 2009 pysyvällä sopimuksella. Vršajević pelasi slovakialaisseurassa vuosien 2008-2011 aikana 60 peliä ja teki kolme osumaa.


title: Avdija Vršajević

text: Elokuussa 2011 Vršajević palasi takaisin vanhaan seuraansa Čelik Zenicaan, jota hän edusti kauden 2011-2012 aikana 21 pelissä. Noissa otteluissa Vršajević osui kolmesti.


title: Avdija Vršajević

text: Heinäkuussa 2012 Vršajević siirtyi Kroatian pääsarjan 1. HNL:in HNK Hajduk Splitiin. Pääosin oikeana laitapakkina pelaava Vršajević on saanut seurassa vastuuta myös vasempana laitapakkina ja oikeana laitahyökkääjänä.


title: Avdija Vršajević

text: Vršajević pelasi vuonna 2006 Bosnia ja Hertsegovinan alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa yhden ottelun, jossa hän teki yhden maalin. Bosnia ja Hertsegovinan jalkapallomaajoukkueessa Vršajević debytoi syyskuussa 2012 MM-karsintaottelussa Liechtensteiniä vastaan. Hän kuului päävalmentaja Safet Sušićin lopulliseen joukkueeseen vuoden 2014 MM-kilpailuissa. Turnauksessa Vršajević pelasi yhdessä ottelussa, Bosnia ja Hertsegovinan viimeisessä ottelussa, lohkovaiheen viimeisen kierroksen ottleussa Irania vastaan. Vršajević onnistui ottelussa myös maalinteossa, tehden maaottelu-uransa avausmaalin.


title: Suomen euroviisukarsinta 1996

text: Suomen euroviisukarsinta 1996 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1996 Eurovision laulukilpailuun. Karsinnan kilpailijat valittiin tavalla, jota ei ollut kokeiltu koskaan aiemmin: yhteistyössä levy-yhtiöiden kanssa käytiin neuvotteluja karsinnan finalisteista. Noin 70 ehdotetun kappaleen joukosta valittiin kymmenen kilpailijaa karsinnan finaaliin.


title: Suomen euroviisukarsinta 1996

text: Finaali pidettiin lauantaina 3. helmikuuta Espoon kulttuurikeskuksen Tapiola-salissa ja televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.00–20.30 ja 21.25–22.50, lisäksi äänestystilanteesta kerrottiin lyhyesti kello 20.50. Kilpailu pidettiin samassa tilaisuudessa kuin kyseisen vuoden Emma-gaala: euroviisuehdokkaat esiintyivät ensin ja Emma-palkinnot jaettiin puhelinäänestyksen aikana. Kritiikkiä herätti se, että äänestyslinjat avattiin heti ensimmäisen kappaleen alettua, vaikka kappaleet esitettiin julkisesti ensimmäistä kertaa, ja se, että väliaikatietoja äänestyksestä julkistettiin kappaleiden esittämisen ollessa vielä kesken. Lähetyksessä oli lisäksi teknisiä häiriöitä eikä esimerkiksi Eija Kantolan esitys näkynyt televisiossa kokonaan. Äänestyksessä puhelinlinjat menivät lisäksi tukkoon eikä tulosta saatu julkistettua enää samana iltana. Finaalia seurasi 1 201 000 televisiokatsojaa. Kapellimestarina toimi Olli Ahvenlahti.


title: Suomen euroviisukarsinta 1996

text: Linjojen tukkeutumisen takia äänestysaikaa jatkettiin maanantaiaamuun asti ja tulokset oli tarkoitus julkistaa maanantai-iltana lähetettävässä erikoislähetyksessä kello 21.00–21.15. Tieto voittajasta levisi kuitenkin teksti-tv:ssä jo ennen tuloslähetystä.


title: Suomen euroviisukarsinta 1998

text: Suomen euroviisukarsinta 1998 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1998 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu pidettiin jälleen yhdistettynä kutsukilpailuna ja avoimena sävellyskilpailuna, suomalaissäveltäjiä kutsuttiin kilpailuun ja kuka tahansa saattoi lähettää oman kappaleensa avoimeen kilpailuun. Kappaleita saatiin 189, joista yhdeksän parasta valittiin karsinnan finaaliin. Niistä kuitenkin vain kaksi oli tullut avoimesta sävellyskilpailusta.


title: Suomen euroviisukarsinta 1998

text: Finaali pidettiin lauantaina 14. helmikuuta Ylen tv-studiossa 2 ja televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 21.30–23.00. Väliajalla esiintyi brittiläinen sopraano Sarah Brightman, jonka esityksen jälkeen käytiin äänestys. Äänestyksessä Suomen edustajaa valitsivat tasavahvasti puhelinäänestäjät, kansainvälinen asiantuntijaraati sekä kansainvälinen euroviisufaneista koottu raati, joista jokainen antoi äänet kappaleille kaavalla 10-8-7-6-5-4-3-2-1. Jokaisella raadilla oli kuitenkin oma suosikkinsa, puhelinäänestäjien suosikki oli Jari Sillanpää, asiantuntijaraadin Edea ja euroviisufanien Nylon Beat. Finaalia seurasi 1 207 000 televisiokatsojaa. Kapellimestarina toimi Olli Ahvenlahti. Edellisenä vuonna oli tullut kansainvälisessä loppukilpailussa voimaan sääntö, jonka mukaan taustanauhaa saa käyttää ilman lavalla tapahtuvaa soiton imitointia, ja tänä vuonna Nylon Beatin "Umm ma ma" oli historian ensimmäinen Suomen karsintakappale, joka esitettiin täysin taustanauhan varassa ilman orkesterisäestystä. Lisäksi karsinnan voittokappaleessa "Aavassa" orkesteria käytettiin ainoastaan jousiosuuksia varten.


title: Suomen euroviisukarsinta 1998

text: Kussakin sarakkeessa on kauttaviivan vasemmalla puolella raadin laululle antamat pisteet/puhelinäänet ja oikealla puolella sijoituspisteet.


title: British Sea Power

text: British Sea Power on brittiläinen indierockyhtye, joka julkaisi ensimmäisen albuminsa vuonna 2003 Rough Trade -levy-yhtiöllä. Yhtyeen perustajäsenet ovat Jan Scott Wilkinson (laulu, kitara), Martin Noble (kitara, koskettimet), Neil Hamilton Wilkinson (bassokitara, laulu, kitara) ja Matthew Wood (rummut). Lisäksi yhtyeeseen kuuluu tällä hetkellä Abi Fry (viulu, koskettimet) sekä Phil Sumner (kornetti, koskettimet, kitara). Toistaiseksi British Sea Power on esiintynyt Suomessa vain kerran: 29. päivä huhtikuuta 2013 Tavastialla Helsingissä.


title: Katipunan

text: Katipunan (Kataastaasan Kagalang-galang Na Katipunan ng mga Anak ng Bayan, ”Kansan poikien korkein ja arvostetuin seura”) oli filippiiniläisten nationalistien vuonna 1892 perustama kansallismielinen salaseura, jonka tavoitteena oli vapauttaa Filippiinit Espanjan siirtomaavallasta.


title: Katipunan

text: Kesällä 1892 kansallismielinen kirjailija José Rizal oli perustanut La Liga Filipina -nimisen järjestön, jonka tavoitteena oli koota filippiiniläiset yhteen vaatimaan poliittisia uudistuksia. Kun Rizal pidätettiin ja karkotettiin lähes välittömästi La Liga Filipinan perustamisen jälkeen, joukko järjestön jäseniä perusti salaa radikaalimman Katipunanin, jonka tarkoituksena oli järjestää aseellinen kapina. Keskeisin Katipunanin perustajajäsenistä oli Andrés Bonifacio. Katipunanin toiminta jäljitteli vapaamuurareita. Sen jäsenten oli vannottava uskollisuudenvala ja esiinnyttävä seuran kokouksissa naamiot kasvoillaan. Bonifacio ja Emilio Jacinto ehtivät julkaista maaliskuussa 1896 yhden numeron verran Katipunanin lehteä "Kalyaania" (”Vapaus”). Lehden julkaisemisen myötä seuran jäsenmäärän on sanottu kasvaneen hetkessä tuhannesta 20 000:een.


title: Katipunan

text: Katipunan aloitti kesällä 1896 kapinan, joka tunnetaan Filippiinien vallankumouksena. Aseiden hankkiminen Japanista oli osoittautunut vaikeaksi, koska varakkaat filippiiniläiset eivät olleet halukkaita lahjoittamaan varojaan siihen tarkoitukseen. Kapina jouduttiin lisäksi aloittamaan ennenaikaisesti, koska Marino Gil -niminen augustiinolaismunkki kavalsi suunnitelmat espanjalaisille. Kapina johti aluksi epäonnistumiseen, jonka seurauksena muun muasa Rizal teloitettiin. Kapina kuitenkin muuttui menestyksekkääksi, kun Katipunaniin kuulunut Emilio Aguinaldo tuli kapinallisjoukkojen komentajaksi. Katipunan lakkasi toimimasta salaseurana, kun kapinan johtajat muodostivat vuonna 1897 uuden vallankumoushallinnon.


title: Vedeeran taru

text: Vedeeran taru on Jarkko Tontin vuonna 2012 julkaistu fantasiaromaani. Teos voitti valtakunnallisen Lasten LukuVarkaus -kirjallisuuspalkinnon vuonna 2013.


title: Vedeeran taru

text: Teoksen jatko-osa Vedeera vaarallisilla vesillä ilmestyy syksyllä 2018.


title: Vedeeran taru

text: Haltijatyttö Vedeeran ja ihmispojan kielletty ystävyys joutuu koetukselle, kun Vedeera valitaan tärkeään tehtävään. Varo ihmisiä, pysy poissa heidän mailtaan, älä koskaan luota heihin. Näin Vaahterametsän haltijavaltakunnassa asuvalle Vedeeralle on opetettu niin kauan kuin hän muistaa. Lempipaikassaan joen rannassa hän kuitenkin tapaa ihmispoika Korilin, ja nuoret ystävystyvät. Haltijoiden ja ihmisten suhteita kiristää arvokas helmisimpukkalöytö. Se kenelle simpukkasaari rikkauksineen kuuluu, ratkaistaan kilpa juoksulla vuoren huipulle. Sekä haltijoiden että ihmisten keskuudesta arvotaan yksi nuori edustamaan omaa maataan. Haltijoiden kuningatar vetää esiin Vedeeran nimen, ja äkkiä tytön käsissä on haltijavaltakunnan tulevaisuus. Mutta kehen voi luottaa, ja kenen puolesta taistella? Uskaltaako Vedeera toimia vastoin oppimiaan sääntöjä, jos tuntee ne vääriksi?


title: Vedeeran taru

text: Lasten LukuVarkaus 2013 -palkintoraati arvioi kirjan seuraavasti: ”Jarkko Tontin Vedeeran tarua raatilaiset kuvailijat juoneltaan monipuoliseksi kirjaksi, koska siinä oli mukana iloa, surua, rakkautta, rohkeutta ja toimintaa. Kirjan jännitystä ja huumoria kiiteltiin. Yksi raatilaisista totesi, että tätä kirjaa oli pakko lukea koko ajan. Toinen raatilaisista kiitti, että kirjaa lukiessa tuntui kuin olisi ollut yksi päähenkilöistä. Kolmas raatilainen totesi, että kirja oli paras ikinä. Neljäs raatilaisista suorastaan rakastui kirjaan ja toivoi, että mahdollisimman moni lukisi kirjan, ”ihana toiminnan täyteinen seikkailu”."


title: Vedeeran taru

text: "Haltijoiden loisteliaasta historiasta paljastuu seikkoja, jotka pakottavat Vedeeran kyseenalaistamaan kaiken aiemmin oppimansa." – Kouvolan Sanomat 12.12.2012.


title: Vedeeran taru

text: Pohjalainen-sanomalehden mukaan (5.12.2012): "Vedeeran taru on klassinen fantasiasatu."


title: Vedeeran taru

text: "Itse teksti on mukavan soljuvaa ja maailmanrakennus hallinnassa. Hännälliset haltiat, stereotypiasta poikkeavat peikot ja nelisormiset quirenilaiset varmistavat, ettei kirja jää vain roolipelikampanjan julkiseksi sivutuotteeksi." – Tähtivaeltaja 1/2013.


title: Vedeeran taru

text: "Haltijatytön ja ihmispojan rakkaus uhmaa ikiaikaista alueriitaa." - YLE Uutiset 2.8.2012.


title: PK (elokuva)

text: PK on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut intialainen satiirinen draamakomedia. Sen ohjasi Rajkumar Hirani, joka toimi myös elokuvan tuottajana Vidhu Vinod Chopran kanssa ja käsikirjoittajana Abhijat Joshin kanssa. Päärooleja näyttelevät Aamir Khan ja Anushka Sharma, ja sivurooleja näyttelevät Sushant Singh Rajput, Boman Irani, Saurabh Shukla ja Sanjay Dutt. Elokuva kertoo avaruusolennosta, joka tulee Maahan tutkimusmatkalle. Hän ystävystyy toimittajan kanssa ja kyseenalaistaa uskonnollista taikauskoa ja uskonkappaleita.


title: PK (elokuva)

text: "PK:stä" tuli yli 6 miljardin rupian tuotollaan kaikkien aikojen eniten tuottanut intialainen elokuva.


title: PK (elokuva)

text: Box Office India julisti "PK:n" ”kaikkien aikojen jymymenestykseksi”.


title: PK (elokuva)

text: Elokuvaa vastaan protestoitiin, koska hindunationalistit katsoivat sen loukkaavan hinduyhteisön tunteita.


title: Hääpuku

text: Hääpuku eli morsiuspuku on perinteinen asu, johon naiset pukeutuvat naimisiin mentäessä. Hääpuvun tyyli, väritys ja käyttötavat riippuvat kulttuurista.


title: Hääpuku

text: Suomessa tyypillinen hääpuku on nykyisin väritykseltään valkoinen. Valkoinen väri symboloi puhtautta, ja perinteisesti valkoiseen hääpukuun saivat pukeutua vain neitsyet. Nykyään tavasta on luovuttu.


title: Hääpuku

text: Nykypäivänä hääpukua pidetään yllä vain hääpäivänä, jolloin pariskunta vihitään. Toisin oli ennen, jolloin hääpuku oli naisten ainoa juhlapuku, jota käytettiin juhlassa kuin juhlassa niin kauan kuin nainen siihen mahtui. Kun mitat eivät enää riittäneet, puku annettiin lahjaksi tyttärelle.


title: Esko Kairesalo

text: Esko Hannu Kairesalo (s. 5. maaliskuuta 1957 Kangasala) on Mäntsälän kunnanjohtaja.


title: Esko Kairesalo

text: Kairesalo kirjoitti ylioppilaaksi 1976 ja valmistui hallintotieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta 1982. Työuransa hän aloitti Hämeen lääninhallituksen läänin- ja piirihallintoviranomaisten neuvottelukunnan sihteerinä ja jatkoi tutkijana 1982–1983. Hän toimi Säkylän kunnansihteerina 1983–1989, Vihdin kunnan talousjohtajana 1989–1993, Vihdin perusturvajohtajana 1993–1994 ja Mäntsälän kunnanjohtajana hän on toiminut vuodesta 1994.


title: Esko Kairesalo

text: Mäntsälä on Suomen kunnista yhtiöittämispolitiikassaan pisimmällä. Kairesalo on pohtinut mahdollisuuksia myös vanhusten hoivapalvelujen, päiväkotien ja työterveyshuollon yhtiöittämiseen. Kairesalon puolue on kokoomus.


title: Esko Kairesalo

text: Kairesalo asuu vaimonsa kanssa Lahdessa. Heillä on vuonna 1984 syntynyt poika ja 1986 syntynyt tytär.


title: Eeva Kyrönviita

text: Eeva Kyrönviita on Ruoveden kunnanjohtaja. Ruoveden kunnanvaltuusto äänesti hänet kunnanjohtajaksi vuonna 2013 äänin 21-6. Aikaisemmin hän toimi Ruoveden kunnan talousjohtajana ja vs. kunnanjohtajana. Hänellä on hallintotieteiden maisterin koulutus. Hänellä on kolme lasta.


title: Jalle Stoor

text: Jalle Stoor on suomalainen frisbeegolfin pelaaja, joka voitti Suomen mestaruuden avoimessa sarjassa vuonna 2014. Tätä ennen hän oli sijoittunut kolmanneksi vuosina 2012–2013.


title: Pimeys (täsmennyssivu)

text: Pimeys voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Dylan Moriarity

text: Dylan Moriarity (s. 11. syyskuuta 1994 Quebec) on kanadalainen alamäkiluistelija. Hän debytoi lajin MM-sarjassa Red Bull Crashed Icessä vuonna 2013 Niagaran osakilpailussa. Moriarityn paras sijoitus yksittäisessä osakilpailussa on toinen sija, jonka hän saavutti kaudella 2015 Pohjois-Irlannin osakilpailusta. Tuolla kaudella hän sijoittui yhteispisteissä viidenneksi.


title: Dylan Moriarity

text: Moriarityn kaksoisveli Dean Moriarity on myös alamäkiluistelija, joka on saavuttanut Red Bull Crashed Icessä muutaman palkintosijan.


title: Lautakkomäen rautatietunneli

text: Lautakkomäki on rautatietunneli Muuramessa Orivesi–Jyväskylä-radan Jyväskylän–Jämsänkosken rataosalla. Tunneli on valmistunut 1972, ja se on 383 metriä pitkä.


title: Stéphane Lefebvre

text: Stéphane Lefebvre (s. 16. maaliskuuta 1992 Nœux-les-Mines) on ranskalainen ralliautoilija. JWRC -sarjassa Lefebvre on saavuttanut kolme osakilpailuvoittoa sekä mestaruuden kaudella 2014 ja WRC3 -luokassa niin ikään kolme voittoa ja mestaruuden kaudella 2014. Hän kilpailee Citroënillä.


title: Stéphane Lefebvre

text: Lefebvre ajoi ensimmäisen osakilpailunsa rallin MM-sarjassa vuonna 2013 Ranskassa ollen yleiskilpailussa 20. Kaudella 2014 Lefebvre sijoittui parhaimmillaan yleiskilpailussa 19:nneksi, Saksan ja Puolan ralleissa. Kaudeksi 2015 Lefebvre siirtyi kilpailemaan pääosin WRC2 -luokkaan. Ensimmäisen MM-pisteensä hän saavutti Saksan rallista sijoittuen kymmenenneksi. 2015 Saksan rallista lähtien Lefebvre on ajanut WRC1 luokassa.


title: Stéphane Lefebvre

text: Lefebvren kartanlukijana on toiminut kaudesta 2016 alkaen ranskalainen Gabin Moreau.


title: Stéphane Lefebvre

text: Kaudella 2018 Lefebvre ajoi Citroenin tehtaan tuella WRC2 sarjassa sijoittuen kauden päätteeksi sarjassa 13. sijalle. Parhaat saavutukset olivat Portugalin rallin 3. ja Walesin rallin 5. sija WRC2 luokassa.


title: Adam Green (alamäkiluistelija)

text: Adam Green (s. 23. elokuuta 1990 Cleveland) on yhdysvaltalainen alamäkiluistelija. Hän debytoi alamäkiluistelun MM-sarjassa Red Bull Crashed Icessä Münchenin kilpailussa vuonna 2010. Greenin paras sijoitus yksittäisessä kilpailussa on selviytyminen 16 parhaan joukkoon Saint Paulin osakilpailussa vuonna 2013. Green on pelannut nuorempana myös jääkiekkoa kolmentoista vuoden ajan.