title: Suomi 2000-luvulla

text: Vaikka lehtien levikit laskivat 2000-luvulla, kansainvälisesti vertaillen Suomessa luettiin lehtiä edelleen poikkeuksellisen paljon. Sanomalehdet perustivat internet-lehtensä jo 1990-luvulla ja 2000-luvulla lehtien lukeminen siirtyi vuosi vuodelta enemmän verkkoon. Esimerkiksi Helsingin Sanomien verkkolehden lukijamäärä lisääntyi vuodesta 2001 vuoteen 2006 jopa 172 % ja Iltalehden peräti 377 %. Suomalaisten sanomalehtien yhteislevikki painui vuonna 2008 alle kolmen miljoonan.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Yleisradio uudisti suomenkielisen radiotoimintansa vuonna 2003, jolloin toimintansa aloittivat YLE Radio 1, YleX, YLE Radio Suomi ja YleQ. Radion AM-lähetykset lopetettiin vuodenvaihteessa 2007. Yleisradio menetti kuunteluosuuttaan vuosikymmenen kuluessa.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvulla Suomessa oli käytössä televisiomaksu. Viranomaiset valvoivat kansalaisten koteja sen suhteen, kenellä on televisiolaite ja kenellä ei. Vuosikymmenen aikana Suomessa toteutettiin digisiirtymä. Digitaaliset koelähetykset oli aloitettu 1997. Digitaaliset lähetykset aloitettiin pääkaupunkiseudulla sekä Tampereen ja Turun kaupunkiseuduilla syyskuussa 2000. Vuonna 2005 digiverkon peittoalueen laskettiin kattavan 99,9 % Suomen väestöstä, eli verkon ulkopuolelle jäi vain viitisen tuhatta kansalaista. Lopullisesti digitekniikkaan siirryttiin Suomessa 1. syyskuuta 2007 kello 4.00. Teräväpiirtolähetysten aloittaminen jäi seuraavalle vuosikymmenelle.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Televisio-ohjelmistossa uutta olivat formaatteihin perustuvat tositelevisiotuotannot. "Suuri seikkailu" oli genren ensimmäisiä suomalaistuotantoja, sitä esitettiin keväisin vuodesta 2001 vuoteen 2005. Alankomaalaiseen formaattiin perustuva Big Brother sai ensiesityksensä elokuussa 2005. Tositelevision olennainen osa oli osallistujien pudottaminen yksi toisensa jälkeen, ja viimeisessä jaksossa yksi kilpailijoista sai suurehkon palkintosumman. Osallistujat tekivät paljastuksia yksityiselämästään, riitelivät ja vuodattivat kyyneleitä.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Varsinkin vuosikymmenen alkupuolella esitettiin useita erilaisia tietokilpailuohjelmia, kuten "Heikoin lenkki", "Greed", "Maailman ympäri" sekä jo edellisen vuosikymmenen lopulla aloittanut "Haluatko miljonääriksi?".


title: Suomi 2000-luvulla

text: Brittiformaattiin perustuva kykyjenetsintäkilpailu "Idols" aloitti Suomessa loppukesästä 2003. Idolsia lyhytikäisemmäksi jäi "Popstars". "Suomen Robinsonissa" (2004 ja 2005) kilpailijat vietiin autiolle saarelle ja "Miljonääri-Jussissa" (2004) naiset kisasivat varakkaaksi väitetyn poikamiehen suosiosta. Viihdelehdistö tarttui tositelevision kilpailijoiden yksityiselämään. Näin syntynyt julkisuus jäi lähes poikkeuksetta lyhytkestoiseksi.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Tositelevision suosio kantoi myös vuosikymmenen loppupuolelle. Syyskuussa 2007 sai ensi-iltansa "Talent Suomi". Erityisen pitkäikäiseksi muodostui maaliskuussa 2006 aloittanut "Tanssii tähtien kanssa", joka jatkui vielä 2010-luvun puolivälissä.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvun television suosikkisarja "Salatut elämät" perustuu niin ikään formaattiin. "Salkkarit" aloitti alkuvuonna 1999 ja sitä jatkettaneen ainakin vuoteen 2018. Sarjan jaksoja esitettiin alusta alkaen viidesti viikossa, kun aiemmin suomalaisten televisiosarjojen esitystiheys oli ollut tyypillisesti yksi jakso viikossa.


title: Suomi 2000-luvulla

text: "Rikospoliisi Maria Kallio" (2003) keräsi ruutujen ääreen keskimäärin 1,3 miljoonaa katsojaa. Nimiroolin tulkitsi Minna Haapkylä. "Käenpesä" oli myös eräs vuosikymmenen suosituista draamasarjoista. Sitä esitettiin runsaat sata jaksoa vuosina 2004–2007. Nelosen "Irtiottoja" (2003) kahmi lukuisia televisioalan palkintoja.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Syyskaudella 2003 esitettiin viisitoistaosainen komediasarja "Kuumia aaltoja", jota Kaleva-lehdessä luonnehdittiin termillä "Hannele Laurin ikääntymissarja". Vuosina 2004 ja 2006 esitettiin tamperelainen parisuhdekomedia "Paavo ja Raili". Eija Vilppaan ja Ritva Holmbergin käsikirjoittamassa 24-osaisessa tuotannossa nimirooleja näyttelivät Vilpas ja Lasse Karkjärvi.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Yle TV2:n keskiviikkoiltojen sarjat nauttivat suurta suosiota. Vuosina 1999–2003 esitettiin Carl ja Anna-Lisa Mestertonin käsikirjoittamaa epookkidraamaa "Hovimäki", joka kertoo Lindhofien ja Sepän sukujen vaiheista lounaissuomalaisessa maalaispitäjässä 1700-luvun lopulta 1900-luvun alkuun.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Vuosina 1998–2006 esitettyihin Maalaiskomedioihin kuuluu neljä kuusiosaista tuotantokautta: "Vain muutaman huijarin tähden", "Peräkamaripojat", "Mooseksen perintö" ja "Turvetta ja timantteja". Heikki Luoman käsikirjoittamassa ja Jukka Mäkisen ohjaamassa komediasarjassa näytteli muun muassa Miia Nuutila. Niin ikään Luoman käsikirjoittama ja Mäkisen ohjaama maalaisdraama "Pirunpelto" sai ensi-iltansa tammikuussa 2009 pääosassaan Matti Ristinen.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Sari Havaksen tähdittämää maalaisdraamaa "Lehmän vuosi" esitettiin kolme tuotantokautta vuosina 2006–2010. Kari Väänäsen kynästä syntynyt Kemijärvelle sijoittuva "Taivaan tulet" sai ensiesityksensä tammikuussa 2007.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Tavaksi tuli, että useimmat televisiosarjat julkaistiin DVD:nä pian televisioesitystensä jälkeen - myös "Salatut elämät", jonka tuhannes jakso "Ulla katsoo pelkoaan suoraan silmiin" ensiesitettiin 26. marraskuuta 2004.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Ajankohtainen kakkonen jatkoi halki vuosikymmenen, ohjelma täytti vuosikymmenen lopussa jo 40 vuotta. Yle TV1 esitti uutisiaan tuttuun tapaan kello 20.30 ja MTV3 puolestaan kello 19 ja kello 22. Myös Nelosella oli uutislähetyksensä, "Nelosen uutiset".


title: Suomi 2000-luvulla

text: Yle TV1:n uutisankkuri Arvi Lind siirtyi eläkkeelle lokakuussa 2003. Elämänmuutos uutisoitiin laajalti. MTV3:n pitkäaikainen uutisankkuri Leena Kaskela jäi eläkkeelle marraskuussa 2004 ja Yleisradion Eva Polttila puolestaan syyskuussa 2009.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Talk show't eli keskusteluohjelmat vakiinnuttivat paikkansa suomalaisessa mediakentässä. 2000-luvun keskusteluohjelmia olivat muun muassa "Arto Nyberg", "Joonas Hytönen Show" ja "Hyppönen-Enbuske Experience". Lajityypin erikoisuuksia oli Outi Mäenpään emännöimä "Noriko Show" (2004), jossa Mäenpää oli tekeytynyt japanilaistoimittajattareksi, joka haastatteli suomalaisjulkkiksia englanniksi. Lähtökohdastaan huolimatta sarja ei jäänyt piilokameraviihteen tasolle, vaan siitä tuli eräs esitysvuotensa parhaita suomalaisia henkilöhaastatteluohjelmia.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvun suosittuja suomalaisia kevyen musiikin esittäjiä olivat muun muassa Anssi Kela ja Maija Vilkkumaa. Anssi Kelan esikoisalbumi "Nummela" (2001) myi yli 150 000 kappaletta. Albumilta muistetaan muun muassa hitti "Mikan faijan BMW". Vilkkumaan ytimekkäästi nimetty albumi "Ei" myi yli 120 000 kappaletta. Hänen 2000-luvun hittejään olivat muun muassa "Ingalsin Laura" (2001) sekä "Totuutta ja tehtävää" (2001). Rock-yhtye Yö myi levyjään sadointuhansin, yhtyeen "Rakkaus on lumivalkoinen" (2003) oli eräs vuosikymmenen menestyssävellyksistä. Nylon Beatin levyt myivät platinaa yksi toisensa jälkeen. Radiossa soivat tiheään muun muassa kappaleet "Syytön" (2000) ja "Anna mulle" (2001).


title: Suomi 2000-luvulla

text: Lauri Tähkä ja Elonkerjuu lauloi rockia pohjalaismurteella ja löi itsensä läpi. Yhtyeen "Tuhannen riemua" (2007) myi noin 126 000 kappaletta ja sai tuplaplatinaa. "Maailma on renki" (2006) ja "Tänään ei huomista murehdita" (2009) myivät platinaa. Vuosikymmenen menestyjiä olivat myös rockyhtye Zen Café ja melodisen metallimusiikin yhtye Children of Bodom.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Iskelmälaulaja Anne Mattilan levyt myivät kultaa lähes poikkeuksetta, albumit "Anne Mattila" (2002) ja "Enkeleitä onko heitä" (2003) ylittivät jopa platinalevyn rajan. Vuonna 1985 aloitettuja Seinäjoen tangomarkkinoita järjestettiin joka vuosi myös 2000-luvulla. 1900-luvun tangokuninkaallisista uraansa jatkoivat menestyksekkäästi muun muassa Arja Koriseva, Jari Sillanpää ja Marita Taavitsainen.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Paula Koivuniemen suosio nousi 2000-luvulla. Albumit "Yöperhonen" (2006) ja "Timantti" (2007) myivät kultaa. Koivuniemi ja kolme muuta pitkän linjan naisartistia, Katri Helena, Lea Laven ja Marion Rung, toteuttivat yhteiskiertueen Leidit lavalla vuonna 2000. Kiertue oli eräänlainen vastine laulukokoonpanolle Mestarit, joka käsitti neljä pitkän linjan miesartistia: Hectorin, Kirkan, Pave Maijasen ja Pepe Willbergin. Hectorin "Ei selityksiä" oli vuoden 2004 menestyslevyjä; siltä jäi elämään etenkin sävellys "Kuunnellaan vaan taivasta" (2003).


title: Suomi 2000-luvulla

text: Vuosikymmenen menestyskappaleita olivat myös Denigraten "Mombasa" (2002) elokuvasta "Menolippu Mombasaan" ja Siiri Nordinin "Sydämeeni osuman sain" (2003) elokuvasta "Helmiä ja sikoja". Jore Marjarannan tiuhaan soitettu "Haaveet kaatuu" (2003) on puolestaan elokuvan "Pahat pojat" tunnusmusiikkia.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvulla edesmenneitä kevyen musiikin henkilöitä olivat muun muassa pikkutuhmista pop-kappaleistaan tunnettu viihdetaiteilija Kikka (1964–2005), suomalaisen muusikkokaartin terävimpään kärkeen kuuluva Kirka (1950–2007) ja Suomirockin grand old man Juice Leskinen (1950–2006).


title: Suomi 2000-luvulla

text: "Idols"-tyyppiset televisio-ohjelmat toivat mukanaan suuren määrän uusia esiintyjiä, joiden menestys tosin ei yltänyt useinkaan esikoisalbumia pidemmälle. "Idolsin" ensimmäisen tuotantokauden voittaja Hanna Pakarinen ja toiseksi tullut Jani Wickholm menestyivät kohtalaisesti, mutta lopulta potin korjasi kolmanneksi tullut Antti Tuisku, jonka yleisönsuosio säilyi korkeana myös 2010-luvulla. "Popstars"-ohjelman voittaja Gimmel toimi vain pari vuotta, yhtyeen suurin hitti on "Etsit muijaa seuraavaa" (2002). Gimmelin jäsenistä menestykselliselle soolouralle pääsi Jenni Vartiainen, hänen 2000-luvun hittejään on muun muassa "Ihmisten edessä" (2007). Vuosikymmenen nuorinta muusikkopolvea edusti Anna Abreu (s. 1990), joka ponnahti suosioon vuoden 2007 "Idols"-ohjelmasta. Abreun menestyskappaleita on muun muassa "End of Love" (2007).


title: Suomi 2000-luvulla

text: Eräät suomalaismuusikot menestyivät paitsi omassa maassaan, myös ulkomailla. Daruden "Sandstorm" (1999) oli eräs vuosikymmenen alun hittejä. Yhdysvalloissa "Sandstormin" digimyynti ylitti sittemmin puolen miljoonan rajan. Daruden tuotanto julkaistiin Yhdysvalloissa digitaalisessa muodossa vuonna 2007. Kansainvälistä suosiota nautti myös HIM, joka teki levytyssopimuksen yhdysvaltalaisen Sire Recordsin kanssa syyskuussa 2004.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Nightwishin "Once" oli kesällä 2004 Euroopan myydyin musiikkialbumi. Edellämainitun ohella Nightwish julkaisi 2000-luvun aikana studioalbumit "Wishmaster" (2000), "Century Child" (2002) ja "Dark Passion Play" (2007). Suomen ulkopuolella menestyi myös rock-yhtye The Rasmus. Albumi "Dead Letters" (2003) myi yli puolitoista miljoonaa kappaletta. Erityisen suosittu oli single "In the Shadows", joka nousi listaykköseksi Suomessa, Saksassa ja Uudessa-Seelanissa.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomen yleisradioyhtiö voitti Eurovision laulukilpailun ensimmäisen kerran vuonna 2006 Lordin esittämällä sävellyksellä "Hard Rock Hallelujah". Helsingin Kauppatorille kerääntyi kymmeniä tuhansia ihmisiä juhlistamaan voittoa. Suomen yleisradioyhtiön edustussävellysten menestys Eurovision laulukilpailussa oli siihen asti ollut vaatimatonta, usein Suomi oli jäänyt viimeiselle sijalle. Vuoden 2007 Eurovision laulukilpailu järjestettiin Helsingin Hartwall Arenalla juontajinaan Mikko Leppilampi ja Jaana Pelkonen. Suomen edustussävellys, Hanna Pakarisen esittämä "Leave Me Alone" jäi sijalle 17.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Vuosikymmenen aikana polemiikkia aiheutti Musiikkitalon rakentaminen Helsinkiin. Rakennus valmistui lopulta kesällä 2011.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomalaisen elokuvan katsojaluvut kohosivat 1990-luvun lopulta alkaen. Elämäkertaelokuvia valmistui tiiviiseen tahtiin; usein aiheena olivat lähimenneisyyden henkilöt, joista useat olivat kuvaushetkellä vielä hengissä. Elokuvien pääosissa näytteli melko homogeeninen näyttelijäkaarti. Timo Koivusalo, Aku Louhimies ja Aleksi Mäkelä ohjasivat suuren osan 2000-luvun katsojamenestyksistä; kansainvälistä menestystä sai lähinnä Aki Kaurismäki.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Aki Kaurismäki jatkoi Suomi-trilogiaansa teoksilla "Mies vailla menneisyyttä" (2002) ja "Laitakaupungin valot" (2006). Ensin mainittu menestyi myös kansainvälisesti ja sai yli puolitoista miljoonaa katsojaa. Timo Koivusalo teki muusikoista kertovia elämäkertaelokuvia: Reino Helismaasta ja Tapio Rautavaarasta kertova "Kulkuri ja joutsen" sai ensi-iltansa jo 1999, sitä seurasivat Irwin Goodmanista kertova "Rentun ruusu" (2001) ja "Sibelius" (2003). Elokuvat saivat hyvät katsojaluvut ja kohtalaisen kriitikkovastaanoton. Koivusalon mielenterveyskuvaus "Kalteva torni" (2006) keräsi kansainvälistä festivaali-mainetta. Martti Suosalo oli Koivusalon luottonäyttelijä, hän tulkitsi valkokankaalle Irwinin, Helismaan ja Sibeliuksen. Suosalo teki ylipäätään vahvoja roolisuorituksia 2000-luvun suomalaisessa elokuvatuotannossa.


title: Suomi 2000-luvulla

text: JP Siili ohjasi Remu Aaltosen nuoruusvuosista kertovan elokuva "Ganes" (2007). Vuonna 2008 Siili ohjasi jännityselokuvan "Blackout", jossa pääroolin näytteli Petteri Summanen, eräs vuosikymmenen suosituista näyttelijöistä.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Toista maailmansotaa käsiteltiin edelleen suomalaisessa elokuvataiteessa. Åke Lindmanin viimeinen ohjaustyö oli Karjalankannaksen taisteluista kertova "Tali-Ihantala 1944" (2007). Elokuvan sisarteokseksi on kutsuttu niin ikään Lindmanin ohjausta "Etulinjan edessä" (2004). Klaus Härön ohjaama "Äideistä parhain" (2006) käsittelee Ruotsiin lähetettyjä sotalapsia. Elokuva oli Suomen Oscar-ehdokkaana. Teos sai pääasiassa myönteisen vastaanoton, mutta sitä myös kritisoitiin liiasta sentimentaalisuudesta.


title: Suomi 2000-luvulla

text: "Levottomat"-trilogia herätti huomiota, sarjan elokuvia ei sinänsä yhdistänyt muu kuin tuotantoyhtiö Solar Films, ihmissuhdeongelmissa piehtarointi ja pikkutuhma pehmoseksi. Trilogian elokuvat "Levottomat" (2000), "Minä ja Morrison" (2001) ja "Levottomat 3" (2004) saivat hyvän yleisövastaanoton. "Levottomat"-teoksen ohjaaja Aku Louhimies oli usean 2000-luvun kassamenestyksen takana: hän ohjasi muun muassa elokuvat "Kuutamolla" (2002), "Paha maa" (2005) ja "Valkoinen kaupunki" (2006). "Paha maa" oli myös taiteellinen voitto.


title: Suomi 2000-luvulla

text: "Levottomat"-trilogian ohella alastomuudesta syntynyttä mediahuomiota aiheutti muun muassa JP Siilin "Hymypoika" (2003), keskeisessä roolissa Reino Nordin, eräs 2000-luvulla taiteellisen läpimurtonsa tehneistä näyttelijöistä. Alastomuuden aiheuttama polemiikki tiivistettiin viihdelehdistössä sanaan "kohu", jota ylipäätään viljeltiin ahkeraan lööpeissä.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Vuosikymmenen menestyselokuva oli Aleksi Mäkelän ohjaama, löyhästi tositapahtumiin perustuva "Pahat pojat" (2003), joka sai teattereissa runsaasti yli 600 000 katsojaa. Niin ikään Mäkelän ohjaama, Matti Nykäsen elämästä ammentanut "Matti" oli kassamenestys.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Uuno Turhapuro -elokuvien 1973 alkanut jatkumo päättyi 2004 elokuvaan "Uuno Turhapuro – This Is My Life". Elokuva jäi Ere Kokkosen (1938–2008) viimeiseksi. Vuosikymmenen aikana kuoli useita Uuno-elokuvista tunnettuja näyttelijöitä, jotka toki olivat tehneet varsinaisen taiteellisen uransa muissa yhteyksissä: Tapio Hämäläinen (1922–2008), Marita Nordberg (1929–2009) ja Marjatta Raita (1944–2007). Viimeinen Uuno-elokuva oli kunnianosoitus suomalaisen viihteen monitoimimiehelle Spede Pasaselle (1930–2001).


title: Suomi 2000-luvulla

text: Vuosikymmenen paljon käytettyjä elokuvanäyttelijöitä olivat muun muassa Samuli Edelmann (s. 1968), Minna Haapkylä (s. 1973), Mikko Leppilampi (s. 1978) ja Jasper Pääkkönen (s. 1980). Haapkylä näytteli muun muassa "Kuutamolla"-elokuvan pääosan ja keskeiset roolit ranskalaiselokuvissa "Charlie sanoo" (2006) ja "Käärmeen merkki" (2006). Leppilampi näytteli keskeistä miesosaa Perttu Lepän komediaelokuvissa "Helmiä ja sikoja" (2003) ja "8 päivää ensi-iltaan". Hän näytteli molemmissa Laura Birniä (s. 1981) vastaan, joka niin ikään oli eräs vuosikymmenen uusista kasvoista. Hieman vanhemmasta näyttelijäpolvesta esillä olivat muun muassa pariskunnat Peter Franzén ja Irina Björklund sekä Tommi Korpela ja Elina Knihtilä. Hannu-Pekka Björkman teki kauttaaltaan vahvoja roolitöitä sekä elokuvissa että televisiossa, erityisesti elokuvassa "Eläville ja kuolleille" (2005).


title: Suomi 2000-luvulla

text: 1980-luvulla syntyneistä näyttelijöistä debytoivat valkokankailla muun muassa Pamela Tola ja Samuli Vauramo. He näyttelivät toisiaan vastaan Dome Karukosken esikoisohjauksessa "Tyttö sinä olet tähti" (2005).


title: Suomi 2000-luvulla

text: Parhaan elokuvan Jussi -palkinnot 2000–2009:


title: Suomi 2000-luvulla

text: Katsotuimmat suomalaiset elokuvat 2000–2009 (Suomen elokuvateattereissa):


title: Suomi 2000-luvulla

text: Olli Saarelan "Rukajärven tie" sai 426 414 katsojaa, elokuvan ensi-ilta oli vuonna 1999. Maailmanlaajuisesti eniten katsojia keräsivät Aki Kaurismäen ohjaamat elokuvat.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Katso myös Luettelo 2000-luvun suomalaisista elokuvista.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomalaista urheilua ja suomalaisten käsityksiä urheilusankareistaan ravisutti Lahden MM-hiihtojen dopingskandaali 2001, jolloin Suomi menetti dopingrikkomusten takia peräti kolme mitalia. Lopulta Suomi tuli näissä kisoissa kolmanneksi saatuaan kaksi kultaa, viisi hopeaa ja kolme pronssia. 2000-luvun ensikymmenen menestyneimpiä hiihtäjiä on muun muassa Virpi Kuitunen. Hän on ainoa Lahdessa dopingista kiinni jäänyt, joka onnistui myöhemmin vielä palaamaan kansainväliselle huipulle. Kuitunen on voittanut vuosikymmenen aikana yhteensä kuusi kultamitalia. Muita menestyneitä maastohiihtäjiä ovat muun muassa Samppa Lajunen, Pirjo Muranen ja Aino-Kaisa Saarinen, jotka ovat myös moninkertaisia kultamitalisteja.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Mäkihyppääjistä muistetaan ainakin Janne Ahonen, Hannu Manninen ja Matti Hautamäki, jotka ovat voittaneet useita mitaleja niin olympia- kuin MM-kisoissa. Alppihiihtäjä Kalle Palander voitti pujottelun maailmancupin 2002–2003. Tanja Poutiainen on arvokisamitalien määrällä mitattuna Suomen menestynein alppihiihtäjä, joka on voittanut 2000-luvulla yhden olympiahopean Torinossa 2006 sekä MM-kisoissa kaksi hopeaa ja kaksi pronssia.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomen jääkiekkomaajoukkueen parhaat sijoitukset 2000-luvun ensikymmeneltä ovat MM-hopeamitalit 2001 ja 2007 sekä olympiahopea Torinossa 2006. Merkittävimpiä ajan jääkiekkoilijoita ovat muun muassa Saku Koivu, Ville Peltonen, Teemu Selänne ja Petteri Nummelin.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Helsingissä pidettiin Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2005. Suomen menestyminen kisoissa oli kuitenkin varsin heikkoa: ainoa mitali näistä on Tommi Evilän voittama pituushypyn pronssimitali. Yleisurheilijoista parhaimpia on etenkin Tero Pitkämäki, joka on keihäänheiton maailmanmestari 2007 ja joka valittiin samana vuonna vuoden eurooppalaiseksi yleisurheilijaksi.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomen menestyneimmistä jalkapalloilijoista Sami Hyypiä pelasi Liverpoolissa ja Jari Litmanen useissa eri seuroissa. Hanna-Maria Seppälä voitti ensimmäisenä suomalaisena naisena uinnin maailmanmestaruuden 2003, ja on sen jälkeenkin päätynyt useasti mitalisijoille. Suomi nousi maailmanmaineeseen myös vammaisurheilussa, kun Leo-Pekka Tähti voitti pyörätuolikelauksen kaksi paralympiakultamitalia Ateenassa 2004 ja yhden Pekingissä 2008.


title: Suomi 2000-luvulla

text: Kimi Räikkönen on Formula 1 -sarjan maailmanmestari 2007. Kyseessä oli ensimmäinen kausi, jolloin Räikkönen ajoi Scuderia Ferrari -tallissa. Tätä ennen hän ajoi McLarenissa tullen kahdesti MM-sarjan toiseksi. Toistaiseksi viimeisin suomalainen rallin maailmanmestari on Marcus Grönholm, joka voitti mestaruuden 2000 ja 2002.


title: Suomi 2000-luvulla

text: 2000-luvun ensikymmenellä elettiin pääsääntöisesti nousukautta, ja merkkivaatteet olivat suosittuja. Naisten muoti-ilmiöitä olivat muun muassa varvas- ja rannekorut, Velour-oloasut, leggingsit, pitkät puserot, glitterit, korkokengät ja ballerina-kengät. Ystävyysrannekkeet olivat yleisiä etenkin nuorisolla. Korkeavyötäröiset farkut tekivät paluun. Talven hitti olivat UGG-saappaat, kun taas kesällä Crocs-muovikengät olivat suosittuja. Nuorilla miehillä tyypillisiä olivat hupparit, t-paidat, reput, farkut, urheilujalkineet ja lippalakit, vuosikymmenen lopulla erityisesti "suoralipat".


title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomessa jouduttiin 2000-luvulla suremaan seuraavien merkittävien henkilöiden poismenoa:


title: Nicolai Jørgensen

text: Nicolai Jørgensen (s. 15. tammikuuta 1991 Ballerup) on tanskalainen jalkapalloilija, joka on vuodesta 2016 edustanut Alankomaiden pääsarjassa pelaavaa Feyenoordia. Aiemmin hän on kotimaansa lisäksi pelannut Saksassa. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Jørgensen on vasen laitahyökkääjä tai piilokärki. Hän on pelannut myös Tanskan jalkapallomaajoukkueessa.


title: Nicolai Jørgensen

text: Jørgensenin kasvattajaseura on Akatemisk Boldklubb, jota hän edusti vuodet 2009-2010. Vuonna 2010 hän siirtyi Saksan Bundesliigan Bayer Leverkuseniin, jota hän edusti kahden vuoden ajan pelaten Bundesliigassa vain kymmenen peliä sekä kaksi peliä Mestareiden liigassa. Vuonna 2012 hän oli lainalla sekä Bundesliiga-seura 1. FC Kaiserslauternissa että kotimaansa FC Kööpenhaminassa. Kööpenhaminassa Jørgensen pelasi kahdeksan peliä tehden kolme maalia ja niinpä seura osti Jørgensenin itselleen. Kööpenhaminassa Jørgensen on pelannut sekä Mestareiden liigaa että Eurooppa-liigaa. Eurooppa-liigan lohkovaiheen ottelussa HJK:ta vastaan syyskuussa 2014 Parkenilla vaihdosta kentälle tullut Jørgensen teki kaksi maalia Kööpenhaminan voittaessa 2-0.


title: Nicolai Jørgensen

text: Jørgensen on pelannut kaikissa Tanskan nuorten maajoukkueissa. Hän oli mukana kotimaassaan vuonna 2011 järjestetyissä alle 21-vuotiaiden EM-kisoissa. Tanskan jalkapallomaajoukkueessa Jørgensen debytoi vuonna 2011. Hän on pelannut siinä yhdeksän ottelua vielä ilman maaleja.


title: Joonian yliopisto

text: Joonian yliopisto () on yliopisto, joka toimii Korfun kaupungissa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1984 ja se aloitti toimintansa vuonna 1985. Joonian yliopisto kunnioittaa Korfulla toimineen Kreikan ensimmäisen yliopiston, vuonna 1824 perustetun Joonian akatemian muistoa.


title: Joonian yliopisto

text: Yliopistossa on kolme tiedekuntaa ja yhteensä kuusi laitosta.


title: Joonian yliopisto

text: Yliopiston tiedekunnat ja niiden laitokset ovat:


title: Kreikan kansainvälinen yliopisto

text: Kreikan kansainvälinen yliopisto (; ) on yliopisto, joka toimii Thessalonikissa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2005. Se on Kreikan ainoa yliopisto, joka tarjoaa opetusta pelkästään englannin kielellä.


title: Kreikan kansainvälinen yliopisto

text: Yliopistossa on kolme tiedekuntaa, jotka tarjoavat useita eri tutkinto-ohjelmia.


title: Kreikan kansainvälinen yliopisto

text: Yliopiston tiedekunnat ovat:


title: Länsi-Makedonian yliopisto

text: Länsi-Makedonian yliopisto () on yliopisto, joka toimii Flórinassa ja Kozánissa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2003 erottamalla Thessalonikin Aristoteles-yliopiston yksiköt kyseisissä kaupungeissa itsenäiseksi yliopistoksi.


title: Länsi-Makedonian yliopisto

text: Yliopistossa on kolme tiedekuntaa ja yhteensä kuusi laitosta. Niissä on yhteensä noin 4 000 opiskelijaa, joista noin 500 on jatko-opiskelijoita. Henkilökunnan määrä on 142, joista 91 on opetus- ja tutkimushenkilökuntaa.


title: Länsi-Makedonian yliopisto


title: Quentin Fillon Maillet

text: Quentin Fillon Maillet (s. 16. elokuuta 1992 Champagnole) on ranskalainen ampumahiihtäjä. Hän edustaa SC Grandvaux -seuraa.


title: Quentin Fillon Maillet

text: Vuonna 2013 Fillon Maillet saavutti nuorten MM-hopeaa Obertilliachista Itävallasta viestistä ja oli voittamassa sekaviestin Euroopan-mestaruutta. Hän hiihti kolmannen osuuden Ranskan pronssia saaneessa viestijoukkueessa Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015. Oslon MM-kilpailuissa 2016 hän hiihti kolmannen osuuden kultaa voittaneessa Ranskan sekaviestijoukkueessa. Takaa-ajossa hän oli kymmenes. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän hiihti Ranskan hopeajoukkueissa kolmannen osuuden sekaviestissä ja toisen osuuden miesten viestissä. Yhteislähtökilpailussa hän oli viidestoista.


title: Quentin Fillon Maillet

text: Ampumahiihdon maailmancupissa Fillon Maillet debytoi joulukuussa 2013 ollen Le Grand-Bornandin sprintissä 54:s. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti päivää myöhemmin takaa-ajosta ollen 36:s. Fillon Maillet sijoittui kymmenen parhaan joukkoon ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes kauden 2014–2015 avauskilpailussa Östersundissa. Ensimmäisen palkintosijansa maailmancupin osakilpailussa hän sai oltuaan toinen Ruhpoldingin yhteislähtökilpailussa tammikuussa 2015. Kaudella 2015–2016 hän oli kolmas Canmoren yhteislähtökilpailussa. Yhteislähtöcupissa hän sijoittui toiseksi. Seuraavalla kaudella hän sijoittui kolmanneksi Nové Měston takaa-ajokilpailussa ja toiseksi Anterselvan yhteislähdössä. Kaudella 2017–2018 hän oli toinen Östersundin normaalimatkalla ja kolmas takaa-ajokilpailussa. Kontiolahden pikakilpailussa hän sijoittui kolmanneksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kymmenes ja normaalimatkan cupissa kolmas. Kaudella 2018–2019 hän voitti Anterselvan yhteislähdön, sijoittui toiseksi Pokljukan takaa-ajokilpailussa ja Nové Měston yhteislähdössä sekä kolmanneksi Ruhpoldingin yhteislähtökilpailussa ja Anterselvan takaa-ajossa.


title: Irma Wikström

text: Iris Irma Maria Wikström (18. joulukuuta 1900 Sortavala – 7. tammikuuta 1969) oli suomalainen näyttelijä. Hänen näyttelijäkiinnityksiinsä kuuluivat muun muassa työrupeamat Viipurin Työväen Teatterissa ja Tampereen Työväen Teatterissa 1920- ja 1930-luvuilla. Näyttelijäntyönsä ohessa Wikström ohjasi operetteja.


title: Irma Wikström

text: Irma Wikströmin vanhemmat olivat veturinkuljettaja Theodor Meriluoto ja Anna Honkanen. Kansakoulun hän kävi Viipurissa. Sittemmin Wikström suoritti lauluopintoja Zenaida Kretzin ja Sofia Roihan johdolla. Hän aloitti taiteellisen uransa näyttelijänä Viipurin Suomalaisessa Operetissa vuosina 1919–1920. Sen jälkeen hänellä oli lukuisia teatterikiinnityksiä: Porin Työväen Teatteri 1920–1923, Viipurin Työväen Teatteri 1923–1933, Tampereen Työväen Teatteri 1933–1936, Viipurin Ympäristöteatteri 1936–1939, Lappeenrannan Teatteri 1940–1942, Viipurin Kaupunginteatteri 1942–1943, Lahden Teatteri 1943–1944 ja Kuopion Yhteisteatteri 1944–1948.


title: Irma Wikström

text: Wikströmin näyttämötehtäviä olivat muun muassa Anisja Leo Tolstoin näytelmässä "Pimeyden valta" ja Portia William Shakespearen komediassa "Venetsian kauppias". Hänen roolejaan olivat niin ikään Liisa suomalaisessa kansannäytelmässä "Pohjalaisia" ja Joana näytelmässä "Iloinen sanoma".


title: Irma Wikström

text: Wikström teki sivurooleja muutamissa elokuvissa 1950-luvulla, kaksi niistä kreditoimattomana.


title: Makedonian yliopisto

text:
Makedonian yliopisto () on yliopisto, joka toimii Thessalonikissa Kreikassa. Se on
perustettu vuonna 1948 ja aloitti toimintansa vuonna 1957. Yliopisto on erikoistunut talous- ja yhteiskuntatieteisiin.


title: Makedonian yliopisto

text: Yliopisto toimii Thessalonikin lisäksi Édessassa ja Náousassa. Yliopistossa on kymmenen laitosta.


title: Makedonian yliopisto

text: Yliopiston laitokset ovat:


title: Panteion-yliopisto

text: Panteion-yliopisto () on yliopisto, joka toimii Kallithéassa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1927. Yliopisto on erikoistunut yhteiskunta- ja valtiotieteisiin.


title: Panteion-yliopisto

text: Yliopiston pääpaikka on Kallithéassa Ateenan metropolialueella. Lisäksi se toimii useissa toimipaikoissa varsinaisen Ateenan alueella sekä Pireuksessa ja Sífnoksen saarella. Yliopistossa on neljä tiedekuntaa ja yhteensä yhdeksän laitosta. Niissä on yhteensä noin 21 000 opiskelijaa, joista noin 1 500 on maisterivaiheen ja noin 1 000 jatko-opiskelijoita. Opetushenkilökunnan määrä on 248.


title: Panteion-yliopisto


title: Patraksen yliopisto

text: Patraksen yliopisto () on yliopisto, joka toimii Patraksessa ja Agríniossa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1964 ja se aloitti toimintansa vuonna 1966.


title: Patraksen yliopisto

text: Yliopistolla on kaksi yksikköä. Sen pääkampus sijaitsee Ríossa noin seitsemän kilometriä Patraksen keskustasta itään ja toinen kampus Agríniossa. Yliopistossa on viisi tiedekuntaa ja yhteensä 24 laitosta. Niissä on yhteensä 32 686 opiskelijaa, joista 3 959 on jatko-opiskelijoita. Henkilökunnan määrä on 1 199.


title: Patraksen yliopisto

text: Yliopiston tiedekunnat ja niiden laitokset ovat:


title: Peloponnesoksen yliopisto

text: Peloponnesoksen yliopisto () on yliopisto, joka toimii Peloponnesoksen alueella Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2002.


title: Peloponnesoksen yliopisto

text: Yliopiston pääpaikka on Trípolissa. Sen lisäksi sillä on yksiköt Kalamátassa, Kórinthoksessa, Náfpliossa ja Spártissa, toisin sanoen kaikissa Peloponnesoksen alueen alueyksiköiden pääkaupungeissa. Yliopistossa on viisi tiedekuntaa ja yhteensä yhdeksän laitosta. Niissä opiskelee yhteensä noin 6 000 opiskelijaa.


title: Peloponnesoksen yliopisto


title: Pireuksen yliopisto

text: Pireuksen yliopisto () on yliopisto, joka toimii Pireuksessa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1938. Yliopisto on erikoistunut talous- ja tilastotieteeseen, liikkeenjohtoon sekä informaatioteknologiaan.


title: Pireuksen yliopisto

text: Yliopistossa on neljä tiedekuntaa ja yhteensä yhdeksän laitosta. Niissä on yhteensä 9 300 opiskelijaa, joista 1 300 on jatko-opiskelijoita.


title: Pireuksen yliopisto

text: Yliopiston tiedekunnat ja laitokset ovat:


title: Thessalian yliopisto

text: Thessalian yliopisto () on yliopisto, joka toimii Thessalian alueella Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1984.


title: Thessalian yliopisto

text: Yliopiston pääpaikka on Vóloksessa. Sen lisäksi yliopistolla on yksiköt Kardítsassa, Lamíassa, Lárisassa ja Tríkalassa. Yliopistossa on kuusi tiedekuntaa ja yhteensä 18 laitosta. Niissä on yhteensä 12 266 opiskelijaa, joista 2 619 on jatko-opiskelijoita. Henkilökunnan määrä on 1 023, joista 560 on opetus- ja tutkimushenkilöstöä (vuonna 2014).


title: Thessalian yliopisto


title: Luettelo Kreikan yliopistoista

text: Tämä on luettelo Kreikassa nykyisin toimivista yliopistoista ja korkeakouluista.


title: Karl Sahlgren

text: Karl Rafael Sahlgren, sukunimi vuoteen 1960 "Salmio" (s. 13. elokuuta 1937 Maarianhamina) on suomalainen toimittaja, kirjankustantaja ja ruotsin kielellä kirjoittava kirjailija.


title: Karl Sahlgren

text: Karl Sahlgren valmistui alun perin kansakoulunopettajaksi 1960. Hän oli toimittajana useissa suomenruotsalaisissa lehdissä ja hän työskenteli Yleisradion ruotsinkielisellä puolella kahteen otteeseen vuosina 1965–1980 ja 1983–1992. Hän tuli tunnetuksi dokumenttiohjelmien tekijänä.


title: Karl Sahlgren

text: Vuonna 1982 Sahlgren perusti vaimonsa kirjailija Brita Högnäs-Sahlgrenin kanssa "Sahlgrens förlag Ab"-kustannusliikkeen joka kustansi ruotsinkielisen kirjallisuuden ohella myös jonkin verran suomenkielistä kirjallisuutta. Otalammilla sijainneen kustantamon toiminta päättyi elokuussa 2014, se ehti julkaista yhteensä noin 200 nimikettä 32 vuoden aikana.


title: Karl Sahlgren

text: Sahlgren on julkaissut myös kaksi omaelämäkerrallista romaania ja kääntänyt ruotsin kielelle suomenkielisiä teoksia.


title: Lothian

text: Lothian (, muinaisgaeliksi "Labhdaidh") on historiallinen alue Skotlannissa, Firth of Forthin ja Lammermuir Hillsin välissä. Nykyään se on jaettu Länsi-Lothianin, Edinburghin, Midlothianin ja Itä-Lothianin hallintoalueisiin.


title: Lothian

text: Lothianin suurin kaupunki on Skotlannin pääkaupunki Edinburgh. Muita merkittäviä kaupunkeja ovat Livingston, Bathgate, Linlithgow, South Queensferry, Haddington, Tranent, North Berwick, Musselburgh, Dalkeith, Bonnyrigg ja Dunbar.


title: Lothian

text: Historiallisesti Lothianiin on sen aikoinaan luettu kuuluvaksi myös sen ja Englannin välissä sijaitseva Scottish Bordersin alue. Lothian oli 600-luvulta lähtien osa anglilaista Berniciaa, joka myöhemmin jonkin aikaa muodosti Northumbrian pohjoisosan, mutta anglien ote Lothianista heikkeni nopeasti heidän hävittyä Dun Nechtainin taistelun piktejä vastaan. Lothianin ja muun Northumbrian väliset erot kuvastuvat siinäkin, että alue säilytti alkuperäisen kelttiläisen nimensä, jota englantilaisetkin kronikoitsijat käyttävät. Vuonna 1018 Lothian liitettiin Skotlannin kuningaskuntaan.


title: Lothian

text: Lothianin nimi johtuu todennäköisesti kelttiläisestä nimestä "*Luguduniana" (nykykymriksi Lleuddiniawn), joka merkitsee ’Lugh-jumalan linnoituksen maata’. Nimi esiintyy ensimmäisen kerran varhaisessa kymrinkielisessä kirjallisuudessa, kuten runossa "Y Gododdin". Suositun legendan mukaan nimi johtuisi kuningas Lothista, joka mainitaan Lothianin kuninkaana Arthurin tarinoissa.


title: Lothian

text: Anglit levittäytyivät varhain Lothianiin, josta tuli osa nykyisen Northumberlandin pohjoisosiin saakka ulottuvaa Bernician kuningaskuntaa. Monet paikannimet Lothianissa ja Scottish Bordersin alueella osoittavat, että englannin kieli vakiintui seudulle jo 500-luvulta lähtien. Bernicia yhdistyi myöhemmin Deiran kanssa Northumbrian kuningaskunnaksi. Lothianin historia tältä aikakaudelta tunnetaan kuitenkin huonosti.


title: Lothian

text: Sen jälkeen kun viikingit asettuivat nykyiseen Yorkshireen, Northumbria jakautui käytännössä kahtia. On epävarmaa, missä määrin viikinkien vaikutusvalta ulottui Tees-joen pohjoispuolelle. Bernicia pysyi erillisenä alueena, jolla toisinaan mainitaan olleen kuningas, toisinaan kreivi. Bernician erotti muista samanaikaisista englantilaisista alueista yhteys muihin nykyisen Skotlannin alueella sijainneisiin kristittyihin kuningaskuntiin, eikä sillä juuri ollut yhteyksiä eteläisempiin, viikinkien hallinnassa olleisiin alueisiin.


title: Lothian

text: Skotlannin kuninkaan Kenneth II:n vaatimuksesta Englannin kuningas Edgar tunnusti vuonna 975 Skotlannin oikeuden Lothianiin. Lopullisesti alue tuli kuitenkin osaksi Skotlantia vasta, kun kuningas Malcolm II valloitti sen Carhamin taistelussa vuonna 1018. Suunnilleen nykyiselleen Englannin ja Skotlannin raja vahvistettiin vuonna 1092.


title: Lothian

text: Vilhelm Valloittaja miehitti Lothianin ja ylitti Forthjoen, mutta ei liittänyt sitä takaisin Englantiin. Näihin aikoihin Lothian mainitaan "Anglosaksien kronikassa" nimellä "Loðen" tai "Loþen". Vielä vuonna 1091 "Anglosaksisessa kronikassa" mainitaan Skotlannin kuningas Malcolm III:n ”poistuneen armeijoineen Skotlannista Lothianiin”, ja kuningas David I:n aikana Lothianin asukkaita sanottiin hänen ”englantilaisiksi” alamaisikseen.


title: Lothian

text: Huntingdonin Henry mainitsee Tweedjoen olleen Lothianin eteläisenä rajana kertoessaan eräästä kokouksesta tämän joen varrella Roxburghissa.


title: Lothian

text: Nimi "Laudonia" esiintyy piispa Leslien Skotlannin kartassa vuodelta 1578, ja John Bleaun kartassa vuodelta 1654 nimi esiintyy muodossa "Louthiana".


title: Lothian

text: Skotlannin paikallishallintolaki vuodelta 1973 lakkautti Skotlannin kreivikunnat hallinnollisina yksikköinä ja perusti niiden tilalle seudut ja piirikunnat. Lothianin seutuhallitus () aloitti toimintansa toukokuussa 1975. Sen alue jaettiin neljään piirikuntaan: Itä-, Keski- ja Länsi-Lothianiin sekä Edinburghin kaupunkipiirikuntaan. Itä-Lothianin rajat olivat suunnilleen samat kuin aikaisemman samannimisen kreivikunnan, mutta Länsi-Lothianin ja Midlothianin alueista suuri osa liitettiin Edinburghin kaupunkipiirikuntaan. Muun muassa Queensferryn ja Currien kaupungit, jotka olivat aikaisemmin kuuluneet Midlothianiin ja Länsi-Lothianiin, liitettiin nyt hallinnollisesti Edinburghiin, vaikka sijaitsivatkin maantieteellisesti erillään pääkaupungista.


title: Lothian

text: Seutuhallituksen vastuulla olivat koulutus, sosiaalitoimi, vesi- ja jätevesihuolto ja liikenne, mukaan luettuna Edinburghin sisäinen linja-autoliikenne. Seutuhallitus järjesti myös luentosarjan, joka tunnetaan nimellä "Lothian Lectures". Myös Mihail Gorbatšov piti sen yhteydessä luentoja.


title: Lothian

text: Kaksitasoinen paikallishallinto poistettiin Skotlannin vuoden 1994 paikallishallintolailla, jolloin myös Lothianin seutuhallitus lakkautettiin, ja sen tilalle tuli yksitasoinen paikallishallinto. Seudun nykyiset hallintoalueet () vastaavat Lothianin aikaisempia piirikuntia. Lothianin seutuhallituksen viimeinen puheenjohtaja oli Eric Milligan, joka myöhemmin toimi Edinburghin pormestarina ("Lord Provost").


title: Lothian

text: Roomalaisajan jälkeen Lothianissa oli valtakielenä britannisiin kieliin kuulunut kumbri, joka oli läheistä sukua kymrille. Walesilaiset ovat perinteisesti pitäneet Lothiania osasta "Vanhaa Pohjoista" ("Hen Ogledd"). Kumbrin kielestä on jäljellä joukko paikannimiä kuten Lothian, Tranent, Linlithgow ja Penicuik.


title: Lothian

text: Vaikka Lothian on yksi niistä harvoista Skotlannin alueista, joilla gaeli ei ole koskaan ollut valtakielenä, alueella on myös paikannimiä, joiden on katsottu viittaavan siihen, että joukko gaelinkielisiä aatelisia on asunut alueella noin 150–200 vuoden ajan ja omistanut siellä maata. Tällaisia paikannimiä ovat esimerkiksi Dalry, Currie, Balerno ja Cockenzie.


title: Lothian

text: Vähitellen monet syyt johtivat siihen, että Northumbriassa puhuttu keskienglannin murre, josta käytetään nimitystä "Inglis", syrjäytti gaelin ja kumbrin kielet kaikkialla Skotlannin alamailla, myös Lothianissa, ja sitä alettiin nimittää skotin kieleksi. Aikaisemmin skotin kieleksi oli kuitenkin sanottu gaelia, josta englannin puhujat myöhemmin käyttivät nimitystä "Erse", joka tarkoitti irlantilaista ja jota nykyään pidetään halventavana. Lothianin nykyisiä murteita pidetään toisinaan osana "keskiskottia".


title: Markus Bader

text: Markus Bader (s. 14. marraskuuta 1988) on itävaltalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa SC Waldring-Tirolia.


title: Markus Bader

text: Bader hiihti maailmancupissa ensimmäisen kerran 14. joulukuuta 2008 Davosissa. Hänen paras maailmancup-sijoituksensa on 28. sija 15. tammikuuta 2011 Liberecin vapaan hiihtotavan sprintissä. FIS-kilpailuja hän on voittanut kuusi.


title: Markus Bader

text: Bader sijoittui kuudenneksi vapaan hiihtotavan sprintissä alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Hinterzartenissa 26. tammikuuta 2010.


title: Europa ’51

text: Europa ’51 on vuonna 1952 ensi-iltansa saanut Roberto Rossellinin elokuva, jonka pääosaa esittää Ingrid Bergman. Elokuva on poliittisesti suorasukainen mutta samalla hienovarainen tutkielma modernista pyhimystarinasta. Rosselinin mukaan se oli naisnäkökulmasta tehty uudelleenfilmatisointi elokuvasta "Francesco, Jumalan narri" (1950). Elokuva on jäänyt vähälle huomiolle ohjaajan muuhun tuotantoon verrattuna, vaikka se oli hänen oma suosikkinsa.


title: Europa ’51

text: Roomassa elävä Irene Girard (Ingrid Bergman) on rikas ja itsekeskeinen seurapiirikaunotar, jota kalvaa syyllisyys nuoren poikansa kuolemasta. Helpottaakseen syyllisyydentunnettaan ja löytääkseen elämälleen tarkoituksen hän päättää omistaa aikansa ja rahansa kaupungin köyhien ja sairaiden auttamiseksi. Uusi elämäntehtävä päättäväisenä aktivistina johtaa kuitenkin avioliitto-ongelmiin ja saa yhteiskunnan kyseenalaistamaan hänen mielenterveytensä.


title: Marja Koskinen

text: Marja Onerva Koskinen (s. 14. elokuuta 1937 Helsinki) on suomalainen venäjänkielisen kirjallisuuden suomentaja.


title: Lääkintälaitedirektiivi

text: Lääkintälaitedirektiivi (93/42/ETY, (MDD) 93/42/EEC) on direktiivi, joka on tarkoitettu yhdenmukaistamaan lääkintälaitteille asetettuja vaatimuksia Euroopan unionissa. Lääkintälaitedirektiivin mukainen CE-merkintä voidaan myöntää valmistajalle, joka täyttää direktiivin mukaiset vaatimukset. Lääkintälaitteen valmistaja on juridisesti vastuussa lääkintälaitedirektiivin vaatimusten täyttymisestä.


title: Lääkintälaitedirektiivi

text: Lääkintälaitteita koskee kolme direktiiviä:Lääkintälaitedirektiiviä on viimeksi tarkistettu ja muutettu direktiivillä 2007/47/EY, jossa on tarkennettu mm. lääkintälaiteohjelmistoille asetettavat vaatimukset. Direktiivi 2007/47/EY on ns. muutosdirektiivi, jolla direktiivejä AIMD 90/385/ETY ja MDD 93/42/ETY on tarkennettu vastaamaan nykyajan vaatimuksia. Myös biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annettua direktiiviä 98/8/EY tarkennettiin direktiivillä 2007/47/EY. Direktiivi IVD 98/79/EY jätettiin soveltamisalan ulkopuolelle.


title: Lääkintälaitedirektiivi

text: Euroopan neuvosto muutti direktiivejä 90/385/ETY, 93/42/ETY ja 98/8/EY 5.11.2007. Tarkistettu lääkintälaitedirektiivi 2007/47/EY tuli pakolliseksi 21.3.2010, jonka jälkeen Suomessa uudistettiin lakia terveydenhuollon laitteista ja tarvikkeista (629/2010) muutosdirektiivin mukaisesti. Laki tuli voimaan 1.7.2010.


title: Lääkintälaitedirektiivi

text: Lääkintälaitedirektiivi koostuu 23 artiklasta, 12 liitteestä ja 18 luokittelusäännöstä. Direktiivi jaetaan kolmeen pääluokkaan: ehdottomat vaatimukset, luokittelevat säännöt ja vaatimukset. Euroopassa valmistaja itse luokittelee laitteensa MDD:n luokittelusääntöjä soveltaen, mutta esim. USA:ssa FDA (Food and Drug Administration) määrää tuotteen luokittelun.


title: Lääkintälaitedirektiivi

text: Lääkinnällisellä laitteella tarkoitetaan kaikkia instrumentteja, laitteistoja, välineitä, ohjelmistoja, materiaaleja tai muita tarvikkeita, joita käytetään joko yksinään tai yhdistelminä, mukaan luettuina valmistajansa erityisesti diagnosointi- ja/tai hoitotarkoituksiin tarkoittamat ja lääkinnällisen laitteen asianmukaiseen toimintaan tarvittavat ohjelmistot, ja joita valmistaja on tarkoittanut käytettäviksi ihmisten:


title: Lääkintälaitedirektiivi

text: ja joiden pääasiallista aiottua vaikutusta ei saavuteta farmakologisin, kemiallisin, immunologisin tai metabolisin keinoin, mutta joiden toimintaa voidaan tällaisilla keinoilla edistää.


title: Lääkintälaitedirektiivi

text: Lääkinnällisiin lisälaitteisiin kuuluvat myös tarvikkeet, vaikka ne eivät olisi laitteita. Valmistaja on tarkoittanut tarvikkeita käytettävän lääkintälaitteen käyttämiseksi.


title: Moniongelmaisuus

text: Moniongelmaisuus tarkoittaa sitä, että ihmisellä on monia ongelmia samanaikaisesti. Moniongelmaisuus voi olla syrjäytymistä ja samanaikaista mielenterveyden häiriötä. Kaarlo Simojoen mukaan sekakäytön ohella on lisääntynyt moniongelmaisuus.


title: Moniongelmaisuus

text: Tutkimusprofessori Mauri Marttusen mukaan moniongelmainen nuori voidaan määritellä monin tavoin:


title: Jussi Talasniemi

text: Erkki Eljas Juhani (Jussi) Talasniemi (s. 30. syyskuuta 1937 Nilsiä) on suomalainen teologian tohtori, kirkkoherra ja kirjailija.


title: Jussi Talasniemi

text: Talasniemen vanhemmat olivat rovasti Erkki Albert Talasniemi ja opettaja Saimi Maria Miettinen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1956 Mikkelin lyseosta ja väitteli teologian tohtoriksi Helsingin yliopistossa 1975.


title: Jussi Talasniemi

text: Talasniemi toimi Espoossa Espoonlahden seurakunnan kirkkoherrana.


title: County Sea Horse

text: County Sea Horse oli Countyn tehtaan valmistama malli. Kyseessä oli amfibiotraktori.Countyn traktorit perustuivat Fordsonin Super Major -traktoreihin, ja yhtiö kilpaili Fordsonia vastaan hanakasti.


title: County Sea Horse

text: County päätti rakentaa Sea Horsen (suomeksi "Merihevonen") mainokseksi omalle yritykselleen. Tämän amfibiotraktorin oli määrä ylittää ajaen Englannin kanaali historian ensimmäisenä traktorina. 5,5 kilometrin tuntinopeudella vedessä ajanut Sea Horse saavutti Englannin rannikon seitsemän tunnin ja viidenkymmenen minuutin jälkeen. Lähtö tapahtui Ranskasta ja matkaa kertyi 51 kilometriä.


title: County Sea Horse

text: Amfibiotraktorin tärkeimpänä uutena ominaisuutena voi pitää kelluntajärjestelmää, joka toimi siten, että neljän kookkaan Goodyear-renkaan sisältämä suuri ilmamäärä kannatti miltei kuuden tonnin painoista traktoria. Valmistaja pelasi varman päälle asentamalla vielä ontelot ja isot kelluntasäiliöt keulaan ja perään. Yritys selitti, että säiliöitä voitiin käyttää painolastina kuivalla maalla työskenneltäessä. Ontelot auttoivat Sea Horsea myös vedessä vakauttamalla liikkumista voimakkaassa aallokossa ja laivojen vanavedessä kuljettaessa.


title: County Sea Horse

text: Liikkuminen tapahtui siipiratasalusten tavoin traktorin massiivisilla renkailla. Tässä tulivat ilmi Sea Horsen ongelmat. Yksi ongelma oli traktorin hidas liikkuminen vedessä (5,5 kilometriä tunnissa). Lisäksi renkaat roiskivat vettä kuljettajan päälle.


title: County Sea Horse

text: Teknisiin onnistumisiin kuului ehdottomasti se, että traktoria ei tarvinnut muuttaa Countyn valmiista traktorien mallistoista juuri lainkaan. Esimerkiksi traktorin koneistoa ei pyritty suurella vaivalla tekemään vesitiiviiksi, vaan pelkästään kytkinkotelo. Myös Countyn tehtaan traktoreihin käyttämät tavalliset öljytikut vaihdettiin kierteellä varustettuihin vastaaviin. Ohjauslaitteisto toimi samalla periaatteella kuin kuivalla maalla. Seurauksena oli se, että kääntöympyrä oli vedessä huomattavasti suurempi.


title: County Sea Horse

text: County Sea Horsea ei myyty yhtään kappaletta.


title: Leadbeaterinpussiliito-orava

text: Leadbeaterinpussiliito-orava ("Gymnobelideus leadbeateri") on harvinainen pussiliito-oravien heimoon kuuluva australialainen eläin, ja sukunsa Gymnobelideus ainoa laji. Sen uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on ehdotettu liitopussiorava.


title: Leadbeaterinpussiliito-orava

text: Leadbeaterinpussiliito-oravalla on isot silmät ja korvat, pitkä pörröinen häntä ja pehmeä turkki. Se on harmaanruskea, selkää pitkin kulekee tummempi raita. Pään ja vartalon yhteispituus on noin 15 cm, häntä on 16-18 cm pitkä.


title: Leadbeaterinpussiliito-orava

text: Lajin luultiin kuolleen sukupuuttoon vuoden 1939 metsäpaloissa, mutta se löydettiin uudelleen 1961.


title: Fykologia

text: Fykologia (myös algologia, levätiede) on tieteenala joka tutkii leviä. Se on kasvitieteen eräs osa-alue.


title: Fykologia

text: Levät muodostavat laajan heterogeenisen ryhmän pääosin vedessä eläviä kasveja, joiden koko vaihtelee mikroskooppisista eliöistä aina pensas- ja puumaisiin kasveihin. Fykologia tieteenalana on tärkeä ihmiskunnalle, koska leväkasvit ovat tärkeitä ekologian osatekijöitä. Eräät levät, kuten planktonit, ovat elintärkeä osa ravintoketjua. Rannikkoalueilla suurikokoiset leväkasvit ovat tärkeä osa ihmisten ruokavaliota. Leviä käytetään myös teollisesti ja eräät levälajit ovat tärkeitä jodin, agarin, karrageenien, algiinihapon ja kaliumkarbonaattien lähteitä.


title: Henry George

text: Henry George (2. syyskuuta 1839 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat – 29. lokakuuta 1897 New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen taloustieteilijä, kirjoittaja ja poliittinen vaikuttaja. George esitti teoksessaan "Edistys ja köyhyys" (1879, suom. 1906), että maan niin sanottu ansioton arvonnousu tulisi periä verona yhteiskunnan hyväksi.


title: Tsentrobalt

text: Tsentrobalt eli Itämeren laivaston keskuskomitea (, "Tsentralnij komitet Baltiskogo flota") oli Venäjän vallankumouksen aikana lähinnä Helsingistä johdettu Venäjän Itämeren laivaston demokraattinen hallintoelin. Se perustettiin helmikuun vallankumouksen jälkeen huhtikuussa 1917. Myöhemmin komitealla oli merkittävä osuus myös lokakuun vallankumouksen tapahtumissa.


title: Tsentrobalt

text: Tsentrobaltin perustava kokous järjestettiin Helsingissä 23. huhtikuuta. Mukana oli lisäksi matruuseja Itämeren laivaston Pietarin, Tallinnan ja Hangon tukikohdista. Ensimmäisen varsinaisen istuntonsa se piti 11. toukokuuta Helsinkiin ankkuroidussa kuljetuslaiva "Violassa". Tsentrobaltissa oli aluksi 33 jäsentä, joista bolševikkeja tai heidän tukijoitaan oli kymmenen, lisäksi mukana oli maltillisempia sosialisteja, anarkisteja ja sitoutumattomia matruuseja. Puheenjohtajaksi valittiin risteilijä "Gromoboin" päällikkö, sitoutumaton Roman Grundman ja kuusimiehisen puheneuvoston puheenjohtajaksi bolševikki Pavel Dybenko. Hänen poliittiseksi neuvonantajakseen Helsinkiin saapui Aleksandra Kollontai, joka myöhemmin tuli tunnetuksi Suomen ja Neuvostoliiton välisenä rauhantunnustelijana. Tallinnaan sijoitetut Itämeren laivaston yksiköt eivät olleet Suomen suuriruhtinaskunnan, Pietarin ja Kronstadtin laivastoyksiköiden tavoin yhtä aktiivisesti mukana Tsentrobaltin toiminnassa, koska ne osallistuivat myös ensimmäisen maailmansodan taisteluihin.


title: Tsentrobalt

text: Tsentrobaltin koollekutsuma Itämeren laivaston ensimmäinen edustajainkokous järjestettiin Helsingissä 7.–28. kesäkuuta. Siihen osallistui yli 130 matruusia, jotka edustivat laivaston tukikohtia Suomesta ja Pietarista. Venäjän väliaikainen hallitus ei kuitenkaan 21. kesäkuuta hyväksynyt Tsentrobaltin esittämiä sääntöjä, jolloin keskuskomiteaan valittiin uusi jäsenistö. Tämän jälkeen enemmistö Tsentrobaltin jäsenistä oli bolševikkejä ja uudeksi puheenjohtajaksi valittiin heidän edustajansa Pavlo Dybenko. Pietaria hallitsivat tuolloin rinnakkain väliaikainen hallitus ja niin sanottu Pietarin neuvosto. Tsentrobaltin siirtyminen bolševikkien haltuun tarkoitti käytännössä sitä, että mahdollisessa valiaikaishallituksen ja neuvoston välisessä kiistassa Itämeren laivasto tukisi jälkimmäistä.


title: Tsentrobalt

text: Pietarissa heinäkuun kansannousun yhteydessä Dybenko vangittiin ja väliaikainen hallitus hajotti Tsentrobaltin. Uusittu Tsentrobalt kokoontui 7. elokuuta. Sen johdossa oli menševikki Sergei Magnistski, ja myös muut jäsenet olivat enimmäkseen maltillisia sosialisteja. Suomeen sijoitettujen matruusien keskuudessa bolševikkien kannatus pysyi edelleen suurena, kun taas Tallinnassa kannatettiin menševikkejä; lisäksi Kronstadtin linnoituksessa oli anarkisteilla vahva jalansija. Syyskuussa 1917 Tsentrobalt tuki niin sanotun Kornilovin kapinan aikana väliaikaista hallitusta, kun vastapuolella oli oikeistolaisten upseerien vallankaappaushanke. Kapinan myötä väliaikainen hallitus menetti valtaansa Pietarin neuvostolle. Lokakuun alussa se yrittii jälleen hajottaa radikaalimmaksi muuttuneen Tsentrobaltin, mutta komitea julistautuikin irti hallituksen käskyvallasta. Tämän jälkeen Helsingin Marianpalatsissa pidettiin edustajainkokous, jossa hyväksyttyjen sääntöjen mukaan Tsentrobalt päättäisi jatkossa Itämeren laivastossa kaikista muista paitsi sotilaallisista ja teknisistä asioista, joihin niihinkin tarvittiin laivakomiteoiden suostumus. Edustajainkokous valitsi puheenjohtajaksi jälleen Pavlo Dybenkon ja varapuheenjohtajaksi anarkisti Anatoli Zeleznjakovin. Pietarissa puolestaan pidettiin 24.–26. lokakuuta kokous, jossa Tsentrobalt päätti antaa tukensa bloševikkien vallankumoushankkeelle, joka käynnistyi lopulta 6. marraskuuta. Seuraavana päivänä Helsingistä lähti kohti Pietaria kolmella junalla ja viidellä sota-aluksella yli 4 800 matruusia. Kronstadtin linnoituksesta Pietariin suuntasi saman verran apuvoimia.


title: Tsentrobalt

text: Lokakuun vallankumouksen jälkeen Tsentrobaltin puheenjohtaja Pavlo Dybenko siirtyi laivaston uuden vallan keskukseen Pietariin, ja hänen tilalleen Helsinkiin valittiin Nikolai Izmailov. Komitean vanhan johdon hajottua valittiin 27. marraskuuta uusi sitoutumaton puhemiehistö. Se vastusti avoimesti bolševikkien politiikkaa, koska se koki sen muita vasemmistopuolueita syrjiväksi. Joulukuun alussa bolševikit järjestivät Pietarissa suuren laivastokongressin, jossa he saivat keskitettyä kaiken vallan itselleen. Kokouksen päätöksen mukaan Tsentrobaltin tuli alistua uudelle hallitukselle. Dybenko saapui Helsinkiin 15. joulukuuta ilmoittamaan asiasta keskuskomitealle ja laivaneuvostoille. Dybenko puhdisti samalla Tsentrobaltin puheneuvoston ja nimitti tilalle omaa linjaansa ajavia bolševikkeja. Keskuskomiteaan jäi kuitenkin vahva anarkistien, SR-puolueen ja menševikkien muodostama oppositio. Myös yksittäisten laivojen miehistöt vastustivat bolševikkien antamia määräyksiä, koska väliaikaisen hallituksen syrjäyttämisen myötä ei enää pitänyt olla mitään ylempiä käskijöitä.


title: Tsentrobalt

text: Neuvosto-Venäjä irrottautui ensimmäisestä maailmansodasta 15. joulukuuta 1917 voimaan astuneen aseleposopimuksen myötä ja 2. tammikuuta 1918 Tsentrobalt sai kansankomissaarien neuvoston määräyksen demobilisaatiosta. Yli 40 000 miestä oli jo aikaisemmin lähtenyt luvattomasti kotiin, ja seuraavien viikkojen aikana kotiutettiin suurin osa muista. Tämän yhteydessä Itämeren laivastosta lähti paljon bolševikkien, SR:n ja menševikkien kannattajia, mikä puolestaan lisäsi anarkistien vaikutusvaltaa jäljelle jääneissä laivoissa. Anarkistit ryhtyivat tukemaan sekä Suomen että Viron radikaaleja sosialisteja muun muassa jakamalla näille aseita. Helsingissä heidän haltuunsa jäi taistelulaiva "Petropavlovsk", jossa liehuneet punaliput vaihdettiin anarkistien mustiin pääkallolippuihin. Sisäpoliittisesti kiristyneessä tilanteessa Suomen senaatin puheenjohtaja P. E. Svinhufvud neuvotteli 24. tammikuuta Tsentrobaltin johdon kanssa.


title: Tsentrobalt

text: Suomen sisällissota syttyi 28. tammikuuta, ja valkoiset alkoivat riisua aseista ja vangita venäläisiä sotilaita eri puolilla maata. Heidän joukossaan oli myös Pohjanmaan rannikkokaupunkien merisotilaita. Samana päivänä Tsentrobaltissa järjestettiin uudet vaalit, jonka anarkistit voittivat. Tämän jälkeen Tsentrobalt määräsi 8. helmikuuta risteilijä "Bajanin" purjehtimaan kohti Vaasaa ja kukistamaan valkoisen senaatin sekä vapauttamaan vangitut merisotilaat, mutta aluksen laivakomitea kieltäytyi. Sisällissodan aikana anarkistimatruusit tukivat avoimesti punaisia, ja heitä oli jonkin verran mukana sotatoimissa. Taistelulaivoilta "Poltava" ja "Respublika" sekä telakalla olleelta hävittäjä "Orfeilta" koottiin 250 matruusin joukko, joka osallistui punaisten rinnalla Ruoveden taisteluun 13. helmikuuta.


title: Tsentrobalt

text: Helmikuun 12. päivänä Leninin johtama Neuvosto-Venäjän hallitus teki päätöksen uuden Työläisten ja talonpoikain punaisen laivaston perustamisesta. Samalla perustettiin laivastoasiain kansainkomissariaatti, jonka kansainkomissaarin viran sai Pavlo Dybenko. Seuraavana päivänä hän hajotti Tsentrobaltin ja nimitti sen yksinvaltaiseksi pääkomissaariksi Nikolai Izmailovin. Tsentrobalt jatkoi toimintaansa vielä parin viikon ajan, kunnes bolševikit helmikuun lopulla kyllästyivät laivakomiteoiden kieltäytymisiin ja lakkauttivat sen. Näin vajaan vuoden mittainen demokraattinen kausi Venäjän Itämeren-laivastossa päättyi.


title: Kaarina Helakisa -palkinto

text: Kaarina Helakisa -palkinto on Otavan Kirjasäätiön vuodesta 1999 vuosittain jakama kirjallisuuspalkinto ansioituneelle lastenkirjailijalle tai kuvittajalle. Otava oli Kaarina Helakisan pitkäaikainen kustantaja.


title: Kaarina Helakisa -palkinto

text: Palkinnon arvo on 15 000 euroa. Vuonna 1999 palkinnon arvo oli 25 000 markkaa.


title: Kaarina Helakisa -palkinto

text: Lähde


title: Lapérouse-luokka (merentutkimusalus)

text: Lapérouse-luokka on Ranskan laivaston neljän aluksen muodostama merentutkimusalusluokka, jonka aluksista yksi on muutettu ulkovartioalukseksi.


title: Tommi Micklin

text: Tommi Wilhelm Micklin (2. marraskuuta 1960 Salo – 13. marraskuuta 2014 Salo) oli suomalainen rumpali, säveltäjä ja sanoittaja, joka soitti mm. yhtyeissä Uutiset ja sää, Vaavi, Se, Kelpo Pojat ja Innerspacemen


title: Starve for the Devil

text: Starve for the Devil on yhdysvaltalaisen teknisen death metal -yhtye Arsisin neljäs studioalbumi. Se julkaistiin helmikuussa 2010 levymerkillä Nuclear Blast.


title: Starve for the Devil

text: Kaikki kappaleet sanoittanut James Malone.


title: Murray Gold

text: Murray Jonathan Gold (s. 28. helmikuuta 1969 Portsmouth) on englantilainen säveltäjä, joka tekee musiikia televisiosarjoihin, elokuviin ja teatteriin. Hän on myös dramaturgi.


title: Murray Gold

text: Gold on tehnyt musiikkia muun muassa televisiosarjoihin "Doctor Who" (2005-), "Scott & Bailey" (2011) ja "Hävytöntä" (2004-2013) sekä elokuviin "Arvoituksia arkussa" (2007) ja "Veronika päättää kuolla" (2009).


title: Murray Gold

text: Gold on saanut neljä Bafta-ehdokkuutta parhaasta musiikista televisiosarjoista "Vanity Fair - Turhuuden turuilla" (1999), "Älä kerro äidille" (2000), "Casanova" (2005) ja "Doctor Who".


title: Murray Gold

text: Gold on toiminut BBC:n tuottaman tieteissarjan Doctor Whon musiikista vastaavana ohjaajana vuodesta 2005 lähtien. Goldin aikakaudella sarjan musiikki hyödyntää enemmän orkesterisovituksia kun sarjan alkuaikoina sen musiikki oli pääosin elektronista.


title: Murray Gold

text: Hän teki uuden sovituksen sarjan tunnusmusiikista sen viidennen kauden alussa vuonna 2010. Gold on säveltänyt useita teemoja sarjan päähahmolle tohtorille kuten esimerkiksi yhdeksännen ja kymmenennen tohtorin teemat "The Doctor's Theme" ja "The Doctor Forever" sekä yhdennentoista tohtorin teemat "I Am The Doctor" ja "A Madman With A Box". Hän on myös luonut useita teemamusiikkeja sarjan muille hahmoille.


title: Murray Gold

text: Gold on myös säveltänyt Doctor Whon spin-off-sarjojen "The Sarah Jane Adventures" ja "Torchwood" tunnusmusiikin, ja vastaa jälkimmäisen sarjan musiikista Ben Fosterin kanssa.


title: Strontiumkarbonaatti

text: Strontiumkarbonaatti (SrCO) on strontium- ja karbonaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdiste esiintyy luonnossa strontianiittimineraalina. Strontiumkarbonaattia voidaan käyttää metallisen strontiumin ja strontiumyhdisteiden, lasitteiden ja keramiikan sekä loisteaineiden valmistuksessa sekä pyrotekniikassa.


title: Strontiumkarbonaatti

text: Huoneenlämpötilassa strontiumkarbonaatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee happoliuoksiin muodostaen happojen suoloja sekä ammoniumioni- tai hiilidioksidipitoiseen veteen. Kuumennettaessa strontiumkarbonaattia 924–926 °C:n lämpötilaan yhdisteen alkeiskoppi muuttuu rombisesta heksagonaaliseksi. Kuumennettaessa enemmän noin 1 500 °C:n lämpötilaan strontiumkarbonaatti hajoaa strontiumoksidiksi ja hiilidioksidiksi.


title: Strontiumkarbonaatti

text: Strontiumkarbonaattia valmistetaan celestiittimineraalista, joka on koostumukseltaan strontiumsulfaattia. Ensimmäisessä vaiheessa strontiumsulfaatti pelkistetään hiilen avulla strontiumsulfidiksi, joka liukenee veteen. Strontiumsulfidiliuoksista strontiumkarbonaattia saostetaan joko hiilidioksidin tai natriumkarbonaatin avulla. Menetelmän valinta riippuu muun muassa mahdollisuuksista hyödyntää sivutuotteina muodostuva vetysulfidi ja natriumsulfidi. Saostunut tuote suodatetaan ja kuivataan.


title: Strontiumkarbonaatti

text: Strontiumkarbonaatin tärkein kohde on ollut väritelevisioissa käytettävien kuvaputkien loisteaineiden valmistus. Strontiumkarbonaatista valmistetaan muita strontiumyhdisteitä kuten strontiumkloridia, strontiumnitraattia ja strontiumoksidia, josta pelkistetään metallista strontiumia. Strontiumkarbonaattia käytetään myös kestomagneettien ja dielektristen keraamien valmistukseen, lyijyn poistamiseen sinkistä ja punaisten ilotulitteiden valmistamiseen.


title: Unwelcome

text: Unwelcome on yhdysvaltalaisen teknisen death metal -yhtye Arsisin viides studioalbumi. Se julkaistiin huhtikuussa 2013 levymerkillä Nuclear Blast.


title: FS Arago (P675)

text: Arago (runkonumerot A795 ja P675) on Ranskan laivaston Lapérouse-luokan ulkovartioalus.


title: FS Arago (P675)

text: Alus tilattiin Lorientista DCN:ltä. Sen köli laskettiin 26. kesäkuuta 1989 ja alus laskettiin vesille 6. syyskuuta 1990. Alus otettiin palvelukseen 9. heinäkuuta 1991.


title: FS Arago (P675)

text: Alus aloitti palveluksensa merentutkimusaluksena Papeetella, mistä se palasi Touloniin 1. heinäkuuta 2002. Alus muutettiin ulkovartioalukseksi ja se palasi palvelukseen 1. lokakuuta. Alus korvasi "La Railleusen" Papeetella vuonna 2011.


title: Risto Pohjanpalo

text: Risto Inko Pohjanpalo (s. 3. kesäkuuta 1947) on suomalainen radiotoimittaja. Hän toimi yli 30 vuotta Yleisradiossa ja 1997–2009 MTV-konsernissa Radio Novan ja Sävelradion uutispäätoimittajana ja MTV:n multimediatoiminnan päällikkönä. Hän sai Valtion journalistipalkinnon vuonna 2009.


title: Risto Pohjanpalo

text: Pohjanpalo valmistui ylioppilasmerkonomiksi Kokkolan kauppaoppilaitoksesta 1971. Jo kouluaikoinaan Pohjanpalo toimi Yleisradion Keski-Pohjanmaan alueradiossa ensin avustajana ja sitten vakinaisena toimittajana vuosina 1966–1974. Hän teki tuolloin uutis- ja ajankohtaisjuttuja myös valtakunnallisiin radio- ja tv-ohjelmiin.


title: Risto Pohjanpalo

text: Pohjanpalo siirtyi Helsinkiin 1974 ja toimi kymmenisen vuotta radion pääuutislähetyksen Päivän peilin toimittajana. Hän sai usein erityistehtäviä muun muassa vaalitulospalvelujen tuottajana ja projektinvetäjänä ETYKin 10-vuotisjuhlien radioinnissa ja televisioinnissa 1985. Uutistoimituksen toimituspäälliköksi Pohjanpalo nimitettiin 1988. Hänen johdollaan Yle aloitti ensin säännölliset yöuutiset ja sitten ympärivuorokautiset uutiset tasatunnein.


title: Risto Pohjanpalo

text: Vuonna 1997 Pohjanpalo siirtyi Yleisradiosta perustamaan ja vetämään ensimmäisen valtakunnallisen kaupallisen radioaseman Radio Novan uutistoimintaa vastaavana päätoimittajana. Hän sai myöhemmin tehtäväkseen johtaa myös MTV:n uutisten multimediatoimitusta.


title: Risto Pohjanpalo

text: Pohjanpalo toimi 1980-luvulla Radio- ja TV-toimittajien liiton RTTL:n hallituksessa. Hän oli mukana perustamassa Sähköisen median päätoimittajat -yhdistystä ja toimi sen puheenjohtajana vuodesta 2004. Vuosina 1998–2009 hän oli sotilastiedotusyhdistys TK-Tiedotuskillan puheenjohtaja. Julkisen sanan neuvostossa Risto Pohjanpalo on toiminut 1999–2004 muun muassa varapuheenjohtajana.


title: Risto Pohjanpalo

text: Eläkkeelle siirryttyään Pohjanpalo toimii Keskipohjanmaa-lehden kolumnistina ja journalismialan kouluttajana yrityksensä Pohjanpalo Media kautta.


title: Shakespearen sonetit

text: Shakespearen sonetit on syntytavaltaan arvoituksellinen William Shakespearen rakkausrunojen kokoelma vuodelta 1609. Kirjallisuuden tutkijat ovat erimielisiä sen alkuperästä, merkityksestä ja siinä kuvatuista henkilöistä. Runot on kirjoitettu sonettimuotoon, ja ne kuvastavat runoilijan sisäpiirin näkemyksiä moraalista, etiikasta ja seksuaalisuudesta. Shakespearella on ollut pyrkimys kuvata rakkaus mahdollisimman kattavasti sen eri puolilta. Yksi keskeinen aihe on, että runous kestää ikuisesti.


title: Shakespearen sonetit

text: Sonettikokoelma koostuu 154 nimettömästä ja numeroidusta runosta. Niiden aihepiirit vaihtelevat, mutta niistä muodostuu muutamia temaattisia osia. Arvelujen mukaan Shakespeare on kirjoittanut sonetit pitkän ajan kuluessa vuosina 1593–1609. Jotkut tutkijat ovat sijoittaneet vanhimmat runot vuoteen 1582 saakka. Kirjoittamisessa on ollut selviä jaksoja ja niiden välissä taukoja. Vaihtelevuus johtuu myös sävyeroista: on intohimoisia, ironisia, parodioivia ja surevia runoja. Teemoina ovat olemassaolo, aika, aistihavainnot, tunteet, kauneus, valta ja kuolema.


title: Shakespearen sonetit

text: Runoilla on minäkertoja, jonka ohella runojen henkilöinä esiintyvät miespuolinen ""Fair friend"", naispuolinen ""Dark lady"" ja kilpaileva miesrunoilija. Näiden henkilöiden henkilöllisyydestä on tutkijoiden keskuudessa monia käsityksiä. Sonettien puhujaksi voidaan ajatella Shakespearea itseään, mutta yhtäläisyysmerkkiä ei heidän välilleen voi sijoittaa. Runot kuvastavat kuitenkin niin aitoa tunnetta, että niissä on paljon Shakespearen omakohtaista elämää. Esimerkiksi minäkertoja vertailee sonettien kirjoittamista ja näytelmäkirjailijan työtä ja lainailee ilmaisuja näytelmistä. Runoissa pidetään sonettien kirjoittamista arvokkaampana kuin näytelmien tekemistä, mutta muutamissa Shakespearen näytelmäviittauksissa asia kuvataan päinvastaisesti niin, että sonettien tekeminen olisi keveää lurittelua.


title: Shakespearen sonetit

text: Sonettien minäkertoja on rakastunut mies. Hänen rakkauskäsityksensä on varsin laaja, sillä siihen kyllä kuuluu intohimo ja uskollisuus, mutta ei perheen perustamista. Rakkauden kohteena on välillä mies, välillä nainen. Tämä siitä huolimatta, että Shakespearella itsellään oli perhe. Rakkaus ei ollut hänen lähipiirissään minkäänlainen häpeän aihe, vaikkakin rajoituksena oli, että rakkauden kohteen tulee olla samaan säätyyn kuuluva henkilö.


title: Shakespearen sonetit

text:
Sonettien laatutaso vaihtelee huippulaadukkaista harjoitelmiin. Tutkija Kirsti Simonsuuri pitää kokoelman huippuina esimerkiksi sonetteja 18, 30, 71, 73, 87, 94, 97, 113, 116 ja 129. Tunnetuin niistä lienee sonetti 18, "Shall I compare thee to a Summers day?", joka Simonsuuren käännöksenä alkaa säkeellä ""Kesäpäivään vertaisinko sinua?"" ja joka on osoitettu minäkertojan miespuoliselle ystävälle. Kokoelman aikaisemmat 17 runoa sisältävät ajatuksen, että biologisen jälkeläisen tekeminen säilyttää kauneuden myös tuleville sukupolville. Tässä ajatus hylätään: säilyvää onkin rakkaus ja runous. Sonetti 18 on 14-säkeinen jambista pentametriä noudattava runo, jossa varhaiskesän päivä rinnastuu ohikiitävään nuoruuteen, ja sen vastakohtana on ikuinen rakkaus. Myös runo itsessään säilyy, ja sen mukana rakastettu: "So long as men can breathe or eyes can see,
So long lives this, and this gives life to thee".


title: Vladimir Aleksejev

text:
Vladimir Aleksejev (, s. 1961) on entinen venäläinen/neuvostoliittolainen suunnistaja, joka edusti maataan seitsemissä suunnistuksen MM-kilpailuissa v. 1987–2001. Hänen paras henkilökohtainen sijoituksensa MM-kilpailuissa oli 4. (v. 1991, Marianske Lazne, Tšekkoslovakia). MM-kilpailujen viesteissä Alexejev sijoittui Neuvostoliiton/Venäjän joukkueissa kolme kertaa sijalle 4 ja kolme kertaa sijalle 5.
Seuratasolla Alexejev edusti Pohjoismaisissa kilpailuissa Ikaalisten Nouseva-Voimaa vuosina 1991–2003 sijoittuen parhaimmillaan Jukolan viestissä sijalle 9 vuonna 1995.


title: Lauri Helve

text: Lauri Kaarle Olavi Helve (4. helmikuuta 1943 Helsinki – 19. maaliskuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen taloustoimittaja ja lehdenkustantaja. Hän toimi "Kauppalehden" vastaavana päätoimittajana ja kustantajana 1989–2003. Hän sai lehdistöneuvoksen arvon 2001 ja Valtion journalistipalkinnon vuonna 2002.


title: Lauri Helve

text: Helve kirjoitti ylioppilaaksi Munkkiniemen yhteiskoulusta Helsingissä ja suoritti sanomalehtitutkinnon Tampereen yliopistossa 1968. Hän toimi ensin "Aamulehden" toimittajana 1966–1967 ja sitten 17 vuotta "Helsingin Sanomien" taloustoimituksessa 1967–1984. Saman konsernin "Ilta-Sanomien" päätoimittajana hän oli 1985–1989, kunnes palasi talousjournalismiin tultuaan nimitetyksi "Kauppalehden" vastaavaksi päätoimittajaksi 1989 ja kustantajaksi 1990. Hän toimi myös "Kauppalehden" hallituksessa 1998–2003 sekä omistajayhtiö Alma Median johtokunnassa 1999–2002 ja hallituksessa 2002–2011.


title: Lauri Helve

text: Valtion journalistipalkinnon perusteluissa Helpeestä todetaan:”Nasevan ajankohtaiskirjoittamisensa ansiosta Helve on merkittävä yhteiskunnallisen keskustelun käynnistäjä ja aktiivinen suomalaisen talouselämän kehittäjä. – – Kauppalehden nykyinen johtava asema on pitkälti päätoimittaja Helven ansiota. – – Pitkän journalistin uransa aikana Helve on tehnyt systemaattista työtä, jotta talouden ja yrityselämän ilmiöiden seuranta olisi lukijoille helpommin ymmärrettävää.”


title: Roberto

text: Roberto-nimisiä henkilöitä ovat:


title: Pelengana

text: Pelengana on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Ségoun piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen varrella viitisen kilometriä Ségoun keskustasta itään. Kunnassa on 56 300 asukasta (vuonna 2009).


title: Pelengana

text: Pelenganan kunta rajoittuu pohjoisessa Ségoun piirin Baguindadougoun ja Markalan, idässä Togoun ja Boussinin, etelässä Cinzanan ja Sakoïban sekä lännessä Ségoun ja Diganidougoun kuntiin. Kuntaan kuuluu 28 kylää.


title: Pelengana

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, käsityöammatit ja pienimuotoinen kaupankäynti. Pelenganan kautta kulkee Ségoun ja Moptin välinen maantie RN6.


title: Togou

text: Togou on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Ségoun piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen varrella 35 kilometriä Ségousta koilliseen. Kunnassa on 9 000 asukasta (vuonna 2009).


title: Togou

text: Togoun kunta rajoittuu pohjoisessa Ségoun piirin Markalan ja Sansandingin, idässä Farakou Massan, etelässä Boussinin ja lännessä Pelenganan kuntiin. Pinnanmuodostukseltaan se on etupäässä tasankoa.


title: Togou

text: Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat soninkeja, bambaroita ja fulbeja.


title: Togou

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi ja riisi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Tougoussa pidetään viikoittaiset markkinat. Kylässä on myös terveysasema.


title: Farakou Massa

text: Farakou Massa on maalaiskunta Ségoun alueen Ségoun piirissä Malissa. Sen keskuskylä Kominè sijaitsee Nigerjoen rannalla 55 kilometriä Ségousta koilliseen. Kunnassa on 14 300 asukasta (vuonna 2009).


title: Farakou Massa

text: Farakou Massan kunta rajoittuu pohjoisessa Ségoun piirin Sibilan, idässä Dioron, etelässä Boussinin, lounaassa Togoun ja luoteessa Sansandingin kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin ja Sudanin siirtymävyöhykkeeseen. Pinnanmuodostukseltaan se on pääosin tasankoa.


title: Farakou Massa

text: Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja, fulbeja, bambaroita, bozoja ja somonoja. Vallitseva uskonto on islam.


title: Farakou Massa

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maapähkinä, maissi, maapapu, lehmänpapu, riisi ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. Kominèssa on markkinapaikka.


title: Farakou Massa

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluvat alakoulut ja terveysasema.


title: Länsialbaynbikol

text: Länsialbaynbikol on bikol-kieli, jota puhutaan Filippiinien Albayn provinssissa Luzonin saaren eteläosassa. Kieltä puhui SIL Internationalin mukaan äidinkielenä ihmistä vuonna 2009.


title: Länsialbaynbikol

text: Länsialbaynbikol kuuluu bikol-kielten sisämaahaaraan ja on läheistä sukua buh’inoninbikolille, liboninbikolille ja mirayanbikolille. Kaikki neljä luokiteltiin ISO 639 -kielitunnusstandardissa alun perin yhdeksi kieleksi (”albaynbikol”), mutta tammikuussa 2010 luokittelua muutettiin ja kaikille varianteille annettiin erilliset kielikoodit.


title: Timo Laurila

text: Timo Laurila (s. 8. helmikuuta 1981) on suomalainen futsalpelaaja. Hän edustaa kaudella 2014–2015 Futsal-Ykkösessä pelaavaa Pori Futsalia.


title: Timo Laurila

text: Laurila on pelannut Suomen futsalmaajoukkueessa viisi ottelua. Hän on pelannut Futsal-liigaa Porin Palloilijoissa ja FC Jazzissa.


title: Timo Laurila

text: Laurila on pelannut myös jalkapalloa. Kaudella 2014 hän edusti Kolmosen Toejoen Veikkoja. Laurila on edustanut jalkapallossa myös Porin Palloilijoita ja Pihlavan Työväen Urheilijoita.


title: Soljokasvit

text: Soljokasvit (Commelinaceae) on koppisiemenisten Commelinales-lahkoon kuuluva noin 650-lajinen kasviheimo.


title: Soljokasvit

text: Soljokasvit ovat ruohoja, joiden varsissa on turvonneet nivelet. Lehdet ovat melko pehmeitä ja meheviä, kierteisasentoisia, joskus kahdessa rivissä, ja niissä on vahva keskisuoni ja umpinainen lehtituppi. Andromonoeekkisyys on soljokasveilla tavallista, so. samassa kasvissa on kaksineuvoisia ja yksineuvoisia hedekukkia. Kukinnot sijaitsevat tavallisesti lehtihangoissa, harvoin terminaalisesti, ja koostuvat tavallisesti monikukkaisista kiemuroista. Toisinaan kukinnossa on huomiota herättävät venemäiset suojuslehdet, jotka voivat sijaita lehtiä vastapäätä. Kukat ovat avoinna vain yhden päivän, ja niissä on tavallisesti verhiöksi ja teriöksi erilaistunut kehä; terälehdet ovat vetistyviä, väriltään tavallisesti sinisiä tai vaaleanpunaisia. Kukat voivat olla vastakohtaisia. Hedelmä on selkäluomainen rakokota. Sirkkalehti on koleoptiilin eli itutupen suojaama.


title: Soljokasvit

text: Kukan symmetria ja rakenne vaihtelee soljokasvien heimossa. Kukka voi olla vastakohtainen teriöltään, jolloin yksi terälehti on hyvin surkastunut (soljot, "Commelina"). Vastakohtaisuus voi näkyä myös hetiössä, ja vastakohtaisuuden ilmeneminen voi vaihtua kukan kehityksen aikana. Suvussa "Dichorisandra" kukan symmetria-akseli on poikittain, kun taas muissa suvuissa se on vinottain. Alaheimossa Commelinoideae suurin osa kukista on käänteisiä eli niiden perät on kiertyneet. "Cochliostemon"-suvussa on epäsymmetriset kukat. Soljokasveilla esiintyy silloin tällöin myös enantiostyliaa, jolloin vartalot ovat kääntyneet kukinnossa vuoroin vasempaan vuoroin oikeaan. Kukassa voi olla myös erilaistumaton kehä, jolloin heteet sijaitsevat kohdakkain kehälehtien kanssa. Kehälehdet saattavat olla yhteen kasvaneita, kuten suvussa "Weldenia", tai toisiinsa nähden vuorottaiset terälehdet ja heteenpalhot voivat olla yhtyneet torveksi.


title: Soljokasvit

text: Soljokasveja esiintyy kaikkialla maapallon trooppisissa osissa ja osin lauhkeassa eli temperaattisessa vyöhykkeessä, ei kuitenkaan Euroopassa.


title: Soljokasvit

text: Soljokasveja tunnetaan 652 lajia, jotka ryhmitellään ainakin 40 suvuksi ja kahdeksi alaheimoksi. Heimon ikä lienee noin 89 miljoonaa vuotta. Lähin sukulaisheimo on Hanguanaceae.Soljokasvisukujen tieteelliset nimet, auktorit ja suomenkieliset nimet:


title: Soljokasvit

text: Joitakin lajeja käytetään huone- ja puutarhakasveina, kuten juoruja ("Tradescantia"), soljoja ("Commelina"), karvajuoruja ("Cyanotis") ja "Dichorisandra"-lajeja. Joidenkin juorujen ja soljojen lehtiä tai juurakoita käytetään satunnaisesti ravinnoksi. Rohtoja saadaan afrikkalaisen "Aneilema beniniense" -lajin ja trooppisen Aasian lajin "Floscopa scandens" lehdistä ja varresta.


title: Tiedeakatemiain neuvottelukunta

text: Tiedeakatemiain neuvottelukunta (eng. Council of Finnish Academies) oli Suomen neljän tiedeakatemian yhteiselin.


title: Tiedeakatemiain neuvottelukunta

text: Tiedeakatemiain neuvottelukunta oli Suomen Tiedeseuran, Suomalaisen Tiedeakatemian, Teknillisten Tieteiden Akatemian ja Svenska Tekniska Vetenskapsakademien i Finland rf:n yhteiselin. Neljä suomalaista tiedeakatemiaa muodostivat 1.1. 2018 Suomen Tiedeakatemiat -yhteistyöneuvoston, jolle siirtyivät aiemmin Tiedeakatemiain neuvottelukunnalle (TANK) kuuluneet tehtävät. Yhteistyösopimuksen mukainen neuvoston ensimmäinen vastuuakatemia on Suomalainen Tiedeakatemia. TANKin toiminta päättyi 31.12.2017.


title: Tiedeakatemiain neuvottelukunta

text: Tiedeakatemiain neuvottelukuntaan kuului kahdeksan jäsentä, kaksi Suomalaisen Tiedeakatemian nimeämää jäsentä, kaksi Suomen Tiedeseuran nimeämää jäsentä sekä yksi Teknillisten Tieteiden Akatemian ja yksi Svenska Tekniska Vetenskapsakademien i Finlandin nimeämä jäsen. Lisäksi neuvottelukuntaan kuului kaksi jäsentä, jotka nimesi Tieteellisten seurain valtuuskunnan hallitus. Neuvottelukunnan toimikausi oli kolme vuotta.


title: Tiedeakatemiain neuvottelukunta

text: Tiedeakatemiain neuvottelukunnan sihteeristö toimi Tieteellisten seurain valtuuskunnan yhteydessä. Neuvottelukunnan toimitilat olivat Helsingissä Snellmaninkadulla.


title: Tiedeakatemiain neuvottelukunta

text: Suomen Tiedeseura ja Suomalainen Tiedeakatemia perustivat Tiedeakatemiain neuvottelukunnan (silloin nimellä Suomen Tiedeakatemiain Valtuuskunta) vuonna 1975 edistämään tiedeakatemioiden yhteistyötä ja tehostamaan tiedeakatemioiden vaikutusta kansallisesti ja kansainvälisesti. Vuodet 2008-2011 se toimi nimellä Tiedeakatemiajaosto. Teknillisten tieteiden akatemia ja Svenska tekniska vetenskapsakademien i Finland rf tulivat sen jäseniksi vuonna 2003. Valtuuskunnan ensimmäinen puheenjohtaja oli kansleri Mikko Juva.


title: Tiedeakatemiain neuvottelukunta

text: Suomen Tiedeakatemiain kotisivu


title: Eeva Soivio

text: Eeva Soivio (s. 31. tammikuuta 1976 Seinäjoki) on suomalainen näyttelijä.


title: Eeva Soivio

text: Soivio on opiskellut Teatterikorkeakoulussa, josta hän valmistui teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2002. Kristian Smeds kiinnitti Soivion suoraan Teatterikorkeakoulusta näyttelijäksi Kajaanin kaupunginteatteriin, jossa Soivio näytteli vuosina 2002–2005. Vuodesta 2006 alkaen hän on ollut kiinnitettynä vakituisena näyttelijänä helsinkiläisessä KOM-teatterissa.


title: Eeva Soivio

text: KOM-teatteri, vuodesta 2006


title: Eeva Soivio

text: - Vallankumous Ohj. Lauri Maijala Roolit: Rv. Perander, Hellu 2014


title: Eeva Soivio

text: - Kolme sisarta Ohj. Lauri Maijala Rooli: Masha 2013


title: Eeva Soivio

text: - Karkkipäivä Ohj. Pekka Milonoff Rooli: Katri 2012


title: Eeva Soivio

text: - Vadelmavenepakolainen Ohj. Arn-Henrik Blomquist Rooli: Useita 2011


title: Eeva Soivio

text: - Kalavale Ohj. Pekka Milonoff Rooli : Saunakukka Parantainen 2009


title: Eeva Soivio

text: - Kolmas Ohj. Johanna Freundlich Rooli: Veera 2008


title: Eeva Soivio

text: - Kohti Ohj. Pekka Milonoff Rooli: Anna 2008


title: Eeva Soivio

text: - Vanja-eno Ohj. Pekka Milonoff Rooli: Jelena 2007


title: Eeva Soivio

text: - Pidän Sinusta Huolta Ohj. Tuomo Aitta Rooli: Minna Kurkela 2006


title: Eeva Soivio

text:
- Täällä Pohjantähden Alla Ohj. Pekka Milonoff Rooli: Elina 2006
Kajaanin Kaupunginteatteri, 2002-2005


title: Eeva Soivio

text: - Huhtikuun Noita Ohj. Fiikka Forsman Rooli: Desiree 2005


title: Eeva Soivio

text: - Kolme sisarta Ohj. Kristian Smeds Rooli: Olga 2004


title: Eeva Soivio

text: - Pirut ja Enkelit Tanssillinen teatteriesitys. Ohj. Samuli Reunanen koreografia Sonja Ryhänen Rooli: Piru-Parka 2004


title: Eeva Soivio

text:
- Woyzeck Ohj. Kristian Smeds Rooli: Marie 2003
Muita esityksiä


title: Eeva Soivio

text: - Kutsumattomia Vieraita Ohj. Reko Lundan Rooli: Netta Kansallisteatteri 2006


title: Eeva Soivio

text: - Solveigin Laulu Ohj. Fiikka Forsman Rooli: Solveig Turun Kaupunginteatteri 2005


title: Eeva Soivio

text: Elokuva


title: Eeva Soivio

text: - Karhuherra Paddington, äidin rooli, Dubbaus Werne 2014


title: Eeva Soivio

text: - Miten Meistä Tuli Ystäviä, Emmin rooli Ohj. Jarmo Lampela Kom elokuva 2013


title: Eeva Soivio

text: - Joulutarina, Aleksandran rooli, Ohj. Juha Wuolijoki Snapper Films elokuva 2007


title: Eeva Soivio

text:
- Arvon Veli, bussikuskin rooli, Ohj. Mika Lehtinen YLE TV Elokuva 2004
Televisio


title: Eeva Soivio

text: - Punainen Kolmio, Minni Asikaisen rooli, Ohj. Heidi Köngäs YLE TV 2015


title: Eeva Soivio

text: - Saapasjalkakissa, Svinksin rooli, Dubbaus Werne 2014 (Netflix)


title: Eeva Soivio

text: - Ihan Sama, Anna Oittisen rooli, Ohj. Jarmo Lampela YLE TV 2014


title: Eeva Soivio

text: - Toisen Kanssa Johannan rooli, Ohj. Lauri Nurkse 2014


title: Eeva Soivio

text: - Napamiehet Ohj. Janne Reinikainen BUFO 2014


title: Eeva Soivio

text:
- Jumalan Kaikki Oikut, Marjukan rooli, Ohj. Jarmo Lampela 2006
Radio


title: Eeva Soivio

text: - Risto Räppääjä Ohj. Tarja Jakunaho YLE Kuunnelma 2012


title: Eeva Soivio

text: - Hissitarinoita Ohj. Pekka Kyrö YLE Kuunnelma 2008


title: Eeva Soivio

text: - Krokotiili Gena Ohj. Juha Wuolijoki YLE kuunnelma


title: Eeva Soivio

text: - Meänkylä Ohj. Tarja Jakunaho YLE Kuunnelma


title: Eeva Soivio

text:
- Täällä Pohjantähden alla Ohj. Mm. Tarja Jakunaho YLE Kuunnelma
Musiikki


title: Eeva Soivio

text: - Kun ei parempaan pysty -musiikkiteatteri Ohj. Heidi Räsänen 2007


title: Eeva Soivio

text: - Vanhenisitko Kanssani - musiikkiteatteri 2004


title: Eeva Soivio

text: - liman tyttöjä -lauluyhtye 1998 lähtien


title: Valkoiset (täsmennyssivu)

text: Valkoiset voi tarkoittaa esimerkiksi:


title: Ero-Lohko

text: Ero-Lohko (1951—1979) oli tummanrautias suomenhevosori, jonka isä oli Lohko, emä Sirkka-Lintu, isänisä Lohdutus ja emänisä Eri-Aaroni. (Hevosen alkuperäinen nimi oli Eri-Lohko, mutta tätä nimeä ei kelpuutettu kantakirjauksen yhteydessä vaan se muutettiin Ero-Lohkoksi.) Ero-Lohko kilpaili menestyksekkäästi ravurina voittaen neljä kertaa ravikuninkuuden vuosina 1958—1961. Se juoksi useita Suomen ennätyksiä, ja sen virallinen ennätys oli 24,8a, epävirallinen 22,2. Vuonna 1959 juostun virallisen ennätyksen alitti vasta Vonkaus vuonna 1973. Ero-Lohko piti samanaikaisesti hallussaan 1000 metrin, mailin ja 2000 metrin Suomen ennätyksiä.


title: Ero-Lohko

text: Ero-Lohkon kasvattaja oli Taavi Helander. Sen omistivat sen kilpailuvuosina Erkki Hakkarainen ja Kaarlo Partanen, joka valmensi ja ohjasti oria. Ori ravasi huippujuoksijaksi (34,9) jo nelivuotiaana ja paransi ennätyksiään tasaisesti. Jalkaongelmien vuoksi se joutui jättämään vuoden 1957 kuninkuusravit kesken, mutta voitti neljät seuraavat kuninkuusravit. Oriin huippuvuosi oli 1959, jolloin se voitti kolmestakymmenestä startistaan 23 ja teki kaikki kolme Suomen ennätystään. Kaikkiaan se starttasi 112 kertaa ja voitti 82,1 % starteistaan. Palkintorahoja se ei ansainnut läheskään yhtä paljon kuin aikalainen Reipas, yhteensä noin 3 370 000 silloista markkaa, koska se starttasi selvästi vähemmän.


title: Ero-Lohko

text: Partanen omisti Ero-Lohkon isän Lohkon ja kiinnostui varsasta heti sen hyvän juoksijasuvun vuoksi. Hänen mukaansa Ero-Lohkosta näki jo varsana, että sen etujalat olivat heikot ja se jäisi pienikokoiseksi (oriin säkäkorkeus oli täysikasvuisena 153 cm), mutta sen luonne oli vireä. Kun ori nelivuotiaana kilpauraansa aloittaessaan osoittautui lupaavaksi juoksijaksi, hän osti sen kasvattajalta yhdessä liikemies Erkki Hakkaraisen kanssa. Valmentaessaan oria hän hän totesi pian, että se rikkoi alkumatkasta helposti askellajin ravista laukaksi tai peitsiksi, mutta kun kunnollinen ravi löytyi, se oli sekä varmaa että tavattoman nopeaa. Heikkojen (kantakirjauksen yhteydessä sapelijalkaisiksi mainittujen) etujalkojen vuoksi ravivarmuutta ei voitu kehittää runsaalla ravaamisella valmennuksessa, ja Ero-Lohko voittikin monet kilpailut jäätyään ensin pitkän matkaa muita jälkeen askellajirikkojen vuoksi. Jalkaongelmat aiheuttivat pitkiäkin kilpailutaukoja (muun muassa vajaan vuoden ennen ensimmäistä ravikuninkuutta) ja johtivat lopulta kilpailemisen lopettamiseen ja hevosen myymiseen siitosoriiksi.


title: Ero-Lohko

text: Ero-Lohko sai siitosoriina yli 400 jälkeläistä. Se kantakirjattiin keväällä 1956 eikä saanut tuolloin mitään palkintoa (tuolloin suomenhevosia ei vielä kantakirjattu erilliselle juoksijasuunnalle, vaan ne arvosteltiin ensisijaisesti työhevosina), mutta se sai myöhemmin jälkeläisnäyttöjen perusteella Valio-palkinnon. Jälkeläisten joukossa on ravikuningatar Aiheen-Ilo.


title: Ero-Lohko

text: Ero-Lohko lopetettiin vuonna 1979 iäkkäänä mutta hyväkuntoisena.


title: Philydraceae

text: Philydraceae on pieni kasviheimo koppisiemenisten yksisirkkaislahkossa Commelinales.


title: Philydraceae

text: Kasvit ovat ruohoja ja usein villakarvaisia. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä syrjittäin ja ovat miekkamaisia, tai lehdet ovat liereitä suvussa "Philydrella". Kukat sijaitsevat ryhmissä kookkaiden suojuslehtien hangoissa. Kukat ovat avoinna vain päivän ja ovat vastakohtaisia. Kehäkiehkurat ovat erilaistuneet, mutta silti molemmat ovat terälehtimäisiä. Ulkokiehkuran ja sisäkiehkuran varren puoleiset kehälehdet ovat yhdistyneet ja varresta poispäin oleva ulkokiehkuran pariton kehälehti on kookas ja toisista erillinen, sisäkiehkuran vastaava terälehti on pieni ja hetiöön kiinnittynyt paitsi suvussa "Helmholtzia". Näin kehä näyttää kaksilukuiselta. Heteitä on vain yksi. Kussakin emilehdessä on paljon siemenaiheita. Siemenessä on pitkä alkio ja alkioripustin eli suspensori on tuskin kehittynyt. Kromosomiluku n = 8, 16, 17.


title: Philydraceae

text: Heimon kasvit kasvavat Länsi-, Itä- ja Pohjois-Australiassa, Uudessa-Guineassa ja Kaakkois-Aasiassa. "Philydrum" "lanuginosum" esiintyy suurimmassa osassa heimon levinneisyysaluetta, muilla lajeilla sitä vastoin on paikallinen levinneisyys Uudessa-Guineassa ja Australiassa.


title: Philydraceae

text: Philydraceae, kenguruntassukasvit (Haemodoraceae) ja vesihyasinttikasvit (Pontederiaceae) muodostavat Commelinales-lahkon evoluutiopuussa kladin, jonka kasvien soluissa ei ole piidioksidikappaleita, mutta oksalaattikiteitä on. Kehälehdissä (tepaaleissa) on tanniinisoluja, istukoissa kivisoluja, ja hedelmä on verhiön suojaama.


title: Philydraceae

text: Heimossa on neljä sukua ja viisi lajia. Heimon evoluutiopuun haaroittuminen lienee alkanut noin 33 tai toisen arvion mukaan 47 miljoonaa vuotta sitten.


title: Philydraceae

text: Philydraceae-heimon suvut:


title: Jepuan kirkko

text: Jepuan kirkko on nykyisin Uusikaarlepyyhyn kuuluvan entisen Jepuan seurakunnan kirkko. Kirkko rakennettiin puusta vuonna 1861 ja vastaavana mestarina toimi Johan Erik Romar.


title: Jepuan kirkko

text: Kirkko on tasavartinen ristikirkko, jossa oli alun perin ristikeskustasta kohoava keskustorni. Tämä jouduttiin kuitenkin rakenteellisista syistä purkamaan ja uusi kellotapulinakin toimiva torni rakennettiin alttarilta katsottuna vastakkaisen sakaran päähän vuonna 1876. Kolmiosaisen tornin alin osa on nelikulmainen ja ylin lyhty kahdeksankulmainen. Tornin rakensi Lars Petter Kjäldström. Kirkon sisäkatteena on lautaholvaus.


title: Jepuan kirkko

text: Kirkkoa on remontoitu ainakin vuosina 1880, 1884, 1908, 1927 1951 ja 1967. Nykyisellään kirkossa on istumapaikkoja 600 ihmiselle. Kirkossa on kahdet urut, joista uudemmat ovat vuodelta 1963. Ne ovat 2-sormioiset ja 14-äänikertaiset. Urut on rakentanut saksalainen Gebr. Jehmlich GmbH. Vanhat, 6-äänikertaiset urut ovat peräisin Pietarsaaren maaseurakunnan kirkosta, josta ne siirrettiin Jepualle jo vuonna 1888. Urkujen alkuperä ja ikä ei ole tarkkaan tiedossa, mutta niiden otaksutaan olevan Henrik Kahelinin rakentamat vuonna 1774.


title: Jepuan kirkko

text: Kirkon alttaritalu on nimeltään ”Jeesus ja Maria Magdaleena ylösnousseen Vapahtajan haudalla” ja sen on maalannut Alexandra Frosterus-Såltin vuonna 1906. Kirkossa säilytetään myös vanhaa keskiajalta peräisin olevaa Pyhän Olavin puuveistosta, joka kuningas Davidiksi muutettuna oli alun perin kiinnitetty vanhojen urkujen fasadiin.


title: Silje Øyre Slind

text: Silje Øyre Slind (s. 9. helmikuuta 1988) on norjalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Oppdal IL -seuraa. Hänen kaksoissiskonsa Astrid Øyre Slind ja pikkusiskonsa Kari Øyre Slind ovat myös maastohiihtäjiä.


title: Silje Øyre Slind

text: Maastohiihdon maailmancupissa Slind kilpaili ensimmäisen kerran Sjusjøenissä marraskuussa 2011 sijoittuen 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 32:nneksi. Joulukuussa 2014 Slind sijoittui Lillehammerin kolmen päivän kiertueella vapaan hiihtotavan sprintissä 15:nneksi saavuttaen ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Maailmancupissa Slind on ollut palkintokorokkeella kerran sijoittuen toiseksi perinteisen hiihtotavan sprintissä Pyeongchangissa vuonna 2017.


title: Kenguruntassukasvit

text: Kenguruntassukasvit (Haemodoraceae) on pieni kasviheimo yksisirkkaisten Commelinales-lahkossa.


title: Kenguruntassukasvit

text: Joskus kasvit ovat tyvimukulallisia. Sekundaarisia aineenvaihduntatuotteita ovat mm. fruktaanit ja flavonit. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä ja ovat syrjittäisiä kasvin varteen nähden. Kukinto on viuhko ja tavallisesti kaksihaarainen. Kukat ovat tavallisesti pieniä ja enemmän tai vähemmän säteittäisiä. Kehä on yhdislehtinen ja sikiäin kehänalainen. Viimeksi mainittu sisältää turvonneet istukat, joihin kiinnittyy yksi tai useampia siemenaiheita kutakin emilehteä kohden. Siemenessä on pieni tai vähäpätöinen alkio.


title: Kenguruntassukasvit

text: Kenguruntassukasveja tapaa Amerikan trooppisen ja lämpimänlauhkeiden seutujen, Etelä-Afrikan ja Australian eräiden osien luonnossa; levinneisyyskuva on hajanainen.


title: Kenguruntassukasvit

text: Kenguruntassukasvien läheisin sukulaisheimo on vesihyasinttikasvit (Pontederiaceae); ne muodostavat sisarusparin Commelinales-lahkon evoluutiopuussa. Kenguruntassukasvien omassa evoluutiopuussa haarautuminen alkoi noin 81 miljoonaa vuotta sitten. Heimossa on nykyään 14 sukua ja 116 lajia, jotka muodostavat kaksi alaheimoa.Kenguruntassukasvien suvut:


title: Kenguruntassukasvit

text: Kenguruntassuja kasvatetaan koristekasveiksi, huonekasveiksi kylmillä seuduilla.


title: Andrei Larkov

text: Andrei Larkov (s. 25. marraskuuta 1989) on venäläinen maastohiihtäjä. Hän on olympia- ja MM-mitalisti.


title: Andrei Larkov

text: Larkov osallistui alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuihin Otepäässä 2011. Hän oli parhaimmillaan 30 kilometrin kilpailussa neljäs. Larkov saavutti vuoden 2015 talviuniversiadeista Štrbské Plesosta kultaa sprintistä, 30 kilometriltä ja viestistä. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa viidenneksi ja yhdistelmäkilpailussa kahdeksanneksi. Samoissa kisoissa hän oli mukana voittamassa Venäjälle viestihopeaa, ja niin ollen sai ensimmäisen MM-mitalinsa.


title: Andrei Larkov

text: Larkov saavutti Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hopeaa 4 × 10 kilometrin viestissä ja pronssia 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa.


title: Andrei Larkov

text: Larkov debytoi maastohiihdon maailmancupin henkilökohtaisissa kilpailuissa joulukuussa 2012 Canmoressa 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa saavuttaen heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä sijalla seitsemän. Larkov debytoi maailmancupin viesteissä jo lähes kaksi vuotta aiemmin, tammikuussa 2011 Rybinskissä. Hänen paras sijoituksensa yksittäisessä maailmancupin osakilpailussa on kuudes Canmoren 30 kilometrin yhdistelmäkilpailusta niin ikään joulukuulta 2012. Tour de Skihin kuuluneessa Val di Fiemmen perinteisen hiihtotavan 15 kilometrin yhteislähtökilpailussa hän oli toinen tammikuussa 2018.


title: Sebastian Björkstrand

text: Sebastian Björkstrand (s. 31. maaliskuuta 1987 Sipoo, Suomi) on suomalainen futsalpelaaja.


title: Sebastian Björkstrand

text: Björkstrand on pelannut Suomen futsalmaajoukkueessa 17 ottelua, joissa hän on tehnyt kymmenen maalia.


title: Sebastian Björkstrand

text: Björkstrand on pelannut myös jalkapalloa. Hän on pelannut yhteensä 64 ottelua Ykkösessä ja 41 ottelua Kakkosessa edustaen Gamlakarleby BK:ta ja Tampereen Pallo-Veikkoja.


title: Sebastian Björkstrand

text: Myös Björkstrandin kaksoisveli Kåre tunnetaan jalkapalloilijana ja futsalpelaajana.


title: Harri Haapaniemi (jalkapalloilija)

text: Harri Haapaniemi (s. 1. huhtikuuta 1981 Pori) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan Haapaniemi oli oikea laitapuolustaja.


title: Harri Haapaniemi (jalkapalloilija)

text: Hänen kasvattajaseuransa on FC Jazz, jonka riveissä Haapaniemi tekikin Veikkausliiga-debyyttinsä toukokuussa 2000 Tampere Unitedia vastaan. Tuo oli Haapaniemen kauden 2000 ainoa peli Veikkausliigassa. Kaudella 2001 hän pelasi Atlantis FC:ssä 15 ottelua Veikkausliigassa ja oli mukana voittamassa Suomen Cupia. Kausina 2002–2003 Haapaniemi pelasi AC Allianssissa 27 ottelua. Pääsarjatasolla hän pelasi yhteensä 42 ottelua jääden maaleitta.


title: Harri Haapaniemi (jalkapalloilija)

text: Haapaniemi oli myös mukana alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa vuonna 2001 Argentiinassa. Hän oli aloituksessa jokaisessa pelissä, kun Suomi putosi alkulohkojen jälkeen voitettuaan vain Jamaikan.


title: Ewelina Marcisz

text: Ewelina Marcisz (s. 2. helmikuuta 1991) on puolalainen maastohiihtäjä, joka edustaa MKS Halicz Ustrzyki Dolnea.


title: Ewelina Marcisz

text: Maastohiihdon maailmancupissa Marcisz kilpaili ensimmäisen kerran Jällivaarassa marraskuussa 2010. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran Szklarska Poręban 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa oltuaan 30:s. Joulukuussa 2014 hän sijoittui 29:nneksi Lillehammerin vapaan hiihtotavan sprintissä, joka oli osa kolmen kilpailun kiertuetta.


title: Ewelina Marcisz

text: Oslon MM-kilpailuissa 2011 Marcisz oli Puolan viestijoukkueen mukana kahdeksas. Henkilökohtaisilla matkoilla hän saavutti sprintissä sijoituksen 47 ja 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa sijan 54.


title: Harri Haapaniemi (jääkiekkoilija)

text: Harri Haapaniemi (s. 2. kesäkuuta 1960 Kouvola) on suomalainen uransa jo päättänyt jääkiekkoilija. Hänen kasvattajaseuransa on KooKoo, jota hän edusti vuodet 1976-1978 I-divisioonassa ja vuodet 1982-1989 I-divisioonassa ja SM-liigassa. Vuodet 1980-1982 Haapaniemi edusti tuolloin SM-liigassa pelannutta Kiekkoreipasta. Hän pelasi vuodesta 1976 vuoteen 1989 kestäneen uransa aikana 184 peliä SM-liigassa tehden tehot 49+53=102.


title: Harri Haapaniemi (jääkiekkoilija)

text: Haapaniemi kuului Suomen joukkueeseen alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa vuonna 1980. Hän pelasi noissa kisoissa viisi ottelua tehopisteittä.


title: Agneta Enckell

text: Agneta Birgitta Enckell (s. 26. joulukuuta 1957 Helsinki) on suomenruotsalainen runoilija. Koulutukseltaan hän on humanististen tieteiden kandidaatti.


title: Agneta Enckell

text: Agneta Enckellin esikoisteos oli runokokoelma "Förvandlingar mot morgonen" vuonna 1983. Sitä seurasivat kokoelmat "Rum: Berättelser" vuonna 1987 ja "Falla (Eurydike)" vuonna 1991; viimeksi mainittu teos oli Finlandia-palkintoehdokkaana. Enckell käsittelee teoksissaan miehisen ja naisellisen kielen suhdetta sekä puhumisen ja vaikenemisen vastakohtaisuutta.


title: Agneta Enckell

text: Vuonna 1993 Enckell sai Ruotsin Akatemian myöntämän Lydia ja Herman Erikssonin stipendin ja vuonna 2011 Gerard Bonnierin runouspalkinnon. Svenska Litteratursällskapet on palkinnut hänet vuosina 1988, 1992 ja 2006. Hän on myös ollut ehdolla Yleisradion Tanssiva karhu -palkinnon saajaksi 1999, 2006 ja 2011. Hänen runojaan on käännetty muun muassa suomeksi ja unkariksi.


title: Agneta Enckell

text: Agneta Enckellin isä on Mikael Enckell ja veli Henrik Enckell. Hänen puolisonsa on säveltäjä Patrick Kosk.


title: Ateenan maatalousyliopisto

text: Ateenan maatalousyliopisto () on yliopisto, joka toimii Ateenassa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1920. Yliopisto on keskittynyt maataloustieteeseen.


title: Ateenan maatalousyliopisto

text: Yliopisto toimii Ateenan keskustan luoteispuolella paikalla, jossa aiemmin sijaitsi Triantafyllides-säätiön vuonna 1888 perustettu maatalouskoulu. Yliopistossa on seitsemän laitosta.


title: Ateenan maatalousyliopisto

text: Yliopiston laitokset ovat:


title: Ateenan taidekorkeakoulu

text: Ateenan taidekorkeakoulu () on yliopisto, joka toimii Ateenassa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1837 ja nykyisessä muodossaan itsenäisenä korkeakouluna se on toiminut vuodesta 1930.


title: Ateenan taidekorkeakoulu

text: Taidekorkeakoulussa on kaksi laitosta, jotka ovat kuvataiteiden laitos sekä taiteenteorian ja taidehistorian laitos. Korkeakoulu toimii kahdessa osoitteessa Ateenassa.


title: Kreikan avoin yliopisto

text: Kreikan avoin yliopisto () on yliopisto, joka toimii Patraksessa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1992 ja aloitti toimintansa vuonna 1999. Yliopisto tarjoaa lähes pelkästään etäopetusta sekä perus- että jatko-opintojen tasolla.


title: Kreikan avoin yliopisto

text: Yliopistossa on neljä tiedekuntaa. Niissä on yhteensä 33 940 opiskelijaa, joista 15 250 on jatko-opiskelijoita. Henkilökunnan määrä on 294, joista 48 on akateemista tutkimushenkilökuntaa. Lisäksi toiminnassa on mukana noin 1 300 apuopettajaa.


title: Kreikan avoin yliopisto

text: Yliopiston tiedekunnat ovat:


title: Harri Haapaniemi

text: Harri Haapaniemi on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Käpylän Urheilijat

text: Käpylän Urheilijat on vuonna 1921 perustettu helsinkiläinen urheiluseura, jonka toiminta on keskeytynyt kahdesti, mutta aloitettu uudelleen.


title: Käpylän Urheilijat

text: Seura liittyi Työväen urheiluliittoon (TUL). Ensi alkuun seura menestyi painissa, jonka raskaassa sarjassa seuran jäsen Kaarlo Ponsén oli aikansa paras maailmassa ja myös kautta aikojen Käpylän menestynein urheilija. Käpylän Urheilijat rakennutti vuonna 1925 talkootyöllä Käpylän työväentalon. 1920-luvulla Käpylän Urheilijat suuntautui työväenurheiluliikkeen kommunistiseen siipeen, joten sosiaalidemokraatit erosivat seurasta ja perustivat Käpylän Kunnon. Käpylän Urheilijat osallistui vuonna 1928 Punaisen urheiluinternationaalin Moskovassa järjestämiin spartakiadeihin, joissa Ponsén johti suomalaisten maajoukkuetta. Tämän seurauksena seura erotettiin TUL:sta ja lakkautettiin 1931, ja sen talo siirtyi konkurssihuutokaupassa Helsingin Työväenyhdistyksen omistukseen. Sodan jälkeen seura perustettiin 1946 uudelleen, mutta toiminta hiipui 1970-luvulla. Vuonna 1982 toiminta alkoi jälleen, nyt jalkapallolla, ja laajentui varsinkin lasten ja nuorten liikuntakouluksi, ja mukaan tuli muun muassa skeittaus. Sitten se oli mukana järjestämässä Käpylän Kyläjuhlia ja perustamassa 1995 Käpylän Yhdyskuntaklubia, ja lopulta se liittyi Yhdyskuntaklubin kerhotoiminnan osaksi vuonna 2001.


title: Käpylän Urheilijat

text: Seura menestyi myös lentopallossa ja nousi 1961 SM-sarjaan josta kuitenkin putosi seuraavana vuonna. Nykyisin se on liikuntaseura.


title: Happibaari

text: Happibaari on anniskelupiste, jossa voi hengittää viihdekäyttöön tarkoitettua happea. Happea hengitetään nenään asetettavan kappaleen kautta. Hapet voivat olla hajustettuja.


title: Thomas Bormolini

text: Thomas Bormolini (s. 29. elokuuta 1991 Sondalo) on italialainen ampumahiihtäjä, joka edustaa CS Esercito -seuraa. Bormolini debytoi ampumahiihdon maailmancupissa joulukuussa 2014 Östersundissa ollen henkilökohtaisessa debyyttikilpailussaan 19. eli heti maailmancupin pisteillä.


title: Thomas Bormolini

text: Bormolini on osallistunut kaksiin nuorten MM-kisoihin, joissa hänen paras sijoituksensa on 27. vuodelta 2012 Kontiolahdelta. Hän kilpaili myös vuoden 2015 MM-kilpailuissa Kontiolahdella.


title: Arvo Kananen

text: Arvo Albert Kananen (30. kesäkuuta 1916 Viitasaari – 9. marraskuuta 2014 Viitasaari) oli suomalainen maanviljelijä, pankinjohtaja ja taidemesenaatti, koulutukseltaan agrologi.


title: Arvo Kananen

text: Arvo Kananen syntyi Viitasaaren Pasalassa maanviljelijäperheeseen. Hän kävi kansakoulun ja kirjeopistossa keskikoulua. Sotien aikana hän palveli armeijassa, muun muassa puolustusministeriössä. Hän valmistui agronomiksi Mustialan maamiesopistosta vuonna 1946 ja toimi maanviljelijänä Viitasaarella ja Pihtiputaalla vuoteen 1958 asti. Sen jälkeen hän työskenteli parikymmentä vuotta pankinjohtajana Pihtiputaalla ja jäi eläkkeelle vuonna 1979.


title: Arvo Kananen

text: Kananen harrasti itse maalaamista, ja hän halusi ryhtyä tukemaan ja edistämään kuvataidetta. Vuosina 1986–1987 hän rakennutti lapsuuskotinsa maisemiin Ateljeetalo Tuulensuun, johon liittyy veistospuisto. Taloa vuokrataan työskentelytilaksi taiteilijoille, ja he maksavat vuokransa näyttelytasoisina teoksina. Ateljeetalon taidekokoelmiin on näin karttunut runsaasti teoksia suomalaisilta ja ulkomaalaisilta tekijöiltä, ja Kananen hankki teoksia myös itse. Ateljeetalon toiminnan turvaamiseksi Kananen perusti vuonna 2000 säätiön. Hänen kuolemansa aikoihin taidekokoelma käsitti noin 300 teosta. — Vuonna 2016 vuokrausperiaate muuttui siten, että vuokra maksetaan rahana.