title: Christopher Wallacen murha

text: 9. maaliskuuta kello 00:30 Wallace ajoi henkivartijoidensa kanssa kahdella Chevrolet Suburbanilla kohti hotelliaan. Hänen kanssaan samassa autossa olivat Damion "D-Roc" Butler, Junior M.A.F.I.A. -jäsen Lil' Cease ja kuski Gregory "G-Money" Young. Toisessa Suburbanissa oli Sean Combs kolmen henkivartijan kanssa. N. 00:45 Wallacen auton vierelle tuli tumma Chevrolet Impala SS. Impala SS:n kuljettaja ampui autoa kohti, ja Wallaceen osui neljä luotia. Wallace kuljetettiin nopeasti sairaalaan. Hän kuoli kello 01:15. Kuollessaan hän oli 24-vuotias. Joulukuussa 2012 julkaistusta ruumiinavausraportista selviää, että osumista vain yksi oli tappava.


title: Christopher Wallacen murha

text: Wallacen hautajaiset pidettiin 18. maaliskuuta 1997. Hautajaisiin osallistuivat mm. Lil' Kim, Lil' Cease, DJ Kool Herc, Run-D.M.C., Foxy Brown ja useita muita julkisuuden henkilöitä.


title: Petite Ceinture

text: Petite Ceinture ("Pieni kehä") oli 32 kilometrin pituinen rautatie, joka kiersi Pariisin ympäri jonkin verran Marsalkkojen bulevardien sisäpuolella. Se avattiin vaiheittain vuosien 1852 ja 1869 välillä, aluksi ainoastaan tavara-, mutta myöhemmin myös henkilöliikenteelle, lukuun ottamatta Auteuilin ja Boulognen välistä osuutta, "Auteuilin linjaa", joka jo vuonna 1854 avattiin henkilöliikenteelle, mutta oli vuodesta 1867 lähtien vain tavaraliikenteen käytössä.


title: Petite Ceinture

text: Alun perin radan nimenä oli "Chemin de fer de ceinture" ("kehärautatie"). Myöhemmin se sai nimen Petite Ceinture ("pieni kehä") erotukseksi Pariisin ympäri useita kilometrejä ulompana kiertävästä Grande Ceinture -rautatielinjasta ("suuri kehä"). Petite Ceinturen eri osuuksia olivat seuraavat Ranskan rautatieverkon linjat: linja 955000 eli Rapéen–Batignollen linja (, linja 971000 eli Auteuilin linja () sekä linja 981000 eli Auteuil-Boulognen–Rapéen linja ().


title: Petite Ceinture

text: Kun Petite Ceinture ei enää voinut kilpailla matkustajista Pariisin metron kanssa, henkilöliikenne suurimmalla osalla siitä lopetettiin 23. heinäkuuta 1934. Kuitenkin Auteuilin linjalla liikennettä jatkettiin vuoteen 1985 saakka. Vuodesta 1988 lähtien osa Auteuilin linjasta on ollut jälleen henkilöliikenteen käytössä ja muodostaa nyt osan RER:n linjaa C.


title: Petite Ceinture

text: Myös säännöllinen tavaraliikenne Petite Ceinture -radalla lopetettiin 1990-luvun alussa. Osa radasta on purettu, mutta suurin osa siitä muodostaa yhä virallisesti osan Ranskan rataverkosta, vaikka sillä onkin liikennettä enää vain satunnaisesti tai ei lainkaan.


title: Petite Ceinture

text: Pariisista eri suuntiin johtaneet rautatiet rakennettiin 1800-luvun puolenvälin aikoihin ilman mitään kokonaissuunnitelmaa, joka yhdistäisi eri yhtiöille kuuluneet rautatieasemat toisiinsa.


title: Petite Ceinture

text: Noin kymmenen vuoden kuluessa kukin rautatieyhtiö rakennutti omalla kustannuksellaan kaupungin laitamille, silloin vielä suurelta osin rakentamattomalle alueelle oman asemansa:


title: Petite Ceinture

text: Pariisin läpi ei kulkenut rataosaa, joka olisi yhdistänyt sieltä eri suuntiin johtaneet rautatiet toisiinsa. Täten Pariisista tuli liikenteen katkoskohta, jossa kaupungin läpi kulkeneet matkustajat joutuivat kulkemaan kävellen tai ajurien vetämissä vaunuissa asemalta toiselle ja jonka läpi myös rautateitse kuljetettavat tavarat jouduttiin kuljettamaan muilla kulkuneuvoilla.


title: Petite Ceinture

text: Vuonna 1841 Pariisin ympärille, muutamia kilometrejä kaupungin silloisten rajojen ulkopuolelle alettiin rakentaa Thiersin puolustusmuureja ja linnoituksia. Tällöin katsottiin huollon kannalta välttämättömäksi, että niin sotilaat kuin aseet ja muut tavarat voitiin kuljettaa linnoituksen eri osista toisille kaupungin sisäpuolitse.


title: Petite Ceinture

text: Rautatieyhtiöt olivat vastahakoisia rakentamaan yhdysratoja, mutta Ranskan hallitus määräsi rakennettavaksi Pariisia kiertävän rautatien, jonka linjaus oli lähellä uusia puolustusmuureja kaupungin puolella.


title: Petite Ceinture

text: Niinpä 10. joulukuuta 1851 annettiin asetus, jonka mukaan oli rakennettava rautatieyhtyes Batignollesin asemien ja Gare d'Orléansin välille..


title: Petite Ceinture

text: Rakennustyöt uskottiin rautatieyhtiöiden samana päivänä tekemän sopimuksen mukaan yleisten töiden ministeriölle. Samalla rautatieyhtiöt perustivat syndikaatin, jossa olivat mukana "Paris à Rouen"-, "Paris à Orléans"-, "Paris à Strasbourg"- ja "Nord" -yhtiöt. Sopimus hyväksyttiin seuraavana päivänä uudella asetuksella.


title: Petite Ceinture

text: Rakennustöihin palkattiin kaupungin työttömiä. Radan rakensivat viisi rautatieyhtiötä yhdessä, mutta ne saivat lisäksi valtiolta tukea neljä miljoonaa frangia. Voidakseen käyttää hyväksi tätä yhdysraidetta niiden oli muodostettava syndikaatti.


title: Petite Ceinture

text: Samaan aikaan "Nord" ja "Paris à Strasbourg" -yhtiöt rakensivat varsinaisen Petite Ceinture -radan lisäksi La Chapellen ja La Villetten välille toisenkin yhdysradan, josta siitäkin annettiin asetus 10. joulukuuta 1851.


title: Petite Ceinture

text: Yleisten töiden ministeriö ehdotti 9. elokuuta 1852 Compagnie du Chemin de fer de Paris à Saint Germain -yhtiölle sopimusta radan jatkamisesta Batignollesta Auteuiliin. Sopimus hyväksyttiin, ja saman kuun 18. päivänä radan rakentamisesta annettiin asetus.


title: Petite Ceinture

text: Rautatieyhtiöt "Paris à Saint-Germain", "Paris à Rouen", "Rouen au Havre", "Ouest" ja "Paris à Caen et à Cherbourg" sopivat 30. tammikuuta 1855 yhtiöiden fuusiosta. Fuusio vahvistettiin 2. helmikuuta ja 6. huhtikuuta niiden ja Yleisten töiden ministeriön välisellä sopimuksella ja 7. huhtikuuta annetulla asetuksella. Fuusiossa muodostettu yhtiö sai nimen "Compagnie des chemins de fer de l'Ouest.


title: Petite Ceinture

text: Radan jatkeen rakentamisesta Seinen eteläpuolella eli vasemmalla rannalla päätettiin Napoleon III:n 14. kesäkuuta 1861 vahvistamalla asetuksella.


title: Petite Ceinture

text: Radan rakennuskustannukset olivat arviolta 20 miljoonaa frangia..


title: Petite Ceinture

text: Seuraavien vuosien aikana radan eri osuuksien rakentamisesta tehtiin vielä joukko sopimuksia ja annettiin asetuksia. Esimerkiksi 26. heinäkuuta 1864 syndikaatti sopi Pariisin kaupungin kanssa haararadan rakentamisesta La Villetten teurastamoille karjan kuljetusta varten. Tämä sopimus hyväksyttiin keisarin 19. lokakuuta 1864 antamalla asetuksella.


title: Petite Ceinture

text: Alun perin Petite Ceinture -radalla oli siis kaksi tehtävää. Sen yhdisti toisiinsa Pariisin eri asemilta eri suuntiin johtavat säteittäiset radat ja mahdollisti tavaroiden siirron radalta toiselle, mutta sillä oli myös sotilaallinen tehtävä Pariisin linnoitusten huoltoreittinä, joka strategisista syistä oli rakennettava linnoitusketjun sisäpuolelle.


title: Petite Ceinture

text:
Petite Ceinture -rata myötäili Marsalkkojen bulevardeja ja kulki monin paikoin pitkiä viadukteja pitkin, paikoitellen myös tunneleissa.
Radan eri osuudet avattiin tavararliikenteelle:


title: Petite Ceinture

text: Matkustajaliikenne aloitettiin ensimmäiseksi 24. tammikuuta 1854 Batignollen ja Auteuilin välisellä osuudella, joka tuli tunnetuksi "Auteuilin linjana" (. Muilla osuuksilla matkustajaliikenne aloitettiin vaiheittain heinäkuun 14. päivästä 1862 lähtien.


title: Petite Ceinture

text: Uusi linja sai nopeasti suuren merkityksen. Ranskan ja Preussin sodan aikana sillä kuljetettiin 16. heinäkuuta 1870 – 17. maaliskuuta 1871 välisenä aikana 800 000 sotilasta.


title: Petite Ceinture

text:
Samalla sota osoitti kuitenkin selvästi, että radan kapasiteetti oli riittämätön. Niinpä Pariisin ulkopuolelle rakennettiinkin toinen, suurempi rengasrata, Grande Ceinture. Se avattiin vuonna 1877, minkä jälkeen tavaraliikenne Petite Ceinture -radalla väheni ja kapasiteettia vapautui henkilöliikenteelle.
Seinen pohjoispuolella eli oikealla rannalla rata rakennettiin aluksi maanpinnan tasoon. Liikenteen helpottamiseksi sen ja katujen risteyskohdissa tasoristeykset poistettiin vuoden 1889 maailmannäyttelyn edellä rakentamalla itään, varsinkin Cours de Vincennesin kohdalle, noin viisi metriä korkea ratapenger ja kaivamalla rata pohjoisosistaan noin 6–7 metrin syvyyteen.


title: Petite Ceinture

text: Vuonna 1896 rataa tuolloin hallinnut yhtiö, "Compagnie du Chemin de fer de Cunture", ehdotti Pariisin kaupungille kahden maanalaisen aseman perustamista. Toinen niistä olisi tullut Charonnen ja Ménilmontantin väliseen tunneliin lähelle Place Gambettaa, toinen Ménilmontantin ja Belleville-Villetten väliseen tunneliin lähelle Rue de Bellevillen ja Rue de la Villetten risteystä. Kaupunki piti ehdotusta toteutuskelvottomana suurten kustannusten sekä savun poistamiseksi asemilta tarvittavaan tuuletukseen liittyvien teknisten ongelmien vuoksi sekä lisäksi kannattamattomana. Suunnitelma hylättiin vuonna 1901. Tontti osoitteessa 117 Rue de Belleville, jonka kaupunki oli varannut asemalle, luovutettiin Rothschildin säätiölle, joka vuonna 1904 rakensi siihen vuokra-asuntotalon.


title: Petite Ceinture

text: Kesäkuun 7. päivänä 1931 Pariisin kunnallisneuvostolle toimitettiin raportti, jossa ehdotettiin radan sulkemista henkilöliikenteeltä. Sen kirjoittaja, Georges Prade, totesi, että vuosisadan vaihteen aikoihinkaan, jolloin liikenne radalla oli vilkkaimmillaan, se ei koskaan ollut enempää kuin 10 % Pariisin sisäisestä henkilöliikenteestä ja vuonna 1930 tuskin enää yhden prosentin.


title: Petite Ceinture

text: Matkustajaliikenne radalla, Pont-Cardinet'n ja Auteuilin välistä osuutta lukuun ottamatta, päätettiinkin lopettaa maanantaista 23. heinäkuuta 1934 lähtien.. Poikkeuksena oli Auteuilin rata eli Pont-Cardinet'n ja Auteuilin välinen osuus, jossa liikenne jatkui vuoteen 1985 saakka. Lakkautetun junaliikenteen korvaamiseksi perustettiin uusi linja-autolinja, joka vuodesta 1934 lähtien kiersi Pariisin ympäri Marsalkkojen bulevardeja pitkin.


title: Petite Ceinture

text: Rautatieyhtiöiden 27. elokuuta 1934 tekemän sopimuksen mukaisesti Petite Ceinture -radan syndikaatti lakkautettiin. Compagnie des chemins de fer du Nord sai hallintaansa koko radan lukuun ottamatta Auteuilin linjaa sekä lisäksi Courcellesin yhdysraiteen. Järjestely hyväksyttiin samana vuonna 23. lokakuuta annetulla asetuksella.


title: Petite Ceinture

text: Auteuilin viadukti, kaksitasoinen yhdistetty rautatie- ja katusilta, joka ylitti Seinen ja johti 15. arrondissementista Rue Victorilta 16. arrondissementtiin Porte d'Auteuilille, purettiin vuonna 1962. Sen tilalle rakennettiin yksitasoinen katusilta, Pont du Garigliano. Täten rataverkon eteläisen ja läntisen osuuden välinen yhteys katkesi.


title: Petite Ceinture

text: 1970-luvulta lähtien radalla kokeiltiin automatosoitua ARAMIS -liikenteenohjausjärjestelmää. Radalle suunniteltiin myös raidetaksiliikennettä tai myöhemmin eräänlaista automatisoitua pienoismetroa, joiden oli määrä palvella vuodeksi 1989 suunniteltua, mutta peruutettua maailmannäyttelyä tai mahdollisesti vuoden 2000 olympiakisoja, joita Pariisikin aikoi hakea. Grenellen tavara-asemalle rakennettiin tekninen tutkimuskeskus. Kun hanke hylättiin, laitos purettiin.


title: Petite Ceinture

text: Näissä kokeissa saatuja tuloksia käytettiin hyväksi suunniteltaessa automatisoitua VAL-junaliikennettä, joka otettiin käyttöön useissa Ranskan kaupungeissa. Pariisin seudulla sellainen on Orlyval, joka yhdistää RER:n B-linjan Orlyn lentoasemaan.


title: Petite Ceinture

text:
RATP vuokrasi vuosiksi 1994–1998 lyhyen osuuden radasta Pariisin 13. arrondissementissa. Sillä kokeiltiin liikenteen automatisointia Meteor -projektin yhteydessä. Saatuja kokemuksia käytettiin hyväksi rakennettaessa Pariisin metron linja 14.
Kokeilun päättyessä väliaikaiset rakennelmat purettiin ja rataosuus palautettiin ennalleen.


title: Petite Ceinture

text: Nykyisin radasta noin 60 % on ulkoilmassa, osittain korotettuna penkereille tai viadukteille, ja loput 40 % maan alla, katettuna tai tunnelissa.


title: Petite Ceinture

text: Vuonna 1855 Petite Ceintureä pitkin kuljetettiin 780 000 tonnia tavaraa. Tästä 20 000 tonnia oli paikallisliikennettä, loput Pariisin läpi kulkenutta liikennettä.


title: Petite Ceinture

text: Matkustajaliikenne aloitettiin 14. heinäkuuta 1862 Batignolles'n ja Clichyn sekä La Rapéen ja Bercyn välillä, ja vähitellen se laajennettiin koko radalle. Matkustajamäärä kasvoi 5 miljoonasta vuonna 1878 aina 39 miljoonaan vuonna 1900, jolloin se oli suurimmillaan, mihin osaltaan vaikutti Pariisissa samana vuonna pidetty maailmannäyttely.


title: Petite Ceinture

text: Tämän jälkeen matkustajamäärät vähenivät sitä mukaa kun Pariisin metron ja Nord-sud -linjat rakennettiin. Vuonna 1931 pidetyn siirtomaanäyttelyn yhteydessä rataa tosin parannettiin avaamalla uusi asema, Claude Decaen, mutta matkustajamäärät eivät edelleenkään kääntyeet nousuun.


title: Petite Ceinture

text: Rataa hallinnoinut Syndicat de la Ceinture joutui taloudellisiin vaikeuksiin. Rata yritettiin useita kertoja tuloksetta siirtää Compagnie du chemin de fer métropolitain de Paris -yhtiölle (CMP), joka tuohon aikaan ylläpiti Pariisin metroa. Vuonna 1934 Ranskan hallitus päätti Syndicat de Ceinturen toivomuksesta, että matkustajaliikenne lakkautettiin 23. heinäkuuta alkaen.


title: Petite Ceinture

text: Petite Ceinture -radan länsiosa Gare de Pont-Cardinet'n ja Auteuilin välillä pysyi kuitenkin matkustajaliikenteen käytössä vuoteen 1985 saakka, jolloin alettiin rakentaa RER-linjan C pohjoista haaraa, joka valmistui vuonna 1988. Radan Pont-Cardinet'n ja Pereire-Levalloisin välistä osuutta ei liitetty C-linjaan. Sen sijaan sitä pitkin liikennöitiin heinäkuuhun 1996 saakka erillisenä rautatielinjana, kunnes se korvattiin linja-autolla.


title: Petite Ceinture

text: Nykyisen Régie Autonome des Transports Parisiensin (RATP) edeltäjä, "Société des transports en commun de la région parisienne" aloitti välittömästi liikenteen uudella linja-autolinjalla, joka kiersi Pariisin ympäri Marsalkkojen bulevardeja pitkin ja jonka tunnuksena käytettiin linjanumeron sijasta kirjaimia PC. Tämän linjan liikenne oli vuonna 1944 toisen maailmansodan vuoksi jonkin aikaa keskeytyksissä, mutta muutoin sitä jatkettiin siihen saakka, kunnes se 1. lokakuuta 1999 korvattiin kolmella linjalla, PC1, PC2 ja PC3. siihen saakka, kunnes sen 2010-luvulla korvasi raitiolinja T3.


title: Petite Ceinture

text: 16. joulukuuta 2006 otettiin käyttöön raitiolinja T3, joka tunnetaan myös nimellä "Maréchaux sud". Se muutettiin 15. joulukuuta 2012 linjaksi T3a, samalla kun avattiin linja T3b, "Maréchaux est".


title: Petite Ceinture

text: Heinäkuusta 1934 lähtien Petite Ceinture -radalla oli vain tavaraliikennettä.


title: Petite Ceinture

text: Radan eteläosa palveli vuoteen 1976 saakka Citroënin tehtaita Grenellessä (nykyisen Parc André-Citroënin paikalla) sekä Vaugirardin metrovarikkoa ja teurastamoja vuoteen 1979. Paris-Gobelinsin tavara-asema 13. arrondissementissa oli käytössä vuoteen 1991 saakka.


title: Petite Ceinture

text:
Radan pohjois- ja itäosia käytettiin 1980-luvulle saakka junien siirtoon asemalta toiselle. Tavaraliikenne jatkui 1990-luvun alkuun saakka.
Petite Ceinture-linjaa ylläpiti alun perin erityinen osakeyhtiö. Sitä hallinnoi syndikaatti, johon kuului kaksi edustajaa kustakin perustajayhtiöstä. Syndikaatti perustettiin virallisesti 22. tammikuuta 1853, mutta yhtiön yhtiöjärjestys on monimutkaisempi, sillä finanssikysymysten ja muotovirheiden vuoksi Ranskan valtioneuvosto ei aluksi laillistanut yhtiötä.


title: Petite Ceinture

text: Seuraavat Petite Ceinture -radan asemat olivat aikoinaan matkustajaliikenteen käytössä:


title: Petite Ceinture

text: Asemat myötäpäivään luettuna lännestä alkaen :


title: Petite Ceinture

text: Henkilöliikenteen asemien lisäksi radan varrella oli viisi paikallisliikenteen tavara-asemaa:


title: Petite Ceinture

text:
Lisäksi sen varrella oli kaksi järjestelyratapihaa:
sekä kaksi vain karjan kuljetukseen tarkoitettua asemaa:


title: Petite Ceinture

text: Petite Ceinture -rataan liittyy 36 siltaa. Niistä 36 on alikulkusiltoja, joissa rautatie ylittää kadun, ja 25 ylikulkusiltoja, joissa katu ylittää rautatien.


title: Petite Ceinture

text: Radan nykyisin jäljellä oleva osuus on 23 kilometrin pituinen ja ulottuu Gare Saint-Lazarelle johtavalta radalta, läheltä Porte de Clichytä Pariisin pohjoisrajalla, Pariisin itäosien kautta Gare des Invalidesille johtavalle radalle Pariisin etelärajalle.


title: Petite Ceinture

text: Radan läntinen osa on purettu. Sen aikoinaan viemästä maa-alueesta sen omistaja, Réseau ferrée de France (RFF) on tehnyt Pariisin kaupungin kanssa sopimuksen, jolla kaupunki on saanut alueen käyttöönsä ensin määräajaksi. Kesäkuussa 2007 kaupunki osti alueen RFF:ltä. Sen jälkeen perustettiin toimikunta, jonka toimesta alue kunnostettiin. Entiselle ratalinjaukselle, joka käsittää 10 metrin levyisen maakaistaleen, rakennettiin 1,3 kilometrin pituinen yleinen kävelytie, "luontopolku", joka johtaa etelästä Boulevard de Montmorencyltä läheltä Porte d'Auteuiliä entiselle Gare de Passy-la-Muettelle saakka.


title: Petite Ceinture

text: Boulevard Victorin luona oleva yhdysraide, joka tunnettiin myös nimellä "Point X" ("X-piste"), katkaistiin muutamaksi kuukaudeksi ja avattiin jälleen vuoden 2007 alussa, kun raitiolinjaa T2 jatkettiin Porte de Versaillesille, minkä jälkeen linjan jatke osittain kulkee aivan Boulevard Périphériquen vieressä.


title: Petite Ceinture

text: Rautatielinjauksen sisäpuoleinen raide on katkaistu kunnostustöiden muutaman metrin pituudelta myös Rue Maninin ja Rue de Criméen risteyksen luona, jotta saatiin tilaa uudelle tukipylväälle.


title: Petite Ceinture

text: Petite Ceinture -rataan liittyy joitakin arkkitehtonisesti huomattavia rakennelmia, jotka on pidetty kunnossa tai kunnostettu. Avenue de Flandren yli johtavaa siltaa levennettiin vuonna 2006. Vuonna 2007 SNCF, joka nykyisin hallinnoi rataa, tilasi tutkimuksen rakenteiden nykytilasta voidakseen arvioida, kuinka paljon niiden kunnostaminen maksaa.


title: Petite Ceinture

text: Radanvarsialueet ovat paikoitellen olleet roskien ja jätteiden vallassa. Toisaalta kun rata ei ole juuri käytössä eikä yleisöllä myöskään ole pääsyä rata-alueelle, sen kasvillisuus on villiintynyt ja nykyisin siellä kasvaa monia harvinaisiakin kasveja. Lisäksi eräässä lähellä Porte de Vanvesia olevassa tunnelissa pesii yli 1500 "Pipistrellus" -suvun lepakkoa, enemmän kuin missään muualla Île-de-Francen alueella. Radanvarsialueella katsotaankin nykyisin olevan huomattava merkitys biodiversiteetin kannalta.


title: Petite Ceinture

text: Entisen Gare des Meuniersin eli Gare Rue Claude-Decaenin välisestä, Rue des Meuniers'n ja Rue Claude-Decaenin välillä olevasta osuudesta Jean-Claude Varin on tehnyt viranomaisten kanssa virallisen sopimuksen, että kuvataiteilijoilla on pääsy radalle maisemamaalausta varten.


title: Petite Ceinture

text: Asiattomien pääsy radalle on kielletty 22. maaliskuuta annetun ja 10. kesäkuuta 1969 annetun asetuksen nojalla, ja suurin osa radasta on eristetty ympäristöstään aidalla tai muurilla, jotka kuitenkaan eivät ole estäneet joitakuita graffitimaalareita tai muutoin uteliaita pääsemästä radalle. Itse asiassa sen maanalaisilla osuuksilla onkin luvattomasti käynyt enemmän ihmisiä kuin millään muulla yleisöltä suljetulla maanalaisella paikalla Pariisissa. Vuodesta 2015 sen varrella Rue Belliardin kohdalla on sitä paitsi majaillut joukko romaneja


title: Petite Ceinture

text: Neljä osuutta radasta on kuitenkin avattu yleisölle:Paikoitellen 12., 14., 17. ja 18. arrondissementeissa aivan radan vieressä on lisäksi yleisölle avoimia, puuistutuksin varustettuja jalankulkuteitä, jotka muodostavat osan Pariisin laitaosien nykyisestä viheralueverkosta. Sitä paitsi 17. arrondissementissa rata kulkee lähes kaksi kilometriä "Boulevard Pereire" -nimisen puistokadun alla. Alun perin tämä rataosuus, joka on edelleen käytössä osana RER C -injaa, kulki kuilussa keskellä katua, mutta jo vuonna 1889 kuilu peitettiin kannella ja katutasossa paikalla on nykyisin puistokäytävä, "Promenade de la Pereire".


title: Petite Ceinture

text: Pariisin kunnallisneuvosto päätti kokouksissaan 13. ja 14. huhtikuuta 2015 aloittaa SNCF:n kanssa neuvottelut Petite Ceinture-radan tulevaisuudesta.


title: Petite Ceinture

text: Pariisin kaupunki ja SNCF ovat yhtä mieltä siitä, että rata on säilytettävä ja että sen alueella ei ole suoritettava sellaisia peruuttamattomia muutoksia, joiden jälkeen sitä ei enää voitaisi tarvittaessa palauttaa rautatieliikenteen käyttöön. Alustavan sopimuksen mukaan SNCF luovuttaa korvauksetta jotkut osat radasta Pariisin kaupungin käyttöön, joka vuorostaan sitoutuu pitämään kunnossa alueet, jotka mahdollisesti avataan yleisölle.


title: Petite Ceinture

text: Vuoden 2015 lopulla käynnistettiin monivuotinen hanke, jonka tarkoituksena kaupungin tiedotteen mukaan on avata mahdollisimman monet osuudet radan varresta jalankulkijoille ja ottaa ne yleiseen käyttöön, kuitenkin biodiversiteettia kunnioittaen ja tavalla, joka tekee tarvittaessa mahdolliseksi palauttaa rata liikenteen käyttöön. Tarkemmat suunnitelmat laaditaan yhdessä pariisilaisten sekä hankkeeseen osallistuvien tahojen kanssa. Niihin osallistuvat arrondissementtien viranomaiset yhdessä asukkaiden kanssa.


title: Petite Ceinture

text: Näin toteutetaan kevyitä ja purettavissa olevia järjestelyjä, joilla voidaan muodostaa viherkäytäviä ja kävelyteitä sekä saada tilaa kulttuuri- ja urheilutapahtumille. Pariisin määri Anne Hidalgon mukaan radan varrelle voidaan mahdollisesti perustaa myös ravintoloita, elokuvateattereita ja yökerhoja.


title: Petite Ceinture

text: Ranskan kommunistinen puolue (PCF) pitää valitettavana, ettei Petite Ceinture -rataa käytetä henkilö- eikä tavaraliikenteeseen, vaikka kaupunki on ryhtynyt toimenpiteisiin ilman saastumista vastaan. Kaupunki päätti kuitenkin jo kauan sitten rakentaa raitiolinja Marsalkkojen bulevardeille sen sijaan että Petite Ceinture -rata otettaisiin uudestaan käyttöön. Tätä on perusteltu sillä, että Petite Ceinture kulkee monin paikoin aivan vierestä asuintalojen ohi ja vilkas rautatieliikenne alentaisi asumisviihtyvyyttä.


title: Petite Ceinture

text: Sitä vastoin Union pour un mouvement populaire (UMP) on ehdottanut, että rata purettaisiin ja paikalle rakennettaisiin Pariisia kiertävä jatkuva pyörätie.


title: Petite Ceinture

text: Radan paikalle on ehdotettu samantapaista kävelytietä, jollainen jo nyt on Coulée verte René-Dumont entisen Place de la Bastilleen johtaneen radan paikalla. Radan haltija RFF on neuvotellut asiasta Pariisin kaupungin kanssa. Pariisin kunnallisneuvosto hyväksyi asiaa koskeneen sopimuksen keväällä 2006, mutta sitä ei ole koskaan toteutettu, vaikka se otettu tavoitteeksi myös Pariisin liikennettä koskevaan, helmikuussa 2006 laaditussa suunnitelmassa.


title: Petite Ceinture

text: Hankkeen arvostelijat ovat huomauttaneet, että rata kulkee suurelta osin viadukteissa tai kuiluissa, minkä vuoksi sinne olisi vaikea päästä. Lisäksi siinä on useita, jopa kilometrin pituisia tunneleita, jotka olisivat jalankulkuväylinä synkkiä ja luotaantyöntäviä.


title: Petite Ceinture

text: Vuonna 2013 radasta kuitenkin avattiin jalankulkijoille 15. arrondissementissa ensimmäinen noin 1300 metrin pituinen osuus Place Balardin ja Rue Olivier-de-Serresin välillä. Tämän vuoksi toteutetut järjestelyt olivat keveitä ja tarvittaessa helposti peruutettavissa. Työt maksoivat noin neljä miljoonaa euroa.


title: Petite Ceinture

text: Tammikuussa 2016 yleisölle avattiin toinen, 13 600 neliömetrin laajuinen alue entisen Place de Rungisin aseman läheisyydessä. Sinne pääsee Rue de läInterne-Loebilta.


title: Petite Ceinture

text: Pariisin vihreät valtuutetut vaativat Petite Ceinturen rata-alueen muuttamista vihervyöhykkeeksi. Täten Pariisin rajojen sisäpuolella olevien viheralueiden yhteenlaskettu pinta-ala kasvaisi 10 prosenttia.


title: Petite Ceinture

text: Parsiin 7. ja 15. arrondissmenttien pyöräilijöiden järjestö on ehdottanut, että rautatielinja muutettaisiin Pariisia kiertäväksi jatkuvaksi pyörätieksi. Tämä muusta liikenteestä erotettu pyörätie olisi turvallinen, koska se ei missään leikkaisi autoteitä samassa tasossa eikä toisaalta myöskään häiritsisi jalankulkijoita. Pyöräilijöiden kannalta reitillä olisi myös se etu, ettei sillä missään kohdassa ole kovin jyrkkiä rinteitä. Paikkoihin, joissa radan ja sen ylittävän tai alittavan kadun välinen korkeusero on liian suuri rampin rakentamiseksi, rakennettaisiin hissi polkupyörien siirtoa varten. Radan entisille asemille perustettaisiin kaupunkipyöräjärjestelmän ("Vélib") asemat.


title: Petite Ceinture

text: Vuoteen 2016 mennessä ei ole käynnistetty mitään hankkeita rautatieliikenteen aloittamiseksi uudestaan, vaikka asiaa on toisinaan ehdottanut varsinkin Ranskan kommunistinen puolue ja jotkut yhdistykset ja asiasta on tehty useita selvityksiä.


title: Petite Ceinture

text: 1970- ja 1980-luvuilla Pariisissa käynnistettiin ARAMIS-hanke, jossa suunniteltiin automatisoitua raideliikennettä. Siinä yhteydessä Petite Ceinture -radalle ehdotettiin joko raidetaksi- tai automatisoitua kevytmetriliikennettä. Grenellen tavara-asemalle rakennettiin tekninen tutkimuskeskus. Kun hanke hylättiin, laitos purettiin.


title: Petite Ceinture

text: Kun raitiolinjaa T2 päätettiin jatkaa Porte de Versaillesille, yhtenä vaihtoehtona olisi, että linja olisi kulkenut vanhaa Petite Ceinture -ratalinjaa pitkin Rue de Vaugiradille tai mahdollisesti Porte d'Ivryyn saakka. Lopulta sille kuitenkin valittiin toinen linjaus.


title: Petite Ceinture

text: Toisaalta raitiolinjaa T3a on suunniteltu laajennettavaisi Pariisia kiertäväksi rengaslinjaksi, joka korvaisi bussilinjan PC. Myös se suunniteltiin aluksi kulkemaan osan matkastaan vanhaa Petite Ceinture -rataa pitkin, mutta linja päätettiinkin sijoittaa Marsalkkojen bulevardeille. Linja T3b, joka on linjan T3a pohjoinen jakso, kulkee sekin Marsalkkojen bulevardeja pitkin mutta erkanee niistä Pariisin koillisosassa ja johtaa Pantiniin.


title: Petite Ceinture

text: Sen jälkeen kun nämä raitiolinjat rakennettiin, on hankkeet matkustajaliikenteen palauttamisesta Petite Ceinture -radalle käytännössä hylätty, lukuun ottamatta mahdollisesti Gare Rosa Parksin ja Porte de Vincennesin välistä osuutta, jolla rata on kauempana Marsalkkojen bulevardeista kuin muualla, enimmillään 1400 metrin päässä.


title: Petite Ceinture

text: Pariisin seudun kaupunkisuunnitteluvirasto onkin esittänyt elokuussa 2011 julkaisemassaan tutkielmassa alustavasti, että tuleva raitiolinja 8 kulkisi Pariisin itäosissa Petite Ceinturen ratalinaa pitkin Rosa Parksin ja Porte de Vincennesin välillä. Vanhojen asemien lisäksi tälle osuudelle on ehdotettu kolmea uutta pysäkkiä, joissa olisi vaihtomahdollisuudet Pariisin metron linjoille 11 3 ja 3bis.


title: Petite Ceinture

text: Eräät järjestöt ovat kuitenkin ehdottaneet radalle nopeaa henkilöliikennettä, joka täydentäisi raitiolinjojen T3a ja T3b liikennettä ja josta olisi vaihtoyhteys RER- ja Transilien-radoille. Samalla raideliikenne keventäisi bussilinjojen 62, 64 ja 26 ylikuormitusta.


title: Petite Ceinture

text: Myös tavaraliikennettä radalle on ehdotettu. Asiaa on pitänyt esillä kommunistien valtuustoryhmä, jonka mielestä tavaraliikenne olisi mahdollisuuksien mukaan siirrettävä raiteille saasteiden vähentämiseksi. Rata voisi mahdollisesti korvata osan kuorma-autoliikenteestä. Erityisesti Gare de Paris-Gobelins, joka on alueella toimivien tukkuliikkeiden vuoksi tärkeä liikenteen solmukohta ja logistiikkakeskus, on yhteydessä rataverkkoon ainoastaan Petite Ceinture -radan välityksellä.


title: Petite Ceinture

text: Pariisin eteläosissa suoritettujen hankkeiden yhteydessä Petite Ceinture -radan ja Gare d'Austerlitzin välinen yhdysraide rakennettiin uudestaan, jotta rautatiekalustoa voidaan siirtää viimeksi mainitulta Gare de Lyonille tai päinvastoin. Samalla rakennettiin toinenkin yhdysraide, joka alitta Boulevard du Général-Jean-Simonin.


title: Petite Ceinture

text: Pariisin kaupungin ja RFF:n vuonna 2006 allekirjoittamassa pöytäkirjassa käsiteltiin myös ajatusta, että jotkin osuudet radasta voitaisiin avata yleisölle, paitsi istutettuina jalankulkuväylinä, myös siten, että niitä pitkin voitaisiin kulkea eräänlaisilla lainattavilla tai vuokrattavilla resiinoilla, joista käytetään nimitystä "vélorail". Tämä ehdotus on kuitenkin jo täysin hylätty.


title: Petite Ceinture

text: Gare d'Ornamon asemalaiturit ovat nykyisin maavaraisia, ja niillä on jo useiden vuosien ajan kasvatettu hedelmiä, vihanneksia ja kukkia. Nämä puutarhat perustettiin 18. arrondissementin asukkaiden vuonna 1998 tekemän aloitteen perusteella, jonka tarkoituksena oli edistää ympäristön tuntemusta ja kansalaismieltä läheisten koulujen oppilaiden keskuudessa tekemällä heille mahdolliseksi osallistua puutarhanhoitoon.


title: Petite Ceinture

text: Puutarhat saivat niiden ohi kulkevan Rue du Ruisseau -nimsen kadun mukaan nimen "Les Jardins du Ruisseau" ("Puron puutarhat"). Ne sijaitsevat lähellä Porte de Clignancourtia ja Saint-Ouenin kirpputorialuetta, ja niistä on tullut kaupunkiluonnon ystävien rauhallinen mielipaikka sen jälkeen, kun Pariisin määrin virasto ryhtyi toimiin tehdäkseen ne tunnetuiksi. Siellä järjestetään myös yleisötapahtumia kuten mehiläis- ja hunajajuhla (), sekä "Clignancourt danse sur les rail" ("Clignancourt tanssii raiteilla").


title: Petite Ceinture

text: Vanhalle rata-alueelle on perustettu muitakin puutarhoja, esimerkiksi Rue de Coulmiers'n puutarhat 14. arrondissementissa sekä Petite Ceinturen puutarhat 12 arrondissementissa, jossa 300 metrin pituisella osuudella Square Charles-Péguynn jatkeella on jaettu puutarha ja luontopolku, jolta voi tarkastella alueelle muodostunutta biotooppia. Lisäksi 12. arrondissementissa on Claude Decaenin jaettu puutarha, joka on 500 neliömetrin laajuinen viheralue ja promenadipaikka.


title: Petite Ceinture

text: Myös Uudessa Gare de Rungisin kaupunginosassa Pariisin 13. arrondissementissa, on hehtaarin laajunen alue 500 metrin pituinen osa rata-alueesta avattu yleisölle, ja sinnekin on tarkoitus perustaa puutarha.. Siellä on pidetty myös urheilutapahtumia ja järjestetty lapsille tarkoitettuja esityksiä.


title: Petite Ceinture

text: Useat taiteilijat ovat esiintyneet Petite Ceinture -radan varrella. Yksi radan vanhoista asemarakennuksista, Gare de Charonne, muutettiin 1900-luvulla konserttisaliksi, joka sai nimen La Flèche d'or. Sen esikuvan mukaisesti myös 18. arrondissementissa kaksi hylättyä asemarakennusta, Gare d'Ornamo vuonna 2013 ja Gare de l'avenue Saint-Ouen vuonna 2015 on oettu kulttuurikäyttöön "Hasard Ludique" -projektin yhteydessä, jonka tarkoituksena on tarjota tiloja nykymuusikoille ja luoville taiteilijoille.


title: Codex Laudianus

text: Codex Laudianus (Gregory-Aland -numero 08, lyhenne E tai E ) on 500-luvulla kirjoitettu käsikirjoitus Apostolien teoista.


title: Codex Laudianus

text: Teksti on kirjoitettu latinaksi ja kreikaksi hyvin kapeisiin, usein vain yhden sanan leveisiin palstoihin. Vasemmalle puolelle kirjoitettu latina on Vulgataa vanhempi latinankielinen käännös. Käsikirjoituksen teksti on sekoitus kahdesta tunnetusta Apostolien teon tekstiversiosta eli pidemmästä läntisestä tekstistä ja lyhyemmästä Alaxandrialaisesta tekstistä. Codex Laudianus on vanhin tunnettu Raamatun käsikirjoitus, joka sisältää jakeen Apt 8:37, eli Etiopialaisen hoviherran uskontunnustuksen, joka on vuoden 1992 suomennoksessa merkitty sulkeisiin.


title: Codex Laudianus

text: Canterburyn arkkipiispa William Laud, jonka mukaan käsikirjoitus on nimetty, lahjoitti käsikirjoituksen vuonna 1636 Oxfordin Bodleian Librarylle, jossa sitä yhä säilytetään.


title: Codex Laudianus

text: Käsikirjoituksen varhaista historiaa ei tunneta varmasti. Kirjoitukseen tehdyn merkinnän mukaan se on ollut Sardiniassa 600-luvulla. Sen on mahdollisesti tuonut Englantiin joko Theodoros Tarsoslainen vuonna 668 tai Apotti Ceolfrid 700-luvun alussa. Hyvin todennäköisesti Beda Venerabilis (kuollut 735) käytti sitä lähteenä Apostolien tekoja käsittelevässä kommentaaristaan, sillä Bedan siteeraamat osin harvinaisetkin tekstimuodot löytyvät kaikki käsikirjoituksesta.


title: Codex Laudianus

text: Käsikirjoituksen kirjoittanut kirjuri ilmeisesti osasi kreikkaa paremmin kuin latinaa, sillä kreikankielisessä tekstissä on vähemmän virheitä. Vierekkäin kirjoitetut latinan ja kreikankieliset tekstit on kohdistettu vastaamaan toisiaan ja monissa kohden alkuperäisiä tekstejä on jouduttu muokkaamaan, jotta tarkka vastaavuus on saavutettu. Yleensä on muokattu latinankielistä, mutta paikoin myös kreikankielistä tekstiä. Tarkoista käännöksistä aiheutuu monin paikoin outoja ja kyseisiin kieliin kuulumattomia ilmaisuja.


title: Codex Laudianus

text: Kirjurin käyttämä kreikankielinen lähde on ilmeisesti ollut vanha Unsiaali-kirjoitus, joka kuitenkin on sisältänyt jo paljon Antiokialaisia lisäyksiä ja korjauksia. Kirjurin käyttämässä latinankielisessä lähteessä on ilmeisesti ollut pidempi läntisen tekstityypin mukainen teksti, josta kirjuri on mahdollisesti itse kääntänyt osia kreikaksi saadakseen palstat pysymään kohdistettuina. Käsikirjoituksessa oleva kreikka on näiltä osin erilaista kuin muissa käsikirjoituksissa.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit kesäolympialaisissa 1988

text: Saint Vincent ja Grenadiinit osallistui Soulin olympialaisiin vuonna 1988 kuuden yleisurheilijan joukkueella, joista viisi oli miehiä ja yksi nainen. Kyseessä oli maan ensimmäinen esiintyminen olympialaisissa ja se jäi ilman mitaleita.


text:
Saint Vincent ja Grenadiineilla oli mukana kuusi urheilijaa mutta kaikki jäivät alkueriinsä.
Ensimmäisenä heistä urheili Andre Francois, joka sijoittui kahdeksan urheilijan alkuerässään seitsemänneksi.


title: Sigifredo Mercado

text: Sigifredo Mercado (s. 21. joulukuuta 1968 Toluca, Meksiko) on meksikolainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli keskikenttäpelaaja.


title: Sigifredo Mercado

text: Mercado edusti koko uransa meksikolaisia seuroja. Hän pelasi Meksikon Primera Divisiónissa 387 ottelua, joissa hän teki 51 maalia. Mercadon pääsarjaura alkoi Ángeles de Pueblassa kaudella 1987–1988. Myöhemmin hän edusti pääsarjatasolla myös Pueblaa, Tolucaa, Leónia ja Atlasta. Viimeiset pääsarjaottelunsa Mercado pelasi Pueblassa kaudella 2004–2005.


title: Sigifredo Mercado

text: Meksikon maajoukkueessa Mercado pelasi 21 ottelua vuosina 1998 ja 2001–2002. Hän oli mukana kolmessa arvoturnauksessa – CONCACAF Gold Cupissa 1998, Copa Américassa 2001 ja MM-kilpailuissa 2002. Näissä hän saavutti CONCACAF Gold Cupin mestaruuden ja Copa América -hopeaa.


title: Pekka Hälvä

text: Pekka Juho (P. J.) Hälvä (7. joulukuuta 1876 Uukuniemi – 19. joulukuuta 1944 Kankaanpää) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja nuorsuomalaisen puolueen kansanedustaja.


title: Pekka Hälvä

text: Hälvän vanhemmat olivat maanviljelijä Pekka Hälvä ja Beata Berg. Hän kävi kansakoulun ja valmistui kansakoulunopettajaksi 1898 Sortavalan opettajaseminaarista. Hälvä toimi kansakoulun johtajaopettajana Kirvussa 1898–1944 ja välirauhan aikana kansakoulunopettajana Jyväskylän maalaiskunnassa 1940–1941. Hän oli myös puutarhaviljelijä.


title: Pekka Hälvä

text: Hälvä oli kansanedustajana 1914–1919 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli Kirvun kunnallislautakunnan jäsenenä ja Valtion opettajaneuvoston jäsenenä sekä osallistui edustajana kirkolliskokoukseen.


title: Pekka Hälvä

text: Pekka Hälvä oli naimisissa 1900–1911 Aino Aliina Saarisen kanssa, 1912–1915 Lovisa Charlotta Kunnaksen kanssa ja vuodesta 1919 Eleonora Rouhiaisen kanssa.


title: Hannes Valkama

text: Johannes (Hannes) Valkama (18. joulukuuta 1876 Laukaa – 19. marraskuuta 1952 Joutseno) oli suomalainen kirkkoherra, rovasti ja kansallisen edistyspuolueen kansanedustaja.


title: Hannes Valkama

text: Valkaman vanhemmat olivat työnjohtaja Kaarlo Valkama ja Vilhelmiina Siekkinen. Hän suoritti Bachelor of Theology (metodistipappi) -tutkinnon Bostonin yliopistossa 1906 ja tämän jälkeen hän suoritti Helsingin yliopistossa teologian erotutkinnon 1913. Valkama vihittiin papiksi 1913 ja hän suoritti pastoraalitutkinnon 1915.


title: Hannes Valkama

text: Valkama oli Bostonin kaupungin siirtolaislähetyksen palveluksessa 1902–1906 ja hän toimi Kristillisen raittiusliiton matkasihteerinä ja Suomen kristillisen raittiuslehden toimitussihteerinä 1910–1913 sekä Sörnäisten yhteiskoulun uskonnon opettajana 1910–1912. Hän oli sitten Kiihtelysvaarassa virallisena apulaisena 1913, Vuokselan vt. kirkkoherrana 1914–1918, Viipurin pakkotyölaitoksen pappina 1918, Viipurin esikaupunkipappina 1918–1921, Viipurin uuden yhteiskoulun uskonnon opettajana 1919–1921 ja Rantasalmen kappalaisena 1921–1926. Valkama toimi viimeksi Kontiolahden kirkkoherrana 1926–1928 ja Luumäen kirkkoherrana 1928–1950. Hän sai rovastin arvon 1931.


title: Hannes Valkama

text: Valkama oli kansanedustajana 1924–1927 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli Viipurin maalaiskunnan ja Rantasalmen kunnanvaltuustojen jäsenenä sekä toimi Luumäen kunnanvaltuuston puheenjohtajana.


title: Hannes Valkama

text: Hannes Valkama oli naimisissa vuodesta 1926 Aino Elli Kankaanrinnan kanssa.


title: Laker Airways (Bahama)

text: Laker Airways oli bahamalainen lentoyhtiö. Sen perusti vuonna 1992 samannimisen brittiläisen yhtiön perustaja Sir Freddie Laker. Se aloitti tilauslennot Freeportin ja seitsemän yhdysvaltalaiskaupungin välillä kahdella vuokratulla Boeing 727:lla. Yhtiön laivasto kasvoi lopulta kymmeneen koneyksilöön.


title: Laker Airways (Bahama)

text: Yhtiö lopetti toimintansa vuonna 2005 perustaja Lakerin terveyden heikentyessä.


title: Laker Airways (täsmennyssivu)

text: Laker Airways voi tarkoittaa seuraavia lentoyhtiöitä:


title: Holguín

text: Holguin eli San Isidoro de Holguin on kunta ja kaupunki Kuubassa, ja  samannimisen provinssin pääkaupunki.  Se on Kuuban neljänneksi suurin kaupunki, suurempia ovat  Havanna, Santiago de Cuba, ja Camagüey.


title: Holguín

text: Holguín sijaitsee kukkuloiden ympäröimässä laaksossa. Se on sisämaan kaupunki, jolla ei ole omaa satamaa. Siellä on useita elegantteja aukioita, joilla asukkaat seurustelevat iltaisin.


title: Holguín

text: Ennen eurooppalaisia laaksoa asuttivat tainot. Vuonna 1545 espanjalainen upseeri, Meksikon sodan veteraani Kapteeni García Holguin perusti sinne karjatilan. Se sai kaupunkioikeudet 150 vuotta myöhemmin, ja  nimettiin silloin Kapteeni Holguinin mukaan.


title: Holguín

text: Kaupungin lähellä on maatila, jossa Fidel ja Raul Castro viettivät lapsuutensa.


title: Holguín

text: Tärkein ylemmän koulutusasteen koulutuslaitos on Holguinin yliopisto.


title: Holguín

text: Vuonna 2015  Holguinin kunnan väkiluku oli noin 292 500, kokonaispinta-ala on 666 km, ja väestön tiheys 490.6/km


title: Ville Oksman

text: Pekka Vilho (Ville) Oksman (19. joulukuuta 1876 Leppävirta – 28. kesäkuuta 1953 Kuopio) oli suomalainen rautasorvari ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Ville Oksman

text: Oksmanin vanhemmat olivat torppari Juho Oksman ja Aurora Lipponen. Hän toimi rautasorvarina Karttulassa 1900–1932 ja Kuopiossa vuodesta 1932 alkaen.


title: Ville Oksman

text: Oksman oli kansanedustajana 1911–1917 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli myös Karttulan kunnanvaltuuston jäsenenä.


title: Ville Oksman

text: Ville Oksman oli naimisissa vuodesta 1900 Amanda Yletyisen kanssa.


title: Ravia, ravia!

text: Ravia, ravia! (Dead Heat) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elokuva, jonka ohjasi Mark Malone. Elokuvan pääosissa ovat Kiefer Sutherland, Anthony LaPaglia, Radha Mitchell ja Lothaire Bluteau.


title: Sektorimalli

text: Sektorimallilla tarkoitetaan kaupunkimaantieteessä kaupungin rakennemallia, jossa kaupungin keskellä on liikekeskusta, josta lähtee maankäytännöllisiä sektorialueita ympäristöön. Niiden syntyyn ovat vaikuttaneet esim. liikennereitit, kuten joet, rautatiet ja tiet sekä luonnonmaantieteelliset seikat, kuten vuoristot ja alangot. Liikennereittien varteen tasaisille alueille on syntynyt teollisuuden sektoreita, joiden vieressä on köyhien asuinalueita. Varakkaiden asuinalueet ovat sektoreilla, joilla on hyvät kulkuyhteydet ja kauniit maisemat ja viihtyisä ympäristö. Sektorimalli muistuttaa vyöhykemallia siten että kaupunkimaantieteelliset alueet ovat myös erikseen omilla kehillään. Esimerkiksi Vantaan kaupungissa on sektorimallin piirteitä.


title: Sektorimalli

text: Sektorimallin esitti Homer Hoyt 1939.


title: Anastasia Le-Roy

text: Anastasia Le-Roy (s. 11. syyskuuta 1987 Manchester) on jamaikalainen pikajuoksija, joka kilpailee pääasiassa 400 metrin juoksussa. Hän on 180 cm pitkä ja painaa 57 kg.


title: Anastasia Le-Roy

text: Hänen suurin saavutuksensa on maailmanmestaruus Pekingin maailmanmestaruuskilpailuista 2015 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Hän juoksi kultaa voittaneessa Jamaikan joukkueessa alkuerässä ensimmäisen osuuden, mutta loppukilpailuun hänen tilalleen vaihdettiin toinen urheilija. Myös Osakan MM-kilpailuissa 2007, jossa Jamaika voitti hopeaa, hän juoksi vain alkuerässä.


title: Anastasia Le-Roy

text: Kansainyhteisön kisoissa 2014 Glasgow'ssa Le-Roy juoksi kultaa 4 × 400 metrin viestijuoksun voittaneessa joukkueessa. Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa 2018 hän voitti kultaa 4 × 400 metrin viestissä ja hopeaa 400 metrillä.


title: Anastasia Le-Roy

text: iAAF World Relays-viestimestaruuskilpailuissa hän on sijoittunut toiseksi 4 × 400 metrillä 2014 ja 2015. Pan-Amerikan kisoissa 2015 hän sai 4 × 400 metrim viestissä hopeaa.


title: Anastasia Le-Roy

text: Kesäuniverisadeissa Le-Roy on saavuttanut kaksi mitalia. Shenzhenissä 2011 hän sai pronssia 4 × 100 metrin juoksussa ja Kazanissa 2013 pronssia 400 metrin juoksussa.


title: Anastasia Le-Roy

text: Nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 2006 Le-Roy juoksi 4 × 100 metrin viestissä saaden pronssia ja 200 metrillä sijoittuen kuudenneksi.


title: Anastasia Le-Roy

text: Lähde: IAAF


title: Einsiedelnin luostari

text:
Einsiedelnin luostari () luostari- ja katedraalikirkkoineen on benediktiiniläisluostari Einsiedelnin kylässä, Schwyzin kantonissa, Sveitsissä.
Luostari on pyhiinvaelluskohde, ja se on tärkeä etappi pyhän Jaakobin pyhiinvaellusreitillä. Luostarikirkon armonkappelissa oleva Musta madonna on yksi Euroopan suosituimmista pyhiinvaelluskohteista.


title: Einsiedelnin luostari

text: Luostariyhteisöön kuuluu noin 70 jäsentä, iältään 25-90 vuotta. Luostari ei ole osa hiippakuntaa, vaan sillä on eksemptio alueellisena luostarina. Näin ollen luostarin apotin esimies on paavi.


title: Einsiedelnin luostari

text: Perustamisestaan vuodesta 1130 lähtien myös Würenlosissa, Zürichin länsipuolella sijaitseva benediktiiniläisnunnaluostari "Fahr" on kuulunut Einsiedelnin luostariin. Näin ollen Einsiedelnin luostarin apotti, vuodesta 2013 alkaen Urban Federer, on myös Fahrin luostarin apotti. Yhdessä nämä kaksi luostaria muodostavat benediktiiniläisluostarikunnan, maailman ainoan kaksoisluostarin, jossa on sekä miehiä että naisia.


title: Einsiedelnin luostari

text: Vuonna 835 muutti benediktiinimunkki Meinrad Reichenaun saarelta erakoksi tähän paikkaan. Häntä seurasi muita erakkoja. Heidän joukossa oli Benno, joka oli lyhyen aikaa piispana Metzissä. Vuonna 934 yhdisti strasbourgilainen, edistyksellinen pappi nämä erakot benediktiiniluostariksi. Vuonna 947, tuolloin Saksan kuninkaana ollut Otto I Suuri vahvisti perustetun luostarin ja lahjoitti sille maa-alueita, kuten tuolloin oli aatelisten tapana tehdä. Otto I Suuren lahjoitukseen kuului myös Ufnaun saari, missä tuolloin oli nunnaluostari Säckingen. Nunnaluostari sai puolestaan korvaukseksi muuta omaisuutta. Lisäksi Einsiedelnin luostarille annettiin apottinsa valinnanvapaus ja koskemattomuus.


title: Einsiedelnin luostari

text: Kun ensimmäinen luostari paloi vuonna 1029 rakennettiin 1031–1039 kryptalla varustettu kolmilaivainen basilika, joka antoi myöhemmän barokkisen kirkon muodon. Uuden rakennuksen perustuskivi asetettiin 10. toukokuuta 1031. Toinen basilika (alempi münster ) rakennettiin 1230.


title: Einsiedelnin luostari

text: Keisari Henrik II lahjoitti 1018 luostarin käyttöön  229 km² kokoisen alueen.  Luostarille annettiin myös suojelija, joka edusti sitä oikeudellisissa kysymyksissä. Lopulta nämä tuottoisat suojelijan oikeudet meni Habsburgeille.


title: Einsiedelnin luostari

text: Vuodesta 1114 lähtien tunnetaan luostarilla olleen Schwyzin kantoonin kanssa rajakiistoja, jotka hovioikeudessa ratkaistiin yleensä aina luostarin eduksi. Vuonna 1308 Habsburgien kuningas Albert I kuoleman jälkeen kiistat kasvoivat jälleen merkittävästi. Vuonna 1314 valloittivat Schwyzin maanvinjelijät luostarin ja ryöstivät sen. Tästä johtuen Itävallan herttua Leopold I, joka tuolloin oli Einsiedelnin suojelija, hyökkäsi keski-sveitsiläisiä vastaan mutta hävisi heille 1315 kuuluisassa Morgartenin taistelussa. Ristiriita voitiin sopia vasta vuonna 1350 mutta luostari menetti tuolloin huomattavan osan sen maanomistuksistaan.


title: Einsiedelnin luostari

text: Tulipalon jälkeen 1465 alempi Münsterkirkko holvattiin mutta vuosina 1509 ja 1577 oli kirkko jälleen liekeissä.


title: Einsiedelnin luostari

text: Uskonpuhdistaja Huldrych Zwingli oli 1516–1518 pappina luostarissa, jossa hän törmäsi katolisen luostarielämän epäkohtiin. Uskonpuhdistus vaikutti luostarniin niin, että viimeinen munkki jätti luostarin vuonna 1525 ja  20.7.1526 joutui luostarin apotti eroamaan; luostari Einsiedeln oli sulkenut ovensa. Schwyzeriläiset kutsuivat uudeksi apottiksi Ludwig II:n  Blarer Wartenseeltä, kenet Rooma kuitenkin tunnusti laillisesti vasta 1533. Hän otti luostariin ensimmäiset ylhäistöön kuuluneet jäsenet ja siten elvytetty sen uudestaan.


title: Einsiedelnin luostari

text: Kun ranskalaiset toukokuussa 1798 saapuivat Einsiedelniin, pakenivat luostarin asukkaat. Valloittajat tuhosivat armonkappelin mutta munkit saivat kuitenkin pelastettua Jumalanäidin armonkuvan. Saman vuoden syyskuun 17. päivänä julistettiin tyhjillään oleva luostari valtion omaisuudeksi. Niin kutsutun "Meditaatioteon" kautta saivat munkit luostarin takaisin helmikuun 19. päivänä 1803. Armonkappeli rakennettiin 1815–1817 säilyneillä vanhoilla rakennusaineilla perinteisellä tyylillä uudelleen.


title: Einsiedelnin luostari

text: Tiedetään, että 1300-luvulta lähtien on Einsiedelniin tehty mariaanisia pyhiinvaellusmatkoja. Myöhäisellä keskiajalla pyhiinvaeltajia tuli Pohjois-Saksasta ja Alankomaista asti. Uskonpuhdistuksen aikana luostari koki pyhiinvaeltajien määrän laskun, mutta 1600-luvun toiselta puoliskolta lähtien on Einsiedeln ollut Sveitsin katolilaisuuden uskonollinen keskus.


title: Einsiedelnin luostari

text: Einsiedelnin Musta madonna -patsas on myöhäisgoottilainen armonkuva 1400-luvun lopulta. Se korvasi alkuperäisen, vuonna 1465 tulipalossa tuhoutuneen armonkuvan. Madonnan musta väri johtui patsaan edessä palaneiden kynttilöiden ja lamppujen noesta. Kun patsas restauroitiin Itävallassa vuonna 1803, palautti taiteilija patsaan alkuperäisen värin ja maalasi sen jälleen ihonväriseksi. Vierailijat olivat hyvin tyytymättömiä muutokseen ja niin Madonna maalattiin takaisin mustaksi.


title: Einsiedelnin luostari

text: 1600-luvun alussa patsas sai ylleen espanjalaisen, kellomaisen viittansa. Viittaa vaihdetaan kirkkovuoden aikana.


title: Einsiedelnin luostari

text: Legendan mukaan Kristus pyhitti enkeleiden ja pyhimysten saattelemana kappelin 14. syyskuuta 948. Tästä päivästä tuli tärkeä pyhiinvaelluspäivä ja useimmat pyhiinvaeltajat vierailevat enkeleiden pyhittämisjuhlassa. Syyskuun 14:nnen osuessa sunnuntaille vietetään 14-päiväinen "Suuri Enkelin Pyhittämisjuhla"ja esimerkiksi vuonna 1466 myytiin juhlassa noin 150 000 pyhiinvaellusmerkkiä.


title: Einsiedelnin luostari

text: Barokkityylistä umpipihan muodostavaa luostarirakennusta alettiin rakentaa vuonna 1703, kun apotti Maurus von Roll laski uuden luostarin peruskiven einsiedelniläisen maallikkoveljen, Vorarlbergin rakennuskoulussa opiskelleen arkkitehti Caspar Mostowyn suunnitelmien toteuttamiseksi.


title: Einsiedelnin luostari

text: Vuonna 2012 Schwyzin kantonin kansanäänestyksessä hyväksyttiin "sitoutuminen Einsiedelnin luostarin restaurointitöihin": kantoni sitoutui antamaan yli kahdeksan miljoonan frangin lainan vuosina 2013–2022 tehtäviä kunnostustöitä varten.


title: Einsiedelnin luostari

text: Kirjasto perustettiin vuonna 934. Luostarissa oli 900-luvun lopulla oma kirjoituskoulu. Säilyneistä käsikirjoituksista 64 on tältä kaudella. Oman kirjapainon luostari sai vuonna 1664 ja vuoteen 1798 mennessä oli julkaistu tuhat kirjaa. Kirjasto oli pitkään rakennuksen kellareissa, missä se selvisi vahingoittumatta lukuisista luostarin tulipaloista. Vuonna 1602 rakennettiin erillinen kirjastorakennus apotti Augustin I. Hofmannin vaikutuksesta. Suuri barokkisali rakennettiin vuosina 1738–1740. Viimeksi kirjasto restauroitiin vuonna 1998.


title: Einsiedelnin luostari

text: Luostarin kirjastossa on paljon antiikkisia kirjoja. Kokoelma kattaa 230 000 painettua kirjaa, 1 230 käsikirjoitusta sekä 1 040 nidottua inkunaabeliaa sekä varhaisia painoksia. Vuosittain kokoelma kasvaa 500–800 kirjalla.


title: Einsiedelnin luostari

text: Vuonna 1765 rakennetussa barokkityylisessä tallirakennuksessa on Euroopan vanhin siittola, joka sai alkunsa 1400-luvulla. Siellä kasvatetut Cavalli della Madonna -rotuiset hevoset ovat lämminverisiä. Ensimmäinen käsinkirjoitettu viite hevosten jalostamisesta löytyy kuningas Henrik IV:n tuomioista vuodelta 1064. Euroopan ja Sveitsin vanhimman hevosjalostuslaitoksen jatkuminen vaikuttaa olevan uhanalaista.


title: Einsiedelnin luostari

text: Luostarin keskeinen rakennus on kaksitorninen luostarikirkko,  jota rakennettiin vuodesta 1719 sen vihkimiseen vuonna 1735 ja on myös Caspar Mostowy suunniteltu. Sitä pidetään Sveitsin tärkeimpänä barokkikirkkona.


title: Einsiedelnin luostari

text: Luostari ylläpitää kahta koulua, joista toinen on julkinen tytöille ja pojille avoin lukio, jossa ylioppilaaksi opiskelevat nuoret voivat asua sisäoppilaitoksessa.


title: Einsiedelnin luostari

text: Koulun päättäneet entiset oppilaat perustivat vuonna 2005 alumniyhdistyksen Alumni Scholae Einsidlensis. Vuonna 2013 siinä oli 670 jäsentä.


title: Einsiedelnin luostari

text: Luostarin oma teologinen seminaari ei ole julkinen teologinen instituutti, vaan opiskelijat ovat luostarin munkkeja, nunnia ja papiksi opiskelevia miehiä.


title: Einsiedelnin luostari

text: Hevossiittolan, viininviljelyn, puunjalostuksen ja runsaan kulttuuriperinnön (vanhat kirjoitukset, rakennuksen) säilyttämisen ohella luostarin kuoro on tunnettu laajalti. Se laulaa pääasiassa yksiäänisesti gregoriaanisia, liturgisia lauluja, ja sitä johti pitkään isä Roman Bannwart.


title: Einsiedelnin luostari

text: Viime vuosina luostari on ollut esillä erilaisten, luostareille innovatiivisten toimintamuotojen johdosta. Tällaisia ovat kesäisin paikan tarjoaminen nuorille miehille vapaaehtoistyöhön tai moderni, luostarin tiloissa tapahtuva aarteenmetsästys nimeltään "Monkstrail", missä osallistujat voivat tutustua Einsiedelnin munkkien maailmaan.


title: Einsiedelnin luostari

text: Luostariin on kuulunut sen perustamisesta lähtien myös nunnaluostari Fahr, joka yhdessä Einsiedelnin luostarin kanssa muodostaa kaksoisluostarin. Lisäksi luostari omistaa Zürichinjärvellä Ufenau-nimisen saaren ja lähellä Rapperswiliä sijaitsevan Endingenin niemen. Sielläon vanhoja rakennuksia vuodelta 981, kapusiinimunkkiluostari.


title: Einsiedelnin luostari

text: Einsiedelnin luostari on Sveitsin suurin yksityinen maanomistaja. Se omistaa 2 140 hehtaaria maata viidessä Sveitsin kantonissa.


title: Einsiedelnin luostari

text: Myös Itävallan Vorarlbergissä, Grosser Walsertalissa, on Einsiedelnin luostarille kuuluvia kiinteistöjä. Propstei Sankt Gerold, entinen luostarirakennus, nykyinen koulutus- ja seminaarikeskus, ja Dünsin kylässä sijaitseva Pyhän Antoniuksen kirkko kuuluvat Einsiedelnin luostarille.


title: Vyöhykemalli

text: Vyöhykemalilla eli kehämallilla tarkoitetaan kaupunkimaantieteessä kaupungin kaavamaisesti esitettyä rakennemallia, jossa liikekeskustan ympärillä on eri toimintojen ja maankäytännöllisiä kehiä. Lähinnä keskustaa ovat teollisuus ja logistiikka-alueet. Seuraavaksi tulevat pieni- ja keskituloisten asuinalueet ja uloimpana ovat varakkaiden asuinalueet ja maaseutu.


title: Vyöhykemalli

text: Kehien syntyyn vaikuttavat monet seikat. Liikekeskusta on kaupankäynnin, hallinnon ja monien muiden toimintojen esim. kulttuurin keskus, joka tavallisesti on keskellä kaupunkia. Keskus on riippuvainen teollisuudesta ja logistiikasta, jotka ovat siksi seuraavana. Teollisuusalueiden ympäristö ei ole viihtyisä asuinalueena, joten halvimmat tontin syntyvät teollisuusalueiden ympärille. Tämä johtaa segregaatioon eli alueiden sosiaaliseen erilaistumiseen, kun pienituloiset asuttavat näitä alueita. Varakkaat asuvat uloimmalla kehällä, jossa on luontoa ja viihtyisät, väljät elinolosuhteet.


title: Vyöhykemalli

text: Kehämallin esitti Ernest Burgess vuonna 1927.


title: Kristian Åkerblom

text: Kristian Vilhelm (K. V.) Åkerblom (9. maaliskuuta 1877 Vöyri – 19. maaliskuuta 1954 Koivulahti) oli suomalainen kansakoulunopettaja, kouluneuvos, filosofian kunniatohtori ja ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustaja.


title: Kristian Åkerblom

text: Åkerblomin vanhemmat olivat kelloseppä Kristian Vilhelm Åkerblom ja Anna Lisa Brunman. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Uudenkaarlepyyn opettajaseminaarista vuonna 1900. Åkerblom toimi opettajana Raippaluodossa 1900–1904 ja Koivulahdessa 1904–1937. Hän oli Pohjanmaan ruotsalaisen kunnallisliiton sihteerinä 1915–1926. Åkerblom sai kouluneuvoksen arvon 1946 ja hänestä tuli Åbo Akademin filosofian kunniatohtori 1948.


title: Kristian Åkerblom

text: Åkerblom oli kansanedustajana huhtikuusta lokakuuhun 1917, 1919–1929 ja 1930–1933 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli Koivulahden kuntakokouksen ja kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Åkerblom oli myös Keski-Pohjanmaan ruotsalaisen opettajayhdistyksen ja Pohjanmaan ruotsalainen kotiteollisuusyhdistyksen puheenjohtajana.


title: Kristian Åkerblom

text: Åkerblom kirjoitti useita ruotsinkielisen Pohjamaan pitäjien historiateoksia (Koivulahti, Lapväärtti, Mustasaari, Pietarsaari, Pirttikylä, Raippaluoto, Ylimarkku). Työtä jatkoi myöhemmin hänen poikansa, professori Bror Åkerblom.


title: Kristian Åkerblom

text: Nimellä "K. V. Åkerblom":


title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016

text: Vuoden 2016 Yhdysvaltain avoin tennisturnaus pelattiin 29. elokuuta – 11. syyskuuta 2016 Queensissä, New Yorkissa. Se oli kaikkiaan 136. Yhdysvaltain avoin tennisturnaus ja vuoden neljäs Grand Slam -turnaus.


title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016

text: Miesten kaksinpelin puolustava mestari oli Novak Đoković ja naisten kaksinpelin Flavia Pennetta.


title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016

text: Naisten kaksinpelissä mestaruuden voitti Angelique Kerber, jolle Yhdysvaltain avointen mestaruus oli ensimmäinen ja Grand Slam -voitto toinen urallaan. Hän päihitti loppuottelussa Karolína Plíškován. Miesten kaksinpelin voitti Stanislas Wawrinka, joka päihitti loppuottelussa Đokovićin.


title: Moniydinmalli

text: Moniydinmalli on kaavamaisesti esitetty kaupungin rakennemalli, joka on tyypillinen suurille kaupungeille. Liikennereitit ja luonnonmaantieteelliset seikat ovat saaneet aikaan sektoreita, ja liikekeskustan ympärille on muodostunut kaupungeille tyyppillisiä vyöhykkeitä. Esikaupunkeihin, liikenteen solmukohtiin ja muuten hyviin paikkoihin on syntynyt liikekeskustan kanssa kilpailevia kaupankäynnin ja liiketoiminnan keskuksia, joissa on eri alojen liikkeiden keskittymiä ja isoja kauppakeskuksia. Moniydinmallissa on teollisuusalueita ja lähiöitä rikkonaisesti ja usein myös varsinaisen kaupunkialueen ulkopuolella. Suomessa esimerkiksi Helsinki, Vantaa ja Espoo edustavat moniydinmallia, vaikkakin niissä on piirteitä myös vyöhyke- ja sektorimalleista. Esimerkiksi Lontoossa on kaksi erillistä liikekeskustaa, Lontoon City ja Docklands.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomen kielen äännerakenne käsittää suomen äännejärjestelmän eli foneemien, niiden yhdistämistä säätelevien sääntöjen eli fonotaksin, tavu- ja sanarakenteen ja prosodian eli painon ja sävelkulun kuvauksen.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomessa on kahdeksan vokaalia: /i/, /y/, /u/, /e/, /ø/, /o/, /æ/ ja /ɑ/. Oikeinkirjoituksessa niitä merkitään kirjaimilla "i", "y", "u", "e", "ö", "o", "ä" ja "a". Se, että ne ovat itsenäisiä foneemeja, voidaan todistaa esimerkiksi minimipareilla "mikin", "mykin", "mukin", "mekin", "mökin", "mokin", "mäkin" ja "makin".


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Kielitypologisesti /i/, /u/, /e/, /o/ ja /ɑ/ ovat tavallisia, eli ne esiintyvät monissa maailman kielissä, mutta /y/, /ø/ ja /æ/ ovat harvinaisempia. Etenkin pyöreät etuvokaalit /y/ ja /ø/ ovat epätavallisia, koska yleensä pyöreät vokaalit ovat takavokaaleita. Maailman kielissä on tavallisimmin viisi vokaalifoneemia, joten suomessa vokaaleita on vähän keskimääräistä enemmän, mutta toisaalta esimerkiksi saksassa vokaaleita on jopa 14. Suomessa on kuitenkin melko paljon vokaaleita suhteessa konsonantteihin. Konsonanttifoneemeita on vain 1,6 yhtä vokaalifoneemia kohden, kun eri kielten mediaani on 3,6. Juoksevassa tekstissä vokaaleita esiintyy vielä enemmän, sillä suomenkielisessä kirjoitetussa tekstissä tai litteroidussa puheessa vokaaleita on 48–49 % kaikista kirjainmerkeistä.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Puolisuppeat vokaalit /e, ø, o/ ovat tarkemmin sanottuna keskisiä eli [e̞, ø̞, o̞].


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomen vokaalifoneemeilla ei ole muita allofoneja, eli ne äännetään aina suurin piirtein samalla tavalla. Nasaalikonsonanttien välissä vokaalitkin tosin nasaalistuvat, esimerkiksi sanassa "mamma", mutta painolla tai puhenopeudella ei ole vaikutusta vokaalien ääntämiseen.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomessa on 13–17 konsonanttia. Omaperäisissä sanoissa tunnetaan 13 konsonanttifoneemia: /p/, /t/, /d/, /k/, /m/, /n/, /ŋ/, /s/, /h/, /r/, /l/, /ʋ/ ja /j/. Velaarinen nasaali /ŋ/ eli ”äng-äänne” esiintyy omaperäisissä sanoissa vain geminaattana /ŋŋ/, jota merkitään oikeinkirjoituksessa kirjainyhdistelmällä "ng". Se voidaan todistaa foneemiksi esimerkiksi minimiparilla /kannas/ – /kaŋŋas/ ("kangas"). Lainasanoissa /ŋ/ voi esiintyä myös konsonanttiyhtymissä, kuten sanoissa "magneetti" /maŋneːtːi/ tai "englanti" /eŋlanti/, mutta ei vokaalien välissä.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Lisäksi lainasanojen mukana yleiskieleen on tullut neljä konsonanttia: /b/, /g/, /f/ ja /ʃ/ (”hattu-” tai ”suhuässä”), jota merkitään kirjaimella "š". Niistä /f/ kuuluu jo selvästi konsonanttijärjestelmään, mutta /b/ ja /g/ ovat sen raja-alueella ja /ʃ/ on ilmeisesti kaikkein marginaalisin. Esimerkiksi osa suomen puhujista voi ääntää sanat "baletti" ja "paletti" samalla tavalla /paletti/, tai sana "šokki" voidaan ääntää /ʃokki/ tai /sokki/. Todennäköisyys vierasperäisten foneemien ääntämiseen kasvaa, jos puhuja on koulutettu, puhuu hitaasti ja tilanne on muodollinen.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomen konsonanttijärjestelmää voi pitää melko yksinkertaisena siinä mielessä, että maailman kielissä on keskimäärin yli 20 konsonanttia ja joissakin kielissä paljonkin enemmän. Suomessa ei myöskään esiinny sellaisia konsonantteja, jotka olisivat epätavallisia maailman kielissä. Toisin kuin vokaaleilla, suomen konsonanteilla on allofonista vaihtelua. Esimerkiksi konsonanttifoneemi /h/ ääntyy sanan alussa soinnittomana glottaalifrikatiivina [h], mutta palataalikonsonantin edellä palataalisena frikatiivina, kuten sanassa [viçko] "vihko". Vokaalien välissä /h/ ääntyy soinnillisena, esimerkiksi [vaɦa] "vaha". Myös sibilantti /s/:n ääntämys vaihtelee, niin että pyöreiden vokaalien jäljessä se voi ääntyä postalveolaarisena kuin [ʃ], mutta vokaalien välissä soinnillisena kuin [z]. Nasaaliassimilaation vaikutuksesta nasaalikonsonantit mukautuvat seuraavan konsonantin ääntöpaikkaan, niin että esimerkiksi sana "ranka" äännetään [raŋka].


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomen kielessä äänteiden pituus eli kvantiteetti erottelee merkityksiä. Pituusasteita on kaksi, ja oikeinkirjoituksessa lyhyet äänteet merkitään yhdellä ja pitkät kahdella kirjaimella. Esimerkiksi sanoilla "taakka", "taakkaa", "takka", "takkaa" ja "takaa" on eri merkitys. Konsonanteista käytetään yleensä nimityksiä yksinäiskonsonantti ja geminaatta, vokaaleista taas lyhyt ja pitkä vokaali.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomi on täysi kvantiteettikieli siinä mielessä, että pituus ei ole sidoksissa sanapainoon ja sekä lyhyet että pitkät konsonantit voivat esiintyä samassa sanassa toisistaan riippumatta. Pituusero koskee kaikkia vokaaleita ja lähes kaikkia konsonantteja. Omaperäisistä konsonanteista "v", "j", "h" ja "d" esiintyvät vain lyhyinä; tosin geminaatta "hh" on sanassa "hihhuli" ja "dd" joissain vierassanoissa, kuten "addikti". Puhekielessä nämäkin konsonantit voivat pidentyä yleisgeminaation vaikutuksesta, esimerkiksi "rahhaa", "ajjaa", mutta niitä ei voi silloinkaan pitää pitkinä foneemeina, koska geminaatio on automaattista eikä pituus erottele merkityksiä.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Vokaalien pituusero esiintyy monissa maailman kielissä, mutta konsonanttien pituusero on harvinaisempi ilmiö. Suomi on kuitenkin kielitypologisesti melko harvinainen kieli siinä mielessä, että äänteiden pituus ja sanapaino eivät ole sidoksissa toisiinsa: paino on aina sanan ensimmäisellä tavulla, mutta pitkiä ja lyhyitä äänteitä voi olla kaikissa tavuissa.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomen kielessä vallitsee vokaalisoinnuksi kutsuttu fonotaktinen rajoitus, jonka mukaan yhdessä sanassa voi olla vain joko takavokaaleja ("a", "o", "u") tai etuvokaaleja ("ä", "ö", "y"). Vokaalisointu koskee paitsi sanavartaloita, myös niihin liittyviä suffikseja, kuten taivutuspäätteitä ("tuhmassa" – "tyhmässä") ja johtimia ("tuhmuus" – "tyhmyys"). Vokaalisointu ei kuitenkaan koske yhdyssanoja, kuten "kesäloma" ja "isoisä".


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Vaikka vokaalit "e" ja "i" ovat foneettisesti etuvokaaleja, ne ovat vokaalisoinnun suhteen neutraaleja eli voivat esiintyä myös yhdessä takavokaalien kanssa. Tämä näkyy esimerkiksi sanapareissa "selkä" – "velka" ja "kiista" – "kiistää". Jos sanavartalossa on vain neutraaleja vokaaleita, suffiksi on kuitenkin etuvokaalinen, esim. sanassa "itkevät".


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Vokaalisointu on maailman kielissä suhteellisen harvinainen ilmiö. Suomessakaan vokaalisointu ei koske lainasanoja, kuten "analyysi", "olympialaiset", "papyrus" tai "föönata". Tällaisissa sanoissa myös suffiksi voi vaihdella, etenkin jos etukovaali on "y": voidaan sanoa esimerkiksi "analyyttista" tai "analyyttistä".


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomessa on paljon diftongeja ja vokaaliyhtymiä, ja pitkät vokaalijonot ja vokaalien monenlaiset yhdistymismahdollisuudet erottavat suomen monista maailman kielistä.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomen yleiskielessä on 18 diftongia, jotka voidaan jakaa kolmeen ryhmään. Suppenevissa diftongeissa alkukomponentti on väljä ("ä", "a") tai puolisuppea ("e", "ö", "o") ja jälkikomponentti on suppea ("i", "y", "u"). Suppeissa diftongeissa sekä alku- että jälkikomponentti ovat suppeita. Väljenevissä diftongeissa alkukompenentti on suppea ja jälkikomponentti puolisuppea. Diftongeista harvinaisimpia ovat "ey", "iy", "öi" ja "yi", jotka esiintyvät lähinnä vain taivutusmuodoissa tai johdoksissa, siis vartalon ja suffiksin rajalla: "peseytyä", "kääriytyä", "töitä", "hyinen".


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Diftongien lisäksi suomessa on paljon vokaaliyhtymiä eli vokaalijonoja, joiden välissä on tavuraja. Kahden vokaalin yhtymiä on 20, joista ensimmäisen ja toisen tavun rajalla esiintyy 16, esimerkiksi "a"."e" ("tae"), "a"."o" ("vaot"), "e"."a" ("seassa"), "e"."o" ("seos"), "i"."a" ("lian"), "i"."ä" ("iän"), "o"."a" ("loan"), "o"."e" ("koe"), "u"."e" ("puen"), "y"."e" ("kyetä"), "ä"."e" ("näen") ja "ä"."ö" ("näön"). Periaatteessa kaikki suomen vokaalit voivat esiintyä peräkkäin joko diftongeina tai vokaaliyhtyminä, kun vokaalisointu otetaan huomioon. Toisaalta jotkin vokaaliyhtymät ovat harvinaisia, kuten "i"."ö" ("lieriö", "säiliö") tai "e"."ö" ("lipeöidä"). Vokaaliyhtymän ja diftongin raja ei ole aina selvä, vaan joissain vokaalijonoissa tavuraja voidaan ääntää tai jättää ääntämättä: "hi"(.)"en", "te"(.)"in", "rakka"(.)"us", "eri"(.)"yttää", "pi"(.)"ano", "te"(.)"ologi".


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Triftongeja suomessa ei ole, vaan kolmen vokaalin yhtymissä on aina tavuraja: toisessa tavussa on lyhyt vokaali, toisessa pitkä vokaali tai diftongi. Esimerkkejä: "au"."a" ("kauan"), "iu"."a" ("kiuas"), "ai"."e" ("aie"), "aa"."a" ("raa’an"), "aa"."o" ("kaaos"), "uu"."i" ("ruuissa"), "ii"."e" ("liietä"), "i"."öi" ("viheriöi"), "i"."äi" ("pääsiäinen"), "u"."ai" ("munuainen"), "y"."ää" ("nykyään"), "u"."aa" ("jaguaari"), "i"."oo" ("idiootti"). Neljän vokaalin yhtymissä tavurajan edellä on pitkä vokaali tai diftongi ja tavurajan jäljessä diftongi: "aa"."oi" ("raaoissa"), "ii"."ai" ("niiailla"), "eu"."oi" ("leuoissa"), "ai"."oi" ("aioin").


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomen kielessä ei ennen tunnettu sananalkuisia konsonanttiyhtymiä, mikä ilmenee esimerkiksi lainasanoissa "ranta" ja "ruuti" (< ruots. "strand", "krut"). Nykyään ne ovat kuitenkin yleisiä paitsi lainasanoissa, myös slangissa ja deskriptiivisessä sanastossa, kuten "prätkä" ja "plörö". Yleisimmät sananalkuiset konsonanttiyhtymät koostuvat klusiilista ("k", "p" tai "t") ja likvidasta ("l" tai "r"): "klinikka", "kristillinen", "planeetta", "prosentti" ja "traktori". Yleisiä ovat myös "s"-alkuiset yhtymät, kuten sanoissa "skaala", "spekulatiivinen" ja "status". Kolmen konsonantin yhtymät sanan alussa ovat harvinaisia, mutta sellainen on esimerkiksi sanoissa "strategia" ja "struktuuri". Sanan lopussa konsonanttiyhtymiä esiintyy niin ikään lähinnä interjektioissa ("naks", "auts") ja lainasanoissa, kuten "preesens" ja "jazz" /jats/.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Sanan sisällä kahden konsonantin yhtymät ovat tavallisia. Yleisiä ovat esimerkiksi "st", "ht", "lt", "rt", "ts", "ks", "ns" ja "sk", jotka voivat esiintyä sekä sanan ensimmäisellä että myöhemmällä tavurajalla ja sekä lyhyen että pitkän vokaalin tai diftongin jäljessä. Omaperäisessä sanastossa on useita fonotaktisia rajoituksia, joita lainasanat voivat rikkoa. Esimerkiksi /d/ voi omaperäisessä sanastossa esiintyä vain yhdistelmässä /hd/ ja /ŋ/ yhdistelmässä /ŋk/, mutta lainasanoissa muutkin yhdistelmät ovat mahdollisia, esimerkiksi /nd/ sanassa "kandidaatti" ja /ŋn/ sanassa "kognitio". Omaperäisissä sanoissa ei myöskään ole klusiilin ja nasaalin yhtymiä eikä /ʋ/ voi olla konsonanttiyhtymän alussa. Lainasanoissa voivat kuitenkin esiintyä esimerkiksi /pn/ ("hypnoosi"), /km/ ("rykmentti") ja /ʋn/ ("klovni").


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Kolmen konsonantin yhtymille on tavallista, että ensimmäinen konsonantti on resonantti (/l/, /r/, /m/, /n/ tai /ŋ/) ja toinen ja kolmas konsonantti obstruentti (/p/, /t/, /k/ tai /s/). Yksinäiskonsonantin ja geminaatan yhtymiä on esimerkiksi sanoissa "palkka", "tarkka", "kimppu", "kontti", "kanssa" ja "sankka", kolmen eri konsonantin yhtymä sanoissa "palsta", "pirske", "rempseä", "konsti", "virtsa" ja "vinksahtaa". Pelkästään lainasanoissa tunnetaan muunkinlaisia kolmen konsonantin yhtymiä, kuten /ntr/ ("intressi"), /str/ ("katastrofi") ja /kst/ ("teksti"). Neljän konsonantin yhtymiä on lähinnä lainasanoissa, kuten "demonstraatio" ja "abstrakti".


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomessa on 10 perustavaa tavutyyppiä, jos konsonanttiyhtymillä alkavia tavuja ei lasketa mukaan. Tavun ytimessä on lyhyt vokaali (V) tai pitkä vokaali tai diftongi (VV). Ne voivat muodostaa tavun yksinkin, mutta niiden edessä voi olla yksi konsonantti (K) ja jäljessä yksi tai kaksi konsonanttia.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Lisäksi kahdella konsonantilla alkavia tavutyyppejä ovat KKV ("pro"."sentti"), KKVK ("pris"."ma"), KKVV ("kruu"."nu"), KKVVK ("staat"."tinen") ja KKVKK "(prons"."si"). Harvinaisempia ovat kolmella konsonantilla alkavat KKKV ("stra"."tegia"), KKKVK ("stres"."si") ja KKKVKK ("sprint"."teri").


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Sanan sisällä konsonanttiyhtymät jakautuvat tavuihin yleensä niin, että jälkimmäisen tavun alkuun jää vain yksi konsonantti, esim. "myrs"."ky", "hart"."si". Vierassanoissa fonologinen taivutus kuitenkin vaihtelee eikä seuraa aina oikeinkirjoituksen mukaista tavutusta: esimerkiksi "maist"."raatti ~ "mais"."traatti" tai "de"."skriptio" ~ "des"."kriptio" ~ "desk"."riptio".


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomen perussanojen vartalot ovat tyypillisesti kaksitavuisia ja vokaaliloppuisia. Yleisiä rakenteita omaperäisissä, kaksitavuisissa perussanoissa ovat KVK.KV ("pen"."tu"), KVV.KV ("jou"."si"), KV.KV ("ka"."la"), KVVK.KV ("juus"."to"), KVKK.KV ("lamp"."pu") ja VK.KV ("ah"."ma"). Konsonanttiloppuisia niistä on vain runsaat 10 %. Yksitavuisia sanoja on vähän, ja niistä suurin osa on funktiosanoja, kuten pronomineja ("me", "te", "hän", "se"), konjunktioita ("ja", "kun", "jos"), kieltoverbi "ei" ja kopulaverbin yksikön 3. persoona "on". Lyhyimmät sisältösanat ovat "ui" (< "uida") ja "yö", ja lisäksi KVV-tyyppisiä on jonkin verran, kuten "puu" ja "kuu". KVK-tyyppiset lainasanat mukautuvat helposti KVK.KV-rakenteeseen, kuten "pop" > "poppi". Kolmi- ja useampitavuiset sanat ovat usein johdoksia ("kalaisa", "kalastaa") tai yhdyssanoja ("kalakeitto", "kalankasvatus"). Teoriassa suomen kielen sanat voivat olla hyvinkin pitkiä, koska yhdessä sanassa voi olla useita johtimia ja sen lisäksi vielä taivutussuffikseja. Jonkin verran kaukaa haettu esimerkki on "järjestelmällistyttämättömyydellänsäkään". Kielitoimiston sanakirjan pisimmät sanat ovat yhdyssanoja, kuten "pyyhkäisyelektronimikroskooppi" ja "elintarviketurvallisuusvirasto".


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Kaikki suomen vokaalit voivat esiintyä sekä sanan alussa että lopussa, mutta konsonanteilla on joitain rajoituksia. Sanan alussa voivat esiintyä kaikki muut konsonantit paitsi "ŋ". Omaperäisten sanojen alussa tuntematon on myös "d", mutta vierassanoissa se on tavallinen, esimerkiksi "demokraattinen", "dialogi" ja "dynamiitti". Sanan lopussa voivat esiintyä vain "t", "n", "s", "l" ja "r", lainasanoja ("golf", "talmud", "doping") tai interjektioita ("aih", "kop kop") lukuun ottamatta.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomessa sanan pääpaino on aina ensimmäisellä tavulla ja sanan viimeinen tavu on painoton. Nelitavuisissa ja pidemmissä sanoissa voidaan erottaa myös sivupaino. Paino on yleensä joka toisella tavulla, esimerkiksi "ˈperuˌnassa" (sivupaino 3. tavulla) tai "ˈkirjoiˌtettaˌvissa" (sivupaino 3. ja 5. tavulla). Jos kolmas tavu on lyhyt, sivupaino siirtyy seuraavalle pitkälle tavulle, esimerkiksi sanoissa "ˈtapaamiˌsesta" (sivupaino 4. tavulla) ja "ˈopiskeliˌjoina" (sivupaino 5. tavulla). Sanan viimeinen tavu on aina painoton. Yhdyssanoissa sivupaino on jälkimmäisen osan ensimmäisellä tavulla: "ˈmaanˌtie", "ˈmatalaˌpalkkainen". Pääpainon sijoittuminen ensimmäiseen tavuun on tyypillistä uralilaisissa kielissä.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomessa paino ei ole sidoksissa kestoon: sekä painolliset että painottomat tavut voivat olla pitkiä tai lyhyitä. Painottomat tavut eivät redusoidu, vaan kaikki äänteet äännetään samalla tavalla painoasemasta riippumatta, toisin kuin esimerkiksi englannissa. Koska pääpaino on aina sanan alussa, sananrajat korostuvat erityisen selvästi.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Normaalipainotuksessa suomen väitelauseen sävelkulku eli intonaatio on laskeva. Se alkaa puhujan äänialan keskivaiheilta ja laskee vähitellen niin, että painottomat tavut äännetään matalammalta kuin painolliset. Viimeisen pääpainollisen tavun jälkeen sävelkorkeus laskee jyrkästi ja lausuma voi päättyä narinaan. Lausepaino liittyy lausuman informaatiorakenteeseen niin, että uutta asiaa sisältävä sana tai lauseke (reema) saa lausepainon. Esimerkiksi lauseissa "Pääministeri Vanhanen on matkustanut Intiaan ja "Eilen kävin ostamassa kengät lausepaino on viimeisen sanan pääpainollisella tavulla. Intonaatiossa tämä näkyy siten, että sävelkorkeus nousee hieman reeman alussa ja laskee sitten suhteellisen jyrkästi.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Kysymys- ja käskylauseissa intonaatio on myös laskeva, mutta ne alkavat korkeammalta kuin väitelauseet ja laskevat muutaman tavun jälkeen äänialan keskivaiheille. Tämä voidaan selittää lausepainon avulla, sillä esimerkiksi lauseissa "Tule meille illalla" tai "Tuletko meille illalla?" lausepaino on sanoilla "tule" ja "tuletko". Toisalta esimerkiksi kysymyslauseessa "Tuletko töihin jo huomenna?" reema on sanassa "huomenna", jonka kohdalla sävelkulku nousee ennen lopullista laskua.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Sävelkulun lasku on myös merkki siitä, että puhuja on lopettamassa puheenvuoronsa. Jos sävelkulku ei laske, puhuja on vielä aikeissa jatkaa puheenvuoroaan tai jättää jotakin avoimeksi, esimerkiksi "Sovitaanko asia näin vai…"


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Vaikka suomessa intonaatio laskee yleensä lausuman lopussa, se voi myös nousta esimerkiksi kohteliaissa ilmauksissa, kuten "huomenta" tai "kiitos". Nouseva intonaatio voi liittyä myös tunteita, kuten harmistumista, epäilyä tai pelkoa, ilmaiseviin lausumiin.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Suomen kielelle tyypillinen sandhi-ilmiö eli sanarajan yli vaikuttava äänneilmiö on rajageminaatio. Rajageminaatio näkyy seuraavan sanan alkukonsonantin geminoitumisena: esimerkiksi "mene pois" äännetään /meneppois/ [menepːois]. Jos seuraava sana alkaa vokaalilla, sanarajalla voi esiintyä pidentynyt glottaaliklusiili: [meneʔ ʔulos]. Rajageminaatio vaikuttaa myös yhdyssanan osien rajalla ja liitepartikkelien edellä, kuten [sɑdekːɑtos] ja [rikkɑillekːin].


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Historiallisesti rajageminaation laukaisevat muodot ovat päättyneet konsonanttiin, joka on kuitenkin kadonnut nykykielestä. Kielitieteellisessä tekstissä rajageminaation laukaisijaksi voidaan olettaa ”x-morfeemi”, joka merkitään rivinylisellä x-kirjaimella, esimerkiksi "sade". Rajageminaation esiintyminen vaihtelee, mutta se on säännöllisintä seuraavissa sananmuototyypeissä:


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Rajageminaation lisäksi glottaaliklusiili tai heikompi glottaalinen supistuma esiintyy myös vokaalialkuisten sanojen edessä, missä se toimii sananrajan osoittimena. Esimerkiksi sanaparit "saa tavata" ja "saat avata" ääntyvät eri tavalla niin, että jälkimmäisessä on glottalisaatio: [sɑːtʔɑʋɑtɑ]. Glottalisaatiota esiintyy myös yhdyssanan osien rajalla, kuten sanassa "juhannusyö" [juhɑnːusʔyø]. Glottalisaatiota on pidetty tyypillisenä etenkin savolaismurteiden puhujille.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Sanan lopussa konsonantit /n/ ja /t/ voivat kadota kokonaan tai assimiloitua seuraavan sanan alkukonsonanttiin.


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Sananloppuinen /n/ redusoituu tai katoaa herkästi silloin, kun se kuuluu taivutustunnukseen mutta ei muodosta sitä yksin. Tällaisia muotoja ovat esimerkiksi illatiivi ja passiivi: "tyttäreen" [tytːäreː], "pantiin" [pɑntiː]. Kato on tavallisinta lausuman lopussa. Nasaaliassimilaatiossa /n/ assimiloituu seuraavaan konsonanttiin. Klusiilin edellä nasaali mukautuu klusiilin ääntöpaikkaan: "tytön pää" [tytømpæː], "tytön kello" [tytøŋkelːo]. Loppu-/n/ voi myös assimiloitua kokonaan seuraavaan konsonanttiin, jos se on /m/, /j/, /v/, /l/ tai /r/, esimerkiksi "järven muta" [jærʋemːutɑ], "järven ranta" [jærʋerːɑntɑ].


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Sananloppuinen /t/ katoaa lähinnä NUT-partisiipissa, kuten "tullut" [tulːu], "kadonnut" [kɑdonːu], ja sanassa "nyt". Kato voi laukaista myös rajageminaation, esimerkiksi "älä nyv viitti".


title: Suomen kielen äännerakenne

text: Sanan lopussa myös vokaalit voivat kadota, mitä kutsutaan loppuheitoksi. Yleisintä on sanaloppuisen /i/:n kato, etenkin jos se kuuluu taivutuspäätteeseen ja sen edellä on /s/. Tällaisia tapauksia ovat eräiden verbien imperfektimuodot ("hyppäs", "osas"), 3. persoonan konditionaali ("ottais", "hyppäis"), translatiivi ("suureks") sekä lukusanat "yks", "kaks", "viis" ja "kuus". Loppuheittoa voi esiintyä epäsäännöllisemmin muissakin muotoryhmissä ja vokaaleissa, kuten "täl taval". Vokaalialkuisen sanan edellä loppuheitto voi aiheuttaa elisiota, eli kaksi sanaa äännetään yhteen: "siinä on" [siːnon].


title: M-Aminofenoli

text: m-Aminofenoli eli 3-aminofenoli (CHNO) on aminofenoleihin kuuluva aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa lääkeaineiden ja väriaineiden valmistukseen. m-Aminofenoli on o- ja p-aminofenolien isomeeri.


title: M-Aminofenoli

text: Huoneenlämpötilassa m-aminofenoli on väritöntä tai hieman harmahtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman kylmään veteen ja paremmin lämpimään. Se liukenee erittäin hyvin etanoliin, dietyylieetteriin, amyylialkoholiin ja hieman bentseeniin. m-Aminofenoli ei hapetu yhtä helposti värillisiksi yhdisteiksi ilman hapen vaikutuksesta kuin sen o- tai p-isomeerit. m-Aminofenolin fenoliryhmän pK-arvo on 4,17 ja aminoryhmän pK-arvo on 9,87. Yhdisteen reaktiot ovat tyypillisiä fenoleille ja aniliineille.


title: M-Aminofenoli

text: Tyypillisimmin m-aminofenolia valmistetaan kuumentamalla m-aminobentseenisulfonihappoa natriumhydroksidin kanssa 250 °C:n lämpötilaan. Tuote uutetaan dietyylieetterillä ja puhdistetaan tislaamalla alipaineessa. Toinen teollisuudessa käytetty tapa on resorsinolin ja ammoniakin välinen reaktio. Ainetta muodostuu myös pelkistettäessä m-nitrofenolia, mutta tämä tapa ei ole teollisessa mittakaavassa riittävän tehokas ollakseen kannattava.


title: M-Aminofenoli

text: m-Aminofenolia käytetään muun muassa väriaineiden, esimerkiksi rodamiinivärien, sekä väriaineintermediaattien valmistukseen ja se on ainesosa useissa hiusväreissä. Siitä voidaan valmistaa myös lääkeaineita esimerkiksi 4-aminosalisyylihappoa, edrofonia ja neostigmiinia sekä maatalouskemikaaleja kuten formetanaattia. m-Aminofenolia käytetään myös klooria sisältävien termoplastisten muovien stabilisaattorina.


title: Arquata del Tronto

text: San Benedetto del Tronto on kaupunki Italiassa Marchen alueella olevassa Ascoli Picenon maakunnassa. Se sijaitsee Apenniinien vuoristossa. Kunta kuuluu osittain kahteen kansallispuistoon: pohjoisessa on Monti Sibillinin kansallispuisto ja etelässä Gran Sasson ja Monti della Lagan kansallispuisto.


title: Arquata del Tronto

text:
Kaupungin historia ulottuu roomalaisten aikaan saakka, jolloin sen kautta kulki roomalainen tie Via Salaria. San Benedetto del Tronto sijaitsi strategisesti tärkeällä paikalla Napolin kuningaskunnan ja Kirkkovaltion rajalla. Kaupunkia suojaamaan rakennettiin 1200-luvulla linna Rocca di Arquata del Tronto.
Arquata del Tronto tuhoutui pahoin vuonna 2016 tapahtuneessa maanjäristyksessä.


title: Chrisann Gordon

text: Chrisann Gordon (s. 18. syyskuuta 1994) on jamaikalainen pikajuoksija, joka kilpailee pääasiassa 400 metrin juoksussa. Hän on 168 cm pitkä.


title: Chrisann Gordon

text: Hän voitti maailmanmestaruuden Pekingin maailmanmestaruuskilpailuista 2015 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Hän juoksi kultaa voittaneessa Jamaikan joukkueessa alkuerässä, mutta loppukilpailuun hänen tilalleen vaihdettiin toinen urheilija. Rion olympialaisissa 2016 hän juoksi myös vain alkuerässä, kun Jamaika sijoittui toiseksi 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän karsiutui 400 metrillä välierissä. Pan-Amerikan kisoissa Torontossa 2015 hän sijoittui 400 metrillä neljänneksi ja sai hopeaa 4 × 400 metrin viestissä.


title: Chrisann Gordon

text: Alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuihin Gordon on osallistunut kaksi kertaa. Vuonna 2010 Monctonissa hän sai pronssia 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Vuonna 2012 Barcelonassa hän oli 400 metrin juoksussa seitsemäs. Alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2011 Lillessä hän voitti ruotsalaisviestin ja oli 400 metrillä seitsemäs.


title: Chrisann Gordon

text: Lähteet: IAAFTilastopaja


title: Mikko Piitulainen

text: Mikko Piitulainen (14. huhtikuuta 1878 Impilahti – 18. lokakuuta 1935 Impilahti) oli suomalainen maanviljelijä ja maalaisliiton kansanedustaja.


title: Mikko Piitulainen

text: Piitulaisen vanhemmat olivat talollinen Antti Piitulainen ja Maria Hämäläinen. Hän kävi kansakoulun, kansanopiston ja maamieskurssin ja toimi maanviljelijänä Impilahdella. Piitulainen toimi myös asianajajana 1905–1932.


title: Mikko Piitulainen

text: Piitulainen oli kansanedustajana 1919–1922 ja 1924–1927 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Hän tuli eduskuntaan helmikuussa 1919 maalaisliiton Aleksis Salovaaran tilalle. Piitulainen oli myös Impilahdella kuntakokouksen varapuheenjohtajana, kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja kunnallislautakunnan jäsenenä.


title: Mikko Piitulainen

text: Mikko Piitulainen oli naimisissa vuodesta 1913 Maria Aarnion kanssa.


title: Suvakki

text: Suvakki on pilkkanimi suvaitsevaiselle. Suvakki suhtautuu eri kulttuureihin, uskontoihin ja etnisiin ryhmiin (liian) suvaitsevaisesti. Sana levisi yleiseen käyttöön vuosina 2012–2016, ja sitä on käytetty eri tavoin. "Suvakki"-sana poimittiin Kotimaisten kielten keskuksen sanatietokantaan vuonna 2016.


title: Suvakki

text: Suvakki on yhdistelmä sanoista suvaitsevainen ja ’vajakki’, joka tarkoittaa vajaaälyistä ihmistä. Google-hakujen perusteella sana trendasi vuoden 2015 kesän jälkeen ja hakujen määrä pysyi korkeana ainakin huhtikuuhun 2016 asti. Suvakki-sanan yleistyminen osui kuukausiin, jolloin turvapaikanhakijoiden määrä Suomessa lisääntyi tai oli lisääntynyt huomattavasti. Suvakki-sana liittyy ennen kaikkea maahanmuuttoon, turvapaikkapolitiikkaan ja monikulttuurisuuteen.


title: Suvakki

text: Suvakki-sanan rinnalla vastaavana ilmaisuna käytetään myös sanaa suvakkihuora.


title: Suvakki

text: Suvakki eli suvaitsevainen ihminen on slangimainen muodoste "suvaitsevainen"-sanasta. Suvakilla halutaan ilmaista, että joku tai jokin on liiankin suvaitsevainen.


title: Suvakki

text: Yleisradiossa esitetty Seija Aunilan ohjelmasarja suomalaisen rasismin historiasta teki hänestä joidenkin käsitettä käyttäneiden parissa parjatun suvakin.


title: Suvakki

text: Jussi Halla-aho esitti blogissaan, että: "”Suvaitsevaisessa” diskurssissa vallitsee tietynlainen kaksoisajattelu ”yleistä mielipidettä” koskien. Koska suvaitsevaisto on syvästi elitistinen ja saa käyttövoimansa kansallisesta itseinhosta, se helposti esittää jyrkästi yleistäviä ja leimaavia lausuntoja, jotka antavat ymmärtää, että ”suvaitsevaiset” ovat ylhäinen vähemmistö ja ”rasistit” alhainen enemmistö.


title: Suvakki

text: Suomen Punaisen Ristin vastaanottokeskuksissa työskenteleviä vapaaehtoistyöntekijöitä on haukuttu ”suvakkihuoriksi” Facebook-ryhmissä, ja heitä on uhkailtu.


title: Suvakki

text: "Suvakki"-sana on innoittanut joitakin kolumnisteja pohtimaan suvaitsevaisuutta ja maahanmuuttoa. Valtakunnansyyttäjä Matti Nissinen käytti suvakki-ilmausta bloginsa otsikossa.


title: Suvakki

text: Vastareaktiona maahanmuuttokriittisille jotkin tahot ja yksityishenkilöt ovat julistautuneet suvakeiksi.


title: Suvakki

text: Ihmisoikeusjärjestö Amnesty myi kesällä 2015 Maailma kylässä -festivaalilla Suvakkihuora-paitoja. Siitä heräsi keskustelu vihapuheesta Suomessa.


title: Juhana Toiviainen

text: Johan Thomas (Juhana Tuomas) Toiviainen (31. toukokuuta 1879 Pyhäjärvi Vpl – 7. kesäkuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen filosofian maisteri, kaupunginreviisori ja kansallisen edistyspuolueen kansanedustaja.


title: Juhana Toiviainen

text: Toiviaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Toiviainen ja Anna Vilhelmiina Sihvo. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin reaalilyseosta 1899 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1904 ja maisteriksi 1923. Toiviainen oli myös KHT-tilintarkastaja.


title: Juhana Toiviainen

text: Toiviainen oli matematiikan opettajana eri oppikouluissa Salossa, Käkisalmessa ja Heinolassa. Hän oli Käkisalmen yhteiskoulun rehtorina 1910–1917 ja 1919 sekä Käkisalmen seudun suojeluskuntien esikuntapäällikkönä 1918. Hän toimi Helsingin kaupungin revisionikonttorissa reviisorina 1919–1922 ja vanhempana kirjanpitäjänä 1922–1923. Toiviainen oli sitten Maalaiskuntien liiton toimiston tiliosaston johtajana 1923–1930, Yhteiskunnallisen korkeakoulun rahaopin opettajana 1926–1937 ja Helsingin kaupungin kaupunginreviisorina 1931–1937.


title: Juhana Toiviainen

text: Toiviainen oli kansanedustajana 1920–1922 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Hän tuli eduskuntaan lokakuussa 1920 edistyspuolueen Aarne Sihvon tilalle. Toiviainen oli Käkisalmen kaupunginvaltuuston jäsenenä ja Keskuskauppakamarin tilintarkastajien lautakunnan sihteerinä.


title: Juhana Toiviainen

text: Juhana Toiviainen oli naimisissa vuodesta 1911 opettaja Anna Lyydia Pulkkisen kanssa.


title: HMS Minstrel (1911)

text: HMS Minstrel oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Acorn-luokan hävittäjä.


title: HMS Minstrel (1911)

text: Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista. Sen köli laskettiin 11. maaliskuuta 1910 ja alus laskettiin vesille 2. helmikuuta 1911. Alus valmistui vielä samana vuonna toukokuussa.


title: HMS Minstrel (1911)

text: Alus lainattiin kesäkuussa 1917 keisarillisen Japanin laivastolle, joka nimesi sen "Sendaniksi". Alus palautettiin 1919 ja se myytiin 1. joulukuuta 1921 romutettavaksi.


title: HMS Nemesis (1910)

text: HMS Nemesis oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1911 palvelukseenotettu Acorn-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.


title: HMS Nemesis (1910)

text: Alus tilattiin R. W. Hawthorn Leslie and Companyltä Hebburnistä ja sen köli laskettiin 24. marraskuuta 1909. Alus laskettiin vesille 9. elokuuta 1910 ja se valmistui maaliskuussa 1911.


title: HMS Nemesis (1910)

text: Alus lainattiin kesäkuussa 1917 keisarillisen Japanin laivastolle, joka nimesi sen "Kanraniksi". Alus palautettiin 1919 ja se myytiin 26. marraskuuta 1921 romutettavaksi.


title: Araneus Information Systems

text: Araneus Information Systems on suomalainen yritys, joka myy satunnaisnumerogeneraattoria ja tarjoaa ohjelmistonkehitykseen liittyviä palveluita. Vuonna 1995 yritys kehitti kahden muun yrityksen kanssa yhteistyössä DNS- palvelinohjelmiston nimeltä NameSurfer. Yrityksen liikevaihto supistui vuosina 2013–2016, mutta kääntyi nousuun 2017.


title: Martti Rantanen

text: Martti Juhana Rantanen (29. toukokuuta 1885 Kiikoinen – 23. kesäkuuta 1935 Kauhava) oli suomalainen kappalainen ja kansallisen kokoomuksen kansanedustaja.


title: Martti Rantanen

text: Rantasen vanhemmat olivat Rautjärven kirkkoherra Kaarlo Fredrik Rantanen (1846–1911) ja Julia Malmberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1911 ja suoritti Helsingin yliopistossa teologian erotutkinnon 1917. Rantanen vihittiin papiksi 1917.


title: Martti Rantanen

text: Rantanen oli pappina Ylivieskassa, puolustusvoimissa, Lapualla, Ylihärmässä ja Alahärmässä 1917–1921. Hän oli Kauhavan kappalaisena 1921–1935 ja Kauhavan keskikoulun ja lukion uskonnon ja filosofian alkeiden sekä latinan kielen opettajana vuodesta 1921 alkaen. Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin kenttäpappina Rantanen oli vuodesta 1922 alkaen ja Kauhavan ilmailukoulun pastorina vuodesta 1930 alkaen.


title: Martti Rantanen

text: Rantanen oli kansanedustajana 1927–1929 ja 1930–1935 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Rantanen oli eduskunnan puolustusvaliokunnan puheenjohtajana 1930. Hän kuoli kesken edustajakautensa ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli IKL:n Arvi Malmivaara. Rantanen oli Kauhavan kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja hän kuului Lapuan liikkeen valtuuskuntaan.


title: Martti Rantanen

text: Martti Rantanen oli naimisissa vuodesta 1920 Aune Johanna Kyllikki Kujanpään kanssa.


title: Sinitiaiset

text: Sinitiaiset ("Cyanistes") on varpuslintujen lahkon tiaisten heimoon kuuluva lintusuku, johon kuuluu kolme lajia. Suvun tiaisia esiintyy Euraasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Suku luettiin aiemmin "Parus"-suvun alasuvuksi, mutta vuonna 2005 tiaisten mitokondrion DNA-sekvenssejä analysoinut molekyylifylogeneettinen tutkimus päätyi ehdottamaan useiden heimoon kuuluvien alasukujen nostamista omiksi suvuiksi. Lintutieteilijöiden kansainvälinen liitto ("International Ornithologists' Union") hyväksyi sittemmin ehdotuksen.


title: Sinitiaiset

text: Sukuun kuuluu kolme tiaislajia:


title: Sinitiaiset

text: Alasuvulle "Cyanistes" antoi nimen saksalainen luonnontieteilijä Jakob Kaup vuonna 1829. Nimi tulee klassisen kreikan kielen sanasta "kuanos", joka tarkoittaa tummansinistä.


title: Frans Hanhisalo

text: Frans Herman Hanhisalo (11. toukokuuta 1893 Lohtaja – 30. toukokuuta 1935 Lohtaja) oli suomalainen maanviljelijä ja maalaisliiton kansanedustaja.


title: Frans Hanhisalo

text: Hanhisalon vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Hanhisalo ja Maria Sofia Anttiroiko. Hän kävi kansakoulun ja toimi maanviljelijänä Lohtajalla vuoteen 1925 saakka. Hanhisalo oli myös raittiuspuhujana ja Kokkolan raittiuspiirin sihteerinä. Hän oli Keskipohjanmaa -lehdessä vastaavana toimittajana 1917 ja lehden avustajana 1917–1930.


title: Frans Hanhisalo

text: Hanhisalo oli kansanedustajana 1919–1921 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän sai vapautuksen edustajantoimesta 25. narraskuuta 1921 sairauden takia ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli maalaisliiton Jalo Lahdensuo.


title: Frans Hanhisalo

text: Hanhisalo teki vuonna 1916 aloitteen kunnallisen kirjaston perustamisesta Lohtajalle. Hän kouluttautui myös kirjastonhoitajaksi ja uusi kunnallinen kantakirjasto avattiin Lohtajan kunnantalolla vuonna 1917.


title: Frans Hanhisalo

text: Frans Hanhisalo oli naimisissa vuodesta 1921 Lempi Lahja Venojan kanssa.


title: Filippo Turati

text: Filippo Turati (26. marraskuuta 1857 Canzo, Comon maakunta – 30. maaliskuuta 1932 Pariisi, Ranska) oli italialainen poliitikko ja Italian sosialistisen puolueen (PSI) perustaja.


title: Filippo Turati

text: Turati valmistui Bolognan yliopistosta lakimieheksi vuonna 1877 ja antautui pian sen jälkeen poliittiselle kirjoittelulle. Hän tutustui Milanossa työväenliikkeen edustajiin ja sosialismiin. Turati eli vuodesta 1885 avoliitossa venäläisen emigranttisosialistin Anna Kuliscioffin (Anna Kulišova) kanssa ja kääntyi marxilaiseksi. Turati ja Kuliscioff perustivat vuonna 1889 Milanossa Sosialistisen liiton, vuonna 1891 vasemmistolaisen sanomalehden "Critica Socialen" ja vuonna 1892 Italian sosialistisen työväenpuolueen (vuodesta 1895 Italian sosialistinen puolue, PSI). Turati valittiin Italian edustajainhuoneeseen ensi kerran vuonna 1896. Vuoden 1898 työväestön levottomuuksien yhteydessä hänet pidätettiin ja tuomittiin kahdentoista vuoden vankeuteen, mutta vapautettiin jo seuraavana vuonna.


title: Filippo Turati

text: Turatin johdolla PSI omaksui maltillisen poliittisen linjan, joka tähtäsi parlamentaarisen toiminnan kautta asteittaisiin yhteiskunnallisiin parannuksiin vallankumouksen sijasta. Tämä linja vahvistui varsinkin liberaalin Giovanni Giolittin pääministerikausina, jolloin työväenliike voimistui. Turati vastusti vuoden 1911 Italian–Turkin sotaa sekä Italian liittymistä ensimmäiseen maailmansotaan vuonna 1915. Sodan jälkeen valta PSI:ssä siirtyi radikaalimmalle siivelle eli maksimalisteille, ja Turati erotettiin kokonaan puolueesta vuonna 1922. Hän perusti yhdessä Giacomo Matteottin kanssa Yhtenäisen sosialistipuolueen (PSU). Fasistien noustua valtaan Italiassa Turati pakeni vuonna 1926 maasta Ferruccio Parrin, Carlo Rossellin ja Sandro Pertinin avustuksella. Turati asettui loppuvuosikseen Pariisiin. Hänen johdollaan perustettiin vuonna 1929 antifasistinen liittouma Concentrazione antifascista ja vuonna 1930 PSI yhdistyi uudelleen puoluehajaannuksen jälkeen.


title: Anneisha McLaughlin-Whilby

text: Anneisha McLaughlin-Whilby (s. 6. tammikuuta 1986) on jamaikalainen pikajuoksija, joka kilpailee pääasiassa 400 metrin juoksussa. Hän on 170 cm pitkä ja painaa 66 kg.


title: Anneisha McLaughlin-Whilby

text: Rion olympialaisissa 2016 McLaughlin-Whilby saavutti olympiahopeaa 4 × 400 metrin viestijuoksussa juosten joukkueensa toisen osuuden.


title: Anneisha McLaughlin-Whilby

text: Sisäratojen MM-kilpailussa 2014 Sopotissa McLaughlin-Whilby voitti myös hopeaa pitkässä viestissä. IAAF World Relays -viestimestaruuskilpailuissa hän sai pronssia 4 × 200 metrin viestissä 2014 ja 4 × 400 metrin viestissä 2017. Shenzhenin kesäuniversiadeissa 2011 hän voitti kultaa 200 metrillä ja pronssia 4 × 100 metrin viestissä. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui 200 metrillä viidenneksi.


title: Anneisha McLaughlin-Whilby

text: Alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuihin McLaughlin-Whilby on osallistunut peräti kolme kertaa. Vuonna 2000 Santiagossa hän sai hopeaa 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Vuonna 2002 Kingstonissa hän voitti kultaa 4 × 100 metrin viestissä ja oli 200 metrillä hopealla. Vuoden 2004 kisoissa Grossetossa hän sai hopeaa sekä 4 × 100 metrin viestissä että 200 metrillä ja pronssia 4 × 400 metrin viestissä.


title: Anneisha McLaughlin-Whilby

text: Alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2001 Debrecenessa hän sai hopeaa viestissä ja pronssia 400 metrillä ja vuonna 2003 Sherbrookessa kultaa 200 metrillä ja hopeaa viestissä.


title: Anneisha McLaughlin-Whilby

text: Lähde: IAAF


title: Vilho Hirvensalo

text: Vilho Hirvensalo, sukunimi aik. "Lagus" (3. maaliskuuta 1881 Iisalmi – 7. tammikuuta 1937 Kuopio) oli suomalainen agronomi, pankinjohtaja, maanviljelijä ja kansallisen edistyspuolueen kansanedustaja.


title: Vilho Hirvensalo

text: Hirvensalon vanhemmat olivat maanviljelysneuvos Johannes Lagus ja Sofia Maria Loviisa Brax. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion yhteiskoulusta 1902 ja valmistui agronomiksi Mustialasta 1905 sekä Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1914.


title: Vilho Hirvensalo

text: Hirvensalo oli meijerikonsulenttina ja Kuopion meijerikoulun johtajana 1906–1911, Valion teknillisenä johtajana 1907–1911 ja valtion vointarkastuslaitoksen assistenttina ja johtajana 1911–1919. Hän toimi Peltosalmen maamieskoulun johtajana 1919–1928 ja oli Suomen maatalousosakepankissa Iisalmen konttorin johtajana 1919–1922 ja Kuopion konttorin johtajana 1922–1937. Hirvensalo oli myös maanviljelijänä viljellen Peltosalmen tilaa Iisalmen maalaiskunnassa 1916–1937. Hän oli toimittajana Maitotalous, Suomen meijerilehti ja Finlands mejeritidningen-lehdissä 1910–1912, 1916 ja 1917.


title: Vilho Hirvensalo

text: Hirvensalo oli kansanedustajana 1924–1927 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925 ja 1931 presidentinvaaleissa. Hirvensalo oli Kuopion kaupunginvaltuuston jäsenenä ja kuului Valion johtokuntaan.


title: Vilho Hirvensalo

text: Vilho Hirvensalo oli naimisissa vuodesta 1907 Nanny Margareta Kristina Engelbergin kanssa.


title: Hypnotize (kappale)

text: ”Hypnotize” on ensimmäinen single The Notorious B.I.G.:n albumilta "Life After Death". ”Hypnotize” julkaistiin 1. maaliskuuta 1997, vain kahdeksan päivää ennen The Notorious B.I.G.:n kuolemaa, ja se on viimeinen hänen elinaikanaan julkaistu single.


title: Hypnotize (kappale)

text: ”Hypnotize” oli kolmen viikon ajan Billboard Hot 100 -listan ykkösenä Yhdysvalloissa. "Rolling Stone" -lehden listassa ”50 greatest rap songs of all time in Hip Hop history” ”Hypnotize” on sijalla 30.


title: Hypnotize (kappale)

text: Singlen musiikkivideo kuvattiin helmikuussa 1997, ja sen ohjasi Paul Hunter yhdessä tuottaja Sean Combsin kanssa.


title: Hypnotize (kappale)

text: ”Hypnotize” toimi myös The Notorious B.I.G.:n elämästä kertovan "Notorious"-elokuvan tunnuslauluna.


title: Jaakko Seppänen

text: Jaakko Leonard Seppänen (8. elokuuta 1881 Oulu – 28. helmikuuta 1938 Oulu) oli suomalainen kirkkoherra, rovasti ja maalaisliiton kansanedustaja.


title: Jaakko Seppänen

text: Seppäsen vanhemmat olivat merimies Jakob Seppänen ja Maria Joutsen (Borggård). Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1901 ja suoritti Helsingin yliopistossa teologian erotutkinnon 1906. Seppänen vihittiin papiksi 1906.


title: Jaakko Seppänen

text: Seppänen oli saarnaajana Inkerinmaalla Kupanitsan seurakunnassa 1903–1904 ja Vilppulan kirkkoherran apulaisena 1906–1910. Hän toimi Kivijärven vt. kirkkoherrana 1910–1912 ja oli Haapajärven kappalaisena 1912–1925 ja Rovaniemen kirkkoherrana 1925–1938. Seppänen oli myös maanviljelijänä. Hän sai rovastin arvon 1933.


title: Jaakko Seppänen

text: Seppänen oli kansanedustajana 1922–1927 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli myös Haapajärven kunnanvaltuuston puheenjohtajana.


title: Jaakko Seppänen

text: Jaakko Seppänen oli naimisissa vuodesta 1906 Laina Maria Krankin kanssa.


title: Christania Williams

text: Christania Williams (s. 17. lokakuuta 1994) on jamaikalainen pikajuoksija, joka kilpailee pääasiassa 100 metrin juoksussa. Hän on 165 cm pitkä ja painaa 63 kg.


title: Christania Williams

text: Rion olympialaisissa 2016 Williams saavutti olympiahopeaa 4 × 100 metrin viestijuoksussa juosten loppukilpailussa joukkueensa ensimmäisen osuuden. 100 metrillä hän pääsi loppukilpailuun sijoittuen siinä kahdeksanneksi. Välierissä hän juoksi ennätyksensä 10,96. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän juoksi pikaviestin alkuerissä. Loppukilpailussa Jamaika sai toisella kokoonpanolla pronssia. Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa 2018 hän saavutti hopeaa 100 metrillä ja 4 × 100 metrin viestissä.


title: Christania Williams

text: Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailussa 2011 Lillessä Williams voitti kultaa ruotsalaisviestissä ja sijoittui kolmanneksi 100 metrillä.


title: Christania Williams

text: Lähde: IAAF


title: Sanfrid Kariniva

text: August Sanfrid Kariniva, sukunimi vuoteen 1906 "Rechardt" (26. elokuuta 1885 Turtola – 30. elokuuta 1939 Pielavesi) oli suomalainen maanviljeilijä ja maalaisliiton kansanedustaja.


title: Sanfrid Kariniva

text: Karinivan vanhemmat olivat Sodankylän ja Pielaveden kirkkoherra, rovasti Karl Rechardt (1849–1912) ja Sigrid Johanna Müller. Hän pääsi ylioppilaaksi 1904 ja toimi maanviljelijänä Pielavedellä 1908–1939. Kariniva oli myös Pielaveden kunnan lastenvalvojana.


title: Sanfrid Kariniva

text: Kariniva oli kansanedustajana 1927–1930 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925, 1931 ja 1937 presidentinvaaleissa ja oli Pielaveden kunnanvaltuuston jäsenenä.


title: Sanfrid Kariniva

text: Sanfrid Kariniva oli naimisissa vuodesta 1919 Kerttu Ulriika Puurusen kanssa. Karinivan veli Kaarle Algot Akseli Kariniva (1884–1936) oli varatuomari ja Raahen pormestari vuodesta 1915.


title: Antti Karjalainen

text: Antti Juho Pekka Karjalainen (s. 23. elokuuta 1995 Sotkamo) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhossa.