title: Opera BOX

text: Opera Boxin taiteellinen johtaja on ohjaaja Ville Saukkonen, musiikillinen johtaja kapellimestari Jonas Rannila ja oopperanjohtaja on tenori Ville Salonen.


title: Chevrolet S-10 Blazer

text: Chevrolet S-10 Blazer tai GMC S-15 Jimmy on katumaasturi, jota General Motors valmisti Chevrolet- ja GMC-brändien alla vuodesta 1982 vuoteen 2005.


title: Curaçaon lippu

text: Curaçaon lippu on Curaçaon autonomisen alueen kansallistunnus. Se oli myös Curaçaon valtion lippu ennen sen lakkauttamista. Lippua ei kuitenkaan käytetty Curaçaon ja alusmaiden herttuakunnan lippuna vaan sen lippuna käytettiin Alankomaiden lippua.


title: Curaçaon lippu

text: Lipussa on keltainen raita ja kaksi tähteä sen yläpuolella. Sininen tausta kuvaa merta ja taivasta. Keltainen raita kuvaa kirkasta aurinkoa, joka paistaa saarelle. Tähdet kuvaavat Curaçaoa ja Klein Curaçaoa mutta myös rakkautta ja iloa. Tähtien viisi sakaraa kuvaavat maanosia, joista curaçaolaiset ovat kotoisin.


title: Curaçaon lippu

text: Lipun suunnitteli Martin den Dulk vuonna 1984. Curaçao oli järjestänyt pienen kilpailun lipun valitsemiseksi. Martin den Dulk oli yksi lukuisista osanottajista, mutta tuomarit olivat vaikuttuneita hänen lipustaan.


title: Curaçaon lippu

text: Sen jälkeen kun Aruba sai lippunsa, vaikka se oli vielä osa Alankomaita, Curaçao sai luvan omaan lippuun. Neuvostolle lähetettiin kaksituhatta lippua, joista kymmenen pääsi jatkoon. Neuvosto teki päätöksen 29. marraskuuta 1982. Pienten muutoksien jälkeen lippu otetiin käyttöön 2. heinäkuuta 1984.


title: Jonas Rannila

text: Jonas Rannila (s. 22.7.1989, Helsinki) on suomalainen kapellimestari-kuoronjohtaja. Hän toimii Opera BOXin musiikillisena johtajana, Helsingin filharmonisen kuoron ja mieskuoro Manifestumin taiteellisena johtajana sekä Kuninkaantien muusikoiden kapellimestarina. Rannila valmistui vuonna 2017 musiikin maisteriksi Taide-yliopiston Sibelius-Akatemiasta.


title: Jonas Rannila

text: Rannila on kysytty kapellimestari eri oopperatuotannoissa ja johtanut lukuisien suomalaisten oopperoiden kantaesityksiä mm. Mannerheim (Tuomas Kantelinen/Ilmajoen musiikkijuhlat), Aino Ackté (Ilkka Kuusisto/Savonlinna ja Helsinki), Lusia Rusintytär (Juha T. Koskinen/Oulunsalo soi/Helsingin juhlaviikot) ja Himmerrä ja Valo (Heta Aho/Musica Nova). Muita Rannilan johtamia teoksia ovat muun muassa Brittenin Lukretian raiskaus, Mozartin Don Giovanni ja Taikahuilu, Puccinin Le Villi, Straussin Ariadne auf Naxos, Rossinin Sevillan parturi, Haydnin Il mondo della luna sekä Humperdinckin Hannu ja Kerttu. Rannilan keskeiseen ohjelmistoon kuuluvat myös merkittävimmät suurkuoroteokset.


title: Jonas Rannila

text: Rannila on työskennellyt mm. Savonlinnan oopperajuhlilla vuodesta 2011 (mm. apulaiskapellimestarina ja kuiskaajana), Tampereen oopperassa vuodesta 2013, Opera Cava -festivaalilla 2005-2008 sekä Opera Pienon produktioissa 2005-2010. Rannilan musiikilliset juuret johtavat Cantores Minores -poikakuoroon, jonka laulajana hän toimi vuosina 2000-2012. Rannila johti myös kuoron Vokaaliyhtyettä vuosina 2007-2012.


title: Jonas Rannila

text: Rannilan kapellimestariopettajina ovat toimineet mm. prof. Roland Börger, prof. Leif Segerstam, GMD Florian Ludwig sekä prof. Barbara Rucha. Kuoronjohtoa Rannila on opiskellut mm. prof. Matti Hyökin, prof. Nils Schweckendiekin sekä Erik-Olof Söderströmin johdolla. Laaja-alaista musiikinopiskelua ovat tukeneet myös pianon, oboen ja alttoviulun soitto sekä klassisen laulun opinnot.


title: Jonas Rannila

text: Lukuvuonna 2013-14 Rannila opiskeli orkesterin- ja kuoronjohtoa Leipzigin ”Hochschule für Musik und Theater Felix Mendelsson-Bartholdy” -musiikkikorkeakoulussa. Syksyllä 2014 Rannila tutki Suomen Rooman kulttuuri-instituutti Villa Lantessa romantiikan ajan Italialaista oopperaa. Richard Wagner -kulttuuriyhdistys valitsi Rannilan vuoden 2012 Bayreuth-stipendiaatikseen. Mm. Pro Musica -säätiö sekä Salzburgin musiikkijuhlien ystävät Suomessa ry. ovat tukeneet Rannilan taiteellista toimintaa. EU:n rahoittama Ulysses Network Platform valitsi Jonas Rannilan sen jäseneksi vuonna 2016. Ulysses-akatemian avustuksella Rannilaa tuetaan uuden musiikin johtamisen eri foorumeilla.


title: Sylvia Burka

text: Sylvia Burka (s. 4. toukokuuta 1954 Winnipeg, Manitoba, Kanada) on 1970-luvun jälkipuoliskolla menestynyt kanadalainen pikaluistelija. Hän voitti maailmanmestaruuden sekä yleisluistelussa että sprinttimatkoilla.


title: Sylvia Burka

text: Burka kilpaili olympialaisissa ensimmäisen kerran Sapporossa 1972 ja sijoittui parhaimmillaan 1 000 metrillä kahdeksanneksi. Vuonna 1973 hän luisteli tammikuussa Davosissa sprinttimatkojen maailmanennätyspisteet 175,050, voitti Assenissa juniorien yleisluistelun maailmanmestaruuden ja sijoittui Oslossa naisten sprintterien MM-kilpailuissa neljänneksi. Vuonna 1974 hän oli sprintterien MM-kilpailuissa Innsbruckissa kahdeksas.


title: Sylvia Burka

text: Vuonna 1976 Burka sijoittui Innsbruckin olympialaisissa 1 000 metrillä neljänneksi, 3 000 metrillä kahdeksanneksi, 1 500 metrillä yhdeksänneksi ja 500 metrillä 11:nneksi. Yleisluistelun MM-kilpailuissa Gjøvikissä hän voitti kultaa ja sprintterien MM-kilpailuissa Berliinissä hän saavutti pronssia. Hän luisteli vielä maaliskuussa Inzellissä yleisluistelun maailmanennätyspisteet 176,468. Vuonna 1977 Burka ei menestynyt yleisluistelun MM-kilpailuissa mutta voitti sprintterien maailmanmestaruuden Alkmaarissa oltuaan nopein molemmilla 1 000 metrin matkoilla ja sijoituttuaan 500 metrillä kolmanneksi ja toiseksi.


title: Sylvia Burka

text: Burka saavutti yleisluistelun MM-kilpailuissa vielä pronssia Den Haagissa 1979 sekä sijoittui kuudenneksi Helsingissä 1978 ja Hamarissa 1980. Spritterien MM-kilpailuissa hänen viimeiset esiintymisensä toivat tulokseksi kymmenennen sijan Lake Placidissä 1978, viidennen sijan Inzellissä 1979 ja seitsemännen sijan West-Allisissä 1980. Kolmansissa olympialaisissaan Lake Placidissa 1980 hän oli 1 000 metrillä seitsemäs, 500 metrillä yhdeksäs, 1 500 metrillä kymmenes ja 3 000 metrillä kahdestoista.


title: Roskapostiansa

text: Roskapostiansa on sähköpostiosoite, jonka olemassaolon tarkoitus on kerätä roskapostia analysoitavaksi tai käytettäväksi raaka-aineena roskapostin myöhempään välttämiseen.


title: Roskapostiansa

text: Yksittäinen sähköpostiosoite muuten normaalisti käytössä olevassa verkkotunnuksessa saattaa olla roskapostiansa, tai kokonainen verkkotunnus voidaan valjastaa roskapostiansakäyttöön. Roskapostiansoja voi muodostaa esimerkiksi luomalla kokonaan uusia sähköpostiosoitteita, jotka saatetaan suuren yleisön tietoon tavoilla, joita ainoastaan roskapostittajien käyttämien osoitteidenkeräilyautomaattien arvellaan käyttävän, ottamalla uusiokäyttöön aiemmin käytössä olleita mutta käytöstä poistuneita sähköpostiosoitteita (esim. ilmaissähköpostipalveluiden, kuten Hotmail tai Gmail, operaattorien tiedetään tekevän näin) tai kokonaisia verkkotunnuksia, luomalla sähköpostiosoitteita tai verkkotunnuksia jotka muistuttavat läheisesti käytössä olevia (esim. tyypillisiä kirjoitusvirheitä). Merkkijonoja, joissa on @-merkki ja sen oikealla puolella jotain, joka on mahdollista ymmärtää verkkotunnukseksi, mutta joita ei ole ensisijaisesti tarkoitettu sähköpostiosoitteiksi (kuten sähköpostin tai Usenet-ryhmäkeskustelujen Message-ID-kenttä), voidaan myös hyödyntää roskapostiansoina, sillä roskapostittajien tiedetään keräilevän kaikkea, mikä vähänkään muistuttaa sähköpostiosoitetta.


title: Juhani Yli-Vakkuri

text: Juhani Yli-Vakkuri on suomalainen filosofi, joka toimii kielifilosofian professorina Tarton yliopistossa. Hän väitteli tohtoriksi Oxfordin yliopistosta vuonna 2012. Yli-Vakkuri on erikoistunut kielifilosofiaan, mielenfilosofiaan, tietoteoriaan, metafysiikkaan ja filosofiseen logiikkaan. Mielenfilosofiassa hän on puolustanut eksternalismia erityisesti John Hawthornen kanssa kirjoittamassaan teoksessa "Narrow Content" (2018). Kielifilosofian ja filosofisen logiikan alalla hänet tunnetaan kolmiulotteisen semantiikan kehittäjänä, jota hän on soveltanut epämääräisyyden logiikkaan. Timothy Williamsonin arvion mukaan “Yli-Vakkurin semantiikan malliteoreettinen luonne saavuttaa hyvän tasapainon informatiivisuuden ja joustavuuden välillä”.


title: Pajasaari (Tampere)

text: Pajasaari on Tampereella Tammerkosken niskalla Näsijärven rannalla sijaitseva saari jolla sijaitsee nykyisin Tampereen Navigaatioseura ry:n toimintakeskus.


title: Pajasaari (Tampere)

text: Saari on saanut nimensä siellä jo 1800-luvulla sijainneen pajan mukaan. Saarella oli pajarakennus varmuudella vuonna 1888. Vuonna 1895 valmistui saaren kautta kulkeva Tammerkosken ylittävä Porin radan rautatiesilta. Vuonna 1912 saarelle valmistui pajan tilalle arkkitehti Birger Federleyn suunnittelema Näsijärven Purjehdusseuran paviljonki sekä aallonmurtaja saaren edustalle venesatamaa suojaamaan. Purjehdusseura oli perustettu jo 1898 mutta sillä ei ollut aikaisemmin vakinaista venesatamaa eikä paviljonkia. Paviljonkia laajennettiin 1962 ja se sai silloin nykyisen ulkoasunsa. Laajennuksen suunnitteli arkkitehti Jaakko Tähtinen.


title: Pajasaari (Tampere)

text: Näsijärven Purjehdusseuran vuookrasopimus päättyi 1974 kun purjehdustoiminta kävi mahdottomaksi saarelta käsin Paasikiventien sillan rakentamisen takia. Seura myi paviljonkirakennuksen Tampereen kaupungille ja rakensi uuden paviljongin ja venesataman Lentävänniemen Jänissaareen. Vuonna 1966 perustettu Tampereen Navigaatioseura vuokrasi 1976 saaren rakennuksineen Tampereen kaupungilta ja aloitti saaristolaivuri- ja rannikkolaivurikurssien pitämisen Pajasaaressa. Saaressa on myös seuran koulutusaluksen kotisatama. Pajasaaren rakennukset yhdistettiin vesi- ja viemäriverkostoon vasta vuonna 2008. Saarelle johtaa kävelysilta Tammerkosken länsirannalta.


title: Tansu Çiller

text: Tansu Çiller (s. 1946) on turkkilainen poliitikko ja taloustieteilijä, joka toimi Turkin pääministerinä vuosina 1993–1996.


title: Tansu Çiller

text: Çiller syntyi varakkaaseen perheeseen Istanbulissa, ja valmistui Bosporin yliopistosta ekonomiksi. Hän jatkoi opintojaan Yhdysvalloissa. Hän palasi Turkkiin opettamaan ja sai nimityksen professoriksi 36-vuotiaana, aikansa nuorimpana Turkissa. Hän ansaitsi miljoonia yhdessä aviomiehensä kanssa kiinteistökaupoilla.


title: Tansu Çiller

text: Çiller liittyi hallitsevaan Oikea tie -puolueeseen vuonna 1990. Hänet valittiin parlamenttiin ja nimitettiin valtiovarainministeriksi Süleyman Demirelin hallitukseen seuraavana vuonna. Vuonna 1993 hänet valittiin Demirelin seuraajaksi pääministeriksi. Hän oli ensimmäinen nainen Turkin pääministerinä.


title: Tansu Çiller

text: Çillerin pääministerikaudella maassa oli paineita valtion kulujen säästämiseksi. Kurdien levottomuudet maan lounaisosassa lisääntyivät. Vuoden 1995 parlamenttivaaleissa Necmettin Erbakanin islamistipuolue voitti. Çiller haki yhteistyötä pitääkseen islamistit pois vallasta. Seuraavina vuosina maata hallitsi sarja heikkoja koalitiohallituksia.


title: Tansu Çiller

text: Vuonna 1996 Çilleriä syytettiin korruptiosta ja taloudellisista väärinkäytöksistä valtionyhtiöiden yksityistämisen yhteydessä. Hän leimasi syytökset poliittiseksi ajojahdiksi. Oikeuden päätöksellä hänet vapautettiin syytteistä vuonna 1998.


title: Tansu Çiller

text: Çiller valittiin puolueensa johtoon vielä 1999, mutta vuoden 2002 huonosti menneiden parlamenttivaalien jälkeen hän luopui vallasta.


title: Kaija Ward

text: Kaija Ward (s. ) on suomalainen ekonomi ja kauppaneuvos.


title: Kaija Ward

text: Hän jatkoi vanhempiensa Saimi ja Veikko Heinosen Lahteen vuonna 1945 perustaman kangaskaupan alalla. Ward toimi apuna vanhempiensa kangasliikkeissä jo pienenä. Hän lähti kuitenkin ensin opiskelemaan kieliä, mutta siirtyi sitten kauppatieteiden pariin ja valmistui ekonomiksi kauppakorkeakoulusta 1971. Hänet nimitettiin vanhempiensa tuolloin nimellä "Sekunda ja Pala Ky" toimineen kangaskauppaketjun apulaisjohtajaksi. Yhdessä miehensä Carl-Johan Wardin kanssa he kasvattivat yritystä merkittävästi ja laajensivat valikoimaa eurooppalaisiin kankaisiin ja laadukkaisiin vaatetuskankaisiin seuraavan vuosikymmenen aikana. Yrityksen nimeksi vaihdettiin "Superkangas".


title: Kaija Ward

text: Uutena liikekonseptina Ward perusti nykyisin Orimattilan Pennalassa päätonttoriaan pitävän, noin 400 henkeä työllistävän Eurokangas-yrityksen. Sen ensimmäiset, suuret ja avarat, mutta asiakkailleen myös palvelua tarjoavat kangasmyymälät aukesivat vuonna 1991 Lahteen ja Turkuun. Kaija Ward osti Sekunda ja Pala Ky:n, joka fuusioitiin Eurokangas Oy:öön. Eurokangas laajeni täyden palvelun "kangastavarataloksi". Hän toimi jonkin aikaa myös enkelisijoittajana ja esiintyi Leijonan kita -televisiosarjassa.


title: Kaija Ward

text: Vuonna 1980 perustettua perheyritystä johtaa nykyisin jo seuraava sukupolvi; vuonna 2018 Eurokangas-konsernin toimitusjohtajana oli hänen poikansa Daniel Ward.


title: Kaija Ward

text: Kaija Ward on saanut monia tunnustuksia, kuten Lahden vuoden yrittäjä (yhdessä miehensä kanssa) 1996, Euroopan menestynein naisyrittäjä (kahdesti), Vuoden lahtelainen 2008. Vuonna 2006 presidentti Halonen myönsi hänelle kauppaneuvoksen arvonimen.


title: Buick Rainier

text: Buick Rainier on keskikokoinen katumaasturi, jota General Motors valmisti Buick-brändin alla heinäkuusta 2003 kesäkuuhun 2007. Autoa koottiin Moraine Assembly -tehtaalla, Morainessa, Ohion osavaltiossa, Yhdysvalloissa.


title: Bio Luvil

text: Bio Luvil on Unileverin vuodesta 1966 markkinoima entsyymipitoinen pyykinpesuaineiden tuotemerkki, joka pitää sisällään sekä nestemäisiä että jauhemaisia pesuaineita. Tuoteperheen pyykinpesuaineet ovat heikosti emäksisiä pesuaineita, joiden teho perustuu pinta-aktiivisten aineiden, vettä pehmentävien aineiden ja entsyymien yhdistelmään. Bio Luvilia markkinoidaan erityisesti valkuaisainetahrojen, kuten esimerkiksi veri- ja ruokatahrojen poistamiseen vaatteista. Suomessa Bio Luvilia myy ja markkinoi Unilever Finland Oy.


title: Bio Luvil

text: Maaliskuussa 2018 tuoteperhe piti sisällään seuraavat pyykinpesuaineet;Savon Sanomat uutisoi vuonna 2013 kilpailevien pyykinpesuaineiden Bio Luvil Colorin ja Omo Colorin olevan koostumukseltaan samoja pyykinpesuaineita. Bio Luvil ja Omo ovat molemmat Unileverin omistamia tuotemerkkejä . Unilever perusteli kahden sisällöltään samanlaisen pesuaineen myyntiä kuluttajien brändiuskollisuudella. Kuluttajaviraston linjauksen mukaan kyseessä ei ole lain puitteissa kuluttajaoikeudellinen ongelma, sillä yritys ei markkinoinut kumpaakaan tuotetta toista parempana.


title: Gas Panic!

text: Gas Panic! on brittiläisen rockyhtye Oasiksen kappale, joka on kuudes raita yhtyeen neljännellä studioalbumilla "Standing on the Shoulder of Giants". Se julkaistiin promosinglenä Brasiliassa alkuvuodesta 2000. Kappaletta ei julkaistu muualla singlenä, eikä se saanut listasijoituksia, mutta se on yksi suosituimpia ja arvostetuimpia kappaleita etenkin yhtyeen fanien keskuudessa.


title: Gas Panic!

text: ”Gas Panic!” kuului Oasiksen soittolistaan "Standing on the Shoulder of Giants Tour" -kiertueella, ja sitä soitettiin myös joitakin kertoja vuoden 2002 "Heathen Chemistry Tour" -kiertueella. ”Gas Panic!” sisältyi Familiar to Millions -livealbumille, ja lisäksi kappaleen demoversio oli ”Who Feels Love?” -singlen B-puolena.


title: Trångsundin rautatieasema

text: Trångsundin rautatieasema on Tukholman paikallisjunaverkostoon kuuluva asema. Trångsundin asema sijaitsee Huddingen kunnassa. Asema kuuluu linjaan 35, joka kulkee välillä Nynäshamn–Bålsta. Trångsundin asemaa ennen on Farsta Strand ja sen jälkeen Skogås. Trångsundin asema sijaitsee Trångsundin kaupunginosassa, noin 15 kilometrin päästä Tukholman keskustasta. Asemasta huolehtii SL eli Storstockholms Lokaltrafik.


Lipunnosto kolmen valtakunnan rajapyykille on kuuluisa toisen maailmansodan valokuva, joka otettiin Lapin sodan päättymisen jälkeen 27. huhtikuuta 1945. Samalla päättyi myös Suomen osuus toisessa maailmansodassa. Valokuvassa nähdään maavoimien taisteluosasto Loimun partio nostamassa Suomen lippua Norjan, Ruotsin ja Suomen väliselle kolmen valtakunnan rajapyykille viimeisten saksalaisten joukkojen vetäydyttyä Suomesta. Valokuvan otti jalkaväkirykmentti 1:n komentaja, eversti Väinö Oinonen. Valokuvasta tuli laajalti levinnyt sotien päättymisen symboli Suomessa.


title: Lipunnosto kolmen valtakunnan rajapyykille

text: Suomi taisteli talvisodassa ja jatkosodassa Neuvostoliittoa vastaan. Jatkosodan aikaan Suomen liittolainen oli Saksa, jonka 20. vuoristoarmeija oli sijoitettu Lappiin. Syyskuussa 1944 Suomi suostui erillisrauhaan Neuvostoliiton kanssa. Rauhanehdoissa vaadittiin, että Suomi riisuu aseista tai karkottaa kaikki saksalaiset sotilaat Suomen maaperältä. Tilanne johti Lapin sotaan, ja 20. vuoristoarmeija alkoi vetäytyä pohjoiseen kohti miehitettyä Norjaa. Suomen III armeijakunta lähti takaa-ajoon kenraali Hjalmar Siilasvuon johdolla. Marraskuuhun mennessä sota käytännöllisesti katsoen muuttui Käsivarren asemasodaksi, kun useimmat Saksan yksiköistä olivat vetäytyneet Norjaan Yykeän linjalle, vaikka muutamat Saksan joukot pysyivätkin vielä linnoittautuneina Suomessa Kilpisjärven alueella.


text: 25. huhtikuuta 1945 oli havaittu, että Saksan viimeiset osastot olivat vetäytymässä Norjan puolelle. Sen takia kapteeni Valkosen johtama 60 sotilaan taistelupartio määrättiin tiedustelemaan, onko Käsivarren Lappi vapaa Wehrmachtin joukoista. Partio koottiin taisteluosasto Loimun 1. komppaniasta, ja se lähti tehtävälleen kello 13.00 samana päivänä Kilpisjärven eteläosista. Sotilaat hiihtivät luoteeseen kohti Norjaa, kunnes osasto jaettiin kahtia lähellä Saanaa. Pienempi puoli lähestyisi Norjan rajaa tietä pitkin, kun suurempi osa partiosta jatkaisi kapteeni Valkosen johdolla kohti kolmen valtakunnan rajapyykkiä. Valkosen partio saapui rajapyykille 26. huhtikuuta yöllä kello 1.15. Pioneeri Antti Poikola kiinnitti pienen ja vaatimattoman Suomen lipun rajapyykille, ja partio ilmoitti radiolla, että saksalaisia ei ollut havaittu Suomen maaperällä. Valkonen ja hänen partionsa ampuivat kolme kunnialaukausta ennen lähtöään; laukaukset kaikuivat tuntureilla ja hätkähdyttivät Ruotsin rajavartiota lähellä.


text: 26. huhtikuuta keskipäivän aikaan 1. pataljoonan komentaja majuri Martti Santavuori ja suomalais-ruotsalainen partio saapuivat rajapyykille. Saksalainen Gebirgsjäger-yksikkö lähestyi heitä Norjan puolelta. Koska Santavuori luotti siihen, etteivät saksalaiset ampuisi ruotsalaisia kohti, hän viestitti yksikön johtajalle kutsun tulla tapaamaan häntä rajalle. Itävaltalainen vääpeli hiihti pian lähemmäs, ja miehet keskustelivat sodasta, sekä menneestä että tulevasta. Santavuori ja vääpeli tervehtivät, kättelivät ja toivottivat toisilleen ”niin hyvää tulevaisuutta kuin kohtalo vain tarjota saattoi”, ennen kuin jatkoivat matkaansa.


text: 27. huhtikuuta jalkaväkirykmentti 1:n komentaja eversti Väinö Oinonen saapui rajapyykille erillisosaston kanssa tarkastaakseen tilanteen. Mukana oli TK-komppanian valokuvaajia suuremman lipun ja paremman lippusalon kanssa. Osasto nosti Suomen sotalipun juhlallisesti rajapyykille ja eversti Oinonen otti tilanteesta valokuvan 894 metriä korkea Golddabakti-tunturi taustalla. Saksalainen yksikkö oli kuitenkin valmiudessa Norjan puolella rajaa, ja kesken juhlien ”?” -huuto () yllätti suomalaisosaston. Suomalaissotilaat suojautuivat rajapyykin taakse. Taistelu vältettiin, kun ruotsalainen rajavartio saapui tilanteeseen tuomariksi. Eversti Oinonen keskusteli kahden saksalaisen yliluutnantin kanssa, jotka tarjosivat hänelle saksalaisia Juno-savukkeita. Upseerit tervehtivät toisiaan ja lähtivät omille teilleen; kello oli 13.30. Seuraavana päivänä kenraali Siilasvuo lähetti ylipäällikkö Mannerheimille sähkeen: Wehrmacht oli karkotettu Pohjois-Suomesta.


text: Alkuperäinen kuva on Sotamuseossa ja eversti Oinonen antoi sille nimen ”Kohtaus kolmen valtakunnan rajakivellä 27.4.1945”. Yleensä kuva kuitenkin nimetään seuraavaan tapaan: ”Suomalaissotilaat nostavat lipun kolmen valtakunnan rajapyykille”. Valokuvasta tuli tunnettu sotakuva Suomessa ja esimerkki ikonisesta kuvasta suomalaisessa toisen maailmansodan historiankirjoituksessa. Sitä verrattiin vastaavanlaisiin kuviin, kuten yhdysvaltalaiseen Iwo Jiman lipunnostoon ja neuvostoliittolaiseen Voitonlippu Berliinin valtiopäivätalon katolla, vaikka sen ei katsottu tulleen yhtä symboliseksi. Suomalaiseen muistoon sodista vetosivat pikemminkin fiktiiviset kuvat, kuten "Tuntemattoman sotilaan" kansi.


title: Anni Leppälä

text: Anni Leppälä (s. 1981 Helsinki) on suomalainen valokuvataiteilija. Hän oli 2010 Vuoden nuori taiteilija, ja hänen töitään on ollut kansainvälisesti esillä jo vuodesta 2006.


title: Anni Leppälä

text: Leppälä opiskeli 2000–2004 valokuvailmaisua Turun taideakatemiassa. Hänen teoksensa olivat vuonna 2001 ensimmäisen kerran esillä näyttelyssä Turun Galleria Manillassa. Leppälä jatkoi opintojaan valmistuttuaan taideakatemiasta Taideteollisessa korkeakoulussa, josta hän valmistui vuonna 2011 taiteen maisteriksi.


title: Anni Leppälä

text: Leppälän valokuvia on ollut kansainvälisesti esillä vuodesta 2006 saakka. Hänen töitään on ollut ryhmänäyttelyissä muun muassa Tokion valokuvataiteen museossa (2006), Wolfsburgin taidemuseossa (2009), Thyssen-Bornemisza-museossa (2011), Rencontres d’Arlesissa (2012) ja New Yorkin Scandinavia-talossa (2013).


title: Anni Leppälä

text: Leppälä oli Vuoden nuori taiteilija vuonna 2010. Sen ansiosta hän sai yksityisnäyttelyn Tampereen taidemuseoon. Sen jälkeen hänellä on ollut yksityisnäyttelyitä muun muassa Bernin Gallery TH13:ssa (2011), Münchenin Barbara Gross -galleriassa (2011), Helsingin Gallery AMA:ssa (2013), Lontoon Purdy Hicks -galleriassa (2014), Pariisi Galerie les Filles du Calvairessa (2014) ja Turun taidemuseossa (2014). Syksyllä 2017 Leppälä valittiin Suomen Saksan-instituutin vierailevaksi taiteilijaksi.


title: Anni Leppälä

text: Leppälän kuvat ovat usein järjestettyjä ja tilanteet sekä hahmot lavastettuja, mutta valo on aina luonnonvaloa. Hän pyrkii teoksissaan pohtimaan hetkellisyyttä, hetkestä luopumisen vaikeutta sekä faktan ja fiktion suhdetta. Leppälän kuvissa monet hänen ihmishahmoistaan ovat peittäneet kasvonsa, kääntyneet selin tai naamioituneet.


title: Molnbyn seisake

text: Molnbyn seisake on Tukholman Roslagsbananiin kuuluva junaseisake. Se sijaitsee Molnbyn kylässä Vallentunan kunnassa. Seisake on rataosuuden vähiten käytetty rautatieliikennepaikka. Sitä käyttää keskimäärin 60 ihmistä päivässä. Molnbyn seisake sijaitsee Roslagsbananin Ormstan ja Lindholmenin asemien välissä.


title: Molnbyn seisake

text: Seisake on avattu liikenteelle vuonna 1885. Seisakkeella on pieni odotustupa, sekä sen läheisyydessä on entinen ratavahdin asunto, joka on vuokrattu yksityiskäyttöön. Molnbyhyn on rakenteilla suuri junavarikko, jonka olisi määrä valmistua vuonna 2020.


title: Hamtramck (Michigan)

text: Hamtramck on kaupunki Waynen piirikunnassa, Michiganin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 22 423.


title: Gergely Bogányi

text: Gergely Bogányi (s. 1974 Vác, Unkari) on unkarilainen, Suomessakin opiskellut pianisti ja flyygelinsuunnittelija.


title: Gergely Bogányi

text: Bogányi on konsertoinut muun muassa Lontoon filharmonisen orkesterin kanssa vuonna 2004. Marraskuussa 2010 hän esitti kahtena peräkkäisenä iltana Frédéric Chopinin koko pianotuotannon Budapestissa.


title: Gergely Bogányi

text: Unkarin valtio lahjoitti vuonna 2017 itsenäisen Suomen satavuotisjuhlan kunniaksi Helsingin Musiikkitaloon Bogányi-nimeä kantavan uudentyyppisen, komposiittimateriaaleja hyödyntävän flyygelin, jonka Gergely Bogányi on suunnitellut yhdessä Csaba Szászin ja Péter Üvegesin kanssa. He ovat myös perustaneet flyygeleitä rakentavan ja kehittävän yrityksen Unkariin.


title: Gergely Bogányi

text: Gergely Bogányin perhe muutti vuonna 1987 Unkarista Suomen Forssaan, jossa hänen vanhempansa työskentelivät musiikinopettajina. Hän opiskeli pianonsoittoa Budapestin Liszt-akatemiassa, Helsingin Sibelius-Akatemiassa ja Indianan yliopistossa Yhdysvalloissa, opettajinaan László Baranyay, György Sebök ja Matti Raekallio. Vuonna 1996 Bogányi voitti Franz Liszt -kilpailun ja sai vuonna 2004 Unkarin tärkeimpänä kulttuuripalkintona pidetyn Kossuth-palkinnon.


title: Gergely Bogányi

text: Myös Gergely Bogányin sisarukset ovat muusikoita: kapellimestari-sellisti Tibor Bogányi, fagotisti Bence Bogányi ja huilisti Bernadette Bogányi.


title: Lake Orion

text: Auburn Hills on kylä Oaklandin piirikunnassa, Michiganin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 2 973.


title: Mesut Yılmaz

text: Mesut Yılmaz (s. 6. marraskuuta 1947) on turkkilainen poliitikko. Hän on toiminut maansa pääministerinä kolmeen otteeseen, vuosina 1991 ja 1996 muutamien kuukausien ajan, ja sitten 1997–1999. Hän hallitsi aikana jolloin millään puolueella ei ollut enemmistöä parlamentissa, ja johtoasema vaihteli erilaisten koalitioiden välillä. Keskeinen kysymys oli islamismin asema. Yılmaz edustaa sekulaarista demokraattipuoluetta.


title: Hulluuden syövereissä

text: Hulluuden syövereissä (engl. "In the Mouth of Madness") on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen psykologinen kauhuelokuva. Se perustuu löyhästi H. P. Lovecraftin kirjoittamiin novelleihin. Elokuvan on ohjannut John Carpenter ja käsikirjoittanut Michael De Luca. Pääosissa esiintyvät Sam Neill, Julie Carmen, Jürgen Prochnow, David Warner ja Charlton Heston.


title: Hulluuden syövereissä

text: Suosittu kauhukirjailija ja kustantamonsa kassamagneetti Sutter Cane (Jürgen Prochnow) katoaa, ja vakuutustarkastaja John Trent (Sam Neill) palkataan selvittämään tapausta. Yhdessä kustannustoimittaja Linda Stylesin (Julie Carmen) kanssa hän päätyy Uuden-Englannin uneliaaseen pikkukylään, jota ei löydy kartalta – se on olemassa vain Sutter Canen romaaneissa, joiden maailmasta on kaikessa mielipuolisuudessaan tulossa todellisuutta.


title: Hulluuden syövereissä

text: Elokuva on eräänlainen tribuutti kauhukirjailija H. P. Lovecraftille, sillä siinä on monia viittauksia hänen töihinsä, esim. pienoisromaaniin "At the Mountains of Madness" (suom. "Hulluuden vuorilla"). Elokuvan kauhukirjailijan Sutter Canen teoksilla on samankaltaisia nimiä kuin Lovecraftin teoksilla, esim. "The Whisperer of the Dark" (Lovecraft: The Whisperer in Darkness, suom. "Kuiskaus pimeässä"), "The Thing in the Basement" (Lovecraft: The Thing on the Doorstep, suom. "Olio kynnyksellä"), "Haunter out of Time" (Lovecraft: The Haunter of the Dark/The Shadow Out of Time, suom. "Vainooja pimeydestä" ja "Varjo menneisyydestä"). Elokuvan Lovecraft-vaikutteet ovat ilmeisiä.


title: Hulluuden syövereissä

text: Elokuvassa on viittauksia myös kauhukirjailija Stephen Kingiin, jonka teokset sijoittuvat Sutter Canen kirjojen tavoin Uuden-Englannin maisemiin. Elokuvassa todetaan, että Sutter Cane myy enemmän kuin Stephen King.


title: Ormstan rautatieasema

text: Ormstan rautatieasema on Tukholman Roslagsbananiin kuuluva rautatieasema. Asema sijaitsee Vallentunassa lähellä kunnan keskustaa. Asemaa ylläpitää SL eli Storstockholms lokaltrafik. Ormstan edeltävä asema on Vallentuna ja Ormstan jälkeinen asema on Molnbyn seisake. Ormstan asema kuuluu linjaan 27, joka liikennöi Tukholman ja Kårstan välillä.


title: Kårstan rautatieasema

text: Kårstan asema on Tukholman Roslagsbananiin kuuluva asema. Kårstan asema on linjan 27 päätepysäkki. Asema sijaitsee 40 kilometrin päästä Tukholmasta, Kårstan taajamassa Vallentunan kunnassa. Asemaa käyttää keskimäärin noin 250 ihmistä päivässä. Kårstaan liikennöi juna tunnin välein.


title: Kårstan rautatieasema

text: Asema on avattu henkilöliikenteelle yhtäaikaa koko Roslagsbananin kanssa vuonna 1885. Kårstasta pääsi eteenpäin Rimboon saakka aina vuoteen 1980 asti, jolloin rataosuus sinne suljettiin. Kårstan asemarakennus on sittemmin jäänyt tarpeettomaksi ja sitä hallinnoiva Stockholms Lokaltrafik on vuokrannut sen eteenpäin.


title: Maire Suominen

text: Maire Suominen () oli suomalainen tekstiilialan yrittäjä ja toimitusjohtaja. Hän perusti muun muassa perheyrityksenä Varsinais-Suomessa toimineen vaatetustehdas Kaunotar-Tuote Oy:n (1962–1990) ja toimi sen toimitusjohtajana miehensä menehtymisen jälkeen (1967–1990). Hänelle myönnettiin kauppaneuvoksen arvonimi vuonna 1987.


title: Ekskogenin rautatieasema

text: Ekskogenin asema on Tukholman Roslagsbananiin kuuluva asema, joka sijaitsee Ekskogenin taajamassa 38 kilometrin päästä Tukholmasta, Vallentunan kunnassa. Ekskogen on linjan 27 toiseksi viimeinen asema jonka jälkeen tulee Kårsta. Ekskogenin asemaa käyttää keskimäärin 200 ihmistä päivässä. Asemasta pitää huolta SL eli Storstockholms lokaltrafik.


title: Mae Jemison

text: Mae Carol Jemison (s. 17. lokakuuta 1956) on yhdysvaltalainen astronautti, joka on opiskellut sekä tekniikkaa että lääketiedettä. Hän väitteli lääketieteestä vuonna 1981 Cornellin yliopistossa. Vuosina 1983–1985 hän toimi rauhanturvajoukkojen lääkärinä Sierra Leonessa ja Liberiassa.


title: Mae Jemison

text: Jemison valittiin NASAn astronauttiohjelmaan vuonna 1987. Hän toimi tiedeasiantuntijana Japanin ja Yhdusvaltojen yhteisellä missiolla STS-47 vuonna 1992. Jemison erosi NASAsta vuonna 1993.


title: Mae Jemison

text: Vuonna 1994 hän perusti nuorten kansainvälisen tiedeleirin "The Earth We Share". Hän opetti luonnontieteitä Dartmouth Collegessa vuosina 1995–2002, ja sai professuurin Cornellin yliopistosta.


title: Vääräjärvet (Tampere)

text: Vääräjärvet on Pirkanmaalla Tampereella Kolunkylän kylän lähellä sijaitsevat kolme järveä, joyka kuuluvat Kokemäenjoen vesistöön.


title: Vääräjärvet (Tampere)

text: Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä.


title: Vääräjärvet (Tampere)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy.


title: Valkeajärvi (Tampere, Kämmenniemi)

text: Valkeajärvi on Pirkanmaalla Tampereella Kämmenniemen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Valkeajärvi (Tampere, Kämmenniemi)

text: Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.


title: Valkeajärvi (Tampere, Kämmenniemi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,4 metriä mpy.


title: Taulajärvi (Tampere)

text: Taulajärvi on Pirkanmaalla Tampereella Teiskon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Taulajärvi (Tampere)

text: Järven pinta-ala on 50 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.


title: Taulajärvi (Tampere)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,7 metriä mpy.


title: Veittijärvi (Ylöjärvi)

text: Veittijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Veittijärvi (Ylöjärvi)

text: Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.


title: Veittijärvi (Ylöjärvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vahantajoen valuma-alueeseen (35.314) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy.


title: Löytänänjärvi (Tampere)

text: Löytänänjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Yrjölänkylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Löytänänjärvi (Tampere)

text: Järven pinta-ala on 148 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä.


title: Löytänänjärvi (Tampere)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Löytänänjärven valuma-alueeseen (35.316) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,6 metriä mpy.


title: Ala-Pirttijärvi (Tampere)

text: Ala-Pirttijärvi on Pirkanmaalla Tampereen Velaatassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Ala-Pirttijärvi (Tampere)

text: Järven pinta-ala on 54 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.


title: Ala-Pirttijärvi (Tampere)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Löytänänjärven valuma-alueeseen (35.316) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,1 metriä mpy.


title: Vaavunjärvi

text: Vaavunjärvi on Pirkanmaalla Tampereella ja Orivedellä Viitapohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Vaavunjärvi

text: Järven pinta-ala on 112 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 8,6 kilometriä.


title: Vaavunjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vaavunjoen valuma-alueeseen (35.317) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,5 metriä mpy.


title: Paalijärvi (Tampere)

text: Paalijärvi tai joskus myös Paalijärvi–Matalajärvi , on Pirkanmaalla Kangasalla ja OrivedelläViitapohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Paalijärvi (Tampere)

text: Järven pinta-ala on 177 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä ja se on 3,5 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 10 saarta. Sen rantaviivan pituus on 15,5 kilometriä.


title: Paalijärvi (Tampere)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vaavunjoen valuma-alueeseen (35.317) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,5 metriä mpy.


title: Pitkäjärvi (Tampere, Sorila)

text: Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Sorilan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Pitkäjärvi (Tampere, Sorila)

text: Järven pinta-ala on 43 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.


title: Pitkäjärvi (Tampere, Sorila)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,2 metriä mpy.


title: Iso Päiväjärvi

text: Iso Päiväjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Kolunkylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Iso Päiväjärvi

text: Järven pinta-ala on 54 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 9 saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,3 kilometriä.


title: Iso Päiväjärvi


title: Lehriönjärvi

text: Lehriönjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Pöllöperän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Lehriönjärvi

text: Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.


title: Lehriönjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Jäminginselän–Ruhalanselän alueeseen (35.322) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96 metriä mpy.


title: Nenos-Kierinka

text: Nenos-Kierinka on Pirkanmaalla Ruovedellä Pihlajalahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Nenos-Kierinka

text: Järven pinta-ala on 49 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.


title: Nenos-Kierinka

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (Kokemäenjoen vesistö) Näsijärven–Ruoveden alueella (35.3) Paloveden alueeseen (35.32), jonka Nenos-Kieringan valuma-alueeseen (35.323) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,1 metriä mpy.


title: Vaskunjärvi

text: Vaskunjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Jäminkipohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Vaskunjärvi

text: Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.


title: Vaskunjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.326) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,4 metriä mpy.


title: Isojärvi (Ruovesi)

text: Isojärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Jäminkipohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Isojärvi (Ruovesi)

text: Järven pinta-ala on 76 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä.


title: Isojärvi (Ruovesi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Isojärven valuma-alueeseen (35.327) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy.


title: Rikalanjärvi (Ruovesi)

text: Rikalanjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Murolen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Rikalanjärvi (Ruovesi)

text: Järven pinta-ala on 52 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä.


title: Rikalanjärvi (Ruovesi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Rikalanjärven–Jouttenuksen valuma-alueeseen (35.329) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,7 metriä mpy.


title: Jouttenus

text: Jouttenus on Pirkanmaalla Ruovedellä Murolen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Jouttenus

text: Järven pinta-ala on 127 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,7 kilometriä.


title: Jouttenus

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Rikalanjärven–Jouttenuksen valuma-alueeseen (35.329) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,2 metriä mpy.


title: Kasilanjärvi

text: Kasilanjärvi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Koivujärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Kasilanjärvi

text: Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.


title: Kasilanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Paloselän alueeseen (35.332) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,8 metriä mpy.


title: Mustajärvi (Ruovesi, Mustajärvi)

text: Mustajärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Mustajärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Mustajärvi (Ruovesi, Mustajärvi)

text: Järven pinta-ala on 52 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä.Järven tilavuudeksi on saatu 1,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0013 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 6,0 metriä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.


title: Mustajärvi (Ruovesi, Mustajärvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Ruojärven valuma-alueeseen (35.334) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy.


title: Alainen Herajärvi

text: Alainen Herajärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Mustajärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Alainen Herajärvi

text: Järven pinta-ala on 98 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä.Järven tilavuudeksi on saatu 4,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0040 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys on 14,0 metriä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä.


title: Alainen Herajärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Ruojärven valuma-alueeseen (35.334) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,1 metriä mpy.


title: Iso Kangasjärvi (Vilppula)

text: Iso Kangasjärvi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Vilppulan taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Iso Kangasjärvi (Vilppula)

text: Järven pinta-ala on 43 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.


title: Iso Kangasjärvi (Vilppula)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Ajosjärven valuma-alueeseen (35.335) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,7 metriä mpy.


title: Salojärvi (Mänttä-Vilppula)

text: Salojärvi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Suluslahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Salojärvi (Mänttä-Vilppula)

text: Järven pinta-ala on 91 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä.


title: Salojärvi (Mänttä-Vilppula)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Salojärven valuma-alueeseen (35.337) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,3 metriä mpy.


title: Hietanen (Ruovesi)

text: Hietanen on Pirkanmaalla Ruovedellä Ylä-Väärin kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Hietanen (Ruovesi)

text: Järven pinta-ala on 58 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä.


title: Hietanen (Ruovesi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Tuhrusojan valuma-alueeseen (35.338) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,2 metriä mpy.


title: Vartenjärvi

text: Vartenjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Väärinmajan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Vartenjärvi

text: Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.


title: Vartenjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,6 metriä mpy.


title: Seppälänjärvi (Ruovesi)

text: Seppälänjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Ylä-Väärin kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Seppälänjärvi (Ruovesi)

text: Järven pinta-ala on 119 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,1 kilometriä.


title: Seppälänjärvi (Ruovesi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy.


title: Väärinjärvi

text: Väärinjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Hyyrylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Väärinjärvi

text: Järven pinta-ala on 184 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä ja se on 4,4 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 5,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0053 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 10,2 metriä. Siinä on laskettu olevan 11 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 1 hehtaaria, mikä on noin 0,5 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 10 yli aarin ja loput 1 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 18,9 kilometriä.


title: Väärinjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,6 metriä mpy.


title: Toivionjärvi (Ruovesi)

text: Toivionjärvi Mäkelänjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Hyyrylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Toivionjärvi (Ruovesi)

text: Järven pinta-ala on 54 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä.


title: Toivionjärvi (Ruovesi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,4 metriä mpy.


title: Pitkäjärvi (Ylöjärvi, Poikelus)

text: Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Poikeluksen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Pitkäjärvi (Ylöjärvi, Poikelus)

text: Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 3,6 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,6 kilometriä.


title: Pitkäjärvi (Ylöjärvi, Poikelus)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen alaosan alueeseen (35.342) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy.


title: Parkusjärvi (Ylöjärvi)

text: Parkusjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Poikeluksen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Parkusjärvi (Ylöjärvi)

text: Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä.


title: Parkusjärvi (Ylöjärvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen alaosan alueeseen (35.342) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,2 metriä mpy.


title: Harriet Quimby

text: Harriet Quimby (11. toukokuuta 1875 Coldwater, Michigan – 1. heinäkuuta 1912 Squantum, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen toimittaja ja lentäjä. Hän sai lentolupakirjan vuonna 1911 ensimmäisenä yhdysvaltalaisena naisena ja lensi seuraavana vuonna ensimmäisenä naisena Englannin kanaalin yli.


title: Harriet Quimby

text: Harriet Quimby syntyi 11. toukokuuta 1875 maatilalla lähellä Michiganin Coldwateria. Aikuistuttuaan hän muutti Kaliforniaan ja sieltä New Yorkiin. Hän työskenteli toimittajana "Leslie’s Illustrated Weekly" -lehdessä, jossa hän oli draamakriitikko ja kirjoitti naisten sivuja.


title: Harriet Quimby

text: Quimbyn kiinnostus ilmailua kohtaan syttyi lokakuussa 1910, kun "Leslie’s Illustrated Weeklyssä" oli artikkeli tulevasta kansainvälisestä ilmailutapaamisesta New Yorkin Belmont Parkissa. Siellä hän näki John Moisantin lentävän lentokilpailussa ja päätti opetella lentämään. Hän liittyi Moisantin lentokouluun, ja vaikka tämä kuolikin lento-onnettomuudessa joulukuussa 1910, Quimby aloitti lentotunnit keväällä 1911.


title: Harriet Quimby

text: Välttääkseen kritiikkiä ja negatiivista huomiota työnantajaansa kohtaan Quimby naamioitui lentotunneillaan mieheksi ja lensi aina auringonnousun aikaan. Toimittajat saivat hänestä lopulta vihiä, ja ensimmäisen kerran hänen lento-opinnoistaan uutisoitiin sanomalehdissä 25. toukokuuta 1911. Quimby ja Moisantin sisko Matilda Moisant kävivät keskenään kilpailua siitä, kumpi saisi lentolupakirjan ensin. Quimby yritti lentokoetta ensimmäisen kerran 21. heinäkuuta 1911, mutta epäonnistui laskeutumiskokeessa. Seuraavana päivänä hän yritti uudelleen ja tällä kertaa läpäisi kokeen tehden samalla laskeutumisen tarkkuusennätyksen. Hän sai Aero Club of Americalta 1. elokuuta lentolupakirjan numero 37. Hän oli Yhdysvaltain ensimmäinen ja maailman toinen lentolupakirjan saanut nainen.


title: Harriet Quimby

text: Lupakirjansa saatuaan Quimby osallistui lentokiertueelle Meksikossa. Kiertueen aikana hän päätti yrittää Englannin kanaalin ylitystä. Yritys toteutui lopulta 16. huhtikuuta 1912, ja hänen onnistui huonosta säästä ja sumusta huolimatta lentää Englannista Ranskaan ensimmäisenä naisena. Saavutus jäi lehdissä vähälle huomiolle, sillä "RMS Titanic" oli uponnut juuri lentoa edeltäneenä iltana.


title: Harriet Quimby

text: Quimby näki ilmailun naisille varteenotettavana uramahdollisuutena, ja hänen mukaansa naiset olisivat aivan hyvin voineet ansaita mukavasti rahaa kuljettamalla matkustajia, toimittamalla paketteja, tekemällä ilmavalokuvausta tai opettamalla lentokouluissa. Naislentäjiä ei kuitenkaan hänen aikanaan otettu vakavasti, ja niinpä Quimbykin joutui lennonopettajana toimimisen sijaan esiintymään lentonäytöksissä.


title: Harriet Quimby

text: Quimbystä tuli 1911 Vin Fiz -rypälevirvoitusjuoman mainoskasvo. Hänen mukaansa suunniteltiin violettiin asuun pukeutunut naislentäjähahmo, jota käytettiin Vin Fizin mainoksissa. Housut ja paita olisivat olleet paras asu lentämiseen, mutta housujen käyttämistä pidettiin tuohon aikaan naisille sopimattomana. Niinpä Quimby suunnitteli yhdessä räätälin kanssa itselleen violetin villaisen lentoasun, jonka sai muutettua polvihousuista hameeksi avaamalla muutaman napin.


title: Harriet Quimby

text: Quimby kuoli 1. heinäkuuta 1912 lentonäytöksessä Squantumissa, Massachusettsissa, kun hänen lentämänsä Blériot XI kääntyi sivuttain kesken syöksyn. Quimby ja matkustajana ollut tapahtuman järjestäjä William A. P. Willard lensivät ulos koneen ohjaamosta ja putosivat 300 metriä maahan. Onnettomuuden syyksi epäiltiin muun muassa peräsimen vikaa, tuulenpuuskaa ja Quimbyn pyörtymistä.


title: Harriet Quimby

text: Quimbyn kunniaksi on pystytetty Michiganiin kaksi virallista historiallista maamerkkiä. Yksi on lähellä hänen syntymäpaikkaansa Coldwateria, toinen Quimbyn lapsuudenkodin luona Arcadian kauppalassa. Quimby hyväksyttiin vuonna 2004 Yhdysvaltain kansalliseen ilmailun kunniagalleriaan ja vuonna 2012 Long Islandin ilmailun ja avaruustoiminnan kunniagalleriaan.


title: Harriet Quimby

text: Vuonna 1991 julkaistussa yhdysvaltalaisessa lentopostimerkissä oli Quimbyn kuva.


title: Petäjäjärvi (Ylöjärvi, Poikelus)

text: Petäjäjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä ja Ikaallisissa Poikeluksen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Petäjäjärvi (Ylöjärvi, Poikelus)

text: Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä.


title: Petäjäjärvi (Ylöjärvi, Poikelus)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen alaosan alueeseen (35.342) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,8 metriä mpy.


title: Pitkäjärvi (Ikaalinen, Juhtimäki, läntinen)

text: Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Juhtimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


text: Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä.


text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen yläosan valuma-alueeseen (35.343) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,4 metriä mpy.


title: Iso-Saares

text: Iso-Saares on Pirkanmaalla Ikaalisissa Juhtimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Iso-Saares

text: Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä.


title: Iso-Saares

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen yläosan valuma-alueeseen (35.343) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,6 metriä mpy.


title: Takajärvi (Ikaalinen)

text: Takajärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Juhtimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Takajärvi (Ikaalinen)

text: Järven pinta-ala on 43 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä.


title: Takajärvi (Ikaalinen)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen yläosan valuma-alueeseen (35.343) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 152,9 metriä mpy.


title: Pitkäjärvi (Kuru, Vehmaanperä)

text: Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kallion kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Pitkäjärvi (Kuru, Vehmaanperä)

text: Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä.


title: Pitkäjärvi (Kuru, Vehmaanperä)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Työtönjoen–Pitkäjärven alueeseen (35.352) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,4 metriä mpy.


title: Kalliojärvi (Kuru, Kallio)

text: Kalliojärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kallion kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Kalliojärvi (Kuru, Kallio)

text: Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.


title: Kalliojärvi (Kuru, Kallio)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Kalliojärven alueeseen (35.353) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,5 metriä mpy.


title: Riuttajärvi (Ylöjärvi)

text: Riuttajärvi , tai myös Riuttujärvi , on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Riuttasten kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Riuttajärvi (Ylöjärvi)

text: Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.


title: Riuttajärvi (Ylöjärvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Riuttasjoen alueeseen (35.354) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 159,8 metriä mpy.


title: Tenhusjärvi

text: Tenhusjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Vehmaanperän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Tenhusjärvi

text: Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.


title: Tenhusjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Torttiojan valuma-alueeseen (35.356) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,5 metriä mpy.


title: Luomajärvi (Kuru, Luode)

text: Luomajärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Luoteen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Luomajärvi (Kuru, Luode)

text: Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.


title: Luomajärvi (Kuru, Luode)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Torttiojan valuma-alueeseen (35.356) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162 metriä mpy.


title: Puntasjärvi

text: Puntasjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Anttilanperän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Puntasjärvi

text: Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä.


title: Puntasjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Puntasojan valuma-alueeseen (35.358) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 184,6 metriä mpy.


title: Iso Särkijärvi (Kuru)

text: Iso Särkijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kurun kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Iso Särkijärvi (Kuru)

text: Järven pinta-ala on 77 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä.


title: Iso Särkijärvi (Kuru)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Iso Särkijärven valuma-alueeseen (35.359) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,1 metriä mpy.


title: Mustajärvi (Ruovesi, Rontonmaa)

text: Mustajärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Rontonmaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Mustajärvi (Ruovesi, Rontonmaa)

text: Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä.


title: Mustajärvi (Ruovesi, Rontonmaa)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Mustajoen valuma-alueeseen (35.365) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,8 metriä mpy.


title: Niemijärvi (Ruovesi)

text: Niemijärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Niemijärvi (Ruovesi)

text: Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä.


title: Niemijärvi (Ruovesi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Niemijärven valuma-alueeseen (35.366) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,5 metriä mpy.


title: Salmijärvi (Ruovesi, Helvetinjärvi)

text: Salmijärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Salmijärvi (Ruovesi, Helvetinjärvi)

text: Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä.


title: Salmijärvi (Ruovesi, Helvetinjärvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.367) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 164,1 metriä mpy.


title: Iso Saarijärvi (Ruovesi)

text: Iso Saarijärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Iso Saarijärvi (Ruovesi)

text: Järven pinta-ala on 67 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 8 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.


title: Iso Saarijärvi (Ruovesi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.367) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 168,1 metriä mpy.


title: Iso Kalliojärvi (Ylöjärvi)

text: Iso Kalliojärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Pyydysmäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Iso Kalliojärvi (Ylöjärvi)

text: Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.


title: Iso Kalliojärvi (Ylöjärvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Kalliojärvien valuma-alueeseen (35.369) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,1 metriä mpy.


title: Koukkujärvi (Vilppula)

text: Koukkujärvi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Hokkaskylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Koukkujärvi (Vilppula)

text: Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.


title: Koukkujärvi (Vilppula)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Kurkijärven alueeseen (35.372) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä mpy.


title: Valkeajärvi (Vilppula, Tammikoski)

text: Valkeajärvi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa ja Ruovedellä Tammikosken kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Valkeajärvi (Vilppula, Tammikoski)

text: Järven pinta-ala on 107 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 14 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä.


title: Valkeajärvi (Vilppula, Tammikoski)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Valkeajärven valuma-alueeseen (35.373) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,8 metriä mpy.


title: Ukaanjärvi

text: Ukaanjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Ukaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Ukaanjärvi

text: Järven pinta-ala on 164 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä ja se on 3,7 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 20,5 kilometriä.


title: Ukaanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ukaanjärven alueeseen (35.383) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,1 metriä mpy.


title: Kaletonjärvi (Tampere)

text: Kaletonjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Teiskon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Kaletonjärvi (Tampere)

text: Järven pinta-ala on 64 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 8,7 kilometriä.


title: Kaletonjärvi (Tampere)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Kaletonjärven alueeseen (35.391) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,4 metriä mpy.


title: Lauttajärvi (Tampere)

text: Lauttajärvi on Pirkanmaalla Tampereella Myllykylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Lauttajärvi (Tampere)

text: Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.


title: Lauttajärvi (Tampere)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Lauttajärven–Hankajärven alueeseen (35.392) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,4 metriä mpy.


title: Iso-Viljamoinen

text: Iso-Viljamoinen on Pirkanmaalla Tampereella Savonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Iso-Viljamoinen

text: Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä.


title: Iso-Viljamoinen

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Lauttajärven–Hankajärven alueeseen (35.392) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,6 metriä mpy.


title: Kielikänjärvi

text: Kielikänjärvi tai myös Kielekänjärvi on Pirkanmaalla Tampereella ja Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Kielikänjärvi

text: Järven pinta-ala on 61 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,9 kilometriä.


title: Kielikänjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Kielikänjärven valuma-alueeseen (35.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,8 metriä mpy.


title: Siitinjärvi

text: Siitinjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Leinolankylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Siitinjärvi

text: Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,8 kilometriä.


title: Siitinjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Neejärven valuma-alueeseen (35.395) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,6 metriä mpy.


title: Alan Bradley

text: Alan Bradley (s. 1938 Toronto, Kanada) on kanadalainen kirjailija, joka tunnetaan erityisesti Flavia de Luce -salapoliisiromaaneista. Romaaneiden lisäksi Bradley on kirjoittanut lastenkirjoja, novelleja, radiokuunnelmia ja lehtijuttuja.


title: Alan Bradley

text: Bradley työskenteli 25 vuotta Saskatchewanin yliopistossa Saskatoonissa televisiotekniikan laitoksen johtajana. Hän jäi varhaiseläkkeelle vuonna 1994 voidakseen keskittyä kirjoittamiseen.


title: Alan Bradley

text: Bradley voitti vuonna 2009 amerikkalaisen Agatha Award -palkinnon esikoisjännitysromaanien sarjassa Flavia de Luce -kirjalla "The Sweetness at the Bottom of the Pie".


title: Irma Heydemann

text: Irma Katariina Heydemann (o.s. "Nikkola", s. 23. maaliskuuta 1936 Helsinki) on suomalainen päätoimittaja ja valtiotieteen maisteri (1963). Hän työskenteli lentoemntänä vuoteen 1962 ja aloitti toimittajan työt vuonna 1966. Suomen Kuvalehdessä hän oli toimittajana vuosina 1969–1972 ja toimituspäällikkönä 1972–1975. Kotiliedessä hän oli toinen päätoimittaja vuosina 1975–1978 ja päätoimittajana Kotilääkäri-lehdessä 1979–1991. Irma Heydemann on julkaissut teokset "Avioero" (Tuula Koskenniemen kanssa, 1971), "Arvo Ylppö : Ihmisen ääni" (toim. 1979) ja "Suomen lapsen pitkä marssi" (1980). Hän sai Aikakauslehtien liiton palkinnon vuoden tiedejutusta vuonna 1969.


title: Beth Heiden

text: Elizabeth (Beth) Heiden (s. 27. syyskuuta 1959 Madison, Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pikaluistelija ja pyöräilijä, joka voitti maailmanmestaruuden näissä molemmissa lajeissaan.


title: Beth Heiden

text: Heiden saavutti juniorien yleisluistelun MM-kilpailuissa hopeaa vuosina 1976 ja 1977 sekä voitti kultaa vuosina 1978 ja 1979. Aikuisten sarjassa hän sijoittui yleisluistelun MM-kilpailuissa neljänneksi Keystonessa 1977 ja kymmenenneksi Helsingissä 1978, voitti mestaruuden Den Haagissa 1979 oltuaan nopein kaikilla matkoilla sekä saavutti hopeaa Hamarissa 1980. Sprinttiluistelun MM-kilpailuissa hän sijoittui seitsemänneksi Alkmaarissa 1977 ja saavutti sitten hopeaa Lake Placidissa 1978 ja Inzellissä 1979 sekä pronssia West-Allisissa 1980.


title: Beth Heiden

text: Innsbruckin olympialaisissa 1976 Heiden sijoittui 3 000 metrillä 11:nneksi. Lake Placidin olympialaisiin 1980 hän lähti korkein tavoittein mutta tuloksena oli vain pronssi 3 000 metrillä, viides sija 1 000 metrillä sekä seitsemäs 500 ja 1 500 metrillä. Hänen veljensä Eric Heiden voitti Lake Placidin pikaluisteluissa ennätykselliset viisi kultamitalia.


title: Beth Heiden

text: Maantiepyöräilijänä Beth Heiden voitti maailmanmestaruuden vuonna 1980.


title: Maria Luisa (Espanjan kuningatar)

text: Maria Luisa Teresa (9. joulukuuta 1751 – 2. tammikuuta 1819) oli Parman prinsessa, josta tuli Espanjan kuningatar.


title: Maria Luisa (Espanjan kuningatar)

text: Maria Luisa Teresa oli Parman herttuan tytär, joka sai hyvän koulutuksen kotiopettajiltaan. Hänet kihlattiin kolmetoistavuotiaana serkulleen tulevalle Espanjan kuningas Kaarle IV:lle, ja he menivät naimisiin vuonna 1765. Heidän poikansa, tuleva kuningas Ferdinand VII, syntyi vuonna 1784. Maria Luisa oli raskaana 24 kertaa, mutta vain seitsemän lapsista selvisi aikuisikään asti.


title: Maria Luisa (Espanjan kuningatar)

text:
Kaarle nousi valtaistuimelle vuonna 1788 isänsä kuoltua.
Kaarle oli heikko kuningas, jonka aikana Espanja oli likimain Ranskan vasalli. Maria Luisa käytti paljon valtaa yhdessä rakastajansa Manuel de Godoyn kanssa.


title: Maria Luisa (Espanjan kuningatar)

text: Napoleon pakotti Kaarle IV:n ja Ferdinand VII:n luopumaan vallasta veljensä Joseph Bonaparten hyväksi vuonna 1808. Maria Luisa ja Kaarle lähtivät maanpakoon, ensin Ranskaan ja sieltä Italiaan, missä Maria Luisa kuoli vuonna 1819.


title: Hoidon vaikuttavuus

text: Hoidon vaikuttavuudella tarkoitetaan sitä, tuottaako annettu hoito tavoitellun tai riittävän terveyshyödyn. Lääkehoito koetetaan kaksoissokkotutkimuksilla, joissa toiseen ryhmään kuuluvat saavat lääkettä ja toiseen ryhmään kuuluvat plaseboa. Näistä plasebo edustaa vaihtoehtoa jossa hoidolla ei ole vaikuttavuutta. Lääke on vaikuttava kun se poikkeaa plasebosta. Hoidon vaikuttavuus on tärkeää sellaisen sairauden tapauksessa joka tuottaa korkean kustannuksen yhteiskunnalle. Tällainen on esimerkiksi diabetes, jonka hoitamisessa käytetyt diabeteslääkkeet ovat Kelan suurin korvauserä. Lääkettä tai hoitomuotoa tulisi käyttää vain jos se hyödyttää potilasta. Vaikuttavuudessa otetaan myös huomioon haittavaikutukset ja hinta suhteutettuna hyötyyn. Sairauksista on myös hoitoresistenttejä muotoja, jolloin potilas ei ole saanut kokeilluista hoidoista hyötyä. Esimerkiksi lääkeresistentin masennuksen esiintyvyys on Suomen väestössä noin yksi prosentti. Tarkemmin määriteltynä lääkeresistentti masennus on: ""Masennus on lääkeresistentti, jos oireiden voimakkuus ei ole puolittunut lähtötilanteesta, vaikka hoito olisi toteutettu asianmukaisesti kahdella eri farmakologiseen ryhmään kuuluvalla masennuslääkkeellä"".


title: Flavia de Luce

text: Flavia de Luce on kanadalaisen Alan Bradleyn kirjoittaman salapoliisisarjan päähenkilö. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran teoksessa "Piiraan maku makea".


title: Flavia de Luce

text: Flavian tarina alkaa vuodesta 1950, jolloin hän on 11-vuotias. Hän asuu isänsä ja siskojensa kanssa Buckshaw’n kartanossa englantilaisessa pikkukylässä nimeltä Bishop’s Lacey. Hän on hyvin taitava harrastelijakemisti, jota kiinnostavat erityisesti myrkyt. Kartanossa on edesmenneen Tarquin-enon laboratorio, jossa Flavia tekee kokeitaan. Ensimmäisen kerran hän ratkaisee murhan, kun kartanon pihamaalta löytyy ruumis.


title: Flavia de Luce

text: Perheen äiti Harriet on kuollut kiipeilyonnettomuudessa Flavian ollessa vuoden vanha. Flavialla on kaksi isosiskoa, Ophelia (17) ja Daphne (13). Ophelia on kiinnostunut lähinnä ulkonäöstään, ja Daphne puolestaan uppoutuu kirjoihin. Ophelia on tytöistä ainoa, jolla on omia muistoja äidistä, minkä vuoksi Flavia on hänelle kateellinen. Siskot kiusaavat usein Flaviaa. Tyttöjen isä on intohimoinen filatelisti, joka viettää suurimman osan ajasta postimerkkiensä parissa.


title: Flavia de Luce

text: Kartanossa asuu perheen lisäksi Arthur Dogger. Hän on pelastanut kartanon isännän hengen sodassa. Dogger on palkattu alun perin kamaripalvelijaksi, mutta hän on siirtynyt pääasiassa puutarhuriksi. Hän on ollut toisen maailmansodan aikana japanilaisten sotavankina ja kärsii posttraumaattisesta stressistä, mikä aiheuttaa toisinaan poissaolokohtauksia ja muistikatkoksia.


title: Flavia de Luce

text: Doggerin lisäksi kartanossa työskentelee rouva Mullet kodinhoitajana ja kokkina. Rouva Mulletin laittamat jälkiruoat ovat tosin sellaisia, että ne on parempi jättää syömättä. Rouvalle jääkin usein runsain määrin tähteitä miehelleen kotiin vietäväksi.


title: M’Pessoba

text: M’Pessoba on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 40 kilometriä Koutialasta luoteeseen. Kunnassa on 35 300 ja kylässä 9 900 asukasta (vuonna 2009).


title: M’Pessoba

text: M’Pessoban kunnan pinta-ala on 896 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Koutialan piirin Taon ja Fakolon, etelässä N’Golonianasson ja N’Tossonin, lännessä Karagouana Mallén ja Kafo Fabolin sekä pohjoisessa Zaninan ja Ségoun alueen Blan piirin Beguenén ja Samabogon kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Kasvillisuus on pensassavannia.


title: M’Pessoba

text: Kuntaan kuuluu 20 kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja ja fulbeja.


title: M’Pessoba

text: M’Pessoban kautta kulkee Koutialan ja Blan välinen maantie RN12. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, hirssi, maissi, durra ja riisi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja.


title: M’Pessoba

text: Kunnassa toimivat M’Pessoban maatalousoppilaitos ja N’Tarlan agronominen tutkimusasema.


title: M’Pessoba

text: Paikallinen nähtävyys on M’Pessoban vanha moskeija, joka on rakennettu pian Djennén suurmoskeijan jälkeen. Viranomaiset estivät sen purkamisen huhtikuussa 2016.


title: Chien-Shiung Wu

text: Chien-Shiung Wu (31. toukokuuta 1912 – 16. helmikuuta 1997) oli kiinalaissyntyinen yhdysvaltalainen ydinfyysikko, joka osallistui Manhattan-projektiin.


title: Chien-Shiung Wu

text: Chien-Shiung Wu syntyi Kiinassa lähellä Shanghaita. Hän aloitti Nanjingin yliopistossa matematiikan opinnot vuonna 1930, mutta vaihtoi pääaineekseen fysiikan ja valmistui kandidaatiksi vuonna 1934.


title: Chien-Shiung Wu

text: Häntä rohkaistiin jatkamaan opintojaan Yhdysvalloissa, ja hän tapasi siellä tulevan nobelistin Ernest Lawrencen sekä tulevan aviomiehensä Luke Chia Yuanin ja aloitti jatko-opinnot Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä aiheenaan uraanin fissiotuotteet. Väitöskirja valmistui vuonna 1940. Pariskunta meni naimisiin ja muutti Yhdysvaltojen itärannikolle, missä Yuan työskenteli Princetonin yliopistossa ja Wu Smith Collegessa. Pian Wukin siirtyi Princetoniin.


title: Chien-Shiung Wu

text: Vuonna 1944 Wu alkoi työskennellä Manhattan-projektissa. Hän ratkaisi Enrico Fermiä vaivaneen ongelman ja kehitti menetelmän, jolla uraanimalmista voitiin rikastaa suuria määriä uraania atomipommien polttoaineeksi.


title: Chien-Shiung Wu

text: Lopetettuaan Manhattan-projektissa 1945 Wu jatkoi uraansa Columbian yliopiston fysiikan laitoksella, mistä hänestä tuli kokeellisen ydinfysiikan johtava asiantuntija. Vuonna 1957 Wun johtama työryhmä totesi, että koboltti-60:n beetahajoaminen ei noudattanut pariteetin säilymislakia, mikä osoitti, että luonnonlait tekevät eron oikean ja vasemman välille. Teorian siitä, että pariteetti ei säily, kehittäneet teoreettiset fyysikot, Tsung-Dao Leen ja Chen Ning Yang, saivat Nobelin fysiikanpalkinnon, mutta Wu, joka oli kokeellaan osoittanut että teoria pitää paikkansa, jäi ilman palkintoa.


title: Agneta Rahikainen

text: Agneta Rahikainen (s. 1963 Helsinki) on suomalainen kirjallisuustutkija ja kirjailija.


title: Agneta Rahikainen

text: Agneta Rahikainen on kirjallisuustutkijana tarkastellut muiden muassa Henry Parlandia sekä Johan Ludvig ja Fredrika Runebergia. Väitöstutkimuksessaan (2014) hän tutki Edith Södergrania. Siinä hän tuomitsi aihetta aiemmin tutkineiden Gunnar Tideströmin ja Olof Enckellin tulkinnat Södergranista. Rahikaisen mukaan vanhat tulkinnat perustuivat hatariin lähteisiin ja kuulopuheisiin. Tideström esimerkiksi pyrki näkemään Södergranin runot elämäkerrallisina. Hän etsi niistä havaintoja muun muassa runoilijan mielenterveysongelmista ja miessuhteista. Södergran haluttiin nähdä runouden luonnonlapsena eikä otettu huomioon hänen Pietarin saksalaisessa tyttökoulussa hankkimaansa tietopohjaa.


title: Agneta Rahikainen

text: Agneta Rahikainen sai Runeberg-teoksestaan Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon 2004.


title: Chevrolet SSR

text: Chevrolet SSR (Super Sport Roadster) on Chevroletin retrotyylisesti muotoiltu henkilöauto. Ensiesittely tapahtui uutena vuotena 2003. Sitä valmistettiin Lansingin kaupungissa, Michiganissa.


title: Nafanga

text: Nafanga on maalaiskunta Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Karangasso sijaitsee 25 kilometriä Koutialasta kaakkoon. Kunnassa on 8 800 ja keskuskylässä 3 600 asukasta (vuonna 2009).


title: Nafanga

text: Nafangan kunta rajoittuu pohjoisessa Koutialan piirin Logouanan, idässä Zébalan, etelässä Koninguén, lännessä Koloniguén ja Sincinan sekä kaakossa Yorosson piirin Karanganan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Kasvillisuus on metsäsavannia. Seutu kuuluu Sudanin ilmastovyöhykkeeseen.


title: Nafanga

text: Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja. Lisäksi on boboja, fulbeja ja dogoneja.


title: Nafanga

text: Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, hirssi, durra ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, siat ja siipikarja.


title: Asima Chatterjee

text: Asima Chatterjee (23. syyskuuta 1917 – 22. marraskuuta 2006) oli intialainen orgaanisen kemian tohtori. Hän tutki rohdoskasvien vaikuttavia ainesosia etsiessään lääkkeitä malariaa ja epilepsiaa vastaan. Hänen panoksensa syöpälääkkeinä käytettävien vinka-alkaloidien tutkimuksessa on erityisen merkittävä.


title: Asima Chatterjee

text: Chatterjee tutki myös belahedelmäpuun kuoren ja hedelmien sisältämiä kumariineja, jotka auttavat ruoansulatusvaivoihin.


title: Live Alone

text: Live Alone on skotlantilaisen rockyhtye Franz Ferdinandin kappale, joka julkaistiin viidentenä singlenä yhtyeen kolmannelta studioalbumilta ’’’’ 13. marraskuuta 2009. Kappale on yhtyeen jäsenten Alex Kapranosin, Nick McCarthyn, Bob Hardyn ja Paul Thomsonin kirjoittama.


title: Live Alone

text: Singlen B-puolena julkaistiin kolme remixiä kappaleesta.


title: Ossi Niemimuukko

text: Ossi Juhani Niemimuukko (s. 17. heinäkuuta 1947 Lappee) toimi Suomen rautatieverkostosta vastanneen Ratahallintokeskuksen ylijohtajana.


title: Ossi Niemimuukko

text: Ossi Niemimuukko syntyi Arvo Niemimuukon ja Helny Mikkosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1973 on Eeva Stoor. Niemimuukko valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1974. Hän työskenteli Rautatiehallituksessa turvalaitesuunnittelijana 1974–1980 ja projektipäällikkönä 1980–1984. VR:n sähköasennuskeskuksen päällikkö Niemimuukko oli 1984–1989 ja sähköyksikön päällikkö 1988–1994. Hän toimi liikenneministeriön projektipäällikkönä 1994–1995 ja Ratahallintokeskuksen ylijohtajana 1995–2009. Liikenneviraston rautatieosaston ylijohtajaksi Niemimuukko nimitettiin vuonna 2010.


title: Kansallinen pelastushallitus (Jemen)

text: Kansallinen pelastushallitus (arabiaksi: حكومة الإ نقاذ الو طني) on Jemenin sisällissotaa käyviä huthikapinallisia ja Yleistä kansankokous-puoluetta edustavan Ylimmän poliittisen neuvoston nimittämän pääministerin marraskuussa 2016 muodostama hallitus. Hallitus on kilpaileva hallitus Jemenin kansainvälisesti tunnustetulle keskushallinnon presidentti Abdrabuh Mansur Hadin johtamalle bin-Dagherin hallitukselle. Yhdistyneet kansakunnat ei ole tunnustanut Kansallista pelastushallitusta.


title: Kansallinen pelastushallitus (Jemen)

text: Hallituksessa on 42 ministeriä. Hallituksen tarkoitus on laittaa Jemenin sisäinen tilanne kuntoon ja reagoida Saudi-Arabian aggressioon.


title: Kansallinen pelastushallitus (Jemen)

text: Pääministeri Abdul Aziz Saleh Bin Habtourin johtama hallitus aloitti toimintansa 29. marraskuuta 2016.


title: Kansallinen pelastushallitus (Jemen)

text: Keskushallintoa vastaan kapinaan nousseet Jumalan puolustajat (huthit) ja entisen presidentti Ali Abdullah Salehin johtama Yleinen kansankokous-puolue perustivat hallitsemilleen alueille hallinnoksi ensin parlamenttia vastaavan Vallankumouskomitean, jonka korvasivat elokuussa 2016 Ylimmällä poliittisella neuvostolla.


title: Kansallinen pelastushallitus (Jemen)

text: 2. lokakuuta 2016 neuvosto nimitti Adenin entisen kuvernöörin Abdul Aziz Bin Habtoorin pääministeriksi muodostamaan Kansallisen pelastushallituksen. Yhdistyneet kansakunnat ilmoitti 5. lokakuuta 2016, että se ei tunnusta hallitusta Jemenin lailliseksi hallitukseksi, vaan se tunnustaa ainoastaan presidentti Abd Rabbo Mansur Hadin hallituksen.


title: Kansallinen pelastushallitus (Jemen)

text: Uusi hallitus vannoi virkavalansa 29. marraskuuta 2016. Jemenin parlamentti antoi luottamuksensa hallitukselle 10. joulukuuta 2016.


title: Victoria Benedictsson

text: Victoria Benedictsson (syntyjään "Victoria Maria Bruzelius", 6. maaliskuuta 1850 Trelleborg – 21. heinäkuuta 1888 Kööpenhamina) oli ruotsalainen kirjailija. Hän käytti nimimerkkiä Ernst Ahlgren.


title: Victoria Benedictsson

text: Benedictsson vietti lapsuutensa skoonelaisella maaseudulla Dommen kylässä. Hän debytoi vuonna 1884 teoksella "Från Skåne". Hän avioitui 21-vuotiaana 49-vuotiaan hörbylaisen leskimiehen kanssa. Avioliitto oli onneton ja Benedictssonilla oli vuosina 1886–1888 rakkaussuhde tanskalaisen kirjallisuuskriitikon Georg Brandesin kanssa. Onnettoman rakkauselämän on usein katsottu ajaneen häntä kohti itsemurhaa, mutta hän oli tyytymätön myös epävarmaan asemaansa kirjailijana. Nykyisin hänen katsotaan olleen August Strindbergin tavoin synnyttämässä realistista virtausta Ruotsin kaunokirjallisuuteen. Häntä pidetään myös varhaisena feministinä. Hän teki itsemurhan hotellihuoneessaan Kööpenhaminassa.


title: Nampé

text: Nampé on maalaiskunta Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Baramba sijaitsee 25 kilometriä Koutialasta pohjoiseen. Kunnassa on 4 800 ja keskuskylässä 2 000 asukasta (vuonna 2009).


title: Nampé

text: Nampén kunta rajoittuu idässä Koutialan piirin Songo-Doubacorén, etelässä Songouan, lännessä Fakolon ja pohjoisessa Ségoun alueen Blan piirin Diaramanan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot.


title: Nampé

text: Kuntaan kuuluu neljä kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, bambaroita ja fulbeja.


title: Nampé

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, hirssi, durra, riisi, maapähkinä ja pavut. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, siat ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.


title: Marketta Kääriäinen

text: Marketta Elisabet Kääriäinen (s. 7. lokakuuta 1951 Kuopio) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edusti vuodesta 1970 lähtien Kuopion Sisu-Veikkoja ja hänen valmentajanaan toimi Pentti T. Kääriäinen.


title: Marketta Kääriäinen

text: Kalevan kisoista Kääriäinen saavutti kuulantyönnön pronssia vuosina 1974 ja 1976. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kilpailuista hopeaa vuonna 1972 ja pronssia vuonna 1975. Ennätyksikseen Kääriäinen työnsi ulkoradoilla 13,95 metriä (1976) ja hallissa 12,57 metriä (1975). Virallisiin kilpailuihin hän ei ole osallistunut vuoden 1983 jälkeen.


title: Eija Puolakka

text: Eija Maria Puolakka (s. 31. maaliskuuta 1959 Oulu) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen korkeushyppääjä. Hän edusti Oulun Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimi Eila Vartiainen.


title: Eija Puolakka

text: Kalevan kisoista Puolakka saavutti korkeushpyn hopeaa vuonna 1976. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kilpailuista hopeaa vuonna 1977 ja pronssia vuonna 1975. Ennätyksikseen Puolakka hyppäsi ulkoradoilla 173 cm (1976) ja hallissa 167 cm (1975). Virallisiin kilpailuihin hän ei ole osallistunut vuoden 1977 jälkeen.


title: Jättipiikkimakrilli

text: Jättipiikkimakrilli ("Caranx ignobilis") on piikkimakrilleihin kuuluva laji, joka voi kasvaa jopa 1,70 metrisiksi. Suurin osa on kumminkin 25–100 cm pitkiä.


title: Jättipiikkimakrilli

text: Jättipiikkimakrillit ovat petoja, ja syövät lähinnä rapuja ja muita äyriäisiä . Ne syövät myös lintuja. Ne hyppäävät vedestä ja saalistavat linnun suurella suullaan.


title: Jättipiikkimakrilli

text: Jättipiikkimakrillia tavataan laajoilla alueilla trooppisella Indopasifisella merialueella.


title: N’Golonianasso

text: N’Golonianasso on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 25 kilometriä Koutialasta länteen. Kunnassa on 19 800 ja kylässä 4 400 asukasta (vuonna 2009).


title: N’Golonianasso

text: N’Golonianasson kunta rajoittuu pohjoisessa Koutialan piirin M’Pessoban, idässä Koutialan ja N’Goutjinan, etelässä Faguin ja lännessä Konséguélan ja N’Tossonin kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Kasvillisuus on pensassavannia.


title: N’Golonianasso

text: Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja. Lisäksi on bambaroita.


title: N’Golonianasso

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra ja hirssi. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.


title: Saara Saarela

text: Saara Eliisa Saarela (s. 18. helmikuuta 1971 Helsinki) on suomalainen elokuvaohjaaja. Hän on ohjannut muun muassa elokuvat "Kuningas Hidas" (2000), "Hengittämättä ja nauramatta" (2002), "Väärät juuret" (2009) ja "Venetsialainen" (2010), sekä televisiosarjan "Yövuoro" (2005).


title: Saara Saarela

text: Saarela on valittu Aalto-yliopiston elokuvaohjauksen professoriksi keväällä 2018 alkavalle viisivuotiselle toimikaudelle. Hän on toiminut Suomen Elokuvaohjaajaliiton puheenjohtajana vuodesta 2016.


title: Keurusselän alue

text: Keurusselän alue (vesistöaluetunnus 35.62) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 669,8 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 20,44 %. Vesistön alueen alarajana on Mäntän voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1647,2 neliökilometriä ja sen järvisyys on 11,49 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Kuoreveden alueeseen (35.61).


title: Keurusselän alue

text: Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Kuoreveden alue

text:
Kuoreveden alue (vesistöaluetunnus 35.61) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 233,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,45 %.
Vesistön alueen alarajana on Vilppulankoski, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2027,52 neliökilometriä ja sen järvisyys on 11,45 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Ruoveden alueeseen (35.33).


title: Kuoreveden alue

text: Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta :


title: Catarina Fagerholm

text: Vuonna 2017 Catarina Fagerholm toimi Instru optiikan toimitusjohtajuuden ohella Attendon ja Restelin sekä Kaupan liiton hallitusten jäsenenä; helmikuusta 2018 myös Capmanin hallituksessa. Talouselämä-lehti arvioi hänet Suomen talouselämän 21. merkittävimmäksi päättäjänaiseksi (2017).


title: Catarina Fagerholm

text: Fagerholm on kertonut halustaan tukea suomalasten naisjohtajien uran etenemistä ja osallistuu Keskuskauppakamarin naisjohtajuusohjemaan.


title: Catarina Fagerholm

text: Catarina Fagerholmin isosisko on Jannica Fagerholm. Heidän isoisänsä oli pääministeri K.-A. Fagerholm.


title: Asunnanjärvi

text: Asunnanjärvi on Keski-Suomessa Keuruun Asunnalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Asunnanjärvi

text: Järven pinta-ala on 270 hehtaaria eli 2,7 neliökilometriä. Se on 3,0 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvellä on selkeä järvenselkä, mutta Talasniemi ja Selkäniemi kaventavat sitä. Talasniemi suojaa Rimminlahtea, joka on yli puoli kilometriä pitkä ja lahdenpohjalla sijaitsee järven luusua, mistä alkaa Rimminjoki. Rimminlahden suulla sijaitsee Hemminkisaari (1,2 hehtaaria), joka suojaa viereistä Seiväslahtea. Itäpuolella sijaitsee Selkäniemim jonka itäpuolelle jää Kamppilanlahti. Lahdensuu on nimeltään Uittosalmi ja lahti haarautuu pohjoiseen Halkolahdeksi ja etelään Kalliolahdeksi. Järvenselän luoteispäässä on Hietalahti ja sen eteläpuolella saaristo ja edelleen vielä Myllylahti.


title: Asunnanjärvi

text: Järvessä on laskettu olevan yhdeksän saarta. Niiden yhteispinta-ala on 4,0 hehtaaria, mikä on noin 1,6 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi eli Vasikkasaari (1,7 hehtaaria) ja Hemminkisaari ovat yli hehtaarin suuruisia, kuusi yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Muita nimettyjä saaria ovat Myllysaari (0,8 hehtaaria) ja Valakkasaari. Kalliosaari on nimestään huolimatta niemi.


title: Asunnanjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 7,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0072 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 8,9 metriä. Syvin kohta sijaitsee aivan Kalliosaaren itäpuolella ja sen edustalla olevasa syvänteessä. Toinen syvänne sijaitsee Hietalahden edustalla, missä on 8,0 metriä syvää.


title: Asunnanjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 16 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 2,0 kilometriä. Rannat ovat metsämaata, vaikka rannan tuntumassa on kaksi peltopalstaa. Järven kaakkoispäässä on metsä soistunutta. Asutus on järvellä haja-asutusta, mutta sen pohjoisosassa asutus muodostaa Asunnan kulmakunnan. Rannoille on rakennettu lähes 40 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 23 tai Havunkylälle menevältä tieltä. Valtatien ja järven välissä kulkee Haapamäki–Jyväskylä-rautatie. Junat näkyvät järvelle Puutelahdella, Hietalahdella ja Pajalahdella.


title: Asunnanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Asunnanjärven alueeseen (35.682) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,8 metriä mpy.


title: Asunnanjärvi

text: Järvi saa pääosan vedestään Kolonjärven alueelta (35.683), jonka pääjärvi on Kolonjärvi (240 ha). Sen laskujoki on vain 400 metriäpitkä. Myös idästä tulee Vähä-Asunnan (8 ha) laskuoja, johon laskee myös Vähä-Asunnan valuma-alueen (35.687) laskupuro Lempaatpuro. Järvee tulee etelästä Havunjoen valuma-alue (35.688), jonka laskujoki on Havujoki. Havunjoen pääjärvi on Havunjärvi (92 ha).


title: Asunnanjärvi

text: Asunnanjärven alueella on kolme yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Vuorenalanen (3 ha), Virkalampi (2 ha) ja Päijänteenlampi (1 ha).


title: Asunnanjärvi

text: Järven laskujoki on Myllylänjoki. Joen nimi on yläjuoksulla Rimminjoki, sen jälkeen Myllylänkoski, keskijuoksulla Myllylänjoki ja alajuoksulla Hirvonjoki. Joki laskee Pohjoisjärveen (305 ha), joka on Pohjoisjärven alueen (35.681) pääjärvi. Viimeinen laskuosuus Hoskarinjoki laskee Pohjoisjärven vedet Keurusselkä–Ukonselkään, jonka pinta-ala on molemmat järvenosat yhdessä 11 822 ha.


title: Asunnanjärven valuma-alue

text: Asunnanjärven valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.68) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 169,49 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 8,12 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Keurusselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Keurusselän alueelle (35.62).


title: Asunnanjärven valuma-alue


title: N’Goutjina

text: N’Goutjina on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 15 kilometriä Koutialasta etelään. Kunnassa on 19 600 ja kylässä 3 400 asukasta (vuonna 2009).


title: N’Goutjina

text: N’Goutjinan kunta rajoittuu pohjoisessa Koutialan, idässä Sincinan, etelässä Kapalan ja Zangasson ja lännessä N’Golonianasson kuntiin.


title: N’Goutjina

text: Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, boboja, fulbeja ja dogoneja.


title: N’Goutjina

text: Kunnan läpi kulkee Koutialasta Burkina Fason rajalle johtava maantie RN12. Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi ja durra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.


title: Zakspeed 891

text: Zakspeed 891 on Formula 1 -talli Zakspeedin käyttämä auto kaudella . Autolla kilpailivat Bernd Schneider ja Aguri Suzuki.


title: Zakspeed 891

text: Kaudelle 1989 muutettujen sääntöjen vuoksi Zakspeed joutui tekemään merkittäviä muutoksia autoihinsa. Suunnittelija Gustav Brunner ja komposiittipuolen asiantuntija Nino Frisson tekivät Zakspeed 891 -mallista ketterämmän ja sulavamman korin ja rungon osalta. Pakotettu induktio () moottorissa oli kielletty, minkä vuoksi Zakspeed käytti oman nelisylinterisen moottorinsa sijasta Yamahan V8 moottoria.


title: Zakspeed 891

text: Kuljettajat karsiutuivat usein kisoista. Bernd Schneider pääsi kahdesti kilpailuihin (molemmissa keskeytys), mutta Aguri Suzuki karsiutui kaikista kisoista.


title: Niantaga

text: Niantaga on maalaiskunta Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Koloni sijaitsee 60 kilometriä Koutialasta koilliseen. Kunnassa on 6 200 ja keskuskylässä 4 000 asukasta (vuonna 2009).


title: Niantaga

text: Niantagan kunta rajoittuu kaakossa Koutialan piirin Koromon, etelässä Songo-Doubacorén, lännessä Ségoun alueen Blan piirin Diaramanan, pohjoisessa Yangasson ja koillisessa Sanin piirin Diakourounan ja Tourakolomban kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot.


title: Niantaga

text: Kuntaan kuuluu kolme kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, fulbeja ja bambaroita.


title: Niantaga

text: Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi, durra, riisi, maapähkinä ja pavut. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit.


title: Pitkäjärvi (Rautjärvi, Metsäkylä)

text: Pitkäjärvi (), järvinumero Suomen järvirekisterissä 04.199.1.001, on Vuoksen vesistöön kuuluva järvi Suomen ja Venäjän rajalla Rautjärven Metsäkylässä Etelä-Karjalassa Suomessa ja Leningradin alueen ja Karjalan tasavallan rajalla Venäjällä. Järven pinta-ala on 41,79 hehtaaria, rantaviivan pituus 3,51 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 74,8 metriä. Sen valuma-alueen pinta-ala on 14,821 201 km²


title: Pitkäjärvi (Rautjärvi, Metsäkylä)

text: Järvi kuuluu Vuokseen lähellä Käkisalmea laskevan Ilmeenjoen () valuma-alueeseen (Suomen vesistöaluejaossa vesistöaluenumero 04.199).


title: Pitkäjärvi (Rautjärvi, Metsäkylä)

text: Rautjärvellä on myös toinen Pitkäjärvi-niminen järvi. Se kuuluu Hiitolanjoen vesistöön ja sijaitsee Rautjärven Pitkäjärven kylässä.


title: Parakeratoosi

text: Parakeratoosi tarkoittaa ihon keratisoitumista ja epidermiksen paksuuntumista siten, että marraskeden solut säilyttävät tumansa. Tällaiset ihomuutokset ovat tyypillisiä esimerkiksi psoriasiksessa ja ekseemassa.


title: N’Tossoni

text: N’Tossoni on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 45 kilometriä Koutialasta luoteeseen. Kunnassa on 6 700 ja kylässä 4 000 asukasta (vuonna 2009).


title: N’Tossoni

text: N’Tossonin kunta rajoittuu pohjoisessa Koutialan piirin Karagouana Mallén, idässä N’Golonianasson, etelässä Konséguélan ja lännessä Miénan kuntiin. Kasvillisuus on pensassavannia.


title: N’Tossoni

text: Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja ja fulbeja.


title: N’Tossoni

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi ja durra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.


title: Ritva Suni

text: Ritva Helena Suni (s. 4. huhtikuuta 1957 Helsinki) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kiekonheittäjä. Hän edusti Pakilan Vetoa.


title: Ritva Suni

text: Kalevan kisoista Suni saavutti kiekonheiton pronssia vuosina 1973 ja 1975. Ennätyksekseen hän heitti tuloksen 44,92 metriä (1975). Virallisiin kilpailuihin Suni ei ole osallistunut vuoden 1976 jälkeen.


title: Marja-Liisa Laukka

text: Marja-Liisa Laukka (myöh. Sutinen, 3. heinäkuuta 1954 Raahe – 20. toukokuuta 2016) oli suomalainen keihäänheittäjä. Hän edusti Raahen Vesaa.


title: Marja-Liisa Laukka

text: Kalevan kisoista Laukka saavutti keihäänheiton pronssia vuosina 1973 ja 1974. Ennätyksekseen hän heitti tuloksen 46,90 metriä vuonna 1972. Virallisiin kilpailuihin Laukka ei ole osallistunut vuoden 1975 jälkeen.


title: Yrjö Manninen

text: Yrjö Aukusti (Yrjö A.) Manninen (1. kesäkuuta 1901 Hankasalmi – 1. joulukuuta 1985 Ilomantsi) oli suomalainen poliitikko. Manninen toimi SKDL:n kansanedustajana vuosina 1945–1948 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Manninen toimi Ilomantsin kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Vuonna 1950 Manninen toimi presidentin valitsijamiehenä.


title: Yrjö Manninen

text: Manninen suoritti osuuskauppakoulun alkeiskoulun 1925, osuuskauppakoulun 1927 ja maataloustuote- ja tarvikekurssin 1935 Kulutusosuuskuntien Keskusliiton osuuskauppakoulussa. Manninen toimi maataloustöissä Hankasalmella 1913–1919, puuseppänä 1920–1923, myyjänä ja myymälänhoitajana Suolahden osuuskaupassa 1924–1929, Osuusliike Oma-Avun myymälänhoitajana Ilomantsissa 1929–1930 ja 1936–1940, Lihatuote Oy:n toimitusjohtajana Suolahdessa 1930–1934, päämyymälänhoitajana Ylä-Savon osuusliikkeessä Iisalmessa 1934–1936, Ilomantsin siirtoväen huoltojohtajana 1940–1945, kansanhuollonjohtajana 1941–1945, Koita Oy:n toimitusjohtajana 1947–1977, tekstiililiikkeen omistajana Ilomantsissa vuodesta 1950, Kansaneläkelaitoksen piiriasiamiehenä 1938–1945, väestönsuojelupäällikkönä 1939–1940 sekä asutusneuvojana 1944–1945.


title: Yrjö Manninen

text: Mannisen vanhemmat olivat torppari Matti Manninen ja Iida Ikonen. Mannisen puoliso vuosina 1928–1943 oli Elli Alma Nikander ja vuodesta 1950 Hilja Maria Huohvanainen. Manniselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1967.