title: Erkki Ervamaa

text: Ervamaa kävi Tornion yhteiskoulua ja oltuaan perustamassa keväällä 1933 Sinimustat-järjestön paikallisosastoa hän joutui erotetuksi koulusta. Hän osallistui Sinimustien kesäleirille 1933 ja tutustui siellä järjestön johtajiin Elias Simojokeen ja Jaakko Virkkuseen. Kun Ervamaa muutti syksyllä 1934 Helsinkiin hän liittyi mukaan Sinimustien sisärenkaaseen. Syksyllä 1935 hän osallistui järjestön suunnitteleman Viron vallankaappaushankkeen valmisteluun ja teki useita kuriirimatkoja Tallinnaan kuljettaen kirjeitä Viron vapsien maanalaisille johtajille. Kaappaushankkeen epäonnistuttua joulukuun alussa 1935 Tallinnassa oleskellut Ervamaa vältti siellä pidätyksen mutta hänet pidätettiin myöhemmin Suomessa.


title: Erkki Ervamaa

text: Ervamaa vihittiin papiksi 1938, ja hän toimi ennen sotia vuonna 1939 Sallassa Tuutijärven rajaseutupastorina. Sotien jälkeen hän oli seurakuntapappina ja myös oppikoulunopettajana muun muassa Munkkiniemen yhteiskoulussa Helsingissä. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä 1957–1961.


title: Helsingin Navigaatioseura

text: Helsingin Navigaatioseura on Suomen vanhin suomenkielinen navigaatioseura. Helsingin Navigaatioseura on perustettu 1957.


title: Helsingin Navigaatioseura

text: Suomen Navigaatioliiton jäsenseurana HNS tarjoaa sekä teoreettista että käytännön merenkulkukoulutusta vapaa-ajan veneilijöille. Seuran tarkoituksena on edistää merenkulun harrastusta ja veneilijöiden navigointitaitoja muun muassa tiedotustoiminnalla ja merenkulkukilpailuja järjestämällä.


title: Quirino

text: Quirino on Filippiinien Cagayan Valleyn alueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Cabarroguis. Sen naapureita ovat pohjoisessa Isabela, kaakossa Aurora ja lännessä Nueva Vizcaya. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 176 786.


title: Rizal (provinssi)

text: Rizal on Filippiinien Calabarzonin alueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Antipolo. Sen naapureita ovat pohjoisessa Bulacan, idässä Quezon, etelässä Laguna ja lännessä Metro Manila. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 2 484 840.


title: Romblon

text: Romblon on Filippiinien Mimaropan alueella sijaitseva saaristoprovinssi. Sen pääkaupunki on Romblon. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 283 930.


title: Uusi maa (romaani)

text: Uusi maa () on Margaret Atwoodin vuonna 2013 ilmestynyt romaani. Kristiina Drewsin suomennos ilmestyi vuonna 2015. Teos on jatkoa Atwoodin tieteisromaaneille "Oryx ja Crake" (2003) ja "Herran tarhurit" (2009).


title: Uusi maa (romaani)

text: "Uusi maa" voitti vuoden 2016 Tähtivaeltaja-palkinnon.


title: Samar (provinssi)

text: Samar on Filippiinien Itä-Visayasin alueella Samarin saarella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Catbalogan. Sen naapureita ovat pohjoisessa Northern Samar ja idässä Eastern Samar. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 733 377.


title: Sarangani

text: Sarangani on Filippiinien SOCCSKSARGENin alueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Alabel. Sen naapureita ovat pohjoisessa South Cotabato ja Davao del Sur ja idässä Davao Occidental. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 498 904.


title: Siquijor

text: Siquijor on Filippiinien Keski-Visayasin alueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Siquijor. Se muodostuu Siquijorin saaresta ja on Filippiinien kolmanneksi pienin provinssi pinta-alalla ja väkiluvulla mitattuna. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 91 066.


title: Sorsogon

text: Sorsogon on Filippiinien Bicolin alueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Sorsogon. Sen ainoa rajanaapuri on Albayn provinssi, joka sijaitsee sen pohjoispuolella. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 740 743.


title: Voitto Ranne

text: Outi Voitto Ranne (s. 14. elokuuta 1932 Ulvila) on suomalainen ammattijärjestöjohtaja. Hän toimi Opettajien ammattijärjestön (OAJ) ensimmäisenä puheenjohtajana vuodesta 1975 sekä Akavan puheenjohtajana 1991–1995. Vuonna 1985 hän sai kouluneuvoksen arvonimen.


title: Voitto Ranne

text: Voitto Ranne pääsi ylioppilaaksi 1952, valmistui kansakoulunopettajaksi 1955, filosofian kandidaatiksi 1963 ja toimi sitten pari vuosikymmentä opettajana. Ammattiyhdistysuransa Ranne aloitti Suomen Opettajain Liitossa (SOL) toimimalla sen liittovaltuustossa 1968–1976, hallituksen jäsenenä vuodesta 1970 ja varapuheenjohtajana 1974–1976.


title: Voitto Ranne

text: Vuonna 1975 Ranne valittiin uuden Opettajien ammattijärjestön (OAJ) päätoimiseksi puheenjohtajaksi. Seuraavana vuonna Ranne valittiin Akavan varapuheenjohtajaksi ja 1991 puheenjohtajaksi. Hän jäi eläkkeelle 1995. Vuoden 1996 kunnallisvaaleissa hänet valittiin kokoomuksen edustajana Turun kaupunginvaltuustoon ja sitten Turun kulttuurilautakunnan puheenjohtajaksi.


title: Voitto Ranne

text: Ranne on toiminut muun muassa Suomen Teatteriliiton hallituksen puheenjohtajana. Vuonna 2002 Ranteelle myönnettiin Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliiton kultainen kunniamerkki.


title: South Cotabato

text: South Cotabato on Filippiinien SOCCSKSARGENin alueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Koronadal. Sen naapureita ovat pohjoisessa ja lännessä Sultan Kudarat, etelässä ja idässä Sarangani ja idässä Davao del Sur. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 827 200.


title: Southern Leyte

text: Southern Leyte on Filippiinien Itä-Visayasin alueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Maasin. Sen ainoa rajanaapuri on sen pohjoispuolella sijaitseva Leyte, johon Southern Leyte aiemmin kuului. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 399 137.


title: Dijana Ravnikar

text: Dijana Ravnikar (omaa sukuaan Grudiček; 4. kesäkuuta 1978 Rijeka, Kroatian ST, Jugoslavia), on slovenialainen, uransa lopettanut ampumahiihtäjä. Ravnikar kilpaili urallaan olympialaisissa kolmesti, MM-kisoissa kahdeksan kertaa ja kiersi maailmancupia 12:n kauden ajan.


title: Dijana Ravnikar

text: Ravnikar oli osa Slovenian olympiajoukkuetta kolmissa olympialaisissa: 2002 Salt Like Cityssä, 2006 Torinossa ja 2010 Vancouverissa. Paras henkilökohtaisen kilpailun sijoitus oli 30. sija vuoden 2002 15 kilometrin kilpailussa.


title: Dijana Ravnikar

text: MM-kisoissa Ravnikar kilpaili vuosina 2001, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2013. Paras sijoitus oli vuonna 2008 tullut sprintin kahdeksas sija.


title: Dijana Ravnikar

text: Maailmancupissa Ravnikar kiersi kaudesta 2000–2001 alkaen aina kauteen 2009–2010 ja vielä yhden kilpailun kaudella 2012–2013. Hänen paras kautensa oli 2007–2008, jolloin hän oli maailmancupin lopputuloksissa sijalla 24. Tuolta kaudelta on myös kaikki hänen kymmenen parhaan joukkoon hiihdetyt kilpailut: sprintin seitsemäs Etelä-Korean Pyeongchangissa, takaa-ajon kahdeksas Saksan Ruhpoldingissa ja sprintin kymmenes Ruotsin Östersundissa.


title: Sultan Kudarat

text: Sultan Kudarat on Filippiinien SOCCSKSARGENin alueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Isulan. Sen naapureita ovat pohjoisessa Maguindanao ja Cotabato, idässä Davao del Sur ja etelässä South Cotabato ja Sarangani. Lännessä se rajoittuu Celebesinmereen. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 747 087.


title: Ljudmila Markianova

text: Ljudmila Fjodorovna Markianova (, s. 14. heinäkuuta 1941 Saarikoski, Aunuksen piiri Neuvostoliitto) on karjalainen professori emerita ja kielentutkija. Häntä on kutsuttu ”karjalan kielen muamoksi” eli aunuksenkarjalan kielen äidiksi.


title: Ljudmila Markianova

text: Markianovan molemmat vanhemmat olivat aunuksenkarjalaisia. Isä katosi toisessa maailmansodassa, ja Suomen armeijan miehitettyä Itä-Karjalan Markianovan äiti Anni työskenteli työvelvollisena Suomen armeijan pesulassa. Siellä äiti tapasi suomalaisen sotilaan, jonka kanssa meni naimisiin. Hänestä tuli Anni Lappalainen.


title: Ljudmila Markianova

text: Suomalaiset vetäytyivät Itä-Karjalasta vuonna 1944, ja Anni Lappalainen lähti Suomeen viimeisellä junalla. Ljudmila Markianova jäi Neuvostoliittoon äitinsä vanhempien kasvatettavaksi. Äidin papereihin Suomessa merkittiin tytär Lyydia, mutta todellisuudessa tytär oli Neuvostoliitossa, joka piti äitiä maanpetturina. Lapsen hakeminen Suomeen ei ollut mahdollista. Ljudmila tapasi äitinsä vasta 1970-luvulla.


title: Ljudmila Markianova

text: Markianovan kasvattivat isovanhemmat Saarikosken kylässä Aunuksenjoen rannalla. Sodan takia hänellä ei 14-vuotiaaksi saakka ollut virallista paperia itsestään ja olemassaolostaan. Hän matkusti 14-vuotiaana Petroskoihin pyrkiäkseen pedagogiseen opistoon, jolloin oppilaitoksen johtaja auttoi häntä saamaan henkilöllisyyspaperit. Petroskoissa Markianova opiskeli alkeiskoulun opettajaksi. Opettajana hän toimi kahden vuoden ajan Säntämässä, minkä jälkeen hän pääsi Karjalan tasavallan pedagogiseen instituuttiin, jossa opiskeli venäläistä filologiaa ja valmistui vuonna 1965. Tämän jälkeen hän toimi kolme vuotta Kuittisen kylän keskikoulun apulaisjohtajana.


title: Ljudmila Markianova

text: Mentyään naimisiin Markianova muutti Petroskoihin, missä hän työskenteli Karjalan tiedekeskuksen kirjastossa. Siellä hänet pani merkille G. M. Gert, joka oli perustanut Petroskoihin itämerensuomalaisten kielten koulukunnan. Gert ehdotti, että Markianova jatkaisi opintojaan Petroskoissa, vaikka tämä olisi mieluiten opiskellut Tartossa Paul Aristen johdolla. Perhesyistä hän jäi kuitenkin Petroskoihin, jossa aloitti jatko-opinnot vuonna 1975. Väitöskirjaansa aiheesta "Verbien päätteet ja sananmuodostus karjalan kielessä" Markianova puolusti Tartossa vuonna 1980.


title: Ljudmila Markianova

text: Markianova oli ensimmäisiä, jotka kirjelmöivät Karjalan tasavallan aluekomitealle karjalan kielen saamiseksi opetusohjelmaan kaikissa tasavallan kouluissa. Karjala oli tuolloin ainoa kansan mukaan nimetty tasavalta Neuvostoliitossa, jonka kansalla ei ollut omaa kirjakieltään, saati että kansan kieltä olisi kouluissa opetettu. Lehdissä kirjoitettiin, että karjalan kielelle tulisi luoda kirjoitettu standardi, ja radiossa alkoivat ensimmäiset karjalankieliset lähetykset.


title: Ljudmila Markianova

text: Markianova työskenteli sittemmin Neuvostoliiton tiedeakatemiassa Petroskoissa Kielen, kirjallisuuden ja historian laitoksessa. Vuonna 1979 hän aloitti nuorempana tutkijana, ja vuodesta 1983 hän toimi tieteellisenä sihteerinä ja vuodesta 1989 instituutin varajohtajana. Noina vuosina Markianova julkaisi joukon tieteellisiä artikkeleita, jotka käsittelivät karjalan kielen verbien sananmuodostusta.


title: Ljudmila Markianova

text: Markianovan tutkimukset osoittivat että karjalan kieli on sananmuodostuksen kannalta poikkeuksellisen rikas kieli. Hän sovelsi havaintojaan käytäntöön toimiessaan Karjalan pedagogisessa instituutissa karjalan ja vepsän kielen laitoksen johtajana. Hän laati aunuksenkarjalan kirjoitusjärjestelmän, jonka Karjalan autonomisen neuvostotasavallan johto vahvisti viralliseksi vuonna 1989. Vienankarjalan kirjoitusjärjestelmän laati samanaikaisesti Pekka Zaikov. Markianova toivoi että molemmat kielimuodot olisivat ottaneet käyttöön yhtenäisen kirjoitustavan.


title: Ljudmila Markianova

text: Markianova on tehnyt paljon työtä aunuksenkarjalan opetuksen edistämiseksi Karjalan tasavallan kouluissa. Yhdessä pietarilaisen Z. M. Dubrovinan kanssa hän laati aapisen nimeltä "Aberi" (1990). Tätä seurasi äidinkielen lukukirja "Kirjuniekku" (1992). Hän on myös laatinut monipuolista oppimateriaalia aunuksenkarjalan fonetiikasta ja kieliopista. Tärkein näistä on "Karjalan kielioppi" (2002).


title: Ljudmila Markianova

text: Markianova laati myös sanakirjoja. Vuonna 1996 valmistui "Karjal-venäläine sanakniigu" yhdessä Tatjana Boikon kanssa. Uudissanastotyötä Markianova teki Karjalan tasavallan kansallisuusasioiden komitean terminologian ja ortografian komissiossa. Tämän tuloksena ilmestyivät muun muassa "Lingvistiekkuterminät" (2000), "Školasanasto" (2000), "Fauna- ja florasanasto" (2005), "Ühteis-kunnallis-poliittine sanasto" (2003–2004). Näiden julkaisujen jälkeen Markianova totesi, että nyt karjalan kielellä voitiin puhua mistä tahansa ja missä tahansa. Työn huipentumana ilmestyi vuonna 2011 suuri karjalais-venäläinen sanakirja yhdessä Tatjana Boikon kanssa.


title: Ljudmila Markianova

text: Markianova oli mukana aunuksenkarjalaisen Lasten Raamatun laatimisessa ("Biblii lapsile", 1995). Hän on kirjoittanut myös Petroskoissa ilmestyvään "Carelia"-aikakauslehteen. Suomessa Markianova on tehnyt yhteistyötä Raija Pyölin kanssa, tuloksena "Sanakirja suomi-karjala" (2008).


title: Ljudmila Markianova

text: Markianovalla todettiin Alzheimerin tauti vuonna 2011. Tuolloin hän asui Petroskoissa, ja hänestä piti vuoteen 2013 saakka huolta tyttären isä. Tämän kuoltua tytär haki äitinsä Suomeen, jossa tytär on asunut 1990-luvun puolivälistä lähtien. Maahanmuuttovirasto ei myöntänyt Markianovalle oleskelulupaa Suomeen vuonna 2014. Myös Helsingin Hallinto-oikeus asettui kielteiselle kannalle.


title: Ljudmila Markianova

text: Tytär haki äidilleen uutta oleskelulupaa eri perustein, ja se myönnettiin marraskuussa 2016


title: Ljudmila Markianova

text: Markianovan tuotantoa:


title: Lasse Marjokorpi

text: Lasse Pekka Olavi Marjokorpi (s. 1947 Heinola) on eläkkeellä oleva suomalainen rovasti ja kristillinen kirjailija.


title: Lasse Marjokorpi

text: Marjokorpi oli Sallassa ylimääräisenä pappina 1973–1979 ja Kemijärven kirkkoherrana 1982–2012. Hän toimi kirkolliskokousedustajana 12 vuoden ajan. Marjokorpi on pitänyt myös jumalanpalveluksia Inkerinmaalla.


title: Lasse Marjokorpi

text: Marjokorpi oli yksi neljästä papista jolle Oulun hiippakunnan tuomiokapituli antoi toukokuussa 2014 varoituksen papillisessa tehtävässä toimimisesta Suomen evankelisluterilaisessa lähetyshiippakunnassa.


title: Terbium(III)oksidi

text: Terbium(III)oksidi eli diterbiumtrioksidi (TbO) on terbiumin ja hapen muodostama epäorgaaninen yhdiste, joka on eräs terbiumin oksideista. Se on p-tyypin puolijohde, varsinkin jos siihen on saostettu kalsiumia. Sitä voidaan valmistaa pelkistämällä metallisesta terbiumista hapettumalla saatavaa ruskeaa oksidia TbO, tai jotain muuta korkeampaa terbiumin oksidia, vedyllä 550–1 000 °C lämpötilassa:


title: Terbium(III)oksidi

text: Terbium(III)oksidi liukenee useimpiin mietoihin happoihin, jolloin havaitaan lähes värittömät Tb ionit.


title: Simon Hočevar

text: Simon Hočevar (27. helmikuuta 1974 Ljubljana, Slovenian ST, Jugoslavia) on slovenialainen, uransa lopettanut koskipujottelija. Hočevar kilpaili kanadalaisyksikkössä eli C–1 luokassa.


title: Simon Hočevar

text: Hočevar kilpaili olympialaisissa kolmesti, vuosina 1996 Atlantassa, 2000 Sydneyssä ja 2004 Ateenassa.


title: Simon Hočevar

text: Atlantassa Hočevar oli lopputuloksissa sijalla 28, taakse jäivät vain Kroatian Danko Herceg ja Makedonian Nenad Trpovski. Hočevar hävisi kilpailun voittaneelle Slovakian Michal Martikánille minuutin ja 19,97 sekuntia. Kilpailuun osallistui myös toinen sloveeni, kun Gregor Terdić oli lopputuloksissa sijalla 24 (ero voittajaan 36,76 sekuntia).


title: Simon Hočevar

text: Sydneyssä Hočevar oli lopputuloksissa seitsemäs. Karsinnassa Hočevar oli yhdeksäs ajalla 4:34,25, mutta pystyi loppukilpailuissa parantamaan ajakseen 4:00,64. Hočevar hävisi kilpailun voittaneelle Ranskan Tony Estanguetille 8,77 sekuntia.


title: Simon Hočevar

text: Ateemassa Hočevar oli lopputuloksissa kuudes. Karsinnassa Hočevar oli yhdeksäs ajalla 3:29,35, mutta pystyi loppukilpailuissa parantamaan ajakseen 3:19,78. Hočevar hävisi kilpailun voittaneelle Ranskan Estanguetille 10,62 sekuntia.


title: Simon Hočevar

text: Koskimelonnan maailmanmestaruuskilpailuissa Hočevar on ollut kolmesti voittamassa joukkuekilpailussa mitalia: kultaa vuonna 1993 ja pronssia vuosina 1997 ja 2002. Euroopan-mestaruuskilpailuissa Hočevar voitti henkilökohtaisen kultamitalin vuonna 1996 ja joukkuekilpailussa pronssia vuosina 1996 ja 2004.


title: Mark Coleman

text: Mark Daniel Coleman (s. 20. joulukuuta 1964 Fremont, Ohio) on yhdysvaltalainen uransa lopettanut vapaaottelija, showpainija ja painija. Hän voitti kaksi UFC turnausta ja kerran UFC:n raskaansarjan mestaruuden. Coleman otteli myös japanissa ja voitti Priden avoimen sarjan turnauksen 2000. Häntä pidetään vapaaottelun "ground-and-pound" luojana.


title: Police Quest III: The Kindred

text: Police Quest III: The Kindred on Jim Wallsin Sierra On-Line tuottama vuonna 1991 julkaistu seikkailupeli. Se on jatko-osa pelille "" ja on osa "Police Quest ja SWAT" -sarjaa.


title: Police Quest III: The Kindred

text: "Police Quest III" käyttää hiiriohjattua käyttöliittymää. Hiirtä käytetään valitsemaan kohteita ja sillä ollaan vuorovaikutuksessa ympäröivän maailman kanssa. Hiirtä käytetään pelaajan hallussa olevien esineiden valitsemiseen ja pelihahmon ohjaamiseen eri ympäristöissä. Suurimman osan ajasta pelaaja voi vapaasti tutkia ympäristöä pelissä ja ratkaista arvoituksia, mutta pelissä on myös useita aikakriittisiä tilanteita, joissa pelaajan on toimittava nopeasti ja käytettävä käsiasetta ampuakseen rikoksesta epäiltyä ennen kuin joutuu itse ammutuksi.


title: Police Quest III: The Kindred

text: Pelissä on myös manuaalista pelaamista vaativa auto-osio, kun pelaaja matkustaa yhdestä paikasta toiseen. Se on samantapainen kuin mikä on ensimmäisessä "Police Quest" -pelissä, mutta käyttöliittymää ja ohjausta on yksinkertaistettu. Voidakseen pelata ajojaksoja, täytyy pelaajan käyttää apunaan pelin mukana tullutta karttaa, mikä samalla toimii eräänlaisena kopiosuojauksena. Pelissä on useita kohtia mitä pitää tehdä sen jälkeen kun on pidättänyt rikoksesta epäillyn. Viisinumeroinen koodi täytyy antaa täsmällisesti ja koodit löytyvät pelin manuaalista.


title: Police Quest III: The Kindred

text: Edellisen pelin tapahtumien jälkeen, Sonny ja Marie ovat menneet naimisiin ja Sonny on ylennetty ylikonstaapeliksi. Lytton on kasvanut täysimittaiseksi kaupungiksi, kuten myös rikollisuus. Sonnyn kauhistukseksi, Marie joutuu puukotuksen uhriksi pelin alussa ja Sonny alkaa tutkia vakavaa rikosta. Pelin aikana hän kohtaa Lyttonissa toimivan kokaiinikartellin, Saatanaa palvovan kultin, korruptoituneen työtoverin ja lopuksi Michael Bainsin, Jessen veljen, joka kuoli Sonnyn luotiin aikaisemmassa "Police Quest II" -pelissä.


title: Police Quest III: The Kindred

text: "Police Quest III" on täysin hiiriohjattu peli ja julkaistiin vain IBM PC ja Amiga -järjestelmille. Pelin kehityksen loppuvaiheissa, Jim Walls jätti Sierran syistä joita ei ole kerrottu julkisuuteen. Sierran työntekijä Jane Jensen vei loppuun keskeneräisen "Police Quest III" -pelin ja SWATin perustaja Daryl F. Gates otti vastuulle "Police Quest" pelin jatkokehityksen. Walls, yhdessä muiden entisten Sierran työntekijöiden kanssa, lähti kehittämään peliä "Blue Force".


title: UnReal World

text: UnReal World on freewarena jaeltava roguelike-videopeli, joka sijoittuu rautakauden Suomeen. Ensimmäinen versio pelistä julkaistiin vuonna 1992 sharewarena, ja se on saanut sen jälkeen säännöllisesti päivityksiä. Viimeisin päivitys julkaistiin maaliskuussa 2017. Helmikuussa 2016 peli julkaistiin Steamissa.


title: UnReal World

text: "UnReal World" on selviytymispeli, joka sijoittuu rautakautiseen Suomeen. Se on roguelike-tyylinen eli pelimaailma on sattumanvaraisesti muodostettu ja pelihahmon kuolema on lopullinen.


title: UnReal World

text: Pelissä on tavoitteena säilyä hengissä mahdollisimman kauan karussa erämaaluonnossa. Pelissä voi muun muassa metsästää, kalastaa ja viljellä maata. Pelissä on erilaisia kuvitteellisia heimoja, kuten Kaumolaiset ja Pöllöheimo. Arkiset askareetkin ovat pelissä haasteellisia, sillä pelihahmo voi kuolla esimerkiksi hypotermiaan kalastaessaan joessa. Pelimaailmassa on mallinettu yksityiskohtaisesti muun muassa säätiloja ja lintujen muuttoa.


title: UnReal World

text: Sami Maaranen aloitti "UnReal Worldin" kehityksen vuonna 1990 tavallisena fantasiaroolipelinä. Sittemmin peli on muuttunut Suomi-simulaattoriksi. Alussa Maaranen sai inspiraatiota toisesta suomalaisesta roolipelistä, "ANKH:sta", joka sijoittui myös ”kalevalaiseen Suomeen”. Pian projektiin tuli mukaan apukoodari ja -suunnittelija Erkka Lehmus. He tapasivat toisensa BBS-purkilla.


title: UnReal World

text: Peliä varten Maaranen on lukenut paljon kansanperinteistä ja kokeillut myös käytännössä muinaisia tekniikoita. Peliin on suunnitteilla tehtäviä, jotka perustuvat muinaissuomalaiseen mytologiaan ja taruihin. Maaranen tavoittelee itse luonnonläheistä ja omavaraista elämäntapaa, ja pelin lopetusruudussa hän muistuttaa pelaajia luonnon kunnioittamisesta.


title: UnReal World

text: Maarasen mukaan pelin luonne ikuisuusprojektina tuli hänelle yllätyksenä. Toistakin klassista roguelike-peliä, "NetHackia", kehitetään edelleen. UnReal World päätettiin julkaista Steamissa pelaajien ehdotuksesta.


title: UnReal World

text: Toimittaja Juho Kuorikoski on kutsunut peliä ”huikean monimutkaiseksi ja äärimmäisen syväksi pelikokemukseksi”. Vuonna 2015 Rock Paper Shotgun listasi sen 26. parhaaksi tietokoneroolipeliksi PC:lle.


title: UnReal World

text: "Pelaaja"-lehden arvostelussa Janne Pyykkönen kuvaili peliä ainutlaatuiseksi mutta vaikeaksi oppia, ja antoi sille arvosanan 8/10. Hänen mukaansa peli on ”suomalaisen muinaishistorian kuvauksena jonkinlainen kulttuuriteko”.


title: Sing It Away

text: ”Sing It Away” () on suomalaisen poplaulajan Sandhjan kappale, jolla hän edusti Suomea vuoden 2016 Eurovision laulukilpailussa Tukholmassa. Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Sandhja, Milos Rosas, Markus Savijoki sekä Petri Matara, joka on myös sovittanut kappaleen. Kappaletta on ollut säveltämässä myös Heikki Korhonen.


title: Sing It Away

text: ”Sing It Away” selviytyi Eurovision laulukilpailuun voittamalla vuoden 2016 Uuden Musiikin Kilpailun helmikuussa 2016. Sandhja oli kymmenen eri aloja edustaneen kansalaisraadin suosikki, mutta yleisöäänestyksessä vasta kolmas.


title: Sing It Away

text: Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 10. toukokuuta 2016, mutta ei päässyt kilpailussa jatkoon 14. toukokuuta käytävään finaaliin. Kappale sijoittui semifinaalinsa 15:nneksi saaden 51 pistettä.


title: Musta Hirvi

text: Musta Hirvi, Black Elk, Heȟáka Sápa, (1863 – 19. elokuuta 1950) oli oglala–lakota-heimoon kuulunut tietäjä. Hän toimi parantajana useiden vuosien ajan.


title: Musta Hirvi

text: Musta Hirvi osallistui nuorena kuuluisaan Little Big Hornin taisteluun. Vuonna 1890 hän oli osallisena henkitanssiuskonnon seurauksena tapahtuneessa Wounded Kneen verilöylyssä, jossa Yhdysvaltain armeija surmasi yli 250 lakotaa. Hän matkusti Eurooppaan 1880-luvun puolivälissä etsimään ulospääsyä kansansa ahdinkoon. Palattuaan kotiin hän näki kurjuuden vain lisääntyneen. Wounded Kneen taistelun jälkeen lakotat oli pakotettu reservaatteihin ja kansa näki nälkää.


title: Musta Hirvi

text:
Musta Hirvi kääntyi kristinuskoon ja alkoi opettaa uutta uskonta heimolaisilleen. Hän kiersi saarnaamassa myös muiden kansojen parissa.
Elämänsä loppupuolella Musta Hirvi palasi oman uskontonsa pariin. Hän kertoi elämästään, 9-vuotiaana näkemästään suuresta näystä ja lakotojen uskomuksista John G. Neihardtille ja Joseph Epes Brownille.


title: Sulu

text: Sulu on Filippiinien Mindanaon autonomisella muslimialueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Jolo. Se muodostuu Basilanin ja Tawi-Tawin provinssien välisestä Sulun saariston osasta. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 718 290.


title: Esian Henderson

text: Esian Henderson (s. 14. kesäkuuta 1985) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan iso laitahyökkääjä tai sentteri. Hän on pelannut muun muassa Suomen, Slovakian, Tšekin ja Ruotsin pääsarjoissa. Vuonna 2016 hän saavutti SM-hopeaa Tampereen Pyrinnössä.


title: Esian Henderson

text: Henderson aloitti kauden 2015–2016 Italian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, missä hän pelasi 9,3 pisteen ja 7,0 levypallon keskiarvoilla. Helmikuussa 2016 hän siirtyi Suomen pääsarjan Tampereen Pyrintöön. Pyrinnössä hän ehti pelata kahdeksan runkosarjaottelua 14,5 pisteen ja 5,9 levypallon keskiarvoilla. Henderson jäi vain yhdessä runkosarjaottelussa yksinumeroiseen pistelukemaan, ja 18. maaliskuuta Kouvoja vastaan hän heitti sarjan ennätyksekseen 27 pistettä. Kaksi päivää aikaisemmin hän teki Kauhajoen Karhua vastaan tupla-tuplan (12/12). Pyrintö sijoittui runkosarjassa neljänneksi ja voitti pudotuspeleissä ensin Bisons Loimaan ja välierissä Helsinki Seagullsin. Loppuotteluissa Kouvot oli Pyrintöä vahvempi 4–1-otteluvoitoin, ja pudotuspeleissä 8,1 pisteen ja 6,4 levypallon keskiarvoilla pelannut Henderson saavutti näin ollen SM-hopeaa. Aamulehden kaudenpäätösarviossa Hendersonin kuvailtiin jääneen Pyrinnössä vaille roolia ja tämän vuoksi olleen heikohko vahvistus joukkueelle.


title: Esian Henderson

text: Pyrinnön valmentaja Ilkka Palviaisen mukaan Henderson kykenee sekä pelaamaan että puolustamaan useita pelipaikkoja, ja hän on älykäs sekä hyvin sijoittuva pelaaja.


title: Ludger Stühlmeyer

text: Ludger Stühlmeyer (* 3. lokakuuta 1961 Mellessä) on saksalainen kanttori, musiikkitieteilijä, dosentti ja säveltäjä.


title: Ludger Stühlmeyer

text: Ludger Stühlmeyer on kotoisin muusikkoperheestä. Hän sai varhain musiikkikokemuksia isänsä kanttorinpaikassa katolisessa St. Matthäus-kaupunkikirkossa Mellessä. Stühlmeyer sai ensimmäisen musiikkiopetuksensa pianistilta ja säveltäjältä musiikkijohtaja Karl-Heinz Schäferiltä sekä kirkkomusiikkijohtajalta Karl-Heinz Höneltä Osnabrückin konservatoriossa. Ylioppilastutkinnon jälkeen Mellen lukiossa hän opiskeli kirkkomusiikkia, vanhaa musiikkia, urkuja ja laulua Bremenin taidekorkeakoulussa.


title: Ludger Stühlmeyer

text: Hän opiskeli säveltämistä Helge Jungin, Günther Kretzschmarin ja Karlheinz Stockhausenin johdolla ja Gregorianista semiologiaa Luigi Agustonin, Godehard Joppichin ja Johannes Berchmans Göschlin opastuksella. Stühlmeyer sai Osnabrückin hiippakunnan stipendin.


title: Ludger Stühlmeyer

text: Hän opiskeli Westfaalenin Wilhelm-yliopistossa Münsterissä musiikkitieteitä, filosofiaa ja teologiaa. Hän väitteli tohtoriksi filosofisessa tiedekunnassa. Friedrich-Baur-säätiö, Oberfrankensäätiö ja Wolfgang-Siegel-säätiö tukivat hänen opintojaan.


title: Ludger Stühlmeyer

text: 1980 hän tuli St.-Petrus-kirkon kanttoriksi Gesmoldissa, 1986 St.-Marien-kirkon kanttoriksi Bremenissä ja 1988 piirikanttoriksi Münsterin hiippakunnassa. Vuodesta 1994 saakka hän on Hofin kaupunginkanttori ja Hochfrankenin dekanaattikanttori sekä Bambergin arkkihiippakunnan dosentti ja kirkkomusiikkivirkailija. Stühlmeyer on kansainvälisen Valentin-Rathgeber-seuran jäsen.


title: Ludger Stühlmeyer

text: Hän on naimisissa musiikkitieteilijän ja teologin Barbara Stühlmeyerin kanssa ja Lea Stühlmeyerin isä. Hänen veljensä on pastoraaliteologi ja pappi Thomas Stühlmeyer. Hänen isoisänsä Heinrich Stühlmeyer, „Kansallissosialismin vastarinnan kannattajasankari“, joka kirkon ja natsiajan vainottujen tukemisen takia vietiin 1940 Emslandin keskitysleiriin, oli 47 vuotta Gesmoldin St.-Petrus-kirkon tehtävissä. Ludger Stühlmeyer seurasi häntä tähän virkaan. Sen myötä hänestä tuli St.-Petrusin kanttorinpaikan johtaja joka vastasi urkukonserteista, kantaattiesityksistä ja kamarimusiikista.


title: Ludger Stühlmeyer

text: Ludger Stühlmeyer vaikutti sielunhoitopiirimuusikkona itäisessä Münsterlandissa tämän uuden musikaalisen ammattikuvan kehityksessä Münsterin hiippakunnassa. Siihen kuului itäisen Münsterin hiippakunnan monipuolinen kuorotyö, kuukausittain järjestetyt konsertit sekä paikalliset kirkkomuusikkipäivät.


title: Ludger Stühlmeyer

text: Hänen toimensa alussa Hofissa hän seurasi Bonnin urunrakentajafirman Klaisin suorittamaa kaupunginkirkko St.-Marienin Steinmeyer-urkujen entisöintiä. Vuonna 1995 Stühlmeyer perusti konserttisarjan „Musiikkia St.-Marien-Kaupunginkirkossa“ jonka yhteydessä esitetään säännöllisesti kantaesityksinä aikalaisten teoksia. Musiikkitieteilijä Klaus Beckmannin kanssa hän esitti yhdeksän iltamusiikin sarjassa Dietrich Buxtehuden koko urkuteoksen. Stühlmeyerin perustamaan Capella Mariana-kamarikuoroon kuuluu ammattimuusikkoja ja kunnianhimoisia maallikkoja kahdeksasta kansakunnasta.


title: Ludger Stühlmeyer

text: Toukokuussa 2003 hän otti Bambergin hiippakunnan musiikkijohtajalta julkaisusarjan „Kirkkomusiikki Bambergin arkihiippakunnassa“ johdon, jota hän jatkoi heinäkuuhun 2010 saakka. Saksan Yleinen Cäcilien-yhdistys nimitti hänet musiikkijohtajaksi erikoisten taiteellisten ja pedagogisten aikaansaannosten ansiosta.


title: Ludger Stühlmeyer

text: Stühlmeyer säveltää teoksia kuorolle, kamarimusiikille, pianolle ja uruille. Hän haluaa sävellystekniikallaan tehdä kuuloelämyksen yhdistäväksi meediumiksi. Hänen tavoitteensa on näyttää olennainen näennäisesti yksinkertaisena. Hänen liturginen musiikkinsa on innoittunut katolisen kirkon jumalanpalvelusmuodoista ja gregoriaanisen kooraalin sana-ääni-suhteesta. Hän toteuttaa sävellystyössään II. vatikaanisessa kirkolliskokouksessa ankkuroidun liturgisen musiikin ymmärryksen sisäisimpänä ja bis orat qui cantat–in (joka laulaa rukoilee kaksinkertaisesti) mielessä voimakkaan uskon täytäntöön panona.


title: Keltikset

text: Keltikset ("Celtis") on kasvisuku, joka kuuluu hamppukasvien heimoon. Siihen kuuluu useita kymmeniä lajeja. Keltikset voivat olla aina- tai kesävihantia puita. Niitä kasvaa suuressa osassa maailmaa niin lauhkeilla kuin trooppisillakin alueilla.


title: Keltikset

text: Keltikset ovat lajista riippuen aina- tai kesävihantia puita. Lehdet ovat vuorottaisia, korvakkeellisia ja ehyt- tai sahalaitaisia. Pienet kukat ovat huiskilomaisessa, viuhkomaisessa tai terttumaisessa kukinnossa. Kukat ovat yksi- tai kaksineuvoisia, kukan kehä on 4- tai 5-liuskainen. Heteiden lukumäärä on sama kuin kehälehtien, emi on kaksiluottinen. Hedelmät ovat luumarjoja.


title: Keltikset

text: Keltikset kasvavat suuressa osassa maailmaa lauhkealta vyöhykkeeltä tropiikkiin.


title: Keltikset

text: Monet keltislajit tuottavat hyvälaatuista puutavaraa. Kaarnan kuituja on käytetty sekä paperin että köyden valmistukseen. Monien lajien siemenistä saadaan teollisuudessa käytettyä kasviöljyä.


title: Keltikset

text: Keltisten sukuun kuuluu kymmeniä lajeja.


title: Helena Javornik

text: Helena Javornik (26. maaliskuuta 1966 Celje Slovenian ST, Jugoslavia) on slovenialainen juoksija. Jarvornik on kilpaillut lukuisilla ratamatkoilla sekä maastojuoksussa. Hänellä on hallussaan kahdeksan Slovenian ulkoratojen ennätystä ja kolme sisäratojen ennätystä.


title: Helena Javornik

text: Javornik on kilpaillut olympialaisissa vuosina 1996, 2000 ja 2004. Atlantassa 1996 Javornik kilpaili maratonissa, ollen lopputuloksissa sijalla 53. Javornik hävisi kilpailun voittaneelle Etiopian Fatuma Roballe 20 minuuttia ja 53 sekuntia.


title: Helena Javornik

text: Sydneyssä 2000 Javornik kilpaili kahdella matkalla: 1 500 ja 5 000 metrillä. Hän jäi molemmilla matkoilla alkueriin.


title: Helena Javornik

text: Ateenassa 2004 Javornik kilpaili 10 000 metrin juoksussa. Javornik oli ajallaan 31:06,63 lopputuloksissa kymmenes. Hän hävisi voittaneelle Kiinan Xing Huinalle 32,26 sekuntia ja kolmanneksi tulleelle Etiopian Derartu Tululle 30,18 sekuntia.


title: Helena Javornik

text: Javornik on urallaan kilpaillut viidesti ulkoratojen MM-kilpailuissa ja kahdesti sisäratojen MM-kilpailuissa ja hän on useilla matkoilla moninkertainen Slovenian mestari.


title: Helena Javornik

text: Javornik voitti vuonna 1995 Wienin maratonin ajalla 2:36:30, saaden 11 500 Yhdysvaltain dollaria palkintorahana. Javornik oli toinen slovenialainen maratonin voittaja ja ensimmäinen slovenialainen nainen. Javornik voitti vuonna 2004 Amsterdamin maratonin ajalla 2:27:32,8. Javornik on vuodesta 1975 järjestetyn maratonin ensimmäinen ja ainoa slovenialainen voittaja. Palkintorahat eivät tavallisesti ole julkisia Alankomaissa järjestättävissä maratoneissa, mutta edellisen vuoden voittaja oli saanut palkintorahoina 24 775 Yhdysvaltain dollaria. Välimeren kilpailuissa vuonna 1993 Javornik voitti maratonin ajalla 2:42:58 ja hänestä tuli kisojen ensimmäinen maratonin voittanut nainen. Hänestä tuli myös ensimmäinen slovenialainen mitalin saanut maratoonari. EM-kilpailuihin Javornik on osallistunut vuosina 1994 (maraton ; keskeytti), 1998 (5 000 m ; keskeytti ja 10 000 m ; 14.) ja 2002 (1 500 m ; 28. ja 5 000 m ; 14.) ja sisäratojen EM-kilpailuihin vuosina 2000 (3 000 m ; kymmenes) ja 2002 (3 000 m ; yhdeksäs).


title: Helena Javornik

text: Javornik voitti vuonna 2002 maastojuoksun EM-kilpailuissa kultaa. Kilpailu käytiin Kroatian Medulinissa ja matkana oli 6,17 kilometriä, jonka Javornik juoksi ajassa 20 minuuttia ja 16 sekuntia. Javornik voitti kullan kahden sekunnin erolla ennen Venäjän Galina Bogomolovaa ja kolmen sekunnin erolla ennen Turkin Elvan Abeylegessea. Kyseessä oli naisten EM-kilpailujen siihen asti pisimmästä matkasta. Javornikin kulta oli Slovenian ensimmäinen mitali maastojuoksun EM-kilpailuista. Javornik on kilpaillut maastojuoksun EM-kilpailuissa vuosina 1995, 1996, 1998 sekä 2002.


title: Helena Javornik

text: Maastojuoksun MM-kilpailuissa Javornik on kilpaillut kahdesti, vuosina 1997 ja 2003. Vuonna 1997 Javornik oli pitkän kilpailun lopputuloksissa sijalla 68, vuonna 2003 hänen sijoituksena oli 20. Hän ilmoittautui myös lyhyeen kisaan vuonna 2003, mutta ei koskaan lähtenyt kilpailuun.


title: Helena Javornik

text: Javornik on voittanut Slovenian mestaruuden maastojuoksussa kuudesti, vuosina 1994, 1995, 1997, 1998, 2002 ja 2008.


title: Helena Javornik

text: Javornik jäi kiinni dopingrikkomuksesta maaliskuussa 2008 Wienissä juostun puolimaratonin jälkeen. Javornikin A- ja B-näytteet osoittivat positiivista tulosta erytropoietiinihormoniin eli EPO:n käytöstä. Javornik kiisti syytteet ja sai tukea myös Slovenian yleisurheiliitolta. Liiton mukaan näytteiden tulokset alittivat WADA:n asettamat rajat. Liitto myös kyseenalaisti wieniläisen tutkimuslaboratorion käytännöt. Javornik kieltäytyi allekirjoittamasta tunnustusta ja jatkoi kilpailemista, kunnes kesäkuussa 2008 IAAF asetti hänet kilpailukieltoon, jolloin myös Slovenian yleisurheiliitto myönsi käryn. CAS totesi hänet syylliseksi dopingrikkomukseen maaliskuussa 2009 ja hänet määrättiin kahden vuoden kilpailukieltoon. Kielto oli voimassa kesäkuuhun 2010.


title: Juliet Jonesin sydän (sarjakuva)

text: Juliet Jonesin sydän on yhdysvaltalaisen Stan Draken vuonna 1953 luoma sarjakuva. Suomessa sitä on julkaistu myös nimellä Jonesin tytöt. Sarjakuva kertoo saippuaoopperamaisella tyylillä kahden sisaruksen, Juliet ja Eve Jonesin elämästä ja rakkaussuhteista. Stan Draken piirrostyyli oli tarkan naturalistista. Hän käytti Polaroid-valokuvia piirrostensa malleina. Drake piirsi sarjakuvaa vuoteen 1989 asti, jolloin hänen työtään jatkoi Frank Bolle vuoteen 2000. Sarjan viimeinen strippi päättyi lento-onnettomuuteen.


title: Juliet Jonesin sydän (sarjakuva)

text: Suomessa Juliet Jonesin sydäntä julkaistiin useiden vuosien ajan muun muassa "Etelä-Suomen Sanomissa" (alun perin nimellä ”Eeva ja minä”) sekä "Turun Sanomissa" vuodesta 1953 sarjan tuotannon päättymiseen asti. Yhdysvaltalainen National Cartoonists Society palkitsi sarjakuvan kolme kertaa vuosina 1968, 1970 ja 1972.


title: Yökahvila

text: Yökahvila () on Vincent van Goghin öljyvärimaalaus syyskuulta 1888. Se kuvaa yöllistä kahvilaa eteläranskalaisessa Arlesin kaupungissa, missä Van Gogh tuolloin asui.


title: Yökahvila

text: Maalauksessa on vihreiden ja punaisten voimakkaita kontrasteja, mikä tekee siitä huomattavan erilaisen kuin Van Goghin Arlesissa maalaamat aurinkoiset maisemat. Van Gogh teki maalauksen kolmen yön aikana. Hän kuvaili sitä "yhdeksi rumimmista jonka olen tehnyt" ja sanoi halunneensa siinä ilmaista ”punaisen ja vihreän avulla ihmisyyden hirveimpiä intohimoja”. Hän kertoi halunneensa kuvata kahvilan paikkana, jossa "ihminen voi tuhota itsensä, tulla hulluksi, tehdä rikoksen..."


title: Yökahvila

text: Värien lisäksi maalauksessa on voimakasta myös sen liioiteltu perspektiivi. Tutut esineet vaikuttavat vääristyneiltä ja uhkaavilta. Hahmot on työnnetty taka-alalle ja etuala on tyhjä. Syvyysvaikutelman kanssa kontrastia luovat jotkin luonnottoman litteiksi maalatut kohteet. Maali on tasaisen paksua.


title: Tohtori Gachet’n muotokuva

text: Tohtori Gachet’n muotokuva on Vincent van Goghin öljyvärimaalaus vuodelta 1890. Se esittää lääkäri Theo Gachet'ta, joka hoiti Van Goghia Auversissa.


title: Tohtori Gachet’n muotokuva

text: Van Gogh kuvasi Gachet'n tämän luonteen mukaisesti melankolikon asentoon. Kasvojen ja kirjojen kalpean keltaiset värit luovat kontrastin taustan siniselle taustalle.


title: Tohtori Gachet’n muotokuva

text: Muotokuva on toistaiseksi kalleimmalla hinnalla myyty Vincent van Goghin taulu. Se myytiin huutokaupassa vuonna 1990 japanilaiselle liikemiehelle Ryoei Saitolle 82,5 miljoonan dollarin hintaan, mikä oli aikanaan maailmanennätys.


title: Tohtori Gachet’n muotokuva

text: Van Gogh teki maalauksesta toisenkin version, joka on Musée d'Orsayssa, Pariisissa.


title: Heli Hieta

text: Heli Hieta (s. 1966) on suomalainen kuvittaja ja kuvataiteen opettaja.


title: Heli Hieta

text: Hieta valmistui Taideteollisesta korkeakoulusta. Hän on tehnyt kuvituksia lastenkirjoihin ja muihin julkaisuihin sekä opettanut lasten ja nuorten kuvataidekouluissa. Hän on käyttänyt kuvitustyössään kuivapastelliliitua, mikä on Suomessa melko harvinaista.


title: Heli Hieta

text: Hieta on kuvittanut seuraavat teokset:


title: Sylkijähämähäkit

text: Sylkijähämähäkit (Scytodidae) on pihtileukahämähäkkeihin kuuluva hämähäkkien heimo.


title: Sylkijähämähäkit

text: Nämä 6-silmäiset hämähäkit ovat saaneet nimensä ainutlaatuisen saalistustapansa mukaan. Ne ruiskauttavat saaliinsa päälle lähietäisyydeltä kahtena siksak-kuviona lentävää purskausta tahmeaa, liimamaista ainetta ja heiluttamalla leukaraajojaan nopeasti sivulta toiselle. Sylkyhämähäkit ovat 4-12 mm:n pituisia ja väritykseltään kermanvaaleita tai keltaruskeita. Värityksessä voi olla mustia kuvioita. Naaraat kantavat munakoteloita vartalonsa alla kuoriutumiseen saakka.


title: Vaaksiaishämähäkit

text: Vaaksiaishämähäkit ("Pholcidae") ovat hämähäkkien heimo.


title: Vaaksiaishämähäkit

text: Vaaleat, paljon muuta vartaloa pidemmät jalat tekevät näistä hämähäkeistä hontelon näköisiä. Ne ovat väritykseltään harmaita, vihreitä tai ruskeita. Vaaksiashämähäkeillä on kaksi kolmen silmän ryhmää, joiden välissä on yksi silmäpari. Muutamat luolissa elävät lajit ovat kuitenkin täysin sokeita. Vaaksiashämähäkit ovat 3-14 mm:n pituisia. Niiden raajojen nilkkaosa on taipuisa ja siinä on useita valeniveliä. Vaaksiashämähäkit rakentavat sotkuisia, epäsäännöllisiä verkkoja. Ne kietovat saaliinsa nopeasti seittiin ennen kuin purevat sitä. Vaaksiaishämähäkit puolustautuvat värisyttämällä verkkoaan nopeaan tahtiin, jolloin hämähäkkiä on vaikea havaita. Naaraat kantavat leukaraajoissaan seitillä kiinnitettyä 15-20 vaaleaa, punertavanharmaata munaa.


title: Tunneliverkkohämähäkit

text: Tunneliverkkohämähäkit ("Dipluridae") on hämähäkkien heimo. Ne kuuluvat Mygalomorphae-ryhmään, johon kuuluvat myös lintuhämähäkit. Muista hämähäkeistä poiketen tämän ryhmän hämähäkit ovat melko primitiivisiä olentoja, joiden leuat iskevät alaspäin sen sijaan, että ne sulkeutuisivat pinsettien lailla sivusuunnassa. Tunneliverkkohämähäkit ovat 1-3 cm:n pituisia ja yleensä tummanruskeita. Useimmat niistä tekevät suppilon muotoisen, kantojen tai kivien halkeamiin johtavan pakoreitin. Osa lajeista on hyvin myrkyllisiä.


title: Tunneliverkkohämähäkit

text: Suurikokoisin laji on "Australothele nambucca", jonka vartalo on 3 cm pitkä, pienin taas kuusimillinen "Masteria toddae".


title: Silander

text: Silander on muun muassa seuraavien kuuluisien suomalaisten sukunimi:


title: Ranskan ympäriajo 2016

text: Ranskan ympäriajo 2016 oli järjestyksessään 103. maantiepyöräilyn Ranskan ympäriajo. Se alkoi Normandian Mont Saint-Michelistä 2. heinäkuuta ja päättyi Pariisiin 24. heinäkuuta 2016. Kilpailun reitti kulki Normandiasta Ranskan keskiylängön kautta Pyreneille sekä edelleen Alpeille. Ranskan ohella ajettiin Espanjassa, Andorrassa ja Sveitsissä.


title: Ranskan ympäriajo 2016

text: Chris Froome voitti kokonaiskilpailun neljän minuutin ja viiden sekunnin erolla Romain Bardet'hen, Nairo Quintana sijoittui kolmanneksi. Pistekilpailun voitti Peter Sagan, mäkikirikilpailun Rafał Majka, nuorten kilpailun Adam Yates ja pistekilpailun Team Movistar.


title: Ranskan ympäriajo 2016

text: Kilpailussa olivat mukana seuraavat joukkueet:


title: Ranskan ympäriajo 2016

text: Kilpailun suurimpina ennakkosuosikkeina pidettiin vedonlyöntitoimistojen mukaan Chris Froomea, Nairo Quintanaa ja Alberto Contadoria. Seuraavina ennakkokaavailuissa olivat Fabio Aru, Richie Porte ja Thibaut Pinot.


title: Ranskan ympäriajo 2016

text: Lähde:


title: Ranskan ympäriajo 2016

text:
Etapit 1–11 Ranskan ympäriajossa 2016Etapit 12–21 Ranskan ympäriajossa 2016
Lähde: Le Tour


title: Liittoutuneet malaijivaltiot

text: Liittoutuneet malaijivaltiot oli brittiläisen protektoraatin alainen valtioliitto Malakan niemimaalla vuosina 1895–1946. Valtioliiton muodostivat Malesian nykyiset osavaltiot Selangor, Perak, Negeri Sembilan ja Pahang.


title: Liittoutuneet malaijivaltiot

text: Liittoutuneet malaijivaltiot oli Britannian perustama valtioliitto, jolla britit halusivat luoda vakautta Kaakkois-Aasian siirtomaihinsa. Britannia oli 1870–1880-luvuille asti noudattanut politiikkaa, jonka mukaan brittihallinto ei puuttunut Malakan niemimaan sulttaanikuntien sisäisiin asioihin. Malaijivaltiot olivat kuitenkin epävakaita, mikä aiheutti epävarmuutta Malakan niemimaan tinan tuotannossa. Britit pelkäsivät myös Saksan keisarikunnan vaikutusvallan kasvua Kaakkois-Aasiassa, mikä olisi saattanut heikentää brittien valta-asemaa.


title: Liittoutuneet malaijivaltiot

text: Tärkein alue briteille oli Perak, joka oli merkittävä tinantuottaja. Perak oli myös ensimmäinen malajivaltio, joka hyväksyi valtioliiton ja brittien valvonnan alueellaan. Muut liitokseen suostuneet valtiot olivat Negeri Sembilan, Selangor ja Pahang. Valtioliiton pääkaupungiksi tuli Kuala Lumpur, jossa sijaitsi brittihallinnon asemapaikka. Muut Malakan niemimaan sulttaanikunnat säilyivät liittoutumattomina malaijivaltioina.


title: Liittoutuneet malaijivaltiot

text: Vuonna 1946 Liittoutuneet malaijivaltiot yhditettiin liittotumattomien malaijivaltioiden ja Salmisiirtokuntien kanssa Malaijan unioniksi. Unionin perustamisen tavoitteena brittihallinnolla oli yhdistää poliittisesti hajanainen alue yhden hallinnon alaisuuteen. Britit pyrkivät luomaan Malaijaan itsehallinnollisen alueen ja purkamaan siirtomaavallan, kuitenkin säilyttäen Britannian edut alueella.


title: Père Tanguyn muotokuva

text: Père Tanguyn muotokuva on Vincent van Goghin öljyvärimaalaus syksyltä 1887. Se esittää pariisilaista taidetarvikekauppiasta ja galleristia Julien "Père" Tanguyta.


title: Père Tanguyn muotokuva

text: Van Gogh alkoi Tanguyn muotokuvan myötä siirtyä kohti aiempaa kirkkaampia värejä. Hän muodosti maalauksen väripintoja pointillistiseen tyyliin erivärisillä läiskillä. Hän käytti myös voimakkaita vastavärien kontrasteja. Tanguyn taustalla on japanilaisia väripuupiirroksia, joista Van Gogh oli tuolloin hyvin kiinnostunut. Van Gogh teki Tanguysta useita muotokuvia, joista eräs toinen on tämän kanssa lähes identtinen.


title: Pekka Riikonen

text: Pekka Riikonen (s. 6. toukokuuta 1965 Lieksa) on suomalainen jalkapalloilija. Hän pelasi 1990-luvulla yli 160 Ykkösen ottelua muun muassa Joutsenon Kullervossa ja Tikkurilan Palloseurassa sekä kauden 1992 Veikkausliigaa Myllykosken Pallossa. Kaudella 2015 hän toimi Nelosessa pelanneen Helsingin Ponnistuksen pelaajavalmentajana.


title: Pekka Riikonen

text: Riikonen on koulutukseltaan tuotantotalouden diplomi-insinööri, rakennustekniikan insinööri (AMK) ja kiinteistötalouden maisteri. Hän on työskennellyt muun muassa "senior asset managerina".


title: Pekka Riikonen

text: Samoissa joukkueissa Riikosen kanssa on pelannut hänen veljensä Antti (s. 1966). Ykkösen otteluita tälle kertyi Kultsussa (1990–1994) ja TiPS:ssa (1996–1997) yhteensä 110.


title: Pekka Riikonen

text: Pääasiassa keskikentän keskustassa pelannut Riikonen pääsi Imatran Pallo-Salamien III divisioonassa (myöhemmältä nimeltään Kolmonen) pelanneeseen edustusjoukkueeseen kaudella 1983. Hän edusti kauden 1985 II divisioonan (Kakkonen) Lappeenrannan Palloa ja kaudesta 1986 alkaen saman sarjan Joutsenon Kullervoa, jota hän oli kaudella 1989 nostamassa I divisioonaan (Ykkönen).


title: Pekka Riikonen

text: Kaudella 1991 Riikonen teki JoKulle seitsemän maalia I divisioonassa. Neljä maaleista syntyi syyskuun lopulla Törnävän Palloa vastaan, mikä oli JoKun yhden ottelun ennätys I divisioonassa. Kaudeksi 1992 Riikonen siirtyi Veikkausliigan Myllykosken Palloon, joka maksoi hänestä 120 000 markan siirtokorvauksen. Liigadebyyttinsä hän teki 3–3-tasapeliin päättyneessä vierasottelussa Rovaniemen Palloseuraa vastaan 17. toukokuuta 1992. Samassa joukkueessa Riikosen kanssa pelasivat muun muassa Jari Litmanen ja Sami Hyypiä. MyPa voitti kauden aikana Suomen Cupin mestaruuden, mutta Riikosen nimeä ei ole Palloliiton mestaripelaajaluettelossa. Liigaotteluita hänelle kertyi kaikkiaan seitsemän, joista viisi avauskokoonpanossa. Osan kaudesta hän vietti II divisioonassa pelanneessa farmijoukkueessa FC MyPa-86:ssa.


title: Pekka Riikonen

text: Kaudeksi 1993 Riikonen palasi JoKuun eli Kultsuun, ja hän pelasi kauden aikana Ykköstä myös Kuopion Palloseurassa. Vuonna 1995 hän siirtyi Tikkurilan Palloseuraan, jossa hän pelasi neljän kauden ajan Ykköstä ja Kakkosta. Kaudella 1999 hän pelasi Ykköstä AC Vantaassa ja myös kolme ottelua Kultsussa, joka putosi kauden päätteeksi Kakkoseen ja lopetti edustusjoukkuetoimintansa. Ykkösen otteluita Riikonen pelasi urallaan yhteensä 163, joissa hän teki 33 maalia.


title: Pekka Riikonen

text: Kaudet 2000–2002 Riikonen pelasi Kakkosta Helsingin Ponnistuksessa. Siellä hän teki 15 maalia kaudella 2000, mikä oli hänen yhden kauden maaliennätyksensä kolmella korkeimmalla sarjatasolla. Riikonen on jatkanut pelaamista pääkaupunkiseudun alasarjoissa 2010-luvulle asti. Kaudella 2015 hän toimi nyt Nelosessa pelanneen Ponnistuksen pelaajavalmentajana.


title: Pekka Riikonen

text: Riikonen on edustanut myös IFK Willmanstrandia jalkapallon ja futsalin KKI-kilpailuissa. Vuonna 2005 hän oli mukana, kun WIFK pääsi Suomen Cupin fair play -finaaliin, jossa se kaatoi HIFK:n. Vuonna 2015 hän oli voittamassa FKKI-50-sarjan SM-kultaa.


title: Liittoutumattomat malaijivaltiot

text: Liittoutumattomat malaijivaltiot olivat ne Malakan niemimaan sulttaanikunnat, jotka eivät liittyneet brittiläisten perustamaan ja vuosina 1895-1946 olemassa olleeseen Liittoutuneiden malaijivaltioiden valtioliittoon. Kun Malesian nykyiset osavaltiot Selangor, Perak, Negeri Sembilan ja Pahang muodostivat valtioliiton, jättäytyivät Kedah, Perlis, Terengganu, Kelantan ja Johor valtioliiton ulkopuolelle.


title: Liittoutumattomat malaijivaltiot

text: Liittoutumattomista valtioista eteläisin Johor säilyi itsenäisenä valtiona vuoteen 1914 asti. Muut pohjoisempana sijainneet liittoutumattomat sulttaanikunnat olivat Siamin vaikutusvallan alla, kunnes ne 1900-luvun alussa siirtyivät brittien suojelukseen.


title: Liittoutumattomat malaijivaltiot

text: Vuonna 1946 liittoutumattomat malaijivaltiot, Liittoutuneet malaijivaltiot ja Salmisiirtokunnat muodostivat brittien perustaman Malaijan unionin. Brittien tavoitteena oli yhdistää poliittisesti hajanainen alue yhden hallinnon alaisuuteen.


title: Glykolonitriili

text: Glykolonitriili eli formaldehydisyanohydriini (CHNO) on yksinkertaisin syanohydriineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää liuottimena ja orgaanisen kemian synteesien lähtöaineena. Yhdisteestä käytetään myös nimiä "hydroksiasetonitriili", "syanometanoli", "glysonitriili", "glysolonitriili" ja "hydroksietaaninitriili".


title: Glykolonitriili

text: Huoneenlämpötilassa glykolonitriili on väritöntä nestettä. Se liukenee erittäin hyvin veteen ja useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin. Hiemankaan emäksisissä olosuhteissa glykolonitriili kondensoituu muodostaen oligomeereja kuten 4-amino-2-(syanometoksi)-2-(hydroksimnetyyli)oksatsolidiinia ja 4-amino-2-hydroksi-2-hydroksimetyylioksatsolidiinia. Tämän vuoksi glykolonitriilin vesiliuokseen lisätään stabilisaattoriksi pieni määrä fosforihappoa tai kloorietikkahappoa.


title: Glykolonitriili

text: Monien muidien syanohydriinien tavoin myös glykolonitriili on myrkyllistä. Yhdisteelle altistumisesta voi seurata pääkipua, huimausta, tajuttomuus ja ihon muuttumista väriltään siniseksi. Glykolonitriilille altistumisesta tiedetään seuranneen myös kuolemantapauksia yhdisteen aiheuttaman syanidimyrkytyksen vuoksi.


title: Glykolonitriili

text: Glykolonitriiliä valmistetaan formaldehydin ja vetysyanidin vesiliuosten välisellä reaktiolla. Katalyyttinä reaktiossa käytetään natriumhydroksidia. Muodostuvasta liuoksesta glykolonitriili erotetaan uuttamalla dietyylieetterillä ja puhdistetaan tislaamalla alennetussa paineessa. Glykolinitriili myydään usein vesiliuoksena, jossa on 70 % glykolinitriiliä.


title: Glykolonitriili

text: Glykolonitriiliä voidaan käyttää liuottimena sekä valmistettaessa muita orgaanisia yhdisteitä kuten lääkeaineita ja hartseja. Tärkeitä siitä valmistettavia yhdisteitä ovat muun muassa etyleenidiamiinin ja glykolonitriilin reaktiossa muodostuva etyleenidiamiinitetrasetonitriili, joka hydrolysoidaan EDTA:ksi, aminoasetonitriili, iminodiasetonitriili ja nitrilotriasetonitriili.


title: Jaakkolanjärvi (Parkano)

text: Jaakkolanjärvi eli entinen Saaresjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Jaakkolankylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Jaakkolanjärvi on osa Sammatinjoen valuma-aluetta.


title: Jaakkolanjärvi (Parkano)

text: Järven pituus on 950 metriä, leveys 450 metriä ja sen pinta-ala on 9,6 hehtaaria. Se sijaitsee Jaakkolankylän peltoaukean keskellä ja se on Sammatinjoen läpivirtausjärvi. Siihen laskee muutama metsäoja ja pelto-ojia. Järvi on kutistunut aiemmasta niin kapeaksi, että siihen on muodostunut useita järvialtaita. Suurin altaista on pohjoisessa sijaitseva Jaakkolanjärvi, jossa on 400 metriä pitkä joen suuntainen allas ja siitä länteen aukeava halkaisijaltaan 300 metriä pyöreä lahti. Etelässä järviallas kapenee ja salmen jälkeen aukeaa 300 metriä pitkä Saaresjärvi. Viimeinen allas on kapean salmen takana oleva Haavistonlampi, joka on 200 metriä pitkä. Läpivirtauksen rannat ovat ruohottuneita ja soistuneita, mutta Haavistonlammessa ja pyöreässä lahdessa on avovettä runsaasti jäljellä. On mahdollista, että Haavistonlampi on aina ollut erillenen lampi. Joki jatkaa Haavistonlammen jälkeen mutkittelevana, mutta metsästysmajan eteläpuolella oleva seuraava lampi on kuivatettu avosuoksi. Seuraava uomassa sijaitseva vesistö on Marjolampi. Rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Järven ympäristössä sijaitsee yli kymmenen maatilaa, mutta vapaa-ajan asuntoja on ranennettu rantaan vain viisi. Järvelle pääsee kääntymällä etelään Parkanosta Kuruun kulkevalta seututieltä 332 Holmanmäen tiehaaran kohdalta.


title: Jaakkolanjärvi (Parkano)

text: Järveä on myös kutsuttu ”Saaresjärveksi”. Näin se oli merkitty 1800-luvun Parkanon pitäjänkarttaan. Kartasta näkyy myös järven alkuperäinen muoto, kun jokea ei oltu vielä perattu niin voimakkaasti kuin se on nykyään. Kartassa Haavistonlampi ja Mosa on jätetty värittämättä sinisellä.


title: Jaakkolanjärvi (Parkano)

text: Metsästysseuran Koppelokorven Erä ry metsästysmaja sijaitsee Haavistonlammen luusuan eteläpuolella.


title: Hannu Hyrske

text: Hannu Mikael Hyrske (s. 4. elokuuta 1949 Helsinki) on suomalainen Järvenpäässä asuva kuvittaja, valokuvaaja ja taiteilija.


title: Hannu Hyrske

text: Hyrske opiskeli Taideteollisen korkeakoulun graafisella osastolla 1970-1973 ja valokuvataiteen osastolla 1973-1976. Hän valmistui korkeakoulusta vuonna 1976. Hyrske on opettanut piirustusta, maalausta, grafiikkaa ja valokuvausta ja tehnyt useita opintomatkoja ulkomaille.


title: Hannu Hyrske

text: Hyrske on monipuolinen taiteilija, joka on pitänyt useita kotimaisia yksityis-, ryhmä- ja yhteisnäyttelyitä ja osallistunut kansainvälisiin näyttelyihin. Hänen töitään on esillä sekä koti- että ulkomaisissa kokoelmissa.


title: Hannu Hyrske

text: Hyrske on kuvittanut seuraavat teokset:


title: Hannu Hyrske

text: Hyrske on saanut muun muassa seuraavat palkinnot, apurahat ja tunnustukset:


title: Korpilampi (Parkano, Holmanmäki)

text: Korpilampi on Pirkanmaalla Parkanossa Jaakkolankylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Korpilampi on osa Sammatinjoen valuma-aluetta.


title: Korpilampi (Parkano, Holmanmäki)

text: Lammen pituus on 350 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Se sijaitsee Poikkeusharjun ja Lehtijärven välisessä suo-maastossa. Vaikka lampi sijaitsee 800 metrin päässä Lehtijärvestä, kulkee sen laskuoja Korpiluoma pohjoiseen 1,4 kilometriä ennen kääntymistään itään. Oja laskee Ylisenlammen ja Marjolammen väliseen yhdysuomaan. Korpilampeen laskee vain yksi oja lännestä. Rantaviivan pituus on 850 metriä. Rannat ovat suota ja lampi onkin autio. Lammen läheisyyteen tulee metsäautotie, joka haarautuu yhdystieltä 13275 Ylisenlammen kohdalta.


title: Korpilampi (Parkano, Holmanmäki)

text: Korpilammella on aina ollut luontainen laskuoja, joka on kulkenut silloin pääpiirteissään nykyistä reittiä. Metsä- ja suo-ojituksen aikakaudella ojaa on kuitenkin perattu koneellisesti kaivaen. Vanhassa 1800-luvun pitäjänkartassa oja näkyy selvästi. Se laskee kuitenkin pitkään lampeen, joka sijaitsi Ylisenlammen ja Marjolammen paikalla. Sammatinjoen perkaukset ovat laskeneet joen vedenpintaa alemmaksi ja lammesta on kuroutunut erilleen nykyiset kaksi lampea. Korpiluoma laskeekin lampien väliseen uomaan.


title: Riikka Juvonen

text: Riikka Juvonen (s. 1955 Kangasala) on suomalainen Helsingissä asuva kuvataiteilija, graafikko, kuvittaja, kirjailija ja opettaja.


title: Riikka Juvonen

text: Juvonen kävi Taideteollisen ammattikoulun ja opiskeli sitten Taideteollisessa korkeakoulussa Prahassa, samoin kuin Suomen Taideteollisen korkeakoulun iltalinjalla 1972-1975. Hän on asunut useita vuosia Kyproksella ja Israelissa.


title: Riikka Juvonen

text: Juvonen on sekä julkaissut omia teoksia lapsille ja aikuisille että kuvittanut yli viisikymmentä teosta, kuten Juice Leskisen Räkä ja Roiskis -kirjat "Räkä ja Roiskis" (1992), "Räkä ja Roiskis Suuvedellä" (1995) ja "Räkä ja Roiskis naisissa" (1997). Hän on julkaissut muun muassa seuraavat teokset:Juvonen on saanut taiteellisesta työstään useita palkintoja ja tunnustuksia, kuten seuraavat:


title: The Man and the Journey

text: The Man and the Journey Tour oli Pink Floydin kiertue. tyypillinen "The Man and the Journey tour" setti.


title: Kanadan rajalla

text: Kanadan rajalla ("Border Security: Canada’s Front Line") on dokumentaarinen televisiosarja, jossa seurataan Kanadan rajaviranomaisten työtä. Joka päivä yli 20 000 ihmistä pyrkii maahan, ja Kanadan rajavartiolaitoksen (CBSA) toimenkuvaan kuuluu muun muassa rajanylittäjien tarkastukset sekä huumeiden ja muiden laittomien aineiden salakuljetuksen ja maahantuonnin ehkäiseminen.


title: Kanadan rajalla

text: Suuri osa jaksoista on kuvattu Vancouverin lentokentällä.


title: Aapo (Seitsemän veljestä)

text: Aapo on Aleksis Kiven luoma kuvitteellinen hahmo. Hän on mukana Kiven romaanissa "Seitsemästä veljestä". Aapo on veljessarjan kolmanneksi vanhin ja Tuomaan kaksosveli. Tuomasta ja Aapoa vanhempi on Juhani, heitä nuorempia ovat Simeoni, kaksoset Timo ja Lauri sekä kuopus Eero. Veljesten ikäerot ovat verraten pienet: Juhani on tarinan alussa noin 25-vuotias ja Eero noin kahdeksantoista.


title: Aapo (Seitsemän veljestä)

text: Aapo on Jukolan veljeksistä pisin, mutta ei harteikkain. Muutoin hän on kuten veljensä ruskeine ihonsävyineen ja hampunkarvaisine hiuksineen. Aapo on älykäs kuten Eero, mutta hänen hengenlahjansa ilmenee eri tavoin: siinä missä Eero on nokkela ja nopeaälyinen, Aapo puolestaan on harkitsevainen ja järkevä. Hän on veljesten puhemies ja puhelahjojensa ansiosta "Jukolan Salomon". Hän käyttää usein tarinankerronnassaan vertauksia. Veljesten joutuessa vaikeuksiin Aapo on se, joka tarjoaa järkeviä ratkaisuja pinteestä pääsemiseksi. Hän on tyypillinen tolkun ihminen. Aapo haluaa, että veljekset ryhtyisivät päätoimisiksi talonpojiksi, hankkisivat lukutaidon ja avioituisivat - mutta usein hänen sanansa kaikuvat kuuroille korville. Ennen vakiintumistaan veljessarja haluaa kokeilla vapautta ja yhteiskunnan normeista irrallaan elämistä Impivaarassa, joka on Jukolan suurtilan pohjoista takamaata. Vaikka Aapo arvostaa veljeksistä eniten kirjasivistystä, hän oppii lukemaan vasta kolmantena, Eeron ja Laurin jälkeen.


title: Aapo (Seitsemän veljestä)

text: Vaikka Aapo edustaa järjestäytyneen yhteiskunnan arvoja, Impivaaran elämänmeno vetää hänetkin mukaan hölmöyksiin: hänen auktoriteettinsa ei ole riittävän vahva remuavan veljesjoukon hillitsemiseksi. Aapon oikeudentunto on vahvasti kehittynyt ja hän perii aikanaan lautamies Mäkelän tehtävän tämän kuoltua. Luonteensa mukaisesti Aapo hoitaa lautamiehen tehtävät mallikelpoisesti. Romaanin lopussa Aapon kerrotaan alkavan isännöidä Jukolan toista puoliskoa, jota aletaan kutsua Aapo-Jukolaksi. Se sijaitsee pienen matkan päässä emätalosta. Aapo nai sievän ja kiltin Konkkalan Hindrikan ja kokeilee elämänsä myöhemmässä vaiheessa myös parantajan ammattia.


title: Aapo (Seitsemän veljestä)

text: Aapoa on luonnehdittu autoritaariseksi ja hiearkkiseksi mieheksi, joka kammoksuu anarkiaa. Turun kaupunginteatterin 1970-luvun "Seitsemässä veljeksessä" Aapolla oli knalli päässään ja hän artikuloi korostetun selkeästi. Aapon repliikki aloitti usean kohtauksen: hän verbalisoi kulloinkin esillä olleen asianlaidan, teki ytimekkään yhteenvedon. Hän on huomion keskipisteessä viihtyvä tarinankertoja. Aapon vastakohtana on usein Juhani, toisinaan myös Lauri.


title: Aapo (Seitsemän veljestä)

text: Lukuisat näyttelijät ovat tulkinneet Aapon roolin vuodesta 1898 alkaen, jolloin Suomalaisessa Teatterissa annettiin "Seitsemän veljeksen" kantaesitys. Aapoa näyttelivät 1900-luvun teatteriproduktioissa muun muassa Kosti Elo, Kaarlo Halttunen, Kalevi Kahra, Heimo Lepistö, Tarmo Manni ja Jalmari Rinne. Ritva Holmbergin dramatisoimassa ja Kalle Holmbergin ohjaamassa Turun kaupunginteatterin kuuluisassa "Seitsemässä veljeksessä" 1970-luvulla Aapoa näytteli Heikki Kinnunen.


title: Aapo (Seitsemän veljestä)

text: 2000-luvulla Aapon roolin ovat näytelleet muun muassa Tapani Kalliomäki Lahden kaupunginteatterissa ja Samuli Muje Tampereen Työväen Teatterissa. Turun Linnateatterin "Seitsemässä veljeksessä" kesällä 2010 veljeksiä oli neljä. Kalle Lamberg näytteli Aapon ja Tuomaan roolit.


title: Aapo (Seitsemän veljestä)

text: Wilho Ilmarin elokuvassa "Seitsemän veljestä" (1939) Aapoa näyttelee Kaarlo Kytö. Jouko Turkan ohjaamassa samannimisessä televisiosarjassa (1989) Aapona on Martti Suosalo.


title: Meddle Tour

text: Meddle Tour oli Pink Floydin Pohjois-Amerikan kiertue, jolla yhtye promotoi Meddle albumia.tyypillinen vuoden 1971 kappalelista


title: 1974 French Summer Tour

text: 1974 French Summer Tour oli Pink Floydin lyhyt konserttikiertue kesällä 1974 Ranskassa. Kiertue alkoi 18. kesäkuuta 1974 ja päätyi 26. kesäkuuta 1974.


title: Mikael Saari

text: Mikael Saari (s. 1988 Hyvinkää) on suomalainen laulaja ja näyttelijä. Äänialaltaan Saari on tenori.


title: Mikael Saari

text: Saari on osallistunut kahdesti Uuden Musiikin Kilpailuun. Vuonna 2013 hän sijoittui toiseksi kappaleellaan "We Should Be Through" ja vuonna 2016 kolmanneksi kappaleellaan "On It Goes". Molemmilla kerroilla Saari saavutti kuitenkin Viisukuppilan fanipalkinnon.


title: Mikael Saari

text: Lisäksi Mikael Saari on esittänyt joitakin suomenkielisiä kappaleita joista yhden hän teki 13-vuotiaana ja esitti Kanava-nimisen yhtyeen kanssa asuessaan vielä Hyvinkäällä.


title: Mikael Saari

text: Mikael Saari työskentelee myös näyttelijänä ja hänet onkin nähty musikaaleissa. Hän on opiskellut musiikkiteatteria Lahden ammattikorkeakoulussa. Hänellä on päärooli Turun kaupunginteatterin Domino-teatterissa lokakuussa 2016 ensi-iltansa saavassa "Rock of Ages" -nimisessä 1980-luvun musiikkia sisältävässä musikaalissa.


title: Mikael Saari

text: Mikael Saari julkaisi toukokuussa 2016 Luomusic-nimisen musiikkiyhtiön kautta debyyttialbumin "The Grand Letdown". Albumi sisältää sekä yhden coverin että Saaren itsensä tekemiä kappaleita. Saari on tehnyt kappaleita myös muille artisteille.


title: Mikael Saari

text: Vuonna 2017 Saari osallistui Tähdet, tähdet -ohjelman neljännelle tuotantokaudelle. Saari putosi kilpailusta kolmantena.


title: II (Atomirotan albumi)

text: II on Atomirotan toinen studioalbumi. Se julkaistiin 26. helmikuuta 2016 levymerkillä Monsp Records. Albumin julkaisujuhlia vietettiin Tavastialla 24. maaliskuuta 2016. Edeltävään albumiin verrattuna "II" sisältää enemmän laulamista ja vähemmän räppiä, sekä viitteitä jazzista ja hard rockista.


title: II (Atomirotan albumi)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 3. Se pysyi listalla yhteensä 14 viikkoa.


title: II (Atomirotan albumi)

text: Albumi sai vaihtelevan vastaanoton. Kappale ”Älä huoli tyttö” julkaistiin singlenä, ja se nousi YleX:n soittolistalle, ja albumi itsessään valittiin kanavan viikon albumiksi. Helsingin Sanomien Jarkko Jokelainen antoi albumille neljä tähteä viidestä, sanoen sen olevan edeltäjäänsä maltillisempi ja painopisteen olevan nyt kokeilujen sijaan itse kappaleissa.


title: Lyyli Hagan

text: Lyyli Ingrid Hagan (14. helmikuuta 1889 Kokkola – 7. lokakuuta 1980 Helsinki) oli sairaanhoitaja, joka teki pääasiallisen elämäntyönsä kouluhoitajattarena Helsingin kansakouluissa. Hän oli myös perustamassa ja ylläpitämässä sairaanhoitajakunnan käsittänyttä reserviläisrekisteriä, jonka Suomen Punainen Risti perusti sodan varalta.


title: Lyyli Hagan

text: Hagan kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen suomalaisesta yhteiskoulusta 1907 ja valmistui sairaanhoitajaksi Helsingissä 1911. Sairaanhoitajan uransa hän aloitti sairaala Mehiläisessä, ja vuonna 1924 hänestä tuli Helsingin kaupungin suomenkielisten kansakoulujen kouluhoitajatar. Samalta vuodelta peräisin olleen johtosäännön mukaan kouluhoitajattarien tuli toimia yhdyssiteenä koulun, kodin, koululääkärin ja eri huoltoelimien välillä. Heidän tuli myös perehtyä väestön elinoloihin ja luoda luottamukselliset suhteet koululaisten koteihin. Lisäksi piti jakaa terveystietoa siten, että eri-ikäiset lapset ottaisivat tiedon vastaan. Samoihin aikoihin hän oli myös yhteistyössä Arvo Ylpön kanssa tämän avustajana ja sihteerinä.


title: Lyyli Hagan

text: Vuonna 1926 Suomen Punainen Risti asetti valiokunnan käsittelemään piirissään olevia sairaanhoitaja- ja sairaanhoitoasioita. Tarkoituksena oli saada aikaan sairaanhoitajien vapaaehtoinen sitoutuminen Punaisen Ristin reserviin ja reservin organisointi sodan varalta. SPR loi vapaaehtoistyönä järjestelmän koko maan sairaanhoitajakunnan käsittäneen reservin hallitsemiseksi. Toiminnan perustaksi kehitettiin rekisteri, jossa olivat rauhanajan tiedot reservin jäsenistä sekä merkinnät heidän sijoituksistaan puolustusvoimien lääkintäorganisaatioon sodan aikana. Rekisteriä päivitettiin säännöllisesti, joten sen avulla oli sodan syttyessä mahdollista lähettää jäsenet asemapaikoilleen ja huolehtia samalla siviiliväestön hoitamisesta. Lyyli Hagania kutsuttiin Talvi- ja Jatkosodan aikana ”sairaanhoitajien kenraaliksi”. Reservin jäsenet työskentelivät sodan aikana kenttä- ja sotasairaaloissa sekä sairaita ja haavoittuneita kuljettavissa junissa.


title: Lyyli Hagan

text: Hagan teki useita opintomatkoja muihin pohjoismaihin, Belgiaan, Ranskaan, Englantiin, Yhdysvaltoihin ja Kanadaan. Näillä matkoillaan hän perehtyi erityisesti kouluhoidon järjestelmiin ja menetelmiin.


title: Lyyli Hagan

text: Vuonna 1925 suomenkieliset sairaanhoitajat perustivat oman järjestön, Suomen sairaanhoitajatarliiton. Lyyli Hagan valittiin sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi, ja hän hoito tätä tehtävää kymmenen vuotta. Liitto teki 1926 sairaanhoitajien työoloja koskevan selvityksen ja kiinnitti myös huomiota sairaanhoitajaopiskelijoiden terveydenhuoltoon.


title: Lyyli Hagan

text: Hagan oli myös Kokoomuksen edustajana Helsingin kaupunginvaltuustossa 1926–1933.


title: Alenka Kejžar

text: Alenka Kejžar (15. helmikuuta 1979 Kranj, Slovenian ST, Jugoslavia) on slovenialainen, uransa lopettanut uimari. Kejžar on lajin moninkertainen arvokisamitalisti sekä olympiakilpailija.


title: Alenka Kejžar

text: Kejžarin ensimmäiset olympialaiset olivat vuoden 1996 Atlantan olympialaiset. Kejžar oli 17-vuotiaana koko Slovenian joukkueen nuorin osanottaja. Kejžar osallistui 200 metrin rinta- ja sekauintiin. Sekauinnissa hän oli lopputuloksissa sijalla 19 ja rintauinnissa sijalla 20. Kejžar oli parhaiten menestynyt slovenialainen uimari kisoissa.


title: Alenka Kejžar

text: Vuoden 2000 Sydneyn olympialaisissa Kejžarin ainoa matka oli 200 metrin sekauinti. Kejžarin isosisko, vuonna 1976 syntynyt Nataša Kejžar osallistui olympialaisissa 100 metrin sekauintiin. Alenka oli omalla matkallaan lopputuloksissa sijalla 19, Natašan sijoituksen ollessa 16. Nataša olikin sijoituksien perusteella Slovenian joukkueen paras uimari.


title: Alenka Kejžar

text: Alenka Kejžarin viimeiset olympialaiset olivat vuoden 2004 Ateenan olympialaiset. Kejžar osallistui 200 metrin rinta- ja sekauintiin. Hän oli molemmilla matkoilla lopputuloksissa sijalla 18. Slovenian joukkueessa parhaiten menestyi kahdeksanneksi uinnut Blaž Medvešek.


title: Kappeli (ravintola)

text: Ravintola Kappeli eli Esplanadikappeli on Helsingin Esplanadin puiston itäpäässä toimiva ravintola, joka avattiin vuonna 1867. Ravintola oli tunnettu runoilijoiden, kirjailijoiden ja taiteilijoiden kantapaikkana erityisesti 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Itse ravintolarakennuksen omistaa Helsingin kaupunki, ja ravintolaa pitää nykyisin HOK-Elanto, vuoteen 2003 asti Osuusliike Elanto.


title: Kappeli (ravintola)

text: Ravintolan historia alkoi sokerileipuri Johan Daniel Jerngrenin vuonna 1840 Esplanadille rakentamasta puisesta leivoksien ja limonadin myyntikojusta. Koju muistutti ulkoasultaan kirkkoa tai kappelia, ja niinpä sitä alettiin kutsua Kappeliksi. Jo ennen Jernbergin myyntikojua paikalla oli sijainnut paimenpojan pitämä koju, josta myytiin maitoa. Kappeli-nimitys saattoi olla peräisin jo siltä ajalta, sillä "paimen" on latinaksi "pastor", ja tällä perusteella myös myyntikojua voitiin alkaa kutsua kappeliksi. Jerngrenin rakentaman myyntikojun ränsistyttyä ajan myötä huonoon kuntoon sen tilalle rakennettiin uusi arkkitehti Hampus Dalströmin suunnittelema ravintola, joka avattiin 4. kesäkuuta 1867. Myyntikojun kutsumanimi periytyi tälle uudelle ravintolalle.


title: Kappeli (ravintola)

text: Vuonna 1883 ravintolan vuokraajaksi tuli liettualaissyntyinen ravintoloitsija Josef Wolontis, joka piti ravintolaa vuoteen 1904 saakka. Wolontis hankki Kappeliin oluen jäähdytyskoneen, ja niinpä ravintolasta alkoi saada kesäaikana aina kylmää olutta. Ravintolan eteen rakennettiin vuonna 1887 simpukanmuotoinen soittolava, jolla esiintyi kapellimestari Aleksei Apostolin johtama sotilassoittokunta yli 20 vuoden ajan. Wolontiksen aikana ravintolan väliaikaiset, vuonna 1867 ja 1881 rakennetut puupaviljongit korvattiin vuonna 1891 rakennetuilla lasi- ja rautarakenteisilla paviljongeilla, jotka suunnitteli arkkitehti Bruno F. Granholm. Ravintola keittiö- ja varastotilat siirrettiin samalla kallioon louhittuun kellariin, jossa ne toimivat vuoteen 1931 saakka. Ravintola Kappelista tuli 1800-luvun lopulla taiteilijoiden suosima kantapaikka, ja ravintolan vieraisiin kuuluivat muun muassa runoilija Eino Leino, kirjailija Juhani Aho, taiteilija Akseli Gallen-Kallela ja säveltäjät Jean Sibelius ja Oskar Merikanto.


title: Kappeli (ravintola)

text: Ravintoloitsija Onni Wetterhoffin kaudella 1877–1879 ravintolassa talvisaikaan sunnuntaiaamiaisella käyneet taiteilijat alkoivat koristaa kiitokseksi ravintolan seiniä teoksillaan. Albert Edelfelt maalasi oluen keksijänä tunnetun Gambrinuksen kuvan ravintolan keittiön pyöreään seinämedaljonkiin, ja Oskar Kleineh maalasi keittiön seinälle kuvan Rouenin kadusta. Ravintolan baarissa on Hjalmar Munsterhjelmin maalaus "Merimaisema," ja Kappelin kellarin seinällä olevan suurikokoisen Helsinki-panoraaman on maalannut tiettävästi koristemaalari Henrik Erland Salonen.


title: Kappeli (ravintola)

text: Ravintola Kappeli muutettiin vuonna 1916 kesäravintolaksi, eikä sitä enää pidetty auki talvisin. Ravintolaa silloin pitänyt ravintoloitsija Lundbom uudisti kuitenkin soittolavan sekä ravintolan keittiön, ja tämän jälkeen ravintola oli tunnettu tarjoamastaan hyvästä ruoasta. Ravintolarakennus pääsi kuitenkin vuosien mittaan rappeutumaan kosteuden ja kylmyyden vuoksi, koska ravintola oli suljettuna talvisin. Vuonna 1939 ravintolan Eteläesplanadin puoleista julkisivua pidennettiin sekä itä- että länsipäästä, ja samalla rakennettiin ravintolan nykyinen musiikkipaviljonki, jonka suunnitteli arkkitehti Valter Jung. Samana vuonna järjestetyn kilpailun ravintolan suihkulähdeveistoksista voitti kuvanveistäjä Viktor Jansson. Osuusliike Elanto tuli ravintolan vuokraajaksi vuonna 1976, ja tämän jälkeen ravintola remontoitiin uudelleen ympärivuotiseen käyttöön. 1980-luvulla Kappeli oli yksi harvoista Helsingin ravintoloista, jotka olivat auki aina neljään saakka aamulla. Ravintola Kappelia on viimeksi uudistettu vuonna 2011.


title: Timothy Fosu-Mensah

text: Timothy Fosu-Mensah (s. 2. tammikuuta 1998 Amsterdam) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Fulhamia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Fosu-Mensah on puolustava keskikenttäpelaaja ja puolustaja.


title: Timothy Fosu-Mensah

text: Ghanalaisia sukujuuria omaava Fosu-Mensah siirtyi Manchester Unitediin vuonna 2014 Ajaxista. Hän teki debyyttinsä seuran edustusjoukkueen paidassa Valioliigassa tammikuussa 2016 tullen vaihdosta kentälle Arsenalia vastaan.


title: Timothy Fosu-Mensah

text: Vuonna 2017 Fosu-Mensah siirtyi vuoden mittaisella lainasopimuksella Crystal Palaceen. Kaudella 2018–2019 hän pelaa lainasopimuksella Fulhamissa.


title: Timothy Fosu-Mensah

text: Fosu-Mensah on edustanut Alankomaita nuorten maajoukkuetasolla.


title: James Weir

text: James Michael Weir (s. 4. elokuuta 1995 Preston) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Valioliigassa pelaavaa Manchester Unitedia. Pelipaikaltaan Weir on keskikenttäpelaaja.


title: James Weir

text: Weir siirtyi Manchester Unitediin vuonna 2011 kotikaupunkinsa Preston North Endistä. Hän on toiminut Unitedin alle 21-vuotiaiden joukkueen kapteenina. Weir debytoi seuran edustusjoukkueen paidassa Valioliigassa helmikuussa 2016 Arsenalia vastaan tullen vaihdosta kentälle.


title: James Weir

text: Weir on edustanut Englantia alle 18- ja alle 19-vuotiaissa.


title: Ellinor Ivalo

text: Ellinor Ivalo, o.s. "Wickström" (30. maaliskuuta 1875 Jyväskylä – 25. lokakuuta 1957) oli suomalainen kotiteollisuuden ja käsityötaidon edistäjä, joka vaikutti lukuisissa järjestötehtävissä.


title: Ellinor Ivalo

text: Ivalon vanhemmat olivat kauppias Karl Wilhelm Viktor Wickström ja Hjelmina Eugenie Sofia Koskelin. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1898 professori Santeri Ivalo ja heidän poikansa suurlähettiläs Asko Ivalo. Hän kävi tyttökoulun ja valmistui jatko-opistosta 1996 ja Taideteollisesta keskuskoulusta 1906. Hän teki opintomatkan Italiaan 1908–1909 ja Tanskaan 1914.


title: Ellinor Ivalo

text: Ivalo toimi SOK:n ompelimon ja trikootehtaan mallien neuvontatoimessa 1920–1934. Hänellä oli lukuisia luottamustoimia. Hän oli Helsingin nuorsuomalaisen naisklubin puheenjohtaja 1904–1920, Suomen käsityönopettajaliiton johtokunnan jäsen 1906–1912, Suomen Käsityön Ystävien puheenjohtaja 1912–1919, Suomen kotiteollisuusvaltuuskunnan jäsen 1913–1931, varapuheenjohtaja 1913–1930, Kotiteollisuus oy Pirtin perustaja ja johtokunnan jäsen vuodesta 1914, puheenjohtaja vuodesta 1916, varapuheenjohtaja 1936, Suomen Naisten Kansallisliiton perustaja ja varapuheenjohtaja 1911–1921, Helsingin käsityönopettajaopiston johtokunnan jäsen 1909–1957, puheenjohtaja 1926–1957, Suomen taideteollisuusyhdistyksen hallintoneuvoston jäsen vuodesta 1917. Hän oli yksi Mannerheimin Lastensuojeluliiton perustajia ja hallintoneuvoston jäsen vuodesta 1920, Helsingin osuuskaupan hallintoneuvoston jäsen 1920–1924, johtokunnan jäsen 1924–1943, Ornamon perustaja ja johtokunnan jäsen, Helsingin kaupungin ammattiopetuslaitoksen johtokunnan jäsen 1924–1947, Mannerheimliiton liittoneuvoston varapuheenjohtaja 1952, Suomalais-puolaisen yhdistyksen varapuheenjohtaja 1928–1935, Helsingin Lyceumklubin perustajia ja johtokunnan jäsen 1932–1957.


title: Ellinor Ivalo

text: Ivalo oli Suomen kirjailijaliiton kunniajäsen.


title: Sonic Pump Studios

text: Sonic Pump Studios on vuonna 2000 perustettu äänitysstudio, joka sijaitsee Helsingin Kalasatamassa. Studioon kuuluu kolme tarkkaamoa soittotiloineen. Sonic Pump työllistää runsaat kymmenen henkilöä, joihin lukeutuvat muun muassa Nino Laurenne, Sampo Haapaniemi, Mikko Pohjola, Tuomo Prättälä ja Teemu Mäntysaari.


title: Izidor Šušteršič

text: Izidor Šušteršič (18. helmikuuta 1977 Ljubljana, Slovenian ST, Jugoslavia) on slovenialainen, uransa lopettanut lumilautailija. Šušteršič kilpaili olympialaisissa kolmesti ja MM-kilpailuissa neljästi.


title: Izidor Šušteršič

text: Šušteršič debytoi olympialaisissa vuonna 2006 Torinon olympialaisissa. Šušteršič osallistui parisuurpujotteluun, jossa hän oli lopputuloksissa sijalla 21. Šušteršič oli nelihenkisen joukkueen toiseksi heikoin kilpailija (Dejan Košir kuudes ; Rok Flander seitsemäs ; Tomaž Knafelj 33.).


title: Izidor Šušteršič

text: Vuonna 2010 Vancouverin olympialaisissa Šušteršič kilpaili jälleen parisuurpujottelussa. Hän oli 33-vuotiaana Slovenian lumilautailujoukkueen vanhin kilpailija. Šušteršič oli lajinsa lopputuloksissa sijalla 25, ollen huonoin sloveeni (Žan Košir kuudes ; Flander kahdeksas ; Rok Marguč 23.).


title: Izidor Šušteršič

text: Šušteršič osallistui vuoden 2014 Sotšin olympialaisissa sekä paripujotteluun että parisuurpujotteluun. Šušteršič oli 37-vuotiaana jälleen Slovenian lumilautailujoukkueen vanhin kilpailija. Parisuurpujottelussa hän oli lopputuloksissa 21, paripujottelussa hänet hylättiin. Näin ollen hän oli lajeissaan heikoiten menestenyt sloveeni.


title: Izidor Šušteršič

text: Lumilautailun MM-kilpailuihin Šušteršič on osallistunut vuosina 2005, 2007, 2009 ja 2011. Paras tulos on kahdeksas sija vuoden 2007 parisuurpujottelussa. Lumilautailun maailmancupissa hän on ollut osakilpailun neljäs kolmesti ja kymmenen parhaan joukossa yhteensä kahdeksan kertaa.


title: Shirō Ishii

text: Shirō Ishii (25. kesäkuuta 1892 Shibayama, Japani – 9. lokakuuta 1959 Tokio, Japani) oli keisarillisen Japanin armeijan mikrobiologi ja lääkintäupseeri toisen maailmansodan aikana. Hän johti lukuisia sotarikoksia tehnyttä tutkimusryhmä Yksikkö 731:ä. Häntä kutsutaan joskus "Japanin Mengeleksi", sotarikoksiin syyllistyneen saksalaislääkärin Josef Mengelen mukaan.


title: Shirō Ishii

text: Shirō aloitti lääketieteen opiskelut Kioton yliopistossa vuonna 1916. Hän oli kiinnostunut bakteriologiasta alusta alkaen. Valmistuttuaan 1920 hän liittyi armeijaan ja ylennettiin luutnantiksi 1922. Hän edesajoi biologisten aseiden kehittämistä. Hän väitteli tohtoriksi 1927. Hänen ohjaajansa Ren Kimuran mukaan Shirō oli luonteeltaan ajattelematon, röyhkeä ja mahtipontinen opiskelija, joka teki tutkimustyönsä usein öiseen aikaan. 1928 Shirō lähetettiin Eurooppaan tutustumaan sotalääketieteeseen. Opintomatkan salaisena tavoitteena oli päästä selville siitä, kuinka pitkällä Euroopassa oltiin biologisten aseiden kehittämisessä. Matkallaan hän osoitti suurta mielenkiintoa myös taistelukaasuihin ja kemialliseen sodankäyntiin.


title: Shirō Ishii

text: Vuonna 1932 Shirō asetettiin johtamaan peitenimen mukaan epidemiota tutkivaa laboratoriota, joka todellisuudessa omistautui tutkimaan lähinnä kemiallisten ja biologisten aseiden kehittämistä. Shirō siirsi laboratorionsa Japanin valtaamaan Mantšuriaan, jossa hän aloitti ihmisillä tehdyt kokeensa, joita hän jatkoi aina sodan loppuun asti. Yksikkö 731 perustettiin Harbinissa 1935. Shirōn johdolla yksikkö kehitti muun muassa räjähteitä, joiden tarkoitus oli levittää haitallisia bakteereja. Näitä räjähteitä testattiin sotavangeilla. Yksikkö tutki myös bakteerien levittämistä kirppujen avulla.


title: Shirō Ishii

text: Japanin antauduttua Shirō yritti lavastaa oman kuolemansa kotipaikkakunnallaan tekohautajaisia ja tekaistua kuolinilmoitusta käyttäen. Yhdysvaltain tiedustelupalvelu oli kuitenkin tiennyt hänestä jo ennen sodan loppumista ja oli kiinnostunut Shirōn tutkimuksista ja tuloksista. Hän tajusi, ettei voi välttää oikeudenkäyntiä ja antautui liittoutuneille. Kuulusteluissa hän kuitenkin peitteli ja salasi omat sekä yksikkönsä tekemät ihmiskokeet. Tutkintavankeusaikanaan hän onnistui neuvottelemaan itselleen syytesuojan sotarikosoikeudenkäynneistä, eikä häntä koskaan syytetty tai tuomittu oikeudessa sodan aikana tekemistään julmuuksista. Vapauduttuaan hän työskenteli siviiliammateissa, joskin hänellä oli vaikeuksia löytää pysyvä työpaikka. Shirō Ishii kuoli 67-vuotiaana kurkkusyöpään Tokiossa 1959.


title: Matti Kota

text: Väinö Matti Juhani Kota (s. 12. kesäkuuta 1939 Viipuri) on suomalainen Tampereella asuva taiteilija ja kuvittaja.


title: Matti Kota

text: Viipurissa opettajien Väinö Kota ja Aino Jyrkinen perheeseen syntynyt Kota valmistui Taideteollisesta korkeakoulusta lavastajaksi vuonna 1965, mutta toimi kuitenkin ensin kenkäsuunnittelijana ja sitten vapaana taiteilijana. Lastenkirjojen kuvittajaksi hän ryhtyi vasta yli 40-vuotiaana, Titvi Ikäheimon teoksen "Hiiren häät" (1981) kuvittamisen myötä. Hän on kuvittanut muun muassa Kaarina Helakisan, Elina Karjalaisen, Ulla-Maija Aaltosen ja Marja-Leena Mikkolan teoksia. Kota on myös opettanut kirjagrafiikkaa Lahden muotoiluinstituutissa. Vuonna 1983 hän ryhtyi piirtämään "Kotiliesi"-lehteen kissa Toti Toropaisen seikkailuja, Elina Karjalaisen riimien mukaan. Kota on julkaissut itse teoksen "Puutarhan kätköissä" (1999). Rudolf Koivu -palkinto myönnettiin Kodalle vuonna 1982 teoksesta "Hiiren häät". Leipzigin kirjamessujen hopeamitalin Kota sai samana vuonna.


title: Matti Kota

text: Kota on naimisissa vuodesta 1965 tekstiilisuunnitelija Marja Liisa Helena Vilkin kanssa.


title: Somertonin mies

text: Somertonin mies löytyi kuolleena vuoden 1948 joulukuussa Australian Adelaiden kaupungin eteläpuolelta Somertonin rannalta, eikä hänen henkilöllisyyttään tai kuolintapaansa ole vieläkään saatu selvitettyä. Australiassa tapaus tunnetaan yksinkertaisesti nimellä The Unknown man (Tuntematon mies). Mysteeriä kutsutaan myös nimellä Tamám Shudin tapaus.


title: Somertonin mies

text: Joulukuun ensimmäisen päivän aamuna 1948, kello 6:30, Adelaiden poliisille ilmoitettiin rannalta löytyneestä kuolleesta miehestä. Mies oli puoli-istuvassa asennossa hiekalla, jalat suorina, mutta nilkat ristittyinä, pää rantavallia vasten leväten. Vasen käsi oli suorana, oikea koukussa. Hän oli pukeutunut siistiin pukuun, jonka takin kauluksella oli puoliksi poltettu savuke. Toinen polttamaton savuke oli miehen korvan takana.


title: Somertonin mies

text: Yksi ruumiin löytäjistä oli aamu-uinnille menossa ollut kultaseppä John Lyons, joka oli huomannut pukumiehen jo edellisenä iltana. Hän oli ollut vaimonsa kanssa iltakävelyllä rannalla noin seitsemän aikaan, kun he näkivät miehen makoilevan rantahiekalla. Kuulusteluissa he kertoivat miehen nostaneen kätensä suoraksi ja sitten pudottaneen sen löysästi alas, jolloin pari oli tulkinnut miehen olevan päihtynyt ja vain polttelevan tupakkaa. Puolisen tuntia myöhemmin rantabulevardilla kävellyt toinen pariskunta näki myös miehen, jolloin tämä vaikutti nukkuvalta. Pariskunta ihmetteli, kuinka lukuisat hyttyset eivät häirinneet miehen unia, mutta jättivät tämän kunnon tarkistamatta.


title: Somertonin mies

text: Vasta seuraavana aamuna, pukumiehen yhä maatessa samassa kohdassa, kävi kultaseppä tarkistamassa tilanteen ja huomasi ruumiin olevan kylmä.


title: Somertonin mies

text: Poliisi löysi miehen puvuntaskuista käytetyn junalipun Glenelgiin, käyttämättömän junalipun Henley Beachille, yhdysvaltalaisen alumiinikamman, puolillaan olevan Juicy Fruit -purukumipaketin, australialaisen kuuden pennin kolikon, tulitikkuja sekä Army Club -askin, jonka sisältä löytyi toisen merkkisiä, kalliimpia Kensitas-savukkeita. Henkilöllisyyspapereita tai lompakkoa ei löytynyt. Yhdessäkään miehen päällä olleessa vaatekappaleessa ei myöskään ollut nimikointilappuja, ja jopa valmistajien merkit oli ratkottu irti.


title: Somertonin mies

text: Miehen vaatetus oli säähän nähden liioiteltu: hänellä oli yllään valkoinen kauluspaita, ruskea neulepusero, eurooppalaisen näköinen harmaanruskea takki, sinipunainen solmio ja ruskeat housut. Jaloissaan hänellä oli sukat sekä huolellisesti kiillotetut kengät. Sää oli Adelaidessa helteinen, ja alimmillaankin lämpötila oli kahdenkymmenen celsiusasteen luokkaa.


title: Somertonin mies

text: Patologi arvioi miehen olevan noin 40-45-vuotias. Hän oli 180 senttimetriä pitkä, tyyliltään brittiläinen, ja hänen hiuksensa olivat punertavan vaaleat, häivähdyksellä harmaata. Miehen siisteistä käsistä pääteltiin, ettei hän ollut raskaan ruumiillisen työn raataja, huolimatta miehen poikkeuksellisen hyvästä fyysisestä kunnosta. Erityisesti miehen kaareutuneet varpaat ja hyvin muotoutuneet pohjelihakset herättivät ihmetystä, ja jotkut arvelivat niiden johtuvan tanssijataustasta.


title: Somertonin mies

text: Miehestä ei löytynyt merkkejä minkäänlaisesta ruumiillisesta väkivallasta, mutta ruumiinavauksessa selvisi tämän kärsineen sisäisestä verenvuodosta. Patologi lisäksi kirjasi miehen pernan olleen noin kolmesti normaalin kokoinen. Vatsalaukusta löydettiin pasteija, joka miehen arvioitiin syönneen iltakymmenen ja -yhdentoista välillä. Elimistöstä ei löydetty mitään jälkiä tunnetuista myrkyistä, eikä miehen sydämestä löytynyt mitään vikaa.


title: Somertonin mies

text: Ruumiinavauksen suorittanut patologi tohtori Dwyer oli kuitenkin vakuuttunut, ettei kyseessä ollut luonnollinen kuolema ja että uhri oli ottanut tai saanut jonkinlaista hyvin liukenevaa rauhoittavaa ainetta. Pasteija ei kuitenkaan ollut tutkimusten perusteella myrkynvälittäjä.


title: Somertonin mies

text: Vaikka kuvaa ja sormenjälkiä levitettiin nopeasti englanninkielisissä maissa, ei miehen henkilöllisyydestä saatu pienintäkään vihiä. Ruumis päätettiin balsamoida 10. päivä joulukuuta.


title: Somertonin mies

text: Tammikuun 14. 1949 Adelaiden rautatieaseman säilytystilasta löydettiin ruskea matkalaukku, joka oli jätetty sinne edellisen vuoden marraskuun 30. päivä kello yksitoista. Laukun merkki oli poistettu, ja sen sisältö ei tarjonnut hyödyllisiä viitteitä miehen henkilöllisyydestä.Päivä, jona laukku oli tuotu säilytykseen, sopi hyvin kuoleman aikajanaan. Lisäksi lanka, jota housujen parsimiseen oli käytetty, katsottiin todisteeksi laukun kuulumisesta uhrille. Nimi Kean tai Keane yritettiin ensin yhdistää henkilöön, mutta selvisi sen viittavan vaatteet valmistaneeseen yhdysvaltalaiseen räätäliin.


title: Somertonin mies

text: Toisen ruumiinavauksen suoritti patologi John Cleland kesäkuussa 1949. Kuolinsyy ei selventynyt, mutta toisen tutkimuskerran yhteydessä miehen housuista löydettiin salatasku (tai joidenkin mielestä taskukellolle tarkoitettu sisätasku), jossa oli pieni pala paperia. Lapussa oli kaksi sanaa, "Tamám Shud", jotka syvensivät mysteeriä entisestään.


title: Somertonin mies

text: Kun ruumista ei yhäkään tunnistettu, päätettiin se laskea nimettömään hautaan. Ruumiin päästä ja torsosta otettiin ennen hautaamista kipsivalokset, jotta tutkintaa voitaisiin tarvittaessa jatkaa, mikäli uusia vihjeitä tulisi.


title: Somertonin mies

text: Poliisi otti yhteyttä paikallisiin kirjastonhoitajiin selvittääkseen viestin tarkoituksen. Teksti oli persiaa, tarkoitti loppua (tarkemmin sanoen "loppunut" tai "se on loppu"), ja oli Omar Khaijamin 1100-luvulla kirjoittaman runoteoksen "Rubaiyatin" viimeinen lause. Pala oli revitty suoraan itse kirjasta, jonka painos oli hyvin harvinainen.


title: Somertonin mies

text: Heinäkuussa 1949, kuukausi ruumiin hautaan laskemisen jälkeen glenelgiläinen mies ilmoittautui poliisille ja kertoi löytäneensä edellisen joulukuun alussa autonsa penkiltä Rhubaiyatin runoteoksen. Mies muisteli kirjan löytyneen juuri marras-joulukuun taitteessa. Hän uskoi sen silloin kuuluvan veljelleen ja siirsi kirjan suurempia pohtimatta hansikaslokeroon. Autoaan mies säilytti tavallisesti vain muutaman sadan metrin päässä Somertonin rannasta. Nähtyään lehtiartikkelin mysteeristä mies tutki kirjaa tarkemmin ja huomasi viimeisen sivun puuttuvan.


title: Somertonin mies

text: Takakannesta löytyi oitis puhelinnumero ja tarkempien tutkimusten myötä suurennuslasin avulla myös hyvin haaleaa kirjoitusta.


title: Somertonin mies

text: Puhelinnumero yhdistettiin pian Somertonin rannan läheisyydessä asuvaan nuoreen naiseen, josta oli pitkään yleisesti tiedossa vain lempinimi Jestyn (hänen tyttärensä astuttua julkisuuteen 2013 hänen tiedetään olleen oikealta nimeltään Jessica "Jo" Johnson). Nainen myönsi vastahakoisesti antaneensa sodan aikana kyseisen teoksen lahjaksi miehelle nimeltä Alfred Boxall. Vastahakoisuuden syyksi epäiltiin tilanteen kiusallisuutta, sillä Jestyn asui tapahtumien hetkellä tulevan aviomiehensä kanssa.


title: Somertonin mies

text: Tutkijat uskoivat jo selvittäneensä ruumiin henkilöllisyyden, mutta Albert Boxall olikin yhä hengissä. Lisäksi hänellä oli hallussaan Jestynin hänelle antama kappale teoksesta, jonka viimeinen sivu oli yhä paikoillaan.


title: Somertonin mies

text: Lisäkuulusteluissa Jestyn muisti noin vuotta aikaisemmin tulleensa kotiin ja kuulleensa naapuriltaan tuntemattoman miehen käyneen kyselemässä häntä. Kummallisempaa oli kuitenkin se, että poliisien näyttäessä miehen kasvoista otettua kipsivalosta Jestyn järkyttyi pyörtymyksen partaalle. Paikalla olleiden mukaan nainen vaikutti tunnistavan miehen, mutta kielsi kaiken.


title: Somertonin mies

text: Aikalaispoliisit eivät olleet kovinkaan uskaliaita utelemaan aiheesta syvemmin pian naimisiin menevältä nuorelta naiselta. Jestyn kuoli vuonna 2007 vieden mahdollisen salaisuutensa hautaan.


title: Somertonin mies

text:
Vuosikymmeniä myöhemmin alettiin spekuloida, että Jestynin vuonna 1946 syntyneen pojan Robinin isä saattaisi olla kyseinen tuntematon uhri. Uskomusta vahvisti harvinainen geneettinen piirre, jonka sekä rannalta löytynyt mies että Robin Thomson jakoivat: kulmahampaat, jotka sijaitsivat suoraan etuhampaiden vieressä. Myös molempien poikkeuksellisen kehittyneiseen pohjelihaksiin kiinnitettiin spekulaatioissa huomiota. Somertonin miestä oltiin epäilty tanssijaksi, ja aikuistuttuaan Robin Thomson päätyi tanssimaan Australian Baletissa.
Robin Thomson kuoli vuonna 2009, mutta jätti jälkeensä tyttären Rachelin.


title: Somertonin mies

text: Kun Jestyniin osoittava tutkintasuunta osoittautui vesiperäksi, alkoi poliisi tutkia haaleaa koodiviestiä. Ultraviolettivalon alla paperilla saattoi erottaa viisi riviä kirjaimia, joista kolme ensimmäistä oli erotettu kahdesta viimeisestä kahdella viivalla, joiden päälle oltiin vedetty ruksi. Viesti julkaistiin sanomalehdissä, sillä kaikki apu oli tarpeen pientä tekstipätkää auki koodatessa. Kukaan ei kuitenkaan onnistunut ratkaisemaan arvoitusta, ja Australian merivoimien tiedustelupalvelu julisti koodin rikkomattomaksi. Lausunnossaan he päättelivät kirjainten toistuvuuden perusteella koodin sopivan kuitenkin parhaiten englannin kieleen sekä epäilivät tekstin olleen mahdollisesti pätkä runosta.


title: Somertonin mies

text: Etelä-Australian kuolinsyytutkimuslaitos julkaisi vuonna 1958 lopullisen raporttinsa, jossa kerrottiin, ettei heillä ole mitään käsitystä siitä kuka mies oli, kuinka hän kuoli ja mikä oli kuoleman syy.


title: Somertonin mies

text: Eläkkeelle jäänyt australialainen poliisi Gerry Feltus on kirjoittanut aiheesta kirjan ja ratkonut monia tapaukseen liittyviä arvoituksia. Fysiikan professori Derek Abbot Adelaiden yliopistosta on myös tutkinut asiaa vuosikaudet ja työskentelee yhä ankarasti löytääkseen Somertonin miehen sukulaisia DNA-tutkimuksen avulla.


title: Somertonin mies

text:
Tapaukseen liittyneen Jestynin tyttärentyttärestä Rachelista on otettu DNA-näyte, joka paikantaa hänen esi-isänsä Yhdysvaltoihin, tarkemmin ottaen itärannikolle. Tämä olisi linjassa Somertonin mieheltä löytyneistä vihjeistä: ei vielä 1940-luvulla Australiaan rantautuneesta Wrigley's-purukumista sekä jenkkityylisestä tikkauksesta vaatteissa.
Suurin vaikeus on todistaa, että Rachel todella olisi mysteerimiehen lapsenlapsi. Lupaa ruumiin nostamiseen haudasta on haettu kahdesti, mutta oikeus on antanut molemmilla kerroilla kieltävän päätöksen. Australian lain mukaan lupa voidaan antaa vain, mikäli tarkoituksena on kyseenalaistaa testamentin laillisuus tai löytää ja tunnistaa sodassa kadonnut henkilö.


title: Somertonin mies

text: Kahdesta kieltävästä päätöksestä huolimatta on professori Derek Abbot yhteistyökumppaneineen tehnyt uuden vetoomuksen Somertonin miehen henkilöllisyyden selvittämisestä.


title: Sammatinlampi (Parkano)

text: Sammatinlampi on Pirkanmaalla Parkanossa Jaakkolankylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Sammatinlampi on osa Sammatinjoen valuma-aluetta.


title: Sammatinlampi (Parkano)

text: Lammen pituus on 250 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Se sijaitsee kolme kilometriä koilliseen Jaakkolankylästä. Siihen laskee kolme suo-ojaa. Aikaisemmin Sammatinjoki virtasi lammen läpi, mutta nykyään joen uoma on siirretty ohittamaan lampi 80 metriä ylempää. Siksi lammesta yhtyy jokeen kaksi entistä joen uomaa. Rantaviivan pituus on 550 metriä, josta itärannat ovat avosuota. Lammen eteläpäässä sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie Katinperälle kulkevalta yhdystieltä 13355.


title: Sammatinlampi (Parkano)

text: Vanhassa Parkanon pitäjänkartassa 1800-luvulta joki virtasi ”Sammattilammen” kautta. Lampi oli autio ja lähin maatalo ”Sammatti” sijaitsi puoli kilometriä lännempänä. Lammen pohjoisosa oli raivattu niityksi, jonka omisti Jaakkolan talo. Vuoden 1959 painetussa peruskartassa joen uoman oikaisu-uoma oli jo piirretty näkyviin.


title: Pasir Ris

text: Pasir Ris ( tai 白沙, ) on yksi Singaporen alueista (). Se sijaitsee Itäisellä suuralueella Koillis-Singaporessa. Pasir Ris rajoittuu lännessä Punggoliin, etelässä Paya Lebariin ja Tampinesiin, idässä Changi ja pohjoisessa Johorensalmeen. Pasir Ris tarkoittaa malaijikielessä valkoista hiekkaa. Pasir Ris on erityisesti lapsiperheiden suosima asuinalue.


title: Pasir Ris

text: Pasir Risin asukasluku vuoden 2010 väestölaskennassa oli 133 863 ja vuoden 2015 ennusteessa 139 890. Alueen pinta-ala on 15,02 km.


title: Pasir Ris

text: Pasir Ris jaetaan kahdeksaan osa-alueeseen ().


title: Paya Lebar

text: Paya Lebar (, ) on yksi Singaporen alueista (). Se sijaitsee Itäisellä suuralueella Itä-Singaporessa. Paya Lebar rajoittuu lännessä Hougangiin ja Sengkangiin, pohjoisessa Pasir Risiin, idässä Tampinesiin ja etelässä Bedokiin. Alueella sijaitsee Paya Lebarin lentokenttä. Alueelle rakennetaan paljon uusia rakennuksia. Paya Lebar tarkoittaa malaijikielessä "laajaa suota". Ennen brittien saapumista alueelle, siellä kasvatettiin paljon sikoja ja kanoja.


title: Paya Lebar

text: Paya Lebarin asukasluku vuoden 2010 väestölaskennassa on vuoden 2015 ennusteessa 40. Alueen pinta-ala on 11,69 km.


title: Paya Lebar

text: Paya Lebar jaetaan viiteen osa-alueeseen ().


title: Changi Bay

text: Changi Bay () on yksi Singaporen alueista (). Se sijaitsee Itäisellä suuralueella Kaakkois-Singaporessa. Changi Bay rajoittuu Changiin länsipuolella, muuten aluetta ympäröi Singaporensalmi. Alueella on Singaporen laivastotukikohta.


title: Changi Bay

text: Changi Bayssa ei ole asukkaita vuoden 2010 laskennassa tai vuoden 2015 ennusteessa. Alueen pinta-ala on 1,7 km.


title: Changi Bay

text: Changi Bay jaetaan yhteen osa-alueeseen () "Changi Bay"hin.


title: Perheniemi

text:
Perheniemi on kylä eteläisessä Iitissä. Matkaa Kausalaan on noin 10 km ja Helsinkiin 120 km. Sääskjärvellä on kesäisin paljon valkoposkihanhia.
Haaviston seuratalolla järjestetään kesäisin kesätoreja.


title: Saaresjärvi (Parkano, Sammatti)

text: Saaresjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Jaakkolankylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Saaresjärvi on osa Sammatinjoen valuma-aluetta.


title: Saaresjärvi (Parkano, Sammatti)

text: Järven pituus on 450 metriä, leveys 450 metriä ja sen pinta-ala on 11 hehtaaria. Se sijaitsee noin kuusi kilometriä Jaakkolankylästä ja Karttiperän tien puolivälissä. Järven ympäristössä metsämaat ja suot vuorottelevat. Suot on ojitettu ja Saaresjärveen laskeekin kolme laaja-alaista suo-ojaa sekä suurempi Haarainluoma. Se on Lylyjärven laskujoki, jota kutsuttiin aiemmin nimellä Lylyjoki , ja joka kerää ojitettyjen soiden ja Lylynevan turvetuotantoalueen kuivatusojien vettä laajalta alueelta. Järven laskuoja yhtyy Peräjärven laskuojan Peräjärvenjoen kanssa johto-ojaksi, joka laskee Jaakkolanjärveen. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Lähes kaikki Saaresjärven rannat ovat metsäistä suota tai jopa avosuota. Rantavyöhykkeen taakse on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa sekä kota. Kodan kautta kulkee polku, joka johtaa lounaaseen Parkanon seurakunnan leirikeskukseen Poikkeusjärvelle. Asunnoille johtaa tiet yhdystieltä 13355.


title: Saaresjärvi (Parkano, Sammatti)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin kerran tammikuussa 1994, jolloin järvessä oli 0,40 metriä jäätä. Mittausten mukaan veden hapen kyllästysaste oli päällysvedessä metrin syvyydessä 46% eli 6,5 mg/l (milligrammaa litrassa) ja 2,5 metrin syvyydessä alusvedessä vesi oli hapetonta. Veden kokonaisfosforipitoisuus oli päällysvedessä 29 µg/l (mikrogrammaa litrassa) ja alusvedessä 140 µg/l. Vastaavasti kokonaistyppipitoisuudet olivat 690 µg/l ja 1500 µg/l. Näkösyvyys oli 0,7 metriä ja sameus päällysvedessä 2,7 FNU ja alusvedessä 22 FNU. Veden happamuusarvot (pH) olivat 5,5 ja 6,0.


title: Saaresjärvi (Parkano, Sammatti)

text: Happikadon seurauksen järvenpohjasta on liuennut veteen runsaasti ravinteita, joita eliöt alkoivat keväällä hyödyntää. Siksi vesi oli pohjan tuntumassa sameaa. Mittausarvojen perusteella voisi ajatella Saaresjärven olevan hapan ja rehevöitynyt järvi.


title: Saaresjärvi (Parkano, Sammatti)

text: Myös Jaakkolankylässä oleva Jaakkolanjärvi on ollut nimeltään ”Saaresjärvi”. Nimi johtunee sen rannalla sijainneesta maatalosta nimeltään ”Saares”.


title: Saaresjärvi (Parkano, Sammatti)

text: Vanhassa painetussa peruskartassa vuodelta 1959 Saaresjärvi oli luonnontilassa lukuun ottamatta kahta kaivettua suo-ojaa. Yksi suo-ojista oli luontainen. Saaresjärven laskuojan yhtymäkohdassa Peräjärvenjokeen oli raivattu peltomaata, joka on nykyään metsittynyt. Itse Saaresjärvi oli tuolloin autio.


title: Tsaarin kuriiri

text:
Tsaarin kuriiri (ransk. alkuteos "Michel Strogoff") on Jules Vernen vuonna 1876 julkaistu historiallinen seikkailuromaani. Kirja ilmestyi suomeksi vuonna 1927 Valfrid Hedmanin suomentamana. Martta Tynnin suomennos ilmestyi 1955. Kolmannen suomennoksen on tehnyt Pentti Kähkönen, ja se ilmestyi vuonna 1983. Tässä laitoksessa "Tsaarin kuriiri" ja "Kavaltajan loppu" julkaistiin yhteispainoksena. Kaikki suomennokset on kustantanut WSOY.
Kirjan pohjalta on tehty myös useita elokuvia ja ainakin kaksi televisiosarjaa.


title: Tsaarin kuriiri

text: "Tsaarin kuriirin" tapahtumat sijoittuvat 1800-luvun Venäjälle. Kirja kertoo Mikael Strogoffista, jonka pitää viedä Moskovasta tsaarin viesti suuriruhtinaalle Irkutskiin toiselle puolelle maata. Kuriirilla on edessään vaarallinen tuhansien kilometrien matka, joka kulkee Siperian sota-alueiden läpi. Vastassaan Strogoffilla on myös venäläiset pettänyt kiero Ivan Ogareff. Tarinassa esiintyy myös kaksi eurooppalaista lehtimiestä, jotka kulkevat juonessa taustalla koko kirjan ajan.


title: Tsaarin kuriiri

text: Tsaarin kuriiri Strogoffin tarina jatkuu Vernen kirjassa "Kavaltajan loppu".


title: Henrik Erland Salonen

text: Henrik Erland Salonen (1871 Hattula – 1943) oli suomalainen koristemaalari.


title: Henrik Erland Salonen

text: Salonen valmistui Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulusta ja hän maalasi rakennusten katto- ja seinäfreskoja eri puolille Helsinkiä. Salonen maalasi muun muassa Ravintola Kappelin kellarin Helsinki-aiheisen panoraamaseinämaalauksen sekä NMKY:n salin kattomaalaukset.


title: Rakel Jalas

text: Rakel Jalas (o.s. Hallamaa, ent. Häyrén; 28. syyskuuta 1892 Mäntsälä – 23. elokuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja kansanedustaja. Hän toimi kansanedustajana 1948–1951 edustaen kokoomusta. Hänelle myönnettiin lääkintöneuvoksen arvonimi 1952.


title: Rakel Jalas

text: Jalaksen vanhemmat olivat tilanomistaja Hugo Pietari Hallamaa (ent. Häyrén) ja Amanda Karolina Törnström. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1919 filosofian maisteri Arvo Emanuel Jalas (k. 1943). Professori Jaakko Jalas oli heidän poikansa.


title: Rakel Jalas

text: Jalas valmistui ylioppilaaksi 1910, lääketieteen kandidaatiksi 1915 ja lisensiaatiksi 1922. Hän teki opintomatkoja useisiin Euroopan maihin 1930- ja 1940-luvulla. Hän työskenteli Lapinlahden sairaalan avustavana lääkärinä 1928–1930 ja oli sosiaaliministeriön lääkäri ja köyhäinhoidon apulaistarkastaja 1929–1936, sosiaaliministeriön huoltoasiainosaston lääkäri 1937–1955, Lahdentaan parantolan lääkäri 1925–1933, yksityinen lääkäri Helsingissä 1928–1955 (hermo- ja mielitaudit), Yhteiskunnallisen korkeakoulun opettaja 1942–1945.


title: Rakel Jalas

text: Jalas oli useissa luottamustehtävissä, kuten Suomen psykiatris-neurologisen yhdistyksen sihteeri 1929–1937, Sielunterveysseuran johtokunnan jäsen 1931–1935, Turvan alkoholistiparantolan johtokunnan jäsen 1931–1937, Suomen naisten kansallisliiton siveellisyyskomitean puheenjohtaja 1935–1946, Invalidisäätiön hallituksen ja johtokunnan puheenjohtaja 1940–1955, Väestöliiton hallituksen jäsen 1941–1955, Huoltajan toimituksen jäsen 1931–1951, puheenjohtaja 1951–1955.


title: Suria KLCC

text: Suria KLCC on ostoskeskus Malesian pääkaupungissa Kuala Lumpurissa. Ostoskeskus sijaitsee Kuala Lumpurin maamerkin Petronasin kaksoistornien yhteydessä. Ostoskeskus on avattu vuonna 1998, ja siellä vierailee päivittäin 100 000 ihmistä. Suria KLCC ja hieman uudempi ostoskeskus Pavilion ovat turistien keskuudessa kaupungin suosituimmat ostoskeskukset.


title: Ollin oppivuodet

text: Ollin oppivuodet on Anni Swanin kirjoittama nuortenkirja, joka ilmestyi vuonna 1919. Kirjasta on vuonna 1920 kuvattu samanniminen mykkäelokuva "Ollin oppivuodet".


title: Surigao del Norte

text: Surigao del Norte on Filippiinien Caragan alueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Surigao City. Se muodostuu Siarcaon ja Bucas Granden saarista sekä Mindanaon saaren pohjoiskärjestä. Mindanaolla provinssin naapureita ovat sen eteläpuolella Agusan del Norte sekä Surigao del Sur. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 442 588.