title: Kanariantyräkki

text:
Kanariantyräkit näyttävät kaktuksilta mutta eivät ole niitä. Kaktukset ovat kotoisin Amerikasta, tyräkit puolestaan ovat vanhan maailman kasveja. Tyräkkien suvun yhteisenä piirteenä on myrkyllinen valkoinen (tai keltainen)
maitiaisneste. Kanariantyräkki haarautuu juuresta ja muodostaa pensastoja. Sillä on mehevät neli- tai viisisärmäiset (joskus harvoin 6) vaaleanharmaanvihreät varret, jotka ovat yleensä noin 8 cm halkaisijaltaan ja hieman spiraalimaisia. Ne kasvavat parhailla kasvupaikolla 3-4 metriä korkeiksi, suurta kynttelikköä muistuttavaksi pensastoksi.


title: Kanariantyräkki

text: Piikit, 5-14 mm, kasvavat varsien särmien kärkiin, ja ovat ruskeita ja kaarevia. Kukat kehittyvät varsien särmien kärkiin keväisin. Hedelmä on kastajanruskea ja kukin niistä sisältää yhden siemenen.


title: Kanariantyräkki

text: Tyräkkikasvien maitiaisneste on yleensä myrkyllistä, niin myös kanariantyräkin. Se ärsyttää ihoa ja voi aiheuttaa erittäin voimakasta kipua limakalvoilla ja voi jopa sokeuttaa joutuessaan silmiin.


title: Kanariantyräkki

text: Kanariansaarilla kanariantyräkkiä kasvaa vyönä rannikolta aina 1100 metrin korkeuteen asti. Se on kuivakkokasvi joka on sopeutunut kuiviin ja kuumin oloihin. Se käyttää mehikasvien mehikasvien tapaan CAM-yhteyttämistä, jotka liiallisen haihtumisen estämiseksi pitävät ilmarakonsa kiinni päivällä. Yöllä ilmaraot avautuvat, jolloin kasvi ottaa sisään hiilidioksidia ja varastoi sen vakuoliin omenahapoksi, josta jälleen päivällä vapautuu hiilidioksidi yhteyttämistä varten. Hiilidioksidimäärä, jonka kasvi pystyy varastoimaan vakuoliin, on kuitenkin suhteellisen pieni. Tästä syystä CAM-kasvien yhteyttämisen määrä jää melko vähäiseksi.


title: Kanariantyräkki

text:
Kanariantyräkkiä kasvatetaan Kanarinasaarila koristekasvina ja aitakasvina. Sitä käytetään kuivattuna puun sijaan polttopuuna.
Luonnonvaraisesti kanariantyräkkiä kasvaa paljon luonnonsuojelualueilla Malpais de Güimarissa ja Malpais de Rascaissa.


title: Lady Bird (elokuva)

text: Lady Bird on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamakomediaelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Greta Gerwig. Elokuva kertoo sacramentolaisesta lukion abiturientista ja hänen myrskyisästä äitisuhteestaan. Elokuvan päärooleissa ovat Saoirse Ronan, Laurie Metcalf, Tracy Letts, Lucas Hedges, Timothée Chalamet, Beanie Feldstein, Stephen McKinley Henderson ja Lois Smith.


title: Lady Bird (elokuva)

text: "Lady Bird" sai ensi-iltansa Telluriden elokuvajuhlilla 1. syyskuuta 2017. Teatteriensi-iltansa se sai Yhdysvalloissa 3. marraskuuta 2017. Elokuva sai kriitikoilta hyvän vastaanoton ja kehuja muun muassa Gerwigin ohjauksesta ja käsikirjoituksesta sekä Ronanin ja Metcalfin suorituksista. Elokuva palkittiin parhaan musikaali- tai komediaelokuvan ja parhaan naispääosan (Ronan) Golden Globe -palkinnoilla. Suomen-ensi-ilta oli 16. maaliskuuta 2018, ja kriitikot arvioivat elokuvaa melko myönteisesti.


title: Geraldine Kemper

text: Geraldine Jane Kemper (s. 26. tammikuuta 1990 Amsterdam, Alankomaat) on alankomaalainen juontaja. Hän tuli tunnetuksi vuonna 2009, kun hän voitti Sterretje Gezocht -nimisen Tv-ohjelman. Voiton jälkeen hän pääsi juontajaksi alankomaalaiselle yleisradioyhtiö BNN:lle. Geraldine on juontanut Alankomaissa erittäin suuren suosion saavuttaneita "Spuiten en Slikken" sekä "3 op reis" -tositv-ohjelmia, joissa teemoina on yleensä matkustaminen, seksi, huumeet ja erilaiset kulttuurit. Geraldine on useamman kerran ollut ehdolla vuoden naisjuontajaksi Alankomaissa, mutta toistaiseksi voittoa ei ole vielä hänen kohdalleen tullut.


title: Geraldine Kemper

text: Geraldine varttui Volendamissa, mutta muutti myöhemmin koulun ja töiden perässä Amsterdamiin. Hän on opiskellut urheilumarkkinointia Amsterdamin ammattikorkeakoulussa, mutta Televisio ura alkoi kiinnostaa urheiluopintoja enemmän ja vei lopulta nuoren naisen mennessään. Vuonna 2013 Geraldine osallistui Alankomaiden Selviytyjät-ohjelmaan ja pääsi finaaliin.


title: Ensyklopedismi

text: Ensyklopedismi on käsite, jolla tarkoitetaan laaja-alaista oppimista tai tietoperustaa. Se tarkoittaa myös tietoa, joka esitetään ensyklopedisessa muodossa. Siinä ei pyritä kirjoittamaan sillä tavalla, että vastataan lukijan odotuksiin.


title: Ensyklopedismi

text:
Ensyklopedismi oli ominainen piirre Bysantissa ja he säilyttivät paljon antiikin ajan tietoa filosofiasta, matematiikasta ja tähtitieteestä. Etenkin noin Theodoros II Laskariksen hallituskaudelta alkaen 1254 Bysantissa alkoi toinen Bysantin renessanssi, jota joskus kutsutaan Palaiologosten renessanssiksi. Tuolloin virvoitettiin antiikin perintöä. Bysantin asukkaat Italiassa levittivät tietonsa vähälukuisille Italialaisille oppineille ja kreikkalaisille. Tällä tavoin Bysantin Imperiumin oppineisuus selvisi paljon pidempään kuin itse imperiumi.
Renessanssin aikaan koulutuksessa ja tieteessä pyrittiin ensyklopedisoimaan niitä eli systematisoimaan kyseisiä aloja. Samaan tapaan myös koulutusta itsessään pyrittiin korjaamaan tekemällä perusteellista sääntelyä alalle. Pietro Paolo Vergerio (1370–1444) teoksessaan "De ingenuis moribus et liberalibus" hahmotteli humanistisen koulutuksen pääpiirteitä. Siinä painotettiin puhe ja kirjoitustaitoa, historiaa ja filosofiaa, mutta se sisälsi myös tieteitä, kuten matematiikkaa tähtitiedettä, luonnontieteitä, lääketiedettä, lakiopintoja, metafysiikkaa ja teologiaa. Jälkimmäisiä ei opiskeltu perusteellisesti; humanismi oli luonteeltansa ensyklopedismia vastaan, mutta se toi esiin aineiden väliset suhteet ja salli opiskelijoiden tietää monista eri asioista ennen kuin he päättivät erikoistumisalastansa.


title: Ensyklopedismi

text: Pedagogiikassa ensyklopedismi voi tarkoittaa esimerkiksi laajan kirjon sisältävää opetussuunnitelmaa eri elämän aloilta.


title: Seppo Lindqvist

text: Seppo Lindqvist (s. 1946) kuvataiteilija ja graafikko. Kuvittanut mm. WSOY:n kirjallisuutta, sarjakuvia ja pilapiirroksia. Teki 1970-luvun Keravasta grafiikkasarjan, joka on pysyvästi näytteillä Keravan kaupungin tiloissa mm. kaupungintalolla ja terveyskeskuksessa. Palkittiin Rudolf Koivu-palkinnolla 1976.


title: Dennis E. Taylor

text: Dennis E. Taylor on yhdysvaltalainen tieteiskirjailija ja ohjelmoija.


title: Dennis E. Taylor

text: Kirjailijan "Bobiverse"-sarjassa teemana ovat tekoäly, tietoisuuden lataaminen ja kuoleva Maa.


title: Syklopentyyliamiini

text: Syklopentyyliamiini eli aminosyklopentaani (CHN) on rengasrakenteisiin amiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lähtöaineena orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Syklopentyyliamiini

text: Huoneenlämpötilassa syklopentyyliamiini on väritöntä nestettä ja sillä on amiineille tunnusomainen ammoniakinkaltainen haju. Yhdiste liukenee muun muassa asetoniin, kloroformiin ja bentseeniin


title: Syklopentyyliamiini

text: Syklopentyyliamiinia voidaan valmistaa ammoniakista ja syklopentanonista pelkistävällä aminoinnilla. Reaktion ensimmäisessä vaiheessa muodostuu syklopentyyli-imiini, joka pelkistetään vedyttämällä vedyn avulla 150–200 °C:n lämpötilassa Raney-nikkelin toimiessa katalyyttinä. Yhdistettä muodostuu myös syklopenteenin ja ammoniakin välisellä reaktiolla. Syklopentyyliamiinia voidaan käyttää orgaanisten yhdisteiden esimerkiksi fungisidina käytettävän pensykuronin valmistukseen.


title: Härkösen rautatieasema

text: Härkösten rautatieasema sijaitsee Härkösten kylässä Virtain kunnassa Kuruntien läheisyydessä lakkautetulla Haapamäki–Pori-radalla.


title: Härkösen rautatieasema

text: Härkösen laiturivaihde sijoitettiin lähelle paikkaa, jossa rata ylitti Virtain ja Kurun välisen maantien. Pysäkkirakennus on rakennettu Thure Hellströmin tyyppipiirustusten mukaan vuonna 1936. Rakentamisen aikaan Härkösiin suunniteltiin satamaraidetta, mutta se jäi toteuttamatta.


title: Härkösen rautatieasema

text: Liikennepaikka muuttui miehittämättömäksi 1964. Kokonaan liikennepaikka lakkautettiin 1981, kun henkilöliikenne loppui radalla. Laiturirakennus on yksityisomistuksessa. Sivuraiteet on purettu. Kun Virrat–Kuru-maantie peruskorjattiin ja korotettiin kantatie 65:ksi, rata katkaistiin uuden tien risteyskohdasta Härkösen aseman itäpuolella ja vanha rautatien alikäytävä poistettiin käytöstä.


title: Vaskuun rautatieasema

text: Vaskuun rautatieasema sijaitsee vaskuun kylässä Virroilla. Aseman myötä kylän asukasluku kaksinkertaistui. Pysäkki alennettiin laiturivaihteeksi 1964 ja miehitys loppui 1968. Henkilöliikenne loppu samaan aikaan muun radan kanssa 1981, kokonaan liikennepaikka lakkautettiin 1985.


title: Kortteen rautatieasema

text: Kortteen rautatieasema on suljettu rautatieliikennepaikka lakkautetulla Haapamäki–Pori-radalla Virroilla.


title: Kortteen rautatieasema

text: Kortteen laiturivaihde perustettiin asumattomalle seudulle, suoalueen poikki kulkevalle pitkälle suoralle. Laiturirakennus valmistui 1936 Thure Hellströmin piirustusten mukaan. Kortteeseen rakennettiin myös vesitorni. Liikenne Porin suunnasta alkoi vuonna 1937 ja radan koko pituudelta seuraavana vuonna.


title: Kortteen rautatieasema

text: Laiturivaihteen miehitys loppui 1966 ja henkilöliikenne 1981, muun radan mukana. Liikennepaikka lakkautettiin 1984. Laiturikatos, sekä vesitorni on purettu.


title: Parhaan romaanin Bram Stoker -palkinto

text: Parhaan romaanin Bram Stoker -palkinto on yksi Bram Stoker -palkinnon luokista.


title: Aitonevan liikennepaikka

text: Pori–Haapamäki-radan ja Aitonevan radan risteyksessä avattiin Aitonevan laiturivaihde vuonna 1944. Vuonna 1946 valmistui arkkitehti Jarl Ungernin suunnittelema liikennepaikkarakennus, joka oli toisen maailmansodan jälkeisen jälleenrakennuskauden asemien tapaan vaatimaton.


title: Aitonevan liikennepaikka

text: Aitonevan laiturivaihde muutettiin miehittämättömäksi seisakevaihteeksi vuonna 1954 ja henkilöliikenne lopetettiin vuonna 1964. Henkilöliikenne Porin ja Haapamäen välillä lakkautettiin kokonaisuudessaan vuonna 1981. Aitonevasta tuli radan itäinen päätepiste, kun rataosa Haapamäelle poistettiin käytöstä vuonna 1985. Tavaraliikenne Aitonevan liikennepaikalla lopetettiin vuonna 2001 ja Kihniön ja Aitonevan välisen rataosan kunnossapito lopetettiin vuonna 2003. Aitonevan liikennepaikkarakennus on purettu, mutta sivuraiteet ovat yhä jäljellä.


title: Lviturva

text: Pohjolan LVIturva Oy on suomalainen vuonna 2012 perustettu omakotitalojen putkiremontteihin erikoistunut yritys ja osa LVIturva Group -konsernia.


title: Lviturva

text: Omakotitalojen putkiremonttien kysyntä kasvoi voimakkaasti 2010-luvun aikana, koska ennen 1990-lukua rakennettujen omakotitalojen korjausvelka kasvoi voimakkaasti. Tähän tarpeeseen putkimiehet Juhana Kilpeläinen ja Juha-Matti Kemppainen perustivat Pohjolan LVIturvan Jyväskylässä vuonna 2012. Nykyään LVIturva toimii kaikkialla Suomessa Lappia lukuun ottamatta. Vuonna 2017 LVIturva laajeni Ruotsiin Tukholman alueelle.


title: Lviturva

text: Vuonna 2017 LVIturva palkkasi noin sata uutta työntekijää. Yhtiö työllisti noin 200 työntekijää ja palkittiin GPTW:n järjestämässä kilpailussa yhdeksi Suomen parhaista työpaikoista toisena vuotena peräkkäin.


title: Lviturva

text: LVIturvan töihin kuuluu käyttövesiputkien uusiminen, lämpöverkon uusiminen ja viemärienn saneeraus sukittamalla. Yritys aloitti omakotitalojen viemäreiden sukittamisen ensimmäisenä Suomessa vuonna 2014. Sukittaminen on vasta viime vuosina yleistynyt omakotitaloissa. Kun vanhan putken sisäpinta sukitetaan epoksimuovilla, joka kovettuu uudeksi putkeksi, talon rakenteita ei tarvitse purkaa, mikä säästää aikaa ja rahaa.


title: Lviturva

text: LVIturva Group -konserniin kuuluu seuraavat yritykset:


title: Koulutuskeskus Valo

text: Koulutuskeskus Valo on Pirkanmaalla Ylöjärven kunnassa sijaitseva vuonna 2012 valmistunut koulutuskeskus. Keskus koostuu kahdesta rakennuksesta, joissa sijaitsee Ylöjärven lukio, Tredun Pallotien toimipiste, Tampereen seudun työväenopiston Ylöjärven toimisto ja osa sen opetuksesta ja Ylötehtaan koulutus- ja kehittämispalvelut.


title: Mojmír Božík

text: Mojmír Božík (s.26. helmikuuta 1962 Liptovský Mikuláš, Slovakia, Tšekkoslovakia) on uransa lopettanut slovakialainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Edmonton Oilers varasi Božíkin 11. kierroksella, mutta Božík ei kuitenkaan missään vaiheessa uraansa päätynyt pelaamaan NHL:ään tai ylipäätään Pohjois-Amerikkaan. Božík oli pelaajan enemmänkin varmistava puolustaja kuin kiekollinen virtuoosi. Kausi 1989–1990 Košicessa oli ainoa kerta kun Božík ylitti 20 tehopisteen rajan.


title: Mojmír Božík

text: Božík pelasi Tšekkoslovakian pääsarjassa HC Košicen ja HC Dukla Trenčínin riveissä vuosina 1980–1990 ennen siirtymistään Suomeen ja Jokereihin. Vuosina 1986 ja 1988 Božík voitti Tšekkoslovakian mestaruuden ja 1992 Jokereissa suomenmestaruuden.. Kahden Jokeri-kauden jälkeen Božík liittyi II divisioonassa pelanneen Kokkolan Hermeksen riveihin josta siiryi seuraavaksi kaudeksi Ruotsin 1. divisioonan Mora IK:n riveihin. Sieltä tie vei yhden kauden jälkeen Ranskaan Reimsin joukkueeseen. Reimsissä Božík pelasi kaksi kautta ja siirtyi kaudeksi 1996–1997 Slovakian pääsarjaan SKP Popradin riveihin. Seuraavan kauden Božík aloitti kotikaupunkinsa Liptovský Mikulášin joukkueessa, mutta palasi sieltä kuuden pelatun ottelun jälkeen Ranskaan Angletin joukkueeseen.


title: Mojmír Božík

text: Kaudelle 1999–2000 Božík palasi kotimaahansa Slovakiaan HC Košicen joukkueseen. Hän toimi pelaamisensa ohella joukkueen apuvalmentajana. Božík ehti pelaamaan kaudella vain 20 ottelua ennen kuin hänet nostettiin päävalmentajaksi erotetun Jozef Lukáčin tilalle. Kaudella 2000–2001 Božík ei pelannut vaan toimi täysiaikaisesti joukkueen valmennustehtävissä. 2001 syksyllä Božík pelasi vielä yhden ottelun Košicen paidassa ennen lopettamistaan.


title: Mojmír Božík

text: Ensimmäiset ottelunsa Tšekkoslovakian maajoukkueessa Božík pelasi jo 1979–1980 kun hänet valittiin edustamaan maataan alle 18-vuotiaiden EM-turnaukseen. Kahtena seuraavana vuonna Božík pelasi Tšekkoslovakian joukkueessa alle 20-vuotiaiden MM-turnauksissa. 1983, 1984 ja 1985 Božík pelasi harjoitusotteluita Tšekkoslovakian miesten maajoukkueessa, mutta ei mahtunut varsinaiseen MM-kisajoukkueeseen ennen kuin vuoden 1986 kisoihin. Božík oli MM-kisajoukkueessa myös 1987 ja 1990 ja edusti tämän lisäksi maataan vuoden 1987 Kanada-cupissa sekä Calgaryn olympiaturnauksessa 1988. Kevään 1990 MM-turnauksen jälkeen Božík ei enää esiintynyt maajoukkueessa.


title: Mojmír Božík

text: Maajoukkueurallaan Božík voitti EM-hopeaa alle 18-vuotiaissa 1980, MM-hopeaa alle 20-vuotiaissa 1982 ja MM-pronssia 1987 ja 1990.


title: Linnankylän rautatieasema

text: Linnakylän laiturivaihde on lakkautettu rautatieliikennepaikka liikenteeltä suljetulla rataosalla Pori-Haapamäki. Liikennepaikka sijaitsee Nerkoon kylän lähettyvillä, mutta kuitenkin melko asumattomalla seudulla. Laiturirakennus valmistui 1936 Thure Hellstörmin piirustusten mukaan. Miehitys Linnankylässä loppui 1964. Pelkäksi seisakkeeksi Linnakylä muuttui tavaraliikenteen loputtua 1968. Henkilöliikenteen pysähdyksen loppuivat 1974 ja kokonaan liikennepaikka lakkautettiin 1975. Asemarakennusta on kunnostettu ja se siirtyi kyläseuran omistukseen 2006.


Haagin kansainvälisen yksityisoikeuden konferenssi (HCCH, , ) on Haagissa toimiva hallitustenvälinen järjestö, joka harjoittaa maailmanlaajuisesti valtioiden välistä lakiyhteistyötä erityisesti yksityisoikeudellisissa kysymyksissä. Järjestön lakisääteisenä tavoitteena on yhdenmukaistaa kansainvälisen yksityisoikeuden sääntöjä, jonka mukaisesti se pyrkii löytämään kansainvälisesti hyväksyttäviä ratkaisuja muun muassa tuomioistuinten toimivaltaan ja sovellettavaan lainsäädäntöön kansainvälisissä oikeustapauksissa.


title: Haagin kansainvälisen yksityisoikeuden konferenssi

text: Valtiosopimus Haagin kansainvälisestä yksityisoikeudellisesta konferenssista on yksi Haagin sopimuksista. Konferenssilla on tarkkailijan asema .


text: Haagin kansainvälisen yksityisoikeuden konferenssi kokoontuu varsinaiseen istuntoon yleensä joka neljäs vuosi. Istuntojen ajankohdan ja kokousjärjestyksen määrää Alankomaiden valtion komitea, joka vastaa konferenssin toiminnasta. Varsinaisissa istunnoissa käsitellään kansainvälisen yksityisoikeuden eri aloja koskevia esityksiä valtioiden välisiksi yleissopimuksiksi. Konferenssi on laatinut historiansa aikana noin 30 yleissopimusta, joista noin 20 on voimassa olevia. Yleissopimukset koskevat muun muassa avioliittoa, lasten elatusta, perintöä ja tieliikennettä.


text: Konferenssin sihteeristönä toimii niin kutsuttu pysyvä toimisto, joka pääsihteerin johtamana valmistelee ja järjestelee konferenssin varsinaisia istuntoja ja valiokuntien kokoontumisia. Pysyvä toimisto tutkii konferenssin käsittelemiä lainsäädännöllisiä kysymyksiä sekä pitää yhteyttä konferenssin jäsenten edustajiin, kansainvälisen oikeuden asiantuntijoihin, kansainvälisiin järjestöihin ja muihin konferenssin toimintaan liittyviin tahoihin.


text: Konferenssilla on 83 jäsentä, joista 82 on valtioita. Valtioiden lisäksi Euroopan unioni on alueellisena liittona liittynyt konferenssin jäsenyyteen. Konferenssin jäsenet ovat hyväksyneet järjestön perussäännön. Suomi on liittynyt konferenssin jäseneksi joulukuussa vuonna 1955, jonka myötä perussääntö on astunut Suomen lainsäädännössä voimaan vuonna 1956.


text: Konferenssin ensimmäinen istunto pidettiin Tobias Michael Carel Asserin aloitteesta vuonna 1893 Haagissa . Asser voitti myöhemmin Nobelin rauhanpalkinnon. Palkinnon myöntämisen keskeinen peruste oli Asserin panos kansainvälisen yksityisoikeuden alan kehittämisessä.


text: Konferenssi on toiminut pysyvänä hallitustenvälisenä järjestönä vuodesta 1955 lähtien, jolloin konferenssin perussääntö astui voimaan.


title: Ylöjärven lukio

text: Ylöjärven lukio on lukio Ylöjärvellä. Lukio toimii Koulutuskeskus Valon tiloissa. Lukio tarjoaa valtakunnallisen opetussuunnitelman lisäksi mahdollisuuden syventää opiskelijan näkemystä ja tietämystä yhteiskunnallisen vaikuttamisen mahdollisuuksista ja yrittäjyydestä. Lukiossa toimii erillinen Y-linja.


title: Kopaivapuut

text: Kopaicapuut ("Copaifera") on hernekasvien (Fabaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu 47 lajia.


title: Lapin sotilassoittokunta

text: Lapin sotilassoittokunta (LAPSSK) on yksi Suomen puolustusvoimien sotilassoittokunnista. Rovaniemellä sijaitseva Lapin sotilassoittokunta on pohjoisen Suomen ainoa ja EU:n pohjoisin ammattipuhallinorkesteri. Soittokunnan tehtäviin kuuluu puolustusvoimien tilaisuuksien lisäksi vahva ja innovatiivinen vaikuttaminen Lapin alueen musiikkikulttuurissa.


title: Lapin sotilassoittokunta

text: Soittokunnan päällikkökapellimestarina toimii musiikkimajuri Jaakko Nurila. Soittokunnan kapellimestari on musiikkikapteeni Tero Haikala. Soittokunnan soittavassa kokoonpanossa palvelee 30 ammattimuusikkoa.


title: Lapin sotilassoittokunta

text: Lapin sotilassoittokunnan kunniamarssi on Sibeliuksen säveltämä Jääkärimarssi.


title: Nokat

text: Nokat ("Clianthus") on hernekasvien (Fabaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi yksi laji: papukaijannokka eli ritarinköynnös ("Clianthus puniceus"). Sen lisäksi sukuun on kuvattu 12 muutakin lajia, mutta osa niistä on sittemmin todettu samoiksi jonkin aiemmin kuvatun lajin kanssa tai viety johonkin toiseen sukuun. Esimerkiksi flamingonnokka ("Clianthus formosus") on tulkittu samaksi lajiksi kuin "Swainsona formosa". Neljän nokkien sukuun kuvatun lajin taksonominen asema on toistaiseksi vielä epäselvä.


title: Matti Manneri

text: Matti Kalevi Manneri (26. maaliskuuta 1935 – 17. syyskuuta 2013, Tuusula) oli Hankkijan varatoimitusjohtaja ja Hankkijan Maatilapalvelun johtaja. Hänen alaisuudessaan toimi noin 1.700 henkilöä Hankkijan oman teollisuuden sekä maataloustarvikkeiden tukku- ja vähittäiskaupan aloilla. Mannerin johtama yksikkö hoiti mm. noin 1/3 koko Suomen viljakaupasta.


title: Matti Manneri

text: Mannerin johdolla rakennettiin ja organisoitiin Hankkijalle 1970-luvun puolivälin jälkeen viljan keräilyverkosto, joka käsitti 155 paikkakunnalla yhteensä noin 220 milj. kg viljan varastotilaa. Niin ikään hänen johdollaan Hankkija rakensi lähes koko rehuteollisuutensa uudelleen 1970-luvun loppupuolella ja siirtyi 1980-luvun alussa kokonaan uudelle teollisuuden alalle öljykasvien siementen puristustoiminnan piirissä.


title: Matti Manneri

text: Matti Manneri kuului Valtion Viljavaraston johtokuntaan ja oli MTK:n viljavaliokunnan asiantuntijajäsenenä. Hän toimi maatalouden alalla myös puolustustaloudellisen suunnittelukeskuksen kansanhuoltojaoston elintarviketoimikunnassa sekä kasvinviljelytuotetyövaliokunnassa. Vuonna 1978 hän sai Suomen Valkoisen Ruusun 1 luokan Ritarimerkin ansioistaan maanpuolustuksen parissa. Lisäksi Manneri toimi lukuisissa muissa luottamustoimissa mm. Intercoopin (International Agricultural Society) ja Suomen eläinlääketieteen säätiön sekä Osuustoiminnan tutkimus- sekä Kemiantutkimussäätiön hallituksissa. Tuottajain Rypsi ja Satoturve Osakeyhtiöissä hän oli hallituksien puheenjohtajana. Tunnustuksina ansioistaan Mannerille on myönnetty mm. Hopeinen Gebhard -mitali 1980 ja MTK:n kultainen ansiomerkki 1985. Manneri jäi eläkkeelle Hankkijalta 1986. Eläkeiällään Matti Manneri kiinnostui pankkialan osuustoiminnasta ja hänet valittiin Keski-Uudenmaan Osuuspankin johtokunnan puheenjohtajaksi. Koko elämänsä ajan hän myös viljeli omaa kotitilaansa Tuusulassa.


title: Kehitysvammaisteatteri La Strada

text: Kehitysvammaisteatteri La Strada on tamperelainen harrastajateatteri. Se on perustettu vuonna 2009.


title: Kehitysvammaisteatteri La Strada

text: La Stradaan kuuluu puolentoistakymmentä harrastajanäyttelijää. Vierailevina näyttelijöinä on nähty ammattilaisia kuten Turkka Mastomäki, Arto Minkkinen ja Kirsi Nurminen. Teatterin taiteellinen johtaja on näyttelijä ja koreografi Anu Panula.


title: Kehitysvammaisteatteri La Strada

text: Tampereen kaupunki myönsi La Stradalle kulttuuritekopalkinnon vuonna 2011.


title: Kehitysvammaisteatteri La Strada

text: La Strada toimii entisen elokuvateatterin tiloissa Amurissa Pirkankadulla.


title: Siniherneet

text: Siniherneet ("Clitoria") on hernekasvien (Fabaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi nykyisin noin 65 lajia, joiden lisäksi monien sukuun kuvattujen lajien taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä.


title: Välilevy (albumi)

text: Välilevy on Ari Pulkkisen Selkä & Issias -nimellä julkaistu soololevy, joka julkaistiin 19. toukokuuta 2017.


title: Välilevy (albumi)

text: Albumilla vierailee yli 40 muusikkoa.


title: Välilevy (albumi)

text: Kaikki kappaleet sovittanut Selkä & Issias.


title: David Magnusson

text: David Magnusson ( – ) oli ruotsalainen psykologi ja Tukholman yliopiston pitkäaikainen psykologian professori.


title: David Magnusson

text: Hän opiskeli ensin opettajaksi Linköpingin opettajakoulutuslaitoksessa (1942–1946), suoritti kanttorikokeen (Linköping 1948) ja täydensi opintojaan Tukholmassa (Erica Child Guidance Clinic, 1952–1953). Tämän jälkeen hän opiskeli Tukholman yliopiston psykologian laitoksella filosofian tohtoriksi (BA 1955; FL 1957; PhD 1959).


title: David Magnusson

text:
Hän työskenteli kansakouluopettajana (1946–1952 ja 1953–1954), koulupsykologina (1954–1955), Tukholman yliopiston tutkimusapulaisena (1955–1958) ja yliopisto-opettajana (1958–1964), apulaisprofessorina ja soveltavan psykologian yksikön johtajana (1965–1969) sekä psykologian professorina (1969–1992). Hän oli toimelias emeritusprofessori vuodesta 1993 lähtien.
Professori Magnusson oli voimakas käyttäytymisen interaktiivisen tarkastelun puolestapuhuja. Näkemyksen mukaan yksilön todellinen käyttäytyminen määräytyy yksilöllisten muuttujien ja tilannetekijöiden jatkuvan vuorovaikutuksen seurauksena (esim. ). Magnusson kirjoitti ja julkaisi kollegoineen useita kirjoja ja runsaasti tieteellisiä artikkeleita aihepiiristä.


title: David Magnusson

text: Magnusson sai monia tunnustuksia ja hän oli useiden tieteellisten akatemioiden jäsen. Hänet nimitettiin Jyväskylän yliopiston kunniatohtoriksi 1984. Hän oli muun muassa perustamassa eurooppalaista Academia Europæa -tiedeakatemiaa (jäsen vuodesta 1988). Hänelle myönnettiin Euroopan psykologiliittojen federaation (EFPA) kahden vuoden välein jaettava Aristotele-palkinto vuonna 1999.


title: Zimbabwen vallankaappaus 2017

text: Zimbabwen vuoden 2017 vallankaappaus tapahtui illalla 14. marraskuuta, jolloin Zimbabwen kansallisen armeijan osastot kerääntyivät maan pääkaupunkiin Harareen ja valtasivat televisioaseman sekä joitakin muita alueita kaupungista. Seuraavana päivänä armeija antoi julkilausuman, jonka mukaan kyseessä ei ole vallankaappaus ja presidentti Robert Mugabe on turvassa. He kertoivat tilanteen palautuvan normaaliksi, kun ”rikolliset” Mugaben ympärillä olisi saatettu vastuuseen Zimbabwen sosiaalis-taloudellisista ongelmista.


title: ITapsa

text: iTapsa (viralliselta nimeltään "iTapsa Services Oy") on Helsingistä lähtöisin oleva puhelinhuoltoliike, joka perustettiin vuonna 2012. Yrityksen nimi juontaa juurensa perustajastaan Tapio Marjasesta, joka korjasi puhelimia aluksi harrastusmielessä. Pieni i-kirjain nimen alussa viittaa Applen iPhoneen, joiden näytön vaihtoon Marjanen oli erikoistunut.


title: ITapsa

text: Myöhemmin harrastus muuttui liiketoiminnaksi, ja yritys laajentui usealle paikkakunnalle eri puolelle Suomea sekä Viroon. Asiakas voi korjauttaa puhelimen myös postitse. Vuoden 2017 lokakuussa avattiin iTapsan 16. liike Helsingin Kallioon.


title: Lähteikköpoimulehti

text: Lähteikköpoimulehti ("Alchemilla glabra") on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon, poimulehtien ("Alchemilla") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen, vaaleanvihreä ja yleisesti ottaen keskikokoinen ruohovartinen kasvi. Monet poimulehtilajit muistuttavat paljolti toisiaan, mutta lähteikköpoimulehti on yksi helpoimmin muista erotettavista poimulehtilajeista. Muista poimulehtilajeista lähteikköpoimulehti on erotettavissa lähes kaljujen lehtiensä ja varsiensa perusteella, sillä monet muut poimulehtilajit ovat ainakin jokseenkin tiheäkarvaisia. Lähteikköpoimulehden lehdet myös narskahtelevat hierottaessa niitä toisiaan vasten.


title: Lähteikköpoimulehti

text: Lähteikköpoimulehden voi kasvaa noin 50 cm korkeaksi, ja sen varsi on alaosastaan jokseenkin karvainen. Muuten sen varret, lehtiruodit sekä lehdet ovat lähestulkoon kaljuja. Varren tyvellä olevat lehtitupet ovat ruskehtavia. Lehdet ovat suuria, jopa 30 cm leveitä, sekä muodoltaan pyöreitä tai hieman munuaismaisia. Lehdissä on seistsemästä yhdeksään pyöreäkärkistä sekä hammaslaitaista liuskaa, ja kunkin liuskan laidoissa on 13–19 keskenään erikokoista hammasta. Lehdissä on karvoja vain alapuolen lehtisuonien kulmissa sekä kärjissä. Lähteikköpoimulehden kukat ovat tiiviissä sekä monihaaraisissa kukkarykelmissä, joissa yksittäiset kukat ovat pieniä sekä kellertäviä. Lähteikköpoimulehti kukkii touko–kesäkuussa.


title: Lähteikköpoimulehti

text: Lähteikköpoimulehti kasvaa tuoreella tai kostealla maaperällä, muun muassa tulvaniityillä, ojissa, lumenviipymillä sekä rannoilla. Suomessa lähteikköpoimulehteä kasvaa yleisimmin Ahvenanmaalla, minkä lisäksi sitä tavataan jonkin verran myös Hämeen ja Pirkanmaan seuduilta sekä paikoitellen muualtakin maasta, lähinnä Etelä- ja Lounais-Suomesta.


title: Lähteikköpoimulehti

text: Lähteikköpoimulehden ("Alchemilla glabra") tieteellinen nimi viittaa latinan kielen sanaan "glaber", joka tarkoittaa kaljua tai karvatonta.


title: Pätilänjoen valuma-alue

text: Pätilänjoen valuma-alue on (vesistöaluetunnus 35.86) on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa, Hollolassa ja Hausjärvellässa sijaitseva Mommilanjärveen laskevan Pätilänjoen ja siihen laskevien sivujokien valuma-alueiden muodostama vesistöalue, valuma-alue, jonka pinta-ala on 87,06 neliökilometriä ja järvisyys on 1,22 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Mommilanjärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Puujoen alueelle (35.82).


title: Pätilänjoen valuma-alue

text: Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajan reitin valuma-alueen (35.8) toisen jakovaiheen kuudes osa-alue, joka jaetaan vielä kolmeen osa-alueeseen :


title: Pätilänjoen valuma-alue

text: Pätilänjoen valuma-alueeseen kuuluu alle 10 järveä tai lampea, joiden pinta-ala on yli hehtaarin. Niistä merkittävimmät ovat Pakkaselanjärvi (12 ha), Riikosten Valkjärvi (8 ha) ja Kalliojärvi (7 ha).


title: Pätilänjoen valuma-alue

text: Alla esiteltävässä alueen kuvauksessa on käytetty lähteinä Suomen ympäristökeskuksen viranomaistietoja ja Maanmittauslaitoksen karttapalvelua.


title: Pätilänjoen valuma-alue

text: Pätilänjoki laskee Mommilanjärveen Mommilan kirkon viereen. Joella on monta sivujokea, joista pääuoman valitseminen on vaikeaa. Uusi-Pätilän ja Pihkasalmin puolivälistä yhtyvät Karinjoki ja Laihanjoki eli Kärpänjoki toisiinsa. Yhteinen pääuoma on alajuoksulle päin nimeltään Pätilänjoki. Valuma-alueeltaan suurempi Laihanjoki on ilmeisesti myös näistä kahdesta vesimäärältään suurempi, joten joen pääuoma on siellä. Laihanjoen yläjuoksua kutsutaan Korttajoeksi, johon yhtyvät Porvolassa Pitkänsillanoja ja Pahansillanoja. Pitkäsillanoja alkaa Ristilähteensuolta, joka on näin pääteltynä joen pääuoman alkupaikka. Joen alkulähde sijaitsee suon reunassa Harjunpäällyksen juurella pulppuavissa kahdessa lähteessä.


title: Pätilänjoen valuma-alue

text: Kalliojärvi sijaitsee kalliomurroksissa joen lähellä ja sen laskuoja laskee Pätilänjokeen saostusaltaan kautta. Alajuoksulla on vain vähän järville sopivia painaumia ja seutu on otettu mahdollisuuksien mukaan viljelyyn. Sitä osoittaa yritys kuivattaa viereinen Kuolemanjärvi, jonka suon keskellä sijaitsee pieni lampi.


title: Pätilänjoen valuma-alue

text: Pätilänjoen latvahaara Karinjoki on yläpuoliskolla nimeltään Niitsoja, se syntyy luoteesta tulevan Myllyojan ja lounaasta tulevan Ruoko-ojan yhtyessä Riikosen kylässä. Ruoko-ojan latvajärviä ovat Etu-Tuohijärvi ja Taka-Tuohijärvi sekä Riikosten Valkjärvi. Myllyojalla ne ovat vastaavasti Rantostenjärvi, Pakkaselanjärvi, Latvajärvi, Hannunsuppa ja laskuojaton Ahvenaistenjärvi.


title: Pätilänjoen valuma-alue

text: Joen valuma-alueen latvoilla on pari järveä. Vähä-Vaihi laskee Iso-Vähiiin, joka vuorostaan laskee Ristilähteensuon kautta Pitkällesillalle. Siellä kaikki ojat on johdettu Pitkänsillanojaan.


title: Korkeakouluneuvosto

text: Korkeakouluneuvosto () oli Suomessa vuosina 1966–1995 toiminut opetusministeriön alainen viranomainen, joka käsitteli Suomen yliopistojen ja korkeakoulujen yleistä kehittämistä, niiden tulo- ja menoarvioita sekä antoi ministeriöille lausuntoja. Neuvosto asetettiin kolmeksi vuodeksi kerrallaan.


title: Korkeakouluneuvosto

text: Korkeakouluneuvostossa oli kahdeksan jäsentä, varajäsenet sekä puheenjohtaja; viiden jäsenen oli oltava korkeakoulun opettaja. Puheenjohtajaksi asetettiin opetusministeriön korkeakoulu- ja tiedeosaston (KTO) osastopäällikkö, ja valtioneuvosto kutsui jäsenet. Lisäksi neuvostossa oli jaostoja ja pysyviä asiantuntijoita.


title: Korkeakouluneuvosto

text: Korkeakouluneuvoston perustamisen taustalla oli kahden komitean työ. Professori Paavo Suomalainen johti korkeakoululaitoksen suunnittelukomiteaa (1963–1966), joka selvitteli korkeakouluhallinnon järjestämistä, ja presidentti Urho Kekkonen oli helmikuussa 1965 akateemikko Rolf Nevanlinnan ehdotuksesta asettanut professori Oiva Ketosen johtamaan työryhmää, jonka piti selvittää, kuinka yliopisto-opetus ja -tutkimus voitaisiin Suomessa pysyttää ”kansainvälisen kehityksen tasalla”.


title: Korkeakouluneuvosto

text: Korkeakouluneuvosto perustettiin asetuksella huhtikuussa 1966, ja ensimmäinen kokous pidettiin 30. huhtikuuta 1966. Ensimmäinen neuvosto, jota johti Oiva Ketonen, ei kuitenkaan toiminut kuin runsaan vuoden. Tampereen yliopiston rehtori Paavo Koli oli hyökännyt kovasanaisesti Ketosta vastaan, eikä tämän virkamääräystä jatkettu. Ketosen tilalle tuli virkansa puolesta Ragnar Meinander, ja neuvoston toiminta päättyi jo toukokuussa 1967, kun uudistettu asetus astui voimaan.


title: Korkeakouluneuvosto

text: Vuoden 1967 asetuksessa neuvoston jäsenmäärää ja tieteenalojen edustusta kasvatettiin. Puheenjohtajan lisäksi oli kymmenen jäsentä sekä varajäsenet. Opetusministeriön KTO:n osastopäällikkö ei enää ollut automaattisesti puheenjohtaja, vaan presidentti nimitti puheenjohtajan. Toista neuvostoa johti professori Olli Lehto. Kaikki neuvostot eivät toimineet täyttä kolmivuotiskautta. Esimerkiksi kolmas neuvosto kaatui hallinnonuudistukseen vajaan kahden vuoden toiminnan jälkeen, ja neljäs neuvosto toimi vain vuoden.


title: Korkeakouluneuvosto

text: Vuosien mittaan neuvoston kokoonpanoa kasvatettiin; esimerkiksi vuoden 1973 asetuksessa jäseniä oli jo seitsemäntoista.


title: Korkeakouluneuvosto

text: Korkeakouluneuvoston toiminta päättyi vuonna 1995, kun opetusministeriö oli päättänyt perustaa tilalle korkeakoulujen arviointineuvoston. Julkisuudessa tapahtumaa pidettiin lähinnä nimenmuutoksena.


title: Poimukit

text: Poimukit eli peltopoimulehdet ("Aphanes") on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi noin kymmenkunta lajia. Monia suvun lajeja on sijoitettu aiemmin sekä myös nykyään poimulehtien ("Alchemilla") sukuun.


title: Poimukit

text: Suvun lajeista ainakin peltopoimukkia eli peltopoimulehteä ("Aphanes arvensis", syn. "Alchemilla arvensis") tavataan harvinaisena paikoitellen Suomessa.


title: Yltiän rautatieasema

text: Yltiän rautatieasema on lakkautettu rautatieliikennepaikka Haapamäki–Pori-radalla Keuruulla.


title: Yltiän rautatieasema

text: Yltiän linjavaihde perustettiin Yltiänjärven rantaan, tiettömälle ja asumattomalle seudulle silloiseen Pihlajaveden kuntaan. Liikennepaikkarakennus rakennettiin vuonna 1938 Thure Hellströmin laatimien ison pysäkkirakennuksen piirustusten mukaan.


title: Yltiän rautatieasema

text: Yltiällä oli pieni satamarata, mutta se ja muut sivuraiteet on purettu. Linjavihde muuttui miehittämättömäksi 1964 ja seisakkeeksi tavaraliikenteen loppuessa 1975. Museojunat pysähtyivät asemalla vuosien 1992 ja 1995 välillä. Asemarakennus on nykyään yksityisomistuksessa.


title: Škoda 110 R

text: Škoda 110 R on tšekkoslovakialaisen AZNP-autotehtaan valmistama takamoottorinen, coupé-korinen henkilöauto, jota valmistettiin Kvasinyn tehtailla vuosina 1970–1980. Auto oli koriaan lukuun ottamatta yhteneväinen Škoda 110 LS sedanin kanssa.


title: Škoda 110 R

text: Škoda 110 korvasi aiemmin tuotannossa oleen Škoda 1000 MB -mallin. Moottorina autossa oli 1 107-kuutionen nelisylinterinen rivimoottori, tyyppi 720, josta oli puristettu 46 (SAE) kilowatin teho. Nelinopeuksisen manuaalivaihteiston kanssa auto saavutti 145 km/h huippunopeuden ja kiihtyi 0–100 km/h 18,5 sekunnissa.


title: Škoda 110 R

text: Škoda 110 R:n tuotanto lopetettiin vuonna 1980 ja seuraavana vuonna esiteltiin sen korvaaja Škoda Garde, joka pohjautui vastaavasti uusiin Škoda 105/120 -malleihin.


title: Škoda 110 R

text: Moottoriurheilussa käytetty Škoda 130 RS pohjautui 110 R:n koriin, mutta moottorin koko oli kasvatettu 1,3 litraan. Autosta valmistettiin myös yksittäiset prototyypit OHC 180 RS ja OHC 200 RS


title: Kotalan rautatieasema

text: Kotalan rautatieasema on rataosuudella Pori-Haapamäki Virroilla sijaitseva lakkautettu rautatieliikennepaikka.


title: Kotalan rautatieasema

text: Virtain–Haapamäen ja Pohjaslahden–Killinkosken maanteiden risteyksessä sijainnut Kotala oli merkittävä kyläkeskus jo ennen rautatien tuloa paikkakunnalle. Kotalan laiturivaihde sijoitettiin pari kilometriä kyläkeskuksen eteläpuolelle. Liikennepaikalle rakennettiin iso pysäkkirakennus arkkitehti Thure Hellströmin piirustusten mukaan. Läheiselle sahalle rakennettiin kapearaiteinen rata.


title: Kotalan rautatieasema

text: Kotala kohosi 1940 pysäkiksi, mutta palasi laiturivaihteeksi 1966, miehitys loppui 1968. Henkilöliikenne päättyi 1981 ja liikennepaikka lakkautettiin muun radan kanssa 1985. Museoliikenne pysähtyi kuitenkin Kotalassa vuosina 1992-1995. Vuonna 2002 Kotalaan tuotiin lumiaura ja vuonna 2004 paikalle tuotiin myös muutama tavaravaunu(Mas) sekä vankivaunu(Not 3040). Asemarakennusta on kunnostettu vuonna 2001.


title: Mantilon rautatieasema

text: Mantilon rautatieasema on suljettu rautatieliikennepaikka käytöstä poistetulla Haapamäki–Pori-radalla Virroilla.


title: Mantilon rautatieasema

text:
Mantilon laiturivaihde perustettiin pari kilometriä Mantilon kyläkeskuksen eteläpuolelle Uuraselän rannalle. Linjavaihde sai Thure Hellströmin suunnitteleman ison pysäkkirakennuksen, lisäksi aseman läheisyyteen rakennettiin vesitorni.
Mantilo jäi miehittämättömäksi 1963 ja aleni pelkäksi seisakevaihteeksi tavaraliikenteen loppuessa 1968. Liikennepaikka lakkautettiin henkilöliikenteen loppuessa radalla 1981. Museoliikenteen junat pysähtyivät asemalla 1992-1995. Asemarakennus ja vesitorni ovat edelleen olemassa, mutta sivuraiteet on purettu.


title: Chilreu-luokka

text: Chilreu-luokka on Espanjan laivaston neljän 1990-luvun alussa valmistetun aluksen muodostama korvettiluokka.


title: Seitsenkulmapoimulehti

text: Seitsenkulmapoimulehti ("Alchemilla heptagona") on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon ja poimulehtien ("Alchemilla") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ja yleisesti ottaen keskikokoinen ruohovartinen kasvi. Muista poimulehtilajeista seitsenkulmapoimulehti muistuttaa eniten suppilopoimulehteä ("Alchemilla cymatophylla").


title: Seitsenkulmapoimulehti

text: Seitsenkulmapoimulehti voi kasvaa noin 50 cm korkeaksi ja sen varsissa sekä lehtiruodeissa on lajille tyypillinen karvoitus. Vanhempien varsien yläosat sekä kukinnot ovat kuitenkin kaljuja. Seitsenkulmapoimulehden lehdet ovat suunnilleen tasaiset, harvakarvaiset ja puhtaanvihreät sekä kiiltävät. Lehtilavan ulkomuoto on tyypillisesti jokseenkin kulmikas, mihin lajin nimikin viittaa. Lehdissä on seitsemästä yhdeksään pyöreäkärkistä ja hammaslaitaista liuskaa, jotka ovat lähestulkoon yhteenkasvaneita. Kunkin liuskan laidoissa on 13–17 kapeaa ja teräväkärkistä hammasta. Seitsenkulmapoimulehden kukat ovat tiiviissä sekä monihaaraisissa kukkarykelmissä, joissa yksittäiset kukat ovat pieniä sekä keltavihreitä. Kukkaperät ja kukkapohjukset ovat kaljuja. Seitsenkulmapoimulehti kukkii kesä–heinäkuussa.


title: Seitsenkulmapoimulehti

text: Seitsenkulmapoimulehti kasvaa ihmisvaikutteisilla ruohostomailla, ojanvarsilla sekä tienpientareilla. Suomessa ja Ruotsissa seitsenkulmapoimulehti on harvinainen. Suomessa sitä on tavattu muutamilta paikoilta lähinnä Kainuusta, itärajan tuntumasta.


title: Ignacy Mościcki

text: Ignacy Mościcki (1. joulukuuta 1867 – 2. lokakuuta 1946) oli puolalainen kemisti ja Puolan tasavallan presidentti vuosina 1926–1939.


title: Ignacy Mościcki

text: Mościcki liittyi Puolan sosialistiseen puolueeseen 1890-luvulla ja hän otti osaa Varsovan kenraalikuvernööri Josif Gurkon salamurhayritykseen. Hän joutui pakenemaan tsaarin poliisia 1892 Lontooseen, jossa hän tutustui Józef Piłsudskiin.


title: Ignacy Mościcki

text: Vuonna 1897 Mościcki sai paikan opettajana katolisessa yliopistossa Fribourgissa Sveitsissä. Vuonna 1912 hän sai sähkökemian professuurin Lembergin yliopistossa (nykyisin Lviv Ukrainassa). Ensimmäisen maailmansodan jälkeen hän oli järjestämässä Puolan kemianteollisuutta. Hän oli 1922 valtion Typpiyhdisteiden tehtaan johtajana Królewska Hutassa Ylä-Sleesiassa.


title: Ignacy Mościcki

text: Hänellä oli yli 60 tieteellistä julkaisua ja patenttia, tärkeimpänä patentti typpihapon valmistukseen ilman typestä syntetisoimalla typpioksideja valokaaren avulla.


title: Ignacy Mościcki

text: Piłsudskin tehtyä vallankaappauksen 1926 kansalliskokous valitsi Mościckin Puolan presidentiksi ja uudelleen 1933. Hän pysyi Piłsudskille uskollisena. Piłsudskin kuoleman jälkeen Mościckin politiikka liberalisoitui. Saksan ja Neuvostoliiton hyökättyä Puolaan 1939 Mościcki pakeni Romaniaan, jossa hänet internoitiin hetkellisesti.


title: Ignacy Mościcki

text:
Mościcki nimitti erotessaan aluksi seuraajakseen kenraali Bolesław Wieniawa-Długoszowskin, joka Ranskan ja Władysław Sikorskin painostuksesta kieltäytyi, ja hänen seuraajakseen tuli Władysław Raczkiewicz. Mościcki siirtyi Sveitsiin, jossa hän vietti loppuikänsä. Hän kuoli Versoixissa lähellä Geneveä.
Mościckin ruumis siirrettiin 1993 Pyhän Johanneksen katedraaliin Varsovaan.


title: Meteoro-luokka

text: Meteoro-luokka on Espanjan laivaston kuuden 2010-luvulla valmistetun aluksen muodostama ulkovartiolaivaluokka (OPV) (). Alus luokka on suunniteltu toimimaan vähäisen sodanuhan aikana valvonta- ja tutkimustehtävissä. Luokan aluksilla on tarkoitus korvata aluksia aina keveistä fregateista rannikkovartioaluksiin.


title: Meteoro-luokka

text: Alukset on varustettu CODOE-järjestelmässä, jossa on kaksi MTU 16V 1163 dieselmoottoria, jotka tuottavat noin 10 megawattia. Lisäksi on kaksi 750 kilowatin Siemens-sähkömoottoria, joihin on kytketty neljä MTU 12V 2000 -generaattoria. Dieselmoottoreita käytetään keski- ja suurinopeuksisiin siirtoihin ja sähkömoottoreita hitaisiin siirtymiin kuten partioalueella pysymiseen. Vaikka alusten toimintamatka on noin 8 000 merimailia 15 solmun nopeudella niin sähkömoottorit mahdollistavat pidemmän partiointiajan.


title: Meteoro-luokka

text: Portugalin laivaston NPO2000 Viana de Castelo -luokan tapaan alusten suunnittelussa on huomioitu muokattavuus erilaisiin tehtäviin kuten merentutkimukseen, aluevalvontaan ja sukellusveneiden tukemiseen. Alkuperäisen suunnitelman mukaan luokkaan piti sisältyä kahdestatoista neljääntoista alusta, joista neljä olisi ollut erikoisversioita. Ensimmäisten neljän aluksen rahoitus vahvistettiin vuonna 2005 ja ne tilattiin heinäkuussa 2006 Navantialta. Tilauksen arvoksi ilmoitettiin noin 350 miljoonaa euroa. Vuonna 2011 ilmoitettiin noin 740 miljoonan euron budjettivarauksesta viiden aluksen hankkimiseksi.


title: Meteoro-luokka

text: Toukokuussa 2014 Navantia vastaanotti kahden aluksen tilauksen, jonka arvoksi ilmoitettiin 400 miljoonaa euroa. Valmistus jaetaan Navantian Cadizin ja Ferrolin telakoiden kesken. Työt aluksilla alkoivat joulukuussa ja niiden luovutukset on suunniteltu "Audaz" heinäkuussa 2018 ja "Furor" tammikuussa 2019. Alusten yksikköhinnaksi ilmoitettiin 166,7 miljoonaa euroa.


title: Miten tässä vielä käy?

text: Miten tässä vielä käy? on Absoluuttisen Nollapisteen single, joka lohkaistiin yhtyeen kahdeksannelta studioalbumilta "Mahlanjuoksuttaja".


title: Miten tässä vielä käy?

text: Single nousi Suomen virallisen listan seitsemännelle sijalle, ja tippui seuraavalla listaviikollaan sijalle 19.


title: Tylppähammaspoimulehti

text: Tylppähammaspoimulehti ("Alchemilla samuelssonii") on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon ja poimulehtien ("Alchemilla") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen sekä yleisesti ottaen keskikokoinen ruohovartinen kasvilaji. Se on erotettavissa muista poimulehtilajeista tyypillisen karvoituksensa sekä lehtiensä paksuuden ja lehtien liuskojen pienten kärkihampaiden perusteella.


title: Tylppähammaspoimulehti

text: Tylppähammaspoimulehti voi kasvaa noin 40 cm korkeaksi ja sen kasvutapa vaihtelee kohenevasta pystyyn. Tylppähammaspoimulehdellä on vankka juurakko, ja sen varret ovat koko matkaltaan tiiviisti karvapeitteisiä. Varsien tapaan myös lehtiruodeissa on samankaltainen tiivis karvapeite. Lehdet ovat paksuja, pyöreän munuaismaisia sekä väriltään sinertävänvihreitä, joskin lehtisuonien kohdilta vaaleampia. Lehdet ovat yläpuoliltaan kaljuja ja alapuoliltaan jonkin verran karvaisia. Lehdissä on yhdeksästä yhteentoista leveää, pyöreäkärkistä sekä hammaslaitaista liuskaa, ja kunkin liuskan laidoissa on 15–19 hammasta. Liuskojen kärjissä olevat hampaat ovat kuitenkin selvästi pienempiä kuin liuskojen laitojen hampaat. Tylppähammaspoimulehden kukat ovat tiiviissä sekä monihaaraisissa kukkarykelmissä, joissa yksittäiset kukat ovat pieniä sekä kellertäviä. Kukkaperät ja kukkapohjukset ovat kaljuja. Tylppähammaspoimulehti kukkii touko–kesäkuussa.


title: Tylppähammaspoimulehti

text: Tylppähammaspoimulehti kasvaa yleensä tulvaniityillä sekä laidunmailla. Tylppähammaspoimulehteä tavataan Suomessa siellä täällä, etelärannikolla, Ahvenanmaalla, Hämeessä sekä Kainuussa. Viime vuosilta havaintoja on kuitenkin vähemmän kuin noin 50 vuoden takaa ja tylppähammaspoimulehti on luokiteltu Suomessa silmälläpidettäväksi (NT) lajiksi.


title: Onnela (Tuusula)

text: Majatalo Onnela on Tuusulan Rantatien varressa Tuusulanjärven rannalla Fjällbon puiston ja Aleksis Kiven kuolinmökin välittömässä läheisyydessä sijaitseva vanha majatalo. Onnelassa on kahden vanhan 1905 valmistuneen kansallisromanttisen huvilarakennuksen lisäksi kaksi uudempaa hotellirakennusta ja rantasauna laitureineen. Vastarannalla näkyy jylhä Sarvikallio.


title: Onnela (Tuusula)

text: Pietarin hovissa toimiva hovinainen Johanna Sofia Björklund sai Onnelan tilan syntymäpäivälahjaksi vanhemmiltaan täyttäessään 25 vuotta vuonna 1905. Hän oli erittäin rikkaan venäläisen upseerin Paul Shabelskin rakastajatar. Pietarista kotoisin olevat puutarhurit istuttivat tilalle eksoottisia kasveja ja rakensivat sinne jopa vesiputouksen.


title: Onnela (Tuusula)

text: 1920 köyhien vuosien jälkeen Björklund perusti Onnelasta täysihoitolan opiskelijoille, valtion virkailijoille ja taiteilijoille. Runoilija Eino Leino oli majatalon kanta-asiakkaita ja asui Onnelassa vuodet 1923-24. Useat Leinon tunnetut runot ja hänen muistelmateoksensa ovat tältä ajalta. Myös runoilijat Uuno Kailas, Unto Karri ja Einari Vuorela asustelivat majatalossa.


title: Onnela (Tuusula)

text: Björklund perusti lisäksi kioskin huvimajaan Rantatien varteen, josta myytiin kahvia, pullaa, tupakkaa ja kieltolaista huolimatta myös pirtua. Sodan aikana Onnelassa toimi puolustusvoimien radiotiedustelun yksikkö ja sotien jälkeen sinne majoitettiin Karjalan evakoita ja myöhemmin se myytiin Näkövammaisten loma ry:lle. Onnelan osti 2009 Sokeain Ystävät ry, joka on siitä lähtien tarjonnut hotellimajoitusta niin sokeille kuin ei-sokeille. Majatalon yhteydessä on myös kahvila.


title: Ľudovít Štúr

text: Ľudovít Štúr (28. lokakuuta 1815 Uhrovec, Itävallan keisarikunta – 12. tammikuuta 1856 Modra, Itävallan keisarikunta) oli slovakialainen kielitieteilijä, poliitikko, toimittaja ja kustantaja. Hän oli 1800-luvun puolivälissä slovakian kansallisliikkeen johtavia hahmoja.


title: Ľudovít Štúr

text: Ľudovít Štúr syntyi vuonna 1815 Itävallan keisarikunnassa, nykyisen Slovakian alueella. Hänen vanhempansa olivat rehtori Samuel Štúr ja tämän vaimo Anna. Uhrovec sijaitsi alueella, joka oli vahvasti luterilainen, ja uskonnollinen perinne vaikutti Ľudovítin koko elämään.


title: Ľudovít Štúr

text: Ľudovít Štúr opiskeli luterilaisessa lukiossa Bratislavassa. Siellä hän liittyi tšekkiläis-slaavilaiseen järjestöön, jonka varapuheenjohtajaksikin hän nousi. Štúr otti 1836 yhteyttä tšekkiläiseen historioitsijaan František Palackýyn hakeakseen tukea yhdistetyn tšekkoslovakian kielen luomiseen. Tšekkiläiset vastustivat tällaista kieltä, minkä jälleen Štúr kumppaneineen aloitti kampanjan uudistetun slovakin puolesta.


title: Ľudovít Štúr

text: Sujuvaa saksaa puhunut Štúr opiskeli 1838–1840 Hallen yliopistossa ja sen jälkeen opetti slaavien historiaa Bratislavassa. Hän kirjoitti myös "Tatranka"-nimiseen kirjallisuuslehteen ja suunnitteli slovakialaisen poliittisen lehden perustamista. Hänen lupahakemuksensa hylättiin 1842.


title: Ľudovít Štúr

text: Štúrin kansallismielisia toimia pidettiin unkarilaisten mielestä kapinan valmisteluna, ja poliittisten syiden takia hän joutui jättämään joulukuussa 1843 opettajan paikkansa. Ystäviensä taloudellisen tuen avulla Štúr perusti elokuussa 1845 "Slovenskje národňje novini" -sanomalehden ja "Orol tatránski" -kirjallisuuslehden.


title: Ľudovít Štúr

text: Štúr valittiin 1847 Unkarin parlamenttiin. Se ei kokoontunut enää huhtikuun 1848 jälkeen, ja Štúr oli Prahassa perustamassa Slovanská lipa -nimistä järjestöä ja osallistui siellä ensimmäiseen yleisslaavilaiseen kongressiin. Štúr määrättiin pidäettäväksi, kun hän oli toukokuussa 1848 mukana ”Žiadosti slovenského národa” -nimisessä esityksessä, jossa vaadittiin maaorjuuden lakkauttamista, yleistä äänioikeutta ja lehdistön vapautta.


title: Ľudovít Štúr

text: Štúr johti delegaatiota, joka esitti Olomoucissa 20. maaliskuuta 1849 slovakkien vaatimukset Frans Joosef I:lle. Pitkien neuvottelujen jälkeen slovakkien vapaaehtoiset joukot hajosivat ja Štúr palasi Uhroveciin.


title: Ľudovít Štúr

text: Štúr asui viimeiset vuotensa Modrassa, mihin hän muutti hoitamaan vuonna 1851 kuolleen veljensä Karolin seitsemää lasta. Siellä Štúr julkaisi muun muassa useita teoksia slaavilaisista lauluista, myyteistä ja kulttuurista.


title: Ľudovít Štúr

text: Štúr kuoli tammikuussa 1856 kolme viikkoa aikaisemmin saamaansa ampumahaavaan. Hän oli ampunut vahingossa itseään metsästysretkellä joulukuussa.


title: Paul Baltes

text: Paul B. Baltes (s. - k. ) oli saksalainen psykologi, Freie Universität Berlinin psykologian professori ja berliiniläisen Max Planckin ihmisen kehityksen instituutin elämänkaaripsykologian keskuksen johtaja sekä yhdysvaltalaisen Virginian yliopiston sivutoiminen professori.


title: Paul Baltes

text: Professori Baltesin tieteelliseen tuotantoon sisältyi yli 250 julkaisua erityisesti kehityspsykologian ja elämänkaaripsykologian aihepiireistä. Hän oli erittäin runsaasti viitattu tutkija (marraskuussa 2017 hänen h-indeksinsä oli Google Scholarin mukaan yhä 113), ja lukeutui maailman tunnetuimpiin kehityspsykologeihin kuollessaan. Hän sai monia tunnustuksia urallaan.


title: Paul Baltes

text: Professori Paul Baltesille myönnettiin Euroopan psykologiliittojen federaation (EFPA) järjestyksessään toinen Aristotele-palkinto vuonna 1997.


title: Paul Baltes

text: Paul Baltes kirjoitti tai toimitti kollegoineen seuraavat teokset:


title: Robert Wilson (ohjaaja)

text: Robert Wilson (s. 4. lokakuuta 1941 Waco, Texas) on yhdysvaltalainen ooppera- ja teatteriohjaaja, lavastaja, kirjailija ja arkkitehti, joka tunnetaan kokeellisista teatteriesityksistään ja monialaisista taideteoksistaan. Hänen tunnetuimpiin teoksiinsa kuuluu säveltäjä Philip Glassin kanssa 1970-luvun puolivälissä tehty minimalistinen ooppera "Einstein on the Beach". Helsingin Arabianrantaan Wilson suunnitteli 2010-luvun alkupuolella Tapio Wirkkalan puiston. Ooppera- ja teatteriohjausten ja -lavastusten lisäksi Wilson on tehnyt koreografioita, maalauksia ja veistoksia, videotaidetta sekä ääni- ja valosuunnittelua.


title: Robert Wilson (ohjaaja)

text: Wilson on tehnyt yhteistyötä muun muassa Heiner Müllerin , William S. Burroughsin, Allen Ginsbergin, Lou Reedin, Tom Waitsin, David Byrnen, Laurie Andersonin, Gavin Bryarsin, Rufus Wainwrightin, Marina Abramovićin, Willem Dafoen, Mihail Baryšnikovin ja Lady Gagan kanssa.


title: Robert Wilson (ohjaaja)

text: Robert Wilson syntyi Texasin osavaltion Wacossa lakimiesperheeseen. Änkytyksestä kärsinyt poika opiskeli liiketaloustiedettä Texasin yliopistossa Austinissa 1950- ja 1960-luvun vaihteessa ja muutti sitten New Yorkin Brooklyniin, jossa hän suoritti bachelor-tutkinnon arkkitehtuurissa Pratt Institute -oppilaitoksessa. Sen lisäksi hän opiskeli kuvataiteita Sibyl Moholy-Nagyn (László Moholy-Nagyn lesken), George McNeilin ja Paolo Solerin kanssa.


title: Robert Wilson (ohjaaja)

text: New Yorkissa Wilson kiinnostui modernin tanssin pioneerien George Balanchinen, Merce Cunninghamin ja Martha Grahamin produktioista ja perusti oman performanssiryhmänsä nimeltä The Byrdman School of Byrds. Ryhmän ensimmäisiä teoksia olivat 1960- ja 1970-luvun vaihteen "The King of Spain" ja "The Life and Times of Sigmund Freud". Hänen läpimurtoteoksensa oli vuonna 1975 kantaesitetty minimalistinen viisituntinen ooppera "Einstein on the Beach", jonka musiikin sävelsi Philip Glass. Heidän seuraava yhteistyönsä, vieläkin suurisuuntaisempi ooppera "the CIVIL warS: A Tree Is Best Measured When It Is Down" oli alun perin tarkoitettu yhdeksi vuoden 1984 olympiakisojen ohjelmanumeroksi Los Angelesiin, mutta rahoitus ja aikataulu pettivät eikä teosta ole koskaan esitetty kokonaisuudessaan.


title: Robert Wilson (ohjaaja)

text: Wilson on työskennellyt etupäässä Euroopassa, mutta vuonna 1992 hän perusti New Yorkiin Watermill-taidekeskuksen, joka muun muassa sisältää hänen taidekokoelmansa. Vuonna 1993 Wilsonin voitti Venetsian biennaalin Kultaisen leijonan veistosinstallaatiollaan. Vuonna 1997 Wilson sai Euroopan Unionin teatteripalkinnon. Elämäntyöstään hän on saanut Dorothy ja Lillian Gish -palkinnon.


title: Siparila

text: Siparila Oy on vuonna 2005 perustettu erilaisten ulkoverhous- ja sisustuspaneelien sekä sisustuslistojen ja muiden puupohjaisten erikoistuotteiden valmistaja.


title: Siparila

text:
Yrityksessä työskentelee 100 henkilöä (2017). Yrityksellä on tehtaat Jyväskylässä, Parkanossa ja Kajaanissa.
Yritys on pyrkinyt uudistamaan perinteisiä puutuotteita monipuolisempaan suuntaan ja on tehnyt yhteistyötä sekä huonekaluteollisuuden että taiteilijoiden kanssa, kuten Camilla Vuorenmaa ja Ristomatti Ratia ,


title: Siparila

text: Yrityksen valmistamia puutuotteita on saatavilla useimmilta rakennustarvikemyyjiltä Suomessa.


title: Siparila

text: Yhtiö on tehnyt kuluneina vuosina useita yritysostoja, joita ovat olleet:


title: Siparila

text:
Huonekaluvalmistaja Incap Furniture Haapavedeltä 2010
Sisustuslistoja valmistava Parkanon Höyläämö 2010
Liimalevyjä valmistava Jannpuu Kajaanista 2015


title: Carl Axel Mothander

text: Carl Axel Mothander (14. tammikuuta 1886 Tukholma – 1965) oli ruotsalainen toimittaja ja kirjailija joka osallistui vapaaehtoisena Suomen sisällissotaan ja Viron vapaussotaan.


title: Carl Axel Mothander

text: Mothanderin vanhemmat olivat raatimies Axel Mothander ja Beda Lagerholm. Hän pääsi ylioppilaaksi 1906 ja opiskeli sitten oikeustiedettä Uppsalan yliopistossa. Mothander osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella ruotsalaisten vapaaehtoisten joukossa kuorma- ja sairashoito-osaston päällikkönä ja oli mukana Tampereen ja Viipurin taisteluissa. Tampereen taistelun jälkeen Mothander järjesti sairaanhoidon erikoisjoukon haavoittuneiden huoltoa varten.


title: Carl Axel Mothander

text: Mothander lähti Viron vapaussotaan organisoimaan ruotsalaisten vapaaehtoisten joukkoa ja hän yleni Viron armeijan majuriksi. Sodan jälkeen Mothander asettui asumaan Viroon vuonna 1928 ja meni naimisiin baltiansaksalaisen paronittaren Benita von Wrangelin (1878–1967) kanssa. Mothander asui Toisin kartanossa Kohilassa Virossa toimien maanviljelijänä. Hän osallistui myös Viron Punaisen Ristin toimintaan ja oli mukana Punaisen Ristin komissiossa joka tutki toisen maailmansodan aikana Katynissä tapahtunutta puolalaisten upseerien surmaamista. Sotien jälkeen Mothander asui Tukholmassa ja toimi kirjailijana.


title: Carl Axel Mothander

text: Vuonna 1928 Mothander teki kiertomatkan Suomessa osallistuen valkoisten järjestämiin sisällissodan 10-vuotisjuhlallisuuksiin ja kirjoittaen lehtiin tapahtumiin liittyneitä artikkeleita. Vierailunsa päätteeksi hän kirjoitti artikkelin joka julkaistiin viipurilaisessa Karjala-lehdessä. Mothander arvosteli artikkelissa suojeluskuntajärjestöä ja totesi että yhteiskunnan eheyttäminen sisällissodan jälkeen edellyttäisi järjestön muuttamista koska nykyisessä muodossaan se oli uhka demokratialle. Hän arvosteli myös Suomessa "lähes valtionuskonnoksi" noussutta Venäjänvihaa ja toivoi että jatkossa sisällissodan muistojuhlat muutettaisiin kaikkien sodassa kaatuneiden muistopäiväksi.


title: Enonjärven rautatieasema

text: Enonjärvi on lakkautettu rautatieliikennepaikka Kannonkosken kunnassa


title: Panssaripartio

text: Panssaripartio () on vuosina 1966–1970 tehty puolalainen mustavalkoinen tv-sarja, joka perustuu Janusz Przymanowskin kirjaan. Sarjaa tuotettiin kolme kautta, yhteensä 21 55 minuutin pituista jaksoa.


title: Panssaripartio

text: Sarja sijoittuu vuosiin 1944–1945 ja seuraa puolalaisen T-34-vaunumiehistön ja Szarik-saksanpaimenkoiran edesottamuksia.


title: Luettelo maista lukutaidon mukaan

text: Tämä on luettelo maista lukutaidon mukaan. YK:n Unescon tilastotieteen instituutti kokosi lähes kokonaan luvut UNESCO: n pyynnöstä vuoden 2015 arvioon, jotka perustuvat 15 vuotta täyttäneisiin henkilöihin, jotka osasivat lukea ja kirjoittaa. Maailmanlaajuinen lukutaito kaikilla 15-vuotiailla ja sitä vanhemmilla on 86,3 %. Kaikkien miesten maailmanlaajuinen lukutaito on 90,0 % ja kaikkien naisten osuus 82,7 %. Koko vaihtelee koko maailmassa teollisuusmaiden kanssa, joiden osuus on 99,2 prosenttia (2013). Oseaniassa 71,3 %; Etelä-ja Länsi-Aasiassa 70,2 prosenttia (2015) ja Saharan eteläpuolisen Afrikan osuus 64,0 prosenttia (2015). Yli 75 % maailman 781 miljoonasta lukutaidottomasta aikuisesta löytyy Etelä-Aasiasta, Länsi-Aasiasta ja Saharan eteläpuolisesta Afrikasta ja naiset edustavat lähes kaksi kolmasosaa kaikista lukutaidottomista aikuisista maailmanlaajuisesti


title: Elsa Vuorjoki

text: Elsa Emilia Vuorjoki (o.s. Huttunen, 30. toukokuuta 1904 Hankasalmi – 2. kesäkuuta 1994) oli suomalainen filosofian maisteri ja lehtori, joka oli Kalevalaisten Naisten Liiton perustajana Elsa Heporaudan rinnalla ja toimi myöhemmin myös järjestön puheenjohtajana ja kunniapuheenjohtajana.


title: Elsa Vuorjoki

text: Elsa Vuorjoki syntyi Hankasalmen pappilaan, josta Huttusen perhe muutti isän työn perässä ensin Nilsiään, sitten Joutsenoon ja edelleen Valtimolle ja Liperiin. Hän oli seitsenlapsisen perheen kolmanneksi vanhin. Hän opiskeli Nurmeksen yhteiskoulussa ja kirjoitti sieltä ylioppilaaksi vuonna 1922. Hän pääsi Helsingin yliopistoon opiskelemaan historiaa, suomen kieltä ja kansanrunouden tutkimusta. Hän toimi aktiivisesti Karjalaisessa Osakunnassa ja valittiin Naisylioppilaiden Karjala-Seuran puheenjohtajaksi. Vuonna 1927 hän valmistui filosofian maisteriksi.


title: Elsa Vuorjoki

text: Elsa Vuorjoki toimi aluksi Valistusliiton sihteerinä Ylitorniolla, jossa hän tapasi tulevan aviomiehensä, filosofian tohtori Yrjö Vuorjoen. He avioituivat juhannuksena 1930 Liperissä ja muuttivat Helsinkiin.


title: Elsa Vuorjoki

text: Vuorjoki opetti sotaevakkovuosina Liperin Salokylän kansakoulussa, Sipoon Kallbäckissä ja Karjalan Hämekoskella. Hän sai kansakouluopettajan pätevyyden Sortavalan opettajaseminaarissa vuonna 1944. Hän opetti vuodesta 1945 vuoteen 1972 historiaa ja suomen kieltä Helsingin yksityislyseossa, ja vuosina 1956–1958 samoja aineita myös Ranskalaisessa koulussa.


title: Elsa Vuorjoki

text: Elsa Vuorjoki toimi Kalevalaisten Naisten puheenjohtajana vuosina 1949–1954 ja 1976–1978. Helsingin Kalevalaisten Naisten puheenjohtaja hän oli vuonna 1955 ja uudelleen 1959–1961. Opetusministeriö palkitsi hänet aktiivisesta kulttuurityöstään hopeisella mitalilla, joita jaettiin Kalevalaseuran ansioituneille jäsenille. Hän osallistui Kalevalaisten Naisten liiton toimintaan 1980-luvun lopulle asti ja kuoli 90-vuotiaana 1994.


title: Géjza Valent

text: Géjza Valent (s. 3. lokakuuta 1953 Praha) on tšekkiläinen kiekonheiton MM-mitalisti, joka edusti menestysvuosinaan Tšekkoslovakiaa.


title: Géjza Valent

text: Valent sijoittui kuudenneksi Ateenan EM-kilpailuissa 1982. Hän saavutti pronssia Helsingin MM-kilpailuissa 1983 tuloksella 66,08. Hän sijoittui viidenneksi Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986, yhdeksänneksi Rooman MM-kilpailuissa 1987, kuudenneksi Soulin olympialaisissa 1988 ja yhdeksänneksi Splitin EM-kilpailuissa 1990.


title: Géjza Valent

text: Valent heitti ennätyksensä 69,70 m Nitrassa 26. elokuuta 1984.


title: Netello Systems

text: Netello Systems Oy on vuonna 1999 perustettu suomalainen verkkoliiketoiminnan ja IT-alan asiantuntijayritys. Netellon pääliiketoimintaa ovat kotisivut, verkkokaupat, ohjelmistokehitys ja digitaalinen markkinointiviestintä.


title: Netello Systems

text: Netellon virallinen kotipaikka on Helsinki, mutta sen suurin toimipiste sijaitsee Turussa, mistä Netello osti vuonna 2006 puoliosuuden Mainostoimisto Voimasta.


title: Netello Systems

text: Netello ajautui vuonna 2002 lisenssimaksukiistaan pörssiyhtiö Jippii Group Oyj:n kanssa. Tuolloin Jippii määrättiin maksamaan tietoturvaratkaisuja kehittäneelle Netello Systems Oy:lle kaikkiaan 114 000 euroa kiistämiään lisenssikorvauskuluja. Asiasta seurasi pienimuotoinen kohu, koska Jippii ei maininnut asiasta pörssitiedotteessaan. Lopulta yhtiöt kuitenkin pääsivät kiistassaan sopuun.


title: Netello Systems

text: Nykyisellään Netello työllistää vajaat 15 henkeä (2017) ja sen liikevaihto oli vuonna 2016 n. 1,6 miljoonaa. Yhtiön toimitusjohtajana toimii yhtiön perustaja Kai Leinonen.


title: Netello Systems

text: Yhtiön pyrkimyksenä on ottaa huomioon kaikki verkkoliiketoiminnan osa-alueet. Sisältöjen ja verkkosivujen tuotannossa Netello painottaa erityisesti nopeutta, selkeyttä ja löydettävyyttä.


title: Mika Sillanpää

text: Mika E. T. Sillanpää (s. 1970 Alastaro) on suomalainen kemian insinööri, tekniikan tohtori ja Lappeenrannan teknillisen yliopiston Mikkelissä toimivan Vihreän kemian laboratorion johtaja ja professori.


title: Mika Sillanpää

text:
Professori Mika Sillanpää valmistui Teknillisestä korkeakoulusta kemian diplomi-insinööriksi vuonna 1992 ja tekniikan tohtoriksi 1997. Vuonna 2013 hän suoritti lisäksi Aalto-yliopistossa MBA-tutkinnon.
Hän on yhdessä työtoveriensa kanssa laatinut yli 400 tieteellistä artikkelia tai muuta julkaisua. Hän on saanut useita tunnustuksia. Vuonna 2017 hän nousi alansa viitatuimpien tutkijoiden joukkoon maailmassa ja ylsi kaikkiaan noin 3 300 tutkijaa maailmanlaajuisesti sisältävän "2017 Highly Cited Researchers" -listan noin 20:nen Suomessa työskentelevän tutkijan ryhmään. Hän on saanut runsaasti viittauksia erityisesti useilla jäteveden, juomaveden ja maaperän puhdistamiseen liittyvällä yhteenvetoartikkelillaan.


title: Jahnin–Tellerin ilmiö

text: Jahnin–Tellerin ilmiö eli JT-ilmiö on tietynlainen molekyylin kolmiulotteisen muodon vääristymä, joka liittyy elektronien samaenergisten energiatasojen spontaaniin symmetrian rikkoutumiseen: tasot siis menettävät samaenergisyytensä. Vääristymä tapahtuu, jotta molekyylin, esimerkiksi metallikompleksin, kokonaisenergia pienenee.


title: Jahnin–Tellerin ilmiö

text: JT-ilmiötä tavataan erityisesti tietyillä oktaedrisillä metallikomplekseilla. Kompleksit litistyvät tai venyvät ilmiön vuoksi lähinnä yhdeltä akseliltaan. Ilmiötä voi ilmetä myös tetraedrisillä metallikomplekseilla. Ilmiö syntyy vain tietyn elektronirakenteen molekyyleissä.


title: Jahnin–Tellerin ilmiö

text: Ilmiö on nimetty Hermann Arthur Jahnin ja Edward Tellerin mukaan. He havaitsivat ilmiön kokeellisesti 1937 ja sitten osoittivat soveltamalla ryhmäteoriaa kvanttimekaniikkaan väitteen, jonka mukaan "molekyylissä samaenergiset (degeneroituneet) elektronitasot, jotka ovat täyttyneet epätasaisesti elektronein, eivät ole vakaita, ellei molekyyli ole suora (lineaarinen)".


title: Jahnin–Tellerin ilmiö

text: Väite on Jahnin–Tellerin teoreema. Sen matemaattinen todistus on vaikea, mutta sen ratkaisu kunkin tarkastellun molekyylin kohdalla kertoo näiden muodon ja vääristymän suuruuden.


title: Jahnin–Tellerin ilmiö

text: Samaenerginen eli degeneroitunut elektronitaso on esimerkiksi oktaedrisen siirtymämetallikompleksin perusmuodon t-taso (kuva 1), koska siinä on "samalla" energiatilalla kolme elektroniorbitaalia (d, d, d). Keskusatomina olevan metallin d-orbitaalin viiden samanenergisen elektronitason jakautuminen kahteen energiseen t ja e orbitaaliin kompleksin perusmuodossa voidaan selittää kidekenttäteorian avulla, joka ei suoraan liity JT-teoreeman.


title: Jahnin–Tellerin ilmiö

text: JT-teoreeman mukaan kun samaenergiset elektronitasot täyttyvät epätasaisesti elektronein, ne ovat epävakaita. Siksi niiden täytyy rikkoutua vielä t ja e tasoja edemmälle, kuten kuvassa 1 on esitetty vasemmalla punaisella ja oikealla sinisellä. Epätasaisesta elektronitäyttymisestä puolestaan on esimerkki kuvassa 2.


title: Jahnin–Tellerin ilmiö

text: Tasojen epävakaudesta aiheutuu esimerkin metallikompleksille korkea energia, joten sen energiatasot rikkoutuvat eri tasoille. Tasojen energiaerojen seurauksena molekyylin geometria muuttuu eli havaitaan JT-ilmiö.


title: Jahnin–Tellerin ilmiö

text:
Elektronirakenteeltaan sopivat oktaedriset kompleksit joko venyvät ("z-out") tai litistyvät ("z-in") (kuva 1) pystysuunnassa. Oktaedrissä z-out muodossa z-komponentin omaavat d-orbitaalit (d, d, d stabiloituvat (energia vähenee) ja muut destabiloituvat (energia lisääntyy). z-in muodossa käy päinvastoin ja z-komponentin omaavat orbitaalit destabiloituvat ja muut stabiloituvat. z-out eli venymä on z-in muotoa yleisempi.
JT-ilmiö on näkyvin oktaedrisillä komplekseilla, joissa on pariton määrä elektroneja e-elektronitasolla (kuva 2). Ilmiötä on yleinen hapetusasteella II olevalla kuparilla sen eri komplekseissa kuten kupari(II) heksafluoridissa. Oktaedrisissä komplekseissa tasaisesti elektronein täyttyneillä orbitaaleilla (eli kun e-orbitaalilla, on elektroneja parillinen määrä) vääristymä ei madaltaisi niiden kokonaisenergiaa, joten JT-vääristymää ei havaita. JT-ilmiötä ei havaita esimerkiksi ioneilla Cr(III), Co(II) tai Ni(II). Taulukossa on alla esimerkkejä komplekseista, joissa JT-ilmiö havaitaan.
Kiistanalaisen tulkinnan mukaan äärimmäinen venymä aiheuttaa yhden akselin myötäisten ligandien poistumisen ja siten kompleksin tasoneliömuodon (kuva 3). Tasoneliömuotoa esiintyy, kun keskusatomina on Pt tai Pd.


title: Taťána Kocembová

text: Taťána Netoličková, aiemmin Slaninová, o.s. Kocembová (s. 2. toukokuuta 1962 Ostrava) on tšekkiläinen pikajuoksija, joka aktiiviurallaan edusti Tšekkoslovakiaa.


title: Taťána Kocembová

text: Kocembová sijoittui 400 metrin juoksussa kahdeksanneksi Bydgoszczin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1979. Hän oli samalla matkalla neljäs Milanon EM-hallikilpailuissa 1982. Saman vuoden Ateenan EM-kilpailuissa hän saavutti 400 metrillä pronssia ajalla 50,55 ja juoksi kolmannen osuuden Tšekkoslovakian joukkueessa, joka sai hopeaa 4 × 400 metrin viestissä.


title: Taťána Kocembová

text: Kocembová saavutti Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hopeaa 400 metrillä ennätyksellään 48,59, millä hän on kaikkien aikojen maailmantilastossa viidentenä edelleen marraskuussa 2017. 4 × 400 metrin viestissä hän juoksi avausosuuden Tšekkoslovakian hopeajoukkueessa.


title: Taťána Kocembová

text: Kocembová juoksi 400 metrin sisärataennätyksensä 49,76 Wienissä helmikuussa 1984. Se oikeuttaa kaikkien aikojen maailmantilastossa kolmannelle sijalle edelleen marraskuussa 2017. Hän voitti sisäratojen Euroopan-mestaruuden 400 metrillä Göteborgissa 1984 ajalla 49,97. Hän sijoittui samalla matkalla neljänneksi Madridin EM-hallikilpailuissa 1986, kuudenneksi Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 ja viidenneksi Den Haagin EM-hallikilpailuissa 1989.


title: Taťána Kocembová

text: Kocembová juoksi 100 metrin ennätyksensä 11,31 vuonna 1983 ja 200 metrin ennätyksensä 22,47 vuonna 1984.


title: Valkyyrioiden ratsastus

text: Valkyyrioiden ratsastus (saks. "Walkürenritt" tai "Ritt der Walküren") on Richard Wagnerin vuoden 1870 "Valkyyria"-oopperan kolmannen näytöksen alussa soiva sävellys. Sävellys on yksi Wagnerin tunnetuimpia.


title: Johanna Kuusisto

text: Johanna Kuusisto (s. 1959 Vaasa) on suomalainen lääkäri ja Itä-Suomen yliopiston sisätautiopin professori (2014–).


title: Johanna Kuusisto

text:
Hän valmistui Kuopion yliopistosta lääkäriksi (LL) vuonna 1984, sisätautien erikoislääkäriksi 1991 ja lääketieteen tohtoriksi 1996. Hän toimi vierailevana tutkijana Washingtonin yliopistossa Seattlessa vuosina 1993–1994. Hänet nimitettiin Kuopion yliopiston sisätautien dosentiksi 1996. Lisäksi hän valmistui samasta yliopistosta kardiologian erikoislääkäriksi 1997.
Hän työskenteli vuosina 2007–2010 Kuopion yliopistossa ja Kuopion yliopistollisessa sairaalassa määräaikaisena kardiologian professorina ja kardiologian ylilääkärinä. Vuodesta 2010 alkaen hän toimi Itä-Suomen yliopiston sisätautiopin määräaikaisena professorina ja KYSin sisätautien ylilääkärinä. Hän sai 2014 nimityksen Itä-Suomen yliopiston sisätautien, erityisesti kardiologian professoriksi.


title: Johanna Kuusisto

text: Hän oli vuosina 2016 ja 2017 (ja aiemminkin ) yksi siteeratuimpia molekyylibiologian ja genetiikan aihepiirin tutkijoita maailmassa. Muita suomalaisia vuoden 2017 listan saman osa-alueen tutkijoita olivat Jaakko Kaprio, Markku Laakso, Markus Perola, Veikko Salomaa ja Jaakko Tuomilehto. Kuusisto on saanut erityisen runsaasti viittauksia laajan, kymmenien tutkijoiden joukon arvostetussa "Nature Genetics"-tiedelehdessä julkaisemilla yhteisartikkeleilla.


title: Marja Kallio

text: Marja Kallio (o.s. Hänninen, s. 1945 Laukaa) on suomalainen agronomi, joka toimi vuosina 1994–2002 Maa- ja kotitalousnaisten puheenjohtajana. Hän sai ensimmäisenä naisena maanviljelysneuvoksen arvon vuonna 2008.


title: Marja Kallio

text: Maataloustutkija, agronomi Pentti Hännisen tyttäreksi syntynyt Marja Kallio kirjoitti ylioppilaaksi Laukaan yhteiskoulusta vuonna 1964 ja aloitti maatalousopinnot Helsingin yliopistossa. Vuonna 1967 hän avioitui maanviljelysteknikko Kyösti Kallion kanssa, ja nuoripari asettui Keski-Suomeen. Marja Kallio valmistui agronomiksi Marja 1978 ja toimi sitten opettajana. Vuosina 1977–1979 hän edusti Keskustapuoluetta Toivakan kunnanhallituksessa Keskustapuolueen edustajana ja jatkoi kuntaliitoksen jälkeen Laukaan valtuustossa. Vuosina 1993–2000 hän toimi Laukaan kunnanhallituksen puheenjohtajana.


title: Marja Kallio

text: 1980-luvulla Marja Kallio oli maatilan emännyyden ohella maatalousalan opettajana Jyväskylän ammatillisessa kurssikeskuksessa. 1990-luvulla Marja ja Kyösti Kallio alkoivat panostaa tilallaan maatilamatkailuun niin, että vuonna 2012 jo seuraavalle sukupolvelle siirtynyt tila valittiin Maaseutumatkailun Kellokkaaksi.


title: Marja Kallio

text: Toimittaja Anna-Kaisa Hermunen on Marja Kallion sisar.


title: Kosketuksissa

text: Kosketuksissa () on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut unkarilainen draamaelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Ildikó Enyedi.


title: Kosketuksissa

text: "Kosketuksissa" sai ensi-iltansa 10. helmikuuta 2017 Berliinin elokuvajuhlilla, jossa se palkittiin Kultaisella karhulla. Elokuva on Unkarin ehdokas parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnon saajaksi vuoden 2018 gaalassa.


title: Iranin vallankaappaus 1953

text: Iranin vallankaappaus 1953 toteutettiin Yhdysvaltain CIA:n ja Yhdistuneiden Kuningaskuntien MI6-ulkomaantiedustelupalvelun toimesta silloisen demokraattisesti valitun pääministeri Mohammed Mossadeqin syrjäyttämiseksi elokuussa 1953.


title: Iranin vallankaappaus 1953

text: Vuonna 1951 iranilaisten keskuudessa suosittu Mossadeq toimi Iranin Öljykomitean puheenjohtajana ja Mossadeqin hallituskaudella Iranin parlamentti äänesti Iranin sisällä olevien öljy-yhtiöiden kansallistamisesta, jota brittiläiset öljyfirmojen omistajat eivät voineet hyväksyä. Iranin länsimielinen oikeisto ja brittiläiset öljy-yhtiöiden toimijat pelkäsivät kommunismin mahdollista leviämistä Iranin valtiosysteemiin.


title: Iranin vallankaappaus 1953

text: Britannian hallitus päätti suojella brittiläisiä yrittäjiä päättämällä järjestää Iraniin vallankaappauksen CIA:n ja shaahi Mohammed Reza Pahlavin puolella olleiden sotilasjoukkojen avulla. Lopputuloksena oli Mossadeqin pidätys ja tuomitseminen kotiarestiin, minkä jälkeen shaahin valtaa lisättiin Iranissa. Shaahi kielsi kansallismieliset ja sosialistiset liikkeet Iranissa, ja pääasiallinen vainojen kohde oli kommunistinen Tudeh-puolue, jonka jäsenistä puhdistettiin Iranin hallintoelimet, armeija ja julkiset laitokset. Vallankaappauksen jälkeen osana uutta oikeistolaista monarkiaan ja USA-mielisyyteen perustuvaa poliisivaltiota perustettiin osittain amerikkalaisten kouluttama SAVAK-tiedustelupalvelu, joka tunnettiin julmasta toisinajattelijoiden kidutuksesta. Vallankaappaus toimi provokaationa myös vuoden 1979 vallankumoukseen ja luokkaerot laajenivat kansalaisvapauksien rajoittamisen myötä, vaikka Iranin talous koki kasvun briteille asetetun kauppasaarron lakkauttamisen myötä.


title: Baleares (F71)

text: Baleares (runkonumero F71) oli Espanjan laivaston vuonna 1970 vesillelaskettu Baleares-luokan fregatti, joka poistettiin palveluksesta maaliskuussa 2015.


title: Baleares (F71)

text: Alus tilattiin Ferrolista, missä köli laskettiin 31. lokakuuta 1968. Alus laskettiin vesille 20. elokuuta 1970 ja otettiin palvelukseen 24. syyskuuta 1973.


title: Baleares (F71)

text: Alus poistettiin palveluksesta maaliskuussa 2015.


title: Baleares (1931)

text: Baleares oli Espanjan laivaston vuonna 1931 vesillelaskettu Canarias-luokan raskas risteilijä, joka upposi Espanjan sisällissodassa vuonna 1938.


title: Baleares (1931)

text: Alus tilattiin Sociedad Española de Construcción Navalilta (SECN) Ferrolista, missä köli laskettiin 15. elokuuta 1928. Alus laskettiin vesille 20. huhtikuuta 1931 ja otettiin palvelukseen 28. joulukuuta 1936. Palvelukseenotettaessa oli edelleen asentamatta aluksen neljäs tykkitorni, joka asennettiin vasta kesäkuussa 1937.


title: Baleares (1931)

text: Alus kohtasi 12. heinäkuuta 1937 lähellä Valenciaa kuusi tasavaltalaisten hävittäjää, jotka suojasivat kahta rahtialusta. Lyhyen kahakan jälkeen tasavaltalaiset vetäytyivät.


title: Baleares (1931)

text: Iltapäivällä 7. syyskuuta alus kohtasi Algerian rannikolla neljä tasavaltalaista rahtialusta, joita suojasivat risteilijät "Libertad" ja "Méndez Núñez" sekä kuusi hävittäjää. Seuranneessa Cape Cherchellin taistelussa hävittäjien suojaamat rahtialukset pakenivat ja risteilijät tulittivat toisiaan. "Baleares" vaurioitui "Libertadin" tykkitulessa pahoin ja sen ammusvarastossa syttyi tulipalo, mutta alus kykeni vaurioistaan huolimatta irtautumaan taistelusta.


title: Baleares (1931)

text: Maaliskuussa 1938 "Baleares", "Canarias" ja "Almirante Cervera" kohtasivat Cartagenan edustalla "Libertadin" ja "Méndez Núñezin", joiden tukena oli viisi hävittäjää. Seuranneessa Cape Palosin taistelussa risteilijät tulittivat tuloksetta toisiaan. Tasavaltalaisten hävittäjät "Sánchez Barcáiztegui", "Lepanto" ja "Almirante Antequera" laukaisivat torpedonsa. Kaksi tai kolme "Lepanton" laukaisemaa torpedoa osui "Balearesiin" A- ja B-tornin väliin laukaisten etummaisen ammusvaraston ja upottaen risteilijän. Aluksella olleista 1 206 miehistönjäsenestä sai surmansa 765. Surmansa saaneiden joukossa oli risteilijäosaston komentaja vara-amiraali Manuel Vierna Belando.


title: Baleares (1931)

text: Britannian kuninkaallisen laivaston hävittäjät "HMS Boreas" ja "HMS Kempenfelt" osallistuivat eloonjääneiden pelastamiseen merestä. Pelastustyöt keskeytti tasavaltalaisten lentokoneiden hyökkäys, jossa sai surmansa yksi brittiläinen merimies.


title: Baleares (1931)

text: "Balearesin" upotessa surmansa saaneiden muistoksi on pystytetty monumentti Palma de Mallorcaan. Baskikaupunki Ondárroaan, mistä monet surmansa saaneista oli kotoisin, on pystytetty kaksi muistomerkkiä: satamaan ja hautausmaalle.


title: Canarias (1931)

text: Canarias oli Espanjan laivaston vuonna 1931 vesillelaskettu Canarias-luokan raskas risteilijä.


title: Canarias (1931)

text: Alus tilattiin 31. maaliskuuta 1928 Sociedad Española de Construcción Navalilta (SECN) Ferrolista, missä köli laskettiin 15. elokuuta 1928. Alus laskettiin vesille 28. toukokuuta 1931 ja otettiin palvelukseen syyskuussa 1936.


title: Canarias (1931)

text: Alus oli avomerikokeissa 18. heinäkuuta - 27. syyskuuta 1934, jolloin takakannen tykkitornit oli edelleen asentamatta. Kokeiden päätyttyä alukselle rakennettiin uusi avoin komentosilta aivan navigointihuoneen päälle. Espanjan sisällissodan alkaessa heinäkuussa 1936 aluksen apuaseet, tulenjohtolaitteet ja katapultti olivat edelleen asentamatta.


title: Canarias (1931)

text: Espanjan sisällissodassa alus oli kansallismielisten lippulaiva.


title: Canarias (1931)

text: Toisen maailmansodan alettua alus jatkoi rauhanajan oloista maan puolueettomuuden valvontaa. Helmikuussa 1940 alus purjehti Kanariansaarille vastaanottaakseen saarelaisten lahjoittaman aluksen virallisen sotalipun.


title: Canarias (1931)

text: Toukokuussa 1941 Saksan laivaston komentaja amiraali Erich Raeder pyysi Espanjan laivaston apua "Bismarckin", jonka peräsin oli tuhoutunut puolen päivän matkan päässä El Ferrolista, avustamiseksi. Adolf Hitler vastusti pyyntöä, mutta "Canarias" oli jo matkalla kahden hävittäjän saattamana. Alukset etsivät alueelta kolme päivää eloonjääneitä nostaen merestä viisi ruumista.


title: Canarias (1931)

text: Aluksen palvelus jatkui aina joulukuuhun 1975 ja se romutettiin vuonna 1977.


title: Khafjin taistelu

text: Khafjin taistelu oli taistelu Persianlahden sodan aikana 29. tammikuuta-1. helmikuuta 1991 Irakin ja sen vastaiseen koalitioon kuuluneiden Saudi-Arabian, Qatarin ja Yhdysvaltojen joukkojen välillä. Taistelu alkoi irakilaisten edettyä heidän miehittämästään Kuwaitista Khafjin rannikkokaupunkiin Saudi-Arabiaan. Irakilaisten onnistui ensin vallata kaupunki, mutta ilmaiskujen rampauttamat irakilaiset kärsivät lopulta tappion saudien vastahyökkäyksessä 1. helmikuuta.


title: Khafjin taistelu

text: Operaatio Desert Shieldin alettua 17. tammikuut 1991 Yhdysvaltojen ja sen liittolaisten ilmaiskut Irakin joukkoja vastaan Kuwaitissa aiheuttivat suuria tappioita irakilaisille. Aloitteen saamiseksi Irakin asevoimien johto päätti toteuttaa hyökkäyksen Saudi-Arabiaan Kuwaitista käsin. Tarkoituksena oli nöyryyttää koalition puolella ollutta Saudi-Arabiaa ja aiheuttaa liittoutuneiden irakilaisten hyökkäystä todennäköisesti seuranneelle vastahyökkäykselle niin suuret tappiot, että yleinen mielipide Yhdysvalloissa kääntyisi sotaa vastaan. Hyökkäyksen kohde oli Khafjin rajakaupunki rannikkoa pitkin kulkevan maantien varrella ja hyökkäykseen osallistuneet joukot olivat osa Irakin 5. mekanisoitua divisioonaa. Divisioonaa tukivat sadat erikoisjoukkojen sotilaat, jotka saapuivat alueelle pienillä veneillä mereltä käsin. 3. panssaridivisioonan oli tarkoitus hyökätä Saudi-Arabian ja Yhdysvaltain merijalkaväen hallussaan pitämiä raja-asemia vastaan ja jatkaa hyökkäystä Al Mishabin rannikkokaupunkiin. Kahden hyökkäävän divisioonan selustaa suojasi 1. mekanisoitu divisioona.


title: Khafjin taistelu

text: Irakilaisten hyökkäys alkoi 29. tammikuuta. 3. ja 1. divisioonan hyökkäys pysähtyi illalla 31. tammikuuta Yhdysvaltain merijalkaväen puolustusasemiin ja koalition raskaiden ilmaiskujen seurauksena. Yhdysvaltain laivasto ja Kuninkaallinen laivasto tuhosivat puolestaan rannikolle pyrkineet erikoisjoukot. 5. divisioonan hyökkäys eteni lupaavammin ja sen onnistui ajaa sen edessä olleet saudiarabialaiset puolustajat asemistaan ja Khafji vallattiin. Kaupunki oli evakuoitu jo sodan alussa, mutta siellä oli irakilaisten saapuessa 12:ta miehen vahvuinen Yhdysvaltain merijalkaväen tiedusteluosasto. He jäivät etenevien irakilaisten selustaan ja saattoivat kutsua näiden asemiin ilmaiskuja. 30–31. tammikuuta Saudi-Arabian ja Qatarin joukot tekivät kaksi vastahyökkäystä, mutta irakilaiset torjuivat niistä molemmat. Vastahyökkäyksen tappiot jäivät sen huonosta johdosta huolimatta vähäisiksi, sillä irakilaisten tulitus oli hyvin epätarkkaa. Koalition ilmaiskut estivät irakilaisten täydennykset ja joukkojen taistelutahto romahti. Saudiarabialaiset hyökkäsivät uudestaan 1. helmikuuta ja tällä kertaa heidän onnistui vallata irakinalisten asemat.


title: Khafjin taistelu

text: Saudi-Arabian ja Qatarin joukkojen tappiot olivat 18 miestä kuolleina ja 50 haavoittuneena. Saudit menettivät lisäksi 7-10 V-150-panssariajoneuvoa ja qatarilaiset 2 AMX-30 -panssarivaunua. Irakilaisten tappiot olivat huomattavasti suuremmat. He menettivät 60-100 miestä kuolleina ja 400 miestä jäi sotavangeiksi. Khafjissa he menettivät noin 50 panssarivaunua ja näiden tappioiden lisäksi suuria tappioita kärsittiin koalition ilmaiskuissa Khafjin pohjoispuolella, jossa menetettiin kuolleina tai haavoittuneena yli 2 000 irakilaista, joiden lisäksi 300 ajoneuvoa tuhoutui. Taistelu paljasti huomattavia puutteita saudien joukoissa ja Irakin armeijan ylijohdossa. Jotkut amerikkalaiset asiantuntijat vakuuttuivat puolestaan taistelun jälkeen ilmavoimien ratkaisevasta merkityksestä nykyaikaisessa sodankäynnissä.


title: Canarias-luokka

text: Canarias-luokka oli Espanjan laivaston kahden 1930-luvulla valmistetun aluksen muodostama raskas risteilijäluokka. Luokkaan piti kuulua kolmas alus, mutta sitä ei koskaan tilattu.


title: Canarias-luokka

text: Sir Phillip Wattsin suunnitelma pohjautui Britannian kuninkaallisen laivaston County-luokan raskaisiin risteilijöihin. Suunnitelluissa aluksissa oli torpedosuojana kyljissä laajennukset ja niiden leveys oli pienempi kuin mallina olleilla aluksilla. Komentosiltaa nostettiin myös yhdellä kerroksella. Aluksiin asennettiin myös suurempi tehoiset moottorit. Kattiloiden sijoittelu mietittiin uudelleen ja savuhormit supistettiin kahteen.


title: Canarias-luokka

text: Suunniteltu standardiuppouma oli 10 281 tonnia ja täysin kuormattuna alusten uppouman tuli olla 13 280 tonnia. Koeajoissa standardiuppouma oli 10 617 tonnia ja täysin kuormattuna 12 230 tonnia. Aluksille ei koskaan asennettu lentokoneiden vaatimia tiloja ja laitteita, vaikka ne alkuperäiseen suunnitelmaan olikin sisällytetty.


title: Canarias-luokka

text: Suunniteltu aseistus oli kahdeksan kahdeksan tuuman Espanjassa valmistettua Vickersin M1924 50 pituuskaliiperin Mk D -tykkiä kaksoistorneissa. Tykit olivat keveämpiä kuin Britannian kuninkaallisen laivaston käytössä olleet kahdeksan tuuman Mk VIII tykit. Torneissa oli pienemmät laakerit kuin County-luokan Mk II torneissa ja tykkien maksimielevaatio oli 70 astetta. Apuaseina oli neljä 4,7 tuuman pienenkorotuskulman ja neljä 4,7 tuuman suuren korotuskulman tykkiä, jotka kaikki olivat yksiputkisina asennuksina. Rakennustöiden aikana pienenkorotuskulman tykit vaihdettiin ilmatorjuntakykyisiin suuren korotuskulman M1923-tykkeihin.


title: Canarias-luokka

text: Kevyenä ilmatorjunta-aseistuksena oli kahdeksan 40 millimetrin ja neljä .50" konekivääriä. Aluksille oli mahdollista asentaa kaksitoista torpedoputkea X-tornin eteen.


title: Canarias-luokka

text: Espanjan hallitus hyväksyi 14. heinäkuuta 1926 kahden Washingtonin laivastolain mukaisen risteilijän hankinnan. Alusten hankinnan piti tapahtua Espanjasta ja ainoa valmistukseen kykenevä telakka oli Vickers-Armstrongin espanjalainen tytäryhtiö Sociedad Española de Construcción Naval (SECN) Ferrolissa, joten tilaus ohjattiin sinne.


title: Almirante Cervera -luokka

text: Almirante Cervera -luokka oli Espanjan laivaston kolmen 1920-luvun lopulla valmistetun aluksen muodostama kevyt risteilijäluokka.


title: Almirante Cervera -luokka

text: Telakan suhteet brittiläiseen telakkateollisuuteen näkyvät luokan alusten suunnittelussa ja alukset muistuttavatkin Britannian kuninkaallisen laivaston Emerald-luokan risteilijöitä. Luokan suunnitteli Sir Phillip Watts ja alusten mitoitus vastasi esikuvansa prototyypin mitoitusta, mutta poikkesi sekä sisätiloiltaan että kansirakenneratkaisuiltaan esikuvastaan. Suojaratkaisut olivat samankaltaisia, mutta propulsiojärjestelmä oli mitoitettu samoin sijoitusten poiketessa. Aluksen kaikki kattilat oli sijoitettu samaan tilaan, mikä mahdollisti savuhormien määrän pudottamisen kahteen ja mahdollisti helpomman kansirakenteiden suunnittelun.


title: Almirante Cervera -luokka

text: Alusten pääaseina oli Vickers-Carracan kuuden tuuman 50 pituuskaliiperin BL-tykit, jotka oli asennettu kolmeen kaksiputkiseen ja kahteen yksiputkiseen kilvin varustettuihin tuliasemiin. Tykkien suurin korotuskulma oli 35 astetta. Yksiputkiset asennukset olivat etummaisena ja takimmaisena tuliasemana (A ja Y). Lisäksi aluksille asennettiin neljä yksiputkista neljän tuuman ilmatorjuntatykkiä, joista kaksi oli asennettu takimmaisen savuhormin kummallekin puolelle ja kaksi muuta maston sivuille. Ilmatorjunta-aseistuksen täydensivät kaksi Hotchkissin 47 millimetrin tykkiä ja konekiväärit. Aseistukseen kuului vielä neljä kolmenputkensarjaa 21 tuuman torpedoputkia, jotka oli asennettu yläkannelle. Aluksilla ei ollut lentokoneiden käyttömahdollisuuksia.


title: Almirante Cervera -luokka

text: Espanjan hallitus vahvisti alusten hankinnan 17. helmikuuta 1915 annetulla laivastolailla, mutta alusten hankinta viivästyi ensimmäisen maailmansodan jatkuessa.


title: Jämijärven seisake

text: Jämijärven seiske on lakkautettu rautatieliikennepaikka rataosuudella Pori-Haapamäki. Liikennepaikka sijaitsee n. 5 km:n päässä Jämijärven keskustasta, lähin kyläkeskus on Tykköö.


title: Jämijärven seisake

text: Jämijärven asema ei kuulunut Haapamäki–Pori-radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin. Junaliikenne Porin ja Parkanon välillä oli alkanut vuonna 1935, mutta Jämijärven laiturivaihde avattiin vasta vuonna 1937. Suurehko liikennepaikkarakennus tehtiin muista rataosan asemarakennuksista poikkeavin piirustuksin. Jämijärven asema sijaitsi melko kaukana kuntakeskuksesta, eikä sen ympäristöön koskaan muodostunut mainittavaa asutusta.


title: Jämijärven seisake

text: Jämijärvi nousi pysäkiksi 1944, mutta palasi takaisin laiturivaihteeksi 1968. Miehitys loppui 1976 ja liikennepaikka lakkautettiin henkilöliikenteen loppuessa koko rataosalta 1981. Asemarakennus ja sivuraiteet on purettu, ainoa liikenne radalla on Niinisalon varuskunnan satunnaiset sotilasjunat.


title: Galaxy Quest

text: Galaxy Quest on yhdysvaltalainen science fiction parodiaelokuva. Elokuvassa B-luokan televisio-ohjelman näyttelijät kutsutaan avuksi pelastamaan muukalaisrotu.


title: Galaxy Quest

text: Elokuva on voittanut Hugo-palkinnon vuonna 2000. Elokuvan käsikirjoitus on voittanut parhaan käsikirjoituksen Nebula-palkinnon.


title: Isla de Luzón

text: Isla de Luzón oli Espanjan laivaston vuonna 1886 vesillelaskettu Isla de Luzón -luokan panssarikansiristeilijä.


title: Isla de Luzón

text: Alus tilattiin Armstrongilta Elswickistä, missä köli laskettiin 25. helmikuuta 1886 telakkanumerolla 497. Alus laskettiin vesille saman vuoden lopulla 13. marraskuuta ja koeajot saatiin päätökseen 22. syyskuuta 1887. Aluksen valmistuskustannukset olivat 2,4 miljoonaa pesetaa.


title: Isla de Luzón

text: Espanja vastaanotti aluksen 16. marraskuuta ja "Isla de Luzón" aloitti sisaraluksensa kanssa matkan Tynestä Espanjaan 6. tammikuuta 1888. Alus liitettiin palvelukseenotettaessa Espanjan manner-Eurooppaan sijoitettuun laivastoon. Alus osallistui Riffisotaan 1893-1894 tulittaen Melillan ja Chatarinasin välistä riuttaa. Filippiinien vallankumouksen 1896-1898 alkaessa alus lähetettiin alueelle kontra-amiraali Patricio Montajo de Pasaronin laivueeseen.


title: Isla de Luzón

text: Alus oli edelleen Montajon laivueessa, kun Espanjan-Yhdysvaltain sota alkoi huhtikuussa 1898. Alus oli laivueen mukana ankkurissa Cañacaon lahdella, kun 1. toukokuuta Yhdysvaltain laivaston kommodori George Deweyn johtama Aasian laivue yllätti ankkurissa olleen laivueen. Seurannut Manilanlahden taistelu oli sodan ensimmäinen varsinainen yhteenotto.


title: Isla de Luzón

text: Taistelun lopulla aluksen miehistö upotti aluksensa estääkseen sen joutumisen Yhdysvaltain laivastolle. Taistelussa alukseen osui kolme kranaattia, joista yksi lukitsi yhden tykin paikalleen ja haavoitti kuutta miehistön jäsentä. Uponnut alus jäi osittain veden pinnan yläpuolelle ja tykkivene "USS Petrelin" miehistö sytytti hylyn tuleen.


title: Isla de Luzón

text: Yhdysvaltain vallattua Filippiinit hylky nostettiin 2. joulukuuta 1898 ja se siirrettiin Hong Kongiin telakalle, jossa sen aseistus vaihdettiin neljään neljän tuuman tykkiin. Alus liitettiin vuonna 1900 kunnostuksen jälkeen Yhdysvaltain laivastoon tykkiveneenä "USS Isla de Luzon".


title: 73 Easting

text: 73 Easting oli taistelu Länsi-Irakin aavikolla edenneiden amerikkalaisjoukkojen ja Irakin tasavaltalaiskaartin Tawakalna-divisioonan välillä Persianlahden sodan aikana 26. helmikuuta 1991. Nimi 73 Easting viittaa taistelupaikan GPS-kordinaatteihin. Irakilaiset kohdannut pieni amerikkalaisjoukko tuhosi 113 irakilaista panssariajoneuvoa menettäen itse vain kaksi Bradley-panssariajoneuvoa. Pienen amerikkalaisjoukon mittavan voiton mahdollistaneista tekijöistä on sittemmin kiistely.


title: 73 Easting

text: 73 Easting oli osa suurempaa Wadi al-Batinin taistelua, jonka aikana Yhdysvaltojen VII armeijakunta otti yhteen Irakin tasavaltalaiskaartin Tawakalna-divisioonaa vastaan. Nimi 73 Easting viittaa taistelupaikan GPS-kordinaatteihin. Yhdysvaltojen VII ja XVII armeijakunnat etenivät Länsi-Irakin aavikolle Persianlahden sodan operaatio Desert Shieldin aikana. Armeijakunnat etenivät Irakin niin sanotun Saddam-linjan reunaa pitkin kääntyen lopulta oikealla Irakin Kuwaitissa olleiden joukkojen eristämiseksi. Irakin tasavaltalaiskaartin Tawakalna-divisioona oli sijoitettu puolustusasemiin Wadi al-Batinin länsipuolelle Kuwaitin ja Irakin rajalla ja sen tavoitteena oli amerikkalaisjoukkojen hidastaminen Kuwaitin evakuoimisen mahdollistamiseksi. Taistelu etenevän VII armeijakunnan ja Tawakalna-divisioonan välillä käytiin 26. helmikuuta.


title: 73 Easting

text: Amerikkalaisjoukkojen pääosa 73 Eastingissä koostui 2. panssaroidun ratsuväkirykmentin joukoista, jotka oli jaettu kahdeksaan kukin noin 120 sotilasta ja 20-30 panssariajoneuvoa käsitteeseen osastoon. Joukkojen kärjessä oli kapteeni H. R. McMasterin komentama Eagle Troop -osasto ja sen takana olivat Ghost Troop- ja Iron Troop -osastot. Nämä kolme osastoa kävivät kiivaimmat taistelut amerikkalaisten puolella. Eagle Troop oli VII armeijakunnan tiedusteluosasto ja se kohtasi Tawakalna-divisioonan joukot iltapäivällä 26. helmikuuta. Amerikkalaisjoukoilla oli käytössään M1A1 Abrams-panssarivaunuja ja M3 Bradley -panssariajoneuvoja. Irakilaisten puolella oli puolestaan T-72M1-vaunuja ja BMP-rynnäkköpanssarivaunuja. Huonon sään takia amerikkalaiset eivät voineet tehdä ilmaiskuja irakilaisten joukkoja vastaan, mutta heidän panssariajoneuvonsa oli varustettu pimeänäkölaitteilla, mikä mahdollisti toiminnan irakilaisia vastaan huonoissakin näköolosuhteissa. Abrams-panssarivaunut pystyivät lisäksi ampumaan tehokkaasti pidemmältä etäisyydeltä, kuin irakilaisten T-72-vaunut ja ne pystyivät irakilaisista poiketen ampumaan liikkeestä. Taistelun alussa Eagle Troop-osastolla oli vain 9 Abrams panssarivaunua ja 12 Bradley-panssariajoneuvoa, mutta vain 40 minuutin kuluessa ne tuhosivat 37 irakilaista T-72 panssarivaunua ja 32 muuta ajoneuvoa. Ghost Troop ja Iron Troop saapuivat taisteluun hieman sen alkamisen jälkeen. Amerikkalaisten teknisestä ylivoimasta huolimatta irakilaiset tekivät odottamattoman kiivasta vastarinta. Irakilaisten panssarivaunujen normaali taktiikka oli pysyä puolustusasemissaan, mutta 73 Eastingissä ne pyrkivät aktiivisesti liikkumaan amerikkalaisten selustaan ja tuhottujen irakilaisten panssariajoneuvojen miehistöt jatkoivat usein taistelua jalan käyttäen sinkoja amerikkalaisia vastaan. Yön pimeiden tuntien alettua Ghost Troop oli ankaran vastahyökkäyksen kohde ja amerikkalaiset joutuivat iskemään irakilaisia vastaan tykistöllään. Irakilaisten asemiin laukaistiin 2 000 tykistön panosta ja 12 rakettia ja irakilaisten vastarinta päättyi lopulta noin kuusi tuntia taistelun alkamisen jälkeen.


title: 73 Easting

text: Amerikkalaiset kärsivät taistelussa vain vähäiset tappiot. Yksi Bradley oli tuhoutunut vihollisen tulituksessa ja toiseen osuttiin omien joukkojen tulituksella. Irakilaiset menettivät puolestaan 113 panssariajoneuvoa ja noin 600 miestä kaatuneina tai haavoittuneina. Taistelun jälkeen amerikkalaiset jatkoivat pysähtymättä etenemistään edelleen länteen. 73 Easting oli harvoja Persianlahden sodan taisteluja, joissa amerikkalaiset kohtasivat lukumääräisesti ylivoimaisen vihollisen puolustusasemissaan ja taistelun jälkeen on kiistelty syistä, jotka mahdollistivat pienen amerikkalaisjoukon voiton. Jotkut ovat painottaneet teknologian ylivoimaisuuden merkitystä, toiset taas puolestaan amerikkalaisten sotilaiden parempaa koulutusta ja vielä muut maahyökkäystä edeltäneitä ilmaiskuja ja niiden aiheuttamaa taistelutahdon romahdusta irakilaisjoukkojen keskuudessa.


title: Hapuojan seisake

text: Hapuojan seisake on lakkautettu rautatieliikennepaikka liikenteeltä suljetulla rataosalla Pori-Haapamäki. Se perustettiin Hapuojan kyläkeskuksen läheisyyteen 1933. Seisake sai laiturirakennuksen 1934, johon ei muista laiturirakennuksista poiketen tullut ollenkaan asuntoa. Miehitys päättyi 1955 ja tavaraliikenne 1962. Henkilöliikenne loppui 1974 ja liikennepaikka lakkautettiin kokonaan vuoden päästä. Liikenne radalla jatkui vuoteen 1985. Laiturirakennus ja sivuraiteet on purettu.


title: Mättö

text: Mättö on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Mauranen

text: Mauranen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Veneskosken rautatieasema

text: Veneskosken rautatieasema on lakkautettu rautatieliikennepaikka käytöstä poistetulla Haapamäki–Pori-radalla Veneskosken kylässä Kankaanpäässä.


title: Veneskosken rautatieasema

text:
Veneskosken laiturivaihde sijoitettiin pari kilometriä länteen kohdasta, jossa rautatie ylitti Karvianjoen saman nimisen kosken. Kosken ympärillä oli jo vanhastaan kyläkeskus, mutta liikennepaikka rakennettiin suoralle rataosalle asumattomalle alueelle. Thure Hellströmin suunnittelema asemarakennus rakennettiin vuonna 1932 pienen pysäkkirakennuksen piirustuksin vuonna 1932 samanlaisena kuin Pomarkun rautatieasema samalla rataosalla. Liikennepaikka avattiin junaliikenteen alkaessa Pori ja Kankaanpään välillä vuonna 1933. Liikennepaikan sijaitessa hieman etäällä kyläkeskuksesta Karvianjoen varteen sijoitettiin Kaapan seisake.
Veneskosken asema muutettiin miehittämättömäksi 1968 tavaraliikenteen loputtua, henkilöliikenne päättyi 1973 ja liikennepaikka lakkautettiin vuotta myöhemmin. Koko rataosa Porin Ruosniemestä Kankaanpäähän poistettiin käytöstä vuonna 1985. Asemarakennus on yhä jäljellä asuinkäytössä.


title: Honkakosken rautatieasema

text: Honkakosken rautatieasema on lakkautettu rautatieliikennepaikka Haapamäki–Pori-radalla Pomarkussa.


title: Honkakosken rautatieasema

text: Honkakosken laiturivaihde sijoitettiin Leväsjoen samannimisen kosken ja sitä ympäröivän kyläkeskuksen tuntumaan. Radan suuntaisesti kulki kantatie 65 (nykyinen valtatie 23), ja siltä lähtivät Honkakoskella maantiet Siikaisiin ja Laviaan. Laiturirakennus rakennettiin Thure Hellströmin piirustusten mukaan 1931. Junaliikenne Porin ja Kankaanpään välillä alkoi loppuvuodesta 1933 ja koko rataosalla Porista Haapamäelle vuonna 1938. Honkakoskesta kasvoi parinsadan asukkaan taajama, jossa oli myös muutama puusepänverstas.


title: Honkakosken rautatieasema

text: Miehitys Honkakosken asemalla loppui 1963 ja tavaraliikenne päättyi 1973. Liikennepaikka lakkautettiin henkilöliikenteen päättyessä 1981, kokonaan rata suljettiin 1985. Asemarakennus on edelleen jäljellä ja asuinkäytössä.


title: Pyöröpoimulehti

text: Pyöröpoimulehti ("Alchemilla propinqua") on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon ja poimulehtien ("Alchemilla") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ja yleisesti ottaen keskikokoinen ruohovartinen kasvi, jolla on vankka juurakko. Muista poimulehtilajeista pyöröpoimulehti muistuttaa eniten laidunpoimulehteä ("Alchemilla monticola"), joka on myös selvästi yleisempi, mutta eroaa siitä lehtien värin sekä lehtien liuskojen ulkonäön ja laitojen hampaiden lukumäärän perusteella. Pyöröpoimulehti on erotettavissa muista poimulehtilajeista lehtien värin ja lehtien pyöreiden, lähes kokonaan yhteenkasvaneiden liuskojen sekä eri kasvinosien karvoituksen perusteella.


title: Pyöröpoimulehti

text: Pyöröpoimulehden varret ja lehtiruodit ovat kokonaan karvapeitteisiä ja varret ovat yleensä haarovia. Lehdet ovat muodoltaan lähes pyöreitä sekä puhtaanvihreitä, ja niissä on seitsemästä yhdeksään lyhyttä, pyöreäkärkistä sekä hammaslaitaista liuskaa, jotka ovat lähes yhteenkasvaneita. Jokaisen liuskan laidoissa on 11–15 hammasta. Pyöröpoimulehden kukat ovat pieniä ja keltavihreitä. Kukkapohjukset ovat varsien tapaan tiheäkarvaisia, mutta kukkaperät ovat täysin kaljuja. Pyöröpoimulehti kukkii touko–kesäkuussa.


title: Pyöröpoimulehti

text: Pyöröpoimulehti kasvaa ihmisvaikutteisilla paikoilla, kuten maavalleilla, nurmikoilla sekä tienpientareilla. Pyöröpoimulehti on Suomessa ja Ruotsissa harvinainen, ja Suomessa sitä tavataan lähinnä Kainuussa, itärajan tuntumassa sekä muutamilta paikoilta muualta maasta Hangosta Muonion korkeudelle asti. Pyöröpoimulehti on luokiteltu Suomessa silmälläpidettäväksi (NT) lajiksi.


title: Pomarkun rautatieasema

text: Pomarkun rautatieasema on lakkautettu rautatieliikennepaikka Haapamäki–Pori-radalla Pomarkussa.


title: Pomarkun rautatieasema

text: Pomarkun asema rakennettiin Pomarkun kirkolta noin kilometri kaakkoon. Asemarakennus valmistui 1933, asemalle rakennettiin myös vesitorni. Taaja-asutus levittäytyi aseman ja kirkon väliselle alueelle radan luoteispuolelle, mutta radan kaakkoispuolen metsä- ja suoalue pysyivät asumattomina.


title: Pomarkun rautatieasema

text: Miehitys Pomarkussa päättyi 1980 ja vuotta myöhemmin loppui myös henkilöliikenne. Liikennepaikka lakkautettiin Porin Ruosniemen ja Kankaanpään välisen rataosan sulkemisen yhteydessä 1985. Asemarakennus on edelleen olemassa ja nykyään asuinkäytössä. Vesitorniin on suunniteltu majoitustiloja sekä kahvilatoimintaa.


title: Isla de Cuba

text: Isla de Cuba oli Espanjan laivaston vuonna 1886 vesillelaskettu Isla de Luzón -luokan panssarikansiristeilijä.


title: Isla de Cuba

text: Alus tilattiin Armstrongilta Elswickistä, missä köli laskettiin 25. helmikuuta 1886 telakkanumerolla 498. Alus laskettiin vesille saman vuoden lopulla 11. joulukuuta ja koeajot päättyivät 22. syyskuuta 1887. Aluksen valmistuskustannukset olivat 2,4 miljoonaa pesetaa.


title: Isla de Cuba

text: Espanja vastaanotti aluksen 16. marraskuuta 1987 ja se lähti 6. tammikuuta 1888 sisaraluksensa kanssa Tynestä Espanjaan. Alus liitettiin palvelukseen otettaessa Espanjan laivaston manner-Eurooppaan sijoitettuun laivastoon. Alus osallistui Riffi sotaan vuosina 1893-1894 tulittaen riuttaa Melillan ja Chafarinosin välillä. Filippiinien vallankumouksen 1896-1898 alkaessa alus lähetettiin kontra-amiraali Patricio Montojo de Pasaron johtamaan laivueeseen Filippiineille.


title: Isla de Cuba

text: Alus oli edelleen Montajon laivueessa, kun Espanjan-Yhdysvaltain sota alkoi huhtikuussa 1898. Alus oli laivueen mukana ankkurissa Cañacaon lahdella, kun 1. toukokuuta Yhdysvaltain laivaston kommodori George Deweyn johtama Aasian laivue yllätti ankkurissa olleen laivueen. Seurannut Manilanlahden taistelu oli sodan ensimmäinen varsinainen yhteenotto.


title: Isla de Cuba

text: Montojon lippulaivan "Reina Christinan" tultua liikuntakyvyttömäksi amiraali siirsi lippunsa "Isla de Cuballe". Taistelun lopulla aluksen miehistö upotti aluksensa estääkseen sen joutumisen Yhdysvaltain laivastolle. Uponnut alus jäi osittain veden pinnan yläpuolelle ja tykkivene "USS Petrelin" miehistö sytytti hylyn tuleen.


title: Isla de Cuba

text: Yhdysvaltain vallattua Filippiinit hylky nostettiin 2. joulukuuta 1898 ja alus siirrettiin korjattavaksi Hong Kongiin telakalle. Alus liitettiin vuonna 1900 kunnostuksen jälkeen Yhdysvaltain laivastoon tykkiveneenä "USS Isla de Cuba".


title: Hiilimäen seisake

text: Hiilimäen seisake on lakkautettu rautatieliikennepaikka liikenteeltä suljetulla rataosalla Pori-Haapamäki Pomarkussa.