title: Philipp Orter

text: Yhdistetyn maailmancupissa Orter kilpaili ensimmäisen kerran Val di Fiemmessä helmikuussa 2012. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Seefeldissä tammikuussa 2014 oltuaan 24:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Kuusamossa marraskuussa 2014 oltuaan yhdeksäs. Parhaimmillaan hän on ollut kuudes Seefeldissä tammikuussa 2016.


title: Harmaakurkkumedestäjä

text: Harmaakurkkumedestäjä ("Anthreptes simplex") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Harmaakurkkumedestäjä

text: Harmaakurkkumedestäjää tavataan Kaakkois-Aasiassa. Vaikka lajin kannankehitys on laskeva, ei sen uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Tiilikurkkumedestäjä

text: Tiilikurkkumedestäjä ("Anthreptes rhodolaemus") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Tiilikurkkumedestäjä

text: Tiilikurkkumedestäjää tavataan Indonesiassa, Malesiassa, Myanmarissa, Singaporessa ja Thaimaassa. Bruneista se on hävinnyt. Laji on pääasiassa harvinainen ja se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi, mutta ei uhanalaisemmaksi, koska se tulee toimeen myös luonnontilattomissa elinympäristöissä.


title: Thomas Kjelbotn

text: Thomas Kjelbotn (s. 26. kesäkuuta 1986 Harstad) on norjalainen yhdistetyn hiihtäjä, joka edustaa Park City Nordic Ski Club -seuraa.


title: Thomas Kjelbotn

text: Nuorten MM-kilpailuissa Kranjissa vuonna 2006 Kjelbotn saavutti pronssia joukkuekilpailussa.


title: Thomas Kjelbotn

text: Yhdistetyn maailmancupissa Kjelbotn kilpaili ensimmäisen kerran Trondheimissa joulukuussa 2008 sijoittuen toisessa osakilpailussa 26:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Klingenthalissa helmikuussa 2012 oltuaan kymmenes. Parhaimmillaan hän on sijoittunut seitsemänneksi Tšaikovskissa tammikuussa 2014.


title: Hiirimedestäjä

text: Hiirimedestäjä ("Anthreptes gabonicus") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Hiirimedestäjä

text: Hiirimedestäjää tavataan Afrikan rannikolla Senegalista Angolaan ulottuvalla alueella. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: James Otis

text: James Otis (5. helmikuuta 1725 West Barnstable, Massachusetts – 23. toukokuuta 1783 Andover, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen lakimies, poliittinen aktivisti ja agitaattori, joka edisti 1760-luvulla toiminnallaan Amerikan vallankumoukseen johtanutta kehitystä. Hän teki kuuluisaksi iskulauseen ”Ei verotusta ilman edustusta” ().


title: James Otis

text: Otisin isä, James Otis vanhempi oli tunnettu vaikuttaja Massachusettsin brittiläisessä siirtokunnassa. Nuorempi Otis opiskeli lakia Harvardissa, valmistui asianajajaksi vuonna 1748 ja perusti lakitoimiston Plymouthiin, josta siirtyi 1750 Bostoniin. Kuuluisaksi Otis tuli vuonna 1761, jolloin hän kyseenalaisti brittiläisten tulliviranomaisten oikeuden tunkeutua ihmisten koteihin etsimään salakuljetettua tavaraa yleisluontoisten etsintälupien ("writs of assistance") nojalla, joissa ei mainittu epäilyn kohdetta tai etsittäviä tavaroita. Esiintyessään siirtokunnan korkeimman oikeuden edessä Bostonissa hän julisti, että kansalaisoikeudet perustuivat luonnonoikeuksiin, ja että kansalaisoikeuksia rikkovat etsintäluvat olivat näin ollen mitättömiä, vaikka niillä olisi ollutkin Ison-Britannian parlamentin hyväksyntä. Hän vetosi myös brittiläiseen valtiosääntöön. Etsintälupakiistan kautta hän nosti esiin periaatteellisen kysymyksen siitä, oliko parlamentilla ylipäätään oikeutta säätää lakeja siirtokuntalaisille, joilla ei ollut edustusta parlamentissa. Otis teki tässä yhteydessä kuuluisiksi ne argumentit, joita siirtokuntien oikeuksien puolustajat myöhemmin innokkaasti käyttivät. Tällöin hän tiettävästi myös sanoi ensi kerran, että ”verotus ilman edustusta on tyranniaa”. John Adamsin mukaan Otisin esiintyminen loi pohjan siirtokuntalaisten epäluottamukselle emämaataan kohtaan.


title: James Otis

text: Otis valittiin toukokuussa 1761 Massachusettsin siirtokunnan lainsäädäntökokoukseen ("General Court"), ja hänet uudelleenvalittiin melkein joka vuosi. Vuonna 1766 hänet valittiin puhemieheksi, mutta siirtokunnan brittiläinen kuvernööri kumosi valinnan. Otis ryhtyi myös pamflettikirjailijaksi. Hänen ensimmäinen julkaisunsa oli Massachusettsin edustajainhuoneen toimia puolustanut "A Vindication of the Conduct of the House of Representatives of the Province of Massachusetts Bay "(1762). Toinen merkittävä teos oli "The Rights of the British Colonies Asserted and Proved" (1764). Otis tuli laajalti tunnetuksi Pohjois-Amerikan siirtokuntalaisten oikeuksien puolustajana ja hän laati asiakirjoja, joita lähetettiin toisiin siirtokuntiin ja parlamentille asti. Vuonna 1765 hänet valittiin Massachusettsin edustajana vuoden 1765 leimaverolakia vastustaneeseen New Yorkin leimaverokongressiin, jossa hän oli merkittävässä roolissa ja osallistui parlamentille lähetetyn adressin laatimiseen.


title: James Otis

text: Myöhemmin Otisin mielenterveys alkoi horjua. Hänen saatuaan vuonna 1769 säiläniskun päähänsä erään brittiviranomaisen kanssa syntyneessä käsikähmässä hänet todettiin hulluksi, joskin hänellä oli vielä myöhemmin kirkkaitakin hetkiä. Otis kuoli salamaniskuun vuonna 1783.


title: Paul Goalabre

text: Paul Goalabre (s. 26. syyskuuta 1991) on ranskalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Ski Club Queyras -seuraa.


title: Paul Goalabre

text: Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Val di Fiemmessä vuonna 2014 Goalabre saavutti hopeaa vapaan hiihtotavan sprintissä. Maastohiihdon maailmancupissa Goalabre kilpaili ensimmäisen kerran Tour de Skihin kuuluneessa Oberhofin 4 kilometrin vapaan hiihtotavan prologissa joulukuussa 2012. Tammikuussa 2013 hän sijoittui myöskin kiertueeseen kuuluneessa Val Müstairin vapaan hiihtotavan sprintissä 28:nneksi. Yksittäisessä maailmancupin kilpailussa Goalabre sijoittui pisteille ensimmäisen kerran Szklarska Porębassa tammikuussa 2014 oltuaan 30:s 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 15:nneksi Rybinskin vapaan sprintissä tammikuussa 2015.


title: Roman Schaad

text: Roman Schaad (s. 30. heinäkuuta 1993) on sveitsiläinen maastohiihtäjä, joka edustaa Skiclub Drusberg -seuraa.


title: Roman Schaad

text: Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Val di Fiemmessä vuonna 2014 Schaad saavutti pronssia vapaan hiihtotavan sprintissä. Maastohiihdon maailmancupissa Schaad kilpaili ensimmäisen kerran Davosissa joulukuussa 2013 sijoittuen vapaan hiihtotavan sprintissä kymmenenneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut yhdeksänneksi Toblachin vapaan hiihtotavan sprintissä helmikuussa 2014.


title: Otis (täsmennyssivu)

text: Otis voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Rockwell OV-10 Bronco

text: North American Rockwell OV-10 Bronco on yhdysvaltalainen potkuriturbiinikäyttöinen sotilaslentokone. Kone kykenee tiedustelun ja maataistelutoiminnan ohella tulenjohtotehtäviin sekä panssarintorjuntaan ja taisteluun helikoptereita vastaan. Pienimuotoiset kuljetustehtävät olivat nekin mahdollisia toteuttaa, sillä konetyypin kuormakapasiteetti on noin 3 000 kg. OV-10 Broncon ensilento tapahtui 16. heinäkuuta 1965.


title: Rockwell OV-10 Bronco

text: Yleisimmin saattoi tämä tyyppi käyttää aseistuksenaan maajoukkoja vastaan FFAR-raketteja sekä konekiväärejä, mutta edellisten ohella myös AIM-9 Sidewinder -ilmataisteluohjuksia ja konetykkejä.


title: Rockwell OV-10 Bronco

text: Koneen kaksi Garrett AiResearch -potkuriturbiinia tuottivat kumpikin 715 hv tehon. Niiden turvin kone saavutti 452 km/h huippunopeuden, 8 778 m (28 800 ft) lakikorkeuden ja noin 930 km toimintamatkan.


title: Rockwell OV-10 Bronco

text: Konetyyppi tuli tuotantoon vuonna 1966 ja vuonna 1986 päättynyt tuotanto käsitti arviolta 360 koneyksilöä. Alatyypit eli kehitysversiot olivat A—D. OV-10 Bronco osallistui Vietnamin sotaan. Palveluskäyttö alkoi tällä konetyypillä elokuussa 1967. OV-10 Bronco on sittemmin poistettu aktiivikäytöstä, Yhdysvalloissa vuonna 1995. Sen käyttäjiä ovat olleet USAF, USMC ja USN. Lisäksi joillakin USA:n liittolaismailla oli näitä tämän tyypin lentokoneita, Euroopassa Saksalla. Konetyypistä on tiettävästi olemassa "G-versio" -niminen päivitetty muunnos. Sitä käytettäneen edelleen lähinnä terrorismin vastaisessa sodassa.


title: Sixtynine 69

text: Sixtynine 69 tai 69 – Sixtynine on Jörn Donnerin ohjaama suomalais-ruotsalainen elokuva vuodelta 1969.


title: Sixtynine 69

text: Käsikirjoituksen alkulauseessa Jörn Donner perusteli itse elokuvan nimivalintaa: ""Tämä elokuva kertoo suhteista, avioliitosta ja koirasta. Elokuvan suhteet ovat ylösalaisin. Siksi sen nimi on 69. Se on kuudes elokuvani. Siksi sen nimi on 69. Se kuvataan vuonna 1969. Siksi sen nimi on 69. – – – Nimi "Sixtynine" tuntui – – – luonnolliselta, ei pornografisista syistä vaan siksi, että sovinnaisen avioliittomoraalin opit käännetään nurin.""


title: Sixtynine 69

text: Tuula elää avioliitossa, jonka osapuolet ovat niin vieraantuneet toisistaan etteivät edes tiedä toistensa harrastuksista. Tuulalla ei tunnu olevan käsitystä, että mies viettää illat huippuluokan jääkiekko-otteluiden erotuomarina. Tuula saa tämän selville osumalla miehensä tuomaroimaan otteluun. Samana iltana selviää, että mies tapailee naispuolista ralliajajaa. Kostoksi Tuula alkaa tapailla gynekologiaan, naimisissa olevaa miestä, muutenkin kuin vastaanotolla.


title: Wilhelm Granlund

text: Wilhelm Granlund (2. marraskuuta 1795 Koivulahti – 13. joulukuuta 1889 Hämeenlinna) oli suomalainen lääkäri.


title: Wilhelm Granlund

text:
Granlundin vanhemmat olivat sotarovasti Wilhelm Granlund vanhempi ja Klara Margareta Holstius. Hän opiskeli lääketiedettä Turussa, Uppsalassa ja Tukholmassa. Lääketieteen lisensiaatti hänestä tuli 1821. Granlund nimitettiin Hämeenlinnan piirilääkäriksi 1823, mitä tehtävää hän hoiti aina vuoteen 1879 asti. Oltuaan ulkomailla 1830-1832 valtion apurahan turvin Granlund väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi, väitöskirjan aiheena oli "De asphyxia congelatorum". Granlund julkaisi 1833 toisen väitöskirjan "De varioloidibus" sisätautiopin professorin virkaa varten, johon valittiin kuitenkin Immanuel Ilmoni. Granlundia pidettiin erittäin taitavana lääkärinä. Hän oli kuului Finska Läkaresällskapetin perustajiin 1835, seuran kunniajäseneksi hänet kutsuttiin 90-vuotiaana 1885. Professorin arvonimi Granlundille myönnettiin 1871.
Granlundin puoliso vuodesta 1841 oli Fredrika Wilhelmina Spåre (k. 1869), Harvialan kartanon omistajan Otto Reinhold Brusiinin leski.


title: Juvankoski (Tarvasjoki)

text: Juvankoski on koski Paimionjoessa Tarvasjoella Liedossa Varsinais-Suomessa. Se on yhdessä Paimiossa siitä alavirtaan sijaitsevien Askalankosken ja Juntolankosken kanssa yksi Paimionjoen alajuoksun kolmesta voimalaitoskäyttöön valjastetusta koskesta. Kaikki kolme pientä voimalaitosta omistaa Koskienergia ja niiden kunkin putouskorkeus on 14 metriä. Juvankosken nykyinen voimalaitos sai perustamisluvan vuonna 1916 ja on Paimionjoen voimalaitoksista vanhin. Voimalaitoksessa on kaksi koneistoa, teholtaan 1 MW ja 0,3 MW. Isomman koneiston vesi tulee padosta kallioon louhittua tunnelia pitkin, pienempään vesi johdetaan maan pinnalla kulkevalla putkella.


title: Juvankoski (Tarvasjoki)

text: Juntolankosken voimalaitos perustettiin 1920 ja Askalankosken 1938.


title: Die Weltbühne

text: Die Weltbühne oli saksalainen viikkolehti, jonka aiheet olivat politiikka, taide ja talous. Sen perusti Berliinissä vuonna 1905 Siegfried Jacobsohn, aluksi nimellä Die Schaubühne, jolloin se oli teatterilehti. Nimi muuttui 1918 Die Weltbühneksi. Lehden johtoon tuli 1927 Carl von Ossietzky, ja hän oli tehtävässä lehden lakkauttamiseen saakka. Natsien noustua valtaan lehti lakkautettiin, joskin se ilmestyi maanpaossa nimellä Die neue Weltbühne. Toisen maailmansodan jälkeen se ilmestyi DDR:ssä alkuperäisellä nimellä, ja oli hengissä vuoteen 1993. Lehden levikki oli enimmilläänkin vain 15 000.


title: Kerryboginponi

text: Kerryboginponi on irlantilainen harvalukuinen ponirotu. Se on shetlanninponia vähän suurempi, säkäkorkeudeltaan 100–110 cm.


title: Kerryboginponi

text: Kerryboginponi on lempeäluonteinen, vähään tyytyvä ja varsin moneen lajiin sopiva, kestävä poni. Helpon luonteen takia se on nopeasti koulutettavissa valjasajoon ja lasten ratsuksi. Nykyään sitä käytetään kärryajon lisäksi seura- ja terapiaeläimenä. Aiemmin se toimi turpeen kuljettajana soilla ja pientilojen työjuhtana. Rodun nimessä "bog" viittaakin suohon ja "Kerry" Irlannin lounaiseen osaan, josta tämä pikkuponi on kotoisin.


title: Naisenkuvia

text: Naisenkuvia on Jörn Donnerin ohjaama suomalainen komediaelokuva vuodelta 1970. Elokuva on Donnerin itseironinen vastaus hänen 1960-luvun lopulla muun muassa elokuvilla "Mustaa valkoisella" ja "Sixtynine 69" aiheuttamiinsa seksikohuihin. Elokuvassa Donnerin esittämä pornoelokuvatuottaja palaa Yhdysvalloista Suomeen, jossa joutuu taas työskentelemään surkean pienillä budjeteilla ja amatöörimäisten työkumppaneiden kanssa. Elokuva herätti kohua näyttämällä muutaman sekunnin ajan kaukaa kuvattuna Donnerin erektiossa olevaa penistä.


title: Naisenkuvia

text: "Naisenkuvia" oli Jörn Donnerin kolmas peräkkäinen elokuva, jossa hän itse näytteli miespääosan. Valtion elokuvatarkastamo myönsi elokuvalle täpärästi esitysluvan äänin 4–4 Donnerille edullisen kannan voittaessa. Äänin 7–1 "Naisenkuvia" määrättiin erittäin harvinaiseen 30 prosentin veroluokkaan ja leikattavaksi seksikohtausten osalta kuudesta kohdasta. Kolme tarkastamon kahdeksasta jäsenestä olisi kieltänyt elokuvan alle 18-vuotiailta. Donnerin valitettua tarkastamon päätöksestä vero aleni 10 prosenttiin ja leikkauksia määrättiin vain kahteen kohtaan yhteensä minuutin verran. Elokuvatarkastamon päätös herätti suurta huomiota, ja Donner itse hyödynsi kohua kirjoittamalla ja kokoamalla kirjan "Tapaus Naisenkuvia".


title: Naisenkuvia

text: "Naisenkuvia" oli Suomen elokuvateattereissa 316 859 katsojallaan vuoden 1970 toiseksi katsotuin elokuva "Akselin ja Elinan" jälkeen.


title: Naisenkuvia

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Esko Rautakorpi näkee "Naisenkuvissa" paljon puhetta, alastomia ihmisiä mutta kovin keskinkertaisen tarinan. Hän antaa sille kaksi tähteä viidestä.


title: Terceirandoggi

text: Terceirandoggi ("cão de fila da Terceira") on portugalilainen koirarotu, joka tunnetaan myös nimellä rabo torto - vapaasti käännettynä "korkkiruuvihäntä" ("rabo" = häntä, "torto" = kiertynyt, mutkainen). FCI ei ole tunnustanut sitä ja Portugalissa sen elvytys on paraikaa käynnissä.


title: Terceirandoggi

text: Terceirandoggi on keskikokoinen, "fila"-tyyppinen molossikoira, joka muistuttaa sukulaistaan são miguelinfilaa. Sen tunnusomaisimpiin piirteisiin lukeutuu synnynnäisesti lyhyt, korkkiruuvimaisesti kiertyvä häntä. Karvapeite on joko fawn tai keltainen, ja siinä tulee olla vaalea maski. Keskimääräinen säkäkorkeus on noin 55 cm.


title: Terceirandoggi

text: Rotu on kotoisin Azorit sijaitsevalta Terceiran saarelta, ja on mitä todennäköisimmin sukua naapurisaaren são miguelinfilalle. 1900-luvun puolivälissä hallitus oli mukana rahoittamassa sen jalostusohjelmaa, joka sittemmin epäonnistui. Vuonna 1970 sen katsottiin käytännössä kuolleen sukupuuttoon, mutta jäljellä oli kuitenkin joitain yksilöitä, joiden avulla saatiin käynnistettyä nykyinen elvytystyö.


title: Roeselarenkarjakoira

text: Roeselarenkarjakoira (, ) oli belgialainen koirarotu, joka rekisteröidään nykyisin virallisesti bouvieriksi.


title: Roeselarenkarjakoira

text: Roeselarenkarjakoira oli poikkeuksellisen kookas karjakoira, jonka 83 senttimetrin maksimisäkäkorkeus vastasi korkeimpien molossikoirien mittoja. Se painoi 60 kg ja oli väriltään aina musta.


title: Roeselarenkarjakoira

text: Roeselarenkarjakoira suhtautui vieraisiin pidättyväisesti, mutta oli perhettään kohtaan lempeä ja luotettava. Sen omistajan tuli olla kokenut koiraihminen, joka kykeni kouluttamaan tavallista haastavampiakin rotuja.


title: Roeselarenkarjakoira

text: Rotua pidetään bouvierin, ardennienkarjakoiran ja suursnautserin kantamuotona. Se on nykyisin virallisesti sulautunut yhdeksi roduksi bouvierin kanssa, joten käytännössä se on rotuna kuollut sukupuuttoon.


title: Jäähyväiset

text: Jäähyväiset ("Avskedet") on Tuija-Maija Niskasen ohjaama ruotsalais-suomalainen draamaelokuva, joka valmistui 1981 ja sai ensi-iltansa 1982.


title: Jäähyväiset

text: Elokuva perustuu teatterinjohtaja Vivica Bandlerin omaan elämään perustuvaan alkuperäisaiheeseen. Siinä käsitellään vauraan pankinjohtajaperheen tyttären homoseksuaalisuuden ja taiteellisen kunnianhimon aiheuttamia konflikteja porvarillisen elämäntavan ja tyrannimaisen isän kanssa. Elokuvan armoton isähahmo perustuu Bandlerin isään Erik von Frenckelliin, ja elokuvassa näytetään ulkokuvia von Frenckellin kotitalosta Helsingin Eirassa.


title: Jäähyväiset

text: Elokuvan leikkausvaihe aiheutti riitoja ohjaajan sekä tuottajatahoja edustaneiden Ingmar Bergmanin ja Jörn Donnerin välillä. Vivica Bandler vaati nimensä poistamista alkuteksteistä, koska lopputulos ei hänen mielestään enää vastannut Eija-Elina Bergholmin ja hänen yhteistyönä syntynyttä käsikirjoitusta.


title: Jäähyväiset

text: Valmistumisaikanaan hyvin feministisenä pidetty elokuva sai suomalaisilta kriitikoilta varauksellisen myönteisiä arvioita ja herätti suomalaiselokuvaksi poikkeuksellisen suurta huomiota kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla.


title: Branchiero

text: Branchiero ("branchiero siciliano") on italialainen koirarotu, jota FCI ei ole tunnustanut.


title: Branchiero

text: Branchiero muistuttaa karjanajoon käytettyä sisilialaista "teurastajankoiraa".


title: Branchiero

text: Rotu on kotoisin Sisiliasta, jossa sitä tavataan nykyisin vain harvoilla yksittäisillä alueilla. Se on sukua cane corsolle, ja jotkut pitävät sitä lähinnä tämän paikallisvariaationa.


title: Aikalanjärvi

text: Aikalanjärvi eli Uuronjärvi on Päntäneen kylän ja Uuronkylän rajamaastoissa Kauhajoella sijaitseva järvi. Se on kooltaan 9,2 hehtaaria ja rantaviivaa järvellä on kaikkiaan 1,7 kilometriä. Järvi kuuluu Uuronluoman valuma-alueeseen ja sen päävesistönä on Lapväärtinjoki. Aikalanjärvi kuuluu kansainväliseen Project Aqua-suojeluohjelmaan, minkä lisäksi se on yksi Natura 2000-alueista.


title: Aikalanjärvi

text: Aikalajärven alueella on myös retkeily- ja leirintämahdollisuuksia. Alueella sijaitsee leirintäalue teltoille ja asuntovaunuille sekä mökkimajoitusta. Järven lähistöllä on myös maauimala.


title: Angelan sota

text: Angelan sota ("Angelas krig") on Eija-Elina Bergholmin käsikirjoittama ja ohjaama suomalais-saksalainen draamaelokuva, joka sai ensi-iltansa 1984.


title: Angelan sota

text: Elokuva perustuu Jörn Donnerin romaaniin, ja Donner toimi myös elokuvan tuottajana. Romaani "Angelas krig" ilmestyi 1976 suomeksi nimellä "Angela", mutta elokuvan myötä siitä otettiin uusintapainos nimellä "Angelan sota".


title: Angelan sota

text: "Angelan sota" sai maailmanensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlien kilpailusarjassa 4.9.1984.


title: Angelan sota

text: Elokuvassa puhutaan kuutta kieltä: ruotsia, suomea, saksaa ja hieman myös ranskaa, latinaa ja englantia. Elokuva palkittiin parhaasta kuvauksesta Jussi-palkinnolla vuonna 1985.


title: Tabu (vuoden 1977 elokuva)

text: Tabu on Vilgot Sjömanin käsikirjoittama ja ohjaama ruotsalainen elokuva, joka sai ensi-iltansa 1977. Elokuva pyrkii kuvaamaan, tutkimaan ja valottamaan erilaisia seksuaalisia identiteettejä, muun muassa paljastelua, sadomasokismia, itsetyydytystä, fetisismiä, voyeurismiä, prostituutiota, transsukupuolisuutta sekä homo- ja biseksuaalisuutta.


title: Tabu (vuoden 1977 elokuva)

text: Suomen ensi-iltansa elokuva sai vasta kolmisen vuotta myöhemmin 28.03.1980.


title: Ledava

text: Ledava on Itävallassa alkava joki, joka laskee Murjokeen Sloveniassa. Ledavan pituus on 76 kilometriä, josta kahdeksan Itävallassa ja 68 kilometriä Sloveniassa. Ledavan lähdekorkeus on 250 metriä, ja se yhtyy Muraan 140 metriä merenpinnan yläpuolella. Ledavan valuma-alue on 675 neliökilometriä. Ledava on pisin Muran sivujoista.


title: Yön sylissä

text: Yön sylissä ("Hemåt i natten") on suomalais-ruotsalainen elokuva vuodelta 1977. Sen on käsikirjoittanut ja ohjannut suomenruotsalainen Jon Lindström oman novellinsa ”Harri” pohjalta. Elokuva oli vuonna 1948 syntyneen Lindströmin ensimmäinen pitkän elokuvan ohjaustyö, ja sen rooleissa nähdään muiden muassa Lars Hjelt, Gunvor Sandkvist ja Gunnel Fred.


title: Yön sylissä

text: Elokuva kuvattiin värifilmille heinäkuussa 1976 Hangossa, ruotsinlaivalla, eri puolilla Tukholmaa sekä Nackassa ja Tukholman saaristossa. Elokuvan tuotti Jörn Donner ja kuvasi tanskalainen, sittemmin ohjaajana maailmankuuluksi tullut Bille August.


title: Yön sylissä

text: Suomalainen Harri on työttömyytensä takia hakeutunut Ruotsiin, jossa työskentelee hitsaajana tukholmalaisella laivatelakalla. Unelmat eivät kuitenkaan ole toteutuneet, ja miehen avioliitto ruotsalaisnaisen kanssa on hajoamaisillaan. Kun muuan ryyppykaveri vihjailee Harrin vaimon uskottomuudesta, Harri iskee häntä puukolla ja lähtee sitten pakomatkalle takaisin Suomeen. Hän ei tiedä jäikö puukotettu henkiin vai ei ja on Suomessa koko ajan varpaillaan poliisien varalta. Hän piilottelee kesämökissä, kun poliisiauto ajaa paikalle ja Harri pakenee polkupyörällä. Hän yrittää uida pois saarelta, mutta hukkuu matkalla.Elokuva sai ensi-iltansa Hangossa 29.01.1977. Ruotsin ensi-ilta oli 21.2.1977 ja Suomessa varsinainen elokuvateatterikierros alkoi 25.2.1977 Turusta. Elokuvaa levitettiin Suomen teattereissa kolmena kopiona ja se jäi vuoden 1977 katsojatilaston häntäpäähän. Myöskään kriitikoissa "Yön sylissä" ei herättänyt suurta innostusta, vaan sitä pidettiin käsikirjoitukseltaan heikkona ja aiheen käsittelyltään ohuena. Erityisesti ruotsalaiskriitikot suhtautuivat kielteisesti ja totesivat muun muassa elokuvan vahvistavan ruotsalaisten käsityksiä suomalaisista väkivaltaisina alkoholinkäyttäjinä. Elokuvaa pidettiin kuitenkin lupaavana alkuna Lindströmin tulevalle uralle.


title: Yön sylissä

text: YLE FST esitti elokuvan televisiossa 1990. Sitä ei ole julkaistu videotallenteena. Huhtikuussa 2018 "Yön sylissä" esitettiin Turun Suomalaisen elokuvan festivaalin ohjelmistossa, samoin kuin Lindströmin toinen varhaiselokuva "Viimeinen kesä" (1984).


title: Maksamme velkaa

text: Maksamme velkaa oli vuonna 1985 ilmestynyt Apua! Orkesterin single.


title: Maksamme velkaa

text: Kyseessä oli Juice Leskisen säveltämä ja sanoittama hyväntekeväisyyskappale, jolla kerättiin varoja Etiopian nälänhädän uhreille. Sen esikuvina toimivat vuonna 1984 ilmestynyt brittiläisen Band Aid -projektin single "Do They Know It's Christmas?" sekä amerikkalaisten artistien keväällä 1985 levyttämä "We Are the World".


title: Maksamme velkaa

text: Single nousi Suomen virallisen listan ensimmäiselle sijalle, myyden yhteensä yli 13 000 kappaletta, saavuttaen kultalevyrajan. Laulu on myöhemmin julkaistu myös useilla Poko Rekordsin kokoelmalevyillä. Levyn "Maksamme velkaa" levytti uudelleen vuonna 2005 Artistit Auttavat Aasiaa–2005 -niminen suomalaismuusikoista koostunut ryhmä. Tuotto luovutettiin Aasian tsunamiuhrien auttamiseksi.


title: Maksamme velkaa

text:
A-puoli
B-puoli


title: Ložnica

text: Ložnica on joki Sloveniassa. Kokra saa alkunsa Logarin laaksossa, 430 metrin korkeudessa. Ložnican pituus on 26 kilometriä, ja se yhdistyy Savinjaan Celjen kaupungissa, 240 metriä merenpinnan yläpuolella. Kokran valuma-alue on 141 neliökilometriä.


title: Meža

text: Meža () on Itävallassa alkava joki, joka laskee Dravajokeen Sloveniassa. Mežan pituus on 43 kilometriä, josta kilometri Itävallassa ja 42 kilometriä Sloveniassa. Ledavan lähdekorkeus on 1 280 metriä, ja se yhtyy Dravaan 335 metriä merenpinnan yläpuolella. Mežan valuma-alue on 543 neliökilometriä. Mežalla on yksi merkittävä sivujoki, Mislinja.


title: Stigmaria

text: Stigmaria on nimitys eräille Lepidodendrales lahkon liekomaisten kasvien juurifossiileille, joita on löydetty kivihiilikauden aikaisista kerrostumista. "Stigmaria"a pidettiin aikaisemmin omana sukunaan, mutta nykyisin sen tiedetään olevan useiden eri puiden kuten "Lepidodendron" ja "Sigillaria" juuria.


title: Milavitsa

text: Milavitsa (, ) on Valko-Venäjän Minskistä kotoisin oleva, erityisesti naisten alusasuistaan ja uimapuvuistaan tunnettu tekstiilialan yritys ja tuotemerkki. Emoyhtiönsä mukaan Milavitsa on Venäjällä parhaiten tunnettu alusasubrändi, jonka pääkohderyhmä on 25–45-vuotiaat naiset. Tuotteiden keskeisimmäksi markkina-alueiksi kerrotaan Valko-Venäjä, Venäjä, Ukraina ja muut IVY-maat.


title: Milavitsa

text: Yritys pohjautuu ranskalaisten Tournen veljesten vuonna 1908 Minskiin perustamaan ompelutarvikeliikkeeseen. Vuonna 1925 perustettiin tuotantoyhteisö Spartacus, josta kehittyi kansallistamisen seurauksena Beloruska-tehdas. Se oli Neuvostoliiton ensimmäinen ompelutarvikeyhtiö. Vuonna 1932 tehdas nimettiin uudelleen bolševikkijohtaja Frunzen mukaan. Toisen maailmansodan jälkeisessä jälleenrakennusvaiheessa yhtiö suuntautui 1950 käsilaukkujen ja vaatteiden tuotantoon. Uudelleenkohdistuksen jälkeen yrityksestä kasvoi 1960-luvulla yksi Neuvostoliiton suurimmista naisten alusasuvalmistajista. Vuoden 1970 tienoilla yhtiöstä tuli minskiläisen ompeluteollisuusyhteisö Komsomolkan emoyhtiö. Vuonna 1991 yhtiö sai uuden nimen Milavitsa ja seuraavana vuonna yhtiömuoto vaihdettiin osakeyhtiöksi.


title: Milavitsa

text: Vuonna 2000 yhtiö organisoitiin uudelleen, ja tässä yhteydessä ulkomaalaisille omistajille (kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) siirtyi yhteensä 31 prosenttia yhtiön omistuksesta. Vuonna 2006 Silvano Fashon Group hankki 64 prosentin osuuden yrityksen osakkeista ja sai määräävän aseman. Vuonna 2008 emoyhtiön osakeosuus oli noussut jo 78 prosenttiin. Vuonna 2012 yhtiö raportoi sillä olevan kaikkiaan 555 omaa Milavitsa-myymälää kaikkiaan 21 eri maassa. Vuoden 2013 osavuosikatsauksessaan virolainen, Tallinnan pörssissä noteerattu AS Silvano Fashion Group-osakeyhtiö raportoi omistusosuutensa ZAO Milavitsasta olevan jo 81,12 prosenttia. Valko-Venäjän valtion kevyen teollisuuden konserni Bellegpromilla on yhtiöstä yhä vähemmistöosuus.


title: Mirna (Slovenia)

text: Mirna on joki Sloveniassa. Se saa alkunsa 735 metrin korkeudessa Velika Preskassa. Joen pituus on 44 kilometriä, ja se yhdistyy Savaan Dolenji Boštanjin kunnassa, 170 metriä merenpinnan yläpuolella. Mirnan valuma-alue on 294 neliökilometriä.


title: Mirna (Slovenia)

text: Slovenialainen maratonuimari ja Guinness World Records -ennätysmies Martin Strel oppi uimaan Mirnassa. Strel pitää halussaan Tonavan, Mississippin, Jangtsen ja Amazonin uintiennätyksiä.


title: Mirna (Slovenia)

text: Joen nimi tulee verbistä "nyrati" ’nousta maasta’. Tämän osoittavat monet keskiaikaiset kirjoitukset, joissa joen nimi sisältää kirjaimen "n", esimerkiksi "inter fluenta Nirine" vuodelta 1016.


title: Mirna (Slovenia)

text: Joen yläosasta on käytetty nimityksiä "Mirnščica" ja "Mirenščica". Sloveenin kielen asiantuntija Ivan Gregorčič ja maantieteilijä Maja Topole ovat kuitenkin pitäneet jälkimmäistä muotoa virheellisenä.


title: Ville Miettunen

text: Ville Miettunen (s. 31. lokakuuta 1992) on suomalainen uransa lopettanut freestylehiihtäjä, joka kilpaili kumparelaskussa ja parikumpareissa. Hänen seurojaan ovat olleet Ruka Slalom ja Avalanche Ski Club.


title: Ville Miettunen

text: Miettunen voitti kumparelaskun nuorten maailmanmestaruuden Jyväskylässä 2011. Ensimmäisissä aikuisten arvokisoissaan, Deer Valleyn MM-kilpailuissa 2011 hän oli kahdeksas sekä kumparelaskussa että parikumpareissa. Vossin MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui parikumpareissa 16:nneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 hän keskeytti kumparelaskusuorituksensa.


title: Ville Miettunen

text: Miettunen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Suomulla joulukuussa 2009. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 19:s Åren kumparelaskussa maaliskuussa 2010. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kuudes Åren parikumparekilpailussa maaliskuussa 2011. Parhaimmillaan hän on sijoittunut neljänneksi Val Saint Comen kumparelaskussa tammikuussa 2014.


title: Ville Miettunen

text: Nykyään Miettunen on aktiivinen kestävyysurheilija ja vuorijuoksija.


title: Ville Miettunen

text: Miettunen on naimisissa maastohiihtäjä Susanna Saapungin kanssa.


title: Maksamme velkaa (vuoden 2005 kappale)

text: Maksamme velkaa on Artistit Auttavat Aasiaa–2005 -nimisen suomalaismuusikoista koostuneen ryhmän vuonna 2005 julkaisema single.


title: Maksamme velkaa (vuoden 2005 kappale)

text: Singlen tuotto luovutettiin Suomen Punaiselle Ristille Aasian tsunamiuhrien auttamiseksi. Kappaleen säveltäneen ja sanoittaneen Juice Leskisen pyynnöstä myös tekijänoikeuskorvaukset annettiin Punaiselle Ristille. Levyn myyntihinta oli kolme euroa. Single nousi Suomen virallisen singlelistan ykköseksi heti julkaisunsa jälkeen viikolla 5/2005.


title: Maksamme velkaa (vuoden 2005 kappale)

text: "Maksamme velkaa" -kappaleen levytti alun perin Apua! Orkesteri vuonna 1985. Tuolloin singlen myynnistä kertyneet varat annettiin Etiopian nälänhädän uhrien hyväksi. Vuonna 1985 mukana olleista artisteista Martti Syrjä ja Juha Torvinen ovat ainoat, jotka esiintyvät myös vuoden 2005 versiolla.


title: Kansojen ystävyyden yliopisto

text: Kansojen ystävyyden yliopisto () on Moskovassa toimiva vuonna 1960 perustettu yliopisto. Vuonna 1961 se nimettiin uudelleen Patrice Lumumban mukaan hänen kuolemansa johdosta, mutta alkuperäinen nimi otettiin käyttöön jälleen 1992 Neuvostoliiton hajoamisen myötä.


title: Kansojen ystävyyden yliopisto

text: Yliopisto perustettiin kylmän sodan aikana ja sen alkuperäinen tarkoitus oli tarjota korkeakouluopetusta siirtomaaisäntien vallasta itsenäistyvistä kehitysmaista tuleville opiskelijoille. Kansojen ystävyyden yliopiston entisten opiskelijoiden joukossa on lukuisia valtionpäämiehiä eri puolilta maailmaa. Nykyään yliopistossa on noin 27 000 opiskelijaa kymmenessä eri tiedekunnassa.


title: Ben Smith (jääkiekkoilija)

text: Ben Smith (s. 11. heinäkuuta 1988 Winston-Salem, North Carolina, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa DEL-joukkue Adler Mannheimissa. Hän kasvoi Avonissa, Connecticutin osavaltiossa.


title: Ben Smith (jääkiekkoilija)

text: Ben Smith pelasi täydet neljä kautta yliopistojääkiekkoa NCAA:n Hockey East -sarjaan kuuluvassa Boston Collegen joukkueessa, jonka jäsenenä Smith voitti yliopistomestaruuden vuosina 2008 ja 2010 Frozen Four -turnauksessa. Vuoden 2010 finaaliturnauksessa Smith palkittiin "Most Outstanding Player" -kunniamaininnalla. Keväällä 2010 Smith teki Chicago Blackhawksin kanssa ammattilaissopimuksen ja pelasi kolme pudotuspeliottelua organisaation AHL-farmijoukkueessa, Rockford IceHogsissa. Smith pelasi enimmäkseen Rockfordissa myös seuraavat kolme loukkaantumisten sävyttämää kautta.


title: Ben Smith (jääkiekkoilija)

text: Smith pelasi ensimmäisen NHL-ottelun Chicago Blackhawksin paidassa 29. lokakuuta 2010 Marian Hossan loukkaannuttua. Samalla kaudella kertyi myös 7 ottelua NHL:n pudotuspeleissä Vancouver Canucksia vastaan. Smith teki pudotuspeleissä jatkoaikamaalin, joka siirsi sarjan ratkaisun seitsemänteen otteluun. Kaudella 2012–13 Smith pelasi yhden ottelun NHL:n runkosarjassa ja yhden ottelun pudotuspeleissä, kun hän jälleen nousi kokoonpanoon Marian Hossan tilalle. Tuo ainoa pudotuspeliottelu oli Boston Bruinsia vastaan finaalisarjassa, jonka Blackhawks voitti otteluvoitoin 4–2. NHL:n sääntöjen mukaan yksi pelattu finaaliottelu riitti Smithin nimen kaivertamiseen Stanley Cupin kylkeen voittajajoukkueen jäsenenä. Kaudesta 2013–14 lähtien Smith on kuulunut Blackhawksin vakiokokoonpanoon. Smith voitti Yhdysvaltain maajoukkueessa MM-pronssia jääkiekon MM-kisoissa 2015. Hän pelasi tunauksessa kaikki 10 ottelua ja teki niissä 2 maalia.


title: Jimmy Träskelin

text: Jimmy Träskelin (14. helmikuuta 1984 Tammisaari) on suomalainen laulaja-lauluntekijä, huuliharpisti ja kielisoitinten soittaja, graafikko, pedagogi, valokuvaaja, Kansanmusiikki-instituutin julkaisupäällikkö ja Kantele-lehden päätoimittaja.


title: Jimmy Träskelin

text: Träskelin valmistui vuonna 2011 Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulusta kansanmusiikkipedagogiksi pääaineenaan huuliharppu. Tällä hetkellä Träskelin vaikuttaa yhtyeissä The Worn Soles sekä Jimmy Träskelin & Co. Esikoissoololevy "Tuulisen kylän poika" julkaistiin heinäkuussa 2011. Graafikkona Träskelinin erikoisalaa ovat esim. levynkannet sekä keikkajulisteet. Huuliharppupedagogiikan saralla Träskelin on vuonna 2009 yhdessä tohtori Jouko Kyhälän kanssa tehnyt "Pelti polskia laulaa - Kansanmusiikkia blueshuuliharpulle" -oppaan. Vuonna 2012 Träskelin toteutti ensimmäisen oman laajemman valokuvanäyttelynsä nimeltä "Uusin äänin suloisin - Kanteleensoittajien muotokuvat". Valokuvat olivat esillä muun muassa Helsingin Musiikkitalossa.


title: Ecuadorinviidakkohaukka

text: Ecuadorinviidakkohaukka ("Leucopternis occidentalis") on haukkojen heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan Ecuadorissa ja Perussa. Sen lukumääräksi esitetään alle tuhat aikuista yksilöä, mutta määrä on pienenemässä sen elinalueiden hävittämisen vuoksi, ja siksi se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.


title: Ecuadorinviidakkohaukka

text: Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kuivat ja kosteat lähinnä ikivihreät metsät.


title: Ecuadorinviidakkohaukka

text: Sen koko on 45–48 cm. Se on keskikokoinen mustavalkoinen haukka. Aikuisen peitinhöyhenet ja siivet ovat mustat. Pää ja niska ovat harmaat valkoisin juovin. Pyrstö on valkoinen, ja siinä on leveä musta raita kärjen alapuolella. Linnun alapuoli on valkoinen, jalat keltaiset. Nuoret linnut ovat ruskeampia päältä, ja niiden peitinhöyhenissä on tummia raitoja. Sen ääni on voimakas karhea kirkuna, joka usein toistuu, etenkin lennossa.


title: Jussi Penttala

text: Jussi Penttala (s. 9. lokakuuta 1993) on suomalainen freestylehiihtäjä, joka kilpailee kumparelaskussa ja parikumpareissa. Hän edustaa Freestyleseura Moebiusta..


title: Jussi Penttala

text: Penttala saavutti nuorten MM-kilpailuissa hopeaa parikumparelaskussa Jyväskylässä 2011 ja kumparelaskussa Valmalencossa 2012. Aikuisten MM-kilpailuissa hän oli kumparelaskussa 16:s ja parikumpareissa 17:s Deer Valleyssa 2011, kumparelaskussa 18:s ja parikumpareissa 19:s Voss-Myrkdalenissa 2013 sekä yhdeksäs kumparelaskussa ja viidestoista parikumpareissa Kreischbergissä 2015. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli kumparelaskussa 27:s.


title: Jussi Penttala

text: Penttala kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Suomulla joulukuussa 2009 sijoittuen kumparelaskussa 31:nneksi. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai seuraavan päivän kumparelaskukilpailussa oltuaan neljästoista. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kuudes Åren parikumparelaskussa maaliskuussa 2012. Se on edelleen hänen paras maailmancupsijoituksensa.


title: Jimi Salonen

text: Jimi Salonen (s. 3. lokakuuta 1994) on suomalainen freestylehiihtäjä, joka kilpailee kumparelaskussa ja parikumpareissa. Hän on kotoisin Muuramesta, on opiskellut Rukan alppikoulussa ja edustaa Jyväskylän Freestyleseuraa. Salonen on kumparelaskun suomenmestari vuodelta 2015. Tästä saavutuksesta hänet palkittiin Muuramen kunnan lahjoittamalla stipendillä.


title: Jimi Salonen

text: Salonen sijoittui nuorten MM-kilpailujen kumparelaskussa neljänneksi Jyväskylässä 2011 sekä viidenneksi Valmalencossa 2013 ja 2014. Aikuisten MM-kilpailuissa hän oli parikumparelaskussa kahdeksas Vossissa 2013 ja neljästoista Kreischbergissa 2015. Sotšin olympialaisissa 2014 hän sijoittui kumparelaskussa 18:nneksi.


title: Jimi Salonen

text: Salonen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Rukalla joulukuussa 2011. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 21:s Åren kumparelaskukilpailussa maaliskuussa 2012. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kuudes Calgaryn kumparelaskussa tammikuussa 2015. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Deer Valleyn parikumparelaskussa 6. helmikuuta 2016. Kumparelaskun maailmancupkilpailussa hän on ollut parhaimmillaan neljäs Deer Valleyssa helmikuussa 2016.


title: Jimi Salonen

text: Hän on voittanut Euroopan cupin kumparelaskukilpailun La Rosieressa helmikuussa 2013. Hän on sijoittunut Euroopan cupin kilpailuissa lisäksi neljä kertaa toiseksi ja kuusi kertaa kolmanneksi. Hän sijoittui kumparelaskun Euroopan cupin kokonaiskilpailussa neljänneksi kaudella 2011–2012.


title: Paasiarkku

text: Paasiarkku on kivipaasista tai hiekkakivilaatoista tehtyjä arkkumainen neoliittisen kivikauden hautarakenne. Paasiarkuissa voi olla joko pääty- tai sivupaadet tai molemmat. Hautaushetkellä paasiarkussa on voinut olla myös puinen arkku. Vainaja on myös voinut olla kiedottu esimerkiksi eläimen taljaan. Paasiarkkuja on tasaisen maan alla, maakummussa tai kiviröykkiössä. Niitä on voitu käyttää myös polttohautauksessa ja sijoittaa siihen vainajan luut. Paasiarkkuja on tavattu esihistoriallisista löydöistä. Niiden jäännöksiä on vielä joissakin tutkimattomissa hautaröykkiössä sekä esimerkiksi Raumalla Sammallahdenmäessä yhdessä Volter Högmanin 1800-luvulla tutkimusten jälkeen rekonstruoimassa hautaröykkiössä.


title: Paasiarkku

text: Euran Lähteenmäessä on paasiarkku, joka on 23 metriä laajassa kiviröykkiössä. Arkun ympärillä on yhdeksän metrin pituinen kylmämuuraus. Paasiarkuista pienimmät ovat olleet 1,2 metrisiä. Vainajan mittaisia, parimetrisiä paasiarkkuja on löydetty koko pronssikauden ajalta, ja tapaa on siten käytetty polttohautauksen rinnalla.


title: Paasiarkku

text: Paasiarkku on ollut käytössä yleisesti Euroopassa ja myös Suomessa.


title: Korpinpolska

text: Korpinpolska on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut suomalais-ruotsalainen näytelmäelokuva. Sen käsikirjoitti, ohjasi, kuvasi ja tuotti Markku Lehmuskallio. Elokuva oli hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa ja ensimmäinen näytelmäelokuvansa.


title: Korpinpolska

text: "Korpinpolska" sai ensi-iltansa helmikuussa 1980 Berliinin elokuvajuhlilla. Suomen-ensi-ilta oli 14. maaliskuuta ja Ruotsin 5. toukokuuta 1980. Elokuva esitettiin samana vuonna myös Chicagon ja New Yorkin elokuvajuhlilla sekä Japanissa.


title: Korpinpolska

text: Ensimmäiset puoli tuntia elokuva keskittyy kuvaamaan Oulangan kansallispuiston maisemia ja luonnon tapahtumia eri vuodenaikoina. Vähitellen kehkeytyvä tarina kertoo avioparista ja vanhasta miehestä, jotka asuvat Suomen syrjäseudulla. Nuori aviomies kulkee metsällä vain sen verran, että kykenee elättämään itsensä ja vaimonsa. Hän asettaa eläimille kiellettyjä ansoja, joista joutuu hankauksiin viranomaisten kanssa. Tietyömiehet kaatavat alueen metsää, ja ristiriidat perinteisen elämänmuodon ja nykyajan välillä kärjistyvät.


title: Korpinpolska

text: Elokuva sai parhaan työryhmän Jussi-palkinnon. Se sai kunniamaininnan Berliinin elokuvajuhlilla ja tuomariston erikoismaininnan Cannesin elokuvajuhlien kilpailusarjassa 1980. Kansainvälinen katolinen elokuvaraati (Office Catholique Internationale du Cinéma, OCIC) antoi elokuvalle erikoissuosituksensa.


title: Korpinpolska

text: Mikael Fränti kritisoi Projektio-lehdessä 2/1980 "Korpinpolskan" kahtiajakautunutta rakennetta. Hänen mukaansa elokuvan alkupuolen luontokuvaus on taitavaa, Lehmuskallion jo lyhytelokuvassa "Pohjoisten metsien äänet" vakiinnuttamaa tyyliä aitoine äänineen, kun taas loppupuolen ihmiskuvaus on hänestä dramaturgisesti kankeaa ja jopa pitkäveteistä. Fränti kuvaa elokuvan yleistunnelmaa pessimistiseksi.


title: Sanni Taalasmaa

text: Sanni Emilia Taalasmaa (o.s. Pohjonen) on Kerttu Rissasen esittämä kuvitteellinen hahmo "Salatuissa elämissä", jossa hän on esiintynyt vuodesta 2014 lähtien.


title: Sanni Taalasmaa

text: Sannin äiti on Kristiina Pohjonen ja isä edesmennyt Heikki Pohjonen. Sannilla on äitinsä puolelta kaksi sisarpuolta, Kalle ja syöpään menehtynyt Miia, jota Sanni ei koskaan ehtinyt tavata. Sanni asuu tällä hetkellä kahdestaan poikansa Iljan kanssa.


title: Sanni Taalasmaa

text: Sanni asui lapsuutensa äitinsä ja isänsä kanssa. Myöhemmin vanhempien erottua hän jäi asumaan kahdestaan äitinsä Kristiinan kanssa, mutta piti myös säännöllisesti yhteyttä isäänsä. Sarjaan saavuttuaan ei mennyt kauaa, kun Sanni sai tietää äitinsä entisestä elämästä Liisa Laitelana, suuttui äidilleen ja muutti tämän entisen miehen Ismo Laitelan luokse. Riitojen selvittyä, Ismo ja Kristiina aloittivat uuden suhteen, jota myöhemmin alkoi hankaloittaa Sannin isä Heikki Pohjonen, joka halusi palata yhteen Kristiinan kanssa. Kristiina valitsi Heikin, mutta myöhemmin Heikin murhasi palkkamurhaaja Seireeni, jonka oli palkannut Camilla Mustavaara.


title: Sanni Taalasmaa

text: Selvittyään järkytyksestä Kristiina alkoi jälleen seurustelemaan entisen aviomiehensä Ismon kanssa. He asuivat Sannin ja Kallen kanssa perheenä Ismon luona Pihlajakadulla lähes tavallista perhe-elämää, kunnes Kristiina sai päähän tulleesta iskusta muistinmenetyksen ja luuli elävänsä aikaa, jona eli Liisa Laitelana. Hän ei enää muistanut, että Miia on kuollut eikä, että Sanni on hänen tyttärensä. Kristiina ei halunnut, että Sanni, joka joutui esiintymään Ismon sukulaistyttönä, asuisi enää Laiteloilla. Tämän takia Sanni muutti Kallen luokse ja myöhemmin Talen luokse Taalasmaille. Keväällä 2016 muistinmenetyksen aikana Kristiina myös tuli raskaaksi Ismolle. Hän sai keskemenon Sannin paljastettua Kristiinalle Miian olevan kuollut ja näytti tälle Miian hautakiven. Pian Kristiina muisti jälleen kaiken ja kutsui Sannia tytökseen Ismon tultua haukkumaan Sannia Kristiinan keskenmenosta.


title: Sanni Taalasmaa

text:
Onni Taalasmaa
Sanni tapasi Tale Taalasmaan ja tämän ystävät uimarannalla ennen lukion alkua. Tale ihastui Sanniin ja yritti iskeä tyttöä kauan, muun muassa esittämällä hipsteriä. He ystävystyivät päädyttyään samaan lukioon. Vähitellen Sanni alkoi ihastua Taleen ja he alkoivat seurustella. Erään riidan päätteeksi Sanni päätyi harrastamaan seksiä Janne Haukkalan kanssa ja sai myöhemmin tietää olevansa raskaana. Tale pani välit poikki Sanniin ja Janneen ja karkasi vanhempiensa luokse Ruotsiin.


title: Sanni Taalasmaa

text: Talen palattua takaisin pari sai asiansa selvitettyä ja alkoivat ystävystyä uudestaan ja myöhemmin rakastuivat. Tale lupasi olla Sannin vauvalle isä. Kuitenkin selvisi että Lari Väänänen on Iljan biologinen isä ja myöhemmin siitä saivat tietää myös Kalle ja Tale. Sanni ja Tale erosivat, mutta lopulta palasivat taas yhteen ja Sanni muutti Taalasmaille Iljan kanssa. Tale ja Lari tekivät sovinnon, kuten myös Lari ja Kalle.


title: Sanni Taalasmaa

text: Myöhemmin Sanni ja Tale menivät naimisiin. Sanni otti sukunimekseen Taalasmaa ja vaihtoi sen myös Iljan sukunimeksi. Samalla Talesta tuli virallisesti Iljan isä, hänen adoptoitua Iljan. Myöhemmin Sanni jätti Talen, koska sai tietää että Tale oli pettänyt toisen naisen kanssa.


title: Sanni Taalasmaa

text: Sanni päätyi harrastamaan seksiä Talen parhaan ystävän Janne Haukkalan kanssa, kun Janne erosi tyttöystävästään Iida Mustosesta. Sanni ja Janne päättivät, että yhden illan juttu jää heidän väliseksi salaisuudeksi. Pian Sanni huomasi olevansa raskaana ja luuli lapsen olevan Jannen. Janne ei kokenut olevansa valmis isäksi, eikä halunnut olla lapsen kanssa tekemisissä. Iljan synnyttyä hän alkoi kiinnostua tästä ja oli innokas hoitamaan tätä, verukkeella että Sannin ja Talen pitäisi päästä rentoutumaan. Sanni oli jo saanut selville, ettei Janne olekaan Iljan isä ja joutui kertomaan sen Jannelle. Myöhemmin kun Talella ja Sannilla oli vaikeata Sanni otti hieman etäisyyttä Taleen ja sanoi menevänsä äitinsä luokse Hämeenlinnaan. Oikeasti hän oli Jannen luona ja he päätyivät melkein suutelemaan. Myöhemmin Janne oli ihastunut Sanniin mutta ei halunnut rikkoa Talen ja Sannin välejä. Kun Tale aavisti että Jannella on jotain, Janne väitti tykkäävänsä Tiina Järvisestä. Myöhemmin Moosen hississä Janne suuteli Sannia, mutta Sanni sanoi Jannelle, ettei halua hänen kanssaan mitään.


title: Sanni Taalasmaa

text: Huomattuaan olevansa raskaana Sanni piilotteli asiaa aluksi eikä tiennyt, minkä päätöksen tekee. Ensimmäisenä raskaudesta kuuli Iida, joka oli ystävänsä tukena ennen kuin sai tietää lapsen olevan hänen entisen poikaystävänsä, Jannen. Sanni varasi ajan aborttiin. Koska raskaus oli jo todella pitkällä, sai hän erikoisluvan keskeytykseen. Viime hetkellä hän päätti kuitenkin pitää lapsen. Sanni salasi asian pitkään perheeltään. Ismo kuitenkin huomasi Sannin tilan, mutta lupasi olla asiasta hiljaa. Melko viimeisillään raskaana oleva Sanni paljasti asian äidilleen ja muulle perheelle, jotka pienen järkytyksen jälkeen tukivat häntä parhaansa mukaan. Lopulta Sannin tila selvisi myös koulukavereille, Sannin omasta halusta tosin. Sanni synnytti terveen poikavauvan, joka nimettiin Iljaksi. Nimen keksi Janne, joka tällöin vielä luuli olevansa Iljan isä. Iida lupautui Iljan kummitädiksi ja kummisedäksi Lari Väänänen. Myöhemmin kuitenkin paljastui että Iljan isä ei ole sittenkään Janne, vaan Lari. Hänellä ja Sannilla oli ollut yhden yön juttu, josta Ilja sai alkunsa. Lari väitti, ettei ole kiinnostunut pojasta. Myöhemmin Lari kuitenkin alkoi välittää Iljasta, kun kuuli että tämä on kadonnut.


title: Sanni Taalasmaa

text: Sannin perhe halusi pitää ristiäiset. Sanni suostui ja halusi kutsua isänsä Heikin sinne, mutta Kristiina ei. Sanni soitti isälleen siitä huolimatta, mutta tämä kuitenkin sanoi, ettei pääse ristiäisiin kiireidensä vuoksi. Sanni suuttui hieman ja meni kertomaan asiasta Ismolle ja Kristiinalle. Kristiina oli iloinen, ettei Heikki tulisi, koska Kristiinan mielestä tämä saattaisi sotkea kaiken. Heikki kuitenkin ilmestyi Pihlajakadulle. Kristiina ei pitänyt Heikin saapumisesta, mutta Heikki yritti saada Kristiinan takaisin, jonka seurauksena Ismo ja Heikki ajautuivat riitelemään. Sanni päätti pitää ristiäiset Moosessa. Ismon ja Heikin riidan vuoksi hän ei halunnut ristiäisiin ketään sukulaisiaan ja kutsui ainoastaan Talen, Jannen sekä Iljan kummit Mooseen. Sanni pyysi Jannea ostamaan kastemekon, joka kuitenkin osti jääkiekkopaidan jonka selässä luki Ilja 1. Sitä Janne ehdotti myös nimeksi ja vauvan nimeksi tuli Ilja.


title: Sanni Taalasmaa

text: Kun Sannin ja Talen lakkiaiset lähestyivät niin Ullan uusi kumppani Gunnar Mustavaara päätti kustantaa lakkiaset, koska oli mielestään vienyt Ullan aikaa Iljan hoitamisesta. Sanni ja Tale oli innoisaan tästä ja päättivät mennä ostamaan pukuja, Ullakin meni lenkille ja Ilja jäi Gunnarille vahdittavaksi. Gunnar päätti mennä kahvilaan pikaisesti hakemaan kahvia ja jätti Iljan hetkeksi ulos rattaisiin. Kun Gunnar tuli kahvilasta hän ei huomannut mitään ja jatkoi matkaansa rattaiden kanssa. Lenkkeilevä Ulla tuli häntä vastaan ja huomasi, ettei Ilja ole rattaissa. Ulla ja Gunnar kertoivat siitä Sannille ja Talelle ja tekivät katoamisilmoituksen poliisille. Kun Lari sai kuulla Iljasta, hän halusi auttaa. Pian selvisi, että Lari halusi olla Iljan isä, ja kun hänelle ei annettu mahdollisuutta niin hän ilmoitti siitä lastensuojeluun saadakseen tunnustaa Iljan isyyden. Lastensuojelun työntekijä Moilasesta tuli lisää päänvaivaa Sannille ja Talelle. Moilanen kertoi, että jos poika löytyy hänet saatetaan ottaa huostaan. Pitkän etsinnän jälkeen poliisit kertoivat, että he löysivät Iljan hupparin merestä. Poliisit varoittelivat, että Ilja saattaisi olla kuollut, mutta Sanni ei halunnut uskoa siihen. Myöhemmin Ulla pyysi Ismoa hypnotisoimaan hänet, sillä hän oli varma, että Ilja olisi elossa. Ulla ehti nähdä että Ilja istuu jonkun sylissä mutta Kalle kuitenkin keskeytti hypnoosin niin ettei Ulla ehtinyt näkemään kaappaajaa. Myöhemmin, kun Lari ja Elias olivat ostoskeskuksessa, auto meinasi ajaa heidän päältään tahallaan ja Ulla päätteli sen olevan Iljan kaappaaja. Pian he pyysivät Linda Eerikäistä näyttämään ostoskeskuksen valvontakamerat, mutta niistä ei ollut apua. Myöhemmin Lari murtautui samaiseen autoon, joka oli yrittänyt ajaa hänen ja Eliaksen päältä ja löysi navigaattorin avulla, missä kaappaaja asui. Pian selvisi että kaappaaja oli Moilanen. Moilanen vangitsi Larin, ettei hän pääsisi pois asunnosta kertomaan kaappaajan henkilöllisyyttä. Elias saapui aseen kanssa uhkailemaan Moilasta, jotta tämä vapauttaisi Iljan. Moilanen tarttui aseeseen ja yritti ottaa sitä, jonka seurauksena ase laukesi. Iljan tai Eliaksen käynyt kuinkaan, mutta luoti osui Lariin, joka selvisi tapahtumasta hengissä.


title: Kolmmesoaivi

text: Kolmmesoaivi, Kolmisoaivi (saam. "Golmmessoaivi") on tunturi Lapissa Suomen koillisrajalla. Sen korkeus on 379 metriä. Siinä yhtyvät Suomen ja Norjan raja sekä Utsjoen ja Inarin kunnanraja.


title: Kolsi

text: Kolsi tarkoittaa muun muassa:


title: Paavo Komi

text: Paavo Vilho Komi (2. joulukuuta 1939 Kauhajoki – 10. lokakuuta 2018 Uurainen) oli suomalainen fysiologi. Hän oli vuosina 1980–1990 Jyväskylän yliopiston liikuntafysiologian professori ja vuosina 1990–2005 biomekaniikan professori. Hänen tutkimusalaansa olivat liikuntafysiologia, -biologia ja biomekaniikka. Komilla oli keskeinen asema Jyväskylän yliopiston liikuntabiologisen tutkimuksen kehittämisessä kansainväliseksi huippuyksiköksi. Siihen liittyi esimerkiksi tietokoneen ja voimalevyanturin hankkiminen. Komi osallistui myös huippu-urheilun kehittämiseen muun muassa tutkimalla mäkihypyn biomekaniikkaa.


title: Paavo Komi

text: Komi johti ICSSPE-liikuntatutkimusjärjestöä vuosina 1991–1996. Hän oli Kansainvälisen olympiakomitean lääketieteellisen komission jäsen vuosina 1983–2003 sekä KOK:n Sport for all -komission jäsen vuodesta 2000. Hän julkaisi noin 450 tieteellistä kirjoitusta fysiologian, liikuntafysiologian, biomekaniikan ja urheilulääketieteen alalta. Komi promovoitiin yhteensä seitsemän yliopiston kunniatohtoriksi.


title: Paavo Komi

text: Komin urasta on julkaistu Arto Terosen ja Jouko Vuolteen kirjoittama elämäkerta "Suoralta ei voi oikaista" vuonna 2014.


title: Jaakko Kontio

text: Kaarlo Jaakko Juhani Kontio (1. huhtikuuta 1924 Kymi – 18. toukokuuta 2016) oli suomalainen arkkitehti. Hän toimi Alvar Aallon toimistopäällikkönä vuosina 1955–1960 ja Helsingin kaupunginarkkitehtina 1962–1963. Hän suunnitteli yhdessä Kalle Räikkeen kanssa useita julkisia rakennuksia. Hänellä oli yhteinen toimisto myös arkkitehti Seppo Kilpiän kanssa nimellä Arkkitehtitsto Kontio–Kilpiä–Valjento Oy. Sen liiketoiminta siirtyi syyskuussa 2003 AMFI Arkkitehdit Oy:lle.


title: Ratkaisu

text: Ratkaisu voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Petri Jaakkola

text: Petri Jaakkola (s. 28. joulukuuta 1977 Kouvola) on suomalainen pääsarjauransa lopettanut koripalloilija, joka on pelaajauransa jälkeen toiminut koripallovalmentajana. Vuodesta 2012 lähtien hän on ollut Joensuun Katajan apuvalmentaja.


title: Petri Jaakkola

text: Jaakkola syntyi Kouvolassa ja on Kouvojen kasvatti. Hän nousi seuran edustusjoukkueeseen kaudella 1998–1999, jolloin seura voitti sekä Suomen-mestaruuden että Suomen cupin. Seuraavalla kaudella Jaakkola valittiin sarjan parhaaksi kuudenneksi pelaajaksi. Tilastollisesti hänen paras pääsarjakautensa oli kausi 2001–2002, jolloin hän teki 13,1 pistettä ja otti 3,1 levypalloa ottelua kohden.


title: Petri Jaakkola

text: Jaakkola edusti Kouvoja vuoteen 2003 asti, jolloin hän siirtyi Joensuun Katajaan. Hän voitti seuran kanssa SM-pronssia kaudella 2004–2005. Jaakkola siirtyi kahden pelikauden jälkeen takaisin Kouvoihin, jossa hän lopetti pääsarjauransa kauden 2005–2006 jälkeen.


title: Makasiini (lehti)

text: Makasiini oli Yhtyneitten Kuvalehtien vuonna 1978 perustama sisustukseen ja asumiseen keskittynyt aikakauslehti. Sen päätoimittajana 1978–1984 oli Sirkku Uusitalo. Lehti siirtyi A-lehdille 1984 ja sulautettiin "Avotakkaan" 1990.


title: Makasiini (lehti)

text: "Makasiini" syntyi vuonna 1978, kun Yhtyneiden kolmen lehden – "Tee itse" (ent. "Omin Käsin"), "Kasari" ja "Pientalo Omakoti" – toimitukset yhdistettiin tekemään uutta asumisen ja sisustamisen lehteä, joka olisi helpommin lähestyttävä kuin kilpaileva "Avotakka". Päätoimittaja Sirkku Uusitalon johdolla lehti onnistuikin kasvattamaan levikkinsä yli 100 000 kappaleeseen.


title: Makasiini (lehti)

text: "Makasiinin" toimitus työskenteli ensin muiden Yhtyneiden lehtien kanssa Hietalahdenrannassa, mutta muutti pian "Muoti + Kauneus" -lehden kanssa Kalevankadun päähän, sittemmin purettuun Valion vanhaan meijeriin. Kolmas osoite oli entisen kaapelitehtaan kortteli Pursimiehenkadun ja Merimiehenkadun välissä.


title: Makasiini (lehti)

text: "Makasiinin" osti Yhtyneiltä vuonna 1984 kilpailija A-lehdet Oy. Yhtyneet sai A-lehdiltä vastikkeeksi lopetettavan "Jaana"-naistenlehden tilaajarekisterin. A-lehdet sulautti "Makasiinin" omaan sisustuslehteensä "Avotakkaan" 1990.


title: Toivolanrannan yhtenäiskoulu

text: Toivolanrannan yhtenäiskoulu on Seinäjoen kaupungin peruskoulu, joka toimii Peräseinäjoen keskustassa. Koulun toiminta-ajatuksena on tarjota oppilaille yhtenäinen peruskoulu koko perusopetuksen ajaksi ensimmäisestä luokasta yhdeksänteen luokkaan asti. Oppilasmäärä on n. 300 ja henkilökuntaa n. 40. Hallinnollisesti Toivolanrannan yhtenäiskouluun kuuluu Haapaluoman varhaiskasvatuskeskus, jossa oppilaita opiskelee luokka-asteilla 0,1 ja 2. Oppilailla on mahdollisuus jatkaa opintojaan peruskoulun jälkeen vaivattomasti lukiotasolle, sillä Seinäjoen lukion Etelä-Seinäjoen toimipiste toimii yhtenäiskoulun kanssa samassa pihapiirissä.


Toivolanrannan yhtenäiskoulu


title: Seppo Konttinen (ekonomi)

text: Seppo Sakari Konttinen (3. elokuuta 1930 Käkisalmi – 17. lokakuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen varatuomari ja ekonomi. Hän oli Osuuspankkien Keskuspankin (OKO) pääjohtaja vuosina 1967–1984.


title: Seppo Konttinen (ekonomi)

text: Konttinen kirjoitti ylioppilaaksi 1950, valmistui ekonomiksi 1954 ja lainopin kandidaatiksi 1955 sekä sai varatuomarin arvon 1959. Hän tuli OKO:n palvelukseen lakimieheksi vuonna 1956 ja toimi osastopäällikkönä 1961–1963. Hän toimi Teollistamisrahaston toimitusjohtajana vuosina 1963–1966 ja siirtyi 1967 OKO:n pääjohtajaksi. Pankki oli tuolloin konkurssin partaalla rahoitettuaan taloudellisesti kannattamattomia Mekesiä ja Tikkakoskea, mutta Konttinen sai yhtiöt saneerattua takaisin kannattaviksi ja auttoi siten myös OKO:n uudelleen jaloilleen. Hänen pääjohtajakaudellaan osuuspankit saivat aiempaa vahvemman jalansijan kaupungeissa, sitä ennen niiden pääpainopiste oli ollut maaseudulla. Konttinen jäi varhaiseläkkeelle 53-vuotiaana.


title: Seppo Konttinen (ekonomi)

text: Konttinen oli myös Maa- ja teollisuuskiinteistöpankin toimitusjohtaja vuosina 1967–1972 ja sen johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1967, Sponsor Oy:n johtokunnan jäsen vuodesta 1967, Talouselämä Oy:n johtokunnan jäsen 1967–1971 sekä Aura-yhtiöiden hallintoneuvoston jäsen 1967–1971. Hän oli opiskeluaikanaan ainejärjestö Pykälän puheenjohtaja vuonna 1955, Keskisuomalaisen Osakunnan kuraattori 1957–1960 ja Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan varapuheenjohtaja 1959–1961. Konttinen oli lisäksi Suomen Nykyaikaisen 5-ottelun Liiton puheenjohtaja vuosina 1969–1974 ja kuului Suomen Kulttuurirahaston säätiön, Liikesivistysrahaston ja Maanpuolustuksen tuki ry:n hallituksiin sekä Veronmaksajain Keskusliiton valtuuskuntaan.


title: Yleinen topologia

text: Yleinen topologia on matematiikassa topologian haara, jossa käytetään joukko-opin perusasioita ja konstruktioita. Se on monen muun topologian haara perusta, kuten differentiaalitopologian, geometrisen topologian ja algebrallisen topologian. Toinen yleisen topologian nimitys on pistejoukkotopologia.


title: Yleinen topologia

text: Pistejoukkotopologian peruskäsitteitä ovat "jatkuvuus", "kompaktius" ja "yhtenäisyys". Intuitiivisesti jatkuvat funktiot yhdistävät lähellä olevat pisteet toisiin lähellä oleviin pisteisiin. Kompaktit joukot voidaan peittää äärellisen monella avoimella joukolla, ja yhtenäisiä joukkoja ei voida jakaa kahteen osaan, jotka ovat kaukana toisistaan.


title: Yleinen topologia

text: Metriset avaruudet ovat tärkeä luokka topologisia avaruuksia, missä pisteiden välisiä etäisyyksiä mitataan epänegatiivisella luvulla.Tätä etäisyys-funktiota kutsutaan metriikaksi. Usein metrisessä avaruuksissa topologiset todistukset ovat helpompia kuin yleisissä topologisissa avaruuksissa, ja monet tavalliset topologiset avaruudet ovat metristyviä.


title: Uolevi Konttinen

text: Kauko Uolevi Konttinen (23. joulukuuta 1912 – 13. kesäkuuta 2004) oli suomalainen tekniikan tutkija ja professori. Hän oli Valmetin Rautpohjan tehtaan palveluksessa 1938–1969 ja vuodet 1969–1980 Oulun yliopiston koneensuunnitteluopin professori. Hän kehitti raskaan metalliteollisuuden koneita ja uranuurtajana aloitti Suomessa yleisen koneensuunnittelun opetuksen ja tutkimuksen.


title: Slender Man

text: Slender Man (myös "Slenderman", ) on kuvitteellinen hahmo, internet-meemi ja creepypastahahmo, jonka loi Eric Knudsen (tunnetaan myös nimellä Victor Surge) vuonna 2009. Slenderman on mustaan pukeutunut pitkä mies, jolla on piirteettömät kasvot ja toisinaan lonkerot selässä. Slendermanin kerrotaan sieppaavan lapsia.


title: Slender Man

text: Hahmon pohjalta on luotu selviytymiskauhupelisarja, jonka osia ovat "" (2012) ja "" (2013).


title: Slender Man

text: Vuonna 2014 kaksi 12-vuotiasta tyttöä Waukeshan kaupungissa Wisconsinissa Yhdysvalloissa yrittivät tappaa ystävänsä, koska ajattelivat sen miellyttävän Slendermania. Samana vuonna naamioitunut teinityttö puukotti äitiään Ohiossa Yhdysvalloissa aiemmasta tapauksesta vaikutteita saaneena.


title: Slender Man

text: Slender Manista on tekeillä samanniminen elokuva, jonka suunniteltu ensi-ilta on 18. toukokuuta 2018 ja jonka ohjaa ranskalais-amerikkalainen Sylvain White osin Victor Surgen laatiman käsikirjoituksen pohjalta. Pääosissa ovat Jaz Sinclair, Joey King, Julia Goldani Telles, Annalise Basso ja Kevin Chapman.


title: Karbanioni

text: Karbanioni on orgaaninen anioni, jolla on parillinen määrä elektroneja ja negatiivinen varaus ja vapaa elektronipari hiiliatomilla. Karbanionia voidaan pitää vastaavan hiilivetyn konjugaattiemäksenä. Karbanioneja esiintyy eräissä reaktioissa reaktiivisina välituotteina.


title: Karbanioni

text: Karbanionin rakenne riippuu hiiliatomin hybridisaatiosta ja konjugaatiosta muiden ryhmien välillä. Useimpien yksinkertaisten alkyylikarbanionien rakennetta ei ole pystytty vielä selvittämään, mutta ne ovat todennäköisimmin sp-hybridisoituneita ja rakenteeltaan tetraedrisiä. Metyylianionin rakenne kaasumaisessa olomuodossa on kuitenkin selvitetty ja tämä karbanioni on sp-hybridisoitunut ja rakenteeltaan tetraedri. Eräät konjugoituneet karbanionit ovat rakenteeltaan tasomaisia. Karbanionin stabiilius riippuu negatiivisen varauksen omaavan hiilen hybridisaatiosta. Stabiilius pienenee järjestyksessä sp-hybridisaatio > sp-hybridisaatio > sp-hybridisaatio. Myös hiiliatomin substituutioaste vaikuttaa stabiiliuteen: primääriset karbanionit ovat stabiileimpia, tertiääriset vähiten. Substituution merkitys on kuitenkin vähäisempää kuin karbokationeilla.


title: Karbanioni

text: Karbanionin stabiiliuteen vaikuttavat myös muut rakenteelliset seikat. Resonanssimuodot voivat stabiloida karbanioneja ja näin on esimerkiksi enolaattien ja allyylisten sekä bentsyylisten karbanionien tapauksessa. Myös eräät aromaattisen karbanionit ovat suhteellisen stabiileja. Muita karbanioneja stabiloivia tekijöitä ovat läheiset elektroneja puoleensavetävät elektronegatiiviset ryhmät kuten nitroryhmä, tai karbonyyliryhmä tai viereinen fosfori- tai rikkiatomi. Fosfori- ja rikkiatomin aiheuttaman stabiloinnin mekanismia ei täysin tunneta ja aikaisemmin arveltiin tämän johtuvan rikin ja fosforin tyhjän d-orbitaalin ja hiilen vapaan elektroniparin välisistä vuorovaikutuksista.


title: Karbanioni

text: Karbanionit ovat emäksisiä ja nukleofiilisiä yhdisteitä. Ne reagoivat muun muassa nukleofiilisellä substituutiolla, erityisesti SN-mekanismilla, ja additioreaktioilla. Karbanioni on välituote myös E1cB-mekanismilla tapahtuvissa eliminaatioreaktioissa.


title: Lohijoki

text: Lohijoki () on Ääniseen laskeva joki Karjalan tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 25 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 302 neliökilometriä.


title: Lohijoki

text: Joki saa alkunsa Äänisenrannan piirin Lohijärvestä (ven. "Lososinoje"), virtaa kiemurrellen kohti koillista ja laskee Äänisen Petroskoinlahteen Petroskoin kaupungin alueella. Tärkein sivujoki on Mašozerka.


title: Lohijoki

text: Aikaisemmin Lohijoki oli nimensä veroinen, mutta nykyään se on pahasti saastunut. Vuonna 1703 sen suulle perustettiin Suojun (Pietarin) asetehdas, josta Petroskoin kaupunki on saanut alkunsa. Vuonna 1910 joen suuhun rakennettiin vesivoimalaitos.


title: Vornasuo

text: Vornasuo () on kaupunkikunta ja kaupunkityyppinen taajama Venäjällä Leningradin alueella Tusinan piirissä. Vornasuo sai kaupunkityyppisen taajaman statuksen vuonna 1949. Vuonna 2013 taajamassa oli 6 446 asukasta ja koko kunnassa 6 765 asukasta.


title: Vornasuo

text: Naapurikuntia ovat pohjoisessa Possai ja Punaporu, koillisessa Uljana, idässä Tusina, etelässä Liissilä ja lännessä Hatsinan piiri.


title: Vornasuo

text: Vornasuon kuntaan kuuluu Vornasuon taajaman lisäksi yhdeksän kylää: Kaipala tai Kaipola (Кайболово, "Kaibolovo"), Kuninkaala (Куньголово, "Kungolovo"), Myza (Мыза), Novaja (Новая), Osmola (Новолисино, "Novolisino"), Pohi (Поги, "Pogi"), Rampala (Рамболово, "Rambolovo"), Riinilä tai Riinelä (Рынделево, "Ryndelevo") ja Suonpää (Шумба, "Šumba").


title: Juurakkojärvi

text: Juurakkojärvi on pienehkö Kauhajoella sijaitseva järvi. Pinta-alaa järvellä on 3,7 hehtaaria ja rantaviivaa sillä on kaikkiaan 0,8 kilometriä. Juurakkojärvi kuuluu Juurakko-ojan valuma-alueeseen ja Karvianjoen vesistöalueeseen.


title: Kaivojärvi

text: Kaivojärvi on Päntäneen kylässä Kauhajoella sijaitseva kirkasvetinen järvi. Se kuuluu osaksi Natura 2000-alueeseen kuuluvaa Kaivonevan suoaluetta ja sijaitsee alueen pohjoisosassa. Pinta-alaa järvellä on 6,6 hehtaaria ja rantaviivaa sillä on kaikkiaan 1,3 kilometriä. Kaivojärvi kuuluu Päntäneenjoen valuma-alueeseen ja Kyrönjoen vestistöön.


title: Purppuraselkämedestäjä

text: Purppuraselkämedestäjä ("Anthreptes longuemarei") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Purppuraselkämedestäjä

text: Purppuraselkämedestäjää tavataan Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Australianrausku

text: Australianrausku ("Dipturus australis") on eteläinen rustokalalaji.


title: Australianrausku

text: Australianrausku on rauskuksi pieni, korkeintaan 50–60 senttimetriä pitkä. Se on väriltään oranssinruskea.


title: Australianrausku

text: Laji esiintyy Australiaa ympäröivissä merissä. Se elää enimmäkseen hiekkaisilla ja mutaisilla merenpohjilla, mutta ei kuitenkaan noin 150 metriä syvempänä.


title: Australianrausku

text: Hedelmöitys on sisäinen ja munat lasketaan hiekkaiselle tai mutaiselle pohjalle. Tämä laji syö äyriäisiä ja nilviäisiä.


title: Violettimedestäjä

text: Violettimedestäjä ("Anthreptes orientalis") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Violettimedestäjä

text: Violettimedestäjää tavataan Itä-Afrikassa. Sitä on kuvattu pääasiassa yleiseksi, vaikkakin Keniassa harvinaiseksi. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Isoviolettimedestäjä

text: Isoviolettimedestäjä ("Anthreptes neglectus") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Isoviolettimedestäjä

text: Isoviolettimedestäjää tavataan Keniassa, Mosambikissa ja Tansaniassa. Lajia on kuvattu harvinaisesta paikallisesti yleiseksi. Sen kannankehitys on laskeva, mutta lajin ei uskota olevan vaarassa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Sinipyrstömedestäjä

text: Sinipyrstömedestäjä ("Anthreptes aurantius") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Sinipyrstömedestäjä

text: Sinipyrstömedestäjää tavataan Angolassa, Kamerunissa, Keski-Afrikan tasavallassa, Kongon tasavallassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Gabonissa ja Päiväntasaajan Guineassa. Lajin on kuvattu olevan pääasiassa harvinainen, vaikkakin Gabonissa yleinen. Sen kannankehitys on laskeva, mutta lajin ei uskota olevan vaarassa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Taika (lehti)

text: Taika-lehti on suomalainen askartelulehti. Taika-lehti perustettiin vuonna 2005 ja sen päätoimittajina toimivat Anu Turu (lapset ja nuoret) ja Viivi Vatanen (aikuiset). Lehti oli suosittu askartelijoiden lisäksi koulujen ja lastentarhojen parissa. Ihana-lehteä julkaiseva Inspia Oy osti Taika-lehden julkaisuoikeudet Storia Kustannus Oy:ltä syksyllä 2018. Vuoden 2019 alusta lehdet yhdistyivät yhdeksi julkaisuksi jatkaen Ihana-nimellä. Lehteä luotsaa Ihana-lehden julkaisija ja päätoimittaja Kaarina Korventaka. Ihana-lehti on erikoistunut askarteluun ja ohjeissa on huomioitu materiaalien halpuus ja helppo saatavuus. Sisällössä käytetään paljon kotimaasta saatavia materiaaleja ja kierrätystavaraa.


title: Pikkumedestäjä

text: Pikkumedestäjä ("Anthreptes seimundi") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Pikkumedestäjä

text: Pikkumedestäjää tavataan Afrikan länsi- ja keskiosissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: John Dickinson

text: John Dickinson (8. marraskuuta 1732 Talbotin piirikunta, Maryland – 14. helmikuuta 1808 Wilmington, Delaware) oli yhdysvaltalainen poliitikko, jolla oli merkittävä rooli Amerikan vallankumouksessa. Yleiseen mielipiteeseen vaikuttaneiden kirjoitustensa vuoksi hänet tunnetaan lempinimellä ”vallankumouksen kynämies” ().


title: John Dickinson

text: Marylandissa syntynyt ja Delawaressa varttunut Dickinson suoritti lakiopintoja Lontoon Middle Templessä ja toimi sen jälkeen asianajajana Philadelphiassa ennen ryhtymistään poliittiseksi vaikuttajaksi. Hän edusti Pennsylvanian siirtokuntaa vuoden 1765 leimaverolain vastustajien leimaverokongressissa, ja laati kongressin julkilausuman oikeuksista ja vääryyksistä. Kuuluisaksi Dickinson tuli kirjoitettuaan vuosina 1767–1768 useissa lehdissä ilmestyneen kirjoitussarjan ”Letters from a Farmer in Pennsylvania, to the Inhabitants of the British Colonies”, jossa vastustettiin tullimaksuja lisänneitä Townshendin lakeja. Kirjoitussarja auttoi kääntämään yleisen mielipiteen kyseisiä lakeja vastaan. Kirjoitukset julkaistiin salanimellä "A Farmer" (”eräs maanviljelijä”).


title: John Dickinson

text: Dickinson edusti Pennsylvaniaa ensimmäisessä ja toisessa mannermaakongressissa 1774–1776. Hän kirjoitti eräitä kongressin hyväksymiä julistuksia ja auttoi valmistelemaan ensimmäistä luonnosta konfederaatioartikloiksi eli Yhdysvaltain ensimmäiseksi perustuslaiksi. Heinäkuussa 1776 Dickinson äänesti Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen hyväksymistä vastaan, sillä hänestä oli vielä etsittävä sovintoa Britannian kanssa. Lisäksi hänen mielestään ennen itsenäiseksi julistautumista olisi luotava keskushallinto ja varmistettava ulkomainen apu. Sittemmin hän kuitenkin liittyi Pennsylvanian miliisijoukkoihin, joissa yleni prikaatinkenraaliksi.


title: John Dickinson

text: Dickinson toimi 1781–1782 Delawaren ja 1782–1785 Pennsylvanian osavaltion presidenttinä. Hän osallistui vuoden 1787 perustuslailliseen konventtiin ja puolusti julkisuudessa siellä hyväksyttyä perustuslakia nimimerkillä "Fabius".


title: Viherselkämedestäjä

text: Viherselkämedestäjä ("Anthreptes rectirostris") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Viherselkämedestäjä

text: Viherselkämedestäjää tavataan Länsi-Afrikan eteläosista Keniaan ja Angolaan ulottuvalla alueella. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Suojelusenkeli (romaani)

text: Suojelusenkeli on vuonna 2014 julkaistu Arto Luukkasen esikoisromaani. Historiantutkija Luukkasen vakoilutrilleri kertoo Viktor Vladimirovin roolista "märkien operaatioista" eli salamurhista vastanneella KGB:n osastolla.


title: Suojelusenkeli (romaani)

text: Kirjan julkistamistilaisuudessa tuolloin eduskunnan pääsihteerinä toiminut, entinen Suojelupoliisin johtaja Seppo Tiitinen kertoi tienneensä Vladimirovin sabotööritaustasta jo vuonna 1978, heti astuttuaan virkaansa.


title: Punavyömedestäjä

text: Punavyömedestäjä ("Anthreptes rubritorques") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Punavyömedestäjä

text: Punavyömedestäjää tavataan pienellä ja hajanaisella alueella Tansanian itäosissa. Lajin populaation arvellaan olevan 2 500–9 999 yksilöä, ja sitä pidetään yleisenä vain osissa Usambaran vuoristoa. Muut punavyömedestäjän esiintymisalueet ovat suojeltuja, mutta Usambarassa lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen. Punavyömedestäjän uskotaan olevan vähenemässä ja se on luokiteltu vaarantuneeksi.


NCAA-yliopistojalkapallon I-divisioonan Bowl-sarja ( eli Football Bowl Division) on yliopistojalkapallon korkein sarjataso Yhdysvalloissa. Sitä hallinnoi NCAA. Sarja on maan ainoa yliopistosarja jonka loppuottelua NCAA ei järjestä, minkä vuoksi sarjan mestarin julistaminen on välillä ollut hankalaa.


title: NCAA-yliopistojalkapallon I-divisioonan Bowl-sarja

text: I-divisioonan Bowl-sarjassa on kymmenen konferenssia, minkä lisäksi kuusi joukkuetta ei kuulu mihinkään konfenrenssiin. Runkosarjan jälkeen pudotuspelikomitea määrittelee joukkueiden paremmuusjärjestyksen, jonka neljä parasta pääsevät pudotuspeleihin. Muilta sijoilta on mahdollisuus päästä johonkin Bowl-otteluun.


text: Pudotuspelien semifinaaleina toimivat perinteisimmät Bowl-ottelut, jotka kiertävät joka vuosi. Semifinaalien Bowl-otteluparit ovat Rose ja Sugar, Orange ja Cotton sekä Fiesta ja Chick-fil-A. Kierron vuoksi nämä Bowl-ottelut pelataan vain joka kolmas vuosi.Yliopistojen välisestä mestaruudesta pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1869, jolloin amerikkalainen jalkapallo muistutti enemmän rugbya. Lajin kehittyessä ja laajetessa syntyi tarve määritellä yliopistojen paremmuusjärjestys, sillä kaikki eivät voineet pelata kaikkia vastaan. Ensimmäinen tällainen lista on vuodelta 1901. Lajin väkivaltaisuus ja jatkuvat sääntörikkomukset johtivat yhteisen järjestön perustamiseen 1905, josta muodostui NCAA vuonna 1910. NCAA hallinnoi pelin ja joukkueiden sääntöjä sekä yhteistä sarjaa, mutta parhaan joukkueen valitsemiseen järjestö ei puuttunut.


text: Bowl-otteluperinne alkoi 1900-luvun alussa. Paljon erilaisia Bowl-otteluita, joista osa oli lyhytikäisiä, syntyi toisen maailmansodan jälkeen. Aluksi NCAA ei huomioinut otteluita, mutta 1960-luvulla eri toimitsijat alkoivat julkaista joukkueiden paremmuusjärjestyksiä Bowl-otteluiden perusteella ja pian niissä ratkottiin huippuyliopistojen sijoituksia.


text: Yliopistojalkapallon I-divisioona jaettiin kahtia vuonna 1978. Ylin sarjataso sai nimen 1A-divisioona ("Division I-A") ja uusi toinen sarjataso nimettiin 1AA-divisioonaksi ("Division I-AA"), mikä oli vain viisi vuotta II- ja III-divisioonien perustamisen jälkeen.


text: 1A-divisioonan mestarista ei joka vuosi saavutettu yksimielisyyttä, sillä valmentajista ja toimittajista koostuvat eri toimielimet eivät aina olleet samaa mieltä. Epäselvyyttä koetettiin ratkaista vuonna 1998 perustamalla "Bowl Championship Series" niminen ranking-järjestelmä. Järjestelmän myötä sarjan nimeksi tuli I-divisioonan Bowl-sarja, jonka kaksi parhaiten arvioitua joukkuetta kohtasivat kauden päätteeksi BCS National Championship -ottelussa. Sijoilta 3–10 joukkueet etenivät johonkin neljästä tärkeimmästä Bowl-ottelusta, jotka olivat Rose Bowl, Orange Bowl, Fiesta Bowl ja Sugar Bowl. Alemmilta sijoilta oli myös mahdollista päästä johonkin pienemmistä Bowl-otteluista.


text: BCS-ranking ei onnistunut luomaan sarjaan täysin kiistatonta mestaruutta, mutta selkeytti joukkueiden paremmuusjärjestystä huomattavasti. Vuonna 2014 siirryttiin nykyiseen systeemiin. Pudotuspelien finaali on nimeltään College Football Playoff National Championship, jonka voittaja on sarjan mestari.


text: Sarjan mestaruudesta ei aina ole saavutettu yksimielisyyttä, mistä johtuu joidenkin kausien useammat mestarit. Tämä on NCAA:n virallinen mestaruusluettelo, jota kaikki eivät välttämättä tunnusta.


title: Peep Koort

text: Peep Koort (28. toukokuuta 1920 Tartto – 2. kesäkuuta 1977 Tallinna) oli virolaissyntyinen kasvatustieteilijä ja agronomi. Hän toimi Uppsalassa ILU-instituutin johtajana 1961–1970 ja Helsingin yliopiston kasvatus- ja opetusopin professorina 1964–1977. Hän julkaisi oppikirjoja. muun muassa "Kasvatus ja suunnittelu" (Gaudeamus, 1973).


title: Peep Koort

text: Hänen isänsä oli taiteilija Jaan Koort.


title: Liuskamaneetit

text: Liuskamaneetit "(Lobata)" on kampamaneettien lahko, joka kuuluu lonkeromaneettien luokkaan. Erityispiirteenä lahkon kampamaneeteilla on lyhyet lonkerot muihin kampamaneeteihin verrattuna ja siivekkeet, jotka ovat ruumiin sivuilla. Liuskamaneettien keskipituus on noin 25 cm. Amerikankampamaneetti "Mnemiopsis leidyi" on paljon huolta aiheuttanut vieraslaji Euroopassa.


title: Liuskamaneetit

text: Lahkon erityispiirre on pari lihaksikkaita kuppimaisia siivekkeitä, jotka reunustavat kehoa ja ulottuvat suuaukon ulkopuolelle. Pienet lonkerot alkavat suuaukon ympäriltä ja sijoittuvat siivekkeiden sisäpuolelle. Suuaukon molemmilla puolilla sijaitsevat läpät auttavat lisäksi ohjaamaan vettä ja sen mukana ravintoa liuskamaneetin suuhun..


title: Pilvilinna (vuoden 1970 elokuva)

text: Pilvilinna on Sakari Rimmisen ohjaama suomalaiselokuva, joka sai ensi-iltansa 1970. Elokuva perustuu Meri Kurenniemen alkuperäisaiheeseen, ja sen käsikirjoittivat Rimminen ja Kurenniemi yhdessä. Miespääosaa esittää valokuvaajana sittemmin tunnetuksi tullut nuori Erik Uddström. Elokuva kuvattiin mustavalkoiselle 16 millimetrin filmille.


title: Pilvilinna (vuoden 1970 elokuva)

text: Fantasiaa, totuuselokuvaa ja dokumenttia sekoittavassa tarinassa nuori kulkuri Erik rantautuu soutuveneellä maailmanmatkoiltaan ja ryhtyy jatkamaan koulunkäyntiään. Uusia tuulia kouluun halajavasta Erikistä tulee koululaisten kapinaliikkeen kärkihahmo.


title: Pilvilinna (vuoden 1970 elokuva)

text: "Pilvilinnan" ensi-ilta-arviot olivat enimmäkseen varsin nuivia, mutta Pirjo Honkasalon kuvausta kehuttiin ja Sakari Rimmistä pidettiin kiinnostavana tulokkaana. Paula Talaskivi suhtautui myönteisimmin ja piti elokuvaa innoittavana ja mukaansa tempaavana.


title: Pilvilinna (vuoden 1970 elokuva)

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Asko Alanen murskaa "Pilvilinnan": ”Pitkätukkainen vätys ja jäkättävä herrastyttö nuuskivat muutosten tuulia. Sietämättömän avuton ja tökerö yritelmä roikkuu nuorisoelämän ulkoisissa trendi-ilmiöissä.” Hän antaa elokuvalle yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.


title: Bloudkova Velikanka

text: Bloudkova Velikanka on seitsemän käytössä olevan ja viiden puretun hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion kokoanaisuus Planicassa Sloveniassa. Bloudkova Velikanka on osa Planica Nordic Centeriä, johon kuuluvat myös Letalnica "Bratov Gorisek" lentomäki ja maastohiihtostadion.


title: Bloudkova Velikanka

text: Uuden Bloudkova Velikanka stadionin rakennustyöt aloitettiin heinäkuussa 2011. Molemmat mäet suunnittelivat slovenialaiset arkkitehdit Matej Blenkuš ja Miloš Florijančič, Klemen Kobal suunnitteli mäkiprofiilit. Suunnittelussa pidettiin tärkeänä säilyttää vanhan Bloudkova Velikanka mäen tyyliä. Syksyllä 2012 saatiin valmiiksi HS139 -ja HS104-mäkien rakennustyöt ja avajaiset pidettiin 14.10.2012 Slovenian kesämestaruuskilpailujen yhteydessä. Ensimmäinen hyppääjä HS139 mäestä oli slovenialainen Aleš Hlebanja, hän sai kunnian hypätä hypyn, koska hänen isoäitinsa möi ensimmäisenä maitansa Slovenialle ja aktivoi muita maanomistajia myös myymään maita. Näin mahdollistettiin uuden Planica Nordic Centerin rakennustyöt. Primož Peterka sai kunnian hypätä HS104 mäen avajaishypyn. Avajaishypyt suoritettiin samanaikaisesti. Kaikissa nykyisissä mäissä on muovitus.


title: Bloudkova Velikanka

text: Mäki on täsmälleen samalla kohti kuin vanha mäki, koska Bloudkova Velikanka on Slovenian kulttuuriperintökohde ja sen sijainti on suojeltu.


title: Bloudkova Velikanka

text:
Mäkiennätyksen 142,0 metriä on hypännyt Peter Prevc, epävirallisen mäkiennätyksen 149,0 metriä on hypännyt Anže Lanišek.
Mäkiennätyksen 135,0 metriä on hypännyt Sara Takanashi.
Kesämäkiennätyksen 140,0 metriä ovat hypänneet Robert Kranjec ja Anže Lanišek.
Naisten kesämäkiennätystä pitää hallussaan Maja Vtič 133,0 metrin hypyllään.
Mäkiennätyksen 106,0 metriä on hypännyt Dejan Judež.
Mäkiennätyksen 102,5 metriä ovat hypänneet Daniela Iraschko-Stolz ja Sara Takanashi.
Kesämäkiennätyksen 102,5 metriä ovat hypänneet Sebastian Colloredo ja Nicholas Alexander.
Mäen suunnitteli Stanko Bloudek ja myöhemmin mäki nimettiin hänen mukaansa. Rakennustyö projekti aloitettiin vuonna 1931, tarkoituksena tehdä maailman isoin hyppyrimäki. Bloudkova Velikanka avattiin 23.3.1934, se oli entinen lentomäki, josta hypättiin maailmanennätyksiä vuoteen 1948 asti. Josef Bradl hyppäsi vuonna 1936 kautta aikain ensimmäisen 100 metrin ylitäneen hypyn, hyppy oli 101,5 metriä pitkä. Viimeisimmän maailmanennätyksen mäestä hyppäsi Fritz Tschannen vuonna 1948, hyppy oli 120,0 metriä pitkä. Kun Oberstdorfiin rakennetiin 1950-luvun alussa uusi lentomäki, oli selvä että mäkeä ei voitu enää remontoida maailmanennätys mäeksi, silloin heräsivät ajatuksesta rakentaa täysin uusi lentomäki. Ajatukset kävivät toteen kun Letalnica rakennettiin vuonna 1968.


title: Bloudkova Velikanka

text:
Mäkiennätyksen 147,5 metriä on hypännyt Noriaki Kasai.
Mäkiennätyksen 110,0 metriä on hypännyt Bine Zupan. Naisten mäkiennätyksen 105,5 metriä on hypännyt Anette Sagen.


title: Kansallinen palveluväylä

text: Kansallinen palveluväylä eli Suomi.fi-palveluväylä on kansalliseen palveluarkkitehtuuriin osana kuuluva tiedonvälityskonsepti, jossa eri toimintaympäristöjen palveluiden tarvitsema tieto on saatavilla avoimien rajapintojen yli kaikille tietoa tarvitseville palveluille. Kukin palveluväylään liitetty järjestelmä hallitsee omia tietojaan sekä vastaa siitä, että muiden tarvitsemat tiedot ovat saatavissa välitysalustan kautta ottaen huomioon tietojen käyttöön liittyvät mahdolliset rajoitukset. Suomi.fi-palveluväylä perustuu Virossa kehitettyyn X-Road ratkaisuun ja hyödyntää X-Roadia teknisenä alustana.


title: Kansallinen palveluväylä

text: Palveluväylä on konsepti, jossa lisätään siihen liitettyjen tietojärjestelmien yhteentoimivuutta. Tarkoituksena on mahdollistaa nykyistä paremmin asiakaspalveluiden ja palveluprosessien kehittäminen palveluissa tarvittavan tiedonvaihdon ja yleispalvelut mahdollistavan ratkaisukokonaisuuden avulla.


title: Kansallinen palveluväylä

text: Kansallinen palveluväylä rakennetaan osana valtiovarainministeriön ja Väestörekisterikeskuksen Kansallisen palveluarkkitehtuurin toteuttamisohjelmaa. Ohjelma ajoittuu vuosiin 2014–2017. Valtio on rahoittanut ohjelmaa 100 miljoonalla eurolla.


title: Kansallinen palveluväylä

text: Kansallisen palveluväylän tuotantoversio avattiin 18. marraskuuta 2015. Samaan aikaan otettiin käyttöön liityntäkatalogi, joka on hakemisto kaikista kansallisen palveluväylän liitynnöistä.


title: Kansallinen palveluväylä

text: Palveluväylää hyödynnetään muissa kansalliseen palveluarkkitehtuurin kuuluvissa Suomi.fi-palveluissa, kuten Suomi.fi-asiointivaltuuksissa ja Suomi.fi-palvelunäkymissä. Tällöin muita palveluita käytetään palveluväylän kautta. Sen ensimmäinen merkittävä käyttökohde on joulukuussa 2015 avattu palvelunäkymien beta.suomi.fi-versio.


title: Black Moon Rising

text: Black Moon Rising on ruotsalaisen power metal -yhtye Falconerin tuleva kahdeksas studioalbumi. Se on määrä julkaista kesäkuussa 2014 levymerkillä Metal Blade Records.


title: Vladimir Kopteff

text: Vladimir Kopteff (10. heinäkuuta 1932 Viipuri - 15. lokakuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja -graafikko. Kopteff teki visuaalisesti selkeitä mustavalkoiseen konstruktivistiseen rakentamiseen perustuvia teoksia. Niissä on herkkiä mustia viivoja valkoisella pohjalla tai valkoisia viivoja mustalla pohjalla.


title: Jussi-Pekka Rantanen

text: Jussi-Pekka Rantanen on Yleisradion toimittaja, joka toimii Yle Uutisten uutisjuontajana. Hän on toiminut uutisjuontajana vuodesta 2007 alkaen. Ennen sitä hän työskenteli Ylellä muissa tehtävissä ja Satakunnan Kansan toimittajana. Rantanen on toiminut Itsenäisyyspäivän vastaanoton selostajana vuodesta 2012 lähtien yhdessä Piia Pasasen kanssa.


title: Mustaisjärvi

text: Mustaisjärvi on Kauhajoella, Keturinkylässä sijaitseva pienehkö järvi. Pinta-alaa sillä on 3,2 hehtaaria ja rantaviivaa kaikkiaan 0,8 kilometriä. Järvi kuuluu Päntäneenjoen valuma-alueeseen ja Kyrönjoen veistöalueeseen.


title: Mökille

text: ”Mökille” on suomalaisartisti Mikael Gabrielin kappale hänen kolmannelta studioalbumiltaan "Mun maailma". Universal Music Group julkaisi sen albumin toisena singlenä 10. toukokuuta 2013. Kappaleelle on tehty myös singlen julkaisupäivänä julkaistu musiikkivideo, jonka kohtaukset kuvattiin Portugalissa ja Helsingissä. Toisin kuin Mikael Gabrielin edellinen single, ”Mökille” ei päässyt lainkaan listoille.


title: Mökille

text: Digitaalinen lataus


title: Kankakee

text: Kankakee on joki Yhdysvaltojen Keskilännessä. Sen lähde on South Bendissä Indianan osavaltiossa. Se virtaa aluksi etelään la länteen Kankakeen kaupunkiin, missä siihen yhtyy Iroquois-joki. Joki kääntyy luoteeseen ja kohtaa Des Plaines -joen, Yhdessä nämä muodostavat Illinois-joen.


title: Vääräjärvi (Kauhajoki)

text: Vääräjärvi on Kauhajoella, Lauhanvuoren kansallispuiston alueella sijaitseva pienehkö järvi. Pinta-alaa sillä on 1,9 hehtaaria ja rantaviivaa kaikkiaan 0,8 kilometriä. Vääräjärvi kuuluu Paholuoman yläason valuma-alueeseen sekä Karvianjoen vesistöalueeseen.


title: Time Has Come

text: Time Has Come on suomalaisartisti Marikon kappale hänen ensimmäiseltä, "Fabulous Tonight" -nimiseltä studioalbumilta. Dynasty Recordings julkaisi kappaleen albumin toisena singlenä huhtikuussa 2008. Kappaleelle on tehty myös musiikkivideo, joka julkaistiin kesäkuussa 2008. Kappaleen on tehnyt Mariko yhdessä Pauli Rantasalmen kanssa.


title: Time Has Come

text: Kappale nousi parhaimmillaan Latauslistan 15:nneksi (34/2008) ja singelistan 20:nneksi (34/2008), joka oli myös sen ainoa merkintä kyseisellä listalla.


title: Nokisenkoski

text: Nokisenkoski on koski Rautalammella ja Rautalammin reitillä. Sen kautta Niiniveden vesi laskee Miekkaveteen. Kosken pituus on 200 m ja virtaama keskimäärin 39 m³ sekunnissa. Vesistöön on istutettu kuhaa, järvitaimenta, planktonsiikaa, haukea, lahnaa sekä säynävää. Tärkeimmät saaliskalat ovat taimen, siika ja harjus. Koski sijaitsee Suonenjoen-Vesannon välisen 545-tien varrella Vaajasalmella, 17 km Suonenjoelta. Rannat ovat helppokulkuisia, joten koski soveltuu hyvin perho- ja uistinkalastukseen.


title: Heikki Korhonen (seismologi)

text: Aarno Heikki Mikael Korhonen () oli suomalainen seismologi. Hän toimi Helsingin yliopiston seismologian laitoksen (nyk. Seismologian instituutin) johtajana professorin arvolla vuodesta 1977. Hän tutki mikroseismiä, seismisyyttä ja seismistä riskiä.


title: Heikki Korhonen (seismologi)

text: Hänen meteorologian alaan luokitellun pro gradunsa Helsingin yliopistolle (1966) käsitteli mikroseismiä Suomessa. Englanninkielisen, Oulun yliopistolla hyväksytyn, myrskyihin liittyviä (erityisesti aaltojen syynnyttämiä) seismisiä spektrejä käsittelevän väitöskirjan (1971) nimenä oli "Types of storm microseism spectra at Oulu".


title: Heikki Korhonen (seismologi)

text: Hänelle myönnettiin vuonna 1988 Geofysiikan seuran Palmén-mitalin ansioistaan suomalaisena seismologian tutkijana.


title: Movia

text: Movia Group Oy on Suomen suurin liikennekouluketju. Movia syntyi, kun Liikennekoulu Hirmu, Seinäjoen Auto-opisto, Autokoulu Elo, Autokoulu Treeni ja Kirkkonummen autokoulu yhdistyivät. Movialla on 20 eri toimipistettä, ja se työllistää 65 henkilöä.


title: Movia

text: 12. elokuuta 2014 uutisoitiin Movian ja Driving Team -autokouluketjun yhdistyvän. Yhdistyminen tapahtuu asteittain, eikä aikatauluja ole vielä lyöty lukkoon. Loppuvuodesta 2014 selviää, muuttuuko yhdistymisen myötä yhtiön nimi. Yhdistymisen myötä yhtiön palveluksessa työskentelee runsaat 100 työntekijää yli neljässäkymmenessä eri toimipisteessä.


title: Movia

text: Moviassa voi suorittaa A, A1, AM, B, C, CE, C1, ja C1E luokan kortin, sekä opetusluvan (OLB).


title: Movia

text: Movian liikevoitto on ollut jo useita vuosia tappiolla. Eritoten 19.1.2013 voimaan tullut ajokorttiuudistus on syönyt autokouluilta runsaasti asiakkaita. Tämän vuoksi Movia Koulutus Oy, joka on osa Movia Group Oy:tä, on yrityssaneerauksessa. Syksyllä 2013 Movia Groupin toimitusjohtaja Mari Tikkanen uskoi, että pahimmat ajat olisivat takana, ja parempaa tulosta olisi odotettavissa jo vuonna 2014.


title: Sisä-Itävalta

text: Sisä-Itävalta (, , ) oli vuosina 1379–1619 ollut alue, jota hallitsi Habsburgin suku. Sisä-Itävalta hallitsija oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin nimittämä Sisä-Itävallan arkiherttua. Sisä-Itävaltaan kuului keisarikunnan herttuakunnat Steiermark, Kärnten, Krain ja Rannikkomaa. Arkkiherttuan kotipaikka oli Graz.


title: Sisä-Itävalta

text: Sisä-Itävalta hajosi 1619, kun arkkiherttua Ferdinand kruunattiin keisarikunnan hallitsijaksi.Vuosina 1463–1564, koska Habsburgien alueet yhdistettiin.Vuonna 1619 Habsburgien maat yhdistettiin ja Ferdinandista tuli Pyhä saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija.


title: Ottinki

text: Ottinki eli otinki () on vanha Ruotsissa ja Suomessa käytössä ollut tilavuusmitta. Se on tynnyrin kahdeksasosa eli 15,7 litraa. Sillä on mitattu viinaa ja suolakalaa.


title: Brandon Bollig

text: Brandon Bollig (s. 31. tammikuuta 1987 St. Charles, MO, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Calgary Flamesissa. Hän ei kaihda jääkiekkotappeluun johtavia tilanteita, jotka ovat etenkin pohjoisamerikkalaisessa jääkiekossa yleisiä. Nuori Brandon näytteli vuonna 2002 valmistuneessa "Defiance"-lännenelokuvassa, jonka näyttelijäkaartiin kuului myös entinen NHL-tappelija Tony Twist.


title: Brandon Bollig

text:
Brandon Bollig pelasi juniorijääkiekkoa kolme vuotta USHL-liigan Lincoln Starsissa. Runsaasti jäähyminuutteja keränneen laitahyökkääjän rooliksi muodostui jo juniorikaukaloissa tarvittaessa tappeleminen vastustajan kanssa. Bolligilla olisi ollut mahdollisuus lähteä pelaamaan myös Kanadan CHL-juniorisarjoihin, mutta hän ei halunnut menettää amatööristatustaan ja mahdollisuutta pelata NCAA-yliopistojääkiekkoa. Kolmen USHL-kauden jälkeen Bolligille tarjottiin stipendiä NCAA:n ECAC-sarjassa pelaavaan St. Lawrencen yliopistoon New Yorkin osavaltiossa. Ensimmäisen yliopistokauden jälkeen Bollig osallistui Chicago Blackhawksin kesäiselle tulokasleirille, mikä poiki NHL-organisaatioon kahden vuoden tulokassopimuksen toisen yliopistokauden jälkeen huhtikuussa 2010.
Bollig pelasi Blackhawksin AHL-farmijoukkueessa Rockford IceHogsissa seuraavat kaksi kautta, kunnes isäntäseuran tappelija John Scott kaupattiin New York Rangersiin siirtotakarajan lähestyttyä. Bollig teki NHL-debyyttinsä kaksi päivää myöhemmin 29. helmikuuta 2012. Bollig palasi syksyllä 2012 Rockfordiin NHL:n työsulun ajaksi, mutta muuten hän on käytännössä kuulunut Blackhawksin kokoonpanoon maaliskuusta 2012 lähtien. Bollig kuului myös Blackhawksin mestaruusjoukkueeseen keväällä 2013 ja on hän ensimmäinen St. Louisin seudulla kasvanut Stanley Cup -voittaja.


title: Jäätikköjoki

text: Jäätikköjoki saa vetensä jäätiköiden sulamisvesistä, jotka kerääntyvät yhteen puroiksi ja jotka yhtyvät lopulta jäätikköjokeen jäätikön sisällä. Alussa sulamisvirtaukset kulkevat jäätikön pinnalla tai reunalla ja valuvat halkeamien tai jäätikkökaivojen kautta jäätikön alle tunneleihin. Sulamisvettä syntyy myös jäätikön pohjalla, kun jäämassojen aiheuttama paine nostaa jään sulamispisteen yli vallitsevan lämpötilan. Tunnelit mutkittelevat jään sisällä, haarautuvat ja yhtyvät toisiinsa jäätikön pohjan muotojen vaikutuksesta. Tunnelien muoto, syvyys ja kulkusuunta vaikuttavat joen ominaisuuksiin ja käyttäytymiseen suuresti. Jäätikköjoki purkautuu myöhemmin esiin jäätikön reunan alta ja vesi voi päättyä jäätikköjärveen, mereen tai se jatkaa matkaansa jäätikön reunalta alaville maille tavallisena jokena.


title: Jäätikköjoki

text: Jäätikköjokia esiintyy yleensä vuoristoissa, joissa kevään ja kesän sulamisvedet etsivät poispääsyä jäätiköiltä. Niitä esiintyy runsaasti mannerjäätiköillä, joita on esimerkiksi Grönlannissa ja Etelämantereella. Muinaiset jäätikköjoet ovat esiintyneet sellaisilla alueilla, joissa viimeisen jääkauden aikana jäätiköt ovat kesäisin sulaneet, ja sulamisvedet ovat jättäneet maastoon vielä nykyäänkin havaittavat jäljet.


title: Jäätikköjoki

text: Yleensä jäätikön pohja on kylmyydestä johtuen jäätynyt kallioon kiinni. Jos jäätä on tarpeeksi paksu kerros, aiheuttaa kasvanut paine jään sulamispisteen kohoamisen ja jää sulaa jäätikön pohjalla. Sulannut vesi kertyy kovassa paineessa sellaisiin paikkoihin, jossa paine on pienempi kuin aivan pohjalla. Sellaisia ovat murtuneen jään halkeamien yläosat, jäätikkökaivot, jäänalaiset tunnelit ja jäätikön reuna. Jään painosta syntyvä paine siis työntää vettä jäätikön pintaa tai reunaa kohti eli tavallaan ylöspäin.


title: Jäätikköjoki

text: Islannissa ja muilla tuliperäisillä alueilla jäätikkö sulaa altapäin maan alta kumpuavan kuumuuden vuoksi. Sulanut vesi on lämmintä ja jään alle saattaa muodostua jäänalainen järvi, joka juoksuttaa vetensä jäätikköjokia pitkin jäätikön reunalle.


title: Jäätikköjoki

text: Ilman lämpeneminen keväällä ja kesällä sulattaa jäätikön pinnalla olevaa lunta ja jäätä. Vesi valuu jäätikön kolohin ja muodostaa lammikoita, jotka tulviessaan valuttavat vettä puroina jäätikön pintaa pitkin alempiin kohtiin. Vesi täyttää railot ja halkeamat kunnes vesi löytää tiensä tunneliin tai muodostaa virtauksellaan itse sellaisen. Tällöin railo vetää vettä rajattomasti ja laajenee johtuen virtaavan veden aiheuttaman kitkan sulattavasta vaikutuksesta. Tällaiset halkeamat ja jäätikkökaivot kuljettavat pintavedet jäätikön pohjalle tunneleihin.


title: Jäätikköjoki

text: Jäätunnelissa vesi virtaa siihen suuntaan, jossa vastapaine on pienin. Tämän vuoksi vesi suuntaa samanaikaisesti ylös- ja sivuillepäin niin kauan kuin vedenpinta jäätikön sisällä joissakin kohdissa nousee. Kun sivusuunnassa puhkeaa tunnelille suuaukko jäätikön kylkeen, virtaa vesi tämän jälkeen sen kautta pois. Kun suuaukko on syntynyt ja se vetää hyvin, muodostuvat jäätikön päätunnelit jään pohjan sulamiskerrokseen tai juuri sen yläpuolelle.


title: Jäätikköjoki

text: Kun tunneliverkon purkausaukko on kaukana ja jäätikön pohjalla on kumpuilevia kalliopintoja, luikertelevat jäätunnelit näitä pintoja ylös ja alas johtaen sulamisvesiä kohti aukkoa. Tunnelien sisäinen paine-ero huolehtii siitä, että vesi virtaa myös kallionrinnettä ylöspäin. Tällä tavoin jäätikköjoki voi ylittää korkeitakin harjanteita jään alla. Harjanteen ylityksen jälkeinen vesien alassyöksy kiidyttää vesien virtausta uudelleen.


title: Jäätikköjoki

text: Veden kulku jäätikön alla on vaikea todeta pinnalta käsin, mutta viimeisen jääkauden jäätikköjokien jälkiä ja muodostelmia tutkimalla on havainnoitu suuriakin nousuja. Esimerkki tällaisesta korkeasta ylityksestä löytyy Suomen Lapista, jossa jääkaudella itään virranneen suuren jäätikkövirran alla virranneet jäätikköjoet ylittivät Pallastunturin ja Ounastunturin Hannunkurun ja Pahakurun kohdalta. Jäätikköjoen puhtaaksi huuhtomia kuruja edeltävät ja seuraavat lukuisat jäätikköjoen kulkua seuraavat harjut.


title: Jäätikköjoki

text: Jäätikön alustaansa kohdistama paine sekä viettävän rinteen aiheuttama jäätikön oma virtausliike murskaa, irrottaa kiveä ja hioo kallion pintaa. Tämä kiviaines sitoutuu jäähän ja kulkeutuu jäätikön virtausten mukana sen sisään. Kun sulamisvedet valuvat jäätikön pinnalla, tuovat vedet ylhäältä kiviainesta mukanaan ja kuljettavat sitä jäätikön sisään tunneleihin. Vesi irrottaa myös halkeamien ja tunneleiden seinämistä kiviainesta, joka kulkeutuu veden mukana tunneleihin. Tunneleissa veden virtaukset voivat olla niinkin voimakkaita, että suuret kivet vierivät veden voimasta eteenpäin. Kivet kolisevat toisiaan vastaan vieriessään eteenpäin ja pyöristyvät. Hiljaisen virtauksen kohdalla suurin kiviaines pysähtyy, mutta kevyt kiviaines jatkaa matkaansa. Saman tunnelin eri kohdissa sen pohjalle saattaa kertyä kiviainesta ja toisaalta myös kulua pois.


title: Jäätikköjoki

text: Kun tunneli kulkee pitkin maapohjan pintaa, saattaa virtauksien aiheuttama eroosio kuluttaa moreenina kalliopintaan asti. Jos jäätikkö sulaa joskus pois, paljastuu tältä kohdalta paljas kallionpinta. Toisaalta niihin kohtiin, jonne kertyi kiviainesta, löytyisi harju, soraa tai kivikko.


title: Jäätikköjoki

text: Tunnelijärjestelmän keräämät vedet purkautuvat lopulta tunnelin suuaukon kautta pois jäätikön alta. Jos jäätikön reuna sijaitsee maan pinnalla, muuttuu jäätikköjoki tavalliseksi joeksi. Tällainen purkautumisaukko on talvella tyhjä ja se voi muodostaa suurenkin luolan, jonne voi kävellä sisään. Keväällä ja kesällä, sulaminen ollessa suurimmillaan, luolasta purkautuu paljon vettä ja kiviainesta. Kiviaines kertyy luolan eteen tai valuu jokiveden mukana alemmaksi joen uomaa. Jos tätä jatkuu vuosia, kehittyy siitä leveitä lajittelemattomia sora- tai hiekkakenttiä, joita kutsutaan kuivanmaan deltoiksi eli sanduureiksi.


title: Jäätikköjoki

text: Jos tunnelijärjestelmä purkautuu veden alle, kohtaa tunneleista purkautuva vesi vastapaineen, joka hidastaa virtauksia. Kaikki veden mukana tullut kiviaines laskeutuu vesistön pohjalle suuaukon eteen ja muodostaa siihen kivistä, sorasta ja hiekasta harjanteen. Kun harjanne kasvaa lähelle vedenpintaa, leviää se tämän jälkeen sivusuuntiin muodostaen vedenpinnan alaisen deltan. Deltan syntytapa on samanlainen kuin jokien suistoon syntyvillä deltoilla. Virtaavan veden sameat ainekset leivävät laajemmalle alueelle ja muodostavat vesistöön sedimenttejä, jotka ovat savea, hiesua tai hienoa heitaa.


title: Jäätikköjoki

text: Suomessa ei ole enää jäätikköjokia, mutta niitä on ollut runsaasti viime jääkauden aikana ja etenkin sen loppuvaiheessa, jolloin mannerjäätikkö perääntyi maastamme sulaen. Pääosa tiedosta jäätikköjokien käyttäytymisestä on saatu tutkimalla viimeisen jääkauden jäätikköjokien maastoon jättämiä jälkiä eli jäätikköjokimuodostumia.


title: Jäätikköjoki

text: Normaalisti jäätikkö kerää alleen moreenia useita metrejä paksuksi patjaksi. Jos moreenipatja puuttuu, on jäätikön alla ollut jäätikköjoen kuluttava virtaus pessyt sen pois. Lapissa tunturien laajat paljaaksi huuhtoutuneet avokalliot ovat syntyneet tällä tavoin. Mikäli jäätikköjoki kuluttaa pitkään samaa kohtaa, saattaa kallion pinta vielä hioutua sileäksi virtauksien mukanaan kuljettaman hiekan, soran ja kivien vuoksi.


title: Jäätikköjoki

text: Voimakkaan virtauksen voima saattaa irrottaa kallion murtuneita kohtia ja viedä lohkareita mukanaan. Kulutustoiminta on saattanut olla voimakastakin ja sen tuloksena on syntynyt maastossa edelleen näkyvät satulakurut, subglasiaaliset kurut, nielu-uomat, lieveuomat ja reunanläheisuomat.


title: Jäätikköjoki

text: Satulakurut ovat syntyneet tunturiselänteisiin, kun tunnelissa ollut vesi on ylittänyt korkealla vedenjakajana olleen harjanteen matalimman kohdan. Veden alaspäin virratessaan saama lisäenergia on vielä kiihdyttänyt eroosiota. Tuloksena on kapea jyrkkäreunainen laakso, joka laskee rinnettä alaspäin. Näitä kutsutaan subglasiaalisiksi uomiksi. Esimerkkejä tällaisista ovat Saariselällä Laanilassa oleva Rumakuru, Lemmenjoella oleva noin 20 metriä syvä Kynsileikkaamakuru ja Käsivarren alueella Coavccesoaivin puhtaaksi huuhoutunut tunturiselänne. Muut mainitut kulutusmuodot ovat syntyneet tästä samasta syystä, mutta eri kohtiin maastossa, jonka vuoksi niitä kutsutaan muilla edellä mainituilla nimillä.


title: Jäätikköjoki

text: Hiidenkirnut ovat syntyneet jäätikköjoen voimakkaan virtauksen voimasta. Sopivassa kohdassa, missä virtaukset kohtaavat sileän ja puhtaaksi pestyn kalliopinnan, saattaa suuri kivi jäädä virtauksen voimasta poukkoilemaan kalliokynnyksen taakse. Kiven liike hioo kallion pintaa sileäksi ja lopulta se itsensä loppuun kuluttaen kovertaa kallioon kuopan. Kun kuopassa pyörii muitakin kiviä, jatkuu prosessi niin kauan kuin vettä riittää. Jääkaudella jäätikkötunneleiden virtaukset ovat muodostaneet tällaisia kirnuja ja niitä löytyy harjujen läheltä usein ryhminä. Suomessa niitä on yhteensä tuhansia.


title: Jäätikköjoki

text: Jäätikköjoet kuljettavat tunneleissan ympäristöstään keräämäänsä kiviaineksen ja siitä jää raskain aines tunnelin pohjalle hiljaa virtaaviin kohtiin, kun taas kevyempi aines jatkaa matkaansa. Jäätikköjoki lajittelee tällä tavoin kiviainesta ja kuljettaa eri ainekset eri paikkoihin. Muinaiset jäätikköjokien uomat erottuvat maastossa pitkien harjujen muodossa. Ne ovat syntyneet jäätikön alla ja seuraavat jäätikön muinaista virtaussuuntaa. Suomen maaperällä kulkee harjuja keskimäärin 10−20 kilometrin välein, mikä kertookin jäätikköjokien yleisyydestä jääkaudella. Suomessa ja Ruotsissa on harjujen tihein esiintymä koko maailmassa.


title: Jäätikköjoki

text: Jäätiköjokeen syntyy harjuja seuraavasti. Kun kiviaines seuraa veden virtausta tunnelissa, kertyy sen pohjalle ensin suuria kiviä ja näiden joukkoon piiloutuu vielä pienempää kiviainesta. Näin tunneliin tulee ahdasta, mikä kasvattaa veden virtausta, joka sulattaa tunnelin seiniä kitkallansa. Aina kun tunneliin kertyy kiviainsesta, laajenee tunneli ylöspäin ja sen täyttyminen voi jatkua. Kun vesi saapuu jäätikön reunan lähelle, hidastuvat virtaukset ja kivisen pohjan päälle alkaa kasaantua kevyempää ainesta. Tämä prosessi jatkuu voimistuen tunnelin suunaukkoon asti, missä loput kiviaineksesta kasaantuu harjuksi. Kun jääkauden päättyessä jäätiköt sulivat ja niiden reuna perääntyi Ruotsiin päin, siirtyivät myös tunnelien suuaukot mukana. Suuaukkojen perääntyminen jätti harjun eteen tyhjää tilaa, johon uutta hiekkaa saattoi kerääntyä muodostaen uutta harjua. Perääntyvä jäätikön reuna jätti siten jälkeensä pitkän harjun, jollaisia on Suomessa paljon. Pisimmät harjut ovat satoja kilometrejä pitkiä ja ne jatkuvat Pohjanlahden pohjalla Ruotsiin asti.


title: Jäätikköjoki

text: Muut jäätikköjokien välilliset kasautumismuodot liittyvät tunnelin suunaukon jälkeisiin muodostelmiin. Veden alle purkautuvat jäätikköjoki muodosti lähialueille sedimenttejä, joihin laskeutui siltti- tai savikerrostumia. Jos jäätikköjoki purkautui matalaan veteen, muodostui harjusta tasalakinen hiekkakenttä eli delta. Jos se purkautui kuivalle maalle, syntyi alueelle sanduri. Muitakin reunamuodostumia voidaan luetella jäätikköjoen aiheuttamiksi.


title: Putoojat

text: Putoojat () on brittiläinen komediasarja, jota tehtiin vuosina 2008–2010. Sarjaa esitettiin brittiläisellä E4-kanavalla ja Suomessa TV2:lla. Enimmillään sarjaa katsoi Yhdistyneessä kuningaskunnassa 2,2 miljoonaa katsojaa, mikä oli E4-kanavan ennätys tuolloin.


title: Putoojat

text: Putoojat kertoo neljästä esikaupunkilaisesta teinistä, jotka käyvät kuvitteellista Rudge Parkin koulua. Jaksoissa käsitellään koulukiusaamista, rikkonaista perhe-elämää, välinpitämättömiä opettajia ja enimmäkseen pieleen meneviä seksuaalisia kohtaamisia.