title: Taina Kuuskorpi

text: Taina Kaarina Kuuskorpi (o.s. Lindgren, s. 25. heinäkuuta 1972 Nousiainen) on suomalainen kirjailija, psykologi ja kouluttaja. Hän on työ- ja organisaatiopsykologian erikoispsykologi sekä psykologian tohtori. Hänen väitöskirjansa käsitteli psykologisten testien käyttöä Suomessa. Hän on julkaissut samasta aiheesta yleistajuisen tietokirjan Psykologiset testit ja testaukset –Tosiasiat, uskomukset ja pelot yhdessä toimittaja Juho Heikkisen kanssa. Teokselle myönnettiin vuoden 2015 tiedonjulkistamisen valtionpalkinto. Tietokirjallisuuden lisäksi Kuuskorpi on kirjoittanut lastenromaanin, elämäkerran, rikosromaanin sekä artikkeleita ja elokuva-arvosteluita.


title: Taina Kuuskorpi

text: Kuuskorpi on opiskellut Turun yliopistossa psykologiaa, josta hän valmistui maisteriksi 3,5 vuodessa maaliskuussa 1996. Lisensiaatiksi hän valmistui vuonna 2002 ja väitteli vuonna 2012. Hänellä on kasvatustieteen ja tiedotusopin sivuaineopinnot sekä lisäksi Turun yliopiston luovan kirjoittamisen oppiaineen aineopinnot. Hän on ollut myös kauppatieteiden ylioppilas vuodesta 1994 pääaineena johtaminen ja organisointi.


title: Taina Kuuskorpi

text: Tutkijana Kuuskorpi on väitöstyössään ”Psykologisten testien käyttö Suomessa” (2012) syventynyt psykologiseen testaamiseen. Väitöstutkimuksessa selvitettiin, miten hyvin kansainväliset psykologisten testien käyttöä koskevat ammatilliset ja eettiset ohjeet toteutuvat Suomessa. Kuuskorpi on nostanut esiin testaamisen laatukysymyksiä sekä palautteen antamisen sekä tiedonkulun merkityksiä psykologisissa tutkimuksissa.


title: Taina Kuuskorpi

text: Lisensiaatintyössään ”Sosiaalisen ympäristön yhteys työllistymiseen ja työn merkitykseen” hän paneutui työnhakijakysymyksiin. Pro gradun aiheena oli ”Kirjakauppa-alan työtyytyväisyys ja kuormittuneisuus tietoteknisessä muutoksessa”. Lisäksi hän on toteuttanut tutkimuksen Pienyrittäjän työkyky ja jaksaminen yrittäjäkulttuurin ja persoonallisuuden näkökulmista vuonna 2001. Nuorten oppimismotivaatiotutkimuksessa hän on ollut mukana vuodesta 2012.


title: Taina Kuuskorpi

text: Kuuskorpi on aikaisemmin työskennellyt työ- ja organisaatiopsykologian tehtävissä erityisesti henkilöhallinnossa. Hän on työskennellyt työvoimatoimiston ammatinvalinnanohjaajana, suorahaku- ja konsulttitoimistossa rekrytointikonsulttina sekä uusmediayrityksen henkilöstöpäällikkönä. Vuodet 2003–2006 hän toimi Auria Turun Puhelin Oy:n henkilöstöpäällikkönä. Lisäksi hän on toiminut ammattikorkeakoulun tuntiopettajana, toimittajana, luennoitsijana sekä kirjakauppa-alalla. Vuodesta 2014 Kuuskorpi on toiminut omistamassaan kirjallisuus-, koulutus- ja kustannusyrityksessä Luovin Oy:ssä.


title: Taina Kuuskorpi

text: Psykologian alan tehtävien lisäksi Kuuskorpi työskentelee kirjallisuuden parissa. Hän on kehittänyt ja toteuttanut dekkaristin ja rikoskirjailijan täsmäkoulutuskonseptin Turun yliopiston luovan kirjoittamisen oppiaineen kannatusyhdistykselle. Luovuksissa-kursseja on toteutettu vuodesta 2013. Lisäksi Kuuskorpi on järjestänyt ja johtanut laululyriikan koulutuksia ja muita kirjoittamiskoulutuksia.


title: Taina Kuuskorpi

text: Kuuskorpi on julkaissut lastenromaanin Jokun Talo, joka on tarina oman tilan ottamisesta sekä yksin- ja yhdessäelämisen vaikeuksista. Hän on kirjoittanut Lola Wallinkosken elämäkerran LOLA Kahdet kasvot. Elämäkerta kuvaa, millaista on elää erilaisena ja julkisuuden läpivalaisemana Suomessa.


title: Taina Kuuskorpi

text: Hän on laatinut Yhdessä luovuksissa -artikkelin kirjoittamisoppaaseen Kirjoittamisen taide ja taito. Artikkeli käsitteli monitekijäisyyttä kirjallisuudessa, yhdessäkirjoittamisen metodeja sekä laajemmin luovuutta. Kuuskorpi on kirjoittanut rikosromaanin Paratiisin varjot yhdessä kirjailija Harri Winterin kanssa. Teos on lajiltaan kovaksikeitetty, kansainvälinen bisnesdekkari, joka pureutuu häikäilemättömään vero-optimointiin.


title: Taina Kuuskorpi

text: Kuuskorpi on Suomen Psykologiliiton testilautakunnan varapuheenjohtaja vuodet 2014–2016, Lounais-Suomen Kirjailijat ry:n hallituksen jäsen vuodet 2014–2015 sekä vuonna 2015 puheenjohtajana Suomen sanoittajayhdistyksessä, jonka perustajajäseniä hän on. Kuuskorpi oli vuonna 2015 Anni Polvan nimeä kantavan lasten- ja nuortenkirjallisuuskilpailun raadin puheenjohtaja.


title: Taina Kuuskorpi

text: Kuuskorpi on naimisissa KT, rehtori Marko Kuuskorven kanssa ja heillä on kaksi lasta, Miku (s. 2000) ja Miira (s. 2003). Kuuskorpi on syntyjään Nousiaisista, ja asunut vuodesta 1992 Raisiossa.


title: Taina Kuuskorpi

text: Kuuskorvella on verkkokalvonrappeutuma. Hän on julkaissut vuodesta 2014 Airut-lehdessä Leffakorva-palstaa, jossa hän arvioi suomalaista elokuvaa kuvailutulkkaamattomasti.


title: Canopus-luokka (linjalaiva)

text: Canopus-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston yhdeksän 84-tykkisen toisen luokan linjalaivan muodostama alusluokka.


title: Canopus-luokka (linjalaiva)

text: Suunnittelu pohjautui vallatun Ranskan laivaston alukseen "Frankliniin", joka oli liitetty Britannian kuninkaalliseen laivastoon nimellä HMS "Canopus". Ensimmäiset tilatut alukset olivat 80-tykkisiä kolmannen luokan linjalaivoja, mutta luokittelu muutettiin helmikuussa 1817.


title: Clarioninpeukaloinen

text: Clarioninpeukaloinen ("Troglodytes tanneri") on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Clarioninpeukaloinen

text: Clarioninpeukaloista tavataan Meksikolle kuuluvalla Clariónin saarella. Vuonna 1988 lajin populaatioksi arvioitiin 170–200 paria. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi, koska sen populaatio ja levinneisyysalue ovat hyvin pienet.


title: Lehmijärvi (Ylöjärvi, Viljakkala)

text: Lehmijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Lehmijärvi kuuluu Tavinojan valuma-alueeseen.


title: Lehmijärvi (Ylöjärvi, Viljakkala)

text: Järvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaalla ja sen rannat ovat puolittain soistuneita. Siihen laskee kolme suo-ojaa ja sen oma laskuoja lähtee järven länsipäästä. Se yhtyy 1,3 kilometrin jälkeen Tavinojaan, joka laskee Kyrösjärven Viljakkalanselkään. Valuma-alue on vain yksi neliökilometri, joten vesi vaihtuu järvessä hitaasti. Veden laskennallinen viipymä on 166 vuorokautta. Rantaviivan pituus 1,5 kilometriä. Rantaan on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa ja länsipuolella sijaitsee Lehmijärven maatila. Järvelle pääsee idästä yhdystieltä 2763 tai lännestä Hämeentaipaleelle johtavalta tieltä.


title: Lehmijärvi (Ylöjärvi, Viljakkala)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu talvella vuonna 2013. Veden väri on hyvin ruskeaa ja se sisältää humusta. Veden happamuudentaso oli tutkimusajankohtana hapahko, mutta järven puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Koska järven ympärillä ei viljellä maata, on ravinnekuormitus pientä. Ainoa uhka ovat haja-asutuksesta tulevat pistekuormitukset. Veden ravinnepitoisuudet ovat järven tyyppi huomioiden normaalit tai ne ovat lievästi kohollaan. Typpipitoisuudet ovat normaaleja. Veden happitilanne on tyydyttävä tai jopa välttävä. Pintavesien tilanne oli parempi kuin alusvesien. Pintavesissä hapen kylläisyysaste oli kuitenkin 45 % ja pohjan lähellä happi oli kulunut vähiin. Kesällä tilanne on todennäköisesti parempi, mutta järven suojainen sijainti estää veden lämpötilakerrosten perusteellisen sekoittumisen tuulisilla säillä. Vaikka pohjan happitilanne oli huono, ei silloin havaittu merkkejä ravinteiden liukenemisesta takaisin veteen. Lehmijärven vedenlaatu on kokonaisuudessaan tyydyttävä.


title: Lehmijärvi (Ylöjärvi, Viljakkala)

text: Vuoden 1799 isojakokartassa järven nimi oli sama kuin nykyään. Järvellä ei tuolloin asuttu, mutta sen läheltä oli avattu kaksi rantaan ulottuvaa niittyä. Kyntöjärven ja Viljakkalanselän välinen polku ohitti järven sen eteläpuolelta.


title: Pihapeukaloinen

text: Pihapeukaloinen ("Troglodytes aedon") on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Pihapeukaloinen

text: Pihapeukaloista tavataan lähes koko Etelä- ja Keski-Amerikassa sekä Meksikossa ja suuressa osassa Yhdysvaltoja sekä Kanadan eteläosissa. Sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 21 500 000 km. Lajin kannaksi on arvioitu yli 50 miljoona yksilöä, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Himoistenjärvi (Ikaalinen)

text: Himoistenjärvi eli Himostenjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärven ja Ikaalisten rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Himoistenjärvi on Tavinojan lähdejärvi ja luuluu siten Tavinojan valuma-alueeseen.


title: Himoistenjärvi (Ikaalinen)

text: Himoistenjärvi sijaitsee Ylöjärven ja Ikaalisten kaupunkien välisellä rajalla niin, että suurin osa siitä sijaitsee Ylöjärven puolella. Se on 1,2 kilometriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,3 hehtaaria. Järvessä on kaksi erilasta osaa. Pohjoinen osa on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä avovesialue. Eteläinen osa on enää vain 20-40 metriä leveä lähes umpeen soistunut lahti. Muuten järven rannat ovat kovaa maata. Järveen laskee kaksi lyhyttä suo-ojaa. Järven laskuoja Tavinoja lähtee eteläisen lahden perukasta länteen ja laskee Kyrösjärveen Viljakkalanselällä. Koska järven valuma-alue on pieni, vaihtuu järven vesi hitaasti. Sen laskennallinen viipymä järvessä on 147 vuorokautta. Järven eteläosan ympäristössä sijaitsevat useimmat pellot. Rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Pohjoisosan rannoilla sijaitsee muutama vapaa-ajan asunto. Eteläosan eteläpuolella sijaitsee kaksi maatilaa. Näihin pääsee yhdystieltä 13285 haarautuvalta tieltä.


title: Himoistenjärvi (Ikaalinen)

text: Himoistenjärven eteläpäässä on pitkä lahti, joka on kasvamassa umpeen. Lahden pohjukassa sijaitsee myös laskuojan luusua. Rehvöitynyttä aluetta on yhteensä 5 hehtaaria ja siellä viihtyvät erityisesti vesilinnut. Lajistoa ja niiden pesintää ei olla selvitetty. Lahdessä viihtyvät sekä luhtien että nevojen kasvilajit.


title: Himoistenjärvi (Ikaalinen)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu alkutalvella vuonna 1990. Sen vesi oli kirkasta, lievästi ruskean väristä ja sen humuspitoisuus oli alhainen. Järven valuma-alue on luonnontilainen, joten ravinnekuormitus on vähäistä. Veden happamuustaso oli normaali, mutta pohjan lähellä alhaisempi eli hapahko. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Järven veden fosforin ja typen ravinnepitoisuudet noudattivat normaaleja talvien arvoja. Happipitoisuus oli alkutalvella erinomainen, lopputalvella se laskee hieman mutta ei hälyttävästi. Himoistenjärvi soveltuu virkistyskäyttöön erinomaisesti. Vain eteläosan umpeen kasvaminen vähentää virkistysarvoa.


title: Pertti Lassila

text: Pertti Lassila (s. 1949) on suomalainen kirjallisuudentutkija ja kirjallisuuskriitikko sekä Helsingin yliopiston kotimaisen kirjallisuuden dosentti.


title: Pertti Lassila

text: Lassilan on kirjoittanut useita kirjallisuushistoriallisia teoksia ja toimittanut Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran vuonna 1999 julkaiseman Suomen kirjallisuudenhistorian kolmannen osan. Hän on kirjoittanut kirjallisuusarvosteluja "Helsingin Sanomiin" vuodesta 1972. Lisäksi Lassila on toiminut yliopistonopettajana, tutkijana ja kustannusjohtajana Suomessa ja vierailevana professorina Saksassa ja Itävallassa.


title: Pertti Lassila

text: Lassilan ensimmäinen kaunokirjallinen teos "Ihmisten asiat" ilmestyi vuonna 2013. Hänen toinen romaaninsa "Armain aika" oli Finlandia-palkintoehdokkaana vuonna 2015. Lassilan kolmas romaani "Kesän kerran mentyä" julkaistiin vuonna 2017.


title: J. W. Ahlqvist

text: John Werner Ahlqvist (1881 Tornio – 1. kesäkuuta 1940 Whitefish, Trout Lake) oli kanadansuomalainen työväenliikkeen aktivisti.


title: J. W. Ahlqvist

text: J. W. Ahlqvist syntyi Tornion raastuvanoikeuden talonmiehen ja kaupungin palvelijan perheeseen. Vanhempien kuoltua hänet myytiin kymmenvuotiaana huutolaispojaksi räätälille. Vuonna 1903 Ahlqvist muutti Kanadaan, jossa hän työskenteli räätälinä Torontossa. Hän oli perustamassa raittius- ja työväenyhdistystä ja liittyi Kanadan sosialistipuolueeseen. Ahlqvist työskenteli aktiivisesti Canadan Suomalaisen Järjestön perustamiseksi. Hän toimi järjestön toimeenpanevan komitean ensimmäisenä puheenjohtajana ja vuosina 1913–1920 järjestön sihteerinä. Hän oli perustamassa Canadan Suomalaisen Järjestön sanomalehteä "Vapautta" ja työskenteli myöhemmin lehden liikkeenhoitajana.


title: Tristan Jeskanen

text: Tristan Jeskanen (s. 5. helmikuuta 1996, New York) on yhdysvaltalais-suomalainen ohjaskelkkailija.


title: Tristan Jeskanen

text: Jeskanen saavutti Yhdysvaltain väreissä nuorten MM-hopeaa vuodelta 2014 joukkuekilpailusta Itävallan Iglsistä. Miesten maailmancupin osakilpailussa hän on sijoittunut parhaimmillaan sijalle 13 kaudella 2014–2015 parikilpailussa Justin Krewsonin kanssa. Vuonna 2015 Jeskanen sai Suomen edustusoikeuden maailmancupiin. Ensimmäisessä maailmancupin osakilpailussaan Suomen väreissä Lake Placidissa Jeskanen saavutti heti pisteitä sijoittuen sijalle 29. Hänestä tuli ensimmäinen suomalainen maailmancupiin osallistunut ohjaskelkkailija ja näin ollen myös ensimmäinen lajissa maailmancup-pisteitä saavuttanut suomalainen.


title: Tristan Jeskanen

text: Jeskasen äiti on yhdysvaltalainen ja hänen isänsä Sami Jeskanen muutti aikanaan Suomesta Yhdysvaltoihin, jossa hän toimii nykyisin yliopistossa historian opettajana. Tristan Jeskanen itse asui nuorempana jonkin aikaa Suomessa ja on nyt myös muuttanut pysyvästi Suomeen. Hän asuu Lahdessa.


title: Guatemalanpeukaloinen

text: Guatemalanpeukaloinen ("Troglodytes rufociliatus") on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Guatemalanpeukaloinen

text: Guatemalanpeukaloista tavataan El Salvadorissa, Guatemalassa, Hondurasissa, Meksikossa ja Nicaraguassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 98 500 km. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Okrapeukaloinen

text: Okrapeukaloinen ("Troglodytes ochraceus") on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Okrapeukaloinen

text: Okrapeukaloista tavataan Costa Ricassa ja Panamassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 17 300 km. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Andienpeukaloinen

text: Andienpeukaloinen ("Troglodytes solstitialis") on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Andienpeukaloinen

text: Andienpeukaloista tavataan Argentiinassa, Boliviassa, Ecuadorissa, Kolumbiassa, Perussa ja Venezuelassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 554 000 km². Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Páramopeukaloinen

text: Páramopeukaloinen ("Troglodytes monticola") on uhanalainen peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Páramopeukaloinen

text: Páramopeukaloista tavataan Kolumbiassa Sierra Nevada de Santa Martan alueella. Vuoden 2015 uhanalaisuusarvioinnissa sen populaatioksi arvioitiin 70–400 yksilöä. Lajin kanta on laskussa ja se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.


title: Tepuipeukaloinen

text: Tepuipeukaloinen ("Troglodytes rufulus") eli aiemmalta nimeltään tepuinpeukaloinen on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Tepuipeukaloinen

text: Tepuipeukaloista tavataan Brasiliassa, Guyanassa ja Venezuelassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 58 600 km. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Chris Wagner

text: Christopher Wagner (s. 27. toukokuuta 1991 Walpole, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Anaheim Ducksin organisaatiossa keskushyökkääjänä. Hän on Ducksin viidennen kierroksen varaus .


title: Chris Wagner

text: Massachusettsilaisena Wagner pelasi juniorikiekkoa EJHL-joukkue South Shore Kingsissä. Toisella kaudellaan 2009–2010 18-vuotiaana Wagner teki EJHL:n yhden kauden piste-ennätyksen iskettyään 83 vain 44 pelissä. Hän toimi joukkueen kapteenina sen voittaessa itäisen divisioonan mestaruuden ennen kuin siirtyi Colgaten yliopiston joukkueeseen. Wagner varattiin Anaheim Ducksiin .


title: Chris Wagner

text: Tulokaskaudellaan yliopistojoukkue Raidersissa 2010–2011, Wagner voitti joukkueen sisäisen tulokkaiden pistepörssin yhdeksällä maalilla ja yhteensä 28 tehopisteellä pelaamissaan 41 ottelussa. Wagner jatkoi kehittymistä ja sijoittui seuraavalla kaudella koko liigan toiseksi pistepörssissä. Hän teki 51 pistettä 38 pelissä ja hänet valittiin toiseen tähdistökentälliseen. Hänen kahden suunnan pelaamisensa huomioitiin ja hänet valittiin finalistiksi kilpailussa parhaalle puolustavalle hyökkääjälle annettavasta palkinnosta. 3. huhtikuuta 2012 Wagner lopetti yliopistouransa tehdessään kolmivuotisen tulokassopimuksen Anaheim Ducksin kanssa.


title: Chris Wagner

text: Wagner teki ammattilaisdebyyttinsä Ducksin AHL-farmiseura Norfolk Admiralsissa kaudella 2012–2013 ottelussa Worcester Sharksia vastaan 12. lokakuuta 2012. Hän pelasi Admiralsissa loppukauden tehden 70 ottelussa kahdeksan maalia ja 21 tehopistettä. Toisella kaudellaan Wagner oli Admiralsin ainoa pelaaja, joka pelasi joukkueen kauden jokaisessa ottelussa.


title: Chris Wagner

text: Tulokassopimuksensa viimeisenä kautensa Wagner tippui viimeisten pelaajien joukossa Ducksin kauden 2014–2015 avauskokoonpanosta. Wagner valittiin Norfolkissa heti ensimmäisellä viikolla AHL:n viikon pelaajaksi. Hänet nostettiin pian NHL-kokoonpanoon, jossa hän teki debyyttinsä Anaheimin paidassa 2–1 -voittoon päättyneessä ottelussa Minnesota Wildia vastaan 17. lokakuuta 2014. Wagner sai kauden aikana muutaman kerran noston NHL:ään, jossa hän pelasi alemmissa hyökkäyskentällisissä fyysisessä roolissa. Hän pelasi yhdeksän ottelua ilman pisteitä. Hän lisäsi pistemääräänsä AHL:ssä ansaiten paikan AHL:n tähdistöottelussa. Admiralsin kauden päätyttyä Wagner nostettiin NHL:ään, jossa hän debytoi myös pudotuspeleissä avauskierroksen voitossa Winnipeg Jetsiä vastaan.


title: Chris Wagner

text: Rajoitetusti vapaana agenttina Wagner teki yksivuotisen jatkosopimuksen Ducksin kanssa 17. heinäkuuta 2015. Hän pelasi hyvin harjoitusleirillä ja tuli valituksi kauden 2015–2016 avanneeseen NHL-kokoonpanoon. Hän pelasi yhden pelin ja toimi Ducksin ylimääräisenä hyökkääjänä, kunnes hänet laitettiin siirtolistan kautta farmijoukkue San Diego Gullsiin 21. lokakuuta 2015. Kolmen AHL-ottelun jälkeen hänet nostettiin takaisin Anaheimin riveihin, jossa hän pelasi kymmenen ottelua ilman pisteitä neljännen kentällisen hyökkääjänä. Tämän jälkeen hänet asetettiin jälleen siirtolistalle. 15. marraskuuta 2015 Colorado Avalanche poimi hänet itselleen. Avalanchessa hän pelasi ensimmäisen ottelunsa 17. marraskuuta, jolloin pelasi ilman pisteitä 5–1 -tappiossa Toronto Maple Leafsia vastaan.


title: Chris Wagner

text: Siirtotakarajalla helmikuussa 2018 Wagner siirtyi New York Islandersiin vaihdossa Jason Chimeraan.


title: Calvin Pickard

text: Calvin Pickard (s. 15. huhtikuuta 1992 Winnipeg, Manitoba, Kanada) on kanadalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa NHL-seura Toronto Maple Leafsin organisaatiossa. Hän on Avalanchen toisen kierroksen varaus . Hänen isoveljensä Chet on myös jääkiekkomaalivahti, joka on varattu Nashville Predatorsiin .


title: Calvin Pickard

text: Pickard aloitti junioriuransa WHL-joukkue Seattle Thunderbirdsissä kaudella 2008-2009. Toisella kaudellaan hän voitti 62 pelaamastaan ottelusta vain 16 torjuntaprosentilla 91,4 ja tuli valituksi vuoden 2010 WHL:n lännen ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Ennen varaustilaisuutta hänet rankattiin Pohjois-Amerikan parhaaksi maalivahdiksi. Yhteensä hänet varattiin kolmantena maalivahtina toisella kierroksella numerolla 49 Colorado Avalancheen. Kaudella 2010-2011 Pickard kutsuttiin Kanadan juniorimaajoukkueen leirille, josta häntä ei kuitenkaan valittu lopulliseen kokoonpanoon vuoden 2011 nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin.


title: Calvin Pickard

text: Pickardin ja Colorado Avalanchen solmima kolmivuotinen tulokassopimus julkaistiin 25. maaliskuuta 2011. Hän pelasi loppukauden Avalanchen AHL-farmiseura Lake Erie Monstersissa. AHL-kauden päätyttyä Pickard lähetettiin takaisin Thunderbirdsiin päättämään junioriuransa. Kaudella 2012-2013 Pickard pelasi ensimmäisen kokonaisen kautensa ammattilaistasolla. Hän pelasi 47 ottelua, joista voitti 20.


title: Calvin Pickard

text: Kauden 2014-2015 Pickard aloitti Monstersissa, mutta hänet kutsuttiin Coloradoon 16. lokakuuta 2014 Semyon Varlamovin loukkaannuttua. Hän teki samana päivänä NHL-debyyttinsä Ottawa Senatorsia vastaan, kun hänet vaihdettiin loukkaantuneen Reto Berran tilalle. Pickard päästi 27 laukauksesta neljä maalia 5-3 -tappioon päättyneessä ottelussa. Pickard lähetettiin takaisin Monstersiin 25. lokakuuta, mutta hänet nostettiin 18. marraskuuta takaisin NHL:n puolelle Semyon Varlamovin kärsittyä nivusvammasta. Picard sai ensimmäisen voittonsa NHL:ssä 22. marraskuuta tultuaan maaliin huonosti aloittaneen Reto Berran tilalle. Pickard torjui kaikki 17 laukausta 4-3 -jatkoaikavoitossa. Berran huonon pelaamisen vuoksi Pickard otti itselleen aloittavan maalivahdin paikan Varlamovin paluuseen asti, jonka jälkeen Pickard toimi joukkueen kakkosmaalivahtina. 28. joulukuuta Pickard lähetettiin takaisin AHL:ään, jossa hän pelasi aloittavana maalivahtina.


title: Calvin Pickard

text: Pickard on edustanut Kanadaa jääkiekon MM-kilpailuissa vuonna 2016 ja vuonna 2017.


title: Calvin Pickard

text: Pickardin isoveli Chet pelaa myös ammattilaismaalivahtina. Hänet on varattu Nashville Predatorsiin ja hän pelaa nykyisin tanskalaisessa Metal Ligaen -joukkue Odense Bulldogsissa.


title: Zach Trotman

text: Zachary Ross Trotman (s. 26. elokuuta 1990, Carmel, Indiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa AHL-seura Ontario Reignissa. Hän on Boston Bruinsin seitsemännen kierroksen varaus .


title: Zach Trotman

text: 24. maaliskuuta 2012 Trotman teki kolmivuotisen tulokassopimuksen NHL-seura Boston Bruinsin kanssa.


title: Zach Trotman

text: 28. joulukuuta 2013 Dennis Seidenbergin loukkaannuttua Trotman kutsuttiin AHL-farmijoukkue Providence Bruinsista ylös NHL:n puolelle, jossa hän teki debyyttinsä ottelussa Ottawa Senatorsia vastaan. Trotman teki ensimmäisen NHL-maalinsa 2. huhtikuuta 2015, jolloin teki voittomaalin 3–2 -lukemiin päättyneessä ottelussa Detroit Red Wingsiä vastaan.


title: Erkki Rahkamaa

text: Erkki Johannes Rahkamaa (s. 1938) on suomalainen kemisti ja emeritusprofessori. Hän oli Oulun yliopiston rakennetutkimuksen kemian professori 1980–2001. Hän tutki hererosyklisten orgaanisten yhdisteiden molekyylirakenteiden ja ydinmagneettiresonanssispektrien parametrien välisiä korrelaatioita.


title: Gapps

text: Yritys on perustettu vuonna 2010 ja sen palveluksessa työskenteli 24 henkilöä joulukuussa 2017. Gappsin liikevaihto vuonna 2017 oli 2.85 miljoonaa euroa.


title: Gapps

text: Vuonna 2014 Gapps voitti Yleisradion viestintäjärjestelmien kilpailutuksessa monet suomalaiset IT-talot. Kilpailutuksen tuloksena Yleisradio siirtyi käyttämään Gappsin tarjoamaa Google Apps -viestintäjärjestelmää.


title: Gapps

text: Gapps on historiansa aikana saavuttanut kunniamainintoja eri yrityskilpailuissa.


title: Tuomari Dee

text: Tuomari Dee (myös Tuomari Di) on kirjailija Robert van Gulikin luoma puoliksi kuvitteellinen hahmo joka perustuu kiinalaiseen Tang-dynastian aikaiseen Di Renjienä tunnettuun piirikunnan tuomariin eli johtajaan. Tuomari Dee selvittää kirjoissa erilaisia rikoksia kuten raiskauksia, murhia sekä korruptiota ja petoksia. Suomessa van Gulikin teoksia on julkaissut WSOY SaPo-nimikkeen alla.


title: Tuomari Dee

text: Tuomari Deen hahmon perustan uskotaan olevan Di Renjiessä, joka toimi piirikunnan tuomarina Tang-dynastian aikaisessa Kiinassa. Piirikunnan tuomarilla oli käytössään alueen poliisivoimat ja sotilaat. Hollantilainen Robert van Gulik löysi vanhan kiinalaisen salapoliisikertomuksen "Di Gong An," joka perinteiseen kiinalaiseen tapaan esitti tuomarin ratkomassa kolmea rikosta samaan aikaan. Tarina poikkesi kuitenkin perinteisistä tarinoista, sillä se sisälsi yliluonnollisia voimia kuten paholaisia sekä henkiä. Van Gulik käänsi kirjan englanniksi nimellä Celebrated Cases of Judge Dee vuonna 1949. Van Gulikin tarinoissa Tuomari Deellä on apuna hänen perheensä pitkäaikainen hoitaja Hoong, johon viitataan usein nimellä ”sihteeri Hoong”. "Kiinalaisissa kultamurhissa" Tuomari Dee törmää kahteen ”vihreiden metsien veljeen” eli maantierosvoihin Chiao Taihin ja Ma Joongiin. Kun he yrittävät ryöstää Tuomarin, he vaikuttuvat niin paljon hänen persoonallisuudestaan, että jättävät rikollisen elämän ja liittyvät hänen seurueeseensa. "Kiinalaisissa järvimurhissa" Tuomarin joukkoon liittyy kokenut huijari ja uhkapeluri Tao Gan.


title: Tuomari Dee

text: Tuomari Dee on van Gulikin kirjoissa tiukka, oikeudenmukainen, vaativa ja on tarvittaessa valmis kiduttaamaan epäiltyjä. Hän antaa aikansa tapaisesti vakavista rikoksista kovia tuomioita.


title: Tuomari Dee

text: Listattuna ovat Robert van Gulikin kirjoittamat kirjat ilmestymisjärjestyksessä. Perässä on suomenkielinen julkaisuvuosi.Kaikki kirjat ovat WSOY:n julkaisemia.


title: Tuomari Dee

text: Vuonna 1969 Howard Baker tuotti kuusi TV-jaksoa perustuen tuomari Dee-tarinoihin. Sarja sai huonon vastaanoton ja kritiikkiä tuli mm. siitä että tuomari Deetä näytellyt Michael Goodliffe yritettiin maskeerata kiinalaiseksi.


title: Tuomari Dee

text: 1974 Gerald Isenberg teki televisioelokuvan kirjasta "Kiinalaiset sokkelomurhat".


title: Tuomari Dee

text: Lisäksi kiinalaisia elokuvia on tuotettu muutamia.


title: Timo Rahko

text: Timo Kalevi Rahko (s. 25. maaliskuuta 1939 Rovaniemen maalaiskunta) on suomalainen eläinlääkäri. Hän oli Eläinlääketieteellisen korkeakoulun patologisen anatomian professori 1973–1995 ja patologian professori 1995–1998.


title: Timo Rahko

text: Rahkon entinen puoliso on pianotaiteilija Raija Alestalo-Rahko. Rahkon veli on professori Kauko Rahko.


title: Buleuterion (Delfoi)

text: Buleuterion () oli antiikin aikainen buleuterion eli neuvoston kokouspaikka Delfoissa Kreikassa. Se sijaitsi Apollonin pyhäkköalueella pyhän tien varressa Apollonin temppelin eteläpuolella ja Ateenalaisten aarrekammion vieressä.


title: Buleuterion (Delfoi)

text: Buleuterion oli rakennettu arkaaisella kaudella noin vuonna 600–500 eaa. Siinä kokoontui Delfoin paikallinen bule eli neuvosto. Rakennus oli suorakulmion muotoinen suhteellisen pienikokoinen kokoustila ja siinä oli ovet kolmella sivulla. Rakennuksen sisällä oli todennäköisesti pylväikkö ja puiset istuimet sivustoilla. Rakennuksesta on löydetty piirtokirjoituksia, joiden perusteella sen käyttötarkoitus on tunnistettu. Rakennuksesta on säilynyt vain perustuksia ja muita vähäisia osia.


title: Roomalainen agora (Delfoi)

text:
Roomalainen agora () oli antiikin aikainen agora eli tori Delfoissa Kreikassa. Se sijaitsi Apollonin pyhäkköalueen muurien ulkopuolella alueen pääportin edustalla. Se oli alueen ensimmäinen kohde niin kutsutun pyhän tien varrella.
Agora rakennettiin roomalaisella ajalla kauppapaikaksi, sillä kaikki alueelle saapuvat kulkivat sen kautta. Se korvasi mahdollisesti varhaisemman kreikkalaisen agoran. Agoran koillis-, kaakkois ja luoteislaidalla oli pylväshallit. Osa luoteisen pylväshallin pylväistä on kunnostettu.


title: Roomalainen agora (Delfoi)

text: Kristillisellä ajalla paikalle rakennettiin kirkko, jossa käytettiin agoran rakennusten osia. Tätä perua monissa kivissä on kaiverrettuja ristejä. Myös nykyisin tie arkeologiselle alueelle kulkee agoran läpi.


title: Keihäsjärvi (Ylöjärvi, Viljakkala)

text: Keihäsjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Nisunperällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Keihäsjärvi kuuluu Tavinojan valuma-alueeseen.


title: Keihäsjärvi (Ylöjärvi, Viljakkala)

text: Järvi on 600 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,1 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa soistuneessa painaumassa. Järveen ei laske ojia, mutta lounaassa olevan ojitetun suon läpi virtaa sen laskuoja, joka yhtyy 1,5 kilometrin päässä Tavinojaan. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 460 vuorokautta. Rantaviiva on 1,4 kilometriä pitkä. Rannan läheisyyteen tai aivan rantaan on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet läheiseltä Nisunperän ja Luhalahtea yhdistävältä kylätieltä. Järven kaakkoiskärjen ohi kulkee voimalinja.


title: Keihäsjärvi (Ylöjärvi, Viljakkala)

text: Keihäsjärven vettä on tutkittu kerran talvella vuonna 2016. valuma-alue on metsävaltainen ja siitä johtuu lievästi ruskea väri. Vesi sisälsi talvella runsaasti humusta. Vesi oli hapanta ja sen puskurikyky happamoitumista vastaan oli heikko. Mittaushetkellä maaliskuussa veden pH oli 5,5. Vapaa-ajan asunnot eivät kuormita järveä merkittävästi ja sitä luonnehditaan sanalla karu. Veden typpipitoisuus on alle luonnontason. Vedessä oli 73% happea ja järven pohjalla sitä oli vielä jäljellä. Keihäsjärvi soveltuu virkistyskäytöön hyvin.


title: Sifnoslaisten aarrekammio

text: Sifnoslaisten aarrekammio () oli antiikin aikainen aarrekammio Delfoissa Kreikassa. Se sijaitsi pyhän tien varrella Ateenalaisten ja Sikyonilaisten aarrekammioiden lähellä.


title: Sifnoslaisten aarrekammio

text: Aarrekammion rakennuttivat sifnoslaiset arkaaisella kaudella noin vuonna 530–525 eaa. Se oli yksi lukuisista Delfoin pyhän tien varrella sijainneista aarrekammioista ja tarkoitettu Delfoin Apollonin temppelille annettujen votiivilahjojen säilyttämiseen.


title: Sifnoslaisten aarrekammio

text: Rakennus edusti joonialaista tyyliä ja muistutti arkkitehtuuriltaan pientä kreikkalaista temppeliä. Sen "cella" avautui länteen. Julkisivun puolella oli pylväinä kaksi karyatidia. Rakennuksen stylobaatin mitat ovat noin 6,13 × 8,55 metriä. Aarrekammion länsipuolella oli pieni piha.


title: Sifnoslaisten aarrekammio

text: Aarrekammio tunnetaan erityisesti rikkaasta koristelustaan, josta on säilynyt lukuisia osia. Sen päätykolmiokoristelut esittivät muun muassa Apollonin ja Herakleen kamppailua Delfoin kolmijalasta. Friisit puolestaan esittivät erilaisia mytologisia aiheita, kuten Pariksen tuomiota, jumalten kokousta, gigantomakhiaa sekä kamppailua Sarpedonin ruumiista. Löydetyt koristeosat ovat nykyisin Delfoin arkeologisessa museossa.


title: Ionivahvuus

text: Ionivahvuus ("I") kuvaa liuokseen liuenneiden ionien kokonaiskonsentraatiota. Ionivahvuus on riippuvainen liuottimeen liukenevan ioniyhdisteen eli elektrolyytin stoikiometriasta ja ionien varauksesta. Ionivahvuus vaikuttaa moniin kemiallisiin ominaisuuksiin esimerkiksi aktiivisuuskertoimiin.


title: Ionivahvuus

text:
Liuoksen ionivahvuus voidaan määrittää joko ionien konsentraatioon (mol/l) tai molaalisuuteen (mol/kg). Ionivahvuus konsentraatioon perustuen on
missä B ja C ovat dimensiottomia suureita.


title: Ionivahvuus

text:
Niin kutsuttu kineettinen suolaefekti on inertin suolan vaikutus ionien välisten reaktioiden reaktionopeuteen. Kineettisen suolaefektin vaikutusta voidaan kuvata yhtälöllä
missä k on reaktion nopeusvakio ilman inertin suolan lisäystä.


title: Sikyonilaisten aarrekammio

text: Sikyonilaisten aarrekammio () oli antiikin aikainen aarrekammio Delfoissa Kreikassa. Se sijaitsi pyhän tien varrella Sifnoslaisten aarrekammion lähellä.


title: Sikyonilaisten aarrekammio

text:
Aarrekammio rakennettiin klassisella kaudella noin vuonna 413 eaa. Se oli yksi lukuisista Delfoin pyhän tien varrella sijainneista aarrekammioista ja tarkoitettu Delfoin Apollonin temppelille annettujen votiivilahjojen säilyttämiseen. Se oli rakennettu
ilmeisesti varhaisemman aarrekammion paikalle. Alkuperäisen oli rakennuttanut ilmeisesti Sikyonin tyranni Kleisthenes arkaaisella kaudella noin vuonna 570–550 eaa. ensimmäisen pyhän sodan jälkeen. Rakennusten välinen historiallinen suhde on kuitenkin epäselvä.


title: Sikyonilaisten aarrekammio

text: Alkuperäinen aarrekammio oli suorakulmionmuotoinen "monopteros"-rakennus. Paikalla oli myös jonkinlainen "tholos". Myöhempi aarrekammio, jonka rauniot paikalla ovat nykyisin, edusti doorilaista tyyliä ja muistutti arkkitehtuuriltaan pientä kreikkalaista temppeliä. Rakennuksen "cella" avautui itään ja sen julkisivun puolella oli kaksi pylvästä. Se hyödynsi varhaisemman rakennuksen osia. Rakennuksesta on säilynyt perustukset sekä muun muassa metooppeja, joissa kuvataan erilaisia mytologisia aiheita, kuten Dioskuureja, Argo-laivaa sekä Kalydonin metsäkarjun metsästystä. Löydetyt koristeosat ovat Delfoin arkeologisessa museossa.


title: Kauko Rahko

text:
Kauko Johan Samuel Rahko (s. 8. elokuuta 1933 Rovaniemi) on suomalainen tekniikantutkija. Hän oli Teknillisen korkeakoulun tietoliikennetekniikan (puhelintekniikan) professori vuodesta 1970.
Rahkon nuorempi veli on eläinpatologian professori Timo Rahko.


title: Ylimys (järvi)

text: Ylimys on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Nisunperällä sijaitseva pieni järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Ylimys kuuluu Tavinojan valuma-alueeseen.


title: Ylimys (järvi)

text: Järven pituus 350 metriä pitkä, 250 metriä leveää ja sen pinta-ala on 5,8 hehtaaria. Se sijaitsee kallioalueen painaumassa Ylimysvuoren alla. Sen rannat ovat soistuneita ja sen itäpuolella sijaitseekin Ylimyssuo. Kolme suo-ojaa laskevat vetensä järveen. Lounaisrannalta lähtee järven laskuoja, joka päättyy 750 metrin päässä Puhvinmoisioon Pikku-Onkimuksen rannan läheisyyteen. Rantaviivan pituus on kilometri ja se on enimmäkseen suota. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa kärrytiet Nisunperältä.


title: Ylimys (järvi)

text: Vuoden 1799 isojakokartassa "Ylimysjärven" laskuojaa ei vielä ollut olemassa. Sen sijaan ojan kohdalla oli kosteaa ja niitylle kelpaavaa maata, koska siihen oli avattu pitkä ja kapea niitty. Viereisellä "Kohosjärvellä" eli Onkimuksella oli sekä niittyjä että peltoa. Onkimusta ei oltu silloin vielä laskettu. Vuoden 1894 lohkorajakartassa järven nimi oli edelleen sama.


title: Rahko (täsmennyssivu)

text: Rahko tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Kaakkuri (Ylöjärvi)

text: Kaakkuri on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Nisunperällä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Kaakkuri kuuluu Tavinojan valuma-alueeseen.


title: Kaakkuri (Ylöjärvi)

text: Lampi on 150 metriä pitkä, 80 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Se sijaitsee suon keskellä, mutta siihen laskee vain yksi pelto-oja pohjoisesta. Lammen laskuoja lähtee kaakkoiskulmasta ja virtaa 600 metriä ennen laskemistaan Onkimukseen. Rantaviiva on 400 metriä pitkä, mutta sen rannalla ei ole rakennuksia. Hieman kauempana sijaitsee viisi loma-asuntoa, joille johtaa tiet Nisunperältä.


title: Saku Heinänen

text: Saku Heinänen on kirjailija ja graafisen suunnittelun professori Aalto-yliopistossa. Hän on eräs Suomen harvoista ammattimaisista kirjainmuotoilijoista.


title: Saku Heinänen

text: Heinäsen teos "Zaida ja lumienkeli" oli Finlandia Junior -palkintoehdokkaana vuonna 2014. Sarjan toinen osa, "Zaida ja elovalkeat", on Topelius-palkintoehdokas 2016.


title: Saku Heinänen

text: Heinäsen puoliso on kuvittaja-kirjailija Christel Rönns. Perheeseen kuuluu kaksi lasta.


title: Kasperi Nuto

text: Kasperi Nuto (s. 31. elokuuta 1995 Lieksa) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Suomi-sarjajoukkue Karhu HT:ssä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Kasperi Nuto

text: Lieksassa syntynyt Nuto on Porin Ässien oma kasvatti. Hän oli kaudella 2010–2011 seuran C-nuorten paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Niko Ojamäen jälkeen C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa tehoilla 16+25=41. Nuto voitti kauden päätteeksi C-nuorten SM-pronssia ja hänet valittiin sarjan tähdistökentälliseen. Kaudksi 2012–2013 Nuto siirtyi Rauman Lukon A-nuoriin, josta hän palasi taas Ässien A-nuoriin kaudeksi 2013–2014. Nuto voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-pronssia.


title: Kasperi Nuto

text: Kaudella 2014–2015 Nuto nousi Ässien A-nuorten kapteeniksi ja oli seuran kolmanneksi paras pistemies tehoilla 16+25=41. Kaudella 2015–2016 hän debytoi seuran SM-liigajoukkueessa. Nuto teki liigadebyyttinsä 25. marraskuuta 2015 vieraissa Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 10.51 minuuttia ja keräsi myös syöttöpisteen Mikael Sahan tekemään 2–3-voittomaaliin. Nuto pelasi kauden aikana kaksi SM-liigaottelua. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin vielä Ässien A-nuorissa, jossa Nuton kausi päättyi 26 ottelun jälkeen olkapäävammaan.


title: Kasperi Nuto

text: Huhtikuussa 2016 Nuto liittyi try-outille Ässien SM-liigajoukkueeseen tultuaan yli-ikäiseksi seuran A-nuorissa. Hän sai elokuussa kauden 2016–2017 kattavan sopimuksen. Nuto jäi Ässissä varsin pieneen rooliin ja pelasi yhdeksän runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi suurimman osan alkukaudestaan yli-ikäisenä seuran A-nuorissa. 26. marraskuuta 2016 Nutolle nousi 210. A-nuorten SM-liigan runkosarjaottelussaan sarjan kaikkien aikojen pelattujen otteluiden kärkipaikalle Janne Kettusen ohi. 23. tammikuuta 2017 hän nousi A-nuorten SM-liigan kaikkien aikojen pistepörssin kärkeen Karo Koivusen ohi. Nuto pelasi alkukaudella myös neljä ottelua lainalla Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä. Siirtorajan kynnyksellä, helmikuussa 2017 Ässät vuokrasi hänet loppukaudeksi TuTon riveihin.


title: Kasperi Nuto

text: Kaudeksi 2017–2018 Nuto siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Suomi-sarjajoukkue Karhu HT:hen.


title: Kasperi Nuto

text: Nuto on pelannut seitsemän poikien maaottelua.


title: Kasperi Nuto

text: Nuto on harrastanut myös jalkapalloa. Hän oli voittamassa Musan Salaman D13-joukkueessa hopeaa kansainvälisessä Denmark Soccer Festival -turnauksessa vuonna 2008.


title: SS Yarmouth Castle

text: SS Yarmouth Castle on vuonna 1965 Karibianmerellä uponnut risteilylaiva.


title: SS Yarmouth Castle

text: Alkujaan "Yarmouth Castle" oli yhdysvaltalainen laiva nimeltään SS "Evangeline," joka rakennettiin vuonna 1927 Philadelphiassa. Toisen maailmansodan aikana laiva palveli joukkojenkuljetuslaivana. Vuonna 1954 laiva myytiin liberialaiselle yritykselle, minkä jälkeen se vaihtoi useasti omistajaa. Vuonna 1958 laiva päätyi Panaman lipun alle. Vuonna 1964 laivan omistajaksi tuli Chadade Steamship Company, ja sen nimi muutettiin SS "Yarmouth Castleksi." Risteilylaivan kotisatama oli Miami, mistä se teki risteilyjä Bahaman pääkaupunkiin Nassauhun.


title: SS Yarmouth Castle

text: 12. marraskuuta 1965 laiva lähti normaalin aikataulun mukaiselle risteilylle Miamista kohti Nassauta mukanaan 376 matkustajaa ja 176 miehistön jäsentä. Puolenyön jälkeen 13. marraskuuta laivan konehuoneessa havaittiin savua, ja sen lähdettä alettiin etsiä. Savu tuli huoneesta 610 syttyneestä tulipalosta. Tulipaloa yritettiin sammuttaa mutta tuloksetta. Sammutusjärjestelmät eivät toimineet, ja laivalla syntyi sekasorto. Laivaa ryhdyttiin evakuoimaan, mutta sekään ei onnistunut kovin hyvin. Osa pelastusveneistä oli laskettaessa vajaita, ja osaa ei saatu ollenkaan vesille. Laivan lähettyvillä oli suomalainen rahtilaiva M/S "Finnpulp", josta SS "Yarmouth Castlen" tulipalo havaittiin kiikareilla. "Finnpulpin" kurssi käännettiin välittömästi kohti palavaa laivaa, ja samalla lähetettiin ilmoitus tulipalosta. Pelastuspaikalle "Finnpulp" saapui kello 02.15, ja sen miehistö ryhtyi pelastustoimiin. 10 minuuttia myöhemmin pelastustöihin saapui toinenkin laiva, SS "Bahama Star". SS "Yarmouth Castle" upposi kello 06.03. Laivan mukana upposi syvyyksiin 85 matkustajaa ja kaksi miehistön jäsentä. Lisäksi kolme matkustajaa kuoli onnettomuudessa.


title: 247365

text: 247365 on rap-kaksikko JVG:n neljäs pitkäsoitto. Albumin nimi tarkoittaa jatkuvaa: 24 tuntia, seitsemänä päivänä viikossa, 365 päivänä vuodessa.


title: 247365

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 4, ja nousi ylimmillään sijalle 2. Se pysyi listalla yhteensä 55 viikkoa.


title: 247365

text: Albumin ensimmäinen single ”Mauton jasso” julkaistiin 30. tammikuuta 2015. Ennen albumia julkaistiin vielä samana vuonna singlet ”Tuulisii feat. Pete Parkkonen” 13. huhtikuuta, ”247365” 22. toukokuuta, ”Tarkenee” 10. heinäkuuta sekä ”Takajeejee feat. Evelina” 9. syyskuuta 2015.


title: Ristiinpromootio

text: Ristiinpromootio (myös ristipromootio tai ristiinmainonta, ) on markkinointiin liittyvä käsite, joka tarkoittaa erilaisia yhteistyökuvioita tuotemarkkinoijien, myymälöiden ja medioiden välillä tuotteiden tai palveluiden markkinoimiseksi niitä lähellä olevien tuotteiden ja palvelujen ostajille.


title: Ristiinpromootio

text: Eri toimialoilla toimivat markkinoijat solmivat usein yhteistyösopimuksia ristiinpromootiosta tai muunlaisesta yhteismarkkinoinnista, joka hyödyttää molempia osapuolia ja parhaimmillaan myös heidän yhteisiä asiakkaitaan. Lentoyhtiö voi toimia yhteistyössä luottokorttiyhtiön tai hotelliketjun kanssa niin, että lentoyhtiön bonuspisteitä saa kaikista tietyllä luottokortilla tehdyistä ostoksista tai yöpymisistä ketjun hotelleissa. Kun molemmat sopimusosapuolet tiedottavat markkinointiviestinnässään tästä mahdollisuudesta omille asiakkailleen, molemmat niistä voivat saada uusia asiakkaita sopimuskumppanin asiakaskunnasta.


title: Ristiinpromootio

text:
Ristiinpromootiota voidaan tehdä markkinointiviestintäkampanjoiden lisäksi myös henkilökohtaisessa myyntityössä. Kaupan myyjä voi ehdottaa puvun ostajalle myös paidan ostamista etenkin, jos puku- ja paitavalmistajat ovat kehittäneet tätä edistämään esimerkiksi myyntikilpailun tai muun kannustimen. Verkkokaupassa suosittu ristiinpromootio- ja lisämyyntikeino on näyttää tilaajalle, mitä muuta tämän tuotteen muut tilaajat ovat samalla tilanneet. Myös lähetyspakkaukseen tai ostoskassiin voidaan sujauttaa jokin ostokseen läheisesti liittyvä tuotetarjouslehtinen.
Elokuva-alalla ristiinpromootiokeinoja ovat muun muassa elokuvien ja tv-ohjelmien tuotesijoittelu ja siihen liittyvä markkinointiviestintä, sekä muiden elokuvien trailereiden näyttö teatterissa ennen varsinaista elokuvaa. Elokuvan ja sen pohjana olevan kirjan ristiinpromootiota voi olla uusintapainoksen ottaminen kirjasta niin, että sen kansikuvaksi otetaan stillkuva tuoreesta elokuvasovituksesta.


title: Ristiinpromootio

text: Ristiinpromootion kaltaiseksi yhteismarkkinoinniksi voidaan lukea myös MacDonald’sin Happy Meal -lelut, jotka usein ovat lasten animaatioelokuvien tai leluvalmistajien kanssa yhdessä tuotettuja oheistuotteita.


title: Ristiinpromootio

text: Televisio-ohjelmien katsojamäärien maksimoimiseksi ja suosion ylläpitämiseksi ohjelmia markkinoidaan katsojille paitsi kyseisellä tv-kanavalla ennakkotietojen avulla, myös ristiinpromootion eli ”ristiinpuffauksen” keinoin muissa saman mediayhtiön tiedotusvälineissä tai kilpailijoiden medioissa, jos näin on sovittu. Esimerkiksi Sanoma-konserni tekee Neloskanavansa tv-ohjelmista ja niiden esiintyjistä paljon juttuja omistamiinsa lehtiin, kuten Ilta-Sanomiin ja Me Naisiin. Tällainen ristiinpromootio voi olla lähellä tekstimainontaa, ammattikielellä "puffia", joka voi horjuttaa median journalistista uskottavuutta, koska lehtien ja sähköisten viestimien toimitussisältö tulisi valita objektiivisin journalistisin perustein ja toimituksen omasta aloitteesta. Samoin saman mediayhtiön eri tositelevisio-ohjelmien esiintyjiä laitetaan esiintymään ”ristiin” muissakin: esimerkiksi Neloskanavalta tuttu Kiinteistökuningatar Kaisa Liski voitti keväällä 2015 saman kanavan MasterChef -kilpailun.


title: Ristiinpromootio

text: Ristiinpromootiota on myös vapaaksi jäävien ilmoitustilojen täyttö saman lehtiyhtiön muiden lehtien mainoksilla, jotka kehottavat tilaamaan saman yhtiön toisen lehden tai käyttämään sitä mainonnan välineenä.


title: Ristiinpromootio

text: Ristiinpromootiota voidaan tehdä myös kilpailijoiden kesken koko toimialan hyväksi. Esimerkiksi sanomalehdet tekevät mieluummin isoja uutisia sanomalehtien lukemisen lisääntymisestä kuin sen vähenemisestä, kun taas televisiokanavat kiinnostuvat helpommin lukemisen vähenemisestä oman toimialansa asemaa pönkittääkseen.


title: Sulkutaivutus

text: Sulkutaivutus on kouluratsastuksessa ratsastettava liike. Se on hevosta kokoava liike, mikä voimistuttaa hevosen takajalkoja ja parantaa lavan irtonaisuutta. Sulkutaivutus parantaa ratsastajan apujen koordinaatiota, ja opettaa ratsastajaa analysoimaan hevosen mahdollista vinoutta sekä toispuolisuutta.


title: Sulkutaivutus

text: Hevonen on tasaisesti taivutettu kaulastaan ja rungostaan. Taivutus tapahtuu liikkeen suuntaan niin että etujalat liikkuvat uralla ja takajalat sen sisäpuolella. Sulkutaivutus on ihanteellinen kun hevonen liikkuu neljällä uralla edestä päin katsottuna. Uralla ratsastettuna sulkutaivutuksen poikitusaste on ihanteellinen, kun hevonen muodostaa 30°:n kulman ratsastettavaan uraan nähden.


title: Sulkutaivutus

text: Ratsastaja asettaa ja taivuttaa hevosen liikkeen suuntaan. Ohjat säätelevät asetusta ja taivutusta. Ratsastajan ulkopohkeet vaikuttavat sivullevievästi hevosen takaosaan. Sisäpohja pitää hevosen etuosan paikallaan ja aktivoi myös hevosen sisätakajalkaa polkemaan syvemmälle rungon alle. Ratsastajan tulee sijoittaa oma paino aavistuksen enemmän hevosen liikkeen suuntaisesti.


title: Matti Rahkonen

text: Matti Rahkonen (s. 17. kesäkuuta 1945) on suomalainen kielentutkija ja emeritusprofessori. Hän on ollut Jyväskylän yliopiston pohjoismaisen filologian professori 1984–2011.


title: Oneiron

text: Oneiron on Laura Lindstedtin toinen romaani, joka ilmestyi vuonna 2015 Teoksen kustantamana. Se sai vuoden 2015 Finlandia-palkinnon.


title: Oneiron

text: Romaani kertoo seitsemästä eri-ikäisestä ja erimaalaisesta naisesta, jotka ovat kuoleman jälkeisessä välitilassa.


title: Oneiron

text: Kirjan käännösoikeudet on myyty Ruotsiin, Tanskaan, Unkariin, Bulgariaan, Liettuaan ja Ranskaan.


Luettelo Suomen myydyimmistä videopeleistä viikoittain vuonna 2015 perustuu Figman tietoihin Suomen viikoittain myydyimmistä videopeleistä.


title: Paikallinen sopiminen

text: Paikallinen sopiminen (myös työpaikkakohtainen sopiminen) tarkoittaa työpaikoilla tapahtuvaa työehdoista sopimista työantajan ja työntekijöiden välillä, erotuksena ylemmällä tasolla tehtäville sitoville sopimuksille, joista ei voi paikallisesti poiketa.


title: Paikallinen sopiminen

text: Suomessa paikallisella sopimisella tarkoitetaan perinteisesti työoikeuden alaan kuuluvaa oikeuden osa-aluetta. Paikallinen sopiminen on kuitenkin laajempi kysymys, jota on tarkasteltu erityisesti taloustieteessä.


title: Paikallinen sopiminen

text: Oikeustieteen kokonaisuudessa paikallisessa sopimisessa on kysymys työoikeuden ja sopimusoikeuden sekä sosiaalioikeuden piiriin kuuluvasta ilmiöstä. Perinteisesti paikallisen sopimisen on katsottu kuuluvan työoikeuden alaan, ja esimerkiksi sitä koskevaa opetusta tarjotaan osana työoikeuden opintokokonaisuuksia.


title: Paikallinen sopiminen

text: Paikallinen sopiminen on oikeustieteellisestä näkökulmasta ongelmallinen, koska sopimusoikeuden keskeisen sopimusvapauden periaatteen liittäminen työoikeuteen tuottaa useita tosiasiallisia ongelmia. Näistä keskeisin on työntekijän ja työnantajan aseman välillä vallitseva epäsymmetria. Tämä epäsymmetria liittää paikallisen sopimisen myös sosiaalioikeuteen.


title: Paikallinen sopiminen

text: Suomen ja useiden muiden maiden lainsäädännössä tätä työnantajan ja työntekijän välillä vallitsevan epäsymmetrian muodostamaa ongelmaa on ratkaistu antamalla työntekijälle ns. heikomman osapuolen suojan johon työntekijä voi vedota. Tällä yleisellä työoikeudellisella periaatteella joka koskettaa myös paikallista sopimista on tosiasiallisesti myös sosiaalioikeudellinen luonne.


title: Paikallinen sopiminen

text: Paikallinen sopiminen sijoittuu oikeustieteen ohella myös useille yhteiskuntatieteiden aloille. Esimerkiksi valtio-opissa ja sosiologiassa paikallista sopimista voidaan tarkastella mm. osana työntekijöiden ja muiden luonnollisten tai juridisten henkilöiden välistä valtasuhdetta. Hallintotieteessä paikallista sopimista voidaan tarkastella mm. osana henkilöstöhallintoa ja johtamista. Paikallista sopimusta voidaan tarkastella myös esimerkiksi naistutkimuksen näkökulmasta, mm. osana naisen asemaa työelämässä. Kaikkein laajimmin paikallista sopimista on kuitenkin tarkasteltu taloustieteessä.


title: Paikallinen sopiminen

text: Suomessa paikallinen sopiminen on ollut olennainen osa työehdoista käytävää keskustelua 1990-luvulta alkaen. Työnantajien vaatimukset paikallisen sopimisen lisäämisestä kulminoituivat talvella 2015 Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n ilmoitukseen yksipuolisesta keskitetyistä sopimuksista luopumisesta. Tämän on katsottu merkitsevän että ns. Tammikuun kihlaus vuodelta 1940 on olennaiselta osaltaan elinkeinoelämän keskusjärjestön toimesta purettu.


title: Paikallinen sopiminen

text: Suomessa käytävässä paikallista sopimista koskevassa julkisessa keskustelussa ovat painottuneet juuri uusklassisen taloustieteen ja implisiittisten sopimusten teorian paikallisen sopimisen tueksi tarjoamat väitteet. Tämä on tapahtunut oikeustieteessä sekä muissa yhteiskuntatieteissä esitettyjen näkökohtien kustannuksella.


title: George Romney

text: George Romney [romni] (1734–1802) oli brittiläinen taidemaalari. Hän oli suosittu hienostuneena seurapiirimuotokuvaajana, Lontoon ylhäisön suosiossa. Romney oli muotokuvamaalarina Gainsboroughin ja Reynoldsin kilpailija, vaikka väitteiden mukaan oli näitä vähälahjaisempi Gainsboroughin ja Reynoldsin tavoin Romney edusti maalauksellista suuntaa aikansa englantilaisessa taiteessa. Romneyn kuuluisimmat mallit olivat Lady Hamilton, johon hänellä ilmeisesti oli suhde, sekä Mrs Robinson ja Beaumontin perhe. Romneyn historiallisia tapahtumia esittäviä piirroksia on säilynyt satamäärin.


title: Martti Jännes

text: Martti Paavo Juhani Jännes (18. maaliskuuta 1936 Tampere – 15. huhtikuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen elokuvaohjaaja, graafinen suunnittelija ja valaisinsuunnittelija. Elokuvaurallaan Jännes erikoistui yhteiskunnallisiin tietoiskuihin, mainoselokuviin ja muihin lyhyisiin tilauselokuviin eri aiheista. Sittemmin hän tuli tunnetuksi muun muassa Innojok-yritykselle suunnittelemistaan valaisimista.


title: Martti Jännes

text: Jännes sai töistään muun muassa kaksi hopeista ja kaksi pronssista leijonaa Cannesin mainoselokuvafestivaaleilla. Työtoveri Pentti Teirikari arveli vuoden 2000 muistelmissaan Jänneksen olleen festivaalien palkituin suomalainen.


title: Martti Jännes

text: Martti Jännes kuului Genetzin kulttuurisukuun. Hänen vanhempansa olivat näyttelijä Paavo Jännes ja tämän toinen vaimo Marjatta Rekola. Jännes opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa graafista suunnittelua ja elokuvaa. Työskennellessään Fennada-Filmissä Jännes opiskeli animaatioelokuvaa Suomessa vuoden työskennelleen amerikkalaisen Bob Balserin opastuksella. 1960-luvun puolivälissä hän ryhtyi tekemään mainoselokuvia Suomen Filmiteollisuus -yhtiössä ja siirtyi sitten Taucher-mainostoimiston elokuvaosastolle.


title: Martti Jännes

text: Jännes teki 1970-luvun puolivälistä 1980-luvun loppuun Yleisradiolle tietoiskuja Pentti Teirikarin muistin mukaan ainakin 150 kappaletta. Niiden tilaajina olivat muun muassa Liikenneturva, Suomen Punainen Risti, Alko, Kotimaisen Työn Liitto, poliisi, verohallinto sekä sosiaali- ja terveyshallinto. Jänneksen kaupallisista mainoselokuvista pisimpään esitettyjä on Transmerin Off!-hyttyskarkotteen Lapin-tarina ”Miksi sinä etelän mies huitot? Mikset sinä käytä Ohvia?”.


title: Martti Jännes

text: Jännes suunnitteli ja ohjasi 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa Tiedekeskus Heurekan Verne-teatteriin "Valon ihme" -nimisen, 70 millimetrin filmille kuvatun monivälineohjelman. Sen esittämiseen tarvitaan planetaarionmuotoinen valkokangas, 70 mm ja 35 mm elokuvaprojektorit ja vielä diakuvia varten kahdeksan kuvaruudun multivisiolaitteisto.


title: Martti Jännes

text: Jännes oli mukana Åbo Akademissa toimineen norjalaisen psykologi Frode J. Strømnesin tutkimuksessa, jossa selvitettiin, miten eri kielet tuottavat erilaisia mielikuvia ja erilaista ajattelua. Jännes tutki myös värioppia ja kehitti sekä additiivisesti että subtraktiivisesti toimivan kuultovärijärjestelmän. Väriavaruusmalleja tutkiessaan Jännes kiinnostui myös geometriasta ja ryhtyi tekemään erilaisia kolmiulotteisia mallikappaleita, joista alkoi syntyä sitten muun muassa valaisimia.


title: Heini Koskinen

text: Heini Koskinen (s. 25. elokuuta 1980) on suomalainen sirkustaiteilija. Hän työskentelee tällä hetkellä Mad in Finland -kollektiivissa, esiintyy omalla soolollaan ja toimii Suomen Klovnit ilman rajoja -järjestön varapuheenjohtajana. Mad in Finland -kollektiivi sai vuonna 2015 sirkustaiteen valtionpalkinnon.


title: HMS Boyne (1810)

text: HMS Boyne oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1810 vesillelaskettu Boyne-luokan 98-tykkinen toisen luokan linjalaiva.


title: HMS Boyne (1810)

text: Alus tilattiin 25. kesäkuuta 1801 Portsmouthin telakalta, jossa sen vastaavana rakennusmestarina oli Nicholas Diddams. Sen köli laskettiin huhtikuussa 1806, ja se laskettiin vesille 3. heinäkuuta 1810. Sen varustaminen saatiin päätökseen 2. huhtikuuta 1811. Aluksen valmistuskustannukset olivat 78 429 puntaa, mihin sisältyi varustaminen. Myöhemmin hintaa lisättiin 93 162 puntaan.


title: HMS Boyne (1810)

text: HMS "Boyne" ja HMS "Caledonia" taistelivat 12. helmikuuta 1814 Toulonin edustalla Ranskan laivaston linjalaivaa "Romulusta" vastaan. Ranskalaisalus pakeni Touloniin purjehtien lähellä rantaa, mikä esti aluksen saartamisen. Alus siirrettiin 1834 koululaivaksi, ja se nimettiin HMS "Excellentiksi". Se romutettiin vuonna 1861.


title: HMS Union (1811)

text: HMS Union oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1811 vesillelaskettu Boyne-luokan 98-tykkinen toisen luokan linjalaiva.


title: HMS Union (1811)

text: Alus tilattiin 100-tykkisenä aluksena Plymouthin telakalta 16. heinäkuuta 1801, ja aluksen valmistuksesta vastasi Joseph Tucker. Sen köli laskettiin lokakuussa 1805, ja se laskettiin vesille 15. marraskuuta 1811. Aluksen varustaminen päättyi 12. toukokuuta 1812. Sen valmistuskustannukset olivat 85 601, ja niihin sisältyi varustaminen.


title: HMS Union (1811)

text: Alus otettiin palvelukseen huhtikuussa 1812 päällikkönään Samuel Hood Linzee. Se lähti 19. toukokuuta Välimerelle. Elokuusta alkaen aluksen päällikkönä oli William Kent, joka sai surmansa 29. elokuuta. Tämän jälkeen aluksen päällikkönä oli Robert Rolles. Alus poistettiin palveluksesta Plymouthissa, ja se sijoitettiin heinäkuussa 1814 reserviin.


title: HMS Union (1811)

text: Alus luokiteltiin 104-tykkiseksi ensimmäisen luokan linjalaivaksi helmikuussa 1817. Aluksella havaitut viat korjattiin marraskuusta 1819 helmikuuhun 1920 Plymouthissa, ja se palautettiin hyväkuntoisena reserviin. Amiraliteetille tehtiin 28. huhtikuuta 1827 esitys muuttaa alus 80-tykkiseksi toisen luokan linjalaivaksi poistamalla ylin kansi. Esitys muutettiin 76-tykkiseksi kolmannen luokan linjalaivaksi 3. joulukuuta 1832. Muutostöitä ei kuitenkaan toteutettu, ja tilaus peruutettiin 1. tammikuuta 1833.


title: HMS Union (1811)

text: Alus romutettiin maaliskuussa 1833 Plymouthissa.


title: HMS Ocean (1761)

text: HMS Ocean oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1761 vesillelaskettu 90-tykkinen toisen luokan linjalaiva.


title: HMS Ocean (1761)

text: Thomas Slade suunnitteli aluksen 1758. Siinä oli poistettu puolikannelle asetetut tykit ja keskimmäiselle tykkikannelle oli lisätty kaksi tykkiä, mikä loi lähes kolme vuosikymmentä toteutetun tykkien asettelumallin. Aluksella oli alimmalla tykkikannella 28 kappaletta 32 naulan tykkiä. Keskimmäisellä ja ylimmällä tykkikannella oli kummallakin 30 tykkiä, mutta keskimmäisellä ne olivat 18 naulan ja ylimmällä 12 naulan tykkejä. Lisäksi etukannelle oli asennettu kaksi 9 naulan tykkiä.


title: HMS Ocean (1761)

text: Alus tilattiin 22. huhtikuuta 1758 Chathamin telakalta, jossa rakennustöistä vastasi John Lock. Sen köli laskettiin 4. elokuuta 1758, ja se laskettiin vesille 21. huhtikuuta 1761. Alus valmistui 9. kesäkuuta, jolloin valmistuskustannukset olivat 58 292 puntaa 10 shillinkiä ja 9 pennyä sisältäen varustamisen.


title: HMS Ocean (1761)

text: Alus otettiin palvelukseen huhtikuussa 1761 Hawken laivasto-osastoon päällikkönään William Langdon. Se poistettiin palveluksesta maaliskuussa 1763, ja sen kunto tarkastettiin 14. lokakuuta 1769, minkä seurauksena sitä korjattiin elokuusta 1769 helmikuuhun 1770 Plymouthissa.


title: HMS Ocean (1761)

text: Alus palasi palvelukseen lokakuussa 1770 päällikkönään James Cranston, ja se lähti Falklandille. Seuraavana vuonna aluksen päällikkönä oli Joseph Knight sen ollessa vartiolaivana Plymouthissa.


title: HMS Ocean (1761)

text: Alus romutettiin Plymouthissa heinäkuusta lokakuuhun 1791.


title: Sandwich-luokka

text: Sandwich-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston kahden 90-tykkisen toisen luokan linjalaivan muodostama alusluokka.


title: Sandwich-luokka

text: Alusluokan suunnitteli Sir Thomas Slade, ja Amiraliteetti hyväksyi suunnitelman 12. marraskuuta 1755. Alimmalla ja keskimmäisellä tykkikannella oli 28 kpl tykkejä, mutta alimmalla ne olivat 32 naulan ja keskimmäisellä 18 naulan tykkejä. Ylimmällä tykkikannella oli 30 kpl 12 naulan tykkiä. Lisäksi puolikannella oli kaksi 6 naulan tykkiä samoin kuin etukannella. Amiraliteetin 3. kesäkuuta 1790 tekemällä päätöksellä 6 naulan tykit vaihdettiin 12 naulan tykeiksi.


title: Kulttuurihäirintä

text: Kulttuurihäirintä () on laillisesti ja laittomasti tuotettua häiriötä mainostajien ja mainosten vastaanottajien välille. Se sekoittaa aktivismia ja taidetta, ja siihen liittyy usein tilan valtaaminen. Sen ilmenemismuotoja ovat esimerkiksi graffitit, vastamainokset ja kaupunkitilassa tapahtuvat esitykset.


title: Kulttuurihäirintä

text: Termi kulttuurihäirintä on johdettu radiohäirinnästä, joka on sodankäynnin keino vaikuttaa vihollisten keskinäiseen viestintään. Radiohäirinnällä on yritetty esimerkiksi muuttaa viestien sisältöä tai estää niiden vastaanotto. Samankaltaisesti kulttuurihäirinnällä pyritään häiritsemään alkuperäistä viestiä.


title: Kulttuurihäirintä

text: Kulttuurihäinnän juuret ovat 1950–1960-luvun Ranskassa, jossa situationistit kokivat kuvien ohjaavan ihmisten toimintaa ja moraalia. Heidän mielestään kuvat tekivät ihmisistä passiivisia kuluttajia ja vahvistivat kapitalistista yhteiskuntaa. Vastahyökkäyksenä situationistit käyttivät kuvia uusissa yhteyksissä ja kuvamuokkauksissa.


title: Kulttuurihäirintä

text: Kirjailija Jari Tammisen mukaan graffitit voi tulkita poliittisiksi siinä mielessä, että ne valtaavat kaupunkitilaa mainoksilta. Totuttua kaupunkitilaa häiritsevä taide pakottaa katsojan miettimään kaupunkitilaa uudesta näkökulmasta.


title: Monica Mustavaara

text: Monica Eleonora Mustavaara (es. Irina Vartia) on fiktiivinen hahmo televisiosarjassa "Salatut elämät". Irina Vartia on näytellyt Monicaa keväästä 2014 syksyyn 2018 asti. Hahmo tuli alun perin sarjaan Mikko Kannaksen asianajajana, kun Joonatan oli kavaltanut Kannakselta Torture-puhelinpelin. Neljä vuotta myöhemmin Monica jätti Pihlajakadun ja muutti Espooseen.


title: Monica Mustavaara

text: Monican perheeseen kuuluvat poika Magnus Mustavaara, adoptoitu isosisko Camilla Mustavaara, isä Gunnar Mustavaara sekä äiti Dahlia Mustavaara.


title: Monica Mustavaara

text:
Monica on ammatiltaan juristi ja toimi Mikko Kannaksen asianajajana Mikon ja Joonatan Sievisen välisessä oikeustaistelussa.
Monica kiinnostui Katariinan salaklinikasta. Monica alkoi saada Katariinan tavoin uhkauksia, joiden takana oli Rönkkö. Sergei onnistui järjestämään Rönkön vankilaan, mutta karattuaan vankilasta Rönkkö soluttautui kätyreidensä kanssa Katariinan salaklinikan hyväntekeväisyystanssiaisiin, joissa sattui ampumavälikohtaus. Myöhemmin kävi ilmi että Monica oli toiminut escorttina Akin seuralaispalvelussa nuoruudessaan. Heikki Pohjonen oli maksanut Monican seurasta ja Monica oli käyttänyt nimeä Susanna. Heikki oli raiskannut ja pahoinpidellyt Monican.


title: Monica Mustavaara

text: Monicalla oli yhden illan juttu ystävänsä Evan entisen puolison Jirin kanssa ja alettuaan epäillä olevansa raskaana Monica päätyi tekemään useamman raskaustestin, joista jokainen näytti kahta viivaa, mikä varmisti Monican epäilyt todeksi. Monica halusi abortin, mutta raskaus oli jo ylittänyt 12. raskausviikon. Monica suunnitteli Camillan kanssa muuttoa pois Suomesta raskauden ajaksi ja antavansa lapsen ulkomailla adoptioon. Eva sai kuitenkin Monican raskauden selville ja kertoi asiasta Jirille, joka puolestaan paljasti salaisuuden Monican vanhemmille saatuaan tietää, että Monica oli päättänyt lähteä siskonsa kanssa pois Suomesta. Monica ja Camilla olivat jo lähdössä, kun Eva, Jiri, Gunnar ja Dahlia pysäyttivät siskokset heidän odotellessaan taksia ja Jiri vaati, ettei Monica veisi häneltä lasta. Monica kuitenkin vain pahoitteli päätöstään ja lähti Camillan kanssa taksilla kohti lentokenttää. Toukokuun alussa Monica ja Camilla palasivat Pihlajakadulle ja Monica ilmoitti pitävänsä lapsen.


title: Monica Mustavaara

text: Raskauden aikana Monicalla oli ollut kovat seksihalut ja hän harrasti seksiä sekä Jirin että Sebastianin kanssa useampaan otteeseen. Monican laskettu aika ylittyi, mutta erään jakson päätteeksi Jirin lähdettyä saunalta Monicaa alkoi supistelemaan. Eva oli laittamassa pyykkejä, kun hän kuuli vauvan itkua. Hän meni katsomaan mitä saunalla tapahtui, hän näki verisen vauvan itkuisena pyyhkeessä ja Monican tajuttomana lattialla. Eva soitti hätäpuhelun ja molemmat vietiin sairaalaan. Kalle kertoi, että vauva on tarkkailussa ja Monica leikkauksessa. Eva kertoi Jirille, että vauva on poika. Monica kuitenkin selvisi ilman kohdunpoistoa ja herättyään sai vauvan syliinsä. Monica kertoi Jirille, että oli miettinyt jo lapsen nimeä, joka oli Magnus Mustavaara. Tämän jälkeen Jiri, pyysi Monicaa vaimokseen, mutta Monican vastaus oli kieltävä.


title: Monica Mustavaara

text: Äitiys ahdisti Monicaa, mutta myöhemmin ahdistus helpotti ja Monica vei Magnuksen Jirille hoitoon. Ollessaan Jirin luona hoidossa, kesken Jirin ja tämän teini-ikäisen tyttären Nellan riidan, Magnus oli pudonnut sohvalta. Kun poika pääsi kotiin sairaalasta, Monicasta tuli ylisuojelevainen lastansa kohtaan. Hän muun muassa hiippaili Jirin asuntoon keskellä yötä, kun Magnus oli siellä yökylässä, ja otti Magnuksen mukaansa. Monica rauhoittui pikkuhiljaa ja lopulta suostui myös todistamaan Jirin isyyden.


title: Monica Mustavaara

text: Syksyllä 2014 Monica törmäsi erään baarin naamiaisissa Aki Nikkiseen, joka paljastui tämän entiseksi mieheksi. Aki alkoi vainoamaan naista eikä suostunut päästämään irti heidän suhteestaan. Camilla tuli auttamaan Monicaa erossa ja varoitteli Akista, mutta Monica päätyi kuitenkin harrastamaan seksiä Akin kanssa. Camilla lähti Pihlajakadulta siinä luulossa, että Monica on eronnut Akista, vaikka Monica ei ollut vienyt eropapereita oikeuteen. Myöhemmin Monica kuitenkin vei eropaperit ja aloitti sitten suhteen Sebastianin kanssa.


title: Monica Mustavaara

text: Syyskauden 2017 viimeisessä kohtauksessa Monica yllätti Akin ja siskonsa Camillan sängystä.


title: Monica Mustavaara

text: Monicalle ja Camillalle tuli riitaa Sebastianista, jonka kanssa Monica oli ollut Camillan lähdön jälkeen. Camillallakin oli ollut seksisuhde Sebastianin kanssa. He saivat sovittua ja päättivät pysytellä erossa Sebastianista. Monican ja Sebastianin välille kehittyi vakavampikin suhde, mutta sitä vaikeutti Monican ex-miehen Akin ja Sebastianin äidin suhde, mistä Sebastian ei kovasti innostunut ja keskittyi ennemminkin tuon suhteen tuhoamiseen kuin hänen ja Monican omaan suhteeseen. Helenan lähdettyä Helsingistä Sebastian pääsi kunnolla keskittymään heidän suhteeseensa. Sebastian ja Jiri saivat myöhemmin selville, että Monica ja Eva olivat olleet sängyssä, mitä he pitivät aluksi hieman outona ja Sebastiankin kuittaili asiasta Monicalle.


title: Monica Mustavaara

text: Kun Heikki yritti raiskata Monican uudestaan, tämä huomasi, ettei pysty edes nukkumaan Sebastianin kanssa samassa sängyssä. Sen seurauksena Monica ja Sebastian erosivat, jolloin nainen sai tukea Eva Tammiselta, joka oli myös joutunut Pohjosen uhriksi, mutta oli päässyt pakoon. Heistä tuli erittäin läheisiä ystäviä.


title: Monica Mustavaara

text: Erään saunaillan päätteeksi naisten välillä alkoi kuitenkin kipinöidä, kun Eva pyyhkäisi ripsen Monican poskelta. Päiviä myöhemmin Monican ollessa Evan luona ja tämän tarjotessa viskiä Monicalle, Monica rohkaistui ja suuteli Evaa. Eva hämmentyi tästä ja oletti pusun olevan kiitos kaikesta tuesta, eikä Monicakaan osannut sitä paremmin selittää. Myöhemmin Eva itse teki aloitteen ja suuteli Monicaa. Eva kertoi Mariannalle olevansa kiinnostunut yhdestä henkilöstä kun taas toisaalla Monica paljasti Kallelle, että eräs nainen saa hänet sekaisin. Kalle kuitenkin kertoi Monicalle, että tämä saattaa olla vain vaihe, olihan Kalle aikoinaan lyhyessä parisuhteessa Katariinan kanssa, vaikka hän onkin homo. Tämä sai Monican perääntymään ja hän kertoi myöhemmin Evalle, että heidän kannattaisi pitää etäisyyttä ja miettiä omaa elämäänsä. Monica ja Eva alkoivat välttelemään toisiaan. Monica kertoi Kallelle, että on kiinnostunut Evasta, mutta Kalle rauhoitteli tätä ja sanoi että olisi hyvä pitää etäisyyttä jottei ystävyys kokonaan katkeaisi. He törmäsivät Evaan kadulla mikä johti kiusalliseen tilanteeseen. Monica jopa meni Evaa piiloon pusikkoon, kun näki tämän. Myös Eva teki samoin toisella puolella pusikkoa ja pari törmäsi toisiinsa. Sen seurauksena he nauraen päättivät lopettaa välttelyn ja pelleilyn.


title: Monica Mustavaara

text: Eva saapui kukan kera Monican luo ja he sopivat olevansa vain ystäviä. Illan hämärtyessä he joivat yhdessä viiniä ja Monican ojentaessa täyttämäänsä viinilasia heidän kätensä hipaisivat toisiaan eivätkä he enää pystyneet piilottelemaan tunteitaan. He suutelivat ja Eva riisui paitansa ja he päätyivät makuuhuoneeseen harrastamaan seksiä. Naiset olivat tapahtuneesta hämmentyneitä eivätkä oikeen tienneet mitä tehdä. Etsiessään Evan paitaa Sergei ja Marianna tulivat kotiin jolloin Eva joutui piiloutumaan Mariannan huoneeseen. Monica sai harhautettua Sergeitä ja Mariannaa jolloin Eva pääsi livahtamaan pois Mustavaaroilta. Paidattomana hän törmäsi Iidaan mutta pääsi kuitenkin turvallisesti kotiin, jossa Jiri häntä odotti. Kotona ei vältytty väärinkäsityksiltä, mutta ajan saatossa niin Jirin kuin Sebastianinkin tietoon tulivat naisten keskinäiset petipuuhat.


title: Monica Mustavaara

text: Muutamaa kuukautta myöhemmin yksinäiset Eva ja Monica päättivät ottaa irtioton arjesta ja matkasivat etelään. Siellä he nauttivat viinistä ja hyvästä seurasta eli toisistaan. Hotellilla he kehuivat toistensa ulkonäköä ja Evan aloitteesta pari päätyi jälleen sänkyyn. Loman aikana he päättivät etteivät määrittele suhdettaan vaan voivat harrastaa seksiä ilman sen suurempia tunteita. Kun Eva suuttui Jirille löytäessään tämän pelehtimästä Alissan kanssa omassa sängyssään, ryntäsi hän Monican luokse ja suuteli tätä. Paikalle sattunut Monican sisko Camilla näki suudelman ja alkoi tenttaamaan kaksikkoa. Naiset saivat Camillan uskomaan vilpittömyyteen.


title: Monica Mustavaara

text: Myöhemmin kaksikon välit alkoivat rakoilla, mutta he saivat kuitenkin välinsä selvitettyä.


title: Monica Mustavaara

text: Monica ja Eva ajautuivat uuteen riitaan huhtikuussa 2017 Evan saadessa tietää, että Monica on raskaana Jirin ollessa Magnus-pojan isä.


title: Monica Mustavaara

text: Monican ja Jirin suhde alkoi yhden illan jutulla, josta Monica tuli raskaaksi. Monican synnytettyä Magnuksen Pihlajakatu 23B:n saunassa poika ja äiti vietiin sairaalaan. Jiri saapui tietysti paikalle sairaalaan tapaamaan uutta lastaan, ja sairaalassa ollessaan Jiri kosi Monicaa. Monica vastasi kieltävästi ja Jiri ja Monica olivat pitkään tekemisissä vain ystävinä ja Magnuksen vanhempina.


title: Monica Mustavaara

text: Useiden kuukausien ystävyyden jälkeen Jiri ja Monica kuitenkin suutelivat. Pari viikkoa tämän jälkeen Magnus sairastui tuhkarokkoon koska poikaa ei oltu rokotettu. Magnus oli pitkään kriittisessä tilassa ja Jirin ja Monican tunteiden ollessa pinnalla Magnuksen takia he ymmärsivät rakastavansa toisiaan ja päättivät perustaa perheen jos Magnus selviää. Kun Magnus tervehtyi, Jiri ja Monica menivät naimisiin sairaalan kappelissa. Paikalla oli vastavihittyjen lisäksi naispuolinen pappi, Monican hyvä ystävä ja kyseisen sairaalan ylilääkäri Kalle Laitela ja Monican vanhemmat Dahlia Mustavaara sekä Gunnar Mustavaara.


title: Monica Mustavaara

text: Pian häiden jälkeen Monica muutti Magnuksen kanssa Jirin luo, mutta heidän lukuisten erimielisyyksiensä seurauksena Monica muutti entiseen asuntoonsa muutamaa kerrosta alemmas. Jiri ei halunnut luovuttaa Monican suhteen, joten he yrittivät vielä käydä treffeillä ja tutustua, huonolla menestyksellä. Monica ihastui Jirin alaikäiseen serkkuun Severiin ja päätyi tämän kanssa sänkyyn. Severi meni kertomaan tapahtuneesta Jirille, joka raivostui tapahtuneesta ja halusi avioeron Monicasta, vaikka oli aiemmin ollut halukas yrittämään. Monica suostui eroon ja muutti pian tapahtuneen jälkeen Espooseen poistuen samalla sarjasta.


title: Lavola (Lappeenranta)

text: Lavola on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue. Se sijaitsee kaupungin läntisellä alueella valtatie 6:n pohjoispuolella Lappeenrannan lentoaseman tuntumassa.


title: Lavola (Lappeenranta)

text: Lavolan kaupunginosan asutus alkoi rakentua 1930-luvulla, ja rakentamisen huippu ajoittui 1980-luvulle. Asutus on täysin pientaloasutusta, pääosin omakotitaloja. Lavolan tilastoalueella on 408 asukasta.


title: Lavola (Lappeenranta)

text: Lavolassa sijaitsee vuonna 1973 valmistunut Lappeenrannan ravirata, jossa kilpailtiin Kuninkuusravit vuosina 1977, 1993 ja 2009. Lavolassa on myös teollisuusaluetta. Moreenikadulle valmistuu vuonna 2016 Lappeenrannan länsialuetta palveleva Etelä-Karjalan pelastuslaitoksen paloasema.


title: Lavola (Lappeenranta)

text: Kaupunginosaa rajaavat Salpausselänkatu ja Helsingintie pohjoisessa, Puolakatu, Tuomikatu ja Helsingintie idässä, valtatie 6 etelässä ja Salpausselänkatu lännessä. Lavolan naapurikaupunginosia ovat Uus-Lavola, Sammonlahti, Kourula ja Lentokenttä.


title: Lavola (Lappeenranta)

text: Lavola on myös vanha maarekisterikylä, jonka isojako tehtiin vuosina 1842–1843. Nykyiset Lavolan ja Uus-Lavolan kaupunginosat ovat kylän mailla, ja kyläalue ulottuu myös valtatie 6:n eteläpuolelle. Tällä alueella on useita säilyneitä asuinrakennuksia ja navettoja 1900-luvun vaihteesta, mutta myös uudempaa asutusta. Lavolan kyläalueella on 47 asukasta, ja se kuuluu Montolan tilastoalueeseen.


title: HMS Duke (1777)

text: HMS Duke oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1777 vesillelaskettu Duke-luokan 98-tykkinen toisen luokan linjalaiva.


title: HMS Duke (1777)

text: Sir John Williamsin suunnittelema alus tilattiin 18. kesäkuuta 1771 Plymouthin telakalta. Sen köli laskettiin lokakuussa 1772, ja se laskettiin vesille 18. lokakuuta 1777. Se valmistui 2. elokuuta 1778, jolloin sen valmistuskustannukset olivat 44 656 puntaa 7 shillinkiä ja 2 pennyä. Näiden lisäksi aluksen varustaminen maksoi 12 300 puntaa 18 shillinkiä ja 5 pennyä.


title: HMS Duke (1777)

text: Alus otettiin palvelukseen huhtikuussa 1778 päällikkönään William Brereton. Alus osallistui 27. heinäkuuta Ushantin taisteluun. Aluksen pohja kuparoitiin Portsmouthissa maaliskuussa 1780. Palveltuaan Yhdysvaltain vapaussodassa alus poistettiin palveluksesta kesäkuussa 1783.


title: HMS Duke (1777)

text: Vuodesta 1799 alus oli satamapalveluksessa, ja se romutettiin vuonna 1843.


title: No Wyld

text: No Wyld on uusiseelantilainen indie rock -yhtye, joka perustettiin vuonna 2010. Yhtyeessä on kolme jäsentä: Mo Kheir (laulu), Brandon Black (laulu, koskettimet) ja Joe Pascoe (kitara), jotka ovat pysyneet yhtyeessä alusta alkaen. Yhtyeen tyylilajina on hip hop, rock ja indie rock, joissa on myös rap-osioita. Perustamisestaan lähtien No Wyld on herättänyt kiinnostusta kansainvälisissä musiikkiblogeissa, kuten Pigeons and Planes, MTV Iggy ja Casette Couturessa.


title: HMS Glory (1788)

text: HMS Glory oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1788 vesillelaskettu Duke-luokan 98-tykkinen toisen luokan linjalaiva.


title: HMS Glory (1788)

text: Sir John Williamsin suunnittelema alus tilattiin 16. heinäkuuta 1774 Plymouthin telakalta. Sen köli laskettiin 7. huhtikuuta 1775. ja se laskettiin vesille 5. heinäkuuta 1788. Se valmistui 23. joulukuuta 1793.


title: HMS Glory (1788)

text: Alus oli vuonna 1805 kontra-amiraali Sir Charles Stirlingin lippulaivana Cape Finisterren taistelussa, jolloin aluksen päällikkönä oli Samuel Warren. Alus muutettiin vankilalaivaksi vuonna 1809, ja se romutettiin vuonna 1825.


title: Piirroslampi

text: Piirroslampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Piirroslampi on osa Röyhiönjärven-Iso Karppajärven valuma-aluetta.


title: Piirroslampi

text: Soikean muotoisen lammen halkaisija on 150 metriä ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Sen on Saukkolammesta Kyrösjärveen juoksevan joen läpivirtauslampi, joka sijaitsee Saukonperän peltoaukealla. Siihen ei laske muita ojia. Tulouoma on 90 metriä ja lasku-uoma 400 metriä pitkä. Rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat joko niittyä tai suojavyöhykettä. Rantaan on rakennettu vain yksi vapaa-ajan asunto.


title: Piirroslampi

text: Isojaon täydennyskartassa vuodelta 1885 tämä vesialue muistuttaa Saukkonlammen ja Piirroslammin yhteista aluetta ja sen nimeksi oli kirjoitettu "Lammenpohja".


title: Saukkolampi (Ikaalinen, Saukonperä)

text: Saukkolampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Saukonperällä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Saukkolampi on osa Röyhiönjärven-Iso Karppajärven valuma-aluetta.


title: Saukkolampi (Ikaalinen, Saukonperä)

text: Lampi on 1,5 kilometriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Se sijaitsee Saukonperän peltoaukean keskellä ja siihen laskee valuma-alueelta useita ojia. Sitä voidaan pitää valuma-alueensa keskusjärvenä. Saukkolampi laskee jokimaista uomaa pitkin Piirroslammen kautta Kyrösjärveen. Tulo-ojia on kaksi. Lännestä siihen laskee Railastonoja, joka on Röyhiönjärven ja Mertalammen yhteinen laskuoja. Pohjoisesta laskee Heinälamminoja, jota pitkin laskee muiden valuma-alueen järvien ja ojien vedet. Rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Ranta on niittyä tai peltojen suoja-aluetta. Rantaan on rakennettu vain neljä vapaa-ajan asuntoa. Rannan lähellä sijaitsee kolme maatilaa ja Röyhiön Kylätalo, jossa on myös kesäteatteri. Seututie 276 ohittaa järven sen eteläpuolelta.


title: Saukkolampi (Ikaalinen, Saukonperä)

text: Ennen Kyrösjärven järvenlaskuoja oli vedenpinta 4–5 metriä nykyistä ylempänä. Vesiraja ulottui silloin syvemmälle sisämaahan ja tuolloin Saukkolammi ja Piirroslammi olivat Kyrösjärvestä kapean virtaavan salmen erottamina yhteinen vesialue. Isojaon täydennyskartassa vuodelta 1885 tämä vesialue muistuttaa Saukkonlammen ja Piirroslammin yhteista aluetta ja sen nimeksi oli kirjoitettu "Lammenpohja".


title: Saukkolampi (Ikaalinen, Sorvanperä)

text: Saukkolampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sorvanperällä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Saukkolampi on osa Röyhiönjärven-Iso Karppajärven valuma-aluetta.


title: Saukkolampi (Ikaalinen, Sorvanperä)

text: Lampi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa suon ympäröimänä. Lampeen laskee suo-ojia ympäröiviltä soilta ja Vehonoja, joka on Valkeajärven, Veholammen ja Housulammen yhteinen laskuoja. Rantaviivan pituus on kilometrin. Lammella ei ole rakennuksia eikä sinne johda teitä.


title: HMS St. George (1785)

text: HMS St. George oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1785 vesillelaskettu Duke-luokan 98-tykkinen toisen luokan linjalaiva.


title: HMS St. George (1785)

text: Sir John Williamsin suunnittelema alus tilattiin 16. heinäkuuta 1774 Portsmouthin telakalta, missä rakennustöistä vastasi joulukuuhun 1777 Edward Hunt ja sen jälkeen huhtikuuhun 1779 Nicholas Phillips. Loppuajan rakennustöitä valvoi George White. Amiraliteetti julkaisi aluksen nimen 23. elokuuta 1774. Sen köli laskettiin elokuussa 1774, ja se laskettiin vesille 14. lokakuuta 1785. Alus valmistui 11. syyskuuta 1790, jolloin sen valmistuskustannukset olivat 50 605 puntaa 16 shillinkiä ja 6 pennyä, mihin lisättiin vielä varustamis- ja takilointikustannukset eli 3 970 puntaa.


title: HMS St. George (1785)

text: Alus otettiin palvelukseen 8. lokakuuta 1787 päällikkönään luutnantti Seary Barker. Alus kuitenkin poistettiin palveluksesta 15. joulukuuta, koska sille ei löytynyt riittävän korkea arvoista päällikköä. Alus palautettiin palvelukseen 21. heinäkuuta 1790 päällikkönään Sir George Collier, ja se poistettiin jälleen palveluksesta 20. joulukuuta. John Samuel Smith otti 26. maaliskuuta 1791 aluksen palvelukseen, mutta alus poistettiin palveluksesta jo 2. syyskuuta. Neljännen kerran alus otettiin palvelukseen 4. syyskuuta 1791 päällikkönään Thomas Hicks, joka oli aluksella "HMS Powerfulille" siirtoonsa saakka 7. joulukuuta 1792. Seuraavana päivänä aluksen päälliköksi tuli Sir Thomas Byard, joka siirtyi "HMS Windsor Castlelle" 13. helmikuuta 1793.


title: HMS St. George (1785)

text: William Kelly otti aluksen päällikkyyden vastaan tilapäisesti 14. helmikuuta 1793, kunnes Thomas Foley saapui alukselle viikkoa myöhemmin. Foley oli päällikkönä 17. tammikuuta 1796 saakka. Aluksen aseistusta oli täydennetty kahdeksalla puolikannelle asetetulla tykillä, jolloin tykkien määrä nousi 98:aan.


title: HMS St. George (1785)

text: Alus lähti Portsmouthista liittyäkseen Hoodin Välimeren laivastoon, joka oli parhaillaan Toulonin edustalla. Espanjan laivaston tukema laivasto oli pääosin ankkurissa Sicienlahdella, mistä tarvittaessa lähetettiin aluksia Touloninlahdelle. Kontra-amiraali John Gell nosti sinisen lippunsa alukselle. Syyskuun alussa Toulon oli jakobiinien piirittämä, jotka rakensivat naamioidun patterin suojaamaan La Petite Garennen rantatietä. Patteri avasi 18. syyskuuta tulen kohti 38-tykkistä fregattia "HMS Aurorea" ja sitä saattavaa tykkivenettä, jotka olivat ankkuroituneet Poudrièren edustalle suojatakseen sisäsataman suulla olevaa Fort Malbousquetia.


title: HMS St. George (1785)

text: Amiraali Hood määräsi "St. Georgen" ja tykkiveneen auttamaan tulituksen kohteeksi joutuneita. "Princess Royal" vapautti 24. syyskuuta 1795 "St. Georgen" tehtävästä, ja alus lähetettiin Genovaan pienen brittiläis-espanjalais-royalisti osaston mukana. Vara-amiraali Sir Hyde Parker nosti 8. maaliskuuta 1795 aluksella punaisen lipun sen ollessa Livornonlahdella Hothamin johtamassa laivasto-osastossa. Alus osallistui 13.-14. maaliskuuta osaston mukana Genovan taisteluun, jossa sen miehistöstä kaatui neljä ja haavoittui 13. Taistelun jälkeen alus siirtyi osaston mukana Spezzianlahdelle huollettavaksi. Vaikka osasto joutui hyökyaaltoon 17. maaliskuuta, se pääsi kolme päivää myöhemmin määränpäähänsä, josta se jatkoi matkaansa 25. maaliskuuta San Fiorenzoon. Osasto ankkuroitui San Fiorenzossa seuraavana päivänä.


title: HMS St. George (1785)

text: "St. George" lähti osaston mukana 18. huhtikuuta Livornoon, mistä alus lähti 9. toukokuuta vara-amiraali Pierre Martinin komentamia ranskalaisia. Yhdessä Nelsonin laivueen kanssa Hothamin osasto havaitsi ranskalaiset Cape Corsen edustalla, ja Hotham purjehti 9. heinäkuuta osastonsa kanssa länteen. Kolme päivää myöhemmin hyökyaalto iski Levantin saaren edustalla "St. Georgeen" aiheuttaen pahoja vaurioita. Repeytyneet purjeet saatiin vaihdettua aamuun mennessä, ja samalla havaittiin ranskalaisten olevan ankkurissa 5 merimailin päässä. Seuranneessa Genovan toisessa taistelussa () alus ei kärsinyt tappioita.


title: HMS St. George (1785)

text:
Foley siirtyi "HMS Britannialle," ja hänen tilalleen "St. Georgelle" tuli 18. tammikuuta 1796 Shuldham Peard. Jervisin vetäessä laivastonsa pois Välimereltä laivasto operoi Tagus-joelta. "St. Georgen" ollessa lähdössä saattueen suojana Lissabonista Brasiliaan 18. tammikuuta 1797 alus tärmäsi Portugalin laivaston fregattiin, ja alusten irrottautuessa "St. George" ajautui karille Catchop Shoalissa. Aluksen päällikkö siirsi aluksensa Lissaboniin korjattavaksi.
Alus osallistui Hyèresin taisteluun vuonna 1795 sekä vuonna 1801 Kööpenhaminan taisteluun, jolloin se oli Nelsonin lippulaivana. Alus tuhoutui 24. joulukuuta 1811 hyökyaallon osuessa alukseen. Vain seitsemän aluksella olleista 738 miehestä selvisi onnettomuudesta. Surmansa saivat muun muassa kontra-amiraali Robert Carthew Reynolds sekä aluksen päällikkö Daniel Oliver Guion.


title: Carlotta Grisi

text: Carlotta Grisi (28. kesäkuuta 1819 - 20. toukokuuta 1899) oli italialainen balettitanssija. Hän tanssi Gisellen roolin Pariisin ensi-illassa kesäkuussa 1841.


title: Natriumtiosyanaatti

text: Natriumtiosyanaatti (NaSCN) on natrium- ja tiosyanaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa tekstiiliteollisuudessa ja orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Natriumtiosyanaatti

text: Huoneenlämpötilassa natriumtiosyanaatti on väritöntä kiteistä ainetta, jonka alkeiskoppi on ortorombinen. Yhdiste liukenee hyvin veteen ja on voimakkaasti hygroskooppista. Veden lisäksi myös etanoli ja asetoni liuottavat sitä. Kidevedettömän natriumtiosyanaatin lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen dihydraatti (NaSCN·2HO). Kuumennettaessa dihydraattia se liukenee kideveteensä noin 30 °C;:n lämpötilassa ja kidevesi poistuu noin 32 °C:n lämpötilassa.


title: Natriumtiosyanaatti

text: Natriumtiosyanaatin valmistamiseen on useita tapoja. Käytettyjä ovat muun muassa natriumhydroksidin ja ammoniumsyanaatin välinen reaktio ja reaktion sivutuotteina muodostuvat ammoniakki ja vesi haihdutetaan pois, natriumsyanidin vesiliuoksen ja rikin välinen reaktio tai hiilidisulfidin, ammoniakin ja natriumhydroksidin välinen reaktio.


title: Natriumtiosyanaatti

text: Tärkein natriumtiosyanaatin käyttökohde on polyakrylonitriilikuitujen valmistuksessa. Lisäksi sitä käytetään tekstiiliteollisuudessa värjäyksissä apuaineena. Muita käyttökohteita ovat orgaanisten tuholaismyrkkyinä käytettävien tiosyanaattien valmistus, käyttö valokuvauskemikaalina, sementin vahvuutta lisäävänä lisäaineena, analyyttisenä reagenssina raudan toteamiseen, kosmetiikassa säilöntäaineena ja apuaineessa päällystettäessä metalleja kuparilla.


title: Tommi Pärmäkoski

text: Tommi Pärmäkoski (s. 4. syyskuuta 1983 Riihimäki) on suomalainen urheiluvalmentaja. Pärmäkoski on kuntovalmentanut Formula 1 -sarjassa Toro Rosso ja Red Bull -tallissa ajavaa Sebastian Vetteliä vuodet 2008–2011. Elokuussa 2014 Pärmäkoski meni naimisiin hiihtäjä Krista Pärmäkosken (o.s. Lähteenmäki) kanssa.


title: Tommi Pärmäkoski

text: Pärmäkoski selosti Unkarin Formula 1 -osakilpailun vuonna 2016 yhdessä Oskari Saaren kanssa. Kaudesta 2017 hän on toiminut C Moren studiossa Formula-asiantuntijana.


title: Tommi Pärmäkoski

text: Pärmäkoski toimi Pelicansin osa-aikaisena fysiikkavalmentajana kauden 2016–2017.


title: Chanián arkeologinen museo

text: Chanián arkeologinen museo () on arkeologinen museo Chanián kaupungissa Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Chanián vanhassakaupungissa Chálidon-kadulla lähellä Chanián katedraalia. Museo on perustettu vuonna 1962.


title: Chanián arkeologinen museo

text: Museo esittelee Chanián alueyksikön alueelta löydettyä arkeologista aineistoa pääosin esihistorialliselta ja antiikin ajalta. Museo on toiminut useissa rakennuksissa. Vuodesta 1963 sen käytössä on ollut entinen Pyhän Franciscuksen kirkko, joka oli venetsialaisvallan aikana fransiskaanimunkkien käytössä. Rakennus on ollut olemassa viimeistään vuonna 1595. Osmanivallan aikana se oli moskeijana ja 1900-luvun alkupuolella elokuvateatterina. Vuonna 2000 museoon liitettiin Mitsotákis-suvun laaja kokoelma.


title: Chanián arkeologinen museo

text: Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä neoliittiselta kaudelta, minolaiselta kaudelta, antiikin ajalta geometriselta kaudelta roomalaiselle kaudelle sekä bysanttilaiselta ajalta. Museossa on esillä muun muassa veistoksia, keramiikkaa, sinettikiviä, metallitöitä, lasiesineitä, koruja, rahoja ja piirtokirjoituksia, mukaan lukien lineaari-A- ja lineaari-B-tauluja. Suuren salin lattialla on esillä roomalaisella ajalla tehtyjä lattiamosaiikkeja 100–200-luvuilta jaa. Chanián eli minolaisen ja antiikin ajan Kydonian lisäksi esineitä on muun muassa seuraavista muinaisista kaupungeista: Aptera, Elyros, Hydramia, Hyrtakina, Lappa, Lissos, Polyrrhenia, Oaksos ja Syia.


title: Delfoin arkeologinen museo

text: Delfoin arkeologinen museo () on arkeologinen museo Delfoin arkeologisen alueen yhteydessä Delfoín kunnassa Kreikassa. Se on yksi Kreikan merkittävimmistä arkeologisista museoista ja esittelee Delfoin arkeologiselta alueelta löydettyjä esineitä.


title: Delfoin arkeologinen museo

text: Museo on perustettu vuonna 1903. Sen tehtävänä oli alusta lähtien tarjota tila ranskalaisten Delfoin alueella suorittamissa kaivauksissa löydetylle esineistölle. Rakennusta laajennettiin vuosina 1935–1936. Nykyinen museo on syntynyt 1950-alkaneiden laajennusten myötä. Rakennus uusittiin viimeksi 1990-luvulla ja se valmistui vuonna 1999.


title: Delfoin arkeologinen museo

text: Museorakennus on kaksikerroksinen. Siinä on neljätoista näyttelysalia ja sen pinta-ala on 2 270 neliömetriä. Näyttelytilojen lisäksi rakennuksessa on löydösten säilytystiloja, konservointilaboratorio, kahvila ja matkamuistomyymälä.


title: Delfoin arkeologinen museo

text: Museon kokoelmiin kuuluu esineitä minolaiselta ja mykeneläiseltä ajalta roomalaiselle ajalle saakka. Merkittävimmät museoesineet ovat peräisin arkaaiselta, klassiselta ja hellenistiseltä kaudelta. Esineisiin lukeutuu pääasiassa rakennusten koristeosia, kuten friisejä, metooppeja ja akroterion-koristeita sekä patsaita ja muita votiivilahjoja Apollonin pyhäkköalueelta sekä läheiseltä Athene Pronaian pyhäkköalueelta, jotka jo antiikin aikana ovat muistuttaneet eräänlaista ulkoilmamuseota.


title: Delfoin arkeologinen museo

text: Museon tunnetuimpiin esineisiin kuuluvat saleittain:


title: Aarne Raina

text: Aarne Matias Raina (s.16. huhtikuuta 1932 Ylistaro k. 8. syyskuuta 1983)) oli suomalainen lääkäri ja professori. Hän oli Kuopion korkeakoulun fysiologisen kemian professori 1972–1983 ja biolääketieteellisen tutkimuksen uranuurtajia Suomessa. Hänen tukimusalaansa oli polyamiinien fysiologia ja aineenvaihdunta.


title: Esihistoriallisen Theran museo

text: Esihistoriallisen Theran museo () on arkeologinen museo Firán kaupungissa Thíran saarella Santorínin saariryhmässä Kreikassa. Se esittelee Thíran eli muinaisen Theran saaren esihistoriallisen ajan löytöjä pääosin Akrotírin minolaisen kaupungin kaivauksilta. Löydöt ajoittuvat neoliittiselta kivikaudelta minolaiselle kaudelle 1700–1600-luvuille eaa., jolloin Thera oli merkittävä Egeanmeren alueen keskus ja Akrotírin asutus alueen merkittävimpiä kaupunkeja.


title: Esihistoriallisen Theran museo

text: Museon rakentaminen alkoi 1970-luvun alussa ja se valmistui 1980-luvun alkupuolella. Ongelmista johtuen museon varsinainen käyttöönotto kuitenkin viivästyi. Museorakennusta uudistetiin 1999–2000 ja museo aloitti toimintansa lopulta maaliskuussa 2000. Merkittävää oli se, että monet Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa olleet Akrotírista peräisin olleet löydöt siirrettiin museoon.


title: Esihistoriallisen Theran museo

text: Museon esimmäisessä kerroksessa on vaihtuvia näyttelyitä ja toisessa kerroksessa pysyvä näyttely. Museon merkittävimpiin esineisiin kuuluvat Akrotírin seinämaalaukset, joista museossa ovat mm. maalaukset Afrikkalainen, Lehmät, Naiset, Papyrus, Ruusukkeet ja Siniset apinat; monet Akrotírista löydetyt minolaisen kulttuurin koriste-, kultti- ja käyttöesineet, kuten keramiikka ja korut sekä vulkaaniseen tuhkaan hautautuneista puisista huonekaluista tehdyt kipsivalokset; sekä kaupankäyntiin liittyvät esineet, kuten mitat, painot, sinetit ja lineaari-A-taulut. Kokoelmiin kuuluu myös kaupungin kaivauksissa löydettyjä muualta Egeanmeren ja itäisen Välimeren alueelta peräisin olevia esineitä, jotka todistavat asutuksen kauppayhteyksistä.


title: Esihistoriallisen Theran museo

text: Akrotírin löydösten lisäksi museossa on aiemmista Thirasían saaren Potamóksen kaivauksista sekä muun muassa Megalochórista ja Christianín saarelta löydettyä kykladista esineistöä. Museo esittelee myös tuliperäisen Santorínin geologista historiaa, mukaan lukien Santorínin tulivuorenpurkaus ja kalderan synty sekä fossiililöydöt; sekä Akrotírin kaivausten vaiheita ja arkeologista työskentelyä.


title: Firán arkeologinen museo

text: Firán arkeologinen museo (; myös "Thíran arkeologinen museo", "Theran arkeologinen museo") on arkeologinen museo Firán kaupungissa Thíran saarella Santorínin saariryhmässä Kreikassa. Se esittelee saaren antiikin aikaisia löydöksiä.


title: Firán arkeologinen museo

text: Museorakennus rakennettiin vuonna 1960. Se korvasi tuolloin vanhan, vuonna 1902 rakennetun museorakennuksen, joka tuhoutui vuoden 1956 maanjäristyksessä.


title: Firán arkeologinen museo

text: Museon kokoelmiin kuuluu muun muassa veistoksia, piirtokirjoituksia, keramiikkaa, hautakiviä sekä savifiguriineja geometriselta ja arkaaiselta kaudelta hellenistiselle ja roomalaiselle ajalle saakka. Monet löydöistä ovat peräisin antiikin Theran kaupungin arkeologisista kaivauksista.


title: Iraklionin arkeologinen museo

text: Iraklionin arkeologinen museo () on arkeologinen museo Iraklionin kaupungissa Kreetan saarella Kreikassa. Se on yksi koko Kreikan suurimmista ja merkittävimmistä museoista ja maailman merkittävin minolaista kulttuuria esittelevä museo. Museon kokoelmiin kuuluu esineitä esihistorialliselta kaudelta antiikin ajan lopulle saakka. Tunnetuimpia ovat monet minolaiset taide-esineet. Museo on perustettu vuonna 1883.


title: Iraklionin arkeologinen museo

text: Iraklionin kaupungin arkeologinen kokoelma syntyi vuonna 1883. Se toimi alun perin pienissä tiloissa Pyhän Menaksen katedraalin vieressä. 1900-luvun alkupuolella museon kokoelmat laajenivat ensin yksityisten lahjoitusten kautta ja sitten Kreetalla alkaneiden suurten arkeologisten kaivausten, kuten Knossoksen ja Faistoksen minolaisten palatsikeskusten kaivausten, seurauksena.


title: Iraklionin arkeologinen museo

text: Ensimmäinen varsinainen museorakennus rakennettiin vuosina 1904–1907 vuoden 1856 maanjäristyksessä tuhoutuneen venetsialaisaikaisen Pyhän Franciscuksen luostarin paikalle. Vuonna 1912 sitä laajennettiin ja se sai uusklassisen ulkoasun. Nykyinen museorakennus rakennettiin vuosina 1937–1940 ja avattiin toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1952. Rakennusta laajennettiin vuonna 1964, ja se uusittiin kokonaan vuosina 2006–2013, jolloin vain pieni perusnäyttely oli avoinna.


title: Iraklionin arkeologinen museo

text: Museo sijaitsee Iraklionin vanhan keskustan itäosassa. Museorakennus edustaa modernia arkkitehtuuria. Sen on suunnitellut kreikkalainen arkkitehti Pátroklos Karantinós. Museossa on 27 näyttelyhuonetta, jotka esittelevät Kreetan historiaa pääosin aikajärjestyksessä. Osa huoneista on keskittynyt johonkin teemaan, kuten seinämaalauksiin. Rakennuksessa on näyttelytilojen lisäksi tutkimustiloja ja laboratorioita, erillinen tieteellinen kokoelma, kirjasto, museokauppa sekä kahvila. Museorakennuksessa järjestetään erilaisia kulttuuritapahtumia.


title: Iraklionin arkeologinen museo

text: Museon kokoelmiin kuuluu noin 15 000 esinettä. Ne sijoittuvat noin 5 000 vuoden ajanjaksolle neoliittiselta kivikaudelta roomalaiselle kaudelle saakka. Suurin osa esineistä on minolaiselta kaudelta, joka oli Kreetan esihistoriallista pronssikautta. Näihin lukeutuu keramiikkaa, kivestä veistettyjä esineitä, sinettisormuksia ja -leimasimia, pienoisveistoksia, metalliesineitä, koruja sekä seinämaalauksia. Esineet ovat pääosin minolaisista palatseista, asutuksista, pyhäköistä, luolista ja haudoista keskiseltä ja itäiseltä Kreetalta, mukaan lukien Knossos, Faistos, Agía Triáda, Káto Zákros, Mália ja Kamáresin luola.


title: Iraklionin arkeologinen museo

text: Tunnetuimpiin museoesineisiin kuuluvat muun muassa Knossoksen seinämaalaukset eli freskot; Faistoksen kiekko; pienet käärmejumalatarpatsaat; minolaiset korut, kuten Málian Chrysólakkoksesta löydetty kultainen mehiläisriipus; Agía Triádan sarkofagi; Arkalochórin kirves; sekä Kamáres-keramiikkaa edustavat esineet.


title: Siteían arkeologinen museo

text: Siteían arkeologinen museo () on arkeologinen museo Siteían kaupungissa Kreetan saarella Kreikassa. Sen kokoelmiin kuuluu esineitä esihistorialliselta kaudelta antiikin ajan lopulle saakka. Museo on perustettu vuonna 1984.


title: Siteían arkeologinen museo

text: Museon kokoelmiin kuuluu esineitä itäisen Kreetan alueelta noin 4 000 vuoden ajanjaksolta vuosilta 3500 eaa.–500 jaa. Kokoelmat on jaettu neljään osaan. Ensimmäinen osa sisältää neoliittisen kauden löytöjä muun muassa Zákroksen luolasta sekä varhaisen minolaisen kauden esineitä Agía Fotián hautausmaalta. Toinen osa sisältää keski- ja myöhäisminolaisen kauden esineistöä, mukaan lukien Káto Zákroksen palatsista tehdyt löydöt. Kolmas osa sisältää geometrisen kauden ja arkaaisen kauden löytöjä pääosin haudoista Siteían lähistöltä. Neljäs osa käsittää hellenistisen ja roomalaisen kauden esineitä muun muassa Xerókampoksesta (antiikin Ampeloksesta), Zíroksesta, Makrý Gialóksesta ja Koufonísin saarelta.


title: Siteían arkeologinen museo

text: Merkittävimpiin esineisiin kuuluvat muun muassa kullasta ja norsunluusta tehty kuros-patsas Rousolákoksesta, Pseíran saaren minolaisen asutuksen löydökset, Káto Zákroksen palatsin pithokset ja sen arkiston lineaari-A-taulut, sekä maailman vanhimpiin kuuluva viininpuristin Áno Zákroksesta.


title: Raipon rautatieasema

text: Raipon rautatieasema (), 1.1.1950 saakka "Etusimola", oli risteysasema Lappeenrannan Raipossa Kouvolan ja Vainikkalan välisellä rataosalla 78 kilometriä Kouvolan asemalta itään. Sieltä johti sivuraide Simolan ja Lappeenrannan väliselle rataosalle siten, että Kouvolan–Vainikkalan (Viipurin), Simolan–Lappeenrannan ja Raipon–Lappeenrannan väliset rataosat muodostivat kolmioraiteen.


title: Raipon rautatieasema

text: Matkustajaliikenne Raipossa aloitettiin 18. marraskuuta 1940 ja lopetettiin 22. toukokuuta 1977. Raipon–Lappeenrannan rataosa menetti kuitenkin tärkeimmän merkityksensä jo 1960-luvulla, kun Luumäen–Lappeenrannan oikorata valmistui. Raippo alennettiin laiturivaiheeksi vuonna 1968 ja miehittämättömäksi liikennepaikaksi seuraavana vuonna. Matkustajaliikenne lakkautettiin vuonna 1977. Kolmioraiteen Simolan puoleinen osa suljettiin vuonna 1996, jolloin Lappeenrannan radalle oli yhteys vain lännestä Raipon suunnasta. Raiposta ja Simolasta Lappeenrantaan johtanut rata purettiin pääosin vuonna 2003.


title: Raipon rautatieasema

text: Asemarakennuksen suunnitteli Jarl Ungern, ja se valmistui 1940. Se on siirretty 1990-luvun lopussa Helsinkiin.


title: Raipon rautatieasema

text: Raipossa sijaitsi neuvostoliittolaisia autoja edustaneen Oy Konela Ab:n maahantuontipiste, minkä vuoksi paikalle suuntautui runsas vaunukuormaliikenne Neuvostoliiton romahtamiseen saakka, vuoteen 1991.


title: Mytilínin arkeologinen museo

text: Mytilínin arkeologinen museo (; myös "Mytilenen arkeologinen museo") on arkeologinen museo Mytilínin kaupungissa Lesboksen saarella Kreikassa. Museolla on kaksi rakennusta, uusi ja vanha museo, jotka kummatkin sijaitsevat lähellä Mytilínin linnaa ja satamaa.


title: Mytilínin arkeologinen museo

text: Museo perustettiin vuonna 1935. Vuonna 1965 se siirtyi nykyiseen vanhaan museorakennukseen. Vanha museo toimii vuonna 1912 rakennetussa kaksikerroksisessa uusklassisessa huvilassa. Se kunnostettiin vuonna 1990 ja sen nykyinen näyttely perustettiin vuonna 1991. Uuden museorakennuksen rakentaminen alkoi vuonna 1984 ja se valmistui vuonna 1995. Sen nykyinen näyttely, joka on keskittynyt hellenistisen ja roomalaisen ajan Lesbokseen, perustettiin vuonna 1999.


title: Mytilínin arkeologinen museo

text: Vanhan museon näyttely esittelee Lesbosta neoliittiselta kaudelta roomalaiselle ajalle. Alakerrassa on neoliittisen ja pronssikauden esineistöä, mukaan lukien esineitä niin kutsutusta Pyhän Bartolomeuksen luolasta sekä Thermín pronssikautisesta asutuksesta. Yläkerrassa on esineistöä noin 900-luvulta eaa. 300-luvulle jaa. muun muassa antiikin Mytilenen ja Antissan kaivauksilta sekä yksityiskokoelmista. Museon pihalla on veistoksia, rakennusten osia ja piirtokirjoituksia.


title: Mytilínin arkeologinen museo

text: Uuden museon kokoelmat esittelevät päivittäistä poliittista, taloudellista ja uskonnollista elämää hellenistiseltä ajalta 200 luvulta eaa. roomalaiselle ajalle 300-luvulle jaa. Merkittävimpiin aarteisiin kuuluvat roomalaisen ajan niin kutsutuista Menandroksen, Telefoksen ja Euripoksen huviloista peräisin olevat lattiamosaiikit ja muut löydökset. Kokoelmiin kuuluu myös mm. hauta- ja votiivireliefejä sekä jumalia ja merkkihenkilöitä esittäviä veistoksia.


title: Raittila

text: Raittila on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:


title: Vapaudenpatsas (Mytilíni)

text:
Vapaudenpatsas () on pronssipatsas, joka sijaitsee Mytilínin kaupungissa Lesboksen saarella Kreikassa. Patsas on pystytetty kaupungin satamaan.
Vapaudenpatsaan on veistänyt kreikkalainen kuvanveistäjä Grigórios Zevgólis, ja sen on suunnitellut Lesboksella syntynyt taidemaalari Geórgios Iakovídis. Patsas on saanut innoituksensa New Yorkin Vapaudenpatsaasta, mutta ei kuitenkaan ole sen suora kopio. Patsaan lahjoitti eräs Yhdysvalloissa pitkään työskennellyt lesboslainen palattuaan takaisin kotimaahansa. Patsas valettiin Saksassa vuonna 1922 ja pystytettiin Mytilíniin vuonna 1930.


title: Vapaudenpatsas (Mytilíni)

text: Esikuvansa tavoin patsas esittää nuorta naista, joka pitää kohotetussa oikeassa kädessään soihtua ja katsoo merelle päin. Patsas on pystytetty marmoriselle jalustalle ja sen koko korkeus on 15 metriä. Patsas kunnioittaa Kreikan kansallissankareita ja sen juurelle lasketaan seppele aina Kreikan kansannousun muistopäivänä 25. maaliskuuta.


title: Suurten jumalten pyhäkkö

text: Suurten jumalten pyhäkkö () oli antiikin aikainen pyhäkköalue Samothraken (nykyinen Samothráki) saarella Kreikassa. Se oli Samothraken mysteerien eli niin kutsuttujen Suurten jumalten ("Megaloi Theoi") kultin keskus. Pyhäkön arkeologinen alue sijaitsee saaren luoteisosassa lähellä rannikkoa ja Palaiópolin kylää.


title: Suurten jumalten pyhäkkö

text: Suurten jumalten kultin alkuperä oli traakialainen ja esihelleeninen eli se edelsi kreikkalaisten tuloa saarelle. Alkuperäinen hedelmällisyys- ja mysteerikultti oli omistettu Aksieros-nimiselle suurelle äitijumalattarelle tai maaäidille sekä Kadmilos-nimiselle hedelmällisyyden jumalalle. Kun aiolialaiset kreikkalaiset tekivät saaresta siirtokuntansa noin vuonna 700 eaa., he omaksuivat saarella olleen varhaisemman kultin ja muuttivat sen kreikkalaiseen muotoon, jossa palvottiin niin kutsuttua Suurta äitijumalatarta, Kybeleä ja kabiireja. Samalla paikalla jo vanhastaan ollut äitijumalattaren alttari muutettiin osaksi uutta pyhäkkökokonaisuutta.