title: Iso Hanhijärvi

text: Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee aivan kantatien 66 tuntumassa Jouttijoen eteläpuolella sijaitsevan ojitetun Hanhisuon laidalla. Alue sijaitsee Siikanevan eteläpuolisen järviylängön itäpuolella. Järvi jakaantuu keskellä sijaitsevan niemen takia kahdeksi osaksi, joita yhdistävät toisiinsa 50 metriä leveä salmi. Niemen eteläpuolella sijaitsee Lussinlahti, jonka suorannalla on kuntarajan pyykki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suomaata. Järven eteläpäässä sijaitsee entinen maatila, joka on nykyään vapaa-ajankäytössä. Rakennuksille tulee tie kantatieltä. Juupajoen kuntaraja ylittää järven siten, että suurin osa järven eteläosasta jää Oriveden puolelle.


title: Iso Hanhijärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 152,6 metriä mpy. Järveen on johdettu itäpuolen Hanhisuolta suo-ojien laskuosuuksia. Niiden mukaan järveen laskevat myös Keskisen Hanhijärven, Konilammen, Pienen Hanhijärven ja Sinilammen vesiä. Järven eteläpäähän laskee pieni Aittolampi.


title: Iso Hanhijärvi

text: Vuoden 1957 peruskartassa Hanhijärven maatilan peltopalstat olivat vielä viljelyssä. Järveen oli johdettu kaksi ojaa. Toinen tuli Pikku-Hanhijärven kautta ja laski kaakkoisrantaan. Myös järven eteläpäähän laski oja, joka sai vetensä Hanhinevalta ja Aittolammilta. Isolta Hanhijärveltä alkanut laskuoja yhtyi Jouttijokeen eli Jouttipuroon, niin kuin sitä silloin kutsuttiin. Lussinlahdella oli kämppä. Vuoden 1977 kartassa pellot oli metsitetty, kämppä kadonnut ja suon ojitusta oli lisätty. Järven laskuoja lähtee Lussinlahdelta ja se virtaa alas mäeltä ja yhtyy Jouttijokeen.


title: Kuivajärvi (Juupajoki, Hyytiälä)

text: Kuivajärvi on Pirkanmaalla Juupajoella ja Ruovedellä Juupajoen Hyytiälän kylässä sijaitseva järvi. Järven rannalla sijaitsee Helsingin yliopiston Hyytiälän metsäasema.


title: Kuivajärvi (Juupajoki, Hyytiälä)

text: Järven pinta-ala on 64 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee kallioperän ruhjevyöhykkeellä, jonka kaakkoispuolelle on viimeisen jääkauden loppuvaiheessa kasautunut hiekkaa laajaksi Huikonkankaan sanduuriksi. Järven molemmilla sivuilla kohoaa matala ylänköalue, jonka yksittäisiä huippuja ovat Rytövuori ja Karhumäki. Järven ympäristön voisi luonnehtia erämaaksi, vaikka järven läheltä löytyykin vähäistä asutusta.


title: Kuivajärvi (Juupajoki, Hyytiälä)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0032 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,0 metriä ja suurin syvyys on 13,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee Hyytiälän metsäasemasta hieman pohjoiseen lähes kilometrin pituisessa yli kymmenmetrisessä syvänteessä. Myös järven pohjoispäässä on lähes yhtä syvää. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.


title: Kuivajärvi (Juupajoki, Hyytiälä)

text: Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Vain järven etelä- ja pohjoispäässä on soistunutta rantaa. Sen itärannalla, missä kalliot pilkistävät moreenin alta, esiintyy jyrkänteitä. Järven eteläpäässä sijaitsee haja-asutuksen tihentymä Hyytiälän kylä. Siellä on myös toiminnassa maatila. Muu asutus käsittää vielä parikymmentä taloutta. Rannoille on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet kantatieltä 66, joka ohittaa järven etelpään puolen kilometrin etäisyydeltä, sekä kantatieltä haarautuvilta maanteiltä. Kuntaraja ylittää järven eteläosan niin, että noin kaksi kolmasosaa jää Ruoveden ja loput Juupajoen puolelle.


title: Kuivajärvi (Juupajoki, Hyytiälä)

text: Järvi on tyypillinen boreaalisen vyöhykkeen järvi, joka luokitellaan mesotrofiseksi humusjärveksi. Järven vedenlaatua on tarkkailtu vuosien 1975–2008 aikana, sillä Hyytiälän tutkimusaseman jätevedet puhdistettiin asemalla ja johdettiin sitten järveen. Nykyään aseman jätevedet johdetaan Korkeakoskelle ja puhdistetaan siellä eikä velvoitetta seurata järven tilaa enää ole. Vedenväri on ruskea, mikä johtuu veden korkeasta humuspitoisuudesta. Veden happamuustaso on yleensä vaihdellut arvojen pH 5,8–6,1 välillä ja vesi on siten lievästi hapanta. Se lämpötilakerrostuu kesäisin ja jään alla talvisin. Kesä- ja talvikauden lopussa järven pohjan lähellä alusveden happipitoisuus laskee selvästi. Happitilanne voi kehittyä happivajeen tasolle asti, mutta tilanne laukeaa aina täyskierron jälkeen. Veden yleistaso ja hygieninen taso on hyvä, vaikka pintavedessä esiintyy toisinaan leväkukintoja.


title: Kuivajärvi (Juupajoki, Hyytiälä)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella Leppähampaanjoen valuma-alueeseen, jonka Huikonjoen valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,0 metriä mpy. Järven pitkästä rantaviivasta huolimatta järveen on johdettu vain muutama metsä- tai suo-oja. Loput ojista ovat luontaisia ja tulevat usein järvistä. Järven pohjoispäähän laskee Saarijärven laskuoja, johon laskee heti Mustalammi, mutta myös Pirttijärvi, Liutti ja Piikainlammi. Järven eteläpäähän laskevat yhteistä ojaa pitkin Ahvenlammi ja Ahvenjärvi. Eteläpäähän laskee myös Mämmioja, joka on molempien Mämmijärvien laskuoja. Järven oma laskuoja Kuivajärvenoja lähtee järven eteläpäästä ja virtaa Pehkusuon läpi jatkaen Jokihaarankankalta etelään Huikonjokena Tehtaanjärveen, mistä se jatkaa Juupajokena Kattilalahteen.


title: Kuivajärvi (Juupajoki, Hyytiälä)

text: Suuri osa järven länsirannasta kuuluu Kuivajärven metsän Natura 2000-ohjelman luonnonsuojelualueeseen (23 hehtaaria, FI0341012), joka on Vanhojen metsien suojeluohjelman kohde. Metsäalueella esiintyy luonnontilaisia kuusimetsiä ja kallioisilla alueilla mäntymetsää. Alueella elää muun muassa palokärki, pohjantikka ja pyy.


title: Kuivajärvi (Juupajoki, Hyytiälä)

text: Järven rannalla sijaitseva Helsingin yliopiston Hyytiälän metsäasema on yksi Museoviraston määrittelemistä Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Kuivajärvi (Juupajoki, Hyytiälä)

text: Hyytiälän tutkimusasema perustettiin Hyytiälään vuonna 1910 ja aseman ensimmäiset rakennukset rakennettiin sinne vuosina 1911–1912.


title: Kuivajärvi (Juupajoki, Hyytiälä)

text: Vuoden 1957 peruskartassa järven pohjoispäässä sijaitsi Karhulan maatila, mutta sen pellot oli metsitetty vuoden 1983 kartan julkaisemiseen mennessä. Korkeakosken kartassa Kuivajärvenojan nimi oli vielä Huikonjoki ja järven eteläpään tiloilla oli peltopalstoja molemmin puolin järven eteläpäätä. Järven länsipuolen pienet peltopalstat oli metsitetty vuoden 1977 kartassa.


title: Hirvijärvi (järvi Juupajoella)

text: Hirvijärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärvellä sijaitseva järvi.


title: Hirvijärvi (järvi Juupajoella)

text: Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Se on koillis-lounais-suuntaisena pitkä ja kapea, mutta sen keskellä sijaitseva Kahilanniemi kaventaa sen 100 metriä leveäksi. Sen rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä ja järven luoteispuoli on korkeiden mäkien reunustama. Korkeimmat mäet ovat Eskolanmäki, Kuusimäki ja Hirvivuori, jotka kohoavat 65 metrin korkeuteen. Järven lounaispäätä kutsutaan Luhtaanperäksi.


title: Hirvijärvi (järvi Juupajoella)

text: Järven haja-asutus muodostuu 15 taloudesta, joista neljä tai viisi ovat maatiloja. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä.


title: Hirvijärvi (järvi Juupajoella)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1977, 1987, 1988, 2000 ja 2005. Niiden tulosten mukaan järven ekologinen luokitus on hyvä. Järven veden humuspitoisuus on hieman kohonnut ja samoin ovat veden ravinnepitoisuudet, koska järvi luokitellaan karun ja lievästi rehevöityneen järven tasojen välille. Suuntaus on kuitenkin kohti rehevöitymistä ainakin fosforipitoisuuksien osalta. Tämä aiheuttaa osaltaan lämpötilakerrostuneisuuden vallitsessa alusvedessä happipitoisuuden vähenemistä, kun eliöt hengittävät ja ravinteet kuluttavat happea kemiallisesti. Veden happamuustaso on kohonnut 1970–1980-lukujen tasosta pH 6,2 nykyiseen tasoon pH 6,5. Järven virkistyskelpoisuusluokitus on hyvä.


title: Hirvijärvi (järvi Juupajoella)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järvi saa pääosan vedestään sen lounaispäähän laskevan Luhtaanjoen valuma-alueelta. Luhtaanjoki tulee Petääjärviltä ja se laskee matkallaan Rautalammin läpi. Koillispäähän laskee Lamminjärvi ja Salkinojaa myöten Muhujärvi. Järven vedenpinnan korkeus on 114,6 metriä mpy. ja sen laskujoki on Pajujoki, joka laskee Pylkinjärveen. Pajujoelle tulee pudotusta 6,4 metriä. Vesireitti jatkuu Pylkinjärven jälkeen sen omalla laskujoella, joka yhtyy Sahajokeen.


title: Vähä Petääjärvi

text: Vähä Petääjärvi , joka voidaan kirjoittaa myös Vähä-Petäjäjärvi , on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva järvi.


title: Vähä Petääjärvi

text: Järven pinta-ala on 59 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järven lahdet myötäilevät makisen ylänköalueen laaksoja ja siksi järven todellinen leveys on sen ulottuvuuksia pienempi. Se on suurimmillaan järven keskivaiheilla 350 metriä leveä. Järven pohjoispää haarautuu kahdeksi lahdeksi, joista luoteeseen työntyy 650 metriä pitkä Orilahti ja koilliseen työntyy toinen yli 650 metrinen lahti. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järven eteläpäässä sijaitsee pieni luoto ja Orilahdella 60 metriä pitkä saari. Järven rantaviivan pituus on 8,9 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Järven pohjoispäässä sijaitsee kaksi soistunutta lahdenpohjukkaa. Osa Petääjärven kylän haja-asutuksesta sijaitsee tämän järven ympäristössä. Talouksia on 12, joista mahdollisesti kuusi on maatiloja. Rannoille on rakennettu 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14291 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä.


title: Vähä Petääjärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1977, 1987, 1988, 2002, 2003, 2011 ja 2012. Tutkimustuloksien mukaan järvi vesi on humuspitoista, lievästi hapanta ja ravinteiden osalta lievästi rehevöitynyt. Talvella 2012 järven tila oli lähellä suomalaisen järven luonnontilaa eli se vastasi karun humusjärven tasoa. Järven vedenlaatu ja virkistyskäyttökelpoisuus ovat molemmat hyvät.


title: Vähä Petääjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy. Siihen laskee koillisesta valkeajoki, joka alkaa Pienestä Valkeajärvestä (1 ha). Lampeen tulee Iso Valkeajärven (39 ha) laskuoja ja kaakosta Heinäoja, jonka valuma-alueella sijaitsee toistakymmentä yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Muut järveen laskevat ojat ovat peltojen, metsien ja pieneten soiden kuivatusojia. Järven laskujoki on Luhtaanjoki, joka alskaa Orilahdesta. Se virtaa ensin Rautalammin (6 ha) läpi ja laskee sitten Hirvijärveen (73 ha), josta vesireitti jatkaa Pajujokena Pylkinjärveen (20 ha) ja jonka laskujoki yhtyy lopulta Sahajokeen.


title: Vähä Petääjärvi

text: Vuoden 1957 peruskartassa kartan ja nykykarttojen välillä ei ole merkittäviä eroja muuten kuin peltopalstojen laajuudessa. Peltoala on vuosikymmenten aikana hieman pienentynyt. Suurin muutos on vapaa-ajan asuntojen määrän suuruus.


title: Iso Petääjärvi

text: Iso Petääjärvi , joka voidaan kirjoittaa myös Iso-Petäjäjärvi , on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva järvi.


title: Iso Petääjärvi

text: Järven pinta-ala on 68 hehtaaria ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvi jää kumpumaisen ylänköaluen mäkien väliin niin, että järven todellinen leveys on sen ulottuvuuksia pienempi. Järvi on suurimmillaan sen eteläosassa noin 400 metriä leveä. Eteläosassa järvi leviää myös kahdeksi lahdeksi Lakkarinpohjaksi, jossa sijaitsee myös Housulahti, ja Ahvenlahdeksi. Pohjoispäässä järvi haarautuu Sammalniemen takia kahdeksi lahdeksi, josta luoteeseen työnyvän pohjukassa sijaitsee salmi Vähään Petääjärveen. Järven rantoja jyrkentävät sen lähellä kohoavat korkeat mäet. Eteläpään itärannalla kohoaa Ahvenvuori 54 metrin korkeuteen ja sen rinteet päättyvät Ahvenlahden jyrkänteisiin. Myös järven keskivaiheilla nousee jyrkänteisiä ja kallioisia mäkiä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Seudun haja-asutus on rantojen rinteiden vuoksi keskittynyt rantojen läheisyyteen. Talouksia on seitsemän, joista maatiloja on mahdollisesti kolme. Rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14291 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä. Petääjärven kylän muodostavat kummankin Petääjärven asutus.


title: Iso Petääjärvi

text: Järven vedenlaatua ei ole tutkittu, mutta sen sijaan Vähän Petääjärvessä kylläkin. Koska Iso Petääjärvi laskee Vähän Petääjärven kautta, kertoo alapuolisen järven tila myös yläpuolisen järven tilasta jotakin. Suurin osa Petääjärven kylän maanviljelyksestä sijaitsee Vähän Petääjärven rannoilla, niin Ison Petääjärven tila tulisi olla parempi kuin se on alajuoksulla. Vähä-Petääjärven veden laatu ja virkistyskäyttökelpoisuus ovat hyvät, joten niin ne ovat myös Isolla petääjärvellä.


title: Iso Petääjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy.Järvi on valuma-alueensa latvajärvi, sillä siihen ei laske muiden järvien ojia. Järveen on ainoastaan johdettu muutama metsien ja pikkusuon kuivatusoja.


title: Iso Petääjärvi

text: Vuoden 1957 peruskartassa järven rantoja ja myös mäkien rinteitä oli raivattu viljelyyn nykyistä enemmän. Nämä pellot tai niityt on nykyään metsitetty.


title: Ahvenjärvi (Orivesi, Ristijärvi)

text: Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Ristijärven lähellä sijaitseva järvi.


title: Ahvenjärvi (Orivesi, Ristijärvi)

text: Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen ja Längelmäen alueiden mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvi on kaksiosainen, koska sen keskivaiheilla sijaitsee yli 20 metriä leveä salmi, joka yhdistää pienemmän pohjoisosan eteläiseen osaan.Pohjoisosan itärannat ovat laajan mäen länsirinteitä. Rinteet kohoavat 40 metrin korkeuteen. Eteläisen osan etelärannoille ulottuvat Ahvenjärven vuoren ja yhden kallioiden mäen rinteet. Ahvenjärvenvuori kohoaa 25 metrin ja nimetön mäki 30 metrin korkeuteen. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta, joista suurimmalla on mökki. Se on 60 metriä pitkä ja sen pinta-ala on alle 15 aaria. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, joka on paikoin kalliopohjaista. Sen rannoilla sijaitsee yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299.


title: Ahvenjärvi (Orivesi, Ristijärvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 150,3 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme lyhyttä metsäojaa. Peipposenmeri on pieni lampi samannimisellä suolla. Sen valuma-alueeseen kuuluu myös ylempänä ylängöllä sijaitseva Syväjärvi, jolla ei ole laskuojaa. Sille ei ole piirretty karttoihin laskuojaa, mutta sellainen on välillä olemassa. Todennäköisin vesireitti kulkee Haukijärven kautta Kartiskajärveen. Tämä vesireitti jatkaa Heinäojaa myöten Vähään Petääjärveen.


title: Ahvenjärvi (Orivesi, Ristijärvi)

text: Vuoden 1958 peruskartassa on järven laskuoja merkitty virtaavan Haukijärveen. Tuolloin oli järvi autio metsäjärvi, jonne tuli muualta joitakin polkuja. Seuraavassa vuoden 1977 kartassa oli Peipposenmeren suo ojitettu ja sekä saaressa että Ahvenjärvenvuoren rannassa sijaitsi mökit. Järvelle ei johtanut varsinaisia autoteitä.


title: Muhujärvi

text: Muhujärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärven lähellä sijaitseva järvi.


title: Muhujärvi

text: Järven pinta-ala on 159 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Se sijaitsee kallioisella ja mäkisellä ylängöllä, jota erisuuntaiset kalliomurrokset halkovat. Erityisesti järven kaakkoispuolella sijaitsee korkeita ja jyrkkärantaisia mäkiä. Niitä ovat esimerkiksi Tuohivuori, Tukkivuori, Markunvuori, Kulovuori ja Lahdenvuori. Tukkivuori kohoaa lähes 80 metrin korkeuteen. Mäkien rinteet putoavat monin kohdin suoraan veteen. Järven selälle työntyy kolme niemeä niin, että niiden viereen muodostuu kolme lahtea. Näin muodostuva Soikanlahti on 650 metriä pitkä ja 130 metriä leveä. Myös Tukkilahti on kahden niemen väliin jäävä laasuinen lahti. Sen rannat ovat jyrkänteiden reunustamat. Kallioperän murroksiin on syntyneet lounaaseen työntyvä 800 metrinen Muhulahti. Sama murros aiheuttaa Suvitienlahden koilliseen päin. Pohjoiseen työntyvä Mustalahti kääntyy lopuksi takaisin päin. Lahden perältä saa alkuunsa Salkinoja. Mustalahden poikki on rakennettu pengertie.


title: Muhujärvi

text: Järvellä on kartan mukaan kuusi saarta. Niistä viisi sijaitsevat järven selällä. Miiansaari on suurin saari, jolla on pituutta 150 metriä ja sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria. Muuta saaret ovat Nälkäsaari, Tyhjäsaari ja Mäntysaari. Tukkilahdella oleva saari on nimeltään Latosaari. Miiansaarella, Nälkäsaarlla ja kartassa nimetömällä saarella on vapaa-ajan asuntoja.


title: Muhujärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 14,8 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. peltoja ulottuu rantaan asti sen pohjoisosissa ja eteläisessä niemessä. Järven lähiympäristön haja-asutus muodostuu kymmenestä taloudesta, joista kolme ovat maatiloja. Järven rannoille on rakennettu 25 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Hirvijärven läpi kulkevalta yhdystieltä 14299.


title: Muhujärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1975, 1993 ja 2012. Tutkimusten mukaan järvi on kirkasvetinen ja karu järvi. Myös veden humuspitoisuudet ovat pienet. Veden happamuustaso vaihtelee pH 6,5–7,0 ja vesi on tämän mukaan lievästi happamana normaalitasolla. Veden happitilanne on hyvä. Järven vedenlaatu ja virkistyskelpoisuus ovat molemmat erinomaisella tasolla.


title: Muhujärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,1 metriä mpy. Muutaman metsäojan lisäksi järveen laskee Mustijärvi (8 ha) etelästä Tukkilahteen ja Lauttanen (12 ha) pienen Vaippasen kautta Muhulahteen. Niskasjärvi (2 ha) ja Mustijärvi laskevat vuorostaan Lauttaseen. Järven pohjoispuolella oleva kuivatettu järvi paskolammi on laskenut aikanaan Soikanlahteen. Muhujärven laskuoja Salkinoja lähtee Mustalahdelta pohjoiseen, jossa se laskee 650 metrin jälkeen Hirvijärveen (73 ha). Ojalle tulee pudotusta tällä matkalla 4,5 metriä. Vesireitin vedet jatkavat Pylkinjärven (20 ha) kautta Sahajokeen.


title: Muhujärvi

text: Vuoden 1958 peruskartassa Mustalahden ylittävä pengertie näkyy jo kartassa.


title: Lauttastenjärvi

text: Lauttastenjärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärvellä sijaitseva järvi.


title: Lauttastenjärvi

text: Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Tällaisia mäkiä ovat esimerkiksi Tielevonvuori, Lauttasvuori ja Kissannokanmäki. Eräät rannat ovat jyrkkiä, vaikka edellä lueteltujen mäkien huiput sijaitsevat kauempana. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299, joka kulkee Ristijärven ja Hirvijärven välillä. Jämsän vastainen raja ohittaa sen 150 metrin etäisyydellä.


title: Lauttastenjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,2 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsäojaa, joista yksi tuo pienen Lilvasjärven vesiä. Järven oma laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se laskee 1,5 kilometrin päässä Lamminjärveen. Vesireitti jatkuu alemmaksi ja päättyy lopulta Sahajokeen.


title: Lauttastenjärvi

text: Vuoden 1958 peruskartassa oli järven itäpäässä ja länsipäässä peltomaita, jotka kuuluivat kahdelle maatilalle. Seuraavassa vuoden 1977 kartassa oli itäpään rantaan ulottuvat pellot metsitetty. Länsipään maatila on luopunut viljelystä vuoden 1986 kartan julkaisun jälkeen.


title: Väihijärvi

text: Väihijärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärvellä sijaitseva järvi.


title: Väihijärvi

text: Järven pinta-ala on 58 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee itä-lämsi-suuntaisesti ja se on verrattain kapea järvi. Järven etelärannat ja koillisrannat ovat korkeiden mäkien rinteitä, mutta muualla ovat rannat alavia. Esimerkiksi Kissannokanmäki kohoaa 55 metrin korkeuteen. Muut etelärannan mäet ovat saman korkuisia. Järven länsipäätä kutsutaan Jussilanpääksi. Järven keskivaiheilla on vastarannoilla Leponokka ja Kissannokka nimiset pyöreät niemet. Kissannokan itäpuolelle jää 350 metriä pitkä Kylmälahti. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuunottamatta pieniä peltopalstoja itäpäässä ja Kylmälahdella. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu neljästä taloudesta, joista kaksi saattaa viljellä maata, sekä 30 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet Hirvijärveltä. Oriveden kuntaraja ohittaa järven kaakkoispään 700 metrin päästä.


title: Väihijärvi

text: Väihijärven valuma-alue on pääasiassa metsämaata, mutta sen rannoilla on kohtalaisesti vapaa-ajan asutusta. Järven vedenlaadusta on tutkimustuloksia vuosilta 1977, 1984, 1986, 1987 ja 2005. Niiden mukaan vesi on kirkasta ja sen humuspitoisuus on vähäistä. Vedenväri on 30-40 mg Pt/l. Järvi ravinteiltaan karu metsäjärvi, joka ei ole havaittu rehevöityneen tai happamoituneen koskaan. Veden kokonaisfosforipitoisuus on noin 10 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l). Väihijärven veden laatu ja virkistyskäyttökelpoisuus ovat erinomaista tasoa.


title: Väihijärvi

text: Väihijärvessä pidettiin kalastuskirjanpitoa vuonna 2001. Eniten saatiin saaliiksi pääasiassa haukea ja siikaa, mutta saaiiksi tuli myös madetta ja ahventa. Järveen on istutettu kalaa. Vuonna 2001 laskettiin järveen pieni määrä harjusta ja vuosina 2003, 2006 ja 2008 planktonsiikaa.


title: Väihijärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,8 metriä mpy. Eteläiseltä metsäalueelta laskee järveen kolme metsäojaa ja idästä Pontikkaojan länteen laskeva jatke. Järven laskuoja on Väikkisuonoja, joka lähtee Leponokan kainalosta Hirvijärveltä tulevan tien alta. Oja virtaa 2,8 kilometriä Väikkisuon läpi meanderoiden ja se laskee Rassinjärveen, jonka jälkeen vesireitti jatkuu Rassinojana Hulippaaseen. Hulipas on Sahajoen lähdejärvi.


title: Väihijärvi

text: Vuoden 1958 peruskartassa lahden nimenä oli Kylmälänlahti ja sen niemenä Kissaniemi. Kulmakunnalla oli enemmän peltomaata, joista on nykyään jäljellä enää neljäsosa.


title: Hulipas (järvi)

text: Hulipas on Pirkanmaalla Juupajoella Hulippaan kylässä sijaitseva järvi.


title: Hulipas (järvi)

text: Järven pinta-ala on 70 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvi on pitkänomainen, mutta sillä on pohjoisrannassa leveä Riihenlahti ja sen koillispäätä kutustaan Liesinpääksi. Riihenlahden kummallakin puolelta järvelle työntyy niemet. Läntinen niemi on 150 metriä pitkä ja hieman kapea Saarimaa. Itäinen niemi Kuoppaniemi on raivattu osittain peltomaaksi. Vaikka järvi on matala, on siinä kartan mukaan yksi nimetön saari ja se sijaitsee Riihenlahden edustalla. Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä. Sen etelärannat ovat jyrkkärinteistä metsämaata ja pohjoisrannat alavaa metsä- ja peltomaata. Jyrkät rinteen nousevat Pajavuorelle, joka sijaitsee järven koillispuolella, ja Pylkinvuorelle, joka kohoaa järven eteläpuolella. Molemmilla vuorilla on ylärinteillä jyrkänteet, jotka näkyvät järvelle. Pajavuoren rinteet kohoavat 60 metrin ja Pylkinvuoren 45 metrin korkeuteen. Vuorten väliin jää laakso, jota pitkin Rassinoja laskee suon läpi ja maatilan vierestä järveen. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu noin 15 taloudesta, joista ehkä viisi on maatiloja. Rannoille on rakennettu 24 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet kantatieltä 58 ja yhdystieltä 3421 sekä paikallisilta kyläteiltä.


title: Hulipas (järvi)

text: Vuonna 2016 on jätetty hakemus järven vedenpinnan keskivedenkorkeuden (MW) nostamiseksi 0,31 metriä ja alivedenkorkeutta (MNW) kesän osalta nostetaan keskimäärin 0,50 metriä. Hakemus on hyväksytty vuonna 2018, mutta on vielä toteutustaan vaille. Hakemuksessa pyydetään lupaa rakentaa Sahajokeen noin 260 metriä järven luusuasta kiinteä pohjapato.


title: Hulipas (järvi)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu kuudesti vuosina 1966, 1977, 1987 ja 2005. Niiden tulokset ovat viitteellisiä ja antavat yleisnäkymän järven tilan kehittymiselle. Vedenväri on vaihdellut arvojen 75–170 milligrammaa litrassa vettä (mg Pt/l) ja veden kemiallinen hapenkulutus arvojen 10–17 milligrammaa litrassa vettä (mg/l). Näiden kahden tuloksen mukaan järvi on luokiteltu runsashumuksiseksi ja ruskeavetiseksi järveksi. Veden happamuustaso on vaihdellut arvojen pH 5,5–6,9 välillä. Sen alkaliteetti on ollut 0,04–0,16 eli vaikka vesi on hapahkoa, niin sen puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävän ja hyvän välillä. Arvot ovat nyt lievästi paremmat kuin 1980-luvulla.


title: Hulipas (järvi)

text: Hulippaan ravinnepitoisuudet ovat vaihdelleet kokonaisfosforipitoisuuden osalta välillä 18–50 mikrogrammaa litralta vettä (μg/l). Suurimmillaan kokonaisfosfori oli vuonna 1987, jolloin järvessä esiintyi happikatoa. Vuonna 2005 oli kokonaisfosfori 24 μg/l, mikä asiantuntijoiden mielestä oli järvelle normaali tilanne. Heidän arvionsa mukaan se jää yleensä arvojen 20–30 μg/l. Kokonaistyppipitoisuudet ovat vaihdelleet 410–600 μg/l. Vuonna 2005 se oli 590 μg/l. Näiden lukujen valossa järvi on luokiteltu lievästi rehevöityneeksi tai keskiravinteiseksi.


title: Hulipas (järvi)

text: Järven kalastoa on kartoitettu ranta-asukkaille tehdyn kyselyn avulla. Yleisimmät saaliskalat ovat olleet hauki, ahven, kiiski, särki ja lahna. Madetta saatiin viimeksi 1980-luvulla. Järveen on istutettu peledsiikaa, jota saatiin 1970- ja 1980-luvuilla. Hulipas ei ole varsinainen lintujärvi, missä esiintyisi lintuyhdyskuntia. Järvellä pesii paikallisten asukkaiden mukaan runsaasti vesilintuja, joita syksyisin myös metsästetään.


title: Hulipas (järvi)

text: Pääosa järven kasvustosta viihtyy riippumatta veden ravinteisuudesta. Vallitsevia ilmaversoisia lajeja ovat järvikorte ja järviruoko, kelluvalehtisiä lajeja ulpukka, siimapalpakko ja uistinvita. Järvellä kasvaa harvinaisena kovalla järvenpohjalla viihtyvä lahnanruoho. Kahdella kasvupaikalla tavataan osmankäämiä. Etelärannan jyrkänteiden alla vesikasvillisuusvyöhyke on kapea, mutta matalilla pohjoisrannoilla se on leveä. Matalissa lahdissa uistinvitaa ja siimapalpakkoa on tiheänä kasvustona. Järveltä ei havaittu harvinaisia kasvilajeja.


title: Hulipas (järvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,0 metriä mpy. Huippaan pohjoispuolella on suot ojitettu ja niiden kuivatusvedet laskevat pieniä johto-ojia myöten Hulippaan peltojen läpi järven pohjoisrantaan. Osa suo-ojista yhtyvät lännessä virtaavaan ja Ala-Lylyjärvestä alkavaan Ellinojaan (Ellinjokeen ). Tällainen suo on Päijänteensuo, jossa sijaitsevat lammet Iso-Päijänne, Pikku-Päijänne, Kirvesjärvi ja niiden eteläpuolella Mutalammi. Hulipas on siinä mielessä Sahajoen valuma-alueen yläjuoksun pääjärvi, että siihen laskee kolmelta suunnalta pienempien valuma-alueiden vedet. Rassinoja tulee etelästä Rassinjärvestä, johon laskee Väihijärven laskuoja Väikkisuonoja. Rassinojaan laskee myös Pajavuorella sijaitseva Paskolammi, vaikka sillä ei ole kartoissa laskuojaa. Koillisessa sijaitseva Iso-Liesi laskee Pikku-Liesin kautta Hulippaan itäpäähän. Iso-Liesiin laskevat myös ojitettujen Isosuon kuivatusvedet ja Hauinvetemän kautta Hauinvetämänsuon kuivatusvedet. Tulippaan laskujoki Sahajoki laskee 8,5 kilometrin päässä Kopsamoon. Sahajoella on pudotusta yli 27 metriä.


title: Hulipas (järvi)

text: Vuoden 1957 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Hulipasjärvi”. Näin oli vielä vuoden 1964 kartassa, mutta nimi lyheni muotoon ”Hulipas” vuoden 1979 karttaan. Viimeisessä kartassa on myös Päijänteensuo ojitettu ja sen suolammet yhdistettu ojilla toisiinsa. Nämä laskivat sitten Ellinjokeen, joka laskee järven lounaispäähän.


title: Iso-Liesi

text: Iso-Liesi on Pirkanmaalla Juupajoella ja Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi.


title: Iso-Liesi

text: Järven pinta-ala on 122 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se sijaitsee Tulippaan yläpuolella valuma-alueensa latvoilla. Järven kaakkoispuolella kohoaa Liesivuori, joka kohoaa yli 70 metrin korkeuteen. Tästä huolimatta rantaan putoavat rinteet ovat Liesivuorella loivemmat kuin kahdessa muussa kohdassa. Rimminlahteen laskeutuvat Venäläisvuoren rinteet ja järven pohjoisrantojen rinteet ovat edellisiä jyrkemmät. Järven länsipuolella kohoaa matala Pahavuori. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, jota rikkoon kallioiset rannat vain kymmenessä kohtaa. Järven ainoa peltopalsta viettää länsirantaan, mutta järvellä ole maatila. Haja-asutus rajoittuu yhteentalouteen, mutta rannoilla on vielä lisäksi 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3421 tai järven itäpuolelta kiertävän kylätieltä. Venäläisvuorella sijaitsee Juupavaaran laskettelurinteet. Jämsän puolella järven itäpäässä sijaitsee Liesin kämppä.


title: Iso-Liesi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vesinäyttein vuosina 1975, 1988, 1989, 1990, 1992, 1995 ja 2010. Lisäksi vettä tutkittiin Rimminlahdesta vuosina 2012–2015, mutta niiden tuloksia ei ole julkaistu. Järven valuma-alue on metsämaata ja Isosuolla suomaata. Tämän vuoksi vedenväri on rusekaa ja sisältää humusta jonkin verran. Vesi on kuitenkin kirkasta. Humuspitoisuuden takia vesi on lievästi hapanta. Järven suuren syvyyden takia se lämpötilakerrostuu voimakkaasti niin, että alusvesi pysyy kylmänä jo alle kymmenessä metrissä. Alusveden happipitoisuudet ovat hyvät. Veden ravinnepitoisuudet ovat luontaiseen järveen verrattuna lievästi koholla. Ilmeisesti tämä on aiheuttanut myös veden happamuustason kasvua, vaikka se on vielä pysynyt happaman puolella. Iso-Liesijärvi soveltuu virkistyskäyttöön hyvin.


title: Iso-Liesi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,9 metriä mpy. Samassa mäkien välisessä painanteessa sijaitsevat Lettolammi, jonka oja laskee Rimminlahteen, ja tähän samaan ojaan yhtyvä Rimminlammi. Järveen laskee metsäojia mäkien välisistä laaksoista, mutta merkittävimmät pienojat laskevat pohjoisrantaan. Ne ovat Hetto-Kylliön laskuoja, ja Musta-Kylliön laskuoja, jonka kautta laskevat myös Iso-Kylliö ja Ylimmäinen-Kylliö. Suurin vaikutus järveen lienee Hauinvetämän laskuojalla, johon yhtyvät myös Hauinvetämänsuon kuivatusojat ja laajemman ojitetun Isosuon laskuoja. Järven laskuoja lähtee järven lounaispäästä ja virtaa Pikku-Liesin läpi laskien Hulippaaseen, joka on Sahajoen pääjärvi. Laskuojalla on pudostusta 2,0 metriä Pikku-Liesiin ja ja siitä 3,9 metriä Hulippaaseen.


title: Iso-Liesi

text: Vuoden 1958 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin vielä ”Liesjärvi”. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa nimi oli nykyinen ”Iso-Liesi”. järvellä sijaitsi viisi maatilaa, joidan peltoalasta on jäljellä vain yksi palsta länsirannasta länteen. Maatilan lopetuksen yhteydessä rannoille ilmaantui vapaa-asuntojen rivistö. Lettolammi oli aikaisemmin pieni suolampare, joka on vuoden 1988 kartan jälkeen ilmeisesti padottu suuremmaksi lammeksi.


title: Ala-Lylyjärvi (Juupajoki)

text: Ala-Lylyjärvi on Pirkanmaalla Juupajoella Lylyn kylässä sijaitseva järvi.


title: Ala-Lylyjärvi (Juupajoki)

text: Järven pinta-ala on 77 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen järvenselkä on avoin. Järven itäpuolella työntyy kaakkoon päin yli 600 metriä pitkä lahti. Järven eteläpäässä sijaitsee Kylmälahti, jonne suot laskevat vetensä. Pohjoisrannasta työntyy syvempään veteen lähes 100 metriä pitkä penger, jonka päässä sijaitsee saarimainen jatke. Täältä näkee järven jokaiseen poukamaan hyvin. Järvelle näkyy lähes 40 metriä korkea Niemenvuoren Helaakalliot, joiden rinteet laskevat etelärantaan. Järven rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata tai matalan rannan luhtaa. Järven länsi- ja pohjoisrannat ovat asutuksen valtaamat ja rantojen takamaat on raivattu peltomaiksi. Haja-asutusta, joka muodostaa Lylyn kylän, levittäytyy eri puolille järven rantoja ja niiden välissä on rannoille rakennettu myös vapaa-ajan asuntoja. Niille tulee tiet kantatieltä 58, yhdystieltä 14293 ja yhdystieltä 3422. Järven länsirantaa seuraa etelä-pohjois-suuntainen Tampere–Haapamäki-rautatie, jonka entinen Lylyn rautatieasema on järven rannan tuntumassa.


title: Ala-Lylyjärvi (Juupajoki)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. Ala-Lylyjärvi on Ellinojan (tai Ellinjoen) pääjärvi, jonka kautta latva-alueen vedet virtaavat Hulippaaseen ja siitä Sahajokeen. Tärkein tulo-oja on Ylä-Lylyjärven laskuoja, joka tuo myös Iso-Karvian vedet mukanaan. Pohjoisrantaan laskee Murojärvestä sen laskuoja ja Kalliojärvestä toinen oja, jotka yhtyvät ennen Ala-Lylyjärveen tulemistaan. Merkittävä vaikutus järven ravinnetilaan on ojitetun Lylysuon laskuvesillä. Ellinoja lähtee lähtee pitkän lahden pohjukasta ja laskee 2,4 kilometrin päässä Hulippaaseen. Joelle tulee sillä välillä pudotusta 5,2 metriä.


title: Ala-Lylyjärvi (Juupajoki)

text: Järvestä otetaan vuosittain vesinäytteitä Lylyn kylän jätevedenpuhdistamon velvoitetarkkailuna, joka on alkanut vuonna 1988. Järven valuma-alueen yläpuollisen karun metsäalueen valunta ei tuota sen järviin kuormitusta ja sen vedenlaatu onkin hyvä. Puhdistamolta tulevien vesien laskennallinenkin vaikutus on järviveden kokonaisfosforipitoisuuteen alle 1 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l) ja kokonaistyppipitoisuuteen vain 69 µg/l. Järven rehevöityminen johtuu haja-asutuksen ja ojitetun Lylysuon kuormituksesta, joka voimistuu ajoittain runsaiden sateiden aikana.


title: Ala-Lylyjärvi (Juupajoki)

text: Ala-Lylyjärvi on matala ja runsashumuksinen järvi. Sen vesi on lievästi hapanta ja sen vesi on talvisin lievästi rehevää ja kesäisin rehevää. Järven vesi lämpötilakerrostuu kesäisin ja talvisin sen syvänteeseen. Syvänteen alusvesi on loppukesäisin hapetonta ja hapettomissa oloissa pohjalta vapautuu veteen fosforia sisäisen kuormituksen takia. Järven happitilanne on talvisin kesäaikaa parempi, vaikka silloinkin alusvedessä on happipitoisuuden alenemista. Veden klorofyllipitoisuus, joka osoittaa levien määrää, on ollut kesäisin korkea. Veden hygieeninen laatu on ollut hyvä. Järven virkistyskelpoisuus luokitellaan hyväksi, mutta vedenlaatua heikentävät yllä mainitut puutteet.


title: Ala-Lylyjärvi (Juupajoki)

text: Järven kalalajisto on monipuolinen ja lajien runsaussuhteet ovat tasapainossa.


title: Ala-Lylyjärvi (Juupajoki)

text: Vielä vuoden 1964 peruskartassa järven nimenä oli ”Iso Lylyjärvi”, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa luki jo ”Ala-Lylyjärvi”. Pohjoisrannasta lakkautetulta koululta tuleva penger puuttui vielä vuoden 1964 kartasta, mutta se on merkitty jo 1979 karttaan.


title: Danny Green

text: Daniel Richard ”Danny” Green jr. (s. 22. kesäkuuta 1987 North Babylon, New York) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän edustaa NBA-joukkue Toronto Raptorsia.


title: Danny Green

text: Green pelasi Pohjois-Carolinan yliopistossa ja varattiin NBA:han 46. pelaajana . NBA:ssa hän edusti Cleveland Cavaliersia kaudella 2009–2010, minkä jälkeen hän siirtyi San Antonio Spursiin. Vuonna 2014 hän voitti San Antonio Spursin joukkueessa NBA:n mestaruuden. Hänet valittiin NBA-kauden 2016–2017 kakkospuolustustähdistöön.


title: Danny Green

text: Kaudeksi 2018–2019 Green siirtyi Toronto Raptorsiin.


title: Ylä-Lylyjärvi

text: Ylä-Lylyjärvi on Pirkanmaalla Juupajoella Lylyn kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Ylä-Lylyjärvi

text: Järven pinta-ala on 70 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Lylyn lounaispuolella Ala-Lylyjärven lähellä ja sen lounaispuolella kohoaa muutamia mäkiä, jonka vuoksi se myös laskee Ala-Lylyjärveen. Korkein mäki on eteläpuolella nouseva Pirunvuori, jonka laki kohoaa 60 metrin korkeuteen. Muut lounaispuolen mäet kohoavat vain 40 metrin korkeuteen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen järvenselkä on avoin. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta laskuojan alavassa ympäristössä sijaitsevia peltoja. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu viidestä taloudesta, joista kaksi on maatiloja, sekä rannoille rakennetusta 15 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet järven itärantaan tulevalta yhdystieltä 14293. Yhdystien kohdalla on rannassa uimaranta.


title: Ylä-Lylyjärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1966, 1977, 1986, 1987 ja 2005. Lisäksi uimarannan vedestä otetaan vuosittain bakteerinäytteitä. Mittausten mukaan se voidaan luokitella humuspitoisiin järviin, jonka ravinnetasot ovat olleet karun ja lievästi rehevöityneiden järvien tasolla. Nämä arvot vaihtelevat sadannan voimakkuuden mukaan, mutta veden happamuustaso on normaali. Sekä järven vedenlaatu että sen virkistyskäyttökelpoisuus ovat molemmat hyvää tasoa.


title: Ylä-Lylyjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,5 metriä mpy. Järveen on ympäristöstä johdettu tai siihen on luontaisesti laskenut kahdeksan metsä- tai pelto-ojaa. Holioja, joka on Iso-Karvian laskuoja, virtaa peltojen halki ja laskee järven länsirantaan. Lyödynoja laskee järven luoteisrantaan ja sen kautta tulevat Lepolammin ja joidenkin muiden yläpuolisten järvien vedet. Järven laskuoja lähtee sen koillisrannasta ja se laksee 700 metrin päässä Ala-Lylyjärveen. Ojalla on pudostusta noin 30 senttimetriä.


title: Ylä-Lylyjärvi

text: Vuoden 1964 peruskartassa järven nimi oli vielä ”Vähä Lylyjärvi” ja ”Karvianjärvestä” laskeva Holioja oli ”Myllyoja”. Myllyojan ja Ylä-Lylyjärven pohjoisrannoilla on monia peltopalstija, joista nykyään on enää jäljellä yksi laskuojan pohjoispuolella ja toinen nykyisen Holiojan varrelta. Vuoden 1979 karttaan nimet oli muutetty nykykäytännön mukaisiksi.


title: Iso-Karvia

text: Iso-Karvia on Pirkanmaalla Juupajoella Lylystä 2,5 kilometriä länteen Ruoveden kunnanrajan tuntumassa sijaitseva järvi.


title: Iso-Karvia

text: Järven pinta-ala on 62 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvi on pitkän muotoinen ja sen eteläpää päättyy Karvianlahteen. Se sijaitsee korkeiden mäkien välisessä painanteessa. Mäkien jyrkät rinteet tekevät pohjoispuoliskon rannoista melko jyrkkiäkin. Niemennenä on itärannalla sijaitseva korkea mäki, jolla on lähes 40 metriä korkeutta. Vastarannalla laskeutuu järveen Loukasvuoren rinteet, jotka ovat 30 metriä korkeat. Vuoren huippu sijaitsee kauempana ja se yltää yli 45 metriä järveä korkeammalle. Järven eteläpäässä kohoavat hieman kauempana Paltanmäki ja Hallamäki. Järvellä on kartan mukaan neljä tai viisi saarta , joista suurimman nimi on Saarikallio. Saaret sijaitsevat rannan tuntumassa ja Saarikallio sijaitsee järven keskivaiheilla sen itärannan tuntumassa. Järven rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaastoa. Sen haja-asutus muodostuu yhdestä taloudesta, joka on entinen maatila. Muut rakennukset ovat rannoilla sijaitsevia vapaa-ajan asuntoja. Niitä on 34 ja niile tulee tiet yhdystieltä 14293.


title: Iso-Karvia

text: Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1972, 1977, 1994 ja 1995. Koska se on Lylyjärvien valuma-alueen latvajärviä, on sen valuma-alue pieni ja sen vesi vahtuu hitaasti. Valuma-alueella on kuitenkin pinta-alana vain vähän metsämaata ja siksi vesi on väritöntä ja kirkasta. Vesi on hapanta, sillä veden happamuustaso vaihtelee pH 5,8–6,0, mutta toisaalta veden puskurikyky happamoitumista vastaan on kohtuullinen. Järven happitilanne on erittäin hyvä eikä lämpötilakerrostumisen aikana esiinny alusvedessäkään happivajetta. Veden ravinnetasot ovat karun järven tasolla. Kokonaisfosforipitoisuus on ollut vain 6 mikrogrammaa litrassa eli hyvin alhainen. Levämäärät ovat olleet pienet ja veden näkösyvyys on välillä jopa 5 metriä. Järven virkistyskelpoisuus ja samalla vedenlaatu ovat erinomaiset.


title: Iso-Karvia

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy. Järven laskuoja Holioja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee 1,5 kilometrin päässä Yli-Lylyjärveen. Ojalle tulee matkalla pudotusta 20,8 metriä.


title: Iso-Karvia

text: Vuoden 1964 peruskartassa järveä kutsuttiin vielä nimellä ”Karvianjärvi”, mutta se muuttui kartoissa vuodesta 1979 alkaen Iso-Karviaksi. Samoin oli järven laskuoja aluksi ”Myllyoja”, mutta se on nykyään nimeltään Holioja. Vuoden 1954 kartassa on järven pohjoispäässä maatila ja sen eteläpäässä kaksi maatilaa. Laskuojan varrella on kartassa kaksi maatilaa lisää, joten laskuojan ympärillä olevat pellot jakautuvat jollakin tavalla niiden kesken.


title: Iso Kukkojärvi

text: Iso Kukkojärvi on Pirkanmaalla Oriveden Talviaisissa sijaitseva järvi.


title: Iso Kukkojärvi

text: Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvi sijaitsee kallioruhjeita täynnä olevalla ylänköalueella. Se on suuren L-kirjaimen muotoinen, jonka jalka on itä-länsi-suuntainen ja 1,2 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se jää Jampinvuoren ja Sysikuoppamäen väliin ja sen rannat ovat jyrkkiä metsärinteitä. Jampinvuori kohoaa 70 metrin korkeuteen ja Sysikuopanmäen rinteet yli 60 metrin korkeuteen. L-kirjaimen pohjois-etelä-suuntainen osa on vasemmalle aukeavan kuunsirpin muotoinen. Tämä osa on 1,0 kilometriä pitkä ja 340 metriä leveä. Sen rannat ovat alavaa metsämaastoa ja järven pohjoispää tunnetaan nimellä Tonkinlahti. Järvenosat yhtyvät Kukkojärven maatilan kohdalla, jossa salmen leveys on 100 metriä. Salmen luoteispuolella sijaitsee järven ainoa nimetön saari. Salmen yli aukeaa Jampinvuoren lounaispuolen jyrkänteiden päältä hyvät näkymät. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja sen rannat ovat kuivaa metsämaastoa. Alueen haja-asutus muodostuu neljästä taloudesta, joista kaksi on maatiloja. Rannoille on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 9 lähtevältä ja Kokkilaan menevältä tieltä sekä Talviaista ja Petääjärveä yhdistävältä tieltä.


title: Iso Kukkojärvi

text: Järven valuma-alue on sen tilavuuteen nähden pieni, joten vesi vaihtuu järvessä varsin htaasti. Veden laskennallinen viipymä on 764 vuorokautta eli noin 2,1 vuotta. Valuma-alue on pääosin metsämaata, mutta sen joukossa on hieman suota ja joitakin pieniä peltopalstoja. Näiden seikkojen vuoksi järven vesi on kirkasta, lähes väritöntä ja siinä on vain vähän humusta. Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1983 ja 1995. Tutkimustan mukaan veden humusleima on kemiallisen hapenkulutuksen perusteella kohtalainen, mutta siitä huolimatta lievästi hapanta. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on vaihdellut välttävästä tyydyttävään. Vedessä on ravinnekuormitusta vain vähän ja se muistuttaa luonnotilaista karua järveä. Veden kokonaisfosforipitoisuudet vaihteleva karun järven raja-arvon 12 mikrogrammaa litrassa (μg/l) vettä molemmin puolin. Kokonaistyppipitoisuudet ovat luontaisen suomalaisen järven tasolla. Tutkimusaineisto sisältää vain talvella otettuja näytteitä, mutta pitoisuuksien ei otaksuta kasvavan suuriksi kesälläkään. Veden happitilanne oli tutkimuksen aikana hyvä. Koska järvi on kapea ja tuulilta suojassa, syntyy siihen helposti lämpötilakerrostumista. Pohjan lähelle alusveteen syntyy suomalaisissa järvissä yleensä happitalouden ongelmia. Koska Isossa Kukkojärvessä on vain vähän ravinteitä, ei sen alusveteen ole syntynyt suurempia ongelmia. Järvi soveltuu virkistyskäyttöön erinomaisesti.


title: Iso Kukkojärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Ulpukkaojan valuma-alueeseen (35.757) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,4 metriä mpy. Järveen on johdettu vain muutama metsäoja ja niistäkin vain Kalatonjärven laskuoja tuo ojitetun Isosuon kuivatusvesiä. Vähä Kukkojärvi sijaitsee aivan järven itäpäässä, minne sen vedet myös laskevat. Ojaa ei näy kartoissa, mutta se piirettiin vuoden 1957 kartoissa . Samassa kartassa näkyi myös Kalatonjärven laskuoja. Järven oma laskuoja sijaitsee järven lounaiskulmassa, missä sijaitsee myös Kukkojärven maatila. Laskuoja virtaa metsässä olevassa laaksossa luontaisen oloisesti ja yhtyy alhaalla Ulpukkaojaan. Tämä virtaa tasaisessa peltojen täyttämässä laaksossa kohti länttä, missä se laskee 1,2 kilometrin päässä Kokkilanselän Kukkolahteen.


title: Iso Kukkojärvi

text: Vuoden 1957 peruskartassa näkyi vielä, kuinka paikalliset viljelijät olivat raivanneet maastoon pieniä peltopalstoja sinne tänne. Suurimmat peltoalat kuulunevat Kotkan, Tonkin, Kukkojärven ja Kukkokosken taloille. Karttaan on merkitty Taulinlahden nimi eri lahdelle kuin se on nykykartoissa. Seuraavassa vuoden 1977 kartassa osa peltopalstoista on metsitetty ja järveen on merkitty nyt saari.


title: Pitkävesi (Kuhmoinen)

text: Pitkävesi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa ja Orivedellä sijaitseva järvi.


title: Pitkävesi (Kuhmoinen)

text: Järven pinta-ala on 645 hehtaaria eli 6,4 neliökilometriä ja se on 10,6 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 37,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0376 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys on 25,4 metriä. Siinä on laskettu olevan 41 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 28 hehtaaria, mikä on noin 4,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 5 on yli hehtaarin suuruisia, 28 yli aarin ja loput 8 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 49,8 kilometriä.


title: Pitkävesi (Kuhmoinen)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pääskylänjoen suualueeseen (35.761) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106 metriä mpy.


title: Kuusijärvi (Orivesi)

text: Kuusijärvi on Keski-Suomessa Orivedellä ja Kuhmoisissa sijaitseva järvi.


title: Kuusijärvi (Orivesi)

text: Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä.


title: Kuusijärvi (Orivesi)


title: Pajulanjärvi

text: Pajulanjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.


title: Pajulanjärvi

text: Järven pinta-ala on 692 hehtaaria eli 6,9 neliökilometriä ja se on 5,6 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 23,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0237 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,4 metriä ja suurin syvyys on 17,0 metriä. Siinä on laskettu olevan 62 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 59 hehtaaria, mikä on noin 7,9 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 3 on yli hehtaarin suuruisia, 35 yli aarin ja loput 24 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 44,1 kilometriä.


title: Pajulanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pajulanjärven valuma-alueeseen (35.762) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106 metriä mpy.


title: Lamminjärvi (Kangasala)

text: Lamminjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.


title: Lamminjärvi (Kangasala)

text: Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä.


title: Lamminjärvi (Kangasala)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pajulanjärven valuma-alueeseen (35.762) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,1 metriä mpy.


title: Curtis Sanford

text: Curtis Sanford (s. 5. lokakuuta 1979 Owen Sound, Ontario, Kanada) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkomaalivahti. Hän edusti NHL-liigassa St. Louis Bluesia, Vancouver Canuksia ja Columbus Blue Jacketsia sekä KHL:ssä Lokomotiv Jaroslavia.


title: Curtis Sanford

text: Sanfordia ei ole varattu NHL:ään.


title: Lahnajärvi (Orivesi, Lahnajärvenkulma)

text: Lahnajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.


title: Lahnajärvi (Orivesi, Lahnajärvenkulma)

text: Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä.


title: Lahnajärvi (Orivesi, Lahnajärvenkulma)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Lahnajärven valuma-alueeseen (35.763) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy.


title: Pukarajärvi

text: Pukarajärvi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa sijaitseva järvi.


title: Pukarajärvi

text: Järven pinta-ala on 195 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä ja se on 3,9 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 9,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0091 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,7 metriä ja suurin syvyys on 27,1 metriä. Siinä on laskettu olevan 15 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 5 hehtaaria, mikä on noin 2,6 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 1 on yli hehtaarin suuruisia, 12 yli aarin ja loput 2 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 20,4 kilometriä.


title: Pukarajärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,9 metriä mpy.


title: Aulusjärvi

text: Aulusjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Kuhmoisissa sijaitseva järvi.


title: Aulusjärvi

text: Järven pinta-ala on 71 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 8 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,8 kilometriä.


title: Aulusjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,8 metriä mpy.


title: Kuoksenjärvi

text: Kuoksenjärvi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa ja Jämsässä sijaitseva järvi.


title: Kuoksenjärvi

text: Järven pinta-ala on 261 hehtaaria eli 2,6 neliökilometriä ja se on 4,0 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 15 saarta. Sen rantaviivan pituus on 25,8 kilometriä.


title: Kuoksenjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,5 metriä mpy.


title: Pitkäjärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

text: Pitkäjärvi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa ja Jämsässä sijaitseva järvi.


title: Pitkäjärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

text: Järven pinta-ala on 214 hehtaaria eli 2,1 neliökilometriä ja se on 5,9 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 10 saarta. Sen rantaviivan pituus on 24,3 kilometriä.


title: Pitkäjärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,8 metriä mpy.


title: Rasinjärvi

text: Rasinjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Kuhmoisissa sijaitseva järvi.


title: Rasinjärvi

text: Järven pinta-ala on 50 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä.


title: Rasinjärvi


title: Särkijärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

text: Särkijärvi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa sijaitseva järvi.


title: Särkijärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

text: Järven pinta-ala on 98 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 13 saarta. Sen rantaviivan pituus on 12,7 kilometriä.


title: Särkijärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,2 metriä mpy.


title: Saaresjärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

text: Saaresjärvi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa sijaitseva järvi.


title: Saaresjärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

text: Järven pinta-ala on 67 hehtaaria ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 17 saarta. Sen rantaviivan pituus on 11,4 kilometriä.


title: Saaresjärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,9 metriä mpy.


title: Kurkijärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

text: Kurkijärvi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa sijaitseva järvi.


title: Kurkijärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

text: Järven pinta-ala on 70 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä.


title: Kurkijärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,6 metriä mpy.


title: Hahmajärvi (järvi Kuhmoisissa)

text: Hahmajärvi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa sijaitseva järvi.


title: Hahmajärvi (järvi Kuhmoisissa)

text: Järven pinta-ala on 618 hehtaaria eli 6,2 neliökilometriä ja se on 4,3 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 52,5 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0525 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys on 26,1 metriä. Siinä on laskettu olevan 35 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8 hehtaaria, mikä on noin 1,3 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 3 on yli hehtaarin suuruisia, 27 yli aarin ja loput 5 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 27,7 kilometriä.


title: Hahmajärvi (järvi Kuhmoisissa)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Hahmajärven valuma-alueeseen (35.766) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,6 metriä mpy.


title: Lievejärvi

text: Lievejärvi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa sijaitseva järvi.


title: Lievejärvi

text: Järven pinta-ala on 110 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 16 saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,1 kilometriä.


title: Lievejärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Hahmajärven valuma-alueeseen (35.766) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,8 metriä mpy.


title: Pintele

text: Pintele on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi.


title: Pintele

text: Järven pinta-ala on 304 hehtaaria eli 3,0 neliökilometriä ja se on 4,4 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä.Järven tilavuudeksi on saatu 11,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0119 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys on 13,9 metriä. Siinä on laskettu olevan 1 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0 hehtaaria, mikä on noin 0,2 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 1 yli aarin ja alle aarin kokoisia ei ole. Sen rantaviivan pituus on 11,8 kilometriä.


title: Pintele

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Ilmoilanselän alueeseen (35.771) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.


title: Jokijärvi (Hämeenlinna)

text: Jokijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ilmoilan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Jokijärvi (Hämeenlinna)

text: Järven pinta-ala on 70 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä.


title: Jokijärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Ilmoilanselän alueeseen (35.771) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy.


title: Vuorenselkä

text: Vuorenselkä on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Hauhon kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Vuorenselkä

text: Järven pinta-ala on 92 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä.


title: Vuorenselkä

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Hauhonselän alueeseen (35.772) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.


title: Urasjärvi

text: Urasjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Urasjärvi

text: Järven pinta-ala on 46 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä.


title: Urasjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.


title: Konaanjärvi

text: Konaanjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Torvoilan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Konaanjärvi

text: Järven pinta-ala on 106 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,8 kilometriä.


title: Konaanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy.


title: Pitkäjärvi (Pälkäne, Arajärvi)

text: Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi.


title: Pitkäjärvi (Pälkäne, Arajärvi)

text: Pitkäjärvi, (35.773.1.008)


title: Pitkäjärvi (Pälkäne, Arajärvi)

text:
Pälkäneen 11. suurin järvi, vesiala 73,5 ha
Korkeus merenpinnasta 98,5 m
Suomessa on 172 Pitkäjärveä, näistä Pälkäneellä yksi !
Rehevöityminen näkyy kasvillisuuden runsastumisena.


title: Pitkäjärvi (Pälkäne, Arajärvi)

text: Pitkäjärvellä ei ole lainkaan polttomoottorikäyttöisiä vesikulkuneuvoja (poikkeuksena kunnostustyössä satunnaisesti tarvittavat työkoneet).


title: Pitkäjärvi (Pälkäne, Arajärvi)

text: Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 8,2 kilometriä.


title: Pitkäjärvi (Pälkäne, Arajärvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,5 metriä mpy.


title: Pitkäjärvi (Pälkäne, Arajärvi)

text: Kunnostusyhdistys


title: Pitkäjärvi (Pälkäne, Arajärvi)

text: Pitkäjärven ranta-asukkaat ovat perustaneet v. 2011 Pälkäneen Pitkäjärven kunnostusyhdistys ry:n hidastamaan järven rehevöitymistä ja elvyttämään sen luonnontilaa.


title: Koijärvi (Pälkäne, Aitoo)

text: Koijärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Koijärvi (Pälkäne, Aitoo)

text: Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä.


title: Koijärvi (Pälkäne, Aitoo)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91 metriä mpy.


title: Kyläjärvi (Hämeenlinna)

text: Kyläjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Sappeen kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kyläjärvi (Hämeenlinna)

text: Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä.


title: Kyläjärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,1 metriä mpy.


title: Pyhälampi (järvi Hämeenlinnassa)

text: Pyhälampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Pyhälampi (järvi Hämeenlinnassa)

text: Järven pinta-ala on 65 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä.


title: Pyhälampi (järvi Hämeenlinnassa)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy.


title: Kotkijärvi

text: Kotkijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Kotkijärvi

text: Järven pinta-ala on 81 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä.


title: Kotkijärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,5 metriä mpy.


title: Särkemä

text: Särkemä on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Särkemä

text: Järven pinta-ala on 13,5 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä.


title: Särkemä

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,2 metriä mpy.


title: Akkijärvi (järvi Hämeenlinnassa)

text: Akkijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Akkijärvi (järvi Hämeenlinnassa)

text: Järven pinta-ala on 86 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä.


title: Akkijärvi (järvi Hämeenlinnassa)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä mpy.


title: Jänisjärvi (Hämeenlinna)

text: Jänisjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Jänisjärvi (Hämeenlinna)

text: Järven pinta-ala on 107 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.


title: Jänisjärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,5 metriä mpy.


title: Jylisjärvi

text: Jylisjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Jylisjärvi

text: Järven pinta-ala on 169 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,9 kilometriä.


title: Jylisjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,9 metriä mpy.


title: Vihajärvi (Pälkäne)

text: Vihajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja HämeenlinnassaPuutikkalan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Vihajärvi (Pälkäne)

text: Järven pinta-ala on 262 hehtaaria eli 2,6 neliökilometriä ja se on 3,9 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 9,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0091 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 12,8 metriä. Siinä on laskettu olevan 5 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 5 hehtaaria, mikä on noin 1,9 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 1 on yli hehtaarin suuruisia, 4 yli aarin ja alle aarin kokoisia ei ole. Sen rantaviivan pituus on 19,4 kilometriä.


title: Vihajärvi (Pälkäne)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kukkian alueeseen (35.781) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,5 metriä mpy.


title: Vekuna

text: Vekuna on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi.


title: Vekuna

text: Järven pinta-ala on 70 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 9 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.


title: Vekuna

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kukkian alueeseen (35.781) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,7 metriä mpy.


title: Rautajärvi (järvi Pälkäneellä)

text: Rautajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Rautajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Rautajärvi (järvi Pälkäneellä)

text: Järven pinta-ala on 242 hehtaaria eli 2,4 neliökilometriä ja se on 3,3 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 5,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0056 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 22,2 metriä. Siinä on laskettu olevan 46 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 16 hehtaaria, mikä on noin 6,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 3 on yli hehtaarin suuruisia, 30 yli aarin ja loput 13 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 22,2 kilometriä.


title: Rautajärvi (järvi Pälkäneellä)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kukkian alueeseen (35.781) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,6 metriä mpy.


title: Avusjärvi

text: Avusjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Pälkäneellä sijaitseva järvi.


title: Avusjärvi

text: Järven pinta-ala on 142 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 11,2 kilometriä.


title: Avusjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kuohijärven alueeseen (35.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,8 metriä mpy.


title: Kauhajärvi (Pälkäne)

text: Kauhajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Kauhajärvi (Pälkäne)

text: Järven pinta-ala on 48 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä.


title: Kauhajärvi (Pälkäne)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kuohijärven alueeseen (35.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,5 metriä mpy.


title: Parlammi

text: Parlammi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva lampi.


title: Parlammi

text: Lammen pinta-ala on 96 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Lammella on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 8,5 kilometriä.


title: Parlammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Nerosjärven alueeseen (35.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy.


title: Uurajärvi (Pälkäne)

text: Uurajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Padasjoella sijaitseva järvi.


title: Uurajärvi (Pälkäne)

text: Järven pinta-ala on 197 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,9 kilometriä.


title: Uurajärvi (Pälkäne)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114 metriä mpy.


title: Kukasjärvi (Kuhmoinen)

text: Kukasjärvi , joka kirjoitetaan myös Kukkasjärvi, on Keski-Suomessa Kuhmoisissa Myllykylässä sijaitseva järvi.


title: Kukasjärvi (Kuhmoinen)

text: Järven pinta-ala on 66 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä.


title: Kukasjärvi (Kuhmoinen)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,1 metriä mpy.


title: Liehujärvi

text: Liehujärvi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa sijaitseva järvi.


title: Liehujärvi

text: Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.


title: Liehujärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,3 metriä mpy.


title: Nolan Schaefer

text: Nolan Schaefer (s. 15. tammikuuta 1980) on kanadalainen jääkiekkomaalivahti, joka on tällä hetkellä ilman seuraa. Hän pelasi viimeksi Sveitsin NLA-liigan SC Bernin joukkueessa. Schaefer on pelannut 7 NHL ottelua San Jose Sharksissa, johon hänet on myös varattu viidennellä kierroksella 166. pelaajana.


title: Pirttijärvi (Kuhmoinen, Pirttikulma)

text: Pirttijärvi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa sijaitseva järvi.


title: Pirttijärvi (Kuhmoinen, Pirttikulma)

text: Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.


title: Pirttijärvi (Kuhmoinen, Pirttikulma)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,7 metriä mpy.


title: Ämmätsänjärvi

text: Ämmätsänjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi.


title: Ämmätsänjärvi

text: Järven pinta-ala on 276 hehtaaria eli 2,8 neliökilometriä ja se on 4,3 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 13 saarta. Sen rantaviivan pituus on 14,5 kilometriä.


title: Ämmätsänjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ämmätsänjärven–Myllyojan valuma-alueeseen (35.785) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy.


title: Kyynäröjärvi (Pälkäne)

text: Kyynäröjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi.


title: Kyynäröjärvi (Pälkäne)

text: Järven pinta-ala on 232 hehtaaria eli 2,3 neliökilometriä ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 12,2 kilometriä.


title: Kyynäröjärvi (Pälkäne)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ämmätsänjärven–Myllyojan valuma-alueeseen (35.785) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,2 metriä mpy.


title: Kauttisjärvi

text: Kauttisjärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Kauttisjärvi

text: Järven pinta-ala on 160 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 8 saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,0 kilometriä.


title: Kauttisjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,3 metriä mpy.


title: Iso Hankajärvi

text: Iso Hankajärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.


title: Iso Hankajärvi

text: Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.


title: Iso Hankajärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä mpy.


title: Rautjärvi (Padasjoki)

text: Rautjärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.


title: Rautjärvi (Padasjoki)

text: Järven pinta-ala on 122 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 5,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0058 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,7 metriä ja suurin syvyys on 13,3 metriä. Järvellä on kartan mukaan 9 saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä.


title: Rautjärvi (Padasjoki)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,2 metriä mpy.


title: Jamoinjärvi

text: Jamoinjärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.


title: Jamoinjärvi

text: Järven pinta-ala on 172 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 14,8 kilometriä.


title: Jamoinjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,4 metriä mpy.


title: Höyheninen

text: Höyheninen on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.


title: Höyheninen

text: Järven pinta-ala on 92 hehtaaria ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä.


title: Höyheninen

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,6 metriä mpy.


title: Ekojärvi (Hämeenlinna)

text: Ekojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Ekojärvi (Hämeenlinna)

text: Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.


title: Ekojärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,3 metriä mpy.


title: Iso Vehkajärvi (Hämeenlinna)

text: Iso Vehkajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Iso Vehkajärvi (Hämeenlinna)

text: Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä.


title: Iso Vehkajärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,5 metriä mpy.


title: Alanne (järvi)

text: Alanne , tai toisinaan myö Alanne-Vitajärvi , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Alanne (järvi)

text: Järven pinta-ala on 67 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,1 kilometriä.


title: Alanne (järvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,9 metriä mpy.


title: Oksjärvi (Hämeenlinna, Oksjärvenkulma)

text: Oksjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Oksjärvi (Hämeenlinna, Oksjärvenkulma)

text: Järven pinta-ala on 226 hehtaaria eli 2,3 neliökilometriä ja se on 4,0 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 12 saarta. Sen rantaviivan pituus on 21,8 kilometriä.


title: Oksjärvi (Hämeenlinna, Oksjärvenkulma)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,1 metriä mpy.


title: Leheejärvi

text: Leheejärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Sairialan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Leheejärvi

text: Järven pinta-ala on 104 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.


title: Leheejärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy.


title: Teuronjärvi (Hämeenlinna)

text: Teuronjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Teuronjärvi (Hämeenlinna)

text: Järven pinta-ala on 132 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 8,0 kilometriä.


title: Teuronjärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä mpy.


title: Kataloistenjärvi

text: Kataloistenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kataloisten kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kataloistenjärvi

text: Järven pinta-ala on 107 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä.Järven tilavuudeksi on saatu 1,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0012 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 1,9 metriä. Siinä on laskettu olevan 3 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 2 hehtaaria, mikä on noin 1,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 3 yli aarin ja alle aarin kokoisia ei ole. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.


title: Kataloistenjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,1 metriä mpy.


title: Call of Duty: Black Ops Declassified

text: Call of Duty: Black Ops Declassified on nStigate Gamesin kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli, jonka Activision julkaisi 13. marraskuuta 2012 Playstation Vitalle.


title: Call of Duty: Infinite Warfare

text: Call of Duty: Infinite Warfare on Infinity Wardin kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli, jonka Activision julkaisi Microsoft Windowsille, Xbox Onelle ja PlayStation 4:lle 4. marraskuuta 2016.


title: Arnac-Pompadour

text: Arnac-Pompadour on kunta keskisessä Ranskassa Corrèzen departementissa Uuden-Akvitanian alueella.


title: Arnac-Pompadour

text: Kunnan nähtävyyksiä on linna "Château de Pompadour". Nykyisen 1400-luvulla rakennetun linnan paikalla on ollut linna jo vuonna 1026. Linnaa kunnostettiin 1700-luvulla, jolloin Ranskan kuningas Ludvig XV antoi sen rakastajattarelleen Jeanne-Antoinette Poissonille. Saatuaan linnan vuonna 1745 hän otti itselleen arvonimen Pompadourin markiisitar, ja sittemmin häntä kutsuttiin yleisesti nimellä Madame de Pompadour.


title: Arnac-Pompadour

text: Linna on listattu historialliseksi monumentiksi. Se on ollut 1800-luvulta lähtien "Haras national de Pompadour" -hevosten jalostuskeskuksena. Linnan vieressä on 2000 metriä pitkä hiekkapintainen laukkarata. Radan keskellä olevalla nurmialueella on luonnonesteistä koostuva esterata.


title: Robin Hoodin nuolet

text: Robin Hoodin nuolet ("Strely Robin Guda", Стрелы Робин Гуда) on Sergei Tarasovin ohjaama neuvostoliittolainen nuortenelokuva vuodelta 1976. Ohjaaja on kirjoittanut sen käsikirjoituksen yhdessä Kirill Rapoportin kanssa. Elokuva on kuvattu Riian studioilla, ja siinä näyttelee monia latvialaisia näyttelijöitä. Robin Hoodia esittää Boris Hmelnitski.


title: Robin Hoodin nuolet

text: "Helsingin Sanomissa" Mauri Taviola antoi elokuvan tv-esityksen alla sille murska-arvion: ”Elokuva kokonaisuudessaan on toivoton puppu ja varmasti heikointa, mitä tällä kaudella pitkän elokuvan nimissä tarjoillaan.” Hän ihmettelee myös, miksi Mainos-TV esittää nuorille tarkoitetun elokuvan myöhäisillassa, ja arvelee sen johtuvan monista väkivaltaisista kohtauksissa tässä lähes juonettomassa ja kuvanlaadultaankin suttuisessa ja epätarkassa tuotannossa.


title: Miloš Josimov

text: Miloš Josimov (s. 27. syyskuuta 1984 Ruma, Vojvodina, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa Kokkolan Pallo-Veikkoja. Pelipaikaltaan Josimov on puolustaja.


title: Miloš Josimov

text: Uransa ensi vuodet 2003-2008 Josimov edusti Jugoslavian alempien sarjojen seuroja FK Beograd, FK Morava Ćuprija, FK Radnički Pirot, FK Železničar Beograd ja Sloven Ruma. Syksystä 2008 alkaen hän edusti FK Donji Sremiä ja oli mukana keväällä 2012 seuran noustessa Serbian pääsarjaan. Keväällä 2013 hän siirtyi Slovakian pääsarjan Slovan Bratislavaan ja oli voittamassa seurassa Slovakian mestaruutta. Seuraavina vuosian Josimov pelasi Serbian pääsarjaa FK Donji Sremin ja OFK Bačkan riveissä. Keväällä 2017 hän siirtyi Suomeen Ykkösessä pelanneen KPV:n riveihin. Hän teki syksyllä 2017 KPV:n kanssa jatkosopimuksen.


title: Heikki Pesonen

text: Samuli Heikki Pesonen (3. joulukuuta 1895 Pyhäjärvi Ol – 8. maaliskuuta 1964 Kemi) oli suomalainen poliitikko. Pesonen toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1945–1948 edustaen Lapin läänin vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Pesonen toimi Kemin kaupunginhallituksen, Kemin kaupunginvaltuuston ja Kemin maalaiskunnan kunnanvaltuuston jäsenenä, joista Kemin kaupunginvaltuustossa hän oli puheenjohtajana. Politiikan ulkopuolella Pesonen teki sekalaisia töitä. Hän toimi Kemi-yhtiön tehtaantyömiehenä vuosina 1921–1933, Kemin osuuskaupan keskusvaraston talonmiehenä vuosina 1933–1939, Kemin osuuskaupan metsäpuolen työnjohtajana vuosina 1939–1959 ja Kemin maistraatin kunnallisneuvosmiehenä vuosina 1959–1964. Pesosen vanhemmat olivat itsellinen Samuli Heikki Pesonen ja Anna Kaisa Laukkanen. Pesosen puoliso vuodesta 1923 oli Liisa Emilia Lehtomäki.


title: Dragon Soul

text: Dragon Soul on japanilaisen laulaja Takayoshi Tanimoton seitsemäs single. Hän esitti kappaleen kitaristi ja säveltäjä Takafumi Iwasakin kanssa osana erityistä duoa, jota myös kutsuttiin nimellä "Dragon Soul". Se julkaistiin CD:llä 20. toukokuuta 2009 normaalina ja rajoitettuna painoksena. Rajoitettu painos sisälsi "Dragon Ball Kai Dragon Battlers" -keräilykortin. Kappaletta käytettiin "Dragon Ball Kai" -animen alkutunnuksena. Kappale oli Oriconin viikoittaisella listalla 18 viikon ajan, saavuttaen 23. sijan.


title: Pekka Kiiski

text: Pekka Kiiski (30. elokuuta 1897 Kurkijoki – 11. heinäkuuta 1976 Suonenjoki) oli suomalainen poliitikko. Kiiski toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1948–1951 edustaen Kymen läänin vaalipiiriä. Kiiski toimi kunnallispolitiikassa Kurkijoen kunnanvaltuuston ja Suonenjoen kunnanvaltuuston jäsenenä, joista ensimmäisessä puheenjohtajana. Kiiski kävi kansakoulun, maamieskoulun, kansanopiston ja kansankorkeakoulun. Politiikan ulkopuolella Kiiski toimi maanviljelijänä Kurkijoella 1926–1939 ja 1942–1944 sekä Suonenjoella 1946–1976, Turunmaa-lehden toimittajana 1923–1924, Maakansan toimittajana 1924–1925, siirtoväen huollon varastopiirin esimiehenä Iisalmessa ja Helsingissä 1940–1941, siirtoväen sijoituksen ja asunto-olojen tarkastajana 1941–1943, maatalousministeriön asutusasiainosaston siirtoväen asutukseen liittyvien asioiden tarkastajana 1944–1946 ja Vapaussoturien huoltosäätiön matka-asiamiehenä. Kiisken vanhemmat olivat maanviljelijä Antti Kiiski ja Maria Veripää.


title: Mikado (ravintola)

text: Ravintola Mikado, 1980-luvulla Mikadon Salongit, oli helsinkiläinen ravintola, joka toimi Mannerheimintie 6:n toisessa kerroksessa vuodesta 1932 vuoteen 2005. Yli 70-vuotisen historiansa aikana ravintola tunnettiin muun muassa tanssiravintolana, yökerhona ja loppuvuosinaan venäläisten diplomaattien Suomeen välittämien prostituoitujen päivystyspaikkana.


title: Mikado (ravintola)

text: Mikado perustettiin vuosina 1927–1932 samassa osoitteessa toimineen Café Pagodin tiloihin. Mikadon ensimmäisen sisustuksen suunnitteli David Frölander-Ulf. 1930-luvulta 1970-luvun puoleenväliin Mannerheimintie 6:n talo tunnettiin "Uuden Suomen" talona, kunnes lehden pääkonttori ja toimitus muuttivat Ruoholahteen.


title: Mikado (ravintola)

text: 1950- ja 1960-luvulla Mikadon omisti painiuransa lopettanut olympiamitalisti Väinö Kokkinen. Hänen aikanaan läpi 1960-luvun Mikadon vakioesiintyjänä oli Erkki Junkkarinen yhtyeineen.


title: Mikado (ravintola)

text: Vuosina 1971–1975 Mikadon tiloissa toimi Kalevalaisten naisten liiton ravintola Uusi Kestikartano, joka tuotti kuitenkin tappiota. Ravintola oli suljettuna 1977–1979. Vuosina 1980–1990 Mikado oli yksi Ragni Rissasen ruokaravintoloista nimellä Mikadon Salongit, ja siitä tuli yksi 1980-luvun juppikulttuurin suosikkiravintoloista Pörssitalon Adlonin, Palacen baarin, Kaarle XII:n ja Mikonkadun Königin ohella. 1990-luvun alkupuolen Mikado oli Hyvä Ystävä -ravintolaketjustaan tunnetun Siipipyörä Oy:n omistuksessa, käyttämättä kuitenkaan Hyvä Ystävä -ketjutunnuksia.


title: Mikado (ravintola)

text: Vuosina 1996–2005 Mikadon ravintolatoimintaa pyöritti talousrikoksista tunnetun sarjayrittäjä Pekka Rantakarin Fanfina Oy bulvaaneihin perustuneiden omistuskuvioiden kautta. Kiinteistön omistaja Sponda purki Mikadon vuokrasopimuksen Fanfinan kanssa maksamattomien vuokrien takia, ja ravintolan toiminta loppui joulukuussa 2005.


title: Mikado (ravintola)

text: Mikadon jälkeen Mannerheimintie 6:n tiloissa ovat toimineet ainakin yökerho Den Kungliga Klubben 2006–2010, sitten vain puolen vuoden ajan jazzklubi Birdland ja sen jälkeen vuoden verran Sedu Koskisen toinen yritelmä, yökerho Velvet.


title: Odessanpuisto

text: Odessanpuisto on Oulussa Puolivälinkankaalla oleva puistoalue, joka on nimetty Oulun ystävyyskaupungin Odessan mukaan.


title: Odessanpuisto

text: Alueella kasvaa vanhoja mäntyjä ja kuusia sekä mänty- ja lehtikuusi-istutuksia. Alue on rehevöitynyt. Puistossa on pururata, joka toimii talvella hiihtolatuna. Puistossa on lisäksi voimistelutelineitä.


title: Tauno Saukkonen

text: Tauno Saukkonen (30. tammikuuta 1902 Parikkala – 23. syyskuuta 1965 Lappeenranta) oli suomalainen poliitikko. Saukkonen toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1939–1948 edustaen ensin Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä ja sitten Kymen läänin itäistä vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Saukkonen toimi Parikkalan ja Simpeleen kunnanvaltuustojen puheenjohtajana sekä Parikkalan kunnallislautakunnan esimiehenä. Saukkonen toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1937, 1940 ja 1943. Saukkonen kävi kansakoulun ja maamieskoulun. Politiikan ulkopuolella hän toimi maanviljelijänä Parikkalassa vuoteen 1946 sekä Simpeleellä 1946–1965, julkisena kaupanvahvistajana, Simpeleen manttaalilautakunnan asianhoitajana, Simpeleen osuuskassan johtajana 1928–1940 sekä 1958–1959 ja Simpeleen osuusmeijerin kirjanpitäjänä. Saukkosen vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Saukkonen ja Liisa Poutanen. Saukkosen puoliso vuodesta 1924 oli Hilja Asikainen. Saukkoselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1949.


title: Vaasan keskusta

text: Vaasan keskusta () sijaitsee Vaasan torin ympäristössä, jonne suuri osa keskustan palveluista on keskittynyt. Tavallisimmin Vaasan keskustan tilastoalueeseen luetaan kuuluvaksi alue, joka rajoittuu koillisessa ja idässä rautatiehen, kaakossa ja etelässä Hietalahdenkatuun sekä lännestä koilliseen merenrannassa kulkevaan kaupunginselkään.


title: Vaasan keskusta

text: Vaasan keskustan kaupunkirakenne pohjautuu Setterbergin vuonna 1855 laatimaan asemakaavaan. Vaasan palon jälkeen vuonna 1852 tehtiin päätös siirtää kaupunki nykyiselle paikalleen ensisijaisesti sen otollisten satamaolosuhtieden takia. Asutusta on nykyisen Tammikartanon alueella, Klemetsön saarella, ollut ollut kuitenkin 1500-luvulta asti. Vanhimmat nykyiset rakennukset ovat peräisin 1770-luvulta.


title: Vaasan keskusta

text: Setterbergin kaavassa pääelementtejä olivat selkeä ruutukaava, leveät puistikot, kortteleiden läpi kulkeva palokadut, vapaamuotoinen rantapuistovyöhyke sekä puistoympäristössä sijaitsevat julkiset rakennukset, jotka ovat yhä näkyvissä Vaasan kaupunkirakenteessa. Kaavan ratkaisut perustuivat niin paloturvallisuuden edistämiseen kuin Vaasan hallinnollisen aseman korostamiseen. Kaavaratkaisut ovat kultturihistoriallisen merkityksen perusteella luokiteltu valtakunnallisesti merkittäviksi rakennetuiksi kulttuuriympäristöiksi.


title: Vaasan keskusta

text:
Vaasan keskustan alueella valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä ovat Vaasan vanha hautausmaa, Vaasan rautatieasema sekä Vaasan tarkka-ampujakasarmit. Vanha hautausmaa on osa kaupunkipalon jälkeen siirretyn Vaasan rakentamista sekä varhainen kirkosta ja asutuksesta erilleen sijoitettu hautausmaa. Tarkka-ampujakasamrmit liittyvät kaupungin ja maan sotahistoriaan, kun Vaasaan jäi Suomen sodan jälkeen laaja venäläinen jääkärirykmentti. Setterberg kaavoitti venäläiselle kasarmialueelle paikan ortodoksisen kirkon eteläpuolelle. Tarkka-ampujakasarmin alue on yksi parhaiten säilyneitä 1880-luvun tyyppipiirustuksin toteutetuista puukasarmialueista.
Rautatieasema valmistui 1883 kun Vaasaan avattiin raideyhteys. Raideyhteyden myötä Vaasasta kehittyi entistä tärkeämpi teollisuuskaupunki. Teollisuuskaupungin vaiheista kertovat Onkilahden konepaja, Villatavaratehdas sekä Vaasan höyrymylly elevaattoritorneineen ja jyväsiiloineen. Etelä-Klemettilän alueella on säilynyt tältä ajalta useita pienimittakaavaisia teollisuusrakennuksia.


title: Vaasan keskusta

text: Kaupunkikuvallisesti Vaasa muuttui 1960- ja 1970-luvuilla, kun keskustaa saneerattiin arkkitehti Erik Kråkströmin modernistisen kaavan mukaan. Huomattava osa kaupungin historiallisesta rakennuskannasta purettiin tuolloin ja tilalle nousi monotonisia kerrostalolamelleja, joiden myötä keskustan korkeusmittakaava kasvoi mekrittävästi. Uudet rakennukset sijoitettiin tonttien keskiosaan, kun Setterbergin empiretyylisessä rakenteessa matalat ja keskikorkeat rakennukset sijaitsivat kadun varressa.


title: Vaasan keskusta

text: Vaasan kaupunkikuvaa kuvaa rakennustyylien kerroksellisuus ja kaupunkikuvan vaihtelevuus. Kerroksellisessa kaupunkikuvassa heijastuu kaupungin historian vaiheet.


title: Lauri Leppihalme

text: Lauri Filippus Leppihalme (8. maaliskuuta 1907 Ikaalinen – 11. toukokuuta 1979 Jämijärvi) oli suomalainen poliitikko. Leppihalme toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1948–1951 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Leppihalme toimi Jämijärven kunnanvaltuuston ja kunnanhallituksen puheenjohtajana. Leppihalme toimi vuonna 1950 presidentin valitsijamiehenä. Leppihalme valmistui maanviljelyskoulusta vuonna 1926 ja pienviljelysneuvojaopistosta vuonna 1931. Politiikan ulkopuolella Leppihalme toimi maataloustyönjohtajana Savossa, Karjalassa ja Uudellamaalla 1927–1929, maatalouskerhoneuvojana ja partiojohtajana Jämijärvellä 1932–1935, Satakunnan maanviljelysseuran maatalousneuvojana 1935–1951 sekä järjestökonsulenttina 1951–1972.


title: Lauri Kaarna

text: Lauri Viljo Kaarna (14. helmikuuta 1911 Nuijamaa – 20. huhtikuuta 1968 Lappeenranta) oli suomalainen poliitikko. Kaarna toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1951–1954 edustaen Kymen läänin vaalipiiriä. Kaarna kävi kansakoulun, valmistui maamieskoulusta vuonna 1930 ja pienviljelysneuvojaopistosta vuonna 1935. Politiikan ulkopuolella Kaarna toimi Tuusulan maamiesseuran neuvojana ja sihteerinä 1936–1939, Viipurin läänin maanviljelysseuran järjestöneuvojana 1939–1947, Maataloustuottajain Etelä-Karjalan liiton toiminnanjohtajana 1947–1968, Maalaisliiton Karjalan piirijärjestön toiminnanjohtajana 1947–1949, Lappeen, Lappeenrannan ja lähikuntien siirtoväen huoltojohtajana sekä maanviljelijänä Nuijamaalla. Kaarnan äiti oli talontytär Hilja Maria Pietarintytär. Kaarnan puoliso vuodesta 1940 oli Rosa Eeva Ruokonen.


title: Diosdado Mbele

text: Diosdado Mbele Mba Mangue (s. 8. huhtikuuta 1997) on päiväntasaajan guinealainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa AC Kajaania. Hän on pelipaikaltaan puolustaja.


title: Diosdado Mbele

text: Mbele aloitti uransa kotimaansa seurassa, jossa pelasi kaikkiaan kolme kautta vuosina 2012-2015. Sen jälkeen hän siirtyi Togoon, jossa hän pelasi kaksi seuraava kautta. Keväällä 2017 hän siirtyi Suomen Kakkosessa pelanneen AC Kajaanin riveissä ja oli nostamassa seuraa Ykköseen.


title: Diosdado Mbele

text: Mbele on aloitti Päivätasaajan Guinean maajoukkueessa vuonna 2013. Sen jälkeen vuoden 2017 lopulle maaotteluita on kaikkiaan 21.


title: Kenttäpiikkiputki

text: Kenttäpiikkiputki ("Eryngium campestre") on sarjakukkaiskasveihin kuuluva monivuotinen kasvi. Se kasvaa noin puoli metriä korkeaksi ja leveäksi ja muodosta kalvaan sinivihreän värisen, piikikkään puskan. Kukinto on tiheän mykerömäinen sarja, joka on 4–7 suojuslehden ympäröimä.


title: Kenttäpiikkiputki

text: Kenttäpiikkiputki kasvaa kuivilla niukkaravinteisilla alueilla, usein rannikoilla.


title: Kenttäpiikkiputki

text: Kenttäpiikkiputken juurta on käytetty rohdoskasvina. Sen kukinnot säilyttävät värinsä kuivattaessa, ja siksi kasvia käytetään kuivakukka-asetelmissa.


title: IRIS-T

text: IRIS-T ("Infra Red Imaging System Tail/Thrust Vector-Controlled") on eurooppalaisena yhteistyönä kehitetty lyhyen kantaman ilmataisteluohjus.


title: IRIS-T

text: IRIS-T on tutkatoimisella herätesytyttimellä laukeava lämpöhakuinen ohjus ja varustettu kääntyvällä peräsuuttimella. Ainakin seuraavat koneet voidaan varustaa sillä: Eurofighter Typhoon, F-16, EF-18, Tornado, JAS Gripen ja AMX International AMX


title: IRIS-T

text: Kehityksestä on vastannut kuuden maan konsortio, jossa päävastuussa on saksalainen Diehl Defence. Muut osallistujamaat ovat Kreikka, Italia, Norja, Ruotsi ja Espanja. Ensimmäiset ohkuset toimitettiin tilaajille 2005.


title: IRIS-T

text: Ohjuksen kantama on 25 km, pituus 2,94 m, läpimitta 127 mm ja paino 89 kg. Sirpaloituva taistelukärki painaa 11,4 kg.