title: Benin kesäolympialaisissa 1988

text: Benin osallistui Soulin kesäolympialaisiin vuonna 1988 joukkueella, johon kuului seitsemän urheilijaa. He osallistuivat judoon ja yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi judoka Félicite Bada. Kyseessä oli maan neljäs esiintyminen olympialaisissa, eikä se saavuttanut mitaleita.


title: Benin kesäolympialaisissa 1984

text: Benin osallistui Los Angelesin kesäolympialaisiin vuonna 1984 joukkueella, johon kuului kolme urheilijaa. He kaikki osallistuivat nyrkkeilyyn. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi nyrkkeilijä Firmin Abissi. Kyseessä oli maan kolmas esiintyminen olympialaisissa, eikä se saavuttanut mitaleita.


title: Benin kesäolympialaisissa 1980

text: Benin osallistui Moskovan kesäolympialaisiin vuonna 1980 joukkueella, johon kuului 16 urheilijaa. He osallistuivat nyrkkeilyyn ja yleisurheiluun. Kyseessä oli maan toinen esiintyminen olympialaisissa, eikä se saavuttanut mitaleita.


title: Dahomey kesäolympialaisissa 1972

text: Dahomey (nykyinen Benin) osallistui Münchenin kesäolympialaisiin vuonna 1972 joukkueella, johon kuului kolme urheilijaa. He osallistuivat nyrkkeilyyn ja yleisurheiluun. Kyseessä oli maan ensimmäinen ja ainoa esiintyminen olympialaisissa, eikä se saavuttanut mitaleita. Kuitenkin se on osallistunut olympialaisiin myöhemmin uudella nimellään Benin.


title: Vera Klimovich

text: Vera Klimovich (s. 29. huhtikuuta 1988) on valkovenäläinen lentopalloilija, joka edustaa salolaista LP Viestiä. Hänen kasvattajaseura on Minchanka Minsk.


title: Vera Klimovich

text: Klimovich pelasi kasvattajaseurassaan aina vuoteen 2009 asti voittaen maan mestaruuden 2007. Seuraavat viisi vuotta hän pelasi azerbaidzanilaisessa Lokomotiv Bakussa ennen siirtymistään Italiaan kahdeksi kaudeksi. Bakussa Klimovich oli voittamassa mm. Challenge Cupia 2011-2012.


title: Vera Klimovich

text: Italiassa Klimovich voitti A1-liigan mestaruuden 2015 ja oli nostamassa Forlia A2-liigasta pääsarjaan 2016.


title: Vera Klimovich

text: Suomeen Klimovich siirtyi kaudelle 2016-2017 LP Viestiin.


title: Nadezhda Gokhshtein

text: Nadežda Gokhshtein (o.s. , s. 22. lokakuuta 1982 Petroskoi) on venäläinen lentopalloilija, joka edustaa salolaista LP Viestiä. Hänen kasvattajaseura on TTU Pietari.


title: Nadezhda Gokhshtein

text: Gokhshtein on pelannut useissa huippuseuroissa Venäjällä, Turkissa ja Azerbaidžanissa. Lentopallosta hänellä oli taukoa parin kauden verran, koska perheeseen syntyi tytär vuonna 2015. Gokhshtein asuu miehensä kanssa Viipurissa.


title: Haukijärvi (Nokia)

text: Haukijärvi on Pirkanmaalla Nokian ja Ylöjärven rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Haukijärvi on osa Vihnusjärven valuma-aluetta.


title: Haukijärvi (Nokia)

text: Järvi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Siihen ei laske yhtään ojaa, mutta sillä on järven kaakkoispäästä alkuunsa saava laskuoja Leppioja, joka yhtyy kolmen kilometrin päässä Haukiluomassa Pohjajärvestä tulevaan laskuojaan. Nämä jatkavat Myllypuron nimisenä etelään laskien Nokianvirtaan. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä. Ranta on muualla soistuvaa metsää, mutta eteläranta on moreenimäen rinnettä. Mäellä sijaitsee kaksi kiinteistöä ja neljä vapaa-ajan asuntoa. Järvelle pääsee Ylöjärven Soppeenmäen ja Nokian Lähdeniittyn yhdistävältä tieltä. Kuntien välinen raja ylittää järven niin, että yli puolet jää Nokian puolelle. Järven kaakkoisrannassa on rajapyykki, josta saa alkuunsa myös Tampereen ja Ylöjärven välinen Leppiojaa seuraava raja.


title: Haukijärvi (Nokia)

text: Haukijärven vedenlaatua on tutkittu vähän. Vedenväri on erittäin ruskeaa ja vesi on hyvin hapanta. Vuonna 1985 sen väriluku oli 180 mg Pt/l ja veden happamuustaso eli pH-arvo oli 5,1, joka on jo haitallista useimmille kalalajeille. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan ei enää oluut jäljellä, joten järvi oli todennäköisesti happamoitunut. Veden ravintopitoisuudet olivat koholla. Fosforipitoisuus mitattiin tuolloin 28 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l). Sen perusteella vesi oli lievästi rehevöityneen järven tasoa. Järven virkistysarvo oli vuonna 1985 välttävä.


title: Haukijärvi (Nokia)

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa Iso-Ahvenistolle johtavalta metsätieltä on Haukijärvelle merkitty polku, joten järvi on kuulunut jonkun ylöjärveläisen talon talouskäyttöön.


title: Haukijärvi (Nokia)

text: Järvi on ollut autio, mutta vuoden 1964 peruskartassa järven etelärantaan oli merkitty rantatontin rajat ja Ylöjärven Soppeenmäen suunnasta oli merkitty tienvaraus. Kun tie rakennettiin Nokian Niittymäen suuntaan, heräsi kiinnostus rakentaa järvelle asuntoja.


title: Sipsikaljavegaanit

text: Sipsikaljavegaanit on suomalainen kehopositiivinen Facebook-ryhmä, jossa jaetaan tietoa vegaanisesta ja energiapitoisesta ruoasta sekä siitä nauttimisesta. Ryhmässä arvostetaan maukasta vegaanista ”mättöruokaa” ja terveellisyyteen viittaavat julkaisut poistetaan. Ryhmän tarkoituksena on tehdä veganismista helposti lähestyttävää. Sipsikaljavegaani oli yksi kielitoimiston sanakirjan uudissanoista 2016. Sen määritelmän mukaan sana on itseironinen nimitys Facebook-ryhmälle, mutta lisäksi sillä voi viitata myös vegaaniin, joka nautiskelee ”epäterveellisistä ruoista ja juomista” ja ”välttelee terveysintoilua”.


title: Sipsikaljavegaanit

text: Sotkamolainen Terhi Heimonen perusti ryhmän loppuvuodesta 2015 kanavaksi, jossa tiedotetaan vegaanisista tuotteista ja niiden saatavuudesta Suomessa. Alkuvaiheessa ryhmässä jaettiin erityisesti kokemuksia HoviRuoan kasvispiirakasta eli ”vihiksestä”, joka oli myös alkuperäinen syy ryhmän perustamiseen. Joulukuussa 2016 ryhmässä oli yli 35 000 jäsentä.


title: Sipsikaljavegaanit

text: Ryhmän ansioksi on laskettu veganismin suosion nopea kasvaminen Suomessa vuonna 2016. Ryhmässä huomiota saaneiden tuotteiden kysyntä on kasvanut. Ryhmän välityksellä esimerkiksi Hoviruoan valmistamista kasvispiirakoista tuli myynti-ilmiö, ja elokuussa 2016 ryhmäläiset järjestivät kasvispiirakan mukaan nimetyn Vihisfestin, joka keskittyi vegaanisen ruoan nautiskeluun. Ryhmän jäsenet ovat myös perustaneet vegaanisen nakkikioskin Jänön.


title: Sipsikaljavegaanit

text: Animalia myönsi ryhmälle Pro Animalia -palkinnon työstä rennon veganismin edistämiseksi vuonna 2016. "Image"-lehti valitsi Sipsikaljavegaanit vuoden 2016 someilmiöksi.


title: Folsom Prison Blues

text: Folsom Prison Blues on Johnny Cashin kirjoittama laulu. Se nauhoitettiin heinäkuussa 1955 ja julkaistiin saman vuoden joulukuussa. Se on myös singlenä Johnny Cashin vuoden 1957 albumilla "With His Hot and Blue Guitar". Vuoden 1956 alussa Folsom Prison Blues pääsi Billboard-lehden C&W Best Sellers -listan sijalle 4. Vuonna 1968 Johnny Cash julkaisi Folsom Prison Bluesista uuden version, joka pääsi Billboard Hot Country Singles -listan sijalle 1 sekä Billboard Hot 100:n sijalle 32.


title: Folsom Prison Blues

text: Omien sanojensa mukaan Cash sai innoitusta kappaleen kirjoittamiseen nähtyään "Inside the Walls of Folsom Prison" -rikoselokuvan.


title: Gustav Klutsis

text: Gustav Klutsis (, ) (4. tammikuuta 1895 – 26.helmikuuta 1938) oli uraauurtava latvialainen valokuvaaja ja merkittävä Neuvostoliiton Konstruktivistinen avant-garde-taiteen jäsen jo 1920-luvulla. Hän on tunnettu yhdessä vaimonsa ja pitkäaikaisen yhteistyökumppaninsa Valentina Kulaginan kanssa tekemästään Neuvostoliiton vallankumouksellisesta ja Stalinin propagandasta.


title: Gustav Klutsis

text: Klutsis syntyi Latviassa Rūjienassa. Klucis aloitti taiteellisen koulutuksen Riiassa vuonna 1912. Vuonna 1915 hän meni Venäjän Keisarilliseen armeijaan, sitten hän meni Moskovaan vuonna 1917. Seuraavan kolmen vuoden aikana hän alkoi tutustua taiteeseen Kazimir Malevitšin ja Antoine Pevsnerin oppilaana, liittyi Neuvostoliiton Kommunistiseen puolueseen, tutustui Valentina Kulaginaan, ja he avioituivat. Hän valmistui Valtion taidekoulusta VKhUTEMASista. Hän jatkoi koulun väriteorian professorina vuodesta 1924 siihen asti, kunnes koulu suljettiin vuonna 1930.


title: Gustav Klutsis

text: Klucis opetti, kirjoitti ja tuotti Neuvostoliiton valtiollista poliittista taidetta koko loppuelämänsä. Pariskunnan taide oli omistettu edistämään Josif Stalinin henkilökulttia.


title: Gustav Klutsis

text: Huolimatta aktiivisesta ja uskollisesta palvelusta Neuvostoliiton kommunistipuolueelle Klucis pidätettiin Moskovassa 17. tammikuuta 1938, kun hän valmistautui lähtemään New Yorkin maailmannäyttelyyn. Epätietoisuus Klutsisin kohtalosta jatkui vuoteen 1989 saakka, jolloin todettiin, että hän oli teloitettu Stalinin vainoissa pian vangitsemisensa jälkeen vuonna 1938.


title: Gustav Klutsis

text: Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat "The Red Man" (1918), "Dynamic City" (1919), "näkökulma maalaus" (1920), "täyttää suunnitelman suuren työn" (1930), "USSR - prikaati proletariaatin maailma" (1931). Klutsis on yksi neljästä taiteilijasta, jotka keksivät poliittisen valokuvamontaasin 1918 (yhdessä saksalaisen dadaistien Hannah Höch ja Raoul Hausmann sekä venäläisen El Lisitski kanssa). Hän työskenteli Lissitzkyn kanssa kansainvälisessä näyttelyssä Kölnissä ja Pariisissa vuonna 1937.


title: Sykloheptatrieeni

text: Sykloheptatrieeni eli tropylideeni (CH) on rengasrakenteisiin sykloalkeeneihin kuuluva hiilivety. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä ja esimerkiksi ligandina organometalliyhdisteissä.


title: Sykloheptatrieeni

text: Huoneenlämpötilassa sykloheptatrieeni on väritöntä tai hieman kellertävää nestettä. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin, kloroformiin ja aromaattisiin liuottimiin. Sykloheptatrieeni muodostaa hartsimaisen polymeerin ilman vaikutuksesta. Sykloheptatrieeni ei itsessään ole aromaattinen yhdiste, mutta se voidaan hapettaa esimerkiksi bromin tai karbokationien avulla aromaattiseksi tropyliumioniksi. Vahvemmat hapettimet kuten kaliumpermanganaatti hapettavat yhdisteen tropoloniksi. Sykloheptatrieeni muodostaa organometalliyhdisteitä muun muassa kromin, molybdeenin, volframin, mangaanin ja raudan kanssa.


title: Sykloheptatrieeni

text: Ensimmäisen kerran sykloheptatrieeniä huomattiin muodostuvan kuumennettaessa eräitä alkaloideja kuten atropiiniä tai kokaiinia. Nykyään valmistus lähtee bentseenistä, joka reagoi diatsometaanin kanssa. Ensin reaktiossa muodostuu norkaradieeniä, joka hyvin nopeasti isomerisoituu sykloheptatrieeniksi. Toinen tapa on 7,7-dibromibisyklo[4.1.0]heptaanin pyrolyysi.


title: Sykloheptatrieeni

text: Sykloheptatrieeniä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä organometalliyhdisteiden valmistamiseen, sekä troponoidien, polysyklisten yhdisteiden ja tropyliumsuolojen synteesiin.


title: Jackson (kappale)

text: Jackson on kappale, jonka kirjoittivat Billy Edd Wheeler ja Jerry Leiber vuonna 1963. Kappaleen nauhoitti ensimmäisenä Wheeler.


title: Jackson (kappale)

text: Vuonna 1967 Jacksonin nauhoittivat ja julkaisivat Johnny Cash ja June Carter sekä Nancy Sinatra ja Lee Hazlewood. Kappaleen eri versioista tunnetuin on mahdollisesti Cashin ja Carterin versio. Merkittävä on myös The Kingston Trion versio vuodelta 1963.


title: Korkeamäen jätinkirkko

text: Korkeamäen jätinkirkko eli Korkiasaaren jätinkirkko on Etelä-Pohjanmaalla Kauhavan Alahärmässä sijaitseva jätinkirkko. Aiemmin röykkiökohteena tunnettu muinaisjäännös on vuonna 2010 luokiteltu myös jätinkirkoksi.


title: Korkeamäen jätinkirkko

text: Alue sijaitsee Alahärmän kirkosta 6,5 kilometriä itään Haarusjärven eteläpuolella ja Kortesjärven puolella sijaitsevien kalliopaljastumien länsipuolella. Alueella sijaitsee laajoja ojitettuja soita kuten esimerkiksi Kaakkurinneva ja siellä on myös kallioinen mäki, jota kutsutaan Korkeamäeksi tai Korkiasaareksi. Mäen päällä on useita kivisiä muinaisjäännöksiä. Ne sijaitsevat pääasiassa mäen koillissivulla, missä muinainen rantakin on sijainnut. Korkiasaaren juurelle pääsee metsäautotieltä, joka tulee siihen Alhärmästä alkavalta yhdystieltä 17843. Metsäautotietä ajetaan yhdystieltä 1,2 kilometriä etelään.


title: Korkeamäen jätinkirkko

text: Lokakuussa 2010 tehdyssä tarkastuksessa kohde luokiteltiin myös jätinkirkoksi. Luontaisia kivivalleja on muokattu ja laajennettu ladotuilla kivivalleilla niin, että syntynyt rakennelma on soikean muotoinen. Marianna Ridderstad mittasi jätinkirkon mittoja jätinkirkkojen paleoastronomisen tutkimushankkeen aikana. Jätinkirkko on hänen mukaansa 60 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Rakenteen pituusakselin suuntaus on 17° pohjoisesta vastapäivään eli pohjois-koilliseen. Kivivalleissa on kolme kraatteriröykkiötä, joissa röykkiön keskellä on kuoppa. Näiden arvellaan olevan saaliiden säilytyskuoppia. Ridderstad on ilmoittanut, että kivivallissa on kaksi sisäkkäistä vallirakennetta. Näyttää siltä, ettei valleihin ole raivattu liikkumista helpottavia kohtia eli portteja.


title: Korkeamäen jätinkirkko

text: Alueen kiviset rakenteet on tunnettu kauan, mutta mäen eteläpäässä sijaitseva jätinkirkko on uusi havainto. Muut kiviröykkiöt sijaitsevat mäen pohjoispuolella. Pohjoispään keskittymä sijaitsee 75 metriä jätinkirkosta pohjoisluoteeseen ja toinen keskittymä sijaitsee 40 metriä siitä pohjoiseen. Röykkiöt ovat sammaleiden ja kasvuston peittämiä, mutta ne ovat pintamaata raivaamatta havaittavissa. Niitä on tulkintatavasta riippuen 4–7 kappaletta. Röykkiöiden läpimitta vaihtelee viidestä metristä kahdeksaan metriin. Jokaista röykkiötä on kaiveltu niiden keskikohdasta. Mäellä on näiden lisäksi kaksi jätinkirkkoa pienempää latomusta, jossa on ilmeisesti keskeltä raivattu puhtaaksi alue luontaisesta kivikosta ja raivatut kivet on pinottu reunavalliksi. Toisen raivatun alueen halkaisija on 16 metriä ja toisena alueen mitat ovat 16×10 metriä.


title: Korkeamäen jätinkirkko

text: Kohteessa on käyty tutkimassa alueen kivisiä rakenteita tarkastuksien ja inventointien yhdeydessä vuosina 1967 (Ari Siiriäinen), 1984 (Matti Bergström), 2008 (Taisto Karjalainen) ja 2010 (Kaisa Lehtonen ja Pentti Risla). Vuoden 2010 käynnin aikana huomattiin jätinkirkon suuri rakenne. Alueen muinaishautoja ei olla tutkittu.


title: Roosna-Alliku

text: Roosna-Alliku on pienkauppala ja entinen kunta Viron Järvamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa vanha Paiden kaupunki, Paiden kunta ja Roosna-Alliku uudeksi Paiden kaupungiksi. Roosna-Allikun kunnan keskus, Roosna-Allikun pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana.


title: Roosna-Alliku

text: Roosna-Allikun kunta sijaitsi Järvamaan keskiosassa Paiden koillispuolella. Roosna-Allikussa oli arviolta 1 037 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 132,16 neliökilometriä.


title: Roosna-Alliku

text: Kuntaan kuului Roosna-Allikun pienkauppala ("alevik") ja 12 kylää: Allikjärve, Esna, Kaaruka, Kihme, Kirisaare, Kodasema, Koordi, Oeti, Tännapere, Valasti, Vedruka ja Viisu.


title: Roosna-Alliku

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Roosna-Allikun kunnassa oli 973 asukasta, joista 930 (95,6 %) oli virolaisia, 18 (1,8 %) venäläisiä ja 24 (2,5 %) muita kansallisuuksia.


title: Türi (kunta)

text: Türi () oli kunta Viron Järvamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Türin, Väätsan ja Kärun kunnat yhdistettiin uudeksi Türin kunnaksi.


title: Türi (kunta)

text: Türin kunta sijaitsi Järvamaan eteläosassa Paiden lounaispuolella. Kunnassa oli arviolta 9 351 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 598,37 neliökilometriä.


title: Türi (kunta)

text: Kuntaan kuuluivat Türin epäitsenäinen kaupunki ("vallasisene linn"), Oisun ja Säreveren pienkauppalat ("alevik") sekä 35 kylää: Arkma, Jändja, Kabala, Kahala, Karjaküla, Kirna, Kolu, Kurla, Kärevere, Laupa, Lokuta, Meossaare, Metsaküla, Mäeküla, Näsuvere, Ollepa, Pala, Pibari, Poaka, Põikva, Rassi, Raukla, Retla, Rikassaare, Saareotsa, Sagevere, Taikse, Tori, Tännassilma, Türi-Alliku, Vilita, Villevere, Väljaotsa, Äiamaa ja Änari.


title: Türi (kunta)

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Türin kunnassa (Türin epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 9 419 asukasta, joista 8 967 (95,2 %) oli virolaisia, 207 (2,2 %) venäläisiä ja 237 (2,5 %) muita kansallisuuksia.


title: Väätsa

text: Väätsa on pienkauppala ja entinen kunta Viron Järvamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Türin, Väätsan ja Kärun kunnat yhdistettiin uudeksi Türin kunnaksi. Väätsan kunnan keskus, Väätsan pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana.


title: Väätsa

text: Väätsan kunta sijaitsi Järvamaan länsiosassa Paiden länsipuolella. Väätsassa oli arviolta 1 280 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 195,17 neliökilometriä.


title: Väätsa

text: Kuntaan kuului Väätsan pienkauppala ("alevik") ja 10 kylää: Aasuvälja, Lõõla, Piiumetsa, Reopalu, Roovere, Röa, Saueaugu, Vissuvere, Väljataguse ja Ülejõe.


title: Väätsa

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Väätsan kunnassa oli 1 256 asukasta, joista 1 200 (95,5 %) oli virolaisia, 21 (1,7 %) venäläisiä ja 36 (2,9 %) muita kansallisuuksia.


title: Juuru

text: Juuru on pienkauppala ja entinen kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi. Juurun kunnan keskus, Juurun pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana.


title: Juuru

text: Juurun kunta sijaitsi Raplamaan koillisosassa Tallinnan etelä- ja Raplan koillispuolella. Juurussa oli arviolta 1 429 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 152,4 neliökilometriä.


title: Juuru

text: Kuntaan kuului Juurun pienkauppala ("alevik") ja 14 kylää: Atla, Helda, Hõreda, Härgla, Jaluse, Järlepa, Kalda, Lõiuse, Mahtra, Maidla, Orguse, Pirgu, Sadala ja Vankse.


title: Juuru

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Juurun kunnassa oli 1 511 asukasta, joista 1 464 (96,9 %) oli virolaisia, 33 (2,2 %) venäläisiä ja 15 (1,0 %) muita kansallisuuksia.


title: Laarin I hallitus

text: Mart Laarin hallitus oli 21. lokakuuta 1992 – 8. marraskuuta 1994 toiminut Viron hallitus, jota johti pääministeri Mart Laar. Hallitus ehti ennen kaatumistaan 749 päivän ikään.


title: Laarin I hallitus

text: Hallitus kaatui skandaaleihin, joiden keskiössä olivat asekaupat Israelista ja miljoonien ruplien katoaminen Venäjälle, kun Viro otti käyttöön kruunun. Parlamentti erotti hallituksen.


title: Brendan Murray

text: Brendan Murray (s. 16. marraskuuta 1996) on irlantilainen laulaja ja entinen irlantilaisbändi Hometownin jäsen. Hän edusti Irlantia sooloartistina vuoden 2017 Euroviisuissa Kiovassa.


title: Brendan Murray

text: Vuonna 2014 Murraysta tuli osa Hometown-nimistä irlantilaisbändiä, jota johti Louis Walsh. Bändi saavutti kolme listamenestystä kotimaassaan, sisältäen ykkössinglet ”Where I Belong” vuonna 2014 ja ”Cry for Help” vuonna 2015. Heidän debyyttialbuminsa HomeTown julkaistiin marraskuussa 2015 ja se nousi neljännelle sijalle Irlannissa. Joulukuussa 2016 bändi ilmoitti, että he lopettaisivat toimintansa.


title: Brendan Murray

text: 16. joulukuuta 2016 Murrayn ilmoitettiin olevan Irlannin euroviisuedustaja vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa. 10. maaliskuuta 2017 hänen kappaleensa ”Dying To Try” julkaistiin.


title: Kesäparalympialaiset 2020

text: Kesäparalympialaiset 2020 ovat Tokiossa, Japanissa 25. elokuuta– 6. syyskuuta 2020 järjestettävät XVI kesäparalympialaiset.


title: Kesäparalympialaiset 2020

text:
Vuoden 2020 kesäparalympialaisissa tullaan järjestämään 22 eri lajia. Niistä kaksi, sulkapallo ja taekwondo, järjestetään ensimmäistä kertaa paralympialaisissa. Viime paralympialaisiin nähden ohjelmistosta poistuu purjehdus ja CP-jalkapallo.
Heinäkuussa 2015 julkaistiin vuonna 2020 järjestettävien olympialaisten ja paralympialaisten uusi logo. Heti saman vuoden syyskuussa logo poistettiin käytöstä plagiointisyytösten jälkeen. Avoimen logokilpailun jälkeen huhtikuussa 2016 julkaistiin uusi logo.


title: Jaakko Puomila

text: Jaakko Kalevi Valter Puomila (26. tammikuuta 1952 Lohja) on suomalainen toimittaja ja toimitusjohtaja. Hän toimi sanomalehti Länsi-Uusimaan päätoimittajana vuosina 1988-1998, 2008-2014 ja toimitusjohtajana vuosina 1998-2009. Lisäksi hän toimi Riihimäen Sanomat Oy:n toimitusjohtajana ja Riihimäen Sanomien päätoimittajana vuosina 1996-1998. Hän on toiminut Länsi-Uudenmaan Säästöpankin hallituksessa vuodesta 2007 toimien sen puheenjohtajana vuodesta 2009. Lisäksi hän on toiminut Säästöpankkiliiton hallintoneuvostossa vuodesta 2009 toimien sen puheenjohtajana vuodesta 2012. Hänelle myönnettiin kamarineuvoksen arvonimi vuonna 2011.


title: Rosenfeld

text: Rosenfeld on saksankielinen sukunimi. Se voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Järvakandi

text: Järvakandi on kauppala ja entinen kunta Virossa Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Kehtnan ja Järvakandin kunnat yhdistettiin uudeksi Kehtnan kunnaksi.


title: Järvakandi

text: Järvakandin kunnan muodosti kokonaisuudessaan Järvakandin itsenäinen kauppala ("alev"). Järvakandi sijaitsee Raplamaan eteläosassa Raplan eteläpuolella. Järvakandissa on arviolta 1 256 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 4,85 neliökilometriä.


title: Järvakandi

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Järvakandin kunnassa (ja samalla Järvakandin kauppalassa, "alev") oli 1 273 asukasta, joista 1 107 (87,0 %) oli virolaisia, 105 (8,2 %) venäläisiä ja 60 (4,7 %) muita kansallisuuksia.


title: Toluidiini

text: Toluidiini viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin:


title: Nitrotolueeni

text: Nitrotolueeni viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin:


title: Kaiu

text: Kaiu on pienkauppala ja entinen kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi. Kaiun kunnan keskus, Kaiun pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana.


title: Kaiu

text: Kaiun kunta sijaitsi Raplamaan itäosassa Tallinnan etelä- ja Raplan itäpuolella. Kaiussa oli arviolta 1 253 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 261,07 neliökilometriä.


title: Kaiu

text: Kuntaan kuului Kaiun pienkauppala ("alevik") ja 12 kylää: Kuimetsa, Karitsa, Kasvandu, Oblu, Põlliku, Suurekivi, Tamsi, Tolla, Toomja, Vahastu, Vana-Kaiu ja Vaopere.


title: Kaiu

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kaiun kunnassa oli 1 307 asukasta, joista 1 290 (98,7 %) oli virolaisia, 12 (0,9 %) venäläisiä ja 6 (0,5 %) muita kansallisuuksia.


title: Marko Pomerants

text: Marko Pomerants (s. 24. syyskuuta 1964 Tamsalu) on virolainen poliitikko ja moninkertainen ministeri. Pomerants edustaa konservatiivipuolue Isänmaan ja Res Publican liittoa.


title: Marko Pomerants

text: Pomerants kävi Tamsalun keskikoulua ja opiskeli Tarton yliopistossa. Hänellä on tutkinnot geologiassa ja hallintotieteissä.


title: Marko Pomerants

text: Pomerantsin poliittinen ura alkoi Länsi-Virumaan ympäristövirastossa 1994. Vuoden kuluttua hänestä tuli maaherra () ja hän oli tehtävässä kahdeksan vuotta.


title: Marko Pomerants

text: Pomerants valittiin 2003 riigikoguun. 10. huhtikuuta 2003 hänet nimitettiin sosiaaliministeriksi, ja hän oli tehtävässä 13. huhtikuuta 2005 asti. Hän oli riigikogun jäsen 2007–2009. Vuosina 2009–2011 Pomerants oli sisäministeri. Viron parlamenttivaaleissa 2015 Pomerants valittiin jälleen riigikoguun, ja hän sai 2 681 ääntä. 9. huhtikuuta 2015 hänet nimitettiin ympäristöministeriksi Taavi Rõivasin toiseen hallitukseen.


title: Riviera (täsmennyssivu)

text: Riviera voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kehtna

text: Kehtna () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Se sijaitsi maakunnan keskiosassa Raplan eteläpuolella. Kehtnassa oli arviolta 4 405 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 507,11 neliökilometriä.


title: Kehtna

text: Kuntaan kuului viisi pienkauppalaa ("alevik") – Eidapere, Kaerepere, Keava, Kehtna ja Lelle – ja 43 kylää: Ahekõnnu, Ellamaa, Haakla, Hertu, Hiie, Ingliste, Käbiküla, Kaerepere, Kalbu, Kärpla, Kehtna-Nurme, Kastna, Kenni, Koogimäe, Koogiste, Kõrbja, Kumma, Laeste, Lalli, Lau, Lellapere, Lellapere-Nurme, Linnaaluste, Lokuta, Metsaääre, Mukri, Nadalama, Nõlva, Ohekatku, Pae, Palasi, Paluküla, Põllu, Põrsaku, Reonda, Rõue, Saarepõllu, Saksa, Saunaküla, Selja, Sooaluste, Valtu-Nurme ja Vastja.


title: Kehtna

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kehtnan kunnassa oli 4 394 asukasta, joista 4 182 (95,2 %) oli virolaisia, 120 (2,7 %) venäläisiä ja 90 (2,0 %) muita kansallisuuksia.


title: Käru

text: Käru on järvamaalaiseen Türin kuntaan kuuluva pienkauppala ja entinen Raplamaan kunta Virossa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Järvamaan Türi ja Väätsa sekä Käru yhdistettiin uudeksi Türin kunnaksi. Kärun kunnan keskus, Kärun pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana.


title: Käru

text: Kärun kunta sijaitsi Raplamaan maakunnan kaakkoisosassa Raplan kaakkois- ja Paiden länsipuolella. Kärussa oli arviolta 609 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 214,92 neliökilometriä.


title: Käru

text: Kuntaan kuului Kärun pienkauppala ("alevik") ja kahdeksan kylää: Jõeküla, Kullimaa, Kõdu, Kädva, Kändliku, Lauri, Lungu ja Sonni.


title: Käru

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kärun kunnassa oli 632 asukasta, joista 609 (96,4 %) oli virolaisia, 12 (1,9 %) venäläisiä ja 12 (1,9 %) muita kansallisuuksia.


title: Paavo Hirvikallio

text: Paavo Hirvikallio (4. syyskuuta 1911 Luumäki – 7. maaliskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen valtiotieteen tohtori ja poliittisen historian tutkija.


title: Paavo Hirvikallio

text: Hirvikallion vanhemmat olivat kansakoulunopettajat Taavetti (Taavi) Hirvikallio (1882–1918) ja Aliina Riihelä (1889–1926). Hirvikallion isä joutui Suomen sisällissodan aikana punaisten teloittamaksi Kouvolassa 10. huhtikuuta 1918 ja hänen pankin prokuristina toiminut äitinsä surmattiin Taavetin Kansallis-Osake-Pankin konttorin ryöstöyrityksen yhteydessä 1. kesäkuuta 1926. Hirvikallio pääsi ylioppilaaksi 1929 Kouvolan yhteiskoulusta ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1935. Hän suoritti 1951 puhetaidon opettajan (logonomi) tutkinnon ja väitteli 1958 valtiotieteen tohtoriksi. Hirvenkallion väitöskirja käsitteli Suomen tasavallan presidentinvaaleja vuosina 1919–1950 ja presidenttien valintaan liittyneitä taustatekijöitä. Väitöskirjaa varten Hirvikallio haastatteli muun muassa kaikkia vuonna 1958 elossa olleita presidentin valitsijamiehiä.


title: Paavo Hirvikallio

text: Hirvikallio oli työssä Kansallis-Osake-Pankin pääkonttorissa 1936–1946 ja kauppa- ja teollisuusmnisteriössä 1946–1950. Hän toimi sitten valtio-opin, yhteiskuntaopin ja kansainvälisen politiikan opettajana muun muassa Sotakorkeakoulussa ja Maasotakoulussa.


title: Paavo Hirvikallio

text: Hirvikallio kuului 1930-luvulla äärioikeistolaisuutta vastustaneen Vapaamielisten Klubin perustajiin. Hän oli mukana perustamassa vuonna 1935 politiikan tutkimukseen erikoistunutta Valtiotieteellistä yhdistystä ja hän toimitti yhdistyksen vuosikirjat 1941–1951.


title: Paavo Hirvikallio

text: Paavo Hirvikallio oli naimisissa 1936–1994 Gertrud Emilia Modigin (1907–1994) kanssa. Suomen Kulttuurirahaston yhteydessä toimii Hirvikallion testamenttilahjoitukseen perustuva Paavo Hirvikallion rahasto joka tukee poliittisen historian jatko-opintoja.


title: August Wilhelm Eklund

text: August Wilhelm Eklund (25. maaliskuuta 1812 – 30. huhtikuuta 1837) oli suomalainen kartografi. Hänen laatimansa, vuonna 1840 painettu Suomen kartta oli ensimmäinen autonomisessa Suomessa julkaistu oman maan kartta ja samalla aikansa tarkin ja ajantasaisin Suomen kartta. Noin 30 vuoden ajan se muodosti Suomen kartan standardin, jonka mukaan useimmat karttojen tekijät niin Suomessa kuin ulkomaillakin laativat omat karttansa. Kiitoksena kartan julkaisemisesta keisari Nikolai II palkitsi kustantaja G. O. Waseniuksen briljanttikoristeisella kantasormuksella.


title: August Wilhelm Eklund

text: August Wilhelm Eklund syntyi Inkoossa 25. maaliskuuta 1812 tilanhoitajan perheeseen. Vuonna 1826 hänet hyväksyttiin maanmittausvirkakunnan oppilaaksi hänen ollessaan 14-vuotias, ja hän oli luultavasti toiminut jo tätä ennen jonkun maanmittarin apulaisena. Vuonna 1832 hän kirjoittautui Helsingin yliopistoon maanmittauksen opiskelijaksi ja vuonna 1835 hän suoritti professori J.J. Nervanderille "filosofisen maanmittaustutkinnon". Maanmittarin pätevyyteen vielä vaadittua auskultantintutkintoa hän ei koskaan ehtinyt suorittaa, koska hän kuoli ”rintatautiin” 30. huhtikuuta 1837 ollessaan vain 25-vuotias. Muutamaa vuotta aikaisemmin hän oli aloittanut Suomen kartan laatimisen. Karttaa hän teki Päämaanmittauskonttorissa, sen arkistossa olevaa aineistoa hyödyntäen, esimiehensä, viraston ylijohtajan Carl Gustaf Tawaststjernan luvalla ja konttorin ”valvonnassa”. Kartan konseptin hän luovutti kuolinvuoteellaan sen kustantajaksi lupautuneelle G. O. Waseniukselle.


title: August Wilhelm Eklund

text: Eklundilta saamansa konseptin Wasenius lähetti Berliiniin kupariin kaiverrettavaksi, koska kuparipiirrostekniikka mahdollisti kaikkein parhaan tarkkuuden ja Suomessa tuon ammatin taitajia ei ollut. Tämän takia kartan valmistuminen viivästyi. Saksalaiset tekivät heille vieraissa nimissä paljon virheitä, minkä johdosta vedoksia piti lähettää moneen kertaan edestakaisin Suomen ja Saksan välillä. Hevosliikenteen aikakaudella liikenne oli hidasta ja meren jäätyminen välillä katkaisi yhteydet kuukausiksi. Niinpä painolaatat saatiin valmiiksi vasta vuonna 1840 ja Suomen kirjakauppoihin kartat saatiin vasta helmikuussa 1841.


title: August Wilhelm Eklund

text: Kartta oli menestys. Siitä otettiin kaikkiaan seitsemän painosta Suomessa vuosina 1840–1875 ja kaksi venäjän kielelle käännettyä painosta Venäjällä vuosina 1847 ja 1859. Noin 30 vuoden ajan kartta lienee ollut eniten myyty suurikokoinen Suomen yleiskartta.


title: August Wilhelm Eklund

text: Kartan ensimmäisen painoksen nimeke on: "Karta öfver Stor Fur¬stendömet Finland", suomennettuna "Suomen suuriruhtinaskunnan kartta". Kartta oli yksikielisen ruotsinkielinen, mikä tuohon aikaan oli selviö. Suomenkielisten karttojen aika koitti vasta myöhemmin. Kartan mittakaavaksi ilmoitetaan 1:1 703 945. Kartalle on laadittu melkoinen määrä tietoa: muun muassa vesistöjä, asumuksia, tehtaita, teitä, kestikievareita ja paikannimiä. Tämä oli mahdollista teräväjälkisen kuparipiirrostekniikan ansiosta, mutta toisaalta teki kartasta vaikealukuisen, kun ”präntti” oli pientä. Pääsääntöisesti Eklundin kartan tiedot olivat luotettavia, mikä lisäsi suuresti kartan arvoa, sillä tuohon aikaan Suomessa myytiin myös Venäjällä tehtyjä Suomen karttoja, joiden luotettavuudessa oli paljon toivomisen varaa.


title: August Wilhelm Eklund

text: Eklundin kartan yksittäisenä tärkeimpänä lähteenä napapiirin eteläpuoleisen Suomen osalta oli Päämaanmittauskonttorissa säilytetyt insinööri Jakob Ulrik Ekwallin (1797–1827) vuosina 1820 ja 1826 laatimat käsin piirretyt Suomen kartat. Ekwall oli 1820-luvulla ollut laatimassa painettua Suomen karttaa, jonka kaivertamisen kuparilaatoille hän oli ehtinyt aloittaa. Vuonna 1827 hän kuitenkin August Wilhelm Eklundin lailla kuoli nuorena keuhkotautiin ja työ jäi kesken. Ekwallin karttoja Eklund täydensi monista lähteistä. Lappiin ei Ekwallin aineisto ylettynyt ja sen osalta Eklundin piti käyttää muita lähteitä. Lähteinä ovat olleet kenraalien van Suchtelen ja Oppermann johdolla laaditun suuren Venäjän kartan, ns. satalehtisen kartan, noin vuonna 1811 piirretty Lapin osuus sekä ruotsalaisen lääkärin Georg Wahlenbergin Kemin Lapin kartta vuodelta 1802 sekä 1830-luvulla toimitetun Suomen ja Arkangelin kuvernementin välisen rajankäynnin alkuperäiskartat.


title: Raikküla

text: Raikküla () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi.


title: Raikküla

text: Kunta sijaitsi maakunnan keskiosassa Raplan lounaispuolella. Raikkülassa oli arviolta 1 519 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 229 neliökilometriä.


title: Raikküla

text: Kuntaan kuului 22 kylää: Jalase, Kaigepere, Keo, Koikse, Kõrvetaguse, Lipa, Lipametsa, Loe, Lõpemetsa, Metsküla, Nõmmemetsa, Nõmmküla, Põlma, Pühatu, Purku, Raela, Raikküla, Riidaku, Tamme, Ummaru, Vahakõnnu, Valli.


title: Raikküla

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Raikkülan kunnassa oli 1 588 asukasta, joista 1 536 (96,7 %) oli virolaisia, 24 (1,5 %) venäläisiä ja 30 (1,9 %) muita kansallisuuksia.


title: Hiihdon Norjan-mestaruuskilpailut 2016

text: Hiihdon Norjan-mestaruuskilpailut 2016 järjestettiin Tromssassa 28.–31. tammikuuta ja Beitostølenissä 31. maaliskuuta–3. huhtikuuta.


title: Hiihdon Norjan-mestaruuskilpailut 2016

text: Miesten puolella menestyksekkäin urheilija oli Martin Johnsrud Sundby, joka saavutti kolme henkilökohtaista kultaa ja lisäksi parisprintistä hopeaa. Kaksi henkilökohtaista mitalia saavutti myös kahdesti hopealle yltänyt Sjur Røthe. Kolmeen mitaliin ylsi Sundbyn ohella Martin Løwstrøm Nyenget saavuttaen henkilökohtaisen hopean lisäksi hopeaa viestistä ja pronssia parisprintistä.


title: Hiihdon Norjan-mestaruuskilpailut 2016

text: Naisissa Astrid Uhrenholdt Jacobsen menestyi parhaiten voittaen mestaruuden kahdella henkilökohtaisella matkalla ja viestissä. Myös Therese Johaug voitti kaksi henkilökohtaista matkaa. Ingvild Flugstad Østberg saavutti neljä henkilökohtaista mitalia, joista kolme hopeisia ja yksi pronssinen. Neljään mitaliin ylsi myös Heidi Weng, joka voitti henkilökohtaisilta matkoilta kultaa, hopeaa ja pronssia sekä lisäksi hopeaa parisprintistä.


title: Hiihdon Norjan-mestaruuskilpailut 2016

text: Tromssa, 29. tammikuuta


title: Hiihdon Norjan-mestaruuskilpailut 2016

text:
Tromssa, 28. tammikuuta
Tromssa, 30. tammikuuta


title: Hiihdon Norjan-mestaruuskilpailut 2016

text:
Beitostølen, 31. maaliskuuta
Tromssa, 31. tammikuuta
Tromssa, 29. tammikuuta


title: Hiihdon Norjan-mestaruuskilpailut 2016

text:
Beitostølen, 31. maaliskuuta
Tromssa, 31. tammikuuta


title: Karl Gustaf Ekebom

text: Karl Gustaf Ekebom (9. syyskuuta 1839 – 18. elokuuta 1892) oli suomalainen merikartografi ja suomalaisen merikartografian perustajia. Hän julkaisi vuonna 1872 ja vuosina 1880–1884 sarjan Suomenlahden merikarttoja, jotka kartat olivat paitsi ensimmäiset kotimaiset merialueiden merikartat myös aikansa parhaat yleisessä myynnissä olleet Suomen rannikkojen merikartat. Ekebomin kartat muodostuivat sittemmin esikuviksi itsenäisen Suomen ensimmäisille merikartoille. Nykyisin ne ovat keräilijöiden keskuudessa erittäin kysyttyjä.


title: Karl Gustaf Ekebom

text: K.G. Ekebom syntyi Helsingissä 9.9.1839. Hänen isänsä oli Ensimmäisen Suomalaisen Meriekipaasin toimimies K.F. Ekebom. Perhe asui Katajanokan merikasarmissa, jonne meriekipaasi oli tuolloin sijoitettuna. Vuonna 1852 K.G. Ekebom aloitti opinnot Helsingin teknisessä reaalikoulussa. Vuonna 1856 hän keskeytti opintonsa ja siirtyi työelämän palvelukseen. Vuonna 1867 hän palasi tekniseen reaalikouluun suorittaen tuolloin ensimmäisen luokan koneenkäyttäjän tutkinnon.


title: Karl Gustaf Ekebom

text: K.G. Ekebomin ensimmäinen työpaikka oli Venäjän sotalaivasto. Sen leivissä hän kesällä 1856 osallistui merenmittauksiin Riian lahdella. Vuonna 1857 hän pääsi piirtäjäksi Tie- ja vesikulkulaitosten insinöörikuntaan. Vuodesta 1860 hän toimi piirtäjänä rakenteilla olleen Helsinki-Hämeenlinna rautatien teknisellä osastolla. Vuonna 1861 hän sai vakinaisen viran piirtäjänä Tie- ja vesikulkulaitosten ylihallituksessa (TVH). TVH:n piirtäjänä hän työskenteli vuoteen 1886 asti. Tänä aikana hän ajoittain oli väliaikaisesti muidenkin valtion virastojen töissä ja harjoitti omaa yritystoimintaa. Vuosina 1864 ja 1866 hän työskenteli Saimaan merenmittausretkikunnan kartanpiirtäjänä. Tuo työ tarjosi hänelle mahdollisuuden hankkia perusteellisen käytännön tuntemuksen sekä merenmittauksesta että merikarttojen laadinnasta. Retkikunnan työn tuloksena syntyneiden Konstantin Lönneströmin Saimaan väyläkarttojen piirrostyöstä suuri osa on Ekebomin kynästä lähtöisin.


title: Karl Gustaf Ekebom

text: 1870-luvulta lähtien Ekebom käytti insinöörin titteliä. Hänen huomattavin insinöörityönsä oli Hevossalmen ensimmäisen kanavan suunnittelu vuonna 1877, jonka suunnitelman hän laati Helsingin laivapäällikköyhdistykselle, joka oli ryhtynyt vaikeasti purjehdittavan salmen oikaisemista ajamaan. Ekebom oli aikanaan tunnettu venesuunnittelija. Hänen venesuunnitelmansa voittivat mitaleja ja kiitoslauseita messuilla Helsingissä, Pietarissa, Moskovassa ja Pariisissa. Vuosina 1876–1885 Ekebom toimi Helsingin merikoulun sivutoimisena laivanrakennuksen ja purjepiirustuksen opettajana. Hän oli aktiivinen ja menestyksekäs purjehduksen harrastaja.


title: Karl Gustaf Ekebom

text: Vuonna 1872 Ekebom julkaisi kaksi erinomaista merikarttaa Helsingin ympäristöstä mittakaavassa 1:56 000. Vuonna 1880 hän julkaisi Hangosta Haminaan ylettyvän kuuden merikartan sarjan mittakaavassa 1:72 000, jota hän sittemmin jatkoi kahdella lehdellä niin että koko sarja ylettyi Viipuriin asti. Tämä karttasarja on se työ, jonka johdosta Ekebomin nimi on saanut pysyvän paikan Suomen kartografian suurmiesten luettelossa. Vaikka F.P. von Scharenberg oli 1830-luvulla julkaissut pari vaatimatonta Helsingin edustan merikarttaa, niin vasta Ekebomista voidaan kotimaisen merialueiden merikartografian katsoa varsinaisesti alkaneen. Hänen karttansa olivat parhaat siviilimerenkulun saatavilla olleet kartat vuoteen 1900 asti ja ainoat vastaavan tarkkuusluokan ei-venäjänkieliset kartat aina 1920-luvulle asti. Osasta Ekebomin karttoja otatti kustantaja G.W. Edlund uusintapainoksen vuonna 1894. Ekebomin kartat olivat esillä Parisin vuoden 1889 maailmannäyttelyn Suomen osastolla.


title: Karl Gustaf Ekebom

text: Ekebom julkaisi karttansa yksityisenä hankkeenaan. Suomenlahden tarkkojen merikarttojen julkaiseminen oli tuohon asti ollut Venäjän sotalaivaston yksinoikeus. Venäläiset olivat 1830–1850-luvuilla kartoittaneet koko Suomenlahden mittakaavassa 1:16 800, mutta kaikki vähänkään tarkemmat noiden mittausten perusteella laadituista kartoista olivat tarkoin vartioituja sotalaivaston salaisuuksia. Jollain tavalla Ekebom kuitenkin sai näitä salaisia karttoja haltuunsa ja pääasiassa niiden tietoihin perustuen laati omat karttansa. Päälähde oli Venäjän keisarikunnan meriministeriön Berega-sarjan kartat, joiden tietoihin Ekebom lisäili muista lähteistä saamiaan ja itse omilla purjehdusretkillään keräämiä tietoja.


title: Karl Gustaf Ekebom

text: Ekebomilla oli hankkeelleen suomalaisen yhteiskunnan ja sen senaatin hiljainen tuki. Suomalaiset merenkulkijat kaipasivat parempia karttoja, kuin mitä Venäjän sotilaat olisivat heille suoneet. Vuonna 1880 Ekebom anoi Suomen senaatilta rahallista avustusta karttojensa julkaisemiseen. Senaatti päätti avustuksen antaa, mutta päätti samalla kuitenkin ensin kysyä Venäjän meriministeriön kantaa. Vastauksena Venäjän meriministeri, suuramiraali ja keisari Aleksanteri II:n veli, suuriruhtinas Konstantin Nikolajevitš ilmoitti, että merikarttojen julkaisemista ei pitäisi lainkaan sallia yksityisille. Tässä vaiheessa Ekebomin kartat olivat kuitenkin jo kirjakaupoissa.


title: Karl Gustaf Ekebom

text: Vuonna 1870 K.G. Ekebom solmi avioliiton Ummeljoelta kotoisin olleen Anja Matintyttären kanssa. Perheeseen syntyi seitsemän lasta. Heistä isänsä jalanjälkiä seurasivat Ernst ja Claes – Ernst veneiden suunnittelijana ja Claes merenmittaajana.


title: Karl Gustaf Ekebom

text: Vuosina 1885 ja 1886 K.G. Ekebom osallistui aktiivisti noina vuosina virinneeseen pursiseura NJK:n ja Pietarin jokipursiseuran väliseen yhteistyöhön. Yhteisiä regattoja pidettiin niin Helsingissä kuin Pietarissa. Tuolloin Ekebomille ilmeisesti syntyi siteitä Venäjälle, sillä lokakuussa 1886 hän otti virkaeron, jätti perheensä Helsinkiin sekä syysmyrskyjä ja pimeyttä uhmaten purjehti Matilda-veneellään Pietariin. Suomeen hän ei koskaan palannut. Pietarissa hän jatkoi veneiden suunnittelua ja lyhyen aikaa hänellä oli siellä oma venetelakka. Suomen merikartoituksen suurmies K.G. Ekebom kuoli koleraan Pietarissa 18.8.1892.


title: Rapla (kunta)

text: Rapla () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi.


title: Rapla (kunta)

text: Kunta sijaitsi maakunnan keskiosassa Tallinnan eteläpuolella, ja sen hallinnollisena keskuksena toimii Raplan epäitsenäinen kaupunki. Kunnassa oli arviolta 9 170 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 243,39 neliökilometriä.


title: Rapla (kunta)

text: Kuntaan kuului Raplan epäitsenäisen kaupungin lisäksi kolme pienkauppalaa ("alevik") – Alu, Hagudi ja Kuusiku – sekä 38 kylää: Alu-Metsküla, Aranküla, Hagudi, Iira, Juula, Kalevi, Kelba, Kodila, Kodila-Metsküla, Koigi, Kuku, Kuusiku-Nõmme, Kõrgu, Lipstu, Mahlamäe, Mõisaaseme, Mällu, Nõmme, Oela, Ohulepa, Oola, Palamulla, Purila, Raka, Ridaküla, Röa, Seli, Seli-Nurme, Sikeldi, Sulupere, Tapupere, Tuti, Tõrma, Uusküla, Valtu, Väljataguse, Äherdi ja Ülejõe.


title: Rapla (kunta)

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Raplan kunnassa (Raplan epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 9 051 asukasta, joista 8 667 (95,8 %) oli virolaisia, 222 (2,5 %) venäläisiä ja 156 (1,7 %) muita kansallisuuksia.


title: Vigala

text: Vigala () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Märjamaan ja Vigalan kunnat yhdistettiin uudeksi Märjamaan kunnaksi.


title: Vigala

text: Kunta sijaitsi maakunnan lounaisosassa Raplan lounais- ja Pärnun pohjoispuolella. Vigalassa oli arviolta 1 222 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 269,68 neliökilometriä.


title: Vigala

text: Kuntaan kuului 27 kylää: Araste, Avaste, Jädivere, Kausi, Kesu, Kivi-Vigala, Kojastu, Konnapere, Kurevere, Leibre, Läti, Manni, Naravere, Oese, Ojapere, Paljasmaa, Palase, Pallika, Päärdu, Rääski, Sääla, Tiduvere, Tõnumaa, Vaguja, Vanamõisa, Vana-Vigala ja Vängla.


title: Vigala

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Vigalan kunnassa oli 1 224 asukasta, joista 1 194 (97,5 %) oli virolaisia, 15 (1,2 %) venäläisiä ja 15 (1,2 %) muita kansallisuuksia.


title: Kwango (maakunta)

text: Kwango on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Kenge. Kwango erosi Bandundun maakunnasta vuoden 2005 perustuslakiin liittyneessä hallinnonuudistuksessa.


title: Seth Vesa

text: Seth Vesa (1890 – 1957) oli suomalainen opettaja ja hiihtäjä.


title: Seth Vesa

text: Teiskossa syntynyt Seth Vesa voitti murtomaahiihdon 20 ja 30 kilometrin SM-kultaa 19-vuotiaana vuonna 1909 sekä samana vuonna Tukholmassa Pohjoismaisten kisojen 30 kilometrin murtomaahiihdon. Vesa lopetti hiihtouransa jo 1910 mutta hän julkaisi vuonna 1925 "Hiihtäjän opas" –nimisen hiihto-oppaan ja muita hiihtoon liittyviä kirjoja.


title: Seth Vesa

text: Ikaalisissa opettajana toiminut Seth Vesa kuoli tapaturmaisesti kaaduttuaan polkupyörällään syysliukkailla vuonna 1957.


title: Mai-Ndombe

text: Mai-Ndombe on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Inongo. Mai-Ndombe erosi Bandundun maakunnasta vuoden 2005 perustuslakiin liittyneessä hallinnonuudistuksessa.


title: Kasai (maakunta)

text: Kasaï on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Luebo. Kasai erosi Länsi-Kasain maakunnasta vuoden 2005 perustuslakiin liittyneessä hallinnonuudistuksessa.


title: Itä-Kasai

text: Itä-Kasai eli Kasaï Oriental on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Mbuji-Mayi. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa maakunnasta erotettiin Lomamin ja Sankurun maakunnat (entiset piirikunnat). Niinpä maakunnan pinta-alaksi jäi vain 9 481 neliökilometriä, joten se on alaltaan Kongon pienin.


title: Itä-Kasai

text: Itä-Kasai on yksi Kongon demokraattisen tasavallan köyhimmistä maakunnista. Alueen kallioperässä on timantteja, ja kaksi kaivosyhtiötä houkuttelivat monia maalaisia muuttamaan työn perässä kaivospaikkakunille 1980-luvulla. Yhtiöt ovat lopettaneet toimintansa, mutta timantteja kaivetaan pienistä käsityöläislouhoksista. Kaivosalueilla esiintyy prostituutiota ja lapsityötä. Kaivostyön lisäksi elinkeinoja ovat lähinnä maatalous ja karjanhoito. Polttopuun kerääminen yhdessä ilmastonmuutoksen vaikutusten kanssa on saanut alueen metsävarat vähenemään huolestuttavasti.


title: Dedzan piirikunta

text:
Dedzan piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu etelässä Ntcheun piirikuntaan ja Mosambikiin, lännessä ja luoteessa Lilongwen, pohjoisessa Saliman piirikuntaan sekä idässä Malawijärveen ja pieneltä osin Mangochin piirikuntaan.
Piirikunnan pinta-ala on 3 624,0 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 298 200 as. (1977), 411 800 as. (1987), 486 700 as. (1998), 624 400 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 718 747 as. Piirikunnan keskus on Dedzan kaupunki (20 241 as., 2008).


title: Ryan Zinke

text: Ryan Keith Zinke (s. 1. marraskuuta 1961) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja entinen Yhdysvaltain sisäministeri. Vuosina 2015–2017 hän toimi Montanan osavaltion edustajana Yhdysvaltain edustajainhuoneessa. Hän on entinen laivaston eliittijoukkojen upseeri. Joulukuussa 2016 presidentiksi valittu Donald Trump ilmoitti että Zinke on hänen ehdokkaansa sisäministeriksi. Senaatti vahvisti Zinken nimityksen 1. maaliskuuta 2017 ja hän astui virkaansa samana päivänä.


title: Ryan Zinke

text: Trumpin toiveiden mukaisesti hän edisti öljynporaus- ja hiilikaivoshankkeita sisäministerinä. Joulukuussa 2018 Zinken ilmoitettiin olevan eroamassa.


title: Saliman piirikunta

text:
Saliman piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu etelässä Dezdan, lännessä Lilongwen ja Dowan, luoteessa Ntchisin ja pohjoisessa Nkhotakotan piirikuntaan sekä idässä Malawijärveen.
Piirikunnan pinta-ala on 2 196,0 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 132 300 as. (1977), 189 200 as. (1987), 248 200 as. (1998), 337 900 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 407 148 asukasta.


title: Saliman piirikunta

text: Piirikunnan keskus on Saliman kaupunki (27 852 as., 2008). Se sijaitsee maanteitse noin 22 kilometriä Malawijärveltä länteen. Kaupunkiin on noin 110 kilometriä pääkaupunki Lilongwesta.


title: Viljo Jääskeläinen

text: Viljo Herman Antero Jääskeläinen (20. huhtikuuta 1886 Sortavala – 18. elokuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen kalastusbiologi.


title: Viljo Jääskeläinen

text: Jääskeläisen vanhemmat olivat vaatturimestari Antti Jääskeläinen ja Anna Tiilikainen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1906 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1913 ja maisteriksi 1919.


title: Viljo Jääskeläinen

text: Jääskeläinen toimi Suomen kalastusyhdistyksen assistenttina 1913–1918, kalastushallituksen apulaiskalastusneuvoksena 1918–1923 sekä maataloushallituksen kalataloudellisen tutkimustoimiston kalastusbiologina vuodesta 1923 alkaen. Hän oli Helsingin suomalaisen lyseon opettajana 1926–1928, Suomen kalastusyhdistyksen sihteerinä 1919 ja 1922–1924, Suomen Kalastuslehden toimittajana vuonna 1919 ja 1922–1929 sekä Metsästys ja Kalastus-lehden toimittajana 1925–1926. Jääskeläinen toimi lisäksi Suomalais-venäläisen keskuskomitean asiantuntijana 1922 ja Laatokan kalakauppakomitean puheenjohtajana 1925.


title: Kidutuksen vastainen komitea

text: Kidutuksen vastainen komitea voi tarkoittaa:


title: Lilongwen piirikunta

text:
Lilongwen piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunnan keskus on piirikunnan pohjoisosassa sijaitseva ja piirikuntaan kuuluva maan pääkaupunki Lilongwe (674 400 as., 2008). Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu lounaassa Mozambikiin, luoteessa Mchinjin, pohjoisessa Kasungun ja Dowan, lännessä Saliman ja kaakossa Dedzan piirikuntaan.
Piirikunnan maaseutuosan pinta-ala on 5 703,0 neliökilometriä ja pääkaupungin 456,0 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 1,200 milj. (vuonna 1987; maaseutu 976 600 as. ja kaupunki 223 300 as.), 1,787 milj. (1998; maaseutu 1 346 400 as. ja kaupunki 440 500 as.), 1,905 milj. (2008; maaseutu 1 230 800 as. ja 674 400 as. kaupunki). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli jo 2,4 miljoonaa (josta piirikunnan maaseudulla 1 421 454 ja pääkaupungissa 978 780 asukasta).


title: Anton Levtchi

text: Anton Levtchi (s. 28. marraskuuta 1995 Varkaus) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Tapparaa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Anton Levtchi

text: Levtchi on Tapparan oma kasvatti. Hän voitti seurassa sekä kauden 2010–2011 että kauden 2011–2012 päätteeksi C-nuorten SM-hopeaa. Kaudella 2011–2012 Levtchi jakoi tehoilla 15+12=27 koko C-nuorten SM-karsintojen maalipörssin voiton KooKoon Eetu Elon kanssa ja sijoittui pistepörssissä toiseksi edellään vain Lukon Aleksi Saarela. Hän voitti myös C-nuorten SM-sarjan runkosarjan syöttöpörssin ja sijoittui pistepörssissä toiseksi Lukon Aleksi Saarelan jälkeen tehoilla 22+47=69. Levtchin syöttömäärä oli Tapparan C-nuorten kaikkien aikojen runkosarjan yhden kauden ennätys. Kaudella 2012–2013 hän voitti tehoilla 30+42=72 B-nuorten SM-sarjan syöttöpörssin ja sijoittui pistepörssissä toiseksi edellään vain Bluesin Teemu Pulkkinen. Levtchi oli myös Tapparan paras maalintekijä. Hän teki seuran B-nuorten runkosarjan yhden kauden ennätyksen sekä tehopisteissä, maaleissa että syötöissä. Levtchi oli Tapparan paras pistemies myös pudotuspeleissä Niko Ahoniemen kanssa tehoilla 2+2=4.


title: Anton Levtchi

text: Kaudella 2014–2015 Levtchi nousi Tapparan A-nuorten varakapteeniksi ja oli joukkueen paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä tehoilla 17+25=42. Toukokuussa 2015 hän siirtyi try-outille Tapparan SM-liigajoukkueeseen. Elokuussa Levtchi sai joukkueeseen kaksivuotisen sopimuksen. Hän pelasi kaudella 2015–2016 Tapparan liigajoukkueessa kuitenkin ainoastaan harjoitusotteluita, eikä Levtchi debytoinut vielä SM-liigassa tai Mestarien liigassa. Hän aloitti runkosarjan lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa, jossa Levtchi pelasi yhdeksän ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Pääosin hän vietti kautensa kuitenkin vielä Tapparan A-nuorissa, joiden paras pistemies Levtchi oli tehoilla 18+31=49. Pudotuspeleissä hän oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä neljällä syöttöpisteellään.


title: Anton Levtchi

text: Myös kauden 2016–2017 Levtchi aloitti lainalla LeKin Mestis-joukkueessa. Hänet valittiin sarjan marraskuun 2016 kuukauden pelaajaksi, kun Levtchi teki Mestiksessä kuukauden kahdeksassa ottelussa tehot 2+4=6. Hän teki Tapparassa SM-liigadebyyttinsä 16. joulukuuta 2016 Sorsapuistossa järjestetyssä Ulkojäät 2016 -tapahtumassa paikallisvastustaja Tampereen Ilvestä vastaan, kun Levtchille aukesi paikka joukkueen kokoonpanosta Henrik Haapalan, Jani Lajusen ja Joona Luodon maajoukkuekutsujen myötä. Hän sai ottelussa jääaikaa 8.02 minuuttia. Joulukuussa 2016 Levtchi teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Tapparan kanssa. Hän oli tehoilla 11+17=28 LeKin pistepörssissä toisena Tomi Peltosen jälkeen, kunnes siirtotakarajalla helmikuussa 2017 Levtchin loppukauden osoitteeksi varmistui Tappara, joka tarvitsi häntä paikkaamaan poissaoloja. Levtchi pelasi joukkueessa kaikkiaan 13 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä, mutta hän jäi kuitenkin pudotuspeleissä ilman peliaikaa.


title: Anton Levtchi

text: Levtchi pelasi kauden 2017–2018 suurimmaksi osaksi lainalla LeKissä. Hän pelasi Tapparassa kauden aikana 17 runkosarja- ja neljä CHL-ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Levtchi jäi siirtotakarajan jälkeen Tapparan vahvuuteen, mutta hän saanut kuitenkaan peliaikaa pudotuspeleissä. Toukokuussa 2018 Levtchi teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Anton Levtchi

text: Levtchi pelaa myös Rullakiekon SM-liigaa Pahalammen joukkueessa.


title: Gustav Fridolin

text: Per Gustav Edvard Fridolin (s. 10. toukokuuta 1983 Vittsjö) on ruotsalainen poliitikko ja Ruotsin opetusministeri vuodesta 2014 lähtien. Fridolin on ollut toinen vihreiden kahdesta puheenjohtajista ensin Åsa Romsonin kanssa vuosina 2011–2016 ja Isabella Lövinin kanssa vuodesta 2016.


title: Gustav Fridolin

text: Fridolin on toiminut valtiopäiväedustajana vuoden 2010 vaaleista lähtien. Han edustaa Skånen läänin pohjois- ja itäosia. Fridolin oli valtiopäiväedustajana aiemmin myös vuosina 2002–2006. Siviiliammatiltaan Fridolin on toimittaja, kirjailija ja opettaja.


title: Gustav Fridolin

text: Fridolin syntyi Vittsjössä, Hässleholmin kunnassa, Skånen läänissä, Ruotsissa. Hän liittyi ympäristöpuolueeseen vuonna 1994, ja toimi toisena Vihreän Nuorison kahdesta puheenjohtajista vuosina 1999–2003.


title: Gustav Fridolin

text: Fridolinin nsimmäinen kausi valtiopäivillä oli vuosina 2002–2006, jolloin hän edusti Tukholman vaalipiiriä. Fridolin oli tuolloin vain 19-vuotias, ja siten nuorin kansanedustaja Ruotsin historiassa. Hän piti ennätystä hallussaan vuoteen 2010 asti, jolloin moderaattien Anton Abele rikkoi sen. Ensimmäisen kautensa aikana Fridolin oli perustuslakikomitean jäsen. Hän toimi myös ympäristöpuolueen hallituksen jäsenenä 2004–2006 ja oli yksi puolueen edustajista neuvotteluissa sosiaalidemokraattisen hallituksen ja vasemmistopuolueen kanssa.


title: Gustav Fridolin

text: Vuonna 2005 Fridolin ilmoitti, ettei hän olisi ehdolla vuoden 2006 valtiopäivävaaleissa. Vuosina 2006–2009 hän työskenteli reportterina tutkivassa televisio-ohjelmassa nimeltä "Kalla fakta". Fridolin opiskeli Tukholman ja Linköpingin yliopistoissa, minkä jälkeen hän sai luvan opettaa kansankorkeakouluissa, mutta ei ole koskaan toiminut opettajana.


title: Gustav Fridolin

text: Fridolin oli ehdolla jälleen vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa ja edusti Skånen läänin pohjoista ja itäistä vaalipiiriä. Hän istuu EU-asioiden komiteassa ja on myös varajäsen ulkoasiainkomiteassa, sisäasiainkomiteassa sekä teollisuus- ja talouskomiteassa.


title: Gustav Fridolin

text: Fridolin on kirjoittanut kolme kirjaa, jotka kaikki käsittelevät politiikkaa. Ensimmäinen, nimeltään "Från Vittsjö till världen – om global apartheid och alla vi som vill någon annanstans" (), julkaistiin vuonna 2006. Hänen toinen kirjansa, nimeltään "Blåsta", julkaistiin vuonna 2009, ja hänen kolmas kirjansa, "Maskiner och människor – en skrift om arbete och framtidstro" () vuonna 2011. Fridolin kirjoitti "Koneet ja miehet" yhdessä Ulf Bodach Söderströmin kanssa, ja siinä esitellään vihreän politiikan mahdollisuuksia.


title: Gustav Fridolin

text: Fridolinin poliittinen esikuva on sosiaali-liberaalinen pääministeri Karl Staaff, jota hän kehui lehtiartikkelissa vuonna 2011.


title: Gustav Fridolin

text: Vuonna 2014 Fridolinista tuli Löfvenin hallituksen opetusministeri.


title: Santeri Salmela

text: Santeri Salmela (s. 10. kesäkuuta 2000 Lappeenranta) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue KooKoota. Seuran urheilutoimenjohtaja Jarno Kultasen mukaan hän on isokokoinen ja hyvin liikkuva puolustaja.


title: Santeri Salmela

text: Salmela aloitti luistelukoulun Saimaan Pallossa, mutta hän muutti perheineen 5-vuotiaana Kouvolaan ja siirtyi varsinaiseen kasvattajaseuraansa KooKoohon. Salmela toimi seuran C-nuorten varakapteenina sekä kaudella 2014–2015 että kaudella 2015–2016. Toukokuussa 2016 hän teki kaksivuotisen juniorisopimuksen KooKoon SM-liigajoukkueen kanssa. Salmela teki liigadebyyttinsä vain 16-vuotiaana 16. joulukuuta 2016 vieraissa Saimaan Palloa vastaan. Hänelle aukesi paikka KooKoon kokoonpanosta kolmen puolustajan loukkaantumisten ja Mikko Lehtosen maajoukkuekutsun myötä. Salemla merkittiin heti joukkueen ykköspuolustajapariin Robin Jacobssonin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 17.01 minuuttia. Salemlasta tuli samalla kierroksella Tapparassa debytoineen Toni Utusen ohella SM-liigan kaikkien aikojen toinen vuonna 2000 syntynyt pelaaja. Tosin he olivat vasta liigahistorian toisia koko 2000-luvulla syntyneitä pelaajia, sillä vuonna 2001 syntynyt Mikko Kokkonen debytoi jo ennen heitä aiemmin syksyllä Mikkelin Jukureissa liigan kaikkien aikojen nuorimpana pelaajana vain 15-vuotiaana.


title: Santeri Salmela

text: 7. maaliskuuta 2017 pelatussa ottelussa Tampereen Ilvestä vastaan Salmela teki ensimmäisen tehopisteensä SM-liigassa ja hänestä tuli yhdellä syöttöpisteellään näin ollen ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt SM-liigassa tehopisteen tehnyt pelaaja. Salmela pelasi kauden 2016–2017 aikana SM-liigassa yhdeksän runkosarjaottelua tehden kolme syöttöpistettä. Kaudella 2017–2018 hän nousi KooKoon A-nuorten kapteenistoon, mutta Salmela otti myös paikan seuran SM-liigajoukkueesta osaksi myös loukkaantumisten vuoksi. Hän teki varsinaisen tulokaskautensa aikana 31 runkosarjaottelussa yhden syöttöpisteen. Joulukuussa 2017 Salmela teki KooKoon kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Santeri Salmela

text: Salmela pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän toimi Suomen varakapteenina ja voitti maailmanmestaruuden. Salmela valittiin Yhdysvaltoja vastaan pelatun finaaliottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi.


title: Santeri Salmela

text: Salmela pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017. Hän pelasi Norjan Lillehammerissa pelatuissa nuorten olympialaisissa 2016 sekä samana vuonna myös World U-17 Hockey Challengessa.


title: Santeri Salmela

text: Salmela opiskelee Kouvolan Yhteislyseossa. Hän harrasti lapsena myös pesäpalloa ja jalkapalloa. Salmelan eno Jyri Paavola pelasi jääkiekkoa alemmissa sarjoissa.


title: Terry Farrell

text: Terry Farrell voi viitata seuraaviin henkilöihin (ikäjärjestyksessä):


title: Ville Hynynen

text: Ville Hynynen oli suomalainen kääntäjä.


title: Kasungun piirikunta

text:
Kasungun piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu lännessä Sambiaan, pohjoisessa Mzimban, idässä Nkhotakotan, sekä etelässä Ntchisin, Dowan, Lilongwen ja Mchinjin piirikuntaan. Piirikunnan keskus on Kasungun kaupunki (39 640 as., 2008). Kasungussa toimii muun muassa Kasungun lentoasema.
Piirikunnan pinta-ala on 7 878,0 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 194 400 as. (vuonna 1977), 323 500 as. (1987), 480 700 as. (1998), 627 500 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 794 991 asukasta.


title: Ken Liu

text: Ken Liu (s. 1976) on yhdysvaltalainen science fiction -kirjailija ja kääntäjä.


title: Ken Liu

text: Hänen käännöksensä kirjasta "The Three-Body Problem" voitti Hugon vuonna 2015, joka on ensimmäinen käännetty teos joka on tehnyt niin.


title: Ken Liu

text: Hänen novellinsa "The Paper Menagerie" (suom. "Paperieläintarha", Portti 3/12) on ensimmäinen fiktiivinen teos, joka on voittanut Nebula-, Hugo-, ja World Fantasy-palkinnot.


title: Ken Liu

text: Hänen novellinsa, "Mono no aware" voitti vuoden 2013 Hugon.


title: Dowan piirikunta

text: Dowan piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja sijaitsee Lilongwen piirikunnan ja pääkaupunki Lilongwen pohjoisnaapurina. Luoteessa Dowan piirikunta rajoittuu Kasungun, pohjoisessa Ntchisin ja lännessä Saliman piirikuntaan. Piirikunnan keskus on Dowan taajama (4 765 as., 2008), josta on pääkaupunkiin maanteitse noin 50 kilometriä.


title: Dowan piirikunta

text: Piirikunnan pinta-ala on 3 041 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 247 600 as. (vuonna 1977), 322 400 as. (1987), 411 400 as. (1998), 558 500 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 732 342 asukasta.


title: Ntcheun piirikunta

text:
Ntcheun piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu lännessä Mozambikiin. Pohjoisessa naapurina Dedzan, idässä Mangochin ja Balakan sekä etelässä Nenon piirikunta. Piirikunnan keskus on Ntcheun taajama (14 642 as., 2008).
Piirikunnan pinta-ala on 3 424 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 226 500 as. (vuonna 1977), 358 800 as. (1987), 370 800 as. (1998), 471 600 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 557 433 asukasta.


title: Peter Watts

text: Peter Watts (s. 25. tammikuuta 1958) on kanadalainen tieteiskirjailija ja merieläinbiologi. Hänen kirjojaan on ollut ehdokkaina useille palkinnoille, muun muassa Hugo-, Prix Aurora-, BSFA-, Sunburst-, Theodore Sturgeon-, ja John W. Campbell-palkinnoille.


title: Peter Watts

text: Hän on saanut muun muassa Seiun-, Tähtivaeltaja-, Hugo- sekä Shirley Jackson -palkinnot.


title: Peter Watts

text: Watts on myös kertonut työskennelleensä Crytekille.


title: Ann Leckie

text: Ann Leckie (s. 1966) on yhdysvaltalainen tieteiskirjailija. Leckie voitti 2014 esikoisromaanillaan "Ancillary Justice" (2013) muun muassa Arthur C. Clarke-, Hugo-, Nebula- ja BSFA-palkinnon. Jatko-osat "Ancillary Sword" (2014) ja "Ancillary Mercy" (2015) voittivat molemmat Locus-palkinnon.


title: Bangladesh kesäolympialaisissa 2012

text: Bangladesh osallistui Lontoon kesäolympialaisiin vuonna 2012 viiden urheilijan joukkueella. He osallistuivat viiteen eri lajiin. Kyseessä oli maan kahdeksas esiintyminen olympialaisissa, eikä se saavuttanut mitaleita. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi uimari Rahman Md Mahifizur.


title: Väinämeri

text: Väinämeri () on Saarenmaan, Muhun, Hiidenmaan ja Vormsin saarten sekä Viron mantereen rannikon ympäröimä matala, melkein suljettu sisämerialue. Saarten ja mantereen välissä on salmia: Voosi Kurk, Hari Kurk, Soela, Väike Väin ja Suur Väin. Vuosina 1894–1896 Saaremaan ja Muhun välille Väike Väinin salmen yli rakennettiin 3,6 metrin levyinen pengertie. Väinämeren itäosassa kulkee vaikea vesireitti Suomenlahdesta Riianlahteen. Reitin vaarallisuudesta kertoo sen nimi Paternoster, joka on Suur Väinin suulla olevan Viirelaidin saaren keskiaikainen nimi.


title: Väinämeri

text: Yhteydet saarilta toiselle ja mantereelle hoidetaan lautoilla.


title: Väinämeri

text: Meren pinta-ala on 2 200 neliökilometriä. Siinä on runsaasti pieniä saaria ja lahtia. Sen keskisyvyys on viisi metriä. Vain Suur Väinin syvyys on enimmillään 24 metriä. Maan kohoamisen vuoksi merelle ilmestyy uusia saaria ja olemassa olevien pinta-ala kasvaa.


title: Väinämeri

text: Merialue on meriluontonsa puolesta ainutlaatuisen arvokas, ja se on suojeltu Itämeren ensimmäisenä erityisenä mertensuojelualueena. Se on melkein luonnontilainen. Suomen ympäristöministeriö on vuosina 1997–1999 kartoittanut Väinämeren vedenalaiset biotoopit ja kalojen tärkeimmät kutualueet.


title: Väinämeri

text: Suojelualueita siellä on esimerkiksi Matsalun luonnonsuojelualue, joka on Euroopan merkittävimpiä lintujensuojelualueita. Lisäksi siellä on Käinanlahti–Kassarin luonnonsuojelualue ja Hiidenmaan saaren maisemasuojelualue. Lähes koko alue kuuluu Länsi-Viron biosfäärin suojelualueeseen.


title: Väinämeri

text: Väinämeren vesikasveja ovat hapsivita, ahvenvita, meriajokas ja haurat. Siellä on irtonaisena kasvavia kääpiökokoisia rakkoleviä ja punaleväesiintymiä ja meriajokas- ja näkinpartaiskasvustoja. Ympäristö tarjoaa sekä kasveille että eläimille suotuisan elinympäristön.


title: Väinämeri

text: Väinämerellä tehtiin elokuussa 1999 Itämeren ensimmäinen havainto "Maeotias marginata" -meduusalajista.


title: Väinämeri

text: Väinämeren lahdissa vesi on kesällä poikkeuksellisen lämmintä, lähes yhtä lämmintä kuin Välimerellä. Toisaalta talvella siellä jäätilanne on hankalin koko Virossa. Talvien vaihtelevuudesta huolimatta Väinämeri jäätyy kokonaan joka talvi 2–4 kuukaudeksi. Kovina pakkastalvina saarille voi ajaa autolla jääteitä pitkin.


title: Väinämeri

text: Väinämeren saaret ryhmitellään maantieteellisesti yhteentoista ryhmään:


title: Uganda kesäolympialaisissa 2016

text: Uganda osallistui Rio de Janeiron vuoden 2016 kesäolympialaisiin 21 urheilijan joukkueella. He osallistuivat nyrkkeilyyn, uintiin ja yleisurheiluun. Maa ei saavuttanut tällä kertaa mitalia toisin kuin Lontoossa neljä vuotta aikaisemmin. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi uimari Joshue E. Tibatemwa ja päättäjäisissä puolestaan yleisurheilija Halimah Nakaayi.


title: Pentti Tulla

text: Pantti Raimo Olavi Tulla (15. kesäkuuta 1937 Laukaa – 12. marraskuuta 1988 Kemijärvi) oli suomalainen taidemaalari.


title: Pentti Tulla

text: Tullan vanhemmat olivat Nestori Tulla ja Katri Lampinen. Hänen puolisonsa oli Riitta-Liisa Junikka, avioliitto päättyi eroon. Tulla tuli ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta ja opiskeli opettajaksi Jyväskylän yliopistossa, Turun yliopistossa ja Helsingin yliopistossa, erikoistuen matematiikkaan. Kemijärvellä hän toimi opettajana aina vuoteen 1973 saakka, ennen kuin ryhtyi päätoimiseksi taiteilijaksi. Matemaattisuus näkyi myös Tullan taiteessa, hän tuli tunnetuksi sekä geometrisista aiheista että E-kirjain- tai kolmisakarakuviosta, jota hän hyödynsi useissa teoksissaan. Tulla maalasi myös Lapin maisemia abstraktisti, kuten teoksessa "Lapin aihe" mustia palloja valkoiselle pohjalle ja päinvastoin. Hänen pääteoksiaan on Kemijärven ammattiopiston ruokasaliin tehty seinämaalaus, joka koostuu 7 400 kuudella eri värillä maalatusta pisteestä. Teos, joka voitti valtakunnallisen taidekilpailun, valmistui 1978. Tullan teoksia on useissa eri kokoelmissa ja hän osallistui moniin eri näyttelyihin Suomessa ja ulkomailla. Tulla toimi Lapin läänintaiteilijana 1974–1983. Hän sai valtion kuvataidepalkinnon vuonna 1979.


title: Kirkkonummen taitoluisteluklubi

text: Kirkkonummen taitoluisteluklubi (KTK) on Kirkkonummen ainoa muodostelmaluisteluseura. Seura on perustettu yli 30 vuotta sitten ja toimii Varuboden-areenalla. Seuran joukkueet kilpailevat tulokkaissa (Safiirit), kansallisissa noviiseissa (Briljantit) sekä kansallisissa junjoreissa (Sunrise). Seuralla on myös luistelukouluryhmiä kaudesta riippuen 3–4, muodostelmaluistelun harjoitusjoukkue (Timantit) sekä aikuisluistelun harrastejoukkue (Elegantit).


title: Kiviojakankaan jätinkirkko

text: Kiviojakankaan jätinkirkko on Pohjois-Pohjanmaalla Raahen Pattijoella sijaitseva epävarma jätinkirkko. Epävarmuus johtuu rakenteen vaillinaisuudesta, sillä vain lounais- ja luoteissuunnissa erottuu selvät kivivallit. Kohde on vain yksi monista Pattijoen jätinkirkkokohteista.


title: Kiviojakankaan jätinkirkko

text: Jätinkirkko sijaitsee alle 10 kilometriä Pattijoen kirkosta kaakkoon Kastellinperällä kylän eteläpuolella sijaitsevalla Kiviojakankaalla. Sekä Korvenkangas että Kiviojakangas ovat yli 15 metriä korkeita mäkiä, joiden laella on kivikkoa ja kiviröykkiöitä. Muinaismuistot sijaitsevat mäen laen itärinteessä. Kohteeseen tai sen lähelle ei johda tietä.


title: Kiviojakankaan jätinkirkko

text: Jätinkirkko on vain yksi Raahen Pattijoella sijaitsevista kivröykkiö- ja jätinkirkkokeskittymästä. Jätinkirkon pohjoispuolella sijaitsee Lidar-keilauksen mukaan viisi röykkiötä, joissa näyttäisi olevan yhteensä viisi kuoppaa. Kuopat muistuttavat niin sanottuja rakkakuoppia. Röykkiöiden halkaisijat ovat 5–7 metriä ja korkeus noin 60 senttimetriä. Suurin kuoppa vaikuttaisi olevan halkaisijaltaan useita metrejä ja se muistuttaa enemmänkin pyöreän muotoista kehävallia tai asuinpaikkavallia.


title: Kiviojakankaan jätinkirkko

text: Jätinkirkko on vain puoliksi tunnistettavissa. Lounainen ja luoteinen kivivalli ovat maastossa näkyvissä. Paikalla suoritettu Lidar-keilaus paljasti siitä osittaisen suorakulmaisen rakenteen, jonka luoteiskulmauksessa on suorakulmainen nurkkaa. Nurkasta etenee kaakkoon 40 metriä pitkä kivivalli, jonka keskeltä katkaisee raivatun näköinen kulkuväylä eli portti. Portti aukeaa jätinkirkon oletetusta keskipisteestä suoraan länteen. Nurkasta itä-koilliseen kulkee suora 21 metriä pitkä kivivalli, joka loppuu mäen jyrkkenevään rinteeseen. Jätinkirkon eteläpäässä kivivallin toinen nurkka erottuu pyöreänä, mutta sen eteläsivun kivivalli on vain kymmenen metriä pitkä. Muita jätinkirkon rakenteita ei keilauskuvasta erotu. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 166° pohjoisesta länteenpäin eli noin länsiluoteeseen. Vaikutelmaksi jää keskeneräinen tai osittain tuhoutunut jätinkirkko. Jätinkirkon sisäosassa puhtaaksi raivatulla alueella on jäljellä muutama suurempi kivenlohkare.


title: Kiviojakankaan jätinkirkko

text: Kohdetta ei ole tutkittu. Vuonna 1975 kävi Paula Purhonen tarkastusmatkallaan täällä ja vuonna 1997 tutustui Mika Sarkkinen kohteeseen kunnallisen inventoinnin yhteydessä.


title: Bill English

text: Simon William ”Bill” English (s. 30. joulukuuta 1961) on uusiseelantilainen kansallispuolueen poliitikko ja maan entinen pääministeri. English nousi pääministeriksi edeltäjänsä John Keyn erottua tehtävästä vuoden 2016 lopulla. Syyskuussa 2017 pidettyjen vaalien jälkeen Kansallispuolue jäi oppositioon Työväenpuolueen Jacinda Ardernin noustessa uudeksi pääministeriksi.


title: Bill English

text: English kävi Wellingtonin lähellä sijaitsevan roomalaiskatolisen St. Patrick's College -lukion, minkä jälkeen hän suoritti liiketalouden tutkinnon Otagon yliopistossa. Englishillä on myös "Bachelor of Arts" -tutkinto englantilaisesta kirjallisuudesta Wellingtonin Victoria-yliopistosta (Victoria University of Wellington).


title: Bill English

text: Englishin puoliso on lääkärinä työskentelevä Mary English. Yhdessä heillä on kuusi aikuista lasta.


title: Bill English

text: Uuden-Seelannin edustajainhuoneeseen English valittiin ensimmäisen kerran vuonna 1990. Urallaan hän on toiminut useissa ministerintehtävissä.


title: Bill English

text: English johti Kansallispuoluetta myös aiemmin lokakuusta 2001 lokakuuhun 2003 saakka. Hänen johdollaan puolue kärsi sen siihen astisen historian suurimman vaalitappion vuoden 2002 vaaleissa.


title: Bill English

text: Ennen nimitystään pääministeriksi English oli toiminut John Keyn hallituksessa valtiovarainministerinä ja varapääministerinä vuodesta 2008. Hänestä tuli pääministeri Keyn erottua yllättäen perhesyihin vedoten joulukuussa 2016.


title: Bill English

text: Kansallispuolue ei onnistunut saavuttamaan enemmistöä syyskuun 2017 vaaleissa, minkä jälkeen English ilmoitti eroavansa puolueen johdosta. Hänen seuraajakseen Kansallispuolue valitsi helmikuussa 2018 Simon Bridgesin.


title: Bill English

text: Alun perin English äänesti samaa sukupuolta olevien avioliittoa vastaan, mutta on kertonut muuttaneen myöhemmin mieltänsä asiasta. Hän vastustaa aborttia ja eutanasiaa. Katolista uskoaan English on kommentoinut sanovan sen vaikuttavan, mutta ei määrittävän häntä.


title: Bill English

text: Talouspolitiikassa English lupasi käyttää budjetin ylijäämiä veronkevennyksiin, lisäpanostuksiin infrastruktuuriin ja valtionvelan poismaksamiseen. Hän on kertonut kannattavansa monarkiaa eikä ole antanut aikataulua Uuden-Seelannin muuttamiseksi tasavallaksi. English on katsonut muutoksen tasavallaksi vaativan kansan ajamaan sitä.


title: Locus-palkinto

text: Locus-palkinto on "Locus-lehden" myöntämä palkinto. Palkinnot jaetaan lehden lukijoiden kyselyn perusteella.


title: Locus-palkinto

text: Palkinto jaetaan muun muassa parhaan science fiction, fantasia ja kauhu -kirjan sarjassa.


title: Locus-palkinto

text: Palkintokategorioita ovat muun muuassa:


title: Zincke-reaktio

text: Zincke-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa pyridiini tai pyridiinijohdannainen reagoi 2,4-dinitroklooribentseenin ja primäärisen amiinin kanssa muodostaen pyridiniumsuolan. Reaktion raportoi ensimmäisen kerran Theodor Zincke vuonna 1904 ja se on nimetty hänen mukaansa. Zincke-reaktio on hyvin käytetty reaktio monien luonnonaineiden esimerkiksi alkaloidien synteeseissä.


title: Zincke-reaktio

text: Zincke-reaktio tapahtuu useille pyridiinin johdannaisille ja primäärisille amiineille. Reaktion mekanismin ensimmäisessä vaiheessa pyridiinijohdannainen ja 2,4-dikloorinitrobentseeni reagoivat nukleofiilisella aromaattisella substituutiolla, muodostaen pyridiniumsuolan, jota kutsutaan myös Zincken suolaksi. Tämä välituote on pysyvä ja voidaan eristää. Seuraavassa vaiheessa nukleofiilinen primäärinen amiini reagoi additioreaktiolla elektrofiilisen pyridiniumionin hiiliatomin kanssa. Protoninsiirron jälkeen muodostuva hemiaminaalirakenne avautuu ja muodostuu konjugoitunut tyydyttymätön iminiumioni. Toinen molekyyli primääristä amiinia reagoi tämän yhdisteen kanssa 1,6-additiolla, jota seuraa 2,4-dinitroaniliinin eliminoituminen. Tämän eliminaatioreaktion tuloksena muodostuu 5-aminopenta-2,4-dieeni-1-iminiumjohdannainen eli Königin suola. Königin suola syklisoituu elektrosyklisellä reaktiolla, muodostaen hemiaminaalin, joka aromatisoituu happamissa olosuhteissa pyridiniumsuolaksi.


title: Theodore Sturgeon -palkinto

text: Theodore Sturgeonin muistopalkinto on vuosittain myönnettävä palkinto edellisen vuoden parhaalle englanninkieliselle tieteisfiktionovellille.


title: Theodore Sturgeon -palkinto

text: Palkinto on nimetty yhdysvaltalaisen kirjailijan Theodore Sturgeonin mukaan. Se on vastine John W. Campbellin muistopalkinnolle romaanien kategoriassa ja sen jakaa sama organisaatio.


title: Maastohiihto talviolympialaisissa 2018

text: Maastohiihdossa kilpailtiin Pyeongchangin talviolympialaisissa 10.–25. helmikuuta 2018 Alpensia Cross-Country Skiing Centressä. Kisoja oli 12, joista kuusi oli miehille ja kuusi naisille.


title: Seiun-palkinto

text: Palkinto on vanhin tieteiskirjallisuuden palkinto japanissa. Se on jaettu vuodesta 1970 alkaen joka vuosi. Nimen käännös englanniksi on "Nebula".


title: Seiun-palkinto

text: Palkinto jaetaan japanissa julkaistulle kirjallisuudelle "lyhyen" ja "pitkän" fiktion sarjoissa sekä käännetylle että alkuperäiskieliselle kirjallisuudelle.


title: Andy Weir

text: Andy Taylor Weir (s. 1972) on yhdysvaltalainen kirjailija, jonka esikoiskirja "Yksin Marsissa" on filmatisoitu samannimisenä elokuvana.


title: Andy Weir

text: Weir voitti John W. Campbell-palkinnon parhaana uutena kirjailijana 2016.


title: Andy Weir

text: Weir on toiminut ohjelmistoinsinöörinä.


title: Antsla (kunta)

text: Antsla () on entinen kunta Viron Võrumaan maakunnassa. Se sijaitsi maakunnan länsiosassa Võrun länsi- ja Valgan itäpuolella. Antslassa oli 3 325 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 270,83 neliökilometriä.


title: Antsla (kunta)

text: Kunnan hallinnollisena keskuksena toimi Antslan epäitsenäinen kaupunki. Sen lisäksi kuntaan kuuluu kaksi pienkauppalaa ("alevik"), Kobela ja Vana-Antsla, sekä 24 kylää: Anne, Antsu, Haabsaare, Jõepera, Kaika, Kikkaoja, Kollino, Kraavi, Litsmetsa, Luhametsa, Lusti, Madise, Mähkli, Oe, Piisi, Rimmi, Roosiku, Savilöövi, Soome, Säre, Taberlaane, Tsooru, Viirapalu ja Ähijärve.


title: Antsla (kunta)

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Antslan ja Urvasten kunnat yhdistettiin uudeksi Antslan kunnaksi.


title: Antsla (kunta)

text: Vuonna 2011 silloisessa Antslan kunnassa (Antslan epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 3 330 asukasta, joista 3 279 (98,5 %) oli virolaisia, 21 (0,6 %) venäläisiä ja 30 (0,9 %) muita kansallisuuksia.


title: Lasva

text: Lasva () oli kunta Virossa Võrumaan maakunnassa. Se sijaitsi maakunnan pohjoisosassa Võrun itäpuolella. Lasvassa oli arviolta 1 684 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 172,26 neliökilometriä.


title: Lasva

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa vanha Võrun kunta, võrumaalaiset Lasvan, Sõmerpalun ja Vastseliinan kunnat sekä Oravan kunta Põlvamaalta yhdistettiin uudeksi Võrun kunnaksi.


title: Lasva

text: Kuntaan kuului 24 kylää: Andsumäe, Hellekunnu, Husari, Kaku, Kannu, Kõrgessaare, Kääpa, Kühmamäe, Lasva, Lauga, Lehemetsa, Listaku, Madala, Mõrgi, Mäessaare, Noodasküla, Nõnova, Oleski, Otsa, Paidra, Peraküla, Pikakannu, Pikasilla, Pille, Pindi, Puusepa, Pässä, Rusima, Saaremaa, Sooküla, Tammsaare, Tiri, Tohkri, Tsolgo, Tüütsmäe, Villa ja Voki-Tamme.


title: Lasva

text: Vuonna 2011 Lasvan kunnassa oli 1 567 asukasta, joista 1 548 (98,8 %) oli virolaisia, 12 (0,8 %) venäläisiä ja 6 (0,4 %) muita kansallisuuksia.


title: Indonesian maantiede

text: Indonesia on saaristoinen valtio Kaakkois-Aasiassa, Aasian ja Australian mannerten sekä Intian ja Tyynen valtameren välissä. Maa koostuu yli 17 000 saaresta ja maassa on noin sata toimivaa tulivuorta. Maa sijaitsee päiväntasaajan molemmin puolin ja maassa vallitsee trooppinen ilmasto.


title: Indonesian maantiede

text: Indonesia koostuu 17 508 saaresta, joista noin 6 000 on asuttuja. Indonesia on maailman suurin yksinomaan saarista koostuva valtio. Indonesian saaret sijaitsevat hajallaan Intian valtameren ja Tyynen valtameren, sekä Aasian ja Australian mantereiden välissä. Vaikka Indonesia on maailman neljänneksi väkirikkain maa, se on Amazonin jälkeen maailman metsäisintä aluetta.


title: Indonesian maantiede

text: Indonesia sijaitsee päiväntasaajalla, suurin osa siitä sijaitsee sen eteläpuolella. Maan viisi suurinta saarta ovat Isoihin Sundasaariin kuuluvat Jaava, Sumatra, Borneo ja Sulawesi, sekä itäisin saari Uusi-Guinea. Saarista Borneo on jaettu Malesian, Brunein ja Indonesian kesken. Indonesialle kuuluu saaren eteläosa Kalimantan. Sillä on saarella maarajaa vain Malesian kanssa. Lisäksi saarella on maarajaa Borneon kupeessa sijaitsevalla pienellä Sebatikin saarella. Uuden-Guinean saari on jaettu Indonesian ja Papua-Uuden-Guinean kesken. Indonesialle kuuluu saaren länsiosa Länsi Uusi-Guinea. Lisäksi Timorin saari on jaettu Indonesian ja Itä-Timorin kesken. Rajanaapureidensa lisäksi Indonesialla on aluevesirajoja Australian, Singaporen, Filippiinien, Thaimaan, Intian, Palaun ja Vietnamin kanssa.


title: Indonesian maantiede

text: Indonesian pinta-ala on 1 904 569 neliökilometriä, mikä tekee siitä maailman 15. suurimman valtion.


title: Indonesian maantiede

text: Useat Indonesian saaret ovat tuliperäisiä ja alue on seismisesti yksi maailman aktiivisimmista. Indonesia sijaitsee Tyynenmeren, Euraasian ja Indo-Australian mannerlaattojen reunoilla alityöntövyöhykkeellä. Laattatektonisesti Indonesia sijaitsee yhdellä maailman monimuotoisemmista alueista, maa sijaitsee niin kutsutun Sundan hautavajoaman alueella, jossa maa vajoaa muutaman senttimetrin vuodessa. Maan vajoaminen on voimakkainta Jaavan länsiosissa, missä maa vajoaa 6 cm vuodessa. Suurin osa Indonesian tulivuorista sijaitsee Sundan kaaren alueella muodostaen 3 000 kilometriä pitkän tulivuorijonon. Tulivuorten jono ylettyy Sumatran pohjoisosasta Jaavan ja Pienten Sundasaarten läpi Bandanmerelle asti. Indonesiassa sijaitsee noin 400 tulivuorta, joista noin 100 on aktiivisia.


title: Indonesian maantiede

text: Indonesia sijaitsee Tyynenmeren tulirenkaan alueella. Suurin osa Indonesian tulivuorista sijaitsee Sundan kaaren alueella, muodostaen 3 000 km pitkän tulivuorijonon. Tulivuorten jono ylettyy Sumatran pohjoisosasta Jaavan ja Pienten Sundasaarten läpi Bandanmerelle asti. Indonesiassa sijaitsee noin 400 tulivuorta, joista noin 100 on aktiivisia.


title: Indonesian maantiede

text: Sumatran saarta halkoo Barisanvuorten vuorijono, joka sijoittuu Sumatran saaren länsipuolelle. Sumatran korkeimmat vuorenhuiput ovat yli 3 000 metriä korkeita. Saaren korkein vuori on 3 800 metriä korkea Gunung Kerinci, joka on myös Indonesian korkein tulivuori. Sumatran eteläosan jälkeen tulivuorien jono kääntyy itä–länsi-suuntaiseksi Jaavan ja Pienten Sundasaarten läpi Bandanmerelle asti. Pienien Sundasaarien saarista Balilla ja Floresilla sijaitsee useita tulivuoria. Sen sijaan saariston suurin ja itäisin saari Timor ei ole enää tuliperäinen. Useat Jaavalla sijaitsevat tulivuoret ovat hyvin aktiivisia ja purkautuessaan ne saattavat aiheuttaa laajalti tuhoa. Kuuluisimmat tulivuorenpurkaukset ovat Sundasalmella sijaitsevan Krakataun ja Sumbawan saarella sijainneen Tamboran purkaukset 1800-luvulla. Näistä Tamboran purkaus vuonna 1815 aiheutti maailmanlaajuisen ilmaston viilenemisen seuraaviksi vuosiksi.


title: Indonesian maantiede

text: Pienten Sundasaarten itäosien jälkeen tulivuorijono kaartuu koilliseen Bandanmerelle kohti Molukkien saariryhmää ja Uutta-Guineaa. Bandanmerellä sijaitsevilla Bandasaarilla sijaitsee muutamia tulivuorisaaria ja merellä on myös merenalaisia tulivuoria.


title: Indonesian maantiede

text: Toinen tulivuorien keskittymä sijaitsee Sulawesin saaren pohjoisosassa, sekä Molukkien saariryhmään kuuluvalla Halmaheran saarella. Sulawesin toimivat tulivuoret keskittyvät saaren pohjoisosiin, saaren eteläosassa tulivuoret ovat sammuneet. Pohjoisosan tulivuoret ovat aktiivisia, sillä laattatektoniikka Sulawesin ja Halmaheran välissä olevalla Molukkienmerellä on monimutkaista. Mannerlaatat alueella ovat pirstaleisia ja pieni Molukkienmeren laatta muodostaa mikrolaatan, joka vajoaa sekä Euraasian laatan ja toisen pienen Filippiinienmeren laatan alle. Kaksoissubduktio on synnyttänyt laatan reunoille idässä Halmaheran kaaren ja lännessä Sangihen kaaren, johon kuuluvat myös Sulawesin pohjoisosien tulivuoret. Halmaheran, sekä Sulawesin pohjoisosien ja Sulawesin pohjoispuolella olevien Sangihesaarten tulivuoret syöksevät laavaa joka on peräisin maan sisuksiin painuvasta molukkienmerenlaatasta. Muutaman miljoonan vuoden kuluttua molukkienlaatta on vajonnut maan syvyyksiin ja Halmaheran ja Sangihen kaaret yhdistyvät ja kaksoisalityöntövyöhykkeestä jää jäljelle vain vähäisiä todisteita.


title: Indonesian maantiede

text: Sulawesin saari on hyvin vuoristoinen, suurin osa saaresta on yli 500 m korkeudella merenpinnasta ja viidesosa on yli 1 000 m korkeudella. Borneon saarella Indonesialle kuuluva Kalimantan on rannikoiltaan alavaa, sisämaa on vuoristoisempaa. Borneon vuoristoisimmat alueet sijaitsevat Malesian ja Indonesian rajalla saaren pohjoisosassa, saaren korkeimmat vuoret sijaitsevat Malesian puolella Sabahissa. Saaren eteläosassa ovat Meratusvuoret, joiden korkein vuori Gunung Besar on 1 892 metriä korkea.


title: Indonesian maantiede

text: Uuden-Guinean saaresta Indonesialle kuuluva Länsi Uusi-Guinea on vuoristoinen saari, ja sen pohjoisosia hallitsevat vuoristot, eteläosat ovat alavampia. Saarella on useita vuorijonoja joista keskeisin on Jayawijayan vuoristo. Siellä sijaitsee myös Indonesian korkein vuori, 5 030 metriä korkea Puncak Jaya.


title: Juha Kuisma

text: Juha Kuisma (s. 1955 Lempäälä) on suomalainen tietokirjailija, toimittaja ja Suomen Keskustaa edustava poliittinen toimija.


title: Juha Kuisma

text: Jyväskylän yliopistosta taloustieteen kandidaatiksi valmistunut Kuisma on työskennellyt toimittajana sanomalehdissä Lalli, Suomenmaa ja Aamulehti, toiminut kyläasiamiehenä Pirkanmaalla, ollut pääministeri Esko Ahon erityisavustajana vuosina 1993–1995, Suomen maatalousmuseo Saran ensimmäisenä johtajana vuosina 2004–2009, pääministerien Matti Vanhanen ja Mari Kiviniemi talouspoliittisena avustajana vuosina 2009–2010 ja työskennellyt Suomen Kylätoiminta ry:n hankkeissa vuosina 2011–2014. Vuosina 2009–2010 hän toimi Valtioneuvoston asettaman Biotaloustyöryhmän puheenjohtajana.


title: Juha Kuisma

text: Kuisma on vuosina 1982–2015 julkaissut ja toimittanut lukuisia tietokirjoja ja keskustelupuheenvuoroja eri aihepiireistä, joihin ovat kuuluneet muiden muassa Suomen ekohistoria, biotalous, maaseudulla asumisen oikeutus, kylätoiminta ja lähidemokratia. Helsingin Sanomien kuukausiliite, Loimaan lehti ja Maaseudun Tulevaisuus ovat julkaisseet hänen kolumnejaan.


title: Juha Kuisma

text: Kuisma edustaa poliittiselta kaannaltaan Suomen Keskustaa ja on toiminut vuodesta 2013 Lempäälän kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Eduskuntavaaleissa 2015 Kuisma oli Suomen keskustan ehdokkaana Pirkanmaan vaalipiirissä mutta ei tullut valituksi.


title: Juha Kuisma

text: Kuismalle myönnettiin Suomen tietokirjailijoiden Tietopöllö-palkinto 2006 yhdessä Kirsti Mannisen ja Jussi Kaakisen kanssa kirjasta "Suomen lasten historia".


title: Country (täsmennyssivu)

text: Country voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Rõuge

text: Rõuge () oli kunta Virossa Võrumaan maakunnassa. Se sijaitsi maakunnan eteläosassa Võrun lounaispuolella Latvian rajalla. Rõugessa oli 2 157 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 263,24 neliökilometriä.


title: Rõuge

text: Kuntaan kuului Rõugen pienkauppala ("alevik") ja 103 kylää: Ahitsa, Augli, Haabsilla, Haki, Hallimäe, Handimiku, Hansi, Hapsu, Heedu, Heibri, Hinu, Horsa, Hotõmäe, Hurda, Härämäe, Jaanipeebu, Jugu, Järvekülä, Järvepalu, Kadõni, Kahru, Kaluka, Karaski, Karba, Kaugu, Kavõldi, Kellämäe, Kiidi, Kogrõ, Kokõ, Kokõjüri, Kokõmäe, Kolga, Kuklasõ, Kurgjärve, Kurvitsa, Kuuda, Kähri, Kängsepä, Lauri, Liivakupalu, Listaku, Lutika, Lükkä, Matsi, Mikita, Muduri, Muhkamõtsa, Murdõmäe, Mustahamba, Mõõlu, Märdi, Möldri, Nilbõ, Nogu, Nursi, Ortumäe, Paaburissa, Paeboja, Pugõstu, Pulli, Põdra, Põru, Pärlijõe, Püssä, Rasva, Raudsepä, Rebäse, Rebäsemõisa, Riitsilla, Ristemäe, Roobi, Ruuksu, Saarlasõ, Sadramõtsa, Saki, Sandisuu, Savioru, Sika, Sikalaanõ, Simmuli, Soekõrdsi, Soemõisa, Soomõoru, Suurõ-Ruuga, Sänna, Tallima, Taudsa, Tialasõ, Tiidu, Tilgu, Tindi, Toodsi, Tsirgupalu, Tsutsu, Tüütsi, Udsali, Utessuu, Vadsa, Vanamõisa, Viitina, Viliksaarõ ja Väike-Ruuga.


title: Rõuge

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Rõugen, Haanjan, Mõnisten ja Varstun kunnat sekä osa Misson kunnasta yhdistettiin uudeksi Rõugen kunnaksi.


title: Rõuge

text: Vuonna 2011 silloisessa Rõugen kunnassa oli 1 913 asukasta, joista 1 887 (98,6 %) oli virolaisia, 9 (0,5 %) venäläisiä ja 15 (0,8 %) muita kansallisuuksia.


title: A. Wilh. Rankka

text: Adolf Wilhelm Rankka, sukunimi aik. "Kranck (Krank)" (22. marraskuuta 1873 Alajärvi – 11. heinäkuuta 1919 Turku) oli suomalainen lyseon lehtori.


title: A. Wilh. Rankka

text: Rankan vanhemmat olivat kirkkoherra, rovasti Adolf Kran(c)k ja Kristina Sofia Hedström. Hän pääsi ylioppilaaksi 1893 Hämeenlinnan lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1898 ja maisteriksi 1900.


title: A. Wilh. Rankka

text: Rankka oli Viipurin suomalaisen klassillisen lyseon saksan ja ranskan kollegana 1901–1910 ja Turun suomalaisen klassillisen lyseon kollegana ja sittemmin vanhempana lehtorina 1910–1919.


title: A. Wilh. Rankka

text: Rankka oli naimisissa vuodesta 1906 ruotsalaisen Ebba Hallströmin kanssa.


title: Nkhotakotan piirikunta

text:
Nkhotakotan piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu idässä Malawijärveen. Etelässä naapurina on Saliman, idässä Ntchisin ja Kasungun, luoteessa Mzimban sekä pohjoisessa Nkhata Bay piirikunta. Piirikunnan keskus on Nkhotakotan kaupunki (24 726 as., 2008).
Piirikunnan pinta-ala on 4 259 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 94 400 aukasta (vuonna 1977), 158 000 as. (1987), 229 500 as. (1998), 303 700 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 367 776 asukasta.


title: Mchinjin piirikunta

text:
Mchinjin piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu etelässä Mozambikiin ja lännessä Sambiaan. Pohjoisessa naapurina on Kasungun ja idässä Lilongwen piirikunta. Piirikunnan keskus on Mchinjin taajama (17 881 as., 2008) Sambian rajan tuntumassa.
Piirikunnan pinta-ala on 3 356 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 158 800 as. (vuonna 1977), 249 800 as. (1987), 324 900 as. (1998), 456 500 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 569 086 asukasta.


title: Sofia Lybecker

text: Sofia Lybecker, o. s. "Franzén" (27. joulukuuta 1816 Raahe – 27. kesäkuuta 1847 Helsinki) oli suomalainen kauppiaantytär ja Raahessa yhä toimivan Lybeckerin koulun (nykyinen Lybeckerin käsi- ja taideteollisuusopisto) perustaja.


title: Sofia Lybecker

text: Sofia Lybeckerin vanhemmat olivat raahelainen kauppaneuvos Zachris Franzén ja Johanna Lang (1796–1826) jonka isä oli raahelainen kauppias ja laivanvarustaja Johan Lang. Hän kävi mamsellikoulua Raahessa ja asui sitten kolmen vuoden ajan Tukholmassa setänsä runoilija ja piispa Franz Mikael Franzénin luona. Hän sai 1826 perintönä huomattavan rahasumman äidiltään joka kuoli Sofian ollessa kymmenvuotias. Sofia päätti jo varhain perustaa perintörahoilaan Raaheen koulun varattomille tytöille jossa nämä voisivat opiskella kristinoppia, luku-, lasku- ja kirjoitustaitoa sekä hankkia kädentaitoja erilaisissa käsitöissä. Hän asetti ehdoksi naimisiinmenolle sen että tuleva sulhanen hyväksyisi perintörahojen käytön tähän tarkoitukseen.


title: Sofia Lybecker

text: Sofia Lybecker meni naimisiin 1843 everstiluutnantti, myöhemmin kenraalimajuri Georg Henrik Lybeckerin (1799–1885) kanssa ja hääpäivänään 14. helmikuuta he allekirjoittivat Lybeckerin tyttökoulun lahjoitus- ja perustamisasiakirjan. Perintösummalla joka oli 2 285 hopearuplaa 71 3/7 kopeekkaa perustettiin rahasto jonka korkotuloilla rahoitettiin koulun toiminta. Koulun opettajiksi Sofia Lybecker valitsi suomea puhuneet ja mamsellikoulua käyneet merimies Lindmanin tyttäret Susanna ja Liisu Lindmanin. Itse hän ei osallstunut koulun toimintaan vaan muutti miehensä mukana Etelä-Suomeen. Koulu aloitti toimintansa vuokratiloissa vuoden kuluttua tästä. Koulu sai oman talon vuonna 1859 kun Sofia Lybeckerin nuorempi sisar Helene Bergbom, osti ja lahjoitti yhdessä aviomiehensä, asessori C. G. Bergbomin kanssa koululle Reiponkadun varrelta köydenpunoja Vestbergin entisen talon. Koulu toimi tässä talossa vuoteen 1984 saakka. Kun kansakoulu aloitti Raahessa toimintansa vuonna 1872 Lybeckerin koulu keskittyi vain tyttöjen käsitöiden opettamiseen. Koulu siirtyi Raahen kaupungin omistukseen 1983 ja se sai uudet toimitilat 1984.


title: Sofia Lybecker

text: Sofia Lybecker kuoli neljännen lapsensa synnytykseen 31-vuotiaana vuonna 1847. Lybeckerin neljästä tyttärestä tunnetuin oli runoilija Fanny Lybecker. Sofia Lybeckerin mukaan on nimetty Raahessa Sofia Lybeckerin katu jonka varrella Lybeckerin opisto sijaitsee nykyisin.


title: Kilingi-Nõmmen koulupalo

text: Kilingi-Nõmmen koulupalo tapahtui 20. huhtikuuta 1937, kun Kilingi-Nõmmen II alakoulussa syttyi tulipalo kesken elokuvanäytöksen. Palossa menehtyi 18 lasta palovammoihin ja myrkyllisen savun hengittämiseen, ja 65 loukkaantui.


title: Kilingi-Nõmmen koulupalo

text: Kilingi-Nõmmen II alakoulun toisen kerroksen suuressa luokkahuoneessa järjestettiin onnettomuuspäivän iltana elokuvanäytös. Kello 19 alkaneessa näytöksessä oli 132 lasta. Näytöksessä pidettiin välitauko, jotta elokuvaprojektori ehtisi jäähtyä, ja näytös jatkui taas kello 20.30. Kello 20.45 ylikuumentunut nitroselluloidifilmi syttyi palamaan projektorissa. Palo levisi nopeasti projektorin vieressä olleisiin filmikeloihin ja muualle huoneeseen. Luokkahuoneen sisäänpäin aukeava ovi tukkeutui ulos pyrkivistä lapsista, kun 1 500-asteinen tulipalo aiheutti paniikin huoneessa. Palossa kuoli palovammoihin ja myrkkykaasuihin 18 lasta, joista monet vasta muutaman päivän kuluttua sairaaloissa. Huhtikuun 23. päivään mennessä uhreja oli 11, ja seuraavien kahden päivän aikana kuoli kaksi lisää. Uhreista viimeinen kuoli vasta tasan kolmen vuoden kuluttua palosta.


title: Kilingi-Nõmmen koulupalo

text: Tieto palosta levisi uutisten mukana maailmalle, ja esimerkiksi Yhdysvaltain Punainen Risti lähetti loukkaantuneille lapsille leluja, hedelmiä ja makeisia.


title: Kilingi-Nõmmen koulupalo

text: Uhrien muistomerkki paljastettiin vuonna 1941. Paul Horman veistämä graniittinen muistomerkki sijaitsee Saarden kylän hautausmaalla, jonne onnettomuuden uhreja haudattiin.


title: Sputnik (yritys)

text: Sputnik Oy on vuonna 1987 perustettu elokuvien levitystä ja jakelua päätoimialanaan harjoittava yritys. Yrityksen toimitusjohtaja on Aki Kaurismäki.


title: Zomban piirikunta

text: Zomban piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Eteläistä aluetta ja rajoittuu idässä Mozambikiin. Etelässä naapureina ovat Phalomben, Mulanjen ja Chiradzulun, lännessä Blantyren ja Nenon sekä pohjoisessa Balakan ja Machingan piirikunnat. Piirikunnan itäosissa sijaitsee Chilwajärvi.


title: Zomban piirikunta

text:
Piirikunnan keskus on Zomban kaupunki (88 300 as., 2008). Kaupunki toimi brittien siirtomaahallinnon keskuksena Malawissa. Zomban kaupunki sijaitsee Zomban tasangolla, noin 72 kilometriä Blantyrestä luoteeseen ja 290 kilometriä Lilongwesta etelään.
Piirikunnan pinta-ala on 2 580 neliökilometriä . Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 352 300 asukasta (vuonna 1977), 474 900 as. , 612 600 as. ja 667 900 . Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 779 259 ihmistä .


title: Ntchisin piirikunta

text:
Ntchisin piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta. Sen naapuripiirikuntia ovat etelässä Dowan, luoteessa Kasungun, idässä Nkhotakotan ja kaakossa Saliman piirikunnat. Piirikunnan keskus on Ntchisin taajama (7 918 as., 2008).
Piirikunnan pinta-ala on 1 655 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 87 400 as. (vuonna 1977), 120 900 as. (1987), 167 900 as. (1998), 224 900 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 276 481 asukasta.


title: Paatsalu

text: Paatsalu on kylä Virossa Pärnumaalla Läänerannan kunnassa. Se sijaitsee Paatsalunlahden rannikolla.


title: Paatsalu

text: Kylässä oli vuoden 2011 lopussa 65 asukasta. Entinen Illusten kylä kuuluu nykyisin Paatsalun kylään.


title: Voosen kartano

text: Voosen kartano (, ) oli Massun kartanon () sivukartano nykyisellä Pärnumaalla Virossa. Se sijaitsi nykyisessä Läänerannan kunnassa. Ennen Viron kuntauudistusta 2017 sen sijaintipaikka kuului Hanilan kuntaan Läänemaalla.


title: Voosen kartano

text: Kartano perustettiin 1600-luvulla. Sen 1870-luvulta peräisin ollut päärakennus purettiin 1920-luvulla silloin perustettujen uusien maatilojen rakennustarpeiksi. 2010-luvulla kartanon riihen savupiippua on entisöity ja sen luokse on pystytetty kartanon historiasta kertova opastaulu.


title: Suomenmaa (1929–1933)

text: Suomenmaa oli Helsingissä vuosina 1929–1933 ilmestynyt maalaisliiton sanomalehti.


title: Suomenmaa (1929–1933)

text: Helsinkiläisen äänenkannattajan perustamisesta oli keskusteltu maalaisliitossa jo vuodesta 1918 lähtien. Ensimmäinen yritys oli puolueen eduskuntaryhmän vuonna 1920 julkaisema poliittinen viikkolehti "Maan Ääni". Päivälehden perustamista ryhdyttiin suunnittelemaan vuonna 1925, ja keväällä 1927 ilmestyi kolme "Suomenmaa"-lehden näytenumeroa. Toukokuussa 1928 perustettiin Oy Suomenmaa, mutta hankkeen toteuttamista viivästytti riittävän osakepääoman kerääminen sekä kiinteistön ja kirjapainon hankinta.


title: Suomenmaa (1929–1933)

text: Pääkaupungin suurlehtien kanssa kilpailemaan tarkoitetun "Suomenmaan" ongelmana oli, että sen kohdeyleisö asui kaukana maakunnissa, joissa jo ennestään ilmestyi vahvoja ja hyvätasoisia maalaisliiton lehtiä. Lehti oli lisäksi perustettu lamakauden kynnyksellä, ja sen tilaaja- ja ilmoitusmäärä jäi odotettua alhaisemmaksi. "Suomenmaa" tuotti alusta lähtien suuria tappioita, jotka heijastuivat sen sisällön heikkoutena. Ongelmia aiheuttivat myös oikeistoradikalismin aiheuttamat puolueen sisäiset ristiriidat. Konkurssikypsän lehden annettiin ilmestyä vuoden 1933 eduskuntavaaleihin saakka, minkä jälkeen puolue otti sen velat vastattavakseen. Samalla purettiin vuonna 1932 perustettu kirjapainoyhtiö Oy Maa.


title: Suomenmaa (1929–1933)

text: Vuoden 1930 alusta lähtien kuudesti viikossa ilmestyneen "Suomenmaan" levikki lienee ollut aluksi noin 14 000 kappaletta, mutta laski sittemmin puoleen siitä. Lehden päätoimittajina työskentelivät Toivo Hossola (vastaava toimittaja 1929), Kalle Teodor Jutila (1930–1931), Lassi Hiekkala (vast. toim. 1929–1931), J. A. Tamminen (1932–1933) ja Urho Kittilä (1933).


title: Georgi Pjatakov

text: Georgi (Juri) Leonidovitš Pjatakov (18. elokuuta 1890 Tšerkassyn kihlakunta, Kiovan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 30. tammikuuta tai 1. helmikuuta 1937 Moskova, Neuvostoliitto) oli bolševikkeja edustanut poliitikko ja talousasiantuntija. Hän oli yksi Ukrainan kommunistisen puolueen perustajista ja varhaisista johtajista. Pjatakov teloitettiin Stalinin vainoissa.


title: Georgi Pjatakov

text: Pjatakovin puoliso oli ukrainanjuutalainen bolševikkijohtaja Jevgenija Boš. Georgi Pjatakovin veli oli Ukrainassa vuoden 1917 vallankumouksen aikana vaikuttanut bolševikki Leonid Pjatakov.


title: Georgi Pjatakov

text: Pjatakovin isä oli sokeritehtaan omistanut insinööri. Pjatakov ryhtyi vallankumoukselliseksi anarkistiksi kouluvuosinaan Kiovassa. Hän liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen ja sen bolševikkisiipeen vuonna 1910 opiskellessaan taloustiedettä Pietarin yliopistossa. Hänet erotettiin yliopistolta poliittisen toimintansa vuoksi. Vuonna 1912 Pjatakov valittiin bolševikkien Kiovan-komitean puheenjohtajaksi. Vuonna 1914 hänet karkotettiin Siperiaan, mutta hän onnistui lokakuussa 1914 pakenemaan ulkomaille. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän asui Sveitsissä ja työskenteli yhdessä Vladimir Leninin kanssa. Venäjän vallankumousta edeltäneinä vuosina Pjatakovista tuli bolševikkien sisäisissä kiistoissa Nikolai Buharinin läheinen tukija. He molemmat vastustivat Leninin nationalismia myötäilevää kantaa kansallisuuskysymyksessä.


title: Georgi Pjatakov

text: Pjatakov palasi Venäjälle helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917 ja hänet valittiin Kiovan työläisneuvoston toimeenpanevan komitean puheenjohtajaksi. Lokakuun vallankumouksen jälkeen hänestä tuli Venäjän valtionpankin komissaari. Vuonna 1918 Pjatakov kuului bolševikkien sisäistä oppositiota edustaneiden vasemmistokommunistien johtajiin. Venäjän sisällissodan aikana hän vaikutti Ukrainassa, jonka bolševikit pyrkivät pitämään Neuvosto-Venäjän valtapiirissä perustamalla sinne oman hallituksensa. Pjatakov oli marraskuusta 1918 tammikuuhun 1919 toimineen Ukrainan työläisten ja talonpoikien väliaikaisen hallituksen puheenjohtaja. Yhdessä Bela Kunin ja Rozalija Zemljatškan kanssa Pjatakov johti sisällissodan lopussa vuonna 1920 bolševikkien punaista terroria Krimillä.


title: Georgi Pjatakov

text: Vuodesta 1921 Pjatakov työskenteli Neuvosto-Venäjän ja sittemmin Neuvostoliiton taloushallinnossa. Hän oli vuodesta 1923 korkeimman kansantalousneuvoston varapuheenjohtaja ja Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean jäsen. Hän johti myös Neuvostoliitossa toimineita ulkomaisia yrityksiä valvonutta konsessiokomiteaa ja toimi päätuomarina vuoden 1922 oikeudenkäynnissä sosialistivallankumouksellisten johtajia vastaan. Pjatakov oli yksi niistä neuvostojohtajista, joiden luonnetta Lenin arvioi niin sanotussa testamentissaan. Pjatakov oli 1920-luvulla yksi Lev Trotskin johtaman niin sanotun vasemmisto-opposition näkyvimmistä johtajista. Pjatakov erotettiin muiden oppositiojohtajien mukana keskuskomiteasta ja koko kommunistisesta puolueesta joulukuussa 1927, mutta hän sai puoluejäsenyytensä takaisin jo seuraavana vuonna irtisanouduttuaan aiemmista mielipiteistään. Hänet nimitettiin samana vuonna Neuvostoliiton valtionpankin varapuheenjohtajaksi ja vuosina 1929–1930 hän toimi sen puheenjohtajana. Vuonna 1930 Pjatakov pääsi takaisin keskuskomitean ja korkeimman kansantalousneuvoston jäseneksi. Hän toimi Neuvostoliiton valtiollisen kemianteollisuuden johdossa ja vuosina 1933–1934 raskaan teollisuuden kansankomissariaatin apulaiskansankomissaarina.


title: Georgi Pjatakov

text: Stalinin puhdistusten alettua Pjatakovin vaimo pidätettiin heinäkuussa ja hänet itse syyskuussa 1936. Grigori Zinovjev ja Lev Kamenev olivat omassa näytösoikeudenkäynnissään nimenneet myös Pjatakovin yhdeksi salaliittolaistoverikseen. Yhdessä Karl Radekin kanssa Pjatakov oli näkyvin syytetty tammikuussa 1937 järjestetyssä niin sanotussa Moskovan toisessa oikeudenkäynnissä, jossa häntä syytettiin neuvostojärjestelmän kumoamiseen tähdänneen salaliiton eli ”neuvostovastaisen trotskilaisen keskuksen” jäsenyydestä. Pjatakov tunnusti tekaistut syytteet. Hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin. Pjatakov rehabilitoitiin vuonna 1988.