title: Uhkasakko

text: Uhkasakon käytöstä säädetään uhkasakkolaissa, ja monissa laeissa on erikseen mainittu mahdollisuus käyttää uhkasakkoa tehosteena.


title: Pokrovskoje (Tjumenin alue)

text: Pokrovskoje () on maalaiskunta, ja sen keskuskylä Jarkovon piirissä Tjumenin alueella Venäjällä. Kunnan pinta-ala on 303,90 neliökilometriä, ja vuonna 2016 siellä oli 1 819 asukasta.


title: Pokrovskoje (Tjumenin alue)

text: Kuntaan kuuluu kolme asuttua paikkaa: Pokrovskoje, Nikitina () ja Dulepina (). Vuoden 2010 väestönlaskennassa Pokrovskojessa oli 1 524 asukasta, Nikitinassa 182 ja Dulepinassa 31.


title: Pokrovskoje (Tjumenin alue)

text: Kylä on Grigori Rasputinin syntymäpaikka, ja siellä on Rasputinille omistettu museo.


title: Mother’s Spiritual

text: Mother’s Spiritual on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Laura Nyron tammikuussa 1984 julkaistu albumi. Vuonna 2008 levy julkaistiin remasteroituna.


title: Mother’s Spiritual

text: Kaikki kappaleet Laura Nyro.


title: Vesirutot

text: Vesirutot ("Elodea") on kilpukkakasvien heimoon kuuluva vesikasvisuku, jossa on kuusi lajia. Vesirutot esiintyvät alkuperäisenä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. Muun muassa kanadanvesirutto ja kiehkuravesirutto ovat levinneet muihin maanosiin, kuten Eurooppaan ja edelleen Pohjoismaihin.


title: Matti Poijärvi

text: Jaakko Matti Juhani Poijärvi on suomalainen musiikkitoimittaja, joka toimi Rytmi-lehden päätoimittajana vuosina 1991–1999.


title: Matti Poijärvi

text: Tampereen yliopistossa tiedotusoppia opiskellut Matti Poijärvi aloitti musiikkitoimittajan uransa radion viihdetoimituksen ohjelma-avustajana 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa.1970-luvun alkupuolella Poijärvi juonsi television suosittua "Iltatähti"-musiikkiohjelmaa. 1970-luvun lopulta 1990-luvun alkuun Poijärvi toimitti monia televisiotaltiointeja Pori Jazz -festivaaleilta. Lokakuusta 1975 alkaen hän kierteli studioksi varustetulla autolla toimittaja Sinikka Heinin kanssa Itä-Euroopasta läpi Aasian Uuteen-Seelantiin ja sieltä edelleen Yhdysvaltoihin. He tekivät matkallaan pop-, jazz- ja maailmanmusiikkiaiheisia radio-ohjelmia eri maista.


title: Matti Poijärvi

text: Nykyisin Poijärvi toimii viestintäkonsulttina yritysten MP Marketing & Promotions Oy ja Powerhouse OÜ kautta.


title: Australian kansalliskirjasto

text: Australian kansalliskirjasto (, NLA) on Canberrassa toimiva Australian kansalliskirjasto. Kansalliskirjastolla on hallussaan kaikkiaan neljä rakennusta Canberrassa ja yksi Indonesian Jakartassa.


title: Australian kansalliskirjasto

text: Sen kokoelmien taustalla ovat vuonna 1901 perustetun Kansanyhteisön parlamentaarisen kirjaston (Commonwealth Parliamentary Library) kokoelmat. Vuonna 1912 säädettiin laki, jolla australialaisille kustantajille säädettiin velvollisuus toimittaa vapaakappale kustakin julkaisustaan parlamentaariseen kirjastoon. Vuonna 1960 säädetty kansalliskirjastolaki siirsi miltei kaikki parlamentaarisen kirjaston kokoelmat perustetulle kansalliskirjastolle. Kansalliskirjaston uusi rakennus Burley Griffin -tekojärven äärellä otettiin käyttöön vuonna 1968.


title: Australian kansalliskirjasto

text: Budjettivuonna 2015-2016 kansalliskirjaston kokoelma käsitti aineistoa 256 hyllykilometriä.


title: Solitra

text: Solitra Oy oli Lauri Kuokkasen Kempeleessä vuonna 1986 perustama elektroniikan komponentteja (suurtaajuussuodattimia) lähinnä matkapuhelinkäyttöön valmistanut yritys. Solitra oli nopeasti kasvavan Nokian alihankkija. Solitra myytiin amerikkalaiselle ADC Telecommunicationsille 1996. Yrityksen toiminta lopetettiin 2013 yrityksen toimittua viimeiseksi nimellä Powerwave Finland.


title: Solitra

text: Juha Sipilä toimi 1992–1997 yrityksen johtajana ja oli yrityksen pääomistaja vuodesta 1994 lähtien. Sipilä sai yrityksen myynnistä noin 110 miljoonaa markkaa. Myyntihetkellä yrityksellä oli noin 700 työntekijää.


title: Adama Barrow

text: Adama Barrow (s. 1965) on gambialainen liikemies ja poliitikko, joka valittiin maansa presidentiksi joulukuun alussa 2016. Hän seuraa virassa maata 22 vuotta hallinnutta Yahya Jammehia. Jammeh viivytteli vallasta luopumista useita viikkoja.


title: Adama Barrow

text: Barrow on luvannut jättää presidentin viran kolmen vuoden siirtymäkauden jälkeen ajettuaan läpi demokraattisia uudistuksia valtion poliittiseen järjestelmään. Hänen vaalilupauksiinsa kului myös oikeuslaitoksen ja tiedotusvälineiden riippumattomuus sekä vapaa kansalaisyhteiskunta.


title: Adama Barrow

text: Barrow syntyi vuonna 1965 pienessä kylässä maansa itäosassa. Hän kuuluu fulbejen etniseen ryhmään ja on uskonnoltaan muslimi. Hän on asunut Britanniassa, opiskellut kiinteistöalaa ja työskennellyt vartijana. Vuonna 2006 Barrow palasi Gambiaan ja vuonna 2016 hänet asetettiin seitsemän oppositiopuolueen koalition persidenttiehdokkaaksi.


title: Markku Paukkunen

text: Markku Paukkunen (s. 15. huhtikuuta 1981 Kuopio) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 308 runkosarjaottelua tehopistein 14+24=38 ja keräten 107 jäähyminuuttia sekä 26 playoff-ottelua tehden yhden syöttöpisteen ja keräten kuusi jäähyminuuttia. Paukkunen pelasi urallaan myös yhden kauden sekä Ruotsissa, Norjassa että Ranskassa. Hän toimii nykyään Kalevan Pallon B-nuorten apuvalmentajana.


title: Markku Paukkunen

text: Paukkusta pidettiin nuorena varsin lupaavana kiekollisena puolustajana, mutta hänen roolinsa vakiintui SM-liigauran edetessä kuitenkin puolustavammaksi. Paukkusella oli uransa aikana varsinkin TPS:ssä myös varsin ristiriitainen maine seuran kannattajien keskuudessa hänen oman pään pelaamisen taitojensa vuoksi, mistä kertoi myös miinuslukemat tehotilastoissa.


title: Markku Paukkunen

text: Paukkusen kauden 2005–2006 joukkueen, HockeyAllsvenskanissa pelanneen Växjö Lakersin toimitusjohtaja Henrik Evertsson kuvaili häntä siirtonsa yhteydessä kahden suunnan puolustajaksi, joka on käyttökelpoinen sekä yli- että alivoimalla. Evertsson mainitsi Paukkusen myös yleispelaajaksi, joka luistelee ja sijoittuu hyvin, mutta joka ei pelaa itseään ulos tilanteista, ei ota turhia jäähyjä ja on varma puolustuspäässä. Evertsson mainitsi hänen heikkoudekseen kovuuden puutteen.


title: Markku Paukkunen

text: Paukkunen on Kalevan Pallon kasvatti. Hän voitti seurassa kauden 1995–1996 päätteeksi C-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudeksi 1997–1998 Paukkunen siirtyi Turun Palloseuraan, jossa hän voitti kauden päätteeksi sekä A-nuorten Suomenmestaruuden että B-nuorten SM-hopeaa. Kauden 1998–1999 päätteeksi Paukkunen voitti A-nuorten SM-hopeaa. Kaudella 1999–2000 hän oli TPS:n A-nuorten tehokkain puolustaja tehoilla 4+20=24, joilla Paukkunen sijoittui koko A-nuorten SM-liigan puolustajien pistepörssissä kolmanneksi. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-pronssia. Paukkunen debytoi samalla kaudella myös TPS:n SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi kaksi runkosarja- ja yhden EHL-ottelun. Paukkunen voitti seurajoukkueiden EM-pronssia.


title: Markku Paukkunen

text: Kaudeksi 2000–2001 Paukkunen siirtyi JYPiin, jossa hän pelasi SM-liigan tulokaskautensa tehden 49 runkosarjaottelussa kaksi syöttöpistettä. Paukkunen vahvisti myös seuran A-nuoria, jossa hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Kaudeksi 2001–2002 hän palasi taas TPS:ään. Paukkunen ei mahtunut joukkueen kokoonpanoon kuitenkaan pudotuspeleissä ja hän vahvisti kevätkaudella seuran A-nuoria. Paukkunen voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa. Hän voitti näin ollen A-nuorten SM-mitalin jo viidennen kerran peräkkäin. Kauden 2003–2004 päätteeksi Paukkunen voitti hänen ainoaksi miesten SM-mitalikseen jääneen hopean.


title: Markku Paukkunen

text: Paukkusen sopimus TPS:n kanssa olisi kattanut myös kauden 2005–2006, mutta hän päätti siirtyä kuitenkin suuremman vastuun perässä Rauman Lukkoon. Paukkunen teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 5+7=12. Hän ei kuitenkaan onnistunut oman pään pelaamisessa, mistä kertoi teholukema -14. Paukkunen siirtyi kaudeksi 2006–2007 Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue Växjö Lakersiin. Kaudeksi 2007–2008 hän siirtyi sieltä Norjan GET-ligaenin Lillehammer IK:hon ja kaudeksi 2008–2009 edelleen Ranskan Ligue Magnusin HC Mont-Blanciin. Paukkunen oli kuudella osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja.


title: Markku Paukkunen

text: Ranskassa vietetyn kauden jälkeen Paukkunen oli kaksi kautta kokonaan pelaamatta, kunnes hän palasi kaudeksi 2011–2012 kotikaupunkiinsa Kuopioon ja siirtyi II-divisioonajoukkue KalPa-Teamiin. Paukkunen lopetti pelaajauransa kevääseen 2012.


title: Markku Paukkunen

text: Paukkunen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2001, jolloin hän voitti hopeaa sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1999 voittaen maailmanmestaruuden. Yhteensä Paukkunen on pelanut 20 nuorten ja 27 poikien maaottelua.


title: Markku Paukkunen

text: Kaudeksi 2014–2015 Paukkunen liittyi Kalevan Pallon A-nuorten apuvalmentajaksi Santtu Viljakaisen johtamaan valmennustiimiin. Kaudeksi 2015–2016 hän siirtyi seuran B-nuorten apuvalmentajaksi Sakari Muotkalle.


title: Fjodor Roditšev

text: Fjodor Izmailovitš Roditšev (9. helmikuuta 1854 Vjatka, Tverin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 29. helmikuuta 1933 Lausanne, Sveitsi) oli venäläinen liberaali poliitikko. Hän toimi vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen tilapäisesti Suomen asiain komissaarina hoitaen Suomen suuriruhtinaskunnan ministerivaltiosihteerin tehtäviä.


title: Fjodor Roditšev

text: Roditšev oli aatelinen maanomistaja, joka valmistui vuonna 1876 juristiksi Pietarin yliopistosta ja osallistui vapaaehtoisena Serbian–Turkin sotaan 1876–1878. Hän oli vuosina 1878–1890 Vesjegonskin piirikunnan aatelismarsalkkana ja rauhantuomarina. Hänet valittiin 1891 ensimmäisen kerran Tverin kuvernementin zemstvon puheenjohtajaksi. Hän oli mukana laatimassa zemstvojen 1894 uudelle keisari Nikolai II:lle jättämää adressia ja kuului kesäkuussa 1905 keisarin luo lähetettyyn zemstvojen lähetystöön. Vuosina 1898–1901 Roditšev toimi lakimiehenä Pietarissa, mutta hänet karkotettiin pääkaupungista kahdeksi vuodeksi poliittisten mielipitteitensä vuoksi. Hän oli mukana perustamassa vuonna 1903 Vapautuksen liitto -nimistä liberaalia oppositiojärjestöä, joka liittyi vuonna 1905 uuteen Perustuslaillisdemokraattiseen puolueeseen eli niin sanottuun kadettipuolueeseen. Roditšev kuului kadettipuolueen keskuskomiteaan ja oli vuosina 1906–1917 edustajana valtakunnanduumassa, jossa hänen sanottiin olleen kadettien edustajaryhmän parhaimpia puhujia.


title: Fjodor Roditšev

text: Helmikuun vallankumouksen jälkeen Duuman väliaikainen komitea nimitti Roditševin Suomen asiain komissaariksi 15. maaliskuuta (J: 2. maaliskuuta) 1917. Hän vieraili Suomessa kaksi päivää myöhemmin rauhoittelemassa vallankumouksellisia venäläisiä merisotilaita ja neuvottelemassa suomalaisten kanssa sortokauden päättämisestä. Hänet korvattiin 8. huhtikuuta (26. maaliskuuta) ministerivaltiosihteeriksi nimitetyllä Carl Enckellillä.


title: Fjodor Roditšev

text: Roditšev valittiin kadettien edustajana syksyn 1917 esiparlamenttiin ja perustuslakia säätävään kansalliskokoukseen. Venäjän sisällissodan aikana hän toimi valkoisten hallinnossa Etelä-Venäjällä. Vuodesta 1920 hän asui maanpaossa Sveitsissä.


title: Maria Valkama

text: Maria Valkama on suomalainen radio- ja televisiotoimittaja ja järjestöjohtaja. Hän on työskennellyt Yleisradiossa, ensimmäisiin kaupallisiin radioasemiin kuuluneessa Radio Ykkösessä ja vuodesta 1996 Radio Stadissa. 2000-luvulla Maria Valkama on toiminut Suomen Tuki- ja liikuntaelinliitto Tule ry:n pääsihteerinä.


title: Maria Valkama

text: 1980-luvun alussa Maria Valkama oli mukana tekemässä "Kukkokiekuu"-nimistä television ”viihteellistä asiaohjelmaa koko perheelle”. Vuonna 1983 hän käsikirjoitti ja juonsi yhdessä Leo Lehdistön kanssa kotimaanmatkailuun erikoistunutta tv-ohjelmasarjaa "Kaunis on maa". Vuosina 1983 ja 1984 hän juonsi Suomen euroviisukarsinnan. Valkama oli mukana myös "Viikonlopputelevisio"-ohjelmassa, kunnes lähti Ylestä vuonna 1985 mukaan pääkaupunkiseudun kaupalliseen paikallisradioon Radio Ykköseen. Sen mentyä konkurssiin 1995 Valkama jatkoi samalla taajuudella (91,1 MHz) pari vuotta toimineessa Radio Stadissa.


title: Full House

text: Full House on yhdysvaltalainen Jeff Franklinin luoma tilannekomediasarja, jota esitettiin ABC:llä vuosien 1987 ja 1995 välillä. Sarjasta tehtiin kahdeksan tuotantokautta ja 192 jaksoa.


title: Full House

text: Venäjällä esitettiin "Full Houseen" perustuvaa "Topsy-Turvy House" –sarjaa vuosien 1996–2000 aikana STS-kanavalla.


title: Full House

text: Vuonna 2016 julkaistiin Full Housen jatko-osa "Fuller House". Molemmat sarjat ovat katsottavissa Netflix-videopalvelusta.


title: Full House

text: Warner Home Video on julkaissut sarjan täydellisen DVD-kokoelman vain Yhdysvaltojen ja Kanadan alueilla.


title: Full House

text: Sarja kertoo Tannerin perheen elämästä San Franciscossa. Vastikään leskeksi jäänyt Danny Tanner on kutsunut kotiinsa asumaan lapsuudenystävänsä Joey Gladstonen ja lankonsa Jesse Katsopolisin auttamaan hänen kolmen tyttärensä D.J:n, Stephanien ja Michellen hoidossa. Miehet jäävät taloon lopulta useaksi vuodeksi, ja pian kuvioihin astuu myös Dannyn työtoveri ja Jessen tuleva vaimo Rebecca Donaldson.


title: Full House

text: Warner Bros. on julkaissut nuorille suunnattuja "Full House"–nimeä kantavia kirjoja, joista osa perustuu Mills & Boonin rakkausromaaneihin.


title: Antrean taistelut

text: Antrean taistelut käytiin Suomen sisällissodassa 11. helmikuuta – 25. huhtikuuta 1918 Karjalan kannaksella sijainneissa Antrean ja Jääsken pitäjissä. Taistelut keskittyivät Karjalan radan varrelle Kavantsaaren ja Hannilan rautatieasemien välille sekä lähistöllä sijaitseviin Ahvolan ja Pullilan kyliin.


title: Antrean taistelut

text: Punaisten tarkoituksena oli edetä valkoisten hallussa olleelle Antrean rautatieasemalle, joka oli tärkeä Viipurista Joensuuhun johtavan radan ja Pietari–Hiitola-radan risteysasema. Kiivaimmat taistelut käytiin Ahvolassa, joka puolestaan oli strategisesti tärkeä tienristeys Viipurista Imatralle kulkeneen maantien varrella. Antrean taistelut olivat Tampereen, Viipurin ja Raudun taistelujen ohella sisällissodan verisimpiä. Kummaltakin osapuolelta kaatui noin 300 miestä ja lisäksi molemmat menettivät haavoittuneina useita satoja.


title: Antrean taistelut

text: Antrean rintama oli osa kaikkiaan 75 kilometrin pituista rintamaa, joka ulottui Saimaan rannalta Joutsenosta aina 30 kilometriä Karjalan radan itäpuolelle Heinjoen pitäjään. Sotatoimet Antrean suunnalla pysähtyivät paikoilleen jo helmikuun lopussa, jonka jälkeen alueella käytiin yhdeksän viikon ajan asemasodan tyylisiä taisteluja. Tämän vuoksi erityisesti Ahvolan taisteluita onkin kutsuttu ”Suomen Verduniksi” ensimmäisen maailmansodan Verdunin taistelun mukaan, joka oli länsirintamalla käyty kymmenen kuukauden pituinen asemasotavaihe.


title: Antrean taistelut

text: Pietarin läheisyydestä johtuen punaisten puolella taisteli alkuvaiheessa myös suuri määrä Neuvosto-Venäjältä saapuneita vapaaehtoisia, mutta heidän lukumääränsä ei kuitenkaan noussut yhtä merkittäväksi kuin rajan tuntumassa käydyssä Raudun taistelussa. Karjalan radalla merkittävä rooli oli molempien osapuolten panssarijunilla, jotka hallitsivat Kavantsaaren ja Hannilan väliä. Lisäksi kummallakin oli käytössään lentokoneita ja valkoisten maaliskuussa perustamaa Antrean lentoasemaa pidetäänkin Suomen ilmavoimien syntysijana.


title: Antrean taistelut

text: Antrean taistelut päättyivät huhtikuun lopussa ”ratkaisemattomaan”, kun valkoiset käynnistivät oman suurhyökkäyksensä Viipurin valtaamiseksi. Karjalan radan sijaan he kiersivätkin nyt sen länsipuolelta Heinjoen kautta etelässä kulkevalle Pietarin radalle ja punaiset puolestaan vetäytyivät samalla Viipuriin.


title: Antrean taistelut

text: Kavantsaari ja Hannila sijaitsevat noin 20–25 kilometriä Viipurin pohjoispuolella Karjalan radan varrella. Eteläisempi Kavantsaari oli punaisten hallussa ja valkoiset puolestaan olivat vallaneet Hannilan. Rautatieasemien välistä viiden kilometrin rataosuutta hallittiin panssarijunilla, joten radan varrella ei käyty raskaita jalkaväen taisteluita. Panssarijunat sen sijaan tekivät hyökkäyksiä vastapuolen asemiin ja niiden tykeillä tulitettiin myös kauempana radasta majailleita vihollisia.


title: Antrean taistelut

text: Kavantsaaren asemanseudulla toimi punaisten Antrean rintaman esikunta ja tukikohta. Lisäksi punaiset olivat miehittäneet pari kilometriä Kavantsaaren luoteispuolella sijaitseva Syvälahden kylän. Rautatien ohella Kavantsaaren kautta kulki myös Viipurin ja Antrean välinen maantie.


title: Antrean taistelut

text: Pullilan kylä sijaitsi Kavantsaaren tuntumassa noin viisi kilometriä rautatien itäpuolella Viipurista Antrean kirkonkylään johtavan maantien varrella. Kylä säilyi loppuun asti punaisten hallussa useista valkoisten tekemistä hyökkäyksistä huolimatta. Suurimmat taistelut käytiin 5. maaliskuuta sekä 13. huhtikuuta, joilloin valkoiset onnistuivat yllättämään Pullilanmäen rinteeseen linnoittautuneet punaiset. Lisäksi pienempiä taisteluita käytiin viitisen kilometriä Pullilasta kaakkoon sijaitsevassa Alanoskuassa.


title: Antrean taistelut

text: Ahvola oli strategisesti tärkeä Jääsken pitäjään kuulunut kylä, joka sijaitsi noin neljä kilometriä Karjalan radan ja Hannilan länsipuolella Viipuri–Imatra -maantien varrella. Lisäksi sen tuntumasta risteää Hannilan kautta Antrean kirkonkylään johtava maantie. Risteyspaikka muodostui erittäin tärkeäksi molemmille osapuolille ja Antrean rintamalohkon kiivaimmat taistelut käytiinkin juuri Ahvolassa, jossa yli kahden kuukauden ajan kaatui keskimäärin parikymmentä miestä päivässä. Valkoisten komentajana toimineen kapteeni Aarne Sihvon mukaan Ahvola oli valkoisille kunniakysymys ja kylä pidettiin hallussa mihin hintaan tahansa.


title: Antrean taistelut

text: Taistelujen alkaessa Ahvola oli Edmund Heimolaisen komentamien suojeluskuntajoukkojen hallussa. Heimolaisella itsellään ei ollut minkäänlaista sotilaskoulutusta, vaikka hän myöhemmin onnistuikin ylenemään vänrikiksi. Punaiset valtasivat kylän 11. helmikuuta, joilloin valkoiset pakenivat Vehkeinniityn aukean ylitse Hannilan suuntaan. Vahvistuksia saatuaan valkoiset valtasivat kylän takaisin seuraavana päivänä ja punaiset tekivät vielä uuden vastahyökkäyksen vuorokautta myöhemmin, jonka jälkeen rintamalinja Ahvolassa asettui paikoilleen taistelujen loppuun saakka. Valkoiset olivat omissa asemissaan Ahvolaa sekä läheisiä Seitsolan ja Oravalan kyliä ympäröivien metsäisten mäkien rinteillä, punaisten hyökätessä heitä vastaan lännestä. Hyökkäykset alkoivat aina samaan aikaan noin kello 9 aamulla ja päättyivät illalla hämärän laskeuduttua. Valkoiset puolestaan vaihtoivat linjassa olleita miehiään joka aamu ja ilta kello 7. Joukot oli kuitenkin majoitettu usean kilometrin päässä sijainneisiin kyliin, joten jalkaisin taitetun matkan johdosta ”työpäivät” venyivät usein jopa 15 tunnin pituisiksi. Valkoiset tekivät Ahvolasta käsin myös joitakin läpimurtoyrityksiä punaisten hallussa olleisiin Kilpeenjoen ja Syvälahden kyliin helmikuun lopussa.


title: Antrean taistelut

text: Antrean rintamalla taistellutta valkoisen armeijan Karjalan ryhmää komensi aluksi everstiluutnantti Herman Wärnhjelm, joka kuitenkin syrjäytettiin tehtävästään jo 12. helmikuuta, kun hän olisi vetänyt joukot Vuoksen pohjoispuolelle. Sortavalaan selustaupseeriksi siirretyn Wärnhjelmin tilalle määrättiin jääkärikapteeni Aarne Sihvo, jonka nimityksen ylipäällikkö C. G. E. Mannerheim vahvisti vieraillessaan Antreassa 23. helmikuuta. Ahvolassa valkoisten joukkoja komensi aluksi sotilaskoulutusta vailla ollut Edmund Heimolainen ja hänen jälkeensä Sortavalan suojeluskunnan komentaja kapteeni Aleksander Pell. 24. helmikuuta hänet vaihdettiin ratsumestari Oskar Kuulaan ja Pell siirrettiin komppanianpäälliköksi Satakunnan rintamalle. Mannerheimin samassa yhteydessä suorittamiin uudelleenjärjestelyihin kuului myös ikääntyneen eversti Adolf Aminoffin siirtäminen Mikkelin suojeluskuntapiirin päälliköksi. Hänen tilalleen Pullilan itäpuolella sijaitsevaan Oraan sijoitetun I pataljoonan päälliköksi tuli Georg Elfvengren. Sekä Kuula että Elfvegren olivat Mannerheimin tapaan vanhoja Venäjän keisarillisen armeijan upseereita, mikä puolestaan ei miellyttänyt jääkäreitä.


title: Antrean taistelut

text: Valkoisten ensimmäiset joukot Antrean rintamalla olivat paikallisia suojeluskuntalaisia ja pian paikalle saapui myös Viipurista paennut niin sanottu venäjänsaarelaisten ryhmä. Jääkäreiden ja suojeluskuntalaisten lisäksi rintamalle lähetettiin asevelvollisia, joista kuitenkin osa oli punaisten kannattajia ja siksi epäluotettavia. Heitä sijoitettiinkin taistelutehtävien sijasta muun muassa linnoitteiden rakennustöihin. Valkoiset kärsivät aluksi miehistöpulasta, mutta maaliskuun kuluessa he saivat täydennyksiä, joiden joukossa oli myös Vöyrin sotakoulusta ja Pietarsaaren tykistökoulusta valmistuneita aliupseereita.


title: Antrean taistelut

text: Valkoiset huolsivat joukkojaan rautateitse Sortavalan ja Joensuun suunnista. Karjalan rintaman pääesikunta toimi Antrean rautatieasemalle sijoitetussa esikuntajunassa. Asemanseudulla toimivat myös muun muassa kenttäsairaala, kenttäposti, sotilaskoti, rintamasanomalehti, insinöörijoukkojen laitoksia sekä ase- ja intendentuuriosastoja. Esikuntapäällikkönä oli kapteeni Woldemar Hägglund. Reservijoukkojen koulutuspaikkoja perustettiin muun muassa Hiitolaan, Sortavalaan, Savonlinnaan ja Käkisalmeen. Valkoisten sotakirjeenvaihtajana Antrean rintamalla toimi kirjailija Ilmari Kianto.


title: Antrean taistelut

text: Antrea kuului punaisten itäiseen rintamaan, jonka Antrean rintamalohkon komentajana oli Suomen sotaväessä aliupseerikoulutuksen saanut A. Backman. Hänen apulaispäällikkönään toimi ilmeisesti myös Pullilan joukkoja komentanut Nestor Blom. Lähinnä Viipurin seudulta koottujen Karjalan punakaartien lisäksi taisteluihin osallistui Uudeltamaalta tulleita punaisia. Helsingin punakaartista rintamalla oli muun muassa kuuluisa Jyryn komppania, joka oli yksi punaisten eliittijoukoista. Sen päällikkö Hjalmar Marttinen kaatui Kavantsaaressa maaliskuun alussa, jonka jälkeen tilalle nimitettiin painijana tunnettu Adam Malm. Yhteensä Jyryn komppania menetti Antrean taisteluissa ainakin viisi kaatunutta ja kymmeniä haavoittuneita. Helsingin pitäjän punakaartista koottu Malmin I komppania puolestaan oli mukana Pullilassa ja Syvälahdessa käydyissä taisteluissa ainakin 250 miehen vahvuisen osaston voimin. Tuolloin Helsingin pitäjään kuuluneen Malmin lisäksi siinä oli miehiä myös Käpylän, Pakilan, Tikkurilan ja Hämeenkylän punakaarteista. Maaliskuussa Antreaan lähetettiin vielä Mäntsälän ja Hyvinkään Kaukaan punakaartilaisia. Lisäksi rintamalla oli muun muassa Viipurin merkinantokomppanian naiskaarti, joka osallistui Pullilan taisteluihin. Venäläisiä vapaaehtoisia Antrean rintamalle tuli ainakin Pietarista, Moskovasta ja Siperiasta, mutta nämä joukot poistuivat jo maaliskuun puolivälissä Neuvosto-Venäjän ja Saksan solmiman Brest-Litovskin rauhansopimuksen astuttua voimaan.


title: Antrean taistelut

text: Viipurin lyhyt etäisyys helpotti Antrean suunnalla taistelleiden punaisten huoltoa sekä ase- sekä ampumatarviketäydennyksiä. Sotatoimia johdettiin Viipurissa sijainneesta punakaartin itäisen rintaman esikunnasta, mutta punaiset perustivat Kavantsaaren kylään myös paikallisen tukikohdan, jonka esikunta majoittui Kavantsaaren kartanoon. Punaisten miesvahvuus nousi suurimmillaan maaliskuun lopussa yli 4 000 mieheen. Heillä oli kuitenkin jatkuvasti ongelmia joukkojen varustamisessa. Tehdastyöläisten asusteet soveltuivat huonosti rintamaolosuhteisiin ja punaiset joutuivat jopa luopumaan joistakin saavuttamistaan maastovoitoista, kun käytössä ei ollut telttoja yöpymistä varten. Kaatuneita ja haavoittuneita kuljetettiin Viipuriin, jonne oli perustettu sotilassairaala. Lääkintätehtävissä palveli yli 500 henkilöä, joiden joukossa oli myös Punaisen Ristin hoitajia.


title: Antrean taistelut

text: Punaisten pääjoukot olivat Ahvolassa, jonne helmikuussa eteni noin 2 000 punakaartilaista ja venäläistä vapaaehtoista. Eteneminen kuitenkin pysähtyi jo muutaman yhteenoton jälkeen, eivätkä myöhemmätkään hyökkäykset johtaneet läpimurtoon. Punaisten voimaa heikensi samanaikainen elintärkeän Helsingin radan suojaaminen, joka sitoi huomattava määrän miehiä Viipurin länsipuolelle. Kavantsaaren vallattuaan punaiset aloittivat hyökkäyksensä Antreaa kohti 9. helmikuuta. Tavoitteena oli ottaa haltuun Antrean pohjoispuolella Vuoksenniskasta Laatokan rannalle Käkisalmeen ulottuva linja. Hyökkäyksen tekivät yhteistyössä lännestä käsin edenneet Lappeenrannan seudun punakaartit ja Karjalan rataa myöten hyökännyt Viipurin punakaarti. Lappeenrannan hyökkäys kuitenkin pysähtyi jo lähes välittömästi 10 kilometrin päähän Joutsenoon ja myös Antrean suunnalla eteneminen päättyi vajaan viikon jälkeen 15. helmikuuta. Valkoisilla oli tuolloin Antreassa noin tuhat miestä.


title: Antrean taistelut

text: 21. helmikuuta käynnistyneen yleishyökkäyksen myötä punaiset iskivät Antreaa kohti huomattavasti leveämmällä rintamalla neljän erillisen osaston voimin. Joutsenon ja Viipurin suuntien lisäksi Antreaan lähdettiin nyt etenemään myös Kannaksen keski- ja itäosista yhteensä 4 000 miehen voimin. Päähyökkäys tapahtui kuitenkin tälläkin kertaa etelästä Karjalan rataa pitkin. Hyökkäyksen oli tarkoitus alkaa joka suunnalta samaan aikaan, mutta todellisuudessa joukot lähtivät kaikki liikkeelle eri päivinä. Päähyökkäys pääsi käyntiin vasta 26. helmikuuta, kun valkoiset olivat koko ajan tehneet omia iskujaan punaisten linjoja päin. Hyökkäys ei kuitenkaan tälläkään kertaa saavuttanut tavoitettaan, vaan kaikki joukot pysähtyivät jo muutaman päivän jälkeen. Tämän vuoksi punaisten esikunta Helsingissä totesi Karjalan rintaman yleishyökkäyksen tuloksettomaksi ja määräsi sen lopetettvaksi 28. helmikuuta. Viipurin esikunta ei kuitenkaan välittänyt käskystä, vaan jatkoi omin päin sotatoimiaan, jotka nyt olivat kuitenkin muuttuneet lähinnä asemasodaksi. Tämän vuoksi 10. maaliskuuta alkaneella uudella yleishyökkäyksellä ei enää juurikaan ollut vaikutusta Antrean rintaman sotatoimiin. Viimeinen punaisten suurhyökkäys käynnistyi 20. maaliskuuta, mutta sekin pysähtyi jo kahden päivän kuluttua ja asemasota jatkui entisellään.


title: Antrean taistelut

text: Kannaksen suojeluskuntalaisista koottu joukko yritti jo ennen sodan varsinaista alkua ottaa Viipurin haltuunsa 23. tammikuuta. Operaation epäonnistuttua he pakenivat aluksi Viipurinlahdelle Venäjänsaareen ja sieltä eversti Adolf Aminoffin johdolla 26. tammikuuta Kuolemajärvellä sijaitsevien Säiniön ja Kämärän kautta kohti pohjoista ja Antreaa, jonne joukko saapui kaksi päivää myöhemmin. Antrean, Räisälän ja Käkisalmen Joensuun suojeluskuntalaiset olivat ottaneet Kavantsaaren ja Antrean asemat haltuunsa jo edellisenä päivänä 27. tammikuuta.


title: Antrean taistelut

text: Sisällissodan varsinaisen käynnistymisen jälkeen vielä Viipurin seudulle jääneet suojeluskuntalaiset aloittivat myös vetäytymisen kohti Antreaa. 31. tammikuuta he räjäyttivät Talin aseman lähistöllä 10 kilometriä Viipurin pohjoispuolella sijaitsevan rautatiesillan. Vuorokautta myöhemmin punaiset korjasivat sillan ja ottivat Talin haltuunsa ilman taistelua. Seuraavana päivänä punaiset etenivät Karisalmen rautatieasemalle ja lopulta 9. helmikuuta valtasivat Kavantsaaren rautatieaseman. Seuraavana päivänä valkoiset valtasivat Kavantsaaren takaisin, mutta ainoastaan 70 miehen vahvuinen joukko ei pystynyt pitämään sitä hallussaan, kun punaiset vuorokauden kuluttua hyökkäsivat asemalle pataljoonan vahvuisella osastolla. Punaisten saarrettua aseman kolmelta suunnalta, määräsi jääkäri Viljo Paloheimo valkoiset vetäytymään. 11. helmikuuta punaiset hyökkäsivät myös Kavantsaaren pohjoispuolella sijaitsevalle Hannilan rautatieasemalle sekä sen länsipuolelle Ahvolan ja Seitsolan kyliin. Punaiset valtasivat Ahvolan ja Seitsolan, mutta valkoiset onnistuivat pitämään Hannilan hallussaan, saatuaan viime hetkillä avukseen panssarijunan, joka tämän vuoksi sai lempinimen "”Karjalan pelastaja”". Mikäli valkoiset olisivat Ahvolan lisäksi menettäneet myös Hannilan, olisivat he samalla joutuneet vetäytymään Vuoksen pohjoispuolelle ja tilanne Antrean rintamalla olisi muuttunut olennaisesti.


title: Antrean taistelut

text: 12. helmikuuta valkoisten tykistö pommitti Hannilasta Seistolan kylää ja punaiset joutuivat lopulta perääntymään vajaan 10 kilometrin päähän lounaaseen Kilpeenjoelle. Seuraavana päivänä valkoisia komentanut eversti Herman Wärnhjelm kuitenkin katsoi tilanteen niin vaikeaksi, että määräsi joukkonsa vetäytymään Hannilasta. Hänen alaisenaan ollut kapteeni Aarne Sihvo ei kuitenkaan totellut käskyä, vaan käynnisti hyökkäykset Ahvolaa ja Kavantsaarta vastaan. Valkoiset onnistuivatkin valtaamaan Ahvolan, jonne punaiset vielä seuraavana päivänä tekivät epäonnistuneen vastahyökkäyksen. Kavantsaaressa valkoisten panssarijunan tykkituli osui punaisten panssarijunan veturiin, asemarakennukseen sekä esikunnan päämajana toimineeseen Kavantsaaren kartanoon, mutta rautatieasemaa valkoiset eivät kuitenkaan pystyneet valtaamaan. Seuraavina päivinä punaiset menettivat huomattavan osan vahvuudestaan, kun ensin Pietarin vapaaehtoinen rykmentti sekä hieman myöhemmin Moskovan ja Pavlovin sotaopiston rykmentit jättivät rintaman. 18. helmikuuta Antreasta lähti vielä niin sanottu siperialainen rykmentti.


title: Antrean taistelut

text: Valkoisten ylipäällikkö C. G. E. Mannerheim vieraili Antreassa 23. helmikuuta, jolloin hän vahvisti Aarne Sihvon nimityksen Antrean rintaman uudeksi komentajaksi tehtävästä erotetun Wärnhjelmin tilalle. Samalla Mannerheim antoi Antrean rautatieasemalla kuuluisan "Miekkavala"-päiväkäskynsä. Siinä hän asetti Suomen maantieteellisen alueen tavoitteeksi Itä-Karjalan ja lupasi, ettei pane miekkaansa tuppeen ennen kuin bolševikit on karkotettu sekä Suomesta että Vienan Karjalasta. Kapteeni Sihvo kuitenkin epäili annetun päiväkäskyn poliittista viisautta. Vierailunsa aikana Mannerheim myös selvitteli kriittisessä tilanteessa olleen Antrean rintamalohkon epäselviä komentosuhteita ja vaihtoi johtopaikoilla olleita upseereita.


title: Antrean taistelut

text: Samana päivänä valkoiset tekivät vielä hyökkäyksen Mannerheimin laatimien suunnitelmien mukaan, mutta saivat haltuunsa ainoastaan ratsumestari Aito Husson johdolla Kääntymän ja Heinjoen kylät 30 kilometrin päässä radan itäpuolella. Punaisten jatkaessa omia hyökkäyksiään, määräsi Ahvolan joukkoja komentanut kapteeni Aleksander Pell seuraavana päivänä kaikki miehensä perääntymään Antreaan, mutta Sihvo sai hänet ilmeisesti pyörtämään päätöksensä ja pelasti näin tilanteen. Ratkaisu laitettiin Pellin pettäneiden hermojen syyksi, mutta merkittävin syy hänen tekemälleen päätökselle kuitenkin oli, että valkoiset joutuivat samaan aikaan sitomaan vähiä joukkojaan myös Kannaksen itäosan Rautuun. Paikalle oli Antreasta lähetetty Georg Elfvengrenin johtama osasto ja pari päivää ennen Mannerheimin vierailua Rautuun oli siirtynyt vielä lähes 300 miestä lisää. 23.–24. helmikuuta valkoiset yrittivät tuloksetta vallata myös Kilpeennojan ja Syvälahden kyliä, jonka jälkeen taistelut muuttuivat lähinnä asemasodaksi.


title: Antrean taistelut

text: 26. helmikuuta puaiset käynnistivät yleishyökkäyksensä myös Antrean suunnalla. Ahvolan kylän hallinnasta käytiin kiivaita taisteluita seuraavan kahden viikon ajan, kun punaiset hyökkäsivät valkoisten puolustusasemiin lähes päivittäin 12. maaliskuuta saakka. Heidän mukanaan oli nyt myös runsaasti venäläisiä Itämeren laivaston matruuseja. Maaliskuun vaihteen jälkeen taisteltiin myös viitisen kilometriä Kavantsaaren itäpuolella sijaitsevasta Pullilan kylästä, jonne valkoiset hyökkäsivät ainakin 5. maaliskuuta.


title: Antrean taistelut

text: Valkoisten panssarijuna puolestaan hyökkäsi 10. maaliskuuta Hannilasta kohti Kavantsaarta. Se eteni asemien puolivälissä sijaineelle tuhotulle Putkoisenjoen rautatiesillalle, jossa kuitenkin vastassa oli punaisten panssarijuna. Kolme päivää myöhemmin punaiset korjasivat sillan, jonka jälkeen valkoiset lähettivät matkaan partion tuhomaan sillan uudelleen. Sillan räjäyttäminen epäonnistui ja punaiset pääsivät panssarijunallaan hyökkämään Hannilaan. Tukena oli maanteitse edennyttä jalkaväkeä, mutta lopulta punaisten joukot joutuivat perääntymään takaisin Kilpeenjoelle ja Syvälahteen. 15. maaliskuuta valkoiset yrittivät jälleen vallata Pullilaa ja neljä päivää myöhemmin punaiset kärsivät vielä pahoja tappioita Alanoskuan kylässä käydyssä taistelussa. 20. maaliskuuta käynnistyi punaisten viimeinen koko Karjalan rintaman laajuinen yleishyökkäys, mutta edellisten tapaan sekin pysähtyi nopeasti. Valkoiset menettivät kuitenkin Ahvolan Hauhianmäen sekä osan Suninmäestä, joutuen vetäytymään kilometrin verran lounaaseen Oravalaan. Tämän jälkeen rintamalla käytiin seuraavan kolmen viikon ajan paria yksittäistä hyökkäystä lukuun ottamatta jälleen vain asemasotaa.


title: Antrean taistelut

text: 23. maaliskuuta punaisten panssarijuna "Ukrainski Revolutsija" teki rohkean hyökkäyksen Hannilaan, pysähtyen vain 250 metrin päähän valkoisten asemista. Junasta ammuttiin 20 minuutin ajan tykeillä ja konekivääreillä, mutta tulituksen tauottua valkoiset onnistuivat saamaan osuman panssarijunan ammusvaunuun. "Ukrainski Revolutsija" pääsi kuitenkin vetäytymään Panssarijuna 4:n tukemana. Seuraavana päivänä valkoiset koukkasivat sivustan kautta Kavantsaaren eteläpuolelle Näätälän kylään, tarkoituksenaan katkaista rata ja punaisten yhteydet Viipuriin, mutta hyökkäys torjuttiin. Valkoisten panssarijuna "Karjalan pelastaja" tulitti punaisten asemia vielä ainakin Hannilan eteläpuolella Kannikossa 13. huhtikuuta. Samana päivänä valkoiset valtasivat strategisesti tärkeän Pullilan mäen, kun he onnistuivat sumun turvin yllättämään lounaisessa rinteessä asemissaan olleet punaisten reserviläiset ja Viipurin naiskaartin jäsenet, joista taistelussa kaatui kahdeksan. Pullilan kylä jäi kuitenkin edelleen punaisten haltuun. Huhtikuun puolivälissä Mannerheim vieraili toisen kerran Antrean rintamalla, joilloin hän kävi Ahvolan Suninmäessä Paavo Sivénin opastamana ja vertasi taistelupaikkoja samaan aikaan käynnissä olevan ensimmäisen maailmansodan länsirintamaan.


title: Antrean taistelut

text: Valkoiset aloittivat 23. huhtikuuta oman suurhyökkäyksensä tavoitteenaan Viipurin valtaaminen. Mannerheimin laatiman suunnitelman mukaan hhyökkäys kuitenkin tapahtui Karjalan radan sijasta syvältä punaisten selustasta Heinjoelta kohti Pietarin rataa ja sieltä edelleen Viipuriin. Valkoisten hyökkäyksen käynnistyttyä myös Antrean suunnan punaiset määrättiin vetäytymään Viipurin puolustuksen avuksi. Näin valkoiset saivat Kavantsaaren haltuunsa 24. huhtikuuta ja Ahvolasta punaiset vetäytyivät vuorokautta myöhemmin. Kavantsaaren jättäessään punaiset sytyttivät tuleen asemarakennukset sekä noin 300 tavaravaunua, joiden joukossa oli runsaasti ammuksilla ja räjähteillä lastattuja.


title: Antrean taistelut

text: Valkoiset perustivat maaliskuussa Antrean lentoaseman, joka sijaitsi Päähkjärven eteläpäässä. 25. maaliskuuta paikalle saapui tanskalaisen luutnantin Knud von Clauson-Kaasin johtama Lento-osasto II, joka käsitti kaksi Saksasta tuotua DFW C.V -tiedustelulentokonetta. Se ei kuitenkaan osallistunut sotatoimiin. 10.–11. huhtikuuta Antreaan saapui Venäjältä Stetinin M-9 -lentovene sekä kaksi Nieuport 10 -tiedustelukonetta ja kaksi Nieuport 11 -hävittäjää. Koneet oli valkoisille järjestänyt venäläinen kapteeni Aleksander Krasein, joka myöhemmin jäi Suomen armeijan palvelukseen nimellä Aleksanteri Toikka. Hänen lisäkseen Suomeen loikkasi viisi muuta Venäjän valkoista armeijaa kannattanutta lentäjää. Venäläiset aloittivat taistelulennot 13. huhtikuuta, jolloin punaisia pommitettiin Kavantsaaren ja Hannilan välisellä rataosuudella. Kolme päivää myöhemmin venäläiskoneista muodostettiin Karjalan Armeijakunnan Ilmailu-osasto, joka kuitenkin jo viikon kuluttua yhdistettiin Mannerheimin käskyllä Lento-osasto II:n. Sisällissodan jälkeen se siirrettiin Kouvolan Uttiin.


title: Antrean taistelut

text: Punaisilla oli Antrean rintamalla kaksi Viipurin Pantsarlahden jäältä operoinutta Nieuport-lentovenettä, joiden pilotteina oli kolme venäläistä lentäjää. Aluksi ne tekivät tiedustelulentoja ja pudottivat valkoisten tapaan myös propagandalehtisiä. Ensimmäinen pommituslento tehtiin 23. helmikuuta, jolloin Hannilan asemalle pudotettiin neljä pommia. Yksi osui lähelle omien asemia, mutta kolme muuta putosi kohteisiinsa. Toinen tiedustelu- ja pommituslento tehtiin 2. maaliskuuta, jolloin Hannilan asemalle pudotettu pommi tuhosi yhden rakennuksen. 8. maaliskuuta pudotettiin tuloksetta pommeja Antreaan ja vielä 17. maaliskuuta kaksi pommia Imatralla sijainneen Linnankosken voimalaitoksen lähelle.


title: Antrean taistelut

text: Atrean rintaman taistelujen muistomerkkejä on pystytetty ainakin Ahvolaan. Lisäksi Antrean hautausmaalla on sisällissodan ja myöhempien Vienan retkien taisteluissa kaatuneiden antrealaisten muistomerkki, jonka on suunnitellut arkkitehti Wäinö Keinänen. Myös Päähkjärven eteläpäässä on sisällissodan aikaisesta lentoasemasta kertova muistolaatta.


title: Antrean taistelut

text: Säveltäjä Leevi Madetojan vuosina 1918–1921 säveltämä pianoteos "Kuoleman puutarha" on omistettu hänen veljelleen Yrjö Madetojalle (s. 1885), jonka punaiset teloittivat Kavantsaaressa. Yrjön sekä Leevi Madetojan läheisiin ystäviin lukeutuneen Toivo Kuulan kuolemat heijastuvat myös hänen 1918 säveltämässään "Sinfonia nro 2:ssa".


title: Teheranin suuri basaari

text: Teheranin suuri basaari () on vanha basaarialue Iranin pääkaupungissa Teheranissa.


title: Teheranin suuri basaari

text: Basaari sijaitsee Teheranin eteläosassa, Golestanin palatsin eteläpuolella. Se on aikojen kuluessa muodostunut useista käytävistä, joiden yhteispituus on 10 kilometriä. Kukin käytävä on erikoistunut johonkin myytävään tuoteryhmään. Basaarilla on myös useita sisäänkäyntejä, joista pääsisäänkäyntinä pidetään Sabze Meydan -nimistä toria. Teheranin metroa käyttäen basaariin pääsee Khayamin asemalta. Torikauppojen lisäksi basaarissa on pankkeja, moskeijoita ja vierastaloja.


title: Teheranin suuri basaari

text: Basaari on ollut kauppapaikkana jo satoja vuosia. Se sai lisää tilaa 1600-luvulla, kun safavidihallitsijat rakennuttivat kaupunkia. Kuningas Tahmasp I laajensi tällöin basaarialuetta ja teetti lisäksi kaupungin ympärille ja muurin. Basaarin vanha osa on rakennustekniikaltaan yhtenäinen ja huolellisesti rakennettu.


title: Teheranin suuri basaari

text: Basaarilla on myös poliittista painoarvoa. Se edustaa vanhoillista šiialaista islamilaisuutta vastakohtana Pohjois-Teheranin länsimaistuneelle ja vaurastuneelle liikealueelle.


title: Suomen Lalli-liitto

text: Suomen Lalli-liitto oli vuonna 1929 perustettu suomalainen äärioikeistolainen järjestö, joka ehti toimimaan vain vajaan vuoden. Lalli-liiton keskeisinä teemoina olivat aitosuomalaisuus sekä kommunismin, parlamentarismin ja demokratian vastustaminen. Järjestön tavoitteena oli vallankaappaus ja diktaattorin asettaminen Suomen johtoon. Lalli-liiton toimintaa leimasivat kuitenkin sen koko olemassaolon ajan lähinnä sisäiset ristiriidat, erilaiset salaliittoteoriat ja valehtelu. Järjestön merkittävimpänä saavutuksena pidetään sitä, että Lalli-liiton on katsottu toimineen Lapuan liikkeen esiasteena.


title: Suomen Lalli-liitto

text: Lalli-liiton edeltäjä oli marraskuussa 1928 perustettu Suomalainen Kansanpuolue, jonka johtohenkilöt olivat Niilo Rauvala, Pertti Uotila ja Lennartti Pohjanheimo. Sen äänenkannattajana toimi Pohjanheimon kustantama lehti "Nouseva Suomi". Puolueen vaatimuksiin kuului muun muassa ei-kansallisena pidetyn leijonan korvaaminen Suomen vaakunassa karhulla sekä Helsingin nimen muuttaminen Sampolaksi. Toiminta loppui kuitenkin jo vuodenvaihteen jälkeen ja helmikuussa 1929 samat miehet perustivat Suomen Lalli-liiton. Puheenjohtajaksi valittiin Niilo Rauvala ja järjestön rahoituksesta vastasi pääosin Lennartti Pohjanheimo. Liiton sihteerinä ja epävirallisena pääideologina toimi merimies Antti Salamaa, joka tunnettii muun muassa äärimmäisenä ruotsin kielen vastustajana.


title: Suomen Lalli-liitto

text: Järjestön toimintaan yritettiin saada mukaan aikakauden huomattavimpia äärioikeistolaisia vaikuttajia. Liiton jäsenet levittivät huhuja, että mukana olisivat muun muassa puolustusvoimain komentaja kenraalimajuri Aarne Sihvo, suojeluskuntien päällikkö Lauri Malmberg sekä Etsivän Keskuspoliisin päällikkö Esko Riekki. Väitetyt kytkökset suojeluskuntaan hermostuttivat sisäministeri T. M. Kivimäen ja hän määräsi Etsivän Keskuspoliisin seuraamaan Lalli-liiton toimintaa. Järjestö levitti myös huhuja kommunistien vallankaappauksesta sekä suunnitteli itse 12 000 miehen marssia Helsinkiin elokuuksi 1929. Sen tarkoituksena oli keskeyttää eduskunnan toiminta ja asettaa maan johtoon diktaattori.


title: Suomen Lalli-liitto

text: Vallankaappaushankkeeseensa Lallin-liitto pyysi mukaan Aarne Sihvoa ja väittivät, että siinä olivat mukana myös entinen valtionhoitaja P. E. Svinhufvud ja itsenäisyysmies Heikki Renvall. Kevään aikana liiton johtajaksi kaavailtiin ainakin Vihtori Kosolaa sekä Arvi Kalstaa, joka tiettävästi suostuikin tehtävään. Järjestön toimintaan onnistuttiin toukokuun liittokokoukseen mennessä saamaan mukaan joukko tunnettuja äärioikeistolaisia vaikuttajia, kuten jääkäriluutnantti Antti Isotalo, jääkärikapteeni Iivari Hyppölä sekä liikemies Rafael Haarla. Kevään aikana Haarla kävi tapaamassa sisäministeri Kivimäkeä ja vaati tältä ammattiyhdistysliikkeen lakkauttamista. Ellei sitä lakkautettaisi oikeusteitse, tulisi se Haarlan mukaan tapahtumaan väkivalloin. Fasistien vallankumoushankkeet otettiin lopulta maan poliittisessa johdossa niin vakavasti, että uhanneen virkamieslakon johdosta presidentti Lauri Kristian Relander pääti hajottaa virkamiesten palkankorotuksia vastustaneen eduskunnan ja järjestää uudet vaalit. Virkamieslakko olisi lamaanuttanut myös poliisin toiminnan ja näin mahdollistanut vallankaappauksen.


title: Suomen Lalli-liitto

text: Lalli-liitto ei kuitenkaan onnistunut saavuttamaan suurta suosiota. Sen provokaatioihin ja epäjärjestyksen lietsontaan perustunutta toimintatapaa ei arvostettu ja kielteistä julkisuutta toivat myös jäsenten rikosepäilyt. Varainkeruuta hoitanut Jeremias Kosonen laittoi rahat omiin taskuihinsa, eikä liitolla myöskään ollut lupaa rahankeräykseen. Kosonen keräsi varoja myös Vapaussodan Rintamamiesten Liitolle, joka lopulta teki hänestä rikosilmoituksen ja Kosonen joutui syytteeseen petoksesta, kavalluksesta ja väärennöksestä. Lisäksi päärahoittajana toiminut Lennartti Pohjanheimo sai syytteen sivellisyysrikoksesta. Viimeisin kohu syntyi joulukuussa 1929, kun Antti Salamaa ja Kaarlo Kalervo jakoivat Helsingissä itse painamiaan väärennettyjä kommunistien lentolehtisiä, tarkoituksenaan lietsoa väkivaltaisuuksia ja levottomuuksia. Vuodenvaihteeseen mennessä Lalli-liitto oli käytännössä jo lakannut, mutta sen entisiä jäseniä oli samaan aikaan mukana käynnistämässä Lapuan liikkeen toimintaa.


title: Luettelo maailmanperintöluettelon kohteista Suomessa

text:
Suomessa on seitsemän Unescon maailmanperintökohdetta, joista kuusi kulttuurikohdetta ja yksi luontokohde.
Maailmanperintöluettelo on Unescon ylläpitämä järjestelmä, jonka tarkoituksena on suojella maailman ainutlaatuista kulttuuri- ja luonnonperintöä. Luetteloon valittujen kohteiden ja alueiden katsotaankin olevan arvokkaimmat perintökohteet, joiden suojelulla ja säilyttämisellä pitäisi olla erityinen merkitys ihmiskunnan kulttuuri- ja luonnonperinnön säilymiselle.


text: Unescon yleissopimus kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttämisestä allekirjoitettiin vuonna 1972. Tämän jälkeen 192 valtiota on ratifioinut sopimuksen. Suomi ratifioi sopimuksen vuonna 1987.


text: Jäsenvaltioiden joukosta valitaan edustajisto 21-jäseniseen Maailmanperintökomiteaan, joka tekee päätökset maailmanperintöluetteloa koskevista muutoksista. Vuonna 2016 maailmanperintöluettelossa on 1 052 kohdetta, joista 814 on kulttuurikohdetta, 203 luonnonkohdetta ja 35 molempiin ryhmiin kuuluvaa .


text: Suomi on Unescon maailmanperintökomitean jäsen vuosina 2014-2017. Suomea maailmanperintökomiteassa edustavat Museoviraston ja Metsähallituksen edustajat, apunaan asiantuntijoita Museovirastosta, Metsähallituksesta ja ministeriöistä. Jotta kohde voidaan esittää sisällytettäväksi maailmaperintöluetteloon, se tulee ensin sisällyttää kansalliseen aieluetteloon. Kulttuurikohteiden esitykset valmistelee OKM/Museovirasto, luontokohteiden esittelystä vastaa ympäristöministeriö. Sekakohteet, joilla on sekä kulttuuri- että luonnonperintöarvoja ovat molempien viranomaisten vastuulla.


title: Mikael Jämsänen

text: Mikael Jämsänen (s. 24. toukokuuta 1977 Espoo) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan Espoo Bluesin SM-liigajoukkueessa yhteensä 212 runkosarjaottelua tehopistein 13+12=25 ja keräten 49 jäähyminuuttia sekä 18 playoff-ottelua tehden yhden maalin ja keräten neljä jäähyminuuttia. Jämsänen tunnettiin SM-liigassa lähinnä alempien ketjujen pelaajana, joka taklasi pieneen kokoonsa nähden varsin kovaa. Hän laukoi oikealta. Jämsäsen pelaajaura päättyi kuitenkin loukkaantumiseen kaudella 2003–2004.


title: Mikael Jämsänen

text: Jämsänen on tullut kuitenkin paremmin tunnetuksi jääkiekkouransa jälkeen isyyskiistastaan, kun hän menetti oikeuden tavata biologisen lapsensa. Jämsänen teki kaikkien biologisten isien puolesta töitä heidän oikeuksiensa parantamiseen. Uusi isyyslaki astui lopulta voimaan tammikuussa 2016.


title: Mikael Jämsänen

text: Jämsänen on Espoon Jääklubin kasvatti. Hän siirtyi B-juniori-ikäisenä Kiekko-Espooseen kaudeksi 1993–1994. Jämsänen voitti seurassa A-nuorten SM-pronssia vuosina 1995 ja 1996. Hän oli kaudella 1995–1996 12 osumallaan Kiekko-Espoon A-nuorten kolmanneksi paras maalintekijä Kimmo Ahokkaan kanssa ja kaudella 1997–1998 joukkueen toiseksi paras maalintekijä Karo Koivusen jälkeen. Jämsänen debytoi jälkimmäisenä mainitulla kaudella myös miesten peleissä pelattuaan kaksi ottelua lainalla I-divisioonajoukkue Hyvinkään Ahmoissa.


title: Mikael Jämsänen

text: Kaudella 1998–1999 Jämsänen debytoi Espoo Bluesin SM-liigajoukkueessa, jossa hänen tulokaskautensa toi 44 runkosarja- ja neljässä playoff-ottelussa tehot 1+1=2. Seuraavalla kaudella 1999–2000 Jämsänen teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 6+7=13. Kausi 2000–2001 hänellä jäi loukkaantumisen vuoksi vain 33 ottelun mittaiseksi ja Jämsäsen kausi päättyi runkosarjaan. Kauden 2003–2004 kynnyksellä hän siirtyi Mestiksen nousijajoukkue Kirkkonummen Salamoihin. Jämsäsen kausi ja koko pelaajaura päättyi kuitenkin vain viiden ottelun jälkeen nivusvaivoihin.


title: Mikael Jämsänen

text: Jämsänen toimi kaudella 2006–2007 Kiekko-Espoon A-nuorten I-divisioonajoukkueen päävalmentajana. Kaudella 2007–2008 hän luotsasi Bluesin C-nuorten SM-sarjajoukkuetta.


title: Mikael Jämsänen

text: Jämsänen pelasi kolme poikien maaottelua.


title: Mikael Jämsänen

text: Jämsänen sai tammikuussa 2009 avopuolisonsa kanssa tyttären, mutta pari kuitenkin erosi huhtikuussa. Jämsänen menetti oikeuden isyyteensä, sillä hänen avopuolisonsa oli vielä virallisesti naimisissa edellisen miehensä kanssa, jonka kanssa hän palasi yhteen. Koska pari oli naimisissa, avopuolisen lapsen isäksi katsottiin automaattisesti hänen aviomiehensä vuonna 1975 säädetyn isyyslain perusteella. Jämsänen nousikin toukokuussa eduskuntatalon portaille osoittamaan mieltä biologisten isien oikeuksien puolesta ja parantamaan myös heidän lastensa oikeuksia. Hän haki oikeutta omaan isyyteensä aina Korkeimpaan oikeuteen, mutta Jämsänen kuitenkin hävisi oikeustaistelun.


title: Mikael Jämsänen

text: Jämsänen jatkoi oman kokemuksensa myötä taistelua muiden biologisten isien puolesta ja heidän lastensa oikeuksia isään. Hän perustikin vuonna 2009 Lasten Oikeuksien Tuki Ry (lyhyemmin "Lotry") -nimisen järjestön. Järjestö järjesti 3. joulukuuta 2013 Espoon Barona-areenalla "Unelmille siivet" -konsertin, jossa esiintyi tunnettuja artisteja. Konsertti tuotti kuitenkin isot tappiot ja lopulta Lotry ajautui konkurssiin. Jämsänen onnistui omalla panoksellaan ja vapaaehtoistyöllään samaan eduskuntakäsittelyn päätteeksi vuonna 1975 säädytyn isyyslain muuttumaan 15. joulukuuta 2014. Laki astui voimaan vuoden 2016 alusta. Uusi laki helpottaa isyyden tunnustamista, eikä avioliiton ulkopuolella syntyneen lapsen äiti ei voi uuden lain tulon jälkeen enää vastustaa isän selvittämistä.


title: Mikael Jämsänen

text: Jämsänen oli myös SDP:n ehdokkaana vuoden 2011 eduskuntavaaleissa ja hän ajoi kampanjassaan pitkälti samoja arvoja kuin Lotryssä. Jämsänen sai Uudenmaan vaalipiirissä 1084 ääntä, eikä tullut valituksi eduskuntaan.


title: Mikael Jämsänen

text: Viime vuosina Jämsänen on tehnyt triathlon-harrastuksellaan hyväntekeväisyystyötä mm. Planille. Hän on pyrkinyt myös lajin ammattilaiseksi ja osallistunut Ironman-kilpailuihin.


title: Mikael Jämsänen

text: 8. marraskuuta 2015 MTV3-kanava esitti Jämsäsen isyystaistelusta kertovan dokumentin "Lainsuojaton isä".


title: Mikael Jämsänen

text: Jämsänen on koulutukseltaan merkonomi.


title: M-Tolidiini

text: m-Tolidiini (CHN) on aromaattisiin amiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä väriaineiden valmistukseen. m-Tolidiini on o-tolidiinin isomeeri.


title: M-Tolidiini

text: Huoneenlämpötilassa m-tolidiini on valkoista prismamaisesti kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vähäisessä määrin viileään veteen ja hyvin moniin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin. Toisin kuin isomeerinsa m-tolidiini ei muodosta värillistä kompleksia raudan kanssa.


title: M-Tolidiini

text: m-Tolidiinia valmistetaan lähtemällä m-nitrotolueenista, joka pelkistetään sinkin avulla emäksisissä olosuhteissa 2,2'-dimetyylihydratsobentseeniksi. Tämä reagoi hapon, esimerkiksi suola- tai rikkihapon, vaikutuksesta bentsidiinitoisiintumisella m-tolidiiniksi. Yhdiste on atsovärien valmistuksen lähtöaine.


title: Jacob L. Devers

text: Jacob Loucks Devers (8. syyskuuta 1887 – 15. lokakuuta 1979) oli Yhdysvaltain maavoimien kenraali, joka komensi 6. armeijaryhmää Euroopan rintamalla toisessa maailmansodassa. Hän osallistui muun muassa M4 Sherman- ja M26 Pershing -panssarivaunujen sekä M16-rynnäkkökiväärin kehittelyyn.


title: Jacob L. Devers

text: Devers harkitsi ensin insinööriopintoja Lehigh’n yliopistossa, mutta päätti ottaa vastaan paikan West Pointista.


title: Jacob L. Devers

text: Jäätyään eläkkeelle asevoimista Deversista tuli YK:n sotilasneuvonantaja Kashmiriin.


title: Straatdeuntje

text: Straatdeuntje () on Bobbejaan Schoepen esittämä kappale, jolla hän edusti Belgiaa vuoden 1957 Eurovision laulukilpailussa Länsi-Saksan Frankfurt am Mainissa.


title: Straatdeuntje

text: Kappale sijoittui Euroviisuissa kahdeksanneksi viidellä pisteellä.


title: Skibet skal sejle i nat

text: Skibet skal sejle i nat () on Birthe Wilken ja Gustav Wincklerin esittämä kappale, jolla he edustivat Tanskaa vuoden 1957 Eurovision laulukilpailussa Länsi-Saksan Frankfurt am Mainissa.


title: Skibet skal sejle i nat

text: Kappaleen esitys Euroviisuissa nostatti kohun, koska se sisälsi esiintyjien 11 sekuntia kestävään suudelman. Erityisesti konservatiivisissa katolisissa maissa tempausta pidettiin asiattomana ja televisioitavaan laulukilpailuun sopimattomana.


title: Skibet skal sejle i nat

text: Kappale sijoittui Euroviisuissa kolmanneksi kymmenellä pisteellä.


title: Trenord

text: Trenord S.r.l. on italialainen junayhtiö, joka toimii Pohjois-Italiassa. Yhtiön kotipaikka on Milano. Trenordin omistavat puoliksi valtiollinen junayhtiö Trenitalia sekä pääosin (58 %) Lombardian aluehallinnon omistama, pörssinoteerattu "Ferrovie Nord Milano Autoservizi S.p.A." (FNM).


title: Trenord

text: Trenordin historia alkaa vuodesta 1877, jolloin perustettiin yhtiö nimeltään "Società Anonima Ferrovie Milano-Saronno e Milano-Erba" rakentamaan rautatiet Milanosta Saronnoon ja Erbaan. Vuonna 1975 yhtiö, silloiselta nimeltään "Ferrovie Nord Milano S.p.A." (FNM), siirtyi Lombardian aluehallinnon omistukseen. Vuonna 2003 FNM jaettiin kolmeen osaan niin, että rautateiden omistus siirtyi "Ferrovie Nord Milano Autotrasporti" -yhtiölle, matkustajaliikennettä alkoi hoitaa "Ferrovie Nord Milano Trasporti" ja tavaraliikennettä "Ferrovie Nord Cargo". Vuonna 2009 FNM ja Trenitalia perustivat yhteisyrityksen "Trenitalia-LeNord" hoitamaan Lombardian seudun alueellista matkustajajunaliikennettä. Yhtiön nimi muutettiin vuonna 2011 muotoon "Trenord".


title: Trenord

text: Trenordilla on paikallisjunaliikennettä Lombardian alueella ja sen lähialueilla RFI:n ja FNM:n rautatieverkossa. Pohjoisessa reitistö ulottuu Sveitsin rajalle (Domodossola, Luino, Chiasso, Chiavenna, Tirano), idässä Veneton alueelle (Verona, Mantova), etelässä Emilia-Romagnan alueelle (Parma) ja lännessä Piemonten alueelle (Tortona, Alessandria, Novara). Junareittien yhteispituus on noin 2 000 kilometriä. Trenordin liikenne koostuu kolmen tyyppisistä junista:


title: Trenord

text: Trenord omistaa puolet sveitsiläisyhtiö Tilosta, jonka reitit ulottuvat Sveitsin Ticinosta Lombardiaan.


title: Trenord

text: Trenordin junat ovat peräisin usealta vuosikymmeneltä; suuri osa on Trenordin edeltäjien, Trenitalian ja FNM:n kalustoa:


title: Cardamine purpurea

text: Cardamine purpurea on litukoiden sukuun kuuluva ristikukkaiskasvi. Se kasvaa yleensä 5–12 senttimetriä korkeaksi, ja sen kukat ovat yleensä purppuranpunaisesta vaaleanpunaiseen. Sitä kasvaa Yukonissa, Alaskassa ja Venäjän Kaukoidässä.


title: Cardamine purpurea

text: "Cardamine purpurea" -lajin varsi on haarautumaton, yleensä pysty ja 5–12 senttimetriä korkea. Sen tyveä lähellä olevissa lehdissä on yleensä 3–5 lehdekästä, ja lehdet ovat 2,5–7 sennttimetriä pitkiä. Lehtilavat ovat munuaismaisista soikeisiin. Varren yläosassa on 1–3 lehteä, jotka yleensä ovat yhteenliittyneitä. Ne ovat samanlaisia kuin pohjalehdetkin, vain hieman pienempiä.


title: Cardamine purpurea

text: Kukkaperä on 5–12 millimetirä pitkä ja karvainen. Kukillä on 2–3 verholehteä, jotka ovat 1,4–1,7 millimetriä pitkiä. Terälehtien väri vaihtelee yleensä purppuranpunaisesta vaaleanpunaiseen.


title: Cardamine purpurea

text: "Cardamine purpurea" kasvaa Yukonissa, Alaskassa ja Venäjän Kaukoidässä. Se on arktinen kasvi, ja yleensä sitä kasvaa vuoristoalueilla. Sen kasvuympäristöihin kuuluvat kostea tundra, rinteet, niityt, jokitörmät, tulvatasangot ja alueet, joissa pohjavettä tihkuu pinnalle. Kasvualustana voi olla vyörysoramuostumat, somerot, sammal, turve ja kalkkikivi.


title: Juho Valmari

text: Johannes "Juho" Gustafinpoika Valmari (22. helmikuuta 1850 Kemin maaseurakunta – 20. elokuuta 1928 Kemin maaseurakunta) oli suomalainen maanviljelijä, uittopäällikkö ja säätyvaltiopäiviien talonpoikaissäädyn edustaja.


title: Juho Valmari

text: Juho Valmarin vanhemmat olivat talollinen Gustaf Valmari ja Briita Sofia Valmari. Hän kuului Kemijokivarrella asuneeseen talonpoikaissukuun, joka viljeli tilaa Kemijoen länsirannalla ns. Valmarinniemellä, joka nykyään on kotiseutumuseona. Nuoruudessaan hän kävi Tornion alkeiskoulun 1861 ja oli sen jälkeen neljä vuotta merillä. Kotiseudullaan hän toimi aivan kotitalonsa tuntumassa olleessa Kemijokisuun uitossa johtajana vuodesta 1894, peräti 30 vuoden ajan. Höyrylaivapäällikkönä Valmari toimi 1899–1907.


title: Juho Valmari

text: Valmari oli mukana myös 1800-luvun yhteiskunnallisessa toiminnassa. Hän toimi Kemin maaseurakunnan kunnallislautakunnan esimiehenä kahteen otteeseen. Hänet valittiin myös kahteen otteeseen säätyvaltiopäivien talonpoikaissäädyn edustajaksi, vuonna 1904 Tornion tuomiokunnasta ja 1905–1906 Kemin tuomiokunnasta. Niiden yhteydessä hän osallistui vuonna 1906 Lontoossa kansainväliseen parlamenttien väliseen kongressiin. Säätyvaltiopäivillä hän oli komiteassa, jonka tehtävänä oli tehdä ehdotus lääkärihoidon saamiseksi maaseudulle.


title: Juho Valmari

text: Juho Valmarilla ja hänen puolisollaan vuodesta 1880, tervolalaissyntyisellä Elsa Matildalla Vaarala, oli viisi lasta. Vanhin poika Otto Valmari toimi 1920- ja 1930-luvuilla Elannon johtajana Helsingissä. Nuorempi poika Johannes "Janne" Valmari toimi Helsingin yliopiston maanviljelyskemian professorina. Heidän nuorin tyttärensä Olga oli naimisissa virolaisen everstin ja vaihtoehtolääkärin Hans Kalmin kanssa. Juhon veljen Eetun pojanpoika on Tampereen teknillisen yliopiston professori Antti Valmari.


title: Julius Marcus Agrippa

text: Julius Marcus Agrippa (27–100) eli Herodes Agrippa II oli Herodesten hallitsijasuvun viimeinen hallitsija. Hän toimi Chalkidan tetrarkkina 48–53 ja Batanean kuninkaana 53–100. Hän osallistui vuosina 66–73 Rooman puolella juutalaissotaan. Hän oli Herodes Agrippan poika ja Herodes Suuren lapsenlapsenlapsi ja syntyi Roomassa.


title: Julius Marcus Agrippa

text: Julius Marcus Agrippa syntyi vuoden 27 jaa. paikkeilla Roomassa. Noin viisivuotiaana hän siirtyi Palestiinaan, kun hänen isänsä joutui pakoilemaan siellä. Hänen isänsä palasi Roomaan vuonna 36, mutta Julius Marcus ja hänen äitinsä eivät menneet perässä.


title: Julius Marcus Agrippa

text: Julius Marcuksen isän, Herodes Agrippan tilanne ei ollut hyvä: hän oli menettänyt omaisuutensa, joutunut konkurssiin ja löytänyt setänsä Herodes Antipasin hallitsemasta Galileasta työn, jonka kuitenkin menetti. Mentyään Roomaan Herodes Agrippa vangittiin, mutta uusi Rooman keisari Caligula armahti hänet ja nimitti Herodes Filippoksen aikanaan hallitsemien alueiden kuninkaaksi noin vuonna 37. Vuoteen 41 mennessä Herodes Agrippa I oli yhdistänyt Herodes Suuren valtakunnan. 14-vuotias Julius Marcus pääsi viimein takaisin Roomaan päättämään opintonsa.


title: Julius Marcus Agrippa

text: Kuningas Herodes Agrippa kuoli yllättäen vuonna 44. Julius Marcus oli tuolloin liian nuori noustakseen isänsä seuraajaksi. Vuonna 48 hän nousi Chalkidan tetrarkiksi. Vuonna 53 Julius Marcus Agrippa pakotettiin luopumaan tetrarkin virasta, mutta hänestä tuli sen sijaan Batanean kuningas. Myöhemmin hänen serkustaan Aristobuluksesta tuli Chalkidan tetrarkki.


title: Julius Marcus Agrippa

text: Julius Marcus pyrki kaunistamaan kaupunkeja kuten Jerusalemia, ja hän kulutti siihen suuria summia, mikä johti hänen suosionsa laskuun.


title: Julius Marcus Agrippa

text: Fotioksen mukaan Julius Marcus Agrippa kuoli lapsettomana Trajanuksen valtakauden kolmantena vuonna eli vuonna 100, mutta eräiden historioitsijoiden mukaan hän on saattanut kuolla jo 90-luvun alkupuolella.


title: Tiina Wilén-Jäppinen

text: Tiina Wilén-Jäppinen (26. helmikuuta 1963 Imatra – 4. joulukuuta 2016 Imatra) oli suomalainen sosialidemokraatteja edustanut kunnallispoliitikko, joka toimi Imatran kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2001 ja kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuodesta 2009 lähtien. Wilén-Jäppinen oli naimisissa ja hänellä oli kaksi lasta. Ammatiltaan hän oli mittausesimies. Wilén-Jäppinen sai surmansa joulukuussa 2016 Imatran keskustassa tapahtuneessa ammuskelussa, jossa kuoli myös kaksi muuta henkilöä.


title: Walk the Dog and Light the Light

text: Walk the Dog and Light the Light on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Laura Nyron elokuussa 1993 julkaistu albumi. Vuonna 2008 levy julkaistiin remasteroituna.


title: Walk the Dog and Light the Light

text: Kaikki kappaleet Laura Nyro, ellei toisin mainita.


title: Thames Barrier

text: Thames Barrier on Thamesjoen alajuoksulle rakennettu tulvapato, joka on rakennettu suojaamaan Lontoota mereltä tulevilta vuorovesitulvilta.


title: Thames Barrier

text: Thames Barrier ulottuu Thamesjoen yli kohdasta, jossa joen leveys on 520 metriä. Padossa on 10 teräksistä porttia, joista jokainen painaa 3300 tonnia. Portit voidaan nostaa ylös tulvan uhatessa. Portit ovat 5-kerroksisen rakennuksen korkuiset ja yhtä leveät kuin Tower Bridgen kulkuaukko. Pato valmistui vuonna 1982 ja se vihittiin käyttöön vuonna 1984. Vuoden 2016 huhtikuuhun mennessä tulvaportit on suljettu 176 kertaa suojaamaan Lontoota.


title: Yrjö Nikkilä

text: Yrjö Adolf Nikkilä (14. toukokuuta 1897 Lempäälä – 28. lokakuuta 1966 Kuopio) oli suomalainen varatuomari ja Kuopion pitkäaikainen kaupunginjohtaja.


title: Yrjö Nikkilä

text: Nikkilän vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Oskari Nikkilä ja Iida Maria Lassila. Hän pääsi ylioppilaaksi 1919 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1922. Nikkilä sai varatuomarin arvon 1926.


title: Yrjö Nikkilä

text: Nikkilä toimi asianajajana 1923–1931 ja Lahdenpohjassa kauppalanjohtajana ja kauppalan järjestysoikeuden puheenjohtajana 1931–1937. Kuopion kaupunginjohtajana hän oli 1937–1962 ja jäi tämän jälkeen eläkkeelle. Nikkilä oli myös seitsemän vuoden ajan Salmen rajavartioston sotatuomarina ja kaksi vuotta Viipurin rykmentin sotatuomarina.


title: Imatran ammuskelu

text: Imatran ammuskelu tapahtui Imatralla joulukuun 3. ja 4. päivän välisenä yönä vuonna 2016, kun 23-vuotias imatralainen Jori Juhani Lasonen surmasi ampumalla kolme naista Imatrankoskella ravintola Vuoksenvahdin edessä. Uhrit olivat Imatran kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Tiina Wilén-Jäppinen ja sanomalehti "Etelä-Saimaan" ja paikallislehti "Uutisvuoksen" yhteisessä toimituksessa Imatralla työskennelleet toimittajat Katri Ikävalko ja Anne Vihavainen. Epäilty käytti aseenaan luvallista metsästyskivääriä, joka ei kuitenkaan ollut hänen omansa. Poliisi epäili, että teon taustalla ei ollut poliittista tai ideologista motiivia, vaan motiivi liittyi syrjäytymiseen ja mielenterveysongelmiin. Paikalliset kertoivat Iltalehdelle, että Lasosen vanhemmat olivat yrittäneet saada tälle apua pitkään, ja Lasonen oli käynyt myös terapiassa aikoinaan.


title: Imatran ammuskelu

text: Lasonen oli ennen ammuskelua syyllistynyt vuonna 2013 tapon yritykseen ja törkeään rattijuopumukseen, ja saanut niistä kolmen vuoden ja kahden kuukauden vankeusrangaistuksen.


title: Imatran ammuskelu

text: Tapaus sai kansainvälisen median huomiota. Naapurimaissa Ruotsissa ja Norjassa tapaus nousi pääuutiseksi, ja myös Venäjällä uutisoitiin asiasta. Tunnetut uutistoimistot Reuters, AFP ja AP ovat välittäneet tietoa laajalle. Välittömästi tapahtumien jälkeen twitteriin luotiin "Imatran Uutiset" -niminen trollitili, joka väitti uhreja venäläisiksi ja yritti tehdä ammuskelusta venäläisvastaisen hyökkäyksen.


title: Imatran ammuskelu

text: Lasonen vaikeni aluksi poliisikuulusteluissa. 14. joulukuuta 2016, eli 11 päivää teon jälkeen hän lopulta tunnusti ampumiset. Lasonen kertoi epäilleensä palkkamurhaajan olevan hänen perässään, koska hänen tietokoneellensa oli murtauduttu ja laitettu keksitty huumevelka. Ammuskeluiltana Lasonen kuvitteli, että häntä ollaan etsimässä. Ammuskelun uhrit Lasonen valitsi kuitenkin sattumanvaraisesti.


title: Imatran ammuskelu

text: Aluksi Lasonen kertoi halunneensa ammuskelun avulla päästä poliisiputkaan turvaan. Tammikuun 2017 alkupuolella hän kuitenkin sanoi, että hän halusi päästä vankilan sijaan mielenterveyspuolelle. Sittemmin Lasonen sanoi haluavansa mielentilatutkimukseen, mihin oikeus hänet määräsikin jo ennen varsinaista käräjäoikeuden pääkäsittelyä. Tutkimuksen mukaan Lasonen on syyntakeeton sekä erittäin vaarallinen toisen hengelle ja terveydelle.


title: Imatran ammuskelu

text: Etelä-Karjalan käräjäoikeus katsoi Lasosen syylliseksi kolmeen murhaan, mutta jätti hänet syyntakeettomuuden vuoksi rangaistukseen tuomitsematta. Lasonen sijoitettiin hoitoon Vanhan Vaasan sairaalaan.


title: Janakan päiväkoti-koulu

text: Janakan päiväkoti-koulu on Jyväskylän Tölskän kaupunginosassa sijaitseva alakoulu. Koulussa opetetaan 1. - 4. luokkia. Koulun yhteydessä toimii esikoulu ja päiväkoti.


title: Arrasin taistelu (1914)

text:
Arrasin taistelu ("Ensimmäinen Arrasin taistelu") oli ranskalaisten epäonnistunut hyökkäys
saksalaisten kimppuun ensimmäisessä maailmansodassa 1–4. lokakuuta 1914. Taistelu oli osa "kilpajuoksua merelle". Ranskan armeija aloitti hyökkäyksen Lensin ja Douain välistä. Ranskalaiset etenivät Douaihin asti. Saksan armeija teki vastahyökkäyksen, jonka takia ranskalaiset joutuivat perääntymään kohti Arrasia. Niinpä saksalaiset saivat haltuunsa Lensin 4. lokakuuta. Ranskalaiset pitivät Arrasin. Taistelujen painopiste siirtyi pian pohjoisemmaksi Ypresiin.


title: Erkki Vihtonen

text: Erkki Vihtonen on suomalainen televisiotoimittaja, -ohjaaja ja -tuottaja, joka työskenteli Yleisradiossa ulkomaantoimittajana erityisesti A-studiossa ja muissa Yle TV1 -kanavan A-ohjelmissa.


title: Erkki Vihtonen

text: Vihtonen tuli Yleisradion palvelukseen 1960-luvulla yhtenä ensimmäisistä ulkomaantoimittajista. Hän toimi juontajana monissa suuria katsojamääriä saaneissa ajankohtaislähetyksissä, kuten lusikoita taivutelleen taikuri Uri Gellerin studiovierailussa 1974.


title: Erkki Vihtonen

text: 1990-luvun puolivälissä Vihtonen vastasi A-studion nettisivuista ja tuotti siihen sisältöä. CNN-televisioyhtiön nettisivulta hän löysi interaktiivisen kyselyn Yhdysvaltojen tuleviin presidentinvaaleihin liittyen ja sai siitä idean vaalikoneesta. Amerikkalaisversiossa ehdokkaiden näkemykset oli kerätty Bill Clintonin ja Bob Dolen puheista ja haastatteluista, mutta Vihtonen keksi kysyä vaalikoneen kysymykset suoraan ehdokkailta. Tuloksena oli ilmeisesti maailman ensimmäinen vaalikone, joka oli käytössä jo syksyn 1996 EU-parlamenttivaaleissa. Vihtonen ehti ennen eläkkeelle lähtöään johtaa usean Ylen vaalikoneen kehitystyötä.


title: Erkki Vihtonen

text: Yhdessä puolisonsa Leena Vihtosen kanssa Erkki Vihtonen toimi 1980-luvun puolivälissä Nepalissa, jossa he kouluttivat maan televisioyhtiön ensimmäisiä ammattilaisia Yleisradiolta poistettujen laitteiden ja materiaalien avulla. Erkki ja Leena Vihtonen suomensivat vuonna 2008 Like-kustantamon julkaiseman Manjushree Thapan tietokirjan "Unohda Kathmandu", joka valottaa Nepalin politiikkaa ja rauhanprosessia.


title: Kyrsyä – Tuftland

text: Kyrsyä – Tuftland on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut suomalainen kauhuelokuva, jonka on ohjannut Roope Olenius. Sen pääosissa näyttelevät Veera W. Vilo, Miikka J. Anttila ja Saara Elina. Elokuva pohjautuu Neea Viitamäen kirjoittamaan samannimiseen näytelmään.


title: Kyrsyä – Tuftland

text: "Kyrsyä – Tuftland" sai ensi-iltansa 9. joulukuuta 2017 Yhdysvalloissa Other Worlds Austin -elokuvafestivaaleilla. Suomessa se esitettiin ensi kerran 2. maaliskuuta 2018 Hitusen Hämyä-elokuvafestivaaleilla. Elokuva osallistuu myös Jaipur International Film Festivaliin Intiassa, Snowdance Independent Film Festivaliin Saksassa, Arizona Underground Film Festivaliin sekä Tallahassee Film Festivaliin Yhdysvalloissa. Elokuva sai kaupallisen teatteriensi-iltansa Suomessa 6. huhtikuuta 2018.


title: Kyrsyä – Tuftland

text: Nuori tekstiilialan opiskelija Irina päättää tehdä täyskäännöksen elämässään, joka pyörii oravanpyörää koulun, työpaikan ja epäonnistuneen parisuhteen välillä. Muutoksen perässä hän ottaa vastaan kesätyöpaikan syrjäiseltä ja täysin omavaraiselta Kyrsyän kylältä.


title: Kyrsyä – Tuftland

text: Elokuva kuvattiin kesällä 2016 Espoon, Joensuun, Loimaan, Porin ja Tampereen alueilla. Elokuva on Oleniuksen esikoisohjaus.


title: Kyrsyä – Tuftland

text: Roope Olenius voitti parhaan ohjaajan palkinnon Other Worlds Austin -elokuvafestivaaleilla. "Kyrsyä – Tuftland" palkittiin parhaana fiktiivisenä elokuvana Arizona Underground Film Festivaaleilla.


title: Fondation Louis Vuitton

text: Fondation Louis Vuitton on Pariisissa oleva nykytaiteenmuseo ja kulttuurikeskus.


title: Fondation Louis Vuitton

text: Nykytaiteenkeskus avattiin vuonna 2014 Bois de Boulognen puistoon. Rakennuksen suunnitteli amerikkalainen arkkitehti Frank Gehry. Kooltaan rakennus on 8500 neliömetriä ja se sisältää 11 taidegalleriaa.


title: Kevin Clark

text: Kevin Clark (s. 29. joulukuuta 1987 Winnipeg, Manitoba, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Ruotsin SHL-liigan Brynäs IF:ssä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.


title: Kevin Clark

text: Clark vietti juniorivuotensa kotikaupungissaan Winnipegissä. Hän pelasi vuodet 2003–2006 MJHL-junioriliigan Winnipeg South Bluesissa. Viimeisellä kaudellaan 2005–2006 Clark voitti koko liigan maalipörssin ja sijoittui pistepörssissä kolmanneksi tehoilla 40+36=76. Vuodet 2006–2010 hän kävi Alaska-Anchoragen yliopistoa. Clark jakoi ensimmäisellä kaudellaan 2006–2007 102 minuutillaan koko WCHA:n jäähypörssin toisen sijan MSU Mankaton Trevor Bruessin kanssa edellään vain UND:n Kyle Radke. Kaudella 2007–2008 hän oli AK-Anchoragen toiseksi paras pistemies Paul Crowderin kanssa tehoilla 7+16=23 ja kaudella 2008–2009 Clark oli joukkueen toiseksi paras pistemies hänen jälkeensä tehoilla 13+18=31. Clark valittiin kauden päätteeksi WCHA:n akateemiseen tähdistökentälliseen.


title: Kevin Clark

text: Viimeisellä yliopistokaudellaan 2008–2009 Clark nousi AK-Anchoragen varakapteeniksi. Hän oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 23+14=37. Clark sijoittui koko WCHA:n maalipörssissä toiseksi edellään vain Wisconsinin Blake Geoffrion. Hän sijoittui myös sarjan jäähypörssissä neljänneksi 89 minuutillaan. Clark valittiin kauden päätteeksi WCHA:n akateemiseen tähdistökentälliseen. Hänet palkittiin myös AK-Anchoragen joukkueen arvokkaimpana pelaajana. Kauden jälkeen, maaliskuussa 2010 Clark liittyi loppukevääksi amatööritry-out -sopimuksella kotikaupunkinsa Winnipegin AHL-joukkueeseen, Manitoba Mooseen. Hän teki siellä yhdeksässä runkosarjaottelussa tehot 2+1=3 ja neljässä playoff-ottelussa tehot 1+1=2.


title: Kevin Clark

text: Syksyllä 2010 Clark osallistui Vancouver Canucksin harjoitusleirille. Hän palasi leirin jälkeen kuitenkin seuran farmijoukkueeseen, edellisen kevään seuraansa Manitoba Mooseen. Clarkin varsinainen tulokaskausi AHL:ssä toi 43 runkosarjaottelussa tehot 6+8=14 ja 11 playoff-ottelussa tehot 3+3=6. Heinäkuussa 2011 hän teki vuoden mittaisen AHL-sopimuksen St. John’s IceCapsin kanssa. Clark osallistui syksyllä 2011 myös joukkueen katto-organisaation, kotikaupunkinsa NHL-joukkueen Winnipeg Jetsin harjoitusleirille. Toukokuussa 2012 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen IceCapsin kanssa. Helmikuussa 2013 Clark kuitenkin jätti IceCapsin ja siirtyi loppukauden 2012–2013 sopimuksella Saksan DEL-liigan Krefeld Pinguineen. Hänen huhuttiin olleen huonoissa välissä IceCapsin päävalmentaja Keith McCambridgen kanssa, mutta Clark kiisti tämän ja kertoi katselleensa jo jonkin aikaa siirtoa Eurooppaan. Huhtikuussa 2013 hän teki Pinguinen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Kevin Clark

text:
Kaudella 2013–2014 Clark oli Pinguinen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Adam Courchainen jälkeen. Hän sijoittui koko DEL:n maalipörssissä toiseksi edellään vain Nürnberg Ice Tigersin Patrick Reimer sekä pistepörssissä kolmanneksi. Clark voitti myös liigan tehotilaston lukemalla +25. Hän sijoittui 118 minuutillaan DEL:n jäähypörssissä kahdeksanneksi. Puolivälierissä Clark oli tehoilla 3+2=5 Pinguinen paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Adam Courchainen ja David Fischerin kanssa, vaikka hän pelasi kaksi ottelua vähemmän kuin joukkue pelasi. Kaudeksi 2014–2015 Clark siirtyi jatkamaan DEL-uraansa Hamburg Freezersiin. Hän voitti joukkueen sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 32+34=66, joilla Clark voitti koko DEL:n maalipörssin ja sijoittui pistepörssissä toiseksi edellään vain yhden pisteen erolla Nürnberg Ice Tigersin Steven Reinprecht. Hän voitti myös koko liigan tehotilaston lukemalla +29. Clark palkittiin kauden päätteeksi koko DEL:n vuoden pelaajana sekä vuoden hyökkääjänä.
Clark siirtyi kaudeksi 2015–2016 Sveitsin National League A:n nousijajoukkue SCL Tigersiin. Hän oli tehoilla 18+19=37 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Chris DiDomenicon jälkeen. Clark jakoi myös kevään 2016 playout-sarjan pistepörssin voiton DiDomenicon ja EHC Bielin Robbie Earlin kanssa tehoilla 3+11=14. Kaudeksi 2016–2017 hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Ruotsin SHL-liigan Brynäs IF:ään. Clark voitti koko liigan maalipörssin (Håkan Loob Trophy) ja hän oli joukkueensa kolmanneksi paras pistemies tehoilla 23+16=39. Clark voitti myös pudotuspelien pistepörssin tehoilla 9+8=17. Hän voitti kauden päätteeksi SHL-hopeaa. Kaudella 2017–2018 Clark oli Brynäsin toiseksi paras pistemies Aaron Palushaj'n jälkeen tehoilla 17+16=33. Pudotuspeleissä hän oli kolmella osumallaan joukkueen paras maalintekijä Juuso Ikosen ja Jacob Blomqvistin kanssa. Mestarien liigassa Clark oli Brynäsin paras pistemies ja hän jakoi joukkueen sisäisen syöttöpörssin voiton Juuso Ikosen kanssa tehoilla 4+6=10.


title: Kevin Clark

text: Clark edusti Kanadaa Deutschland Cupissa vuosina 2014 ja 2016, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän oli joukkueensa paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 3+1=4. Clark jakoi myös Kanadan sisäisen tehotilaston voiton Nick Petersenin ja Jonathan Sigaletin kanssa lukemalla +3. Hän pelasi myös Spengler Cupissa vuonna 2015, jolloin Kanada voitti turnauksen.


title: K.A.A.K.K.O.

text: K.A.A.K.K.O. (myös IIII – K.A.A.K.K.O.) on hardcore punk -yhtye Koljosen tiekiistan kolmas studioalbumi. Se julkaistiin 21. helmikuuta 2014 levymerkillä Ranka Kustannus. Albumin vinyyliversiosta julkaistiin 500 kappaleen painos. Albumin jokaisesta kappaleesta on kuvattu musiikkivideo, jotka muodostavat yhtenäisen tarinan.


title: K.A.A.K.K.O.

text:
Yhtye on kuvaillut albumia seuraavasti:
Albumi sai hyvän vastaanoton. Soundin Asko Alanen antoi albumille kolme tähteä viidestä ja sanoi sen olevan ”rehvakasta rytistelyä”, jonka kappaleisiin taustalaulajat Hansu & Pirre tuovat sievän musiikillisen koukun, mutta kritisoi sanoituksia ajoittain alkeellisiksi. Niin ikään Desibelin Mika Roth antoi albumille kolme tähteä ja sanoi albumin sisältävän ”asiallisia turpasaunoja”, vaikka moittikin albumia liian tasapaksuksi. Kaaoszinen Ville Syrjälä piti albumia yhtyeen yhtenäisimpänä ja antoi sille arvosanan 8/10. Imperiumin Janne Rintala antoi albumille seitsemän tähteä viidestä. Hän piti albumia yhtyeelle ominaisen suoraviivaisena ja hyvällä sykkeellä etenevänä teoksena, jonka sanoitukset ovat typerät, jopa naurettavat.


title: Mauri Pietikäinen

text: Mauri Olavi Pietikäinen (16. helmikuuta 1944 Riihimäki – 9. maaliskuuta 2014 Sipoo) oli suomalainen alttoviulisti ja Helsingin kaupunginorkesterin äänenjohtaja.


title: Mauri Pietikäinen

text: Pietikäinen opiskeli Sibelius-Akatemiassa 1953–1966 ensin viulua Leena Siukosen ja sitten alttoviulua Aarno Salmelan johdolla. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1962 Helsingin Tehtaanpuiston yhteiskoulusta. Vuosina 1962–64 hän opiskeli musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa. Jatko-opintoja hän teki muun muassa Ruotsissa 1960-luvulla.


title: Mauri Pietikäinen

text: Pietikäinen soitti vastaperustetussa Suomen Kansallisoopperan orkesterissa 1963–1965 ja Radion sinfoniaorkesterissa 1966–1973. Pisimmän uran hän teki Helsingin kaupunginorkesterissa vuosina 1973–2007, 1970-luvun puolestavälistä 1990-luvun puoleenväliin alttoviulun äänenjohtajana. Hän oli mukana myös Savonlinnan oopperajuhlaorkesterissa, World Philharmonic Orchestrassa sekä Vantaan viihdeorkesterissa sen perustamisesta alkaen.


title: Mauri Pietikäinen

text: Pietikäinen oli myös ahkera kamarimuusikko. Hän oli mukana Tulindberg-kvartetissa, Espoo-kvartetissa, Voces Intimaessa, Finlandia-kvartetissa, Segerstam-kvartetissa ja Sputnik-kvartetissa. Pietikäisen isompia kamarikokoonpanoja olivat Sibelius-Akatemian kamariorkesteri, Helsingin kamariorkesteri, Radion kamariorkesteri, Radion nykymusiikkiorkesteri ja Finlandia Sinfonietta.


title: Mauri Pietikäinen

text: Klassisen musiikin ohella Pietikäinen oli mukana soittamassa jousitaustoja yli 2 000 kevyen musiikin äänitteellä.


title: Hannes Korpi-Anttila

text: Hannes Korpi-Anttila on suomalainen kääntäjä.


title: Coulée verte René-Dumont

text: Coulée verte René-Dumont on Pariisissa sijaitseva 4,5 kilometriä pitkä kävelypuisto. Puisto tunnetaan myös nimellä Promenade plantée.


title: Coulée verte René-Dumont

text: Kävelytie on rakennettu käytöstä poistettua viaduktia pitkin kulkeneelle junaradalle. Se sijaitsee Pariisin 12. arrondissementtin alueella. Sen lähtöpaikka on Opéra Bastillen lähettyvillä ja se jatkuu Bois de Vincennes’n puistoon.


title: Coulée verte René-Dumont

text: Paikalla kulki junarata välillä Gare de la Bastille - Verneuil-l'Étang vuosina 1859 – 1969. Junaliikenteen loputtua Philippe Mathieux ja Jacques Vergely suunnittelivat vuonna 1988 paikalle yläilmoissa kulkevan puiston, jossa kulki kävelytie. Vuonna 1989 Pariisin kaupunki aloitti viaduktin 71 kaaren peruskorjauksen.


title: T-Mobile Arena

text: T-Mobile Arena on monikäyttöinen urheiluareena Las Vegasissa Nevadan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Areena on NHL-seura Vegas Golden Knightsin kotiareena vuodesta 2017 alkaen.


title: Heka Metal

text: Heka Metal on hardcore punk -yhtye Koljosen tiekiistan neljäs studioalbumi. Se julkaistiin 20. marraskuuta 2015 levymerkillä Ranka Kustannus. Albumi on tyyliltään punkmusiikin lisäksi heavy metal -sävytteinen.


title: Heka Metal

text: Heka on "Fakta homma" -TV-sarjan hahmon Heikki Kaasisen hellittelynimi. Kansikuva on mukaelma Venomin vuoden 1982 albumista "Black Metal".


title: Ypäjä palaa

text: Ypäjä palaa on hardcore punk -yhtye Koljosen tiekiistan EP-levy, joka julkaistiin 14. lokakuuta 2016 levymerkillä Longplay Music. Se julkaistiin valkoisella, mustalla ja punaisella vinyylillä, minkä lisäksi painos sisältää rintamerkin ja postikortin.


title: Ypäjä palaa

text: 10. helmikuuta 2017 julkaistaan samaa nimeä kantava rajoitettu 65 kopiota käsittävä 7” single, joka sisältää kaksi uutta kappaletta.


title: Sahanmäki

text: Sahanmäki on kaupunginosa Hyvinkäällä. Etäisyys kaupungin keskustaan on noin kilometri ja kaupunginosa rajoittuu lännessä Helsinki–Riihimäki-rataan, etelässä Hyvinkään keskustaan, idässä Hyvinkään lentokenttään ja pohjoisessa teollisuusalueeseen.


title: Sahanmäki

text: Pientalovaltaisessa Sahanmäessä on paikallisesti merkittävä yrityskeskittymä, jossa toimivat muun muassa VR Hyvinkään konepaja, Onninen ja Reka Kaapeli. Kaupunginosan palveluihin kuuluvat muun muassa kaksi lähikauppaa, palvelukeskus ja Hyvinkään ammattioppilaitos. Sotien jälkeen Sahanmäkeen asutettiin karjalaisia evakoita, joiden muistoksi Sahanmäenpuistoon on pystytetty Terho Sakin suunnittelema muistokivi. Sahanmäessä sijaitsee myös Surujen puisto, jossa on Oiva Hurmeen suunnittelema muistomerkki Sahanmäessä vuonna 1918 sisällissodassa teloitetuille 147 punaiselle.


title: Sahanmäki

text: Sahanmäen ja Hyvinkään rautatieaseman välillä liikennöivät paikallisliikenteen bussilinjat 2, 2A ja 2B.


title: Sahanmäki

text: Sahanmäen kaupunginosan nimi juontuu alueella vuosina 1908–1909 toimineesta Niilo Ahlgrenin sahasta.


title: Kavantsaari

text: Kavantsaari (, , "Vozroždenije") on Venäjällä Viipurin piirin Antreassa (nyk. Kamenogorsk) sijaitseva taajama. Se on Viipuri–Hiitola-radan eli entisen Viipuri–Joensuu-radan varrella noin 20 kilometriä Viipurin pohjoispuolella. Kavantsaaren kautta kulkee myös Viipurista Antreaan johtava maantie 41K–185. Vuonna 2007 Kavantsaaressa oli 1 628 asukasta. Paikkakunnalla on ainakin 1800-luvun jälkipuoliskolta lähtien toiminut suuria graniittilouhoksia.


title: Kavantsaari

text: Antrean pitäjän Kavantsaari tunnettiin aikoinaan 1500-luvulla perustetusta Kavantsaaren kartanosta. Kavantsaaren rautatieasema avattiin vuonna 1896. Suomen sisällissodan aikana Kavantsaari oli yksi Antrean rintaman taistelupaikoista ja kylässä toimi myös punakaartin paikallisesikunta tukikohtineen. Toisen maailmansodan jälkeen se sai nykyisen ”elpymistä” tarkoittavan venäjänkielisen nimensä vuonna 1948.


title: Kaikkien aikojen parhaat

text: Kaikkien aikojen parhaat voi tarkoittaa:


title: Einar Bergsten

text:
Einar Efraim Bergsten (1886 Sala – 1970 Danderyd) oli ruotsalainen kuvataiteilija ja piirtäjä.
Hänen vanhenpansa olivat Johan Bergsten ja Anna Karlin. Bergsten opiskeli Teknillisessä koulussa, Tukholman taideakatemiassa ja Pariisissa. Hän maalasi maisemia ja muotokuvia öljyväreillä. Bergsten myös kuvitti ja teki mainospiirroksia muun muassa Yhdysvalloissa. Julkisesti hänen taidettaan on nähtävillä Tukholman kansallismuseossa.


title: Luettelo jääkiekon Tšekin mestareista

text: Luettelo jääkiekon Tšekin mestareista sisältää kaikki jääkiekon Tšekin mestaruuden voittaneet joukkueet. Tšekin jääkiekon korkein sarjataso on Extraliga. Tšekin mestaruudesta on pelattu vuodesta 1994 alkaen, sitä ennen Tšekki oli osa Tšekkoslovakiaa.


title: Milvinae

text: Jotkin lajit on määritelty kahteen vaihtoehtoiseen alaheimoon:


title: Perninae

text: Perninae on haukkojen heimon alaheimo. Siihen kuuluvat seuraavat lajit:


title: Polyboroidinae

text: Polyboroidinae on haukkojen heimon alaheimo. Siihen kuuluu ainoastaan rosvohaukkojen ("Polyboroides") suku ja suvun lajit:


title: Melieraxinae

text: Melieraxinae on haukkojen heimon alaheimo. Siihen kuuluu ainoastaan lauluhaukkojen ("Melierax") suku ja suvun lajit:


title: Kavantsaaren kartano

text: Kavantsaaren kartano () oli Karjalan kannaksella Antrean pitäjän Kavantsaaren kylässä sijainnut rälssitila, joka periytyi jo keskiajalta. Kyseessä oli myös Antrean ainoa historiallinen kartano. Ennen toista maailmansotaa sen pinta-ala oli yli 2 500 hehtaaria, josta peltoa oli 250 hehtaaria. Kartanon viimeinen päärakennus oli peräisin 1700-luvun alkupuolelta, mutta nykyään sen rakennuksista ei ole enää nähtävissä juurikaan mitään jäänteitä.


title: Kavantsaaren kartano

text: Kartanon ensimmäinen tunnettu omistaja oli 1500-luvun puolivälissä Viipurin linnan päällikkönä toiminut Maunu Niilonpoika (Måns Nilsson till Ahtis, k. 1560), joka osti tilan vapaaksi vuonna 1556. Hänen jouduttuaan kuninkaan epäsuosioon, kartano siirtyi kruunun omistukseen, kunnes Eerik XIV antoi sen vuonna 1562 käskynhaltija Bertil Göransson Mjöhundille. Hänen jälkeensä kartano kuului Stubben, Skalmin ja Tauben suvuille. Vuonna 1658 kartanon omistajaksi tuli Hämeen omistuksensa Kavantsaareen vaihtanut Henrik Rehbinder. Ruotsin ajan loppupuolella Kavantsaari kuului jälleen kruunulle ja kun Vanha Suomi vuonna 1721 siirtyi Venäjän keisarikunnalle, annettiin kartano vuonna 1726 lahjoitusmaana kapteeni Ivan Menšoi Šuvaloville. Hänen poikansa Ivan Šuvalovin kuoleman jälkeen kartanon osti perikunnalta vuonna 1803 myöhemmin aateloitu venäläinen kauppaneuvos Aleksandr Olhin, joka kuoltua 1815 kartano myytiin edelleen marsalkka C. G. E. Mannerheimin isoisälle Carl Gustaf Mannerheimille.


title: Kavantsaaren kartano

text: Thesleffien haltuun Kavantsaari siirtyi 1848, jolloin sen osti kenraalimajuri A. A. Thesleff. Viimeinen omistaja oli hänen pojanpoikansa Nikolai Julius Thesleff, jonka aikana kartanosta itsenäistyi 24 torppaa ja 12 muuta maatilaa. Vuoden 1906 torpparilakkojen yhteydessä Kavantsaari oli Mäntsälän Sälinkään kartanon jälkeen toinen paikka, jossa lakkoja syntyi. Vuoden 1918 sisällissodan aikana kartanon päärakennuksessa toimi punaisten Antrean rintaman esikunta ja jatkosodan aikana IV armeijakunnan komentopaikka, kunnes kartano ilmeisesti tuhoutui Kannaksen suurhyökkäyksessä 1944.


title: Pokémon Ranger (täsmennyssivu)

text: Pokémon Ranger voi tarkoittaa:


title: Somme (joki)

text: Somme on joki Pohjois-Ranskassa Picardiessa. Sommen departementti on saanut nimensä joen mukaan. Joki on 245 kilometriä pitkä, ja se saa alkunsa Saint-Quentinin läheltä Fonsommesta ja laskee Englannin kanaaliin Sommenlahdessa.


title: Somme (joki)

text: Joki mainitaan erityisesti vuonna 1916 käydyn ensimmäiseen maailmansotaan kuuluvan Sommen taistelun yhteydessä, mutta sen lähistöllä on sattunut useita historiallisia muitakin tapahtumia.


title: Leimgruber–Batcho-indolisynteesi

text: Leimgruber–Batcho-indolisynteesi tai Batcho–Leimgruber-indolisynteesi on kemiallinen reaktio, jossa muodostuu indoli tai sen johdannainen lähtien o-nitrotolueenista tai sen johdannaisesta sekä dimetyyliformamidistä sekä pyrrolidiinistä. Reaktion esittelivät ensimmäisen kerran Willy Leimgruber ja Andy Batcho orgaanisen kemian konferenssissa vuonna 1971 ja se on nimetty heidän mukaansa. Menetelmä on yksi yleisimmin käytetyistä indolijohdannaisten valmistustavoista.


title: Leimgruber–Batcho-indolisynteesi

text: Leimgruber–Batcho-indolisynteesi tapahtuu useille o-nitrotolueenin johdannaisille. Asetaalina reaktiossa käytetään tyypillisimmin dimetyyliformamidin dietyyli- tai dimetyyliasetaaleja. Lisäksi reaktiossa käytetään usein amiiniemästä esimerkiksi pyrrolidiiniä, piperidiiniä tai trietyyliamiinia, jotka tekevät välivaiheena esiintyvän enamiinin reaktiivisemmaksi. Lisäksi reaktiossa tarvitaan pelkistin, jonka voidaan käyttää esimerkiksi vetyä palladiumin toimiessa katalyyttinä, rauta etikkahappoisessa liuoksessa, titaani(III)kloridia, sinkkiä vetykloridipitoisessa liuoksessa tai hydratsiinia ja Raney-nikkeliä.


title: Leimgruber–Batcho-indolisynteesi

text: Leimgruber–Batcho-indolisynteesin mekanismin ensimmäisessä vaiheessa dimetyyliformamidin asetaali hajoaa muodostaen iminiumionin. Asetaalin hajoamisessa muodostuva alkoksidi-ioni deprotonoi yhden o-nitrotolueenin metyyliryhmän happamista protonoista, jolloin siitä muodostuu karbanioni. Tämä karbanioni reagoi iminiumionin kanssa additioreaktiolla, jolloin muodostuu hemiaminaalieetteri. Tämä hajoaa metoksidi-ionien vaikutuksesta imiiniksi, joka tautomerisoituu enamiiniksi. Tämä o-nitroenamiini pelkistetään, jolloin nitroryhmä pelkistyy aminoryhmäksi. Happamissa olosuhteissa muodostuva välituote syklisoituu indolijohdannaiseksi.


title: Catharina Zühlke

text: Catharina Zühlke (taiteilijanimeltään Zühlke) on suomalainen laulaja, joka osallistui Suomen Idolsin 7. tuotantokaudelle sijoittuen jaetulle viidennelle sijalle. Zühlke solmi keväällä 2016 levytyssopimuksen D8 Musicin kanssa ja julkaisi "Zühlke"-nimisen minialbumin. Zühlke osallistui Suomen euroviisukarsintana toimivaan vuoden 2017 Uuden Musiikin Kilpailuun kappaleella "Perfect Villain" sijoittuen kilpailussa toiseksi.


title: Catharina Zühlke

text: Vuodesta 2011 - 2017 Zühlke keikkaili ahkerasti oman Catapultti-nimisen coverbändinsä kanssa. Nykyään Zühlke keikkailee aktiivisesti artistiniellään tai Z Music-nimisen yhtyeensä kanssa.


title: Reima Kellokoski

text: Repe Misanthrope (oik. Reima Kellokoski, s. 8. elokuuta 1974) on suomalainen metallimusiikin rumpali, joka tunnetaan parhaiten black metal -yhtye Impaled Nazarenesta.


title: Reima Kellokoski

text: Misanthrope on soittanut myös yhtyeissä Belial, Draugnim, The Rocking Dildos, Shadow Cut, Survivors Zero sekä Plan-E.


title: Vrije Universiteit Amsterdam

text: Vrije Universiteit Amsterdam ("Amsterdamin vapaa yliopisto", lyhenne VU) on Amsterdamin kaupungissa, Alankomaissa sijaitseva yliopisto. VU on toinen kahdesta kaupungissa sijaitsevasta suuresta monitieteisestä julkisrahoitteisesta yliopistosta yhdessä Amsterdamin yliopiston kanssa.


title: Vrije Universiteit Amsterdam

text: Amsterdamin vapaan yliopiston on perustanut vuonna 1880 joukko reformoituja kristittyjä johtajanaan myöhemmin Alankomaiden pääministerinä toiminut Abraham Kuyper. Perustajat loivat kirkkoon ja valtioon nähden itsenäisen yliopiston, johon viittaa yliopiston nimessä oleva sana "vapaa". Yliopisto oli aluksi avoin ainoastaan kalvinisteille, jotka myös rahoittivat yliopistoa. Myöhemmin 1960-luvulta alkaen yliopisto siirtyi maan muiden yliopistojen tavoin pääasiassa valtiorahoitteiseksi.


title: Vrije Universiteit Amsterdam

text: Yliopiston huomionarvoisia alumneja ovat muun muassa Jan Peter Balkenende, Herman Dooyewerd, Ellen van Dijk ja Pim Fortuyn.


title: Vrije Universiteit Amsterdam

text: Vuoden 2018 QS World University Ranking -yliopistovertailussa VU sijoittui sijalla 218. Sijoitus oli toiseksi heikoin kaikista listauksessa huomioiduista Alankomaiden yliopistoista, joista taakse jäi ainoastaan Tilburgin yliopisto. "Times Higher Education" -lehden vuoden 2018 rankingissa VU sijoittui maailman yliopistoista sijalle 165, joka oli Alankomaiden yliopistojen joukossa kolmanneksi heikoin sijoitus Tilburgin ja Twenten yliopistojen edellä.


title: Lehto Group

text: Lehto Group on suomalainen rakennus- ja kiinteistöalan konserni, joka keskittyy talousohjattuun rakentamiseen. Lehto Group Oyj on noteerattu Helsingin pörssissä vuodesta 2016. Lehto-konserni toimii yhteensä neljällä palvelualueella: asunnot, toimitilat, hyvinvointitilat sekä korjausrakentaminen. Lehdon toimitusjohtajana toimii Hannu Lehto.


title: Lehto Group

text: Lehto Groupin pääkonttori sijaitsee Kempeleessä. Lisäksi yhtiöllä on elementti- ja moduulituotantoon keskittyviä tuotantolaitoksia muun muassa Oulussa, Oulaisissa, Iissä, Hartolassa, Luohualla ja Humppilassa. Syksyllä 2017 Lehto laajensi toimintaansa Ruotsiin.


title: Lehto Group

text: Lehto rakentaa 10 000 neliömetrin toimistotalokiinteistön Aviapolikseen, Vantaalle.


title: Lehto Group

text: Lehto Groupin edeltäjä Päätoimija-konserni perustettiin 2008. Päätoimija osti vuonna 2008 Rakennusliike Lehto Oy:n. Takuuelementti Oy perustettiin 2009 Humppilaan valmistamaan kattoelementtejä.


title: Lehto Group

text: Päätoimija osti Rakennuskartion tytäryhtiöineen vuonna 2010.


title: Lehto Group

text: Vuonna 2011 Päätoimija hankki Rakennusliike Koivukoski Oy:n osake-enemmistön. Päätoimija perusti suurimman konttorinsa Vantaalle 2011.


title: Lehto Group

text: Vuonna 2012 Päätoimija perusti OptimiKodit Oy:n toteuttamaan aluerakentamista. Talotekniikkamoduleihin keskittyvä tuotantolaitos perustettiin Merijärvelle 2013.


title: Lehto Group

text: Ensimmäinen patentoitua rakentamisen innovaatiota hyödyntävä asuintalo valmistui Vantaan Hakunilaan keväällä 2014.


title: Lehto Group

text: Lehto rakensi Prisman ja mini-IKEAn Jyväskylään ja saavutti 250 miljoonan euron liikevaihdon 2015.


title: Lehto Group

text: Päätoimija uudisti brändinsä Lehto Groupiksi helmikuussa 2016.


title: Lehto Group

text: Lehto toteutti listautumisannin huhtikuussa 2016. Yhtiön osakkeen kaupankäynti Nasdaq Helsinki Oy:n pre-listalla aloitettiin 28.4.2016.


title: Lehto Group

text: Uusi moduulitehdas käynnistettiin Oulaisissa.


title: Lehto Group

text: Henkilöstöä rekrytoitiin vuoden aikana yhteensä noin 300 henkilön verran.


title: Lehto Group

text: Yhtiön liikevaihto yhteensä neljällä palvelualueella kasvoi 361,8 miljoonaan euroon.


title: Lehto Group

text: Lehto osti Iissä toimineen Fasadi Oy:n. Lehto laajensi toimintaansa Ruotsiin elokuussa.


title: Lehto Group

text: VTT myönsi Lehdon Tekniikkastudiolle (moduuli) sertifikaatin.


title: Lehto Group

text: Martti Karppinen (puheenjohtaja 2018–)


title: Lehto Group

text: Mikko Räsänen (2013–)


title: Lehto Group

text: Päivi Timonen (2014–)


title: Lehto Group

text: Sakari Ahdekivi (2016–)


title: Lehto Group

text: Pertti Korhonen (2018–)


title: Linjanvetoa

text: Linjanvetoa oli Yleisradion vuosina 1971–1974 lähettämä television keskusteluohjelmasarja, jossa suomalaisten puolueiden edustajat keskustelivat ajankohtaisista poliittisista kysymyksistä. Ohjelman tekijöitä vaihtuvine tehtävänimikkeineen olivat Leo Hokkanen, Pekka Holopainen, Tauno Jarva, Leena Lohtander, Seppo Heikki Salonen, Hannu Vilpponen ja Arne Wessberg.


title: Linjanvetoa

text: Lähde:


title: DJ Beat Records Scandinavia

text: DJ Beat Records Scandinavia on norjalainen tanssimusiikin julkaisuun sekä jakeluun erikoistunut levymerkki, jonka omistaa Dag Krogsvold. Se perustettiin vuonna 2000. Yhtiö julkaisee vuosittain sen edustamiin musiikkilajeihin perustuvia kokoelmalevyjä, muun muassa Hard Dance Mania, Hard Dance Radio ja Summer Dance Mania.


title: DJ Beat Records Scandinavia

text: Nykyään suurin osa levyistä ovat digitaalisia.


title: Puumalan lautamiehentalo

text: Puumalan lautamiehentalo on Kaustisella Perhonjoen rannalla sijaitseva vanha julkinen rakennus ja kulttuuriympäristö. Se lienee rakennettu 1750-luvulla Kokkola–Lintulahti-maantien varteen. Talon asukkaat olivat Puumala-sukuisia. Taloryhmän lähellä oli Piiskausmänty, joka kuitenkin kaatui vuonna 2002. Talossa on pidetty käräjiä, toiminut myös kansakoulu ja säästöpankki. Siellä on suoritettu myös sotaväenottoja. Talo siirtyi Syöpäsäätiölle testamentilla vuonna 2000, ja nykyinen omistaja Kyläsavut ry on sitä sittemmin ryhtynyt talkoilla kunnostamaan ja ylläpitämään.


title: Tony Salerno (mafioso)

text: Anthony ”Tony” Salerno (15. elokuuta 1911 Manhattan, New York – 27. heinäkuuta 1992 Springfield, Missouri), tunnettiin lempinimellä ”Fat Tony”, oli amerikanitalialainen mafioso. Hän oli Genovesen mafiaperheen pomo vuosina 1981–1986, ja kuului koko Yhdysvaltojen mafiaperheitä johtaneeseen "komissioon".


title: Tony Salerno (mafioso)

text: Salerno tuomittiin vuonna 1986 kymmynen viikkoa kestäneessä oikeudenkäynnissä järjestäytyneestä rikollisuudesta sadaksi vuodeksi vankeuteen. Vuonna 1988 toisessa oikeudenkäynnissä hän sai vielä 70 vuoden tuomion liittyen Manhattanin betonirakentamisen laittomaan hallitsemiseen, kiristykseen ja lahjontaan.


title: Tony Salerno (mafioso)

text: Häneen perustuu tunnettu "Simpsonit"-televisiosarjan hahmo Fat Tony.


title: Legacy of the Catacombs

text: Legacy of the Catacombs on yhdysvaltalaisen death metal -yhtye Nilen kokoelma-albumi, joka julkaistiin 10. heinäkuuta 2007 levymerkillä Relapse Records.


title: Legacy of the Catacombs

text: Albumin kansikuvan on toteuttanut Wes Benscoter.


title: Legacy of the Catacombs

text: Imperiumin Serpent antoi albumille arvosanan 8.5/10, ja sanoi levyä hyväsoundiseksi sekä DVD:n tuovan julkaisulle lisäarvoa, ja suositteli sitä lähinnä yhtyeeseen tutustuville.


title: Haulerman

text: Haulerman on Turussa toimiva vuonna 2015 perustettu pk-yritys, joka valmistaa eri kokoluokan kourmanostimia hyötyajoneuvojen, kuten pakettiauton tavaratilaan. Mallistoon kuuluu kolmen eri painoluokan nostinta: Haulerman 130M,


title: Haulerman

text: Haulerman 260M sekä Haulerman 520M, joissa mallinimi kertoo nostettavissa olevan massan määrän. Yrityksen toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana toimii yrityksen perustaja Raimo Kiviniemi.


title: Haulerman

text: Haulerman on kuormanostin, jonka toimintaperiaate on yksinkertainen. Minkä tahansa auton kuormatilan katon rajaan integroitavassa nostimessa on teräsrakenteinen puomi, joka työntyy sähkömoottorin avustuksella lähes 2 metriä ajoneuvon takareunan ulkopuolelle. Tätä puomia pitkin kulkee sähkömoottorilla liikkuva kelkka, jossa on sähkötoiminen vinssi, jolla varsinainen kuorman nosto tapahtuu. Kuorman nostamisen jälkeen lasti siirretään sähkömoottorien avulla auton tavaratilaan. Nostinta ohjataan langattomalla kauko-ohjaimella, joka muutoin kuin käytön aikana säilyy omassa telineessään. Haulerman-kuormanostin on kokonaan sähkökäyttöinen ja saa virtansa suoraan auton akusta, joten mitään ylimääräistä virrantuottoa ei autoon tarvitse asentaa.


title: Haulerman

text: Haulerman-teleskooppipuominostinta voi käyttää hyvinkin erilaisiin nostotarpeisiin, sillä vinssin köyden päässä riippuu yleiskäyttöinen koukku. Koukkuun voi kiinnittää tarvitsemansa nostoapuvälineen, kuten kuormaliinat, nostohaarukan kuormalavan nostamista varten, magneetti kaivonkansia varten, tai tynnyritarraimen tynnyreiden nostamista varten.


title: Haulerman

text: Erona esim. paketti- tai kuorma-autoon asennettavaan takalaitanostimeen verrattuna teleskooppipuominostimella on mahdollista liikutella kuormaa myös tavaratilan sisällä, jolloin lastattavan kuorman ei tarvitse olla erikseen liikuteltavissa.


title: Haulerman

text: Koska Haulerman-kuormanostimen nostokyky perustuu yksinkertaiseen sähkötoimiseen nostovinssiin, voi sillä nostaa myös esineitä noin 10m syvyydestä maan pinnan altakin.


title: Haulerman

text: Haulerman.com


title: Eltel Networks

text: Eltel Networks, lyhyesti Eltel, on eurooppalainen teknisten palveluiden toimittaja. Yritys rakentaa ja ylläpitää yhteiskunnalle tärkeitä infrastruktuuriverkkoja. Yrityksen toiminta jakautuu kolmeen segmenttiin: Power, Communication ja Transport & Security. Eltelin toimialueeseen kuuluvat Pohjoismaat, Baltia, Puola, Saksa, Iso-Britannia ja Afrikka.


title: Eltel Networks

text: Eltel on perustettu vuonna 2001. Yrityksellä palvelee vuonna 2016 noin 9 300 työntekijää.


title: Chanián katedraali

text:
Chanián katedraali ( tai Παναγία Τριμάρτυρη, "Panagía Trimártyri") on ortodoksinen kirkko Chanián kaupungissa Kreetan saarella Kreikassa. Se on Kreetan kirkon Kydonían (Chanián) ja Apokóronaksen hiippakunnan katedraali eli piispanistuin. Katedraali on omistettu Neitsyt Marian temppeliin tuomiselle sekä ”Kolmen marttyyrin Neitsyt Marialle”.
Ensimmäinen paikalla ollut kirkko rakennettiin venetsialaisvallan aikana 1300-luvulla. Osmanivallan alettua vuonna 1645 se muutettiin saippuatehtaaksi. Paikallisen legendan mukaan turkkilaiset palauttivat erään ihmeen seurauksena paikan takaisin kirkkokäyttöön. Paikalle rakennettiin uusi kirkko eli nykyinen katedraali, joka valmistui vuonna 1860. Kirkko vaurioitui Kreetan kapinan aikaan vuonna 1897. Tämän jälkeen kirkko kunnostettiin Venäjän keisarin rahallisella tuella. Samalla siihen rakennettiin kellotorni. Kirkko vaurioitui myös Chanián pommituksissa vuoden 1941 toukokuussa.


title: Chanián katedraali

text: Katedraali sijaitsee Chanián vanhassa kaupungissa Plateía Athinagóra -aukion itälaidalla. Kirkko on kolmilaivainen, ja näistä laivoista keskimmäinen on omistettu koko kirkon toisen nimen mukaisesti Neitsyt Marian temppeliin tuomiselle ("Eisódia tis Theotókou"). Tämän johdosta kirkko myös juhlii tapahtuman muistopäivänä 21. marraskuuta. Pohjoinen laiva puolestaan on omistettu Pyhälle Nikolaokselle ("Ágios Nikólaos") ja eteläinen laiva kolmelle hierarkille ("Treis Ierárches"). Kirkon arkkitehtuurissa on paljon venetsialaisia vaikutteita.


title: Chanián katedraali

text: Kirkon lähellä sijaitsee muun muassa Chanián arkeologinen museo.


title: Eläväksitekevän lähteen katedraali

text: Eläväksitekevän lähteen katedraali () on ortodoksinen kirkko Náxoksen kaupungissa Náxoksen saarella Kreikassa. Se on Paronaxían eli Pároksen ja Náxoksen hiippakunnan katedraali eli piispanistuin.


title: Eläväksitekevän lähteen katedraali

text: Katedraali on rakennettu vuosina 1780–1787. Se on omistettu Neitsyt Marialle ”Eläväksitekevälle lähteelle” ("Zoodóchos Pigí"). Kirkko sijaitsee Náxoksen kaupungin pohjoisosassa Gróttaksi kutsutulla alueella.


title: Eläväksitekevän lähteen katedraali

text: Katedraali edustaa valkoista kykladista arkkitehtuuria. Katedraalin paikalla oli varhaisempi samanniminen kirkko, ja sen rakentamisessa on käytetty sekä tämän kirkon että lähialueen antiikin aikaisten rakennusten osia. Kirkon pylväiden sanotaan olevan peräisin Deloksen saaren antiikin aikaista rakennuksista. Sisältä kirkko on koristeltu seinämaalauksilla


title: Eläväksitekevän lähteen katedraali

text: Katedraalin aukiolla ja sen alla sijaitsee Gróttan arkeologinen kohde ja museo.


title: Pyhän Dionysioksen kirkko (Zákynthos)

text:
Pyhän Dionysioksen kirkko () on ortodoksinen kirkko Zákynthoksen kaupungissa Zákynthoksen saarella Kreikassa. Se on omistettu Zákynthoksen suojelyspyhälle Pyhälle Dionysiokselle, joka oli kotoisin saarelta.
Kirkon rakentaminen alkoi vuonna 1925 ja se valmistui vuonna 1948. Se korvasi tuolloin aiemman, maanjäristyksessä vuonna 1893 tuhoutuneen kirkon. Uusi kirkko pyrittiin rakentamaan maanjäristykset kestäväksi, ja se selvisikin vuoden 1953 suuresta maanjäristyksestä suhteellisen pienin vaurioin.