Epeiroksen ja Länsi-Makedonian hajautetun hallinnon alue () on yksi Kreikan aluehallinnon seitsemästä hajautetun hallinnon alueesta. Se käsittää Epeiroksen ja Länsi-Makedonian alueet ja sen pääkaupunki on Ioánnina.


Epeiroksen ja Länsi-Makedonian hajautetun hallinnon alue perustettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä vuoden 2011 alussa.


Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan ja Jooniansaarten hajautetun hallinnon alue () on yksi Kreikan aluehallinnon seitsemästä hajautetun hallinnon alueesta. Se käsittää Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan sekä Jooniansaarten alueet ja sen pääkaupunki on Patras.


Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan ja Jooniansaarten hajautetun hallinnon alue perustettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä vuoden 2011 alussa.


title: Egean hajautetun hallinnon alue

text: Egean hajautetun hallinnon alue () on yksi Kreikan aluehallinnon seitsemästä hajautetun hallinnon alueesta. Se käsittää Pohjois-Egean saarten sekä Etelä-Egean saarten alueet ja sen pääkaupunki on Pireus.


title: Egean hajautetun hallinnon alue

text: Egean hajautetun hallinnon alue perustettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä vuoden 2011 alussa.


title: Kreetan hajautetun hallinnon alue

text: Kreetan hajautetun hallinnon alue () on yksi Kreikan aluehallinnon seitsemästä hajautetun hallinnon alueesta. Se käsittää Kreetan alueen ja sen pääkaupunki on Iraklion.


title: Kreetan hajautetun hallinnon alue

text: Kreetan hajautetun hallinnon alue perustettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä vuoden 2011 alussa.


Makedonian ja Traakian hajautetun hallinnon alue () on yksi Kreikan aluehallinnon seitsemästä hajautetun hallinnon alueesta. Se käsittää Keski-Makedonian sekä Itä-Makedonia ja Traakian alueet ja sen pääkaupunki on Thessaloniki.


Makedonian ja Traakian hajautetun hallinnon alue perustettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä vuoden 2011 alussa.


title: Timur Frunze

text: Timur Mihailovitš Frunze (, 5. huhtikuuta 1923 Harkova, Ukrainan SNT – 19. tammikuuta 1942 Staraja Russa, Novgorodin alue, Venäjän SFNT) oli neuvostoliittolainen upseeri ja ilmavoimien taistelulentäjä toisen maailmansodan aikana. Frunze kuoli ilmataistelussa 1942, ja hänet nimettiin postuumisti Neuvostoliiton sankariksi.


title: Timur Frunze

text: Timur Frunze syntyi Harkovassa, Ukrainan sosialistisessa neuvostotasavallassa vuonna 1923. Hän sai nimensä mongolihallitsija Timur Lenkiltä, jonka sotataitoja hänen isänsä ihaili. Hänen isänsä oli kuuluisa vallankumousjohtaja ja puna-armeijan uudistaja Mihail Frunze, joka tammikuussa 1925 nimitettiin sotilas- ja laivastoasioiden kansankomissaariksi sekä sotilaallisvallankumouksellisen neuvoston puhemieheksi. Hän kuitenkin kuoli leikkaukseen lokakuussa, kun Timur oli vasta kaksivuotias. Myös Timurin äiti Sofia Aleksejevna kuoli tämän jälkeen, jolloin Mihail Frunzen seuraajasta Kliment Vorošilovista tuli yksi Frunzen lasten virallisista huoltajista. Vorošilovilla ei ollut omia lapsia, ja hän adoptoi Frunzen lapset Timurin ja Tatjanan pysyvästi vuonna 1931. Adoptio oli tyypillinen tuon ajan Neuvostoliiton johdossa. Menehtyneiden, mutta kyvykkäinä pidettyjen johtohahmojen ja intelligentsiaan kuuluneiden lapsia adoptoitiin osaksi politbyroon jäsenten perheitä.


title: Timur Frunze

text: Vuonna 1938 Timur Frunzesta tuli Komsomolin jäsen. Hän värväytyi puna-armeijaan vuonna 1940 ja kävi Krimillä olleen Katšan ilmasotakorkeakoulun. Hänen parhaisiin ystäviinsä kuului myöhemmin Neuvostoliiton tunnetuimpien lentäjien joukkoon noussut Stepan Mikojan, joka puolestaan oli politbyroon jäsenen Anastas Mikojanin poika. Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon kesällä 1941, jolloin monet neuvostojohtajien lapsista ilmoittautuivat ensimmäisten joukossa vapaaehtoisiksi. Frunze siirrettiin joulukuussa rintamalle 161. hävittäjälentorykmenttiin. Muistelmissaan Mikojan kertoi jutelleensa Frunzen kanssa viimeisen kerran puhelimitse uudenvuodenpäivänä 1942. Seuraavan kerran Mikojan kuuli hänestä muutaman viikon kuluttua, kun Frunzen kuolinuutinen julkaistiin.


title: Timur Frunze

text: Frunze ehti palvella rintamalla vain vähän aikaa, mutta sinä aikana hän muun muassa lensi kymmenen päivän aikana yhdeksän taistelulentoa, osallistui kolmeen ilmataisteluun ja oli mukana ampumassa alas kahta saksalaiskonetta saaden kaksi jaettua ilmavoittoa.


title: Timur Frunze

text: Frunze partioi 19. tammikuuta 1942 Staraja Russan yläpuolella luutnantti Šutovin johtamassa kolmen koneen partiossa. He huomasivat saksalaisen 30 pommikoneesta ja kahdeksasta saattavasta taistelukoneesta muodostuneen osaston. Partio sai pudotettua muutaman saksalaiskoneen, mutta hetken kuluttua Frunze oli menettänyt toverinsa. Hän jatkoi taistelua, kunnes saksalaiskoneet ampuivat hänet alas. Hänen koneensa syöksyi maahan Otvidnon kylän reunalle lähellä Staraja Russaa. Frunze haudattiin paikalle, mutta 1950-luvulla hänet haudattiin uudelleen Novodevitšin hautausmaalle Moskovassa.


title: Timur Frunze

text: Hänen kuolemansa jälkeen Vorošilov katui, että oli vastannut myöntyvästi Frunzen pyyntöihin päästä rintamalle sen sijaan, että olisi pyrkinyt neuvomaan häntä toisin. ”Hänen vanhempansa jättivät hänet meidän huostaamme, ja petimme tämän uskon.”, Vorošilov kirjoitti. Myös muita ilmavoimissa taistelleita neuvostojohdon poikia haavoittui ja kuoli sodan alkupuolella. Heihin kuuluivat muiden muassa Nikita Hruštšovin poika Leonid ja Mikojanin toinen poika Vladimir. Neuvostoeliitti katsoi poikiensa osoittaneen rohkeutensa, joten sodan loppupuoliskon aikana heidän suojelemisekseen osa heistä siirrettiin kauemmaksi rintamasta reserviyksikköihin, kuten 12. kaartin hävittäjälentorykmenttiin.


title: Timur Frunze

text: Frunzen muistoksi nimettiin katuja Moskovassa, Staraja Russassa ja Veliki Novgorodissa. 16. maaliskuuta 1942 hänelle myönnettiin postuumisti kaksi Neuvostoliiton korkeinta kunniamerkkiä, Leninin kunniamerkki ja Neuvostoliiton sankari.


title: Timur Frunze

text: Timur Frunzen mainetta kasvatti hänen maineikas sukutausta: sekä hänen edesmennyt biologinen isänsä Mihail Frunze että hänen adoptioisänsä Kliment Vorošilov olivat legendaarisia hahmoja Neuvostoliitossa. Marsalkka Vorošilov oli suosittu henkilö pioneerilehdistön artikkeleissa, ja hän sai neuvostoliittolaisnuorisolta runsaasti ihailijapostia, jossa yleensä pyydettiin nimikirjoitusta tai kyseltiin elämänohjeita. Lisäksi vuoden 1940 lopulla ilmestyi nopeasti suuren suosion saanut lastenkirja "Timur ja hänen joukkueensa", jossa Timur-niminen päähenkilö johtaa kavereitaan suojelemaan rintamalla olevien sotilaiden tyhjiä koteja rosvoilta. Kirjan kirjoittaja Arkadi Gaidar antoi päähenkilölle nimen kunnianosoitukseksi oman Timur-nimisen poikansa sekä myös Vorošilovin ottopojan Timur Frunzen mukaan. Vaikka Vorošilovin oma maine kärsikin epäonnistuneen talvisodan seurauksena, kirja synnytti nuorison keskuudessa vapaaehtoisliikkeen, jonka jäseniä kutsuttiin ”timuriiteiksi” (тимуровцы, "timurovtsy"). Sodan alussa nuorena kuolleesta Timur Frunzesta tuli sotasankaruutensa, nimensä ja taustansa vuoksi ihailtu tosielämän esikuva timuriiteille.


title: Tundrakiiltokorento

text: Tundrakiiltokorento ("Somatochlora sahlbergi") on pohjoisen soilla esiintyvä sudenkorento.


title: Tundrakiiltokorento

text: Tundrakiiltokorentoa esiintyy Kanadassa, Yhdysvalloissa, Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Venäjällä. Laji on huonosti tunnettu ja se on luokiteltu puutteellisesti tunnetuksi. Vaikka lajin populaatio on suuri, eikä sillä tiedetä olevan nykyisin uhkia, saattaa ilmaston lämpeneminen tulevaisuudessa vaarantaa sen.


title: Days Are Gone

text: Days Are Gone on yhdysvaltalaisen pop rock -yhtye Haimin esikoisalbumi, joka julkaistiin 27. syyskuuta 2013. Albumilta julkaistiin yhteensä viisi singleä, "Forever", "Don't Save Me", "Falling", "The Wire", ja "If I Could Change Your Mind".


title: Days Are Gone

text: "Days Are Gone" sai musiikkikriitikoilta pääasiassa myönteistä palautetta. New York Timesin Jon Caramanica kehui albumin syntetisoitua ja koukuttavaa tuotantoa ja vertasi sen materiaalia Madonnan, Pat Benatarin, Sheena Eastonin ja Laura Braniganin varhaiseen tuotantoon. Rolling Stone antoi albumille 3 ja puoli tähteä mahdollisesta viidestä ja kirjoitti: "Heidän hurmaava debyyttinsä muistuttaa 1980-luvun tanssikappaleita."


title: Days Are Gone

text: Andy Gill, The Independentin kriitikko, arvosteli albumin kolmella tähdellä kirjoittaen, että heidän tuotoksistaan ei saa otetta. MusicOMH kritisoi musiikkia liian yksitoikkoiseksi.


title: Days Are Gone

text: Useat aikakauslehdet, muun muassa Q-lehti ja Spin, nostivat Haimin albumin vuoden 2013 parhaimpien albumeiden joukkoon. Q-lehden listauksessa "Days Are Gone" oli kymmenes, Spinin listassa neljäs.


title: Spinone al Lago

text: Spinone al Lago on kunta Italiassa Lombardian alueella olevassa Bergamon maakunnassa. Se sijaitsee Endinejärven rannalla. Kaupungin nähtävyys on keskiaikainen kirkko "Chiesa di San Pietro in Vincoli".


title: Give the Lady Some Respect

text: ”Give the Lady Some Respect” on brittiläisen Sweet-yhtyeen singlenä julkaistu kappale vuoden 1980 albumilta "Waters Edge". Kappaleen kirjoitti Sweetin Yhdysvaltain-kiertueella kakkoskitaristina toiminut Ray McRiner. Tuottajana toimi Pip Williams, joka oli työskennellyt yhtyeen kanssa sen alkuaikoina. Manageri David Walker pyrki näin löytämään vielä reseptin hittisinglen tekoon. ”Give the Lady Some Respect” on nopeatemponen pop-kappale.Väistö & Perttunen: s. 73–74.


title: Give the Lady Some Respect

text: Single ilmestyi Britanniassa ja Manner-Euroopassa, mutta ei Yhdysvalloissa. Se ei saavuttanut menestystä suuremmassa mittakaavassa. Monet yhtyeen fanit hankkivat levyn, mutta suuri yleisö tuntui unohtaneen Sweetin ”eilispäivän sankareina”. Kaupallisesti single floppasikin täysin.


title: Give the Lady Some Respect

text: B-puolen kappale ”Tall Girls” on suoraviivainen ja melodinen rock, jossa on yhtyeelle hieman epätyypillinen kitarasoundi. Kappale on Andy Scottin, Steve Priestin ja Mick Tuckerin yhdessä tekemä.


title: Shakespearen sisarpuolet

text: Shakespearen sisarpuolet: Naisellisia lukukokemuksia on Sara Heinämaan ja Päivi Tapolan toimittama kirjoituskokoelma, jonka on julkaissut Kääntöpiiri vuonna 1994.


title: Titanosuchus

text: Titanosuchus on sukupuuttoon kuollut permikaudella elänyt Dinocephaliaan kuuluva terapsidisuku. Sen nimi tarkoittaa suomeksi jättimäistä krokotiilia, mutta se ei kuitenkaan ole krokotiilien vaan nisäkkäiden sukulainen. Sukuun luetaan laji "Titanosuchus ferox", jonka kuvasi Richard Owen vuonna 1879. "Titanosuchus" eli nykyisen Etelä-Afrikan alueella ja oli luultavasti kaikkiruokainen.


title: Titanosuchus

text: Owen kuvasi "Titanosuchusin" hyvin puutteellisen fossiilimateriaalin perusteella. Löytöön kuului epätäydellisesti säilyneen hampaiston juuret. Hampaat ovat samantyyppiset kuin lähisukuisella "Jonkerialla", mutta löytöön kuuluvien pitempien jalkojen luiden avulla "T. ferox" voidaan erottaa "Jonkeria"-suvusta. "Titanosuchusilla" on vahvat etuhampaat, ja eläimen pituudeksi on arvioitu noin 2,5 m.


title: Titanosuchus

text: Paleontologi Lieuwe Dirk Boonstra on sanonut ettei "Titanosuchusta" ja "Jonkeriaa" voi erottaa toisistaan kallon ja hampaiston perusteella. Kuitenkin vuonna 1988 julkaistussa teoksessa "Encyclopedia of Paleoherpetology" King arveli eroja olevan. Hänen mukaansa "Titanosuchusin" kallo olisi jonkerian kalloa massiivisempi ja suurempi. Koska suvun tunnetut fossiilit ovat epätäydellisiä, ei tästä asiasta ole kuitenkaan vielä täyttä varmuutta.


title: Ahdistava kulttuurimme

text: Ahdistava kulttuurimme ("Das Unbehagen in der Kultur") on Sigmund Freudin vuonna 1930 ilmestynyt yhteiskuntafilosofinen kirja. Freud esittää kirjassa, että ihmisyksilö ja sivilisaatio ovat riidassa keskenään. Freudin mukaan ihminen tavoittelee vaistomaista vapautta, mutta sen vastaisesti sivilisaatio edellyttää yksilöltä konformaatiota ja vaistojen repressiota. Freudin mukaan sivilisaation toimimiseksi käyttöönotetut muiden muassa tappamista ja raiskaamista rajoittavat lait vähentävät ihmisten onnellisuutta. Erityisesti Freud käsittelee kirjassa seksuaaliseen kanssakäymiseen pyrkimistä ja väkivaltaista aggressiota auktoriteetteja sekä seksuaalisia kilpailijoita kohtaan.


title: Pierre Coffin

text: Pierre Coffin on animaattori, ääninäyttelijä ja ohjaaja. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat "Itse ilkimys", "Itse ilkimys 2" ja "Kätyrit".


title: Varpunen (astia)

text: Varpunen oli neljäsosalitran pirtukanisteri. Mitan nimitys vakiintui käyttöön Suomessa kieltolain aikana pirtun salakuljettajien käyttämänä nimityksenä. Nimi tulee samannimisestä Kansanvalistusseuran levittämästä laulukirjasta, pirtu kun sai helposti laulutuulelle.


title: Laura Voutilaisen diskografia

text: Tämä artikkeli on suomalaisen iskelmä- ja poplaulaja Laura Voutilaisen diskografiasta.


title: Laura Voutilaisen diskografia

text: Voutilainen on uransa aikana julkaissut 12 studioalbumia sekä kaksi kokoelmaa. Hän on saanut julkaisuistaan kolme kultalevyä, yhden platinalevyn sekä yhden tuplaplatinalevyn.


title: Laura Voutilaisen diskografia

text: Listasijoitukset albumeissa viittaavat Suomen viralliseen albumilistaan. Singleissä Suomen viralliseen single- ja latauslistaan sekä radiosoittoa mittaavaan radiolistaan ja vuosina 1992–2007 Rumba-lehdessä julkaistuun levymyynnin ja radiosoiton yhdeksi hittilistaksi yhdistäneeseen Top 50 Hitit-listaan (Rumba Top 50).


title: Sigrid Precht

text: Sigrid Leopoldina Precht (os. Silfverblad, 17. lokakuuta 1865 Helsinki – 17. kesäkuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän oli kiinnitettynä Helsingin Ruotsalaiseen teatteriin 1884–1926, lukuun ottamatta vuosia 1894–1898, jolloin Precht kiersi Ruotsissa näyttelijä August Lindbergin teatteriseurueen mukana. 1910-luvulla hän esiintyi kolmessa suomalaisessa mykkäelokuvassa, jotka kaikki ovat sittemmin kadonneet.


title: Sigrid Precht

text: Sigrid Prechtin puoliso oli ruotsalainen näyttelijä Axel Precht. Heidän poikansa John Precht oli myös näyttelijä.


title: Medatsepaami

text: Medatsepaami on anksiolyytti eli rauhoittava lääke. Medatsepaami patentoitiin vuonna 1963, ja otettiin käyttöön vuonna 1971. Tämä lääkeaine kuuluu bentsodiatsepiineihin. Lääke oli käytössä Suomessa 1970-luvulla. Tämän lääkeaineen kauppanimiä olivat olleet "Nobrium" sekä "Vegatar". Orion-lääkeyhtymä valmisti sitä Suomessa, myyden tuotenimellä Vegatar: 5 ja 10 mg:n vahvuisina tabletteina. Roche-lääkekonserni valmisti Nobriumia, ja myi sitä niin ikään 5 ja 10 mg vahvuisina kapseleina.


title: Medatsepaami

text: Medatsepaamin käytölle oli vasta-aiheena myastenia gravis. Sivuvaikutuksena saattoi esiintyä sedatiiville tyypillisesti väsymystä. Autolla ajosta ja teknisten laitteiden käytöstä varoitettiin lääkkeen vaikutuksen alaisena.


title: Medatsepaami

text: Medatsepaamin erityisindikaatio oli sen päiväkäyttö. Lääke vaikutti rauhoittavasti ja ahdistusta poistaen, muttei sillä tavoin että se tavallisesti unettaisi. Lisäksi lääke oli relaksoiva ja antikonvulsanttina vaikuttava. Kirjallisuus mainitsi viitteellisesti medatsepaamin vähemmän euforisoivana ja väsyttävämpänä, kuin jotkin toiset tämän saman lääkeaineryhmän tuotteet (lähinnä yökäyttöön tähdätyt bentsodiatsepiinit). Nykyään (viimeistään 1990-luvun lopulle tultaessa) medatsepaami on kuitenkin lääkekäytöstä poistunut. Lääkettä nykyisin parhaimmin ehkä vastannee vaikutusmekanismeiltaan alpratsolaami sekä oksatsepaami.


title: Essilä

text: Essilä Oy oli kuopiolainen vaatevalmistaja, joka teki ulkoiluvaatteita Suomeen ja vientimarkkinoille. Yritys toimi vuodesta 1950 vuoteen 1979.


title: Essilä

text: Essilä Oy sai alkunsa, kun Veera Turunen alkoi ommella esiliinoja vuonna 1950. Markkinoinnin hoiti hänen miehensä Heimo Turunen.


title: Essilä

text: 1960-luvun alussa rakennettiin Kuopion Haapaniemeen teollisuushalli, jota sittemmin laajennettiin useaan otteeseen. Vuosikymmenen lopulla jo valtaosa Essilän tuotannosta vietiin Pohjoismaihin, Keski-Eurooppaan ja bilateraalikauppana Neuvostoliittoon. 1970-luvun alussa perustettiin toinen tehdas Nilsiään ja muutamaa vuotta myöhemmin kolmas Pielavedelle. Vuonna 1975 Essilä työllisti 330 henkeä ja teollisuusneuvoksen arvon saanut Heimo Turunen siirtyi toimitusjohtajan paikalta hallituksen puheenjohtajaksi.


title: Essilä

text: Vuoden 1978 MM-hiihdoissa Lahdessa Suomen kisajoukkue oli puettu Essilän asuihin. Yrityksen tunnetuimmat tuotteet olivat 1970-luvulla naisten Finnbird-takit sekä Snow Lovers -ulkoiluasut ja Lovers-farkut. Essilän suunnittelijoihin kuuluivat muiden muassa Piippa Lappalainen ja Pirkko Hartiala sekä ruotsalaiset Gunilla Pontén ja Hans Metzén.


title: Essilä

text: Rahoitusvaikeuksiin joutunut Essilä Oy ajautui 1979 konkurssiin. Kesko jatkoi tehtaiden toimintaa ja tarjosi työtä kahdellesadalle yrityksen loppuvaiheen 320 työntekijästä.


title: Axel Precht

text: Axel Precht (1860–1931) oli ruotsalainen näyttelijä, joka oli kinnitettynä muun muassa Helsingin Ruotsalaiseen teatteriin. Precht esiintyi uransa aikana myös kahdessa ruotsalaisessa ja yhdessä suomalaisessa elokuvassa. Hänen Suomessa tekemänsä mykkäelokuva "Kun onni pettää" on sittemmin kadonnut.


title: Axel Precht

text: Axel Prechtin puoliso oli suomalainen näyttelijä Sigrid Precht. Heidän poikansa John Precht oli myös näyttelijä.


title: John Precht

text: John Erik Precht (5. joulukuuta 1888 Helsinki – 9. marraskuuta 1970 Göteborg) oli suomalaissyntyinen näyttelijä, joka oli kiinnitettynä Helsingin Ruotsalaiseen teatteriin vuosina 1910–1925 ja teki sen jälkeen uraa Göteborgin kaupunginteatterissa. Ruotsalaisessa teatterissa hän esiintyi samaan aikaan vanhempiensa Axel ja Sigrid Prechtin kanssa.


title: John Precht

text: Precht näytteli neljässä suomalaisessa mykkäelokuvassa sekä myöhemmin kolmessa ruotsalaisessa elokuvassa, joista "Valmiit otteluun" tuli ensi-iltaan myös Suomessa. Elokuvissa "Nuori luotsi" ja "Kesä" oli mukana myös hänen äitinsä Sigrid Precht. John Prechtin puoliso oli ruotsalainen näyttelijä Signe Wirff.


title: Rissanen (yritys)

text: Rissanen Oy oli suomalainen vaatevalmistaja, joka toimi 1940-luvulta 2000-luvulle. Se valmisti muun muassa Vanessa-mekkoja sekä Image Wear- ja Leijona-työvaatteita.


title: Rissanen (yritys)

text: Rissanen Oy sai alkunsa Viipurin vuonna 1918 perustetusta tukkukaupasta, joka joutui talvisodan seurauksena lähtemään evakkoon. Tukkukauppatoiminta aloitettiin uudelleen Helsingissä vuonna 1945 perustajien pojan Pentti Rissasen ryhtyessä toimitusjohtajaksi.


title: Rissanen (yritys)

text: Vuonna 1958 Rissanen aloitti oman naistenvaatteiden valmistuksen Helsingin keskustassa. Menestyksekäs Vanessa-mallisto sai alkunsa 1968, ja sen pääsuunnittelijaksi tuli Riittaliisa Lehto vuonna 1973. Designmekot tehtiin alusta asti itse painokangaskuosien suunnittelusta lähtien.


title: Rissanen (yritys)

text: Rissaselle valmistui uusi tehdas Pohjan kuntaan 1970, ja samalla vuosikymmenellä tuotteita alettiin viedä etenkin Euroopan EFTA-alueen maihin ja Yhdysvaltoihin. Vuosikymmenen puolivälissä ostettiin turkulainen Golden Finn -tuotemerkki, ja vuodesta 1978 Rissanen valmisti Pi Sarpanevan ja Maj Kuhlefeltin suunnittelemia Image Wear -työasuja.


title: Rissanen (yritys)

text: 1980-luvulla vienti painottui Neuvostoliittoon, ja sitä varten perustettiin leninkitehdas Yläneelle. Vuonna 1991 bilateraalikaupan loputtua se jouduttiin sulkemaan. Tilalle ostettiin SOK:n ja E-liikkeen yhteinen Meira Leijona Oy, jonka puitteissa Leijona-työasuja valmistettiin 1990-luvulla myös Virossa ja Venäjällä. Toimiva johto osti Leijona-yhtiön pari vuotta myöhemmin.


title: Rissanen (yritys)

text: Rissanen Oy teki konkurssin 2003.


title: Signe Wirff

text: Signe Mathilda Wirff (4. marraskuuta 1887 Tukholma – 18. joulukuuta 1956 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä. Tukholmalaisesta teatterikoulusta valmistuttuaan hän aloitti uransa Turun ruotsalaisessa teatterissa vuonna 1918. Kolme vuotta myöhemmin Wirff siirtyi Helsingin Ruotsalaiseen teatteriin, jossa hän esiintyi vuodet 1921–1926. Siellä Wirff tapasi myös puolisonsa, suomalaisen näyttelijän John Prechtin, jonka kanssa hän oli avioliitossa 1922–1932. Ruotsiin palattuaan Wirff näytteli muun muassa Tukholman Dramatenissa ja teki 1930-luvun alusta lähtien lukuisia elokuvarooleja.


title: Suffragette

text: Suffragette on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut Sarah Gavronin ohjaama draamaelokuva. Se kertoo naisten äänioikeutta vaatineista naispuolisista aktivisteista, suffrageteista, 1900-luvun alussa. Elokuvan pääosissa ovat Carey Mulligan, Helena Bonham Carter, Brendan Gleeson, Anne-Marie Duff ja Meryl Streep.


title: Suffragette

text: Elokuvan kuvaukset alkoivat 24. helmikuuta 2014. "Suffragette" oli kaikkien aikojen ensimmäinen elokuva, joka on saanut luvat kuvauksiin Westminsterin palatsissa.


title: Suffragette

text: Elokuvan kohtauksia kuvattiin myös helmikuussa viikon ajan historiallisella Chathamin telakalla Kentissä, joka esittää elokuvassa Bethnal Greenin kaupunginosassa sijaitsevaa tehdasta.


title: Suffragette

text: Arvosteluja keräävän Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 73 % kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan keskiarvolla 6,6/10. Keräys perustuu 178 arviointiin. Metacriticissä elokuvalla on 67 pistettä 100:sta.


title: Laura Paloheimo

text: Laura Pauliina Paloheimo (s. 1971 Helsinki) on suomalainen kirjailija.


title: Laura Paloheimo

text: Paloheimo on opiskellut kirjoittamista Kriittisessä korkeakoulussa ja Oriveden Opistossa. Hänen esikoisteoksena "Klaukkala" julkaistiin vuonna 2012 Otavan kustantamana. Paloheimon toinen teos "OMG" ilmestyi vuonna 2013, kolmas, "Mama Mojo", vuonna 2014 ja neljäs, "Puppiduu", vuonna 2016. Toukokuussa 2018 Storytel-palvelussa julkaistiin kymmenosaisena äänikirjasarjana hänen kirjoittamansa eroottinen trilleri "Sinut haluan vain", joka ei ole ilmestynyt painettuna kirjana.


title: Laura Paloheimo

text: Ennen kirjailijanuraansa Paloheimo työskenteli MTV-mediassa, sitä ennen hän oli kolmentoista vuoden ajan StepUp-showtanssiryhmän jäsen. Paloheimo on myös opiskellut näyttelemistä Pohjois-Karjalan opistossa ja esiintynyt muun muassa Nurmijärven teatterissa ja televisiomainoksissa. Vuonna 2014 hän toimi panelistina televisiokanava Livin viihdeohjelmassa "Rakkauden FAQ".


title: Laura Paloheimo

text: Paloheimo on naimisissa ja hänellä on yksi lapsi. Hänellä on työhuone Villa Kivessä.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Venäjän keisarillinen armeija eli Venäjän keisarikunnan maavoimat olivat olemassa 1700-luvun alusta Venäjän vallankumoukseen 1917 asti. 1850-luvulla Venäjän armeijan vakinaiseen väkeen kuului 938 731 sotilasta ja sen puolisotilaallisiin yksiköihin, kuten kasakoihin kuului 245 850 sotilasta.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Pietari Suurta edeltävät Venäjän tsaarit pitivät yllä perinteisiä musketööri-joukkoja streltsejä. Streltsit olivat alun perin tsaari Iivana Julman 1500-luvun puolessä välissä perustama tehokas armeija, mutta aikaa myöten heistä oli tullut epäluotettavia ja kurittomia. Sota-aikana armeijaa täydennettiin talonpojista kootuilla yksiköillä.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: 1600-luvulla armeijaa uudistettiin vastaamaan ajan länsi-Eurooppalaisia sotilaallisia standardeja. Tuolloin perustetut rykmentit luokiteltiin "uuden järjestyksen" (Полки нового строя) tai "ulkomaisen järjestyksen" (Полки иноземного строя) rykmenteiksi. Rykmentit olivat erityyppisiä, kuten kantaväen-, rakuuna- ja reiter-ratsuväen rykmenttejä.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Vuonna 1631 venäläiset muodostivat kaksi uutta vakinaisen väen rykmenttiä Moskovassa. Venäjän–Puolan sodan 1632–1634 aikana muodostettiin lisäksi kuusi vakinaisen väen rykmenttiä, reiter-rykmentti ja rakuunarykmentti. Aluksi niiden miehistöön värvättiin streltsien ja maattomien pajareiden lapsista sekä mm. vapaaehtoisista ja kasakoista. Niiden upseerikunta koostui lähinnä ulkomailta palkatuista ammattisotilaista. Sodan jälkeen yksiköt lakkautettiin, mutta seuraavan Venäjän–Puolan sodan aikana ne perustettiin uudelleen ja ne muodostivat ydinosan Venäjän armeijan kantaväestä. Yleensä vakinaisen väen rykmentit ja rakuunarykmentit koottiin tavallisesta väestöstä ja heidän pestinsä oli elämänpituinen. Ratsuväkeen valittiin varattoman tai maattoman aateliston lapsia, joiden palveluksesta maksettiin rahalla tai mailla. Yli puolet upseerikunnasta kuului aatelistoon. Rauhan aikana osa rykmenteistä lakkautettiin kaaderia lukuun ottamatta.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Vuonna 1681 armeija sisälsi 33 vakinaisen väen rykmenttiä, joihin kuului 61 0000 miestä, sekä 25 rakuuna- ja ratsuväenrykmenttiä vahvuudeltaan yhteensä 29 000 miestä.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Streltsit kapinoivat heti Fjodor III:n kuoltua 1682 ja asettivat Pietari I:n ja Iivana V:n (k. 1696) jaetulle valtaistuimelle. Streltsit kapinoivat jälleen 1698 ja kapina tukahdutettiin verisesti. Streltsejä osallistui vielä Suureen Pohjan sotaan, mutta ne lakkautettiin lopullisesti sodan loppuun 1721 mennessä.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: 1600-luvun lopussa uudentyyppisistä rykmenteistä muodostui yli puolet Venäjän armeijasta ja 1700-luvun alussa niistä rakennettiin vakinainen armeija. Pietari perusti lisäksi Venäjän keisarillisen kaartin aluksi henkivartiokaartiksi, mutta myöhemmin siitä laajeni oma armeijansa korvaamaan epäluotettavat streltsit. Kaarti sisälsi Preobraženskin ja Semjonovin rykmentit.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Pietari Suuren uudistusten myötä asevelvollisuus esiteltiin Venäjällä. On tosin sanottu, että Pietarin isä tsaari Aleksei Mihailovitš käytti sitä myös. Asevelvollisia kutsuttiin Venäjällä värvätyiksi, mitä ei tule sekoittaa vapaaehtoisesti värvättyihin, joita esiintyi vasta 1900-luvun alussa.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Pietari rakensi nykyaikaisen armeijan saksalaisen mallin mukaan, mutta lisäsi siihen erityispiirteen: myös kyvykkäät aatelittomat saattoivat saada ylennyksiä, jotka lopulta sisälsivät nimityksen aatelistoon upseerinarvon yhteydessä. Tästä järjestelmästä tosin luovuttiin Katariina Suuren aikana. Asevelvollisuus perustui asutuksen koon mukaiseen kiintiöön, eli kylistä ja kaupungeista nostettiin väkeä suhteessa niissä olevien talouksien määrään. Myöhemmin järjestelmää muutettiin, jonka jälkeen nostoväen määrä perustui asutuksen asukaslukuun.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Suurimman osan 1700-luvusta palvelusaika oli elämänpituinen, kunnes 1793 sitä laskettiin 25 vuoteen. 1834 sitä laskettiin 20 vuoteen aktiivipalveluksessa, jonka jälkeen seurasi viisi vuotta reservissä. Edelleen 1855 palvelusaika laskettiin 12 vuoteen armeijassa ja kolmeen reservissä.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Aikauden Venäjän armeijan historian liittyy vahvasti venäläinen kenraali Aleksandr Suvorov, joka on yksi harvoista suurista kenraaleista, joka ei koskaan hävinnyt taistelua. 1777-1783 ja 1787-1791 Suvorov palveli Krimillä ja Kaukasuksella taistellen menestyksekkäästi Osmanien valtakuntaa vastaan. Suvorov oli myös merkittävässä roolissa Kościuszkon kapinan aikaisissa taisteluissa puolalaisia vastaan. Toisen liittokunnan sodan aikana 1799 Suvorov johti Italian sotaretkeä ajaen Ranskan vallankumousarmeijan pois Italiasta, mutta määrättiin siirtymään edelleen Sveitsiin, josta hän joutui Sveitsistä poliittisista ja strategisista syistä. Hänen vetäytymisensä Sveitsin lumisten alppien yli oli sotataidon mestarinnäyte, hän pelasti armeijansa, eikä hävinnyt yhtäkään taistelua.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Eurooppalaisena suurvaltana Venäjä ei jäänyt Napoleonin sotien ulkopuolelle, vaan asettui Napoleon Bonapartea vastaan uuden tsaarin Aleksanteri I:n johdolla. Vuoden 1805 aikaan Venäjän armeija muistutti monilla tavoin Ranskan vallankumousta edeltäneen Ancien régimen Ranskan armeijaa. Rykmenttiä suurempaa vakituista muodostelmaa ei ollut olemassa, korkeammat upseerit tulivat aateliston keskuudesta ja 1700-lukulaisen uskomuksen ja tavan mukaan venäläisiä sotamiehiä pieksettiin ja rangaistiin säännöllisesti kurinalaisuuden säilyttämisen nimessä. Lisäksi alemman tason upseeristo oli huonosti koulutettua ja heillä oli vaikeuksia saada miehiään toteuttamaan ajoittain monimutkaisia manöövereitä taisteluissa.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Venäjän armeijan tykistö oli kuitenkin ajan tasalla ja sen sotakorkeakouluissa koulutettu upseeristo oli taitavaa ja omistautunutta. Venäläisen tykistön sotilaat pitivät kunnia-asianaan suojella tykkejään vihollisen käsiin joutumiselta, jota ajan taistelujen manööverien vuoksi tapahtui usein.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Venäjä osallistui Kolmanteen liittokuntaan, mutta hävisi liittolaisensa Itävallan kanssa Austerlitzin taistelun 1805.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: 1809 Venäjä voitti Ruotsin Suomen sodassa, jonka seurauksena Suomi liitettiin Venäjän keisarikuntaan.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Venäjän keisarillinen armeija liittyi mukaan Napoleonin ajan sotiin noudattaen edellisellä vuosisadalla vallinnutta järjestelmää sekä hallinnollisesti ja että kentällä. Yksiköt tunnettiin niiden komentajien tai operaatioalueiden nimien mukaan. Hallinnollisesti rykmentit liitettiin sotilaspiirejä edeltäviin armeijan tarkastuslaitoksiin, joihin sisältyi nostoväen koulutuskeskukset, varuskunnat ja linnakkeiden varuskunnat sekä tykistön makasiinit.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Aleksanterin isän Paavali I:n aikana Venäjän armeija oli läpikäynyt uudistuksia preussilaisen esikuvan mukaan, mutta heti hänen kuoltuaan uudistuksia vastustaneet upseerit ajoivat niitä alas poistaen suuren osan preussilaisesta vaikutuksesta. Armeijassa oli paljon yhteneväisyyksiä muihin eurooppalaisiin armeijoihin, kuten monarkin oma kaarti, linjajalka- ja linjaratsuväki ja kenttätykistö. Omaleimaisesti se sisälsi myös suuren joukon puolisotilaallisia kasakkayksiköitä, jotka harvinaisten rauhanjaksojen aikana palvelivat keisarikunnan eteläisten rajojen vartijoina ja sodan aikana taas täysinä kevyen ratsuväen yksiköinä. Kasakoiden itsenäisyyden, aloitekyvyn ja vapaan liikkuvuuden vuoksi ne tarjosivat Venäjän armeijalle usein paljon paremman tiedustelun, kuin muut ajan eurooppalaiset armeijat saivat. Keisarikuntaan kuuluneelta Ukrainan alueelta nostettiin myös muita kevyen ratsuväen yksiköitä, kuten ulaani- ja husaarirykmenttejä.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Toinen poikkeuksellinen piirre Napoleonin sotien aikana oli vapaaehtoinen kansalaiskaarti (Народное ополчение), joka oli aiemmin ollut käytössä Romanovien aikana 1600-luvun alussa. Kansalaiskaartilla oli merkittävä vaikutus Napoleonin Grande Arméen torjumisessa Venäjällä 1812. Juuri suureksi kasvaneen vapaaehtoisarmeijan vuoksi Napoleonin sotaretkeä Venäjälle kutsutaan nimellä Isänmaallinen sota.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Vuonna 1806 suurin osa tarkastuslaitoksista poistettiin ja korvattiin ranskalaisen esikuvan mukaan divisioonajaolla, joka tosin perustui vieläkin alueellisuuteen. Vuoteen 1809 mennessä armeijaan kuului vakinaisina kenttäyksiköinä 25 jalkaväkidivisioonaa, jotka kukin muodostuivat kolmesta jalkaväkiprikaatista ja yhdestä tykistön prikaatista. Barclay de Tolly nimitettiin sotaministeriksi 1810 ja hän jatkoi uudelleenorganisointia ja muiden muutosten tekemistä aina komppaniatasolle asti. Tällöin perustettiin myös erillisiä krenatööridivisioonia, joihin liitettiin yksi kevyen jalkaväen jääkäriprikaati vapaassa muodostelmassa tapahtuvaa kahakointia varten.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Suurherttua Konstantinin johtama Venäjän keisarillinen kaarti kasvoi viidestä rykmentistä kahden divisioonan vahvuiseksi. Divisioonista muodostettiin V jalkaväen armeijakunta, jota Borodinon taistelussa johti kenraaliluutnantti Lavrov. Vuoden 1814 jälkeen kaartiin liitettiin kaksi omalla tykistöllä varustettua ratsuväen divisioonaa.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Venäjän Krimin sodassa kärsimän tappion jälkeen sotaministeri kreivi Dmitri Miljutinin (virassa 1861-1881) aikana pantiin alulle joukko sotilaallisia uudistuksia. Koko Venäjän alue jaettiin sotilaspiireihin. Lapsia ei enää värvätty kadeteiksi tai miehistöön, vaan siirryttiin yleiseen ja tasavertaiseen asevelvollisuuteen. Asevelvollisuus oli pakollinen kaikille 20-vuotiaille miehille, ja lyhennetty palvelusaika kesti kuusi vuotta, jota jatkoi 9 vuoden pituinen reserviaika. Uusi järjestelmä loi Venäjälle suuren reservipohjan, joka voitiin mobilisoida sodan syttyessä. Se myös salli pienemmän armeijan ylläpitämisen rauhan aikana. Myös ruumiillinen rangaistus kiellettiin.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Myös sotilaiden koulutusjärjestelmää uudistettiin ja peruskoulutus sallittiin kaikille palvelukseen kutsutuille. Miljutinin uudistuksia pidetään etappina Venäjän historiassa. Ne poistivat Pietari Suuren aikaisen kutsuntalaitoksen ja ammattilaisarmeijan sekä loivat uudenlaisen armeijan, joka on säilynyt 2000-luvulle. Ennen Miljutinia armeijalla ei ollut parakkeja, vaan se asui korsun tapaisissa päällystetyissä kaivannoissa sekä hökkeleissä.


title: Venäjän keisarillinen armeija

text: Uudistuksilla oli kuitenkin mullistava vaikutus keisarikunnan tulevaisuuteen. Uuden sukupolven nuoret sotilaat säilyttivät maalaisidentiteettinsä ja kun he palasivat kotikyliinsä lukemaan oppineina, koulutettuina ja maailmaa nähneinä sekä uusin taidoin ja ajatuksin varustettuina, he eivät olleet enää tyytyväisiä maaseudun väen muuttumattomiin ja usein kurjiin oloihin, vaan he radikalisoituivat ja alkoivat kyseenalaistamaan ja vastustamaan vallitsevaa järjestelmää.


title: Maastapoistamispäätös

text: Maastapoistamispäätös on valtion viranomaisen tekemä päätös, jolla laittomasti maassa oleskeleva poistetaan tai määrätään poistumaan maasta.


title: Maastapoistamispäätös

text: Kansainvälisesti on arvioitu, että yksi ennalta estetty laiton maahantulo säästää yhteiskunnan varoja 30 000–50 000 euroa.


title: Maastapoistamispäätös

text: Suomessa pelkästään maasta poistamispäätösten täytäntöönpanoon liittyvän saattotoiminnan kustannukset olivat vuonna 2011 poliisille yhteensä noin 2,5 miljoonaa euroa ja poliisi käytti noin seitsemän henkilötyövuotta maasta poistamispäätösten täytäntöönpanoon liittyviin saattotehtäviin. Vuonna 2012 Keskusrikospoliisin tilaston mukaan tavattiin 3 623 laittomasti maassa oleskellutta henkilöä. Kukaan ei kuitenkaan tiedä tarkkaa lukumäärää siitä, miten monta ihmistä oikeasti elää Suomessa tai muualla laittomasti. Laittomasti maassa oleva elää niin sanotusti maan alla.


title: Maastapoistamispäätös

text: Pakkopalautuksessa Poliisi tai muu viranomainen saattaa laittomasti maassa olevan tai karkoituspäätöksen saaneen henkilön lentokoneeseen tai kohdemaahan asti.


title: Maastapoistamispäätös

text: Suomessa tilanteesta riippuen paluu voidaan varmistaa käyttämällä erilaisia pakkokeinoja tai viime kädessä saattamalla henkilö perille asti. Suurempien ryhmien palauttamisessa voidaan käyttää myös tähän tarkoitukseen varattua charter-lentokonetta tai osallistua eurooppalaisen rajaviranomaisen Frontexin palautuslentoihin. Suomen palautustoiminta on kansainvälisestikin arvioiden tehokasta. Palautusten täytäntöönpanosta vastaa poliisi.


title: Maastapoistamispäätös

text: Suomi voi tietyin edellytyksin tukea vapaaehtoista paluuta kotimaahan. Tukea voi saada henkilö, joka on saanut turvapaikan tai oleskeluluvan toissijaisen tai humanitaarisen suojelun perusteella. Tukea voi saada myös turvapaikkahakemuksensa perunut tai kielteisen turvapaikkapäätöksen saanut henkilö. Suomen kansalainen tai toisen EU-maan kansalainen ei voi saada tätä tukea. Tukea ei myöskään voi saada sellainen turvapaikanhakija, jonka turvapaikkahakemuksen käsittelystä on vastuussa joko jokin toinen EU-valtio tai Islanti, Norja tai Sveitsi, ja jos hakija palaa kyseiseen valtioon. Vapaaehtoisen paluun tuki voi kattaa paluumatkan kustannukset ja taloudellisen tuen uudelleenkotoutumista varten. Kansainvälinen siirtolaisjärjestö IOM voi tehdä palaajan matkajärjestelyt ja avustaa palaajaa lentokentällä hänen paluumatkansa aikana.


title: Maastapoistamispäätös

text: Kestävä paluu on palautuksissa käytettävä periaate, jolla pyritään huomioimaan palautettavan mahdollisuus päästä elämään kiinni palautusmaassaan. Esimerkiksi voidaan tukea henkilön yrityksen perustamista kohdemaassa. Onnistunut paluu vaatii laajaa yhteistyötä paikallisten toimijoiden kanssa.


title: Precht

text: Precht on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Master-Coat

text: Master-Coat Oy oli suomalainen naisten kappatehdas eli takkivalmistaja, joka toimi vuodesta 1977 aina 1990-luvun lopulle saakka. Se työllisti parhaimmillaan yli 300 henkeä ja oli 1980-luvun puolivälissä Pohjoismaiden suurin naisten takkien valmistaja.


title: Master-Coat

text: Master-Coatin historia juontaa vuoden 1938 Kokkolaan, jonne Evald Vainio perusti Kokkolan Kappatehtaan. Perheyritys valmisti Anja Vainion suunnittelemia naisten takkeja Master-tuotemerkillä. Yritys lopetti 1977, ja sen tilat ja laitteet myytiin vaatealan vaikuttajille, teollisuusneuvos Oiva Turuselle ja Rauno Virtaselle, jotka perustivat uuden yhtiön nimeltä Master-Coat Oy. Yrityksen turkulaiset avainhenkilöt päättivät vuonna 1980 laajentaa toimintaa Turkuun Dixi Oy:n vapaaksi jääneisiin tiloihin. Kokkolassa valmistettiin Lady-Master-kappoja ja Neuvostoliiton bilateraalikaupan vaatimia pitkiä tuotesarjoja. Turussa keskityttiin aluksi Elina Kokkilan suunnittelemiin nuorekkaampiin takkimalleihin. Master-Coatin muita suunnittelijoita olivat Kestilän Pukimossa nimeä hankkineen Puppe Halonen, Pirjo Hirvonen, Irmeli Lähde ja Asta Aikkila-Vatanen.


title: Master-Coat

text: Vienti muihin Pohjoismaihin alkoi vetää ja nousi 1980-luvun alkuvuosina idänkauppaa suuremmaksi. Turunen ja Virtanen myivät yrityksen sen toimivalle johdolle, joka paikkasi hiipuvaa takkituotantoa ottamalla tuotevalikoimaan myös hameet, bleiserit ja housut. 1990-luvun alussa Kokkolan tehdas lopetettiin ja ompelutyötä siirrettiin Baltian maihin, Puolaan ja Portugaliin.


title: Master-Coat

text: Master-Coat myytiin vuonna 1993 Lekar Oy:lle, haettiin seuraavana vuonna velkasaneeraukseen mutta ajautui kuitenkin konkurssiin. Yritys siirtyi porilaiselle Lipsanen Oy:lle ja nimeksi muutettiin Lips Oy Master-Coat, joka toimi Kaarinassa. Se sai Kirsti Raekallion suunnittelemalla mallistolla vuoden 1996 Kultainen vaatepuu -palkinnon.


title: Master-Coat

text: Master-Coat Oy:n toiminta on loppunut vuonna 2001.


title: Smite and Ignite

text: Smite and Ignite on kuvitteellisen heavy metal-yhtye Pentakillin debyyttialbumi. Sen julkaisi RIOT Records digitaalisesti ladattavana 3. kesäkuuta 2014 ja tullaan julkaisemaan CD:nä muutaman viikon sisällä digitaalisen version julkaisuajankohdasta. Albumi sisältää yhteensä kahdeksan kappaletta, jotka on nimetty League of Legends-peliin sisällytettyjen keräilyesineiden ja avusteiden pohjalta. Albumi sisältää esimerkiksi Jørn Landen ja ZP Theartin lauluesityksiä sekä Derek Sherinianin instumentaalisia esityksiä. "Smite and Ignite" ei ole toistaiseksi onnistunut pääsemään lainkaan listoille.


title: Pola (yritys)

text: Pola Oy on suomalainen vaateyritys ja Kurikan perheen sukuyritys, jonka historiaan liittyy myös paitavalmistaja Pallo-Paita Oy. Pallo-Paita on nykyisin Pola Oy:n aputoiminimi. 1980-luvun puolivälissä Pola ja Pallo-Paita työllistivät yhteensä noin 400 suomalaista. Vuonna 2012 Pola Oy:n liikevaihto oli 50 000 euroa ja henkilöstömäärä 3.


title: Pola (yritys)

text: Vuonna 1927 helsinkiläiset vaatekauppiaat perustivat yhteisyrityksen Vaatehtimojen Paitatehdas Oy tuottamaan miesten kauluspaitoja. Pian sen osti F. I. Kurikka ja muutti 1934 yrityksen nimen muotoon Pallo-Paita Oy. Tehdas evakuoitiin talvisodan jaloista Kankaanpäähän, jossa valmistettiin sotien aikana sotilaiden lumipukuja. Jatkosodan aikana Pallo-Paita palasi Helsinkiin, mutta Kankaanpäähän jääneet ammattilaiset jatkoivat työtään Kankama Oy:ssä, josta sittemmin kehittyi nykyinen Reima Oy.


title: Pola (yritys)

text: Pallo-Paidan omistaja kauppaneuvos Pentti Kurikka perusti 1952 Helsinkiin myös Pola Oy -nimisen yrityksen, ja molemmat yritykset siirtyivät Mäkelänkadulle vuonna 1956 valmistuneeseen tehtaaseen. Menestystuote Pallo-Paidalle muodostui miesten nailonpaidoista, joiden myötä alkoi myös bilateraalikauppa Neuvostoliittoon 1960-luvulla. Muita vientimaita olivat Iso-Britannia, Ruotsi ja Norja.


title: Pola (yritys)

text: Vuonna 1966 siirrettiin Pallo-Paidan tuotanto Iitin Kausalaan ja vuonna 1970 Pola Oy:n tuotanto Lappeenrantaan. Vuonna 1991 kaikki tuotanto keskitettiin Lappeenrannan tehtaaseen ja yritykset fuusioitiin Pola Oy:ksi. Tehtaan toiminta loppui syksyllä 2007, ja lopullisesti Pallon kaupunginosassa sijaitseva vajaan 9000 neliön kiinteistö tyhjeni vuonna 2014.


title: Pola (yritys)

text: Kurikan perheen jäsenten (F. I. Kurikka, hänen poikansa Pentti Kurikka ja kolmatta polvea edustava Pola Oy:n nykyinen toimitusjohtaja Jukka Kurikka) Pallo-Paidan ja Polan keskeisiä henkilöitä ovat olleet mallistojen suunnittelijoina Marja Eskola ja Irma Sikow.


title: Maladaptive daydreaming (pakonomainen haaveilu)

text: Pakonomainen haaveilu () on psykologinen termi, jota ensimmäisenä käytti professori Eli Somer kuvaillakseen sellaisen ihmisen tilaa, joka haaveilee tai fantasioi ylettömästi. Joskus tämä on seurausta hyväksikäytöstä tai muusta psykologisesta traumasta. Pakonomainen haaveilu on oireena monessa mielenterveyden häiriössä. DSM-IV-TR:ssä (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders-5, tekstiversio) se on luokiteltu dissosiaatiohäiriöksi, kun taas ICD-10:ssä (International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems-10) se on nimellä Maladaptive daydreaming ja sitä ollaan luokittelemassa itsenäiseksi neuroottiseksi häiriöksi. Tällä hetkellä se on vielä listattu oireeksi.


text: Pakonomainen haaveilu on listattu oireeksi myös pakko-oireisessa häiriössä, estyneessä persoonallisuudessa, tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriössä, kaksisuuntaisessa mielialahäiriössä ja skitsofreniassa. Lisätutkimusten kautta psykologit pyrkivät saamaan sen luokitelluksi itsenäiseksi neuroottiseksi häiriöksi.


text: Pakonomainen haaveilu johtuu tavallisesti suurista määristä stressiä, masennuksesta, ahdistuksesta, yksinäisyydestä, huonosta itsetunnosta, sosiaalisista vaikeuksista, tunteesta, ettei sovi joukkoon ja reaktiosta tunteelliseen ja psyykkiseen hyväksikäyttöön ja sanalliseen väkivaltaan ja/tai laiminlyömiseen varhaisessa lapsuudessa, varhaisessa teini-iässä tai varhaisessa aikuisuudessa.


text: Moni potilaista ahdistuu, masentuu, kärsii depersonalisaatiosta/derealisaatiosta ja jotkut jopa hallusinaatioista. Äärimmäisissä pakonomaisen haaveilun muodoissa ja silloin jos haaveiluun liittyy ahdistusta ja vainoharhaisuutta, ovat ihmiset kertoneet kuulevansa ääniä ja näkevänsä ihmisiä ja asioita heidän päiväunistaan. Pakonomaisilla haaveilijoilla on usein päiväunia, joissa on elokuvia ja tarinoita muistuttavia juonia.


text: Pakonomaisen haaveilun oireet vaihtelevat potilaskohtaisesti. Yleisimmät oireet ovat:Psykiatrit ja psykologit ovat useimmiten tietämättömiä pakonomaisesta haaveilusta. Tällä hetkellä se liitetään pakko-oireiseen häiriöön, ADHD/ADD:hen ja kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön.


text: Monilla ihmisillä on elokuvamaisia ja tarinamaisia päiväunia. He voivat myös käyttää henkilöjä ja tapahtumapaikkoja jo olemassa olevasta fiktiosta tai todellisesta elämästä.


text: On raportoitu fyysisistä oireista haaveillessa, sen jälkeen tai jopa ennen sitä. Raportoituja oireita:


text: Moni ihminen on kertonut päiväunelmointinsa kestävän 1-5 tuntia ja jotkut ovat sanoneet sen kestävän jopa 14 tuntia tai enemmän.


title: Coburn

text: Coburn tai Cockburn (molemmat äännetään yleensä [ˈkoʊbərn]) on alun perin skotlantilaisen klaanin sukunimi.


title: Coburn

text: Britanniassa nimi esiintyy nykyisin yleensä kirjoitusasussa "Cockburn", mutta Yhdysvalloissa suosituksi on tullut ääntämyksen mukainen kirjoitusasu "Coburn". Eräs sukuhaara käyttää kirjoitusasua "Cogburn". Suvun ranskalainen haara käyttää muotoa "de Cockborne", jossa myös keskellä oleva k-äänne lausutaan.


title: Pola (täsmennyssivu)

text: Pola voi tarkoittaa seuraavia:


title: Technicolourin diskografia

text: Tämä artikkeli on suomalaisen pop-rock -yhtye Technicolourin diskografiasta.


title: Technicolourin diskografia

text: Vuosina 2001–2008 toiminnassa ollut yhtye julkaisi uransa aikana kolme studioalbumia sekä yhdeksän singleä. Parhaiten yhtyeen kappaleista menestyivät "Only Shadows Dance" -albumin kaksi ensimmäistä singleä ”All My Life” ja ”Teach Me Love (I'm In Denial)”, jotka yhtyeen ainoina singleinä nousivat radiolistan kymmenen soitetuimman kappaleen joukkoon.


title: Brädin diskografia

text: Tämä artikkeli on suomalaisen räppärin Brädin diskografiasta.


title: Bertrand Baguette

text: Bertrand Baguette (s. 23. helmikuuta 1986 Verviers) on belgialainen moottoriurheilija.


title: Bertrand Baguette

text: Baguette aloitti karting-uransa vuonna 2000. Vuonna 2002 Hän voitti Belgian paikallisen luokan mestaruuden. Vuonna 2004 Beguette aloitti kilpa-uransa Belgian Formula Renault 1.6 -sarjassa sijoittuen sarjan 13:nneksi. Vuonn 2005 Baguette siirtyi Eurocup Formula Renault -sarjaan sijoittuen sarjan kahdeksanneksi. Samana vuonna hän kilpaili Ranskan Formula Renault 2.0 -sarjassa sijoittuen sarjan 11:nneksi. Vuonna 2006 Baguette jatkoi Eurocup -sarjassa saavuttaen yhden voiton ja viisi palkintosijaa sijoittuen sarjan loppupisteissä neljänneksi. Vuonna 2007 Baguette siirtyi Formula Renault 3.5 -sarjaan sijoittuen sarjan 17:nneksi. Vuonna 2008 hän jatkoi sarjassa voittaen yhden kilpailun ja sijoittuen sarjan seitsemänneksi. Samana vuonna hän kilpaili muutamia kilpailuja FIA GT Championship-, Superleague Formula- ja Belgian Touring Car -sarjoissa. Vuonna 2009 Baguette onnistui voittamaan Formula Renault 3.5 -sarjan mestaruuden ja pääsi vuoden lopussa testaamaan Renault’n F1-autoa nuorten kuljettajien testeissä.


title: Bertrand Baguette

text: Vuonna 2010 Baguette siirtyi IndyCar-sarjaan sijoittuen sarjan 22:nneksi. Vuonna 2011 hän ajoi vain Indy 500 -kilpailun sijoittuen kilpailussa seitsemänneksi. Samana vuonna hän ajoi GT1 World Championship -sarjassa muutamia kilpailuja. Vuonna 2012 Baguette osallistui Le Mansin 24 tunnin ajoon. Vuonna 2013 Baguette siirtyi FIA World Endurance Championship -sarjaan, jossa hän voitti LMP2-luokan mestaruuden yhdessä Martin Plowmanin ja Ricardo Gonzálezin kanssa. Samana vuonna he olivat luokkansa parhaita Le Mansin 24 tunnin kilpailussa. Vuonna 2014 Baguette siirtyi Japaniin kilpailemaan Super GT -sarjassa.


title: Gimmelin diskografia

text: Tämä artikkeli on suomalaisen popyhtye Gimmelin diskografiasta.


title: Gimmelin diskografia

text: "Popstars" -televisio-ohjelmassa kasattu yhtye ehti julkaista kolme studioalbumia ennen hajoamistaan vuonna 2004. Yhtyeen esikoisalbumi "Lentoon" nousi vuoden 2002 myydyimmäksi albumiksi, vaikka se julkaistiin vasta marraskuussa.


title: Saksan hullu vuosi

text: Saksan hullu vuosi viittaa ”Euroopan hulluna vuotena” tunnetun vallankumousvuoden 1848 tapahtumiin Saksan alueella. Vallankumous puhkesi useissa Saksan alueen valtioissa maaliskuussa 1848, minkä mukaan käytetään myös nimeä maaliskuun vallankumous. Vallankumoukselliset vaativat liberaaleja poliittisia uudistuksia, mutta monet heistä kannattivat samalla myös saksalaista nationalismia ja vaativat Saksan yhdistymistä. Vallankumousvuoden aikana Frankfurtin kansalliskokous yritti perustaa Saksan liittovaltion, mutta se ei lopulta toteutunut. Vallankumousliikehdintää ilmeni Saksan alueella vielä vuonna 1849. Pääasiassa vallankumoukselliset eivät saavuttaneet tavoitteitaan, mutta esimerkiksi Preussissa vallankumous johti kuitenkin parlamentin perustamiseen ja perustuslailliseen hallintoon siirtymiseen.


title: Saksan hullu vuosi

text: Vallankumousten puhkeamista edelsi koko 1840-luvun ajan voimistunut poliittinen kuohunta eri puolilla Eurooppaa, joka varsinkin Saksassa sai vallankumouksellisen nationalismin muodon. Leivän hinnan nousu ja nälänhätä aiheuttivat vuonna 1847 myös sosiaalisia levottomuuksia ja niin sanotun ”perunakapinan” Berliinissä. Vuoden 1847 onnistunut sato päätti elintarvikepulan, mutta sitä seurasi taloudellinen laskusuhdanne ja kriisiaika. Kaupungeissa oleskeli paljon työttömiä ja monet aiemmin menestyneet käsityöläiset ja kisällit olivat menettäneet toimeentulonsa, mikä lisäsi tyytymättömyyttä.


title: Saksan hullu vuosi

text: Saksan valtioissa vallitsevaa poliittista järjestelmää vastustanut oppositio jakautui 1840-luvun aikana maltillisempiin liberaaleihin ja radikaalimpiin demokraatteihin, minkä lisäksi liberaalien sisällä oli erilaisia keskustalaisia ja oikeistolaisia suuntauksia. Liberaalit eivät hyväksyneet absolutismia, mutta useimmat heistä kannattivat perustuslaillista monarkiaa ja olivat valmiita osallistumaan monarkioiden hallituksiin uudistusten aikaansaamiseksi. Demokraatit kannattivat kansansuvereniteettia, vaativat poliittisten vapauksien ohella sosiaalisia uudistuksia ja suhtautuivat myönteisesti ajatukseen vallankumouksesta. Varsinkin uudistusmielisten meneminen mukaan Badenin hallitukseen vuonna 1846 jakoi liberaalit ja demokraatit kahteen leiriin.


title: Saksan hullu vuosi

text: Vuonna 1847 Preussin kuningas Fredrik Vilhelm IV taipui perustamaan valtakuntaansa ensimmäisen kansanedustuslaitoksen eli Preussin maapäivät (), joka oli Preussin eri maakuntia edustanut kaksikamarinen elin. Maapäivien koollekutsumisen synnyttämä poliittinen aktivoituminen innosti myös muiden saksalaisvaltioiden liberaaleja, jotka alkoivat järjestää suuria kokoontumisia. Helmikuussa 1847 annetun säädöksen mukaan Preussin kahdeksan provinssin säätyjen edustajat voisivat kokoontua kuninkaan kutsusta keskustelemaan laki- ja budjettiesityksistä. Maapäivät oli tarkoitettu vain neuvoa-antavaksi elimeksi ilman todellisia valtaoikeuksia tai säännöllistä kokoontumista. Kuninkaan tavoitteena oli käyttää niitä lähinnä liberaalien lojaaliuden varmistamiseen ilman todellisia myönnytyksiä. Perustuslaillista hallintoa tavoitelleet Preussin liberaalit olivat tämän vuoksi jo etukäteen tyytymättömiä maapäiviin, mutta päättivät pyrkiä käyttämään niitä hyväkseen Ranskan vuoden 1789 säätyvaltiopäivien tavoin.


title: Saksan hullu vuosi

text: Maapäivät kokoontuivat 11. huhtikuuta. Pian ilmeni, että kuningas ei ollut halukas antamaan valtakunnalleen perustuslakia eivätkä edustajat olleet halukkaita hyväksymään itsevaltiuden jatkumista. Fredrik Vilhelm IV hajotti maapäivät ja niiden toiminta päättyi 26. kesäkuuta. Vaikka kruunun edustajat sivuuttivat kokonaan liberaalien edustajien maapäivillä tekemät anomukset perustuslaillisista uudistuksista, Saksan lehdistö antoi niille paljon näkyvyyttä ja lisäsi siten liberaalin opposition näkyvyyttä ja uskottavuutta.


title: Saksan hullu vuosi

text: Ranskassa helmikuussa 1848 tapahtunut helmikuun vallankumous ja kuningas Ludvig Filipin syrjäyttäminen sysäsivät tapahtumat liikkeelle myös Saksassa. Koska Saksa oli jakaantunut kymmeniin pikkuvaltioihin, joista useimpia hallitsivat melko heikot ruhtinaat, vallankumous eteni pääosin sarjana paikallisia ja suhteellisen väkivallattomia kansannousuja. Enimmäkseen kapinaan nousivat kaupunkilaiset, mutta Badenissa, Pohjois-Württembergissä, Baijerissa ja Hessenissä nousi myös merkittäviä talonpoikien kapinoita.


title: Saksan hullu vuosi

text: Offenburgissa lähellä Mannheimia Badenissa kokoontui 27. helmikuuta suuri kansankokous, jossa esitettiin niin sanotut maaliskuun vaatimukset: yhteissaksalainen parlamentti, perustuslaki, lehdistönvapaus, valamiesoikeudenkäyntien käyttöönotto ja kansalaisten aseistaminen. Mielenosoituksia alkoi esiintyä Saksan eri valtioissa 1. maaliskuuta alkaen ja pian kaikki hallitsijat joutuivat myöntymään ainakin joihinkin uudistuksiin. Vallankumous lähti samanaikaisesti liikkeelle myös Itävallassa ja muualla Habsburgien valtakunnassa. Heidelbergissa 5. maaliskuuta kokoontuneet eri länsi- ja eteläsaksalaiset liberaalit päättivät kutsua Frankfurt am Mainiin yleissaksalaisen kokouksen, johon osallistuisivat kaikkien Saksan alueen valtioiden maapäivien edustajat. Saksaa yhdisti tuolloin vain löyhä Saksan liitto sekä 1834 perustettu tulliliitto eli zollverein. Jo neljä päivää Heidelbergin kokouksen jälkeen Frankfurtissa kokoontunut Saksan liiton edustajakokous julisti musta-puna-keltaisen trikolorin Saksan kansalliseksi tunnukseksi.


title: Saksan hullu vuosi

text: Offenburgin kokouksen maaliskuun vaatimukset muutettiin eri valtioissa paikallisiksi vaatimuksiksi, joita tuettiin samanaikaisesti katumielenosoituksilla, adresseilla sekä lehdistön ja liberaalien poliitikkojen agitoinnilla. Nähtyään miten helposti vallankumous oli kukistanut Ludvig Filipin Ranskassa ja Metternichin Itävallassa, Saksan alueen ruhtinaat kiiruhtivat tekemään myönnytyksiä liberaaleille säilyttääkseen valtansa vallankumouksen keskellä. Monissa valtioissa toteutettiin perustuslaillisia uudistuksia kansalaisoikeuksien turvaamiseksi ja tunnettuja liberaaleja nimitettiin ministereiksi. Vaikka maaliskuun vallankumous nostikin liberaalin porvariston mukaan hallituksiin useissa Saksan valtioissa, vanhaa järjestelmää edustanut virkakoneisto ja armeija säilyivät pitkälti koskemattomina. Vallankumousliikehdintää johtanut liberaali porvaristo pelkäsi työväestön sosiaalisia levottomuuksia ja oli siksi halukas kompromisseihin vanhojen vallanpitäjien kanssa. Liberaalit pyrkivät alusta alkaen rajoittamaan vallankumouksellista liikehdintää ja säilyttämään instituutioiden laillisen jatkuvuuden uudistusten toteuttamisessa. Siinä missä esimerkiksi Ranskassa tapahtumat alkoivat helmikuun vallankumouksen jälkeen edetä sosiaalisen vallankumouksen suuntaan, Saksassa pääsuuntaukseksi muodostui keväällä 1848 Saksan yhdistymisen tavoittelu.


title: Saksan hullu vuosi

text:
Ranskan tapahtumien seurauksena kuningas Fredrik Vilhelm IV yritti vielä uudelleen turvautua maapäiviin. Hän määräsi 6. maaliskuuta, että vastaisuudessa maapäivät voisivat kokoontua säännöllisesti ja ilmoitti 14. maaliskuuta kutsuvansa ne uudelleen koolle huhtikuun lopussa. Tämä ei kuitenkaan enää riittänyt vallankumouksen torjumiseen. Useimmista Saksan pikkuruhtinasta poiketen Fredrik Vilhelm ei luvannut aluksi suurempia uudistuksia.
Kun tieto vallankumouksellisten menestyksestä Wienissä levisi Preussiin, Berliinissä puhkesi mielenosoituksia kaupunkilinnan edustalla. Kuningas ilmoitti maaliskuun 18. päivän aamuna suostuvansa joihinkin uudistuksiin, mutta samana päivänä puhkesi vakavia katutaisteluja linnan edustalle kertyneiden mielenosoittajien ja sotilaiden välillä. Vastakkain oli nelisentuhatta kapinallista ja 14 000 sotilasta. Kuusitoista tuntia kestäneessä yhteenotossa sai surmansa 230–300 kapinallista ja 24 sotilasta. Vaikka sotilaat saivatkin vallattua pääosan kapinallisten barrikadeista, heidän voimansa ei näyttänyt riittävän kansannousun kukistamiseen. Kuningas Fredrik Vilhelm esitti seuraavana päivänä vetoomuksen ”rakkaille berliiniläisilleen” ja ilmoitti vetävänsä kaikki sotajoukot pois pääkaupungista, mikäli taistelut lopetettaisiin. Hän päätti myös kunnioittaa kaatuneiden katutaistelijoiden muistoa. Järjestystä ylläpitämään perustettaisiin kansalaiskaarti. Lepytelläkseen berliiniläisiä Fredrik Vilhelm ratsasti 21. maaliskuuta pitkin kaupungin katuja Saksan trikolorilipun kanssa, ja ilmaisi siten symbolisen tukensa Saksan yhtenäisyysvaatimukselle. Kuningas joutui myös nimittämään 29. maaliskuuta uuden hallituksen, jonka johtaviksi hahmoiksi tulivat reininmaalaiset liberaalit Ludolf Camphausen ja David Hansemann.


title: Saksan hullu vuosi

text: Luvattujen maapäivien kokoontumispäivä aikaistettiin huhtikuun 2. päivään. Maapäivät olivat koolla kahdeksan päivää ja hyväksyivät vaalilain uuden perustuslakia säätävän kansalliskokouksen valitsemista varten. Tässä vaiheessa myös maapäivien porvaristo alkoi huolestua kansanjoukkojen levottomuuksista, mikä enteili käännettä vallankumouksellisessa kehityksessä. Myöhemmin Berliinissä sattui 14. kesäkuuta välikohtaus, jossa joukko työläisiä valtasi Zeughausin eli kaupungin keskustassa sijaitsevan suuren asevaraston aseistaakseen kansalaisia, sillä työläisiä ei kelpuutettu porvarien hallitsemaan kansalaiskaartiin. Tapahtuman aikana nostettiin esiin vallankumouksellisia tunnuksia ja vaadittiin tasavallan perustamista. Sotilaat valtasivat asevaraston takaisin vielä samana iltana. Tapaus kiristi tilannetta Berliinissä ja sai hallituksen sijoittamaan lisää joukkoja pääkaupunkiin.


title: Saksan hullu vuosi

text: Preussin kansalliskokouksen vaalit pidettiin toukokuun alussa viikon kuluttua Frankfurtin kansalliskokouksen vaaleista, ja myös vaalitulokset olivat lähellä toisiaan. Berliinin kansalliskokous aloitti toimintansa 22. toukokuuta. Kuninkaan pettymykseksi se ei hyväksynyt sille tarjottua perustuslakiesitystä vaan laati oman vaihtoehtoisen esityksensä (nk. "Charte Waldeck"). Kansalliskokous myös omaksui oma-aloitteisesti väliaikaisen parlamentin roolin ja pyrki kontrolloimaan hallitusta. Kansalliskokouksen asema vahvistui, kun Camphausen erosi kesäkuussa ja uuteen hallitukseen tuli ministereiksi useita kokouksen edustajia. Uudeksi pääministeriksi tuli Rudolf von Auerswald.


title: Saksan hullu vuosi

text: Kuningas Fredrik Vilhelm ei missään vaiheessa aidosti omaksunut liberaalia ohjelmaa. Hänen maaliskuussa 1848 tekemänsä myönnytykset olivat hänelle vain taktinen vetäytyminen, ja hän alkoi pian vahvistaa uudelleen valtaansa yhdessä vanhoillisten neuvonantajiensa muodostaman "kamarillan" tuella. Schweidnitzissa 31. heinäkuuta tapahtuneen sotilaiden ja kansalaiskaartilaisten pienen yhteenoton jälkeen kansalliskokous hyväksyi 9. elokuuta päätöksen, jossa vaadittiin vastavallankumouksellisten upseerien eroa armeijasta. Auerswaldin hallitus ei suostunut tähän, mutta kansalliskokouksen uudistettua päätöksensä kansalaismielipiteen tukemana hallitus erosi 10. syyskuuta. Seuraavaksi pääministeriksi tuli kenraali Ernst von Pfuel, joka yritti löytää yhteisymmärryksen kansalliskokouksen kanssa. Kuningas ja hänen kamarillansa päättivät kuitenkin tämän välikohtauksen jälkeen hankkiutua kansalliskokouksesta kokonaan eroon.


title: Saksan hullu vuosi

text: Käänne vanhoillisuuteen tapahtui syksyllä. Kuningas nimitti 2. marraskuuta pääministeriksi ratsuväenkenraali Friedrich Wilhelm von Brandenburgin. Kuninkaan pyynnöstä pääministeri Brandenburg määräsi 9. marraskuuta kansalliskokouksen keskeyttämään istuntokautensa ja ilmoitti että se saisi myöhemmin kokoontua Brandenburgissa, jossa sitä voisi helpommin kontrolloida. Kokousedustajat kieltäytyivät hajaantumasta, jolloin Brandenburg julisti poikkeustilan ja määräsi sotilaat estämään edustajien kokoontumiset. Kenraali Friedrich von Wrangelin joukot miehittivät Berliinin 10. marraskuuta, mutta hän pyrki välttämään verenvuodatusta ja julisti piiritystilan. Kansalliskokous hyväksyi viimeisessä istunnossaan 15. marraskuuta päätöslauselman, jossa pyydettiin kansalaisia ryhtymään veronmaksulakkoon solidaarisuuden ilmauksena, mutta harva ryhtyi siihen. Jonkinlaista kansalaisten passiivista vastarintaa ilmeni muissa kaupungeissa, mutta ei Berliinissä. Kansalliskokous sai kokoontua vielä uudelleen Brandenburgissa 27. marraskuuta, mutta se määrättiin kokonaan hajotettavaksi 5. joulukuuta. Samana päivänä kuningas Fredrik Vilhelm saneli oman vanhoillisen perustuslakinsa, jonka mukaan esimerkiksi vaaleissa äänioikeutetut jaettaisiin kolmeen luokkaan. Perustuslaki oli ovelasti muunneltu versio kansalliskokouksen lakiesityksestä, ja se hajotti opposition, sillä osa oli valmis tarttumaan mahdollisuuksiin, joita yleensä jonkinlainen perustuslaki tarjosi. Laki takasi monenlaisia liberaaleja kansalaisvapauksia, mutta antoi samalla kuninkaalle mahdollisuuden ohittaa ne julistamalla poikkeustilan.


title: Saksan hullu vuosi

text: Hajottaessaan kansalliskokouksen ja antaessaan oman perustuslakinsa Fredrik Vilhelm toteutti käytännössä menestyksekkään vallankaappauksen. Askel askeleelta hän palautti kuninkaan valtaoikeudet, joista oli keväällä joutunut perääntymään. Fredrik Vilhelmin kamarillan keskeisiin henkilöihin kuuluneet veljekset Ernst Ludwig ja Leopold von Gerlach perustivat samoihin aikoihin kuninkaan vallan suojelemiseksi konservatiivisen puolueen. Vuonna 1849 järjestettiin parlamenttivaalit uuden vaalilain mukaan, joka takasi laajasta äänioikeudesta huolimatta varakkaiden äänille suuremman painoarvon. Uusi parlamentti hyväksyi jälkikäteen kuninkaan joulukuussa 1848 antaman perustuslain.


title: Saksan hullu vuosi

text: Ranskan vaikutuspiirissä sijainnut Badenin suurherttuakunta oli maatalousvaltaista aluetta, jossa oli vähän teollisuutta ja pieni kaupunkiväestö. Edistyksellisen hallituksen hallitsema Baden oli jo ennen vallankumousvuotta Saksan liberaalien esikuva. Johann Bekkin johtama hallitus hyväksyi edellämainitun Offenburgin kokouksen esittämät maaliskuun vaatimukset vain kolmen päivän kuluttua niiden esittämisestä. Bekkin hallitus suhtautui myönteisesti ja toiveikkaasti Frankfurtin kansalliskokouksen työhön, mutta Badenin liberaaleista erkaantuneet radikaalit demokraatit olivat tyytymättömiä. Kun esiparlamentti ei hyväksynyt radikaalien ohjelmaa, Friedrich Heckerin johtamat radikaalit yrittivät 12. huhtikuuta pienellä joukolla aseellista kapinaa Konstanzissa, mutta kärsivät pian tappion lähellä Kandernia. Ja kun Frankfurtin parlamentti myöntyi hyväksymään Malmön aselevon, Gustav Struve yritti uudistaa aseellisen kansannousun 21. syyskuuta, vielä huonommalla menestyksellä. Hecker pakeni ulkomaille, Struve vangittiin. Vähäisestä menestyksestään huolimatta nämä tapahtumat heikensivät Bekkin hallituksen arvovaltaa, mikä johti kolmanteen, suurempaan kapinayritykseen seuraavana vuonna.


title: Saksan hullu vuosi

text: Saksin kuningaskunta oli Saksan teollistuneinta ja kaupungistuneinta aluetta, jossa osanotto vallankumoustapahtumiin kasvoi hyvin suureksi, erityisesti maan länsi- ja keskiosissa. Vallankumousliikehdinnän keskus oli Leipzigissa ja rauhanomaista muutosta kannattaneiden liberaalien tärkeimmäksi johtohenkilöksi kohosi Robert Blum. Saksiin nimitettiin uusi, maltillisen liberaali hallitus. Valittaessa Saksin edustajia Frankfurtin kansalliskokoukseen toukokuussa 1848 demokraatit saivat lähes kaikki paikat, ja he saivat enemmistön myös joulukuussa valituille Saksin maapäiville.


title: Saksan hullu vuosi

text: Baijerin kuningaskunnassa kansalaisten tyytymättömyyttä oli aiheuttanut varsinkin kuningas Ludvig I:n suhde tanssijatar Lola Monteziin, jonka menoihin kuninkaan sanottiin tuhlailevan suuria summia rahaa. Maaliskuun vallankumous käynnistyi Baijerissa väkivallattomana liikehdintänä, jossa kuninkaalle esitettiin erilaisia uudistusvaatimuksia. Maaliskuun 3. päivänä Ludvigille esitettiin tuhansien Münchenin asukkaiden laatima vaatimuslista. Kolme päivää myöhemmin epäsuosittu Ludvig I luopui kruunusta poikansa Maksimilian II:n hyväksi. Baijerissa oli jo entuudestaan ollut vuodesta 1818 säätyvaltiopäivät, joten edustuslaitosta ei tarvinnut erikseen perustaa. Kesän 1848 aikana valtiopäivät hyväksyivät monia uudistuksia, kuten maanomistuksen vapauttamisen, lehdistönvapauden, äänioikeuden laajentamisen ja ministerivastuuperiaatteen toteuttamisen. Marraskuun 1848 vaaleissa liberaalit ja radikaalit saivat enemmistön.


title: Saksan hullu vuosi

text: Kansalaisliikehdintä käynnistyi uudestaan, kun Baijerin ylähuone hylkäsi alahuoneessa hyväksytyn lain kansalaisten perusoikeuksista. Maaliskuussa 1849 kuningas Maksimilian keskeytti valtiopäivien toiminnan kahdeksi kuukaudeksi ja nimitti Ludwig von der Pfordtenin johtaman konservatiivisen hallituksen. Kuningas ilmoitti 23. huhtikuuta, että hän ei tunnustaisi perusoikeuksia eikä Frankfurtin parlamentin hyväksymää Saksan perustuslakia. Baijerilaisten mielipiteet jakautuivat kahtia asian suhteen, mutta kuningasta vastaan suunnattu aseellinen kapinointi puhkesi ainoastaan Pfalzissa. Maksimilian pyysi Preussilta sotilaallista tukea kapinan kukistamiseen ja hajotti valtiopäivät, joihin valittiin heinäkuun 1849 vaaleissa maltillisempi edustajakunta. Monet vuoden 1848 uudistukset jäivät kuitenkin pysyviksi.


title: Saksan hullu vuosi

text: Württembergin kuningas Vilhelm I yritti aluksi vastata maaliskuun 1848 kansalaisliikehdintään nimittämällä uuden konservatiiveista muodostuneen hallituksen, mutta pian hänen oli pakko korvata se Friedrich Römerin johtamalla liberaalihallituksella. Toukokuussa valittiin uudet maapäivät. Römerin hallitus tuki Frankfurtin parlamentin työtä yhtenäisen Saksan perustamiseksi aina sen loppuun saakka. Württembergistä kansalliskokoukseen valitut edustajat olivat pääosin kokouksen vasenta laitaa edustaneita tasavaltalaisia. Juuri Römerin hallitus määräsi lopulta 18. kesäkuuta Württembergin armeijan hajottamaan Frankfurtin kansalliskokouksesta jäljelle jääneen tynkäparlamentin, joka oli paennut kuningaskunnan pääkaupunkiin Stuttgartiin. Sen jälkeen Württembergille valittiin oma perustuslakia säätävä kansalliskokous, jonka vaaleissa Römerin hallitus ei saanut enemmistöä ja erosi. Lopulta kuningas Vilhelm nimitti uuden konservatiivihallituksen, joka hajotti radikaalien hallitseman perustuslaillisen kokouksen ja palautti vuoden 1819 vanhoillisen perustuslain voimaan.


title: Saksan hullu vuosi

text: Preussin ja Tanskan välille syttyi 23. maaliskuuta sota, kun Schleswigin ja Holsteinin herttuakunnat ilmoittivat eronneensa Tanskasta ja hakivat tukea Preussilta. Elokuussa Preussi ja Tanska solmivat Malmössä aselevon Ison-Britannian ja Venäjän painostuksesta. Monet Saksan nationalistit vastustivat aselepoa. Sota jatkui vielä kaksi vuotta.


title: Saksan hullu vuosi

text: Frankfurtiin kokoontui edellämainitun Heidelbergin kokouksen kutsusta 31. maaliskuuta niin sanottu esiparlamentti ("Vorparlament"), jonka tarkoituksena oli valmistella varsinaisen Saksan kansalliskokouksen järjestämistä. Frankfurtin Paavalinkirkossa kokoontuneessa esiparlamentissa oli 574 edustajaa, jotka eivät kuitenkaan edustaneet tasaisesti kaikkia Saksan valtioita. Pääosa oli Reininmaalta tai Preussin länsiosasta, kun taas Itä-Preussista ja Pommerista oli vain muutamia ja Itävallasta vain kaksi. Esiparlamentti työskenteli 3. huhtikuuta asti. Pääosa sen edustajista kannatti Saksan liittovaltion perustamista, joka olisi keisarin hallitsema parlamentaarinen perustuslaillinen monarkia. Esiparlamentti päätti, että toukokuun alussa pidettäisiin Saksan alueella kansalliskokouksen vaalit, joissa miehillä olisi yleinen äänioikeus. Tosin ”epäitsenäisiksi” katsotut yhteiskuntaryhmät voitiin jättää ilman äänioikeutta. Useimmissa valtioissa vaali oli epäsuora, mutta muutamat maat järjestivät suoran vaalin.


title: Saksan hullu vuosi

text: Eri maiden viranomaiset eivät estäneet vaalien järjestämistä, joten niiden osanotto muodostui suureksi. Kansalliskokoukseen valittiin paljon älymystön ja virkamieskunnan edustajia, ja suurten professorien määrän vuoksi sitä kutsuttiin myös ”professoriparlamentiksi”. Maanomistajien ja käsityöläisten edustajia valittiin vain vähän, ja varsinaisia työläisiä ei lainkaan. Edustajia oli kaikkiaan noin 600, joista noin 200 oli Preussista ja 120 Itävallasta. Itävallalle osoitetuista paikoista 48 jäi täyttämättä, koska tšekit ja sloveenit eivät halunneet osallistua saksalaiseen kansalliskokoukseen.


title: Saksan hullu vuosi

text: Kansalliskokous kokoontui ensimmäiseen istuntoonsa Paavalinkirkkoon 18. toukokuuta. Siellä hahmottui pian puoluejako. Konservatiivit ja liberaalit halusivat Preussin tai Itävallan johtamaa monarkkista Saksaa, radikaalit ja demokraatit Saksan tasavaltaa. Edustajia kuitenkin yhdisti näkemys Saksan yhdistämisen tarpeellisuudesta, sillä sen arveltiin edistävän taloudellista kehitystä, vahvistavan Saksan asemaa maailmanvaltana sekä olevan edellytys kansalaisoikeuksien turvaamiselle kaikkialla Saksassa. Vaikka ”Frankfurtin parlamentissa” käydyt keskustelut herättivät suurta mielenkiintoa, vähitellen alkoi tulla selväksi, että sillä ei ollut mitään todellista valtaa, elleivät Saksan ruhtinaat vapaaehtoisesti haluaisi noudattaa sen tekemiä päätöksiä. Pitkiksi venyneiden keskustelujen vuoksi kansalliskokous ei työskennellyt kovinkaan tehokkaasti, mutta 28. kesäkuuta se asetti nimellisen keskushallituksen Saksalle. Valtionhoitajaksi nimettiin radikaalien vastustuksesta huolimatta Itävallan arkkiherttua Juhana. Kevään 1848 vallankumoukseen osallistuneet kansanjoukot ja radikaalit alkoivat vähitellen tajuta, etteivät kansalliskokousta hallinneet liberaalit olleet kiinnostuneita toteuttamaan sosiaalisia uudistuksia, jolloin heidän kunnioituksensa kansalliskokousta kohtaan aleni huomattavasti.


title: Saksan hullu vuosi

text: Saksan nationalistien oli vaikea hyväksyä Malmön aselepoa, jonka Preussi teki sodassa Tanskaa vastaan 26. elokuuta, sillä se näytti johtavan Schleswigin ja Holsteinin jäämiseen Tanskalle. Monet loukkaantuivat siitä, että Preussi näin ikään kuin luovutti Saksaan kuuluvia alueita konsultoimatta Frankfurtin kansalliskokousta ja sen asettamaa hallitusta. Frankfurtin kansalliskokous otti Malmön aseleposopimuksen käsiteltäväkseen ja hylkäsi sen 8. syyskuuta, mutta tekikin toisessa äänestyksessä 16. syyskuuta niukalla enemmistöllä päinvastaisen päätöksen. Demokraatteja ärsytti tämä kansalliskokouksen heikkouden osoitus Preussin edessä. Malmön sopimuksen vastustus synnytti syyskuussa eri puolilla Saksaa demokraattien johtaman kansanjoukkojen liikehdinnän, johon yhdistyivät pian myös vaatimukset sosiaalisista uudistuksista. Demokraatit ja tasavaltalaiset päättivät yrittää Frankfurtissa uutta vallankumousta. Aseeton väkijoukko pyrki 18. syyskuuta väkisin sisälle Paavalinkirkkoon, jolloin Mainzin liittolinnakkeesta kutsutut preussilaiset ja itävaltalaiset hyökkäsivät sen kimppuun. Tämän jälkeen noin tuhat kapinallista valtasi asevaraston ja otti haltuunsa Frankfurtin vanhankaupungin. Lopulta Frankfurtin kansannousu murskattiin verisesti. Wienissä lokakuussa puhjenneeseen kansannousuun osallistunut Frankfurtin kansalliskokouksen radikaalisiiven johtaja ja varapuhemies Robert Blum puolestaan vangittiin ja teloitettiin 9. marraskuuta parlamentaarisesta koskemattomuudestaan huolimatta, mikä herätti suuttumusta. Kansalliskokous menetti tämän ja yleisen vastavallankumouksellisen reaktion seurauksena suuren osan arvovallastaan.


title: Saksan hullu vuosi

text: Frankfurtin kansalliskokouksessa vallitsi epäselvyyttä siitä, mitkä alueet tulisivat kuulumaan tulevaan Saksan valtakuntaan. August Heinrich Hoffmann von Fallerslebenin vuonna 1841 sanoittama "Deutschlandlied" tosin luetteli joukon Saksan luonnollisina rajoina toimivia jokia, mutta varsinkin Itävallan kuulumisesta Saksaan oli erimielisyyttä. Monet saksalaiset nationalistit eivät halunneet Habsburgien valtakunnan ei-saksalaisia osia omaan valtioonsa. Suursaksalaiset ("Grossdeutsche") vaativat, että varsinaisen Itävallan olisi kuitenkin kuuluttava Saksaan, kun taas ”piensaksalaiset” ("Kleindeutsche") olivat valmiita jättämään sen kokonaan ulkopuolelle. Itävallan liittämistä Saksaan toivoivat varsinkin katoliset ja eteläsaksalaisten valtioiden edustajat, jotka toivoivat siitä vastapainoa protestanttien ja Preussin ylivallalle. Toiveet suursaksalaisen vaihtoehdon toteutumista vaikuttivat realistisilta keväällä 1848, jolloin Habsburgien valtakunta näytti olevan hajoamassa sisäisiin vallankumousliikkeisiinsä. Syksyllä tilanne näytti kuitenkin jo toisenlaiselta.


title: Saksan hullu vuosi

text: Kansalliskokous sai neuvoteltua kompromissin, joka ilmeni 26. lokakuuta hyväksytyssä päätöslauselmassa. Sen mukaan mukaan Itävallan saksankieliset osat kelpuutettaisiin mukaan Saksan liittovaltioon, mikäli Itävallan keisarin suhde muihin Habsburgien alueisiin muutettaisiin samalla pelkäksi personaaliunioniksi. Keisari Frans Joosef ja hänen hallituksensa eivät olleet valmiita suostumaan tähän ehtoon, jolloin suunnitelma romuttui. Jäljelle jäi vaihtoehto, jossa Preussista tulisi Saksan johtava valtio. Varmimmaksi vakuudeksi Itävallan hallitus sääti 4. maaliskuuta 1849 Itävallalle uuden perustuslain, joka sinetöi Habsburgien valtakunnan jakamattomuuden: se liitettäisiin Saksaan joko sellaisenaan tai ei lainkaan. Frankfurtissa Itävallan pääministeri Felix Schwarzenbergin vastaehdotuksen koko Habsburgien valtakunnan liittämisestä Saksaan nähtiin johtavan pikemminkin jonkinlaisen Suur-Itävallan kuin Suur-Saksan muodostamiseen. Tällöin pääosa kansalliskokouksen suursaksalaisista kääntyi pettyneinä tukemaan piensaksalaista vaihtoehtoa. He olivat nyt valmiita hyväksymään preussilaisen hallitsijan sillä ehdolla, että tämän valtaoikeuksia rajattaisiin. Varsinkin demokraateille kansalaisoikeuksien turvaaminen uudessa valtiossa oli tärkeämpää kuin valtakunnan rajat.


title: Saksan hullu vuosi

text: Itävallan ohella Frankfurtin kansalliskokouksessa oli erimielisyyttä myös Puolan asemasta. Aiemmin Saksan liberaalit olivat arvostelleet Puolan jakoja ja kannattaneet Puolan valtion uudelleenperustamista. Heinäkuussä 1848 kansalliskokouksessa käydyssä kiistassa enemmistö edustajista asettui kuitenkin vastustamaan ajatusta, että Puolalle aiemmin kuulunut ja Preussiin liitetty Posenin alue erottaisiin Saksasta. Posenin puolalainen väestö oli tähän pettynyt.


title: Saksan hullu vuosi

text: Frankfurtin parlamentti sai viimein 28. maaliskuuta 1849 hyväksyttyä Saksalle perustuslain, jonka mukaan Itävalta jäisi Saksan ulkopuolelle. Kokous päätti äänestystuloksen 267–263 jälkeen tarjota Preussin kuningas Fredrik Vilhelm IV:lle Saksan keisarin kruunua. Fredrik Vilhelm kuitenkin ilmoitti 28. huhtikuuta 1849 kieltäytyvänsä tarjouksesta, sillä siihen suostuminen olisi edellyttänyt liikaa myönnytyksiä liberaaleille, ja sitä paitsi useimpien muiden Saksan valtioiden hallitsijat vastustivat ajatusta Preussin johtamasta liittovaltiosta. Frankfurtin parlamentti siirtyi vielä jatkamaan toimintaansa Stuttgartiin, jossa Württembergin armeija kuitenkin lopulta hajotti sen kesäkuussa 1849.


title: Saksan hullu vuosi

text: Radikaalit yrittivät vielä keväällä ja kesällä 1849 nostattaa uudelleen kansannousuja eri puolilla Saksaa. Alemmat kansankerrokset eivät kuitenkaan enää liittyneet mukaan, joten vuoden 1849 vallankumousyritykset Saksassa jäivät pienten älymystöpiirien, opiskelijoiden ja ammattivallankumouksellisten hankkeiksi, jotka kaikki epäonnistuivat.


title: Saksan hullu vuosi

text: Saksin pääkaupungissa Dresdenissä oli ollut melko hiljaista maaliskuun 1848 vallankumouksen aikana, mutta seuraavan vuoden aikana kaupungissa toimineet radikaalien demokraattien ryhmät aktivoituvat. Vuoden 1849 alussa demokraattien johtoryhmä alkoi valmistautua uuteen vallankumoukseen. Hankkeen suunnittelua johtivat valtiopäivämies Samuel Erdmann Tzschirner sekä lehtimiehet Ludwig Wittig ja August Röckel. He toimivat lisäksi yhteistyössä Saksan demokraattien johtajiin kuuluneen Karl D’Esterin, venäläisen vallankumouksellisen Mihail Bakuninin sekä puolalaisten ja tšekkiläisten vallankumouksellisten kanssa. Yllykkeenä vallankumouksen aloittamiselle toimi Saksin kuningas Fredrik August II:n 28. huhtikuuta 1849 antama määräys hajottaa radikaalien tasavaltalaisten hallitsema Saksin maapäivien alahuone, joka oli tukenut Frankfurtin kansalliskokouksessa hyväksyttyä Saksan perustuslakia. Demokraatit halusivat varmistaa kyseisen perustuslain voimaantulon Saksissa.


title: Saksan hullu vuosi

text: Friedrich Ferdinand von Beustin johtama Saksin hallitus oli jo ennen kapinan alkamista ehtinyt esittää 3. toukokuuta Preussille pyynnön lähettää apujoukkoja vallankumouksellisen tilanteen hallintaan, sillä Preussin hallitus oli hieman aiemmin luvannut tarjota apuaan kaikille Saksan valtioille tällaisessa tilanteessa. Kapina puhkesi samana iltapäivänä Dresdenissä, kun väkijoukko yritti vallata asevarikon saadakseen aseita kaupungin puolustamiseen preussilaisia joukkoja vastaan, ja sotilaat avasivat tulen siviilejä kohti. Kapinalliset ottivat nopeasti haluunsa Dresdenin kadut ja Tzschirnerin johtama komitea ryhtyi valmistelemaan kaupungin puolustusta. Seuraavana päivänä kuningas ja Saksin hallitus pakenivat Königsteinin linnoitukseen. Dresdenissä koolla olleet maapäivien edustajat valitsivat kolmihenkisen väliaikaisen hallituksen, johon kuuluivat Tzschirner, Otto Heubner ja Karl Gotthelf Todt, mutta se ei juuri saanut tukea muualla Saksissa. Dresdenin sotilaskuvernöörin kanssa neuvotellun vuorokauden mittaisen aselevon kuluttua umpeen taistelut kaupungin hallinnasta alkoivat 5. toukokuuta kolmentuhannen huonosti aseistetun kapinallisen sekä viisituhatta miestä käsittäneiden preussilaisten ja saksilaisten joukkojen välillä. Kapinalliset luovuttivat aamulla 9. toukokuuta ja vetäytyivät Freibergin kautta Erzgebirgen suuntaan. Katutaisteluissa kuoli noin 250 henkeä.


title: Saksan hullu vuosi

text: Dresdenin vallankumousyritys muistetaan monista siihen osallistuneista tunnetuista kulttuurihenkilöistä, joihin kuuluivat muun muassa säveltäjä Richard Wagner, arkkitehti Gottfried Semper ja oopperalaulaja Wilhelmine Schröder-Devrient.


title: Saksan hullu vuosi

text: Badenissa demokraattien johtajaksi oli vuoden 1849 alkuun mennessä kohonnut Lorenzo Brentano, joka onnistui luomaan demokraateille laajan organisaation paikallisten kerhojen kautta ja rapauttamaan Bekkin hallituksen auktoriteetin. Kun Badenin valtiopäivät eivät hyväksyneet demokraattien esitystä perustuslakia säätävän kansalliskokouksen valinnasta yleisillä vaaleilla, demokraattien edustajat marssivat ulos valtiopäiviltä ja kutsuivat toukokuussa 1849 suuren kansankokouksen Offenburgiin. Samaan aikaan Rastattin liittolinnoituksesta alkanut sotilaskapina levisi koko Badeniin, jolloin suurherttua Leopold pakeni maasta ja pyysi sekä Preussin kuningasta että Frankfurtin kansalliskokousta lähettämään joukkoja kapinan kukistamiseksi.


title: Saksan hullu vuosi

text: Brentanon johtama hallitus järjesti kesäkuun alussa kansalliskokouksen vaalit, mutta pidättäytyi julistamasta Badenia tasavallaksi toivoen siten voivansa välttää ulkovaltojen intervention. Badeniin virtasi nyt kumouksellisia eri puolilta Saksaa. Kapinalliset onnistuivat kokoamaan erilaisista vapaaehtoisjoukoista yhteensä 25 000 miestä, ja kapina-armeijan komentajaksi ryhtyi puolalainen kenraali Ludwik Mierosławski. Kapinalliset jäivät kuitenkin auttamatta alakynteen, kun Preussi lähetti heitä vastaan 70 000 miestä, jotka ylittivät Reinin saapuen Badeniin 20. kesäkuuta. Vastarinta päättyi kun preussilaiset valtasivat Rastattin 23. heinäkuuta. Preussilaiset pitivät sen jälkeen 14 000 vangittua kapinallista vankeina maan rauhoittamisen ajan. Kapinan jälkiselvittelyissä 51 ihmistä tuomittiin kuolemaan ja 846 pitkiin vankeusrangaistuksiin. Noin 80 000 vallankumouksen tukijaa lähti vapaaehtoisesti maasta. Ennen poistumistaan preussilaiset joukot järjestivät uusiksi Badenin armeijan.


title: Saksan hullu vuosi

text: Toukokuussa 1849, pian Frankfurtin kansalliskokouksen perustuslain kuoppaamisen jälkeen, Preussin hallitus esitteli oman suunnitelmansa Saksan liittovaltion luomiseksi Saksan valtioiden vapaaehtoisella yhteistyöllä konservatiivisessa hengessä. Suunnitelma sai osan entisistä kansalliskokouksen edustajista tuekseen. Tämä Erfurtin liittona tunnettu hanke kaatui syksyllä 1850 Itävallan vastustukseen ja Preussin johdon vähentyneeseen mielenkiintoon seisoa sen takana. Preussi ja Itävalta sopivat lopulta Saksan liiton toiminnan elvyttämisestä.


title: Saksan hullu vuosi

text: Saksa yhdistyi lopulta vuonna 1871 Preussin kansleri Otto von Bismarckin johdolla, täysin toisenlaisessa hengessä kuin liberaalit olivat vuonna 1848 kaavailleet.


title: Teijon kansallispuisto

text: Teijon kansallispuisto on 1. tammikuuta 2015 perustettu kansallispuisto Varsinais-Suomen maakunnassa, Teijolla Salossa entisen Perniön kunnan alueella. Kansallispuiston pinta-ala on noin 34 neliökilometriä. Kansallispuisto perustetiin Varsinaissuomalaisessa kulttuurimaisemassa säilyneen salomaaluonnon eliöstön, geologisten ominaispiirteiden ja maiseman sekä siihen kuuluvan kulttuuriperinnön suojelemiseksi ja hoitamiseksi sekä yleistä virkistys- ja retkeilykäyttöä ja luonnonharrastusta varten.


title: Teijon kansallispuisto

text: Puiston ytimen muodostavat 2 300 hehtaarin laajuinen Teijon retkeilyalue ja siihen liittyvät Hamarijärven ja Punassuon suojelualueet. Puistoon sisältyy myös arvokasta kulttuuriperintöä kuten historiallinen Kirjakkalan ruukki.


title: Teijon kansallispuisto

text: Valtioneuvosto hyväksyi 5. kesäkuuta 2014 lakiesityksen antamisen eduskunnalle ja ehdotetti kansallispuistolain tulevan voimaan mahdollisimman pian sen käsittelyn ja hyväksymisen jälkeen. Asia lähetettiin ympäristövaliokuntaan, jonka kansallispuistoa puoltava mietintö valmistui 7. marraskuuta 2014. Laki kansallispuistosta hyväksyttiin 19. joulukuuta 2014 ja voimaan sen tuli 1. tammikuuta 2015.


title: Teijon kansallispuisto

text: Teijon kansallispuiston nähtävyyksiin lukeutuvat Jeturkastin muinaisranta sekä Punassuo.


title: Teijon kansallispuisto

text: Teijon kansallispuistossa on reittejä noin 50 km.


title: Teijon kansallispuisto

text: Alueen pisimmän rengasreitin, Sahajärven kierroksen voi aloittaa Laviakallion tai Nenustannumen pysäköintialueilta. Reitin pituus on 8,8 kilometriä ja se on keskivaativa. Sahajärven kierroksella on kaksi vaijerilossia, joiden avulla pääsee Sahajärven halki. Vaijerilossien välissä on Kalasuntin saari, jossa on myös laavu.


title: Teijon kansallispuisto

text: 5,5 kilometrin pituisen Matildanjärven kierroksen voi aloittaa Matildanjärven luontokeskukselta tai Kariholman pysäköintialueelta. Reitin varrella on viisi taukopaikkaa; Kavanderinlahti, Roosinniemi, Välioja, Vilsbäck sekä Kariholma. Reitti kulkee osin tietä Matildedalin kylässä ja osuus Kariholman keittokatoksen ja pysäköintipaikan välillä on esteetön.


title: Teijon kansallispuisto

text: Jeturkastin kierros on helppo 4,6 kilometrin pituinen retkeilyreitti. Reitin voi aloittaa Matildanjärven luontokeskukselta, Jeturkastin tai Kariholman pysäköintialueilta. Reitin varrella on Jeturkastin muinaisranta ja Kariholman keittokatos.


title: Teijon kansallispuisto

text: Onnelannumen kierros on 3,9 kilometiä pitkä reitti, jonka voi aloittaa Kirjakkalan pysäköintialueelta. Reitin varrella on Onnelannummen leirintäalue sekä Hamarijärven tulentekopaikka.


title: Teijon kansallispuisto

text: Nenustan kierros on 3,6 kilometrin kahdeksikon muotoinen rengasreitti. Sen voi aloittaa Nenustannummen pytsäköintialueelta. Reitin varrella on Nenustan tulentekopaikka kahdeksikon risteyksessä.


title: Teijon kansallispuisto

text: Teijon kansallispuiston ainoa luontopolku on 1,3 kilometrin pituinen Totin luontopolku, jonne voi lähteä Sahajärven pysäköintipaikalta.


title: Teijon kansallispuisto

text: Teijon luontokeskus-Laviakallio reitin pituus on 7,6 kilometriä. Se toimii yhtenä Teijon kansallispuiston eteläisten ja pohjoisten reittien yhdistäjänä. Reitin varrella on 5 taukopaikkaa; Kavanderinlahti, Roosinniemi, Välioja, Endal sekä Kalasuntti. Reitin varrelle osuu myös Kalasuntin vaijerilossit.


title: Teijon kansallispuisto

text: Teijon luontokeskus-Punassuo-Nenustannummi reitin pituus on vajaa 10 kilometriä. Reitin luontokeskuksen päässä on neljä taukopaikkaa; Kavanderinlahti, Roosinniemi, Välioja sekä Teerisaari. Matildanjärven ja Punassuon välinen osuus kuljetaan tietä pitkin. Kyseistä osuutta ei ole viitoitettu tai merkitty maastoon. Kartta voi olla reitillä tarpeen.


title: Teijon kansallispuisto

text: Opastusta saa Teijon luontokeskukselta. Opastustaulut sijaitsevat pysäköintialueilla Matildanjärvellä (luontokeskus), Mikkossuolla, Miilunummella, Punassuolla, Piikanummella, Nenustannummella, Laviakalliolla sekä Kirjakkalassa.


title: Teijon kansallispuisto

text: Yöpyminen onnistuu teltassa, joka on Teijon kansallispuistossa sallittua kaikkialla, mutta suositeltua vain taukopaikoilla. Vuokratuvat sijaitsevat luontotuvan lähistöllä ja Kirjakkalassa. Lisäksi Matildassa on hotelleja.


title: Teijon kansallispuisto

text: Teijon kansallispuiston opastuskeskuksena toimii Teijon luontokeskus. Luontokeskukseen tutustuminen on maksutonta ja tiloissa toimii myös kahvio ja pieni käsikirjasto. Luontokeskukselta vuokrataan mm. veneitä, kanootteja sekä muita välineitä. Luontokeskusesta saa myös avaimet vuokra kotaan ja saunaan. Luontokeskuksen pihapiirissä on myös tulentekopaikka, vesipiste sekä asuntoauto/vaunu alue.


title: Alexandre Martin

text: Alexandre Martin (27. huhtikuuta 1815 Bury – 28. toukokuuta 1895 Mello) oli ranskalainen mekaanikko, joka nimitettiin vuoden 1848 helmikuun vallankumouksen jälkeen ensimmäisenä ja tuolloin ainoana työväenluokan edustajana Ranskan hallitukseen. Hänet tunnettiin nimellä Albert l’Ouvrier, ”työläis-Albert”, missä muodossa hänen nimensä esiintyi jopa virallisissa asiakirjoissa.


title: Alexandre Martin

text: Martin oli alkujaan talonpoikaisesta perheestä, mutta muutti Pariisiin työskennelläkseen setänsä koneliikkeessä. Myöhemmin hän työskenteli nappitehtaassa. Hän kuului 1830-luvulta alkaen poliittisiin salaseuroihin. Hänet vangittiin lyhyesti vuonna 1841. Hän liittyi kristillistä sosialismia kannattaneeseen liikkeeseen, perusti vuonna 1840 tovereidensa kanssa "L’Atelier" (”Työpaja”) -nimiseen työväenlehden ja kohosi 1846 Nouvelles Saisons (”Uudet vuodenajat”) -nimisen salaseuran johtoon. Helmikuun vallankumouksen jälkeen Martin kutsuttiin 24. helmikuuta Louis Blancin suosituksesta Ranskan väliaikaisen hallituksen sihteeriksi, tarkoituksena varmistaa työläisten tuki uudelle hallitukselle. Blanc ja Martin muodostivat hallituksen radikaaleimman vasemmiston. He molemmat toivoivat uuden hallinnon toteuttavan merkittäviä sosiaalisia uudistuksia ja työskentelivät Luxembourgin komissiona tunnetussa työntekijöiden ja työnantajien yhteisessä komiteassa, joka pyrki löytämään ratkaisuja työolojen parantamiseksi. Martin valittiin huhtikuussa perustuslakia säätävään kansalliskokoukseen. Kun Blanc ja Martin pudotettiin toukokuussa uudelleenvalitusta hallituksesta, Martin asettui johtamaan työläisten kansannousua, jonka yhteydessä vihainen väkijoukko tunkeutui 15. toukokuuta kansalliskokouksen tiloihin. Hänet vangittiin Pariisin kaupungintalolla.


title: Alexandre Martin

text: Martinia syytettiin valtiopetoksesta ja vuonna 1849 pidetyssä oikeudenkäynnissä hän ei puolustanut itseään. Hänet tuomittiin karkotukseen Belle-Îlen saarelle, josta hänet neljä vuotta myöhemmin siirrettiin vankilaan Toursiin. Hän sai armahduksen vuonna 1859 ja työskenteli sen jälkeen kaasulaitoksen työntekijänä. Vuoden 1870 sodan aikana kansallisen puolustuksen hallitus nimitti Martinin "Commission des Barricades" -nimisen komitean jäseneksi. Hän oli ehdolla kansalliskokoukseen vuonna 1871 ja senaattiin vuonna 1879, mutta ei tullut valituksi.


title: Aug. Lipsanen

text: Aug. Lipsanen Oy oli porilainen tukkukauppa ja vaatevalmistaja. Se toimi vuodesta 1910 vuoteen 1988, jolloin se myytiin Tukolle. Kahvipaahtimonsa Lipsanen oli myynyt Tukolle jo 1983. Lipsasen perheen jäsenet kuitenkin jatkoivat vaatetehtaan parissa Lipsanen Oy Mimikan nimellä.. Nyt Mimika on sijoitusyhtiö ja selvitystilassa.


title: Aug. Lipsanen

text: August Lipsanen (1876–1948) perusti sotaväestä vapauduttuaan tukku- ja vähittäiskaupan Poriin 1910, aluksi yhdessä kauppias Antti Kierin kanssa, joka kuitenkin luopui osuudestaan jo parin vuoden kuluttua. Lipsanen alkoi kulkea ostamassa viljaa ja muuta myytävää erityisesti Pietarista. Parhaimmillaan Pietarista tuli Poriin kolme junanvaunullista jauhoja. Vuonna 1926 Lipsanen osti porilaisen Gustaf Efraim Rambergin kauppahuoneen ja sulautti sen omaansa. Suomen suurimpien yksityisten tukkuliikkeiden joukkoon kasvanut yritys muutettiin osakeyhtiöksi 1938, jolloin sillä oli 125 työntekijää. August Lipsasen kuoltua 1948 johto siirtyi hänen pojalleen Erkille.


title: Aug. Lipsanen

text: Lipsasen liiketoimiin kuului 1930-luvulla myös kahvin paahtaminen, autojen huolto ja bensiinin tuonti. Vaatetustehdas alkoi kehittyä 1930-luvun puolivälissä perustetusta kangasosastosta ja ompelimosta, jossa ennen sotia työskenteli 25 naista ompelemassa miesten paitoja, esiliinoja ja työvaatteita. Sotien jälkeen alettiin valmistaa patjoja ja sängynpeittoja ja vähitellen miesten, naisten ja lasten ulkoiluvaatteita, puseroita ja housuja Aloy-tuotemerkillä. 1960-luvulla laajennettiin naisten muotivaatteisiin ja parisataa henkeä työllistänyt yritys muutti Satakunnan Teollisuustaloon uusien samalla konekantansa.


title: Aug. Lipsanen

text: Aloyn ohella Lipsasen vaatemerkkejä olivat Mimika ja Game. Mallistoja suunnittelivat Marjaana Ryselin, Liisa Satomaa, Marja Eskola, Jukka Rintala ja Pirkko Hartiala.


title: Aug. Lipsanen

text: Vuonna 1988 Lipsasen kauppahuone sulautui Tukoon, jota August Lipsanen oli ollut mukana perustamassa. Vaateteollisuutta jatkettiin kuitenkin suvun voimin. Lipsanen Oy Mimika osti kaarinalaisen Master-Coatin. Ompelutyö alettiin teettää Virossa ja Venäjällä, mutta leikkaus ja viimeistely jäi Suomeen. Noin kolmannes 1990-luvun tuotannosta meni vientiin muihin Pohjoismaihin ja Länsi-Eurooppaan. Master-Coat sai Kirsti Raekallion suunnittelemalla mallistolla vuoden 1996 Kultainen vaatepuu -palkinnon. Muita 1990-luvun suunnittelijoita Lipsasen vaatteille olivat Marjatta Luostarinen ja Anne Paronen.


title: Friedrich Wilhelm von Brandenburg

text: Friedrich Wilhelm von Brandenburg (24. tammikuuta 1792 Berliini – 6. marraskuuta 1850 Berliini) oli preussilainen kreivi ja kenraali, joka toimi Preussin pääministerinä vuosina 1848–1850, kun kuningas Fredrik Vilhelm IV halusi käynnistää vanhoillisen vastareaktion kevään 1848 vallankumouksen jälkeen.


title: Friedrich Wilhelm von Brandenburg

text: Brandenburg oli kuningas Fredrik Vilhelm II:n poika tämän morganaattisesta avioliitosta kreivitär Sophie von Dönhoffin kanssa. Hän kunnostautui sotilaana vuoden 1813 sodassa Napoleonia vastaan. Hänet ylennettiin 1839 komentajakenraaliksi ja 1848 ratsuväenkenraaliksi. Fredrik Vilhelm nimitti kenraali Brandenburgin Preussin pääministeriksi 2. marraskuuta 1848 ja hän muodosti niin sanotun Brandenburgin–Manteuffelin hallituksen. Brandenburg hajotti kansalliskokouksen sekä allekirjoitti kuninkaan 5. joulukuuta saneleman uuden perustuslain. Brandenburg kieltäytyi hyväksymästä Frankfurtin kansalliskokouksen säätämää Saksan perustuslakia. Syksyllä 1850 hän neuvotteli Preussin edustajana Venäjän keisari Nikolai I:n kanssa Varsovassa, kun sota näytti uhkaavaan Preussin ja Itävallan välillä. Sota vältettiin, mutta hintana oli niin sanotun Olmützin sopimuksen hyväksyminen. Brandenburg sairastui ja kuoli vain muutamaa päivää Varsovasta paluunsa jälkeen. Legendan mukaan hänen kuolinsyynään olisi ollut järkytys Preussin kärsimästä nöyryytyksestä.


title: Ukrainan rajavartiolaitos

text: Ukrainan rajavartiolaitos () on Ukrainan rajavalvonnasta vastaava viranomainen. Se valvoo Ukrainan rajojen loukkaamattomuutta ja maan etuja sen merialueella sijaitsevalla yksinomaisella talousvyöhykkeellä (EEZ). Ukrainan rajavartiolaitoksen keskushallinto sijaitsee Kiovassa.


title: Ukrainan rajavartiolaitos

text: Ukrainan rajavartiosto valvoo yhteensä 6 993,0 kilometrin mittaista valtionrajaa. Tästä maarajaa on 5 638 ja merirajaa 1 355 kilometriä. Merirajasta Mustallamerellä on 1056,5, Asovanmerellä 249,5 ja Kertšin salmessa 49 kilometrin osuus. Rajavalvontaa varten Ukrainan rajavartiolaitoksella on toimipisteitä maahan johtavien kansainvälisten maanteiden, rautateiden, lentokenttien ja satamien yhteydessä. Venäjän federaation keväällä 2014 suorittaman Krimin miehityksen johdosta niemimaan pohjoispuolelle on perustettu tilapäisiä raja-asemia.


title: Tunteisiin

text: ”Tunteisiin” on Anna Hanskin kappale hänen yhdeksänneltä studioalbumiltaan, "Minä tahdon sinut". Kappale tuli suurelle yleisölle tutuksi "Salatut elämät" -draamasarjan tunnuskappaleena. Kappaleen on levyttänyt alun perin ruotsalainen laulaja-lauluntekijä Åsa Schmalenbach vuonna 1998 julkaistulle "Ögonblick"-albumilleen. Schmalenbach on tehnyt kappaleen yhdessä Jörgen Ringqvistin kanssa ja suomenkieliset sanat siihen on tehnyt Jiri Nikkinen.


title: Tunteisiin

text: Huhtikuussa 1999 kappale julkaistiin singlenä ja se nousi radioiden kuudenneksi soitetuimmaksi kappaleeksi sekä Rumba-lehdessä vuosina 1992–2007 julkaistulla levymyynnin ja radiosoiton yhdeksi hittilistaksi yhdistäneellä Top 50 Hitit -listalla 24:nneksi.


title: Tunteisiin

text: Kappaleesta oman versionsa on levyttänyt myös Jore Marjaranta.


title: Rafa Silva

text: Rafael Alexandre Fernandes Ferreira Silva, tunnetaan nimellä Rafa Silva tai Rafa (s. 17. toukokuuta 1993 Vila Franca de Xira, Portugali), on portugalilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitalinkki. Hän edustaa Portugalin pääsarjassa pelaavaa Bragaa.


title: Rafa Silva

text: Silvan ammattilaisuran ensimmäinen seura oli Feirense, jossa hän pelasi 40 Portugalin toiseksi korkeimman sarjatason ottelua kaudella 2012–2013. Kesällä 2013 Silva siirtyi Portugalin pääsarjassa pelaavaan Bragaan.


title: Rafa Silva

text: Silva on pelannut Portugalin maajoukkueessa vuodesta 2014 lähtien. Hän oli mukana MM-kilpailuissa 2014 ja EM-kilpailuissa 2016.


title: Taylor Pyatt

text: Taylor Pyatt (s. 19. elokuuta 1981 Thunder Bay, Ontario, Kanada) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkohyökkääjä.


title: Taylor Pyatt

text: Pyatt pelasi kolme kautta OHL:ssä Sudbury Wolvesissa. Toisella kaudellaan hän teki 68 ottelussa 75 pistettä, jonka jälkeen hänet varattiin NHL:ään New York Islanders kahdeksantena pelaajana. Hän kuitenkin pelasi OHL:ssä vielä yhden kauden, jolloin hän pelasi 68 ottelua ja teki 98 pistettä. Hänet valittiin myös OHL:n tähdistökentälliseen.


title: Taylor Pyatt

text: Kauden 2001-2002 Pyatt pelasi ensimmäisen kerran Islandersin harjoitusleirillä, jossa oli ainoa pelaaja, jolla ei ollut aiempaa NHL -kokemusta. Hän teki ensimmäisen NHL-maalinsa 27. marraskuuta 2000 Tampa Bay Lightningia vastaan. Pyatt teki tulokaskaudellaan 18 pistettä 78 pelissä. aikana Pyatt vaihdettiin Buffalo Sabresiin Tim Conollyn kanssa. Tilalle Sabres antoi Frank J. Selke -trophy -voittaja Mike Pecan.


title: Taylor Pyatt

text: NHL:n työsulkukaudella 2004-2005 Pyatt edusti Allsvenskanissa pelannutta Hammarbyssä.


title: Taylor Pyatt

text: Kauden jälkeen 16. heinäkuuta 2006 Buffalo kauppasi Pyattin Vancouver Canucksiin neljännen kierroksen varausvuoroon (myöhemmin Buffalo kauppasi varausvuoron eteenpäin Calgary Flamesiin). Pyatt pelasi Vancouverissa ykköskentässä Henrik ja Daniel Sedinin kanssa. Hän teki 23 maalia ja 37 pistettä.


title: Taylor Pyatt

text: Kaudella 2007-2008 Pyatt sai 13. tammikuuta 2008 St. Louis Bluesia vastaan pelatussa ottelussa Eric Brewerin mailan naamaansa. Hänelle laitettiin tämän seurauksena 25 tikkiä. Lopun Vancouverissa pelaamansa ajan Pyatt käytti kokonaamamaskia. Huolimatta siitä, että hänet otettiin pois Sedinien kentällisestä, hän onnistui tekemään uransa piste-ennätyksen 37 sekä tekemään uuden syöttöennätyksen 21 avustetulla maalilla. Seuraavalla kaudella 2008-2009 Pyatt oli kahdeksan ottelun ajan sivussa 17. joulukuuta 2008 tulleen jalkavamman vuoksi. Pavol Demitran loukkaannuttua pudotuspelien aikana, Pyatt teki paluun kokoonpanoon 5. toukokuuta kolmannessa toisen kierroksen ottelussa Chicago Blackhawksia vastaan. Canucksin tiputtua toisen kierroksen jälkeen, Pyatt joutui kesäkaudella polvileikkaukseen.


title: Taylor Pyatt

text: Pyatt ei saanut tehtyä jatkosopimusta Vancouverin kanssa ja siirtyi vapaiden pelaajien markkinoille Heinäkuun ensimmäisenä päivänä. Kaksi kuukautta myöhemmin Phoenix Coyotes poimi Pyattin 600 tuhannen dollarin ja vuoden pituisella sopimuksella. Ensimmäisellä Coyotes -kaudellaan Pyatt loukkaantui harjoitusleirin aikana ja oli sivussa ensimmäiset viisi runkosarjaottelua. Kuukausi myöhemmin Pyatt pelasi pikkuveljeänsä Tom Pyattia vastaan ensimmäisen kerran. 23. joulukuuta Coyotes pelasi viimeisen pelinsä ennen joulutaukoa Anaheim Ducksia vastaan. Pyatt teki ottelun toisen maalin, joka oli hänen uransa 200. piste. Kauden lopulla Pyatt teki Gordie Howe -hattutempun Colorado Avalanchea vastaan tekemällä maalin, syöttämällä ja tappelemalla saman ottelun aikana. Coyotes voitti Coloradon 6-2 ja varmisti pudotuspelipaikan ensimmäisen kerran seitsemään vuoteen. Pyatt teki runkosarjassa 12 maalia ja 23 pistettä pelaamissaan 74 pelissä. Pudotuspeleissä hän teki maalin ja syötti yhden. Coyotes tippui ensimmäisellä kierroksella Detroit Red Wingsiä vastaan seitsemässä ottelussa.


title: Taylor Pyatt

text: 21. kesäkuuta 2010 Pyatt teki kahden vuoden mittaisen ja kahden miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Toisella Coyotes -kaudellaan Pyatt onnistui tekemään maaleja useammin kuin ensimmäisellä kaudellaan. 20. joulukuuta 2010 Pittsburgh Penguinsille kärsityssä 6-1 -tappio-ottelussa Pyatt kärsi Pittsburghin Deryk Engellandin kanssa käydyn tappelun seurauksena ylävartalovamman, joka pakotti Coyotesin laittamaan hänet loukkaantuneiden listalle. Neljän sivussa ollun ottelun jälkeen Pyatt palasi Coyotesin kokoonpanoon uudenvuodenpäivän ottelussa St. Louis Bluesia vastaan.


title: Taylor Pyatt

text: 3. heinäkuuta 2012 Pyatt teki New York Rangersin kanssa kaksivuotisen sopimuksen, josta sai 3.1 miljoonaa dollaria.


title: Taylor Pyatt

text: 2. tammikuuta 2014 Pittsburgh Penguins poimi Pyattin waiver -listalta. Ensimmäisen maalinsa Pittsburghissa Pyatt teki 15. tammikuuta Washington Capitalsia vastaan. Loppukauden aikana hän teki vielä kolme maalia. Hän ei pelannut pudotuspeleissä.


title: Taylor Pyatt

text: 24. heinäkuuta 2014 NHL-seurojen osoittaman kiinnostuksen oltua pientä, Pyatt siirtyi vapaana agenttina yhden vuoden mittaisella sopimuksella sveitsiläiseen NLA-joukkue Genève-Servette HC:hen.


title: Taylor Pyatt

text: Taylor Pyattin isä on entinen NHL-pelaaja Nelson Pyatt. Taylorin kolme vuotta nuorempi veli Tom Pyatt on myös jääkiekkoilija.


title: Iprindoli

text: Iprindoli on masennuslääke, jota käytettiin erityyppisien masennustilojen hoidossa: myöskin psykoottisiin masennustiloihin ja kaksisuuntaisen mielialahäiriön depressiojaksojen hoitoon. Se kuuluu trisyklisiin masennuslääkkeisiin. Lääkkeen alalaji on syklo-oktaindolit. Lääkemarkkinoilla tuotteen ainoa Suomessa tunnettu myyntinimi oli "Prindol". Suomessa sitä valmisti lääketehdas Leiras amerikkalaisen Wyethin myöntämällä lisenssillä. Prindol mainittiin imipramiinia vastaavasti vaikuttavana lääkeaineena, mutta lievemmin sivuvaikutuksin.


title: Iprindoli

text: Lääkettä annosteltiin 30 mg vahvuisena tablettina. Normaali enimmäiskäyttöannos vuorokaudessa saattoi olla 3x 2 tablettia, mikä tekee 180 mg/vrk. Tavallisemmin saatettiin tyytyä pienempään 3x 1 tabletin annosteluun vuorokaudessa, mikä tekee päiväannokseksi 90 mg/vrk.


title: Iprindoli

text: Tämän lääkeaineen vasta-aiheet ja sivuvaikutukset olivat trisyklisille masennuslääkkeille tyypilliset. Kahden viikon vähimmäistä varoaikaa tuli noudattaa, mikäli esimerkiksi siirryttiin MAO:n estäjästä trisykliseen masennuslääkkeeseen. Vasta-aiheina mainitaan: virtsaumpi, glaukooma ja eturauhasen liikakasvu. Raskauden alkukuukausina ei lääkkeen käyttöä suositeltu.


title: Iprindoli

text: Sivuvaikutukset olivat olleet atropiinin tyyppisiä eli antikolinergisia: lähinnä näköhäiriöitä ja suun sekä limakalvojen alueen kuivamista. Mahdollisesti vapinaa, urtikariaa, ödeemaa.