title: Jonna Purojärvi

text: Purojärven johtamana Piraattipuolue sai ensimmäiset kuntavaltuutettunsa 2017 kuntavaaleissa. Purojärvi valittiin Jyväskylän varavaltuutetuksi 155 äänellä ja toimii Jyväskylän tarkastuslautakunnan varsinaisena jäsenenä valtuustokaudella 2017 - 2021.


title: Aleksi Mainio

text: Aleksi Yrjänä Mainio (s. 1979) on suomalainen filosofian tohtori ja poliittisen historiantutkija. Hän asuu Helsingissä ja osaksi Brysselissä.


title: Aleksi Mainio

text: Mainio väitteli tohtoriksi vuonna 2015 Helsingin yliopistossa, väitöskirja käsitteli valkoisten venäläisten emigranttien aseellisten ryhmien toimintaa Suomesta käsin Neuvostoliittoa vastaan 1918–1939. Maino tutkii nykyisin Helsingin Sanomien kylmän sodan aikaista poliittista historiaa.


title: Rajko Mitić

text: Rajko Mitić (6. marraskuuta 1922 Dolac, Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta – 27. maaliskuuta 2008 Belgrad, Serbia) oli Jugoslaviaa edustanut jalkapalloilija, jalkapallovalmentaja ja olympiamitalisti.


title: Rajko Mitić

text: Belgradin Punaisen tähden seuralegenda Mitić saavutti pelaajana Jugoslavian jalkapallomaajoukkueessa olympiahopeaa Lontoossa 1948 ja Helsingissä 1952. Hän valmensi muun muassa Jugoslavian EM-hopealle Italiassa 1968.


title: Iivari Honkola

text:
Iivari Gabriel Honkola (19. kesäkuuta 1898 Kuortane – 25. joulukuuta 1970) oli suomalainen taidemaalari, -graafikko ja kuvanveistäjä. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä ja herastuomari Juho Honkola ja äitinsä Valpori kuuluivat talonpoikaissukuun.
Honkola eli lähes koko elämänsä Kuortaneella ja hän tallensi kuviinsa kuortanelaisen kyläyhteisön häviämässä olevia tapoja ja kansanperinnettä. Tummalla huumorilla höystetyt, naivistisetkin maalaukset olivat häntä omimmillaan. Hänen maalauksensa olivat värikkäitä ja erityisesti sommittelu herätti huomiota.


title: Iivari Honkola

text: Hän aloitti taideopiskelun 27-vuotiaana Werner Åströmin yksityisoppilaana vuonna 1925. Hän täydensi opintojaan Helsingin taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1925–30 ja debytoi taiteilijana ensimmäisellä näyttelyllään Helsingissä 1928. Opintomatkoja hän teki Leningradiin sekä Tukholmaan. Suomen Taiteilijaseuran jäsen hänestä tuli vuonna 1931. Honkola avioitui vuonna 1946 Kiihtelysvaaralta kotoisin olleen Jenny Eliina Raassinan kanssa. Elantonsa hän hankki toimimalla myös oppikoulun opettajana vuosina 1947–67.


title: Tomislav Crnković

text: Tomislav Crnković (17. kesäkuuta 1929 Kotor, Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta – 17. tammikuuta 2009 Zagreb, Kroatia) oli Jugoslaviaa edustanut jalkapalloilija ja olympiamitalisti.


title: Tomislav Crnković

text: Pääasiassa Dinamo Zagrebia seuratasolla edustanut Crnković saavutti pelaajana Jugoslavian jalkapallomaajoukkueessa olympiahopeaa Helsingissä 1952. Hän edusti maata myös kahdessa MM-turnauksessa.


title: Bambis Kinder

text: Bambis Kinder: Eine Familie im Walde (saks. ”Bambin lapset: Perhe metsän siimeksessä”) on Felix Saltenin kirjoittama eläinaiheinen romaani vuodelta 1939. Romaani julkaistiin ensin muokattuna englanninkielisenä käännöksenä Yhdysvalloissa, ja saksankielinen alkuteos ilmestyi Sveitsissä vasta seuraavana vuonna 1940, koska Salten oli menettänyt itävaltalaisen kustantajansa ja joutunut pakenemaan kotimaastaan.


title: Bambis Kinder

text: "Bambis Kinder" on jatkoa menestysteokselle "", joka oli ilmestynyt 16 vuotta aikaisemmin. Romaanin päähenkilöitä ovat metsäkauris Bambin jälkeläiset, vasat Geno ja Gurri, jotka kasvavat äitinsä Falinen hoivissa ja isänsä Bambin valvonnassa ja oppivat tuntemaan metsän ihanuudet ja vaarat. Tarina kattaa runsaan vuoden ajan, ja siinä seurataan paitsi Genon ja Gurrin seikkailuja myös sopua ja riitaa Rolla-tädin ja tämän lasten Boson ja Lanan kanssa, muiden metsän eläinten kohtaloita ja vuodenaikojen vaihtelua. Tarinoiden kertominen on keskeinen oppimiskeino, sillä romaanin metsäkauriit ja muut eläimet haluavat lakkaamatta kuulla kertomuksia eri tapahtumista: siitä kuinka metsästäjä otti Gurrin kiinni ja paransi tämän haavat ja kuinka koirasusi ajoi Genoa takaa ja Bambi pelasti hänet. Erilajiset eläimet ymmärtävät toisiaan ja jopa kasvien puhetta, mutta ihmistä ne eivät ymmärrä eikä ihminen niitä. Eläimiä kuvataan antropomorfisesti, ja eläinten puheella Salten kuvaa välillä ironisesti ihmisten luonteenpiirteitä.


title: Bambis Kinder

text: Genon ja Gurrin esikuvia olivat Saltenin omat lapset Paul ja Anna-Katharina: Paulin tavoin Geno on arka ja varovainen, ja Anna-Katharinan lailla Gurri on toiveikas ja hilpeä. Romaanin metsästäjä puolestaan on Salten itse: vastuullinen ja humaani metsämies, joka hoitaa ja ruokkii eläimiä, tappaa vahinkoeläimiä ja kaataa riistaa metsästysaikana.


title: Bambis Kinder

text: "Bambis Kinder" liittyy henkilöidensä kautta kahteen muuhun Saltenin eläinromaaniin: sivuhenkilö Perri on peräisin romaanista "Die Jugend des Eichhörnchens Perri" (1938), ja Gobo ja Faline esiintyvät Saltenin romaanissa "Fünfzehn Hasen: Schicksale in Wald und Feld" (1929).


title: Bambis Kinder

text: Salten itse ei halunnut romaania "Bambis Kinder" luokiteltavan lastenkirjallisuudeksi. Romaani on väkivaltaisempi kuin edeltäjänsä; eläinten kuolemaa ja ampumista ja raatelemista selostetaan paikoin verisesti. Myös eläinten – varsinkin hirvien – lisääntymiskäyttäytymistä kuvataan, ja Gurri joutuu ”kuninkaiden” lumoihin. Saltenin vastustuksesta huolimatta yhdysvaltalainen kustantaja halusi ”pehmentää” romaania lapsilukijoille soveliaaksi, eikä englanninkielinen käännös "Bambi’s Children" täysin vastaa saksankielistä alkuteosta. Ruotsinkielinen käännös "Bambis barn" vuodelta 1977 on voimakkaasti lyhennetty. Saksankielistä tekstiä ei ole jaettu lukuihin, mutta teksti jakaantuu 22 jaksoon; englanninkielisessä käännöksessä on 30 numeroitua lukua mutta ruotsinkielisessä vain 14. — Ranskankielinen käännös "Les enfants de Bambi" julkaistiin Sveitsissä vuonna 1944. Unkarin kielelle romaani on käännetty peräti kolme kertaa, vuosina 1940, 1968 ja 1992, slovakiksi kaksi kertaa, 1947 ja 1968, sekä espanjaksi 1943, portugaliksi 1945, hollanniksi 1950 ja suomeksi 2016.


title: Bambis Kinder

text: Vaikka The Walt Disney Company ei tehnyt "Bambin" jatko-osasta elokuvaa, siitä julkaistiin sarjakuvasovitus vuonna 1943.


title: Bambis Kinder

text: Useita Saltenin eläinromaaneja on pidetty allegorioina: niissä kuvataan epäsuorasti aikansa maailmantapahtumia, muun muassa Itä-Euroopan juutalaisvainoja ja ensimmäisen maailmansodan laajamittaisia verilöylyjä.


title: Keski-Euroopan kesäaika

text: Keski-Euroopan kesäaika (), UTC+2 on aikavyöhyke, joka on käytössä kesäaikana niissä maissa, jotka käyttävät Keski-Euroopan aikaa muina vuodenaikoina.


title: Branko Stanković

text: Branislav ”Branko” Stanković (31. lokakuuta 1921 Sarajevo, Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta – 20. helmikuuta 2002 Belgrad, Jugoslavian liittotasavalta) oli Jugoslaviaa edustanut jalkapalloilija, jalkapallovalmentaja ja olympiamitalisti.


title: Branko Stanković

text: Stanković saavutti pelaajana Jugoslavian jalkapallomaajoukkueessa olympiahopeaa Lontoossa 1948 ja Helsingissä 1952.


title: Hal Robson-Kanu

text: Thomas Henry Alex "Hal" Robson-Kanu (s. 21. toukokuuta 1989 Lontoo, Englanti) on englantilais-walesilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on vasen laitalinkki. Robson-Kanu edustaa Englannin valioliigassa pelaavaa West Bromwichia. Hän kuuluu Walesin maajoukkueeseen.


title: Hal Robson-Kanu

text: Robson-Kanu nousi Readingin alle 18-vuotiaiden joukkueesta seuran edustusmiehistöön kesällä 2007. Tammikuun 2008 lopulla hänet lainattiin loppukaudeksi Englannin Ykkösliigan Southend Unitediin, jossa hän vietti kolmen kuukauden lainajakson myös syyskaudella 2008. Liigadebyyttinsä hän teki Southendin ottelussa Leyton Orientia vastaan helmikuussa 2008. Hän pelasi Southendissa kaikkiaan 22 liigaottelua, joissa teki viisi maalia. Tammikuun 2009 lopulla hänet lainattiin kauden loppuun ulottuneella sopimuksella Swindon Towniin, jossa hän teki neljä maalia pelaamissaan 20 Ykkösliigan ottelussa.


title: Hal Robson-Kanu

text: Robson-Kanu pelasi ensimmäisen ottelunsa Readingin edustusjoukkueessa Englannin Mestaruussarjan ottelussa Nottingham Forestia vastaan elokuussa 2009. Kaikkiaan hän pelasi seurassa 173 Mestaruussarjan ottelua, joissa teki 17 maalia, ja kaksi nousukarsintaottelua. Kaudella 2012–2013 Reading pelasi Valioliigassa ja Robson-Kanu teki seitsemän maalia pelaamissaan 25 valioliigaottelussa.


title: Hal Robson-Kanu

text: Robson-Kanu siirtyi Valioliigan West Bromwich Albioniin vapaalla siirrolla kesällä 2016.


title: Hal Robson-Kanu

text: Robson-Kanu pelasi Englannin alle 19- ja 20-vuotiaiden maajoukkueissa, mutta Walesin alle 21-vuotiaiden joukkueessa. Ensimmäisen ottelunsa Walesin A-maajoukkueessa hän pelasi maaottelussa Kroatiaa vastaan toukokuussa 2010. Ensimmäisen arvokilpailujen karsintaottelunsa hän pelasi EM-karsintaottelussa Bulgariaa vastaan saman vuoden lokakuussa. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki Skotlantia vastaan maaliskuussa 2013.


title: Hal Robson-Kanu

text: Robson-Kanu pelasi ensimmäisen arvokilpailujen lopputurnauksen ottelunsa EM-kilpailuissa 2016 Slovakiaa vastaan. Hän tuli 71. minuutilla vaihdosta kentälle ja teki kymmenen minuuttia myöhemmin Walesin voittomaalin. Seuraavassa ottelussa Englantia vastaan hän nousi avauskokoonpanoon. Venäjää vastaan hän ei pelannut ja ottelussa Pohjois-Irlantia vastaan hän tuli vaihtopelaajana kentälle. Puolivälieräottelussa Belgiaa vastaan hän oli avauskokoonpanossa ja teki ratkaisevan 2–1-maalin. Hän oli avauksessa myös tappiollisessa välieräottelussa Portugalia vastaan.


title: Hal Robson-Kanu

text: Robson-Kanu on pelannut kaikkiaan 44 A-maaottelua ja tehnyt niissä viisi maalia.


title: Zlatko Čajkovski

text: Zlatko Čajkovski (24. marraskuuta 1923 Zagreb, Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta – 27. heinäkuuta 1998 München, Saksa) oli Jugoslaviaa edustanut jalkapalloilija, jalkapallovalmentaja ja olympiamitalisti.


title: Zlatko Čajkovski

text: Čajkovski saavutti Jugoslavian jalkapallomaajoukkueessa olympiahopeaa Lontoossa 1948 ja Helsingissä 1952. Hänen veljensä Željko Čajkovski oli myös jalkapalloilija ja olympiamitalisti Lontoosta. Čajkovski teki kahden vuosikymmenen mittaisen valmentajanuran, jonka aikana hän valmensi muun muassa FC Bayern Müncheniä.


title: Ermir Lenjani

text: Ermir Lenjani (s. 5. elokuuta 1989 Karaçevë, Gjilan, Jugoslavia) on albanialainen jalkapalloilija, joka pelaa Ligue 1:n Rennesissä. Vasenjalkainen Lenjani on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Ermir Lenjani

text: Sveitsiissä kasvanut Lenjani on maajoukkuetasolla edustanut vuodesta 2013 lähtien Albaniaa.


title: Aarne Kauhanen

text: Aarne (Ari) Emil Kauhanen (29. marraskuuta 1909 Helsinki – 11. lokakuuta 1949 Venezuela) oli suomalainen Etsivän Keskuspoliisin ja sen seuraajaksi perustetun Valtiollisen poliisin virkailija, jonka vastuulla 1930–1940-luvuilla oli eritysesti ulkomaalaisvalvonta. Hän toimi myös Suomen ja natsi-Saksan poliisiviranomaisten välisenä yhdysmiehenä ja oli mukana suomalaisen SS-pataljoonan värväystoiminnassa. Juutalaisvastainen Kauhanen syyllistyi jatkosodan vuosina kuulusteltavien pahoinpitelyyn ja jopa kidutukseen. Sodan jälkeen hän pakeni Etelä-Amerikkaan, jossa Kauhanen kuoli epäselvissä olosuhteissa vuonna 1949.


title: Aarne Kauhanen

text: Aarne Kauhasen vanhemmat olivat kauppias Antti Kauhanen ja Alma Sundsten. Kauhanen kävi seitsemän luokkaa Helsingin suomalaista normaalilyseota, ja jatkoi Suomen Liikemiesten Kauppaopistoon, jonka päästötodistuksen hän sai 1928. Kauhanen työskenteli aluksi konttoristina Helsingissä, kunnes siirtyi EK:n virkailijaksi 1933. Vuodesta 1938 alkaen hän toimi Valpon passi- ja ulkomaalaisosaston esittelijänä. Koodinimellä ”Kuha” tunnettu Kauhanen oli Valpon juutalaisvastaisimpia työntekijöitä. Hän teki lukuisia ilmiantoja heidän toimistaan pyrkien saamaan esimiehensä uskomaan suurimmaksi osaksi perättömiin väitteisiinsä.


title: Aarne Kauhanen

text: Talvisodan aikana hänet siirrettiin valvomaan Pohjanmaalle sijoitettuja ulkomaalaisia vapaaehtoisia. Hieman myöhemmin hänestä tuli Valpon päälliköksi maaliskuussa 1941 nimitetyn Arno Anthonin läheisin apulainen. Anthoni oli Kauhasen tavoin natsimyönteinen ja juutalaisvastainen, kuten myös heidän esimiehenään toiminut sisäministeri Toivo Horelli.


title: Aarne Kauhanen

text: Jatkosodan sytyttyä Kauhanen valvoi turvasäilöön otettuja ulkomaalaisia sekä maassa olleita pakolaisia suorittaen myös heidän kuulustelujaan. Sujuvaa saksaa puhunut Kauhanen toimi myöhemmin Valpon ja Saksan sotilastiedustelun Suomen osaston "Kriegsorganisation Finnlandin" välisenä yhteysmiehenä tehden Horellin määräyksestä useita matkoja saksalaisten miehittämiin Viroon ja Latviaan. Kauhanen osallistui myös suomalaisen SS-pataljoonan kokoamiseen vapaaehtoisia värvänneen peiteorganisaation Insinööritoimisto Rataksen toimistopäällikkönä. Kesällä 1942 Kauhanen kuului Heinrich Himmleriä isännöineeseen seurueeseen tämän Suomen vierailun aikana.


title: Aarne Kauhanen

text: Vaikka Kauhanen osallistui Horellin ja Anthonin järjestämiin saksalaispakolaisten karkotuksiin, pelasti hän keväällä 1943 itävaltalaisen kirjailijan Adolf Molnárin joutumasta Gestapon käsiin. Kauhanen oli jostain syystä ystävystynyt vasemmistolaisen Molnárin kanssa ilmeisesti suorittamiensa kuulustelujen yhteydessä. Joulukuussa 1947 Molnár puolusti Kauhasta ja Anthonia "Hufvudstadsbladetissa" julkaistussa kirjoituksessaan, mistä hän sai paljon kritiikkiä osakseen. Vuonna 1944 Kauhanen oli saattamassa 11 karkotettua Tallinnaan, jolloin erään tšekin kerrottiin kuolleen laivamatkan aikana epäselvissä olosuhteissa.


title: Aarne Kauhanen

text: Pian Moskovan välirauhan solmimisen jälkeen syyskuussa 1944 Kauhanen pakeni Ruotsiin. Valpon henkilökunnasta pakenivat samaan aikaan myös muun muassa Arno Anthoni, apulaispäällikkö Ville Pankko, ylietsivä Arvid Ojasti ja etsivä Erik Jaarma. Helmikuussa 1945 Kauhanen ilmoitti ettei valvontakomission pelossa aio enää palata Suomeen, jossa häntä syytettiin useista kuulustelujen yhteydessä tapahtuneista pahoinpitelyistä. Vuoden 1944 lopussa Puolan valtio oli ehdottanut länsiliittoutuneille Horellin, Anthonin ja Kauhasen lisäämistä sotarikollisten luetteloon, mutta Neuvostoliiton johtama valvontakomissio ei joistain syystä välittänyt pyyntöä Suomen viranomaisille, ja näin heitä ei asetettu syytteeseen sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä.


title: Aarne Kauhanen

text: Kauhanen ei saanut Ruotsista turvapaikkaa, vaan jatkoi Tukholmassa myönnetyllä pakolaispassilla Venezuelaan, jonne oli sodan päätyttyä paennut myös useita muita suomalaisia. Hänen kerrotaan hankkineen elantonsa kaupustelulla yhdessä Arvid Ojastin kanssa. Kauhanen pidätettiin Venezuelan pääkaupungissa Caracasissa toukokuussa 1947, kun Valpon kuulusteltavana Helsingissä ollut virolainen insinööri Edgar Jakapi tunnisti hänet Yhdysvaltain konsulaatin edustalla. Venezuelan viranomaiset kuulustelivat Kauhasta odottaen Suomesta lisätietoja pidetäänkö häntä sotarikollisena. Jakapi syytti Kauhasta kidutuksesta, ja kun tieto pidätyksestä kiiri Ruotsiin ilmoittautui "Expressenille" useita juutalaispakolaisia, jotka kertoivat olevansa valmiita todistamaan häntä vastaan kuulustelujen aikaisista pahoinpitelyistä ja kidutuksista. Kauhasta ei kuitenkaan luovutettu Suomeen, vaan hän kuoli epäselvissä oloissa Venezuelassa lokakuussa 1949.


title: Aarne Kauhanen

text: Toimittaja Elina Sanan vuonna 1978 saaman muistitiedon mukaan Pikmäk-niminen virolainen mies olisi ampunut Kauhasen Argentiinassa tai Uruguayssa. Kertomuksen mukaan Kauhanen kidutti Pikmäkiä Valpon kuulusteluissa, minkä tämä oli päättänyt kostaa. Voi olla myös mahdollista, että kyseessä oli juuri Kauhasen tunnistanut Jakapi.


title: Aarne Kauhanen

text: Kauhasen puoliso oli Sylvia Nyblom, jonka kanssa hän oli avioliitossa vuosina 1931–1944.


title: Sam Vokes

text: Samuel Michael ”Sam” Vokes (s. 21. lokakuuta 1989 Southampton, Englanti) on walesilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Burnleyä. Hänen pelipaikkansa on hyökkääjä.


title: Sam Vokes

text: Englantilaissyntyinen Vokes edustaa maajoukkuetasolla Walesiä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä toukokuussa 2008. Hän on pelannut syksyyn 2018 mennessä 59 maaottelua ja tehnyt niissä kymmenen maalia.


title: Jutta Rantala

text:
Jutta Rantala (s. 11. marraskuuta 1999 Köyliö) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa kaudella 2019 Naisten Liigassa pelaavaa HJK:ta.
Rantala on Euran Pallon kasvatti. Hän on edustanut liigassa aiemmin porilaista NiceFutista, Turun Palloseuraa ja FC Honkaa. Hän teki TPS:ssä 14 liigamaalia kaudella 2017 ja Hongassa kaudella 2018 kuusi maalia.


title: Jutta Rantala

text: Kaudella 2016 Rantala valittiin Naisten Liigan toukokuun pelaajaksi.


title: Jutta Rantala

text: Rantala on pelannut Suomen alle 16- ja 17-vuotiaiden maajoukkueissa.


title: Craig Pawson

text: Craig Pawson (s. 1979) on englantilainen jalkapalloerotuomari.


title: Craig Pawson

text: Vuodesta 1993 lähtien tuomarina toiminut Pawson vihelsi ensimmäisen ottelunsa Englannin Valioliigassa maaliskuussa 2013.


title: Craig Pawson

text: FIFA-tuomarien listalle Pawson on kuulunut vuodesta 2015 lähtien.


title: Ozan Tufan

text: Ozan Tufan (s. 23. maaliskuuta 1995 Orhaneli) on turkkilainen jalkapalloilija, joka edustaa Turkin Superliigassa pelaavaa Fenerbahçea. Tufan on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Ozan Tufan

text: Tufan siirtyi kasvattajaseurastaan Bursasporista Fenerbahçeen kesällä 2015, seitsemän miljoonan euron siirtosummalla.


title: Ozan Tufan

text: Tufan teki A-maajoukkuedebyyttinsä Turkin paidassa 19-vuotiaana toukokuussa 2014.


title: Orlandon yökerhoammuskelu 2016

text: Orlandon yökerhoammuskelu 2016 tapahtui Yhdysvaltain Floridan Orlandossa 12. kesäkuuta 2016, kun aseistautunut mies hyökkäsi seksuaali- ja sukupuolivähemmistöille suunnattuun orlandolaiseen Pulse-yökerhoon. Tekijän puoliautomaattikiväärillä ja käsiaseella ampumiin luoteihin kuoli 49 ihmistä, ja 53 haavoittui. Kyseessä on uhrien lukumäärällä mitattuna toiseksi suurin Yhdysvalloissa tapahtunut ammuskelu ja pahin terrori-isku Yhdysvaltain maaperällä sitten syyskuun 11. päivän iskujen.


title: Orlandon yökerhoammuskelu 2016

text: Iskun aikana tekijä vannoi uskollisuutta terroristijärjestö Isisille. Presidentti Barack Obaman mukaan isku on terrorijärjestön inspiroima mutta ei sen tekemä. Yhdysvaltain liittovaltion keskusrikospoliisin FBI:n tutkimuksen mukaan hyökkääjä ei tiennyt yökerhon olevan seksuaalivähemmistöille suunnattu, eikä poliisi tästä syystä luokitellut verilöylyä viharikokseksi.


title: Orlandon yökerhoammuskelu 2016

text: Lauantaina 11. kesäkuuta Pulse-homobaarissa vietettiin Latin Night -iltaa, jolloin paikalla oli erityisen paljon latinotaustaisia kävijöitä. Tekijä, jolla oli mukanaan puoliautomaattikivääri ja käsiase, saapui paikalle yöllä vähän ennen baarin sulkemista, noin kello 2 paikallista Yhdysvaltain itärannikon aikaa (UTC-4). Tilanne alkoi laukaustenvaihdolla lähistöllä partioineen poliisin ja hyökkääjän välillä. Hyökkääjä onnistui siirtymään sisään yökerhoon, jossa oli yli 300 ihmistä.


title: Orlandon yökerhoammuskelu 2016

text: Yökerhossa hyökkääjä alkoi ampua ihmisiä, mikä johti 49 ihmisen kuolemaan ja yli 50 ihmisen haavoittumiseen. Hän otti osan ihmisistä panttivangeiksi. Hyökkäyksen aikana hän soitti hätäkeskukseen ja ilmoitti tukevansa terrorijärjestö Isisiä. Lopulta hyökkääjä kuoli poliisin erikoisjoukkojen eli SWAT-ryhmän tekemässä rynnäkössä. Poliisi käytti rynnäkössään myös räjähteitä ja mursi seinän aseistetulla rynnäkköajoneuvolla.


title: Orlandon yökerhoammuskelu 2016

text: Hyökkääjä oli 29-vuotias afgaanitaustainen Yhdysvaltain kansalainen Omar Mir Seddique Mateen (ent. Omar Mir Seddique). Hän syntyi New Yorkin New Hyde Parkissa ja asui vuodesta 1991 lähtien Floridan Port St. Luciessa. Hän opiskeli rikosoikeuden teknologiaa floridalaisessa Indian River Community Collegessa. Opiskeluaikanaan hän muutti syntymänimensä Omar Mir Seddique muotoon Omar Mir Seddique Mateen. Hän oli ennen iskua toiminut vartijana G4S-yhtiössä vuodesta 2007 lähtien. Hän oli ollut kahdesti naimisissa ja hänellä oli yksi, vuonna 2013 syntynyt poikalapsi.


title: Orlandon yökerhoammuskelu 2016

text: Mateen soitti hätänumeroon ennen tekoa ja vannoi uskollisuutta terroristijärjestö Isisille. Yhdysvaltain liittovaltion poliisi FBI tutki jo aiemmin, ennen ampumista vuosina 2013 ja 2014, hänen yhteyksiään ääri-islamisteihin, mutta tutkinnat lopetettiin, koska tietoja ei saatu vahvistettua. Ampuja kuoli poliisin luoteihin.


title: Orlandon yökerhoammuskelu 2016

text: Uhreja oli yhteensä 103; 49 henkilöä kuollutta ampujan lisäksi, ja haavoittuneita oli 53. Uhreista 38 kuoli tapahtumapaikalla ja loput yksitoista kuolivat sairaalassa. Uhrit ovat: (nimi, ikä)


title: Arvid Ojasti

text: Arvid (Arvi) Edvard Ojasti (synt. Fagerström, 18. kesäkuuta 1903 Impilahti – 6. joulukuuta 1963 Maturín) oli suomalainen valtiollisen poliisin Valpon ylietsivä.


title: Arvid Ojasti

text: Valpon Rovaniemen osastolla ylietsivänä työskennellyt Ojasti komennettiin jatkosodan alettua heinäkuussa 1941 mukaan 12 miehen vahvuiseen suomalaisryhmään joka avusti saksalaista SS-Untersturmführer Wilhelm Laquan Kirkkoniemessä Norjassa johtamaa Einsatzkommando Finnlandia. Suomalaisryhmän miehiä oli syksyllä 1941 Sallan vankileirillä (Stalag 309) ja Elvenesin vankileirillä (Stalag 322) Norjassa. Osa heistä siirtyi saksalaisten mukana myös Neuvostoliiton puolelle Kiimasvaaraan ja Kiestinkiin jossa he valvoivat paikallista väestöä ja etsivät kommunisteja heidän joukostaan. Jatkosodan päätyttyä Ojasti siirtyi lokakuussa 1944 Saksan turvallisuuspoliisin palvelukseen Laquan alaisuuteen oman kertomansa mukaan Valpon johdolta saamansa määräyksen perusteella.


title: Arvid Ojasti

text: Ojasti siirtyi sodan päätyttyä 1945 Norjasta ensin Ruotsiin ja sieltä edelleen Venezuelaan jonne muutti sodan jälkeen monia muitakin suomalaisia maanpakoon. Hän työskenteli muun muassa kettufarmilla, kalastajana, merimiehenä ja kaupustelijana. Oman kertomansa mukaan Ojasti avusti myös sodan voittajia sotasaaliin rahaksi muuttamisessa. Venezuelassa Ojasti hankki omistukseensa maatilan. Ojasti sai surmansa joulukuussa 1963 tiesululla Maturínin kaupungissa Venezuelassa sotilaspartion ampumana.


title: Oikeuspsykiatria

text: Oikeuspsykiatria on psykiatriaa oikeudenkäytössä (tuomioistuimissa, poliisitoiminnassa ja kriminaalihuollossa). Se on lääketieteen ala, jolle osa psykiatreista erikoistuu.


title: Oikeuspsykiatria

text: Oikeuspsykiatrit tekevät syytetyille mielentilatutkimuksia, vangittujen vaarallisuusarvioita sekä antavat oikeuspsykiatrista hoitoa. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos koordinoi mielentilatutkimuksiin ja vaarallisuusarvioihin liittyvää toimintaa. THL myös valmistelee ja esittelee oikeuspsykiatristen asioiden lautakunnassa käsiteltäviä asioita. Kuopiossa toimiva Niuvanniemen sairaala on erikoistunut hoitamaan kriminaalipsykiatrisia potilaita.


title: Iso Paskalampi (Oulu)

text: Iso Paskalampi on pieni järvi Oulun Vepsällä. Sen pinta-ala on 4,09 hehtaaria ja korkeus meren pinnasta 88,8 metriä. Kaakkois-luoteissuntainen järvi on kolmisen sataa metriä pitkä ja leveimmillään parisataa metriä leveä. Järvelle on tieyhteys Ahvenselälle menevää metsäautotietä, joka on Kivijärven tien sivuhaara. Järvi laskee siitä reilun puolen kilometrin päässä länsilounaassa olevan Pikku Paskalammen läpi Paskaojaa myöten Ison Karvasjärven laskujokeen Karvasojaan ja edelleen Koivujoen kautta Sanginjokeen eli se kuuluu Oulujoen vesistöön. Järven itärannalla on eräkämppä, muuten se on asumaton.


title: Henkilöstön kehittäminen

text: Osaamisen kehittämisestä puhutaan usein yrityksissä vielä nimellä henkilöstön kehittäminen (HRD). Perimmäisenä ajatuksena on, että yrityksen toiminnan ehtona oleva osaaminen on ihmisten osaamista, jota kehittämällä voidaan rakentaa yrityksen osaamista. Henkilöstön kehittämisestä käytetään myös nimeä inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja laajemmissa määritelmissä tähän on yhdistetty myös organisaation kehittäminen ja uraan liittyvä kehittäminen. Inhimillisten voimavarojen kehittäminen voidaan siis toisin sanoen jakaa yhden määritelmän mukaan kolmeen eri osa-alueeseen: koulutus ja kehittäminen, uraan liittyvä kehittäminen ja organisaation kehittäminen. .


title: Henkilöstön kehittäminen

text:
Henkilöstön kehittämisen lähestymistavat voidaan jakaa niin sanotusti kahteen ääripäähän: behavioristinen ja konstruktionistinen näkemys. Näistä ensimmäinen toimintamalli on elänyt pitkään yritysten kehittämistoiminnassa. Behavioristisen näkemyksen mukaan henkilöstön kehittäminen on melko mekanistista ja systeemilähtöistä toimintaa, jossa lisätään puuttuviksi ja vaillinaisiksi havaittuja tietoja ja taitoja. Painopiste on pääasiassa koulutusten järjestämisessä. Edelleenkin henkilöstön kehittäminen tapahtuu yrityksissä usein niin, että yrityksessä kerätään tietoa tarvittavasta osaamisesta ja se mukaisesti organisoidaan tarvittavat kurssitarjottimet. Joskus koulutus katsotaan jopa palkinnoksi hyvästä työstä tai mahdollisuudeksi saada vaihtelua työhön. Vertaiskuvana voidaan pitää astiaa, jonka vajeita täytetään aina tarpeen mukaan. .
Kehittämisen lähestymistavan toisessa päässä painotetaan sen sijaan henkilöstön ajattelumallien syvällistä analysoimista ja kehittämistä. Konstruktivistisessa kehittämisajattelussa taustalla on ajatus, jonka mukaan vasta ajattelumallien kehittymisen kautta toiminta ja koko yritys voivat kehittyä. Oppimiskäsitys korostaa oppijan oman aktiivisuuden sekä sosiaalisen vuorovaikutuksen merkitystä oppimisprosessissa. Työpaikalla ihmisten kokemukset ovat tärkeä lähtökohta oppimiselle ja ovat arvokas voimavara osaamisen kehittämiselle. Kokemuksista saadaan paras hyöty silloin, kun työyhteisössä kyetään tarkastelemaan niitä reflektiivisesti. Reflektiolla tarkoitetaan koetun peilaamista, jossa toimintaa ja sen seurauksia tutkitaan oppimisen mielessä. Kokemukset voivat myös johtaa huonojen käytäntöjen toistamiseen eli niitä pitää tarkastella kriittisesti ja eri näkökulmista analysoiden. Osaamisen kehittämismalleja kehittäessä kannattaakin huomioidea erityisesti se, miten voitaisiin tukea kokemuksista oppimista niin yksilö- kuin ryhmätasolla. Arviointipalaverit, palautetiedon kerääminen, reflektiiviset palaverikäytännöt, kehityskeskustelut ja mentorointikäytännöt ovat esimerkkejä niistä. Viime vuosina huomio on kuitenkin vähitellen siirtynyt konstruktionistiseen ajattelumalliin, jossa siirrytään koulutuksesta ja kehittämisestä oppimiseen. .
Työelämässä tapahtuvaa oppimista on erilaista, riippuen onko se formaalia, standardotua oppimista vai tilannelähtöistä, epämuodollista oppimista sekä tapahtuuko oppiminen yksilötasolla vai työyhteisössä. Oppiminen työelämässä voidaan jakaa neljään eri tyyppiin: formaaliin oppimiseen, nonformaaliin oppimiseen, informaaliin oppimiseen ja satunnaiseen oppimiseen. Formaali oppiminen tapahtuu koulutusorganisaation piirissä. Opiskelu on määrämuotoista ja johtaa tavallisesti jonkinlaiseen todistukseen tai tutkintoon. Nonformaali oppiminen taas sisältää yrityksen itsensä järjestämiä ja ulkopuolelta hankkimia oppimistapahtumia, jotka eivät johda muodollisiin tutkintoihin, esimerkiksi kielikurssi tai laatukoulutus. Kolmantena oppimisen tyyppinä voidaan pitää informaalia oppimista. Tässä oppiminen tapahtuu työssä ja työympäristössä ja ei ole systemaattisesti suunniteltua ja organisoitua. Sitä edistää kehittämistä painottava yrityskulttuuri, jonka myötä palaverit toimivat niin ikään oppimisfoorumeina. Satunnainen oppiminen taas tapahtuu tahattomasti ja suunnittelemattomasti, oikeastaan vahingossa. Yllättävä haaste tai eteen tuleva ongelma voivat pakottaa oppimaan. Oppiminen on tällöin usein tiedostamatonta..
Henkilöstön kehittämisen muotoja voidaan ryhmitellä sen mukaan, kuinka formaaleja tai epäformaaleja ne ovat. Toinen jaotteluperuste on esimerkiksi se, kehitetäänkö niillä yksilön, ryhmän vai koko yhteisön osaamista. Työyhteisön kehittämismalleja ovat muun muassa kehittämisprojektit, arvioinnit, kokeilut, tiimityö, palaverit ja jopa kahvitauot, jossa tapahtuu epämuodollista oppimista. Paljon on tehtävissä vain kehittämällä tietoisesti työyhteisön palaveri- ja työn tekemisen käytäntöjä arvioivaan ja kehittävään suuntaan. Yrityksen kehittämistarpeiden tulee lähteä yrityksen liiketoiminnasta, ydinosaamisesta ja sen tarpeista käsin..


title: Henkilöstön kehittäminen

text: Työpaikalla toteutuvia henkilöstön kehittämismenetelmiä ovat muun muassa:Työpaikan ulkpuolella toteutettavia kehittämismenetelmiä ovat esimerkiksi:


title: Henkilöstön kehittäminen

text: Kansainvälinen standardisoimisjärjestö ISO on julkaissut standardeja henkilöstöjohtamisesta. Standardien tavoitteena on luoda pelisäännöt ja yhdenmukaiset ohjeet koko henkilöstöjohtamisen kentälle. Standardisoimisliitto on julkaissut suomeksi näitä SFS-ISO 30400 -sarjan standardeja. Standardit käsittelevät mm. sanastoa, rekrytointia, henkilöstövoimavarojen hallintaa ja henkilöstösuunnittelua.


title: Ahvenlammit (Oulu)

text: Ahvenlammit on yhteinen nimi kahdelle pienelle vierekkäiselle, vajaan kolmensadan metrin päässä toisistaan sijaitsevalle järvelle Oulun Vepsällä. Eteläisemmän järven korkeus meren pinnasta on 93,5 metriä ja pohjoisemman 93,2 metriä. Järville on yhteinen tieyhteys Ahvenselälle menevää metsäautotietä, joka on Kivijärven tien sivuhaara ja joka päättyy pohjoisemman järven lähelle. Järvien välillä on ojia ja ne laskevat pohjoisemmasta lähtevää Ahvenojaa myöten Sanginjokeen eli ne kuuluvat Oulujoen vesistöön. Molempien rannalla on eräkämppä.


title: August Wilhelm Brunou

text: August Wilhelm Brunou (23. syyskuuta 1863 Helsinki – 10. maaliskuuta 1915 Helsinki) oli suomalainen hovioikeudenneuvos.


title: August Wilhelm Brunou

text: Brunoun vanhemmat olivat molempien oikeuksien tohtori, senaattori Alexander August Brunou ja Anna Paulina Dammert. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1882 ja hän suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon 1887. Brunou sai varatuomarin arvon 1890.


title: August Wilhelm Brunou

text: Brunou oli Viipurin hovioikeudessa hovioikeudenneuvoksena vuodesta 1906 lähtien. Hän oli yhdessä muiden Viipurin hovioikeuden jäsenten kanssa vangittuna Krestyn vankilassa Pietarissa 1913–1914.


title: August Wilhelm Brunou

text: Brunou oli naimisissa vuodesta 1895 Hedvig Sofia Julia (Heddy) Hackmanin kanssa. Heidän poikansa oli korkeimman oikeuden oikeusneuvos Harald Brunou (1896–1982).


title: Luettelo televisiosarjan Z Nation jaksoista

text: Z Nation on yhdysvaltalainen post-apocalypse-, kauhu- ja draamasarja, jota alettiin esittää 12. syyskuuta 2014 Syfy-kanavalla. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi koostuu 13 jaksosta ja toinen tuotantokausi 15. Sarja saa kolmannen tuotantokauden syksyllä 2016.


title: Iroisemeri

text: Iroisemeri tai Iroise (ranskaksi "mer d'Iroise" [i.ʁwɑz] tai [i.ʁwa], bretagneksi "Hirwazh") on Atlantin reunameri Bretagnen rannikolla Luoteis-Ranskassa. Se ulottuu etelästä Ile de Seinin saarelta pohjoiseen Ouessantin saarelle. Pohjoisessa ja lännessä sitä reunustaa Kelttimeri ja etelässä Biskajanlahti.


title: Iroisemeri

text: Iroisemeri on yksi Euroopan vaarallisimmista merialueista. Talvisin Iroisemerellä on usein voimakkaita myrskyjä ja valtavia aaltoja. Meren katsotaan samalla olevan yksi merieliöstöltään runsaimpia alueita maailmassa. Unesco liitti Iroisen biosfäärialueiden luetteloonsa 1988. Siitä tuli myös Ranskan ensimmäinen merellinen kansallispuisto lokakuussa 2007. Vuonna 2012 biosfäärialue nimettiin uudelleen: alkuperäinen nimi oli "Iroise", uusi nimi on "Iles et Mer d'Iroise".


title: Iroisemeri

text: Varhaisin kirjallinen viittaus merialueen nimeen on meriatlas "Neptune Françoisissa" vuodelta 1693 muodossa "Le Passage de L'Yroise" ("passage" = "väylä"). Nimi oli muodossa Passage de l'Iroise 1700-luvulla, muodossa Iroise 1800-luvulla ja muodossa Mer d'Iroise ("mer" = "meri") 1970-luvulta lähtien. Nimen vakiintuminen johtui ilmeisesti Brestin laivastotukikohdasta, Arsenal de Brest. "Passage de l'Iroise" ulottui 1700-luvun kartoissa Pointe Saint-Mathieulta Ouessantin ja Ponantin saarille. 1800-luvulta lähtien Iroise on kattanut kaikki merialueet Bretagnen länsirannikolla Ouessantin ja Ile de Seinin saarten välillä. Joissakin 1900-luvun tietolähteissä "mer d'Iroise" tarkoittaa koko Kelttimerta Irlantiin ja Englantiin saakka.


title: Iroisemeri

text: Iroise-nimen alkuperä on epäselvä, mutta nimestä on useita teorioita:


title: Iroisemeri

text: Iroise on ollut 1990-luvulta saakka suosittu Finistèren eli Bretagnen länsikärjen alueella yritysten ja yhdistysten ym. nimissä. Esimerkiksi "Pont de l'Iroisen" silta otettiin käyttöön 1994. Suomessakin myytävä Iroisie-luonnonkosmetiikkasarja on saanut meren innoittamana nimensä.


title: Iroisemeri

text: Iroisen ympäristö koostuu hyvin monipuolisista biotoopeista. Finistèren ja Iroisen saarten rannikko muodostuu lukuisista rannoista, joilla kiviaines vaihtelee hienosta hiekasta soraan ja kivilouhikoihin, jyrkästi mereen laskevista rantakallioista, hiekkadyyneistä, lahdista ja poukamista. Saarista asutusta on Seinillä, Molènella sekä Ouessantilla. Molènen saaristossa on parisenkymmentä pienempää saarta. Ympäristö on sekä saaristoista, mantereellista että merellistä, kasvisto Atlantin rannikoille tyypillistä ja rantojen, vuonojen ja laidunten lisäksi on sekä nummi- että ruohikkomaisemaa.


title: Iroisemeri

text: Iroisemerellä on runsas merieliöstö. Merialueella kasvaa noin 300 merilevälajia. Runsaimmin esiintyviä ovat "Fucus vesiculosus" (rakkolevä), "Fucus spiralis" ja "Laminaria digitata". Merilevää kasvaa yli 10 000 hehtaarin alueella, laajemmin kuin missään muualla Euroopassa. Levistä saatavaa algiinihappoa käytetään teollisuudessa eri tavoin ja mm. elintarvikkeissa ja kosmetiikassa. Merenpohjalla on myös runsaasti ajokkasmättäitä ("Zostera"). Merilintuja on paljon, ja Iroise kuuluu Natura 2000:n lintudirektiivin alueisiin. Alueella tavataan jättiläishaita ("Cetorhinus maximus"), halleja ("Halichoerus grypus"), saukkoja sekä pullonokkadelfiinejä. Iroisella elää lähes kaikki Atlantilla tai Englannin kanaalissa tunnetut kalalajit ja neljännes koko Ranskan merinisäkkäistä.


title: Iroisemeri

text: Syvyyserot aiheuttavat Iroisella vahvoja virtauksia ja Englannin kanaali aiheuttaa hyvin voimakkaita koillissuuntaisia vuorovesivirtauksia, joiden nopeus voi olla jopa 3,9 m/s. Aluetta riepottelevat myös kovat lähtiset ja lounaiset tuulet. Luoteis-Atlantilla syntyvät matalapaineet luovat sykloneita, jotka säännöllisesti ylittävät Iroisemeren. Etenkin talvisin esiintyy rajuja myrskyjä, joiden vuoksi Iroisella on maine yhtenä Euroopan vaarallisimmista merialuista.


title: Iroisemeri

text: Iroisemeri on vilkas meriväylä. Brestissä on sijainnut vuodesta 1631 lähtien Ranskan merivoimien laivastotukikohta Arsenal de Brest. Brestin seudulla sijaitsee myös Île Longuen ydinsukellusvenetukikohta. Merellisiin elinkeinoihin kuuluu sekä kalastus että merilevien keruu. Purjehdus ja veneily ovat suosittuja alueen tyynemmissä osissa lähellä rannikoa sekä Douarnenezin lahdella. Sukeltajille on tarjolla hylkyjä ja muuta merenalaista nähtävää. Turismi on alueella tärkeää. Samalla merta ja sen eliöstöä on suojeltava, joten meren käytössä täytyy tasapainoilla.


title: Iroisemeri

text: Lokakuussa 2007 Ranska julisti Iroisemeren maan ensimmäiseksi merelliseksi kansallispuistoksi. Viralliselta nimeltään se on "Parc naturel marin d'Iroise". Sillä on kolme päätavoitetta: lisätä tietoa meriympäristöstä, suojella alueen elinympäristöä ja lajistoa sekä kehittää kaikenlaista mereen liittyvää toimintaa. Kansallispuisto on 3 550 km2 laajuinen. Alue alkaa 48°31'N leveysasteelta (Ushantin saaren pohjoisrannikko) ja päättyen 47°59'N leveysasteelle eli Ile de Sein -saaren etelärannikolle. Idässä rajana on rannikko lukuun ottamatta Brestin rediä (Rade de Brest). Länteen alue jatkuu rannikolta 22 kilometriä Ranskan aluevesillä.


title: Iroisemeri

text: Iroisemeri kuuluu maailman tärkeimpien geobiografisten siirtymäalueiden joukkoon. Siirtymäalueella kulkee jakolinja, joka erottaa lauhkean ilmanalan sekä viileän ja kylmän ilmanalan merieläimistön toisistaan.


title: Iroisemeri

text: Ranskan viranomaiset ovat panostaneet meripelastukseen, sillä Iroisen alueella on vaativat meriolosuhteet, runsaasti liikennettä vesillä ja alueella sattuneita havereita. Vuonna 2005 otettiin käyttöön uusi 80-metrinen meripelastusalus "Abeille Bourbon", jonka kotisatama on Brest. "Abeille Bourbon" korvasi edeltäjänsä, liki 64-metrisen "Abeille Flandren". "Abeille Bourbon" pystyy avustamaan aluksia öljytankkereista suuren luokan konttialuksiin. Meripelastukseen osallistuu myös lukuisa joukko suuria SAR-aluksia, joita on muun muassa Douarnenezin, Camaretin, Le Conquetin, Molènen sekä Ouessantin (Ushant) satamissa.


title: Iroisemeri

text: Brestin rannikolla on ollut vuodesta 2006 lähtien käytössä myös HF WERA-tutka-asemat (WERA = "Wellen Radar"), joita voidaan hyödyntää meripelastuksen apuna.


title: Iroisemeri

text: Iroisen alueella on 29 majakkaa, joista 18 on merellä tai saarilla. Yksi kuuluisimmista majakoista on La Jument, joka sijaitsee merellä noin 300 metriä Ouessantin (englanniksi "Ushant", bretoniksi "Enez Eusa") saaren rannalta. Alueella on vaarallinen merenalainen riutta ja liikennöinti merellä on vilkasta. Vuosien 1888 ja 1904 välisenä aikana 31 alusta haaksirikkoutui Ouessantin lähellä. Höyryalus SS Drummond Castle upposi vuonna 1896 ja 250 ihmistä hukkui. La Jumentin majakan rakentaminen alkoi 1904 ja kesti vaikeissa olosuhteissa aina vuoteen 1911 saakka.


title: Alligatoah

text: Alligatoah (oikealta nimeltään Lukas Strobel, s. 28. syyskuuta 1989 Langen, Ala-Saksi, Saksa) on saksalainen rap-artisti, laulaja, tuottaja ja DJ. Alligatoah koostuu kahdesta fiktiivisestä hahmosta Kaliba 69:stä (rap-artisti) ja DJ Deaglesta (tuottaja), jotka ovat ikään kuin kaksi tyyleiltään eroavaa alter egoa hänen kappaleissaan.


title: Alligatoah

text: Lukas Strobel kasvoi Neuenwaldessa, pienessä kaupungissa lähellä Bremerhavenia, Ala-Saksissa. Kouluaikanaan hän tuotti useita lyhytelokuvia ja vuonna 2007 osallistui nuorten elokuvafestivaalikilpailuun voittaen 750 euron pääpalkinnon. Sanoittamisen ja säveltämisen lisäksi Strobel tuottaa edelleen omat videonsa. Huhtikuussa vuonna 2006 Strobel muodosti kahdesta alter egosta koostuvan musiikki"ryhmän" Alligatoahin erottaakseen toimintansa räppärinä ja tuottajana. Toinen syy kahden hahmon luomiseen oli se, ettei hän "halunnut olla yksin" musiikkia tehdessään. Yhdeksi vahvimmista vaikuttajistaan Strobel on nimennyt Aggro Berlinin kaltaisen saksalaisen battleräpin.


title: Alligatoah

text: Vuonna 2006 hän julkaisi debyyttialbuminsa ATTNTAAT:in ja mixtapen nimeltään Schlaftabletten, Rotwein Teil I ("Unilääkkeet, punaviini osa 1"). Molemmat albumit, kuten myös hänen musiikkielokuvansa Goldfieber, olivat ja ovat yhä ladattavissa ilmaiseksi. Vuonna 2007 hän julkaisi mixtapen Schlaftabletten, Rotwein Teil II. Marraskuussa 2008 Strobel allekirjoitti sopimuksen saksalaisen levy-yhtiön rappers.inin kanssa ja julkaisi toisen albuminsa nimeltään In Gottes Namen. Albumi palkittiin kuukauden parhaana demona saksalaisen hip hop -lehden Juicen tammikuu/helmikuu-numerossa.


title: Alligatoah

text: Lukiosta valmistuttuaan Strobel muutti Berliiniin ja julkaisi vuonna 2011 mixtapejensa kolmannen osan nimeltään Schlaftabletten, Rotwein Teil III. Saman vuoden elokuussa hän jätti rappers.inin ja liittyi Trailerparkin levy-yhtiöön yhtiön jäsenen Timi Hendrixin suositeltua häntä. Vuoden 2011 syyskuusta vuoden 2012 maaliskuuhun asti Strobel osallistui yhdessä Trailerparkin jäsenten Pimpulsivin, Suddenin ja DNP:n kanssa PeppNoseDay-kiertueelle Saksassa. Yhtye Trailerpark on sittemmin julkaissut uudella kokoonpanolla kaksi albumia: Crackstreet Boys II (2012) ja Crackstreet Boys III (2014)


title: Alligatoah

text: Elokuussa 2013 Alligatoah julkaisi kolmannen albuminsa Triebwerken, joka nousi saksalaisten albumitilastojen listaykköseksi. Triebwerke myi kultaa vuoteen 2014 mennessä ja single "Willst du" saavutti platinastatuksen. Elokuun 31. 2015 Alligatoah ilmoitti neljännestä albumistaan nimeltään Musik ist keine Lösung, joka julkaistiin marraskuun 27. päivä. Joulukuussa Strobel voitti albumistaan "1Live Krone 2015" -palkinnon. Helmikuussa 2016 Alligatoah aloitti Himmelfahrtskommando-kiertueensa ja soitti Grazin ja Wienin lisäksi 11 saksalaisessa kaupungissa. Huhtikuun 5. päivä Musik ist keine Lösung -albumi saavutti kultastatuksen.


title: Alligatoah

text: Strobel on tarkka yksityiselämästään eikä paljasta siitä haastatteluissa tai sosiaalisessa mediassa juuri mitään.


title: Alligatoah

text: Alligatoah käyttää kappaleissaan usein satiiria ottaessaan humoristisesti kantaa yhteiskunnan epäkohtiin. In Gottes Namen -albumi on teemaltaan uskontokriittinen. Tuoreemmassa tuotannossaan Alligatoah on ottanut kantaa muun muassa ympäristöasioihin ja ihmisten välinpitämättömyyteen sekä ahneuteen. Useat hänen kappaleensa kertovat tarinoita eri henkilöistä ja heidän kokemistaan tilanteista. Strobel onkin kuvaillut musiikkiaan "näyttelyräpiksi" ja kertonut pitävänsä omaan elämäänsä keskittyvää todenmukaista räppäämistä tylsänä.


title: Alligatoah

text: Räppäämisen lisäksi Alligatoah myös laulaa usein kappaleissaan, esimerkiksi kertosäkeissä, ja soittaa kitaraa. Hänen kappaleensa ovat usein täynnä alluusioita ja sitaatteja liittyen tunnettuihin henkilöihin, sanontoihin, elokuviin ja musiikkiteoksiin.


title: Welcome to the Jungle (elokuva)

text: Welcome to the Jungle on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva. Elokuvan ohjasi Rob Meltzer ja käsikirjoitti Jeff Kauffmann. Pääosassa esiintyivät Adam Brody, Jean-Claude Van Damme, Rob Huebel, Kristen Schaal, Megan Boone ja Dennis Haysbert.


title: Welcome to the Jungle (elokuva)

text: Toimistotyöntekijöille järjestetään matka autiolle saarelle, jossa entinen merijalkaväen sotilas Storm Rothchild pitää erilaisia selviytymistehtäviä työntekijöille. Loma menee kuitenkin pieleen, kun koneen lentäjä löytyy kuolleena ja kaikki alkavat panikoida. Chris ja hänen työkaverinsa yrittävät selviytyä luonnon vaaroista ja keskinäisistä ongelmista.


title: Welcome to the Jungle (elokuva)

text: Elokuva voitti Newport Beach elokuvajuhlissa parhaan näyttelijäkaartin palkinnon.


title: Birkir Bjarnason

text: Birkir Bjarnason (s. 27. toukokuuta 1988, Akureyri) on islantilainen jalkapalloilija, joka edustaa seuratasolla englantilaista Aston Villaa. Hän pelaa myös Islannin maajoukkueessa. Bjarnasonin pelipaikka on keskikenttä.


title: Birkir Bjarnason

text: Birkir aloitti ammattilaisuransa norjalaisessa Vikingissä vuonna 2006. Hän siirtyi lainalle Bodø/Glimtiin vuonna 2008. Bodø/Glimtissä Birkir teki viisi maalia 22 ottelussa. Vikingissä hän pelasi yhteensä 102 ottelua tehden niissä 16 maalia. Hän siirtyi vuonna 2012 belgialaiseen Standard Liègeen. Hän teki belgialaisseuran kanssa viiden vuoden sopimuksen. Lopulta hän pelasi vain yhden kauden Belgiassa pelaten yhteensä kuusitoista ottelua. Birkir siirtyi heinäkuussa 2012 italialaiseen Pescara lainalle, ja Pescara osti kesäkuussa 2013 Birkirin. Syyskuussa 2013 Sampdoria solmi sopimuksen Birkirin kanssa. Sopimus oli yhteissopimus Pescaran kanssa. Kesäkuussa 2014 Pescara osti Birkirin takaisin itselleen. Heinäkuussa 2015 sveitsiläinen FC Basel solmi kolmen vuoden sopimuksen Birkirin kanssa . Tammikuussa 2017 Birkir siirtyi Englannin toiseksi ylimmällä sarjatasolla pelaavan Aston Villan riveihin.


title: Birkir Bjarnason

text: Birkir on pelannut useissa Islannin nuorisomaajoukkueissa. Aikuisten maajoukkueessa Birkir debytoi ystävyysottelussa Andorraa vastaan toukokuussa 2010. Hänet valittiin Islannin joukkueeseen EM-kilpailuihin 2016. Birkir on pelannut maajoukkueessa 47 ottelua tehden niissä kuusi maalia.


title: Jack Donovan

text: Jack Donovan (s. 23. lokakuuta 1974) on yhdysvaltalainen kirjailija, joka tunnetaan erityisesti maskuliinisuutta käsittelevistä teoksistaan. Lisäksi hän on kritisoinut feminismiä ja homokulttuuria.


title: Jack Donovan

text: Jack Donovan on avoimesti homoseksuaali.


title: Marja Aaltonen

text: Marja Aaltonen (s. 13. toukokuuta 1964) on suomalainen entinen jalkapalloilija, joka pelasi urallaan 17 A-maaottelua vuosina 1989–1992. Vuonna 1990 Aaltonen valittiin Suomen vuoden naispelaajaksi.


title: Marja Aaltonen

text: Aaltonen edusti urallaan muun muassa helsinkiläistä Kaunis Nainen Futista, ruotsalaisia Hammarbytä, Djurgårdenia ja Dalhemia sekä norjalaista Askeria.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Osakeyhtiö Sääski oli suomalainen vuosina 1927–1935 toiminut lentokonevalmistaja. Yhtiö suunnitteli Sääski -yleisilmailu- ja -koulukoneen ja rakensi käsityönä sen prototyypin. Yhtiön oma tuotanto päättyi ensimmäiseen koneeseen, ja myöhemmät tilaukset teetettiin Valtion lentokonetehtaalla (VL). Yhtiön toiminta kaatui lopulta talousvaikeuksiin, mutta Sääski-konetyyppiä valmistettiin tästä huolimatta kaikkiaan 39 yksilöä useissa sarjoissa. Sääski palveli Suomen ilmavoimissa vuoteen 1942, ja oli Suomen lentokoneteollisuuden ensimmäinen ulkomaanvientiin päässyt konetyyppi.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Osakeyhtiö Sääsken epävirallinen edeltäjä, kymmenen henkilön muodostama ”avoin yhtiö Sääski” perustettiin syksyllä 1927 tavoitteenaan uuden kotimaisen lentokonetyypin suunnittelu ja rakentaminen puhdetöinä. Yhteisöön kuuluivat muun muassa silloisen Ilmailuvoimien lentokonetehtaan (IVL) johtaja Asser Järvinen, tehtaan pääkonstruktööri Kurt Berger ja suomalaiset ilmailuharrastajat Gunnar Semenius, Atle Blomqvist sekä tehtailija Erkki Nyman, jonka omistamissa konepajatiloissa Sääsken prototyyppi lopulta rakennettiin. Yhteisön johtoasemaan tuli IVL:n johtaja, Asser Järvinen, ja uuden konetyypin pääsuunnittelijaksi valittiin IVL:n pääkonstruktööri Kurt Berger.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Yleisilmailukäyttöön suunniteltu brittiläinen de Havilland Moth esiteltiin Suomessa lokakuussa 1927. Konetyyppi herätti kiinnostusta etenkin Suomen ilmapuolustusliitossa (SIPL), joka etsi paikallisten ilmapuolustusyhdistysten käyttöön soveltuvaa konetyyppiä.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Ulkomainen Moth ei herättänyt innostusta Valtion lentokonetehtaan henkilöstössä, ja sen tilalle tarjottiin kotimaista vastinetta. Sääski-yhtymän oman tyypin arveltiin soveltuvan kotimaan tarpeisiin paremmin, sillä se voitiin suoraan kehittää vesikäyttöön soveltuvaksi ja varustaa Mothin 80 hevosvoiman moottoria tehokkaammalla voimalaitteella.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Sääski-lentokoneen prototyyppiä lähdettiin rakentamaan Helsingin Kruununhaassa sijaitsevissa Erkki Nymanin omistaman A.A. Nymanin konepajan tiloissa. Sääski-yhtymä teki kovasti töitä koneensa parissa, sillä jokaisen jäsenen vaadittiin työskentelevän koneen parissa vähintään kolme tuntia viitenä päivänä viikossa. Prototyypistä ei ollut tehty tarkempia suunnitelmia ennen rakennustöiden alkua, ja niiden aikanakin koneesta piirrettiin vain joitakin luonnoksia. Vesikäyttövaatimuksen pohjalta pääasiassa puurakenteiseen koneeseen valittiin 120 hevosvoiman Siemens-Halske Sh 12 -tähtimoottori. Mothiin verrattuna koneesta tulikin raskaampi, tehokkaampi ja rakenteeltaan tukeva.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Moth-lisenssi hankittiin hieman alle kaksi viikkoa Nyrkki-Sääsken ensilennon jälkeen maaliskuun 1928 lopulla. Motheista maksettiin tämän lisäksi 12 000 markan konekohtainen lisenssimaksu. Tehtaan ja Sääski-yhtymän johtaja Asser Järvinen ehdotti hieman lisenssin hankinnan jälkeen, että ilmavoimat ostaisi K-SASA:n ja kokeilisi sen sopivuutta Caudron C.60 -koulukoneen korvaajaksi. Ilmavoimien tekninen neuvottelukunta käsitteli asiaa kesäkuun alulla, ja hankinnan hyväksyi kuun lopulla puolustusministeri Jalo Lahdensuo. Kone ostettiin tarjottuun 175 000 markan hintaan 46,5 tuntia lentäneenä, ja sai ilmavoimien konetunnuksen SÄ-95.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Koneen kehityksestä ja tuotannosta vastannut Sääski-yhtymä jakoi koneesta saadun kauppasumman keskenään. Jäsenet päättivät perustaa lokakuussa 1928 Osakeyhtiö Sääsken, jonka osakkeenomistajiksi tulivat Berger ja Järvinen kummatkin 75 osakkeella. Loput osakkeet menivät 25 osakkeen osuuksilla muille omistajille.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Osakkeista ei maksettu täyttä pääomaa, ja yhtiön tilille saatiin vain 65 000 markkaa – lain vaatima viidesosa, jolla toiminta saatiin aloitettua. Molemmat Berger ja Järvinen sijoittivat 22 500 markkaa, muiden osakkeenomistajien osuuksien sijoituksien jäädessä 5 000 markkaan henkilöltä.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Yhtiön toimitusjohtajaksi tuli Jaakko E. W. Anttila, joka kuului myös yhtiön hallitukseen Bergerin, Järvisen, Nymanin ja Aero Oy:n perustajan Bruno Lucanderin kanssa. Yhtiön toimialaksi määritettiin yhtiöjärjestyksessä lentokoneiden ja niiden osien valmistus, lentokoulutus ja -liikenne sekä niihin liittyvä toiminta. Sääsken lisenssi hankittiin 60 000 markalla Järviseltä ja Bergeriltä, ja Gunnar Semenius palkattiin tekemään koneen varsinaiset työpiirustukset vapaa-ajallaan. Piirustusten valmistuttua osakeyhtiö tilasi Valtion lentokonetehtaalta niihin perustuvan Sääski II -koneen. Tehtaan johtokunta hyväksyi tilauksen marraskuussa 1928.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Osakeyhtiön toimintaan puuttui tilauksen aikoihin puolustusministeri Jalo Lahdensuo. Tehtaan henkilökunnalta kiellettiin toiminta Osakeyhtiö Sääsken hyväksi vapaa-ajalla virkamiesetiikkaan vedoten, mikä johti lopulta osakeyhtiön hallituksen uudelleenmuodostamiseen tehtaan ulkopuolisista henkilöistä. Varsinaisessa yhtiökokouksessa vuoden 1929 alulla yhtiön osakkeista 65 kirjattiin Bergerille ja 24 Anttilalle. Uusiksi omistajiksi tulivat Martti Räsänen viidellä, Georg Jäderholm ja lentokonetehtaan työnjohtaja K. H. Schmidt kahdella sekä Collet Lindén yhdellä osakkeella.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Osakeyhtiö Sääskellä ei ollut mahdollisuuksia tai aikeita oman tehtaan perustamiseen. Yhtiö tilasi II-mallin prototyypin (K-SASB) ja neljä muuta konettaan Valtion lentokonetehtaalta toukokuussa 1929 noin 107 000 markan konekohtaiseen hintaan ilman moottoreita. Yksi koneista myytiin myöhemmin Tullihallitukselle, jolta konetyyppi siirtyi Merivartiolaitokselle ja sai tunnuksen LK-1. Toinen Sääski, K-SILE, myytiin Vaasan ilmapuolustusyhdistykselle ja kolmannen koneen osti puutavara- ja kalanjalostusalan liikemiehen tytär Gidsken Jakobsen Norjaan. Neljäs jäi tehtaan varastoon keskeneräisenä, ja koottiin lopulta Ilmavoimille tunnuksella SÄ-137. Ensimmäiset kaksi konetta rakennettiin suoraan lentokuntoisiksi heinäkuuhun 1929 mennessä. Loput kaksi konetta ohjeistettiin rakentamaan lentokuntoisiksi vasta erillisellä ilmoituksella.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Ensimmäinen paranneltu Sääski II, K-SASB, lensi ensilentonsa 22. helmikuuta 1929 ja sai lentokelpoisuustodistuksen kymmenen kuukautta myöhemmin joulukuussa 1929. Georg Jäderholm siirtyi lentokonetehtaan koelentäjän tehtävistä Osakeyhtiö Sääsken palvelukseen lentämään K-SASB:lla. Osakeyhtiö vuokrasi toimintaansa varten Laajalahdella sijaitsevan Pikku-Kuusisaaren toimintaansa varten ja rakennutti saarelle lentokonehallin. Koneella lennettiin myös pirtulaivojen etsintälentoja Tullilaitokselle ja esittelylentoja Virossa ja Ruotsissa.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Ensimmäiset koneet päätyivät siviili- ja puolisotilaalliseen käyttöön. Sääsken listahinta oli 195 000 markkaa vuonna 1929, mutta lopullisista myyntihinnoista ei ole säilynyt tietoa. Konetyyppi esiteltiin myös vuosittaisessa Jane’s All the Worlds Aircraft -ilmailujulkaisussa Valtion lentokonetehtaan tuotteiden jälkeen. Julkaisussa mainittiin, että kehitteillä oli myös Sääski III, jossa olisi ollut umpinainen kabiini ja tilaa kahdelle matkustajalle.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Osakeyhtiö Sääski markkinoi konetyyppiään ilmapuolustusyhdistysten ja siviilikäyttäjien lisäksi puolustusministeriölle, jolle oli toimitettu ensimmäinen tarjous konetyypistä huhtikuussa 1929. Ministeriö ei kuitenkaan hyväksynyt tarjousta, sillä Sääsken prototyypistä (tunnus SÄ-95) saadut kokemukset eivät olleet pelkästään hyviä. Lopulta puolustusministeriö päätyi tekemään tilauksen kymmenestä Sääskestä ratkaistakseen lentokonetehtaalla vallinneen työpulan. Puolustusministeri Juho Niukkanen hyväksyi hankinnan lokakuussa 1929, ja Osakeyhtiö Sääski solmi puolustusministeriön kanssa lisenssisopimuksen myöhemmin marraskuussa. Konesarjan tuotantoa varten varattiin 966 000 markkaa. Sääsken hankintapäätöksen taustalla olivat paitsi laivueiden kalustopula myös vuoden 1929 määrärahojen käyttämätön osa, kuusi miljoonaa markkaa.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Sääsken valmistaminen oli yksinkertaista, eikä tilaus näin täyttänyt kokonaan Blackburn Ripon -koneiden tuotantoon jäänyttä aukkoa, mutta onnistui pitämään lentokonetehtaan jotakuin työllistettynä. Vuoden 1929 toimintakertomuksessa todettiinkin tehdasta uhanneen ”lähes täydellinen pysähtyminen, joka välttyi kiireisellä 10 kpl Sääski-koneen tilauksella.” Ensimmäinen valmis kone, SÄ-117, toimitettiin ilmavoimille 8. maaliskuuta 1930 ja viimeinen, SÄ-126, 17. kesäkuuta 1930.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Lentokonetehdas oli taas pysähtymisuhan alla puoli vuotta ensimmäisen sarjan luovutusten päättymisen jälkeen, koska brittiläisen Blackburn Riponin tuotanto takkuili raaka-aineiden puutteen takia. Sääsken tilaaminen nähtiinkin ajankohtaiseksi, sillä kone oli yksinkertainen valmistaa ja käytti pääasiassa kotimaisia raaka-aineita. Ilmavoimien yksiköt kärsivät myös edelleen jonkinasteisesta konepulasta, mikä edesauttoi toisen Sääski-sarjan tilaamista. Koneille löytyi käyttöä merilentoasemien täydennyskalustona, sillä lisenssillä valmistetut de Havilland Mothit rakennettiin pyörä- ja suksitelineille.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Ilmavoimien komentaja Väinö Vuori ehdotti koneiden hankintaa puolustusministeriölle kirjoittamassaan kirjeessä, jossa esitettiin myös useita parannusehdotuksia uuteen tuotantosarjaan. Koneen siipipinta-alaa esitettiin kasvatettavaksi muutamalla neliömetrillä siten, että vanhat siivet olisivat vaihdettavissa uusien kanssa. Koneen moottoriasennukseen toivottiin myös muutoksia ilmanvastuksen pienentämiseksi.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Yleisesikunta ei kannattanut lisätilausta, sillä se näki Sääsken käyttömahdollisuudet rajoittuneina. Tilaus hyväksyttiin tästä huolimatta lokakuussa 1930, ja konekohtaiseksi keskihinnaksi arvioitiin 108 700 markkaa. Siipipinta-alan suurentamisen lisäksi siipiin käskettiin asentaa etureunasolakot. Muutostyöt valmistuivat nopeasti ja kuluttivat vain 160 piirustuskonttorin työtuntia. Kymmenen konetta käsittäneen toisen sarjan luovutukset alkoivat maaliskuussa 1931 ja päättyivät saman vuoden kesäkuussa.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Brittiläisen Riponin tuotannon takkuilu johti jälleen uuteen Sääski-tilaukseen huhtikuussa 1931, kun tehdas uhkasi jälleen pysähtyä. Sarjan koneita paranneltiin II-sarjan koneista saatujen kokemusten pohjalta. Kolmannen sarjan Sääski IIA -koneiden keskihinnaksi arvioitiin 96 310 markkaa, ja ensimmäinen kone oli tarkoitus toimittaa ilmavoimille kolmen kuukauden kuluessa tilauksesta.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: III-sarjan työt aloitettiin heti tilauksen jälkeen, mutta keskeytettiin jo toukokuussa tehtaan johtaja Asser Järvisen määräyksestä. Osakeyhtiö Sääsken aikanaan tilaama neljäs kone otettiin myös uudelleen työn alle tunnuksella SÄ-137. Järvisen tekemät omavaltaiset ratkaisut kolmannen tuotantosarjan kanssa herättivät erimielisyyksiä tehtaan ja asiakkaan välillä. Esimerkiksi puolustusministeriön ilmailutoimikunnan edustaja ei katsonut voivansa ottaa SÄ-137:ää vastaan, sillä koneen hinnan määrittelyssä oli epäselvyyksiä ja varhaisempaa II-sarjaa edustanut SÄ-137 nähtiin osin sarjatuotantokoneita heikompana tietyillä teknisillä osa-alueilla. Erimielisyyksistä huolimatta ilmavoimat vastaanotti lopulta koko 12-koneisen sarjan, jonka toimitukset alkoivat kuukausia myöhässä marraskuussa 1931, ja jatkuivat aina seuraavan vuoden tammikuulle.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Osakeyhtiö Sääsken koko osakekantaa ei lopulta ilmeisesti maksettu, ja yhtiö ajautui vaikeuksiin joutuen kiinnittämään K-SASB-koneensa maaliskuussa 1930 haltijavelkakirjan vakuutena. Kone kiinnitettiin 60 000 markasta 11 prosentin vuosikorolla, ja myöhemmin edelleen 90 000 markalle. Vuoden 1931 alkupuolella toimitusjohtajana oli edelleen Anttila, mutta yhtiön hallitukseen oli tullut uusia kasvoja.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Hankalan taloustilanteen sinetöi syyskuussa 1931 OH-ASB:lle Ruotsissa sattunut onnettomuus. Valtion lentokonetehtaalla oli myös 30 000 markkaa maksamattomia saatavia neljännestä vuonna 1929 tilatusta Sääskestä edelleen vuonna 1932.


title: Osakeyhtiö Sääski

text: Osakeyhtiö Sääsken toiminta tyssäsi pitkälti onnettomuuteen ja yhtiön velkojat aktivoituivat hiljalleen. Yhtiö asetettiin Helsingin raastuvanoikeuden ilmoituksella konkurssiin 18. huhtikuuta 1935.


title: Kaisa Mustonen

text: Kaisa Mustonen on suomalainen entinen jalkapalloilija, joka pelasi 17 A-maaottelua vuosina 1997–1998. Vuonna 1997 Mustonen valittiin Suomen vuoden naispelaajaksi.


title: Péter Palotás

text: Péter Palotás (synt. Poteleczky, 27. kesäkuuta 1929 Budapest – 17. toukokuuta 1967 Budapest) oli unkarilainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja.


title: Péter Palotás

text: Palotás saavutti Unkarin miesten maajoukkueessa olympiakultaa Helsingissä 1952 ja MM-hopeaa Sveitsissä 1954.


title: Anna-Maria Lehtonen

text: Anna-Maria Lehtonen (s. 9. maaliskuuta 1963) on suomalainen entinen jalkapalloilija, joka pelasi 17 A-maaottelua vuosina 1981–1988. Vuonna 1982 Lehtonen valittiin Suomen vuoden naispelaajaksi.


title: Mihály Lantos

text: Mihály Lantos (tunnettu myös sukunimellä Liendermayer, 29. syyskuuta 1928 Budapest – 31. joulukuuta 1989 Budapest) oli unkarilainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja.


title: Mihály Lantos

text: Lantos saavutti Unkarin miesten maajoukkueessa olympiakultaa Helsingissä 1952 ja MM-hopeaa Sveitsissä 1954.


title: József Zakariás

text: József Zakariás (5. maaliskuuta 1924 Budapest – 22. marraskuuta 1971 Budapest) oli unkarilainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja.


title: József Zakariás

text: Zakariás saavutti Unkarin miesten maajoukkueessa olympiakultaa Helsingissä 1952 ja MM-hopeaa Sveitsissä 1954.


title: Lajos Csordás

text: Lajos Csordás (26. lokakuuta 1932 Budafok, Budapest – 5. huhtikuuta 1968 Budapest) oli unkarilainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja.


title: Lajos Csordás

text: Csordás saavutti Unkarin miesten maajoukkueessa olympiakultaa Helsingissä 1952 ja MM-hopeaa Sveitsissä 1954.


title: Stefan Steen

text: Stefan Steen (toisinaan myös Stefan Stéen; s. 6. tammikuuta 1993 Sunne, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa SHL-joukkue Färjestad BK:ssa.


title: Stefan Steen

text: Steen on Sunne IK:n kasvatti. Hän siirtyi 15-vuotiaana Leksands IF:ään kaudeksi 2008–2009, jolloin Steen pelasi sekä seuran U16, J18- että J20-junioreissa. Hän voitti kauden päätteeksi U16 SM:n pronssia. Steen myös puki myös Leksandin miesten joukkueen paidan kahteen Ruotsin toiseksi korkeimman sarjatason, HockeyAllsvenskanin otteluun, kuten myös seuraavalla kaudella 2009–2010. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi Skellefteå AIK:n junioreihin. Steen voitti kauden päätteeksi J20 SuperElitin hopeaa. Kaudella 2011–2012 hän puki seuran miesten joukkueen yhteen Elitserien-otteluun.


title: Stefan Steen

text: Toukokuussa 2012 Steen teki kaksivuotisen ammattilassopimuksen Skellefteån kanssa. Hän pelasi kauden 2012–2013 vielä kokonaan seuran J20-junioreissa ja puki vain yhteen Elitserien-otteluun. Alkukauden 2013–2014 Steen pelasi suurimmaksi osaksi lainalla Allsvenskanin IK Oskarshamnissa, jossa hän pelasi 15 ottelua. Loppukaudella Steen nousi Skellefteån SHL-joukkueen kakkosmaalivahdiksi Markus Svenssonille, kun seura kauppasi Henrik Karlssonin KHL:ään. Hän pelasi kauden aikana SHL:ssä seitsemän runkosarjaottelua. Steen aloitti viisi ottelua, joista jokainen päättyi voittoon ja yksi ottelu nollapeliin. Sekä hän että Erik Hanses pukivat seitsemään playoff-otteluun, mutta kumpikaan heistä ei kuitenkaan saanut peliaikaa Svenssonin takana. Steen voitti kauden päätteeksi Ruotsin-mestaruuden.


title: Stefan Steen

text: Kaudeksi 2014–2015 Steen siirtyi kolmivuotisella sopimuksella Växjö Lakersiin. Hän lähti kauteen pääasiassa kakkosmaalivahtina Cristopher Nihlstorpille. Steen pelasi runkosarjassa 22 ottelua torjuen kaksi nollapeliä. Mestarien liigassa hän pelasi neljä ottelua. Steen oli ollut kuusi viikkoa pelaamatta kokonaista ottelua, kunnes hänet vaihdettiin loukkaantuneen Nihlstorpin tilalle kesken toisen Skellefteå AIK:ta vastaan pelatun finaaliottelun. Lakers hävisi ottelun lopulta 0–3. Steen aloitti joukkueen kaksi seuraavaa finaaliottelua. 16. huhtikuuta 2015 pelattu kolmas vieraissa pelattu finaaliottelu oli hänen ensimmäinen playoff-ottelunsa aloittavana maalivahtina. Steen torjui Lakersin 2–4-voittoon päättyneessä ottelussa 23 kertaa. Seuraavan ottelun joukkue hävisi kokonaan 1–2, mutta Lakers onnistui Nihlstorpin kuntouduttua voittamaan lopulta Ruotsin-mestaruuden otteluvoitoin 4–2.


title: Stefan Steen

text: Alkukaudella 2015–2016 Steen torjui Lakersin kaikissa kuudessa CHL-ottelussa, mutta hän oli SHL:ssä kuitenkin selkeä kakkosmaalivahti Nihlstorpille ja pelasi runkosarjassa 16 ottelua. Pudotuspeleissä Steen pelasi viisi ottelua. Hän nousi Nihlstorpin ohi Lakersin aloittavaksi maalivahdiksi kolmeen viimeiseen välieräotteluun. Joukkue hävisi ottelusarjan lopulta Skellefteå AIK:lle otteluvoitoin 4–3. Steen pelasi kauden aikana myös yhden ottelun lainalla Allsvenskan-joukkue IK Panternissa marraskuussa 2015.


title: Stefan Steen

text: Steen siirtyi kaudeksi 2016–2017 kaksivuotisella sopimuksella Färjestad BK:hon.


title: Stefan Steen

text: Steen edusti Ruotsia alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuosina 2009 ja 2010, joista molemmat turnaukset päättyivät pronssiin. Hän pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2010, jolloin Steen voitti pronssia. Yhteenä hän on pelannut 15 poikien maaottelua.


title: Anttilan koulu (Järvenpää)

text: Anttilan koulu on Järvenpään Peltolassa toimiva noin 420 oppilaan suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6).


title: Anttilan koulu (Järvenpää)

text: Erillisrakennuksessa, hallinnollisesti Pehtoorin päiväkotiin kuuluvassa pihakoulussa annetaan koulunkäyntiin valmistavaa esiopetusta.


title: Vista

text: Vista voi tarkoittaa seuraavia:Vista esiintyy lisäksi osana monessa paikannimessä.


title: Harjulan koulu (Järvenpää)

text: Harjulan koulu on Järvenpään Loutin kaupunginosassa toimiva noin 230 oppilaan suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6).


title: Kyrölän koulu

text: Kyrölän koulu on Järvenpään Kyrölän kaupunginosassa toimiva noin 200 oppilaan suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6).


title: Saunakallion koulu

text: Saunakallion koulu on Järvenpään Jampassa toimiva yli 250 oppilaan suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6 ja esikoululaiset).


title: Juholan koulu

text: Juholan koulu on Järvenpäässä sijaitseva, noin sadan oppilaan suomenkielinen erityiskouluna toimiva yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9).


title: Juholan koulu

text: Juholan Koulussa on 19 opettajaa virallisessa rekisterissä ja 15 koulunkäynninohjaaja.[4]


title: Juholan koulu

text: 4. Lukuvuositedote 2017-2018, http://docplayer.fi/5935993-Lukuvuositiedote-2015-16.html. Viitattu 6.1.2018


title: Hulikakku

text: Hulikakku on perinteinen oululainen ruisreikäleipä, jota valmistettiin 1900-luvun alkupuolelta 1990-luvulle asti. Hulikakun nimi on johdettu ruotsinkielisestä ”hålkaka”-sanasta ("reikäkakku"). Hulikakku oli ensimmäinen koneellisesti valmistettu leipä. Pyöreä reikäleipä oli noin 1,5 cm paksu, ja se oli jaettavissa kuuteen osaan. Taikina oli tehty pääasiassa ruisjauhoista, mutta siihen oli lisätty noin 10 % vehnäjauhoja.


title: Hulikakku

text: Tuotteen kehitti alun perin Osulan leipomo, joka perustettiin 1903. Leipomo yhdistyi Arinan leipomon kanssa 1985 Oulun Pakariksi, jossa yhä valmistettiin hulikakkuja. Hulikakkujen valmistus lopetettiin, kun Oulun Pakarin osti Vaasan Oy vuonna 1991.


title: Koivusaaren koulu

text: Koivusaaren koulu on Järvenpään Jampassa toimiva noin 400 oppilaan suomenkielinen yläkoulu (luokka-asteet 7–9).


title: Koivusaaren koulu

text: Koulun lähellä, aivan sen länsipuolella on Jampan urheilupuisto kuntoratoineen. Sen lounaispuolella toimii Saunakallion koulu.


title: Ali-Keravan koulu

text: Ali-Keravan koulu on Keravan Alikeravan kaupunginosassa toimiva, vuonna 1889 perustettu suomenkielinen peruskoulun alkuopetusta antava kyläkoulu (luokka-asteet 1–2). Se on toiminut alkuopetuskouluna jo yli 30 vuotta. Se on Keravan vanhin yhä toiminnassa oleva koulu.


title: Valomerkki

text: Valomerkki tai pilkku tarkoittaa ravintolassa tai muussa anniskelupaikassa sitä, että alkoholijuomien tarjoilu loppuu. Valomerkki ilmaistaan esimerkiksi valoja räpsäyttämällä, soittamalla kelloa tai ilmoittaen verbaalisesti. Jos anniskelupaikka suljetaan kello 24:n jälkeen, anniskelu pitää lopettaa viimeistään puoli tuntia ennen anniskelupaikan sulkemisaikaa. Suomessa anniskelupaikoissa saa tarjoilla 1.30 asti, mutta aluehallintovirastolle tehtävällä ilmoituksella on mahdollista jatkaa tarjoilua enintään neljään asti.


title: Porvoon jäähalli

text: Porvoon jäähalli on Porvoon kaupungissa Uudellamaalla sijaitseva jäähalli. Se on jääkiekon Suomi-sarjassa pelaavan Porvoo Huntersin sekä Porvoon Taitoluistelijoiden kotihalli. Jäähallin yleisökapasiteetti on 1 500 katsojaa.


title: Porvoon jäähalli

text: Porvoon jäähalli avattiin vuonna 1987. Halli sijaitsi ennen vuoden 1997 kuntaliitosta Porvoon maalaiskunnan puolella.


title: République

text: République on Camouflajn ja Logan Gamesin kehittämä hiiviskelypeli useille eri alustoille. Toisin kuin videopeleissä yleensä, République-pelin alustaversiot eroavat toisistaan huomattavasti. Aluksi peli julkaistiin puhelimille (iOS- ja Android-laitteille) vuonna 2013, jonka jälkeen peli uudelleenjulkaistiin tietokoneille (Microsoft Windows, OS X, Steam). Tämän jälkeen vuonna 2016 pelistä ilmestyi sen lopullinen versio Playstation 4 -pelikonsolille. Playstation 4 -versio on pelin viimeistellyin versio, jossa on huomattavasti enemmän ominaisuuksia kuin pelin muissa versioissa. Peli on julkaistu jaksoittain. Jaksojen lopussa on aina lopputekstit, jonka jälkeen peli siirtyy seuraavalle jaksolle. Jaksoja on pelissä yhteensä viisi, joiden jälkeen pelin tarina päättyy.


title: République

text: Pelissä pelaaja on itse yksi pelimaailman hahmoista. Pelaaja on satunnainen krakkeri, joka on murtautunut Metamorphosis-nimisen pienvaltion palvelimiin. Pelaaja pystyy näin ollen seuraamaan kaikkia paikallisia turvakameroita ja puhelimia. Kun pelaaja saa yhteyden paikalliseen puhelimeen, hän näkee suoraa videokuvaa teini-ikäisestä tytöstä, joka on tietoinen siitä, että pelaaja seuraa häntä. Tytön nimi on Hope, ja hän pyytää pelaajalta apua. Hän kertoo pelaajalle, että häntä vainotaan ja että hänen täytyy päästä pakoon. Pelaaja päättää auttaa tyttöä ja tästä alkaa matka, jonka päämääränä on pelastaa hänet.


title: République

text: Pelin keskeinen idea on auttaa Hopea pakenemaan laitokselta, ohjaamalla hänet esteiden, sekä vartijoiden ohitse. Samalla pelaajan täytyy tutkia tarkaavaisesti pelin ympäristöä, josta löytyy vihjeitä Metamorpsin salaisuuksien ratkomiseksi.


title: République

text: Pelissä pelaaja seuraa Hopea puhelimen, sekä turvakameroiden välityksellä, jotka ovat lähellä Hopea. Tämän lisäksi pelaaja pystyy muun muassa avaamaan ja lukitsemaan ovia, sekä häiritsemään vartijoita jotka jahtaavat hopea. Samalla pelaaja kontrolloi Hopea puhelimen välityksellä. Hope voi muun muassa juosta, kävellä, hiipiä, ryömiä, kantaa esineitä, varastaa esineitä, sekä taltuttaa vartijoita. Myöhemmissä pelin jaksoissa peliin tulee myös uusia ominaisuuksia esim. jaksossa 4 on kohtia joissa pitää ottaa valokuvia ympäristöstä Hopen puhelimella. Juttelemalla Data Breakerin kanssa, pelaaja pystyy ostamaan uusia krakkerointiominaisuuksia.Hope saa ensimmäisen kerran otettua yhteyttä pelaajaan ja pyytää tältä apua. Samalla Komentaja Mirelle ryntää Hopen huoneeseen. Hope saa puhelimensa juuri ja juuri piilotettua tyynynsä alle, ennen kuin Mirelle ehtii nähdä sitä. Mirelle löytää Hopen huoneesta kuitenkin Zagerin kirjoittaman kirjan ja syyttää Hopea sen lukemisesta, kun sen lukeminen olisi ollut kiellettyä. Mirelle pitää Hopelle puhuttelun, samalla kun pelaaja katsoo tilannetta turvakamerasta. Huoneeseen on myös saapunut Cooperiksi kutsuttu vartija, joka todellisuudessa tietää puhelimen olevan Hopella, muttei kerro sitä Mirelle. Paikalle saapuu myös yksi pelin pääantagonisteista, komentaja Derringer, joka ehdottaa että rangaistukseksi kirjan lukemisesta, Hopen muisti formatoitaisiin, jottei hän enää muistaisi lukemaansa. Mirelle kuitenkin vastustaa ideaa ja sen sanoo sen sijaan että Hope pitäisi heittää tyrmään eristyksiin. Näin ollen Hope viedään pois alakerran tyrmään. Samalla Vartija Cooper joka on tietoinen puhelimesta, sekä pelaajasta ottaa puhelimen tyynynalta, piilottaa puhelimen ruokailuastiaan ja tuo sen Hopen tyrmään. Tämän aikana pelaaja kuulee paikallisista kaijuttimista tietoja Zagerista, joka kirjan oli kirjoittanut. Kuulutuksen mukaan Zager olisi ollu petollinen murhaaja, joka olisi vast ikään teloitettu ja Zagerin kuolema julkistettiin kaikkialla Metamorpsiksessa varoituksena muille mahdollisille valtion pettureille. Pelaaja avaa Hopen tyrmän oven, ja päästäen Hopen karkuun.


title: République

text: Samalla Cooper ja Data Breaker ottavat yhteyttä pelaajaan ja alkaa opastamaan tätä krakkeroimisessa, jotta tyttö saataisiin vapauteen. Hopen ja Cooperin mielestä aluksi olisi hyvä idea saattaa Hope kirjastonhoitajan luo, joka voisi auttaa häntä pakenemaan. Asioihin tulee kuitenkin mutka kun Hope joutuu Mirellen virittämään ansaan ja jää melkein kiinni kun Mirelle pääsee paikan päälle. Hope kuitenkin säästyy pelaajan nokkeluuden ansiosta ja jatkaa matkaansa. Hope ei kuitenkaan pääse kirjastoon, koska matkan aikana pitäisi ohittaa tiukka vartiointi ja kehoskannerit. Täten Cooper opastaa pelaajan ja Hopen katkaisemaan turvalaitteiden virrat. Tämä saa kuiteniin Derringerin raivoihinsa, jolloin Derringer lähettää ison kasan vartijoita juoksemaan Hopen olinpaikkaa kohti. Hope pääsee kuitenkin karkuun ja ohittaa kirjastolle johtavat turvalaitteet. Hope ei kuitenkaan pääse kirjastolle asti, koska Mirelle odottaa häntä matkan varrella. Mirelle saa Hopen kiinni ja raahaa hänet kuulusteluhuoneeseen. Mirelle on valmiina käyttämän kovia otteita Hopen kuulustelemiseksi, mutta sitten huoneen ovi aukeaa ja huoneeseen saapuu Cooper, joka on peittänyt henkilöllisyydensä maskilla. Cooper käyttää Mirelleen sähkölamautinta, jolloin Mirelle ei pysty enää liikkumaan. Peittääkseen henkilöllisyydensä Cooper kuitenkin näyttelee olevansa Mirellen puolella huutaen ja uhkaillen Hopea. Jakso 1 loppuu kun Cooper lähtee pois huoneesta ja laittaa oven takaisin lukkoon.


title: République

text: Kun pelaaja aukaiseen kuulusteluhuoneen oven, Cooper pahoittelee chatin välityksellä tilannetta pelaajalle, mutta on kiitollinen siitä että Hope on turvassa. Täten pelaajan ja Hopen matka jatkuu kirjastolle.


title: République

text: Kirjastossa Hope löytää tiensä paikallisen diktatuurin, Headmaster Kenichiro Treglazovinin konttoriin, joka on pelin pääantagonisti. Hope piiloutuu pöydänalle kun Headmaster saapuu paikalle pitäen Mirelle puhuttelun. Samalla hän kertoo antavansa Derringerille ylennöksen, jolloin Derringer saisi Mirellen työoikeudet. Tämä on Mirellelle rangaistus huonosta työstä, sekä Hopen karkuunpääsemisestä. Headmaster kulkee ulos laitokselta Derringerin kanssa, samalla kun Mirelle jää kirjastolle. Hope kulkee ylimmälle kirjaston kerrokselle, josta hän löytää kirjastonhoitajan kuoleena. Pelaaja krakkeroi läheisen tietokoneen, josta hän löytää videon kirjastonhoitajan kuolemasta. Videosta käy ilmi että Derringer murhasi kirjastonhoitajan raa'asti petturuudesta Headmasteriä kohtaan.


title: République

text: Tässä kohtaa pelaaja saa päättää näyttääkö kyseisen videon Hopelle vai ei. Tällä päätöksellä on vaikutuksia pelin kulkuun tulevaisuudessa. Cooper varoittaa että video on liian raaka nuorelle tytölle, mutta samalla pitää sitä sensuurina, mikäli Hope ei saisi nähdä edesmenneen ystävänsä kuolemaan johtaneita syitä. Kun pelaaja tutkii kirjastoa tarkkaan, hän löytää sieltä kirjastonhoitajan salaisen huoneen, jossa on pohjapiirustus Headmasterin avaimesta. Cooper ohjaa pelaajan, sekä Hopen 3D tulostimelle, joka tulostaa avaimen heille. Tällä avaimella Hope pääsee Headmasterin konttorin kautta hissiin, jolla Hope pääsee lähemmäksi vapautta. Hissi kuitenkin pysähtyy yllättäen ja Derringer ottaa Hopen kiinni.


title: République

text: Kun Derringer saa Hopen kiinni, yhteys pelaajaan sumenee väliaikaisesti. Jotain kuitenkin tapahtuu ja Hope pääsee karkuun, samalla kun Derringer on kadonnut jonnekin. Hope jatkaa matkaansa paikallisen lehden "Morning Bellin" konttoriin, josta hän löytää Headmasterin ex tyttöystävän toimittaja Mattien. Mattie saa Hopen kiinni, mutta Hopella on tuuria, koska Mattie on vaihtanut puoltaan. Mattie oli aikoinaan Kirjastonhoitajan hyvä ystävä, samoin kuin Hope. Kirjastonhoitajan kuolema sai Mattien viimein tajuamaan Headmasterin tyrannian. Mattie kertoo Hopelle ja pelaajalle pakoonpääsysuunnitelman: ulospääsyä vartioi kolme eliittisotilasta, joiden ohi olisi miltei mahdotonta päästä. Mattiella olisi kuitenkin tarpeeksi oikeuksia toimittajana panna liikkeelle väärennetty lehtiartikkeli, joka saisi Headmasterin rankaisemaan omia sotilaitaan. Mattie panee pelaajan krakkeroimaan webkameroita ympäri maailman, joista hän voisi kerätä väärennettyjä todisteita näitä sotilaita kohtaan. Tämän aikana Cooper ilmoittaa pelaajalle, että työt kutsuvat häntä. Cooperin täytyy lähteä jonnekin Derringerin ohjaamana, eikä voi tämän aikana ottaa yhteyttä pelaajaan, eikä Hopeen. Kun pelaaja on löytänyt viimein tarpeeksi, Mattie opastaa pelaajan tekemään oman lehtiartikkelin, jossa näitä sotilaita syytettäisiin väärin syyttein. Kun lehtiartikkeli on päässyt leviämään, Derringer pitää näille sotilaille ankaran kuulustelun ja vie heidät tyrmään. Yksi naamioitunut sotilas kuitenkin jää vielä vartioimaan ulospääsyä. Mattie sanoo, että voisi saada tämän viimeisenkin vartijan pois pelistä samalla tavalla. Jonkin aikaa sitten joku tuntematon, naamioitu henkilö käytti sähkölamautinta Mirelleen. Mattie sanoo, että voisi syyttää tätä sotilasta väärennetyin syin Mirellen lamauttamisesta sähkölamauttimella, joka kuulostaa hyvältä ajatukselta. Kun pelaaja alkaa etsimään väärennettyjä todisteita tätä sotilasta kohtaan, hänellä ei ole muuta paikkaa katsoa kuin sotilaan oma huone Metamorphosiksessa. Sieltä hän löytää puhelimen, jonka vanhat äänitykset pelaaja kuuntelee. Yhdessä äänityksistä sotilas kertoo, miten hänet pakotettiin työskentelemään Headmasterille ja miten häntä ei päästetä laitokselta ulos. Tässä äänityksessä hän myös kertoo, miten ikävä hänellä on ulkomaailmaa ja äitiään. Tämä sotilas on vain yksi paikallisista vangeista, jotka ovat pakkotyössä Headmasterin tyrannian alla, ilman vapauksia ja ilman ihmisoikeuksia. Laitokselta ei voi karata, eikä sieltä saa yhteyttä ulkomaailmaan ilman ylläpitäjän oikeuksia. Tämän sotilaan huoneesta löytyy myös sähkölamautin, jota Mattie aikoo käyttää väärentäessään syytteitä tätä sotilasta kohtaan. Mattie saa syytökset valmiiksi ja alkaa levitellä niitä pitkin Metamorphosista. Pelaaja ja Hope eivät tajua, että he ovat juuri tehneet pahan virheen.


title: République

text: Hope alkaa valmistautumaan pakoon ja kulkee ilmastointiputkea pitkin ulospääsyä kohti, jota tämä sotilas vartioi. Derringer saapuu tämän sotilaan luo, hakkaa sotilaan kumoon Mirellen lamauttamisesta. Sotilaan maski lentää pois hänen päältään, jolloin sotilaan todellinen henkilöllisyys paljastuu. Hope alkaa itkemään järkytyksestä, kun tajuaa että tämä sotilas oli Cooper. He olivat vahingossa nostaneet syytteet Cooperia kohtaan, joka oli auttanut Hopea pelin alusta alkaen. Derringer vie Cooperin tyrmään odottamaan teloitusta. Samalla Hope pakenee laitokselta itkien.


title: République

text: Jakso 4 on hyvin mysteerinen, eikä ole täyttä varmuutta siitä mitä siinä oikeasti tapahtuu. Dialogien perusteella on mahdollista että Cooperin menettämisen jälkeen Hope luovutti ja jätti itsensä tahalteen kiinni, mutta tämä ei ole täysin varmaa. Pelaaja seuraa nyt jotain Hopen näköistä tyttöä laitoksen ulkopuolella, mutta dialogien perusteella olisi mahdollista, että tämä tyttö ei olisikaan Hope, vaan jonkinlainen Hopen klooni, joka on myös karannut laitokselta. Pelaaja alkaa auttamaan tätä Hopen näköistä tyttöä, kun hän saa viestin Data Breakerilta. Data Breaker on pahoillaan Cooperin menettämisestä, mutta suostuu auttamaan pelaajaa tämän puolesta. Data Breaker on hakkeri jolle pelaaja on tehnyt kauppoja pelin alussa, mutta hän ei ole ollut vielä osana itse tarinaa, ennen tätä hetkeä. Data Breaker antaa Hopen näköiselle tytölle, sekä pelaajalle tehtäviä joita heidän tulee suorittaa, jotta tyttö pääsisi pakenemaan. Esteenä tälle on Mammoth niminen mutanttivartija, joka vartijoi laitoksen ulkopuolta. Kun pelaaja valmistelee tytön pakenemista, käy ilmi että Hopen laitoksella elänyt ystävä, nuori poika nimeltä Weep on kuollut yrittäessään paeta laitokselta tunnelia pitkin. Pojan tappoin Mammoth, joka täytti tunnelin vedellä. Samalla tapahtuu myös jotain outoa. Tyttö näkee kun Mirelle kulkee edesmenneen Zagerin haudalle, joka ammuttiin petturuudesta. Zagerin haudalta nousee esille mies, joka paljastuu Zageriksi. Zager onkin elossa. Mirelle auttoi Zageria teeskentelemään kuolemansa, eikä hän oikeasti koskaan kuollut. Samalla paljastuu että Mirelle on kaksoisagentti. Mirelle on oikeasti taistelemassa Headmasteria vastaan, mutta on vain näytellyt toimivansa Headmasterin puolella. Mirelle ja Zager katoavat, jolloin Hopen näköinen tyttö pääsee karkuun samaa tunnelia pitkin, minne Weep joskus aikoinaan kuoli. Mammoth jahtaa häntä perässä, mutta Mammoth jää tunneliin jumiin ja kuolee.


title: République

text: Hopen näköinen tyttö pääsee uloskäynnille, mutta sielä hän kohtaa yllättäen Headmasterin. Headmaster ottaa taskustaan pistoolin ja ampuu Hopen näköisen tytön.


title: République

text: Jaksossa 5 esiintyvä tyttö on varmuudella Hope, muttei ole varmaa oliko jaksossa 4 esiintyvä tyttö Hope vai ei. Joka tapauksessa Headmaster on päässyt vihille pelaajan krakkeroinneista ja hän on saanut Hopen kiinni. Headmaster ottaa Hopen puhelimen ja laittaa sen kuvaamaan Hopealäheltä. Samalla Headmaster ottaa pistoolin ja uhkaa ampua Hopen samalla kun pelaaja näkisi Hopen kuoleman suorassa lähetyksessä. Juuri kun Headmaster on aikomassa ampua Hopea päähän, Zager ja Mirelle aloittat operaationsa laitoksen tuhoamiseksi. He ovat käynnistäneet massiivisen kapinan ja ovat sijoittaneet laitokselle räjähteitä. Zager räyjäyttää pommeja läheltä Headmasterin konttoria, joka vie Headmasterin shokkiin. Derringer tekee kaikkensa viedäkseen Headmasterin turvaan, samalla kun Hope karkaa pelaajan avustamana. Hope löytää Mirellen ja Zagerin. Mirelle ei kuitenkaan enää jahtaa Hopea vaan paljastaa hänelle olevansa kaksoisagentti. Tässä kohtaa peliä Mirellellä ja Zagerillä on omat suunnitelmansa laitoksen tuhoamiseksi. Zager ehdottaa väkivaltaista lähestymistapaa, jossa vartijoita tapettaisiin, mutta Mirelle ehdottaa väkivallatonta suunnitelmaa, jossa pakkotyössä olevat vartijat, sekä sotilaat päästettäisiin vapauteen Headmasterin kynsistä. Pelaaja voi valita jommankumman suunnitelmista, joka vaikuttaa pelin lopputasoihin. Valitsi suunnitelmista kumman tahansa, Hope pääsee lopulta Metamorpsin jättisuuren datalaitoksen katolle. Sielä Headmasterin suunnitelma paljastuu. Headmaster on vakoillut koko maapalloa turvakameroiden välityksellä ja tallentaa kaiken mahdollisen datan itselleen. Koska koko maailman vakoilu kuitenkin veisi aivan liikaa tilaa, hän on keksinyt tallentaa tiedot ihmisten DNA'han. Sitä varten laitos on olemassa. Laitoksella vankeina olevien lasten DNA'han kirjoitetaan vakoiludata ympäri maailman.


title: République

text: Tämä data on varmuuskopiota siitä, mitä datalaitos on tallentanut. Pelaaja pääsee Mirellen avustuksella krakkeroimaan tämän datalaitoksen ja tuhoamaan sen lakkauttamalla laitteen jäähdytyksen, joka lopettaa vakoilun ympäri maan.


title: République

text: Samalla Derringer löytää Hopen ja yrittää tappaa tämän. Hope kuitenkin lamauttaa Derringerin, joka tiippuu kuolemaansa.


title: République

text: Samalla käy myös ilmi, että tämä laitos on sijainnut meren alapuolella. Sitten käy myös ilmi että Cooper on vielä elossa Mirellen ja Zagerin luona. Hope pääsee Mirellen, Zagerin ja Cooperin avustuksella ulos laitokselta, Headmasterin laivaan. Sielä laivalla ollaan julkistamassa The Arrival nimistä tapahtumaa, jonka tarkoituksena on saada Yhdysvaltain armeija Headmasterin puolelle. Räjähdyksistä huolimatta Headmaster on laivalla yrittämässä saada sopimusta tehtyä. Suunnitelman mukaan, Headmasterin pitäisi näyttää Yhdysvalloille datalaitoksensa voiman, jolloin hän saisi Yhdysvaltain tuen puolelleen. Tämä menee kuitenkin pahasti pieleen kun Headmasterille tulee viesti siitä että datalaitos on tuhottu ja ihmiset ovat karanneet sieltä. Headmaster saa Hopen, Cooperin, Mirellen ja Zagerin kiinni mutta kieltää omia miehiään, sekä yhdysvaltoja ampumasta heitä. Headmaster kertoo että nyt kun mitään ei ole laitokselta enää jäljellä Hope on ainut asia, jossa data vielä sijaitsee. Mikäli Hope kuolisi, Headmaster menettäisi kaiken.


title: République

text: Yhdysvaltalainen paikallinen komentaja kuitenkin yllättyy siitä mitä kauheuksia Headmaster on saanut aikaiseksi ja aikoo saada Hopen itselleen "turvaan". Cooper, Mirelle ja Zager kuitenkin vastustavat tätä ja yrittävät saada Hopen turvaan itselleen. Nyt pelaaja pystyy tekemään valinnan Cooperin, Headmasterin, ja Yhdysvaltain väliltä. Sillä ei kuitenkaan ole mitään merkitystä, koska peli päättyy yllättäen kun Hope tekee itsemurhan.


title: Alpine A110

text: Alpine A110 (tunnetaan myös nimillä Renault Alpine, Alpine-Renault ja Berlinette) oli ranskalaisen Alpinen vuodesta 1961 vuoteen 1977 valmistama takamoottorinen urheiluauto. Sen edeltäjämalli oli Alpine A108. Autossa käytettiin kaikkien Alpine-autojen tavoin Renault’n moottoreita ja muuta tekniikkaa.


title: Alpine A110

text: Kun edeltävä malli A108 käytti Renault Dauphinen osia, A110 perustui puolestaan Renault 8 -malliin. Koriversioina esiteltiin aluksi umpikorinen ”Berlinetta”  ja sitten avomalli. Kori on tehty lujitemuovista teräskehikon päälle. Moottorivaihtoehtoina oli aluksi Renault 8 -mallissa käytetty 1,1 litran moottori ja 95 hevosvoimaa (SAE) tuottanut R8 Gordini -moottori. Myöhemmin autoon sai Renault 16 -malliin pohjautuvan moottorin, joka tarjosi 125 hevosvoimaa (DIN).


title: Alpine A110

text: A110 saavutti mainetta 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa voitokkaana ralliautona, joka saavutti muun muassa kolmoisvoiton Ranskan Alppirallissa 1969. Kolmannelle tilalle autolla ajoivat suomalaiset Jorma Lusenius ja Seppo Halme. Vuonna 1971 auto voitti Monte Carlo -rallin kuljettajana ruotsalainen Ove Andersson. 1970-luvun alkuvuosina Renault osti Alpine-tehtaan kokonaan itselleen ja 1973 perustettiin rallin maailmanmestaruussarja WRC , jolloin Renault alkoi kilpailla siinä A110-mallilla. Tehdastallin vakiokuljettajia olivat Bernard Darniche, Jean-Pierre Nicolas ja Jean-Luc Thérier, ja heidän lisäkseen käytettiin ”vierailevia tähtiä” kuten Jean-Claude Andruet, joka voitti 1973 Monte Carlo -rallin. Ralleissa käytettiin tuolloin 1,8 litran moottoria.


title: Alpine A110

text: Vuonna 1974 varta vasten ralliautoksi suunniteltu Lancia Stratos aloitti voittokulkunsa WRC-rallimaailmassa, ja takamoottorisen A110:n aika alkoi olla ohi huolimatta yrityksistä parantaa sen ominaisuuksia.


title: Alpine A110

text: Alpine A110 -mallia rakensi Alpinen Dieppen tehtaan lisäksi Meksikossa Diesel Nacional (DINA) -yhtiö nimellä "Dinalpin" sekä Bulgariassa SPC Metalhimin ja ETO Bulenin muodostama osuuskunta nimellä "Bulgaralpine". Bulgaralpinea valmistettiin noin 100 kappaletta ja ne kaikki jäivät Bulgarian sisämarkkinoille.


title: Armando Sadiku

text: Armando Sadiku (s. 27. toukokuuta 1991 Elbasan, Albania) on albanialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Sadiku edustaa Sveitsin Superliigassa pelaavaa Vaduzia, jossa hän on lainassa samassa sarjassa pelaavasta Zürichistä.


title: John Calipari

text: John Vincent Calipari (s. 10. helmikuuta 1959 Moon Township, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen koripallovalmentaja. Hän on vuodesta 2009 lähtien toiminut Kentuckyn yliopiston koripallojoukkueen päävalmentajana.


title: John Calipari

text: Caliparin ensimmäinen päävalmentajan pesti oli Massachusettsin yliopistossa, jossa hän toimi vuosina 1988–1996. Viimeisenä vuotenaan hänet nimitettiin useilla tahoilla vuoden yliopistokoripallovalmentajaksi. Vuosina 1996–1999 Calipari toimi NBA-liigan New Jersey Netsin päävalmentajana.


title: John Calipari

text: Vuosina 2000–2009 Calipari oli menestyksekkäästi Memphisin yliopiston päävalmentaja. Hän siirtyi keväällä 2009 perinteikkään Kentuckyn yliopiston päävalmentajaksi, kahdeksanvuotisella ja lähes 35 miljoonan dollarin arvoisella sopimuksella.


title: John Calipari

text: Vuosina 2011–2012 Calipari valmensi Kentuckyn lisäksi myös Dominikaanisen tasavallan maajoukkuetta.


title: Hitchball 4000

text: Hitchball 4000 on Pohjoismaiden suurin liftauskilpailu. Kilpailijat liftaavat pareittain viikonlopun aikana Helsingistä pois ja takaisin. Lisäksi jokaisella joukkueella on mukanaan gps-lähetin, jonka avulla liftaajien sijaintia voi seurata reaaliajassa Hitchball 4000:n verkkosivuilla. Kilpailun pääsarjan voittaa ja Hitchball 4000 -kiertopokaalin saa seuraavaksi vuodeksi pari, joka liftaa viikonlopun aikana pisimmälle ja ehtii ajoissa takaisin. Spirit of Hitchball -palkinnolla puolestaan huomioidaan tiimi, joka edisti parhaiten liftauskulttuuria asenteellaan ja viestinnällään sosiaalisessa mediassa. Hitchball 4000 järjestetään joka vuosi kesäkuun ensimmäisenä viikonloppuna.


title: Hitchball 4000

text: Kilpailun järjestäjänä toimii HitchPro ry, liftauskulttuurin levittämistä varten perustettu yhdistys. Kilpailun tavoitteena on todistaa liftauksen helppous ja turvallisuus ja laajemmin osoittaa, että pohjoismaalaiset yhteiskunnat ovat turvallisia ja että tuntemattomiin ihmisiin voi luottaa.


title: Hitchball 4000

text: Ensimmäisen kerran Hitchball 4000 järjestettiin vuonna 2013. Kilpailun suosio on kasvanut vuosi vuodelta, ja vuonna 2016 osallistujia oli yli 100 henkilöä. Vuosien varrella osallistujat ovat saavuttaneet muun muassa Strykówin, Varsovan, Tukholman, Inarin ja Muonion.


title: Hitchball 4000

text: Hitchball 400 järjestetään seuraavan kerran 2.–4. kesäkuuta 2017.


title: Kyle Larson

text: Kyle Miyata Larson (s. 31. heinäkuuta 1992 Elk Grove, Kalifornia) on yhdysvaltalainen autourheilija. Hän ajaa kaudella 2016 Pohjois-Amerikan suurimmassa moottoriurheilusarjassa NASCAR:issa Chip Ganassi Racing -tallin autolla numero 42.


title: Kyle Larson

text: Larson oli voittamassa vuonna 2015 Daytonan 24 tunnin ajoa yhdessä Scott Dixonin, Tony Kanaanin ja Jamie McMurrayn kanssa.


title: Kyle Larson

text: Larsonin äidin puolen sukujuuret ovat Japanista.


title: Tapio Salmi

text: Tekniikan tohtori Tapio Salmi (s. 1957 Parainen) on kemiallisen reaktiotekniikan professori Åbo Akademissa. Vuosina 2009-2013 hän toimi akatemiaprofessorina. Hänet nimitettiin poikkeuksellisesti uudelleen akatemiaprofessoriksi viisivuotiskaudelle 2019-2023. Uutena akatemiaprofessorikautenaan professori Salmi keskittyy erityisesti katalyyttisten pintareaktiomekanismien tutkimukseen ns. in situ tekniikoita käyttäen pääkohteenaan biomassasta peräisin olevat molekyylit.


title: Tapio Salmi

text: Professori Salmi on toiminut lukuisissa paikallisissa ja kansallisissa tieteellisissä ja hallinnollisissa luottamustehtävissä, mm. vuosina 2015-2018 hän toimi Åbo Akademin luonnontieteiden ja tekniikan tiedekunnan dekaanina.


title: Tapio Salmi

text: Salmi väitteli tekniikan tohtoriksi Åbo Akademin kemiallis-teknillisessä tiedekunnassa v. 1986. Väitöskirjan aiheena oli kemiallisten reaktioiden matemaattinen mallinnus ja simulointi mekanistiselta pohjalta. Väitöskirja arvioitiin korkeimmalla arvosanalla ’kiitettävä’. Tapio Salmi on toiminut vierailevana tutkijana mm. Tanskan teknillisessä korkeakoulussa ja Tšekkoslovakian tiedeakatemiassa. Teknillisen kemian apulaisprofessorin tehtävää hän hoiti vuodesta 1989 ja kemiallisen reaktiotekniikan professoriksi hänet nimitettiin v. 1998.


title: Tapio Salmi

text: Salmen päätutkimusalueet ovat kemiallinen kinetiikka, katalyysi sekä kemialliset reaktorit. Hän on tutkinut useiden katalyyttisten, erityisesti orgaanisten reaktioiden nopeuksia ja selvittänyt niiden reaktiomekanismeja. Näistä tutkimuksista Suomen Tiedeseura myönsi hänelle Magnus Ehrnroothin palkinnon v. 2011. Ensimmäisenä akatemiaprofessorikautenaan Salmi keskittyi biomassaan perustuvien kemiallisten prosessien intensivointiin mm.  ultraääni-, mikroaalto- ja mikroreaktoritekniikkaa käyttäen. Nämä tutkimukset johtivat useisiin tieteellisiin ja teknillisiin läpimurtoihin mm. biomassapohjaisten polttoaineiden ja terveyttä edistävien komponenttien valmistuksessa.


title: Tapio Salmi

text: Vuonna 2013 Salmelle myönnettiin Åbo Akademin kanslerinpalkinto yhdessä professori Dmitry Murzinin kanssa. Vuonna Salmen työryhmä vastaanotti The PSE Model-Based Innovation Prize 2015 -palkinnon mikroreaktoreiden matemaattista mallinnusta koskevasta artikkelista Chemical Engineering Science–lehdessä. Vuonna 2018 Salmi vastaanotti suomenruotsalaisen kansankäräjien palkinnon ruotsinkielisen opetuksen edistämisestä ja opetusmateriaalin tuottamisesta maassamme.


title: Tapio Salmi

text: Salmen tieteellinen tuotanto käsittää yli 560 alkuperäisjulkaisua, kolme oppikirjaa sekä lukuisia tiedettä popularisoivia artikkeleita. Hän on osallistunut aktiivisesti tiede- ja yhteiskuntapoliittiseen keskusteluun puolustaen tieteen riippumattomuutta ja opiskelijoiden asemaa. Uransa aikana hän on ohjannut yli 50 väitöskirjaa ja useat hänet oppilaistaan ovat saavuttaneet professorin viran tai pätevyyden Suomessa ja ulkomailla.


title: Tapio Salmi

text: Professori Salmi on ollut erityisen aktiivinen pohjoismaisten ja kansainvälisten tieteellisten konferenssien järjestäjänä Suomessa, huippukohtanaan eurooppalainen katalyysikonferenssi EUROPACATVIII Turussa v. 2007, joka keräsi 1500 osanottajaa ja josta Salmi työryhmineen vastaanotti Turun kaupungin myöntämän kaupungin ensimmäisen konferenssipalkinnon v. 2007.


title: Tapio Salmi

text: Salmi on Suomen Tiedeseuran, Suomalaisen Tiedeakatemian ja Svenska Tekniska Vetenskapsakademien i Finlandin jäsen. Hän on myös Tsekin tiedeakatemian kemiantekniikan jaoston kunniajäsen. Salmi on toiminut useissa kansainvälisissä tieteellisissä ja teknillisissä asiantuntijatehtävissä, mm. Delftin teknillisen yliopiston prosessitekniikan neuvoa-antavassa komiteassa sekä suuressa saksalaisessa energiatehokkaita kehittävien kemiallisia reaktoreita koskevan tutkimusprojektin johtoryhmän ainoana ulkomaalaisena asiantuntijana. Salmi on Magnus Ehrnroothin säätiön ja Raision Tutkimussäätiön hallituksen tieteellinen asiantuntijajäsen. Hän on osallistunut lukuisiin tieteellisiin ja tiedepoliittisiin arviointiprosesseihin mm. Ruotsissa, Portugalissa ja Tsekin tasavallassa. Vuonna 2009 professori Salmelle myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki.


title: Tapio Salmi

text: Vem och Vad, 2010


title: Tapio Salmi

text: Kuka kukin on, 2015


title: Tapio Salmi

text: Tapio Salmin CV 12.6.2016. Viitattu 13.6.2016.


title: Tapio Salmi

text: Kemia vihertyy hitaasti, mutta varmasti 8.5.2016. Turun Sanomat. Viitattu 13.6.2016.


title: Valpas (lehti)

text: Valpas oli Kuopiossa vuosina 1974–2001 ilmestynyt sosiaalidemokraattinen viikkolehti.


title: Valpas (lehti)

text: "Savon Kansan" lakattua vuonna 1958 Pohjois-Savon sosiaalidemokraattien äänenkannattajana toimi "Suomen Sosialidemokraatti", jossa julkaistiin alueellista vaihtosivua 1970-luvun alkuun saakka. Parlamentaarinen lehdistötuki mahdollisti tuolloin oman maakuntalehden perustamisen. Marraskuusta 1974 lähtien ilmestyneen "Valppaan" kustantajana toimi Lehtityö Oy, jonka pääomistajat olivat Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, sen lehdistön yhteistyöelin T-lehdistö Oy ja "Suomen Sosialidemokraatin" Kustannusosakeyhtiö Kansanvalta. Yhtiön johtokunnan puheenjohtajana toimi kansanedustaja Lasse Lehtinen.


title: Valpas (lehti)

text: Tabloid-kokoisena ilmestynyt "Valpas" oli ensimmäinen 1970-luvulla perustetuista sosiaalidemokraattisista viikkolehdistä. Se painettiin aluksi Iisalmessa ja vuodesta 1978 lähtien Joensuussa. Päätoimittajana ja toimitusjohtajana työskentelivät ensin Asko Seppänen, vuodesta 1977 Seppo Haapanen ja vuodesta 1979 Martti Ruokolainen. Tehtävät eriytettiin vuonna 1985, jolloin päätoimittajaksi tuli Rauno Iivonen. Ruokolaisen lähdettyä vuonna 1988 vetovastuu siirtyi Juhani Arolle. Hänen jälkeensä päätoimittajana työskentelivät Pirkko Jyväkorpi ja Anja Salminen ja toimitusjohtajina Jouko Koistinen ja Aulis Kupiainen. 1990-luvulla päätoimittaja-toimitusjohtajana oli Antti Sokka, jota vuonna 1999 seurasi Matti Vimpari.


title: Valpas (lehti)

text: SDP:n piirilehdeksi perustettu "Valpas" keskittyi sisällössään politiikkaan ja ammattiyhdistysliikkeen toimintaan sekä maakunnan ja kuntien tapahtumiin. Sen taloudellisen perustan muodostivat lehdistötuki sekä ammattiliittojen lehtisetelit. Lehden omista tuloista suurin osa tuli kuntien, E-liikkeen, ammattiyhdistysten ja puolueosastojen ilmoituksista. Talous saatiin kuntoon 1970-luvun loppuun mennessä, jolloin levikki nousi reilusta kolmesta tuhannesta yli 6 600 tilaajaan. 1980-luvulla lehtiyhtiö lähti mukaan Kuopion kaapelitelevisioon ja paikallisradioon ja vuonna 1985 se yritti julkaista tappiolliseksi osoittautunutta ilmaisjakelulehteä. 1980-luvun lopulla yhtiö ajautui talousvaikeuksiin ja lehden toimitusresurssit heikkenivät. Vuonna 1992 sen levikki oli enää vajaat 4 700 kappaletta ja vuonna 1997 noin 3 700. Tappiokierteen syvetessä "Valpas" pyrki tavoittelemaan SKDL:n jo aikaisemmin lakanneen "Kansan Sanan" lukijakuntaa, mutta joutui lopettamaan ilmestymisensä toukokuussa 2001.


title: Petri Rouvinen

text: Petri Rouvinen (s. 31. tammikuuta 1968 Lappeenranta) on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee ETLAn tytäryhtiön Etlatieto Oy:n toimitusjohtajana. Aiemmin Rouvinen on työskennellyt muun muassa tutkijana ja tutkimusjohtajana ETLAssa ja Etlatiedossa. Rouvinen on tutkimuksissaan ja selvityksissään erikoistunut innovaatiotoimintaan ja teknologiaan, kilpailukykyyn sekä globalisaatioon ja yrittäjyyteen liittyviin aiheisiin. Rouvinen on koulutukseltaan taloustieteen tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Vanderbiltin yliopistosta vuonna 2000 otsikolla ”Essays in Technology, R&D and Innovative Activity”.


title: David Vaughan

text: David Owen Vaughan (s. 18. helmikuuta 1983 Abergele, Wales) on walesilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on puolustava keskikenttäpelaaja. Vaughan edustaa Englannin kakkosliigassa pelaavaa Notts Countya, jonne hän siirtyi Englannin mestaruussarjan Nottingham Forestista kesällä 2018.


title: David Vaughan

text: Vaughan on pelannut Walesin maajoukkueessa 42 ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.


title: Daniel Cormier

text: Daniel Ryan Cormier (s. 20. maaliskuuta 1979 Lafayette, Louisiana) on yhdysvaltalainen vapaaottelija. Hän on UFC:n alemman raskaansarjan mestari toukokuusta 2015 lähtien ja UFC:n raskaansarjan mestari heinäkuusta 2018 lähtien. Hän teki debyyttinsä UFC:ssä huhtikuussa 2013. Heinäkuussa 2018 Cormierista tuli UFC historian toinen ottelija, joka on pitänyt hallussaan kahden eri painoluokan mestaruuksia samaan aikaan.


title: Daniel Cormier

text: Ennen vapaaottelu-uraansa Cormier oli olympiatason vapaapainija. Hän voitti MM-pronssia 96 kilon sarjassa vuoden 2007 MM-kilpailuissa.


title: Daniel Cormier

text: Vapaaottelu-uransa ensimmäisen tappion Cormier kärsi Jon Jonesia vastaan tuomaripäätöksellä UFC 182 -tapahtumassa. Seuraavassa ottelussaan Cormier kuitenkin voitti itselleen vapaana olleen alemman raskaansarjan mestaruusvyön päihittämällä Anthony Johnsonin kuristuksella.


title: Daniel Cormier

text: Painiuran jälkeen Cormier päätti kokeilla uraa vapaaottelijana ja harjoitteli American Kickboxing Academyssa yhdessä Cain Velasquezin, Jon Fitchin ja Josh Koscheckin kanssa.


title: Daniel Cormier

text: Cormier otteli ensimmäisen ammattilaisottelunsa Strikeforcessa 25. syyskuuta 2009 Gary Frazieria vastaan. Hän voitti kamppailun teknisellä tyrmäyksellä toisessa erässä.


title: Daniel Cormier

text: 2010 Cormier otteli viidesti, joista kaksi otteli mestaruusotteluita raskaassasarjassa. Maaliskuussa hän otteli toisen kerran Strikeforcessa John Devinen, jonka Cormier voitti tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä minuutin jälkeen. Kahden ottelun jälkeen Cormier matkasi Australiaan, jossa hän otteli "XMMA 2" -tapahtumassa XMMA:n raskaansarjan mestaruudesta Lucas Brownea vastaan, joka oli voittanut mestaruuden joulukuussa 2009. Cormier voitti mestaruuden teknisellä tyrmäyksellä ensimmäisen erän lopussa. Voiton jälkeen Cormier palasi Yhdysvaltoihin ja otteli elokuussa Tony Johnsonia vastaan "King of the Cage" organisaation raskaansarjan mestaruudesta. Cormier voitti uransa toisen vapaaottelumestaruuden takakuristuksella ensimmäisessä erässä. Viikkoa myöhemmin Cormier palasi Strikeforceen ja voitti Jason Rileyn luovutuksella, jotka olivat lyöntien seurauksena ensimmäisessä erässä jo minuutin jälkeen. Marraskuussa Cormier palasi Australiaan puolustamaan XMMA mestaruuttaan. Hän sai vastaansa Soa Palelein, joka oli aiemmin otellut yhden ottelun UFC:ssä ja Pridessa. Cormier onnistui puolustamaan mestaruuttaan, kun Palelei luovutti ottelun Cormierin lyöntien johdosta.


title: Daniel Cormier

text: 2011 Cormier jatkoi Strikeforcessa ja voitti tammikuussa "Strikeforce Challengers: Woodley vs. Saffiedine" -tapahtumassa Devin Colen tuomariäänin. Cormier kohtasi seuraavaksi kesäkuussa Jeff Monsonin, jonka hän voitti myös tuomariäänin. Syyskuussa Cormier korvasi Alistair Overeemin, joka ilmoitti heinäkuussa haluavansa pidemmän toipumisajan edellisestä ottelustaan kesäkuussa, eikä sen vuoksi halunnut otella syyskuussa. Cormier kohtasi Antônio Silvan, jonka hän onnistui tyrmäämään ensimmäisen erän lopussa ja eteni voiton myötä loppuotteluun.


title: Daniel Cormier

text: Loppuottelu käytiin 19. toukokuuta 2012, jossa Cormier kohtasi Josh Barnettin. Viisieräinen mestaruusottelu käytiin "" -tapahtumassa, jonka hän voitti tuomariäänin.


title: Daniel Cormier

text: Mestaruuden jälkeen Cormier otteli vielä yhden ottelun Strikeforcessa tammikuussa 2013, jonka jälkeen organisaatio lakkautettiin. Hän voitti Dion Staringin teknisellä tyrmäyksellä toisen erän lopussa.