title: King Lil G

text: Gonzales kasvoi vähävaraisissa oloissa Inglewoodissa, Kaliforniassa meksikolaisen yksinhuoltajaäitinsä ja kahden isoveljensä kanssa. Hän inspiroitui kuunnellessaan länsirannikon räppäreitä, kuten Snoop Doggia ja 2Pacia, ja alkoi kirjoittamaan omia riimejään ollessaan 12-vuotias. 16-vuotiaana hän alkoi nauhoittamaan musiikkiaan Long Beachissa sijaitsevassa studiossa.


title: King Lil G

text: Gonzales liittyi ennen musiikkiuraansa 18th Street -jengiin. Hänet tuomittiin nuorisovankilaan ja kotiarestiin, jonka aikana hän otti räppäämisen vakavasti. Gonzales päätti jättää jengielämän taakseen nähtyään muiden jengiläisten unohtavan hänen veljensä, joka tuomittiin vankilaan 32 vuodeksi.


title: King Lil G

text: Pian tämän jälkeen ￼Gonzales sai pojan, ja hän alkoi etsimään rehellistä työtä. Hän kertoo lapsen saamisen muuttaneen häntä paljon ihmisenä.


title: King Lil G

text: Gonzales haluaa käyttää nykyistä asemaansa hyödyksi levittämällä positiivista sanomaa ja auttamalla huono-osaisempia.


title: Luettelo elokuvasarjan Perjantai 13. hahmoista

text: Perjantai 13. on Yhdysvaltalainen kauhuelokuvasarja, johon kuuluu 12 slasher -elouvaa. Lisäksi elokuvasarjan pohjalta on tehty televisiosarja, romaaneja ja sarjakuvia. Sarjan päävihollinen on Jason Voorhees, joka hukkui Camp Crystal Lakella. Vuosikymmeniä myöhemmin leirin huhutaan olevan "kirottu" ja siellä tapahtuu lukuisia massamurhia. Jason esiintyy jokaisessa elokuvassa. Muita usein elokuvissa esiintyviä hahmoja ovat Jasonin kostonhimoinen äiti Pamela Voorhees, Tommy Jarvis, Alice Hardy ja Crazy Ralph.


text: Tämä sivu on luettelo hahmoista, jotka esiintyvät "Perjantai 13." -elokuvasarjassa, sarjakuvissa tai kirjoissa. Hahmot luetellaan aakkosjärjestyksessä heidän etunimensä mukaan.


title: Kesäolympialaisten mitalitaulukko

text: Kesäolympialaisia on pidetty vuodesta 1896 lähtien ja vuoden 2012 kesäolympialaiset olivat kaikkiaan 27. kesäolympialaiset. KOK ei tunnusta vuoden 1906 Ateenan väliolympialaisia virallisiksi olympialaisiksi, ja sotien vuoksi on olympialaiset jäänyt järjestämättä kolme kertaa.


title: Kesäolympialaisten mitalitaulukko

text: Kansainvälinen olympiakomitea ei julkaise virallisia mitalitaulukkoja, vaan alla oleva taulukko on koottu yhdistämällä yksittäisten kesäolympialaisten tiedot.


title: Ken Parker

text: Ken Parker, lempinimeltään Pitkä Pyssy on Giancarlo Berardin ja Ivo Milazzon luoma villin lännen sarjakuvahahmo ja samaa nimeä kantava sarjakuva.


title: Ken Parker

text: Ken Parker esiintyi ensimmäistä kertaa vuonna 1974 Italiassa lehtijulkaisussa, ja ensimmäinen varsinainen sarjakuva-albumi julkaistiin 1977. Suomessa pokkareita julkaistiin vuosina 1980-1987 silloisen Semicin kustantamana sekä vuonna 1989 yksi albumi Jalavan kustantamana. Uudelleen, ja uusia, Ken Parkereita alettiin painamaan Egmont Kustannuksen toimesta vuodesta 2007, nyt kahden alkuperäispokkarin kokoisena julkaisuna.


title: Ken Parker

text: Ken Parker sai ulkonäkönsä Robert Redfordilta sekä vaikutteita tämän esittämästä roolihahmosta "Jeremiah Johnson" Sydney Pollackin samannimisestä elokuvasta. Henkilöhahmona Parker on hyväntahtoinen, heikompien puolella oleva lännensankari, joka ei kuitenkaan ole erehtymätön tai absoluuttisesti hyväntahtoinen. Ammatiltaan hän on alun perin turkismetsästäjä ja armeijan sotilastiedustelija, jatkossa sheriffi, etsivä ja kirjailija; tarinoiden edetessä hänelle kertyy siis useampi ammattitaito, joskin uutta työtä aloittaessa hän on realistisesti vasta-alkaja.


title: Ken Parker

text: Ken Parker tarttui 80-luvun teoksissa aiheisiin, johon perinteiset lännensarjat, kuten Tex Willer, eivät olleet koskeneet, kuten homouteen, rasismiin ja väkivaltaan.


title: Isaac Lithovius

text: Isak (Isaac) Lithovius (tammikuussa 1709 Liminka – 2. lokakuuta 1788 Lapua) oli suomalainen rovasti ja kirjailija.


title: Isaac Lithovius

text: Lithoviuksen vanhemmat olivat Lapuan kirkkoherra Mikael Lithovius (k. 1738) ja Klara Lithovius. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1728 ja hän opiskeli sitten Turun akatemiassa ja Uppsalan yliopistossa.


title: Isaac Lithovius

text: Lithovius oli Lapualla pitäjänapulaisena 1735 ja toimi kappalaisena vuodesta 1735 ja kirkkoherrana vuodesta 1757. Hän sai varapastorin arvon 1751 ja rovastin arvon 1776. Lithovius oli synodaaliväitöksen respondentti pappeinkokouksessa Kokkolassa 1751.


title: Isaac Lithovius

text: Lithovius kirjoitti 1730 sisarensa Katarinan vihkiäisiin ruotsinkielisen häärunon ja hän julkaisi vuonna 1735 tulevan appensa Lapuan kappalaisen Johan Bäckmanin ruumissaarnan. Vuosina 1765 ja 1778 hän julkaisi rippikoululaisten ja kinkereille osallistuvien katekismuksen tuntemisen kuulustelemiseen tarkoitetut kysymyskirjat.


title: Isaac Lithovius

text: Lithovius aloitti 1740-luvulla Lapualla kappalaisena toimiessaan rippikoulun ja kinkerien pitämisen. Vuonna 1773 hän aloitti siellä katekismussaarnat ja -kuulustelut. Hän toimi myös Lapuan pitäjänkokouksen puheenjohtajana ja hänen johdollaan laadittiin 1769–1770 Lapuan ensimmäinen Alakylän, Liuhtarin ja Alanurmon kyliä koskenut kyläasetus.


title: Isaac Lithovius

text: Lithovius oli naimisissa 1737–1765 Lapuan kappalaisen Johan Bäckmanin tyttären Katarina Bäckmanin (k. 1765) kanssa ja 1766–1772 Isonkyrön kirkkoherran Nils Aejmelaeuksen tyttären Klara Maria Aejmelaeuksen (k. 1772) kanssa tämän kolmannessa avioliitossa. Hänen poikansa ensimmäisestä avioliitosta oli Lapuan pitäjänapulainen Samuel Lithovius (1742–1798). Kaikkiaan Lithoviuksella oli 16 lasta joista neljä eli aikuisikään saakka.


title: Lady Jaye

text: Lady Jaye on Action Force -universumissa esiintyvä sankari. Hasbron luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1984 "Action Forcen" lyhytsarjassa "The Revenge of Cobra". Vuotta myöhemmin hahmosta julkaistiin figuuri. Hän on yksi neljästä ensimmäisistä naishahmoista Action Force lelusarjassa. Ennen Lady Jayta julkaistiin Scarlett (1982), Cover Girl (1983) ja Baroness (1984). Samana vuonna helmikuussa 1985 Lady Jay esiintyi ensi kerran Larry Haman G.I. Joe sarjakuvassa.


title: Lady Jaye

text: Alison R. Hart-Burnett syntyi Martha’s Vineyardilla, Massachusettsissa. Hän opiskeli Bryn Mawrissa ja teki lopputyönsä Trinity collegessa, Dublinissa. Alison on näyttelijä ja miimi, sekä opiskellut useita eri kieliä, kuten ranska, italia, puola, venäjä, saksa, afganistan, espanja ja portugali. Alison liittyi armeijaan ja kävi maahanlaskujoukojen koulutuksen, sekä valmistui tiedustelujoukkoihin Fort Holabirdista. Valmistumisen jälkeen Alison liittyi G.I. Joen joukkoihin, jossa hän sai koodinimekseen Lady Jaye. Hän on sotilasarvoltaan vääpeli. Hän käyttää aseinaan M16 kivääriä ja M1911A1 pistoolia. Jaye on sotilasarvoltaan ylikersantti.


title: Lady Jaye

text: Lady Jaye esiintyi ensimmäisen kerran sarjakuvana vuonna 1985 -sarjakuvalehden numerossa 32. Sarjakuvassa hänen koodinimensä kirjoitettiin Lady J. Hänen oli määrä Ripcordin kanssa korvata Grunt ja Scarlett eräässä tehtävässä. Lady Jaye oli aluksi määrä tehdä harjoituslento yhdessä apulentäjänsä Ace'n kanssa, mutta kesken harjoitusten he joutuvat Baronessin kanssa ilmataisteluun. Molempien tyhjennettyä ammuksensa ilman tulosta he tervehtivät toisiaan ja lentävät omille teilleen. Kummankin osapuolen apulentäjät eivät ymmärrä tapahtumaa ja jäävät hämmentyneenä ihmettelemään.


title: Lady Jaye

text: IDW Publishingin ostettua alkuperäisen G.I. Joen oikeudet sarjakuviin jatkoi Lady Jaye myös heidän sarjakuvissa yhtenä päähahmona. He jatkoivat hänen romanttista suhdettaan Flintin kanssa, ja myöhemmin kaksikko oli johtamassa tehtävää siepata Darklon. Heidän tehtävä sai kuitenkin käänteen, kun ryhmän helikopteria ammutaan, jonka seurauksena Darklon ja Lady Jaye loukkaantuu vakavasti. Flint käskee lääkintäjoukkoa Lady Jayen apuun, eikä noudata käskyään tuoda Darklon takaisin elävänä. Jaye vakuuttaa Flintille, että palkkamurhaajan tiedot ovat tärkeämpiä, kuin hänen henkensä. Ryhmän muut jäsenet lupaavat pitää Flintin teot salassa, kun Jaye kiidätetään päämajaan, Kuiluun leikkaukseen. Heidän komentaja Hawk kuitenkin päättää tietämättään koko tapahtumasta kieltää Flintiä ja Jayeta tekemästä enää yhteistyötä samassa tehtävässä välttyäkseen hankaluuksilta.


title: Lady Jaye

text: Mary McDonald-Lewis ääninäytteli Lady Jayeta vuoden 1984 animaatiosarjassa "", sekä 1985 "Action Forcessa".


title: Lady Jaye

text: Sarjassa Jaye on luonteeltaan huomattavasti rennompi ja järkevämpi, kuin sarjakuvissa mutta välillä osoitti omaavansa äkkipikaisuutta. Hänen kerrotaan olevan myös sukua vihollisryhmän Destrolle. Sarjassa ei kuitenkaan kerrottu tarkemmin kuinka läheistä sukua he olivat.


title: Lady Jaye

text: Nika Futterman ääninäytteli Lady Jayeta vuosina 2010–2011 "" animaatiosarjassa.


title: Lady Jaye

text: Sarjassa Jaye oli latinalaisamerikkalainen, joka avausjaksossa määräsi Joe-ryhmän hyökkäämään Cobran farmaseuttiyhtiöön. Myöhemmin kun Joe-ryhmästä tulee lainsuojattomia hänet määrätään Flintin kanssa ottamaan heidät kiinni. Hän on kuitenkin velkaa Dukelle pelastettua henkensä ja uskoo ryhmän olevan syyttömiä. Hän auttaa salaa Flintin tietämättä ryhmää selvittämään totuuden.


title: Lady Jaye

text: Adrianne Palicki esittää Lady Jayeta ssa.


title: Lady Jaye

text: Lady Jaye päätyi armeijaan, koska hänen isänsä ei ollut tyytyväinen saadessaan tyttären. Hän halusi jatkaa perinnettään värväämällä poikansa armeijaan, jonka myötä Jaye päätyi nykyiseen työhönsä. Hänen isä kuoli ennen, kuin Jaye ehti nousta häntä korkeampi arvoiseksi. Lady Jaye oli osa Roadblockin ryhmää sen jälkeen, kun Zartanin määräämään kohtalokkaan ilmahyökkäyksen jälkeen suurinosa sotilaista menehtyi. Yhdessä Flintin, Snake Eyesin ja Jinx'm kanssa he selvittämään miksi heidän tukikohtaan hyökättiin. Jaye huomaa myöhemmin Zartanin esittäneen Yhdysvaltain presidenttiä ja ryhmä huomaa Cobra rikollisjärjestön olevan iskun takana, joka on onnistunut saamaan Yhdysvaltain hallituksen heitä vastaan.


title: Survivor (Destiny’s Childin albumi)

text: Survivor on yhdysvaltalaisen R&B-yhtyeen Destiny’s Childin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 1. toukokuuta 2001. Se sisältää hitin "Survivor".


title: Survivor (Destiny’s Childin albumi)

text: Albumi nousi suoraan Billboard 200 -listan kärkeen ja on myynyt nelinkertaisesti platinaa Yhdysvalloissa. Suomessa se nousi parhaimmillaan virallisen albumilistan neljänneksi.


title: Kuusela (Lappeenranta)

text: Kuusela on Lappeenrannan kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin eteläisellä alueella valtatie 6:n eteläpuolella noin neljän kilometrin päässä keskustasta.


title: Kuusela (Lappeenranta)

text: Kaupunginosa on Ihalaisen vanhan maarekisterikylän mailla. Kuuselasta tuli osa Lappeenrantaa välirauhan aikana vuoden 1941 alussa, mitä ennen se kuului Lappeeseen. Vuoden 1932 esikaupunkiliitoksessa Kuusela sekä Mattila, Mäntylä ja Ihalainen olivat jääneet vielä kaupungin rajojen ulkopuolelle, mutta Ihalaisen kaivoksen toiminnan laajenemisen vuoksi uusi liitos nähtiin pian tarpeelliseksi. Kaupunginvaltuusto hyväksyi Olli Kivisen Paraisten Kalkille laatiman Kuuselan asemakaavan vuonna 1949. Kuuselan asutus on rakentunut pääosin 1950-luvun jälkeisinä vuosikymmeninä, ja se on täysin pientaloasutusta. Kuusela ja sen pohjoispuolinen Mäntylä muodostavat Mäntylän–Kuuselan tilastoalueen, jolla on 1 176 asukasta.


title: Kuusela (Lappeenranta)

text: Kuuselassa ei ole palveluita. Karjalan rata kulkee Kuuselan pohjoispuolitse ja tekee sen jälkeen mutkan kohti pohjoista. Radan lisäksi kaupunginosaa rajaa seututie 387 eli Vaalimaantie idässä. Etelässä ja lännessä on metsää. Kuuselan naapurikaupunginosia ovat Mäntylä ja Ihalainen.


title: Seppo Sarelius

text: Seppo Kalevi Sarelius (22. maaliskuuta 1943 Karjala Tl – 17. maaliskuuta 2016 Turku) oli suomalainen kommodori.


title: Seppo Sarelius

text: Sarelius oli Miinalaiva Pohjanmaan päällikkö 1986–1987, Rannikkolaivaston komentaja 1989–1992, Saaristomeren meripuolustusalueen komentaja 1993−1997.


title: Seppo Sarelius

text: Sarelius oli Forum Marinumin toimitusjohtaja 1999–2008.


title: Flanderin ympäriajo 2016

text: Flanderin ympäriajo 2016 oli järjestyksessään sadas maantiepyöräilyn Flanderin ympäriajo. Se järjestettiin 255,9 kilometrin reitillä Bruggesta Oudenaardeen 3. huhtikuuta 2016. Kilpailu kuului UCI World Touriin.


title: Flanderin ympäriajo 2016

text: Kilpailureitillä oli 18 ylämäkiosuutta ja seitsemän tasamaan mukulakiviosuutta. Ensimmäinen tasamaan mukulakiviosuus oli 82 kilometrin ja ensimmäinen ylämäkiosuus 103 kilometrin kohdalla. Mäistä Oude Kwaremont noustiin kolme kertaa ja Paterberg kahdesti.


title: Flanderin ympäriajo 2016

text: Peter Sagan voitti kilpailun karattuaan irtiottokumppaniltaan Sep Vanmarckelta Paterbergin nousussa 13 kilometriä ennen maalia. Fabian Cancellara sijoittui lopulta toiseksi kukistettuaan Vanmarcken loppukirissä.


title: Flanderin ympäriajo 2016

text:
Lähteet: Velonews, Pro Cycling Stats, Cyclingnews
Kilpailussa olivat mukana seuraavat joukkueet:


title: Kansanvalta (1906–1907)

text: Kansanvalta oli nuorsuomalaisen puolueen keskustoimikunnan Helsingissä vuosina 1906–1907 julkaisema viikkolehti.


title: Kansanvalta (1906–1907)

text: Nuorsuomalaisten johto perusti "Kansanvallan" puolueen vasemmistosiiven toivomuksesta, koska puolueen pää-äänenkannattajan "Helsingin Sanomien" päätoimittajana oli tuolloin oikeistosiipeä edustanut Heikki Renvall. Lehden tarkoitus oli toimia yhdyssiteenä nuorsuomalaisten paikallisjärjestöjen välillä ja tarjota tietoa niille, joille ei ennestään tullut sanomalehteä. "Kansanvalta" ilmestyi aikakauslehtimäisessä kolmen palstan koossa, mutta muistutti sisällöltään sanomalehteä. Lehden hinta pidettiin alhaisena ja sitä jaettiin myös ilmaiseksi. Se lopetettiin tappiollisena vuoden 1907 lopussa.


title: Kansanvalta (täsmennyssivu)

text: Kansanvalta tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Sähkövarasto

text: Sähkövarasto on laitos, johon varastoidaan sähköä. Siihen siis syötetään ja siitä otetaan sekundäärienergiaa. Varastointi voi olla suoraan sähköenergiana kuten akuissa tai jossain muussa muodossa kuten veden pontentiaalienergiana pumppuvoimalaitoksessa.


title: Sähkövarasto

text:
Sähkövarastoja käytetään tasaamaan sähköntuotannon ja kulutuksen vaihteluja sähköverkossa sekä optimoimaan taloudellisuutta.
Osin samaan käytettävällä säätövoimalla tarkoitetaan sähköntuontantoa, jota voidaan säätää mielekkäästi.


title: Sähkövarasto

text: Tällä hetkellä on olemassa seuraavan tyyppisiä sähkövarastoja:


title: Sähkövarasto

text: Nykyisellään Suomen lainsäädännössä ei ole sähkövaraston käsitettä, joten sähkövarastot tulkitaan voimalaitoksiksi ja verotetaan sen mukaan.


title: Juan Merino

text: Juan Merino (s. 24. elokuuta 1970) on espanjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskuspuolustaja.


title: Juan Merino

text: Merino on Real Betisin kasvatti, joka nousi edustusmiehistöön vuonna 1990. Hänestä kehittyi seuran avainpuolustaja ja Merino toimi pitkään myös Betisin kapteenina. Merinon debyyttikauden päätteeksi Betis putosi Segundaan, jossa vierähti kolme kautta. Kaikkiaan Merino edusti Betisiä 12 vuotta ja pelasi 203 ottelua pääsarjatasolla. Kaudeksi 2002/03 Merino siirtyi Recreativo de Huelvaan, jossa hän pelasi uransa viimeiset viisi vuotta. Merino oli Recreativon avainpelaajia Segundassa, josta seura nousi Merinon uran viimeiseksi kaudeksi 2006/07 pääsarjaan.


title: Juan Merino

text: Lopetettuaan pelaajauransa Merino palasi Betisin organisaatioon ja aloitti kesällä 2007 seuran urheilutoimenjohtajana. Vuonna 2009 hän siirtyi Antonio Tapian valmennustiimiin apulaisvalmentajaksi. Kesällä 2010 Merino siirtyi Betisistä Recreativoon apuvalmentajaksi. Kauden 2010/11 jälkeen Merino jätti Recreativon ja jatkoi uraansa Xerezin päävalmentajaksi. Hän sai potkut seurasta jo joulukuussa huonojen tulosten vuoksi.


title: Juan Merino

text: Kesällä 2014 Merino palasi Betisin organisaatioon reservijoukkueen peräsimeen. Marraskuussa 2014 Merino nousi Betisin edustusmiehistön peräsimeen Julio Velázquezin saatua potkut. Hän valmensi seuraa kuudessa ottelussa, kunnes Pepe Mel korvasi hänet joulukuun lopulla.


title: Juan Merino

text: Merino palasi reservijoukkueen päävalmentajaksi, kunnes tammikuussa 2016 hän nousi potkut saaneen Melin seuraajaksi edustusjoukkueen päävalmentajaksi. Merinon johdolla Betis paransi otteitaan ja nousi putoamiskamppailusta kymmenenneksi. Kauden jälkeen Merinon korvasi Gus Poyet.


title: Juan Merino

text: Vuoden 2016 lopussa Merinosta tuli Segunda Divisiónin jumboksi vajonneen Gimnásticin päävalmentaja. Viimeksi hän on toiminut Córdoban päävalmentajana.


title: Kansallissosialisti (lehti)

text: Kansallissosialisti oli Helsingissä vuosina 1941–1944 ilmestynyt kansallissosialistinen sanomalehti.


title: Kansallissosialisti (lehti)

text: Yrjö Raikkaan toimittama lehti oli aluksi Arvi Kalstan Kansallissosialistien Järjestön äänenkannattaja. Myöhemmin sen julkaisijana toimi Raikkaan Suomen Kansallissosialistit -järjestö. Lehden tukijaksi liittyi myös Teo Snellmanin johtama Suomen Kansallissosialistinen Työjärjestö. Kerran ja välillä kuudestikin viikossa ilmestynyt "Kansallissosialisti" oli sotasensuuria johtaneen Kustaa Vilkunan mukaan äärioikeiston sodanaikaisista lehdistä jyrkin ja merkittävin. Sen levikki oli enimmillään 11 000 vuonna 1943. Lehti lakkasi ennen syksyn 1944 aselepoa eikä sitä tarvinnut välirauhansopimuksen perusteella erikseen lakkauttaa.


title: Milano – San Remo 2016

text: Milano – San Remo 2016 oli järjestyksessään 107. maantiepyöräilyn Milano – San Remo -kilpailu. Se käytiin 293 kilometrin reitillä Milanosta San Remoon 19. maaliskuuta 2016. Kilpailu kuului UCI World Touriin.


title: Milano – San Remo 2016

text: Arnaud Démare voitti kilpailun oikea-aikaisen loppukirinsä ansiosta puolen pyöränmitan erolla Ben Swiftiin, Jürgen Roelandts sijoittui kolmanneksi. Kyseessä oli ensimmäinen ranskalaisvoitto pyöräilyn monumentissa vuoden 1997 Lombardian ympäriajon jälkeen. Fernando Gavirian kaatuminen muutama sata metriä ennen maalia sekoitti muun muassa Peter Saganin voitonmahdollisuudet. Myös Démare oli kaatunut toiseksi viimeisen nousun, Cipressan aikana, mutta tavoittanut pääjoukon uudelleen.


title: Milano – San Remo 2016

text: Kilpailun jälkeen kanssakilpailijat Matteo Tossato ja Eros Capecchi väittivät Démaren saaneen "hinausapua" tallinsa huoltoautolta Cipressan nousussa. Démare ja hänen tallinsa FDJ kiistivät syytteet. Kilpailun järjestäjät ilmoittivat, että valokuva- ja videotodisteiden puuttuessa tulokset pysyvät ennallaan.


title: Milano – San Remo 2016

text:
Lähde: Cyclingnews, Pro Cycling Stats
Kilpailussa olivat mukana seuraavat joukkueet:


title: Isotiatsolinoni

text: Isotiatsolinoni on heterosyklinen kemiallinen yhdiste. Se on huoneenlämmössä nestemäinen aine ja sen kiehumispiste on 83 °C. Isotiatsolinonilla on useita johdannaisia, joita käytetään biosideina. Näitä ovat esimerkiksi Isotiatsolinoneja käytetään säilöntäaineina esimerkiksi kosmetiikassa ja maaleissa niiden antimikrobisten ominaisuuksiensa vuoksi.


title: Pentti Pasuri

text: Pentti Pasuri (9. elokuuta 1935 Äyräpää – 22. maaliskuuta 2016 Helsinki) oli kauppaneuvos ja Helsingin Osuuskaupan (HOK) toimitusjohtaja. Sitä ennen hän oli SOK:n johtokunnan jäsen. Pasuri sai kauppaneuvoksen arvonimen 1987.


title: Pentti Pasuri

text: Pasuri oli karjalaisjärjestö Teollisuuden- ja liikkeenharjoittajan Seura Pamauksen puheenjohtaja 1999–2006.


title: Monteroni d’Arbia

text: Monteroni d’Arbia on kaupunki Italiassa Toscanan alueella olevassa Sienan maakunnassa. Se sijaitsee Crete Senesin alueella noin kaksikymmentä kilometriä Sienasta kaakkoon. Kunnan läpi virtaa Arbiajoki, joka on Tyrrhenanmereen laskevan Ombronejoen sivujoki.


title: Monteroni d’Arbia

text: Lucignano d’Arbian kylä on perustettu keskiajalla, ja osa kaupungin muurista on yhä jäljellä.


title: Arseenipentafluoridi

text: Arseenipentafluoridi (AsF) on arseenin ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää fluoraavana reagenssina, elektroniikkateollisuudessa ja sähköjohtavien polymeerien valmistuksessa.


title: Arseenipentafluoridi

text: Huoneenlämpötilassa arseenipentafluoridi on väritöntä kaasua. Se voidaan nesteyttää, jolloin se on keltaista nestettä. Rakenteeltaan arseenipentafluoridi on trigonaalinen bipyramidi ja kaasumaisena osittain dissosioituneena ioneiksi. Yhdiste on hyvin vahva Lewis-happo ja reagoi fluoridien kanssa muodostaen heksafluoroarsenaatti-ionin ([AsF]). Väkevän rikkihapon ja arseenipentafluoridin seos on hyvin vahva superhappo. Yhdiste kykenee interkalatoitumaan grafiitin kidehilaan, ja muodostuvan interkalaatioyhdisteen sähkönjohtavuus on samaa luokkaa kuparin ja hopean kanssa. Muiden arseeniyhdisteiden tavoin arseenipentafluoridi on hyvin myrkyllistä.


title: Arseenipentafluoridi

text: Arseenipentafluoridia voidaan valmistaa muun muassa arseenin ja fluorin tai arseenitrifluoridin ja fluorin välisellä reaktiolla.


title: Arseenipentafluoridi

text: Arseenipentafluoridia voidaan käyttää fluoraamaan metalleja, jolloin muodostuu niiden fluoridisuoloja, doupanttina puolijohteiden valmistuksessa, superhappojen valmistukseen ja sähköäjohtavien polymeerien ja kuitujen valmistuksessa.


title: Masar Ömer

text: Masar Ömer (s. 12. kesäkuuta 1993 Espoo) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa FC Honkaa. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Masar Ömer

text: Ömer on Etelä-Espoon Pallon kasvatti. Hän nousi seuran edustusjoukkueeseen vuonna 2010, tehden Kolmosessa yksitoista maalia ensimmäisellä kaudellaan. Seuraavalla kaudella Ömer oli joukkueensa paras maalintekijä 31 maalillaan EsPan noustessa Kakkoseen kauden päätteeksi. Kahden vuoden aikana Kakkosessa hän pelasi loukkaantumisten johdosta alle puolet sarjaotteluista, mutta onnistui maalinteossa 16 kertaa. Kaudeksi 2014 Ömer siirtyi Ykkösessä pelanneen PK-35 Vantaan riveihin. Seuraavana vuonna hän oli mukana nostamassa joukkuetta Veikkausliigaan. Pääsarjadebyyttinsä Ömer teki kauden 2016 avauskierroksella Rovaniemen Palloseuraa vastaan.


title: Masar Ömer

text: Tammikuussa 2017 Ömer siirtyi FC Hongan riveihin.


title: Dayot Upamecano

text: Dayotchanculle Upamecano (s. 27. lokakuuta 1998 Évreux) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Itävallan Bundesliigassa pelaavaa Red Bull Salzburgia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Upamecano on keskuspuolustaja.


title: Dayot Upamecano

text: Upamecano siirtyi heinäkuussa 2015 Valenciennesin juniorijoukkueesta itävaltalaiseen Red Bull Salzburgiin. Hän pelasi seuran farmijoukkueessa FC Lieferingissä Erste Ligassa 13 ottelua. Seuran edustusjoukkueessa Itävallan Bundesliigassa hän teki debyyttinsä maaliskuussa 2016 SV Mattersburgia vastaan.


title: Dayot Upamecano

text: Upamecano oli mukana voittamassa ikäluokan EM-kultaa Ranskan alle 17-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueen kanssa vuonna 2015. Hänet valittiin noiden kilpailuiden tähdistöjoukkueeseen.


title: Dayot Upamecano

text: Maajoukkuetasolla


title: Dayot Upamecano

text: Henkilökohtainen


title: San Giovanni d’Asso

text: San Giovanni d’Asso on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Sienan maakunnassa. Se sijaitsee Crete Senesin alueella noin 40 kilometriä Sienasta kaakkoon. Kunnan läpi virtaa Assojoki. Alue on tunnettu valkoisista tryffeleistään, ja sitä kunnioittaen on kaupunkiin on perustettu tryffelimuseo "Museo del tartufo".


title: Johann Duhaupas

text: Johann Duhaupas (s. 5. helmikuuta 1981 Abbeville) on ranskalainen raskaansarjan nyrkkeilijä. 195 senttimetriä pitkä Duhaupas on oikeakätinen, eli nyrkkeilytermein "orthodox".


title: Johann Duhaupas

text: Duhaupas otteli ensimmäisen ammattilaisottelunsa helmikuussa 2004 maanmiestään Stephane Pouladea vastaan, voittaen tyrmäyksellä. Ensimmäisen tappionsa hän kärsi joulukuussa 2008 Italian Francesco Pianetaa vastaan. Vuonna 2013 Duhaupas saavutti Euroopan unionin mestaruuden kotikaupungissaan tyrmättyään Jarno Rosbergin. Huhtikuussa 2016 Duhaupas saavutti Hartwall Arenalla World Boxing Councilin silver-tittelin tyrmättyään Suomen Robert Heleniuksen kuudennessa erässä ja aiheutettuaan tälle uransa ensimmäisen tappion.


title: Gent–Wevelgem 2016

text: Gent–Wevelgem 2016 oli järjestyksessään 78. maantiepyöräilyn Gent–Wevelgem-kilpailu. Se käytiin 242,8 kilometrin reitillä Deinzestä Wevelgemiin 27. maaliskuuta 2016. Kilpailu kuului UCI World Touriin.


title: Gent–Wevelgem 2016

text: Peter Sagan voitti kilpailun kukistettuaan neljän ajajan kirissä Sep Vanmarcken, Vjatšeslav Kuznetsovin ja Fabian Cancellaran.


title: Gent–Wevelgem 2016

text: Kilpailua varjosti Wanty – Groupe Gobert -tallin 25-vuotiaan belgialaisajaja Antoine Demoitién kuolema. Hän jäi kaatumisen jälkeen moottoripyörän yliajamaksi, ja kuoli tehohoidosta huolimatta.


title: Gent–Wevelgem 2016

text:
Lähde: Pro Cycling Stats, Velonews
Kilpailussa olivat mukana seuraavat joukkueet:


title: Níkos Gkátsos

text: Níkos Gkátsos (, 8. joulukuuta 1911 – 12. toukokuuta 1992) oli kreikkalainen runoilija, kääntäjä ja sanoittaja.


title: Níkos Gkátsos

text: Gkátsos syntyi vuonna 1911 Aséassa Peloponnesoksen niemimaalla. Lukio-opintojen jälkeen hän muutti Ateenaan opiskelemaan kirjallisuutta, filosofiaa sekä vieraita kieliä, kuten englantia ja ranskaa. Vuonna 1935 hän asui Pariisissa sekä eteläisessä Ranskassa.


title: Níkos Gkátsos

text: Toisen maailmansodan jälkeen hän työskenteli kääntäjänä "Greek-British Reviewssa" sekä Ellinikí Radiofoníassa. Tällöin hän myös alkoi kirjoittaa laulutekstejä muun muassa säveltäjä Mános Chatzidákiksen teoksiin. Hän teki kreikankielisiä käännöksiä muun muassa Federico Garcia Lorcan, August Strindbergin ja Eugene O'Neillin runoihin.


Yleiskansallinen sosialidemokraattinen puolue (; ) on kazakstanilainen oppositiopuolue, joka muodostui 10. syyskuuta 2006 Oikeudenmukaisen Kazakstanin puolesta -liikkeen pohjalle. Sitä johti toisen mažiliksen puhemies Žarmahan Tujakbai. Vaikka puolueeseen siirtyi henkilöitä toisesta puolueesta liikemies Bulat Abilovin johdolla toukokuussa 2007, se ei menestynyt valtiopäivävaaleissa.


title: Yleiskansallinen sosialidemokraattinen puolue

text: Sillä on ollut tarkkailijajäsenyys sosialistisessa internationaalissa vuodesta 2012, mutta joka ei toistaiseksi ole valtiopäivien alahuoneen, mažilisin, vaaleissa 7%:n äänikynnyksen vuoksi saanut valtiopäiväpaikkoja. Puolue on perustettu 10. syyskuuta 2006, ja rekisteröity 25. tammikuuta 2007. Sillä on toimipaikkoja eri alueilla sekä Astanan ja Almatyn hallinnollisesti aluetasoisissa kaupungeissa.


text: 7. elokuuta 2006 Oikeudenmukaisen Kazakstanin puolesta -liikkeen pohjalta järjestettiin aloiteryhmän kansalaisten toimesta kokous " Yleiskansallisen sosialidemokraattisen puolueen" perustamisesta, jossa päätettiin Yleiskansallinen sosialidemokraattinen puolueen perustamisen järjestelykomitean muodostamisesta. Kokouksessa keskusteltiin puolueohjelman pääasiallisesta sisällöstä sekä perustettavan puolueen päämääristä ja tehtävistä perustavaa kokousta varten. Järjestelykomitean johtajana toimi Žarmahan Tulkbai. Alueellisia järjestelykomiteoita johtivat Oikeudenmukaisen Kazakstanin puolesta -liikkeen paikalliset johtajat. .


title: Vilja Hägglund

text: Vilja Hägglund (23. helmikuuta 1931 Tampere – 15. maaliskuuta 2016 Oulu) oli suomalainen psykoanalyytikko, joka kuului suomalaisiin psykoanalyyttisen ajattelun uranuurtajiin.


title: Vilja Hägglund

text: Hägglundin puoliso oli Tor-Björn Hägglund.


title: Jonas Peldan

text: Jonas Peldan (16. kesäkuuta 1728 Mustasaari – 5. toukokuuta 1776 Oulu) oli suomalainen kauppias, Oulun pormestari ja valtiopäivämies.


title: Jonas Peldan

text: Peldanin vanhemmat olivat Ilmajoen kirkkoherra Gabriel Peldan ja Magdalena Mollin (1699–1777). Hän kävi Vaasan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1745 ja Turussa 1748. Peldan oli auskultanttina Turun hovioikeudessa 1748.


title: Jonas Peldan

text: Peldan toimi Oulussa kauppiaana ja laivanvarustajana. Hän oli Oulussa raatimiehenä ja hänet toimi Oulun pormestarina 1763–1776. Peldan osallistui valtiopäiville 1765 ja 1769–1770.


title: Jonas Peldan

text: Jonas Peldan oli naimisissa vuodesta 1758 Susanna Frosteruksen (1740–1794) kanssa.


title: Natalia Pelevine

text: Natalia Pelevine (, s. 2. marraskuuta 1977) on englantilais-venäläinen näytelmäkirjailija, näyttelijä, poliittinen oppositioaktivisti ja bloggaaja.


title: Pekka Turpeinen (pormestari)

text: Pekka Edvard Turpeinen (13. kesäkuuta 1874 Oulu – 29. marraskuuta 1941 Oulu) oli suomalainen tuomari joka toimi Tornion ja Oulun pormestarina.


title: Pekka Turpeinen (pormestari)

text: Turpeisen vanhemmat olivat kauppias Johan Turpeinen ja Ulrika Elvira Vilander. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1892 ja opiskeli Helsingin yliopistossa suorittaen ylemmän hallintotutkinnon 1898 ja yleisen oikeustutkinnon 1900. Turpeinen sai varatuomarin arvon 1903.


title: Pekka Turpeinen (pormestari)

text: Turpeinen toimi lääninkonttoristina Oulussa 1895–1905 ja hän oli Tornion pormestari 1905–1910 ja Oulun kunnallispormestari 1910–1918. Viimeksi Turpeinen oli Kemin tuomiokunnan tuomarina vuodesta 1918 alkaen.


title: Pekka Turpeinen (pormestari)

text: Pekka Turpeinen oli naimisissa 1931–1940 pankkivirkailija Anna Helena Lindforsin kanssa joka kuoli talvisodan aikana Oulun pommituksessa 1. tammikuuta 1940 saatuaan sydänhalvauksen pommin räjähdyksen säikäyttämänä.


title: Sähköinen matkustuslupajärjestelmä

text: Sähköinen matkustuslupajärjestelmä, eli ESTA (), on Yhdysvaltain hallituksen kehittämä järjestelmä, jonka tarkoituksena on esiseuloa matkustajat ennen kuin heille myönnetään lupa saapua Yhdysvaltoihin.


title: Sähköinen matkustuslupajärjestelmä

text: Lupaa edellytetään Yhdysvaltoihin matkalla olevan aluksen tai ilma-aluksen kyytiin nousemiseen, eli se vaaditaan, vaikka reitti vain kulkisi Yhdysvaltojen kautta.


title: Sähköinen matkustuslupajärjestelmä

text: Sähköinen matkustuslupa maksaa 14 dollaria ja se on voimassa kaksi vuotta. Se on tarkoitettu viisumivapausohjelmaan kuuluvien maiden kansalaisille, joiden matka Yhdysvaltoihin kestää enintään 90 päivää. Lupaa suositellaan haettavan vähintään 72 tuntia ennen lähtöä. Hakemus tehdään internetissä ja se edellyttää voimassa olevaa elektronisesti luettavaa passia.


title: Sähköinen matkustuslupajärjestelmä

text: Virallisen lupia tarjoavan verkkosivuston lisäksi lupa on mahdollista ostaa arvokkaampaan hintaan lupia välittävältä erilliseltä palveluntarjoajalta.


title: Sähköinen matkustuslupajärjestelmä

text: Marraskuusta 2017 alkaen 38 valtiota on mukana sähköisessä matkustuslupajärjestelmässä


title: Etelä-Suomi (sanomalehti)

text: Etelä-Suomi oli Kotkassa vuosina 1902–1988 ilmestynyt sanomalehti.


title: Etelä-Suomi (sanomalehti)

text: Vanhasuomalainen "Etelä-Suomi" perustettiin "Kotkan Sanomien" jouduttua perustuslaillisten haltuun. Se julkaisijana toimi aluksi "Kotkan Sanomista" erotettu K. N. Rantakari. Lehti sai nopeasti kannatusta maaseudulla ja työväestön keskuudessa varsinkin sen jälkeen kun kenraalikuvernööri Bobrikov oli vuonna 1903 estänyt kilpailijan ilmestymisen. "Etelä-Suomi" kärsi kuitenkin perustuslaillisten ilmoitusboikotista ja alkuvaiheessa se jouduttiin painamaan Mikkelissä. Vuonna 1905 se sai kilpailijakseen sosiaalidemokraattisen "Eteenpäin"-lehden. Tappiollisen "Etelä-Suomen" osti vuonna 1909 kirjapainonjohtaja Heikki Markkanen, joka myi sen vuonna 1915 päätoimittaja Heikki Lehmuksen johtamalle yhtiölle. Oman kirjapainon lehti sai vuonna 1934 kannattamattomana lopetetulta "Kymenlaakson Sanomilta". Paino tuhoutui kesän 1941 pommituksessa, minkä jälkeen lehteä jouduttiin lähes vuoden ajan painamaan Lahdessa.


title: Etelä-Suomi (sanomalehti)

text: Puoluekentän jakaantuessa vuosina 1918–1919 lehdestä tuli kokoomuksen äänenkannattaja. Se oli välillä hyvinkin oikeistolainen, mutta julistautui viimein talvella 1964 puolueista riippumattomaksi. Seuraavina vuosikymmeninä "Etelä-Suomi" kilpaili ankarasti sosiaalidemokraattista puoluelinjaa väljentäneen "Eteenpäin"-lehden kanssa. Kilpailija saavutti suuremman levikin, mutta Kotkassa ja sen lähikunnissa "Etelä-Suomen" kattavuus oli parempi. Vuonna 1984 lehti siirtyi "Kouvolan Sanomien" kustannusyhtiön omistukseen. Vuonna 1988 se yhdistettiin "Eteenpäin"-lehden kanssa "Kotkan Sanomiksi".


title: Etelä-Suomi (sanomalehti)

text: "Etelä-Suomi" ilmestyi aluksi kolmesti, vuodesta 1951 lähtien kuudesti ja vuodesta 1980 seitsemästi viikossa. Sen levikki oli 4 100 kappaletta vuonna 1904, 12 800 vuonna 1957 ja hieman yli 18 000 vuonna 1985.


title: Etelä-Suomi (sanomalehti)

text: Lehden päätoimittajina ja vastaavina toimittajina työskentelivät sen 86-vuotisen historian aikana seuraavat henkilöt:


title: Akkolin piiri

text: Akkolin piiri on Akkolin kaupunkia ympäröivän hallintopiirin nimi. Se sijaitsee Aqmolan alueella Kazakstanin pohjoisosassa.


title: Korsnäsinpaita

text:
Korsnäsinpaita (Korsnäsin villapaita) on melko tunnettu käsitöistä kiinnostuneiden parissa myös kansainvälisesti. Korsnäsissä pidetään yllä paitojen valmistamisen taitoa järjestämällä kursseja ja siirtämällä osaamista nuoremmille. Korsnäsin kunta on ottanut paidan osaksi omaa profiiliaan, mutta vastuun valmistamisen taidosta ja tiedon siirtymisestä kantaa Korsnäsin Kotiseutuyhdistys, Korsnäs Hembygdsförening. Yhdistys myös ylläpitää kotiseutumuseota, jossa paidat ovat näyttävästi esillä. Yhdistys on julkaissut Gretel Dahlbergin kirjoittaman tutkimuksen korsnäsinpaitojen tekijöistä, mestareista sekä malleista, niiden levinneisyydestä ja paitojen valmistuksesta.
Ruotsinkielisen Pohjanmaan käsi- ja taideteollisuusyhdistys Österbottens hantverk rf samoin kuin alueen kansalais- ja työväenopistot ovat järjestäneet kursseja, joilla on opiskeltu korsnäsinpaidan valmistaminen. Österbottens hantverk, yhdistys, on järjestänyt kansainvälisiä neulekulttuurin seminaareja ja julkaissut kirjoja korsnäsinpaidoista. Korsnäsinpaita on ollut esillä monissa käsityöalan tilaisuuksissa ja siitä on julkaistu kuvia ja ohjeita kirjoissa ja lehdissä mm. Amerikassa ja Japanissa.


title: Korsnäsinpaita

text: Yksittäiset käsitöistä innostuneet ihmiset valmistavat itselleen korsnäsinpaitoja ja jotkut saattavat tehdä niitä myös tilauksesta. Useimmiten taito opitaan kursseilla ja monelle kurssilla tehty paita jää ainoaksi. Paidat tehdään villalangasta virkkaamalla ja neulomalla. Virkkauksen ja neuleen yhdistäminen samaan villapaitaan, runsaat kuviot ja kirkkaat värit ovat tyypillisiä korsnäsinpaidoille. Käsityöntekijöitä kiehtoo mielenkiintoinen valmistusprosessi, käyttäjiä koristeellinen vaate ja kiintoisa historia. Korsnäsinpaidan valmistajat tekevät mahdollisimman tarkkoja museopaitojen kopioita käyttäen tarjolla olevia materiaaleja. Paidoista tehdään kuitenkin käyttömukavampia kuin 1800-luvulla ja muotoilusta voi myös nähdä ovatko muodissa vartalonmyötäiset vai väljät vaatteet. Paidat ovat toimineet myös inspiraation lähteenä.


title: Korsnäsinpaita

text: Villapaita edustaa 1800-luvun puolenvälin jälkeistä muotiuutuutta ruotsinkieliseltä Pohjanmaalta. Virkkauksen tultua tunnetuksi ja muotiin joku luova ihminen keksi soveltaa sitä villapaitoihin, joita aiemmin oli valmistettu kokonaan neulomalla. Näyttävä lopputulos miellytti ihmisiä ja sitä alettiin kopioida ja muunnella. Korsnäsinpaitojen valmistamisen perinne on säilynyt katkeamattomana jo yli 150 vuoden ajan. Tuotekehitys, jossa yhdistyivät aiempi tapa tehdä villapaitoja ja muotiuutuus, onnistui. Virkatut ja neulotut paidat tunnetaan ainutlaatuisina, koristeellisina ja hauskoina. Harvemmin kiinnitetään huomiota niiden käyttöominaisuuksiin. Korsnäsinpaitaa voidaan pitää kansanomaisen neulepaidan huipentumana. Tekijältä vaaditaan taitoa ja kärsivällisyyttä.


title: Korsnäsinpaita

text: Villapaidasta on muodostunut yksi Korsnäsin, suomenruotsalaisuuden, suomalaisuuden ja käsityöosaamisen symboli riippuen siitä mistä näkökulmasta asiaa tarkastellaan. Korsnäsinpaidasta on tullut kulttuuriperintöä paljolti myös siksi, että se on saanut julkisuutta ja paitoja on tallennettu useihin museoihin. Paitoja oli kuvattu jo 1880-luvulla ainakin kolmessa Arvid Liljelundin maalauksessa. Liljelund maalasi paidat niin tarkkaan, että ne voi rekonstruoida kuvan perusteella. Ylioppilasosakuntien kansatieteellisen keruutoiminnan yhteydessä tallennettiin kaksi korsnäsinpaitaa ja yksi villapaita Vöyriltä. Theodor Schvindt kirjoitti vuonna 1885 luetteloon ruotsinkielisten rantapitäjien komeista miesten juhlapuvuista ja toteaa ”Kauniimpia ja Pohjanmaalla omituisimpia vaatekappaleita ovat lyhyet ja paksut villa- tai pumpulilangasta neulotut miesten paidat eli röijyt (stikka-tröj)”. Toisen paidan yhteydessä on teksti ”villapaita (stickatröj), ylen komeaksi, punakirjavaksi neulottu, sepaluksetta; vielä käytännössä olevaa muotoa. Korsnääsi. Huomaa naisten kuvat vyötäisillä”. Korsnäsinpaidat nostettiin vahvasti esiin 1920- ja 1930-luvuilla Korsnäsiin tehtyjen kansatieteellisten tutkimusretkien pohjalta tehdyissä julkaisuissa.


title: Korsnäsinpaita

text: Korsnäsinpaidan ensimmäinen tekijä ei ole tiedossa. Kylissä toimi aiemmin mestareita, jotka tekivät paitoja tilauksesta. Paita saatettiin valmistaa kolmen naisen yhteistyönä. Näin mestari siirsi osaamista eteenpäin. Paidat olivat lähinnä miesten pyhävaatteita. Varakkaimmissa taloissa myös naisilla saattoi olla korsnäsinpaita. Paitoja tehtiin myös lapsille. Niitä annettiin lahjoiksi tärkeille henkilöille kuten papeille ja opettajille sekä sulhaslahjoiksi. Miehet käyttävät edelleenkin usein korsnäsinpaitaa kansallispuvun tapaan juhlavissa tilaisuuksissa. Nykyään naiset käyttävät paitoja enemmän kuin miehet ja niitä käytetään myös enemmän tavallisten villapaitojen tapaan.


title: Korsnäsinpaita

text: Korsnäsinpaidoista on tehty pro gradu -tutkielma ja väitöskirja, ja niitä on käsitelty useissa kotimaisissa ja kansainvälisissä julkaisuissa. Korsnäsin kunta on käyttänyt korsnäsinpaita-aihetta ilmoittelussa. Korsnäsinpaitoja on tallennettu ainakin Kansallismuseon, Pohjanmaan museon, Korsnäsin kotiseutumuseon, Bragen pukumuseon, Nordiska museetin (Tukholma) ja moniin yksityiskokoelmiin.


title: Korsnäsinpaita

text: Korsnäsinpaitojen tarina siirtyy eteenpäin tekijöiden, kurssitoiminnan, julkaisujen ja näyttelyiden kautta. Korsnäsin Kotiseutuyhdistyksen piirissä toimii mestareita, jotka osaavat valmistaa paitoja ja jakavat osaamistaan nuoremmille. Paita kiinnostaa, koska se on ainutlaatuinen ja näyttävä. Monet käsityöntekijät haluavat oppia taidon valmistaa korsnäsinpaitoja ja osallistuvat kursseille tai opiskelevat kirjoista. Kursseja järjestetään ennen kaikkea Pohjanmaan rannikkoseuduilla, mutta on niiden valmistamista opiskeltu Amerikassakin. Korsnäsinpaita on ollut yhtenä aiheena monessa neule- ja kansallispukutapahtumassa eri Pohjoismaissa. Kirjoja ovat julkaisseet Korsnäsin Kotiseutuyhdistys ja Österbottens hantverk sekä yksittäiset tutkijat. Paitoja on tallennettu moneen museoon ja yksittäiseen kokoelmaan. Korsnäsin Kotiseutumuseossa paita on pääroolissa ja se näkyy myös kunnan viestinnässä.


title: Korsnäsinpaita

text: Kiinnostus korsnäsinpaitoihin ja niiden valmistamiseen säilyy käsityöntekijöiden keskuudessa ja jonkin verran on myös kiinnostusta tilata niitä valmiina. Tallennettujen paitojen melko tarkkoja kopioita valmistetaan, mutta ne toimivat myös idealähteenä uusille tuotteille.


title: Lost and Forgotten

text: Lost and Forgotten () on Pjotr Nalitš & Friendin kappale, jolla he edustivat Venäjää vuoden 2010 Eurovision laulukilpailussa Oslossa. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Nalitš itse.


title: Lost and Forgotten

text: Kappale selviytyi finaaliin ollen ensimmäisen semifinaalin seitsemäs 74 pisteellä. Finaalissa Pjotr Nalitš & Friends sijoittuivat sijalle 11 kerättyään 90 pistettä. Kappale saavutti täydet 12 pistettä Valko-Venäjältä.


title: American Humanist Association

text: American Humanist Association (AHA) on yhdysvaltalainen humanistinen järjestö. Voittoa tavoittelematon järjestö perustettiin vuonna 1941, ja sen päämaja sijaitsee Washingtonissa.


title: Kahdeksikko

text: Kahdeksikko voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Gabriel Henrik Peldan

text: Gabriel Henrik Peldan (22. huhtikuuta 1731 Mustasaari – 11. helmikuuta 1793 Kokkola) oli suomalainen pormestari.


title: Gabriel Henrik Peldan

text: Peldanin vanhemmat olivat Ilmajoen kirkkoherra Gabriel Peldan ja Magdalena Mollin (1699–1777). Hän kävi Vaasan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1745 ja Turussa 1748. Peldan oli auskultanttina Turun hovioikeudessa 1753.


title: Gabriel Henrik Peldan

text: Peldan toimi Turun hovioikeuden ylimääräisenä kanslistina vuodesta 1755. Hän oli vt. pormestarina Vaasassa vuodesta 1761 ja pormestarina Uudessakaarlepyyssä vuodesta 1765 ja Kokkolassa vuodesta 1768.


title: Gabriel Henrik Peldan

text: Gabriel Henrik Peldan oli naimisissa vuodesta 1770 Katarina Forsellin (1746–1796) kanssa.


title: Lauhianmäki

text: Lauhianmäki eli Louhianmäki on Euran Sorkkisten kylässä sijaitseva entinen rautakautinen kalmisto ja nykyinen Euran seurakunnan hautausmaa, joka sijaitsee Euran kirkosta 800 metriä pohjoiseen. Se on hiekkapohjainen matala kumpare, joka kohoaa loivasti savipeltojen keskeltä noin 350 metriä Eurajoesta itään. Eurajoen toisella puolella 600 metriä länsi-lounaaseen sijaitsee Pappilanmäen rautakautinen kalmisto. Lauhianmäkeen haudattiin ihmisiä noin 0–1000 jaa.


title: Lauhianmäki

text: Kustaa Killinen inventoi Euran muinaisjäännöksiä 1870-luvulla ja silloin hän tutki myös Lauhianmäkeä. Killinen kertoi, että mäki oli täynnä Käräjämäelläkin havaittuja hautakuoppia ja että se oli täysin koskematon. Hautakuopanteiden lukumääräksi hän laski 200. Euran kirkon vieressä oleva hautausmaa, jota laajennettiin vuonna 1865, alkoi täyttyä 1800-luvun lopulla. Uudet terveydenhoitomääräykset kielsivät sellaiset hautausmaat, jotka sijaitsivat asumusten lähettyvillä. Euran uusi ja suurempi kirkko rakennettiin keskelle vanhaa hautausmaata vuonna 1893. Tämän vuoksi alettiin etsimään uudelle hautausmaalle paikkaa. Ehdotettu Käräjämki ei tullut Senaatille kysymykseen, koska siellä tiedettiin olevan pakanallisia hautauksia. Lauhianmäekeä koski samat rajoitukset, mutta lupaa hautausmaan perustamiseksi haettiinkin Vainiomäen eli Kotovainion nimellä, mikä olieri nimi kuin millä Muinaistieteellinen toimikunta sen tunsi. Vuonna 1890 mäki ehdittiin tasoittamaan lähes kokonaan, ennen kuin asia siellä huomattiin. Turun ja Porin läänin kuvernööri keskeytti työt ja paikalle lähetettiin Theodor Schvindt suorittamaan tutkimuksiaan. Hän tutki kaikki seitsemän säilynyttä hautaa, jotka ajoitettiin nyt viikinkiaikaan. Tasoitetulta alueelta kerättiin irtolöytöinä talteen eri-ikäisiä esineitä. Euran seurakunta otti Lauhianmäen hautausmaaksi vuonna 1891. Lauhianmäen ympäristön peltoja käveltiin läpi vuonna 2013 etsien mahdollisia pintalöytöjä, mutta mitään ei kuitenkaan havaittu.


title: Lauhianmäki

text: Theodor Schvindt tutki vuonna 1890 seitseman hautakuopannetta. Ne olivat kaikki soikean muotoisia ja ne olivat itä-länsi-suuntaisia. Kaksi haudoista olivat niin syviä, että ne arvattiin aikaisemmin ryöstetyiksi. Neljä hautaa olivat osittain tuhoutunueet hautausmaan tasoituksessa. Vain yksi hauta vaikutti koskemattomalta. Seuraavassa esitetään haudoista lyhyet kuvaukset. Haudat 5 ja 6 olivat tyhjiä eikä vaillinaisesti digitoidussa dokumentissa ollut hautojen 1 ja 2 esittelyä.


title: Lauhianmäki

text: Hauta oli länsipäästään osittain tuhoutunut ja siitä oli jäljellä 2,5 kyynärää eli noin 1,3 metriä. Haudasta löytyi putkivartinen keihäänkärki hajonneena kahteen osaan. Toisen oli ruodollinen keihäänkärki, jonka pituus oli 30 senttimetriä ja leveys terän kohdalla 22 millimetriä. Kärki osoitti länteen. Keihäänkärjen päällä makasi kasa saviastian sirpaleita. Niistä Schvindt kokosi liimaamalla ehjän astian, jonka pohja oli litistyneen pallon muotoinen. Astian suuaukko oli halkaisijaltaan 185 millimetriä ja koko astian halkaisija 195 millimetriä. Astian kaulaa kiersi kolme rinnakkaista viivaa. Viimeinen esine oli haudan itäpäästä löytynyt rikkinäinen pronssinen vyön solki.


title: Lauhianmäki

text: Neljännestä haudasta oli jäljellä vain kyynärän verran eli noin puoli metriä. Siitä löytyi lähellä maan pintaa rautakuonan palaset, palanutta savea ja neljä saviastian palasta. Vähän syvemmältä löytyi taittunut pronssilevyn kappale. Kolme sinistä lasihelmeä olivat ilmeisesti peräisin kaulanauhasta. Viimeinen löytö oli hämmentävästi kerrottu, sillä vaikutelmaksi jäi, että mukana oli orgaanisen nyörin eli narun jäänteet. Nyöri oli kierretty kahdestatoista kolmisäikeisestä langasta. Nyörin ympärillä omilla paikoillaan olivat neljä pronssista koristetta. Koristeet olivat 5 millimetriä halkaisijaltaan ja 3 millimetriä leveitä renkaita. Renkaiden pintaa kiersi kaksi uraa niin, että vaikutelmaksi jäi kolmisäikeinen palmikko. Schvindt arveli niiden koristaneen esiliinan reunaa ja että niitä oli ollut paljon enemmän vainajaa haudattaessa.


title: Lauhianmäki

text: Seitsemäs hautua oli säilynyt parhaiten koskemattoman näköisenä. Haudan itäpää oli kahden kyynärän verran löydötön. Haudan puolivälissä noin kyynärän syvyydessä löytyi pronssinen jousisolki. Sen pituus oli 137 millimetriä ja leveys 127 millimetriä. Solkeen oli pronssilangalla kiinnitetty rautainen osa. Soljen alapuolella löytyi jäänteitä neliniitisestä villakankaasta. Soljen yläpuolelta löytyi samantapaista, mutta hienosyisempää ja tummemman väristä kangasta. Tunnistamattomaksi jäi usean rautanaulan ja -osan lävistämä puupalanen, johon oli tarttunut kiinni kangasta. Läheltä löytyi vielä tuohenpalanen ja pronssisormuksen kierrettä. Sormuksessa oli vielä jäljellä hieman kangasta.


title: Lauhianmäki

text: Edellisistä löydöistä hieman länteenpäin sijaitsi muutamia esineitä. Sieltä löytyi länteenpäin osoittava keihäänkärki, jossa oli vielä havaittavissa vartta terän putkessa ja sen ulkopuolella. Kärjen piutuus oli 328 millimetriä ja sen kärki oli hieman taipunut vinoon. Kärjen päältä löytyi veitsi, jonka kärki osoitti myös länteen. Veitsen kahva oli ollut puuta, jota löytyi vielä keihäänkärjen päältä. Veitsen ruoto eli kara oli taittunut. Veitsen pituus on 157 millimetriä, josta ruotoa oli 40 millimetriä. Tuntemattomaksi jäi esine, joka oli ruostunut ruostekasaksi, jossa oli jäänteitä nahasta ja koristellusta symmetrisestä pronssiesineestä. Tämä pronssiesine saattaa olla seitsemänteen hautaan liitetty tulusrauta. Näiden lisäksi keihään luota löytyi hopearahan puolisko, tuohenpalanen, jäänteet pienestä nahkavyön pronssisesta soljesta, mahdollisesti kasa tinaruostetta, kaksi koukistettua rautakahvaa ja niihin liittyvän lahonneen puuastian palanen.


title: Lauhianmäki

text: Keihään luoteispuolella sijaitsivat noin 240 millimetriä pitkät keritsimet. Niihin oli tarttunut samanlaista karkeaa kangasta kuin edellä kuvailtiin. Keritsimistä länteen ja lounaaseen sijaitsi puusta rakennettu ja rautalevyillä vahvistettu esine. Levyt olivat ruostuneet puhki ja puu oli melkein lahonnut pois. Puolen kyynärän pituista esinettä ei kertomuksessa mainittu nimeltä. Tämän läheltä löytyi pronssisen spiraalisormuksen kolme rengasta. Haudan luoteiskulmasta löytyi vielä ruodollinen keihäänkärki, joka oli 312 millimetriä pitkä, jonka ruoto 87 millimetriä pitkä, jonka terä oli 23 millimetriä leveä, ja jonka ruodosta löytyi vielä varren lahonnutta puuta. Haudan länsipäässä mullan seasta löytyi rautakuonan möhkäle ja saviastian palasia. Hauta päättyi länsipäässä seinämään, joka oli ladottu kivistä.


title: Lauhianmäki

text: Schvindtin tarkastaessa muita kiinteitä munaisjäännöksiä, löysivät tasoitustyömaan työmiehet erinäisiä esineitä. Hän luettelee niistä kaksi: katkenneet viisiosaiset suuraudat ja ruotsalainen pronssiraha Isovihan ajoilta. Sen jälkeen, kun Schvindt oli poistunut Eurasta, sai hän vielä postilähetyksen, jossa oli kolmeksi kappaleeksi hajonnut pronssinen kaularengas, pronssisen kaularenkaan kappale sekä 5 millimetriä leveä ja sileä pronssisormus.


title: Lauhianmäki

text: Kalmistoa käytetään edelleen hautausmaana. Hautoja kavettaessa saattaa lapioon tarttua suurempia esineitä. Niitä on joskus toimitettu Museovirastolle. Näitä lähetyksiä ovat esimerkiksi keihäänkärjet vuonna 1910 (KM 5656:1-2), tikarinterä (KM 7414) vuonna 1918, rautaiset keihäät (KM 7702 ja KM 7770) vuonna 1920.


title: Lauhianmäki

text: Theodor Schvindt ajoittaa tutkitut haudat viikinkiaikaan (800–1050 jaa.), jota tuetaan Museoviraston verkkosivullakin. Irtolöydöissä oli kuitenkin muonenikäisiä esineitä. Esimerkiksi kahdet rautaiset rannerenkaat (Kansallismuseon luetteloissa tunniksilla KM 2707:5a,b) saattavat olla peräisin ajalta ennen ajanlaskun alkua tai roomalaiselta rautakaudelta (0–400 jaa.). Löydetyistä rannerenkaista neljä olivat raudasta ja kaksi pronssista valmistettuja. Löydetyt kaularenkaat on sijoitettu kansainvaellusajalle (400–550 jaa.), mutta joitakin kaularenkaita käytettiin jo nuoremmalla roomalaisella rautakaudella. Piikkipäinen puukilven kupura on kansainvaelusajalta, johon voidaan liittää myös samasta kohtaa löydetyt keihäänkärjet (KM 2706:6, 4, 3a, 5). Osa keihäänkärjistä voivat olla vanhempiakin. Samaan aikakauteen sijoittuvat kaarevaselkäiset veitsenterät. Kalmistoa on siten käytetty väljästi arvioiden 0–1000 jaa.


title: Fareed Sadat

text: Fareed Sadat (s. 10. marraskuuta 1998) on afganistanilainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Lahtea. Pelipaikaltaan Sadat on oikea laitahyökkääjä.


title: Fareed Sadat

text: Sadat muutti 12-vuotiaana synnyinmaastaan Afganistanista Suomeen, jossa hän aloitti jalkapallon Espoon Palloseurassa. josta hän siirtyi myöhemmin FC Espoohon. Kaudella 2014 hän pelasi Kakkosessa kaksi ottelua Grankulla IFK:ssa. Vuonna 2015 pelasi FC Espoon riveissä Kolmosta ja teki viidessätoista ottelussa seitsemän maalia. Helmikuussa 2016 Sadat teki testijakson jälkeen sopimuksen Veikkausliigan FC Lahden kanssa. Seuraavassa kuussa hän juhli seuran kanssa Liigacupin voittoa.


title: Fareed Sadat

text: Seurajoukkuetasolla


title: Santeri Hostikka

text: Santeri Hostikka (s. 30. syyskuuta 1997) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Lahtea. Pelipaikaltaan Hostikka on vasen laitahyökkääjä.


title: Santeri Hostikka

text: Hostikka aloitti aikuisuransa PK Keski-Uusimaassa kaudella 2014 Kakkosessa. Hän pelasi seuran paidassa kausina 2014 ja 2015 28 ottelua onnistuen maalinteossa viisi kertaa. Helmikuussa 2016 Hostikka siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella Veikkausliigan FC Lahteen. Seuraavassa kuussa hän oli mukana voittamassa Liigacupia tehden turnauksessa yhden maalin. Veikkausliigadebyyttinsä Hostikka teki huhtikuussa 2016 FC Inter Turkua vastaan.


title: Santeri Hostikka

text: Maaliskuussa 2016 Hostikka debytoi Suomen alle 19-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa.


title: Santeri Hostikka

text: Seurajoukkuetasolla


title: Sisämaanpassi

text: Sisämaanpassi tai "sisäinen passi" on monissa entisissä Neuvostoliiton jäsenvaltioissa käytetty virallinen henkilöllisyystodistus, erityisesti Neuvostoliitossa käytetty propiska (ven. "пропи́ска"), jonka avulla maan hallinto pyrki kontrolloimaan ja seuraamaan kansalaisten liikkumista maassa. Sisämaanpassin keskeinen tarkoitus on ollut asuinpaikan rekisteröimisessä. Asuminen ilman paikallisella poliisilaitoksella rekisteröitymistä oli kiellettyä. Rekisteröitymisestä poliisilaitoksella sai leiman passiin. Neuvostoliitossa propiska oli virallinen henkilöllisyystodistus, ja harvoilla oli ajokortti. Neuvostoliiton romahtaessa virallisesta propiskajärjestelmästä luovuttiin.


title: Sisämaanpassi

text: Sisämaanpassiin kootaan samanlaisia tietoja kuin esimerkiksi Suomessa henkilötunnuksella tietokantaan. Nimen lisäksi entisissä neuvostomaissa voi sisämaan passissa olla merkintöjä suoritetusta asevelvollisuudesta, siviilisäädystä jne. Sisämaanpassissa entisissä neuvostomaissa usein mainitaan myös haltijansa kansallisuus, joka ei tarkoita kansalaisuutta, vaan maan sisäiseen luokitteluun kuuluvaan väestöryhmään kuulumista. Neuvostoliitossa Neuvostoliiton kansalaiset jakautuivat 126 kansallisuuteen.


title: Sisämaanpassi

text: Sisämaanpassia suositellaan olevan aina mukana ulkona liikkuessa, sillä poliisi voi pysäyttää ja vaatia sisämaanpassin nähtäväksi. Sisämaanpassia ei voi käyttää matkustusasiakirjana niin kuin ulkomaanpassia tai Schengenin sopimusmaiden kesken passin korvaavaa virallista henkilöllisyystodistusta, jonka suomalainen versio käy myös kansaneläkelaitoksen kortista.


title: Mikael Soisalo

text: Mikael Soisalo (s. 24. huhtikuuta 1998 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Soisalo on oikea laitahyökkääjä.


title: Mikael Soisalo

text: FC Hongan kasvatti Soisalo siirtyi vuonna 2012 Helsingin Jalkapalloklubin juniorijoukkueeseen. Hän pelasi kaudella 2015 seuran farmijoukkueen Klubi 04:n paidassa neljä ottelua Kakkosessa sekä yhden ottelun seuran U19-joukkueen paidassa UEFA Youth Leaguessa.


title: Mikael Soisalo

text: Kaudeksi 2016 Soisalo siirtyi Veikkausliigan Tampereen Ilvekseen 2+1-vuotisella sopimuksella. Hänet valittiin kauden päätteeksi vuoden tulokkaaksi.


title: Mikael Soisalo

text: Soisalo siirtyi tammikuussa 2017 englantilaisen Middlesbrough’n riveihin kolmevuotisella sopimuksella, jossa on yhden vuoden jatko-optio.


title: Mikael Soisalo

text: Soisalo on edustanut Suomea kaikissa poikamaajoukkueikäluokissa.


title: Kaarlo Emil Soidinsalo

text: Kaarlo (Carl) Emil Soidinsalo, sukunimi vuoteen 1905 "Skogster" (24. lokakuuta 1868 Tuusula – 22. heinäkuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen kirjaltaja, kirjapainon johtaja ja päätoimittaja.


title: Kaarlo Emil Soidinsalo

text: Soidinsalon vanhemmat olivat ratsutilallinen Johan Edvard Skogster ja Agneta Sofia Martin. Hän kävi taideteollisuuskoulun 1889–1896 ja teki opintomatkan Pietariin 1894 ja useita opintomatkoja Saksaan, Tanskaan ja Ruotsiin.


title: Kaarlo Emil Soidinsalo

text: Soidinsalo oli Suomalaisen kirjallisuuden seuran kirjapainon teknillisenä johtajana 1912–1917 sekä "Raittiuskansan kirjapaino Oy":n johtajana 1907–1911 ja toimitusjohtajana vuodesta 1922. Hän oli Kirjaltaja-lehden toimittajana 1898–1904, Etelä-Suomi-lehden päätoimittajana 1906 ja Suomen Faktoriliiton hallituksen sihteerinä 1909–1917. Soidinsalo laati suomenkielisen kirjanpainajien ammattisanaston.


title: Kaarlo Emil Soidinsalo

text: Soidinsalo oli naimisissa vuodesta 1891 Anna Elisabet Luukkosen (1867–1948) kanssa. Heidän poikansa oli Kalervo Soidinsalo (1904–1973) joka omisti Kauniaisissa vuosina 1944–1972 toimineen "Kellotehdas K. Soidinsalo Oy":n.


title: Kaarlo Emil Soidinsalo

text: Nimellä "K. Soidinsalo":


title: Koikkalainen kaukaa

text: Koikkalainen kaukaa on Arto Paasilinnan kirjoittama romaani. Teos ilmestyi vuonna 1987 ja sen kustansi WSOY.


title: Koikkalainen kaukaa

text: Sallan Naruskan tunturikurun rotkoon laskeutuu avaruusalus. Kylän koirat alkavat haukkua, mutta kyläläisistä vain Taisto Hallikainen näkee tapahtuman muiden tuijottaessa televisiota. Hallikainen löytää oudun ja rikkoutuneen aluksen ja päättää ottaa selvää sen mukana tulleista asukeista. Hän kohtaa ihmistä muistuttvan olennon, jolla on niin outo nimi, että Hallikainen päättää ristiä hänet Koikkalaiseksi. Koikkalaisen tehtävä on kerätä maasta hyödykkeitä, eläimiä ja kasveja, jotka hänen on tarkoitus viedä karulle kotiplaneetalleen. Hallikainen ja Koikkalainen päättävät matkustaa Helsinkiin toteuttamaan Koikkalaisen toivetta.


title: Hirttämättömien lurjusten yrttitarha

text: Hirttämättömien lurjusten yrttitarha on Arto Paasilinnan kirjoittama romaani. Teos ilmestyi vuonna 1998 ja sen kustansi WSOY. Teos on käännetty ruotsiksi vuonna 2011 nimellä "Skojarna i örtagården".


title: Hirttämättömien lurjusten yrttitarha

text: Turtolan Peuravuoman luomuyrttitilaa ympyröi keskitysleirimäinen aita. Tilasta liikkuu huhuja, että siellä on kadonneita ihmisiä. Poliisimies Jalmari Jyllänketo rupeaa tutkimaan asian todenperäisyyttä luomutarkastajan valeasussa. Jyllänketo pääsee asiosta nopeasti selville. Tilalla ei ehkä noudetateta lakia kirjamellisesti, mutta sen henki on läsnä vahvasti. Jyllänkedosta tulee tilan työvoimapulaa helpottava rekrytoija. Monenlaiset lurjukset löytävät uuden elämän rautakaivoksen kätköistä.


title: Suljettu listavaali

text: Suljettu listavaali on listavaalin muoto, jossa voi äänestää vain puolueiden ehdokaslistoja, mutta ei yksittäisiä ehdokkaita. Suljettuja vaalilistoja sanotaan myös pitkiksi listoiksi, koska niitä äänestämällä äänestäjä hyväksyy koko pitkän listan eli sen, missä järjestyksessä ehdokkaat valitaan riippuen siitä, miten suuren kannatuksen puolueen lista saa.


title: Suljettu listavaali

text: Järjestelmää puolustetaan sillä perusteella, että sen avulla voidaan ennaltaehkäistä henkilövaalien ei-toivottuja haittavaikutuksia, kuten suosittujen julkisuuden henkilöiden valinta ammattipoliitikkojen ohi valtiopäiville sekä, mikäli valmista kuuluisuutta ei ole riittävästi, raskaasti rahoitetut vaalikampanjat, jotka tuottavat epätasa-arvoa ehdokkaiden kesken.


title: Suljettu listavaali

text: Järjestelmää vastustetaan sillä perusteella, että puoluejohdot voivat ehdokasasettelulla käytännössä päättää, kenet puoluelistalta valitaan, minkä vuoksi ”poliitikot valitsevat poliitikkoja”, jotka eivät voi nousta kilpailijoiksi myöhemmin puolueen sisällä heille itselleen uusina haastajina.


title: Tuomiopäivän aurinko nousee

text: Tuomiopäivän aurinko nousee on Arto Paasilinnan kirjoittama romaani. Teos ilmestyi vuonna 1997 ja sen kustansi WSOY. Teos on käännetty ruotsiksi vuonna 2007 nimellä Domedagen gryr


title: Tuomiopäivän aurinko nousee

text: Hermanni Heiskari on pilkillä kesäkuisella Inarijärvellä. Hän on työtön, kalaa ei tule ja pian viima nostaa ankaran lumipyryn. Tuiskusta pilkistää esiin kuumailmapallo, jonka korista kaunis nainen huutaa apua. Hermanni on hänen sankaripelastajansa. Nainen, Leena Lundmark ei unohda pelastaajansa. Alkaa matka pitkin Lappia ja muuta Suomea, sekä uskalletaan ulkomaillekin.


title: Michael Mørkøv

text: Michael Mørkøv Christensen (s. 30. huhtikuuta 1985 Kokkedal, Fredensborgin kunta) on tanskalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Team GLS -tallissa 2005−2008, edusti Saxo Bank / Tinkoff-joukkuetta 2009–2015, Katjuša-tallia 2016–2017 ja on vuodesta 2018 lähtien kilpaillut Quick-Step Floors / Deceuninck–Quick-Stepissä.


title: Michael Mørkøv

text: Mørkøv aloitti ratapyöräilijänä ja sai hopeaa Pekingin 2008 kesäolympialaisten ratapyöräilyn joukkuetakaa-ajossa. Hän voitti pariajon ja joukkuetakaa-ajon maailmanmestaruuden 2009. Jälkimmäisessä hän tosin ajoi vain karsintakilpailussa.


title: Michael Mørkøv

text: Lähteet: Cycling Archives, Pro Cycling Stats


title: Chesterin junaturma

text: Chesterin junaturma tapahtui Chesterissä, Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa 3. huhtikuuta 2016 kahdeksalta aamulla paikallista aikaa, kun Amtrak-junayhtiön veturi suistui raiteiltaan törmättyään ensin kauhakuormaajaan. Kaksi ihmistä kuoli ja lähes 20 loukkaantui. Juna oli matkalla New Yorkista Savannahiin, ja sen kyydissä oli yli 330 matkustajaa ja seitsemän henkilökunnan jäsentä.


title: Karhusaari (Etelämanner)

text: Karhusaari on kallioinen saari Margueritenlahdella Etelämantereella. Saaren sijainti on (68°11'00"S) eteläistä leveyttä ja (67°04'00"W) läntistä pituutta. Saari sijaitsee Grahaminmaassa lähellä argentiinalaista San Martinin tutkimustukikohtaa Antarktiksen niemimaalla. Saari on muodostunut laavakivestä, jonka alla intrusiivinen juoni ja metamorfista kiveä.


title: Karhusaari (Etelämanner)

text: Saaren tunsivat tiettävästi brittiläisen Graham Landin retkikunta (1934–1937) sekä yhdysvaltalainen Antarctic Service -retkikunta 1939–41. Molempien retkikuntien perusleiri sijaitsi Stoningtonin saarella. Saaren nimesi Karhusaareksi 1947 Britannian hallituksen alla toimiva Falklands Islands Dependencies Survey -organisaatio (FIDS). Saari sai nimensä yhdysvaltalaisen retkikunnan lippulaivan mukaan, joka vieraili saarella vuonna 1940.


title: Simo Palosuo

text: Simo Urmas Olavi Palosuo (31. joulukuuta 1918 Helsinki – 27. marraskuuta 1998 Järvenpää) oli ylijohtaja, opetusneuvos ja rovasti. Hän oli Järvenpäässä sijaitsevan Seurakuntaopiston johtaja vuosina 1960–1972 sekä Suomen kirkon seurakuntatoiminnan keskusliiton pääsihteeri 1972–1982.


title: Simo Palosuo

text: Palosuon vanhemmat olivat ministeri, ylijohtaja ja maanviljelysneuvos Uuno Brander ja Helena Brander (o.s. Karttunen).


title: Simo Palosuo

text: Palosuo pääsi ylioppilaaksi 1937 ja suoritti teologin tutkinnon 1943. Hän oli kirkon nuorisotyöntekijäkoulutukseen monin tavoin vaikuttanut opetusneuvos.


title: Simo Palosuo

text: Palosuo toimi 1940-luvulla Keski-Helsingin seurakunnan nuorisotyöstä vastaavana pappina. Tuolloin hänen mieltään askarrutti se, että kirkon nuorisotyöntekijät olivat teologeja, eikä heillä ollut varsinaista koulutusta tehtäväänsä. Kirkon nuorisotyöntekijäkoulutuksen sekä myöhemmin diakoniakoulutuksen järjestämisestä ja kehittämisestä tulikin hänen keskeinen elämäntehtävänsä, kun hänet kutsuttiin Järvenpäässä toimivan Seurakuntaopiston Säätiön nuoriso-opiston johtajaksi 1948.


title: Simo Palosuo

text: Ensimmäinen hänen johdollaan toteutettu kirkon nuoriso-ohjaajakurssi valmistui 1950. Tuolloin kuitenkin säätiön alaisuudessa olleet nuoriso-opisto ja Luther-opisto yhdistettiin, ja johtajaksi tuli Martti Simojoki. Palosuo jatkoi nuorisotyökoulutuksesta vastaavana opettajana ja opiston varajohtajana, kun Martti Simojoki valittiin Mikkelin hiippakunnan piispaksi. Palosuo valittiin 1960 Järvenpään seurakuntaopiston ja Luther-opiston johtajaksi.


title: Simo Palosuo

text: Simo Palosuo siirtyi opistotyöstä Suomen kirkon seurakuntatoiminnan keskusliiton avoimeksi tulleeseen pääsihteerin virkaan 1972. Uuden viran keskeisiin tehtäviin kuuluivat muun muassa kirkkopäivät, yhteisvastuukeräykset sekä sotainvalidien hengellinen toiminta. Koulutusasiat olivat osa hänen toimenkuvaansa myös keskusliiton pääsihteerinä. Pääsihteerinä hän toimi vuoteen 1982 asti kunnes jäi eläkkeelle.


title: Simo Palosuo

text: Virkatehtäviensä ohella Palosuo toimi monissa kirkollisissa luottamustehtävissä. "Kotimaa"-lehden hallituksessa hän istui eläkevuosiinsa asti. Hän oli myös valtion nuorisotyölautakunnan jäsen ja puheenjohtaja vuodesta 1965 lähtien.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Videopelikulttuurin historia Suomessa liittyy kiinteästi Suomen videopeliteollisuuden ja peliharrastuksen väliseen suhteeseen. Tietokonepeliharrastuksella on ollut merkittävä vaikutus suomalaisten digitaalisten pelien historiaan sekä pelijournalismin käytäntöihin.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Tietokoneharrastuskulttuurin alkuaikoina digitaalisia pelejä ja koneita käyttivät vain harvat ihmiset, joko opiskelijat tai tietojenkäsittelyn ammattilaiset. Pelit liittyivät vahvasti tietokoneharrastuksen syntyyn ja leviämiseen, ja ne olivat toimiva ja viihteellinen tapa kokeilla ohjelmoinnin mahdollisuuksia. 1970-luvun myötä mikrotietokoneet ja tietokonepelit alkoivat yleistyä kodeissa. 1980-luvulla syntyneet demoskene, pelijournalismi ja pelipiratismi ovat vaikuttaneet voimakkaasti suomalaisen pelikulttuurin ja -teollisuuden muodostumiseen. Yhteisöllisestä toiminnasta muodostuneet harrastajaporukat perustivat ensimmäiset suomalaiset peliyritykset 1990-luvun puolivälissä.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Toisen maailmansodan jälkeinen tietotekniikan ja automaattisen tietojenkäsittelyn julkisuus liittyy videopelikulttuurin varhaishistoriaan merkittävällä tavalla. Tuolloin pelit toimivat ymmärrettävänä rajapintana suuren yleisön ja uuden teknologian välillä. Tyypillisesti koneiden ”älykkyyden mittarina” pidettiin niiden kykyä pelata monimutkaisia lautapelejä kuten shakkia.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text:
ESKO-matematiikkakonetta kehittäneet diplomi-insinööri Hans Andersin kollegoineen rakensi vuonna 1955 Nim-pelikoneen, joka oli lahja Rolf Nevanlinnalle hänen 60-vuotissyntymäpäivänään. Nevanlinna ei laitetta juuri käyttänyt, mutta sitä esiteltiin 1960-luvulla muun muassa Kaapelitehtaalla eletroniikka- ja radioalan messuilla Aapeli-nimellä. Aapeli oli ensimmäinen suomalainen digitaalinen pelilaite, ja myös usealle suomalaiselle heidän ensimmäinen näkemänsä sellainen.
ESKO-koneen kanssa Suomen ensimmäisestä elektronikoneen tittelistä kilpaili myös Postisäästöpankin IBM 650 -kone Ensi, joka otettiin käyttöön vuonna 1958. IBM toi maahan liikkeenjohdollisia pelejä, joilla valmennettiin yritysjohtoa ja myöhemmin myös opiskelijoita. Pelitapahtumista tuli hyvin suosittuja osallistujien keskuudessa. 1960-luvun lopulla julkaistuissa peleihin liittyvissä oppaissa suositeltiin muun muassa huolehtimaan pelaajien viihtyvyydestä virvokkeita tarjoamalla. Saarikosken ja Suomisen mukaan näistä IBM:n liikkeenjohtopelitapahtumista voi hakea ”yhtymäkohtia myöhempiin roolipelisessioihin ja lähiverkkotapahtumiin, joissa eläytymisellä, viihtymisellä ja -- kilpailullisuudella on suuri merkitys”. Myös puolustusvoimat käytti johtamissimulaattoreita, ja ensimmäinen sotaskenaariopeli esiteltiin vuonna 1973.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Koska ala kehittyi Suomessa nopeasti, ammattikirjallisuus oli yleensä jo ilmestyessään vanhentunutta. Tietotekniikkaan erikoistunut lehdistö syntyikin ammatillisista tarpeista, ja kohdeyleisöksi valikoitui tietotekniikkaa yrityksissä ja korkeakouluissa käyttäneet henkilöt. 1950-luvulta alkaen syntyi myös atk-kerhotoimintaa, jolla oli merkitävä rooli tiedon välityksessä alan asiantuntijoiden keskuudessa. Harrastajien perustamia kerhoja alkoi ilmaantua varsinaisesti vasta 1970-luvulla.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Keväällä 1971 Suomessa oli 210 isompaa tietokonetta ja 700–800 minitietokonetta. Yliopisto-opiskelijat suunnittelivat pelejä, mutta ne olivat lähinnä ohjelmointimuistiinpanoja – tietokoneilla pelejä ei päässyt testaamaan, sillä niitä käytettiin lähinnä tieteellisiin laskentatehtäviin. Tilanne ei muuttunut olennaisesti 1980-luvulle tultaessa. Suuri osa ohjelmoiduista peleistä oli versiointeja perinteisistä kortti- ja lautapeleistä. Suomeen tuotiin myös yleensä laitevalmistajien kautta uusia pelejä tietokonejärjestelmien mukana. Yksi suosituimmista peleistä 1970-luvulla oli "Lunar Lander". Suuryrityksille myytiin paljon shakki-peliä. Nuoret tietokoneharrastajat alkoivat myös murtaa pelien yksinkertaisia salauksia ja tulostaa pelikoodeja kokoelmiinsa. Suomen lainsäädäntö ei vielä tuolloin kriminalisoinut digitaalisten pelien kopiointia kotikäyttöön.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: 1980-luvulla yliopistoissa alkoi syntyä tietokonepelien kehittämisen ympärille yhteisöjä. Niille oli leimallista myös kiinnostus scifiin ja fantasiaan, josta vaikutteita saaneet seikkailupelit olivat suosiossa. Olli J. Paavola kehitti Teknillisessä korkeakoulussa tekstiseikkailupelin "The Lord" (1981), joka perustui J. R. R. Tolkienin tuotantoon. Saarikosken mukaan "The Lord" on myös osoitus siitä, kuinka suosittu Tolkien oli suomalaisissa opiskelijapiireissä.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Tietokoneet eivät vielä 1970-luvun alussa näkyneet suomalaisten kotien arjessa, eikä kuluttajien markkinoilla ollut juurikaan tietokonepelejä. Vuosikymmenen lopulla koteihin alettiin hiljalleen hankkia televisio- ja videopelikonsoleita, mutta mittakaava oli pientä. Raha-automaattiyhdistys kontrolloi tiukasti halli- ja kolikkopelejä, eikä Suomessa ollut vielä pelihalleja. Saarikosken ja Suomisen mukaan tällä saattoi olla vaikutusta varhaisten videopelikonsolien epäsuosioon, sillä pelejä ei voinut mainostaa Yhdysvaltojen tapaan kolikkopelikäännöksinä. Konsolit olivat toisaalta myös erittäin kalliita, eikä viihteeseen ollut totuttu käyttämään rahaa.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Myydyimpiä pelilaitteita olivat televisiopelit, joissa oli valmiiksi sisäänrakennettuna muutamia yksinkertaisia pelejä, kuten Atarin "Pongiin" perustuvia klooneja. "Pongin" nopea kansainvälinen leviäminen oli mahdollista General Instrumentsin vuodesta 1976 valmistaman mikropiirin ansiosta. Salora esitteli vuonna 1977 oman "Pong"-pelin sisältävän Playmaster-televisiopelin, joka ei kuitenkaan menestynyt "Pong"-klooneja täynnä olevilla markkinoilla. Mediassa pelejä ei käsitelty juurikaan lukuun ottamatta tekniikan aikakauslehtiä.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Kotitietokoneet alkoivat levitä aluksi rakennussarjoina, joista suosituin oli Osmo Kainulaisen 1977 suunnittelema Telmac. Koneen ympärille syntyi kerhotoimintaa ja pienlehtiä kuten "Tieturi". Koneelle oli myös saatavilla tietokonepelejä, jotka levisivät aluksi koodilistoina, jotka harrastajat tallensivat kannettavan kasettiaseman avulla C-kaseteille. Kasetteja saatettiin myydä kerhojen kokoontumisissa tai saada kerholehden tilaamisen yhteydessä. "MikroBitti-", "Pelit-" ja "Tietokone-"lehdet jatkoivat tätä perinnettä vielä 2000-luvulle asti hyötyohjelma- ja pelilevyjen kanssa. Tietokonepelejä käsittelevät artikkelit olivat aluksi täytettä lehdissä, mutta ne kasvattivat suosiotaan 1980-luvulta lähtien.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Harrastustoiminnan kehittyessä myös tietokonepelien merkitys alkoi kasvaa 1980-luvun alussa. Kerhoissa alettiin järjestää peli-iltoja ja -ohjelmointikilpailuja ja harrastajat käyttivät enemmän aikaa pelaamiseen. Perinteiset kortti- ja lautepelien versioinnit olivat suosittuja, mutta kaupallisten pelien kloonit alkoivat yleistyä.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: 1980-luvun alussa markkinoille tulivat ensimmäiset massatuotetut mikrotietokoneet, joita alettiin kutsua kotitietokoneiksi erotukseksi ammattilaiskäyttöön tarkoitetuista tietokoneista. Tietokoneharrastus koki Saarikosken ja Suomisen mukaan ”voimakkaan sosiaalisen ja kulttuurisen murroksen”. Suurin osa harrastajista oli miehiä ja poikia. Merkittävimmät koneet olivat Commodore Vic-20 (1982), Sinclair Spectrum (1982) ja Commodore 64 (1983), joiden suosio perustui tietokonepeleihin. Näistä laitteista Suomen tietokonepelikulttuurin synnyn kannalta tärkeimmäksi voi nostaa Commodore 64:n. Vuoden 1984 jälkeen markkinat tulvivat tietokonepeleistä, ja PCI-Data markkinoi Commodore 64:ää voimakkaasti. Vuosina 1986 ja 1987 laitteella oli joidenkin arvioiden mukaan 75 prosenttia markkinoista hallussaan. Kansainvälisessä vertailussa Suomi oli 1980-luvulla varsin tietokonepelivaltainen maa. Vuonna 1983 videopeliteollisuus romahti maailmalla ja myös Suomen maahantuonti kuihtui. Videopelikonsolit alkoivat nousta suosioon vasta 1990-luvun lopulla.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Euroopassa alkoi syntyä peleihin keskittynyttä ohjelmistoteollisuutta, erityisesti Isossa-Britanniassa vuosina 1982–1983. Suomessa ei ollut ennen vuotta 1983 pelkästään tietokonepelien myyntiin keskittyviä yrityksiä. Suuri osa suomalaisista pelien maahantuojista oli postimyyntifirmoja, jotka lopettivat pian toimintansa tappiollisena. Eräs pidempään toiminut ja toimintaansa investoinut yritys oli turkulainen Toptronics. Siitä kasvoi 1980- ja 1990-luvun aikana Pohjoismaiden suurimpia maahantuojia.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Laajalle levinnyt piratismitoiminta kuitenkin haittasi liiketoimintaa, ja yritykset alkoivat kampanjoida sitä vastaan. Esimerkiksi "Boulder Dashin" (1984) tullessa Suomessa myyntiin vuonna 1985 lähes kaikki tietokoneharrastajat omistivat siitä jo piratoidun version, ja pelit jäivät kauppiaiden hyllyihin. Piratismille oli ehtinyt muodostua pitkät perinteet, ja se oli pitkään ainoa tapa saada kunnolisia pelejä kotikoneelle. Yritykset saattoivat vain koittaa parantaa pelien kopiosuojausta ja paheksua toimintaa lehdistön kautta. Piratismia on pidetty yhtenä syynä 1990-luvun alun ohjelmistokriisiin, jolloin yritykset siirsivät ohjelmistotuotantoansa PC:lle ja pelikonsoleille.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: 1980-luvulla suurin osa pelaajista sai tietoa uusista pelijulkaisuista alan erikoislehdistä. Paitsi että lehdet loivat peleille markkinoita ja tiivistivät harrastajayhteisöä ne myös rohkaisivat ihmisiä itse ohjelmoimaan pelejä. Aluksi peliarvioita julkaistiin kerholehdissä ja muissa erikoistuneissa aikakauslehdissä, mutta 1980-luvulta lähtien tietokonelehdet ja muut tekniikan aikakauslehdet alkoivat julkaista arvioita erillisissä, tietokoneille omistetuissa liitteissä. Arvostelut olivat usein tietokoneharrastajien tekemiä, ja pelejä arvioitiin viiden tähden arvosteluportaikolla.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Vuonna 1984 alettiin julkaista "MikroBittiä" ja "Printtiä", joista tuli tärkeitä pelijournalismin kanavia. "MikroBitti" oli vuosina 1985–1987 tärkein pelijulkaisu Suomessa, vaikka pelijutut olivatkin vain pieni osa lehden sisällöstä. Muiden lehtien tapaan "MikroBittikin" etsi peliaiheista kirjoittajia harrastajien keskuudesta. Risto Hieta aloitti lehdessä 1985 Peliluola-palstan nimimerkillä Nordic the Incurable. Palsta oli yhdistelmä kolumnia, uutisia ja peliarvosteluja. Lehden päätoimittajan Eskoensio Pipatin mukaan palstan oli tarkoitus tuoda jatkuvuutta pelijournalismille, ja se olikin parin vuoden ajan Suomen merkittävin tiedonlähde peliuutisille. Viimeinen palsta julkaistiin vuonna 1998, minkä jälkeen Hieta jatkoi palstaa hetken aikaa "Pelit"-lehdessä.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Suomessa koettiin 1985 ensimmäinen videopelin aiheuttama poliittinen kohu. "MikroBitti" oli julkaissut arvion "Raid Over Moscow" -pelistä, jossa pelaaja hyökkää Neuvostoliittoon lentokoneella. Peliä käsiteltiin "A-studiossa", ja Ensio Laine teki tapauksesta eduskuntakyselyn. Vaikka myöhemmin julki tulleista dokumenteista käy ilmi, että Neuvostoliitto vaati pelin myynnin estämistä, vanhentunut lainsäädäntö esti pelin vetämisen pois markkinoilta.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Vuoden 1986 jälkeen peliarvosteluiden ja -juttujen taso nousi huomattavasti. Tuolloin aloitti aikakauden vaikutusvaltaisin kirjoittaja Niko Nirvi. Hänen arvostelunsa "Zoids"-pelistä "MikroBitissä" 6–7/1986 herätti paljon huomiota humoristisella kirjoitustyylillään. Nirvi liitti arvosteluissaan pelit laajempaan pelien ja populaarikulttuurin historian kontekstiin. Hän sai nopeasti tietokonepelaajien keskuudesta vankan fanikunnan. Pelejä alettiin käsitellä lehdistössä entistä kattavammin, ja niitä luokiteltiin genrejen mukaan. Saarikosken ja Suomisen mukaan Nirvin artikeli ”Elämää suuremmat pelit” joulukuulta 1986 osoitti, miten tietokonepeliharrastus oli noussut ”marginaali-ilmiöstä koko suomalaista nuorisokulttuuria koskettavaksi ilmiöksi.”


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Pelijournalisteilla oli tärkeä rooli pelaajayhteisön tiiviyden luojana, sillä he olivat usein itsekin tietokoneharrastajia ja lukijoiden keskuudessa tunnettuja. Piirit olivat 1980-luvulla vielä pienet. Yhteisöllisyydellä oli myös merkityksensä, kun tietokonepeliohjelmointi alkoi muuttua ammattimaisemmaksi. Mediajulkisuus kasvoi merkittävästi 1990-luvulla internetin myötä. Ennen sitä aktiiviset harrastajat olivat ehtineet ylläpitää puhelinverkkoon kytkettyjä BBS-purkkeja, jotka toimivat tiedonvälityskanavina. Niissä saattoi keskustella muiden kanssa ja jakaa tiedostoja.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Journalismin kehittyessä joihinkin peleihin alettiin viitata klassikkoina, ja klooneja kohtaan alettiin esittää yhä enemmän kritiikkiä. Vuoden 1987 aikana alkoi ilmestyä "C=lehti" ja "Tietokonepelien vuosikirja", molemmat "MikroBitin" toimittajien sivuprojekteja; julkaisuissa pelien populaarikulttuuriset viittaukset vakiintuivat. Keväällä 1992 perustettiin "Pelit"-tietokonepelilehti, joka oli ensimmäinen pelkästään peleihin keskittynyt suomalainen julkaisu. Samalla "C=lehden" julkaisu lopetettiin, kun Commodorea maahantuonut PCI-Data meni konkurssiin. "C=lehden" tilaajat siirrettiin suoraan "Pelit"-lehden tai "MikroBitin" tilaajiksi.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Vuonna 1993, aikana ennen internetiä, "Pelit"-lehden rinnalla alettiin ylläpitää Pelit-BBS-purkkia. Ensimmäiset verkkosivut julkaistiin vuonna 1997. "Pelit" alkoi järjestää myös vuosittaista Kyöpelit-gaalaa, johon kokoontuivat pelialan edustajat ja lehdistö; kymmenen vuoden jälkeen gaala kasvoi niin isoksi, että sen järjestäminen lopetettiin. 1995 markkinoille saapunut PlayStation muutti suomalaista pelijournalismia – vahva PC-pelikulttuuri alkoi menettää jalansijaa kotikonsoleille. Aiemmin Nintendon ja Segan kotikonsoleihin ei suhtauduttu yhtä vakavasti kuin nyt PlayStationiin. "Pelit"-lehti reagoi tilanteeseen hitaasti, ja Pauna Media Group sai ensimmäisenä markkinoille "virallisen PlayStation-lehden". Seuraavana vuonna Sanoma alkoi kustantaa "Peliasema"-lehteä, joka oli kotimainen PlayStation-peleihin keskittynyt lehti. "Pelit"-lehteen ei uskallettu ottaa PlayStation-pelejä, koska toimituskunta pelkäsi PC-käyttäjien reaktiota.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Pelit alkoivat siirtyä myös televisioon. Tuottaja Pekka Kossila toi Hugo-peikko-televisioformaatin Suomeen vuonna 1992. Ohjelmassa ihmiset pääsivät pelaamaan Hugolla suorassa lähetyksessä puhelimen välityksellä painikkeita painelemalla. Vuonna 1994 alkaneessa "Game Over" -ohjelmassa käytettiin samaa teknologiaa. 1997 Game Overin tilalle vaihdettiin "Tilt", jonka ohjelmat nauhoitettiin etukäteen. Lisäksi ohjelman ruutuajasta annettiin suuri osa peliarvioille. "Tilt" siirtyi MTV3:lta Jimille 2011 ja sieltä Foxille 2013. "Game Over" jatkui toisessa muodossa MoonTV-kanavalla, josta oli tarkoitus tehdä maailman ensimmäinen ympärivuorokautinen pelikanava. Ensimmäisen vuoden jälkeen kohdeyleisöä laajennettiin ja kanavasta tuli nuorisokanava. MoonTV:n toimittajat Thomas Puha ja Miika Huttunen perustivat vuonna 2002 "Pelaaja"-lehden.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Pelikonsolit alkoivat yleistyä Suomessa vasta 1980-luvun lopulla, jolloin japanilaiset konsolit Nintendo Entertainment System ja Sega Master System alkoivat kiinnostaa kuluttajia. "MikroBitissä" kasvanutta kiinnostusta kuvattiin konsolien ”toiseksi tulemiseksi”. Jaakko Suomisen mukaan uusi kiinnostus konsoleita kohtaan johtui nousukaudesta: perheen ei enää tarvinnut valita tietokoneen ja konsolin välillä, vaan molempiin oli varaa. Konsolipelaamisen yleistyminen seurasi toisaalta kansainvälistä aaltoa, vaikkakin Suomi oli pari vuotta jäljessä Yhdysvaltoja ja Japania.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Nintendon laitteita ja pelejä alettiin maahantuoda vuonna 1988. Seuraavana vuonna maahantuojaksi vaihtui Markus Selinin omistama Funente. Laitetta markkinoitiin näyttävästi: maata kiersi esimerkiksi Nintendo-bussi, jossa pystyi pelaamaan laitteen pelejä, ja Puuhamaahan avattiin Nintendo-maailma. Segan maahantuoja Sanura-Suomi aktivoitui myös. Molemmat maahantuojat mainostivat omia klubejaan, joihin liittyneet saivat jäsenetuja ja tuotetietoja jäsenlehtien, kuten "Nintendo-lehden", kautta. Konsolipeliuutisointi lisääntyi myös "MikroBitissä", jossa muun muassa Jukka Tapanimäki alkoi pitää 1990 Konsolaatikko-palstaa. "Speden speleissä" pelattiin myös Nintendon "Duck Huntia" ja juoksumattopeliä "Athletic Worldia". NES:n pystyi myös vuokraamaan esimerkiksi R-kioskilta.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: "MikroBitin" mukaan vuodenvaihteeseen 1991–1992 mennessä Nintendon konsoleita oli myyty 100 000 kappaletta. Suhteellinen osuus oli pienempi verrattuna Ruotsiin, mutta kotitietokoneiden myyntiin verrattuna luku oli merkittävä – maahantuojan mukaan Commodoren Amiga-tietokoneita oli myyty vuoteen 1991 mennessä lähes 120 000 kappaletta. Nintendon NES-konsolin suosio perustui tunnettuihin peleihin kuten "The Legend of Zeldaan" ja "Super Mario Bros.:iin".


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Suomalaisessa tietokonepelilehdistössä esiintynyt pelikonsoleiden ja tietokoneiden vastakkainasettelu oli tietokone- ja peliharrastukselle tyypillinen ilmiö, jota on kutsuttu konesodaksi. Suomessa oli Markku Reunasen ja Petri Saarikosken mukaan kaksi isoa konesotaa 1990-luvulla: konsolien ja tietokoneiden välinen vastakkainasettelu sekä kiistely Commodore Amigan ja PC:n paremmuudesta. Konsoleja kohtaan esitetyt epäilyt alkoivat laantua 1990-luvun lopulla Sony PlayStationin vakiinnutettua asemansa pelikoneena, vaikkakaan konsolipelien käsittelyä "Pelit"-lehdessä ei vielä pidetty suotavana.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: 1990-luvun puolivälissä Pelikaani alkoi perustaa Suomeen pelihalleja, joita oli vuonna 1997 yli 30 kappaletta. 2000-luvulla viimeinenkin Pelikaani-pelihalli lakkautettiin.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Tietokoneharrastuksen vakiintuminen ja leviäminen näkyi muun muassa siinä, miten harrastajien verkottuminen tiivistyi ja itseilmaisutavat monipuolistuivat. Multimediaohjelmointi alkoi kasvattaa suosiotaan 1980-luvun lopulla. Tietokonepiratismi oli tullut siihen vaiheeseen, että kaikkein taitavimpia krakkereita ei enää kiehtonut pelien kopiosuojausten murtaminen; he alkoivat ohjelmoida piratoitujen pelien latausvaiheen yhteyteen multimediaesityksiä, crack-introja. Introilla oli selkeä viestinnällinen tehtövö, sillä niiden avulla krakkeriryhmät saattoivat kertoa itsestään muille alan ryhmille. Jotkut ryhmät alkoivat ohjelmoida peleistä itsenäisiä multimediaesityksiä, tietokonedemoja. Toiminta vakiintui vuosina 1987–1988. Demojen ohjemoinnista muodostui pohja digitaalisen taiteen alakulttuurille demoskenelle, joka syntyi ja kehittyi juuri Pohjois-Euroopassa 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa. Demoskene-kulttuuriin liittyi voimakkaasti kokeilunhaluinen ohjelmointi, vahva yhteishenki, hauskanpito ja kilpailullisuus. Demoskenekulttuurissa pelit olivat osa tietokoneharrastajien laajempaa omaehtoista toimintaa.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Mikrotietokoneelle tehty peli oli osoitu ohjelmoijan kyvystä optimoida koodia. Demoilla pyrittiin saamaan kone tekemään jotain sellaista, mihin sen ei uskottu kykenevän. Useiden tutkimusten mukaan demoskene oli merkittävä roolissa suomalaisen peliteollisuuden synnyn taustalla. Multimediaohjelmoinnista alettiin julkaista lehdistössä pitkiä artikkeleita, ja osa niiden kirjoittajista oli kansainvälisesti tunnettuja pelisuunnittelijoita. Heistä merkittävimmät olivat Stavros Fasoulas, jonka "Sanxion"-pelin julkaistiin 1986, ja Jukka Tapanimäki, jonka "Netherworld" julkaistiin 1988. Nuorten koodaajien kansainvälinen menestys innosti muita harrastajia kokeilemaan omien pelien kehitystä.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Tilanne pelialalla oli kuitenkin haasteellinen, sillä julkaisijoita tai pelitaloja ei ollut. Amersoft julkaisi vuosina 1984–1986 varhaisia mikrotietokonepelejä, mutta lopetti toiminnan kannattamattomana. TrioSoft ja Avesoft julkaisivat pelejä vain satunnaisesti. Vuonna 1993 ryhmä demoharrastajia perusti Bloodhousen, joka julkaisi "Stardustin" Amiga 1200 -tietokoneelle. Seuraavana vuonna julkaistu jatko-osa menestyi Isossa-Britanniassa, minkä kotimainen lehdistö otti hyvin vastaan. Jotkut piraattiryhmät osoittivat tukensa ja kieltäytyivät kopioimasta Bloodhousen pelejä. Bloodhouse yhdistyi toisen harrastajaryhmän perustaman yrityksen, Terramarquen kanssa vuonna 1995. Uudelle yritykselle annettiin nimeksi Housemarque.


title: Videopelikulttuurin historia Suomessa

text: Kotimaisessa lehdistössä peliala ei saanut laajempaa huomiota vasta kuin lähestyessä 2000-luvun taitetta, kun Remedy julkaisi "Max Payne" -pelinsä. Remedynkin perustajilla oli tausta demoskenestä. Vuoden 1997 lopussa "Helsingin Sanomatkin" uutisoi, kuinka peliala oli muuttunut ”nörttien puuhastelusta” vakavasti otettavaksi teollisuuden alaksi. Saarikosken ja Suomisen mukaan muuttunut asenne mediassa liittyi paitsi IT-huuman nousuun myös pelikokemusta saaneiden toimittajien esiinmarssiin lehdistössä. "Max Paynen" pitkittynyt kehitysprosessi kasvatti hypeä peliä kohtaan ja auttoi vakiinnuttamaan sille fanikunnan. Julkaisussa kansainvälisesti hyviä arvioita saanutta peliä pidettiin kotimaisen peliteollisuuden virstanpylväänä.


title: Ennen ruskaa

text: Ennen ruskaa on Kalle Päätalon kirjoittama romaani. Teos on ilmestynyt vuonna 1964 Gummeruksen kustantamana. Kirja on käännetty viroksi vuonna 1966 nimellä Hämariku eel.


title: Ennen ruskaa

text: Eino Katajalle viime talveen saakka oli vuoteen jättäminen helppoa. Uni loppui jo viiden aikaan arkiaamuisin. Paikat puutuivat ja uni katkeili. Aamuvarhainen oli Einon mielestä parasta aikaa, talossa oli silloin hiljaista. Ainoat äänet olivat satunnainen hissin käyttäjä ja lehden jakaja.


title: 343 Industries

text: 343 Industries (lyhennettynä 343i) on Microsoft Studiosin vuonna 2009 perustama yhdysvaltalainen videopelejä kehittävä yritys. Yhtiö on nimetty Halo-videopelisarjassa esiintyvän "343 Guilty Sparkin" mukaan ja se perustettiin jatkamaan Halo-pelien kehitystä Bungien irrottauduttua Microsoftista. Halo 4 oli ensimmäinen 343 Industriesin kehittämä peli ja vuonna 2017 studio aikoo julkaista jatko-osan vuoden 2008 Halo Warsille.


title: 343 Industries

text: Heinäkuussa 2009 Microsoft rekisteröi nimen 343 Industries, josta tuli myöhemmin uuden Halo-pelisarjan kehityksestä vastaavan studion nimi alkuperäisen kehittäjän Bungien irrottauduttua Microsoftista.


title: 343 Industries

text: Heinäkuussa 343 Industriesin kerrottiin työstävän seitsemänosaista animesarjaa "Halo Legendsiä". Myöhemmin samana vuonna studio julkaisi Halo Waypoint -nimisen sovelluksen, jonka avulla käyttäjä voi seurata edistymistään sarjan peleissä. Näiden lisäksi 343 Industries palkkasi 20 työntekijää nyttemmin jo lakkautetulta Pandemic Studiosilta. 343 Industries kehitti iin kaksi karttapakkausta, "Defiantin" ja "Anniversaryn", yhdessä Certain Affinityn kanssa. Yhtiö oli vastuussa myös in uusiojulkaisusta, joka julkaistiin pelin kymmenentenä vuosipäivänä.


title: 343 Industries

text: 343 Industries sai lopulta täyden vastuun Halo-pelisarjasta maaliskuun 31. päivänä vuonna 2012, minkä lisäksi studio julkaisi samana vuonna Reclaimer-trilogian ensimmäisen osan, Halo 4:n. Vuoden 2013 E3-messuilla kerrottiin :n saapuvan yksinoikeudella Xbox Onelle. Pian tämän jälkeen Microsoft Studiosin johtaja Phil Spencer kertoi trilogian laajenevan saagaksi. Vuoden 2014 E3-messuilla pelin julkaisupäiväksi kerrottiin 27. lokakuuta 2015. Vuoden 2015 Gamescom-messuilla julkaistiin 343 Industriesin seuraava peli, Halo Wars 2, jonka julkaisupäivä ajoittuu keväälle 2017.


title: Nälkämäki

text: Nälkämäki on Kalle Päätalon kirjoittama romaani. Teos on ilmestynyt vuonna 1967 Gummeruksen kustantamana.


title: Nälkämäki

text: Talousaliupseeri Matti Lieko ottaa vastaan tehtävänsä Siiranmäen vankileirillä Karjalankannaksella. Lieko kauhistuu leirin inhimillistä hätää ja kurjuutta. Hänen on ratkaistava, auttaako hän vankeja määräysten vastaisesti vai pysyykö turvallisten pykälien suojeluksessa ja antaa vankien nääntyä nälkään. Liekossa nousee esiin ihmisyys ja inhimillisyys. Leirin aikana Lieko kasvaa sisäisesti ja oppii paljon niin muista kuin itsestään.


title: Nälkämäki

text: Teos on kirjoitettu aika totuudenmukaisesti alikersantti Kalle Päätalosta itsestään, tosin romaanitaiteellisesti muutettuna. Teoksen tapahtumat sijoittuvat aikajaksollisesti Iijoki-sarjan romaanien Tuulessa ja tuiskussa ja Tammerkosken sillalla väliin.


title: Viimeinen savotta (kirja)

text: Viimeinen savotta on Kalle Päätalon kirjoittama romaani. Teos on ilmestynyt vuonna 1966 Gummeruksen kustantamana. Teos on käännetty ruotsiksi vuonna 1979 nimellä Sista hygget.


title: Viimeinen savotta (kirja)

text: Kirja kertoo jätkä Vikke Nilon tarinan. Nilon tarina alkaa äidin kuollessa pojan ollessa pieni. Vikke joutuu huutolaispojaksi Lehvän taloon, jossa on ankara isäntä Manne. Inhimillisempää puolta talossa edustaa piika Manta. Monien vaiheiden kautta ja kärsittyään isännän ankaruutta vuosikausia Vikke karjaa ja alkaa elää kiertolaisen elämää, jossa hän ei tunne katumusta teoistaan. Matkan varrella hän kohtaa monenlaisia ihmisiä ja saavuttaa pitkäaikaisen ystävyyden Pyrjähtämättömän Einarin kanssa.


title: Viimeinen savotta (kirja)

text: Edvin Laineen elokuva Viimeinen savotta vuodelta 1977.


title: Eteenpäin (Kotka)

text: Eteenpäin oli Kotkassa vuosina 1905–1988 ilmestynyt sosiaalidemokraattinen sanomalehti.


title: Eteenpäin (Kotka)

text: Lyhytaikaisen "Itä-Suomen Työmiehen" lakattua vuonna 1900 Kotka jäi vaille omaa työväenlehteä. Uutta lehteä ryhdyttiin puuhaamaan maaliskuussa 1905, mutta Kyminlaakson Työväen Sanomalehti- ja Kirjapaino-osuuskunnan julkaisulupa-anomuksen käsittely kesti niin kauan, että "Eteenpäin"-lehden ensimmäinen numero ilmestyi vasta marraskuussa. Radikaali lehti oli "Työmiehen" linjoilla ja vastusti kaikkea yhteistyötä porvarien kanssa. Kolmesti viikossa ilmestynyt "Eteenpäin" painettiin aluksi Reino Drockilan vanhalla painokoneella. Vuonna 1907 hankittiin uusi kone, jota käytettiin aina vuoteen 1951 saakka. Kymenlaakson teollisuuspaikkakunnilla oli riittävä lukijakunta, ja vuosina 1914–1915 lehti ilmestyi jopa kuudesti viikossa. Jälkimmäisen vuoden kesällä se palasi kuitenkin kolmipäiväiseksi.


title: Eteenpäin (Kotka)

text: Sisällissodan jälkeen lehti pääsi jälleen ilmestymään kesäkuussa 1919. Vuoden loppuun saakka se käytti nimeä "Työn Oikeus", mutta palasi sitten entiseen nimeensä. Tuona aikana lehti oli päätoimittajansa johdolla kuukauden ajan kommunistisella linjalla, ja suuntataistelua käytiin vielä 1920-luvun alussakin. Vuonna 1928 lehden julkaisijaksi tuli Eteenpäin Oy. 1930-luvun alun pulakauden jälkeen yhtiön talous alkoi parantua ja lehden sisältöä pyrittiin kehittämään. Vuonna 1951 hankittiin käytetty laakarotaatio ja lehti muuttui kuusipäiväiseksi samaan aikaan kilpailijansa "Etelä-Suomen" kanssa. 1970-luvulla "Eteenpäin" saavutti kilpailijaansa suuremman levikin puoluekannan väljentämisen, journalistisen uudistumisen sekä lehdistötuen ja ammattiyhdistysliikkeen lehtisetelien avulla. Sen levikkialue oli kuitenkin laajempi kuin "Etelä-Suomella", joka peitti paremmin Kotkan ja lähikuntien taloudet. Vuonna 1980 "Eteenpäin" muuttui seitsenpäiväiseksi ja vuosikymmenen puolivälissä se siirtyi eurotabloid-kokoon.


title: Eteenpäin (Kotka)

text: Kuusipäiväisen lehden rinnalla ilmestyi vuosina 1914–1915 kolmipäiväinen painos ja vuonna 1914 viikkopainos. Lehden levikki oli pitkään 6 000–8 000 kappaletta, mutta alkoi nousta 1960-luvun lopussa ja ylitti 20 000 kappaleen rajan vuonna 1978.


title: Eteenpäin (Kotka)

text: "Eteenpäin" ja "Etelä-Suomi" yhdistettiin vuonna 1988 sitoutumattomiksi "Kotkan Sanomiksi". Samalla perustettiin sosiaalidemokraattinen "Viikko-Eteenpäin", joka lakkasi vuoden 2011 lopussa.


title: Eteenpäin (Kotka)

text: Lehden päätoimittajina ja vastaavina toimittajina työskentelivät sen 83-vuotisen historian aikana seuraavat henkilöt:


title: Eteenpäin (Kotka)

text: "Eteenpäin"-lehteä painoi ja julkaisi aina vuoteen 1928 saakka Kyminlaakson Työväen Sanomalehti- ja Kirjapaino-osuuskunta. Jo vuonna 1916 oli noussut ajankohtaiseksi osuuskunnan muuttaminen osakeyhtiöksi, mutta Eteenpäin Osakeyhtiö perustettiin vasta kymmenen vuotta myöhemmin 13. elokuuta 1926. Osuuskunnan viimeisenä johtokunnan puheenjohtajana toiminut ravintolanhoitaja Juho Virtasaari oli perustamassa osakeyhtiötä ja toimi myös sen ensimmäisenä johtokunnan puheenjohtajana.


title: Eteenpäin (Kotka)

text: Perustamisen jälkeen osakeyhtiö tarjoutui ostamaan osuuskunnan omaisuuden ja lehtitoiminnan ja joulukuussa 1926 pidetyn osuuskunnan kokouksen jälkeen näin tapahtuikin. Osuuskunnan viimeinen kokous kutsuttiin koolle maaliskuussa 1928 tarkistamaan edellisvuoden tilejä, mutta tämän jälkeen sanomalehden julkaisu siirtyi kokonaisuudessaan Eteenpäin Osakeyhtiölle. Osuuskunnan ja myöhemmän osakeyhtiön ylimpänä päätösvaltaisena elimenä oli vuodesta 1905 lähtien johtokunta, joka muuttui osakeyhtiön hallitukseksi 1970-luvun lopussa.


title: Eteenpäin (Kotka)

text: Julkaisusta vastanneen osuuskunnan ja myöhemmin Eteenpäin Osakeyhtiön taloudenhoitajina ja toimitusjohtajina sekä hallituksen puheenjohtajina ovat toimineet seuraavat henkilöt:


title: Unfriended

text: Unfriended on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen kauhuelokuva, jonka on ohjannut Leo Gabriadze. Elokuva kertoo kuudesta opiskelijasta, joita alkaa riivaamaan kostonhimoinen ja yliluonnollinen olemus kesken internet-chatin. Koko elokuva on kuvattu opiskelijan tietokoneelta.


title: Unfriended

text: Elokuva alkaa, kun kalifornialainen opiskelija Blaire (Shelley Hennig) katsoo YouTube-videon Laura Barnsista (Heather Sossaman), joka ampuu itsensä. Tämän jälkeen hänet liitetään Skype-puheluun, jossa ovat kaverukset Mitch (Moses Jacob Storm), Jess (Renee Olstead), Adam (Will Peltz) ja Ken (Jacob Wysocki). Heidän puheluunsa liittyy kuudes henkilö, jota ei voida poistaa puhelusta. He arvelevat Val Rommelin (Courtney Halvorson) pilailevan heidän kanssaan ja kutsuvat tämänkin heidän puheluunsa. Val todistaa, ettei ole se henkilö ja Blaire tarkistaa henkilön profiilin. Henkilö paljastuu Laura Barnsiksi, joka on puhelussa peitenimellä billie227. Jess lataa Facebookiin kuvia Valista juomassa, mutta kiistää tehneensä sen. Kun Jess poistaa kuvat, Adam julkaisee kuvat uudestaan. Kun Adamkin poistaa kuvat, billie227 alkaa uhkailla Valia. Val soittaa poliiseille ja lähtee puhelusta.


title: Unfriended

text: Viisikko saa tietää, että billie227 oli Lauran Instagram-käyttäjän nimi. Samalla Skypeen ilmestyy kuva, jossa Val kehottaa Lauraa tekemään itsemurhan. Yhtäkkiä Val liittyy takaisin puheluun, tosin nyt istumassa hiljaa hänen pesuhuoneessaan valkaisuainepullo vieressään. Hetken kuluttua Val lysähtää lattialle läppärinsä kanssa poliisien tullessa hänen taloonsa. Blaire saa selville poliisien radiokoodien avulla Valin kuolinsyyksi itsemurhan. Ken keksii tavan päästä eroon billie227stä, lähettämällä jokaiselle viruksentorjuntaohjelman. Tämä epäonnistuu, jolloin Adam soittaa poliiseille. Luurin toisesta päästä oleva ääni kieltää häntä sulkemasta ryhmäpuhelua ja lyö luurin korvaan. billie227 ilmestyy puheluun näyttäen videokuvaa jonkun huoneesta. Muut huomaavat sen olevan Kenin huone, jolloin hän koluaa kaikki paikat. Löydettyään kameran, hän jähmettyy paikalleen shokissa ja hänen videokuvansa alkaa pätkiä. Ken työntää kätensä tehosekoittimeen ja tappaa itsensä asettamalla päänsä sekoittimen teriin niin, että ne leikkaavat hänen kurkkunsa. Ken poistuu puhelusta.


title: Unfriended

text:
Jäljelle jää Blaire, Mitch, Jess ja Adam. billie227 ehdottaa erään pelin pelaamista. Pelissä jokaisella on viisi sormea pystyssä ja aina, kun billie227 kirjoittaa puhelun chattiin väitteen, se joka on tehnyt niin laskee yhden sormen. Pelin aikana viisikko saa tietää jokaisesta ainakin yhden salaisuuden ja nämä ovat:
Jess levitti huhun, että Blairella oli ollut syömishäiriö. Mitch kanteli poliiseille siitä, että Adam myi kokaiinia. Adam olisi uhrannut Jessin hengen säästääkseen itsensä. Mitch suuteli Lauraa Blairen selän takana. Blaire oli kolaroinut Jessin äidin auton humalassa. Viimeisenä paljastuu se, kuinka Jess varasti Adamin tililtä rahaa. Adamin tulostin tulostaa paperin, jonka hän lukee, muttei suostu kertomaan mitä siinä lukee. Blairekin saa saman paperin ja järkyttyy sanattomaksi. Mitch haluaa tietää kuinka kauan Blaire petti häntä. billie227 toistaa videon kaikkien näytöllä, jossa näkyy Adam ja Blaire harrastamassa seksiä. Mitch vaatii Blairea näyttämään paperin, mutta tämä epäröi. Mitch uhkaa katkaista puhelun, mutta billie227 kieltää häntä tekemästä niin kuoleman uhalla. Blaire näyttää paperin, jossa lukee: ``Jos näytät tämän paperin, Adam kuolee´´. Adam ampuu itsensä ja tönäisee web-kameraansa niin, että kaikki näkevät hänen paperinsa, joka on sama mutta uhrina on Blaire.


title: Unfriended

text: Blaire, Mitch ja Jess ovat silti puhelussa, järkyttyneinä Adamin kuolemasta. Seuraavaksi olisi Jess, johon billie227 viittaa viestissään. Hän myös sammuttaa valot Jessin kodista, pelästyttäen hänet. Jess juoksee vessaan piiloon ja alkaa panikoida. Blaire yrittää auttaa Jessiä menemällä Chatrouletteen pyytämään apua. Hän löytää monien epäonnistuneiden hakujen jälkeen tytön, jolle selittää tilanteen. Tyttö soittaa poliiseille ja Blaire kertoo Jessin osoitteen hänelle. Tyttö sanoo poliisien olevan Jessin talolla viiden minuutin päästä. Tämä on jo myöhäistä, sillä Jessin videokuva alkaa pätkiä. Blaire ja Mitch näkevät Jessin kuolemaisillaan suoristinrauta suussaan. billie227 todistaa tappaneensa Jessin julkaisemalla kuvan Facebookiin ja toteamalla jonkun vihdoinkin hiljentäneen Jessin.


title: Unfriended

text: Nyt billie227 kysyy Blairelta, kuka julkaisi videon hänestä. Videossa juhlissa sammunut Laura makaa maassa ulosteissaan. Blaire ei suostu kertomaan, vaikka billie227 uhkaa heitä molempia kuolemalla. Laura kysyy Blairelta Facebookin kautta, miksi puolustaa Mitchiä. Blaire kieltää Mitchin tehneen niin, mutta lopulta murtuu ja kertoo totuuden. Mitch tappaa itsensä keittiöveitsellä ja poistuu puhelusta. Itkevä ja peloissaan oleva Blaire yrittää pyytää anteeksi ja näyttää billie227lle kuvia hänestä ja itsestään kun he olivat nuorempina ystäviä. Billie227 ei kuitenkaan hyväksy anteeksipyyntöä ja toistaa saman videon, mutta lopussa paljastuu, että Blaire kuvasi sen nauraen.


title: Unfriended

text: Billie227 julkaisee videon Facebookiin, jossa Blairen kaverit haukkuvat ja kehottavat häntä tekemään itsemurhan. Pimeydestä ilmestyvät kädet, jotka paiskovat Blairen läppärin ruudun kiinni. Blaire istuu pimeässä ja kuulee huoneensa oven avautuvan. Elokuva loppuu, kun demonin muodossa oleva Laura hyppää Blairen kimppuun.


title: Unfriended

text: Val: Syö todennäköisesti valkaisuainetta


title: Unfriended

text: Ken: Asettaa päänsä tehosekoittimen teriin niin, että ne leikkaavat Kenin kurkun auki


title: Unfriended

text: Adam: Ampuu itsensä


title: Unfriended

text: Jess: Tunkee suoristusraudan suuhunsa


title: Unfriended

text: Mitch: Tappaa itsensä keittiöveitsellä


title: Unfriended

text: Blaire: Demonin muodossa oleva Laura hyppää Blairen kimppuun (kohtalo epäselvä)


title: Unfriended

text: Elokuva sai eri mielipiteitä kriitikoilta ja nettisivustoilta. Rotten Tomatoes-sivusto antoi elokuvalle 6/10 arvosanan, kehuen sitä ollen ”found-footage kauhuelokuva joka yhdistyy teini-slasher elokuvien kanssa samalla tarjoten teknologisen käänteen”. Metacritic antoi elokuvalle 59 pistettä sadasta. Se näytettiin ensimmäistä kertaa Fantasia Film Festivaleilla, jossa sitä kehuttiin sen visuaaleista ja näyttelemisestä.


title: Tuure Siira

text: Tuure Siira (s. 25. lokakuuta 1994 Oulu) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Tampereen Ilvestä. Pelipaikaltaan Siira on keskikenttäpelaaja.


title: Tuure Siira

text: Siira debytoi aikuisten tasolla AC Oulun paidassa pelaten kaudella 2011 Ykkösessä 12 ottelua. Kaudella 2015 hän toimi seuran kapteenina. Yhteensä Siira pelasi Oulun paidassa Ykkösessä 108 ottelua viimeistellen yhden maalin vuosina 2011–2015. Joulukuussa 2015 Siira teki kaksivuotisen pelaajasopimuksen Veikkausliigan Tampereen Ilveksen kanssa.


title: Tuure Siira

text: Siira on pelannut yhden ottelun Suomen alle 19-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa vuonna 2013. Hänen isoveljensä Arttu Siira on pelannut Veikkausliigassa ja poikamaajoukkueissa.