title: Kaarlo Vanamo

text: Vanamo julkaisi 1900-luvun alussa useita puutarhanhoitoa ja mehiläishoitoa käsitelleitä tietokirjoja ja kirjoitti myös näistä aiheista artikkeleita eri lehtiin.


title: Kaarlo Vanamo

text: Kaarlo Vanamo perusti vuonna 1900 Ulvilan Uudellekoivistolle "Huvila Flora"-nimisen kauppapuutarhan ja hänellä oli myös kukkakauppa Porissa. Vanamo joutui lopettamaan puutarhansa vuonna 1905 talousvaikeuksien takia ja hän muutti sitten Lahteen jossa hän toimi muun muassa Lahti-lehden toimittajana. Vanamo perusti yhdessä veljensä Johannes Lohilammen (1866–1938 ; vuoteen 1906 Johan Bergman) kanssa Sammattiin Lohilammen kotiseutumuseon vuonna 1911. Hän palasi takaisin Ulvilaan vuonna 1917 ja asui siellä viimeiset vuotensa. Syyskuussa 1919 perustettiin Porissa Vanamon aloitteesta Satakunnan Puutarhaseura.


title: Kyle Croxall

text: Kyle Croxall (s. 26. lokakuuta 1988) on kanadalainen alamäkiluistelija, joka tammikuussa 2014 oli maailmanrankingissa sijalla neljä.


title: Kyle Croxall

text: Hän on saavuttanut useita Red Bull Crashed Ice-voittoja ja voitti kokonaiskilpailun kaudella 2012. Croxall saavutti myös kokonaiskilpailun hopeasijan vuosina 2010, 2011 ja 2013. Hän kilpailee joukkuekilpailuissa "Living the Dream"-nimisen tiimin väreissä.


title: Kyle Croxall

text: Croxallin veli Scott on myös alamäkiluistelija ja vuoden 2014 MM-hopeamitalisti sekä vuoden 2015 maailmanmestari. Kyle Croxallin siviiliammatti on palomies. Hän on suuri Toronto Maple Leafsin fani.


title: The Soul of Buddha

text: The Soul of Buddha on J. Gordon Edwardsin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä romanttinen draamaelokuva, jonka pääosassa on Theda Bara. Elokuva sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 21. huhtikuuta vuonna 1918.


title: The Soul of Buddha

text: Käsikirjoituksen oli laatinut Adrian Johnson Theda Baran kirjoittaman novellin pohjalta. "The Soul of Buddha" kirjoitettiin Mata Hari -vakoilutapauksen innoittamana. Fox Film Corporation oli elokuvan tuotanto- ja jakeluyhtiönä, ja "The Soul of Buddha" kuvattiin Foxin studioilla New Jerseyn Fort Leessä. "The Soul of Buddhan" oletetaan olevan kadonnut elokuva.


title: The Soul of Buddha

text: Jaavalainen papitar Bava (Theda Bara) karkaa englantilaisen sotilasupseeri John Daren (Hugh Thompson) kanssa. Entisestä papittaresta tulee maineikas tanssija, mutta kostonhimoinen buddhalainen pappi Ysora (Victor Kennard) murhaa hänet kylmäverisesti näyttämölle.


title: Mikromortti

text: Mikromortti (engl. "micromort") on kuolleisuuteen liittyvissä todennäköisyyksissä käytettävä mittayksikkö. Sitä käytetään yleensä melko epätodennäköisille asioille: mikromortilla voidaan esimerkiksi ilmaista todennäköisyys kuolla 30 kilometrin automatkalla. Yksi mikromortti on yhden suhde miljoonaan (1:1 000 000 eli 0,000 1 %).


title: Marco Dallago

text: Marco Dallago (s. 14. huhtikuuta 1990) on itävaltalainen alamäkiluistelija ja lajin vuoden 2014 maailmanmestari. Hän asuu Grazissa, Itävallassa.


title: Marco Dallago

text: Laskettelun jo nelivuotiaana aloittanut Dallago ihastui alamäkiluisteluun katseltuaan sitä televisiosta vuonna 2003. Hän debytoi lajin MM-sarjassa Münchenin osakilpailussa vuonna 2011. Kesällä 2013 Dallago rakensi metsään Grazin laidalle ystävänsä ja pikkuveljensä kanssa puusta tehdyn harjoitteluradan. Se tuotti tulosta, ja Marco Dallago voitti kaudella 2014 alamäkiluistelun maailmanmestaruuden. Hän on pienikokoinen ja mahtuu siksi hyvin pienistäkin raoista.


title: Marco Dallago

text: Dallagon pikkuveli Luca on myös alamäkiluistelija.


title: Brock Radunske

text: Brock Radunske (s. 5. huhtikuuta 1983 Kitchener, Ontario, Kanada) on eteläkorealais-kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Aasian liigan eteläkorealaisjoukkue Anyang Hallassa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa. 196 cm pitkä Radunske on Hallan kaikkien aikojen pisin pelaaja ja ensimmäinen pohjoisamerikkalaislähtöinen hankinta. Hän johtaa myös joukkueen kaikkien aikojen piste- ja maalipörssiä tehtyään 352 runkosarjaottelussa tehot 195+290=485.


title: Brock Radunske

text: Radunske pelasi vuodet 1999–2001 OPJHL:ää Aurora Tigersin ja Newmarket Hurricanesin joukkueissa. Vuodet 2001–2004 hän hävi Michiganin osavaltionyliopistoa. Ensimmäisen yliopistokauden 2001–2002 päätteeksi Edmonton Oilers varasi Radunsken kolmannella kierroksella 79. pelaajana .


title: Brock Radunske

text: Kaudeksi 2004–2005 Radunske siirtyi Edmonton Oilersin organisaatioon. Hän pelasi pääosan kaudestaan ECHL-liigan Greenville Grrrowlissa ja pelejä sarjatasoa ylempänä AHL-joukkue Edmonton Road Runnersissa kertyi kahdeksan. Kauden 2005–2006 Radunske pelasi kokonaan ECHL:ssä ja hän oli Grrrowlin paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies tehoilla 38+16=54. Radunske sijoittui koko liigan maalipörssissä kolmanneksi. Kauden 2006–2007 hän pelasi lähinnä ECHL-joukkue Stockton Thunderin ja AHL-joukkue Grand Rapids Griffinsin välillä, mutta Radunske kävi myös kolmen ottelun mittaisella visiitillä Euroopassa Sveitsin National League A:ssa pelanneen HC Davosin joukkueessa. Kauden 2007–2008 hän pelasi Saksan DEL-liigan Augsburger Pantherissa.


title: Brock Radunske

text: Radunske siirtyi kaudeksi 2008–2009 Aasian liigan eteläkorealaisjoukkue Anyang Hallan riveihin. Hän voitti tehoilla 29+28=57 koko liigan piste- ja maalipörssin ja oli joukkueensa paras pistemies ja maalintekijä myös kevään 2009 pudotuspeleissä tehoilla 5+6=11. Radunske palkittiin runkosarjan arvokkaimpana pelaajana ja kauden parhaana hyökkääjänä. Kaudella 2009–2010 hän sijoittui tehoilla 19+29=48 ALIH:n pistepörssissä viidenneksi ja voitti koko kevään 2010 pudotuspelien piste- ja maalipörssin tehoilla 6+7=13. Radunske voitti kauden päätteeksi ALIH:n mestaruuden ja palkittiin pudotuspelien arvokkaimpana pelaajana. Kaudella 2010–2011 hän oli Hallan paras maalintekijä 20 osumallaan. Radunske voitti kauden päätteeksi ALIH:n mestaruuden.


title: Brock Radunske

text: Kaudella 2011–2012 Radunske voitti tehoilla 22+30=52 Hallan sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin sekä sisäisen tehotilaston lukemalla +35. Hän jakoi ALIH:n pistepörssin viidennen sijan Nikkō Ice Bucksin Takahito Suzukin kanssa. Radunske oli Hallan paras pistemies myös kevään 2012 pudotuspeleissä tehoilla 2+4=6. Kaudella 2012–2013 hän teki ALIH:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 23+53=76, joilla Radunske sijoittui liigan pistepörssissä kolmanneksi. Hänen tehopisteensä olivat myös Hallan seurahistorian kaikkien aikojen yhden kauden piste-ennätys. Hänet valittiin kauden päätteeksi ALIH:n tähdistökentälliseen. Kaudella 2013–2014 Radunske nousi Hallan varakapteeniksi. Hän oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 29+36=65. Radunske sijoittui koko ALIH:n pistepörssissä neljänneksi. Kaudella 2014–2015 hän voitti liigan syöttöpörssin ja jakoi pistepörssin viidennen sijan High1:n Ryan Thangin kanssa tehoilla 16+56=72. Radunske valittiin kauden päätteeksi tähdistökentälliseen. Kauden 2017–2018 päätteeksi hän voitti Aasian liigan mestaruuden.


title: Brock Radunske

text: Radunske edusti Etelä-Koreaa Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Hän oli joukkueen paras pistemies tehoilla 1+1=2. Radunske pelasi myös MM-kilpailuissa vuonna 2018, jotka olivat Etelä-Korean kaikkien aikojen ensimmäiset pääsarjatasolla. Hän jakoi tehoilla 1+1=2 joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Ahn Jin-huin ja Kim Sang-wookin kanssa. Radunske valittiin myös Saksaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Etelä-Korean ottelun parhaaksi pelaajaksi. Joukkueen turnaus päättyi kuitenkin putoamiseen IA-divisioonaan.


title: Brock Radunske

text: Radunske pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2013, 2014 ja 2016. Hän toimi kahdessa ensimmäisessä turnauksessa joukkueen varakapteenina ja valittiin Etelä-Korean parhaaksi pelaajaksi. Vuoden 2014 turnauksessa Radunske oli joukkueen paras maalintekijä kolmella osumallaan. Turnaus päättyi kuitenkin pudotukseen seuraavaksi vuodeksi IB-divisioonaan. Vuoden 2015 turnaus päättyi taas kultaan ja sarjanousuun. Radunske voitti turnauksen syöttöpörssin seitsemällä syöttöpisteellään.


title: Brock Radunske

text: Radunske on kaikkien aikojen ensimmäinen Etelä-Koreaa edustanut ulkomaalaissyntyinen pelaaja.


title: Brock Radunske

text: Radunskella on vaimo Kelly ja tytär Lucy. Hän hankki Etelä-Korean kansalaisuuden maaliskuussa 2013.


title: Pentti Koski

text: Pentti Koski (15. marraskuuta 1930 Vaasa – 26. syyskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen jazzmuusikko ja sisustusarkkitehti.


title: Pentti Koski

text: Kokkolassa suoritetun ylioppilastutkinnon jälkeen Pentti Koski pääsi opiskelemaan Ateneumiin ensin piirustuksenopettajaksi ja sitten sisustusarkkitehdiksi. Jo Kokkolassa alkanut musiikkiharrastus auttoi ansaitsemaan opiskelurahoja muun muassa kontrabasistina ja laulajana Leo Lindblomin yhtyeessä. Vuonna 1957 Koski oli rumpaliveljensä Olle Ekmanin kanssa perustamassa latinalaisrytmeihin erikoistunutta Sacy Sandin orkesteria, joka esiintyi Helsingin yökerhojen ohella monissa elokuvissa ja kiersi ympäri maata. Basson- ja kitaransoiton sekä laulamisen ohella Koski hoiti yhtyeen käytännön asioita. Laulusolisti Sacy Sandin pahan auto-onnettomuuden takia 1961 yhtye lopetettiin, mutta koottiin uudelleen Sandin jo kuoltua 1988. Sacy Sand II -kokoonpanossa soittivat myös Martti Pohjalainen sekä joensuulainen Juhani Okkonen. Koskella oli myös oma trio, ja hänet nähtiin 2000-luvulle asti usein lavalla soittamassa jazzia tai tanssimusiikkia muun muassa Sturenkadun vuonna 1997 perustetulla Sture Jazz Clubilla.


title: Pentti Koski

text: Sisustusarkkitehtina Koski suunnitteli huonekaluja muun muassa lahtelaiselle Nupposen huonekalutehtaalle. Hänet tunnetaan myös lahjakkaana taidemaalarina. 1990-luvun puolivälissä Koskelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke.


title: MachineGames

text: MachineGames on ruotsalainen, vuonna 2009 perustettu videopelien kehittäjä. Yrityksen ovat perustaneet Starbreeze Studiosin perustajajäsenet.


title: MachineGames

text: ZeniMax Media on ostanut yrityksen vuonna 2010 ja yritys on nimetty uudestaan ZeniMax Sweden AB. Yrityksen nimi on kuitenkin edelleen muodossa MachineGames julkaisutiedoissa.


title: Edward Braddock

text: Edward Braddock (tammikuu 1695 – 13. heinäkuuta 1755) oli brittiläinen kenraalimajuri, joka tunnetaan parhaiten kärsimästään tappiosta Monongahelan taistelussa nykyisessä Pennsylvaniassa heinäkuussa 1755. Tuolloin Braddock johti yhdistettyä brittien ja siirtokuntien armeijaa tarkoituksenaan vallata ranskalaisten linnake Fort Duquesne. Ranskalaiset joukot olivat kuitenkin vahvistaneet linnakkeen puolustusta sadoilla intiaaniliittolaisilla, jotka ympäröivät Braddockin retkikunnan ja aloittivat taistelun. Syntyneen pakokauhun aikana Braddock haavoittui keuhkoihin ja kuoli neljä päivää myöhemmin.


title: Savolaisten asutusliike

text: Savolaisten asutusliike oli muuttoliike, joka kohdistui aiemmin harvaan asutuille tai asumattomille alueille suuressa osassa Suomea. Muuttoliike alkoi 1300-luvulla, saavutti huippukautensa 1500-luvulla, jolloin myös kruunu otti sen suojelukseensa, ja päättyi lopulta 1600-luvun lopussa. Savolaiset harjoittivat kaskiviljelyä, kalastusta ja metsästystä, joten heidän elinkeinonsa vaativat paljon maata. Kaskiviljely myös edellytti liikkuvaa elämäntapaa. Niinpä savolaiset muuttivat alueille, jotka olivat aiemmin olleet pohjalaisten, hämäläisten ja satakuntalaisten erämaina. Nämä itse olivat jo vakiinnuttaneet tai vakiinnuttamassa pääelinkeinoikseen peltoviljelyn ja karjanhoidon, joten heillä ei ollut samanlaista tarvetta tai mahdollisuutta muuttaa erämaihin.


title: Savolaisten asutusliike

text: Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa julisti vuonna 1542 erämaat kruunun omaisuudeksi ja antoi luvan niiden uudisraivaukseen ja asuttamiseen. Taustalla oli uusien verotulojen tarve ja myös Ruotsin vaikutusvallan levittäminen. Savolaiset asuttivat sellaisiakin alueita, jotka virallisesti kuuluivat Venäjälle, mikä johti rajakahakoihin ja kahteen sotaan. Suuri Venäjän sota vuosina 1555–1557 päättyi ratkaisemattomana, mutta vuosina 1570–1595 käydyn pohjoismaisen viisikolmattavuotisen sodan päätteeksi Ruotsi ja Venäjä sopivat Täyssinän rauhassa, että Pohjois-Savo ja alue Jäämerelle asti kuuluivat Ruotsille.


title: Savolaisten asutusliike

text: Savolaiset perustivat uudistiloja Savoon, Pohjanmaan, Hämeen ja Satakunnan erämaihin (näihin kuuluivat Kainuu, Pirkanmaa ja Keski-Suomi) sekä Pohjois-Karjalaan, Inkeriin, Lappiin ja Keski-Ruotsiin (metsäsuomalaiset). Keski-Ruotsista heitä päätyi myös Uuteen Ruotsiin, nykyisen Philadelphian seudulle, ensimmäisten eurooppalaisten joukossa. Savolaisten asutusliikkeen myötä muun muassa Kainuu sai ensimmäisen vakituisen talonpoikaisasutuksensa.


title: Savolaisten asutusliike

text: Savolaisten asutusliikkeen alkusysäyksenä ja ylläpitävänä voimana on pidetty vahvaa väestönkasvua ja tarvetta uusille erämaille, kalavesille ja kaskimaille. Savolaisten harjoittama kaskiviljely vaati jatkuvasti uusia maita, mutta tuotti niin hyviä satoja, että se elätti suuriakin perheitä. Toisaalta kaskiviljely myös vaati paljon työvoimaa.


title: Savolaisten asutusliike

text: Savolaisten eränkäynti ja sitä seurannut asutus levisivät voimakkaasti 1300-luvulla Päijänteen ja Saimaan välisellä alueella sekä Saimaan pohjois- ja itäpuolella. 1400-luvulla savolaiset olivat lisääntyneet ja muutto Karjalasta jatkui niin, että 1400-luvun puolessavälissä perustettiin Juvan ja Säämingin pitäjät ja 1470-luvulla rakennettiin Olavinlinna. Vakiintuneen käsityksen mukaan Pohjois-Savon asuttaminen alkoi 1400-luvun lopulla. 1500-luvun alussa Leppävirran seutu oli asutettu. Arvo M. Soinisen mukaan Pohjois-Savon asuttaminen oli vilkkaimmillaan 1520- ja 1530-luvuilla. Jukka Korpelan mukaan kyse ei varsinaisesti ollut Savon asuttamisesta, vaan alueella jo aikaisemmin eläneen väestön kirjaamisesta verorekistereihin ja veronmaksun edellyttämästä viljanviljelyn voimistumisesta.


title: Savolaisten asutusliike

text: Kuningas Kustaa Vaasa pyrki lisäämään kruunun tuloja. Hän yritti nostaa maaveroa, mutta talonpojat vastustivat sitä niin kovasti, että oli helpompaa kannustaa heitä perustamaan uusia tiloja. Näin kruunu sai uusia verotettavia. Etenkin Suomessa oli paljon mahdollisuuksia perustaa uusia tiloja. Silloisen asutuksen eteläpuolella oli maata, joka kiistattomasti kuului taloille ja kylille, mutta asutuksen pohjoispuoliset asumattomat maat olivat erämaita, joihin talonpojilla oli ikiaikainen nautintaoikeus. Vuonna 1542 kuningas otti erämaat kruunun haltuun ja julisti, että ne voitiin vapaasti asuttaa. Tämän myötä Savonlinnan voudit kehottivat savolaisia muuttamaan erämaihin. Savonlinnan vouti Klemet Krok huomautti jo tuolloin Kustaalle, että Pohjois-Savon asuttamisesta oli sekin hyöty, että se vahvistaisi alueen yhteyden Ruotsiin. Pohjois-Savo kuului Pähkinäsaaren rauhan nojalla virallisesti Venäjälle.


title: Savolaisten asutusliike

text: Kustaa Vaasan valtakauden (1523–1560) lopulla Leppävirta oli jo asutettu melko tiheästi ja Kuopio, Lapinlahti sekä Maaninka kohtalaisen tiheästi. Savon pohjoisimmissa pitäjissä asti oli kiinteää, mutta harvaa asutusta. Tavinsalmen pitäjän eli Pohjois-Savon asuttivat pääasiassa juvalaiset, rantasalmelaiset ja sääminkiläiset. Savon asutus ulottui pitkälle Venäjän puolelle Pähkinäsaaren rauhan rajalta.


title: Savolaisten asutusliike

text: Savolaisten asutusliikettä pidetään usein Kustaa Vaasan asutuspolitiikan seurauksena, mutta muuttoliike oli alkanut jo kauan ennen vuoden 1542 julistusta. Tässä vaiheessa Pohjois-Savon asuttaminen oli lopuillaan, joten Tavinsalmen hallintopitäjä voitiin jo perustaa. Kustaa ja hänen voutinsa ohjasivat asuttamista Hämeen ja Satakunnan erämaihin, kun näiden seutujen asukkaat eivät itse erämaitaan asuttaneet. Suurin osa Hämeen erämaiden uudisasukkaista oli savolaisia, koska Etelä-Savo on karua maata, kun taas Hämeen etelä- ja keskiosissa oli runsaasti uudisasutukseen soveltuvaa hedelmällistä maata ja hyviä kaskimaita. Savolaisten muuttoliike oli siis käynnistynyt spontaanisti, mutta 1540-luvulta lähtien kruunu ohjasi sitä. Liike myös vahvistui, kun kuningas ja vouti asettuivat tukemaan sitä.


title: Savolaisten asutusliike

text: Savolaiset olivat taistelleet erämaista hämäläisten kanssa keskiajalla, joten ennen hämäläisten nykyisessä Keski-Suomessa sijainneiden erämaiden asutusta savolaisten asutusliike suuntasi Pohjanmaalle.


title: Savolaisten asutusliike

text: 1530-luvulta lähtien savolaisten asutus levisi pohjalaisten erämaille. Siikajoen vartta asutettiin Revonlahdelle asti, Oulujoen varrelta asutettiin Utajärvi sekä Muhos, ja myös Oulujärven rantoja asutettiin. 1540-luvulla savolaisia muutti Etelä-Pohjanmaan järviseudulle, Evijärvelle ja Lappajärvelle asti. Pohjoisessa asutus levisi Haapajärvelle ja Pyhäjärvelle, jossa oli myös hämäläisten erämaita. Pohjanmaan eteläosien savolaisasutus laajeni ja kasvoi nopeasti.


title: Savolaisten asutusliike

text: Karjanhoidon ohella kalastus ja metsästys olivat vielä 1500-luvulla merkittäviä elinkeinoja pohjalaisille. Erityisen tärkeitä oli kesällä tehdyt kalastusretket erämaajärville. Esimerkiksi Limingan pitäjässä peltoviljely ja karjanhoito olivat vuonna 1558 jo merkittävässä asemassa, mutta lähes 40 prosenttia taloista lähetti edustajansa kalastamaan Oulujärvelle. Liminkalaisten matkaan lähettämillä 120 venekunnalla oli tuona vuonna mukanaan melkein 4 000 verkkoa. Rannikon asukkaiden eräjärvikalastus alkoi taantua 1570-luvulta lähtien savolaisten asutusliikkeen ja viisikolmattavuotisen sodan vuoksi.


title: Savolaisten asutusliike

text: Kruunu vaikutti erityisen vahvasti Oulujärven erämaan asuttamiseen. Oulujärven alueen eli nykyisen Kainuun ensimmäiset asukkaat tulivat Savon itä- ja keskiosista. 1530-luvulla savolaisasutus levisi Oulujärven länsipäähän ja Oulujokilaaksoon, Limingan erämaahan. Tuolloin seudulle muutti 10-20 savolaista. Savonlinnan vouti Gustaf Fincke painosti savolaisia muuttamaan Oulujärvelle ja keväällä 1552 Savon rintamailta muutti 140 perhettä Oulujärvelle, 400 kilometriä pohjoiseen. Kustaa Vaasa kielsi pohjalaisia häiritsemästä uudisasukkaita ja Fincke lähetti Oulujärvelle sotilaita suojelemaan savolaisia paitsi pohjalaisilta, myös vienankarjalaisilta. Kuninkaan tarkoituksena olikin vahvistaa Ruotsin valtaa kiistellyllä rajaseudulla ja vallata maita, jotka Pähkinäsaaren rauhan mukaisesti olisivat kuuluneet Venäjälle.


title: Savolaisten asutusliike

text: Keskiajalla Hämeen ja Ala-Satakunnan pääelinkeino oli ollut pyynti. Kun erämaita ei ollut enää saatavilla läheltä, niitä hankittiin kauempaa, nykyisestä Keski-Suomesta, Pohjois-Savosta ja Oulujärven alueelta asti. 1500-luvulle tultaessa turkisten merkitys kuitenkin väheni ja Hämeen taloista enää 20 prosenttia ja Satakunnan taloista 15 prosenttia omisti kaukaisia erämaita. 1500-luvun lopulla savolaiset asuttivat nämä erämaat.


title: Savolaisten asutusliike

text: Hämäläisten erämaihin muutti 1540-luvulla vain pari savolaista. Kiinteä hämäläisasutus ei ulottunut Jyväskylän seutua pohjoisemmaksi, mutta hämäläiset suojelivat erämaitaan. Kuningas Kustaa Vaasa vaati hämäläisiä, satakuntalaisia ja pohjalaisia perustamaan erämailleen tiloja, mutta nämä eivät olleet halukkaita. Vuonna 1551 jämsäläiset polttivat Haapajärven ja Pyhäjärven talot, jotka oli rakennettu heidän vanhoihin erämaihinsa. Uudisasukkaat valittivat kuninkaalle. Seuraavana vuonna Hollolan käräjillä julistettiin, että erämaiden asukkaat olivat kuninkaan suojeluksessa ja että jos maiden entiset omistajat halusivat pitää maat, heidän pitäisi lähettää joku edustajansa asumaan maille. Tämän jälkeen hämäläiserämaiden uudisasukkaita ei enää häiritty. Moni hämäläinen ilmoitti olevansa halukas muuttamaan itse erämaalleen. Kuningas takasi heille siihen etuoikeuden ja nimitti Gustaf Fincken korkeaan virkaan Hämeeseen, jotta tämä johtaisi hämäläisten asutustoimintaa. Suurin osa uudisasukkaista oli kuitenkin savolaisia. Hämäläisten ilmoitukset olivat enimmäkseen verukkeita, joilla he pyrkivät säilyttämään nautintaoikeutensa erämaihin. Paikoin tämä saattoi lykätä erämaiden asuttamista, mutta se ei estänyt sitä.


title: Savolaisten asutusliike

text: Kustaa Vaasan valtakaudella Rautalammin suurpitäjään eli pohjoiseen Keski-Suomeen ja läntiseen Pohjois-Savoon perustettiin yli sata taloa, joista viidennes oli hämäläisten perustamia. Kustaan aikana Keski-Suomessa taloja perustettiin lähinnä Rautalammin ja Viitasaaren reittien varsille, Saarijärven reitin varrelle niitä perustettiin hyvin vähän. Satakuntalaisten koillisiin erämaihin, Näsijärven latvavesien rannoille, taloja perustivat 1540–1550-luvuilla enemmän satakuntalaiset kuin savolaiset. Kustaan kuoleman jälkeen alueelle perustettiin Ruoveden pitäjä ja savolaisten osuus kasvoi nopeasti.


title: Savolaisten asutusliike

text: Kansanperinteen mukaan saamelaiset vetäytyivät pohjoiseen, kun uudisasukkaat levittäytyivät heidän mailleen. Edelleen perinnetiedon mukaan osa saamelaisista tapettiin. Pentti Virrankoski olettaa, että nämä ovat myöhemmin keksittyjä tarinoita. Myöhemmin, kun Lappia asutettiin, saamelaiset eivät vetäytyneet eikä heitä tapettu, vaan he omaksuivat suomalaisten elinkeinot ja sulautuivat näihin. Myös Etelä-Suomessa suurin osa saamelaisista jäi paikoilleen. Virrankoski olettaa, että näin kävi yleisesti myös silloin, kun savolaiset muuttivat saamelaisten maille. Virrankoski huomauttaa myös, että metsäsaamelaiset olivat kalastajia ja metsästäjiä, joten heidän ei olisi ollut helppo muuttaa, sillä heidän elinkeinonsa vaati maiden ja vesien tuntemusta. Jos he olisivat muuttaneet pohjoisemmaksi, tämä olisi myös häirinnyt siellä elävien saamelaisten elinkeinoa. Savosta ja Pohjanmaalta tiedetään monia tapauksia, joissa saamelaiset ovat jääneet paikoilleen. Lisäksi Lappalaisesta tuli yleinen sukunimi Savossa.


title: Savolaisten asutusliike

text: Pähkinäsaaren rauhassa oli sovittu, että Ruotsin ja Venäjän raja kulki Säämingistä Varkauden kautta Pyhäjoelle. Savolaisia uudisasukkaita asettui tämän rajan itäpuolelle, mikä johti riitoihin Ruotsin ja Venäjän sekä Ruotsin alaisten savolaisten ja Venäjän alaisten karjalaisten välillä. Ruotsissa esitettiin, että valtakuntien raja olisikin kulkenut suunnilleen nykyistä Kerimäen itärajaa pitkin, sitten Orivettä, Juojärveä ja Rikkavettä pitkin Nilsiän itärajalle ja sieltä Rautavaaran Tiilikalle. Suunnilleen tämä raja onkin myöhemmin vakiintunut Karjalan ja Savon väliseksi rajaksi.


title: Savolaisten asutusliike

text: Savolaisasutuksen leviäminen Venäjän puolelle Pähkinäsaaren rajaa haittasi pohjoiskarjalaisten eränkäyntiä, joten savolaiset ja pohjoiskarjalaiset riitelivät rajasta 1520-luvulta lähtien. Pohjois-Karjalan väestö lisääntyi voimakkaasti: Veijo Saloheimon mukaan taloluku kasvoi vuoden 1500 ja vuoden 1618 välisenä aikana 568:sta talosta 1 408:aan. 1500-luvun puolessavälissä taloja oli luultavasti jo selvästi yli tuhat. Väestö kasvoi etenkin Kiteellä, Liperissä ja Tohmajärvellä. Pohjoisen Kaavi, Rautavaara, Säyneinen ja Valtimo puolestaan olivat 1500-luvun lopulla vielä erämaata. Savon asukasluku oli kuitenkin kolme kertaa suurempi kuin Pohjois-Karjalan.


title: Savolaisten asutusliike

text: 1530-luvulla oli rajakahakoita, joiden yhteydessä savolaiset tekivät hävitysretkiä Enoon saakka. Vuosina 1545–1548 kahakat yltyivät: pohjoiskarjalaiset hyökkäsivät Kerimäelle, Sääminkiin ja Pohjois-Savon itäosaan ja tappoivat yli 200 henkilöä. Savolaiset kostivat hyökkäämällä Ilomantsiin, Kurkijoelle ja Nurmekseen asti. Kahakat päättyivät, kun Gustaf Fincke lähetti Savonlinnasta sotilaita palauttamaan rauhan rajaseudulle. Rajakahakoita oli myös Karjalankannaksella, Pohjois-Pohjanmaalla ja Lapissa. Vuonna 1548 ”venäläiset”, luultavasti lähinnä vienankarjalaiset, tappoivat muutaman Oulujärven savolaisista.


title: Savolaisten asutusliike

text: Suomen aateli kehotti alkuvuonna 1555 Kustaa Vaasaa aloittamaan sodan Venäjän kanssa. Suuri Venäjän sota syttyikin maaliskuussa. Se käytiin enimmäkseen Karjalankannaksella, mutta Savoakin uhattiin. Gustaf Fincke täydensi joukkojaan nostoväellä. Nostoväkeä saatiin aseistettua noin kolmetuhatta miestä, enimmäkseen savolaisia. Savoon tuotiin myös lisää vakinaista sotaväkeä, jotka hajautettiin linnaleiriin ympäri maakuntaa. Suurimmaksi osaksi savolaisilla talonpojilla ei ollut kuitenkaan ketään apunaan taisteluissa vihollisia vastaan. Viholliset olivat Savossa ortodoksisia karjalaisia ja ajoittain myös venäläisiä. He hävittivät Savon itäosia, etenkin Tavinsalmen pitäjää, joka oli pohjoisosien uudisasutusseutua. Savolaiset taas hävittivät Karjalaa kaakkoon aina Hiitolaan asti. Kesällä 1555 sota levisi Pohjanmaalle, jonka yhteydessä karjalaiset myös tappoivat kolmesataa Oulujärven savolaista uudisasukasta ja polttivat kymmeniä näiden taloista. Sota päättyi ratkaisemattomana vuonna 1557. Valtakuntien raja jäi kiistanalaiseksi.


title: Savolaisten asutusliike

text: Vuonna 1567 rajakahakat alkoivat uudestaan, kun Savon ja Ruotsin puoleisen Karjalan talonpojat tekivät hävitysretkiä Venäjän puolelle. Seuraavana vuonna heillä oli mukanaan nihtejä Viipurin linnasta. Venäjän joukot hyökkäsivät vuonna 1570 Ruotsin puoleiseen Viroon. Tästä alkoi pohjoismainen viisikolmattavuotinen sota, jonka päänäyttämöitä olivat Inkeri, Karjala ja Viro. Savolaiset tekivät omatoimisesti jatkuvia ja tuhoisia hyökkäyksiä Venäjän puoleiseen Karjalaan, kun taas ortodoksiset karjalaiset eivät onnistuneet mainittavasti hävittämään Savon itäosia. Satoja savolaisia nostomiehiä soti myös Ruotsin vakituisen sotaväen tukena.


title: Savolaisten asutusliike

text: Sodankin aikana 1570-luvulla Oulujärven savolaisasutus kasvoi, niin että siellä oli lopulta 208 verotettavaa taloa. Suurin osa asui Oulujärven ympärillä, mutta asutus jatkui aina seudulle, jonne myöhemmin rakennettiin Sotkamon kirkko. Myös Emäjoen varrella oli taloja, enimmäkseen Ristijärvellä, mutta myös Hyrynsalmella asti. Myös Puolangalla oli monta taloa, ja Iijoen varrella Pudasjärvellä jonkin verran. Kainuussa ei ilmeisesti ollut enää paljonkaan saamelaisia, vaan heidän talvikylänsä oli Kuusamossa asti. He olivat ehkä paenneet sinne vienankarjalaisten hyökkäyksiä.


title: Savolaisten asutusliike

text: Vuosina 1574–1576 Kainuun taloja poltettiin, enimmäkseen Oulujärven seudulla. Heikki Kirkinen olettaa, että hyökkääjät olivat pohjoiskarjalaisia eivätkä vienankarjalaisia. Vienankarjalaiset liittyivät sotaan vuonna 1578. He hävittivät Lappia ja saamelaiskyliä ja tekivät suuremman hyökkäyksen Oulujärvelle, jossa he polttivat paljon taloja. Pohjoisessa sota oli yhtäjaksoista eikä aselevoista välitetty, sillä Venäjä noudatti alkuperäistä Pähkinäsaaren rauhan rajaa ja pyrki hävittämään puolelleen Ruotsista tulleen asutuksen. Vuoteen 1585 mennessä Oulujärven pitäjässä ei ollut enää muuta asutusta kuin muutama syrjässä sijaitseva talo. Suurin osa asukkaista tapettiin. Henkiin jääneet pakenivat Tornion- ja Kemijoen rannoille, Pudasjärvelle, Pohjanmaan rannikolle ja Savoon. Pakolaisten myötä Kemiin tuli suuri savolaisväestö.


title: Savolaisten asutusliike

text: Oulujärven alue asutettiin sodan jälkeen uudelleen, tällöinkin pääosin Savosta käsin. Myös monet alueelta paenneet perheet palasivat alueelle. Kainuuseen muuttamista kannusti, että alueella tehtiin sotaväenottoja vasta 1630-luvulta lähtien ja senkin jälkeen vain vähän. Kokemuksesta nimittäin tiedettiin, että sotamiehiksi otetut pakenivat Kainuusta helposti valtakunnanrajan taakse. Verotuskin oli Kainuussa melko kevyttä. Sodan päättyminen ja 1605–1619 rakennettu Kajaanin linna lisäsivät alueen turvallisuutta. Kaiken lisäksi raivaamatonta maata oli alueella paljon, joten 1620-luvulla Oulujärven ympäristössä ja siihen laskevien vesireittien rannoilla oli jo enemmän taloja kuin ennen viisikolmattavuotista sotaa.


title: Savolaisten asutusliike

text: Sota päättyi, kun Ruotsi ja Venäjä solmivat vuonna 1595 Täyssinän rauhan. Rauhansopimuksessa sovittiin, että valtakuntien raja kulki Savon ja Karjalan rajaa pitkin Rautavaaralle ja sieltä Kuusamon Iivaaran kautta Jäämerelle.


title: Savolaisten asutusliike

text: Suomen keskiajalla alkanut uudisasutus jatkui 1560-luvulle asti. 1570-luvulla verotus kiristyi sotien vuoksi, mikä johti uudisasutuksen loppumiseen ja autioitumiseen Länsi- ja Etelä-Suomessa. Myös Itä- ja Pohjois-Suomessa taloja alkoi 1570-luvulta lähtien köyhtyä ja autioitua, mutta uudisasutus jatkui. Noin vuoteen 1570 mennessä savolaiset olivat asuttaneet Pohjois-Savon, Pohjois-Hämeen ja Pohjois-Satakunnan. Tämän jälkeen savolaisten asutusliike jatkui Etelä- ja Keski-Pohjanmaan järviseuduille ja jokilatvoille. 1500-luvun lopussa ja 1600-luvun alussa savolaiset perustivat Pohjois-Pohjanmaan jokilaaksoihin Kalajoelta Tornionjoelle satoja uusia tiloja. Tällöin perustettiin muun muassa Pudasjärvi ja Taivalkoski. Vuosina 1545–1610 savolaiset perustivat Kalajoen pohjoispuolelle ainakin 1 650 uutta tilaa, joskaan kaikki eivät olleet pitkäikäisiä. 1500-luvun lopussa ja 1600-luvun alussa savolaiset perustivat tiloja yhä pohjoisemmaksi ja tällöin perustettiin muun muassa Kemijärvi, Kolari, Muonio, Pajala ja Tervola.


title: Savolaisten asutusliike

text: Autioituminen alkoi piinata Savoakin 1580-luvulta lähtien. Maakunnan tilojen määrä laski vuosina 1620–1635 viidenneksen, minkä jälkeen lukumäärä alkoi nousta, mutta hyvin hitaasti. Mikkelin seudulla tilojen määrä laski suhteellisen vähän, Itä-Savossa lasku taas oli erittäin suuri. Pohjoisen suurpitäjissä, Kuopiossa ja Iisalmessa, tilojen määrä kasvoi vahvasti. Etelä-Savon autioitumista selittää, että sieltä muutti paljon ihmisiä Käkisalmen lääniin ja Inkeriin sekä Kainuuseen, joka asutettiin sodan jälkeen uudestaan.


title: Savolaisten asutusliike

text: 1500-luvun lopulla savolaisia alkoi muuttaa Keski-Ruotsiin. Suomalaisia oli muuttanut emämaahan ainakin 1300-luvulta lähtien, mutta muuttajat olivat olleet enimmäkseen Lounais-Suomesta ja Pohjanmaan rannikolta ja he olivat muuttaneet Tukholman ja Uplannin seudulle. Noin vuonna 1580 savolaisia alkoi muuttaa Kaarle-herttuan herttuakuntaan. Kaarle houkutteli savolaisia herttuakuntaansa kuuluvien Södermanlandin, Närken ja Västmanlandin erämaihin. Hänellä oli Suomessa asiamiehiä, jotka värväsivät savolaisia siirtolaisiksi. Kari Tarkiaisen tutkimus osoittaa, että savolaisia muutti Keski-Ruotsiin varsinkin Rautalammilta ja Ruovedeltä, mutta muuttoliikettä tuli jonkin verran myös varsinaisesta Savosta. Muuttajat kertoivat muuton syyksi verotuksen ja sotaväenottojen raskauden, virkamiesten ja sotilaiden mielivallan sekä tarpeen uusille kaskimaille. Savolaisia muutti Keski-Ruotsiin myös osittain Kaarlen herttuakunnan ulkopuolelle.


title: Savolaisten asutusliike

text: Muuttoliike emämaan kaskimetsiin jatkui 1600-luvun puoleenväliin saakka. Siinä vaiheessa muutettiin myös eteläiseen Norlantiin, muun muassa Gästriklandiin ja Hälsinglandiin. Myös Taalainmaalle ja Värmlantiin muutettiin, ja niissä suomen kieli säilyi 1900-luvulle saakka. Joitain savupirttejä on yhä jäljellä. Värmlannin suomalaisasutus jatkui myös Norjan puolelle. Emämaahan ja Norjaan muuttaneiden suomalaisten lähtöpaikoista ei tiedetä paljon, mutta moni heistä muutti Rautalammin ja Laukaan suurpitäjistä Keski-Suomesta. He olivat siis savolaista alkuperää. Kari Tarkiaisen arvion mukaan 1650-luvulla metsäsuomalaisia oli noin 20 000.


title: Savolaisten asutusliike

text: Vuonna 1638 perustettiin Uuden Ruotsin siirtokunta Eteläjoen (nyk. Delawarejoki) varrelle. Siirtokuntaan muutti satoja suomalaisia, etenkin Värmlannin kaskiviljelijöitä. Siirtokuntalaiset olivat nykyisen Philadelphian seudun ensimmäiset eurooppalaiset asukkaat.


title: Savolaisten asutusliike

text: Inkeri ja Käkisalmen lääni olivat tulleet Ruotsin voittomaiksi vuonna 1617 solmitun Stolbovan rauhansopimuksen myötä. Alueiden ortodoksisia asukkaita painostettiin ja vainottiin. Valtio piti heitä poliittisesti epäluotettavina, joten heitä verotettiin ankarasti. Paikalliset virkamiehet myös verottivat heiltä enemmän kuin laki vaati, eikä asiaa voitu rajaseudulla valvoa tehokkaasti. 1630-luvulta lähtien ortodoksien piti olla mukana rakentamassa luterilaisia kirkkoja ja maksaa osuutensa luterilaisten pappien palkoista. Stolbovan rauhan jälkeen ortodokseja alkoikin muuttaa Venäjälle. Muuttoliike vahvistui 1630-luvulla ja vuoteen 1650 mennessä suurin osa Käkisalmen läänin karjalaisista oli muuttanut pois.


title: Savolaisten asutusliike

text: Kun voittomaiden tilat autioituivat, alueelle muutti Suomen luterilaisia. Pohjois-Karjalaan muutti enimmäkseen savolaisia, mutta myös pohjalaisia, tosin heistäkin monella oli savolaiset juuret. Käkisalmen läänin eteläosiin muutti pääasiassa luterilaisia karjalaisia, Inkeriin myös savolaisia. Vuonna 1643 Inkerissä oli Veijo Saloheimon mukaan ainakin 200 savolaista perhettä eli yli tuhat henkilöä. He asuivat etenkin alueen pohjoisosissa, mutta myös Länsi-Inkeriin oli muuttanut savolaisia. Myöhemmin Inkeriin muutettiin jonkin verran Länsi-Suomestakin. Inkeriin varsinaisesta Ruotsista muuttaneita karjalaisia alettiin myöhemmin kutsua äyrämöisiksi ja savolaisia savakoiksi. Näillä heimoilla oli 1800-luvulle asti erilaiset tavat ja murteet.


title: Savolaisten asutusliike

text: Kun Venäjä hyökkäsi Ruotsiin 1650-luvulla, voittomaiden ortodoksit asettuivat Venäjän puolelle. Sodan aikana ortodoksien muuttoliike Venäjälle voimistui ja kun Ruotsi ja Venäjä solmivat Kardisin rauhan vuonna 1658, ortodokseja pakeni joukoittain Venäjälle. He pelkäsivät luterilaisten kostoa, sillä olivat tuhonneet näiden omaisuutta ja myös tappaneet näitä. Käkisalmen seudulta ja Laatokan Karjalasta muuttivat melkein kaikki ortodoksit, joita siellä vielä asui. Joihinkin osiin Käkisalmen lääniä ortodokseja jäi silti melko paljon. Pohjois-Karjalastakin muutettiin Venäjälle, mutta 1600-luvun lopulla alueella asui yhä 2 000–3 000 ortodoksia. Yhteensä Karjalasta pakeni Venäjälle noin 30 000 ortodoksia. Inkerin ortodokseista – venäläisistä, inkerikoista ja vatjalaisista – melkein kaikki pakenivat, joten alueen väestöstä tuli enimmäkseen luterilainen. Sodan jälkeen savolaiset ja Suomen karjalaiset pääsivät asuttamaan suuria alueita, jotka olivat tyhjentyneet väestöstään. Muuttamiseen houkutteli, että Inkerissä ja Käkisalmen läänissä ei ollut sotaväenottoja.


title: Savolaisten asutusliike

text: Vielä 1630-luvulla Savossa ja Pohjois-Pohjanmaalla perustettiin uusia tiloja, kun muualla tilat autioituivat. Autioituminen päättyi Suomessa 1600-luvun puolivälissä. Tässä vaiheessa Savonkin taloluku oli laskemassa ja Pohjois-Pohjanmaan uudisasutus päättynyt. Uudistilat autioituivat helposti, etenkin kun vuodet 1632–1643 olivat Suomen pohjoisosissa melkein pelkästään katovuosia.


title: Savolaisten asutusliike

text: 1500-luvun puolessavälissä saamelaisia asui enimmäkseen nykyisen Lapin ja Kuusamon alueella. Tällöin oli jo voimassa lapinraja, jonka yli talonpojat eivät saaneet mennä pyytämään ilman saamelaisten lupaa. Uudisasutus alkoi levitä lapinrajan yli kuningas Kaarle IX:n (sama Kaarle kuin aiemmin mainittu Kaarle-herttua, jonka herttuakuntaan Keski-Ruotsissa savolaiset muuttivat) 1600-luvun alussa antamien käskyjen ja vuoden 1673 julistuksen myötä. 1670-luvulla alkanut asutuksen ekspansio kesti isoonvihaan asti.


title: Savolaisten asutusliike

text: 1600-luvun puolessavälissä Lappiin muutti vain yksittäisiä uudisasukkaita, lähinnä Enontekiölle, Kemijärvelle ja Kittilään. Vuonna 1673 kruunu antoi julistuksen, jossa se lupasi Lappiin muuttaville vapautuksen veroista viideksitoista vuodeksi ja sen jälkeen vain matalan lapinveron sekä ikuisen vapautuksen sotaväenotoista. Tämä johti ryntäykseen, jossa Kitkan ja Maanselän lapinkyliin muutti kerralla lähes sata perhettä, enimmäkseen savolaisia.


title: Savolaisten asutusliike

text: Savolaisten uudisasukkaiden pääelinkeino oli aluksi kaskiviljely. Suurin osa jäi uudelle asuinpaikalleen vakituisesti ja alkoivat kaskenpolton lisäksi harjoittaa peltoviljelyä. Pohjanmaalla uudisasukkaat omaksuivat pohjalaisilta suurten nautakarjojen pidon. Pohjois- ja Keski-Pohjanmaalla taas omaksuttiin savolaisilta aatra-aura ja korkeasepäinen työreki (sepä on reen jalaksen nokka). Jotkut savolaiset uudisasukkaat harjoittivat pelkkää kaskiviljelyä, minkä vuoksi heidän piti muuttaa usein.


title: Savolaisten asutusliike

text: Viljelyn lisäksi kalastus ja metsästys olivat savolaisille pääelinkeinoja 1500-luvulle asti. Savolaisten muuttoa motivoi myös tarve uusille kalavesille ja turkistenpyyntimaille.


title: Andrea Roda

text: Andrea Roda (s. 11. huhtikuuta 1990 Como) on italialainen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa karting-sarjoissa.


title: Andrea Roda

text: Vuonna 2006 Roda kilpaili Italian Formula Junior 1600 -sarjassa sekä Italian Formula Renault Talvisarjassa. Vuonna 2007 Roda kilpaili Italian Formula Renault -sarjassa. Samana vuonna hän ajoi myös Sveitsin Formula Renault -sarjaa. Vuonna 2008 Roda jatkoi Italian Formula Renault -sarjassa sijoittuen sarjan 26:nneksi. Vuonna 2009 Roda siirtyi Eurocup Formula Renault -sarjaan saavuttamatta pisteitä.


title: Andrea Roda

text: Vuonna 2010 Roda kilpaili Italian Formula 3 -sarjassa sijoittuen sarjan 22:nneksi. Vuonna 2011 hän jatkoi samassa sarjassa sijoittuen sarjan 12:nneksi. Vuonna 2012 Roda kilpaili Formula 3 Euroseries -sarjassa sijoittuen sarjan 13:nneksi.


title: Andrea Roda

text: Vuonna 2013 Roda siirtyi Auto GP World Series -sarjaan sijoittuen sarjan 12:nneksi ja jatkoi vuonna 2014 voittaen yhden kilpailun sijoittuen sarjan neljänneksi. Samana vuonna ajoi yhden kilpailun Formula Renault 3.5 -sarjassa saavuttamatta pisteitä.


title: Olli Pöyliö

text: Olli Pöyliö (s. 11. elokuuta 1995) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa Veikkausliigaa Rovaniemen Palloseuran riveissä. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja ja pelaa numerolla 17. Debyyttinsä aikuisten peleissä liigatasolla hän teki vuonna 2013 ja kauden aikana hän pääsi pelaavaan kokoonpanoon kahdeksan kertaa.


title: Under the Yoke

text: Under the Yoke on vuonna 1918 ensi-iltansa saanut J. Gordon Edwardsin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä melodraama, jonka pääosissa ovat Theda Bara ja G. Raymond Nye.


title: Under the Yoke

text: Käsikirjoituksesta vastasi Adrian Johnson, joka laati sen George Scarboroughin novellin "Maria of the Roses" pohjalta. "Under the Yoke" kuvattiin Kalifornian San Jacinto Mountainsilla työnimellä "Spanish Love", ja sen tuotanto- ja jakeluyhtiönä toimi Fox Film Corporation. Elokuva sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 9. kesäkuuta vuonna 1918. "Under the Yoken" oletetaan olevan kadonnut elokuva.


title: Under the Yoke

text: "Under the Yoke" sijoittuu Filippiineille. Nuori espanjalaisnainen Maria Valverde (Theda Bara) palaa kotiin luostarista, missä hän oli ollut koulussa. Pian Mariaa alkaa lähennellä paikallinen plantaasien työnjohtaja Diablo Ramirez (G. Raymond Nye), joka toivoo voittavansa Marian sydämen. Maria kuitenkin torjuu Ramirezin lähentely-yritykset, koska hän on tavannut Manilassa komean amerikkalaisen armeijassa työskentelevän kapteeni Paul Winterin (Albert Roscoe). Raivostunut Diablo organisoi kapinallisien joukon, joka tappaa Marian isän ja pitää Mariaa vankina omassa kodissaan. Kun kapteeni Winter kuulee kapinasta, hän kiirehtii Marian avuksi. Kapteeni joutuu kuitenkin itsekin vangiksi. Pian vahvistukset saapuvat Amerikan armeijan toimipaikasta, ja taistelun lomassa talo syttyy ilmiliekkeihin. Diablon aikomuksena on siepata Maria, mutta kapteeni Winter tulee paikalle ja ampuu hänet. Viimein amerikkalaiset voittavat, ja Maria saa rakkaan kapteeninsa.


title: Tommi Saarinen

text: Tommi Saarinen (s. 31. tammikuuta 1995 Espoo) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Honkaa. Pelipaikaltaan hän on keskuspuolustaja tai keskikenttäpelaaja. Debyyttinsä liigatasolla hän teki vuonna 2013 ja kauden aikana hän pääsi pelaavaan kokoonpanoon kaikkiaan viisi kertaa.


title: A. J. Kaski

text: A. J. Kaski oli suomalainen 1930- ja 1940-luvulla vaikuttanut arkkiveisujen tekijä.


title: Suunta on vain ylöspäin

text: Suunta on vain ylöspäin on suomalaisyhtye Indican kappale heidän kuudennelta, Akvaario-studioalbumilta. Sen julkaisi Suomen Musiikki albumin toisena singlenä 19. maaliskuuta 2014. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideo julkaistiin videopalvelu YouTubessa päivää ennen singlejulkaisua. Kappale ei ole toistaiseksi päässyt lainkaan listoille.


title: Matti Leino

text: Matti Juhani Leino (s. 18. marraskuuta 1987 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Leinon äiti on suomalainen ja isä kenialainen. Hän on tullut tutuksi rooleistaan televisiosarjoissa "Laura kesäleirillä", "Mogadishu Avenue" ja "Uusi päivä". Hän on myös juontanut nuortenohjelma "Summerin" talviversiota vuonna 2008.


title: Matti Leino

text: Leino on näytellyt myös muun muassa Helsingin Kaupunginteatterissa, Aleksanterin teatterissa ja Tampereen Teatterissa.


title: Heart and Soul (elokuva)

text: Heart and Soul on vuonna 1917 ensi-iltansa saanut J. Gordon Edwardsin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä romanttinen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Theda Bara ja Claire Whitney.


title: Heart and Soul (elokuva)

text: Adrian Johnson laati elokuvan käsikirjoituksen H. Rider Haggardin romaanin "Jess" (1887) pohjalta. "Heart and Soul" kuvattiin sen tuotanto- ja jakeluyhtiön Fox Film Corporationin studioilla New Jerseyn Fort Leessä. Elokuvaa kuvattiin myös Floridan St. Augustinessa. "Heart and Soul" sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 21. toukokuuta vuonna 1917. Elokuva ei ollut yleisö- tai arvostelumenestys, koska elokuvaa pidettiin hyvin epätavanomaisena Bara-elokuvana. Elokuvan oletetaan olevan kadonnut elokuva.


title: Heart and Soul (elokuva)

text: Äitinsä kuoltua Jess (Theda Bara) on pitänyt erityisen hyvää huolta nuoremmasta Bess-sisarestaan (Claire Whitney). Vuosia myöhemmin sisaret asuvat setänsä luona Puerto Ricon plantaaseilla, missä siskokset tapaavat John Neilin (Harry Hilliard), joka rakastuu ensisilmäyksellä Jessiin. Kun Jess tajuaa Bessin olevan rakastunut Neiliin, hän uhraa oman onnellisuutensa sisarensa onnen tähden. Pian sen jälkeen korruptoitunut istuttaja Drummond (Walter Law) aloittaa vallankumouksen Yhdysvaltain hallitusta vastaan. Tästä seuraa sota, joka johtaa plantaasin ja kaikkien sen asukkaiden vangitsemiseen. Jess pakenee amerikkalaiseen sotilastukikohtaan pyytämään apua, mutta taistelun aikana hän haavoittuu kuolettavasti. Jess viime sanoikseen rukoilee Neilin ja Bessin puolesta.


title: Timo Santalainen

text: Timo Juhani Santalainen on suomalainen kauppatieteiden tohtori ja valtiotieteen lisensiaatti, joka on erikoistunut tutkimaan organisaatioiden strategista johtamista. Hän työskentelee Genevessä perustamansa yritysjohdon kehittämis- ja tutkimuspalveluja tarjoavan Stratnetin (www.stratnet.org) toimitusjohtajana. Hän toimii Helsingin kauppakorkeakoulun (nykyisin Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu), Lappeenrannan teknillisen yliopiston ja Maanpuolustuskorkeakoulun dosenttina. Hän on aiemmin ollut vierailevana professorina Texas Tech -yliopistossa sekä Thunderbird Graduate School of Global Management -korkeakoulussa Arizonassa ja Sveitsissä sekä Management Centre Europessa. Hän on Strategic Management Societyn perustajajäsen ja ollut sen Strategy Practice-intressiryhmän puheenjohtaja.


title: Timo Santalainen

text: Santalainen teki valtiotieteen lisensiaatintyönsä henkilöstöhallinnon alalta Turun yliopistossa. Santalainen väitteli kauppatieteiden tohtoriksi Turun kauppakorkeakoulussa. Santalainen toimi 1990-luvun alkuvuosiin saakka liike-elämässä muun muassa säästöpankkiryhmässä Säästöpankkiopiston johtajana sekä Skopbankin vähittäispankkitoiminnasta ja henkilöstöhallinnosta vastaavana johtajana ja johtoryhmän jäsenenä. Hän on hankkinut henkilöstöhallinnon kokemusta SOK:n palveluksessa.


title: Timo Santalainen

text: Santalainen on toiminut Suomen lentopalloliiton puheenjohtajana ja vuosina 1992–2002 Kansainvälisen lentopalloliiton varapuheenjohtajana.


title: Thelma Siberg

text: Thelma-Lydia Tuulikki Siberg (s. 6. huhtikuuta 1992) on suomalainen näyttelijä, joka on tullut tutuksi Krista Kortelaisen roolista televisiosarjassa "Uusi päivä". Elokuusta 2016 alkaen hän juontaa YleX-radiokanavalla yhdessä Valtteri Lehtisen kanssa "Bäkkäri"-nimistä ohjelmaa.


title: Thelma Siberg

text: Syksyllä 2013 Siberg vuorotteli Viivi Pumpasen kanssa Valkeakosken kaupunginteatterissa esitetyssä "James Dean - Ikuisesti sinun"-musikaalissa Pier Angelin roolissa. Kesällä 2016 hän näytteli Taaborin Kesäteatterin "Risto Räppääjä ja Nelli Nuudelipää" -näytelmässä yhden päärooleista. Kesällä 2017 hän esittää Taaborin Kesäteatterin "Heinähattu, Vilttitossu ja Rubensin veljekset" -näytelmässä Heinähattua.


title: Thelma Siberg

text: Siberg on kirjoittanut ylioppilaaksi Helsingin medialukiosta keväällä 2011.


title: Chisun diskografia

text: Tämä on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Chisun diskografia.


title: Chisun diskografia

text: " "Listasijoitukset Suomen viralliselta singlelistalta (Single Top 20), Suomen virallinen latauslista (Top 30) ja Suomen suosituimmat (Music Control -radiolista) (Radio Top 20).


title: American Horror Story

text: American Horror Story on yhdysvaltalainen kauhusarja, jonka ovat luoneet Ryan Murphy ja Brad Falchuk. "American Horror Story" alkoi FX-kanavalla 5. lokakuuta 2011. Suomessa Sub aloitti sarjan esittämisen 11. kesäkuuta 2013.


title: American Horror Story

text: "American Horror Story" kuuluu niin sanottuihin antologiasarjoihin. Joka tuotantokaudella on eri tarina ja henkilöhahmot. Sarjan luoja Ryan Murphy on tosin kertonut haastattelussa, että sarjan jokainen tuotantokausi on jollain tavalla kytketty aikaisempiin tuotantokausiin.


title: American Horror Story

text: "Murder House" sijoittuu Los Angelesiin, Kaliforniaan. Harmonin perheen isä Ben (Dylan McDermott), hänen vaimonsa Vivien (Connie Britton) ja heidän teini-ikäinen tyttärensä Violet (Taissa Farmiga) muuttavat ostamaansa vanhaan remontoituun kartanoon tietämättään talonsa synkkää historiaa.


title: American Horror Story

text: "Asylum" sijoittuu vuoteen 1964, Massachusettsenissa sijaitsevaan Briarcliffin mielisairaalaan, jossa keskitytään mielisairaalan potilaisiin ja henkilökuntaan.


title: American Horror Story

text: "Coven" sijoittuu New Orleanssin Louisianaan, jossa seurataan Coven Salemin noita jälkeläisiä, jotka asuvat Miss Robichauxin Akatemiassa.


title: American Horror Story

text: "Freak Show" sijoittuu Jupiteriin, Floridaan vuoteen 1952, jossa seurataan kummajaisia, jotka työskentelevät sirkuksessa.


title: American Horror Story

text: "Hotel" sijoittuu Los Angelesissa sijaitsevaan Hotel Corteziin ja sen henkilökuntaan ja vieraisiin.


title: American Horror Story

text: "Roanoke" sijoittuu Roanoke Islandissa sijaitsevaan syrjäiseen maalaistaloon, jossa tapahtuu paranormaaleja tapahtumia.


title: American Horror Story

text: "Cult" sijoittuu Michiganissa olevaan kaupunkiin marraskuussa 2016, kun Donald Trump voittaa presidentinvaalit.


title: American Horror Story

text: 12. tammikuuta 2017 vahvistettiin, että sarjasta on tulossa 8. tuotantokausi vuonna 2018. Myöhemmin 19. heinäkuuta 2018 julkistettiin, että 8. tuotantokauden nimi tulee olemaan "Apocalypse". Kaudella antikristus Michael Langdon (Murder House) on aiheuttanut maailmanlopun ja toteuttaa maailmanlopun jälkeistä suunnitelmaansa saaden vastaansa kolmannen kauden noidat.


title: Gold and the Woman

text: Gold and the Woman on vuonna 1916 ensi-iltansa saanut James Vincentin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä western-tyylinen draamaelokuva, jonka pääosassa on Theda Bara. "Gold and the Woman" kertoo puoliverisen Juliet DeCordovan kostosta espanjalaisten konkistadorien jälkeläisille.


title: Gold and the Woman

text: "Gold and the Woman" kuvattiin työnimellä "Retribution" sen tuotanto- ja jakeluyhtiön Fox Film Corporationin studioilla New Jerseyn Fort Leessä. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 13. maaliskuuta vuonna 1916. Elokuvan oletetaan olevan kadonnut.


title: Cork City FC

text:
Cork City FC () on vuonna 1984 perustettu jalkapallojoukkue, joka pelaa parhaillaan Irlannin valioliigassa. Seura jatkaa Corkin pitkiä jalkapalloperinteitä. Joukkueen perinteiset värit ovat valkoinen ja vihreä punaisella raidalla. Joukkueen peliasun rinnassa on myös Corkin kaupungin vaakuna. Joukkueen kotikenttä on Turners Cross.
Joukkue oli eräs ensimmäisistä täysammattilaisjoukkueista koko Irlannissa ja ensimmäinen Corkissa. Kaikesta ammattimaisuudestaan huolimatta joukkue ajautui vuosina 2008–2010 selvitystilan kaltaiseen tilaan, jota Irlannin laissa kutsutaan nimellä "Examinership". Seuran taustayhtiö "Cork City Investments FC Ltd" asetettiin konkurssiin ja seuran liigalisenssi annettiin fanien muodostamalle osuuskunnalle "Cork City FORAS Co-op" ja joukkue pudotettiin sarjaporrasta alemmas. Osuuskunta hankki CCI FC Ltd:n velkojilta oikeudet Cork City FC:n nimeen.


title: Lili & Susie

text: Lili & Susie (myös "L&S") on ruotsalainen popduo, jonka jäsenet ovat ruotsinsuomalaiset sisarukset Inga-Lill ("Lili", s. 5. tammikuuta 1966) ja Susanne ("Susie") Päivärinta (s. 10. toukokuuta 1964). Sisarukset aloittivat ammattimuusikon uransa kuorolaulajina yhtyeessä "Suzzies Orkester" vuonna 1984. Levy-yhtiö EMI pani sisarukset merkille televisioesiintymisen yhteydessä ja tarjosi heille levytyssopimusta. Ensilevy ilmestyi vuonna 1985, jonka jälkeen duon musiikki menestyi etenkin Ruotsin listoilla hyvin aina vuoteen 1993 saakka. Yhtyeen englanninkieliset levytykset saavuttivat jonkin verran huomiota myös Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa 1986-87. Heidän suurimpia hittilevytyksiään ovat "Oh Mama" ja "Bara du och jag" vuodelta 1987 sekä "What's the Colour of Love" vuodelta 1990.


title: Lili & Susie

text: Yhtye yritti paluuta julkisuuteen vuonna 1996 nimellä L&S, julkaisten singlet "Love Never Dies" ja "Hypnotized". Levyt eivät saaneet kuitenkaan suurempaa huomiota. Uusi paluuyritys tapahtui vuonna 2000. Susie Päivärinta alkoi soolouralle vuonna 2003. Sisarukset palasivat yhteen vuoden 2009 Melodifestivalen-kilpailuun, johon he osallistuivat laululla nimeltä "Show Me Heaven." Laulu karsiutui finaalista. He olivat mukana kilpailussa toista kertaa, ensimmäinen osallistumiskerta oli vuonna 1989 laululla "Okey Okey!", joka sijoittui kilpailussa viidenneksi.


title: Lili & Susie

text: Lili & Susie ovat julkaisseet yhdessä yhteensä 18 kokoelmalevyä sekä 33 singlelevytystä vuoteen 2014 mennessä.


title: Lili & Susie

text:
Albumit
Singlet


title: The Makings of Me

text: The Makings of Me on suomalaislaulaja Jannan toinen studioalbumi. Se julkaistiin 19. marraskuuta 2008. Albumin ovat tuottaneet Aki Haarala ja Tuomo Prättälä. Kappaleiden tekemiseen on osallistunut tuottajien ja artistin lisäksi Lasse Kurki.


title: Vignola

text: Vignola on kunta Pohjois-Italiassa olevassa Modenan maakunnassa Emilia-Romagnan alueella. Sen läpi virtaa Panarojoki. Kunnan nimi Vignola tulee latinan sanasta "vineola", joka tarkoittaa pientä viinitarhaa. Seutu on edelleen tunnettu maanviljelystuotteistaan. Erityisen kuuluisia ovat Vignolan kirsikat.


title: Her Greatest Love

text: Her Greatest Love (Isossa-Britanniassa nimikkeenä "Redemption") on vuonna 1917 ensi-iltansa saanut J. Gordon Edwardsin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä draamaelokuva, jonka pääosassa on Theda Bara. "Her Greatest Love" -elokuvan kautta Bara yritti päästä irti vamppirooleistaan. Elokuvassa hän näytteleekin "kilttiä tyttöä".


title: Her Greatest Love

text: Adrian Johnson laati elokuvan käsikirjoituksen Ouidan (Marie Louise de la Ramée) vuonna 1880 ilmestyneestä "Moths" -romaanista. "Her Greatest Love" kuvattiin työnimellä "The Greatest Sacrifice" sen tuotanto- ja jakeluyhtiön Fox Film Corporationin studioilla New Jerseyn Fort Leessä. "Her Greatest Love" sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 2. huhtikuuta vuonna 1917. Elokuvan oletetaan olevan kadonnut.


title: Her Greatest Love

text: Koko yksinkertaisen elämänsä ajan Vera Herbert (Theda Bara) on ollut naiivi ja käynyt englantilaista koulua. Hän menee vierailemaan häijyn äitinsä, lady Dollyn (Marie Curtis), luokse. Lady Dolly asuu avoimesti lordi Juran (Glen White) kanssa, mikä aiheuttaa ihmisissä pahennusta. Myöhemmin Vera tapaa ja rakastuu oopperalaulaja Lucies Coreszeen (Harry Hilliard). Veran äiti, jolla on sosiaalisia tavoitteita, vaatii tytärtään avioitumaan venäläisen prinssi Zuroffin (Walter Law) kanssa. Vera tottelee äitiään ja avioituu prinssin kanssa. Pian Vera saa selville, että hänen aviomiehensä on antanut rakastajattarelleen, kreivitär Jeanne DeSonnazille (Callie Torres), suojapaikan saman katon alta. Vera ei kestä tätä, ja lähtee hoitajansa (Alice Gale) kanssa prinssin Siperiassa sijaitsevaan kartanoon, jonne heitä seuraavat Correze ja lordi Jura. Correze haluaa Veran ottavan avioeron prinssistä, jotta he voisivat avioitua. Keskustelun aikana prinssi astuu huoneeseen, mikä johtaa prinssin ja lordi Juran väliseen riitaan, joka johtaa sanoista väkivaltaan. Kaksinkamppailu surmaa molemmat miehet, ja Correze ja Vera ovat tällöin vapaita avioitumaan.


title: Marx (Peter Singerin kirja)

text: Marx ("Marx: A Very Short Introduction") on filosofi Peter Singerin vuonna 1980 ilmestynyt kirja, joka on lyhyt johdatus Karl Marxin ajatteluun. Teoksen on julkaissut suomeksi Into vuonna 2013 Teppo Eskelisen kääntämänä.


title: Vadim Novinski

text: Vadim Novinski (, s. 3. kesäkuuta 1963, Staraja Russa, Novgorodin alue, Venäjän SNT) on Ukrainassa asuva oligarkki.


title: Vadim Novinski

text: Novinskin arvioidaan kuuluvan Ukrainan kymmenen varakkaimman suurliikemiehen joukkoon. Vuoden 2014 keväällä Forbes-lehti arvioi Novinskin varallisuudeksi 1,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Edellisvuonna toinen julkaisu oli arvioinut omaisuudeksi 2,8 miljardia dollaria.


title: Vadim Novinski

text: Miljardööri Novinskin omaisuus on peräisin erityisesti terästeollisuudesta.


title: Juri Kosjuk

text: Juri Kosjuk (, s. 27. toukokuuta 1968, Katerynopil, Tšerkasyn alue, Ukrainan SNT) on ukrainalainen oligarkki.


title: Juri Kosjuk

text: Kosjukin arvioidaan kuuluvan Ukrainan kymmenen tai viidentoista varakkaimman oligarkin joukkoon. Vuoden 2014 keväällä Forbes-lehti arvioi Kosjukin varallisuudeksi 1,3 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Edellisvuonna toinen julkaisu oli arvioinut omaisuudeksi 1,1 miljardia dollaria.


title: Juri Kosjuk

text: Suurliikemies Kosjukin omaisuus on peräisin erityisesti maataloussektorilta, esimerkiksi siipikarjatuotannosta, jossa toisinaan helikopterilla töihinsä saapuvan oligarkin johtamalla, pörssinoteeratulla MHP-konsernilla () on hallitseva, yli 50 prosentin markkina-asema Ukrainassa. Jotkut lähteet arvioivat oligarkin yhtiöiden harjoittaneen epätervettä, kilpailevaa ukrainalaista broilerituotantoa estävää hinnoittelua.


title: Juri Kosjuk

text: Joitain vuosia aiemmin, elokuussa 2008 Ukrainan presidentti myönsi hänelle on Ukrainan sankarin arvonimen ja tähän liittyvän kunniamerkin.


title: Susie Päivärinta

text: Susanne Elisabeth ”Susie” Päivärinta (s. 10. toukokuuta 1964 Sundbyberg, Ruotsi) on ruotsalainen poplaulaja ja lauluntekijä. Hän aloitti muusikonuransa vuonna 1985 yhdessä nuoremman sisarensa Lilin kanssa duossa Lili & Susie, joka saavutti eniten julkisuutta 1980- ja 1990-luvuilla.


title: Susie Päivärinta

text: Susie Päivärinta alkoi työskennellä soolouralla vuonna 2002, jolloin kappale "New Day" alkoi soida radioissa. 2005 ilmestyi sooloalbumi "In The Sun", jolta myös julkaistiin single "What Goes Around". Päivärinta on myös ollut aktiivinen myös lauluntekijänä, osallistuen muun muassa Lili & Susien Melodifestivalen-kappaleen ”Show me heavenin” tekemiseen 2009. Vuonna 2011 hän oli mukana tekemässä kahta laulua, ”C’est la vie! It’s Alright!” ja ”Diamonds”, Espanjan Eurovision-laulukilpailukarsintoihin. Hän myös levytti samana vuonna kappaleen ”De månbleka tingen” yhdessä Mr Jones Machine -yhtyeen kanssa.


title: Susie Päivärinta

text: Vuoteen 2014 mennessä Päivärinta oli säveltänyt noin 60 kappaletta eri artisteille.


title: Brentford FC

text:
Brentford Football Club on lontoolainen ammattilaisjalkapallojoukkue, joka on perustettu vuonna 1889. Seuran edustusjoukkue pelaa Englannin toiseksi korkeinta sarjatasoa mestaruussarjaa. Sen kotikenttä on ollut vuodesta 1904 Griffin Park. Vuodesta 2002 lähtien on kaavailtu joukkueen uudeksi kotikentäksi Lionel Roadilla sijaitsevaa 20 000 henkeä vetävää uutta stadionia.
Korkeimmalla sarjatasolla, silloisessa ensimmäisessä divisioonassa, joukkue on pelannut vain muutamia vuosia toisen maailmansodan kynnyksellä. Vuonna 1935 joukkue sijoittui kaikkien aikojen parhaaseen sijoitukseensa, viidenneksi ja seuraavana vuonna kuudenneksi. Toinen maailmansota pysäytti kehityksen.


title: Brentford FC

text: Sodan aikana joukkue otti osaa London War Cup -otteluihin, joiden finaalissa 1941 joukkue hävisi Readingille, mutta 1942 voitti Portsmouth FC:n.


title: Brentford FC

text: Sittemmin joukkue ei ole kuulunut menestyjiin, joskin karsintoihin noususta kolmannelta tasolta Mestaruussarjaan on joukkueella ollut 2000-luvulla. Kaudella 2013–2014 joukkue saalisti 94 pistettä ja sijoittui sarjassaan toiseksi Wolverhampton Wanderersin jälkeen ja nousi suoraan Mestaruussarjaan.


title: Brentford FC

text: Joukkueen eniten esiintynyt pelaaja on Ken Coote (1949 – 1964) 559 ottelullaan. Nykypelaajista Irlannin nuorten maajoukkueessakin esiintynyt Kevin O'Connor (2000 alkaen) on pelannut Brentfordin riveissä 500 ottelua. Maaleja on suoltanut eniten Jim Towers (1951 – 1961), yhteensä 163 maalia. Brentfordin kokoonpanossa on esiintynyt myös lukuisia eri maiden maajoukkuepelaajia, eniten maaotteluita on Brentfordin ulkomaalaispelaajista seuraan kuuluessaan Maltan puolustajalla John Buttigiegilla (22).


title: Brentford FC

text: Brentfordilla on myös naisten jalkapallojoukkue.


title: Serhi Kurtšenko

text: Serhi Kurtšenko (, s. 21. syyskuuta 1985, Harkova, Harkovan alue, Ukrainan SNT) on ukrainalainen oligarkki.


title: Serhi Kurtšenko

text: Arviot Kurtšenkon omaisuudesta vaihtelevat lähteestä toiseen. Jotkut tunnustetut lähteet ryhmittelevät hänet Ukrainan kymmenen varakkaimman oligarkin joukkoon. Esimerkiksi vuoden 2013 listauksessa ukrainanlainen Korrespondent-lehti (joka tosin kuuluu oligarkin hallitsemaan viestintäyhtiöön) arvioi hänen omistuksensa arvoksi 2,4 miljardia dollaria, listaten hänet Ukrainan 7. varakkaimmaksi henkilöksi.


title: Serhi Kurtšenko

text: Suurliikemies Kurtšenkon omaisuus on peräisin erityisesti maakaasukaupasta. Kurtšenkolla on myös merkittävää mediaomistusta. Hänen VETEK-holdingyhtiön kautta hallitsemansa mediaholdingyhtiötä UMH groupia on pidetty eräänä mahdollisena Sanoman venäläisen tytäryrityksen, Sanoma Independent Median ostajaehdokkaana.


title: Serhi Kurtšenko

text:
Ukrainan sisäministeri on kuitenkin kertonut julkisuudessa, että Kurtšenkosta on annettu Interpolin kansainvälinen etsintäkuulutus. Syyttäjä haluaisi kuulla VETEKin hallitusta johdossa toimivaa liikemiestä maaliskuussa 2014 tehdyn tarkastuksen yhteydessä toteamiensa petosepäilyjen johdosta. Bensiinituotteiden laajamittaiseksi väitetyn maahantuonnin ja jälleenviennin asiakirjoja epäillään väärennetyn. Tästä saattoi syyttäjän käsityksen mukaan aiheutua Ukrainan valtiolle vuonna 2013 jopa 26 miljardin
hryvnian menetys (runsas 2 mrd euroa). Syyttäjä toivoo saavansa kuulla Kurtšenkoa myös nesteytetyn maakaasun (LNG) keinotteluun liittyen.


title: Lahti Lacrosse

text: Lahti Lacrosse ry on vuonna 2008 perustettu lahtelainen lacrosseseura, jonka alaisuudessa pelaavat miesten, poikien ja naisten joukkueet. Seuran fieldlacrossejoukkueet tunnetaan nimillä Lahti Predators, kun taas box lacrossejoukkueen nimi on Lahti BoxMonkeys.


title: Lahti Lacrosse

text: Seuran perustamisen taustalla oli kesällä 2008 järjestetyt haavipallon Euroopan-mestaruuskilpailut. Tämä nosti lajin mielenkiintoa alueella, jonka seurauksena vuoden 2008 syyskuussa muodostettiin Lahti Lacrosse ry. Naisten joukkue, Lahti Predators Women, perustettiin vuonna 2010.


title: Lahti Lacrosse

text: Lahti Lacrosse on voittanut yhteensä viisi mitalia SM-sarjassa: vuonna 2013 miesten joukkue voitti pronssia, box lacrossejoukkue ja poikien joukkue hopeaa. Vuonna 2014 U16- juniorit voittivat SM-kultaa ja Box Monkeys sijoittui boxlacrossen SM-sarjassa toiselle sijalle.


title: Täktomin neuvostomonumentti

text: Täktomin neuvostomonumentti Täktomintien varrella Hangossa on pystytetty jatkosodassa Hangon taisteluiden yhteydessä kaatuneiden neuvostoliittolaisten sotilaiden muistoksi.


title: Täktomin neuvostomonumentti

text: Sen kyljessä lukee venäjäksi, suomeksi ja ruotsiksi: ”"Suuren isänmaallisen sodan vuosina sankarillisesti kaatuneille neuvostosotureille kiitollisena synnyinmaa"”. Muistomerkissä on punatähden sekä sirpin ja vasaran kuva.


title: Täktomin neuvostomonumentti

text: Kaatuneiden neuvostokansalaisten muistomerkki on kooltain suurin Hangon sotilaallisista muistomerkeistä.


title: Täktomin neuvostomonumentti

text: Aloitteen hautausmaan perustamisesta teki Hangon sotavankileirien johtaja majuri Sven Lundqvist vuonna 1942. Neuvostoliittolaisten sotavankileirien vangit raivasivat hautausmaan ja hautakummut, jotka reunustettiin pyöreillä kivillä. Haudoille laitettiin puuristit.


title: Täktomin neuvostomonumentti

text: Paikalle pystytettiin uusi muistomerkki vuonna 1960. Monumentin piirustukset tehtiin Moskovassa. Valmistaja oli Granit Oy, Salossa (entinen Hangon Graniitti). Materiaali on harmaa, ristipäähakatu graniitti. Kivimuurin pinta hakattiin karheaksi.


title: Täktomin neuvostomonumentti

text: Vuonna 1969 monumentti palkittiin kauneimpana neuvostoliittolaisena sotamuistomerkkinä, joka sijaitsee Neuvostoliiton ulkopuolella.


title: Täktomin neuvostomonumentti

text: Vuonna 2000 graniittikiviin kiinnitettiin kymmenen nimilaattaa, joihin on kaiverrettu 186 neuvostosotilaan nimet. Myös monumentin lippuun asennettiin muistolaatta.


title: Täktomin neuvostomonumentti

text: Vuonna 2008 muistomerkistä tuli osa Hangon kansallista kaupunkipuistoa.


title: Täktomin neuvostomonumentti

text: Paikalle on haudattu kaikkiaan 453 sotilasta. Pieni osa haudatuista on miinanraivaustöissä surmansa saaneita sotavankeja, valtaosa on taisteluissa kuolleita. Vainajista 267 jäi tunnistamatta.


title: Magnus Scharmanoff

text: Magnus Scharmanoff (s. 1964 Porvoo) on suomalainen valokuvaaja. Hänet tunnetaan huolellisesti lavastetuista, karnevalistisen värikkäistä fantasiakuvistaan, joissa hän on usein itse mukana erilaisissa miehen asemaa peilaavissa sankarirooleissa.


title: Magnus Scharmanoff

text:
Scharmanoffille on ominaista elokuvallinen ilmaisu ja taidehistoriallisten sitaattien käyttö.
Marja-Terttu Kivirinta luonnehtii Scharmanoffin valokuvia ”suuren luokan elokuvamaisiksi pysäytyskuviksi meille totena tarjoillusta todellisuudesta.”


title: Magnus Scharmanoff

text: Scharmanoff valmistui Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1994. Hänen vuonna 1997 pitämästään näyttelystä "Tappion tunne" ja sen valmisteluista teki Timo Humaloja puolen tunnin dokumenttielokuvan "Tappion tunne - Magnus Scharmanoff valokuvaaja". Kokoelman kuvia julkaistiin myös samannimisessä valokuvateoksessa.


title: Magnus Scharmanoff

text: Scharmanoff on toiminut valokuvaajana mukana myös Alvar Gullichsenin Bonk Business -hankkeissa ja toiminut mainosvalokuvaajana.


title: Magnus Scharmanoff

text: Vuonna 1999 Scharmanoff suunnitteli lavastuksen ja puvustuksen Kari Hotakaisen ja Iiro Rantalan lasten musiikkinäytelmään "Hukassa on hyvä paikka", jonka ohjasi Kari Väänänen Helsingin kaupunginteatterille.


title: Lumiaho

text: Lumiaho voi tarkoittaa seuraavia:


title: Tero Koskinen

text: Tero Koskinen on suomalainen toimittaja.


title: Tero Koskinen

text: Koskinen on työskennellyt vuosina 1996–2012 ja uudelleen vuodesta 2014 vuoteen 2017 Yleisradion palveluksessa, muun muassa ohjelmissa A-studio, MOT ja Valopilkku sekä Yle Uutisten politiikan toimituksessa. Vuosina 2012–2013 hän työskenteli MTV3:n 45 minuuttia -ohjelman tuottajana.


title: Tero Koskinen

text: Helmikuusta 2017 Koskinen on työskennellyt valmiuspäällikkönä Mediapoolissa.


title: Tero Koskinen

text: Koskinen palkittiin lokakuussa 2011 Euroopan parlamentin journalismipalkinnolla televisioraportistaan Romanien paluu, joka esitettiin A-studiossa huhtikuussa 2010. Jutussa käsiteltiin romanien oloja Helsingin Kalasatamassa sijainneella leirillä.


title: Tero Koskinen

text: Koskinen on Tutkivan journalismin yhdistyksen jäsen. Vuosina 2007–2008 hän toimi yhdistyksen sihteerinä ja vuosina 2008–2010 sen varapuheenjohtajana.


title: Tero Koskinen

text: Koskinen on koulutukseltaan medianomi, joksi valmistui Helsingin taide- ja viestintäoppilaitoksesta vuonna 1997, ja filosofian maisteri, joksi valmistui Helsingin yliopistosta vuonna 2002.


title: Konstvägen sju älvar

text: Konstvägen sju älvar () on turistireitti Västerbottenin läänissä Ruotsissa.


title: Konstvägen sju älvar

text: Konstvägen sju älvar vie Uumajan satamasta kohti länttä Lapissa sijaitsevaan Borgafjälliin. Tie kulkee Uumajan ja Dorotean läpi pitkin E12:ta, riksväg 92:ta ja länsväg 1052:ta. Tien varrelle on vuodesta 1997 lähtien pystytetty 13 taideteosta. Tie on pituudeltaan 350 kilometriä ja ylittää matkallaan seitsemän jokea, jotka ovat Vindeljoki, Uumajajoki, Örejoki, Lögdejoki, Gidejoki, Ångermanjoki ja Saxjoki. Taideprojektia hallinnoi "Konstvägen sju älvar" -yhdistys, jonka jäseninä on henkilöitä viidestä kunnasta.


title: Konstvägen sju älvar

text: Tien varrella sijaitsevat myös Umedalenin patsaspuisto sekä Älgens Hus -maatila.


title: Onuray Köse

text: Onuray Köse (s. 11. helmikuuta 1996) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Lahtea. Ensimmäisen kerran hän pääsi pelaamaan aikuisten tasolla liigaottelun kaudella 2013 ja saman kauden aikana hän oli pelaavassa kokoonpanossa kahdessa ottelussa. Pelipaikaltaan Köse on keskikenttäpelaaja ja hänen pelinumeronsa on 8. Myös hänen isoveljensä Ibrahim Köse on jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa Ilvestä.


title: Giulio Donati

text: Giulio Donati (s. 5. helmikuuta 1990 Pietrasanta, Italia) on italialainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa Leverkusenia. Hän siirtyi Leverkuseniin heinäkuussa 2013 Serie A:ssa pelaavasta Interistä neljän vuoden mittaisella sopimuksella. Donati on pelipaikaltaan puolustaja. Hänen pelinumeronsa on 26, pituutensa 179 senttiä ja painonsa 76 kiloa. Donati on edustanut Italiaa ikäkausimaajoukkueissa.


title: Roger Thompson

text: Roger Thompson (s. 19. joulukuuta 1991 Clarendon, Jamaika) on jamaikalais-kanadalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Roger Thompson

text: Kausina 2013–2014 Thompson edusti Veikkausliigassa pelannutta IFK Mariehamnia, jonne siirtyi kauden 2012 päätteeksi vaasalaisesta Vasa IFK:sta. Ensimmäisellä liigakaudellaan hän esiintyi 30 ottelussa.


title: Desmondilaiskapinat

text: Desmondilaiskapinat olivat kaksi Irlannissa vuosina 1569–1572 ja 1579–1583 puhjennutta kapinaa Englannin ylivaltaa vastaan, joita molempia johti Fitzgeraldin suvun päämies eli Desmondin jaarli.


title: Desmondilaiskapinat

text: Ensimmäisen desmondilaiskapinan taustalla oli Irlannin käskynhaltija Sir Henry Sidneyn vuonna 1569 – kaksi vuotta Shane O’Neillin johtaman kapinan päättymisen jälkeen – läpiajama päätös riistää O’Neilleiltä ja muilta Irlannin mahtisuvuilta heidän perinteiset läänityksensä. Tämän seurauksena monenlaiset Englannista tulleet seikkailijat saivat tilaisuuden yrittää vallata suuria maaomaisuuksia Irlannista varsinkin Munsterin, Leinsterin ja Ulsterin alueelta rikastumisen toivossa. Tämä uhkasi myös Irlannissa entuudestaan asuneiden vanhojen englantilaistaustaisten maanomistajasukujen asemaa, ja he asettuivat vastarintaan. Ulsterissa vastahankaa johti paikallinen mahtisuku O’Neillit, Leinsterissä puolestaan Butlerit. Englannin kruunu päätti tehdä sovinnon molempien kanssa vetämällä tukensa pois englantilaisilta maanvaltaajilta, ja sai siten nämä alueet rauhoitettua heti alkuunsa. Munsterin alueella kuitenkin päädyttiin sotatoimiin, kun kapinallisten johtoon asettui James Fitzmaurice Fitzgerald, josta oli tullut sukunsa päämies, kun englantilaiset olivat teloittaneet hänen serkkunsa, Munsterin jaarli Gerald Fitzgeraldin edellisenä vuonna. James Fitzgerald pyrki yhdistämään munsterilaiset taisteluun paitsi maanvaltauksia vastaan myös katolisuuden puolesta Englannin edustamaa protestanttista uskonpuhdistusta vastaan.


title: Desmondilaiskapinat

text: Fitzgeraldin johtamat kapinalliset hallitsivat alkuun vaivattomasti pääosaa Munsterin alueesta, mutta he eivät saaneet toiveidensa mukaisesti tukea Espanjalta tai muilta katolisilta ulkovalloilta. Englannin kuningatar Elisabet I:n lähettämä sotapäällikkö Sir John Perrot sai vuoteen 1572 mennessä kapinan kukistettua.


title: Desmondilaiskapinat

text: Rauhoittaakseen Irlantia englantilaiset armahtivat Fitzgeraldin vuonna 1573. Kaksi vuotta myöhemmin hän matkusti mantereelle etsimään ulkomaista tukea uudelle kapinalle. Sekä Espanjan kuningas Filip II että paavi Gregorius XIII kannustivat häntä palaamaan Irlantiin johtamaan katolista uskonsotaa Elisabetin Englantia vastaan, mutta kumpikaan ei luvannut hänelle merkittävää aseellista tukea. Yhtä kaikki Fitzgerald nousi 18. heinäkuuta 1579 maihin Munsterin Dinglessä mukanaan noin 600 espanjalaista ja italialaista sotilasta sekä paavin lähettiläs Desmond Sanders. Tälläkään kertaa kapinalliset eivät saaneet tukea Espanjalta tai Ranskalta. Englantilaiset saivat juoniteltua osan Fitzgeraldin kannattajista kääntymään häntä vastaan ja hän sai surmansa 18. elokuuta käydyssä kahakassa.


title: Desmondilaiskapinat

text: James Fitzgeraldin kuolema ei kuitenkaan päättänyt kapinaa, sillä hänen tilalleen tuli suvun uusi päämies, Desmondin 15. jaarli Gerald Fitzgerald. Hän oli kuitenkin lähinnä keskinkertainen johtaja ja joutui pian tappiolle. Marraskuussa 1580 englantilaiset teurastivat kapinallisten avuksi tulleet espanjalaiset ja italialaiset joukot Dún an Óirin linnakkeen luona Kerryn Smerwickissä. Kukistettuaan pääosan vastarinnasta englantilaiset jättivät Gerald Fitzgeraldin vangitsemisen hänen henkilökohtaiselle vihamiehelleen, Ormondin jaarli Thomas Butlerille, joka jahtasi häntä usean vuoden ajan. Toinen kapina päättyi lopullisesti Gerald Fitzgeraldin saatua surmansa vähäisessä yhteenotossa marraskuussa 1583. Kapinan kukistamisen jälkeen Englannin kruunu takavarikoi yli 1 000 neliökilometriä maata Munsterissa.


title: Helsinki Design Week

text: Vuonna 2005 perustettu Helsinki Design Week on Pohjoismaiden suurin muotoilufestivaali. Vuosittain syyskuussa järjestettävällä monialaisella festivaalilla näyttäytyvät muotoilun eri osa-alueiden lisäksi muun muassa muoti, arkkitehtuuri ja kaupunkikulttuuri.


title: Helsinki Design Week

text: Helsinki Design Week esittelee muotoilun uusia tekijöitä ja ilmiöitä, promotoi muotoilua kansainvälisesti yhteistyössä eri toimijoiden kanssa ja tarjoaa kaupunkilaisille alustan osallistua muotoilun keinoin kaupungin kehittämiseen ja siitä keskustelemiseen. Festivaaliohjelma sisältää vuosittain yli 120 tapahtumaa, ja tarjoaa tapahtumasisältöä niin ammattilaisille kuin suurelle yleisöllekin.


title: Helsinki Design Week

text: Päätapahtumat ovat Helsinki Design Weekin ja sen pääyhteistyökumppaneiden tuottamia. Helsinki Design Weekin ohjelma tuotetaan yhdessä muotoilun kotimaisten ja kansainvälisten avaintahojen ja laajan tapahtumajärjestäjäjoukon kanssa. Lisäksi ohjelmassa on avoimen tapahtumahaun kautta mukaan valittua sisältöä. Vuonna 2013 festivaali keräsi yhteensä noin 50 000 kävijää.


title: Helsinki Design Week

text: Vuonna 2014 Helsinki Design Week täyttää 10 vuotta. Juhlavuoden festivaalipäivämäärät ovat 4.-14.9.2014.


title: Helsinki Design Week

text: Helsinki Design Weekiä tuottaa designpalvelutoimisto Luovi Productions Oy.


Helsinki Design Week


title: Unborn

text: Unborn tai The Unborn voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: Rusien–Bysantin sota oli rusien hyökkäys Bysantin valtakunnan pääkaupunkiin Konstantinopoliin ja Marmaramerelle kesäkuussa vuonna 860. Sotaretki tunnetaan bysanttilaisissa, länsieurooppalaisissa ja muinaisvenäläisissä lähteissä. Sotaretken kuvaus on varsin yhteneväinen muinaisvenäläisessä Nestorin kronikassa sekä bysanttilaisen munkin ”Georgios Hamartolosin kronikassa”.


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: Rusit hyökkäilivät jatkuvasti alueen mahtavinta valtakuntaa, Kasaarien kaanikuntaa, vastaan 820-830-luvuilla, minkä vuoksi kasaarit pyysivät liittolaistaan Bysantin valtakuntaa auttamaan heitä rakentamaan linnoituksen Sarkeliin Donin varrelle. Bysantin insinöörien avulla kasaarit saivat linnoituksen rakennettua ja sen avulla pystyivät kontrolloimaan Donin kauppareittiä sekä suojelemaan valtakuntaansa pohjoisen ruseja sekä idässä olevia unkarilaisia vastaan. Tästä jäi pitkäksi ajaksi ruseille haittaa, minkä vuoksi he ilmeisesti päättivät ryhtyä kostoretkelle Bysanttia vastaan vuonna 860.


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: Vuonna 860 Bysantti oli sodassa arabeja vastaan Vähässä-Aasiassa. Maaliskuussa 860 strateginen Lulonin linnoitus antautui arabeille. Maalis-huhtikuussa osapuolet vaihtoivat vankeja. Kesäkuussa Bysantin keisari Mikael III lähti uudelleen sotaretkelle armeijansa johdossa Abbasidien kalifaattia vastaan. Georgios Hamartolos kertoi, että Konstantinopolin puolustuksen johtoon oli jätetty piispa Orih. Simeon Metafrastin kronikassa kerrotaan, että Bysantin keisari sai tiedon rusien hyökkäyksestä Mustallajoella. (Sillä tarkoitetaan ilmeisesti jokea Kappadokiassa noin 500 km Konstantinopolista.) Rusit olivat hyökänneet Konstantinopolia vastaan Mustaltamereltä päin. Hyökkäys tuli täytenä yllätyksenä bysanttilaisille. Bysanttilaiset olivat rakentaneet mantereen suuntaan korkean kaksinkertaisen muurin. Merelle Bosporinsalmen suuntaan sekä Kultaisen sarven lahdelle päin muurit olivat aika matalia. Muurien ulkopuolella ja Bosporinsalmen rannoilla asui vähän ihmisiä, jotka eivät ehtineet pakenemaan hyökkääjiä.


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text:
Nestorin kronikan mukaan sotaretken johdossa olivat Kiovan varjagiruhtinaat Askold ja Dir. Sen mukaan sotaretki olisi tehty vuonna 866, mutta kronikka on kirjoitettu vasta 1100-luvulla, joten vuosiluku ei ole niin tarkka kuin tapahtumien jälkeen bysanttilaisten kronikoitsijoiden mainitsema vuosi 860.
Vuonna 1894 belgialainen tiedemies Franz Cumont julkaisi löytämänsä Bysantin keisarien vallasta kertovan kronikan, joka sai nimensä julkaisupaikan mukaan: Brysselin kronikka. Kronikka oli kirjoitettu vuosien 1280-1300 välisenä aikana ja siinä oli myös lyhyt keisarien kronikka. Kronikassa mainitaan myös rusien tarkka hyökkäyspäivä, joka oli 18.6.860. :


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: ”Mikael oli keisari Theofilosin poika hallitsi yhdessä äitinsä Feodoran kanssa 4 vuotta ja yksin 10 vuotta sekä Vasilin kanssa yhden vuoden ja 4 kuukautta. Hänen hallituskautensa 18. kesäkuuta, kesällä 6368, viidentenä hallitusvuonna tulivat rusit 200:lla laivalla. Pyhän Neitsyen avulla kristityt voittivat ja tuhosivat heidät.”


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: Illankoitossa 18. kesäkuuta 860 noin 200 rusien laivaa tuli Bosporinsalmen rannalle. Giovanni Diacono, Venetsian doge Pietro II Orseolo suurlähettiläs ja ”Venetsian kronikan” kirjoittaja mainitsee 360 laivaa. Rusien laivojen määrä sekä hyökkäyksen kulku on varsin yhteneväinen bysanttilaisen kronikan kanssa:


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: «Näinä aikoina normannien kansa [Normannorum gentes] 360:lla laivalla uskaltautui lähestymään Konstantinopolia. Mutta he eivät millään pystyneet valloittamaan kaupunkia, jonka vuoksi he julmasti hävittivät sen ympäristön ja tappoivat suuren joukon ihmisiä. Sen jälkeen he voitokkaasti palasivat takaisin kotiin [et sic praedicta gens cum triumpho ad propriam regressa est].»


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: Laivat olivat aika suuria, joihin mahtui 30-40 soturia, mikä oli tyypillisen viikinkilaivan koko. Nestorin kronikan mukaan Oleg Viisas pyysi Konstantinopolilta kunnianosoitusta ja kertoi hänellä olevan 40 soturia laivassa, joka saattoi olla myös liioittelua. Rusit eivät olisi pystyneet viemään suuria laivoja Dneprin koskien ohi eivätkä myöskään Donin alajuoksun ohi, missä kasaarit olivat vartioimassa jokireittiä. Tämän vuoksi voisi olettaa, että ruseja olisi ollut korkeintaan 8 000.


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text:
Laivojen ilmestyminen Mustanmeren suunnalta oli suuri yllätys bysanttilaisille. Heillä oli käytössään aikansa parhaat varoitusjärjestelmät kuten majakkojen ketju, jotka viestivät toisilleen vaaran lähestymisestä. Tämäkään ei auttanut heitä saamaan tietoa vaaran lähestymisestä mereltä päin. Päästyään maihin illansuussa soturit rupesivat ryöstelemään Konstantinopolin ympäristöä. Koko yön he ryöstelivät ja tappoivat ihmisiä, jotka paniikissa yrittivät päästä pakoon. Tilannetta hankaloitti myös se, että keisarin sotajoukot olivat 500 km:n päässä sotimassa arabeja vastaan, joten vastarinta kaupungin ympäristössä oli hyvin vähäistä. Keisari Mikael III ei voinut lähettää apujoukkoja Konstantinopoliin, koska Bysantin laivasto kärsi tappion arabeja ja normanneja vastaan Egeanmerellä sekä Välimerellä.
Bysanttilaiset eivät oikein edes tienneet, kuka heitä vastaan hyökkäsi. Konstantinopolin patriarkka Fotios kertoi, että heitä vastaan oli hyökännyt ”pohjoisen kansa” tai ”kansa maan ääreltä”. Saarnassaan hän kuvaili värikkäästi rusien rituaaliuhrauksia. Hänen mielestään rusien tulo oli rangaistus kaupunkilaisten synneistä.


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text:
”Siellä näki vauvoja, jotka oli riistetty äitiensä rinnoilta ja maidosta sekä myös elämästään. Niiden koruton arkku (oi surua!) ja kallio, johon ne oli rikottu. Äidit, jotka nyyhkyttivät surusta vastasyntyneiden vauvojensa luona, jotka hengittivät viimeisen kerran. Heidän raakuutensa tuhosi ihmiset sekä myös viattomat eläimet: härät, hevoset, linnut ja kaikki muut, jotka sattuivat heidän eteensä, he lävistivät aseillaan. Härkä makasi maassa ihmisen vieressä. Lapsi ja hevonen olivat saaneet hautansa saman katon alta. Naiset ja linnut vuodattivat verta toistensa päälle.”
Rusien hyökkäys ei kohdistunut ainoastaan Bysantin pääkaupunkiin, vaan myös sen ympäristöön kuten Prinssisaarille Marmaramerellä. Karkotuksessa ollut Konstantinopolin patriarkka Ignatius pääsi hädin tuskin pakenemaan sieltä. Siitä kertoi myöhemmin Nikita Paflogonjanin teoksessaan ”Patriarkka Ignatiuksen elämä” 900-luvun alkupuolelta:


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text:
”Tällä hetkellä verenvärjäämiä surmia on enemmän kuin kellään skyyttien kansoista. Heitä sanotaan ruseiksi, jotka tulivat Pontosin Stenoniin ja hävittivät kaikki kylät, kaikki luostarit ja nyt hyökkäsivät jo Konstantinopolin saarille, jossa he ryöstivät kaikki kallisarvoiset astiat ja kalleudet. Ihmiset he ottivat kiinni ja surmasivat kaikki. Sen lisäksi he barbaarisella tavalla tunkeutuivat patriarkaatin luostareihin. He tarttuivat raivoisasti kaikkeen, mitä löysivät ja ottivat vangiksi 22 aatelista. Yhden laivan perässä heidät kaikki tapettiin kirveillä.”
Patriarkka Fotiosin saarnatekstejä on säilynyt. Niissä hän vetosi Konstantinopolin asukkaisiin rusien hyökkäyksen aikana ja sen jälkeen. Toinen saarnateksti on päivätty 4. elokuuta, jolloin rusit olivat jo poistuneet kaupungin ympäristöstä. Fotios kertoi, että hyökkääjät poistuivat valtavan ryöstösaaliin kanssa. Hän ei kerro mitään syytä sille, miksi rusit poistuivat, mutta sitä pidettiin ihmeenä, että Konstantinopoli pelastui:


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: ”Sillä hetkellä kun Neitsyen viitta kosketti muureja, barbaarit luopuivat piirityksestä ja lähtivät leiristään. Me pelastuimme odotettavasta vankeudesta ja saimme ihmeellisen pelastuksen. Vihollisen hyökkäys oli yllättävä ja myös heidän odottamaton perääntymisensä…”


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: Samalla patriarkka Fotios selvästi korosti, että hyökkääjät vetäytyivät Konstantinopolin kupeesta rusien omasta aloitteesta:


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: ”Oi kuinka kaikki olivat järkyttyneitä siitä, että kaupunkia vastaan ei ole koskaan edes kohotettu keihästä! Kuinka helppo se olisikin valloittaa eikä asukkailla olisi ollut mahdollista puolustautua, joten hyökkääjän tahdosta riippui se, että laittaako sen kärsimään vai ei. Kaupungin pelastaminen oli hyökkääjän käsissä ja sen säilyminen riippui heidän hyväsydämisyydestään. Kaupunkia ei valloitettu heidän tahdostaan, minkä vuoksi häpeä tästä kärsimyksestä vahvistaa kivuliasta tunnetta mahdollisesta vankeudesta.”


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: Myöhemmät kronikoitsijat kuten Georgios Hamartolos, Leon Grammatikos ja Feodosi Melitenski kirjoittivat, että keisari Mikael III palasi nopeasti takaisin pääkaupunkiin, johon hän vaivoin pääsi. Yhdessä Fotiosin kanssa he kantoivat Pyhän Jumalansynnyttäjän jumalallisen viitan hymnejä veisaten rantaan ja kastoivat sen liepeen veteen. Yö oli hiljainen ja meri hiljainen, mutta yhtäkkiä nousi voimakas tuuli ja valtavat aallot löivät rantaan, myrsky pyyhkäisi tieltään jumalattomien venäläisten aluksen ja paiskasi ne rantaan niin, että ani harva venäläinen selvisi hengissä ja palasi kotiin.


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text:
Toisaalta Fotios, joka oli silminnäkijä ja osallinen tapahtumiin, ei kertonut mitään keisarin paluusta piiritettyyn pääkaupunkiin, mutta mainitsee rauhallisesta merestä. Paavi Nikolai I kirjoittama kirje 28. syyskuuta 865 keisari Mikael III mainitsee, että jokin aika sitten Konstantinopolin ympäristöä oli ryöstellyt pakanalauma ("pagani"), joka lähti sieltä peläten mahdollisia vastatoimia. ("nulla fit ultio").
Giovanni Diaconosin Venetsialaisessa kronikassa mainitaan, että hyökkääjät ("normanorum gentes") palasivat kotiinsa riemusaatossa ("triumpho ad propriam regressa est"). Georgios Hamartolos mainitsee teoksessaan ”Keisari Basileiosin elämäkerta”, että rusit olivat ”voittamattomia”.
Sen sijaan rusien jumalallien rankaisu heidän tekojensa vuoksi olisi mitä ilmeisimmin bysanttilaisten kronikoitsijoiden hurskasta fantasiaa. Rusien vetäytymisen syytä ei tiedetä. Historioitsijoilla on eri olettamuksia: rusit kenties pelkäsivät Bysantin armeijan saapumista tai kenties he eivät halunneet jäädä piirittämään kaupunkia vaan tyytyivät muhkeaan sotasaaliiseensa tai kenties halusivat vielä sopia Bysantin kanssa edullisen sopimuksen.


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: Muutamien teorioiden mukaan ruhtinas Oleg Viisaan voitokas sotaretki Konstantinopoliin vuonna 907, joka tunnetaan vain Nestorin kronikassa, olisi ollut vain muisteluita voitokkaasta hyökkäyksestä vuonna 860, koska Olegin sotaretkeä ei mainita muissa historian lähteissä.


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: Rusien suurlähetystöstä Konstantinopolissa tiedetään lähinnä patriarkka Fotioksen kirjeestä itäisiin hiippakuntiin vuoden 867 alussa sekä Georgios Hamartolosilta. Sopimuksen ehtoja ei tunneta, mutta molemmat lähteet kertovat rusien halusta kääntyä kristinuskoon. Fotios täytti heidän toiveensa ja lähetti rusien luo piispan:


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text:
”…vaikka kaikkien hyvin tunteman raivokkaan verenvuodatuksen jättäisimme taaksemme, niin tuo samainen rusien kansa, joka orjuutettuna eli niin ylpeänä ja uskalsi nostaa kätensä Rooman valtaa vastaan! Mutta nyt kuitenkin he muuttavat pakanallisen ja jumalattoman uskonsa, johon he ennen uskoivat, tähän puhtaaseen ja aitoon kristinuskoon. He haluaisivat jättää menneisyyden taakseen ja ryhtyä vieraanvaraisiksi vanhojen ryöstelyjen ja uhkarohkeiden tekojen sijaan. Ja heillä on palava halu päästä uskoon, minkä vuoksi he ottivat piispan ja pastorin oppiakseen kristittyjä tapoja.”
Georgios Hamartolosilta on vielä yksi tarina, joka on kirjoitettu 950-luvulla siitä, että rusit kääntyivät kristinuskoon keisari Basileios I (867—886) ja patriarkka Ignatiuksen (867—877) aikana. Hänen mukaansa bysanttilaiset lahjojen avulla pyrkivät kääntämään rusit kristityiksi, jonka vuoksi venäjän kirkko saa arkkipiispan istuimen. Mahdollinen käännyttämisen ajankohta on varsin lähellä samaa, josta myös Fotios mainitsee. Jos puhutaan samasta tapahtumasta, niin ilmeisesti kristinuskoon kääntymiseen osallistuneen Fotioksen kirjoitus on todennäköisemmin oikea.
Rusien käännyttämisestä kristinuskoon ei mainita, missä tämä kansa asui ja kuka oli heidän hallitsijansa. Kirkollis-akateemisissa piireissä mainitaan, että Kiovan ruhtinaat Askold ja Dir sekä poljaanit ja hiukan muuta kansaa olisi ottanut kasteen Kiovassa piispalta (ilmeisesti Kirilliltä ja Mefodilta, jotka Konstantinopolin patriarkka Fotios olisi lähettänyt sinne 860-luvun alussa tai puolivälissä. .


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: Italialainen historioitsija 1400-luvulta, Flavio Biondo kertoi normannien hyökkäyksestä Konstantinopoliin vuonna 860 ja huomautti, että normannit olisivat sen jälkeen palanneet takaisin Britannianmerelle (Britannicum mare). Historioitsija A. A. Vasiljev tutki rusien mahdollista hyökkäystä Välimeren suunnalta, koska arabitiedemies al-Jakubi 800-luvun lopulta kirjoitti, että normannit hyökkäsivät Sevillaan vuonna 844 ja nimesi heidät nimellä ”ar-rus”. T. M. Kalinina on kerännyt todisteita normannien hyökkäyksestä Sevillaan ja oletti, että ne hyökkääjät olisivat olleet Skandinavian viikinkejä, jotka kiersivät ryöstöretkillään pitkin Länsi-Euroopan rannikkoja sekä tulleen Gibraltarin kautta Välimerelle.


title: Rusien–Bysantin sota (860)

text: Suurin osa historioitsijoista tukee muinaisvenäläisten kronikoiden teoriaa sekä Nikita Paflogonjanin todistusta, että hyökkäys olisi tullut Mustaltamereltä. Patriarkka Fotios mainitsi ensimmäisessä hyökkäysajan saarnassaan, että viholliset olivat ”skyyttejä” sekä sen että Rusien ensimmäinen kristinuskoon käännyttäminen jossain Itä-Euroopassa.


title: Josef Ibrahim

text: Josef Ibrahim (s. 13. maaliskuuta 1991 Örebro, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa IFK Mariehamnia. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä keskikenttäpelaaja, joka kykenee pelaamaan myös laidalla.


title: Josef Ibrahim

text: Ibrahim on edustanut IFK Mariehamnia syksystä 2013 lähtien, jolloin hänet hankittiin paikkaamaan loukkaantuneita pelaajia. Ibrahim onnistui lopulta niin hyvin, että hän teki vakituisen sopimuksen seuran kanssa. Hän pelasi lainasopimuksensa aikana kymmenen ottelua, joissa viimeisteli kuusi maalia ja antoi kaksi maaliin johtanutta syöttöä.


title: The Serpent

text: The Serpent (Isossa-Britanniassa nimikkeenä "Fires of Hate") on vuonna 1916 ensi-iltansa saanut Raoul Walshin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä draamaelokuva, jonka pääosassa on Theda Bara.


title: The Serpent

text: "The Serpent" perustuu Philip Bartholomaen novelliin "The Wolf’s Claw", minkä pohjalta ohjaaja Walsh ja George Walsh laativat elokuvan käsikirjoituksen. "The Serpent" kuvattiin sen tuotanto- ja jakeluyhtiön Fox Film Corporationin studioilla New Jerseyn Fort Leessä ja Pohjois-Carolinan Chimney Rockissa. "The Serpent" sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 23. tammikuuta vuonna 1916. Ilmestyessään "The Serpent" oli suuri yleisömenestys. Fox julkaisi elokuvan uudestaan 5. tammikuuta vuonna 1919. Elokuvan oletetaan olevan kadonnut.


title: The Serpent

text: Maalta kotoisin olevaa Vania Lazaria pahoinpitelee herttua, joka murhaa Vanian rakastajan ja lähettää tytön Lontooseen, missä Vaniasta tulee kuuluisa näyttelijä. Herttua näkee hänen esiintyvän, mutta ei tunnista häntä. Herttua saa tietää, että hänen poikansa on haavoittunut. Tästä Vania keksii suunnitelman kostaakseen häntä kohdistuneet vääryydet.


title: Soman kaivosonnettomuus

text: Soman kaivosonnettomuus tapahtui 13. toukokuuta 2014 Somassa Turkissa. Räjähdystä seurasi tulipalo, minkä seurauksena 301 kaivostyöläistä sai surmansa Turkin vakavimmassa teollisuusonnettomuudessa.


title: Soman kaivosonnettomuus

text: Kaivosonnettomuudet ovat yleisiä Turkissa huonon työturvallisuuden vuoksi. Toiseksi pahimmassa kaivosonnettomuudessa vuonna 1992 kuoli 263 ihmistä.


title: Soman kaivosonnettomuus

text: Tuhannet mielenosoittajat vaativat hallituksen ja pääministeri Recep Tayyip Erdoğanin eroa.


title: Yhdeksänvuotinen sota (Irlanti)

text: Yhdeksänvuotinen sota (myös Tyronen kapina) on nimitys vuosina 1594–1603 Irlannissa käydylle sodalle Tyronen jaarli Hugh O’Neillin ja Tyrconnellin jaarli Hugh Roe O’Donnellin johtamien kapinallisten sekä Irlannin hallitsemiseen tähdänneen Englannin armeijan välillä. Pääosa sodasta käytiin O’Neillin hallitseman Ulsterin alueella. O’Neillin kapinalliset olivat pitkään menestyksellisiä ja hän löi useita maihinnousseita englantilaisia armeijoita sekä pakotti kahdesti englantilaiset itselleen edulliseen aselepoon. Lopulta sota kuitenkin päättyi Englannin voittoon, minkä jälkeen vanhojen päällikkösukujen valta Irlannissa alkoi murentua.


title: Yhdeksänvuotinen sota (Irlanti)

text: Ennen yhdeksänvuotista sotaa Irlannissa oli puhjennut muutaman vuosikymmenen aikana jo useita englantilaisvastaisia kapinoita, ensin Shane O’Neillin johtama kapinaliike 1560-luvulla ja sitten niin sanotut desmondilaiskapinat vuosikymmenen välein, mutta ne oli kaikki kukistettu. Kapinan puhkeamisen taustalla oli toisaalta Ulsterin mahtisukujen huoli Englannin otteen vahvistumisesta heidän kustannuksellaan, mutta myös uskonnolliset syyt. Pyrkimys karkottaa englantilaiset Irlannista liittyi mannermaalla käynnistyneeseen vastauskonpuhdistukseen, josta monet siellä opiskelleet irlantilaiset kirkonmiehet ottivat vaikutteita.


title: Yhdeksänvuotinen sota (Irlanti)

text: Kapinointi käynnistyi Fermanaghista, jossa paikallinen päällikkö Hugh Macguire vastusti englantilaisten yritystä asettaa kreivikuntaan englantilainen šeriffi. Macguiren kapina oli aluksi vähäinen, mutta kun Englanti lähetti joukkoja kukistamaan sitä, Donegalin mahtiherra Hugh O’Donnell (”Red Hugh”) tuli Macguiren avuksi ja löi englantilaiset kesällä 1594 lähellä Enniskilleniä. Kapinointi levisi pian koko Ulsterin alueelle. Kuultuaan Englannin varustavan suurta armeijaa koko provinssin alistamiseksi, Ulsterin mahtisuvun O’Neillien päämies Hugh O’Neill päätti asettua kapinallisten puolelle turvatakseen oman valtansa, vaikka hän oli tähän asti ollut Englannin lojaali liittolainen. Hän hyökkäili Ulsterin alueen englantilaisia uudisasukkaita vastaan ajaen heidät kaupunkeihin ja The Palen alueelle. O’Donnell puolestaan nostatti Connachtissa kapinan ja löi alueen englantilaiset joukot. Jopa The Palen alueella asukkaiden sympatiat O’Neillia kohtaan alkoivat lisääntyä ja tässä vaiheessa oli selvää, että tämä kapina muodosti englantilaisten vallalle Irlannissa suuremman uhan kuin sitä edeltäneet. Vuonna 1595 O’Neill kuitenkin yllättäen tarjoutui lopettamaan sodan, mikäli häntä ei rangaistaisi siihenastisesta toiminnastaan. Neuvottelujen aikana hän kuitenkin hankki vain lisää aseita joukoilleen ja liittoutui salaa Englannin vihollisen Espanjan kanssa. O’Neillin vaatima armahdus luvattiin elokuussa 1596, mutta syntynyt rauha oli tilapäinen, sillä Englannilla ei edelleenkään ollut voimaa kukistaa O’Neillia ja tämän liittolaisia.


title: Yhdeksänvuotinen sota (Irlanti)

text:
Vuonna 1597 englantilaiset hyökkäsivät uudelleen lordi Brough’n johdolla Irlantiin ja tulivat lyödyiksi. O’Neill esitti uudet vaatimuksensa, joihin kuului englantilaisten joukkojen pysyvä vetäytyminen Irlannista, vallattujen maiden palauttaminen aiemmille haltijoilleen, hänelle itselleen yksinvalta Ulsterissa sekä irlantilaisten uskonnonvapauden takaaminen. Englanti piti vaatimuksia mahdottomina ja lähetti seuraavana vuonna Ulsteriin uuden armeijan, jonka O’Neill tälläkin kertaa löi. Ratkaisevan voitto Yellow Fordin taistelussa 14. elokuuta 1598 sai koko Irlannin nousemaan kapinaan. Vuonna 1599 Englannin kuningatar Elisabet I lähetti Essexin jaarli Robert Devereuxin kukistamaan O’Neillia mukanaan 16 000 miestä, siihen mennessä suurin Irlantiin lähetetty armeija. Essex kuitenkin tuhlasi pääosan joukoistaan sotimalla eteläisessä Irlannissa sen sijaan että olisi hyökännyt kapinallisten päävoimaa vastaan Ulsterissa. Lisäksi hän jätti The Palen alueen suojattomaksi. Hän sai vallattua pääosan Munsterista ja Leinsteristä, mutta nälän ja tautien vuoksi hänellä oli jäljellä enää 4 000 miestä siinä vaiheessa kun hänen olisi pitänyt hyökätä O’Neillia vastaan Ulsterissa. Essex totesi olevansa heikommilla O’Neilliin nähden, joten hän tapasi O’Neillin henkilökohtaisesti Dundalkissa ja teki tämän kanssa aselevon, mikä oli hänen mielestään paras saavutettavissa oleva tulos. Palattuaan Englantiin Essexin jaarli heitettiin tyrmään häpeällisenä pidetyn epäonnistumisensa vuoksi. O’Neill käytti jälleen aselevon hyväkseen vahvistamalla joukkojaan sekä valtaamalla takaisin ne alueet, jotka Essex oli onnistunut valloittamaan Etelä-Irlannissa. Odottaessaan englantilaisten seuraavaa sotaretkeä O’Neill varmisti itselleen Espanjan kuningas Filip II:n sekä paavi Klemens VII:n tuen, mutta niiden sotilaallinen merkitys jäi kuitenkin toivottua vähäisemmäksi.
Vuonna 1600 Elisabet lähetti Irlantia valloittamaan Mountjoyn paroni Charles Blountin, joka edeltäjistään poiketen onnistui saavuttamaan menestystä. Hän ei pyrkinyt nopeaan voittoon, vaan rakensi vahvoja linnakkeita valtaamiinsa sillanpääasemiin Ulsterissa ja ulotti siten Englannin pysyvän vallan vähä vähältä yhä pidemmälle. O’Neillin liittolaiset Irlannissa alkoivat kaikota. Mountjoyn ohella kaksi muuta englantilaista armeijaa eteni Ulsteriin The Palesta ja Connachtista. Englantilaiset ryhtyivät säälimättä hävittämään Ulsteria tehdäkseen sodan jatkamisen kapinallisille mahdollisimman vaikeaksi. Ilman ulkoista apua O’Neill näytti olevan tuomittu häviämään.


title: Yhdeksänvuotinen sota (Irlanti)

text: Espanjan kuningas Filip lähetti Irlannin kapinallisten tueksi Juan del Águilan johtaman apujoukon, joka käsitti noin 4 000 miestä ja saapui Irlantiin syyskuussa 1601. Se kuitenkin nousi maihin Kinsalessa, kaukana Ulsterista. Mountjoy saartoi espanjalaiset Kinsaleen vuonna 1601, jolloin O’Neill ja O’Donnell marssivat Irlannin halki murtamaan saartorengasta. Kapinalliset piirittivät vuorostaan Mountjoyn joukot. Joulupäivän vastaisena yönä 1601 kapinalliset yrittivät huonolla menestyksellä hyökätä englantilaisten leiriin ja seuraavana aamuna englantilaiset tekivät vastahyökkäyksen, joka päättyi yllättäen heidän voittoonsa. Piiritetyille espanjalaisille luvattiin esteetön paluu kotimaahansa, jolloin he vetäytyivät Irlannista. O’Donnell pakeni heidän mukanaan ja kuoli myöhemmin Espanjassa, ilmeisesti myrkytettynä. O’Neill palasi Ulsteriin ja jatkoi vastarintaansa vielä yli vuoden ajan, kunnes antautui Mountjoylle 30. maaliskuuta 1603, muutamaa päivää kuningatar Elisabetin kuoleman jälkeen. Uusi hallitsija Jaakko I armahti hänet ja hän sai perintömaansa takaisin, mutta joutui tästä alkaen elämään Englannin lain alaisuudessa eikä voinut nauttia aikaisemman kaltaisesta päällikkyydestä. Hän pakeni Irlannista vuonna 1607, koskaan palaamatta.


title: Yhdeksänvuotinen sota (Irlanti)

text: Sodan lopputulos merkitsi tosiasiassa perinteisten heimopäälliköiden valtakauden loppua Irlannissa, sillä Englannin laki ulotettiin kaikkialle Irlantiin.


title: The Galley Slave

text: The Galley Slave on J. Gordon Edwardsin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä draamaelokuva vuodelta 1915. Melodraaman pääosaa näyttelee Theda Bara. "The Galley Slave" on ohjaaja Edwardsin ja Baran ensimmäinen yhteistyö. He tekivät yhteensä 23 elokuvaa yhdessä. Draamaelokuva kertoo Francesca Brabaut’ista, joka haluaa kostaa pettävälle aviomiehelleen ja tuhota kaikkien häntä lähellä olevien miesten elämät. Sen sijaan Brabaut rakastuu mukavaan taiteilijaan.


title: The Galley Slave

text: "The Galley Slaven" käsikirjoituksen laativat Rex Ingram ja Clara Beranger Bartley Campbellin samannimisen näytelmän (1879) pohjalta. "The Galley Slave" kuvattiin elokuvan tuotanto- ja jakeluyhtiön Fox Film Corporationin studioilla New Jerseyn Fort Leessä. "The Galley Slave" sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 29. marraskuuta vuonna 1915. Elokuvan oletetaan olevan kadonnut.


title: 131. panssaridivisioona Centauro

text: 131. panssaridivisioona Centauro () oli Italian kuningaskunnan maavoimien panssaridivisioona toisessa maailmansodassa. Yhtymä osallistui Albanian, Kreikan ja Jugoslavian vastaisiin sotatoimiin ja se lähetettiin Pohjois-Afrikkaan elokuussa 1942.


title: 131. panssaridivisioona Centauro

text: Italian 1. panssariprikaati perustettiin huhtikuussa 1937. Divisioona perustettiin 20. huhtikuuta 1939 Sienassa laajentamalla 1. panssariprikaati () divisioonaksi ensimmäisenä komentajanaan kenraali Giovanni Magli. Perustettaessa divisioonaan kuuluivat 131. panssarirykmentti, 5. bersaglieri-rykmentti ja 131. tykistörykmentti. Yhtymä muodosti 132. panssaridivisioona Arieten kanssa panssariarmeijakunnan, joka otti osaa Pojoen laaksossa pidettyyn sotaharjoitukseen 1930-luvun lopulla.


title: 131. panssaridivisioona Centauro

text: Albaniaan sijoitettu divisioona, jonka vahvuus oli 4037 miestä ja 163 L3/35 kevyttä panssarivaunua, osallistui 28. lokakuuta 1940 aloitettuun hyökkäykseen Kreikkaan. Sen tehtävänä oli Joonianmeren rannikon Epeiros. Divisioonan eversti Solinasin johtama kärki eteni rankkasateessa pitkin mutaisia teitä kaksi vuorokautta tulvivalle Kalamas-joelle. Kärkiosasto oli menettänyt tällä 25 kilometrin matkalla yhteyden pääjoukkoon eikä se kyennyt ylittämään jokea. Osasto teki joitakin tuloksettomia hyökkäyksiä joen takana olevia hyvin linnoitettuja kreikkalaisten asemia vastaan. Osasto ryhmittyi puolustukseen ja se joutui peräytymään saarrostusuhan vuoksi kreikkalaisten aloitettua vastahyökkäyksensä 16. marraskuuta. Peräytyessään joukot joutuivat hylkäämään panssarivaununsa. Osasto siirrettiin 9. joulukuuta reserviin uudelleen varustettavaksi keskiraskain vaunuin.


title: 131. panssaridivisioona Centauro

text: Divisioona osallistui lukuisiin vastahyökkäyksiin, joilla yritettiin pysäyttää kreikkalaisten eteneminen. Vuoristoinen maasto ei kuitenkaan sopinut panssaridivisioonalle. Maaliskuun lopulla 1941 divisioona siirrettiin pohjoiseen Jugoslavian valtaukseen ja divisioona eteni 11. huhtikuuta Jugoslaviaan. Divisioonan joukot kohtasivat 17. huhtikuuta lähellä Trebinjeä Dalmatiassa etelästä etenemisen aloittaneen 133. panssaridivisioona Littorion joukot. Taisteluiden päätyttyä divisioona kuljetettiin Italiaan täydennettäväksi ja uudelleen varustettavaksi ennen siirtoa marraskuussa 1942 Pohjois-Afrikkaan.


title: 131. panssaridivisioona Centauro

text: Divisioona antautui Tunisiassa 13. toukokuuta 1943.


title: Vallox

text: Vallox on Loimaalainen pääasiassa ilmanvaihtokoneita kehittävä ja valmistava yritys. Valloxin tuotteita ovat myös liesikuvut ja -tuulettimet, huippuimurit ja muut ilmanvaihdon rakentamisessa tarvittavat tarvikkeet. Vallox työllistää noin 180 henkeä, jotka työskentelevät Suomessa.


title: Vallox

text: Vallox suunnittelee ja valmistaa


title: Vallox

text: Valloxin juuret ovat Valtion metallitehtaiden, Valmet, Tampereen tehtaalla, jossa ilmanvaihtolaitteita alettiin valmistaa sotakorvauksena jo vuonna 1945. Vuonna 1965 ilmanvaihtolaitteiden valmistus siirrettiin Tampereelta tilanpuutteen vuoksi Valmetin Pansion telakalle jossa laivanrakennusta vähennettiin.


title: Vallox

text: Loimaan tehdas aloitti toimintansa 1971 - osana Pansion Tehdasta ja asumisen ilmanaihtolaitteiden kokoonpano siirretään Pansiosta Loimaalle. Valmet Pansion tehtaan laivailmastointi osasto liitettiin Loimaan tehtaaseen 1985.