title: Marsopa (S63)

text: Alus tilattiin Cartagenasta, missä köli laskettiin 19. maaliskuuta 1971. Alus laskettiin vesille 15. maaliskuuta 1974 ja otettiin palvelukseen 12. huhtikuuta 1975.


title: Marsopa (S63)

text: Alus poistettiin palveluksesta vuonna 2006.


title: Narval (S64)

text: Narval (runkonumero S64) oli Espanjan laivaston vuonna 1974 vesille laskettu Delfín-luokan sukellusvene.


title: Narval (S64)

text: Alus tilattiin Cartagenasta, missä köli laskettiin 24. huhtikuuta 1971. Alus laskettiin vesille 14. joulukuuta 1974 ja otettiin palvelukseen 22. marraskuuta 1975.


title: Narval (S64)

text: Alus poistettiin palveluksesta vuonna 2003.


title: Tuiskula (Nivala)

text: Tuiskula on pohjoispohjalaisessa Nivalan kaupungissa sijaitseva viihdekeskus, joka on toiminut vuodesta 1964 alkaen tanssi- ja huvittelupaikkana. Tuiskula on Nivalan Urheilijoiden alun perin urheilu- ja seurantaloksi pystyttämä rakennus, jonka vieressä on saman seuran jo 1920-luvun lopulla rakennettu, elokuvateatterina tunnettu vanha Tuiskula. Urheiluseura myi Tuiskulan vuonna 2015 yrittäjä Ami Salmelalle, joka jatkaa paikan huvitoimintaa.


title: Tuiskula (Nivala)

text: Tuiskula tunnettiin 1920-luvun puolivälistä 1960-luvun puoleenväliin Nivalan Urheilijoiden seurantalona ja elokuvateatterina, kunnes viereen rakennettiin vuonna 1964 avattu uusi urheilutalo. 1970-luvun alussa taloa laajennettiin diskoteekkiosalla. Tuiskulan suurimman suosion kausi alkoi 1980-luvun alussa, jolloin paikalle saapui lauantaisin puolentoista tuhatta nuorta. Rakennus miltei tuhoutui tulipalossa vuonna 1984, mutta se rakennettiin uudelleen entistä ehommaksi ja varustettiin ajan huipputekniikalla. Suomalaisten huippuesiintyjien lisäksi Tuiskulassa ovat esiintyneet ainakin Metallica (15. joulukuuta 1984), Motörhead ja Uriah Heep. Dingo soitti viimeisen keikkansa Tuiskulassa 4. lokakuuta vuonna 1986. Tuiskulan suosio alkoi hiipua 1990-luvulla, ja 2000-vuosikymmenellä toiminta oli enää satunnaista. Myös Tuiskulan kilpailijat lopettivat vähitellen toimintansa, Himangan Urheiluhalli 1980-luvun lopulla ja Lestijärven Discoland vuonna 2004.


title: Tuiskula (Nivala)

text: Uuden yrittäjän myötä Tuiskulassa on nyt yökerho, esiintyjien sali, diskosali ja ruokaravintola, jonka yhteydessä on myös karaokepubi. Myös elokuvateatteritoimintaa jatketaan.


title: Tuiskula (Nivala)

text: Viereinen Tuiskulan vanha seurantalo on arvioitu maakunnallisesti arvokkaaksi rakennuskohteeksi.


title: Catherine Frot

text: Catherine Frot (s. 1. toukokuuta 1956 Pariisi, Ranska) on ranskalainen näyttelijä.


title: Catherine Frot

text: Lähde:


title: Kynnet, kynnet

text: Kynnet, kynnet on suomalaisen hip-hop artisti Pyhimyksen single, jonka Johanna Kustannus -levy-yhtiö julkaisi 19. syyskuuta 2017. Kappaleessa vierailee pop-laulaja Vesta, joka laulaa kertosäkeen.


title: Kynnet, kynnet

text: Single on ollut Suomen virallisella listalla 14 viikkoa, korkeimmillaan viidennellä sijalla. Kappaleella on Spotifyssä noin viisi miljoonaa kuuntelukertaa. Kappale kertoo internet-kulttuurista ja sen teemana on muun muassa henkinen turhautuminen.


title: Kynnet, kynnet

text: "Kynnet, kynnet" on Pyhimyksen ensimmäinen single tauon jälkeen Pyhimys-taiteilijanimellä.


title: Uusi Suomi (siirtolaisalue)

text: Uuden Suomen siirtolaisalue on Kanadan Saskatchewanissa sijaitseva suomalaisasutteinen alue, joka perustettiin vuonna 1888.


title: Uusi Suomi (siirtolaisalue)

text: Uuden Suomen perustaminen johtui siitä, että Kanada päätti asuttaa sen preeriamaata. Paikalle tulleet ensimmäiset suomalaiset muodostivat itselleen asuinaluetta, jolloin sinne alkoi muuttaa enemmän väestöä.


title: Uusi Suomi (siirtolaisalue)

text: Aluetta perustettaessa vuonna 1888 alueelle muutti vuosien 1888–1933 välillä 349 siirtolaista, joista 249 oli aikuisia ja 100 lapsia. Muuttajista oli 83 perheitä ja 76 yksinasujia.


title: Uusi Suomi (siirtolaisalue)

text: 1960-luvulla Uuden Suomen väkiluku alkoi harventua. Vuonna 1995 alueelle muutti asumaan 77 ihmistä.


title: Uusi Suomi (siirtolaisalue)

text: Uusi Suomi sijaitsee Saskatchewanin kaakkoisosassa. Alueelle pääsee noin 15 km pituisen "New Finland Roadin" kautta, joka lähte "Trans Canada Highwayltä".


title: Ilajanjärvi

text: Ilajanjärvi on Pohjois-Karjalassa Ilomantsissa Venäjän rajan tuntumassa sijaitseva järvi.


title: Ilajanjärvi

text: Järven pinta-ala on 820 hehtaaria eli 8,2 neliökilometriä. Se on 6,5 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä.


title: Ilajanjärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 8 saarta, joiden karttanimet ovat Heposaari, Saunasaari, Palosaari, Selkäsaari, Jouttensaari ja Ritoniemi. Niiden yhteispinta-ala on 6 hehtaaria, mikä on noin 0,7 % järven kokonaispinta-alasta. Saaret ovat kaikki alle hehtaarin, mutta kuitenkin yli aarin kokoisia. Koska Ritoniemen nimessä on niemi-määre, on järven vedenpintaa saatettu nostaa, jolloin niemen rantaviiva on irtaantunut rannasta.


title: Ilajanjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 25 miljoonaa kuutiometriä eli 0,025 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys on 12,6 metriä. Syvin kohta sijaitsee Palosaaren ja Selkäsaaren puolivälissä.


title: Ilajanjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 26 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 3 kilometriä. Järven rannat ovat soistunutta metsämaata ja ranta-asutus muodostuu vain vapaa-ajan asunnoista. Myös monessa saaressa on vapaa-ajan asuntoja. Seututieltä 522 haarautuu järvelle yhdystie 15775, josta lähtee asunnoille ja maatiloille tiet. Järven kaakkoispää jää rajavyöhykkeelle, jossa liikkuminen on rajoitettua.


title: Ilajanjärvi

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Koitajoen valuma-alueen (04.9) Ylä-Koitajoen valuma-alueella (04.93), jonka Ilajanjärven alueeseen (04.933) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 152,1 metriä mpy.


title: Ilajanjärvi

text: Valuma-alue saa pääosan vedestään Suojoen valuma-alueelta (04.934), jonka lähde on Myllylampi ja jonka suuria järviä ovat esimerkiksi Särkkäjärvi, Suuri Kivilampi ja Teponlampi, ja Ilajanjoen valuma-alue.


title: Ilajanjärvi

text: Ilajanjärven alueella on 15 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista osa laskee suoraan tai välillisesti Ilajanjärveen. Ilajanlampi (9 ha) on suorassa vesiyhteydessä Ilajanjärveen ja niiden vedenpinnat ovatkin samalla tasolla. Muut järvet ovat lasku-uomien kautta siihen yhteydessä. Suoraan Ilajanlampeen laskee Mustalampi (2 ha). Koillisrantaan laskee Hietapuro, jonka valuma-alueella sijaitsee Nimetönlampi, Mökkilampi (5 ha), Metelinlampi, Hietalampi (4 ha), Pieni Joutenlampi (1 ha) ja Suuri Joutenlampi (8 ha). Kaakkoon päin laskee Niskapuro järven eteläpäähän ja sen valuma-alueella sijaitsee Palolampi (2 ha) ja Likolampi (2 ha). Järven pohjoispäähän Särkinlahteen laskee Ilajanjoki, jonka valuma-alueella sijaitsee Lipsunlampi (2 ha), Lössänlampi (7 ha), Kokkolampi, Palolampi, Pienilampi, Korpilampi (2 ha), Haukilampi (2 ha), Rämelampi (4 ha), Mustalampi ja Pienilampi. Järven etelärantaan laskee Suolampi (3 ha) ja pieni Likolampi.


title: Ilajanjärvi

text: Järven laskujoki on Ruukinpohjanjoki, joka lähtee järven kaakkoispäästä ja se laskee Venäjän puolella Luovejärveen. Joen nimi on toisissa yhteyksissä myös Ilajanjoki, joka on sen aikaisempi nimitys.


title: Tommy Karevik

text: Tommy Karevik (1. marraskuuta 1981 Tukholma) on ruotsalainen metallivokalisti, joka toimii yhtyeiden Seventh Wonder ja Kamelot laulajana.


title: Lämmön mekaaninen ekvivalentti

text: Lämmön mekaaninen ekvivalentti eli "lämmön mekaaninen samanarvoisuus" on lähinnä tieteenhistoriallinen käsite, jolla tarkoitetaan sitä vakinaista määrää mekaanista energiaa tai fysiikkaa, joka vastaa tietyn suuruista lämpömäärää. Lämmön mekaanisella ekvivalentilla ja sen mittaamisella oli keskeinen osuus, kun 1800-luvulla muotoiltiin yleinen energian säilymislaki, lämpö tunnistettiin yhdeksi energian muodoksi ja termodynamiikka kehittyi tärkeäksi fysiikan haaraksi.


title: Lämmön mekaaninen ekvivalentti

text: Vanhastaan on tiedetty, että hangattaessa kahta kappaletta toisiaan vasten molemmat kuumenevat. Nykyisin tämän selitetään aiheutuvan siitä, että kappaleiden välinen kitka muuttaa liike-energiaa lämmöksi. Aikaisemmin kuitenkin oletettiin, että lämpö olisi erityistä ainetta, "lämpöainetta" eli "kalorikkia", ja kitkalämpö selitettiin niin, että tämä kappaleiden sisällä piilevänä esiintynyt aine tuli esiin, mikä olisi ilmennyt niiden lämpemenisenä. Tästä kuitenkin pääteltiin, etteivät kappaleet voineet hangattaessa kuumeta kovin paljon, sillä niissä oli piilevänäkin vain rajallinen määrä lämpöainetta eli kalorikkia.


title: Lämmön mekaaninen ekvivalentti

text: Vuonna 1797 Benjamin Thompson, Rumfordin kreivi, tutki ilmiötä tarkemmin. Sitä varten hän valmisti erityisellä tavalla muotoillun tykinputken, joka voitiin tarkoin lämpöeristää, upotti tykinputken etupään vesisäiliöön ja valjasti kaksi hevosta vetämään vintturiin kiinnitettyä terää, joka koko ajan hankasi tykinputkea vasten. Tällöin säiliön vesi alkoi selvästi lämmetä ja noin kahden ja puolen tunnin kuluttua se jo kiehui. Tästä Rumford päätteli, että jos lämpö olisi ollut erityistä ainetta, putken sisällä piillyt lämpö olisi kokonaan puristunut sieltä ulos jo kokeen aikaisessa vaiheessa, minkä jälkeen se ei olisi enää kuumennut enempää. Kun tällaisen käytännössä ehtymättömän lämpövaraston olemassaolo ei vaikuttanut uskottavalta, hän päätyi hylkäämään oletuksen lämpöaineesta ja väitti sen sijaan, että lämpö on liikettä.


title: Lämmön mekaaninen ekvivalentti

text: Käsitys, että lämpö ei olisikaan erityistä ainetta vaan aineen pienimpien osien liikettä, oli tosin esittänyt 1100-luvulla, ja myöhemmin myös Francis Bacon oli asettunut, mutta vielä Rumfordin kokeiden jälkeenkään se ei tullut yleisesti hyväksytyksi. Vielä 1820-luvulla esimerkiksi Sadi Carnot, jota on pidetty nykyisen termodynamiikan perustajanakin, oletti lämmön olevan ainetta, mikä ei kuitenkaan estänyt häntä muotoilemasta varhaista versiota siitä, mitä nykyisin sanotaan termodynamiikan toiseksi pääsäännöksi, ja samalla tekemästä oikeita päätelmiä siitä, missä tapauksessa lämpövoimakoneiden hyötysuhde on suurin mahdollinen. Tosin hänen jäämistöstään löydetyt, hänen viimeisinä elinvuosinaan tekemät muistiinpanot, joita hän ei eläessään ehtinyt julkaista, viittaavat siihen, että hän lopulta päätyi lämpöliiketeorian kannalle ja jopa esitti karkean likiarvon lämmön mekaaniselle ekvivalentille.


title: Lämmön mekaaninen ekvivalentti

text: Lämmön mekaanisen ekvivalentin käsite tuli yleisemmin hyväksytyksi vasta 1840-luvulla. Tiedettiin, että lämmön avulla voitiin tehdä mekaanista työtä, esimerkiksi höyrykoneiden avulla, ja että kääntäen mekaanisella työllä voitiin tuottaa lämpöä, mutta kyseenalaista oli, vastasiko samaa määrää mekaanista työtä aina yhtä suuri määrä lämpöä. Vasta James Prescott Joulen kokeet osoittivat, että näin todella oli asian laita. Hän mittasi, minkä verran lämpöä sähkövirta kehitti, ja onnistui mittaamaan myös, minkä verran vesi lämpeni, kun siihen laskeutui siipirattaan akselille narulla kiinnitetty paino.


title: Lämmön mekaaninen ekvivalentti

text: Vuonna 1845 Joule julkaisi tutkielmansa "The Mechanical Equivalent of Heat", jossa hän ilmoitti lukuarvon sille, minkä verran mekaanista työtä tarvittiin lämpömääräyksikön tuottamiseksi. Erityisesti hän ilmoitti, mikä määrä mekaanista työtä lämmitti kitkan vaikutuksesta yhtä paunaa vettä yhden Fahrenheit-asteen verran: tulos oli 778,24 jalkanaulaa, mikä vastaa lämmön mekaanisen ekvivalentin arvoa 4,1550 J/cal. Joule oli päätynyt käsitykseen, että liike ja lämpö olivat muunnettavissa toisikseen ja että sama määrä työtä tuotti aina saman määrän lämpöä.


title: Lämmön mekaaninen ekvivalentti

text: Samoihin aikoihin myös Julius Robert von Mayer julkaisi lukuarvon lämmön mekaaniselle ekvivalentille, mutta hänen koemenettelynsä ei ollut yhtä vakuuttava. Hänen artikkelinsa voidaan katsoa perustuvan enemmänkin filosofiseen pohdiskeluun kuin empiiriseen todistusaineistoon. Lisäksi Mayerin ekvivalentille esittämä arvo, 365 kilogrammametriä kaloria kohti, on selvästi liian pieni; oikea arvo Mayerin käyttämissä yksiköissä on 427 kilopondimetriä kaloria kohti. Myöhemmin Gustave-Adolphe Hirn mittasi lämmön mekaanisen ekvivalentin arvon myös käänteisellä tavalla muuntaen lämpöä höyrykoneen avulla mekaaniseksi työksi.


title: Lämmön mekaaninen ekvivalentti

text: Niin kauan kuin lämmön mekaanista ekvivalenttia ei tunnettu, lämpömäärä käsitettiin aivan eri suureeksi kuin mekaaninen työ ja energia. Siitäkin syystä sille oli myös määriteltävä oma yksikkönsä, kalori. Se määriteltiin alun perin lämpömääräksi, joka lämmitti yhden gramman vettä yhden celsiusasteen verran. Kun ekvivalentti oli saatu määritellyksi, tuli samalla mahdolliseksi mitata lämpömäärät samoilla yksiköillä, esimerkiksi jouleina, kuin muukin energia, mutta lämpömäärän oma yksikkö, kalori, jäi käyttöön vielä pitkäksi ajaksi tämän jälkeenkin. Kun osoittautui, että yksi kilowattitunti oli kutakuinkin yhtä suuri kuin 860 kilokaloria, vahvistettiin tämän perusteella kalorille uusi määritelmä: yksi kalori oli 3600/860 joulea. Myöhemmin (vuonna 1956) määritelmää muutettiin niin, että sen jälkeen yksi kalori oli (tasan) 4,1868 J. Nykyiseen SI-järjestelmän standardiin kalori yksikkönä ei kuitenkaan enää lainkaan kuulu. Kun kaikille energian muodoille käytetään samoja yksiköitä, nykyiseltä kannalta historialliset mittaukset, joilla lämmön mekaaninen ekvivalentti määritettiin, merkitsevätkin oikeastaan vain veden ominaislämmön mittaamista.


title: Lämmön mekaaninen ekvivalentti

text: Sekä Mayerin että Joulen tutkimukset jäivät aluksi vaille huomiota, vaikka ne oli julkaistu Euroopan johtavissa fysiikan aikakauskirjoissa. Laajempaa huomiota osakseen asia sai vasta, kun Hermann Helmholtz piti Berliinissä 23. helmikuuta 1847 luennon, joka teki energian säilymislain lopullisesti tunnetuksi. Helmholtz oli päätynyt lakiin luettuaan Joulen artikkelia, mutta lopulta hän ilmoitti prioriteetin asiasta kuuluvan Joulelle ja von Mayerille yhteisesti.


title: Lämmön mekaaninen ekvivalentti

text: Vuonna 1847 myös Joule piti paljon kuulijoita saaneen esitelmän British Association for the Advancement of Sciencen vuosikokouksessa. Yksi läsnäolijoista oli William Thomson, joka myöhemmin tuli tunnetuksi nimellä "lordi Kelvin". Hän oli kiinnostunut, mutta suhtautui asiaan aluksi epäilevästi. Seuraavien kahden vuoden aikana hän tuli vakuuttuneeksi siitä, että Joule oli oikeassa, ja vahvisti käsityksensä lopulta vuonna 1851 mainiten samalla myös von Mayerin. Thomson toimi kirjeenvaihdon avulla yhteistyössä Joulen kanssa: Joule teki kokeita, kun taas Thomson analysoi niiden tuloksia ja teki samalla ehdotuksia uusiksi kokeiksi. Heidän yhteistyönsä kesti vuodesta 1852 vuoteen 1856. Sen tuloksena he laativat julkaisuja, jotka vaikuttivat suurelta osin siihen, että Joulen työn ja kineettinen kaasuteoria tulivat yleisesti hyväksytyiksi.


title: Lämmön mekaaninen ekvivalentti

text: Mayer sai tiedon Joulen tutkimuksista vuonna 1848, ja hän kirjoitti Ranskan tiedeakatemialle kirjeen, jossa hän väitti keksineensä saman asian aikaisemmin. Hänen kirjeensä julkaistiin "Comptes Rendus" -sarjassa, ja Joule vastasi siihen nopeasti. Koska Thomson oli Joulen läheinen tuttava, hänetkin vedettiin mukaan kiistaan. Thomsonin tukemana Joule myönsi, että Mayer oli esittänyt mekaanisen ekvivalentin idean aikaisemmin, mutta he yhdessä väittivät myös, että juuri Joule oli vahvistanut sen kokeellisesti. Thomsonin kollegat, ystävät ja sukulaiset kuten William John Macquorn Rankine, James Thomson, James Clerk Maxwell ja Peter Guthrie Tait asettuivat niin ikään kiistassa Joulen puolelle.


title: Lämmön mekaaninen ekvivalentti

text: Vuonna 1862 kuitenkin John Tyndall, joka oli ottanut asiakseen tieteen kansantajuistamisen ja kävi monia julkisia väittelyjä Thomsonin ja hänen piirinsä kanssa, piti Royal Institutionissa esitelmän nimeltä "voimasta" (). Siinä hän sanoi, että ansio niin lämmön mekaanisen ekvivalentin ideasta kuin sen mittaamisestakin kuului von Mayerille. Thomson ja Tait närkästyivät, ja asiasta alettiin kiistellä "Philosophical Magazine"ssa sekä kansanomaisemmassa "Good Words" -lehdessä myös vähemmän soveliaaseen sävyyn. Vähätelläkseen von Mayerin ansioita Tait jopa väitti, että lain olikin keksinyt Ludwig A. Colding.


title: Lämmön mekaaninen ekvivalentti

text: Artikkelissaan "Heat: A Mode of Motion" vuodelta 1863, joka julkaistiin Henry Enfield Roscoen artikkelin "Thermodynamics" yhteydessä "Edinburgh Review" -lehdessä tammikuussa 1864, Tyndall mainitsi jälleen Mayerin lämmön mekaanisen ekvivalentin keksijänä. Samoihin aikoihin Joulen maine oli kuitenkin jo vahvistunut, kun taas von Mayer oli joutunut lähes unohduksiin. Vasta elämänsä lopulla von Mayerin tieteelliset ansiot tunnustettiin yleisemmin; niiden perusteella hän sai Saksassa jopa aatelisarvon, ja Lontoon Royal Society myönsi hänelle Copley-mitalin.


title: Lämmön mekaaninen ekvivalentti

text: Siitä, kenelle kunnia lämmön mekaanisen ekvivalentin ja energian säilymislain keksimisestä kuuluu, on myöhemminkin käyty kiivasta kiistaa. Aikoinaan esimerkiksi Eugen Dühring syytti Helmholtzia Mayerin ajatusten varastamisesta ja plagioinnista ja piti Mayeria suorastaan "marttyyrinä". Dühringiä vastaan on kuitenkin huomautettu, että Helmholtz oli päätynyt samoihin tuloksiin itsenäisesti ja sitä paitsi kehittänyt teoriaa pidemmälle ja muotoillut sen selvemmin, minkä lisäksi Helmholtz itse oli myöntänyt Mayerin päätyneen samansuuntaisiin ajatuksiin jo ennen häntä. Toisaalta Thomas Kuhn on nimennyt peräti 12 tutkijaa, jotka 1830- ja 1840-luvuilla toisistaan riippumatta esittivät muodossa tai toisessa sen fysikaalisen peruslain, joka nykyisin tunnetaan energian säilymislakina.


title: Sellosali

text: Sellosali on kauppakeskus Sellossa Espoon Leppävaarassa sijaitseva 400-paikkainen konserttisali. Siellä järjestetään noin 250 tapahtumaa vuodessa. Sellosalissa järjestetään klassisen ja kevyen musiikin konsertteja, pienimuotoisten oopperoiden esityksiä, tanssiteoksia, teatteria sekä lastenkulttuuritapahtumia. Sellosalin varusteisiin kuuluvat Steinway- ja Yamaha-flyygelit sekä Clementi-fortepiano vuodelta 1828 Samassa rakennuksessa sijaitset myös musiikkiopisto Juvenalian ja Espoon kaupunginkirjaston toimipisteet.


title: Sellosali

text: Sellosalissa pidetään klassisen musiikin konserttien ohella myös muun muassa April Jazz -festivaalin ja Helsinki Guitar Festivalin tilaisuuksia. Salissa esiintyneisiin ulkomaisiin nimiin kuuluvat pianisti Brad Mehldau (2016), saksofonisti David Murray sekä laulajat Dianne Reeves (2017) ja Tasha Taylor (2017).


title: Suomen kylät

text: Suomen kylät kertoo kylän käsitteestä Suomessa. Sana kylä voidaan määritellä Suomessa usealla tavalla.


title: Suomen kylät

text: Seuraava kylien tyypittely soveltuu suomalaiskyliin ja tarvitsee uusia kylätyyppejä, jos sitä sovelletaan muihin maihin. Esimerkiksi torin ympärille muodostuneita pyöreähköjä "pyörökyliä" () ei Suomessa ole. Aiemman omavaraistalouden aikana kylätyyppi kuvasi melko hyvin kylän olemusta. Nykyisin kun työ- ja asuinpaikka ovat eriytyneet, kylän rakenteen kuvaamisessa tarvitaan muutakin kuin kylätyyppeihin jakoa, erityisesti alueen toiminnallisuuden kuvausta.


title: Suomen kylät

text: Asemakylä on kylätyyppi, joka on muodostunut rautatieseisakkeen tai -aseman ympärille. Yleensä asemakyläksi luokitellaan kylät, jotka ovat syntyneet rautatien vaikutuksesta. Asemakylät ovat yleisiä Pohjois-Suomessa, esimerkiksi Simon ja entisen Kuivaniemen kunnan keskustaajamat ovat syntyneet rautatieden rakentamisen vaikutuksesta.


title: Suomen kylät

text: Talouskylä voi koostua yhdestä tai useammasta "asumakylästä". Asumakylän yhtenäinen asuntoalue muodostuu yhtenäisen viljelysalueen tai yhteisen tien lähiympäristöön. Asumakylän alueella voi olla vähäisiä metsä- ja hakamaita, siten etteivät ne pirsto alueen yhtenäisyyttä. Yleiskielen kylä-sanalla tarkoitetaan yleensä juuri asumakylää.


title: Suomen kylät

text: "Rekisterikylä" on kameraalinen käsite, joka tarkoittaa kylää hallinnollisena yksikkönä, sellaisena kuin kylän alue on merkitty maarekisteriin. Rekisterikylään kuuluvat ne talot, jotka ennen isojakoa muodostivat oman sarkajakopiirinsä. Alueilla, joilla ei käytetty sarkajakoa, samaan rekisterikylään merkittiin talot, joilla oli yhteinen metsämaa. Rekisterikylän rinnalla tilastoinnissa käytetään "kunnan osa-alueita".


title: Suomen kylät

text: Suomen tilastollisen vuosikirjan mukaan vuonna 1924 Suomessa oli 9 985 kylää ja yksinäistaloa. Määrä säilyi muuttumattomana vuoteen 1940, jolloin kylistä ja yksinäistaloista 1 298 sijaitsi Uudenmaan läänissä, 3 386 Turun ja Porin läänissä ja Ahvenanmaalla, 1 258 Hämeen läänissä, 1 828 Viipurin läänissä, 676 Mikkelin läänissä, 673 Kuopion läänissä, 512 Vaasan läänissä ja 354 Oulun läänissä.


title: Suomen kylät

text: "Talouskylä" kuvaa kylää toiminnallisena yksikkönä. Talouskylä muodostaa oman toiminnallisen kokonaisuuden, joka koostuu välttämättömät palvelut tarjoavasta kyläkeskuksesta ja sen vaikutuspiiristä. Alueen rajoja määriteltäessä voidaan käyttää apuna asukkaiden keskuudessa syntyneiden maamies-, nuoriso- ja urheiluseurojen muodostamia alueita.


title: Suomen kylät

text: Kylätoiminnassa kylä määräytyy sen mukaan, minkä alueen asukkaat alkavat tai ovat alkaneet toimia yhdessä. "Kylätoiminnallinen kylä" on monesti rajoiltaan suunnilleen sama kuin talouskylä tai esimerkiksi entinen koulupiiri.


title: Suomen kylät

text: Kylätoiminta on vapaaehtoista kansalaistoimintaa, jossa keskeisessä asemassa ovat joko vapaamuotoiset kylätoimikunnat tai rekisteröidyt kyläyhdistykset. Tällaisten kansalaisjärjestöjen päämäärät ja toiminnan muodot perustuvat erilaisiin tarpeisiin. Järjestöt ovat tehneet esimerkiksi esityksiä eri viranomaisille kylänsä palvelujen säilyttämiseksi tai parantamiseksi. Ne ovat myös järjestäneet palveluja kyläläisten yhteisin ponnistuksin muun muassa talkooperinnettä elvyttämällä.


title: Suomen kylät

text: Suomessa on kylätoimintaa noin 3 500 kylässä, ja kylien kokonaismäärän on sanottu olevan noin 4 200 kappaletta.


title: Suomen kylät

text: Hajakylän talot ovat selvästi toisistaan erillään. Hajakylät voidaan jaotella kolmeen alatyyppiin:


title: Suomen kylät

text: Kehäkylän asumukset sijaitsevat aukeaa ympäröivänä kehänä lähellä toisiaan.


title: Suomen kylät

text: Ryhmäkylä on rakennettu tiheästi yhtenäiselle tonttialueelle. Lounais-Suomessa tällaisia kyliä syntyi sarkajaossa olleiden kylän yhteisten peltojen keskelle.


title: Suomen kylät

text: Moniryhmäinen kylä koostuu useasta eri kokoisesta asumusryhmästä. Jos talojen tai talouskeskusten välimatka on 100–300 metriä, käytetään kylätyypistä nimitystä tiivis. Esimerkiksi tiivis ryhmäkylä tai tiivis rivikylä. Jos tonttiyhteyttä ei ole on kylätyypin lisämääreenä harva. Jos asumusten välimatka on yli 300 metriä käytetään nimitystä harva-asutus. Asumusten ollessa vielä paljon harvemmassa käytetään nimitystä yksinäistalo.


title: Suomen kylät

text: Raittikylän eli rivikylän muoto on pitkä ja kapea. Asumukset ovat riveissä yhden tai useamman pääraitin varrella. Raittikylän erityismuoto on nykyisen tieverkon mukainen "risteyskylä", joka on alkanut eriytyä omaksi tyypikseen.


title: Suomen kylät

text: Rykelmäkylän, josta jotkut käyttävät nimitystä ryhmäkylä tai kasakylä, muoto on pyöreähkö. Sen asumukset ovat lähekkäin yhdessä ryhmässä, mutta ilman järjestystä mutkittelevien ja haarautuvien teiden varsilla. Se on tyypillinen kylämuoto Lounais-Suomen entisillä sarkajakoalueilla.


title: Suomen kylät

text: Nimitysten rajat ovat hyvin epämääräisiä ja nimitykset ovat eri henkilöiden tekemissä kyläryhmityksissä usein erilaisia. Koska kylien jaotteluun liittyvä termistö ei ole vakiintunutta, kylien tyypittelyssä on käytetty myös esimerkiksi nimitystä "kimppukylä," jossa tontit rajoittuvat toisiinsa. Kimppukylä saattaa koostua myös kahdesta talokimpusta, jotka yhdessä muodostavat kyläyhteisön.


title: Suomen kylät

text: Asumakylien jaottelu kylätyyppeihin perustuu ensisijaisesti kylän peltoalueiden laajuuteen ja muotoon. Peltoalueet ovat olleet ainakin kylätyypin alkuperäisinä määrääjinä. Toissijainen määritysperuste on kylän asutusmuoto eli maatilojen talouskeskusten keskinäinen sijainti. Todelliset kylät sisältävät yleensä useamman kylätyypin piirteitä. Siksi kylätyyppi voidaan valita joko voimakkaimman tunnuspiirteen perusteella tai käyttää useamman kylätyypin yhdistelmää.


title: Suomen kylät

text: Harjukylän hallitseva piirre on pitkä ja kapea viljelysalue, joka seuraa harjua. Talouskeskukset ovat tiiviissä haja-asutusmuodossa harjun rinteellä tai alatasanteella. Tyyppiä tavataan pieninä asumakylinä Suomen eri osissa.


title: Suomen kylät

text: Jokikylän viljelysalue on pitkä ja kapea joko joen tai suuren puron varrella. Pohjanmaan ja Etelä-Suomen jokilaaksoissa sijaitsevien jokikylien asutus on yleensä hajallaan tai hajaryhmissä. Maatilojen talouskeskukset ovat jokea seuraavan tien tai tiestä haarautuvien teiden varsilla.


title: Suomen kylät

text: Järvikylää hallitsee järvi ja järveen päin viettävät pellot. Talouskeskukset ovat peltoaukean halki tai sivuitse kulkevan tien varrella hajallaan tai ryhmissä. Tällaisia kyliä tapaa Sisä-Suomen järvialueilta.


title: Suomen kylät

text: Kumpukylän viljelysaluetta hallitsee maaston kumpuilu. Hämeelle ja Varsinais-Suomelle tyypillisen kylämuodon talouskeskukset ovat hajallaan tai ryhmissä kylää halkovan tien varrella. Talouskeskukset on rakennettu joko kummulle tai kummun etelä- tai länsirinteelle.


title: Suomen kylät

text: Metsäkyliä on Itä- ja Pohjois-Suomen metsäseuduilla. Asutus on hajallaan ja talouskeskus on rakennettu pellon sille reunalle, joka on lähinnä tietä. Viljelysalueita erottavat toisistaan metsävyöhykkeet.


title: Suomen kylät

text: Tasankokylän hallitseva piirre on yli kilometrin levyinen ja yli kaksi kilometriä pitkä peltotasanko. Maatilojen talouskeskukset sijaitsevat tasangon halki kulkevan tien varrella tai tästä tiestä haarautuvien teiden varsilla. Asutus on yleensä hajaryhmissä. Tyypin runsaimmat esiintymät ovat Lounais-Suomen ja Pohjanmaan tasankoalueilla, mutta sitä löytyy myös Itä- ja Pohjois-Suomesta.


title: Suomen kylät

text: Vaarakylä on Savossa ja Pohjois-Karjalassa tavattava kylätyyppi. Sen talouskeskukset ovat yksikseen tai ryhmissä pienten peltoalueiden yhteydessä yleensä vaarojen päällä.


title: Suomen kylät

text: Sen mukaan mikä on kylän asema kunnassa käytetään nimityksiä "keskuskylä" ja "sivukylä", myös "syrjäkylä". Keskuskylä on kuntakeskusta ympäröivä alue, usein sama kuin "kirkonkylä". Kirkonkylä on maalaiskunnan pääkirkkoa ympäröivä kylä. Se on maaseudun uskonnollisen elämän keskus ja usein myös maallisen hallinnon johtopaikka. Sivukylien keskukset ovat yleensä kuntakeskuksesta lähtevien pääteiden varsilla.


title: Suomen kylät

text: Yökylä on käsite, joka tarkoittaa kylää, jolla on ollut velvollisuus kestitä päätietä kulkevia kuninkaan miehiä sekä kuningasta. Kyseistä kunniaa jaettiin kylille jotka olivat valtateiden läheisyydessä sopivan välimatkan etäisyydellä toisista yökylistä. Toisin sanoen yökylä toimitti samaa virkaa kuin nykyajan huoltoasemat autoilijoille.


title: Suomen kylät

text: Suomessa ryhdyttiin laatimaan kyläjärjestyksiä vuoden 1742 paikkeilla. Kyläjärjestykset olivat kihlakunnanoikeuden, lääninhallituksen tai senaatin vahvistamia säädöksiä, jotka koskivat kylän asukkaiden keskinäistä yhteistoimintaa. Kyläjärjestyksiä ei ole ollut käytössä enää moneen kymmeneen vuoteen.


title: Suomen kylät

text: Talvikylä on vanhan ajan käsite kylästä, jossa asuttiin vain osan aikaa vuodesta. Toinen nimitys sille on sesonkikylä. Kylän asukkaat harjoittivat vuodenaikojen rytmin mukaisia erä- ja pyyntielinkeinoja.


title: Suomen kylät

text: Suomessa kylät on perinteisesti muodostaneet toistensa läheisyydessä sijainneet maatilat. Maatilojen joukko muodostaa alueellisen kokonaisuuden, ja yleensä niillä on aikaisemmin ollut yhteisiä maa- ja vesialueita, joita saattaa vähäisessä määrin olla vielä nykyäänkin. Perinteiselle kyläyhteisölle oli tyypillistä vahva ryhmähenki ja monenlainen keskinäinen yhteistoiminta, kuten esimerkiksi talkoot ja työliitot.


title: Suomen kylät

text: Kylille määriteltiin viralliset rajat 1700-luvun jälkipuoliskolta alkaen toimeenpannussa isojaossa. Tuolloin talot merkittiin maakirjaan kylittäin. Myöhemmin maarekisterissä kunnan alue jakautui kyliin, kylät taloihin ja talot tiloihin. Tämä kiinteistörekisterissä edelleen käytetty kyläjako ei monessa tapauksessa enää lainkaan vastaa asutuksen nykyistä rakennetta, vaan uusia asutuskeskittymiä on voinut syntyä myös vanhojen maarekisterikylien raja-alueille ilman, että virallista kyläjakoa on kuitenkaan muutettu.


title: Suomen kylät

text: Perinteinen tiivis ja yhtenäinen kyläkanta alkoi hajota isojaon seurauksena. Myöhemmät uusjaot hajauttivat maatiloja entisestään. Sotien jälkeen vahva teollistuminen ja siitä seuranneet kuntien ja valtion suuret rakennushankkeet ja kaavoitukset kasvattivat useita kyläalueita kiinni toisiinsa samalla kun jotkut kylät jäivät harvaan rakennetuiksi muutaman talon kyläalueiksi.


title: Suomen kylät

text: Kyliä on saatettu hallinnollisia tarkoituksia varten liittää toisiinsa tai osia kylistä "kameraaliseksi kyläksi".


title: Suomen kylät

text: Suomalaiskylien piirteet vaihtelivat maan eri osissa. Lounais-Suomen laajat savimaat mahdollistivat kylien kasvamisen suuriksi. Sen sijaan pohjalaisissa jokilaaksoissa asutuksesta muodostui nauhamainen ja Itä-Suomen viljelysmaa oli pieninä palasina, jolloin talot sijoittuivat hajalleen. Kirkko alkoi verottaa talonpoikia 1200-luvulla ja myöhemmin mukaan liittyi vielä valtio. Kylän viljelysmaan käyttö perustui sarkajakoon, jossa kukin talo sai verolukunsa levyisen saran. Kun jokainen talo oli saanut ensimmäisen sarkansa, jako aloitettiin alusta ja sitä jatkettiin kunnes kaikki maa oli jaettu.


title: Suomen kylät

text: Kylän maat olivat yhteisessä aitauksessa. Siksi jokaisen talonpojan oli tehtävä viljelytyöt samanaikaisesti ja käytettävä peltojaan samalla tavalla. Tällainen vainiopakko vallitsi kaikissa sarkajakoisissa kylissä. Aita suojeli viljelyksiä eläinten tuhoilta. Nautakarjasta huolehti paimen, joka otti eläimet aamulla hoitoonsa, vei ne päiväksi kylän yhteiseen metsään ja toi ne illalla takaisin talojen suojaan. Siellä aidat ja tukevat lautaportit suojelivat nautoja yöllä liikkuvilta pedoilta. Vasta 1700-luvulla valtio alkoi käyttää valtaansa laajemmin kyläläisten elämään. Maanviljelyä haluttiin tehostaa ja yhtenä keinona käytettiin isojakoa. Aiempien yhteisten metsien jakaminen isossajaossa lisäsi uudisraivausta ja uudisasutusta. Isonjaon myötä myös rajariidat päättyivät, kun kylien ja pitäjien rajat käytiin läpi ja rajalinjat merkittiin maastoon.


title: Punakaarti (täsmennyssivu)

text: Punakaarti voi viitata muun muassa seuraaviin puolisotilaallisiin joukkoihin:


title: Mekrijärvi (järvi)

text: Mekrijärvi on Pohjois-Karjalassa Ilomantsissa sijaitseva järvi.


title: Mekrijärvi (järvi)

text: Järven pinta-ala on 820 hehtaaria eli 8,2 neliökilometriä. Se on 6,3 kilometriä pitkä ja 2,5 kilometriä leveä. Järvi on muodostunut sen itärantoja seuraavan harjujakson reunalle. Harjujakso alkaa etelässä Putkelansärkän nimisenä ja jatkuu pohjoisempana Sikoahonsärkkänä, Suurisyrjänä ja Kirviinsärkkänä, joka laajenee Mekrijärven jälkeen Kaariskankaaksi ja Salmisuoksi. Koitajoki virtaa tämän harjujakson takana ja kiertää sitten Mekrijärven koillispäähän. Järven lounaisrannat muodostavat Ryökkylän niemestä ja vastarannalla olevasta Korvinsuosta. Niiden välistä virtaa Röykkylänsalmi, joka yhdistää Kätkäjärven Mekrijärveen.


title: Mekrijärvi (järvi)

text: Järvessä on laskettu olevan 31 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 7 hehtaaria, mikä on noin 0,9 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi on yli hehtaarin suuruisia, 14 yli aarin ja loput 15 ovat alle aarin kokoisia. Karttaan nimettyjä saaria ovat esimerkiksi kaakosta myötäpäivään lukien Runtisaari, Pyllynsaari, Mannunsaari, Vastassaari, Hilpansaari, Tervasniemi, Pahkasaaret, Vihtasaaret, Rasvasaari ja Aununsaari.


title: Mekrijärvi (järvi)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 15 miljoonaa kuutiometriä eli 0,015 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 2,7 metriä. Järvi on melko tasapohjainen, joten syvimmän kohdan tarkka sijaintia ei ole merkitty karttoihin.


title: Mekrijärvi (järvi)

text: Järven rantaviivan pituus on 32 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 5 kilometriä. Järven rannat ovat soistunutta metsämaata, jota peltotilkut katkaisevat Mekrijärvellä ja Ryökkylässä. Järven kaakkoisrantaa seuraa seututie 522, josta haarautuu Mekrijärvelle johtava yhdystie 15771. Mekrijärvellä ja Ryökkylässä asutus on kylämäistä, mutta muualla se on haja-asutusta, jonka viereen on rannoille rakennettu vapaa-ajan asutusta. Niille johtaa tiet edellä mainituilta teiltä ja niiden lisäksi etelästä Ala-Koitaan tulevalta tieltä.


title: Mekrijärvi (järvi)

text: Järven länsirantaan ulottuu Korvinsuo-Parilamminsuon alue (FI0700022), joka kuuluu Natura 2000 -ohjelman luonnonsuojelualueisiin.


title: Mekrijärvi (järvi)

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Koitajoen valuma-alueen (04.9) Mekrijärven–Nuorajärven alueessa (04.92), jonka Mekrijärven alueeseen (04.921) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,4 metriä mpy. Viereisen Kätkäjärven vedenpinta on samalla korkeudella.


title: Mekrijärvi (järvi)

text: Valuma-alue saa pääosan vedestään osittain Koitajokesta sen läpivirtauksen vuoksi, mutta suurempi merkitys järven veden vaihtuvuuden kannalta on Ilomantsinjärven valuma-alueella (04.926), jonka laskujoki Ilomantsinjoki laskee Ilomantsinjärvestä Kätkäjärveen. Mekrijärven alueella on 29 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista yhdeksän laskee suoraan tai välillisesti Mekrijärveen. Niistä huomattavimpia ovat Kätkäjärvi (393 ha), johon laskevat Parilampi (34 ha), Kartiskolahti (13 ha) ja Tytärlampi (2 ha) sekä Niemislampi (2 ha) ja suon läpi suotuen Tetrilampi (60 ha) ja Likolampi (2 ha). Mäkrijärven kaakkoispäähän laskevat Haukilampi (3 ha), Linnalampi (20 ha), Kirveslampi (1 ha) ja Likolampi (1 ha).


title: Mekrijärvi (järvi)

text: Järven laskujoki on Koitajoki, joka virtaa lyhyesti järven luoteispään poikki ja jatkaa matkaansa luoteeseen Ala-Koitana. Ala-Koita laskee seuraavaksi Heinäselkään.


title: Erlend Lesund

text: Erlend Lesund (s. 11. joulukuuta 1994 Oslo, Norja) on norjalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue Mora IK:ssa.


title: Erlend Lesund

text: Lesund on Manglerud Starin kasvatti. Hän voitti seurassa Norjan U17-junioreiden sarjan mestaruuden vuosina 2010 ja 2011. Kaudella 2010–2011 vain 16-vuotias Lesund debytoi myös Starin miesten GET-ligaen -joukkueessa, jossa hän pelasi seitsemän runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Lesund pelasi valtaosan kaudestaan seuran miesten kakkosjoukkueessa Norjan I-divisioonassa.


title: Erlend Lesund

text: Kaudeksi 2011–2012 Lesund siirtyi Ruotsiin Timrå IK:n J20-joukkueeseen. Hän pelasi siellä kaksi kautta, jonka jälkeen Lesund palasi kaudeksi 2013–2014 kotimaahansa ja siirtyi Sparta Warriorsiin. Hänen varsinainen tulokaskautensa GET-ligaenissa toi 32 runkosarjaottelussa tehot 2+9=11 ja viidessä playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Lesund valittiin kauden päätteeksi liigan vuoden tulokkaaksi. Kaudella 2014–2015 hän teki GET-ligaenin runkosarjassa 15 tehopistettä.


title: Erlend Lesund

text: Lesund siirtyi kaudeksi 2015–2016 vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue Mora IK:n riveihin. Maaliskuussa 2016 hän teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kauden 2016–2017 päätteeksi Mora nousi SHL:ään. Lesund teki tammikuussa 2017 kaksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.


title: Erlend Lesund

text: Lesund edusti Norjaa Pyeongchangin olympiakisoissa 2018, mutta hän ei pelannut turnauksessa kuitenkaan otteluakaan. Lesund pelasi myös MM-kilpailuissa vuonna 2013. Yhteensä hän on pelannut 45 A-maaottelua tehopistein 1+4=5. Lesund teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 4. huhtikuuta 2013 Lyonissa Ranskaa vastaan. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki Euro Hockey Challengessa 23. huhtikuuta 2016 Vojensissa Tanskaa vastaan.


title: Erlend Lesund

text: Lesund pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2014, jolloin hän toimi Norjan kapteenina. Lesund pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2013, jolloin hän voitti kultaa. Lesund edusti Norjan alle 20-vuotiaiden maajoukkuetta myös Junior Club World Cupissa vuonna 2012 ja U20 Super Challengessa vuonna 2013.


title: Erlend Lesund

text: Lesund pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011 sekä IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2012, jolloin hän voitti hopeaa. Lesund voitti myös koko turnauksen jäähypörssin 51 minuutillaan.


title: Rauma-sali

text: Rauma-sali on Rauman keskustan tuntumassa sijaitseva 433-paikkainen, nousevakatsomoinen konserttisali. Se on samoissa tiloissa kuin Satakunnan ammattikorkeakoulun liiketalousalan yksikkö osoitteessa Satamakatu 26. Salin yhteydessä on 132-paikkainen kahvio ja 60-paikkainen lämpiö.


title: Rauma-sali

text: Rauma-saliin saatiin helmikuussa 2017 testamenttilahjoituksen avulla uusi, pianotaiteilija Ralf Gothónin valitsema Steinway & Sons -konserttiflyygeli..


title: Rauma-sali

text: Rauma-sali on yksi Rauma Festivo -kamarimusiikkifestivaalin konserttipaikoista. Musiikkitilaisuuksien ohella Rauma-salia käyttää myös muun muassa Rauman Kaupunginteatteri.


title: Vihoviimeiset erämaalinnakkeen sankarit

text: Vihoviimeiset erämaalinnakkeen sankarit (engl. "The Last Remake of Beau Geste") on Marty Feldmanin ohjaama yhdysvaltalainen historiallinen komediaelokuva vuodelta 1977. Feldman myös näyttelee yhdessä elokuvan pääroolissa. Elokuva on klassisen "Beau Gesten" ja muiden erämaaelokuvien satiiri, ja sen huumori perustuu sanaleikkeihin ja absurdiuteen.


title: Vihoviimeiset erämaalinnakkeen sankarit

text: Elokuvan tapahtumat sijoittuvat Saharan autiomaahan ja Ranskan muukalaislegioonaan. Juoni kiertyy sankarillisen Beau Gesten (Michael York) ja hänen "identtisen" kaksoisveljensä Digbyn (Marty Feldman) epäonnisten seikkailujen sekä perheen kadonneen safiirin ympärille. Keskeisessä osassa on myös rahanahne äitipuoli Flavia Geste, jota näyttelee Ann-Margret.


title: Johann Andreas Wagner

text: Johann Andreas Wagner (21. maaliskuuta 1797 Nürnberg – 17. joulukuuta 1861 München) oli saksalainen eläintieteilijä, arkeologi ja paleontologi, joka tunnetaan lähinnä varhaisista dinosaurusten, pterosaurien ja muinaisten lintujen tutkimuksistaan.


title: Johann Andreas Wagner

text: Wagner oli Münchenin yliopiston professori ja "Zoologische Staatssamm"-kokoelman (kansallinen eläintieteellinen kokoelma) kuraattori vuodesta 1849 alkaen. Hän sai tohtorin arvon 1826 ja luennoi myös Erlangenin yliopistossa.


title: Johann Andreas Wagner

text: Matkoillaan Pikérmin fossiililöytöalueilla Kreikassa Wagner tunnisti mastodonttien, Deinotheriumin, Hipparionin, kahden kirahvilajin ja antilooppien fossiileja. Hänen yhteistyönsä Johannes Rothin kanssa näiden tutkimisessa johti merkittävän paleontologian alan oppikirjan "Die fossilen Knochenüberreste von Pikermi in Griechenland" ("Wagner & Roth") julkaisuun.


title: Johann Andreas Wagner

text: Wagnerin kolmiosainen monografia "Die Geographische Verbreitung der Säugethiere Dargestellt", joka julkaistiin 1844–1846, oli varhainen yritys selvittää kuinka vanhan ja uuden mantereen eläimistön samankaltaisuudet voisivat johtua mantereiden ilmastojen samankaltaisuudesta, etenkin korkeilla leveyspiireillä.


title: APM Terminals

text: APM Terminals on tanskalaisen A. P. Møller-Mærskin omistama maailmanlaajuisesti toimiva terminaalioperaattori, joka on osa A.P. Møller-Mærskin "Kuljetus- ja logistiikka" -liiketoiminta-aluetta. APM Terminalsin kotipaikka sijaitsee Haagissa.


title: APM Terminals

text: APM Terminalsin historia juontaa juurensa vuoteen 1958, jolloin A. P. Møller perusti ensimmäisen rahtiterminaalinsa Brooklyniin. Vuonna 1975 Maersk Line otti puolestaan käyttöön ensimmäisen konttiterminaalinsa Newarkissa. Maersk Linen terminaalitoiminta laajentui yhtiön ostettua yhdysvaltalaisen Sea-Land Servicen vuonna 1999, minkä jälkeen APM Terminals perustettiin tammikuussa 2001 erillisenä terminaalioperaattoriyksikkönä Maersk Linen sisälle. APM Terminals erotettiin Maersk Linesta itsenäiseksi toimijaksi vuonna 2004 ja yhtiön pääkonttori siirtyi samalla Kööpenhaminasta Haagiin. Maersk-konsernin sisällä APM Terminalsin tulos on raportoitu erikseen vuodesta 2008 lähtien.


title: APM Terminals

text: Kim Fejfer toimi APM Terminalsin toimitusjohtajana vuosina 2004–2016. Hänen seuraajanaan aloitti Morten Engelstoft 1. marraskuuta 2016.


title: Santi Michele e Gaetano

text: Santi Michele e Gaetano on Firenzessä sijaitseva barokkityylinen kirkko. Kirkko rakennettiin vuosina 1604–1648. Rakennuksen suunnittelijana toimi arkkitehti Bernardo Buontalenti, joskin useat arkkitehdit muuttivat kirkon suunnitelmaa rakentamisen aikana.


title: Santi Michele e Gaetano

text: Kirkon paikalla sijaitsi aiemmin romaaninen kirkkorakennus, joka oli omistettu arkkienkeli Mikaelille. Uusi kirkkorakennus pyhitettiin pyhälle Gaetanolle, joka kanonisoitiin vuonna 1671. Rakennustöitä rahoittivat useat Firenzen aatelissuvut Medicit mukaan lukien.


title: Villa Harbo

text: Villa Harbo on huvila Vuosaaressa Helsingissä. Huvilan rakennutti saksalainen arkkitehti Fritz Lüsch omalle perheelleen vuonna 1912.


title: Villa Harbo

text: Kaksikerroksinen kansallisromanttinen huvila on rakennettu tummaksi käsitellyistä hirsistä ja siinä on huomattavan korkea pyramidimainen aumakatto. Tyylillisesti se liittyy 1900-luvun alun romanttisten erämaahuviloiden joukkoon. Rakennuksessa on erikoinen pyörökivisokkeli. Puretussa vanhassa saunassa oli ruohokatto.


title: Villa Harbo

text: Friedrich Lüsch tuli Saksasta Suomeen tunnetun arkkitehdin Selim A. Lindqvistin kutsusta ja työskenteli tämän toimistossa. Lüschit asuivat Helsingissä 1903–15. Ensimmäisen maailmansodan aikana perhe joutui vihollismaan kansalaisina muuttamaan Ruotsiin. Harbo oli kuitenkin suvun kesäkäytössä aina vuoteen 1975 asti, jolloin paikka siirtyi Helsingin kaupungin omistukseen. Samalla huvila muutettiin ympärivuotiseen käyttöön ja suojeltiin. Huvila toimi Helsingin kaupunginkanslian edustushuvilana vuoteen 2004.


title: Villa Harbo

text: Vuonna 2017 huvila on helsinkiläisen Planmeca Oy:n omistuksessa. Rannassa sijaitseva suuri saunarakennus on vuodelta 2010. Vuonna 2015 Planmeca suunnitteli uuden koulutuskeskuksen rakentamista saunan viereen. Helsingin kaupunginvaltuusto antoi rakentamisluvan, joka kumottiin hallinto-oikeuden päätöksellä.


title: Porsche Supercup Saksan Grand Prix 2008

text: Porsche Supercup Saksan Grand Prix 2008 oli Porsche Supercup -kauden 2008 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 20. heinäkuuta Hockenheimringin moottoriradalla Saksassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Saksan GP:n ohessa.


title: Mikkel Aagaard

text: Mikkel Aagaard Hansen (s. 18. lokakuuta 1995 Frederikshavn, Tanska) on tanskalainen jääkiekkoilija, joka edustaa AHL-joukkue Springfield Thunderbirdsia. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Mikkel Aagaard

text: Aagaard on Frederikshavn IK:n kasvatti. Hän debytoi kaudella 2011–2012 vain 16-vuotiaana seuran miesten kakkosjoukkueessa Tanskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla maan I-divisioonassa. Aagaard sijoittui tehoilla 26+24=50 koko sarjan pistepörssissä toiseksi edellään vain Amager Ishockeyta ja Gladsaxe SF/CPH Hockeyta edustanut Mads Marker. Kaudella 2012–2013 hän voitti Frederikshavn IK:n sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 14+29=43, kuten myös pudotuspeleissä tehoill 3+10=13. Aagaard debytoi kauden aikana myös seuran miesten pääsarjajoukkue Frederikshavn White Hawksissa, AL-Bank Ligaenissa, jossa hän pelasi yhden playoff-ottelun. Aagaard voitti kauden päätteeksi hopeaa. Varsinaisella tulokaskaudellaan 2013–2014 hän teki siellä 38 runkosarjaottelussa tehot 10+8=18 ja 11 playoff-ottelussa tehot 2+2=4. Neljässä Tanskan cupin ottelussa Aagaard jäi ilman tehopisteitä. Hän voitti kauden päätteeksi pronssia.


title: Mikkel Aagaard

text: OHL-joukkue Niagara IceDogs varasi Aagaardin 16. pelaajana . Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2014–2015 ja teki 59 runkosarjaottelussa tehot 15+26=41 ja 11 playoff-ottelussa tehot 4+2=6. Kesken kauden 2015–2016, marraskuussa 2015 IceDogs kauppasi Aagaardin ja Zach Wilkien Sudbury Wolvesiin vaihdossa Pavel Jenyšiin. Aagaard oli 21 osumallaan joukkueen toiseksi paras maalintekijä Dmitri Sokolovin jälkeen. Hän teki OHL:n runkosarjassa kaikkiaan tehot 24+29=53.


title: Mikkel Aagaard

text: Syksyllä 2016 Aagaard osallistui Calgary Flamesin harjoitusleirille. Lokakuussa 2016 hän teki vuoden mittaisen AHL-sopimuksen seuran farmijoukkue Stockton Heatin kanssa. Aagaard pelasi kauden 2016–2017 suurimmaksi osaksi ECHL-joukkue Adirondack Thunderin vahvuudessa. Heatin AHL-joukkueessa hän teki 25 runkosarjaottelussa tehot 5+6=11 ja neljässä playoff-ottelussa yhden maalin.


title: Mikkel Aagaard

text: Aagaard sai kutsun NHL-joukkue Florida Panthersin syksyn 2017 tulokasleirille, mutta Floridan Esterossa järjestettävä nuorten pelaajien turnaus kuitenkin peruuntui hurrikaani Irman vuoksi. Aagaard teki lokakuussa vuoden mittaisen AHL-sopimuksen seuran farmijoukkue Springfield Thunderbirdsin kanssa.


title: Mikkel Aagaard

text: Aagaard edusti Tanskaa MM-kilpailuissa vuosina 2016 ja 2017. Yhteensä hän on pelannut 20 A-maaottelua tehopistein 2+3=5. Aagaard teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 7. huhtikuuta 2016 Aalborgissa Latviaa vastaan. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa. Aagaard keräsi ottelusta teholukeman +2.


title: Mikkel Aagaard

text: Aagaard pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015, jolloin hän toimi Tanskan kapteenina. Aagaard pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2014, jolloin hän voitti kultaa. Aagaard voitti turnauksessa joukkueensa sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 3+5=8. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012. Tanska putosi IA-divisioonaan, mutta vuoden 2013 turnaus jäi Aagaardilta kuitenkin väliin loukkaantumisen vuoksi.


title: Mikkel Aagaard

text: Aagaard pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2014, jolloin hän voitti hopeaa.


title: Mikkel Aagaard

text: Aagaardin isoveli Mads pelasi omalla urallaan pudotuspelit mukaan lukien yli 100 ottelua Tanskan pääsarjatasolla.


Porsche Supercup Euroopan Grand Prix 2008 oli Porsche Supercup -kauden 2008 yhdeksäs osakilpailu, joka ajettiin 24. elokuuta Valencian katuradalla Valenciassa Espanjassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Euroopan GP:n ohessa.


title: Vilayat Khorasan

text: Vilayat Khorasan on ääri-islamilaisen Isis-järjestön haara Afganistanissa. Haara perustettiin virallisesti tammikuussa 2015 ja sen johtajana oli sittemmin surmansa saanut Hafiz Saeed Khan. Järjestön päätukikohta on Nangarharin maakunta Pakistanin vastaisella rajalla ja monien sen johtajien uskotaan olevan Pakistanin heimoalueilla


title: Vilayat Khorasan

text: Vilayat Khorasan on tehnyt iskuja Afganistanissa ja Pakistanissa. Järjestöön kuuluu eri arvioiden mukaan 1 000–5 000 taistelijaa, joiden valtaosa on entisiä Pakistanin Talibanin jäseniä.


title: Vilayat Khorasan

text: Isis-järjestö alkoi levittää propagandaa Afganistanissa jo vuonna 2014 ja vuoden 2015 tammikuussa järjestö uutisoi Afganistanin haaran eli Vilayat Khorasanin perustamisesta tammikuussa 2015. Isisin virallisena edustajana tunnettu Abu Muhammad al-Adnani puhui haaran perustamisesta 26. tammikuuta julkaistulla videolla. Haarasta puhuttiin nimellä Vilayat Khorasan eli vapaasti kääntäen Khorasanin provinssi. Khorasan viittaa nimenä historialliseen alueeseen, jonka keskus sijaitsee nykyisessä Afganistanissa ja Pakistanissa. Videolla yksi Talibanin entisistä komentajista Hafiz Saeed Khan nimitettiin haaran johtajaksi arvonimellä "wali" eli kuvernööri. Khan oli joinekin seuraajineen vannonut uskollisuudenvalan Abu Bakr al-Baghdadiille. Khan on sittemmin saanut surmansa ilmaiskussa Afganistanissa.


title: Vilayat Khorasan

text: Afganistanin haara oli ensimmäinen kerta, kun Isis levittäytyi virallisesti arabimaailman ulkopuolelle. Vuoden 2015 alkupuoliskolla Isis levittäytyi suuriin osiin Nangarharin maakuntaa, josta tuli järjestön epävirallinen päätukikohta Afganistanissa. Järjestö levisi myös vähintään neljään muuhun maakuntaan, Helmandiin, Zabuliin, Farahiin ja Logariin. Pienempiä Isisin hallitsemia alueita on joidenkin tietojen mukaan myös Ghaznissa ja Afganistan pohjoisissa maakunnissa. Järjestö valtasi toisistaan erillisiä alueita, joilta se pyrki levittäytymään ympäröivälle alueelle.


title: Vilayat Khorasan

text: Isis ajautui kahnauksiin Afganistanin kapinaliikettä hallitsevan Talibanin ja al-Qaidan kanssa, jonka taistelijat se pyrki karkottamaan tai liittämään nre omiin joukkoihinsa. Isisin paikallinen tuki jäi kuitenkin ilmeisesti odotettua pienemmäksi ja sen levittäytyminen muuttui hitaaksi. Lopulta järjestö menetti suuren osan hallitsemistaan alueista Afganistanin länsi- ja eteläosissa Talibanille tai Naton ja Yhdysvaltojen tukemalle Afganistanin armeijalle. Aluemenetysten myötä Isisin toteuttamat tienvarsipommi-iskut ja murhat ovat lisääntyneet. Sen kohteita ovat olleet esimerkiksi järjestöä vastustavat heimopäälliköt ja uskonnolliset johtajat. Järjestö on ollut vastuussa myös useista Afganistanin viime aikojen verisimmistä terrori-iskuista, joista monet on tehty maan pääkaupunki Kabulissa. Osa iskuista on tehty myös Pakistanin puolella.


title: Vilayat Khorasan

text: Arviot Isisin vahvuudesta Afganistanissa vaihtelevat. Sitten perustamisensa järjestö on menettänyt satoja taistelijoita. Afganistanissa järjestöllä on 1 000–5 000 taistelijaa. Naton joukkoja Afganistanissa komentavan kenraali John Nicholsonin mukaan taistelijoita on 1 000–1 500 ja määrä on tippunut aiemmasta 3 000:ta. Nicholsonin mukaan noin 70 % Vilayat Khorasanin taistelijoista on entisiä Pakistanin Talibanin eli Tehrik-i-Taliban Pakistanin taistelijoita. Afganistanin turvallisuusviranomaisten mukaan 80 % järjestön taistelijoista on pakistanilaisia.


title: Vilayat Khorasan

text: Useiden järjestön johtajien uskotaan oleskelevan Pakistanin heimoalueilla.


title: Alexander True

text: Alexander True (s. 17. heinäkuuta 1997 Kööpenhamina, Tanska) on tanskalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue San Jose Sharksin organisaatiossa. Hän pelannee lähinnä AHL-joukkue San Jose Barracudassa. True on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Alexander True

text: True on Rungsted IK:n kasvatti. Hän jakoi kaudella 2013–2014 tehoilla 38+24=62 koko Tanskan U17-juniorisarjan maalipörssin voiton joukkuetoverinsa Christian Gaden kanssa ja sijoittui pistepörssissä toiseksi hänen jälkeensä. True voitti kauden päätteeksi sarjan mestaruuden. Hän debytoi samalla kaudella myös Rungstedin miesten pääsarjajoukkueessa, jossa vain 16-vuotias True pelasi 11 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi ison osan kaudestaan myös seuran kakkosjoukkueessa Tanskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla maan I-divisioonassa. True pelasi kauden aikana myös kolme playoff-ottelua Gladsaxe SF:n A-nuorissa.


title: Alexander True

text: WHL-joukkue Seattle Thunderbirds varasi Truen 48. pelaajana . Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2014–2015. True teki ensimmäisellä kaudellaan WHL:n runkosarjassa 12 tehopistettä. Kaudella 2015–2016 hän teki runkosarjassa 32 tehopistettä. True eteni Thunderbirdsin kanssa aina WHL:n finaaleihin saakka, mutta Ed Chynoweth Cupin vei kuitenkin Brandon Wheat Kings otteluvoitoin 4–1. Kaudella 2016–2017 hän oli pudotuspeleissä joukkueensa paras maalintekijä Keegan Kolesarin kanssa 12 osumallaan. True eteni Thunderbirdsin kanssa jälleen finaaleihin, jotka päättyivät tällä kertaa mestaruuteen. Hänet palkittiin joukkueensa kauden omistautuneimpana pelaajana.


title: Alexander True

text: Heinäkuussa 2017 True teki kaksivuotisen AHL-sopimuksen San Jose Barracudan kanssa. Syksyllä 2017 True osallistui seuran emojoukkueen, San Jose Sharksin harjoitusleirille. Hänet kuitenkin lähetettiin sen päätteeksi Barracudaan. Truen AHL:n tulokaskausi 2017–2018 toi hänelle 68 runkosarjaottelussa tehot 15+13=28 ja neljässä playoff-ottelussa yhden maalin. True oli runkosarjassa Barracudan toiseksi paras maalintekijä Rūdolfs Balcersin jälkeen ja neljänneksi paras pistemies Jacob Middletonin kanssa.


title: Alexander True

text: True teki heinäkuussa 2018 kolmivuotisen NHL-tulokassopimuksen San Jose Sharksin kanssa.


title: Alexander True

text: True pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2015, 2016 ja 2017. Vuoden 2016 turnauksessa hän toimi Tanskan varakapteenina. Valmennus valitsi Truen joukkueensa yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Vuoden 2017 turnauksessa hän toimi Tanskan kapteenina. Valmennus valitsi hänet jälleen joukkueensa yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. True valittiin myös Sveitsiä vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Tanskan ottelun parhaaksi pelaajaksi.


title: Alexander True

text: True pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2014. Valmennus valiti hänet Tanskan turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. True valittiin Tšekkiä vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2015, jolloin True toimi Tanskan varakapteenina ja voitti kultaa. Hän pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2014, jolloin hän voitti hopeaa.


title: Alexander True

text: Truen pikkuveli Oliver pelaa OHL-joukkue Ottawa 67’sissa. Veljesten isä Søren ja setä Mads True ovat entisiä Tanskan maajoukkuekiekkoilijoita. Heidän serkkunsa Nikolaj Ehlers pelaa Winnipeg Jetsin NHL-joukkueessa.


Porsche Supercup Bahrainin Grand Prix 2008 oli Porsche Supercup -kauden 2008 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 5.–6. huhtikuuta Bahrain International Circuitin moottoriradalla Bahrainissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Bahrainin GP:n ohessa.


title: Tiirismaan Laivat

text: Tiirismaan Laivat Oy on suomalainen varustamo, jolla on Päijänteellä kaksi matkustaja-alusta. Yhtiö perustettiin 1987.


title: Tiirismaan Laivat

text: M/S Kymppi on ollut Päijänteellä 2016 alkaen. Se upposi matkustajitta siirtoajossa törmäyksessä aallonmurtajaan 9. syyskuuta 2016, nostettiin ja kunnostettiin matkustajaliikennekäyttöön uudelleen kaudeksi 2017. Edellisten omistajien aikana M/s Kymppi törmäsi kivelle 23. toukokuuta 2009.


title: Vesikosken kahakka

text: Vesikosken kahakka (myös Loimaan kahakka, Paperitehtaan taistelu tai ”Loimaan isoviha”) oli 21. marraskuuta 1917 Loimaalla tapahtunut suojeluskunnan ja työväen järjestyskaartin välinen väkivaltainen yhteenotto, jossa sai surmansa yhteensä neljä ihmistä. Tapahtumat liittyivät yleislakon aiheuttamiin levottomuuksiin, vaikka se olikin muualla maassa päättynyt jo vuorokautta aikaisemmin. Loimaalla lakko saatiin käyntiin vasta tiistaina 20. marraskuuta.


title: Vesikosken kahakka

text: Tapahtumat saivat alkunsa, kun Loimaan, Alastaron ja Vampulan suojeluskunnat päättivät lopettaa työväen järjestyskaartin omavaltaisesti toimeenpanevat elintarvike- ja asetakavarikot. Osapuolet kohtasivat ensimmäistä kertaa jo 10 kilometrin päässä Loimaalta sijaitsevalla Haitulan sillalla, jolloin yksi järjestyskaartilainen haavoittui kuollettavasti. Varsinainen kahakka tapahtui hieman myöhemmin Vesikoskella, jossa syntyneessä laukaustenvaihdossa sai surmansa kaksi suojeluskuntalaista ja yksi järjestyskaartilainen. Väkivaltaisuudet jatkuivat vielä seuraavana päivänä, jolloin yksi suojeluskuntalainen kuoli Kurittulan kylässä sattuneessa välikohtauksessa. Tilanne rauhottui lopulta sunnuntaina 25. marraskuuta tehtyyn osapuolten väliseen rauhansopimukseen, jonka seurauksena valta Loimaalla jäi työväen jarjestyskaartille aina tammikuussa 1918 käynnistyneen sisällissodan loppuvaiheeseen saakka.


title: Vesikosken kahakka

text: Ensimmäiset maaliskuun 1917 vallankumousta seuranneet levottomuudet nähtiin Loimaalla toukokuun maatalouslakkojen aikana, jolloin lakossa olleet maatyöläiset piirittivät kolme maalaistaloa. Poliisien irtisanomisten myötä järjestyksenpito oli Loimaalla jo huhtikuussa siirtynyt järjestystoimikunnalle, joka onnistui rauhoittamaan tilanteen ilman vakavampia yhteenottoja, ja pari päivää myöhemmin lakkoilijat ilmoittivat tyytyvänsä työnantajien asettamiin ehtoihin. Yhteiskunnallisen tilanteen edelleen kiristyessa, eri puolilla Länsi-Suomea puhkesi kesän aikana uusia maatalouslakkoja, joiden seurauksena porvaristo perusti Loimaalle oman suojeluskaartinsa heinäkuun alussa. 13. heinäkuuta tapahtuneen Huittisten meijerikahakan johdosta Porissa muodostettiin Satakunnan maakunnallinen suojeluskuntaorganisaatio, jonka mallia seuraten se uudelleenorganisoitiin elokuussa Loimaan seudun suojeluskunnaksi, jonka ensimmäiseksi päälliköksi valittiin maanviljelijä Kalle Piki.


title: Vesikosken kahakka

text: Marraskuisia tapahtumia edelsivät vielä naapuripitäjissä Metsämaalla ja Ypäjällä käynnistyneet maatalouslakot, joiden lakkokokouksia Loimaan suojeluskunta oli hajottamassa. Metsämaalla lakko kesti ainoastaan vuorokauden, mutta Ypäjällä siitä tuli viiden viikon pituinen. Vakavin välikohtaus sattui 9. elokuuta Ypäjänkylässä, jossa suojeluskuntaan kuulunut Metsämaan nimismies Frans Heinonen ampui lakkovahtina toimineen 21-vuotiaan työmiehen Simo Saarikon, josta tuli näin vuosien 1917–1918 väkivaltaisuuksien ensimmäinen suomalainen kuolonuhri. Saarikon hautajaisista muodostui suuri yleisötapahtuma, johon osallistui jopa parituhatta ihmistä. Tapauksen oikeudenkäynti pidettiin Humppilassa, jossa järjestetyillä syyskäräjillä yli 2 000 mielenosoittajaa vaati suojeluskuntalaisia vastuuseen hänen kuolemastaan. Järjestystä käräjillä oli valvomassa Loimaan suojeluskunnan 40-miehinen ratsuosasto. Nimismies Heinonen vapautettiin kaikista syytteistä, mutta lopulta Metsämaan punakaarti surmasi hänet sisällissodan aikana helmikuussa 1918.


title: Vesikosken kahakka

text: Myös Lounais-Suomessa esiintyi muun maan tavoin elintarvikepulaa, jota pahensi maanviljelijöiden ja varakkaan porvariston suorittama elintarvikkeiden hamstraus hintojen nousun toivossa. Seurauksena oli muun muassa samaan aikaan Ypäjän maatalouslakon kanssa tapahtunut Turun voimellakka. Loimaan seudulla taas viljaa oli runsaasti, mutta paikalliset maanviljelijät eivät suostuneet myymään sitä senaatin määräämillä rajahinnoilla. Ruokapulan seurauksena työväen järjestyskaartit suorittivat elintarviketakavarikkoja, joiden yhteydessä porvaristolta vietiin myös aseita.


title: Vesikosken kahakka

text: 14. marraskuuta alkanutta yleislakkoa ei Loimaalla vahvasta suojeluskunnasta johtuen saatu kunnolla käyntiin. Paikallinen lakkokomitea päätti pyytää apua Turusta, jossa työväen järjestyskaarti oli ottanut vallan jo yleislakon alussa. Maanantaina 19. marraskuuta Turusta saapui noin 100 miehen vahvuinen osasto, jossa työväen järjestyskaartin miesten lisäksi oli mukana parisenkymmentä venäläistä matruusia. Hieman ennen puoltapäivää Loimaalle saapunut joukko valtasi ensimmäiseksi rautatieaseman, puhelinkeskuksen ja postitalon sekä sulki Länsi-Suomen Osake-Pankin konttorin. Kauppaliikkeet saatiin suljettua tiistaina, jolloin yleislakko jo päättyi muualla Suomessa. Samassa yhteydessä Loimaan lakkokomitea lakkautettiin ja sen tilalle muodostettiin Turun mallin mukainen vallankumouskomitea, jonka puheenjohtajaksi valittiin järjestyskaartin päällikkönä toiminut leipuri Otto Vänni.


title: Vesikosken kahakka

text: Turusta saapuneet järjestyskaartilaiset suorittivat myös asetakavarikoita, joita yhdessä paikallisten kanssa tehtiin kirkonkylän ohella Vesikosken, Peltoisten ja Kauhanojan kylissä. Takavarikot sujuivat rauhallisesti, kun osa suojeluskuntalaisista pakeni 15 kilometrin päähän Alastarolle, ja paikkakunnalle jääneetkin luovuttivat aseensa ilman vastarintaa. Useita Loimaan johtavia porvareita kuitenkin pidätettiin väliaikaisesti ja vietiin kuulusteltavaksi Loimaan työväentalolle. Lisäksi järjestyskaartilaiset saivat haltuunsa nelisenkymmentä nimeä sisältäneen osan suojeluskunnan jäsenluettelosta. Suorittamiensa tarkastusten jälkeen turkulaiset palasivat kotiinsa vielä tiistai-iltana.


title: Vesikosken kahakka

text: Turkulaisten poistuttua päättivät Loimaan, Alastaron ja Vampulan suojeluskunnat lopettaa vallankumouskomitean sekä työväen järjestyskaartin omavaltaiset toimet. Keskiviikkoaamuna noin 100–150 suojeluskuntalaista kokoontui Alastarolla, jossa he ottivat haltuunsa puhelinkeskuksen ja suuntasivat sen jälkeen Loimaalle. Vesikosken työväentalolle kokoontuneet lakkolaiset ehtivät kuitenkin puhelimitse saamaan tiedon suojeluskuntalaisten aikeista. Heitä vastaan lähetettiin Vesikosken ja Hirvikosken järjestyskaartilaisista muodostettu pieni osasto, jolla oli aseinaan vanhoja haulikoita sekä metsästysaseiksi tarkoitettuja luodikoita.


title: Vesikosken kahakka

text: Vastakkaisista suunnista etenevät osapuolet kohtasivat Loimijoen ylittävällä Haitulan sillalla noin 10 kilometrin päässä Loimaalta. Suojeluskuntalaisten avattua tulen, yksi järjestyskaartilainen haavoittui ja muut lähtivät sekasorrossa pakenemaan. Välikohtauksen silminnäkijänä oli muun muassa 14-vuotias Olga Niemelä, joka kertoi: ”Siellä he seisoivat vastakkain hetken. Näimme kuinka rekien kyydistä nousi miehiä ja epämääräistä liikettä, kunnes suojeluskunnan miehet alkoivat ampua. Kauhuksemme näimme työväen järjestyskaartilaisen putoavan ratsun selästä.” Suojeluskuntalaiset saivat vangittua muutaman järjestyskaatilaisen, mutta suuri osa palasi Loimaalle varoittamaan muita. Vatsaan haavoittunut kivityömies Kustaa Jalmari Ruoho kuljetettiin Turun lääninsairaalaan, jossa hän kuoli vammoihinsa 27. marraskuuta.


title: Vesikosken kahakka

text: Parin kilometrin päässä Loimaan kirkonkylästä sijaitsevalla Vesikoskella noin 30–40 järjestyskaartilaista asettui väijyksiin Loimijoen ylittävän sillan tuntumaan Loimijoen paperitehtaan yläkertaan sekä vastarannalle Myllykylän tilan päärakennuksen vintille ja Vesikosken myllyn suojiin. Suojeluskuntalaiset saapuivat paikalle noin puolenpäivän aikaan, jolloin järjestyskaartilaiset avasivat välittömästi heitä vastaan tulen. Suojeluskuntalaiset säntäsivät pakoon tai hakivat suojaa Myllykylän rakennuksista, mutta Vampulalasta kotoisin ollut Oskari Mäkituovola ehti saamaan surmansa maantiellä. Ekmanin makkaratehtaan ulkorakennukseen piiloutunut 27-vuotias suojeluskuntalainen Väinö Ojala (s. 1889) onnistui ampumaan 24-vuotiaan loimaalaisen leipurin Jalmari Liljan (s. 1893), jonka jälkeen myös Ojala ammuttiin. Paikalta paenneet suojeluskuntalaiset vetäytyivät lopulta aina 50 kilometrin päähän Huittisten Lauttakylään saakka.


title: Vesikosken kahakka

text: Koska puhelinyhteydet olivat poikki, lähetti järjestyskaarti suojeluskuntalaisista tiedon saatuaan elintarvikelautakunnan puheenjohtajana toimineen työmiehen Erkki Jussilan junalla hakemaan apua Turusta. Miliisilaitoksella ryhdyttiin heti Jussilan saavuttua kokoamaan apujoukkoja, ja kello 15 Turun rautatieasemalle kokoontui noin 100 järjetyskaartilaista ja 20 venäläistä matruusia valmiina lähtemään Loimaalle Tuomas Hyrskymurron johdolla. Veturia ei kuitenkaan aluksi järjestynyt, jonka vuoksi osasto pääsi matkaan vasta kello 17, irrotettuaan veturin Helsingistä saapuneesta matkustajajunasta. Liedon asemalla junasta jäi 30 järjetyskaartilaisen ja matruusin ryhmä, joka ryhtyi tekemään paikkakunnalla tarkastuksia, muiden jatkaessa Loimaalle. Osasto saapui perille vasta illalla noin kello 19, jolloin taistelu oli jo tauonnut ja tilanne Loimaalla rauhoittunut.


title: Vesikosken kahakka

text: Joidenkin tietojen mukaan Turun järjestyskaartin mukana matkusti myös Punaisen Ristin osasto hoitamaan haavoittuneita ja korjaamaan kaatuneet, mutta toisten lähteet kertovat, että suojeluskuntalaisten ruumiit lojuivat maantien reunassa vuorokauden, ennen kuin ne pastori Kaukovaaran pyynnöstä vietiin pois. Paenneiden suojeluskuntalaisten kautta tieto Loimaan tapahtumista kiiri Helsinkiin, jossa porvarilliset puolueet vielä samana iltana jättivät sosialidemokraattien eduskuntaryhmälle asiaa koskevan kirjelmän. Heidän mukaansa tapahtumista olivat kuitenkin vastuussa yksinomaan porvarit.


title: Vesikosken kahakka

text: Kunnallissairaalassa yöpyneet turkulaiset lähettivät seuraavana aamuna osaston Alastarolle, jossa suojeluskuntalaisen keskiviikkoaamuna lopettama lakko oli illalla aloitettu uudelleen. Matkan varrella järjestyskaartilaiset törmäsivät Kurittulassa kahteen Loimaalta perääntyneeseen suojeluskuntalaiseen, joiden kanssa syntyneessä välikohtauksessa sai surmansa suojeluskuntaan kuulunut talollisen poika Johannes Hurri (s. 1893). Järjestyskaarti vangitsi torstaina myös Loimaan suojeluskunnan päällikön Kalle Pien. Hänet toimitettiin Humppilan aseman lähelle Kankareen torppaan, josta Piki kuitenkin onnistui pakenemaan. Loimaalla ja Alastarolla suoritettiin vielä asetarkastuksia, mutta kun mitään ei löytynyt, palasi Turusta saapunut osasto takaisin lauantaina 24. marraskuuta.


title: Vesikosken kahakka

text: Osapuolten väliset neuvottelut käynnistyivät Loimaan työväentalolla myöhään perjantai-iltana vallankumouskomitean aloitteesta. Neuvottelujen edelleen jatkuessa, piiloutuneita suojeluskuntalaisia lähetettiin lauantaina etsimään lähetystö, johon kuului kaksi miestä kummaltakin osapuolelta. Järjestyskaarti teki elintarviketakavarikkoja vielä sunnuntaina 25. marraskuuta, kunnes myöhään samana iltana Alastaron majatalossa allekirjoitettiin lakon päättänyt työnantajien ja sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön välinen sopimus. Kokouksen puheenjohtajana oli Huittisten piirieläinlääkäri John Engdahl ja myös vallankumouskomitealla oli mukanaan ulkopaikkakuntalainen edustaja Turusta.


title: Vesikosken kahakka

text: Sopimuksen mukaan suojeluskunnat riisuttiin aseista ja samalla sovittiin, ettei kumpikaan osapuoli ryhdy enää kostotoimiin. Elintarvikelautakunnassa määräysvalta annettiin työväestölle, ja osapuolet sitoutuivat myös noudattamaan korkeimpien viranomaisten määräyksiä. Nimismies erotettiin ja tilalle perustettiinn miliisi, jonka kuluja varten sosialidemokrattiselle paikallisjärjestölle annettiin kunnan varoista 15 000 markkaa. Myös Alastarolle tehtiin muutoin samantyyppinen sopimus, mutta järjestyksenpitoon osoitettiin vain kaksi miestä, joista toinen tuli porvaristosta ja toinen työväestöstä.


title: Vesikosken kahakka

text: Osa Loimaalta paenneista suojeluskuntalaisista matkusti sunnuntaina Helsinkiin, jossa he tapasivat prokuraattori P. E. Svinhufvudin sekä eduskunnan puhemiehen Johannes Lundsonin. Apulaisprokuraattori Immi Savoniuksen oli tarkoitus matkustaa maanantaina Loimaalle selvittämään tilannetta, mutta se oli rauhoittunut jo sunnuntain sopimuksen myötä. Tehdyn sopimuksen nojalla työväen järjestyskaarti ja vallankumouskomitea saivat vallan Loimaalla aina sisällissodan loppuvaiheisiin saakka. Sodan sytyttyä tammikuun lopuussa 1918 Loimaan suojeluskuntalaiset piiloutuivat, ja punaisten tiukan valvonnan johdosta vain 20–30 onnistui lähtemään sotimaan valkoisten puolelle.


title: Vesikosken kahakka

text: Turun lääninsairaalassa vammoihinsa kuolleen Kustaa Jalmari Ruohon ruumiista syntyi kiista viranomaisten ja Loimaan työväen järjestyskaartin välille. Lääninsairaalan johtaja ei useista pyynnöistä huolimatta suostunut luovuttamaan vainajaa, koska siihen hänen mukaansa tarvittiin maaherra Mikko Collanin lupa. Turkulainen sanomalehti "Sosialisti" puolestaan väitti, että viranomaiset yrittivät ruumiin avulla kiristää Turun vallankumouskomiteaa vapauttamaan tuolloin pidätettynä olleen maaherran. Ruohon ruumis luovutettiin lopulta joulunalusviikolla ja kuljetettiin juhlallisessa saattueessa punalippuun käärityssä arkussa Turun rautatieasemalle, jossa vastassa olivat Turun työväenyhdistyksen torvisoittokunta ja kunnialaukauksia ampunut Turun järjestyskaartin osasto. Tämän jälkeen vainaja vietiin junalla Loimaalle.


title: Vesikosken kahakka

text: Ruoho ja toinen kaatunut järjestyskaartilainen Jalmari Lilja haudattiin Loimaan hautausmaalle uudenvuodenpäivänä. "Sosialistin" mukaan hautajaisiin osallistui yli 3 000 ihmistä, joita saapui Loimaalle kahdella junalla eri puolilta Varsinais-Suomea. Mukana oli muun muassa kolme Turun järjestyskaartin komppaniaa. Vesikosken työväentalolle kokoontunut saattoväki marssi kulkueena Loimaan kirkolle torvisoittokuntaa ja punalippuja seuraten. Lehti arvioi kulkueeseen osallistuneen 2 300 henkeä ja hautausmaalla odottaneen vielä tuhatpäisen ihmisjoukon. Siunauksen jälkeen haudalla puhui toimittaja Antti Pietarinen, jota seurasi torvisoittoa, kuorolaulua sekä Turun järjestyskaartin kunnialaukaukset. Tämän jälkeen pidettiin vielä muistojuhla Vesikosken työväentalolla.


title: Vesikosken kahakka

text: Suojeluskuntalaisista Väinö Ojala haudattiin Alastaron hautausmaalle, jonne lehtitietojen mukaan kokoontui saattoväkeä useasta pitäjästä. Paikalla olivat myös Loimaan, Alastaron ja Vampulan suojeluskunnat.


title: Vesikosken kahakka

text: Tapahtumien 20-vuotispäivänä 1937 paljastettiin Vesikoskella kuvanveistäjä Urho Ahonurhon suunnittelema muistomerkki "Vesikosken miekka", joka on omistettu kahakassa kaatuneille suojeluskuntalaisille. Muistomerkki toteutettiin Vapaussodan Rintamamiesten Liiton Loimaan osaston keräämillä varoilla. Veistos on kokonaisuudessaan 10,5 metriä korkea. Se koostuu graniittisesta jalustasta, jonka huipulla on ylöspäin osoittava teräksinen miekka. Jalustassa on teksti ”Isänmaan ja kodin puolesta väkivaltaa vastaan”. Veistoksen jalustan valmisti alastarolainen Kalle Rautanen ja miekan Kalle Vihannon koneliike Loimaalta. Paljastusseremonioihin osallistui 500 henkeä, ja juhlallisuuksia jatkettiin myöhemmin illalla suojeluskuntatalo Heimolinnassa.


title: Libera

text: Libera tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Poselli

text: Poselli on Vanhan Rauman kaupunginosassa Raumalla sijaitseva kulttuuritalo. Entisestä rukoushuoneesta kunnostettu talo sisältää 200 istumapaikan konserttisalin, joka soveltuu erityisen hyvin kamarimusiikin esityspaikaksi. Pienempi sali toimii 60 hengen kahviona.


title: Poselli

text: Poselli on valmistunut Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen rukoushuoneeksi vuonna 1885, ja sitä on laajennettu vuonna 1925. Rauman kaupunki osti rappeutuneen rakennuksen vuonna 1985 ja kunnosti siitä konsertti- ja kokouspaikan.


title: Poselli

text: Poselli on yksi Rauma Festivo -kamarimusiikkifestivaalin konserttipaikoista Toinen konserttisali Raumalla on Satamakadun Rauma-sali.


title: Jari Kuuluvainen

text: Tauno Jari Mikael Kuuluvainen (s. 14. lokakuuta 1950 Helsinki) on suomalainen kansantaloudellisen metsäekonomian professori emeritus.


title: Jari Kuuluvainen

text: Jari Kuuluvainen syntyi maanviljelijä Lauri Kuuluvaisen ja Hilda Sankarin perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi Iitin yhteiskoulusta 1969 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1975, maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1976 ja valtiotieteiden lisensiaatiksi 1984. Filosofian tohtoriksi Kuuluvainen väitteli Uumajan yliopistossa 1989. Hän toimi tutkijana Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä 1984–1985, Washingtonin yliopistossa 1985, Ruotsin maatalousyliopistossa Uppsalassa 1989 ja Wisconsin-Madisonin yliopistossa 1995–1996. Metsäntutkimuslaitoksen palveluksessa Kuluvainen työskenteli 1978–1997 ja Helsingin yliopiston kansantaloudellisen metsäekonomian professorina 1997–2009.


title: Faraba (Kayesin alue)

text: Faraba on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin eteläosassa 85 kilometriä Kéniébasta etelään. Kunnassa on 7 800 ja keskuskylässä 1 300 asukasta (vuonna 2009).


title: Faraba (Kayesin alue)

text: Faraban kunta rajoittuu idässä Kéniéban piirin Sagalon ja Kouroukoton, pohjoisessa Guenegorén ja lännessä Dabian ja Faléan kuntiin sekä etelässä Guineaan. Maisemaa luonnehtivat Fouta Djallonin reuna-alueen harjanteet. Vuotuinen sademäärä on 1200 millimetriä ja kasvillisuus rikasta.


title: Faraba (Kayesin alue)

text: Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja ja mandinkoja. Vähemmistönä on jahankoja ja djalonkeja.


title: Faraba (Kayesin alue)

text: Liikenneyhteydet ovat huonot varsinkin sadekautena. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, kullankaivuu ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, fonio, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja.


title: Faraba (Kayesin alue)

text: Vesihuollon, koululaitoksen ja terveyspalvelujen tila on heikko. Kunnassa ei ole sähköverkkoa tai puhelinta.


title: Roseanne

text: Roseanne on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jota esitettiin ABC-kanavalla yhdeksän kautta vuosina 1988–1997 sekä joitakin jaksoja vuonna 2018. Sarja jatkuu syksyllä 2018 nimellä The Conners.


title: Roseanne

text: "Roseanne" kertoo työväenluokkaisen Connerin perheen elämästä realistisella tyylillä, joka oli aikanaan epätavallinen prime time -televisiossa. Sarja käsitteli komedian keinoin tabuja kuten riippuvuuksia, ehkäisyä, homoseksuaalisuutta ja masturbointia.


title: Roseanne

text: Perheen äitiä Roseannea esitti Roseanne Barr, sarjan tuottaja ja ideoija. Roseannen miestä Dania esitti John Goodman. Perheeseen kuului myös kaksi tytärtä ja yksi poika.


title: Roseanne

text: Suosituimmillaan "Roseanne" oli Yhdysvaltain kolmen suosituimman sarjan joukossa ja loppuun asti 20 suosituimman joukossa. Se voitti useita Golden Globe -palkintoja, ja sen päätähti Roseanne Barr sai vuonna 1993 Emmy-palkinnon.


title: Roseanne

text: "Roseannen" tuotantoa jatkettiin 20 vuoden tauon jälkeen kahdeksalla jaksolla vuonna 2018, ja uusia jaksoja alettiin esittää Yhdysvalloissa 27. maaliskuuta alkaen. Pääosassa oli jälleen Roseanne Barr. Sarjassa esiintyi myös John Goodman, vaikka tämän hahmo Dan vaikuttikin kuolleen alkuperäisessä sarjassa. Uuden kauden ensimmäistä jaksoa seurasi Yhdysvalloissa yli 18 miljoonaa katsojaa. Sarjan päähahmo Roseanne on presidentti Donald Trumpin vahva kannattaja kuten Barr itsekin.


title: Roseanne

text: ABC-televisioyhtiö kuitenkin lopetti sarjan toukokuussa 2018 Roseanne Barrin kutsuttua Twitter-viestissään presidentti Barack Obaman afroamerikkalaista Iranissa syntynyttä avustajaa Valerie Jarrettia Apinoiden planeetan ja Muslimiveljeskunnan ristisiitokseksi. Yhtiö kuitenkin päätti kesällä 2018 jatkaa sarjaa uudella nimellä, mutta muuten samalla näyttelijäkaartilla, paitsi ilman Roseanne Barria. Sarja alkaa syksyllä 2018 nimellä The Conners.


title: Sagalo

text: Sagalo on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin kaakkoisosassa 150 kilometriä Kéniébasta kaakkoon. Kunnassa on 14 300 ja keskuskylässä 1 400 asukasta (vuonna 2009).


title: Sagalo

text: Sagalon kunta rajoittuu pohjoisessa Kéniéban piirin Kouroukoton ja luoteessa Faraban kuntiin sekä etelässä Guineaan. Alueella virtaa Bafing ja sen sivujoet Fari ja Faridané. Vuotuinen sademäärä on 800–1200 millimetriä. Kasvillisuus on metsäsavannia.


title: Sagalo

text: Kuntaan kuuluu 18 kylää. Asukkaat ovat fulbeja, djalonkeja ja mandinkoja.


title: Sagalo

text: Liikenneyhteydet ovat huonot varsinkin sadeaikaan. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, fonio, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja.


title: Sagalo


title: Humanitaarinen suojelu

text: Humanitaarinen suojelu oli Suomen myöntämän oleskeluluvan peruste. Jos turvapaikanhakija ei täyttänyt turvapaikan eikä toissijaisen suojelun kriteerejä, mutta hän ei voinut palata kotimaahansa huonon turvallisuustilanteen tai ympäristökatastrofin vuoksi, hänelle voitiin myöntää oleskelulupa humanitaarisen suojelun perusteella. Huonoksi turvallisuustilateeksi katsottiin aseellinen selkkaus tai vaikea ihmisoikeustilanne.


title: Humanitaarinen suojelu

text: Maahanmuuttovirasto myönsi vuosittain muutamia satoja oleskelulupia humanitaarisen suojelun perusteella lähinnä Irakista ja Somaliasta tulleille. Humanitaarista suojelua saivat muun muassa Keski- ja Etelä-Somaliasta kotoisin olevat henkilöt, joiden ei katsottu voivan palata, koska he olisivat voineet joutua vaikeisiin olosuhteisiin. Myös Afganistanissa ja Irakissa oli ollut alueita, joilla oli katsottu olleen humanitaarinen suojelun edellyttämä huono turvallisuustilanne.


title: Humanitaarinen suojelu

text: Humanitaarinen suojelu poistui ulkomaalaislaista 16. toukokuuta 2016. Muutos ei vaikuttanut jo voimassa olleisiin oleskelulupiin. Kun aiemmin humanitaarisen suojelun perusteella oleskeluluvan saaneen lupa umpeutuu, hänen pitää joko hakea uutta lupaa jollakin toisella perusteella, esimerkiksi työnteon, opiskelun, elinkeinonharjoittamisen tai perhesiteen perusteella, tai poistua maasta.


title: Humanitaarinen suojelu

text: Humanitaarinen suojelu oli Suomen oma säädös eikä se perustunut kansainvälisiin sopimuksiin.


title: Kroukoto

text: Kroukoto (myös "Kouroukoto") on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin kaakkoisosassa 123 kilometriä Kéniébasta itään. Kunnassa on 10 300 ja keskuskylässä 1 600 asukasta (vuonna 2009).


title: Kroukoto

text: Kroukoton kunta rajoittuu etelässä Kéniéban piirin Sagalon, lännessä Faraban,  Guenegorén ja Bayen, pohjoisessa Bafoulabén piirin Koundianin ja Bamafélén sekä idässä Kitan piirin Kokofatan ja Kouloun kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat tasangot ja kukkulat. Itärajalla virtaa Bafingjoki. Kasvillisuus on savannia. Kunnan itäosassa sijaitsee Bafingin kansallispuisto.


title: Kroukoto

text: Kuntaan kuuluu 11 kylää. Asukkaat ovat mandinkoja ja fulbeja.


title: Kroukoto

text: Keskuskylän kautta kulkee Kitasta Senegalin rajalle johtava maantie RN24. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, käsityöammatit, kullankaivuu ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, riisi, durra, maissi, maapähkinä, fonio ja maniokki. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Kouroukotossa ja Bendassa pidetään viikottaiset markkinat.


title: Kroukoto

text: Vesihuollon, koululaitoksen ja terveyspalvelujen tila on heikko. Kunnassa ei ole sähköverkkoa tai puhelinta.


title: Hannikaissali

text: Hannikaissali on Jyväskylässä, ammattikorkeakoulun Suomalaisen musiikkikampuksen yhteydessä toimiva 200-paikkainen, osin nousevakatsomoinen konserttisali. Säveltäjä P. J. Hannikaisen mukaan nimetyn salin varusteisiin kuuluvat urut, cembalo ja kaksi Steinway-flyygeliä. Erityisesti kamarimusiikin esittämiseen sopiva sali on varustettu myös kokouskäyttöön.


title: Dabia

text: Dabia on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin keskiosassa 28 kilometriä Kéniébasta itään. Kunnassa on 15 200 ja keskuskylässä 4 200 asukasta (vuonna 2009).


title: Dabia

text: Dabian kunta rajoittuu idässä Kéniéban piirin Guenegorén ja Faraban, etelässä Faléan, lännessä Kéniéban ja pohjoisessa Dombian kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat tasangon yllä kohoavat kalliorinteet. Etelärajalla virtaa Faléméjoki. Kasvillisuus on savannia.


title: Dabia

text: Kuntaan kuuluu 11 kylää. Asukkaat ovat jahankoja ja fulbeja.


title: Dabia

text: Dabian kautta kulkee Kitan ja Senegalin rajan välinen maantie RN24. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kullankaivuu. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, fonio, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Dandoukossa ja Nyalassa pidetään viikottaiset markkinat. Kalastuksen ja käsityöammattien merkitys on vähäinen.


title: Dabia


title: Dombia

text: Dombia on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin keskiosassa 35 kilometriä Kéniébasta itään. Kunnassa on 7 600 ja keskuskylässä 2 900 asukasta (vuonna 2009).


title: Dombia

text: Dombian kunta rajoittuu koillisessa Kéniéban piirin Bayen, kaakossa Guenegorén, etelässä Dabian ja lännessä Kéniéban kuntiin. Maisemaa leimaavat korkeat kalliorinteet.


title: Dombia

text: Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat mandinkoja.


title: Dombia

text: Dombiaan on ympärivuotinen yhteys Guenegorén kautta RN24-maantieltä. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, fonio, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja.


title: Dombia

text: Palveluihin kuuluu terveyskeskus ja joukko kouluja. Kaikissa kylissä on porakaivot. Sähköverkkoa tai puhelinta ei ole.


title: Martti-Mikael Järvinen

text: Martti-Mikael Järvinen (s. 24. joulukuuta 1953 Tampere) on suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja musiikin säveltäjä.


title: Guenegoré

text: Guenegoré (myös "Guénégoré") on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin keskiosassa 50 kilometriä Kéniébasta itään. Kunnassa on 6 600 ja keskuskylässä 2 800 asukasta (vuonna 2009).


title: Guenegoré

text: Guenegorén kunta rajoittuu idässä Kéniéban piirin Bayen, etelässä Kouroukoton ja Faraban, lännessä Dabian ja pohjoisessa Dombian kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kalliorinteet. Luonnonvarainen kasvillisuus on savannia.


title: Guenegoré

text: Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaat ovat mandinkoja, jahankoja, bambaroita ja fulbeja.


title: Guenegoré

text: Guenegoréen on ympärivuotinen yhteys RN24-maantieltä. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, fonio, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja.


title: Guenegoré


title: Palojärvi (Joensuu)

text: Palojärvi on Pohjois-Karjalassa Joensuussa ja Ilomantsissa sijaitseva järvi. Palojärven vedenpintaa on nostettu vuonna 1955 käynnistynyttä Pamilon voimalaitosta varten, joten järveä voidaan pitää myös padottuna tekojärvenä.


title: Palojärvi (Joensuu)

text: Järven pinta-ala on 820 hehtaaria eli 8,2 neliökilometriä. Se on 8,2 kilometriä pitkä ja 3,2 kilometriä leveä. Järvellä on melko laaja järvenselkä, mutta länsipäässä sijaitsee kaksi kilometriä pitkä Yläkanava niminen lahti.


title: Palojärvi (Joensuu)

text: Järvessä on laskettu olevan 91 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 33 hehtaaria, mikä on noin 3,9 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista seitsemän on yli hehtaarin suuruisia, 32 yli aarin ja loput 52 ovat alle aarin kokoisia. Suurimpia karttaan nimettyjä saaria lännestä lukien ovat vain Suurisaari ja Koivusaari.


title: Palojärvi (Joensuu)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 57 miljoonaa kuutiometriä eli 0,057 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 7,0 metriä ja suurin syvyys on 25,9 metriä. Syvin kohta sijaitsee Yläkanavan edustalla noin 800 metrin päässä lahdensuusta.


title: Palojärvi (Joensuu)

text: Järven rantaviivan pituus on 51 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 16 kilometriä. Rannat ovat metsämaata, joka voi paikoitellen olla soistunutta. Asutus on haja-asutusta, mutta sekin on hyvin harvaa. Rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Enosta alkavalta seututieltä 514, josta haarautuu Kuisman ja Luhtapohjan kohdalla pohjoiseen useita teitä. Niistä seututie 513 kiertää järven länsipuolelta ohi järven pohjoispuolelle.


title: Palojärvi (Joensuu)

text: Pamilon voimalaitos rakennettiin Palojärven länsipäässä Palovaaraan, jonne voimalan alta kaivettiin Palojärvestä Jäsykseen kallioon purkuvedelle tunneli. Yläkanava muodostui 1,5 kilometrin pituisen patovallin pohjoispuolelle. Jääluukunlahden vanha luusua tukittiin 250 metriä pitkällä padolla ja sen sivustaa tuettiin 350 metriä pitkällä padolla. Myös Vihilahdessa on lyhyt pato. Muualla Palojärveä vesi on saannut nousta vapaasti. Järveen tulee edelleen Lehmijoki ja muutkin ojat, mutta varsinainen vesitäydennyt Pamilon käyttämästä vedestä saadaan Heinäselältä (572 hehtaaria) Kallion kanavaa myöten. Se on 900 metriä pitkä ja vaihtelevasti 20–50 metriä leveä. Kanavan takia Heinäselkä ja Palojärven vedenpinnat ovat lähes yhtä korkealla. Järven vedenpinnan korkeus on 143,2 metriä mpy. Järvi on säännöstely siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 142,15 metriä ja 144,2 metriä mpy.


title: Palojärvi (Joensuu)

text: Ennen Pamilon voimalaitoksen rakentamista vuonna 1955, oli Palojärvi lyhyempi ja kapeampi järvi. Sen itäpää alkoi Koivusaaren kohdalla ja Suurisaari oli kooltaan kaksinkertainen. Suursaaren länsipuolella olevat Vihiniemi ja Ahmonniemi olivat nykyistä pitemmät ja niiden väliin jäi noin 200 metriä leveä salmi. Vanhojen karttojen mukaan veden alle hukkui 12 saarta, mutta toisaalta niitä syntyi lähes 90 uutta. Nousevan veden alle jäivät Yläkanavassa Haapalampi ja etelärannan Simananlahdella toinen järvi.


title: Palojärvi (Joensuu)

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Koitajoen valuma-alueen (04.9) Ala-Koitajoen–Jäsysjärven alueella (04.91), jonka Pamilon–Palojärven alueeseen (04.912) järvi kuuluu.


title: Palojärvi (Joensuu)

text: Valuma-alue saa pääosan vedestään Kallion kanavaa pitkin, jonka kautta suurin osa Koitajoen vedestä virtaa. Pamilon–Palojärven alueella on 29 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista kuusi laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Tokrajärvi (210 ha), joka laskee Lehmijokea myöten järven itäpäähän. Huuronpuro laskee Huuronlahteen, ja sen kautta laskevat Koirilampi (8 ha) ja Pahakala (4 ha). Kallion kanavaan laskee vielä Hoikanlampi (1 ha) ja järven koillisrantaan Rajalampi.


title: Baiyoke Tower I

text: Baiyoke Tower I () on Pratunamissa Bangkokissa sijaitseva vuonna 1987 valmistunut rakennus, jossa toimii Baiyoke Suite Hotel. Baiyoke Tower I on 151 metriä korkea ja siinä on 43 kerrosta. Hotellissa on kaikkiaan 255 huonetta, 181 Executive-huonetta ja 74 Superior-huonetta, joiden parvekkeet on maalattu sateenkaaren väreihin. Lisäksi hotellista löytyy mm. parkkihalli, kokoushuoneita, coffee shop, baari sekä sky lounge -ravintola. Hotellissa on myös uima-allas ja kuntosali 11. kerroksessa. Baiyoke Tower I oli Thaimaan korkein rakennus 1987-1993.


title: Baiyoke Tower I

text: Vuonna 1997 valmistui korkeampi 85-kerroksinen , Baiyoke Tower II.


title: Too Weird to Live, Too Rare to Die!

text: Too Weird to Live, Too Rare to Die! on yhdysvaltalaisen poprock-yhtye Panic! at the Discon neljäs studioalbumi, jonka julkaisivat Fueled by Ramen ja Decaydance 8. lokakuuta 2013. Albumin nimi on lainattu kirjasta "Pelkoa ja inhoa Las Vegasissa". Albumin inspiraationa oli myöskin Brendon Urien kotikaupunki Las Vegas.


title: Too Weird to Live, Too Rare to Die!

text: Albumi on ensimmäinen ja ainoa albumi, jossa esiintyy basisti Dallon Weekes, ja viimeinen, jossa esiintyy rumpali Spencer Smith. Kansitaiteessa Brendon Urie polttaa savuketta, josta tulee värikästä savua. Kansikuva saattaa olla viittaus albumin kappaleeseen ”Nicotine”. Kappaleille ”Miss Jackson”, ”This is Gospel” ja ”Girls/Girls/Boys” on julkaistu musiikkivideot.


title: Säynejärvi (Kitee)

text: Säynejärvi on Pohjois-Karjalassa Kiteellä sijaitseva järvi.


title: Säynejärvi (Kitee)

text: Järven pinta-ala on 890 hehtaaria eli 8,9 neliökilometriä. Se on 6,9 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Järvellä on laaja järvenselkä, joka kerää tuulta hyvin. Itärannasta työntyy länteen pitkä Viitaniemi, jonka pohjoispuolelle jää suojainen 1,7 kilometriä lahti. Lahdenpohjukka on Rutalahden niminen ja lahden suulla on vielä oma Nivanlahti.


title: Säynejärvi (Kitee)

text: Järvessä on laskettu olevan 22 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8 hehtaaria, mikä on noin 0,9 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Saunasaari, Jänissaari ja Iso-Vora ovat yli hehtaarin suuruisia ja loput ovat 19 yli aarin kokoisia. Muita kartassa nimettyjä saaria ovat Punasaari, Palosaari, Sittasaari, Oinassaari, Kertonsaari, Pieni-Vora, Ruohikkoluoto, Pieni- ja Iso Kirrinkallio, Liukunsaari, Suosaari, Kalliosaari, Inkansaari ja Kaksossaaret. Viitaniemen eteläpuolella sijaitsee matala ja leveä Otranlahti ja järven kaakkoispää kapenee sekin lahdenpohjukaksi, jota kutsutaan Suolahdeksi.


title: Säynejärvi (Kitee)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 59 miljoonaa kuutiometriä eli 0,059 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,7 metriä ja suurin syvyys on 25 metriä. Järven pituussuunnassa kulkee pitkä syvänne, jossa on noin kolmen kilometrin matkalla yli 20 metriä syvää. Syvin kohta 25 metriä sijaitsee kartan mukaan kahdessa kohtaa syvännettä.


title: Säynejärvi (Kitee)

text: Järven rantaviivan pituus on 31 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 5 kilometriä. Järven rannat ovat metsämaata, jota soistuminen ja peltotilkut välillä katkaisevat. Järven lounaisrantojen takana on laajat peltoaukeat. Rantojen asutus on harvaa haja-asutusta, mutta vapaa-ajan asuntoja on runsaasti. Kartasta laskien niitä on yli 50. Rannikon ainoa kulmakunta on Rannanpohjukka. Niille johtaa tiet yhdystieltä 4882, joka kiertää järven kauempaa sen eteläpuolelta ylös pohjoiseen. Järven kaakkoispäästöä on matkaa Venäjän rajalle 3,7 kilometriä.


title: Säynejärvi (Kitee)

text: Järvi sijaitsee Kiteenjoen–Tohmajoen vesistössä (vesistöaluetunnus 02) Kiteenjoen valuma-alueella (02.02), jonka Tiekoskenjoen valuma-alueeseen (02.026) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,3 metriä mpy.


title: Säynejärvi (Kitee)

text: Järvi saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan, koska se on vesistönsä latva-järviä. Tiekoskenjoen valuma-alueella on 9 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista kahdeksan laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Pienijärvi (31 ha), Riihijärvi (34 ha) ja Ryökky (36 ha), jotka laskevat Suonlahteen, Sammallampi (6 ha), joka laskee myös sinne, Tarassi (2 ha) ja Mäntylampi, jotka laskevat Kiviojaa myöten Persepohjukkaan, Pääsimmäinen (8 ha) ja Keskimmäinen (4 ha), jotka laskevat pohjoisrantaan ja vielä Hotari (2 ha), joka laskee Otralahteen.


title: Säynejärvi (Kitee)

text: Järven laskujoki on Tiekoskenjoki, joka lähtee järven Rutalahdesta ja virtaa Tiekosken läpi ja yhtyy 2,5 kilometrin päässä Kiteenjokeen.


title: Sitakilly

text: Sitakilly (myös "Sitakily") on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin pohjoisosassa 45 kilometriä Kéniébasta pohjoiseen. Kunnassa on 30 200 ja keskuskylässä 4 400 asukasta (vuonna 2009).


title: Sitakilly

text: Sitakillyn kunta rajoittuu pohjoisessa Kéniéban piirin Dialafaran, idässä Kassaman ja etelässä Kéniéban kuntiin sekä lännessä Senegaliin. Seutu on etupäässä tasakoa, jonka yläpuolella kohoaa Tambaouran kalliorinne. Länsirajalla virtaa Faléméjoki.


title: Sitakilly

text: Kuntaan kuuluu 15 kylää. Asukkaat ovat mandinkoja, fulbeja ja bambaroita.


title: Sitakilly

text: Sitakillyn kautta kulkee Bafoulabén ja Kéniéban välinen maantie. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kullankaivuu. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, fonio, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Tabakotossa ja Loulossa on teolliset kultakaivokset.


title: Sitakilly

text: Palveluihin kuuluu terveyskeskus ja joukko kouluja. Vesihuolto käsittää porakaivoja sekä Sitakillyn ja Tabakoton vesijohtoverkot. Sähköverkko on vain kaivostaajamissa.


title: Bulgarian kansalliskirjasto

text: Bulgarian kansalliskirjasto, viralliselta nimeltään "Pyhien Kyrilloksen ja Methidioksen kansalliskirjasto" () on Bulgarian pääkaupungissa Sofiassa toimiva kansalliskirjasto, joka on nimetty vanhimman tunnetun kyrillisen kirjaimiston, glagolitsan kehittäjien, pyhimysten Kyrillos ja Methodios mukaan.


title: Bulgarian kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjasto perustettiin vuonna 1878. Laki kirjaston vapaakappaleoikeudesta säädettiin vuonna 1897 ja vuonna 1900 kirjasto saa käyttöönsä oman talon. Vuonna 1924 kirjaston yhteyteen avataan kansallisarkistoa vastaava osasto. Vuonna 1939 alkaa uuden kirjastorakennuksen rakentaminen, mutta vuoden 1944 pommituksessa sekä vanha että uusi kirjastorakennus tuhoutuu. Uusi kirjastorakennus avataan 16. joulukuuta 1953. Kansalliskirjasto nimetään vuonna 1963 Kyrilloksen ja Methodioksen mukaan.


title: Dialafara

text: Dialafara on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin pohjoisosassa 85 kilometriä Kéniébasta pohjoiseen. Kunnassa on 18 000 ja keskuskylässä 1 500 asukasta (vuonna 2009).


title: Dialafara

text: Dialafaran kunta rajoittuu luoteessa Kayesin piirin Sadiolan, koillisessa Bafoulabén piirin Gounfanin ja Niambian ja kaakossa Kéniéban piirin Sitakillyn ja Kassaman kuntiin sekä lounaassa Senegaliin. Maisemaa leimaa tasangon yläpuolella kohoava Tambaouran kalliorinne. Senegalin rajalla virtaa Faléméjoki.


title: Dialafara

text: Kuntaan kuuluu 34 kylää. Asukkaat ovat mandinkoja, fulbeja ja bambaroita.


title: Dialafara

text: Dialafaran kautta kulkee Kéniéban ja Kayesin välinen maantie. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kullankaivuu. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, fonio, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.


title: Dialafara

text: Palveluihin kuuluu joukko kouluja ja kaksi terveyskeskusta. Vesihuolto käsittää kaivoja ja porakaivoja. Viidessä kylässä on sähköverkot.


title: Suomen presidentinvaali 2024

text: Suomen presidentinvaali 2024 järjestettäneen vuoden 2024 alussa. Vaaleissa valitaan tasavallan presidentti toimikaudelle 2024–2030. Istuva presidentti Sauli Niinistö ei voi olla enää ehdolla.


title: Suomen presidentinvaali 2024

text:
Spekulaatio vuoden 2024 presidenttiehdokkaista alkoi heti vuoden 2018 presidentinvaalien jälkeen.
Taloustutkimus selvitti Ilta-Sanomille, kuka olisi suomalaisten mielestä sopivin presidentti vuoden 2024 vaaleissa.


title: Sadiola

text: Sadiola on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kayesin piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin eteläosassa noin 75 kilometriä Kayesista lounaaseen. Kunnassa on 39 400 ja keskuskylässä 10 600 asukasta (vuonna 2009).


title: Sadiola

text: Sadiolan kunnan pinta-ala on 5 010 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kayesin piirin Samé Diomgoman, Liberté Dembayan ja Hawa Dembayan, idässä Logon ja Diamoun ja etelässä Bafoulabén piirin Niambian ja Kéniéban piirin Dialafaran kuntiin sekä lännessä Senegaliin.


title: Sadiola

text: Seudun maisemaa leimaavat tasangot ja matalat kalliorinteet. Senegalin rajalla virtaa Faléméjoki. Luonnonvarainen kasvillisuus on savannia.


title: Sadiola

text: Kuntaan kuuluu 44 kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bambaroita, soninkeja ja fulbeja.


title: Sadiola

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, keräily, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, riisi, durra, maissi, maapähkinä, fonio ja maniokki. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Tärkeimmät liike-elämän keskukset ovat Sadiola ja Kroukéto. Sadiolassa ja Yatelassa on teolliset kultakaivokset.


title: Sadiola

text: Kunnassa toimii 22 alakoulua, neljä yläkoulua, kaksi ranskalais-arabialaista koulua ja neljä koraanikoulua. Terveyspalveluihin kuuluu kaksi terveyskeskusta, kolme terveysasemaa ja kaksi yksityisklinikkaa. Vesihuolto käsittää kaivoja ja porakaivoja.


title: Toissijainen suojelu

text: Toissijainen suojelu on oleskeluluvan peruste. Turvapaikanhakijalle, jonka osalta turvapaikan kriteerit eivät täyty, voidaan myöntää turvapaikkahakemuksen perusteella oleskelulupa toissijaisen suojelun perusteella. Lupa voidaan myöntää, jos hakijaa uhkaa kotimaassaan tai pysyvässä asuinmaassaan kuolemanrangaistus, teloitus, kidutus tai muu epäinhimillinen tai ihmisarvoa loukkaava kohtelu tai rangaistus. Lupa voidaan myöntää myös, jos hakija ei voi palata kotimaahansa tai pysyvään asuinmaahansa ilman, että hän joutuu vakavaan henkilökohtaiseen vaaraan siellä vallitsevan aseellisen selkkauksen vuoksi.


title: Toissijainen suojelu

text: Toissijaisen suojelun kriteerit perustuvat sekä määritelmädirektiiviin että Yhdistyneiden kansakuntien sopimukseen pakolaisten oikeudellisesta asemasta. Toissijaisesta suojelusta on määrätty ulkomaalaislain pykälässä 88, mutta se perustuu määritelmädirektiiviin eikä Suomi määritä sitä kansallisesti. Toissijaisen suojelun soveltamisessa otetaan huomioon kansallisen oikeuskäytännön lisäksi Euroopan unionin tuomioistuimen ratkaisut.


title: Toissijainen suojelu

text: EU-direktiivi käsittelee oleskeluluvan myöntämistä tilanteissa, joissa on kyse yksilöön henkilökohtaisesti kohdistuvasta uhasta tai vaarasta, mutta direktiivin täytäntöönpanon jälkeisessä oikeuskäytännössä on vakiintunut tulkinta, että toissijaisen suojelun kriteerit voivat poikkeuksellisesti täyttyä pelkästään hakijan lähtöalueen turvallisuustilanteen vuoksi. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin (nyk. Euroopan unionin tuomioistuin) linjasi toissijaisen suojelun myöntämisen kriteerejä vuonna 2009 antamassaan tuomiossa C-465/07 Elgafaji. Sen mukaan henkilön ei tarvitse poikkeustapauksessa esittää näyttöä vakavasta henkilökohtaisesta vaarasta silloin, kun käynnissä olevalle aseelliselle selkkaukselle tyypillisen väkivallan aste saavuttaa niin korkean tason, että on merkittäviä perusteita uskoa palautetun siviilihenkilön joutuvan maahan palaamisensa vuoksi todelliseen vaaraan.


title: Toissijainen suojelu

text: Siinä missä turvapaikan saanut on oikeutettu pakolaisen matkustusasiakirjaan, toissijaista suojelua saava on oikeutettu muukalaispassiin, jolla matkustus on jossain määrin vaikeampaa.


title: Kosovon kansalliskirjasto

text: Kosovon kansalliskirjasto (, , ) on Kosovon pääkaupunki Pristinassa toimiva kansalliskirjasto.


title: Kosovon kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjaston taustana on joulukuussa 1944 Prizrenissä perustettu Kosovon autonomisen provinssin kirjasto. Kirjasto siirtyi nykyisen, kroatialaisen arkkitehti Andrija Mutnjakovićin (s.1929) suunnitteleman kirjastorakennuksen valmistuttua vuonna 1982 Pristinan yliopistoalueelle. Rakennus käyttää elementteinään bysanttilaisen ja ottomaaniperinteen kupoleita ja kuutiomuotoa; rakennuksessa on 73 pientä kupolia.


title: Kosovon kansalliskirjasto

text: Kirjaston nimitys on vaihtunut perustamisensa jälkeen useasti; vuodesta 2014 lähtien nimenä on olut Kosovon kansalliskirjasto.


title: Kassama

text: Kassama on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin pohjoisosassa 35 kilometriä Kéniébasta koilliseen. Kunnassa on 19 500 ja keskuskylässä 2 100 asukasta (vuonna 2009).


title: Kassama

text: Kassaman kunta rajoittuu etelässä Kéniéban piirin Bayen, lännessä Sitakillyn ja luoteessa Dialafaran sekä pohjoisessa Bafoulabén piirin Gounfanin ja idässä Koundianin kuntiin.


title: Kassama

text: Kuntaan kuuluu 25 kylää. Asukkaat ovat mandinkoja, jahankoja, fulbeja ja bambaroita.