title: Robert Emmet

text: Robert Emmetin samanniminen isä oli Irlannin hovilääkäri. Robert oli nuorin perheen 18:sta lapsesta. Hänen vanhempi veljensä oli poliitikko Thomas Emmet. Robert Emmet opiskeli vuodesta 1793 Dublinin Trinity Collegessa ja tuli tunnetuksi lahjakkaana puhujana. Hän liittyi vuonna 1796 isoveljensä esimerkin mukaisesti radikaaliin Society of United Irishmen -järjestöön, joka tavoitteli äänioikeuden laajentamista ja Irlannin irrottamista Englannin alaisuudesta itsenäiseksi tasavallaksi. Emmet joutui eroamaan Trinity Collegesta vuonna 1798 poliittisen toimintansa vuoksi. Hän ei ilmeisesti ottanut osaa samana vuonna Irlannissa riehuneeseen kapinaliikkeeseen. Kun vuoden 1800 unionilaki lakkautti kokonaan Irlannin valtion, Emmet ystävineen ryhtyi pitämään vallankumousta välttämättömänä. Hän oleskeli vuosina 1800–1802 Manner-Euroopassa voidakseen suunnitella yhdessä maanpakoon siiryneiden United Irishmenin johtajien kanssa uutta kansannousua Irlannissa. Napoleonin hallinto antoi heidän ymmärtää, että Ranska olisi jälleen valmis antamana sotilaallista tukea tällaiselle hankkeelle.


title: Robert Emmet

text: Emmet palasi Irlantiin lokakuussa 1802 valmistelemaan kapinaa. Hän piileskeli isänsä talossa lähellä Dublinin Milltownia samaan aikaan kun hänen tukijansa keräsivät hänen lainaamillaan rahoilla aseita, pääasiassa seipäitä, joita varastoitiin Dubliniin. Hän ei kuitenkaan onnistunut luomaan kunnon yhteyksiä aatetovereihinsa muualla Irlannissa, ja brittiviranomaiset onnistuivat hänen tietämättään soluttamaan hänen organisaationsa. Kun räjähdys paljasti erään Emmetin asekätköistä, hän joutui käynnistämään kapinansa ennenaikaisesti 23. heinäkuuta 1803. Tämä johti hämmennykseen, joka sotki etukäteen laaditut suunnitelmat. Wicklowin apujoukot jäivät saapumatta, Kildaren apujoukot vetäytyivät takaisin luullen että kapinan alkamista lykätty ja Broadstairsin miehet jäivät toimettomina odottelemaan lähtökäskyä. Emmet kaikesta huolimatta luki laatimansa julistuksen, jossa hän ilmoitti perustaneensa Irlannin tasavallan väliaikaisen hallituksen, ja lähti marssimaan 80 miehen kanssa valko-vihreään univormuun pukeutuneena kohti Dublinin linnaa. Joukot kuitenkin ryhtyivät riehumaan kaupungin kaduilla ja Emmetin järkytykseksi hyökkäsivät sattumalta paikalle osuneen ylituomari lordi Kilwardenin kimpuun, kiskoivat tämän ulos vaunuistaan ja murhasivat keskellä katua. Britit kukistivat kapinan pian ja Emmet pakeni. Hän piiloutui ensin Wicklow-vuorille, mutta meni pian Harold's Crossiin päästäkseen lähelle morsiantaan Sarah Currania, minkä seurauksena hän jäi kiinni 25. heinäkuuta.


title: Robert Emmet

text: Emmet tuotiin oikeuden eteen 19. syyskuuta, todettiin syylliseksi ja tuomittiin kuolemaan. Oikeuden edessä hän piti kuuluisaksi tulleen puheen, jossa hän sanoi, että hänen muistosanansa saisi kirjoitta vasta sinä päivänä, jolloin Irlanti ”ottaisi paikkansa kansakuntien joukossa”. Hänet teloitettiin hirttämällä seuraavana päivänä.


title: Robert Emmet

text: Emmetistä tuli kuoltuaan Irlannin nationalisteille romanttinen ja traaginen sankarihahmo. Muun muassa Thomas Moore kirjoitti runoja hänen innoittamanaan. Emmetin epäkäytännöllisyys ja vähäiset konkreettiset saavutukset kapinajohtajana eivät haitanneet hänet marttyyrinmainettaan. Hänen esimerkkinsä innoitti monia myöhempiä separatistisia kapinaliikkeitä Irlannissa.


title: Kirjapainoneuvos

text: Kirjapainoneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Kirjapainoneuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 2005. Vuosien 1918–2013 aikana kirjapainoneuvoksen arvonimi on myönnetty kolmelle henkilölle.


title: Kirjastoneuvos

text: Kirjastoneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Kirjastoneuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1949 filosofian maisteri Helle Kannilalle. Vuosien 1918–2013 aikana kirjastoneuvoksen arvonimi on myönnetty 31 henkilölle.


title: Rautjärven rautatieasema

text: Rautjärven rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Karjalan radalla Rautjärven Asemanseudulla, noin kolmen kilometrin päässä Rautjärven kirkolta.


title: Rautjärven rautatieasema

text: Asema avattiin vuonna 1937 kirkolta Ruokolahteen vievän maantien risteykseen, ja sen on muiden lähiseudun asemien tapaan suunnitellut Thure Hellström. Aseman ympärille kasvoi tuolloisen Rautjärven kunnan suurin asutuskeskus, vaikka hallinto jäikin kauemmas Miettilän kylään.


title: Rautjärven rautatieasema

text: Miehitys Rautjärvellä lopetettiin vuonna 1977. Henkilöliikenteen pysähdykset lakkautettiin vuonna 1989 ja tavaraliikenne vuosiksi 1990–1992. Nykyisin liikennepaikka toimii junakohtauspaikkana.


title: Kotiseutuneuvos

text: Kotiseutuneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Kotiseutuneuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1969 ja sen sai silloin kansanperinteen kerääjä ja museomies Väinö Tuomaala. Vuosien 1918–2013 aikana kotiseutuneuvoksen arvonimi on myönnetty 262 henkilölle.


title: Kotiseutuneuvos

text: Valtioneuvoston kanslia pyytää Suomen Kotiseutuliitolta lausunnon kotiseutuneuvosten arvonimiesityksistä.


title: Kotitalousneuvos

text: Kotitalousneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Kotitalousneuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1992.


title: Kotiteollisuusneuvos

text: Kotiteollisuusneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Kotiteollisuusneuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1974. Vuosien 1918–2013 aikana kotiteollisuusneuvoksen arvonimi on myönnetty yhdeksälle henkilölle,  joista kaikki ovat naisia.


title: Jouhteninen

text: Jouhteninen on saari Höytiäisessä Kontiolahdella. Saari on todennäköisesti saanut nimensä saarenosan profiilista, joka muistuttaa vedenpintaan kaulaansa ojentavan joutsenen ääriviivoja.


title: Jouhteninen

text: Saari on Natura 2000 -alue.


title: Jouhteninen

text: Jouhtenisen korkein kohta on harju, joka kohoaa maamerkin tavoin yli muun matalamman metsikön. Saaren pituus pohjois-etelä-suunnassa on noin 2,7 kilometriä ja sitä vastaan kohtisuoraan noin 900 metriä. Korkein kohta saaressa on Sirnitsan harju, jonka huippu kohoaa noin 57 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Saaren nykyinen pinta-ala vuoden 1857 vedenpinnan laskun jälkeen on noin 175 ha.


title: Jouhteninen

text: Rakenteellisesti Jouhteninen poikkeaa paljon muista Höytiäisen isoimmista saarista. Se on kovin monimuotoinen ja koostuu pääosin sorasta ja hiekasta, eikä sillä näytä olevan mitään samanlaisuutta Höytiäisen muihin jäätikköjokimudostumiin. Sen onkin ymmärretty syntyneen sulavan mannerjään keskeen avautuneeseen halkeamaan, johon ympäröivältä jäätiköltä virtaavat sulamisvedet ovat kasanneet todella suuret määrät soraa ja hiekkaa. Harjuaineksen sisään on hautautunut myös valtavia määriä eri näköisiä jäälohkareita, jotka sulettuaan jättivät jälkeensä paljon "kuolleen jään kuoppia" eli niin sanottuja suppia. Tyypillisimmillään kuopat ovat kattilamaisia painanteita, kuten Jouhtenisessa sijaitseva Sirnitsalammen suppa. Nykyisin enimmät supista ovat lampia, suuria kuoppia tai pieniä järviä, ja mm. Sirnitsalampi on veden valtaama suppa.


title: Jouhteninen

text: Jouhtenisen vanhoja paikannimiä: Haaraniemi, saaren rannalla sijaitseva haaramainen niemi, Kaamaranta, saaren suora ja tasainen rantaosa, Hautalahti, saaren U-kirjaimen muotoinen lahti, ja Viikateniemi, saaren rannalla sijaitseva viikatemainen pieni niemi.


title: Jouhteninen

text: 20. elokuuta 2004 pyyhkäisi trombimyrsky Polvijärveltä Höytiäisen yli Kontiolahdelle. Tuhoalueen laajuus oli noin 500 hehtaaria, ja Jouhtenisen luonnonsuojelualue kärsi suuret tuhot. Alue on jätetty myrskyn jälkeiseen tilaan. Turisteille on järjestetty trombiretkeilyjä.


title: Käsityöneuvos

text: Käsityöneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Käsityöneuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1977. Vuosien 1918–2013 aikana käsityöneuvoksen arvonimi on myönnetty 12 henkilölle.


title: Carrie (vuoden 2013 elokuva)

text: Carrie on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut Kimberly Peircen ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva. Elokuva perustuu kirjailija Stephen Kingin samannimiseen romaaniin. Elokuvassa Carrie Whitea näyttelee Chloë Grace Moretz ja Carrien äitiä Margaretia Julianne Moore.


title: Carrie (vuoden 2013 elokuva)

text: Carrie White on koulua käyvä tyttö, jonka elämä on kirjaimellisesti piinaa. Koulussa kaikki joko halveksivat tai kiusaavat häntä ja kotona kauhua herättää kiihkouskovainen mielisairas äiti, jolla on tapana lukita Carrie komeroonsa katumaan syntejään. Eräänä päivänä liikuntatunnin jälkeen suihkutiloissa, Carrien kuukautiset alkavat. Carrie menee paniikkiin, koska ei tiedä kuukautisista mitään. Hänestä kuvataan video ja kiusaamistapausta seuraa outoja tapauksia, jotka tuntuvat tapahtuvan Carrien kiihtyessä. Myöhemmin Carrie ymmärtää hallitsevansa telekineesiaa. Sue alkaa katua muitten kiusaamista ja pyytää poikaystäväänsä Tommya kysymään Carrieta kavaljeerikseen koulun tanssiaisiin. Carrien pahin kiusaaja Chris aikoo kuitenkin nöyryyttää Carrieta tanssiaisissa. Sue saa tietää juonesta ja yrittää rientää varoittamaa Carrieta. Carrie ja Tommy kruunataan tanssiaisten kuninkaaksi ja kuningattareksi. Kruunaamisen päätteeksi, lavan kattoon viritetty sianverta täynnä oleva ämpäri kaadetaan Carrien päälle. Juhlaväki alkaa nauraa Carrielle ja valkokankailla alkaa pyöriä suihkutiloissa nauhoitettu video Carriesta. Ämpärin virittänyt Chris pakenee poikaystävänsä Mattin kanssa, mutta lavan yllä oleva köysi katkeaa ja metalliämpäri putoaa Tommyn päälle tappaen tämän. Carrie menee suunniltaan ja paljastaa helvetilliset voimansa. Ihmiset menevät paniikkiin ja yrittävät paeta, mutta Carrie lukitsee kaikki ovet ja aloittaa tappamisen. Sue näkee kaiken oven takaa ja pakenee. Kun kaikki ovat kuolleet, Carrie lähtee liekehtivästä koulusta, joka lopulta tuhoutuu. Chris ja Matt ovat ajamassa autollaan, kunnes Carrie ilmestyy auton eteen tappaen Mattin. Chris yrittää paeta Carrien raivoa, mutta auto paiskautuu huoltoasemaa päin räjäyttäen sen. Carrie palaa tyynesti kotiin. Kun hän menee kylpyyn pesemään itsensä verestä, Carrie alkaa itkemään lohduttomasti tajuten, mitä on tehnyt. Carrie kohtaa äitinsä, joka yrittää tappaa Carrien vetsellä. Carrie käyttää yliluonnollisia voimiaan tappaen äitinsä. Sue tulee taloon ja näkee kaiken. Carrie alkaa horjuttaa taloa ja hän vetää Suen voimillaan ulos talosta viime hetkellä. Talo romahtaa Carrien päälle, joka jää äitinsä ruumiin luokse.


title: Rifin sota

text: Rifin sota (, myös toinen Marokon sota) oli Espanjan Marokossa vuosina 1920–1926 käyty sota, jossa olivat vastakkain Espanjan kuningaskunta ja Rifin alueen berberiheimot, jotka vuonna 1921 irtaantuivat Espanjan hallinnasta ja perustivat Rifin tasavallan. Vuonna 1924 Espanjan rinnalle liittyi myös Ranska. Sota päättyi Rifin tasavallan luhistumiseen ja berberijohtaja Abd el-Krimin antautumiseen ranskalaisille. Espanjassa Rifin sodan aiheuttamat sisäpoliittiset ristiriidat johtivat vuonna 1923 sotilasvallankaappaukseen ja kenraali Miguel Primo de Riveran nousuun maan diktaattoriksi. Sodan aikana espanjalaiset käyttivät kemiallisia aseita siviiliväestöä vastaan.


title: Rifin sota

text: Ensimmäiset yhteenotot Rifin alueen berberien ja Espanjan välillä oli käyty jo vuosina 1909–1910 Melillan kaupungin ympäristössä. Melillan sodaksi kutsutut taistelut vaativat yhteensä 2 500 espanjalaisen sotilaan hengen. Vuoden 1911 toisen Marokon kriisin jälkeen solmittiin Fezin sopimus, joka teki Rifin alueesta Espanjan siirtomaan.


title: Rifin sota

text: Abd el-Krimin johtamassa armeijassa oli vain muutamia tuhansia vakinaisia sotilaita. Heidän määränsä oli lähteestä riippuen 2 000–3 000 ja 6 000–7 000 välillä. Loput joukoista koostui maalaiskylien heimoväestöstä, jotka eivät pystyneet olemaan poissa kotikylästään paria viikkoa kauempaa. Enimmillään berberien joukoissa arvioidaan olleen noin 80 000 miestä, mutta heistäkään ei pystytty aseistamaan sotilaskivääreillä kuin 20 000. Lisäksi aseistus oli vanhanaikaista ja huonokuntoista. Abd el-Krimin joukot onnistuivat kuitenkin aiheuttamaan vastapuolelle raskaita tappioita käyttäen hyväkseen vuoristoisen kotiseutunsa tuntemusta sekä sissitaktiikkaa.


title: Rifin sota

text: Rifin sodan katsotaan alkaneen vuonna 1920, kun kenraali Dámaso Berenguer yritti tuloksetta valloittaa Espanjan Marokon itäpuoleisen territorion alueita jebalaheimolta. Heinäkuussa 1921 Abd el-Krimin johtamat berberijoukot löivät espanjalaiset Annualin taistelussa, jossa kaatui lähteistä riippuen 8 000–12 000 Espanjan sotilasta. Elokuuhun mennessä Espanja oli menettänyt kaikki Marokossa vuoden 1909 jälkeen hallintaansa saamat alueet ja sen 14 000 miehen vahvuinen Afrikan-armeija joutui vetäytymään Melillan kaupunkiin. Espanjan menetykset johtivat lopulta syyskuussa tapahtuneeseen Rifin tasavallan perustamiseen. Berberit eivät hyökänneet Melillaan, koska Abd el-Krim pelkäsi kaupungissa asuvien ulkomaalaisten vahingoittumista. Siitä olisi saattanut olla seurauksena muiden eurooppalaisten valtioiden liittyminen sotaan Espanjan rinnalle. Myöhemmin el-Krim kertoi pitäneensä ratkaisuaan suurena virheenä.


title: Rifin sota

text: Syksyn aikana espanjalaiset saivat vahvistettua Afrikan-armeijaansa 35 000 mieheen, minkä jälkeen he aloittivat vastahyökkäyksen. Tammikuussa 1922 Espanja onnistui valtaamaan Rifin rannikkoseutuja, mutta sisämaan vuoristoalueet pysyvät edelleen berberien hallussa. Rintamalinjat pysyivät tämän jälkeen pitkään paikallaan, mutta esimerkiksi vuonna 1924 käydyissä taisteluissa espanjalaiset menettivät kaatuneina yli 10 000 sotilasta.


title: Rifin sota

text: Ranska oli toukokuussa 1924 perustanut heimoalueille omia puolustusasemiaan Ranskan Marokosta käsin. Huhtikuussa 1925 berberit aloittivat suurhyökkäyksen ranskalaisten asemia vastaan. Taisteluissa kuoli jopa 2 000 ranskalaista sotilasta; määrä oli viidesosa kaikista maan Rifissä olleista joukoista. Tämän seurauksena Ranska liittyi sotaan täysimittaisesti tuomalla Marokkoon 160 000 muukalaislegioonalaista. Kun Espanja samalla oli lisännyt omien joukkojensa määrää 90 000 mieheen, berberit joutuivat altavastaajaksi.


title: Rifin sota

text: Sodan loppuvaihe käynnistyi toukokuussa 1926, jolloin 12 000 berberiä oli vastassa 123 000 Espanjan ja Ranskan sotilasta sekä 150 lentokonetta. Ne hyökkäsivät berberejä vastaan pohjoisesta sekä etelästä, eikä Abd el-Krimille lopulta jäänyt muuta vaihtoehtoa kuin antautuminen ranskalaisille. Sodan jälkeen hän oli 21 vuoden ajan karkoitettuna Ranskalle kuuluvalla Réunionin saarella, minkä jälkeen el-Krim asui Egyptissä kuolemaansa vuonna 1963 saakka.


title: Rifin sota

text: Rifin sodan aikana Espanja käytti berbereitä vastaan säännöllisesti kemiallisia aseita. Myös Ranskaa on epäilty niiden käytöstä. Kemiallisiin aseisiin turvauduttiin 13 000 sotilaan kaatumiseen päättyneen Annualin taistelun jälkeen, joka käytiin sodan alkuvaiheessa heinäkuussa 1921. Käytössä olivat fosgeeni, difosgeeni, kloropikriini ja sinappikaasu. Espanja käytti niitä myös siviilejä vastaan levittämällä kaasuja lentokoneesta muun muassa ihmisten kansoittamille toreille sekä vesistöihin. Ensimmäiset raportit kemiallisista aseista esitti Tangerissa ilmestynyt sanomalehti marraskuussa 1921. Sinappikaasua käytettiin ensimmäisen kerran tiettävästi elokuussa 1923. Kesällä 1924 kemiallisia aseita levitettiin yli 120 lentokoneen avulla, jotka pudottivat päivittäin yli 1 600 sadan kilon painoista sinappikaasupommia. Aseet hankittiin Saksasta.


title: Rifin sota

text: Espanja ei ole milloinkaan virallisesti myöntänyt käyttäneensä Rifin sodassa kemiallisia aseita. Vuonna 2007 Katalonian tasavaltalainen vasemmisto esitti Espanjan parlamentille, että maa tunnustaisi niiden systemaattisen käytön siviiliväestöä vastaan, mutta ehdotus kaatui 33 äänen enemmistöllä. Rifin sodan uhreja edustavan järjestön mukaan kemiallisten aseiden vaikutukset tuntuvat edelleen. Nykyään yli 60 prosenttia Marokon kaikista syöpäkuolemista ilmenee Rifin alueella, vaikka väestön osuus koko maan asukasluvusta on vain noin 10 prosenttia. Poikkeuksellisen suuren syöpäkuolleisuuden yhteyttä sodan aikaisiin kemiallisiin aseisiin ei kuitenkaan ole osoitettu.


title: Luotsineuvos

text: Luotsineuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Luotsineuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1976.


title: Kamreeri (arvonimi)

text: Kamreerin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 14. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Kamreeri (arvonimi)

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1930. Vuosien 1918–2013 aikana kamreerin arvonimi on myönnetty 117 henkilölle.


title: Turkka Myllykylä

text: Turkka Myllykylä on vahtolainen historiantutkija ja kirjailija. Hän toimii Vahto-seuran puheenjohtajana.


title: Postimestari (arvonimi)

text: Postimestarin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 14. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Postimestari (arvonimi)

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1921 ekspeditööri Robert Kiljanderille. Vuosien 1918–2013 aikana postimestarin arvonimi on myönnetty 18 henkilölle.


title: Rif

text: Rif (tamazight: "Arif", جبال الريف) on Marokon pohjoisosassa Välimeren rannikolla sijaitseva maantieteellinen alue, joka käsittää pääosin vuoristoa. Se kuuluu Orientalin, Taza-Al Hoceima-Taounaten ja Tangier-Tetouan hallintoalueisiin.


title: Rif

text: Rifin väestö koostuu suurimmaksi osaksi eri berberiheimoista ja asukkaita alueella on noin neljä miljoonaa. Merkittävimpiä kaupunkeja ovat Al Hoceima, Nador ja Tanger sekä Espanjalle kuuluvat Melilla ja Ceuta. Rifin vuoristoseutu tunnetaan merkittävänä kannabiksen viljelyalueena.


title: Rif

text: Ennen Marokon vuonna 1956 tapahtunutta itsenäistymistä Rif oli osa Espanjan Marokkoa. Vuosina 1921–1926 alueella toimi Rifin tasavalta, joka kuitenkin kukistui berberien Espanjaa ja Ranskaa vastaan käymässä Rifin sodassa. Myös nykyään toimii Rifin itsenäisyyttä ajava liike Rif Independent Movement.


title: Ympäristöneuvos

text: Ympäristöneuvos on Suomessa sekä virkanimike valtionhallinnon virkamiehelle että valtiovallan myöntämä arvonimi.


title: Ympäristöneuvos

text: Ympäristöneuvokset ovat virkamiehiä Suomen ympäristöministeriössä ja aluehallintovirastoissa.


title: Ympäristöneuvos

text: "Ympäristöneuvos" on tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 7. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Ympäristöneuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 2006. Vuosien 1918–2013 aikana ympäristöneuvoksen arvonimi on myönnetty 11 henkilölle.


title: Pitäjänneuvos

text: Pitäjänneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Pitäjänneuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1960. Vuosien 1918–2013 aikana pitäjänneuvoksen arvonimi on myönnetty 363 henkilölle.


title: Punainen virta (albumi)

text: Punainen virta on suomalaisen heavy metal -yhtye Ran esikoisalbumi. Se julkaistiin helmikuussa 2009 levymerkillä EMI.


title: Punainen virta (albumi)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 16.


title: Pormestari (arvonimi)

text: Pormestarin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Pormestari (arvonimi)

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1937. Vuosien 1918–2013 aikana pormestarin arvonimi on myönnetty kahdeksalle henkilölle.


title: Kauko Kouvalainen

text: Kauko Einari Kouvalainen (s. 15. heinäkuuta 1930 Iisalmen maalaiskunta) on suomalainen lääkäri ja Oulun yliopiston lastentautien professori emeritus.


title: Kauko Kouvalainen

text: Kouvalaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Robert Kouvalainen ja Ida Säisä ja hänen puolisonsa vuodesta 1958 on farmaseutti Marita Kilander. Kouvalainen tuli ylioppilaaksi Iisalmen lyseosta 1951 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1958. Uransa alkuvaiheessa Kouvalainen työskenteli muun muassa Helsingin yliopiston ja Helsingin kaupungin palveluksessa. Lastentautien professorina Oulun yliopistossa hän toimi 1972–1992. Ennen Oulua Kouvalainen työskenteli Helsingin lastenklinikassa kymmenen vuotta ja Turun lastenklinikassa apulaisprofessorina vajaat viisi vuotta. Hän on ollut myös Mannerheimin Lastensuojeluliiton puheenjohtaja. Kouvalaisen tutkimusalaa ovat lastentaudit ja immunologia.


title: Puutarhaneuvos

text: Puutarhaneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Puutarhaneuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1948 valtionpomologi Olavi Collanille. Vuosien 1918–2013 aikana puutarhaneuvoksen arvonimi on myönnetty 50 henkilölle.


title: Revisioneuvos

text: Revisioneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Revisioneuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1946 toimistopäällikkö Gustaf Fältmarsille. Vuosien 1918–2013 aikana revisioneuvoksen arvonimi on myönnetty 42 henkilölle.


title: Grey Gardens

text: Grey Gardens (myös Grey Gardens – harmaan kartanon naiset; ) on HBO:n tuottama ja Michael Sucsyn ohjaama tositapahtumiin perustuva palkittu yhdysvaltalainen televisioelokuva, joka esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 2009. Elämäkerrallisen draaman pääosissa ovat Drew Barrymore pikku-Edienä (1917–2002) ja Jessica Lange iso-Edienä (1895–1977). Sivuosissa ovat muun muassa Jeanne Tripplehorn Jacqueline "Jackie" Kennedy Onassisna (pikku-Edien serkku) ja Ken Howard Phelan Bealena (pikku-Edien isä). "Grey Gardens" kertoo äidin (Lange) ja tyttären (Barrymore) elämistä neljän vuosikymmenen ajalta. Todellisista pikku- ja iso-Ediestä tehtiin vuonna 1975 ensiesitetty dokumentti, "Grey Gardens", jonka ohjasivat ja tuottivat Albert ja David Maysles.


title: Grey Gardens

text: "Grey Gardens" voitti ja oli ehdolla lukuisiin palkintoihin. "Grey Gardens" voitti kolmesta Golden Globe -ehdokkuudesta kaksi ja seitsemästätoista Primetime Emmy -ehdokkuudesta kuusi. "Grey Gardens" on eniten Emmy-ehdokkuuksia kerännyt televisioelokuva. Jessica Lange ja Drew Barrymore olivat molemmat ehdolla samoissa Golden Globe -, Primetime Emmy - ja Screen Actors Guild -kategorioissa. Roolisuorituksistaan Lange voitti Emmyn ja Barrymore Golden Globen sekä Screen Actors Guildin. "Grey Gardensin" ensiesitys tapahtui HBO-kanavalla 18. huhtikuuta vuonna 2009 Yhdysvalloissa.


title: Grey Gardens

text: "Grey Gardens" perustuu Jacqueline Kennedy Onassisin omalaatuisten tädin ja serkun elämiin. Täti ja serkku ovat äiti ja tytär, joiden molempien nimi on Edith Bouvier Beale. Äitiä kutsutaan iso-Edieksi, joka on Jackie Kennedyn isän sisar. Iso-Edien tytärtä kutsutaan pikku-Edieksi. Bealet olivat New Yorkin seurapiirin suosikkeja, jotka työskentelivät malleina, laulajina ja tanssijoina. Myöhempinä vuosinaan he vetäytyivät seurapiiristä muuttaen New Yorkin osavaltion Long Islandilla sijaitsevaan Grey Gardens -nimiseen suureen taloon.


title: Grey Gardens

text: Phelan Beale (iso-Edien aviomies ja pikku-Edien isä) ja iso-Edie lopulta erosivat. Elokuvassa pikku-Edie päättää muuttaa New Yorkiin aloittaakseen näyttelijänuran, ja samalla päätyy kovaonniseen romanssiin yläluokkaan kuuluvan naimisissa olevan miehen kanssa. Valitettavasti pikku-Edie alkaa hitaasti tajuta, että hänen kohtalonaan on jäädä äitinsä luokse Grey Gardensiin. Molemmat naiset erakoituvat, ja heidät tunnetaan ympäri kaupunkia hyvin omalaatuisina Grey Gardensin omistajina. Rahasta heillä ei ole pulaa, mutta Grey Gardensista on tullut ränsistynyt rakennus, joka on täynnä Bealejen huostaanottamia karanneita lemmikkieläimiä. Kartano on rapistunut niin paljon, että joutuu purku-uhan alle naapureiden valitusten vuoksi. Vaikka kartano oli kuin kaatopaikka, harmaassa kartanossa laulu raikui naisista, jotka elävät menneisyydessä. Elokuvan juoneen sisältyy myös muun muassa "Grey Gardens" -dokumenttielokuvan (1975) kuvaus, Bealejen menneisyyden tapahtumat, kuten heidän saapumisensa Grey Gardensin kartanoon, iso-Edien avioliiton hajoaminen ja pikku-Edien epäonnistuminen elää omaa elämäänsä.


title: Grey Gardens

text: "Grey Gardens" loppuu, kun pikku-Edie laulaa "Tea for Two" -kappaleen Reno Sweeney -kabaretissa Greenwich Villagessa, ja sanoo: "Äitini antoi minulle todella kallisarvoisen elämän."


title: Grey Gardens

text: Michael Sucsy käytti muun muassa pikku-Edien kirjeitä ja päiväkirjoja lähteinä elokuvaan. Sucsy haastatteli myös perheenjäseniä ja ystäviä. Haastateltavina olivat muun muassa Albert Maysles ja Lois Wright, joka asui talossa ja kirjoitti oman kirjansa tapahtumista. Alkuperäisen Grey Gardens -talon julkisivusta ja sisustuksesta tehtiin tarkat jäljitelmät pohjapiirustusten pohjalta.


title: Grey Gardens

text: "Grey Gardensin" tuotanto alkoi 1. lokakuuta vuonna 2007. Televisioelokuvan kuvaukset alkoivat Kanadan Torontossa 22. lokakuuta. "Grey Gardens" kuvattiin kokonaisuudessaan Kanadan Torontossa, Toronton metropolialueella ja Uxbridgessa. Kuvauspaikkoina olivat muun muassa Rouge Park, Toronto Islands ja Fairmont Royal Yorkin hotelli. Studiokohtaukset kuvattiin Toronto Film Studiosilla. Televisioelokuvan budjettina oli 12 miljoonaa dollaria. "Grey Gardensin" kuvaukset päättyivät 11. joulukuuta 2007, ja sen jälkituotanto tehtiin New Yorkissa ja Los Angelesissa.


title: Grey Gardens

text: Joidenkin Bealejen elämäntapahtumien ajankohtia, kuten iso-Edien ja Phelanin avioeron ajankohta, jouduttiin siirtämään tarinan johdonmukaisuuden vuoksi.


title: Grey Gardens

text: Oscar-palkittu säveltäjä Rachel Portman sävelsi elokuvan musiikin. Prague Philharmonic Orchestran ohella elokuvan soundtrack-albumi sisältää elokuvan naispääosaesittäjien lauluesitykset. Jessica Lange laulaa elokuvassa Malcolm Getsin kanssa "We Belong Together" ja "I Won't Dance" -kappaleet, ja Drew Barrymore laulaa "Tea for Two" -kappaleen. Universal Music Group julkaisi soundtrack-albumin Yhdysvalloissa 5. toukokuuta 2009 ja ulkomailla 2. kesäkuuta 2009. Stewart Lerman toimi albumin tuottajana.


title: Grey Gardens

text: "Grey Gardens" esitettiin ensimmäistä kertaa HBO-kanavalla 18. huhtikuuta vuonna 2009 Yhdysvalloissa. HBO toimi myös elokuvan DVD-julkaisujen levittäjänä. "Grey Gardens" julkaistiin Yhdysvalloissa DVD:lle 14. heinäkuuta 2009. Suomessa elokuvan DVD-julkaisu tapahtui 24. marraskuuta vuonna 2010.


title: Grey Gardens

text: Ilmestyessään "Grey Gardens" sai kriitikoilta ylistävät arvostelut. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan kriitikoiden arvosteluista täysin sata prosenttia on myönteisiä perustuen kymmeneen ammattilaiskriitikon arvosteluun. Eri toten Barrymoren ja Langen roolisuorituksia kehuttiin. Metacriticissä elokuvalla on arvosanana 77 sadasta, mikä perustuu 21 arvosteluun.


title: Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä

text: Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä (vas.) on vasemmistoliiton kansanedustajien yhteistyöelin Suomen eduskunnassa. Ryhmään kuuluu 12 kansanedustajaa. Eduskuntaryhmän puheenjohtajana toimii Aino-Kaisa Pekonen sekä varapuheenjohtajina Matti Semi ja Markus Mustajärvi. Ryhmässä on ollut enimmillään 22 kansanedustajaa vuonna 1995.


title: Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä

text: Vasemmistoliiton eduskuntaryhmän tavoitteena on Suomi, joka kohtelee kaikkia kansalaisiaan oikeudenmukaisesti. Ryhmä haluaa Suomen, joka edistää sosiaalista oikeudenmukaisuutta myös kansainvälisesti, ja torjuu ilmastonmuutosta tehokkaasti.


title: Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä

text: Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä aloitti toimintansa vuonna 1990, kun Vasemmistoliitto perustettiin. Kansandemokraattinen eduskuntaryhmä vaihtoi nimensä Vasemmistoliiton eduskuntaryhmäksi. Kansandemokraateista aiemmin irtautuneen SKP:n vähemmistön vaalipuolueen Demokraattisen Vaihtoehdon kansanedustajat liittyivät ryhmään myöhemmin samana vuonna.


title: Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä

text: Vuonna 1995 eduskuntaryhmästä erotettiin Esko-Juhani Tennilä, Mikko Kuoppa ja Veijo Puhjo, jotka äänestivät Lipposen I hallituksen esityksiä vastaan. Tennilä ja Kuoppa muodostivat Vasemmistoryhmä-eduskuntaryhmän, joka toimi vuoteen 1999. Puhjo liittyi ryhmään 1996 muodostettuaan ensin oman yhden hengen ryhmänsä.


title: Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä

text: Ryhmässä aloitti eduskuntavaalien 2011 jälkeen 14 edustajaa, mutta Markus Mustajärvi ja Jyrki Yrttiaho erotettiin 30. kesäkuuta 2011, koska he äänestivät epäluottamusta Kataisen hallitukselle. He muodostivat saman vuoden syyskuussa oman Vasenryhmä-nimisen eduskuntaryhmän.


title: Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä

text: Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Vasemmistoliitto sai 12 kansanedustajaa.


title: Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä

text: Alla on lueteltu Vasemmistoliiton edustajat valiokunnissa vaalikauden 2015–2019 aikana.


title: Rehtori (arvonimi)

text: Rehtorin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 11. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Rehtori (arvonimi)

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1963 kotiteollisuusopettaja Olavi Rautolle. Vuosien 1918–2013 aikana rehtorin arvonimi on myönnetty 30 henkilölle.


title: Seurakuntaneuvos

text: Seurakuntaneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Seurakuntaneuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1963. Vuosien 1918–2013 aikana seurakuntaneuvoksen arvonimi on myönnetty 134 henkilölle.


title: Sosiaalineuvos

text: Sosiaalineuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Sosiaalineuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1950. Vuosien 1918–2013 aikana sosiaalineuvoksen arvonimi on myönnetty 443 henkilölle.


title: Sosiaalineuvos

text: Tunnettuja sosiaalineuvoksia olivat muun muassa vähäosaisten auttaja Veikko Hursti ja kansanedustaja Virpa Puisto.


title: Teatterineuvos

text: Teatterineuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Teatterineuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1948. Vuosien 1918–2017 aikana teatterineuvoksen arvonimi on myönnetty 28 henkilölle.


title: Terveydenhuoltoneuvos

text: Terveydenhuoltoneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Terveydenhuoltoneuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1961, jolloin sen sai terveyssisartoimentarkastaja Tyyne Luoma Helsingistä. Vuosien 1918–2013 aikana terveydenhuoltoneuvoksen arvonimi on myönnetty 54 henkilölle.


title: Uittoneuvos

text: Uittoneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Uittoneuvos

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1951. Vuosien 1918–2013 aikana uittoneuvoksen arvonimi on myönnetty kahdeksalle henkilölle.


title: Varakonsuli (arvonimi)

text: Varakonsulin nimi ja arvo () on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 11. ryhmään.


title: Varakonsuli (arvonimi)

text: Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Varakonsuli (arvonimi)

text: Arvonimi myönnettiin itsenäisessä Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 1935. Vuosien 1918–2013 aikana varakonsulin arvonimi on myönnetty 15 henkilölle.


title: Varapresidentti (arvonimi)

text: Varapresidentin nimi ja arvo oli Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran itsenäisyyden aikana (vuonna 1928) ja jota ei ole koskaan ollut arvonimien luettelossa.


title: Varapresidentti (arvonimi)

text: Tässä yhteydessä varapresidentillä tarkoitetaan asemaa suhteessa hovioikeuden presidenttiin, ei tasavallan presidenttiin.


title: Hjalmar Bronikowsky

text: Hjalmar Fredrik Bronikowsky (15. lokakuuta 1858 Tammisaari – 1. kesäkuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen hovioikeudenneuvos.


title: Hjalmar Bronikowsky

text: Hänen vanhempansa olivat kunnallispormestari Fredrik Edgar Leonard Bronikowsky ja Josefa Terese Björkbom. Hän suoritti oikeustutkinnon vuonna 1885 ja sai varatuomarin arvon 1887. Bronikowsky toimi hovioikeudenneuvoksena Turun hovioikeudessa vuosina 1917–1928.


title: Hjalmar Bronikowsky

text: Hän sai Suomessa ainutkertaisen varapresidentin arvonimen vuonna 1928.


title: Ylimääräinen professori (arvonimi)

text: Ylimääräisen professorin nimi ja arvo oli Suomessa arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran itsenäisyyden aikana (vuonna 1918) ja jota ei ole koskaan ollut arvonimien luettelossa.


title: Ylimääräinen professori (arvonimi)

text: Ennen itsenäisyyden aikaa ylimääräisen professorin arvonimi myönnettiin esimerkiksi lääkäri, anatomian tutkija Thure Möllerille (1914).


title: Jada Fire

text: Jada Fire (s. 1. syyskuuta 1976 Los Angeles) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hän tuli julkisuuteen näyttelijänä vuonna 1998.


title: Mulai Ahmed el-Raisuli

text: Mulai Ahmed el-Raisuli (, myös Raissoulli, Rais Uli ja Raysuni, 1871 Zinat – 1925 Al Hoceima) oli marokkolainen heimopäällikkö. Islamilaista šarif-arvonimeä kantanut Raisuli johti berbereihin kuuluvaa jebala-heimoa. Espanjan Marokon viranomaiset ja ulkomaalaiset pitivät häntä rikollisena, mutta oman heimonsa mielestä Raisuli oli sankari ja vapaustaistelija. Häntä on luonnehdittu ”Robin Hoodin, feodaaliherran ja tyrannimaisen rosvon sekoitukseksi”. Raisulia on kutsuttu myös viimeiseksi barbareskimerirosvoksi.


title: Mulai Ahmed el-Raisuli

text: Tangerin kaupungin lähistöllä sijainneessa kylässä syntynyt Raisuli oli merkittävän heimopäällikön poika, mutta ajautui jo nuorella iällä rikosten pariin. Muun muassa karjavarkauksiin syyllistynyt Raisuli vietti neljä vuotta vankilassa, jonne hänet toimitti Tangerin paššana toiminut serkku. Vankilasta vapauduttuaan Raisuli aloitti sieppaukset, joiden kohteeksi hän otti korkea-arvoisia upseereita ja virkamiehiä. Raisuli vapautti heidät huomattavia lunnaita vastaan. Lisäksi hän vaati vangittujen kannattajiensa vapauttamista. Samaan aikaan Raisuli harjoitti myös merirosvousta, mutta toiminta ei muodostunut kovinkaan kannattavaksi. Hänet tunnettiin sivistyneenä ja hyväkäytöksisenä miehenä, joka kohteli vankejaan hyvin, mutta toisaalta teloitti julmasti ne, joista ei lunnaita maksettu.


title: Mulai Ahmed el-Raisuli

text: Kansainvälistä huomiota Raisuli sai vuonna 1904, kun hän sieppasi kreikkalais-amerikkalaisen naistenmiehen ja seikkailijan Ion Perdicarisin. Samaan aikaan jatkokaudelle tähdännyt Yhdysvaltain presidentti Theodore Roosevelt käytti tilannetta hyväkseen vaalikampanjassaan ja lähetti neljä sota-alusta vapauttamaan Perdicarisia. Ennen tilanteen kärjistymistä sotilaalliseksi välikohtaukseksi vapautti Raisuli panttivankinsa saatuaan suuret lunnaat ja nimityksen Tangerin paššaksi. Vuonna 1975 valmistui tapaukseen pohjautuva elokuva "Tuuli ja leijona", jossa Raisulia näyttelee Sean Connery.


title: Mulai Ahmed el-Raisuli

text: Vuonna 1912 Raisuli osallistui Marokon sulttaanin Abd al-Hafidin syrjäyttämiseen. Vuotta myöhemmin hän johti useita Rifin alueen heimoja kapinaan espanjalaisia vastaan. Toiminta jatkui sissisotana kahdeksan vuoden ajan, kunnes kenraali Manuel Silvestren johtamat Espanjan Afrikan-armeijan joukot kukistivat Raisulin kapinalliset. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän oli yhteistoiminnassa Saksan hallituksen kanssa suunnitellen kapinaa Ranskan Marokkoa vastaan. Ranskalaiset kuitenkin saivat suunnitelman selville ja lähettivät sotilaitaan Espanjan Marokkoon, mutta eivät onnistuneet vangitsemaan Raisulia. Vuonna 1920 syttyneessä Rifin sodassa hän asettui yllättäen espanjalaisten puolelle. Tämä johtui Raisulin kateudesta suosiotaan kasvattunutta toista berberipäällikköa, Rifin tasavallan kapinallisten johtajana toiminutta Abd el-Krimiä kohtaan.


title: Mulai Ahmed el-Raisuli

text: Tammikuussa 1925 Krimin kannattajat tunkeutuivat Raisulin palatsiin ja vangitsivat hänet. Raisuli kuoli huhtikuussa Al Hoceiman kaupungin lähistöllä sijainneessa vankilassa.


title: Liikennetarkastaja (arvonimi)

text: Liikennetarkastajan nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran itsenäisyyden aikana (vuonna 1944) ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.


title: 1. luokan liikennetarkastaja

text: I luokan liikennetarkastaja on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran itsenäisyyden aikana (vuonna 1925) ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.


title: 1. luokan liikennetarkastaja

text: "Ensi luokan liikennetarkastaja" oli myös 1920-luvulla Suomen valtionrautateiden virkamiesten virka-arvo, joka kuului kahdeksanteen arvoluokkaan. Korkein arvoluokka oli kuudes, jossa oli ainoastaan "johtaja".


title: Sex and Repression in Savage Society

text: Sex and Repression in Savage Society on antropologi Bronislaw Malinowskin (1884-1942) vuonna 1927 julkaisema teos. Malinowski perustaa kirjassaan esittämänsä väitteet tekemiinsä kenttätyöhavaintoihin Trobriand-saarilla vuosina 1914–1918. Teos on ennen kaikkea kritiikki psykoanalyysia kohtaan, mutta myös yritys tuoda antropologiaa sekä psykoanalyyttista teoriaa lähemmäksi toisiaan. Malinowski kritisoi Sigmund Freudin psykoanalyyttista teoriaa ja sen näkemystä ihmisen psykoanalyyttisestä kehityksestä. Kritiikin kohteena on erityisesti Freudin uskomus oidipuskompleksista yleismaailmallisena ilmiönä. Malinowskin mielestä oidipuskompleksi on kulttuurin haitallinen sivutuote ja huono sopeuma, kun taas psykoanalyytikoille se näyttäytyy lapsen seksuaali- ja sukupuoli-identiteetin perustana.


title: Sex and Repression in Savage Society

text: Oidipuskompleksi on psykoanalyyttisen teorian mukaan lapsen kehitysvaihe, jossa lapsi tuntee vetoa toista sukupuolta olevaan vanhempaansa. Malinowski ei kiistä oidipuskompleksin olemassaoloa länsimaisissa yhteiskunnissa, joita määrittää patrilineaalinen eli isänpuoleinen sukujohto. Malinowskin mukaan on kuitenkin väärin olettaa, että oidipuskompleksi ja lapsen psykoseksuaalinen kehitys ilmenisivät samalla tavalla myös matrilineaalisessa yhteiskunnassa erityisesti siitä syystä, että perheet ovat erilaisia eri kulttuureissa. Perheiden erot ovat esillä muun muassa polveutumisessa, asumisjärjestelyissä sekä vallan jakautumisessa. Malinowski perustaa kirjansa ajatukselle siitä, että konfliktit, intohimon ja kiintymyksen kohteet vaihtelevat perheen rakenteen mukaan.


title: Sex and Repression in Savage Society

text: Freudin seksuaaliteoriassa uskotaan, että lapsen suhde äitiin on alusta alkaen seksuaalinen, ja että pakkomielle jatkuu läpi elämän, minkä vuoksi houkutukset on tukahdutettava. Malinowski puolestaan esittää, että poikalapsen kiintymys äitiin ei ole ennen kaikkea seksuaalinen, ja että lapsella ei ole sisäistä taipumusta insestiin. Hän kuitenkin on havainnut, että aikuisuuden kokemukset herättävät muistoja äitisuhteesta ja synnyttävät kiellettyjä tunteita äitiä kohtaan. Malinowskin mukaan insestikielto on harmonisen perhe-elämän edellytys, sillä insesti vaarantaa perheen tärkeimmän tehtävän eli jatkaa kulttuuria kasvattamalla jälkeläisiä. Insestikiellon funktiona on sekä yhteiskunnan että perheen koheesio.


title: Sex and Repression in Savage Society

text: Malinowski vertailee länsimaista isänpuoleista sekä melanesialaista äidinpuoleista periytymistä sekä lasten kasvatusta. Malinowskin mielestä lasten kasvatus etenee Trobriand-saarilla lapsen asettamilla ehdoilla, ja esimerkiksi imettäminen lopetetaan vasta, kun lapsi on siihen valmis. Hän esittää, että länsimaissa lapsen vieroittaminen äidistä tapahtuu aina liian aikaisin, mikä aiheuttaa kriisin lapsen kehityksessä.


title: Sex and Repression in Savage Society

text: Trobriand-saarilla isän rooli on puhtaasti sosiaalinen, koska isän ei uskota olevan biologista sukua lapsille. Melanesialaisen isän tehtävänä on hoitaa lapsia ja olla heidän ystävänään. Enolla on länsimaisen isän rooli, sillä hän elättää siskonsa perhettä sekä toimii lasten ensisijaisena auktoriteettina. Malinowskin mukaan kurituksen ja moraalikasvatuksen puute vähentää äidin miellyttämisen tarvetta lapsen osalta. Malinowski päättelee, että Melanesiassa äitiä kohtaan ei synny oidipuskompleksin kaltaisia tukahdutetuja tunteita, koska lapsella on aikaa irtaantua äidistä. Hän myös toteaa, että oidipuskompleksiin kuuluva viha ja kateus samaa sukupuolta olevaa vanhempaa kohtaan ei matrilineaalisessa yhteiskunnassa kohdistu isään, vaan enoon, koska hänellä on valta perheessä. Lisäksi pojan repressoituneen halun kohteena on Melanesiassa sisko eikä äiti. Malinowskin tekemät haastattelut paljastivat, että on melanesialaisille miehille on tyypillistä nähdä unia siskostaan, mutta unista ei puhuta avoimesti, koska insestikielto on kaikista jyrkin siskon ja veljen välillä.


title: Sex and Repression in Savage Society

text: Perhemuoto vaikuttaa siihen, ketä lasketaan tabun ja eksogamian piiriin eli ketkä ovat sallittuja ja kiellettyjä kumppaneita yksilölle. Malinowski esittää, että eksogamia sääntö on selvempi matrilineaalisessa yhteiskunnassa, joka sulkee pois kaikki äidin puoleiset sukulaiset ja ennen kaikkea äidin itse.


title: Sex and Repression in Savage Society

text:
Malinowski kritisoi myös psykoanalyyttisen teorian näkemystä kulttuurin synnystä. Freudin mukaan kulttuurin alku perustuu oidipuskompleksin kaltaiseen tilaan, jossa isää sekä vihataan että kunnioitetaan. Pojat vihasivat isäänsä, joka oli heidän seksuaalisten vaatimusten ja vallanhalun tiellä. Lopulta laumasta erotetut pojat murhasivat isänsä ja söivät hänet toteemijuhlassa. Teon jälkeen pojat kuitenkin kokivat syyllisyyttä ja hyvittääkseen tekonsa he julistivat, että isän eli toteemin murhaaminen on kiellettyä. He myös luopuivat oikeudestaan vapaisiin naisiin yhteisössään. Freud kirjoittaa, että murha oli sosiaalisen organisaation, moraalisten rajoitteiden sekä uskonnon alkutapahtuma.
Malinowski huomauttaa, että Freud selittää kulttuurin syntyä prosessilla, joka edellyttää kulttuurin aikaisempaa olemassaoloa. Kehittynyt omatunto ei voi syntyä hetkessä. Ei ole myöskään mahdollista, että esikulttuurisen ajan ihmisapinat voisivat yhden teon jälkeen luoda moraalisia arvoja, uskonnollisia seremonioita sekä rakentaa sosiaalisia suhteita. Malinowskin mukaan kulttuuriin siirtyminen on ollut hidas prosessi, joka on tapahtunut puheen, perinteen, materiaalisten keksintöjen ja käsitteellisen ajattelukyvyn kehittyessä kumulatiivisesti.


title: Sex and Repression in Savage Society

text: Malinowski, Bronislaw (1927). Sex and Repression in Savage Society


title: Al Hoceima

text: Al Hoceima (, arab. الحسيمة) on Marokon pohjoisosassa Välimeren rannikolla sijaitseva kaupunki. Se on Taza-Al Hoceima-Taounaten hallintoalueen pääkaupunki, joka on Tangierin ja Nadorin jälkeen Rifin alueen suurin kaupunki. Asukkaita Al Hoceimassa on esikaupungit mukaan lukien noin 400 000, joista kaupunkialueella asuu 120 000. Väestö muodostuu enimmäkseen berbereistä.


title: Al Hoceima

text: Al Hoceima syntyi vuonna 1925, kun espanjalaiset joukot nousivat Rifin sodan aikana maihin paikalla sijaitsevalla hiekkarannalla. Espanjan sisällissotaan johtaneen sotilaskapinan vehkeilijöihin myöhemmin kuulunut kenraali José Sanjurjo julisti alueen Espanjalle kuuluvaksi ja nimesi sen itsensä mukaan Villa Sanjurjoksi. Espanjan Afrikan armeijan joukot rakensivat kaupunkia, mutta se säilyi lähinnä sotilaiden ja heidän perheidensä asuinpaikkana koko 1920- ja 1930-luvun ajan. Kaupungin uudeksi nimeksi oli vaihdettu Villa Alhucemas.


title: Al Hoceima

text: Al Hoceima lähti kasvamaan vasta vuonna 1956 tapahtuneen Marokon itsenäistymisen myötä, jolloin se sai myös nykyisen nimensä. Nykyään kaupunki tunnetaan parhaiten turismistaan. Se on Rifin alueen toiseksi tärkein satamakaupunki Nadorin jälkeen. Vuonna 2004 Al Hoceimassa tapahtui maanjäristys, joka surmasi yli 500 ihmistä.


title: San Rafael

text: San Rafael eli Pyhä Rafael on usean paikan nimi:Muita paikkoja jonka nimessä on San Rafael:


title: Warframe

text: Warframe on verkon kautta ilmaiseksi pelattava yhteistyötä ja toimintaa sisältävä PvE-peli. Pelin on kehittänyt Digital Extremes ja se on julkaistu Windowsille, PlayStation 4:lle sekä Xbox Onelle. Se julkaistaan Nintendo Switchille 20. marraskuuta 2018. Pelin sisällä on mahdollista tehdä mikromaksuja ostamalla pelin omaa "platinum"-valuuttaa. Tieteismaailmaan sijoittuvassa pelissä pelaaja voi hallita taistelupukuun pukeutunutta tennoa, jolla on erilaisia erityiskykyjä ja joka voi käyttää useita erilaisia aseita. Lokakuuhun 2015 mennessä peliin on rekisteröitynyt yli 16,6 miljoonaa pelaajaa.


title: Warframe

text: Warframessa yhdestä neljään pelaajaa toimii yhteistyössä tehtävien suorittamiseksi. Mahdollisia tehtäviä ovat esimerkiksi tunkeutuminen vihollisen tukikohtaan ja sabotoida siellä ennalta määrätty kohde, tai puolustaa määrättyä kohdetta vihollisen hyökkäyksiltä tietyn aikaa ilman että kohde tuhoutuu. Pelaajan hallinnoima tenno pukeutuu taistelupukuun, jota kutsutaan warframeksi. Jokaisella warframella on omat yksilölliset ominaisuutensa ja erikoiskykynsä. Warframeja on tällä hetkellä yhteensä 26. Pelaaja näkee pelin tapahtumat kolmannesta persoonasta.


title: Warframe

text: Pelaaja voi ottaa kuhunkin tehtävään mukaansa kolme asetta, joista kaksi ovat etäältä käytettäviä ja yksi on tarkoitettu lähitaisteluun. Etäältä käytettävä ensisijainen aseen vaihtoehtoja ovat muun muassa erilaiset konekiväärit, haulikot ja jouset. Toissijaiset aseet ovat ensisijaisia aseita kevytrakenteisempia, kuten pistooleita ja heittoveitsiä. Pelaajan valittavissa oleviin lähitaisteluaseisiin kuulu muun muassa erilaisia miekkoja, rautakäsineitä ja salkoaseita. Yhteensä erilaisia valittavia aseita on yli 200.


title: Warframe

text: Warframeilla on elämä- ja kilpipisteet. Saadessaan vahinkoa elämäpisteet laskevat ja niiden pudotessa nollaan warframe kuolee (moninpelissä warframe makaa maassa jonkin aikaa ennen tätä ja hänet voi tänä aikana herättää henkiin). Elämäpisteitä kuitenkin suojaa Kilpi. Kilpi suojaa warframen elämää omalla kapasiteetillaan. Suoja alkaa palautua takaisin jonkin aikaa sen jälkeen kun warfarme on lakannut ottamasta vahinkoa.


title: Warframe

text: Pelaaja etenee pelissä suorittamalla tehtäviä Aurinkokuntaan kuuluvissa taivaankappaleissa aloittaen omasta kotiplaneetastamme maasta. Vaikein Aurinkokunnan kartalta löytyvä alue on Sedna, jonka jälkeen klaanien hallinnoimat Pimeät Sektorit (Dark Sectors) tarjoavat lisäresursseja. Harvinaisemmat warframet ja aseet saadaan Orokin Void ja Orokin Derelict tehtävistä jotka on suunnattu jo hyvin varustetuille tennoille. Tehtäväpisteiden kartat tuotetaan proseduraalisella generoinnilla. Toisin sanoen, valmiit huoneet yhdistellään automaattiselle algoritmilla toisiinsa satunnaiseksi kokonaisuudeksi. Tällöin jokaisen tehtävän kartta tuntuu hieman erilaiselta. Suorittamalla tehtävän pelaaja saa rahaa. Joistakin tehtävästä voi saada myös muuta erikoistavaraa, esimerkiksi pomotaisteluista saa aina warframen osan piirustukset. Pelissä tulee myös satunnaisesti Infested-vihollisten aiheuttamia invaasioita, jotka korvaavat jotkin tehtävät siksi aikaa kunnes ne on hoidettu, eli pelattu maailmalla tarpeeksi monta kertaa onnistuneesti.


title: Warframe

text:
Pelaaja saa kentissä säilytyslaatikoita rikkomalla sekä kaappeja avaamalla ammuksia, rahaa (credits) sekä erilaisia rakennusmateriaaleja. Rakennusmateriaalit, joita on noin toistakymmentä erilaista, ovat esineiden valmistuksessa pääraaka-aines. Esineen tekemiseen pelaaja tarvitsee blueprintin, eli piirustuksen sekä kyseisen esineen vaatimat raaka-aineet ja rahamäärän. Aseiden rakennusaika vaihtelee 12h ja 24h välillä, mutta warframeilla rakennusaika on 72h. Joillain pienillä esineillä, kuten taistelun aikana käytetyjä ammusvarastoilla, tämä on kuitenkin yksi minuutti. Kaikki blueprintit eivät ole kertakäyttöisiä, joten esimerkiksi näitä ammusvarastoita voi craftata yksillä blueprinteillä niin paljon kuin tarvitsee
ja erittäin harvinainen forman piirustus taasen katoaa heti käytön jälkeen. Harvinaisempia Prime-osia voi vaihtaa tai myydä toisille pelaajille käyttäen pelin sisäistä rahaa platiniumia.


title: Warframe

text: Modit ("Modules") ovat olennainen osa hahmon kehitystä. Ne ovat keräilykortin näköisiä, aseisiin ja warframeihin asennettavia boosteja. Niitä saadaan tehtävistä, erikoistehtävistä sekä satunnaisesti tapetuilta vihollisilta. Asemodit on sidottu asetyyppeihin, kun taas warframeen asennettavista modeista osa sopii kaikille. Esimerkiksi ykkösaseeseen voi asentaa Speed Trigger modin, joka nostaa latausnopeutta 10-60% ja warframeen voi laittaa esimerkiksi Redirection-modin, joka nostaa suojien määrää 40-440%. Modien arvoja voi päivittää paremmiksi päivityskorteilla ("Fusion Core") sekä tehtävistä saaduilla rahalla ("credits") tai yhdistelemällä useampia samanlaisia modeja. Nykyään modeja päivitetään rahalla (credits) ja endolla. Endoa voi saada, miltä tahansa planeetalta ja myös hälytys (alert) tehtävistä.


title: Warframe

text: Kun pelaaja taistelee, hänen aseensa ja warframensa saavat tasoja, joka määrää kuinka paljon modipaikkoja niissä on. Maksimitaso on 30, joka tarkoittaa 30 pisteen edestä modeja.


title: Warframe

text: Esineissä on 8 modipaikkaa, ja ne voivat olla polarisoituja. Polariteetti on modeilla ja modipaikoilla oleva symboli, joka vaihtelee siis warframesta ja modista riippuen. Jos modipaikkaan laitetaan saman polariteetin omaavan kortti, se vaatii puolet normaalista tilasta, mutta jos modi on eri polariteetin omaava tila nousee 25%. Kaikissa aseissa ei ole polarisoituja modipaikkoja valmiina, vaan niitä voi lisätä käyttäen Formaa.


title: Warframe

text: Koska yksi modi voi viedä 2-15 modipaikkaa, voi pelaaja käyttää harvinaisempaa Aura-modia warframeen tai tekniikkamodia lähitaisteluaseeseen, joka kasvattaa modipaikkojen määrää, sekä antavat omia lisiään. Seuraavaksi warframen ja aseen modipaikkojen määrän voi tuplata käyttäen katalystiä ("Orokin Reactor" Warframeen ja "Orokin Catalyst" Aseeseen) nostaten modipaikkojen määrän 30:stä 60:een. Auramodin ja tekniikkamodin avulla paikkamäärän voi parhaimmillaan nostaa jopa 72:teen.


title: Warframe

text: Forma on esine jolla voi polarisoida tietyn modipaikan, jolloin paikkassa käytetty saman polariteetin käyttämä modi vie puolet sen normaalisti vaaditusta tilasta. Forman käytön jälkeen esine menettää tasonsa ja joudut nostamaan sen tasot uudelleen. Jos esineessä on valmiiksi katalysti tai reaktori, sen modipaikkamäärä reaktorin takia aina tuplattu.


title: Warframe

text: Formaa pidetään ylellisyysresurssina, sen harvinaisuuden takia, mutta myös toisin kun katalystiä tai reaktoria, niitä voi asentaa niin monta kertaa aseeseen ja/tai warframeen kuin haluaa. Sen lisäksi formia tarvitaan joidenkin esineiden rakentamiseen.


title: Warframe

text: Warframe sisältää sisäisen kaupan, josta voi ostaa pelin valuutalla ("credits") sekä oikealla rahalla ("platinium") boosteja, uusia aseita, warframeja, resursseja, modeja ja koriste-esineitä. Ekonomia on tehty niin, että mitä enemmän pelaaja ostaa platiniumia, sitä enemmän hän sitä saa. Esimerkiksi kolmella eurolla pelaaja saa 80 platiniumia, mutta kolmellakymmenellä saa jopa 1000 (200 ylimääräistä platiniumia). Pelaajan ei välttämättä tarvitse koskaan käyttää oikeaa rahaa peliin, sillä kaikki pelinsisäiset asiat saa craftaamalla, mutta pelaaja saa vastaavasti etuja sen oikean rahan käyttämisestä. Pelaajat voivat myydä pelin sisällä saatuja harvinaisempia tavaroita toisille pelaajille platiniumilla.


title: Warframe

text: Warframen pelattava ryhmittymä ovat tennot. He ovat muinaisen Orokin-valtakunnan jälkeläisiä, jotka ovat olleet vuosisatoja syväjäädytettyinä kunnes eräs Grineer, Kapteeni Vor, herättää hahmon pelin tapahtumien aikakaudelle. Pelin muut ryhmittymät esiintyvät pääasiassa vihollisina. Corpus on muinaisia kauppakiltoja muistuttava ihmisten johtama planeettainvälinen yhtiö, joka hallinnoi kaikkia Aurinkokunnan resurssien toimitusketjuja. He ovat teknologisesti kehittyneitä ja vuorovaikuttavat ulkopuolisten kanssa lähinnä robottiensa välityksellä. Grineerit ovat militarisoituja ihmisiä, joiden geneettinen perimä on toistuvan kloonauksen vuoksi rapistunut. Grineerit yrittävät saada koko Aurinkokunnan hallintaansa sotimalla. Vastustajina pelissä ovat myös Infestation, joka koostuu Infested-taudin saaneista zombienkaltaisista olennoista sekä Orokinien taakseen jättämistä Corrupted-joukoista.


title: Warframe

text: Digital Extremes yritti alun perin saada Warframen kaltaista peliä julkaistuksi jo vuonna 2004. Julkaisijoiden mukaan tieteispelit eivät olleet kannattavia, joten alkuperäisestä konseptista muokattiin kylmän sodan aikaan sijoittuva, mutta fiktiiviseen asetelmaan perustuva Dark Sector. Warframen luova johtaja Steve Sinclair kertoi MTV:n haastattelussa vuonna 2012, että hänellä oli edelleen tallella Warframeen liittyviä suunnitteludokumentteja vuodelta 2003. Ilmaispelien menestyksen myötä Digital Extremes loi alkuperäisen Dark Sector -konseptin pohjalta Warframen.


title: Warframe

text: Warframe käynnisti Microsoft Windows versionsa rajatun beetatestauksen 24. lokakuuta 2012 ja siirtyi avoimeen beetaan 25. maaliskuuta 2013. PlayStation 4:lle peli julkaistiin 29. marraskuuta 2013. Xbox Onelle peli julkaistiin 2. syyskuuta 2014.


title: Warframe

text: Warframe on edelleen aktiivisesti kehittyvä peli. Koko beetatestausajan Digital Extremes on julkaissut suuremman sisältöpäivityksen noin kahden kuukauden välein ja pienempiä päivityksiä viikoittain.


title: Seitsikkohikkori

text: Seitsikkohikkori ("Carya laciniosa") on jalopähkinäkasveihin kuuluva kesävihanta puu, joka kasvaa alkuperäisenä Yhdysvaltojen itäosissa. Tämä keski- tai suurikokoinen puu ei ole levinneisyysalueensa missään osissa kovin yleinen. Sen makeanmakuiset pähkinät ovat suuremmat kuin millään muulla hikkorilajilla. Kovasta puuaineksesta valmistetaan jonkin verran työkalujen kahvoja, tikkaita ja huonekaluja.


title: Seitsikkohikkori

text: Lajin suomenkielinen nimi tulee sen seitsenlehdykkäisistä lehdistä. Tieteellinen nimi "laciniosa" tarkoittaa ’rispaantunutta’ ja viittaa kaarnan olemukseen.


title: Seitsikkohikkori

text: Seitsikkohikkori on suurikokoinen ja hidaskasvuinen puu, joka kasvaa keskimäärin 20–30 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan 60–100 senttimetriä paksuksi. Suotuisilla kasvupaikoilla se voi kuitenkin saavuttaa jopa yli 40 metrin korkeuden ja yli 100 senttimetrin paksuuden. Se on suhteellisen pitkäikäinen ja voi elää noin 300 vuoden ikäiseksi.


title: Seitsikkohikkori

text: Seitsikkohikkorilla on syvälle ulottuva pääjuuri, josta erkanee vaakatasoon sivujuuria. Sillä on suora runko, ja sen lyhyet oksat muodostavat kapean ja pyöreän latvuksen. Runkoa peittää vaaleanharmaa kaarna, joka muuttuu vanhemmiten rispaantuneeksi ja irtoaa puusta pitkittäisinä suikaleina samaan tapaan kuin valkohikkorilla. Kuluvan vuoden versot ovat jäykät, karvaiset ja vaaleanoranssit. Suuret silmut ovat tummanruskeat, karvaiset ja jopa 2–2,5 senttimetriä pitkät.


title: Seitsikkohikkori

text: Hyväntuoksuiset lehdet ovat päätöpariset ja varrella vuorottain. Niiden ruoti on jäykkä ja joskus karvainen. Lapa on 30–50 senttimetriä pitkä ja jakaantunut seitsemään (harvemmin viiteen tai yhdeksään) lähes ruodittomaan lehdykkään, joista päätölehdykkä on suurin. Yksittäinen lehdykkä on 5–20 senttimetriä pitkä, leveänsuikea, pitkäsuippuinen ja sahalaitainen. Lehden yläpinta on kiiltävän tummanvihreä ja alapinta hieman vaaleampi ja nukkainen. Lehdet puhkeavat vasta touko-kesäkuussa ja varisevat lokakuussa.


title: Seitsikkohikkori

text: Seitsikkohikkori on yksikotinen, tuulipölytteinen kasvi, jonka pikkuruiset, vihertävät kukat puhkeavat huhti–kesäkuussa suurin piirtein samoihin aikoihin lehtien kanssa. Hedekukissa on 3–10 hedettä, ja ne muodostavat ohuita, riippuvia ja enimmillään 20 senttimetriä pitkiä norkkoja, jotka kasvavat kolmen norkon ryppäissä edellisen vuoden versoista tai päätesilmujen tyvestä. Lyhyet ja pystyt emikukat kasvavat 2–5 kukan ryhmissä kuluvan vuoden versojen kärjessä.


title: Seitsikkohikkori

text: Syys–marraskuussa kypsyvä hedelmä on paksun hedelmäsuojuksen suojaama suuri pähkinä. Se on 4,5–6 senttimetrin mittainen ja lähes pyöreä, joskus hieman litteä. Vihreä hedelmäsuojus muuttuu hedelmän kypsyessä vaalean- tai tummanruskeaksi. Se jakaantuu neljään liuskaan, jotka avautuvat hedelmän tyveen saakka. Sisältä paljastuu paksukuorinen, nelisärmäinen ja kermanvalkoinen pähkinä, joka kätkee sisälleen syötävän siemenen.


title: Seitsikkohikkori

text: Seitsikkohikkori on pitkäikäinen ja hidaskasvuinen puu. Sen siementuotanto alkaa vasta 40 vuoden iässä ja saavuttaa huippunsa 75–200 vuoden iässä. Hyvät siemenvuodet kertautuvat 1–2 vuoden välein. Yksittäinen puu saattaa tuottaa vuodessa 70–105 litraa pähkinöitä. Siemenet leviävät oravien, lintujen ja muiden eläinten kuljettamina. Siementen lisäksi laji voi lisääntyä kantovesojen avulla.


title: Seitsikkohikkori

text: Seitsikkohikkori muistuttaa paljon lähisukulaistaan valkohikkoria, mutta on tätä pienempi ja kasvaa yleensä kosteammassa maaperässä. Lisäksi sillä on valkohikkoria suuremmat silmut, suurempi hedelmä, enemmän lehdyköitä lehdissä sekä karvaiset ja oranssit versot. Seitsikkohikkori voi risteytyä luonnossa paitsi valkohikkorin myös pekaanipähkinän kanssa.


title: Seitsikkohikkori

text: Seitsikkohikkori kasvaa harvinaisena Yhdysvaltojen itäosissa. Levinneisyysalue ulottuu pohjoisessa New Yorkin länsiosista Etelä-Michiganin kautta Kaakkois-Iowaan; lännessä Iowasta Itä-Kansasin kautta Pohjois-Oklahomaan; ja etelässä Oklahomasta Tennesseen kautta Pennsylvaniaan. Se on yleisin vyöhykkeellä, joka ulottuu Ohiojoen alajuoksulta Mississippijoen laaksoa pitkin Arkansasin keskiosiin etelässä. Sitä tavataan yleisesti myös laajoilla joenvarsisoilla Missourin keskiosissa ja Wabashjoen laaksossa Indianassa ja Ohiossa.


title: Seitsikkohikkori

text: Seitsikkohikkori menestyy parhaiten syvässä ja kosteassa hiesu- tai silttimaassa, joka sisältää runsaasti ravinteita ja on pH-arvoltaan neutraalia tai hieman emäksistä. Se sietää hyvin ajoittaista tulvimista ja vaatii enemmän kosteutta kuin luutahikkori, valkohikkori tai nukkahikkori. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat jokien tulvatasangot ja laaksot noin 300 metrin korkeudelle saakka. Lajia esiintyy myös vähäisissä määrin kuivemmilla, hiekkaisilla paikoilla. Tiiviissä savimaassa se ei kuitenkaan selviä.


title: Seitsikkohikkori

text: Seitsikkohikkori muodostaa joskus pieniä metsiköitä mutta kasvaa yleisemmin yksittäisinä puina muiden lehtipuiden joukossa. Se sietää hyvin varjostusta – pohjoisamerikkalaisista puulajeista vain sokerivaahtera ja amerikanpyökki menestyvät vielä syvemmässä varjossa. Sen yleisimpiä seuralaislajeja ovat valkojalava, punajalava, "Ulmus alata", valkosaarni, punasaarni, amerikanlehmus, amerikanvalkopyökki, punavaahtera, mustatupelo, lännenambrapuu ja amerikanmustapoppeli. Samoilla paikoilla kasvaa usein myös tammia ja neljää muuta hikkorilajia – valkohikkoria, nukkahikkoria, karvashikkoria ja "Carya aquatica" -hikkoria.


title: Seitsikkohikkori

text: Seitsikkohikkorin kasvukausi vaihtelee sijainnin mukaan 150 päivästä 210 päivään. Keskilämpötila on tammikuussa −4–5 astetta ja heinäkuussa 23–27 astetta. Vuotuinen sademäärä voi olla 750–1 500 millimetriä, josta sataa lumena 15–90 senttimetriä.


title: Seitsikkohikkori

text: Seitsikkohikkorin puuaines on lujaa, kestävää ja erittäin kimmoisaa, minkä vuoksi se soveltuu erinomaisesti työkalujen kahvojen ja tikkaiden valmistamiseen. Tämän lisäksi siitä valmistetaan jonkin verran huonekaluja, kaappeja ja puuviilua sekä polttopuuta ja puuhiiltä. Hidaskasvuisuutensa vuoksi sitä käytetään vain vähän koristekasvina.


title: Seitsikkohikkori

text: Seitsikkohikkorin makeat pähkinät ovat suuremmat kuin millään muulla hikkorilajilla. Niiden paksu kuori on kuitenkin hankala rikkoa, minkä vuoksi lajin kaupallinen hyödyntäminen pähkinöiden tuotannossa on jäänyt vähäiseksi. Ihmisen lisäksi pähkinöitä käyttävät ravintonaan sorsat, amerikanviiriäiset, kalkkuna, oravat, maaoravat, hirvieläimet, ketut, pesukarhu ja valkojalkahiiri. Pähkinöitä suojaavista hedelmäsuojuksista valmistettiin aikaisemmin kalamyrkkyä. Cherokeet käyttivät seitsikkohikkoria kipulääkkeenä sekä hoitamaan ruoansulatuskanavan vaivoja ja sairauksia.


title: Jälkeen syntiinlankeemuksen

text: Jälkeen syntiinlankeemuksen on Edvin Laineen ohjaama elokuva vuodelta 1953. Juha Nevalaisen käsikirjoitus perustuu Arvi Kivimaan romaaniin "Purppuralaahus" (Otava, 1948).


title: Jälkeen syntiinlankeemuksen

text: Juha Nevalaisella on käsikirjoitusta työstäessään saattanut olla esikuvana Josef von Sternbergin "Sininen enkeli" vuodelta 1930, joka oli saanut esitysluvan Suomessa vasta edellisenä vuonna. Toisena esikuvana on nähty Alf Sjöbergin ohjaama ja Ingmar Bergmanin käsikirjoittama "Kiihko" (1944), jossa on samantapainen sadistinen opettajahahmo kuin "Jälkeen syntiinlankeemuksen" Pukinparta, maisteri Kahari (Edvin Laine).


title: Jälkeen syntiinlankeemuksen

text: Koulupoika Klaus Toivola on joutunut varkaudesta Keravan nuorisovankilaan. Sillä aikaa äiti on kuollut. Hän palaa kouluun, mutta joutuu käymään töissä rahoittaakseen koulunkäynnin. Romanssi opettajan Tuovin kanssa paljastuu, kun opettaja joutuu antamaan alibin kultavarkaudesta syytetylle Klausille. Itsemurhayrityksen jälkeen Klausin ja entisen tyttöystävän Anjan rakkaus kuitenkin syttyy uudelleen. Opettaja Tuovi joutuu häpeän vuoksi eroamaan työstään ja palaamaan kapakkalaulajaksi.


title: Jälkeen syntiinlankeemuksen

text: Aikalaisarvioijista Paula Talaskivi (Helsingin Sanomat) nosti elokuvan kevään huipuksi. Yksityiskohdissa monet kriitikot näkevät kuitenkin moitteen sijaa. Esimerkiksi Nevalaisen käsikirjoituksesta olisi voinut saada enemmänkin irti (Jaakko Hurme, Uusi Suomi), ja päähenkilöiden ohjaus olisi usean arvioijan mielestä voinut olla tiukempaa. Kiittäen huomataan kuitenkin Nevalaisen käsikirjoitus ja Pentti Unhon kuvaus, joka ”tehostuu yhä”, kuten Valma Kivitie (Elokuva-Aitta) kirjoittaa. Heikki Aaltoila (Uusi Suomi) puolestaan tuo esiin musiikin, josta säveltäjä Harry Bergström saikin Jussi-palkinnon, samoin kuin Nevalainen käsikirjoituksesta.


title: Jälkeen syntiinlankeemuksen

text: Lauri Lehtinen (Tv-maailma) arvoi, että valaistuksen esikuvana ovat olleet saksalaisten ekspressionistien hurjat valaistukset.


title: Fillmore East 1968

text: Fillmore East 1968 on Iron Butterfly -yhtyeen live-albumi. Sen julkaisi Rhino Records vuonna 2011. Se on koostettu neljästä konsertista, jotka yhtye soitti New Yorkin Fillmore Eastissa huhtikuussa 1968.


title: Liv Boeree

text: Olivia ”Liv” Boeree (s. 18. heinäkuuta 1984 Kent, Iso-Britannia) on englantilainen pokerinpelaaja, malli ja televisiojuontaja. Hän pelaa netissä nimimerkillä "Liv Boeree" Team PokerStars Pro -jäsenenä.


title: Liv Boeree

text: Hän on suorittanut tutkinnon astrofysiikassa Manchesterin yliopistossa ja on toiminut mallina ja televisioesiintyjänä useissa ohjelmissa. Hän alkoi pelata pokeria osallistuttuaan pokerirealityohjelmaan vuonna 2005. Sen jälkeen hänestä tuli useiden pokeriohjelmien vakituinen emäntä.


title: Liv Boeree

text: Boereen toistaiseksi suurin pokeriturnausrahastus on European Poker Tourin Sanremon osakilpailun pääturnauksesta vuodelta 2010. Hän voitti 1 240 pelaajan turnauksen ja 1 250 000 euroa.


title: Liv Boeree

text: Liv Boeree harrastaa sähkökitaran soittoa. Hän pitää hevimetallista, rockista ja elektronisesta musiikista ja ihailee muun muassa Iron Maidenia, Metallicaa, Children of Bodomia ja Infected Mushroomia.


title: Turvallisuuskomitea

text: Turvallisuuskomitea on kokonaisturvallisuuden alalla toimiva varautumisen pysyvä yhteistoimintaelin ja tarvittaessa häiriötilanteissa asiantuntijaelin. Käytännössä Turvallisuuskomitea on poikkihallinnollinen yhteensovittava elin, joka toimii puolustusministeriön yhteydessä.


title: Turvallisuuskomitea

text: Turvallisuuskomitean toiminta perustuu asetukseen 77/2013 Valtioneuvoston asetus turvallisuuskomiteasta. Asetus määrittää turvallisuuskomitean tehtävät ja kokoonpanon.


title: Turvallisuuskomitea

text: Puolustusneuvosto oli ylin neuvoa antava ja suunnitteleva elin sekä Tasavallan Presidentin neuvottelukunta maanpuolustusta koskevissa asioissa (137/1957).


title: Turvallisuuskomitea

text: Turvallisuus- ja puolustusasiain komitea (TPAK) toimi puolustusministeriön yhteydessä. Komitea avusti puolustusministeriötä sekä ulko- ja turvallisuuspoliittista ministerivaliokuntaa kokonaismaanpuolustusta koskevissa asioissa. (208/2003)


title: Turvallisuuskomitea

text: Valtioneuvoston periaatepäätöksessä kokonaisturvallisuudesta (5.12.2012) todetaan, että kokonaisturvallisuuteen liittyvän ennakoivan varautumisen pysyväksi yhteistoimintaelimeksi perustetaan Turvallisuuskomitea.


title: Turvallisuuskomitea

text: Merkittävämpänä muutoksena Turvallisuus- ja puolustusasiain komiteaan (TPAK) on se, että turvallisuuskomitea avustaa valtioneuvostoa ja ministeriöitä, kun taas TPAK avusti "puolustusministeriötä sekä valtioneuvoston ulko- ja turvallisuuspoliittista ministerivaliokuntaa" k"okonaismaanpuolustusta koskevissa asioissa". TPAK on myös ollut Turvallisuuskomiteaa suppeampi, ja rakenne pysyvien ja tilapäisten asiantuntijoiden osalta erilainen.


title: Turvallisuuskomitea

text: Turvallisuuskomitean jäseninä ovat tasavallan presidentin kanslian kansliapäällikkö, pääministerin toimikaudeksi nimitetty valtiosihteeri, ulkoasiainministeriön, oikeusministeriön, sisäministeriön, puolustusministeriön, valtiovarainministeriön, opetus- ja kulttuuriministeriön, maa- ja metsätalousministeriön, liikenne- ja viestintäministeriön, työ- ja elinkeinoministeriön, sosiaali- ja terveysministeriön sekä ympäristöministeriön kansliapäälliköt, Rajavartiolaitoksen päällikkö, poliisiylijohtaja, pelastusylijohtaja, tullin pääjohtaja, Pääesikunnan päällikkö sekä Huoltovarmuuskeskuksen toimitusjohtaja.


title: Turvallisuuskomitea

text: Valtioneuvosto voi kutsua komitean jäseniksi muitakin henkilöitä enintään neljän vuoden toimikaudeksi kerrallaan. Pysyvinä asiantuntijoina ovat EU-asioiden valtiosihteeri sekä valtioneuvoston viestintäjohtaja. Tilapäisinä asiantuntijoina tällä hetkellä toimivat huoltovarmuusneuvoston puheenjohtaja, suojelupoliisin päällikkö sekä Suomen Pelastusalan Keskusjärjestön puheenjohtaja.


title: Turvallisuuskomitea

text: Turvallisuuskomitealla on puolustusministeriön yhteydessä toimiva päätoiminen sihteeristö, jossa on edustettuna monipuolisesti yhteiskunnan eri alojen varautumisen asiantuntemus, joka nykyisin koostuu kuudesta päätoimisesta sihteeristä sekä kahdeksasta sivutoimisesta sihteeristä.. Sihteeristö toimii suoraan puheenjohtajan johdossa ja avustaa puheenjohtajistoa ja jäseniä sekä asiantuntijoita, valmistelee komitealle kuuluvat asiat sekä panee osaltaan toimeen komitean tekemät päätökset. Turvallisuuskomitean sihteeristö toimii myös valmiuspäälliköiden ja valmiussihteereiden kokousten sihteeristönä.


title: Turvallisuuskomitea

text: Tällä hetkellä Turvallisuuskomitean puheenjohtajana toimii Puolustusministeriön kansliapäällikkö Jukka Juusti ja varapuheenjohtajana valtiosihteeri Paula Lehtomäki. Turvallisuuskomitean sihteeristön pääsihteerinä toimii Vesa Valtonen.


title: Turvallisuuskomitea

text: Turvallisuuskomitealla on neljä tehtävää:


title: Turvallisuuskomitea

text: 1)      avustaa kokonaisturvallisuuden hallintaan tähtäävässä varautumisessa ja varautumisen yhteensovittamisessa;


title: Turvallisuuskomitea

text: 2)      seurata ja arvioida Suomen turvallisuus- ja puolustuspoliittisen ympäristön ja yhteiskunnan muutosten vaikutuksia kokonaisturvallisuuden järjestelyihin;


title: Turvallisuuskomitea

text: 3)      seurata hallinnon eri alojen ja tasojen toimia kokonaisturvallisuuteen liittyvien varautumisjärjestelyjen ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi;


title: Turvallisuuskomitea

text: 4)      sovittaa tarvittaessa yhteen laajoja ja tärkeitä varautumista koskevia asiakokonaisuuksia, kuten valtakunnallisen varautuisen yhteensovittaminen sekä yhteistyömuotojen, toimintamallien, tutkimusten ja harjoitustoiminnan kehittäminen.


title: Turvallisuuskomitea

text: Komitea voi tehtävänsä toteuttamiseksi antaa lausuntoja ja tehdä aloitteita kokonaisturvallisuuteen liittyvissä asioissa ennakoivaa varautumista koskevien laajojen ja tärkeiden asiakokonaisuuksien yhteensovittamista koskevista kysymyksistä.


title: Turvallisuuskomitea

text: Turvallisuuskomitea on vastaa Yhteiskunnan turvallisuusstrategian laatimisesta ja sen päivittämisestä, sekä kyberturvallisuusstrategista, sen toimeenpano-ohjelmasta, ja niiden päivittämisestä ja tulosten seuraamisesta. Lisäksi Turvallisuuskomitea järjestää valtionhallinnon varautumis- ja valmiusharjoituksia (VALHA-harjoituksia). Turvallisuuskomitea on myös mukana hybridiuhkien määrittelyssä.


title: Turvallisuuskomitea

text: Yhteiskunnan turvallisuusstrategia 2017 on valtioneuvoston periaatepäätös, joka yhtenäistää varautumisen kansallisia periaatteita ja ohjaa hallinnonalojen varautumista.


title: Turvallisuuskomitea

text: Strategian ensimmäisessä osassa esitetään kokonaisturvallisuuden yhteistoimintamalli, jonka pohjalta Suomessa varaudutaan ja toimitaan erilaisissa häiriötilanteissa. Strategian toinen osa ohjaa valtioneuvoston hallinnonalojen varautumista.


title: Turvallisuuskomitea

text: Kokonaisturvallisuus on yhteistoimintamalli, kehys yhdessä tekemiselle. Se on kuvattu yhteiskunnan turvallisuusstrategiassa, joka kuvaa yhteiskunnan varautumisen perusperiaatteet. Yhteistoimintamallissa toimijat jakavat ja analysoivat turvallisuutta koskevaa tietoa, suunnittelevat ja harjoittelevat yhdessä. Ennakointi kuuluu tärkeänä osana varautumistyöhön: näin voidaan vastata tulevaisuuden turvallisuushaasteisiin ja ehkäistä niitä.


title: Turvallisuuskomitea

text: Yhteiskunnan turvallisuusstrategia (YTS) on laadittu laaja-alaisessa yhteistyössä kaikkien toimijoiden näkökulmat huomioiden. Kokonaisturvallisuus tehdään yhdessä viranomaisten, elinkeinoelämän, järjestöjen ja kansalaisten yhteistyönä. Strategian toimeenpanosta vastaa kukin hallinnonala osaltaan toimivaltansa mukaisesti. Toimeenpanoa seuraa ja yhteistoiminnan kehittämistä koordinoi Turvallisuuskomitea yhteistyössä ministeriöiden valmiuspäälliköiden kanssa.


title: Turvallisuuskomitea

text: Yhteiskunnan turvallisuusstrategian periaatteet kattavat varautumisen erilaisissa häiriö- tai poikkeustilanteissa. Suomalainen kokonaisturvallisuuden yhteistoimintamalli on kansainvälisesti ainutlaatuinen ja arvostettu. Strategiassa määritellään yhteiskunnan elintärkeät toiminnot eli ne perusasiat, joiden jatkuminen on pystyttävä takaamaan kaikissa olosuhteissa, kaikilla toimintatasoilla. Sen toisessa osassa linjataan valtioneuvoston ministeriöiden varautumisen tehtävät ja vastuualueet.


title: Turvallisuuskomitea

text: Turvallisuusstrategian laatimiseen ovat osallistuneet yhdessä viranomaiset, järjestöt ja elinkeinoelämän edustajat. Myös kansalaiset ovat saaneet esittää ideoitaan ja osallistua.


title: Turvallisuuskomitea

text: Yhteiskunnan turvallisuusstrategia on valtioneuvoston joulukuussa 2010 hyväksymä periaatepäätös, joka muodostaa yhteisen varautumisen ja kriisijohtamisen perustan yhteiskunnan kaikille toimijoille. Se konkretisoi valtioneuvoston antaman turvallisuus- ja puolustuspoliittisten selontekojen tavoitteita ja periaatteita. Strategia on jatkoa vuonna 2003 laaditulle ja vuonna 2006 päivitetylle valtioneuvoston periaatepäätökselle yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisen strategiasta (YETT). Vuoden 2010 päivityksen yhteydessä sen nimi muutettiin asiakirjan sisältöä paremmin kuvaavaksi. Yhteiskunnan turvallisuusstrategia on laadittu yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisen näkökulmasta. Elintärkeät toiminnot ovat yhteiskunnalle välttämättömiä toimintakokonaisuuksia, joiden jatkuvuus on turvattava kaikissa turvallisuustilanteissa. Strategiassa määritetään


title: Turvallisuuskomitea

text: -     yhteiskunnan elintärkeät toiminnot ja niiden tavoitetilat,


title: Turvallisuuskomitea

text: -     elintärkeitä toimintoja vaarantavat uhkamallit ja niihin liittyvät häiriötilanteet,


title: Turvallisuuskomitea

text: -     toimintojen turvaamisen edellyttämät ministeriöiden strategiset tehtävät,


title: Turvallisuuskomitea

text: -     kriisijohtamisen perusteet häiriötilanteiden hallitsemiseksi,


title: Turvallisuuskomitea

text: -     strategian toimeenpanon seurannan ja kehittämisen sekä


title: Turvallisuuskomitea

text: -      varautumisen ja kriisijohtamisen harjoittelun periaatteet.


title: Turvallisuuskomitea

text: Yhteiskunnan turvallisuudesta huolehtiminen on valtiovallan keskeisimpiä tehtäviä, ja yhteiskuntamme elintärkeät toiminnot on pystyttävä turvaamaan kaikissa tilanteissa. Suomi on tietoyhteiskuntana riippuvainen tietoverkkojen ja -järjestelmien toiminnasta ja näin ollen myös erittäin haavoittuvainen niihin kohdistuville häiriöille. Tästä keskinäisriippuvaisesta ja moninaisesta sähköisessä muodossa olevan tiedon käsittelyyn tarkoitetusta ympäristöstä on kansainvälisesti ryhdytty käyttämään termiä kybertoimintaympäristö. Kybertoimintaympäristö tulee nähdä myös mahdollisuutena ja voimavarana. Kyberturvallisuusstrategiassa määritellään keskeiset tavoitteet ja toimintalinjat, joiden avulla vastataan kybertoimintaympäristöön kohdistuviin haasteisiin ja varmistetaan sen toimivuus. Kyberturvallisuusstrategian linjausten ja niiden toteuttamista kuvaavan kyberturvallisuusstrategian toimeenpano-ohjelman (2014) avulla Suomi kykenee kansallisesti hallitsemaan kybertoimintaympäristön tahallisia tai tahattomia haittavaikutuksia sekä vastaamaan ja toipumaan niistä. Kyberturvallisuusstrategiaprosessi on osa Yhteiskunnan turvallisuusstrategian toimeenpanoa. Kyberturvallisuusstrategia noudattaa yhteiskunnan turvallisuusstrategiassa olevia periaatteita ja määritelmiä sekä valtioneuvoston päätöstä huoltovarmuuden tavoitteista. Strategiassa kuvataan kyberturvallisuuden visio, toimintamalli ja strategiset linjaukset. Kyberturvallisuusstrategian toimeenpano-ohjelma sisältää hallinnonalojen ja toimijoiden valmisteluvastuulla olevat käytännön toimenpiteet, joilla luodaan edellytykset strategisten linjausten toteutumiseksi sekä vision kuvaamaan tavoitetilaan pääsemiseksi mukaan lukien yhdessä sovitut poikkiyhteiskunnalliset toimenpiteet.


title: Humppakalmisto

text: Humppakalmisto on 15. marraskuuta 2013 julkaistu Eläkeläisten studioalbumi.


title: Humppakalmisto

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 20.


title: Karbeenit

text: Karbeenit ovat orgaanisia yhdisteitä, jotka ovat ulkoisesti varauksettomia ja joillain niiden hiiliatomilla on kuusi elektronia uloimmalla elektronikuorellaan. Näistä elektroneista neljä osallistuu sidoksien muodostamiseen ja kaksi ovat vapaana.


title: Karbeenit

text: Karbeenit voidaan jakaa kahteen ryhmään vapaiden elektronien perusteella. Karbeenissa kuusi valenssielektronia sisältävä hiiliatomi on sp-hybridisoitunut. Vapaat elektronit voivat olla pariutuneena vapaaksi elektronipariksi, jolloin niillä on vastakkaistakkaiset spinit. Tällaisia karbeeneja kutsutaan singlettikarbeeneiksi. Singlettiakrbeeneilla vapaa elektronipari sijaitsee hajottavalla sp-orbitaalilla ja singlettikarbeenilla on tällöin yksi tyhjä p-orbitaali. Elektronien spinit voivat olla myös samansuuntaiset, jolloin kyseessä on triplettikarbeeni. Triplettitilan energia on hieman singlettitilan energiaa alempi.


title: Karbeenit

text: Rakenteeltaan karbeenit ovat tyypillisesti taipuneita, mutta osa niistä on lineaarisia. Singlettikarbeeneissa sp-hybridisoituneen hiilen sidoskulma on tyypillisesti 100–110° ja triplettikarbeeneissa se on useimmiten 130–150°. Karbeeneja tunnetaan niin suoraketjuisia, rengasrakenteisia kuin heterokarbeenejakin, jotka sisältävät typpeä tai piitä.


title: Karbeenit

text: Karbeeneja voidaan valmistaa usealla tavalla. Tyypillisiä ovat alkyylihalogenidien α-eliminaatio, diatsokarbonyyliyhdisteiden tai p-tosyylihydratsonien kuumennus ja karbeenien muodostus organoelohopeayhdisteistä.


title: Karbeenit

text: Alkyylihalogenideista, jotka eivät sisällä vetyä β-asemassa halogeeniin liittyneeseen hiileen nähden, mutta sisältävät vedyn α-asemassa voivat muodostaa karbeeneja voimakkaiden emästen vaikutuksesta α-eliminaatiolla. Tällaisia yhdisteitä ovat muun muassa kloroformi ja bentsyylikloridi. Emäksenä voidaan käyttää hydroksideja, alkoksideja tai organolitiumyhdisteitä. Tyypillinen esimerkki on kloroformin reaktio, jossa tuotteena muodostuu dikloorikarbeeni.


title: Karbeenit

text:
Kuumennettaessa tai säteilytettäessä diatsokarbonyyliyhdisteitä ne hajoavat vapauttaen typpeä ja karbeenin. Karbeenit muodostumista voidaan nopeuttaa käyttämällä katalyyttinä rodiumin tai eräiden muiden siirtymämetallien yhdisteitä.
p-Tosyylihydratsonit reagoivat vahvojen emästen kanssa eliminaatioreaktiolla, joka muodostaa diatsoyhdisteen välituotteena. Tämä diatsoyhdiste hajoaa edelleen lämmitettäessä typeksi ja karbeeniksi.


title: Karbeenit

text: Karbeenit ovat hyvin reaktiivisia yhdisteitä ja voivat muodostuttuaan toisiintua tai fragmentoitua muiksi yhdisteiksi. Karbeenit esiintyvätkin pääasiassa vain reaktiivisina välituotteina muun muassa additioreaktioissa ja insertioreaktioissa.


title: Karbeenit

text: Tyypillisimpiä karbeenien reaktioita ovat additioreaktiot kaksoissidoksiin muodostaen syklopropaanijohdannaisia ja tämä on yksi käytetyimpiä tapoja syklopropaanijohdannaisten valmistukseen. Reaktion tyyppi riippuu reagoivasta karbeenista. Singlettikarbeeneilla reaktio on sykloadditio, kuten taas triplettikarbeenit muodostavat ensin radikaalin.


title: Karbeenit

text: Additioreaktioiden lisäksi karbeeneille ovat tyypillisiä insertioreaktiot. Ne kykenevät reagoimaan alkoholien kanssa muodostaen eettereitä ja hiilivetyjen kanssa muodostaen pidentyneen hiilivetyketjun. Näin voidaan valmistaa sekä syklisiä että avoketjuisia hiilivetyjä, joiden hiilivetyketju on pidentynyt.


title: Ingegerd

text: Ingegerd tai Ingegerd Olofsdotter tunnettu myös nimillä Irina, Anna tai Pyhä Anna (1001–10.2.1050) oli Ruotsin prinsessa sekä Kiovan Venäjän suuriruhtinatar. Hän oli Ruotsin kuninkaan Olavi Sylikuninkaan ja Estrid Obotritesin tytär sekä Kiovan Venäjän ruhtinas Jaroslav I Viisaan vaimo.


title: Ingegerd

text: Ingegerd tai Pyhä Anna sekoitetaan usein Pyhän Vladimirin äitiin. Sekaannus johtuu osittain siitä, että myös Ingegerdillä ja Jaroslavilla oli poika nimeltään Vladimir. Pyhä Vladimir oli kuitenkin Ingegerdin puolison Jaroslav I Viisaan isä, eli Ingegerd oli Pyhän Vladimirin miniä.


title: Ingegerd

text: Ingegerd syntyi todennäköisesti Sigtunassa, Ruotsissa. Hänen piti mennä naimisiin Norjan kuninkaan Pyhän Olavin kanssa, mutta Ruotsi ja Norja ajautuivat riitoihin, minkä vuoksi Ruotsin kuningas Olavi Sylikuningas ei enää sallinut tätä avioliittoa. Sen sijaan Ingegerdin isä rupesi järjestämään avioliittoa Novgorodin mahtavan ruhtinas Jaroslav I Viisaan kanssa. He menivät naimisiin 1019. Kiovassa hän vaihtoi nimensä ortodoksiseksi nimeksi "Irina". Eymundin saagassa (Eymundar þáttr hrings) kerrotaan, että Ingegerd sai Jaroslavilta häälahjaksi Laatokanlinnan ja siihen liittyvät maat (Aldeigjuborg ok þat jarlsríki, er þar fylgði). Siitä lähtien aluetta on kutsuttu nimellä Inkeri (eli Ingegerdin maat). Aluetta hallitsemaan kutsuttiin Länsi-Götanmaan jaarli Ragnvald Ulfsson, joka oli Ingegerdin sukulainen äidin puolelta sekä Norjan kuninkaan liittolainen. Ragnvaldin jälkeen jaarliksi tuli hänen poikansa Uleb Ragnvaldsson.


title: Ingegerd

text: Ingegerd rakennutti ensin Kiovaan Pyhän Sofian katedraalin. Hän rakennutti myös Novgorodiin Pyhän Sofian katedraalin.


title: Ingegerd

text: Heille syntyi 6 poikaa ja 4 tytärtä. Tyttäret naitettiin Euroopan mahtaville kuninkaille. Anastasia oli Unkarin kuninkaan Andreas I:n vaimo, Elisabet Norjan kuninkaan Harald Ankaran vaimo, Anna Ranskan kuningas Henrik I:n vaimo ja Agatha oli Englannin prinssi Edvard Maanpakolaisen vaimo. Koko perhe on kuvattu erääsen Novgorodin Pyhän Sofian katedraalin freskoon.


title: Ingegerd

text: Viimeiset vuotensa Ingegerd eli Novgorodissa nunnana.


title: Ingegerd

text: Ingegerd kuoli 10.2.1050. Ingegerd haudattiin Pyhän Sofian katedraaliin Novgorodissa.


title: Ingegerd

text: Ortodoksinen kirkko julisti Ingegerdin myöhemmin pyhimykseksi. Hänelle annettiin nimi Novgorodin ja Kiovan Pyhä Anna. Syynä tähän oli se, että hän rakennutti Pyhän Sofian katedraalit Novgorodiin ja Kiovaan, sekä muut hyvät teot, jotka hän teki elämänsä aikana.


title: Pyhän Sofian katedraali (Novgorod)

text: Pyhän Sofian katedraali Novgorodissa on Novgorodin arkkipiispan tuomiokirkko Novgorodissa sekä Novgorodin hiippakunnan pääkirkko. Se on myös Venäjän vanhin yhä toiminnassa oleva rakennus.


title: Pyhän Sofian katedraali (Novgorod)

text: Pyhän Sofian katedraali on 38 m korkea, 5-kupolinen kivikirkko. Sen rakennutti ruhtinas Vladimir Suuri ja ruhtinatar Ingegerd vuosien 1045 - 1050 välillä pojalleen Novgorodin ruhtinas Vladimir Jaroslavitsille. Se korvasi palaneen tammisen katedraalin, jonka oli rakennuttanut piispa Joakim Korsunilainen vuonna 989 . Sen vuoksi se on Venäjän vanhimpia kirkkorakennuksia yhdessä Zelentsukin kirkon ja Shoanan kirkon kanssa. Sen vihki käyttöön 14. syyskuuta 1050 (tai 1052) piispa Luka Zhidiata.


title: Pyhän Sofian katedraali (Novgorod)

text: Yleisesti se tunnetaan nimellä Pyhä Sofia. Se ei ole nimetty pyhimyksen mukaan vaan nimi tulee kreikankielen viisautta tarkoittavasta sanasta (Σoφíα, josta tulee johdannaiset kuten filo”sofia” eli rakkaus viisauteen). Novgorodin Pyhän Sofian katedraali on pyhitetty Jumalan Pyhälle Viisaudelle ja matkii Hagia Sofian katedraalia Konstantinopolissa. Se korvasi vanhemman 13-kupolisen kirkon, jonka oli rakennuttanut noin vuonna 989 piispa Joakim Korsunilainen.


title: Pyhän Sofian katedraali (Novgorod)

text: Arkkipiispa Joanni kultautti vuonna 1408 Pyhän Sofian katedraalin kultaisen pääkupolin. Suurin ja laajin kupoli kruunaa tornin, joka johtaa ylempiin gallerioihin. Keskiajalla siellä sanottiin olleen Novgorodin aarrekammio sekä kirjasto, jonka olisi perustanut Jaroslav I Viisas. Kun kirjasto siirrettiin Pietarin hengelliseen akatemiaan vuonna 1859, niin siellä laskettiin olleen yli 1 500 eri kirjaa. Vanhimmat kirjat olivat 1200-luvulla. Nykyinen arkkipiispa Leo on perustanut kirjaston uudelleen. Vuonna 2004 kirjastossa oli noin 5000 kirjaa.


title: Heli Vaaranen

text: Heli Kristiina Vaaranen o.s. Kokkala (s. 1961 Lammi) on suomalaissyntyinen entinen malli, sittemmin muun muassa tietokirjailija.


title: Heli Vaaranen

text: Heli Vaaranen eli lapsuutensa Hollolassa Miekkiön kylässä. Heli Vaaranen teki kansainvälisen mallinuran vuosina 1979–1987. Hän toimi New Yorkissa taidevälittäjänä ja taideassistenttina 1986–1987. Suomeen paluunsa jälkeen Vaaranen jatkoi työtä valokuva- ja näytösmallina Suomessa vuoteen 2008 asti. Hän kävi Teknillisen Korkeakoulun kaupunkitutkimuksen tutkijakoulun 1999–2002 ja toimi tutkijana Helsingin yliopiston sosiologian laitoksella (nyk. sosiaalitieteiden laitos) vuoteen 2008. Vaarasen väitöskirja "Kaaharipoikia ja rappioromantiikkaa: tutkimus erään kaahailukulttuurin elämänilosta ja tuhoisuudesta" hyväksyttiin Helsingin yliopistossa vuonna 2004, ja hän luennoi aiheesta laajalti kotimaassa ja ulkomailla mm. Yalen ja Pennsylvanian yliopistoissa Yhdysvalloissa. Vaarasen post-doc-tutkimus käsitteli nuorten aikuisten parisuhteita, jolloin hän kehitti muun muassa käsitteen "kevytsuhde".


title: Heli Vaaranen

text: Heli Vaaranen valmistui Valviran hyväksymäksi psykoterapeutiksi vuonna 2008. Vuodesta 2008 vuoteen 2015 hän toimi Väestöliiton Parisuhdekeskuksen johtajana. Nykyään hän on Väestöliiton parisuhdetiimin esimies ja toimii Väestöliiton parisuhdesivuston vastaavana päätoimittajana. Lisäksi hän pitää yksilö - ja pariterapiavastaanottoa Väestöliitossa. Hän on muun muassa kansainvälisen ICCFR-järjestön hallituksen jäsen. Vuodesta 2016 Heli Vaaranen on ollut Yle uutiset -ikkunan kolumnisti.


title: Tanuja

text: Tanuja Mukherjee (o.s. Samarth, s. 23. syyskuuta 1943), tunnetaan nimellä Tanuja, on intialainen elokuvanäyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten työstään hindinkielisessä elokuvateollisuudessa. Tanuja sai parhaan naissivuosan Filmfare Awards -palkinnon elokuvasta "Paisa Ya Pyar" vuonna 1970 ja elämäntyöpalkinnon vuonna 2014.


title: Tanuja

text: Tanuja on runoilija Kumarsen Samarthin ja näyttelijä Shobhna Samarthin tytär. Hänen vanhempi sisarensa oli näyttelijä Nutan. Tanuja meni naimisiin elokuvaohjaaja Shomu Mukherjeen kanssa vuonna 1973, ja jäi leskeksi vuonna 2008. He saivat kaksi tytärtä, näyttelijät Kajolin (s. 1974) ja Tanishan (s. 1978).


title: Alanzo Adlam

text: Alanzo Adlam (s. 12. maaliskuuta 1989) on jamaikalainen jalkapalloilija, joka edustaa Jamaikan pääsarjassa pelaavaa Portmore Unitedia. Hän aloitti uransa Sporting Central Academyssä, josta hän siirtyi 2010 Portmoreen. Kauden 2013 Adlam oli lainalla Veikkausliigan IFK Mariehamnissa. Hän on pelannut Jamaikan jalkapallomaajoukkueessa yhden ottelun.


title: Rauhan rautatieasema

text: Rauhan rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Lappeenrannan Rauhassa, vajaa kuusi kilometriä Imatralta Joutsenon suuntaan.


title: Rauhan rautatieasema

text: Asema avattiin vuonna 1934, ja se on rakennettu rataosuuden usean muun aseman tavoin Thure Hellströmin tyyppipiirustusten mukaan. Sotavuosina aseman merkitys kasvoi Rauhan sairaalan toimittua sotasairaalana. Sotien jälkeen sairaala muutettiin takaisin psykiatriseksi sairaalaksi, mutta sen ja aseman läheisyyteen alkoi kehittyä tiheämpää asutusta.


title: Rauhan rautatieasema

text:
Henkilöliikenne Rauhassa lakkautettiin vuonna 1977, mutta liikennepaikka on vielä tavaraliikenteen käytössä.
Asemalta vajaat 100 metriä itään sijaitsee Korvenkylän vesitorni.


title: Rauhan rautatieasema

text: Rauhan rautatieasema huutokaupattiin vuoden 2016 alussa.


title: Korvenkylän vesitorni

text: Korvenkylän vesitorni on vesitorni Lappeenrannan Joutsenossa, Rauhan kylässä. Vesitorni on muodoltaan sienimäinen. Vesitornin tilavuus on 400 kuutiometriä. Vesitorni sijaitsee "Reporaitilla", Karjalan radan tuntumassa. Tornin vesikate on peltiä.


title: Muukon rautatieasema

text: Muukon rautatieasema (, ratakm 299+000) on rautatieliikennepaikka Karjalan radalla Lappeenrannan Muukossa.


title: Muukon rautatieasema

text: Muukon liikennepaikka avattiin laiturivaihteena lokakuussa 1934, ja se sijaitsi Lappeenrannasta Joutsenoon kulkeneen maantien varrella. Asemalle johdettiin myös sen avaamisen yhteydessä Konnunsuon kapearaiteisen rautatien jatke Saimaan kanavan varren Tuomojasta. Vankilan liikenne lakkautettiin vuonna 1961, mutta radan lyhyehköä jäljelle jäänyttä osuutta käytettiin vielä Valtionrautateiden turvetehtaan tarpeisiin. Tehdas suljettiin vuonna 1963, jolloin kyseinen osuus myös purettiin. Samalla lopetettiin myös miehitys Muukon asemalla.


title: Muukon rautatieasema

text: Henkilöliikenne Muukossa lopetettiin vuonna 1968 ja koko liikennepaikka seuraavana vuonna. Thure Hellströmin tyyppipiirustusten mukaan suunniteltu asemarakennus purettiin vuonna 1988. Nykyinen, 01. kesäkuuta 2003 avattu samanniminen junakohtauspaikka sijaitsee entisestä asemasta noin kaksi kilometriä Lappeenrannan suuntaan.


title: Lauritsalan rautatieasema

text: Lauritsalan rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Karjalan radalla Lappeenrannan Lauritsalassa.


title: Lauritsalan rautatieasema

text: Alkujaan Lappeenrannan asemalta Lauritsalaan johti kapearaiteinen tehdasrata, joka valmistui kokonaisuudessaan vuonna 1907. Varsinainen asema avattiin lokakuussa 1934, jolloin Lappeenrannan ja Vuoksenniskan välinen rautatie otettiin käyttöön. Asemalta rakennettiin myös yhdysrata Kaukaan tehtaille, ja kapearaiteinen suljettiin vaiheittain 1940- ja 1950-lukujen vaihteessa.


title: Lauritsalan rautatieasema

text: Henkilöliikenne Lauritsalassa lopetettiin toukokuussa 1971. Alkuperäinen, ratapihan pohjoispuolella sijainnut asemarakennus purettiin kaksi vuotta myöhemmin, jolloin ratapihan eteläpuolelle valmistui uusi, elementtirakenteinen asema. Miehitys lopetettiin vuonna 2003, mutta nykyisin kauko-ohjattu liikennepaikka on vielä tehtaan tavaraliikenteen käytössä ja se toimii myös junakohtauspaikkana.


title: Ruostepyrstömonarkki

text: Ruostepyrstömonarkki ("Myiagra cervinicauda") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Ruostepyrstömonarkki

text: Ruostepyrstömonarkkia tavataan Salomonsaarilla. Lajin levinneisyysalue on hyvin pieni ja sen populaatio on suhteellisen pieni. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: SB.TV

text: SB.TV Global Ltd, tunnetaan myös nimillä SB.TV ja SmokeyBarz, on brittiläinen musiikki- ja audiovisuaalisen alan yritys, joka perustettiin vuonna 2006. SB.TV tuottaa ja jakaa erityisesti Lontoon underground-skeneen kuuluvien artistien ja yhtyeiden musiikkivideoita. Jakelukanavana toimii pääasiassa YouTube ja yhtiön omat internetsivut.


title: SB.TV

text: SB.TV:n ohjelmisto koostuu suurelta osin brittiläisestä hip hopista ja grimestä. Viime vuosina kanava on alkanut näyttää myös laajemman yleisön suosimien artistien videoita ja haastatteluja, kuten Jessie J:n, Nicki Minajin ja Pixie Lottin. Syksyllä 2013 lontoolainen Miroma Ventures -sijoitusyhtiö osti osuuden SB.TV:stä. Kaupan jälkeen yhtiön arvoksi ilmoitettiin kahdeksan miljoonaa puntaa.


title: SB.TV

text: Huhtikuussa 2014 SB.TV julkaisi Maya Jane Colesin "Come Home" -kappaleeseen tehdyn musiikkivideon, jolla esiintyy suomalainen näyttelijä Dana Mustajärvi.


title: SB.TV

text: Uudenvuoden aattona 2014 Britannian kuningatar myönsi SB.TV:n perustajalle Jamal Edwardsille Brittiläisen imperiumin jäsenen kunniamerkin (MBE).


title: Uudenkaledonianmonarkki

text: Uudenkaledonianmonarkki ("Myiagra caledonica") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Uudenkaledonianmonarkki

text: Uudenkaledonianmonarkkia tavataan Uudessa-Kaledoniassa, Salomonsaarilla ja Vanuatussa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Ruostevatsamonarkki

text: Ruostevatsamonarkki ("Myiagra vanikorensis") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Ruostevatsamonarkki

text: Ruostevatsamonarkkia tavataan Fidžissä ja Salomonsaarilla. Lajia on kuvattu hyvin yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Samoanmonarkki

text: Samoanmonarkki ("Myiagra albiventris") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Samoanmonarkki

text: Samoanmonarkkia tavataan Samoassa ja sen levinneisyysalue on hyvin pieni. Lajin populaatioksi on arvioitu 2 500–9 999 yksilöä. Sen arvellaan vähenevän elinympäristöjen tuhoutumisen takia, ja laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Sinilakkimonarkki

text: Sinilakkimonarkki ("Myiagra azureocapilla") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Sinilakkimonarkki

text: Sinilakkimonarkkia tavataan vain Taveunin saarella Fidžissä. Sen lajimäärää ei tunneta, mutta sen vähenevän trendin takia se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Leveänokkamonarkki

text: Leveänokkamonarkki ("Myiagra ruficollis") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Leveänokkamonarkki

text: Leveänokkamonarkkia tavataan Australiassa, Indonesiassa, Papua-Uudessa-Guineassa ja Itä-Timorissa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi


title: Samettimonarkki

text: Samettimonarkki ("Myiagra cyanoleuca") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Samettimonarkki

text: Samettimonarkkia tavataan Australiassa, Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin on raportoitu olevan yleisimmillään levinneisyysalueensa eteläosissa ja harvinainen pohjoisessa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Mangrovemonarkki

text: Mangrovemonarkki ("Myiagra alecto") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mangrovemonarkki

text: Mangrovemonarkkia tavataan Australiassa, Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Lavongainmonarkki

text: Lavongainmonarkki ("Myiagra hebetior") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Lavongainmonarkki

text: Lavongainmonarkkia tavataan Uudessa-Britanniassa ja Uudessa-Irlannissa Papua-Uudessa-Guineassa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Lekuttelijamonarkki

text: Lekuttelijamonarkki ("Myiagra inquieta") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Lekuttelijamonarkki

text: Lekuttelijamonarkkia tavataan Australiassa, Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin on raportoitu olevan paikallisesti melko yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Valkokurkkumonarkki

text: Valkokurkkumonarkki ("Myiagra nana") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu. Valkokurkkumonarkkia tavataan Uuden-Guinean eteläosissa ja Australian pohjoisosissa.


title: Tremplin du Praz

text: Tremplin du Praz on neljän hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Saint-Bon-Tarentaisessa Courchevelin talviurheilukeskuksessa Ranskassa. W 120 ja W 90 mäet rakennettiin vuoden 1992 talviolympialaisten varten.


title: Tremplin du Praz

text: Mäistä hypätään kesä-GP:tä ja Continental Cupia.


title: Tremplin du Praz

text: Vuosien 2011 ja 2012 remontissa vauhtimäkeen asennettiin uusi keraaminen latu, alastulorinteen muovitus vaihdettiin ja uusi kastelujärjestelmä asennettiin.


title: Tremplin du Praz

text:
Mäkiennätyksen 129,0 metriä on hypännyt Jinya Nishikata, epävirallisen mäkiennätyksen 134,0 metriä on hypännyt Jörg Ritzerfeld.
Kesämäkiennätystä pitää hallussaan Kamil Stoch 137,0 metrin hypyllään, epävirallisen kesämäkiennätyksen 137,5 metriä on hypännyt Andreas Wank.
Kesämäkiennätystä pitää hallussaan Sarah Hendrickson 136,0 metrin hypyllään.
Vuoden 2011 remontissa uusittiin lähtölavat, vauhtimäkeen asennettiin uusi SKI-LINE latuprofiili ja alastulorinteen muovitus vaihdettiin.
Mäkiennätyksen 101,5 metriä on hypännyt Arthur Royer. Kesämäkiennätystä pitää hallussaan Andreas Wank 97,5 metrin hypyllään.
Naisten mäkiennätystä pitää hallussaan Coline Mattel 92,0 metrin hypyillään. Naisten kesämäkiennätystä pitää hallussaan Daniela Iraschko-Stolz 100,5 metrin hypyllään.


title: Völjärinsalmen kalliomaalaus

text: Völjärinsalmen kalliomaalaus (tai Kaitajärven) sijaitsee Kaitajärvellä Puumalassa Etelä-Savossa. Kalliomaalaus ajoitetaan väljästi kivikauteen ja sen löysi Risto Kupiainen vuonna 1992.


title: Völjärinsalmen kalliomaalaus

text: Maalauskallio sijaitsee Puumalassa noin 5,5 kilometriä pitkän, mutta erittäin kapean Kaitajärven itärannalla pohjois-etelä-suuntaisessa kallioseinämässä. Kallio on järven puolivälissä olevassa Völjarinsalmessa sen eteläpuolella ja se laskee pystysuoraan alas. Järvi näkyy puiden lomassa rantametsikön takana. Kallion lähellä 500 metrin päässä koillisessa on Kaijantalo ja maalauksen lähelle 150 metrin päähän johtaa metsäautotie. Maalaus on valtion mailla.


title: Völjärinsalmen kalliomaalaus

text: Maalausalue on kooltaan 1,2×0,8 metriä ja sijaitsee 85,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Se on osittain vedenvalumien tuhoama ja kuvioita peittää vaaleat kuivumisjäljet. Punaväriä näkyy siellä täällä hyvin heikosti ja kuviot ovat epäselviä tai katkelmallisia. Selvimmät jäljet ovat kaksi pitkää pystysuoraa jälkeä, jotka ovat jäänteet tuhoutuneesta kuviosta. Muuta punaväriä esiintyy näiden jälkien ympärillä. Eräät ovat nähneet läikässä myös tuhoutuneen kämmenpainauman.


title: Ministeriresidentti (arvonimi)

text: Ministeriresidentti on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran itsenäisyyden aikana (vuonna 1920) ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.


title: Koskenharjun pesäpallokenttä

text: Koskenharjun pesäpallokenttä (lempinimeltään "Aina Aurinkoinen") on Jyväskylässä, Taulumäellä sijaitseva pesäpallokenttä. Se on pesäpalloseura Lohi-Pesiksen, Jyväskylän Pesiksen ja Suomensarjassa pelaavan Jyväskylän Kirin 2-joukkueen kotikenttä. Kentän pinnalle asennettiin hiekkatekonurmi syksyllä 2002.


title: Kunniapääkonsuli (arvonimi)

text: Kunniapääkonsulin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran itsenäisyyden aikana (vuonna 1943) ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.


title: Dare (La La La)

text: Dare (La La La) on kolumbialaisen laulaja-lauluntekijä Shakiran kappale hänen kymmenenneltä, Shakira-studioalbumilta. Kappaleen sanoittivat Shakira, Jay Singh, Lukasz Gottwald, Mathieu Jomphe-Lepine, Max Martin, Henry Walter, Raelene Arreguin sekä John J. Conte, Jr., samalla kun tuotannosta vastasivat Dr. Luke, Shakira, J2, Cirkut ja Billboard. Kappale julkaistiin Italian CHR:llä "Shakira"-albumin toisena kansainvälisenä (ja kokonaisuudessaan neljäntenä) singlenä 28. maaliskuuta 2014.


title: Dare (La La La)

text: Muokattua versiota, nimeltään "La La La (Brazil 2014)" on käytetty vuoden 2014 jalkapallon MM-kilpailujen toissijaisena tunnuskappaleena. "Dare (La La La)" on tämän myötä Shakiran toinen kappale mitä käytetään tässä tarkoituksessa, ensimmäisen ollessa vuoden 2010 World Cupin tunnuskappale, Waka Waka (This Time for Africa).


title: Normal (vuoden 2003 elokuva)

text: Normal on Jane Andersonin ohjaama ja käsikirjoittama yhdysvaltalainen televisioelokuva vuodelta 2003. "Normal" on genreltään draama, ja sen pääosissa ovat Jessica Lange ja Tom Wilkinson, jotka saivat rooleistaan Emmy- että Golden Globe -ehdokkuudet. Jane Anderson laati käsikirjoituksen oman näytelmänsä, "Looking for Normalin", pohjalta. "Normal" kertoo aviomiehestä ja kahden lapsen isästä, joka ilmoittaa perheelleen suunnitelmastaan mennä sukupuolenkorjausleikkaukseen, joka muuttaa heidän kaikkien elämän pysyvästi.


title: Normal (vuoden 2003 elokuva)

text: Vaikka HBO tuotti "Normalin" televisioelokuvana, se valittiin vuoden 2003 Sundancen elokuvajuhlille, joilla elokuva sai ensi-iltansa. "Normal" sai ilmestyessään kriitikoilta ylistävät arvostelut ja sai useita palkintoehdokkuuksia, kuten kolme Golden Globe- ja kuusi Primetime Emmy -ehdokkuutta.