text: Luettelo sisältää muistomerkit nykyisen maakuntajaon mukaisesti, ja myös kuntajako on tehty vuoden 2018 tilanteen mukaan. Lähteenä on käytetty Työväenmuseo Werstaan julkaisemaa "Punaisten muistomerkit" -tietokantaa, ellei toisin ole viitattu.


title: Luis Fernando López

text: Luis Fernando López Eraso (s. 3. kesäkuuta 1979 Pasto, Nariño) on kolumbialainen kilpakävelijä. López kilpailee pääosin 20 kilometrin matkalla, jossa hänen ennätyksensä on vuoden 2009 MM-kilpailuissa Berliinissä tehty 1.20.03. López on 170 senttimetriä pitkä ja painaa 63 kilogrammaa. Hän edustaa FFA-seuraa.


title: Luis Fernando López

text: López voitti MM-kultaa 20 kilometriltä vuoden 2011 MM-kilpailuista Daegusta ajalla 1.20.38. Hän sijoittui alun perin kolmanneksi, mutta nousi voittajaksi, kun Valeri Bortšin ja Vladimir Kanaikin hylättiin dopingrikkomusten vuoksi 2016. Lópezista tuli näin ollen historian ensimmäinen kolumbialaismitalisti yleisurheilun MM-kilpailuissa. Hän on osallistunut MM-kilpailuihin vuosina 2005, 2007, 2009, 2011, 2013 ja 2015 ja 2017. Berliinissä 2009 hän oli 20 kilometrillä neljäs. Kesäolympialaisiin López on osallistunut neljästi, vuosina 2004, 2008, 2012 ja 2016. Paras sijoitus on vuoden 2008 kilpailuiden yhdeksäs sija 20 kilometriltä.


title: Luis Fernando López

text: López on saavuttanut kaksi Etelä-Amerikan mestaruuskultaa sekä -hopean ja -pronssin sekä yhden pronssin Pan-Amerikan kisoista vuodelta 2009. 50 kilometrin hän on kävellyt parhaimmillaan aikaan 3.51.35 vuonna 2017 Limassa.


title: Leroy Sané

text: Leroy Sané (s. 11. tammikuuta 1996 Essen) on saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Manchester Cityä. Pelipaikaltaan vasenjalkainen Sané vasen laituri, mutta voi pelata myös oikeaa laituria tai hyökkäävää keskikenttäpelaajaa. Hän kuuluu myös Saksan jalkapallomaajoukkueeseen


title: Leroy Sané

text: Sanén kasvattajaseura on FC Schalke 04. Hän debytoi seuran ykkösjoukkueen paidassa Bundesliigassa huhtikuussa 2014 VfB Stuttgartia vastaan. Se oli hänen kauden ainoa esiintymisensä seuran ykkösjoukkueen paidassa. Ensimmäisen maalinsa Bundesliigassa Sané iski joulukuussa 2014 1. FC Kölnin verkkoon. Sané debytoi Mestareiden liigassa maaliskuussa 2015 Real Madridia vastaan Santiago Bernabéulla tullen vaihdosta kentälle 29. minuutilla loukkaantuneen Eric Maxim Choupo-Motingin tilalle. Hän onnistui ottelussa maalinteossa ja syötti myös Klaas-Jan Huntelaarin tekemän 3-4 -voittomaalin. Real Madrid meni kuitenkin jatkoon yhteismaalien perusteella. Kaudella 2014–2015 Sané teki 13 pelaamassaan bundesliigaottelussa kolme maalia. Seuraavalla kaudella hän pelasi Bundesliigassa 33 ottelua, joissa teki kahdeksan maalia.


title: Leroy Sané

text: Sané siirtyi kesällä 2016 Englannin Valioliigan Manchester Cityyn 50 miljoonan euron siirtosummalla. Debyyttikaudellaan hän pelasi Cityssä 26 Valioliigaottelua, joissa teki viisi maalia. Seuraavalla kaudella hän voitti Valioliigan ja Liigacupin mestaruudet. Hän pelasi kauden aikana 32 pääsarjaottelua, joissa teki kymmenen ja syötti 15 maalia.


title: Leroy Sané

text: Sané debytoi syyskuussa 2014 Saksan alle 19-vuotiaiden maajoukkueessa. Hän pelasi siinä vuosina 2014–2015 11 ottelua tehden neljä maalia. Alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015 hän pelasi Saksan kaikki kolme ottelua. Syyskuussa 2015 hän debytoi Saksan alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa. Saksan jalkapallomaajoukkueessa hän debytoi marraskuussa 2015 ystävyysottelussa Ranskaa vastaan tullen vaihdosta kentälle. Hän teki arvokilpailudebyyttinsä EM-kilpailujen 2016 tappiollisessa välieräottelussa Ranskaa vastaan tultuaan 79. minuutilla vaihdosta kentälle.


title: Leroy Sané

text: Sanén äiti on rytmisen voimistelun olympiapronssimitalisti Regina Weber ja isä Senegalin jalkapallomaajoukkueessa ja Bundesliigassa pelannut Souleyman Sané.


title: Punaisten muistomerkki (Karkkila)

text: Punaisten muistomerkki sijaitsee Karkkilassa Keskuspuiston länsipäässä. Suomen sisällissodassa kuolleille punaisille omistettu muistomerkki paljastettiin vuonna 1948. Varat patsaaseen hankittiin kansalaiskeräyksellä, ja lisäksi rahoitukseen osallistuivat Ul. Pyhäjärven kunta ja Karkkilan kauppala. Muistomerkin on veistänyt kuvanveistäjä Aimo Tukiainen.


title: Punaisten muistomerkki (Karkkila)

text: Yli kolmemetrisen punagraniittisen veistoksen työläishahmolla on tulkinnan mukaan sylissään vankileiriltä palannut laiha nuorukainen. Teoksessa on kuvattuna "Hyvästijättö", "Marssi kohtalon teillä", "Veljesapu (paluu)" ja "Toivontähti (lapset)". Jalustassa on sanat: "Aatteemme puolesta hurmeenne juoksi lähditte taistohon ihmisen vuoksi". Patsas on kunnianosoitus niille noin 170 kaatuneelle, teloitetulle ja vankileirillä kuolleelle, jotka menettivät henkensä Karkkilassa ja silloisella Pyhäjärvellä sisällissodassa 1918.


title: Punaisten muistomerkki (Karkkila)

text: Kopio muistomerkistä on Inkoon Gårdskullassa Västankvarnin punaisten teloitus- ja hautauspaikalla. Sen on veistänyt Aimo Tukiaisen taiteellinen avustaja Antero Rinne Vehmaisten kiviveistämössä Lohjalla 1947, ja se pystytettiin 1952.


title: Pérama

text: Pérama () voi viitata seuraaviin Kreikan paikkoihin:


title: Pérama (Réthymno)

text: Pérama () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mylopótamoksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Geropótamoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Mylopótamoksen kunnan Geropótamoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 545 (vuonna 2011). Pérama on Mylopótamoksen kunnan kuntakeskus.


title: Pérama (Réthymno)

text: Pérama sijaitsee Mylopótamos-joen (myös Geropótamos) varrella Kreetan pohjoisissa keskiosissa linnuntietä noin 21 kilometriä Réthymnosta itään ja 41 kilometriä Iraklionista länteen. Pérama muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Περάματος, "Topikí Koinótita Perámatos"), johon kuuluu varsinaisen Péraman kylän lisäksi myös aivan sen vieressä sijaitseva Dáfnin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 578.


title: Pérama (Réthymno)

text: Péraman alueen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Melidónin ja Gerospílioksen tippukiviluolat, jotka sijaitsevat noin neljä kilometriä kylästä. Antiikin aikana luolissa palvottiin Talosta. Osmanivallan aikana paikalliset käyttivät luolia turvapaikkoina, mutta vuonna 1824 piilo paljastui ja turkkilaiset surmasivat sadoittain luoliin paenneita ihmisiä.


title: Jérémy Stravius

text: Jérémy Stravius (s. 14. heinäkuuta 1988 Abbeville) on ranskalainen uimari, olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan-mestari. Stravius on erikoistunut etenkin selkäuintiin. Hän on 190 senttimetriä pitkä, painaa 86 kilogrammaa ja edustaa Amiens MN -seuraa.


title: Jérémy Stravius

text: Stravius saavutti kultaa 4 × 100 metrin vapaauintiviestistä ja hopeaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestistä vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. Molemmissa lajeissa hän ui vain alkuerissä. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän ui loppukilpailussa ankkuriosuuden hopeaa saaneessa Ranskan 4 × 100 metrin vapaauintiviestijoukkueessa. Pitkän radan MM-kilpailuista Stravius on saavuttanut neljä kultaa, kolme hopeaa ja yhden pronssin. Mitaleista yksi kulta, yksi hopea ja yksi pronssi on tullut henkilökohtaisilta matkoilta. Lyhyen radan MM-kilpailuista Straviuksella on kaksi hopeaa ja yksi pronssi, joista yksi hopea on henkilökohtaisesta lajista.


title: Jérémy Stravius

text: Pitkän radan EM-kilpailuista Straviuksella on neljä kultaa, neljä hopeaa ja kaksi pronssia. Näistä hänen saavuttamistaan mitaleista vain kolme hopeamitalia on tullut henkilökohtaisilta matkoilta. Lyhyen radan EM-kilpailuista hän on saavuttanut kahdeksan kultaa, kaksi hopeaa ja kolme pronssia. Mitaleista neljä kultaa, molemmat hopeat ja yksi pronssi ovat henkilökohtaisia. Vuoden 2012 lyhyen radan EM-kilpailuista Stravius saavutti peräti viisi kultaa ja yhden hopean.


title: Jérémy Stravius

text: Olympialaiset, MM-kilpailut ja EM-kilpailut yhteen laskettuna Straviuksella on 37 arvokisamitalia. Hänen valmentajaan toimii Michel Chretien.


title: Suujärvi (Tammela)

text: Suujärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolanharjun vieressä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Tammelan Pyhäjärven alueeseen. Järven länsipää rajautuu Saaren kansanpuistoon.


title: Suujärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 17,8 hehtaaria ja sen on kilometri pitkä ja 400 metriä leveä. Järveen ei laske tulo-ojia eikä sillä ole laskuojia. Vesi on pääasiassa lähde- ja pohjavettä, joka kumpuaa Kaukolannummen harjuista. Järven rantaviiva on 2,9 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin harjujakson hiekkaista kangasmetsää. Järvellä on yksi matala saari.


title: Suujärvi (Tammela)

text: Järvi on kirkasvetinen pohjavesijärvi, jolla on pääasiassa hiekkapohjaiset ja jyrkät rannat. Järven näkösyvyys oli vuonna 1994 noin 6 metriä. Suujärven erottaa Kuivajärvestä kapea muutaman metrin levyinen matala kannas, joka on osa Kuivajärven hiekkarantaa.


title: Suujärvi (Tammela)

text: Tammelan kunta ylläpitää pohjoisrannalla vartioimatonta uimarantaa, joka on kuitenkin uimataidottomille haastava jyrkkien rantojensa vuoksi. Rannalla on yleensä heinäkuussa toimiva kioski sekä muut uimarannan normaalit palvelut. Koska järvi on kirkas, suosivat laitesukeltajat järveä hyvän näkyvyyden ja erikoisen vesikasvillisuuden vuoksi. Pohjoisrannalla sijaitsee vuonna 1948 valmistunut kotiseututalo Lounais-Hämeen Pirtti, joka tarjoaa ravintolapalveluja hämäläistä rakennusperinnettä ja esinekulttuuria esittelevässä rakennuksessa.


title: Suujärvi (Tammela)

text: Järveä kiertää myös 3,5 kilometriä pitkä patikkareitti, jonka varrelta löytyy nuotiopaikka ja leiripaikka Kuivajärven rannalta. Reitti kulkee Määrlammin ja Suujärven erottavaa kannasta pitkin.


title: Suujärvi (Tammela)

text: Järven ympäristöineen omisti aikoinaan pohjoisempana sijainnut Saaren kartano, joka möi vuonna 1980 Raanpään alueen Tammelan kunnalle ja Forssan kaupungille. Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Suvijärvi" ja siinä oli tuolloin salmi siinä kohtaa, missä on nykyään uimaranta ja tien matalin kohta. Tämän salmen kuivuminen ja järven kuroutuminen erilleen Kuivajärvestä johtuu Pyhäjärvellä vuosien 1821–1827 aikana tehdystä parimetrisestä järvenlaskusta. Järvenlasku vaikutti myös Kuivajärven vedenpintaan yhtä suurella alenemisella. Lars Forsellin kartassa lammella on kaksi salmea Kuivajärveen. Tämä edellyttäisi korkeampaa vedenpinnan korkeutta kuin ennen järvenlaskua. Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimeksi on kirjoitettu "Suojärvi".


title: Suujärvi (Tammela)

text: Suujärven ja Määrlammin välisen harjanteen poikki on kaivettu noin 2 metriä syvä kaivanto, jota pitkin on siirretty veneitä kantamalla ja myös tukkeja järveltä toiselle härkien vetäminä. Tämä kaivanto saattaa näkyä Senaatin kartastossa ja Kalmbergin kartaston digitaaliversiossa, missä on siinä kohtaa kynänjälki.


title: Suujärvi (Tammela)

text: Viime jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja sen reuna vetäytyi kohti luodetta, purki jäätikön alta virtaava jäätikköjoki nykyiseen Kaukolaan vetensä. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kiveä ja hiekkaa, jota läjittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. Nämä kivi- ja hiekkajäänteet muodostavat Kaukolannummen harjut, joka osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitkä yhtenäinen selänne kiemurtelee nummen reunaa.


title: Suujärvi (Tammela)

text: Kaukolanharju muodostaa Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin rikkonaiseen kannaksen, jossa veden täyttämät harjujen välit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vyöhykkeen. Harjun rakenteita kulkee myös järven vedenpinnan alla ja osa niistä ovat peittyneet myös savien alle. Alue on nykyään osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeillä ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan.


title: Suujärvi (Tammela)

text: Alueen 11–13 lampea ovat syntyneet, kun jäätikköjoen suuaukon reunan jääseinämästä irtosi jäävuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. Myöhemmin, kun mannerjään reuna oli vetäytynyt riittävän kauaksi, hiekan alla olleet jäävuoret sulivat ja hiekkaan jäi sille paikalle syvä ja jyrkkäreunainen painauma. Näitä painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi.


title: Jekaterina Jurlova-Percht

text: Jekaterina Viktorovna Jurlova-Percht (; s. 23. helmikuuta 1985 Leningrad) on venäläinen ampumahiihtäjä. Jurlova-Percht edustaa seuratasolla Dinamoa. Hän avioitui lokakuussa 2015 itävaltalaisen Josef Perchtin kanssa Ramsaussa.


title: Jekaterina Jurlova-Percht

text: Jurlova-Percht debytoi ampumahiihdon maailmancupissa maaliskuussa 2008 ollen Hanty-Mansijskin pikakilpailussa 62:s. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti tammikuussa 2010 Oberhofin pikakilpailusta sijoituttuaan sijalle 28. Hänen paras sijoituksensa maailmancupin osakilpailussa on ensimmäinen sija, jonka hän saavutti Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015. Tammikuussa 2016 hän oli kolmas pikakilpailussa Anterselvassa ja voitti takaa-ajon. Joulukuussa 2018 hän oli kolmas Hochfilzenin pikakilpailussa.


title: Jekaterina Jurlova-Percht

text: Jurlova-Percht on osallistunut neljiin MM-kilpailuihin: vuosina 2011, 2013, 2015 ja 2016. Hanty-Mansijskissa 2011 hän oli pikakilpailussa kuudes, normaalimatkalla seitsemäs, takaa-ajossa kymmenes ja yhteislähdössä viidestoista. Vuonna 2015 hän voitti yllättäen kultaa normaalimatkalta Kontiolahdelta ampuen ainoana kilpailijana jokaiselta paikalta nollat. Yhteislähtökilpailussa hän oli yhdestoista. Oslossa 2016 hän sijoittui normaalimatkalla 11:nneksi ja yhteislähdössä 13:nneksi. EM-kilpailuista hänellä on yksi hopea ja yksi pronssi viesteistä vuosilta 2009 ja 2010 sekä pronssia normaalimatkalta ja takaa-ajosta 2015. Hän voitti rulla-ampumahiihdon sekaviestin maailmanmestaruuden 2018.


title: Albert Robida

text: Albert Robida (1848–1926) oli ranskalainen kuvittaja, graafikko ja futurologi. Hän luonnosteli 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun piirroksissaan muun muassa tulevaisuuden sotaa sekä tulevaisuuden maailman ilmiöitä kuten naisten vapautumista, massaturismia ja saastumista.


title: Adolph Herseth

text: Adolph Sylvester ”Bud” Herseth (25. heinäkuuta 1921 Lake Park, Minnesota, Yhdysvallat – 13. huhtikuuta 2013) oli yhdysvaltalainen trumpetisti, jota pidetään yhtenä 1900-luvun loppupuolen merkittävimmistä orkesteritrumpetisteista maailmassa. Yli 50 vuotta kestäneen uransa Herseth teki Chicagon sinfoniaorkesterissa. Kapellimestari Daniel Barenboim sanoi Hersethistä: ”Jokainen huippuorkesteri tarvitsee muutaman tukipylväänsä, jonka avulla se pysyy huipputasolla. Chicagon orkesterille yksi sellainen on ollut Bud Herseth.


title: Saint-Amand-Montrond

text: Saint-Amand-Montrond on kunta Ranskassa Cherin departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Sitä halkoo Cherin ja Marmanden joet sekä Canal de Berryn kanava. Kunnassa on keskiaikaisen linnoituksen rauniot. Saint-Amand-Montrondissa on pitkät perinteet kultakorujen valmistuksessa. 1800- ja 1900-luvun vaihteessa se oli Ranskan kolmanneksi tärkein kultakorujen valmistuspaikka Pariisin ja Lyonin jälkeen. Tätä perinnettä kunnioittaen kuntaan rakennettiin teräksestä ja lasista pyramidin muotoinen kulttuurikeskus, missä on myös kultamuseo.


title: Mistä on huonot tytöt tehty?

text: Mistä on huonot tytöt tehty? on Helena Saarikosken kirja vuodelta 2001. Teos on loppuraportti tytön seksuaalista mainetta kartoittavasta tutkimuksesta, joka perustuu tyttöjen ja naisten haastatteluihin. Teoksen on julkaissut Tammi.


title: Saitaferneen tiara

text: Saitaferneen tiara on kuuluisa väärennetty arkeologinen löytö Ukrainasta. Se on alkuperältään skyyttiläiseksi väitetty kultainen tiara, jonka Louvren taidemuseo Pariisissa osti vuonna 1896.


title: Saitaferneen tiara

text: Täyttä kultaa oleva Tiara on noin 18 sentin korkuinen ja painaa noin 460 grammaa. Sitä kiertää kaksi korkokuvasarjaa, joista kapeampi alempi esittää skyyttien elämää ja leveämpi ylempi kreikkalaisen taruston mukaisia Troijan sodan tapahtumia. Sen väitettiin olevan skyyttien kuninkaalle kuulunut kruunu tai kypärä. Tiaraan kaiverretun tekstin mukaan Hypanis- ja Borysthenesjokien yhtymäkohdassa Mustanmeren rannalla sijainneen Olbian kreikkalaisen siirtokunnan asukkaat olivat lahjoittaneet sen 200-luvulla eaa. Saitafernes-nimiselle skyyttien kuninkaalle. Ensimmäiset maininnat tiarasta ovat vuodelta 1895, jolloin eräässä Wienin sanomalehdessä kerrottiin krimiläisten talonpoikien tehneen huomattavan muinaislöydön ja salakuljettaneen sen ulkomaille, jottei Venäjän valtio takavarikoisi sitä. Helmikuussa 1896 Hochmann-niminen venäläinen taidekauppias asetti Tiaran myyntiin Wienissä ja kertoi sen löytyneen hiljattain Olbiasta läheltä Odessaa.


title: Saitaferneen tiara

text: Louvren taidemuseo osti tiaran Wienissä 1. huhtikuuta 1896 ja maksoi siitä 200 000 kultafrangia. Kauppa herätti huomiota ja nostatti yleisen keskustelun tiaran alkuperästä. Pietarin yliopiston professori Vesselovski kiirehti julistamaan sen väärennökseksi ja elokuussa 1896 saksalainen arkeologi Adolf Furtwängler julkaisi tutkielman, jonka mukaan se oli valmistettu nykyaikana tunnistettavien vanhojen esikuvien mukaisesti. Louvren edustajat kieltäytyivät kuitenkin uskomasta näihin väitteisiin, eikä heitä häirinnyt sekään, että yli kahdentuhannen vuoden ikäiseksi tiara oli hämmästyttävän hyvässä kunnossa. Keväällä 1903 sanomalehti "Le Matin" julkaisi paljastuksen, jonka mukaan tiaran oli valmistanut odessalainen kultaseppä Israel Ruhomovski. Tilaajina oli ollut kaksi romanialaista taidekauppiasta, jotka olivat maksaneet Ruhomovskille työstä 2000 ruplaa. Ruhomovskille ei ollut kerrottu työn tarkoitusta, vaan hän luuli valmistavansa tiaran ”lahjaksi eräälle arkeologian ystävälle”. Ruhomovski tuotiin Pariisiin, jossa hän näytti kirjankuvat, joita oli käyttänyt malleinaan. Vakuuttaakseen epäilijät hän myös todisti käytännössä kykynsä valmistaa vakuuttavia muinaisesineitten jäljitelmiä tekemällä ”etruskilaisen” taide-esineen.


title: Saitaferneen tiara

text: Edes väärennöksen paljastumisen jälkeen Ranskan valtio ei halunnut luopua kalliista ostoksestaan, mutta se siirrettiin Louvresta Pariisin taidekäsityömuseoon. Nykyään Saitaferneen tiara on edelleen Louvren omistuksessa, mutta se ei ole yleisön nähtävillä. Vuonna 1997 se lainattiin Israeliin Ruhomovskin muita töitä esitelleeseen näyttelyyn.


title: Fredrik Riseth

text: Fredrik Riseth (s. 15. syyskuuta 1995) on norjalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Byåsen IL:ää.


title: Fredrik Riseth

text: Riseth debytoi maastohiihdon maailmancupissa maaliskuussa 2015 Drammenin sprintissä. Hän sijoittui tuossa kilpailussa sijalle 11 ja saavutti näin ollen uransa ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Sijoitus on myös Risethin tähänastisen uran paras sijoitus.


title: Fredrik Riseth

text: Helmikuussa 2015 Riseth saavutti kultaa perinteisen sprintistä nuorten MM-kilpailuista Almatystä.


title: Tanilanlammi

text: Tanilanlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolanharjun vieressä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen.


title: Tanilanlammi

text: Lammen pinta-ala on 7,1 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lampeen laskee Määrlammilta ja viereiseltä suolta tulo-ojat, mutta sillä ei ole laskuojaa. Kapea harju erottaa lammen Kuivajärvestä. Sen rantaviiva on 1,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin hiekkaharjujen kangasmetsää. Lammessa ei ole saaria. Rannolla on 22 loma-asuntoa ja 7 kiinteää asuntoa asuntoa.


title: Tanilanlammi

text: Lammen vesi on ollut pohjassa olevien lähteiden vuoksi hyvin kirkasta, mutta 1990 luvun lopulla havaittiin rehevöitymistä ja runsasta leväkasvustoa. Syynä oli ranta-asukkaiden aiheuttama hajakuormitus, jota on ryhdytty vähentämään. Kunnostamistoimenpiteisiin ryhdyttiin vuonna 2000 saostamalla ravinteita alumiinikloridilla, minkä tuloksena vesi kirkastui. Talvella 2002 kuoli paljon kaloja ja kalakuolemia seirasi kesällä 2003 kirkas jakso. Kalojen kadottua lisääntyivät eläinplanktonit, jotka söivät kasviplanktonit. Vesi pysyi kirkkaana eikä leväkukintoja esiintynyt aiempaan tapaan runsaana. Vuosina 2015 ja 2016 leväkukintoja oli taas runsaasti ja kunnostustoimenpiteiden uusimista alettiin suunnitella.


title: Tanilanlammi

text: Lammen nimi on kirjoitettu vuoden 1692 karttaan, vuoden 1855-1856 Kalmbergin kartastoon ja vuoden 1884 Senaatin kartastoon "Liukkolampi". Tämän jälkeen lammen nimi on vaihtunut Tanilanlammeksi.


title: Tanilanlammi

text: Viime jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja sen reuna vetäytyi kohti luodetta, purki jäätikön alta virtaava jäätikköjoki nykyiseen Kaukolaan vetensä. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kiveä ja hiekkaa, jota läjittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. Nämä kivi- ja hiekkajäänteet muodostavat Kaukolannummen harjut, joka osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitkä yhtenäinen selänne kiemurtelee nummen reunaa.


title: Tanilanlammi

text: Kaukolanharju muodostaa Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin rikkonaiseen kannaksen, jossa veden täyttämät harjujen välit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vyöhykkeen. Harjun rakenteita kulkee myös järven vedenpinnan alla ja osa niistä ovat peittyneet myös savien alle. Alue on nykyään osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeillä ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan.


title: Tanilanlammi

text: Alueen 11−13 lampea ovat syntyneet, kun jäätikköjoen suuaukon reunan jääseinämästä irtosi jäävuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. Myöhemmin, kun mannerjään reuna oli vetäytynyt riittävän kauaksi, hiekan alla olleet jäävuoret sulivat ja hiekkaan jäi sille paikalle syvä ja jyrkkäreunainen painauma. Näitä painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi.


title: The Waste Lands

text: The Waste Lands on brittiläisen metalliyhtye Venomin kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1992.


title: Saint-Aignan (Loir-et-Cher)

text: Saint-Aignan on kunta Ranskassa Loir-et-Cherin departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Cher-joen rannalla. Kaupungissa on keskiaikaisia katuja ja rakennuksia. Niistä merkittävimpiä ovat linna "Château de Saint-Aignan" ja kirkko "Collégiale Saint-Aignan de Saint-Aignan". Alueen vetovoimaisin matkailukohde on vuonna 1980 perustettu eläintarha ZooParc de Beauval.


title: Yhdistetty olympialaisissa

text: Yhdistetty on kuulunut talviolympialaisten lajivalikoimaan Chamonixin vuoden 1924 olympialaisista lähtien. Mäkihypyn ja maastohiihdon yhdistetty kilpailu on alkujaan norjalainen, ja norjalaiset veivätkin kaikki jaossa olleet mitalit lajin neljänä ensimmäisenä olympiavuonna.


title: Yhdistetty olympialaisissa

text: Yhdistetyn olympiakilpailujen hyppyrimäen korkeus ja hiihto-osuuden pituus ovat vuosien varrella vaihtuneet sen mukaan, miten olympiakilpailujen mäkihypyn hyppyrimäen korkeutta ja hiihtomatkan pituutta on muuteltu.


title: Mansur (šeikki)

text: Šeikki Mansur, alkuperäiseltä nimeltään Ušurma, oli tšetšeenipäällikkö ja islamisti, joka johti sotaa Venäjän keisarikuntaa vastaan 1700-luvun loppupuoliskolla.


title: Mansur (šeikki)

text: Ušurma syntyi pienessä Aldy-aul-nimisessä kylässä Sunžajoen varrella lähellä nykyistä Groznyitä. Hän sai naqshbandi-suufilaisen koulutuksen Dagestanissa, joka oli tuolloin tärkeä paikallinen islamilaisen koulutuksen keskus. Palattuaan kotiseuduilleen hän alkoi käyttää nimeä "Al-Imam al-Mansur al-Mutawakil ‘ala", ja häntä kutsuttiin šeikki- tai imaami Mansuriksi. Naqshbandi-suufilaisuus painottaa niin sanottua puhdasoppista islamia, ja siihen kuuluu usko, että muslimien epäonni johtuu siitä, ettei islamilaista lakia noudateta tarpeeksi tarkasti. Paluu oikeaoppisuuteen ja jihad vääräuskoisia sortajia vastaan palauttaisi puolestaan muslimien hallitsemat alueet entiseen loistoonsa. Mansur kielsikin monia tšetšeenien harjoittamia epäislamilaisina pidettyjä tapoja, ja vaikka näistä ei luovuttukaan helposti, Mansur sai kannattajia Venäjän muodostaman alati suurenevan uhan takia.


title: Mansur (šeikki)

text: Mansurin kannatuksen levitessä venäläiset alkoivat huolestua hänen suosiostaan. Vuonna 1795 venäläiset lähettivät eversti Pierin johtaman sotajoukon Mansurin kotikylään Aldy-auliin. Joidenkin lähteiden mukaan heitä olisi ollut retkellä 5 000. Tšetšeenit hylkäsivät kylän ennen venäläisten tuloa. Saavuttuaan autioon kylään venäläiset ryöstivät ja polttivat sen. Paluumatkalla venäläiset poikkesivat metsän kautta, jossa tšetšeenit väijyttivät heidät. Pieri, lukuisat tämän upseerit ja 300-600 venäläistä sotilasta saivat surmansa, ja lisäksi tšetšeenit ottivat useita satoja sotavankeja. Tämän yhteenoton jälkeen Mansur johti tšetšeenijoukkojaan sissisodassa venäläisten linnoituksia vastaan vältellen kuitenkin suurempia avoimia yhteenottoja venäläisten kanssa. Mansur kuoli vuonna 1794 saavuttamatta lopullista voittoa venäläisistä, mutta tšetšeenien vastarinta jatkui hänen kuolemansa jälkeenkin.


title: Määrlammi

text: Määrlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolanharjun vieressä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen.


title: Määrlammi

text: Järven pinta-ala on 21,6 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys 350 metriä. Järveen laskee etelästä Pauninoja, joka käy laskeutumisaltaassa (Pauninkosteikko) ennen järveen laskemistaan. Järven vedet laskevat 60 senttimetriä alempana olevaan Tanilanlammiin lyhyttä ojaa myöten. Järven rantaviiva on 3,4 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin Kaukolannummen harjualueen kangasmetsää, jonka eteläpuolella Lepistön kylässä on paljon peltomaata. Vain järven eteläranta on rakennettua. Loma-asuntoja on alle 30.


title: Määrlammi

text: Järvi on hyvin kirkasvetinen, mutta veteen on kertynyt ravinteita, jotka eivät poistu järvestä. Järven tilaa luonehditaan nykyään reheväksi. Ravinteet aiheuttavat toistuvasti leväkukintoja. Järven pohjassa esiintyy säännöllisesti happikatoa. Järven suojeluun on ryhdytty esimerkiksi perustamalla vuonna 2011 Pauninojaan Pauninkosteikko, joknka tehtävänä on suodattaa itseensä osan ravinteista. Koskeikon pinta-ala on 0,72 hehtaaria. Myös vesihuoltoon on kiinnitetty huomiota. Järven rannassa on pieni vedenottamo.


title: Määrlammi

text: Järvellä pesivät esimerkiksi isokoskelot ja kuikat. Vuonna 2012 suoriteun koekalastuksen perusteella järven kalakantaan kuuluvat ahven, särki, hauki ja kiiski. Näistä särki on yleisin kalalaji, mutta ahvenen biomassa on noin puolet järven kalabiomassasta. Koekalastuksessa saatiin pieniä särkiä ja ahvenia, mikä viittaa ylisuureen kalakantaan.


title: Määrlammi

text: Lars Forsellin kartassa vuodelta 1692 järven nimi oli kirjoitettu "Märälambi". Samantapainen nimi esiintyy Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855−1856. Siinä lukee "Marjärvi". Sen sijaan Senaatin kartastossa vuodelta 1884 järven nimi on "Märklampi". Myöhemmin järven nimi on vaihtunut Määrlammeksi. Senaatin kartassa näkyy jo Pauninoja.


title: Määrlammi

text: Määrlammi ja sen laajempi ympäristö kuului aikoinaan Saaren kartanolle, joka möi vuonna 1980 Raanpään alueen Tammelan kunnalle ja Forssan kaupungille. Suujärven ja Määrlammin välisen harjanteen poikki on kaivettu noin 2 metriä syvä kaivanto, jota pitkin on siirretty veneitä lammita toiseen ja siirretty härkien vetäminä tukkeja järveltä toiselle. Tämä kaivanto saattaa näkyä Senaatin kartastossa ja Kalmbergin kartaston digitaaliversiossa on siinä kohtaa kynänjälki.


title: Määrlammi

text: Vielä 1920-luvulla Määrjärven rannat olivat asumattomia, mutta sotien jälkeen sinne hakeutui kesäasukkaita.


title: Määrlammi

text: Viime jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja sen reuna vetäytyi kohti luodetta, purki jäätikön alta virtaava jäätikköjoki nykyiseen Kaukolaan vetensä. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kiveä ja hiekkaa, jota läjittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. Nämä kivi- ja hiekkajäänteet muodostavat Kaukolannummen harjut, joka osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitkä yhtenäinen selänne kiemurtelee nummen reunaa.


title: Määrlammi

text: Kaukolanharju muodostaa Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin rikkonaiseen kannaksen, jossa veden täyttämät harjujen välit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vyöhykkeen. Harjun rakenteita kulkee myös järven vedenpinnan alla ja osa niistä ovat peittyneet myös savien alle. Alue on nykyään osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeillä ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan.


title: Määrlammi

text: Alueen 11−13 lampea ovat syntyneet, kun jäätikköjoen suuaukon reunan jääseinämästä irtosi jäävuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. Myöhemmin, kun mannerjään reuna oli vetäytynyt riittävän kauaksi, hiekan alla olleet jäävuoret sulivat ja hiekkaan jäi sille paikalle syvä ja jyrkkäreunainen painauma. Näitä painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi.


title: Astrid Reponen-Juvas

text: Astrid Milda Reponen-Juvas (3. heinäkuuta 1905 Urjala – 12. maaliskuuta 1940 Helsinki) oli suomalaisen kansanperinteen ja suomen murteiden tallentaja ja tutkija.


title: Astrid Reponen-Juvas

text:
Monet hankkeet hän toteutti yhdessä kälynsä Maija Juvaksen (ent. Aino Maija Guseff, myös Maiju Juvas
, 1905–1955) kanssa.. Hänen miehensä oli Uuden Suomen toimitussihteeri Martti Juvas (ent. "Guseff"), (1898–1977), ja heidän perheeseensä kuului kaksi lasta.


title: Astrid Reponen-Juvas

text: Reponen-Juvas kokosi kansatieteellistä aineistoa muun muassa Ruotsin metsäsuomalaisten keskuudessa. Hän kokosi tutkijakollegoidensa kanssa erityisesti sanastoa Vermlannin ja Kaakkois-Norjan suomalaismetsistä vuosina 1930-1932. Hänen 1930-luvulla keräämänsä 130 esineen esinekokoelma liittyen metsäsuomalaisiin (eniten puu- ja tuohiesineitä) on ollut esillä ensimmäistä kertaa Kansallismuseon Metsäsuomalaiset-näyttelyssä vuosina 2014-2015.


title: Astrid Reponen-Juvas

text: Akateeminen Karjala-Seura (AKS) oli lähellä Astrid Reponen-Juvaksen ja hänen miehensä elämänpiiriä, vaikka he eivät jäseniä olleetkaan.


title: Astrid Reponen-Juvas

text: Reponen-Juvas toimi talvisodan aikana ahkerasti Suomen puolustuksen hyväksi muun muassa rautasormus-kampanjassa. Hän oli kuitenkin individualisti eikä kuulunut maanpuolustusjärjestöihin. Moskovan rauhan ehdot maaliskuussa 1940 vaikutti hänen mielestään katastrofilta koska siinä Karjala jouduttiin luovuttamaan Neuvostoliitolle. Sen vuoksi hän käveli kodistaan Kalevankadulta Eduskuntatalolle ja ampui itsensä Eduskuntatalon eteisessä. Reponen-Juvas oli kuollessaan 35-vuotias. Suomen valtiojohto katsoi, että tapahtuma pitää salata, jotta Neuvostoliitto ei tulkitsisi sitä oireeksi laajemmasta poliittisesta liikehdinnästä.


title: Astrid Reponen-Juvas

text: Reponen-Juvaksen itsemurhaa on toisinaan tulkittu Bobi Sivénin esimerkin innoittamaksi joka teki vastaavan kaltaisen itsemurhan Repolan menetyksen vuoksi Tarton rauhan jälkeen vuonna 1921.


title: Astrid Reponen-Juvas

text: Astrid Reponen-Juvaksesta ja Maija Juvaksesta yhteisen elämäkerran on vuonna 2014 kirjoittanut Reponen-Juvaksen tytär Meri-Helga Mantere.


title: Jari Lindholm

text: Jari Lindholm (31. joulukuuta 1960 Helsinki – 20. lokakuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen toimittaja. Hän menehtyi yllättävään sairauskohtaukseen kotonaan 55-vuotiaana.


title: Jari Lindholm

text: Lindholm työskenteli huhtikuusta 2006 kuolemaansa saakka Suomen Kuvalehden toimittajana. Ennen siirtymistään Suomen Kuvalehteen hän toimi vuoden 2004 alusta Seuran päätoimittajana ja vuosina 2000–2003 Helsingin Sanomien Nyt-liitteen esimiehenä. Hän työskenteli vuosinaan Helsingin Sanomissa myös lehden ulkomaantoimittajana, sunnuntaitoimituksessa ja Kuukausiliitteessä sekä reportterina Aasiassa.


title: Jari Lindholm

text: Maaliskuussa 2015 Lindholm palkittiin Bonnierin Suurella journalistipalkinnolla 2014 kategoriassa vuoden juttu. Palkinto myönnettiin Punaisen Ristin kenttäsairaalan työstä Sierra Leonessa kertovasta reportaasista Sairaala sekä sen jatkojutusta ”Minulla ei ole ebolaa – pelkkä ajatuskin on naurettava”.


title: Jari Lindholm

text: Lindholm toimi Julkisen sanan neuvoston jäsenenä ja varapuheenjohtajana.


title: Jari Lindholm

text: Lindholm oli koulutukseltaan filosofian maisteri.


title: Leon Spierer

text: Leon Spierer (s. 1928 Berliini) on argentiinalais-saksalainen viulisti, joka toimi 1963–1993 Berliinin filharmonikkojen ensimmäisenä konserttimestarina, siitä 26 vuotta Herbert von Karajanin kapellimestarikaudella. Sitä ennen hän toimi 1958–1963 samassa tehtävässä Tukholman kuninkaallisessa filharmonisessa orkesterissa.


title: Leon Spierer

text: Kahdeksaa kieltä sujuvasti puhuva Spierer syntyi 1928 Berliinissä venäläis-puolalaiseen musiikkisukuun. 1930-luvulla perhe lähti Saksasta ensin Luxemburgiin, jossa Leon-poika aloitti viuluopintonsa, ja sieltä Argentiinaan vuonna 1937. Argentiinassa Spierer opiskeli kroatialaissyntyisen Ljerko Spillerin johdolla. Viulun rinnalla Spierer opiskeli laskentaa ja rahoitusta ja suoritti tilintarkastajatutkinnon. Vuonna 1955 Leon Spierer sai British Councilin stipendin Lontooseen opiskelemaan Max Rostalin johdolla. Hänen toimi konserttimestarina ensin vuoden verran Nürnbergissä, sitten oopperaorkesterissa Bremenissä, kunnes sai paikan Tukholman kuninkaallisesta orkesterista 1958 ja Berliinin Filharmonikoista vuosiksi 1963–1993. Spierer opettaa yhä yhdysvaltalaisessa YOA Orchestra of the Americas -nuoriso-orkesterissa. Hän on pitänyt useana vuonna mestarikursseja Piitimen musiikkijuhlilla Ruotsin Lapissa.


title: Leon Spierer

text: Vuonna 1969 Spierer sai Saksan musiikkikriitikkojen palkinnon monipuolisuudestaan orkesterimuusikkona.


title: Leon Spierer

text: Leon Spiererin poika on Tukholmassa 1963 syntynyt kapellimestari Carlos Spierer.


title: Ravean kartano

text:
Ravean kartano oli Mietoisissa Ravean kylässä sijainnut, mutta sittemmin purettu empire-tyylinen kartano.
Kartano muodostettiin 1800-luvun puolivälissä kun Ravean kylän Storgård ja Lillgård sekä Hietamäen kylän Kartano ja Anttila nimiset tilat yhdistettiin. Näistä ensinnä mainitut kuuluivat vanhaan rälssiin. Joissain vanhemmissa lähteissä Raveaa on kutsuttu myös Ravijoeksi, sekä Storgårdia joko Viurilaksi, tai Viukariksi.


title: Ravean kartano

text: Kartanon kantatilana toimi Storgård. Vanhimmaksi omistajaksi asiakirjoissa mainitaan Ingeborg vuodelta 1485. Tila peruutettiin kruunulle vuonna 1548 ja siitä muodostettiin Lemun Toijalan ratsutilan aputila. Tila ostettiin perintötilaksi vuonna 1766. Varsinaisen Ravean kartanon muodostamisesta on kahdenlaisia tulkintoja. Ensimmäisen mukaan yhdistämisen olisi tehnyt kihlakunnantuomari Bernt Johan Procopé kun Hietamäen Kartano ja Anttila yhdistettiin Ravean tilojen kanssa vuonna 1843. Toisen tulkinnan mukaan tilojen yhdistämisen olisi toteuttanut vasta turkulainen värjäri Klas Reinhold Limnell, joka olisi ensin ostanut Hietämäen Kartano nimisen tilan augmentti- ja aputilana toimineen Anttilan tilan kanssa ja vasta tämän jälkeen Ravean kaksi tilaa. Ilmeisesti ensimmäinen tulkinta on näistä todennäköisempi. Tässä vaiheessa on myös arveltu että rakennettiin vanhan päärakennuksen tilalle kaksikerroksinen aumakattoinen ja empire-tyylinen päärakennus, jossa oli 17 huonetta. Huoneista 8 sijaitsi yläkerrassa ja 9 alakerrassa. Rakennus päästettiin koetilana ollessaan rappiotilaan ja purettiin vuonna 1980. Rakennusta purettaessa selvisi että rakennus oli alun perin ollut yksikerroksinen. Ravean kartanon päärakennuksen sijainti oli siinä mielessä erikoinen että se sijaitsi tasaisella maalla Laajoen rannalla, sillä hyvin usein kartanoiden päärakennukset rakennettiin mäen harjalle. Päärakennusta ympäröi puisto, jonne johti valtatieltä koivujen reunustama tie. Joen yli kulki silta, joka on edelleenkin olemassa, ja joen toisella puolella oli kartanon väenasunnot ja talousrakennukset.


title: Ravean kartano

text: "Suomen kartanot ja suurtilat" teoksen mukaan tilaan yhdistettiin vielä myöhemmin 1870-luvulla Vähätalon l. Arvelan rälssitila. Tieto on ristiriidassa sen tiedon kanssa jonka "Mietoinen Ajan aallokossa" esittää, sillä siinä Arvelaksi mainitaan Ravean Lillgård, jolloin yhdistäminen olisi tapahtunut jo vuonna 1843. Torppia ei vielä 1700 esiintynyt tilalla yhtään, mutta vuonna 1800 niitä oli kaksi ja sata vuotta myöhemmin 1900 seitsemän. Vuoden 1918 maanvuokrauslain nojalla ravean kartanosta erotettiin yhteensä 10 torppaa, 4 lohkotilaa, 4 mäkitupaa ja 3 muuta maa-aluetta.


title: Ravean kartano

text: Ravean kartano siirtyi vuonna 1904 Kaarlo Oskar Mettalan haltuun. Kaarlo Mettala oli aiemmin toiminut Mettalan talon isäntänä, mutta päätti ostollaan tilaa vaivanneen nopeiden omistajanvaihdosten sarjan. Kartanoa kehitettiin ja kunnostettiin. Vuonna 1921 päärakennusta uudistettiin ja ilmeisti tässä yhteydessä tasakattoinen veranta katettiin ja siihen tehtiin taitekatto. Vuonna 1926 siihen rakennettiin muun muassa 50 sian sikala. Hevosten lisäksi tilalla oli varhain jo traktori. Mettala vaihtoi myöhemmin nimekseen tavan mukaan talon nimen Ravea ja omisti kartanon aina vuoteen 1933. Tässä vaiheessa kartanon pinta-ala oli 714,47 hehtaaria joista peltoa 138,69 hehtaaria. Vuonna 1929 alkaneen suuren laman myötä Kaarlo Ravea joutui taloudellisiin vaikeuksiin ja kartano ajautui konkurssiin vuonna 1933.


title: Ravean kartano

text: Ravean kartanon yksityinen omistajuus päättyi pitkäksi aikaa kun Oy Juurikassokeri osti sen koetilakseen vuonna 1959. Yhtiö, josta Suomen Sokeri Oy omisti suuren osan, fuusioitiin Suomen Sokerin kanssa vuonna 1980. Oy Juurikassokeri salaojitti ja peruskunnosti kartanon maat. Lisäksi paljon vanhaa rakennuskantaa purettiin ja uutta rakennettiin tilalle. Raveasta tuli oston myötä yksi Suomen neljästä sokerijuurikkaan koetilasta. Tila toimi yhtiön Naantalin sokerijuurikastehtaan koetilana. Sen peltopinta-ala oli vuonna 1986 85 hehtaaria ja siitä 56 hehtaaria sokerijuurikkaan viljelyssä. Lisäksi tila tuotti silpoydinhernettä ja ohraa. Vuodesta 1991 Ravean tilan on omistanut Myllymäen perhe ja se tunnetaan paremmin Ravean maatalousyhtymänä.


title: Jesse Saarinen

text: Jesse Saarinen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Liberecin lääni

text:
Liberecin lääni () on yksi Tšekin kolmestatoista läänistä.
Sen pääkaupunki on Liberec.


title: Liberecin lääni

text: Vuonna 2014 läänissä oli noin 438 600 asukasta.


title: Liberecin lääni

text: Lääni sijaitsee Tšekin pohjoisosassa. Sillä on 20 km rajaviivaa Saksan kanssa ja 130 km rajaa Puolan kanssa. Alueen taloutta hallitsee teollisuus. Siellä tuotetaan lasia, koruja, muovia ja monia muita autoteollisuuteen liittyviä tarvikkeita. Perinteinen tekstiiliteollisuus on sen sijaan hiipunut viime vuosina.


title: Milanon metropolikaupunki

text: Milanon metropolikaupunki () on yksi Italian maakuntatason hallintoalueista. Se sijaitsee Lombardian alueella Italian pohjoisosissa. Milanon metropolikaupunki korvasi Milanon maakunnan () 1. tammikuuta 2015 alkaen.


title: Milanon metropolikaupunki

text: Milanon metropolikaupungin pinta-ala on 1 576 km² ja asukasluku vähän yli 3,2 miljoonaa. Metropolikaupunki muodostuu 134 kunnasta, ja sen pääkaupunki on Milano.


title: Milanon metropolikaupunki

text: Metropolikaupungin suurimmat kaupungit ovat (31.12.2015):


title: Hradec Královén lääni

text:
Hradec Královén lääni () on yksi Tšekin kolmestatoista läänistä.
Sen pääkaupunki on Hradec Králové.


title: Hradec Královén lääni

text: Vuonna 2014 läänissä oli noin 552 000 asukasta.


title: Polina Gagarina

text: Polina Sergejevna Gagarina (; s. 27. maaliskuuta 1987 Moskova) on venäläinen laulaja. Hän edusti maataan Eurovision laulukilpailussa 2015 kappaleella ”A Million Voices”.


title: Polina Gagarina

text: 25. elokuuta 2007 hän meni naimisiin Pjotr Kislovin kanssa. Heilla on vuonna 2007 syntynyt Andrei-niminen poika. Gagarina erosi Kislovista 31. maaliskuuta 2010. 9. syyskuuta 2014 hän meni naimisiin Dmitri Ishakovin kanssa.


title: Am Timan

text: Am Timan on Tšadissa sijaitsevan Salamatin alueen pääkaupunki. Arabiaksi "Am Timan" tarkoittaa kaksosten lapsia. Alueen pääkaupunkina kaupungissa sijaitsee alueen toisen asteen oppilaitos sekä klinikka.


title: Am Timan

text: Ranskan muukalaislegioona kehitti kaupungin lentokenttää vuonna 1971 auttaakseen taistelussa kapinallisia vastaan. Tuolloin kenttä oli kaupungin ainoa yhteys ulkomaailmaan. Kapinallisryhmä Union of Forces for Democracy and Development ilmoitti vallanneensa kaupungin vuonna 2006, mutta Tšadin hallitus on kiistänyt väitteen.


title: Saint Lucian jalkapallomaajoukkue

text: Saint Lucian jalkapallomaajoukkue edustaa Saint Luciaa kansainvälisissä miesten arvokisoissa. Sitä hallinnoi Saint Lucian jalkapalloliitto. Joukkue ei ole koskaan selvinnyt MM-kisoihin, mutta on sijoittunut Karibian maiden välisessä Caribbean Cup-turnauksessa parhaimmillaan kolmanneksi vuonna 1991.


title: Quantum Reality

text: Quantum Reality on fyysikko Nick Herbertin vuonna 1985 kirjoittama populaaritieteellinen kirja. Harbert on Fundamental Fysiks Groupin jäsen. Kirjassa käsitelleen kvanttimekaniikaanisten objektien ontologiaa, niiden attribuutteja ja niiden välisiä vuorovaikutuksia ilman edistyneitä matemaattisia käsitteitä. Herbert käsittelee tavallisimpia kvanttimekaniikan tulkintoja ja niiden seuraksia keskittyen erityisesti kunkin tulkinnan etuihin ja huonoihin puoliin.


title: Quantum Reality

text: Herbert nostaa esiin kaksi kvanttimekaniikan filosofista ongelmaa. Ensimmäinen on "tulkintakysymys": mikä on havaintojen todellisuuden fysikaalinen luonne. Toinen on "mittausongelma": mikä on mittaustapahtuman vaikutus ja rooli kvanttimekaniikassa.


title: Quantum Reality

text: Herbert kirjoittaa kahdeksasta kvanttimekaniikan tulkinnasta, joista jokainen pätevä havaintojen ja matemaattisen formalismin näkokulmista. Hän vertaa eri tulkintoja tarinaan sokeista miehistä ja elefantista – eri tulkintoihin samasta perustavanlaatuisesta todellisuudesta, mitkä tuottavat huomattavan erilaisia (mutta usein päällekkäisiä) todellisuuden tulkintoja. Kirjassa käsiteltävät tulkinnat ovat:


title: Quantum Reality

text: Herbert esittää EPR paradoksin ja sen tarkaisuksi Bellin teoreemaa. EPR paradoksi perustuu paikalliseen reaalisuureen ja esittää, että todellisuuden elementit – todelliset ei-mitatut kvanttiattribuutit – ovat olemassa, mutta kvanttiteoria ei ennusta niitä. Bellin teoreema ratkaisee paradoksin esittäessään, että havainto pyyhii pois pakallisuus reaalisuuden. Täten jokaisen havainnoitsijaan perustuvan todellisuusmallin pitää sallia ei-paikallinen vuorovaikutus. Kuitenkin Herbert huomauttaa, että Bellin teoreema ei tarkoita suoraan havainnoitavan ei-paikallisen ilmiön kokeellista ennustamista. Teoreema ei myöskään salli superluminaarista kommunikaatiota (ylivalonopeutta).


title: Quantum Reality

text: Herbert uudelleen arvioi kvanttitodellisuuden tulkinnat Bellin teoreeman valossa:Johtopäätöksessään Herbert kirjoittaa, että vaikka Bellin teoreema ei ennusta minkään kvanttimekaanisen tulkinnan todenmukaisuutta, niin se todistaa sen, että oikean tulkinnan tulee hyväksyä ei-paikallinen vuorovaikutus.


title: Quantum Reality

text: "The New York Timesin" arvostelussa kirjaa ylistettiin teeman tuomisesta helposti ymmärrettävään muotoon jokaiselle lukijalle. Fyysikko Heinz Pagels sanoi kirjan olevan hyvä alku kaikille kvanttifysiikasta kiinnostuneille.


title: Quantum Reality

text: Fyysikko David Kaiser ( Fundamental Fysiks Groupin jäsen) käyttää kirjaa opettamissaan maisterintasoisissa kursseissa.


title: Kirjasota

text: Kirjasota on nimitys kirjallista teosta vastaan ja sen puolesta julkisuudessa käytävästä voimakkaasta polemiikista. Suomessa ”kirjasodan” aiheuttaneita teoksia ovat olleet ainakin Olavi Paavolaisen "Synkkä yksinpuhelu" (1946), Väinö Linnan "Tuntematon sotilas" (1954), Paavo Rintalan "Sissiluutnantti" (1963) ja Hannu Salaman "Juhannustanssit" (1964). Kirjasotaan liittyy usein hallinnollisia toimia kyseisen kirjan kirjoittajaa, kustantajaa tai molempia vastaan, esim. Salama tuomittiin teoksensa johdosta jumalanpilkasta, tosin presidentti Urho Kekkonen armahti hänet. Erityisen paljon kirjasotia Suomessa esiintyi 1960-luvulla.


title: Altistushoito

text: Altistushoito (myös karaisuhoito) on yksi oppimisterapiaan kuuluvista toimintatavoista. Siinä hoidettavaa henkilöä autetaan kohtaamaan asioita tai tilanteita, jotka ovat herättäneet hänessä voimakkaita reaktioita kuten voimakasta pelkoa. Altistushoitoa voidaan tehostaa lääkkein. Altistushoitoa on kehitetty eläinkokeidenkin avulla.


title: Clash of the Titans

text: Clash of the Titans voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kuutamo metsässä

text: Kuutamo metsässä (Heikki Sarmannon musiikkia suomalaisiin runoihin) on Maija Hapuojan albumi vuodelta 1983. Levyllä kuullaan Heikki Sarmannon sävellyksiä Aaro Hellaakosken, Aino Korkkisen, Eino Leinon, P. Mustapään, Lauri Pohjanpään, Pentti Saarikosken, Sinikka Satomaan ja Tommy Tabermannin runoihin.


title: Kuutamo metsässä

text: Kaikki kappaleet on säveltänyt Heikki Sarmanto.


title: Vesikalvottomat

text: Anamnia tarkoittaa selkärankaisia, joilla ei ole sikiön amnion- eli vesikalvoa. Niitä ovat ympyräsuiset, kalat ja sammakkoeläimet.


title: KDM Flyvefisken (P550)

text: KDM Flyvefisken (runkonumero P550) oli Tanskan laivaston Flyvefisken-luokan vartiolaiva.


title: KDM Flyvefisken (P550)

text: Alus tilattiin Aalborgin telakalta, missä köli laskettiin 15. elokuuta 1985. Alus laskettiin vesille 26. huhtikuuta 1986 ja valmistui 19. joulukuuta 1989.


title: KDM Flyvefisken (P550)

text: Alus poistettiin palveluksesta 30. toukokuuta 2008 ja se luovutettiin Liettuan laivastolle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Žemaitis".


title: Australian Antarktiksen alue

text: Australian Antarktiksen alue on Etelämantereen osa, jota Australia vaatii itselleen. Se on suurin yhden valtion itselleen vaatima osa Antarktiksesta. Se koostuu kahdesta osasta, jotka kohtaavat toisensa kulmittain Etelänavalla kuten valtioiden vaatimat alueet Antarktiksesta yleensäkin. Suuremman osan itäraja on 142°2' E ja länsiraja 44°38' E, ja pienemmän osan itäraja on 160° E ja länsiraja 136°11' E. Näiden kahden osan välissä on Ranskan itselleen vaatima alue. Australia esitti aluevaatimuksensa Etelämantereelle ensi kerran vuonna 1930. Noin 40 % Etelämantereesta onkin Australian hallussa. Australian hallituksen päämies ilmoitti, että jos Australia saa vaatimansa osan Etelämantereelta itselleen, siitä tehdään luonnonpuisto.


title: KDM Hajen (P551)

text: KDM Hajen (runkonumero P551) oli Tanskan laivaston Flyvefisken-luokan vartiolaiva.


title: KDM Hajen (P551)

text: Alus tilattiin Aalborgin telakalta, missä köli laskettiin helmikuussa 1988. Alus laskettiin vesille 6. elokuuta ja valmistui 19. heinäkuuta 1990.


title: KDM Hajen (P551)

text: Alus poistettiin palveluksesta 23. tammikuuta 2009 ja se luovutettiin Liettuan laivastolle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Žukas".


title: Jarmo Heikkinen (täsmennyssivu)

text: Jarmo Heikkinen-nimisiä henkilöitä:


title: KDM Lommen (P559)

text: KDM Lommen (runkonumero P559) oli Tanskan laivaston Flyvefisken-luokan vartiolaiva.


title: KDM Lommen (P559)

text: Alus tilattiin Aalborgin telakalta. Alus laskettiin vesille 1993 ja se valmistui 21. tammikuuta 1994.


title: KDM Lommen (P559)

text: Alus poistettiin palveluksesta 29. tammikuuta 2010 ja se luovutettiin Liettuan laivastolle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Aukstaitis".


title: Pitkälammi (Tammelan Kaukola)

text: Pitkälammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolannummella sijaitseva kaksiosainen lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Lammen ranta on Saaren kansanpuiston länsipuolen rajana.


title: Pitkälammi (Tammelan Kaukola)

text: Joissakin yhteyksissä Pitkälammella tarkoitetaan samassa painaumassa olevista kolmesta lammesta eteläisintä.


title: Pitkälammi (Tammelan Kaukola)

text: Lampi on kuroutunut keskeltä kahdeksi vesialtaaksi, mutta siitä käytetään kartoissa vain yhtä nimeä kuten historiansa aikana aina. Lammen eteläisen osan pinta-ala on 1,7 hehtaaria, mutta molmpien altaiden yhteinen pinta-ala on yli 3 hehtaaria. Eteläosan pituus on 270 metriä ja pohjoisen osan 190 metriä. Eteläosan leveys on 120 metriä ja pohjoisosan leveys on 80 metriä. Yhteensä osien pituus on 450 metriä ja leveys 120 metriä. Lampeen ei laske yhtään tulo-ojaa eikä siitä laske pois ojia. Se saa vetensä pääaisassa pohjavedestä. Eteläosan rantaviiva on 600 kilometriä pitkä ja molempien osien yhteispituus on 1,1 kilometriä.


title: Pitkälammi (Tammelan Kaukola)

text: Rannat ovat länsipuolelta pääosin suoista metsämaastoa ja itäpuolelta pääosin harjun reunassa kasvavaa kangasmetsää. Lammen itäpuolella kulkee Kaukolanharju, jonka rinne laskee suoraan lampeen. Itäranta onkin Saaren kansanpuiston raja. Rannoilla on neljä loma-asuntoa, joille johtaa tiet Kaukolan kylältä.


title: Pitkälammi (Tammelan Kaukola)

text: Länsipuolella on vielä yksi lampi Härjänsilmä, joka on myös pohjavedestä vetensä saava suppa.


title: Pitkälammi (Tammelan Kaukola)

text: Senaatin kartastossa vuodelta 1884 Pitkälampi on piirretty vielä pitkänä ja kapeana järvenä, jonka keskikohta oli hieman kaventunut, mutta jonka vesialue oli vielä yhtenäinen. Tämän perusteella voidaan päätellä, että järven soistuminen ja umpeenkasvu on tällä välin edennyt ja jossakin vaiheessa keskikohta olisi kuroutunut kahtia. Lammen nimi on siitä huolimatta säilynyt, vaikka lammen muoto ei enää ole pitkä. Viereinen lampi Ammeenpohja saattaa olla samanlaisen soistumisen aikaansaama pienempi lampi.


title: Pitkälammi (Tammelan Kaukola)

text: Viime jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja sen reuna vetäytyi kohti luodetta, purki jäätikön alta virtaava jäätikköjoki nykyiseen Kaukolaan vetensä. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kiveä ja hiekkaa, jota läjittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. Nämä kivi- ja hiekkajäänteet muodostavat Kaukolannummen harjut, joka osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitkä yhtenäinen selänne kiemurtelee nummen reunaa.


title: Pitkälammi (Tammelan Kaukola)

text: Kaukolanharju muodostaa Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin rikkonaiseen kannaksen, jossa veden täyttämät harjujen välit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vyöhykkeen. Harjun rakenteita kulkee myös järven vedenpinnan alla ja osa niistä ovat peittyneet myös savien alle. Alue on nykyään osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeillä ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan.


title: Pitkälammi (Tammelan Kaukola)

text: Alueen 11−13 lampea ovat syntyneet, kun jäätikköjoen suuaukon reunan jääseinämästä irtosi jäävuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. Myöhemmin, kun mannerjään reuna oli vetäytynyt riittävän kauaksi, hiekan alla olleet jäävuoret sulivat ja hiekkaan jäi sille paikalle syvä ja jyrkkäreunainen painauma. Näitä painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi.


title: Pietari Suuren testamentti

text:
Pietari Suuren testamentti on Ranskassa vuonna 1836 julkaistu väärennetty asiakirja, jonka väitettiin olevan Venäjän tsaari Pietari Suuren poliittinen testamentti. Sen tarkoituksena oli lietsoa Venäjän-pelkoa Länsi-Euroopassa.
”Pietari Suuren testamentti” pyrkii osoittamaan, että Venäjän politiikka tähtäsi perimmältään läntisen Euroopan valloittamiseen tai alistamiseen. Sen on tarkoitus kuvata Pietari Suuren poliittisen ohjelman oletettua toteutumatonta osaa, jonka pohjana oli kyltymätön laajentumispyrkimys. Testamentissa kerrotaan Venäjän tavoitteiksi sotaisa laajentuminen, Euroopan hallitseminen ja levittäytyminen Lähi-Itään. Se sisältää neljäntoista kohdan luettelon ohjeista Venäjän tuleville vallanpitäjille. Ohjeissa kehotetaan muun muassa ylläpitämään jatkuvaa sotatilaa, kehittämään Venäjän merivaltaa ja sekaantumaan Euroopan maiden asioihin sekä aiheuttamaan hajaannusta niiden välille ja sisälle. Tavoiteeksi on asetettu myös Persian valtakunnan kukistaminen ja eteneminen kohti Intiaa. Vuonna 1725 kuollut Pietari Suuri ei todellisuudessa jättänyt jälkeensä mitään testamenttia. Valetestamentti julkaistiin Ranskassa vuonna 1836, mutta sen pohjana oli "De la politique et des progrés de la puissance russe" (”Venäjän politiikasta ja sen mahdin kasvusta”) -niminen kirja, joka oli ilmestynyt Pariisissa vuonna 1812, sopivasti juuri ennen Napoleonin Venäjän-sotaretkeä.


title: Pietari Suuren testamentti

text: Nykytiedon mukaan ”Pietari suuren testamentti” on 1700-luvulla useassa vaiheessa ja useassa eri maassa syntynyt väärennös. Varsinkin Venäjän uhkaamissa Itä-Euroopan maissa monet halusivat paljastaa Pietari Suuren ja hänen seuraajiensa oletetut salaiset aikeet. Valetestamentin ensimmäinen versio laadittiin ilmeisesti 1700-luvun alkupuolen Unkarissa, toinen versio hieman myöhemmin Ukrainassa ja lopullista versiota olivat tekemässä Ranskaan siirtyneet puolalaiset emigrantit. Puolalainen kenraali Michał Sokolnicki luovutti vuonna 1794 Ranskan direktoriohallitukselle muistion, joka sisälsi käytännössä saman tekstin kuin vuonna 1812 julkaistu kirjanen. Jälkimmäisen julkaisi ilmeisesti Napoleonin hallinnon propagandisti Charles-Louis Lesur. Testamentti osoitettiin väärennökseksi jo 1800-luvun lopussa, mutta siihen vedottiin ajoittain vielä 1900-luvullakin, kun Euroopassa haluttiin nostattaa Venäjän-vastaista mielialaa.


title: Pajalammi

text: Pajalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolannummella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järven ranta on Saaren kansanpuiston länsipuolen rajana.


title: Pajalammi

text: Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järveen ei laske tulo-ojia eikä siitä lähde laskuojaa. Se saa vetensä pääaisassa pohjavedestä. Järven rantaviiva on 1,0 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin Kaukolannummen alueen kangasmaastoa. Lammen itäpuolella kulkee Kaukolanharju, jonka rinne laskee suoraan lampeen. Itäranta onkin Saaren kansanpuiston raja. Rannoille on rakennettu neljä asuntoa, joille johtaa tiet Kaukolan kylältä.


title: Pajalammi

text: Pajalammin ääriviivat on piirretty Lars Schroderuksen pitäjänkarttaan vuodelta 1649 samanlaisena kuin ne ovat nykyäänkin. Kaukolan kylän pohjoiset pellot ylettyvät aivan lammen rannalle saakka ja kylän talot sijaitsevat peltojen väisellä mäellä. Lampi on kartassa nimetön. Lars Forssellin kartassa vuodelta 1692 kylä on piirretty lammen viereen, mutta lammen nimestä ei saa selvää. Myöhemmässä Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855−1856 lammen nimenä on ilmeisesti "Kylälampi", mutta myöhemmässä Senaatin kartastossa vuodelta 1884 sen nimi on jo nykyinen "Pajalampi".


title: Pajalammi


title: Pajalammi


title: Pajalammi


title: Reivilammi

text: Reivilammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolannummella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Lammen ranta on Saaren kansanpuiston eteläpuolen rajana.


title: Reivilammi

text: Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lampi kuuluu samaan painaumaan Pitkälammin ja Rajalammin kanssa, mutta näiden välillä ei ole ojia. Lammesta ei myöskään lähde laskuojaa. Se saa vetensä pääaisassa pohjavedestä. Sen rantaviiva on 640 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin Kaukolannummen kangasmaastoa, mutta alavat maastonosat ovat soistuneita. Lammen pohjoispuolella kulkee Kaukolanharju, jonka rinne laskee suoraan lampeen. Pohjoisranta onkin Saaren kansanpuiston rajana. Länsirannan läheisyydessä olevalle mäelle on rakennettu yksi loma-asunto, jonne johtaa tie Kaukolan kylältä.


title: Reivilammi

text: Lammen nimi on kirjoitettu vanhoihin karttoihin "Reivilampi" tai "Revilampi". Lampi oli aikoinaan asumaton.


title: Reivilammi


title: Reivilammi


title: Reivilammi


title: Flubendatsoli

text: Flubendatsoli (CHFNO) on bentsimidatsolin karbamaattijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään sekä ihmis- että erityisesti eläinlääketieteessä loismatojen häätämiseen. Flubendatsoli on mebendatsolin (CHNO) fluorattu johdannainen.


title: Flubendatsoli

text: Flubendatsoli vaikuttaa muun muassa sukkulamatoihin kuten piiskamatoihin ja sydänmatoihin sekä heisimatoihin. Flubendatsolia käytetään muun muassa koirien ja kissojen madotuksiin, sikojen loismatojen häätöön ja Euroopassa myös ihmisillä. Tyypillisimmät ihmisille flubendatsolin aiheuttamat haittavaikutukset ovat huonovointisuus, vatsakivut ja uneliaisuus. Yhdiste ei ole eläimille yhtä maksatoksista kuin mebendatsoli. Lääkeaineen toi markkinoille Janssen Pharmaceutica vuonna 1971.


title: Flubendatsoli

text: Flubendatsolin synteesin ensimmäisessä vaiheessa 4-kloori-3-nitrobentsoehappo tai 4-kloori-3-nitrobentsoyylikloridi reagoi Friedel–Crafts-asyloinnille fluoribentseenin kanssa. Tämän jälkeen yhdisteen klooriatomi korvautuu aminoryhmällä reaktiolla ammoniakin kanssa ja nitroryhmä pelkistetään aminoryhmäksi. Näin muodostunut diamiini reagoi syanamidin kanssa muodostaen bentsimidatsolirakenteen ja viimeisessä vaiheessa muodostetaan karbamaattifunktionaalisuus reaktiolla metyylikloroformaatin kanssa.


title: Rajalammi (Tammelan Kaukola)

text: Rajalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolannummella sijaitseva pieni lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen.


title: Rajalammi (Tammelan Kaukola)

text: Soikion muotoisen lammen halkaisija on 100 metriä. Sen rannat ovat Kaukolannummen kuivaa kangasmetsää. Lampeen ei johta tulo-ojia eikä siitä lähde laskuojaa. Se saa vetensä pääaisassa pohjavedestä. Lampi on rakentamaton eikä sille johda teitä. Se sijaitsee samassa painaumassa kuin Reivilammi ja Pitkälammi.


title: Rajalammi (Tammelan Kaukola)


title: Rajalammi (Tammelan Kaukola)


title: Rajalammi (Tammelan Kaukola)


title: Raskas teollisuus

text: Raskas teollisuus on tuotantotoiminnan laji, joka jalostaa kookasta irtolastitavaraa tai bulkkitavaraa muiden teollisuusalojen käyttöön. Se vaatii huomattavan paljon tilaa ja raskasta kalustoa tuottaakseen tavaransa. Esimerkkeinä toimialasta ovat rauta- ja terästeollisuus, laivanrakennus, alumiinin sulattaminen, raskaiden koneiden valmistus, hiiliteollisuus ja kemikaalien valmistus. Raskas teollisuus sijaitsee usein lähellä niiden raaka-aineiden toimittajia tai louhintapaikkoja.


title: KDM Sjælland (1858)

text: KDM Sjaelland oli Tanskan laivaston vuonna 1858 vesillelaskettu Niels Juel -luokan höyryfregatti.


title: KDM Sjælland (1858)

text: Alus tilattiin Kööpenhaminan laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 25. lokakuuta 1853. Alus laskettiin vesille 9. heinäkuuta 1858 ja se otettiin palvelukseen vuonna 1860.


title: KDM Sjælland (1858)

text: Vuonna 1864 aluksen aseistukseksi vaihdettiin 30 kappaletta 30 naulan 50 cnt tykkiä, kahdeksan 18 naulan ja neljä 12 naulan rihlattua tykkiä. Uransa lopulla aluksen aseistuksena oli kaksi kahdeksan tuuman 144 cnt -tykkiä ja 24 kappaletta kuuden tuuman 50 cnt -tykkiä.


title: KDM Sjælland (1858)

text: Alus poistettiin palveluksesta 7. joulukuuta 1885.


title: James Allison

text: James Allison (s. 22. helmikuuta 1968 Louth, Lincolnshire) on brittiläinen insinööri. Hän toimii Formula 1 -talli Mercedeksen teknisenä johtajana.


title: James Allison

text: Allison valmistui Cambridgen yliopistosta vuonna 1989 ja seuraavana vuonna hän sai ensimmäisen F1-pestinsä Benetton Formulan suunnittelijana. Vuonna 1992 hän siirtyi Larrousselle palaten kahden vuoden päästä takaisin Benettonille, jossa hän toimi vuoteen 1999 asti.


title: James Allison

text: Vuonna 1999 Allison siirtyi ensimmäisen kerran Scuderia Ferrarin leipiin. Hän toimi tallilla kuusi vuotta, kunnes vuonna 2005 hän palasi takaisin Renault F1:ksi nimensä muuttaneelle Benettonille, jossa hän toimi teknisen johtajan sijaisena vuoteen 2009, jolloin hänestä tuli Renaultin tekninen johtaja. Talli muutti nimensä Lotus Renault GP:ksi vuonna 2011. Toukokuussa 2013 Allison irtisanoutui Lotukselta ja saman vuoden heinäkuussa hän palasi Ferrarille, nyt tekniseksi johtajaksi, jossa roolissa hän toimi heinäkuuhun 2016 saakka. 16. helmikuuta 2017 Allison vahvistettiin Mercedeksen tekniseksi johtajaksi, jossa työssä hän aloitti 1. maaliskuuta.


title: James Allison

text: Allison oli naimisissa Rebecca Allisonin kanssa, kunnes tämä kuoli alkuvuodesta 2016. Heillä on kolme lasta.


title: Linja 4 (Soulin metro)

text: Seoul Subway Line 4 on linja Soulin metrossa, Etelä-Koreassa. Se kulkee Soulin läpi lounaasta koilliseen.


title: Radek Juška

text: Radek Juška (s. 8. maaliskuuta 1993 Starovičky) on tšekkiläinen pituushyppääjä.


title: Radek Juška

text: Juška osallistui Barcelonan alle 20-vuotiaiden MM-kisoihin 2012 karsiutuen loppukilpailusta. Prahan sisäratojen EM-kilpailuissa 2015 hän saavutti hopeaa sisäratojen ennätyksellään 810 cm. Tallinnan alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa Juška oli toinen. Pekingin MM-kisoissa 2015 hän oli 11:s.


title: Radek Juška

text: Juška sijoittui 2016 Portlandin MM-hallikilpailuissa kymmenenneksi ja Amsterdamin EM-kilpailuissa neljänneksi, mutta karsiutui loppukilpailusta Rio de Janeiron olympialaisissa. Hän sijoittui Lontoon MM-kilpailuissa 2017 kymmenenneksi ja voitti samana vuonna kultaa Taipein universiadeissa tuloksella 802. Karsinnassa hän hyppäsi ennätyksensä 831.


title: Radek Juška

text: Kolmiloikkaa Juška on hypännyt parhaimmillaan 15,18 metriä vuonna 2017.


title: Alapitkän koulu

text: Alapitkän koulu on alakoulu Lapinlahden Alapitkän taajamassa. Koulu on Viitostien varrella. Koulussa on viisi opettajaa, ja koulun rehtori on Jaana Suli. Koulu oli remontissa vuosina 2010–2011, ja vuonna 2011 valmistui koulun laajennusosa. Oppilaiden vanhempien keskuudessa toimii vanhempainyhdistys.


title: Särkyneiden sydänten kulmilla

text: Särkyneiden sydänten kulmilla on Järjestyshäiriö-yhtyeen single heidän viidenneltä albumiltaan "Yöjuttu". Kappaleen on säveltänyt Juho Markkanen ja sanoittanut Mikko Manninen. Se on albumin ensimmäinen single.


title: Särkyneiden sydänten kulmilla

text: Särkyneiden sydänten kulmilla osallistui vuoden 2015 Uuden Musiikin Kilpailuun. Kappale selviytyi kilpailun finaaliin, jonka voittaja tulisi edustamaan Suomea vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa Itävallan Wienissä. Kappale oli suurimpia ennakkosuosikkeja, mutta lopulta Euroviisuihin pääsi Pertti Kurikan Nimipäivät.


title: Felix Herngren

text: Felix Tobias Herngren (s. 4. helmikuuta 1967 Tukholma) on ruotsalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja koomikko. Herngrenin isoveli Måns Herngren on myös näyttelijä ja ohjaaja. Felix Herngren on 189 senttimetriä pitkä.


title: Felix Herngren

text: Vuonna 1990 uransa aloittanut Herngren on ohjannut satoja mainoksia, joista hän on voittanut myös palkintoja. Koomikkona Herngrenin tunnettuja hahmoja ovat muun muassa kulttuurihenkilö Dan Bäckman sekä erikoisen puhetavan omaava poliisi. Herngren on ohjannut myös monia komediaelokuvia, muun muassa elokuvan "Satavuotias joka karkasi ikkunasta ja katosi" (2013). Hän toimi myös tuon elokuvan käsikirjoittajana.


title: Felix Herngren

text: Tunnetuin Herngren on kuitenkin sarjasta Solsidan, jossa hän näyttelee yhtä päähahmoista, Alex Löfströmiä. Hän on myös yksi ohjelman ohjaajista ja käsikirjoittajista.


title: Tuomas Rajajärvi

text: Tuomas Rajajärvi (s. 1949 Kotka) on suomalainen arkkitehti, joka oli pitkäaikainen Helsingin kaupungin kaupunkisuunnitteluviraston päällikkö. Rajajärvi opiskeli Berliinin teknillisessä yliopistossa. Hän on Suomen Arkkitehtiliiton jäsen.


title: Tuomas Rajajärvi

text: Rajajärvi kannatti City-Centerin (Makkaratalon) saneerausta. Vuonna 2012 hän uskoi, että Helsingin rakentamisen painopiste sijaitsee idässä ja pääkaupunki saa tasapainoa Östersundomin suunnalta. Hän ajoi Katajanokan rannan hotellihanketta voimakkaasti.


title: Marco Sportiello

text: Marco Sportiello (s. 10. toukokuuta 1992 Desio) on italialainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Serie A:n Atalanta BC:tä. Sportiello on oikeajalkainen.


title: Marco Sportiello

text: Sportiellon kasvattajaseura on Atalanta BC, josta hän siirtyi alasarjaseura Seregnoon heinäkuussa 2010. Puolet Sportiellon pelaajaoikeuksista pysyi yhä Atalantalla. Kauden 2010-2011 aikana hän pelasi 28 ottelua.


title: Marco Sportiello

text: Kauden 2011-2012 Sportiello pelasi niin ikään alasarjoissa, nyt Poggibonsin riveissä. Edelleen puolet hänen pelaajaoikeuksistaan kuului Atalantalle. Kauden aikana Sportiello pelasi Poggibonsin riveissä 34 ottelussa.


title: Marco Sportiello

text: Kesäkuussa 2012 Sportiello palasi Atalantaan. Hän siirtyi kuitenkin vielä saman vuoden heinäkuussa lainalle Serie B:n Carpi FC:hen, jossa hän pelasi kauden aikana 30 ottelua. Kauden 2012-2013 jälkeen Sportiello palasi Carpista Atalantan joukkueeseen. Hänen debyyttinsä Serie A:ssa tapahtui tammikuussa 2014 Calcio Cataniaa vastaan. Hän pelasi kauden 2013-2014 aikana kolmessa ottelussa. Kaudella 2014-2015 Sportiello otti Atalantan ykkösmaalivahdin roolin. Hän on pelannut täydet minuutit jokaisessa kauden ottelussa tähän mennessä.


title: Marco Sportiello

text: Huhujen mukaan ainakin Liverpool FC ja Internazionale ovat kiinnostuneita Sportiellosta.


title: Keiju & Menninkäinen

text: Keiju & Menninkäinen on Eliel Arkin käsikirjoittama ja piirtämä jatkuvajuoninen suomalainen strippisarjakuva, joka kertoo metsänväestä. Sarjakuva aloitti Ilta-Sanomissa kuukauden kotimaisena maaliskuussa 2015.


title: Philip

text: Philip, Philipp, Philippe, on yleinen miehen nimi, joissakin kielissä muodossa Filip ja Felipe.


title: Assunta Spina

text: Assunta Spina on vuonna 1915 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Salvatore Di Giacomon samannimiseen näytelmään perustuvan melodraaman on ohjannut Gustavo Serena. Sen pääosaa esittää italialaisen mykkäelokuvan suuri diiva Francesca Bertini. Tyyliltään realistista elokuvaa on pidetty yhtenä italialaisen neorealismin varhaisista edeltäjistä.


title: Assunta Spina

text: Napolilaisessa pesulassa silittäjänä työskentelevä Assunta Spina on kihloissa lihakauppias Michele Boccadifuocon kanssa, mutta hänen entinen rakastettunsa Raffaele ei jätä häntä rauhaan. Syntymäpäivillään Assunta tanssii Raffaelen kanssa ja mustasukkainen Michele viiltää häntä kostoksi kasvoihin. Michele pidätetään ja viedään oikeuden eteen, vaikka Assunta väittää häntä syyttömäksi. Tuomioistuin lähettää Michelen kahdeksi vuodeksi Avellinon vankilaan. Saadakseen miehensä siirrettyä Napoliin Assunta antautuu suhteeseen oikeussihteeri Federigo Funellin kanssa. Jouluaattona vankilasta vapautettu Michele etsii Assuntan käsiinsä ja tappaa Federigon. Poliisin saapuessa paikalle Assunta ottaa syyn taposta niskoilleen.


title: Assunta Spina

text: Gustavo Serenan ohjaama "Assunta Spina" perustuu Salvatore Di Giacomon samannimiseen näytelmään, jonka ensi-ilta oli Napolissa vuonna 1909. Pääosaa esittävä Francesca Bertini oli jo ennen elokuvauraansa esiintynyt suositun näytelmän sivuroolissa. Di Giacomo oli keskustellut näytelmänsä elokuvasovituksesta napolilaisen Morgana Filmin kanssa vuonna 1914, jolloin pääosiin kaavailtiin Giovanni Grassoa ja Assuntaa teatterissa esittänyttä Adelina Magnettia. Sen sijaan elokuvan toteutti roomalainen Caesar Film.


title: Assunta Spina

text: Sinällään yksinkertainen melodraama on elokuvahistoriallisesti merkittävä italialaisen verismin perinteitä jatkavan realistisen yhteiskunta- ja miljöökuvauksensa ansiosta. Sen päähenkilöitä ovat tavalliset napolilaiset, jotka elävät arkeaan kaupungin ahtailla ja ränsistyneillä sivukaduilla. Luonnollisessa ympäristössä ja paljolti ulkoilmassa kuvatun elokuvan kamera on liikkumaton ja välttää lähikuvia. Paikallisväriä lisäävät Bertinin taitavasti käyttämä valkoinen huivi sekä napolilaiseen intohimodraamaan kuuluva rituaalinen kasvojen viiltäminen.


title: Assunta Spina

text: Teemoiltaan "Assunta Spina" on ennen kaikkea elokuva naisesta ja hänen seksuaalisuudestaan. Sen päähenkilö on yhteiskunnan normeja rikkova femme fatale, joka sekä viettelee että uhkaa miehiä. Bertinin näyttelijäntyö on varsin hienovaraista aina elokuvan loppupuolelle saakka, kunnes pitkässä loppukohtauksessa se muuttuu voimakkaita tunteita ilmaisevaksi kehonkieleksi. Viimein Assunta joutuu alistumaan häntä ympäröivän miesten maailman vaatimuksiin.


title: Assunta Spina

text: Italiassa aikalaiskriitikot suhtautuivat elokuvasovituksen ilmaisumahdollisuuksiin hieman epäillen, mutta kiittivät sen aitoa miljöökuvausta ja voimakasta tunteellisuutta. Myöhemmin elokuvaa on pidetty Bertinin parhaana näyttelijäsuorituksena ja yhtenä italialaisen neorealismin varhaisista edeltäjistä. Siitä on tehty kaksi samannimistä uusintaversiota, Roberto Robertin vuonna 1929 ohjaama mykkäelokuva ja Mario Mattolin vuoden 1948 elokuva, jonka pääosia esittävät Anna Magnani ja Eduardo De Filippo.


title: Assunta Spina

text: "Assunta Spinaa" lienee esitetty Suomessa vuonna 1916 nimellä "Napolittaren kosto". "Uudessa Suomettaressa" julkaistun mainoksen mukaan ”suurenmoisena, kuten aina, voittaa tuo suuri taiteilijatar tässä kuvassa kaiken mitä hän aikaisemmin on esittänyt filmissä”.


title: Assunta Spina

text: "Assunta Spina" on ainoa kokonaisuudessaan säilynyt italialaisen realistisen mykkäelokuvan edustaja. Se on restauroitu Bolognan elokuva-arkistossa vuonna 1993. Restauroitu versio perustuu Brasilian elokuva-arkiston portugalinkielisin välitekstein varustettuun nitraattikopioon ja Italian elokuva-arkistossa Milanossa alkuperäisestä negatiivista 1960-luvulla valmistettuun tekstittömään kopioon. Elokuva on värjätty alkuperäiseen tapaan sekä varustettu Guido Sodon ja François Laurentin musiikilla.


title: Assunta Spina

text: Bolognan elokuva-arkiston restaurointi on julkaistu DVD:llä vuonna 2015. Julkaisu sisältää englannin- ja saksankielisen tekstityksen.


title: MS 1970

text: MS 1970 on kahden hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Štrbské Plesossa Slovakiassa.


title: MS 1970

text: Štrbské Plesoon rakennettiin ensimmäinen Jarolímek-hyppyrimäki vuonna 1920, ja vuoden 1935 MM-kilpailuja varten se remontoitiin. Jarolímek purettiin vuonna 1962, koska samalle paikalle alettiin rakentaa vuonna 1966 MS 1970 -stadionia vuoden 1970 MM-kilpailuja varten.


title: MS 1970

text: Ensimmäisenä valmistui K88 MS 1970 B -mäki vuonna 1967 ja vuonna 1969 valmistui K110 MS 1970 A -mäki. Neuvostoliittolainen Gari Napalkov voitti normaalimäen ja suurmäen maailmanmestaruuden vuonna 1970. Suurmäen kilpailussa oli 140 000 katsojaa.


title: MS 1970

text: Talviuniversiadit on järjestetty Štrbské Plesossa vuosina 1987, 1999 ja 2015. Universiadimestareiksi ovat hypänneet vuonna 1987 suurmäen kilpailussa tšekkoslovakialainen Jiří Malec, normaalimäen kilpailussa tšekkoslovakialainen Peter Číž ja normaalimäen joukkuekilpailussa Tšekkoslovakia, vuonna 1999 suurmäen kilpailussa valkovenäläinen Sergei Bobrov, normaalimäen kilpailussa puolalainen Łukasz Kruczek ja itävaltalainen Fabian Ebenhoch ja normaalimäen joukkuekilpailussa Japani, vuonna 2015 normaalimäen kilpailussa bulgarialainen Vladimir Zografski, naisten normaalimäen kilpailussa venäläinen Irina Avvakumova, normaalimäen joukkuekilpailussa Venäjä joukkueella Jevgeni Klimov, Mihail Maksimotškin ja Ilmir Hazetdinov, naisten normaalimäen joukkuekilpailussa Venäjä joukkueella Anastasija Gladyševa ja Irina Avvakumova ja normaalimäen sekajoukkuekilpailussa Japani joukkueella Yuka Kobayashi ja Junshirō Kobayashi.


title: MS 1970

text: Euroopan nuorten olympiafestivaalit järjestettiin vuonna 1999 Štrbské Plesossa ja voittajiksi hyppäsivät normaalimäen kilpailuissa Veli-Matti Lindström ja joukkuekilpailussa Itävalta joukkueella Martin Koch, Florian Liegl ja Stefan Kaiser.


title: MS 1970

text: MS 1970 B -mäessä on järjestetty vuosina 1990, 2000 ja 2009 nuorten MM-kilpailut. Nuorten maailmanmestaruudet ovat voittaneet vuonna 1990 itävaltalainen Heinz Kuttin ja joukkuekilpailun Itävalta joukkueella Heinz Kuttin, Werner Rathmayr, Herwig Millonig ja Alexander Pointner, vuonna 2000 joukkuekilpailun Itävalta joukkueella Martin Koch, Christian Nagiller, Florian Liegl ja Stefan Kaiser ja vuonna 2009 itävaltalainen Lukas Müller, naisten kilpailun saksalainen Magdalena Schnurr ja joukkuekilpailun Itävalta joukkueella Thomas Thurnbichler, Michael Hayböck, Florian Schabereiter ja Lukas Müller.


title: MS 1970

text: Vuonna 2010 modernisoitiin toiminnallisia rakennuksia. Vuoden 2014 remontissa tuomaritorni remontoitiin ja hyppääjien tiloja modernisoitiin.


title: MS 1970

text: MS 1970 A -mäki valmistui vuonna 1969, silloin mäen K-piste oli 110 metrissä. Vuonna 1984 mäkeä remontoitiin, remontissa mäen K-pistettä siirrettiin 110 metristä 114 metriin. Neljä vuotta myöhemmin mäki remontoitiin uudelleen ja K-piste siirrettiin 120 metriin. Vuonna 1991 hypättiin viimeisen kerran maailmancupin osakilpailu mäestä.


title: MS 1970

text: Sittemmin mäen profiili vanhentui. Vuonna 2012 vauhtimäestä poistettiin lahonneet puuosat ja se maalattiin, jotta mäki näyttäisi siistimmältä.


title: MS 1970

text:
Mäkiennätyksen 128,5 metriä on hypännyt Sergei Bobrov.
Naisten mäkiennätyksen 94,0 metriä on hypännyt Anita Wold.
MS 1970 B -mäki valmistui vuonna 1967, silloin mäen K-piste oli 88 metrissä. Vuonna 1982 mäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus. Vuoden 1998 remontissa mäen alastulorinteen muovitus vaihdettiin ja K-pistettä siirrettiin 88 metristä 90 metriin. Vuoden 2010 remontissa mäen reunustoja parannettiin. Vuoden 2014 remontissa vauhtimäkeen asennettiin jäähdytysjärjestelmä.


title: MS 1970

text:
Mäkiennätyksen 100,0 metriä ovat hypänneet Kenneth Gangnes ja Ilmir Hazetdinov.
Naisten mäkiennätyksen 97,5 metriä on hypännyt Coline Mattel.
Kesämäkiennätyksen 101,5 metriä on hypännyt Roman-Sergeevich Trofimov.


title: Aureskoski (yritys)

text: Aureskoski Oy oli Parkanon Aureskoskella toiminut saha ja sahatavaran jatkojalostustehdas, joka perustettiin 1864. Vuonna 2000 se siirtyi UPM-Kymmenelle, joka myi kiinteistön ja laitteet vuonna 2013 Tammiston Puulle. Tiloissa jatkaa nykyisin Tammisto-yhtiöihin kuuluva Aureskosken Jalostetehdas Oy.


title: Aureskoski (yritys)

text: Aureskosken saha alkoi syntyä, kun W.Rosenlew & Co vuokrasi Aureskosken alueen vesioikeudet vuonna 1863. Ensimmäinen vesivoimalla käyvä lankkusaha käynnistyi seuraavana vuonna.


title: Aureskoski (yritys)

text: Seuraavalla vuosikymmenellä höyryvoima alkoi syrjäyttää vesivoimalla toimivia sahoja. Aureskosken sahan muuntamista höyrykäyttöiseksi harkittiin, mutta 1872 Rosenlew päätyi sahan myyntiin saadakseen rahaa uuden suursahan rakentamisen Poriin. Saha pääsi ränsistymään kunnes se lopulta saatiin kaupaksi vuonna 1888. Uusi omistaja purki sahan, ja alkoi 40 vuoden hiljaiselo.


title: Aureskoski (yritys)

text: 1920-luvun lopulla paikkakuntalainen Kalle Mäkelä rakennutti paikalle uuden yksiraamisen sahan, jota pyöritti vesiturbiini. Sahan yhteydessä toimi myös alueen ensimmäinen höyläkone ja mylly. Sotien jälkeen 1949 sahan osti sen silloiselta omistajalta Aleksi Majalta Kaskisten Puutavara Oy, noin 40 sahan yhteinen markkinointiyritys, joka yhtiöitti sahan 1950 Aureskoski Oy:ksi ja uudisti sitä monin tavoin.


title: Aureskoski (yritys)

text: Sahatavaran hintasäännöstelyn purku ja maailmanlaajuinen sodanjälkeinen korkeasuhdanne vauhdittivat Aureskoski Oy:n toimintaa. Vuonna 1954 Aureskoskella sahattiin 57 000 kuutiometriä puutavaraa. Sähkö otettiin osittaiseksi käyttövoimaksi, mutta myös höyrykonetta käytettiin 1970-luvulle saakka. Trukit otettiin käyttöön lautatarhalla 1963 ja tukkien automaattilajittelu ensimmäisten sahojen joukossa vuonna 1968. Pari vuotta myöhemmin valmistui ensimmäinen oma kuivaamo, jossa voitiin käyttää lämmönlähteenä sahan tuottamaa purua ja kuorta.


title: Aureskoski (yritys)

text: Vuonna 1981 koko sahausosasto tuhoutui tulipalossa, mutta se rakennettiin uudelleen nykyaikaiseksi ja saatiin tuotantoon 1983. Tämän myötä Aureskosken sahatavaran vuosituotanto lähes kaksinkertaistui 90 000 kuutiometriin.


title: Aureskoski (yritys)

text: 1990 luvun alussa Aureskosken saha oli jalostusasteeltaan kolmen parhaan joukossa Suomessa. Sen omistajat kärsivät kuitenkin muissa liiketoimissaan vaikeuksia Suomen 1990-luvun alun lamassa, ja Aureskoski Oy myytiin vuonna 1994 ruotsalaiselle Fagerlid Industrier AB:lle. Se osti myös Lapuan Saha Oy:n 1997 mutta ajautui konkurssiin. Aureskosken toimintaa jatkettiin konkurssipesän lukuun kunnes laitoksen osti UPM-Kymmene vuonna 2000. Vuonna 2004 Aureskosken sahaustoiminta päättyi, mutta tiloissa alettiin jatkojalostaa muiden sahojen tuotteita. Tämäkin toiminta kuitenkin päättyi vuoden 2012 lopussa.


title: Aureskoski (yritys)

text: Huhtikuussa 2013 euralainen Tammiston Puu Oy osti Aureskosken tilat ja koneet ja käynnisti toiminnan uudelleen Aureskosken Jalostetehdas Oy:nä saman vuoden elokuussa. Tehtaassa kuivataan, höylätään ja pinnoitetaan noin 120 000 kuutiometriä sahatavaraa muun muassa ulkoverhoukseen ja sisustuspaneeleiksi. Siitä lähet puolet viedään Suomen ulkopuolelle, Euroopan maiden lisäksi myös Japaniin. Aureskosken Jalostetehdas Oy:n liikevaihto vuonna 2014 oli noin 1,8 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 10.


title: Helikoniakasvit

text: Helikoniakasvit (Heliconiaceae) on koppisiemenisten Zingiberales-lahkoon kuuluva heimo, jossa on vain helikonioiden suku ("Heliconia").


title: Helikoniakasvit

text: Helikoniat ovat kookkaita ja juurakollisia ruohoja. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä. Pitkäperäisessä kukinnossa on kookkaat ja värikkäät suojuslehdet, joiden hangoissa kukkaryhmät sijaitsevat. Kukat ovat vinosti vastakohtaisia, ja niissä on viisi terälehtimäistä, enemmän tai vähemmän yhteen kasvanutta kehälehteä. Heteitä on viisi ja ne kiinnittyvät tyvestään kehään, lisäksi on yksi enemmän tai vähemmän huppumainen joutohede. Sikiäimen pohjaistukassa on kolme siemenaihetta. Hedelmä on mehevä, lohkohedelmä tai luumarja, ja sijaitsee tukevan ja pidentyneen perän päässä. Luumarjassa on kussakin lokerossa yksi kova kivi.


title: Helikoniakasvit

text: Helikoniat ovat kotoisin enimmäkseen trooppisesta Amerikasta. Muutama laji kasvaa Sulawesin saarelta Tyynenmeren saarille ulottuvalla alueella.


title: Helikoniakasvit

text: Helikonialajeja on 100-200 luokittelijasta riippuen. Tunnetuimmat lajit ovat laikkuhelikonia ("Heliconia bihai") ja kirjohelikonia ("H". "psittacorum").


Luettelo pinta-alaltaan maailman suurimmista kaupungeista käsittää kooltaan suurimmat kaupungit.


title: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö

text: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö perustettiin vuonna 1859 järjestelemään Satakunnassa Euran Honkilahden lähiseudun vesistöjä niin, että maatalouteen saataisiin lisää maata ja että vuosittaiset tulvavahingot vähenisivät. Yhtiö oli eräs keisarillisen Suomen suurimpia yksityisiä järvenlaskuyhtiöitä, jos vertailukriteerinä on sen teettämien työpäivien yhteismäärää.


title: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö

text: Honkilahdella keskusteltiin muualla tehtyjen järvenlaskujen toimivuudesta ja hyödystä omalla kotiseudulla. Täällä oli runsaasti pieniä järviä, joita aluksi ajateltiin laskea maatalouden tarpeisiin. Esimerkiksi Auvaisissa oleva Vähäjärvi otettiin tarkasteluun vuonna 1809, Koskeljärven ja Patajärven kuivattamista harkittiin jo 1817, Pitkäjärveä vuonna 1818 ja Levojärveä vuonna 1820. Järviä yhdistivät joet ja ojat, mikä teki näistä hankkeista vaikeita toteuttaa yksinään.


title: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö

text: Paikallisten kesken laadittiin sopimus hankkeen toteuttamiseksi joulukuussa 1845 tilaisuudessa, johon oli hankittu karttoja Maanmittaushallitukselta. Suunnitelmien pohjalta kokoonnuttiin uudelleen maaliskuussa 1846 ja päätettiin aloittaa Honkilahdella kuivatushenke. Paikalle tilattiin vuonna 1849 maanmittari Filip von Schants, joka teki mittaukset ja laskelmat hankkeen vaativuudesta. Suraavana vuonna kokoonnuttiin ja sovittiin, että töitä tehtäisiin vuosittain kolme viikkoa kesäkuussa ja kolme viikoa elokuun puolivälin jälkeen.


title: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö

text: Asiamiehiksi valittiin talolliset Heuru ja Pietilä, jotka toimittivat hankkeen vaatiman lupaanomuksen maaherralle. Asia ei aluksi edennyt. Anomusta täydennettiin osallistujien luettelolla, jossa olivat koko Honkilahden kappeli, Hinnerjoelta 5 asukasta, Korven kylästä 1 ja Vaaljoelta 2 asukasta. Tämän jälkeen pormestari hyväksyi hankkeen elokuussa 1857. Hakemuksessa mainittuja laskettavia järviä olivat Koskeljärvi, Latvajärvi, Patamajärvi, Vähälampi, Isolampi, Vaaljärvi, Patajärvi, Pitkäjärvi, Hänttijärvi, Mullasjärvi ja Suojärvi.


title: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö

text: Vuonna 1859 perustettiin hankkeen toimintaa koordinoimaan Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö. Sen kokoontumispaikka oli Honkilahden kappeli.


title: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö

text: Monissa järvenlaskuyhtiöissä osallistujat vastasivat kuluista ja työstä maaomistuksiensa eli manttaalinsa mukaisesti. Honkilahdella kukin tuli aluksi samansuuruisella osuudella mukaan hankkeeseen. Myöhemmin kukin osakas sai osallistua siihen haluamallaan osuudella, jota kutsuttiin osaksi tai osakkeeksi. Vuonna 1859 perustamissopimuksen tekoon osallistui eri kylistä 42 maanomistajaa eli osakasta, jotka muodostivat 38 osaa eli osaketta. Osakkeita merkittiin viereisen taulukon mukaisella tavalla.


title: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö

text: Koska hanke kesti pitkään, muuttuivat eräiden talollisten isäntien mieli. Osakkeilla käytiin kauppaa, kun isännät möivät tai ostivat osakkeita toisilleen tai ulkopuolisille.


title: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö

text: Hankkeen suuntaviivoja on käsitelty uudelleen, koska vuonna 1862 se sai lisävahvistuksen. Vuonna 1868 laskettiin, että rahaa tai varoja oli kulunut 10 000 markkaa, mutta hyötyä ei ollut vielä tullut nimeksikään. 1860-luvuulla mitattiin hankkeen kohteita ja niiden toteutumisesta arvioitiin saatavan seuraavanlaista hyötyä (viereinen taulukko). Kun järvet olisi laskettu tai kuivatetti, saattoi soita alkaa kuivattaa ja niistä lasketujen viljelyalojen yhteismääräksi saatiin vielä 2900 tynnyrialaa lisää.


title: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö

text: Hankkeen kustannusarvio 1860-luvun alussa oli 330 000 markkaa ja toteutuneiksi kustannuksiksi arvioitiin 1870-luvun lopulla kertyneen 860 000 markkaa, joista päivätyökuluja olivat 775 000 markkaa. Päivätöitä oli tehty 354 000 päivän verran. 1860-luvun lopussa Suomea vaivasivat nälkävuodet eikä päivätöitä tehty. Keskeytyneet työt jatkuivat eri päätöksellä vuonna 1875. Tällöin valittiin kaksi asiamiestä, kauppias Matti Walden ja talollinen K. Pietilä, toimittamaan valtiolle anomus avustuksen saamiseksi, mutta anomus hylättiin. Vuonna 1877 päätettiin kuitenkin jatkaa hanketta omin voimin ja varoin.


title: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö

text: Vuonna 1878 oli eri kylillä osakkeita seuraavasti: Lellainen 6 osaketta, Komoinen 2 os., Löyttylä 4 os., Haveri 3 os., Mannila 6 os., Auvainen 2 os. ja Honkilahti 16 osaketta. Muualla asuvilla henkilöillä oli 14 osaketta eli osakkeita oli tuolloin yhteensä 53.


title: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö

text: Koskeljärven pohjoispäähän kaivetiin uusi lasku-uoma, joka johdettiin Patajärveen. Tätä uomaa kutsutaan nykyään Hinnerjoeksi. Järven vedenpinta oli alentunut vuoteen 1878 mennessä 4 jalkaa eli yli metrin. Myös Vaaljärven laskeminen alkoi tuolloin. Koskeljärven etelämpänä sijainnut luonnollinen laskuoja padottiin, jolloin perkaustöitä päästiin tekemään Vaaljärvellä. Vaaljärven järvenlasku ei sujunut yhtä nopeasti kuin Koskeljärven, sillä asia oli ajankohtainen vielä 1882. Hinnerjoen myllyjen toiminta häiriintyi perkauksista ja oikeustoimien seurauksena jouduttiin padot purkamaan säännöllisesti. Vasta 1889 saatiin patoasiasta solmittua myllärien kanssa sopimus ja työrauha palasi kummallekin osapuolelle. Vuonna 1898 perattiin Pitkäjärven ja Patajärven välinen uoma. Vuonna 1899 syvennettiin Hinnerjoen kalliossa kulkevaa uomaa Honkilahden pappilan kohdalla. Hankkeen lisätyöt rahoitettiin heinän myynnillä, joten vasta 1900-luvun alussa yhtiö pystyi jakamaan osinkoina myös rahaa.


title: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö

text: Vuonna 1910 hankkeen yhtiömuodoksi valittiin osakeyhtiö, jonka nimeksi tuli "Koskel- ja Waaljärwen Kuiwaus-Osakeyhtiö". Keisarillinen Senaatti vahvisti osakeyhtiön säännöt helmikuun 9. päivänä 1912. Yhtiössä saivat kukin osakas osansa verran osakkeita. Joitakin muutoksia perustamissopimukseen oli tullut, koska nyt osakkeita oli jaossa 42 1/2. Osakeyhtiön toiminnan päämääriksi kirjattiin järvien ja soiden kuivatus.


title: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö

text: Laskuyhtiö piti toiminnastaan arkistoa, joka on edelleen olemassa. Sen avulla on arvioitu, että osakkaat tekivät 364 137 työpäivää vuoteen 1877 mennessä. Myöhempiä työmääriä ei ole julkaistu. Luku on vain arvio, mutta se antaa toiminnan laajuudesta hyvän käsityksen. Yhtiön teettämä työmäärä oli 3,5−4-kertainen kolmen seuraavaksi suurimpiin suomalaisiin laskuyhtiöihin verrattuna. Työn tuloksena oli paljastunut 278 hehtaaria järvenpohjaa, mikä on vähän verrattuna muihin suuriin järvenlaskuyhtiöihin. Yhtiö kuivatti myös soita jokien ja järvien ympäriltä. Näin kylien viljeyala kasvoi entisestään ja seudun hyvinvoiti lisääntyi. Alkuperäisestä järviluettelosta on hävinnyt kuivatettuina järvinä Isolammi, joka on nykyään kosteikko, ja Vähälammi, joka on avosuota. Näitä reunustavat metsät ja suot on otettu viljeyyn. Latvajärvi on kosteikkona ja sen ympäristöä viljellään. Patamajärvi, eli nykyään Paattame, on kuivatettu kosteikoksi. Vähäjokea on syvennetty ja joen ympäristön suot on otettu viljelyyn. Vaaljärveä laskettiin ja sen ympäryspeltoja laajennettiin. Vaaljoen uoman paikka on vaihtunut. Muut järvet on laskettu alemmaksi, jotta rantapellot pysyisivät kuivina. Järvien tila on kuitenkin heikentynyt ja järvet kaipaavat kunnostustoimia. Koskeljärven kuivattaminen keskeytyi, koska sen huomattiin olevan hyvin kivinen.


title: Koskel- ja Vaaljärven laskuyhtiö

text: Yhtiö on ollut aktiivinen Lapinjoen vesistön asioissa. Esimerkiksi vuonna 1964 se esitti muiden maanomistajien kanssa suunnitelman, jolla Koskeljärven ja Hinnerjoen aiheuttamia tulvia pyrittiin ehkäisemään Lapinjoen vesistössä. Hanke kuitenkin hylättiin. Valtion käynnistettyä Koskeljärvessä vedenpinnan nostojankkeen, teki kuivatusyhtiö oman esityksensä. Tarkoitus oli toteuttaa vedenpinnan nosto itse ja rahoittaa se myymällä kaavoitettuja loma-asuntotontteja järven rannoilta. Luonnonsuojeluhankkeet veivät kuitenkin voiton siinä mielessä, että vedenpintaa nostettiin, mutta samalla valtio osti kuivatusyhtiön vesijättömaat Koskeljärven ympäriltä itselleen. Näistä muodostettiin suuri Natura-alue.


title: Kolibrikukkakasvit

text: Kolibrikukkakasvit (Strelitziaceae) on yksisirkkaisten koppisiemenisten Zingiberales-lahkoon kuuluva heimo, jonka tunnetuimmat suvut ovat kolibrikukat ("Strelitzia") ja matkustajainpuut ("Ravenala").


title: Kolibrikukkakasvit

text: Kolibrikukkakasvit ovat tavallisesti kookkaita ruohoja, joskus puumaisia. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä ja ovat pitkäruotisia; ruodeissa on useita ilmakanavia. Kukintohaarat sijaitsevat kahdessa rivissä, ja kukinnossa on kovat, venemäiset ja vihreät suojuslehdet. Kukassa sisemmän kehäkiehkuran kaksi lehteä on enemmän tai vähemmän yhteenkasvaneita ja kookkaita. Heteistä yksi on toimimaton joutohede. Hedelmä on puutunut kota. Siemenissä on kirkasväriset ja rimpsumaiset siemenvaipat.


title: Kolibrikukkakasvit

text: Kolibrikukkakasvit ovat kotoisin trooppisesta Etelä-Amerikasta, eteläisen Afrikan itäosasta ja Madagaskarista.


title: Kolibrikukkakasvit

text: Heimossa on kolme sukua ja seitsemän lajia.


title: Kolibrikukkakasvit

text: Suvut ovat:


title: Papinlammi (Tammela)

text: Papinlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolannummen alueella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen.


title: Papinlammi (Tammela)

text: Soikion muotoisen lammen halkaisija on 50 metriä. Lampeen ei laske tulo-ojia eikä sillä ole jaksuojaa. Lampi saa vetensä harjualueen pohjavedestä suotumalla tai lähteistä. Lammen ranta on pääosin Kaukolannummen harjumaaston kuivaa kangasmetsää. Rantojen lähialueet ovat kuitenkin soistuneet. Rannoille ei ole rakennettu asuntoja, mutta rantaan tulee metsäautotie Kaukolan kylästä.


title: Papinlammi (Tammela)

text: Viime jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja sen reuna vetäytyi kohti luodetta, purki jäätikön alta virtaava jäätikköjoki nykyiseen Kaukolaan vetensä. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kiveä ja hiekkaa, jota läjittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. Nämä kivi- ja hiekkajäänteet muodostavat Kaukolannummen harjut, joka osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitkä yhtenäinen selänne kiemurtelee nummen reunaa.


title: Papinlammi (Tammela)

text: Kaukolanharju muodostaa Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin rikkonaiseen kannaksen, jossa veden täyttämät harjujen välit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vyöhykkeen. Harjun rakenteita kulkee myös järven vedenpinnan alla ja osa niistä ovat peittyneet myös savien alle. Alue on nykyään osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeillä ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan.


title: Papinlammi (Tammela)

text: Alueen 11−13 lampea ovat syntyneet, kun jäätikköjoen suuaukon reunan jääseinämästä irtosi jäävuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. Myöhemmin, kun mannerjään reuna oli vetäytynyt riittävän kauaksi, hiekan alla olleet jäävuoret sulivat ja hiekkaan jäi sille paikalle syvä ja jyrkkäreunainen painauma. Näitä painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi.


title: The Tallest Man on Earth

text: The Tallest Man on Earth, oikealta nimeltään Kristian Matsson (s. 30. huhtikuuta 1983 Leksand, Ruotsi), on ruotsalainen folk-trubaduuri, joka säestää itseään kitaralla. Matssonia on usein verrattu Bob Dylaniin musiikkityylinsä ja lauluäänensä perusteella. Matsson esiintyy yksin kitaransa kanssa ja liikkuu lavalla poikkeuksellisen paljon.


title: The Tallest Man on Earth

text: Matsson aloitti uransa Montezumas-yhtyeessä. Hänen ensimmäinen soolo-LP-levynsä "Shallow Grave" ilmestyi 2008, minkä jälkeen hän esiintyi Bon Iverin ja John Vanderslicen kiertueilla lämmittelijänä sekä omissakin konserteissaan.


title: The Tallest Man on Earth

text: Matsson on naimisissa ruotsalaisen Amanda Hollingby Mattssonin kanssa, joka esiintyy taiteilijanimellä Idiot Wind.


title: Iso Räkkälammi

text: Iso Räkkälammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolanharjun vieressä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen.


title: Iso Räkkälammi

text: Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja sen pituus on 210 metriä ja leveys 170 metriä. Lampeen ei laske tulo-ojia eikä siitä lähde laskuojia. SE saa vetensä Kaukolannummen harjujen pohjavedestä tai lähteistä. Sen rantaviiva on 550 metriä pitkä ja ranta on pääosin kangasmetsää, joka on länsipuolelta sistunutta. Viereinen Vähä Räkkälammi on 30 senttimetriä ylempänä, mutta järviä ei yhdistä oja. Ne sijaitsevat saman supan pohjalla, mutta ei ole varmaa tietoa, ovatko ne soistumisen vuoksi toisistaan erilleen kuroutuneita lampia. Seututie 2823 sivuaa lampea harjun päällä. Lammen rannat ovat rakentamattomia, vaikka sinne johtaa kaksi metsätietä eri suunnilta.


title: Iso Räkkälammi

text: Senaatin kartastossa vuodelta 1884 lammen nimi on kirjoitettu "Rääkkälampi". Samassa kartastossa Saaren kartanoon vievä tie kulkee samaa uraa kuin nykyinenkin seututie 2823.


title: Iso Räkkälammi


title: Iso Räkkälammi


title: Iso Räkkälammi


title: Vähä Räkkälammi

text: Vähä Räkkälammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolannummen alueella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen.


title: Vähä Räkkälammi

text: Soikean muotoinen lampi on halkaisijaltaan 100 metriä. Lampeen ei laske tulo-ojia eikä siitä lahde laskuoja. Se saa vetensä Kaukolannummen harjujen pohjavedestä tai niiden lähteistä. Lammen ranta on pääosin nummen harjumaiseman kangasmetsää, joka kuitenkin supan pohjalla soistunut. Samassa supassa on myös Iso Räkkälammi, jonka vedenpinta on 30 senttimetriä alempana. Lammen rannat ovat rakentamattomia, mutta sinne kulkee metsätie Kaukolan kylästä.


title: Vähä Räkkälammi

text: Senaatin kartastossa vuodelta 1884 lammen nimi on kirjoitettu "Rääkkälampi". Samassa kartastossa Saaren kartanoon vievä tie kulkee samaa uraa kuin nykyinenkin yhdystie 2823.


title: Vähä Räkkälammi


title: Vähä Räkkälammi


title: Vähä Räkkälammi


title: Padasjoen lentokenttä

text: Padasjoen lentokenttä oli yksi Moskovan välirauhan aikana rakennetuista sotilaslentokentistä, jonka tarkoituksena oli tukea niin ikään valmistuvan Vesivehmaan lentokentän toimintaa suoja- ja varakenttänä. Lentokentän toteutti puolustusministeriön linnoitustoimiston 1. Lentokenttäkomppania, jota johti reservin insinööriluutnantti Viljo Kuuskoski pitäen johtopaikkanaan Maakesken Tähkäsen taloa.


title: Padasjoen lentokenttä

text: Rakennusvaiheessa ei Padasjoen lentokentälle tehty neljän tai viiden rakennuksen ja mahdollisen saunan lisäksi muita rakennuksia, kuten lentokoneiden varastohalleja tai korjaamotiloja.


title: Padasjoen lentokenttä

text: Keväällä 1941 Lentorykemntti 4:n Erillinen Lentue ja Lentolaivue 46 harjoittelivat tukeutuen Padasjoen lentokenttään. Harjoitusta varten ilmavoimat vuokrasi Kullaspirtin Padasjoen kirkonkylästä sekä Maakeskestä tiloja taloista henkilöstönsä majoittamiseen. Ruokailun järjesti Padasjoen Lotta Svärd Nyystölän Tulppalaan.


title: Padasjoen lentokenttä

text: Lentolaivue 14:n komentaja, majuri L. Larjo tukeutui Padasjoen lentokenttään kesällä 19. kesäkuuta - 9. heinäkuuta 1941. Varsinaisesti Padasjoen lentokentälle oli kuitenkin sijoitettuna vain luutnantti M. Sompin johtama Lentolaivue 14:n kolmas lentue, jolla oli kuusi Fokker C.X.-lentokonetta, joita ei jatkosodassa vanhentuneina käytetty enää kuin pääasiassa armeijakunnan tiedustelulentoihin.


title: Padasjoen lentokenttä

text: Vielä 25. lokakuuta 1941 Tulppalassa oli käynyt kapteeni A. O. Pietarinen ja kymmenen muuta sekä luutnantti A. Melasniemi 31. lokakuuta 1941.


title: Padasjoen lentokenttä

text: Lentokenttää vartioi Padasjoen suojeluskunta 1+4 -vahvuisella vartiolla.


title: Padasjoen lentokenttä

text: Padasjoen lentokenttää käytetään nykyään lähinnä Padasjoen lentokerhon toimintaan. Kentällä harjoitetaan mm. purjelentoa.


title: Padasjoen lentokenttä

text: Särkiö, 181, Padasjoen lentokenttä 4.9.1943. Keski-Suomen ilmailumuseo, ilmakuva


title: Juankosken tehtaankirkko

text: Juankosken tehtaankirkko eli Juankosken vanha kirkko sijaitsee Kuopiossa Juankosken taajamassa. Kirkko rakennettiin osaksi Juantehtaan ruukin yhdyskuntaa. Kirkko on päätytornillinen pitkäkirkko, joka valmistui 1861, tornin ulkoasu on vuodelta 1924. Tasakattoisen kirkkosalin pinta-ala on 148 neliömetriä. Kirkko toimi myös tehdasalueen kouluna 1862–1921 ja sen yhteyteen rakennettiin pappila. Kirkkoa on korjattu 1890, 1924 ja 1961. Alttaritaulun "Ristiä kantava Jeesus" maalasi Mikko Kiljander 1885, kirkon kello on vuodelta 1930. 11-äänikertaiset urut kirkkoon toimitti Kangasalan urkutehdas 1970, ensimmäiset urut vuodelta 1896 olivat 7-äänikertaiset.


title: Juankosken tehtaankirkko

text: Uuden kirkon valmistuttua Juankoskelle 1989 vanhaa tehtaankirkkoa on käytetty kerhotilana, kirkkosalissa ei ole pidetty jumalanpalveluksia. Museovirasto epäsi kirkolle anotun purkuluvan ja 2006 sitä kunnostettiin. Kirkko on suojeltu kirkkolain nojalla.


title: Khorasan-ryhmä

text: Khorasan-ryhmä on Yhdysvaltain puolustusministeriön mukaan Syyriassa toimiva Al-Qaida-ryhmittymä. Yhdysvaltojen mukaan ryhmä suunnitteli terrori-iskujen toteuttamista Yhdysvaltoja vastaan.


title: Khorasan-ryhmä

text: Khorasan-ryhmästä oli vain vähän julkista tietoa ennen kuin Yhdysvallat teki sen tukikohtia vastaan ilmaiskuja syyskuussa 2014. Yhdysvaltojen mukaan iskut kohdistettiin ryhmän pommintekolaitoksia, koulutusleirejä ja muita rakennuksia vastaan. Ryhmään uskotaan kuuluvan noin 50 jäsentä, joita on tullut Afganistanista ja Pakistanista, eli alueelta, jonka jihadistit tuntevat nimellä Khorasan. Nimitys khorasan-ryhmä on kuitenkin peräisin ilmeisesti amerikkalaisista lähteistä. Ryhmässä on jäseniä myös Pohjois-Afrikasta ja Tšetšeniasta. Yhdysvaltojen mukaan ryhmän lähetti Syyriaan Al-Qaida-johtaja Ayman al-Zawahiri ja he saivat tiloja ja maata Syyriassa toimivalta Al-Nusran rintamalta. Ryhmän johtajana on väitetty toimivan Muhsin al-Fadhli. Jotkut tutkijat ovat kuitenkin pitäneet häntä ennemminkin saarnamiehenä kuin johtajana.


title: Khorasan-ryhmä

text: Yhdysvaltojen tiedusteluraporttien mukaan ryhmä valmisteli pommi-iskuja ja kokeili eri tapoja tuoda pommeja lentokenttien turvatarkastusten läpi. Ryhmää on Yhdysvaltojen mukaan auttanut sauditaustainen pommintekijä Ibrahim al-Asiri, joka suunnitteli Umar Farouk Abdulmutallabin alusvaatteissaan Northwest Airlinesin lento 253:lle kuljettaman pommin, jonka räjäyttäminen kuitenkin epäonnistui. Yhdysvaltojen tekemien ilmaiskujen aikoihin ryhmän uskottiin olevan pommi-iskun valmistelujen loppuvaiheilla. Heinäkuussa 2015 Yhdysvallat ilmoitti surmanneensa al-Fadhlin ilmaiskussa, joka tehtiin Sarmadan kaupungissa Syyriassa lähellä Turkin rajaa. Al-Fadhlin on sosiaalisessa mediassa uutisoitu kuolleen myös jo aiemmin tehdyissä ilmaiskuissa.


title: Khorasan-ryhmä

text: Al-Nusran rintaman johtaja Abu Mohammed al-Julani kiisti Khorasan-ryhmän olemassaolon Al Jazeeralle antamassaan haastattelussa toukokuussa 2015.


title: Aktivistisijoittaja

text: Aktivistisijoittaja on henkilö tai yhteisö, joka ostaa tietyn yhtiön osakkeita saadakseen aikaan haluamansa muutoksen yrityksen toiminnassa. Yritys voi joutua aktivistisijoittajien kohteeksi muun muassa huonon johtamisen, suurten kustannusten, osakkeenomistajien saaman alhaisen tuoton, ympäristöongelmiensa tai epäeettisten toimintatapojensa vuoksi. Aktivistisijoittaja voi saada muutosta aikaan jo suhteellisen pienellä, esimerkiksi 10 prosentin omistusosuudella.


title: Aktivistisijoittaja

text: Aktivistisijoittajia voivat olla pääomasijoittajat, hedgerahastot ja varakkaat yksityishenkilöt.


title: Aktivistisijoittaja

text: Aktivistisijoittaja Nelson Peltzin mukaan yksi syy aktivistisijoittamiseen ovat kehittyneet osakemarkkinat, joilla pelkkä omistaminen ja kaupankäynti eivät saa aikaan isoja tuottoja. Silloin aktivismisijoittaminen antaa mahdollisuuden aktiivisesti vaikuttaa yrityksen toimintaan ja tulokseen passiivisen omistamisen sijasta.


title: Aktivistisijoittaja

text: Tunnettuja aktivistisijoittajia ovat yhdysvaltalainen Carl Icahn ja Talvivaaran Kaivososakeyhtiöstä neuvotellut brittiläinen Julian Treger.


title: Jämsänkosken kirkko

text: Jämsänkosken kirkko on Jämsänkoskella sijaitseva kirkko, jonka on suunnitellut arkkitehti W. G. Palmqvist. Se on valmistunut 1935. Kyseessä on päätytornillinen pitkäkirkko, jonka pinta-ala on 270 neliötä ja jossa on istumapaikkoja 500 hengelle. Alttaritaulu "Ihmisiä kirkkotiellä" on vuodelta 1936 ja sen ovat maalanneet Alvar Cawén ja hänen puolisonsa Ragni Cawén. Kirkon kellot ovat vuosilta 1929 ja 1935, 18-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1975.