title: REWE Group

text: REWE Group ("Revisionsverband der Westkauf-Genossenschaften") on saksalainen vähittäistavarakaupan ja turismin osuuskaupparyhmä. Vuonna 2014 sen liikevaihto oli 51,1 miljardia euroa. REWE Group on Saksan toiseksi suurin vähittäistavarakauppaketju Edekan jälkeen.


title: REWE Group

text: REWE on perustettu vuonna 1927 ja sen pääkonttori sijaitsee Kölnissä. Se työllistää noin 330 000 ihmistä.Rewe Groupin DER Touristik operoi seuraavia turismitoimintoja:


title: Karin Erlandsson

text: Karin Erlandsson (s. 1978) on suomalainen toimittaja ja kirjailija.


title: Karin Erlandsson

text: Erlandssonin juuret ovat Pohjanmaalla. Hän opiskeli kirjallisuustiedettä ja naistutkimusta Åbo akademissa ja valmistui maisteriksi 2005.


title: Karin Erlandsson

text: Erlandsson oli yksi niistä kahdestatoista, jotka osallistuivat 2001–2002 Åbo Akademin kirjailijakoulutukseen "Litterärt skapande".


title: Karin Erlandsson

text: Erlandsson on ollut vuodesta 2011 kulttuuritoimittajana Nya Ålandissa Maarianhaminassa. Hän julkaisi ensimmäisen romaaninsa "Minkriket" vuonna 2014 ja oli sillä Ahvenanmaan ehdokkana Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkintoon 2015.


title: Alfa Romeo 75

text: Alfa Romeo 75 on Alfa Romeon vuosina 1985–1992 valmistama ylemmän keskiluokan neliovinen sedan, joka korvasi Alfa Romeo Giuliettan. Pohjois-Amerikassa autoa myytiin nimellä Alfa Romeo Milano. 75-mallin korvaajaksi tuli etuvetoinen 155. Alfa Romeo 75 jäi pitkäksi aikaa valmistajan viimeiseksi takavetoiseksi malliksi, kunnes vuonna 2015 esiteltiin uusi takavetoinen Giulia.


title: Alfa Romeo 75

text: Alfa Romeo 75 esiteltiin keväällä 1985. Suuri osa tekniikasta oli peräisin Alfetta-mallista. Ilmanvastuskerroin oli 0,34. Bensiinimoottorivalikoimassa olivat aluksi 1,6- (110 hv), 1,8- (120 hv) ja 2,0-litraiset (128 hv) kaasutinmoottorit sekä polttoaineen suihkutuksella varustettu 2,5-litrainen (156 hv) V6 Quadrifoglio Verde -mallissa. Ainoa dieselvaihtoehto oli turboahdettu 2,0-litrainen (95 hv). Vuonna 1986 markkinoille tuli 1,8-litraisesta myös turboahdettu versio, jonka teho oli 155 hevosvoimaa.


title: Alfa Romeo 75

text: Vuonna 1987 2,0-litrainen moottori muuttui suihkutustyyppiseksi ja sai myös muuttuvan venttiilien ajoituksen sekä kaksi sytytystulppaa sylinteriä kohden. Uudistusten myötä moottorin teho nousi 148 hevosvoimaan. Samaan aikaan valmistaja esitteli Yhdysvaltain markkinoille 3,0-litraisen (186 hv) version V6-moottorista.


title: Alfa Romeo 75

text: Seuraavana vuonna myös 1,8-litrainen moottori sai polttoaineen suihkutuksen. Teho pysyi ennallaan, mutta moottori oli aiempaa vääntävämpi. Dieselvalikoima laajentui 2,4-litraisella (110 hv) turbodieselillä.


title: Alfa Romeo 75

text: Vuodenvaihteessa 1989–1990 moottorivalikoimaan lisättiin polttoaineen suihkutuksella varustettu 1,6-litrainen (105 hv), mutta vanha 1,6-litrainen kaasutinversio jäi sen rinnalle vielä joksikin aikaa. Samalla 2,0-litrainen ja 3,0 litran V6 saivat katalysaattorit. Vuonna 1990 myös 1,8-litrainen turbomoottori sai 10 hevosvoimaa lisää tehoa. 3,0-litraista V6-moottoria uudistettiin uudella ruiskutusjärjestelmällä, nokka-akselilla ja pakoputkistolla, jolloin sen teho nousi 192 hevosvoimaan.


title: Edeka

text: Edeka Group (alkuperäisnimeltään "Einkaufsgenossenschaft der Kolonialwarenhändler im Halleschen Torbezirk zu Berlin - E.D.K") on 19,8 % markkinaosuudella (2010) eräs Saksan suurimmista vähittäistavarakauppaketjuista. Edekalla oli vuonna 2015 yhteensä 346 800 työntekijää ja sen pääkonttori sijaitsee Hampurissa.


title: Vihantola

text: Vihantola voi tarkoittaa:


title: Clarke Quayn metroasema

text: Clarke Quay on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Singaporen keskusta-alueella. Se avattiin 20. kesäkuuta 2003. Asemaa käyttävät North East Linen junat.


title: Suoma Lukander

text: Suoma Lukander (oik. Vatjus-Lukander) on suomalainen vasemmistolainen toimittaja, joka toimi SDNL:n julkaiseman "Uusi Nainen" -lehden päätoimittajana vuosina 1961–1982..


title: Suoma Lukander

text: Lukander on käynyt Sirola-opiston. Lukander sai vuonna 1977 tiedonjulkistamispalkinnon aikakauslehtityöstä. Perusteluissa todetaan, että "on kehittänyt "Uudesta Naisesta" lehden, jossa on kyetty murtamaan sensaatioitten, henkilökohtaisuuksien ja näennäisongelmien taso". Hänen on luonnehdittu kuuluneen päätoimittajana aktiivisiin naisasianaisiin.


title: Suoma Lukander

text: Lukander alennettiin keväällä 1982 "Uuden Naisen" toiseksi päätoimittajaksi ja hänet erotettiin kokonaan marraskuussa 1982, mikä johti lehden avustajakunnan protesteihin. Uudeksi päätoimittajaksi tuli Risto K. Tähtinen. Syrjäyttämisen väitettiin johtuneen siitä, että Lukanderin aikana lehden linja oli ollut SDNL:n johdon mielestä liian itsenäinen ja kirjoittajakuntaan oli tullut paljon feministejä ja vaihtoehtoliikkeiden edustajia.


title: Kaavin kirkko

text: Kaavin kirkko on Kaavin kirkonkylällä sijaitseva kirkko, jonka on suunnitellut arkkitehtitoimisto Karvala & Silvennoinen. Kirkko vihittiin käyttöön 18.12.1983. Kaavin kirkko rakennettiin tulipalossa 1980 tuhoutuneen kirkon paikalle. Kirkon sisääntulon lasisesta julkisivusta heijastuu vanha kellotapuli. Kirkko ja kellotapuli kuuluvat Kaavin kirkonkylän historialliseen maisemakokonaisuuteen.


title: Kaavin kirkko

text: Kaavin kirkossa on 550 istumapaikkaa (lisäpenkkien kanssa yhteensä 690). Kirkon tiloja ovat kirkkosalin lisäksi sakasti, apusakasti, valmistautumishuone sekä lastenhuone. Alakerrassa on varasto ja tekninen tila.


title: Kaavin kirkko

text: Kaavin kirkon urut on rakennettu Hans Heinrichin urkutehtaassa Maksamaalla Pohjanmaalla. Urut ovat 25-äänikertaiset.


title: Little Indian metroasema

text: Little India on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Little Indiassa Kallangin ja Singaporen keskusta-alueen rajalla. Se avattiin 20. kesäkuuta 2003 North East Linen asemana. Vaihtoyhteys Downtown Linelle avautui 27. joulukuuta 2015.


title: Farrer Parkin metroasema

text: Farrer Park on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Kallangin ja Singaporen keskusta-alueen rajalla. Se avattiin 20. kesäkuuta 2003. Asemaa käyttävät North East Linen junat.


title: Boon Kengin metroasema

text: Boon Keng on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Kallangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 20. kesäkuuta 2003. Asemaa käyttävät North East Linen junat.


title: Potong Pasirin metroasema

text: Potong Pasir on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Toa Payohissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 20. kesäkuuta 2003. Asemaa käyttävät North East Linen junat.


title: Woodleigh’n metroasema

text: Woodleigh on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Toa Payohissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 20. kesäkuuta 2011. Asemaa käyttävät North East Linen junat.


title: Ildikó Enyedi

text: Ildikó Enyedi (s. 15. marraskuuta 1955) on unkarilainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Enyedin elokuva "Kosketuksissa" sai Berliinin elokuvajuhlien pääpalkinnon eli Kultaisen karhun vuonna 2017. Se on myös Unkarin ehdokas parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnon saajaksi vuoden 2018 gaalassa.


title: Ildikó Enyedi

text: Vuonna 1989 hän teki "Camera d'Or" Cannesin elokuvajuhloissa "Az én XX. századom"-elokuvalle.


title: Ildikó Enyedi

text: Hän on naimisissa Wilhelm Drosten kanssa ja heillä on kaksi lasta: Júlia sekä György.


title: Yrjö Rajatora

text: Kai Yrjö Rajatora, entinen Rydman (22. maaliskuuta 1918 Tampere – 13. syyskuuta 2009 Tampere) oli suomalainen upseeri, joka toimi muun muassa Panssarikoulun johtajana.


title: Yrjö Rajatora

text: Rajatoran vanhemmat olivat asemapäällikkö Johan Rydman ja Fanny Oster. Hänen puolisonsa vuodesta 1942 oli Toini Meriluoto.


title: Yrjö Rajatora

text: Rajatora tuli ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1938, Kadettikoulusta hän valmistui 1939 ja Sotakorkeakoulusta 1949. Talvisodan aikana Rajatora toimi nuorempana upseerina Reserviupseerikoulussa, jatkosodassa hän toimi komppanianpäällikkönä Jääkäripataljoona 7:ssä, nuorempana upseerina ja komppanianpäällikkönä Jalkaväen aliupseerikoulussa, panssarintorjuntaosaston johtajana 10. divisioonassa ja komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 1:ssä. Rajatora haavoittui Olkkoilassa 1941 ja oli 30% sotainvalidi.


title: Yrjö Rajatora

text: Komppanianpäällikkönä Jääkäripataljoona 2:ssä Rajatora toimi 1945–1946, toimistoupseerina ja -päällikkönä Kevyen prikaatin–Panssariprikaatin esikunnassa 1949–1957 ja pataljoonankomentajana Porin prikaatissa 1957–1958. Taistelukoulussa hän toimi johtajan apulaisena 1958–1959, esikuntapäällikkönä Savon prikaatissa 1959–1962 ja Panssariprikaatissa 1962–1964. Panssarikoulun johtaja hän oli 1964–1965, Hämeen sotilasläänin esikunnan päällikkö 1965–1966, Panssarintorjuntapataljoonan komentaja 1966–1968 ja Sisä-Suomen sotilasläänin esikunnan päällikkö 1968–1972. Vakinaisesta palveluksesta Rajatora erosi 1972.


title: Yrjö Rajatora

text: Rajatora ylennettiin reservin vänrikiksi ja vänrikiksi 1939, luutnantiksi 1941, kapteeniksi 1943, majuriksi 1955, everstiluutnantiksi 1959 ja everstiksi 1970.


title: Reguel Wolff

text: Gustaf Edvard Reguel Wolff (31. tammikuuta 1862 Vaasa – 24. helmikuuta 1917 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen liikemies ja metsäyhtiö Tornatorin toimitusjohtaja ja suuri osakkeenomistaja.


title: Reguel Wolff

text: Wolffin vanhemmat olivat kauppaneuvos Carl Gustaf Wolff ja Natalia Strömstén. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan lyseosta 1880.


title: Reguel Wolff

text: Wolff oli Oy Tornator Ab:n toimitusjohtajana vuodesta 1891 yhtiön perustajan Wolter Ramsayn kuoltua ja hän hoiti tehtävää vuosina 1891–1897 ja 1901–1904. Hän osallistui 1900-luvun alussa aktivistien toimintaan ja hänet karkoitettiin Suomesta 1903 yhdessä veljensä konsuli Eugen Wolffin kanssa. He pääsivät palaamaan Suomeen 1905. Wolff toimi sittemmin liikemiehenä ulkomailla. Vuonna 1906 Victor Ek ja Reguel Wolff hankkivat Mercator-nimisen höyrylaivan, joka siirtyi 1907 Helsingfors Rederiaktiebolagin omistukseen alkaen liikennöidä Etelä- ja Pohjois-Amerikan välistä lastiliikennettä. Laiva upposi ensimmäisen maailmansodan aikana ajettuaan saksalaisten sukellusveneen laskemaan miinaan Englannin kanaalissa 13. lokakuuta 1916.


title: Reguel Wolff

text: Reguel Wolff oli naimisissa 1887–1906 Elsa Ramsayn kanssa, liitto päättyi avioeroon. Heidän poikansa oli jääkäriliikkeessä mukana ollut lääketieteen lisensiaatti Carl Thomas Reguel Wolff joka tuomittiin Saksassa tehdystä siviilihenkilön surmasta sekä Suomessa 1921 tehdystä jääkärikapteeni Magnus Ekbladin murhasta.


title: Vjatšeslav Menžinski

text: Vjatšeslav Rudolfovitš Menžinski (; 31. elokuuta 1874 Pietari – 10. toukokuuta 1934 Arhangelskoje, Moskovan alue) oli puolalaissyntyinen bolševikki, joka toimi Neuvostoliiton turvallisuuspoliisi OGPU:n johtajana vuosina 1926–1934.


title: Vjatšeslav Menžinski

text:
Menžinskin isä oli Pietarin kadettikoulun historianopettaja. Menžinski valmistui juristiksi Pietarin yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1898. Hän toimi jo opiskeluaikanaan vallankumouksellisessa liikkessä ja liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen vuonna 1902. Vuoden 1905 vallankumouksen aikana hän toimitti bolševikkien sotilasjärjestön "Kazarma"-lehteä. Menžinski vangittiin vuonna 1906, mutta hän onnistui pakenemaan ulkomaille ja asui pääasiassa Länsi-Euroopassa vuoden 1917 helmikuun vallankumoukseen asti. Tänä aikana hän kuului niin sanottuun "Vpered"-ryhmään, joka arvosteli bolševikkien johtoa. Palattuaan Venäjälle Menžinski osallistui lokakuun vallankumoukseen Pietarissa. Hän oli maaliskuuhun 1918 saakka Neuvosto-Venäjän ensimmäisenä valtiovarainasioiden kansankomissaarina, aluksi virkaatekevänä, sillä tehtävään alkuaan nimetty Ivan Skvortsov-Stepanov ei pystynyt hoitamaan sitä. Menžinskin johdolla Venäjän pankkitoiminta kansallistettiin kovaotteisesti. Hän oli vuonna 1918 lyhyen aikaa Neuvosto-Venäjän pääkonsulina Berliinissä ja vuonna 1919 Rabkrinin edustajana Ukrainassa.
Menžinski työskenteli syksystä 1919 alkaen turvallisuuspoliisi Tšekassa, jonka nimi vaihtui myöhemmin OGPU:ksi. Hän oli vuodesta 1923 organisaation varajohtaja ja sen ensimmäisen johtajan Feliks Dzeržinskin kuoltua vuonna 1926 Menžinski kohosi hänen seuraajakseen. Menžinski kuului myös kommunistisen puolueen keskuskomiteaan vuosina 1927–1930. Menžinskin johtajakaudella OGPU järjesti puolueen pääsihteeri Josif Stalinin toiveesta muun muassa Šahty-oikeudenkäyntinä, Teollisuuspuolueen oikeudenkäyntinä ja ”menševikkien liittokeskuksen oikeudenkäyntinä” tunnetut näytösoikeudenkäynnit sekä osallistui maatalouden kollektivisoinnin yhteydessä suoritettuun kulakkien tuhoamiseen. Menžinskiä on luonnehdittu hienostuneeksi ja keikarimaiseksi älyköksi. Hänen on kerrottu muun muassa suorittaneen kuulusteluja silkkisohvalla makoillen.


title: Vjatšeslav Menžinski

text: OGPU:n valta Neuvostoliitossa kasvoi Menžinskin johtajakaudella suunnattomaksi, mutta reistailevan terveytensä vuoksi hän itse menetti otteensa päätöksentekoon ja 1920-luvun lopulta alkaen hänen alaisensa Genrih Jagoda hoiti useimmat luottamukselliset tehtävät. Menžinski kärsi muun muassa angiinasta. Hän kuoli datšallaan Moskovan lähellä vuonna 1934 ja hänet haudattiin Kremlin muuriin. Vuoden 1938 Moskovan kolmannessa oikeudenkäynnissä Jagoda pakotettiin tunnustamaan myrkyttäneensä Menžinskin, mutta väitettä ei ole pidetty uskottavana.


title: Satakunnan Lehti

text: Satakunnan Lehti oli Porissa vuosina 1919–1921 ilmestynyt sanomalehti.


title: Satakunnan Lehti

text: Porin edistyspuoluelaiset perustivat "Satakunnan Lehden" äänenkannattajakseen sen jälkeen, kun "Satakunnan Kansasta" oli tullut kokoomuksen lehti. Kolmesti viikossa ilmestynyt lehti ei pärjännyt kilpailussa ja lakkasi jo vuoden 1921 maaliskuussa. Sen päätoimittajana työskenteli William Frithiof Ilmoni.


title: USB-C

text: USB-C eli USB Type-C on 24-nastainen datan ja energian siirtoon käytettävä USB-liitäntä. Se sopii liitäntään kummin päin tahansa. Myös Intelin Thunderbolt 3 käyttää Type-C liitintä.


title: USB-C

text: Tietoteknisten laitteiden kehittyessä yhä ohuemmiksi myös liitännöistä tuli kehittää ohuempia. Viimeinen USB-C:tä edeltävä merkittävä päivitys USB-standardiin oli vuonna 2013 julkaistu USB 3.1. Noin 700 tietotekniikka-alan yrityksestä koostuva USB-IF julkaisi USB-C:n elokuussa 2014. USB-C on tehty korvaamaan aiemmat USB-liitännät, mutta se on sovittimen kanssa taaksepäin yhteensopiva aiempien USB-liitäntöjen kanssa.


title: USB-C

text: USB-C -liitännän koko on 8,3 × 2,5 millimetriä. Se on liittimiltään symmetrinen, joten sen voi asettaa tietotekniseen laitteeseen kummin päin tahansa. USB-C -standardin mukaisen johdon molemmat päät ovat samanlaisia, joten kumman tahansa pään voi laittaa laitteeseen. USB-C voi myös korvata 3,5 millimetrin jakkiliitännän, sillä se osaa äänen kanssa samaan aikaan siirtää muuta dataa ja energiaa. USB-C:n suurin teoreettinen tiedonsiirtonopeus on 10 gigabittiä sekunnissa. Suurin latausteho on jopa 20 volttia ja 5 ampeeria (100 W).


title: USB-C

text: DisplayPort, Mobile High-Definition Link (MHL), HDMI ja Thunderbolt (20 Gbit/s) laitteet voidaan kytkeä standardi passiivi USB-C kaapeleilla toisiinsa.


title: Pyhän Leonardin katolinen kirkko (Madison, Nebraska)

text: Pyhän Leonardin katolinen kirkko () on National Register of Historic Places -rekisteriin merkitty kirkko Madisonissa, Nebraskassa. Kirkko valmistui vuonna 1913. Keskilaiva on 98 jalkaa pitkä. Alttarilla olevassa pyhäinjäännöslippaassa on Leonardin, kirkon nimikkopyhimyksen, luunsiru.


title: Arvo Männikkö

text: Arvo Untamo Männikkö (21. helmikuuta 1917 Vimpeli – 9. helmikuuta 1982 Seinäjoki) oli suomalainen rakennusmestari ja teollisuusneuvos.


title: Arvo Männikkö

text: Männikkö perusti veljiensä kanssa Seinäjoelle vuonna 1955 (toisen lähteen mukaan 1953) "Veljekset Männikön Rakennusliikkeen". Rakennusliike rakensi Seinäjoelle muun muassa Alvar Aallon suunnittelemat kaupunginkirjaston ja valtion virastotalon. Myöhemmin hän laajensi yritystoimintaansa auto- ja kone- sekä majoitusalalle. Männikön veljekset perustivat vuonna 1965 VM-Koneen ja rakensivat vuonna 1975 Seinäjoelle hotelli Aapon jonka suunnitteli arkkitehti Touko Saari. Hän sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1967. Männikkö oli useita vuosia Seinäjoen kaupunginvaltuuston jäsenenä.


title: Claudia Faniello

text: Claudia Faniello, on maltalainen laulaja. Hän edusti Maltaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa Kiovassa, Ukrainassa kappaleella "Breathlessly".


title: Claudia Faniello

text:
Albumi
Singlet


title: Fred Negendanck

text: Manfred (Fred) Otto Richard Negendanck (2. heinäkuuta 1937 Helsinki – 22. heinäkuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen balettitanssija, näyttelijä, koreografi ja taidemaalari. Hänen äitinsä oli suomenruotsalainen ja isänsä saksalainen.


title: Fred Negendanck

text: Negendanck työskenteli solistitanssijana Kansallisoopperassa vuosina 1958–1969. Hän joutui luopumaan tanssijanurasta selkävamman takia ja jatkoi näyttämöuraansa Svenska teaternissa, Lilla teaternissa ja Åbo Svenska Teaternissa, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2000; hän teki myös muutamia televisio- ja elokuvarooleja. Hänen tunnetuimpiin näyttämörooleihinsa kuuluvat muiden muassa "Viulunsoittaja katolla" -musikaalin Tevje ja "Lainahöyhenissä"-musikaalin Albin.


title: Fred Negendanck

text: Negendanck piti taidenäyttelyjä, joissa nähtiin hänen maisemamaalauksiaan ja piirroksiaan.


title: Alfa Romeo 90

text: Alfa Romeo 90 on Alfa Romeon vuosina 1984–1987 valmistama edustusluokan neliovinen sedan, joka korvasi edeltäneen Alfa Romeo Alfettan. 90-mallin seuraajaksi tuli 164.


title: Alfa Romeo 90

text: Alfa Romeo 90 esiteltiin vuonna 1984 pienemmän Giuliettan ja suuremman Alfa 6 -mallin väliin. Suuri osa tekniikasta oli peräisin edeltäneestä Alfettasta. Bertonen muotoileman korin ilmanvastuskerroin oli 0,37. Bensiinimoottorivalikoimassa olivat aluksi 1,8- (120 hv) ja 2,0-litraiset (128 hv) kaasutinmoottorit, polttoaineen suihkutuksella varustettu 2,0-litrainen (128 hv) sekä 2,0- (132 hv) ja 2,5-litraiset (156 hv) V6-moottorit, jotka molemmat olivat suihkutustyyppisiä. Ainoa dieselmoottori oli turboahdettu 2,4-litrainen (110 hv).


title: Alfa Romeo 90

text: Kaikissa malleissa oli vakiovarusteina muun muassa sähköikkunat edessä ja sähköisesti säädettävät istuimet. Korkeimman varustetason malleissa oli lisäksi sähköikkunat takana, ajotietokone, keskuslukitus, ohjaustehostin ja digitaalimittaristo.


title: Alfa Romeo 90

text: Vuonna 1986 mallisto koki pieniä kosmeettisia ja teknisiä uudistuksia. Etusäleikkö, sisustusmateriaalit ja -värit olivat uudet, samoin kuin istuimet. 90-mallissa tuli nyt saataville Alfa Romeoon ensimmäistä kertaa ABS-jarrujärjestelmä. Dieselmoottori sai uuden ahtimen, ja 2,0-litrainen kaasutinmoottori poistui valikoimasta. Joillekin markkinoille tuli tarjolle katalysaattorilla varustettu versio 2,5-litraisesta V6-moottorista.


title: SHL-kausi 2015–2016

text: SHL-kausi 2015–2016 oli SHL:n 41. kausi. Kausi alkoi 16. syyskuuta 2015 ja runkosarja päättyi 8. maaliskuuta 2016. Pudotuspelit alkoivat 10. maaliskuuta ja päättyivät 24. huhtikuuta.


title: SHL-kausi 2015–2016

text: Edellisiin kausiin verrattuna joukkuemäärää oltiin nostettu kahdella, sillä kauteen osallistui 14 joukkuetta. Skellefteå AIK voitti SHL:n runkosarjan neljännen kerran peräkkäin. Mestaruuden voitti lopulta Frölunda HC, jolle mestaruus oli seurahistorian neljäs.


title: SHL-kausi 2015–2016

text: Runkosarjan kaksi heikointa, Modo Hockey ja Karlskrona HK, joutuivat karsimaan sarjapaikastaan. Karlskrona onnistui säilyttämään paikkansa, mutta Modo tippui alemmalle sarjatasolle. HockeyAllsvenskanista SHL:ään nousi Leksands IF.


title: SHL-kausi 2015–2016

text: Runkosarjan aikana otteluita kävi seuraamassa 2 127 944 katsojaa, ottelua kohden keskimäärin siis 5 846 katsojaa.


title: Kasia Moś

text: Katarzyna "Kasia" Moś (s. 3. maaliskuuta 1987 Ruda Śląska) on puolalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Puolaa kappaleella "Flashlight" vuoden 2017 Euroviisuissa, Kiovassa.


title: Kasia Moś

text: Moś on osallistunut kolmesti Puolan euroviisukarsintoihin. Vuonna 2006 hän sijoittui kymmenenneksi kappaleella "I Wanna Know" ja vuonna 2016 hän sijoittui kuudenneksi kappaleella "Addiction".


title: Finlands Folkkommissariats Notisblad

text: Finlands Folkkommissariats Notisblad oli Helsingissä ja Viipurissa tammi-huhtikuussa 1918 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti. Sen nimenä oli aluksi "Arbetarnas Notisblad".


title: Finlands Folkkommissariats Notisblad

text: Suomen sisällissodan aikana ilmestynyt "Finlands Folkkomissariats Notisblad" oli Suomen kansanvaltuuskunnan äänenkannattaja. Sen suomenkielinen vastine oli "Suomen Kansanvaltuuskunnan Tiedonantaja". Punaisten vetäytyessä "Notisbladin" julkaiseminen siirtyi Viipuriin. Aluksi seitsemän ja myöhemmin viisi tai kuusi kertaa viikossa ilmestyneen lehden päätoimittajana työskenteli August Forsman.


title: Nikolai Skoblin

text: Nikolai Vladimirovitš Skoblin oli venäläinen valkoisen armeijan kenraalimajuri, joka ryhtyi Neuvostoliiton vakoilun kaksoisagentiksi toimiessaan 1930-luvulla valkoisten emigranttien järjestön Venäjän yleissotilaallisen liiton (ROVS) tiedustelujohtajana. Skoblinin avulla viritetty ansa mahdollisti vuonna 1937 ROVS:n johtajan, kenraali Jevgeni Millerin sieppauksen Pariisissa. Skoblinin puoliso laulaja Nadežda Plevitskaja oli myös neuvostovakoilun agentti.


title: Nikolai Skoblin

text: Éric Rohmerin vuonna 2004 ohjaama elokuva "Kolmoisagentti" on Skoblinin elämän innoittama.


title: Nikolai Skoblin

text:
Skoblinin mainitaan syntyneen Nižynissä Pohjois-Ukrainassa. Syntymävuodeksi on eri lähteissä mainittu muun muassa 1892, 1894 tai 1885. Hän valmistui vuonna 1914 Tšugujevin sotakoulusta vänrikiksi ja osallistui ensimmäiseen maailmansotaan. Vallankumouksen puhjetessa vuonna 1917 hän oli esikuntakapteeni. Valkoisen armeijan järjestäytyessä Skoblin liittyi kenraali Lavr Kornilovin joukkoihin. Hänet ylennettiin marraskuussa 1918 valkoisen armeijan everstiksi ja hän komensi sisällissodan aikana pelättyä Kornilovin rykmenttiä, sittemmin divisioonaa. Kenraali Pjotr Wrangel ylensi hänet sisällissodan lopussa kenraalimajuriksi. Skoblin tutustui ja rakastui vuonna 1919 laulaja Plevitskajaan, joka kannatti tuolloin bolševikkeja. He menivät naimisiin sisällissodan päätyttyä ja asettuivat asumaan Ranskaan.
Skoblin jatkoi maanpaossa osaksi ROVS:n organisaatiota liitetyn ”Kornilovin iskurykmentin” komentajana. Vuonna 1933 ROVS:n johtaja kenraali Miller teki hänestä järjestön tiedustelujohtajan. Skoblin kiersi luomassa salaisia tiedusteluverkostoja vaimonsa konserttimatkojen varjolla muun muassa Suomessa. Ilmeisesti vaimonsa vaikutuksesta Skoblin ryhtyi vuonna 1930 työskentelemään neuvostovakoilulle. Skoblinin kilpailija Viktor Larionov ja eräät muut alkoivat jo 1930-luvun puolivälissä epäillä häntä kaksoisagentiksi, mutta huhuja ei voitu osoittaa todeksi. Kun NKVD vuonna 1937 päätti siepata Millerin Neuvostoliittoon, Skoblin sai tehtäväkseen houkutella tämän ansaan. Syyskuun 22. päivänä hän sanoi vievänsä Millerin tapaamaan Pariisin lähellä kahta tietolähteiksi lupautunutta saksalaista upseeria, mutta johdattikin Millerin suoraan NKVD:n miesten väijytykseen. Millerin asuntoonsa jättämä kirje paljasti nopeasti Skoblinin osuuden ihmisryöstössä, jolloin hän pakeni turvaan Neuvostoliiton Pariisin-suurlähetystöön.


title: Nikolai Skoblin

text: Skoblin salakuljetettiin pois Ranskasta marraskuussa 1937, mutta hänen myöhempää kohtaloaan ei tiedetä varmuudella. Erään tiedon mukaan hänet vietiin Espanjaan ja hän olisi kuollut vuonna 1938 Barcelonassa joko sisällissodan ilmapommituksessa tai NKVD:n tiedustelupalvelun GUGB:n salamurhaamana. Muun muassa entinen KGB-komentaja Oleg Gordijevski on tukenut teoriaa, jonka mukaan Skoblin olisi likvidoitu. Toinen länteen loikannut neuvostovakooja Aleksandr Orlov väitti muistelmissaan, että Skoblin olisi teloitettu matkalla Neuvostoliittoon. Kiinni jäänyt Plevitskaja sai Ranskassa 20 vuoden vankeustuomion osallisuudesta Millerin sieppaukseen. Hän kuoli ranskalaisessa vankilassa Elsassissa toisen maailmansodan saksalaismiehityksen aikana.


title: Pariisin maailmannäyttely (1937)

text: Pariisin vuoden 1937 maailmannäyttely () oli Pariisissa 25. toukokuuta – 25. marraskuuta 1937 järjestetty maailmannäyttely. Näyttelyn motto oli "taide ja tekniikka nykyajan elämässä". Näyttely sijaitsi lähes 101 hehtaarin suuruisella Seinen ranta-alueelle molemmin puolin jokea Palais du Trocadérosta joen yli Marskentän alueelle. Näytteilleasettajia oli 1 500 ja valtioita 52. Maailmannäyttelyn kävijämäärä oli kuuden kuukauden aikana yli 31 miljoonaa.


title: Pariisin maailmannäyttely (1937)

text: Näyttelyn keskeisiä esilläolijoita olivat kansallissosialistinen Saksa ja Neuvostoliitto. Saksan osaston pääsuunnittelija oli Albert Speer ja Neuvostoliiton osaston Boris Iofan. Osastot olivat vastakkain toisiaan. Saksan osaston tunnusmerkkinä oli 54-metrinen marmoripylväs, jonka huipulla Saksan silloinen tunnus kotka kynsissään hakaristi. Vastaavasti Neuvostoliiton osaston tunnusmerkkinä oli Vera Muhinan patsas "Työläinen ja kolhoosinainen". Neuvostoliitosta tuli ensimmäistä kertaa ulkomaille Pariisin maailmannäyttelyyn myös "Puna-armeijan laulu- ja tanssiryhmä".


title: Pariisin maailmannäyttely (1937)

text: Muita tunnettuja Pariisin maailmannäyttelyn tunnusmerkkejä oli Espanjan näyttelyosasto, jonka oli suunnittelut Josep Lluís Sert. Osasto edusti tasavaltaista Espanjaa, joka oli juuri näyttelyhetkellä osapuolena Espanjassa käynnissä olleessa sisällissodassa. Osaston kuuluisin nähtävyys oli Pablo Picasson maalaus Guernica.


title: Pariisin maailmannäyttely (1937)

text: Norjalainen, suomalaisen säveltäjä ja orkesterinjohtaja Robert Kajanuksen lapsenlapsi, kuvanveistäjä Johanne de Ribert Kajanus palkittiin maailmannäyttelyn pronssimitalilla teoksestaan "Äiti ja lapsi".


title: Pariisin maailmannäyttely (1937)

text:
Suomen hallitus oli saanut tammikuussa 1935 kutsun Pariisin vuonna 1937 pidettävään maailmannäyttelyyn. Sitä varten valtioneuvosto asetti näyttelykomitean puheenjohtajanaan vuorineuvos Yrjö Pulkkinen. Suomi halusi tuoda näyttelyssä esiin maan sosiaalisen edistyksen
kulttuuria, kauppaa ja teollisuutta esittelemällä. Suomen näyttelyn suunnittelun ja toteutuksen suoritti arkkitehti Alvar Aalto yhdessä vaimonsa Ainon Aallon kanssa. Työhön osallistui myös nuori arkkitehti Viljo Rewell. Tavoite oli esitellä visio Suomesta hyvinvointivaltiona 30 vuoden kuluttua. Taideosasta näyttelyssä vastasi taitelija Eero Snellman ja taideteollisesta osasta Arttu Brummer. Snellman toimi myös maailmannäyttelyn Suomen pääkomissaarina.


title: Pariisin maailmannäyttely (1937)

text: Suomen näyttelypaviljongin edustalle oli tuotu Paavo Nurmen patsas. Paviljonki on hevosenkengän muotoinen. Siellä on esitteillä suomalaisia teollisuus- ja maataloustuotteita. Teollisuudesta on esillä mm. Outokumpu, puunjalostusyrityksiä ja Valion tuotteita. Yhteiskunnallisella osastolla esiteltiin suomalainen talonpoikaispirtti, naisen roolista suomalaisessa yhteiskunnassa niin kotona kuin työpaikoilla, terveydenhoidosta lääkärin vastaanottohuone ja kuvia sairaaloistamme sekä kansakoulua kuvaava nurkkaus. Arkkitehtuuriosastolla on kuvattu keskeisiä suomalaisrakennuksia ja teollisuuskaupunkeja. Suomalaisista huonekaluista oli esillä Bomanin, Stockmannin, Keravan Puusepäntehtaan ja Artekin valmistamia huonekaluja. Arkkitehtuuriosaston yhteydessä oli myös esillä keramiikkaa, lasitaidetta ja ryijyjä. Myöhemmin hyvin tunnetuksi tulleista tuotteista esillä oli Aallon Karhula-Iittalalle suunnittelema Aalto-maljakko. ,


title: Pariisin maailmannäyttely (1937)

text: Pariisin maailmannäyttelyssä suomalaiset saivat useita palkintoja. Suomalaisista sen hetken tuotteista oli saavutti Kultaisen mitalin Yrjö Rosola lasimaljallaan ”Kullervo kyntää kyisen pellon”. Esillä oli myös Gunnel Nymanin Riihimäen Lasille suunnittelemia tuotteita. Arvostetuimpana Nymanin tuotannosta maailmannäyttelyssä oli kaiverretusta ja hiekkapuhalletusta lasista tehty “Neitsyet”, josta Nyman sai kultamitalin. Lisäksi hänen huonekalumuotoilunsa palkittiin näyttelyssä hopeamitalilla. Kultamitalilla palkittiin keramiikkatuotannostaan myös Taideteollisen oppilaitoksen keramiikkaosaston esimies Elsa Elenius. Hopeamitalilla palkittiin myös Göran Hongell lasiteoksistaan.


title: Pariisin maailmannäyttely (1937)

text: Tässä näyttelyssä Myös Arabian taideosaston tuotanto oli esillä ja oli edistämässä yrityksen keramiikkatuotteiden maailmanmnenestystä. Michael Schilkin sai Arabialle tekemistään töistä maailmannäyttelyssä kultamitalin. Toinenkin alan silloinen suomalaisyritys Kupittaan Savi palkittiin Pariisissa.


title: Pariisin maailmannäyttely (1937)

text: Suomalaisen muoviteollisuuden pioneeriyritys Sarvis sai valmistamistaan tekstiilituotteiden kaseiininapeista näyttelyssä kultamitalin. Eva Anttilan kuvakudokset palkittiin jälleen maailmannäyttelyssä.


title: Pariisin maailmannäyttely (1937)

text: Maailmannäyttelyssä palkittiin arkkitehti Yrjö Lindegren tuotannostaan Grand Prix -palkinnolla. Kuvanveistäjä Jussi Mäntynen sai veistoksellaan "Joutsenia" Grand prix -palkinnon. Toinen kuvanveistäjä Aukusti Veuro sai Paavo Nurmen patsaan valutöistä Grand Prix -palkinnon. Kelloseppä Lauri Helske sai tarkkuuskellojen valmistuksesta Pariisin maailmannäyttelyssä kunniamaininnan Diplome d`Honneur ja kultamitalin. Valokuvaaja Fred Runeberg otti valokuvat, joita käytettiin Pariisin maailmannäyttelyn Suomen-paviljongissa. Paviljonki sai näyttelyssä kultamitalin.


title: Pariisin maailmannäyttely (1937)

text: Teollisista tuotteista Vaisalan sääennusteiden tekemistä parantanut kaupallinen radiosondi voitti kultamitalin Pariisin maailmannäyttelyssä.


title: Pariisin maailmannäyttely (1937)

text: Suurin osa vuoden 1937 näyttelyalueesta purettiin. Paikalle jääneitä rakennuksia olivat Palais de Chaillot ja Palais de Tokyo, jotka ovat myöhemmin toimineet erilaisten museoiden käytössä.


title: Dodekyyliamiini

text: Dodekyyliamiini eli n-dodekyyliamiini on orgaaninen yhdiste, joka luokitellaan primääriseksi amiiniksi. Aine on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan valkoista kiteistä jauhetta, jolla on tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on CHN ja rakennekaava CH(CH)NH. Dodekyyliamiinista käytetään myös nimiä "1-dodekaaniamiini", "1-aminododekaani", "lauramiini" tai "lauryyliamiini".


title: Dodekyyliamiini

text: Dodekyyliamiinin moolimassa on 185,3 g/mol, sulamispiste 28 °C, kiehumispiste 259 °C, suhteellinen tiheys 0,81 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja CAS-numero 124-22-1. Aine on erittäin myrkyllistä vesieliöille ja liukoisuus veteen on huono. Dodekyyliamiinin vesiliuos on heikko emäs ja se reagoi happojen, happoanhydridien, happokloridien ja hapettimien kanssa.


title: Tanssikallio

text: Tanssikallio on Hyvinkään kaupunginosa. Se kuuluu kaupungin uusimpiin asuinalueisiin, sillä sen rakentaminen aloitettiin 2000-luvun alussa. Kaupunginosa sijaitsee Hyvinkään keskustan läheisyydessä Mustamännistön ja Ahdenkallion kaupunginosien välissä. Tanssikallio kuuluu Martin postinumeroalueeseen, jonka väkiluku on yhteensä 5 551.


title: Tanssikallio

text: Tanssikallion kaupunginosan palveluihin kuuluvat muun muassa koulu ja päiväkoti. Tanssikalliolaisesta metsästä on löydetty esihistoriallisia hautaröykkiöitä.


title: Lupaus (Ajattaran albumi)

text: Lupaus on metalliyhtye Ajattaran yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 12. toukokuuta 2017 levymerkillä Svart Records. Albumi on yhtyeen ensimmäinen sitten vuoden 2011 albumin "Murhat", minkä jälkeen yhtye hajosi vuosien 2012–2016 ajaksi.


title: Lupaus (Ajattaran albumi)

text: Albumi äänitettiin Espanjan Andalusiassa. Se on yhtyeen antaman tiedotteen mukaan sen raain ja henkilökohtaisin julkaisu.


title: Toronto-Dominion Bank

text: Toronto-Dominion Bank eli TD Bank () on Pohjois-Amerikassa toimiva suuri kanadalainenn liikepankki. Pankin kotipaikka on Toronto Ontarion provinssissa. Nykyinen pankki on muodostettu helmikuussa 1955, kun vuonna 1855 pankkitoimiluvan saanut Bank of Toronto ja 1869 toimintansa aloittanut The Dominion Bank yhdistyivät.


title: Toronto-Dominion Bank

text: Talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla TD Bank oli vuonna 2016 sijalla 67. Se luokiteltiin samalla Kanadan 2. suurimmaksi pörssiyritykseksi. Pankin markkina-arvo oli 81,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria (toukokuussa 2016) ja liikevaihto 29,8 miljardia USD (2015). Vuoden 2015 lopussa suurpankin henkilökuntaan kuului yli 81 000 työntekijää.


title: Toronto-Dominion Bank

text: Taseensa perusteella (834,22 mrd. USD) Toronto-Dominion Bank luokiteltiin vuonna 2016 maailman 33. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi pankiksi.


title: Toronto-Dominion Bank

text: Yhdysvaltalainen Global Finance Magazine luokitteli pankin maailman ja Kanadan turvallisimmaksi liikepankiksi vuonna 2016. Suurten luottoluokittajien pankille antamat luottoluokitukset olivat AA- (Fitch), Aa1 (Moody's) ja AA- (S&P).


title: Speedway GP

text: Speedway GP (eng. Speedway Grand Prix) on Speedway-moottoriurheilun MM-sarja.


title: Speedway GP

text: Sarjassa ajetaan eri radoilla, eri maissa ja kuljettajia on eri maista. Suomalaisia GP-sarjassa ajaneita kuljettajia ovat Kaj Laukkanen vuonna 2004. Yksittäisiä osakilpailuja ovat ajaneet mm. Joonas Kylmäkorpi, Kauko Nieminen ja Timo Lahti.


title: Speedway GP

text: Suomessa järjestettiin vuosina 2014-2015 kaksi Speedwayn MM-osakilpailua, Tampereen Ratinan stadionilla.


title: Speedway GP

text:
Kaudella 2016 ajettiin 11 osakilpailua, ja maailmanmestariksi kruunattiin 4.kerran 46-vuotias Yhdysvaltalainen Greg Hancock.
Kaudella 2017 ajettiin 12 osakilpailua ja maailmanmestaruus meni Jason Doylelle.


title: Hubert Girault

text: Hubert Girault (s. 13. helmikuuta 1957 Saint-Maur-des-Fossés]], Ranska) on sveitsiläinen kemisti ja professori École Polytechnique Fédérale de Lausannessa. Hän johtaa Laboratoire d’Electrochimie Physique et Analytique -laboratoriota, ja hänen tutkimusaiheisiinsa kuuluvat pehmeiden rajapintojen sähkökemia, Lab-on-a-Chip tekniikat, bio-analyyttinen kemia ja massaspektrometria, keinotekoinen fotosynteesi, CO:n pelkistys, ja virtausakut.


title: Hubert Girault

text: Professori Girault on julkaissut yli 500 tieteellistä artikkelia, joihin on viitattu yli 15,000 kertaa. Hänen h-indeksinsä on 63. Lisäksi hän on julkaissut oppikirjan nimeltä “Electrochimie: Physique et Analytique”, joka on käännetty englanniksi nimellä “Analytical and Physical Electrochemistry”. Professori Girault on listattu keksijäksi yli 17 patentissa (mukaan lukien sähköstaattinen suihkuionisaatiotekniikka). EPFL:n professuurinsa lisäksi hänellä on dosentuuri Fudan-yliopistossa Kiinassa (Engineering Research Center of Innovative Scientific Instruments, Ministry of Education of China, Fudan-yliopisto, Shanghai, Kiina). Hän on toiminut vierailevana professorina ENS Cachan:ssa (Pariisi, Ranska), Fudan-yliopistossa (Kiina), Kyoto University (Japani), Peking University (Kiina), and Xiamen University (Kiina).


title: Hubert Girault

text: Hubert Girault suoritti Engineering diploma-opinnot kemian tekniikassa Grenoblen Teknillisessä Instituutissa (eng-Grenoble Institute of Technology) vuonna 1979. Hän väitteli tohtoriksi kolmen vuoden kuluttua, vuonna 1982, Southamptonin yliopistosta, Englannista. Väitöskirjan otsikko oli “Interfacial studies using drop image-processing techniques”, Vuosina 1982–1985 hän toimi postdoc tutkijana Southamptonin yliopistossa, jonka jälkeen hänet nimitettiin fysikaalisen kemian lehtoriksi (eng - Lecturer in physical chemistry) Edinburghin yliopistoon. Vuonna 1992 hänet nimitettiin fysikaalisen kemian professoriksi École Polytechnique Fédérale de Lausanneen (EPFL), ja tässä tehtävässä hän toimii edelleen. Hän on Laboratoire d’Electrochimie Physique et Analytiquen johtaja ja perustaja. Hän on toiminut kahdesti kemian laitoksen johtajana (eng- Institute of Chemical and Engineering Science (ISIC)) vuosina 1995–1997 ja 2004–2008. Hän on myös toiminut kahdesti kemianopetuskomission johdossa (eng-Head of the Chemistry Teaching Commission) vuosina 1997–1999 ja 2001–2004. Tämä komissio vastaa kemian ja kemian tekniikan opetuksesta EPFL:ssä.


title: Hubert Girault

text: Hän toimi EPFL:n kemian tohtorikoulutusohjelman johtajana (eng-Director of the Doctoral Program in Chemistry) vuosina 1999–2000. Vuosina 2011–2014 hän toimi EPFL:n kandidaatti- ja maisteriopintojen dekaanina (eng-Dean of Bachelor & Master Studies) valvoen laajan opintouudistuksen toteutusta. Uuden opintosuunnitelman mukainen opiskelu alkoi syyskuussa 2013. Uudessa opintosuunitelmassa ensimmäisen vuoden opinnoista kaksi kolmasosaa oli yhteisiä kaikille tieteellisille ja insinööriopintosuunnille. Lisäksi uusi kandidaatin opintosuunitelma integroi tiiviimmin yhteen luentokursseja, harjoituksia ja käytännön laboratoriotöitä. Hän osallistui myös maisteri-ohjelmien uudelleenjärjestelyyn ja MOOC-kurssien käyttöön opinnoissa. Dekaanina toimiessaan hän kehitti koulutuksen laadunvarmistusta, erityisesti asettamalla akateemisten asioiden komission auditoimaan vuosittain kaikki EPFL:n maisteriohjelmat. Hän toimii tällä hetkellä eri pääsykoekomissioiden puheenjohtajana sekä kandidaatti- että maisteritasoilla.


title: Hubert Girault

text: Uransa aikana hän on ohjannut yli 60 tohtorintutkintoa (+ 10 työn alla) ja kouluttanut useita postdoc tutkijaa. 25 hänen entistä jatko-opiskelijaa tai postdoc tutkijaa ovat nykyisin professoreita ympäri maailmaa (Kanada, Kiina, Tanska, Ranska, Irlanti, Japani, Korea, Singapore, UK & USA). Koulutus ja opetus on aina ollut yksi merkittävä osa hänen työtään, ja hän on julkaissut luentomateriaaleihinsa perustuvan oppikirja “Electrochimie Physique et Analytique” (nykyisin jo kolmas painos), joka on myös käännetty englanniksi “Analytical and Physical Electrochemistry”.


title: Hubert Girault

text: Prof. Hubert Girault on aina ollut kiinnostunut tieteellisestä julkaisutoiminnasta. Vuosina 1996-2001 hän toimi Journal of Electroanalytical Chemistry:n apulaiseditorina, ja hän on tällä hetkellä Presses Polytechniques et Universitaires Romandes:n varapuheenjohtaja. Hän on toiminut monissa tieteellisten julkaisujen toimitusneuvostoissa, ja hän toimii tällä hetkellä Chemical Science:n (Royal Society of Chemistry) apulaiseditorina. Prof. Hubert Girault oli EUCHEMS:n sähkökemian divisioonan puheenjohtaja (eng- Chairman of the Electrochemistry division) vuosina 2008–2010, ja hän oli International Society of Electrochemistry:n vuosittaisen konferenssin puheenjohtaja Lausannessa v. 2014.


title: Hubert Girault

text: Prof. Hubert Girault on perustanut kolme yritystä: Dydropp (1982, lopetti 1986), tuotti digitaalisia apuvälineitä pintajännityksen mittaamiseen, Ecosse Sensors (1990, nykyisin osa Inverness Medical Technologies:ia, USA), valmisti laser fotoablaatiolla hiilielektrodeja raskasmetallien määritykseen, ja DiagnoSwiss (1999), nopeiden immuunianalyysisysteemien valmistaja.


title: Hubert Girault

text: Prof. Giraultin julkaisuihin on viitattu yli 15,000 kertaa, ja hänen h-indeksinsä on 63 (tai 20,000 ja 75, jos lähteenä käytetään Google Scholaria).


title: Hubert Girault

text: Vuonna 2006 hän vastaanotti Royal Society of Chemistry:n Faraday Mitalin Seuraavan vuonna hänet nimettiin “Fellow of the International Society of Electrochemistry:ksi”. Hänet nimettiin “Fellow of the Royal Society of Chemistry:ksi” vuonna 2009 (Ref). Hän vastaanotti “Visiting Professorship Award of “111 Project”” Kiinan opetuministeriöltä vuosiksi 2008 to 2011. Vuonna 2015, hän vastaanotti American Society of Electroanalytical Chemistry:n Reilley Award:n.


title: Hubert Girault

text: Hubert Girault on kiinnostunut molekyylien ja nanopartikkeleiden itsestään järjestymisestä neste-neste -rajapinnoilla, ja pehmeiden rajapintojen sähkökemian perustukimuksesta.


title: Clément Lenglet

text: Clément Lenglet (s. 17. kesäkuuta 1995 Beauvais, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija. Hän on edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Barcelonaa ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Clément Lenglet

text: Lenglet on ranskalaisseura AS Nancyn nuorisoakatemian kasvatti. Seuran edustusjoukkueessa hän teki ensiesiintymisensä 27. syyskuuta 2013 ottelussa AC Arlesia vastaan.


title: Clément Lenglet

text: 4. tammikuuta 2017 Lenglet siirtyi espanjalaisseura Sevillaan 4½-vuotisella sopimuksella. Hänestä maksettiin 5 miljoonan euron siirtokorvaus.


title: Daniel Sazonov

text: Daniel Sazonov (s. 24. maaliskuuta 1993 Helsinki ) on helsinkiläinen kokoomuksen poliitiikko ja Helsingin kaupunginvaltuutettu vuodesta 2017. Sazonov on myös Suomen Lukiolaisten Liiton ja Kokoomuksen Nuorten Liiton entinen puheenjohtaja.


title: Daniel Sazonov

text: Sazonov valmistui ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta vuonna 2012. Hän opiskelee oikeustiedettä Helsingin yliopistossa ja tuotantotaloutta Aalto-yliopistossa. Sazonov oli Suomen Lukiolaisten Liiton puheenjohtaja vuonna 2013 ja Suomen Partiolaisten hallituksen jäsen 2015-2017.


title: Daniel Sazonov

text: Sazonov oli Helsingin Kokoomusnuorten puheenjohtaja ja Helsingin Kokoomuksen piirihallituksen jäsen vuonna 2015. Sazonov valittiin Kokoomuksen Nuorten Liiton puheenjohtajaksi marraskuussa 2015 ja aloitti tehtävässä tammikuussa 2016. Hän sai neuvoa-antavassa puheenjohtajavaalissa 52 prosenttia äänistä. Kokoomuksen puoluevaltuusto valitsi Sazonovin puoluehallituksen jäseneksi helmikuussa 2016.


title: Daniel Sazonov

text: Sazonov oli Helsingin kaupungin opetuslautakunnan jäsen 2015-2017.


title: Daniel Sazonov

text: Sazonov oli kokoomuksen ehdokas vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Helsingin vaalipiirissä. Hän sai 1 455 ääntä eikä tullut valituksi.


title: Daniel Sazonov

text: Vuoden 2017 kunnallisvaaleissa Sazonov sai 947 ääntä ja tuli valituksi Helsingin kaupunginvaltuustoon sekä kaupunginhallituksen varajäseneksi. Sazonov nousi kaupunginhallitukseen toukokuussa 2018 Jaana Pelkosen luovuttua paikastaan.


title: Daniel Sazonov

text: Sazonov on oikeistoliberaali: hän on arvoliberaali ja uskoo markkinoiden toimintaan. Sazonov haluaa purkaa muun muassa rakentamisen sääntelyä.


title: Härkis

text: Härkis on suomalainen Verso Foodin markkinoille tuoma kypsä härkäpapuvalmiste. Tuote on kasviproteiinivalmiste, joka valmistetaan suomalaisista härkäpavuista.


title: Härkis

text: Härkis on käyttövalmis, ja sitä voi käyttää ruuanlaitossa mm. jauhelihan tai soijarouheen korvikkeena. Markkinoille härkis saapui syyskuussa 2016. Kasviproteiinien ja eläintuotteiden korvikkeiden suosion noustessa härkistä on tarjolla ruokakauppojen hyllyjen lisäksi myös useissa ravintoloissa.""Yhä useampi kuluttaja haluaa vähentää punaisen lihan syöntiä, mutta moni meistä ei halua siirtyä ulkomaiseen soijaan. Tähän tarpeeseen aloimme kehittää ekologista kotimaista vaihtoehtoa. Ratkaisu löytyi kotimaisesta härkäpavusta"" - Tarja Ollila, Verso Foodin puheenjohtaja


title: Härkis

text: Tammikuun lopulla 2017 härkiksestä tuli kaksi valmiiksi maustettua versiota sekä kolme erilaista härkiksestä valmistettua käyttövalmista pihviä.


title: Härkis

text: Maaliskuun lopulla 2019 Härkis laajenee Japanin markkinoille. Japaniin lanseerataan kolme Härkis -tuotetta: Härkis Plain (Härkis original), Härkis Mexican (Härkis tex mex) ja Härkis Ethnic Curry, joka on varta vasten Japanin markkinoille kehitetty. Härkis-tuotteita alkaa myymään noin 400 myymälää Tokiossa, Osakassa sekä Nagoyassa


title: Härkis

text: 2010-luvun loppupuolella on Suomessa tuotu markkinoille myös muita jauhelihaa korvaamaan tarkoitettuja kasvi- ja hyönteisproteiinituotteita, kuten Gold & Green Foodsin Nyhtökaura, Raision Elovena Muru kaurajauhis ja Entomophagy Solutions Oy:n Sirkkis. Lisäksi Valio on tuonut markkinoille maidosta valmistetun proteiinipitoisen Mifun.


title: Rinnakkaisohjelmointi

text: Rinnakkaisohjelmointi on ohjelmointiparadigma, joka pyrkii hyödyntämään ohjelmointikielen tukea rinnakkaisuudelle.


title: Rinnakkaisohjelmointi

text: Esimerkki rinnakkaisohjelmointiin tarkoitetuista ohjelmointikielistä on Alef, joka kehitettiin Plan 9 -käyttöjärjestelmän kanssa Bell Labs:ssa. Alef-kieli osoittautui liian vaikeaksi ylläpitää eri alustojen välillä, mutta sen tekijät ottivat siitä opiksi C-kielen säiekirjastoon.


title: Rinnakkaisohjelmointi

text: Paradigman toteuttavia ohjelmointikieliä ovat muun muassa Googlen Go ("golang"), Limbo sekä Occam.


title: Rinnakkaisohjelmointi

text: C-kielestä on kehitetty "murteita" rinnakkaisohjelmointiin kuten Unified Parallel C (UPC), joka käyttää SPMD-mallin suoritusta.


title: Rinnakkaisohjelmointi

text: Rinnakkaisohjelmoinnin ("parallel") lisäksi on "yhtäaikainen" ("concurrent") ohjelmointi, joka käyttää yhtäaikaa suoritettavia prosesseja ja säikeitä.


title: Rinnakkaisohjelmointi

text: Yleiskäyttöisten rinnakkaisohjelmointialgoritmien kehittäminen on vaikeampaa kuin yleiskäyttöisien sarjamuotoisten algoritmien.


title: Rinnakkaisohjelmointi

text: Neljä tärkeintä MIMD-tyyppiseen rinnakkaisohjelmointiin käytettäviä paradigmoja ovat:


title: Rob Pike

text: Robert "Rob" Pike (s. 1956) on kanadalainen ohjelmistosuunnittelija. Hän on työskennellyt aiemmin Bell Labs:ssa sekä nykyisin Googlella.


title: Rob Pike

text: Pike on tunnettu työstään:


title: Rob Pike

text: Pike on tehnyt kirjoja Brian Kernighanin kanssa: "The Practice of Programming" (ISBN 0-13-937681-X) ja "The Unix Programming Environment" (ISBN 0-201-61586-X).


title: Luettelo Suomen elokuvateattereista

text: Tämä on luettelo Suomen elokuvateattereista. Suomessa oli vuonna 2009 yhteensä 196 elokuvateatteria, joissa oli yhteensä 306 salia.


title: Ruth Buscombe

text: Ruth Buscombe on brittiläinen Sauberin Formula 1 -tallin strategiapuolen insinööri. Buscombe työkenteli vuodesta 2012 alkaen Ferrarin kehitystyöinsinöörinä ja maaliskuusta 2013 lokakuuhun 2015 asti strategiapuolen insinöörinä. Marraskuussa 2015 hän siirtyi Haas-tiimiin samaan tehtävään mutta jätti tallin heinäkuussa 2016. Buscombe siirtyi Sauberille syyskuussa 2016 puolestaan strategiapuolen insinööriksi.


title: PrEP

text: PrEP (pre-exposure prophylaxis, altistusta edeltävä estohoito) tarkoittaa lääkkeiden käyttämistä tartuntaa ennaltaehkäisevänä lääkehoitona. Yleensä menetelmällä tarkoitetaan ennen mahdollista altistumista HI-virukselle otettavaa ennaltaehkäisevää lääkitystä, jonka tarkoituksena on estää hivin tarttuminen. Ihminen, jolla ei ole tartuntaa, käyttää antiretroviraalisia HIV-lääkkeitä säännöllisesti oman tartuntariskinsä pienentämiseksi jo ennen tilanteita, joissa voi altistua HIV-tartunnalle.


title: PrEP

text: Ainoa lääke, joka on hyväksytty myös HIV-tartunnan ennaltaehkäisyyn, on emtrisitabiiniä ja tenofoviiriä sisältävä Truvada. Sen on hyväksynyt ainoastaan Yhdysvaltain lääkeviranomainen (FDA). Euroopassa lääkettä ei ole hyväksytty tartunnan ennaltaehkäisyyn.


title: Ivar Hast

text: Ivar Rudolf Hast (10. kesäkuuta 1894 Helsinki – 26. huhtikuuta 1973) oli suomalainen upseeri. Hän kuului niin sanottuihin tsaarinupseereihin, jotka olivat saaneet koulutuksensa ja palvelleet Venäjän keisarillisessa armeijassa.


title: Ivar Hast

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Hast palveli itärintamalla aliluutnanttina 322. Soligalitšin rykmentissä. Suomen sisällissodassa hän oli Länsi-Uudenmaan suojeluskuntalaisista kootun "Sigurdskårenin" alipäällikkönä. Hast osallistui Kirkkonummen taisteluihin ja johti osastoa, jonka tarkoituksena oli ottaa haltuun Mäkiluodon linnakesaari. Hast jäi kuitenkin Mäkiluodolla venäläisten vangiksi ja vietti sen jälkeen puolitoista kuukautta punaisten vankina Helsingissä yhdessä antautuneiden Sigurdskårenin jäsenten kanssa.


title: Ivar Hast

text: Hast vapautui 13. huhtikuuta saksalaisten vallattua Helsingin ja liittyi sen jälkeen Länsi-Uudenmaan pataljoonaan. Huhti–toukokuun aikana Hastin, Edvard W. Wardin ja Ivar Ståhlen johtama pataljoona teloitti Uudenmaan läänin alueella ja Kanta-Hämeessä ainakin 200 punaista. Tunnetuimpia teloituksia olivat Västankvarnin teloitukset Inkoossa ja Perttulan teloitukset Nurmijärvellä.


title: Ivar Hast

text: Hast työskenteli myöhemmin Helsingin liikennelaitoksen valvojana. Hän palveli uudelleen Suomen armeijassa luutnanttina talvi- ja jatkosodan aikana vuosina 1939–1942.


title: Mark Slade (insinööri)

text: Mark Slade on brittiläinen Renaultin Formula 1 -tallin strategiapuolen pääinsinööri. Slade aloitti uransa McLarenilla vuonna 1991. Hän on toiminut muun muassa suomalaisten kuljettajien Mika Häkkisen, Kimi Räikkösen ja Heikki Kovalaisen kilpailuinsinöörinä. Vuodesta 2016 lähtien Slade toiminut Renaultin strategiapuolen pääinsinöörinä.


title: Kirjotoko

text: Kirjotoko ("Lophoceros fasciatus") on sarvinokkien heimon lintu. Alalajia "Lophoceros fasciatus fasciatus" tavataan päiväntasaajan Afrikassa Nigeriassa (Nigerjoen itäpuolella), Angolassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Ugandassa. Alalajia "Lophoceros fasciatus semifasciatus" tavataan Nigerissa (aivan Nigerjoen itäpuolella). Sen elinaluetta ovat pääasiassa metsät.


title: Kirjotoko

text: Naaras munii neljä munaa puunkoloon. jonka se sulkee hautomisajaksi tulpalla, jonka se tekee mullasta, ulosteesta ja hedelmistä. Jää vain pieni aukko, josta koiras tuo ravintoa emolle ja poikasille.


title: Kirjotoko

text: Lajia ei ole arvioitu IUCN:n punaisella listalla eikä Birdlifen luettelossa.


title: Penny

text: Penny voi tarkoittaa seuraavia:


title: Inlook-konserni

text: Inlook Group Oy eli Inlook-konserni on vuonna 1967 perustettu sisärakentamiseen erikoistunut suomalainen yhtiö. Yhtiön päätoimialoja ovat sisäkattojen ja sisäseinien urakointi, sisärakentamiseen liittyvä materiaalikauppa, teollinen jauhemaalaus, ohutlevypalvelut, kokonaisvaltaiset sisustuspalvelut sekä julkisivuverhoukset .


title: Inlook-konserni

text: Inlook-konsernin liikevaihto vuonna 2016 oli 60 miljoonaa euroa ja sen palveluksessa oli keskimäärin 424 henkeä. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Herttoniemessä Helsingissä. Sillä on alueyksiköt Turussa, Tampereella, Vaasassa, Oulussa sekä Kuopiossa ja teolliset jauhemaalaamot Tallinnassa ja Vilnassa.


title: Inlook-konserni

text: Yhtiön perusti vuonna 1967 koneinsinööri Erkki Hiltunen. Yhtiö toimi E. Hiltunen Oy -nimisenä vuoteen 2002 (vuoteen 1979 kommandiittiyhtiö), jolloin se vaihtoi nimensä Inlook Oy:ksi. 2010 konsernirakenne muuttui nykyiselleen ja konsernin emoyhtiöksi tuli Inlook Group Oy.


title: Inlook-konserni

text: 1970-luvulla yhtiön toiminta laajeni kotimaassa. Lisäksi se oli mukana projektirakentamishankkeissa Neuvostoliitossa sekä Lähi-Idässä. Ulkomaan projektien yhteydessä yhtiö loi tiiviit suhteet johtaviin kansainvälisiin materiaalivalmistajiin ja toi näiden innovatiivisia tuotteita myös Suomen rakennusmarkkinoille, mikä johti sisärakennustuotteiden materiaalikaupan aloittamiseen.


title: Inlook-konserni

text: Inlook aloitti maalaamoliiketoiminnan vuonna 1980. Se oli ensimmäinen pitkien profiilien teollista jauhemaalausta tekevä yritys Suomessa. 1980-luvulla Inlook toimi myös telakkateollisuuden alihankkijana laivojen sisärakentamisessa. Inlook perusti metalliosaston vuonna 1983. Nykyään ohutlevypalvelut ovat osa yhtiön teollisuuspalveluliiketoimintaa. Ohutlevy-yksikkö valmistaa ohutlevytuotteita yhtiön omaan käyttöön sekä alihankintana eri teollisuuden aloille.


title: Inlook-konserni

text: Yhtiön ensimmäinen ulkomainen jauhemaalaamo perustettiin vuonna 1997 Tallinnaan. 2000-luvun alussa yhtiö käynnisti maalaamot myös Pietarissa ja Vilnassa. Helsingin ja Pietarin maalaamoista on sittemmin luovuttu. Inlook-maalaamoilla on GSB- ja ISO 9001 -laatusertifiointi.


title: Inlook-konserni

text: Vuonna 2000 yhtiö aloitti uutena palveluna kokonaissisustukset, jossa se pääurakoitsijana tuottaa sisärakentamisen kokonaispalvelut suunnittelusta sisustukseen. Maakunnissa sijaitsevien alueyksiköiden myötä yhtiön toiminta laajeni 2000-luvulla koko maan kattavaksi.


title: Inlook-konserni

text: Yhtiön Lähi-idän rakennusprojekteihin lukeutuvat ensimmäisenä kansainvälisenä projektina toteutettu Kuningas Abdul Azizin (Faisal I) tilapäisen yliopiston rakentaminen Jeddaan ja arkkitehtien Heikki Siren ja Kaija Siren suunnitteleman Bagdadin kongressipalatsin sisärakennustyöt.


title: Inlook-konserni

text: Neuvostoliitossa yhtiö oli mukana sekä Svetogorskin että Kostamuksen jättiprojekteissa, Moskovan Technointorg Buildingin rakentamisessa, Hotelli Pulkovskayan rakentamisessa ja Astoria-hotellin saneerauksessa Leningradissa sekä Eremitaasin taidemuseon lisärakennusurakassa. Moskovan kesäolympialaisiin liittyen yhtiö oli rakentamassa hotelli Olympiaa Tallinnaan.


title: Inlook-konserni

text: Venäjällä rakennushankkeita olivat muun muassa Sberbank-pääkonttori Moskovassa, Ikea Mega Khimkin alueella sekä Moskovan lentoasema Sheremetyevon sisäkatot. Länsimaisten yritysten etabloituessa Venäjälle yhtiön projektit käsittivät suuren joukon toimitalo- ja pankkirakennuksia.


title: Inlook-konserni

text: Inlook on vuodesta 1967 lähtien ollut rakentamassa merkittävää osaa suomalaisista arvorakennuksista sekä osallistunut mittavaan joukkoon kansainvälisiä rakennusprojekteja. Kohteiden joukossa on suuri määrä arkkitehtonisesti merkittäviä kulttuurirakennuksia, kauppakeskuksia, toimistorakennuksia, liikenteen rakennuksia, sairaaloita ja oppilaitoksia.


title: Inlook-konserni

text: Yhtiön alkuvaiheen tärkeimpiä sisärakennuskohteita olivat muun muassa Pohjolan toimitalo Munkkivuoressa Helsingissä, Helsinki-Vantaan ja Oulun lentoasemat sekä Oulun kaupunginteatteri, hotelli Korpilampi, Hanasaaren ruotsalais-suomalainen kulttuurikeskus ja Finlandia-talon kongressisiipi.


title: Inlook-konserni

text: Yhtiöllä on ollut tärkeä rooli kauppakeskusten sisärakentamisessa 1980-luvulta lähtien. Kohteita ovat olleet muun muassa Forumin tavaratalo Helsingissä (1985), Stockmann Argos (1989), Koskikeskus Tampereella (1988), Hansakortteli Turussa (1988), Itäkeskuksen laajennus (1992) sekä kauppakeskukset Lippulaiva (1993), Myyrmanni (1994), Iso Omena (2001), Itäkeskus Piazza (2001) ja Sello (2003), Ideapark Lempäälässä (2006) sekä kauppakeskukset Veturi Kouvolassa (2012) ja Valkea Oulussa (2016).


title: Inlook-konserni

text: Suurin yhtiön 1990-luvun projekti oli vuonna 1993 käyttöönotettu Oopperatalo, jonne yhtiö teki sisäkattourakan sekä sisustus- ja verhoilutöitä. Yhtiö oli sisärakentajana myös Suomen Pankin laajennushankkeessa sekä Hartwall Arenassa.


title: Inlook-konserni

text: Kotimaassa Inlook 2000- ja 2010-luvuilla lukuisia arkkitehtuuristaan tunnustusta saaneita kohteita. Vuonna 2010 valmistui Helsingin Musiikkitalo, Inlook-konsernin toistaiseksi suurin yksittäinen rakennuskohde. Yhtiön projekteja ovat myös Kotkan Merikeskus Vellamo, Suomen luontokeskus Haltia, Pyhän Laurin kappeli, Serlachius-museo Göstan laajennus sekä ravintola-vapaa-aikakeskus Löyly. Liike- ja toimistorakentamisen alueella arkkitehtuuristaan tunnustusta saaneita kohteita ja viihtyisiä ja toimivia sisäympäristöjä yhtiö on rakentanut muun muassa OP-Vallilassa sekä Finnairin ja Pauligin pääkonttoreissa.


title: Inlook-konserni

text: Yhtiö on ollut myös mukana rakentamassa Suomen merkittävimpiä sairaalakohteita (esimerkiksi Jorvin Sairaalan lisärakennus), joissa on käytetty vaativia sisärakentamisen ratkaisuja.


title: Riboflaviinikinaasi

text: Riboflaviinikinaasi eli flavokinaasi on entsyymi, joka katalysoi fosfaattiryhmän siirtoa ATP-molekyyliltä riboflaviinille. Tuotteina reaktiossa muodostuu flaviinimononukleotidia ja adenosiinidifosfaattia. Entsyymi on tärkeä eliöiden entsyymitoiminnan tarvitsemien koentsyymien tuotannossa, ja sitä esiintyy niin aitotumallisissa kuin esitumallisissakin soluissa. Riboflaviinikinaasin EC-numero on EC 2.7.1.26.


title: Riboflaviinikinaasi

text: Riboflaviinikinaasi on rakenteeltaan monomeeri, ja muun muassa rotan entsyymin molekyylimassa vaihtelee välillä 14–28 kDa. Nisäkkäillä entsyymiä esiintyy erityisesti maksassa ja suolistossa. Riboflaviinikinaasi vaatii fosfaattiryhmän luovuttajaksi nukleotiditrifosfaatin, joka yleisimmin on ATP. Myös dATP-molekyyli voi toimia fosfaattiryhmän luovuttajana, mutta reaktio ei ole yhtä tehokas. Eräillä arkeilla entsyymi käyttää fosfaattiryhmän luovuttajana CTP-molekyyliä, ja näillä entsyymeillä on usein myös FMN-adenylyylitransferaasin aktiivisuutta. Riboflaviinikinaasi vaatii toimiakseen myös kaksiarvoisen kationin, joka tavallisimmin on sinkki-, magnesium- tai mangaanikationi. Entsyymiä aktivoivat kilpirauhashormonit esimerkiksi trijodityroniini. Entsyymin aktiivisuus on eläimillä pieni, mikäli riboflaviinin saanti on vähäistä. Riboflaviinikinaasin inhibiittoreita eli estäjiä ovat muun muassa kadmium sekä eräät trisykliset masennuslääkkeet.


title: Ratsuväkimuseo

text: Ratsuväkimuseo on Suomen ratsuväen historiaa esittelevä museo Lappeenrannassa.


title: Ratsuväkimuseo

text:
Ratsuväkimuseo perustettiin Lappeenrannan kaupungin ja Uudenmaan rakuunapataljoonan sekä ratsuväen perinneyhdistysten yhteistoiminnan tuloksena. Museo avattiin vuonna 1973 Lappeenrannan vanhimpaan yhä jäljellä olevaan rakennukseen. Rakennus rakennettiin vuonna 1772 venäläisen varuskunnan vartiotuvaksi. Myöhemmin rakennuksessa toimivat mm. vankilan myymälä, Lappeenrannan kaupungin museo ja yleisradion aluekeskus.
Museon näyttely esittelee suomalaisen ratsuväen historiaa alkaen 1600-luvun Ruotsin vallan aikaisista hakkapeliitoista aina nykypäivän perinteeseen asti. Pääpaino on Lappeenrannassa toimineissa Ratsuväen joukoissa. Suomen Rakuunarykmentin (1889–1901) tulolla Lappeenrantaan oli suuri merkitys kaupungille. Rykmentti sijoittui nykyiselle Rakuunamäelle. Vuosina 1901–1917 kasarmialue oli venäläisen ratsuväen käytössä. Suomen itsenäistyttyä perustettiin vuonna 1921 Ratsuväkiprikaati, joka muodostettiin Uudenmaan Rakuunarykmentistä ja Hämeen Ratsurykmentistä. Luurankotakkiset ja punahousuiset rakuunat ja ratsumiehet hevosineen kuuluivat Lappeenrannan kaupunkikuvaan 1920-luvulta 1940-luvun lopulle asti. HRR jalkautettiin vuonna 1944 ja URR vuonna 1947, jolloin hevosten aika ratsuväessä päättyi. Vielä 2000-luvullakin perinneratsukot ratsastavat kesäisin luurankotakeissa ja puhahousuissa Lappeenrannassa.


title: Ratsuväkimuseo

text: Vanhin aika, eli hakkapeliittojen historia, kolmekymmenvuotisen sodan aika 1618-1648, on esitetty vanhoin kuparipiirroksin ja Euroopan sotatantereita kuvaavina tauluina. Esineistöä tuolta ajalta ei ole esillä, muun muassa  joukko-osastojen liput ovat Ruotsin vastaavissa museoissa. Vanhin näytteillä oleva ase, piilukkokivääri, on 1700-luvulta.


title: Ratsuväkimuseo

text: Ratsuväkimuseon näyttelyssä kerrotaan sotaväen joukko-osastojen muodostumisesta sekä seurataan ratsuväen vaiheita aina siihen asti, kun asevelvollisuuslain säädökset astuivat voimaan. Suomen Rakuunarykmentin ajalta on esillä univormuja, valokuvia ja aseita, sekä muutakin materiaalia.


title: Ratsuväkimuseo

text: Ratsuväellä oli tärkeä osuus Suomen itsenäisyyden alkuajan sotaväessä. Lappeenrannan varuskunta-alueelle sijoitettiin 1920- ja 30-luvuilla Uudenmaan rakuunarykmentti ja Hämeen ratsurykmentti. Tuolta ajalta näyttelyssä on esillä univormuja sekä kaikki ratsuväen käytössä viime ja tällä vuosisadalla olleet asetyypit ja joukko-osastojen liput sekä kokoelma erilaisia arvomerkkejä ja olkalaattoja. Näyttelyn yksi seinä on omistettu talvi- ja jatkosodille.


title: Ratsuväkimuseo

text: Näyttelyssä on esillä myös hevosten hoito- ja lääkintävälineitä. Satulan tekoa ja eri satulamalleja esitellään käytössä olleiden aseiden ohella yksityiskohtaisesti. Valokuvin esitelty Lappeenrannan varuskunta-alue on viimeisiä ehjänä kokonaisuutena säilyneitä varuskunta-alueita maassamme. Alueen kulttuurihistoriallinen arvo on huomattava. Se on yhtenäisesti rakennettu 1890-luvulla nimenomaan suomalaista ratsuväkeä varten.


title: Ratsuväkimuseo

text: Näytteillä olevasta esineistöstä valtaosa kuuluu ratsuväen perinneyhdistyksille, ja Lappeenrannan upseerikerho on deponoinut näyttelyyn kaksi taulua.


title: Ratsuväkimuseo

text: Ratsuväkimuseo on avoinna Lappeenrannan museoiden kesäaikana. Muina aikoina museo on avoinna tilauksesta ryhmille.


title: Esko Raunio

text: Esko Erkki Raunio (30. maaliskuuta 1917 Puumala – 16. tammikuuta 1991) oli suomalainen yleisesikuntaupseeri, sotilasarvoltaan eversti.


title: Esko Raunio

text: Raunio syntyi Puumalassa maaliskuussa 1917. Hänen vanhempansa olivat kauppias Aarne Raunio ja Karin o.s. Grönroos . Esko Raunio avioitui vuonna 1943 Mielikki Siikasen kanssa. Heillä oli kaksi poikaa, joista Ari Erkki Raunio on myös suunnannut upseerin uralle.


title: Esko Raunio

text:
Esko Raunio kirjoitti ylioppilaaksi Oulaisten yhteiskoulusta vuonna 1938 ja suoritti varusmiespalveluksensa Hämeen Ratsurykmentissä 1938–1939. Varusmiespalveluksen jälkeen Raunio jatkoi Kadettikouluun 24. kadettikurssille josta valmistui luutnantiksi 1941.
Raunio kuului Joensuun suojeluskuntaan vuosina 1934–1938. Talvisodassa hän palveli Panssarintorjuntatykistön koulutuskeskuksessa komppanian varapäällikkönä. Välirauhan aikana hän toimi 9. Erillisen Panssarintorjuntatykkikomppanian päällikkönä. Jatkosodassa hän toimi 20. Tykkikomppanian päällikkönä Laatokan Karjalassa ja Karjalankannaksella.


title: Esko Raunio

text: Sotien jälkeen Raunio palveli toimistoupseerina Rajavartiolaitoksen esikunnassa vuoteen 1946 asti, jonka jälkeen hän oli kolme vuotta poissa armeijan palveluksesta. Vuonna 1949 hän palasi kolutusupseeriksi ja komppanianpäälliköksi Panssaripataljoonaan. Vuosina 1950–1951 Raunio suoritti Taistelukoulussa kapteenikurssin ja opiskeli 1953–1954 Sotakorkeakoulun maasotalinjalla. 1955–1956 hän toimi järjestelyupseerina Panssarirykmentissä ja tämän jälkeen Pääesikunnan liikekannallepanotoimistossa toimistoupseerina vuoteen 1958. Vuosina 1958–1959 hän toimi sotilasasiamiehen apulaisena Suomen Tukholman suurlähetystössä ja sieltä palattuaan järjestelytoimiston päällikkönä Hämeen sotilasläänin esikunnassa. 1960–1961 hän toimi jälleen sotilasasiamiehen apulaisena Ruotsissa ja sen jälkeen itse sotilasasiamiehenä Oslossa. 1966 Raunio palasi toimistopäälliköksi Pääesikunnan suunnittelutoimistoon ja hieman myöhemmin PE:n suunnitteluosaston johtajaksi. 1969 Raunio komennettiin Uudenmaan prikaatin komentajaksi vuoteen 1973 asti, jonka jälkeen hän siirtyi sotilasasiamieheksi Saksan Liittotasavaltaan ja Sveitsiin. Näiden komennusten päättyessä 1977 Raunio jäi eläkkeelle Puolustusvoimien palveluksesta.


title: Vedic art

text: Vedic art on ruotsalaisen Curt Källmanin luoma taidekoulutusmuoto, jossa opetellaan ns. 17 prinsiipin menetelmällä. Vedic art -menetelmässä taiteilijan oma kokemus on tärkeä ja menetelmässä painotetaankin taiteilijan inspiraatiota. 17 prinsiipin tehtävänä on auttaa taiteilijaa tulemaan tietoiseksi luomisen mekanismeista ja löytämään syvemmän tietoisuutensa. Vedic Artin filosofian mukaan tarkoitus on, että kontrolloiva äly muuttuu luovaksi älyksi, jonka jälkeen prinsiipit voi unohtaa.


title: Vedic art

text: Kuvataiteilija Curt Källman (1938-2010) opiskeli Tukholman Kuninkaallisessa Taideakatemiassa vuosina 1964-69. Hän alkoi kehittää 1970-luvulla taiteen 17 prinsiipin menetelmää, jota voitaisiin hyödyntää taidekoulutuksessa. Källman perusti Vedic Art -taidekoulun Höör´iin Bosjöklosterin linnaan vuonna 1988. Vedic Art'in alkuperä löytyy ikivanhasta vedisestä traditiosta.


title: Vedic art

text: ”Vedic Art” tarkoittaa ”Taiteen taitoa”. Sana ”Veda” tarkoittaa taitoa tai kykyä sanskriitin kielellä.


title: Tadeusz Iwaniec

text: Tadeusz Iwaniec (s. 9. lokakuuta 1947 Elbląg) on puolalaissyntyinen yhdysvaltalainen matemaatikko ja professori. Hän on eräs geometrisen analyysin tutkimuksen kansainvälisesti huomatuimpia edustajia. Hän on toiminut Syracusen yliopistossa matematiikan professorina vuodesta 1986.


title: Tadeusz Iwaniec

text: Tadeusz Iwaniecin kaksoisveli Henryk Iwaniec on myös matemaatikko.


title: Tadeusz Iwaniec

text: Tadeusz Iwaniec opiskeli matematiikkaa Varsovan yliopistossa ja hän valmistui sieltä vuonna 1971 maisteriksi kunniamaininnoin. Tohtoriksi hän väitteli Varsovan yliopistossa vuonna 1975. Hänen väitöskirjansa ohjaajana toimi professori Bogdan Bojarski (s. 1931). Valmistuttuaan Ivaniec jatkoi tieteellistä uraansa post doc-tutkijana Varsovan yliopistossa ja hankki samalla pätevyyden hoitaa professuuria (). Hän saavutti tämän pätevyyden vuonna 1979.


title: Tadeusz Iwaniec

text: 1980-luvulla Iwaniec sai ensimmäisen nimityksen professorina. Vuosina 1981–1983 hän toimi apulaisprofessorina puolalaisessa tiedeakatemiassa. Vuonna 1983 hän aloitti uransa Yhdysvalloissa. Sittemmin hän on saanut maan kansalaisuuden. Aluksi hän toimi Michiganin yliopiston vierailevana matematiikan professorina 1983–1984. Sitten hän työskenteli 1984–1985 vierailevana professorina Teksasin yliopistossa. Hän toimi sen jälkeen vielä 1985–1986 Courant Instituten vierailevana professorina.


title: Tadeusz Iwaniec

text: Vuonna 1986 Iwaniec nimitettiin vakinaiseksi matematiikan professoriksi Syracusen yliopistoon. Hän on vuodesta 1996 pitänyt hallussaan Syracusen yliopistossa niin kutsuttua "John Raymond French"-oppituolia (matematiikan professuuri; ). Vuosina 2010–2012 Iwaniec toimi FiDiPro-professorina Helsingin yliopistossa. Hän opetti siellä kvasikonformikuvausten geometriaa ja epälineaariseen elastisuuteen liittyviä matemaattisia malleja. Opetustyön ohella Iwaniec teki Suomessa matematiikan tutkimusta.


title: Tadeusz Iwaniec

text: Professori Iwaniec on ohjannut kymmenen väitöskirjaa ja sen lisäksi yhdessä ollut toisena ohjaajana kuudessa väitöskirjassa. Eräs hänen oppilaistaan on professori Jani Onninen.


title: Tadeusz Iwaniec

text: Professori Iwaniecin keskeinen ala matemaatikkona on geometrinen analyysi. Hän on tutkinut varsinkin siihen liittyviä epälineaarisia osittaisdifferentiaaliyhtälöitä ja niiden sovelluksia. Hän on julkaissut tieteellisiä artikkeleita mm. kvasikonformikuvauksia käsittelevistä tutkimuksistaan. Vuonna 2001 hän julkaisi G. Martinin kanssa monografian geometrisesta funktioteoriasta ja epälineaarisesta analyysistä.


title: Tadeusz Iwaniec

text: FiDiPro-professorina Iwaniec johti Suomessa tutkimushanketta, jossa matemaattisen analyysin sovelluksia pyrittiin hyödyntämään matemaattisessa fysiikassa ja biologiassa. Hänen tutkimuksiensa tuloksia on sovellettu mm. matemaattisessa materiaalitieteessä ja tilastollisessa fysiikassa. Niiden sovelluksia on myös käytetty hyödyksi lääketieteellisessä tutkimuksessa kuvantamismenetelmien kehittämisessä eli niin kutsutun tomografian alueella.


title: Tadeusz Iwaniec

text: Tieteellisten ansioidensa johdosta professori Iwaniec on saanut useita tunnustuksia ja palkintoja. Vuonna 1980 hän sai puolalaisen tiedeakatemian presidentin tunnustuspalkinnon. Hänet palkittiin New Yorkissa 1997 matematiikan alan "Alfred Jurzykowski"-palkinnolla. Vuonna 2002 Iwaniec sai Pariisissa myönnetyn "Institut Henri-Poincare Gauthier-Villarsin" palkinnon edellisenä vuonna (2001) julkaisemastaan tutkimuksesta, joka käsitteli kvasiharmonisia kenttiä.


title: Tadeusz Iwaniec

text: Opetuksellisista ansioista myönsivät vuonna 2002 Syracusen yliopiston filosofian ja luonnontieteen colleget professori Iwaniecille "William Wasserstrom"-palkinnon (). Opetuksen ja tutkimustyön saavutuksista hän sai vuonna 2008 Syracusen yliopiston kanslerin myöntämän erityisen tunnustuspalkinnon ().


title: Tadeusz Iwaniec

text: Vuodesta 1998 Iwaniec on ollut Italian matemaattisten tieteiden ja fysiikan akatemian jäsen. Suomalainen tiedeakatemia kutsui hänet jäsenekseen vuonna 2012.


title: Tadeusz Iwaniec

text: Helsingin yliopiston filosofinen tiedekunta promovoi Iwaniecin kunniatohtoriksi toukokuussa 2007.


title: Susitaival

text: Susitaival on Lappeenrannassa asuneen kirjailijan ja sanomalehtimiehen everstiluutnatti Paavo Susitaipaleen mukaan nimetty katu. Hän rakensi sotien jälkeen Hakalin kaupunginosaan omakotitalon, jossa hän asui Elna-vaimonsa kanssa vuoteen 1954 asti. Vanhan kodin takana Hovinpellolla kulkenut polku sai nimen Susitaival vuonna 1957, jolloin se vahvistettiin kadunnimeksi. Samaan aikaan annettiin melko lähelle muualle Hakaliin karhuun liittyviä kadunnimiä ja läheiseen Hartikkalan kaupunginosaan muiden petoeläinten nimiä.


title: Muukko

text: Muukko on Lappeenrannan kaupungissa sijaitseva kylä. Muukko sijaitsee haja-asutusalueella noin 10 kilometriä Lappeenrannan keskustasta Joutsenon suuntaan valtatie 6:n molemmilla puolilla. Muukon ja lähikylien muodostamalla Muukon–Ilottulan tilastoalueella on 232 asukasta (2015), joista Muukossa noin 70.


title: Muukko

text: Muukossa sijaitsevat tiet ovat nimeltään Muukontie, Muukonkankaantie, Muukonkuja, Muukkolanrinne, Ilottulantie, Kumpulantie, Nurmentie, Terhomäentie ja Kimintie. Muukossa on Lappeenrannan kaupungin omistama moottori- ja ampumaurheilukeskus, joka sijaitsee Muukonkankaantien päässä. Muukossa sijaitsee myös Kimi Räikkösen mukaan nimetty kartingrata Kimi Circuit. Kimi Circuitin vieressä on uimamonttu. Muukossa on myös Muukon rautatieasema.


title: Muukko

text: Muukossa on myös Lappeenrannan Lauritsalan seurakunnan hautausmaa. Sen nimi on Lepoharjun hautausmaa. Tämän lisäksi Muukossa on vanha eläinten hautausmaa.


title: Muukko

text: Kylän tuntumassa Muukonkankaalla on Etelä-Karjalan ensimmäinen tuulipuisto TuuliMuukko. Kesällä 2013 valmistuneen puiston seitsemän turbiinin yhteisteho on 21 megawattia.


title: Etelä-Karjalan museon esinekokoelmat

text: Etelä-Karjalan museon esinekokoelmat ovat Etelä-Karjalan museossa olevia museokokoelmia. Etelä-Karjalan museo tallentaa nykyisen Etelä-Karjalan maakunnan lisäksi suomalaisaikaisen Karjalan kannaksen kulttuuriperintöä aina Terijoelta Jaakkimaan asti. Etelä-Karjalan museon peruskokoelmaan kuuluu pääasiassa Lappeenrantaan ja Etelä-Karjalan maakuntaan liittyvää esineistöä. Etelä-Karjalan museon peruskokoelman rinnalla omina kokonaisuuksinaan ovat Viipuri-kokoelma, Laura Korpikaivo-Tammisen, ratsuväkimuseon ja Wolkoffin talomuseon kokoelmat.


title: Etelä-Karjalan museon esinekokoelmat

text: Etelä-Karjalan museossa on laaja kokoelma Viipuriin liittyvää museoesineistöä. Niiden keräämisen aloitti 1970-luvulla Wiipuri-museon Säätiö - Stiftelsen för Wiborg-museet, jonka perusti joukko Viipurin entisiä asukkaita kaipuussaan menetettyyn kaupunkiin. Etelä-Karjalan museon Viipuri-kokoelmiin (Wiipuri-museo) on deponoitu myös Viipurin ruotsinkielisten keräämä Tyrgilsmuseetin kokoelma. Kokoelmat sisältävät pääasiassa yksityisten henkilöiden Viipuriin ja Karjalan kannakseen liittyvää esineistöä. Etelä-Karjalan museossa on esillä Säätiön teettämä Viipurin pienoismalli 1:500, joka kuvaa kaupungin keskeisimpiä osia, tunnetuinta Viipuria 2.9.1939. Mallia rakennettiin vuosina 1985-96. Toisessa vitriinissä ( 6,5 x 3,5) on esillä Pyhän Annan linnoituksesta Patterinmäelle ulottuva kaupunki ja toisessa (2 x 3) viimeiseksi toteutettu Papulan kaupunginosa. Mallin on piirtänyt Juha Lankinen ja toteuttanut Lahti-Malli OY.


title: Etelä-Karjalan museon esinekokoelmat

text: Ratsuväkimuseossa esillä olevasta esineistöstä suuri osa on ratsuväen perinneyhdistysten omistuksessa. Museon kokoelman vanhimmat esineet ovat 1700-luvulta. Suomen Rakuunarykmentin ajalta on säilynyt univormuja, valokuvia sekä ratsuväkeen liittyvää pienesineistöä. Pääosa kokoelman esineistöstä on kuitenkin 1900-luvulta. Kokoelmaan kuuluu mm. univormuja, arvomerkkejä ja hevosten hoito-ja lääkintävälineitä.


title: Etelä-Karjalan museon esinekokoelmat

text: Wolkoffin talo irtaimistoineen lahjoitettiin Lappeenrannan kaupungin museotoimelle vuonna 1986. Asuintalo päätettiin museoinnin yhteydessä säilyttää alkuperäisessä asussaan, Wolkoffin kotimuseona. Kotimuseon kokoelma koostuu monentyyppisistä esineistä, joista suuri osa on esillä Wolkoffin talossa. Irtaimistoon kuului paljon lisäksi paljon talon varastoissa ollutta tavaraa, mm. tekstiilejä. Tätä Wolkoffin kokoelmaa säilytetään Etelä-Karjalan museon kokoelmien yhteydessä.


title: Etelä-Karjalan museon esinekokoelmat

text: Kotiteollisuusneuvos Laura Korpikaivo-Tamminen (1904 - 2001) lahjoitti 1979 omakotitalokiinteistönsä irtaimistoineen, viereisen tontin sekä 1000 esineen tekstiilikokoelman Lappeenrannan kaupungille sillä ehdolla, että kaupunki rakentaa tyhjälle tontille käsityömuseon. Museorakennus valmistui 1983. Käsityömuseon toiminta omana yksikkönään loppui vuonna 2003, ja nykyisin sen kokoelmat ovat osa Etelä-Karjalan museota. Laura Korpikaivo-Tammisen käsityömuseon kokoelmassa on tekstiilejä hänen lapsuudenkodistaan, koulu- ja opiskeluajan töitä, eri suunnittelijoiden myynti-, näyttely- ja kilpailutöitä sekä kansanomaisia käsitöitä. Kokoelmaan kuuluu lisäksi ulkomailta hankittuja käsitöitä, laaja kudontatöiden mallisto sekä kudontavälineitä ja muita esineitä. Tällä hetkellä kokoelmissa on noin 3000 luetteloitua esinettä. Kokoelmaan on liitetty myös Korpikaivo-Tammisen kodin esineistöä, johon kuuluu tekstiilien lisäksi mm. huonekaluja ja koriste-esineitä. Laura Korpikaivo-Tammisen kokoelman esineistöä esitellään kerran vuodessa järjestettävässä käsityöaiheisessa näyttelyssä Galleria Laurassa.


title: Lappeenrannan kaupunginmuseo

text: Lappeenrannan kaupunginmuseon edeltäjä, Lappeenrannan Pallon kaupunginosaan Joutsenosta siirretty savupirttimuseo vihittiin käyttöön juhlavan Erkko-juhlan yhteydessä 24.6.1910. Etelä-Saimaan Nuorisoseura piti museota yllä yhdeksän vuotta, minkä jälkeen museon ylläpitäminen siirtyi 18.7.1919 perustetulle Lappeenrannan kotiseutuyhdistykselle. Museo kärsi tilan puutteesta ja toimi myöhemmin Muinais-ja kansatieteellisenä museona Pekka Kinnusen talossa Snellmaninkatu 6:ssa sekä Kuninkaankadun (nykyinen Koulukatu) varrella sijainneen kirjastotalon yhteydessä. Savupirttimuseo siirrettiin Tyysterniemeen 1931.


title: Lappeenrannan kaupunginmuseo

text: Lappeenrannan Kotiseutu- ja Museoyhdistys luovutti museon Lappeenrannan kaupungin haltuun 1945. Museo siirtyi Lappeenrannan Linnoituksen vartiorakennukseen, joka kunnostettiin museokäyttöön. Lappeenrannan kaupungin museo uusissa tiloissa vihittiin käyttöön 6.8.1949. Nykyisin tiloissa toimii Ratsuväkimuseo. Museo siirtyi nykyisiin tiloihinsa linnoituksen pohjoiskärjessä sijaitseviin kivimakasiineihin ja avautui Etelä-Karjalan maakuntamuseona 19.7.1962. Museotoiminta siirtyi samalla Etelä-Karjalan maakuntaliiton hallintaan. Etelä-Karjalan maakuntamuseon hoitajana toimi Johannes Hämäläinen vuosina 1962–1972.


title: Valdemar Pyysiäinen

text:
Valdemar Pyysiäinen (6. tammikuuta 1902 Pitkäranta, Karjalankannas – 29. lokakuuta 1978 Savitaipale) oli lemiläinen itseoppinut kuvataiteilija, joka tunnetaan erityisesti maalauksistaan ja hiilipiirroksistaan. Pyysiäisen taiteen keskeisimpiä teemoja ovat muistot synnyinseudulta Salmista sekä itäkarjalainen ortodoksinen elämäntapa.
Pyysiäisen taideteoksia löytyy yksityiskotien ohella Lappeenrannan, Mikkelin, Riihimäen ja Kuopion taidemuseoista sekä joistakin pohjoismaisista museoista.


title: Valdemar Pyysiäinen

text: Lappeenrannan taidemuseo järjesti Pyysiäisen retrospektiivisen näyttelyn 16.8.–3.9.1978. Toisen kerran museo (tuolloin nimeltään Etelä-Karjalan taidemuseo) järjesti Pyysiäisen näyttelyn v. 2002, jolloin taiteilijan syntymästä tuli kuluneeksi 100 vuotta. Laajan näyttely- ja tutkimushankkeen tuloksena syntyi Valdemar Pyysiäinen – Lemin mystikko -näyttely sekä saman niminen julkaisu.


title: Toursin raitiotieliikenne

text: Toursin raitiotieliikenne on raitiotiejärjestelmä, jota käytetään Toursin alueella.


title: Toursin raitiotieliikenne

text: Kaupungin raitiotieliikenne alkoi vuonna 1877, jolloin hevosraitiotie aloitti toimintansa. Radan sähköistäminen aloitettiin 1900-luvun alussa ja vuonna 1906 liikennöitiin ensimmäistä kertaa sähkövaunuilla. Toisen maailmansodan pommitukset vaurioittivat rataverkostoa merkittävästi ja raitiotieliikennöinti lopetettiinkin vuonna 1949.


title: Toursin raitiotieliikenne

text: 2000-luvulla kaupunkiin päätettiin rakentaa nykyaikainen raitiotie, joka avattiin elokuussa 2013. Lisäksi kaupungissa on suunniteltu toisen raitiotielinjan rakentamista.


title: Oscaria Sarén

text: Oscaria Albertina Sarén (5. tammikuuta 1851 Helsinki – 22. lokakuuta 1934 Helsinki) oli Lappeenrannassa vuosina 1893–1909 toiminut valokuvaaja ja kaupungin ensimmäinen ympärivuotisesti toiminut ammattivalokuvaaja.


title: Oscaria Sarén

text: Oscaria Sarén aloitti uransa samanaikaisesti sisarustensa Alman (1852–1937) ja Annan (1860–1943) valokuvaaja Daniel Nyblinin atelierissa vuonna 1879. Oscaria ja Alma aloittivat retusoijina eli korjailijoina, ja Anna kopioitsijana. Oscaria jatkoi Nyblinin palveluksessa kymmenkunta vuotta.


title: Oscaria Sarén

text: Oscaria Sarén kokeili uransa alkuvaiheessa valokuvaamon perustamista Tammisaareen (1888) ja Kotkaan (1889–1891), jossa hän kuvasi kesäaikana. Yhdessä sisarensa Alman kanssa hän perusti valokuvaamon Helsinkiin vuonna 1892, mutta kuvaamon toiminta ei jäänyt pitkäikäiseksi. Oscaria Sarén siirtyi valokuvaamaan Lappeerantaan kesäkausiksi 1893 ja 1894. Kesäkuusta 1895 toukokuuhun 1909 hänen valokuvaamonsa toimi Lappeenrannassa ympärivuotisesti kauppias Wohlosen talossa Rantakadun ja Kirkkokadun kulmassa.


title: Oscaria Sarén

text: Sarénin pääasiallinen tuotanto koostuu henkilökuvista. Etelä-Karjalan museon kuva-arkistossa on säilynyt noin 1500 lasinegatiivia, jotka ovat lähes tyystin henkilökuvia. Sarénin tiedetään ottaneen myös kaupunki- ja maisemavalokuvia Lappeenrannasta ja Saimaan kanavalta, mutta tuotannon laajuudesta ei ole olemassa tarkkoja tietoja.


title: Väinö Rautio

text: Väinö Rautio (9. toukokuuta 1894 Viipuri – 10. huhtikuuta 1974 Lappeenranta) oli taidemaalari, joka oli tunnettu erityisesti muotokuvista ja kotikaupunkiaan Viipuria kuvaavista maalauksista. Toisen maailmansodan jälkeen hän asettui Lappeenrantaan. Savitaipaleen Paimensaareen taiteilija rakensi ateljeen vuonna 1948. Vuodesta 1970 lähtien Paimensaaressa järjestettiin myös kesänäyttelyitä.


title: Väinö Rautio

text: Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Helsingissä Rautio opiskeli vuosina 1913–14. Hänen opettajinaan toimivat Albert Gebhard, Hugo Simberg ja Väinö Blomstedt. Lisäksi hän opiskeli Helsingin yliopiston piirustussalilla, jossa opetti Eero Järnefelt. Seth Sohlbergin stipendin avustuksella vuonna 1922 Rautio vietti useita kuukausia Saksassa. 1920-luvun lopussa hän opiskeli apurahojen turvin Pariisissa Académie Calorossissa ja Académie de la Grande Chaumièressä.


title: Väinö Rautio

text: Suomen taiteilijain vuosinäyttelyssä Väinö Raution teoksia oli ensi kertaa esillä vuonna 1914. Vuonna 1922 Rautio piti Helsingissä ensimmäisen yksityisnäyttelynsä Strindbergin taidesalongissa. Seuraavana vuonna 1923 Rautio piti taiteilijaystäviensä kanssa perustamansa Pro Natura -ryhmän näyttelyn – jälleen Strinbergin taidesalongissa.


title: Väinö Rautio

text: Ensimmäinen retrospektiivinen näyttely Väinö Raution taiteesta järjestettiin vuonna 1974 vain muutama viikko ennen hänen kuolemaansa.


title: Väinö Rautio

text: Jokipelto, Eeva: Väinö Raution Viipuri. Paino-Verho Ky: Lappeenranta, 1994.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Viipurin Taiteenystävät (lyh. VTY, ) on Viipurissa vuonna 1890 perustettu yhdistys, joka nykyisin pitää yllä taidekokoelmaa ja hankkii uutta taidetta varojen mukaan.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Yhdistys järjesti Viipurissa taidenäyttelyitä ja toimi taidemuseon saamiseksi Viipuriin. Taiteenystävät piti yllä myös Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulua vuosina 1891-1939. Sotien jälkeen yhdistys jatkoi toimintaa Helsingissä pienimuotoisena. Sen kokoelma sijoitettiin Lahden ja Hämeenlinnan taidemuseoihin, sekä myöhemmin myös Etelä-Karjalan taidemuseoon Lappeenrantaan.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Viipurin Taiteenystävät perustettiin Viipurissa 18.3.1890 edistämään kuvataiteita alueella. Perustavan kokouksen kutsui koolle taiteenharrastaja Thella Frankenhaeuser Viipurin Seurahuoneelle. Paikalla olivat muun muassa konsuli Eugen Wolff, joka toimi puheenjohtajana, Suomen Taideyhdistyksen Viipurin asiamies rouva Lilli Fabritius, paperi- ja taidekauppias Conrad Oldenburg, läänin arkkitehti Ivar Aminoff, rouva Matilda Lagerspetz, kaupungin arkkitehti Brynolf Blomqvist ja kauppaneuvos Wilhelm Hackman. Uuden yhdistyksen tavoitteiksi kirjattiin piirustuskoulun perustaminen ja taidekokoelman hankkiminen.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Piirustuskoulu aloitti toimintansa 15. lokakuuta 1891 Hougbergin talossa, Juusteeninkatu 3:ssa. Talosta vuokrattiin koulun käyttöön yksi sali ja kaksi pienempää huonetta. Ensimmäiseksi opettajaksi ja rehtoriksi valittiin taidemaalari Arvid Liljelund. Liljelund oli harkinnut jo vuonna 1880 Viipuriin asettumista, mutta ajatus jäi silloin toteuttamatta. Hän saapui uudelleen kaupunkiin vuonna 1886 ollessaan kiertomatkoilla Karjalassa. Kaupungissa hän sai maalatakseen Eugen Wolffin pojan muotokuvan saman vuoden syksyllä. Hän tutustui pian kaupungin merkkihenkilöihin ja sai Viipurista niin paljon lisätilauksia, että jäi kaupunkiin vuodeksi työskentelemään. Aikaisempiakin tuttuja hänellä oli kaupungissa muuan muassa Jac. Ahrenberg. Aikaisemmin Liljelund oli toiminut opettajana vuosina 1869–1876 Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Helsingissä.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Arvid Liljelund oli järjestänyt vuonna 1887 Viipurissa kaksi suurta taidenäyttelyä, joissa oli esillä tunnettujen suomalaisten taiteilijoiden teoksia. Näyttelyjen järjestäminen jatkui sittemmin Viipurin Taiteenystävien puitteissa 1890-luvun lopulla. Hänen toimintansa ansiosta näyttelyissä olivat edustettuina Suomen taiteen suuret nimet kuten Albert Edelfelt, Berndt Lindholm, Hjalmar Munsterhjelm, Oscar Kleineh, Eero Järnefelt, Pekka Halonen ja Victor Westerholm. Viipurin kaupunki osti ensimmäiset maalaukset tulevaa taidemuseota varten vuonna 1893 Taiteenystävien järjestämästä näyttelystä. Teokset olivat Albert Edelfeltin "Larin Paraske" ja Berndt Lindholmin "Ilta metsässä" (molemmat maalaukset ovat nykyisin Hämeenlinnan Taidemuseossa). Vuosinäyttelyt järjestettiin yleensä helmi-maaliskuussa ja näyttelyhuoneisto oli Karjaportin ja Harmaidenveljestenkadun kulmauksessa sijainneen talon ns. Pirunkirkon toisen kerroksen suuri sali. Näyttelyhuoneiston yilaongelmat nostivat 1900-luvun alkuvuosina esille kysymyksen kelvollisen näyttely- ja konserttitilan rakentamisesta kaupunkiin. Yhdistyksessä keskusteltiin asiasta ja parhaimmaksi nousi rakennushanke, joka sisältäisi taidemuseon, näyttelyhuoneiston ja koulun. Jo vuonna 1905 Uno Ullberg teki ensimmäiset suunnitelmat Viipurin taidemuseoksi.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Viipurin Taiteenystävien taidekokoelman kartuttamista varten perustettiin vuonna 1900 rahasto, jonka turvin hankittiin teoksia. Ensimmäiset teokset tulivat kuitenkin lahjoituksina vuonna 1895. Yksi näistä on tunnetun salonkimaalari Gunnar Berndtsonin maalaus "Veneessä lammella", joka on nykyisin Hämeenlinnan Taidemuseossa.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Arvid Liljelund kuoli yllättäen vuonna 1899. Hän ehti luoda opettajana VTY:n piirustuskoululle akateemisen piirustuskouluperinteen. Hänen jälkeensä opettajana toimi lyhyen ajan, vajaan lukuvuoden (1899–1900) Hugo Simberg, joka oli ollut piirustuskoulun oppilaana aivan sen alkuaikoina vuosina 1891-1894. Piirustuskoulun toiminta jatkui uudessa kiinteistössä, Winterin talossa Teatterikatu 3:ssa (myöhemmin Possenkatu). Tässä rakennuksessa koulu toimi vuosina 1899–1904. Syksyllä 1900 alkoi koulun rehtori ja johtajaopettaja Rurik Lindquist neljäkymmentä vuotta kestävän uransa Viipurin Taiteenystävien piirustuskoulussa. Ennen Viipuriin tuloaan Lindquist toimi Haminan kadettikoulussa piirustuksenopettajana 1896–1900.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Viipurissa Lindquist opetti käsivarapiirustusta ja maalausta. Perspektiivioppia ja viivoitinpiirustusta opettivat tuntiopettajat, muun muassa arkkitehti Brynolf Blomqvist, A. Schulman, Karl Hård von Segerstad, Georg Fraser, Otto V. Vartiovaara, Juhani Vikstedt, Jalmari Lankinen, Otto-Iivari Meurman, Elsi Borg ja Toivo Löyskä. Tyylioppia ja sommittelupiirustusta opettivat muuan muassa Ivar Aminoff, Axel Gyldén ja Uno Ullberg. Taideteollisia aloja kuten taidetaontaa, valokuvausta, puuveistoa ja kivipainoa opettivat Väinö Keinänen, Bruno Tuukkanen, Carl Svensson, Tage Snellman. Taidehistoriaa ja/tai maalausta opettivat muun muassa Ivar Aminoff, Juhani Vikstedt, Nils Wikberg, Jaakko Leppo, Armas Nuolivaara, Nikolai Schmakoff ja Verneri Westerdahl.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Koulu sai paremmat toimitilat sotakamreeri L. Lagercrantzin talon toisesta kerroksesta Vaasankadulta vuosiksi 1904–1911. Uusissa tiloissa oppilaat pääsivät työstämään kipsi- ja rakennepiirroksiaan sähkövalossa. Tuolloin piirustuskoulun oppilasmäärä vaihteli 20 ja 40 välillä. Opintomatkoja tehtiin Helsinkiin ja Pietariin. Keisarilliseen kaupunkiin tehtiin opintomatka vuoden 1909 joulukuussa yhdessä teknisen korkeakoulun ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun kanssa.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Piirustuskoulun seuraavat luokkahuoneet saatiin vuosiksi 1911–1930 Torikadun ja Linnankadun kulmatalon kolmanteen kerrokseen. Uno Ullberg sai rakennuttajalta suostumuksen suunnitella yläkerran tilat piirustuskoulun tarpeita vastaaviksi, jonne rakennettiin kolme tilavaa, valoisaa kattoikkunoin varustettua luokkahuonetta ja opettajan asunto. Nämä huoneet toimivat myös näyttelytiloina koulun lomien aikana ja muun muassa yhdistyksen vuosinäyttelyt järjestettiin siellä. Huoneiden käyttökelpoisuus ja merkitys viipurilaisena näyttelyhuoneistona selvisi jo ensimmäisen näyttelyn myötä joulukuussa 1911. Yhdistyksen näyttelytoiminta ja piirustuskoulu levittivät merkittävästi taiteen sanomaa kotikaupungissaan suurelle yleisölle.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Pitkällinen haave oman piirustuskoulun rakentamisesta mahdollistui vuorineuvos Seth Sohlbergin suurlahjoituksen (noin 600 000 markkaa) myötä vuonna 1917. Lahjoitukseen kuului tontti Linnoituksen kaupunginosasta, sekä rahaa rakennuskustannuksiin ja koulun ylläpitoa varten. Sohlbergin lahjoituksen määrä perustui Uno Ullbergin laatimiin suunnitelmiin ja kustannuslaskelmiin. Taidemuseohanke eteni samanaikaisesti. Lahjoituksia oli kertynyt huomattavasti ja uskottiin myös rahaston arvon kasvamiseen. Oletettiin, että näillä summilla pystyttäisiin kattamaan taidemuseon rakennuskustannukset ja mahdollisesti myös osa sen tulevaa ylläpitoa. Tavoitteena oli aloittaa molempien rakennustyöt heti ensimmäisen maailmansodan päätyttyä. Mutta sodan jälkeinen inflaatio vei lahjoitusrahastoilta pohjan pois ja uudisrakennussuunnitelma jouduttiin siirtämään tulevaisuuteen. Toisaalta Suomen itsenäistyminen sisällissodan jälkeen antoi vapauden myös järjestää taide- ja kulttuurielämä uudelle pohjalle. Taide-elämä palasi Viipurissa pienen tauon jälkeen lähes ennalleen.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Suurlahjoittaja Seth Sohlberg kuoli sisällissodan aikana tammikuussa. Hänen testamenttinsa luettiin vasta sodan jälkeen, ja se sisälsi 5,8 miljoonan markan lahjoitukset Suomen kulttuurille ja toi myös Viipurin Taiteenystäville lisää 400 000 markkaa jo aikaisemman lahjoituksen lisäksi. Lahjoitusrahaston korkovaroista voitiin aloittaa kunnollisten oppilasstipendien (1500 mk, 3500 mk) jako koulun oppilaille, sillä aikaisemmat stipendit olivat olleet pieniä (50 ja 350 mk). Stipendejä saivat muun muassa Olli Miettinen, Lauri Välke, Eva Gyldén, Väinö Kunnas, Jalmari Lankinen, Väinö Rautio ja Eero Lehikoinen.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Ajatukset ja toiveet taidemuseosta olivat jatkuvasti esillä Viipurin Taiteenystävien piirissä. Yhdistyksen ehdotuksen pohjalta Viipurin kaupunginvaltuusto teki vuonna 1928 päätöksen taidemuseon ja piirustuskoulun yhteisestä uudisrakennuksesta. Rahoitus tuli yhdistyksen lahjoitusrahastoista, kaupungin antamasta 650 000 markan avustuksesta (ehtona oli, että taidemuseo tulee kaupungin omistukseen). Lisäksi yhdistys haki valtion rahoitusta raha-arpajaisten voittovaroista 300 000 mk. Työt alkoivat kesäkuussa 1929 ja syyskuussa rakennus oli jo vesikatossa. Rakennuksen suunnitteli silloinen VTY:n sihteeri, arkkitehti Uno Ullberg (1879–1944). Uno Ullbergin suunnitelmat olivat kypsyneet useiden luonnoksien myötä 1920-luvun loppuvuosina klassismista funktionalismiin. Epäsymmetrinen kahteen siipeen jakautuva rakennus nousi Pantsarlahden bastionille taiteen temppeliksi. Portaikosta ylös noustessa taidemuseo oli vasemmalla ja piirustuskoulu oikealla. Keskelle jäi aukio ja kaarevan pylväikön läpi avautui näkymä merelle satamarakenteiden yli. Viipurin taidemuseo ja taidekoulu avattiin 12. lokakuuta 1930 tasavallan presidentti Lauri Kristian Relanderin länsäollessa. Yhdistyksen silloinen puheenjohtaja Leo Hackman luovutti vihkiäistilaisuudessa kultaisen avaimen taidemuseon Viipurin kaupungille.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Museoon siirrettiin raatihuoneelta Viipurin kaupungin taidekokoelma, Wilhelm Grommén lahjoituskokoelma ja Viipurin Taiteenystävien kokoelma. Molemmat laitokset saivat toimia vain vajaat kymmenen vuotta uusissa tiloissa, sillä Viipurin taidemuseon ja taidekoulun toiminta loppui sodan uhkan vuoksi syksyllä 1939. Kokoelmien teokset evakuoitiin jo lokakuussa 1939 sodan alta turvaan Savoon. Evakuoinnista vastasi taiteilija ja museointendentti Rurik Lindquist.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Sotavuosien ajan yhdistyksen teokset olivat muiden Viipurin taidemuseosta evakuoitujen teosten ohella varastoituna Rautalammilla Peuran museossa. Yhdistyksen taidekokoelmasta katosi tai tuhoutui sodan aikana 29 teosta.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Sodan seurauksena Viipurin Taiteenystävien omaisuutta jäi taidekoulun lisäksi uuden rajan taakse tavoittamattomiin. Taidekoulu ja taidemuseo jäivät sotasaaliiksi vain vajaan kymmenen vuoden toiminnan jälkeen. Taidekokoelmalla ei ollut sijoituspaikkaa. Viipurin taidekokoelmat saivat uudet kodit 1950-luvun alussa Lahden ja Hämeenlinnan taidemuseoista. Näissä Viipurin kaupungin ja Viipurin Taiteenystävien kokoelmissa ja Kordelinin säätiön kokoelmissa ovat edustettuina keskeiset Suomen taiteen tekijät 1800–1900-luvuilta. Viipurin kaupungin kokoelma on suurelta osin Lahdessa ja vähemmän Hämeenlinnassa. Viipurin Taiteenystävien teokset sijoitettiin Hämeenlinnaan kokonaisuudessaan.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Viipurin Taiteenystävät jatkoi toimintaansa Helsingissä pienimuotoisena. Kokoelmien turvaamisen onnistuminen antoi tilaa viipurilais- ja karjalaistaiteilijoiden teosten ostoihin jo 1950-luvulta alkaen. Rahavaroja oli merkittävästi vähemmän käytettävissä, joten ostot olivat lähinnä tukiostoja. Muun muassa Aimo Tukiaiselta ostettiin marmoriteos, joka on nykyisin Hämeenlinnan Taidemuseossa. Yhdistys keräsi uutta kokoelmaa hitaasti varojensa mukaan ja ne sijoitettiin Karjalaisen Yhteiskoulun tiloihin Helsingissä. Sodan jälkeen kerättyjä taideteoksia talletettiin myös Lappeenrantaan 1980-luvun alussa useampaan kertaan. Yhdistys halusi omalla panoksellaan tukea museota ja siten palauttaa osan karjalaiskokoelmista kotiseudulle. Viipuri ja sen perintö kuuluvat Lappeenrannan museoiden profiiliin ja tutkimusalueeseen.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: 1980-luvun puolivälissä Viipurin Taiteenystävät halusi siirtää osan Hämeenlinnassa olevista teoksistaan, jotka olivat olleet Viipurin taidemuseossa esillä, Etelä-Karjalan taidemuseoon Lappeenrantaan vahvistamaan uudet toimitilat saanutta museota. Yhdistyksen ja Hämeenlinnan kaupungin näkemykset talletuksen pysyvyydestä erosivat toisistaan ja asiaa käsiteltiin vuosien ajan eri oikeusasteissa. Korkeimman oikeuden päätöksen mukaan yhdistyksellä on omistusoikeuden lisäksi myös hallintaoikeus teoksiinsa. Viipurin Taiteenystävät siirsi vuonna 1990 kokoelmastaan 24 teosta Lappeenrantaan. Hämeenlinnan Taidemuseossa on talletettuna 47 teosta.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Viipurin Taiteenystävien kokoelma on taidehistoriallisesti merkittävä. Siinä on edustettuna kotimaisia kuvataiteen mestareita. Tunnettuja teoksia Lappeenrannassa ovat Tyko Sallisen "St.Malo" (1914), Victor Westerholmin "Kymijoki" (1902) ja Pekka Halosen "Koski" (n.1900) ja "Maisema Laatokalta" (1903). Lappeenrannan taidemuseossa on kaikkiaan 102 maalausta ja grafiikkaa. Painopiste on vanhemmassa suomalaisessa maalaustaiteessa. Hämeenlinnan Taidemuseossa on muun muassa Eero Järnefeltin suuri maalaus "Heinäkuun päivä" (1891) ja Wilho Sjöströmin "Tanssijatar" (1912). Muita tunnettuja tekijöitä ovat edellä mainittujen lisäksi Jalmari Ruokokoski, Marcus Collin, Andreas Achenbach, Ellen Thesleff ja Hjalmar Munsterhjelm.


title: Viipurin Taiteenystävät

text: Yhdistys toimii edelleen ja hankkii taidetta talletuskokoelmaansa varojen mukaan.


title: My Friend (Jacques Houdekin kappale)

text: ”My Friend” on kroatialaislaulaja Jacques Houdekin esittämä kappale, jolla hän edusti Kroatiaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa Kiovassa.


title: My Friend (Jacques Houdekin kappale)

text: Kappale kilpaili 11. toukokuuta toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui kahdeksanneksi 141 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai 128 pistettä ja saavutti sijan 13.


title: Otjozondjupa

text: Otjozondjupa on yksi Namibian neljästätoista alueesta. Se sijaitsee Namibian pohjoisosassa ja rajautuu idässä Botswanaan. Sen pinta-ala on 105 460 neliökilometriä ja siellä on 143 903 asukasta (vuonna 2011). Otjozondjuban pääkaupunki ja suurin kaupunki on Otiwarongo.


title: Otjozondjupa

text: Otjozondjupa on maanviljelysaluetta. Alueella sijaitsee myös Waterbergin kansallispuisto.


title: Kvanttihyppy

text: Kvanttihyppy on nimitys, jota käytetään kvanttifysikaalisen systeemin äkillisestä, epäjatkuvasta siirtymisestä tilasta toiseen. Kvanttihypyssä systeemin tilaa kuvaavista kvanttiluvuista yhden tai useamman arvo muuttuu äkillisesti. Nimitys viittaa toteamukseen, että luonto ei näytä noudattavan periaatetta, jonka Isaac Newton ilmaisi lauseella "Natura non facit saltum" ("Luonto ei tee hyppäyksiä").


title: Kvanttihyppy

text: Atomisa kvanttihyppy on elektronin yhtäkkinen siirtyminen energiatasolta toiselle. Siirtyminen on epäjatkuva ilmiö: elektronin energiatila muuttuu yhtäkkisesti. Tämä on vastoin klaissista fysiikkaa, jonka mukaan energia jakautuisi jatkuvasti. Kvanttihypyn tapahtuessa atomi luovuttaa tai vastaanottaa yhden sähkömagneettisen säteilyn kvantin eli fotonin, jonka energia vastaa energiatasojen erotusta.


title: Kvanttihyppy

text: Bohrin atomimallissa oli oletettava lisäksi, että tällöin elektroni myös siirtyisi äkillisesti ja epäjatkuvasti kiertoradalta toiselle ja siten paikasta toiseen. Sen sijaan uudemmissa kvanttimekaanisissa atomimalleissa elektroneilla ei ole kiinteitä kiertoratoja, vaan kutakin energiatasoa vastaa tietty Schrödingerin yhtälön mukainen aaltofunktio, joka ilmoittaa vain, millä todennäköisyydellä elektroni on milläkin alueella, ja eri energiatasoja vastaavat alueet, joissa elektroni voi jollakin todennäköisyydellä olla, ovat suurelta osin päällekkäisiä.


title: Kvanttihyppy

text: Todellisissa fysikaalisissa syteemeissä kvanttihyppy ei merkitse kovin suurta muutosta ja saattaa olla hyvinkin vähäinen. Hyvänä esimerkkinä voidaan mainita Bohrin mallin mukaiseksi ajateltu vetytomi jossa havaitut energiatason muutokset, joihin liittyy kuhunkin tietyn suuruinen energiaero, muodostavat suuren joukon, jossa kaikki energiaerot ovat pienempiä kuin se energia, joka tarvitaan perustilassa olevan elektronin poistamiseen atomista.


title: Kvanttihyppy

text: "Aaltofunktion romahtamisella" tarkoitetaan sattumanvaraista, ei-determinisistä muutosta, joka tapahtuu kvanttimekaaniselle systeemille, kun siitä tehdään havainto. Tähän ilmiöön liittyvät teoreettiset vaikeudet tunnetaan keskiarvoprobleeman nimellä.


title: Kvanttihyppy

text: Kuvaannollisesti "kvanttihyppy" on tullut tarkoittamaan äkillistä suurta ja radikaalia muutosta. Nimitys on tullut käyttöön 1900-luvun alkupuolella pian kvanttifysiikan tultua tunnetuksi. Tämä ilmaisun kansanomainen käyttö muistuttaa sen tieteellistä merkitystä sikäli, että se tarkoittaa äkillistä, revolutiivista muutosta asteittaisen eli evolutiivisen muutoksen vastakohtana. Tavallisesti sillä kuitenkin tarkoitetaan nimenomaan suurta äkillistä muutosta, kun taas fysikaalisissa kvanttihypyissä on aina kysymys arkielämästä tuttuihin mittasuhteisiin nähden erittäin pienistä energian muutoksista.


title: Kvanttihyppy

text: Termin englanninkielisestä vastineesta "Quantum leap" johtuu myös tietokonemerkin nimi Sinclair QL.


title: Urheilutapahtuman järjestäminen Suomessa

text: Urheilutapahtuma on yleisötilaisuus, jossa osallistujia ovat järjestäjät urheilijat ja katsojat. Suuri osa Suomen urheilutapahtumista järjestetään isoilta osin vapaaehtoisten talkootyönä.


text: Urheilutapahtuman järjestäminen vaatii projektityyppisen johtamisorganisaation. Hallintoon valitaan yleensä projektin päävetäjä -, tarjouspyyntöjen käsittelijä -, laskutus -, kirjanpito -, turvallisuusvastaava - ja tiedottaja ( media- ja somevastaava ) rooleissa toimivat ihmiset.


text: Suunnittelutiimissä tehdään yksityiskohtaisempi suunnitelma tapahtuman aikatauluteuista osista ja samalla varmistetaan yhteinen näkemys suunnitelman vaatimista resursseista.


text: Osallistujien yhteyshenkilö kerää osallistujatiedot järjestelmään (esim. Lyyti tai Excel).


text: Tapahtuman turvallisuusvastaava muodostaa tarvittavat turvallisuustiimit. Tavanomaisia tiimejä ovat tapahtumapaikan - ja liikenteen turvaajat. Tapahtumapaikan turvaajat hoitavat järjestyksenvalvojan tehtäviä ja Liikenteen turvaajat liikenteen ohjaajan tehtäviä. Nämä tehtävät vaativat rekisteröinti-ilmoituksen poliisille. Liikenteen turvaajilla voi olla myös muita lisätehtäviä. Näitä ovat esimerkiksi reitin merkintä, veto- ja luuta-auto sekä huolto-auto ohjannassa toimiminen.


text: Tapahtumapaikalla työskentelevät yleensä juontaja, pääkassa, rekisteröintihenkilöt ja jonkinlainen buffet ruokapisteen hoitajat sekä sosiaalitilojen valvoja.


text: Pidenpään kestävissä tapahtumissa tapahtumapaikan ulkopuolisessa huollossa toimii ensiapu vastaavia, välinehuoltajia, ruoan- ja juoman jakelijoita.


text: Järjestyksenvalvoja toimii itsenäisesti tapahtumakeskuksen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäjänä. Vaatii järjestyksenvalvojakortin.


text: Ensiapuvastaava toimii tapahtuman ensiavusta vastuullisena. Liikkuu matkustajana huoltoautossa reitillä ja tarvittaessa avustaa urheilijoita vähäisten vammojen hoidossa. Antaa tarvittaessa puhelimitse neuvoja ensiapua vaativiin tilanteisiin. Vakavammissa vahingoissa aina 112 !


text: Sosiaalitilojen valvoja vastaa tapahtuman suihku- ja pukuhuonetilojen valvonnasta yhdessä toisen valvojan kanssa. Merkitsee reitin sosiaalitiloihin sekä avaa ja sulkee sosiaalitilat.


text: Ruokapisteen hoitaja toimii tapahtuman taukoruokien hankkijana ja jakajana. Hän toimii yhteistyössä sidosryhmien (esim. Raision Rinkka) kanssa taukoruokailun suunnittelussa. Hän huolehtii mahdollisesti myös annoslämmityksestä ja tuotelisämyynnistä.


text: Ruokahuoltovastaava osallistuu ruoan jakeluun. Hän saattaa osallistua ruoan valmistukseen ja kuljetukseen jakelukeskuksesta. Tehtävän hoito vaatii yleensä ajokortin.


text: Yövartija valvoo tapahtumakeskuksen rakenteita tapahtumapäivien välisenä yönä. Voidaan jakaa useampaan vuoroon muiden yövartijoiden kanssa. Pelkkä valvontatehtävä. Ei vaadi järjestyksenvalvojakorttia.