title: T. J. Hensick

text: Pelattuaan kolmannen perättäisen kauden Rivermenin parhaana pistemiehenä Hensick jätti St. Louisin organisaation ja siirtyi vapaana agenttina Eurooppaan ruotsalaiseen SHL-joukkue Modo Hockeyhyn 13. kesäkuuta 2013. Siirryttyään viimein Ruotsiin saatuaan monen vuoden ajan kiinnostusta useammalta seuralta, Hensick ei kuitenkaan onnistunut tekemään toivottua tulosta ja 31 pelissä syntyi vain neljä maalia sekä 11 syöttöpistettä. Hensick ja Modo purkivat sopimuksen ja Hensick palasi takaisin Pohjois-Amerikkaan tehtyään AHL-sopimuksen Abbotsford Heatin kanssa 11. tammikuuta 2014. Euroopassa pelaamisensa jälkeen hänet asetettiin waiver -listalle, josta New York Rangersin farmiseura Hartford Wolf Pack poimi hänet heti. Hensick jatkoi AHL:ssä siitä mihin oli edellisellä kerralla jäänyt ja iski heti 42 pelissä 34 pistettä Wolf Packin jäädessä pudotuspelien ulkopuolelle.


title: T. J. Hensick

text: 3. heinäkuuta 2014 Hensick päätti jatkaa AHL:ssä ja solmi vapaana agenttina vuoden mittaisen sopimuksen Hamilton Bulldogsin kanssa.


title: T. J. Hensick

text: Jäätyään kahden kauden ajan ilman NHL-sopimusta Hensick viimein 1. heinäkuuta 2015 siirtyi yhden vuoden mittaisella kaksisuuntaisella sopimuksella Carolina Hurricanesiin.


title: Frösåkerin kihlakunta

text: Frösåkerin kihlakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 007,85 neliökilometriä ja asukasluku 9 936 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Forsmark, Valö, Hökhuvud, Börstil, Gräsö, Harg ja Edebo.


title: Frösåkerin kihlakunta

text: Kihlakunnan sisällä sijaitsivat Östhammarin ja Öregrundin kaupungit. Kihlakunnan tuolloista kunnista Edebo kuuluu nykyään Norrtäljen kuntaan ja muut Östhammarin kuntaan Uppsalan läänissä.


title: Närdinghundran kihlakunta

text: Närdinghundran kihlakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 630,33 neliökilometriä ja asukasluku 7 121 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Bladåker, Faringe, Almunge, Knutby, Edsbro ja Ununge.


title: Närdinghundran kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloista kunnista Edsbro ja Ununge kuuluvat nykyään Norrtäljen kuntaan ja muut Uppsalan kuntaan Uppsalan läänissä.


title: Väddön ja Häverön laivakunta

text: Väddön ja Häverön laivakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 319,71 neliökilometriä ja asukasluku 8 573 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Häverö, Singö ja Väddö.


title: Väddön ja Häverön laivakunta

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Norrtäljen kuntaan ja sijaitsevat sen pohjoisosassa.


title: Bron ja Vätön laivakunta

text: Bron ja Vätön laivakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 216,63 neliökilometriä ja asukasluku 3 312 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Björkö-Arholma, Vätö ja Roslags-Bro.


title: Bron ja Vätön laivakunta

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Norrtäljen kuntaan.


title: Lyhundran kihlakunta

text: Lyhundran kihlakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 281,48 neliökilometriä ja asukasluku 3 877 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Söderby-Karl, Estuna, Lohärad, Malsta ja Husby-Lyhundra.


title: Lyhundran kihlakunta


title: Frötunan ja Lännan laivakunta

text: Frötunan ja Lännan laivakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 380,02 neliökilometriä ja asukasluku 6 191 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Frötuna, Rådmansö, Blidö ja Länna.


title: Frötunan ja Lännan laivakunta


title: Sjuhundran kihlakunta

text: Sjuhundran kihlakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 263,67 neliökilometriä ja asukasluku 4 539 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Skederid, Rö, Rimbo ja Fasterna.


title: Sjuhundran kihlakunta


title: Långhundran kihlakunta

text: Långhundran kihlakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 331,57 neliökilometriä ja asukasluku 3 956 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Kårsta, Närtuna, Gottröra, Husby-Långhundra, Östuna ja Lagga.


title: Långhundran kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloista kunnista Kårsta kuuluu nykyään Vallentunan kuntaan, Gottröra ja Närtuna Norrtäljen kuntaan ja muut Knivstan kuntaan Uppsalan läänissä.


title: Medisiina D

text: Medisiina D on Turkuun rakenteilla oleva lääketieteen opetus-, tutkimus- ja diagnostiikkatilojen uudisrakennus, jossa tulevat toimimaan Turun yliopisto, Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri (VSSHP), Turun ammattikorkeakoulu ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL). Rakennuttaja on Suomen Yliopistokiinteistöt Oy. Rakennusprojektin valmistelevat työt alkoivat lokakuun puolivälissä 2015 ja louhinta- ja maanrakennustyöt marraskuussa. Rakennuksen pitäisi olla valmis kesällä 2018. Hankkeen pääsuunnittelija on arkkitehti Janne Helin Schauman Arkkitehdit Oy:stä. Rakennushankkeen kustannusarvio on noin 80 miljoonaa euroa. Projektinjohtourakoitsija on NCC Rakennus Oy ja sopimuksen arvo on noin 60 miljoonaa euroa. A-Insinöörit Rakennuttaminen Oy vastaa rakennuttamisesta ja valvonnasta.


title: Medisiina D

text: Rakennus sijoittuu I kaupunginosaan Kupittaan kampusalueelle Kiinamyllynkadulle. Se rajoittuu etelässä katualueeseen, lännessä ja pohjoisessa Turun yliopistolliseen keskussairaalaan (TYKS) ja idässä junarataan rataosalla sekä valtatie 1 eli Helsingin valtatiehen. Medisiina D sekä VSSHP:n uusi T3-sairaala tiivistävät Tyksin kantasairaalan aluetta kampusmaiseksi sijoittuen T-sairaalan ja A-sairaalan väliin.


title: Medisiina D

text: Tilat jakautuvat toimijoiden kesken seuraavasti: VSSHP 51 %, Turun yliopisto 31 %, Turun ammattikorkeakoulu 11 % ja THL 7 %. Rakennuksessa on tarkoitus toimia 600 työntekijää ja 1 400 opiskelijaa päivittäin.


title: Medisiina D

text: Rakennuksen bruttoalaksi tulee 25 466 neliömetriä ja kerrosluvuksi kahdeksan. Kahdeksan kerroksen lisäksi rakennukseen tulee kellarikerros ja talotekniikankerros. Kaksi ensimmäistä kerrosta ovat avoimia julkisia tiloja. Ensimmäiseen kerrokseen sijoittuu luentosaleja, ryhmätiloja, liiketiloja ja lounasravintola. Toiseen kerrokseen tulee opetuslaboratorioita ja hammashoidon opetusyksikkö. Kerroksissa 3–8 on eri yksiköiden laboratorio- ja toimistotiloja. Taloon sijoitetaan BSL-3 tason turvalaboratorio, jossa tutkitaan vakavia tarttuvia tauteja. Rakennuksessa pyritään kestävän kehityksen mukaisiin tilaratkaisuihin, rakenteisiin sekä materiaaleihin ja tilaratkaisuissa tilojen monikäyttöisyyteen ja joustavuuteen.


title: Ärlinghundran kihlakunta

text: Ärlinghundran kihlakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 287,37 neliökilometriä ja asukasluku 6 594 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Alsike, Knivsta, Vassunda, Haga, Sankt Olof och Sankt Per, Norrsunda, Husby-Ärlinghundra ja Odensala.


title: Ärlinghundran kihlakunta

text: Kihlakunnan sisällä sijaitsi Sigtunan kaupunki. Kihlakunnan tuolloista kunnista Alsike, Knivsta ja Vassunda kuuluvat nykyään Knivstan kuntaan Uppsalan läänissä ja muut Sigtunan kuntaan Tukholman läänissä.


title: Seminghundran kihlakunta

text: Seminghundran kihlakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 230,92 neliökilometriä ja asukasluku 3 132 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Vidbo, Skepptuna, Lunda, Frösunda, Orkesta, Markin ja Skånela.


title: Seminghundran kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloista kunnista Markim, Orkesta ja Frösunda kuuluvat nykyään Vallentunan kuntaan ja muut Sigtunan kuntaan.


title: Maastojuoksu olympialaisissa

text: Maastojuoksu oli olympialaisten ohjelmassa kolme kertaa, vuosina 1912, 1920 ja 1924. Juostava matka oli joka kerta eri pituinen. Vuonna 1912 juostiin 8 000 m, vuonna 1920 juostiin 12 000 m ja vuonna 1924 matka oli 10 000 m. Menestynein maa olympialaisten maastojuoksussa on Suomi. Suomalaisurheilijat voittivat joka vuosi olympiakultaa yksilökilpailussa, Hannes Kolehmainen kerran ja Paavo Nurmi kahdesti.


title: Maastojuoksu olympialaisissa

text: Maastojuoksun yksilökilpailun ohessa juostiin samalla myös joukkuekilpailu. Joukkuekilpailun Suomi voitti kahdesti ja Ruotsi kerran.


title: Vallentunan kihlakunta

text: Vallentunan kihlakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 255,89 neliökilometriä ja asukasluku 7 115 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Hammarby, Fresta, Vallentuna, Vada, Angarn ja Össeby-Garn.


title: Vallentunan kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloista kunnista Fresta ja Hammarby kuuluvat nykyään Upplands Väsbyn kuntaan ja muut Vallentunan kuntaan.


title: Åkerin laivakunta

text: Åkerin laivakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 356,03 neliökilometriä ja asukasluku 6 154 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Riala, Roslags-Kulla, Ljusterö ja Österåker.


title: Åkerin laivakunta

text: Kihlakunnan tuolloista kunnista Riala kuuluu nykyään Norrtäljen kuntaan ja muut Österåkerin kuntaan.


title: Värmdön laivakunta

text: Värmdön laivakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 432,93 neliökilometriä ja asukasluku 11 782 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Värmdö, Möja, Djurö, Ingarö, Gustavsberg ja Boo.


title: Värmdön laivakunta

text: Kihlakunnan tuolloista kunnista Boo kuuluu nykyään Nackan kuntaan ja muut Värmdön kuntaan.


title: Gösta Sumelius

text: Gustaf (Gösta) Oscar Sumelius (29. toukokuuta 1866 Tampere – 7. maaliskuuta 1940 Tampere) oli suomalainen tukkukauppias, valtiopäivämies ja vuorineuvos.


title: Gösta Sumelius

text: Sumeluiksen vanhemmat olivat tukkukauppias Gustaf Oskar Sumelius (1835–1895) ja Maria Kristina Hydén (1833–1913). Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1885 ja oli sitten Lyypekissä toiminimi Buck & Willmannin palveluksessa 1885–1888. Suomeen palattuaan hän oli isänsä 1859 perustaman tukkukauppaa harjoittaneen toiminimi G. O. Sumeliuksen palveluksessa 1888–1912 ja hänestä tuli liikkeen prokuristi 1893 ja johtaja 1895. Sumelius rakennutti liikkeelle vuonna 1901 uuden liiketalon Tampereen Keskustorin itälaidalle.


title: Gösta Sumelius

text: Kun toiminimi G. O. Sumelius muutettiin osakeyhtiöksi Sumelius oli uuden yhtiön johtokunnan puheenjohtajana 1912–1916. Hän toimi myös Hammarén & Co Ab:n, Tampereen Puuvilla Oy:n ja Äänekoski Oy:n johtokuntien puheenjohtajana. Sumelius sai vuorineuvoksen arvon 1920.


title: Gösta Sumelius

text: Sumelius oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä 1898–1920 ja valtuuston puheenjohtajana 1907–1908 sekä varapuheenjohtajana 1905–1906 ja 1912–1915. Hän oli säätyvaltiopäivillä porvarissäädyn edustajana 1904–1905 ja hän toimi Ruotsin varakonsulina Tampereella 1908–1921.


title: Gösta Sumelius

text: Gösta Sumelius oli naimisissa 1893–1919 Tyra Johanna Charlotta Mörtengrenin (1873–1951) kanssa ja vuodesta 1920 Agnes Maria Thulén (1893–1959) kanssa.


title: Danderydin laivakunta

text: Danderydin laivakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 145,56 neliökilometriä ja asukasluku 18 833 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Östra Ryd, Stocksundin kauppala, Danderydin kauppala ja Täby .


title: Danderydin laivakunta

text: Kihlakunnan tuolloista kunnista Östra Ryd kuuluu nykyään pääosin Norrtäljen kuntaan ja osittain Vaxholmin kuntaan, Lidingön kuntaan ja Täbyn kuntaan. Stocksundin ja Danderydin kauppalat kuuluvat Danderydin kuntaan ja Täby muodostaa Täbyn kunnan.


title: Sollentunan kihlakunta

text: Sollentunan kihlakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 188,61 neliökilometriä ja asukasluku 37 885 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Ed, Sollentunan kauppala, Järfälla, Spånga ja Hässelby villastadin kauppala.


title: Sollentunan kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloista kunnista Ed kuuluu nykyään pääosin Upplands Väsbyn kuntaan ja osin Järfällan kuntaan. Sollentunan kauppala muodostaa Sollentunan kunnan ja Järfälla Järfallan kunnan. Spånga ja Hässelby villastadin kauppala ovat osa Tukholman kuntaa.


title: Färentunan kihlakunta

text: Färentunan kihlakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 211,70 neliökilometriä ja asukasluku 6 608 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Lovö, Skå, Sånga, Hilleshög, Färentuna, Munsö, Ekerö ja Adelsö.


title: Färentunan kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat muodostavat nykyään Ekerön kunnan.


title: Svartlösan kihlakunta

text: Svartlösan kihlakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 445,08 neliökilometriä ja asukasluku 42 091 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Nacka, Saltsjöbadenin kauppala, Huddinge, Botkyrka, Salem ja Grödinge.


title: Svartlösan kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloista kunnista Nacka ja Saltsjöbadenin kauppala kuuluvat Nackan kuntaan, Huddinge muodostaa Huddingen kunnan, Salem Salemin kunnan sekä Botkyrka ja Grödinge yhdessä muodostavat Botkyrkan kunnan.


title: Öknebon kihlakunta

text: Öknebon kihlakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 362,79 neliökilometriä ja asukasluku 8 522 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Östertälje, Tveta, Turinge, Vårdinge, Överjärna ja Ytterjärna.


title: Öknebon kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloista kunnista Turinge kuuluu nykyään Nykvarnin kuntaan ja muut Södertäljen kuntaan.


title: Sotholmin kihlakunta

text: Sotholmin kihlakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 892,85 neliökilometriä ja asukasluku 15 879 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Sorunda, Västerhaninge, Österhaninge, Tyresö, Dalarö, Nämdö, Ornö, Utö, Muskö, Ösmo ja Torö.


title: Sotholmin kihlakunta

text: Kihlakunnan sisällä sijaitsi Nynäshamnin kaupunki. Kihlakunnan tuolloista kunnista Sorunda, Torö ja Ösmo kuuluvat nykyään Nynäshamnin kuntaan, Nämdö Värmdön kuntaan ja Tyresö muodostaa Tyresön kunnan. Muut entiset kunnat kuuluvat nykyään Haningen kuntaan.


title: Mindaugas Kuzminskas

text: Mindaugas Kuzminskas (s. 19. lokakuuta 1989 Vilna, Liettuan SNT, Neuvostoliitto) on liettualainen koripalloilija.


title: Mindaugas Kuzminskas

text: Pienenä laitahyökkääjänä pelaava Kuzminskas on voittanut urallaan Liettuan mestaruuksien ja cupin lisäksi Baltian liigan mestaruuden. Kesällä 2016 hän siirtyi NBA-joukkue New York Knicksiin, jossa hän pelasi 1,5 vuotta ennen siirtymistään italialaisseura Olimpia Milanoon vuodenvaihteessa 2017–2018.


title: Mindaugas Kuzminskas

text: Liettuan maajoukkueessa Kuzminskas on saavuttanut EM-hopeaa Sloveniasta 2013 sekä vuoden 2015 kilpailuista. Vuoden 2014 MM-kilpailuissa hän sijoittui Liettuan joukkueessa neljänneksi.


title: Bron kihlakunta

text: Bron kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 146,59 neliökilometriä ja asukasluku 2 627 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Bro och Låssa, Stockholms-Näs ja Västra Ryd.


title: Bron kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Upplands-Bron kuntaan.


title: Håbon kihlakunta

text: Håbon kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 221,93 neliökilometriä ja asukasluku 4 020 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Håbo-Tibble, Håtuna, Häggeby, Skokloster, Övergran, Yttergran ja Kalmar.


title: Håbon kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Håbo-Tibble ja Håtuna kuuluvat nykyään Upplands-Bron kuntaan Tukholman läänissä ja muut Håbon kuntaan.


title: Trögdin kihlakunta

text: Trögdin kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 357,01 neliökilometriä ja asukasluku 5 889 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Hacksta, Löt, Villberga, Husby-Sjutolft, Litslena, Härkeberga, Boglösa, Lillkyrka, Vallby, Kungs-Husby, Veckholm ja Torsvi.


title: Trögdin kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisiset kunnat kuuluvat nykyään Enköpingin kuntaan ja sijaitsevat sen kaakkoisosassa.


title: Åsundan kihlakunta

text: Åsundan kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 243,02 neliökilometriä ja asukasluku 4 434 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Enköpings-Näs, Teda, Svinnegarn, Tillinge, Bred, Sparrsätra ja Vårfrukyrka.


title: Åsundan kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Enköpingin kuntaan ja sijaitsevat sen lounaisosassa.


title: Deividas Gailius

text: Deividas Gailius (ent. Daunys, s. 26. huhtikuuta 1988 Klaipėda, Liettuan SNT, Neuvostoliitto) on liettualainen koripalloilija.


title: Deividas Gailius

text: Pienenä laitahyökkääjänä tai heittävänä takamiehenä pelaava Gailius on pelannut urallaan kotimaansa lisäksi Italiassa ja Sloveniassa.


title: Deividas Gailius

text: Liettuan maajoukkueessa Gailius on saavuttanut EM-hopeaa vuoden 2015 kilpailuista.


title: Lagundan kihlakunta

text: Lagundan kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 193,63 neliökilometriä ja asukasluku 3 263 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Långtora, Nysätra, Biskopskulla, Fröslunda, Giresta, Hjälsta, Kulla, Holm ja Fittja.


title: Lagundan kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Enköpingin kuntaan ja sijaitsevat sen koillisosassa.


title: Hagundan kihlakunta

text: Hagundan kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 326,78 neliökilometriä ja asukasluku 4 166 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Gryta, Balingsta, Västeråker, Dalby, Ramsta, Hagby, Skogs-Tibble, Åland ja Järlåsa.


title: Hagundan kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Gryta kuuluu nykyään Enköpingin kuntaan ja muut Uppsalan kuntaan.


title: Ulleråkerin kihlakunta

text: Ulleråkerin kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 266,51 neliökilometriä ja asukasluku 8 450 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Bondkyrka, Uppsala-Näs, Vänge, Läby, Börje ja Jumkil.


title: Ulleråkerin kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Uppsalan kuntaan ja sijaitsevat sen länsiosassa.


title: Bälingen kihlakunta

text: Bälingen kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 232,91 neliökilometriä ja asukasluku 2 908 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Åkerby, Bälinge ja Skuttunge.


title: Bälingen kihlakunta


title: Vaksalan kihlakunta

text: Vaksalan kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 135,28 neliökilometriä ja asukasluku 4 658 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Gamla Uppsala, Vaksala ja Danmark.


title: Vaksalan kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Uppsalan kuntaan.


title: Rasbon kihlakunta

text: Rasbon kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 246,57 neliökilometriä ja asukasluku 3 039 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Funbo, Rasbo ja Rasbokil.


title: Rasbon kihlakunta


title: Norundan kihlakunta

text: Norundan kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 376,96 neliökilometriä ja asukasluku 5 685 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Björklinge, Viksta, Tensta, Lena ja Ärentuna.


title: Norundan kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Uppsalan kuntaan ja sijaitsevat sen koillisosassa.


title: Passion Richardson

text: Passion J. Richardson (s. 25. tammikuuta 1975 Fort Bragg, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pikajuoksija. Hän oli mukana vuoden 2000 kesäolympialaisissa pronssia voittaneessa Yhdysvaltojen pikaviestijoukkueessa.


title: Olandin kihlakunta

text: Olandin kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 245,24 neliökilometriä ja asukasluku 19 313 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Stavby, Tuna, Ekeby, Skäfthammar, Alunda, Morkarla, Dannemora, Film, Tegelsmora, Österlövsta ja Hållnäs.


title: Olandin kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Stavby ja Tuna kuuluvat nykyään Uppsalan kuntaan, Tegelsmora, Österlövsta ja Hållnäs Tierpin kuntaan ja muut Östhammarin kuntaan.


title: Ram ProMaster City

text: Ram ProMaster City on Ram Trucksin vuodesta 2015 lähtien Pohjois-Amerikan markkinoille valmistama pieni pakettiautomalli. Se on ulkoisesti lähes identtinen sisarmalliensa Fiat Doblòn ja Opel Combon kanssa, mutta eroaa niistä moottorinsa osalta. ProMaster Cityä valmistetaan samalla tehtaalla Turkissa sisarmalliensa kanssa. Tradesman-tavarankuljetusmallin lisäksi saatavana on viisipaikkainen Wagon-henkilönkuljetusversio.


title: Ram ProMaster City

text: Ainoa moottorivaihtoehto on 2,4-litrainen (178 hv) Tigershark Multiair 2 -bensiinimoottori. Voimansiirtona on yhdeksänportainen automaattivaihteisto.


title: Örbyhusin kihlakunta

text: Örbyhusin kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 103,40 neliökilometriä ja asukasluku 23 092 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Vendel, Tierp, Tierpin kauppala, Söderfors, Tolfta, Västland ja Älvkarleby.


title: Örbyhusin kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Älvkarleby muodostaa Älvkarlebyn kunnan ja muut kuuluvat Tierpin kuntaan.


title: Artūras Milaknis

text: Artūras Milaknis (s. 16. kesäkuuta 1986 Kaunas, Liettuan SNT, Neuvostoliitto) on liettualainen koripalloilija.


title: Artūras Milaknis

text: Heittävänä takamiehenä tai pienenä laitahyökkääjänä pelaava Milaknis on voittanut urallaan useita Liettuan mestaruuksia, Liettuan cup-mestaruuksia ja Baltian liigan mestaruuksia. Heinäkuussa 2015 Milaknis siirtyi Venäjälle, UNIKS Kazaniin kaksivuotisella sopimuksella.


title: Artūras Milaknis

text: Liettuan maajoukkueessa Milaknis on saavuttanut EM-hopeaa vuoden 2015 kilpailuista.


title: Jönåkerin kihlakunta

text: Jönåkerin kihlakunta () oli kihlakunta Södermanlandin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 857,20 neliökilometriä ja asukasluku 18 262 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Tuna, Lunda, Kila, Björkvik, Halla, Nykyrka, Stigtomta, Bärbo, Bergshammar, Tunaberg ja Nikolai.


title: Jönåkerin kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Björkvik kuuluu nykyään Katrineholmin kuntaan, Nikolai Oxelösundin kuntaan ja Nyköpingin kuntaan. Muut entiset kunnat kuuluvat Nyköpingin kuntaan.


title: Rönön kihlakunta

text: Rönön kihlakunta () oli kihlakunta Södermanlandin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 720,37 neliökilometriä ja asukasluku 8 900 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Svärta, Helgona, Råby-Rönö, Runtuna, Lid, Ripsa, Ludgo, Spelvik, Bogsta, Sättersta, Tystberga, Bälinge, Lästringe ja Torsåker.


title: Rönön kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Torsåker kuuluu nykyään Gnestan kuntaan ja muut Nyköpingin kuntaan.


title: Hölebon kihlakunta

text: Hölebon kihlakunta () oli kihlakunta Södermanlandin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 338,25 neliökilometriä ja asukasluku 5 578 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Västerljung, Trosa-Vagnhärad, Mörkö ja Hölö.


title: Hölebon kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Hölö ja Mörkö kuuluvat nykyään Södertäljen kuntaan Tukholman läänissä ja muut Trosan kuntaan.


title: Dagan kihlakunta

text: Dagan kihlakunta () oli kihlakunta Södermanlandin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 425,15 neliökilometriä ja asukasluku 7 675 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Frustuna, Kattnäs, Björnlunda, Gryt ja Gåsinge-Dillnäs.


title: Dagan kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista kaikki kuuluvat nykyään Gnestan kuntaan, josta ne muodostavat pääosan.


title: Merlene Frazer

text: Merlene Frazer (s. 27. joulukuuta 1973 Falmouth) on jamaikalainen aktiiviuransa päättänyt pikajuoksija. Hän oli mukana vuoden 2000 kesäolympialaisissa hopeaa voittaneessa Jamaikan pikaviestijoukkueessa alku- ja välieräjuoksuissa. Olympiadebyyttinsä Frazer teki vuoden 1996 kesäolympialaisissa, joissa hän osallistui 400 metrin juoksuun sekä pitkään viesiin. 400 metrillä hän selvisi välieriin saakka, pitkässä viestissä Jamaikan sijoitus oli neljäs.


title: Merlene Frazer

text: MM-kilpailuista Frazer on saavuttanut kolme mitalia. Sevillassa 1999 hän voitti pronssia 200 metrin juoksussa sekä pikaviestissä, ja seuraavissa kisoissa Edmontonissa 2001 hän oli mukana pronssia saavuttaneessa pikaviestijoukkueessa.


title: Selebon kihlakunta

text: Selebon kihlakunta () oli kihlakunta Södermanlandin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 377,71 neliökilometriä ja asukasluku 5 754 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Taxinge, Kärnbo, Ytterenhörna, Överenhörna, Toresund, Ytterselö, Överselö ja Aspö.


title: Selebon kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Taxinge kuuluu nykyään Nykvarnin kuntaan Tukholman läänissä, Ytterenhörna ja Överenhörna Södertäljen kuntaan myös Tukholman läänissä ja muut kuuluvat Strängnäsin kuntaan.


title: Lukas Lekavičius

text: Lukas Lekavičius (s. 30. maaliskuuta 1994 Šilalė) on liettualainen koripalloilija.


title: Lukas Lekavičius

text: Pelintekijänä pelaava Lekavičius voitti vuonna 2015 Liettuan mestaruuden ja Liettuan cupin.


title: Lukas Lekavičius

text: Liettuan maajoukkueessa Lekavičius on saavuttanut EM-hopeaa vuoden 2015 kilpailuista.


title: Åkerin kihlakunta

text: Åkerin kihlakunta () oli kihlakunta Södermanlandin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 427,74 neliökilometriä ja asukasluku 7 302 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Helgarö, Fogdö, Vansö, Härad, Strängnäsin maalaiskunta, Åker ja Länna.


title: Åkerin kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Strängnäsin kuntaan ja sijaitsevat sen länsiosassa.


title: Villåttingen kihlakunta

text: Villåttingen kihlakunta () oli kihlakunta Södermanlandin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 580,90 neliökilometriä ja asukasluku 15 172 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Dunker, Lilla Malma, Malmköpingin kauppala, Hyltinge, Helgesta, Årdala, Forssa, Flen ja Mellösa.


title: Villåttingen kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisiset kunnat kuuluvat nykyään Flenin kuntaan, josta ne muodostavat pääosan.


title: Österrekarnen kihlakunta

text: Österrekarnen kihlakunta () oli kihlakunta Södermanlandin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 614,92 neliökilometriä ja asukasluku 10 744 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Näshulta, Husby-Rekarne, Stenkvista, Ärla, Barva, Jäder, Kjula, Hammarby, Sundby ja Vallby.


title: Österrekarnen kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Eskilstunan kuntaan ja ne sijaitsevat sen itäosassa.


title: Västerrekarnen kihlakunta

text: Västerrekarnen kihlakunta () oli kihlakunta Södermanlandin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 371,93 neliökilometriä ja asukasluku 7 807 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Torshällan maalaiskunta, Tumbo, Råby-Rekarne, Gillberga, Lista, Öja ja Västermo.


title: Västerrekarnen kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Eskilstunan kuntaan ja sijaitsevat sen länsiosassa.


title: Oppundan kihlakunta

text: Oppundan kihlakunta () oli kihlakunta Södermanlandin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 364,65 neliökilometriä ja asukasluku 27 184 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Julita, Floda, Sköldinge, Vadsbro, Blacksta, Husby-Oppunda, Vrena, Bettna, Lerbo, Stora Malm, Östra Vingåker, Västra Vingåker ja Österåker.


title: Oppundan kihlakunta

text: Kihlakunnan sisällä sijaitsi Katrineholmin kaupunki. Kihlakunnan tuolloisista kunnista Husby-Oppuna ja Vrena kuuluvat nykyään Nyköpingin kuntaan, Bettna, Blacksta ja Vadsbro Flenin kuntaan. Västra Vingåker, Österåker ja Östra Vingåker muodostavat Vingåkerin kunnan. Muut entiset kunnat kuuluvat Katrineholmin kuntaan, josta ne muodostavat pääosan.


title: Antanas Kavaliauskas

text: Antanas Kavaliauskas (s. 19. syyskuuta 1984 Vilna, Liettuan SNT, Neuvostoliitto) on liettualainen koripalloilija.


title: Antanas Kavaliauskas

text: Sentterinä tai isona laitahyökkääjänä pelaava Kavaliauskas on pelannut urallaan kotimaansa lisäksi Kreikassa, Italiassa ja Latviassa, jossa voitti maan mestaruuden.


title: Antanas Kavaliauskas

text: Liettuan maajoukkueessa Kavaliauskas saavutti EM-hopeaa vuoden 2015 kilpailuista. Kesäolympialaisissa hän sijoittui Liettuan joukkueessa kahdeksanneksi Lontoossa 2012.


title: Askan kihlakunta

text: Askan kihlakunta () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 309,37 neliökilometriä ja asukasluku 17 898 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Västra Ny, Motalan maalaiskunta, Vinnerstad, Ask, Varv, Styra, Västra Stenby, Hagebyhöga, Fivelstad ja Orlunda.


title: Askan kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Hagebyhöga ja Orlunda kuuluvat nykyään Vadstenan kuntaan ja muut Motalan kuntaan.


title: Bråbon kihlakunta

text: Bråbon kihlakunta () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 263,18 neliökilometriä ja asukasluku 5 037 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Simonstorp ja Kvillinge.


title: Bråbon kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Norrköpingin kuntaan.


title: Memmingin kihlakunta

text: Memmingin kihlakunta () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 87,02 neliökilometriä ja asukasluku 4 615 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Kullerstad ja Kimstad.


title: Memmingin kihlakunta


title: Lösingin kihlakunta

text: Lösingin kihlakunta () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 177,20 neliökilometriä ja asukasluku 4 465 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Tingstad, Furingstad, Styrstad, Dagsberg ja Krokek.


title: Lösingin kihlakunta


title: Östkindin kihlakunta

text: Östkindin kihlakunta () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 358,92 neliökilometriä ja asukasluku 5 130 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Kvarsebo, Östra Stenby, Östra Husby, Häradshammar ja Jonsberg.


title: Östkindin kihlakunta


title: Björkekindin kihlakunta

text: Björkekindin kihlakunta () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 220,53 neliökilometriä ja asukasluku 3 290 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Rönö, Östra Ny, Å, Kuddby, Konungsund ja Tåby.


title: Björkekindin kihlakunta


title: Hammarkindin kihlakunta

text: Hammarkindin kihlakunta () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 973,61 neliökilometriä ja asukasluku 16 215 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Västra Husby, Drothem, Skönberga, Mogata, Börrum, Skällvik, Sankt Anna, Gryt, Valdemarsvikin kauppala ja Ringarum.


title: Hammarkindin kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Gryt, Valdemarsvikin kauppala ja Ringarumkuuluvat nykyään Valdemarsvikin kuntaan ja muut Söderköpingin kuntaan.


title: Skärkindin kihlakunta

text: Skärkindin kihlakunta () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 320,14 neliökilometriä ja asukasluku 4 158 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Yxnerum, Östra Ryd, Gårdeby, Skärkind ja Gistad.


title: Skärkindin kihlakunta

text: Kihlakunnan tuolloisista kunnista Skärkind kuuluu nykyään Norrköpingin kuntaan, Gistad Linköpingin kuntaan, Gårdeby ja Östra Ryd Söderköpingin kuntaan ja Yxnerum Åtvidabergin kuntaan.


title: Åkerbon kihlakunta (Itä-Götanmaa)

text: Åkerbon kihlakunta () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 113,21 neliökilometriä ja asukasluku 2 668 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Lillkyrka, Östra Skrukeby, Törnevalla, Östra Harg ja Rystad.


title: Åkerbon kihlakunta (Itä-Götanmaa)

text: Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Linköpingin kuntaan.


title: Hasaka

text: Hasaka tai al-Hasaka (; tai "Hassaka", ) on kaupunki Syyrian koillisosassa. Kaupunki on Hasakan maakunnan keskus. Vuoden 2004 väestönlaskennassa kaupungin väkiluku oli 188 160 asukasta.


title: Hasaka

text: Ottomaanien valtakunnan aikaan kaupungin merkitys pieneni. Elämä vilkastui jälleen Ranskan hallitessa Syyriaa vuonna 1932, jolloin Irakista muutti assyrialaisia pakolaisia kaupunkiin.


title: Hasaka

text: Kaupunki on nykyään tärkeä maantieliikenteen risteyspaikkakunta lähellä Turkkia ja Irakia. Kaupungista on linnuntietä noin 62 kilometriä Turkin ja 51 kilometriä Irakin rajalle.


title: Hasaka

text: Hasaka on myös voimakkaasti kastellun maatalousalueen keskus. Se sijaitsee Eufratjoen kahden sivujoen (Khabur- ja Jaghjaghah) yhtymäkohdassa. Khaburjoen valuma-alue on Syyrian keskeistä vehnän ja riisin viljelyaluetta.


title: Hasaka

text: Syyrian sisällissodan aikana Isisin islamistitaistelijat ovat hyökänneet kaupunkiin johtavien tieyhteyksien ja asutusten kimppuun ja vallanneet myös Hasakan kaupungin. Heinäkuussa 2015 uutisoitiin Syyrian kurdien olleen saamassa kaupunkia jälleen hallintaansa.


title: Riesto

text: Riesto oli Sodankylän Sompiossa sijainnut kylä, joka 1960-luvun lopulla jäi Lokan tekojärven alle. Se sijaitsi Luirojoen varrella, laajan suoalueen keskellä olleella saarekkeella, jota pohjoisessa rajasi Suomen suurin aapasuo Posoaapa. Kylän tuntumassa Luiroon yhtyivät sen sivujoet Riesto- ja Kopsusjoki. Rieston kylä oli korkealla mäellä eli ns. "Rieston kummulla", jonka tasainen laki on edelleen näkyvissä samannimisenä saarena. Vajaa kilometri sen eteläpuolella on Kuukkelinmaan saari, joka myös aikoinaan kuului Rieston kylään.


title: Riesto

text: Riesto oli jo ainakin 1400–1500-luvuilta lähtien Lapista Norjan Ruijaan johtaneen kulkureitin eli ns. Ruijanpolun alkupiste. Kylästä pohjoiseen johti kaksi eri reittiä, jotka myöhemmin yhtyivät Inarissa. Riestoon puolestaan oli mahdollista päästä Perämereltä saakka, ensin Kemijokea ja sitten sen sivujokea Luiroa pitkin. Rieston maarekisterikylä syntyi Sompion lapinkylän alueelle isojaon myötä 1700-luvun jälkipuoliskolla. Riesto oli niin sanottu erämaakylä, jonne ei milloinkaan johtanut maantietä. Tekoaltaan rakentamisen myötä Rieston asukkaita muutti muun muassa järven luoteispuolelle Vuotson kylään.


title: Riesto

text: Hieman varsinaisen Reiston kylän eteläpuolella sijaitsi Kuukkelin talo, jonka isäntä Antti Kuukkeli oli rakentanut vuonna 1906. Ennen sotavuosia se toimi Rieston kylän kestikievarina. Kun Lokan tekojärveä ryhdyttiin 1950-luvulla suunnittelemaan, päätettiin Kuukkelin talo säästää ja se siirrettiin vuonna 1962 avatun Sodankylän kotiseutumuseon päärakennukseksi. Muut kylän talot kuvattiin ennen altaan rakentamista ja niiden perusteella tehty pienoismalli on esillä Lapin maakuntamuseon tiloissa Rovaniemen Arktikum-talossa. 1920-luvulla Riestossa toimi muutaman vuoden ajan Sompion ensimmäinen kansakoulu, joka vuonna 1926 siirrettiin Lokan kylään.


title: Riesto

text: Kylä tunnetaan myös taidemaalari Andreas Alarieston syntymäpaikkana. Hän on useissa maalauksissaan kuvannut lapsuusvuosiaan Riestossa. Kirjailija ja kansanperinteen tallentaja Samuli Paulaharju on kertonut kylästä pääteoksenaan pidetyssä kirjassa "Sompio", joka ilmestyi vuonna 1939.


title: Lombardian ympäriajo 2014

text: Lombardian ympäriajo 2014 oli järjestyksessään 108. maantiepyöräilyn Lombardian ympäriajo. UCI World Touriin kuulunut kilpailu järjestettiin 254 kilometrin reitillä Comosta Bergamoon 5. lokakuuta 2014.


title: Lombardian ympäriajo 2014

text: Daniel Martin voitti kilpailun karattuaan kärkiryhmästä 400 metriä ennen maalia. Alejandro Valverde sijoittui toiseksi ja Rui Costa kolmanneksi.


title: Lombardian ympäriajo 2014

text:
Lähde: Pro Cycling Stats
Kilpailussa olivat mukana seuraavat 25 joukkuetta.


title: Lombardian ympäriajo 2015

text: Lombardian ympäriajo 2015 oli järjestyksessään 109. maantiepyöräilyn Lombardian ympäriajo. UCI World Touriin kuulunut kilpailu järjestettiin 245 kilometrin reitillä Bergamosta Comoon 4. lokakuuta 2015.


title: Lombardian ympäriajo 2015

text: Vincenzo Nibali voitti kilpailun karattuaan kärkiryhmästä hieman ennen toiseksi viimeisen nousun, Civiglion, huippua. Hän kukisti toiseksi tulleen Daniel Morenon 21 sekunnilla, Thibaut Pinot oli kolmas.


title: Lombardian ympäriajo 2015

text:
Lähde: Pro Cycling Stats
Kilpailussa ovliat mukana seuraavat 25 joukkuetta.


title: Lombardian ympäriajo 2006

text: Lombardian ympäriajo 2006 oli järjestyksessään 100. maantiepyöräilyn Lombardian ympäriajo. UCI ProTouriin kuulunut kilpailu käytiin 245 kilometrin reitillä Mendrisiosta Comoon 14. lokakuuta 2006.


title: Lombardian ympäriajo 2006

text: Paolo Bettini karkasi kärkiryhmästä toiseksi viimeisessä nousussa, Civigliossa, 17 kilometriä ennen maalia. Fabian Wegmann tavoitti hänet Civiglion laskun päätyttyä, mutta Bettini pudotti hänet kyydistään San Fermo di Battaglia nousussa, jonka huipulla hän oli 15 sekuntia ennen saksalaista. Bettini voitti kilpailun lopulta kahdeksan sekunnin erolla Samuel Sáncheziin, joka oli tavoittanut Wegmannin kaksi kilometriä ennen maalia.


title: Lombardian ympäriajo 2006

text:
Lähde:Cyclingnews
Kilpailussa olivat mukana seuraavat joukkueet:


title: Helena Vatanen

text: Helena Vatanen (o.s. Immonen; 28. joulukuuta 1871 Eno – 16. huhtikuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen kansanedustaja 1911–1914.


title: Helena Vatanen

text: Helena Immosen äiti oli loinen Anna Maria Immonen. Hän avioitui mäkitupalaisen Heikki Vatasen kanssa 1893 ja asui tämän kanssa Enossa 1893–1922.


title: Helena Vatanen

text: Helena Vatanen valittiin Suomen sosialidemokraattisen puolueen edustajaksi Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä eduskuntavaaleissa 1911. Hän toimi eduskunnan rautatievaliokunnassa ja suuressa valiokunnassa.


title: Jana Kudrjavtseva

text: Jana Aleksejevna Kudrjavtseva, , (s. 30. syyskuuta 1997 Moskova) on venäläinen rytminen voimistelija, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.


title: Jana Kudrjavtseva

text: Kudrjavtseva on voittanut rytmisen voimistelun neliottelun maailmanmestaruuden kolme kertaa (2013, 2014 ja 2015). Lisäksi hän on voittanut lajin neliottelun vuoden 2015 Euroopan kisoissa, vuoden 2014 Euroopan mestaruuden, vuoden 2014 maailmancupin mestaruuden, vuoden 2015 maailmancupin hopeaa ja vuoden 2013 maailmancupin pronssia. Kansallisella tasolla hän on voittanut Venäjän neliottelun mestaruuden vuosina 2014 ja 2015.


title: Jana Kudrjavtseva

text: Kudrjavtseva on historian nuorin maailmanmestari voittaen ensimmäisen mestaruutensa vain 15 vuoden iässä. Venäjän joukkue voitti joukkuekilpailun kultaa 2013, jolloin hänen voitokkaita suorituksiaan säestivät Aleksandra Merkulova ja Margarita Mamun. Vuonna 2014 Venäjä uusi joukkuekultansa Izmirin maailmanmestaruuskilpailuissa Turkissa. Venäjän riveissä voimistelivat tuolloin Kudrjavtsevan lisäksi Margarita Mamun ja Alexandra Soldatova. Vuoden 2015 maailmanmestaruuskilpailuissa Stuttgartissa Saksassa Kudrjavtseva sai siivitettyä Venäjän tiimin kolmanteen peräkkäiseen joukkuekultaansa yhdessä Margarita Mamunin ja Alexandra Soldatovan kanssa. Kudrjavtsevalle joukkuekulta oli jo 9 kultamitali maailmanmestaruuskilpailuista. Lisäksi hän voitti Stuttgartissa neljä kultaa neliottelusta ja välinekohtaisista finaaleista.


title: Jana Kudrjavtseva

text: Ennen vuoden 2015 MM-kilpailuja Stuttgartissa Kudrjavtseva loukkasi harjoituksissa vasemman nilkkansa. MM-kilpailuissa hän teki ohjelmiinsa pieniä muutoksia, jotta pystyi kilpailemaan loukkaantuneella nilkalla, ja voitti kolmannen neliottelun maailmanmestaruutensa. Loukkaantunut nilkka leikattiin kaksi viikkoa MM-kilpailujen jälkeen, minkä jälkeen se oli kipsissä noin kaksi kuukautta. Hän käytti nilkkatukea koko loppu-uransa ajan.


title: Jana Kudrjavtseva

text: Heti uransa loputtua Kudrjavtseva muutti Pietariin yhdessä poikaystävänsä Arthur Jusupovin kanssa. Hän pitää paljon erilaisia voimisteluleirejä sekä Masterclass-päiviä. Hän on myös tehnyt mallin töitä.


title: Ernst G. Hedman

text: Ernst Gustaf Hedman (18. joulukuuta 1867 Oulu – 21. lokakuuta 1933 Tammisaari) oli suomalainen arkkitehti.


title: Ernst G. Hedman

text: Hedmanin vanhemmat olivat kauppaneuvos Johan Sanfrid Hedman ja Anna Helena Blumenthal. Hän pääsi ylioppilaaksi 1886 Oulun ruotsalaisesta lyseosta ja valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta 1890.


title: Ernst G. Hedman

text: Hedman oli vuonna 1892 perustetun helsinkiläisen arkkitehtitoimisto Grahn, Hedman & Wasastjernan osakkaana yhdessä Karl Gustaf Grahnin ja Knut Edgar Wasastjernan kanssa. Hedman toimi myös liikemiehenä Suomessa ja Venäjällä. Viimeksi Hedman oli oikeusministeriön vankeinhoito-osaston taloustarkastajana 1925–1932.


title: Ernst G. Hedman

text: Hedman oli naimisissa vuodesta 1893 Elisabet Maria von Blumenthalin kanssa. Hedmanin veli oli Perttulan kasvatuslaitoksen perustaja ja johtaja filosofian maisteri Edvin Leopold Hedman (1863–1915).


title: Mika Seitovirta

text: Mika Seitovirta (s. 1. tammikuuta 1962) on suomalainen yritysjohtaja. Hän toimi Outokummun toimitusjohtajana vuosina 2011–2015.


title: Mika Seitovirta

text: Seitovirta on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri. Hän on toiminut Glastonin, Hartwallin ja Volvo Auton toimitusjohtajana. Seitovirta aloitti Outokummun toimitusjohtajana huhtikuun alussa 2011. Seitovirran toimitusjohtajakaudella Outokummulla oli käynnissä merkittävä saneerausohjelma, johon kuului yritysjärjestelyitä, tuotantolaitosten sulkemisia, osakeanteja ja pyrkimys saavuttaa vahvempi asema Amerikan markkinoilla. Seitovirta irtisanottiin tehtävästä 2015. Hänen toimitusjohtajakaudellaan yrityksen markkina-arvosta hävisi 88 prosenttia. Johtajasopimuksensa mukaan Seitovirran erorahan suuruus on noin 1,5 miljoonan euroa.


title: Mika Seitovirta

text: Seitovirran perheeseen kuuluu puoliso ja kolme lasta.


title: Karl Gustaf Grahn

text: Karl Gustaf Grahn (9. helmikuuta 1868 – 28. elokuuta 1907) oli suomalainen arkkitehti.


title: Karl Gustaf Grahn

text: Grahn oli vuonna 1892 perustetun helsinkiläisen arkkitehtitoimisto Grahn, Hedman & Wasastjernan osakkaana yhdessä Ernst Gustaf Hedmanin ja Knut Edgar Wasastjernan kanssa.


title: Karl Gustaf Grahn

text: Grahn oli naimisissa Ella Leonida Ahlforsin (1872–1944) kanssa.


title: Arterioloskleroosi

text: Arterioloskleroosi on kohonneen verenpaineen aiheuttama pienten valtimoiden sairaus, joka aiheuttaa niiden seinämien paksuuntumista. Sairaus voidaan jakaa kahteen alaluokkaan. Hyaliinisessa arterioloskleroosissa, joka syntyy vasteena lievälle tai keskivaikealle kohoneelle verenpaineelle, tilanne johtaa verisuonen sisäosien hypertrofiaan ja sisäpinnan sidekudostumiseen. Valtimon seinämä kasvaa tällöin lähinnä soluttomasti. Hyperplastisessa arterioloskleroosissa, joka syntyy vaikean verenpainetaudin seurauksena, kyse on lähes yksinomaan hypertrofiasta. Kummassakin tapauksessa verenkierto valtimon läpi heikkenee sen aukon kaventuessa seinämän paksuuntumisen seurauksena.


title: Mustajalkamangusti

text: Mustajalkamangusti ("Bdeogale nigripes") on keskisen Afrikan sademetsissä elävä mangustilaji. Se on ilman häntää 17,5–37,5 senttimetrin pituinen ja jopa 3 kilogramman painoinen. Mustia jalkoja lukuun ottamatta se on lähinnä harmaanruskea. Mustajalkamangusti on suurimmaksi osaksi yöaktiivinen yksineläjä. Pääravintoa ovat hyönteiset, mutta se syö myös pieniä selkärankaisia, raatoja, sieniä ja hedelmiä.


title: Mustajalkamangusti

text: Mustajalkamangustin ruumiinpituus on 37,5–60 senttimetriä ja hännän pituus 17,5–37,5 senttimetriä. Hartiakorkeus on 15–17,5 senttimetriä ja paino 0,9–3 kilogrammaa. Laji on hoikka ja tylppäkuonoinen. Turkin yläosa on pitkä ja karkea, alaosa pehmeä ja tiheä. Turkin väri on pääosin harmaanruskea, jaloista musta. Yksittäiset karvat ovat tavallisesti ruskeakärkisiä, tyvestä valkoisia. Karvanlähdön takia eläimen väritys voi iän myötä muuttua tummemmaksi. Jaloissa on neljä varvasta, joita yhdistää räpylä. Kynnet eivät ole sisään vedettäviä. Hajurauhaset ovat peräaukon tienoilla. Hampaita on 36–40, joista 12 on etuhampaita, 4 kulmahampaita, 12–16 välihampaita ja 8 poskihampaita.


title: Mustajalkamangusti

text: Mustajalkamangustin lähisukukulainen jacksoninmangusti luokitellaan joskus mustajalkamangustin alalajiksi, mutta lajien kalloissa ja nahoissa on eroja. Mustajalkamangusti on suurempi ja sen turkki on selästä lyhyempi.


title: Mustajalkamangusti

text: Mustajalkamangusti elää vain keskisessä Afrikassa. Sen levinneisyys ulottuu Kaakkois-Nigeriasta länteen Kameruniin, Keski-Afrikan tasavaltaan ja sieltä etelään Päiväntasaajan Guineaan, Gaboniin, Kongon tasavaltaan ja Kongon demokraattiseen tasavaltaan Kongojoen pohjoispuolella. Idässä lajin levinneisyys ulottuu Kongon pohjoisrantaa pitkin aina Itä-Afrikan hautavajoamaan Kongon demokraattisen tasavallan itäosiin asti. Se elää jopa tuhannen metrin korkeudessa merenpinnasta. Mustajalkamangusti saattaa elää myös Angolassa, mutta varmoja todisteita ei ole, sillä Angolasta pyydystetyt näytteet ovat tuhoutuneet tulipalossa. Ne onkin mahdollisesti sekoitettu selousinmangustiin.


title: Mustajalkamangusti

text: Mustajalkamangustin elinympäristöä ovat tiheät sademetsät, joissa on tiheää pensaikkoa. Lajia tapaa usein jokien läheisyydessä. Vahingoittuneista metsistä sitä ei yleensä löydä.


title: Mustajalkamangusti

text: Mustajalkamangusti on useiden auktorien kuvailun mukaan harvinainen laji, joka on yleisempi levinneisyysalueensa etelä- ja itäosissa. Laajan levinneisyyden ja suhteellisen hyvin säilyneen elinympäristön ansiosta mustajalkamangusti luokitellaan elinvoimaiseksi lajiksi. Kanta on kuitenkin todennäköisesti taantumassa metsien sirpaloitumisen, hakkuiden, kaivostoiminnan, kaskiviljelyn ja vähäisemmissä määrin myös bushmeat-lihan metsästyksen vuoksi. Lajia tavataan useilla suojelualueilla, kuten Dzanga-Sanghan erityissuojelualueella ja Okapin eläintensuojelualueella.


title: Mustajalkamangusti

text: Paikalliset asukkaat metsästävät toisinaan mustajalkamangusteja niiden lihan takia. Mbuti-pygmit eivät sitä kuitenkaan syö nahan pahan hajun takia. Toisaalta sitä on istutettu hävittämään jyrsijöitä ja myrkyllisiä käärmeitä.


title: Mustajalkamangusti

text: Mustajalkamangusti on yöaktiivinen, mutta eräiden lähteiden mukaan liikkuu myös päivällä. Se liikkuu usein pareittain, vaikka aikuiset yksilöt ovat yksineläjiä. Lajin sosiaalisesta elämästä ei tiedetä juuri muuta. Erakkomaisesta luonteesta huolimatta vankeudessa eläviä aikuisia mustajalkamangusteja voi pitää yhdessä. Mustajalkamangusti liikkuu enimmäkseen maassa, mutta sen on nähty liikkuvan ketterästi puissa 15 metrin korkeudessa väijymässä nuoria pottoja. Jahdattuna se pakenee onton puunrungon suojiin.


title: Mustajalkamangusti

text: Mustajalkamangustin kirkas ja silmiinpistävä väritys saattaa toimia varoituksena, sillä uhattuna tai yllätettynä se vapauttaa anaalirauhasistaan pahaa hajua ja pörhistää häntäänsä. Baka-pygmien mukaan mustajalkamangusti nukkuu suurten puiden juurten välissä olevissa koloissa tai afrikantupsuhäntäpiikkisikojen pesissä, joiden aikaisemmat asukkaat se on ensin tappanut. Laji voi vankeudessa elää jopa 15-vuotiaaksi.


title: Mustajalkamangusti

text: Mustajalkamangusti on kaikkiruokainen. Suuret poskihampaat viittaavat, että mustajalkamangusti on hyönteissyöjä, mutta isojen, suorien, tikarimaisten kulmahampaiden perusteella se pystyy saalistamaan suurempiakin eläimiä. Leukojen hampaiston rakenne perusteella sillä on murskausvoimaa, mutta hampaistossa ei ole merkkejä erikoistumisesta muurahaisiin. Turkki, kuono, jalat ja lyhyet, pörröiset korvat ovat ilmeiseti sopeutuneet kestämään muurahais- ja termiittisotilaiden puremia. Dzanga-Sanghassa tehdyssä tutkimuksessa kerättiin 21 ulostenäytettä, joista 86 prosenttia sisälsi niveljalkaisia, lähinnä muurahaisia, termiittejä, kovakuoriaisia ja suorasiipisiä. 48 prosentissa oli jäänteitä nisäkkäistä, lähinnä päästäisistä, mutta myös pienistä jyrsijöistä, oravista, piikkisioista ja pitkäkuonomangustista. 14 prosenttia sisälsi matelijoita ja sammakkoeläimiä ja 5 prosenttia sisälsi hedelmiä. Kongon demokraattisen tasavallan koillisosassa elävien pygmien mukaan ne syövät jyrsijöiden, hyönteisten ja käärmeiden lisäksi myös sieniä, raatoja, banaaneja ja öljypalmun hedelmiä. Sen on raportoitu syövän myös etanoita ja rapuja. Saalistaan puolustava mustajalkamangusti murisee, paljastaa hampaansa ja haukkuu kuin koira. Vankeudessa sille on annettu saaliiksi marsuja, jotka se on tappanut puremalla etenkin päähän useita kertoja, minkä jälkeen se on viimeistellyt tapponsa puremalla marsua kurkkuun ja samalla pitänyt saalista paikoillaan maassa etukäpälillään.


title: Mustajalkamangusti

text: Mustajalkamangien poikueissa on yleensä 1-2 poikasta. Länsi-Afrikassa parittelu tapahtunee kuivan kauden alussa ja poikasia syntyy marraskuusta tammikuuhun. Idässä, Iturin metsässä, Kongon demokraattisessa tasavallassa on löydetty poikastaan imettävä emo joulukuun alussa. Poikasten hoitoa ei ole kuvattu.


title: HMS Monkshood (K207)

text: HMS Monkshood (viirinumero K207) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Monkshood (K207)

text: Alus tilattiin 28. kesäkuuta 1940 Paisleysta Fleming and Fergusonilta. Sen köli laskettiin 1. lokakuuta 1940 ja alus laskettiin vesille 17. huhtikuuta 1941. Alus valmistui 31. heinäkuuta.


title: HMS Monkshood (K207)

text: Alus myytiin 1948.


title: Luettelo Ernest Chaussonin sävellyksistä

text: Tämä on luettelo Ernest Chaussonin sävellyksistä.Näyttämömusiikki


text: Vokaali-orkesterimusiikki


text: Orkesterimusiikki


text: Kamarimusiikki


text: Pianomusiikki


text: Uskonnollinen musiikki


text: Lauluja lauluäänelle ja pianolle


title: 60 metrin juoksu olympialaisissa

text: 60 metrin juoksu on entinen yleisurheilun olympialaji, joka kuului olympialaisten ohjelmaan kaksi kertaa, vuosien 1900 ja 1904 olympialaisissa. Juoksumatkaa hallitsivat Yhdysvaltain juoksijat. Ainoat olympiavoittajat 60 metrillä ovat Alvin Kraenzlein ja Archie Hahn.


title: Toivonojan kartano

text: Toivonojan kartano on Nastolassa sijaitseva kartano. Kartanon päärakennuksen runko on vuodelta 1807, ja nykyinen ulkokuori on vuodelta 1876. Kartanon tilaan kuuluu maata 160 hehtaaria, josta peltoa on 48 hehtaaria. Tila sijaitsee Sylvöjärven rannalla, ja rantaviivaa on kilometri. Yritysjohtaja Jorma Ollila ja hänen vaimonsa ostivat kartanon vapaa-ajanasunnokseen 3,7 miljoonalla markalla tammikuussa 2000.


title: HMS Hyderabad (K212)

text: HMS Hyderabad (viirinumero K212) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Hyderabad (K212)

text: Alus tilattiin 3. elokuuta 1940 Aberdeenistä Alexander Hall and Companyltä. Sen köli laskettiin 24. joulukuuta 1940 telakkanumerolla 676 ja alus laskettiin vesille 23. syyskuuta 1941. Alus valmistui 23. helmikuuta 1942.


title: HMS Hyderabad (K212)

text: Alus myytiin 1. tammikuuta 1948 ja se romutettiin lokakuussa 1948 Portaferryssä.


title: HMS Poppy (K213)

text: HMS Poppy (viirinumero K213) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Poppy (K213)

text: Alus tilattiin 3. elokuuta 1940 Aberdeenistä Alexander Hall and Companyltä. Sen köli laskettiin 6. maaliskuuta 1941 telakkanumerolla 677 ja alus laskettiin vesille 20. marraskuuta. Alus valmistui 12. toukokuuta 1942.


title: HMS Poppy (K213)

text: Alus myytiin 1946 Panamaan rekisteröidylle Soc. Anon. Maritime et Commercialelle, joka nimesi sen "Ramiksi". Vuosina 1955-1956 aluksen omistajana oli italialainen Antonio Rocco. Alus oli hylky vuonna 1956.


title: Juliana Nikomedialainen

text: Pyhä Juliana Nikomedialainen oli varhaiskristillinen marttyyrineitsyt, joka kirkollisen perimätiedon mukaan eli ja teloitettiin Nikomediassa (nyk. Izmit) Vähässä-Aasiassa vuoden 300 jaa. tienoilla. Julianasta tuli keskiajalla hyvin suosittu pyhimys, ja hänen tarinansa on päässyt 1200-luvulla kirjoitettuun pyhimystarinakokoelma "Kultaiseen legendaan".


title: Juliana Nikomedialainen

text: Suomessa helmikuun 16. päivä oli omistettu Julianalle Mikael Agricolan vuoden 1544 kalenterista 1900-luvun alkuun asti.


title: Pyhät Gabinus ja Susanna

text: Pyhä Gabinus ja Pyhä Susanna olivat varhaiskristillisiä marttyyreitä, jotka kuolivat keisari Diokletianuksen vainoissa. Gabinus ja Susanna olivat Roomassa eläneet isä ja tytär. Gabinus oli pappi, ja hänen veljensä Caius kohosi paaviksi. Perhe oli sukua keisari Diokletianukselle, mutta tästä huolimatta keisari tapatti Susannan vuonna 295 ja sulki Gabinuksen vankilaan, missä hän kuoli. Gabinuksen reliikit on siirretty Pyhän Kolminaisuuden kirkkoon Lyoniin.


title: Pyhät Gabinus ja Susanna

text: Suomessa 19. helmikuuta on ollut Susannan päivä Mikael Agricolan vuoden 1544 kalentarista 1600-luvun almanakkoihin. 1700-luvulla Susanna siirrettiin varsinaiselle muistopäivälleen 11. elokuuta ja kalentereissa päivän nimeksi tuli Gabinus.


title: 200 metrin aitajuoksu olympialaisissa

text: 200 metrin aitajuoksu on entinen yleisurheilun olympialaji, joka kuului olympialaisten ohjelmaan kaksi kertaa, vuosien 1900 ja 1904 olympialaisissa. Ainoat olympiavoittajat 200 metrin aitajuoksussa ovat Yhdysvaltaltain Alvin Kraenzlein ja Harry Hillman.


title: Johan Sanfrid Hedman

text: Johan Sanfrid Hedman (28. marraskuuta 1831 Oulu – 2. tammikuuta 1902 Oulu) oli suomalainen Oulussa asunut kauppias, pankinjohtaja ja kauppaneuvos.


title: Johan Sanfrid Hedman

text: Hedmanin vanhemmat olivat oululainen kauppias Pehr Hedman (k. 1857) ja Gustava Kristina Callmeyer. Hän kävi Oulun triviaalikoulua ja Turun lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1850.


title: Johan Sanfrid Hedman

text: Hedman toimi kauppiaana ja laivanvarustajana Oulussa vuodesta 1856 alkaen. Hän toimi lähes 40 vuoden ajan Suomen Yhdyspankin Oulun konttorin johtajana vuodesta 1862 alkaen ja hän sai kauppaneuvoksen arvon 1889.


title: Johan Sanfrid Hedman

text: Hedman oli naimisissa vuodesta 1859 Anna Helena Blumenthalin (k. 1912) kanssa. Heidän poikiaan olivat pankin kassanhoitaja Lennart Sanfrid Hedman (1859–1889), Perttulan kasvatuslaitoksen johtaja Edvin Leopold Hedman (1863–1915), arkkitehti Ernst Gustaf Hedman (1867–1933) ja Pohjoismaiden Yhdyspankin Oulun konttorin johtaja Georg Harald Hedman (1870–1929). Hedmanin sisar Gustava Hedman (k. 1915) oli naimisissa kauppias ja tehtailija Karl Jakob Grönbergin (1809–1876) kanssa.


title: Freddy Mayola

text: Freddy Santiago Mayola Fernández (s. 1. marraskuuta 1977 Havanna, Kuuba) on aktiiviuransa päättänyt kuubalainen pikajuoksija. Hän oli mukana vuoden 2000 kesäolympialaisissa pronssia voittaneessa Kuuban pikaviestijoukkueessa. Samoissa kisoissa hän osallistui myös 100 metrin juoksuun, jossa selvisi puolivälieriin saakka.


title: Wepset

text: Wepset (muinaisegyptin ""hän joka polttaa"") oli muinaisessa Egyptissä yksi suojelevista käärmeenmuotoisista uraeus-jumalista. Jumalatar mainitaan ensimmäisen kerran arkkuteksteissä nimellä "Silmä". Uuden valtakunnan tuonpuoleista kuvaavissa kirjoituksissa Wepsetin sanotaan tuhoavan Ra-Osiriksen viholliset.


title: Wepset

text: Wepsetillä oli oma papistonsa, ja aikalaislähteiden mukaan jumalattaren kulttikeskus sijaitsi Bigan saarella Nubiassa. Paikalta ei kuitenkaan tunneta Wepsetin temppeliin viittaavia jäänteitä. Wepsetiä palvottiin yleisesti muissakin Ala-Nubian temppeleissä.


title: Wepset

text: Wepset kuvattiin yleensä käärmeenä tai kreikkalais-roomalaisella kaudella naisena, jolla on ureus-käärme päässään.


title: Murha paratiisissa

text: Murha paratiisissa () on brittiläis-ranskalainen televisiosarja. Sarjassa rikoskomisario Richard Poole (Ben Miller) lähetetään tutkimaan kollegansa murhaa eksoottiselle Saint-Marien saarelle Karibialle. Sarjan pääroolia näyttelevät Ben Miller (Kaudet 1–3), Kris Marshall (kaudet 3–6) sekä Ardal O'Hanlon (kaudet 6–).


title: Murha paratiisissa

text: Isossa-Britanniassa sarjaa esittää televisiokanava BBC One, Ranskassa France 2 ja Suomessa Yle TV1. Britanniassa ja Ranskassa sarjan esittäminen alkoi vuonna 2011 ja Suomessa sarja sai ensiesityksensä 19. lokakuuta 2015, kun Yle TV1 esitti sarjan neljä ensimmäistä tuotantokautta. Viidennen kauden esittäminen aloitettiin 2. toukokuuta 2016. Sarja kuvattiin Guadeloupessa.


title: Murha paratiisissa

text: Brittiläinen poliisi on murhattu Saint-Marien saarella, Karibialla. Lontoolainen rikoskomisario Richard Poole (Ben Miller) komennetaan tutkimaan tapausta ja lopulta hänet siirretään lopullisesti töihin Saint-Marien saarelle.


title: Murha paratiisissa

text: Paikka on monen mielestä paratiisi, mutta Poole on toista mieltä. Hän ei lisäksi pidä uudesta työparistaan rikosylikonstaapeli Camille Bordeysta (Sara Martins), joka on hänen täydellinen vastakohtansa ja jolla ei ole Poolen kanssa mitään yhteistä.


title: Murha paratiisissa

text:
Kolmannen kauden avausjaksossa komisario Poole löytyy murhattuna. Hänen tilalleen tulee brittiläinen komisario Goodman.
Yle TV1 esittää sarjaa joka arkipäivä kello 17.07.


title: SC Rheindorf Altach

text: Sportclub Rheindorf Altach on jalkapalloseura Altachin kunnasta. Seura pelaa Itävallan Bundesliigassa, joka on Itävallan korkein sarjataso. Seura on esiintynyt kertaalleen Euroopan sisäisissä kilpailuissa: kaudella 2015-2016 Rheindorf Altach esiintyi Eurooppa-liigassa voittaen 3. karsintakierroksella portugalilaisen Vitória SC:n mutta häviten play-off-kierroksella portugalilaiselle Belenensille. Erste Ligan seura on voittanut kahdesti: 2006 ja 2014.


title: Jaccob Slavin

text: Jaccob Slavin (s. 1. toukokuuta 1994) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana NHL-seura Carolina Hurricanesin organisaatiossa. Hän on Carolinan neljännen kierroksen varaus .


title: Weret-Hekau

text: Weret-Hekau (muinaisegyptin ""Taikuudeltaan mahtava"") oli muinaisessa Egyptissä yksi suojelevista käärmeenmuotoisista uraeus-jumalista. Nimi liitettiin joskus muihinkin jumalattariin. Weret-Hekau mainitaan pyramiditeksteissä Ala-Egyptin kruunun yhteydessä Wadjet-jumalattaren ilmentymänä. Myöhempinä aikoina Weret-Hekau mainitaan useammin itsenäisenä jumaluutena.


title: Weret-Hekau

text: Weret-Hekau oli kuvattuna useisiin Tutankhamonin haudasta löytyneisiin esineisiin.


title: Museoiden historia

text: Museoiden historia on alkanut jo antiikista, vaikka nykyaikainen museo kehittyikin paljon myöhemmin. ’Museo’-sana on peräisin antiikin Kreikkasta, jossa "museionit" olivat muusien pyhäkköjä. Varsinaista museota lähimmät vastineet olivat kuitenkin jumalille pyhitetyt taidekokoelmat, pinakoteekit. Keskiajalla erityisesti kirkko keräsi monia suuria esinekokoelmia, mutta museolaitoksen juuret ovat vasta renessanssissa, jolloin alettiin uudestaan kiinnostua antiikin kirjallisuudesta ja taiteesta. Tuohon aikaan alkoi kehittyä muun muassa taidegallerioita ja ensimmäisiä historiallisin kriteerein järjestettyjä kokoelmia.


title: Museoiden historia

text: Valistuksen aikana moderni museo syntyi, kun monista yksityisistä kokoelmista tuli julkisia. British Museum avattiin vuonna 1759, mutta vuonna 1793 avatusta Louvresta tuli museokehityksen edelläkävijä. Se oli ensimmäinen kansallismuseo, ja sitä seurasi pian ympäri Eurooppaa muita vastaavia museoita. Saksasta tuli 1800-luvun alkupuoliskolla museokehityksen keskus, kun Berliinin Altes Museum sekä Münchenin Glyptothek ja Pinakothek vaikuttivat erityisesti museoarkkitehtuuriin ympäri maailmaa. 1800-luvulla myös maailmannäyttelyt vaikuttivat museokehitykseen. Monet niissä kokeillut näyttelytekniikat otettiin käyttöön myös museoissa. Lisäksi esimerkiksi Lontoon Victoria and Albert Museum ja Science Museum sekä Yhdysvaltain Metropolitan Museum of Art on perustettu alkujaan maailmannäyttelyyn kerätyn esineistön ympärille.


title: Museoiden historia

text: Tiede, taide ja taideteollisuus erikoistuivat entisestään 1800-luvun lopulla. Samalla positivismi korosti kokemuksia ja havainnointia tieteen tekemisessä. Museoissakin alkoi korostua niiden kokoelmien käyttö tieteessä. Ruotsalainen Artur Hazelius perusti 1800-luvun lopulla Tukholmaan maailman ensimmäisen kansatieteellisen museon Nordiska museetin ja ensimmäisen ulkoilmamuseon Skansenin. Näiden myötä museoissa levisi kiinnostus esineistön aattellisiin, lähihistoriallisiin ja kansanperinteisiin tarkoituksiin.


title: Museoiden historia

text: Museoissa tapahtui 1900-luvun aikana useita mullistuksia. Deutsches Museum ja Museum of Science and Industry toivat uudet keksinnöt tekniikan museoihin ja avasivat tietä uudenlaisille tiedekeskuksille. Taidemuseot ovat puolestaan ottaneet aktiivista roolia taidehistorian luomisessa. New Yorkin Modernin taiteen museolla on esimerkiksi ollut suuri vaikutus 1900-luvun kuvataiteeseen. Museorakennuksista on puolestaan tullut 1900-luvun lopulla aikansa merkittävimpiä julkisia rakennuskohteita. Esimerkiksi Bilbaon Guggenheim-museon taidekokoelma on jopa jäänyt sen arkkitehtuurin varjoon.


title: Museoiden historia

text: Museoiden taustalla on ihmisten taipumus hankkia ja tutkia. Museon ideasta ensimmäisiä todisteita löytyy Mesopotamiasta, muinaisesta Larsan kaupungista, josta on löytynyt 1000-luvulta eaa. olevia, opetuskäyttöön tarkoitettuja kopioita vanhoista kirjoituksista. Arkeologi Leonard Woolleyn mukaan Urin löydökset puolestaan todistavat, että Babylonian kuninkaan Nabunaidin tyttärellä Ennigaldilla oli pieni opetuksellinen museo.


title: Museoiden historia

text: ’Museo’-sanan historia ulottuu antiikin Kreikkaan. Muusat olivat tieteiden ja taiteiden jumalattarina ja "museionit" muusien pyhäkköjä. Historian merkittävin "museion" sijaitsi Egyptissä, Aleksandriassa. Aleksandrian Museionin yhteydessä oli laaja kirjasto sekä veistos- ja eläinkokoelma. Se tuhoutui Rooman valtakunnan hajoamisen aikaan 300-luvulla. Vaikka se vastaakin enemmän yliopistoa, se on aatteellisesti lähellä myös museoajatusta, sillä siellä liitettiin esineisiin myös opetuksellinen funktio. Aleksandrian Museionissa työskentelivät monet aikansa kuuluisimmista tieteilijöistä, kuten Eukleides ja Heron Aleksandrialainen.


title: Museoiden historia

text: Vaikka ’museo’-sanan tausta on antiikin Kreikassa, nykyaikaisia museoita siellä ei kuitenkaan ollut. Antiikin Kreikan temppeleissä oli kuitenkin myös sekalaisia kokoelmia taide-esineitä ja harvinaisuuksia uhreiksi jumalille. Kreetalta on löytynyt merkkejä 2000-luvulta eaa. peräisin olevasta taidekokoelmasta. Lähin vastine museolle on kreikkalainen jumalille pyhitetty taidekokoelma pinakoteekki, joista tunnetuin oli Ateenan Akropoliilla. Pergamonin hallitsija Attalos I puolestaan keräsi sotaretkeltään Kreikkaan kreikkalaisen kulttuurin tuotteita herättääkseen maassaan kreikkalaista kulttuuria. Pergamoniin perustettiin eräänlainen kreikkalainen aarrekammio.


title: Museoiden historia

text: Rooman keisarit ja monet muut roomalaiset ihailivat kreikkalaista kulttuuria. Kreikasta ryöstettiinkin paljon veistoksia roomalaisten aukioiden ja rakennusten koristeeksi. Huippuunsa ihailu nousi keisari Hadrianuksen rakennuttamassa Tivolin huvilassa. Hadrianus tuotti huvilaan ja sen 18 neliökilometrin laajuiseen puistoon jäljennöksiä rakennuksista ja maisemakokonaisuuksista. Huvila olikin eräänlainen ulkoilmamuseo.


title: Museoiden historia

text: Euroopan lisäksi myös muualla maailmassa kerättiin esinekokoelmia. Kiinassa keräily oli alkanut jo Shang-dynastian aikana, mutta huippuunsa se oli kehittynyt 200-luvulla eaa. Qin-dynastian aikana. Monet kiinalaishallitsijat tukivat taiteita, ja esimerkiksi Han-dynastian aikainen keisari Wu perusti akatemian, jossa oli maalauksia ja kalligrafiaa eri puolilta Kiinaa. Japanissa keisari Shōmu keräsi Tōdai-jin temppelialueelle esineistön, joka on edelleen nähtävissä Shōsōinissa. Samoihin aikoihin arabimaailmassa kerättiin pyhäinjäännöksiä, ja "waqfien" yhteyteen muodostui erilaisia yleiseen hyvään kerättyjä kokoelmia.


title: Museoiden historia

text: Rooman valtakunnan kaatumisen jälkeen monet henkilökohtaiset kokoelmat siirtyivät kirkolle. Keskiajalla Euroopassa esinekokoelmia olikin kuninkaallisilla ja kirkolla. Kokoelmilla saattoi usein olla myös yhteys; Kaarle Suuren kokoelmat jaettiin 800-luvun alussa useaan uskonnolliseen rakennukseen. Tällaisilla kokoelmilla oli taloudellista merkitystä, ja niitä käytettiin sotien ja muiden valtion kulujen rahoittamiseen.


title: Museoiden historia

text: Kirkko oli keskiajan merkittävin kulttuurielämän kannattelija. Se muun muassa tuki arkkitehtuuria, kuvataidetta ja esittävää taidetta. Vaikka kirkko oli kieltänyt pakanallisten esineiden keräämisen, sen kokoelmiin kertyi silti erikoisia esineitä, luonnon kuriositeetteja ja pyhäinjäännöksiä. Tällaisista esineistöistä kasvoi niin sanottu ”keskiajan museo”, "mirabilia", joka oli eräänlainen tärkeiden kohteiden ja esineiden kokonaisuus.


title: Museoiden historia

text: Keskiajalta on todisteita muinaisesineillä käydystä kaupasta. Winchesterin piispan Henry Blois’laisen on sanottu ostaneen antiikkipatsaita kuukauden mittaisella Rooman-vierailullaan ja tuoneen ne mukanaan Englantiin.


title: Museoiden historia

text: Arabimaailma oli 900–1200-luvuilla todellinen sivistystyön keskus. Siellä monia kreikkalaisia klassisia tekstejä käännettiin arabiaksi ja kerättiin laajoja taiteellisten töiden kokoelmia. Keräilyperinne virallistettin islamilaisen "waqf"-periaatteen alle. Arabitieteilijöiden työt olivat vaikuttamassa Euroopassa renessanssin syntymiseen. Arabitekstejä käännettiin 1100– ja 1200-luvuilla latinaksi, mikä oli käynnistämässä klassisen kulttuurin ihailun.


title: Museoiden historia

text: Nykyaikaisen museon juuret ovat tieteellisessä mielessä renessanssissa. Renessanssin myötä ihmisten mielenkiinto palasi antiikin kirjallisuuteen ja taiteeseen, ja sen aikana tapahtui huomattavaa kehittymistä kaikilla tieteen ja taiteen aloilla. Samalla esinekokoelmia alettiin järjestää sisällöllisesti, esteettisesti ja systemaattisesti, mihin vaikuttivat erityisesti paavien kiinnostus asiaan. Sixtus IV lahjoitti 1471 antiikin pronssiveistoksia kokoelmaan, josta tuli Musei Capitolini. Julius II puolestaan muutti Innocentius VIII:n rakennuttaman Belvedere-palatsin museoksi, ja Leo X nimesi 1515 Rafaelin sen kokoelmien hoitajaksi.


title: Museoiden historia

text: Paavien luomien ensimmäisten museoiden aikaan kehittyi myös taidekokoelmien säilytyspaikaksi gallerioita, jotka olivat saaneet nimensä veistosten ja maalausten säilytykseen käytetystä pitkästä ja käytävämaisesta tilatyypistä, galleriasta. Firenzeläinen Medicien pankkiirisuku aloitti taidekokoelmien keräämisen jo 1400-luvun alussa ja jatkoi sitä 1700-luvun puoliväliin. Medicien toimistorakennuksen Uffizin ("Galleria degli Uffizi") yläkerta muutettiin 1582 museotilaksi. Palatsiarkkitehtuurista mallinsa saaneiden gallerioiden lisäksi renessanssiaikana tunnettiin myös kirjastolla ja esinevalikoimin varustettu kabinetti.


title: Museoiden historia

text: Taidemuseoiden lisäksi renessanssiaikana historialliset ja luonnontieteelliset museot menivät eteenpäin. Piispa Paolo Giovio loi Comossa ensimmäisen historiallisin kriteerein järjestetyn kokoelman. ”Kuuluisien henkilöiden elämästä” kertovassa kokoelmassa oli muotokuvia ja muuta henkilökohtaista aineistoa. Giovion Museum Jovianum avattiin yleisölle 1520. Luonnontieteellisiä kokoelmia oli aiemmin kerätty vain lääketieteellisistä, maagisista tai kuriositeettiarvoon liittyvistä syistä. Kokoelmista tuli 1500-luvun aikana tieteellisen tutkimuksen kohteita, ja niitä alettiin järjestää systemaattisesti. Tähän vaikuttivat ajan humanistinen maailmankuva ja löytöretkien Eurooppaan tuomat eksoottiset kasvit ja eläimet sekä kivet ja muut luonnonnäytteet. Varhaisimpana tunnettuna luonnontieteellisenä museona pidetään Luca Ghinin 1500-luvun alkupuolella Padovaan perustamaa kasviota.


title: Museoiden historia

text: Valistuksen ajan airuina oli 1600-luvulla yliopistolaitoksen voimakas kasvu. Tieteellisen kehityksen myötä syntyivät myös yliopistojen museot ja kokoelmat. Joskus museo jopa tulkittiin eräänlaiseksi tutkijan työhuoneeksi. Baselin yliopiston museo avattiin yleisölle 1671 ja Britannian Ashmolean Museum 1683.


title: Museoiden historia

text: Moderni museo syntyi 1700-luvun aikana, kun monet kokoelmat siirtyivät yksityisistä omistuksista julkisiksi. Niitä alettiin tämän jälkeen avata yleisölle entistä laajemmin. Ajatus museoiden opettavasta ja kasvattavasta asemasta levisi saman vuosisadan aikana, ja esimerkiksi British Museum avattiin yleisölle 1759. Se perustui John Sloanen 1700-luvun alkupuolella Väli-Amerikassa kokoamalle luonnontieteelliselle kokoelmalle. Sloane testamenttasi sen valtiolle, ja sen ympärille rakentui monenlaisten kokoelmien, kirjastojen ja arkistojen kokonaisuus. Myös muualla Euroopassa seurattiin esimerkkiä: paavi Klemens XIV:n aikana 1773 Vatikaanin museot avattiin virallisesti ja Habsburgien kokoelmat olivat kolmesti viikossa avoinna vuodesta 1781. Taidemuseoihin vaikutti estetiikan eriytyminen omaksi tieteenhaarakseen, ja systemaattisen taidetutkimuksen ansiosta kokoelmia lajiteltiin jatkossa taidehistoriallisten periaatteiden mukaan.


title: Museoiden historia

text: Museoajatus levisi Euroopasta siirtomaapolitiikan ja kaupankäynnin seurauksena myös muualle. Yhdysvaltain museolaitoksen perusta on 1770-luvulla vapaussodan henkisessä ja poliittisessa ilmapiirissä. Maan ensimmäinen museo oli luonnontieteellisen kokoelman ympärille vuonna 1773 perustettu Charlestonin museo. Yhdysvaltain museoissa on jo alusta alkaen korostettu opetus- ja kasvatustavoitteita. Toinen yhdysvaltalaismuseoiden keskeinen piirre on elämyksellisyys, sillä 1780-luvulla Philadelphian museo pyrki monipuoliseen viihdyttämiseen ja täyttämään taloudelliset tavoitteensa. Museosta tuli näin myös liikelaitos.


title: Museoiden historia

text:
Valistusajan museokehityksen symboliksi nousi Louvren taidemuseon avaaminen Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen 1793. Louvre on perustellusti maailman ensimmäinen kansallismuseo. Monet pitävät sitä jopa nykymuseon alkuna. Louvre jouduttiin sulkemaan rakennuksen huonon kunnon vuoksi kuitenkin jo 1796, mutta se avattiin uudelleen 1803 nimellä Musée Napoleon. Napoleon oli tuonut Ranskaan paljon taideaarteita muualta Euroopasta ja Egyptistä. Napoleon tavoitteli Ranskaan eurooppalaisen kulttuurin keskusmuseota, mutta se herätti vastareaktion, jonka seurauksena muihinkin Euroopan maihin alettiin suunnitella kansallismuseoita. Napoleon oli itse perustamassa Amsterdamiin Rijksmuseumin edeltäjää Kuninkaallista museota ja Milanoon Breran pinakoteekkia.
Ranskan suuren vallankumouksen jälkeistä muutamaa vuosikymmentä on pidetty museoiden kulta-aikana. Museoiden syntymiseen vaikutti ajatus museon asemasta kansakunnan yhteisenä omaisuutena. Napeolonin kaatumisen jälkeen Berliinissä avattiin 1815 näyttely, jossa olivat esillä Pariisista palautetut taideaarteet. Se johti Altes Museumin perustamiseen 1830. Baijerin kuningas Ludvig I halusi puolestaan luoda pääkaupungistaan Münchenistä uuden Ateenan. Monien linnojen ja palatsien lisäksi kaupunkiin rakennettiin veistoskokoelmille 1830 Glyptothek ja maalauskokoelmille 1833 Pinakothek. Uudet saksalaiset museot vaikuttivat museoarkkitehtuuriin ympäri maailmaa. Museorakennusten arkkitehtuuria ohjasivat Saksassa jo periaatteet, joiden mukaan pyrittiin turvaamaan kokoelmalle suotuisat olot. Venäjän tsaarien kokoelmat avattiin myös 1800-luvun alkupuolella. Kokoelman taide-esineisiin kuului vain länsieurooppalaista taidetta. Talvipalatsin jäätyä pieneksi sen viereen rakennettiin vuonna 1852 avattu Eremitaaši.


title: Museoiden historia

text: Amerikassa museolaitos kehittyi edelleen Euroopan esimerkin mukaan. Etelä-Amerikan ensimmäinen julkinen museo avattiin 1815 Rio de Janeirossa. Sen pohjalla oli Portugalin kuninkaan lahjoittama kokoelma. Samantapaisesti syntyi 1823 myös Buenos Airesiin perustettu kansallismuseo. Yhdysvaltojen ensimmäinen kansallismuseo perustettiin 1858. Englantilainen aatelinen James Smithson (kuoli 1829), joka ei käynyt elinaikanaan Yhdysvalloissa, testamenttasi omaisuutensa Yhdysvaltain valtiolle. Testamentin tarkoituksena oli perustaa Smithsonian-instituutti, joka avattiin virallisesti 1858.


title: Museoiden historia

text: Teollistuminen, kaupungistuminen ja kaupallistuminen kiihtyivät 1800-luvun lopulla, mistä todistavat myös jättimäiset maailmannäyttelyt, joista ensimmäinen pidettiin Lontoossa 1851. Maailmannäyttelyt edistivät vahvasti museoiden demokratisoitumista sekä museorakennusten ja -näyttelyiden kehittymistä. Niiden herättämä mielenkiinto sai myös museot panostamaan enemmän näyttelyrakenteisiin ja -tekniikoihin sekä viihtymiseen. Monia näyttelytekniikoita on omaksuttu museoihin maailmannäyttelyissä tehtyjen kokeilujen jälkeen. Maailmannäyttelyt ovat antaneet myös sysäyksen monien uusien museoiden perustamiselle. Niitä varten kerättiin laaja esineistö, jolle piti löytää näyttelyn jälkeen uusi säilytyspaikka. Lontoon maailmannäyttelyn jälkeen perustettiin Victoria and Albert Museum ja Science Museum, ja lisäksi esimerkiksi Yhdysvaltain Metropolitan Museum of Art on saanut alkunsa kansainvälisen suurnäyttelyn jälkeen.


title: Museoiden historia

text: Nykyaikainen julkinen museo, jonka tehtävänä on kerätä, säilyttää ja pitää esillä kokoelmiaan ja jolla on sekä tieteellisiä että kasvatuksellisia tavoitteita, syntyi 1800-luvun jälkipuoliskolla. Kehitykseen vaikuttivat museolaitoksen sisäiset muutokset ja tieteen virtaukset. Tiede erikoistui entistä suppeampiin aloihin, ja positivismi korosti kokemuksiin ja havainnointiin perustuvaa tietoa. Näin myös museokohteiden tutkimus ja havainnointi korostui. Samoihin aikoihin taide jakautui lukuisiin alaryhmiin, ja esimerkiksi taideteollisuus ja muut sovelletut taiteet erikoistuivat ja saivat pian omat museonsa.


title: Museoiden historia

text: 1800-luvun tilanteessa museot haluttiin sitoa yhteiskunnan kehitykseen. Tietoisesti pyrittiin säilyttämään ja asettamaan näytteille kansakunnan lähihistoriaa. Ruotsalainen Artur Hazelius perusti 1870-luvulla Tukholmaan maailman ensimmäisen kansatieteellisen museon Nordiska museetin ja parikymmentä vuotta myöhemmin ensimmäisen ulkoilmamuseon, Skansenin. Kansatieteellisten museoiden taustalla oli museokokoelmiin liittynyt suhtautumistavan muutos, jonka seurauksena keräämiselle asetettiin aatteellisia, lähihistoriaan liittyviä ja kansan yhteistä perinnettä korostavia tarkoituksia. Skansenissa Hazeliuksella oli puolestaan päämääränä näyttää historialliset esineet aidossa yhteydessä kokonaisessa kulttuuriympäristössä. Hazeliuksen idea levisi nopeasti, ja jo vuonna 1901 Tanskaan perustettiin Frilandsmuseet. Ulkoilmamuseoista tuli suosittuja, ja niiden kautta historian elävöittäminen työnäytöksin ja tapahtumin levisi myös muihin museoihin.


title: Museoiden historia

text: Ulkomuseoiden ansiosta 1900-luvun alussa levisi ajatus myös kokonaisten rakennettujen ympäristöjen säilyttämisestä. Yksittäisiä rakennuksia oli suojeltu jo 1700-luvun lopussa, mutta Skanseniin siirrettiin yli 120 rakennusta eri puolilta Ruotsia. Tunnetuin 1900-luvun alkupuolen museaalisesta ympäristönsuojelusta on vuonna 1926 syntynyt Colonial Willemsburg.


title: Museoiden historia

text: Tekniikan museot seurasivat myös kansatieteellisten ja ulkoilmamuseoiden kehitystä ja toivat kokoelmansa lähemmäksi nykyaikaa. Tieteen ja tekniikan uutudet olivat olleet maailmannäyttelyiden vetonauloja, ja museotkin alkoivat keskittyä tieteen ja tekniikan popularisointiin. Tiedekeskusten esikuvaksi muodostui Münchenissä vuonna 1925 avattu Deutsches Museum, jonka pääpaino oli nykytekniikassa. Museo teki myös uraauurtavaa museopedagogista tutkimusta, ja sen menetelmiä on käytetty muuntyyppisissäkin museoissa. Tiedekeskuksille avasi ovia vielä Deutsches Museumia selvemmin Chicagon Museum of Science and Industry. Deutsches Museumin kokoelmissa oli kuitenkin tekniikan historiaa menneestä nykyaikaan, mutta Museum of Science and Industryssä vanhaa aineistoa oli vain kymmenesosa koko esineistöstä.


title: Museoiden historia

text: Taidemuseoiden kehittymistä ovat 1900-luvulla ohjanneet niin museoiden yleinen kehittyminen kuin taiteen teoriassa 1800-luvun lopulla tapahtuneet muutokset. Taiteen tekeminen, esittäminen, myyminen ja siitä kirjoittaminen ovat muodostaneet taidemaailman, jossa on tiukasti määritellyt normit. Taidemuseoilla on ollut kehityksessä aktiivinen rooli, sillä ne ovat toteamisen lisäksi olleet kehittämässä ja luomassa taidehistoriaa. Esimerkiksi New Yorkin Modernin taiteen museolla on ollut suuri vaikutus 1900-luvun kuvataiteeseen.


title: Museoiden historia

text: Taidemuseoiden tilat ovat muuttuneet hallimaisiksi, ja samalla monien taidemuseoiden toiminnassa vaihtuvat näyttelyt ovat saaneet tärkeämmän aseman. Samalla taidemuseot ovat jakautuneet laitoksiin, joiden päätavoitteena on pysyvät kokoelmat ja niiden esittely, ja niihin museoihin, jotka kokeilevat aktiivisesti poikkitaiteellista toimintaa. Jälkimmäiset museot pyrkivät lähestymään muita kulttuuri- ja taidelaitoksia ja ottamaan paikan aktiivisena nykytaiteen esittelypaikkana.


title: Museoiden historia

text: Ranskassa ja Kanadassa kehittynyt uusi museologinen ajattelu nosti museon keskeiseksi tehtäväksi yhteiskunnan identiteetin ylläpitämisen ja voimistamisen. Tehtävän keskeisin instrumentti on paikallismuseo, eli niin sanottu ekomuseo, jonka pyrkimyksenä on asettaa museo sosiokulttuuriseen yhteyteensä, jossa tieteet, tekniikka, historia ja taide muodostavat oman kokonaisuutensa. Kokemukset Ranskasta ovat kuitenkin osoittaneet, että ekomuseoajattelu ei ole pitänyt yllä paikallisten kiinnostusta.


title: Museoiden historia

text: Museoesineen viitekehys asetettiin uuteen valoon Haagissa vuonna 1986 avatussa Museonissa, joka on monitieteellinen laitos, jossa yhdistyvät geologia, biologia, fysiikka, tekniikka ja kansatiede. Sen keskeisin tehtävä on opettaa, joten esinekokoelmatkin on valittu sen mukaan. Pedagoginen arvo ohitti esineitä valittaessa kulttuurihistoriallisen arvon.


title: Museoiden historia

text: Museonin kanssa samana vuonna valmistui kuusi muutakin suurta museota. Museorakennuksista on tullutkin 1900-luvun lopulla oman aikansa merkkipaaluja. Ne ovat olleet suuria rakennuskohteita, joiden rakentamiseen on järjestetty kansainvälisiä arkkitehtuurikilpailuja ja joiden rakentamiseen on käytetty valtavia rahasummia. Kehitys on näkynyt erityisen vahvasti taidemuseoissa. Jotkin taidemuseot on perustettu matkailu- ja imagosyistä lähes olemattomien kokoelmien ympärille. Tällainen museo on 1990-luvulla Bilbaoon rakennettu yli 500 miljoonaa euroa maksanut Guggenheim-museo. Siitä tuli nopeasti Baskimaan suurin nähtävyys, jota miljoonat matkailijat käyvät katsomassa. Varsinainen taidekokoelma on jäänyt Bilbaossa omaperäisen museoarkkitehtuurin varjoon.


title: Daihatsu Charade

text: Daihatsu Charade on japanilaisen Daihatsun pikkuautomalli, jota valmistettiin 1977−2000. Charadea edelsi Daihatsu Consorte ja sen korvasi Sirion. Mallia tehtiin neljää eri sukupolvea, joita kaikkia tuotiin myös Suomeen: viimeistä sukupolvea tosin vain muutamia kappaleita aivan valmistuksen loppupäästä, kun merkin maahantuonti alkoi uudestaan sen päätyttyä laman seurauksena 1993.


title: Daihatsu Charade

text: FAW Tianjin valmisti kolmannen sukupolven Charadea lisenssillä Kiinassa 1988−2009 asti nimellä Xiali. Xialia on myyty yli puolitoista miljoonaa kappaletta. Myös Geely Automobilen mallit HQ, MR ja PU perustuvat pitkälti G100-Charadeen, ja niitä on valmistettu vuodesta 1998 näihin päiviin asti.


title: Daihatsu Charade

text: Maanteho Oy aloitti Daihatsun edustuksen Suomessa Charade-mallilla vuoden 1980 lopulla. Tuonnin alkaessa malli oli siis jo kolme vuotta vanha, mutta se oli toisaalta ollut hyvin suosittu Japanin markkinoilla ja valittu siellä myös vuoden autoksi 1979. Korimalleja oli kahta erilaista, joista 5-ovinen oli selkeästi perusmalli, ja erikoisella, pyöreällä C-pilarin "oopperaikkunalla" varustettu 3-ovinen omanlaisensa erikoisuus. Suomen tuontiohjelmaan kolmiovinen ei kuulunut.


title: Daihatsu Charade

text: Suomen-versioissa molempia liikutti sama kolmisylinterinen ja yksilitrainen bensiinimoottori, joka tuotti 56 hevosvoimaa pyörimisnopeudella 5600 kierrosta minuutissa. Sittemmin, 2010-luvulla, kolmisylinteriset moottorit ovat yleistyneet pikkuautojen voimanlähteinä, mutta 1970-luvun lopussa niitä ei juuri tavattu. Daihatsun tapauksessa ratkaisuun päädyttiin suunnittelun tavoitteista johtuen: haluttiin noin 1000 kuutiosenttimetrin moottori, jonka iskusuhde on noin 1. Nelisylinterisessä tämä olisi johtanut ahtaisiin palotiloihin ja siten heikompaan hyötysuhteeseen. Kolmisylinterisyydellä saatiin suuremmat sylinterit sekä pienempi moottorilohko. Kolmisylinteriselle moottorille tyypillinen epätasainen käynti tasattiin kampiakseliin nähden vastakkaiseen suuntaan pyörivällä tasapainotusakselilla.


title: Daihatsu Charade

text: Tekniikan Maailma koeajoi Charaden tuoreeltaan 1981. Koeajossa kiitettiin pientä kulutusta, hyvää ohjaustuntumaa ja herkkäliikkeistä vaihteistoa. Moitteita annettiin ryypyn merkkivalon puuttumisesta, vähäisestä pääntilasta takamatkustajille sekä herkästi likaantuvasta takalasista. Kaikkiaan autoa pidettiin näppärän kokoisena, toimivuudeltaan hyvänä ja vaihtoehtona varteenotettavana.


title: Daihatsu Charade

text: 30 tuhannen kilometrin kestotestissään Tuulilasi piti Charadea "mekaniikaltaan hyvin tehtynä", mutta sisustuksen laatu sai moitteet. Daihatsun 40 980 markan hintaa pidettiin melko hintavana kokoiseksensa; Charade oli näinä vuosina lyhyin Suomessa myytävä uusi auto, ja vain muutaman tuhannen markan lisäpanostuksella sai jo esimerkiksi merkittävästi tilavamman, viisipaikkaisen Talbot Horizonin.


title: Daihatsu Charade

text: Ensimmäinen sukupolvi ehti olla Suomessa myynnissä vain kaksi vuotta, kun uudistunut malli esiteltiin. Näkyvin muutos edeltäjään oli uudistettu ulkonäkö kasvaneine ulkomittoineen: pituutta tuli lisää 60 mm, korkeutta 40 mm ja akseliväliäkin 20 mm. Näin ollen tilavampi G11 myös rekisteröitiin viidelle matkustajalle.


title: Daihatsu Charade

text: Koeajossaan Tekniikan Maailma kiitti reipasta suorituskykyä, luokassaan runsaita sisätiloja sekä vaihteiston toimintaa ja sen neljän välityksen soveltuvuutta taajama-ajoon. Moitteita taasen tuli meluisuudesta, tehottomista jarruista ja takajousituksen heikosta kuormankantokyvystä. Pikkuautovertailussa Charadea pidettiin nopeasti reagoivan ohjauksensa ja "ärhäkästi muristen kiihtyvän moottorinsa" vuoksi mikroautomaisena kulkineena, joka "houkuttelee kuljettajansa helposti urheilullisiin ajosuorituksiin". Talviautoksi G11 soveltui huonosti, mikä haittasi Suomessa sekä myyntiä että säilyvyyttä myöhemmille sukupolville: kylmäkäynnistyvyyden ja lämmityslaitteen osalta ajoneuvo ei täyttänyt "edes kohtuullisina pidettäviä edellytyksiä".


title: Daihatsu Charade

text: Ulkomuotoa päivitettiin hiukan nykyaikaisemmaksi 1985. Samalla moottorivalikoimaan tuli myös uutuutena turboahdettu versio kolmisylinterisestä dieselmoottorista. Samana vuonna esiteltiin myös 54kW Charade 926 Turbo ja 88kW 926R, molemmat litran bensaturboja.. Alle litran iskutilavuudella diesel-Daihatsu oli aikanaan ainoa ensimmäisen veroluokan dieselauto Suomessa. Turboversion ECE-normin mukainen maantiekulutus oli vain 3,6 litraa sadalle kilometrille, mutta varsinkin turbodieselin lisähinta bensiiniversioon nähden (69 900 markkaa vs. 42 900 mk) oli useimmille liikaa.


title: Daihatsu Charade

text:
Charade uusittiin lähes kokonaan mallivuodelle 1987. Uudet, pyöristyneet linjat olivat muotoilupäällikkö Hiroshi Aokin ja Hideyuki Uedan käsialaa. Aluksi Suomen myyntimallistossa oli tarjolla vain 3- ja 5-oviset pystyperäiset mallit, joita täydentämään tuli 4-ovinen porrasperä 1990. Japanissa 315 mm pystyperäistä pidempi konttikoppa oli lisätty mallistoon jo vuotta aiemmin.
Alustarakenteen osalta etupään joustintukijousitus oli jo 80-luvun loppupuoliskolla pikkuautoluokan tyypillisin ratkaisu, mutta takapään toteuttaminen samalla tavalla (ja siten saavutettu joka pyörän erillisjousitus) oli tavanomaista lähinnä urheilullisemmissa pikkuautoissa ja suuremman kokoluokan kulkineissa.


title: Daihatsu Charade

text:
Yleisestä linjasta poikkeava oli myös Maanteho Oy:n tarjoama moottorivalikoima, joka koostui kahdesta kolmisylinterisestä bensiinimoottorista, joiden molempien tilavuus oli 993 cm. TS- ja CS-varustelutasojen yhteydessä moottori oli 52-hevosvoimainen, mutta GTti-erikoismallissa samasta voimanlähteestä otettiin välijäähdytetyn turbon, polttoaineen suorasuihkutuksen ja neliventtiilitekniikan avulla 101 hevosvoimaa.
1989 kolmisylinteristen mallien oheen esiteltiin nelisylinterinen, 1,3-litrainen bensiinimoottori. Kannessa oli 16 venttiiliä, ja polttoainetta koneeseen suihkutettiin sähköisesti ohjatulla Nippondenso EFI-ruiskulla. Koska mukana oli myös kärjetön sytytys ja kolmitoimikatalysaattori, saatettiin puhua kokoluokassaan jo hyvin modernista voimalinjasta. Moottorin tehokkuus (90 hv), laaja vääntöalue ja tasainen toiminta tekivät Charadesta huomattavan helpon ja ripeän ajettavan. Toisaalta varustelu pysyi moottorin uusimisesta huolimatta varsin askeettisena.


title: Daihatsu Charade

text: Suomen markkinoilla kolmannen sukupolven Charade oli eräänlainen väliinputoaja. Erityisesti tämä korostui porrasperäisessä mallissa, joka oli kuin "pesussa kutistunut perheauto"; se ei pystynyt riittävästi erottumaan ulkonäöllään tai tuoteprofiilillaan vahvojen japanilaisisten Toyotan, Nissanin ja Mazdan joukossa, mutta eurooppalaisten autojen ystävät luokittelivat sen mielessään vain tyypilliseksi japanilaisautoksi. Hinnaltaan kolmisylinteriset perusmallit (TS 56 800 markkaa, viisivaihteinen ja -ovinen CS 64 800 mk vuonna 1988) olivat muutaman tuhannen markan verran kilpailijoitaan huokeampia, kun taasen 1,3-litraiset olivat jo modernin moottoritekniikkansa vuoksi kilpailijoitansa kalliimpia (75 900 mk vuonna 1990).


title: Daihatsu Charade

text: Koeajoartikkelit ja pikkuautovertailut antoivat keskenään hyvin samansuuntaisia arvioita. Tarkkaa ohjausta kehuttiin, joskin uraherkkyyttä pidettiin pienenä ongelmana. Alustan ja jousituksen ominaisuuksia pidettiin yleisesti erinomaisina, kunhan tie vain on kestopäällysteinen ja riittävän sileä; kova ja lyhytjoustoinen jousitus välittää tien pinnankarheudenkin kuljettajan takamukseen ja sormenpäihin. Pikkuautovertailunsa loppuarvostelussa Tekniikan Maailma pitikin Charade 1,3i TS -mallia joukon "rata-automaisimpana": moottori on "väkivahva" ja suorituskyky "melkoinen", mutta alusta on kivikova, varustelu karua ja äänieristys heikko. Askeettisesta varustuksesta huomioitiin erityisesti takalasinpyyhkimen, tuulilasinpyyhkimen tihkukytkimen ja istuimenlämmittimien puute, vain ulkoa avaimella aukeava polttonestesäiliö ja takakontti, sekä ulkopeilit, joita voi säätää vain auton ulkopuolelta hylsyavaimen avulla. Pienemmällä, kolmesylinterisellä moottorilla varustettuja malleja pidettiin yllättävän pystyvinä, säästäväisinä, ja omaleimaisessa käyntiäänessä kuultiin Porschenkin kaikuja.


title: Daihatsu Charade

text: Pienten urheiluautojen vertailussa litrainen Charade GTti näytti suorituskyvyllään pitkää nenää kilpailijoilleen, joiden konehuoneessa oli yli puolta suurempia, 1,6-litraisia moottoreita. 50 tuhannen kilometrin kestotestin loppuraportissa Tekniikan Maailma toteaa GTti:n jakavan koekäyttäjien mielipiteet voimakkaasti ja arvioi sen olevan auto, jonka hankkimista "tuskin kukaan ajatteleekaan ajaakseen [sillä] normaalin pikkuauton tapaan".


title: Tributyylitinaoksidi

text: Tributyylitinaoksidi eli bis(tributyylitina)oksidi tai TBTO (CHSnO) on tinan organometalliyhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty laivojen pohjamaaleissa, puunsuoja-aineena ja tuholaismyrkkyinä, joskin nämä käyttökohteet ovat vähentyneen yhdisteen myrkyllisyyden vuoksi. Tributyylitinaoksidia voidaan käyttää reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Tributyylitinaoksidi

text: Tributyylitinaoksidi on väritöntä tai kellertävää nestettä. Yhdiste ei käytännöllisesti katsoen liukene veteen, mutta liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten dietyylieetteriin ja heksaaniin.


title: Tributyylitinaoksidi

text: Tributyylitinaoksidi ei liukene veteen, minkä vuoksi se kertyy muun muassa merissä sedimentteihin ja hapettomissa olosuhteissa voi säilyä jopa kaksi vuotta. Yhdiste on erittäin myrkyllistä useille vesieliöille. Yhdiste on hyvin myrkyllistä ja ärsyttää ihoa silmiä ja limakalvoja. Tributyylitinaoksidille altistumisesta voi aiheutua syövytysvammoja ja höyryjen hengittäminen aiheuttaa pääkipua, kurkkukipua, hengityksen vaikeutumista voimakkaita vatsakipuja ja huonovointisuutta. Tributyylitinaoksidi on Euroopan kemikaaliviraston erityistä huolta aiheuttavien aineiden luettelossa.


title: Tributyylitinaoksidi

text: Tributyylitinaoksidia valmistetaan käsittelemällä tributyylitinakloridia natriumhydroksidilla. Tributyylitinaoksidia on käytetty runsaasti puunsuoja-aineena homehtumista, lahoamista ja hyönteisten aiheuttamia vaurioita vastaan esimerkiksi ikkunoiden ja ovien puitteissa. Aineen etuna tässä käytössä on se, että tributyylitinaoksidi ei muuta puun alkuperäistä väriä eikä vaikuta maalien väreihin. Yhdistettä on käytetty myös maataloudessa hyönteismyrkkynä. Tärkeä aineen käyttökohde on ollut laivojen pohjamaaleissa estämään merirokkojen tarttumista ja skistosomiaasia aiheuttavien loisien kantajaeliöinä toimivien vesikotiloiden hävittämiseen. Tributyylitinaoksidia käytetään useiden organotinayhdisteiden synteesiin. Se reagoi muun muassa aryylihalogenidien kanssa korvaten halogeeniryhmän tributyylitinaryhmällä, substituutioreaktiolla ja additioreaktioilla esimerkiksi karbonyyliyhdisteiden kanssa.Lisäksi yhdistettä voidaan käyttää hapetettaessa sekundäärisiä alkoholeja ja sulfideja, hapen tai typpeä sisältävien funktionaalisten ryhmien aktivointiin, rikinpoistoon molekyyleistä ja hydrolyysien katalyyttinä.


title: Inderjeet Singh

text: Inderjeet Singh (s. 19. huhtikuuta 1988) on intialainen kuulantyöntäjä. Hänen ennätyksensä on maaliskuussa 2015 Mangalurussa työnnetty 20,65 m.


title: Inderjeet Singh

text: Singh oli toinen vuoden 2013 kesäuniversiadeissa tuloksella 19,70 m. Vuonna 2014 hän työnsi pronssille Aasian kisoissa tuloksella 19,63 m.


title: Inderjeet Singh

text: Vuosi 2015 on Singhille menestyksekäs. Hän voitti sekä Aasian mestaruuden Wuhanissa työntämällä kisaennätyksen 20,41 m että kesäuniversiadit Gwangjussa työntämällä sielläkin kisaennätyksen 20,27 m. Hän pääsi myös Pekingin MM-kilpailujen finaaliin työntämällä karsinnan neljänneksi tuloksella 20,47 m. Finaalissa hän oli 11. työnnettyään tuloksen 19,52 m.


title: Grahn, Hedman & Wasastjerna

text: Grahn, Hedman & Wasastjerna oli suomalainen Helsingissä vuosina 1892–1905 toiminut arkkitehtitoimisto joka oli aikanaan Suomen suurin. Toimiston perustivat vastavalmistuneet arkkitehdit Karl Gustaf Grahn, Ernst G. Hedman ja Knut Wasastjerna. Toimistossa työskentelivät myös ruotsalaiset arkkitehdit John Settergren ja Gustaf Adolf Lindberg. Toimisto suunnitteli useita merkittäviä rakennuksia Helsinkiin ja myös muualle Suomeen.


title: Krzysztof Charamsa

text: Krzysztof Olaf Charamsa (s. 5. elokuuta 1972) on puolalainen pappi. Hän on palvellut Vatikaanissa pappina.


title: Krzysztof Charamsa

text: Hän aiheutti kohua kertomalla 3. lokakuuta 2015 päivää ennen katolisen kirkon piispainsynodin täysistuntoa olevansa homoseksuaali. Hän esiintyi mediassa espanjalaisen miesystävänsä kanssa. Katolinen kirkko ilmoitti välittömästi tiedon tultua julkisuuteen erottaneensa Charamsan katolisen kirkon uskonopin kongregaatiosta. Kongregaatiossa Charamsa toimi vuodesta 2003 lähtien.


title: Oleg Stepko

text: Oleh Serhijovytš Stepko (, s. 25. maaliskuuta 1994 Zaporižžja, Ukraina) on ukrainalais-azerbaidžanilainen telinevoimistelun Euroopan-mestari. 163 senttimetriä pitkä ja 57 kilogrammaa painava Stepko edustaa Ojaq Sports Club Public Associationia ja hänen valmentajaan toimii Pavlo Netreba.


title: Oleg Stepko

text: Stepko saavutti Ukrainan väreissä kultaa vuoden 2013 EM-kilpailuiden nojapuilta. Saman vuoden kesäuniversiadeista Kazanista hän saavutti hopeaa joukkuekilpailusta ja pronssia hevoselta. Hän kilpaili myös vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa parhaimmillaan joukkuekilpailun neljäs. Vuoden 2010 nuorten kesäolympialaisista hän saavutti kaksi kultaa ja kaksi hopeaa.


title: Oleg Stepko

text: Vuonna 2014 Stepko siirtyi edustamaan Azerbaidžania ja edusti maata vuoden 2015 Euroopan kisoissa Bakussa saavuttaen yhden kullan, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia. Saman vuoden Glasgow'n MM-kilpailuissa hän sai nojapuilla pronssia.


title: Julian Talbot

text: Julian Talbot (s. 24. maaliskuuta 1985) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa saksalaisessa DEL-liigan joukkueessa Eisbären Berlinissä.


title: Julian Talbot

text: Talbot seurasi isoveljeään Joe Talbotia OHL-joukkue Ottawa 67’siin. Tulokaskaudellaan joukkueessa Talbot näytti hyökkäyspään potentiaaliaan tekemällä kymmenen maalia ja yhteensä 28 tehopistettä 62 pelissä. Hänen roolinsa joukkueen hyökkäyksessä kasvoi tasaisesti kahden seuraavan kauden ajan, minkä seurauksena hän oli joukkueen ehdokkaana William Hanley Trophyn saajaksi peräkkäisinä kausina 2003–2004 ja 2004–2005. Talbotia ei kuitenkaan varattu NHL:ään. Viimeisenä vuotenaan Ottawassa kaudella 2005–2006 hän oli joukkueen kapteeni ja toiseksi paras pistemies 30 maalilla ja 77 tehopisteellä 65 pelissä.


title: Julian Talbot

text: Viimeisen juniorikautensa jälkeen Talbot siirtyi vapaaksi agentiksi, jona siirtyi yhdessä veljensä Joen kanssa East Coast Hockey Leaguessa pelaavan Alaska Acesin harjoitusleirille. Hyökkäystaidoillaan hän onnistui saamaan sopimuksen ja teki debyyttinsä ammattilaistasolla kaudella 2006–2007 Alaskassa. Ensimmäisen maalinsa ammattilaisena Talbot teki 3. marraskuuta 2006 ottelussa Victoria Salmon Kingsiä vastaan. Yhteensä hän teki kauden aikana 20 maalia sekä 53 pistettä 63 pelaamassaan runkosarjaottelussa. Hänet valittiin myös pelaamaan National Conference Teamissa ECHL:n tähdistöottelussa. Tulokaskautensa aikana Talbot teki try out -sopimuksen American Hockey Leaguessa pelaavan Providence Bruinsin kanssa. Ensimmäisen maalinsa AHL:ssä Talbot teki Springfield Falconsia vastaan pelatussa ottelussa 16. helmikuuta 2007. Seitsemän pelin jälkeen hän palasi Alaskaan, jossa oli pudotuspeleissä joukkueen sisäisen pistepörssin ykkönen tehtyään 20 pistettä 15 pelaamassaan ottelussa, kun joukkue eteni konferenssin finaaleihin asti.


title: Julian Talbot

text: Acesin oltua NHL-seura St. Louis Bluesin farmiseura Talbot sai kutsun sen harjoitusleirille ennen kautta 2007–2008 12. syyskuuta 2007. Pelattuaan hyvin leirillä hänet nostettiin AHL:ään, jossa hän sai vuoden mittaisen sopimuksen Peoria Rivermenin kanssa. Ensimmäiselle kokonaisella AHL-kaudellaan Talbot oli joukkueensa paras maalintekijä, jonka jälkeen antamillaan näytöillä hän sai kahden vuoden mittaisen sopimuksen St. Louis Bluesiin 19. maaliskuuta 2008. Talbot teki sopimuksen saatuaan seuraavassa pelissä Lake Erie Monstersia vastaan kauden toisen hattutemppunsa, jonka lisäksi sai myös syöttöpisteen saaden plus/miinus -tilastoonsa ottelussa +5. Hänet nimettiin viikon pelaajaksi. Kauden päätteeksi hän oli yhdessä Charles Lingletin kanssa joukkueen paras maalintekijä 24 maalilla 78 pelatussa ottelussa.


title: Julian Talbot

text: Kaudella 2008–2009 Talbot pelasi jälleen Peoriassa, jossa hän oli kauden lopussa joukkueen sisäisen pörssin toinen tehtyään 20 maalia ja 43 pistettä 65 pelissä. Hän onnistui erityisesti ylivoimalla tehtyään peräti kymmenen maalia ja 21 tehopistettä ylivoimalla. 21. syyskuuta 2009 Talbot laitettiin kolmanneksi peräkkäiseksi kaudeksi Rivermeniin. 6. marraskuuta 2009 kaudella 2009–2010 Talbot sai syöttöpisteen ottelussa Milwaukee Admiralsia vastaan. Kyseinen piste oli hänen uransa 100. AHL:ssä. Talbotin pisteet laskivat toisena kautena peräkkäin hänen tehtyään 17 maalia ja 32 pistettä 76 pelissä.


title: Julian Talbot

text: 17. kesäkuuta 2010 kolmen Bluesin organisaatiossa pelatun kauden jälkeen Talbot kaupattiin Colorado Avalancheen vaihdossa T. J. Hensickiin. Vapaana agenttina hän teki yhden vuoden sopimuksen Avalanchen kanssa 2. heinäkuuta 2010. Talbot pelasi Coloradon harjoitusleirillä, minkä jälkeen hänet lähetettiin AHL:n puolelle farmiseura Lake Erie Monstersiin aloittamaan kausi 2010–2011.


title: Julian Talbot

text: Talbot siirtyi kaudeksi 2011–2012 Eisbären Berliniin 5. elokuuta 2011 julkaistulla sopimuksella. Ensimmäisellä Euroopan kaudellaan hän sai roolin pisteentekijänä toisessa hyökkäyskentällisessä. Hän teki 36 pistettä 49 pelissä auttaen Eisbärenin aina Saksan mestariksi asti. Seuraavalla kaudella 2012–2013 hän pelasi puolustajana oltuaan koko aiemman uransa ajan keskushyökkääjä. Hän onnistui myös uudella pelipaikallaan auttaen joukkueensa kolmanteen peräkkäiseen Saksan mestaruuteen. Pudotuspeleissä hän teki 19 tehopistettä vain 13 ottelussa.


title: Giles Scott

text: Giles Scott (s. 23. kesäkuuta 1987 Huntingdon) on brittiläinen kilpapurjehduksen olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan-mestari. Hän kilpailee finnjolla-luokassa. 197 senttimetriä pitkä ja 95 kilogrammaa painava Scott edustaa WPNSA-seuraa ja hänen valmentajanaan toimii Matt Howard.