title: Yamaha Factory Racing

text: Kaudella 2003 tallin kuljettajina olivat Carlos Checa ja Marco Melandri. Norifumi Abe ajoi tallissa kolme kilpailua. Se sijoittui valmistajien pisteissä kolmanneksi 175 pisteellä. Checa sijoittui kauden päätteeksi seitsemänneksi ajaen parhaimmillaan neljänneksi Kataloniassa, Alankomaissa ja Tšekissä. Melanri sen sijaan ajoi MotoGP tulokaskaudellaan viidenneksitoista kerättyään 15 pistettä. Hän ajoi parhaimmillaan viidenneksi Japanin Pacific kilpailussa.


title: Yamaha Factory Racing

text: Checa jatkoi tallissa myös kaudella 2004, kun Melandri siirtyi Tech 3 Yamahalle. Valentino Rossi siirtyi Yamahalle tuoreena maailmanmestarina Repsol Hondalta. Yamaha sijoittui valmistajien pisteissä toiseksi heti Hondan jälkeen, kun taas Rossi voitti Yamahalle ensimmäisen kuljettajien mestaruuden. Se oli samalla ensimmäinen mestaruus sitten Wayne Raineyn 1992 voittamaa 500-kuutioisten mestaruutta. Rossi voitti mestaruuden 304 pisteellä, kun toiseksi mestaruustaistelussa sijoittunut Sete Gibernau keräsi 257 pistettä. Rossi voitti kauden aikana yhdeksän kilpailua ja ajoi viisi paalupaikkaa. Checa sen sijaan sijoittui pisteissä seitsemänneksi 117 pisteellä. Hän sijoittui parhaimmillaan toiseksi Ranskassa, joka oli Checan ainut palkintokorokesijoitus. Hän ajoi myös yhden paalupaikan Qatarissa, mutta joutui keskeyttämään kilpailun.


title: Pasi Pennanen

text: Pasi Pennanen on suomalainen autosuunnittelija ja keksijä, joka on työskennellyt suunnittelijana Jaguarilla ja kehittänyt Toroidion-sähköauton.


title: Pasi Pennanen

text: Pennanen suoritti Master of Arts -tutkinnon automuotoilussa Lontoon Royal College of Art -oppilaitoksessa 1997. Jaguarin lisäksi hän on tehnyt autosuunnittelua Zagatolle ja Hondalle sekä muotoillut muun muassa Sisu Defence -sotilaskulkuneuvoja.


title: Pasi Pennanen

text: Vuonna 2016 Pennanen sai Ornamo-palkinnon. Sen perusteluissa sanotaan:


title: Hieronymus Francken II

text: Hieronymus Francken II (1578 Antwerpen – 1623 Antwerpen) oli Hollannin kultakauden taidemaalari. Hänen sukuunsa kuului useita taidemaalareita. Hän opiskeli taidetta isänsä johdolla ja hänet otettiin Pyhän Luukkaan taidemaalarikillan jäseneksi 1607. Hieronymus Francken II:n maalaus Taiteenystäviä galleriassa kuuluu Valtion taidemuseon kokoelmaan.


title: Allaert van Everdingen

text: Allaert van Everdingen (1621–1675), myös Allart tai Aldert, oli hollantilainen taiteilija. Hän on taiteilijana melko tuntematon. Sen sijaan hänen vanhempi veljensä Caesar van Everdingen kuuluu hollantilaisen kultakauden klassikoihin.


title: Allaert van Everdingen

text: Allaert van Everdingen syntyi Alkmaarissa vuonna 1621. Hän oli kaupungin virkamiehenä toimineen Pieter van Everdingenin toinen poika. Toinen vanhempi veli Jan van Everdingen (n. 1618/1619–1656) toimi notaarina, mutta hänkin harrasti asetelmamaalausta.


title: Allaert van Everdingen

text: Ilmeisesti Allaert van Everdingen on kiinnostanut H.F. Antellia, koska hänen kokoelmistaan löytyy W. Drugulinin kirjoittama, vuonna 1873 Leipzigissa julkaistu ranskankielinen elämäkerta "Allart van Everdingen, catalogue raisonné de toutes les estampes qui forment son oevre gravé" Kirjassa Drugulin toteaa aiempien taiteilijasta kertoneiden elämäkertojen toistaneen "enemmän tai vähemmän oikein" Houbrakenin vuonna 1719 julkaisusta toistettuja tietoja. Luotettavina lähteinä Drugulin pitää M.A. van der Willigenin teosta Pyhän Luukkaan killasta. Teos valottaa taiteilijan elämän keskeisiä vaiheita.


title: Calvin N’Sombo

text: Calvin N’Sombo (s. 24. kesäkuuta 1997 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja.


title: Calvin N’Sombo

text: N’Sombo edusti junioreissa HJK:ta. Kaudella 2015 hän pelasi 23 Kakkosen ottelua HJK:n reservijoukkue Klubi 04:ssä. Kaudeksi 2016 N’Sombo siirtyi niin ikään Kakkosessa pelaavaan Honkaan, jossa hän pelasi kauden aikana kaksi sarjaottelua. Syyskuussa 2016 Honka lainasi N’Sombon loppukaudeksi Veikkausliigassa pelaavaan PK-35 Vantaaseen, jota hän edusti kahdessa liigaottelussa. Ensimmäisen pääsarjatason ottelunsa N’Sombo pelasi 12. syyskuuta, kun joukkue hävisi kotonaan Ilvekselle 1–3.


title: Calvin N’Sombo

text: N’Sombo on edustanut Suomen alle 17-, alle 18- ja alle 19-vuotiaiden maajoukkueita.


title: Oranjezaal

text: Oranjezaal (oranssi sali) on taiteella koristettu sali, joka sijaitsee Alankomaiden hallintokaupungissa Haagissa sijaitsevassa kuninkaallisessa Huis ten Bosch -palatsissa. Palatsin rakennutti Oranjen ruhtinas Fredrik Henrikin vaimo Amalia van Solms-Braunfels, joka miehensä kuoltua vuonna 1647 omisti palatsin miehensä muistolle. Oranje Zaal on täytetty maalauksilla, joissa on kohtauksia hänen elämästään ja allegorioita hänen hallituskaudestaan. Salissa on 31 maalausta, joiden tekijöinä oli ajan johtavia taiteilijoita, kuten Caesar van Everdingen ja Gerard van Honthorst. Salin suunnittelusta vastasi arkkitehti Jacob van Campen, joka osallistui myös maalausten toteuttamiseen. Salia pidetään yhtenä Hollannin taiteen kultakauden parhaista esimerkeistä.


title: Jan van Everdingen

text: Jan van Everdingen (n. 1618/1619–1656) oli taiteilija Caesar van Everdingenin nuorempi veli. Hän toimi notaarina Alkmaarissa isänsä Pieter Cornelisz van Everdingenin (1575–1662) tavoin. Jan van Everdingen oli harrastelijamaalari ja keskittyi ennen kaikkea asetelmamaalaukseen. Hänen teoksiaan ei tiedetä säilyneen. Jan hyväksyttiin Pyhän Luukkaan kiltaan vuonna 1644.


title: Frans Wouters

text: Frans Wouters (1612–1659) oli flaamilainen barokkiaikakauden taidemaalari , joka muunsi Rubensin monumentaalisen barokkityylin (Peter Paul Rubens) pienikokoisiksi kabinettimaalauksen kontekstiin. Hän oli Walesin prinssin hovimaalari, hän toimi diplomaattisissa tehtävissä ja oli myös taidekauppias.


title: Frans Wouters

text: Frans Wouters syntyi Lierissä (nykyään osa Belgiaa). Hän oli ensin Pieter van Avontin oppilaana Antwerpenissä vuonna 1629, mutta siirtyi työskentelemään Rubensin työhuoneelle vuonna 1634. Hänet hyväksyttiin mestariksi Pyhän Luukkaan -kiltaan seuraavana vuonna. Hän osallistui Rubensin johdolla Antwerpenin kaupungin koristeluun, kun itävaltalaiselle kardinaali Ferdinandille järjestettiin juhlallinen vastaanotto vuonna 1635.


title: Frans Wouters

text: 1630-luvulla hän oli Pyhän Rooman keisari Ferdinand II: n hovimaalari, joka lähetti hänet diplomaatiksi Englantiin vuonna 1637. Seuraavana vuonna hänestä tuli Walesin prinssin (josta tuli Kaarle II) hovimaalari.  Englanissa Wouters luultavasti tapasi maanmiehensä Anthony van Dyckin, joka oli silloin Kaarle I:n hovimaalari. Palattuaan Antwerpiin vuonna 1641 hän piti edelleen yhteyttä Kaarle II:n kanssa Englannin sisällissodan ja sen jälkeenkin. Vuonna 1658 häntä kuvailtiin Kaarlen kamariherraksi ('ayuda de cámera').


title: Frans Wouters

text: Antwerpenissä hän työskenteli jälleen hänen entisen opettajansa Pieter van Avontin kanssa, lähinnä maalaamalla maisemat van Avontin maalauksiin. Hän toimi myös taidemarkkinoilla. Tässä roolissa hän avusti Rubensin jäämistön rahallisen arvon arvioinnissa. Hän avioitui vuonna 1644 Maria Donckerin kanssa, joka oli Antwerpenin rahastonhoitajan tytär. Avioliitto toi hänelle huomattavan omaisuuden. Vuonna 1648 hänestä tuli Antwerpenin Pyhän Luukkan killan dekaani. Hän oli myymässä George Villiers, (Buckinhamin 1. Herttuan), taidekokoelmaa vuonna 1648. Samoihin aikoihin Wouters alkoi työskennellä Itävallan arkkiherttua Leopold Wilhelmin palveluksessa, joka oli silloin Etelä-Alankomaiden kuvernööri ja innokas taiteen mesenaatti ja keräilijä.


title: Frans Wouters

text: Woutersin tyyli ja aiheet heijastavat hänen kansainvälisten aristokraattisten asiakkaidensa makua, jotka pitivät pienistä maalauksista, koristeellisista maisemista ja mytologisista aiheista. Hänen asiakkaansa arvostivat myös teoksia, joissa käsiteltiin alkemiaa, neljää antiikinaikaista elementtiä (maa, vesi, tuli ja kivi), viiden aistin allergorioita, ikonograafisia ja monitulkintaisia teemoja.


title: Frans Wouters

text: Hänen varhainen tyylinsä muistutti Joos de Momperin myöhäistä manierismia. Myöhemmin hän otti vaikutteita Rubensilta ja erityisesti Rubensin maisemamaalauksista. Astuttuaan arkkiherttua Leopold Williamin palvelukseen, Woutersin töissä näkyy vahvemmin Anthony van Dyckin vaikutus ja hahmot hänen maalauksissaan olivat venyneitä ja tunteellisesti ilmeikkäitä. Tällä tyylillä hän maalasi raamatullisia kohtauksia ja mytologioisia maisemia.


title: Jan Gerritsz van Bronckhorst

text: Jan Gerritsz. van Bronckhorst, (Utrecht 1603–1661 Amsterdam), kirjoitetaan myös Bronchorst, oli hollantilainen kuvataiteilija.


title: Jan Gerritsz van Bronckhorst

text: Hänen vanhempansa olivat Gerrit Jacobsz. van Bronchorst ja Feysgen Claesdr. van Doorn. Jan Gerritsz. van Bronckhorst opiskeli lasimaalari Jan Verburghin johdolla. Cornelis de Bien mukaan hän aloitti opintonsa yksitoistavuotiaana. Hän matkusti 1620 Ranskaan, jossa opiskeli Peeter Matthijsin ja Chamun johdolla. Hän palasi Alankomaihin, Utrechtiin vuonna 1622. Hän meni naimisiin Eleonora van Nortin kanssa, joka tunnettiin myös nimellä Catalijntje. Heidän poikansa Johannes ja Gerard ryhtyivät myös taiteilijoiksi.


title: Jan Gerritsz van Bronckhorst

text: Uskonpuhdistuksen vuoksi lasimaalareilla ei ollut paljon työtilaisuuksia ja siksi Jan Gerritsz. van Bronckhorst opiskeli kaivertajaksi. 1639 hän ryhtyi maalaamaan ja liittyi maalarien kiltaan. Lasimaalauksesta hän ei kuitenkaan luopunut. Jan Gerritsz. van Bronckhorst teki 1645 neljä ikkunaa Amsterdamin uuteen kirkkoon (Nieuwe Kerk) ja myöhemmin myös vanhaan kirkkoon (Oude Kerk), sekä Amsterdamin kaupungintaloon.


title: Agathe Tykhen pyhäkkö

text:
Agathe Tykhen pyhäkkö (joskus "Agathe Tykhen temppeli") eli Filadelfeion () oli antiikin aikainen Tykhelle eli hyvän onnen henkilöitymälle omistettu pyhäkkö Kýnthos-vuoren länsirinteessä Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.
Pyhäkön rakennutti Ptolemaios II Filadelfos 200-luvulla eaa. Se oli alun perin omistettu kuningatar Arsinoelle, joka oli Ptolemaioksen sisar ja puoliso, ja korotettiin jumalattareksi kuolemansa jälkeen noin vuonna 270 eaa. Arsinoe yhdistettiin usein Agathe Tykheen eli hyvään onneen, ja kumpikin kuvattiin yleensä yhdessä runsaudensarven kanssa. Lopulta Agathe Tykhen kultti peitti kuningattaren kultin alleen. Deloksella pyhäkkö tunnettiin alun perin kuninkaan mukaan nimellä Filadelfeion, mutta piirtokirjoituksen mukaan pelkästään Agathe Tykhen pyhäkkönä viimeistään vuonna 166 eaa.


title: Agathe Tykhen pyhäkkö

text: Pyhäköstä on säilynyt vain sen perustukset ja pylväiden alaosia. Vuoren rinteellä sijaitsee myös niin kutsuttu Kynthoksen luola. Vuoren huipulla sijaitsee Kynthoksen Zeuksen ja Athenen pyhäkkö.


title: Antigonoksen stoa

text:
Antigonoksen stoa oli antiikin aikainen stoa eli pylväshalli Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen Apollonin ja Artemiin pyhäkköaluetta.
Stoa rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 246–239 eaa. Rakennuksesta löydetyn piirtokirjoituksen mukaan sen rakennutti Antigonos Gonatas, joka lahjoitti alueelle myös muun muassa Neorionin. Stoa oli todennäköisesti tarkoitettu Deloksen pyhäkköalueen saamien lukuisien votiivilahjojen säilyttämiseen. Rakennus sijaitsi pyhäkköalueen pohjoislaidalla ja toimi sen pohjoisena rajana.


title: Antigonoksen stoa

text: Stoan julkisivu oli etelään eli pyhäkköalueelle päin. Julkisivussa oli 47 doorilaista pylvästä. Stoan pituus oli noin 119,6 metriä ja leveys keskiosassaan 13,4 metriä. Rakennuksen kummassakin päässä oli etelään suuntautuneet siipirakennukset, jotka ulkonivat muusta pylväshallista kuuden metrin verran. Sisältä rakennus oli kaksilaivainen ja sen kattoa tuki 19 joonialaista pylvästä. Julkisivun pylväiden väliset triglyfit oli koristeltu häränpääkoristeilla. Stoan edessä oli suuri joukko kuvapatsaita ja muita votiivilahjoja.


title: Antigonoksen stoa

text: Stoan edessä pyhäkköalueen puolella sijaitsi hyperborealaisten, Herotodoksen mainitsemien Opiksen ja Argen mykeneläisaikainen hauta. Se oli reunustettu puolikaarenmuotoisella muurilla.


title: Delfiinien talo

text:
Delfiinien talo on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta yksityistalosta Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen niin kutsuttua Teatterikorttelia.
Delfiinien talo rakennettiin hellenistisellä kaudella noin 200–100-luvulla eaa. Se sijaitsee Deloksen teatterin itäpuolella lähellä niin kutsuttua Naamioiden taloa. Talo on saanut nimensä lattiamosaiikistaan, jossa esiintyy delfiinejä. Mosaiikki on talon keskuksena olevan 4 x 4 doorilaisen pylvään muodostaman peristyyli- eli pylväspihan keskellä olevassa impluviumissa. Mosaiikin jokaisessa neljässä kulmassa on kaksi delfiiniä, joilla ratsastaa amoriini. Yhdellä näistä on Hermeen tunnus kerykeion, toisella Poseidonin tunnus kolmikärki ja kolmannella Dionysoksen tunnus thyrsos-sauva. Neljännen tunnus ei ole selvä. Mosaiikissa on sen tekijän Asklepiades Aradoslaisen nimikirjoitus, mikä on harvinaista.


title: Diadumenoksen talo

text:
Diadumenoksen talo (myös "Diadoumenoksen talo") on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta yksityistalosta Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen Pyhän järven aluetta.
Diadumenoksen talo rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 200–150 eaa. Se sijaitsee Pyhän järven luoteispuolella yhdessä monien muiden vastaavien yksityistalojen kanssa. Rakennus on pohjakaavaltaan epäsäännöllisen muotoinen ja koostuu useista huoneista, jotka on ryhmitelty pylväikköpihan ympärille.


title: Diadumenoksen talo

text: Talosta tai sen välittömästä läheisyydestä on löydetty kolme hyvin säilynyttä veistosta, jotka tunnetaan nimillä: Diadumenos, kopio Polykleitoksen veistoksesta, josta talo on saanut nimensä; Artemis Diadumena; sekä Deloksen pseudoatleetti. Veistokset ovat nykyisin Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.


title: Dionysoksen talo (Delos)

text:
Dionysoksen talo on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta yksityistalosta Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin talo on osa Deloksen niin kutsuttua Teatterikorttelia.
Dionysoksen talo rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 200–100 eaa. Se sijaitsee Deloksen teatterin pohjoispuolella lähellä niin kutsuttua Kleopatran taloa. Talo on saanut nimensä opus vermiculatum -tekniikalla tehdystä lattiamosaiikista, joka esittää tiikerillä ratsastavaa siivekästä Dionysosta todennäköisesti palaamassa Intian matkaltaan. Talon keskiössä on ollut 3 x 4 doorilaisen pylvään muodostama peristyyli- eli pylväspiha, jonka pylväät ovat säilyneet suhteellisen hyvin ja kunnostettu.


title: Ekklesiasterion (Delos)

text: Ekklesiasterion () oli antiikin aikainen ekklesiasterion Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Apollonin ja Artemiin pyhäkköaluetta.


title: Ekklesiasterion (Delos)

text: Ekklesiasterion toimi jonkinlaisena neuvoston kokoontumispaikkana. Se rakennettiin alun perin klassisella kaudella noin 450 eaa., ja sitä muutettiin useita kertoja aina noin vuoteen 150 eaa. saakka. Rakennus sijaitsi pyhäkköalueen luoteisosassa Thesmoforeionin itäpuolella ja Artemiin temppelin pohjoispuolella. Ekklesiasterionin lisäksi vastaavia rakennuksia Deloksella olivat Buleuterion ja Prytaneion.


title: Ekklesiasterion (Delos)

text: Rakennus koostui kahdesta salista, jotka kummatkin aukenivat etelään. Roomalaisella ajalla Ekklesiasterionin paikalle rakennettiin pieni temppeli.


title: Filippoksen stoa

text:
Filippoksen stoa oli antiikin aikainen stoa eli pylväshalli Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.
Stoa rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 216–200 eaa. Sen rakennuttaja oli rakennuksesta löydetyn piirtokirjoituksen perusteella Makedonian kuningas Filippos V. Stoa sijaitsi Apollonin ja Artemiin pyhäkköalueen eteläpuolella Etelästoan ja sataman välissä, Kompetaliastien agoralta pyhäkköalueelle johtaneen Pyhän tien länsilaidalla.


title: Filippoksen stoa

text: Stoa koostui oikeastaan kahdesta vierekkäisestä pylväshallista, joilla oli yhteinen takaseinä. Ne oli rakennettu pohjois-eteläsuunnassa ja toinen avautui itään ja toinen länteen. Idempi stoa oli varhaisempi, kun taas läntinen stoa lisättiin jonkin verran myöhemmin. Itäpuolinen stoa oli normaali suorakulmionmuotoinen pylväshalli, jonka pituus oli noin 71 metriä ja leveys noin 11 metriä. Länsipuolinen stoa oli L-kirjaimen muotoinen ja leveämpi itäosan pohjoispuolella, jossa oli erillinen huone. Se oli erotettu muusta pylväshallista joonialaisilla puolipylväillä. Kummankin puolen julkisivussa oli doorilaiset pylväät.


title: Hypostyylihalli

text: Hypostyylihalli eli Poseidonin stoa oli antiikin aikainen julkinen rakennus Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.


title: Hypostyylihalli

text: Hypostyylihalli rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 210–200 eaa. Se sijaitsi Deloksen Apollonin ja Artemiin pyhäkköalueen luoteispuolella lähellä Theofrastoksen agoraa.


title: Hypostyylihalli

text: Rakennus oli nimensä mukaisesti suuri halli, jonka katto oli tuettu sisältä lukuisilla pylväillä. Sen pituus oli noin 56,4 metriä ja leveys noin 34,3 metriä. Eteläsivultaan rakennus oli lähes kauttaaltaan avonainen, ja sen julkisivussa oli 15 doorilaista pylvästä, joissa oli kuitenkin samanlaiset kanneluurit kuin joonialaisissa pylväissä. Rakennuksen sisällä oli 44 pylvästä. Pylväät olivat 5 x 9 pylvään riveissä niin, että keskimmäisen rivin keskimmäinen pylväs oli jätetty pois. Uloimman kehän 24 pylvästä olivat doorilaisia ja sisemmät 20 pylvästä joonialaisia. Rakennuksen katto oli aumakattomainen, ja vastaavasti uloimman kehän pylväät olivat korkeampia kuin julkisivun pylväät ja keskimmäiset pylväät korkeampia kuin ulkokehän pylväät.


title: Järvitalo

text:
Järvitalo on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta yksityistalosta Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen Pyhän järven aluetta.
Järvitalo rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 300–100 eaa. Se sijaitsi suoraan pohjoiseen Pyhästä järvestä, josta se on saanut nimensä. Rakennus oli pohjakaavaltaan epäsäännöllisen muotoinen nelikulmio, jonka samoin epäsäännöllisen muotoiset huoneet oli ryhmitelty keskuspihan ympärille. Rakennuksen pylväät edustavat joonialaista tyyliä. Niistä osa on kunnostettu. Rakennuksen lattiat oli koristeltu mosaiikein, joissa on ollut muun muassa geometrisia kuvioita. Rakennus on ollut yksi Deloksen vauraimpia.


title: Keraton

text: Keraton (, ”Sarvista tehty”, myös "Kerateion") eli "Sarvialttari" oli antiikin aikainen alttari ja siihen liittynyt pyhäkkö Deloksen saarella Kreikassa. Sen jäänteet ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Apollonin ja Artemiin pyhäkköaluetta.


title: Keraton

text: Varsinainen Keraton oli Apollonille omistettu alttari, jonka kerrotaan olleen tehty pelkästään uhrieläinten vasemmanpuoleisista sarvista ("kerata"), jotka olivat liittyneet kiinteästi yhteen ilman sidosaineita. Tästä tuli myös alttarin sarviin liittyvä nimi. Kreikkalaisessa mytologiassa alttari oli Apollonin itsensä rakentama. Apollon käytti tähän sisarensa Artemiin metsästämien kauriiden sarvia. Alttari oli yksi koko pyhäkköalueen pyhimpiä ellei pyhin paikka ja saattoi olla myös sen varhainen keskus. Deloksen muinainen alttari mainitaan muun muassa Homeroksen "Odysseiassa" sekä Kallimakhoksen "Hymnissä Delokselle". Theseuksen kerrotaan tanssineen alttarin ympärillä labyrinttimaisen tanssin palattuaan Kreetalta.


title: Keraton

text: Keraton sijaitsi todennäköisesti Apollonin ja Artemiin pyhäkköalueen länsiosassa Apollonin temppeleiden (Deloslainen, Ateenalainen ja Poros-temppeli) länsipuolella ja Artemiin temppelin eteläpuolella. Apollonin temppelit oli suunnattu sitä kohti, ja niiden naokset avautuivat alttarille päin. Aiemmin Keratoniksi on usein tulkittu kyseisellä paikalla sijaitseva rakennus, joka oli tehty myöhäisellä klassisella kaudella noin vuonna 350 eaa. Sen rakennuttivat Delokselle ateenalaiset niin kutsutun Toisen Ateenan liiton aikana, jolloin saari oli jälleen Ateenan vallan alla. Rakennus oli temppelin kaltainen rakennus, jossa oli pronaos ja naos eli cella. Rakennuksen friisi esitti Theseuksen urotöitä.


title: Keraton

text: Varsinainen Keraton-alttari saattoi kuitenkin sijaita tämän Keratoniksi usein kutsutun rakennuksen edessä paikalla, josta on löydetty apsiksen muotoisen rakennelman jäänteet. Ne on ajoitettu 400-luvulle eaa. Nämä kummatkin rakennelmat ovat mahdollisesti korvanneet varhaisemmat paikalla olleet rakennelmat, eikä alttarin todellistä ikää tunneta. Alttaria muokattiin myös myöhemmin, ja se säilyi käytössä ainakin 100-luvulle eaa. saakka.


title: Keraton

text: Myöhemmän antiikin aikana jotkut lukivat Deloksen sarvista tehdyn alttarin yhdeksi maailman seitsemästä ihmeestä. Esimerkiksi Martialis korvasi luettelossa Rodoksen kolossin Keratonilla.


title: Kleopatran talo

text:
Kleopatran talo (myös "Kleopatran ja Dioskurideen talo") on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta yksityistalosta Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin talo on osa Deloksen niin kutsuttua Teatterikorttelia.
Kleopatran talo rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 200–100 eaa. Se on saanut nimensä omistajastaan Kleopatrasta sekä tämän aviomiehestä Dioskurideesta. Kummatkin olivat ateenalaisia Myrrhinuksen demoksesta. Näiden luonnollista kokoa olevat marmoripatsaat, jotka pystytettiin noin vuonna 138/137 eaa., ovat edelleen talossa. Patsaista puuttuvat kuitenkin päät. Itse talo oli mahdollisesti tätä varhaisempi, ja sitä oli laajennettu jossakin vaiheessa.


title: Kleopatran talo

text: Talo sijaitsee Deloksen teatterin luoteispuolella lähellä niin kutsuttua Dionysoksen taloa. Se on ollut yksi Teatterikorttelin vauraimmista yksityistaloista. Talossa on ollut 12 huonetta, jotka on ryhmitelty kahden pihan ympärille. Jossakin vaiheessa toinen pihoista on muutettu 3 x 4 doorilaisen pylvään muodostamaksi peristyylipihaksi. Omistajien patsaat oli sijoitettu tämän pihan pohjoissivulle. Rakennuksen sisäänkäynti oli etelästä.


title: Kolmikärjen talo

text: Kolmikärjen talo on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta yksityistalosta Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen niin kutsuttua Teatterikorttelia.


title: Kolmikärjen talo

text: Kolmikärjen talo rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 150–100 eaa. Sen on ehdotettu kuuluneen jollekin syyrialaiselle kauppiaalle. Talo sijaitsee Teatterikorttelissa Deloksen teatterille johtavan tien varrella.


title: Kolmikärjen talo

text: Rakennus on pohjakaavaltaan epäsäännöllisen muotoinen, ja sen huoneet on ryhmitelty doorilaista tyyliä edustaneen peristyyli- eli pylväspihan ympärille. Keskuspihan keskellä on impluvium ja sen alapuolella vesisäiliö sadeveden keräämiseksi. Lattiat on koristeltu taidokkailla mosaiikeilla, joista tunnetuimmassa esiintyy delfiini. Muita eläinaiheita talon koristelussa ovat muun muassa härät ja leijonat. Talon sisäänkäynti oli länsisivulla.


title: Naamioiden talo

text: Naamioiden talo on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta yksityistalosta Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen niin kutsuttua Teatterikorttelia.


title: Naamioiden talo

text: Naamioiden talo rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 120–80 eaa. Se sijaitsee Deloksen teatterin kaakkoispuolella ja se on yksi Deloksen lukuisista hellenistisistä rikkaasti koristelluista yksityistaloista. Rakennus on mahdollisesti toiminut Deloksella vierailevien näyttelijöiden majoitustilana. Naamioiden talon lähellä sijaitsee teatterin lisäksi myös muun muassa niin kutsuttu Delfiinien talo.


title: Naamioiden talo

text: Talossa on pylväikköpihoja ja lukuisia huoneita. Julkisivussa on todennäköisesti ollut pylväikkö. Huoneiden lattiat on koristeltu lattiamosaiikein, jotka esittävät Dionysokseen ja kreikkalaiseen teatteriin liittyviä aiheita. Tunnetuimmissa mosaiikeissa on kuvattu leopardilla ratsastava Dionysos sekä kymmenen teatterinaamiota, joista rakennus on saanut nimensä. Talon seinät oli maalattu niin, että ne muistuttaisivat marmoria.


title: Naksoslaisten stoa

text: Naksoslaisten stoa oli antiikin aikainen stoa eli pylväshalli Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Apollonin ja Artemiin pyhäkköaluetta.


title: Naksoslaisten stoa

text: Naksoslaisten stoa oli rakennettu arkaaisella kaudella noin vuonna 550 eaa. Sen rakennuttivat naksoslaiset, jotka tekivät myös läheisen niin kutsutun Naksoslaisten talon. Stoa sijaitsi pyhäkköalueen lounaiskulmassa Propylonin ja Naksoslaisten talon länsipuolella, ja toimi pyhäkköalueen rajana tässä suunnassa. Sen pohjoispuolella sijaitsi niin kutsuttu Androslaisten talo.


title: Naksoslaisten stoa

text: Stoa edusti joonialaista tyyliä. Se oli L-kirjaimen muotoinen ja avautui pohjoiseen ja itään pyhäkköalueelle päin. Rakennuksen eteläsiiven koko oli noin 26,5 x 4,7 metriä ja länsisiiven koko noin 43,0 x 5,1 metriä. Stoa oli yksilaivainen.


title: Poseidoniastien talo

text: Poseidoniastien talo (myös "Poseidoniastien koinon") on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta rakennuksesta Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen Pyhän järven aluetta.


title: Poseidoniastien talo

text: Poseidoniastien talo rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 125–100 eaa. Sen rakennuttivat Deloksella toimineet Berytoksesta (nykyinen Beirut) tulleet syyrialaiset kauppiaat ja laivanvarustajat, ja se toimi näiden kokoontumispaikkana ja eräänlaisena kiltatalona. Kilta tunnettiin Poseidoniasteina siksi, että syyrialaisten palvoma Baal yhdistettiin Poseidoniin. Rakennus sijaitsee Pyhän järven luoteispuolella.


title: Poseidoniastien talo

text: Rakennus koostuu useista sisäpihoista ja huoneista. Sen arkkitehtuuri yhdistelee syyrialaista ja kreikkalaisia tyyliä. Rakennuksen sisäänkäynti oli etelästä. Se johti käytävälle, josta pääsi neljään pieneen huoneeseen sekä rakennuksen koilliskulmassa olleelle suurelle peristyyli- eli pylväspihalle. Pienet huoneet olivat seemiläisille jumalille, mahdollisesti ainakin Baalille (Poseidonille), Astartelle ja Eshmunille omistettuja pyhäkköjä. Peristyylipihan pylväät edustivat doorilaista tyyliä ja niiden korkeus oli noin 5,3 metriä. Pihan keskellä oli vesiallas. Pihalta pääsi toiseen rakennuksen luoteiskulmassa olleeseen saliin, joka oli mahdollisesti ruoka- ja kokoontumissali.


title: Poseidoniastien talo

text: Talon raunioista on löydetty muun muassa Afrodite, Pan ja Eros -veistos, joka on nykyisin Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.


title: Thesmoforeion

text: Thesmoforeion eli Demeterin ja Persefonen pyhäkkö oli antiikin aikainen pyhäkkö Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.


title: Thesmoforeion

text: Thesmoforeion oli Demeterin ja Persefonen eli Koren kultin käytössä ja se on liittynyt muun muassa Deloksen Thesmoforia-juhlaan. Thesmoforeioniksi usein kutsuttu rakennus oli tehty klassisen kauden alussa noin vuonna 480 eaa. Se sijaitsi Apollonin ja Artemiin pyhäkköalueen luoteiskulmassa myöhemmin rakennetun Ekklesiasterionin länsipuolella. Toisaalta rakennuksen tulkinta on kyseenalainen ja todellinen Thesmoforeion on saattanut sijaita muualla, jopa kaukana pyhäkköalueen ulkopuolella.


title: Thesmoforeion

text: Thesmoforeioniksi kutsuttu pyhäkköalueen rakennus oli suorakulmainen ja sen pituus oli noin 37,7 metriä ja leveys noin 14,8 metriä. Rakennus jakaantui kolmeen osaan. Sen keskellä oli avoin peristyyli- eli pylväspiha, jossa oli 4 x 4 doorilaista pylvästä. Sekä sen pohjois- että eteläpuolella oli cella-huoneet, joiden kummankin keskellä kattoa tuki neljä neliön muotoon asetettua joonialaista pylvästä. Rakennuksen ovi oli länsisivulla.


title: 24K

text: 24K on Evelinan debyyttialbumi, joka julkaistiin 28. lokakuuta 2016. Levy oli Suomen historian ensimmäinen ennakkoon platinaa striimannut albumi yli 20 miljoonalla singlekappaleiden striimauksella. Levyn julkaisi Universal Musicin alla toimiva tuottaja MGIn pyörittämä M-Eazy Music.


title: 24K

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan kolmannella sijalla. Vuoden 2017 huhtikuuhun mennessä albumia on striimattu yli 40 miljoonaa kertaa ja on näin myynyt tuplaplatinaa.


title: 24K

text: Albumi sai ristiriitaisen vastaanoton. Savon Sanomien Mikko Siltanen antoi albumille kolme tähteä viidestä, ja sanoi sen omaavan hittipontentiaalia. Radiossa jo ennen julkaisua soineet kappaleet saivat kehuja, kun taas uusia kappaleita hän piti lähinnä levyntäytteenä, ja albumia enemmänkin hajanaismaisena singlekokoelmana kuin kokonaisuutena. Niin ikään Aamulehden Jussi Saarinen piti albumia hajanaisena ja laulusoundia hajanaisena, ja vertasi sitä Instagram-poseeraukseen. Sen sijaan kappalemateriaalia hän piti onnistuneena sekä itse laulajaa kehityskelpoisena.


title: Payment Highway

text: Payment Highway on OP-Ryhmän tarjoama Software as a Service, maksukorttipalvelu mobiili- ja verkkopalveluille, natiiveille mobiilisovelluksille sekä verkkokauppiaille. Palvelun tapahtumat toimivat joko mobiilimaksusovelluksen tai verkkolomakkeen kautta ilman välttämätöntä tarvetta pankkitunnusten käyttämiselle. Palvelu antaa mahdollisuuden käyttäjälle säilöä maksukorttitiedot myöhempää käyttöä varten. Payment Highway tukee myös mobiililompakkoja.


title: Payment Highway

text: Payment Highwayn ominaisuudet mahdollistavat maksutapahtuman osittaisen tai täydellisen automatisoinnin: Tarve käyttäjän fyysiselle interaktiolle käyttöliittymässä, maksutapahtuman yhteydessä, voidaan haluttaessa poistaa kokonaan.


title: Payment Highway

text: OP-Ryhmä osti Payment Highway -palvelun ohjelmistoyritys Solinorilta vuonna 2017.


title: Payment Highway

text: Payment Highway on PCI DSS-sertifioitu järjestelmäkokonaisuus. Payment Highway toimii kokonaisuudessaan Amazon Web Services-pilvipalvelussa, joka mahdollistaa palvelun skaalautuvuuden käyttäjän tarpeen mukaan.


title: Payment Highway

text: Payment Highwaylle on tuotettu integraation mahdollistavat julkiset rajapinnat ja kirjastot JVM (mm. Java), NodeJS ja PHP ympäristöihin.


title: Payment Highway

text: Payment Highwayta käyttävät palveluissaan muun muassa Pizza-Online, Pins, Maksuturva, OP Checkout Finland. . Payment Highway on ensimmäinen suomalainen maksupalvelu, johon on integroitu Danske Bankin MobilePay maksustapa.


title: St Dunstan-in-the-West

text: St Dunstan-in-the-West on kirkko Fleet Streetin varrella Lontoon Cityssä. Paikalla on ollut kirkko jo keskiajalla, mutta nykyinen rakennus on valmistunut 1830-luvulla. Alkuperäisen kirkon rakennuttaja saattoi olla Pyhä Dunstan itse. William Tyndale työskenteli St Dunstan-in-the-Westissä ja John Donne piti siellä saarnoja. Lontoon palo vuonna 1666 saatiin pysäytettyä muutaman metrin päähän St Dunstanista. Nykyinen kirkko sijaitsee vanhan kirkon hautausmaan päällä, koska Fleet Streetiä on levennetty. Kirkon laiva on kahdeksankulmainen.


title: St Dunstan-in-the-West

text: St Dunstan-in-the-Westin seinässä kadun puolella on kello, joka kuului jo vanhan kirkon varustukseen. Se on Lontoon vanhin julkisella paikalla oleva kello, jossa on minuuttiviisari. Kello mainitaan Charles Dickensin romaanissa "David Copperfield". Välillä kello oli sata vuotta erään markiisin huvilalla, mutta se palautettiin Fleet Streetille vuonna 1935. Kadunpuoleisella seinällä on myös kuningatar Elisabet I:n patsas, joka on Lontoon vanhimpia patsaita ellei vanhin lukuun ottamatta Egyptistä tuotuja veistoksia. Se on peräisin vuodelta 1586 eli kuningattaren elinajalta.


title: St Dunstan-in-the-West

text: St Dunstan-in-the-West on anglikaanisen seurakunnan lisäksi Lontoon romanialaisten ortodoksien käytössä.


title: Hypnoosi (näytelmä)

text: Hypnoosi on Jouko Turkan kirjoittama näytelmä. Se sai kantaesityksensä Helsingin kaupunginteatterin päänäyttämöllä 28. joulukuuta 1985. Näytelmä esitettiin kolmetoista kertaa ja sen näki hieman alle 5 500 katsojaa.


title: Hypnoosi (näytelmä)

text: Turkan ohjausassistenttina toimi Hannele Rubinstein. Näytelmässä esiintyivät Anja Haahdenmaa, Eeva-Liisa Haimelin, Rauni Ikäheimo, Kirsti Ortola, Saara Pakkasvirta, Eila Pehkonen, Eero Pikkarainen, Marjatta Raita, Markku Riikonen, Satu Silvo, Raili Tiensuu, Matti Tuominen ja Antti Virmavirta.


title: Bienno

text: Bienno on kunta Brescian maakunnassa Lombardian alueella Pohjois-Italiassa.


title: Bienno

text: 23. huhtikuuta 2016 naapurikunta Prestine fuusioitui Biennon kuntaan.


title: Bienno

text: Kunnan nähtävyyksiä on vuonna 1931 käyttöön vihitty kuvanveistäjä Timo Bortolottin tekemä Kristuspatsas Cristo Re.


title: Lasse Oka

text: Lasse Veli Oka (s. 1923) on suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan ekonomi. Hän on ollut pääkonsuli Los Angelesissa 1983–1985 ja suurlähettiläs Bogotássa 1985–1988.


title: Gunvor Olin-Grönqvist

text: Gunvor Agnes Margareta Olin-Grönqvist (21. tammikuuta 1928 Espoo – 28. elokuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen keramiikkataiteilija. Hän teki sekä käyttökeramiikkaa että taide-esineitä, joille oli ominaista naturalistisuus. Esineistä tunnettuja ovat muun muassa sipulit.


title: Kunnian kentät

text: Kunnian kentät voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Fjodor Dan

text: Fjodor Iljitš Dan (oikea nimi Fjodor Gurvitš; 19. lokakuuta 1871 Pietari, Venäjän keisarikunta – 22. tammikuuta 1947 New York, Yhdysvallat) oli venäläinen vasemmistopoliitikko ja yksi menševikkien johtajista.


title: Fjodor Dan

text: Dan oli taustaltaan juutalainen ja koulutukseltaan lääkäri. Hän valmistui Tarton yliopistosta. Hän liittyi nuoruudessaan Taisteluliitto työväenluokan vapauttamiseksi -nimiseen vasemmistolaiseen järjestöön. Hänet pidätettiin poliittisen toimintansa vuoksi elokuussa 1896 ja karkotettiin kolmeksi vuodeksi Orjoliin. Palattuaan karkotuksesta hän liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen. Hän osallistui vuoden 1902 Bialystokin puoluekokoukseen. Seuraavana vuonna hänet pidätettiin ja tuomittiin uudelleen karkotettavaksi Siperiaan, mutta hän onnistui pakenemaan ulkomaille. Dan osallistui myös sosiaalidemokrraattien vuoden 1903 Lontoon puoluekokoukseen, jossa puolue jakaantui bolševikkeihin ja menševikkeihin. Dan valitsi maltillisemmat menševikit. Hänet valittiin puolueen pää-äänenkannattajan "Iskran" toimitusneuvostoon. Dan eli vuosia maanpaossa. Vuosina 1905–1908 hän asui Venäjällä, mutta joutui lähtemään uudelleen maasta. Hän toimitti yhdessä Julius Martovin kanssa "Golos sotsial-demokrata" -lehteä. Saatuaan armahduksen Dan palasi tammikuussa 1913 Venäjälle ja toimitti useita menševikkien lehtiä. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Dan vangittiin ja hänet karkotettiin Minusinskiin. Karkotus peruttiin vuonna 1915 hänen suostuttuaan toimimaan Venäjän armeijan sotilaslääkärinä.


title: Fjodor Dan

text: Vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen Danista tuli yksi menševikkien keskustasuuntauksen johtajista. Hän kannatti puolueensa osallistumista väliaikaiseen hallitukseen ja hyväksyi puolustussodan jatkamisen. Hän kuului Pietarin neuvoston puhemiehistöön ja neuvostojen edustajakokouksen asettamaan yleisvenäläiseen toimeenpanevaan keskuskomiteaan. Lokakuun vallankumouksen jälkeen Dan esiintyi bolševikkihallinnon vastustajana ja hänet valittiin edustajaksi lyhytikäiseen perustuslakia säätävään kansalliskokoukseen. Neuvostohallinto pidätti Danin lopulta vuonna 1921 ja hänet karkotettiin maasta. Hän osallistui vuonna 1923 Sosialistisen työväeninternationaalin perustavaan kokoukseen Hampurissa ja kuului venäläisten emigranttisosiaalidemokraattien julkaiseman "Sotsialistitšeski vestnik" -lehden toimituskuntaan. Vuodesta 1940 hän asui New Yorkissa Yhdysvalloissa ja julkaisi vuodesta 1941 "Novyi Put" -lehteä. Toisen maailmansodan aikana Dan julkaisi kirjoituksia, joissa hän kehotti tukemaan Neuvostoliittoa Saksan hyökkäystä vastaan.


title: Carl Edvard Aspelund

text: Carl Edvard Aspelund (30. lokakuuta 1816 Kuopio – 24. maaliskuuta 1902 Mäntsälä) oli suomalainen kirkkoherra ja päätoimittaja.


title: Carl Edvard Aspelund

text: Aspelundin vanhemmat olivat Kuopion läänin lääninrahastonhoitaja, asessori Gustaf Adolf Aspelund (1783–1872) ja Katarina Charlotta Forstén. Hän kävi Kuopion triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1832. Aspelund valmistui Keisarillisesta Aleksanterin-yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1846 ja maisteriksi 1847. Hänet vihittiin papiksi Porvoon hiippakunnassa 1847. Riemumaisteri Aspelundista tuli vuonna 1897.


title: Carl Edvard Aspelund

text: Aspelund toimi yliopiston voimistelulaitoksen yliopettajan apulaisena, Porvoon tuomiokapitulin vt. amanuenssina 1844 ja Helsingin yliopiston kirjaston ylimääräisenä amanuenssina 1844–1847. Papiksi vihkimisen jälkeen Aspelund oli pappina Kuopiossa, Tohmajärvellä, Kiteellä, Viipurissa, Viaporissa, Porvoossa, Kiteellä ja Pietarissa. Hänestä tuli Tallinnan ruotsalais-suomalaisen S:t Mikaelin seurakunnan kirkkoherra 1853 ja hän toimi samalla divisioonansaarnaajana laivastossa, Aspelund jäi virkavapaalle 1858 ja sai eron kirkkoherran virasta 1859. Hän oli sitten "Suomen Julkisia Sanomia" -lehden päätoimittajana 1858–1865 ja toimi Helsingin lääninvankilan saarnaajana vuodesta 1861. Viimeksi Aspelund oli Mäntsälän kirkkoherrana vuodesta 1864 alkaen kunnes hän jäi virkavapaalle vanhuuden takia vuonna 1895. Aspelund sai rovastin arvon 1889.


title: Carl Edvard Aspelund

text: Aspelund oli naimisissa 1858–1866 Johanna Maria Caloniuksen (k. 1866) kanssa ja vuodesta 1875 Berta Sofia Sjögrenin (k. 1906) kanssa. Hänen poikansa Gustaf Werner Aspelund (1864–1936) toimi Tampereen kaupunginviskaalina.


title: Carl Edvard Aspelund

text: Nimellä "C. E. Aspelund":


title: Freivorbau

text: Freivorbau eli vapaaulokemenetelmä on teräsbetonisten jännitettyjen palkkisiltojen rakennusmenetelmä.


title: Freivorbau

text:
Menetelmän kehitti saksalainen sillanrakennusinsinööri Ulrich Finsterwalder
1950-luvulla. Menetelmässä sillan päällysrakenne rakennetaan ulokkeena ilman ala-
tai yläpuolisia telineitä.


title: Freivorbau

text: Suomessa Freivorbau-menetelmällä on rakennettu kolme siltaa. Ensimmäisenä rakennettiin vuonna 1967 valmistunut 240 metriä pitkä Ounasjoen silta Rovaniemellä. Vuonna 1994 valmistunut Ounasjoen sillan alavirranpuoleinen silta rakennettiin normaalisti kansi tuettuna. Kaksi muuta siltaa ovat vuonna 1974 valmistunut Porin Linnansilta sekä vuonna 1986 valmistunut Norrströmmenin silta Nauvossa.


title: Laulurovio

text: Laulurovio on metalliyhtye Mokoman 11. albumi sekä toinen akustinen albumi, joka julkaistiin 18. marraskuuta 2016 levymerkillä Sakara Records. Albumi koostuu yhtyeen aiemmin levyttämien kappaleiden uudelleensovitetuista akustisista versioista. Albumilla vierailevat mm. Ensiferumin hanuristi Netta Skog sekä Ninni Poijärvi, ja sen on tuottanut Janne Saksa.


title: Laulurovio

text: Albumin julkaisun myötä yhtye lähti akustiselle "Tuhkatkin pesästä 2016" -kiertueelle.


title: Laulurovio

text: Yhtyeen meni studioon syyskuussa 2016 ilman selkeää päämäärää ja valmistautumista. Alkuperäiset kappaleiden sähköiset versiot olivat vaikuttavasti sävelletty, joka edesauttoi sovitusideoiden nopeaa toteutusta ja albumi äänitettiin lyhyessä ajassa. Edelliseen akustiseen albumiin ("Varjopuoli", 2011) verrattuna "Laulurovion" toteuttaminen oli helpompaa ja määrätietoisempaa, eikä yhtyeen ulosanti ole yhtä varovaista.


title: Laulurovio

text: Albumi sai hyvän vastaanoton. Soundin Antti Luukkanen piti albumia parhaimmillaan hyvinkin elinvoimaisena, ja intohimon välittyvän parhaiten rohkeimpien sovitusten kautta, vaikka epäilikin albumin iskevyyttä yhtyeen tuoreiden kuuntelijoiden kohdalla. Savon Sanomien Aki Lehti piti "Lauluroviota" kaikin osa-aluein edeltävää akustista albumia parempana, ja piti laulaja Marko Annalan puhdasta ulosantia kehittyneenä.


title: Erkki Olkinuora

text: Erkki Tapio Olkinuora (s. 1943) on suomalainen kasvatustieteilijä. Hän on ollut Turun yliopiston kasvatustieteen professori vuodesta 1985. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet kasvatussosiologia sekä opetuksen ja oppimisen mielekkyys.


title: Elena Kagan

text: Elena Kagan (s. 28. huhtikuuta 1960 New York, New York) on Yhdysvaltain korkeimman oikeuden tuomari. Presidentti Barack Obama nimitti hänet vuonna 2010 eläkkeelle jääneen John Paul Stevensin tilalle. Kagan on tuomioistuimen historian neljäs naistuomari.


title: Elena Kagan

text: Kagan syntyi New Yorkissa ja kasvoi Manhattanilla. Hänen isänsä Robert Kagan oli lakimies ja äiti Gloria Kagan (o.s. Gittelman) opettaja. Molemmat vanhemmat olivat venäjänjuutalaisten siirtolaisten jälkeläisiä. Perheeseen kuului myös kaksi poikaa. Kagan valmistui kandidaatiksi Princetonin yliopistosta vuonna 1981, filosofian maisteriksi Oxfordin yliopistosta vuonna 1983, ja vuonna 1986 hän valmistui lakiopinnoistaan Harvardin yliopistosta.


title: Elena Kagan

text: Vuonna 1988 Kaganista tuli korkeimman oikeuden tuomarin Thurgood Marshallin avustaja, ja 1990-luvun alussa hän alkoi opettaa lakia Chicagon yliopistossa. Vuosina 1995–2000 hän työskenteli Valkoisessa talossa presidentti Bill Clintonin hallinnossa. Clinton ehdotti Kagania tuomariksi valitustuomioistuimeen Washingtoniin, mutta senaatin republikaanit estivät nimityksestä äänestämisen. Sen sijaan hän aloitti työt professorina Harvardissa vuonna 1999, ja vuonna 2003 hänet nimitettiin yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan ensimmäiseksi naispuoliseksi dekaaniksi.


title: Elena Kagan

text: Kun Barack Obama valittiin presidentiksi, hän valitsi Kaganin hallintonsa pääjuristiksi ("Solicitor General") tammikuussa 2009. Kagan oli ensimmäinen nainen kyseisessä virassa.


title: Elena Kagan

text: 9. toukokuuta 2010 presidentti Obama nimitti Kaganin ehdokkaakseen korkeimpaan oikeuteen eläkkeelle jäävän John Paul Stevensin tilalle. Senaatti vahvisti Kaganin nimityksen äänin 63–37, ja hän vannoi tuomarinvalansa 7. elokuuta 2010. Virallisesti hänen kautensa alkoi 1. lokakuuta. Kagan on korkeimman oikeuden historian neljäs nainen, kahdeksas juutalainen ja vuoden 1972 jälkeen ensimmäinen tuomari, jolla ei ole aikaisempaa kokemusta tuomarin työstä.


title: Elena Kagan

text: Kagan ei ole ollut naimisissa eikä hänellä ole lapsia.


title: Janne Hämäläinen

text: Janne Olavi Hämäläinen (s. 12. helmikuuta 1998 Nurmijärvi) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Jokipojissa lainalla SM-liigajoukkue Helsingin IFK:sta. Hän toimii Jokipoikien varakapteenina. Hämäläinen on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Janne Hämäläinen

text: Hämäläinen on Nurmijärven Kurran kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Helsingin IFK:hon. Hämäläinen voitti kauden 2012–2013 päätteeksi C-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2013–2014 hän oli C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Juha Jääskän kanssa tehoilla 11+13=24. C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa Hämäläinen oli HIFK:n paras maalintekijä 23 osumallaan. Hän pelasi kauden aikana myös kuusi ottelua lainalla B-nuorten Mestistä Helsingin Jääkiekkoklubin junioreissa. Kaudella 2014–2015 Hämäläinen oli HIFK:n B-nuorten paras pistemies tehoilla 22+36=58, joilla hän jakoi B-nuorten SM-sarjan pistepörssin neljännen sijan Bluesin Joni Ikosen kanssa.


title: Janne Hämäläinen

text: Kaudella 2015–2016 Hämäläinen oli HIFK:n A-nuorten kolmanneksi paras pistemies tehoilla 15+19=34. Hän voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +27. Hämäläinen valittiin A-nuorten SM-liigan tammikuun 2016 kuukauden tulokaspelaajaksi. Kaudella 2016–2017 hän oli HIFK:n A-nuorten toiseksi paras maalintekijä Dan Nybondasin kanssa 14 osumallaan. Pudotuspeleissä Hämäläinen oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 3+9=12. Hämäläinen jakoi myös HIFK:n sisäisen tehotilaston voiton Juha Jääskän kanssa lukemalla +7. Hän debytoi kauden aikana myös seuran SM-liigajoukkueessa, jossa Hämäläinen pelasi kaikkiaan kymmenen runkosarja- ja kaksi Mestarien liigan ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän teki liigadebyyttinsä 22. lokakuuta 2016 vieraissa Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Hämäläinen sai ottelussa jääaikaa 8.14 minuuttia. Hänelle aukesi paikka HIFK:n kokoonpanosta Juhamatti Aaltosen loukkaannuttua. Hämäläinen merkittiin joukkueen kolmosketjuun Robert Leinon ja Mika Partasen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 10.33 minuuttia ja keräsi tehomerkinnän +1.


title: Janne Hämäläinen

text: Hämäläinen nousi kaudella 2017–2018 HIFK:n A-nuorten varakapteeniksi. Hän oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 12+31=43. Hämäläinen voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-pronssia. Hän nousi kauden aikana taas myös HIFK:n SM-liigajoukkueeseen, jossa Hämäläinen pelasi 14 runkosarja- ja kaksi CHL-ottelua. Hän avasi maalitilinsä SM-liigassa heti kahdella osumalla 8. helmikuuta 2018 Mikkelin Jukureita vastaan. HIFK voitti ottelun murskalukemin 8–0. Maalit jäivät Hämäläisen kauden ainoiksi tehopisteiksi SM-liigassa. Harri Rindell valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi.


title: Janne Hämäläinen

text: Toukokuussa 2018 Hämäläinen teki HIFK:n kanssa kolmivuotisen SM-liigasopimuksen. Samassa kuussa HIFK lainasi hänet alustavasti kauden 2018–2019 kattavalla sopimuksella uuteen yhteistyöseuraansa, Mestis-joukkue Jokipoikiin. Hämäläinen nimettiin joukkueen varakapteeniksi.


title: Janne Hämäläinen

text: Hämäläinen on pelannut 14 nuorten ja kolme poikien maaottelua.


title: Janne Hämäläinen

text: Hämäläinen opiskelee Mäkelänrinteen lukiossa.


title: Kari Niemistö

text: Kari Pertti Henrik Niemistö (s. 6. joulukuuta 1962 Helsinki) on suomalainen suursijoittaja.


title: Kari Niemistö

text: Niemistö on koulutukseltaan ekonomi. Hän valmistui Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1989. Vuonna 1993 Niemistö aloitti toimitusjohtajana perheensä sijoitusyhtiössä Selective Investorissa. Yhtiön sijoitusvarallisuus oli peräisin hänen äidinisänsä Hannes Seppälän vuonna 1933 perustamasta Suomen ensimmäisestä perunajauhotehtaasta, Hämeen Perunasta, joka oli vuonna 1984 myyty Raisiolle, sekä Niemistöjen 1970-luvulla ostaman Suunnon myynnistä.


title: Kari Niemistö

text: Talouselämä on kuvaillut Niemistön olevan "harvoja suomalaisia, joiden omaisuus riittää tekemään hänestä merkittävän ankkuriomistajan pörssiyhtiöissä". Niemistön sijoitusvarallisuuden arvo lokakuussa 2016 oli noin sata miljoonaa euroa, josta Stockmannin osakkeiden osuus oli 29 miljoonaa euroa ja Raision osakkeiden 11,2 miljoonaa euroa. Lisäksi miljoonan euron arvoiset osakeomistukset hänellä oli myös Uponorissa, UPM:ssä, Metsossa, Nokiassa, Nordeassa, Fortumissa ja Applessa. Osakkeiden lisäksi Niemistön varallisuus käsitti tuolloin muun muassa noin 15 miljoonan euron arvosta kiinteistöjä ja noin tuhat hehtaaria metsää.


title: Kari Niemistö

text: Suurimmissa omistuksissaan Stockmannissa ja Raisiossa Niemistö on ollut mukana myös muutoin kuin omistajana. Hän on Raision hallintoneuvoston ja nimitysvaliokunnan jäsen ja entinen Stockmannin hallituksen jäsen.


title: Kari Niemistö

text: Niemistö oli vuosina 2004–2006 Suomen 50 eniten ansainneen henkilön joukossa. Hänen pääomatulonsa ylsivät noin 6,5 miljoonaan euroon sekä vuonna 2004 että vuonna 2006.Niemistö asuu Helsingin Munkkiniemessä. Hän harjoittaa maanviljelyä kahdella maatilalla, jotka sijaitsevat Viialassa ja Lopella. Hän on vanhempiensa perustaman Henna ja Pertti Niemistön Kuvataidesäätiö – ARS FENNICA sr:n hallituksen puheenjohtaja ja Aivosäätiön hallituksen jäsen. Niemistö kuuluu Munkkiniemen Rotaryklubiin.


title: Kari Niemistö

text: Niemistö on ollut vuodesta 1989 lähtien naimisissa Dextran entisenä toimitusjohtajana ja sijoittajana tunnetun Leena Niemistön (o.s. Lammenranta, s. 1963) kanssa. Heillä on kolme poikaa, joista Henri Niemistö (s. 1996) tunnetaan koripalloilijana.


title: Kari Niemistö

text: Vuonna 2017 Helsingin kaupungin pelastuslaitos myönsi Kari Niemistölle Elämän Liekki -palkinnon onnistuneesta hengenpelastussuorituksesta.


title: Jari Kuusisto

text: Jari Kuusisto (s. 1962) on suomalainen tuotantotalouden tutkija ja dosentti sekä Vaasan yliopiston rehtori. Hän on toiminut professorina Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa ja University of Sussex:ssa. Lisäksi hän on toiminut vierailevana tutkija MIT Sloan School of Management:ssa. Vuonna 2015 hänet valittiin viisivuotiselle kaudelle (2015–2019) Vaasan yliopiston vararehtoriksi. Maaliskuusta 2016 alkaen Kuusisto hoiti määräaikaisesti Vaasan yliopiston rehtorin virkaa Suvi Ronkaisen viransijaisena. Viransijaisuuden oli tarkoitus jatkua kesään 2017 saakka, mutta tammikuussa 2017 Kuusisto valittiin rehtoriksi Ronkaisen ja hänen toimikautensa yliopiston johdossa jatkuu vuoden 2020 loppuun saakka.


title: Jari Kuusisto

text: Jari Kuusisto opiskeli vuosina 1983–1995 Helsingin kauppakorkeakoulussa (nyk. Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu) ja valmistui sieltä kauppatieteen maisteriksi 1988. Sen jälkeen hän täydensi opintojaan Lontoossa Kingstonin yliopiston pienyrittäjyyttä tutkivassa tutkimuskeskuksessa () ja väitteli Kingstonin yliopistossa tohtoriksi 1999. Kuusiston tuotantotalouden alaan kuuluva väitöskirja ("Entrepreneurship & Industrial Sociology") käsitteli yrittäjyyttä ja teollista sosiologiaa. Väitöskirjan aiheena oli, ‘The determinants of service capability in small manufacturing firms’. Tutkimuksessa vertaillaan Suomalaisia ja Brittiläisiä Pk-yrityksiä.


title: Jari Kuusisto

text: Valmistuttuaan hän työskenteli 1999–2000 Technopolis Groupissa, Brightonissa.


title: Jari Kuusisto

text: Vuonna 2003 Kuusisto nimitettiin Vaasan yliopiston Lapualla toimivan, tuotantotaloutta tutkivan SC-Research -tutkimuslaitoksen johtajaksi ja hän jatkoi tehtävässään, kunnes hänet 2015 valittiin Vaasan yliopiston vararehtoriksi. Kuusiston johdolla tutkimuslaitos on tutkinut mm. innovaatioita. Innovaatiotutkimukseen osallistuivat vuonna 2012 myös Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT) sekä FiDiPro-professori Luis Rubalcaba Alcalán yliopistosta Madridista.


title: Jari Kuusisto

text: Vaasan yliopiston ohella Kuusisto on työskennellyt vierailevana luennoitsijana 2009–2010 ja 2013–2014 Massachusettsin teknillisessä korkeakoulussa (MIT) taloustiedettä tutkivassa johtamistaidon instituutissa ("Sloan School of Management").


title: Jari Kuusisto

text: Kuusisto on lisäksi Lappeenrannan teknillisen yliopiston dosentti erikoistumisaloinaan kansainvälinen liiketoiminta, yrittäjyys ja markkinointi.


title: Jari Kuusisto

text: Huhtikuussa 2015 Kuusisto valittiin Vaasan yliopiston vararehtoriksi viisivuotiselle virkakaudelle 2015–2019. Virka oli tuolloin vielä uusi. Vararehtorin vastuulla on Vaasan yliopiston tutkimustoiminnan ja tutkijoiden koulutuksen kehittäminen. Kuusiston tehtäviin kuuluu myös yliopistonsa edustaminen erilaisissa tutkimukseen ja opetukseen liittyvissä verkostoissa.


title: Jari Kuusisto

text: Vaasan yliopiston rehtori Suvi Ronkainen oli ehtinyt vuonna 2015 hoitaa rehtorin virkaa vain puoli vuotta, kun hän sairastui vakavasti kesällä 2015. Jari Kuusisto hoiti hänen sairauslomansa aikana viransijaisena rehtorin tehtäviä. Ronkainen pystyi palaamaan takaisin työhön vähäksi aikaa vuoden 2016 alussa. Vaasan yliopiston hallituksen päätöksellä Ronkainen maaliskuusta 2016 lähtien toimi osa-aikaisesti rehtorinkanslian erityisasiantuntijana, joka valmistelee yliopiston toiminnan uudistuksia. Vaasan yliopiston hallitus nimitti Kuusiston hoitamaan rehtorin tehtäviä määräaikaisesti maaliskuun alusta 2016 alkaen. Aluksi toimikauden oli määrä päättyä kesäkuussa 2016, mutta yliopiston hallitus jatkoi määräaikaisuutta kesäkuuhun 2017 asti.


title: Jari Kuusisto

text: Kuusiston rehtorikaudella Vaasan yliopiston toiminta muuttuu merkittävästi. Esimerkiksi kielten (englannin, saksan, pohjoismaisten kielten sekä nykysuomen) tutkintokoulutus Vaasan yliopistossa päättyy. Vuonna 2016 solmitun aiesopimuksen mukaisesti kielten tutkintokoulutus ja kielten tutkimus siirtyy Vaasasta Jyväskylän yliopistoon elokuussa 2017. Uudistuksen valmistelu aloitettiin syksyllä 2016. Hanke on osa laajempaa uudistusta. Sen tavoitteena on Vaasan yliopiston toiminnan keskittäminen yliopiston omiin vahvoihin aloihin, joita ovat energia, johtaminen ja rahoitus. Kuusistolla on rehtorina keskeinen rooli uudistusten suunnittelussa ja toteuttamisessa.


title: Jari Kuusisto

text: Tammikuussa 2017 Kuusisto valittiin Vaasan yliopiston rehtoriksi vuoden 2020 loppuun saakka ulottuksikaudeksi Ronkaisen sairaudesta toipumisen jatkuttua oletettua pidempään.


title: Jari Kuusisto

text: Tuotantotalouden tutkijana Kuusisto on erikoistunut innovaatioiden tutkimukseen. Hän työskenteli Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa vuonna 2010 toteutetussa Tekesin koordinoimassa InFi-tutkimusprojektissa, joka oli osa laajempaa "Kysyntä- ja käyttäjälähtöisen innovaatiotoiminnan työkalut ja monitorointi" -kampanjaa. Projektin tavoitteena oli koota uutta tietoa kuluttajien osallistumisesta innovaatiotoimintaan. Tutkimuksessa haastateltiin yli 3000 henkilöä ja tulosten pohjalta pyrittiin kehittämään uusia indikaattoreita, jotka kuvaisivat käyttäjien osallistumista innovaatiotoimintaan.


title: Jari Kuusisto

text: Akateemisen uran ohella Kuusisto on toiminut tutkimus- ja innovaatiopolitiikan konsultointia harjoittavan European Touch Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 1995.


title: Tahereh Mafi

text: Tahereh Mafi (s. 9. marraskuuta 1988 ) on iranilais-yhdysvaltalainen kirjailija, joka on tullut tunnetuksi etenkin menestyneestä esikoisromaanistaan Shatter Me. Mafi asuu Santa Monicassa Kaliforniassa ja on naimisissa tunnetun lasten- ja nuortenkirjailijan, Ransom Riggsin, kanssa. Mafilla ja Riggsillä on yksi yhteinen lapsi, joka syntyi 30. toukokuuta 2017. Mafin teoksia ei ole käännetty suomen kielelle.


title: Tahereh Mafi

text: The Juliette Chronicles -sarjaE-kirjat:Muut teokset


title: Kämärän taistelu

text: Kämärän taistelu oli Kuolemajärven pitäjän Kämärän asemalla 27. tammikuuta käyty suojeluskunnan ja punakaartin välinen taistelu, jota pidetään Suomen sisällissodan ensimmäisenä sotatoimena. Taistelua on kutsuttu myös sisällissodan aluksi, vaikka yleensä tapahtumien katsotaan käynnistyneen vasta seuraavien päivien aikana muualla Suomessa. Esimerkiksi valkoisen armeijan ylipäällikkö Carl Gustaf Emil Mannerheim piti vuonna 1933 sodan alkuna nimenomaan Kämärän taistelua.


title: Kämärän taistelu

text: Kämärän tapahtumien taustalla oli pohjoiseen kohti Antreaa pyrkinyt Viipurin läänin suojeluskuntalaisista koostunut ns. ”Venäjänsaaren retkikunta”, jonka tarkoituksena oli ylittää Viipurin ja Pietarin välinen rata Kämärän kylän kohdalta. Suojeluskuntalaiset saivatkin vallattua aseman sitä hallussaan pitäneiltä punaisilta. Tämän jälkeen paikalle saapui vielä Pietarista lähtenyt asejuna, jota saattaneiden punakaartilaisten kanssa syntyi uusi taistelu. Iltapäivän aikana Kämärän asemalla kuoli 18 valkoista ja ainakin 30 punaista.


title: Kämärän taistelu

text: Suomen yhteiskunnallisen tilanteen kiristyttyä tammikuun 1918 aikana, kärjistyi se Viipurin läänissä aseellisiksi yhteenotoiksi muuta maata aikaisemmin. Ensimmäinen vakavampi välikohtaus oli Viipurissa tapahtunut Pietisen tehtaan kahakka 19.–20. tammikuuta, jonka yhteydessä sai surmansa viisi ihmistä. Myös sitä on toisinaan pidetty sisällissodan alkuhetkenä. Vuorokautta myöhemmin nähtiin Taavetissa aseellinen yhteenotto, kun punaiset yrittivät saada takaisin suojeluskuntalaisten pari päivää aikaisemmin kaappaamaa aselastia.


title: Kämärän taistelu

text:
Viipurin kokoontuneet suojeluskuntalaiset puolestaan yrittivät 23. tammikuuta ottaa haltuunsa koko kaupungin, mutta saivat vallattua ainoastaan rautatieaseman. Punaiset kokosivat pian joukkonsa, jolloin viitisensataa suojeluskuntalaista pakeni jääkäri Woldemar Hägglundin johdolla Viipurinlahdella sijaitsevaan Venäjänsaareen, missä he majoittuivat kauppaneuvos E. V. Sellgrenin huvilan maille. Kun Mannerheim samaan aikaan nimitti Hägglundin Karjalan sotilaspiirin päälliköksi, hän ei enää pystynyt komentamaan suojeluskuntaosastoaan, jonka uudeksi päälliköksi valittiin 62-vuotias eversti Adolf Aminoff.
Perjantaina 26. tammikuuta ”venäjänsaarelaisiksi” kutsuttu pataljoona lähti liikkeelle Venäjänsaaresta, tarkoituksenaan edetä noin 30 kilometriä Viipurin pohjoispuolella sijaitsevaan Antreaan, jonne valkoiset aikoivat perustaa tukikohtansa. Ryhmä yritti aluksi ylittää Pietari–Viipuri-radan noin 10 kilometriä Viipurin itäpuolella sijaitsevan Säiniön rautatieaseman kohdalta. Pataljoonan etujoukko onnistui lyhyen kahakan jälkeen myöhään iltapäivällä valtaamaan aseman huonosti aseistautuneilta punakaartilaisilta. Hetken kuluttua paikalle kuitenkin saapui junalla osasto Helsingistä kotiutettuja venäläisiä matruuseja, jotka pakottivat kärkiryhmän perääntymään takaisin pääjoukon luokse. Taistelussa kuoli yksi suojeluskuntalainen, mutta punakaartin tappioista ei ole tietoa.


title: Kämärän taistelu

text: Korpelan kartanossa yöpynyt joukko jatkoi seuraavana aamuna marssiaan kohti itää. Nyt aikomuksena oli ylittää rata noin 18 kilometriä kauempana sijaitsevan Kämärän kylän kohdalta, josta johti tie pohjoiseen Vuokselle. Joukosta irrotettiin kaksi erillista 30 miehen ryhmää, joiden tarkoituksena oli räjähteillä katkaista rata Kämärän molemmilta puolilta. Kumpikaan ryhmä ei kuitenkaan onnistunut tehtävässään. Suojeluskuntalaiset saapuivat Kämärän asemalle hieman ennen kello kahta iltapäivällä. Heidän vastassaan oli nyt Viipurin Kelkkalan kaupunginosan punakaarti, jonka kanssa aseman ja sen vieressä sijainneen työväentalon ympäristössä käytiin kiivas tulitaistelu. Kesken laukaustenvaihdon tuli paikalle Viipurin suunnasta juna, johon osa asemaa puolustaneista punakaartilaisista onnistui nousemaan, ennen kuin se jatkoi matkaansa kohti Äyräpäätä. Loput punaisista antautuivat tai pakenivat Kämärästä ja näin asema jäi valkoisten haltuun. Suojeluskuntalaiset löysivät asemalta sähkösanoman, jonka mukaan Pietarista oli kohta saapumassa asejuna. Sen lastina oli 15 000 kivääriä, 30 konekivääriä, 10 tykkiä ja kaksi miljoonaa patruunaa. Aselastia saattoi toisessa junassa matkustanut Pietarin suomalaisen punakaartin 400 miehen osasto. Sitä komensi 30-vuotias metallimies Jukka Rahja ja mukana oli myös "Työ"-sanomalehden toimittaja Juho Latukka, joka oli Viipurin punakaartin päällikkö.


title: Kämärän taistelu

text: Valkoiset yrittivät ennen junan saapumista katkaista radan rähjähteillä, mutta eivät kuitenkaan onnistuneet kaivamaan niitä varten tarpeeksi syviä kuoppia umpijäiseen maahan. Tämän jälkeen eversi Aminoff lähetti pääjoukon jatkamaan matkaansa Antreaan, katsottuaan ettei heidän voimansa riittänyt junan valtaamiseen. Kämärään jäi jääkäri Urho Sihvosen johtama 60 miehen osasto, jonka tarkoituksena oli yllättää juna ja viivyttää sitä, aiheuttaen samalla mahdollisimman suuria tappioita punaisille.


title: Kämärän taistelu

text: Asejunaa komentanut Jukka Rahja tapasi Leipäsuolla Kämärältä saapuneita punakaartilaisia, mutta päätti jatkaa matkaa, koska ei saanut heiltä täsmällistä tietoa tilanteen kulusta. Asemaa lähestyessään asejunan hiljaista vauhtia kulkenut veturi putosi kiskoilta, mutta perässä seuranneet vaunut säästyivät vaurioilta. Punakaartilaisia laskeutui tarkastelemaan tilannetta, jolloin suojeluskuntalaiset alkoivat ampumaan heitä asemistaan. Tilanne kuitenkin muuttui nopeasti, kun punaiset saivat konekiväärinsä suunnattua ja vastasivat tulitukseen. Asejunassa matkustanut Juho Latukka vaati suojeluskuntalaisia antautumaan, mutta ammusten loputtua nämä vetäytyivät tilanteesta ja jatkoivat matkaansa hiihtäen kohti Antreaa. Punaiset saatua tykistönsä taistelukuntoon, he tulittivat kohti etääntyviä suojeluskuntalaisia, mutta nämä onnistuivat saavuttamaan pääjoukkonsa ja jatkoivat matkaansa kohti Antreaa.


title: Kämärän taistelu

text: Asejunan veturi saatiin myöhemmin takaisin kiskoille ja se pääsi lopulta suunnitelmien mukaisesti perille Tamperelle. Useita junassa olleita punakaartilaisia joutui kuitenkin jäämään sairaalahoitoon Viipuriin. Heidän joukossaan oli myös vakavasti haavoittunut Jukka Rahja. Asejunan miehistöstä kuoli taistelussa neljä ja noin 30 haavoittui.


title: Kämärän taistelu

text: Taistelussa mukana olleet ”venäjänsaarelaiset” tilasivat oman muistomerkin kuvanveistäjä Wäinö Aaltoselta vuonna 1939. Sen aiheena oli itärajaa kohti lippu ja miekka kädessään hyökkäävä soturi, jonka jaloissa on kaatuneena toinen taistelija. Punagraniitista veistetty monumentti valmistui lopulta 1942. Se piti pystyttää Kämärän asemalle, mutta toisen maailmansodan vuoksi sitä ei ehditty saamaan paikalleen, vaan veistos jäi Aaltosen haltuun. Jatkosodan jälkeisten alueluovutusten myötä monumentti pystytettiin vuonna 1949 Helsinkiin Kansallismuseon edustalla sijaitsevaan puistikkoon, josta se vuonna 1974 siirrettiin nykyiselle paikalleen Lappeenrannan varuskuntaan Maasotakoulun alueelle. Tarinan mukaan veistoksen alkuperäisessä versiossa oli lisäksi idän suunnalta saapuva nuolisade, joka muuttuneen poliittisen tilanteen vuoksi piti poistaa ennen sen pystyttämistä Helsinkiin. Lappeenrantaan siirron väitetään johtuneen siitä, että maassa makaava hahmo muistutti Leniniä. Venäjänsaareen puolestaan pystytettiin vuonna 1923 muistomerkki, joka on edelleen paikallaan.


title: Mr. Brightside

text: Mr. Brightside on yhdysvaltalaisen rock-yhtye The Killersin läpimurtokappale, joka julkaistiin singlenä syyskuussa 2003, ja myöhemmin yhtyeen debyyttialbumilla "Hot Fuss". ”Mr. Brightside” on säilynyt yhtyeen tunnetuimpana kappaleena.


title: Mr. Brightside

text: Xfm Networkin kyselyssä vuonna 2009 ”Mr. Brightside” äänestettiin vuosikymmennen parhaaksi kappaleeksi.


title: Lihaa ja rakkautta

text: Lihaa ja rakkautta on Jouko Turkan kirjoittama näytelmä. Näytelmä kertoo, kuinka suomalaisia juoppoja viedään Ruotsiin makkaraksi.


title: Lihaa ja rakkautta

text: Näytelmä sai kantaesityksensä "Kött och kärlek" nimellä Göteborgin kaupunginteatterissa 18. huhtikuuta 1986. Ensi-illan jälkeen Turkan väitetään lyöneen kukkapuskalla näytelmän naisnäyttelijätärtä, mikä aiheutti kohun sekä Ruotsissa että Suomessa.


title: Lihaa ja rakkautta

text: Tampereen Ylioppilasteatteri esitti näytelmän suomeksi vuonna 1995. Näytelmä esitettiin Tampere-talon pienessä salissa ja sen ohjasi Untamo Lepola.


title: Houkutuslintu (täsmennyssivu)

text: Houkutuslintu voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Paul Beatty

text: Paul Beatty (s. 1962 Los Angeles) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hänelle myönnettiin vuoden 2016 Booker-palkinto teoksesta "The Sellout" (2015). Palkinto myönnettiin ensimmäisen kerran yhdysvaltalaiselle kirjailijalle.


title: Paul Beatty

text: Beatty on suorittanut MFA-tutkinnon luovasta kirjoittamisesta Brooklyn Collegessa ja MA:n psykologiasta Bostonin yliopistosta.


title: Paul Beatty

text: Beatty kruunattiin 1990 Nuyorican Poets Cafén ensimmäiseksi lavarunouden mestariksi. Titteliin liittyi muun ohessa kustannussopimus hänen ensimmäisen runokirjansa "Big Bank Take Little Bank" (1991) julkaisusta. Toinen runokirja, "Joker, Joker, Deuce", ilmestyi 1994, ja hän esitti runojaan MTV:llä ja PBS:llä (sarjassa "The United States of Poetry"). Vuonna 1993 hän sai apurahan Foundation for Contemporary Arts -säätiöltä.


title: Paul Beatty

text: Beattyn ensimmäinen romaani "The White Boy Shuffle" (1996) sai myönteisen arvion "The New York Timesin" kriitikolta Richard Bernsteinilta, joka luonnehti kirjaa ”mustan Amerikan lahjakkaan ytimen satiirisen vihan purkaukseksi”. Toinen kirja "Tuff" (2000) sai myönteisen arvion "Time"-lehdessä. Beatty on toimittanut antologian "Hokum" afrikkalais-amerikkalaista huumoria (2006) ja kirjoittanut "The New York Timesiin" artikkelin samasta aiheesta. Vuonna 2008 ilmestynyt romaani "Slumberland" kertoo Berliinissä asuvasta yhdysvaltalaisesta dj:stä.


title: Paul Beatty

text: Romaanissaan "The Sellout" (2015) Beatty kuvaa urbaania farmaria, joka pyrkii palauttamaan orjuuden ja rotuerottelun kuvitteelliselle losangelesilaiselle asuinalueelle. Brittiläisessä "The Guardianissa" Elisabeth Donnelly kuvasi sitä sanoilla ”mestariteos, joka lujittaa Beattyn aseman Yhdysvaltojen hauskimpana kirjailijana”, kun kriitikko Reni Eddo-Lodge puolestaan sanoi sitä ”satiirin pyöritykseksi” ja jatkoi: ”Teoksen "The Sellout" juoni on pelkkää ristiriitaa. Juonenkulku on realistisena uskottava mutta silti niin surrealistinen, että se herättää ihmetystä.” Beatty kirjoitti kirjaa viisi vuotta.


title: Paul Beatty

text: "The Sellout" sai vuonna 2015 National Book Critics Circle Award -kaunokirjallisuuspalkinnon ja vuonna 2016 Booker-palkinnon. Beatty on ensimmäinen yhdysvaltalainen Man Booker -palkittu. Palkitun kansallisuudella ei vuodesta 2014 lähtien ole ollut merkitystä.


title: Sulfaguanidiini

text: Sulfaguanidiini (CHSNO) on sulfonamideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää antibioottina sekä muiden antibioottisten sulfonamidien valmistamiseen.


title: Sulfaguanidiini

text: Huoneenlämpötilassa sulfaguanidiini on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen ja hyvin happamiin vesiliuoksiin. Aine liukenee hieman etanoliin ja asetoniin. Yhdisteen imeytyminen on vähäistä ruuansulatuskanavasta.


title: Sulfaguanidiini

text: Sulfaguanidiinia voidaan valmistaa kuumentamalla N-asetyylisulfanilamidia disyandiamidin kanssa ja hydrolysoimalla asetyyliryhmä happamissa tai emäksisissä olosuhteissa. Muita valmistustapoja ovat asetyylisulfanilyylikloridin reaktio guanidiininitraatin kanssa emäksisessä vesi-asetoniliuoksessa tai guanidiinihydrokloridin ja asetyylisulfanilyylikloridin välinen reaktio.


title: Sulfaguanidiini

text: Sulfaguanidiinia voidaan käyttää suoliston mikrobiflooraan vaikuttavana antibioottina ennen suolistoon tehtävää leikkausta. Yhdistettä voidaan käyttää myös muiden sulfonamidiantibioottien, esimerkiksi sulfadimidiinin synteesin lähtöaineena.


title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text: Suomalaisten haploryhmän tyypit ovat geenitutkimusten mukaan isälinjassa tavallisimmin N1c1, I1 ja R1a, ja äitilinjassa H1f ja U5b. Itä-Suomessa N on I:tä paljon yleisempi. Länsi-Suomessa I:tä N:ää on suunnilleen yhtä paljon . Eri haploryhmät edustavat asutushistorian eri vaiheita.


title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text: Suomalaisille tyypillinen N1c1 on tullut Suomeen kaukaa idästä. Läntinen haploryhmä I ja naisten haploryhmät ovat peräisin jääkautisesta Euroopasta. R on tullut Keski-Aasiasta indoeurooppalasiten mukana.


title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text: N on Pohjois-Aasialle tyypillinen. I1 on Skandinavialle, lähinnä Etelä-Ruotsille tyypillinenR1a on itäisille indoeurooppalasille tyypillinen. R1b on Länsi-Euroopalle ja Italialle tyypillinen..


title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text: N1c on yleisin Itä-Suomessa. I1 on yleisin Länsi-Suomessa. R1a1 on yleisin Vaasan seuduilla. R1b on yleisin Vaasan seuduilla ja Etelä-Suomessa.


title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text: Itä-Suomessa N1:tä on 71% ja I1:tä 19,5%. R:ää on 9%. Länsi-Suomessa N1:tä on 41%, I:tä 10%, R:ää 14%.Lisäksi suomalaisilla naisilla esiintyy ainakin haploryhmiä T, I, K ja X.


title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text: H on eurooppalaisille tyypillinen. U5 on yleinen Länsi-Venäjällä. H1 on yleinen Marokossa, Espanjassa, Ranskassa, Saksassa, Baltiassa ja Länsi-Venäjällä. V on yleinen Pohjois-Skandinaviassa ja varsinin pohjoisessa Länsi-Venäjällä.. W on yleinen Romaniassa.


title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text:
H on yleisin aivan lännessä ja yleisempi etelässä kuin pohjoisessa. U on erityisen yleinen Pohjois-Suomessa, yleinen Itä-Suomessa ja harvinaisempi Länsi-Suomessa. Myäs V on yleisempi pohjoisessa.
W on suomalsille tyypillinen haplotyyppi.
W on yleinen etelä-Suomessa, mutta hieman harvinaisempi läntisimmällä rannikolla.


title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text: Naisten haploryhmistä H, V,J ja U ovat R:n jälkeläisiä. X, I ja W ovat N:n jälkeläisiä.


title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text: Haploryhmien mukaan suomalaiset ovat tulleet maahamme idästä ja lännestä.


title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text:
Haploryhmä I levittäytyi Lähi-idästä jääkaudella Eurooppaan. I:n pohjoinen haara levittäytyi Skandinaviaan ja Suomeen Tanskan seuduilta jääkauden jälkeen.
N1-mutaatio tapahtui tutkijoiden mukaan Etelä-Kiinassa tai lähialueilla noin 20000 vuotta sitten. Tämän jälkeen N-ihmiset vaelsivat pohjoiseen. N1c-mutaatio tapahtui Keski-Siperiassa noin 12000 vuotta sitten. Sen jälkeen N1c-ihmiset vaelsivat Pohjois-Aasiaan
ja levittäytyivät länteen Uralin seuduille ja tulivat sieltä Suomeen. Mm suomensukuisten udmurttien ja hantien perimässä on korkeita N1c-pitoisuuksia.. nenetsien perimässä on paljon tyyppiä N2.
Naisten haploryhmän H oletaan lähteneen eteläisestä Länsi-Euroopasta.


title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text: Nimenomaan Suomessa esiintyy isälinjan N1c1, äitilinjan H1f ja tyyppi W. H1f:n yleisyys on 10%. Suomessa on äitilinjan hryhmistä enemmän U, W ja M. U on Suomessa yleisempi kuin Euroopassa keskimäärin..


title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text:
Sekä suomalaisilla että saamelaisilla on paljon isälinjan itäistä haplotyyppiä N.
Saamelaislla tyyppiä N on 42%, tyyppiä R1a 21% , tyyppiä I 31% ja tyyppiä R1b 6 %.
Saamelaisten äitilinjoissa on haplotyyppejä U ja V 90%, kun suomalaisilla vain 20%. M on saamelaislla yleisempi kuin itämerensuomalaisilla.


title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text:
Vaikka unkarilaisten kieltä pidetäänkin
Suomen lähisukulaisena, genettisesti unkarilaiset ovat melko erilaisia. Unkarilaissa näkyy Lähi-idästä ja idästä tulleet kansainvalellukset. Isälinjan tyyppi I kattaa 28%. R1a 22%, R1b 30%. E3b 17 % ja J 3. Unkarilaisilla ja suomalaisilla H on yleinen eurooppalaiseen tapaan, samoin U. Myös V:tä ja W:ta on. Mutta M:n yleisyys on 24%, J:n 11.6% ja T;n 10.3.


title: Ortodoksinen trotskilaisuus

text: Ortodoksisessa trotskilaisuudella tarkoitetaan trotskilaisuuden haaraa, joka filosofiansa ja metodiensa puolesta on lähempänä Lev Trotskin ja varhaisen Neljännen Internationaalin sekä Marxin ja Leninin näkemyksiä kuin muut trotskilaiset.


title: Kyynijärvi

text: Kyynijärvi on Pirkanmaalla Nokialla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Kyynijärvi on osa Laajanojan valuma-aluetta.


title: Kyynijärvi

text: Järven pituus on 400 metriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 8,5 hehtaaria. Siihen laskee kaksi metsäojaa, joista pitempi lähtee Haukijärvestä Koukkujärven kaatopaikan vierestä, se kulkee autoratojen alla ja laskee järven koillisrantaan. Kyynijärven laskuoja on Kyynioja, joka lähtee etelärannasta ja kulkee valtatien 11 alitse ja mutkittelee Nokian asuinalueiden läpi etelään. Siellä se yhtyy Laajanojaan 300 metriä ennen sen laskemistaan Nokianvirtaan. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 36 vuorokautta. Lyhyt aika on seurausta järven pienestä tilavuudesta suhteessa sen laajaan valuma-alueeseen. Järven rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Rannat ovat soistunutta metsämaata ja ne ovat autiot. Autoradalta tulee tie järven itärantaan ja eteläisiä rantoja seuraa kävelypolku. Valtatie 11 ohitta järven 150 metriä etelässä.


title: Kyynijärvi

text: Kyynijärven vedenlaatua on tutkittu usein 1970-luvun puolivälistä alkaen. Ennen kaatopaikan perustamista vedenväri oli ruskeaa, hyvin humuspitoista ja hapanta. Se voidaan selittää valuma-alueen suoperäisyydellä. Kyynijärvessä on pieni syvänne, jossa lämpötilakerrostuminen jättää harppauskerroksen alle tilavuudeltaan pienen alusvesimassan. Ennen kaatopaikan perustamista alusvedessä esiintyi lopputalvella hapettomuutta. Sen perimmäisenä syynä lienee veden sisältämä korkea humuspitoisuus, joka kulutti hapen kemiallisesti loppuun.


title: Kyynijärvi

text: Kyynijärveen laskee muun muassa Haukijärven, Kirkaslammen, Koukkujärven ja Pienen Koukkujärven vedet. Valuma-alueella on sijainnut viime vuosikymmenet Koukkujärven kaatopaikka. Kyynijärveä on rasittanut Haukijärvestä virranneet kaatopaikan pilaamat vedet. Vuonna 1983 rakennettiin penger- ja allasjärjestely, jossa suoto- ja valumavesiä kerättiin tasausaltaaseen. Kerätyt vedet sadetettiin kaatopaikan eteläpuolisiin metsiin. Järjestelystä luovuttiin vuonna 1992, kun kaatopaikan vedet juoksutettiin viemärin kautta pois.


title: Kyynijärvi

text: Viime vuosina veden happamuustaso on ollut normaali. Järven rehevyystaso on vaihdellut lievästi rehevän ja rehevän järven tasojen välillä. Veden fosforipitoisuus on viime vuosina joskus ylittänyt 50 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l), joka on korkea arvo. Fosforin arvot ovat kuitenkin heilahdelleet voimakkaasti, vaikka viemäröinti on estänyt uuden fosforin tulemisen järveen. Syy saattaa olla sisäisen kuormituksen lisääntyminen. Alusvesi on säännöllisesti hapetonta, mikä aiheuttaa sedimentteihin varastoituneiden ravinteiden liukenemistä takaisin veteen. Vaikka viemäröinti on parantanut veden muita ominaisuuksia, on sen laatuluokitus on vielä välttävä.


title: Kyynijärvi

text: Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa oli Kyynijärven ja Haukijärven välisen ojan varrella joitakin peltoja, jotka metsitettiin vuosien 1964–1975 välisenä aikana. Samoihin aikoihin rakennettiin valtatie 11. Järvi kuului Kankaantaan jakokuntaan.


title: Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille (elokuva)

text: Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille () on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut Ransom Riggsin samannimiseen esikoisromaaniin perustuva fantasiaelokuva.


title: Haukijärvi (Nokia, kaatopaikka)

text: Haukijärvi on Pirkanmaalla Nokialla Koukkujärven kaatopaikalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Haukijärvi on osa Laajanojan valuma-aluetta.


title: Haukijärvi (Nokia, kaatopaikka)

text: Järven pituus on 200 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Siihen laskee kolme suo-ojaa, joista yksi tuo pohjoisesta Kirkaslammin, Pienen Koukkujärven ja Koukkujärven vesiä. Haukijärven laskuoja lähtee sen etelärannasta ja laskee luoteeseen, alittaa moottoriradan ja laskee sen jälkeen Kyynijärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 10 vuorokautta, sillä järven tilavuus on pieni suhteutettuna sen valuma-alueen suuruuteen. Rantaviivan pituus on 600 metriä. Rannat ovat suomaata, jota reunustaa Koukkujärven kaatopaikka. Järvi on autio eikä sinne johda tietä. Kaatopaikan huoltotie ohittaa Haukijärven läheltä.


title: Haukijärvi (Nokia, kaatopaikka)

text: Haukijärven vedenlaatua on tutkittu toistuvasti 1970-luvun puolivälistä lähtien. Aiemmin kaatopaikan valuma- ja suotovedet laskivat suoraan järveen. Vuonna 1983 kaatopaikan reunaan ja järven viereen rakennettiin penkereet, jonka keräämät vedet johdettiin saostusaltaaseen. Nämä vedet sadetettiin eteläpuolisiin metsiin. Vuonna 1992 kaatopaikan vedet on johdettu viemärillä pois alueelta. Järvi on kaatopaikan vesien pilaama eikä se osoita toipumisen merkkejä. Epäillään, että kaatopaikalta kulkeutuu edelleen likavettä järveen. Sen typpipitoisuudet ovat korkeat ja järven happitalous on sekaisin. Järvi on käytännössä välillä hapeton. Järvellä ei ole mitään virkistysarvoa.


title: Haukijärvi (Nokia, kaatopaikka)

text: Vuoden 1953 peruskartan mukaan järven suot olivat jo tuolloin ojitettuja ja suolla sijaitsi lato. Yksi ojista toi lännestä pienen Paskolammin vedet, mutta vuosien 1964–1975 välillä Paskolammin pohjoispuolelle perustettiin Koukkujärven kaatopaikka. Kaatopaikka oli vuoteen 1991 mennessä laajentunut monin kertaiseksi. Samalla Paskolammi oli kaatopaikan eteläreunan mittainen järvi, joka laski edelleen Haukijärveen.


title: Inka Havukainen

text: Inka Eveliina Havukainen (s. 8. marraskuuta 1996) on suomalainen ampumaurheilija. Hän on kuulunut Suomen Ampumaurheiluliiton maajoukkueeseen vuodesta 2015 lähtien ja edustaa Kiteen Ampujat ry:tä. Havukainen kuuluu myös Leppa.fi-tiimiin, joka koostuu nuorista ampumaurheilijoista. Hänen kilpailulajinsa ovat pienoiskivääri ja ilmakivääri. Havukainen on aloittanut ammunnan vuonna 2006 ja hän on saavuttanut useita SM-mitaleja ja voittanut kaksi suomenmestaruutta.


title: Erkki Onikki

text: Erkki Sakari Onikki (s. 9. lokakuuta 1938 Mikkeli) on suomalainen juristi. Hän on ollut korkeimman hallinto-oikeuden ylimääräinen hallintoneuvos 1984–1989 ja hallintoneuvos vuodesta 1989. Hän on ollut Suomen laki II:n toimittaja 1972, 1974 ja 1976.


title: Erkki Onikki

text: Onikki valmistui lainopin kandidaatiksi 1961 ja sai varatuomarin arvon 1964.


title: Arvi Paasikoski

text: Arvi Paasikoski (s. 25. huhtikuuta 1936 Vaasa) on suomalainen juristi. Hän on ollut korkeimman oikeuden oikeusneuvos vuodesta 1987. Sitä ennen hän oli Kouvolan hovioikeuden hovioikeudenneuvos 1978–1987.


title: Arvi Paasikoski

text: Paasikoski valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1963 ja sai varatuomarin arvon 1965.


title: NHL-kausi 2017–2018

text: NHL-kausi 2017–2018 oli National Hockey Leaguen 100. kausi. Sen aikana jokainen 31 joukkueesta pelasi 82 ottelua runkosarjassa. Uutena organisaationa mukaan liittyi Vegas Golden Knights. Lisäksi Reebok lopetti joukkueiden peliasujen valmistuksen, ja Adidas aloitti sopimuksen mukaisesti ensimmäisen vuotensa varustesponsorina.


title: Antti Paasio

text: Antti Olavi Paasio (s. 1948) on suomalainen taloustieteilijä. Hän on ollut Turun kauppakorkeakoulun liiketaloustieteen professori ja yritystoiminnan keskuksen johtaja 1989–2015. Hänen tutkimuskohteitaan ovat laskentatoimi, yrittäjyys sekä pienten ja keskisuurten yritysten toiminta.


title: Antti Paasio

text: Paasion veli on sosialidemokraattinen poliitikko Pertti Paasio.


title: Born Under a Bad Sign

text: Born Under a Bad Sign on yhdysvaltalaisen blueskitaristi, laulajan Albert Kingin vuonna 1962 julkaistu toinen albumi.


title: Born Under a Bad Sign

text: Albumi ylsi Rolling Stonen ”500 Greatest Albums of All Time” -listan sijalle 491.


title: Easily Led: A History of Propaganda

text: Easily Led: A History of Propaganda on englanninkielinen tietokirja propagandasta ja sen historiasta. Kirjan alkuvaiheissa määritellään propagandaa ja edetään siinä useimmiten käytettyihin keinoihin. Toinen osio keskittyy eri aikakausina ilmenneeseen propagandaan sen alkuhistoriasta 1990-luvun loppuun.


title: Easily Led: A History of Propaganda

text:
"Preface vii"
Part One: Analysis


title: Easily Led: A History of Propaganda

text:
1. Introduction: defining where propaganda begins and ends 2
2. How do we know it works? the evidence 6
3. What was it all for? Analysis by objectives 7
4. Tentacles: the range of media used 13
5. Tricks of the trade (1): heart rather than head 46
6. Tricks of the trade (2): devices used to achieve effect 49
7. Tricks of the trade (3): the uses of fantasy and fable 63
8. The dangers of not going far enough 72
9. The dangers of going too far 74
10. How often did it work? Response analysis 84


title: Easily Led: A History of Propaganda

text: Part Two: History


title: Easily Led: A History of Propaganda

text:
11. Introduction 88
12. Early civilizations 90
13. Classical period 100
14. Christian era 113
15. Dark ages 120
16. Early middle ages 133
17. Later middle ages 154
18. Renaissance 166
19. Reformation 176
20. Civil wars 188
21. Age of absolutism 196


title: Easily Led: A History of Propaganda

text:
22. Revolutions 209
23. Empire and nationalism 220
24. Pressure groups and party politics 233
25. More empire builders 237
26. Age of missionaries 255
27. First world war and revolution 259
28. Dictators 268
29. Democratic propaganda 282
30. Decolonization and the cold war 287
31. Drift left and right 301
32. Propaganda and the fall of communism 312
33. The decade of spin 318
"Epilogue" 327
"Bibliography" 332


title: Kämärä

text: Kämärä (, vuodesta 1948 Gavrilovo, ven. Гаврилово) on Pietari–Viipuri-radan varrella Kähärin maalaiskunnassa Karjalan kannaksella sijaitseva kylä, joka aikaisemmin kuului Kuolemajärven kuntaan. Vuonna 2007 kylässä oli 1 510 asukasta. Se suurin työllistäjä on kivilouhimo, josta saadaan graniittia.


title: Kämärä

text: Kylä muodostui vuonna 1881 avatun Kämärän rautatieaseman ympärille. Paikaltä lähti pohjoiseen Vuoksen rannalle johtava maantie. Rautatieasema sai nimensä 1600-luvulla asutetun Kämärän kylän mukaan, joka sijaitsi noin seitsemän kilometriä aseman pohjoispuolella Kämäränjärven rannalla. Heinjoen pitäjään kuulunutta alkuperäistä kylää ei enää ole. Myöhemmin rautatieaseman yhteyteen syntyi pieni teollisuusyhteisö, jossa 1900-luvun alussa toimi muun muassa saha. Lisäksi kylään perustettiin kansakoulu ja rakennettiin työväentalo.


title: Kämärä

text: Kämärän rautatieasemalla käytiin 27. tammikuuta 1918 taistelu, joka oli Suomen sisällissodan ensimmäinen varsinainen sotatoimi. Lisäksi kylässä käytiin kiivaita taisteluja sisällissodan aikana vielä huhtikuun lopussa 1918 ja myöhemmin talvisodan aikana helmikuussa 1940.


title: Kämärä

text: Neuvostoliiton aikana vuonna 1948 kylän nimeksi muutettiin ensin Kamenka (Каменку) ja hieman myöhemmin Voskoboinikova (Воскобойниково), kunnes nykyinen nimi otettiin käyttöön vielä samana kesänä. Se on nimetty Kämärän rautatieaseman tuntumassa jatkosodan aikana elokuussa 1944 kaatuneen luutnantti Gavrilovin mukaan, joka on myös haudattu aseman lähelle.


title: Walking on a Dream

text: Walking on a Dream on australialaisen elektronisen musiikin yhtye Empire of the Sunin esikoisalbumi, joka julkaistiin 4. lokakuuta 2008. Albumi ylsi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 97.


title: Walking on a Dream

text: Albumin nimikkosinglestä kuvattiin musiikkivideo, ja se kuvattiin Kiinan Shanghaissa "Auringon valtakunta" -elokuvan tapahtumaympäristössä. Toinen single, ”We Are the Peoplen”, kuvattiin Meksikossa. Kolmas single ”Standing on the Shore” kuvattiin Perthissä.


title: Pahkavuori (vuori)

text: Pahkavuori on jäännösvuori Etelä-Pohjanmaalla Kurikassa. Sen korkeus on 186 metriä. Vuoren länsipuolella on kiinteä muinaisjäännös, tervahauta.


title: Jäännösvuori

text: Jäännösvuori on kovaa kivilajia sisältävä maankohouma, josta eroosio on kuluttanut pehmeämmät kivilajit pois. Jäännösvuoria ovat muun muassa Koli ja Ylläs.


title: Uranoseeni

text: Uranoseeni on uraanin organometallinen yhdiste. Se on ns. sandwich-rakenteinen yhdiste, jossa uraanin atomi on ligandina kahden syklo-oktatetraeeni-renkaan välissä. Se on eräs ensimmäisistä löydetyistä organouraaniyhdisteistä. Se kuuluu aktinoseeneihin; nämä ovat metalloseenejä joissa metalliatomi kuuluu aktinoideihin. Uranoseenilla ei ole käyttöä puhtaan tieteellisen tutkimuksen ulkopuolella.


title: Uranoseeni

text: Uranoseeni on vihreää, kiteistä jauhetta. Se syttyy itsestään ilmassa eli on on pyroforista. Se liukenee vähäisissä määrin useimpiin orgaanisiin liuottimiin. Se on paramagneettista.


title: Uranoseeni

text: Uranoseenin rakenne kuvailtiin ensimmäisen kerran 1968, kun Streitweiser ja Müller‐Westerhoff valmistivat sitä syklo-oktatetraenyylikaliumin (KCH) ja uraanitetrakloridin reaktiolla:


title: Hassut jumalat

text: Hassut jumalat ("The Gods Must Be Crazy") on Jamie Uysin tuottama, käsikirjoittama ja ohjaama botswanalais-eteläafrikkalainen komediaelokuva vuodelta 1980. Elokuvan miespääosaa näyttelee bušmanniheimoon kuuluva N!xau.


title: Hassut jumalat

text: Elokuvassa Coca-Cola-pullo putoaa lentokoneesta afrikkalaisheimon maille ja nostetaan heimon kulttiesineeksi, joka käynnistää absurdin tapahtumasarjan. Jacques Tatin vähäpuheista komiikkaa muistuttava elokuva sai 1980-luvulla maailmanlaajuista kulttisuosiota, ja sille tehtiin heikompana pidetty jatko-osa "Hassut jumalat 2" (1989). Lisäksi 1990-luvun alussa tuotettiin Hongkongissa kolme epävirallista saman sarjan elokuvaa, joissa myös esitti pääosaa N!xau. Näitä elokuvia ei tiettävästi ole julkaistu Euroopassa eikä Amerikassa.


title: Hassut jumalat

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsui elokuvaa aseistariisuvaksi ja antoi sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”. Jatko-osa sai kaksi tähteä.


title: Iso-Kisko

text: Iso-Kisko on järvi Lounais-Suomessa Iso-Kosken valuma-alueella. Se sijaitsee pääosin Salossa; järven kaakkoisin kulma sijaitsee Raaseporin alueella. Iso-Kiskon vedenlaatu on hyvä.


title: Iso-Kisko

text: Iso-Kiskon syvän pääaltaan itäosassa sijaitsee useiden saarien rypäs. Pääaltaan luoteisosasta kohti pohjoista ulottuu vesiväylä, jonka pohjoispäässä on matala Liipolanlahti. Kirkkojärvi sijaitsee Liipolanlahden länsipuolella, vesialueiden välissä on muutaman sadan metrin levyinen kannas.


title: Iso-Kisko

text: Fiskarin ruukkikylä sijaitsee muutaman kilometrin Iso-Kiskosta kaakkoon. Kiskon kirkonkylä puolestaan sijaitsee muutaman kilometrin Iso-Kiskosta pohjoiseen. Aroniityn metsäkirkko sijaitsee Liipolanlahden tuntumassa. Kirkko siunattiin käyttöön 11. elokuuta 2013. Selkeät kiveykset erottavat kirkon ympäröivästä luonnosta.


title: Zero Distance

text: Zero Distance on ruotsalaisen metalliyhtye Dark Tranquillityn EP-levy, joka julkaistiin Yhdysvalloissa 23. lokakuuta 2012 levymerkillä Century Media. Sen nimikkokappaleesta kuvattiin musiikkivideo.


title: Legacy: 1998–2014

text: Legacy: 1998–2014 on metalliyhtye Lullacryn tuplakokoelma-albumi, joka julkaistiin 9. toukokuuta 2014 levymerkillä Spinefarm Records. Se on samalla yhtyeen jäähyväisalbumi, joka sisältää vanhojen kappaleiden lisäksi bonusmateriaalia, kuten livekappaleita, ennen julkaisematonta materiaalia sekä yhden uuden kappaleen, ”Hell on High Heels”.


title: Ihmisen isälinjan haplotyyppi

text: Ihmisen isälinjan haplotyyppi on ihmisen Y-kromosomista määritetty perimän tyyppi. Se määritetään geenitutkimuksella. Haplotyyppi ilmaistaan numero -ja kirjainyhdistelmällä. Suomalaisten isälinjan haplotyyppi on yleisimmin N1c tai I1d. Afrikassa eli kivikaudella isälinjan Aatami, josta kaikki maailman ihmiset ovat osaltaan lähtöisin.


title: Kuopion Työväen Uimarit

text: Kuopion Työväen Uimarit (KuTU) perustettiin vuonna 1966, ja samana vuonna se liittyi Työväen Urheiluliittoon (TUL:oon). Vuonna 2012 seuran nimi päätettiin muuttaa KUTU Triathloniksi. Seuran jäsenmäärä oli suurimmillaan 1970-luvulla, jolloin jäseniä oli merkitty rekisteriin yli 800. Vuonna 2016 seuran jäsenmäärä on noin 50.


title: Kuopion Työväen Uimarit

text: Liikunnan ja urheilun kansalaistoiminta virisi Kuopiossa 1800-luvun lopulta alkaen rinnan kaupungin kasvun ja sen asukkaiden vapaa-ajan lisääntymisen kanssa. Teollistuminen houkutteli kaupunkiin työläisiä, joista osa kokoontui vähäisellä vapaa-ajallaan urheilemaan. Huolimatta siitä, että sosiaalinen asema ohjasi 1900-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä vahvasti työväestöä urheiluseuran valinnassa, kesti kuitenkin vuoteen 1966 asti ennen kuin Kuopioon perustettiin työväen uinnin lajiseura. Yhtenä syynä melko myöhäiseen työläisuimaseuran perustamiseen oli se, että Kuopion Uimaseura hoiti Kuopion kaupungin kanssa tekemänsä sopimuksen turvin uimaopetusta kaikille kaupungin lapsille. Hygieniasta työväestö pystyi huolehtimaan monissa paikoissa, joita vesistöjen rikkoma ympäristö uimahuoneineen tarjosi.


title: Kuopion Työväen Uimarit

text: Työläisuimaseuran syntyä Kuopiossa edisti se, että 1960-luvulla poliittinen vasemmisto oli saanut Kuopiossa vankan sijan kunnallishallinnossa. Vasemmiston nousu, kuntoliikunnan esiinmarssi ja lopulta tieto uimahallin valmistumisesta johtivat siihen, että joukko työläisurheiluaatteen omaksuneita keski-ikäisiä miehiä ja naisia päätti perustaa Työväen Urheiluliittoon liittyneen Kuopion Työväen Uimarit (KuTU). Seuran toiminnallisessa eliitissä oli yliopistossa kouluttautuneita, mutta pääasiallisesti johdossa ja aikuisjäsenistössä oli palkkatyöväestöä. Seuraan liittyi aluksi runsaasti lapsia ja nuoria, mutta yhteisöä rikastutti sankoin joukoin myös ammattiyhdistysväki.


title: Kuopion Työväen Uimarit

text: Kaikkiaan Kuopion Työväen Uimareiden toiminnan ensimmäinen vuosikymmen oli valtaisan innostuksen aikaa. Seuran jäsenmäärä kasvoi huolimatta siitä, että ihmisten vapaa-ajan vieton toimintamahdollisuudet laajenivat muun muassa television yleistymisen myötä. Aktiivinen nuorten ohjaus tuotti liikunnallisen elämäntapaan kasvattamisen myötä myös menestystä kilpauinnissa. Urheiluseuratoiminnalle tyypillinen toiminta-aktiivisuuden vaihtelu ilmeni Kuopion Työväen Uimareissa siten, että 1970-luvun kestäneen innostuksen jälkeen toiminta hiipui asteittain 2000-luvulle tultaessa, kunnes se jälleen vuonna 2011 nousi kukoistukseen.


title: Kuopion Työväen Uimarit

text: Urheilumenestys ei ollut Työväen Urheiluliiton eikä Kuopion Työväen Uimareiden päätavoite. Toiminnan keskiössä olivat ennen kaikkea laajojen joukkojen, lasten ja nuorten kuntoliikunta, työväestön liikkumattomuuteen puuttuminen ja kansainvälisyyskasvatus. Uinnin harrastajat ovat voineet kokeilla rajojaan kilpa- ja kuntouinnissa, triathlonissa ja yhdistyksen monissa toimitsijatehtävissä. Samoissa tiloissa toimineen Kuopion Uimaseuran kanssa yhteistoiminta ei ollut aina ongelmatonta. Toiminnan ensimmäisellä vuosikymmenellä erimielisyyksiä syntyi ystävyyskaupunkiedustuksista, julkisen seuratuen jakoperusteista ja ohjatusta kuntouintitoiminnasta. Syyt kiistoihin heijastuivat osaksi TUL:n ja SVUL:n (Suomen Valtakunnan Urheiluliiton) näkemyseroista, mutta myös molempien seurojen vahvoista persoonista. 1980-luvun puolivälin jälkeen seurojen rinnakkain elo oli melko sopuisaa ja yhteistoiminnallista. Kuopion Työväen Uimarit ja Kuopion Uimaseuran toimivat tietoisesti sovun rakentajana eri yhteiskuntaluokkien välillä.


title: Kuopion Työväen Uimarit

text: Kuopion Työväen Uimarit on toiminut jäsenilleen suojaavana yhteisönä, tietynlaisena hyvinvointivaltion suojamuurina, joka on luonut keskuudessaan sosiaalista turvallisuutta. Toiminnallaan Kuopion Työväen Uimarit on edistänyt kuopiolaisten uintiolosuhteita ja uinnin harrastajien tasa-arvoisuutta ja yhdenvertaisuutta. Toimintaympäristön vaikutus seuran toimintaan on ollut monisäikeinen. Osoituksena toimintaympäristön vaikuttavuudesta olkoon se, että liikuntakulttuurin muutokset lisääntyneine lajeineen johtivat seuran muodonmuutokseen: uintiurheiluseura Kuopion Työväen Uimarit muutettiin KUTU Triathloniksi vuonna 2012.


title: Kuopion Työväen Uimarit

text: Kuopion Työväen Uimareiden uintiurheilutoiminnasta vastasivat 1970-luvun alusta 2000-luvulle valmentajat Matti Holopainen ja Martti Holopainen. Yleisessä sarjassa Kuopion Työväen Uimareiden urheilumenestys tukeutui Juha Kaartisen (s. 1959) saavutuksiin. Vuonna 1977 KuTU:n Juha Kaartinen alkoi nousta vahvasti kohti maan kärkeä pitkillä vapaauintimatkoilla 50 metrin radan tilastoissa. 1500 metrin vapaauinnissa hän oli 5:s (17.49,04), 400 metrin vapaauinnissa sijoitus oli 8:s (4.31,77) ja 200 metrin vapaauinnissa 14:s (2.10,04). Vuonna 1977 Kaartinen oli kansallisen tilaston 4:s 800 metrin vapaauinnissa (9.06,19). 1500 metrin vapaauinnissa hänen aikansa oli parantunut edellisestä vuodesta huomattavasti (17.16,50). 400 metrin sekauinnissa Juha Kaartisen sijoitus oli jo 3:s (4.59,89). Asemansa kansallisessa kärjessä Kaartinen vakiinnutti 1970-luvun lopulla. Vuoden 1979 uintitilastossa Kuopion Työväen Uimareiden Juha Kaartinen piti ykköspaikkaa pitkän radan 800 metrin vapaauinnissa (8.41,25). Juha Kaartisen uintiuran läpimurtovuosi oli 1980. Tuolloin hän voitti halli-SM-uinneissa Turussa mestaruuden 400 metrin sekauinnissa SE-ajalla (4.42,71). Ykkönen hän oli myös 1500 metrin vapaauinnissa, jossa Kaartinen oli ylivoimainen ennen Tampereen Uimaseuran Ari Wiréniä. Kuopion Työväen Uimareille noista kisoista pisteitä ei kertynyt: Kaartinen oli jo siirtynyt edustamaan Kuopion Uimaseuraa.


title: Kuopion Työväen Uimarit

text: Kuopiolainen triathlonisti Heidi Hyvärinen nousi Havaijin teräsmieskisan seitsemännen sijan myötä lajin maailmaneliittiin vuonna 2015. Hyvärinen valmentaa oman harjoittelunsa ohella kuopiolaisessa KUTU Triathlonissa.


title: Formazza

text:
Formazza on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella.
Formazzan naapurikunnat ovat Baceno ja Premia sekä Sveitsin Ticinossa sijaitsevat Bedretto, Bosco/Gurin ja Cevio kuin myös sveitsiläiset, Valais’n kantonissa sijaitsevat Binn, Reckingen-Gluringen ja Ulrichen.


title: Germagno

text:
Germagno on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella.
Germagnon naapurikunnat ovat Casale Corte Cerro, Loreglia, Omegna ja Quarna Sopra.


title: Mergozzo

text:
Mergozzo on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella.
Mergozzon naapurikunnat ovat Gravellona Toce, Ornavasso, Premosello-Chiovenda, San Bernardino Verbano ja Verbania.


title: Marjatta Palasto

text: Aune Marjatta Palasto, oik. "Kujasalo" (s. 1943), on suomalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Hän on tehnyt pronssi- ja marmoriveistoksia, joissa on tyylittelevää, herkkää ja realistista kauneutta.


title: Marjatta Palasto

text: Palasto on shakin naisten Suomen-mestari 1978 ja 1980.


title: Marjatta Palasto

text: Palaston puoliso on taidemaalari Matti Kujasalo ja hänen isänsä on suurlähettiläs Soini Palasto.


title: Pate Mustajärven diskografia

text: Pate Mustajärvi on soolourallaan julkaissut 10 studioalbumia, joista kaksi on tribuuttialbumeita. Lisäksi häneltä on ilmestynyt neljä kokoelma-albumia sekä 33 singleä. Mustajärven muita yhtyeitä ovat Popeda ja Niskavuoren Aarnet, ja hän on vieraillut useiden artistien albumeilla sekä kokoelmilla. Studioalbumeista "Nyt!", Lago Nero, "Ikurin turbiini, Ollaan ihmisiksi" ja "Musta" ovat cover-albumeita.


title: Niskavuoren Aarnet

text: Niskavuoren Aarnet on Ilpo Hakalan, Jukka Leistin, Pate Mustajärven, Aku Syrjän, Roope Hurmalaisen ja Ari Kankaanpään muodostama suomalainen yhtye, joka yhdistää musiikin ja teatterin. Se on julkaissut kaksi studioalbumia. Bändi nousi lavalle tauon jälkeen 27.1.2013 Tampereen Työväen Teatterin TTT-Klubilla kahdeksannella revyyllään nimeltään Niskavuoren Aarnet Go Kotiin.


title: Niskavuoren Aarnet

text: Vuonna 2012 Niskavuoren Aarnet esittivät näytelmää ”Niskavuoren Aarnet Go kotiin”.


title: Stowa

text: STOWA on Engelsbrandissa, Saksassa perustettu rannekellomerkki. Sen omistaa Jörg Schauer, joka omistaa myöskin Schauer-rannekellobrändin ja DUROWE-rannekellonvaraosabrändin.


title: Erkki Valtamäki

text: Erkki Johannes Valtamäki (s. 18. kesäkuuta 1950 Veteli) on suomalainen toimittaja, tietokirjailija ja poliitikko. Valtamäki on työskennellyt toimittajana MTV:n Uutisissa vuosina 1989-2000, Yleisradion TV-uutisissa ja Urheiluruudussa vuosina 2000-2006 ja Nelosen uutisissa vuosina 2006-2012.


title: Erkki Valtamäki

text: 13.8.1998 MTV:n Kymmenen Uutiset julkaisivat Valtamäen tekemän jutun koskien 11.8. pelattua Seinäjoen Maila-Jussit – Kankaanpään Maila -Superpesisottelua, jonka Valtamäki epäili olleen niin sanottu sopupeli. Jutusta käynnistyi sopupeliskandaali, josta tuomion sai lopulta 30 ihmistä.


title: Erkki Valtamäki

text: Valtamäki on toiminut Seinäjoen kaupunginvaltuustossa vuosina 2001-2008 Suomen Keskustan valtuutettuna ja vuodesta 2013 alkaen perussuomalaisten valtuutettuna. Valtamäki oli perussuomalaisten kansanedustajaehdokkaana eduskuntavaaleissa 2011 ja 2015, mutta ei tullut valituksi. Hän on kuulunut Etelä-Pohjanmaan liiton maakuntavaltuustoon vuodesta 2013 lähtien.


title: Erkki Valtamäki

text: Käräjäoikeus tuomitsi toukokuussa 2017 Valtamäen Facebook-kirjoituksesta sakkoon kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Käräjäoikeuden mukaan Valtamäki levitti Facebook-sivullaan "tyypillistä vihapuhetta".


title: Visso

text: Visso on kunta Italiassa Marchen alueella olevassa Maceratan maakunnassa.


title: Visso

text: Kunta sijaitsee Monti Sibillinin kansallispuistossa vuorien ympäröivässä laaksossa. Vissossa on kapeita keskiaikaisia kujia ja taloja.


title: Visso

text: Kolme voimakasta maanjäristystä, joista voimakkain oli 6,1 momenttimagnitudia, tuhosi Visson rakennuksia 26. lokakuuta 2016. Järistyksestä selvittiin kuitenkin ilman kuolonuhreja.


title: Valtteri Pihlajamäki

text: Valtteri Pihlajamäki voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Valtteri Pihlajamäki (jääkiekkoilija)

text: Valtteri Pihlajamäki (s. 28. heinäkuuta 1996 Kiikoinen) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.


title: Valtteri Pihlajamäki (jääkiekkoilija)

text: Pihlajamäki on Vammalan Palloseuran kasvatti. Hän voitti kaudella 2011–2012 ylivoimaisesti sekä C-nuorten II-divisioonan karsintojen piste- ja maalipörssin tehoilla 20+16=36 että C-nuorten III-divisioonan piste- ja maalipörssin tehoilla 60+18=78. Pihlajamäki debytoi samalla kaudella myös miesten peleissä vain 15-vuotiaana pelattuaan kahdeksan ottelua VaPS:n II-divisioonajoukkueessa. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi Porin Ässien B-nuoriin. Kaudella 2015–2016 Pihlajamäki nousi seuran A-nuorten varakapteeniksi.


title: Valtteri Pihlajamäki (jääkiekkoilija)

text: Kaudella 2016–2017 Pihlajamäki nousi Ässien A-nuorten kapteeniksi. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä 12 osumallaan. Pihlajamäki voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa. Hän debytoi kauden aikana myös Ässien SM-liigajoukkueessa, jossa Pihlajamäki pelasi kolme runkosarjaottelua. Hän pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 27. lokakuuta 2016 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Pihlajamäki sai ottelussa jääaikaa 9.01 minuuttia ja hän keräsi myös yhden kahden minuutin jäähyn väkivaltaisuudesta.


title: Valtteri Pihlajamäki (jääkiekkoilija)

text:
Jäätyään yli-ikäiseksi Ässien A-nuorissa Pihlajamäki teki try-out -sopimuksen seuran SM-liigajoukkueen kanssa huhtikuussa 2017. Hän ei kuitenkaan saanut jatkosopimusta ja siirtyi kaudeksi 2017–2018 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuihin. Pihlajamäen tulokaskausi sarjassa toi 27 runkosarjaottelussa tehot 2+1=3, kuudessa playoff-ottelussa yhden maalin ja neljässä Suomen Cupin ottelussa hän jäi ilman tehopisteitä. Pihlajamäki pelasi kauden aikana myös yhden ottelun lainalla Suomi-sarjajoukkue Karhu HT:ssä tammikuussa 2018.
Kaudeksi 2018–2019 Pihlajamäki siirtyi jatkamaan Mestis-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella KeuPa HT:n riveihin.


title: Valtteri Pihlajamäki (jääkiekkoilija)

text: Pihlajamäki on pelannut yhden poikien maaottelun.


title: Kaitseväen pääesikunta

text: Kaitseväen pääesikunta eli Viron puolustusvoimien pääesikunta on Viron puolustusvoimien eli Kaitseväen komentajan suorassa alaisuudessa toimiva strategis-operativiisen tason johtoesikunta, joka vastaa puolustusvoimien operatiivisesta johtamisesta, kouluttamisestä ja kehittämisestä.