title: Alexander Kerfoot

text: Kerfootin pikkuveljet Colton ja Daniel ovat pelanneet myös jääkiekkoa. Heistä Colton Kerfoot pelaa Harvardin yliopistojoukkueessa. Hän pelasi siellä "Freshman -vuotenaan" 2016–2017 samaan aikaan Alexander Kerfootin pelatessa omaa "Senior -vuottaan" joukkueen kapteenina. Veljesten isä Greg Kerfoot on MLS-liigassa pelaavan jalkapalloseura Vancouver Whitecaps FC:n osaomistaja.


title: Ivalo (televisiosarja)

text: Ivalo (englanninkieliseltä markkinointinimeltään "Arctic Circle") on vuosina 2017–2018 Lapissa kuvattu suomalais-saksalainen rikosdraamasarja, jonka pääosissa näyttelevät suomalaiset Iina Kuustonen ja Pihla Viitala sekä saksalaisnäyttelijät Maximilian Brückner ja Clemens Schick. Sarja on suomalaisen tuotantoyhtiön Yellow Film & TV:n sekä saksalaisen Bavaria Filmin yhteistuotanto. Sarjan budjetti oli 6,5 miljoonaa euroa.


title: Ivalo (televisiosarja)

text: Sarjan kuvaukset alkoivat 27. marraskuuta 2017. Keväällä 2018 niitä jatkettiin Inarissa ja Utsjoella. Sarjan kolme ensimmäistä jaksoa julkaistiin Elisa Viihteessä 21. joulukuuta 2018 ja se esitetään kokonaisuudessaan Ylen kanavilla vuonna 2019.


title: Ivalo (televisiosarja)

text: Sarjassa suomalaispoliisi Nina Kautsalo (es. Iina Kuustonen) sekä saksalainen virustutkija Thomas Lorenz (es. Maximilian Brückner) tutkivat yhdessä Ivalossa tapahtunutta sarjamurhaa. Sarjan alussa poliisi löytää syrjäiseltä mökiltä huonossa kunnossa olevan prostituoidun sidottuna ja hänen verinäytteestään löytyy hengenvaarallinen virus. Pian lähistöltä löytyy kahden muun naisen ruumiit.


title: Osan

text: Osan (, hanja 烏山市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 47 kilometriä Soulista etelään. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 208 656.


title: Yangju

text: Yangju (, hanja 楊州市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 25 kilometriä Soulista pohjoiseen. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 205 513.


title: Guri

text: Guri (, hanja 九里市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 14 kilometriä naapurina olevasta pääkaupunki Soulista länteen.


title: Guri

text: Paikallishallinnollisesti kaupunki jakautuu 8 dongiin, 262 tongiin ja 1653 baniin. Vuonna 2016 Gurin väkiluvuksi arvioitiin 193 763.


title: Guri

text: Kaupungin alueella on useita kuninkaallisia hautamuistomerkkejä.


title: Anseong

text: Anseong (, hanja 安城市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnan eteläosassa. Kaupunki sijaitsee kilometriä 67 kilometriä Soulista eteläkaakkoon. Kaupungin eteläpuolella ovat Cheonan, Jincheon ja Eumseong, länsipuolella on Pyeongtaek, pohjoisessa Yongin ja koillisessa Icheon.


title: Anseong

text: Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 182 896.


title: Anseong

text: Kaupungissa on laajat metsä- ja viheralueet.


title: Uiwang

text: Uiwang (, hanja 儀旺市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 25 kilometriä Soulista etelään. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 156 763.


title: Pocheon

text: Pocheon (, hanja 抱川市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 41 kilometriä Soulista pohjoiskoilliseen. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 154 763.


title: Yeoju

text: Yeoju (, hanja 驪州市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee Hanjoen varrella, linnuntietä 65 kilometriä Soulista itäkaakkoon. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 111 563.


title: Jinju

text: Jinju (, hanja 晋州市) on kaupunki Etelä-Korean Etelä-Gyeongsangin maakunnassa, Namjoen (Namgang) varrella. Kaupunki sijaitsee linnuntietä 88 kilometriä suurkaupunki Busanista länteen ja 284 kilometriä Soulista eteläkaakkoon. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 346 739.


title: Yangsan

text: Yangsan (, hanja 梁山市) on kaupunki Etelä-Korean Etelä-Gyeongsangin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 18 kilometriä suurkaupunki Busanista pohjoiseen ja 309 kilometriä Soulista kaakkoon. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 317 037.


title: Pohang

text: Pohang (, hanja 浦項市) on satamakaupunki Japaninmeren rannalla Etelä-Korean Pohjois-Gyeongsangin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 96 kilometriä suurkaupunki Busanista pohjoiseen ja 272 kilometriä Soulista kaakkoon.


title: Pohang

text: Kaupungiksi se nimitettiin 15.8.1949. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 516 775.


title: Pohang

text: Kaupungissa toimii myös Pohangin lentoasema.


title: Gumi

text: Gumi (, hanja 龜尾市) on kaupunki Etelä-Korean Pohjois-Gyeongsangin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 203 kilometriä Soulista kaakkoon. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 419 891.


title: Iksan

text: Iksan (, hanja 益山市) on kaupunki Etelä-Korean Pohjois-Jeollan maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 180 kilometriä Soulista etelään. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 300 479.


title: Isabella (Brasilian kruununprinsessa)

text: Isabella (, myöhemmin kreivitär Eu; 29. heinäkuuta 1846 Rio de Janeiro – 14. marraskuuta 1921 Eu, Ranska) oli Brasilian keisarikunnan viimeinen kruununperillinen, joka toimi isänsä keisari Pedro II:n valtakaudella kolmesti maan sijaishallitsijana. Viimeisellä sijaishallitsijakaudellaan Isabella vahvisti vuonna 1888 orjuuden lakkauttamisen. Tämä osittain johti vuoden 1889 vallankumoukseen, jossa keisarikunta kumottiin.


title: Isabella (Brasilian kruununprinsessa)

text: Isabella oli vanhempi keisari Pedro II:n ja tämän puolison Teresa Kristiinan kahdesta tyttärestä. Veljiensä kuoltua jo lapsina hänestä tuli laillinen kruununperijä. Isabella nai vuonna 1864 sotilaana tunnetun prinssi Gaston d’Orléansin, Eun kreivin, joka kuului Ranskan syrjäytettyyn Orléans-hallitsijasukuun. Heille syntyi kolme poikaa.


title: Isabella (Brasilian kruununprinsessa)

text: Isabella toimi sijaishallitsijana isänsä pitkien Euroopan-matkojen aikana toukokuusta 1871 maaliskuuhun 1872, maaliskuusta 1876 syyskuuhun 1877 ja heinäkuusta 1887 elokuuhun 1888. Jo ensimmäisellä sijaishallitsijakaudellaan hän vahvisti vuonna 1871 niin sanotun Rio Branco -lain, joka määräsi kaikki sen jälkeen syntyneet orjien lapset vapaiksi kansalaisiksi. Kolmannen sijaishallitsijakautensa aikana hän painosti paroni Cotegipen konservatiivihallituksen eroamaan ja nimitti pääministeriksi orjuudenvastustajana tunnetun João Alfredo Corrêa de Oliveiran, jonka hallitus laati pikimmiten niin sanotun kultaisen lain ("Lei Áurea") orjuuden täydellisestä lakkauttamisesta ilman korvauksia orjanomistajille. Abolitionismin kannattajaksi itsekin kääntynyt Isabella vahvisti lain toukokuussa 1888 heti kun se oli hyväksytty parlamentissa. Tämä käänsi Brasilian vanhoilliset piirit häntä ja koko keisarihuonetta vastaan.


title: Isabella (Brasilian kruununprinsessa)

text: Vuoden 1889 tasavaltaisen vallankumouksen jälkeen keisariperhe karkotettiin maasta ja Isabella asui loppuikänsä Ranskassa. Karkotuspäätös kumottiin vuonna 1920, mutta hän oli silloin jo liian huonokuntoinen matkustamaan, ja kuolikin seuraavana vuonna miehelleen kuuluneessa Eun linnassa. Bragançan hallitsijasuvun brasilialainen haara sammui Isabellan kuollessa. Isabellan ja hänen miehensä jäännökset siirrettiin Ranskasta Brasilian Petrópolisiin vuonna 1971, jolloin hänelle järjestettiin valtiolliset hautajaiset.


title: Tony Ferguson

text: Anthony Armand Ferguson (s. 12. helmikuuta 1984 Oxnard, Kalifornia) on yhdysvaltalainen vapaaottelija. Hän on ollut lokakuusta 2017 lähtien kevytsarjan tilapäismestari. Ferguson on aiemmin voittanut Ultimate Fighter 13 -turnauksen.


title: Tony Ferguson

text: Ferguson aloitti vapaaottelun 2008, jolloin hän otteli kolme ottelua Kaliforniassa. Ferguson voitti ensin huhtikuussa avausottelunsa Steve Avalosia vastaan luovutuksella lyönnein ja kyynärpääosumin toisen erän alussa. Heinäkuussa Ferguson voitti Brandon Adamsin teknisellä tyrmäyksellä lyönnein myös toisessa erässä. Kolmas ottelu oli thainyrkkeilijä Joe Schillingiä vastaan, joka otteli uransa kolmannen vapaaottelunsa. Ferguson voitti ottelun Von Flu kuristuksella toisessa erässä.


title: Tony Ferguson

text: Tammikuussa 2009 Ferguson jatkoi voittokulkuaan Frank Parkia vastaan, joka päättyi Fergusonille triangelikäsilukolla. Seuraavaksi hän kohtasi helmikuussa Karen Darabedyanin, jota vastaan Ferguson koki uransa ensimmäisen tappion vapaaottelussa. Kolme erää kestänyt ottelu päättyi tuomariäänin. Ottelun jälkeen Ferguson siirtyi ottelemaan National Fight Alliance MMA organisaatioon. Avausottelussaan hän voitti Daniel Hernandezin teknisellä tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä. Ferguson voitti samalla tuloksella myös toukokuussa Devin Benjaminin 51 sekunnissa. Heinäkuussa Ferguson otteli yhen ottelun Rebel Fighterissa James Fanshieria vastaan, jonka hän voitti tuomariäänin. Palattuaan takaisin Ferguson hävisi lokakuussa Jamie Toneylle triangelikuristuksella ensimmäisessä erässä. Joulukuussa hän otteli vuoden viimeisen ottelunsa Chris Kennedya vastaan, joka päättyi Fergusonin voittoon lääkärin keskeytyksellä ensimmäisessä erässä.


title: Tony Ferguson

text: 2010 Ferguson jatkoi voittoaan maaliskuussa David Gardneria vastaan, jonka hän voitti teknisellä tyrmäyksellä toisen erän alussa. Syyskuussa Ferguson otteli PureCombatin välisarjan mestaruudesta Brock Jardinea vastaan. Hän voitti mestaruuden neljännessä erässä teknisellä tyrmäyksellä.


title: Tony Ferguson

text: Huhtikuussa 2018 Fergusonin oli määrä otella kevytsarjan mestaruudesta Khabib Nurmagomedovia vastaan. Ferguson kuitenkin loukkasi polvensa kompastuttuaan kamerajohtoihin studiossa ja kaksikon välinen ottelu peruttiin neljännen kerran.


title: Amiga 3 - 68000-konekieli

text: Amiga 3 - 68000-konekieli on suomalainen kirja Motorola 68000 suorittimen ohjelmoinnista assemblyllä Amiga-tietokoneelle.


title: Amiga 3 - 68000-konekieli

text: Kirja käsittelee suorittimen Amigan laitteiston ja piirisarjan ohjelmointia. Kirjassa on Amigan käyttöjärjestelmän ja sen ohjelmakirjastojen käyttö kuten Exec, Dos, Graphics ja Intuition -kirjastot. Liitteessä on esimerkkiohjelmien listaukset. Kirjan mukana tulevalla levykkeellä on Timo Rossin Monitori-ohjelma ja ohjelmoinnissa tarvittavia tiedostoja.


title: Amiga 3 - 68000-konekieli

text: Kirja on osa Bitti-kirjojen sarjaa.


title: Amiga 4: EXEC - Amigan sydän

text: Amiga 4: EXEC - Amigan sydän on suomalainen kirja Amiga-tietokoneen ohjelmoinnista assemblyllä .


title: Amiga 4: EXEC - Amigan sydän

text: Kirja käsittelee Amigan käyttöjärjestelmätoimintojen käyttöä ja ohjelmointia.


title: Amiga 4: EXEC - Amigan sydän

text: Kirja on osa Bitti-kirjojen sarjaa.


title: Berthold Oppenheim

text: Berthold Oppenheim (29. heinäkuuta 1867 – 1942 Treblinka) oli juutalainen rabbi.


title: Joachim Oppenheim

text: Joachim (Ḥayyim) Oppenheim tai Joachim Heinrich Oppenheim () (29. syyskuuta 1832 Ivančice, Määri – 27. huhtikuuta 1891 Berliini) oli juutalainen rabbi ja kirjailija.


title: Meir Kessler

text: Meir Kessler (; s. 17. helmikuuta 1961 Bnei Brak) on israelilainen juutalainen rabbi kesäkuusta 1996 lähtien.


title: Katseohjaus tietokoneella

text: Katseohjaus tietokoneella tapahtuu käyttämällä tietokoneeseen liitettävää lisälaitetta, joka havainnoi silmien liikkeitä muuttaen ne esimerkiksi hiiren kursorin liikkeiksi tietokoneen näytöllä. Katseohjausyksikkö lähettää infrapunavaloa, joka heijastuu silmistä takaisin laitteen kameroihin antaen koordinaatit prosessoida mihin ruudulla katsotaan. Hiiren painallus voidaan korvata esimerkiksi silmiä räpäyttämällä tai katsomalla kohteeseen ennalta määritellyn ajan. Katseohjauksella pystytään korvaamaan täysin perinteinen tietokoneen näppäimistö ja hiiri sopivalla laitteistolla ja ohjelmistolla .


title: Katseohjaus tietokoneella

text: Tietokoneen katseohjausta käytetään kommunikaation apuvälineenä mm. kun puheen tuottaminen ja käsimotoriikka on vaikeaa. Katseohjaus voi helpottaa mm. CP-vamman, ALS-taudin, Rettin oireyhtymän ja autismin omaavia henkilöitä kommunikoimaan ja olemaan vuorovaikutuksessa ympäristönsä kanssa.


title: Amiga 1: AmigaDOS

text: Amiga 1: AmigaDOS on suomalainen kirja Amiga-tietokoneesta ja sen käyttöjärjestelmästä (ks. AmigaOS).


title: Amiga 1: AmigaDOS

text: Kirja sisältää laitteiston yleiskuvauksen, "Workbench" graafisen käyttöliittymän sekä "AmigaDOS" komentorivikäyttöliittymän. Kirja luetteloi useita komentorivikomentoja ja selittää niiden käytön esimerkkien avulla.


title: Amiga 1: AmigaDOS

text: Kirja on osa Bitti-kirjojen sarjaa.


title: Ebba Thomsen

text: Ebba Ove Thomsen (31. toukokuuta 1887 Kööpenhamina – 18. joulukuuta 1973 Kööpenhamina) oli tanskalainen näyttelijä.


title: Ebba Thomsen

text: Ebba Thomsen syntyi muotisuunnittelija Ove Thomsenin perheeseen. Hän opiskeli näyttelemistä Mathilde Nielsenin johdolla ja debytoi Uudessa teatterissa vuonna 1910. Vuodesta 1912 lähtien Thomsen työskenteli Nordisk Filmillä, jossa hänestä tuli Valdemar Psilanderin rinnalla yksi yhtiön suurimmista tähdistä. Thomsen teki yhteensä noin 75 mykkäelokuvaa.


title: Ebba Thomsen

text: Vuonna 1917 Thomsen perusti miehensä Thorleif Lundin kanssa matkailuyrityksen Norjaan. Hankkeen epäonnistuttua hän palasi Tanskaan, jossa hän teki vuosina 1918–1920 muutaman elokuvan Astra-yhtiölle. Vuosina 1920–1925 Thomsen työskenteli jälleen Nordiskilla. Hän päätti näyttelijänuransa Dagmar-teatterissa vuonna 1930. Vuonna 1952 Thomsen teki vielä sivuosan elokuvassa "Husmandstøsen".


title: Tytti Yli-Viikari

text: Tytti Yli-Viikari (s. 17. lokakuuta 1975 Helsinki) on toiminut Valtiontalouden tarkastusviraston (VTV) pääjohtajana vuoden 2016 alusta alkaen. Yli-Viikari on toiminut tarkastusvirastossa johdon asiantuntijana, esikuntapäällikkönä ja ylijohtajana. Ennen tarkastusvirastoon siirtymistään Yli-Viikari työskenteli valtiovarainministeriössä.


title: Tytti Yli-Viikari

text: Yli-Viikari on suorittanut ylemmän korkeakoulututkinnon Pariisin I Sorbonne -yliopistossa 1997, M.A.-tutkinnon College of Europessa 1998 ja M.P.A.-tutkinnon 2001 Ranskan hallintokorkeakoulu ENAssa.


title: Amiga 2. AmigaBasic

text: Amiga 2. AmigaBasic on suomalainen kirja Amiga-tietokoneelle julkaistusta BASIC-kielen versiosta.


title: Amiga 2. AmigaBasic

text: Kirja on osa Bitti-kirjojen sarjaa.


title: Bis(trimetyylisilyyli)sulfidi

text: Bis(trimetyylisilyyli)sulfidi (CHSiS) on organopiiyhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Bis(trimetyylisilyyli)sulfidi

text: Huoneenlämpötilassa bis(trimetyylisilyyli)sulfidi on väritöntä nestettä, jolla on voimakkaan epämiellyttävä haju. Yhdiste reagoi veden kanssa hydrolysoituen. Aine liukenee muun muassa dietyylieetteriin, tetrahydrofuraaniin, asetonitriiliin ja aromaattisiin liuottimiin.


title: Bis(trimetyylisilyyli)sulfidi

text: Trimetyylisilyylisulfidia valmistettiin ensimmäisen kerran trimetyylikloorisilaanin ja hopeasulfidin välisellä reaktiolla, mutta nykyään käytetään halvempia lähtöaineita. Orgaanisen kemian reaktioissa yhdistettä käytetään pelkistämään muun muassa sulfoksideja, selenoksideja ja telluroksideja sekä nitroryhmiä. Lisäksi se reagoi karbonyyliyhdisteiden kanssa, jolloin muodostuu tiokarbonyyliyhdisteitä. Lisäksi sitä käytetään allyylisilaanien valmistukseen. Ainetta käytetään myös metallien ja sulfidi-ionien muodostamien klustereiden, nanopartikkeleiden ja kvanttipisteiden valmistukseen ja näillä on käyttöä elektroniikkasovellutuksissa.


title: Ohjelmistotuotanto (kirja)

text: Ohjelmistotuotanto on suomalainen kirja ohjelmistotuotannosta ja tietokoneohjelmien sekä -ohjelmistojen kehityksestä.


title: Ohjelmistotuotanto (kirja)

text: Kirja käsittelee ohjelmistuotannon menetelmiä, projektinhallintaa, suunnittelua ja toteutusta. Kirja käsittelee myös laatujärjestelmiä ja reaaliaikajärjestelmien suunnittelua.


title: Ohjelmistotuotanto (kirja)

text: Kirjassa käsitellään myös esimerkkinä oliomenetelmästä Nokialla käytettyä OMT++ menetelmää.


title: Oppenheim

text: Oppenheim voi tarkoittaa seuraavia:


title: Teollisuustalous

text: Teollisuustalous on suomalainen kirja teollisuustalouden opetukseen teknillisissä korkeakouluissa sekä ammattikorkeakouluissa.


title: Teollisuustalous

text: Kirja käsittelee yrityksen johtamista, talouden hallintaa, markkinointia ja tuotantoa.


title: Achnashellachin rautatieasema

text: Achnashellachin rautatieasema () on rautatieasema Achnashellachin kylässä Ylämaan hallintoalueella, Skotlannissa. Se sijaitsee Kyle of Lochalshin radan varrella.


title: Achnashellachin rautatieasema

text: Asema avattiin vuonna 1871. Sitä käytti 1 078 matkustajaa kaudella 2015–2016.


title: C++ ja olio-ohjelmointi

text: Teollisuustalous on suomalainen kirja C++-kielellä ohjelmoinnista.


title: C++ ja olio-ohjelmointi

text:
Kirja käsittelee C++-kielen ominaisuuksia ja olio-ohjelmoinnin perusteita.
Kirja on tarkoitettu oppikirjaksi perus- ja jatkokursseille.


title: The C++ Programming Language

text: The C++ Programming Language on Bjarne Stroustrupin kirja C++ ohjelmointikielestä.


title: The C++ Programming Language

text: Kirja on kattava teos C++-kielen ominaisuuksista ja niiden käytöstä. Kirja on kasvanut kielen uusien versioiden ja ominaisuuksien julkaisun myötä, kirjan neljäs painos on päivitetty ja laajentunut kattamaan kielen C++11-version.


title: The C++ Programming Language

text: Kirjan ensimmäinen painos on julkaistu vuonna 1986 (ISBN 020112078X).


title: Jussi Meresmaa

text: Jussi Meresmaa (s. 21. maaliskuuta 1978) on suomalainen frisbeegolfvaikuttaja, yksi Suomen menestyneimpiä frisbeegolfaajia sekä Innova Champion Europen ja Discmanian perustaja. Hän on voittanut frisbeegolfin avoimen sarjan suomenmestaruuden vuosina 2000 ja 2001 sekä parifrisbeegolfin suomenmestaruuden vuosina 1998 ja 1999. Meresmaalla on myös hallussaan useita Suomen ennätyksiä kenttälajeista, erityisesti juniorivuosiltaan. Meresmaan ammattilaisura frisbeegolfaajana alkoi vuonna 2006 ja toistaiseksi viimeisen PDGA-sanktioidun kisansa hän heitti vuonna 2015.


title: Jussi Meresmaa

text: Meresmaa on ratasuunnittelijana ja Innova- sekä Discmania -kiekkojen maahantuojana ollut edesauttamassa frisbeegolfin etenemistä Suomen nopeimmin kasvavaksi urheilulajiksi. Innova Champion Europen kehittämä DiscGolfPark-konsepti on Suomen myydyin ratakokonaisuus, jota Suomen lisäksi viedään myös ulkomaille, kuten Ruotsiin, Norjaan ja Yhdysvaltoihin. Vuoden 2018 alussa DiscGolfPark -ratakokonaisuuksia oli Suomessa jo yli 180 kappaletta.


title: Suomen kansallispukuyhdistys Raita

text: Suomen kansallispukuyhdistys Raita ry on yhdistys, joka pyrkii edistämään suomalaisten kansallispukujen tunnettuutta ja luomaan positiivista kansallispukumielikuvaa. Yhdistys toimii tiiviissä yhteistyössä Suomen kansallispukukeskuksen ja Föreningen Bragen kanssa. Yhdistys on perustettu 7.10.2017 Jyväskylässä, joka on myös yhdistyksen kotipaikka. Yhdistyksen ensimmäinen puheenjohtaja on Outi Tiainen ja sen hallituksen jäseniä ovat Sanna Karvonen, Seija Tiihonen, Pia Ala-Äijälä, Soja Murto-Hartikainen, Laura Hannula, Sini Vento, Iina Wahlström ja Eeva Koivula.


title: Alustatalous

text: Alustatalous on taloudellista, sosiaalista ja yhteiskunnallista toimintaa jossa olennaisessa asemassa ovat Internet-infrastruktuuri ja sen päälle rakennetut palvelut. Tätä tietotekniikan mahdollistamaa ympäristöä voidaan kutsua alustaksi ja sillä tapahtuvaa taloudellista toimintaa alustataloudeksi.


title: Alustatalous

text: Tunnetuimpia alustatalouden toimijoita ovat erilaiset palveluita ja tuotteita välittävät yritykset, kuten Amazon, Airbnb, Uber ja Baidu. Myös sellainen kansalaistoiminta kuten Wikipedia ja Siivouspäivä voidaan nähdä kuuluvan alustatalouden piiriin. Toinen yleinen alustatalouteen liittyvä ilmiö ovat erilaiset teknologiset alustat joiden varaan muut voivat rakentaa tuotteita ja palveluita. Tällaisia ovat esimerkiksi Microsoftin, Applen ja Googlen alustat joihin varautuen useat itsenäiset kehittäjät perustavat liiketoimitansa.


title: Alustatalous

text: Alustataloudessa arvonluonnissa on väitetty siirryttävän perinteisen arvoketjujen optimoinnista ja ohjailusta organisaatioiden ja toimialojen rajat ylittävien alustaekosysteemien luomiseen. Alustatalous kuvaa markkinaa, jossa digitaalisiin alustoihin nojaava liiketoiminta on saavuttanut merkittävän tai määräävän markkina-aseman.


title: Nelumbo

text: Lootukset ("Nelumbo") on kasvisuku lootuskasvien heimossa. Se on lootuskasvien tyyppisuku. Lootuksiin kuuluu kaksi nykyaikana elävää lajia. Useita muita lajeja on kuvattu fossiiliaineistosta. Lootukset ovat vesikasveja, joita esiintyy itäisessä Pohjois-Amerikassa ja itäisessä Aasiassa temperaattisella ja lämpimällä vyöhykkeellä. Niitä käytetään ravintokasveina ja koristekasveina.


title: Ockelbon piiri

text: Ockelbon piiri () sijaitsee Ockelbon kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Lingbon piiri

text: Lingbon piiri () sijaitsee Ockelbon kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Ervallan piiri

text: Ervallan piiri () sijaitsee Örebron kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Gestadin piiri

text: Gestadin piiri () sijaitsee Vänersborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Brålandan piiri

text: Brålandan piiri () sijaitsee Vänersborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Sundals-Ryrin piiri

text: Sundals-Ryrin piiri () sijaitsee Vänersborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Frändeforsin piiri

text: Frändeforsin piiri () sijaitsee Vänersborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Västerlandan piiri

text: Västerlandan piiri () sijaitsee Lilla Edetin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Hjärtumin piiri

text: Hjärtumin piiri () sijaitsee Lilla Edetin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Katos

text: Katos on ainakin yhdeltä sivulta avointa tilaa ylhäältä suojaava rakennelma tai seinätön katon kaltainen suoja. Katoksen tehtävä on suojella alla olevaa tilaa sään rasituksilta, erityisesti sateelta, lumelta ja auringolta.


title: Katos

text: Katoksia käytetään myös polttopuun tai sahatavaran kuivattamiseen ja varastointiin, talon sisäänkäynnin yläpuolella ("ovikatos"), pihakaivon suojana ("kaivokatos") sekä polkupyörien, ajoneuvojen ja työkoneiden suojana ("pyöräsuoja" tai "-katos, autokatos, konekatos"). Bussia, junaa tai raitiovaunua odottavia matkustajia sateelta ja tuulelta suojaa "pysäkkikatos" tai "laiturikatos", urheilukisojen tai kesäteatterin yleisöä "katsomokatos". Työkoneen tai hitaan maantieajoneuvon kuljettajaa voi suojata sivuilta avoin "ohjaamokatos". Retkeilijän perinteinen yöpymiskatos on "laavu", katosmaista kevyttä venevajaa kutsutaan nimellä "talas".


title: Katos

text: Säältä suojaamisen lisäksi katoksin varustettuja tiloja käytetään asuintilojen yhteydessä luomaan yhteys ulkoilmaan ja hyvä näkyvyys ympäristöön (esim. "parvekekatos", "terassikatos", "grillikatos", "keittokatos" ym.).


title: Katos

text: Katoksen rakenne ja katemateriaali voi olla samantapainen kuin vaativampien rakennusten vesikatoissa, esimerkiksi puurungon varaan rakennettu aaltopelti-, pelti- tai huopakatto. Vapaa-ajan oleskelukatoksissa voidaan käyttää valokatteena lasia, aaltomuovia tai muuta läpinäkyvää materiaalia tuomaan päivänvaloa katoksen alle.


title: Katos

text: Kestävän katoksen puuosat tehdään höylätystä kuusesta, männyn sydänpuusta tai liimapuusta. Parhaiten säätä kestää painekyllästetty AB-luokiteltu puu.


title: Katos

text: Suomessa katokset ovat usein rajatapauksia sen suhteen, tarvitaanko niiden rakentamiseen rakennusvalvonnalta toimenpidelupa tai rakennuslupa.


title: Katos

text: Kevyemmät ja tilapäiset katosrakennelmat tehdään usein telttamaisin rakenneratkaisuin eli vettä läpäisemättömistä kangas- tai muovimateriaaleista ja kevyistä metalliputkikannattimista. Yksinkertaisimmillaan ne ovat rautakaupasta valmiina saatavia tai vuokrattavia, helposti koottavia telttakatoksia tai ”huvimajoja”. Isommat telttakatokset voivat olla rakenteeltaan esimerkiksi kaariteltan kaltaisia ”pressuhalleja”.


title: Katos

text: Rakennuksen tai matkailuvaunun seinästä ulospäin kurottuva, usein säädettävä kangaskatos on nimeltään "markiisi". Myös suuret "auringonvarjot" esimerkiksi katukahviloissa ovat eräänlaisia katoksia.


title: Katos

text: Suurten ulkoilmatilaisuuksien sateensuojaksi rakennetaan nykyisin joko pysyviä tai varastoitavia ja uudelleen koottavia telttamaisia katoksia, joiden muotoilussa pyritään käytännön vaatimusten ohella korkeatasoiseen arkkitehtuuriin. Suomalaisia esimerkkejä ovat eri aikona toteutetut Olavinlinnan katsomokatokset Savonlinnan oopperajuhlia varten, uusimpana Markku Erholtzin ja Heikki Paakkisen vuonna 2000 käyttöön otettu katos, ja taidemuseo Kiasman esiintymiskatos (Roy Mänttäri).


title: Katos

text: Rakennusten sisätiloissa katoksen kaltaisia rakenteita voidaan käyttää esimerkiksi akustiikan tai valaistuksen parantamiseksi tai esteettisistä syistä. Valtaistuimen, alttarin, saarnastuolin tai vuoteen suojakatosta kutsutaan nimellä baldakiini.


title: Backan piiri

text: Backan piiri () sijaitsee Göteborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Bäckebolin piiri

text: Bäckebolin piiri () sijaitsee Göteborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Oriveden yhteiskoulu

text: Oriveden yhteiskoulu on Orivedellä sijaitseva yhteiskoulu, jossa on yläaste. Yhteensä koulussa opiskelee noin 500-ihmistä. Koulun päärakennus on rakennettu vuonna 1924.


title: Brunnsbon piiri

text: Brunnsbon piiri () sijaitsee Göteborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Björlandan piiri

text: Björlandan piiri () sijaitsee Göteborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Torslandan piiri

text: Torslandan piiri () sijaitsee Göteborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Rödbon piiri

text: Rödbon piiri () sijaitsee Göteborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Säven piiri

text: Säven piiri () sijaitsee Göteborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Boon piiri

text: Boon piiri () sijaitsee Nackan kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Saltsjöbadenin piiri

text: Saltsjöbadenin piiri () sijaitsee Nackan kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Nackan piiri

text: Nacka piiri () sijaitsee Nackan kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Lumiukko (vuoden 2017 elokuva)

text: Lumiukko () on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut Tomas Alfredsonin ohjaama rikostrilleri, jonka on käsikirjoittanut Hossein Amini ja Peter Straughan. Elokuva perustuu Jo Nesbøn vuonna 2007 julkaistuun samannimiseen romaaniin. Elokuvan levittäjä on Universal Pictures. Elokuvateattereihin se ilmestyi Isossa-Britanniassa ja Suomessa 13. lokakuuta 2017.


title: Skärholmenin piiri

text: Skärholmenin piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Tukholman Maria Magdalenan piiri

text: Tukholman Maria Magdalenan piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa ja käsittää osan Tukholman Södermalmia. Sen väkiluku on .


title: Tukholman Sofian piiri

text: Tukholman Sofian piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Se käsittää Tukholman Södermalmin itäisimmän osan, ja sen väkiluku on .


title: Tukholman Katarinan piiri

text: Tukholman Katarinan piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa ja käsittää osan Tukholman Södermalmia välittömästi Slussenin eteläpuolella. Sen väkiluku on .


title: Högalidin piiri

text: Högalidin piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Se käsittää Södermalmin läntisimmän osan. Sen väkiluku on .


title: Brännkyrkan piiri

text: Brännkyrkan piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Vantörin piiri

text: Vantörin piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Farstan piiri

text: Farstan piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Enskeden piiri

text: Enskeden piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Skarpnäckin piiri

text: Skarpnäckin piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Hägerstenin piiri

text: Hägerstenin piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .


title: Askin piiri

text: Askin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Aigeira

text: Aigeira (, ) eli Hyperesia (, "Hyperēsia") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Akhaiassa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Aigiáleian kunnassa noin kolme kilometriä kaakkoon nykyisestä Aigeíran kylästä.


title: Aigeira

text: Aigeira sijaitsi noin 1,5 kilometriä etelään Peloponnesoksen niemimaan pohjoisrannikosta ja Korintinlahden rannasta. Kaupunki oli yhdessä Pellenen kanssa Akhaian itäisimpiä. Aigeiran akropolis eli linnavuori oli noin 650 metriä korkealla kukkulalla, joka nykyisin tunnetaan nimellä Paliókastro. Kaupungista avautui hyvä näkymä Korintinlahdelle sekä Parnassos-vuorelle, sillä kaupunki sijaitsi suurin piirtein vastapäätä Delfoita. Vastaavasti kaupunki näkyi sijaintinsa puolesta hyvin lahdelle ja Keski-Kreikan puolelle.


title: Aigeira

text: Aigeiran paikalla on ollut asutusta viimeistään myöhäisellä neoliittisella kaudella sekä varhaisella helladisella kaudella noin 3000 eaa. Pysyvästi paikka vaikuttaa olleen asuttu viimeistään noin 1100-luvulta eaa. lähtien. Homeroksen aikana kaupunki tunnettiin niemellä "Hyperesia", ja se esiintyy tällä nimellä myös "Iliaan" laivaluettelossa yhtenä mykeneläisistä kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Kaupungista käytettiin tätä nimeä ainakin vielä vuonna 688 eaa.


title: Aigeira

text: Pausaniaan mukaan kaupunki sai nimen Aigeira sen jälkeen, kun paikan asuttaneet joonialaiset joutuivat sotaan sikyonilaisten kanssa. Tällöin he sytyttivät soihtuja ja kiinnittivät ne vuohien ("aiges") sarviin, mikä säikäytti sikyonilaiset, ja näin pelasti kaupungin. Toisen selityksen mukaan nimi olisi kuitenkin peräisin alueen poppelipuista ("aigeiros"). Kolmannen selityksen mukaan nimi oli peräisin jostakin Aigeiros-nimisestä heeroksesta.


title: Aigeira

text: Antiikin aikana Aigeira oli yksi Akhaian ja Akhaian liiton merkittävimmistä kaupungeista. Aitolialaiset hyökkäsivät kaupunkiin 220–219 eaa. Aigeira löi omaa rahaa, jonka kuvituksessa esiintyi muun muassa Athene-jumalatar. Kaupunki tunnettiin muun muassa useista Olympian kisojen voittajista. Kuuluisia urheilijoita olivat muun muassa painija Kratinos ja stadion-juoksun voittanut Ikaros.


title: Aigeira

text: Aigeira säilyi asuttuna ainakin 300-luvulle jaa., mikä ilmenee paikalta löydetyistä piirtokirjoituksista, joissa on keisari Diocletianuksen antama määräys noin vuodelta 303. Kaupunki saattoi tuhoutua maanjäristyksessä.


title: Aigeira

text: Aigeiran arkeologiset kaivaukset on suorittanut Itävallan arkeologinen instituutti Ateenassa. Kaivaukset alkoivat vuosina 1916 ja 1925. Laajemmin niitä on tehty vuodesta 1972 lähtien, ja ne jatkuvat edelleen. Vuodesta 1989 instituutin kaivauksia on tehnyt Wienin yliopiston tutkijaryhmä.


title: Aigeira

text: Aigeiran pinta-ala oli noin 0,5 neliökilometriä. Se oli ympäröity kaupunginmuurilla. Kaupungin akropolis eli linnavuori sijaitsi kaupungin alueen eteläosassa ja alakaupunki akropoliin pohjoisrinteessä.


title: Aigeira

text:
Teatteri
Aigeiran teatteri on kaupungin tunnetuin rakennus. Myös se sijaitsi akropoliin pohjoisrinteessä noin 350 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Teatteri oli rakennettu hellenistisellä kaudella noin 280–250 eaa. ja sitä muutettiin vielä roomalaisella kaudella keisari Hadrianuksen aikana noin 117–138 jaa. Se oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra. Katsomo avautui pohjoiseen Korintinlahdelle päin. Suuri osa teatterin katsomosta on kaiverrettu kallioon. Katsomoon mahtui noin henkeä. Skene- eli näyttämörakennus oli alun perin kaksikerroksinen, roomalaisella kaudella kolmikerroksinen niin, että kerroksissa oli käytetty sekä doorilaista, joonialaista että korinttilaista tyyliä.


title: Aigeira

text:
Muut rakennukset
Akropoliille rakennettiin varhainen pyhäkkö 900-luvulla eaa. Sitä muutettiin vuosisatojen kuluessa, ja se oli käytössä vielä 300-luvulla eaa. Siitä on löydetty perustukset ja kattotiilejä. Pyhäkön alueelta on löydetty lukuisia votiivilahjoja. Teatterin pohjoispuolelta on puolestaan löydetty kahden temppelin jäänteet. Toinen oli mahdollisesti omistettu Zeukselle. Kaupungissa tiedetään olleen Artemis Agroteralle omistettu pyhäkkö, joka oli pystytetty sen kunniaksi, että Artemiin katsottiin antaneen neuvon vuohien käyttöön sikyonilaisia vastaan; sekä Apollonin pyhäkkö. Roomalaisella kaudella kaupungissa oli Tykhelle omistettu temppeli.


title: Aigeira

text: Asuinkortteleita on löydetty erityisesti akropoliin luoteisrinteestä. Eräästä 300-luvulla eaa. rakennetusta talosta on tunnistettu andron, jossa on ollut tilaa 11 leposohvalle ja jonka lattia on ollut koristeltu pikkukivistä tehdyllä lattiamosaiikilla. Kaupungista on löydetty lukuisia piirtokirjoituksia.


title: Aigeira

text: Kaupunkiin johti vettä etelästä päin tullut akvedukti, jonka reittiä on voitu seurata useita kilometrejä. Osa siitä kulki tunnelissa.


title: Aigeira

text: Esinelöydöt


title: Aigeira

text: Merkittävin veistoslöytö on paljon luonnollista kokoa suuremman, noin kolme metriä korkean Zeuksen patsaan pää. Patsasta pidetään ateenalaisen kuvanveistäjä Eukleideen veistämänä. Pää on nykyisin Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa. Patsaasta on löydetty myös sen vasen käsi sekä osa oikeasta kädestä. Alueen muut esinelöydöt ovat pääosin Aígion arkeologisessa museossa. Niihin kuuluu muun muassa latiiamosaiikkeja sekä Tykhen patsaan jäänteet.


title: Bergin piiri

text: Bergin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Björsäterin piiri

text: Björsäterin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Bodan piiri

text: Bodan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Aigosthena

text: Aigosthena () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Megariin alueella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Mándra-Eidyllían kunnassa vajaan kilometrin etelään nykyisestä Pórto Germenón eli Aigósthenan kylästä.


title: Aigosthena

text: Aigosthena sijaitsi lahdenpohjukassa Korintinlahden itäpäässä, ja hallitsi meriliikennettä Boiotiasta Peloponnesokselle lahden yli. Kaupungin akropolis eli linnavuori oli rakennettu noin 450 metriä korkealle kukkulalle Kithairon-vuoren (nyk. Kithairónas) rinteelle.


title: Aigosthena

text: Aigosthenan paikka vaikuttaa asutetun viimeistään geometrisella kaudella. Antiikin aikana kaupunki kuului Megaran alaisuuteen. Kaupungin laajat linnoitukset rakennettiin klassisella kaudella 400- ja 300-lukujen eaa. aikana, todennäköisesti noin vuonna 343 eaa. Tuolloin kaupunki oli liitossa Ateenan kanssa Theban uhkaa vastaan, ja kaupungissa oli myös ateenalainen varuskunta. Makedoniaa vastaan käytyjen sotien aikana Aigosthena oli välillä Boiotian vallan alla. Aigosthena kuului Akhaian liittoon vuodesta 244 eaa. Kaupunki säilyi asuttuna bysanttilaiselle keskiajalle saakka.


title: Aigosthena

text: Aigosthenassa on suoritettu vain vähän arkeologisia kaivauksia, mutta se on nykyään parhaita säilyneitä esimerkkejä klassisen kauden linnoitusarkkitehtuurista. Rauniot kärsivät vaurioita maanjäristyksessä vuonna 1981, jonka jälkeen niitä on kunnostettu. Nykyinen Pórto Germenón kylä on ottanut toisen nimensä, Aigósthena, antiikin aikaisesta kaupungista.


title: Aigosthena

text: Kaupungin akropoliin koko oli noin 190 x 80 metriä, ja se oli ympäröity tornein varustetulla muurilla. Muuria on säilynyt suhteellisen korkealta erityisesti sen itäosassa. Parhaiten säilynyt kaakkoistorni on neliömäinen, kooltaan 8,8 x 8,8 metriä, ja noin 20 metriä korkea. Siinä on ollut ampuma-aukot katapulteille.


title: Aigosthena

text: Kaupungissa oli heeros Melampoksen kultti ja pyhäkkö. Akropolis oli yhdistetty kaupungin satamaan pitkillä muureilla, joista pohjoisempi on säilynyt paremmin. Siinä oli kahdeksan tornia ja bastioneita sekä ainakin kaksi porttia.


title: Aigosthena

text: Bysanttilaisella ajalla 400-luvulla jaa. kaupunkiin rakennettiin viisilaivainen basilikakirkko ja myöhemmin sen paikalle Neitsyt Marian ("Panagía") kirkko. Jälkibysanttilaisella ajalla akropoliin paikalla on ollut luostari, jonka keljoista ja Pyhän Yrjön ("Ágios Geórgios") kirkosta paikalla on raunioita.


title: Bron piiri

text: Bron piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Bromman piiri

text: Bromman piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Akanthos

text: Akanthos (, ja "Ericius") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Khalkidiken niemimaan itärannikolla Akten eli Athoksen niemen juuressa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Aristotéliin kunnassa noin kilometrin kaakkoon nykyisestä Ierissóksen kaupungista.


title: Akanthos

text:
Akanthos perustettiin noin vuonna 655 eaa. Se oli alun perin Androkselta tulleiden joonialaisten siirtokunta. Kaupunki on ilmeisesti saanut nimensä seudulle tyypillisistä akanteista.
Akanthos oli Khalkidiken merkittävimpiä kaupunkeja ja niemimaan itärannikon merkittävin satama. Kaupunki alkoi lyödä omaa hopearahaa noin 530 eaa., mikä kertoo sen vauraudesta. Rahan lyönti jatkui 300-luvulle eaa. saakka. 400-luvun eaa. alkupuolem persialaissodissa kaupunki oli persialaisten puolella. Se auttoi Kserksestä tämän hankkeessa kaivaa kanava Akten niemen poikki.


title: Akanthos

text: Sodan jälkeen Akanthos liittyi Deloksen meriliittoon. Peloponnesolaissodassa se oli alussa Ateenan puolella, mutta vaihtoi Spartan puolelle vuonna 424 eaa. Nikiaan rauhassa kaupunki sai itsenäisyyden, mutta ilmeisesti jatkoi jonkinlaisessa liitossa Ateenan kanssa. Filippos II:n Makedonia valtasi Akanthoksen vuonna 348 eaa., mutta makedonialaiset eivät tuhonneet kaupunkia monien muiden Khalkidiken kaupunkien tavoin.


title: Akanthos

text: Attalos I:n ja roomalaisten armeijat valtasivat ja tuhosivat Akanthoksen vuonna 200 eaa. Rooman suoran vallan alle kaupunki tuli vuonna 168 eaa. Myöhemmin kaupunki rakennettiin uudestaan eläköityneiden legionalaisten koloniaksi. Roomalaisella kaudella se tunnettiin nimellä "Ericius", mikä on nykyisen Ierissóksen kaupungin nimen alkuperä. Kaupunki oli olemassa vielä ainakin bysanttilaisella ajalla.


title: Akanthos

text: Akanthoksen raunioalue kärsi vaurioita maanjäristyksessä vuonna 1932. Kaupungin alueella on suoritettu melko vähän arkeologisia kaivauksia. Hautausmaan alueen kaivaukset alkoivat vuonna 1973.


title: Akanthos

text: Akanthos sijaitsi kolmella kukkulalla ja niiden rinteessä. Kaupungin parhaiten säilyneitä jäänteitä ovat sen akropoliin muurit, joita on säilynyt jopa kahdeksan metrin korkeudelta. Kaupungin alueella on myös lukuisten muiden rakennusten jäänteitä, mukaan lukien yhden hekatompedon (sata jalkaa pitkän) -temppelin jäänteet. Akropoliin lähellä on bysanttilaisaikaisen kirkon rauniot. Kirkossa on paljon antiikin aikaisten rakennusten uudelleenkäytettyjä osia. Myös kaupungin sataman aallonmurtajasta on säilynyt jäänteitä.


title: Akanthos

text: Kaupungin laajoilta hautausmailta on tunnistettu yli hautaa. Kserkseen kaivaman kanavan linjaus näkyy jossain määrin nykyisen Néa Ródan kylän alueella hiemen Akanthoksen paikasta etelään.


title: Akanthos

text: Akanthoksesta tehtyjä esinelöytöjä on esillä Polýgyroksen arkeologisessa museossa.


title: Dalbyn piiri

text: Dalbyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Dalhemin piiri

text: Dalhemin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Edin piiri

text: Edin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Amfimalla

text: Amfimalla (, ) eli Amfimalion () oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi saaren pohjoisrannikolla ja toimi Lappan kaupungin satamana. Amfimalla sijoitetaan yleensä nykyisen Georgioúpolin kylän tienoille.


title: Amfimalla

text: Amfimalla on ollut asuttuna myöhäiseltä minolaiselta kaudelta roomalaiselle kaudelle saakka. Siitä on tehty joitakin esinelöytöjä, jotka ovat nykyisin Chanián arkeologisessa museossa. Nykyinen Georgioúpolin kylä on kehittynyt paikalle myöhemmin.


title: Ekebyn piiri

text: Ekebyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Flistadin piiri

text: Flistadin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Flodan piiri

text: Flodan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Forsin piiri

text: Forsin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Argos (kaupunki)

text: Argos (, tai "Argiorum") oli mykeneläisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio ("polis") Argoliin eli Argeian maakunnassa Kreikassa. Se oli Kreikan merkittävimpiä kaupunkivaltioita ja siihen liittyy myös rikas tarusto. Kaupunki on kehittynyt nykyiseksi Árgoksen kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.


title: Argos (kaupunki)

text: Argos sijaitsee keskellä hedelmällistä, noin 200 neliökilometrin kokoista Argoksen tasankoa Argoliin niemimaan juuressa, noin seitsemän kilometrin päässä Argoliinlahden rannikosta. Kaupunki oli rakennettu kahden kukkulan juurelle. Matalampi niistä tunnettiin nimellä Aspis (”Kilpi”, 80 m) ja korkeampi nimellä Larissa (289 m). Kukkulat yhdistänyt harjanne tunnettiin nimellä Deiras ja niiden välinen laakso nimellä Koile. Alueen läpi virrannut joki tunnettiin antiikin aikana nimellä Kharadros. Se oli Inakhos-joen sivujoki.


title: Argos (kaupunki)

text:
Argoksen paikalla vaikuttaa olleen asutusta viimeistään neoliittisella kaudella noin 4000 eaa. alkaen. Selvemmät merkit pysyvästä asutuksesta ovat varhaiselta helladiselta kaudelta eli Manner-Kreikan pronssikaudelta lähtien. Alkuperäinen asutus oli Aspiksen kukkulalla. Myöhäisellä helladisella kaudella eli mykeneläisellä kaudella asutus siirtyi korkeammalle Larissan kukkulalle, joka toimi kaupungin akropoliina eli linnavuorena myös myöhempinä aikoina.
Mykeneläisellä ajalla Argos oli yksi Kreikan merkittävimpiä kaupunkeja. Se jäi kuitenkin paljolti läheisen Mykenen varjoon, mutta ei ollut täysin sen alaisuudessa, vaan muodosti oman kuningaskuntansa yhdessä samoin lähellä sijainneen Tirynsin kanssa. Kuningaskunnan alueeseen kuului koko Argoliin niemimaa sekä muun muassa Aiginan saari. Argokseen rakennettiin mykeneläinen palatsi ja sitä linnoitettiin noin 1400–1300 eaa. Mykeneläisen ajan lopulla 1200–1100 eaa., doorilaisten valloitettua alueen, Argos vei johtoaseman Mykeneltä, ja sai hallitsevan aseman koko Argoliin seudulla seuranneiden pimeiden vuosisatojen ja arkaaisen kauden ajaksi. Kaupungin nimi viitannee ”tasankoon”. Sitä kutsuttiin myös ”Akhaijien Argokseksi” erotuksena Argos Pelasgikonista eli ”Pelasgisesta Argoksesta”.


title: Argos (kaupunki)

text: Kreikkalaisen mytologian kuvauksissa kaupungista on joitakin yhtymäkohtia tunnetun muinaishistorian kanssa. Antiikin kreikkalaisen käsityksen mukaan Argos oli Kreikan vanhin kaupunki. Perinteen mukaan sen ensimmäisiä asuttajia olivat pelasgit, joiden tärkein asutus paikka oli. Myyteissä Argoksen pelasginen perustaja oli Inakhos, tämän poika Foroneus tai pojanpoika (tai Zeuksen ja Nioben poika) Argos, josta kaupunki myytin mukaan ainakin sai nimensä. Kaupunkia hallitsivat Argoksen kuninkaat. Inakhoksen suvun katsottiin hallinneen kaupunkia yhdeksän sukupolvea kuningas Pelasgokseen eli Gelanoriin saakka. Myöhemmin kaupungin valtasivat Egyptistä tulleen Danaoksen johtamat danaolaiset, ja näiden jälkeen akhaijit joskus 1000-luvun eaa. alkupuolella, mikä kytkeytyy mykeneläisten tuloon. Sekä ”danaolaiset” että ”akhaijit” toimi myöhemmin yleisnimityksenä kreikkalaisille. Danaoksen jälkeen hallitsivat Lynkeus ja Abas. Abaksen pojat Akrisios ja Proitos jakoivat valtakunnan kahteen osaan, Argokseen ja Tirynsiin.


title: Argos (kaupunki)

text: Mytologiassa Argosta pidettiin myös Perseuksen synnyinpaikkana. Tämä oli Akrisioksen pojanpoika, ja häntä pidettiin Mykenen perustajana. Homeroksen eepoksissa esiintyy useita argoslaisia sankareita. Kaupungilla oli merkittävä rooli akhaijien sodassa Thebaa vastaan. Troijan sotaan Argoliin asukkaat lähettivät "Iliaan" laivaluettelon mukaan 80 laivaa. Sotaa johti kuitenkin Mykenen kuningas Agamemnon, joka ei ollut enää argoslaista Perseuksen sukua vaan Pelopsin sukua; ei Argoksen tuolloinen kuningas Diomedes. Mytologiassa kaupungin myöhempi kilpailu Spartan kanssa kytkeytyy jo Agamemnonin pojan Oresteen aikoihin. Tämän katsottiin yhdistäneen Argoksen ja Mykenen, samoin Spartan naimalla Menelaoksen tyttären Hermionen. Oresteen johdolla Argoksesta tuli jälleen alueen johtava kaupunki. Doorilaisvalloituksen katsottiin tapahtuneen Oresteen pojan T(e)isamenoksen aikana.


title: Argos (kaupunki)

text: Arkaaisella kaudella noin 770–730 eaa. Argoksen kuninkaana tai tyrannina toimi Feidon, joka johti kaupungin valta-aseman laajentamista huippuunsa. Feidonin kaudella kaupunki oli ensimmäisiä Kreikassa, joka käytti hopliittitaktiikkaa ja löi eräänlaista rahaa ("obeloi"). Argoksen valtapiiriin kuului suurimmillaan koko Peloponnesoksen niemimaan itärannikko Maleanniemelle saakka, sekä muun muassa sen edustalla sijaitseva Kytheran saari. Argos muodosti amfiktyoniliiton yhdessä Kleonain, Fleiuksen, Sikyonin, Epidauroksen, Troizenin, Hermionen ja Aiginan kanssa. Se oli ennen kaikkea uskonnollinen liitto, jonka keskiössä oli Apollon Pythaioksen kultti, mutta myös poliittinen liitto.


title: Argos (kaupunki)

text: Feidonin jälkeen 600- ja 500-luvuilla eaa. Argos menetti vähitellen valta-asemansa, kun se päätyi sotiin etelämpänä sijaitsevan Spartan kanssa. Vuonna 669/668 eaa. Argos voitti Spartan Hysiain taistelussa. Vuonna 546/545 eaa. Sparta kukisti lopulta Argoksen niin kutsutussa ssa ja valtasi samalla muun muassa Kynurian, joka sijaitsi Lakonian ja Argoliin välissä. Argoksen johtama amfiktyoniliitto säilyi olemassa vuoteen 514 eaa. saakka. Tämän jälkeen Argos oli yleensä aina liitossa kenen kanssa tahansa Spartaa vastaan. 500-luvulla eaa. Argoksessa vaikutti Sakadas, joka oli Kreikan tunnetuimpia muusikkoja.


title: Argos (kaupunki)

text: Lopullinen isku Argoksen asemalle tuli vuonna 494/493 eaa., kun spartalaiset hyökkäsivät Argoliin alueelle Kleomeneen johdolla. Sodassa kaupungille toi kuuluisuutta runoilijanakin tunnettu Telesilla, joka johti naisten armeijaa Spartaa vastaan. Spartalaiset kuitenkin kukistivat kaupungin ja liittivät sen vallan alla olleet Mykenen ja Tirynsin liittolaisikseen. Menetettyään tässä sodassa noin miestä Argos ei osallistunut pian tämän jälkeen käytyihin persialaissotiin, vaan se pysytteli puolueettomana tai oli jossain määrin persialaismielinen.


title: Argos (kaupunki)

text: Noin vuonna 468 eaa. Argos valtasi jälleen Mykenen ja Tirynsin sekä nyt myös Nemean. Argos ja Sparta solmivat rauhan vuonna 451/450 eaa.


title: Argos (kaupunki)

text: Peloponnesolaissodassa Argos oli ensimmäisen kymmenen vuoden ajan puolueeton, koska sitä sitoi Spartan kanssa tehty rauha. Myöhemmin kaupunki oli jälleen liitossa Spartaa vastaan, yleensä Korintin tai Ateenan kanssa. Spartan heikennyttyä Ateenaa vastaan käydyssä sodassa Argos kokosi sitä vastaan liiton, johon kuuluivat Korintti, Mantineia ja Elis, ja myöhemmin myös Ateena. Sparta voitti liittouman Mantineian taistelussa vuonna 418 eaa. Tämän jälkeen 417 eaa. Argoksen oligarkkimielinen puolue kaappasi vallan kaupungissa Spartan avustuksella. Kansa sai vallan takaisin itselleen jo samana vuonna, ja liitto Ateenan kanssa palautettiin, kestäen peloponnesolaissodan loppuun saakka.


title: Argos (kaupunki)

text: Korintin sodassa 395–386 eaa. Argos soti Spartaa vastaan yhdessä Ateenan, Korintin ja Theban kanssa. Noin vuonna 362 eaa. demokraatit suorittivat kaupungissa puhdistuksen ("skytalismos"), jossa surmattiin jopa – aristokraattia, oligarkkia ja demagogia. Tämän jälkeen Argos ei kuitenkaan enää noussut merkittävien kaupunkien joukkoon.


title: Argos (kaupunki)

text: Argoksessa toimi antiikin aikana merkittäviä kuvanveistokouluja, merkittävimpänä kaupungista kotoisin olleen Ageladaan koulu 400-luvulla eaa. Sen oppilaita olivat muun muassa samoin argoslainen Polykleitos sekä Feidias ja Myron. Vuosina 415–330 eaa., Nemean liittämisen jälkeen, Argos järjesti siellä pidettyjä Nemean kisoja Kleonain sijasta, ja siirsi kisat Argokseen. Kisat palasivat välillä Nemeaan, mutta vuonna 271 eaa. ne siirrettiin lopullisesti Argokseen.


title: Argos (kaupunki)

text: Hellenistisellä kaudella Argosta johtivat Makedonian alaiset tyrannit. Pyrrhos kuoli katutappelussa kaupungissa vuonna 272 eaa. Vuonna 229 eaa. Argos liittyi Akhaian liittoon, ja pysyi siinä Rooman vallan alkuun saakka, lukuun ottamatta lyhyitä kausia, jolloin se oli Spartan vallan alla. Vuonna 146 eaa. Argos tuli Rooman vallan alle ja osaksi Achaean provinssia. Kaupunki kukoisti roomalaisella ajalla ensimmäiseltä vuosisadalta 400-luvulle jaa. saakka. Keisari Hadrianus rakennutti sinne akveduktin ja kylpylän.


title: Argos (kaupunki)

text: Gootit tuhosivat Argoksen monen muun eteläisen Kreikan kaupungin tavoin vuonna 267 jaa. Visigootit tuhosivat kaupungin uudelleen vuonna 395 eaa., mikä merkitsi antiikin ajan päättymistä kaupungissa ja kaupungin taantumista keskiajalle.


title: Argos (kaupunki)

text: Goottien aiheuttamasta tuhosta huolimatta Argoksen paikka ei kuitenkaan jäänyt koskaan täysin asumattomaksi, vaan kaupunki säilyi läpi bysanttilaisen keskiajan ja osmanivallan ajan nykyajalle saakka. Nykyinen Árgoksen kaupunki on osa Árgos-Mykíneen kuntaa.


title: Argos (kaupunki)

text: Antiikin Argoksen arkeologiset kaivaukset alkoivat teatterin alueella vuonna 1892. Vuosina 1902–1930 sekä edelleen vuodesta 1952 lähtien kaivauksia on suorittanut École française d’Athènes eli ranskalainen arkeologinen instituutti.


title: Argos (kaupunki)

text: Argos oli yksi antiikin Kreikan suurimpia kaupunkeja. Sen väkiluvun arvioidaan olleen klassisella kaudella samaa luokkaa Ateenan kanssa, mikä tekisi noin kansalaista eli vapaata täysi-ikäistä miestä ja yhteensä noin vapaata argoslaista. Orjat ja perioikit mukaan lukien seudun väkiluku olisi voinut olla arviolta noin .


title: Argos (kaupunki)

text: Argoksen johdossa oli kuningas. Kuninkaan valta oli kuitenkin hyvin rajoitettu, ja suurinta valtaa käytti bule eli kaupungin neuvosto. Sen ohella toimi kahdeksankymmenen miehen neuvosto, joka oli toinen, ilmeisesti aristokraattisempi neuvosto. Peloponnesolaissodan aikana Argoksen valtiomuoto muuttui demokraattisemmaksi, mutta sitä ei tunneta kovin hyvin. Kaupungin tiedetään kuitenkin käyttäneen muun muassa paremmin Ateenasta tunnettua ostrakismi-käytäntöä. Jonkinlainen sotilastuomioistuin kokoontui aina armeijan palatessa sodasta.


title: Argos (kaupunki)

text: Kaupunkia asuttanut kansa, joka oli pääosin doorilaista alkuperää, jakaantui alun perin kolmeen fyleen eli heimoon, Hylleis, Dymanes ja Pamfyloi. Myöhemmin lisättiin neljäs fyle, Hyrnathia, Argoksen valtaan liitettyjen kaupunkien ei-doorilaisille asukkaille, jotka hyväksyttiin kansalaisiksi. Argoksen ympärystön asukkaita kutsuttiin perioikeiksi, kuten Spartassa. Nämä olivat doorilaisia edeltäneitä Argoliin alueen varhaisempia asukkaita, akhaijeja. Kolmas yhteiskuntaluokka olivat valtion maaorjat, "gymnesioi", jotka vastasivat Spartan helootteja.


title: Argos (kaupunki)

text: Merkittävin Argoksessa palveltu jumaluus oli Hera, joka oli ennemmin akhaijalaista kuin doorilaista alkuperää, ja esiintyy "Iliaassa" Argoksen suojelijana. Tämän keskeisin kulttipaikka oli kaupungin ulkopuolella sijainnut Argoksen Heraion. Heran ylipapittaren elinikäiset virkakaudet toimivat kaupungin ajanlaskun perustana. Kulttiin kuului muun muassa joka neljäs vuosi, aina olympiadin toisena vuonna, järjestetty suuri kulkue kaupungista Heraionille. Siihen osallistui lähes koko väestö.


title: Argos (kaupunki)

text: Antiikin Argoksen alue sijaitsee nykyisen Árgoksen kaupungin länsiosan alueella. Koska kaupunki sijaitsee antiikin aikaisten jäänteiden päällä, vain pieni osa muinaisjäänteistä on kaivettu esiin. Niihin kuuluvat muun muassa kaupungin agoran alue, teatteri, Apollonin ja Athenen temppelit, roomalainen odeion ja kylpylä, sekä osa kaupunginmuurista.


title: Argos (kaupunki)

text: Esihistorialliset löydökset


title: Argos (kaupunki)

text: Varhaisen helladisen kauden asutus oli Aspis-kukkulalla. Kukkula toimi myös keskisen helladisen kauden akropoliina. Larissan kukkula linnoitettiin vasta mykeneläisellä kaudella. Kukkuloiden juurelta on löydetty asuintalojen jäänteitä sekä kallioon kaiverrettuja hautoja.


title: Argos (kaupunki)

text: Akropolis


title: Argos (kaupunki)

text: Argoksen antiikin aikainen akropolis eli yläkaupunki ja linnavuori sijaitsi Larissan kukkulalla. Kukkula oli linnoitettu, ja lisäksi siellä oli muun muassa temppeleitä. Niistä tiedetään ainakin Zeus Larissaioksen ja Athenen temppelit. Kukkulan nimi on esikreikkalaista, pelasgista alkuperää, ja tarkoittaa juuri linnoitusta. Nykyisin paikalla on frankkivallan aikainen linna, Lárisan linna (Larissan linna). Varsinkin sen muurien alemmat osat ovat edelleen antiikin aikaista muuria. Antiikin aikainen linnoitus vaikuttaa koostuneen nykyisen linnan tavoin ulommasta muurista ja sen keskellä olleesta päälinnasta. Myös Aspis-kukkulalla oli pienempi linnoitus.


title: Argos (kaupunki)

text: Kaupunginmuuri


title: Argos (kaupunki)

text: Kaupunginmuuri ympäröi sekä akropoliin että alakaupungin. Sen portteja olivat muun muassa Deiras-portti, josta kulki tie Mantineian suuntaan; Diamperes-portti, josta kulki Tirynsiin, Naupliaan ja Epidaurokseen johtanut tie; Eileityhyian portti, josta kulki tie Mykenen ja Kleonain suuntaan; Heraionille johtanut portti; sekä Temenion-portti.


title: Argos (kaupunki)

text: Agora


title: Argos (kaupunki)

text: Agora eli kauppapaikka sijaitsi Larissan kukkulan kaakkoispuolella. Sen alueella oli muun muassa hypostyylihalli, joka oli oletettavasti kaupungin neuvoston käytössä, sekä pitkä stoa eli pylväshalli, joka oli rakennettu 400-luvulla eaa.


title: Argos (kaupunki)

text: Teatteri ja odeion


title: Argos (kaupunki)

text: Teatteri oli kaiverrettu Larissan kukkulan itärinteeseen. Se rakennettiin 300-luvun eaa. loppupuolella tai 200-luvun eaa. alussa, ja siihen tehtiin myöhemmin muutoksia. Se oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra. Kooltaan se oli Kreikan suurimpia, ja siihen mahtui noin – katsojaa. Etelämpänä oli toinen, varhaisempi ja pienempi teatteri, joka oli rakennettu 400-luvulla eaa., ja oli mahdollisesti kansankokouksen käytössä. Roomalaisella ajalla sen paikalle tehtiin odeion eli musiikkiteatteri.


title: Argos (kaupunki)

text: Alakaupungin temppelit ja pyhäköt


title: Argos (kaupunki)

text: Kaupungin tärkein temppeli oli omistettu Apollon Lykeiokselle. Apollon Pythiokselle omistettu temppeli, joka oli amfiktyoniliiton päätemppeli, sekä Athene Oksyderkeelle omistettu temppeli sijaitsivat Aspis-kukkulan länsirinteessä; kummatkin on kaivettu esille. Agoran lähellä oli Demeterin temppeli. Odeionin lähellä sijaitsi Afrodision eli Afroditeelle omistetty pyhäkkö. Mykenen suuntaisen kaupunginmuurin portin lähellä oli Eileithyialle omistettu temppeli.


title: Argos (kaupunki)

text: Kaupungissa tiedetään olleen myös kaksi Heralle omistettua temppeliä. Toinen niistä oli omistettu Hera Akraialle, ja se sijaitsi akropoliin rinteessä. Toinen oli omistettu Hera Antheialle, ja se sijaitsi alempana kaupungissa.


title: Argos (kaupunki)

text: Heraion


title: Argos (kaupunki)

text: Heran kultin pääpaikka oli kaupungin ulkopuolella sijainnut Argoksen Heraion. Se sijaitsi Prosymnassa Argoksen ja Mykenen välisellä alueella, kuitenkin lähempänä Mykeneä, jonka hallussa se lienee alun perin ollut. Pyhäkköalue perustettiin 700-luvulla eaa. Sen Heran temppeli rakennettiin 600-luvulla eaa. ja uusi temppeli tulipalon jälkeen vuonna 420 eaa.


title: Argos (kaupunki)

text: Muut paikat


title: Argos (kaupunki)

text: Kaupungin ulkopuolella sijaitsi Kylarabis-niminen gymnasion. Argoksen satamana toimi Nauplia, joka sijaitsi nykyisen Náfplion paikalla.


title: Argos (kaupunki)

text: Esinelöydöt


title: Argos (kaupunki)

text: Argoksesta on löydetty paljon hautalahjoja helladiselta ja geometriselta kaudelta, mukaan lukien pienoisfiguriineja ja keramiikkaa, sekä muun muassa poikkeuksellisen hyvin säilynyt hopliitin asepuku. Rakennuksista on löydetty muun muassa koristeellisia mosaiikkilattioita. Veistoksia on säilynyt suhteellisen vähän, vaikka kaupunki olikin antiikin aikaan niistä tunnettu. Kaupungin alueelta tehdyt esinelöydöt ovat pääosin Árgoksen arkeologisessa museossa.


title: Forsan piiri

text: Forsan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Gillbergan piiri

text: Gillbergan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Grytin piiri

text: Grytin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Gustav Adolfin piiri

text: Gustav Adolfin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Götlundan piiri

text: Götlundan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Argoksen teatteri

text: Argoksen teatteri oli antiikin aikainen teatteri Argoksen kaupungissa Kreikassa. Se oli yksi antiikin Kreikan suurimmista teattereista. Teatterin arkeologinen kohde sijaitsee nykyisen Árgoksen kaupungin länsilaidalla Árgos-Mykíneen kunnassa, lähellä kaupungin agoran arkeologista aluetta.


title: Argoksen teatteri

text:
Teatteri rakennettiin hellenistisen kauden alussa noin 320–300 eaa. Se korvasi varhaisemman, arkaaisella kaudella 400-luvulla eaa. alussa rakennetun teatterin, joka sijaitsi noin 100 metriä etelämpänä. Vanha teatteri oli ilmeisesti tarkoitettu Nemeasta Argokseen siirrettyjen Nemean kisojen musiikki- ja teatterikilpailuille. Uusi teatteri oli todennäköisesti samassa käytössä sen jälkeen, kun kisat siirrettiin Argokseen pysyvästi. Teatterilla järjestettiin myös poliittisia kokouksia, kuten Akhaian liiton kokouksia 100-luvulla eaa.
Teatteri uusittiin roomalaisella kaudella noin 120 jaa. keisari Hadrianuksen aikana. Tämän jälkeen siellä järjestettiin roomalaisia tapahtumia, kuten Sebasteia-juhlia, Trajanuksen ja Antinooksen kisoja, eläinten metsästysnäytäntöjä ja gladiaattoriesityksiä. Tämä vaati rakenteellisia muutoksia, kuten näyttämöalueen aitaamista. Samoihin aikoihin läheinen arkaainen teatteri muutettiin odeioniksi.
Argoksen teatterin käyttö lakkasi 300-luvun jaa. lopulla. Teatteri ja varsinkin sen katsomo oli näkyvissä läpi vuosisatojen. 15. heinäkuuta 1829 teatterissa kokoontui itsenäistyneen Kreikan neljäs kansalliskokous, jonka oli kutsutunut koolle Ioánnis Kapodístrias. Teatterin arkeologiset kaivaukset suoritti École française d’Athènes eli Ranskan arkeologinen koulu vuosina 1890, 1930, 1954–1956, 1981–1982 ja 1986–1987. Tämän jälkeen teatteri on kunnostettu. Nykyisin sillä järjestetään silloin tällöin erilaisia kulttuuritapahtumia.


title: Argoksen teatteri

text: Teatteri on kaiverrettu kallioon Argoksen akropoliin eli linnavuoren Larissan (nyk. Lárisa) kaakkoisrinteeseen. Heti teatterin itäpuolella sijaitsee antiikin Argoksen agoran arkeologinen alue. Teatterin lähellä oli varhaisempia pyhäkköjä, jotka oli omistettu Dioskuureille ja Zeus Eubuleukselle.


title: Argoksen teatteri

text: Teatteri oli normaali puolikaarenmuotoinen kreikkalainen teatterirakennus, jonka keskellä oli lähes pyöreä orkhestra. Orkhestran halkaisija oli noin 26 metriä. Sen alla oli maanalainen käytävä näyttelijöiden liikkumista ja näytelmissä tarvittujen ktoonisten jumalhahmojen ilmestymistä varten. Teatterin katsomon leveys oli noin 52 metriä ja pituus (tai etäisyys orkhestrasta takariviin) noin 96 metriä. Katsomoon mahtui noin – katsojaa, mikä tekee siitä yhden antiikin Kreikan suurimmista teattereista Megalopoliin teatterin ohella. Kaksi poikkikäytävää ("diazoma") jakoi katsomon pystysuunnassa kolmeen osaan. Kolmet pystysuuntaiset portaat puolestaan jakoivat sen leveyssuunnassa neljään sektoriin Argoksen neljän heimon mukaan. Roomalaisella kaudella katsomoon lisättiin kunniapaikkoja arvovieraille.


title: Argoksen teatteri

text: Orkhestran takana oli skene- eli näyttämörakennus, jossa oli joonialaisella pylväiköllä koristettu proskenion ja doorilaista tyyliä edustanut portiikki. Roomalaisella kaudella rakennelmaa laajennettiin, ja proskenionista tehtiin korinttilaisen tyylin mukainen ja se koristeltiin mosaiikeilla ja lukuisilla syvennyksiin sijoitetuilla kuvapatsailla.


title: Hagan piiri

text: Hagan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Hagbyn piiri

text: Hagbyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Árgoksen arkeologinen museo

text: Árgoksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Árgoksen kaupungissa Kreikassa. Se esittelee antiikin Argoksen kaupungista sekä sen lähialueelta löydettyä esihistoriallista ja antiikin aikaista esineistöä.


title: Árgoksen arkeologinen museo

text: Museo on perustettu vuonna 1957. Sen vanhin osa toimii vuonna 1830 rakennetussa uusklassisessa rakennuksessa, joka lahjoitettiin Árgoksen kunnalle vuonna 1932 ja Kreikan valtiolle museokäyttöön vuonna 1955. Rakennuksen viereinen uudempi osa valmistui vuonna 1961. Museorakennus kunnostettiin vuonna 2001. Museon pysyvät näyttelyt ovat kolmessa näyttelysalissa.


title: Árgoksen arkeologinen museo

text: Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä muinaisesta Argoksen kaupungista, kuten Argoksen teatterista ja agoralta, sekä muualta Argoliin alueelta, kuten Lernasta. Esineet ajoittuvat varhaiselta neoliittiselta kaudelta roomalaiselle kaudelle. Kokoelmiin kuuluu muun muassa veistoksia, keramiikkaa, rakennusten osia sekä lattiamosaiikkeja.


title: Árgoksen arkeologinen museo

text: Merkittävimpiin museoesineisiin lukeutuvat muun muassa esihistoriallisen Lernan löydöt varhaiselta helladiselta kaudelta; mykeneläisaikaiset figuriinit, kuten "kurotrofos" eli lasta imettävää äitiä esittävä figuriini, 1300–1200-luvuilta eaa.; pronssinen hopliittisotilaan asepuku (kyrassi ja kypärä) 700-luvulta eaa.; krateerin osa, jonka kuvitus esittää Odysseusta sokaisemassa kyklooppi Polyfemoksen, ja joka on varhaisia esimerkkejä monumentaalimaalauksista keramiikassa, 600-luvulta eaa.; Heraklesta esittävä patsas, joka on hellenistinen kopio Lysippoksen veistämästä niin kutsutusta Farnesen Herakleesta klassiselta kaudelta; sekä eri kuukausien henkilöitymiä esittävä lattiamosaiikki 400-luvulta jaa.


title: Hamran piiri

text: Hamran piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Heden piiri

text: Heden piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Arkesine

text:
Arkesine (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Amorgoksen (nyk. Amorgós) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee saaren pohjoisrannikolla, linnuntietä noin 1,5 kilometriä pohjoiseen nykyisestä Vroútsiksen kylästä ja noin kolme kilometriä pohjoiskoilliseen Arkesínin kylästä.
Arkesinen perustivat naksoslaiset siirtokunnakseen geometrisella kaudella 700-luvulla eaa. Kaupunki on ollut olemassa todennäköisesti ainakin vielä hellenistisellä kaudella. Kaupungin alueella on suoritettu vain vähän arkeologisia kaivauksia.


title: Arkesine

text: Arkesinen akropolis eli linnavuori sijaitsi niemessä olevalla kukkulalla. Paikalla on linnoitusmuurien ja tornien jäänteitä. Myös keskiajalla paikalla oli linnoitus, jonka mukaan kukkula nykyään tunnetaan nimellä "Kastrí". Suurin osa paikalla olevista raunioista on peräisin tältä ajalta. Kukkulalla on nykyisin myös Neitsyt Marian ("Panagía i Kastrianí") kirkko.


title: Arkesine

text: Etelämpänä lähempänä Vroútsiksen kylää on nykyisin Johannes Kastajan kirkko ("Ágios Ioánnis Apokefalistís"), jonka uskotaan olevan rakennettu Athene Itonialle omistetun temppelin paikalle. Pyhän Kolminaisuuden kirkon ("Agía Triáda") lähellä on hellenistisellä kaudella 300-luvulla eaa. rakennetun tornin rauniot.


title: Arkesine

text: Kaupungin lähellä ei ole hyvää satamapaikkaa; sataman oletetaan sijainneen kauempana, mahdollisesti lännessä Káto Kámpoksen lahdella.


title: Herrestadin piiri

text: Herrestadin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Kyberfeminismi

text: Kyberfeminismi on monimerkityksellinen feminismin haara, jonka keskiössä ovat sukupuolen, ruumiin ja teknologian suhteet. Sen juuret ovat Donna Harawayn esseessä "Kyborgimanifesti", mutta vasta vuonna 1991 naistaiteilijaryhmä VNS Matrix käytti ensimmäisenä manifestissaan nimitystä kyberfeminismi.


title: Kyberfeminismi

text: Kyberfeminismillä tarkoitetaan laajasti ymmärrettynä tietotekniikan feminististä tarkastelua sekä käytännön että teorian tasolla. Uusmediatutkimuksen ulkopuolella se on määritelty olevan feministinen suuntaus, jonka keskiössä on sukupuolen, ruumiin ja teknologian suhteet.


title: Kyberfeminismi

text: Kyberfeminismin syntyjuuret ovat Donna Harawayn "Kyborgimanifestissä" (1985). Haraway pyrki esseessään muotoilemaan feminismin asemaa teknologiaan ja luonnontieteisiin. Esseen innoittamana australialainen naistaiteilijaryhmä VNS Matrix päätti 1991 irrotella taiteella ja feministisellä teorialla ja julkaisi ”21. vuosisadan kyberfeministisen manifestin”. Siinä Harawayn manifesti yhdistyi kyberpunk-fiktion termeihin, feministisen ”pillutaiteen” perintöön ja Luce Irigarayn tuotantoon. VNS Matrix olikin todennäköisesti ensimmäinen, joka käytti termiä kyberfeminismi.


title: Kyberfeminismi

text: VNS Matrixin installaatiot vaikuttivat brittitutkija Sadie Plantiin, jota pidetään Euroopassa kyberfeminismin 1990-luvun tunnetuimpana teoreetikkona. Plant edustaa kuitenkin vain yhtä kyberfeminismin suuntausta. Pääosin saksalaisen Old Boys Networkin järjestämissä kyberfeministisissä internationaaleissa on pyritty painottamaan jokaista kyberfeministiä löytämään oma yksilöllinen agendansa ja politiikkansa. Plantiin viittavilla kirjoittajilla tämä on tarkoittanut termin epäpoliittisuutta, mutta toisille tämä on tarkoittanut ruohonjuuritason aktivismia ja valtakamppailua sekä toisille feminististä mediatutkimusta.


title: Kyberfeminismi

text: Kyberfeminismi kukoisti erityisesti 1990-luvulla, jolloin maailmalla yleisestikin oltiin innostuneita ja toisaalta huolissaan World Wide Webin laajamittaisesta leviämisestä. Kun tieto- ja verkkotekniikat ovat levinneet sittemmin kaikille elämänalueille, osa teoreetikoista on miettinyt koko kyberfeminismin ideaa, koska käytännössä jokaisessa politiikan ja feminismin osa-alueessa joutuu kohtaamaan kyberteknologian haasteet.


title: Hornin piiri

text: Hornin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Veracrypt

text: VeraCrypt on ilmainen avoimen lähdekoodin salausohjelma, jota voidaan käyttää salaamaan tietoa tietokoneella.


title: Veracrypt

text: Ohjelmaa voidaan käyttääVeraCrypt on itsenäinen projekti. Se pohjautuu TrueCrypt-salausohjelmaan, jonka kehitystyö on lopetettu. VeraCryptillä voidaan avata TrueCryptin avulla salattua tietoa erityisellä TrueCrypt-moodilla.


title: Veracrypt

text: VeraCryptin avulla voidaan luoda kaksi rinnakkaista levyosiota samaan tiedostoon tai kiintolevyyn, joista toista kutsutaan piilotetuksi (eng. "hidden"). Kummallekin levyosiolle on omat salasanansa ja salausavaimensa. Ulkopuolisen tahon (kuten poliisin) pakottamana salasanat tunteva henkilö voi siten paljastaa vain toisen osion sisällön ja kieltää salatun osion olemassaolo. Tällöin ulkopuolinen taho saa käsiinsä vain "viatonta" tietoa ja uskoo sitten kuulustelevansa syytöntä henkilöä mahdollisesti lopettaen kiristysyrityksensä.


title: Veracrypt

text: VeraCryptissä käyttäjän on myös mahdollista asettaa henkilökohtainen salausavaimen matemaattisten iteraatioiden kerroin (eng. "personal iterations multiplier", PIM), jolla salausta ja sen avausta voidaan nopeuttaa tai hidastaa, jolloin käytetty salasana vastavuoroisesti joko heikkenee tai vahvenee. PIM on kerroin yhtälössä, joka ilmoittaa kuinka montaa kertaa tiivistefunktiota käytetään muovaamaan ohjelmaan syötettyä salasanaa sen vahventamiseksi: funktio muuntaa salasanan pidemmäksi ja näennäisen satunnaiseksi. Salasanan muovatun version avulla luodaan ylätunnusavain (eng. "header key"). Tällä saadaan levyosiosta auki tietty alue joka sisältää muun muassa pääavaimen (eng. "master keys"), jolla levyosiolla oleva tieto on oikeasti salattu.


title: Veracrypt

text: Pääavainta tarvitaan, jotta käyttäjä voi vaihtaa salaamansa tiedoston tai levyosion salasanan nopeasti. Jos levyosio olisi salattu suoraan ylätunnusavaimella, täytyisi salasanan vaihtuessa koko levyosion salaus purkaa ja salata uudelleen aikaavievästi (levyosio voi olla useita gigatavuja). Pääavainta käytettäessä ainoastaan sen sisältävä osio täytyy avata ja salata uudelleen salasanavaihdossa: tämä vie paljon vähemmän aikaa (ylätunnusavaimen sisältävä alue on vain 512 tavua). Iteraatioiden suuri lukumäärä suojaa väsytyshyökkäyksiltä estäen siten teoriassa salauksen murtoyritykset tulevaisuudessakin kun tietokoneiden laskentateho kasvaa.


title: Veracrypt

text: VeraCrypt tukee seuraavia symmetrisiä lohkosalausmenetelmiä: AES, Serpent, Twofish, Camellia ja Kyznyechik. Näitä algoritmeja on ohjelmassa mahdollista yhdistellä erilaisiksi päällekkäisiksi ns. "supersalaus"-yhdistelmiksi, kuten Serpent-Twofish-AES -yhdistelmäksi, jossa kunkin lohkon kerros ensin salataan AES:llä ja lopuksi Serpentillä toisistaan riippumattomilla avaimilla. Tuetut kryptografiset tiivistefunktiot ovat RIPEMD-160, SHA-256, SHA-512, Streebog ja Whirlpool. Salattujen lohkojen järjestelyyn VeraCrypt käyttää XTS toimintatapaa.


title: Veracrypt

text: 17.10.2016 VeraCryptin version 1.18 lähdekoodi tarkistettiin muun muassa tietoturva-aukkojen, takaovien ym. varalta riippumattoman osapuolen toimesta. Ohjelmasta ei löytynyt tarkoituksellisesti haitallista koodia. Suurimmat auditoinnissa löydetyt tietoturva-aukot korjattiin seuraavana päivänä IDRIX:in julkaisemassa versiossa 1.19.


title: Aspledon

text: Aspledon (, joskus myös "Splēdōn", ) eli Eudeielos () oli antiikin aikainen kaupunki Boiotiassa Kreikassa. Se sijaitsi jossakin nykyisen Orchomenóksen kunnan alueella.


title: Aspledon

text: Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Aspledonista, joka oli Poseidonin ja nymfi Mideian poika. Strabonin mukaan kaupunki sai myöhemmän nimensä "Eudeielos" (”Päivänpaistama”) aurinkoisesta sijainnistaan. Varhaisin maininta kaupungista on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä boiotialaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Pausaniaan mukaan kaupunki oli hänen aikanaan hylätty veden puutteen vuoksi.


title: Aspledon

text: Aspledonin tiedetään sijainneen noin 20 stadioninmittaa Orkhomenoksesta. Kaupunkien välistä virtasi Melas-joki. Kaupungin sijaintipaikkaa ei kuitenkaan tunneta varmuudella. Nykyisin se sijoitetaan yleensä nykyisen Pýrgoksen kylän (aiemmin Xerópyrgos) etelälaidalla sijaitsevalle pyöreälle kukkulalle noin viisi kilometriä itäkoilliseen Orchomenóksen kaupungista (). Paikalla on jäänteitä muureista sekä temppelistä ja muista rakennuksista, sekä keskiajalla rakennettu torni, josta Pýrgoksen (”Torni”) kylä on saanut nimensä. Aiemmin kyseiselle paikalle sijoitettiin yleensä Tegyran kaupunki. Toinen vaihtoehtoinen paikka kummallekin kaupungille on Polygýra noin viisi kilometriä Orchomenóksesta ja kaksi kilometriä Diónysoksen kylästä pohjoiseen (); nykyisin Tegyra sijoitetaan yleensä tälle paikalle.


title: Hovin piiri

text: Hovin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Aulis (kaupunki)

text: Aulis () oli antiikin aikainen satamakaupunki Boiotiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Chalkídan kunnan alueella Vathýn kaupungin tienoilla.


title: Aulis (kaupunki)

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Aulis oli paikka, johon kreikkalaisten laivasto kokoontui Agamemnonin johdolla ennen purjehtimista Troijan sotaan. Sinne sijoittui Ifigeneian uhraaminen ennen kuin sotajoukko saattoi lähteä, ja siksi se on myös tapahtumapaikkana Euripideen näytelmässä "Ifigeneia Auliissa".


title: Aulis (kaupunki)

text: Aulis sijaitsi Eteläisen Euboianlahden rannalla vastapäätä Euboian saarta, noin viisi kilometriä etelään Khalkiista. Antiikin aikana Aulis kuului Tanagran kaupungin alaisuuteen ja toimi sen satamana. Varsinainen kaupunki sijaitsi kallioisella kukkulalla. Strabonin mukaan kaupungin satamaan mahtui vain 50 alusta, ja siksi hän ehdotti kreikkalaisten laivaston kokoontuneen suurempaan satamaan, joka tunnettiin nimellä "Vathys limēn". Nykyisen Vathýn kaupungin pohjoispuolella on kaksi pyöreähköä lahtea, joista pohjoisempi on pienempi ja eteläinen suurempi, ja näiden välissä sijaitsee niemi, jossa on kallioinen kukkula. Auliin ja sen satamien oletetaan sijainneen kyseisillä paikoilla.


title: Hällestadin piiri

text: Hällestadin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Högbyn piiri

text: Högbyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Högin piiri

text: Högin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Järbon piiri

text: Järbon piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Kilan piiri

text: Kilan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Korsbergan piiri

text: Korsbergan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Azoriás

text: Azoriás () tai Azoriá (Αζοριά) on minolaisaikaisen, varhaisen rautakauden ja antiikin aikaisen kaupungin arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ierápetran kunnassa noin kilometrin kaakkoon Kavoúsin kylästä. Paikan nimi on nykyaikainen, eikä asutuksen muinaista nimeä tunneta.


title: Azoriás

text: Azoriás sijaitsee kukkulalla, jonka korkeus on noin 365 metriä merenpinnasta laskettuna. Paikka on ollut asuttu jo neoliittisella kaudella. Varsinaisen kaupungin katsotaan syntyneen myöhäisminolaisella kaudella IIIC, ja se on ollut asuttuna edelleen Kreikan pimeille vuosisadoille eli varhaiselle rautakaudelle sekä arkaaiselle kaudelle, yhteensä noin ajalla 1200–500 eaa.


title: Azoriás

text: Historiansa aikana asutus on kehittynyt pienestä kylästä orastavaksi kaupunkivaltioksi. Asutus tuhoutui tulipalossa noin vuoden 500 eaa. tienoilla. Paikalla oli asutusta pienemmässä mittakaavassa noin vuoden 200 eaa. tienoilla.


title: Azoriás

text: Paikan löysi yhdysvaltalainen arkeologi Harriet Boyd Hawes vuonna 1900. Laajempia tutkimuksia suoritettiin vuosina 1989–1992. Vuodesta 2002 lähtien arkeologisia kaivauksia suoritetaan nimellä ”Azoria project”. Kaivauksia ovat suorittaneet American School of Classical Studies at Athens eli Yhdysvaltain arkeologinen koulu sekä kreikkalaiset arkeologit, ja sitä ovat tukeneet muun muassa Pohjois-Carolinan yliopisto Chapel Hillissä, Iowan osavaltionyliopisto sekä Institute for Aegean Prehistory Study Center for East Crete.


title: Azoriás

text: Suurin osa rakennusjäänteistä on asutuksen viimeiseltä vaiheelta arkaaiselta kaudelta. Merkittävin rakennuslöytö paikalla ovat suurikokoisen, todennäköisesti yhteisaterioihin ("syssitia") käytetyn rakennuksen rauniot. Siihen kuului ruokailu-, keittiö- ja varastotiloja. Toinen merkittävä löytö on ilmeinen pyhäkkötila, jonka sivustoilla on ollut penkit idoleille.


title: Kumlan piiri

text: Kumlan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Kyrkåsin piiri

text: Kyrkåsin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Dreros

text: Dreros (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Se kukoisti 700–500-luvuilla eaa. ja tunnetaan Dreroksen laeista. Dreroksen arkeologinen alue sijaitsee Ágios Nikólaoksen kunnassa koilliseen nykyisestä Neápolin kaupungista.


title: Dreros

text: Varhaisimmat merkit asutuksesta Dreroksessa ovat peräisin subminolaiselta kaudelta eli minolaista kautta välittömästi seuranneelta ajalta noin 1100–1000 eaa. Kaupungin väestö oli ilmeisesti osaksi Kreetalle tulleita doorilaisia kreikkalaisia ja osaksi Kreetan varhaisempia, ei-kreikkalaisia asukkaita, minolaisten jälkeläisiä eteokreettejä.


title: Dreros

text: Dreros on kukoistanut erityisesti geometrisella ja arkaaisella kaudella 700–500-luvuilla eaa. Kaupunki tunnetaan erityisesti siitä, että sieltä on löydetty tuolta ajalta piirtokirjoituksina varhaisin kokonaisena tunnettu kreikkalaisen kaupunkivaltion perustuslaki. Dreroksessa palvottiin erityisesti Apollon Delfiniosta ja Athene Poliukhosta. Kaupungin lyömissä rahoissa esiintyi Athene yhdessä kirjainten ("DR") kanssa.


title: Dreros

text: 200-luvulla eaa. Dreros oli Knossoksen liittolainen Lyktosta ja Milatosta vastaan. Kaupungissa oli ilmeisesti sisällissota, joka alkoi noin 220 eaa. ja johti kaupungin taantumiseen. 100-luvulla eaa. kaupunki menetti itsenäisyytensä ja joutui kokonaan joko Knossoksen tai Lyktoksen alaisuuteen.


title: Dreros

text: Dreros löydettiin vuonna 1855. Alueen järjestelmälliset arkeologiset kaivaukset alkoivat kreikkalaisten suorittamina vuonna 1917. Niitä jatkoi École française d’Athènes eli Ranskan arkeologinen koulu vuosina 1932 sekä 1935–1936.


title: Dreros

text: Dreroksen kaupunki käsitti kahden akropolis-kukkulan alueen sekä niiden välisen satulalaakson, jonka pohjoisosassa sijaitsi kaupungin keskusta. Paikka tunnetaan nykyisin nimellä Ágios Antónios läheisen kirkon mukaan. Kaupungin ytimessä olivat agora, sen lähellä sijainnut temppeli ja prytaneion. Dreros muistutti monin tavoin toista saman ajan kreetalaista kaupunkia, Latoa.


title: Dreros

text: Dreroksesta tehdyt esinelöydöt ovat Iraklionin arkeologisessa museossa sekä Ágios Nikólaoksen arkeologisessa museossa.


title: Dreros

text: Agora


title: Dreros

text: Agoran pituus pohjois-eteläsuunnassa oli noin 40 metriä ja leveys itä-länsisuunnassa noin 20 metriä. Sen sivuilla oli porrastukset, joita voitiin käyttää istuimina, ja aukiota käytettiin todennäköisesti kansankokouksiin tai uskonnollisiin tilaisuuksiin.


title: Dreros

text: Temppeli


title: Dreros

text: Agoran lounaiskulmassa sijaitsi geometrisella kaudella noin 750 eaa. rakennettu temppeli, joka oli todennäköisesti Delfinion eli Apollonille omistettu temppeli. Se on varhaisimpia tunnettuja kreikkalaisia temppeleitä. Temppelin naoksen eli cellan koko oli noin 10,9 x 7,2 metriä. Temppelin raunioista on löydetty kolmen pronssipatsaan ryhmä, jota kutsutaan Apollon-triadiksi. Suurin veistoksista esitti alastonta mieshahmoa, todennäköisesti Apollonia, ja kaksi pienempää puettua naishahmoa todennäköisesti tämän sisarta Artemista ja äitiä Letoa. Temppeliin liittyi "keraton" eli sarvialttari, jolla uhrattiin vuohia.


title: Dreros

text: Muut rakennukset


title: Dreros

text: Prytaneioniksi oletettu rakennus sijaitsi temppelin eteläpuolella. Siinä oli kolme huonetta, joita yhdisti vestibyyli. Yhdessä huoneista oli paikka Hestian alttarille ja tulelle. Agoran eteläpuolelta on löydetty suurikokoinen sisterni eli vesisäiliö 200-luvulta eaa. Sen koko oli noin 13,5 x 5,5 metriä ja korkeus noin 8 metriä.


title: Dreros

text: Dreroksen laki


title: Dreros

text: Vesisäiliöstä löydettiin todennäköisesti temppelistä pudonneita kiviä, joihin oli kirjoitettu Dreroksen lakina tunnettu perustuslakiteksti. Se on peräisin noin ajalta 650–600 eaa. Teksti on kirjoitettu kahdella kielellä, kreikaksi ja eteokreetiksi. Tekstissä esiintyy "polis" eli idea kaupunkivaltiosta, ja se käsittelee "kosmos" (mon. "kosmoi") -nimisten virkamiesten toimintaa, rajoittaen näiden toimikausien pituutta todennäköisesti tyrannian synnyn estämiseksi. Muita mainittuja virkamiehiä ovat "damioi" eli mahdollisesti jonkinlaiset valvojat sekä ”kaupungin kaksikymmentä” eli mahdollisesti kaupungin neuvosto. Lakiteksti on mahdollisesti varhaisin kreikkalainen laki ja ainakin varhaisin, joka on säilynyt kokonaisena.


title: Dreros

text: Muut piirtokirjoitukset


title: Dreros

text: Toinen piirtokirjoitus on 200-luvulta eaa. peräisin oleva 180 efebin vala kaupungilleen ja liittolaisilleen. Löydettyihin piirtokirjoituksiin kuuluu myös muita julkisia sekä uskonnollisia tekstejä sekä yksi minolaista kirjoitusta muistuttava graffiti.


title: Köpingin piiri

text: Köpingin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Landan piiri

text: Landan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Lillkyrkan piiri

text: Lillkyrkan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Ljungbyn piiri

text: Ljungbyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Ljungin piiri

text: Ljungin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Lundbyn piiri

text: Lundbyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Lännän piiri

text: Lännan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Lötin piiri

text: Lötin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Marbäckin piiri

text: Marbäckin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Eleutherai

text: Eleutherai (, ) oli antiikin aikainen linnoitettu kaupunki Attikan ja Boiotian rajalla Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Mándra-Eidyllían kunnassa noin kilometri pohjoiskoilliseen Vílian Profítis Ilíaksen kylästä ja noin neljä kilometriä länsiluoteeseen Oinóista.


title: Eleutherai

text: Eleutherai sijaitsi Kithairon-vuoren (nyk. Kithairónas) rinteellä solassa, josta johti tie Attikan rannikon Eleusiista Boiotian Thebaan. Paikka tunnetaan nykyisin nimellä "Gyftókastro" (Γυφτόκαστρο). Kaupunki oli rakennettu kukkulalle.


title: Eleutherai

text: Eleutherai kuului alun perin Boiotian alaisuuteen. 500-luvun eaa. loppupuolelta se kuului Ateenan alaisuuteen ja Attikaan, mutta siitä ei kuitenkaan koskaan tullut yhtä sen demoksista. Kaupunki linnoitettiin alun perin suunnilleen 400-luvun eaa. puolessa välissä, ja linnoitusta laajennettiin sen nykyiseen mittaan noin 330–300 eaa. Se oli osa Ateenaa ympäröinyttä puolustuslinnoitusten ketjua.


title: Eleutherai

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Eleutheraita pidettiin Dionysoksen synnyinpaikkana. Kaupungista oli peräisin Dionysos Eleuthereuksen kultti ja kulttipatsas, joka siirrettiin Peisistratoksen käskystä Ateenan Akropoliin etelärinteeseen Dionysos Eleuthereuksen pyhäkköön kaupungin tultua Ateenan alaisuuteen. Eleutheraista oli kotoisin kuvanveistäjä Myron. Kaupunki säilyi asuttuna varhaiskristilliselle kaudelle saakka.


title: Eleutherai

text: Eleutherain alueella on suoritettu melko vähän arkeologisia kaivauksia, mutta aluetta on siivottu kasvillisuudesta.


title: Eleutherai

text: Kaupunki oli ympäröity muurilla, jota on säilynyt nykyaikaan suhteellisen hyvin. Muurin kokonaispituus on noin 860 metriä, ja se ympäröi alueen, jonka pituus on noin 300 metriä ja leveys noin 100 metriä. Muurin paksuus on noin 2,6 metriä. Siinä oli useita torneja, jotka olivat kolmikerroksisia ja joissa oli ampuma-aukot katapulteille. Kuusi pohjoissivun kahdeksasta tornista on säilynyt parhaiten. Muurissa oli myös neljä porttia, joista pääportti sijaitsi länsisivulla, yksi portti itäsivulla ja kaksi pohjoissivulla.


title: Eleutherai

text: Kaupungin alueelta on löydetty Dionysos Eleuthereukselle omistetun temppelin rauniot. Temppeli oli rakennettu 300-luvulla eaa. ja sen pohjan koko on noin 16,6 x 8,8 metriä. Muihin löydöksiin kuuluu asuinrakennusten jäänteitä arkaaiselta varhaiskristilliselle kaudelle, sekä kahden varhaiskristillisen basilikakirkon perustukset.


title: Mellbyn piiri

text: Mellbyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Mon piiri

text: Mon piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Noran piiri

text: Noran piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Näsin piiri

text: Näsin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Odensvin piiri

text: Odensvin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Rinkabyn piiri

text: Rinkabyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Rydin piiri

text: Rydin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: All the Boys Love Mandy Lane

text: All the Boys Love Mandy Lane, esitetty myös nimellä Kaikki rakastavat Mandy Lanea on vuonna 2006 Toronton elokuvajuhlilla ensi-iltansa saanut Jonathan Levinen ohjaama ja Jacob Formanin käsikirjoittama kauhuelokuva.


title: Ryssbyn piiri

text: Ryssbyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Minotaure

text: Minotaure on Jess and the Ancient Onesin kappale single, joka julkaistiin 3. marraskuuta 2017 levymerkillä Svart Records. Kappale julkaistiin digitaalisessa formaatissa musiikkivideon kera 18. lokakuuta 2017. Kappale julkaistiinn myöhemmin myös 1. joulukuuta 2017 ilmestyneellä studioalbumilla "The Horse and Other Weird Tales".


title: Minotaure

text: Singlestä julkaistiin rajoitettu 500:n kappaleen 7″ vinyylipainos. Sen B-puolella on cover-versio Hurriganesin kappaleesta ”Moon Is Rising”.


title: Rådan piiri

text: Rådan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Segerstadin piiri

text: Segerstadin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Skogin piiri

text: Skogin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Solbergan piiri

text: Solbergan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Stenkyrkan piiri

text: Stenkyrkan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Sunnen piiri

text: Sunnen piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Säbyn piiri

text: Säbyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Taras

text: Taras (), roomalaisella kaudella Tarentum (lat.), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Suur-Kreikassa eli Magna Graeciassa nykyisen Italian alueella. Se on kehittynyt nykyiseksi Taranton kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.


title: Taras

text: Taras oli Suur-Kreikan merkittävimpiä kreikkalaisia siirtokuntia ja tärkeä satama- ja kauppapaikka. Se perustettiin 700-luvun eaa. lopulla ja kukoisti aina siihen saakka, kun Rooma valtasi sen vuonna 272 eaa. Kaupunki oli olemassa myös roomalaiskaudella, jolloin se tunnettiin Tarentumin nimellä.


title: Taras

text: Taras sijaitsi siitä nimensä saaneen Taraksenlahden ("Tarantinos kolpos", , lat. "Tarentinus Sinus") eli nykyisen Tarantonlahden pohjoisrannalla. Kaupungin akropolis eli yläkaupunki oli rakennettu rannikolle pienelle niemelle, joka oli nykyisin nimellä Mare Piccolo tunnetun pienen lahden tai laguunin suulla, toisin sanoen nykyisen Taranton vanhankaupungin paikalla. Nykyisin niemenkärki muodostaa saaren, sillä sen poikki kaivettiin keskiajalla kanava vanhankaupungin itäpuolitse, mutta antiikin aikana akropoliilta oli yhteys mantereelle kapean kannaksen kautta. On kuitenkin mahdollista, että kaupunkia perustettaessa se oli alun perin saarella. Myöhemmin kaupunki laajeni huomattavasti niemeltä kaakkoon ympäröivälle tasangolle Taranton nykyisen uuden kaupungin ("Città Nuova") alueelle.


title: Taras

text: Laguunilahti toimi kaupungin sisempänä satamana. Se oli suojainen ja koko lähirannikon paras satamapaikka, millä oli suuri merkitys koko kaupungille. Meren puolella sijaitsi ulompi satama ja sen edustalla sitä suojanneet Khoirades-saaret, nykyiset Isola di San Pietro ja Isola di San Paolo. Taras-joki, josta kaupunki sai nimensä, on yhdistetty noin 6,5 kilometriä länteen sijaitsevaan jokeen, jonka nimi on edelleen Tara (myös Fiume di Terra). Toinen merkittävä joki alueella oli Galaisos, joka laski satamalahden pohjoisosaan. Se tunnettin myös Spartan Eurotakseen viittaavasti nimellä Eurotas. Muita lähialueen antiikin aikaisia paikkoja olivat Aulon-kukkula, joka tunnettiin erinomaisesta viinistään, sekä Satyrion, joka toistuu usein paikannimenä kaupungin yhteydessä antiikin kirjallisuudessa, mutta jonka kohde on epäselvä. Taras tunnettiin antiikin aikana hyvästä ilmastostaan ja hedelmällisestä maaperästään.


title: Taras

text: Roomalaisella kaudella Tarentum luettiin osaksi Calabrian provinssia.


title: Taras

text: Myöhemmän kaupungin läheltä on löydetty neoliittisen kauden talojen jäänteitä sekä hautoja, mikä osoittaa paikan olleen asutettu jo tuolloin. Paikalta on löydetty myös merkkejä pronssikautisesta asutuksesta, mukaan lukien mykeneläisen kauden keramiikkaa, sekä varhaisen rautakauden asutuksesta. Varhaisimpien rautakautisten asuttajien oletetaan olleen iapygejä, jotka käyttivät oman keramiikkansa lisäksi kreikkalaista keramiikkaa. Nämä asuivat seudulla ennen kreikkalaisten siirtokuntalaisten tuloa.


title: Taras

text:
Taras perustettiin Spartan siirtokuntana noin vuonna 708–706 eaa., joitakin vuosia alueen akhaialaisten siirtokuntien Sybariin ja Krotonin jälkeen. Siirtokuntalaisten johtajaksi mainitaan Falanthos. Perustajien kerrotaan olleen äpärinä syntyneitä nuoria miehiä, jotka tunnettiin nimellä Partheniai. Nämä olivat syntyneet spartalaisten naisten ja heloottien laittomasta suhteesta sillä aikaa, kun naisten aviomiehet olivat sotimassa ensimmäisessä messenialaissodassa. Koska miehille ei myönnetty kansalaisoikeuksia, nämä yrittivät ensin kansannousua ja sen epäonnistuttua lähtivät etsimään onneaan uuteen maahan. Kehotuksen siirtokunnan perustamisesta antoi Delfoin oraakkeli.
Siirtokunta sijaitsi alun perin ilmeisesti joitakin kilometrejä etelämpänä ja siirtyi sittemmin myöhemmälle paikalleen. Kreikkalaisten kerrotaan voineen asuttua seudulle vaivatta, ja olleen hyvissä väleissä alkuperäisasukkaiden kanssa. Kaupungin nimi saattoi olla peräisin seudun varhaisemmilta asukkailta, ja se viittasi samannimiseen pieneen jokeen alueella. Kuten yleensä, kreikkalaiset selittivät nimen kuitenkin tulleen samannimisestä heeroksesta, joka olisi ollut Poseidonin ja paikallisen nymfin poika. Taraksella oli kaupungissa heeroskultti, ja hänet yhdistettiin usein perustajana Falanthokseen. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Tarantinos" (), myöhemmin latinaksi "Tarentinus".


title: Taras

text: Muiden Suur-Kreikan kreikkalaiskaupunkien tavoin myös Taraksen varhaisesta historiasta ensimmäisen kahdensadan vuoden ajalta tiedetään antiikin lähteiden perusteella vain vähän. Kaupunki vaikuttaa kuitenkin nousseen kukoistavaksi ja vauraaksi, vaikkakin jäi tässä pitkään akhaialaisten naapuriensa varjoon. Kaupunki sai alueella johtoaseman vasta myöhemmin. Kaupungin vauraus oli sen hyvien maanviljelyolosuhteiden ja kaupankäynnin ansiota. Vaikkakaan alue ei sopinyt yhtä hyvin viljan viljelyyn kuin läheisten Metapontionin ja Siriin alue, se sopi hyvin oliivinviljelyyn, ja sen laidunmaat tuottivat arvostettua villaa. Rannikko tunnettiin myös merenelävistään. Niihin kuului myös punapurppuraa tuottanut murex, ja kaupungin purppuraa pidettiin parhaana heti Tyyroksen jälkeen. Kaupunki oli myös hyvän satamansa ansiosta koko Suur-Kreikan merkittävin satamapaikka ja kaupan keskus. Herodotoksen kertoma tarina Arionista osoittaa Taraksella olleen laajat kauppasuhteet Korinttiin jo Periandroksen aikana n. 625–585 eaa.


title: Taras

text: 500-luvun eaa. lopulla Taraksessa tiedetään olleen kuningas Spartan mallin mukaisesti. Tuolloin kuninkaana tiedetään olleen Aristofilides. Muissa Suur-Kreikan kaupungeissa vaikuttaneilla, myös poliittisia muutoksia aikaansaaneilla pythagoralaisilla ei näytä olleen Taraksessa yhtä suurta vaikutusta kuin muualla. Pythagoraan oppilaisiin kuului kuitenkin useita taraslaisia, eikä kaupunki varmaankaan välttynyt täysin näiden vaikutukselta.


title: Taras

text: Taraksen laajennettua alueitaan ajan kuluessa se joutui ristiriitoihin seutua asuttaneiden ei-kreikkalaisten heimojen messapien ja peuketien kanssa, mikä johti myös sotiin. Kaupunki sai näistä sotavoittoja, joiden kunniaksi se pystytti Delfoihin kaksi muistomerkkiä, ja valloitti messapien kaupungit yksi toisensa jälkeen.


title: Taras

text: Vuonna 473 eaa. Taras kärsi kuitenkin suuren tappion barbaareja vastaan yhdessä Rhegionin kanssa. Tämä on kaupungin historian ensimmäisiä tapahtumia, joiden ajankohta tiedetään tarkasti. Herodotos kutsui tappiota suurimmaksi minkään kaupungin kokemaksi miestappioksi, josta hän oli tietoinen, mainitsematta kuitenkaan lukumääriä. Koska tappio koski ennen kaikkea yläluokkaa, tämä johti samalla vallankumoukseen ja aristokraattisen hallinnon vaihtumiseen demokratiaksi. Muutoin tappiolla ei vaikuta olleen pitkäkestoista vaikutusta kaupungin menestykseen.


title: Taras

text: Taras oli suurimmassa kukoistuksessaan 400-luvun eaa. puolessa välissä Krotonin taannuttua, ja siitä tuli alueen vauraimpia ja vahvimpia kaupunkeja. Noin vuonna 433–432 eaa. Taras vastusti Thurioin aikomuksia ottaa noin vuonna 550–510 eaa. tuhotun Siriin alue eli Siritis valtaansa. On epäselvää, miksi Taras pystyi vaatimaan kyseistä aluetta itselleen, koska Metapontionin alue sijaitsi Siritiin ja Taraksen välissä. Joka tapauksessa kiista johti sotaan Thurioin kanssa. Lopulta kaupungit tekivät sopimuksen, ja perustivat alueelle yhdessä Herakleian siirtokunnan vuonna 432 eaa. Virallisesti sitä pidettiin kuitenkin Taraksen siirtokuntana.


title: Taras

text: Ateenan Sisilian sotaretken aikaan peloponnesolaissodassa vuosina 415–413 eaa. Taras pyrki ensin pysymään puolueettomana monien muiden alueen kaupunkien tavoin, eikä sallinut ateenalaisten rantautua rannikolleen tai huoltaa aluksiaan. Myöhemmin taraslaiset kuitenkin sallivat Ateenan toisen, Demostheneen johtaman laivaston tulla Khoirades-saarille. Lopulta Taras vaikuttaa asettuneen Sisilian Syrakusan puolelle ja antoi laivojaan sen laivastoon.


title: Taras

text: 300-luvun eaa. alkupuolella kaupunki kukoisti edelleen, nyt pythagoralaisen filosofi-matemaatikko Arkhytaan johdolla. Hänen saavuttamaansa asemaa on verrattu Perikleen asemaan Ateenassa. Arkhytas toimi seitsemän kertaa strategoksena noin vuosina 380–360 eaa., vaikka laki salli vain yhden kauden kullekin. Hänen kerrotaan menestyneen kaikilla sotaretkillään. Tästä tiedosta voidaan päätellä, että kaupunki soti tuohon aikaan usein, todennäköisesti messapeja vastaan. Näiden lisäksi Suur-Kreikan kaupunkeja kohtasi uusi uhka, sillä Syrakusan tyranniksi noussut Dionysios alkoi tavoitella valtaa myös Suur-Kreikan puolella, uhaten aluetta etelästä päin, kun taas pohjoisesta ja lännestä uhkasivat nyt lukaanit. Taras oli jonkin aikaa suojassa hieman sivussa olleen sijaintinsa vuoksi, eikä ole selvää, liittyikö se vielä alussa Suur-Kreikan kaupunkien liittoon mainittuja uhkia vastaan. Dionysioksen vallattua tai tuhottua eräitä kaupungeista Taras vaikuttaa nousseen alueella johtoasemaan. Taraksen liityttyä liittoon sen yhteiset kokoukset pidettiin Herakleiassa, Taraksen siirtokunnassa, mikä kertoo kaupungin saavuttamasta asemasta.


title: Taras

text: Taras otti nyt johtoaseman taistelussa lukaaneja vastaan. Se joutui kuitenkin pyytämään apua Spartan kuninkaalta Arkhidamokselta. Tämä toi Italiaan suuren armeijan vuonna 346 eaa. ja soti siellä useita vuosia. Hän koki tappion ja kaatui taistelussa, ilmeisesti lukaanien ja messapien yhtynyttä armeijaa vastaan, Mandurian lähellä vuonna 338 eaa.


title: Taras

text: Muutamia vuosia Arkhidamoksen kuoleman jälkeen taraslaiset kutsuivat apuun Epeiroksen kuninkaan Aleksanterin. Tämä saapui Italiaan armeijoineen vuonna 332 eaa. ja jatkoi sotimista siellä vuoteen 326 eaa. saakka. Aleksanteri soti ensin messapeja vastaan ja pakotti nämä tekemään rauhan taraslaisten kanssa. Tämän jälkeen hän soti lukaaneja ja bruttiumlaisia vastaan, ja voitti nämä suuressa taistelussa Poseidonian lähellä. Lopulta Aleksanteri kääntyi Tarasta vastaan, valtasi sen siirtokunnan Herakleian ja siirsi suurkreikkalaisten kokoontumispaikan sieltä Akalandros-joelle Thurioin alueelle. On kuvattu, että Aleksanterin kuolema lopulta ennemminkin vapautti kreikkalaiset vihollisesta, sen sijaan että olisi ollut liittolaisen menetys.


title: Taras

text: Vuonna 303 eaa. taraslaiset pyysivät apua vuorostaan Spartalta. Sparta lähetti Italiaan suuren armeijan Kleonymoksen johdolla. Tämä sai messapit ja lukaanit taipumaan rauhaan, mutta toisaalta hankki käytöksellään kreikkalaisten vihat päälleen. Strabonin mukaan taraslaiset olisivat tämän jälkeen pyytäneet apua Syrakusan tyrannilta Agathokleelta.


title: Taras

text: Tämän jälkeen taraslaiset joutuivat ensimmäistä kertaa kohtaamaan uuden nousevan vallan, Rooman, joka kävi eteläisessä Italiassa samnilaissotia. Toisen samnilaissodan aikaan vuonna 326 eaa. taraslaisten mainitaan lupailleen apua Neapoliille ja yllyttäneen lukaaneja Roomaa vastaan. Vuonna 321 eaa. taraslaisten sanotaan puolestaan vaatineen roomalaisia ja samnilaisia rauhaan, uhaten sodalla sitä osapuolta, joka ei tottelisi. Vuonna 303 eaa. taraslaiset tekivät roomalaisten kanssa sopimuksen, jonka mukaan roomalaiset sotalaivat eivät saisi tulla Tarantonlahdelle.


title: Taras

text:
Roomalaiset rikkoivat sopimuksen vuonna 282 eaa., kun L. Corneliuksen johtama kymmenen laivan laivasto saapui lahdelle thurioilaisten avuksi. Taraslaiset kokosivat liiton Roomaa vastaan, mikä johti joskus neljänneksi samnilaissodaksi kutsuttuun sotaan. Taraslaiset tuhosivat osan laivoista, julistivat sodan Thurioita vastaan ja valtasivat kaupungin. Roomalaiset julistivat Tarakselle sodan vuonna 281 eaa. Taraslaiset puolestaan pyysivät nyt apua Epeiroksen kuninkaalta Pyrrhokselta. Tämä lähetti Tarakseen ensin miehen sotajoukon Milonin johdolla ja saapui itse myöhemmin suuremmalla sotajoukolla.
Pyrrhos saavutti kaksi sotavoittoa, mutta kärsi tappion vuonna 275 eaa. ja vetäytyi Italiasta. Hän jätti Tarasta puolustamaan Milonin ja epeiroslaisen varuskunnan. Taraslaiset olivat kuitenkin jakaantuneet kahteen puolueeseen, joista toinen kannatti Roomaa ja toinen avunpyyntöä Karthagosta. Karthago lähettikin laivaston Taraksen avuksi, mutta se saapui liian myöhään, sillä kaupunki oli jo antautunut roomalaisille ja konsuli Papiriukselle. Tämä tapahtui vuonna 272 eaa.


title: Taras

text: Aiemmin mainittujen lisäksi Taraksesta olivat kotoisin muun muassa muusikko ja Aristoteleen oppilas Aristoksenos, näytelmäkirjailija Rhinthon ja roomalaisajalla latinankielisen kirjallisuuden alkuunpanijoihin kuulunut ja ensimmäinen latinaksi kirjoittanut näytelmäkirjailija Livius Andronicus.


title: Taras

text: Tämän jälkeen Taras oli Rooman vallan alla. Se säilytti muodollisen itsenäisyytensä ja omat lakinsa, mutta kaupungissa oli roomalainen varuskunta. Ensimmäisessä puunilaissodassa Taras varusti laivoja Rooman laivastoon. Toisessa puunilaissodassa kaupungista tuli Hannibalin kohde alueella, sillä sen hyvällä satamalla oli suuri strateginen merkitys. Kaupungissa oli myös edelleen karthagolaismielinen puolue, joka neuvotteli salaa Hannibalin kanssa. Nikonin ja Filodemoksen johdolla puolue sai petettyä kaupungin Hannibalille kuitenkin vasta vuonna 213/212 eaa. Hannibal valtasi itse kaupungin, vaikka roomalaiset saivatkin pidettyä sen linnoituksen, ja tätä kesti yli kaksi vuotta.