title: Simon bar Kokhba

text: Rabbiinisessa kirjallisuudessa Simon bar Kokhba kuvataan käyttäytymiseltään jossain määrin mielipuoliseksi ja äkkipikaiseksi. Talmudissa sanotaan, että hän toimi noin 200 000 juutalaisen kapinallisen johtajana, mutta että hän vaati nuoria alokkaita todistamaan rohkeutensa leikkaamalla pois yhden sormistaan. Israelin oppineet valittivat hänelle, miksi hän rasitti kansaa sellaisilla silpomisilla. Joka kerta mennessään taisteluun hänen kerrotaan sanoneen: "Oi maailmankaikkeuden herra, Sinun ei tarvitse millään tavoin auttaa meitä [vihollisiamme vastaan], mutta älä myöskään aseta meille esteitä!" Hänen sanotaan myös tappaneen enonsa, rabbi Eleasar Modinalaisen syytettyään tätä sotasalaisuuksien paljastamisesta vihollisille. Bar Kokhba oli armoton johtaja, joka rankaisi jokaista juutalaista, joka ei astunut hänen sotaväkeensä. Eusebiuksen mukaan hän rankaisi varsinkin kristittyjä kiduttamalla heitä kuoliaaksi eri tavoin, koska he kieltäytyivät taistelemasta roomalaisia vastaan.


title: Simon bar Kokhba

text: Bar Kokhba on 1800-luvun lopulta lähtien ollut useiden näytelmien, oopperoiden ja romaanien aiheena. Sellaisia ovat esimerkiksi:


title: Simon bar Kokhba

text: Aihetta käsittelevän oopperan on säveltänyt myös venäjänjuutalainen emigranttisäveltäjä Yaacov Bilansky Levanon Palestiinassa 1920-luvulta.


title: Simon bar Kokhba

text: John Zornin johtama yhtye Masada Chamber Ensemble on julkaissut "Bar Kokhba" -nimisen albumin, jonka kannessa on valokuva Bar Kokhban kirjeestä Yeshualle, Galgolan pojalle.


title: Simon bar Kokhba

text: Legendan mukaan eräs Bar Kokhban roomalaisten keskuuteen lähettämä tiedustelija palasi hänen luokseen vakavasti pahoinpideltynä: häneltä oli kieli leikattu irti ja molemmat kädet katkaistu. Koska hän ei voinut puhua eikä kirjoittaa, hän ei voinut kertoa, mitä oli saanut selville. Niinpä Bar Kokhba päätti esittää hänelle yksinkertaisia kysymyksiä, joihin hän saattoi vastata nyökkäämällä tai pudistamalla päätään, ja tällä tavoin pystyikin saamaan tietoa.


title: Simon bar Kokhba

text: Unkarissa tämän legendan mukaan on saanut nimensä "Bar Kokhba -seuraleikki". Siinä toinen kahdesta osallistujasta valitsee jonkin sanan tai kohteen, joka toisen on pystyttävä päätelemään esittämällä kysymyksiä, joihin vastataan vain "kyllä" tai "ei". Arvaaja kysyy yleensä ensin, onko kyseessä elävä olento, ja jos ei ole, onko se esine, ja ellei ole sellainenkaan, kyseessä on ilmeisesti jokin abstakti käsite.


title: Valeri Gratšov

text: Valeri Nikolajevitš Gratšov (, (s. 14. lokakuuta 1964 Krasnogorsk) on entinen venäläinen jääpalloilija, pelipaikaltaan keskikenttä. Sen jälkeen hän toiminut valmennustehtävissä Venäjällä ja Ruotsissa.


title: Valeri Gratšov

text: Valeri Gratšov aloitti jääpallouransa 19-vuotiaana Moskovan lähellä Krasnogorskissa paikallisessa Zorkissa, jossa hän pelasi ensimmäisen Neuvostoliiton pääsarjakautensa. Sen jälkeen hän siirtyi Moskovan Dynamoon, jossa hän pelasi seuraavat seitsemän kautta. Hän palasi vielä kahdeksi kaudeksi kasvattajaseuraansa Zorkiin, mutta sen jälkeen siirtyi Neuvostoliiton urheilujärjestelmän romahdettua Ruotsiin.


title: Valeri Gratšov

text: Gratšovista tulikin toisen venäläisen Sergei Obuhovin kanssa uudessa ruotsalaisseurassaan Falunin Falu BS:ssä keskeisiä pelaajia seuran menestykselle. Hän pelasi 1990-luvun lopun eli seitsemän kautta Falunissa ja saavutti yhden Ruotsin Allsvenskanin hopeamitalin. Uusi seura 2000-luvun alussa oli IFK Vänersborg, jossa hän pelasi kaikkiaan neljä kautta. Vänersborgissa Gratšov muodosti suomalaisten Ari Holopaisen ja Sami Laakkosen kanssa joukkueen rungon, joka taisteli tasapäisesti silloisia Ruotsin mahtiseuroja Västeråsia, Sandvikenia ja Hammarbytä vastaan.


title: Valeri Gratšov

text: 2000-luvun alussa Gratšov siirtyi enemmän pelaajavalmentajan rooliin, jossa hän oli Venäjän maajoukkueessa, IFK Vänersborgissa ja Zorkissa. Kaudella 2010 hän tuli Ruotsiin pelaten ja valmentaen toiseksi korkeimman sarjatason Allsvenskanin vänersborgilaista Blåsut BK:ta.


title: Valeri Gratšov

text: Gratšov itse oli jo aiemmin halukas valmennustehtäviin venäläiseen huippuseuraan. Selainen toteutui kesällä 2014, jolloin hän siirtyi Venäjän pääsarjan irkutskilaiseen Baikal-Energijaan.


title: Valeri Gratšov

text: Valeri Gratšovin poika Ilja on myös jääpalloilija ja edustanut kaudesta 2012 alkaen ruotsalaista Uppsalan Siriusta.


title: Valeri Gratšov

text:
Maajoukkueessa
Seurajoukkueissa


title: Valeri Gratšov

text: Henkilökohtaisesti


title: Gentofte Stars

text: Unibet Stars Gentofte on tanskalainen jääkiekkoseura Gentoftesta. Joukkue pelaa Tanskan korkeimmalla sarjatasolla Metal Ligaenissa.


title: Tero Koponen (näyttelijä)

text: Tero Tuomas Koponen (s. 26. joulukuuta 1979 Tampere) on suomalainen näyttelijä, joka tunnetaan erityisesti äänirooleistaan. Koposen tunnetuin äänirooli on "Pasila 2.5 – The Spin-Off" -animaatiosarjan Kyösti Pöysti. Lisäksi häntä oli kuultu jo alkuperäisessä "Pasila"-sarjassa vierasäänenä jaksoissa "Traleridarra" ja "Koala vs. Valkohai".


title: Tero Koponen (näyttelijä)

text: Koponen opiskeli Teatterikorkeakoulussa 2003–2007 ja valmistui teatteritieteen maisteriksi. Hän on näytellyt muun muassa Helsingin Kaupunginteatterissa, Suomen Kansallisteatterissa, Q-teatterissa ja Ryhmäteatterissa.


title: Soxhlet-laite

text: Soxhlet-laite on kemiassa käytettävä erotuslaite, jolla kiinteän aineen sisältämät kemialliset yhdisteet uutetaan käytettävään liuottimeen. Laitteen kehitti 1800-luvulla saksalainen kemisti Franz von Soxhlet. Alun perin hän kehitti laitteen rasvojen erotukseen kiinteistä maitonäytteistä, mutta nykyään sitä käytetään monilla kemian ja kemianteollisuuden aloilla.


title: Soxhlet-laite

text: Yksinkertaisin malli laitteistosta koostuu seuraavista osista: jäähdytin, soxhlet-laite ja kolvi. Ennen uuttoa kiinteä aine annostellaan erotuksessa käytettävään uuttosukkaan, jolloin kiinteää ainetta ei pääse valumaan liuottimen mukana soxhletin alapuolella sijaitsevaan kolviin. Uuton alussa puhdasta liuotinta kuumennetaan kiehuvaksi, jolloin se kulkee soxhletin isompaa sivuputkea pitkin ja tiivistyy yläpuolella olevan jäähdyttimen ansiosta pisaroiksi. Kun tiivistynyttä liuotinta on kerääntynyt riittävästi soxhletin pienempään sivuputkeen, liuotin ja uutetut yhdisteet valuvat kolviin ja liuottimen kierrätys laitteistossa alkaa alusta.


title: JVG:n diskografia

text:
Tämä artikkeli on JVG -yhtyeen diskografiasta.
VilleGalle


title: Diederik Boer

text: Diederik Boer (s. 24. syyskuuta 1980 Emmeloord, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa kaudella 2014–2015 Alankomaiden pääsarjassa Eredivisiessä pelaavaa AFC Ajaxia.


title: Diederik Boer

text: Boer kuului PEC Zwollen edustusjoukkueeseen kaudesta 2001–2002 lähtien. Yhteensä hän pelasi seurassa 58 Eredivisien ja 239 Eerste divisien ottelua sekä kahdeksan karsintaottelua. Boer oli Zwollen ykkösmaalivahti yhdeksän peräkkäisen kauden ajan vuosina 2005–2014. Näistä kausista kahtena viimeisenä joukkue pelasi pääsarjatasolla. 1. syyskuuta 2014 Boer siirtyi Ajaxiin.


title: Diederik Boer

text: Zwolle:


title: Diederik Boer

text: Ajax:


title: Osnovy geopolitiki

text: Osnovy geopolitiki. Geopolititšeskoje buduštšeje Rossii () on geopolitiikkaa käsittelevä kirja, jonka on kirjoittanut Aleksandr Dugin. Kirjalla on ollut suuri vaikutus Venäjän armeijan, poliisin ja kansallismieliseen ulkopoliittiseen eliittiin ja sitä käytetään oppikirjana Venäjän armeijan yleisesikunta-akatemiassa.


title: Osnovy geopolitiki

text: Kirjan toinen tekijä on yleisesikunta-akatemian kenraali Nikolai Klokotov.


title: Osnovy geopolitiki

text: Kirjassa sanotaan, että "[etnisten] venäläisten taisto maailmanherruudesta" ei ole päättynyt ja että Venäjä säilyy "uuden antiporvarillisen, amerikkalaisvastaisen vallankumouksen valmistelualueena". Euraasialainen imperiumi tullaan rakentamaan "yhteisen vihollisen perusteille: atlantismin hylkäämiselle, Yhdysvaltojen strategiselle valvonnalle ja liberaaleista arvoista kieltäytymiselle".


title: Osnovy geopolitiki

text: Dugin uskoo mannerten väliseen, "atlantistien" (Amerikan) ja "euraasianistien" (Euroopan, joka on osa Venäjän valta- ja etupiiriä) väliseen suureen sotaan. Sotilaallisilla operaatioilla on sodassa vain vähäinen osuus. Kirjan tekijä uskoo hienovaraiseen valtioiden vastaiseen toimintaan (subversioon), epävakauttamiseen ja Venäjän erikoisosastojen disinformaatioon. Operaatioita tulisi avustaa kovalla ja lujatahtoisella Venäjän kaasu-, öljy- ja muiden luonnonvarojen hyödyntämisellä osana maiden painostamista.


title: Osnovy geopolitiki

text: Kirjassa mainitaan merkittävimmäksi tulevaisuudentavoitteeksi koko Euroopan suomettaminen.Euraasialainen projekti voitaisiin laajentaa Etelä- ja Keski-Amerikkaan.


title: Uwe Rahn

text: Uwe Rahn (s. 21. toukokuuta 1962 Mannheim, Länsi-Saksa) on saksalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Uwe Rahn

text: Rahn pelasi Saksan Bundesliigassa 14 peräkkäistä kautta vuosina 1980–1993. Pisimpään hän edusti Borussia Mönchengladbachia, jossa pelasi yhdeksänä kautena. Kesken kauden 1988–1989 Rahn siirtyi 1. FC Kölniin, jossa pelasi puolentoista kauden ajan. Tämän jälkeen hän pelasi Hertha BSC:ssä, Fortuna Düsseldorfissa ja Eintracht Frankfurtissa yhden liigakauden kussakin. Rahn ei voittanut Bundesliigan mestaruutta, vaikka hänen joukkueensa oli viidesti sarjan kolmen parhaan joukossa. Molempina Köln-kausina joukkue sijoittui sarjassa toiseksi, ja kolmannen sijan Rahn saavutti kahdesti Mönchengladbachissa sekä kerran Eintracht Frankfurtissa. Henkilökohtaisella tasolla hänen paras kautensa oli 1986–1987, jolloin hän teki 24 maalia ollen sarjan paras maalintekijä. Rahn pelasi myös kolme muuta yli kymmenen maalin liigakautta, kaikki Mönchengladbachissa. Hän päätti uransa japanilaisessa Urawa Red Diamondsissa.


title: Uwe Rahn

text: Rahn valittiin Saksan vuoden jalkapalloilijaksi vuonna 1987.


title: Uwe Rahn

text: Saksan maajoukkueessa Rahn pelasi 14 ottelua ja teki viisi maalia vuosina 1984–1987. Hän oli mukana MM-kisoissa 1986 saavuttaen MM-hopeaa, muttei pelannut turnauksessa lainkaan. Hän oli mukana myös Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984, joissa pelasi kolme ottelua.


title: Jukka Listenmaa

text: Jukka-Pekka Listenmaa (s. 9. maaliskuuta 1970) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Jukka Listenmaa

text: Listenmaa on Tampereen Pallo-Veikkojen kasvatti. Hän debytoi TPV:n edustusjoukkueessa kaudella 1988, esiintyen I divisioonassa kerran joukkueen pudotessa kauden päätteeksi sarjatasoa alemmaksi. Listenmaa oli mukana TPV:n paluussa pääsarjatasolle, kun joukkue nousi kaudeksi 1992 takaisin I divisioonaan ja heti 1993 Veikkausliigaan. Ensimmäisellä liigakaudellaan hän oli isossa roolissa, pelaten 27 ottelussa ja onnistuen maalinteossa neljästi. Kauden 1994 alun Listenmaa vietti Kakkosessa lainalla Nokian Pyryssä ja vastuu liigassa väheni vain seitsemään esiintymiseen TPV:n voittaessa yllätysmestaruuden.


title: Jukka Listenmaa

text: Kaudella 1995 Listenmaan peliaika vaihteli rotaatiopelaajana ja kesäkuussa tullut loukkaantuminen piti hänet kaksi kuukautta poissa pelikentiltä. TPV putosi Ykköseen ja Listenmaa siirtyi Kakkosessa pelanneeseen Tampereen Kisa-Tovereihin. Hän edusti TKT:ta yhden kauden ajan ja oli 12 maalillaan joukkueen paras maalintekijä yhdessä Jarmo Poskiparran kanssa. Listenmaa palasi TPV:hen kaudeksi 1997 ollen avauksen vakionimiä. Vuonna 1998 hän vaihtoi toiseen Ykkösessä pelanneeseen seuraan, Nokian Pyryyn. Listenmaa palasi yhdessa usean muun NoPy:n pelaajan kanssa edustamaan juuri perustettua Tampere Unitedia sen ensimmäiselle kaudelle ennen lopettamistaan 29-vuotiaana.


title: Jukka Listenmaa

text: Pelaajauransa jälkeen Listenmaa on toiminut valmennustehtävissä Tampereen Ilveksen junioreissa, Tampereen Kisa-Tovereissa, Tampereen Peli-Pojissa sekä Tampereen Pallo-Veikoissa.


title: HMS Hart (U58)

text: HMS Hart (viirinumerot U58 ja F58) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston parannellun Black Swan -luokan sluuppi, joka otettiin palvelukseen vuoden 1943 lopulla.


title: HMS Hart (U58)

text: Alus palveli vuosina 1958-1971 Saksan laivastossa koululaivana fregatiksi luokiteltuna nimellä "Scheer".


title: HMS Hart (U58)

text: Alus tilattiin 18. joulukuuta 1941 Alexander Stephen and Sonsilta osana vuoden 1941 laivasto-ohjelmaa. Sen köli laskettiin 27. maaliskuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 7. heinäkuuta 1943 kumminaan rouva Pitcher. Alus otettiin palvelukseen vielä saman vuoden lopulla 12. joulukuuta.


title: HMS Hart (U58)

text: Valmistuttuaan alus siirrettiin Tobermoryyn koulutettavaksi, missä se oli yli joulun. Koulutuksen päätyttyä alus liittyi Clydeen sijoitettuun 7. saattajaryhmään (), jonka mukana se aloitti Atlantin saattueiden suojaamisen tukiryhmän osana. Alus siirtyi ryhmän mukana Gibraltarille maaliskuussa 1944.


title: HMS Hart (U58)

text: Toukokuussa 1944 alus palasi ryhmän mukana Clydeen valmistautumaan kaakkoisen reitin () sulkemiseen osana operaatio Neptunea. Valmistautumisen aikana "Hart" kolaroi sluuppi "HMS Rochesterin" kanssa, mutta alusten saamat vauriot osoittautuivat vähäisiksi ja ne olivat mukana operaatiossa. Alus suojasi Kanaalin saattueita syyskuun loppuun, jona aikana "Hart" kolaroi 1. syyskuuta joukkojenkuljetusalus "Vikingin" kanssa.


title: HMS Hart (U58)

text: Alus siirrettiin 19. lokakuuta Devonportin telakalle, mistä se vapautui 23. joulukuuta. Alus saapui joulupäivänä Tobermoryyn koulutukseen, minkä päätyttyä se siirtyi Liverpooliin 22. saattajaryhmään. Alus osallistui 16. tammikuuta 1945 Saksan laivaston sukellusveneen "U-482" upottamiseen. Alus osallistui saattueiden suojaamiseen Euroopan sotatoimien päättymiseen saakka, minkä jälkeen se oli kolme viikkoa huollettavana Devonportissa. Alus lähti Kauko-Itään Brittiläiseen Tyynenmeren laivastoon 20. kesäkuuta 1945.


title: HMS Hart (U58)

text:
Intian valtamerelle alus saapui hieman ennen japanilaisten antautumista. Se sai 11. elokuuta määräyksen lähteä Colombosta Singaporen kautta Hong Kongiin liittyäkseen laivastoon. Laivaston uudelleen järjestäminen siirsi aluksen 32. saattajaosastoon ja alus lähetettiin Brisbaneen huollettavaksi 23. joulukuuta. Alus poistui telakalta tammikuussa 1946. Alus jatkoi palvelustaan Tyynenmeren laivastossa, vaikka se vaihtui 1. saattajaosastoksi. Alus ajoi karille 14. huhtikuuta, törmäsi laituriin 13. maaliskuuta 1947 ja kolaroi rahtialus "Hong Khengin" kanssa 19. heinäkuuta. Lopulta alus vaurioitui pyörremyrskyssä syyskuussa 1949.
Laivaston nimen vaihtuessa Kauko-Idän laivastoksi "Hart" siirrettiin 1949 3. fregattilaivueeseen. Alus palasi Britteinsaarille, ja se siirrettiin vuoden 1951 kesällä Devonportissa reserviin. Alus hinattiin vuoden 1954 lopulla Lisahallyyn ankkuriin, mistä se palasi Devonprtiin 1955. Alus sijoitettiin myyntilistalle.


title: HMS Hart (U58)

text: Alus myytiin marraskuussa 1957 Länsi-Saksalle, joka liitti sen huollon jälkeen laivastoonsa 24. tammikuuta 1958 nimettynä "Scheeriksi". Alus poistettiin palveluksesta 1967 ja se myytiin 17. maaliskuuta 1971 Hampuriin VEBEG'lle romutettavaksi.


title: Nya Rampen

text: Nya Rampen on suomenruotsalaisten näyttelijöiden Suomessa perustama, mutta nykyisin Berliinissä toimiva kokeellinen teatteriryhmä. Sen groteskin tyylitellyt tuotannot ovat voittaneet useita palkintoja eurooppalaisilla teatterifestivaaleilla.


title: Nya Rampen

text: Nya Rampenissa toimivat Elmer Bäck, Rasmus Slätis, Jacob Öhrman ja Markus Öhrn.


title: Nya Rampen

text: Nya Rampenin ja ruotsalaisen Institutet-ryhmän yhdessä toteuttama "Conte D’Amour" käsitteli valtaa ja seksuaalisuutta vuonna 2008 paljastuneen itävaltalaisen Josef Fritzlin insestitapauksen kautta. Näytelmä voitti muun muassa pääpalkinnon Saksassa 2011 pidetyllä Impulse-teatterifestivaalilla. Sen jälkeen toteutettu "We Love Africa and Africa Loves Us" ruotii länsimaisen ihmisen ristiriitaista suhdetta kehitysmaihin. Teoksessa esiintyy sama groteski perhe kuin "Conte D´Amourissa". Trilogiaksi muodostuneen sarjan päättää "Bis zum Tod", joka tutkii pedofilian herättämää pelkoa nyky-yhteiskunnassa.


title: Nya Rampen

text: Vuonna 2011 Baltic Circle -festivaaleilla esitetty Nya Rampenin teos "Worship!" tutki ihmisen pakkomielteistä halua kuulua ja uskoa johonkin. Se yhdisti balettia, musikaalia, oopperaa, jousisoitantaa, miekkailua, tosi-tv:tä, tietokonepeliä, väkivaltaviihdettä, pornoa ja viittauksia Shakespearen teoksiin.


title: HMS Mermaid (U30)

text: HMS Mermaid (viirinumerot U30) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston parannellun Black Swan -luokan sluuppi, joka otettiin palvelukseen vuonna 1944.


title: HMS Mermaid (U30)

text: Alus palveli vuosina 1950-1971 Saksan laivastossa fregatiksi luokiteltuna nimellä "Scharnhorst".


title: HMS Mermaid (U30)

text: Alus tilattiin William Denny and Brothersilta. Sen köli laskettiin 8. syyskuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 11. marraskuuta 1943. Alus otettiin palvelukseen 12. toukokuuta 1944.


title: HMS Mermaid (U30)

text: Alus luovutettiin 5. toukokuuta 1950 Länsi-Saksan laivastolle, joka otti sen palvelukseen nimettynä "Schanhorstiksi". Alus myytiin romutettavaksi huhtikuussa 1990 oltuaan vuodesta 1974 alkaen palveluskelvottomana.


title: HMS Hind (U39)

text: HMS Hind (viirinumerot U39) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston parannellun Black Swan -luokan sluuppi, joka otettiin palvelukseen vuonna 1944.


title: HMS Hind (U39)

text: Alus tilattiin William Denny and Brothersilta. Sen köli laskettiin 31. elokuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 30. syyskuuta 1943. Alus otettiin palvelukseen 11. huhtikuuta 1944.


title: HMS Hind (U39)

text: Alus romutettiin joulukuussa 1958.


title: HMS Modeste (U42)

text: HMS Modeste (viirinumerot U42) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston parannellun Black Swan -luokan sluuppi, joka otettiin palvelukseen vuonna 1945.


title: HMS Modeste (U42)

text: Alus tilattiin Chathamin laivastontelakalta. Sen köli laskettiin 15. helmikuuta 1943 ja alus laskettiin vesille 29. tammikuuta 1944. Alus otettiin palvelukseen 3. syyskuuta 1945.


title: HMS Modeste (U42)

text: Alus romutettiin maaliskuussa 1961.


title: HMS Nereide (U64)

text: HMS Nereide (viirinumerot U64) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston parannellun Black Swan -luokan sluuppi, joka otettiin palvelukseen vuonna 1946.


title: HMS Nereide (U64)

text: Alus tilattiin Chathamin laivastontelakalta. Sen köli laskettiin 15. helmikuuta 1943 ja alus laskettiin vesille 29. tammikuuta 1944. Alus otettiin palvelukseen 6. toukokuuta 1946.


title: HMS Nereide (U64)

text: Alus romutettiin toukokuussa 1958.


title: HMS Snipe (U20)

text: HMS Snipe (viirinumerot U20) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston parannellun Black Swan -luokan sluuppi, joka otettiin palvelukseen vuonna 1946 toisen maailmansodan päätyttyä.


title: HMS Snipe (U20)

text: Alus tilattiin William Denny and Brothersilta. Sen köli laskettiin 21. syyskuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 20. joulukuuta 1945. Alus otettiin palvelukseen 9. syyskuuta 1946.


title: HMS Snipe (U20)

text: Alus romutettiin elokuussa 1960.


title: HMS Sparrow (U71)

text: HMS Sparrow (viirinumerot U71) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston parannellun Black Swan -luokan sluuppi, joka otettiin palvelukseen vuonna 1946 toisen maailmansodan päätyttyä.


title: HMS Sparrow (U71)

text: Alus tilattiin William Denny and Brothersilta. Sen köli laskettiin 30. lokakuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 18. helmikuuta 1946. Alus otettiin palvelukseen vielä saman vuoden lopulla 16. joulukuuta.


title: HMS Sparrow (U71)

text: Alus romutettiin toukokuussa 1958.


title: Köln-luokka

text: Köln-luokka eli F120-luokka oli Saksan laivaston kuuden aluksen muodostama fregattiluokka. Ne olivat ensimmäiset Saksassa valmistetut suuremmat sotalaivat toisen maailmansodan päätyttyä. Alukset korvattiin 1980-luvulla tyypin 122 -fregateilla ja neljä käytöstä poistettua alusta myytiin Turkille.


title: Köln-luokka

text: Luokan alukset muodostivat Wilhelshaveniin sijoitetun 2. fregattilaivueen.


title: H. C. Stülcken Sohn

text: H. C. Stülcken Sohn, joka tunnetaan myös nimellä Stülcken-Werft, oli saksalainen Heinrich Christoph Stülckenin vuonna 1846 Hampuriin perustama telakka.


title: H. C. Stülcken Sohn

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana yhtiö valmisti Saksan keisarikunnan laivastolle yhden pienen sukellusveneen "U-157", joka palveli sodan aikana tunnetun päällikön Max Valentinen alaisuudessa. Alus teki sodan pisimmän partiomatkan 27. marraskuuta 1917 – 15. huhtikuuta 1918 eli 139 päivää. Toisen maailmansodan aikana yhtiö valmisti Kriegsmarinelle 24 kappaletta tyypin VIIC sukellusveneitä. Yhtiö käytti työvoimanaan Neuengammen keskitysleirin vankeja.


title: H. C. Stülcken Sohn

text: Sodan jälkeen yhtiö valmisti uudelleen perustetulle laivastolle erilaisia aluksia. Vuonna 1966 yhtiö liitettiin osaksi Blohm + Vossia.


title: Köln (F220)

text: Köln (runkonumero F220) oli Saksan liittotasavallan laivaston Köln-luokan fregatti.


title: Köln (F220)

text: Alus tilattiin maaliskuussa 1957 Hampurista Stülcken-Werftiltä. Sen köli laskettiin 21. joulukuuta 1957 ja alus laskettiin vesille 6. joulukuuta 1958. Alus otettiin palvelukseen 15. huhtikuuta 1961.


title: Köln (F220)

text: Alus poistettiin palveluksesta 17. joulukuuta 1982.


title: Ortoesterit

text: Ortoesterit ovat orgaanisia yhdisteitä, joiden rakenteessa hiiliatomiin on sitoutunut 3 alkoksiryhmää. Ortoestereiden rakennetta voidaan kuvata yleisellä kaavalla RC(OR’).


title: Ortoesterit

text: Ortoestereitä valmistetaan tyypillisemmin niin kutsutulla Pinner-reaktiolla. Tässä reaktiossa nitriilistä muodostetaan imidaatti, joka reagoi alkoholin kanssa muodostaen ortoesterin.


title: Ortoesterit

text: Ortoesterit hydrolysoituvat veden vaikutuksesta happamissa olosuhteissa muodostaen alkoholin ja esterin. Hydrolyysin ensimmäisessä vaiheessa ortoesteristä eliminoituu yksi alkoksiryhmistä ja muodostuu oksoniumkationi. Tässä oksoniumkationissa on elektrofiilinen hiiliatomi, jonka kanssa nukleofiilinen vesimolekyyli reagoi additioreaktiolla. Muodostuva hemiasetaalin kaltainen välituote hajoaa alkoholiksi ja esteriksi. Esimerkkinä trimetyyliortoformaatin hydrolyysi.


title: Ortoesterit

text: Mikäli näissä olosuhteissa on mukana karbonyyliyhdiste kuten aldehydi tai ketoni, reagoi ortoesterin hydrolyysissä muodostuva alkoholi karbonyyliyhdisteen kanssa muodostaen asetaalin. Tämä on yleisesti käytetty tapa erityisesti vaikeasti asetaalin muodostavien ketonien asetaalien valmistamiseen. Ortoesterit voivat reagoida hydrolyysin kaltaisesti myös muiden nukleofiilien kuin veden kanssa. Esimerkiksi ortoestereiden ja karboksyylihappojen anioneiden karboksylaattien välisessä reaktiossa muodostuu estereitä.


title: Ortoesterit

text: Ortoesterit reagoivat allyylisten alkoholien kanssa transeetteröitymisreaktiolla muodostaen uuden ortoesterijohdannaisen. Tästä välituotteesta eliminoituu α-asemassa olevasta hiiliatomista protoni ja muodostuva tyydyttymätön yhdiste reagoi Claisen-toisiintumisella muodostaen γ,δ-tyydyttymättömän esterin. Kiraalisista allyylisistä alkoholeista muodostuu kiraalisia estereitä hyvällä selektiivisyydellä.


title: Emden (F221)

text: Emden (runkonumero F221) oli Saksan liittotasavallan laivaston Köln-luokan fregatti.


title: Emden (F221)

text: Alus tilattiin Hampurista Stülcken-Werftiltä. Sen köli laskettiin 15. huhtikuuta 1958 ja alus laskettiin vesille 21. maaliskuuta 1959. Alus otettiin palvelukseen 24. lokakuuta 1961.


title: Emden (F221)

text: Alus poistettiin palveluksesta 30. kesäkuuta 1983. Se myytiin Turkille, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Gemlik".


title: Augsburg (F222)

text: Augsburg (runkonumero F222) oli Saksan liittotasavallan laivaston Köln-luokan fregatti.


title: Augsburg (F222)

text: Alus tilattiin Hampurista Stülcken-Werftiltä. Sen köli laskettiin 29. lokakuuta 1958 ja alus laskettiin vesille 15. elokuuta 1959. Alus otettiin palvelukseen 7. huhtikuuta 1962.


title: Augsburg (F222)

text: Alus poistettiin palveluksesta 30. maaliskuuta 1988. Se on romutettu 1989.


title: Karlsruhe (F223)

text: Karlsruhe (runkonumero F223) oli Saksan liittotasavallan laivaston Köln-luokan fregatti.


title: Karlsruhe (F223)

text: Alus tilattiin Kielistä Howaldtswerke-Deutsche Werftiltä. Sen köli laskettiin 15. joulukuuta 1958 ja alus laskettiin vesille 24. lokakuuta 1959. Alus otettiin palvelukseen 15. joulukuuta 1962.


title: Karlsruhe (F223)

text: Alus poistettiin palveluksesta 28. maaliskuuta 1983. Se myytiin Turkille, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Gelibolu".


title: Lübeck (F224)

text: Lübeck (runkonumero F224) oli Saksan liittotasavallan laivaston Köln-luokan fregatti.


title: Lübeck (F224)

text: Alus tilattiin Hampurista Stülcken-Werftiltä. Sen köli laskettiin 28. lokakuuta 1959 ja alus laskettiin vesille 23. heinäkuuta 1960. Alus otettiin palvelukseen 6. heinäkuuta 1963.


title: Lübeck (F224)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1. joulukuuta 1988. Se myytiin varaosina Turkille.


title: Braunschweig (F225)

text: Braunschweig (runkonumero F225) oli Saksan liittotasavallan laivaston Köln-luokan fregatti.


title: Braunschweig (F225)

text: Alus tilattiin Hampurista Stülcken-Werftiltä. Sen köli laskettiin 28. heinäkuuta 1960 ja alus laskettiin vesille 3. helmikuuta 1962. Alus otettiin palvelukseen 16. kesäkuuta 1964.


title: Braunschweig (F225)

text: Alus poistettiin palveluksesta 4. heinäkuuta 1989. Se myytiin Turkille korvaamaan aiemmin myyty "Emden". Turkin laivasto nimesi aluksen "Gemlikiksi".


title: Kiimajärvi (Ekojärvi)

text: Kiimajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Ekojärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Ekojoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Ekojoki laskee Evonlahdessa Rautaveteen Ekossa.


title: Kiimajärvi (Ekojärvi)

text: Järven pinta-ala on 14,5 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 250 metriä. Järveen laskee useita tulo-ojia, jotka liittyvät Kiimajärvensuon ojitukseen tai peltojen ojituksiin. luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 1,1 kilometriä pitkä Kiimajärvenoja, joka laskee Pitkäjärveen. Eteläpuolen Kiimajärvenkallioiden takana olevan Pikku Kiimajärven vedet suotuvat ilman laskuojaa Kiimajärveen.


title: Kiimajärvi (Ekojärvi)

text: Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Itärannalla on muutama loma-asunto, jonne johtaa tiet Mattilanmaalta Stromin suunnalta. Järvessä on yksi pieni saari.


title: Korvalammi (Stormi)

text: Korvalammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Ekojoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Ekojoki laskee Evonlahdessa Rautaveteen Ekossa.


title: Korvalammi (Stormi)

text: Lammen pituus on 150 metriä ja leveys 300 metriä. Sen luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 1,4 kilometriä pitkä Korvalamminoja, joka yhtyy Ekojokeen sen alajuoksulla. Lammen rannan ympäristö on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa.


title: La montagna di luce

text: La montagna di luce (”Valon vuori”) on vuonna 1965 valmistunut italialainen seikkailuelokuva. Emilio Salgarin romaaniin perustuvan elokuvan on ohjannut Umberto Lenzi. Sen pääosaa näyttelee yhdysvaltalainen Richard Harrison.


title: La montagna di luce

text: Punjabin radža lähettää seikkailija Allan Fosterin varastamaan temppelissä säilytettävän Kohinoor-timantin. Allan onnistuu saamaan timantin haltuunsa fakiiri Sitaman avulla. Hän yrittää paeta, mutta rajalla radža ja Sitama saavat hänet kiinni. Allan palauttaa timantin temppeliin, mutta todellisuudessa kyseessä on vain kopio. Oikea Kohinoor päätyy koristamaan kuningatar Viktorian kruunua.


title: La montagna di luce

text: "La montagna di luce" on kuvattu Techniscope-laajakangastekniikalla Technicolor-väreissä Incir De Paolisin studiolla Roomassa sekä Malesian maisemissa. Se on viihdyttävä eksoottinen toimintaseikkailu, mutta tarinan loppuosa vaikuttaa aivan liian kiirehdityltä. Lopussa on erikoinen kommentti brittiläisestä kolonialismista.


title: La montagna di luce

text: Elokuva on saatavilla Mya Communicationin hyvälaatuisena DVD-julkaisuna, joka sisältää italiankielisen ääniraidan ja englanninkielisen tekstityksen. DVD:n nimi "Sandok" viittaa Emilio Salgarin Sandokan-tarinoihin, vaikka elokuvalla ei ole niiden kanssa mitään tekemistä.


title: Kotojärvi (Sastamala)

text: Kotojärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Ekojoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Ekojoki laskee Evonlahdessa Rautaveteen Ekossa.


title: Kotojärvi (Sastamala)

text: Järven pinta-ala on 9,8 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 350 metriä. Järveen laskee vain yksi kaksi tulo-ojaa. Kotovuoren ja Myllyvuoren välistä laskee järven länsipäässä pienen lammen läpi Myllyoja. Sen kautta laskevat Pitkäjärven, Kiimajärven ja Pikku Kiimajärven vedet. Hanhijärven holvin kautta lasketun Hanhijärven vedet yhtyvät tähän samaan tulo-ojaan. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkuunsa 750 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Lamminojaan. Lamminojan nimi muuttuu alajuoksulla Ekojoeksi.


title: Kotojärvi (Sastamala)

text: Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi peltoa. Maatilat sijaitsevat peltojen takana, mutta loma-asuntoja ei järvellä ole.


title: Kotojärvi (Sastamala)

text: Tyrvääläisen rovastin Antero Vareliuksen vuoden 1853 pitäjänkertomuksessa Tyrväästä sisälsi kartan, jossa Kotojärven nimi oli kirjoitettu "Rutasjärvi". Vuonna 1815 jätettiin hakemus kolmen järven järvenlaskusta. Järvet olivat Kotojärvi, Tyvijärvi ja Ylinen Lahnajärvi. Työnjaosta ja osuuksien jakamisista tehtiin sopimus vuonna 1850, jolloin ainakin Ylinen Lahnajärvi oli jo kuivatettu.


title: Herajärvi (Sastamala)

text: Herajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Ekojoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Ekojoki laskee Evonlahdessa Rautaveteen Ekossa.


title: Herajärvi (Sastamala)

text: Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järven tulo-ojia on kaksi ja sen luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa kolme kilometriä pitkä laskuoja. Se yhtyy Ekojärvenkanavaan heti Ekojärven entisen luusuan alapuolella.


title: Herajärvi (Sastamala)

text: Järven rantaviiva on 0,87 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven itärannan loma-asunnoille kulkee tie 12987, joka johtaa Ekojärven kylästä Vammalaan.


title: Ojajärvi (Sastamala)

text: Ojajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Ekojoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Ekojoki laskee Evonlahdessa Rautaveteen Ekossa.


title: Ojajärvi (Sastamala)

text: Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria, ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 150 metriä. Järvessä on vain kaksi pientä tulo-ojaa, ja sen luusua sijaitsee järven pohjoisrannassa, josta saa alkuunsa viisi kilometriä pitkä Ojajärvenoja. Se kulkee osan matkastaan maan alla ja yhtyy lopulta Harjastenojaan. Se taas tunnetaan alajuoksulla Ekojokena.


title: Ojajärvi (Sastamala)

text: Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä, ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pitkän järven päät ovat suota. Rantoja ei ole rakennettu, eikä sinne johda tietä.


title: Ojajärvi (Sastamala)

text: Lukkari E. R. Lindstedt ja hänen kumppaninsa hakivat vuonna 1843 lupaa kuivattaa Ojajärvi, mutta ei tiedetä, vetivätkö he hakemuksensa takaisin. Vuonna 1848 Stormin kyläläiset hakivat lupaa kasketa Ojajärven rantoja ja saivat samana vuonna luvat kumpaankin hankkeeseen. Ojajärven vieressä olleen Paskolammen kuivattamisesta käytiin katselmus vuonna 1865, mutta asia vedettiin pois käsittelystä. Nykykarttojen mukaan järven vedenpintaa on kuitenkin laskettu.


title: Ojajärvi (Sastamala)

text: Järvi on kutistunut neljännekseen alkuperäisestä Vatajan Järviän kyläläisten toimenpiteiden johdosta. Veden laskua varten kyläläiset perustivat ojayhtiön, joka kuivasi myös läheisen Paskolammin. Järveä kuivattiin vesijättömaan aikaansaamiseksi. Jättömaalla kasvatettiin järviruokoa, jota myytiin karjan tarpeisiin.


title: MM-rallikausi 2015

text: MM-rallikausi 2015 on rallin maailmanmestaruussarjan 43. kausi. Kausi alkoi Monte Carlo -rallilla 25. tammikuuta, ja päättyi Walesin ralliin 15. marraskuuta 2015. Kauden aikana ajettiin yhteensä 13 rallia neljässä eri maanosassa.


title: MM-rallikausi 2015

text: Maailmanmestariksi ajoi kolmatta kertaa peräkkäin Sébastien Ogier.


title: Pikku Kiimajärvi (Sastamala)

text: Pikku Kiimajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Ekojoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Ekojoki laskee Evonlahdessa Rautaveteen Ekossa.


title: Pikku Kiimajärvi (Sastamala)

text: Järven pinta-ala on 0,72 hehtaaria ja sen pituus on 150 metriä ja leveys 50 metriä. Järveen on johdettu ympäröivän suon ojia. Laskuojaa ei varsinaisesti ole, mutta maahan suotunut vesi valuu alempana olevaan Kiimajärveen.


title: Pikku Kiimajärvi (Sastamala)

text: Järven rantaviiva on 0,35 kilometriä pitkä. Rannan ympäristö on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta järven rannat ovat soistunutta metsämaastoa.


title: Lasse Norman Hansen

text: Lasse Norman Hansen (s. 11. helmikuuta 1992 Fåborg) on tanskalainen rata- ja maantiepyöräilijä.


title: Lasse Norman Hansen

text: Hansen voitti Lontoon olympialaisissa 2012 kultaa omniumista ja Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 pronssia joukkuetakaa-ajosta sekä omniumista. Hän on myös saavuttanut viisi MM-mitalia, joista kaksi on hopeista ja kolme pronssista. Omniumista hänellä on yksi MM-hopea ja yksi pronssi, joukkuetakaa-ajosta yksi hopea ja kaksi pronssia. Hänellä on myös EM-hopea joukkuetakaa-ajosta 2011 ja omniumista 2015 sekä EM-pronssi joukkuetakaa-ajosta 2015.


title: Lasse Norman Hansen

text: Maantiepyöräilyssä Hansen kilpaili 2011 Team Concordia Forsinkring - Himmerland -joukkueessa. Vuosina 2012–2013 hän edusti Blue Water Cycling -tallia, 2014–2015 Garmin-Sharpia / Cannondale-Garminia ja vuodesta 2016 Stölting Service Groupia.


title: Pitkäjärvi (Sastamala)

text: Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Ekojoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Ekojoki laskee Evonlahdessa Rautaveteen Ekossa.


title: Pitkäjärvi (Sastamala)

text: Järven pinta-ala on 25,3 hehtaaria ja sen pituus on 1,4 kilometriä ja leveys 250 metriä. Järveen laskee vain pari tulo-ojaa, joista Kiimajärvenoja tuo Kiimajärven ja Pikku Kiimajärven vedet. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla Kauppilahdessa, josta saa alkuunsa 2,5 kilometriä pitkä Pitkäjärvenoja. Se laske Myllyojan nimellä Kotojärveen, joka yhtyy vuorostaa Ekojoen uomaan.


title: Pitkäjärvi (Sastamala)

text: Järven rantaviiva on 3,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven länsiosassa on rannalla suota ja vesiheinikkoa. Järvellä on yksi saari, jonne johtaa silta.


title: Pitkäjärvi (Sastamala)

text: Talollinen Wille Sorva haki vuonna 1896 lupaa kuivattaa Pitkäjärvi ja lupa myönnettiin samana vuonna. Kuitenkin Sorva haki vielä uudelleen samaa lupaa vuonna 1898, joka myönnettiin taas samana vuonna.


title: Ádám Marosi

text: Ádám Marosi (s. 26. heinäkuuta 1984 Budapest) on unkarilainen nykyaikainen viisiottelija ja olympiamitalisti. Marosi saavutti olympiapronssia vuoden 2012 kesäolympialaisten henkilökohtaisesta kilpailusta Lontoosta. Marosi on saavuttanut 18 aikuisten arvokisamitalia, kun olympialaiset, MM-kilpailut ja EM-kilpailut lasketaan mukaan. Näin ollen hän on yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä nykyaikaisista viisiottelijoista. MM-kilpailuista hän on voittanut kolme kultamitalia, yhden hopeamitalin ja kolme pronssista mitalia. EM-kilpailuista Marosi on saavuttanut peräti viisi kultaa, kolme hopeaa ja kaksi pronssia. 13 Marosin arvokisamitaleista on tullut joukkuekilpailuista. Marosi on 181 senttimetriä pitkä ja painaa 75 kilogrammaa.


title: Bremen-luokka (fregatti)

text: Bremen-luokka eli F122-luokka on Saksan laivaston kahdeksan aluksen muodostama fregattiluokka, johon kuuluu 1982-1990 valmistunutta ja 2010-luvulla palveluksesta poistumassa olevaa alusta. Ne muistuttavat Alankomaiden laivaston Kortenaer-luokan aluksia, mutta runko ja voimanlähde on erilainen. Alukset on optimoitu sukellusveneidentorjuntaan, vaikka niitä ei ole varustettu vedettävin kaikuluotaimin. Ne soveltuvat myös ilmatorjuntaan ja pinta-alusten torjuntaan.


title: Bremen-luokka (fregatti)

text: Luokka oli viimeisiä Länsi-Euroopan unionin tonnistorajoitusten rajoittamia Länsi-Saksan laivastolle valmistettuja aluksia. Luokan alukset tullaan korvaamaan F125-luokan aluksilla, joiden luovutus alkaa vuonna 2016.


title: Bibras Natkho

text: Bibras Natkho (, s. 18. helmikuuta 1988 Kfar Kama) on israelilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Venäjän jalkapalloliigassa pelaavaa TsSKA Moskovaa.


title: Bibras Natkho

text: Maajoukkuetasolla Natkho edustaa kotimaansa Israelin maajoukkuetta.


title: Possum Bourne

text: Peter Raymond George "Possum" Bourne (13. huhtikuuta 1956 – 30. huhtikuuta 2003) oli uusiseelantilainen ralliautoilija ja maan historian menestynein lajissaan. Lempinimensä Possum Peter Bourne sai kolaroituaan nuorena äitinsä Humber 80:n yrittäessään väistää opossumia ().


title: Possum Bourne

text: Bourne voitti urallaan kolmesti muun muassa Aasian-Tyynenmeren Rallisarjan vuosina 1993, 1994 ja 2000 sekä Australian rallimestaruuden peräti seitsemästi peräkkäin vuosina 1996-2002. Bourne ajoi rallin maailmanmestaruussarjassa uransa aikana 42 kilpailua ollen parhaimmillaan kolmas Uuden-Seelannin rallissa vuonna 1987. Ensimmäisen WRC-kilpailunsa Bourne ajoi vuonna 1983. Hänen kartanlukijansa Dr. Rodger "Roj" Freeth kuoli vakavassa onnettomuudessa Bournen kyydissä Australian rallissa vuonna 1993. Bourne itse kuoli siviilissä auto-onnettomuudessa vuonna 2003, vain muutama päivä hänen omaelämäkertansa "Bourne to Rallyn" ilmestymisen jälkeen. Bournelle pystytettiin pronssinen patsas vuosi hänen kuolemansa jälkeen vuonna 2004.


title: Teemu Tamminen

text: Teemu Tamminen (s. 27. elokuuta 1987 Riihimäki) on suomalainen käsipalloilija, joka edustaa SM-liigassa pelaavaa Riihimäen Cocksia. Pelipaikaltaan Tamminen on vasen laitahyökkääjä. Tamminen on edustanut kotikaupunkinsa Riihimäen Cocksia vuodesta 2005 alkaen ja on saavuttanut seuran kanssa kahdeksan Suomen mestaruutta (2007, 2008, 2009, 2010, 2013, 2014, 2015, 2016), kuudesti Suomen cupin (2007, 2008, 2010, 2011, 2013, 2015), kahdesti SM-hopeaa ja kerran SM-pronssia.


title: Teemu Tamminen

text: Tamminen kuuluu myös Suomen käsipallomaajoukkueeen tärkeimpiin pelaajiin. Hän pelasi ensimmäisen kerran maajoukkueessa vuonna 2007 ja on 15.1.2017 mennessä pelannut 68 maaottelua viimeistellen 334 maalia. Tamminen on 191 senttimetriä pitkä ja painaa 90 kilogrammaa.


title: Aleksandrs Cauņa

text: Aleksandrs Cauņa (s. 19. tammikuuta 1988 Daugavpils, Latvian SNT) on latvialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Venäjän jalkapalloliigassa pelaavaa TsSKA Moskovaa.


title: Aleksandrs Cauņa

text: Maajoukkuetasolla Cauņa edustaa kotimaansa Latvian maajoukkuetta, jonka paidassa hän debytoi kesäkuussa 2007 EM-karsintaottelussa Espanjaa vastaan.


title: Ylistenjärvi

text: Ylistenjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi kuuluu Ylistenjärven valuma-alueeseen, jonka laskujoki Pesurinoja laskee Roismalanlahteen Liekoveteen.


title: Ylistenjärvi

text: Järven pinta-ala on 447 hehtaaria ja sen pituus on 3,8 kilometriä ja leveys 2,2 kilometriä. Järveen laskee vähän tulo-ojia, mikä nostaa veden kesimääräistä viipymää suureksi. Sen luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa kolme kilometriä pitkä Krvinoja, joka laskee Tapiolanjärveen.


title: Ylistenjärvi

text: Järven rantaviiva on 18,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järveen rajautuu vain muutama pelto, joiden maatilat sijaitsevat lähettyvillä. Rannoilla on paljon loma-asutusta ja sinne johtaakin paljon tietä. Järvessä on 9 saarta, joiden yhteispinta-ala on 3,1 hehtaaria. Niiden pinta-ala on vähäinen ja vain Jaamalansaari on yli hehtaarin suuruinen. Muita saaria ovat Pujosaari ja Äijälänsaari.


title: Keskistenjärvi

text: Keskistenjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi kuuluu Ylistenjärven valuma-alueeseen, jonka laskujoki Pesurinoja laskee Vammalassa Roismalanlahteen Liekoveteen.


title: Keskistenjärvi

text: Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 100 metriä. Järveen laskee ympäristöstä muutamia tulo-ojia, joista yksi on Ylistenjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 450 metriä pitkä kanava tai oja Kravinojaan, joka laskee Tapiolanjärven ja Pesurinojan kautta Liekoveteen.


title: Keskistenjärvi

text: Järven rantaviiva on 0,67 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi umpeen kasvaneen suuremman järven kosteikkoa. Rannoilla ei ole asutusta eikä sinne johda tietä. Järvi ja suurempi kosteikko on rauhoitettu luonnonsuojelulain perusteella.


title: Keskistenjärvi

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven muoto on muuttunut suuresti, mikä tarkoittaa, että järven vedenpintaa on laskettu suuresti.


title: Tapiolanjärvi

text: Tapiolanjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi kuuluu Ylistenjärven valuma-alueeseen, jonka laskujoki Pesurinoja laskee Roismalanlahteen Liekoveteen.


title: Tapiolanjärvi

text: Järven pinta-ala on 9,9 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 300 metriä. Järven laskee tulo-ojia ympäröiviltä pelloilta. Yksi tulo-ojista on Kravioja, joka on Keskistenjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 7 kilometriä pitkä Pesurinoja, joka laskee Liekoveteen Roismalanlahdessa. Pesurinojan luonnollinen alajuoksu jää Liekoveden vedenpinnan noston vuoksi liian matalalle, joten viimeisen kilometrin matkalla sen uoma kulkee korotettujen vallien välissä.


title: Tapiolanjärvi

text: Järven rantaviiva on 1,3 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsikköä, rannat ovat kuitenkin pehmeitä. Järvi on matalana rehevöitynyt ja ruohottunut. Tällaisena se on mainio lintujärvi, joka onkin suojeltu.


title: Tapiolanjärvi

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Tapiojärvi".


title: Bremen (F207)

text: Bremen (runkonumero F207) oli Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1982 ja se poistettiin palveluksesta 2014.


title: Bremen (F207)

text: Alus tilattiin 26. marraskuuta 1977 Bremer Vulcanilta. Sen köli laskettiin 9. heinäkuuta 1979 ja alus laskettiin vesille 27. syyskuuta. Alus otettiin palvelukseen 7. toukokuuta 1982.


title: Bremen (F207)

text: Alus poistettiin palveluksesta 28. maaliskuuta 2014.


title: Robert Farah Maksoud

text: Robert Farah Maksoud (s. 20. tammikuuta 1987 Montréal, Kanada) on kanadalaissyntyinen kolumbialainen ammattilaistennispelaaja. Farah voitti vuoden 2011 Pan-Amerikan kisoissa kultaa sekä kaksinpelissä että nelinpelissä Juan Sebastián Cabalin kanssa. Cabalin kanssa Farah on tällä hetkellä ATP-rankingissa historiansa parhaalla sijalla 23. ja pari on saavuttanut kaksi turnausvoittoa vuonna 2014 Rio de Janeirossa ja Winston Salemissa. Grand Slameissa Cabal ja Farah ovat olleet parhaimmillaan puolivälierissä vuonna 2013 Australian avoimissa. Kaksinpelissä Farah on ollut maailmanrankingissa parhaimmillaan sijalla 163. vuonna 2011 ja selviytynyt Grand Slam-turnauksissa parhaimmillaan toiselle kierrokselle. Farah on 190 senttimetriä pitkä ja painaa 91 kilogrammaa. Hän on oikeakätinen. Farahin valmentajana toimii Jeff Coetzee.


title: Niedersachsen (F208)

text: Niedersachsen (runkonumero F208) oli Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1982.


title: Niedersachsen (F208)

text: Alus tilattiin 26. marraskuuta 1977 AG Weseriltä. Sen köli laskettiin 9. marraskuuta 1979 ja alus laskettiin vesille 9. kesäkuuta 1980. Alus otettiin palvelukseen 15. lokakuuta 1982.


title: Niedersachsen (F208)

text: Alus on palveluksessa 2014.


title: Rheinland-Pfalz (F209)

text: Rheinland-Pfalz (runkonumero F209) oli Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1983 ja se poistettiin palveluksesta 2013.


title: Rheinland-Pfalz (F209)

text: Alus tilattiin 26. marraskuuta 1977 Blohm + Vossilta. Sen köli laskettiin 25. syyskuuta 1979 ja alus laskettiin vesille 3. syyskuuta 1980. Alus otettiin palvelukseen 9. toukokuuta 1983.


title: Rheinland-Pfalz (F209)

text: Alus poistettiin palveluksesta 22. maaliskuuta 2013.


title: Emden (F210)

text: Emden (runkonumero F210) oli Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1983 ja se poistettiin palveluksesta 2013.


title: Emden (F210)

text: Alus tilattiin 26. marraskuuta 1977 Nordseewerkeltä. Sen köli laskettiin 23. kesäkuuta 1979 ja alus laskettiin vesille 17. joulukuuta 1980. Alus otettiin palvelukseen 7. lokakuuta 1983.


title: Emden (F210)

text: Alus poistettiin palveluksesta 29. marraskuuta 2013.


title: Köln (F211)

text: Köln (runkonumero F211) oli Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1984 ja se poistettiin palveluksesta 2012.


title: Köln (F211)

text: Alus tilattiin 26. marraskuuta 1977 Blohm + Vossilta. Sen köli laskettiin 16. kesäkuuta 1980 ja alus laskettiin vesille 29. toukokuuta 1981. Alus otettiin palvelukseen 19. lokakuuta 1984.


title: Köln (F211)

text: Alus poistettiin palveluksesta 31. heinäkuuta 2012.


title: Karlsruhe (F212)

text: Karlsruhe (runkonumero F212) oli Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1984.


title: Karlsruhe (F212)

text: Alus tilattiin 26. marraskuuta 1977 Kielistä Howaldtswerke-Deutsche Werftiltä. Sen köli laskettiin 10. maaliskuuta 1981 ja alus laskettiin vesille 8. tammikuuta 1982. Alus otettiin palvelukseen 19. huhtikuuta 1984.


title: Karlsruhe (F212)

text: Alus on palveluksessa 2014.


title: Augsburg (F213)

text: Augsburg (runkonumero F213) oli Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1989.


title: Augsburg (F213)

text: Alus tilattiin 6. joulukuuta 1985 Bremer Vulcanilta Sen köli laskettiin 4. huhtikuuta 1987 ja alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 17. syyskuuta. Alus otettiin palvelukseen 13. lokakuuta 1989.


title: Augsburg (F213)

text: Alus on palveluksessa 2014.


title: Lübeck (F214)

text: Lübeck (runkonumero F214) oli Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1990.


title: Lübeck (F214)

text: Alus tilattiin 6. joulukuuta 1985 Nordseewerkeltä. Sen köli laskettiin 1. kesäkuuta 1987 ja alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 15. lokakuuta. Alus otettiin palvelukseen 19. maaliskuuta 1990.


title: Lübeck (F214)

text: Alus on palveluksessa 2014.


title: Kimmo Blom

text: Kimmo Sakari Blom (s. 31. tammikuuta 1970 Orimattila) on suomalainen rock-laulaja, säveltäjä ja sanoittaja. Hän on tunnettu myös artistinimellä Angelo De Nile.


title: Kimmo Blom

text: Blom on laulanut muun muassa yhtyeissä Nova Scotia, Mr C, Urban Tale, Heartplay, Dyecrest ja Boys of the Band sekä Raskasta joulua -projektin levyillä ja kiertueilla. Hän on myös laulanut taustalauluja muun muassa useilla Stratovariuksen ja Thunderstonen levyillä.


title: Kimmo Blom

text: Vuodesta 2011 alkaen Blom on esiintynyt Freddie Mercuryn roolissa tamperelaisen Musiikkiteatteri Palatsin Queen-musikaaleissa Show Must Go On ja Champions.


title: Kimmo Blom

text: Vuonna 2015 Blom osallistui Nelosen The Voice of Finland -laulukilpailuun, jossa hän pääsi jatkoon kaksintaisteluvaiheesta.


title: Kimmo Blom

text: Blom kilpaili Suomen euroviisukarsinnoissa vuonna 2010 Boys Of The Band-yhtyeen laulajana. Vuonna 2015 hän kilpaili taiteilijanimellä Angelo De Nile Ylen Uuden Musiikin Kilpailussa, jonka kolmannesta semifinaalista hän pääsi edelleen kilpailun finaaliin. Blom osallistui vuoden 2016 Uuden Musiikin Kilpailuun yhdessä Annica Milánin kanssa kappaleella ”Good Enough”. He sijoittuivat kilpailun finaalissa viidenneksi.


title: Kimmo Blom

text: Omien yhtyeidensä lisäksi Blom on säveltänyt ja sanoittanut kappaleita Ari Koivuselle ja Agnes Pihlavalle.


title: Brandenburg (F215)

text: Brandenburg (runkonumero F215) on Saksan laivaston Brandenburg-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1994.


title: Brandenburg (F215)

text: Alus tilattiin 28. kesäkuuta 1989 Blohm + Vossin, Thyssen Nordseewerken ja HDW:n yhteenliittymältä. Sen köli laskettiin 11. helmikuuta 1992 Hampurissa Blohm + Vossin telakalla ja alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 28. elokuuta. Alus otettiin palvelukseen 14. lokakuuta 1994.


title: Brandenburg (F215)

text: Alus on palveluksessa 2014.


title: Sluuppi (sotalaiva)

text: Sluuppi () oli purjelaivakauden laivastotermi, jolla tarkoitettiin luokittelematonta alle 20-tykkistä sotalaivaa. Alukset saattoivat olla joko kolmemastoisia eli täystakiloituja tai kaksimastoisia.


title: Sluuppi (sotalaiva)

text: Britannian kuninkaallisen laivaston otettua 1770-luvun lopulla uuden termin priki käyttöön osa sluupeista luokiteltiin uudelleen prikeiksi. Tilannetta muutti sekavammaksi se, että osa pienemmistä aluksista kuten yksimastoiset kutterit saatettiin luokitella sluupeiksi uudelleen aseistettaessa tai mahdollistettaessa päällikölle arvonimi "Master and Commander".


title: Sluuppi (sotalaiva)

text: Viktoriaanisen ajan laivastossa alustyyppi tarkoitti pienehköä, suhteellisen pitkän toimintasäteen omaavaa höyryvoimalla toimivaa sotalaivaa, jossa aluksi oli apuvoimanlähteenä purjeet. Alustyyppiä käytettiin nimenomaan siirtomaissa tai kaukana kotimaasta olevilla laivastoasemilla. Alustyypin pienimpiä kutsuttiin toisinaan tykkiveneiksi. 1800-luvun loppupuoliskolla alustyyppi oli hyvin yleinen siirtomaavallan ollessa laajimmillaan. Tämän alustyypin valmistus lopetettiin Britannian laivastolle 1903, kun laivaston aluksia keskitettiin kotimaahan valmistauduttaessa Saksan keisarikunnan laivaston kanssa mahdollisesti käytävään taisteluun.


title: Sluuppi (sotalaiva)

text: Sluuppi-nimitys otettiin uudelleen käyttöön 1916, kun se annettiin palvelukseen otetuille Flower-luokan aluksille. Alustyypiltä edellytettiin sopivuutta miinanraivaukseen, saattajaksi sekä kykyä siirtää 1000 sotilasta. Vaatimusten seurauksena aluksista tuli laajarunkoisia merikelpoisia aluksia.


title: Anthony ja Joe Russo

text: Anthony ja Joe Russo ovat yhdysvaltalaisia televisio- ja elokuvaohjaajia. Veljekset ohjaavat usein yhdessä ja toimivat toisinaan käsikirjoittajina, tuottajina ja näyttelijöinä. He ovat saaneet Emmy-palkinnon työstään televisiosarjassa "Sukuvika".


title: Rémi Fraisse

text: Rémi Fraisse (31. elokuuta 1993 Toulouse – 26. lokakuuta 2014 Lisle-sur-Tarn) oli ranskalainen ympäristöaktivisti, joka työskenteli kasvitieteilijänä France Nature Environnement -järjestössä. Hän oli aikaisemmin opiskellut ympäristötieteitä. Fraisse sai surmansa lokakuussa 2014 Sivensin padon rakentamista vastustavien mielenosoitusten yhteydessä. Hän oli ensimmäinen Ranskassa surmansa saanut mielenosoittaja sitten vuoden 1986. Fraissen kuolema aiheutti lukuisia mellakoiksi kärjistyneitä protesteja eri puolilla Ranskaa.


title: Rémi Fraisse

text: Rémi Fraisse saapui tyttöystävänsä kanssa padon rakennustyömaalle 25. lokakuuta ja sai surmansa seuraavana yönä mielenosoittajien ja santarmien välisessä yhteenotossa. Hän kuoli tainnutuskranaatista, jonka on tarkoitus räjähtää noin viiden metrin korkeudessa. Ylöspäin ammuttavaksi tarkoitettu kranaatti osui kuitenkin jostakin syystä Fraissea niskaan. Tapauksen jälkeen sisäministeri Bernard Cazeneuve määräsi kyseiset tainnutuskranaatit käyttökieltoon. Fraissen kuolema käynnisti protesteja eri puolilla Ranskaa, joista suurin osa muuttui poliisin ja mielenosoittajien välisiksi yhteenotoiksi.


title: Rémi Fraisse

text: Sivensin pato on maan eteläosassa Tarnin departementissa rakenteilla oleva pato, jonka tarkoituksena on kasteluveden varastointi lähistön suurtiloille. Sen vastustajiin kuuluu luonnonsuojelijoiden lisäksi paikallisia pienviljelijöitä. Heidän mukaansa patoallas tuhoaa ainutlaatuisen kosteikon, jolla elää yli 90 suojeltua eliölajia. Lisäksi padon arvellaan heikentävän Tarn-joen sivujokiin kuuluvan Tescoun vedenlaatua. Marraskuun lopulla Euroopan komissio ilmoitti vaativansa Ranskalta selvitystä rakennusprojektista, jonka se katsoo olevan ristiriidassa erinäisten vesistönsuojelusäännösten kanssa. Lisäksi kaikkia padon vaikutuksia ei ollut tutkittu ennen rakennusluvan myöntämistä.


title: Himmaa

text: Himmaa on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi kuuluu Vaunujoen valuma-alueeseen, jonka laskujoki Vaunujoki laskee Liekoveteen Vammalan Vinkkilässä.


title: Himmaa

text: Järven pituus on 150 metriä ja leveys 100 metriä. Siihen laskee vain Pikku-Lattion ja Iso-Lattion yhteinen laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 3,5 kilometriä pitkä Lattio-oja, joka yhtyy Vaunujokeen Siikinpään alapuolella tulvavallien alkamiskohdalla. Järven ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, jonne johtaa metsätie.


title: Selvää suomea

text: Selvää suomea on Helsingin yliopiston suomen kielen professori Terho Itkosen kirjoittama tietokirja, jonka on julkaissut pehmeäkantisena Kirjayhtymä "Kätevät & pätevät" -sarjassaan vuonna 1985. Kirjastoluokitus on 88.2.


title: Selvää suomea

text: Kirja sisältää 75 Itkosen kirjoittamaa yleistajuista pakinaa, jotka on alun perin julkaistu Helsingin Sanomien Kielikolkka-palstalla vuosina 1983 ja 1984. Pakinat käsittelevät suomen kielen sanoja ja rakenteita ja niiden käyttöön liittyviä heikkouksia.


title: Selvää suomea

text: Kirjan piirrokset (yksi artikkelia kohti) ja kansikuvan on tehnyt Markus Itkonen. Kannen suunnittelija on Juha S. Kalliolahti.


title: Selvää suomea

text: Ladonnan on tehnyt Tammer-Linkki Oy Tampereella. Painatuksesta on vastannut Oy Länsi-Suomi Raumalla.


title: Selvää suomea

text: Kirjan lopussa on hakemisto, jossa on lueteltu sekä käsitellyt sanat että esillä olleet asiat ja henkilöt.


title: M/S Sancak I

text:
M/S Sancak I () oli Ruotsissa vuonna 1966 rakennettu autolautta. Se sai kasteessa nimen M/S Saga ja luovutettiin tilaajalleen Rederi Ab Svenska Lloyd'lle 2. toukokuuta 1966. Liikenne sillä aloitettiin Ruotsin Göteborgin ja Iso-Britannian Hullin välillä. Käyttöhistoriansa aikana se liikennöi usealla eri nimellä lähinnä Itämeren ja Välimeren alueella. Sen viimeiseksi nimeksi jäi M/S Sancak I, kun sillä sattui tulipalo vuonna 2003 ja alus päätyi romutettavaksi Turkissa samana vuonna.
Varustamo Rederi Ab Svenska Lloyd Göteborg liikennöi aluksella välillä Göteborg – Hull ja Göteborg – Tilbury
Alus myytiin Stena Linelle joka liikennöi sillä välillä Göteborg – Kiel, myöhemmin Göteborg – Kööpenhamina
Suomen Postipankki (PSP-Rahoitus Oy) hankki aluksen omistukseensa ja vuokrasi sen suomalaiselle Folklinelle, joka aloitti liikennöinnin välillä Kaskinen – Gävle. Liikennöinti ei ollut kannattavaa vaan Folkline ajautui konkurssiin 1984
Alus myytiin kreikkalaiselle Minoan Lines Shipping SA:lle. Se liikennöi pääasiassa mantereelta Kreetalle ja Korfulle.
Alus myytiin Turkkiin Ferro Feribot ve Roro Tasimaciligi -varustamolle. Se vuokrasi sen General National Maritime Co:lle joka liikennöi kevään ajan välillä Benghazi – Valletta. Heinäkuusta lähtien liikennöi välillä Brindisi – Igoumenitsa. Vuonna 2000 alus oli vuokrattuna Compagnie Marocaine de Navigationille, joka liikennöi sillä välillä Nador – Sete.
Aluksen ostanut Sancak Line liikennöi sillä välillä Brindisi – Cesme. Sillä syntyi tulipalo ollessaan telakoituna vuonna 2003. Alus todettiin täysin vaurioituneeksi ja romutettiin samana vuonna.


title: Kuningatarliputtaja

text: Kuningatarliputtaja ("Parotia carolae") on paratiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kuningatarliputtaja

text: Kuningatarliputtajaa tavataan Uuden-Guinean saarella Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin kanta on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Burmanniaceae

text: Burmanniaceae on lähes sata lajia käsittävä kasviheimo yksisirkkaisten Dioscoreales-lahkossa, johon mm. jamssikasvit (Dioscoreaceae) kuuluvat.


title: Burmanniaceae

text: Heimoon kuuluu melko pieniä sekä lehtivihreättömiä sienijuuren varassa eläviä marraskasveja että yhteyttäviä lehtivihreällisiä ruohoja. Juuret ovat enemmän tai vähemmän meheviä tai niissä on mukuloita. Lehdet sijaitsevat kierteisesti, harvoin kahdessa rivissä ja ovat tavallisesti surkastuneet suomuiksi. Kukat ovat tavallisesti säteittäisiä, harvoin vastakohtaisia, ja väriltään usein sinertäviä. Ulommat kehälehdet ovat tavallisesti selvästi sisempiä kookkaampia, sisemmät voivat joskus puuttuakin. Kehätorvi on hyvin kehittynyt ja laajentunut heteiden kiinnittymiskohdan alapuolelta. Heteitä on kolme, ja niiden lokerositeet ovat leveitä ja ponnenpuoliskot etäällä toisistaan. Ponnet ovat enemmän tai vähemmän yhteydessä vartaloon. Sikiäin on kehänalainen ja usein siipipalteinen. Siemenaiheet sijaitsevat laita- tai harvoin aksiletyyppisissä istukoissa, ja niitä on paljon. Vartalo on pitkä ja luotit pallomaisia. Hedelmä on tavallisesti eri tavoin avautuva ja kehälehtien suojaama. Siemenet ovat vähäpätöisiä.


title: Burmanniaceae

text: Heimo kasvaa enimmäkseen tropiikissa ja erityisesti Amerikassa.


title: Burmanniaceae

text:
Burmanniaceae on jamssikasvien (Dioscoreales) sisaruspari Dioscoreales-lahkon evoluutiopuussa. Kladille on luonteenomaista siivellinen ja sivultaan avautuva hedelmä.
Heimon 95 lajia kuuluu yhdeksään sukuun, joista runsaslajisimmat ovat "Burmannia", jossa on 63 lajia, ja "Gymnosiphon", jossa on 30 lajia.


title: Idäntöpöliputtaja

text: Idäntöpöliputtaja ("Parotia helenae") on paratiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Idäntöpöliputtaja

text: Idäntöpöliputtajaa tavataan Papua-Uudessa-Guineassa Uuden-Guinean saaren kaakkoisosissa. Lajin kanta on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Kuningasliputtaja

text: Kuningasliputtaja ("Parotia wahnesi") on paratiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kuningasliputtaja

text: Kuningasliputtajaa tavataan Papua-Uudessa-Guineassa Uuden-Guinean saarella Huonin niemimaalla ja Adelbertin vuoristossa. Lajin populaatio on pieni, ja se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi.


title: Pikku-Lattio

text: Pikku-Lattio , joka voidaan kirjoittaa myös Vähä-Lattio , on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi kuuluu Vaunujoen valuma-alueeseen, jonka laskujoki Vaunujoki laskee Liekoveteen Vammalan Vinkkilässä.


title: Pikku-Lattio

text: Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 10 metriä. Sen kolme tulo-ojaa laskevat läheisiltä soilta. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 800 metriä pitkä laskuoja Himmaan, josta jatkaa Lattio-oja Vaunujokeen.


title: Pikku-Lattio

text: Järven rantaviiva on 590 metriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, jonka ranta on soistunutta. Rannan läheisyydessä on yksi loma-asunto, jonne johtaa tie Vammalasta.


title: Pikku-Lattio

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Wähä Laitiojärvi".


title: Iso-Lattio

text: Iso-Lattio on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi kuuluu Vaunujoen valuma-alueeseen, jonka laskujoki Vaunujoki laskee Liekoveteen Vammalan Vinkkilässä.


title: Iso-Lattio

text: Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 100 metriä. Siihen laskee neljä tulo-ojaa ympäröiviltä soilta. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 800 metriä pitkä laskuoja, joka päättyy metsään alavalle maalle. Laskevat vedet valuvat 50 metrin päässä olevalle toiselle ojalle, joka laskee Himmaan.


title: Iso-Lattio

text: Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven päädyt ovat soistuneita. Loma-asuntoja on viisi, joiden luo kulkee metsätiet Myllymaan suunnalta.


title: Iso-Lattio

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Iso Laitiojärvi".


title: Humalisjärvi

text: Humalisjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi kuuluu Vaunujoen valuma-alueeseen, jonka laskujoki Vaunujoki laskee Liekoveteen Vammalan Vinkkilässä.


title: Humalisjärvi

text: Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 2,5 kilometriä pitkä laskuoja Vaunujokeen Myllymaalle.


title: Humalisjärvi

text: Järven rantaviiva on 0,78 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on neljä loma-asuntoa, joihin johtaa metsätiet Myllymaalta.


title: Humalisjärvi

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Humalijärvi".


title: Jamssikasvit

text: Jamssikasvit (Dioscoreaceae) on useita satoja lajeja sisältävä yksisirkkaisiin koppisiemenisiin kuuluva kasviheimo, jonka tunnetuimmat edustajat ovat jamssit ("Dioscorea").


title: Jamssikasvit

text: Jamssikasvit ovat juurakollisia ruohovartisia köynnöksiä tai liaaneja. Ne kiipeilevät kiertymällä tuen ympärille. Karvat ovat erittäviä. Lehdet ovat erilaistuneet ruodiksi ja lavaksi ja ovat verkkosuonisia. Ruodin molemmissa päissä on paksunnokset eli pulvinukset; lehtikanta ei ole tuppimainen. Kukinnot sijaitsevat lehtihangoissa. Emilehdet ovat erillisiä. Siemenet ovat siivellisiä ja niissä on leveä alkio, jonka sirkkalehti on enemmän tai vähemmän lateraalinen.


title: Jamssikasvit

text: Jamssikasveja tavataan enimmäkseen tropiikissa, mutta myös lauhkeilla alueilla, mm. Etelä- ja Länsi-Euroopassa.


title: Jamssikasvit

text: Jamssikasvien lajimäärä voi olla jopa 870, joista melkein kaikki ovat jamssien suvun ("Dioscorea") jäseniä. Suvuissa "Stenomeris" ja "Trichopus" on kummassakin vain kaksi lajia.


title: Jamssikasvit

text: Edellinen suku kasvaa Länsi-Malesiassa ja sen kasvit ovat paksutyvisiä. Niiden kukan kehätorvi on hyvin kehittynyt ja laajentunut heteiden kiinnittymiskohdan alapuolelta. Heteenponsien konnektiivi on hyvin pitkä ja liittyy luottiin. Sikiäin on puoleksi kehänalainen, vartalo keilamainen ja luotti pistemäinen.


title: Jamssikasvit

text: "Trichopus"-lajit kasvavat Madagaskarissa, Intian eteläkärjessä, Sri Lankassa ja Malakan niemimaalla. Niiden varret ovat köynneliäitä, ja lehtiruodissa on vain pulvinus tyvellä tai sekin puuttuu. Heteet ovat koveria ja ympäröivät vartaloa; ponnen lokeroside on leveä ja kärjestään pidentynyt. Luotti on kaksiliuskainen. Hedelmä on enemmän tai vähemmän avautumaton ja siivellinen samara tai lähes marjamainen; siemenet ovat siivettömiä.


title: Valkeajärvi (Vaunujoki)

text: Valkeajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi kuuluu Vaunujoen valuma-alueeseen, jonka laskujoki Vaunujoki laskee Liekoveteen Vammalan Vinkkilässä.


title: Valkeajärvi (Vaunujoki)

text: Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 300 kilometriä pitkä laskuojan alku, joka päättyy metsään. Alempana alkaa toinen 1,4 kilometriä pitkä oja, johon pintavedet johtuvat ja joka yhtyy Vaunujokeen samassa kohtaa kuin Kyynärjärven laskuoja.


title: Valkeajärvi (Vaunujoki)

text: Järven rantaviiva on 0,98 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on kaksi loma-asuntoa, joille johtaa tiet Lakkiniemeltä.


title: Valkeajärvi (Vaunujoki)

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Walkiojärvi".


title: Tervalammi (Sastamala)

text: Tervalammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Lampi kuuluu Vaunujoen valuma-alueeseen, jonka laskujoki Vaunujoki laskee Liekoveteen Vammalan Vinkkilässä.


title: Tervalammi (Sastamala)

text: Ovaalin muotoisen lammen pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja sen halkaisija on 250 metriä. Lammen ympäristö kuuluu Uuhisuolle, joka on lammen ympäriltä voimakkaasti ojitettua. Lammen luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkuunsa 850 metriä pitkä laskuoja Joutsijärveen. Uuhisuo on vedenjakajalla, jonka pohjoispuolella olevat järvet laskevat Mouhijärveen.


title: Tervalammi (Sastamala)

text: Järven rantaviiva on 0,73 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. Rantoja ei ole rakennettu eikä sinne johda teitä.


title: Joutsijärvi (Sastamala)

text: Joutsijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi kuuluu Vaunujoen valuma-alueeseen, jonka laskujoki Vaunujoki laskee Liekoveteen Vammalan Vinkkilässä.


title: Joutsijärvi (Sastamala)

text: Järven pinta-ala on 15,1 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 300 metriä. Siihen laskee neljä suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa kaksi kilometriä pitkä laskuoja Miekkajärveen.


title: Joutsijärvi (Sastamala)

text: Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on neljäloma-asuntoa, joille johtaa tiet Lakkiniemeltä. Järvessä on yksi luotomainen saari.


title: Miekkajärvi (Sastamala)

text: Miekkajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi kuuluu Vaunujoen valuma-alueeseen, jonka laskujoki Vaunujoki laskee Liekoveteen Vammalan Vinkkilässä.


title: Miekkajärvi (Sastamala)

text: Järven pinta-ala on 7,8 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee kolme suo-ojaa, joista yksi on Joutsijärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa kolme kilometriä pitkä Metsäjoki, joka laskee Kyynärjärveen.


title: Miekkajärvi (Sastamala)

text: Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta järven rannat ovat metsäistä suota. Rannalla ei ole loma-asuntoja, mutta sinne johtaa metsätie Lakkiniemeltä. Itärannalla on rakennettu laavu.


title: Kyynärjärvi (Sastamala)

text: Kyynärjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi kuuluu Vaunujoen valuma-alueeseen, jonka laskujoki Vaunujoki laskee Liekoveteen Vammalan Vinkkilässä.


title: Kyynärjärvi (Sastamala)

text: Järven pinta-ala on 23,4 hehtaaria ja sen pituus on 900 metriä ja leveys 400 metriä. Järvi on kaksiosainen siten, että itäosa on suurin. Osia erottaa keskeltä kapea salmi, joka on vain 10 metriä leveä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Vaunujokeen samaan kohtaan, mihin Valkeajärven laskuoja yhtyy.


title: Kyynärjärvi (Sastamala)

text: Järven rantaviiva on 3,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. Rannoilla on kymmenisen loma-asuntoa, joille johtaa tiet Lakkiniemeltä. Järven itäosassa on luotomainen saari.


title: Kyynärjärvi (Sastamala)

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kynerjärvi".


title: Luettelo Kaija Koon kappaleista

text: Tämä on luettelo Kaija Koon kappaleista hänen soolouraltaan. Kappaleet on pyritty järjestämään julkaisuajan mukaan vanhimmasta uusimpaan.


title: Kotajärvi (Sastamala)

text: Kotajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi kuuluu Vaunujoen valuma-alueeseen, jonka laskujoki Vaunujoki laskee Liekoveteen Vammalan Vinkkilässä.


title: Kotajärvi (Sastamala)

text: Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laskee yksi tulo-oja suolta ja laskee ojaan, jonka luusua sijaitsee järven etelärannalla. Siitä saa alkuunsa lyhyt laskuoja, joka päättyy metsään. Vedet suotuvat länteen Koiranojaan, joka yhtyy Vaunujokeen sen latvaoilla.


title: Kotajärvi (Sastamala)

text: Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjoisosat ovat soista metsää. Rannat ovat rakentamattomia ja sinne ei johda tietä.


title: Tove Appelgren

text: Tove Appelgren (s. 8. heinäkuuta 1969 Turku) on suomenruotsalainen kirjailija ja teatteriohjaaja.


title: Tove Appelgren

text: Appelgren on valmistunut teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta, missä hän opiskeli ohjaamista. Hän on opiskellut myös journalistiikkaa ja kirjallisuutta.


title: Tove Appelgren

text: Appelgren kirjoittaa Vesta-Linnea-kuvakirjasarjaa, jota kuvittaa Salla Savolainen. Teos "Vesta-Linnéas svartaste tanke" (suom. "Vesta-Linnea mieli mustana") oli vuoden 2008 Finlandia Junior -palkintoehdokkaana. Kirjoja on käännetty suomen lisäksi bengaliksi, englanniksi, hindiksi, kiinaksi, norjaksi, puolaksi, romaniaksi, saksaksi, tanskaksi, urduksi, venäjäksi ja viroksi. Lisäksi Appelgren on käsikirjoittanut ja ohjannut sarjaan liittyvän itsenäisen näytelmän "Varo hirviä, Vesta-Linnea!".


title: Tove Appelgren

text: Kirjojen lisäksi Appelgren on kirjoittanut näytelmiä ja satukokoelman "Djur" (2005).


title: Galliumantimonidi

text: Galliumantimonidi (GaSb, "gallium antimonide") on galliummetallin ja puolimetalleihin kuuluvan antimonin muodostama epäorgaaninen yhdiste, jossa gallium jakaa elektropositiivisena (Linus Paulingin elektronegatiivisuusarvoilla 1,6) elektroninsa elektronegatiivisemmalle antimonille (elektronegatiivisuusarvo 1,9).


title: Galliumantimonidi

text: Elektronegatiivisuusarvojen pienen eroavuuden vuoksi galliumin ja antimonin välille muodostuu kovalenttinen kolmoissidos. Alkuaineparista johtuen yhdisteellä esiintyy puolijohteen ominaisuuksia. Galliumantimonidi on myrkyllistä ihmiselle ja ympäristölle.


title: Galliumantimonidi

text: Galliumantimonidin kemiallisia ja fysikaalisia ominaisuuksia on tutkittu vuosikymmenten ajan sen puolijohdemaisen käyttäytymisen vuoksi. Infrapunakokeissa galliumantimonidikiteiden optisia, sähköisiä sekä termisiä ominaisuuksia on tutkittu joko sellaisinaan tai kiteitä on käsitelty lyijyllä.


title: Galliumantimonidi

text: Galliumantimonidia käytetään elektronisissa laitteissa, esimerkiksi ympäristöön pääsevien myrkkykaasujen IR-havaitsimissa, LED-valoissa, lasereissa, transistoreissa sekä aurinkoenergiaa keräävissä termisissä valosähköisissä piireissä. Galliumantimonidi on herkkä ilmankosteudelle, minkä vuoksi sitä ei käytetä arjen sähkölaitteissa, vaan kyseisen yhdisteen ovat korvanneet joko indiumin puolijohteet tai germanium.


title: Wattivaaka

text: Wattivaaka (tai Kibblen vaaka) on tutkimus- ja kehitysvaiheessa oleva elektromekaaninen painon mittauslaite, jota suunnitellaan käytettäväksi massan yksikön kilogramman mahdolliseen uuteen määritelmään liittyvissä mittauksissa.


title: Wattivaaka

text:
Elektrodynamometri on wattivaa’an kaukaisin esikuva, jonka perusteet esitti ensimmäisen kerran 1848 Wilhelm Weber.
Elektrodynamometri mittaa sähkövirtaa, jännitettä tai tehoa.


title: Wattivaaka

text: Elektrodynamometria kehitti eteenpäin Lordi Kelvin William Thomson tekemällä siitä laboratoriokäyttöön tarkoitetun version, mikä tunnettiin nimellä ampeerivaaka. Wattivaaka on kehittyneempi mittauslaite ampeerivaa’asta ja muutettu mittaamaan sähkövirran sijaan kappaleen painoa. Wattivaa’an periaatteet esitti 1975 brittiläinen fyysikko Bryan P. Kibble National Physical Laboratorystä (NPL).


title: Wattivaaka

text: Wattivaa’alla on monenlaisia toteutustapoja riippuen tutkimusryhmästä.


title: Wattivaaka

text: Avogadron projekti on wattivaa’an kanssa kilpaileva metodi kilogramman uudelleen määrittelyssä. Siinä kilogramma määriteltäisiin käytännössä piipallon mukaan, joka painaisi täsmälleen kilogramman. Projektin virallinen nimi on: International Avogadro Coordination. Piipallojen valmistusta on tehnyt vain yksi konsortio. Wattivaakaa on testattu ainakin 5:ssä eri maassa.


title: Jurot nuorisojulkkikset (kappale)

text: Jurot nuorisojulkkikset on helmikuussa 1981 ilmestynyt Hassisen koneen kolmas single. Kappale on myöhemmin samana vuonna julkaistulta yhtyeen toiselta albumilta "Rumat sävelet". Single nousi Suomen virallisen listan sijalle 18.


title: Jurot nuorisojulkkikset (kappale)

text: Singlen B-puolen kappaleet eivät olleet mukana "Rumat sävelet" -albumilla, mutta ne on myöhemmin julkaistu bonuskappaleina levyn CD-versiolla sekä useilla kokoelmilla. "Raha ratkaisee" on Irwin Goodmanin säveltämä ja Vexi Salmen sanoittama laulu, joka alun perin ilmestyi Irwinin albumilla "Ei tippa tapa" vuonna 1966.


title: Pekka Pyyhtiä

text: Pekka Antero Pyyhtiä (28. joulukuuta 1930 Jääski – 1997) oli suomalainen Lahdessa asunut nuortenkirjailija.


title: Pekka Pyyhtiä

text: Pyyhtiä työskenteli myymälänhoitajana, myyntimiehenä, konttorinhoitajana ja lehtiavustajana. Hän kirjoitti myös pakinoita ja oli Salpausselän kirjailijoiden yhdistyksen johtokunnan sihteerinä vuosina 1973–1978.


title: Pekka Pyyhtiä

text: Pyyhtiä kirjoitti 1970-luvulla kolme nuorten seikkailukertomusta jotka pohjautuivat hänen omiin lapsuuden ja nuoruuden ajan vaiheisiinsa.


title: Johanna Hulkko

text: Johanna Hulkko (s. 1969 Oulu) on suomalainen kirjailija, käsikirjoittaja ja kirjoittamisen ohjaaja.


title: Johanna Hulkko

text: Koulutukseltaan Hulkko on filosofian maisteri. Hän on kirjoittanut kaksi aikuisten romaania ja geokätköilyyn liittyvää "Geoetsivät"-lastenkirjasarjaa. Hulkko on myös käsikirjoittanut "Uusi päivä" -televisiosarjaa.


title: Johanna Hulkko

text: Vuonna 2009 Hulkko sai Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon romaanistaan "Säkeitä Pietarista". Vuonna 2014 hän sai Arvid Lydecken -palkinnon "Geoetsivät"-kirjasarjan ensimmäisestä osasta "Geoetsivät ja rahakäärön arvoitus" (2013). Kirjasarjan toinen osa "Geoetsivät ja vaeltava aave" (2013) oli Lasten LukuVarkaus -palkintoehdokkaana vuonna 2014.


title: Johanna Hulkko

text: Hulkko asui Oulussa vuoteen 1989 ja Tampereella vuosina 1989–1999. Vuodesta 1999 hän on asunut Nokialla. Hulkko on harrastanut lastenkirjojensa aiheena olevaa geokätköilyä vuodesta 2004.


title: Taavi Vähäsarja

text: Taavi Johannes Vähäsarja (28. joulukuuta 1930 Kemi – 4. joulukuuta 1975 Kemi) oli suomalainen kirjailija.


title: Maaselän Kone

text: Maaselän Kone Oy on Haapajärvellä Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva maa- ja metsätalouskoneita valmistava yritys, joka on perustettu vuonna 1984. Pääasiallisena tuotteena ovat klapikoneet, tuotenimellä HakkiPilke. Yrityksellä on ollut viime vuosina lähes sata työntekijää ja liikevaihto on ollut reilut 10 milj. €(2014). Maaselän Kone Oy on kuulunut Terra Patris -konserniin vuodesta 2002 lähtien.


title: Jouko Mustila

text: Jouko Eemil Mustila (s. 14. joulukuuta 1931 Messukylä) on suomalainen kirjailija. Mustila on käyttänyt myös nimimerkkejä "Rolf Metsä", "Erkki Tunturi" ja "Jouko Huumari".


title: Jouko Mustila

text: Mustilan vanhemmat olivat Johan Mustila ja Hilja Kälviäinen. Hän kävi keskikoulun ja suoritti opintoja Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Mustila on asunut Hyvinkäällä ja viimeksi Helsingissä. Hän on ollut 1980-luvulta lähtien seurakuntatyössä.


title: Jouko Mustila

text: Kirjojen ohella Mustila on kirjoittanut novelleja ja kertomuksia eri aikakauslehtiin.


title: Sanna Isto

text: Sanna Isto (myös Sanna Isto-Rodenkirchen, s. 1965) on suomalainen lastenkirjailija.


title: Sanna Isto

text: Vuonna 2012 Isto sai Arvid Lydecken -palkinnon esikoisteoksestaan "Tinka ja Taika". Sarjan toinen osa "Tinka ja Taika: Noidanruohon salaisuus" ilmestyi vuonna 2013. Se oli vuonna 2014 Lasten LukuVarkaus -palkintoehdokkaana. Vuonna 2015 ilmestyi sarjan kolmas osa "Tinka ja Taika: Kielletty metsä". Teokset on kuvittanut Julia Vuori. Iston teos "Maan alaiset" oli lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokas vuonna 2016. Teos voitti Arvid Lydecken -palkinnon vuonna 2017. Isto on myös tehnyt yhdessä Eppu Nuotion ja kuvittaja Sari Airolan kanssa Typy-kuvakirjasarjaa.


title: Sanna Isto

text: Isto on suomentanut muun muassa E. T. A. Hoffmannin teoksen "Kultainen malja: satu uudelta ajalta" ja Henri Bergsonin teoksen "Nauru: Tutkimus komiikan merkityksestä" (yhdessä Marko Pasasen kanssa). Iston novelleja on julkaistu Ryhmä 99- ja Novellit 1997 -antologioissa.


title: Sanna Isto

text: Koulutukseltaan Isto on filosofian maisteri Helsingin yliopistosta. Hän asuu Berliinissä ja on työskennellyt myös Lontoossa, Tukholmassa ja Pariisissa.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Videopelien vaikutustutkimusta on tehty lähes yhtä kauan kuin videopelejäkin. Useiden eri alojen tutkijat ovat vuosikymmenien ajan yrittäneet löytää tai kiistää yhteyttä mm. videopelien ja ihmisen aggressiivisuuden välille. Pelialaan liittyvät tutkimukset painottuivat vielä ainakin 2010-luvulle mentäessä enemmän negatiivisiin vaikutuksiin, suuresti aggressioon liittyvän tutkimustyön takia, mutta niin positiivisten kuin muidenkin vaikutusten tutkimus on alkanut lisääntyä. 1980-luvun alkupuolelta videopelien kannattajat ovat painottaneet videopelien asemaa yhtenä taidelajina, argumentoineet pelien suojelemista hallitsevien sananvapauslakien varjolla sekä nostaneet esille pelien hyötykäytön opetuksellisena välineenä. Videopelien laajat ja monimuotoiset vaikutukset yhteiskunnalle ja yksilöille ovat nousseet pinnalle sittemmin uudestaan pelikulttuurin muuttuessa yhä suuremmalle ihmisjoukoille suunnatuksi, mennen ajanvietteenä pian jo television katselun ohi.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Vaikka Pelien negatiiviset vaikutukset ovat olleet julkisuudessa paremmin näkyvillä, myös positiivisia vaikutuksia on tutkittu. Pelaamisella on ehdotettu olevan positiivinen yhteys mm. ihmisen sosiaalisiin, kognitiivisiin ja psykologisiin ominaisuuksiin.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Esimerkiksi "Super Mario 64" pelaamisen on todettu lisäävän harmaan aineen määrää aivoissa, josta tutkijat ovat päätelleet, että videopeleillä voitaisiin antaa terapeuttista hoitoa psykiatrisiin häiriöihin. Tutkijat ovat inspiroituneet videopelien potentiaaleista vaikuttaa myös ihmisten hyvinvointiin ennalta ehkäisemällä ja hoitamalla mielenterveysongelmia, vaikka siihen tarkoitukseen räätälöidyt pelit ovat vielä harvassa.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Prososiaalisuudella tarkoitetaan käytöksen ilmaisemista, joka on positiivista, auttavaa, ja jonka tarkoituksena on kannattaa sosiaalista hyväksyntää ja ystävällisyyttä. Tutkimuskenttä pelien vaikutuksista sosiaalisiin ominaisuuksiin on melko saturoitunut negatiivisista tutkimustuloksista, mutta positiivisia yhteyksiä myös on löydetty. Vastapainona väkivaltaisten pelien aiheuttaneille negatiivisille vaikutuksille, sosiaalisuutta vahvistavien pelien, joissa pelaaja on auttavainen pelatessaan, on tutkittu vähentävän aggressiivista käyttäytymistä, ajattelua ja vaikutusta, ja lisäävän puoltavaa sosiaalista käyttäytymistä, ajattelua ja vaikutusta pelaajissa. Myös moninpelien on tutkittu lisäävän sosiaalisesti kannattavaa ajattelua.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Vuonna 2014 tehdyssä tutkimuksessa syyllisyyden tunnetta pelitilanteissa verrattiin tosielämän tilanteisiin. Tutkimus osoitti, että pelissä tehdyt moraalittomat teot voivat tuottaa tosielämän tilanteissa koettuihin syyllisyyden tunteisiin verrattavaa tunnetta, mutta myös että moraalin vastainen toiminta videopeleissä voi johtaa pelaajien moraalisen herkkyyden kasvamiseen.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text:
Kognitiivisia taitoja voidaan kuvailla mentaaliprosesseina, joiden avulla tietoa saadaan ja ymmärretään itsestä, toisista ja ympäristöstä. Kognitiivisiin taitoihin yhdistetään yleensä ongelmanratkaisutaidot, havainnointikyky ja luovuus.
Osa kaupallisista yrityksistä on pitkän aikaa väittänyt pelien vaikuttavan positiivisesti pelaajien älykkyyteen, mutta yritysten kykenemättömyyttä todistaa kyseisiä väittämiä on myös kritisoitu paljon. Vaikka jotkin kaupalliset yritykset eivät ole pystyneet todistamaan pelaamisen positiivisia vaikutteita kognitioon, monet akateemiset tutkimukset ovat siihen kuitenkin pystyneet. tutkimusten mukaan toimintapelien pelaaminen parantaa visuomotorisia taitoja, kuten ääreisnäön herkkyyttä, kykyä vastustaa häiriötekijöitä ja kykyä laskea vain hetken näkyviä objekteja. Christopher Ferguson esitti meta-analyysissään, jonka mittareina olivat visuaalinen pyöritys, visuaalinen muisti, visuaalinen tarkkaavaisuus ja muita vastaavia ominaisuuksia, että väkivaltaisilla peleillä ja mahdollisesti videopeleillä yleisesti on vahva positiivinen yhteys myös avaruudelliseen hahmottamiseen.
Positiivisia vaikutuksia korostavia räätälöityjä pelejä voidaan käyttää kognitiivisten kykyjen määrittämiseen ja hyödyntää voimakkaana työkaluna kognitiiviseen taitojen kohennukseen, kuten mm. parantaa vanhempien ihmisten kykyä tehdä monta asiaa samaan aikaan (multitasking).


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Pelaamiselle on tutkittu olevan useita motivoivia syitä, ja niistä yksi on halu lievittää stressiä. Tutkimuksen mukaan uppoutuminen pelimaailmaan voidaan kokea rentouttavana tapana karata arjen stressiä, ja voi myös tarjota harhautuksen kivuista, neuroottisista tavoista tai riippuvuudesta esimerkiksi tupakkaan. Vuonna 2009 tehdyssä tutkimuksessa testattiin miten "Bejeweled 2", "Bookworm adventures" ja "Peggle" vaikuttavat mielialaan ja stressitasoon. Jokainen tutkimuksen kohteena olleista peleistä osoitti merkkejä mielentilan parantamisesta, mutta Bejeweled 2 osoitti myös selviä stressiä lievittäviä ominaisuuksia. Videopelien sosiaaliset vaikutukset voivat auttaa myös lievittämään stressiä lapsissa tarjoamalla puheenaiheita, joiden avulla he voivat samaistua toisiinsa ja saada kavereita. Videopelien pelaaminen voi myös nostattaa itsetuntoa niillä lapsilla, joilla on vaikeuksia jossain elämän osa-alueessa, mutta pystyvät tekemään asioita oikein videopelissä.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Videopelien yhdistämistä opetukseen on tutkittu jo useita vuosikymmeniä, mutta akateemisia artikkeleita alkoi aiheesta ilmestyä kunnolla vasta 2000-luvulla, josta lähtien kiinnostus aihetta kohtaan on jatkunut kasvavissa määrin. Videopelien pelaamisen on tutkittu linkittyvän useisiin havainnollistaviin, kognitiivisiin, affektiivisiin ja motivationaalisiin vaikutuksiin oppimisessa, joista päällimmäisinä ovat olleet motivationaaliset sekä tiedonhankintaan ja tiedon ymmärtämiseen liittyvät positiiviset vaikutukset. Vaikka pedagogisten hyötyjen tutkimus ei yleisesti painotu liikunnallisen opetuksen puolelle, videopelaamisesta on saatu myös tehtyä onnistuneesti keskinäinen osa sitä aktiivisten pelien muodossa mm. yhdysvaltalaisen Sea Shoren yläasteella.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text:
Yhtenä esteenä videopeliperustaiselle opetukselle voivat olla opettajat joko kokonaan hylkäämällä idean tai olemalla passiivisia kyseistä opetustapaa kohtaan. Videopeleihin perustuvan opetuksen toimivuus ja käyttöönotto riippuukin paljon luokanopettajan asenteesta harjoittaa kyseistä opetustapaa.
Jo 40 vuotta Yhdysvalloissa tutkituilla hyvän käytöksen peleillä on vuonna 2014 tehdyn analyysin mukaan vaihteleva vaikutus oppilaiden huonoon luokkakäytökseen, mutta suurimmaksi osaksi vaikutukset ovat olleet positiivisia. Myös hyötypelien on havaittu vaikuttavan pelaajien tehokkaampaan oppimiseen verrattuna mm. tavanomaiseen ohjeistukseen tai pelaajien yrittäessä toimia ryhmissä.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: American Psychological Associationin kokouksessa vuonna 2008 käsitellyn tutkimuksen mukaan tietyntyyliset videopelit voivat kehittää pelaajan käsien hienomotoriikkaa ja ongelmanratkaisukykyä. 33 laparoskooppisen leikkauksen (vatsaontelon tähystys) pohjalta tehty tutkimus osoitti, että videopelejä pelanneet kirurgit olivat 27 prosenttia nopeampia leikkausoperaatioissa ja tekivät 37 prosenttia vähemmän virheitä kuin ne kirurgit, jotka eivät olleet pelanneet videopelejä. Toisen, 303 laparoskopian kirurgia (82 % miehiä, 18 % naisia) käsittäneen tutkimuksen mukaan, kirurgit jotka pelasivat tilanhahmottamista ja kätevyyttä vaativia videopelejä, olivat huomattavasti nopeampia testitilanteessa kuin kirurgit, jotka eivät olleet pelanneet videopelejä.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Videopelien negatiivisista vaikutuksista psyykkiseen terveyteen ja sosiaalisuuteen on tieteellisellä kentällä puhuttu verrattain paljon. Tutkimustulokset ovat usein ristiriitaisia ja tulokseen vaikuttaa pitkälti pelin genre, tutkittavien ikä sekä tutkimuksen laatu. Juuri tämän ristiriitaisuuden vuoksi pätevää teoriaa sille, miksi videopelit aiheuttaisivat esimerkiksi väkivaltaisuutta, ei ole löydetty.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Eräs meta-analyyttinen tarkastelu sairaalloisen pelaamisen tutkimuksesta tuli siihen tulokseen, että noin 3.0% pelaajista saattaa kokea joitain sairaalloisen pelaamisen oireita. Raportissa kiinnitettiin huomiota sairaalloisen pelaamisen määrittelyn ja mittaamisen ongelmallisuuteen ja päädyttiin lopputulokseen, jonka mukaan sairaalloiset pelaamiskäyttäytymiset syntyvät todennäköisemmin muista piilevistä henkisistä terveysongelmista kuin päinvastoin.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Tutkimuksissa huomioidaan usein myös pelaamisen toistuvuus ja määrä, eikä pelien negatiivisten vaikutusten tutkimus ole poikkeus. Pitkäaikaisen pelaamisen on huomattu lisäävän negatiivisten vaikutusten riskiä huomattavasti.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Videopeliriippuvuudella tarkoitetaan tietokoneen ja videopelien liiallista tai pakonomaista käyttöä, joka häiritsee ihmisen jokapäiväistä elämää. Sana ‘riippuvuus’ yhdistetään usein alkoholin, huumeiden, ruoan tai muiden aineiden nauttimiseen, mutta myös toiminta voi aiheuttaa riippuvuutta. Amerikan Psykiatrinen Liitto (APA) esitteli maaliskuussa 2013 kriteerejä videopeliriippuvuudelle. Todisteiden puutteellisuudesta johtuen videopeliriippuvuutta ei voitu virallisesti luokitella mielisairaudeksi. APA kuitenkin myönsi, että videopelin yltiömäisestä pelaamisesta voi aiheutua joitain tai kaikkia samoja oireita kuin huumeriippuvuudesta tai muista ehdotetuista psykologisista sairauksista.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Chung Ang-yliopiston tutkimus tarkkaili ja vertaili aivojen osien muutoksia yliopisto-opiskelijoissa. Tutkimuskohteet pelasivat aktiivisesti erinäisiä ennalta valittuja videopelejä kuuden viikon ajan. Muutokset ja stimuloinnin lisääntyminen eritoten aivojen etulohkossa ja aivokuoressa viittaavat vastaaviin tuloksiin, joita on havaittu yleisimpien riippuvuuksien alkuvaiheissa. Nämä muutokset yhdistettynä lisääntyneeseen ja aktiiviseen videopelien pelaamiseen näyttäisivät viittaavan videopeliriippuvuuden varhaisen vaiheen näkymiseen aivoissa.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: On ilmoitettu tapauksia, joissa kuluttajat pelaavat pakkomielteisesti, eristäen itsensä kaikesta sosiaalisesta kontaktista ystäviä ja perhettä myöten. Näissä tapauksissa käyttäjät ovat keskittyneet lähes yksinomaan pelien sisäisiin saavutuksiin laajempien tosielämän tapahtumien kustannuksella. Ajantajun häviäminen voi aiheuttaa myös sovittujen tapaamisten laiminlyöntiä ja syyllisyydentunnetta käytetystä ajasta, jonka olisi voinut käyttää ”paremminkin” huolimatta siitä mihin tämä paremmin käytetty aika olisi voitu käyttää. Tämä saattaa johtua videopelien stigmasta niin sanotusti huonona ajanvietteenä, kun taas esimerkiksi kirjan lukemista pidetään hyväksyttävämpänä vapaa-ajan aktiviteettina. Ajan häviäminen liittyy myös läheisesti immersioon. On myös ollut tapauksia, joissa huono menestys peleissä olisi johtanut muihin henkisiin sairauksiin tai jopa itsemurhaan.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Aggressio on peittelemätöntä ja usein vihamielistä käyttäytymistä, joka voi ilmetä muun muassa hyökkäävyytenä, äärimmäisenä kilpailullisuutena ja erimuotoisena tuhoisana käyttäytymisenä. 90-luvun loppupuolelta lähtien videopelien negatiivisten vaikutusten tutkimus on saanut suuresti julkisuutta, kun erinäisten vihamielisten tekojen tekijöillä on huomattu olevan historiaa aktiivisina videopelien pelaajina.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Yhä suurempi osa videopeleihin liittyvästä tutkimuksesta ja tutkijoista liittää väkivaltaisten videopelien pelaamisen aggressiivisiin kognitioihin, asenteisiin ja käytösmalleihin. Useat tutkimukset tukevat tätä hypoteesia. Toiset tutkimukset eivät löydä yhteyttä tai löytävät päinvastaisia tuloksia (yllä mainitut positiiviset vaikutukset). Yleinen aggressiomalli väittää, että videopelien tosielämästä jäljitelty väkivaltaisuus saattaa vaikuttaa pelaajan ajatuksiin, tunteisiin ja fyysiseen kehon toimintaan. Tämä vuorostaan luo lyhyen aikavälin (ja mahdollisesti pidemmän aikavälin) vaikutuksen yksilön tulkintaan aggressiivisesta tai väkivaltaisesta toiminnasta.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Videopelien pelaamisen yhteyttä ja vaikutusta käyttäjän väkivaltaisuuteen tutkitaan usein erityisesti vielä kehitysvaiheessa olevilla murrosikäisillä. Eräs tutkimus tarkkaili kuuttasataa 8-9-luokkalaista oppilasta ja vertaili oppilaita, jotka pelasivat videopelejä aktiivisesti ja altistuivat videopelien väkivallalle useasti, vähemmän ja harvemmin väkivaltaisia pelejä pelaaviin oppilaisiin. Nuoret jotka altistuivat pelien väkivallalle enemmän olivat vihamielisempiä, joutuivat useammin sanaharkkoihin luokkatovereiden ja opettajien kanssa, menestyivät huonommin koulussa ja olivat todennäköisemmin osallisena tappeluissa. Tässä tutkimuksessa vihamielisyyden ja väkivaltaisille peleille altistumisen välille löydettiin selvältä näyttävä yhteys.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text:
Myös vuonna 2010 tehdyssä Anderson’s groupin julkaisemassa meta-analyysissa löydettiin yhteys väkivaltaisuuden ja videopelien välillä. Kansainvälinen tutkimus kokosi 130 tutkimuksesta ja yhteensä 130,000 osallistujan joukosta tuloksia, joiden mukaan altistuminen väkivaltaisille videopeleille aiheutti sekä lyhyen että pitkän aikavälin aggressiota pelaajissa ja vähensi yksilön empatiakykyä ja yhteisöllistä käyttäytymistä.
On kuitenkin myös esitetty, että pelin vaikeusaste olisi avaintekijä pelien aiheuttamissa negatiivisissa seurauksissa käyttäjälle, eikä suinkaan väkivaltaisuus. Vaikeatasoinen peli aiheuttaa pelaajassa turhautumisen ja ärsyyntymisen tunteita, ja jatkuva epäonnistuminen voi purkautua mielialan ailahteluna myös pelin ulkopuolella.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Lisäksi aggressiivisuuden nousua on selitetty epäinhimillistämisen kautta. Väkivallan kohteena olevilta pelihahmoilta puuttuu inhimillisiä piirteitä, mikä tekee näiden hahmojen tappamisesta emotionaalisesti helpompaa, sillä pelaaja kokee hahmot kuin eläiminä tai tiedostaa niiden virtuaalisuuden ja epäinhimillisyyden, mikä taas lisää aggressiivista käyttäytymistä niin pelissä kuin pelin ulkopuolella. Epäinhimillisyys väkivaltaisuuden lisääjänä liittyy nimenomaan kohteena olevien hahmojen alemmuuteen enemmän kuin oman ”ylemmyyden” kokemukseen.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Tutkimusta on tehty myös aivotoimintaa tarkkailemalla. Toiminnan magneettista syvyyskuvantamista on käytetty tutkittaessa aivotoiminnan muutoksia väkivaltaisten videopelien yhteydessä. On huomattu, että osallistujat jotka osallistuivat väkivaltaisen pelien pelaamiseen näyttivät lisääntynyttä toimintaa mantelitumakkeissa ja toiminnan vähenemistä etuaivolohkossa. Muutos etuaivolohkossa saattaa olla samankaltainen kuin vahingollisilla mielisairauksilla, ja jos tämä muutos on yleismaallinen, väkivaltaisten videopelien vaikutukset eivät olisikaan seurasta mistään taustalla olevasta aggressiivisesta luonteesta.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Sciartin (2009) mukaan enemmistö ihmisistä kykenee erottelemaan pelien sisäisen moraalikoodiston normaalielämästä, eikä muutu ns. moraaliseksi zombiksi, joita pelit voisivat muokata. Myös Boyle ja Hibberd (2005)vahvistavat saman näkemyksen, jonka mukaan väkivaltaisten videopelien ei ole osoitettu aiheuttavan mitään pitkäkestoista tai pysyvää aggressiivisuuden tai väkivaltaisuuden voimistumista. On arveltu, että todellinen väkivalta ja sen näyttävä uutisointi antavat paljon voimakkaampia esikuvia kuin fiktiivinen tai pelien väkivalta.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text:
Lisäksi esiin on noussut havainto siitä, että peleihin liittyvän aggression taustalla voi olla pelien kilpailullisuus, ei niinkään pelien sisältämä väkivalta. Ruotsissa vuonna 2012 julkaistussa tutkimuskatsauksessa todettiin, että peliväkivallalla ja väkivaltaisella käytöksellä ei ole selkeää syy-seuraussuhdetta. Katsauksessa käytiin läpi 106 empiiristä tutkimusta vuosilta
2000–2011 peliväkivallan ja aggressiivisen käytöksen suhteesta ja katsauksessa todetaan, että esimerkiksi rikkinäisellä perhetaustalla on huomattavasti suurempi vaikutus lasten ja nuorten käytökseen kuin peleillä.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Journal of Youth and Adolescence julkaisi vuonna 2013 tutkimuksen, jonka mukaan väkivaltapelit eivät lisää väkivaltaista käyttäytymistä. Tutkimuksessa nuoret vastasivat kysymyksiin tietokoneiden pelaamisesta, ja arvioivat omaa aggressiivista käyttäytymistään, mielenterveyttään, sosiaalisia verkostojaan ja kokemaansa stressiä. Kyselytutkimukset suoritettiin standardoiduilla testikaavakkeilla.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Väkivaltaista käyttäytymistä ja aggressiivisuutta ei voida selittää pelkästään yhdellä tai kahdella tekijällä. Taustalla on aina useita eri tekijöitä, eikä syylliseksi voi leimata pelkkiä videopelejä, vanhempia, mediaa tai edes yhteiskuntaa.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Positiivisten ja negatiivisten vaikutusten tutkimuksen lisäksi edellä mainittujen vaikutusten syitä on tutkittu yksilön näkökulmasta, tarkastelematta vaikutuksia nimenomaan niiden positiivisten tai negatiivisten puolien takia. Myös useita muita tutkimuksia on suoritettu, tarkoituksena löytää uusia ilmiöitä tai näkökulmia videopelien pelaamisen vaikutuksista.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Teorioita siitä miksi videopelit lisäisivät väkivaltaista käyttäytymistä on useita. Tätä yhteyttä on yritetty selittää esimerkiksi pelaajien videopelihahmoon samaistumisen kautta, minkä on tutkittu johtavan niin sanottuun muuttuneeseen minäkuvaan, jossa pelaaja kokee samaistuvansa pelihahmon, esimerkiksi sotilaan tai rikollisen kanssa ja ikään kuin omaksuu hahmon identiteetin pelikokemuksen aikana tai vielä sen jälkeenkin. Ilmiötä on käytetty syynä muutamissa murhatapauksissa, joissa tekijä on kokenut samaistuvansa pelihahmoon niin paljon, että on alkanut toteuttaa tämän ideologiaa oikeassa elämässä. Toisaalta tämä ilmiö liittyy myös läheisesti pelilliseen immersioon ja pelikokemuksen parantamiseen.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Käyttäytymisen muutosta on käsitelty myös hahmoon kiintymisen tai vaihtelevan sosiaalisen vuorovaikutuksen kautta, joka vaihtelee pelaajien välillä mitä sosiaalisempi henkilö pelatessaan on. Tutkimuksessa ”prososiaaliset” pelaajat, jotka pelaavat sosiaalisen vuorovaikutuksen takia, tunsivat vahvempaa hallintaa pelihahmostaan eivätkä tunteneet yhtä vahvaa samaistumista kuin vähemmän sosiaaliset pelaajat, joilla on taipumusta vähentyneeseen vastuuntuntoon pelatessaan niin sanotusti antisosiaalisesti eli hakiessaan pelikokemusta ilman interaktiota muiden pelaajien kanssa tai jopa häiriten muiden pelaajien kokemusta (griefing).


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Väkivaltaisten videopelien pelaamisen on myös tutkittu alentavan kiputoleranssia sekä lisäävän riskinottokäyttäytymistä, mikä voi johtaa lisääntyneeseen itsemurhariskiin. Henkilöt, jotka pelasivat ammuntapeliä, kestivät kipua pidempään Cold Pressor Taskilla eli CPT:llä mitattuna ja ottivat vielä enemmän riskejä noppapelissä kuin ajamispeliä pelanneet. Yhteys itsemurhaan johtuu näiden tekijöiden tuottamasta kuolemanpelon vähenemisestä ja itselle tuotetun kivun määrän vähättelystä.


title: Videopelien vaikutustutkimus

text: Salokoski (2005) tutki väitöskirjassaan peliväkivaltaa ja ns. riskipelaamista, jolla tarkoitetaan väkivaltaisten pelien suosimista ja pelien suurkulutusta. Salokosken mukaan riskipelaaminen on yleisempää pojilla kuin tytöillä ja se on yhteyksissä lapsen heikkoa itsehallintaa ilmentävään käyttäytymiseen, aggressiivisuuteen ja levottomuuteen. Vanhempien rooli pelaamisen aktiivisina valvojina on edellytys turvallisella peliharrastukselle. Riskipelaajilla esiintyi erilaisia pelaamisen motiiveja kuin pelaajilla yleensä. Väkivaltaa sisältävien pelien suosiminen oli yhteydessä väkivallasta fantasiointiin, haluun tapella ja empatian puutteeseen, kun taas suurkulutus oli yhteydessä pelaamiseen tunteiden säätelytarkoituksessa eli haluun paeta arkea ja velvollisuuksia sekä purkaa paineita pelaamisen avulla. Pelien väkivalta ja peleihin uppoutuminen voi vastata joidenkin lasten tarpeisiin, joihin reaalimaailma ei vastaa. Taustalla voi olla esimerkiksi tyydyttämättömiä sosiaalisia tai emotionaalisia tarpeita. Tällöin peleihin projisoidaan omia tunteita ja haetaan hyväksyntää omalle väkivaltaiselle käytökselle. Riskipelaamisen taustalla voi siis olla todellisessa elämässä olevia ongelmia, joita paetaan tai joihin haetaan helpotusta peleistä.


title: Brunei olympialaisissa

text: Brunei osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 1988 Soulissa, mutta lähetti tuolloin kilpailuun vain yhden toimitsijan, ei urheilijoita. Virallisesti maa osallistui olympialaisiin ensi kertaa vuonna 1996 Atlantassa, jolloin prinssi Jefri Bolkiah osallistui ammuntaan. Vuodesta 1996 alkaen Brunei on osallistunut kesäolympialaisiin joka kerta 1-3 urheilijan joukkueilla, paitsi vuonna 2008 Pekingissä, jolloin maa ei saanut rekisteröityä urheilijoitaan ajoissa. Brunei ei ole saavuttanut yhtään mitalia, eikä maa ole osallistunut talviolympialaisiin.