title: Onnelin ja Annelin talo

text: Annelin vanhemmat ovat eronneet, ja hän on välillä isänsä ja välillä äitinsä luona. Kumpikin vanhemmista on tahollaan lähtenyt lomamatkalle ja kuvittelee Annelin olevan toisen mukana. Onnelilla puolestaan on kahdeksan sisarusta ja heidän kotonaan on niin hirmuinen vilske, ettei kukaan oikeastaan huomaa Onnelin puuttumista. Tytöt saavat siis viettää kesän ihan kahdestaan omassa talossaan.


title: Onnelin ja Annelin talo

text: Kesän aikana tytöt tutustuvat uusiin naapureihinsa Ruusukujalla. Oikeanpuoleisessa naapurissa asuvat sisarukset Tingelstiina ja Tangelstiina Vappunen. Heillä on hyvin erikoinen puutarha, jossa kasvaa muun muassa vappuhuiskuja, ilmapalloja ja kuusenkoristeita. Heillä on myös kanoja, jotka munivat kirjavia pääsiäismunia. Toisessa naapurissa, korkean aidan takana asuu rouva Rosina Rusina. Hän on hyvin epäluuloinen eikä pidä uteliaista pikkutytöistä.


title: Italian veljet

text: Italian veljet (, FdI) on italialainen kansalliskonservatiivinen puolue. Sen puheenjohtajana toimii Giorgia Meloni.


title: Me Italian kanssa

text: Me Italian kanssa () on italialainen keskusta-oikeistolainen, lähinnä kristillisdemokraattinen ja liberaalikonservatiivinen, poliittinen koalitio.


title: Me Italian kanssa

text: Vuoden 2018 parlamenttivaaleissa koalitio on osa Silvio Berlusconin Forza Italia -puolueen johtamaa keskusta-oikeistolaista vaaliliittoa.


title: Civica Popolare

text: Civica Popolare (CP) on keskustalainen poliittinen koalitio. Sen puheenjohtajana toimii Alternativa Popolare -puolueen Beatrice Lorenzin.


title: Videopelilainsäädäntö Suomessa

text:
Videopeleihin kohdistuva lainsäädäntö Suomessa koskee niin niiden sisältöä, tämän sisällön luokittelua ja siihen liittyviä merkintöjä, kuin myös videopelien myyntiin liittyviä seikkoja, kuten vaikkapa palautusoikeuksia. Nämä kuluttajansuojaa koskevat lainsäädännöt pohjautuvat osittain Euroopan Unionin direktiiveihin.
Suomen lain alaisena videopelit luokitellaan kuvaohjelmiksi, jolla voidaan tarkoittaa mitä tahansa kaupallista videomateriaalia, olipa se sitten interaktiivista tai ei. Suomen kuvaohjelmalait koskevat kuvaohjelmamateriaalin luokittelua ja erinäisiä vaadittuja merkintöjä, esimerkiksi niille tarkistusviranomaisen toimesta säädettyä ikärajaa . Suomessa videopelien ikäluokitusjärjestelmänä yleisesti käytetään PEGI:ä, Pan European Game Information, joka on käytössä myös muissa Euroopan maissa.


title: Videopelilainsäädäntö Suomessa

text:
Suomessa määritelty kuvaohjelmalaki kattaa suurimman osan viihdealan tuotteista, kuten elokuvat, TV-ohjelmat ja tietenkin videopelit. Heti alkuun laissa määritellään se, kuinka pelistä on tehtävä ilmoitus mediakasvatus- ja kuvaohjelmakeskukselle, kun sitä tarjotaan taloudellisessa tarkoituksessa ja säännöllisesti. Ilmoituksen tulee sisältää:
Laissa on myös määritelty tilanteita, joissa ei tarvitse luokitella ja merkitä kuvaohjelmaa sisällön perusteella, esimerkiksi jos se sisältää pelkästään opetuksellista tai sivistyksellistä aineistoa. Pelien suhteen tällaiset tilanteet ovat kuitenkin hyvin harvinaisia. On myös tilanteita, joissa pelejä ei tarvitse luokitella ja merkitä niiden valmistustarkoituksen perusteella:
Pelien luokittelun suorittaa kuvaohjelmaluokittelija, joka on täysi-ikäinen ja käynyt kuvaohjelmaluokittelijakoulutuksen. Koulutuksen ja valinnan kuvaohjelmaluokittelijan työn suhteen tekee mediakasvatus- ja kuvaohjelmakeskus. Kuvaohjelmaluokittelijan on tehtävä luokittelu itsenäisesti ja riippumattomasti ja häneen sovelletaan rikosoikeudellista virkavastuuta koskevia säännöksiä.
Vaikka luokittelun pelin ikärajoille voi suorittaa kuvaohjelmaluokittelija, niin mediakasvatus- ja kuvaohjelmakeskus voi hyväksyä pelille Euroopan unionin alueella annetun ikärajan ja sisältöä kuvaavan symbolin Suomessa käytettäviksi tässä laissa tarkoitetulla tavalla ilman, että ohjelma luokitellaan Suomessa.
PEGI-luokittelujärjestelmä on yleisin tällaisista luokittelujärjestelmistä, joita käytetään Suomessakin. PEGI-järjestelmää hallinnoi hollantilainen NICAM (Netherlands Institute for the Classification of Audio-visual Media) ja VSC (Video Standards Council). Vaikka PEGI on itsesääntelyyn perustuva järjestelmä, jokaisella Microsoftin, Nintendon ja Sonyn pelikonsoliin sopivalla pelillä on PEGI-luokitus. Sama koskee kaikkien suurimpien eurooppalaisten ja amerikkalaisten julkaisijoiden PC-pelejä. Pelien vähittäismyyjät yleensä vaativat tuotteisiin PEGI-merkinnän, ja sen vuoksi myynnissä on hyvin harvoin pelejä, joilla ei ole PEGI-luokitusta.


title: Videopelilainsäädäntö Suomessa

text: Suomessa peleihin liittyy kuluttajansuojalaki, jossa määritellään esimerkiksi oikeus palauttaa tuote 30 päivän kuluessa ostoksesta, ja mikäli ostettuun tuotteeseen liittyi jokin tilaus (subscription), sekin peruuntuu, kun tuote palautetaan. Suomen lainsäädäntöön kuluttajansuojakysymysten suhteen on vaikuttanut myös Euroopan Unionin kuluttajansuojadirektiivit. EU:n ja Suomen lainsäädännöt pätevät kuitenkin suoranaisesti ainoastaan fyysisiin ostoihin. Digitaalisissa myynneissä käytännöt vaihtelevat. Esimerkiksi Steam, yksi suurimmista digitaalisista videopelien kauppapaikoista, takaa kuluttajalle Euroopan Unionin Kuluttajansuojadirektiivin mukaisen 14 päivän palautusoikeuden, joskin vain jos peliä on pelattu alle 120 minuuttia.


title: Martti Jalkanen

text: Martti Juhani Jalkanen (s. 9. lokakuuta 1947 Saarijärvi) on kunnallismies, joka toimi Kokemäen kaupungin palveluksessa lähes neljäkymmentä vuotta, mistä kaupunginjohtajana kolmisenkymmentä vuotta.


title: Martti Jalkanen

text: Martti Jalkanen syntyi maanviljelijä Aati Armas Jalkasen ja emäntä Maria Koivumäen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1970 on rehtori Eila Kaarina Peltomaa. Jalkanen tuli ylioppilaaksi 1967 ja valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi Tampereen yliopistosta 1970. Hän oli Nurmeksen vt. sosiaalisihteeri 1971 ja Saarijärven kunnansihteeri 1971–1974. Kokemäen kauppalan ja kaupungin palveluksessa hän toimi hallintopäällikkönä 1974–1984. Kaupunginjohtajaksi hänet nimitettiin 1984. Jalkanen jäi tästä tehtävästä eläkkeelle vuonna 2013.


title: Jaana Vuorio

text: Jaana Vuorio on suomalainen viranhaltija. Hän on toiminut Maahanmuuttovirasto Migrin ylijohtajana 1. heinäkuuta 2013 lähtien, virkakausi kestää seitsemän vuotta vuoteen 2020. Vuorion edeltäjä oli Jorma Vuorio, joka siirtyi Suomen sisäministeriön maahanmuutto-osaston osastopäälliköksi. He eivät ole sukua.


title: Jaana Vuorio

text: Vuorio kouluttautui laintuntijaksi Hän on oikeustieteen kandidaatti ja varatuomari. Valmistumisensa jälkeen hän toimi muutaman vuoden Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestön lakihenkilönä Keniassa ja Intiassa pakolaisleirillä auttamassa Afganistanista paenneita.


title: Jaana Vuorio

text: Vuosina 2003–2013 Vuorio toimi Maahanmuuttoviraston oikeus- ja maatietopalveluyksikön johtajana sekä viraston ylijohtajan sijaisena. Vuonna 2012 hän kävi neljän viikon ulkomaankomennuksella Kreikassa rakentamassa EU:n säännösten mukaista turvapaikkajärjestelmää.


title: Jaana Vuorio

text: Vuorio aloitti 1. heinäkuuta 2013 Vuorio Maahanmuuttovirasto Migrin ylijohtajana, jonka tehtävänä on johtaa, valvoa ja kehittää viraston toimintaa. Virkaa haki 13 ihmistä.


title: Jaana Vuorio

text: Vuorio on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.


title: Black Panther

text: Black Panther voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Tallink-tenniskeskus

text: Tallink-tenniskeskus () on Tallinnassa, Virossa sijaitseva tenniskeskus. Keskuksessa on 14 tenniskenttää, 10 sulkapallokenttää, ryhmäharjoitusalueita, kuntosali ja kahvila. Keskus on kooltaan 14 500 neliömetriä. Se rakennettiin vuonna 2016 ja rakentaminen maksoi 10 miljoonaa euroa.


title: Antiikin Thessalia

text: Thessalia (, myös "Thettalia", ja "Thettalos", ) oli antiikin Kreikan maakunta. Se oli pinta-alaltaan suurin Kreikan historiallisista alueista. Antiikin Thessalian alue vastaa pääpiirteissään Kreikan nykyistä Thessalian hallinnollista aluetta.


title: Antiikin Thessalia

text: Antiikin Thessalian pääalueet eli tetrarkiat olivat Thessaliotis, Pelasgiotis, Histiaiotis ja Fthiotis. Thessalian liitto oli näiden tetrarkioiden muodostama poliittinen liitto, jonka johdossa oli sotapäällikkö tagos.


title: Antiikin Thessalia

text: Thessalia käsitti samoin kuin nykyäänkin Manner-Kreikan itäosan Makedonian rajalta Thermopylaihin. Idässä se rajautui Egeanmereen ja lännessä Pindos-vuoristoon, jonka toisella puolella sijaitsi Epeiros.


title: Antiikin Thessalia

text:
Erityisesti Thessalian nimellä viitattiin kuitenkin laajaan Thessalian tasankoon, joka oli varsinaisen eli Makedonian ulkopuolisen Kreikan suurin tasanko. Sitä ympäröivät lännessä Pindosvuoristo, etelässä Othrys-vuori, itärannikolla Ossa- ja Pelion-vuoret (nyk. Pílio) sekä Makedonian rajalla Kambounia-vuoret (nyk. Kamvoúnia) ja Olympos-vuori. Tasanko oli näin kauttaaltaan vuorten ympäröimä, ja sinne johti Makedonian suunnasta vain yksi merkittävämpi kulkuväylä, Tempen (nyk. Témpi) sola, joka sijaitsee Olympos- ja Ossavuorten välissä. Thessalia oli yhteydessä mereen Pagasainlahden kautta.
Thessalian tasanko koostuu kahdesta tasangosta, jotka tunnettiin antiikin aikana Ylempänä ja Alempana Thessaliana. Ylempi Thessalia käsitti Thessalian länsiosan Pindosvuoriston puolella, ja Alempi Thessalia merenpuolisen alueen. Tasangot erotti toisistaan toisaalta Boibeis- (Boibe) ja Nessonis-järvien välinen kukkulajono ja toisaalta Enipeus-joki. Alempi Thessalia ulottui pohjoisesta Titaros- ja Ossa-vuorilta etelään Othrys-vuorelle ja Pagasainlahden rannalle. Se käsitti Pelasgiotiin alueen, ja sen tärkein kaupunki oli Larissa. Ylempi Thessalia ulottui pohjoisesta Aiginionista etelään Thaumakoihin. Se käsitti Thessaliotiin ja Histiaiotiin alueet, ja sen tärkein kaupunki oli Farsalos.


title: Antiikin Thessalia

text: Thessalian tasangon sanottiin olleen muinoin järvi, jonka jäänteinä alueen jäljellä olleita Boibeis- ja Nessonis-järviä pidettiin. Tasangon tärkeimmät joet tunnettiin antiikin aikana nimillä Peneios (nyk. Pineiós), Apidanos, Onokhonos, Enipeus ja Pamisos.


title: Antiikin Thessalia

text: Mainittujen Thessalian tasankojen lisäksi Thessaliaan luettiin myös kapea rannikkokaistale Magnesia, joka sai alkunsa Tempen solalta ja ylsi Pagasainlahdelle saakka, ja sijoittui Ossa- ja Pelionvuorten ja meren väliin; sekä Malis, joka sijoittui Othrys- ja Oita-vuorten väliin Sperkheios-joen laaksoon. Fthiotiihin kuului Akhaia Fthiotiin alue ja Histiaiotikseen Perrhaibian alue. Lisäksi Thessaliaan luettiin usein myös Ainis, Oitaia ja Dolopia.


title: Antiikin Thessalia

text: Thessalian tasanko oli antiikin aikana, kuten nykyisinkin, Kreikan hedelmällisin. Siellä viljeltiin viljaa ja kasvatettiin karjaa, ja laaja maatalous elätti alueen lukuisten kaupunkien väestön. Thessalia tunnettiin erityisesti hevosistaan, joita pidettiin Kreikan parhaina, ja siksi myös ratsuväestään.


title: Antiikin Thessalia

text: Thessalian alueet ja kunkin alueen polikset eli kaupunkivaltiot olivat:


title: Antiikin Thessalia

text: Neoliittisella kaudella noin 6500–4500 eaa. Thessaliassa vaikuttivat Kreikan ja koko Euroopan vanhimpiin kulttuureihin kuuluvat niin kutsutut Sésklon kulttuuri ja Dimínin kulttuuri.


title: Antiikin Thessalia

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Thessalia oli alkuperäisen Hellaksen sijaintipaikka ja näin helleenien alkuperäinen koti. Se oli myyteissä myös gigantomakhian tapahtumapaikka ja lapiittien kotiseutua. Se oli myös paikka, josta argonautit lähtivät retkelleen ja josta Akhilleus, Patroklos ja myrmidonit olivat kotoisin. Kreikkalaisissa kertomuksissa Thessalia tunnettiin myös noidistaan.


title: Antiikin Thessalia

text: Antiikin ajan lähteissä Thessalian alkuperäisiksi nimiksi maintaan "Pyrrha", "Aimonia" ja "Aiolis". Pyrrha ja Aimonia liittyvät lähinnä mytologiaan, mutta Aiolis sijoittuu aikaan, jolloin Thessalian alueella asuivat Aiolian pelasgit. Thessalialaiset, jotka saapuivat perinteen mukaan Epeiroksen Thesprotiasta, valtasivat myöhemmin Peneioksen laakson ja ajoivat pelasgit pois alueelta.


title: Antiikin Thessalia

text: Nimi Thessalia ei esiinny Homeroksella. "Iliaan" laivaluettelossa Feidippos ja Antifos, jotka johtivat Krapathoksen, Kosin ja lähisaarten kreikkalaisia Troijan sodassa, mainitaan kuitenkin Thessaloksen, Herakleen pojan pojiksi. Nimi Thessalos kytkettiin Thesprotian thessalialaisiin niin, että näiden kahden päällikön sanottiin Troijasta paluun jälkeen päätyneen myrskyssä Epeiroksen rannikolle. Sieltä Thessalos, Feidippoksen pojanpoika, johti thessalialaiset Pindosvuoriston poikki nykyiseen Thessaliaan, antaen nimensä alueelle.


title: Antiikin Thessalia

text: Historiallisesti thessalialaisten tulo alueelle ajoitetaan protogeometriselle kaudelle 1000-luvun eaa. lopulle. Pelasgien lisäksi valloittajina tulleiden thessalialaisten sanottiin häätäneen alueelta myös boiotialaiset. Näiden katsottiin alun perin asuneen Arnessa, joka sijaitsi myöhemmin Thessaliaksi kutsutulla alueella. Thessalialaisten kerrotaan ajaneen heidät pois noin 60 vuotta Troijan sodan jälkeen.


title: Antiikin Thessalia

text: Thessalian arkaaisen ja klassisen kauden yleinen historia voidaan kuvata lyhyesti, sillä aikakauden historia on ennen kaikkea alueen polisten historiaa; näistä kerrotaan enemmän kunkin poliksen artikkelissa.


title: Antiikin Thessalia

text: Arkaaisella kaudella thessalialaiset levittivät valtansa etelässä Thermopylaihin saakka ja uhkasivat vallata Fokiin ja Opuntian Lokriin. Fokislaiset rakensivat Thermopylain solan poikki muurin tämän estämiseksi. Vihollisuudet vaikuttavat olleen ohi vuoteen 480 eaa. tultaessa, sillä tuolloin persialaissotien Thermopylain taistelun aikaan muuri oli jo raunioina.


title: Antiikin Thessalia

text: 400-luvun eaa. alkupuolen persialaissotien aikaan voimakas Aleuadain suku yllytti Kserkestä hyökkäämään Kreikkaan ja lupasi thessalialaisten antautuvan persialaisille varhain. Tämä persialaismielinen puolue vaikuttaa kuitenkin olleen vähemmistössä tai jopa karkotettuna hyökkäyksen aikaan, samoin kuin Peisistratoksen suku Ateenassa, ja aluksi thessalialaiset vastustivat hyökkääjää. He lähettivät lähetystön kreikkalaisten kokoukseen Isthmoksella, ja pyysivät näitä lähettämään joukkoja Tempen solaan, luvaten thessalialaisten täyden tuen taistelussa.


title: Antiikin Thessalia

text: Pyyntöön myönnyttiin, ja Thessaliaan lähetettiin miehen sotajoukko. Kreikkalaiset ymmärsivät kuitenkin, että eteläiseen Kreikkaan johti Olymposvuoren ympäristössä Tempen lisäksi toinenkin kulkuväylä, mikä teki tehokkaan puolustautumisen Thermopylain pohjoispuolella vaikeaksi. Tämän vuoksi Thessaliasta vetäydyttiin uusin puolustusasemiin etelämpänä Thermopylaissa. Tämän jälkeen thessalialaiset antautuivat persialaisille. Aleuadain suku nousi takaisin valtaan, jonka jälkeen thessalialaiset tukivat persialaisia sodassa. Thermopylain taistelun jälkeen thessalialaiset johtivat persialaiset pitkäaikaista vihollistaan Fokista vastaan, ja sen kaupungit tuhottiin.


title: Antiikin Thessalia

text: Persialaissotien ja 400-luvun eaa. loppupuolen peloponnesolaissodan välisen ajan historiasta Thessaliassa tiedetään antiikin lähteiden kautta suhteellisen vähän. Oinofytan taistelun vuonna 456 eaa. jälkeen ateenalaiset olivat saaneet valtaansa Boiotian, Lokriin ja Fokiin, ja pyrkivät laajentamaan valtaansa myös Thessaliassa. Ateenalaiset hyökkäsivät Thessaliaan Myronideen johdolla vuonna 454 eaa. Tarkoituksena oli palauttaa valtaan Farsaloksesta karkotettu Orestes. Ateenalaiset joutuivat kuitenkin vetäytymään.


title: Antiikin Thessalia

text: Thessalialaiset eivät ottaneet osaa peloponnesolaissotaan. Yleisesti thessalialaiset olivat kuitenkin enimmäkseen Ateenan puolella, mutta oligarkkiset piirit suosivat Spartaa. Näin spartalaiset kykenivät marssimaan Thessalian halki Brasidaan johdolla vuonna 424 eaa. hyökätessään Ateenan pohjoisessa Kreikassa, kuten Traakiassa, olleita alueita vastaan. Seuraavana vuonna thessalialaiset kuitenkin estivät spartalaisten täydennysjoukkojen lähettämisen Brasidaan avuksi.


title: Antiikin Thessalia

text: Peloponnesolaissodan jälkeen Thessalian kaupunkien voimasuhteissa ja alueen poliittisessa tilanteessa tapahtui merkittävä muutos. Peloponnesolaissodan lopulle saakka valta Thessaliassa oli ollut pääasiassa Aleuadain suvulla Larissassa, Skopadain suvulla Krannonissa ja Kreonidain suvulla Farsaloksessa. Nyt Ferai nousi vahvimmaksi kaupungiksi Lykofronin johdolla. Hän kukisti Ferain aiemmat aristokraattiset vallanpitäjät ja nosti itsensä tyranniksi. Lykofron hyökkäsi Larissaan ja voitti sen sekä muut häntä vastustaneet thessalialaiset vuonna 404 eaa.


title: Antiikin Thessalia

text: Vuonna 395 eaa. Lykofron soti jälleen Larissaa vastaan. Larissaa johti tuolloin Medios, joka kuului todennäköisesti Aleuadai-sukuun. Sparta tuki Lykofronia, kun taas Medios haki tukea boiotialaisilta ja muilta Spartaa vastaan liittoutuneilta kaupungeilta. Näiden avulla Medios valloitti Farsaloksen, jossa oli tuolloin spartalainen varuskunta. Kerrotaan, että kaikki farsaloslaiset myytiin tuolloin orjiksi. Sparta kuitenkin voitti liittouman Agesilaoksen johdolla vuonna 394 eaa. Medios syöstiin vallasta ja Larissa menetti asemansa. Johtava asema oli Ferailla. Farsalos nousi myöhemmin uudelleen, ja oli Thessalian merkittävin kaupunki yhdessä Ferain kanssa. Farsaloksen johtoon nousi Polydamas.


title: Antiikin Thessalia

text: Sillä välin Ferain johtoon nousi Iason, joka oli todennäköisesti Lykofronin poika. Hän tavoitteli koko Kreikan herruutta ja edelleen Persian kukistamista. Tätä varten hänen tuli ensin voittaa myös Farsalos puolelleen. Voimankäytön sijasta hän tarjosi Polydamaalle liittoa, jossa Polydamas saisi toisen sijan Thessalian johdossa. Polydamas pyysi apua Spartalta, mutta koska sitä ei tullut, hän myöntyi. Näin Iason nousi Thessalian tagokseksi noin 374 eaa. ja sai kaikki alueen kaupungit valtansa alle. Iason järjesti armeijan, johon kuului ratsumiestä ja jalkamiestä. Hänen liittolaisikseen tulivat muun muassa Epeiroksen kuningas Alketas ja Makedonian kuningas Amyntas II.


title: Antiikin Thessalia

text: Thessalian valta ja armeija olivat nyt suuremmat kuin millään muulla vallalla Kreikassa, ja koska sodat olivat kuluttaneet muita kaupunkeja, Iasonin tavoitteiden saavuttaminen näytti mahdolliselta. Iason liittoutui myös Theban kanssa, ja Leuktran taistelun vuonna 371 eaa. jälkeen Theba pyysi Thessalian apua hyökkäykseen Spartaa vastaan. Iason ei teki kuitenkin rauhan Spartan kanssa ja salli spartalaisten vetäytyä. Seuraavana vuonna Iason ilmoitti marssivansa Delfoihin thessalialaisten johdossa ja ottavansa osaa Python kisoihin. Ennen tätä hänet kuitenkin murhattiin, mikä oli todennäköisesti seurausta hänen pyrkimystensä aiheuttamasta huolesta koko Kreikassa.


title: Antiikin Thessalia

text: Iasonia seurasivat Thessalian tagoksina hänen veljensä Polyfron ja Polydoros, jotka eivät kuitenkaan olleet yhtä kyvykkäitä, ja niin Thessalia menetti poliittisen merkityksensä. Polydoros murhasi veljensä Polyfronin ja nousi ainoaksi tagokseksi. Hänen valtaansa kuvataan julmaksi. Hän surmautti Farsaloksen Polydamaan ja joko surmautti tai ajoi maanpakoon monia muita farsaloslaisia ja larissalaisia. Polydoroksen murhasi puolestaan hänen veljensä tai veljenpoikansa Aleksanteri, joka oli hallitsijana vielä julmempi. Aleuadait ja muu ylimystö vetosivat Makedonian nuoreen Aleksanteri I:een, joka oli juuri seurannut vallassa isäänsä Amyntasta. Aleksanteri hyökkäsi Thessaliaan, kukisti tyrannin ja valtasi Larissan ja Krannonin.


title: Antiikin Thessalia

text: Makedonia joutui kuitenkin myöhemmin vetäytymään sisäisten asioidensa vuoksi, ja tyrannia vastustaneet kaupungit pyysivät nyt apua Thebasta. Pelopidas hyökkäsi Thessalian vuonna 369 eaa. ja valtasi muun muassa Larissan. Hän hyökkäsi alueelle uudelleen seuraavana vuonna eli 368 eaa., koska Ferain Aleksanteri oli saanut apua Ateenasta. Tällä kertaa Theba, joka oli tuohon aikaan liitossa Makedonian kanssa, sai koko Thessalian valtansa alle.


title: Antiikin Thessalia

text: Vuonna 366 eaa. thebalaiset saivat Persian tuen johtoasemalleen Kreikassa. Pelopidas ja Ismenias menivät Thessaliaan pyytämään tukea hankkeelleen ja tapasivat Ferain Aleksanterin Farsaloksessa. Kun Aleksanteri näki, ettei näillä ollut armeijaa mukanaan, hän vangitsi heidät. Theba hyökkäsi Thessaliaan vapauttaakseen maanmiehensä, mutta ensimmäinen yritys epäonnistui. Sen seurauksena Theban armeijan johtoon nousi Epameinondas. Aleksanteri puolestaan sai jälleen koko Thessalian puolelleen ja valtansa alle. Epameinondaan johtama Theban uusi hyökkäys onnistui, ja vangit vapautettiin, mutta Theba ei kuitenkaan saanut palautettua entistä valtaansa Thessaliassa.


title: Antiikin Thessalia

text: Hieman myöhemmin Ferain Aleksanterin hallinto kävi kestämättömäksi, joten thessalialaiset kaupungit pyysivät jälleen kerran Theban apua. Niin Pelopidas lähetettiin jälleen vuonna 364 eaa. Thessaliaan Theban armeijan johdossa. Pelopidas kaatui taistelussa, mutta thebalaisten kosto kukisti myös Aleksanterin, joka pakotettiin taipumaan Theban vallan alle.


title: Antiikin Thessalia

text: Epameinondaan kuoltua Mantineian taistelussa vuonna 362 eaa. Theban hegemonia päättyi, ja Ferain Aleksanteri kasvatti jälleen valtaansa ja jatkoi julmaa hallintoaan. Lopulta hänen vaimonsa, jonka nimi oli ironisesti Thebe, veljineen surmasi hänet vuonna 359 eaa. Tämän jälkeen näistä veljistä Teisifonos toimi vuorostaan tagoksena. Hänen kautensa jäi lyhyeksi, ja häntä seurasi toinen veljistä, Lykofron.


title: Antiikin Thessalia

text: Samaan aikaan Makedonian valta alkoi kasvaa vuonna 369 eaa. kuninkaaksi nousseen Filippos II:n johdolla. Hän hyökkäsi Thessaliaan vuonna 353 eaa. Lykofron pyysi apua Onomarkhokselta ja fokislaisilta. Makedonialaiset ajettiin tuolloin pois, mutta Filippos hyökkäsi uudelleen seuraavana vuonna, ja voitti Onomarkhoksen ja Lykofronin ja sai Ferain ja samalla koko muun Thessaliaan valtaansa. Näin Thessalia kuului Makedonian vallan alle vuodesta 352 eaa. Filippos nimesi tyttärensä Thessaloniken (”Voitto thessalialaisista”) voittonsa mukaan.


title: Antiikin Thessalia

text: Filippos antoi Thessalian kaupungeille muodollisen vapauden, mutta perusti varuskuntia Magnesiaan ja Pagasaihin. Ferain kapinayritys johti varuskunnan perustamiseen myös sinne. Filippos myös palautti Thessalian vanhan jaon neljään tetrarkiaan, ja nosti kunkin johtoon miehen Aleuadai-suvusta. Koko Thessalian päätyminen Makedonian valtaan tarjosi Filippoksen armeijan käyttöön merkittävästi lisää resursseja. Filippoksen kuoleman jälkeen thessalialaiset olivat kreikkalaisista ensimmäiset, jotka lupasivat tukensa Aleksanteri Suurelle.


title: Antiikin Thessalia

text: Aleksanteri Suuren kuoleman vuonna 323 eaa. jälkeen thessalialaiset liittyivät muiden kreikkalaisten mukana yritykseen päästä eroon Makedonian vallasta. Antipatros kuitenkin liitti alueen takaisin Makedonian vallan alle. Tätä kesti siihen saakka, kun roomalaiset voittivat Filippos V:n Kynoskefalain taistelussa vuonna 197 eaa. Rooman senaatti julisti Thessalian vapaaksi, mutta se oli muodollisesti Rooman vallan alla. Roomalaisen Thessalian oma senaatti koostui varakkaimmista kansalaisista ja kokoontui Larissassa.


title: Antiikin Thessalia

text: Roomalaisella kaudella Thessalia kuului aluksi Achaean eli Akhaian provinssiin. Kun Makedoniasta tehtiin Rooman provinssi, Thessalia liitettiin siihen. Alexander Severuksen aikana 222–235 jaa. tai viimeistään Diocletianuksen aikana 284–305 Thessalia muodosti oman provinssinsa, jonka keskuksena oli edelleen Larissa ja jota johti prokuraattori. Myös Konstantinus Suuren jälkeen se esiintyy omana provinssinaan, jonka johdossa oli maaherra ("praeses").


title: Antiikin Thessalia

text:
Thessalialaisista käytettiin etnonyymejä "Thessalos" () ja "Thettalos" (), latinaksi "Thessalus", feminiineinä "Thessalis" () ja "Thettalis" (), latinaksi "Thessalis". Monet viitteet historiallisella ajalla tukevat sitä käsitystä, että thessalialaiset olivat tulleet alueelle valloittajina. Tärkein viite liittyy yhteiskunnan rakenteeseen. Lakonian eli Spartan hallitseman alueen tavoin Thessalian väestö oli jaettu kolmeen osaan. Ensimmäinen väestöryhmä olivat varsinaiset thessalialaiset, jotka omistivat maan tasankoalueella. Mikäli nämä olivat todella tulleet Thesprotiasta, heidän oli kuitenkin täytynyt omaksua oman kielensä tilalle valloittamansa alueen kieli, sillä myöhempi Thessalian murre oli yksi aiolialaisista murteista.
Tämän väestöryhmän ytimen muodostivat vauraat ylimystösuvut, jotka omistivat maat, harjoittivat viljelystä suurmaatiloillaan ja harrastivat hevosten kasvatusta. Thessalian ylimystön vauraus mainitaan usein antiikin lähteissä. Ylimystö tarjosi hevoset köyhempien käyttöön näiden toimiessa ratsuväessä. Sen sijaan Thessaliassa ei ollut tasa-arvoisten miespuolisten kansalaisten luokkaa, joka olisi toiminut hopliitteina muiden Kreikan alueiden tavoin. Siksi poliittinen valta oli yleensä ylimystöllä tai yhdellä miehellä, joka asetti itsensä tyranniksi.


title: Antiikin Thessalia

text: Toinen väestöryhmä olivat ne seudun alkuperäiset asukkaat, joita thessalialaiset eivät ajaneet pois. Nämä vastasivat Spartan perioikeja, mutta säilyttivät kuitenkin alkuperäiset heimonimensä ja paikkansa amfiktyoniliitossa. Näihin heimoihin kuuluivat perrhaibit, jotka asuttivat Olymposvuoren ja Peneioksen alajuoksun välistä aluetta; magneetit, jotka asuivat itärannikolla Pelion- ja Ossavuorten ja meren välisellä alueella; akhaijit, jotka asuivat Akhaia Fthiotiissa, joka ulottui etelään Ylemmältä Thessalian tasangolta, Pindosvuorilta Pagasainlahdelle; dolopit, jotka asuivat Pindosvuoriston rinteillä; sekä malislaiset, jotka asuivat rannikolla Fthiotiin ja Thermopylain välisellä alueella.


title: Antiikin Thessalia

text: Kolmas väestöryhmä olivat "penestai", maaseudun rahvas tai eräänlaiset maaorjat. Nämä vastasivat tavallaan Spartan helootteja, kuitenkin sillä erotuksella, että heidän olonsa vaikuttavat olleen huomattavasti paremmat. Myös tämä osa kansasta oli ilmeisesti alueen alkuperäisen väestön jälkeläisiä. He viljelivät maanomistajien maita, maksoivat näille osuuden maan tuotosta ja seurasivat näitä sotaretkille. Heillä oli oikeus omistaa omaisuutta, ja joidenkin kerrotaan jopa olleen isäntiään rikkaampia. Penestai kapinoivat usein isäntiään vastaan heloottien tavoin.


title: Antiikin Thessalia

text: Perrhaibien, magneettien, akhaialaisten ja dolopien nimet esiintyvät homeerisessa runoudessa. Akhaia Fthiotis oli heeros Akhilleuksen kotiseutua. Seudulta oli kotoisin myös Hellen, helleenisen kansan kantaisä, ja näin siihen kuului perinteisen käsityksen mukaan alkuperäinen Hellas, josta helleenit ajan kuluessa levittäytyivät muun Kreikan alueelle. Fthiotiin akhaialaiset olivat ilmeisesti samaa heimoa kuin Peloponnesoksen Akhaian akhaialaiset.


title: Antiikin Thessalia

text: Varsinaisten thessalialaisten alue jakaantui antiikin ajalla neljään osaan tai heimoyhteisöön, tetrarkiaan. Ne olivat Thessaliotis, Pelasgiotis, Histiaiotis ja Fthiotis. Thessalian muut alueet Magnesia, Akhaia Fthiotis, Perrhaibia ja Dolopia olivat perioikkialuetta. Tetrarkiajaon alkuperää ei täysin tunneta. Se oli olemassa viimeistään Hekataioksen aikana, ja sen alullepanijana pidettiin Aleuasta, Aleuadain suvun kantaisää. Jako oli tehty poliittisin perustein, ja alueilla oli jonkinlaista itsehallintoa. Alueet oli yhdistetty nimellisesti "Thessalian liitoksi" yhden johtajan, tagoksen, vallan alle. Tagos nimitettiin ilmeisesti ennen kaikkea sotaa varten. Ksenofon mainitsee, että Thessalia kykeni lähettämään sotaan ratsumiestä ja hopliittia. Sotimisen ulkopuolella thessalialaiset eivät useinkaan noudattaneet tagosten määräyksiä.


title: Antiikin Thessalia

text: Poliittisesta liitosta huolimatta Thessalian tärkeimmät kaupungit Larissa, Farsalos ja Ferai olivat usein sodissa keskenään, sen lisäksi että niissä oli sisäisiä puolueriitoja. Tästä hajanaisuudesta johtuen Thessalia ei useinkaan voinut vastustaa valloittajia, ja siksi on sanottu, ettei alue nauti historiassa sellaista asemaa kuin sen väkiluku ja vauraus olisivat muutoin suoneet.


title: Ainis

text: Ainis () eli Ainiania (, ) oli antiikin aikainen alue Kreikassa. Se sijaitsi Thessalian eteläpuolella ja luettiin joskus osaksi Thessalian aluetta.


title: Ainis

text: Ainis käsitti Sperkheios-joen ylemmän laakson. Se oli osa samaa seutua, jonka eteläisempi osa tunnettiin Oitaiana, ja alueiden raja on epäselvä. Ainiin luoteispuolella sijaitsi Dolopia, pohjoispuolella varsinainen Thessalia ja itäpuolella Malis. Alueen merkittävin kaupunki oli Hypata.


title: Ainis

text: Ainiin polikset eli kaupunkivaltiot olivat:Ainis sai nimensä ainianien ("Ainianes", ) heimosta, Homeroksella ja Herodoroksella enienit ("Eniēnes",), joka oli osa amfiktyoniliittoa. Heimon sanotaan alun perin asuneen Thessalian itäosan Pelasgiotiin alueella ja myöhemmin myös lännempänä Epeiroksen rajalla, kunnes se asettui Thessalian eteläpuolella muun muassa Oitaian ja Ainiin alueelle.


title: Antiikin Fthiotis

text: Fthiotis () eli Fthia (, myös "Fthie", ) () oli antiikin aikainen Thessalian maakunnan osa Kreikassa. Se sijaitsi Thessalian eteläosassa siitä nimensä perineen nykyisen Fthiotiin alueella. Siihen voidaan lukea myös Akhaia (Fthiotis) (, myös "Akhaiie", , lat. "Achaia/Achaea (Phthiotis)").


title: Antiikin Fthiotis

text: Fthiotis käsitti varsinaisen Thessalian eteläisimmän osan. Suppeammassa merkityksessä siihen kuului vain Farsaloksen kaupungin ympäristö. Tämä Fthiotis oli yksi Thessalian neljästä tetrarkiasta eli heimoyhteisöstä Thessaliotiin, Pelasgiotiin ja Histiaiotiin ohella. Farsalos oli varsinaisen Fthiotiin ainoa polis eli kaupunkivaltio.


title: Antiikin Fthiotis

text: Laajemmassa merkityksessä Fthiotiin alueeseen voidaan lukea myös Akhaia eli Akhaia Fthiotis, joka oli Thessalian perioikkialuetta. Näin ajateltuna Fthiotis käsitti laajimmillaan alueen idästä Maliinlahdelta länteen Dolopian rajalle ja Pindos-vuoristoon saakka. Pohjoisessa alue ulottui Farsalokseen ja Thessalian tasangolle saakka. Fthiotiin eteläpuolella sijaitsi Malis, koillispuolella Magnesia, pohjoispuolella Pelasgiotis, luoteispuolella Thessaliotis ja lounaispuolella Ainis ja Oitaia.


title: Antiikin Fthiotis

text: Fthiotiin ja Akhaia Fthiotiin polikset eli kaupunkivaltiot olivat:


title: Antiikin Fthiotis

text: FthiotisAkhaia Fthiotis


title: Antiikin Fthiotis

text: Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan:


title: Antiikin Fthiotis

text: Fthiotis oli seutua, jossa herooisella ajalla sijaitsivat alueelle nimen antanut Fthia sekä Hellas. Lisäksi siihen luettiin myös Dolopia sekä Thessalian tasangon eteläisin osa. Fthia saattoi olla myös Farsaloksen muinainen nimi. Fthiaa pidettiin myrmidonien, Akhilleuksen ja Patrokloksen kotiseutuna, ja Hellas oli puolestaan paikka, joka antoi myöhemmin nimensä koko Kreikalle.


title: Antiikin Fthiotis

text: Akhaia Fthiotista pidettiin akhaijien alkuperäisenä kotiseutuna. Fthiotiissa näitä kutsuttiin Fthiotiin akhaijeiksi () erotuksena Peloponnesoksen akhaijeista. Tällä nimellä alueen asukkaat esiintyvät myös amfiktyoniliiton jäseninä. Alue tunnettiin Akhaiana ainakin vielä Herodotoksen aikana, ja asukkaat Fthiotiin akhaijeina myöhemminkin.


title: Antiikin Magnesia

text: Magnesia () oli antiikin aikainen alue Thessalian maakunnassa Kreikan itärannikolla. Se käsitti nykyisen, alueesta nimensä perineen Magnesian alueen itäosan.


title: Antiikin Magnesia

text: Magnesia käsitti kapean rannikkoalueen, joka ulottui pohjoisesta Peneios-joelta etelään Pagasainlahdelle. Sen länsirajana toimivat Ossa- ja Pelionvuoret, kun taas idässä alue rajautui Egeanmereen.


title: Antiikin Magnesia

text: Magnesian polikset eli kaupunkivaltiot olivat:


title: Antiikin Magnesia


title: Antiikin Magnesia

text: Magnesiaa asutti antiikin aikana magneettien ("Magnētes", ) heimo. Nämä olivat vanha helleeninen heimo, joka kuului myös amfiktyoniliittoon. Heimo asutti kyseistä seutua viimeistään herooisella ajalla, ja Homeros mainitsee sen.


title: Antiikin Magnesia

text: Magnesian vanha keskus oli Iolkos, joka on ollut asuttu jo mykeneläisellä kaudella. Myöhemmin se menetti merkityksensä, ja alueen tärkeimmäksi kaupungiksi nousi Pagasai, joka alun perin oli osa Pelasgiotista. Thessalian magneettien katsottiin perustaneen Vähässä-Aasiassa sijainneet Magnesia-nimiset kaupungit, Magnesian Sipylon-vuorella Lyydiassa sekä Magnesian Maiandros-joella Jooniassa.


title: Antiikin Magnesia

text: Persialaissotien aikaan 400-luvun eaa. alkupuolella Kserkseen laivasto koki haaksirikon Magnesian rannikolla. Demetrios I Poliorketes perusti Magnesiaan Demetriaan kaupungin hellenistisellä kaudella noin vuonna 293 eaa. Siihen liitettiin tuolloin lukuisia alueen vanhoista kaupungeista.


title: Risto Junttila

text: Risto Aukusti Junttila (s. 18. maaliskuuta 1946 Kalajoki) on suomalainen pappi, joka toimi Kirkkohallituksen kansliapäällikkönä yli kymmenen vuotta.


title: Risto Junttila

text: Risto Junttila syntyi opettaja Artturi Junttilan ja opettaja Fanni Isomaan perheeseen. Hänen puolisonsa on opettaja Inkeri Esko. Junttila tuli ylioppilaaksi 1971 ja valmistui teologian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1977. Hän on suorittanut maanpuolustuskurssin numero 151. Junttila toimi rajaseutupappina Turtolassa 1977–1981 ja kirkkoherrana Karungissa 1982–1987 ja Torniossa 1987–1997. Kirkkohallituksen kansliapäällikkö Junttila oli 1998–2010. Sotilasarvoltaan hän on reservin vääpeli (1999). Kirkkohallituksen kansliapäälliköksi Junttilan valitsi syksyllä 1997 ensimmäistä kertaa kirkolliskokous. Hänen edeltäjänsä tehtävässä oli Pertti Mäkeläinen. Junttilan jäätyä eläkkeelle kesällä 2010 hänen seuraajakseen valittiin Jukka Keskitalo.


title: Dolopia

text: Dolopia () oli antiikin aikainen alue keskisessä Kreikassa. Se sijaitsi Thessalian eteläpuolella ja Aitolian pohjoispuolella, ja luettiin joskus osaksi Thessalian aluetta.


title: Dolopia

text: Dolopia käsitti Thessalian vuoristoisen lounaiskulman, joka sijaitsi Pindos-vuoristoon kuuluvan Tymfrestos-vuoren (nyk. Tymfristós) ja Othrys-vuoren välisellä alueella.


title: Dolopia

text: Dolopian polikset eli kaupunkivaltiot olivat:Dolopiaa asutti sille nimensä antanut dolopien heimo ("Dolopes", ). Nämä olivat magneettien tavoin vanha helleeninen heimo, joka kuului amfiktyoniliittoon ja osallistui siihen yhdellä "hieromnemonilla". Homeros mainitsee kansan kuuluneeksi Fthiaan, mutta kansalla oli silti omat päällikkönsä. Dolopian asukkaista käytettiin etnonyymiä "Dolops" ().


title: Dolopia

text: Dolopia luettiin nimellisesti osaksi Thessaliaa ainakin silloin, kun Thessalia oli yhdistäytyneenä, mutta se oli ilmeisestä käytännössä itsenäinen alue. Persialaissotien aikaan 400-luvun eaa. alkupuolella Dolopia alistui Persian vallan alle ja osallistui tämän puolella vuoden 480 eaa. taisteluihin. Myöhemmällä ajalla alue oli Aitolian ja Makedonian välisten kiistojen kohteena.


title: Histiaiotis

text: Histiaiotis () eli Hestiaiotis () () oli antiikin aikainen Thessalian maakunnan osa Kreikassa. Se käsitti Ylemmän Thessalian pohjoisosan.


title: Histiaiotis

text: Histiaiotis oli yksi Thessalian neljästä tetrarkiasta eli heimoyhteisöstä Thessaliotiin, Pelasgiotiin ja Fthiotiin ohella. Se ulottui pohjoisessa Olympos-vuoren soliin ja lännessä Pindos-vuoristoon. Alueen etelärajana voidaan pitää Peneios-jokea.


title: Histiaiotis

text: Strabonin mukaan Histiaiotis tunnettiin jossakin vaiheessa myös nimellä "Doris". Herodotoksen mukaan doorilaiset olisivat asuneet alun perin tällä seudulla Ossa- ja Olympos-vuorten juurella ennen siirtymistään myöhemmin Doriina tunnetulle alueelle. Nimen "Histiaiotis" alueen kerrotaan saaneen samannimisestä alueesta Euboialla, josta perrhaibit ajoivat asukkaat Thessaliaan. Näin nimi olisi sukua Euboian pohjoisosan Histiaian kaupungin nimelle. Tämä selitys on kuitenkin voinut syntyä myöhemmin pelkästään nimien perusteella.


title: Histiaiotis

text: Histiaiotiin alueeseen kuului Perrhaibia, jossa asui perrhaibien heimo. Perrhaibit mainitaan jo Homeroksella, mutta heidän alueestaan ei koskaan tullut yhtä Thessalian tetrarkioista. Perrhaibit asuttivat alun perin mahdollisesti koko Histiaiotista, mutta Thesprotiasta Epeiroksesta tulleiden thessalialaisten vallattua alueen perrhaibit siirtyivät seudun vuoristoisempaan osaan. Homeros mainitsee myös toisen alueella asuneen varhaisen heimon nimeltä "Aithikes".


title: Histiaiotis

text: Histiaioitiin poliksia eli kaupunkivaltioita olivat:


title: Histiaiotis

text: Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan muun muassa:


title: Malis

text: Malis (, , myös "Malia") oli antiikin aikainen Thessalian maakunnan osa Kreikassa. Se käsitti Thessalian eteläisimmän osan.


title: Malis

text: Malis käsitti siitä nimensä saaneen Maliinlahden pohjukan alueen. Se oli muilta puolilta vuorten ympäröimä, ja avautui vain merelle päin. Alueen läpi virtasi Sperkheios-joki, ja se ulottui suunnilleen Sperkheioksen laakson pohjoislaidalta etelään Thermopylaihin. Maliin pohjoispuolella sijaitsi Akhaia Fthiotis, itäpuolella Ainis eli Ainiania sekä Oitaia, lounaispuolella Aitolia ja eteläpuolella Doris. Maliin tärkein kaupunki oli Trakhis. Sen pohjoisin kaupunki oli Antikyre ja eteläisin puolestaan Anthele.


title: Malis

text: Maliin alue voidaan jakaa kahteen osaan, Trakhiin Maliiseen ja Oitaian Maliiseen. Niiden rajana toimi Anopaia eli polku, jonka kautta persialaiset kiersivät kreikkalaisten selustaan Thermopylain taistelun aikaan.


title: Malis

text: Maliin poliksia eli kaupunkivaltioita olivat:Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan muun muassa:Stefanos Byzantionlaisen mukaan Malis sai nimensä Malieuksen kaupungista, jota ei mainita muissa lähteissä. Sen perustajana pidettiin kreikkalaisessa mytologiassa Malosta, joka oli Amfiktyonin poika. Malislaiset luettiin thessalialaisiksi ja aidoiksi helleeneiksi, ja he olivat varhaisista ajoista lähtien osa amfiktyoniliittoa.


title: Malis

text:
Malislaisten oletetaan olleen doorilaisia, ja heillä oli myöhempinäkin aikoina läheiset yhteydet doorilaisiin kaupunkeihin. Jo myyteissä Herakles esitetään trakhislaisen Keyksin ystävänä, ja heeros kuoli Oitavuorella.
Diodoros Sisilialainen jopa sanoo Trakhiin olleen Spartan emäkaupunki. Kun naapurikaupungit uhkasivat Trakhista peloponnesolaissodan aikoihin 400-luvun eaa. loppupuolella, he pyysivät apua spartalaisilta, jotka perustivat Trakhiin lähelle Herakleian siirtokunnan.


title: Malis

text: Thukydides sanoo malislaisten jakautuneen kolmeen heimoon, joiden nimet olivat "Paralioi" (, ”Rannikkolaiset”), "Hierēs" (, ”Papit”) ja "Trakhinioi" (, ”Trakhislaiset”). Muut heimot saivat mitä ilmeisimmin nimensä asuinpaikoistaan. ”Pappien” on arveltu olleen heimo, joka joko piti hallussaan amfiktyoniliiton kokouspaikkaa tai sitä pyhänä pidettyä paikkaa, jonka kautta hyperborealaisten lahjat lähetettiin Dodonasta Delokselle.


title: Malis

text: Aristoteleen mukaan malislaiset sallivat politiikkaan osallistumisen kaikille miehille, jotka olivat palvelleet tai palvelivat hopliitteina. Virkoihin valittiin kuitenkin vain palveluksessa olevia.


title: Oitaia

text: Oitaia (, ) oli antiikin aikainen alue Kreikassa. Se sijaitsi Thessalian eteläpuolella ja luettiin joskus osaksi Thessalian aluetta.


title: Oitaia

text: Oitaia sai nimensä siitä, että sen alueella sijaitsi Oita-vuori (nyk. Oíti). Oitaia käsitti vuoren ympäristön Sperkheios-joen ylemmässä laaksossa Dolopian itäpuolella. Sen pohjoispuolella sijaitsi Ainis eli Ainiania, itäpuolella Malis, kaakkoispuolella Doris ja eteläpuolella Aitolia.


title: Oitaia

text: Oitaian polikset eli kaupunkivaltiot olivat:Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan muun muassa:Oitaiaa asuttivat sille nimensä antaneet oitaialaiset ("Oitaioi", ). Nimi vaikuttaa olleen yhteinen nimi useille eri heimoille, joiden kerrotaan välillä ryöstelleen Maliin ja Doriin alueita. Merkittävin heimoista olivat ainianit ("Ainianes", ), Homeroksella ja Herodoroksella enienit ("Eniēnes", ), joka oli osa amfiktyoniliittoa. Heimon sanotaan alun perin asuneen Thessalian itäosan Pelasgiotiin alueella ja myöhemmin myös lännempänä Epeiroksen rajalla, kunnes se asettui Oitaiaan. Heimosta sai nimensä Oitaian pohjoispuolinen Ainiin alue.


title: Pelasgiotis

text: Pelasgiotis () oli antiikin aikainen Thessalian maakunnan osa Kreikassa. Se käsitti Alemman Thessalian tasangon eli Pelasgisen tasangon Thessalian itäosassa.


title: Pelasgiotis

text:
Pelastiogis oli yksi Thessalian neljästä tetrarkiasta eli heimoyhteisöstä Thessaliotiin, Histiaiotiin ja Fthiotiin ohella. Alue sai nimensä seutua alun perin asuttaneista pelasgeista. Pelasgiotiin alue ulottui pohjoisesta Ossa-
ja Titaros-vuorilta etelään Othrys-vuorelle ja Pagasainlahden rannalle. Alue oli Peneios-joen eteläpuolella ja sen itäpuolella sijaitsi Magnesia ja lounaispuolella Thessaliotis. Alueen tärkeimmät kaupungit olivat Ferai ja Larissa. Alueen asukkaista käytettiin etnonyymiä "Pelasgiōtai" ().


title: Pelasgiotis

text: Pelasgiotiin poliksia eli kaupunkivaltioita olivat:


title: Pelasgiotis

text: Muiksi kaupungeiksi mainitaan muun muassa:


title: Thessaliotis

text: Thessaliotis () oli antiikin aikainen Thessalian maakunnan osa Kreikassa. Se käsitti Ylemmän Thessalian tasangon eteläosan ja Peneios-joen yläjuoksun alueen.


title: Thessaliotis

text: Thessaliotis oli yksi Thessalian neljästä tetrarkiasta eli heimoyhteisöstä Pelasgiotiin, Histiaiotiin ja Fthiotiin ohella. Alue sai nimensä siitä, että se oli Thessalian ensimmäisiä alueita, jotka thessalialaiset valtasivat siirryttyään seudulle Thesprotiasta Epeiroksesta. Alueen kaupungeista merkittävin oli Farsalos.


title: Thessaliotis

text: Thessaliotiin poliksia eli kaupunkivaltioita olivat:


title: Thessaliotis

text: Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan muun muassa:


title: Le Pecq

text: Le Pecq on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 20 km Pariisista länteen Seinen rannalla.


title: Le Pecq

text: Vuonna 1837 avattiin Ranskan ensimmäinen rautatie Pariisin Saint Lazaren rautatieaseman ja Le Pecqin välille. Matka kesti vain 25 minuuttia, ja se teki kunnasta pariisilaisten suosiman lomakohteen.


title: Shenzhen BAK Battery

text: Shenzhen BAK Battery Co., Ltd. eli BAK on kansainvälinen kiinalainen energiayritys, joka valmistaa litiumioniakkuja, sähköajoneuvoja sekä kierrättää paristoja. Se on perustettu vuonna 2001. Bakin päämaja sijaitsee Longgangin kaupunginosassa Shenzhenissä eteläisessä Kiinassa.


title: Shenzhen BAK Battery

text: Japanilaisen IIT Institute of Researchin mukaan Bak oli vuonna 2011 maailman seitsemänneksi suurin litiumteollisuuden yritys. Sillä oli 5 % osuus litiummarkkinoista.


title: Shenzhen BAK Battery

text: Bak omistaa Kiinassa useita tytäryrityksiä, jotka tutkivat, kehittävät, tuottavat ja myyvät litiumakkuja ja ajoneuvoja, mm. Shenzhen BAK Powerin ja Zhengzhou BAK Batteryn (2013–). Se omistaa yhtiöitä myös Euroopassa ja Intiassa ja sillä on toimipisteitä Yhdysvalloissa.


title: Shenzhen BAK Battery

text: Bak omistaa yhdessä kiinalaisen Jiangxi Anyuan Groupin kanssa Jiangxi Anyuan-BAK New Energy Bus -sähköbussiyhtiön, joka tutkii, kehittää, valmistaa, myy, huoltaa, tarjoaa varaosia ja palveluita litiumioniakuilla toimiville linja-autoille, jotka ovat joko sähköbusseja tai toimivat osin sähköllä ja osin öljyllä tai kaasulla.


title: Shenzhen BAK Battery

text: Bakin toimittaa tavaraa mm. autonvalmistajista saksalaiselle BMW:lle (2011–), kiinalaiselle Cherylle (2011–), kiinalaiselle FAW:ille, saksalaiselle Volkswagenille ja kiinalaiselle Yutongille (2011–), tietotekniikkayrityksistä yhdysvaltalaiselle HP:lle ja kiinalaiselle Lenovolle, eteläkorealaiselle elektroniikkayritys Samsungille, kiinalaiselle ZTE:lle (televiestintä), Yulongille (äänilaiteyritys) ja Huachuangille.


title: Hermann Müller (täsmennyssivu)

text: Hermann Müller voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: Sirje Olesk

text: Sirje Olesk (s. 24. elokuuta 1954 Jõhvi, Kohtla-Järve, Viro) on virolainen kirjallisuudentutkija. Hän on tutkinut erityisesti virolaista kirjallisuutta ja kulttuuria sekä Viron ja Suomen välisiä kulttuurisuhteita.


title: Sirje Olesk

text: Olesk opiskeli Tarton yliopistossa viron kieltä ja kirjallisuutta vuosina 1972–1977 valmistuen korkeimmalla arvosanalla "cum laude". Tohtoriksi hän valmistui vuonna 1989.


title: Sirje Olesk

text: Työurallaan Olesk on työskennellyt viron kielen ja kirjallisuuden opettajana Tallinnassa vuosina 1977–1980 sekä eri tehtävissä Viron kirjallisuusmuseossa Tartossa vuodesta 1980. Hän on toiminut Helsingin yliopiston Viron kulttuurin vierailevana yliopistonlehtorina vuosina 2008–2010 ja uudestaan vuodesta 2015.


title: Sirje Olesk

text: Oleskin puoliso on virolainen kirjallisuustieteilijä ja poliitikko Peeter Olesk.


title: Aino Kallas -palkinto

text: Aino Kallas -palkinto on Viro-säätiön kulttuurin parissa työskenteleville virolaisille myöntämä palkinto. Vuonna 1991 perustettu säätiö perusti palkinnon vuonna 2004.


title: Aino Kallas -palkinto

text: Kirjailija Aino Kallaksen nimeä kantavalla palkinnolla kannustetaan virolaisia kulttuuri- ja sivistyselämän edustajia.


title: Georg Julius von Schultz

text: Georg Julius von Schultz, myös Georg Julius Schultz-Bertram ja Dr. Bertram (22. syyskuuta (J.) / 4. lokakuuta 1808 Tallinna – 4. toukokuuta (J.) / 16. toukokuuta 1875 Wien, Itävalta) oli baltiansaksalainen Viron-ystävä ja kirjallisuudentuntija, joka herätti ajatuksen Kalevipoegista..


title: Georg Julius von Schultz

text: Von Schultz oli runoilija, kustantaja, folkloristi, humoristi, Viron-ystävä, lääkäri ja virkamies.


title: Georg Julius von Schultz

text: Von Schultzin tytär Lydia asui Suomenlinnassa avioiduttuaan sotilasinsinööri Nikolai von Baltzin kanssa, ja sitä kautta von Schultzilla oli yhteys Suomeen ja hän tutustui Kalevalaan. Hän esitteli Kalevalan ensimmäisen painoksen Viron oppineiden seuran eli Gelehrte Estnische Gesellschaftin kokouksessa, jossa siitä ryhdyttiin suunnittelemaan Kalevipoegia, jonka kokoamisen aloitti Friedrich Robert Faehlmann.


title: Georg Julius von Schultz

text: Von Schultzin toinen tytär oli pianisti ja säveltäjä Ella Adajevskaja.


title: Pitkäjärvi (Inkeri)

text: Pitkäjärvi () on entinen inkeriläinen kylä, joka kuului Järvisaaren luterilaiseen seurakuntaan. Nykyään se on Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.


title: Pitkäjärvi (Inkeri)

text: Kylä sijaitsi Pitkäjärven (ven. Dolgoje ozero) läntisessä päässä melkein järven rannalla. Kylä saattaa olla sama kuin Järvisaarella 1600-luvulla mainittu "Dolgovan" kylä. 1700-luvulla kylään asettuivat Vainoset. Perimätiedon mukaan ensimmäinen kylä sijaitsi kauempana järven rannasta. Se kuulemma paloi, ja maanomistajan luvalla rakennettiin uusi kylä lähemmäksi järveä. Paikallisen tarinan mukaan kylä sai venäläisen nimensä maanomistajan Nadja-tyttären mukaan, joka hukkui järveen. Toisen version mukaan nimi myös periytyy hovinherra Dubjanskin tyttäreltä, jolle kylä oli lahjoitettu.


title: Pitkäjärvi (Inkeri)

text: Vuonna 1838 Pitkäjärvellä asui 36 ihmistä (14 miestä, 22 naista), vuonna 1856 siellä oli seitsemän taloa ja 20 sielua, vuonna 1860 taloja oli yhdeksän ja talonpoikia 15. Vuonna 1867 kylässä merkitty 43 asukasta (miehiä 16 ja naisia 27), kaikki inkeriläiset (savakot). Vuonna 1926 kylässä oli 23 taloa ja 107 asukasta, niistä 106 inkeriläisiä.


title: Pitkäjärvi (Inkeri)

text: Pitkäjärven talot olivat kaikki yhdellä puolella tietä. Vuonna 1939 kylässä oli 33 taloa. Isäntien sukunimet 1900-luvulla: Nuija (Seulolasta), Sinkkonen (Jaakkima), Tolla (Jääski), Vainonen, Virkki (Muja), Volkoff.


title: Pitkäjärvi (Inkeri)

text: Toisen maailmansodan aikana kylä oli miehitetty saksalaisjoukoilla. Inkeriläisiä oli viety vuosina 1943-1944 Viron kautta Suomeen. Sodan jälkeen osa niistä jäi Suomeen, jotkut pakenivat Ruotsiin. Neuvostoliittoon palanneet eivät vastoin lupauksia päässeet kotikylälle, vaan heidät karkotettiin eri puolille Venäjää..


title: Patrick Hager

text: Patrick Hager (s. 9. elokuuta 1988) on saksalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän edustaa DEL-liigan EHC Münchenin joukkuetta. Münchenin lisäksi Hager on edustanut DEL-liigassa Kölner Haie, ERC Ingolstadt ja Krefeld Penguins- joukkueita. Hager on pelannut DEL:in runkosarjassa 25.2 2018 mennessä 537 ottelua tehopistein 133+177=310 ja pudotuspeleissä 71 ottelua tehoin 16+24=40. Pyeongchangin talviolympialaissa Hager oli mukana Saksan hopeamitalijoukkueessa.


title: Vuorovaikutteinen tiedonhaku

text:
Vuorovaikutteinen tiedonhaku keskittyy perinteiseen tiedonhaun laboratoriotutkimukseen verrattuna tiedonhakijoiden toimintaan tiedonhankintatilanteessa. Teknisten järjestelmien ja hakukoneiden
tehokkuuden arvioinnin sijaan keskiössä ovat tiedonhakijan käytös ja kokemukset – sisältäen
fyysiset, kognitiiviset ja tunteelliset piirteet – sekä käyttäjän vuorovaikutus järjestelmän ja
informaation kanssa. Kun perinteisessä tiedonhakututkimuksessa keskeinen kysymys on ”hakeeko
tämä järjestelmä relevantteja hakutuloksia?”, vuorovaikutteisen tiedonhaun vastaava on ”pystyykö
tiedonhakija löytämään relevantteja hakutuloksia tällä järjestelmällä?”
Tutkimuksessa on tarkoitus simuloida aitoja tiedontarvetilanteita, eikä vain esimerkiksi
systemaattisesti testata tiettyjen hakuavainten toimivuutta tai tietokantojen kattavuutta.
Vuorovaikutteisen tiedonhaun tutkimuksessa tiedonhakutilanteiden luonne on avoin, ja tutkijan rooli
on lähinnä tarkkailla käyttäjää ja tämän hakukäyttäytymistä. Aito tiedonhakutilanne tyypillisimmin
alkaa epäselvästä tiedontarpeesta, ja sen tarkentaminen sekä tyydyttäminen vaatii usein monta
erilaista kyselyä. Ensimmäiset kyselyt eivät välttämättä tuota tulosta, ja tiedontarve saattaa muuttua
hakuprosessin aikana huomattavasti. Koska tiedonhaku on myös oppimistapahtuma, tiedonhakijan
näkökulma ja jopa itse aihe saattavat muuttua tiedonhaun aikana. Mikäli haku ei onnistu, tai tulokset
eivät tyydytä tai miellytä tiedonhakijaa, hakija saattaa luovuttaa tiedonhaun suhteen. Tähän
vaikuttavat voimakkaasti tiedonhakijan persoonalliset piirteet, joka on vuorovaikutteisen tiedonhaun
erityispiirre. Tutkimustilanteessa koehenkilöt suorittavat tiedonhaun tehtäviä, joiden aikana tutkija
havainnoi tiedonhakijoiden toimintaa sekä mahdollisia esiin tulevia ongelmatilanteita. Tarkoituksena
on kehittää hakijoiden tueksi keinoja, joilla tiedonhaku helpottuu. Järvelinin ja Sormusen mukaan
nämä keinot voivat olla avustaminen
Termi “tiedonhaku” esiintyy ensimmäisen kerran C. N. Mooersin julkaisussa vuonna 1950.
Laajempaan käyttöön termi levisi kuitenkin vasta vuosikymmenen loppupuoliskolla, kun tietokoneita
alettiin käyttää dokumenttien kuvailussa ja noutamisessa. Samalla alettiin tutkia tapoja määritellä
kriteerejä ja toimenpiteitä, joilla hakukoneiden toimintaa voitaisiin tehokkaasti arvioida.
Arviointia varten kehitettiin termit “saanti” ja “tarkkuus”, sekä relevanssi, joista tuli yleisesti käytettyjä
kriteerejä tiedonhaun onnistuneisuuden mittaamiseksi. Ensimmäinen suuren luokan
tiedonhakujärjestelmä oli MEDLARS (1964), joka sisälsi lääketieteellisiä artikkeleita. Se ei ollut vielä
aidosti interaktiivinen järjestelmä, sillä tiedonhaku tapahtui alan ammattilaisen toimiessa välikätenä
tiedonhakijan ja järjestelmän välillä. Suorempia menetelmiä kehitettiin, mutta ne olivat
hankalakäyttöisiä ja vaativat käyttäjältä ymmärrystä paitsi tietokannan toiminnasta, myös
indeksointikielistä ja Boolen algebrasta. Merkittävä kehitysaskel oli SMART-tiedonhakujärjestelmän
kehittäminen 60-luvun puolivälistä lähtien. Tutkimuksissa aiemmin kiinnostanut tiedonkäyttö
laajentui myös ihmisten tiedontarpeiden tarkkailuun.
Kiinnostus ihmisten tiedontarpeisiin näkyy lukuisina tiedonhankinnan malleina 1970-luvulta alkaen.
Yksi tunnetuimpia on Brenda Dervinin Sense-Making-teoria toiminnan merkityksellistämisestä.
Vuosikymmenen puolivälistä lähtien tutkimuksessa aletaan keskittyä yhä enemmän kognitiiviseen
näkökulmaan vuorovaikutteisuuden rakentamisessa tiedonhakijan ja järjestelmän välillä.
80-luvulla kirjastot alkoivat päivittää luetteloitaan sähköiseen muotoon (OPAC) fyysisten katalogien
ajantasallapitämisen käytyä työlääksi ja kalliiksi. Sähköisten luetteloiden käyttö ei ollut alkuun
kovin käytännöllistä, poikkeuksena Okapi OPAC vuodesta -82, joka sijaitsi nykyisen Westminsterin yliopiston kirjastossa. Se oli aikaansa edellä ja hyödynsi muun muassa hakutulosten järjestämistä
relevanssin mukaan. Tutkimuksessa alettiin pohtia keinoja tiedonhakijaa auttavan järjestelmän
kehittämiseen. Tiedonhankinnasta erkanee kaksi paradigmaa: tiedonhakusysteemeihin ja malleihin
keskittynyt “järjestelmäkeskeinen paradigma”, sekä ihmisten tiedonhankintakäyttäytymiseen sekä
vuorovaikutukseen tiedonhakujärjestelmien kanssa keskittyvä “käyttäjäkeskeinen paradigma”.
1980-luvun tunnettuja tiedonhaun malleja ovat muun muassa David Ellisin tiedonhankinnan- ja
Belkinin Anomaalisen tiedontilan -mallit, sekä Wilsonin ammatillisen tiedon hankinnan mallit, joita
hän kehitti myöhemmin yleisempään suuntaan.
90-luvulta lähtien tiedonhaun tutkimus alkoi keskittyä yhä enemmän ymmärtämään ja tukemaan
vuorovaikutusta tiedonhaussa. Ensimmäiset internetin hakukoneet kehitettiin. 90-luvulla julkaistiin myös Wilsonin ammatillisen tiedonhankinnan yleismalli, jossa hän otti huomioon usean eri tieteenalan
ammattilaisten toimintaa. Toinen merkittävä informaatiokäyttäytymisen malli on Carol C. Kuhlthaun Tiedonhankinnan prosessimalli, joka pohjautuu opiskelijoiden tiedonhankintaan.
Suomessa vuorovaikutteisen tiedonhaun tutkimusta tehdään Tampereen yliopistossa. Alan tutkijoita
ovat muun muassa professori Kalervo Järvelin ja tutkijatohtori Sanna Kumpulainen.
Vuorovaikutteisen tiedonhaun keskeinen ongelma on se, että tiedonhakijan ja käyttöliittymän välisen
vuorovaikutuksen syitä ja seurauksia on vaikea havaita, sillä suurin osa niistä tapahtuu käyttäjän
aivoissa. Vain toiminta on avoin tarkkailulle – haut, dokumenttien tallennus ja käyttäjän
relevanssiarvio edustavat näitä kognitiivisia toimintoja.
Käyttäjän ja järjestelmän väliseen vuorovaikutukseen vaikuttavat myös lukuiset muut tekijät, jotka
ovat vaikeita havaita saati mitata. Jokaisella käyttäjällä on erilainen taipumus niin kognitiivisesti kuin
käytöksellisesti. Käyttäjät eroavat toisistaan eri tekijöiden suhteen:
Nämä yksilölliset vaihtelut vaikuttavat siihen, että on vaikeaa luoda koetilanne, jossa kaikki ihmiset
saavat saman kokemuksen, joka samalla vaikeuttaa syy-seuraussuhteiden todentamista. Toisaalta vuorovaikutteinen tiedonhaku on muutakin kuin järjestelmien ja tiedonhaun tehokkuuden arviointia. Vuorovaikutteisen tiedonhaun tutkimus vaatii lukuisia lähestymistapoja ja metodeita, sillä yksi, ennalta säädetty malli olisi haitallinen.


title: Siikala (Inkeri)

text: Siikala () on entinen inkeriläinen kylä, joka kuului Järvisaaren luterilaiseen seurakuntaan, nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.


title: Siikala (Inkeri)

text: Siikala sijaitsi Pitkäjärvestä etelään pienen Siikalanjärven rannalla. Kylä esiintyy jo 1600-luvulla suomalaiskylänä. Vainosen ja Tukian suvut muuttivat sinne 1700-luvulla. Siikala oli seurakunnan köyhimpiä kyliä, jossa maat olivat pienet ja kaivojen puuttumisen takia vettä otettiin pienestä lammesta. Vuonna 1838 Siikalassa asui 43 ihmistä (21 miestä, 22 naista), vuonna 1856 siellä oli yhdeksän taloa ja 18 sielua, vuonna 1860 taloja oli kahdeksan ja talonpoikia 22, vuonna 1862 taloja oli 14 ja asukkaita 56 (miehiä 23, naisia 33). Vuonna 1867 kylässä merkitty 30 asukasta (miehiä 14 ja naisia 16), kaikki inkeriläiset (savakot). Vuonna 1926 kylässä oli 37 taloa ja 156 asukasta, niistä 153 inkeriläisiä. Vuonna 1939 Siikalassa oli 48 taloa.


title: Siikala (Inkeri)

text: Siikalassa sijaitsi vuosina 1720–1774 Järvisaaren seurakunnan luterilainen kirkko. 1910-luvulla kylässä toimi venäjänkielinen ja 1920- ja 1930-luvulla suomenkielinen koulu.


title: Siikala (Inkeri)

text: Isäntien sukunimet 1900-luvun alussa: Finberg, Kvist (kotoisin Artjärvestä), Tukia, Tolla (Jääski), Vainonen, Siippalainen, Ollilainen (Nurmes). Siikalalaissyntyisen, Pietarissa asuneen kultasepänkisälli Juhana Paavonpoika Vainosen poika Vasili Vainonen (1901–1964) tuli kuuluisaksi balettimestarina ja koreografina muun muassa Mariinski- ja Bolšoi-teattereissa.


title: Pulesjärvi (järvi)

text: Pulesjärvi on Pirkanmaalla Tampereen Kämmenniemessä, Sorilassa ja Viitapohjassa sijaitseva järvi.


title: Pulesjärvi (järvi)

text: Järven pinta-ala on 220 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä. Se on 4,3 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvi on kaksiosainen ja osia yhdistää 700 metriä pitkä salmi, joka on yhdystien kohdalla alle 1,5 metriä syvä. Tien ylityskohdalla sijaitsee nykyään pengertie, josta sillan osuus on lyhyt. Järven pohjoisosassa on useita lahtia. Sen koillisosassa sijaitsee Pitkälahti, joka haarautuu Koivulahdeksi ja Haukilahdeksi. Järven länsipäässä työntyy etelään kapea Kotilahti, ja järven länsirannalla on vielä kapea Mustalahti ja leveä Keltolahti. Järven eteläosassa on kaksi itään työntyvää lahtea Kalalahti ja Itälahti.


title: Pulesjärvi (järvi)

text: Järvessä on laskettu olevan 29 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 6,0 hehtaaria, mikä on noin 2,6 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista yksi on yli hehtaarin suuruinen, 14 on yli aarin ja loput 14 ovat alle aarin kokoisia. Suurin saarista on Huhtisaari, joka on 300 metriä pitkä ja 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on noin 3,5 hehtaaria. Sipisaari on pinta-alataan 0,8 hehtaaria. Muita saaria ovat Kotilahdensaari, Selkäsaari, Joutsenpesänsaari ja Lehtisaari.


title: Pulesjärvi (järvi)

text: Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 6,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0066 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,1 metriä, ja suurin syvyys on 16,6 metriä. Syvin kohta sijaitsee Huhtisaaren ja Selkäsaaren puolivälissä. Myös Selkäsaaren ja salmen välissä on syvänne, jossa on 13,5 metriä syvää ja toisaalta Pitkälahdessa on 12 metriä syvää. Muuten järvi on melko matala.


title: Pulesjärvi (järvi)

text: Järven rantaviivan pituus on 24 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 4 kilometriä. Rannat ovat kallioista ja mäkistä metsämaata. Peltoa rajautuu rantaan vain Kalalahdella. Asutus on pääasiassa haja-asutusta. Rannoille on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Niitä on kartasta arvioiden noin 110. Salmen kohdalta järven ylittää yhdystie 14197, joka kulkee Pulesjärven kulmakunnan kautta. Järven pohjoisrantaa seuraa Pohtolaan vievä kylätie.


title: Pulesjärvi (järvi)

text: Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 järven nimi kirjoitettiin ”Purljärvi”. Vielä vuoden 1964 peruskartassa oli järveä ympäröivissä metsissä runsaasti pieniä peltopalstoja, joista moni ulottuivat järven rannoille asti. Seuraavassa kartassa vuodelta 1979 niiden määrä väheni dramaattisesti, ja vielä vuoden 1986 kartassa niistä suurimmat pellot olivat viljelyssä. Nykyään peltoa ei ole kuin yhdessä suunnassa.


title: Pulesjärvi (järvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Pulesjärven valuma-alueeseen (35.318) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,4 metriä meren pinnan yläpuolella.


title: Pulesjärvi (järvi)

text: Pulesjärven valuma-alueella on 14 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä suoraan järveen laskevat Valkiajärvi (7 ha), Sammakkolammi, Peräjärvi (11 ha), Iso Kolujärvi (6 ha) Pienen Kolujärven (1 ha) kanssa ja Keltolammi (2 ha). Kalalahteen laskevat Joutsijärvi, Palvajärvi (4 ha) ja Koirajärvi (3 ha). Keltolammin kautta järveen laskevat kauempaa järveltä Kortejärvi (7 ha), Ruutana (4 ha) ja Kintulammi (8 ha).


title: Pulesjärvi (järvi)

text: Järvestä lähtee 450 metriä pitkä laskuoja Kalliojärveen (5 ha), jonka vedenpinta on 20 senttimetriä alempana. Se laskee seuraavaksi Myllylammiin (3 ha) ja sitten lopulta Paarlahden Sisaruspohjaan, joka kuuluu Näsijärven Koljonselkään.


title: Kanttila (Inkeri)

text: Kanttila () oli inkeriläinen kylä, joka kuului Järvisaaren luterilaiseen seurakuntaan. Nykyään kylän paikka sijaitsee Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.


title: Kanttila (Inkeri)

text: Kylä sijaitsi Lepsaarenjoen ja Olhovkajoen välisellä alueella Metsäpirtistä koilliseen. Kylä oli olemassa ja suomalaisten asuttama jo 1600-luvulla. Uudet asukkaat saapuivat Kanttilaan 1700-luvun mittaan. Perimätiedon mukaan Suuren Pohjan sodan jälkeen autioituneeseen Kanttilaan tuli Metsäpirtistä Särki-sukuisia asukkaita, joiden perässä sinne muutti muita sukuja. Kylä mainitaan vuoden 1792 kartassa. Paikallisasukkaiden mukaan kylän nimi tulee siitä, että se sijaitsi leivänkannikan muotoisella maalla.


title: Kanttila (Inkeri)

text: Vuonna 1838 Kanttelassa asui 47 ihmistä (21 miestä, 26 naista), vuonna 1856 siellä oli kuusi taloa ja 24 sielua, vuonna 1860 taloja oli 11 ja talonpoikia 22, vuonna 1862 taloja oli yhdeksän ja asukkaita 49 (miehiä, 23, naisia 26). Vuonna 1926 kylässä oli 34 taloa ja 120 asukasta, niistä suomalaisia 115. Kanttila oli varallisuudeltaan keskiluokkaa. Kylään avattiin venäjänkielinen koulu vuonna 1912, neuvostoaikana siellä toimi suomenkielinen koulu.


title: Kanttila (Inkeri)

text: Isäntien sukunimet 1900-luvulla: Haponen (kotoisin Seulolasta), Kotsalainen (polveutui luultavasti 1600-luvulla Venjoella asuneista Kotsalaisista), Peuhkuri, Särki, Tukiainen (Ristiinasta).


title: Belgia talviolympialaisissa 2018

text: Belgia osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 22 urheilijaa, jotka kilpailivat yhdeksässä urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli 13 ja naisia yhdeksän. Avajaisissa joukkueen lippua kantoi lumilautailija Seppe Smits ja päättäjäisissä pikaluistelija Bart Swings.


title: Belgia talviolympialaisissa 2018

text: Belgia voitti kisoissa yhden hopeamitalin, jonka toi pikaluistelija Bart Swings yhteislähtökilpailussa.


title: Uusi-Seelanti talviolympialaisissa 2018

text: Uusi-Seelanti osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 20 urheilijaa, jotka kilpailivat viidessä urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli 16 ja naisia neljä. Avajaisissa joukkueen lippua kantoi freestylehiihtäjä Beau-James Wells ja päättäjäisissä lumilautailija Zoi Sadowski-Synnott.


title: Uusi-Seelanti talviolympialaisissa 2018

text: Uusi-Seelanti voitti kisoissa kaksi pronssimitalia ja sijoittui mitalitilastossa 26:nneksi.


title: ATP-kausi 2018

text: Tämä on luettelo kauden 2018 tenniksen ATP-kiertueen turnauksista ja voittajista kyseisellä kaudella.


title: Morainejärvi

text: Morainejärvi on järvi Kanadassa Albertan provinssissa Banffin kansallispuistossa. Järven sinivihreä vesi juontuu ympäröiviltä jäätiköiltä valuvasta mineraalipitoisesta liejusta.


title: SA8000 (yritysvastuujärjestelmä)

text: SA8000 on järjestöjen johtama yritysten tehtaita tarkastava vastuujärjestelmä. Sen perusti vuonna 1997 yhdysvaltalainen järjestö Social Accountability International. SA8000 kattaa 62 valtiossa sijaitsevat 3 598 yritystä, joilla työskentelee 1 951 800 työntekijää. Vastuujärjestelmän päätäntävalta on jaettu kaikkien siihen osallistuvien toimijoiden kesken.


title: SA8000 (yritysvastuujärjestelmä)

text: SA8000 tarkastaa, tehdäänkö tehtaalla lapsityötä tai pakkotyötä, syrjitäänkö työntekijöitä, onko heillä vapaus yhdistyä oikeuksiensa puolustamiseksi ja käydä työehtoneuvotteluja, miten on huolehdittu terveydestä ja turvallisuudesta, sekä millaisia ovat kurinpidolliset menettelyt, työaika, palkka ja johtaminen. Palkan, joka ei sisällä ylitöitä, on vastattava valtion laissa määriteltyä tai teollisuudenalan minimipalkkaa tai työehtosopimuksessa määriteltyä, jos sellainen on. Palkan on riitettävä työntekijän perheen elämiseen (ruokaan, veteen, asumiseen, koulutukseen, terveydenhuoltoon, liikennevälineen käyttämiseen, vaatetukseen sekä muuhun välttämättömään ja sisällettävä varautuminen yllättäviin menoihin).


title: SA8000 (yritysvastuujärjestelmä)

text: SA8000-järjestelmän tarkoitus on perustua Kansainvälisen työjärjestö ILO:n laatimiin sopimuksiin, YK:n yleismaailmalliseen ihmisoikeuksien julistukseen sekä YK:n lapsen oikeuksien sopimukseen.


title: SA8000 (yritysvastuujärjestelmä)

text: Järjestelmää käytetään 56 teollisuudenalalla, eniten tekstiiliteollisuudessa (522 yritystä, joilla 280 000 työntekijää) sekä vaateteollisuudessa (380 yritystä, joilla 232 000 työntekijää) ja seuraavaksi eniten elektroniikkateollisuudessa (90 yritystä, joilla 143 000 työntekijää), elintarviketeollisuudessa (146 yritystä, joilla 106 000 työntekijää), siivouspalvelualalla (178 yritystä, joilla 101 000 työntekijää), ja metalliteollisuudessa (100 yritystä, joilla 101 000 työntekijää).


title: SA8000 (yritysvastuujärjestelmä)

text: SA8000-järjestelmää käytetään eniten tarkastamaan työntekijöiden oloja Intiassa (524 000 työntekijää), Kiinassa (366 000), Italiassa (260 000), Brasiliassa (108 000), Pakistanissa (105 000) ja Vietnamissa (77 000).


title: SA8000 (yritysvastuujärjestelmä)

text: SA8000-järjestelmän tarkastuksen taso vastaa yritysten johtaman BSCI-järjestelmän kahdesta tarkastustasosta tiukempaa "best practises"-tarkastusta. SA8000 JA BSCI käyttävät tarkastajinaan samoja tarkastusyrityksiä.


title: Dvsn

text: Dvsn (tyyliteltynä dvsn, lausutaan division) on kanadalainen r&b musiikkia tuottava duo, jonka jäseninä ovat Daniel Daley ja Nineteen85, oikealta nimeltään Paul Jefferies. Duo on julkaissut uransa aikana kaksi studioalbumia, "Sept. 5th" (2016) ja "Morning After" (2017).


title: Force India VJM11

text: Force India VJM11 on Formula 1 -talli Force Indian ja Racing Pointin käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Sergio Pérez ja Esteban Ocon.


title: Guccio Gucci

text: Guccio Gucci (26. maaliskuuta 1881 – 2. tammikuuta 1953) oli italialainen liikemies ja muotisuunnittelija, joka perusti Gucci-muotitalon vuonna 1921.


title: Guccio Gucci

text: Gucci syntyi Firenzessä, Toscanassa toscanalaiselle nahkurille. Hän meni naimisiin Aida Calvellin kanssa, ja pari sai kuusi lasta. Hänen poikansa Vasco, Aldo, Ugo ja Rodolfo pitivät merkittäviä luottamustehtäviä isänsä yhtiössä. Viimeisinä vuosinaan Guccio Gucci eli lähellä Rusperin kaupunkia West Sussexissa, Englannissa.


title: Paneriain joukkomurha

text: Paneriain joukkomurha () on toisen maailmansodan aikana kesästä 1941 alkaen Paneriain metsässä () Liettuassa tapahtunut natsien ja heidän paikallisten liittolaistensa suorittama joukkomurha. Uhrit olivat juutalaisia, venäläisiä, puolalaisia ja liettualaisia, yhteensä noin 100 000 ihmistä. Heidät surmattiin ampumalla. Erityisesti natsit pyrkivät toimenpiteellään hävittämään koko Vilnan juutalaisväestön, josta noin 90 % sai surmansa operaatiossa.


title: P. I. Filimonov

text: P. I. Filimonov, oik. Roman Fokin (s. 1975), on venäjäksi kirjoittava virolainen kirjailija, prosaisti, lyyrikko ja näytelmäkirjailija.


title: P. I. Filimonov

text: Filimonovia verrataan 1900-luvun alun kirjailijaan Daniil Harmsiin, joka tuotannossaan kuvaa ihmisten ja tilanteiden muuttumista absurdeiksi. Vironnettu "Mitteeukleidilise geomeetria tsoon" kuvaa Tallinnan venäjänkielisistä nuorisoa ja sai kriitikoilta myönteisen vastaanoton.


title: P. I. Filimonov

text: Runoissaan Filimonov leikittelee kirjallisuuden eri perinteillä ja käyttää viittauksia kulttuurin eri genreihin, kuten populaarikulttuuriin, venäläisiin rokkibändeihin, lastenkirjoihin ja korkeakulttuuriin.


title: P. I. Filimonov

text: Vironvenäläinen kirjallisuus on nuorta, eivätkä virolaiset juuri ole huomioineet sitä. Filimonov kuuluu sen perustajiin


title: Julius Kuusela

text: Julius Engelbert Kuusela (s. 25. syyskuuta 1998 Lohja) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edustaa Länsi-Uudenmaan Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimii Juha Heinänen.


title: Julius Kuusela

text: Sisäratojen SM-kilpailuista Kuusela on saavuttanut hopeaa korkeushypyssä vuonna 2018. Hänen ennätyksensä ulkoradoilla on 206 cm (2017) ja sisäradoilla 207 cm (2018).


title: Mika Hietaniemi

text: Mika Tapani Hietaniemi (s. 28. elokuuta 1993) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän on vuodesta 2016 alkaen edustanut Espoon Tapioita ja hänen valmentajinaan toimivat Mikael Rajala ja Reijo Jokela.


title: Mika Hietaniemi

text: Sisäratojen SM-kilpailuista Hietaniemi on saavuttanut pronssia korkeushypyssä vuonna 2018. Hänen ennätyksensä ulkoradoilla on 211 cm (2016) ja sisäradoilla 207 cm (2014).


title: Elina Kakko

text: Elina Eveliina Kakko (s. 12. tammikuuta 1997 Halikko) on suomalainen korkeushyppääjä ja moniottelija. Hän edustaa Perttelin Peikkoja ja hänen valmentajanaan toimii Tiina Kakko.


title: Elina Kakko

text: Sisäratojen SM-kilpailuista Kakko on saavuttanut hopeaa korkeushypyssä vuonna 2018. Hänen ennätyksensä korkeushypyssä on ulkoradoilla 183 cm (2013) ja sisäradoilla 186 cm (2018) ja seitsenottelussa 5346 pistettä (2018).


title: Brittiläinen Mauritius

text: Brittiläinen Mauritius oli Britannian kruununsiirtomaa, osana brittiläistä imperiumia uuden imperialismin aikana. Aikaisemmin Ranskan siirtomaaimperiumiin kuulunut Mauritius joutui Britannian hyökkäyksen kohteeksi vuonna 1810, ja liitettiin brittiläiseen imperiumiin virallisesti Pariisin vuoden 1814 rauhansopimuksen myötä.


title: Brittiläinen Mauritius

text: Britannian valta loppui 12. maaliskuuta 1968, kun Mauritius itsenäistyi Mauritiuksen Commonwealth realmina.


title: Maria Huntington

text: Maria Huntington (s. 13. maaliskuuta 1997) on suomalainen pituushyppääjä ja moniottelija. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimii Matti Liimatainen.


title: Maria Huntington

text: Huntington voitti seitsenottelun Suomen-mestaruuden Jyväskylän Kalevan kisoissa 2018 tuloksella 5 858 pistettä. Sisäratojen SM-kilpailuista Huntington on saavuttanut hopeaa pituushypyssä vuonna 2018. Hänen ennätyksensä pituushypyssä ulkoradoilla on 630 cm (2018) ja sisäradoilla 616 cm (2018). 100 metrin aitajuoksussa hänen ennätyksensä on 13,63 s (2018) ja seitsenottelussa 5 858 pistettä (2018).


title: Maria Huntington

text: Huntingtonilla on Suomen ja Britannian kaksoiskansalaisuus. Hänen isänsä on englantilainen ja äiti suomalainen. Perhe muutti Englannista Suomeen Huntingtonin ollessa viisivuotias.


title: Emma Pullola

text: Emma Eveliina Pullola (s. 18. joulukuuta 1996 Rauma) on suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edustaa Vaasan Vasamaa ja hänen valmentajinaan ovat vuodesta 2015 alkaen toimineet Mikael ja Natalia Bäck.


title: Emma Pullola

text: Sisäratojen SM-kilpailuista Pullola on saavuttanut pronssia kolmiloikassa vuonna 2018. Hänen ennätyksensä ulkoradoilla on 13,38 metriä (2018) ja sisäradoilla 13,04 metriä (2018).


title: Pertti Koskinen

text: Pertti Koskinen (s. 1957 Laitila) on suomalainen kirjailija, joka asuu Harjavallassa. Hän on sekä Suomen Kirjailijaliiton että Suomen Nuorisokirjailijat ry:n jäsen.


title: Pertti Koskinen

text: Pertti Koskinen julkaisi ensimmäisen Maija Miilunkorpi -sarjan jännityskirjan, "Salaisuuksien kylä" vuonna 2011. Vuonna 2016 ilmestyi jännitysromaani, "Silloin ja sinä yönä", jonka päähenkilö on työtön toimittaja Juhani Kotkasuo. Pertti Koskinen kirjoittaa myös Vilho ja Jari -nuortenkirjasarjaa, jossa seikkailevat yläkouluikäiset kaverukset.


title: Pertti Koskinen

text: Pertti Koskinen tarkastelee kirjoissaan yhteiskunnallisia ongelmia psykologisella tasolla.


title: Saskia Alusalu

text: Saskia Alusalu (s. 14. huhtikuuta 1994) on virolainen pikaluistelija. Hän osallistui vuoden 2018 olympialaisissa naisten yhteislähtökilpailuun ja sijoittui siinä neljänneksi. Alusalu oli olympialaisissa myös Viron joukkueen lipunkantaja avajaisissa. Hänen paras sijoituksensa maailmancupissa on niin ikään yhteislähtökilpailun neljäs sija.


title: Saskia Alusalu

text: Alusalulla on valmentajan tutkinto Tallinnan yliopistosta. Hän harrastaa viulunsoittoa, jalkapalloa ja lukemista.


title: Mahou

text: Mahou on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Yorosson piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Burkina Fason rajaa 50 kilometriä Yorossosta maanteitse kaakkoon. Kunnassa on 16 200 ja kylässä 12 100 asukasta (vuonna 2009).


title: Mahou

text: Mahoun kunnan pinta-ala on 166,13 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Yorosson piirin Bouran, Ménamba I:n ja Yorosson ja lännessä Kouryn kuntiin sekä etelässä ja idässä Burkina Fasoon. Maisemaa leimaavat ylätasangot, alangot ja rinteet. Kasvillisuus on pensassavannia.


title: Mahou

text: Kuntaan kuuluu neljä kylää. Asukkaat ovat etupäässä boboja. Lisäksi on fulbeja, bambaroita ja miniankoja.


title: Mahou

text: Sonan kylän kautta kulkee Burkina Fason rajalle johtava maantie RN12. Kylässä on raja-asema ja tulli.


title: Mahou

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, riisi, hirssi ja durra. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. Mahoussa pidetään viikottaiset markkinat. Nuoriso muuttaa ansiotöihin kaupunkeihin ja naapurimaihin.


title: Mahou

text: Kunnassa toimii neljä julkista alakoulua, kolme kyläkoulua, yläkoulu, koraanikoulu ja koulutus- ja kehittämiskeskus (CED). Mahoun terveyskeskuksen käyttöaste on alhainen.


title: Mahou

text: Paikallinen nähtävyys on naamioihin perustuva initiaatioriitti "komo".


title: Sahramivoikukat

text: Sahramivoikukat ("Taraxacum" "Taraxacum"-sektio) on voikukkien ("Taraxacum") sukuun kuuluva kasvisektio. Sahramivoikukista voidaan erottaa noin 50 pikkulajia. Joskus sahramivoikukat luetaan kuuluviksi lännenvoikukkiin ("Taraxacum" "Spectabilia"-sektio).


title: Sahramivoikukat

text: Sahramivoikukat ovat monivuotisia ja melko matalakasvuisia voikukkia. Ne voivat kasvaa noin 20 cm korkeiksi. Lehdet ovat ehyitä tai liuskoittuneita, jolloin liuskat ovat kolmiomaisia. Lehtiruoti on tasainen ja hieman siipipalteinen. Sahramivoikukkien kukinto on keskisuuri mykerökukinto, jonka kukat ovat kullankeltaisia. Kehtosuomut ovat pystyjä, mutta uloimmat kehtosuomut voivat olla kapeita sekä ulkonevia. Sahramivoikukat kukkivat kesä–elokuussa. Hedelmien väri vaihtelee kullanruskeasta punaruskeaan ja niissä on melko lyhyt kärki.


title: Sahramivoikukat

text: Sahramivoikukat kasvavat tavallisesti niityillä sekä pienvesistöjen lähettyvillä tunturiseuduilla.


title: Niittyvoikukat

text: Niittyvoikukat ("Taraxacum" Hamata-sektio) on voikukkien ("Taraxacum") sukuun kuuluva kasvisektio. Sektion lajit ovat tunnistettavissa muun muassa lehtiensä sekä kehtosuomujensa ulkonäön perusteella muiden voikukkasektioiden lajeista.


title: Niittyvoikukat

text: Niittyvoikukat ovat monivuotisia voikukkia, jotka voivat kasvaa noin 30 cm korkeiksi. Lehdet oavt liuskoittuneita ja liuskat ovat usein taakäänteisiä sekä punertavajuovaisen keskisuonen omaavia. Lehtiruoti on voikukille epätyypillisesti siipipalteinen. Niittyvoikukkien kukinto on suurehko mykerökukinto, jonka kukat ovat kirkkaankeltaisia. Kehtosuomut ovat tummia ja ylöspäin suuntautuneita, mutta eivät yhteenkasvaneita. Niittyvoikukat kukkivat toukokuussa. Hedelmät ovat ruskehtavia.


title: Niittyvoikukat

text: Niittyvoikukat kasvavat niityillä, pihoilla ja laidunmailla sekä muilla vastaavankaltaisilla kasvupaikoilla.


title: Pasi Sarajärvi

text: Pasi Sarajärvi (s. 2. joulukuuta 1980) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen korkeushyppääjä. Hän edusti uransa aikana muun muassa Kuusamon Erä-Veikkoja ja Oulun Pyrintöä.


title: Pasi Sarajärvi

text: Sisäratojen SM-kilpailuista Sarajärvi saavutti hopeaa korkeushypyssä vuonna 2010. Ennätyksikseen hän hyppäsi ulkoradoilla 208 cm (2010) ja sisäradoilla 206 cm (2011). Virallisiin kilpailuihin Sarajärvi ei ole osallistunut vuoden 2012 jälkeen.


title: Lauri Stenroth

text: Lauri Pentti Johannes Stenroth (s. 29. elokuuta 1986 Janakkala) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen korkeushyppääjä. Hän edusti Janakkalan Janaa ja hänen valmentajanaan toimi vuodesta 2006 alkaen Juha Isolehto.


title: Lauri Stenroth

text: Sisäratojen SM-kilpailuista Stenroth saavutti pronssia korkeushypyssä vuonna 2010. Ennätyksikseen hän hyppäsi ulkoradoilla 210 cm (2007) ja sisäradoilla 208 cm (2010). Virallisiin kilpailuihin Stenroth ei ole osallistunut vuoden 2014 jälkeen.


title: Susanna Tuominen

text: Susanna Marianne Tuominen (o.s. Kekki, s. 25. toukokuuta 1982 Pori) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edusti uransa aikana Porin Tarmoa ja Noormarkun Nopsaa ja hänen valmentajanaan toimi vuodesta 2004 alkaen Kari-Pekka Lax.


title: Susanna Tuominen

text: Sisäratojen SM-kilpailuista Tuominen saavutti hopeaa kolmiloikassa vuonna 2010. Ennätyksikseen hän hyppäsi ulkoradoilla on 12,91 metriä (2007) ja sisäradoilla 12,48 metriä (2002). Virallisiin kilpailuihin Tuominen ei ole osallistunut vuoden 2012 jäleen.


title: Konservatiiviliberalismi

text: Konservatiiviliberalismi on liberalismin muoto, joka yhdistää liberaaleja arvoja ja politiikkaa konservatiivisten vaatimusten kanssa. Konservatiiviliberalismia ei tule sekoittaa liberaalikonservatismiin joka tyypillisesti yhdistää talousliberalismin ja arvokonservatismin. Konservatiiviliberalismi jakaa samat aatteet klassisen liberalismin kanssa, mutta on aatteena vähemmän radikaali.


title: Konservatiiviliberalismi

text: Suomalaisista puolueista Kansallinen Kokoomus on konservatiiviliberaali puolue.


title: Hemimelliteeni

text: Hemimelliteeni (CH) on aromaattisiin hiilivetyihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää valmistettaessa muun muassa hajusteita.


title: Hemimelliteeni

text: Huoneenlämpötilassa hemimelliteeni on väritöntä nestettä. Hemimelliteeni ei liukene veteen, mutta liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin ja dietyylieetteriin. Hemimelliteeniä esiintyy maaöljyssä ja se erotetaan öljynjalostuksessa niin kutsuttuun C-jakeeseen ja voidaan erottaa tislaamalla. Sitä voidaan valmistaa myös metyloimalla tolueenia tai ksyleeniä.


title: Hemimelliteeni

text: Hemimelliteeniä käytetään valmistettaessa muita orgaanisia yhdisteitä. Esimerkiksi sen alkyloituja ja nitrattuja johdannaisia käytetään hajusteissa synteettisinä myskeinä. Lisäksi yhdiste voidaan hapettaa hemimelliittihapoksi. Hemimelliteeniä esiintyy hiilivetyseoksissa, joita käytetään liuottimina ja polttoaineina.


title: Irenat

text: Irenat (Irenidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimon lajit elävät Aasiassa. Irenoiden taksonomia on osin epäselvä. BirdLife Suomen luokittelun mukaan heimoon kuuluu kaksi sukua irenat ("Irena") ja lehvit ("Chloropsis"). Eräissä lähteissä lehvit kuitenkin luokitellaan omaksi heimokseen Chloropseidae.


title: Antti Inkinen

text: Antti Jani Inkinen (s. 20. huhtikuuta 1987 Imatra) on suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edustaa Imatran Urheilijoita ja hänen valmentajanaan on toiminut vuodesta 2012 alkaen Svetlana Inkinen.


title: Antti Inkinen

text: Sisäratojen SM-kilpailuista Inkinen on saavuttanut pronssia kolmiloikassa vuonna 2008. Ennätyksikseen hän on hypännyt ulkoradoilla on 15,45 metriä (2005) ja sisäradoilla 15,06 metriä (2008).


title: Heidi Lindell

text: Heidi Susanna Lindell (s. 23. helmikuuta 1982 Turku) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pituushyppääjä. Hän edusti Turun Urheiluliittoa ja hänen viimeisenä valmentajanaan toimi Heli Kruger.


title: Heidi Lindell

text: Sisäratojen SM-kilpailuista Lindell saavutti hopeaa pituushypyssä vuonna 2007. Ennätyksikseen hän hyppäsi ulkoradoilla on 619 cm (2004) ja sisäradoilla 597 cm (2007). Virallisiin kilpailuihin Lindell ei ole osallistunut vuoden 2007 jälkeen.


title: ATP World Tour Awards

text: ATP World Tour Awardsit ovat palkintoja, jotka jaetaan kauden päätteeksi tenniksen ATP-kiertueen pelaajille, valmentajille ja turnauksille, jotka ovat ansioituneet kauden aikana.


title: ATP World Tour Awards

text: Palkinto annetaan pelaajalle, joka on vuoden lopussa ATP:n kaksinpelirankingin kärjessä"."


title: ATP World Tour Awards

text: Palkinto annetaan pelaajille, jotka ovat vuoden lopussa ATP:n nelinpelitiimirankingin kärjessä.


title: ATP World Tour Awards

text: Palkinto annetaan valmentajalle, joka on auttanut valmennettavaa pelaajaansa etenemään korkeammalle tasolle vuoden aikana. Palkinnon saaja on muiden ATP-valmentajien valitsema.


title: ATP World Tour Awards

text: Palkinto annetaan pelaajalle, joka on saavuttanut huomattavasti korkeamman ATP-rankingin vuoden loppuun mennessä ja joka on osoittanut parempaa suorituskykyä vuoden aikana.


title: ATP World Tour Awards

text: Palkinto annetaan pelaajalle, joka on nuorin pelaaja ATP:n kaksinpelirankingissa sadan parhaan joukossa vuoden lopussa. Jos kahdella tai useammalla sadan parhaan joukkoon yltävällä pelaajalla on sama syntymävuosi, voittaa palkinnon korkeamman rankingin omaava pelaaja. Vuodesta 2013 lähtien ATP Star of Tomorrow -palkinto on korvannut aiemmin pelaajien äänestämän Vuoden tulokas -palkinnon.


title: ATP World Tour Awards

text: Palkinto annetaan pelaajalle, joka on selvinnyt vakavasta loukkaantumisesta ja palannut ATP-kiertueen huippupelaajien joukkoon. Palkinnon äänestävät ATP-pelaajat annetuista ehdokkaista.


title: ATP World Tour Awards

text: ATPWorldTour.com Fans' Favourite -palkinto annetaan fanien netissä äänestämälle pelaajalle. Ehdokkaina ovat 25 parasta ATP:n race-rankingissa olevaa pelaajaa kun ranking on päivitetty Yhdysvaltain avoimen tennisturnauksen päätyttyä.


title: ATP World Tour Awards

text: ATPWorldTour.com Fans' Favourite Team -palkinto annetaan fanien netissä äänestämälle nelinpeliparille. Ehdokkaina ovat 15 parasta ATP:n race-rankingissa olevaa nelinpeliparia kun ranking on päivitetty Yhdysvaltain avoimen tennisturnauksen päätyttyä.


title: ATP World Tour Awards

text: Palkinto annetaan pelaajalle, joka on vuoden aikana pelannut ja harjoitellut korkealla tasolla ammattimaisella ja rehellisellä hengellä, kilpaillut muita pelaajia vastaan rehellisessä hengessä ja mainostanut lajia tenniskenttien ulkopuolisissa aktiviteeteissa.


title: ATP World Tour Awards

text: Palkinto annetaan henkilölle, joka on tehnyt merkittäviä humanitaarisia avustuksia. Henkilön ei tarvitse olla välttämättä ATP-pelaaja. Palkinnon saaja on ATP:n valitsema.


title: ATP World Tour Awards

text: Palkinto annetaan turnauksille, jotka ovat toimineet ammattitaitoisesti ja tarjonneet parhaat olosuhteet ja tunnelman osallistujille. Jokaisesta turnauskategoriasta (ATP World Tour Masters 1000, ATP World Tour 500 ja ATP World Tour 250) annetaan palkinto yhdelle turnaukselle. Palkinto on ATP-pelaajien äänestämä.


title: Viron metodistikirkko

text: Viron metodistikirkko () (EMK) on Virossa toimiva kristillinen kirkko, joka edustaa metodistista suuntausta. Kirkkoon kuuluu 26 seurakuntaa ja sillä oli vuoden 2011 väestönlaskun mukaan 1098 yli 15-vuotiasta jäsentä.


title: Viron metodistikirkko

text: Vuonna 1907 oli Pietarissa julistamassa metodistinen lähetyssaarnaaja Georg Albert Simons. Siellä hänen julistustaan kuuli myös Vassili Täht. Hän palasi vielä samana vuonna kotiinsa Saarenmaalle levittämään sanomaa. Tavatessaan vanhan ystävänsä Karl Kuumin tämä kysyi millaisia ihmisiä metodistit oikein ovat. Täht vastasi: ”Ne ovat vakavia ihmisiä, jotka ovat kokeneet uudestisyntymisen, pyrkivät pyhitykseen ja rakastavat kaikkia uskovia”. Kuum vastasi tähän: ”No, olen siis ollut metodisti jo monta vuotta ilman, että olen sitä tiennyt”. 9. kesäkuuta 1907 alkoivat Täht ja Kuum alkoivat yhdessä levittää sanomaa Jeesuksesta, minkä tuloksena Saaremaalla syntyi hengellistä herätystä. Kyseistä päivää on pidetty virolaisen metodismin syntyhetkenä, vaikkakin ensimmäinen seurakunta perustettiin virallisesti 13. elokuuta 1910. Muutama vuosi myöhemmin valmistui Kuressaareen edelleen käytössä oleva puinen kirkkorakennus. Myös Manner-Viroon perustettiin useita seurakuntia.


Tämä on brittiläisen rockyhtye Noel Gallagher’s High Flying Birdsin diskografia. Katso myös luettelo Noel Gallagher’s High Flying Birdsin kappaleista.


title: Noel Gallagher’s High Flying Birdsin diskografia

text: Listasijoitusten lähde:


title: AKA... What a Life!

text: AKA... What a Life! on brittiläisen rockyhtye Noel Gallagher’s High Flying Birdsin kappale, joka julkaistiin toisena singlenä yhtyeen debyyttialbumilta "Noel Gallagher’s High Flying Birds" 9. syyskuuta 2011. Kappale on yhtyeen laulaja Noel Gallagherin kirjoittama.


title: AKA... What a Life!

text: ”AKA... What a Life!” ylsi kotimaassaan Britannian singlelistalla parhaimmillaan sijalle 20. Singlen B-puolena julkaistiin kappale ”Let the Lord Shine a Light on Me”.


title: Saratov Airlines

text: Saratov Airlines on venäläinen pienlentoyhtö, joka perustettiin vuonna 1994. Yhtiö lentää lentoja kymmeneen eri kohteeseen. Yhtiö on tullut tunnetuksi lentoturmasta 2018.


title: Saratov Airlines

text: Lähde:


title: If I Had a Gun...

text: If I Had a Gun... on brittiläisen rockyhtye Noel Gallagher’s High Flying Birdsin kappale, joka julkaistiin kolmantena singlenä yhtyeen debyyttialbumilta "Noel Gallagher’s High Flying Birds" 26. joulukuuta 2011. Kappale on yhtyeen laulaja Noel Gallagherin kirjoittama.


title: If I Had a Gun...

text: ”If I Had a Gun” ylsi kotimaassaan Britannian singlelistalla parhaimmillaan sijalle 95. Singlen B-puolena julkaistiin kappale ”I’d Pick You Every Time”.


title: Mäkivoikukat

text: Mäkivoikukat ("Taraxacum" Erythrosperma-sektio) on voikukkien ("Taraxacum") sukuun kuuluva kasvisektio. Mäkivoikukkia voidaan erottaa noin 50 pikkulajia. Mäkivoikukat eroavat muiden voikukkasektioiden lajeista kehtosuomujensa sekä hedelmiensä ulkonäön perusteella. Mäkivoikukat muistuttavat kääpiövoikukkia ("Taraxacum" Obliqua-sektio), mutta eroavat niistä hedelmien värin perusteella.


title: Mäkivoikukat

text: Mäkivoikukat ovat monivuotisia voikukkia, jotka voivat kasvaa 30 cm korkeiksi. Mäkivoikukat ovat usein matalakasvuisia ja niiden lehdet ovat syvään liuskoittuneita. Mäkivoikukkien kukinto on mykerökukinto, joka on usein pienikokoinen. Kukat ovat keltaisia tai vaaleankeltaisia, ja mykeröt ovat yleensä melko tasapäisiä. Kehtosuomuissa on piikkimäinen kärki ja uloimmat kehtosuomut ovat ulospäin kaartuneita. Mäkivoikukat kukkivat yleensä toukokuussa. Hedelmät ovat yleensä tyypillisen punertavia ja pitkäkärkisiä. Hedelmien haivenet ovat valkoisia.


title: Mäkivoikukat

text: Mäkivoikukat kasvavat yleensä kuivilla ja hiekkaisilla kasvupaikoilla, erityisesti kalkkipitoisilla paikoilla.


title: What’s Happening?!!

text: What’s Happening?!! on Madame George -yhtyeen studioalbumi vuodelta 1977.


title: What’s Happening?!!

text: Albumi oli ensimmäinen, joka levytettiin keväällä 1977 valmistuneella Love-studiolla. Kappaleet ovat säveltäneet yhtyeen kitaristi Jukka Orma sekä Jim Pembroke (”Revolution & Roller”) ja Dave Lindholm (”So Alone”). Lisäksi mukana on lainamateriaalia Bad Companylta ja Mallardilta. Yhtyettä avustivat taustalaulajat Maarit Hurmerinta, Muska Babitzin ja Anna Babitzin, kosketinsoittajat Jukka Gustavson ja Heikki Hiekkala sekä puhallinsoittajat Pekka Pöyry ja Eero Koivistoinen (saksofonit) ja Markku Johansson ja Simon Salminen (trumpetit). Kappaleen ”You Did It to Me” laulaa solisti Kojon sijaan rumpali Billy Carson.


title: What’s Happening?!!

text: Albumi sai hyvää palautetta kriitikoilta, mutta ei juurikaan kaupallista menestystä.


title: What’s Happening?!!

text: Vuonna 1999 albumista julkaistiin bonuskappaleilla varustettu CD-painos.


title: What’s Happening?!!

text:
Kaikki kappaleet sovittanut Madame George.
CD:n bonuskappaleet


title: American Canyon

text: American Canyon on kaupunki Napan piirikunnassa, Kalifornian osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 19 454. Kaupungin pormestarina toimii nykyisin Leon Garcia.


title: Vivian Stanshall

text: Vivian ”Viv” Stanshall ['stænʃəl] (oik. Victor Anthony Stanshall, 21. maaliskuuta 1943 Shillingford, Oxfordshire – 5. maaliskuuta 1995 Muswell Hill, Lontoo) oli englantilainen muusikko, koomikko, runoilija ja kuvataiteilija. Hänet tunnetaan parhaiten 1960-luvun lopun huumoriyhtyeen The Bonzo Dog Doo-Dah Bandin (myöhemmin The Bonzo Dog Band) yhtenä perustajana, laulusolistina ja trumpetistina sekä seremoniamestarin roolista Mike Oldfieldin menestysalbumilla "Tubular Bells".


title: Vivian Stanshall

text: Yläluokkaisesta puhe- ja laulutyylistään ja eksentrisestä käytöksestään tunnettu Stanshall syntyi Oxfordshiressä ja palveli Britannian laivastossa ennen kuin lähti opiskelemaan Lontoon Central School of Art -oppilaitokseen. Opiskelijatoverien kanssa vuonna 1962 perustettu yhtyeen ja kabareeseurueen yhdistelmä The Bonzo Dog Doo-Dah Band nousi vähitellen kulttisuosioon ja esiintyi muun muassa Cream-yhtyeen lämmittelijänä ja The Byrds -yhtyeen Yhdysvaltojen kiertueella. Yhtyeen kappale ”I’m the Urban Spaceman” nousi singlelistan viidennelle tilalle vuonna 1968. Yhtye oli mukana myös ITV:n vuosina 1967–1969 esitetyssä komediasarjassa "Do Not Adjust Your Set", jossa esiintyivät myös sittemmin Monty Python -ryhmästä tunnetut Eric Idle, Terry Gilliam, Terry Jones ja Michael Palin.


title: Vivian Stanshall

text: The Bonzo Dog Band hajosi ensimmäisen kerran vuonna 1970, eikä Stanshall onnistunut luomaan kovin merkittävää soolouraa alkoholi- ja mielenterveysongelmiensa takia. Yhtye koottiin myöhemmin uudelleen 1972 ja 1988, ja Stanshall oli mukana. Stanshall vieraili puheroolissa Mike Oldfieldin "Tubular Bells" -albumilla ja teki muitakin speaker-tehtäviä sekä sanoituksia ja sävellyksiä muun muassa Steve Winwoodille. Stanshallin tunnetuin sooloprojekti oli brittiläisestä yläluokasta kertova surrealistinen tarina "Sir Henry at Rawlinson End", jota hän esitti näytöksinä ja tallensi levyalbumille. Tarinasta tehtiin myös 73-minuuttinen elokuva vuonna 1980. Vivian Stanshall teki myös kaksi sooloalbumia muusikkona, "Men Opening Umbrellas Ahead" (1974) ja "Teddy Boys Don’t Knit" (1981).


title: Dark Archive

text: Dark Archive on helsinkiläinen satanistinen Extreme Metal-yhtye, joka on perustettu vuonna 2016.


title: Dark Archive

text: Dark Archive on perustettu vuonna 2016 Helsingissä. Yhtyeen perustivat kitaristi Joakim Lindholm ja laulaja Niko Aromaa. He alkoivat työstämään muutamia biisejä alkuun kahdestaan, mutta hyvin pian perustamisen jälkeen yhtyeeseen liittyivät kitaristi Heidi Holappa ja basisti Kitty.


title: Dark Archive

text: Valmiita biisiaihioita yhtyeellä oli 5–7, joista ensimmäiselle julkaisulle kaavailtiin noin kolmea. Lopulta ensimmäiselle EP:lle, joka kantoi nimeä "Abandon All Hope", päätyi intro mukaan lukien neljä biisiä. EP julkaistiin omatoimisesti ja sen miksasi sekä masteroi yhtyeen basisti Kitty, joka myös suunnitteli EP:n kansitaiteen. Julkaisu tapahtui loppuvuodesta 2016.


title: Dark Archive

text: Vuoden 2017 alussa yhtyeestä erosivat ensin basisti Kitty ja pian sen jälkeen kitaristi Heidi Holappa henkilökohtaisten syiden takia.


title: Dark Archive

text: Kuitenkin keväästä 2017 perustajajäsenet päättivät vakaasti jatkaa yhtyeen toimintaa. He olivat yksimielisiä siitä, että entinen materiaali ja ensimmäisen EP:n suunta eivät olleet heidän yhteisten näkemysten mukaisia. Tämän jatkopäätöksen jälkeen yhtye päätti tuottaa yksittäisiä kappaleita ja julkaista niitä yksi kerrallaan kuuntelijoille pienillä saatesanoilla ja omalla markkinoinnilla.Yhtyeen sanoituksissa kuuluu hyvin vahvasti bändin perustaja jäsenten avoin satanistinen ideologia.


title: Dark Archive

text: Dark Archive julkaisi kaiken kaikkiaan viisi kappaletta noin 1-2 kuukauden välein. Metallimediat huomioivat yksittäiset julkaisut, mutta muuten yhtye tuli tunnetuksi pääasiallisesti Facebookin metallikanavien kautta. Yhtye alkoi saamaan jalkaa ovenväliin lähinnä Keski-Euroopan underground-piireissä mm. Ukrainassa, Portugalissa ja Ranskassa, sekä Etelä-Ameriikan maissa.


title: Dark Archive

text: Selvästi kasvava kuuntelijakunta toivoi yhtyeen niputtavan julkaisut yhden otsikon alle. Tästä ideasta muodostui yhtyeen historian toinen EP: "Cultivate Our Blood in Aeon", joka sisälsi 5 uutta kappaletta. Yhtye teki yhteistyötä suomalaisen Inverse Recordsin kanssa, jonka kanssa yhtye solmi julkaisukohtaisen sopimuksen sekä sopimuksen digilevityksestä.


title: Dark Archive

text: Dark Archive on ilmoittanut julkaisevansa seuraavaksi täyspitkän albumin. Yhtye on myös ilmoittanut halukkuudestaan siirtyä livepuolelle sekä laajentaa jäsenmääräänsä keikkailun vaatimalle tasolle.


title: Dark Archive

text: Oskari Niekka (Re-Armed) liittyi bändin toiseksi kitaristiksi kesäkuussa 2018.


title: Dark Archive

text: 20.8.2018 bändi julkaisi tehneensä sopimuksen australialaistaustaisen Iain Huntleyn kanssa basistin paikasta. Huntley on soittanut aiemmin mm. Elegeion, Malignus, Rapture, Diffuse Content and Walking Dead Suicide.


title: Dark Archive

text: 19.7.2018 Joakim Lindholm solmi Musamaailman kautta ESP Guitars artistisopimuksen, joka kattaa sekä E-II ja LTD kitarat.


title: Dark Archive

text: 20.7.2018 Dark Archive julkaisi Inverse Recordsin avustuksella musiikkivideon singlelle "Morningstar", joka on osa tulevaa myöhemmin julkaistavaa täyspitkää. Julkaisupäivänä suuret suomalaiset metallimediat julkaisivat uutisen videosta etusivuillaan.


title: Dark Archive

text: Singlet: Morningstar (Julkaistu 20.7.2018 (Inverse Records) musiikkivideon muodossa Youtube ja Vimeo, audio Spotify, Deezer, Itunes etc.


title: Dream On (Noel Gallagher’s High Flying Birdsin kappale)

text: Dream On on brittiläisen rockyhtye Noel Gallagher’s High Flying Birdsin kappale, joka julkaistiin neljäntenä singlenä yhtyeen debyyttialbumilta "Noel Gallagher’s High Flying Birds" 11. maaliskuuta 2012. Kappale on yhtyeen laulaja Noel Gallagherin kirjoittama.


text: ”Dream On” ylsi kotimaassaan Britannian singlelistalla parhaimmillaan sijalle 52. Singlen B-puolena julkaistiin kappale ”Shoot a Hole Into the Sun”.


title: Suomi talviparalympialaisissa 2018

text: Suomi osallistui vuoden 2018 talviparalympialaisiin Etelä-Korean Pyeongchangissa 13 hengen joukkueella. Joukkueeseen kuului lisäksi kaksi opashiihtäjää. Joukkueessa oli kuusi ensikertalaista. Joukkueenjohtajana toimi Kimmo Mustonen. Suomella oli edustus kaikissa muissa lajeissa paitsi kelkkajääkiekossa.


title: Suomi talviparalympialaisissa 2018

text: Joukkue oli asettanut tavoitteekseen kolme mitalia, mikä myös saavutettiin. Tavoite perustui kilpailijoiden aiempaan menestykseen MM-kisoissa. Joukkueelta odotetiin mitaleja maastohiihdosta ja lumilautailusta. Vahvimmat mitalikandidaatit olivat maastohiihtäjä Ilkka Tuomisto ja lumilautailija Matti Suur-Hamari, joista molemmat ylsivät palkintosijoille. Suomi sijoittui mitalitilastossa 15:nneksi.


title: San Marcos (Kalifornia)

text: San Marcos on kaupunki San Diegon piirikunnassa, Kalifornian osavaltiossa, Yhdysvalloissa.


title: San Marcos (Kalifornia)

text: Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungissa oli 83 781 asukasta, arvio vuodelle 2017 oli 96 198. Asukkaista noin 71% on valkoisia.


title: San Marcos (Kalifornia)

text: Kaupungin pormestarina toimii nykyisin Jim Desmond.


title: San Marcos (Kalifornia)

text: Kaupungissa on yksi Kalifornian osavaltionyliopiston kampuksista.


title: Haploryhmä T (Y-DNA)

text:
Haploryhmä T (Y-DNA) (T-M184) on melko harvinainen ihmisen isälinjan haplotyyppi, jota esiintyy eniten paikoin Lähi-Idässä, Etelä-Aasiassa
ja Afrikassa. Tämä haploryhmän tyyppi haarautui ryhmästä LT noin 40000-50000 vuotta sitten. Haploryhmän tavallisimmat alaryhmät ovat T1 ja T2


title: Juolasvesi

text: Juolasvesi , joskus myös Juolasvesi–Sarkavesi , on Etelä-Savossa Mäntyharjulla ja osin myös Kouvolassa sijaitseva järvi.


title: Juolasvesi

text: Järven pinta-ala on 2 600 hehtaaria eli 26 neliökilometriä. Se on 21 kilometriä pitkä ja 4,4 kilometriä leveä. Se muodostuu kolmesta järvenosasta. Pohjoisin järvenosa on Tarhavesi, johon Lahnavesi laskee Miekankoskella. Tarhaveden etelärannasta vesi virtaa Naulasaaren molemmilta puolilta Naulasalmien läpi järven pääaltaaseen, jota kutsutaan tässä artikkelissa Juolasvedeksi. Joulasveden eteläpäässä Jäniskylässä vesi joutuu pitkään ja kapeaan Sarkaveteen. Voikoski sijaitsee Sarkaveden eteläpäässä, mistä se laskee Voikosken voimalaitoksen kautta Vuohijärveen.


title: Juolasvesi

text: Järvessä on laskettu olevan 110 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 156 hehtaaria, mikä on noin 5,7 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 16 ovat yli hehtaarin suuruisia, 75 ovat yli aarin ja loput 19 ovat alle aarin kokoisia.


title: Juolasvesi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 221 miljoonaa kuutiometriä eli 0,221 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys on 33,9 metriä.


title: Juolasvesi

text: Tarhavesi on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Siinä on kolme saarta, joista kahden nimi on Kylälänsaari ja Raatosaari. Raatosaaren kaakkoispuolella sijaitsee 15,7 metrinen syvänne. Tarhaveden etelosat ja Naulasalmien pohjoisosat ovat 10 metriä syvät. Salmet ovat kapeimillaan 50 metriä leveät ja Naulasaari niiden välissä on 29 hehtaarin kokoinen. Läntistä Naulasalmea kutsutaan myös Kallensalmeksi ja se on 1,2 kilometriä pitkä. Itäisempi Naulasalmi on 900 metriä pitkä.


title: Juolasvesi

text: Juolasveden järvenosa on 10 kilometriä pitkä ja 4,5 kilometriä leveä. Sen järvenselkä on 5,5, kilometriä pitkä. Järvenosan kaakkoispäässä sijaitsevat sen suurimmat saaret Haapasaari, Linnasaari, Saunasaaret ja Lehtisensaaret. Saaret ovat maisemallisesti kauniit . Haapasaaren lounaispuolella työntyy lounaaseen Leppälahti. Sen lahdensuu on 200 metriä leveä, vaikka lahti on 2,9 kilometriä pitkä ja vajaa 700 metriä leveä. Muita lahtia ovat länsirannan Humalalahti, Kukkolahti ja Hanganlahti. Itärannalla sijaitsevat Haiminlahti, Syvälahti, Korpilahti, Pitkälahti ja Koipuranlahti. Juolasjärven pohja on syvyyksiltään vaihtelevaa. Kapeiden syvänteiden välissä saattaa olla saaria tai matalikkoja. Järvenselällä on veneväylän kohdalla monesti yli 20 metriä syvää. Hanganlahden edustalla on 29 metriä syvää ja väylällä 25 ja 28 metriä syvää. Suurten saarten kohdalla sijaitsee 27-metrinen syvänne. Syvänteet kuuluvat kallioperän murrokseen, joka on jääkauden loppuvaiheessa huuhtoutunut puhtaaksi moreenista. Myöhemmin sinne muodostui harjujakso, joka nousee välillä vedenpinnan yläpuolelle. Juolasvesi yhtyy Sarkaveteen Virransalmen kapeikossa, joka on yli 30 metriä leveä ja vain kolme metriä syvä.


title: Juolasvesi

text: Sarkavesi on 13 kilometriä pitkä, mutta suurimmillaan vain kilometrin leveä. Järvenosassa on Haukkavuoren kohdalla 70 leveä kapeikko, ja Kalliosalmessa alle 100 metriä leveä kapeikko ja saari. Vaikka Sarkavesi on muodostunut kalliomurrokseen, jossa on kapeikoissa monia syvänteitä, on se muualla matala. Siitä erkanee sivuille pieniä lahtia kuten Taivallahti, Haukkalahti, Purstionlampi, Myllylahti, Laitolahti ja Hakalahti.


title: Juolasvesi

text: Järven rantaviivan pituus on 150 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 36 kilometriä . Järven asutus on pääasiassa haja-asutusta, mutta asutus on paikoin keskittynyt kyliin tai kulmakuntiin. Tällaisia ovat Juolasveden järvenosan länsirannalla Hietaniemi ja itärannalla Luhtanen ja Korpilahti, ja sen kaakkoispäässä Jäniskylä. Sarkavedellä sijaitsee itärannalla Outinen ja länsirannalla Pekkojärvi. Mouhu ja Nuolniemi sijaitsevat kauempana järven rannasta. Voikosken partaalla on toiminut Mäntyharjun vanhin teollisuuslaitos Woikoski. Sarkaveden alaosasta pieni osa ja puolet Voikoskesta jäävät Kouvolan puolelle.