title: Naupaktos

text: Naupaktos oli Ozolialaisen Lokriin merkittävin ja yksi koko Korintinlahden pohjoisrannikon merkittävimpiä kaupunkeja ja parhaita satamia. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Naupaktios" (). 400-luvulla eaa. Naupaktokseen muutti siirtokuntalaisia Opuksesta ja Khaleionista. 400-luvun eaa. alkupuolen persialaissotien jälkeen, noin vuonna 456/455 eaa., kaupunki joutui Ateenan haltuun. Ateenalaiset asuttivat kaupunkiin messenialaisia pakolaisia, ja tekivät siitä laivastotukikohtansa vuosisadan loppupuolen peloponnesolaissodan ajaksi.


title: Naupaktos

text: Aigospotamoin taistelun vuonna 405 eaa. jälkeen Naupaktos palasi taas lokrislaisten haltuun. 300-luvulla eaa. Theban hegemonian aikana kaupunki tuli akhaialaisten haltuun. Makedonian Filippos II antoi kaupungin aitolialaisille vuonna 338 eaa. Aitolialaiset menettivät sen roomalaisille vuonna 191 eaa.


title: Naupaktos

text: Roomalaisella kaudella Naupaktos vaikuttaa menettäneen merkitystään, mutta säilyi olemassa. Kaupunki tuhoutui maanjäristyksessä keisari Justinianus I:n hallituskauden aikana. Keskiajan ja osmanivallan aikana asutus samalla paikalla kehittyi nykyiseksi Náfpaktoksen kaupungiksi, joka on tunnettu myös venetsialaisvallan aikaisella italislaisperäisellä nimellä Lepanto.


title: Naupaktos

text: Antiikin Naupaktoksesta on tehty suhteellisen vähän arkeologisia löytöjä, koska nykyinen kaupunki sijaitsee sen päällä. Kaupungin akropolis eli linnavuori sijaitsi nykyisen kaupungin keskustan luoteispuolella samalla kukkulalla, jossa nykyisin on Náfpaktoksen keskiaikainen linna ("Kástro"). Muutoin kaupungin topografia tunnetaan pääsiassa antiikin kirjallisista lähteistä. Thukydideen mukaan Naupaktoksessa oli Apollonion eli Apollonille omistettu pyhäkkö. Pausaniaan mukaan kaupungissa oli Poseidonille omistettu temppeli, joka sijaitsi lähellä rannikkoa, sekä Artemiille ja Asklepiokselle omistetut pyhäköt ja Afroditeelle pyhitetty luola. Muiden lähteiden perusteella kaupungissa oli myös Dionysoksen ja Serapiin pyhäköt.


title: Elämän harhateillä

text: Elämän harhateillä (; myös "Deluxe Annie") on Roland Westin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä melodraamaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1918. Elokuvan pääosissa ovat Norma Talmadge ja Eugene O’Brien. "Elämän harhateillä" -elokuvan tuotantoyhtiönä oli Norma Talmadge Film Corporation, ja sen levitti Select Pictures Corporation.


title: Elämän harhateillä

text: "Elämän harhateillä" perustuu Edward Clarkin samannimiseen näytelmään (1917), jonka pohjalta Paul West laati elokuvan käsikirjoituksen. Talmadge ja hänen puolisonsa Joseph Schenck olivat elokuvan tuottajina. Elokuva sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 19. toukokuuta vuonna 1918, ja Suomessa elokuva ilmestyi 11. syyskuuta vuonna 1922. "Elämän harhateillä" esitettiin Cineconin klassikkoelokuvajuhlilla 7. syyskuuta vuonna 2009 Los Angelesin Hollywoodissa. Elokuvan kopiota säilytetään Yhdysvaltain kongressin kirjaston elokuva-arkistossa.


title: Elämän harhateillä

text: Julie Kendal (Norma Talmadge) menettää muistinsa kokonaan. Kun hän ei muista aviopuolisoaan tai ystäviään, hänestä tulee mestaririkollinen. Viimein Julien muisti palautuu, mutta hänen joutuu kohdata rikoksensa seuraukset.


title: Dxxxa D

text: Dxxxa D (s. 1971 Katrineholm, Ruotsi) on suomalainen rap-artisti, runoilija ja kuvataiteilija. Hän vietti lapsuutensa Ruotsissa sekä Kemijärvellä ja asuu nykyisin Helsingissä.


title: Dxxxa D

text:
Dxxxa D ja Janne Hast muodostavat kokoonpanon Dxxxa D & Hzzzt. Muita Dxxxa D:n yhtyeitä ovat spoken wordia ja freejazzia yhdistävä Dxxxa D ja Nukkehallitus, Dxxxa D and The Boys ja Yliurheilu-Jeff.Dxxxa D & the Boys
Dxxxa D:llä on lukuisia runoesiintymisiä esimerkiksi seuraavissa tapahtumissa ja ohjelmissa: Annikin runofestivaali, Kajaanin Runoviikko, Turun kansainväliset kirjamessut, Etno-Espa ja YLE TV1:n Runoraati. Hän kuuluu helsinkiläiseen Helsinki Poetry Connection -kollektiiviin. Hänen runojaan on julkaistu mm. Parnassossa, Helsinki Poetry Connectionin antologiassa. Joonas Rinta-Kanto on kuvittanut hänen runonsa sarjakuvakokoelmaan Tappajamummo ja muita runosarjakuvia (toim. Solja Järvenpää).


title: Dxxxa D

text: Dxxxa D:n maalauksia ja installaatioita on ollut esillä mm. ARCO Madridissa , Helsinki Photography Biennialissa ja Sorbus-galleriassa.


title: Ulrich Plenzdorf

text: Ulrich Plenzdorf (26. lokakuuta 1934 Berliini – 9. elokuuta 2007 Berliini) oli saksalainen kirjailija, elokuvakäsikirjoittaja ja dramaturgi. Hänen tunnetuin teoksensa on vuonna 1972 Hallessa kantaesitetty näytelmä "Nuoren W:n uudet kärsimykset" ("Die neuen Leiden des jungen W.").


title: Ulrich Plenzdorf

text: Plenzdorf oli ensisijaisesti elokuvakäsikirjoittaja. Hän käsikirjoitti muun muassa Heiner Carowin ohjaaman kokoillan elokuvan "Paul ja Paula" ("Die Legende von Paul und Paula") (1973), Hans Falladan omaelämäkerralliseen romaaniin perustuvan elokuvan "Der Trinker" (1995) yhdessä Harald Juhnken kanssa ja Frank Beyerin televisioelokuvan "Abgehauen" (1998) Manfred Krugin omaelämäkerran mukaan.


title: Ulrich Plenzdorf

text: Ulrich Plenzdorf syntyi koneenrakentajan perheeseen Berliinin Kreuzbergin kaupunginosassa. Hänen vanhempansa olivat kommunistipuolue KPD:n jäseniä, ja heidät vangittiin kansallissosialismin kaudella. Vuonna 1950 perhe muutti Länsi-Berliinistä Itä-Berliiniin, jossa Plenzdorf kirjoitti ylioppilaaksi 1954.


title: Ulrich Plenzdorf

text: Sittemmin Plenzdorf opiskeli marxismi-leninismiä ja filosofiaa Leipzigin yliopistossa, mutta ei valmistunut. Sen sijaan hän kiinnostui näyttämötaiteesta ja elokuvista: hän opiskeli 1959–1963 elokuva-alaa Filmhochschule Babelsberg -oppilaitoksessa. Vuodesta 1963 alkaen hän työskenteli DEFA-studion elokuvakäsikirjoittajana ja dramaturgina.


title: Ulrich Plenzdorf

text: Länsi-Saksassa Plenzdorf tuli tunnetuksi vuonna 1972 aikakauslehti Sinn und Formissa julkaistun yhteiskuntakriittisen kertomuksensa "Nuoren W:n uudet kärsimykset" ("Die neuen Leiden des jungen W.") ansiosta. Hän oli kirjoittanut teoksen vuonna 1969 elokuvakäsikirjoitukseksi DEFAlle; vuonna 1973 se julkaistiin kirjana ja käännettiin yli 30:lle kielelle. Vuonna 1972 Hallessa kantaesitetty näytöskappale oli Länsi-Saksassa kauden 1974–1975 esitetyin aikalaisteos ja se filmatisoitiin niin ikään Länsi-Saksassa vuonna 1976. Teoksessaan Plenzdorf kertoo 1970-luvun itäsaksalaisella nuorisojargonilla traagisen tarinan nuorukaisesta, joka pyristelee ulos pikkuporvarillisesta elinympäristöstään ja löytää Goethen romaanista "Nuoren Wertherin kärsimykset" (1774) alati uusia yhtäläisyyksiä omaan elämäänsä.


title: Ulrich Plenzdorf

text: 1980-luvun jälkipuoliskolla kantaesityksensä saivat Plenzdorfin teatterikappaleet "Ein Tag länger als ein Lebe" ja "Zeit der Wölfe", jotka perustuvat Tšingiz Aitmatovin romaaneihin. Molemmat dramatisoinnit ovat tinkimättömiä tilityksiä stalinismin ajasta.


title: Ulrich Plenzdorf

text: Plenzdorf oli berliiniläisen Akademie der Künste -taideinstituutin jäsen vuodesta 1992.


title: Ulrich Plenzdorf

text: Ulrich Plenzdorf avioitui 1955 Helga Liesken kanssa, liitosta syntyi kolme lasta.


title: Ulrich Plenzdorf

text: Suomalainen draamaelokuva "Nuoren Wertherin jäljillä" (2013) perustuu löyhästi Plenzdorfin romaaniin "Nuoren W:n uudet kärsimykset".


title: Nuoren Wertherin jäljillä

text: Nuoren Wertherin jäljillä on suomalainen draamaelokuva vuodelta 2013. Sen on ohjannut, käsikirjoittanut ja tuottanut Jarmo Lampela. Suomenlinnassa kuvattu elokuva kertoo keski-ikäisestä kuvanveistäjästä, joka saa tietää poikansa kuolleen. Hän ei ollut tavannut poikaansa puoleentoista vuosikymmeneen – niinpä hän alkaa ottaa selvää tämän elämänvaiheista.


title: Nuoren Wertherin jäljillä

text: "Nuoren Wertherin jäljillä" perustuu Ulrich Plenzdorfin kollaasiromaaniin ja näytelmään "Nuoren W:n uudet kärsimykset" vuodelta 1972. Plenzdorfin teos pohjautuu taasen Johann Wolfgang von Goethen klassikkoteokseen "Nuoren Wertherin kärsimykset" vuodelta 1774. Elokuva on julkaistu myös DVD:nä.


title: Nuoren Wertherin jäljillä

text: Suomenlinnassa asuva kuvanveistäjä Viitanen ei ole tavannut poikaansa Eeroa viiteentoista vuoteen. Hän saa tiedon Eeron kuolemasta, minkä jälkeen häntä alkaa kiinnostaa, millainen ihminen Eerosta kasvoi yhdeksäntoistavuotiseksi jääneen elämänsä aikana. Käy ilmi, että Eero muutti Suomenlinnaan ja kävi tapaamassa isäänsä ja tämän uutta vaimoa huoltomieheksi naamioituneena. Eerolla oli myös rakkaussuhde Suomenlinnassa: 30-vuotias Katri. Viitanen etsii Katrin käsiinsä. Katri on naimisissa oleva päiväkodin työntekijä.


title: Nuoren Wertherin jäljillä

text:
Eero on elokuvassa mukana paitsi takaumissa, myös nykyhetkessä haamuna, joka kommentoi elävien puuhasteluja. Lyhyen elämänsä aikana hän yritti olla kuvataiteilija, mutta sai aikaan vain epäonnistuneita tekeleitä. Lopussa paljastuu hänen todellinen lahjakkuutensa. Myös Eeron kuolinsyy paljastuu vasta loppuminuuteilla.
Helsingin Sanomien Nyt-liitteen Pertti Avola arvioi "Nuoren Wertherin jäljillä" ”luontevaksi” ja ”varmaotteiseksi” elokuvaksi, joka keskivaiheillaan tosin hieman onnahtelee. Avola piti näyttelijöiden työskentelyä hyvänä, Ojansivun Eero-tulkintaa jopa erittäin hyvänä. Telvis.fi arvioi elokuvan ”viihdyttäväksi draamaksi”, jossa Eeron vaiheiden vähittäinen paljastuminen pitää jännitettä yllä.


title: Nuoren Wertherin jäljillä

text: Savon Sanomien Jussi Virratvuori piti teosta juonensa osalta ”lapsenomaisena” ja ”yksitotisena”. Kerronnan hän arvioi kömpelöhköksi, vaikkakin eräät juonen yllätykset toimivat. Näyttelijöiden suoriutumista Virratvuori kehui; Kuustosen Katri-tulkinta oli hänen mielestään vaikuttava, vähäeleinen ja läsnäoleva. Katrin rooli on Kuustosen ensimmäinen pääosa valkokankailla.


title: Nuoren Wertherin jäljillä

text: Elokuvassa avioparia näyttelevät Juha Kukkonen ja Meri Nenonen ovat aviopari myös tosielämässä ja he asuvat Suomenlinnassa. Jyri Ojansivu näytteli lapsuudessaan ja teinivuosinaan useissa Jarmo Lampelan ohjaamissa elokuvatuotannoissa.


title: Jyri Ojansivu

text: Jyri Ojansivu (s. 1987) on suomalainen näyttelijä.


title: Jyri Ojansivu

text: Ojansivu oli lapsuudessaan mukana Teatteri Eurooppa Neljän toiminnassa. Lisäksi hän näytteli poikarooleja sekä lyhyt- että kokoillan elokuvissa, kuten episodielokuvassa "Joki".


title: Jyri Ojansivu

text: Ojansivu aloitti opintonsa Teatterikorkeakoulussa vuonna 2009. Vuonna 2013 Ojansivu näytteli Hämeenlinnan teatterin musiikkinäytelmässä "Pojat". Niin ikään 2013 hänellä oli ensimmäinen merkittävä aikuisiän elokuvaroolinsa, keskeinen miesosa elokuvassa "Nuoren Wertherin jäljillä".


title: Jyri Ojansivu

text: Jyri Ojansivun isä on näyttelijä Kunto Ojansivu.


title: Jyri Ojansivu

text: Ojansivu on näytellyt pikkutontun roolin joulukalenterissa Tonttu Toljanterin joulupulma vuonna 1998.


title: Wazan kansallispuisto

text: Wazan kansallispuisto on Kamerunissa, Mokolon kaupungin lähellä ja Marouan kaupungin eteläpuolella sijaitseva kansallispuisto. Se on kuulunut Unescon biosfäärialueisiin vuodesta 1982. Alue sijaitsee Sahelin savannialueen laidalla. Alueella on paljon tasankoa ja kasvillisuudeltaan se on pitkälti akasiasavannia, mutta alueella on myös metsää.


title: Wazan kansallispuisto

text: Kuivaan aikaan keväällä alueella sijaitsevat vesialueet ovat viimeisiä juomapaikkoja eläimille. Tämän vuoksi tuohon aikaan Wazan kansallispuistoon kokoontuu erittäin paljon eläimiä. Kansallispuistossa on muutenkin paljon eläimiä, kuten kissaeläimiä, norsuja, kirahveja, antilooppeja ja monia lintulajeja. Näin ollen alue soveltuu eläinten tarkkailuun erinomaisesti.


title: Mox Mäkelä

text: Mox Mäkelä (s. 1958) on suomalainen käsitetaiteilija. Vuonna 1978 uransa aloittaneen Mäkelän töitä on ollut Suomen lisäksi esillä myös lukuisissa näyttelyissä eri puolilla Eurooppaa.


title: Mox Mäkelä

text: Hänet tunnetaan muun muassa Valtionrautateille vuonna 1992 toteuttamastaan "Circulatio"-projektista, Kotkan Merikeskus Vellamossa vuonna 2009 esillä olleesta "Paimenen ranta" -teemakokonaisuudesta sekä Yleisradiolle tekemistään ääniteoksista. Mäkelän novelli "Night Shift" julkaistiin vuonna 2014 eurooppalaista kirjallisuutta englanninkieliselle yleisölle esittelevässä "Best European Fiction" -antologiassa.


title: 16 (albumi)

text: 16 on Robinin 26. syyskuuta 2014 julkaistu järjestykseltään neljäs studioalbumi. Albumin äänitykset on tehty pääosin kesän 2014 aikana. Albumin kansikuva julkaistiin 24. elokuuta artistin 16-vuotissyntymäpäivänä.


title: 16 (albumi)

text: Albumin virallinen ensimmäinen single ”Parasta just nyt” julkaistiin 15. elokuuta 2014. Albumilta löytyy myös singlenä julkaistu Kesäkumi-kappale ”Kesärenkaat”.


title: 16 (albumi)

text: Albumi oli Suomessa vuoden 2014 myydyin albumi 47 287 kappaleen myynnillään.


Turku Centre for Medieval and Early Modern Studies, (TUCEMEMS) on Turun yliopiston monitieteinen tutkimuskeskus. Keskus tukee ja edistää myöhäisantiikin, keskiajan ja varhaismodernin ajan tutkimusta. Tavoitetta edistetään muun muassa eri oppiaineiden välisen yhteistyön avulla. Keskus aloitti toimintansa joulukuussa 2009.


title: Turku Centre for Medieval and Early Modern Studies

text: TUCEMEMS koordinoi eri oppiaineiden välistä yhteistyötä Turun yliopistossa keskiajan ja uuden ajan tutkimuksen piirissä. Turun yliopistossa toimii monia tutkijoita, historioitsijoita, uskonto- ja kirjallisuustieteilijöitä, arkeologeja, oikeus- ja taidehistorioitsijoita ja filologeja, jotka tutkivat keskiaikaa tai uuden ajan alkua. Keskus vahvistaa tutkijoiden välistä yhteistyötä yli oppiaine- ja tiedekuntarajojen. Yhteistyötä tehdään myös muiden saman alan keskusten kanssa, niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin. Kansainväliseen yhteistyöhön sisältyy esimerkiksi ulkomaisten professoreiden ja muiden tutkijoiden vierailut Turkuun,joiden yhteydessä vierailijat ovat pitäneet luentoja ja kursseja omasta erityisalastaan. Keskus on järjestänyt myös kansainvälisiä tutkijatapaamisia Turussa, kuten keväällä 2014 järjestetty kollokvio "Framing Premodern Desires". Kollokviossa käsiteltiin seksuaalisuutta, sen monimuotoisuutta ja siihen kohdistuvaa sosiaalista kontrollia keskiaikaisissa ja varhaismoderneissa yhteiskunnissa.


text: Tucemems tarjoaa tutkijoille esitelmiä, seminaareja, luentoja sekä tutkijavierailuja. Jäsenet voivat myös hakea matka-avustuksia sekä avustusta erilaisten kansainvälisten tiedetapahtumien järjestämiseen Turussa.


text: Tärkeä toimintamuoto on myös julkaisutoiminta, jota keskus tekee yhteistyössä Amsterdam University Pressin (AUP) kanssa. Keskus julkaisee AUP:n kanssa Crossing Boundaries -nimistä tieteellistä julkaisusarjaa. Sarjan on tarkoitus olla oppiainerajoja ylittävän ja erilaisia lähdetyyppejä yhdistelevän tutkimuksen julkaisukanava. Sarjan ensimmäinen osa, "Same-sex Sexuality in later Medieval English Culture" käsittelee samaa sukupuolta olevien seksuaalisuutta myöhäiskeskiajan Englannissa. Keskus on aikaisemmin osallistunut erilaisten julkaisujen tukemiseen taloudellisesti. Yhdessä Turun historiallisen yhdistyksen kanssa keskus on julkaissut artikkelikokoelman "Turun tuomiokirkon suojissa - Pohjoinen hiippakuntakeskus keskiajan ja uuden ajan alun Euroopassa", joka käsittelee Turun ja Suomen historiaa mainitulla ajanjaksolla.


text: Keskus tarjoaa Turun yliopiston opiskelijoille monitieteistä "Vanhojen aikojen" -opintokokonaisuutta. Kokonaisuus antaa perustiedot esihistorian, antiikin, keskiajan ja uuden ajan alun historiasta sekä metodologisia työvälineitä ajanjaksoista kiinnostuneille opiskelijoille. Turun yliopistossa kirjoilla olevat opiskelijat voivat opiskella "vanhoja aikoja" yhteensä 25 + 35 opintopistettä, eli perus- ja aineopinnot.


text: Yleisölle tarjotaan erilaisia yleisöluentoja, erityisesti joka kevät järjestettävä Studia generalia luentosarja "Vanhat ajat". Luentosarja keskittyy aina johonkin tiettyyn aihealueeseen. Tucemems on myös tehnyt yhteistyötä esimerkiksi Turun keskiaikaisten markkinoiden kanssa järjestämällä markkinoilla seminaaripäiviä erilaisista teemoista.


text: TUCEMEMSilla on kymmenen jäsentä käsittävä johtoryhmä. Johtoryhmällä on puheenjohtaja, joka vastaa TUCEMEMSin toiminnasta ja keskuksen tehtävien taloudellisesta ja tuloksellisesta hoitamisesta. Johtoryhmän jäsenet ovat Turun yliopiston eri oppiaineiden professoreita ja muita tutkijoita. Johtoryhmä päättää määrärahojen käytöstä ja valvoo sitä sekä luo toimintasuunnitelman keskukselle vuosittain. Humanistisen tiedekunnan dekaani nimittää johtoryhmän.


text: Johtoryhmän puheenjohtaja hyväksyy TUCEMEMSin uudet jäsenet. Jäseneksi hyväksytään hakijat, jotka tekevät tutkimusta tai jatko-opintoja liittyen keskiaikaan tai uuden ajan alkuun. Myös maisterivaiheessa olevia opiskelijoita voidaan hyväksyä jäseneksi, jos opiskelijan tavoitteena on jatkaa tutkimusta jatko-opintojen parissa.


text: Keskus sai alkunsa joulukuussa 2009. Keskusta esittelivät ensimmäisen kerran 4.12.2009 Turun yliopiston päärakennuksessa TUCEMEMSin johtoryhmän jäsenet. Samana päivänä julkaistiin myös keskuksen nettisivut. Taustalla oli englannin kielen ja kulttuurihistorian tutkijoiden välinen yhteistyö. Tilannetta kartoitettaessa havaittiin, että Turun yliopistossa oli useita kymmeniä tutkimushankkeita, jotka käsittelivät tätä ajanjaksoa eri näkökulmista. Tutkimusta ajanjaksosta tehtiin paitsi historia-aineissa, myös muun muassa eri kieliaineissa, uskontotieteessä, filosofiassa, kirjallisuustieteessä ja jopa kasvitieteessä. Keskus perustettiin tiivistämään yhteistyötä eri oppiaineiden välillä.


text: Perustamisen jälkeen toiminta käynnistyi vilkkaasti,vuonna 2010 jäseniä keskuksella oli jo noin 70. Vuonna 2014 jäseniä oli yli 120. Vuodesta 2010 lähtien keskuksella on ollut säännöllistä toimintaa, muun muassa joka kuukausi järjestettävät kuukausiesitelmät, sekä kansainvälisten tutkijoiden pitämät luentokurssit. Keskus myös aloitti yhteistyötä muiden saman alan keskusten kanssa. Keskus järjesti myös yhden symposiumin ja kolme erilaista luentosarjaa.


text: Vuodesta 2011 lähtien keskus on järjestänyt kevätlukukaudella yleisölle tarkoitetun Studia generalia luentosarjan "Vanhat ajat". Luentosarja on kerännyt reilusti yleisöä sekä yliopiston opiskelijoista että muista historiasta kiinnostuneista. Ensimmäisen luentosarjan teemana oli materiaalinen kulttuuri, turhamaisuus ja uskonto. TUCEMEMSin oma tutkijaseminaari aloitti toimintansa myös vuonna 2011. Seminaarin tarkoituksena on tarjota eri alojen tutkijoille mahdollisuus keskustella toistensa töistä ja auttaa toisiaan tutkimuksen tekemisessä.


text: Vuonna 2012 tärkeä tapahtuma oli ”Turun tuomiokirkon suojissa” -kirjan ilmestyminen. Kirja on artikkelikokoelma, joka valottaa Turun ja Suomen keskiaikaa ja uuden ajan alkua monitieteisesti. Kirja julkaistiin Turun Historiallisen Yhdistyksen Historia Mirabilis -sarjassa. TUCEMEMS osallistui myös Dies Medievales -konferenssin järjestämiseen Turussa. Kevään Studia generalia -luentosarjan otsikko oli "Saarnataidosta anatomiaan – suomalaista koulutusta ja tutkimusta keskiajalta 1700-luvulle" ja keskittyi nimensä mukaisesti koulutukseen Suomessa.


text: Vuonna 2013 Keskus aloitti yhteistyön Amsterdam University Pressin kanssa. Yhteistyön tarkoituksena on julkaista Crossing Boundaries: Turku Medieval and Early Modern Studies -sarjaa. Sarjan ensimmäisen julkaisun pitäisi tulla painosta vuonna 2014. Kuten aikaisempinakin vuosina, studia generalia -luentosarja keräsi paljon kiinnostunutta väkeä. Teemana oli "Ruumiin ilot ja kirot – näkökulmia keskiajan ja uuden ajan alun ruumiillisuuteen, seksuaalisuuteen ja parisuhteisiin".


title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2014 – naisten kaksinpeli

text:
Serena Williams oli turnauksen kaksinkertainen hallitseva mestari, ja voitti nyt kolmannen kerran peräkkäin päihitettyään loppuottelussa Caroline Wozniackin.
 Jekaterina Makarova "(välierät)
 Andrea Petkovic "(3. kierros)
 Venus Williams "(3. kierros)
 Svetlana Kuznetsova "(1. kierros)
 Sloane Stephens "(2. kierros)
 Alizé Cornet "(3. kierros)
 Anastasija Pavljutšenkova "(2. kierros)
 Samantha Stosur "(2. kierros)
 Garbiñe Muguruza "(1. kierros)
 Sabine Lisicki "(3. kierros)
 Madison Keys "(2. kierros)
 Roberta Vinci "(3. kierros)
 Casey Dellacqua "(4. kierros)
 Barbora Záhlavová-Strýcová "(3. kierros)
 Kurumi Nara "(2. kierros)
 Zhang Shuai "(1. kierros)


title: Jussi Adler-Olsen

text: Carl Valdemar Jussi Henry Adler-Olsen (s. 2. elokuuta 1950 Kööpenhamina) on tanskalainen kirjailija, joka tunnetaan erityisesti rikosromaaneistaan.


title: Jussi Adler-Olsen

text: Adler-Olsenin isä oli psykiatri ja seksologi Henry Olsen. Adler-Olsen opiskeli korkeakouluissa lukuisia aineita, kuten lääketiedettä, sosiologiaa, poliittista historiaa ja elokuvantutkimusta. Ennen kirjailijanuraansa hän työskenteli useissa ammateissa, muun muassa sarjakuvatoimittajana. 1980-luvulla Adler-Olsen julkaisi kaksi tietokirjaa Groucho Marxista sekä sarjakuvaensyklopedian "Dansk tegneserieleksikon: Den store Komiklex".


title: Jussi Adler-Olsen

text: Adler-Olsenin ensimmäinen trilleri "Aakkostalo" ("Alfabethuset") ilmestyi vuonna 1997, ja se suomennettiin vuonna 2000. Hänen kirjojaan on käännetty noin 40 kielelle, ja hän on saanut useita kirjallisuuspalkintoja (mm. Pohjoismaissa Lasiavain-palkinto, Saksassa Krimi-Blitz, Japanissa The Sealed Room Award).


title: Jussi Adler-Olsen

text: Varsinaisen läpimurtonsa Adler-Olsen teki romaanilla "Vanki" ("Kvinden i buret") vuonna 2007. Se aloitti Osasto Q -aiheisten rikoskertomusten sarjan, jonka päähenkilönä on murharyhmäetsivä Carl Mørck. Toinen osa "Metsästäjät" ("Fasandræberne") seurasi vuonna 2008, ja vuonna 2014 valmistui jo sarjan kuudes romaani; sarjaa suomentaa Katriina Huttunen. Romaanisarjan pohjalta on alettu tehdä myös elokuvasarjaa, jossa Carl Mørckiä esittää Nikolaj Lie Kaas. Ensimmäinen elokuva "Vanki" ("Kvinden i buret") sai ensi-iltansa vuonna 2013, ja se oli Tanskassa vuoden katsotuin elokuva.


title: Nitrofurantoiini

text: Nitrofurantoiini (CHNO) on nitrofuraaneihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdisteellä on antibioottisia ominaisuuksia ja sitä käytetään lääkkeenä virtsatieinfektioiden hoidossa.


title: Nitrofurantoiini

text: Huoneenlämpötilassa nitrofurantoiini on keltaista tai oranssia kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain hieman veteen, mutta liukenee paremmin polaarisiin orgaanisiin liuottimiin kuten alkoholeihin, asetoniin ja dimetyyliformamidiin. Yhdiste on heikosti hapan ja sen pK-arvo on 7,2. Yhdiste hajoaa valon vaikutuksesta.


title: Nitrofurantoiini

text: Nitrofurantoiini on vaikutukseltaan bakteriostaattinen ja tehoaa erityisesti gramnegatiivisiin bakteereihin kuten "Escherichia coli" ja "Streptococcus"-, "Enterococcus"- ja "Shigella"-suvun lajit. Sen sijaan resistenttejä ovat "Proteus"-, "Pseudomonas"- ja "Klebsiella"-sukujen bakteerit. Aineelle herkille bakteereille muodostuu harvoin resistenttiyttä, mikä viittaa useaan eri vaikutusmekanismiin. Bakteerien nitroreduktaasit pelkistävät nitrofurantoiinin nitroryhmän ja muodostuva yhdiste on reaktiivinen ja estää muun muassa DNA:n ja RNA:n biosynteesiä sekä proteiinisynteesiä. Se voi vaikuttaa myös sitruunahappokiertoon. Tämä johtaa bakteerisolujen lisääntymisen estymiseen ja solujen kuolemaan. Ihmisen elimistössä muodostuu hapettuneita aineenvaihduntatuotteita, esimerkiksi syano- ja hydroksyylijohdannaisia, joilla voi myös olla vaikutusta.


title: Nitrofurantoiini

text: Nitrofurantoiini imeytyy ruuansulatuskanavasta hyvin ja nopeasti. Makrokiteinen nitrofurantoiini imeytyy hitaammin kuin mikrokiteiset valmisteet. Yhdiste tehoaa parhaiten virtsatietulehduksiin virtsan ollessa hieman hapanta. Nitrofurantoiinia käytetään pääasiassa virtsatieinfektioiden kuten virtsatientulehduksen ja virtsarakontulehduksen hoitoon. Nitrofurantoiini kuuluu WHO:n tärkeimpien lääkeaineiden listalle.


title: Nitrofurantoiini

text: Tyypillisimpiä nitrofurantoiinin aiheuttamia haittavaikutuksia ovat tyypillisimmin huonovointisuus, vatsakipu ja ripulointi. Harvinaisempia ovat vaikutukset hermostossa, allergiset oireet ja maksavauriot. Nitrofurantoiinille tyypillinen sivuvaikutus on keuhkovaurion riski ja erityisesti lääkkeen pitkittynyt käyttö voi johtaa keuhkofibroosiin. Keuhkovaurion oireita ovat kuumeilu, yskiminen ja vaikeutunut hengitys.


title: Nitrofurantoiini

text: Nitrofurantoiinia voidaan valmistaa usealla eri menetelmällä. Tällaisia ovat muun muassa 5-nitrofurfuraalin eli 5-nitro-2-furaldehydin ja 1-aminohydantoiinin tai nitrofurfuraalin diasetaatin ja aminohydantoiinisulfaatin väliset reaktiot. Muodostuva tuote puhdistetaan kiteyttämällä nitrometaanista ja näin saadaan lääkekäyttöön soveltuvaa makrokiteistä nitrofurantoiinia.


title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2014 – miesten kaksinpeli

text: Rafael Nadal oli turnauksen hallitseva mestari, mutta hän vetäytyi turnauksesta loukkaantumisen vuoksi.


text:
Turnauksen voitti kroatialainen Marin Čilić, jolla Grand Slam -mestaruus oli ensimmäinen urallaan. Hän päihitti loppuottelussa japanilaisen Kei Nishikorin.
 Roberto Bautista Agut "(4. kierros)"
 Kevin Anderson "(3. kierros)"
 Feliciano López "(3. kierros)"
 Gaël Monfils "(puolivälierät)"
 Mihail Južnyi "(1. kierros)
 Philipp Kohlschreiber "(4. kierros)"
 Leonardo Mayer "(3. kierros)"
 Julien Benneteau "(1. kierros)
 Ivo Karlović "(2. kierros)"
 Gilles Simon "(4. kierros)"
 Santiago Giraldo "(1. kierros)
 Guillermo García-López "(2. kierros)"
 Lukáš Rosol "(1. kierros)
 Jérémy Chardy "(2. kierros)
 Fernando Verdasco "(2. kierros)"
 João Sousa "(2. kierros)"


title: Alicia Vikander

text: Alicia Amanda Vikander (3. lokakuuta 1988 Göteborg) on ruotsalainen Oscar-palkittu näyttelijä ja tanssija. Hän on tehnyt elokuva- ja televisiorooleja Ruotsissa ja ulkomailla.


title: Alicia Vikander

text: Vikander opiskeli tanssitaidetta Tukholman Kuninkaallisessa balettikoulussa vuosina 2004–2007. Hän alkoi esiintyä Göteborgin oopperan musikaalituotannoissa seitsemänvuotiaana. Vikander esiintyi myös lukuisissa televisiorooleissa, muun muassa Ruotsin television joulukalenterissa, ennen kuin debytoi kokoillan näytelmäelokuvassa "Se mikä on kaunista" ("Till det som är vackert") vuonna 2010. Roolityöstään hän sai parhaan naispääosan Guldbagge-palkinnon, ja seurauksena oli monia kansainvälisiä työtarjouksia.


title: Alicia Vikander

text: Vikander sai roolin Kittyna vuoden 2012 elokuvaversiossa Leo Tolstoin "Anna Kareninasta" Keira Knightleyn rinnalla, kun Saoirse Ronan luopui roolista. Vikander esiintyi fantasiaelokuvassa "Seventh Son" (2015) Alicen roolissa ja tieteisjännityselokuvassa "Ex Machina" (2015) Ava-nimisenä androidina. Naispääosaa, saksalaisagentti Gaby Telleriä, hän esitti toimintakomediassa "Koodinimi U.N.C.L.E." (2015).


title: Alicia Vikander

text: Hänen historiallisista rooleistaan voidaan mainita kuningatar Caroline Mathilde tanskalaistuotannossa "Kuningatar ja henkilääkäri" (2012) ja poliitikko-aktivisti Anke Domscheit-Bergin osa WikiLeaks-elokuvassa "Viides valta" (2013)


title: Alicia Vikander

text: Vikander palkittiin parhaan naissivuosan Oscar-palkinnolla vuoden 2016 Oscareissa roolistaan Gerda Wegenerinä "Tanskalaisessa tytössä".


title: Alicia Vikander

text: Vuonna 2016 Vikander valittiin esittämään Lara Croftia MGM:n ja Warner Brosin tuottamassa "Tomb Raider" -sarjan uudelleenkäynnistyselokuvassa.


title: Alicia Vikander

text: Alicia Vikanderilla on suomalaisia sukujuuria: hänen toinen isoäitinsä oli suomalainen, ja hän vietti lapsena kesiä Ahvenanmaalla. Vikanderin agentti on suomalainen Laura Munsterhjelm.


title: Alicia Vikander

text: Vikander on naimisissa näyttelijä Michael Fassbenderin kanssa.


title: Danielle Collins

text: Danielle Rose Collins (s. 13. joulukuuta 1993 St. Petersburg, Florida) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Hän on sijoittunut WTA-listalla kaksinpelissä parhaimmillaan sijalle 23 tammikuussa 2019. Tammikuussa 2019 hän ylsi välieriin Australian avoimissa.


title: Danielle Collins

text: Collins voitti NCAA-mestaruuden vuonna 2014 ja saavutti näin villin kortin Yhdysvaltain avoimiin 2014, jossa hän teki WTA-pääsarjadebyyttinsä. Hän hävisi avauskierroksella toiseksi sijoitetulle Simona Halepille, vaikka voittikin ensimmäisen erän. Vuonna 2015 hän ei pelannut ollenkaan. Vuosina 2016−2017 hän pelasi lähinnä ITF-kiertueella. Yhdysvaltain avoimissa 2016 hän hävisi avauskierroksella Jevgenija Rodinalle.


title: Danielle Collins

text: Tammikuussa 2018 Collins voitti Newport Beachillä pelatun WTA 125k -sarjan turnauksen. Maaliskuussa hän eteni Indian Wellsissä neljännelle kierrokselle voitettuaan muun muassa maailmanlistan sijalla 14 olleen Madison Keysin. Hän jatkoi hyviä otteitaan Miamissa, missä hän eteni välieriin voitettuaan puolivälierissä maailmanlistan kahdeksantena olleen Venus Williamsin. Välierissä maailmanlistan vitonen Jeļena Ostapenko oli vahvempi.


title: Lindos

text: Lindos () oli antiikin aikainen kaupunki Rhodoksen (nyk. Ródos) saarella Kreikassa. Se sijaitsi saaren kaakkoisrannikolla nykyisen Líndoksen kylän paikalla. Lindos tunnetaan ennen kaikkea akropoliistaan eli linnavuorestaan sekä Athene Lindian temppelistä.


title: Lindos

text: Lindoksen alueelta on tehty joitakin löytöjä neoliittiselta kaudelta sekä pronssikaudelta. Antiikin aikana Lindos oli yksi Rhodoksen kolmesta vanhasta kaupungista Ialysoksen ja Kameiroksen ohella. Se oli vanha doorilainen kaupunki ja saaren merkittävin kulttipaikka Athene Lindian kulttinsa ansiosta. Doorilaiset perustivat kaupungin 900-luvulla eaa. Varhaisimmat merkit pyhäköstä akropoliilla ovat geometriselta kaudelta 800-luvulta eaa.


title: Lindos

text: Kreikkalainen mytologia antaa ymmärtää, että Athene Lindian kultti olisi ollut esikreikkalainen eli kreikkalaisten tuloa edeltänyt, ja se palautuu mahdollisesti minolaiseen aikaan. Mytologian mukaan Lindoksen samoin kuin Ialysoksen ja Kameiroksen perustaja ja ensimmäinen doorilainen asuttaja oli Herakleen poika Tlepolemos. Varhaisin kirjallinen maininta kaupungista on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se mainitaan yhtenä kaupungeista, joka lähetti joukkoja Troijan sotaan.


title: Lindos

text: Lindoksen huippukautta oli arkaainen kausi 600- ja 500-luvuilla eaa. Tuohon aikaan Lindos osallistui muun muassa Gelan siirtokunnan perustamiseen Sisiliaan. Noin vuoden 580 eaa. tienoilla Lindosta hallitsi useita vuosia tyranni Kleobulos, joka luetaan Kreikan seitsemän viisaan joukkoon. Kleobulos rakennutti akropoliin sen ensimmäiseen monumentaaliseen muotoon, ja hänen aikanaan valmistui myös kukkulan ensimmäinen varsinainen Athene Lindian temppeli. Akropolis toimi paitsi kulttipaikkana myös kaupungin linnoituksena. Lindos oli yksi doorilaisen heksapoliin kuudesta jäsenestä. Kaupunki oli suojaisan satamalahtensa ansiosta merkittävä satama ja hallitsi saaren itärannikkoa.


title: Lindos

text: Lindos oli Rhodoksen tärkein kaupunki vuoteen 408 eaa. saakka. Tuolloin saaren kolme vanhaa kaupunkia perustivat yhdessä Rhodoksen kaupungin saaren uudeksi keskukseksi ("synoikismos"). Kaupungin perustamisen jälkeen Lindos oli vanhoista kaupungeista ainoa, joka säilyi merkittävänä uskonnollisen asemansa vuoksi, vaikkakin sen poliittinen ja taloudellinen merkitys väheni. Hellenistisellä kaudella akropolis ja Athene Lindian temppeli saivat lopullisen monumentaalisen muotonsa, ja temppeli säilyi saaren uskonnollisena keskuksena. 200-luvulla eaa. akropoliille tuotiin myös Zeus Polieuksen kultti Athenen kultin oheen.


title: Lindos

text: Kristillisen legendan mukaan apostoli Paavali rantautui Lindokselle vuonna 43 jaa. Kerrotaan, että häntä kuljettanut laiva joutui tuolloin myrskyyn, ja Lindoksen akropoliin eteläpuolella oleva pieni lahti muodostui, kun kalliot avautuivat suojaamaan apostolia. Lahti tunnetaan edelleen apostoli Paavalin lahtena.


title: Lindos

text: Lindoksen akropolis säilyi merkittävänä linnoituksena bysanttilaisella keskiajalla ja edelleen Johanniittain ritarikunnan aikana vuosina 1309–1522, jolloin akropolista linnoitettiin jälleen laajalti. Linnoitus oli käytössä myös osmanivallan aikana.


title: Lindos

text: Lindoksen arkeologiset kaivaukset alkoivat 1900-luvun alussa. Dodekanesiaa vuosina 1912–1945 vallassaan pitäneet italiaiset suorittivat akropoliin alueella laajoja kunnostustöitä, joissa osaa rakennuksista on entisöity raskaalla kädellä. Osa muinaismuistoista jopa vaurioitui töiden aikana.


title: Lindos

text: Lindos oli rakennettu Rhodoksen kaakoisrannikolle luonnonsatamalahden ja akropoliin eli linnavuoren ympärille. Alakaupunki sijaitsi suurin piirtein nykyisen kylän paikalla.


title: Lindos

text: Lindoksen akropolis on jyrkkäreunainen kukkula, jonka korkeus on noin 116 metriä. Se sijaitsee aivan meren rannassa nykyisen kylän itäpuolella. Akropoliin sisäänkäynti on sen pohjoispäästä, edelleen nykyäänkin samaa jyrkkää antiikin aikaista tietä pitkin. Kukkulalta on hyvä näköala Líndoksen kylään, merelle ja saaren itärannikolle.


title: Lindos

text: Linnoitus ja muurit


title: Lindos

text: Linnoituksessa on jyrkät muurit, jotka seuraavat kukkulan luonnonmuotoja ja joiden kokonaispituus on noin 508 metriä. Muurien säilyneet osat ovat pääosin keskiajalta ja johaniittain 1300-luvulla rakennuttamia. Kaksi muurin torneista on säilynyt erityisen hyvin. Sisäänkäynti linnoitukseen kulkee portista, jonka yhteydessä on entinen johanniittojen palatsirakennus, joka toimi näiden päämajana linnoituksessa.


title: Lindos

text: Stoat ja propylaia


title: Lindos

text: Portin jälkeen seuraa stoa eli pylväshalli, joka rakennettiin hellenistisellä kaudella vuonna 208 eaa. Stoa edustaa doorilaista tyyliä ja siinä on ollut kaksi siipeä ja yhteensä 42 pylvästä. Stoan takana on 34 porrasta käsittävä monumentaaliportaikko, joka johtaa propylaialle eli akropoliin ylemmän temppelitasanteen monumentaalisisäänkäynnille. Propylaia rakennettiin vuonna 407 eaa. ja siinä oli viisi oviaukkoa, jotka johtivat pyhäkön ydinalueelle ja temppelille.


title: Lindos

text: Athene Lindian temppeli


title: Lindos

text: Athene Lindialle omistettu temppeli sijaitsi akropoliin korkeimmalla kohdalla sen etelälaidassa. Se oli alun perin Kleubuloksen varhaisempien pyhäkkörakennelmien paikalle arkaaisella kaudella noin vuonna 580 eaa. rakennuttama. Temppeli paloi vuonna 392 eaa. ja rakennettiin uudelleen myöhäisellä klassisella kaudella vuonna 348 eaa. Temppeli edusti doorilaista tyyliä ja se oli kummassakin vaiheessa amfiprostyylitemppeli, jonka kummassakin päässä oli neljä pylvästä. Temppelin pohjan koko on noin 22 x 8 metriä. Sisällä temppelissä oli sen myöhemmässä vaiheessa Athenen kulttikuva, jonka sanotaan muistuttaneen Feidiaan Parthenoniin veistämää Athene Parthenosta.


title: Lindos

text: Temppeliä ympäröi joukko stoia. Niissä sekä muualla temppeliä ympäröineellä alueella oli suuri määrä jumalattarelle ja temppelille annettuja votiivilahjoja. Niiden historia tunnetaan hyvin piirtokirjoituksina säilyneen "Lindoksen temppelin kronikan" ansiosta. Temppelin raunioita on nykyisin kunnostettu voimakkaasti, ja vain pieni osa paikalla olevasta rakennuksesta on alkuperäistä.


title: Lindos

text: Pyhän Johanneksen bysanttilaisaikainen kirkko


title: Lindos

text: Pyhälle Johannekselle ("Ágios Ioánnis") omistettu bysanttilaisaikainen kirkko sijaitsee lähellä johanniittain palatsia. Se rakennettiin 1200-luvulla.


title: Lindos

text: Muut rakennukset ja rakennelmat


title: Lindos

text: Portin ulkopuolella sijaitsee akropoliin kallioon kaiverrettu rhodoslaista sotalaivatyyppiä eli "triemiolia" () -laivaa esittävä reliefi, joka toimi pappi Hagesandroksen, Mikionin pojan, patsaan jalustana. Reliefi on 4,6 metriä pitkä ja 5,5 metriä korkea, ja sen veisti Pythokritos 100-luvun eaa. alkupuolella. Sen vieressä sijaitsee hellenistinen puolikaarenmuotoinen eksedra.


title: Lindos

text: Akropoliin pohjoislaidalla sijaitsi roomalaisella kaudella toinen temppelirakennus, joka oli omistettu keisari Diocletianukselle. Lisäksi Athenen temppelin lähelle rakennettiin Psithyroksen pyhäkkö 100-luvulla jaa.


title: Lindos

text: Akropoliin itärinteessä on suuri luola, joka saattaa olla kukkulan alkuperäinen, esihistoriallisena aikana käytössä ollut kulttipaikka.


title: Lindos

text: Teatteri


title: Lindos

text: Lindoksen antiikin aikainen teatteri sijaitsee akropoliin lounaisrinteessä. Se on rakennettu 300-luvulla eaa. Se oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra ja sen takana skene eli näyttämörakennus. Katsomon istuimet oli kaiverrettu linnavuoren rinteeseen. Katsomossa on 26 penkkiriviä ja siihen mahtui arviolta noin katsojaa.


title: Lindos

text: Tetrastoon


title: Lindos

text: Tetrastoon eli ”neljän stoan” rakennus oli uskonnollisiin toimituksiin käytetty rakennelma, joka sijaitsi teatterin lähellä skenerakennuksen laajennoksena. Se koostui nimensä mukaisesti neljästä katetusta pylväikkösiivestä, joiden keskellä oli avoin piha. Sisäänkäynti oli portiikista pohjoissivulta. Rakennukseen mahtui noin – katsojaa. Kristillisellä ajalla paikalla on ollut eri vaiheissa kolme eri kirkkoa.


title: Lindos

text: Bukopion


title: Lindos

text: Bukopion (”härkien leikkauspaikka”, myös "Boukopion") oli uhrauspaikka, joka sijaitsi nykyisen Víglin alueella akropoliin koillispuolella. Sen alueelta on löydetty 38 kallioon hakattua piirtokirjoitusta, jotka kertovat uhritoimituksista. Paikalla oli pieni temppeli, jossa oli pronaos ja votiivilahjoille tarkoitettu vestibyyli. Paikalta on löydetty suuri määrä savisia ja pronsisia figuriineja, jotka esittävät pääasiassa härkiä, ajalta 900–800 eaa.


title: Lindos

text: Kleobuloksen hauta


title: Lindos

text: ”Kleobuloksen haudaksi” kutsuttu rakennus oli merkittävän lindoslaisen perheen hauta. Rakennus on saanut nimensä tyranni Kleobuloksesta, mutta se ei todellisuudessa liity tähän, vaan on peräisin 100-luvulta tai 1. vuosisadalta eaa. Hauta oli pyöreä ja siinä oli holvattu katto. Oviaukossa oli korniisi, joka oli koristeltu palmetein. Sisällä oli kallioon kaiverrettu sarkofagimainen hautasänky, jossa oli kansi. Haudan seinät oli koristeltu maalauksin. Hauta muutettiin kristillisellä ajalla kirkoksi, joka oli omistettu Pyhälle Aimilianokselle (myös Emilianos).


title: Lindos

text: Arkhokrateion


title: Lindos

text: Myös Arkhokrateion oli merkittävän perheen hauta. Se on kaiverrettu kallioon ja sijaitsee kukkulalla akropoliin länsipuolella nykyisen Kampánan alueella Kránassa. Haudan julkisivu on kaksikerroksinen. Alaosassa on puolipylväät, jotka tukevat arkkitraavia, jossa on metooppeja ja triglyyfejä, ja alakerroksen sisällä on hauta-alttareita, joiden jalustoissa oli kaiverrettuna kuolleiden nimet. Rakennuksessa on yhteensä 19 kallioon kaiverrettua hautaa. Myös tämä hauta muutettiin kristillisellä ajalla kirkoksi. Frankkivallan aikana se tunnettiin nimellä Frangokklesia ("Fragkokklisiá"), ”frankkien kirkko”.


title: Lindos

text: Akropoliin itäpuolelta nykyisen Víglin alueelta on löydetty varhaiskristillisen, 400-luvulla rakennetun basilikakirkon jäänteitä, kuten mosaiikkilattiaa ja marmoriosia.


title: Norman Bates

text: Norman Bates (s. 7. maaliskuuta 1934) on kirjailija Robert Blochin luoma kuvitteellinen hahmo, joka esiintyi ensi kerran tämän vuonna 1959 julkaistussa kirjassa "Psyko", johon tämä teki myöhemmin jatko-osat "Psyko II" (1982) ja "Psycho House" (1990), jossa Bates ei esiinny. Alfred Hitchcock ohjasi ensimmäisestä kirjasta vuonna 1960 elokuvan, jossa Batesia esitti näyttelijä Anthony Perkins. Hän esitti roolin myös elokuvan jatko-osissa "Psyko II", "Psyko III" ja "Psyko IV", joilla ei ole yhteistä Blochin kirjojen kanssa.


title: Norman Bates

text: Gus Van Santin ohjaama uudelleenfilmatisointi Hitchcockin elokuvasta sai ensi-iltansa vuonna 1998, ja siinä Batesia esittää Vince Vaughn. Vuosina 2013–2017 Yhdysvalloissa esitettiin televisiosarja "Bates Motel", jossa Batesia esitti Freddie Highmore.


title: Norman Bates

text: Robert Bloch sai inspiraationsa kuultuaan Ed Geinin tapauksesta, joka myös inspiroi Leatherfacea ja "Uhrilampaiden" Buffalo Billiä.


title: Norman Bates

text: Normanin äiti Norma oli poikaansa kohtaan hyvin ankara, ja Norma kielsi häneltä kaikki suhteet naisiin (paitsi itseensä) kertoen, että kaikki naiset ovat huoria. Kun Normanin isä kuoli, he asuivat äitinsä kanssa kahdestaan aina Normanin teini-ikään asti, kunnes Normanin äiti otti rakastajan Joe Considinen (Chet Rupolph elokuvassa "Psycho IV: The Beginning"). Kateuden vallassa Norman tappoi äitinsä ja tämän rakastajan rotanmyrkyllä. Hän kirjoitti vale-itsemurhaviestin, jotta näyttäisi että nämä olisivat tehneen itsemurhan yhdessä. Jonkin aikaa sairaalassa oltuaan šokissa, jossa hänelle kehittyi dissosiatiivinen identiteettihäiriö olettaen hänen äitinsä persoonallisuuden tukahduttavan Normanin tietoisuuden äitinsä kuolemasta ja paeta syyllisyyttä tämän murhasta. Norman perii äitinsä talon – missä hän piti tämän ylös kaivettua ruumista – ja perheen motellin. Hän esiintyy itsenään ja äitinään käyttäen tämän vaatteita ja tappaen kaikki, jotka kokee uhkana pojalleen ja itselleen.


title: Norman Bates

text: Sekä kirja- että elokuvaversio "Psykosta" alkavat, kun Mary Crane (elokuvassa Marion) on pakomatkalla varastettuaan työnantajaltaan rahaa, ja yöpyy motelliin yhdeksi yöksi. Norman lumoutuu naisesta ja pyytää tämän ujona illalliselle provosoiden ”äitinsä” kateutta, jolle ”äiti” raivostuu ja uhkaa tappavansa tytön, jos Norman päästää hänet taloon. Norman uhmaa ”äitiään” ja syö Maryn kanssa. Norman kertoo naiselle äidistään ja pahastuu, kun Mary ehdottaa äidin laittamista hoitolaitokseen. Myöhemmin Norman tiirailee peseytyvää Marya ja juo itsensä sammuksiin. Ollessaan tainnuksissa ”äiti” ottaa vallan ja tappaa Maryn. Herätessään Norman huomaa ”äitinsä” tekemän murhan ja upottaa Maryn ruumiin ja auton läheiseen suohon. Maryn työnantaja palkkaa Arbogast-nimisen yksityisetsivän jäljittämään Maryn murhaajaa, mutta Norman tappaa myös hänet.


title: Norman Bates

text: Arbogastin katoaminen ja naapureiden kertoma tarina Normanin äidin kuolemasta saavat Maryn siskon Lilan ja tämän miesystävän Sam Loomisin tutkimaan motellia. Kun Norman tajuaa tilantee, hän tainnuttaa Samin ja etsii Lilaa, joka löytää rouva Batesin ruumiin. Norman hyökkää Lilaa kohti ”äitinä”, mutta Sam pelastaa naisystävänsä. Norman pidätetään ja todetaan mielisairaaksi. ”Äiti” ottaa Normanin mielen valtaansa kokonaan.


title: Norman Bates

text: Blochin jatko-osassa tarina sijoittuu 20 vuoden päähän, jossa Normanin tarinasta aiotaan tehdään elokuva. Norman pääsee pakenemaan tappamalla nunnan ja ottamalla tämän roolin. Hän liftaa kyydin ja hyökkää ajajaa kohti rengasraudalla, mutta ajaja voittaa. Tämä aiheuttaa onnettomuuden, jossa Norman kuolee.


title: Norman Bates

text: Elokuvassa "Psyko II" Norman todetaan terveeksi ja vapautetaan 22 vuoden vankeuden jälkeen. Elokuvassa esiintyy Normanin täti Emma Spool, joka väittää olevansa Normanin oikea äiti ja että tämän väitetty äiti olikin Emman sisko, joka myös tekee kaikki elokuvassa tapahtuvat murhat (mukaan lukien Lila Cranen). Norman tappaa Emman lyömällä tätä lapiolla päähän. Sen jälkeen hän täyttää Emman ruumiin ja avaa motellin.


title: Norman Bates

text: Elokuvassa "Psyko III" Norman elää rauhallista elämää, mutta kamppailee edelleen ”äitiään” vastaan ja tappaa motellin asiakkaita. Eräänä päivänä motelliin ilmestyy Marion Cranea syvästi muistuttava Maureen. Norman ihastuu hänen ja vie hänet illalliselle, mutta ”äiti” tappaa hänetkin. Lopussa Norman estää itseään tappamasta häntä haastattelemaan tullutta reportteria, tuhoaa äitinsä ruumiin ja joutuu uudelleen laitokseen. Lopussa näytetään, kun Norman hyväilee äitinsä kättä sylissään.


title: Norman Bates

text: Elokuvassa "Psycho IV: The Beginning" Norman kertoo nuoruutensa tapahtumista radio-ohjelmassa päästyään jälleen kerran pois laitoksesta. Lopussa hän polttaa talon (motelli jää palamatta) ja hän näkee hallusinaatioita äidistään ja uhreistaan. Hän melkein palaa hengiltä, mutta päihittää sairautensa ja pääsee ulos.


title: Norman Bates

text: Kirjassa Norman Bates on keski-ikäinen (noin 40–45-vuotias), lyhyt, ylipainoinen ja kaljuuntuva, kun taas vuoden 1960 elokuvasovituksessa hän on noin 25-vuotias, pitkä, laiha ja komea. Kirjassa ”Äiti” ottaa vallan Normanin juotua itsensä sammuksiin; elokuvissa Norman sen sijaan pysyy selvin päin muuttuessaan ”Äidikseen”.


title: Norman Bates

text: Norman esiintyy kolmiosaisessa "Psyko"-sarjakuvassa vuodelta 1992. Sarjakuvassa Norman esiintyy samanlaisena kuin kirjassa (keski-ikäinen, lyhyt, ylipainoinen ja kaljuuntuva), mutta sarjakuva pohjautuu muuten pikemminkin Alfred Hitchcockin elokuvaan kuin Robert Blochin alkuperäiseen romaaniin.


title: Norman Bates

text: Normania esitti ensimmäisen kerran Anthony Perkins vuoden 1960 elokuvassa "Psyko" ja sen kolmessa jatko-osassa. Ensimmäisen Psyko-elokuvan uusintafilmatisoinnissa vuodelta 1998 Normania esittää Vince Vaughn. Elokuvassa "Psyko IV" nuorta Normania esittää Henry Thomas. Elokuvassa "Bates Motel" häntä näyttelee Kurt Paul, kun taas samannimisessä televisiosarjassa hänen näyttelijänään on Freddie Highmore.


title: Ray Walston

text: Herman Raymond "Ray" Walston (2. marraskuuta 1914 – 1. tammikuuta 2001) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko.


title: Carrot Top

text: Scott Thompson (s. 25. helmikuuta 1965) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko.


title: Kirkolle

text: Kirkolle: kuvaus saaristosta on Volter Kilven romaani, joka päättää hänen saaristosarjansa. Kirja kertoo kustavilaisten matkasta juhannuskirkkoon aluksi jalan ja myöhemmin venein ja kuvataan heidän ajatuksiaan matkan aikana.


title: Paul L. Smith

text: Paul Lawrence Smith (s. 24. kesäkuuta 1936 – 25. huhtikuuta 2012) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko.


title: Talviuniversiadit 2011

text: Talviuniversiadit 2011, järjestyksessään 25. talviuniversiadit, järjestettiin Turkin Erzurumissa 27. tammikuuta-6. helmikuuta 2011. Kisoihin osallistui 1880 opiskelijaurheilijaa 58 eri osanottajamaasta. Kisojen mitalitaulukon voitti Venäjä 39 mitalillaan ennen Etelä-Koreaa ja Ukrainaa (15 mitalia). Isäntämaa Turkki sai kisoista yhden hopeamitalin ja oli mitalitaulukon jaetulla 23. sijalla.


title: Talviuniversiadit 2011

text: Talviuniversiadeissa 2011 kilpailtiin kaiken kaikkiaan 66 tapahtumaa yhdessätoista eri urheilulajissa. Suluissa tapahtumien määrä lajikohtaisesti.Suomi oli mukana talviuniversiadeissa 88-henkisellä joukkueella. Se sijoittui mitalitaulukossa kuudennelletoista sijalle yhdellä kullalla ja kahdella hopealla. Suomen ainoan kullan otti muodostelmaluistelujoukkue Rockettes muodostelmaluistelussa.


title: Talviuniversiadit 2011

text: Kultaa: Rockettes, muodostelmaluistelu


title: Talviuniversiadit 2011

text: Hopeaa: Marigold IceUnity, muodostelmaluistelu: Suomen naisten jääkiekkomaajoukkue, naisten jääkiekko


title: Mammaliaformes

text:
Mammaliaformes on kladi, johon yleensä luokitellaan nisäkkäät ja niiden lähimmät sukupuuttoon kuolleet sukulaiset. Pääasiallisesti Mammaliaformes on terapsidien "Prozostrodontia"-kladiin kuuluva ryhmä, johon kuuluvat nisäkkäiden lisäksi esimerkiksi morganukodontit ("Morganucodontidae") ja dokodontit ("Docodonta"). Joissakin yhteyksissä ryhmään Mammaliaformes luetaan myös symmetrodontit, jotka olivat eräänlainen siirtymä synapsideista varsinaisiin nisäkkäisiin. Joissakin yhteyksissä ryhmään Mammaliaformes luetaan kaikki muut varhaiset nisäkkäät, kuin ne, mistä nykyiset nisäkkäät polveutuvat.
Edellä mainittuja mammaliaformes-ryhmään kuuluvia ovat esimerkiksi osaluokan "Allotheria" lahkot, kuten multituberkulaatit ("Multituberculata").


title: Edessa

text: Edessa voi viitata seuraaviin:


title: Chris O’Hare

text: Chris O’Hare (s. 23. marraskuuta 1990 West Linton, Skotlanti) on brittiläinen keskimatkojen juoksija, jonka päämatka on 1 500 metriä. Hän on juossut sen parhaimmillaan aikaan 3.33,61 Monacossa 2017. Hän edustaa Tulsa Golden Hurricanea.


title: Chris O’Hare

text: O’Hare voitti pronssia 1 500 metriltä vuoden 2014 EM-kisoista Zürichistä ajalla 3.46,18. Vuotta aiemmin hän oli MM-finaalissa Moskovassa kahdestoista. Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 hän karsiutui alkuerissä. Kansainyhteisön kisoissa 2014 O’Hare oli kuudes. Hän voitti pronssia 1 500 metriltä vuoden 2015 sisäratojen EM-kilpailuista Prahasta. Portlandin MM-hallikilpailuissa 2016 hän oli samalla matkalla kahdeksas.Hän karsiutui 1 500 metrin välierissä Pekingin MM-kilpailuissa 2015 ja Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui 12:nneksi.


title: Toivo Lehtisalo

text: Toivo Vilho Lehtisalo (Löfgrén) (16. kesäkuuta 1887 Pöytyä – 8. elokuuta 1962 Helsinki) oli professorin arvonimen saanut suomalainen kieli- ja kansatieteilijä.


title: Toivo Lehtisalo

text: Lehtisalon sukunimi vuoteen 1906 oli Löfgrén, hänen vanhempansa olivat kansakoulunopettajat Gustaf Wilhelm Löfgrén ja Johanna Amanda Erkkinen (Eriksson). Lehtisalo tuli ylioppilaaksi Tampereen yhteiskoulusta 1906 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1910, maisteriksi 1911 ja lisensiaatiksi sekä tohtoriksi 1927. Samojedilaisen kieli- ja kansatieteen dosentti hän oli vuodesta 1932. Lehtisalo oli Suomalais-Ugrilaisen Seuran tutkijastipendiaatti, joka teki kieli- ja kansatietellisiä matkoja tundrajurakkien luo Pohjois-Venäjälle ja Siperiaan 1911–12 ja metsäjurakkien luo Siperiaan 1914. Hän luennoi Budapestin yliopistossa 1931. Suomalais-Ugrilaisen Seuran arkistonhoitajana Lehtisalo toimi 1936. Professorin arvonimi hänelle myönnettin 1954.


title: Toivo Lehtisalo

text: Lehtisalon puoliso vuodesta 1923 oli apteekkari Laina Amanda Stenvall (s. 1893).


Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2019 järjestetään Slovakian Bratislavassa ja Košicessa. Samat kaupungit olivat MM-isäntinä aiemmin vuonna 2011.


title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2019

text: Slovakia valittiin kisaisännäksi 15. toukokuuta 2015. Se oli ainoa maa, joka haki kilpailujen järjestäjäksi.


title: Hjalmar Mäkelä

text: Hjalmar Mäkelä oli suomalainen Korppoossa 1920- ja 1930-luvuilla asunut tunnettu pirtun salakuljettaja. Suomenkielinen Mäkelä muutti ruotsinkieliseen Korppooseen Turusta.


title: Hjalmar Mäkelä

text: Mäkelä rakennutti salakuljetuksesta ansaitsemillaan rahoilla 1935 Korppoon suurimman "Pirtulinnaksi" kutsutun talon, vuonna 1932 oman pyörävelodromin sekä hankki urheiluauton ja Korppoon ensimmäisen Ford-merkkisen linja-auton jolla hän liikennöi 1937–1939. Korppoon pyörävelodromi oli käytössä vuoteen 1939 saakka ja se purettiin 1945. Pirtulinnaksi kutsuttu talo on säilynyt. Talo oli puolustusvoimain käytössä 1940-luvulta 1970-luvulle ja nykyisin siinä toimii ravintola.


title: Hjalmar Mäkelä

text: Mäkelä voitti pyöräilyssä kuusi TUL:n mestaruutta. Hän oli vuonna 1919 nopein 5, 10 ja 30 kilometrin matkoilla. Hän voitti myöhemmin vielä 30 kilometrin kilpailun vuosina 1923–1925. Hän edusti vuonna 1919 Turun Weikkoja ja 1920-luvulla Maarian Kisa-Veikkoja.


title: Hjalmar Mäkelä

text: Mäkelä avusti myös köyhiä korppoolaisia joululahjoilla. Mäkelä ei koskaan jäänyt kiinni salakuljetuksesta vaan ainoastaan laittoman radiolähettimen hallussapidosta.


title: Hjalmar Mäkelä

text: Mäkelän kerrotaan kääntyneen myöhemmin helluntalaisuuteen. Hän muutti pois Korppoosta ja päätyi lopulta kertoman mukaan mielisairaalaan.


title: Hjalmar Mäkelä

text: Korppoon Skärimuseossa on esillä Mäkelän pirtureki ja salakuljetusvene sekä muuta salakuljetukseen liittyvää esineistöä.


title: Gefolgschaft

text: Gefolgschaft (seurue) oli muinaisgermaaninen traditio, jonka mukaan heimopäällikön tuli liikkua aseistetun seurueen ympäröimänä. Tämä loi alistussuhteen, joka myöhemmin kehittyi feodalismiksi. 1900-luvulla Saksan kansallissosialistit muovasivat Gefolgschaftista oman muunnelman, jonka mukaan kansan tuli alistua johtajan alamaisiksi.


title: Sang Nila Utama

text: Sang Nila Utama alias Sri Tri Buana tai Prinssi Nilatanam, oli Srivijayan valtakunnan prinssi maan pääkaupungista, Sumatralla sijainneesta Palembangista. Tarinan mukaan Singaporen valtion nimi on peräisin häneltä. Hän oli muinaisen Singapuran kuningaskunnan perustaja, joka hänen aikanaan tunnettiin vielä nimellä Temasek. Hän hallitsi valtakuntaansa sen perustamisvuodesta 1299 kuolemaansa asti, vuoteen 1347. Sang Nila Utaman kuoltua valtaan nousi hänen poikansa.


title: Sang Nila Utama

text: Sang Nila Utaman tarinasta on monenlaisia muunnelmia. Hänen kerrotaan olleen etsimässä uutta paikkaa uudelle kaupungille, ja hän lähti retkikuntineen Sumatralta kohti Riausaaria ja Malakan niemimaata. Vuonna 1299 hän rantautui pienelle saarelle Malakan niemimaan eteläkärjessä, joka siihen aikaan tunnettiin nimellä Temasek.


title: Sang Nila Utama

text: Retkikunnan rantauduttua he näkivät suuren eläimen, joka kuitenkin katosi ennen kuin he ehtivät varmistua mikä se oli, mutta he arvelivat sen olleen leijona. Näin saari nimettiin Singapuraksi. Sana "singa" tarkoittaa sanskritin kielellä leijonaa, ja sana "pura" kaupunkia. Todennäköisesti saarella ei kuitenkaan ole elänyt leijonia, ja on arveltu että heidän näkemänsä eläin oli Malakantiikeri tai Aasiankultakissa.


title: Sang Nila Utama

text: Sang Nila Utaman hallitsi Singapuraa, tai Temasekia, 48 vuotta, kunnes hän kuoli vuonna 1347. Monet hänestä kerrotut tarinat ovat todennäköisemmin myyttejä kuin tosiasioita.


title: Temasek

text: Temasek oli varhainen kaupunki 1300-luvulla, paikalla jossa nykyisin on Singapore. Tarinan mukaan Srivijayan prinssi Sang Nila Utama saapui saarelle 1299, ja näki saarella suuren eläimen jota hän luuli leijonaksi. Hän nimesi saaren Singapuraksi. Sanskritin kielellä sana "singa" tarkoittaa leijonaa, ja sana "pura" kaupunkia.


title: Temasek

text: Yleisen käsityksen mukaan Singapore oli vaatimaton muutaman sadan asukkaan kalastajakylä ennen brittien tuloa saarelle 1819. Nykyisin kuitenkin on arkeologisten kaivausten ja tieteellisten tutkimusten jälkeen saatu selville, että nykyisen Singaporen paikalla oli merkittävä satama 1300-luvulla. Temasek sijaitsi Singaporejoen suulla ja kaupungissa asui ehkä noin kymmenen tuhatta ihmistä. Kirjoitettua historiaa Temasekista on löydetty vain vähän, joten nykyäänkin tiedot muinaisesta Temasekista ovat rajalliset.


title: Temasek

text: Temasekin loiston aika kesti vain 80 vuotta. Vuonna 1398 joko pohjoisesta tullut Ayutthayan kuningaskunta tai Jaavalta tulleet Majapahit valtasivat Temasekin. Temasekin viimeinen hallitsija Paramesvara pakeni valloittajia Malakaan ja perusti sinne Malakan sulttaanikunnan.


title: Temasek

text: Kolmena seuraavana vuosisatana alue kuului Malakan ja Johoren sulttaanikuntaan, mutta kaupungilla ei ollut sulttaanikunnissa suurta merkitystä.


title: Françoise Abanda

text: Françoise Abanda (s. 5. helmikuuta 1997 Montreal) on kanadalainen tennispelaaja. Abanda pelasi WTA-turnauksen pääsarjassa ensimmäisen kerran Washingtonissa heinäkuussa 2014 häviten ensimmäisellä kierroksella Vania Kingille. Hän teki Grand Slam -debyyttinsä Yhdysvaltain avoimissa 2014.


Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan hymni (, "Azərbaycan Sovet Sosialist Respublikasının Dövlət Himni") oli Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan hymni vuodesta 1944 vuoteen 1992 saakka, vaikka maa itsenäistyi Neuvostoliitosta vuonna 1991. Laulun sävelsi Üzeyir Hacıbəyov ja sanat on kirjoittanut Səməd Vurğun.


title: Gennadi Kernes

text: Gennadi Kernes (, ; s. 27. kesäkuuta 1959 Harkova) on ukrainalainen poliitikko. Hänet valittiin Harkovan pormestariksi vuonna 2010. Hän voitti niukasti vastaehdokkaansa Arsen Avakovin, josta sittemmin tuli Ukrainan sisäministeri. Avakovin väitteen mukaan Kernesin voittamiin pormestarinvaaleihin liittyi vilppiä.


title: Gennadi Kernes

text: Kernes tuki alun alkaen venäjänmielistä presidentti Viktor Janukovytšia. Kun Janukovytš erotettiin kansannousun seurauksena helmikuussa 2014, hän pakeni Venäjälle; samoin teki Kernes, joka kuitenkin palasi pian Harkovaan ja siirtyi ukrainalaisten nationalistien puolelle. Hän selitti, että vaikka venäjä on hänen äidinkielensä, hän kannattaa jakamatonta Ukrainaa. 28. huhtikuuta 2014 Kernes loukkaantui vakavasti, kun häntä ammuttiin selkään Itä-Ukrainan levottomuuksien yhteydessä. Hän on juutalainen, mutta antisemitismi ei noussut esiin teon motiivina. Ampumista edeltäneenä päivänä ukrainalaiset nationalistit olivat ottaneet yhteen venäjänmielisten mielenosoittajien kanssa Harkovassa.


title: Gennadi Kernes

text: Kernes oli pyöräilemässä joutuessaan ammutuksi. Hänet lennätettiin Israeliin, jossa hän toipui leikkauksesta ja palasi tajuihinsa.


title: Gennadi Kernes

text: Kernes on toiminut muun muassa lakimiehenä. Hän edustaa Alueiden puoluetta ja aloitti osallistumisen politiikkaan vuonna 1998, jolloin hän asettui ehdolle Harkovan kaupunginvaltuuston jäseneksi. Vuonna 2004 hän kannatti Oranssia vallankumousta. Hän on saanut tuomion varkaudesta ja petoksesta. Hän myönsi itselleen 25 % palkankorotuksen tammikuussa 2014. Hän on kuitenkin tullut tunnetuksi myös Harkovassa tekemistään uudistuksista ja panostamisestaan kehitys- ja hyväntekeväisyyskohteisiin.


title: Gennadi Kernes

text: Kernesillä on kolme lasta.


title: Uittamon lava

text: UIttamon lava on Turussa Uittamon rannassa sijaitseva tanssilava, joka on perustettu 1920–1930-lukujen vaihteessa ja jonka ensimmäiset tanssit järjestettiin kesäkuussa 1930.


title: Uittamon lava

text: Lavan alkuperäisestä rakentamisajankohdasta on ristiriitaista tietoa. Turun Toverien historiikissa perustamisvuodeksi kerrotaan 1928, aikalaislähteessä Turun Sanomissa ensimmäisten tanssien kerrotaan pidetyn 1930. Alkuperäisessä muodossaan lava oli avoin ja sitä reunustivat kaiteet. Orkesterille oli kupolin muotoinen suoja. 1960-luvulle tultaessa lava oli jo katettu. Vuoden 1990 Juhannusatton vastaisena yönä lava tuhoutui tulipalossa, mutta vuotta myöhemmin tansseja jatkettiin kaupungin uudelleenrakentamalla lavalla.


title: Uittamon lava

text: Vuonna 2015 Turun Toverit uudisti alueen toimintaa, ja tanssilava ja sen viereen rakennettu ravintola alkoivat toimia nimellä Uittamon paviljonki.


title: Uittamon lava

text: Uittamon lavalla vuosina 2009–2013 järjestetty Ilmiö-festivaali palaa alueelle kesällä 2017.


title: FS Saint Louis (1896)

text: FS Saint Louis oli Ranskan laivaston vuonna 1896 vesillelaskettu Charlemagne-luokan taistelulaiva.


title: FS Saint Louis (1896)

text: Alus tilattiin Lorientin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 30. syyskuuta 1893. Alus laskettiin vesille 2. syyskuuta 1896 ja se otettiin palvelukseen 15. syyskuuta 1900.


title: FS Saint Louis (1896)

text: Alus poistettiin palveluksesta 8. helmikuuta 1919, kun se siirrettiin koululaivaksi. Alus siirrettiin edelleen majoitusalukseksi 20. kesäkuuta 1920 ja se poistettiin alusluettelosta 29. kesäkuuta 1931. Alus myytiin romutettavaksi 25. huhtikuuta 1933.


title: FS Gaulois (1896)

text: FS Gaulois oli Ranskan laivaston vuonna 1896 vesillelaskettu Charlemagne-luokan taistelulaiva.


title: FS Gaulois (1896)

text: Alus tilattiin Brestin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 6. tammikuuta 1896. Alus laskettiin vesille 6. lokakuuta 1896 ja se otettiin palvelukseen 23. lokakuuta 1899.


title: FS Gaulois (1896)

text: Alus upposi Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneen "SM UB-47" torpedoimana 27. joulukuuta 1916.


title: Liberté-luokka

text: Liberté-luokka oli Ranskan laivaston neljän 1900-luvun alussa valmistetun aluksen muodostama taistelulaivaluokka.


title: Liberté-luokka

text: Vuoden 1900 laivastolaki mahdollisti Ranskan laivastolle kuuden uuden taistelulaivan valmistamisen muiden alusten hankinnan ohessa. Laki päätti samalla Jeune Écolen hallinnoiman ajanjakson, joka keskittyi kauppamerenkulun häirintään ja torpedoalusten hankintaan. Kaksi ensimmäistä taistelulaivaa, jotka muodostivat République-luokan, tilattiin ja ne muodostivat samalla suunnittelu perustan Liberté-luokan aluksille. Kummankin luokan suunnittelusta vastasi Émile Bertin.


title: Liberté-luokka

text: Alukset olivat 133,81 metriä pitkiä ja niiden leveys oli 24,26 metriä. Täysin kuormattuina alusten syväys oli 8,41 metriä. Niiden uppoumat vaihtelivat täysin kuormattuina "Véritén" 14489 tonnista "Justicen" 14860 tonniin. Aluksissa oli korotettu etukansi, joka jatkui aina päämastoon saakka. Aluksilla oli pieni taistelunjohtopaikka etummaisena mastona. Miehistöä aluksilla oli 739-769 henkeä. Alusten metasentrinen korkeus oli 1,1 metriä ja ne oli varustettu pallekölein vakavuuden lisäämiseksi.


title: Atlantic City (vuoden 1980 elokuva)

text: Atlantic City on Louis Mallen ohjaama romanttinen rikosdraama vuodelta 1980.


title: Atlantic City (vuoden 1980 elokuva)

text: Elokuva kertoo kanadalaisesta Sally Matthewsissa (Susan Sarandon), joka haaveilee paremmasta elämästä pelikasinoalalla. Haaveet keskeytyvät, kun kuvioihin tulevat huumekauppaa harjoittava aviomies ja Atlantic Cityn vanha asukki Lou Pascal (Burt Lancaster). Elokuva kertoo, miten heidän elämänsä kytkeytyvät toisiinsa ja muuttuvat parempaan suuntaan.


title: Atlantic City (vuoden 1980 elokuva)

text: Elokuva oli vähällä jäädä tekemättä, mutta loppujen lopuksi siitä tuli monin palkinnoin palkittu elokuva ja kriitikkojen suosikki, joka on valittu myös Yhdysvaltojen Kongressin kirjaston National Film Registryyn. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Gloire-luokka (ironclad)

text: Gloire-luokka oli Ranskan laivaston kolmen 1860-luvun alussa valmistetun aluksen muodostama panssarifregattiluokka. Luokan nimikkoalus "Gloire" oli ensimmäinen avomerikelpoinen ironclad maailmassa. Luokan alukset luokiteltiin aikanaan yhdellä koko aluksen pituuden kattavalla tykkikannella varustettuina aluksina panssarifregateiksi. Koska tykit oli asetettu aluksen kummallekin laidalle ne ovat brittiläisen luokituksen mukaan myös niin sanottuja broadside ironcladejä.


title: Gloire-luokka (ironclad)

text: Linjataktiikkaan soveltuvat alukset suunnitteli ranskalainen laiva-arkkitehti Henri Dupuy de Lôme, mikä poikkesi brittiläisen Warrior-luokan suunnitellusta käytöstä. Alukset olivat 77,25-78,22 metriä pitkiä ja niiden leveys oli 17 metriä. Niiden syväys oli 8,48 metriä.


title: Gloire-luokka (ironclad)

text: Voimanlähteenä oli yksi höyrykone, joka pyöritti kuusilapaista 5,8 metrin potkuria. Höyry tuotettiin kahdeksalla kattilalla. Koneisto oli suunniteltu tuottamaan 2 500 hevosvoimaa. Koeajoissa saavutettiin kolmentoista solmun nopeus. Alusten varastoissa oli 675 tonnia hiiltä, mikä mahdollisti kahdeksan solmun nopeudella 4 000 kilometrin toimintamatkan. Alukset oli lisäksi varustettu kolmimastoisella parkkimaisella takilalla, jonka purjepinta-ala oli 1 100 neliömetriä. Takila vaihdettiin myöhemmin 2 500 neliömetrin täystakilaan, josta kuitenkin jouduttiin luopumaan alusten heilumisen vuoksi.


title: Gloire-luokka (ironclad)

text: Luokan alusten aseistuksena oli aluksi 36 kappaletta 164 millimetrin Modèle 1858 rihlattuja suustaladattavia tykkejä. Nämä oli kahta lukuun ottamatta asennettu laidoille. Kaksi tykkiä oli asenettu ylemmälle kannelle keulaan. Tykeillä ammuttiin 44,9 kilogramman ammuksia, joiden nopeus oli ainoastaan 322 metriä sekunnissa. Ammukset olivat lähes tehottomia panssaroitua alusta vastaan. Tykit vaihdettiin vuonna 1868 takaaladattaviksi Modèle 1868 -tykeiksi. Kuusi 240 millimetrin tykkiä asennettin keskelle tykkikantta ja kaksi 194 millimetrin tykkiä korvasivat alkuperäiset yläkannen tykit. Tulenjohtotorni oli avokattoinen ja sen suojana oli 100 millimetrin panssarointi.


title: Gloire-luokka (ironclad)

text: 760 millimetriä paksu puinen runko oli täysin verhottu 120 millimetrin valurautalevyin. Panssarointi kattoi 5,4 metriä vesirajasta ja kaksi metriä vesirajan alle.


title: Samuelsson

text: Samuelsson tai Samuelson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Thumeries

text: Thumeries on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa. Vuonna 2014 siellä oli 3 970 asukasta. Kaupunginjohtajana on vuodesta 2014 Jean-Claude Collerie.


title: Thumeries

text: Elokuvaohjaaja Louis Malle on syntynyt kaupungissa.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija

text: Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija () on Yhdistyneen kuningaskunnan valtionpäämies. Nykyinen Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar on Elisabet II.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija

text: Stuart-suvun Annasta tuli unionisopimuksen myötä syntyneen yhdistyneen Ison-Britannian kuningaskunnan ensimmäinen hallitsija vuonna 1707. Annan lapsista yksikään ei elänyt aikuiseksi asti, ja edessä oli Stuartien jälkeen uuden hallitsijasuvun valinta.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija

text: Uudeksi kuninkaaksi valittiin Hannoverin prinssi Yrjö, joka otti hallitsijanimekseen Yrjö I. Yrjö oli kaukaista sukua Stuarteille ja protestantti. Koska Yrjö I ei osannut englantia, hän ei ollut kovinkaan aktiviinen hallintoasioissa, vaan todellista valtaa maassa käytti kabinetti eli hallitus.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija

text: Yrjö I:n pojan Yrjö II:n aikana hallitusasiat pysyivät kabinetin käsissä. Yrjö II:n poika Yrjö III pyrki lisäämään hallitsijan valtaa, mutta se johti hänet ja parlamentin ristiriitaan, eikä tilanne parantunut ennen kuin pääministeri William Pitt nuorempi muodosti Tory-hallituksen.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija

text: Yrjö III:n oli viimeisinä vuosinaan täysin sokea ja luultavasti kärsi mielenterveysongelmista. Todellista valtaa Yrjö III:n viimeisinä vuosina käytti hänen pojanpoikansa Yrjö IV. Yrjö IV:n aikana hallitsijavaltaa karsittiin, mikä johtui hänen epäsuosiostaan.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija

text: Yrjö IV:n jälkeen valtaistuimelle nousi Vilhelm IV. Hänen aikanaan tehtiin monia yhteiskunnallisia uudistuksia, joista tärkeimmät olivat vuoden 1832 vaalireformi, jolla parlamentin edustajapaikat järjestettiin uudelleen, orjuuden poistaminen siirtomaista ja uuden kunnallisvaalin säätäminen. Uudistukset eivät saaneet täysimittaista tukea kuninkaalta tai parlamentin ylähuoneelta, mutta vallankumouksen pelossa nämä uudistukset olivat välttämättömiä ja ne saatiin aikaiseksi.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija

text: Vilhelm IV:n kuoleman jälkeen valtaistuimelle nousi Yrjö III:n pojan Edvardin tytär Viktoria. Viktorian hallitsijakaudella hän sai arvonimen Intian keisarinna.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija

text: Viktorian poika Edvard VII osoittautui hallitsijakaudellaan taitavaksi diplomaatiksi, vaikka oli jäänyt äitinsä varjoon pitkäksi aikaa. Hänen hallitsijakaudellaan Englannin ja Ranskan välille syntyi liitto vuonna 1904. Edvardin pojan Yrjö V:n aikana kuningashuone luopui saksalaisesta sukunimestään Saksi-Coburg-Gotha, joka oli Viktorian prinssipuolison Albertin sukunimi, ja hallitsijasuvun uudeksi sukunimeksi tuli Windsor.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija

text: Yrjö V:n poika Edvard VIII luopui kruunusta vuonna 1936 oltuaan valtaistuimella vain kaksi kuukautta, koska hän meni naimisiin amerikkalaisen seurapiirirouvan Wallis Simpsonin kanssa.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija

text: Lapsettoman Edvardin seuraajaksi nousi hänen veljensä Yrjö VI. Hän oli maan kuningas koko toisen maailmansodan ajan ja oli kansan keskuudessa hyvin suosittu etenkin sota-aikana, koska hän ei suostunut lähtemään Lontoosta pois edes ankarimpien pommitusten aikana.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija

text: Yrjö VI:ta seurasi valtaistuimella hänen tyttärensä Elisabet II. Hän on ollut valtaistuimella yli 60 vuotta ja ylitti vuonna 2015 kuningatar Viktorian Ison-Britannian pisimpään hallinneena hallitsijana.


title: FS Couronne (1861)

text: FS Couronne oli Ranskan laivaston vuonna 1861 vesillelaskettu ironclad. Alus oli kölinlaskussa ensimmäinen rautarunkoinen taistelulaiva, mutta Britannian kuninkaallisen laivaston "HMS Warrior" laskettiin ensin vesillä ja otettiin palvelukseen.


title: FS Couronne (1861)

text: Ranskan meriministeri tilasi 4. maaliskuuta 1858 kolme 900 nhp:n höyrykoneella varustettua panssarifregattia, joista kaksi tilattiin Toulonin laivastontelakalta ja kolmas Lorientista. Stanislas-Charles-Laur Dupuy de Lôme kirjoitti 16. huhtikuuta 1858, että kolme puurunkoista Gloire-luokan 4. maaliskuuta tilattua alusta eivät olisi lopullinen versio, vaan myös muita ratkaisuja tulisi kokeilla. Hän esitti "Gloiren" suunnitelmien pohjalta tehtävän Toulonissa toisen aluksen, mutta Lorientissa tulisi valmistaa Camille Audernetin suunnittelema rautarunkoinen alus.


title: FS Couronne (1861)

text: Audernetin alus tilattiin Lorientin laivastontelakalta 4. maaliskuuta 1858 ja aluksen höyrykone tilattiin Mazelinelta, joka vahvisti tilauksen 4. kesäkuuta. Meriministeri hyväksyi Audernetin suunnitelmat 1. syyskuuta. Tilatun aluksen nimeksi vahvistettiin 24. syyskuuta "Couronne" ja köli laskettiin 14. helmikuuta 1859. Alus laskettiin vesille 28. maaliskuuta 1861 ja se otettiin palvelukseen 11. lokakuuta sekä koeajojen jälkeen 2. helmikuuta 1862. Alus valmistui helmikuun lopulla.


title: FS Couronne (1861)

text: Alus oli mukana Ranskan-Saksan sodassa 1870-1871, mutta se ei osallistunut varsinaisiin taistelutoimiin. Se palasi Touloniin 10. joulukuuta 1870 liittyen Välimeren laivueeseen. Alus muutettiin vuodesta 1881 alkaen tykistönkoululaivaksi suunnittelija Cousinin ohjeiden mukaan. Panssarointi korvattiin saman paksuisella puuverhoilulla ja alukselle lisättiin taka- ja yläkannet, minkä jälkeen alus muistutti Napoleonin ajan kaksi kantista linjalaivaa. Aluksen takila muutettiin täystakilaksi. Kaksi höyrykattilaa poistettiin, jolloin koneteho laski 600 hevosvoimaan, ja Mangin potkuri otettiin käyttöön. Alus kykeni kuljettamaan 1 200 henkeä. Aluksen aseistuksena oli pääkannella kolme 240 millimetrin, kolme 190 millimetrin ja neljä 160 millimetrin tykkiä sekä yläkannella kuusitoista 140 millimetrin tykkiä. Näiden lisäksi oli etu- ja peräkannella vielä kolme 100 millimetrin tykkiä. Se oli vuodesta 1885 alkaen tykistön koululaivana, kunnes meriministeriö antoi 1. joulukuuta 1908 määräyksen aluksen korvaamisesta. Alus riisuttiin aseista 1. syyskuuta 1909 mennessä ja se korvattiin "Girondella". Tehtävästään vapautunut alus siirrettiin majoitusalukseksi Touloniin ja se romutettiin vuonna 1934.


title: Norjan hallitsija

text: Norjan kuningas (, ) on Norjan valtionpäämies. Nykyinen Norjan kuningas on Harald V.


title: Norjan hallitsija

text: Norja liitettiin osaksi Ruotsia hyvityksenä siitä että Ruotsi menetti Suomen Venäjälle. Norjalla ja Ruotsilla oli yhteinen hallitsija Kaarle XIII vuodesta 1814. Personaaliunionissa Norjalla oli laajat itsemääräämisoikeudet maan sisäisissä asioissa. Ulko- ja turvallisuuspolitiikka oli yhteinen Ruotsin kanssa. Norjalla oli paljon enemmän päätösvaltaa omissa sisäisissä asioissa kuin sillä oli ollut osana Tanskaa.


title: Norjan hallitsija

text: Norjan suurkäräjät hyväksyivät vuonna 1905 lain, joka koski Norjan konsulilaitoksen perustamista mutta Norjan ja Ruotsin yhteinen kuningas Oskar II ei hyväksynyt lakia, joten Norjan suurkäräjät katsoivat maan eronneen personaaliunionista. Norjassa järjestettiin kansanäänestys personaaliunionin purkamisesta. Purkamista kannatti 368 392 norjalaista ja unionin säilyttämistä 184. Norjan suurkäräjät ja Ruotsin hallitus sopivat personaaliunionin purkamisesta. Norja valitsi uudeksi valtionpäämiehekseen Tanskan prinssi Karlin, joka otti hallitsijanimekseen Haakon VII. Hän oli isänsä puolelta Sonderburg-Glücksburgin sukua, eli Tanskan hallitsijasukua, ja äidin puoleltaan Bernadotte-sukua eli Ruotsin hallitsijasukua.


title: Norjan hallitsija

text: Toisen maailmansodan aikana Norjan kuningassuku oli maanpaossa Englannissa. Myös Norjan hallitus pakeni Englantiin.


title: FS Gloire (1859)

text: FS Gloire oli Ranskan laivaston vuonna 1859 vesillelaskettu Gloire-luokan ironclad, joka oli samalla maailman ensimmäinen rautaverhoiltu linjalaiva.


title: FS Gloire (1859)

text: Ranskan meriministeri tilasi 4. maaliskuuta 1858 kolme 900 nhp:n höyrykoneella varustettua panssarifregattia, joista kaksi tilattiin Toulonin laivastontelakalta ja kolmas Lorientista. Aluksen nimeksi vahvistettiin 8. maaliskuuta "Gloire" Meriministeri hyväksyi 20. maaliskuuta Stanislas-Charles-Laur Dupuy de Lôme suunnitelmat uudeksi alukseksi. Köli laskettiin toukokuussa tai tilauspäivänä. Aluksen höyrykone tilattiin Forges et Chantiers de la Méditerranéelta, joka hyväksyi tilauksen 4. kesäkuuta. Alus laskettiin vesille 24. marraskuuta 1859 ja se otettiin palvelukseen 26. joulukuuta (), vaikka se oli edelleen keskeneräinen. Alus oli koeajoissa kesäkuuhun 1860 ja se oli vastaanottokokeissa 20.-21. elokuuta, minkä jälkeen se oli valmis. Alus otettiin operatiiviseen palvelukseen 13. toukokuuta 1862.


title: FS Gloire (1859)

text: Alus saattoi keisari Napoleon III:n Algeriin syyskuussa 1860 ja se oli paluumatkalla myrskyävällä merellä hallitsijan jahdin ainoa saattaja. Tehtävän jälkeen alus oli vertailutesteissä "Algésirasin" kanssa. Koeajoissa aluksen miehistö kritisoi aluksen kovempaa keinuntaa verrattuna linjalaivaan. Lisäksi todettiin kovassa merenkäynnissä alemman tykkikannen porttien päästävän alukseen runsaasti vettä. Muuten alus todettiin paremmaksi kuin purjein varustettu 90-tykkinen linjalaiva. Aluksella piti alun perin olla ainoastaan kevyt prikantiinityyppinen takila, mutta lopulta sille asennettiin talvella 1860-1861 27 000 neliöjalan täystakila lyhyellä tappimaisella keulamastolla. Alus varustettiin parkkitakilalla vuonna 1864.


title: FS Gloire (1859)

text: Nopean asekehityksen seurauksena aluksen aseistus muuttui useita kertoja ensimmäisten vuosien aikana. Tykkien kaliiperia kasvatettiin ja niiden määrä vähennettiin. Aluksella oli valmistuessaan 160 millimetrin suustaladattavat tykit. Aluksella oli koeammunnoissa maaliskuussa 1862 toisella laidalla seitsemäntoista takaaladattavaa 160 millimetrin M1858 -tykkiä ja toisella saman verran suustaladattavia 160 millimetrin M1858 -tykkiä. Takaaladattavat olivat testeissä selkeästi parempia ja vuonna 1863 alukselle asennettiin yhteensä 34 kappaletta 160 millimetrin takaaladattavaa tykkiä. Seuraavana vuonna aluksella oli ainoastaan 32 kappaletta 160 millimetrin tykkejä. Tykeillä ei kuitenkaan kyetty läpäisemään aluksen panssarointia ja siksi kehitettiin parempi M1864 tykki, jonka kaliiperi oli jopa 270 millimetriä. Vuonna 1867 alukselle asennettiin patterin keskelle kuusi 240 millimetrin M1864 tykkiä ja kumpaankin reunaan yksi 190 millimetrin M1864 tykki.


title: FS Gloire (1859)

text: Alus poistettiin luettelosta 27. joulukuuta 1879 Brestissä ja se romutettiin vuonna 1883.


title: FS Gloire (1859)

text: Aluksen päällikköinä olivat


title: Luettelo Olavi Uusivirran kappaleista

text: Tämä on luettelo Olavi Uusivirran levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä.


title: Luettelo Olavi Uusivirran kappaleista

text: Kappaleen nimen perässä on suluissa levy, jolla kappale on alun perin julkaistu.


title: Rutger Gunnarsson

text: Rutger Gunnarsson (12. helmikuuta 1946 – 2015) oli ruotsalainen basisti, kitaristi, tuottaja ja sovittaja. Hän aloitti uransa 1960-luvulla Hootenanny Singers -yhtyeessä. Myöhemmin hän teki työtä myös ABBAn kanssa sekä osallistui useisiin musikaaleihin, kuten "Chess", "Les Misérables", "Rhapsody In Rock", "007", "Mamma Mia!", "Bananas in Pajamas" ja "Diggiloo". Hän tuotti musiikkia myös esimerkiksi Gwen Stefanille, Elin Lantolle, Joyridelle ja Alla Pugatšovalle.


title: Rutger Gunnarsson

text: Gunnarsson nähtiin mukana ABBAn voittoesityksessä vuoden 1974 Eurovision laulukilpailussa, ja hän toimi myös Venäjän kapellimestarina vuoden 1997 Eurovision laulukilpailussa.


title: FS Invincible (1861)

text: FS Invincible oli Ranskan laivaston vuonna 1861 vesillelaskettu Gloire-luokan ironclad.


title: FS Invincible (1861)

text:
Ranskan meriministeri tilasi 4. maaliskuuta 1858 kolme 900 nhp:n höyrykoneella varustettua panssarifregattia, joista kaksi tilattiin Toulonin laivastontelakalta ja kolmas Lorientista. Aluksen nimeksi vahvistettiin 8. maaliskuuta "Invincible" Meriministeri hyväksyi 20. maaliskuuta Stanislas-Charles-Laur Dupuy de Lôme suunnitelmat uudeksi alukseksi. Köli laskettiin 1. toukokuuta 1858. Alukselle tilattiin höyrykone samalla kertaa kuin "Couronnelle" tulevan kanssa Mazelinelta, joka hyväksyi tilauksen 4. kesäkuuta. Höyrykone asennettiin kuitenkin "Napoléonille" ja alukselle tilattiin uusi höyrykone Forges et Chantiers de la Méditerranéelta, joka hyväksyi tilauksen 18. toukokuuta 1860. Alus laskettiin vesille 4. huhtikuuta 1861 ja se otettiin palvelukseen 6. huhtikuuta 1861 ja uudelleen maaliskuussa 1862. Alus valmistui maaliskuussa 1863.
Alus osallistui syyskuusta marraskuuhun 1863 ironcladien koepurjehdukseen, minkä jälkeen palvelukseen otettu alus liitettiin Välimeren laivastoon. Laivaston mukana alus vieraili Brestissä elokuussa 1865 ollen satamassa vierailleen Britannian kuninkaallisen laivaston Kanaalin laivaston isäntänä. Muutamaa päivää myöhemmin alus osallistui Ranskan laivaston vastavierailuun Portsmouthiin, missä isäntänä oli Kanaalin laivasto. Ranskan ja Saksan sodassa 1870-1871 alus lähetettiin suojaamaan Saint Pierren ja Miquelon saaria kaappareilta.


title: FS Invincible (1861)

text: Heikkolaatuisesta puutavarasta valmistettu alus oli Ranskaan palattuaan huonossa kunnossa ja se poistettiin palveluksesta. Alus poistettiin Cherbourgissa alusluettelosta 12. elokuuta 1872 ja se romutettiin vuosina 1875-1877.


title: Pariisin Luxembourgin puistossa

text: Pariisin Luxembourgin puistossa on Albert Edelfeltin vuonna 1887 valmistunut öljymaalaus. Maalauksesta on tullut eräänlainen tunnuskuva Edelfeltin ja koko Suomen taiteen läheisistä yhteyksistä aikana, jolloin Pariisi oli koko taidemaailman keskus. Teos on myös Edelfeltin suurikokoisimpia maalauksia ja merkittävä ulkoilmamaalaus.


title: Pariisin Luxembourgin puistossa

text: Maalaus kuvaa naisia ja leikkiviä lapsia Luxembourgin puiston hiekkakentällä. Kuvan naiset ovat yhtä lukuun ottamatta lastenhoitajia ja imettäjiä. Imettäjillä oli pitkä viitta ja rypytetty pitkänauhainen myssy. Vasemmalta toisena oleva harmaapukuinen nainen on kuvan ainoa äiti. Naiset istuskelevat tuoleilla ja viettävät leppoisasti aikaa kauniina kesäpäivänä. Etualan tytöllä on puinen vanne, jollaista tavattiin pyörittää kepillä. Keskivaiheilla tyttö ja kuvan ainoa poika leikkivät hiekkakakuilla ja taempana on meneillään hevosratasleikki. Maalaus kuvaa samalla varakkaiden pariisilaisperheiden lasten elämää 1800-luvun lopussa.


title: Pariisin Luxembourgin puistossa

text: "Pariisin Luxembourgin puistossa" näytti Edelfeltistä itsestään liian ”aneemiselta kaljavelliltä” tuohon aikaan väri-iloa tulvivien impressionististen maalausten keskellä, vaikka hän sai siitä myös ylistäviä arvosteluja. Tavoistaan poiketen Edelfelt oli pyrkinyt kuvaamaan maalauksessa ohikiitävää hetkeä impressionismille ominaiseen tapaan. Valaistus ja valon läikehtiminen onkin näkyvästi mukana kuvassa ja Edelfelt teki paikan päällä paljon luonnoksia. Hän maalasi kuitenkin lopullisen teoksen suurelta osin kotona Haikossa, joskin osin ulkoilmamaalauksena. Edefelt sovelsi työssä kuitenkin vapaampia maalauksellisia keinoja. Hän esimerkiksi teki maalaukseen värillisen alusmaalauksen sekä käytti kontrastia luovia vastavärejä. Impressionistisesta hetkellisyydestä huolimatta maalauksessa erottuvat hyvin vaatteiden kankaat ja materiaalin tuntu. Etualan varjossa olevat hahmot on maalattu pikkutarkimmin.


title: Pariisin Luxembourgin puistossa

text:
Edelfelt oli näihin aikoihin jo jokseenkin tunnettu tekijä Pariisin taidemaailmassa asuttuaan kaupungissa kymmenen vuotta. Onkin yllättävää ettei hänen tuotannossaan ole muita suurikokoisia Pariisi-aiheisia teoksia. Syynä lienee se, että Pariisin verisessä taidekilpailussa saattoi erottua edukseen paremminkin pikanteilla ja eksoottisilla suomalaisaiheilla.
__notoc__


title: Pariisin Luxembourgin puistossa

text: "Luxembourgin puistossa" pantiin esille ensimmäisen kerran Galerie Petit'n näyttelyyn toukokuussa 1887. Se kuului Pariisissa aikuiselämänsä asuneen Viktor Antellin kokoelmiin. Nykyisin maalaus kuuluu Ateneumin taidemuseon Antellin kokoelmiin, jonne se tallennettiin vuonna 1908. Viktor Antell testamenttasi maalauksen muun kokoelman mukana Suomen valtiolle, josta se päätyi Ateneumin kokoelmiin.


title: Pariisin Luxembourgin puistossa

text: Maalauksesta on tehty vuonna 1987 Tapani Lundgrenin ohjaama ja Marjatta Levannon sekä Yrjänä Levannon käsikirjoittama pituinen dokumentti "Luxembourgin puistossa". Dokumentti perustuu Edelfeltin kirjeisiin ja se kertoo maalauksen syntyvaiheista. Kirjeissään Edelfelt kuvaa epätoivoa kun maalaus ei etene ja tyytyväisyyttä kun jokin yksityiskohta onnistui. Maalaus oli työn alla puolitoista vuotta.


title: FS Normandie (1860)

text: FS Normandie oli Ranskan laivaston vuonna 1860 vesillelaskettu Gloire-luokan ironclad.


title: FS Normandie (1860)

text: Ranskan meriministeri tilasi 4. maaliskuuta 1858 kolme 900 nhp:n höyrykoneella varustettua panssarifregattia, joista kaksi tilattiin Toulonin laivastontelakalta ja kolmas Lorientista. Neljäs alus tilattiin osana vuoden 1859 hankintoja 3. syyskuuta Cherbourgista ja tilatun aluksen nimeksi vahvistettiin 14. syyskuuta "Normandie" Meriministeri hyväksyi 20. maaliskuuta Stanislas-Charles-Laur Dupuy de Lôme uudesta aluksesta tekemät suunnitelmat, joita käytettiin myös "Normandien" valmistuksessa. Köli laskettiin 14. syyskuuta 1858.


title: FS Normandie (1860)

text: Aluksen höyrykone tilattiin Mazelinelta, joka hyväksyi tilauksen 22. syyskuuta täydennyksenä "Couronnen" höyrykonetilauksen täydennyksenä. Aluksen höyrykone asennettiin 1870-luvulla rannikkopanssarilaiva "Tonnerreen". Alus laskettiin vesille 10. maaliskuuta 1860 ja se otettiin palvelukseen 2. heinäkuuta. Alus valmistui 1862 ja laivasto hyväksyi sen 13. toukokuuta 1862.


title: FS Normandie (1860)

text: Alus ylitti heinäkuussa 1862 Atlantin ensimmäisenä ironcladinä maailmassa vara-amiraali Edmond Jurien de La Gravièren Meksikon valtausta tukemaan matkanneen laivasto-osaston lippulaivana. Alus aloitti huhtikuussa 1863 keltakuumeen puhjettua aluksella kotimatkan "Tourvillen" saattamana. Sairaus surmasi muun muassa aluksen päällikön Russellin. Ranskaan saavuttuaan alus oli Nantes'ssa karanteenissa.


title: FS Normandie (1860)

text: Alus liitettiin Välimeren laivastoon, jonka mukana alus vieraili Brestissä ollen Britannian kuninkaallisen laivaston Kanaalin laivaston vierailun isäntänä. Muutamaa päivää myöhemmin alus osallistui Ranskan laivaston tekemään vastavierailuun Portsmouthiin.


title: FS Normandie (1860)

text: Alus oli vuosina 1865-1868 koulutuslaivueessa, jossa ollessaan sen päällikkönä oli muun muassa Bernard Jauréguiberry ja Garnault. Laivueessa ollessaan se oli amiraalien Exelman ja Gicquel des Touches lippulaivana. Alus siirrettiin 1868 telakalle modernisoitavaksi, jolloin sen tykit vaihdettiin. Alus palasi palvelukseen elokuussa 1870 päällikkönään du Pin de Saint-André ja se liitettiin kontra-amiraali Didelotin ironclad-laivueeseen, jonka mukana se oli Ranskan Saksan sodassa 1870-1871. Se ei kuitenkaan osallistunut sotatoimiin.


title: FS Normandie (1860)

text: Heikkolaatuisesta puutavarasta valmistettu alus oli sotatoimien päätyttyä huonossa kunnossa ja se poistettiin palveluksesta 17. kesäkuuta 1871. Alus romutettiin 1872 ja sen koneisto siirrettiin "Tonnerreen".


title: Mojmir Sepe

text: Mojmir Sepe (s. 11. heinäkuuta 1930) on slovenialainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän opiskeli trumpettia ja pianoa Ljubljanan musiikkiakatemiassa ja liittyi vuonna 1950 Radio Ljubljanan tanssiorkesteriin trumpetistiksi. Hän perusti yhden Jugoslavian ensimmäisistä jazzyhtyeistä, Mojmir Sepe Bandin, vuonna 1956. 1960-luvulta lähtien hän sävelsi lukuisia kappaleita slovenialaiselle Slovenska popevka -festivaalille. Hänelle myönnettiin vuonna 1997 Viktor Media -palkinto elinikäisestä työstä musiikin parissa, ja samasta syystä hänelle myönnettiin myös Kozima-palkinto vuonna 2010.


title: Mojmir Sepe

text: Sepe sävelsi Jugoslavian edustuskappaleet Eurovision laulukilpailuun vuosina 1966 ja 1970 ja toimi noina vuosina myös maan kapellimestarina. Hän toimi myöhemmin itsenäisen Slovenian kapellimestarina kilpailussa vuosina 1997 ja 1998.


title: Magenta-luokka

text: Magenta-luokka oli Ranskan laivaston kahden puurunkoisen 1860-luvun alussa valmistetun kaksi kantisen aluksen muodostama panssarilinjalaiva. Koska tykit oli asetettu aluksen kummallekin laidalle ne ovat brittiläisen luokituksen mukaan niin sanottuja broadside ironcladejä.


title: Magenta-luokka

text: Luokan alukset olivat Ranskan laivaston suurimpia ironcladeja, joiden tykit oli asetettu purjein varustettujen linjalaivojen tapaan kyljille. Aluksilla oli kaksi tykkikantta ja ne oli varustettu pronssista valetulla törmäyskeulalla. Luokan alukset muistuttivat toisiaan lukuun ottamatta "Solférinon" suurta kotka-aiheista keulakuvaa.


title: Magenta-luokka

text: Meriministeri hyväksyi 2. joulukuuta 1859 Stanislas-Charles-Laur Dupuy de Lômen suunnitelmat uudesta aluksesta. Kummankin aluksen höyrykone tilattiin Mazelinelta, joka hyväksyi tilauksen 27. huhtikuuta 1860.


title: Louis Schaub

text: Louis Schaub (s. 29. joulukuuta 1994 Fulda, Saksa) on itävaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Itävallan Bundesliigassa pelaavaa Rapid Wieniä.


title: Louis Schaub

text: Schaub teki debyyttinsä Itävallan pääsarjassa elokuussa 2012 Sturm Grazia vastaan.


title: Louis Schaub

text: Hän teki debyyttinsä Itävallan maajoukkuessa 6. lokakuuta 2016 Walesia vastaan.


title: Louis Schaub

text: Huhtikuussa 2003 hän oli loukkaantunut auto-onnettomuudessa Saksan A7-moottoritiella, jossa hänen isänsä Fred, myös jalkapalloilija, kuoli. Hänen veljensä Fabian ja siskonsa Chiara myös pelaavat jalkapallo.


title: Provence-luokka

text: Provence-luokka oli Ranskan laivaston kymmenen 1860-luvulla valmistetun aluksen muodostama panssarifregattiluokka. Koska tykit oli asetettu aluksen kummallekin laidalle ne ovat brittiläisen luokituksen mukaan niin sanottuja broadside ironcladejä.


title: Provence-luokka

text: Napoleon III oli hyvin vaikuttunut "Gloiren" suorituskyvystä aluksen saattaessa hänen huvipurttaan Algeriin ja takaisin syyskuussa 1860. Ranskaan palattuaan hän kiihdytti laivasto-ohjelmaa ironcladien valmistamiseksi. Stanislas-Charles-Laur Dupuy de Lôme esitteli 22. syyskuuta 1860 suunnitelman kymmenen "Gloiren" kaltaisen aluksen valmistamiseksi. Aluksista yhdeksän olisi puurunkoisia ja yksi rautarunkoinen. Laivastosuunnitelmaan sisällytettiin lisäksi yksitoista uivaa patteria ja kaksi Vénus-luokan asemafregattia tai paremminkin korvettia. Dupuy de Lômen suunnitelmissa oli otettu huomioon "Gloiren" koeajoissa ja käytössä esitetyt puutteet muun muassa korottamalla tykkikantta ja muotoilemalla keula uudelleen. Samoin alusten panssarointia vahvistettiin uusien tykkien koeammunnoissa saatujen tulosten pohjalta.


title: Provence-luokka

text: Luokan kymmenen alusta tilattiin 16. marraskuuta 1860 ja meriministeri hyväksyi suunnitelmat 19. marraskuuta. Alusten nimet varattiin 29. joulukuuta.


title: Provence-luokka

text: Pian tilauksen jälkeen alusten höyrykoneiden tehoa nostettiin "Gloiren" 900 hevosvoimasta "Magentan" 1 000 hevosvoimaan, jotta alukset kykenisivät kilpailemaan brittiläisten kanssa nopeudessa eli nostamaan nopeuden 13,6 solmusta 14,0 solmuun.


title: Maastoajoneuvo

text: Maastoajoneuvo on Suomen ajoneuvolain mukaan "henkilöiden tai tavaran kuljetukseen taikka muita ajoneuvoja vetämään valmistettu jäällä, lumessa tai vajottavassa maastossa taikka maahan tukeutuen kulkemaan valmistettu moottorikäyttöinen ajoneuvo".


title: Teatteri (rakennus)

text: Teatteri (< kreikk. "theatron", 'katsomispaikka') on rakennus tai tila, jossa järjestetään teatteriesityksiä tai muunlaisia esityksiä yleisön edessä. Teatterin pääosat ovat näyttämö ja katsomo. Näyttämö voi työntyä kokonaan katsomon sisään, tai katsomoa voi olla vain sen yhdellä reunalla. Monissa nykyaikaisissa teattereissa näyttämöt voidaan mukauttaa kunkin esityksen tarpeisiin.


title: Teatteri (rakennus)

text: Teatterissa on yleensä näyttämö, jolla esiintyjät esiintyvät, ja katsomo. Yksinkertaisimmillaan teatteri on esitystä varten tyhjennetty tila, jonka ympärillä yleisö voi seistä tai istua. Teatteri voi sijaita ulkoilmassa tai sisätiloissa, ja se voi olla pysyvä tai väliaikainen, esityksen jälkeen purettava, rakennelma. Teatteri voi olla rakennettu varta vasten teatteriesityksiä varten, tai se voi olla muuhun tarkoitukseen rakennettu ja esitystä varten mukautettu. Monikäyttöisyytensä ansiosta teattereissa voi usein järjestää muunkinlaisia esityksiä ja tapahtumia, kuten konsertteja, luentoja, kokouksia, elokuvia, sirkusta tai urheilutapahtumia.


title: Teatteri (rakennus)

text: Teatterinäyttämö voi olla yksinkertainen tyhjennetty alue maan tasolla tai paljas koroke. Näyttämö voi olla myös hyvin monimutkainen rakennelma, johon kuuluu lavan sivulla, yläpuolella tai takana olevia tiloja sekä lavan alla sijaitsevia huoneita. Näyttämön lavastuksena voidaan käyttää kulisseja, rekvisiittaa, pukuja ja muuta oheistavaraa, joiden avulla luodaan näyttämölle näytelmän tapahtumapaikka. Kulissit ovat kuvapintoja tai rakennelmia ja usein siirreltäviä. Näyttämön edessä on esirippu, joka on näytöksen aluksi nostettava ja lopuksi laskettava verho. Näyttämöllä voi olla kääntölavoja, raiteita lavasteiden siirtelyä varten, tai käytäviä näyttelijöiden sisääntuloja ja poistumisia varten. Näyttämö voi myös olla monitasoinen. Joskus näyttämön läheisyydessä on orkesterille oma tila. Näyttämön takana voi olla näyttelijöiden pukuhuoneita, lämpiöitä ja harjoittelutiloja sekä kaikenlaisten tarvikkeiden, pukujen ja laitteiden säilytys- ja huoltotiloja.


title: Teatteri (rakennus)

text: Katsomo pyritään suunnittelemaan sellaiseksi, että yleisö näkee ja kuulee esityksen mahdollisimman hyvin. Tämän vuoksi katsomo yleensä nousee takarivejä kohti. Perinteisessä teatterissa katsomo jaetaan kahteen osaan, matalaan permantoon sekä ylempänä olevaan parvekkeeseen. Jotta katsojat eivät joutuisi istumaan liian kaukana nähdäkseen ja kuullakseen näyttämölle, joidenkin teattereiden parvekkeita on useassa kerroksessa. Suunnittelussa kiinnitetään paljon huomiota myös akustiikkaan. Katsomoista pyritään lisäksi tekemään tulenkestävät ja helpot poistua. Katsomosta pyritään yleensä tekemään yleisölle riittävän mukavat, mutta toisaalta liiallinen mukavuus voi vähentää yleisön tarkkaavaisuutta. Mukavuuteen vaikuttavia tekijöitä ovat esimerkiksi helppokulkuisuus, istuinten pehmeys ja istumaväljyys.


title: Teatteri (rakennus)

text: Teattereissa on usein lipunmyyntitilat, lämpiö, vessat, narikat ja portaikkoja sekä monenlaisia rakennuksen ylläpitoon liittyvää laitteistoa, kuten lämmitys- ja ilmastointilaitteita, sekä toimistoja. Julkisivultaan teatterit suunnitellaan usein näyttäviksi.


title: Teatteri (rakennus)

text: Teatteriesitykset eivät välttämättä vaadi teatterirakennusta esityspaikakseen. Esitystilasta voidaan kuitenkin suunnitella sellainen, että se parantaa katsomiskokemusta ja auttaa esiintyjiä ilmaisemaan taidettaan parhaiten. Teatterit voidaan jakaa neljään tyyppiin näyttämön ja katsomon suhteen mukaan:Teatterien kaltaisia rakennelmia on käytetty jo primitiivissä yhteiskunnissa uskonnollisiin tarkoituksiin. Myös muinaisen Egyptin Karnakissa, Persian Persepoliissa ja Kreetan Knossoksella on löytynyt esimerkkejä seremoniallisista rakennelmista, joissa suuri katsojajoukko pystyi seuraamaan pappien toimituksia.


title: Teatteri (rakennus)

text: Teatteritaide syntyi antiikin Kreikassa 500-luvulla eaa. Ensimmäisinä esityspaikkoina käytettiin toreja, joiden ympärillä katsojat istuivat puisissa katsomoissaan. Vanhimmat säilyneet kreikkalaiset teatterit ovat Thorikoksen ja Argoksen teatterit, jotka rakennettiin ennen vuotta 500 eaa. Ne olivat ulkoilmalavoja, joita reunustivat rinteeseen rakennetut suoralinjaiset puiset ja myöhemmin kivestä tehdyt katsomot. 400-luvulla eaa. kreikkalaisten teatterien näyttämö muistutti U-kirjainta, ja katsomo kiersi sen päätyä. Näyttämö oli usein jaettu kahteen osaan, etualaan ja korotettuun takaosaan. Näyttämön takana oli "skene", rakennus, joka toimi lavasteena ja vaatteidenvaihtopaikkana. Skene oli alun perin pieni puumökki, mutta se kehittyi kreikkalaisilla ja myöhemmin roomalaisilla kaksikerroksiseksi ja koristeelliseksi kivestä tehdyksi julkisivuksi ja esiintyjien sisääntulopaikaksi.


title: Teatteri (rakennus)

text:
Ensimmäinen tunnettu sisäteatteri oli Ateenaan noin vuonna 440 eaa. rakennettu Perikleen odeion. Se oli neliönmuotoinen rakennus, jonka näyttämö oli keskellä katsomoita. Teatteriin mahtui mahdollisesti noin 4 000 katsojaa, joskin moni heistä joutui istumaan pylvään takana eikä paikkaa luultavasti käytetty ensisijaisesti teatteriesityksiin. 300-luvulla eaa. tunnetuimpaan muotoonsa rakennetun Dionysoksen teatterin katsomo oli tehty kivestä, ja se oli puoliympyrän muotoinen. Tästä muodosta tuli teatterien malli seuraavaksi 500 vuodeksi.
Roomalaiset rakensivat teatterinsa aluksi puusta. Ne olivat hyvin koristeellisia, kolmikerroksisia, ja niihin kerrottiin mahtuneen jopa 80 000 katsojaa. Vasta 55 eaa. Rooman kaupunkiin rakennettiin ensimmäinen kivestä tehty teatteri, josta tuli myöhempien roomalaisten ulkoilmateatterien malli. Roomalaisten korotetut näyttämöjen takaosat olivat noin metrin korkuiset ja selvästi matalampia kuin kreikkalaisten. Ajanlaskun kolmen ensimmäisen vuosisadan aikana lukemattomista Rooman valtakunnan alueen teattereista muokattiin roomalaisvaikutteiset. Rooman valtakunnan hajottua teatterit hylättiin ja niitä käytettiin kivilouhoksina tai linnoituksina.


title: Teatteri (rakennus)

text:
Varhaiskeskiajan teattereista ei tiedetä paljoakaan. 1100-luvun lopulla teatteriesityksiä pidettiin erilaisissa paikoissa kuten viheralueilla, kirkoissa ja kirkonpihoilla, halleissa ja roomalaisteatterien raunioilla, ja teatterit olivat rakenteeltaan vaihtelevan tyyppisiä, joskaan "proscenium"-tyyliä ei vielä käytetty.
Renessanssin ajalla heräsi kiinnostus perspektiivin käyttöön teattereissa: varhaisin esimerkki perspektiivisesti maalatuista kulisseista on vuodelta 1508. Samalla näyttämöistä tehtiin ensi kertaa leveyttään syvempiä, vaikka näyttelijät pysyttelivätkin yhä näyttämön etualalla. Italian vanhin julkinen teatteri rakennettiin Venetsiaan 1565, joskaan ei tiedetä, oliko se itsenäinen rakennus vai vain saliin perustettu teatteri. Myös muualle Eurooppaan, kuten Espanjaan ja Englantiin, rakennettiin tuohon aikaan teattereita. Euroopan vanhin yhä olemassa oleva teatteri on vuonna 1585 avattu Andrea Palladion suunnittelema Teatro Olimpico Vicenzassa, Italiassa. Lontoon kuuluisin teatteri oli William Shakespearen näytelmiä esittänyt Globe-teatteri. Espanjan ja Englannin teatterit olivat vielä ulkoilmateattereita 1600-luvun alkuun saakka. Euroopassa kehitettiin 1500-luvun lopulla myös "proscenium"-näyttämö, jonka avulla pystyttiin muun muassa peittämään perspektiivin vaihtumisen tuottava laitteisto. Lavasteiden vaihtotekniikka otti merkittäviä edistysaskeleita 1600-luvulla.


title: Teatteri (rakennus)

text: Barokkiaikana teatteriarkkitehtuuri tuli entistä näyttävämmäksi. Katsomoja oli muodoltaan erilaisia, eniten kuitenkin suorakulmion muotoisia. Ylempien kerrosten herrasväen aitioista tuli teatterikatsomojen näkyvä osa. Barokin ja rokokoon jälkeen teattereista tuli jälleen hillitympiä koristelultaan, ja aitioiden määräkin alkoi hitaasti vähentyä.


title: Teatteri (rakennus)

text: 1800-luvun Euroopan teattereissa maalatut perspektiivitaustat vaihtuivat kolmiulotteisiin lavasteisiin, joiden kanssa näyttelijät saattoivat toimia. Uudet keksinnöt kaasu- ja sähkövalaistus toivat uusia tehosteita teatterilavoille. Katsojien mukavuuteen ja turvallisuuteen alettiin myös kiinnittää huomiota.


title: Teatteri (rakennus)

text: Suomen tiettävästi ensimmäinen varsinainen teatteritalo rakennettiin Turkuun 1810-luvulla. C. G. Bonuvierin rakennuttama puurakenteinen teatteri kuitenkin tuhoutui Turun suuressa palossa 1827. Sen tilalle pystytettiin uusi puuteatteri. Vuonna Turussa 1839 vihittiin käyttöön uusi tiilirakenteinen teatteritalo, joka on nykyisin Suomen vanhin yhä käytössä oleva teatteritalo ja toimii Turun ruotsalaisen teatterin tyyssijana.


title: Teatteri (rakennus)

text: Intian vanhin teatteri on Keski-Intian Chhattisgarhin osavaltion Sitabenga-luolassa. Se rakennettiin 200-luvulla eaa., ja se on kreikkalaisvaikutteinen.


title: Teatteri (rakennus)

text: Kiinassa teatteriyleisöille rakennettiin penkit 1600-lukuun mennessä, ja katsojat saivat alkaa nauttia virvokkeista esitysten aikana. Japanin nō-teatterin malli vakiintui 1500-luvun lopulla. Sen näyttämö oli korotettu ja neliönmuotoinen, noin 5,5 metriä leveä, ja joka nurkassa oli pylväät, joiden varassa oli katto. Näyttämön takana oli orkesteri ja vieressä kuoro. Näyttämöltä pukuhuoneeseen vei silta, jota pitkin esiintyjät pystyivät tekemään näyttäviä sisääntuloja ja poistumisia näyttämöltä. Yleisöä mahtui harvoin enempää kuin 500. Myöhemmin syntynyt kabuki-teatteri kehitti japanilaisia teattereita yhä näyttävämmiksi ja monipuolisemmiksi 1700-luvulta alkaen.


title: Teatteri (rakennus)

text: 1900-luvulla "proscenium"-näyttämöstä alettiin luopua ja uudet ideat valtasivat alaa teatterisuunnittelussa. Kreikkalainen ja elisabetinaikainen teatterirakentaminen kokivat paluun vuosisadan alussa. Vuosisadan puolivälin jälkeen rakennettiin runsaasti teattereita, joiden näyttämöt voitiin mukauttaa kunkin esityksen tarpeisiin.


title: Samsung Galaxy Trend Plus

text: Samsung Galaxy Trend Plus on Korealaisen Samsungin vuoden 2013 lopulla myyntiin tullut älypuhelin. Virallinen julkistuspäivä oli 2. joulukuuta. Käyttöjärjestelmä on Android 4.2.2 Jelly Bean.


title: Samsung Galaxy Trend Plus

text: Puhelimen Suomessa myytävässä versiossa on 1.2 GHz:n tuplaydin-prosessori ja 768 megatavua keskusmuistia. Tallennuskapasiteetti on 2-64 gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa enimmillään 64 gigatavun microSD-kortilla. Puhelimen neljätuumainen näyttö on TFT -kosketusnäyttö. Akun kapasiteetti on 1500 mAh. SIM-kortti on tavallisen kokoinen Mini-SIM.


title: Ajoneuvon rekisteröinti

text: Ajoneuvon rekisteröinti on toimenpide, joka on tehtävä Suomessa ajoneuvolle tai perävaunulle muutamin poikkeuksin.. Ajoneuvon rekisteröinnistä vastaa Liikenteen turvallisuusvirasto (Trafi), joka myös ylläpitää ajoneuvorekisteriä. Rekisteröintipalvelut Trafi ostaa palveluntuottajilta. Rekisteröintejä tehdään katsastustoimipaikoilla, vakuutusyhtiöissä, autoliikkeissä ja rahoitusyhtiöissä. Trafi itse hoitaa diplomaattiautojen rekisteröinnin sekä vientirekisteröinnin.


title: Ajoneuvon rekisteröinti

text: Rekisteröintivelvollisuus on ajoneuvon omistajalla ja haltialla. Laiminlyömällä rekisteröintivelvollisuuden, syyllistyy ajoneuvorikkomukseen. Tästä rangaistuksena on sakkoa. Lisäksi poliisi voi poistaa ajoneuvosta kilvet. Rekisteröinnistä vapaita ovat maastoajoneuvot pois lukien moottorikelkat, ajoneuvot, joita käyetään yksinomaan liikenteestä eristetyllä alueella, kuten satamassa, varastossa tai kilparadalla, maataloudessa sadon tuottamiseen, korjaamiseen tai tienpitoon tarkoitettua ajoneuvoa (esimerkiksi leikkuupuimuri) tai kävellen ohjattavaa traktoria, hinattavaa laitetta, joka kytketään muuhun ajoneuvoon kuin autoon ja rekeä.