title: Aleksandr Ivanov (keihäänheittäjä)

text: Alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa vuonna 1999 Bydgoszczissä Ivanov oli kolmas ja kahta vuotta myöhemmin alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa hän voitti kultaa kisaennätyksellä 80.18. Aikuisten tasolla Ivanov sijoittui vuoden 2004 olympialaisissa Ateenassa viidenneksi tuloksella 83.31. MM-kisoissa hän on sijoittunut kahdesti viidenneksi, Helsingissä 2005 ja Osakassa 2007. Vuonna 2004 hänen heittonsa 87.73 oli koko kauden paras heitto. Ensimmäistä kertaa Ivanov heitti yli 80 metrin jo vuonna 2001. Hän on 192 senttimetriä pitkä ja painaa 80 kilogrammaa.


title: Aleksandr Ivanov (täsmennyssivu)

text: Aleksandr Ivanov () on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Sergei Plotnikov

text: Sergei Sergejevitš Plotnikov (; s. 3. kesäkuuta 1990 Komsomolsk-na-Amure, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija ja maailmanmestari, joka pelaa KHL-joukkue SKA Pietarissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Plotnikov on aiemmin pelannut kauden 2015–2016 NHL:ssä Pittsburgh Penguinsin ja Arizona Coyotesin joukkueissa.


title: Sergei Plotnikov

text: Plotnikov on Amur Habarovskin kasvatti. Hän debytoi seuran kakkosjoukkueessa Venäjän kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Pervaja Ligassa kaudella 2005–2006. Kolmannella kaudellaan 2007–2008 Plotnikov oli Habarovskin paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä tehoilla 24+13=37. QMJHL-joukkue Chicoutimi Saguenéens varasi hänet 53. pelaajana . Plotnikov ei kuitenkaan siirtynyt Pohjois-Amerikkaan, vaan jatkoi uraansa Habarovskissa. Kesken kauden 2008–2009 hän siirtyi kuitenkin sieltä sarjatasoa ylemmäs Vysšaja Ligan Jermak Angarskiin.


title: Sergei Plotnikov

text: Kaudeksi 2009–2010 Plotnikov siirtyi Amur Habarovskin KHL-joukkueeseen, jossa tulokaskausi toi 43 runkosarjaottelussa tehot 6+6=12. Kolmen siellä vietetyn vuoden jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2012–2013 nelivuotisella sopimuksella Lokomotiv Jaroslavliin. Plotnikov voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 14+16=30. Hän pelasi kauden aikana myös ssa. Kaudella 2013–2014 Plotnikov nousi Jaroslavlin varakapteeniksi ja voitti joukkueen sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 15+20=35. Myös kevään 2014 pudotuspeleissä hän oli Jaroslavlin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 4+10=14. Marraskuussa 2013 Plotnikovin sopimusta pidennettiin vuodella kevääseen 2016 saakka.


title: Sergei Plotnikov

text: Plotnikov oli kaudella 2014–2015 Jaroslavlin toiseksi paras pistemies Jegor Averinin jälkeen tehoilla 15+21=36. Hän pelasi kauden aikana myös KHL:n tähdistöottelussa.


title: Sergei Plotnikov

text: Heinäkuussa 2015 Plotnikov teki vuoden mittaisen tulokassopimuksen Pittsburgh Penguinsin kanssa. Seuran GM Jim Rutherfordin ja myöhemmin Plotnikovin itsensä mukaan hän maksoi Lokomotiville peräti 500 000 dollaria purkaakseen KHL-sopimuksensa. Plotnikov otti heti harjoitusleirin päätteeksi pelipaikan NHL:stä ja teki NHL-debyyttinsä näin ollen runkosarjan avauskierroksella 8. lokakuuta 2015 vieraissa Dallas Starsia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 12.42 minuuttia. GM Rutherfordin mukaan Plotnikovilla meni viiden ensimmäisen viikon ajan hyvin NHL:ssä, mutta hänen otteidensa heikennyttyä Plotnikov ehdotti palaavansa kotimaahansa, eikä Penguinsin päävalmentaja Mike Johnston tähän suostunut. Johnsonin saatua potkut Plotnikov joutui vielä pahemmin hänen seuraajansa Mike Sullivanin epäsuosioon, eikä hän pelannut Penguinsissa enää tammikuun 6. päivän jälkeen. Plotnikov seurasi joukkueensa otteita katsomosta, kunnes NHL:n siirtotakarajalla helmikuun lopulla Penguins kauppasi hänet Arizona Coyotesiin vaihdossa Matthias Plachtaan ja kesän seitsemännen kierroksen varausvuoroon. Plotnikov pelasi koko kauden 2015–2016 NHL:n puolella ja teki kaikkiaan 45 runkosarjaottelussa vain kolme syöttöpistettä.


title: Sergei Plotnikov

text: Kesällä 2016 Lokomotiv Jaroslavl kauppasi Plotnikovin KHL-oikeudet SKA Pietariin vaihdossa Brandon Kozunin ja Aleksandr Kadeikinin oikeuksiin. Plotnikov etsi kauden 2015–2016 jälkeen vielä uutta NHL-seuraa, mutta tultuaan vapaaksi agentiksi hän teki heinäkuussa Pietarin kanssa kaksivuotisen sopimuksen.


title: Sergei Plotnikov

text: Plotnikov on edustanut Venäjää MM-kilpailuissa kolmesti ja on saavuttanut maailmanmestaruuden vuonna 2014, hopeaa vuonna 2015, sekä pronssia vuosina 2016 ja 2017. Vuoden 2014 kisoissa Plotnikov valittiin tähdistökentälliseen. Hän jakoi turnauksen maalipörssin toisen sijan neljän muun pelaajan kanssa ja sijoittui pistepörssissä kolmanneksi tehoilla 6+6=12. Yhteensä Plotnikov on pelannut 65 A-maaottelua tehopistein 14+10=24. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 10. marraskuuta 2012 Turussa Karjala-turnauksen kolmannessa ottelussa Tšekkiä vastaan. Plotnikov merkittiin heti Venäjän ykkösketjuun Artjom Anisimovin ja Jevgeni Dadonovin rinnalle. Hän sai ottelussa yhden kahden minuutin jäähyn estämisestä. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Plotnikov teki 5. maaliskuuta 2014 Oddset Hockey Gamesin toisessa ottelussa ylivoimalla Tšekkiä vastaan.


title: Vjatšeslav Lavrov

text: Vjatšeslav Lavrov (s. 30. huhtikuuta 1958 Kirov, Neuvostoliitto – k. 2000) oli venäläinen jääkiekkoilija, Hän pelasi miltei koko ammattilaisuransa Neuvostoliiton jääkiekon mestaruussarjassa SKA Pietarissa. Lavrov oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän kuului Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkueeseen vuoden 1987 Rendez-vousissa. Hänen poikansa Andrei Lavrov on jääkiekkoilija ja alamäkiluistelija.


title: Ellar Coltrane

text: Ellar Coltrane (s. 27. elokuuta 1994 Austin, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan roolistaan Richard Linklaterin elokuvassa "Boyhood" (2014). Hänet valittiin elokuvaan 6-vuotiaana ja elokuvaa kuvattiin ajoittain 12 vuoden ajan vuosina 2002–2013.


title: Lavrov

text: Lavrov tai Lavrova on venäläinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Häiriöalttius (matematiikka)

text: Häiriöalttius numeerisessa analyysissä kertoo, kuinka paljon funktion arvo voi muuttua sen argumentin muuttumiseen nähden. Häiriöalttius siis kertoo, miten herkkä funktion arvo on datan virheille.


title: Häiriöalttius (matematiikka)

text: Matriisin A häiriöalttius määritellään operaattorinormin avulla:


title: Häiriöalttius (matematiikka)

text:
Tyypillisillä normeilla formula_2. Voidaan osoittaa, että jos formula_3 ratkaistaan yhtälöstä formula_4 virheellisellä datalla formula_5, niin ratkaisun formula_6 suhteellinen virhe formula_7 jaettuna formula_8:n suhteellisella virheellä eli
on maksimissaan formula_10 (kun formula_11).


title: Edgars Kulda

text: Edgars Kulda (s. 13. marraskuuta 1994 Riika, Latvia) on latvialainen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL-joukkue Dinamo Riiassa. Hänen vahvuuksiinsa kuuluu kahden suunnan pelaaminen, maalintekotaidot, syöttäminen, lähtönopeus, aggressiivisuus, karvaaminen ja vastustajan ärsyttäminen. Kuldan heikkouksiin kuuluu kiekon liikkeelle laittaminen ja ajoittainen sooloilu.


title: Edgars Kulda

text: Kulda aloitti jääkiekkoilun kotikaupungissaan Riiassa. Kaudella 2011–2012 hän debytoi miesten peleissä HK Juniors Riian joukkueessa, jossa Kulda pelasi MHL B-sarjaa ja Latvian pääsarjaa ja oli molempien sarjojen runkosarjassa joukkueensa paras pistemies ja maalintekijä. MHL B:n kevään 2012 pudotuspeleissä hän oli HK Juniors Riian paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 2+9=11. Kulda pelasi kauden aikana myös yhden MHL-ottelun HK Riiassa.


title: Edgars Kulda

text: WHL-joukkue Edmonton Oil Kings varasi Kuldan 38. pelaajana . Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2012–2013, jolloin Kulda teki 64 runkosarjaottelussa tehot 6+11=17 sekä 22 playoff-ottelussa tehot 2+12=14. Kaudella 2013–2014 hänen vastuunsa kasvoi ja Kulda teki runkosarjassa 66 ottelussa tehot 30+30=60 ja 21 playoff-ottelussa tehot 10+12=22. Hän voitti kauden päätteeksi WHL:n mestaruuden, Ed Chynoweth Cupin. Memorial Cup -turnauksessa Kulda oli tehoilla 4+3=7 pistepörssin toinen joukkuetoverinsa Henrik Samuelssonin jälkeen. Oil Kings voitti turnauksen ja hänet palkittiin Memorial Cupin arvokkaimpana pelaajana Stafford Smythe Memorial Trophylla ja valittiin tähdistökentälliseen.


title: Edgars Kulda

text: Arizona Coyotes varasi Kuldan seitsemännellä kierroksella 193. pelaajana . Kaudeksi 2015–2016 hän palasi kotimaahansa ja siirtyi try-outin kautta vuoden mittaisella sopimuksella Dinamo Riian KHL-joukkueeseen.


title: Edgars Kulda

text: Kulda pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2013 ja 2014, joista jälkimmäisessä turnauksessa Latvia pelasi I-divisioonan A-sarjassa voittaen hopeaa. Hän jakoi kuudella syöttöpisteellään turnauksen syöttöpörssin voiton Valko-Venäjän Dmitri Ambrožeitšikin ja Artur Haurusin kanssa. Kulda pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012.


title: Edgars Kulda

text: Latvian A-maajoukkueessa Kulda pelasi ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan ottelunsa 10. huhtikuuta 2015 Riiassa Ranskaa vastaan.


title: Edgars Kulda

text: Kuldan isoveli Artūrs pelaa puolustajana KHL-joukkue Jokereissa ja hän on aiemmin pelannut myös NHL:ssä.


title: Hyvin asetettu ongelma

text: Hyvin asetettu ongelma on sellainen, jolle on olemassa yksikäsitteinen ratkaisu, ja ratkaisu muuttuu vain vähän, jos alkuarvot muuttuvat vähän (eli ratkaisu on alkuarvojen jatkuva funktio).


title: Hyvin asetettu ongelma

text: Käsitteen loi matemaatikko Jacques Hadamard. Hänestä fysikaalisten ilmiöiden matemaattisten mallien piti olla hyvin asetettuja.


title: Hyvin asetettu ongelma

text: Malli, joka ei täytä näitä ehtoja, on huonosti asetettu. Esimerkiksi lämpöyhtälö on hyvin asetettu. Käänteinen lämpöyhtälö, jossa alkuperäinen lämpötilajakauma päätellään myöhemmästä, ei ole hyvin asetettu, esimerkiksi ratkaisu on hyvin herkkä myöhemmän lämpötilajakauman pienillekin muutoksille.


title: Hyvin asetettu ongelma

text: Jatkuvan ajan mallit usein diskretoidaan, jotta ne voitaisiin ratkaista numeerisesti. Vaikka malli olisi hyvin asetettu, se voi olla numeerisesti epävakaa pyöristysvirheiden tai datavirheiden vuoksi. Toisaalta myös hyvin asetettu ongelma voi olla häiriöaltis.


title: Fritz John

text: Fritz John (14. kesäkuuta 1910 – 10. helmikuuta 1994) oli saksalaissyntyinen matemaatikko, joka tutki osittaisdifferentiaaliyhtälöitä ja hyvin asetettuja ongelmia. Hän tutki myös Radonin muunnosta ja hänet tunnetaan Johnin yhtälöstä.


title: Fritz John

text: John syntyi Berliinissä. Hänen vanhempansa olivat Hedwig (o.s. Bürgel) ja Hermann Jacobson-John. Hän opiskeli matematiikkaa 1929-1933 Göttingenissä. Adolf Hitlerin valtaantulon myötä ei-arjalaiset erotettiin opetusviroista ja John muutti Englantiin.


title: Fritz John

text: John sai apulaisprofessorin viran Kentuckyn yliopistosta vuonna 1935 ja muutti Yhdysvaltoihin, jonka kansalaisuuden hän sai vuonna 1941. Vuodesta 1946 alkaen hän oli pysyvästi New Yorkin yliopistossa.


title: Fritz John

text: Hänen oppikirjansa osittaisdifferentiaaliyhtälöistä oli vaikutusvaltainen ja siitä tehtiin monta päivitettyä laitosta. Eläköidyttyään vuonna 1981 hän tutki epälineaarisia aaltoja.


title: Merikotkat (veistos)

text: Merikotkat tai Kotkat on Jussi Mäntysen pronssiveistos Turun kauppakorkeakoulun edustalla, osoitteessa Rehtorinpellontie 5. Veistos on valmistunut vuonna 1954 ja paljastettu 1968 Turun kaupungin pystyttämänä.


title: Merikotkat (veistos)

text: Korkeudeltaan 260 cm:n veistos seisoo mustasta graniitista tehdyssä suihkukaivorakennelmassa 80 cm:n liuskekivijalustalla. Veistosta on kauppakorkeakoulun lisärakennusten takia jouduttu siirtämään.


title: Merikotkat (veistos)

text: Veistoksen kuva-aiheena on kaksi lentävää merikotkaa, joista alempi on juuri napannut saaliikseen kalan.


title: Lovers on the Sun

text: Lovers on the Sun on ranskalaisen DJ-tuottaja David Guettan, amerikkalaisen indie rock-yhtye Gossipin sekä amerikkalaisen laulaja-lauluntekijä Sam Martinin kappale. Se julkaistiin digitaalisesti ladattavana 30. kesäkuuta 2014. Kappaleen sanoittivat Guetta, Sam Martin, Frédéric Riesterer, Giorgio Tuinfort, Jason Evigan, Michael Einziger, ja Avicii. Kappaleen tuottivat Guetta, Avicii, Riesterer, ja Tuinfort, vastaavan tuottajan ollessa italialainen housemusiikin tuottajatiimi Daddy's Groove.


title: Saari (Kiikala)

text: Saari (myös Saarenkylä, Kiikalan Saari) on kylä Kiikalassa Salossa.


title: Saari (Kiikala)

text: Kylä sijaitsee Kiikalasta Suomusjärvelle johtavan yhdystien 2410 varrella, ja se on ollut yksi 1900-luvulla viljelysmaaksi kuivatetun Kiikalan Kurajärven rantakylistä. Kylän lähimpiä naapurikyliä ovat Kiikalan Pappila ja Komisuo pohjoisessa sekä Kiikalan Silva etelässä. Ennen Kiikalan pappilan erottamista omaksi kyläkseen vuonna 1840 rajanaapurina pohjoisessa oli myös Hidoisenpyöli (vuodesta 1963 Lasikylä). Muita naapurikyliä ovat Kiikalan Yltäkylä, jonka takamaat rajoittuvat Saarenkylän takamaihin Varesjoen ja Varesjärven rannoilla idässä, sekä niin ikään Varesjärven luona Saarenkylän takamaihin rajoittuvat Suomusjärven Kettula, Vareksenböle ja Lahnajärvi. Kurajärven vastarannalla lännessä on Kiikalan Vanhakylä.


title: Saari (Kiikala)

text: 1900-luvulla viljelysmaaksi kuivatettuun Kiikalan Kurajärveen rajoittuvia kyliä, jotka yhdessä ovat muodostaneet "kiikalan järvikaustaksi" kutsutun kulmakunnan, ovat olleet Kiikalan Vanhakylä, Hitola, Kiikala, Komisuo, Kiikalan Pappila, Saari ja Silva.


title: Saari (Kiikala)

text: Nimi "Saari" saattaa johtua joko itse kylän sijainnista Kurajärven ja siihen liittyvien alavien soiden ympäröimänä tai mahdollisesti kylän edustalla Kurajärvessä olleesta saaresta, jolla sijaitsivat jo varhain viljelykseen otettu Nokkapelto ja Kiikalan keskiaikaisen kappelin sijaintipaikaksi perimätiedon nojalla joskus arveltu Tirpannokka. Kun järvi ja sitä ympäröivät suot 1900-luvun aikana kuivatettiin, on Saaren vanha kylänpaikka 1960-luvulta alkaen ollut kokonaan viljelysten ympäröimä.


title: Saari (Kiikala)

text: Idässä kylän takamaat ulottuvat Kolmanteen Salpausselkään kuuluvalle Kiikalannummen harjualueelle, missä kylän rajana kiikalan Yltäkyläää vastaan on Varesjärvestä entisellä Kiikalan ja Suomusjärven rajalla alkunsa saava Varesjoki. Varesjoen varsi Saaren kylässä on osa Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -suojelualuetta.


title: Saari (Kiikala)

text: Saarenkylän historiallinen kylätontti on sijainnut paikalla, jossa Saarenkylän Mikolan talo edelleen on nykyisen Suomusjärventien varressa. Vuonna 1540 kylässä oli neljä taloa: Isotalo (nykyinen Mikola), Kouko, Maila ja neljäs sittemmin hävinnyt talo. Näistä Kouko jakautui 1600-luvun alussa kahtia molempien osatalojen jäädessä kuitenkin pian autioksi. Kun Kiikalan seurakunta vuonna 1640 itsenäistyi, muodostettiin autiotaloista Kiikalan pappila, joka myöhemmin vuonna 1841 erotettiin Saarenkylästä omaksi kyläkseen. Muista taloista Maila oli vuosina 1690-1726 ja uudelleen vuodesta 1877 yhdysviljelyksessä Mikolan kanssa, jolloin Mikolan talo maanomistuskokonaisuutena tuli käsittämään lähes koko Saaren kylän.


title: Saari (Kiikala)

text: Teollista perinnettä kylässä on edustanut Varesjoen Vareskosken luona Yltäkylän rajalla vuodesta 1751 aina 1900-luvun loppuvuosikymmeniin toiminut, alueen metsävaroja hyödyntänyt, ensin vesivoimalla, mutta sittemmin 1900-luvulla jo sähkökäyttöisenä toiminut Varesjoen saha.


title: Saari (Kiikala)

text: Saaren kylän alueella lähellä Varesjokea nykyisen Oinasjärventien varrella sijaitsee vuodesta 1969 toiminnassa ollut, alueen soravaroja hyödyntävä Paraisten Kalkin perustama tiilitehdas, joka 2010-luvulla on osa kansainvälistä Saint-Gobain-konsernia. Muutoin kylän maisemia hallitsevat vielä 2010-luvullakin pääosin maa- ja metsätalous ja haja-asutus, vaikka matka Kiikalan kirkonkylään ei olekaan pitkä..


title: Ismo Salmi

text: Ismo Aulis Salmi (s. 9. elokuuta 1946 Turku) on suomalainen kolmiloikkaaja, jonka urheilu-uran huippu ajoittui vuoteen 1970. Tuona vuonna hän voitti Kalevan kisoissa kultaa tuloksella 16,08 metriä, joka jäi myös hänen ennätyksekseen. Samana vuonna Salmi edusti Suomea neljässä maaottelussa ja Euroopan cupissa. Vuoden 1970 kultamitali jäi Salmen ainoaksi SM-mitaliksi sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut mukaan lukien. Työväen Urheiluliiton mestaruuden Turun Pyrkivää edustanut Salmi voitti 13 kertaa peräkkäin vuosina 1964–1976.


title: Jorma Vesala

text: Jorma Veikko Vesala (s. 28. elokuuta 1947 Kauhajoki) on suomalainen kymmenottelija ja korkeushyppääjä, joka edusti seuratasolla Kauhajoen Karhua. Hän oli mukana vuoden 1971 yleisurheilun EM-kisojen kymmenottelussa, mutta keskeytti kilpailun.


title: Jorma Vesala

text: Vesala voitti kymmenottelussa kultaa Kalevan kisoissa 1970 ja hopeaa 1971. Korkeushypyssä hän sijoittui SM-hopealle vuonna 1966 ja SM-pronssille vuosina 1967 ja 1968. Hän hyppäsi parhaimmillaan korkeutta 209 senttimetriä ja otteli ennätyksekseen kymmenottelussa 7520 pistettä. Korkeushypyn lisäksi Vesalan vahva laji ottelussa oli seiväshyppy, jossa hän saavutti parhaimmillaan tuloksen 470 senttimetriä.


Jääsken, Käkisalmen ja Suvannon väliaikainen tuomiokunta oli 1942–1944 toiminnassa ollut tilapäinen kihlakunnantuomarin virka-alue. Suomi valtasi syksyyn 1941 mennessä talvisotaa seuranneessa alueluovutuksessa Neuvostoliitolle siirtyneet alueet. Alueen oikeudenhoito järjestettiin joulukuussa 1941 annetulla lailla ja asetuksella. Asetuksen nojalla muodostettiin viisi helmikuun alusta 1942 toimintansa aloittanutta väliaikaista tuomiokuntaa. Niiden piti toimia vuoden 1943 loppuun, mutta aikaa pidennettiin vuoden 1944 loppuun. Jääsken, Käkisalmen ja Suvannon väliaikainen tuomiokunta perustettiin 30. joulukuuta 1941 ja siihen kuului kolme käräjäkuntaa:


title: Jääsken, Käkisalmen ja Suvannon väliaikainen tuomiokunta

text: Tuomiokuntaan siirrettiin Imatran tuomiokuntaan kuulunut osa Jääsken pitäjästä. Kaikki väliaikaiset tuomiokunnat kuuluivat Viipurin hovioikeuspiiriin ja ne olivat suomenkielisiä. Tämän tuomiokunnan kihlakunnantuomarina toimi koko sen olemassaolon ajan Lauri Johannes Takkunen.


text: Jatkosota päättyi välirauhansopimukseen syyskuussa 1944 ja sopimukseen sisältyneet alueluovutukset edellyttivät oikeudenhoidon uudelleenjärjestelyä. Valtioneuvosto päätti 14. joulukuuta 1944, että Suomelle jääneet tuomiokuntien osat siirretään vuoden 1945 alusta alkaen toisiin tuomiokuntiin. Jääsken, Käkisalmen ja Suvannon väliaikaisen tuomiokunnan Antrean, Jääsken, Kirvun ja Vuoksenrannan käräjäkunnan jäljelle jäänyt osa siirrettiin Imatran tuomiokunnan Ruokolahden pitäjän käräjäkuntaan.


title: Seepramangusti

text: Seepramangusti ("Mungos mungo") on mangustien heimoon kuuluva nisäkäslaji. Eläimen selässä on vaakasuorassa olevia raitoja. Seepramangusti on 30-45 cm pitkä ja painaa 1,5-2,5 kg. Se on päiväaktiivinen. Sitä tavataan Keski- ja Etelä-Afrikassa. Se syö enimmäkseen hyönteisiä. Naaraan tiineys kestää 2 kuukautta ja pesueessa on korkeintaan neljä poikasta. Seepramangusti on laumaeläin ja lauman kaikki naaraat voivat imettää kaikkia poikasia.


Salmin ja Suojärven väliaikainen tuomiokunta oli 1942–1944 toiminut tilapäinen kihlakunnantuomarin virka-alue. Suomi valtasi itselleen syksyyn 1941 mennessä talvisotaa seuranneessa alueluovutuksessa Neuvostoliitolle siirtyneet alueet. Alueen oikeudenhoito järjestettiin joulukuussa 1941 annetulla lailla ja asetuksella. Asetuksen nojalla muodostettiin viisi väliaikaista tuomiokuntaa, joiden toiminta alkoi helmikuun alusta 1942. Niiden oli tarkoitus toimia vuoden 1943 loppuun, mutta aikaa pidennettiin vuoden 1944 loppuun. Salmin ja Suojärven väliaikainen tuomiokunta perustettiin 30. joulukuuta 1941 ja siihen kuului kolme käräjäkuntaa:


title: Salmin ja Suojärven väliaikainen tuomiokunta

text: Tuomiokuntaan siirrettiin Kiteen tuomiokuntaan kuuluneet osat Pälkjärven ja Värtsilän pitäjistä sekä Ilomantsin tuomiokuntaan kuulunut osa Korpiselän pitäjästä. Kaikki väliaikaiset tuomiokunnat kuuluivat Viipurin hovioikeuspiiriin ja ne olivat suomenkielisiä. Tämän tuomiokunnan kihlakunnantuomarina toimi koko sen olemassaolon ajan Viktor Johannes Saloheimo.


text: Jatkosota päättyi välirauhansopimukseen syyskuussa 1944 ja sopimukseen sisältyneet alueluovutukset edellyttivät oikeudenhoidon uudelleenjärjestelyä. Valtioneuvosto päätti 14. joulukuuta 1944, että Suomelle jääneet tuomiokuntien osat siirretään vuoden 1945 alusta alkaen toisiin tuomiokuntiin. Tämän tuomiokunnan Ruskealan, Pälkjärven ja Värtsilän pitäjäin käräjäkunnasta jäänyt osa siirrettiin Kiteen tuomiokunnan Tohmajärven pitäjän käräjäkuntaan. Tuomiokunnan Suojärven, Korpiselän ja Soanlahden pitäjäin käräjäkunnasta Suomelle jäänyt osa siirrettiin Ilomantsin tuomiokunnan Tuupovaaran pitäjän käräjäkuntaan.


title: Nighthawks (maalaus)

text: Nighthawks (suomennettu joskus Yökyöpelit) on yhdysvaltalaisen Edward Hopperin maalaus vuodelta 1942. Se on Hopperin kuuluisin teos ja ikoniseksi muodostunut osa amerikkalaista kulttuuria.


title: Nighthawks (maalaus)

text: Realistinen maalaus esittää yökahvilan kolmea asiakasta suurten ikkunoiden läpi nähtyinä. Ympärillä on hiljainen ja autiolta vaikuttava kaupunki. Monien muiden Hopperin maalausten tavoin "Nighthawks" kuvaa ihmisten eristyneisyyttä ja yksinäisyyttä. Kahvilan kolme asiakasta ovat yksinäisen, passiivisen ja hiljaisen näköisiä. Maalauksen sommitelma muodostuu yksinkertaisista pysty- ja vaakasuorista muodoista, jotka korostavat ympäristön kolkkoutta. Voimakkaat värit korostavat kahvilan sisältä tulvivan kirkkaan loistevalon vaikutusta ja kontrastia suhteessa ympäröivään pimeyteen. Maalauksessa on nähty myös maailmansodan ahdistuksen aikaan liittyvää vertauskuvallisuutta, vaikka Hopper torjuikin kaikki yritykset selittää hänen töitään yhteiskunnallisiksi vertauskuviksi. Hän tosin myönsi, että "Nighthawks" saattoi tiedostamattomalla tasolla kertoa suurkaupungin asukkaiden yksinäisyydestä.


title: Nighthawks (maalaus)

text: "Nighthawks" saattaa sisältää viittauksia eräisiin toisiin Hopperin tunnettuihin töihin. Esimerkiksi taustalla näkyvät rakennukset ovat samantapaisia kuin Hopperin aiemmassa maalauksessa "Varhain sunnuntaiaamuna". Hopperin mukaan maalauksen näkymän innoittajana toimi eräs New Yorkin Greenwich Villagessa Greenwich Avenue -kadun kulmauksessa sijainnut ravintola. Ravintolan nimeä ei tiedetä. Maalauksen yläosassa lukeva ”Phillies” on samannimisen sikarimerkin mainos. Maalauksessa tiskin takana vierekkäin istuvat mies ja nainen on tehty muistuttamaan Hopperia itseään sekä hänen vaimoaan.


title: Nighthawks (maalaus)

text: Öljymaalauksen leveys on 152,4 senttimetriä ja korkeus 84,1 senttimetriä. Sen on omistanut Chicagossa toimiva Art Institute of Chicago -taidemuseo teoksen valmistumisvuodesta lähtien.


title: Nighthawks (maalaus)

text: Amerikkalaisessa populaarikulttuurissa "Nighthawks"-maalauksesta on tehty lukemattomia parodioita.


title: Murtuva maailma

text: Murtuva maailma () on brittiläisen yleisradioyhtiön BBC:n tuottama viisiosainen draamasarja, jonka esitys alkoi BBC Two -televisiokanavalla 4. helmikuuta 2013. Sarjan tapahtumat sijoittuvat 1930-luvun Lontooseen ja jazzmusiikin maailmaan.


title: Murtuva maailma

text: Suomessa sarjaa esitettiin Yle TV1:llä tiistai-iltaisin 24.6.–22.7.2014.


title: Yökyöpelit

text: Yökyöpelit voi viitata johonkin seuraavista:


Danish Audiophile Loudspeaker Industries eli DALI on tanskalainen hifi-kaiuttimia valmistava yritys, joka perustettiin vuonna 1983. Yrityksen päämarkkina-alue on pitkään ollut Pohjoismaat, mutta nykyisin sen tuotteita myydään kaikissa maanosissa. DALIn kaiuttimet ovat voittaneet kolme kertaa eurooppalaisen audiovisuaalisen alan järjestön myöntämän EISA-palkinnon.


title: Raimo Savinainen

text: Raimo Mikael Savinainen (s. 11. helmikuuta 1945 Kalajoki) on suomalainen moukarinheittäjä, joka piti hallussaan lajin Suomen ennätystä heitettyään 23. elokuuta 1972 tuloksen 67,72 metriä. Ennätyksen rikkoi seuraavana vuonna Heikki Kangas.


title: Raimo Savinainen

text: Savinainen sijoittui hopealle Kalevan kisoissa 1967 ja 1968 ja pronssille 1969. Vuonna 1970 hänen kehitystään hidasti harjoituksissa tapahtunut vakava onnettomuus, jossa harjoittelukumppanin heittämä moukari osui Savinaista päähän. Savinainen saavutti vielä kaksi mitalia Kalevan kisoista voitettuaan kultaa vuonna 1972 ja hopeaa 1975. Lopulliseksi ennätyksekseen hän heitti 70,24 metriä vuonna 1976. Seuratasolla Savinainen edusti Rauman Urheilijoita, Tampereen Pyrintöä ja Tampereen Poliisi-Urheilijoita.


title: Pappila (Kiikala)

text: Pappila, vuodesta 2009 Kiikalan Pappila, on kylä Kiikalassa Salossa. Historialtaan se on Kiikalan seurakunnan entinen pappila eli kirkkoherran virkatalo, joka vuonna 1840 erotettiin yksinäistaloksi viereisestä Kiikalan Saaren kylästä. Kirkkoherran virkatalon päärakennus, Kiikalan pappila, on maisemallisesti merkittävä. Vuodesta 2011 se on ollut yksityisomistuksessa.


title: Pappila (Kiikala)

text: Kiikalan pappila sijaitsee yhdystien 2410 varressa lähellä 1900-luvulla viljelysmaaksi kuivattua Kiikalan Kurajärveä. Pappilan kylän maat rajoittuvat etelässä Kiikalan Saaren ja pohjoisessa Kiikalan Komisuon kyliin. Lännessä Pappilan kylällä on Kurajärven kuivatuksen jälkeen maaraja myös Kiikalan Hitolan ja Vanhakylän kylien kanssa. Idässä Pappilan kylän takamaihin rajoittuvat Kiikalan Lasikylän (aiemmalta nimeltään Hidoisenpyölin), Nummen Leppäkorven sekä Suomusjärven Kettulan kylien maat.


title: Pappila (Kiikala)

text: Kiikalan Pappilan kylän rintamaat sijoittuvat Uskelanjoen sivujoen Hitolanjoen valuma-alueeseen kuuluneen kuivatetun Kurajärven entisille rannoille.


title: Pappila (Kiikala)

text: Pappilan kylän takamaille ulottuu Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -suojelualue Kolmanteen Salpausselkään kuuluvalla Kiikalannummella.


title: Pappila (Kiikala)

text: Harjualueella sijaitsevat Pappilan kylän alueella, osaksi myös viereisen Komisuon kylän puolella, entisillä Kiikalan seurakunnan mailla koko Natura-alueelle nimensä antanut Hyyppärän harju sekä luonnonarvoiltaan merkittävä ja luonnonsuojelualueena rauhoitettu, Hitolanjoen latvahaaraan Satakoskenojaan laskeva Kultalähde, jonka luona on Kiikalan Pappilan (aiemmin Kiikalan Saaren), Komisuon ja Lasikylän (aiemmin Hidoisenpyölin) kylien vanha rajapaikka.


title: Pappila (Kiikala)

text: Lähellä näitä Kiikalan Komisuon kylän rajalla Natura-alueella on myös niin ikään Satakoskenojan valuma-alueeseen kuuluva Lammenjärvi, jonka rannassa on Kiikalan seurakunnan perustama, nykyään Salon seurakunnalle kuuluva Lammenjärven leirikeskus.


title: Pappila (Kiikala)

text: Idässä Pappilan kylän takamaiden halki virtaa Hyyppärän harjualueen Natura-alueella Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön kuuluvan Varesjoen latvahaara Huhdanoja, joka on Johannislundin lasitehtaan luona sijaitsevien Ruukinjärven ja Säräjärven sekä niihin laskevien pikkulampien ja -järvien lasku-uoma.


title: Pappila (Kiikala)

text: Pappilankylän maille Kurajärven entiseen rantaan jää aiemmin Kurajärven niemenä ollut Tirpannokka, jota on arveltu nykyistä Kiikalan kirkkoa edeltäneen, Saaren kylässä sijainneeksi mainitun keskiaikaisen kappelin paikaksi.


title: Pappila (Kiikala)

text: Kun itsenäistä Kiikalan seurakuntaa oltiin perustamassa, seurakunnan kirkkoherran virkatalo eli Kiikalan pappila muodostettiin vuonna 1640 kahdesta Kurajärven rannalla sijainneen Saaren kylän autioksi eli veronmaksukyvyttömäksi joutuneesta talosta. Omaksi kyläkseen Pappila erotettiin viereisestä Saaren kylästä vuonna 1841.


title: Pappila (Kiikala)

text: Kun Kiikalan kunta Salon seudun kuntaliitoksessa 2009 tuli osaksi Saloa, yhdistyivät myös seurakunnat ja Kiikalan seurakunnasta tuli osa Salon seurakuntaa. Vuonna 2011 Kiikalan pappilan päärakennus myytiin yksityiseen käyttöön.


title: Pappila (Kiikala)

text: Kiikalan pappila sijaitsee maantien varressa pienen matkan päässä 1900-luvulla viljelysmaaksi kuivatetusta Kurajärvestä lähellä Saaren kylän historiallista kylätonttia, jolla edelleen on Saaren Mikolan talo maantien vastakkaisella puolella. Pappilan nykyinen, vuonna 1813 rakennettu empiretyylinen päärakennus Yhdystien 2410 eli Suomusjärventien varressa on sijainniltaan maisemallisesti merkittävä. Pihapiiriin kuuluvat päärakennuksen lisäksi myös entinen väentupa 1800-luvun puolivälistä sekä kivinen holvikellari talousrakennuksen yhteydessä. Lisäksi pihapiirissä on puutarhan terasseihin liittyviä kivimuureja ja kappale vanhaa kiviaitaa.


title: Paatsamakirva

text: Paatsamakirva, joissakin lähteissä paatsaman perunakirva, ("Aphis frangulae") on kirvoihin kuuluva pieni hyönteislaji. Sillä on jonkin verran merkitystä etenkin perunan tuholaisena.


title: Paatsamakirva

text: Laji on taksonomisesti hankala, sillä se eroaa monista lähilajeista ainoastaan elintapojensa sekä ravintokasvien osalta. Erityisesti kurkkukirva ("Aphis gossypii") on monissa eurooppalaisissa lähteissä katsottu paatsamakirvan alalajiksi "Aphis frangulae gossypii", ja joissakin lähteissä lajit yhdistetään "Aphis frangulae/gossypii" -lajikompleksiksi.


title: Paatsamakirva

text: Paatsamakirvaa ei ole mahdollista erottaa ulkonäön perusteella eräistä lähilajeista. Myös kirvojen ulkoasu vaihtelee jonkin verran ravintokasvin mukaan. Primääri-isännällä siivettömät yksilöt ovat yleensä likaisen vihreitä tai ruskeita, sekundääri-isännällä värivalikoima liukuu kellertävästä vihreän kautta sinertävään tai ruskeaan ja pää on tumma. Joissakin yksilöissä on vihreitä laikkuja, etenkin kantaemoissa. Tuntosarvet ovat 5- tai 6-jaokkeiset ja pituudeltaan 0,6–0,8 kertaa ruumiin pituiset. Takaruumiin kärjen cauda on tumma, joskus tyvestään vaaleampi, mutta aina vaharauhasputkia vaaleampi. Vaharauhasputket ovat tummat, hieman alle kaksi kertaa caudan pituiset. Raajoissa reisien kärkiosat ovat tummahkot ja säärten kärkiosat ja nilkat ovat tummat. Siivekkäillä yksilöillä tuntosarvet ovat tummat, takaruumiissa on poikkijuovia (koirailla enemmän kuin naarailla) ja suvullisesti lisääntyvillä naarailla takimmaisen raajaparin sääret ovat selvästi paksuuntuneet. Koiraat ovat yleensä siivellisiä, eivät kuitenkaan aina. Ruumiin pituus vaihtelee 0,9–2,1 mm.


title: Paatsamakirva

text: Heie (1986) esittää huomattavan yksityskohtaiset tuntomerkit eri kirvasukupolvista sekä suuntaa antavan kaavan myös eri alalajien määrittämiseksi. Kromosomiluku 2n=8.


title: Paatsamakirva

text: Laji on levinneisyydeltään kosmopoliittinen. Suomessa sitä on tavattu Ahvenanmaalta ja etelärannikolta suunnilleen Oulun korkeudelle saakka.


title: Paatsamakirva

text: Paatsamakirvalla tapahtuu monille kirvalajeille ominainen isäntäkasvin vaihto. Primääri-isäntänä toimii keväällä ja alkukesällä korpipaatsama, jolla kirvat lisääntyvät neitseellisesti muutaman sukupolven ajan, kunnes alkaa syntyä siivekkäitä yksilöitä, jotka siirtyvät uusille isäntäkasveille. Näitä sekundääri-isäntiä ovat alalajilla "A. frangulae frangulae (sensu stricto)" etenkin maitohorsma, mutta myös lutukka ja ranta-alpi. Tarkka sekundääri-isäntien valikoima riippuu alalajista ja tässä suhteessa erityisen merkittävä on alalaji "A. frangulae beccabungae", joka kelpuuttaa sekundääri-isännäkseen muun muassa perunan ja muodostuu näin viljelytuholaiseksi. Sen sijaan ainoastaan Saksasta tunnettu alalaji "A. frangulae testacea" elää ilmeisesti koko ajan korpipaatsamalla ilman isäntävaihtoa. Tärkeän sekundääri-isäntien ryhmän muodostavat huulikukkaiskasvit. Syksyllä kirvat palaavat korpipaatsamalle, jolloin syntyy koiraita ja suvullisesti lisääntyviä naaraita. Hedelmöittyneet naaraat munivat ja munat talvehtivat.


title: Paatsamakirva

text: Vaikuttaa siltä että paatsamakirvalla esiintyy Euroopassa useita erillisiä populaatioita, joista kuhunkin kuuluvat kirvat ovat pääsääntöisesti toistensa klooneja, mutta ajoittain populaatioiden välillä tapahtuu sekoittumista. Maantieteelliset erot ja eri populaatioihin kuuluvien kirvojen suvullisten sukupolvien risteytyminen saattavat monimutkaistaa ravintokasvin valintaa ja tekevät yhdessä ulkoisten tuntomerkkien olemattomien erojen kanssa lajien ja alalajien välisten rajojen määrittelemisen varsin vaikeaksi.


title: Paatsamakirva

text: Paatsamakirvan primääri-isäntä on korpipaatsama ("Rhamnus frangula"), sekundääri-isäntien suhteen laji on polyfagi ja tavattu jopa kihokeilta ("Drosera").


title: Paatsamakirva

text: "Aphis frangulae" -lajikompleksiin kuuluvia tai ainakin hyvin lähellä olevia lajeja ovat "Aphis ballotae", "Aphis ecballii", "Aphis eupatorii", "Aphis gossypii", "Aphis lamiorum", "Aphis mamonthovae", "Aphis narzikulovi", "Aphis nepetae", "Aphis periplocophila", "Aphis rhoicola", "Aphis symphyti" sekä "Aphis utilis".


title: Orapaatsamakirva

text: Orapaatsamakirva, joissakin lähteissä orapaatsaman perunakirva, ("Aphis nasturtii") on kirvoihin kuuluva pieni hyönteislaji. Se on merkittävä perunan tuholainen.


title: Orapaatsamakirva

text: Orapaatsamakirvan siivettömien yksilöiden ruumis on pullea ja väriltään vaalean keltaisesta kellanvihreään. Pää on yleensä tummanruskea. Tuntosarvien, säärien, nilkkojen ja vaharauhasputkien kärkiosat ovat tummat, muutoin ne ovat vaaleat. Takaruumiin kärjen cauda on vaalea. Tuntosarvet ovat 5- tai 6-jaokkeiset ja pituudeltaan alle puolet ruumiin pituudesta, siivekkäillä naarailla kuitenkin lähes ruumiin mittaiset. Siivekkäillä yksilöillä on myös hieman tummempaa poikkijuovitusta takaruumiissaan. Ruumiin pituus 1,1–2,4 mm.


title: Orapaatsamakirva

text: Orapaatsamakirvaa ei tavata Australaasiassa, mutta muutoin lajin levinneisyys on lähes maailmanlaajuinen. Suomesta havaintoja on harvakseltaan eteläpainotteisesti.


title: Orapaatsamakirva

text: Lajilla esiintyy kirvoille tyypillinen isäntävaihto, jossa primääri-isäntänä toimivat paatsamat, etenkin orapaatsama. Keväällä primääri-isännällä kirvat lisääntyvät neitseellisesti, aiheuttavat nuoriin lehtiin kasvuhäiriöitä ja tuottavat lopulta siivellisiä yksilöitä, jotka siirtyvät sekundääri-isäntiin. Orapaatsamakirvan sekundääri-isäntiä ovat varsin monet erilaiset kasvilajit, kuten vesikrassit, peruna, tädykkeet, kihokit ja suolaheinät. Kirvat elävät kolonioina lehtien alapinnoilla. Kesän aikana syntyy siivellisiä sukupolvia, jotka siirtyvät uusille elinpaikoille. Syksyllä kirvat palaavat paatsamille, jolloin syntyy koiraita ja suvullisesti lisääntyviä naaraita. Hedelmöittyneet naaraat munivat silmujen tyville ja munat talvehtivat.


title: Orapaatsamakirva

text: Kirvakolonioiden yhteydessä on vain harvoin muurahaisia.


title: Orapaatsamakirva

text: Sekundääri-isännillä kirvat eivät aiheuta suoranaista vahinkoa muutoin kuin imemällä kasvinesteitä. Orapaatsamakirva levittää kuitenkin ainakin 15 kasvien virustautia, joista merkittäviä ovat ainakin perunan Y-virus sekä perunan A-virus.


title: Orapaatsamakirva

text: Pohjois-Amerikassa orapaatsamakirvan populaatiokoot vaihtelevat yhdessä persikkakirvan ("Myzus persicae") ja ansarikirvan ("Macrosiphum euphorbiae") kanssa.


title: Orapaatsamakirva

text: Orapaatsamakirvan primääri-isäntinä toimivat paatsamat ("Rhamnus"), erityisesti orapaatsama ("Rhamnus cathartica") ja sekundääri-isäntiä on tavattu yli 60 kasviheimosta.


title: Mark Frank

text: Mark Frank (s. 21. kesäkuuta 1977 Neustrelitz, Itä-Saksa) on entinen saksalainen keihäänheittäjä, joka edusti urallaan 1. LAV Rostockia. Frankin ennätys on Berliinissä vuonna 2005 heitetty 84,88.


title: Mark Frank

text: Vuonna 2005 hän sijoittui MM-kisoissa finaalissa kahdeksanneksi heitettyään 77,56. Sama sija toistui myös kaksissa muissa MM-kisoissa, Berliinissä 2009 ja Daegussa 2011. Vuonna 2009 Frank sijoittui IAAF:n yleisurheilufinaalissa Thessalonikissa kolmanneksi tuloksella 82,46. Frank on 185 senttimetriä pitkä ja painaa 90 kiloa. Hän heitti ensimmäisen kerran yli 80 metrin jo vuonna 2002.


title: Nukkaneulaskirva

text: Nukkaneulaskirva ("Schizolachnus pineti") on erittäin yleinen mäntyjen neulasilla elävä kirvalaji.


title: Nukkaneulaskirva

text: Siivettömät yksilöt ovat melko pyöreitä, karvaisia, vaihtelevissa määrin jauhemaisen vahan peittämiä ja väriltään vaalean harmaita. Takimmaisen raajaparin sääret ovat erittäin karvaiset. Koiraat ovat siivellisiä. Ruumiin pituus 1,2–2,5 mm.


title: Nukkaneulaskirva

text: Lajin levinneisyys ulottuu Euroopasta Aasian pohjoisosien poikki Kiinaan. Se on myös levinnyt vieraslajina Pohjois-Amerikkaan. Suomessa lajia on tavattu jokseenkin koko maasta.


title: Nukkaneulaskirva

text: Nukkaneulaskirva elää etenkin nuorilla männyillä. Kirvat muodostavat mäntyjen edellisvuotisten neulasten kuperalle pinnalle tiheitä rykelmiä, joissa kirvat ovat asettuneet neulasen suuntaisesti. Kolonian reunimmaiset yksilöt ovat muita vähemmän vahapeitteisiä, asettautuneet pää koloniaa kohti ja pitävät raajojaan leveässä asennossa. Tällä saattaa olla merkitystä saalistajien havaitsemisen kannalta. Kirvat ovat koloniassa kostetuksissa toistensa kanssa ja häirittyinä nostavat takaraajat sekä takaruumiin pystyyn ja heiluttavat niitä. Kirvat lisääntyvät neitseellisesti paitsi syksyisin, jolloin syntyy koiraita ja suvullisesti lisääntyviä naaraita. Munat talvehtivat, mutta tarpeeksi lauhan ilmaston alueilla kirvat voivat talvehtia aikuis- tai nymfivaiheessa, jolloin lisääntyminen saattaa olla täysin neitseellistä.


title: Nukkaneulaskirva

text: Nukkaneulaskirvayhdyskuntien yhteydessä saattaa esiintyä myös yksittäin elävää "Eulachnus agilis" -kirvalajia. "Pauesia unilachni" -vainopistiäinen on nukkaneulaskirvaan erikoistunut parasitoidi.


title: Nukkaneulaskirva

text: Nukkaneulaskirvan ravintokasveja ovat männyt ("Pinus"), erityisesti metsämänty ("Pinus sylvestris").


title: Marco Bertolotti

text: Marco Tuomas Bertolotti (s. 30. lokakuuta 1992 Berkeley, Kalifornia) on suomalais-yhdysvaltalainen keskimatkojen juoksija. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa.


title: Marco Bertolotti

text: Bertolotti edusti Suomea 1 500 metrillä Tampereen alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa 2013 karsiutuen alkuerissä. Tammikuussa 2014 Bertolotti juoksi 1 000 metrillä ylipitkällä halliradalla kautta aikain parhaan suomalaistuloksen 2.22,17. Virallinen Suomen ennätys on Wilson Kirwan 2.22,74.


title: Marco Bertolotti

text: Bertolotti on saavuttanut Kalevan kisoissa 1 500 metrillä kultaa Oulussa 2016 ajalla 3.45,33 ja pronssia Kuopiossa 2014.


title: Marco Bertolotti

text: Bertolotti opiskelee Stanfordin yliopistossa Yhdysvalloissa. Hänellä on Suomen ja Yhdysvaltain kaksoiskansalaisuus ja Suomen edustusoikeus kansainvälisissä kilpailuissa.


title: Edu Dracena

text: Eduardo Luis Abonízio de Souza, taiteilijanimeltään Edu Dracena, (s. 18. toukokuuta 1981 Dracena, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on edustanut brasilialaista Santosia vuodesta 2009 lähtien.


title: Edu Dracena

text: Edu Dracena on edustanut ammattilaisurallaan myös brasilialaisia Guarania (1999–2003) ja Cruzeiroa (2003–2006), kreikkalaista Olympiakosia (lainalla 2002–2003) ja turkkilaista Fenerbahçea (2006–2009).


title: Edu Dracena

text: Brasilian maajoukkueessa Edu Dracena on pelannut yhden A-maaottelun vuonna 2004 ja kaksi A-maaottelua vuonna 2007. Hän oli mukana Brasilian joukkueessa Maanosaliittojen cupissa 2003.


title: Ilse Kaaja

text: Ilse Kaaja (s. 7. elokuuta 1992) on suomalainen moukarinheittäjä, joka edustaa seuratasolla Espoon Tapioita. Hänen ennätyksensä on Stanfordissa toukokuussa 2016 heitetty 61,06. Kaaja sijoittui vuonna 2013 Kalevan kisoissa neljänneksi. Hänen valmentajanaan on toiminut vuodesta 2010 asti Kalevi Kiintonen. Kaaja edusti Suomea myös vuoden 2011 alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa.


title: Tales of Graces

text: Tales of Graces () on Namcon "Tales of" -roolipelisarjaan kuuluva peli. Peli julkaistiin Japanissa Wiille vuonna 2009. PlayStation 3:lle peli julkaistiin nimellä Tales of Graces f Japaniin vuonna 2010 sekä Yhdysvalloissa, Euroopassa ja Australiassa vuonna 2011.


title: Tales of Graces

text: Peli sijoittuu maailmaan nimeltä Ephinea ja kertoo pojasta nimeltä Asbel Lhant. Hän ystävystyy nuoruudessaan erään muistinsa menettäneen tytön nimeltä Sophie ja todistaa pian tämän kuoleman. Seitsemän vuotta myöhemmin ilmenee, että Sophie onkin elossa, mutta aivan yhtä nuorena ja muistia vailla.


title: Finn Juhl

text: Finn Juhl (30. tammikuuta 1912 – 17. toukokuuta 1989) oli tanskalainen arkkitehti ja teollinen muotoilija, joka tunnetaan erityisesti huonekaluistaan. Hän oli keskeinen hahmo 1940-luvulta alkaneessa tanskalaisten puuhuonekalujen kansainvälisessä esiinmarssissa.


title: Finn Juhl

text: Finn Juhlin ankara isä oli tekstiilitukkuri, ja äitinsä poika menetti pian syntymänsä jälkeen. Lapsesta asti Juhl haaveili taidehistorioitsijan urasta, mutta isä sai pojan valitsemaan opiskelualakseen arkkitehtuurin. Hän opiskeli kuninkaallisessa taideakatemiassa Kay Fiskerin, aikansa johtavan tanskalaisarkkitehdin johdolla.


title: Finn Juhl

text:
Valmistuttuaan Juhl työskenteli kymmenisen vuotta Vilhelm Lauritzenin toimistossa, jossa oli aloittanut jo opintojensa ohella. Yhdessä Viggo Boesenin kanssa Juhl vastasi muun muassa Tanskan uuden radiotalon sisustuksesta.
Vuonna 1943 hänet palkittiin nuorille arkkitehdeille jaettavalla Christian Frederik Hansen -palkinnolla.


title: Finn Juhl

text: Vuonna 1945 Juhl jätti Lauritzenin toimiston ja perusti oman, jatkaakseen jo aloittamaansa huonekalujen suunnittelua. Vuonna 1937 hän aloitti yhteistyön kalustepuuseppä Niels Vodderin kanssa pienten sarjojen kalusteiden tekemiseksi.


title: Finn Juhl

text: Vuonna 1948 Juhlin kalusteista julkaistiin iso juttu yhdysvaltalaisessa "Interiors"-sisustuslehdessä. Vuonna 1951 Juhl osallistui "Good Design" -näyttelyyn Chicagossa. 1950-luvun Milanon triennaleissa Juhl voitti yhteensä viisi kultamitalia, mikä vakiinnutti hänen kansainvälisen maineensa.


title: Finn Juhl

text: Juhl muotoili myös muun muassa jääkaappeja General Electricille, lasiesineitä, keramiikkaa sekä huonekaluja michiganiläiselle Baker Furniture Companylle. 1960–1970-luvuilla kiinnostus Juhlin muotokieleen väheni mutta palasi taas 1980–1990-luvuilla. Vuonna 2010 hänen One Collection -merkille suunnittelemansa sohva voitti "Wallpaper"-sisustuslehden muotoilupalkinnon.


title: Finn Juhl

text: Juhl suunnitteli sisustuksia moniin Kööpenhaminan hienoihin vähittäisliikkeisiin, SAS-lentoyhtiön toimistoihin ja kokoushuoneen YK:n päämajaan New Yorkiin. 1940-luvulta 1960-luvulla Juhl myös opetti Kööpenhaminassa ja Chicagossa.


title: Finn Juhl

text: Juhlin itselleen rakennuttamasta talosta on tehty kotimuseo, joka on osa Ordrupgaardin taidemuseota.


title: Finn Juhl

text:
Vaaleasta puusta kuten tammesta ja pyökistä tunnettujen muiden tanskalaismuotoilijoiden vastakohtana Juhl suosi tiikkiä ja muita tummia puulajeja ja loihti niistä orgaanisia muotoja, joiden toteutus oli hyvin vaativaa.
Juhlia kiehtoi abstraktin kuvanveistäjän Jean Arpin muotokieli, mikä näkyi hänen töissään "Pelikaanituolista" alkaen. Toinen innoituksen lähde oli alkuperäisheimojen kansantaide, kuten "Chieftain"-tuolissa.


title: Golyminin taistelu

text: Gołyminin taistelu (, ) taisteltiin 26. joulukuuta 1806 talvisissa olosuhteissa. Venäläiset olivat vetäytymässä käskyn mukaisesti Ostrołękaan ranskalaisten hyökätessä. Gołyminin ja Pułtuskin taistelut taisteltiin samana päivänä. Gołymin sijaitsee noin 90 kilometriä pohjoiseen Varsovasta.


title: Golyminin taistelu

text: Puola-Liettua jaettiin Puolan kolmannessa jaossa ja pohjoisosat siirtyivät Preussin alaisuuteen. Preussi liittyi vuonna 1806 Napoleonin vastaiseen Neljänteen liittokuntaan. Samana vuonna Preussi luhistui sotilaallisesti ja moraalisesti Jena–Auerstedtin taistelussa 14. lokakuuta (J: 2. lokakuuta). Napoleon eteni itään valloittaen Puolaa. Venäjä lähti taistelemaan Napoleonia vastaan ja Preussin jäljellä oleva armeija tuki venäläisiä.


title: Golyminin taistelu

text: Napoleon saapui Varsovaan 19. joulukuuta 1806 (J: 7. joulukuuta). Venäläisten joukkoja komensi vanha ja sairas Kenraalisotamarsalkka Mihail Kamenski. Venäjän 1. Armeijan noin 55 000 – 68 000 miestä komensi ratsuväen kenraali Levin Benningsen. Armeija oli joutunut vetäytymään Veiksel -joelta Wkra -joelle tarkoituksenaan yhdistyä jalkaväenkenraali Buxhoevdenin 37 000 miehen vahvuisen 2. Armeijan kanssa, joka ei kuitenkaan ehtinyt taisteluihin mukaan.


title: Golyminin taistelu

text: Joulukuun alussa Kamenski yritti päästä takaisin Veiksel-joelle. Ranskalaiset onnistuivat kuitenkin ylittämään Veikselin ja sen sivujoen Narewin suulla olevan Modlin linnoituksen ja kohdalla tekemällä sen puolustusasemaksi. Kun vielä preussilaisten joukkojen kenraalimajuri L'Estocq epäonnistui valloittamaan Toruńin, Benningsen antoi vetäytymiskäskyn sekä käskyn asettua puolustukseen Wkra -joelle .


title: Golyminin taistelu

text: Napoleon uskoi venäläisten nyt vetäytyvän ja käski Toruńin ja Varsovan välillä olevien armeijakuntiensa hyökätä eri puolilla venäläisten kimppuun. Ranskan marsalkka Murat sai johdettavakseen Davoutin III Armeijakunnan, Augereaun VII Armeijakunnan, Lannesin V Armeijakunnan ja Muratin I reserviratsuarmeijakunnan. Heidän tavoiteensa oli Pułtusk. Samanaikaiseti Neyn VI Armeijakunnan, Bernadotten I Armeijakunnan sekä Bessièresin II reserviratsuväkiarmeijakunnan tavoitteena oli iskeä venäläisten oikeaa sivustaan. Soultin IV Armeijakunta yhdisti armeijan molemmat sivustat keskeltä.


title: Golyminin taistelu

text: Ennen ja Gołyminin ja Pultuskin taisteluita tapahtuivat seuraavat yhteenotot:Kamenski pelkäsi joutuvansa saarretuksi ja käski aloittaa vetäytymisen Ostrołękaan. Benningsen vastusti esimiehensä käskyä ja asettui puolustukseen Pułtuskiin. Kenraaliluutnantti Dmitri Golitsynin 4. divisioona ja kenraaliluutnantti Dmitri Dohturovin 7. divisioona olivat vetäytymässä käskyn mukaan Ostrołękaan Makówin ja Różanin kautta.


title: Golyminin taistelu

text: Napoleonin takaa-ajo käskyn mukaisesti Pierre Augereaun Desjardinin 1. divisioonan tuli lähteä aamulla klo 07.30 Kałęczynistä (powiat ciechanowski, tämä Kałęczyn sijaitsee noin 15 km linnuntietä Gołyminin Kałęczynistä) ja Heudeletin 2. divisioonan lähtö oli klo 09.00. Heidän piti marssia Sońskin kautta kun taas Durosnelin ratsuväen tehtävänä oli katkaista Ciechanówin ja Gołyminin välinen tie ja koota venäläisten jättämää kuormastoa. Muratin ratsuväen tuli lähteä Garnowo Dużesta. Davoutin lähtöpaika marssille olivat Klukowo ja Strzegocin.


title: Golyminin taistelu

text: Leuto syksyinen sää oli kestänyt poikkeuksellisen pitkään. Lisäksi vuodenajalle tavanomaisen kylmyyden ja pakkasen oli lauhduttanut suojasääpäivät. Molempien taistelevien osapuolien taktiset liikkeet ja huolto olivat hankalia suorittaa. Erityisesti ranskalaiset hyökkäävänä osapuolena olivat vaikeuksissa huoltonsa ja tykistönsä kanssa. Ranskalaiset eivät pystyneet kuljettamaan yhtään tykkiä Gołyminiin. Taistelu suoritettiin päivän lyhyyden takia hämärässä ja pimeällä.


title: Golyminin taistelu

text: Gołyminin kylä ja ympäristö on hyvin tasaista ja alue suosii puolustajaa lännestä lähestyvää vihollista vastaan. Kylän pohjoista puolta lukuun ottamatta sitä ympäröi laajat metsiköt ja kosteikot. Gołyminin kylä on viiden tien risteyksessä. Pääväylä kulkee kylän läpi Ciechanówista Makówiin. Nykyiseen Gołyminiin kuuluu lounaassa oleva entinen Kałęczynin kylä, jonne tulevat tiet Ruskowasta ja Garnowosta sekä kaakkoon lähtee tie Pułtuskiin.


title: Golyminin taistelu

text: Golizynin 4. divisioona saapui aamulla 26. joulukuuta klo 08.00 Gołyminiin ja oli niin uupunut ettei pystynyt jatkamaan matkaa ja lisäksi hänen piti myös odotella Osten-Sackenin jälkijoukkoja. Gołyminin kylässä oli jo Dokhturovin 5. divisioonan muutamia rakuuna ja jalkaväkirykmenttejä. Golitzyn toivoi, että hänen miehensä saisivat levätä ennen kuin jatkavat vetäytymistä..


title: Golyminin taistelu

text: Muratin ratsuväen Lasallen ratsuväkidivisioona Garnowosta oli ensimmäisenä ranskalaisena yksikkönä klo 10.00 hyökkäämässä Gołyminissa. Golitsyn vahvisti jälkijoukkoaan ja Lasalle joutui vetäytymään.


title: Golyminin taistelu

text: Golitsynin oli pakko luopua suunnitellusta vetäytymisestä Augereaun lähestyessä ja hän asetti joukkonsa puolustusasemiin. Kenraalimajuri Aleksei Štšerbakovin johtaman jalkaväkirykmentti sijoittui asemiin Gołyminin Kałęczyniin lännestä tulevaa Augereaun armeijakuntaa vastaan. Ratsuväen ja Dohturovin joukot olivat Golitsynin reserviä ja loput omat joukkonsa hän sijoitti Gołyminin ympärille.


title: Golyminin taistelu

text:
Noin klo 14.00 ilmaantui Ciechanówista päin Augereaun armeijakunnan divisioonat.
Desjardinin divisioona hyökkäsi ensimmäisenä, heidät lyötiin takaisin. Štšerbakovin puolutusasemia vahvistettiin jalkaväkipataljoonalla ja muutamalla tykillä. Heudeletin divisioonakaan ei saavuttanut menestystä, lopun päivästä he enimmäkseen kahakoivat venäläisten oikean sivustan kanssa. Samanaikaisesti Augereaun hyökkäyksen kanssa hyökkäsi myös Muratin ratsuväen Milhaudin ja Kleinin divisioonat ja Davoutin ratsuväki. Ne ajoivat venäläisten ratsuväen Gołyminin eteläpuolella olevaan metsään, mutta eivät pystyneet takaa-ajoon ratsuväelle epäsuotuisan maaston takia.


title: Golyminin taistelu

text: Venäläisten 7. ja 8. divisioonien kaksi ratsuväkirykmenttiä saapui n klo 15.00 Golitsynin vahvistuksiksi. Vetäytyessään ne olivat onnistunut ohittamaan Augereaun ratsuväen.


title: Golyminin taistelu

text: Morand lähestyi kaakosta. Golitsyn lähetti kolme jalkaväkipataljoonaa metsikköön ja suoalueelle Štšerbakovin vasemmalle laidalle Gołyminin eteläpuolelle sekä kaksi ratsuväkirykmenttiä suojaamaan Pułtuskin tietä. Noin 15.30 hyökkäsi Morandin ensimmäinen prikaati ja onnistui ajamaan venäläiset pois asemistaan. Morandin toinen prikaati lähetettiin Pułtuskin tielle estämään venäläisten vetäytymistä Makowiin. Rakuunayksikkö hyökkäsi Osiekin kohdalla tiellä olevan venäläisen ratsuväen kimppuun. Venäläisiä työnnettiin takaisin päin mutta ranskalaiset jäivät metsässä ja suolla asemissa olevien venäläisten ansaan. Ranskalaisten ratsuväki lyötiin takaisin ja heidän komentajansa divisioonakenraali Rapp haavoittui vaikeasti. . Morand sai metsät haltuunsa, mutta ei enää edennyt koska lisätappiot olivat turhia.


title: Golyminin taistelu

text: Yön laskeuduttua venäläiset aloittivat vetäytymisen. Makowin tie oli edelleen auki. Dohturovin yksiöt menivät edellä ja noin klo 21.00 Golitsyn lähetti tykkinsä, ratsuväen ja viimeksi jalkaväkensä.


title: Golyminin taistelu

text: Augereau saapui Gołyminiin aikaisin aamulla 27. joulukuuta.


title: Golyminin taistelu

text: Molempien osapuolten tappiot olivat suunnilleen 800 miestä.


title: Golyminin taistelu

text:
Golitsynilla oli etunaan maaston hyödyntäminen puoltustuksessa sekä tykit, joita ranskalaisilla ei ollut ollenkaan. Ranskalaisten hyökkäyksiä ei oltu kunnolla koordinoitu. Huolimatta venäläisten väsymyksestä ja alivoimasta ranskalaisiin nähden Golitsyn onnistui viivyttämään ranskalaisten etenemistä. Kun vielä Soultin ei onnistunut kiertää venäläisten oikeaan sivustaan, Napoleon epäonnistui aikomuksessaan katkaista perääntyvien venäläisten joukot ja saartaa heidät Narew-joelle ansaan.
Venäläisten divisioonat perääntyivät kohti Różanissa olevia pääjoukkoja. Bennigsen perääntyi Narew-joen Nowogródiin, jossa se liittyi 1. tammikuuta 1807 (J: 20. joulukuuta 1806) Buxhoevdenin armeijaan.


title: Golyminin taistelu

text: Napoleon pysäytti etenemisensä 28. joulukuuta (J: 16. joulukuuta) kadottaessaan yhteyden venäläisiin ja perusti talvileirin. Ranskalaiset olivat väsyneitä ja tyytymättömiä ja heidän huoltonsa oli epäjärjestyksessä


title: Golyminin taistelu

text: Vihollisuudet alkoivat aika pian. Bennigsen nimitettiin armeijan komentajaksi ja hän ryhtyi yllätykselliseen talvioperaatioon hyökkäämällä ranskalaisten vasempaan sivustaan. Mohrungenin taistelu taisteltiin 25. tammikuuta (J: 13. tammikuuta). Napoleon teki vastahyökkäyksen 03. helmikuuta (J: 22. tammikuuta) Jonkowon taistelussa ja 06. helmikuuta (J: 25. tammikuuta) oli Hoff'n taistelu ennen suurta Eylaun taistelua.


title: Donin kasakoiden alue

text: Donin kasakoiden alue (, ) oli Venäjän keisarikunnan kuvernementtia vastaana hallintoalue vuosina 1870(1786)–1920.


title: Donin kasakoiden alue

text: Alueen naapureina olivat 1900-luvun alkuvuosina lännessä Asovanmeri, Jekaterinoslavin, Harkovan ja luoteessa Voronežin kuvernementti. Koillispuolella sijaitsi Saratovin, idässä Astrahanin kuvernementti, etelässä Stavropolin kuvernementti ja Kubanin alue.


title: Donin kasakoiden alue

text: Pinta-alaltaan laaja - liki puolen Suomen kokoinen - Donin kasakoiden alue jakautui tavanomaisemman kihlakuntajaon (ujesti) sijaan piirikuntiin (okrug). Vuonna 1897 piirikuntia oli yhdeksän. Hallintokaupunkina oli aluksi Tšerkassk (Черкасск), vuodesta 1806 Novotšerkassk. Kuvernementissä oli vuonna 1897 yhteensä 2 564 238 asukasta, joista 87,6 prosenttia asui maaseudulla. Donin kasakoiden alueen kaupungeista suurimmat olivat tällöin Rostov-na-Donu (119 476 as.), Novotšerkassk (51 963 as.), Taganrog (51 437 as.), Nahitševan (Нахичевань, 28 427 as.) ja Aleksandrovsk-Gruševski (Александровск-Грушевский, 16 479 as.).


title: Donin kasakoiden alue

text: Vuonna 1897 kihlakuntia oli yhdeksän ja kuvernementissä oli oheisen taulukon mukainen kihlakuntajako:


title: Donin kasakoiden alue

text: Kielellis-etniseltä taustaltaan suurimmat kieliryhmät olivat venäjänkieliset (66,8 %, 1 712 898 as.) ja ukrainankieliset (28,1 % eli 719 655 as.). Pienempiä kielivähemmistöjä edustivat saksalaiset (1,4 %), kalmukit (1,3 %), armenialaiset (1,1 %), juutalaiset (0,6 %) ja muut kieliryhmät (0,9 %). Tarkasteltaessa Donin kasakoiden aluetta piirikuntatasolla havaitaan, että lännessä sijainnut Taganrokin piirikunta (412 995 as.) oli vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan kieleltään ukrainalaisvaltainen (254 819 as., 61,7 %), venäjänkielisiä oli (131 029 as., 31,7 %). Piirikunnan hallintokeskus Taganrog oli kuitenkin venäläisvaltainen. Osa tämän piirikunnan länsiosasta muodostaa nykyisin Itä-Ukrainan Donetskin ja Luhanskin alueiden eteläosan; Taganrogin kaupunki ja piirikunnan itäosa kuuluu puolestaan Venäjän Rostovin alueeseen.


title: Hans Wegner

text: Hans Jørgensen Wegner (2. huhtikuuta 1914 – 26. tammikuuta 2007) oli tanskalainen huonekalumuotoilija. Hänen kalusteidensa orgaaniset ja elegantit linjat ja niiden valmistajien huolellinen puusepäntyö olivat avainasemassa nostamassa tanskalaisia puuhuonekaluja maailmanmenestykseen 1950-luvulla yhdessä Poul Henningsenin, Finn Juhlin ja Arne Jacobsenin töiden kanssa. Wegner piirsi uransa aikana yli 500 tuolia, joista noin sataa on sarjavalmistettu ja joista monista on tullut muotoiluikoneja.


title: Hans Wegner

text:
Etelätanskalaisen suutarin pojaksi syntynyt Wegner työskenteli jo lapsena kalustepuusepän apupoikana, ja jatkoi pestiä 20-vuotiaaksi asti, jolloin lähti suorittamaan asepalvelustaan.
Hän kävi teknillistä koulua ja opiskeli sitten taideteollisuus- ja arkkitehtuurikouluissa Kööpenhaminassa.


title: Hans Wegner

text: Vuonna 1928 Wegner pääsi suunnittelemaan Århusin uuden kaupungintalon kalustusta Arne Jacobsenin toimistoon. Muutaman vuoden kuluttua Wegner perusti oman suunnittelutoimiston ja alkoi suunnitella huonekaluja yhdessä arkkitehti Børge Mogensenin kanssa FDB-yhtiölle ja myöhemmin yksin PP Møbler -yhtiölle.


title: Hans Wegner

text: Wegner sai kaikkien aikojen ensimmäisen Lunning-palkinnon vuonna 1951 yhdessä Tapio Wirkkalan kanssa. Samana vuonna hänet palkittiin Grand Prix’llä Milanon triennaalissa. Hän on saanut myös ruotsalaisen Prinssi Eugenin mitalin ja tanskalaisen Eckersberg-mitalin. Hänen huonekalujaan on muun muassa Museum of Modern Artin kokoelmissa New Yorkissa.


title: Hans Wegner

text: Wegner käytti tuoleissaan monia perinteisiä ja vaativia puuliitostekniikoita, veistoksellisia ja luonnosta vaikutteita saaneita muotoja sekä eri materiaalien kuten massiivipuun, vanerin, metallin, rottingin ja paperinarun yhdistelmiä.


title: Maaton mies

text: Maaton mies () on Kurt Vonnegutin vuonna 2005 ilmestynyt lyhyiden kirjoitusten kokoelma.


title: Jalkapallon Suomen Cup 1969

text: Jalkapallon Suomen Cup 1969 oli cupin 15. järjestämisvuosi.


title: Jalkapallon Suomen Cup 1969

text: Varsinaisen kilpailun 1. ja 2.kierros


title: Jalkapallon Suomen Cup 1969

text: Loppuottelu pelattiin 8. lokakuuta 1969 Helsingissä.


title: Jalkapallon Suomen Cup 1969

text: Cup-mestarit: Martti Halme, Seppo And, Jorma Huovinen, Timo Nieminen, Olavi Pärssinen, Esko Malm, Juhani Peltonen, Timo Lehto, Asko Mäkilä, Markku Eloranta ja Mauri Paavilainen sekä vaihdosta Juhani Tapola.


title: Esteettinen teoria

text: Esteettinen teoria () on Theodor Adornon vuonna 1970 ilmestynyt kirja estetiikasta ja taiteesta. Postuumin teoksen toimittivat Gretel Adorno ja Rolf Tiedemann. Teoksen on suomentanut Arto Kuorikoski ja julkaissut suomeksi Vastapaino vuonna 2006.


title: Wario Land: Super Mario Land 3

text: Wario Land: Super Mario Land 3 on Nintendon julkaisema tasohyppelypeli, joka julkaistiin vuonna Game Boylle. Peli on ensimmäinen osa "Wario Land"-pelisarjaa. Peli julkaistiin myöhemmin myös Nintendo 3DS:n Virtual Consolelle.


title: Estimate

text: Estimate (s. 4. huhtikuuta 2009 Irlanti) on irlantilaissyntyinen laukkahevonen. Estimaten omistaa kuningatar Elisabet II, ja sen valmentajana toimii Michael Stoute. Estimate voitti arvostetun Gold Cupin Royal Ascotissa kesäkuussa 2013. Näin siitä tuli ensimmäinen hallitsevan monarkin omistama Gold Cupin voittoon yltänyt hevonen. Seuraavana vuonna Estimate sijoittui samassa kilpailussa toiseksi. Hevonen on voittanut Royal Ascotissa myös Queen’s Vasen 2012.


title: Estimate

text: Estimate kärähti dopingtestin seurauksena morfiinista heinäkuussa 2014. Britannian hovin mukaan testituloksen syynä oli hevosen syömä saastunut rehu. Laukkaurheilussa morfiininin käyttö on sallittua lääkityksenä mutta kiellettyä kilpailupäivien aikana.


title: Florent Manaudou

text: Florent Manaudou (s. 12. marraskuuta 1990 Villeurbanne, Rhône) on ranskalainen 50 metrin vapaauinnin olympiavoittaja. Hän edustaa CN Marseille -seuraa ja on pituudeltaan 199 cm.


title: Florent Manaudou

text: Manaudou sijoittui Shanghain 2011 MM-kilpailuissa viidenneksi 50 metrin perhosuinnissa. Hän voitti olympiakultaa 50 metrin vapaauinnissa Lontoon olympialaisissa 2012 ajalla 21,34. Saman vuoden Chartres'n lyhyen radan EM-kilpailuissa hän voitti 50 metrin vapaauinnin ajalla 20,70 ja kuului Ranskan kultajoukkueisiin sekä miesten että sekajoukkueiden 4 × 50 metrin vapaa- ja sekauintiviesteissä. Muutamaa viikkoa myöhemmin hän sijoittui Istanbulin lyhyen radan MM-kilpailuissa toiseksi 50 metrin vapaauinnissa ja kolmanneksi 50 metrin rintauinnissa.


title: Florent Manaudou

text: Manaudou saavutti Barcelonan MM-kilpailuissa 2013 kultaa 4 × 50 metrin vapaauintiviestissä. Hän sijoittui lisäksi viidenneksi 50 metrin vapaauinnissa ja kahdeksanneksi 50 metrin perhosuinnissa. Hän voitti Berliinissä 2014 pitkän radan Euroopan-mestaruuden 50 metrin vapaauinnissa ajalla 21,32, 100 metrin vapaauinnissa ajalla 47,98, 50 metrin perhosuinnissa ajalla 23,00 ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Saman vuoden Dohan lyhyen radan MM-kilpailuissa hän voitti kultaa 50 metrin vapaauinnissa maailmanennätysajalla 20,26, 50 metrin selkäuinnissa niin ikään ME-ajalla 22,22 ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä, hopeaa 100 metrin vapaauinnissa ja 4 × 50 metrin sekauintiviestissä sekä pronssia 4 × 100 metrin sekauintiviestissä.


title: Florent Manaudou

text: Manadou voitti Kazanissa 2015 pitkän radan maailmanmestaruuden 50 metrin vapaauinnissa ajalla 21,19, 50 metrin perhosuinnissa ajalla 22,97 ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Lontoon EM-kilpailuissa 2016 hän voitti kultaa 50 metrin vapaauinnissa ajalla 21,73 ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä sekä hopeaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän saavutti hopeaa 50 metrin vapaauinnissa ajalla 21,41 ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä.


title: Ewerthon

text: Ewerthon Henrique de Souza, taiteilijanimeltään vain Ewerthon, (s. 10. kesäkuuta 1981 São Paulo, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä tai laitalinkki. Hän on edustanut brasilialaista Atlético Sorocabaa vuodesta 2014 lähtien.


title: Ewerthon

text: Ewerthon aloitti ammattilaisuransa Corinthiansissa, jossa hän voitti Brasilian-mestaruussarjan Campeonato Brasileiro Série A:n ja sekä seurajoukkueiden maailmanmestaruuden vuoden 2000 turnauksessa. Kaudeksi 2001–2002 Ewerthon siirtyi saksalaiseen Borussia Dortmundiin, jossa hän voitti Saksan-mestaruuden heti ensimmäisellä kaudellaan. Dortmund eteni samalla kaudella myös UEFA-cupin loppuotteluun, jossa Ewerthon oli avauskokoonpanossa. Dortmund kuitenkin hävisi Feyenoordille 2–3. Ewerthon pelasi Dortmundissa vuosina 2001–2005 kaikkiaan 119 Bundesliiga-ottelua ja teki jokaisen neljän seurassa pelaamansa kauden aikana vähintään kymmenen liigamaalia.


title: Ewerthon

text: Kaudet 2005–2006 ja 2006–2007 Ewerthon pelasi Espanjan Primera Divisiónia Real Zaragozassa. Kahden kauden aikana hän teki 65 sarjaottelussa 18 maalia. Kaudeksi 2007–2008 hänet lainattiin ensin saksalaiseen VfB Stuttgartiin ja sitten espanjalaiseen RCD Espanyoliin. Zaragozassa Ewerthon pelasi jälleen kaudella 2008–2009, jolloin hän teki toiselle sarjatasolle Segunda Divisióniin pudonneessa joukkueeseen 28 maalia ja oli näin merkittävässä roolissa seuran noustessa takaisin pääsarjaan.


title: Ewerthon

text: Kesken seuraavan kauden Ewerthon palasi kotimaahansa Palmeirasin riveihin. Vuonna 2011 hän edusti venäläistä Terek Groznyitä ja vuonna 2012 qatarilaista Al Ahlia, kunnes palasi jälleen Brasiliaan.


title: Ewerthon

text: Ewerthon oli mukana alle 20-vuotiaiden Etelä-Amerikan mestaruuskilpailut voittaneessa joukkueessa vuoden 2001 kisoissa, joissa hän voitti myös jaetun maalikuninkuuden yhdessä Adrianon kanssa. Brasilian A-maajoukkueessa Ewerthon pelasi kolme ottelua vuonna 2001 ja toiset kolme ottelua vuonna 2003. Hän oli mukana Brasilian joukkueessa Copa Américassa 2001.


title: Ewerthon

text: Corinthians:


title: Ewerthon

text: Borussia Dortmund:


title: Ewerthon

text: Brasilian maajoukkue:


title: Jasse Tuominen

text: Jasse Tuominen (s. 12. marraskuuta 1995 Lahti) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Valko-Venäjän liigassa pelaavaa BATE:a. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Jasse Tuominen

text: Tuominen nousi FC Lahden edustusjoukkueeseen kaudella 2013, jonka aikana hän pelasi yhden Veikkausliigan ottelun ja kuusi reservijoukkue FC Lahti Akatemian ottelua Kakkosessa.


title: Villa Aalto

text: Villa Aalto, akateemikko Alvar Aallon kotitalo, sijaitsee Helsingin Munkkiniemessä osoitteessa Riihitie 20. Talo on osa Alvar Aalto -museota, joka toimii Jyväskylässä ja Helsingissä. Museon toinen toimipiste Helsingissä on Aallon toimistorakennus ja se sijaitsee n. 450 metrin päässä osoitteessa Tiilimäki 20.


title: Villa Aalto

text: Aalto tutustui ja mieltyi Munkkiniemeen ollessaan laatimassa ehdotusta Laajalahden rantojen rakentamiseksi M.G. Stenius –yhtiölle. Ehdotus, jonka seurauksena nuo rannat olisivat nyt täynnä pitkiä, valkeita kerrostaloja, ei koskaan toteutunut, mutta vuonna 1934 Aino ja Alvar Aalto hankkivat tontin Munkkiniemestä ympäristöstä, joka oli vielä lähes luonnonvarainen, ja suunnittelivat sinne talon, joka valmistui elokuussa 1936, samoihin aikoihin kuin Viipurin kirjastokin. Talon ollessa vielä rakenteilla ohikulkijat kuulemma ihmettelivät, että mitä kanankoppia siellä rakennetaan, sillä tuleva rakennus poikkesi radikaalisti siitä, mitä Munkkiniemeen siihen mennessä oli rakennettu.


title: Villa Aalto

text: Talo suunniteltiin sekä perheen kodiksi että arkkitehdin toimistoksi. Kapea toimistosiipi on kevyesti slammattua ja valkoiseksi kalkittua tiiltä. Ikkunasijoittelussa on vielä selkeitä viitteitä funktionalismiin. Asunto-osan pintamateriaalina on ohutta, tummaksi käsiteltyä puurimaa. Katto on tasakatto ja pihan puolella on etelään aukeava suuri terassi.


title: Villa Aalto

text: Talon julkisivu on kadulle päin, ja se on suljettu ja ankara, mutta sitä pehmentävät köynnöskasvit ja pääovelle johtava liuskekivipolku. Talo ennakoi Villa Maireaa, ja siinä on viitteitä uudesta Aallosta, romanttisesta funktionalismista, mm. runsas puun käyttö pintamateriaalina ja neljä tiilistä takkaa. Mutta toisin kuin Villa Mairea, tämä talo ei ole ylellinen residenssi vaan kodikas ja intiimi työskentely- ja asuinrakennus, jossa on käytetty yksinkertaisia ja pelkistettyjä materiaaleja.


title: Villa Aalto

text: Myöhemmin, vuonna 1955 Aallon toimistorakennus Munkkiniemen Tiilimäessä valmistui, mutta Aallon tiedetään viihtyneen kotitalonsa ateljeessa senkin jälkeen.


title: Villa Aalto

text: Olohuonetta hallitsee flyygeli, jota Aino Aallon tiedetään mielellään soittaneen. Koko sisustus on Aallon käden jälkeä, lukuun ottamatta kolmea renessanssituolia ruokapöydän ympärillä — ne ovat muisto häämatkalta Italiasta.


title: Villa Aalto

text: Monesti kaukaa tulleet turistit pyrkivät kurkistelemaan tontille viereiseltä urheilukentältä. Paikkakuntalaiset tiesivät, että isäntäpariskunta harrasti kirkonmenojen aikaan alasti otettuja ilmakylpyjä, mutta turisteille tämä tuli yllätyksenä. Varsinkin japanilaiset turistit yrittivät jopa kiivetä aidan ylitse kuvaamaan kuuluisaa patiota. Naapurit eivät voineet olla huomaamatta, kun todellisuus valkeni turisteille. Paikkakuntalaiset arvelivat Aaltojen vain olleen huvittuneita näistä tapahtumista.


title: Villa Aalto

text: Aalto asui talossa kuolemaansa saakka 1976, ja tämän jälkeen hänen toinen vaimonsa Elissa Aalto kuolemaansa saakka, vuoteen 1994. Rakennus suojeltiin lailla 1982 ja peruskorjattiin 2000-luvun alussa Opetusministeriön ja Helsingin kaupungin tuella sekä sisältä että ulkoa.


title: Villa Aalto

text: Talon aukiolo noudattelee suurin piirtein normaaleja museoiden aukioloaikoja. Talossa järjestetään opastettuja kierroksia, kesällä tiuhemmin, elokuussa jopa päivittäin, talvella harvemmin, joulu-tammikuussa vain yhtenä päivänä viikossa.


title: Hafid Salhi

text: Hafid Salhi (s. 4. tammikuuta 1993 Dar El Kebdani, Marokko) on marokkolais-alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa Alankomaiden toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelaavaa RKC Waalwijkiä. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Hafid Salhi

text: Salhi pelasi juniorina Alankomaissa Willem II:n joukkueessa D-junioreista asti. Hän siirtyi kauden 2012 alussa RKC Waalwijkiin, jonka kokoonpanossa hän oli kaudella 2012–2013 kahdessa Eredivisie-ottelussa pääsemättä kuitenkaan kentälle. Kaudella 2013–2014 Salhi toimi seuran reservijoukkueen kapteenina. Maaliskuussa 2014 hän siirtyi Veikkausliigassa pelanneeseen FC Lahteen.


title: Lucas Severino

text: Lucas Severino, taiteilijanimeltään vain Lucas (s. 3. tammikuuta 1979 Ribeirão Preto, Brasilia), on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Lucas Severino

text: Lucas on voittanut brasilialaisessa Atlético Paranaensessa Paranán osavaltion mestaruuden Campeonato Paranaensen vuonna 2000, japanilaisessa Gamba Osakassa AFC Champions Leaguen vuonna 2008 sekä japanilaisessa FC Tokyossa J. League Cupin vuonna 2004 ja Emperor's Cupin vuosina 2009 ja 2011.


title: Lucas Severino

text: Lucas edusti Brasiliaa kesäolympialaisissa 2000.


title: Aílton

text: Aílton on brasilialainen miehen etunimi.


title: Diego

text: Diego on miehen etunimi.


title: Diego

text: Taiteilijanimenä:


title: Diego

text: Etunimenä:


title: SSC (täsmennyssivu)

text: SSC voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Verner Panton

text: Verner Panton (13. helmikuuta 1926 – 5. syyskuuta 1998) oli tanskalainen arkkitehti ja huonekalumuotoilija. Hänet tunnetaan rohkeista ja futuristisista kalusteistaan ja sisustuksistaan, jotka usein perustuvat selkeisiin geometrisiin muotoihin, kirkkaisiin väreihin ja muovien käyttöön. Monet Pantonin esineet ovat uustuotannossa muun muassa Vitran valmistamina.


title: Verner Panton

text:
Panton toimi jo kuvataiteilijana Odensessa ennen kuin lähti opiskelemaan arkkitehtuuria Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa Kööpenhaminassa, josta valmistui 1951. Hän harjoitteli pari vuotta Arne Jacobsenin arkkitehtitoimistossa, mutta lähti liian rajuina pidettyine idoineen pian perustamaan omaa toimistoa. Hän tuli tunnetuksi epätavallisista suunnitelmistaan, joihin kuuluivat 1950-luvun loppupuolella muun muassa kokoontaitettava talo, pahvinen talo ja muovinen talo. Myös huonekalusuunnittelijana hän teki pesäeroa tanskalaisiin hillittyihin puukalusteisiin piirtämällä jalattomia ja selkänojattomia tuoleja. Vuonna 1960 hän esitteli maailman ensimmäisen yhtenä kappaleena ruiskuvaletun muovituolin, pinoutuvan "S-tuolin", josta tuli hänen ehkä tunnetuin klassikkotuotteensa.
1960- ja 1970-lukujen vaihteessa Verner Panton alkoi tehdä kokeellisia sisustuksia psykedeelisen värikkäine kalusteineen, seinä- ja kattoverhoiluineen, tekstiileineen ja valaisimineen. Seuraavina vuosikymmeninä hänen 1960-lukulaisena pidetty tyylinsä menetti suosiotaan, mutta kiinnostus Pantonin esineisiin elpyi vuosituhannen vaihteen paikkeilla.


title: Bromipentafluoridi

text: Bromipentafluoridi (BrF) on bromin ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Ainetta voidaan käyttää eräiden fluoriyhdisteiden valmistukseen ja rakettien polttoaineissa.


title: Bromipentafluoridi

text: Muodoltaan bromipentafluoridi on neliöpohjainen pyramidi. Yhdiste on huoneenlämpötilassa ulkomuodoltaan väritöntä nestettä. Bromipentafluoridi on erittäin reaktiivinen yhdiste ja reagoi happea, typpeä ja jalokaasuja lukuun ottamatta kaikkien alkuaineiden kanssa. Yhdiste reagoi myös monien kemiallisesti reagoimattomien eli inerttien yhdisteiden kuten silikaattien kanssa kuumennettaessa. Alkalimetallifluoridien kanssa reagoidessaan bromipentafluoridi muodostaa heksafluorobromaattisuoloja. Orgaanisten yhdisteiden ja veden kanssa reaktio voi olla räjähdysmäisen voimakas. Veden ja asetonitriilin seoksessa bromipentafluoridi hydrolysoituu bromihapoksi ja vetyfluoridiksi.


title: Bromipentafluoridi

text: Teollisessa mittakaavassa bromipentafluoridia valmistetaan joko alkuaineistaan bromista ja fluorista teräs- tai kuparireaktorissa yli 150 °C:n lämpötilassa fluoriylimäärää käyttäen tai fluoraamalla bromitrifluoridia noin 200 °C:n lämpötilassa. Laboratoriomittakaavaan soveltuu huoneenlämpötilassa tapahtuva reaktio kaliumbromidin ja fluorin välillä.


title: Bromipentafluoridi

text: Bromipentafluoridia voidaan käyttää synteettisessä orgaanisessa kemiassa fluoraavana reagenssina. Lisäksi se reagoi uraanin ja useiden uraaniyhdisteiden kanssa muodostaen uraaniheksafluoridia, jota voidaan käyttää uraanin rikastamisprosessissa. Bromipentafluoridia käytetään myös hapettimena rakettien polttoaineseoksissa.


title: Kostiainen

text: Kostiainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Lasse Wahlroos

text: Lasse Wahlroos on suomalainen tietokirjailija ja kotiseuduntutkija. Tuotannossaan hän on keskittynyt etenkin Luvian seudun merelliseen historiaan.


title: Oma huone

text: Oma huone ("A Room of One’s Own") on Virginia Woolfin pitkä essee, joka ilmestyi 1929. Sen on suomentanut Kirsti Simonsuuri, joka on kirjoittanut teokseen myös alkusanat ja selitykset. Suomennoksen on julkaissut vuonna 1980 Tammi.


title: Oma huone

text: Teos pohjautuu Woolfin luentosarjaan, jonka hän piti lokakuussa 1928 Cambridgen yliopiston kahdessa collegessa. Sen pohjalta hän julkaisi esseen, joka ilmestyi seuraavana keväänä julkaisussa Forum nimellä ”Women and Fiction”. Teos on muodoltaan kaunokirjallinen ja minämuodossa, vaikkakin sitä luonnehditaan yleensä esseeksi.


title: Oma huone

text: Teosta on usein pidetty yhtenä merkittävimmistä feministisen kirjallisuudentutkimuksen perustaa hahmottavista teksteistä. Woolf pohtii siinä, miksi naisia ei ole – kirjoitusajankohtana vuonna 1929 – juuri lainkaan länsimaisen kaunokirjallisuuden kaanonissa, poikkeuksina muun muassa brittiläiset Jane Austen, Emily ja Charlotte Brontë ja George Eliot. Hän arvostelee teoksessa voimakkaasti ajan sukupuolittunutta taloudellista ja sosiaalista eriarvoisuutta.


Viipurin ja Rannan väliaikainen tuomiokunta oli 1942–1944 toiminnassa ollut tilapäinen kihlakunnantuomarin virka-alue. Talvisotaa seuranneessa alueluovutuksessa Neuvostoliitolle siirtyneet alueet vallattiin takaisin Suomelle syksyyn 1941 mennessä. Joulukuussa 1941 annettiin laki ja asetus alueen oikeudenhoidon järjestämisestä. Asetuksella muodostettiin viisi 1. helmikuuta 1942 alkaen toiminutta väliaikaista tuomiokuntaa. Niiden piti toimia vuoden 1943 loppuun, mutta aikaa pidennettiin vuoden 1944 loppuun. Viipurin ja Rannan väliaikainen tuomiokunta perustettiin 30. joulukuuta 1941 annetulla asetuksella ja siihen kuului kolme käräjäkuntaa:


title: Viipurin ja Rannan väliaikainen tuomiokunta

text: Tuomiokuntaan siirtyi Lappeen tuomiokunnan ainoasta käräjäkunnasta siihen sisältyneet Säkkijärven ja Vahvialan pitäjien osat. Kaikki väliaikaiset tuomiokunnat kuuluivat Viipurin hovioikeuspiiriin ja ne olivat suomenkielisiä. Viipurin ja Rannan väliaikaisen tuomiokunnan kihlakunnantuomarina toimi Tauno Wilhelm Rissanen.


text: Jatkosota päättyi välirauhansopimukseen syyskuussa 1944 ja sopimukseen sisältyneet alueluovutukset edellyttivät oikeudenhoidon uudelleenjärjestelyjä. Valtioneuvosto päätti 14. joulukuuta 1944, että Suomelle jääneet tuomiokuntien osat siirretään vuoden 1945 alusta alkaen toisiin tuomiokuntiin. Viipurin ja Rannan väliaikaisen tuomiokunnan Viipurin, Vahvialan ja Säkkijärven pitäjäin käräjäkunnasta Suomelle jäänyt osa siirrettiin Lappeen tuomiokunnan ainoaan käräjäkuntaan.


title: Matkalla

text: Matkalla () on yhdysvaltalaisen kirjailijan Jack Kerouacin vuonna 1957 julkaistu romaani, joka perustuu hänen ystäviensä kanssa poikki Amerikan tekemäänsä matkaan. Sitä pidetään toisen maailmansodan jälkeisen beat-sukupolven ja 1960-luvun vastakulttuurin keskeisenä teoksena. Se kuvaa elämää, jonka taustana on jazz, runous ja huumeet. Se on avainromaani, jonka henkilöt ovat beatin keskeisiä hahmoja, kuten William S. Burroughs (Old Bull Lee), Allen Ginsberg (Carlo Marx) sekä Kerouac itse kertojan Sal Paradisen hahmossa.


title: Matkalla

text: "Matkalla" on Kerouacin toinen romaani, ja se alkoi hahmottua 1940-luvun lopulla ensin muistikirjoissa, sitten kolmessa viikossa huhtikuussa 1951 konekirjoitetussa pitkässä paperirullassa. Sen julkaisi Viking Press vuonna 1957. Kerouac sai tuolloin useita tarjouksia sen sovittamisesta elokuvaksi, mutta filmatisointi toteutui vasta paljon myöhemmin – Walter Sallesin ohjaama elokuvaversio "Matkalla" sai ensi-iltansa vuonna 2012.


title: Matkalla

text: Romaanin ilmestyessä "The New York Timesin" kriitikko Gilbert Millstein kehui sitä ”hienoimmin toteutetuksi, selkeimmäksi ja tärkeimmäksi ilmaukseksi sukupolvesta, jolle Kerouac itse vuosia sitten antoi nimen ’beat’ ja jonka tärkein henkilöitymä hän on.” Modern Library arvioi vuonna 1998 teoksen 55. sijalle listallaan 1900-luvun sadasta parhaasta englanninkielisestä romaanista. "Time"-lehti valitsi sen sadan parhaan vuosina 1923–2005 ilmestyneen englanninkielisen romaanin listalle. Teos on myös "Le Monden" Vuosisadan sata kirjaa -listalla.


title: Matkalla

text: Suomennoksen vuonna 2012 ilmestynyt laitos sisältää romaanin lisäksi neljä sitä käsittelevää artikkelia:


title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien kaanikunta (650–969) oli varhaiskeskiaikainen valtio, jonka perusti kasaarien paimentolaiskansa. Kasaarien kaanikunta syntyi eroamalla Länsiturkkilaisesta kaanikunnasta. Kasaarien kaanikunta hallitsi suurimmillaan Kaukasiaa, Volga-joen ala-ja keskijuoksua, nykyisen Kazakstanin luoteisosia, Asovanmeren rantoja, Krimin itäosia sekä Itä-Euroopan aro- ja metsäaroseutuja Dnepr-joelle asti. Kaanikunnan keskus sijaitsi aluksi nykyisen Dagestanin rannikkoseudulla, myöhemmin Volgan alajuoksulla. Osa hallitsevasta eliitistä kääntyi juutalaiseen uskoon. Osa itäslaavilaisista heimoista oli kasaarien liittolaisia ja maksoi veroja kasaareille. Kasaarien kaanikunta tuhoutui Kiovan Venäjän kanssa käytyjen sotien seurauksena 900-luvun lopulla.


title: Kasaarien kaanikunta

text:
Alun perin kasaarit olivat yksi lukuisista paimentolaisheimoista, jotka siirtyivät Aasiasta Eurooppaan suuren kansainvaelluksen melskeissä. He puhuivat yhtä monista varhaisturkkilaisista kielistä He olivat ilmeisesti yksi oguurien ryhmistä, jotka ilmestyivät Eurooppaan ensimmäisen kerran vuonna 463.. Ensimmäinen luotettava maininta kasaareista on Zacharias Scholasticusin luettelo kansoista vuodelta 555.. Heidän ensimmäiseksi eurooppalaiseksi alueekseen mainitaan Bersilia, joka on paikannettu nykyisen Dagestanin tasankoalueelle..
500-luvun alkupuolella kasaarit olivat saviirien liittoutuman alaisena. Yhdessä he suorittivat menestyksekkäitä sotaretkiä Kaukasian alueelle. Aluetta hallinnut Sassanidien hallitsijasuvun Persia pystyi hädin tuskin estämään heitä. Šaahi Khosrau I aikana (531–579) persialaiset rakensivat kuuluisan Derbentin muurin, joka sulki kapean kulkureitin Kaspianmeren ja Kaukasusvuoriston välillä, mutta sekään ei estänyt paimentolaisheimojen hyökkäyksiä. Legendan mukaan Khosrau I rakennutti Dagestaniin kaksi kaupunkia: Belendzerin ja Semenderin, joista myöhemmin tuli kasaarikaupunkeja. Molemmat kaupungit olivat alun perin samannimisten heimojen kaupunkeja. Semenderiin on liitetty myös zabenderien heimo, joka oli avaarien sukulaisheimoja. He liikkuivat saviirien perässä ja ylittivät Kaukasuksen 550-luvulla. Vuonna 562 Persia hävitti lähes kaikki saviirit, ja jäljelle jääneet muuttivat yhdessä kasaarien kanssa Kaukasuksen pohjoispuolelle. Osa saviireista jäi Dagestaniin, jossa heidät tunnettiin nimellä Pohjois-Kaukasian hunnit.


title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien nousu oli Turkkilaisen kaanikunnan ansiota, koska kasaarihallitsijat olivat ilmeisesti heidän sukulaisiaan (Ašinin suku), joka perusti vuonna 551 valtavan valtakunnan, joka varsin nopeasti jakautui itäiseen ja läntiseen valtakuntaan. 500-luvun lopussa Länsiturkkilainen kaanikunta oli saavuttanut jo Kaspianmeren ja Mustanmeren välisen kannaksen. Kaikki paikalliset kansat alistuivat heidän valtansa alle.


title: Kasaarien kaanikunta

text: Ensimmäisen kerran kasaarien sotavoimat mainitaan Persian-Bysantin sodassa vuosina 602–628, jossa kasaarien johtaja Dzebukagan oli tärkein johtaja turkkilais-bysanttilaisessa liitossa, joka taisteli Persiaa vastaan. Vuonna 627 kasaarien sotajoukot tuhosivat Kaukasian Albanian ja yhdessä bysanttilaisten valloittivat rynnäköllä Tbilisin.


title: Kasaarien kaanikunta

text:
Vuodesta 630 lähtien valtakunnan sisäiset kiistat hajottivat länsiturkkilaisen kaanikunnan. Tämän seurauksena sen reuna-alueille Itä-Euroopan aroille syntyi kaksi uutta valtakuntaa: Mustanmeren pohjoispuolelle Suur-Bolgaria, jonka perusti kaani Kubrat vuonna 632 sekä Kaspianmeren alueelle Kasaaria.
Kasaareita ei alkuvaiheessa näkynyt juuri missään, koska Bolgarian valtiosta tuli niin mahtava. Se tosin jäi kovin lyhytikäiseksi, koska kaani Kubratin kuoleman jälkeen hänen poikansa jakoivat valtakunnan keskenään. Kasaarit käyttivät bolgarien hajaannusta hyväkseen ja niinpä 660-luvulla suuri osa bolgareista siirtyi kaani Asparuhin johdolla nykyisen Bulgarian alueelle Tonavan eteläpuolelle. Jäljelle jääneet bolgarit alistuivat kasaarien vallan alle.. Näiden tapahtumien jälkeen Kasaarian johtajasta tuli paimentolaiskansojen ylin johtaja ja hän otti nimen kaani. 600-luvun lopulla kasaarit hallitsivat suurinta osaa Krimin aroalueesta, Asovanmeren rantoja sekä Pohjois-Kaukasian alueita. Tiedossa ei ole sitä, kuinka kauas Volgan itäpuolisille aroalueille heidän valtansa ulottui. Siitä alueesta ja ajasta ei ole jäänyt kirjallisia tietoja. Paimentolaiskansojen muutto Aasiasta Eurooppaan vaikutti kuitenkin merkittävästi itäslaavilaisten heimojen ja kansojen kehitykseen Itä-ja Keski-Euroopassa.


title: Kasaarien kaanikunta

text: Noihin aikoihin Kasaarian mielenkiinto oli kohdistunut ennen kaikkea Kaukasian alueisiin, koska ne olivat vauraita maatalousyhteiskuntia ja niissä oli huomattavaa varallisuutta. Noille alueille pääsi kahta reittiä: Derbentin kautta Kaukasian Albaniaan, Armeniaan ja edelleen Persiaan sekä harvemmin kuljetun Darjalin solan kautta, joka sijaitsi alaanien alueella ja sitä kautta pääsi Georgiaan. Kasaarien vaikutus tällä alueella oli niin suuri, että osa Kaspianmeren itäisistä kielistä tunsi meren nimellä Kasaarienmeri..


title: Kasaarien kaanikunta

text:
Kasaarien kaanikunnan laajeneminen pysähtyi, kun Sassanidien Persia heikentyi Bysantin kanssa käymiensä sotien kanssa niin paljon, että etelästä tulleet arabit valloittivat sen ja perustivat Arabien kalifaatin. Sen sotajoukot miehittivät vuonna 653 Armenian, Georgian ja Kaukasian Albanian, minkä jälkeen he pääsivät myös Derbentin pohjoispuolelle ja hyökkäsivät kasaarien Balanjarin kaupunkiin. Taistelu päättyi arabien sotajoukkojen tappioon, jossa myös heidän johtajansa Salman ibn Rabiah sai surmansa.
Arabien kalifaatissa oli sisäisiä valtataisteluita, minkä vuoksi se menetti noiden alueiden hallinnan. Kasaarit keräsivät veroja Kaukasian Albaniassa ja suorittivat useita sotaretkiä, joista suurin oli vuonna 685. Taisteluissa kuolivat Armenian, Georgian ja Kaukasian Albanian hallitsijat. Taisteluissa kuoli myös yksi arabiemiiri, jonka joukot voitettiin Mosulin luona..


title: Kasaarien kaanikunta

text: Arabien kalifaatissa vallan otti Umaijadien dynastia, joka rupesi uudelleen valloittamaan eri alueita eri ilmansuunnissa: länsigootit lännessä, turkkilaiset idässä ja kasaarit pohjoisessa. Tällä kerralla arabit valloittivat Kaukasian alueen ja 700-luvun alussa alkoivat jatkuvat arabien-kasaarien sodat. Vuoron perään he voittivat toinen toisensa. Joskus toinen osapuoli suoritti hyvin pitkiä sotaretkiä vihollisensa maille. Kasaarit sotivat yhdessä Bysantin kanssa, joka taisteli arabeja vastaan myös Vähässä-Aasiassa. Kun arabit hyökkäsivät Bysanttia vastaan 717–718 ja piirittivät Konstantinopolia vuonna 717, niin kasaarit auttoivat bysanttilaisia sitomalla osan arabien sotavoimista heitä vastaan Kaukasian Albaniaa ja Azerbaidžania vastaan suorittamallaan sotaretkellä. Vuoden 730 lopussa kasaarit suorittivat kaikkein suurimman sotaretkensä arabeja vastaan. Sen johdossa oli kaanin poika Bardzil. He hyökkäsivät persialaista Ardabīlin kaupunkia vastaan. Kasaarit löivät arabien 25.000 sotilaan armeijan, jossa kuoli myös yksi Kalifaatin korkea-arvoisimmista sotapäälliköistä, Dzarrah ibn Abdullah al-Hakami. Osa kasaarien sotajoukoista pääsi etenemään Mosuliin asti.. Mutta jo vuoden 731 alussa arabien tuoreet sotajoukot komentaja Said ibn Amr al-Harasin (myöhemmin Maslamin) johdolla ajoi kasaarit niiden valloittamilta alueilta. Sen jälkeen taistelut siirtyivät Kasaarien kaanikunnan alueelle. Sota jatkui vuoteen 732/733 asti, jolloin kasaarien kaani haavoittui Derbentin läheisen Darvagin linnoituksen taisteluissa. Arabit saivat nämä tärkeät linnoitukset haltuunsa.


title: Kasaarien kaanikunta

text: Vuonna 737 sotapäällikkö Marwan II (tuleva kalifi) hyökkäsi yllättäen 150.000 sotilaan kanssa Kasaariaan Derbentin ja Darjalin kautta. Sotajoukot valloittivat kasaarien pääkaupungin Semenderin ja pääsivät Al-Baidaan asti, jossa sijaitsi kasaarien kaanin telttaleiri. Kaani pakeni sieltä valtakuntansa kaukaisimpiin osiin. Arabit etenivät heidän perässään kauemmas pohjoiseen kuin koskaan ”Slaavijoelle”, joka oli ilmeisesti Don tai Volga. Kasaarien armeija oli lyöty ja kaani halusi sopia rauhan arabien kanssa. Säilyttääkseen kruununsa hän suostui kääntymään islaminuskoon, mutta tämä oli ilmeisesti vain nimellinen suostumus häneltä.. Kasaarit säilyttivät itsenäisyytensä ja arabit poistuivat Pohjois-Kaukasukselta. Pian tämän jälkeen Arabien kalifaatissa syttyi taas erimielisyyksiä. Vallan otti Abbasidien dynastia, joka ei halunnut laajentua pohjoiseen. Tällä tavalla Kasaarien kaanikunta pysäytti arabien etenemisen Eurooppaan sekä auttoi Bysantin valtakunnan säilymisessä.


title: Kasaarien kaanikunta

text:
700-luvun lopulla, 20-vuotisen rauhan jälkeen, kasaarit suorittivat vielä kaksi sotaretkeä Kaukasukselle: vuosina 762–764 ja 799. 780-luvulla he auttoivat Abhasian kuningaskuntaa ja keisari Leon II saamaan itsenäisyyden Bysantista.. Näiden tapahtumien jälkeen kasaarit eivät enää puuttuneet Kaukasuksen asioihin.
Arabien jatkuvan uhan alla eläminen Kasaarian etelärajoilla pakotti kasaarit muuttamaan valtakuntansa sisäosiin Donin varrelle, jossa asui jo alaanien heimoja, sekä Volgan varrelle. Volgan alajuoksulle perustettiin kasaarien uusi pääkaupunki Itil, josta tuli lyhyessä ajassa huomattava kauppakaupunki. Dagestan ja vanha pääkaupunki Semender jäivät Kasaarien kaanikunnan eteläiseksi syrjäseuduksi. Näiden tapahtumien seurauksena ilmestyi myös bolgareja ja saviireja Keski-Volgalle ja Kama-joen varrelle, jonne syntyi 800-luvulla Volgan Bolgaria. Pääkaupungin siirto pohjoisempaan merkitsi ilmeisesti myös tiiviimpää kanssakäymistä itäslaavien kanssa, joita he rupesivat verottamaan. (tästä ei ole tarkempia tietoja).


title: Kasaarien kaanikunta

text:
Kahden valtakunnan liittolaisuus vahvistettiin vuonna 732, kun Bysantin tuleva keisari Konstantinos V) otti vaimokseen kaani Biharin tyttären, prinsessa Tzitzakin, joka kastettiin uudelleen Irinaksi.
Vuonna 787 kasaarit nostattivat kapinan Krimin goottien keskuudessa ja laittoivat vankilaan paikallisen piispan, goottien Johanneksen.. Kasaarit hallitsivat Krimiä 800-luvun puoliväliin asti ja Tamanin alueella sekä Kertsin salmessa aina kaanikunnan hajoamiseen asti.


title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien kaanikunnan historialle tärkeimpiä asioita oli siellä asunut suuri juutalaisyhteisö, joita asui myös kasaarien kotialueilla Dagestanissa. Noin vuonna 740 eräs kasaarien sotapäälliköistä, Bulan kääntyi juutalaiseen uskoon. Ilmeisesti juutalaisuuteen kääntyminen vahvisti hänen klaaninsa asemaa, kun johtavan pakanadynastian asema rupesi huononemaan sotasaaliiden vähentymisen ja perinteisen valloituspolitiikan loppumisen myötä. 800-luvun alussa Bulanin jälkeläinen keisari Obadiasta tuli kaanin jälkeen toiseksi tärkein henkilö, joka itse asiassa keskitti vallan itselleen. Siitä alkoi Kasaariassa kaksoishallinto, jossa nimellisesti maata hallitsi kaanin vanha hallitsijasuku ja todellinen valta oli Bulanidien keisarisuvulla. Ilmeisesti tällainen hallinto syntyi keskinäisten erimielisyyksien jälkeisenä kompromissina. Osa kasaareista, jotka tunnettiin kavaareina, nousi kapinaan hallitsevaa dynastiaa vastaan ja kapinan epäonnistumisen jälkeen siirtyi unkarilaisten puolelle. Obadian poika Ezekia ja pojanpoika Manassia ehtivät hallita hyvin lyhyen ajan, jolloin he ehtivät luovuttamaan kruunun Obadian veljelle Hanukkalle, jonka jälkeläiset hallitsivat Kasaariaa aina sen tuhoutumiseen asti..


title: Kasaarien kaanikunta

text: Edellä mainittujen tapahtumien jälkeen Kasaaria ei jatkanut enää valloituspolitiikkaansa vaan he keskittyivät kansainvälisen kaupan kauttakulkuliikenteeseen. Toisaalta heidän ulkopoliittinen tilanteensa ei ollut kovin hyvä, koska 800-luvulla alkoi uusi kansainvaellus. Uudet idästä tulleet paimentolaiskansat ylittivät Volgan. Ensimmäinen Volgan ylittänyt kansa oli unkarilaiset. 830-luvulla unkarilaiset valloittivat Mustanmeren pohjoisosat. Epäselvää on se mitä tapahtui, mutta unkarilaiset tunnustivat kasaarien ylivallan. Kasaarien kaani pakotti unkarilaisten johtajan Lebedian menemään naimisiin kasaarien aatelisneidon kanssa. Sen jälkeen unkarilaiset osallistuivat kasaarien järjestämiin sotaretkiin. Unkarilaiset (sekä 3 kasaarien etnistä ryhmää, kavaareja) joutuivat vuonna 889 siirtymään Pannoniaan, kun petsenegejä painostivat eteenpäin oguzit ja heitä puolestaan kiptšakit. Kasaarit menettivät siinä yhteydessä Mustanmeren pohjoispuoliset arot. Tiedossa on, että kasaarien kuninkaat tekivät sotaretkiä petsenegejä ja oguzeja vastaan. 800-luvun loppu tunnetaankin siitä, että Kasaarien rauhan ja vakaudenaika aroilla loppui.


title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaareille syntyi uusi vastustaja Kiovan Venäjän nousun myötä. Historian hämärään on jäänyt tarkempi tieto niin sanotusta Rusien kaanikunnasta, joka mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 839. Kiovan ruhtinaat käyttivät ilmeisesti myös kaanin nimitystä, joka 800-luvulla tarkoitti sitä, että he olivat kasaarien hallitsijoiden kanssa tasa-arvoisia.


title: Kasaarien kaanikunta

text: Skandinaviasta saapuneiden varjagien soturijoukkojen ilmestyminen Itä-Eurooppaan 800-luvulla rupesi vähentämään kasaarien ylivaltaa slaavilaisista heimoista. Heidän avullaan kasaareista pääsivät eroon poljaanit vuonna (864), severjaanit (884) ja Radimitšit (885). Vastatakseen uuden vihollisen haasteisiin kasaarit pyysivät apua liittolaiseltaan Bysantilta linnoitusketjun rakentamisessa valtakuntansa luoteisrajalle. Noin vuonna 834 kaani ja bek kääntyivät Bysantin keisarin Theofilosin puoleen, jotta Bysantti auttaisi Sarkelin linnoituksen rakentamisessa.. Linnoitus sijaitse Donin vasemmalla rannalla. Siitä tuli kasaarien tärkein tukikohta tuolla alueella. Sarkelin lisäksi, arkeologisten löytöjen mukaan, Donin varrelle rakennettiin muitakin samantyyppisiä linnoituksia..


title: Kasaarien kaanikunta

text: 850-luvulla olivat kasaarien ja arabien väliset viimeiset taistelut. Kalifaatin Kaukasian alusmaissa oli syttynyt kapina, jota tukahduttamaan lähetettiin arabialainen sotapäällikkö Buga al-Kabir, joka oli itse alun perin kasaari. Kasaarit saivat avunpyynnön vuoriston sanarialaisilta, jotka asuivat Kakhetissa.. Buga suoritti sotaretken alaaneja ja kasaareja vastaan ja sai heiltä sotasaalista, mutta sitten hänet kutsuttiin pois Georgiasta, koska kalifi pelkäsi hänen liittyvän kansansa sotajoukkoihin.. Sen jälkeen Kasaarian ja Bysantin suhteet lämpenivät uudelleen. Vuonna 861 Kasaariaan saapui Bysantin valtuuskunta, jonka johdossa oli Konstantinos Filosofi.


title: Kasaarien kaanikunta

text: 800-luvun lopulta 900-luvun alkuun Kasaarien kaanikunta heikkeni huomattavasti, mutta oli yhä huomattava valtakunta hyvin koulutetun armeijan ja taitavan diplomatiansa ansiosta. Hallitsijat luovivat taitavasti kolmen mahtitekijän välissä: Bysantin, Kiovan Venäjän ja paimentolaiskansojen. 800-luvun lopulla Kasaariaa vastaan koottiin liittoutuma Bysantin johdolla avustajinaan: petsenegit, mustat bulgaarit ja muutama paimentolaisheimo. Kasaarit löivät heidät taisteluissa yhdessä alaanien kanssa.. Seuraavan keisarin Aaronin aikana Bysantin onnistua rikkoa kasaarien-alaanien liittoutuma. Sen jälkeen kasaarit taistelivat alaaneja vastaan toisen paimentolaisjohtajan avulla. Alaanien keisari vangittiin kunniallisesti. Hän antoi tyttärensä vaimoksi kasaarien keisarin pojalle Joosefille.


title: Kasaarien kaanikunta

text: Rusien uhkaa kasaarit pyrkivät torjumaan ohjaamalla heitä jonkin aikaa ryöstöretkille Kaukasukselle. Vuonna 913 tai 914 kasaarit päästivät rusien laivaston ryöstöretkelle Kaspianmerelle. Kun rusien sotajoukko palasi sieltä, niin kasaarit hyökkäsivät heidän kimppuunsa ja löivät heidät.. Vuonna 939 eräs rusien sotapäälliköistä, Helg tai kenties ruhtinas Oleg Viisas, hyökkäsi Bysantin käskystä kasaarien Samkertsin kaupunkiin Krimillä, Tamanin niemimaalla. Kasaarien sotajoukot löivät rusit sotapäällikkö Pesakhin komennossa, minkä jälkeen kasaarit ryöstelivät Bysantin kaupunkeja Krimillä.. Sen jälkeen kasaarit pakottivat rusit kääntämään aseensa Bysanttia vastaan Rusien–Bysantin sodassa vuosina 941–944.


title: Kasaarien kaanikunta

text:
Rusit suorittivat myös sotaretken Kaukasuksen Berdaa vastaan vuonna 943 tai 944. He eivät ainoastaan ryöstelleet siellä vaan sillä kerralla rusit yrittivät valloittaa ne alueet, mutteivat onnistuneet siinä..
Kasaarien kannalta tilanne heidän etelärajallaan kääntyi huonompaan suuntaan, kun Arabien kalifaatin sijaan ilmestyi itsenäisiä emiraatteja. 900-luvun alussa Kaspianmeren eteläosa oli jo yhdistyneen Samanidien valtion hallinnassa. Uudesta valtiosta tuli islamin aktiivinen levittäjä. He saivat käännytettyä islamin uskoon Keski-Aasiassa oguzit ja karlukit sekä sen jälkeen Volgan Bolgarian. Kasaaria oli sen jälkeen islamilaisten maiden ympäröimänä etelässä ja idässä, mikä aiheutti huolta myös bekin hovin suuressa muslimiväestössä. Vuosina 901, 909 ja 916 kasaarit järjestivät useita sotaretkiä dagestanilaisten liittolaistensa kanssa Derbentiä vastaan.. Suhteet muslimimaailmaan jäivät ystävällismielisiksi aina kaanikunnan hajoamiseen asti sekä sen jälkeen Samanidien vasallina ollessaan..


title: Kasaarien kaanikunta

text: Vuoristo-Dagestanissa rupesi vahvistumaan Saririn valtio. Sen asukkaat olivat kristittyjä. Heidän hallitsijaansa arabit nimittivät ”vuorten kaaniksi”. Saririlaiset järjestivät myös sotaretkiä Kasaariaa vastaan..


title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien vallan alta yritti päästä eroon myös jatkuvasti kasvava Volgan Bolgaria. Sen hallitsija kääntyi islaminuskoon toiveenaan saada apua samanuskoisilta. Vuonna 922 sinne saapui Bagdadin kalifin lähetystö mukanaan Ibn Fadlan, joka kertoi kokemuksistaan Volgan varrella..


title: Kasaarien kaanikunta

text: Ennen Kasaarian kaanikunnan tuhoa kasaarit onnistuivat pääsemään yhteyksiin Cordoban kalifaatin kanssa. Cordoban ministeri Hasdai ibn Šaprut ja kasaarien keisari Joosef harjoittivat kirjeenvaihtoa. Joosefin kirjoittamista kirjeistä noin vuodelta 961 näkyy, ettei tilanne hänen mielestään ollut huolestuttava, vaan hän oli mielestään yhä edelleen hallitsijansa alueella, joka ulottui Horezmasta Donille (Kaspianmereltä Donille).


title: Kasaarien kaanikunta

text:
Ratkaiseva rooli Kasaarian kaanikunnan tuhoon oli Kiovan Venäjän nousu. Vuonna 964 suuriruhtinas Svjatoslav onnistui vapauttamaan kasaarien vallan alta viimeisenkin slaaviheimon, vjatitsit. Seuraavana vuonna 965 hän löi kaanin komennossa olleet kasaarien sotajoukot ja valloitti Sarkelin, joka nimettiin venäläisittäin nimelle Belaja Veža (=Valkea Torni). Ilmeisesti rusit onnistuivat valloittamaan myös (Tmutarakanin). Samana vuonna 965 tai toisten lähteiden mukaan 968/969 rusit yhdessä oguzien kanssa valloittivat Itilin ja Semenderin.. Näiden kaupunkien antautuminen lasketaan itsenäisen Kasaarien kaanikunnan loppumiseksi.
Rusit ilmeisesti jäivät joksikin aikaa Volgan alajuoksulle. Itilin asukkaat ja hovi pakeni Kaspianmeren saarille ja Mangyslakiin. Rusien poistuttua sieltä 980-luvulla kasaarien hallitsija sai apua Horezmalta ja palasi pääkaupunkiinsa Itiliin. Kiitokseksi avusta suurin osa kasaareista kääntyi islaminuskoon ja myöhemmin uuden avunannon jälkeen myös kasaarien keisari kääntyi islaminuskoon.. Vuonna 985 suuriruhtinas Vladimir Suuri suoritti uuden sotaretken Kasaariaan ja asetti heille verot.. Vuonna 986 Nestorin kronikka mainitsee kasaarijuutalaisten lähetystön tulleen Vladimirin luo käännyttämään häntä juutalaisuuteen.


title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarian myöhempi historia on vähemmän tunnettu ja siitä mainitaan hajanaisesti muiden valtakuntien yhteydessä. Joidenkin lähteiden mukaan Itil olisi ollut 1000-luvulla jo raunioina.. Volgan Kasaaria tuhoutui lopullisesti ilmeisesti 1000-luvun puolivälissä kiptšakkien paimentolaiskansan hyökkäyksen seurauksena. 1100-luvulla Volgan alajuoksulle syntyi Itilin tilalle Saksin, jonka asukkaiden joukossa mainittiin ollen myös muslimikasaareja, mutta suurin osa väestöstä oli kuitenkin oguzeja.. Dagestanin historiassa ei mainita juuri mitään kasaareista. Vuonna 1064 3000 kasaariperhettä muutti Kaukasian eteläpuolelle.. Donin kasaarit Sarkelissa ja Mustallamerellä joutuivat venäläisen Tmutarakanin ruhtinaskunnan alaisuuteen, joka oli olemassa 1100-luvun puoliväliin asti.


title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien sotajoukot olivat Mstislav Černigovilaisen mukana hänen taistellessaan Listvenessä veljeään Jaroslavia vastaan vuonna 1024. Viimeisen kerran muinaisvenäläisissä kronikoissa kasaarit mainitaan vuosina 1079 ja 1083 kun he vangitsivat Černigovin ruhtinas Olegin ja antoivat hänet Bysantille. Jotain hajanaisia tietoja on kasaarijuutalaisten muutosta Keski-Eurooppaan, jossa he sulautuivat paikallisiin aškenasijuutalaisiin. Populaarikirjallisuudessa usein ihannoitu versio on heidän perintönsä eurooppalaisille juutalaisille, mitä ei ole kylläkään pystytty todistamaan.


title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien kaanikunnan tuhon myötä Mustanmeren ja Kaspianmeren arot joutuivat eri paimentolaiskansojen haltuun. Volgan varren hallinta siirtyi Volgan Bolgarialle ja Pohjois-Kaukasia taas puolestaan Alanialle. Nämä alueet yhdistyivät uudelleen vasta Kultaisen Ordan alaisuudessa.


title: Kasaarien kaanikunta

text:
Alun perin Kasaaria oli tyypillinen paimentolaisyhteisö. Poliittiset traditiot ja nimikkeet he saivat Turkkilaiselta kaanikunnalta. Valtakunnan johdossa oli kaani. Nimellisesti hänellä oli kaikki sotilaallinen ja hallinnollinen valta, mutta hänellä ei ollut keinoja niiden toteuttamiseen. Kaanien asema riippui paljolti heidän kyvystään hankkia sotasaalista ja kyvystä jakaa se oikein aatelisten kesken.. Toinen tärkeä tekijä oli heidän valtansa oikeutus. Kaanin vallan katsottiin tulleen taivaasta. Kaani oli pakanakultin ylin henkilö, joka johti heidän jumalanpalveluksiaan ja jolla oli kansalaisten silmissä yliluonnollisia voimia. Kaaniksi pääsi vain kuninkaallisen perheen jäsen. Vallanperimysjärjestelmä oli ilmeisesti turkkilaisilta peritty, missä valta siirtyi vanhemmalta veljeltä nuoremmalle..
Joissakin lähteissä oletetaan, että kasaareja johti turkkilainen Ašin-suku.. 800-luvun puolivälissä kaanien suku oli kasvanut niin suureksi, että yksi suvun jäsenistä oli basaarikauppiaana..
Uskomus hallitsijan jumalallisiin kykyihin oli niin suurta, että myös epäonnen kohdatessa valtakuntaa syytettiin hallitsijaa. Hänen elämänsä oli hyvin säänneltyä ja täynnä erilaisia kieltoja. Valtaantuloseremoniassa häntä kuristettiin silkkivyöllä ja puolitiedottomassa tilassa hänen tuli sanoa, montako vuotta hän tulee hallitsemaan. Sen hallitusajan jälkeen hänet tapettiin. Jos hän kertoi liian pitkän hallitusajan, niin joka tapauksessa hänet tapettiin 40 vuoden ikäisenä, koska uskottiin, että siinä iässä viimeistään jumalallinen voima hylkää hänet.. Ennen juutalaisaikaa kaanien dynastia valvoi hyvin tiukasti armeijaa ja pystyi siksi välttämään myös uskonnollisia uhritoimituksia. Tilanne muuttui sen jälkeen, kun toinen kasaariklaani, joka kääntyi juutalaisuuteen, sai todellisen vallan itselleen. Heidän johtajansa otti itselleen nimen ”bek”. Jiddišin kielellä häntä nimitettiin tittelillä "meleh", joka tarkoittaa keisaria. Arabit käyttivät hänestä nimitystä "malik", joka tarkoitti hallitsijaa tai kalifia (suora käännös oli sijainen).. Ilmeisesti uuden juutalaisdynastian aikana valta siirtyi tiukasti vain isältä pojalle.. Uudessa järjestelmässä kaani sai enemmän uskonnollisia tehtäviä ja maallisia asioita hoiti bek. Siinä bek toimitti kaanille erilaisia rituaalitoimia, jotka eivät kuitenkaan saaneet olla arvoa alentavia. Bekin tullessa kaanin luo hän polvistui ja piti kädessään palavaa oksaa. Kaani eli eristäytyneenä palatsissaan ja hän lähti ulos vain kerran juhlakulkueen kärjessä tai maata kohdanneen katastrofin takia.. Kaanin auktoriteettia tunnustivat myös naapuripakanakansat sekä tavalliset kasaarit myös. Kaani oli rauhaa ylläpitävä tekijä Kasaarien kaanikunnan viimeisiin päiviin asti. Ilmeisesti saman tyyppinen kaksoishallinto oli myös unkarilaisilla. Ruseilla on ilmeisesti myös ollut tuon tyyppinen kasaareilla lainattu kaksoishallinto.