title: Näkkälän seita

text: Näkkälän seita on Enontekiön Näkkälän kylässä, Näkkäläjärven länsirannalla oleva seitakivi. Se on nelikulmainen suippoharjainen noin 2,5 metriä korkea vaaleanharmaa siirtolohkare joka sijaitsee koivua kasvavalla moreenikumpareella. Näkkälän seita kuuluu muinaismuistolailla suojeltuihin muinaismuistoihin. Se on ollut poromiesten, metsäpeuranpyytäjien ja kalastajien palvontapaikkana, mutta erityisesti se on ollut tunnettu peuraseitana. Seidalle on uhrattu myös rahakolikoita joita löytyy edelleen kivenkoloista ja syvennyksistä.


title: Näkkälän seita

text: Perimätiedon mukaan Näkkälän seita otettiin palvontapaikaksi sen jälkeen kun sen luota oli kerran saatu pyydystettyä kaksi isoa peurahirvasta jotka olivat takertuneet toisiinsa sarvistaan ns. metsänsolkeen.


title: Näkkälän seita

text: Lapin yliopiston professori Juha Pentikäinen sanoo elokuussa 2018, että hän on veljensä kanssa löytänyt siitä muinaisen kalliomaalauksen. Tutkijat ovat kuitenkin jo aiemmin tutustuneet kiveen ja todenneet, että kyseessä on mitä todennäköisimmin luonnonmuodostuma eikä ihmiskäden maalaus. Geologien käsityksen mukaan kivi on granitoidikivi, joissa punaväri on kiven ominaisuus. Saamelaisalueelta ei ole Suomesta löydetty kalliomaalauksia.


title: Eero Manner

text: Eero Johannes Manner (16. heinäkuuta 1913 Helsinki – 16. helmikuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen juristi. Hän oli apulaisoikeuskansleri 1956–1965, Teknillisen korkeakoulun talousoikeuden professori 1965–1967, korkeimman oikeuden oikeusneuvos 1967–1983.


title: Rolf Manner

text: Karl Rolf Manner (27. lokakuuta 1919 Lemland, Ahvenanmaa – 2. huhtikuuta 2003) oli suomalainen maataloustieteilijä. Hän oli Maatalouden tutkimuskeskuksen kasvinjalostuslaitoksen johtaja professorin arvolla vuodesta 1965. Hän tutki peltokasvien jalostamista ja sen metodiikkaa.


title: Velletri

text: Velletri on Keski-Italiassa Lazion alueella Rooman kaakkoispuolella sijaitseva kaupunki. Kaupungissa on runsaat 50 000 asukasta. Sen naapurikaupunkeja ovat Rocca di Papa, Lariano, Cisterna di Latina, Artena, Aprilia, Nemi, Genzano di Roma ja Lanuvio.


title: Velletri

text: Velletrin pohjoisosa on Albanin kukkuloiden (Colli Albani) aluetta.


title: Velletri

text: Kaupunki oli antiikin aikana nimeltään Volsci ja alueen asukkaita nimitettiin volskeiksi. Velletri on ollut kahden historiallisen taistelun paikkana, vuosina 1744 and 1849. Keskiajalla se oli yksi harvoista Keski-Italian vapaista kaupungeista.


title: Velletri

text: Velletrin seudun pikkukaupungit muodostavat Castelli Romani -nimellä tunnetun alueen, jolla on runsaasti antiikin ajan huviloita, joissa Rooman rikkaat perheet aikoinaan viettivät kesiään välttääkseen kaupungin kuumuuden.


title: Gandat

text: Gandat ovat Ugandan suurin yksittäinen etninen ryhmä. Gandat puhuvat nigeriläis-kongolaisiin kieliin kuuluvaa gandaa. Gandat hallitsivat aikanaan Ugandalle nimensä antanutta Bugandan kuningaskuntaa Victorianjärven luoteisrannalla.


title: Gandat

text: Gandat polveutuivat bantuista, jotka alkoivat muuttaa Keski-Afrikasta Itä-Afrikkaan 1000-luvun paikkeilla. Victoriajärven alueella he perustivat Bugandan kuningaskunnan 1300-luvun aikana. Kuningaskuntaa hallitsi "kabaka", jonka rooli oli toimia välittäjänä "batakasien" eli eri klaanien päällikköjen välillä. 1700-luvun aikana kabakat saivat kuitenkin lisää henkilökohtaista valtaa batakasien kustannuksella. Lopulta valtiosta muodostui varsinainen kuningaskunta päämiehenään kabaka. Kuningaskunta myös laajensi alueitaan huolimatta sodista pohjoisessa vaikuttanutta Bunyoron kuningaskuntaa vastaan. Vuonna 1900 tuolloin hallinnut kabaka teki sopimuksen brittien kanssa, jolla Bagandasta tuli osa Ugandan protektoraattia ja näin osa brittien siirtomaavaltaa.


title: Gandat

text: Vuonna 1955 Bugandasta tuli perustuslaillinen monarkia ja Ugandan itsenäistyessä tasavaltana vuonna 1962 Milton Obotesta tuli maan pääministeri ja kabaka Mutesa II:ta maan presidentti. Vuonna 1966 Obote pidätytti Mutesan ja erotti tämän virastaan. Teko johti laajoihin levottomuuksiin ja seuraavan vuoden puolella maan hallinto lakkautti siihen saakka olemassa olleet perinteiset kuningaskunnat. Kuningaskunnat perustettiin uudelleen vuonna 1993, mutta niillä on nykyisin vain puhtaasti seremoniallinen ja kulttuurillinen rooli.


title: Gandat

text: Suurin osa gandoista on maanviljelijöitä. Etenkin gandojen asuinalueiden eteläosat ovat hedelmällisiä. Tavallisimpia viljeltäviä kasveja ovat banaanit ja keittobanaanit, mutta gandat kasvattavat myös rahakasveja kuten kahvia, puuvillaa, sokeriruokoa ja teetä. Ugandassa monet gandat kuuluvat maan keskiluokkaan ja ovat keskimäärin muita kansallisuuksia varakkaampia. Gandat muodostavat myös suhteettoman suuren osan valtion virkamiehistä.


title: Gandat

text: Gandat ovat nykyisin tavallisesti muslimeja tai kristittyjä. Perinteinenkin usko on kuitenkin säilynyt. Perinteiseen uskontoon kuuluvat lukuisat eri henget ja jumaluudet, jotka yhdistetään eri asioihin, kuten esimerkiksi jokeen, metsään tai jopa yksittäiseen puuhun. Vaikutusvaltaisin jumaluus on nimeltään Mukasa. Mukasan veljenä pidetty Kibuka on puolestaan sodanjumala.


title: Castelli Romani

text: Castelli Romani (‘Rooman linnat’) on Lazion alueella Rooman kaakkoispuolella sijaitseva pikkukaupunkien alue. Sen maaperä hedelmällistä. Järvet ja vehreys ovat houkutelleet varakkaita roomalaisia alueelle kesänviettoon jo antiikin aikana. Paavin kesäasunto on Castel Gandolfossa, Albanojärven rannalla. Alue oli antiikin aikana nimeltään "Latium Vetus".


title: Castelli Romani

text: Nimellä Castelli Romani (DOC) tarkoitetaan myös alueella tuotettua viiniä.


title: Castelli Romani

text: Alueen kunnat ovat:


title: Kauko Mansikka

text: Kauko Antti Mansikka (18. joulukuuta 1932 – 21. tammikuuta 1996) oli suomalainen fyysikko. Hän oli Turun yliopiston teoreettisen fysiikan professori vuodesta 1969 vuoden 1995 loppuun saakka, paitsi vuotta 1974, jolloin hänellä oli varttuneen tieteenharjoittajan apuraha. Turun yliopiston valtiollistamisen yhteydessä 31. heinäkuuta 1974 teoreettisen fysiikan varsinaisen professorin virka muutettiin teoreettisen fysiikan professorin viraksi. Hän keskittyi työssään atomien ja kiinteiden aineiden teoreettiseen tutkimukseen.


title: Ruhtinansalmen kirkko

text: Ruhtinansalmen kirkko on Suomussalmen Ruhtinansalmella sijaitseva puinen torniton pitkäkirkko, joka rakennettiin Esko Laitisen suunnitelman mukaan 1968. Kirkon tasakatto kohoaa kohti alttaripäätyä. Runkohuoneetta matalimmissa sivutiloissa on sakasti ja kirkkosaliin yhdistettävissä oleva seurakuntasali. Kirkkosali on pohjaltaan lähes neliö ja sen kapeat ikkunat ovat ylhäällä, sisäkatto on paneloitu, sisäseinissä on levyverhous. Sisäänkäyntipäädyssä on puuaita, josta kohoaa kellotapuli. Sen kello on kirkon rakentamisvuodelta 1968. Kirkon 5-äänikertaiset urut on valmistanut Urkurakentamo Tuomi samana vuonna. Kirkon pinta-ala on 143 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 180 hengelle. seurakuntasaliin mahtuu lisäksi 60 henkeä.


title: Ruhtinansalmen kirkko

text: Kirkossa ei ole alttaritaulua, mutta alttariseinällä on ristinmuotoinen värilasinen ikkuna. Sen lisäksi kirkossa on taiteilija Eeva Ryynäsen veistämä krusifiksi.


title: Nürnbergin päärautatieasema

text: Nürnbergin päärautatieasema () on rautatieasema Nürnbergin kaupungin keskustassa Baijerissa Saksassa.


title: Nürnbergin päärautatieasema

text: Deutsche Bahn liikennöi asemalta kaukoliikennettä useisiin Saksan suurimpiin kaupunkeihin. Lisäksi asema on Nürnbergin paikallisliikenteen solmukohta, jossa risteävät Nürnbergin metron ja S-Bahnin linjat, minkä lisäksi asemalta on yhteys kaupungin raitiotieverkkoon.


title: Lucas Mendes

text: Lucas Michel Mendes (s. 3. heinäkuuta 1990 Curitiba) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja tai toppari. Hän edustaa Qatarin pääsarjassa pelaavaa El-Jaishia.


title: Lucas Mendes

text: Ammattilaisurallaan Mendes on pelannut Qatarin lisäksi myös kasvattajaseurassaan Coritibassa sekä kahden kauden ajan Ligue 1:n Olympique de Marseillessa.


title: Arsen Galstjan

text: Arsen Žorajevitš Galstjan (, , s. 19. helmikuuta 1989 Nerkin Karmiraghbyur, Armenian SNT, Neuvostoliitto) on armenialaissyntyinen venäläinen judoka ja olympiavoittaja. 170 senttimetriä pitkä Galstjan kilpaili aiemmin 60-kiloisten sarjassa, loppuvuodesta 2014 alkaen 66-kiloisissa.


title: Arsen Galstjan

text: Galstjan saavutti olympiakultaa 60-kiloisista vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. MM-kilpailuista hänellä on yksi pronssi vuodelta 2010. EM-kilpailuista Galstjan on saavuttanut yhden kullan vuodelta 2009 sekä pronssia vuosilta 2011 ja 2016. Joukkuekilpailussa hän sai EM-hopeaa 2016. Vuonna 2013 hän voitti hopeaa kesäuniversiadeista Kazanista.


title: Arsen Galstjan

text: Galstjanin isä on entinen jalkapalloilija. Hän pelasi jalkapalloa Armenian jalkapalloliigassa.


title: Mansikkakoski

text: Mansikkakoski on koski Imatralla Vuoksessa. Kosken pituus oli noin 100 metriä, leveys vähimmillään 110 metriä ja putouskorkeus noin 0,5 metriä. Sen yläpuolella oli hieman yli 400 metriä pitkä suvanto, jossa liikennöi Siitolan lossi. Siitä ylöspäin oli Ritikkakoski eli Lauttakoski, ja siitä ylöspäin oli 300 metriä leveä suvanto.


title: Mansikkakoski

text: Siitolaan on perustettu kestikievari 1662. Sen oletetaan olleen lauttapaikan itärannalla.


title: Vuokin kirkko

text: Vuokin kirkko on Suomussalmen Vuokissa sijaitseva puinen torniton yksilaivainen 1954 rakennettu pitkäkirkko, jonka suunnitteli arkkitehtitoimisto Lappi-Seppälä ja Martas. Runkohuoneetta matalampi ja kapeampi kuori on alttaripäädyssä, sisäänkäyntipäädyssä on pieni eteinen. Kirkon toiseen pitkään sivuun liittyy asuntosiipi, jonka puoleinen seurakuntasali voidaan yhdistää kirkkosaliin. Kirkossa on ulkokatteena jyrkät satulakatot, sisällä on puinen taitekatto. Kirkon pinta-ala on 100 neliötä, istumapaikkoja siellä on 100 hengelle. Kirkkoa on korjattu 1974. Erillinen alaosaltaan avoin neljän pylvään varassa oleva puinen kellotapuli rakennettiin 1966, kellot ovat samalta vuodelta. Kirkon 5-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1978, alttaritaulua ei ole.


title: Vuokin kirkko

text: Vuokin kirkko on luokiteltu Kainuun maakunnallisesti merkittäviin rakennushistoriallisiin kohteisiin.


title: Jake Varner

text: Jacob Stephen "Jake" Varner (s. 24. maaliskuuta 1986 Bakersfield, Kalifornia) on yhdysvaltalainen vapaapainija ja olympiavoittaja. 185 senttimetriä pitkä ja 96 kilogrammaa painava Varner kilpailee 96-kiloisten sarjassa. Hän edustaa Nittany Lion WC -seuraa.


title: Jake Varner

text: Varner voitti olympiakultaa 96-kiloisten sarjasta vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. Hän voitti finaalissa Ukrainan Valeri Andrijtsevin. MM-kilpailuista Varnerilla on yksi pronssi 96-kiloisista vuoden 2011 kilpailuista Istanbulista. Hän voitti samana vuonna kultaa Pan-Amerikan kisoissa Guadalajarassa.


title: Jake Varner

text: Yliopistotasolla Varner kilpaili Iowan osavaltionyliopiston painijoukkueessa. Nykyisin hänen valmentajanaan toimii vuoden 2004 olympiavoittaja, Cael Sanderson.


title: Matti Lehtinen (matemaatikko)

text: Matti Lehtinen (s. 27. huhtikuuta 1947 Helsinki) on suomalainen matemaatikko, joka tunnetaan erityisesti yhteyksistään Kansainvälisiin Matematiikkaolympialaisiin.


title: Matti Lehtinen (matemaatikko)

text: Lehtinen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1965 ja opiskeli matematiikkaa Helsingin yliopistossa. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1975 Olli Lehdon ja K.I. Virtasen ohjauksessa. Helsingin yliopiston Matematiikan dosentiksi hänet nimitettiin vuonna 1980. Lehtinen toimi vuosina 1970 – 1987 erilaisissa assistentin ja yliassistentin tehtävissä Helsingin yliopiston matematiikan laitoksessa sekä Suomen Akatemian vanhempana tutkijana. Vuonna 1987 hän siirtyi Sotakorkeakoulun matematiikan lehtoriksi. Lehtinen oli eläkkeelle siirtymiseensä asti, vuoteen 2008, Sotakorkeakoulun ja sen seuraajan Maanpuolustuskorkeakoulun matematiikan opettajana ja matemaattis-luonnontieteellisten aineiden pääopettajana.


title: Matti Lehtinen (matemaatikko)

text: Lehtinen osallistui vuonna 1965 ensimmäiseen Suomea Kansainvälisissä Matematiikkaolympialaisissa edustaneeseen joukkueeseen. Vuosina 1973–2016 hän käytännössä johti Suomen kilpailujoukkueiden valintaa ja valmennusta. Vuosina 1974 – 2014 Lehtinen on ollut 28 kertaa Suomen joukkueen johtajana ja viidesti varajohtajana. Lehtinen on myös ollut Matematiikkaolympialaisten kansainvälisten toimielinten "IMO Site Committeen" (1983 – 1986) ja "IMO Advisory Boardin" (1994 – 1998) jäsen. Suomessa 1985 pidettyjen 26. Kansainvälisten Matematiikkaolympialaisten järjestelyihin hän osallistui kilpailujen pää- ja järjestelytoimikuntien sihteerinä.


title: Matti Lehtinen (matemaatikko)

text: Matti Lehtinen oli Suomen Matemaattisen yhdistyksen sihteeri 1977 – 1982 ja Lehtinen kuului Matematiikkalehti Solmun toimituskuntaan 1994 – 2014. Lehden päätoimittaja hän oli 2006 – 2012. Lehtinen on julkaissut tieteellisten artikkelien lisäksi matematiikkakilpailujen tehtäväkokoelmia ja kilpailumatematiikan valmennusmateriaalia, yliopistollisia matematiikan historian ja geometrian oppimateriaaleja sekä matematiikan, tilastotieteen ja operaatioanalyysin oppimateriaalia upseerikoulutuksen tarpeisiin.


title: Cael Sanderson

text: Cael Norman Sanderson (s. 20. kesäkuuta 1979 Salt Lake City, Utah) on yhdysvaltalainen vapaapainivalmentaja ja entinen vapaapainin olympiavoittaja. Nykyisin Sanderson toimii Pennsylvanian osavaltionyliopiston vapaapainivalmentajana. Sanderson toimii myös vapaapainin olympiavoittaja Jake Varnerin valmentajana.


title: Cael Sanderson

text: Aktiiviurallaan 182 senttimetriä pitkä ja 84 kilogrammaa painava Sanderson kilpaili 84-kiloisten sarjassa. Hänen suurin saavutuksensa oli olympiavoitto tuosta sarjasta vuoden 2004 kesäolympialaisista Ateenasta. MM-kilpailuista Sanderson saavutti hopeaa vuodelta 2003 New Yorkista. Pan-Amerikan kisoista hän saavutti pronssia niin ikään vuodelta 2003.


title: Cael Sanderson

text: Sanderson oli koko uransa ajan amatööripainija. Häntä pidetään yhtenä lähihistorian parhaista amerikkalaisista amatööripainijoista.


title: Henry Cort

text: Henry Cort (1741 – 23. toukokuuta 1800) oli englantilainen ruukinpatruuna. Teollisen vallankumouksen alkuvaiheessa hän alkoi jalostaa takkirautaa kankiraudaksi kekseliäälle menetelmällä. Vuonna 1783 hän sai patentin kehittämälleen uudelle rautamalmin jalostusmenetelmällä, jota kutsutaan putlaukseksi.


title: Henry Cort

text: Henry Cortin elämän alkuvaiheista tiedetään vähän. Hän syntyi mahdollisesti Lancasterissa, mutta vanhemmat ovat tuntemattomat ja syntymävuodesta on epävarmuutta. Nykyisin vuotta 1741 pidetään todennäköisempänä kuin 1740.


title: Henry Cort

text: Vuonna 1765 Cortista tuli Kuninkaallisen laivaston maksuvirkailija, jonka tehtäviin Lontoon toimistossa kuului koota eläkkeet hengissä säilyneille meriupseereille. Tuohon aikaan huolimatta Abraham Darbyn keksinnöstä käyttää koksia puuhiilen sijasta masuunissa ei tuloksena saatu rauta kelvannut kankiraudan valmistukseen, vaan sitä ostettiin Venäjältä korkeahkoon hintaan.


title: Henry Cort

text: Vuonna 1768 Cort meni naimisiin Elizabeth Heyshamin kanssa. Tämän isä oli staffordshireläinen asianajaja ja Portlandin herttuan taloudenhoitaja. Vaimon eno, William Aatwick, vaikka oli menestynyt asianajaja Lontoossa, peri suvun rautakauppaliiketoiminnan Gosportissa. Rautakauppa toimitti laivastolle ankkuriketjuja ja muita laivoissa tarvittavia rautatarvikkeita.


title: Henry Cort

text: Cort sai Attawickin liiketoiminnan haltuunsa ja vaurastui. Vuonna 1775 hän osti Fontleysta rautaruukin. Vuonna 1779 laivoston huoltotoimisto sopi Cortin kanssa, että hän valssaisi laivaston tynnyreihin rautavanteita. Tämä sai Cortin sijoittamaan suuren summan uusiin valssausmenetelmiin Fontleyssa tuotantomäärien kasvattamiseksi. Rahoituksen saamiseksi hän kääntyi Adam Jellicoen puoleen. Tämä oli kuninkaallisen laivaston maksatustoimiston johtava kassanhoitaja ja hän suostui rahoittamaan Cortin liiketoimintaa 30 000 punnalla. Takuuna oli Cortin oikeus patentteihin. Osana sopimusta Jellicoen pojasta Samuelista tuli osakas Fontleyn ruukkiin. Sopimuksella oli myöhemmin vakavia seuraamuksia Cortille.


title: Henry Cort

text: Cort kehitti ajatuksiaan Fontleyn ruukilla, mikä johti vuonna 1783 patentiin uritetusta valssista ja toiseen 1784 läikyteltävästä tai sekoittavasta putlausuunista. Nämä mahdollistavat vakiokokoisten kankirautaharkkojen valmistuksen. Hänen työnsä perustui Cranegen veljesten ajatuksiin ja heidän liekkisulatusuuniin, jossa lämpö tuotiin päältä toisin kuin alta puhallettavassa masuunissa. Toinen Cortia auttanut keksintö oli Peter Onionsin ajatus sekoittaa sulaa rautaa, jotta epäpuhtaudet erottuisivat puhtaamman kankiraudan tuottamiseksi. Uuni poisti tehokkaasti hiiltä sulapanoksesta hapettamalla sitä ja rautainen aputanko poisti pinnalle kertyneen kuonan, jolloin rauta jäi pohjalle. Näin saatu metalliharkko taottiin kankiraudaksi vasaran avulla ja sen jälkeen se valssattiin. Uuni poisti myös piitä, mikä alensi takoraudan valmituskustannuksia ja keksintö teki Britanniasta nopeasti raudan tuojasta raudan viejän.


title: Henry Cort

text: Kun Adam Jellicoe yllättäen vuonna elokuun 30 1789 kuoli, kävi ilmi, että hänen Cortille lainaamasta rahasummasta 27 000 puntaa oli otettu kuninkaallisen laivaston rahoista. Tämä seurauksena oikeus takavarikoi Cortin kaksi patenttia vakuutena ja niiden arvoksi määritettiin 100 puntaa. Cort katsottiin vastuulliseksi Jellicoen velkoihin ja julistettiin konkurssiin. Oikeus antoi Samuel Jellicoelle aseman Fontleyssä, jossa hän pysyi sen jälkeen useita vuosia. Samuel Jellicoe ei yrittänyt realisoida patenttioikeuksia rautaruukeilta, koska se ei toiminut harmaalla raudalla, jota tuotettiin Midlandsissa ja Etelä-Walesissa.


title: Henry Cort

text: Cortin työn merkitys tunnustettiin jo niinkin varhain kuin 1786, jolloin John Baker-Holroyd, Sheffieldin lordi, piti sitä yhdessä James Wattin työn kanssa merkittävämpänä kuin Amerikan vallankumousta. Vuonna 1878 Cort pääsi eteläwalesilaisen ruukinpatruunan Richard Crawshayn kanssa sopimukseen, jossa Cortille maksettiin 10 šillinkiä jokaisesta hänen patenttiensa avulla tuotetusta rautatonnista.


title: Henry Cort

text: Cortin ja Elizabeth Heyshamin avioliitossa syntyi 13 lasta. Cortin liiketoiminta ei tuonnut hänelle vaurautta, vaikka putlausuuneja rakennettiin valtavia määriä. Vuonna 1820 niitä raportoitiin olleen 8200 kappaletta. Nämä käyttivät kuitenkin muokattua versiota alkuperäisestä ja välttivät siten rojaltien maksun. Cort sai myöhemmin valtion eläkkeen, mutta kuoli pettyneenä. Hänet on haudattu St John-at-Hampsteadin hautausmaalle Lontoossa.


title: Malcolm Page

text: Malcolm Page (s. 22. maaliskuuta 1972 Sydney) on australialainen kilpapurjehtija ja olympiavoittaja. 185 senttimetriä pitkä ja 71 kilogrammaa painava Page kilpailee 470-luokassa. Hän edustaa Middle Harbour Yacht Clubia.


title: Malcolm Page

text: Page saavutti Nathan Wilmotin kanssa olympiakultaa 470-luokasta vuoden 2008 kesäolympialaisista Pekingistä. Page saavutti olympiakultaa samasta luokasta myös vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta, nyt Mathew Belcherin kanssa. Vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa Page kilpaili Wilmotin kanssa ollen 12:s.


title: Malcolm Page

text: MM-kilpailuista Page on saavuttanut kuusi kultaa, kaksi hopeaa ja yhden pronssin. Mitaleista kolme kultaa on tullut Belcherin kanssa, loput mitalit Wilmotin kanssa.


title: Malcolm Page

text: Pagen valmentajana toimii Victor Kovalenko. Hän aloitti purjehduksen jo kahdeksanvuotiaana.


title: Charles Savarin

text: Charles Angelo Savarin (s. 2. lokakuuta 1943 Portsmouth, Brittiläiset Leewardsaaret, nykyinen Dominica) on dominicalainen poliitikko. Hän on toiminut maansa presidenttinä lokakuusta 2013 asti. Savarin kuuluu Dominican työväenpuolueeseen.


title: Charles Savarin

text: Savarinilla on takanaan pitkä ura opettajan, ammattiyhdistysihmisen, parlamentaarikon, diplomaatin ja ministerin tehtävissä. Hän on toiminut viidessä eri ministerintehtävässä, vuosina 1983-1985 vastuualueenaan matkailu, teollisuus ja kauppa vuosina 2000-2005 matkailun ja yritystoiminnan kehittämisen ministerinä, vuosina 2005-2007 ulkomaankauppaministerinä, vuosina 2007-2009 liikelaitosten ja julkisten palveluiden ministerinä ja vuosina 2010-2013 kansallisen turvallisuuden, maahanmuuton ja työvoiman ministerinä.


title: Charles Savarin

text: Hän on toiminut myös opettajana vuosina 1963-1970 Dominica Grammar Schoolissa. Savarin opiskeli kotimaansa lisäksi Ruskinin yliopistossa Englannissa. Syyskuussa 2013 hänet valittiin Dominican uudeksi presidentiksi Eliud Williamsin seuraajaksi.


title: Janine Jansen

text: Janine Jansen (s. 7. tammikuuta 1978 Soest, Alankomaat) on alankomaalainen viulisti. Hän aloitti viulunsoiton opiskelun kuusivuotiaana, ja häntä ovat opettaneet Coosje Wijzenbeek, Philippe Hirschhorn ja Boris Belkin. Jansenin isä ja molemmat veljet ovat muusikoita, ja hänen äitinsä on laulaja.


title: Janine Jansen

text: Jansen on julkaissut useita albumeita, joilla hän tulkitsee muun muassa Antonio Vivaldin, Johan Sebastian Bachin ja Pjotr Tšaikovskin musiikkia. Hän on esiintynyt muun muassa New Yorkin, Los Angelesin ja Berliinin filharmonikkojen kanssa.


title: Janine Jansen

text: Jansen käyttää Stradivarius-viulua ”1727 Baron Deurbroucq”. Aikaisemmin hän käytti saman vuoden Stradivarius-viulua ”Barrere”.


title: Oopiumiluola

text: Oopimiumiluola oli kahvila tai muu tila jossa myytiin ja käytettiin oopiumia. Oopiumiluolat olivat yleisiä 1800-luvulla Kiinassa, Kaakkois-Aasiassa, Britanniassa ja Pohjois-Amerikassa.


title: Oopiumiluola

text: Länsimaissa oopiumiluolat olivat suurimmaksi osaksi kiinalaisten pitämiä ja oopiumiluolia alettiin yhdistämään kiinalaisiin. Oopiumiluolissa oli usein piippuja ja muuta välineistöä oopiumin polttamiseen sekä henkilökuntaa joka avusti länsimaalaisia asiakkaita oopiumin käytössä. Kiinassa oopiumiluolan asiakaskunta koostui kaikista yhteiskuntaluokista kun taas länsimaissa kävijät olivat yläluokkaisia ja oopiumiluolat olivat sen takia hyvin koristeellisia ja täynnä luksushuonekaluja.


title: Vítek Vaněček

text: Vítek Vaněček (s. 9. tammikuuta 1996 Havlíčkův Brod, Tšekki) on tšekkiläinen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa NHL-joukkue Washington Capitalsin organisaatiossa. Hän pelaa lähinnä AHL-joukkue Hershey Bearsissa. Vaněčekin vahvuuksiin kuuluu rekleksit, nopeus, liikkuvuus ja hanskakäsi. Hänen heikkouksiinsa kuuluu kokemattomuus, pieni koko ja Vaněčekilla on kehitettävää myös pelinlukutaidoissa.


title: Vítek Vaněček

text: Vaněček on HC Havlíčkův Brodin kasvatti. Hän siirtyi 16-vuotiaana HC Liberecin A-nuoriin kaudeksi 2013–2014. Vaněček debytoi kauden aikana myös miesten peleissä pelattuaan yhden ottelun lainalla Tšekin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. Národní Hokejová Ligan HC Benátky nad Jizeroussa. Washington Capitals varasi hänet toisella kierroksella 39. pelaajana . Vaněček oli varaustilaisuuden ensimmäisenä varattu eurooppalaismaalivahti.


title: Vítek Vaněček

text: Vaněček teki jo varauskesänsä heinäkuussa 2014 kolmivuotisen tulokassopimuksen Washington Capitalsin kanssa. Syyskuussa seura lainasi hänet kotimaahansa 1. ligan HC Benátky nad Jizerou'uun. Vaněček debytoi kaudella 2014–2015 myös HC Liberecin Extraliga-joukkueessa, jossa hän pelasi kaksi runkosarja- ja neljä karsintasarjaottelua. Extraliga-kautensa päätteeksi, maaliskuussa 2015 Vaněček siirtyi AHL-joukkue Hershey Bearsin vahvuuteen. Hän ei kuitenkaan pelannut joukkueessa loppukaudella otteluakaan.


title: Vítek Vaněček

text: Syksyn 2015 harjoitusleirin päätteeksi Capitals lähetti Vaněčekin ensin Hershey Bearsin AHL-joukkueeseen, mutta ennen kauden 2015–2016 alkua hänet lähetettiin sieltä kuitenkin edelleen ECHL-joukkue South Carolina Stingraysiin.


title: Vítek Vaněček

text: Vaněček pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2015 ja 2016 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2014, jolloin hän voitti hopeaa ja hänet palkittiin Tšekin top-3-pelaajana. Vaněček pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2013 voittaen pronssia sekä samana vuonna alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa.


title: Jens Hultén

text: Jens Charley Hultén (s. 6. joulukuuta 1963) on ruotsalainen näyttelijä. Hänet tiedetään parhaiten Johan Falk -elokuvasarjasta, jossa hän esittää Seth Rydell -nimistä hahmoa.


title: Jens Hultén

text: Vuonna 2013 ilmestyneessä, Felix Herngrenin ohjaamassa komediaelokuvassa "Satavuotias joka karkasi ikkunasta ja katosi" hän esitti päärikollista, Per "Gäddan" Gärdiniä.


title: Jens Hultén

text: Kansainvälisellä urallaan Hultén on näytellyt James Bond -elokuvassa "007 Skyfall" (2012) sekä elokuvassa "" (2015).


title: Jens Hultén

text: Hultén näyttelee Curt "Curre" Lindströmiä vuonna 2017 ensi-iltansa saavassa suomalaiselokuvassa "95".


title: Kampushalli

text: Kampushalli on Kokkolan Torkinmäen kaupunginosassa sijaitseva, maaliskuussa 2015 käyttöön vihitty urheiluhalli. Sitä käyttävät ensisijaisesti Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymän opiskelijat, ja lisäksi käyttäjinä on paikallisia urheiluseuroja, kuten koripalloseura Kokkolan NMKY. Yli seitsemän miljoonaa euroa maksanut Kampushalli korvasi kolme vanhaa liikuntasalia. Uudessa palloilusalissa on rajallisesta rakennusbudjetista johtuen noin 450 hengen katsomo, jota on kritisoitu liian pieneksi. Kampushallissa toteutetaan myös terveystiedon ja turvallisuusalan opetusta sekä opiskelijaterveydenhuoltoa, ja rakennuksessa on myös kuntosali, kahvio ja tatami/tanssisali.


title: Bonita (Arizona)

text: Bonita on aavekaupunki Grahamin piirikunnassa Arizonan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Bonita sijaitsee Arizona State Route 266:n varrella noin neljä kilometriä Fort Grantista lounaaseen. Saffordiin on matkaa noin 37 kilometriä.


title: Bonita (Arizona)

text: Bonita oli 1800-luvulla huonomaineinen virkistäytymispaikka, jossa läheisen Fort Grantin tukikohdan sotilaat kävivät. Nykyään se on autioitunut, eikä siellä ole jäljellä vanhojen rakennusten jäännöksiäkään muutamaa pientä yksittäistä rakennusta lukuun ottamatta.


title: Anastasios Soulis

text: Anastasios Soulis (s. 8. tammikuuta 1987) on ruotsalainen näyttelijä. Hänet tiedetään parhaiten Johan Falk -elokuvasarjasta, jossa hän esittää Felix Rydell -nimistä hahmoa. Soulisin äiti on suomalainen ja isä kreikkalainen.


title: Bogatyr (1901)

text: Bogatyr () oli Puolassa vuonna 1903 valmistunut Venäjän keisarikunnan laivaston Bogatyr-luokan panssarikansiristeilijä, joka nimettiin myyttisen keskiaikaisen sankarihahmon Bogatyrin mukaan.


title: Bogatyr (1901)

text: Alus tilattiin Stettinistä Vulcanin telakalta. Sen köli laskettiin 1898 ja alus laskettiin vesille tammikuussa 1901. Alus valmistui vuonna 1902.


title: Bogatyr (1901)

text: Itämeren laivastolle valmistunut alus oli 1904 Venäjän–Japanin sodassa Vladivostokissa tiedustelutehtävissä, kunnes se toukokuun puolivälissä ajoi karille Amurinlahdella. Alus oli sodan lopun korjaustelakalla.


title: Bogatyr (1901)

text: Itämerelle palattuaan alus oli elokuussa 1906 Suomenlinnassa kukistamassa Viaporin kapinaa yhdessä taistelulaiva "Tsesarevitšin" kanssa. Joulu–tammikuussa 1908–1909 alus oli Välimerellä avustamassa Messinan maanjäristyksen uhreja.


title: Bogatyr (1901)

text: Myöhemmin ensimmäisen maailmansodan aikana "Bogatyr" osallistui muun muassa Ahvenanmaan taisteluun heinäkuussa 1915. Lokakuun vallankumouksen yhteydessä aluksen miehistö liittyi bolševikkeihin ja maaliskuussa 1918 alus siirrettiin Itämeren laivaston suuressa evakuoinnissa Helsingistä Kronstadtiin. Alus poistettiin palveluskäytöstä vielä samana vuonna ja se romutettiin lopulta Saksassa vuonna 1922.


title: Kokkolan NMKY

text: Kokkolan NMKY (lyh. KoNMKY, myös muodossa Namika Kokkola) on kokkolalainen koripalloseura. Sen miesten edustusjoukkue pelaa pohjoisen alueen sarjoissa.


title: Kokkolan NMKY

text: KoNMKY:llä on edustusjoukkueet sekä eri ikäluokkien junioritoimintaa sekä miehissä että naisissa. Keväällä 2014 seuralla oli noin 60 junioripelaajaa. Seuran kasvateista ovat aikuisten pääsarjatasolla pelanneet Juho Kauro ja Joni Pohjonen.


title: Kokkolan NMKY

text: Seura pelaa kotiotteluitaan vuonna 2015 valmistuneessa Kampushallissa, johon mahtuu noin 450 katsojaa.


title: Ämmänsaaren kirkko

text: Ämmänsaaren kirkko on Suomussalmen Ämmänsaaren seurakuntakeskuksessa sijaitseva tiilinen torniton ja pohjamuodoltaan neliömäinen kirkko, joka rakennettiin Suunnittelu Oy Niemelän piirustusten mukaan 1967. Kirkossa on poikittaissuuntaisesti sisäänpäin taittuva ulkokatto. Runkohuoneen toinen sivu on ikkunoita ja toinen taas yhdistettävissä Esko Laitisen 1977 suunnittelemaan seurakuntasaliin. Sisäseinissä on vaalea roiskerappaus. Kirkon pinta-ala on 175 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 300 hengelle. Erillinen korkea ja yläosasta avoin kellotapuli on kirkon vieressä, sen kellot ovat kirkon rakentamisvuodelta 1967. Kirkon 14-äänikertaiset urut on valmistanut Urkurakentamo Tuomi 1967.


title: Rääkkylän kirkko

text: Rääkkylän kirkko on Rääkkylässä sijaitseva Theodor Johannes Tolpon vuosina 1849–1851 rakentama tasavartinen ristikirkko, jonka piirustukset laati Intendentinkonttorissa Ernst Lohrmann.


title: Rääkkylän kirkko

text: Kirkkossa on istumapaikkoja 1200 hengelle. Kirkko on järjestyksessä Rääkkylän viides, aiemmat ovat tuhoutuneet tulipaloissa. Tyyliltään kirkko edustaa myöhäistä empireä ja sitä muistuttaa huomattavasti kolme vuotta myöhemmin valmistunut Ruokolahden kirkko. Ristikeskustasta kohoaa sisäviisteiden varassa isokokoinen kahdeksankulmainen kupoli. Kirkkoon liittyy kiinteästi kaksikerroksinen huippuun päättyvä torni, alttaripäädystä ulkonee matalampi sakasti. Kirkon kaksi kelloa ovat vuodelta 1851. Kirkossa on korkeat ikkunat, tornin toisessa kerroksessa ja päädyissä ne ovat kaaripäätteiset ja muualla tasapäätteiset. Sakaroissa on ulkokatteena satulakatot, sisäkatteena puuholvit ja keskustassa kupolikatto.


title: Rääkkylän kirkko

text: Kirkon 21-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1975, mutta niiden julkisivun on tehnyt Albanus Jurva 1899. Alttaritaulun "Ylösnousemus" on maalannut Eino J. Härkönen 1929. Kirkkosalin keskikupolia kannattavien pylväiden varaan on rakennettu lehterikerros. Uurrettujen eli kanneloitujen pylväiden ja seinäpilasterien puusta veistetyt kapiteelit ovat kirkon sisustukselle ominaisia yksityiskohtia.


title: Rääkkylän kirkko

text: Kirkon peruskorjaus tehtiin 1984, 1997 uusittiin ulkomaalaus. Aiemmin kirkkoa on korjattu 1915 ja 1966. Ensin mainitussa kirkkosali sai nykymuotonsa, seinä- ja holvilaudoitus tehtiin arkkitehti Ilmari Launiksen johdolla. Kirkon hirret ovat Pyssysalosta, ikkunalasit alun perin Sortavalasta ja kattopellit Pietarista. Kuparikatto kirkkoon asennettiin 1984. Kirkon katolla oleva kukko on ainutlaatuinen Itä-Suomen kirkoissa.


title: Rääkkylän kirkko

text: Kirkon sankarihautausmaan muistomerkki on paljastettu vuonna 1961 ja sen on suunnitellut kuvanveistäjä Teuvo Kotilainen.


title: Patagornis

text: Patagornis on sukupuuttoon kuollut hirmulintuihin kuulunut käärmekurkilintusuku, joka eli keskisellä mioseenilla. Siihen kuului yksi laji, "P. marshi" ja se oli varhaisin hirmulintujen alaheimoon Patagornithinae kuulunut suku. Se oli noin 1,7 metriä pitkä petoeläin, eli alaheimossaan keskikokoinen. "Patagornista" esiintyi Argentiinan alueella.


title: Flanderin ympäriajo 2015

text: Flanderin ympäriajo 2015 oli järjestyksessään 99. maantiepyöräilyn Flanderin ympäriajo. Se käytiin 264,2 kilometrin reitillä Brüggesta Oudenaardeen 5. huhtikuuta 2015. Reitillä oli 19 nousua, joista osa mukulakivipintaisia, ja lisäksi kuusi tasaisella maalla ajettua mukulakiviosuutta kilpailun jälkimmäisellä puoliskolla. "Oude Kwaremont" noustiin kolme kertaa ja "Paterberg" kahdesti, joista jälkimmäinen oli kilpailun viimeinen nousu 13,2 kilometriä ennen maalia.


title: Flanderin ympäriajo 2015

text: Flanderin ympäriajon kolme kertaa voittaneet Tom Boonen ja Fabian Cancellara olivat loukkaantumisten takia sivussa vuoden 2015 kilpailusta. Ainoana aiempana voittajana mukana oli Stijn Devolder.


title: Flanderin ympäriajo 2015

text: Alexander Kristoff voitti kilpailun kukistettuaan loppukirissä iritiottokumppaninsa Niki Terpstran. He olivat karanneet kärkiryhmästä "Kruisbergin" nousun jälkeen noin 30 kilometriä ennen maalia. Greg Van Avermaet sijoittui kolmanneksi.


title: Flanderin ympäriajo 2015

text:
Lähde: Pro Cycling Stats
Kilpailussa olivat mukana seuraavat 25 joukkuetta:


title: Vuontisjärvi (täsmennyssivu)

text: Vuontisjärvi viittaa muun muassa seuraaviin:


title: Aku Kauste

text: Aku Kauste (s. 11. marraskuuta 1979 Espoo) on suomalainen curling-pelaaja. Hän edustaa nykyisin Kisakallio Curling Clubia ja toimii Suomen curling-maajoukkueen kapteenina. Kauste on 187 senttimetriä pitkä ja painaa 80 kilogrammaa. Ammatiltaan hän on projektipäällikkö.


title: Aku Kauste

text: Vuonna 1994 curlingin aloittaneen Kausteen uran suurin saavutus on sekajoukkueiden EM-pronssi vuodelta 2012 Erzurumista. Joukkueen kapteenina toimineen Kausteen lisäksi joukkueessa pelasivat tuolloin Pauli Jäämies, Sanna Puustinen ja Kausteen pikkusisko Oona Kauste. MM-kilpailuissa Kauste on kilpaillut neljästi, parhaana sijoituksenaan neljäs ja EM-kilpailuissa viidesti, parhaana sijoituksenaan niin ikään neljäs. Hänellä on yli 20 Suomen-mestaruusmitalia eri luokista.


title: Aku Kauste

text: Nykyisessä, Kausteen kipparoimassa miesten joukkueessa pelaavat Kausteen lisäksi myös Jäämies, Kasper Hakunti, Janne Pitko sekä varamies Leo Mäkelä.


title: Gent–Wevelgem 2015

text: Gent–Wevelgem 2015 oli järjestyksessään 77. maantiepyöräilyn Gent–Wevelgem-kilpailu. Se käytiin 240 kilometrin reitillä Deinzestä Wevelgemiin 29. maaliskuuta 2015.


title: Gent–Wevelgem 2015

text: Vuoden 2015 Gent–Wevelgem käytiin erittäin tuulisessa säässä. 160 pyöräilijää keskeytti kilpailun ja vain 39 ajoi maaliin. Luca Paolini voitti kilpailun karattuaan kuuden ajajan kärkiryhmästä kuusi kilometriä ennen maalia. Niki Terpstra sijoittui toiseksi ja Geraint Thomas kolmanneksi.


title: Gent–Wevelgem 2015


title: Pauli Jäämies

text: Pauli Jäämies (s. 22. huhtikuuta 1985 Clearwater, Florida, Yhdysvallat) on suomalainen curling-pelaaja. Jäämies kuuluu Aku Kausteen kipparoimaan Suomen curling-maajoukkueeseen. Hän on 178 senttimetriä pitkä, painaa 74 kilogrammaa ja on oikeakätinen.


title: Pauli Jäämies

text: Vuonna 2005 curlingin aloittaneen Jäämiehen tähänastisen uran suurin saavutus on sekajoukkueiden EM-pronssi vuodelta 2012 Erzurumista. Jäämiehen kanssa joukkueessa pelasivat tuolloin kapteeni Aku Kauste, tämän sisko Oona Kauste sekä Sanna Puustinen. Jäämies on ollut mukana kaksissa MM-kisoissa ja yhtä monissa EM-kisoissa. Hänellä on kolme Suomen-mestaruutta eri luokista.


title: Pauli Jäämies

text: Jäämies tunnetaan pitkistä, vyötärön alapuolelle ulottuvista dreadlocks-hiuksistaan, joita hän on kasvattanut 15 vuotta.


title: Sheffield Supertram

text: Supertram on Sheffieldin kaupungin pikaraitiotieverkosto, joka avattiin liikenteelle vuonna 1994. Sitä käyttää vuodessa noin 11 miljoonaa matkustajaa. Meadowhallin ja Doren välille aiotaan rakentaa uusi linja, josta ilmoitettiin tammikuussa 2013.


title: Kasper Hakunti

text: Kasper Hakunti (s. 17. marraskuuta 1988 Helsinki) on suomalainen curling-pelaaja. Hän edustaa lohjalaista Kisakallio Curling Clubia ja kuuluu myös Aku Kausteen kipparoimaan Suomen curling-maajoukkueeseen. Ammatiltaan oikeakätinen Hakunti on TV:n ja radion kampanjapäällikkö.


title: Kasper Hakunti

text: Vuonna 2006 curlingin aloittanut Hakunti kilpaili vuodet 2009-2011 Markku Uusipaavalniemen joukkueessa, kunnes vuonna 2011 hän siirtyi Aku Kausteen joukkueeseen. Hakunti on osallistunut yksiin aikuisten MM-kilpailuihin ja kaksiin aikuisten EM-kilpailuihin]]. Hänellä on miesten SM-kulta vuodelta 2011.


title: Janne Pitko

text: Janne Pitko (s. 8. syyskuuta 1981 Kemi) on suomalainen curling-pelaaja. Hän edustaa lohjalaista Kisakallio Curling Clubia ja kuuluu myös Aku Kausteen kipparoimaan Suomen curling-maajoukkueeseen. Pitko on 179 senttimetriä pitkä, painaa 72 kilogrammaa ja on oikeakätinen.


title: Janne Pitko

text: Pitko aloitti curlingin vuonna 2006. Hän on osallistunut kaksiin MM-kilpailuihin ja yhtä moniin EM-kilpailuihin. SM-tasolla hänellä on kaksi SM-kultaa, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia.


title: Janne Pitko

text: Koulutukseltaan Pitko on tekniikan ylioppilas. Curlingin lisäksi hän on pokeriammattilainen. Pokerissa Pitko on saavuttanut voittoja yli 32 000 euroa.


title: Jaime Espinal

text: Jaime Yusept Espinal (s. 14. lokakuuta 1984 Santo Domingo, Dominikaaninen tasavalta) on dominikaanilaissyntyinen puertoricolainen vapaapainija ja olympiamitalisti. 178 senttimetriä pitkä ja 84 kilogrammaa painava Espinal kilpailee 84-kiloisten sarjassa.


title: Jaime Espinal

text: Espinal saavutti olympiahopeaa 84-kiloisista vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. Hän hävisi finaalissa Azerbaidžanin Şərif Şərifoville. Vuonna 2010 Espinal voitti kultaa Keski Amerikan- ja Karibian kisoissa Mayagüezistä 84-kiloisista. Pan-Amerikan-mestaruuskilpailuissa hän on saanut hopeaa 84 kg:n painoluokassa 2010 sekä pronssia 74-kiloisissa 2008 ja 84-kiloisissa 2009.


title: Jaime Espinal

text: Dominikaanisessa tasavallassa syntynyt Espinal muutti viisivuotiaana perheensä kanssa Puerto Ricolle. 15-vuotiaana hän muutti äitinsä kanssa Brooklyniin, New Yorkiin, mutta joutui palaamaan rasismin takia takaisin Puerto Ricolle.


title: Jimmy Walker

text: James William "Jimmy" Walker (s. 16. tammikuuta 1979 Oklahoma City, Oklahoma) on yhdysvaltalainen ammattilaisgolfaaja. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 2001. Maailmanlistalla Walker on kymmenentenä huhtikuussa 2015.


title: Jimmy Walker

text: Walker on saavuttanut urallaan kuusi PGA Tour -voittoa. Ensimmäinen voitoista tuli vasta vuonna 2014, 187 PGA Tour -kilpailun jälkeen. Suurista turnauksista Walker voitti PGA Championshipin vuonna 2016. The Masters Tournamentissä hän on ollut parhaimmillaan kahdeksas vuonna 2014, Yhdysvaltain avoimissa yhdeksäs samana vuonna ja Britannian avoimissa 26:s niin ikään vuonna 2014. Ryder Cupin joukkueessa hän on ollut mukana vuonna 2014.


title: Jimmy Walker

text: Walkerin vaimo, Erin Walker, kilpailee ratsastuksessa. Walkerin appi, Mark Stiegemeier, on freestylehiihdon maailmanmestari vuodelta 1975.


title: Vuontisjärvi (järvi, Ylikyrö)

text: Vuontisjärvi on noin 1,5 neliökilometrin kokoinen tunturijärvi Enontekiön Ylikyrön kylässä, Pallas-Yllästunturin kansallispuiston rajalla. Järvi saa vetensä tunturipuroista ja järveä ympäröiviltä soilta. Kansallispuiston tuntureista Vuontisjärven länsipuolella kohoavat Saivokero, Vuontiskero ja Lumikero. Sen laskujoki on mutkitteleva Välijoki, jota pitkin vedet laskevat Saivojärven ja Saivojoen kautta Ounasjokeen Raattaman kylän eteläpuolella.


title: Vuontisjärvi (järvi, Ylikyrö)

text: Vuontisjärvi kuuluu Kemijoen vesistöön. Järven pinta-ala on 141,3 hehtaaria ja vedenpinnan korkeus 260,7 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Vuontisjärvi (järvi, Ylikyrö)

text: Vuontisjärveltä lähtee viitoitettu reitti ylös tunturiin ja Hetta–Pallas-vaellusreitille, matkaa Montellin majalle tulee noin viisi kilometriä. Lähtöpaikalla on pysäköintipaikka ja opastustaulu.


title: Cerapoda

text: Cerapoda oli linnunlantioisten lahkoon kuuluvien dinosaurusten alalahko. Ne elivät jurakaudelta ja liitukaudelle. Kaikki siihen kuuluvat lajit olivat kasvissyöjiä. Siihen kuului luokittelematon ryhmä rajakalloiset (Marginocephalia) sekä osalahko Ornithopoda. Rajakalloisiin kuuluivat osalahkot Pachycephalosauria ja Ceratopsia. Jälkimmäisenä mainittuun kuului sarvekkaita kaulusliskoja. Alalahkoon Ornithopoda kuului osalahko Iguanodontia, johon kuului ankannokkaiset heimon Hadrosauridae dinosaurukset. Lisäksi siihen kuului heimo Hypsilodontidae.


title: 2-metyylipyridiini

text: 2-metyylipyridiini eli 2-pikoliini tai α-pikoliini (CHN) on pyridiinin johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään huomattavassa määrin orgaanisissa synteeseissä valmistettaessa lääkkeitä, värejä ja muita kemikaaleja. 2-metyylipyridiini on 3- ja 4-metyylipyridiinien isomeeri.


title: 2-metyylipyridiini

text: Huoneenlämpötilassa 2-metyylipyridiini on väritöntä nestettä. Se liukenee erittäin hyvin veteen ja veden lisäksi myös monet orgaaniset liuottimet kuten etanoli, dietyylieetteri ja asetoni liuottavat sitä. 2-metyylipyridiini on heikosti emäksinen yhdiste. Hyvin voimakkaasti emäksiset yhdisteet kuten organolitiumyhdisteet voivat deprotonoida 2-metyylipyridiinin metyyliryhmän, jolloin muodostuu enaminaatti-ioni. Tämän ionin reaktiot ovat samankaltaisia enolaattien kanssa ja se voi reagoida esimerkiksi aldehydien ja ketonien kanssa kondensaatioreaktiolla. Yhdiste voidaan hapettaa kaliumpermanganaatin avulla pikoliinihapoksi


title: 2-metyylipyridiini

text: 2-metyylipyridiiniä esiintyy kivihiilitervassa, josta sitä eristettiin ensimmäisen kerran vuonna 1846. Se on ensimmäinen puhtaana eristetty pyridiinijohdannainen. Nykyään 2-metyylipyridiiniä valmistetaan pääasiassa synteettisesti. Ammoniakki ja asetaldehydi reagoivat kaasufaasissa 350–500 °C:n lämpötilassa alumiinioksidin ja piidioksidin seoksen toimiessa katalyyttinä muodostaen 2-metyylipyridiinin ja 4-metyylipyridiinin seoksen.


title: 2-metyylipyridiini

text: Selektiivisesti 2-metyylipyridiiniä voidaan valmistaa asetonitriilistä ja asetonista. Ensimmäisessä vaiheessa nämä reagoivat 180 °C:n lämpötilassa ja korkeassa paineessa isopropyyliamiinin ja heikon hapon kuten bentsoehapon katalysoimana muodostaen 5-oksoheksaaninitriiliä. 5-oksoheksaaninitriili syklisoituu 2-metyylipyridiiniksi kuumennettaessa vedyn ja metallikatalyytin kuten koboltin, nikkelin tai palladiumin läsnä ollessa.


title: 2-metyylipyridiini

text: Tärkein 2-metyylipyridiinin käyttökohde on 2-vinyylipyridiinin valmistus. Siitä valmistetaan myös nitrattuja, halogenoituja ja syanoituja johdannaisia, joita käytetään lääkkeiden, väriaineiden ja maatalouskemikaalien valmistuksessa. Yhdistettä voidaan käyttää myös liuottimena ja siitä valmistetaan maatalouskemikaaleja ja lääkkeitä kuten nitrapyriiniä, pikloraamia ja amproliumia.


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Lappeenranta on neliökilometrin laajuinen () ja asukkaan () Suomen kaupunki Etelä-Karjalan maakunnassa. Kaupungin asemakaavoitettu alue on jaettu kaupunginosiin, minkä lisäksi kaupunkia ympäröivällä laajalla maaseudulla on lukuisia kyliä. Väestötilastollisia tarkoituksia varten kaupunki on jaettu tilastoalueisiin. Kaupungin alueella on myös useita taajamia.


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Lappeenranta perustettiin vuonna 1649 Saimaaseen työntyvälle niemelle, jossa sijaitsi Lappeen pitäjän Lapvedenrannan markkinapaikka. Niemelle rakennetun Lappeenrannan linnoituksen vuoksi ensimmäisen kaupunginosa tunnetaan nykyään nimellä Linnoitus.


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: 1800-luvulle tultaessa kaupunki oli laajentunut linnoituksen eteläpuoliseen Suuren esikaupunkiin ja länsipuoliseen Pieneen esikaupunkiin eli Paldoon (nykyinen Pallo). Vuonna 1857 Suurta esikaupunkia laajennettiin Kaupunginlahden itäpuolelle, ja se jaettiin kahdeksi kaupunginosaksi (nykyiset Keskus ja Kylpylä). Nämä alueet sekä viides kaupunginosa (nykyinen Leiri) kuuluivat vuonna 1892 vahvistettuun asemakaavaan eli niin sanottuun keisarinkaavaan. Kaupunkialueen laajeneminen kaupunginrajojen ulkopuolelle jatkui edelleen ja vuonna 1932 toteutettiin pitkään suunniteltu suuri esikaupunkiliitos. Samana vuonna kaupungin itäpuolelle perustettiin Lauritsalan kauppala.


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Nykyiseen mittaansa kaupunki on kasvanut kokonaisten kuntaliitosten myötä, kun siihen on liitetty Lappee (1967), Lauritsala (1967), Nuijamaa (1989), Joutseno (2009) ja Ylämaa (2010).


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Eteläinen alue


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Joutsenon alue


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Keskustan alue


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Lauritsalan alue


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Läntinen alue


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Nuijamaa


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Pohjoinen alue


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text:
Ylämaa
¹ Pallo sijaitsee Keskustan alueella ja Tyysterniemi Pohjoisella alueella, ja ne muodostavat yhdessä Pallon–Tyysterniemen kaupunginosan.


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Väestön tilastoimista varten kaupunki on jaettu suuralueisiin ja tilastoalueisiin, jotka poikkeavat osittain kaupunginosajaosta ja sisältävät myös maaseudun.


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: 1 Keskustan suuralue


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: 2 Lauritsalan suuralue


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: 3 Mäntylän–Myllymäen suuralue


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: 4 Voisalmen suuralue


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: 5 Sammonlahden suuralue


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: 6 Joutsenon suuralue


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: 7 Läntinen suuralue


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: 8 Itäinen suuralue


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Tilastokeskus määrittelee taajamaksi vähintään 200 asukkaan asutuskeskittymän, jossa asuinrakennusten välinen etäisyys on enintään 200 metriä. Taajama voi ulottua usean kunnan alueelle. Lappeenrannan taajama-aste on 89,6, ja kaupungin alueella on seitsemän taajamaa (2014).


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Lappeenrannan keskustaajama on myös Lappeenrannan kaupunkiseudun keskustaajama. Kaupunkiseudun lähitaajamiksi luetaan Iitiä ja Joutsenon kirkonkylä sekä Saimaanharju ja Taipalsaaren kirkonkylä Taipalsaarella (2012).


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Seuraavassa luettelossa ovat Maanmittauslaitoksen kunta- ja sijaintiluettelossa mainitut maarekisterikylät.


title: Lappeenrannan alueellinen jako

text: Annikkala, Anola (Joutseno), Anola (Lappee), Antamoinen, Armila, Eiskola, Haapajärvi, Haikala, Hanhijärvi, Hanhikemppi, Hartikkala, Haukilahti, Hietala, Hiivaniemi, Hirvisaari, Hujakkala, Hurtanmaa, Hyttilä (Lappee), Hyttilä (Säkkijärvi), Hyvättilä, Hyypiälä, Hämäläisenkylä, Häsälä, Ihaksela, Ihalainen, Iitiä, Illottula, Jokela, Joutseno, Juvakkala, Jänhiälä, Kahila, Kallola, Kanalampi, Kansola, Karhula, Karhusjärvi, Karjalaisenkylä, Karkkola, Karsturanta, Kasukkala, Kattelus, Kauskila, Kemppilä, Kesola, Kiiala, Kilpiänsaari, Kohoniemi, Kokkila, Kontu, Korkia-aho, Korvenkanta, Korvenkylä, Kotola, Kourula, Kourulanmäki, Kouvola, Kuurmanpohja, Kähärilä (Joutseno), Kähärilä (Lappee), Kähärilä (Nuijamaa), Kälvelä, Kärki, Laakkola, Laapio, Lahnajärvi, Laihala, Laihia, Lappeenranta, Lapvesi, Lasola, Lauritsala, Lavola (Lappee), Lavola (Säkkijärvi), Lempiälä, Lensula, Leppälä, Liikka, Lipiälä (Joutseno), Lipiälä (Lappee), Loukola, Luukkala, Luukulkkula, Lyytikkälä, Maajärvi, Marttila, Melkola, Meltola, Mentula, Metsäkansola, Mietinsaari, Mikonsaari, Monola, Montola, Mustola, Muukkola, Muurola, Myllylä, Myllärilä, Myrä, Mäkelä, Nevala, Nuijamaa, Nurmela, Nyrhilä, Nyrkkölä, Oikkola, Ojala, Paakkala, Pahloinen, Pajarila, Parjala, Parkkarila, Partala, Pelkola, Penttilä (Joutseno), Penttilä (Lappee), Piutula, Pohjola, Purala, Pätilä, Rantala, Rapattila, Rapattilajärvenpää, Rasola, Ravattila, Rikkilä, Roiskola, Ruohiala, Ruokola, Rutola, Ryösölä, Saarniala, Saikkola, Saviniemi, Seppälä, Sinkkola, Sirkjärvi, Skinnarila, Soljola, Suikinsilta, Sunila, Suokumaa, Suomalainen, Suurkorva, Säämälä, Taalikkala, Tapavainola, Temola, Tiimola, Timperilä, Tirilä, Tiuruniemi, Toikkala, Toivarila, Tujula (Joutseno), Tujula (Lappee), Tukiala, Turkkila, Törölä, Vainikkala, Vesikkola, Vihtola, Vilkjärvi, Villala, Virkkilä, Väkevälä, Ylijärvi, Yllikkälä.


title: Joutseno (taajama)

text: Joutseno on Lappeenrannan kaupungin taajama ja entisen Joutsenon kaupungin hallinnollinen keskus ja kirkonkylä. Taajama sijaitsee Saimaan rannalla ja Salpausselän harjalla noin 20 kilometriä Lappeenrannan keskustasta itään. Valtatie 6 ja Karjalan rata halkovat taajamaa.


title: Joutseno (taajama)

text: Lappeenrannan kaupunginosajaossa taajamasta käytetään nimeä Joutsenon keskustataajama. Se jakautuu kahdeksaan asemakaavoitettuun kaupunginosaan:Kaupungin väestötilastoissa taajama kuuluu Joutsenon keskustan tilastoalueeseen, jolla on 6 820 asukasta (31. joulukuuta 2013). Tilastokeskus käyttää taajamasta nimeä Joutsenon kirkonkylä. Tilastokeskuksen mukaan taajaman väkiluku on 7 034, maapinta-ala 15,8 neliökilometriä ja väestötiheys 445,2 (31. joulukuuta 2013). Tilastokeskuksen määritelmän mukainen taajama ulottuu myös edellä mainittujen asemakaavoitettujen kaupunginosien ulkopuolelle länteen Haukilahden ja etelään Karjalaisenkylän ja Eiskolan kylien suuntaan.


title: Korvenkylä (Lappeenranta)

text: Korvenkylä on alue Lappeenrannan kaupungin itärajalla Imatran kaupungin naapurissa. Aiemmin se kuului Joutsenon kaupunkiin, joka liitettiin Lappeenrantaan vuoden 2009 alussa.


title: Korvenkylä (Lappeenranta)

text: Korvenkylän seudulla sijaitsevat muun muassa vanhat Rauhan ja Tiurun sairaalat, joista ensin mainitussa toimii nykyään Holiday Club Saimaa. Korvenkylässä sijaitsee myös Korvenkylän vesitorni.


title: Korvenkylä (Lappeenranta)

text: Lappeenrannan väestötilastoissa Korvenkylä muodostaa Korvenkylän tilastoalueen, jolla on 1 609 asukasta (31. joulukuuta 2013). Lappeenrannan kaupunginosajaossa Korvenkylän asemakaavoitettu alue jakautuu neljään kaupunginosaan:Tilastokeskuksen määritelmissä Korvenkylä ei muodosta omaa taajamaa, vaan se kuuluu Imatran keskustaajamaan, johon se on kasvanut kiinni Mannerintien ja Imatranväylän kautta. Imatran keskustaajaman asukkaista 1 462 asuu Lappeenrannan puolella (31. joulukuuta 2013).


title: Joutseno (täsmennyssivu)

text: Joutseno tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tiedon taloustiede

text: Tiedon taloustiede tarkastelee tiedon merkitystä yhteiskunnallisissa järjestelmissä, niin menneen toiminnan tuotoksena kuin tulevan määrittäjänäkin.


title: St. Vincent (elokuva)

text: St. Vincent on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut draama-komediaelokuva, joka esitettiin ensimmäisen kerran Toronton elokuvafestivaaleilla 5. syyskuuta 2014. Teatterilevitykseen elokuva tuli 10. lokakuuta 2014. Nimiroolissa on Bill Murray, joka sai suorituksestaan Golden Globe -ehdokkuuden. Elokuva menestyi sekä kaupallisesti että arvosteluissa.


title: St. Vincent (elokuva)

text: Maggie on yksinhuoltaja, joka muuttaa uuteen kotiinsa Brooklyniin 12-vuotiaan poikansa Oliverin kanssa. Maggie joutuu tekemään pitkää työvuoroa, joten hänellä ei ole muuta mahdollisuutta kuin jättää Oliver heidän uuden naapurinsa Vincentin vahdittavaksi. Vincent on eläkkeellä oleva, äkäinen ukko, jonka lempiharrastuksia ovat alkoholi ja uhkapelit. Hänen ja Oliverin välille muodostuu yllättävä ystävyys.


title: St. Vincent (elokuva)

text: Yhdessä raskaana olevan stripparin kanssa Vincent vie Oliverin mukanaan paikkoihin, jotka kuuluvat hänen päivittäisiin rutiineihinsa: kilparadalle, strippiklubille ja paikalliseen pubiin. Vincent auttaa Oliveria kasvamaan mieheksi, samalla kun Oliver näkee Vincentissä jotain, mitä kukaan muu ei: väärinymmärretyn, mutta hyväsydämisen miehen.


title: Rinnakkaisjulkaiseminen

text: Rinnakkaisjulkaiseminen (tai rinnakkaistallentaminen, engl. "Green Open Access") tarkoittaa prosessia, jossa tutkijat tallentavat tieteellisissä aikakauslehdissä julkaistujen artikkeliensa "final draft" -versiot avoimeen julkaisuarkistoon (esim. yliopistojen julkaisuarkistot), missä artikkelit ovat verkossa kaikkien saatavilla.


title: Rinnakkaisjulkaiseminen

text: Rinnakkaisjulkaisemiseen saattaa sisältyä ehtoja ja kustantajan määrittelemiä rajoituksia. Verkkopalvelusta SHERPA/RoMEO voi katsoa, mitkä tieteelliset lehdet sallivat rinnakkaisjulkaisemisen.


title: Ilmetynjoki

text: Ilmetynjoki on 13 kilometriä pitkä joki Tammelassa ja Lopella Kanta-Hämeessä. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja laskee Turpoonjokeen sen alajuoksulla. Turpoonjoki puolestaan laskee Kuivajärveen, joka kuuluu Pyhäjärven alueeseen. Joen lähdejärvi on Pääjärvi, joka sijaitsee Tammelan, Lopen ja Hämeenlinnan rajojen kohtaamispaikalla. Ilmetynjoen valuma-alueen pinta-ala on 58 km², johon sisältyy yli 30 järveä tai lampea.


title: Ilmetynjoki

text: Joen luusua sijaitsee Pääjärven lounaisrannalla Tammelan Pääjärven kylässä Lanakoskella. Joki virtaa leveäuomaisena ensin 3,2 kilometriä hyvin ojitetun suon laitaa ja laskee sitten Vähä-Ilmettyyn. Tämä osuus käy välillä Lopen puolella. Joki jatkaa järven vastarannasta matkaansa, ensin leveäuomaisena ja sitten kapenevana, seuraavat 6,9 kilometriä. Tällä matkalla se ohittaa Iso-Ilmetyn laskuojan ja Riukustenkosken, jossa jokeen yhtyy Kakarlammin laskuoja, sivuaa Kortesuon, jossa siihen yhtyy Kaakkolammin laskuoja, Vääränojansuon, jossa siihen yhtyy Vääräoja, ja lopulta se laskee Hirvilammiin. Hirvilammista se jatkaa 1,3 kilometriä ja virtaa Valkealammin läpi. Valkeelammista on enää 1,2 kilometriä Turpoonjokeen, jossa se yhtyy siihen sen alajuoksulle.


title: Ilmetynjoki

text: Seudun maaston nykyiset muodot on määritellyt jääkausi. Viimeisimmän jääkauden loppuvaiheessa mannerjäätikön reuna päättyi näillä seuduilla suoraan mereen, joka oli eräs Itämeren suolainen Yoldiameren vaihe. Ilmaston lämpenevä trendi kuitenkin keskeytyi kylmyyskauteen, jonka seurauksena reunan sulaminen hidastui ja liukuva mannerjäätikkö työntyi talvisin uudestaan eteenpäin. Tämä tapahtui noin 11 400−11 300 vuotta sitten. Kesien jäätikön reunan sulaminen ja talvien reunan eteenpäin työntyminen olivat sata vuotta tasapainossa keskenään ja aiheuttivat reunan edestakaisen liikkeen Tammelan seuduilla. Tämän liikkeen seurauksena jäätikön eteen sen eteläpuolelle kertyi maa-ainesta, joka on nykyään ympäristöään korkeammalla. Tätä selännettä kutsutaan Kolmanneksi Salpausseläksi. Ilmetynjoen valuma-alueen eteläreuna kulkee selänteen poikki itä-länsi-suunnassa.


title: Ilmetynjoki

text: Erän geologisesti kiinnostava paikka on juuri Pääjärven alue, koska siellä mannerjää putosi alemmaksi Tammelan ylängöltä ja höyläsi maastoon painauman, johon Pääjärvi myöhemmin syntyi. Järven eteläpuolella kulkee Salapusselän selänne, joka on muodostunut pääosin hiekasta ja sorasta. Pohjoispuolella on ylängöltä laskeutuva moreenimaasto. Täällä sijaitsee Ilmetynjoen valuma-aluee pohjoisraja.


title: Ilmetynjoki

text: Joen valuma-alueen kuvaus on helpompi tehdä lähtien liikkeelle alajuoksulta ja edetä sitten kohti yläjuoksua.


title: Ilmetynjoki

text: Joen alajuoksulla joki virtaa mutkitellen peltojen ja metsämaaston vuorotellessa. Sen eteläreunaa rajoittaa harjujakso, joka on Kolmannesta Salpausselästä erkaantuva pitkittäisharjujen alkujakso ja joka mutkittelee Portaanharjuna ja Kaukolanharjuna edeten Pyhäjärven pohjoispuolelle. Jokeen tulee tästä osuudesta hieman pohjavettä lyhyiden ojien kautta. Valkealammin ja Hirvilammin yläpuolelle jokeen yhtyy vasemmalta puolelta Vääräoja, jonka kautta virtaa sekä Vääräojansuon että harjujakson pohjavettä.


title: Ilmetynjoki

text: Seuraavat 1,3 kilometriä joen uoma on oikaistu suoraksi, mutta joki tekee kaksi terävää käännöstä. Ennen toista käännöstä ja Laihanlammin ohittavaa pitkittäisharjua, siihen yhtyy oikealta Kaakkolammin laskuoja. Joki on puhkaissut uomansa kyseisen pitkittäisharjun läpi. Vaikka saman harjun eteläpäässä sijaitsee Kakarlammi, jolla ei ole laskuojaa, saa Ilmetynjoki varmasti senkin vedet suotumalla maakerrosten läpi. Joki mutkittelee tämän jälkeen kohti Vähä-Ilmettyä. Matkalla siihen laskevat etelästä Matinniitunsuon vedet, pohjoisesta Saarisuon ja Perkonsuon vedet.


title: Ilmetynjoki

text: Iso-Ilmetty laskee jokeen etelästä 100 metrin laskuojaa myöten. Ilmetynsuo on suuri suo, jossa lähes umpeenkasvanutta järveä ympäröi laaja avosuo. Suon länsiosa on tiheään ojitettua. Länsipuoleen laskee Keisarinlammi ja pohjoispuolelle Mustalammi, jonka kautta laskevat myös Santastenlammin ja Pernunjärven ojat. Pernunjärvellä on toinenkin laskuoja Iso-Ilmettyyn.


title: Ilmetynjoki

text: Ilmetynjoki virtaa Vähä-Ilmettyn läpi. Järveen laskevat eteläisen reunamoreeni ja sandurialueen järvistä vain Terho. Muut pohjoiseen laskevat järvet kuin Ruoholammi laskevat Tervalammiin. Näitä ovat Viiveri, molemmat Vaunulammit ja Lintulammi. Ruoholammi yhtyy suoraan Tervalammin laskuojaan, joka yhtyy vuorostaan Taakerinsuolla Ilmetynjokeen.


title: Ilmetynjoki

text: Pääjärvi on Ilmetynjoen keskusjärvi. Siihen kerääntyy valtaosa valuma-alueen vesistä, joska joenvarren osa valuma-alueesta on kapea. Järven etelärantojen lähellä sijaitsevat lukumääräisesti suuri harjujen väleihin ja peräti suppiin syntyneet järvet ja lammet. Kallistuksen takia vain osa näistä kuuluvat Pääjärven kanssa samaan valuma-alueeseen. Tällaisia järviä ovat muun muassa Kirppulammi, Pitkälammi, Mulkolammi ja Ruoholammi.


title: Ilmetynjoki

text: Pääjärveen laskee idästä muita ojia, joiden valuma-alueella on kaukaisempia järviä. Rietaoja laskee Pääjärven koillisosaan ja sen kautta laskevat Rietajärvi, Honkalanlammi ja Nyypakanlammi. Järven keskiosan pohjoispäähän laskee Jokiniitynjoki. Se kokoaa suoalueen ojien vedet uomaansa, joka tuo Myllylammin, Myllyjärven ja Pitkäjärven sekä Hirvilammi ja Pikku Hirvilammin yhteiset vedet. Aivan Jokiniitunjoen alajuoksulle siihen yhtyy pienen Pikkulammin laskuoja.


title: Luettelo ESP:n kitaroista

text: Tämä on luettelo ESP:n valmistamista kitaroista. ESP on japanilainen kitaranvalmistaja. Luettelo ei ole täydellinen.


title: Luettelo ESP:n kitaroista

text:
Numerot ja kirjaimet tarkoittavat kitaran mallia. Esimerkiksi AX-50 ja AX-250 ovat melkein samannäköisiä, mutta esimerkiksi otelaudan merkintä on AX-250:ssä tribaalikuvio ja AX-50:ssä piste. Myös kitaroiden ominaisuudet (Esimerkiksi puu, mikrofonit ja talla) ovat paremmat mitä suuremmaksi mallin numero nousee. Mallinimien yhteydessä saattaa esiintyä myös lyhenteitä, esimerkiksi ASB, STBS, BLK tai SW. Lyhenteet ilmaisevat kitaran värin. EMG ja Seymour Duncan valmistavat ESP-kitaroiden mikrofonit.
ESP:llä on myös Custom-sarja, jossa ovat mallit Viper, Eclipse ja Horizon, mutta erikoisissa värityksissä. Signature-sarja taas sisältää eri ESP:n kitaroilla soittavien kitaristien/basistien ESP:n kanssa yhteistyössä suunnittelemia ja markkinoille lanseerattuja kitaroita.


title: Turpoonjoki

text: Turpoonjoki (vanhana rinnakkaisnimenä myös "Pikku-Loimijoki" ) on 10 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Tammelassa. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se laskee Kuivajärven eteläpäähän ja se kuuluu Pyhäjärven alueeseen. Joen lähdejärvi on Liesjärvi, joka sijaitsee Tammelan eteläosassa Liesjärven kansallispuiston yhteydessä. Turpoonjoen valuma-alueen pinta-ala on 238 km², johon sisältyy yli 60 järveä tai lampea.


title: Turpoonjoki

text: Joen luusua sijaitsee Tammelan Vistinkoskella, missä on ensimmäinen patoallas. Ensimmäisten 2,1 kilometrin matkalla vesi virtaa Arolankosken, Isonladonkosken ja Pikkukosken läpi. Oikealta jokeen yhtyy sitten Suojoen haara ja sitten toisen 2,0 kilometrin matkalla joessa seuraa Huuvankoski ja eräs nimetön koski. Turpoon luona on taas patoallas ja koski, jonka alla siihen yhtyy vasemmalta oja. Joki virtaa 4,4 kilometriä, jonka matkalla siihen yhtyy oikealta Kivioja, sitten taas oikaelta Porsunoja, alittaa Hämeen Härkätien eli yhdystien 2824 sillan ja lopuksi läpäisee Tammelan Portaan kylän luona Porrasharjun ja Portaansyrjänharjun harjujakson ennen Ilmetynjoen yhtymistä jokeen ja joen suuta. Joki laskee Kuivajärveen. Tammelan Portaan kylä, jonka nimeen sisältyy vanha siltaa tarkoittava sana "porras", on saanut nimensä Hämeen härkätiessä kylän kohdalla oleesta Turpoonjoen ylittäneestä sillasta.


title: Turpoonjoki

text: Ilmetynjoki yhtyy Turpponjokeen 1,8 kilometriä sen suistosta. Se on 13 kilometriä pitkä joki, jonka lähdejärvi on Pääjärvi. Joen valuma-alueen pinta-ala on 58 km² ja siinä sijaitsee yli 30 järveä tai lampea.


title: Turpoonjoki

text: Turpoonjoen alue käsittää sen valuma-alueen osan joka ei sisällä Liesjärven keräämää aluetta eikä Ilmetynjoen valuma-aluetta. Alue on käytännössä sitä valuma-alueen osaa, joka valuu suoraan Turpoonjoen uomaan. Sen pinta-ala on 50 km² ja siihen kuuluu yli 13 järveä tai lampea.


title: Turpoonjoki

text: Turpoonjoen alueen itäpuolella sijaitsee laaja Pernummen hiekkamuodostuma, jonka länsireunaa reunustaa Karjuharju ja sen kaakkoon ulottuva matala jatke. Harjun vieressä tai jatkeen tuntumassa sijaitsee muutama lampi tai järvi, jotka kuuluvat Turpoonjoen alueeseen. Näitä ovat Heinälammi, Iililammi, Lehmälammi, Mustikkalammi, Mäyrälammi, Pesälammi, Rajalammi ja Vehkalammi. Joen uoman länsipuolella maasto on soistunutta morenimaastoa, jonka geologiset ominaisuudet ovat täysin erilaiset. Siellä sijaitsevat muun muassa Kaksvetinen, Kupittaanlammi, Peukalolammi, Porraslammi ja Tittilammi. Liesjärven kansallispuisto ulottuu tälle alueelle ja Kaksvetinen, Peukalolammi ja Tittilammi kuuluvat siihen.


title: Turpoonjoki

text: Liesjärveen laskee useaan uomaa myöten järvien vesiä. Suoraan tai toisen järvern kautta laskevat järvet luetaan kuuluvaksi järven alueeseen. Tällaisia järviä ovat seuraavat järvet. Karkauslammin ja Pukalinlammin vedet laskevat järveen yhteistä laskuojaa myöten. Samoin tekevät Herttuanjärvi, Likolammi, Kakarilammi, Lintumaanjärvi ja Levoniemenjärvi, jotka laskevat yhteistä Rasinjokea myöten. Kirkkolammi, Pikkulammi ja Tartlammi ovat Lehesjoen valuma-alueella. Lahnalammi laskee Liesjärveen Tukkilahteen, Kanteluslammi ja Pikku Katavalammi Hiiliniemenselän pohjoisosaan.


title: Turpoonjoki

text: Salkolanjärvi laski 1800-luvulla vielä viereiseen Lehesjokeen, mutta saha kaivautti uuden uoman Taipaleen poikki. Siitä lähtien sillä on ollut oma valuma-alueensa, johon kuuluvat Hullulammi, Mustalammi ja Salkolanjärvi.


title: Turpoonjoki

text: Kauhaoja laskee Honkalahteen, joka sijaitsee Juuriniemenselän koilliskulmassa. Oja valuma-alueen pinta-ala on 14 km² ja sen pääjärvi on Kauhajärvi, johon laskee Mätäslammi. Heinissuonlammin ja Väärälammin laskuojat yhtyvät Kauhaojaan alempana.


title: Turpoonjoki

text: Mustijoen valuma-alueen pinta-ala on 18 km² ja sen uomaa voi seurata Isojärven korkeudelle saakka. Matkallaan se virtaa Myllylammin ja Haukilammin läpi. Isojärveen laskevat Hepolammin ja Riihilammin laskuojat. Nämä lammet sijaitsevat vedenjakajalla. Pieni Tervalammi laskee vielä Hepolammiin. Pääuomaan yhtyvät alempana Uudenkylänlammin, Riihilammin ja Metsälammin laskuojat.


title: Turpoonjoki

text: Tapolan - Kyynärän valuma-alueen (pinta-ala 31 km²) laskujokena on Välijoki, joka on samalla pääjärven Tapolanjärven laskujoki. Tapolanjärven itäpuolelle laskee Hangaslamminoja, joka on Hangaslammin ja Iso Katavalammin laskuoja. Tapolanjärven pohjoispäähän laskee Ruostejoki, jonka pääjärvi on Ruostejärvi. Siihen laskee Perhonjärvi vetensä ja Leppilammi sijaitsee sen vieressä harjun erottamana. Ruostejoen viereen laskee Lamminoja, jota myöten laskevat Hiisilänlammi ja Vahaksenjärvi.


title: Valkealammi (Tammela)

text: Valkealammi eli Valkeejärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Valkealammi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen ei laske muita ojia kuin Ilmetynjoen uoma. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 1,2 kilometriä pitkä Ilmetynjoen alajuoksu, joka yhtyy Turpoonjokeen.


title: Valkealammi (Tammela)

text: Järven rantaviiva on 1,0 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven rannat ovat soistuneita luusuan ja laskupaikan ympäristössä. Rannoille on rakennettu viisi loma-asuntoa, joille johtaa tiet Huuvalan ja Portaan kylistä.


title: Valkealammi (Tammela)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Valkilampi". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Valkialampi".


title: Henry Bell

text: Henry Bell (7. huhtikuuta 1767 – 14. maaliskuuta 1830) oli skotlantilainen insinööri, joka toteutti ensimmäisen onnistuneen matkustajahöyrylaivaliikennöinnin Euroopassa.


title: Henry Bell

text: Bell syntyi Torpichenissä Skotlannin Länsi-Lothianin alueella vuonna 1767 perheensä viidentenä poikana. Vanhemmat Patrick Bell ja Margaret Easton kuuluivat sukuun, joka aikanaan tunnettiin hyvin myllynrakentajista, rakennusmiehistä ja insinööreistä. Henry kävi kylän koulun ja oli harjoittelijana vuonna 1780 kivityöpajassa. Kolme vuotta myöhemmin oli enonsa opissa myllynrakentajaksi. Kun hän myöhemmin tutustui laivanmallien tekoon Borrowtounnessissa ja myöhemmin vuonna 1787 hän suuntasi kiinnostuksensa laivojen mekaniikkaan. Tämän jälkeen hän vietti vuosia Lontoossa.


title: Henry Bell

text: Hän palasi Skotlantiin 1790 ja asettui Glasgow'hun, jossa työskenteli kirvesmiehenä. Hän halusi seurata sukunsa perinnettä ja valmistua rakennusinsinööriksi ja liittyi Glasgowlaiseen rakennusliikkeeseen. Hän ei kuitenkaan menestynyt työssään.


title: Henry Bell

text: Henry Bellin oli vallannut ajatus rakentaa höyrykonekäyttöinen laiva. Vuonna 1800 hän kirjoitti anomuksen amiraliteettille saadakseen rahoitusta ideoilleen, mutta anomus hylättiin. Samoin kävi 1803, paitsi että lordi Horatio Nelson oli puoltanut hakemusta sanoen, että jolleivät britit rakenna höyrylaivaa, niin sen tekevät muut.


title: Henry Bell

text: Vuonna 1808 Bell siirtyi Helenburghiin Clyde-joen suulle, jossa hän vaimonsa kanssa osti kylpylän ja majatalon. Vaimo vastasi näiden hoidosta, kun Henry Bell keskittyi mielipuuhaansa höyrylaivan kehittämiseen.


title: Henry Bell

text: Vuonna 1812 valmistui Bellin höyrykonekäyttöinen siipiratasalus "PS Comet". Se oli 30 tonnin vetoinen alus, jonka höyrykone kehitti kolme hevosvoimaa. Comet eli komeetta-nimitys johtui vuosina 1811–1812 kuukausia näkyneestä pyrstötähdestä. alus rakennettiin Glasgow satamassa olevalla telakalla. Neitsytmatkallaan kanavia pitkin alus kulki noin 5 solmun nopeutta. Elokuussa 1812 Bell ilmoitti käynnistävänsä säännöllisen reitin Glasgow'n, Greenockin ja Helensburghin välille kolme kertaa viikossa, sekä paluun vuoropäivinä.


title: Henry Bell

text: Vuonna 1819 alusta pidennettiin ja korjattiin. Sillä aloitettiin pidempi reitti Obaniin ja Fort Williamiin Crinanin kanavan kautta. Matka kesti neljä päivää. Joulukuussa 1820 alus haaksirikkoutui voimakkaassa virrassa lähellä Obania. Tämän jälkeen Bell rakensi uuden aluksen, "Comet II". Se törmäsi vuonna 1825 "Ayr"-nimiseen höyrylaivaan. Onnettomuudessa kuoli 62 henkeä laivalla olleista 80 hengestä. Menetettyään toisen aluksen, Bell luopui höyrylaivaliikennöinnistä.


title: Henry Bell

text: Bell eli vielä sen aikaa, että näki keksintönsä menestymisen ja Clydejoen rantojen kehittymisen menestyväksi höyrylaivojen rakennus- ja telakka-alueeksi. Bellin työ oli innoittanut muita höyrylaivojen rakentajia ja vuonna 1815 höyrylaivoja oli jo parikymmentä. Bell ei saanut mitään korvausta höyrylaivojen käyttöönotosta ja hän eli loppuelämänsä köyhyydessä. Paikallinen hyväntekeväisyysjärjestö järjesti hänelle 100 punnan eläkkeen, jota maksettiin leskelle sen jälkeen, kun Bell vuonna 1830 kuoli 62-vuotiaana.


title: Hirvilammi (Tammela)

text: Hirvilammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Hirvilammi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 150 metriä. Siihen laskee yksi pelto-oja pohjoisesta ja Ilmetynjoki kaakosta. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 1,3 kilometriä pitkä Ilmetynjoen osuus, joka laskee Valkealammiin.


title: Hirvilammi (Tammela)

text: Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven rannat ovat soistuneita vain eteläpäässä. Rannoille on rakennettu asuntoja ja loma-asuntoja, joille johtaa tiet Huuvalasta ja Portaasta.


title: Hirvilammi (Tammela)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Hirsilampi". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Hirvilampi".


title: Vähä-Ilmetty

text: Vähä-Ilmetty on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevan Turpoonjoen valuma-alueeseen.


title: Vähä-Ilmetty

text: Järven pinta-ala on 18 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 300 metriä. Siihen laskee Ilmetynsuon suo-ojat, joista yksi tuo Terhon vedet, sekä tietysti läpi virtaava Ilmetynjoki. Järven luusua sijaitsee järven lounasrannalla, josta saa alkuunsa 6,9 kilometriä pitkä Ilmetynjoen osuus, joka laskee Hirvilammiin.


title: Vähä-Ilmetty

text: Järven rantaviiva on 2,0 kilometriä pitkä ja sen ranta on osin moreenipohjaista metsämaastoa ja muuten soista metsämaastoa. Etelärannoille on rakennettu loma-asuntoja, joille johtaa tiet Pääjärven kylästä tai yhdystieltä 2824. Lopen ja Tammelan välinen raja sijaitsee 750 metriä idässä.


title: Vähä-Ilmetty

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Wähä Ilmettyjärvi".


title: Rahamänty (Pudasjärvi)

text: Rahamänty oli Pudasjärvellä Korentokankaalla Kuusamon tien varressa muutama kilometri ennen Iso-Syötteen tienhaaraa kasvanut mänty, joka lienee ollut noin 300-vuotias kaatuessaan vuonna 1996. Mänty sai nimensä, kun taidemaalari Akseli Gallen-Kallela teki siitä piirroksen tai maalauksen ohikulkumatkallaan. Väitetään myös, että piirros olisi ollut mallina suomalaisissa 10, 20 ja 50 pennin kolikoissa vuosina 1952–1990 esiintyneelle männylle. Rahamuseon mukaan todisteita sille, että kolikoissa kuvatulla puulla olisi mitään todellista esikuvaa, ei kuitenkaan ole.


title: Rahamänty (Pudasjärvi)

text: Mänty on aikoinaan toiminut kokoontums- ja leiriytymispaikkana ja ns. rappasotien aikana se oli ruotsalaisten ja venäläisten rauhanneuvottelijoiden tapaamispaikkana. Männyn juurella oli noin kymmenen vuoden ajan 1950-luvulle saakka Lapin sodan aikana haavoihinsa kuolleen saksalaisen sotilaan hautapaikka. Rahamänty mainitaan myös kirjailija Kalle Päätalon Iijoki-sarjan kirjoissa. Männyn lähellä sijainnut Korennon talo toimii pitkään kestikievarina.


title: Rahamänty (Pudasjärvi)

text: Rahamännyksi kutsuttuja puita on myös Pusulan Koisjärvellä ja Laihian Rudon kylässä.


title: Denis Maksimenko

text: Denis Petrovitš Maksimenko (, s. 15. lokakuuta 1983 Uralsk, Neuvostoliitto) on kazakstanilainen jääpalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Nižni Novgorodin Startia.


title: Denis Maksimenko

text:
Maksimenkon kasvattajaseura on kazakstanilaisen Uralskin Akzhaiyk. Hän pelasi seitsemän ensimmäistä kautta kasvattajaseurassaan, joka pelasi Venäjän toiseksi korkeinta sarjaa. Sen jälkeen hän on pelannut kauden Venäjän mestaruussarjaa Uljanovskin Volgassa ja vuodesta 2008 lähtien Nižni Novgorodin Startissa
Slautin on edustanut Kazakstania kaudesta 2008 lähtien eli osallistunut seitsemän kertaa MM-kisoihin. Hän on ollut voittamassa niissä neljää MM-pronssia.


title: Denis Maksimenko

text: Maajoukkueessa


title: Mariano Díaz Mejía

text: Mariano Díaz Mejía, yleensä vain Mariano (s. 1. elokuuta 1993 Barcelona, Espanja) on dominikaanilainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Real Madridia ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Mariano Díaz Mejía

text: Mariano aloitti jalkapalloilu-uransa barcelonalaisen Espanyolin junioriakatemiasta. Vuonna 2009 Mariano siirtyi Badalonan junioreihin, ja ensiesiintymisensä maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä pelanneessa edustusjoukkueessa hän teki kaudella 2011–2012. Kauden puolivälissä hänen matkansa jatkui Real Madridin junioriakatemiaan.


title: Mariano Díaz Mejía

text: Elokuussa 2012 Mariano nostettiin Real Madridin C-joukkueeseen, joka pelasi niin ikään Segunda B:ssä. 18. tammikuuta 2014 hän pelasi ensimmäisen ottelunsa seuran B-joukkueessa Castillassa Sporting de Gijónia vastaan. Joukkueen sarjataso oli tuolloin Segunda División, mutta kaudeksi 2014–2015 se putosi Segunda B:hen. Kaudella 2015–2016 Mariano oli 25 maalillaan Castillan paras maalintekijä sarjassa.


title: Mariano Díaz Mejía

text: Mariano teki viisivuotisen jatkosopimuksen Real Madridin kanssa tammikuussa 2016. Seuraavana kesänä seura sai hänestä lainasopimustarjouksia, mutta hän jäi lopulta Zinédine Zidanen valmentamaan edustusjoukkueeseen. Kesän aikana Mariano pelasi neljässä harjoitusottelussa, ja edustusjoukkuedebyyttinsä virallisissa otteluissa hän teki 27. elokuuta 2016 Primera Divisiónin ottelussa Celtaa vastaan.


title: Mariano Díaz Mejía

text: Espanjassa syntyneen Marianon äiti Mariana Mejía on dominikaanilainen. Mariano teki ensiesiintymisensä Dominikaanisen tasavallan maajoukkueessa 24. maaliskuuta 2013 ystävyysottelussa Haitia vastaan.


title: Frank Martela

text: Frank Martela (s. 6. marraskuuta 1981) (VTM, DI, FT) on suomalainen filosofi, tietokirjailija ja tutkija, joka toimii tutkijatohtorina Aalto-yliopistossa ja valmentajana Filosofian Akatemia Oy:ssä. Martelan tutkimuskohteita ovat hyvä elämä, ihmisyys ja elämän pohjimmainen merkityksellisyys.


title: Frank Martela

text: Martela on opiskellut Suomessa Esa Saarisen johdolla ja tehnyt myöhemmin Yhdysvalloissa tutkimusta motivaatiopsykologian keulahahmoihin kuuluvan Richard Ryanin johdolla. Martelan väitöskirja koski vanhustenhoidon työntekijöiden merkityksellisyyden kokemusta ja niin kutsutun "hoivayhteyden" syntymisen ehtoja. Martela kuuluu Filosofian Akatemiaan, tutkijoiden perustamaan tutkimus-, valmennus- ja konsulttiyritykseen, joka pyrkii kehittämään suomalaista työelämää ja sen tuloksenteko- ja innovointikykyä vahvistamalla työntekijöiden sisäistä motivaatiota.


title: Jevgeni Šadrin

text: Jevgeni Vladimirovitš Šadrin (, s. 7. marraskuuta 1982 Sajanogorsk, Neuvostoliitto) on kazakstanilais - venäläinen jääpalloilija, pelipaikkanaan keskikenttä. Hän edustaa Irkutskin Baikal-Energijaa.


title: Jevgeni Šadrin

text:
Šadrinin kasvattajaseura on Krasnogorskin Jenisei. Pelattuaan kauden Jenisein kakkosjoukkueessa hän siirtyi Bratskiin, jossa pelasi kaikkiaan neljä kautta. Sen jälkeen seurana oli Abakanin Sajanya. Bratskin Metallurg ja Abakanin Sajany pelasivat toiseksi korkeinta sarjatasoa. Kaudesta 2007 lähtien hän on pelannut Venäjän pääsarjaa. Ensin Novosibirskin Sibselmašia kaksi kautta ja kaudesta 2009 lähtien Irkutskin Baikal-Energijaa.
Šadrin pelasi kaudella 2009 Venäjän kakkosjoukkueessa, mutta otti vuonna 2011 kaksoiskansalaisuuden. Sen jälkeen hän on edustanut Kazakstania kaudesta 2011 lähtien eli osallistunut viisi kertaa MM-kisoihin. Hän on ollut voittamassa niissä neljää MM-pronssia.


title: Jevgeni Šadrin

text: Seurajoukkueissa


title: Jevgeni Šadrin

text: Maajoukkueessa


title: Jerusalemin pikaraitiotie

text: Jerusalemin pikaraitiotie (, "HaRakevet HaKala Birushalayim") on pikaraitiotiejärjestelmä Jerusalemissa, Israelissa. Rakennustyöt alkoivat vuonna 2002. Arkeologisista löydöksistä ja teknisistä ongelmista johtuvien toistuvien viivästysten jälkeen ensimmäinen linja avattiin 19. elokuuta 2011. Pikaraitiotien rakennutti CityPass-yhtymä, jolla on 30 vuoden toimilupa järjestelmän operointiin.


title: Jerusalemin pikaraitiotie

text: Ensimmäinen linja on 13,9 kilometriä pitkä ja siinä on 23 pysäkkiä. Laajennusprojektit ovat rakenteilla pohjoisen suuntaan Neve Yaakovin asuinalueelle ja lounaaseen Hadassah Medical Centeriin. Valmistuessaan linja on 22,5 kilometrin pituinen.


title: JAP

text: JA Prestwich Industries, oli englantilaisen John Alfred Prestwichin perustama konetekniikanalan yritys, joka valmisti kuvaustarvikkeita, polttomoottoreita sekä muita hienotekniikkaa soveltavia laitteita. Yritys sulki ovensa lopullisesti vuonna 1964. Polttomoottoreiden osalta yritys tunnettiin lyhyemmin kirjainyhdistelmästä J.A.P.


title: JAP

text: Insinööri J. A. Prestwich perusti yrityksensä isänsä talon viereen Landowne Road 1:lle Tottenhamiin Lontooseen vuonna 1895. Vuoteen 1911 mennessä Prestwich siirsi yritystoimintansa Northumberland Park Road 17:nelle. Yritysrakennuksen etufasadi yrityksen logoineen purettiin lopulta vuonna 2012 ja tilalle rakennettiin J.Sainsbury's supermarketti osana Tottenham Hotspur Redevelopment Scheme -kaavoitushanketta. Prestwich tuli tunnetuksi sekä kuvaustarvikkeistaan että polttomoottoreistaan. Prestwich työskenteli yhteistyössä sähkötekniikan insinöörin S.Z. de Ferrantin kanssa sekä myöhemmin kuvaustekniikan uranuurtajan William Friese-Greenen kanssa.


title: JAP

text: J.A.P -moottoreita asennettiin moniin kuuluisiin moottoripyöriin, mutta myös varhaisaikojen lentokoneisiin moottorisahoihin, kultivaattoreihin, sekä pikaraitiotien huoltorekoissa.. Moottoripyöriin asennetut moottorit menestyivät hyvin ja niitä käytettiin speedway-pyörissä 1960-luvulle asti. Toisen maailmansodan aikana Prestwich tuotti n. 240 000 teollisesti valmistettua ottomoottoria sotakäyttöön miljoonien lentokoneen osien ohella.


title: JAP

text: Vuoden 1945 jälkeen Prestwichin tuotannosta vastasi Villiers Ltd. ja yritys fuusioitui kokonaan Villiers Engineering Companyn ympärille vuonna 1957, mutta myös Villiers itse päätyi Manganese Bronze Bearingsin alaisuuteen.


title: JAP

text: Prestwichin Northumberland Parkin konetekniikkaosasto suljettiin 1963.. Asiapaperit, valokuvat ja yrityksestä julkisesti esille tarkoitettu materiaali siirrettiin Science Museum Library & Archivesiin Wroughtonin Luonnontieteelliseen museoon.


title: JAP

text: Varhaiset lentokoneet olivat rakenteeltaan kevyitä yksinkertaisia ja jotka vaativat voimanlähteikseen luotettavia sekä kevytrakenteisia moottoreita. J.A.P:n moottoripyöriin tarkoitettuja moottoreita käytettiin usein kyseiseen käyttötarkoitukseen. J.A.P:itä käytettiin mm. vuoden 1909 A V Roe Early kolmitasoissa, jota pidettiin ensimmäisenä täysbrittiläisvalmisteisena lentokoneena, minkä seurauksena Prestwichilla ja Roella oli hetken aikaa yritysyhteistyötä keskenään. Prestwich toimitti aluksi kyseistä moottoria lentokonevalmistajalle ja antoi heidän tehdä siihen paikallisia muunnoksia, mm. asentaa suurempia venturiputkia kaasuttimiin, jolloin saatiin aikaiseksi suurempi ilmanotto eri korkeuksilla.. 1920-luvun lopulla ja 1930-luvun alkupuolella J.A.P tuotti lisenssillä erilaisia raskasmoottoreita, mm. yhdysvaltalaiselle Aeronca Aircraftille Britannian markkinoita varten.


title: JAP

text: Prestwich tuotti 1900-luvun alussa kuvaustarvikkeita, kuten kameroita, tulostimia, mutoskooppeja, leikkaus- ja perforointikoneita sekä elokuvaprojektoreita (esim. elokuvakameroita Warwick Trading Companylle sekä Charles Urban Trading Companylle).


title: JAP

text: J.A.P moottoreita käytettiin laajasti kevytautoissa vuosina 1910-1914, jolloin ne olivat useiden pienautovalmistajien suosiossa. Vuonna 1914 J.A.P julkisti uuden juuri kevytautolle tarkoitetun moottorinsa, jonka poraus oli 90 mm ja iskunpituus 85 mm (1082 kuutioinen) V2-moottori. Moottorissa oli suurempi vauhtipyörä kuin moottoripyörän vastaavassa koneessa ja suljettu rengasgeneraattori. Moottorin ajateltiin mahtuvan kolmipyöräiseen Morganiin.


title: JAP

text: J.A.P:n suurtehoisten, mutta kevyiden kilparatamoottoreiden kehityksen ohella osa ennen sotia edeltäneistä autonvalmistajista, kuten G.N., T.B.(Thompson Brothers), Morgan Motor Company ja Reliant, käyttivät J.A.P -moottoreita voimanlähteinään.


title: JAP

text: J.A.P laajensi toimintaansa kilpa-autoiluun toisen maailmansodan jälkeen, jolloin useita moottoreista käytettiin Britannian pikkuformuloissa tai Formula 3-sarjassa John Cooperin tekemän kehitystyön seurauksena. J.A.P osallistui myös ensimmäiselle Formula 1 -kaudelle moottorintoimittajana, jolloin sen asiakkaana toimi yksityistalli Horschell Racing Corporation. Kyseisen moottorin tahdittamaa Cooperin valmistamaa autoa käytettiin Monacon GP:ssä, joka päättyi tallin kuljettajan Harry Schellin keskeytykseen.


title: JAP

text: Viimeisinä vuosinaan Prestwich tuotti osia myös muille autonvalmistajille, kuten sylinterikansia Lotus Cortinaan sekä varhaisiin Ford-pohjaisiin Lotus Elanin moottoreihin.


title: JAP

text: Vuosien 1904 ja 1908 välisenä aikana moottoripyöriä tuotettiin Britanniassa kansiventtiilisten moottoripyörien moottorien kehityksen ansiosta.


title: JAP

text: Sen jälkeen kun J.A.P:n tehdas alkoi keskittyä moottorien toimittamiseen muille valmistajille, kuten Brough Superiorille, Triumph Engineeringille, AJS:lle, Enfield Cycle Co:lle, Hazlewoods Limitedille, Zenith Motorcyclesille sekä HRD Motorcyclesille (Vincent Motorcyclesin edeltäjälle), J.A.P:n moottoreilla varustettuja koneita toimitettiin Venäjälle ensimmäisen maailmansodan aikana. Eräs kyseisistä koneista oli AJS Model D.


title: JAP

text: J.A.P toimitti useita moottoreita ulkomaisille moottoripyörävalmistajille, kuten Dreschille ja Terrot´lle Ranskaan, mutta myös Ardielle, Heckerille ja Tornaxille Saksaan.


title: JAP

text:
Myöhemmin J.A.P -moottoreita käytettiin Villiersin alaisuudessa moottoripyöräkilpailuissa. Useimmiten niitä käytettiin speedwayllä tai mutaradoilla.
Varhaisimpiin rautatieverkoston huoltokulkuneuvoihin kuulunut Wickhamin resiina käytti J.A.P:n V2-moottoria. Kulkuneuvoon kuuluivat iso vauhtipyörästö sekä pyörien toimintaa säädellyt kitkamoottori.


title: JAP

text: J.A. Prestwich valmisti myös maamoottoreita J.A.P:n nimellä moniin käyttötarkoituksiin ja niiden koko vaihteli pienimmästä 0-mallista (kaksitahtinen) suurempaan 6-malliin. Niitä käytettiin kultivaattoreissa, generaattoreissa, lypsykoneissa, vesipumpuissa, ruohonleikkureissa, heinäpaalien nostureissa sekä muissa maatalouslaitteissa. Laitteet olivat usein nelitahtisia, mutta myös kaksitahtisia käytettiin niiden luotettavuuden vuoksi (niitä voidaan nähdä edelleen Britannian Vintage-ralleissa).


title: JAP

text: J.A.P:llä oli tehdas myös Chelmsford Roadilla, Lontoon Southgatella, joka työllisti 40-50 ihmistä vuonna 1955.


title: Marija Muzytšuk

text: Marija Muzytšuk (; s. 21. syyskuuta 1992) on ukrainalainen shakin suurmestari, joka voitti shakin naisten maailmanmestaruuden huhtikuussa 2015. Voittonsa myötä hän sai suurmestarin arvonimen.


title: Marija Muzytšuk

text: Hänen vanhempi siskonsa Hanna on myös suurmestari. Kummatkin sisarukset boikotoivat Saudi-Arabiassa käytyjä vuoden 2017 maailmanmestaruuskisoja, koska niissä piti käyttää abayaa, koko kehon peittävää huivia.


title: Dennery (kunta)

text: Dennery on kunta Saint Lucian itärannalla. Sen pinta-ala on 69,7 km ja väkiluku oli 12 876 vuonna 2002. Pääelinkeinot ovat kalastus sekä limanpavut, banaanit ja muut trooppiset hedelmät.


title: Juri Loginov

text: Juri Aleksevitš Loginov (, s. 2. kesäkuuta 1967 Iljinka, Penzan oblasti, Neuvostoliitto) on entinen venäläis - kazakstanilainen jääpalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.


title: Juri Loginov

text: Loginov aloitti uransa Saratovin Universalissa kaudella 1984-1985., mutta siirtyi sen jälkeen Neuvostoliiton pääsarjassa pelanneen Raketa Kazanin riveihin. Yhden Raketa-kauden jälkeen hän siirtyi edelleen SKA-Sverdlovskin riveihin kahdeksi kaudeksi. Nižni Novgorodin Startissa tuli sitten pitempiaikainen seura eli hän pelasi Startissa seuraavat seitsemän kautta. Tällöin hän saavutti ensimmäisen Venäjän pääsarjan mitalin eli hopean keväällä 1995. Tänä Start-aikana Neuvostoliitto oli hajonnut, ja sarjasta oli tullut Venäjän pääsarja. Kaudella 1995-1996 hän siirtyi Uljanovskin Volgan riveihin kolmeksi kaudeksi ja edelleen kolmeksi kaudeksi Dynamo Kazanin riveihin. 1990-luvun lopun vuosina 1996-1999 Loginov valittiin Venäjän pääsarjan parhaaksi puolustajaksi.


title: Juri Loginov

text:
Kaudella 2001 Loginov palasi Startin riveihin viideksi kaudeksi. Syksyllä 2006 alkanut pelaajaura Krasnogorskin Zorkissa oli sitten menestyksellisin, sillä seitsemänä Zorki-vuotenaan hän saavutti neljä Venäjän pääsarjan hopeaa ja kaksi pronssia. Loginovin ura oli jo 2010-luvulla edennyt niin pitkälle, että hänestä tuli syksyllä 2012 Venäjän pääsarjan eniten otteluita pelannut jääpalloilija. Loginovista tuli kauden 2012-2013 aikana 700 pelatun ottelun rajan ylittäjä ohittaen entisen ennätyksen haltijan Aleksandr Volkovin 676 ottelun pelimäärän., Lopullisiksi ennätyslukemiksi tuli 731 pelattua Venäjän pääsarjaottelua ja niissä 38 maalia.
Loginov edusti 1990-luvun lopulla Venäjää kaksissa kisoissa, joissa saavutti vuonna 1999 MM:n ja 1997 MM-hopeaa. Sen jälkeen vuonna 2002 hän siirtyi kahden passin mieheksi ja edusti Kazakstania eli osallistui kymmenen kertaa MM-kisoihin Kazakstanin väreissä - viimeisen kerran 47-vuotiaana veteraanina. Hän on ollut voittamassa niissä viisi MM-pronssia Kazakstanille.


title: Juri Loginov

text: Pitkän, 30-vuotisen pelaajauran, jälkeen Loginov siirtyi kesällä 2014 valmenustehtäviin Nižni Novgorodin Startissa.


title: Juri Loginov

text: Seurajoukkueissa


title: Juri Loginov

text: Maajoukkueessa


title: Juri Loginov

text: Henkilökohtaisesti


title: Mike King

text: Mike King (s. 30. elokuuta 1974) on yhdysvaltalainen koripalloilija ja koripallovalmentaja. Pelaajaurallaan useissa maissa pelannut ja tarkkana heittäjänä pidetty King voitti Meksikon mestaruuden vuonna 2000 ja sijoittui Suomessa runkosarjan riistotilaston toiseksi kaudella 1999–2000.


title: Mike King

text: King koki kasvupyrähdyksen 15–16-vuotiaana. Hänen lapsuudenkotinsa talon edessä oli koriteline, ja hänen veljensä kehoitti Kingiä kokeilemaan koripalloa.


title: Mike King

text: Kauden 1999–2000 King pelasi suomalaisessa Team Componentassa. Hän oli kyseisellä kaudella runkosarjan toiseksi paras pallonriistäjä 2,5 riiston keskiarvollaan. Vuonna 2000 King voitti Meksikon mestaruuden. Seuraavana vuonna hän kilpaili pääsystä NBA-joukkue Washington Wizardsin lopulliseen kokoonpanoon. King valittiinkin mm. Michael Jordanin kanssa 20 viimeisen pelaajan joukkoon, mutta hän karsiutui lopullisesta joukkueesta. Tämän jälkeen King siirtyi Kreikan pääsarjaan. Seuraavina kausina hän pelasi ympäri maailmaa. Keväällä 2005 King pelasi Harlem Globetrottersissa.


title: Mike King

text: King palasi Componentaan kaudeksi 2006–2007. Lokakuussa King syyllistyi rattijuopumukseen, kun poliisi pysäytti hänen kuljettamansa, 40 km/h nopeusrajoitetulla alueella 80:aa km/h kulkeneen auton. King ja kolme muuta joukkueen pelaajaa olivat viettäneet vapaaillan Helsingissä, ja autossa oli ollut Componentan sponsorien tarroja. 1,5 promillea puhaltanut King erotettiin joukkueesta, ja hänelle langetettiin helmikuussa teosta 50 päivän ehdollinen vankeustuomio, 400 euroa sakkoja ja puolisen vuotta ajokieltoa. King oli tuolloin jo siirtynyt Tampereen Pyrintöön, eikä hän saapunut paikalle oikeuden istuntoon. Alkukauden 2007–2008 King pelasi Israelin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Tammikuussa 2008 hän teki pelaajasopimuksen loukkaantumisesta kärsineen Joensuun Katajan kanssa. Seuraavat kolme kautta, vuodet 2008–2011, hän kuului BC Jyväskylän joukkueeseen. Kaudeksi 2011–2012 King siirtyi Porvoon Tarmoon. Vuodet 2012–2014 hän pelasi Keravan Kori-80:ssa.. Kaudeksi 2016-2017 King palasi Karkkilaan ja pelaa KaU Karkkilan joukkueessa.


title: Mike King

text: Tarmossa kaudella 2011–2012 pelatessaan King alkoi valmentaa seuran junioreja, ja tätä edeltäneellä kaudella hän toimi BC Jyväskylässä loukkaantumisen johdosta lähempänä apuvalmentajan kuin varsinaisen pelaajan roolia. Vuonna 2013 hän opiskeli oppisopimuskoulutuksella liikunnanohjaajaksi. Keväällä 2015 King hyväksyttiin korkeimpaan Suomessa järjestettävään valmentajakoulutukseen, HKVT:hen. Kausilla 2014-2015 ja 2015-2016 King on valmentanut Panttereiden C-A - junioreita.


title: Copa Américan 2015 kokoonpanot

text: Tämä sivu esittelee vuoden 2015 Copa Américan osallistujajoukkueiden kokoonpanot. Kaikki turnauksessa mukana olevat joukkueet nimeävät 23 pelaajaa kokoonpanoonsa, joista kolme (3) ovat maalivahteja. Joukkueiden lopullinen kokoonpano pitää olla vahvistettuna viimeistään 1. kesäkuuta 2015. Loukkaantumisten sattuessa joukkueilla on mahdollisuus korvata pelaaja 24 tuntia ennen ensimmäistä peliään.


title: Copa Américan 2015 kokoonpanot

text: Jokaisessa joukkueessa pelaajille jaetaan pelinumerot väliltä 1–23. Joukkueiden kapteenit on merkitty -merkillä.


title: Copa Américan 2015 kokoonpanot

text:
Seuraavat 23 pelaajaa ovat valittu vuoden 2015 Copa Américaan.
Seuraavat 23 pelaajaa ovat valittu vuoden 2015 Copa Américaan. 5. kesäkuuta 2015 ilmoitettiin Edson Puchin jäävän pois turnauksesta loukkaantumisen takia ja hänen paikkansa joukkueessa ottaa Francisco Silva. 7. kesäkuuta 2015 ilmoitettiin myös Carlos Carmonan jättävän turnauksen loukkaantumisen takia ja hänet korvaa José Pedro Fuenzalida.
Seuraavat 23 pelaajaa ovat valittu vuoden 2015 Copa Américaan. 10. kesäkuuta 2015 ilmoitettiin Jaime Ayovín jäävän pois turnauksesta loukkaantumisen takia ja hänen paikkansa joukkueessa ottaa Daniel Angulo.
Seuraavat 23 pelaajaa ovat valittu vuoden 2015 Copa Américaan. 26. toukokuuta 2015 ilmoitettiin, että Juan Carlos Valenzuela ottaa loukkaantuneen Miguel Ángel Herreran paikan joukkueessa.
Seuraavat 23 pelaajaa ovat valittu vuoden 2015 Copa Américaan.
Seuraavat 23 pelaajaa ovat valittu vuoden 2015 Copa Américaan.
Seuraavat 23 pelaajaa ovat valittu vuoden 2015 Copa Américaan.
Seuraavat 23 pelaajaa ovat valittu vuoden 2015 Copa Américaan.
Seuraavat 23 pelaajaa ovat valittu vuoden 2015 Copa Américaan. 24. toukokuuta 2015 ilmoitettiin Diego Alvesin jäävän pois turnauksesta loukkaantumisen takia ja hänen paikkansa joukkueessa ottaa Neto. 29. toukokuuta 2015 ilmoitettiin myös Marcelon joutuvan jättämään turnauksen loukkaantumisen takia ja hänen tilalleen joukkueeseen nostettiin Geferson. 2. kesäkuuta 2015 Luiz Gustavon ilmoitettiin liittyneen loukkaantuneiden listalle ja hänen korvaajakseen tulee Fred. 11. kesäkuuta 2015 vain muutama päivä ennen Brasilian avausottelua, Danilon ilmoitettiin loukkaantuneen ja hänen paikkansa joukkueessa ottaa Dani Alves.
Seuraavat 23 pelaajaa ovat valittu vuoden 2015 Copa Américaan.
Seuraavat 23 pelaajaa ovat valittu vuoden 2015 Copa Américaan.
Seuraavat 23 pelaajaa ovat valittu vuoden 2015 Copa Américaan.


title: Doué

text: Doué on Senegaljoen sivujoki Senegalissa. Se on noin 68 kilometriä pitkä ja virtaa Senegaljoen suuntaisesti sen eteläpuolella. Lopulta se yhdistyy takaisin Senegaljokeen. Jokien väliin jää Morfilin saari.


title: NHL:n varaustilaisuus 2015

text: NHL:n varaustilaisuus 2015 oli 53. NHL:n varaustilaisuus, joka järjestettiin 26. – 27. kesäkuuta 2015 BB&T Centerissä Floridassa.


title: NHL:n varaustilaisuus 2015

text: Kaikki pelaajat, jotka ovat syntyneet 1. tammikuuta 1995 ja 15. syyskuuta 1997 välisenä aikana, olivat oikeutettuja tulemaan valituksi vuoden 2015 varaustilaisuudessa. Varattavissa olivat myös valitut, mutta ilman NHL-sopimusta jääneet pelaajat, jotka ovat syntyneet ennen 30. kesäkuuta 1995.


title: NHL:n varaustilaisuus 2015

text: Lähde:


title: Warren Womble

text: John Warren Womble jr. (15. maaliskuuta 1920 Oklahoma – 21. maaliskuuta 2015) oli yhdysvaltalainen koripallovalmentaja. Hän valmensi Yhdysvaltain maajoukkueen olympiakultaan ja maailmanmestaruuteen 1950-luvun alkupuolella.


title: Warren Womble

text: Womble toimi Yhdysvaltain maajoukkueen päävalmentajana sen voittaessa olympiakultaa Helsingissä 1952 ja maailmanmestaruuden Brasiliassa 1954. Rooman kesäolympialaisten 1960 kultajoukkueessa Womble toimi apuvalmentajana.


title: Warren Womble

text: Womble kuoli 21. maaliskuuta 2015 95-vuotiaana.


title: Blades of Steel

text: Blades of Steel (Japanissa "Konamic Ice Hockey", ) on Konamin vuonna 1987 pelihalleissa julkaisema jääkiekkopeli, joka käännettiin seuraavana vuonna Family Computer Disk Systemille ja Nintendo Entertainment Systemille. Pelin joukkueet ovat kuvitteellisia, mutta ne perustuvat Kanadan ja Yhdysvaltojen kaupunkeihin. Peli on tunnettu nopeatempoisesta jääkiekosta ja tappelumekanismistaan. Peliä voi pelata joko tietokonetta tai toista ihmispelaajaa vastaan. Yksinpelissä on valittavissa kolme eri vaikeusastetta. Joukkueissa on kolme hyökkääjää, kaksi puolustajaa ja maalivahti.


title: Blades of Steel

text: Pelin NES-versio uudelleenjulkaistiin Nintendon Virtual Consolessa 24. joulukuuta 2007. Kolikkopeliversio uudelleenjulkaistiin Microsoftin Game Roomissa 24. marraskuuta 2010.


title: Blades of Steel

text: "Blades of Steel" on saanut kriitikoilta hyvän vastaanoton. Allgamen toimittaja Skyler Millerin mielestä peli on "aikakautensa nautittavampia". The Video Game Critic kehui pelin grafiikkaa ja hyviä ääniefektejä. Arvostelijan mukaan peli kuului NES:n parhaimmistoon; hän piti sitä myös yhtenä parhaista ikinä julkaistuista jääkiekkopeleistä.


title: Blades of Steel

text: "Ihmemies MacGyver" -sarjan jaksossa ”The Wall” MacGyver pelaa "Blades of Steeliä" NESillä.


title: Oskar Kirmes

text: Karl Oskar Kirmes (s. 19. joulukuuta 1995 Reykjavik, Islanti) on suomalainen telinevoimistelija, joka edustaa Espoon Telinetaitureita. Häntä valmentaa hänen isänsä Mati Kirmes.


title: Oskar Kirmes

text: Kirmes aloitti voimistelun kuusivuotiaana vuonna 2000 Ruotsissa äitinsä ohjaamassa voimistelukerhossa. Hän on edustanut Suomea vuodesta 2013, mitä ennen hän kuului vuodet 2007–2013 Ruotsin maajoukkueeseen.


title: Oskar Kirmes

text: Vuonna 2012 Kirmes voitti moniottelussa SM-pronssia. Vuonna 2013 hän voitti moniottelun, permannon, nojapuiden ja rekin Suomen mestaruudet ja renkailta pronssia. Hän osallistui myös MM-kisoihin ollen moniotelussa 32:s. Vuonna 2014 Kirmes voitti Pohjoismaiden mestaruudet permannolla, renkailla, nojapuilla ja joukkuekilpailussa ja kilpaili samana vuonna sekä MM- että EM-kilpailuissa. Hän saavutti kaudella myös rekin SM-hopeaa ja pronssia renkailta ja nojapuilta. Vuoden 2015 EM-kilpailuissa Kirmes oli permannolla yhdeksäs ja ylsi kuusiottelun loppukilpailuun.


title: Oskar Kirmes

text: Huhtikuussa 2015 Kirmes ylsi ensimmäisen kerran urallaan maailmancupin palkintokorokkeelle, kun hän voitti hopeaa Ljubljanan permantokilpailussa pistein 14,725.


title: Oskar Kirmes

text: Huhtikuussa 2016 Kirmes voimisteli kuusiottelussa Rion olympiakarsinnoissa ennätyspisteensä 84,999. Tulos varmisti Suomelle ensimmäisen miestelinevoimistelun olympiapaikan 44 vuoteen. EM-kilpailuissa 2016 Kirmes sijoittui permannolla 14:nneksi.


title: Oskar Kirmes

text: Kirmeksen virolainen isä on edustanut voimistelussa Neuvostoliittoa ja äiti Lina Ruotsia. Myös hänen nuorempi veljensä Robert on voimistelija. Perhe muutti Suomeen Ruotsista vuonna 2008 ja Kirmes sai Suomen edustusoikeuden vuonna 2013. Kirmes valmistui ylioppilaaksi keväällä 2015.


title: Kosken kirkko (Perniö)

text: Kosken ruukinkirkko on kirkkorakennus entisen Perniön kunnan alueella nykyisessä Salossa Kosken rautaruukin alueella. Tasavartinen ristikirkko on alkuperältään Antskogin ruukin kirkko ja valmistunut sinne 1766. Kirkko on siirretty Koskelle 1780-luvulla ja vihitty käyttöön 1786.


title: Kosken kirkko (Perniö)

text: Pohjan pitäjän Antskogin ruukin ensimmäinen kirkko valmistui 1655. Se korvattiin uudella kirkolla, joka valmistui vuonna 1766. Antskogin ruukinseurakunta lakkautettiin 1770-luvulla ja kirkko siirrettiin Perniöön Kosken ruukin kirkoksi. Antskogissa entisellä kirkonpaikalla on siirretyn kirkon perustukset ja kiviaita.


title: Kosken kirkko (Perniö)

text: Kosken ruukin ensimmäinen kirkko oli rakennettu 1680-luvulla. Se korvattiin Antskogista siirretyllä kirkolla, joka vihittiin käyttöön 1786. Kirkko on säilynyt kutakuinkin alkuperäisessä asussa. Kirkon barokkityylinen alttarilaite on kuitenkin muualta. Se on hankittu Koskelle vuonna 1800 ja tehty alun perin ilmeisesti Tukholmassa vuonna 1694 nykyisen Östhammarin kunnan alueella toimineelle Forsmarkin tehtaan seurakunnalle. Sivusakaran päässä on toinen alttarilaite, jonka uskotaan olevan turkulaista puusepäntyötä 1670- tai 1680-luvulta ja peräisin joko Kosken tai Antskogin ruukin ensimmäisestä kirkosta. Hirsirakenteisen ristikirkon tynnyriholvit kohoavat korkealle. Kirkossa on alkuperäiset penkit.


title: Kosken kirkko (Perniö)

text: Ristikirkon vesikatto on matala ja aumattu sakaroiden päästä. Katolla on pieni kattoratsastaja. Ristisakarat ovat leveät, joten kirkko vaikuttaa tukevanoloiselta.


title: Glover Trophy

text:
Glover Trophy, eli toiselta nimeltään Richmond Trophy, oli Formula 1-sarjan ulkopuolella järjestetty osakilpailu, joka järjestettiin keväisin Goodwood Circuitilla Englannissa vuosina 1949-1965.
Kisa on eniten tunnettu vuoden 1962 Glover Trophysta, jossa kilpailun kahteen kertaan aikaisemmin voittanut Stirling Moss, jota pidettiin jo kyseisenä aikana maailman parhaana kilpa-autoilijana, törmäsi St. Mary's mutkaan 37. kierroksella. Törmäyksen seurauksena Moss oli koomassa usean viikon ajan ja sai hänet lopettamaan kilpa-autoilijan uransa. Törmäyksessä vaurioitunut kypärä on yleisön nähtävillä osana Donington Grand Prix-kokoelmaa.


title: Glover Trophy

text: Viime vuosina kilpailua on herätelty eloon Historic Racing-tapahtumana muodostamalla sen osaksi vuosittaista Goodwoodin Revival-tapahtumaa.


title: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin

text: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin, eli Spearmanin rho, on ei-parametrinen (jakaumasta riippumaton) tilastollisen riippuvuuden mitta, jota käytetään tutkittavien muuttujien välisen korrelaation mittaamiseen. Tunnusluku on saanut nimensä kehittäjänsä Charles Spearmanin mukaan.


title: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin

text: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin ei reagoi parametrien suuriin poikkeamiin yhtä voimakkaasti kuin esimerkiksi Pearsonin korrelaatiotesti. Spearmanin korrelaatiotestissä täydellistä positiivista korrelaatiota vastaa luku 1 ja täydellistä negatiivista korrelaatiota luku -1.


title: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin

text: Spearmanin järjestyskorrelaatiokertoimen laskemiseksi tarvitaan jokin havaintoaineisto. Olkoon tutkittavina muuttujina formula_1 ja formula_2 satunnaismuuttujia, joiden havainnot ovat toisistaan riippumattomia. Tällöin havaintoaineisto koostuu muuttujan x havaittujen arvojen formula_3 ja vastaavasti muuttujan y havaittujen arvojen formula_4 muodostamista pareista formula_5.


title: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin

text: Muuttujien havaitut arvot järjestetään suuruusjärjestykseen pienimmästä suurimpaan ja arvoihin liitetään järjestysnumerot:


title: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin

text: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin lasketaan kaavalla


title: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin

text: missä formula_11.


title: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin

text: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin, formula_12, voi saada arvoja väliltä +1 ja -1. Kertoimen arvon ollessa lähellä arvoa +1, muuttujien välillä vallitsee voimakas positiivinen riippuvuus. Tämä tarkoittaa, että toisen muuttujan arvon kasvaessa myös toisen muuttujan arvo kasvaa. Vastaavasti korrelaatiokertoimen arvon ollessa lähellä arvoa -1, vallitsee muuttujien välillä voimakas negatiivinen riippuvuus. Tällöin toisen muuttujan arvon kasvaessa toisen muuttujan arvo pienenee. Korrelaatiokertoimen arvon lähestyessä arvoa 0, muuttujien keskinäinen riippuvuus vähenee. Kertoimen arvon ollessa 0, merkitsee se, ettei lineaarista riippuvuutta ole.