title: Repin (juna)

text: Repin oli venäläinen pikajuna, joka liikennöi Helsingin ja Pietarin välillä. Repin lopetettiin 12. joulukuuta 2010, jolloin Allegro tuli liikenteeseen. Juna pysähtyi matkan varrella Pasilassa, Tikkurilassa, Lahdessa, Kouvolassa, Vainikkalan raja-asemalla ja Viipurissa. Junassa käytettiin Venäjän rautatieyhtiön vaunukalustoa. Koska Suomen ja Venäjän rataverkoissa on erilaiset käyttöjännitteet, Suomessa junaa veti VR:n veturi.


title: Gabriel Mercado

text: Gabriel Iván Mercado (s. 18. maaliskuuta 1987 Puerto Madryn) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Sevillaa. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Mercado on oikea laitapuolustaja. Hän kuuluu myös Argentiinan jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Gabriel Mercado

text: Mercado aloitti uransa Primera División de Argentinan Racing Clubissa, jonka paidassa hän pelasi vuodet 2006–2010. Otteluita kertyi 93 ja maaleja yksi. Heinäkuussa 2010 Mercado siirtyi Estudiantesiin. Hän voitti seuran paidassa vuoden 2010 Aperturan. Mercado debytoi seuran paidassa myös Copa Libertadoresissa ja Copa Sudamericanassa. Yhteensä hänelle kertyi otteluita seuran paidassa 66 ja maaleja kymmenen. Heinäkuussa 2012 Mercado siirtyi River Platen riveihin. Hän on voittanut seuran kanssa muun muassa Copa Libertadoresin, Copa Sudamericanan, Recopa Sudamericanan ja Argentiinan Primera Divisiónin. Mercado oli mukana myös vuoden 2015 seurajoukkueiden MM-kilpailuissa.


title: Gabriel Mercado

text: Mercado kuului Argentiinan kultaa voittaneeseen joukkueeseen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2007. Hän pelasi turnauksessa kuudessa ottelussa. Saman vuoden alle 20-vuotiaiden Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuista hän oli mukana saavuttamassa hopeaa. Argentiinan jalkapallomaajoukkueessa hän debytoi helmikuussa 2010 ystävyysottelussa Jamaikaa vastaan. Avausmaali syntyi maaliskuussa 2016 MM-karsintaottelussa Chileä vastaan.


title: Gabriel Mercado

text: Seurajoukkuetasolla


title: Gabriel Mercado

text: Maajoukkuetasolla


title: Kalle Kossila

text: Kalle Kossila (s. 14. huhtikuuta 1993 Neuilly-sur-Seine, Ranska) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Anaheim Ducksin organisaatiossa. Hän pelannee lähinnä AHL-joukkue San Diego Gullsissa. Kossila on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös laidassa.


title: Kalle Kossila

text: Elite Prospects -sivuston mukaan Kossila on vahva hyökkääjä, joka kykenee tekemään ketjukavereistaan parempia. Sivusto mainitsee hänen vahvuuksiinsa myös liikkeen, luistelun sekä kiekolliset taidot nopeassakin vauhdissa. Myös Kossilan työmoraali mainitaan hyväksi, ja hän osaa pelata monipuolisesti eri hyökkääjän rooleissa.


title: Kalle Kossila

text: Kossila syntyi Ranskassa, mutta muutti perheineen 2-vuotiaana Suomeen. Hän on Grankulla IFK:n kasvatti. Kossila pelasi juniorina sittemmin myös Jokereissa, jossa hän voitti C-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2009. Kossila siirtyi seuraavaksi kaudeksi 2009–2010 Espoo Bluesin B-nuoriin. Kaudella 2010–2011 hän pelasi sekä seuran A-nuorissa voittaen SM-hopeaa että B-nuorissa voittaen Suomenmestaruuden. Kaudella 2011–2012 Kossila nousi Bluesin A-nuorten varakapteeniksi ja voitti joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 20+37=57, joilla hän sijoittui koko A-nuorten SM-liigan pistepörssissä kolmanneksi.


title: Kalle Kossila

text: Kaudeksi 2012–2013 Kossila siirtyi St. Cloud State Universityn yliopistojoukkueeseen. Hän pelasi "Freshman -vuotensa" laitahyökkääjänä ja jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Johnny Brodzinskin kanssa tehoilla 15+18=33. Kossila valittiin lokakuun 2012 lopulla WCHA:n viikon tulokaspelaajaksi. Kaudeksi 2013–2014 hän siirtyi pelaamaan keskushyökkäjän pelipaikkaa. Kossila oli St. Cloudin paras syöttäjä ja jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Nic Dowdin kanssa. He jakoivat koko NCHC:n pistepörssin viidennen sijan. Kossila jakoi sarjan syöttöpörssin toisen sijan UNO:n Ryan Waltersin ja Jake Guentzelin kanssa.


title: Kalle Kossila

text: Kesällä 2014 Kossila osallistui Winnipeg Jetsin kehitysleirille. Kauden 2014–2015 hän pelasi St. Cloudissa myöhemmin leikkaushoitoa vaatineiden lonkkavaivojensa vuoksi puolikuntoisena ja teki 39 ottelussa 26 tehopistettä. Kossila palkittiin kauden päätteeksi NCHC:n parhaiten koulun ja urheilun yhdistäneenä pelaajana Scholar Athlete of the Year -palkinnolla. Viimeisellä yliopistokaudellaan 2015–2016 hän voitti tehoilla 14+40=54 koko sarjan syöttöpörssin ja jakoi pistepörssin voiton UND:n Brock Boeserin kanssa. Kossila voitti kauden päätteeksi NCHC:n mestaruuden ja hän tuli valituksi sarjan toiseen tähdistökentälliseen.


title: Kalle Kossila

text: Viimeisen yliopistokautensa 2015–2016 jälkeen, maaliskuun 2016 lopulla, Kossila teki vapaana agenttina kaksivuotisen tulokassopimuksen NHL-joukkue Anaheim Ducksin kanssa. Hän siirtyi samalla loppukevääksi amatöörien try out -sopimuksella AHL-joukkue San Diego Gullsin vahvuuteen. Kossila teki siellä loppukaudella kuudessa runkosarjaottelussa tehot 2+2=4 ja seitsemässä pudotuspeliottelussa kaksi maalia. Jokerit varasi hänet 146. pelaajana .


title: Kalle Kossila

text: Kauden 2016–2017 Kossila aloitti San Diego Gullsin AHL-joukkueessa. Hän pelasi siellä lähes koko kauden ja teki 65 runkosarjaottelussa tehot 14+34=48 ja kymmenessä playoff-ottelussa tehot 2+4=6. Kossila oli runkosarjassa Gullsin joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Corey Troppin jälkeen. 20. tammikuuta 2017 San Jose Barracudaa vastaan pelatussa ottelussa hän onnistui tekemään ilmaveivimaalin maalivahti Troy Grosenickin olkapään yli. Kossila teki neljä päivää myöhemmin 25. tammikuuta 2017 NHL-debyyttinsä Edmonton Oilersia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 6.54 minuuttia. Ottelu jäi Kossilan kauden ainoaksi NHL:ssä.


title: Kalle Kossila

text: Syksyn 2017 harjoitusleirin päätteeksi Ducks lähetti Kossilan farmijoukkue San Diego Gullsiin. Viiden siellä pelatun ottelun jälkeen hänet nostettiin Ducksin NHL-joukkueen vahvuuteen, kun Ryan Getzlaf ja Ryan Kesler olivat sivussa kokoonpanosta. Kossila teki kauden 2017–2018 ensimmäisessä NHL-ottelussaan 24. lokakuuta 2017 myös ensimmäisen tehopisteensä NHL:ssä saatuaan syöttöpisteen Brandon Montourin tekemään maaliin. NHL-uransa avausmaalin hän teki seuraavassa ottelussa 26. lokakuuta 2017 vieraissa Florida Panthersia vastaan. Kossila pelasi kauden aikana NHL:ssä kymmenen runkosarjaottelua. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan Gullsin AHL-joukkueessa, jonka paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä Kossila oli tehoilla 21+33=54. Heinäkuussa 2018 hän teki Ducksin kanssa vuoden mittaisen, kaksisuuntaisen ja 650 000 dollarin arvoisen jatkosopimuksen.


title: Kalle Kossila

text: Kossila on pelannut kuusi nuorten ja kahdeksan poikien maaottelua. Hän kuului Suomen alle 18-vuotiaiden MM-leiriryhmään vuonna 2011, mutta ei saanut paikkaa lopullisesta kisajoukkueesta.


title: Kalle Kossila

text: Kossilan isoveli Joshua pelaa II-divisioonajoukkue Lapuan Virkiässä ja pikkuveli Otto on pelannut myös jääkiekkoa A-junioriksi asti. Kalle Kossilan on ilmoitettu usein olevan myös syntymämaansa Ranskan kansalainen, mutta hän ei kuitenkaan omista Ranskan passia.


title: Kalle Kossila

text: Kalle Kossila on pelannut myös rullakiekon SM-liigaa GrIFK:ssa. Hän edusti Suomea rullakiekon MM-kilpailuissa vuonna 2013.


title: Strömbergin ala-aste

text: Strömbergin ala-aste on peruskoulu, joka sijaitsee Helsingin Pitäjänmäellä Takomotiellä.


title: Strömbergin ala-aste

text: Strömbergin ala-asteen rehtorina on alusta lähtien ollut Päivi Katila.


title: Cockney Rejects

text: Cockney Rejects on Lontoon East Endistä kotoisin oleva vuonna 1978 perustettu punkrockyhtye, jonka tunnetuin kappale lienee vuonna 1980 julkaistu "Oi, Oi, Oi". Yhtye on tehnyt coverin jalkapallojoukkue West Ham United FC:n kannatuslaulusta "I'm Forever Blowing Bubbles". Yhtyeen sanoitukset heijastavat Itä-Lontoon katuväkivallasta ja brittiläinen media levitti yhtyeestä äärinationalistisia huhuja.


title: Krokotiilimaiset arkosaurit

text: Termillä ”krokotiilimaiset arkosaurit” voidaan tarkoittaa:


title: AIV-suola

text: AIV-suola on A. I. Virtasen kehittämä suola, joka parantaa voin säilyvyyttä. Se on dinatriumfosfaatilla ja natriumkarbonaatilla puskuroitua neutraloivaa suolaa.


title: AIV-suola

text: Hapatetusta kermasta kirnuamalla valmistettu voi oli Suomen tärkeä vientituote 1900-luvun alussa. Tällainen voi kuitenkin härskiintyy muutamassa viikossa. Virtanen keksi vuonna 1925, että kun voin pH-arvoa nostetaan yli 6,0:n, makuvirheitä ei synny.


title: AIV-suola

text: Voisuola oli 14 vuoden ajan salaisuus, joka paransi suomalaisen voin kilpailuasemia. Virtanen myi keksintönsä ruotsalaisille, ja siihen viitataan Virtasen Nobel-palkinnon perusteluissa AIV-rehun rinnalla: ”for his research and inventions in agricultural and "nutrition chemistry", especially for his fodder preservation method”.


title: AIV-suola

text: AIV-voisuolaa käytetään yhä Oivariini-voi-kasvirasvaseoksessa.


title: Kymenlaakson Suunta

text: Kymenlaakson Suunta oli Haminassa, Kouvolassa ja Kotkassa vuosina 1933–1939 ilmestynyt Isänmaallisen kansanliikkeen sanomalehti.


title: Kymenlaakson Suunta

text: Lehden perustamista edelsi yritys saada kokoomuksen vararikkoon mennyt "Haminan Lehti" IKL:n äänenkannattajaksi. Viipurilainen "Karjala" päätti kuitenkin jatkaa haminalaislehden julkaisemista, jolloin IKL:n kannattajat perustivat oman lehden. Sen päätoimittajaksi siirtyi "Haminan Lehden" entinen päätoimittaja Hannes Seppänen. Vuonna 1934 "Kymenlaakson Suunnan" pääomistajaksi tuli IKL:n pää-äänenkannattajan "Ajan Suunnan" kustannusyhtiö. Keskustoimitus sijaitsi ensin Haminassa ja Kouvolassa ja asettui sittemmin Kotkaan. Kannattamaton lehti lopetettiin talvisodan alettua. Jo sitä ennen sen kokoa oli jouduttu supistamaan.


title: Kymenlaakson Suunta

text: Kahdesti viikossa ilmestyneen "Kymenlaakson Suunnan" päätoimittajina työskentelivät Hannes Seppänen (1934–1935), Jaakko S. Holstila (1936) ja V. E. Halmeenmäki (1936–1939). Johtokunnan puheenjohtajina olivat Vilho Annala (1934–1935) ja O. Meriluoto vuodesta 1935 ja toimitusjohtajana Aarne Lehonkoski vuodesta 1934. Lehteä painettiin Kouvolassa ja Lahdessa ja vuoden 1934 lopulta lähtien kokoomuslaisen "Etelä-Suomen" kirjapainossa Kotkassa.


title: Lakeuden Sana

text: Lakeuden Sana oli Seinäjoella vuosina 1932–1933 ilmestynyt Isänmaallisen kansanliikkeen sanomalehti.


title: Lakeuden Sana

text: IKL:n Etelä-Pohjanmaan piirijärjestön julkaisema "Lakeuden Sana" oli kerran viikossa ilmestynyt artikkelilehti, joka keskittyi uutisoinnissaan varsinkin urheiluun. Se oli IKL:n ensimmäinen maakuntalehti ja tavoitteli myös valtakunnallista levikkiä. Lehti lopetettiin, kun puolueen pää-äänenkannattajan "Ajan Suunnan" kustannusyhtiö alkoi julkaista Seinäjoella "Lakeuden Suunta" -nimistä viikkolehteä. Seinäjoen Kirjapainossa painetun "Lakeuden Sanan" päätoimittajana työskenteli Vilho Vihtori Viita.


title: Hjalmar Wadenström

text: Hjalmar August Wadenström (18. marraskuuta 1870 Porvoo – 6. marraskuuta 1927 Lohja) oli suomalainen päätoimittaja.


title: Hjalmar Wadenström

text: Wadenströmin vanhemmat olivat lukkari, director cantus August Emanuel Wadenström (s. 1839) ja Karolina Ekberg (s. 1839). Hän pääsi ylioppilaaksi Porvoon lyseosta 1889. Wadenström opiskeli vuoteen 1893 saakka oikeustiedettä Helsingin yliopistossa.


title: Hjalmar Wadenström

text: Wadenström toimi Wiborgsbladetin toimitussihteerinä 1894–1899 ja Wiborgs Nyheterin päätoimittajana ja julkaisijana 1899–1904. Hän perusti Wiborgs-Posten-lehden 1905 ja oli Östra Finland-lehden päätoimittajana 1907–1908. Wadenström tuomittiin vuonna 1908 vankeuteen majesteettirikoksesta. Hän toimi sitten lehtimiehenä Ruotsissa 1908–1913, sen jälkeen liikemiehenä Helsingissä ja viimeksi Lohjan Kalkkitehdas Oy:n kirjeenvaihtajana ja sihteerinä vuodesta 1916 alkaen.


title: Hjalmar Wadenström

text: Wadenström oli naimisissa 1898–1914 Bertha Viola Zilliacuksen (s. 1868) kanssa ja vuodesta 1919 Ilma Maria Salinin kanssa. Kirjailija Erkki Vala , runoilija Katri Vala ja suomentaja Niilo Wadenström olivat Hjalmar Wadenströmin nuoremman veljen metsänhoitaja Robert Waldemar Wadenströmin (1873–1911) lapsia.


title: Lakeuden Suunta

text: Lakeuden Suunta oli Seinäjoella vuosina 1933–1934 ilmestynyt Isänmaallisen kansanliikkeen sanomalehti.


title: Lakeuden Suunta

text: IKL:n pää-äänenkannattajan "Ajan Suunnan" kustannusyhtiön julkaisema "Lakeuden Suunta" korvasi puolueen piirijärjestön aikaisemmin julkaiseman "Lakeuden Sanan". Edeltäjänsä tavoin se oli alun perin valtakunnallista levikkiä tavoitellut viikkolehti. Kesällä 1934 "Ajan Suunnan" yhtiö osti kokoomuslaisen "Kokkola"-lehden, joka päätettiin yhdistää "Lakeuden Suunnan" kanssa Etelä- ja Keski-Pohjanmaata varten tarkoitetuksi "Pohjanmaan Suunnaksi". Sitä ennen "Lakeuden Suunta" toimi syys-marraskuussa 1934 määräajaksi lakkautetun "Ajan Suunnan" korvikkeena, jolloin se ilmestyi kuudesti viikossa IKL:n linjoille siirtyneen hämeenlinnalaisen "Hämeen Sanomien" kirjapainosta. Lehden päätoimittajana työskenteli Reino Ala-Kulju.


title: Niilo Wadenström

text: Niilo Wadenström (1905–1945) oli suomalainen kirjallisuuden suomentaja.


title: Niilo Wadenström

text: Wadenströmin vanhemmat olivat metsänhoitaja Robert Waldemar Wadenström (1873–1911) ja Aleksandra Fredrika Mäki (s. 1879). Hänen sisaruksiaan olivat kirjailija Erkki Vala ja runoilija Katri Vala.


title: Candida utilis

text: Candida utilis on hiivalaji. Sitä on käytetty rehuhiivana 1950-luvulta asti. Alun perin tätä hiivalajia käytettiin tuottamaan yksisoluista hyvälaatuista proteiinia teollisuuden sivutuotteista kuten metsäteollisuuden tuottamista sokeripitoisista liemistä. Myöhemmin siitä on kehittetty useita entsyymeitä ja muita monimutkaisempia biokemian tuotteita.


title: Pohjanmaan Suunta

text: Pohjanmaan Suunta oli Kokkolassa vuosina 1934–1936 ilmestynyt Isänmaallisen kansanliikkeen sanomalehti.


title: Pohjanmaan Suunta

text: "Pohjanmaan Suunta" syntyi, kun IKL:n pää-äänenkannattajan "Ajan Suunnan" kustannusyhtiön ostama kokoomuslainen "Kokkola"-lehti yhdistettiin yhtiön Seinäjoella julkaiseman "Lakeuden Suunnan" kanssa Etelä- ja Keski-Pohjanmaata varten tarkoitetuksi maakuntalehdeksi. Etelä-Pohjanmaan IKL:läiset kuten K. R. Kares ja Reino Ala-Kulju vetäytyivät "Pohjanmaan Suunnasta" jo keväällä 1935 ja perustivat Seinäjoelle uuden lehden "Lakeuden". Levikkialueen supistuminen heikensi "Pohjanmaan Suunnan" jo ennestään huonoa taloutta, ja kesällä 1936 lehden julkaisuyhtiö teki konkurssin.


title: Pohjanmaan Suunta

text: Aluksi kerran ja sittemmin kolmesti viikossa ilmestyneen lehden päätoimittajina ja vastaavina toimittajina työskentelivät Ilmari Koski (1934–1936), Reino Ala-Kulju (1935) ja Kyösti Peura (1935–1936). Sen johtokunnan puheenjohtajina toimivat Aarne Lehonkoski (1934–1935) ja Juhani Vuorinen (1935–1936). Taloudenhoitajina ja toimitusjohtajina olivat Aarne Artto (1934), Toivo Tuominen (1934), Felix Korhonen (1935) ja Kyösti Peura (1935–1936).


title: Pingliang

text: Pingliang () on prefektuuritason kaupunki Kiinan Gansun maakunnan itäosassa. Kaupungin pinta-ala on 11 196,71 neliökilometriä ja väkiluku noin 2,07 miljoonaa (2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 260 kilometriä maakunnan pääkaupunki Lanzhousta itäkaakkoon.


title: Pingliang

text: Piirikuntatasolla kaupunki jaetaan yhteen kaupunkipiiriin ja kuuteen piirikuntaan.


title: Quo vadis (romaani)

text: Quo vadis: Kertomus Neron ajoilta () on puolalaisen kirjailijan Henryk Sienkiewiczin historiallinen romaani. Tarina julkaistiin alun perin vuosina 1895–1896 moniosaisena jatkokertomuksena puolalaisessa "Gazeta Polska" -sanomalehdessä, kunnes kertomus koottiin vuonna 1896 julkaistuksi kirjaksi. Kirjan tarina sijoittuu Rooman keisarikunnan aikaan keisari Neron valtakaudelle ja kertoo rakkaustarinan kristityn Lygia-neidon ja patriisi Marcus Vinitiuksen välillä. Teoksen nimi viittaa latinankieliseen lauseeseen Quo vadis, Domine? (), jonka legendan mukaan apostoli Pietari sanoi Jeesukselle paetessaan kristittyhin kohdistuneita vainoja.


title: Quo vadis (romaani)

text: Maila Talvio suomensi teoksen suoraan puolan kielestä. Suomennos ilmestyi WSOY:n kustantamana kolmessa osassa vuosina 1901–1902.


title: Quo vadis (romaani)

text: Quo vadis saavutti heti ilmestymisensä jälkeen erittäin suuren suosion ja se käännettiin pikapuoliin useille kielille. Nykyisin teos on käännetty yli neljällekymmenelle kielelle. Kirjan menestystä on pidetty hyvin merkityksellisenä tekijänä Henryk Sienkiewiczille vuonna 1905 myönnetyn Nobelin kirjallisuuspalkinnon taustalla.


title: Quo vadis (romaani)

text: Kirjasta on tehty lukuisia televisio- ja elokuvasovituksia. Vuonna 1951 ilmestynyt Mervyn LeRoyn ohjaama ja Robert Taylorin ja Deborah Kerrin tähdittämä Hollywood-tuotanto oli seuraavan vuoden Oscar-gaalassa ehdolla kahdeksassa palkintosarjassa voittamatta kuitenkaan yhtään palkintoa.


title: Pohjolan Suunta

text: Pohjolan Suunta oli Oulussa vuosina 1934–1936 ilmestynyt Isänmaallisen kansanliikkeen sanomalehti.


title: Pohjolan Suunta

text: IKL:n päälehden "Ajan Suunnan" kustannusyhtiön julkaisema "Pohjolan Suunta" perustettiin, kun kokoomukselainen "Kaiku" oli siirtymässä puolueen vaikutusvallan ulottumattomiin. Pohjois-Pohjanmaan, Kainuun ja Lapin aluelehdeksi tarkoitettu "Pohjolan Suunta" pyrki kilpailemaan Oulun vahvempien lehtien kanssa, mutta kärsi niille pian tappion. Se lopetettiin resurssipulan takia kesän 1936 eduskuntavaalien jälkeen.


title: Pohjolan Suunta

text: Aluksi kolmesti ja vuoden 1935 alusta kuudesti viikossa ilmestyneen lehden vastaavina toimittajina työskentelivät Eino Kariletto (1934–1935) ja Tarmo J. Tolonen (1935–1936). Sen johtokunnan puheenjohtajana toimi Bruno Salmiala ja toimitusjohtajana Aarne Lehonkoski.


title: Pohjolan Suunta

text: Kuopiolaisen "Savon Suunnan" kustannusyhtiö julkaisi vuoden 1939 jälkipuoliskolla Oulun seutua varten samannimistä lehteä, joka oli sisällöltään lähes identtinen yhtiön muiden lehtien kanssa.


title: Sigrid Hjertén

text: Sigrid Maria Hjertén (27. lokakuuta 1885 Sundsvall, Ruotsi − 24. maaliskuuta 1948 Tukholma) oli ruotsalainen taidemaalari, joka edusti modernistista suuntausta.


title: Sigrid Hjertén

text: Hjertén syntyi Sundsvallissa. Hänen isänsä Svante Hjerten toimi kaupungin apulaishallintovirkamiehenä. Isä kasvatti hänet, sillä hänen äitinsä Maria Rahm kuoli Hjerténin ollessa kaksivuotias.


title: Sigrid Hjertén

text: Hjertén opiskeli ensin tekstiilitaidetta ja sitten Tukholman Taidekorkeakoulussa valmistuen taideopettajaksi. Hjertén rakastui 24-vuotiaana taiteilija Isaac Grünewaldiin, ja muutti tämän kanssa seuraavana vuonna eli 1909 Pariisiin. Grünewald oli opiskellut yhdessä Henri Matissen kanssa ja kannusti Hjerténiäkin taiteilijaksi. Hjertén pääsi Matissen akatemiaan, jossa sai vaikutteita Matissen ja Paul Cézannen käyttämistä iloisenkirkkaista väreistä. He palasivat vuonna 1911 Tukholmaan, menivät naimisiin ja saivat lapsen, jolle annettiin nimeksi Ivan. Grünewaldin siskot Dora ja Bertha toimivat lapsenvahteina, jotta Hjertén kykeni maalaamaan. He istuivat myös malleina. Hjertén kuvasi niihin aikoihin töissään usein perhettään. Pitäessään ensimmäisen Ruotsissa näyttelynsä 1912 hän sai yleisöltä ja kriitikoilta arvostelua töidensä lapsellisuudesta ja naurettavuudesta.


title: Sigrid Hjertén

text: Vuonna 1920 Hjertén muutti perheineen uudelleen Pariisiin. Hjertén ei asettanut töitään tuolloin juuri näytille, mutta oli ilmeisen onnellinen. Perhe lomailii Ranskan ja Italian Rivieralla. Grünewaldin kuuluisuus alkoi kuitenkin kasvaa, joten hän oli usein poissa kotoa. Mies myös petti Hjerténiä, joka tunsi itsensä vuosikymmenen lopulla yksinäiseksi ja mielenterveytensä huonoksi. Hän alkoi tehdä tummanpuhuvampia maalauksia. Vuonna 1932 47-vuotias Hjertén suunnitteli muuttavansa taas Ruotsiin, mutta romahti sitä ennen henkisesti, Palattuaan Ruotsiin hän oli lyhyen aikaa hoidossa Beckombergan sairaalassa Tukholmassa. Hänellä diagnosoitiin skitsofrenia. Hoitoa seurasi tuottelias kausi.


title: Sigrid Hjertén

text: Perhe muutti vuonna 1934 taas Ranskaan. Vuonna 1936 51-vuotias Hjertén piti oman näyttelyn Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa Tukholmassa, minkä jälkeen hänen tuotantonsa alkoi saamaan huomiota. Grünewald puolestaan otti seuraavana vuonna avioeron mennäkseen naimisiin toisen kanssa. Hjerténin mielenterveys huononi niin, että hän joutui taas Beckombergaan, tällä kertaa pysyvästi. Hän lopetti maalaamisen.


title: Sigrid Hjertén

text: Vuonna 1948 63-vuotiaalle Hjerténille suoritettiin pieleen mennyt lobotomia-leikkaus, jonka jälkiseuraamuksiin hän kuoli. Hjerténin teokset ovat tulleet tunnetummiksi hänen kuolemansa jälkeen.


title: Sigrid Hjertén

text: Ivan-pojasta tuli myös taidemaalari.


title: Sigrid Hjertén

text: Hjertén teki yli 500 maalausta, ja sen lisäksi vesiväritöitä, luonnoksia ja piirustuksia. Töille on ominaista värien käytöllä ilmaistut tunteet. Hjerténin tunnetuimpia töitä ovat esimerkiksi "Brunette and Blonde" (1912), "The Beach" (1917), "Harlequin" (1928), "Chalk Cliffs in Brittany" (1933), "Large Red Crane" (1934) ja "Wooden Horses and Cock" (1934). Tuotantoa on koottu esimerkiksi Tukholman Konstrådiin, Moderna Museetiin ja Svenska Handelsbankeniin sekä Sudsvallin museoon.


title: Fucking Hell

text: Fucking Hell on saksalainen pilsner- tai vaalea lager-olut. Se on nimetty itävaltalaisen Fuckingin kylän mukaan. Oluen nimi (joka on myös sanaleikki, ""hell"" tarkoittaa saksaksi "vaaleaa" ja kuvaa tällaista oluttyyppiä, mutta englanniksi tarkoittaa "helvettiä") oli aluksi kiistanalainen. Sekä Fuckingin kylänhallitus ja EU:n tavaramerkkivirasto aluksi vastustivat nimeä. Se kuitenkin myöhemmin hyväksyttiin, ja olutta myydään nyt kansainvälisillä markkinoilla.


title: Fucking Hell

text: Fucking Hell on pilsner jossa on 4,9 % alkoholia. Olutta ei panna Fuckingissa, ja sen lanseeraamisen aikaan kylässä ei edes ollut panimoa.


title: Fucking Hell

text: Vuonna 2010 kaksi saksalaista liikemiestä, Stefan Fellenberg ja Florian Krause, jättivät hakemuksen tavaramerkistä nimetäkseen oluen "Fucking Helliksi".


title: Fucking Hell

text: EU:n tavaramerkkivirasto aluksi kieltäytyi antamasta oluelle tavaramerkkiä, koska sen mielestä sen nimessä oli kirosanoja. Fellenberg ja Krause kuitenkin väittivät, että nimi viittaa itävaltalaiseen kylään ja että "Hell" on Itävallassa ja eteläisessä Saksassa käytetty termi vaaleasta lager-oluesta. Virasto hyväksyi sitten tavaramerkin ilmaisten, että nimi oli "huudahdus jota käytetään halventavasti, mutta joka ei viittaa ketä halvennetaan, eikä voida pitää tuomittavana käyttää olemassaolevien paikkakuntien nimiä kohdentavasti (viitaten itse paikkakuntaan), vain koska nimellä saattaa olla monitulkintainen merkitys muilla kielillä."


title: Fucking Hell

text: Fellenberg ja Krause aikoivat käyttää tavaramerkkiä brändinimenä ja käyttää sitä myydäkseen Fucking Hell -brändättyä ruokaa ja vaatteita. Olutta alettiin myydä Euroopassa, Aasiassa ja Australiassa vuonna 2011.


title: Lahden Suunta

text: Lahden Suunta oli Lahdessa vuosina 1934–1936 ilmestynyt Isänmaallisen kansanliikkeen sanomalehti.


title: Lahden Suunta

text: Paikallisen kustannusyhtiön julkaisema "Lahden Suunta" perustettiin, kun kokoomukselainen "Lahti"-lehti oli siirtynyt äärioikeiston vastustajien joukkoon. Kerran viikossa ilmestynyt piirilehti oli uutislehtenä heikko, ja se lopetettiin kesän 1936 eduskuntavaalien jälkeen. Lehden päätoimittajina työskentelivät Toivo Mero (1934), Arvo Laro (1934–1935) ja Jussi Mäkelä (1935–1936). Kustannusyhtiön johtokunnan puheenjohtajana toimi Allan Lindgren (Larvia).


title: Foligno

text: Foligno on kunta Keski-Italiassa Umbrian hallintoalueella olevassa Perugian maakunnassa. Se on väkiluvultaan maakunnan kolmanneksi suurin kunta.


title: Foligno

text: Kaupungin tärkeimmät nähtävyydet ovat keskittyneen "Piazza della Repubblica" -aukion ympärille. Niistä näyttävin on tuomiokirkko Cattedrale di San Feliciano. Aukion laidalla oleva myöhäisgoottilainen Palazzo Trinci, jonka sisällä on arvokkaita freskoja. Freskoista tunnetuin palatsin sali on "Sala delle Arti liberali e dei Pianeti". Aukion toinen palatsi on Palazzo Orfini del Podestà. Lisäksi aukiolla on kaupungintalo "Palazzo comunale", joka kärsi suuria vahinkoja vuoden 1997 maanjäristyksessä suorassa TV-lähetyksessä. Keskustan ulkopuolella olevista nähtävyyksistä tunnetuin on luostari Abbazia di Sassovivo.


title: Wuwei

text: Wuwei () on prefektuuritason kaupunki Kiinan Gansun maakunnan itäosassa. Kaupungin pinta-ala on 32 516,91 neliökilometriä ja väkiluku noin 1,82 miljoonaa (2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 230 kilometriä maakunnan pääkaupunki Lanzhousta pohjoisluoteeseen.


title: Wuwei

text: Piirikuntatasolla kaupunki jaetaan yhteen kaupunkipiiriin, kahteen piirikuntaan ja yhteen autonomiseen piirikuntaan.


title: Laivurinkatu 7

text: Laivurinkatu 7 on Kotkassa sijaitseva suojeltu rakennus, jonka jugend-tyyliä edustavan kiviosan on suunnitellut Waldemar Aspelin vuonna 1908 alun perin Pohjoismaiden Osakepankiksi. Rakennukseen liittyy Theodor Borchardin suunnittelema puurakennus, joka valmistui vuonna 1891 alun perin asuinrakennukseksi.


title: Laivurinkatu 7

text: Rakennuksen kivistä lisäosaa on laajennettu vuonna 1915 Waldemar Aspelinin suunnitelmin ja vuonna 1939 Armas Laitisen suunnitelmin. Puurakennuksen asuinhuoneisto on muutettu konttoritiloiksi vuonna 1975. Rakennuksessa on toiminut Pohjoismaiden Osakepankin jälkeen Kotkan kaupungin satamakonttori ja poliisin lupakonttori.


title: Saara Kaskilahti

text: Saara Kaskilahti on suomalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt elokuvissa "Uuno Turhapuro – This Is My Life" ja "Raja 1918". Hän on tehnyt myös dubbauksia ja näytellyt televisiosarjoissa, kuten Ylen kevään 2016 televisiosarjassa "Kynsin hampain". Hän on näyttelijöiden Risto Kaskilahti ja Sari Puumalainen vanhin lapsi.


title: Lactococcus lactis

text: Lactococcus lactis on Grampositiivinen bakteeri, jota käytetään juuston ja hapanmaitotuotteiden valmistuksessa. Niinpä se luokitellaan maitohappobakteereihin. Se elää luonnostaan kasvien pinnalla, mistä se päätyy helposti rehun kautta maitoon ja aiheuttaa maidon spontaania happanemista. Bakteerista on kaksi alalajia, "Lactococcus lactis lactos" ja "Lactococcus lactis cremoris".


title: Henry Wood

text: Sir Henry Joseph Wood (1869–1944) oli brittiläinen orkesterinjohtaja ja säveltäjä, jonka tuotantoon kuuluu messuja, oratorio, koomisia oopperoita ja operetteja. Wood oli kymmenvuotiaana urkurinsijainen Lontoossa, vuonna 1883 konserttisoittaja sekä oopperakapellimestari vuodesta 1890. Vuodesta 1895 kuolemaansa asti hän johti perustamaansa kävelykonserttisarjaa, joka nykyisin tunnetaan Proms-festivaalina. Konserteista kasvoi historiallisia instituutioita. Hänen toimintansa lisäsi suomalaisen (Sibeliuksen), venäläisen, ranskalaisen ja saksalaisen musiikin tunnettuutta Englannissa. Silti hänen alaansa kuului myös kotimaista musiikkia.


title: Hero MotoCorp

text: Hero MotoCorp Ltd on intialainen, myytyjen ajoneuvojen kappalemäärällä mitattuna maailman suurin kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen (moottoripyörät ja mopedit) valmistajayhtiö. Yhtiö on pitänyt tämän sijoituksen vuodesta 2001 lähtien. Vuonna 1984 perustettu yhtiö tunnettiin alkujaan intialaisen Hero Groupin ja japanilaisen Honda Motor Company yhteisyrityksenä nimellä "Hero Honda Motors Ltd.". Vuonna 2011 tehdyissä yritysjärjestelyissä Honda vetäytyi ja intialaisyhtiö sai nykynimensä. Hero MotoCorp Ltd on osa laajempaa, vuonna 1956 Munjalin perheen perustamasta polkupyörätehtaasta (Hero Cycles Limited) alkunsa saanutta intialasta Hero Group -yritysrypästä.


title: Hero MotoCorp

text: Hero MotoCorpin osake noteerataan Intialaisissa pörsseissä (BSE ja NSE). Yhtiön kotipaikka on New Delhi.


title: Hero MotoCorp

text: Vuonna 2015 yhtiö raportoi valmistaneensa maaliskuun loppuun mennessä yli 60 miljoonaa kaksipyöräistä moottoriajoneuvoa. Budjettivuonna 2014–15 yhtiö teki 6,632 miljoonaa kaksipyöräistä. Kotimarkkinoillaan Intiassa yhtiöllä oli tällöin 40,1 prosentin markkinaosuus. Hero MotoCorpin tuotevalikoima sisältää 24 erilaista kaksipyöräistä kulkupeliä (3/2015): 100-, 125-, 150- ja 225-kuutioisia moottoripyöriä ja erilaisia mopedeja.


title: Hero MotoCorp

text: Yhtiön tuotantolaitokset sijaitsevat Haryanan Gurgaonissa ja Dharuherassa, Uttarakhandin Haridwarissa sekä Rajasthanin Neemranassa.


title: Martha Scott

text: Martha Ellen Scott (22. syyskuuta 1912 Jamesport, Missouri – 28. toukokuuta 2003 Van Nyus, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän teki tunnetuimmat roolinsa elokuvissa "Kymmenen käskyä" (1956) ja "Ben-Hur" (1959). Ensimmäisestä elokuvaroolistaan elokuvassa "Meidän kaupunkimme" (1940) hän sai Oscar-ehdokkuuden parhaasta naispääosasta.


title: Valerie Perrine

text: Valerie Ritchie Perrine (s. 3. syyskuuta 1943 Galveston, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan elokuvassa "Lenny" (1974), josta hän voitti muun muassa Cannesin elokuvajuhlilla parhaan naispääosan palkinnon ja parhaan tulokkaan Bafta-palkinnon. Lisäksi hän oli kyseisestä roolista ehdolla parhaan naispääosan Oscar-, Bafta- ja Golden Globe -palkintoihin.


title: Marie-Christine Barrault

text: Marie-Christine Barrault (s. 21. maaliskuuta 1944 Pariisi) on ranskalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan elokuvassa "Hellyyden aika" (1975), josta hän oli ehdolla parhaan naispääosan Oscar-palkinnon saajaksi.


title: Cicely Tyson

text: Cicely L. Tyson (s. 18. joulukuuta 1924 New York, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän oli ehdolla parhaan naispääosan Oscar- ja Golden Globe -palkintoihin roolistaan elokuvassa "Sounder" (1972). Hän on saanut urallaan kolme Emmy-palkintoa kahdestatoista ehdokkuudesta. Lisäksi hän on voittanut muun muassa Tony- ja Screen Actors Guild -palkinnot.


title: Cicely Tyson

text: Tyson oli naimisissa jazz-muusikko Miles Davisin kanssa vuosina 1981–1988.


title: Nouseva maa

text: Nouseva maa on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan viidestoista osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1985 Gummeruksen kustantamana.


title: Nouseva maa

text: Kirjan tapahtumat sijoittuvat 1940-luvun puolivälin sodanjälkeiseen Tampereelle ja sen lähiympäristöön. Kalle kulkee rakennustyömailla ja Laina osuuskaupan myyjänä. Edellisen kirjan raskaan lomamatkan jälkeen Kallen ja Lainan välit ovat sopuisammat kuin koskaan. Kallen sisar Eeti muuttaa Kuusisen yläkertaan.


title: Nouseva maa

text: Vaikka Suomessa on pula kaikesta, yrittelijäisyyttä riittää. Paalilangan pätkistä ja oiotuista nauloista tehdään uuden veroisia, haaveillaan niin uusista auton renkaista kuin puvuista ja kahvista. Suomi on nousemassa jaloilleen itsenäisenä ja muuttuvana kansakuntana.


title: Ratkaisujen aika

text: Ratkaisujen aika on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan kuudestoista osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1986 Gummeruksen kustantamana.


title: Ratkaisujen aika

text: Kirjan tapahtumat sijoittuvat 1940-luvun puolivälin sodan jälkeiseen Tampereelle ja sen lähiympäristöön. Kalle kulkee Rousto-Villen, oppi-isänsä, kanssa rakennustöissä. Suuri kohde heillä on Ikaalisten korpeen tehtävä metsätyökeskus. Iltaisin kortteerissaan Kalle koittaa opiskella.


title: Ratkaisujen aika

text: Taivalkoskellakin käydään, ja ensimmäistä kertaa vuosiin kaikki kolme Kallioniemen miestä nähdään samassa pöydässä. Kallioniemessä on samaan aikaan vierailulla Kallen nuoruuden rakas, jonka kanssa sota esti yhteisen tien. Kotona Tampereella Kalle tapaa myös tuttavan Siiranmäen vankileiriltä, ja nyt ovat asetelmat vaihtuneet.


title: Työn Suunta

text: Työn Suunta oli Tampereella vuosina 1935–1939 ilmestynyt Isänmaallisen kansanliikkeen sanomalehti.


title: Työn Suunta

text: Oman kustannusyhtiön julkaisema "Työn Suunta" perustettiin puolueen paikallisjärjestön "" jatkajaksi. Sen tehtävänä oli kaupungin työväestön käännyttäminen IKL:n kannattajiksi. Kahdesti tai kolmesti viikossa ilmestynyt lehti ei omasta kirjapainostaan huolimatta pystynyt vakavasti kilpailemaan "Aamulehden" kanssa. Sen tarina päättyi talvisotaa edeltäneeseen liikekannallepanoon.


title: Työn Suunta

text: Lehden päätoimittajina työskentelivät Osmo I. Aulamo (1935) ja Alku Kalske (1935–1939). Syksyllä 1939 "Työn Suunnan" kustannusyhtiö julkaisi Porin seudulle tarkoitettua rinnakkaispainosta nimellä "Maakuntalehti Satakunta".


title: Anne Leppäjärvi

text: Anne Leppäjärvi (s. 1973, Kolari) on suomalainen journalisti, joka on toiminut syksystä 2010 lähtien Haaga-Helia ammattikorkeakoulun journalismin koulutusohjelman johtajana. Aiemmin hän on työskennellyt mm. Etelä-Suomen Sanomien (1998-1999) ja Turun Sanomien (1999-2010) toimituksissa.


title: Anne Leppäjärvi

text: Anne Leppäjärvi voitti Suuri journalistipalkinto -kilpailussa sarjan Vuoden journalistinen teko 2015 journalismin koulutuksen uudistamisesta Suomessa ja alan kehittämisen edistämisestä.


title: Anne Leppäjärvi

text: Leppäjärvi on toiminut päätyönsä ohella vastaavana tuottajana Long Playn ja 11-kollektiivin Avaruus- ja seksimatka 2015 -hankkeessa.


title: Lakeus (sanomalehti)

text: Lakeus oli Seinäjoella vuosina 1935–1939 ilmestynyt Isänmaallisen kansanliikkeen sanomalehti.


title: Lakeus (sanomalehti)

text: Etelä-Pohjanmaan IKL:läiset perustivat "Lakeuden", koska Kokkolassa ilmestynyt "Pohjanmaan Suunta" ei heidän mielestään kyennyt riittävästi palvelemaan puolueen synnyinmaakuntaa. "Lakeudesta" pyrittiin tekemään kilpailukykyinen maakuntalehti, joka kuusipäiväisenä ja myös maanantaiaamuisin ilmestyvänä pakotti "Vaasan" ja "Ilkan" muuttumaan seitsenpäiväisiksi. Kuusipäiväisen lehden rinnalla julkaistiin kolmipäiväistä painosta. Lehden ilmestyminen päättyi talvisodan edellä.


title: Lakeus (sanomalehti)

text: Sanomalehti Oy Lakeuden julkaiseman lehden päätoimittajina työskentelivät K. R. Kares ja Reino Ala-Kulju (1935–1936), O. J. Syväri (1936–1937), Ilmari Talvitie (1937–1938), Lauri Vihantola (1938) ja Jaakko Virkkunen (1938–1939). Yhtiön johtokunnan puheenjohtajina toimivat A. Koro ja Vilho Muilu ja toimitusjohtajina Severi Jokinen ja Veli Salmi.


title: Pyynikin rinteessä

text: Pyynikin rinteessä on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan seitsemästoista osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1987 Gummeruksen kustantamana.


title: Pyynikin rinteessä

text: Kalle on päässyt opiskelemaan Tampereen teknillisen koulun huoneenrakennuksen opintosuunnalle tarkoituksenaan valmistua rakennusmestariksi. Kallen on kuitenkin jätettävä opinnot heti aluksi sikseen, kun kotipitäjästä Taivalkoskelta saapuu murheellinen tieto, Kallen veli Manne on saanut surmansa puukotuksen uhrina. Matka Taivalkoskelle on aikaisempia raskaampi ja vielä raskaampaa on nähdä Kallen vanhempien Riitun ja Herkon kärsimys. Hautajaisten ja muiden selvittelyjen jälkeen alkaa lähes epätoivoinen takaa-ajo saavuttaa muut kurssitoverit opinnoissa.


title: Reissutyössä

text: Reissutyössä on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan kahdeksastoista osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1988 Gummeruksen kustantamana.


title: Reissutyössä

text: Kalle on valmistunut rakennusmestariksi ja lähtee ensimmäiselle mestarityömaalleen. Enää ei riitä, että uuttera työmies ahertaa työtä yli kohtuullisen rajan, vaan tällä kertaa on saatava koko työmaan joukko työskentelemään tehokkaasti. Venyvän reissutyön ohessa ehditään jälleen myös käydä Taivalkoskella yhdistetyllä työ- ja lomamatkalla. Kallen sisaren Martan lapset pyörivät Kallioniemessä isovanhempien Riitun ja Herkon iloksi ja joskus harmiksikin. Vuosikymmen vaihtuu 1950-luvulle ja Kalle täyttää 30. Kallen ajatukset pyörivät niin menneessä kuin tulevassa. Kirjoitushalut on jätettävä taka-alalle, kunnes oma talo on saatu valmiiksi.


title: Edith Evans

text: Dame Edith Mary Evans, DBE (8. helmikuuta 1888 Lontoo, Iso-Britannia – 14. lokakuuta 1976 Cranbrook, Kent, Iso-Britannia) oli brittiläinen näyttelijä. Hänet tunnettiin parhaiten lavanäyttelijänä, mutta hän teki myös useita elokuvarooleja. Evans muistetaan erityisesti siitä, että hän piti mielenkiintoisten ja vaikeiden roolihahmojen näyttelemisestä, minkä vuoksi hän kieltäytyi välillä pääroolista saadakseen itselleen kiinnostavamman sivuroolin. Parhaiten Evans muistetaan rouva Backnellin roolista Oscar Wilden kirjoittamassa näytelmässä "The Importance of Being Earnest".


title: Edith Evans

text: Evans oli kolmesti ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi, mutta ei voittanut kertaakaan. Evans oli ehdolla parhaaksi naissivuosaksi rooleistaan elokuvissa "Tom Jones – hulivilihurmuri" ja "Kotiopettajattaren salaisuus" sekä parhaaksi naispääosaksi elokuvasta "Kuiskausten talo".


title: Molenbeek-Wersbeek

text: Molenbeek-Wersbeek on kunnanosa Bekkevoortin kunnassa, joka sijaitsee Hagelandin alueella, Flanderin Brabantin itäosassa, Belgiassa.


title: Molenbeek-Wersbeek

text: Nimeä "Wersbeek" tiedetään käytetyn ainakin jo vuonna 1192 muodossa "Warsbeck" (). Nimi "Molenbeek" () taas on peräisin nykyisin nimellä Pijnbeek tunnetun virran varrella sijainneesta vesimyllystä.


title: Molenbeek-Wersbeek

text: Wersbeekin seurakunta on mainittu paavillisessa bullassa vuodelta 1225. Molenbeekissä oli 1200-luvulla kappeliseurakunta, jolla oli oma pastori.


title: Molenbeek-Wersbeek

text: Molenbeek-Wersbeek oli pitkään itsenäinen kunta kunnes se vuonna 1977 yhdistettiin Assentin kanssa Bekkevoortiksi.


title: Molenbeek-Wersbeek

text: Kunnanosa koostuu Molenbeekin ja Wersbeekin kylistä. Molenbeek-Wersbeekin pinta-ala on 7,75 km²; vuoden 2006 väestönlaskennassa siellä oli 1 151 asukasta.


title: Aage (Tanskan prinssi)

text: Tanskan prinssi Aage (koko nimeltään Aage Christian Alexander Robert, 10. kesäkuuta 1887 – 19. helmikuuta 1940), Tanskan ja Islannin prinssi, oli Tanskan kuninkaan Kristian IX:n pojanpoika. Hänen serkkujaan olivat Tanskan kuningas Kristian X, Norjan kuningas Haakon VII, Kreikan kuningas Konstantin I, Ison-Britannian kuningas Yrjö V ja Venäjän keisari Nikolai II.


title: Aage (Tanskan prinssi)

text: Prinssi Aage liittyi Tanskan armeijaan vuonna 1909 ja saavutti vuonna 1913 luutnantin arvon. Ensimmäisen maailmansodan aikana, jolloin Tanska oli puolueeton, hän palveli vuoden ajan sotilasasiamiehenä Italiassa. Palattuaan Tanskaan hänet ylennettiin kapteeniksi.


title: Aage (Tanskan prinssi)

text: Prinssi Aage avioitui helmikuussa 1914 Torinossa italialaisen di Bergolon kreivin tyttären Mathilde Calvin kanssa. Koska avioliitolle ei ollut Tanskan kuninkaan lupaa eikä aviopuoliso kuulunut sallitun avioliiton mahdollistavaan ylhäisaatelistoon, prinssi Aage luopui kruununperimysoikeudestaan Tanskan kruunuun. Tämän jälkeen hän sai käyttää prinssin titteliä henkilökohtaisesti ja hänen arvonimensä oli prinssi Aage, Rosenborgin kreivi. Heille syntyi tammikuussa 1915 poika Valdemar, Rosenborgin kreivi (1915-1995). Aagen ja Mathilden avioliitto päättyi eroon vuonna 1939.


title: Aage (Tanskan prinssi)

text: Prinssi Aagen nimi kytkeytyy Suomen vuoden 1918 kuningakuntahankkeeseen: Hän kertoi 1920-luvun alussa Suomen Kööpenhaminan-lähettiläälle Gustaf Idmanille, että kenraali Mannerheim oli syyskuussa 1918 Kööpenhaminassa käydessään kysynyt, olisiko prinssi halukas Suomen kuninkaaksi, jos hänelle tarjottaisiin kruunua. Idmanin mukaan Aage olisi antanut suostumuksensa.


title: Aage (Tanskan prinssi)

text: Vuonna 1922 prinssi Aage sai Tanskan kuninkaalta luvan luopua Tanskan armeijasta siirtyäkseen Ranskan muukalaislegioonaan. Hän siirtyi legioonaan kapteenin arvoisena asemapaikkana Marokkoon, jossa Espanja ja paikallinen berberien Rifin tasavalta kävivät niin sanottua Rifin sotaa. Myös Ranska osallistui tähän sotaan vuodesta 1924. Prinssi Aage haavoittui sodassa jalkaan, ja hänelle myönnettiin ansioistaan ranskalainen Croix de Guerre -kunniamerkki.


title: Aage (Tanskan prinssi)

text: Prinssi Aage palveli Muukalaislegioonassa 17 vuoden ajan yleten everstiluutnantiksi. Hän saavutti palvelustaan muukalaislegioonassa korkean ranskalaisen Kunnialegioonan kunniamerkin. Vuonna 1927 hän julkaisi toiminnastaan muukalaislegioonassa englanninkielisen kirjan "A Royal Adventurer".


title: Aage (Tanskan prinssi)

text: Prinssi Aage kuoli keuhkopussitulehdukseen Marokossa 52-vuotiaana. Hänet haudattiin nykyisen Algerian länsiosaan Sidi Bel Abbèsiin. Ranskalaisten vetäytyessä Algerian sodan päättymisen myötä 1962 Pohjois-Afrikasta he päättivät symbolisesti tuoda kolmen sotilaan jäännökset Ranskaan. Yksi valituista oli prinssi Aage, jonka maalliset jäännökset siirrettiin Puyloubieriin eteläiseen Ranskaan muukalaislegioonan uuden päämajan läheisyyteen.


title: Oman katon alle

text: Oman katon alle on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan yhdeksästoista osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1989 Gummeruksen kustantamana.


title: Oman katon alle

text: Kallen ensimmäinen mestarityömaa osuuskaupan rakennus saadaan kunnialla päätökseen. Ilmari Vouvila vaimoineen muuttaa Lainan ja Kallen luokse Messukylään Kuusisen yläkertaan. Ilmari pääsee kirvesmiehen oppiin Kallen seuraavalle mestarityömaalle, Uusbetonin korotukseen. Tällä työmaalla tavataan useita värikkäitä henkilöitä, kuten omaperäinen insinööri Sileharju. Kalle, Ilmari ja Janne Mäkitörmä rakentavat iltaisin ja viikonloppuisin Kallen ja Lainan rintamamiestaloa Kirvestielle. Oman talon rakentamisessa tuntuvat sukupolvien väliset virheet toistuvan, kuten Kallen isän Herkon "paikkaansa hakevan" uunin kohdalla.


title: Espoo Innovation Garden

text: Espoo Innovation Garden on innovaatiokeskittymä Espoossa Otaniemen, Keilaniemen ja Tapiolan alueella. Sen muodostavat kansainväliset yritykset, Startup Sauna, kulttuuritoiminta, urheiluseurat sekä tiede- ja tutkimusyhteisö. Alueella toimii 5000 tutkijaa, 25 tutkimus- ja kehitysyksikköä ja suuri osa Suomen pörssiyrityksistä. Rakenteilla olevalla Länsimetrolla tulee olemaan keskeinen rooli alueen kehityksessä.


title: Espoo Innovation Garden

text: Espoo Innovation Gardenin tavoitteena on tuoda alueen toimijat yhteen, vahvistaa yhteistyötä ja yhteisöllisyyttä. Tavoitteena on rakentaa kasvualustaa uusien työpaikkojen synnylle ja hyvän elinympäristön vahvistumiselle yritysten, yhteisöjen ja asukkaiden yhteistyönä.


title: Ilonen talo

text: Ilonen talo on Kreetta Onkelin kirjoittama romaani. Teos on ilmestynyt vuonna 1996 WSOY:n kustantamana.


title: Ilonen talo

text: Teos kertoo luhankalaisen Tomperin perheen elämästä 1970-luvulta 1980-luvun puoliväliin. Perheen isä on kuollut ja äiti on alkoholisti. Iloisessa talossa kaikuu sekä nauru että itku.


title: Ilonen talo

text: Ilonen talo, Marja Ruotsalan ohjaama televisioelokuva vuodelta 2006


title: Ursavus elmensis

text: Sarastuskarhu eli alkukarhu ("Ursavus elmensis") on sukupuuttoon kuollut karhulaji.


title: Ursavus elmensis

text: Alkukarhun eläessä mioseenikaudella 20 miljoonaa vuotta sitten Eurooppa oli osa lämmintä vyöhykettä. "Protursus simpsonin", josta karhujen suku ("Ursus") polveutuu, uskotaan kehittyneen alkukarhusta noin 10 miljoonaa vuotta sitten. Vaikka alkukarhu on varhaisin ”aito” tunnettu karhu, sen uskotaan selvinneen hengissä pidempään kuin "Ursavus deperti", josta "Indarctoksen" ja "Agriotheriumin" uskotaan kehittyneen. Alkukarhu oli suunnilleen ketun kokoinen ja muistutti monella tapaa koiraa. Se saalisti luultavasti puissa, kuten sen esivanhemmat, ravintona lähinnä hyönteiset ja kasvit.


title: Ursavus elmensis

text: Pleistoseenilla (1,8 miljoonaa – 10 000 vuotta sitten) "Ursavus"-lajien jälkeläiset olivat kehittyneet muutamaksi suurimmista petoeläimistä (Carnivora) jota on koskaan ollut. "Ursavusta" pidetään kaikkien nykyään tunnettujen karhujen esivanhempana. Suku kuoli sukupuuttoon 8–7 miljoonaa vuotta sitten, kun pohjoisen pallonpuoliskon ilmasto muuttui kuivemmaksi kadottaen lämpimän vyöhykkeen metsät.


title: Trimetyyliboraani

text: Trimetyyliboraani (CHB) on organoboraaneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää neutronilaskimissa ja booria sisältävien ohutkalvojen valmistukseen.


title: Trimetyyliboraani

text: Huoneenlämpötilassa trimetyyliboraani on voimakkaan pahanhajuista myrkyllistä kaasua. Se reagoi erittäin voimakkaasti hapen kanssa ja voi syttyä palamaan joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa. Se liukenee erittäin niukasti veteen ja paremmin etanoliin ja dietyylieetteriin. Kuumennettaessa veden kanssa yhdiste hydrolysoituu metyyliboronihapoksi. Trimetyyliboraani on Lewis-happo ja muodostaa stabiileja komplekseja ammoniakin ja useiden amiinien, esimerkiksi trimetyyliamiinin tai kinuklidiinin, kanssa. Näistä additiotuotteista trimetyyliboraani voidaan vapauttaa hapon avulla.


title: Trimetyyliboraani

text: Trimetyyliboraania voidaan valmistaa booritrifluoridin ja metyylimagnesiumbromidin välisellä reaktiolla. Liuottimena reaktiossa käytetään dibutyylieetteriä. Toinen tapa on natriummetyylitrikloroaluminaatin ja booritrikloridin välinen reaktio.


title: Trimetyyliboraani

text: Erittäin puhdasta trimetyyliboraania voidaan käyttää neutronilaskimissa neutroneja kaappaavana aineena. Yhdistettä voidaan käyttää myös valmistettaessa booriohutkalvoja kemiallisella kaasufaasipinnoitusmenetelmällä.


title: Iijoen kutsu

text: Iijoen kutsu on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan 20. osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1990 Gummeruksen kustantamana.


title: Iijoen kutsu

text: Kalle työskentelee rakennustyömaan mestarina päivisin ja iltaisin viimeistelee uuden omakotitalonsa sisä- ja ulkotöitä. Ennen yli voimiensa työskentelevä Kalle on nyt muuttunut väsyneeksi ja haluttomaksi. Kirjoittamisen intoa olisi, mutta muut työt vievät liikaa aikaa. Kallesta tuntuu, että hän on jo menettänyt parhaat ikävuotensa. Oman lapsen kaipuu iskee myös, ja sen korvikkeeksi Kalle hankkii koiran, Lainan tätä vastustaessa. Avioliitto muuttuu taas säröisäksi.


title: Iijoen kutsu

text: Pääsiäislomalla Kalle matkustaa kotipitäjäänsä Taivalkoskelle. Hän saa tietää kunnan hakevan rakennusmestaria. Paikka tuntuu olevan jo valmiiksi päätetty Kallelle. Lopulliseen päätökseen vaikuttaa vanhan koti-ikävän lisäksi myös turhautuminen kirjoittaa Tampereelle keskentekoisessa kodissa. Kalle ja Laina hyvästelevät tutut maisemat ja muuttavat pohjoiseen.


title: Kiilholma (täsmennyssivu)

text: Kiilholma voi tarkoittaa seuraavia:


title: Maailman hauskin vitsi

text: Maailman hauskin vitsi () on brittiläisessä komediasarjassa "Monty Pythonin lentävä sirkus" nähty sketsi. Se on yksi sarjan tunnetuimpia sketsejä ja esitettiin alkujaan sarjan ensimmäisessä jaksossa 5. lokakuuta 1969. Sketsin lyhyempi versio sisältyy myös vuonna 1971 valmistuneeseen elokuvaan "Elämä on Pythonia".


title: Maailman hauskin vitsi

text: Sketsin aiheena on vitsi, joka on niin hauska, että jokainen sen kuullut kuolee nauruun. Vitsin sisältöä ei sketsin aikana paljasteta katsojille. Sketsissä kuullaan vitsin ”saksankielinen käännös”, joka ei todellisuudessa tarkoita saksaksi mitään.


title: Maailman hauskin vitsi

text: Sketsin alussa Ernest Scribbler (Michael Palin) kirjoittaa kotonaan paperilapulle keksimänsä vitsin, jolle alkaa nauraa hysteerisesti ja kuolee nauruun. Pian paikalle ilmestyy hänen äitinsä (Eric Idle), joka järkyttyy nähdessään poikansa kuolleen ja ryhtyy lukemaan itsemurhaviestiksi luulemaansa lappua, kuollen pian itsekin nauruun. Myöhemmin televisioryhmä saapuu paikalle raportoimaan vaarallisesta vitsistä. Kaksi konstaapelia yrittää takavarikoida vitsin Scribblerin talosta. Hekin saavat surmansa luettuaan vitsin vahingossa, mutta toinen onnistuu ennen kuolemaansa kantamaan lapun pihalle saakka. Pian Britannian armeija kuulee tappavasta vitsistä ja alkaa käyttää sitä salaisena aseena sotatoimiin.


title: Maailman hauskin vitsi

text: Tässä vaiheessa tarina siirtyy selittämättömästi toisen maailmansodan aikaan. Britit ovat kääntäneet vitsin sana kerrallaan saksaksi ja sitä huudatetaan Ardennien taistelun aikana rintamalla kovaäänisistä vihollisen puolelle, jolloin saksalaissotilaat kuolevat nauruun. Gestapo yrittää kiduttamalla saada sotavangiksi jääneen englantilaisen sotilaan (Michael Palin) paljastamaan vitsin. Kun sotilas kertoo vitsin saksaksi, kuulustelijan apulainen kuolee välittömästi nauruun, mutta tyhmä kuulustelija (John Cleese) kuolee vasta hieman myöhemmin tajuttuaan vitsin viiveellä. Saksalaiset kehittävät oman englanninkielisen vastavitsin, jota lähetetään häiriölähetyksenä brittiläisillä radiotaajuuksilla. Saksalaisten vitsi on kuitenkin kehno sanaleikki, joka ei naurata ketään. Lopussa sketsi muuttuu dokumentiksi, jossa juontaja (Eric Idle) kertoo, että maailman hauskimman vitsin viimeiset kappaleet haudattiin sodan jälkeen syrjäiseen paikkaan. Paikalla on hautakivi, jossa lukee ”To the Unknown Joke” (”tuntemattomalle vitsille”).


title: Dieselpunk

text: Dieselpunk on tunnetumman steampunkin sukuinen retro-futuristisen teknologian estetiikkaa seuraileva tyylisuuntaus ja fiktionlaji. Sen puitteissa on luotu kuvataidetta, musiikkia, elokuvia, kaunokirjallisuutta ja tekniikkaa. Nimi juontaa steampunkin (eli höyrypunkin) tapaan 1980-luvun tieteiskirjallisuuden alalajista kyberpunkista. Nimityksen -punk-osa viittaa vastakulttuuriin. Kirjailija Scott Westerfield kuvaa dieselpunkkia viittamalla outoon 2. maailmansotaan. Hän huomauttaa, että dieselpunk on steampunkia pessimistisempi. Natseilla onkin usein osansa sen vaihtoehtohistorioissa. Gary G. Wolfen mukaan merkittävin ero steampunkiin on kuitenkin aikakaudessa: steampunk sijoittuu viktoriaaniseen ja dieselpunk hänen mukaansa sotien väliseen aikaan.


title: Dieselpunk

text: Suurelle yleisölle tutuimpia tyylisuunnan edustajia lienevät Indiana Jones -elokuvat, jotka edustavat ns. vaihtoehtohistoriaa. Myös Mad Max elokuvissa on viitteitä dieselpunkiin, vaikka ne pääosin edustavatkin kyberpunkia. Kotoisinta dieselpunkia lienee kuunatseista kertova elokuva Iron Sky. Dieselpunkin juuret ovatkin peräisin jo ainakin 1980-luvulta, eikä siten ole pelkästään steampunkin tuore johdannainen. Sen teemat keskittyvät joko aikakauden estetiikkaan tai aikakaudella syntyneisiin utopioihin.


title: Dieselpunk

text: Dieselpunk-peleissä on usein teemana toinen maailmansota (mm. Wolfenstein ja ). Niin kutsuttuja uusswingiä (eli swing-musiikin uutta tulemista) ja electro swingiä pidetään dieselpunk-musiikkina. Dieselpunk muodissa 1920–1950-lukujen tyyli yhdistyy nykymuotiin. Tyylisuunnan elokuvien innoittajan on toiminut esimerkiksi Metropolis. Dieselpunkin muunnelmia ovat krominkiiltävä "dekopunk" ja sotienjälkeisen ajan "atomipunk".


title: Alisson Becker

text: Alisson Ramses Becker tunnetaan nimellä Alisson (s. 2. lokakuuta 1992 Novo Hamburgo, Rio Grande do Sulin osavaltio, Brasilia) on Brasilialaiset jalkapalloilija, joka on pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Liverpoolia. Vasenjalkainen Alisson kuuluu Brasilian jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Alisson Becker

text: Alisson on Internacionalin kasvatti. Hän debytoi seuran edustusjoukkueen paidassa Série A:ssa kaudella 2013, jolloin hän pelasi sarjassa kuudessa ottelussa. Alisson voitti Internacionalin kanssa Rio Grande do Sulin osavaltionmestaruuden Campeonato Gaúchon neljästi. Vuonna 2015 hän debytoi Copa Libertadoresissa.


title: Alisson Becker

text: Alisson edusti Brasilian alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta vuoden 2009 ikäluokan MM-kilpailuissa, joissa hän pelasi kolmessa ottelussa. Brasilian jalkapallomaajoukkueessa Alisson debytoi lokakuussa 2015 MM-karsintaottelussa Venezuelaa vastaan.


title: Alisson Becker

text: Alissonin isoveli Muriel pelaa maalivahtina Internacionalissa.


title: Alisson Becker

text: Seurajoukkuetasolla


title: Lennart Bernadotte

text: Gustaf Lennart Nicolaus Paul Bernadotte syntyi 8. toukokuuta 1909 Tukholmassa kuninkaanlinnassa ja kuoli 21. joulukuuta 2004) Mainaussa Saksassa. Hän oli Ruotsin prinssi ja Smålannin herttua vuoteen 1932. Hän syntyi Ruotsin prinssi Vilhelmin ja suuriruhtinatar Maria Pavlovnan lapsena ja oli siis silloisen Ruotsin kuninkaan Kustaa V:n lapsenlapsi. Vanhempien avioliitto päättyi jo vuonna 1914.


title: Lennart Bernadotte

text: Vuoden 1918 Suomen kuningaskunta-ajatusten yhteydessä prinssi Vilhelm ja hänen yhdeksänvuotias Lennart-poikansa nostettiin keskusteluissa ja alustavissa tunnusteluissa mahdolliseksi ehdokkaaksi tulevana Suomen kuninkaana. Asia ei edennyt käytännön tasolla, vaan ehdokkaat tulivatkin lopulta keisarillisesta Saksasta.


title: Lennart Bernadotte

text: Prinssi Lennart kasvatettiin Ruotsissa. Nuoruutensa hän vietti isänsä prinssi Vilhelmin luona Stenhammarin linnassa Flenissä. Hänestä tuli ratsuväen upseeri vuosina 1927–1932. Maaliskuussa 1932 hän avioitui porvarillisesti ruotsalaisen Karin Nissvandtin kanssa Lontoossa. Sen seurauksena hän menetti oikeutensa Ruotsin kruunuun sekä prinssin että herttuan tittelinsä. Vuonna 1951 Luxemburgin suurherttua Charlotte myönsi hänelle Wisborgin kreivin perinnöllisen tittelin. Avioliitossa Karin Nissvandtin kanssa syntyi kaikkiaan neljä lasta. Avioliitto päätyi eroon vuonna 1971. Sen jälkeen kreivi Lennart Bernadotte solmi avioliiton saksalaisen Sonja Haunzin kanssa. He saivat viisi lasta.


title: Lennart Bernadotte

text: Lennart Bernadotte oli kiinnostunut elokuvien teosta ja valokuvauksesta. Toisen maailmansodan syttyessä hän palasi perheineen Ruotsiin. Hän toimi vuodesta 1938 suositun ja tunnetun "Barnens dagsorganisation (suom. Lastepäiväorganisaatio)" jäsenenä, ja vuodesta 1941 hän toimi järjestön puheenjohtajana. Vuodesta 1939 alkaen hän oli valokuvauksen ruotsalaisen erikoislehden ""Foto"" päätoimittaja. Hän oli erikoistunut lähikuvaukseen ja järjesti ottamistaan kuvista Ruotsissa näyttelyitä. 1940-luvulla hän toimi ohjaajana, käsikirjoittajana ja näyttelijänä useissa aikakauden elokuvissa. Vuonna 1951 hän tuotti dokumenttifilmin Thor Heyerdahlin Tyynen valtameren ylityksestä "Kon-Tiki-lautalla, josta hän sai kaksi Oscar-palkintoa. Hän oli myös erinomainen laulaja ja toimi vuosina 1937–1951 tukholmalaisen mieskuoron "Sångsällskapet DS Stocholm"in puheenjohtajana.


title: Lennart Bernadotte

text: Lennart Bernadotte peri vuonna 1932 isänäidiltään kuningatar Victorialta, joka oli alun perin Badenin prinsessa, hänen kotiseudultaan Etelä-Saksasta Mainaun linnan läheltä Bodenjärveä. Hän muutti sinne perheineen vuonna 1952 ja asui siellä kuolemaansa asti. Hän kehitti linnan puutarhaa, ja puutarha olikin tunnettu kukkaviljelmistään.


title: Lennart Bernadotte

text: Lindaussa on järjestetty vuodesta 1951 lähtien vuotuinen arvostettu "Lindau Nobel Laureate Meetings" -tapahtuma, jonne on kutsuttu Nobel-palkintojen saajat yhteiseen tieteelliseen tilaisuuteen. Kreivi Lennart Bernadotte toimi tilaisuuden puheenjohtajana vuoteen 1989 asti, jonka jälkeen tilaisuuden puheenjohtajana on toiminut hänen puolisonsa kreivitär Sonja Bernadotte. Vuodesta 2008 tilaisuuden puuheenjohtajana on toiminut heidän tyttärensä kreivitär Bettina Bernadotte.


title: Lennart Bernadotte

text: Kreivi Lennart Bernadotte kirjoitti elämästään kaksi kirjaa: ruotsinkieliset ""Käre prins, godnatt"" vuonna 1977 ja ""Mainau min medelpunkt"" vuonna 1995.


title: Lennart Bernadotte

text: Tunnustuksesta työlleen hän sai vuonna 1994 saksalaisen "Eduard Rhein Foundation" -rahaston palkinnon, jolla edistetään tieteellistä tutkimusta, koulutusta, taidetta ja kulttuuria.


title: Lennart Bernadotte

text: Kreivi Lennart Bernadotte kuoli joulukuussa 2004. Hänet on haudattu toisen aviopuolisonsa Sonja Haunzin kanssa Mainaun linnan kryptaan. Hänen ensimmäinen vaimonsa Karin Nissvandt on haudattu hänen isänsä, prinssi Vilhelmin hautaan Flenissä. Mainaun linnan ja puiston säilyminen taattiin siirtämällä omaisuus "Lennart Bernadotte Stiftung” -säätiön omistukseen.


title: Kaakilan linnankallio

text: Kaakilan linnankallio on Pirkanmaalla Vesilahdessa viimeistään rautakaudella käytössä ollut linnavuori.


title: Kaakilan linnankallio

text: Linnankallio sijaitsee Vesilahden kirkosta 1,6 kilometriä pohjoiskoilliseen. Linnankallio siijaitsee noin viisi kilometriä pitkällä Kaakilanniemellä Pyhäjärven rannalla. Niemen pohjoispuolella sijaitsee Toutosenselkä ja eteläpuolella Kirkkolahti. Kaakila on ollut ihmisten käytössä irtolöytöjen perusteella jo kivikaudelta lähtien. Linnankallio on 260×40 metriä suuri luoteis-kaakko-suuntainen kalliomäki. Kallion lakialue on kooltaan 190×20 metriä ja se kohoaa noin 30 metriä Pyhäjärven yläpuolelle. Sen koillisrinteet ovat jyrkät ja niissä sijaitsee pitkä yhtenäinen jyrkänne. Muissa ilmansuunnissa mäen rinteet ovat loivat ja ovat vaatineet puolustusvarustuksen. Kallion lounaisrinteellä on nähtävissä vielä kivimuurin jäänteitä, joiden pituus on noin 90 metriä. Ne ovat todennäköisesti jäänteitä puuvarustuksesta, jota kivet tukivat. Mäen pohjois- ja luoteispuolella ei niiden loivuudesta huolimatta löydy kivivalleja. Linnavuoren pohjois- ja luoteispuolelle on rakennettu kesämökkejä 1970-luvulla.


title: Kaakilan linnankallio

text: Kaakilanniemen kärkeä kutsutaan Linnannokaksi ja Linnankallion eteläpuolella sijaitsevan peltotilkun nimi on Linnanmoisio.


title: Kaakilan linnankallio

text: Kohdetta ei ole koskaan tutkittu arkeologisilla kaivauksilla. Sitä on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1924 (Julius Ailio), 1939 (Väinö Maajoki), 1946 (Jouko Voionmaa), 1988 (Jussi-Pekka Taavitsainen) ja 1995 (Jouko Pukkila ja Ville Laakso). Kohteen ympäristöä on raivattu avoimemmaksi vuonna 1992 (Olli Soininen).


title: Kaakilan linnankallio

text: Kaakilan linnankallio on kansantarinoiden ja 1990-luvulla tehtyjen tutkimusten perusteella toiminut pakolinnana. Tarinat kertovat Kaakilan uljaasta Urtista, joka kuului kuuluisan pakanapäällikö Kirmukarmun joukkoihin. Heidän kerrotaan taistelleen aikanaan novgorodilaisia ja kristinuskon levittäjiä vastaan. Urtin mukaan nimetty Uurte-saari sijaitsee Kaakilanniemen länsipuolella. Perimätiedon mukaan kivimuurin sisäpuolella on ollut myös lähde. Linnankallion kerrotaan myös olleen lappalaisten viimeinen tukikohta Vesilahdessa, mistä todisteena ovat Kaakilan lappalaisperäiset nimet, kuten Lapinniemi ja Lapinlahti. Linnankalliolla on myös poltettu vainovalkeita varoittamaan lähiseudun asukkaita lähestyvistä vihollisista. Niemen eteläpuolella sijaitsevan Kirkkolahden rannalla kerrotaan poltetun myös helavalkeita vielä 1900-luvun alkupuolella.


title: Kaakilan linnankallio

text: Vuonna 1992 suoritettiin kolmen hehtaarin alueella perusraivaus, jonka tarkoituksena oli poistaa aluskasvillisuus rakenteiden ympäriltä ja poistaa kivivallien päältä puut. Myös alarinteille avattiin näkymä. Hoitoa on jatkettu useita vuosia poistamalla vesakkoa. Linnankalliolle johtaa polku, joka aiottiin merkitä puupaaluin. Polun alkuun pääsee henkilöautolla, jonka voi jättää vuoren juurelle. Linnavuori on eräs Vesilahden kunnan markkinoiman "Klaus Kurjen tien" kohteista.


title: Joël Quiniou

text: Joël Quiniou (s. 17. marraskuuta 1950 Pariisi) on ranskalainen jalkapalloerotuomari. Hän toimi kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n virallisena erotuomarina vuodet 1980–1994.


title: Joël Quiniou

text: Quiniou toimi Ranskan Ligue 1:n tuomarina vuodet 1979–1994. Hän toimi tuomarina kolmessa MM-lopputurnauksessa, vuosina 1986, 1990 ja 1994. Hän tuomitsi noissa kilpailuissa yhteensä kahdeksan ottelua, joka oli ennätys aina vuoteen 2014 asti, jolloin Ravshan Ermatov rikkoi sen. Vuoden 1984 kesäolympialaisissa Quiniou tuomitsi yhden ottelun. Hän tuomitsi urallaan kolme suurta finaalia, vuoden 1989 UEFA Super Cupin, vuoden 1991 UEFA Cupin finaalin ja vuoden 1993 Intercontinental Cupin.


title: Joël Quiniou

text: Quiniou antoi Uruguayn José Batistalle punaisen kortin vain 45 sekunnin pelin jälkeen tämän taklattua Skotlannin Gordon Strachania vuoden 1986 MM-kilpailuissa. Kortti on MM-historian nopein punainen kortti.


title: Maruti Suzuki

text: Maruti Suzuki India Limited (MSIL, ennen vuotta 2007 nimeltään "Maruti Udyog Limited") on vuonna 1981 perustettu ja 1982 tuotannollisen toimintansa aloittanut intialainen autoteollisuuskonserni. Yhtiön osake noteerataan sekä Bombayn pörssissä (BSE) että Intian kansallisessa pörssissä (NSE). Yhtiön kotipaikka on New Delhi. Maruti Suzuki on japanilaisen auto- ja moottoripyörävalmistajan Suzuki Motor Corporationin tytäryhtiö. Intian Forbes-lehden budjettivuonna 2014–15 tekemässä vertailussa yhtiö katsottiin Intian neljänneksi ihailluimmaksi yhtiöksi.


title: Maruti Suzuki

text: Budjettivuonna 2014–15 Maruti Suzukin nettomyynti oli kaudelta 496,1 miljardia INR (nousua). Yhtiö valmisti samalla kaudella 1,308 miljoonaa ja myi 1,292 miljoonaa autoa, joista 1,171 miljoonaa jäi Intian kotimarkkinoille ja vajaa 0,122 miljoonaa meni vientiin. Maruti Suzuki oli kappalemäärällä mitattuna Intian suurin autovalmistaja ja -myyjä. Yhtiö itse kertoo markkinaosuudekseen 45 % (2014–15), osuuden laskutapaa tarpemmin erittelemättä. Vuonna 2018 on uutisoitu, että Maruti Suzukin markkinaosuus henkilöautoissa olisi 50 prosenttia.


title: Maruti Suzuki

text: Intian autoteollisuus tuotti vuonna 2014–15 yhteensä 3,378 miljoonaa henkilöautoa ja 0,748 miljoonaa hyötyajoneuvoa, eli yhteensä 4,126 miljoonaa autoa. Kaudella 2015–16 Intian automarkkinoiden odotettiin kasvavan yhdeksän ensimmäisen kuukauden myynnin perusteella. OICA:n tilaston mukaan Suzukin Intian tehtaat (eli Maruti Suzuki: 1,2689 milj. autoa 2014) valmistivat kappalemääräisesti enemmän autoja kuin yhtiön Japanin tehtaat (Japani 1,0593 milj.). Kevyiden hyötyajoneuvojen kappalemäärässä Japanin tuotanto oli Intiaa suurempaa, mutta henkilöautoissa Intia oli Suzukin autojen suurin valmistajamaa.


title: Maruti Suzuki

text: Yhtiön valmistamiin, automerkillä Maruti, Maruti Suzuki tai Suzuki myytäviin automalleihin kuuluvat Omni (minivan), Gypsy (SUV), Zen (hatchback), Wagon R (hatchback), Grand Vitara (mini SUV), Swift Dzire (sedan), ja Ritz (hatchback), sekä 2014 julkaistut Stingray (hatchback), Ciaz (sedan), ja Celerio (hatchback). Yhtiö tiedotti maaliskuussa 2016, että Maruti Suzukin suosituinta automallia, pikkuauto Altoa oli myyty yhtiön historian aikana yhteensä yli kolme miljoonaa kappaletta.


title: Maruti Suzuki

text: Helmikuussa 2016 Intian kymmenestä myydyimmästä henkilöautomallista kuusi oli Maruta Suzuki Indian valmistamia: 1. Maruti Alto (21 286 myytyä autoa), 2. Maruti Swift Dzire (17 410 kpl), 3. Maruti Swift (15 475 kpl), 4. Maruti Wagon R (14 209 kpl), 8. Maruti Suzuki Baleno (6 888 kpl) ja 10. Maruti Suzuki Ciaz (5 162 kpl).


title: Maruti Suzuki

text: Vuonna 2018 autonvalmistaja on päättänyt panostaa kaasuautoihin Intian automarkkinalla. Yritys ei aio odottaa sähköautojen hintojen putoamista, kun Intian automarkkina on pienikokoisten autojen dominoima ja 75 prosenttia autoista maksaa alle 500 000 rupiaa (noin 6250 euroa).


title: Entertainment!

text: Entertainment! on englantilaisen post-punk -yhtye Gang of Fourin vuonna 1979 julkaistu debyyttialbumi. Albumilla on kuultavissa punkvaikutteet, mutta musiikissa on myös funk- ja reggaevaikutteita. Albumi on hyvin bassovoittoinen. Kappaleiden sanoitukset käsittelevät Pohjois-Irlannin poliittisten vankien kohtelua, työväenluokkaista elämää ja kapitalismia.


title: Entertainment!

text:
Kaikki kappaleet kirjoittaneet Dave Allen, Hugo Burnham, Andy Gill, and Jon King.
"Infinite Zero Archive/American Recordings" CD-painoksen "Yellow EP":


title: Alireza Faghani

text: Alireza Faghani (, s. 21. maaliskuuta 1978 Kashmar) on iranilainen jalkapalloerotuomari. Hän on toiminut kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n virallisena tuomarina vuodesta 2008 alkaen. Siviiliammatiltaan Faghani on opettaja.


title: Alireza Faghani

text: Kotimaansa Pro Leaguessa Faghani on tuominnut vuodesta 2007 alkaen. Vuonna 2014 hän tuomitsi AFC Champions Leaguen finaalin ensimmäisen osan. Samana vuonna hän toimi neljäntenä tuomarina MM-kilpailuiden avausottelussa Brasilian ja Kroatian välillä. Vuonna 2015 hän tuomitsi sekä Aasian-mestaruuskilpailuiden finaalin Australian ja Etelä-Korean välillä että seurajoukkueiden MM-kilpailuiden finaalin FC Barcelonan ja River Platen välillä.


title: Matti (kätkö)

text: Matti oli jatkosodan aikaisen kaukopartioiden täydennys- eli huoltojärjestelmän osana toiminut varustekätkö. Matit oli tarkoitettu partioille, jotka toimisivat neuvostojoukkojen selustassa suomalaisten vetäytyessä ja rintaman siirtyessä vastustajan mahdollisen suurhyökkäyksen takia. Varustekätköjä oli tehty aikaisemminkin täydennysten jakamiseksi pienempiin osiin, mutta Matti-järjestelmä perustettiin Karjalankannakselle keväällä 1944.


title: Matti (kätkö)

text: Matteja rakensi erityisesti Erillinen pataljoona 4:n I komppania eli entinen Osasto Vehniäinen. Mattien perustamisasioilla liikkui toiminta-alueen tuntevia kaukopartiomiehiä, kuten Heikki Määttänen.


title: Matti (kätkö)

text: Matteja ei tule sekoittaa sodanjälkeiseen asekätkentään, jossa tosin käytettiin osin samoja menetelmiä ja kätkijöinä oli samoja henkilöitäkin.


title: 2 kvällar på Fasching

text: 2 kvällar på Fasching on ruotsalaisen blueskitaristi-laulajan Rolf Wikströmin ensimmäinen livealbumi, joka julkaistiin vuonna 2002 levymerkillä MNW.


title: Anders Frisk

text: Per Stefan Anders Frisk (s. 18. helmikuuta 1963 Göteborg) on ruotsalainen jalkapalloerotuomari. Hän toimi kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n virallisena erotuomarina vuodet 1991–2005. Siviiliammatiltaan 184 senttimetriä pitkä ja 74 kilogrammaa painava Frisk on vakuutusasiamies.


title: Anders Frisk

text: Kotimaansa korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa Frisk debytoi vuonna 1989. Vuoden 2002 MM-kilpailuissa hän tuomitsi kaksi ottelua. EM-kilpailuissa Frisk tuomitsi yhteensä kahdeksan ottelua vuosina 1996, 2000, 2004. Vuoden 2000 EM-kilpailuissa hän tuomitsi finaalin Ranskan ja Italian välillä. Vuotta aiemmin hän tuomitsi Maanosaliittojen cupin finaalin Meksikon ja Brasilian välillä.


title: Anders Frisk

text: Frisk lopetti uransa vuonna 2005 saatuaan tappouhkauksia Chelsean faneilta, jotka suuttuivat Friskille tämän annettua Chelsean Didier Drogballe punaisen kortin Mestarien liigan ottelussa Barcelonaa vastaan. Tämän tapahtuman johdosta hän sai samana vuonna FIFA Presidential Awardin.


title: Ľuboš Micheľ

text: Ľuboš Micheľ (s. 16. toukokuuta 1968 Stropkov) on slovakialainen entinen jalkapalloerotuomari, joka toimi kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n virallisena tuomarina vuodet 1994–2008. Nykyisin hän toimii Kreikan Superliigassa pelaavan PAOK:in toimitusjohtajana.


title: Ľuboš Micheľ

text: Micheľ toimi kotimaansa Corgoň Ligassa tuomarina vuoteen 2008 asti. Hän tuomitsi muutamia otteluita myös muissa Euroopan maiden pääsarjoissa, kuten Ukrainan valioliigassa, Venäjän valioliigassa ja Puolan Ekstraklasassa. Micheľ tuomitsi kaksissa MM-kilpailuissa, vuosina 2002 ja 2006, joista jälkimmäisessä yhden puolivälierän Saksan ja Argentiinan välillä. EM-kilpailuissa hän tuomitsi niin ikään kahdesti, vuosina 2004 ja 2008. Vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneyssä Micheľ tuomitsi kaksi ottelua. Kaudella 2007–2008 hän tuomitsi Mestarien liigan finaalin Manchester Unitedin ja Chelsean välillä. Muita Micheľin tuomitsemia finaaleita ovat muun muassa vuoden 2005 Maanosaliittojen cupin finaali ja vuoden 2003 UEFA Cupin finaali.


title: Ľuboš Micheľ

text: Micheľ on toiminut Kreikan Superliigan PAOK:in presidenttinä ja toimitusjohtajana helmikuusta 2016 alkaen. Aiemmin hän on työskennellyt muun muassa Šah’tar Donetskissa. Ennen uraansa jalkapallon parissa hän työskenteli rengasyrityksen johtajana ja opettajana.


title: Velkaorjuus

text: Velkaorjuus tarkoittaa sitä, että lainanottaja tai hänen läheisensä joutuu tekemään velan lyhentämiseksi työtä, mutta velkaa ei silti lyhennetä työn kohtuullisen arvon mukaan, tai työn kestoa tai luonnetta ei ole määritelty. Velkaorjuus on orjuuden yksi muoto, ja siten virallisesti rikos Suomessa ja kaikkialla maailmassa. Tosiasiassa velkaorjuudesta kuitenkin kärsii yhä noin 20 miljoonaa ihmistä.


title: Velkaorjuus

text: Velkaorjuus voi alkaa hyvin pienestä lainasummasta, jota lainanottaja ei köyhyytensä vuoksi pysty maksamaan takaisin. Pikku hiljaa ihminen alistetaan pakkotyöhön. Velkaorjuus on usein järjestäytynyttä, ja sitä esiintyy yleensä maataloudessa ja siirtotyössä. Orjuus saattaa pahimmillaan periytyä myös orjan lapsen kohtaloksi.


title: Velkaorjuus

text: Suomessa siirtotyötä tehneiden marjanpoimijoiden aseman on sanottu muistuttavan velkaorjuutta. Vuonna 2013 Kainuussa Ber-Ex-yrityksessä työskennelleet thaimaalaiset marjanpoimijat ottivat Thaimaassa velkaa kyetäkseen matkustamaan Suomeen, mutta eivät saaneet siirtotyönsä aikana palkkaansa. Tappiot kaatuivat poimijoiden niskaan. Suomeen saapuessaan poimijat eivät olleet tietoisia, että he eivät ole Suomen lain mukaan työsuhteessa, vaan nimellisesti yrittäjiä, vaikka ovat käytännössä sidottuja työnantajaansa. Poimijat maksavat velkojaan yhä vuonna 2016, mutta he aikovat viedä asian Suomessa oikeuteen.


title: Velkaorjuus

text: Nepalissa on ongelmana 1600-luvulta peräisin oleva kamalari-velkajärjestelmä, jonka avulla rikkaat ihmiset orjuuttavat tharu-heimoon kuuluvia. Velkaiset vanhemmat joutuvat myymään tyttärensä maanomistajille kotiapulaisiksi. Velkaorjan työnkuvaan sisältyvät tavallisesti kotitaloustyöt kuten siivous, pyykinpesu, tiskaus, ruuanlaitto, ostosten tekeminen, lastenhoito, kotieläimistä huolehtiminen ja maataloustyöt. Lapset eivät pääse kouluun ja on hyvin yleistä, että he joutuvat pakkotyössään väkivallan, ahdistelun tai raiskauksen uhreiksi.


title: Velkaorjuus

text: Nepalin hallitus julisti velkaorjuuden laittomaksi vuonna 2000 kohentaen entisten velallisten elinoloja, mutta ei puuttunut velallisten lasten orjuuteen. Korkein oikeus julisti kamalari-järjestelmän laittomaksi vuonna 2006. Linjauksen ja järjestöjen työn ansiosta orjien määrä on laskenut vuoden 2006 yli 12 000:sta vuoden 2014 500-600:aan.


title: Rupit i Pruit

text: Rupit i Pruit (esp. Rupit y Pruït) on kunta Barcelonan maakunnassa Katalonian itsehallintoalueella Espanjassa. Kunnan asukasluku on noin 280 (2015).


title: Rupit i Pruit

text: Kunta muodostuu kahdesta kylästä: Rupit ja Pruit. Kylissä on hyvin säilyneitä rakennuksia 1500–1600-luvulta.


title: Mature

text: Mature on hip hop -kollektiivi Ruger Hauerin neljäs albumi. Se julkaistiin 23. maaliskuuta 2016 levymerkillä Johanna Kustannus. Albumin on tuottanut ja säveltänyt Reginasta tuttu Mikko Pykäri ja monilla kappaleilla kuullaan laulajana Reginan Iisaa. Tuotantovaiheessa levy tunnettiinkin "Regina Hauer" -nimellä. Levy valittiin ilmestymisviikollaan YleX:n viikon albumiksi. Albumi nousi myös viikolla 13/2016 Suomen virallisen albumilistan ykköseksi.


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text: Seitsemän veljestä on Matti Tapion ohjaama suomalainen televisionäytelmä vuodelta 1975. Se on taltiointi Turun kaupunginteatterissa 1970-luvulla esitetystä "Seitsemästä veljeksestä", jonka ohjasi Kalle Holmberg. Näytelmä perustuu Aleksis Kiven saman nimiseen romaaniin, joka ilmestyi vuonna 1870. Tarina kertoo seitsemän veljeksen vähittäisestä kasvusta yhteiskunnan jäseniksi.


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text: Alussa lauletaan kappale "Seitsemän miehen voima", jossa esitellään Toukolan kylässä sijaitsevan Jukolan talon veljessarja - sitä luonnehditaan laiskanpulskeaksi. Laulun edetessä veljekset yksilöidään tarkemmin: Juhania kuvaillaan ankaraksi Poika-Jussiksi, "Juho pauhaa, pirtti roikaa". Tuomas puolestaan "seisoo niinkuin tammi", Aapoa kuvaillaan sanoin "Jukolan Salomon suuri". Liuhuparta Simeoni saa osakseen määreet "ihmisparka, syntinen, saatana, kurja". Simeonin ja Timon keittotaito tuodaan esiin: Simeoni keittää herneet ja Timo heittää rasvat sekaan. Lauria kuvaillaan metsämieheksi, joka häärii metsässä katsastamassa vääriä puita. Veljessarjan hännänhuippu, Eero, määritellään liukkaaksi luikuksi ja Jukolan tiuskeaksi rakiksi. Tuomas ja Aapo sekä Timo ja Lauri ovat kaksosia. Veljekset ovat Kiven alkuperäisteoksen mukaan noin 18–25-vuotiaita, siten että Juhani on esikoinen ja Eero kuopus.


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text: Alkulaulun jälkeen esitellään hieman tuotantotekniikkaa: kuvausvälineet tuodaan maanteitse Helsingistä Turkuun. Kertoja taustoittaa aikakautta, Suomea 1800-luvun alussa, jolloin maa oli juuri liitetty Venäjän keisarikuntaan ja satoja vuosia kestänyt valtioyhteys Ruotsin kanssa oli päättynyt. "Maaseudulle ei sivistys ole vielä levinnyt, kaukana on pääkaupunki yliopistoineen ja professoreineen... ". Ihmiset elävät maalla varsin eristyksissä toisistaan ja yhteiskunnasta.


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text: Uusi rovasti vaatii, että Jukolan seitsemän veljestä lähtevät lukkarin luokse koulua käymään. Etenkin Aapo kannustaa veljiään opintielle. Juhani huomaa polulla kulkevan Venlan, joka juoksee karkuun kuullessaan, että koko veljessarja haluaisi yhtaikaisesti naida hänet. Se ei kuitenkaan käyne päinsä, ja niinpä veljekset suuntaavat kohti opinahjoa. He joutuvat konfliktiin heitä vähättelevien kylän miesten kanssa, eikä koulunkäyntikään ota sujuakseen. Veljekset joutuvat aloittamaan aivan alkeista, sillä he eivät osaa edes tavata.


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text: Lukkari määrää veljekset arestiin, mutta he pakenevat. Mäkelä tulee kertomaan saaneensa rovastilta käskyn, että veljekset tulee istuttaa rangaistukseksi jalkapuuhun. Paon lisäksi he ovat solvanneet rovastia. Aapo pyytää rovastin osoittamaan veljeksiä kohtaan kuitenkin ymmärrystä. Juhani taasen raivostuu yhteiskunnan koneistoon. Veljekset keksivät pakopaikan, Ilvesjärven Impivaaran kupeilla, jonne he "purjehtivat myrskyistä pois". Juhani toteaa epäröivälle Aapolle, että metsä suojelee heitä esivallan kouralta.


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text: Veljekset rakentavat pirtin Impivaaraan. Jouluiltana he painivat ja juovat olutta ja vahingossa sytyttävät pirttinsä tuleen. Pirtti palaa asuinkelvottomaksi. Eletään kylmää vuodenaikaa, joten veljesten tulee kiire takaisin Jukolaan, jota isännöi nahkapeitturi emäntineen. Veljekset saavat jäädä Jukolaan. He uhoavat rakentavansa uuden pirtin Impivaaraan kesän tullen.


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text: Taula-Matti turinoi metsästyksestä. Veljekset saavat innoituksen lähteä metsästämään riistaa. He yrittävät kaataa karhun ja kohtaavat härkälauman, jota he joutuvat pakenemaan hiidenkivelle. Veljekset huutavat apua, mutta heidän huutoaan luullaan metsänelävien mylvinnäksi. Härät eivät poistu, joten veljekset joutuvat viettämään pitkän ajan kivellä. He käyvät suukopua keskenään ja tunnelma alkaa kiristyä. Viimeisenä keinonaan veljekset päättävät ampua härät, vaikka he eivät kykene maksamaan neljääkymmentä härkää. Härkien omistaja, Viertolan isäntä, tulee paikalle ja on raivoissaan. Aapo ehdottaa Viertolalle, että veljekset korvaavat vahingonteon muuttamalla Jukolan maita pelloiksi ja maksamalla peltojen tuotoilla. "Ellei riitä hinnaksi ensimmäinen huhta, tekee sen toinen", Aapo vakuuttaa. Viertola suostuu. Veljekset alkavat kasketa Jukolan laajoja saloja.


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text: Veljekset juopottelevat ja Simeoni katoaa joksikin aikaa. Juovuspäissään hän väittää nähneensä itsensä Lusifeeruksen. Veljekset kiroavat, että ylipäätään alkoivat keittää viinaa. Juhani ilmoittaa, että koko veljeskatras tekee parannuksen ja lähtee kirkkoon. He erehtyvät viikonpäivästä ja saapuvat keskelle huutokauppaa - on maanantai. Veljekset joutuvat jälleen tappeluun heitä pilkkaavien kyläläisten kanssa ja konfliktin jälkeen he pähkäilevät, minne pakenisivat lain kouraa... Impivaaraan? Inkerinmaalle? Merille? Aapo ehdottaa, että koko veljessarja lähtee sotaväkeen.


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text: Nimismies ilmoittaa, että kärhämässä Tammiston kartanolla ei sattunut henkilövahinkoja. Samalla hän kertoo, että rovasti ei enää vaadi veljeksiä käymään koulua. Veljekset huomaavat, etteivät herrat niin suuria junkkareita olekaan kuin he ovat luulleet. He päättävät omaehtoisesti alkaa opetella lukemaan - lukutaidotta laillinen vaimokin on "kielletty hedelmä". Tehdään päätös, että Eero alkaa opettaa lukemista veljilleen. Aapo paljastaa suunnitelleensa, että Impivaaraan rakennettaisiin uudistalo - siten veljeksillä olisi kaksi taloa ja heidän asemansa yhteisössä kohenisi.


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text: Veljekset oppivat lukemaan ja tekevät rovastin avulla sovinnon toukolalaisten kanssa. Kymmenen vuoden uhmakkaan kapinoinnin jälkeen he ovat seestyneet yhteiskunnan kelpo jäseniksi. Jukolan ja Impivaaran maat veljekset jakavat keskenään ja itse kukin avioituu. Lopuksi kerrotaan veljesten myöhemmistä vaiheista maanviljelijöinä ja aviomiehinä.


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text: "Seitsemän veljeksen" televisiotaltiointi sai hyvän vastaanoton, kuten näytelmäkin. Helsingin Sanomien Jukka Kajava piti taltiointia elävän teatteriesityksen veroisena, Katso-lehden Markku Tuuli puolestaan kutsui kokonaisuutta "nätiksi avioliitoksi teatterin ja television välillä".


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text: "Seitsemän veljestä" oli Turun kaupunginteatterin kultakauden tapaus ja eräs kautta aikain katsotuimpia suomalaisia teatterituotantoja. Turkulainen teatteriyleisö oli alkuun vieroksunut kaupunginteatterin uutta johtoa, Kalle Holmbergiä ja Ralf Långbackaa. "Seitsemän veljestä" oli näytelmä, jolla uusi johto lopulta voitti yleisön suosion. Se sai ensi-iltansa 15. joulukuuta 1972 ja esityksiä oli seuraavan kolmen vuoden aikana lähes 250. Katsojia oli liki 147 000.


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text: Osa "Seitsemän veljeksen" näyttelijöistä oli tullut Holmbergin ja Långbackan mukana Turun kaupunginteatteriin 1970-luvun alussa. Ensemblen vanhin oli 1937 syntynyt Heikki Alho, joka oli aloittanut kaupunginteatterissa vuonna 1967. Veljessarjin vanhinta tulkinnut Esko Salminen oli syntynyt vuonna 1940, Ilari Paatso 1943, Vesa-Matti Loiri tammikuussa 1945, Arno Virtanen elokuussa 1945, Heikki Kinnunen 1946 ja Juha Muje 1950. Naisnäyttelijöillä ei ole juuri puhuttuja repliikkejä, vaan he ensisijaisesti laulavat. Hämeen tytöistä Rose-Marie Precht oli syntynyt 1938 ja Maija-Liisa Peuhu 1942.


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text:
Kaj Chydeniuksen säveltämä musiikki nousi huomattavaan osaan Turun "Seitsemässä veljeksessä". Musiikkia esitetään sekä kuorolauluna että veljesten yksinlaulantana. Teatteriesityksen laulut on julkaistu CD-levynä "Lauluja Seitsemästä veljeksestä".
"Seitsemän veljeksen" televisiotaltiointi koostettiin kahdesta eri yleisönäytöksestä, johon lisättiin lähikuvia päähenkilöistä. Teoksen sovitti näyttämölle Ritva Holmberg ja ohjasi näyttämölle Kalle Holmberg. Televisiotuotannon ohjasi ja tuotti Matti Tapio. Lavastuksesta vastasi Kaj Puumalainen.


title: Seitsemän veljestä (televisionäytelmä)

text: Yle Myynti julkaisi "Seitsemän veljestä" digitaalisena DVD:nä syksyllä 2015. Kuvasuhde on 1970-luvulla televisiokäytössä ollut 4:3 ja ääni on monofoninen. DVD:llä on mukana suomenkielinen tekstitys.


title: Alexander Kielland

text: Alexander Lange Kielland (18. helmikuuta 1849 – 6. huhtikuuta 1906) oli norjalainen kirjailija. Hän kirjoitti sekä romaaneita, novelleja että draamaa, ja häntä pidetään yhtenä Norjan suurimmista 1800-luvn kirjailijoista.


title: Alexander Kielland

text: Kielland kasvoi Stavangerissa varakkaassa kauppiasperheessä. Hän valmistui oikeustieteestä ja toimi tiilitehtaan johtajana. Opiskeluaikanaan hän oli tutustunut Kierkegaardin teoksiin. Hän päätti kohdistaa luovat voimavaransa sosiaaliseen kritiikkiin ja uudistuksiin. Hän paljasti töissään köyhien ahdingon ja kirkonmiesten tekopyhyyden ja satirisoi byrokratiaa ja oppineisuutta.


title: Alexander Kielland

text: Kiellandin teoksia käännettiin suomeksi jo hänen elinaikanaan.


Hätä on tarpeen: Kulttuuripessimismin nousu 1965–2015 on Tommi Uschanovin vuonna 2015 julkaistu kirja. Kirja käsittelee kulttuurin omakuvassa tapahtunutta huomattavaa muutosta. 1960-luvun puolivälissä vallitsi optimistinen asennoituminen ympäröivään yhteiskuntaan. Nykyisin vaikuttaa vallitsevan neuvottomuuden ja voimattomuuden ilmapiiri.


title: Hätä on tarpeen: Kulttuuripessimismin nousu 1965–2015

text: Teos oli ehdolla Vuoden tiedekirja -palkinnon 2015 saajaksi.


title: Ola Onabule

text: Ola Onabule (syntynyt 30.3. Lontoossa) on brittiläis-nigerialainen soul- ja jazzlaulaja ja -lauluntekijä.


title: Ola Onabule

text: Onabule on luonut omaperäisen uran erityisesti sen vuoksi, että hän on julkaissut musiikkiaan vain oman Rugged Ram Records -merkkinsä alla.


title: Alexander Kielland (porauslautta)

text: Alexander Kielland oli norjalainen öljynporauslautta, joka sai nimensä kirjailija Alexander Kiellandin mukaan. Se toimi majoitustiloina Pohjanmerellä Ekofiskin öljykentällä 320 km Skotlannin Dundeesta, kunnes se kaatui myrskyssä maaliskuussa 1980. Onnettomuudessa sai surmansa 123 ihmistä.


title: Alexander Kielland (porauslautta)

text: Viiden tukijalan varassa seisonut "Alexander Kielland" oli rakennettu ranskalaisella telakalla vuonna 1976 alkujaan koeporauslautaksi, mutta se oli muutettu myöhemmin asuntolautaksi. Enimmillään lähes 400 työntekijästä puolet työskenteli aina viereisellä "Edda"-porauslautalla, ja puolet oli lepäämässä "Alexander Kiellandilla". Työjakso kesti kerrallaan kaksi viikkoa, jolloin yhden vuorokauden aikana tehtiin töitä 12 tuntia joko päivä- tai yövuorossa. Tämän jälkeen oli aina kaksi viikkoa vapaa-aikaa.


title: Alexander Kielland (porauslautta)

text: Onnettomuudesta pelastuneiden mukaan 27. maaliskuuta 1980 noin kello 18.30 kuului kova jysäys, jota seurasi kolmen sekunnin kuluttua voimakas rysähdys ja asuntolautta alkoi kallistua nopeasti. Parikymmentä minuuttia myöhemmin koko lautta kaatui mereen ylösalaisin. Onnettomuushetkellä lautalla oli kaikkiaan 212 henkilöä, ja surmansa saaneiden joukossa oli kaksi suomalaista. Kova merenkäynti vaikeutti pelastustöitä oleellisesti, ja viimeiset onnettomuudesta selvinneet saatiin poimituiksi pelastusveneistä helikopteriin vasta 11 tunnin kuluttua lautan kaatumisesta. Pelastuneet evakuoitiin Ekofiskin öljykentän keskuslautalle ja sieltä Stavangeriin. Onnettomuuden syyksi todettiin lautan yhden tukijalan pettäminen siinä olleen rakennevirheen aiheuttaman metallin väsymisen vuoksi. Lautta saatiin ylös merestä vasta pari vuotta myöhemmin, ja ruumiiden etsimisen ja viimeisten teknisten tutkimusten jälkeen se upotettiin mereen lähelle Stavangeria.


title: Muuttunut selkonen

text: Muuttunut selkonen on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan 21. osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1991 Gummeruksen kustantamana.


title: Muuttunut selkonen

text: Kalle on saanut paikan syntymäkuntansa Taivalkosken rakennusmestarina. Työtä vieroksumaton Kalle saa tosissaan painaa pitkää päivää, kun ensimmäisenä on vuorossa kahdeksan kansakoulun vuosikorjaukset. Useat koulut ovat märkien lämpöeristeiden johdosta pitkästi mädäntyneet. Vapaa-ajalle myös kylänmiehet ja tuttavat tulevat vielä hoitamaan rakennuslupa-asioita vuorokauden aikaan katsomatta. Tilannetta ei helpota se, että periaatteen miehenä ja lapsuuden trauman (Kallioniemen perheen jauholaput Herkon sairauden aikana) kärsineenä kunnan varoja ei kuluteta taksikyyteihin vaan polkupyörällä on kuljettava laajan pitäjän laidalta toiselle.


title: Muuttunut selkonen

text: Kymmenen vuotta Tampereella on muuttanut niin selkosen maisemat kuin ihmiset. Pesiönvaaran kunnalliskodissa Kallen menneisyys astuu vastaan kuin säilöttynä, lapsuuden tuttuina kasvoina. Virkansa puolesta Kalle joutuu suunnittelemaan uuden kunnalliskodin.


title: Epätietoisuuden talvi

text: Epätietoisuuden talvi on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan 22. osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1992 Gummeruksen kustantamana.


title: Epätietoisuuden talvi

text: Kalle ja Laina asuvat Taivalkoskella Kallen toimiessa kunnan rakennusmestarina. Kallea vaivaa ristiriita Tampereen ikävän ja Taivalkosken kotiutumisen välillä. Pimeän talven jälkeen Pohjois-Suomi tuntuu taas houkuttelevalta ja myös velvollisuudentunne sanoo, että aloitettu työ on saatava loppuun. Kirjoittamisesta ei tule mitään, sillä työaikaa on rajattomasti niin yöisin kuin viikonloppuisin. Lainan käytös muuttuu ja Kallen vanha mustasukkaisuuden käärme pääsee esiin.


title: Epätietoisuuden talvi

text: Sukupolvensa viimeinen edustaja, Ukkeli, Kallen isoisä sairastuu ja lopulta kuolee. Kallen setäkaima Kummun-Kalle myy metsää ja ostaa auton. Kalle käy Oulussa työreissussa ja tapaa siellä armeijanaikaisen pioneerikaverin. Kyydin mentyä on jäätävä yökuntiin ja alkoholin vaikutuksen alle tulee tehtyä erehdys jos toinenkin.


title: Epätietoisuuden talvi

text: Talven jo taittuessa kevääksi, Kalle ja Laina sekä kaksi tuttua osuuskaupan autonkuljettajaa tekevät hupimatkan Kallen sisaren ja hänen miehensä luokse Poloon. Öisen saunomisen ja juhlimisen perästä on yksi ovi selittämättömästi lukossa ja yksi seurueen miehistä kateissa.


title: Epätietoisuuden talvi

text: Hannu Kahakorven elokuva Päätalo, 2008.


title: Kirppusirkus

text: Kirppusirkus on sirkusesitys , jossa kirppuja on valjastettu (tai näyttää siltä kuin olisi) vetämään pieniä kärryjä tai tekemään muita temppuja pienillä välineillä. Yleensä kirppuja ei tosiasiassa ole, vaan kirppusirkuksen esittäjä luo niistä illuusion liikuttamalla välineitä muilla tavoin.


title: Kirppusirkus

text: Ensimmäisiä kirppusirkusesityksiä esittivät 1500-luvulla kellosepät esitelläkseen hienomekaniikan taitojaan. Vuonna 1578 Mark Scaliot teki lukon ja ketjun, joka kiinnitettiin kirppuun. Ensimmäinen tieto kirppusirkusesityksestä on 1820-luvun alusta, kun italialainen impressaari Louis Bertolotto mainosti ”työteliäiden kirppujen erikoislaatuista näyttelyä” () Lontoon Regent Streetillä. Yhdysvalloissa kirppusirkusesityksiä tehtiin 1960-luvulle asti, ja Britannian Manchesterissä Belle Vue Zoological Gardens järjesti niitä vielä vuonna 1970. Sen jälkeen kirppusirkuksia on nähty muun muassa Münchenin Oktoberfest-olutjuhlilla sekä klovnien ja taikureiden yksittäisinä ohjelmanumeroina, jotka perustuvat sähköisiin tai mekaanisiin laitteisiin oikeiden kirppujen sijasta.


title: Kirppusirkus

text: Brittiläisen Michael Bentinen 1970-luvun tv-show’ssa "Bentine’s Potty Time" esiintyi säännöllisesti mekaaninen kirppusirkus.


title: Kirppusirkus

text: María Fernanda Cardoso kiersi maailman viimeiseksi kirppusirkukseksi mainostetun esityksensä kanssa 1990-luvulla. Vuosituhannen vaihteessa Cardoso esiintyi täysille saleille muun muassa Sydneyn oopperatalossa ja Pariisin Pompidou-keskuksessa.


title: Kirppusirkus

text: Kirput elävät vain muutamia kuukausia, eikä niitä voi kouluttaa. Kirpuista voidaan kuitenkin valikoida yksilöitä, jotka ovat erityisen taipuvaisia hyppäämään tai liikkumaan muutoin. Valittujen kirppujen kaulan ympärille kiedotaan ohut kultalanka valjaiksi. Langan toinen pää kiinnitetään vaunuihin, pieneen maailmanpyörään tai muuhun rekvisiittaan, jolloin nähdään että kirput saavat lihasvoimillaan liikkeelle paljon itseään suurempia esineitä. Hyppivät kirput saadaan hyppyliikkeellään ”potkimaan palloa”, koska kultalankavaljaat estävät niiden oman liikkumisen.


title: Iijoelta etelään

text: Epätietoisuuden talvi on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan 23. osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1993 Gummeruksen kustantamana.


title: Iijoelta etelään

text: Kalle toimii Taivalkosken kunnan rakennusmestarina. Olympiakesään 1952 mahtuu monenlaista tapahtumaa. Suomi maksaa viimeiset sotakorvaukset ja Armi Kuuselasta valitaan Miss Universum. Metsähallituksen maiden kulotus karkaa metsäpaloksi, jotka muodostavat pahaenteisiä pilviä Selkosen ylle. Kallen sisällä palava mustasukkaisuus pysyy hallinnassa ja avioelämä Lainan kanssa on ulkonaisesti rauhallista. Juhannusmatka tehdään yhdessä Kallen sisaren ja hänen miehensä kanssa Julma-Ölkyn jylhälle rotkojärvelle.


title: Iijoelta etelään

text: Vauhtia ja vaarallisia tilanteita syntyy kun Kummun Kalle saa lopulta ajokortin. Kallen äiti Riitu lentää lentokoneella Martan poikien kanssa. Hiltu-Iikan pirtissä selvitetään maapallon ikää. Ikävä yllätys pakottaa Kallen eroamaan rakennusmestarin virasta, ja alkaa muutto takaisin kotiin Tampereen Kirvestielle. Ennen sitä lapsuudenkoti Kallioniemen pirtti maalataan.


title: Iijoelta etelään

text: Hannu Kahakorven elokuva Päätalo, 2008.


title: Happisburgh

text: Happisburgh on kylä ja civil parish Englannissa Norfolkin kreivikunnassa North Norfolkin paikallishallintoalueella. Siellä oli 889 asukasta vuonna 2011. Kylä on mainittu vuonna 1086 Domesday Bookissa, ja nimi kirjoitettiin siinä "Hapesburc".


title: Joutsenprinsessan joulu

text: Joutsenprinsessan joulu ("The Swan Princess Christmas") on yhdysvaltalainen animaatioelokuva vuodelta 2012. Se on "Joutsenprinsessa"-elokuvasarjan neljäs osa. Elokuvassa prinsessa Odette ja prinssi Derek viettävät ensimmäistä jouluaan avioparina, mutta ilkeä Rupert-velho haluaa tuhota joulun. Elokuvan ohjasi muutkin elokuvat ohjannut Richard Rich.


title: Joutsenprinsessan joulu

text: Elokuva julkaistiin suoraan DVD:lle. Se on elokuvasarjan ensimmäinen osa, joka on tietokoneanimoitu.


title: Tyypin 1934 hävittäjä

text: Tyyppi 1934 oli Saksan laivaston neljän hävittäjän muodostama alusluokka, jonka alukset palvelivat toisessa maailmansodassa.


title: Tyypin 1934 hävittäjä

text: Tyypin 1934 alukset olivat ensimmäisiä Saksan laivastolle ensimmäisen maailmansodan jälkeen valmistettuja hävittäjiä. Niiden suunnittelu lähtökohtana oli uusien korkeapaineturbiinien käyttöönottaminen, mikä mahdollisti suuremman huippunopeuden ja samalla säästi tilaa ja pienensi miehistötarvetta. Moottori oli kuitenkin monimutkainen mekaanisesti ja siten vaurioaltis, mikä edellytti konemiehistön suuremman koulutustarpeen.


title: Tyypin 1934 hävittäjä

text: Alusten epävakaus aiheutti erityismääräyksiä, jotka rajoittivat niiden käyttöä. Näistä merkittävin oli käytettävän polttoainemäärän rajoittaminen puoleen, mikä supisti toimintasädettä. Tankeissa olevaa polttoainetta käytettiin painolastina vakauttamaan alusta. Alusten keularakenne osoittautui epäonnistuneeksi aiheuttaen aaltojenmurtumisen alusten etukansille. Tämä korjattiin myöhemmin muotoilemalla alusten keulat uudelleen vuoteen 1939 mennessä.


title: Tyypin 1934 hävittäjä

text: Alusten pääaseina oli viisi Rheinmetallin valmistamaa 12,7 cm SK L/45 C/34 -tykkiä C/34-asennettuina yksittäin torneihin. Asennus mahdollisti 30 asteen korotuskulman ja -10 asteen alakulman. Torneista kaksi oli etukannella ja kolme takakannella. Niiden etuseinän, sivujen ja katon panssarointi oli 8 millimetriä.


title: Tyypin 1934 hävittäjä

text: Ilmatorjunta-aseina oli neljä 3,7 cm SK C30 kaksiputkisina C/30-asennuksina. Tykkien tulinopeus oli käytännössä noin 80 laukausta minuutissa per putki. Lisäksi aluksilla oli kuusi 2 cm tykkiä, joista kaksi oli yksiputkisina Rheinmetallin 2cm C30 -tykkeinä ja C/30 asennuksina kahta puolen etukantta sillan vieressä ja Mauser/Rheinmetallin 2cm Flak 35:nä, jossa oli neljä 2cm C38 -tykkiä neliputkisena C/38-asennuksena, kansirakenteiden päällä aluksen perässä.


title: Tyypin 1934 hävittäjä

text: Tulenjohtamiseen oli käytössä pääaseille kaksi 4 metrin kannalla olevaa optista etäisyysmittaria, joista toine oli sijoitettu sillalle ja toinen takaosan rakenteiden päälle. Raskaalla ilmatorjunnalla oli käytössä 1,25 metrin optinen etäisyysmittari ja keveille siirrettävä 70 cm optinen etäisyysmittari. Aluksilla oli äänimittausjärjestelmä, jossa oli 36 vastaanottavaa mikrofonia sijoitettuna riviin keulan kummallekin puolelle vesirajan alapuolelle.


title: Tyypin 1934 hävittäjä

text: Lisäksi aluksella oli kahdeksan 53,3 cm:n torpedoputkea, jotka oli asennettu kahtena neljän putken sarjana taaemman savuhormin oikealle ja vasemmalle puolelle. Vakiotorpedoina oli malli G7a, joka mahdollisti jopa 15 kilometrin kantaman 30 solmun nopeudella. Aluksilla oli mahdollisuus kuljettaa myös jopa 60 miinaa, joina tavallisimmin oli EMC-kosketusmiinat tai EMF-magneettimiinat. Alusten omasuojana oli paravaanin kaltainen raivain. Kaikilla aluksilla oli vielä syvyyspommeja, joita oli kahta tyyppiä (kevyt WBF ja raskas WBG), ja niiden laukaisuun tarvittavat heittimet.


title: Pato murtuu

text: Pato murtuu on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan 24. osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1994 Gummeruksen kustantamana.


title: Pato murtuu

text: Kalle ja Laina ovat palanneet Taivalkoskelta takaisin omakotitaloonsa Tampereen Messukylän Kirvestielle. Suomessa eletään lievää tantuman ja työttömyyden aikaa, johtuen sotakorvausvelvollisuuden loppumisesta ja Korean sodan aiheuttamasta yleismaailmaillisesta suhdanteen taittumisesta. Kallella töitä kuitenkin riittää ja hänellä on nyt pitkästä aikaa tilaa ja rauhaa kirjoittaa. Kallen kirjoituksia julkaistaan yhä enemmän lehdissä. Laina vaihtaa työpaikkaa osuuskaupan myyjästä linja-auton rahastajaksi, jossa työaika on epäsäännöllistä ja liikkuvaa. Tessu-koira liittyy irtokoirien talvilaumaan ja vieraantuu kodistaan.


title: Pato murtuu

text: Kalle saa mestaroitavakseen kansakoulun työmaan Tampereen lähipitäjältä. Työmaalla sattuneet kohtalokkaat tapahtumat koituvat vuoden 1955 alussa lopulliseksi niitiksi avioliiton hajoamiseen ja Kalle muuttaa pois itse rakentamstaan kodista. Levoton mieli rauhoittuu vain kirjoituskoneen ääressä, tällä kertaa vuokraullakkohuoneistossa. Lainalle saapuu Kirvestielle pääsiäisenä pohjoisesta tuttu vieras.


title: Pato murtuu

text: Hannu Kahakorven elokuva Päätalo, 2008.


title: Orford Ness

text: Orford Ness on niemi Englannissa Suffolkin rannikolla. Se kiinnittyy mantereeseen Aldeburghissa ja ulottuu siitä pitkin rannikkoa Orfordiin. Sen erottaa mantereesta Aldejoki. Siellä on Orfordnessin majakka.


title: Orford Ness

text: Niemi on kansainvälisesti merkittävä luonnosuojelualue.


title: Hyvästi, Iijoki

text: Hyvästi, Iijoki on Kalle Päätalon "Juuret Iijoen törmässä" -sarjan 25. osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1995 Gummeruksen kustantamana. Kirjasta on otettu uudelleenpainos vuonna 2008.


title: Hyvästi, Iijoki

text: Kirjassa eletään aikaa kevättalvesta 1955 vuoden 1958 loppuun. Kallen ja Lainan avioero ottaa lujille. Kalle löytää uuden elämänkumppanin, jonka kanssa kohtaa taloudellisen ahdingon, kun rintamamiestontille tehty oma talo on vielä kerran lunastettava omaksi Lainalta.


title: Hyvästi, Iijoki

text: Uuden puolison kanssa syntyvät kauan kaivatut lapset ja ensimmäinen romaani Ihmisiä telineillä julkaistaan lopulta useiden hylkäysten ja muutosten jälkeen vuonna 1958.


title: Hyvästi, Iijoki

text: Hannu Kahakorven elokuva Päätalo, 2008.


title: Evelina Olsoni

text: Agata Schlüter avasi leskeksi jäätyään yhdessä tyttärensä Evelinan kanssa pienten lasten koulun Juhanalan tilalla. Koulua, joka toimi myöhemmin kantakaupungissa todennäköisesti vuoteen 1863, pidetään Joensuun ensimmäisenä kouluna.


title: Evelina Olsoni

text: Evelina Schlüter avioitui vuonna 1856 Joensuun kanta-apteekin apteekkarin Anders Ferdinand Olsonin kanssa. Avioliitosta syntyi kuusi lasta. Apteekkari Anders F. Olsonin kuoltua vuonna 1869 Evelina Olsoni jatkoi apteekin pitoa proviisorien avulla. Hänen oletetaan itse hoitaneen apteekin kirjanpidon. Evelina Olsoni kävi vuosina 1873–1876 vilkasta kirjeenvaihtoa Kuopiossa opiskelevien kolmen poikansa kanssa. Ruotsiksi kirjoitetut kirjeet, jotka sisältävät eloisaa kuvausta elämästä 1870-luvun Joensuussa, on julkaistu Terho A. Könösen kääntäminä ja toimittamina Joensuu-seuran kustantamina. Evelina Olsonin pojista vanhimmasta, Hugosta, tuli myöhemmin äitinsä kuoltua suvun haltuun jääneen apteekin pitkäaikainen apteekkari.


title: Evelina Olsoni

text: Joensuun Rantakatu 5:ssä on vuonna 1853 valmistunut talo, joka on suojeltu ja tunnetaan Olsonin talona.


title: Vanhakauppala

text: Vanhakauppala on Ikaalisten 1. kaupunginosa. Se rajoittuu pohjoisessa Toivolansaareen, idässä Kurinrantaan ja Rahkolaan sekä lännessä että etelässä Kyrösjärveen.


title: Vanhakauppala

text: Alue erotettiin silloisesta Ikaalisten maalaiskunnasta 21. huhtikuuta 1858, jolloin perustettiin Ikaalisten epäitsenäinen kauppala, joka oli Suomen ensimmäisiä. Sitä luonnehdittiin aikanaan Suomen vanhimmaksi, pienimmäksi ja kauneimmaksi kauppalaksi. Kauppalan alue käsitti silloisen maalaiskunnan suurimman tilan. Vuoden 1972 alussa maalaiskunta liitettiin kauppalaan, jolloin koko Ikaalisten maalaiskunta muutettiin itsenäiseksi kauppalaksi.


title: Vanhakauppala

text: Alueella sijaitsevat muun muassa Ikaalisten kaupungintalo, Ikaalisten kirjasto, Ikaalisten yhteiskoulu, Ikaalisten yhteiskoulun lukio ja Ikaalisten kauppaoppilaitos.


title: Vittorio Alfieri

text: Vittorio Alfieri (16. tammikuuta 1749 Asti – 8. lokakuuta 1803 Firenze) oli italialainen näytelmäkirjailija, runoilija, esseisti ja teatterinäyttelijä. Hänen tunnetuimmat teoksensa ovat tragedioita, ja häntä pidetäänkin Italian teatterihistorian merkittävimpänä tragediakirjailijana. Alfieri kirjoitti kuitenkin myös useita satiireja, komedioita, runoutta ja poliittisia esseitä. Hän oli omaksunut ranskalaisilta valistusfilosofeilta vapauden ja ajatuksen, ja hänen itsevaltiudensa vastustus näkyi hänen useissa teoksissaan.


title: Vittorio Alfieri

text: Alfieri syntyi 1749 arkistokraattiseen perheeseen. Hän opiskeli joitakin kursseja Torinoon kuninkaallisessa akatemiassa. Vuonna 1766 Alfieri aloitti niin sanotun grand tour -matkan Italiassa ja muualla Euroopassa. Alfieri matkusteli vuoteen 1775. Se ei ollut kuitenkaan ihan tyypillinen ajan yläluokkalaisten matkustuskiertue, sillä omaelämäkertansa mukaan hän pakeni matkallaan jatkuvaa tyytymättömyyttään.


title: Vittorio Alfieri

text: Matkojensa aikana Alfieri löysi Englannista poliittisen vapauden, josta tuli hänen ihanteensa. Rankassa hän tutki kirjallisuutta, joka vaikutti häneen syvästi. Hän luki Voltairea, Jean-Jacques Rousseauta ja Montesquieutä.


title: Vittorio Alfieri

text: Alfieri palasi 1775 Torinoon ja kirjoitti tragedian "Cleopatra", jota esitettiin Carignano-teatterissa. Teos oli suosittu, ja sen ansiosta Alfieri jatkoi kirjallista uraansa ja suuntautui tragediaan sijasta satiirin, jota hän oli kokeillut jo teoksessaan "Esquisse du jugement universal" (1773).


title: Vittorio Alfieri

text: Alfierin ensimmäinen kypsä teos on tragedia "Filippo". Sen hän sai valmiiksi 1775, mutta muokkasi sitä kolmesti vuosien 1776–1781 välisenä aikana. Se kertoi Alfierin teokselle tyypillisesti voimakkaasta tyrannista, jollaiset hallitsivat hänen tragedioitansa loppuun asti.


title: Vittorio Alfieri

text: Alfieri asui 1781–1783 Roomassa, missä hän näytteli "Antigonessa" ja missä hänet valittiin 1783 Accademia dell’Arcadiaan nimellä Filacrio Eratrastico. Alfieri julkaisi ensimmäiset kymmenen tragediaansa Sienassa 1783. "Filippon" lisäksi merkittävimmät teoksista olivat kirjoitettu kreikkalaisten tragedioiden pohjalta. Alfieri ei osannut kreikkaa, joten hän oli tutustunut tragedioihin Pierre Brumoyn "Théâtre des Grecs" -teoksen kautta.


title: Vittorio Alfieri

text: Alfieri asui 1787–1792 Pariisissa. Hän ei ollut tyytyväinen tragedioidensa Sienan-painoksiin, vaan valvoi Pariisissa henkilökohtaisesti laajempaa toista painosta teoksistaan. Siinä oli kymmenen jo julkaistun näytelmän lisäksi yhdeksän uutta näytelmää. Siinä julkaistiin ensimmäisen kerran myös Alfierin mestariteoksina pidetyt "Saul" ja "Mirra".


title: Vittorio Alfieri

text: Alfieri eli Pariisissa Englannin kruununtavoittelijan Charles Edward Stuartin vaimon Louise Stolberg-Gedernin kanssa. Ranskassa Alfieri seurasi myös innostuneena Ranskan vallankumousta, kunnes pakeni takaisin Italiaan.