title: Joulu Yhdysvalloissa

text: Yhdysvaltalaisessa joulupyödässä on lihana joko joulukinkkua, naudanpaistia tai täytettyä kalkkunaa. Lihaa nautitaan perunoiden ja vihannesten kanssa. Jälkiruokana nautitaan erilaisia piirakoita ja munatotia.


title: Joulu Yhdysvalloissa

text: Joulun alla yhdysvaltalaiset lähettävät sukulaisille ja ystäville joulukirjeitä, joissa kerrotaan kuluneen vuoden tärkeimmät tapahtumat. Yhdysvalloissa toivotetaan hyvää joulua ilmauksella "Merry Christmas" tai uskonnollisesti sitoutumattomilla ilmauksilla "Happy Holidays" tai "Season's greetings". Suurimmat kaupat ovat Yhdysvalloissa auki joulunakin, joten jouluna voi käydä myös ostoksilla. Yhdysvalloissa on myös joulutarvikkeisiin erikoistuneita kauppoja, joista joulutarvikkeita voi tilata ympäri vuoden.


title: Lemmenkipeet

text:
Lemmenkipeet on 2000-luvun alussa perustettu suomalainen popyhtye. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa "Hullu mies", "Sua en voi unohtaa", "Joo joo joo", "Enkeli" ja "Mä en enää itke".
Lisäksi vuonna 2012 julkaistiin kaksi singleä, "Tahtoisin tietää" ja "Saako sua häiritä".


title: Mal McNulty

text: Mal McNulty (s. 7. joulukuuta 1951 Liverpool) on englantilainen artisti ja muusikko. Hän on laulajana Slade-yhtyeessä vuodesta 2005 Steve Whalleyn erottua yhtyeestä. Vuonna 1984 McNulty liittyi saksalaisen hardrock bändi Hazzardin laulajaksi. Tätä kesti vuoden verran ennen kuin hänet pyydettiin englantilaisen glamrock bändi Sweetin basistiksi ja myöhemmin vokalistiksi. Hän lähti Sweetistä vuonna 1994. Sweet-vuosinaan hän myös soitti Andy Scottin kanssa Paddy Goes to Holyhead bändissä.


title: Andre Stringer

text: Andre Stringer (s. 4. joulukuuta 1991 Atlanta, Georgia) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan pelintekijä. Stringer edusti Louisianan osavaltionyliopistoa, minkä jälkeen hän on pelannut ammattilaisena D-liigassa ja Suomessa.


title: Andre Stringer

text: Stringer edusti yliopistotasolla Louisianan osavaltionyliopistoa vuosina 2010–2014, minkä jälkeen hän pelasi kaksi kautta D-lligajoukkue Maine Red Clawsissa. Marraskuussa 2016 Stringer siirtyi Suomen pääsarjajoukkue Tampereen Pyrintöön. Kolmannessa ottelussaan Pyrinnössä Stringer kirjautti 21/6/8-tilastorivin onnistuttuaan kolmen pisteen heitoissaan viidesti. Stringer pelasi Pyrinnössä 14 ottelua 5,3 pisteen ja 3,5 koriinjohtaneen syötön keskiarvoilla, mutta joukkueessa tapahtuneiden muutosten johdosta hänen roolinsa pieneni, ja helmikuun 2017 alussa Pyrintö irtisanoi Stringerin sopimuksen.


title: Return of the Killer A’s

text: Return of the Killer A’s on Anthraxin kokoelma-albumi, joka julkaistiin 23. marraskuuta 1999 levymerkillä Beyond Music.


title: Return of the Killer A’s

text: Albumilla uutena kappaleena julkaistu cover-versio The Temptationsin kappaleesta ”Ball of Confusion” on ensimmäinen Joey Belladonnan seuraajan John Bushin kanssa äänitetty kappale.


title: Mulhousen raitiotieliikenne

text: Mulhousen raitioliikenne on yksi Mulhousen julkisen liikenteen muodoista.


title: Mulhousen raitiotieliikenne

text: Kaupungissa toimi alun perin vuosina 1882–1956 kattava raitiovaunuverkosto.


title: Mulhousen raitiotieliikenne

text: Mulhousen uusi raitiotie avattiin vuonna 2006, jolloin linjasto koostui kahdesta poikittaisesta linjasta. Kahdella linjalla oli yhteismittaa kaksitoista kilometriä. 2010-luvun alussa avattiin kolmas linja sekä neljäs linja, joista jälkimmäisellä kulki duoraitiovaunuyhteys.


title: Mulhousen raitiotieliikenne

text: Raitiovaunulinjojen laajennuksia on harkittu, mutta niistä on myös osittain luovuttu kustannusten takia.


title: Krov za krov

text: Krov za krov (Кровь за кровь) on venäläisen heavy metal -yhtye Arijan viides albumi, joka julkaistiin vuonna 1991.


title: Soini (Kalevanpoika)

text: Soini on suomalaisessa mytologiassa yksi Kalevan 12 pojasta. Soinin lisänimi oli "Kalkki". Kristfried Ganander kertoo Mythologia Fennicassa Soinin olleen veijari syntymästään lähtien. Soini myytiin Karjalaan Köyrötyinen -nimiselle sepälle joka laittoi Soinin töihin. Vanhoissa runoissa kerrotaan Soinin lapsenpiikana ollessaan tappaneen lapsen, paimenena ollessaan kutsuneensa karhut ja sudet syömään karjalauman ja lopulta yllytäneen karhun repimään emäntänsä reiden kostoksi tämän leipomasta leivästä jonka sisään tämä oli pannut kiven.


title: Pahalampi (Tampere)

text: Pahalampi on Pirkanmaalla Tampereella Viinikan kaupunginosassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Pahalampi on osa Viinikanojan valuma-aluetta.


title: Pahalampi (Tampere)

text: Lampi on 250 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Sitä ympäröi kapea kävelypuisto, Pahalammenpuisto. Puiston länsipuolella on Lempääläntie (yhdystie 3495) ja itäpuolella Viinikankatu. Lammen rantaviivan pituus on 600 metriä. Lampi on muuten ruutukaavalla olevien asuintalojen ympäröimä paitsi länsipuolella, missä sijaitsee laaja ratapiha.


title: Pahalampi (Tampere)

text: Vuoden 1953 peruskartassa Pahalampi oli sulkeutumassa ruutukaavan sisään, vaikka sen etelärannoilla oli vielä jäljellä kolme peltotilkkua.


title: Luettelo Viron linnoista

text: Luettelo Viron linnoista on luettelo Viron alueella sijaitsevista linnoituksista.


title: Luettelo Viron linnoista

text: Virossa on useita ristiretkiaikaa edeltäviä muinaislinnoja. Muinaislinnojen sijaintipaikat tunnetaan usein "Linnamäginä", joka vastaa Suomen "Linnamäki" sanaa. Suomessa muinaislinnan paikkoja on kuvattu myös termillä "Linnavuori". Useita Viron muinaislinnoja kutsutaan myös "Kalevanpojan sängyksi" ("Kalevipoja säng") ja sitä pidetään yhtenä Viron muinaislinnojen tyyppinä. Varhaisissa historiallisissa lähteissä Viron muinaislinnojen käyttöä puolustustarkoituksessa kuvaa kattavimmin Henrikin Liivinmaan kronikka, joka kuvaa kristinuskon väkivaltaista levittämistä Baltiaan.


title: Kuningatar Maudin lahti

text: Kuningatar Maudin lahti () on arktinen merialue Kanadan mantereen ja Victoriansaaren kaakkoisosan välissä, Nunavutin territoriossa. Sen länsipuolella on Cambridge Bay, joka johtaa Deasensalmeen ja Coronationinlahteen. Lahden itäpuolella on Simpsoninsalmi ja pohjoispuolella on Victoriansaaren itäpuolitse kulkeva Victoriansalmi. Lahdella olevat saaret ja sen eteläpuolinen rannikko ovat huomattavia lintujen suojelualueita. Eteläpuolinen suojelualue ja lahden itäpuolinen Adelaiden niemimaa ovat myös Kanadan Ahiak-karibujen tärkeitä laidunta- ja lisääntymisalueita.


title: Kuningatar Maudin lahti

text: Lahden nimesi norjalainen tutkimusmatkailija Roald Amundsen vuonna 1905 Norjan kuningattaren Maudin mukaan. Lahden pohjoisosassa sijaitsee ruotsalaisen oopperalaulaja Jenny Lindin mukaan nimetty saari ja itäosassa muun muassa Amundsenin A. E. Nordenskjöldin mukaan nimeämä Nordenskiold Islands -saariryhmä, sekä Hat Island (32 km²) ja O'Reilly Island (34,6 km²). Lahden koillispuolella, Adelaiden niemimaan pohjoispuolella sijaitsee puolestaan Kuningas Williamin saari (13 111 km²).


title: Kuningatar Maudin lahti

text: John Franklinin retkikunnan kadonnut alus "HMS Erebus" löytyi Kuningatar Maudin lahden itäosasta O'Reillyn saaren länsipuolelta vuonna 2014. Retkikunnan toinen alus "HMS Terror" löytyi Terror Baystä Kuningas Williamin saaren eteläpuolelta vuonna 2016 paikallisen inuitin opastuksella.


title: Visa Vegas eRace 2017

text: Visa Vegas eRace 2017 oli kaikkien aikojen suurin autosimulaatiokilpailu eSportsin historiassa. Simulaatiokilpailussa Formula E -sarjan suurimmat nimet kohtasivat sarjan faneja täysin virtuaalisessa kilpailussa. Kilpailu käytiin Las Vegasissa, Nevadan osavaltiossa Yhdysvalloissa, The Venetian Hotellissa 7. tammikuuta 2017 Consumer Electronics Show:n yhteydessä, jonka järjesti Consumer Electronics Association. Tapahtuman pääsponsorina toimi luottoyritys Visa.


title: Visa Vegas eRace 2017

text: Tasan kolme vuotta Formula E -sarjan historian ensimmäisen auton Spark-Renault SRT 01E:n esittelyn jälkeen kaikki sarjan 20 kilpailijaa testasivat taitojaan eritoten tapahtumaa varten suunnitellulla simulaatioradalla, joka perustuu kuuluisaan Las Vegas Stripiin tavoitteenaan voittaa osuus miljoonan euron palkintopotista. Kymmenellä sarjan faneista oli mahdollisuus ottaa tapahtumaan osaa ja yrittää päihittää ammattiautourheilijat. Cloud Sportsin järjestämässä "Road to Vegas" haasteessa valitut kilpailijat käyttivät rFactor 2 peliohjelmaa. Kymmenestä fanista, jotka kilpailivat miljoonan dollarin palkintopotista jopa neljä oli suomalaisia. He olivat Greger Huttu, Aleksi Uusi-Jaakkola, Olli Pahkala ja Aleksi Elomaa.


title: Visa Vegas eRace 2017

text: Kilpailun voiton itselleen nappasi Bono Huis. Hän saavutti myös kilpailun paalupaikan.Lähde:


title: The Stanley Parable

text: The Stanley Parable on Davey Wredenin kehittämä videopeli. peli julkaistiin alun perin 27. heinäkuuta 2011 ilmaisena modina pelille Half-Life 2. Modi muutettiin myöhemmin omaksi pelikseen ja pelin tarinaa kehitettiin eteenpäin, kehittäjän uuden "Galactic Cafe" nimen alla. Peli pääsi Steam Greenlightista läpi vuonna 2012, ja julkaistiin Microsoft Windowsille myöhemmin vuonna 2013. Peliin lisättiin myöhemmin myös tuki Linuxille ja OSX:lle.


title: The Stanley Parable

text: Pelissä pelaaja ohjaa Stanley-nimistä henkilöä, ja voi kävellä sekä olla vuorovaikutuksessa ympäristön kanssa, esimerkiksi painamalla nappeja ja avaamalla ovia.


title: The Stanley Parable

text: Pelin tarinaa johtaa etupäässä pelin kertojan ääni, joka kertoo että Stanley työskentelee toimistorakennuksessa, työnään tietokoneen näppäimien painaminen näytölle tulevien ohjeiden mukaan sen enempää kyselemättä. Eräänä päivänä tietokoneen näyttö sammuu, ja Stanley alkaa tutkimaan rakennusta ja huomaa kaikkien työntekijöiden kadonneen.


title: Hentosara

text: Hentosara ("Carex disperma") on sarakasvien heimoon kuuluva monivuotinen kasvilaji. Hentosara kasvaa noin 20–50 cm korkeaksi ja on kasvutavaltaan löyhästi mätästävä. Hentosaran varret ovat karheita sekä pystyjä tai hieman nuokkuvia. Hentosaran lehdet ovat puolestaan pehmeät, kirkkaanvihreät ja kapeat, vain noin millimetrin levyiset.


title: Hentosara

text: Hentosara on yhtäläistähkäinen ja sen kukintona oleva tähkistö koostuu muutamasta, tavallisesti selvästi erillään olevasta, pienikokoisesta tähkästä. Hedekukat ovat kolmiheteisiä ja emikukat kaksiluottisia. Kussakin tähkässä on vain yksi tai muutama pullakko, jotka ovat aluksi vihreitä ja muuttuvat kypsyessään tummanruskeiksi. Muodoltaan pullakot ovat pitkulaisia, paksuja ja suuodattomia. Hentosara on tuulipölytteinen ja se kukkii heinä-elokuussa.


title: Hentosara

text: Hentosaran kasvupaikkoja ovat kosteat ja soistuneet metsät, suot sekä purojen ja ojien varret. Hentosaraa kasvaa laajalti sekä Pohjois-Amerikassa että Euraasiassa. Suomessa hentosaraa kasvaa ympäri maata, joskin harvinaisempana pohjoisimmassa Lapissa. Hentosara on Suomessa silmälläpidettävä (NT) laji.


title: Supilinn

text: Supilinn ( suom. 'keittolinna') on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa. Se on kaupungin keskustan pohjoispuolella, Emajoen oikealla puolella. Supilinnassa on 1 863 asukasta (vuoden 2013 lopussa). Kaupunginosan pinta-ala on 0,48 neliökilometriä, ja se on Tarton pienin kaupunginosa. Supilinn on aiemmin ollut köyhälistön kaupunginosa, jonka rakennuskanta koostuu enimmäkseen 1–2-kerroksisista asuintaloista.


title: Supilinn

text: Supilinnaa ympäröivät kaupunginosat: lännessä Tähtvere, koillispuolella Ülejõe, kaakossa Kesklinn.


title: Kesklinn (Tartto)

text: Kesklinn (suomeksi: 'keskikaupunki') on Virossa Tarton kaupunginosa Emajoen oikealla rannalla. Siellä on 6 517 asukasta (31. joulukuuta 2013), ja sen pinta-ala on 1,80 neliökilometriä.


title: Kesklinn (Tartto)

text: Kesklinnan kaupunginosaa ympäröivät pohjoisessa Supilinn, pohjoisessa ja idässä Ülejõe, kaakossa Annelinn, etelässä Karlova, lounaassa ja lännessä Vaksali ja luoteessa Tähtvere.


title: Kai Noramies

text: Kai Noramies (ent. Nyberg, 2. tammikuuta 1918 – 30. marraskuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen kuvanveistäjä, taidemaalari, graafikko ja kemisti.


title: Kai Noramies

text: Kai Noramies valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta kemia pääaineenaan ja taideopintoja hän harjoitti Helsingin yliopiston piirustussalissa ja Vapaassa taidekoulussa vuosina 1946-1948.


title: Kai Noramies

text:
Noramies oli Suomen Kuvanveistäjäliiton edustaja 1950 - 60- luvuilla Työväen sivistysliitossa, valtion kuvataidetoimikunnan jäsenenä vuosina 1958 - 1961, sekä jäsenenä Suomen Taiteilijaseurassa ja Kuvataide Senioreissa. Hän toimi kemistinä OTK:n keskuslaboratoriossa vuosina 1948 - 1966.
Laajoja piirroskertomuksia (15 kpl), runoja, radiokuunnelmia, mitaleja, exlibriksiä, postimerkkijulkaisu kemian professori Johan Gadolinista


title: Kai Noramies

text: Suomen Taiteilijain 58., 59., 63. vuosinäyttelyt Helsinki 1952, 1953, 1957, Nuorten näyttely Helsinki 1952 ja 1953, Suomen Taideakatemian 3-vuotisnäyttely Helsinki 1954, Perhetutkimusseuran näyttely Tampere 1973, OTK:n näyttelytila Helsinki 1974, Kuvataideseniorit ry Taidehalli 1975, Ässä-Galleria Helsinki 1978, Alvar Aalto -museo Jyväskylä 1978, Tuomiokirkon krypta Helsinki 1979, Emil Cedercreutzin Museo Harjavalta 1996.


title: Kai Noramies

text: The Australian Women`s Weekly, Sydney 1957, Conte De Vallombreuse Salon International, Biarriz 1970, Conte De Vallombreuse La Gallerie Mouffe, Paris 1970, UN 4 Word Conference/ NGO Forum on Women, Beijing 1995, osallistuminen videofestivaaleille taidevideolla "Löytäkää meidät", Galleria Artesanterasmo, Milano 2005, Palazzo dell`Arengario Milano 2006.Pohjoismaisen taiteen ystävä, ranskalainen kreivi de Vallombreus kutsui Noramiehen osallistumaan teoksillaan taidenäyttelyihin sekä Biarritzissa vuonna 1970, että Pariisissa 1970. Noramies saavutti taidenäyttelyssä suuren menestyksen. Aamulehti siteeraa Biarritz-Soiria 20.marraskuuta 1970 ilmestyneessä artikkelissaan: "Suuren suomalaisen taiteilija Kai Noramiehen erittäin kauniit pronssiveistokset tekivät Biarritzin taiteenkeräilijöihin ja taideasiantuntijoihin syvän vaikutuksen. Hän on valinnut aiheekseen lapsuuden, jonka hän tulkitsee hellyyden täyteisin käsin. Lapsuuden leikkeineen, unelmineen, hämmästyksineen, naurua seuraavine vakavine hetkineen, koko tämän salaperäisen maailman tulkitsee Kai Noramies ihailtavasti ylivoimaisen taitonsa ansiosta."


title: Kai Noramies

text: Väestöliitto on palkinnut henkilön tai yhteisön, joka on menestyksellisesti toiminut lasten ja perheiden hyväksi. Palkinto on Kai Noramiehen pienoispronssiveistos "Tirkistys tulevaisuuteen".


title: Kai Noramies

text: Kai Noramies oli elävän tilan etsijä, joka loi oman filosofiansa taiteensa kautta, todentaen siitä löydetyt luonnonlait kemian avulla. Hän ei ehdottomasti uskonut mihinkään "ismeihin" tai kulkenut valtavirtojen mukana.


title: Kai Noramies

text: Noramiehen veistoksia on myyty huutokaupoissa Suomessa muun muassa Bukowskilla ja Hagelstamilla. Hänen töitään on ollut esillä IL Ponten huutokaupassa Milanossa sekä Wienissä sijaitsevassa Dorotheumissa, joka on Keski-Euroopan suurin taidehuutokauppa.


title: Harsusara

text: Harsusara ("Carex rariflora") on sarakasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Sen varsi on sileä ja lehdet ovat litteitä sekä puhtaanvihreitä. Harsusaran juurissa on lajityypillinen punakeltainen huopakarvoitus.


title: Harsusara

text: Harsusara on erilaistähkäinen, ja sen kukinnossa on yksi hedetähkä sekä kaksi tai kolme emitähkää. Hedetähkä on pieni ja siinä on enintään kymmenen hedekukkaa. Harsusaran emikukat ovat kolmeluottisia ja pullakot ovat vaaleanvihreitä. Tähkäsuomut ovat mustanruskeita, keskiosastaan kellanruskeita ja suunnilleen pullakoiden levyisiä. Harsusara muistuttaa mutasaraa ("Carex limosa") sekä riippasaraa ("Carex magellanica").


title: Harsusara

text: Harsusaraa kasvaa sekä Pohjois-Amerikan pohjoisosissa että subarktisessa Euraasiassa. Suomessa harsusaraa tavataan napapiirin pohjoispuolella, lähinnä käsivarren Lapissa.


title: Juurihoito (kirja)

text: Juurihoito on Miika Nousiaisen 2016 syksyllä ilmestynyt romaani. Kirjasta on tehty näytelmäversio ja kirjan elokuvaoikeudet on myyty.


title: Juurihoito (kirja)

text: Kirja kertoo Pekka ja Esko Kirnuvaaran elämästä. He ovat velipuolia, mutta löytävät toisensa Eskon hammaslääkäriammatin ja Pekan huolimattomien hampaiden johdosta. Veljekset päättävät mennä etsimään kadonnutta isäänsä Onni Kirnuvaaraa, jonka Esko ei ole ikinä nähnyt(koska tämä kasvoi sijaisperheessä) ja Pekan isä hylkäsi Pekan ollessa nuori.


title: Juurihoito (kirja)

text: Lopulta veljekset matkustavat jopa Australiaan asti isäänsä etsimään.


title: Ison Mahosaaren jätinkirkko

text: Ison Mahosaaren jätinkirkko on Pohjois-Karjalassa Lieksassa Pielisen saaressa sijaitseva epävarma jätinkirkko. Se olisi Itä-Suomen ensimmäinen jätinkirkko.


title: Ison Mahosaaren jätinkirkko

text: Iso Mahosaari sijaitsee aivan Lieksan kaupungin edustalla noin 9,6 kilometriä Lieksan luterilaisesta kirkosta lounaaseen. Saari sijaitsee Mahonselällä Sipolansaaren ja Kinahmonsaaren välissä. Jätinkirkko on löytynyt saaren kaakkoiskärjestä sen kivikkoiselta harjanteelta.


title: Ison Mahosaaren jätinkirkko

text: Jätinkirkosta ei ole Museoviraston Muinaisjäännösrekisterissä merkintää. Saarella on kuitenkin jo kaksi muinaisjäännöskohdetta ennestään. Jätinkirkon sisäpihaa reunustaa nelikulmainen kivivalli, joka on noin 2 metriä leveä. Jätinkirkon pituus on 23 metriä ja leveys 18 metriä. Kivivallin sisällä on Marianna Ridderstadin mukaan toinenkin pienempi kivivalli. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 19° pohjoisesta vastapäivään eli pohjoiskoilliseen.


title: Ison Mahosaaren jätinkirkko

text: Saaren kaakkoiskärjessä on muitakin kiviröykkiöitä. Timo Jussila raportoi viidestä peräkkäin sijaitsevasta kivilatomuksesta, joista yksi on nyt tunnistettu jätinkirkko. Rannasta 30 metrin päässä sijaitsi pyöreä kivikehä, jonka halkaisija on 3,5 metriä. Tästä hieman pohjoiseen sijaitsee kiviröykkiö, jossa on keskellä kuoppa. Röykkiön halkaisija on 3 metriä. Seuraavaksi tulee jätinkirkko, joka jälkeen löytyy halkaisijaltaan 4 ja 6-metriset kivilatomukset. Viimeisen latomuksen keskellä on halkaisijaltaan 1,2-metrinen kivikasta.


title: Ison Mahosaaren jätinkirkko

text: Saaren pohjoispäässä 500 metrin päässä sijaitsee kalliolla 7,5 metriä pitkä ja 6 metriä leveä kiviröykkiö.


title: Ison Mahosaaren jätinkirkko

text: Saarella on käyty tarkastamassa muinaisjäännöksiä vuosina 1971 (Maarit Lönnberg) ja 2001 (Timo Jussila). Silloin havaittua kivikehää ei tunnistettu jätinkirkoksi. Kohdetta ei olla vielä tutkittu.


title: Annanias Mathe

text: Annanias Mathe (1976 – 27. joulukuuta 2016) oli pahamaineinen mosambikilainen rikollinen. Hän on ainoa, joka on onnistunut karkaamaan suuren turvaluokituksen vankilasta Pretoriassa, Etelä-Afrikassa.


title: Annanias Mathe

text: Mathe pidätettiin 51 murhasta, murhan yrityksestä, raiskauksesta ja aseellisesta ryöstöstä marraskuussa 2006. Lopulta hänet tuomittiin 67 rikoksesta yhteensä 54 vuoden vankeustuomioon, josta hän olisi joutunut minimissään istumaan 43 vuotta.


title: Annanias Mathe

text: Vankilaan jouduttuaan hän karkasi sellin ikkunan kautta äärimmäisin turvatoimin vartioidusta C-Max-rangaistuslaitoksesta voideltuaan itsensä vaseliinilla. Hänen vankilapakonsa aiheutti maanlaajuisen etsinnän ja sai paljon julkisuutta Afrikassa. Mathe vangittiin myöhemmin uudelleen ja palautettiin vankilaan. Myöhemmin on sanottu, että vaseliinijuttu oli hämäystä ja Mathe oikeasti karkasi ovesta lahjottuaan vartijansa.


title: Annanias Mathe

text: Hän kuoli 40 vuoden iässä 27. joulukuuta 2016 ruuansulatusvaivojen aiheuttamiin komplikaatioihin sairaalahoidosta huolimatta.


title: Sysisara

text: Sysisara ("Carex atrofusca") on sarakasvien heimoon ja sarojen sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Sysisara muistuttaa jonkin verran nokisaraa ("Carex fuliginosa").


title: Sysisara

text: Sysisara esiintyy yksittäisversoina tai löyhästi mätästävänä ja kasvaa 10–25 senttimetriä korkeaksi. Sen lehdet ovat litteitä, harmahtavanvihreitä, muutaman millimetrin levyisiä ja pituudeltaan noin puolet varren pituudesta.


title: Sysisara

text: Sysisaran kukinnon tähkät näyttävät samannäköisiltä, mutta sysisara on valeyhtäläistähkäinen, sillä hede- ja emikukat ovat yleensä omissa tähkissään. Kukinnon muodostavassa tähkistössä on ylinnä yksi, 7–12 mm pitkä hedetähkä, jossa voi joskus olla myös osittain emikukkia, ja sen alapuolella kahdesta neljään kappaletta, 8–20 mm pitkiä ja nuokkuvia emitähkiä. Hedekukat ovat kolmiheteisiä ja emikukat kolmeluottisia. Tähkäsuomut ovat mustavioletteja, ja pullakot muuttuvat kypsyessään suunnilleen samanvärisiksi. Sysisara on tuulipölytteinen ja kukkii heinäkuussa.


title: Sysisara

text: Sysisara on kalkinvaatija ja kasvaa monenlaisilla kosteilla paikoilla tunturialueilla. Sysisaraa kasvaa Pohjois-Kanadassa, Alaskassa, Grönlannissa sekä pohjoisessa Euraasiassa. Suomessa sysisaraa kasvaa vain käsivarren Lapissa, aivan käsivarren kärjessä. Sysisara on Suomessa silmälläpidettävä laji (NT).


title: Sysisara

text: Sysisara löydettiin Lapista vuonna 1803. Sysisaran tieteellinen lajinimi tulee latinan kielen mustaa (lat. "ater") ja mustanruskeaa (lat. "fuscus") tarkoittavien sanojen yhdistelmästä viitaten sysisaran tummiin pullakoihin.


title: Tidjani Tall

text: Tidjani Tall (k. 1887) oli yksi Omar Tallia seuranneista tukulorivaltakunnan hallitsijoista.


title: Tidjani Tall

text: Omar Tallin kuoleman jälkeen vuonna 1864 hänen veljenpoikansa Tidjani Tall ryhtyi hallitsemaan tukulorien valloittamaa Macinan aluetta. Hän hävitti dogoniliittolaistensa avulla kapinaan nousseen fulbeylimystön ja siirsi pääkaupunkinsa Bandiagaraan. Samaan aikaan Tidjani kilpaili tukulorivaltakunnan johtoasemasta Segun aluetta hallinneen Omar Tallin pojan Amadou Tallin kanssa. Tidjanin kuoltua vallan perivät Tafsiru (1887–1888) ja Mounirou (1888–1893). Ranskalaisten vallattua Bandiagaran vuonna 1893 he asettivat nukkehallitsijaksi Agiboun, joka syrjäytettiin vuonna 1902.


title: Äbädä

text: Äbädä (, , ) on harmiton metsän henki tataarien mytologiassa. Se näyttää vanhalta naiselta. Äbädä on edustettuna myös siperialaisten mytologioissa.


title: Äbädä

text:
Äbädä on demoni tai henki. Hän on turkkilainen metsän olento, luonteeltaan samanlainen kuin Iyes. Hän suojelee metsän lintuja, puita ja eläimiä. Hän näyttäytyy sini-ihoisen ihmisen muodossa, jolla on kaksi suurta sarvea, vihreät hiukset ja pitkä vihreä parta koko kasvojen yli sekä nuija tai piiska joka edustaa hänen määräysvaltaansa metsässä.
Hän voi muutta muotoaan moniin eri muotoihin. Ihmisenä hän näyttää talonpojalta, jolla on hehkuvat silmät ja hänen kenkänsä ovat väärinpäin. Jos joskus joutuu kohtaamaan Äbädän, on hänet välittömästi taltutettava kääntämällä kaikki omat vaatteensa nurinpäin ja väärinpäin, ja sekä laittamalla kengät vääriin jalkoihin.


title: Unidos Podemos

text: Unidos Podemos (suom. "Yhdistyneinä Me Voimme") on vasemmistolainen vaaliliitto, joka muodostettiin Espanjan parlamenttivaalien edellä. Vaalit pidettiin 26. kesäkuuta 2016. Sen muodostavat Podemos, Izquierda Unida sekä vihreiden puolueiden Equo; lisäksi mukana on pienempiä alueellisia puolueita, kuten Baleaarien "Més per Mallorca", Galician "En Marea", Katalonian "En Comú Podem", Navarran "Batzarre" ja Valencian "A la valenciana".


title: Kindian alue

text: Kindian alue () on yksi Guinean kahdeksasta ylimmän tason hallintoalueesta. Alueen pinta-ala on 28 873 neliökilometriä. Väkiluku oli 1,561 miljoonaa vuonna 2014. Hallinnollinen keskus on Kindian kaupunki.


title: Kindian alue

text: Aluetta rajaavat pohjoisessa Guinean Bokén ja Labén, idässä Mamoun alue, etelässä Sierra Leone sekä lounaassa Atlantin valtameri ja Conakryn kuvernoraatti.


title: Kindian alue

text: Kindian alueeseen kuuluu viisi prefektuuria, jotka jakautuvat paikallistasolla yhteensä 40 aliprefektuuriin:


title: Kindian alue

text: Kindian alue muodostaa osan Atlantin valtameren läheisestä Ala-Guinean luonnonmaantieteellisestä alueesta ().


title: Kankanin alue

text: Kankanin alue () on hallintoalue Guinean koillisosassa. Sen pääkaupunki on Kankan. Alueen pinta-ala on 72 145 neliökilometriä. Asukkaita on vuoden 2014 väestönlaskennan mukaan 1 972 537 henkeä.


title: Kankanin alue

text: Kankanin alue käsittää lähes 30 prosenttia Guinean pinta-alasta. Se rajoittuu etelässä Nzérékorén ja lännessä Faranahin alueisiin, pohjoisessa Maliin ja idässä Malin ohella Norsunluurannikkoon. Kankanin ja Faranahin alueet muodostavat Ylä-Guinean luonnonalueen, jota kutsutaan myös Savannien alueeksi.


title: Kankanin alue

text: Alue on pinnanmuodostukseltaan kumpuilevaa tasankoa, jolla kohoaa muutamia kukkuloita. Vesistöjä ovat Niger ja sen sivujoet Banié, Dion, Fié, Mafou, Milo, Niandan, Sankarani ja Tinkisso. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kulta, timantit ja rautamalmi.


title: Kankanin alue

text: Ilmasto on sudanilaistyyppinen. Vuodenaikoja on kaksi. Sadekausi kestää kesäkuusta lokakuuhun. Vuotuinen sademäärä on 1100–1500 millimetriä. Kuivana aikana puhaltaa harmattan-tuuli koillisesta. Viileintä on joulu-tammikuussa ja kuuminta maalis-huhtikuussa. Kasvillisuus on heinä-, pensas- ja metsäsavannia sekä paikoin tiheitä metsäsaarekkeita ja galleriametsiä.


title: Kankanin alue

text: Alueeseen kuuluu viisi prefektuuria, 53 aliprefektuuria, viisi kaupunkikuntaa, 53 maalaiskuntaa, 878 maaseutupiirikuntaa, 68 kaupunkikorttelia ja 1864 sektoria. Prefektuurit ja niiden hallintokaupungit ovat Kankan, Kérouané, Kouroussa, Mandiana ja Siguiri.


title: Kankanin alue

text: Alueella asuu 18,7 prosenttia Guinean väestöstä. Vuotuinen väestönkasvu (3,8 %) on maan korkein ja väestön keski-ikä (19,8 vuotta) maan alhaisin. Asukastiheys on 27,3 henkeä neliökilometrillä. Väestö on keskittynyt Siguirin ja Kankanin prefektuureihin. Kaupunkiväestön osuus on 19,8 prosenttia.


title: Kankanin alue

text: Asukkaat ovat enimmäkseen mandinkoja. Yleisimmät kielet ovat mandinka ja fulani. Muslimeja on 98,7 ja kristittyjä 1,1 prosenttia. Perinteinen yhteiskuntajärjestelmä perustuu kasti- ja ikäryhmien ja sukupuolten väliseen hierarkiaan. Naisten asema on heikko.


title: Kankanin alue

text: Kankanista johtaa päällystetty maantie Kouroussaan sekä Siguirin kautta Malin rajalle Kourémaléen. Tieverkon kunto on huono. Rautatie- ja jokiliikenne on lopetettu ja lentoliikenne Kankanin ja Siguirin kentille on vähäistä.


title: Kankanin alue

text: Kankan on Guinean köyhin alue. Sen väestöstä 56,8 prosenttia harjoittaa pääelinkeinonaan maa- ja metsätaloutta tai kalastusta, 21,6 prosenttia käsityöammatteja ja 18,5 prosenttia kaupakäyntiä. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, maissi, hirssi, durra, fonio, maapähkinä, maniokki, jamssi, bataatti, puuvilla ja seesami. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Suotuisista olosuhteista huolimatta alue ei tuota riittävästi elintarvikkeita.


title: Kankanin alue

text: Alueella kaivetaan kultaa ja timantteja perinteisin ja teollisin menetelmin. Jalostusteollisuutta ei ole juuri lainkaan.


title: Kankanin alue

text: Alakoulua käy 47,1 prosenttia kouluikäisistä (tytöistä 39,3 %), mikä on huomattavasti alle maan keskitason (75,1 ja 70,5 %). Yli 15-vuotiaista lukutaitoisia on 18,2 prosenttia (naisista 10,6 %), mikä sekin on maan alhaisin lukema. Julkiset terveyspalvelut käsittävät aluesairaalan, neljä prefektuurinsairaalaa, Banankoron poliklinikan (CSA), 65 terveyskeskusta ja 292 terveysasemaa. Lisäksi on joukko yksityisiä palveluja. Suurimmat terveysongelmat ovat malaria, hengityselinten tulehdukset, suolistomadot, sukupuolitaudit ja ripulitaudit. Puhtaan juomaveden ulottuvilla on 66 prosenttia talouksista.


title: Juha Jääskeläinen (jääkiekkomaalivahti)

text: Juha Kalevi Jääskeläinen (s. 17. tammikuuta 1963 Joensuu) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi urallaan yhteensä 41 SM-liigaottelua Joensuun Kiekko-Pojissa, mutta pelasi suurimman osan urastaan kuitenkin suurimmaksi osaksi alemmissa sarjoissa.


title: Juha Jääskeläinen (jääkiekkomaalivahti)

text: Jääskeläinen on Joensuun Kiekko-Poikien kasvatti. Hän esiintyi seuran miesten I-divisioonajoukkueessa ensimmäisen kerran kaudella 1980–1981. Jääskeläinen sai ensimmäiset peliaikansa joukkueessa kuitenkin kaudella 1982–1983, jolloin hän pelasi 19 runkosarjaottelua. JoKP sijoittui I-divisioonan runkosarjassa toiseksi ja eteni aina SM-liigakarsintoihin, mutta joukkue jäi kuitenkin ilman sarjanousua Oulun Kärppien voitettua ottelusarjan lukemin 3-2. Kauden 1986–1987 päätteeksi Jääskeläinen valittiin I-divisioonan toiseen tähdistökentälliseen. Kauden 1988–1989 päätteeksi hän torjui JoKP:n SM-liigaan ja Jääskeläinen valittiin I-divisioonan ensimmäiseen tähdistökentälliseen.


title: Juha Jääskeläinen (jääkiekkomaalivahti)

text: Kaudella 1989–1990 Jääskeläinen kantoi valtaosan JoKP:n torjuntavastuusta SM-liigassa ja hän pelasi 29 runkosarjaottelua. Joukkue jäi kuitenkin runkosarjassa viimeiseksi ja putosi kaudeksi 1990–1991 takaisin I-divisioonaan. Jääskeläinen oli kuitenkin sarjan torjuntaprosenteissa (90,4 %) ja päästyttyjen maalien keskiarvoissa (2.52) toiseksi paras TuTon Jim Bedardin jälkeen. Hän torjui JoKP:n runkosarjan voittoon ja takaisin SM-liigaan kaudeksi 1991–1992. Jääskeläinen valittiin I-divisioonan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Kaudella 1991–1992 hän jäi SM-liigassa joukkueensa kakkosmaalivahdiksi Juha Vireniukselle ja pelasi vain 12 runkosarja- ja yhden liigakarsintaottelun. JoKP putosi kauden päätteeksi jälleen I-divisioonaan.


title: Juha Jääskeläinen (jääkiekkomaalivahti)

text: Jääskeläinen jatkoi kaudella 1992–1993 JoKP:n kakkosmaalivahtina Janne Valtoselle. Hän puki kauden aikana myös Savonlinnan Pallokerhon paidan yhteen II-divisioonaotteluun. Kaudeksi 1993–1994 Jääskeläinen siirtyi Kajaanin Hokkiin, jota hän oli nostamassa III-divisioonasta II-divisioonaan. Kaudella 1994–1995 hän jatkoi II-divisioonassa Suomussalmen Palloseuran maalinsuulla ja kaudella 1995–1996 Rovaniemen Kiekossa. Jääskeläinen lopetti RoKissa pelaajauransa kevääseen 1998.


title: Juha Jääskeläinen (jääkiekkomaalivahti)

text: Jääskeläinen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1983, jolloin hän toimi Suomen pääasiallisena kakkosmaalivahtina Matti Rautiaiselle ja pelasi vain yhden ottelun. Jääskeläinen pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1988, jolloin hän voitti hopeaa. Eskelinen palkittiin turnauksen parhaana maalivahtina.


title: Juha Jääskeläinen (jääkiekkomaalivahti)

text: Jääskeläisellä on ollut uransa jälkeen Rovaniemellä jääkiekkoaiheista lahjatavaroiden ja askartelutarvikkeiden vähittäiskauppaa harjoittanut yritys Liiga Jässi Oy.


title: Bokén alue

text: Bokén alue () on yksi Guinean kahdeksasta ylimmän tason hallintoalueesta. Alueen pinta-ala on 31 186  neliökilometriä ja väkiluku oli 1,083 miljoonaa vuonna 2014. Aluetta rajaa lounaassa Atlantin valtameri, pohjoisessa Guinea-Bissau ja Senegal, idässä Guinean Labén ja etelässä Kindian alue.


title: Bokén alue

text: Hallinnollinen keskus on Bokén kaupunki (61  758 as.). Myös satamakaupunki Kamsar (113 350 as.), bauksiittikaivoskaupunki Sangaredi (76 425 as.) ja prefektuurikeskus Fria (61 582 as.) ovat suurehkoja paikkakuntia alueella.


title: Bokén alue

text: Bokén alueeseen kuuluu viisi prefektuuria, jotka jakautuvat paikallistasolla yhteensä 32 aliprefektuuriin:


title: Bokén alue

text: Bokén alueen pääosa kuuluu Ala-Guinean () ja koillisosa Keski-Guinean luonnonmaantieteelliseen alueeseen ().


title: Juha Jääskeläinen

text: Juha Jääskeläinen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Samppa Batal

text: Samppa Batal on suomalainen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -näyttelijä. Hän on ohjannut lokakuussa 2016 julkaistun draamaelokuvan Äpärä. Hän on näytellyt esimerkiksi Pelimies-tv-komediasarjan yhdessä jaksossa Ville Niinistön aisaparia.


title: Jonathan Hutchings

text: Jonathan Hutchings on näyttelijä, muusikko ja kääntäjä. Hänet tunnetaan muun muassa ääninäyttelijänä lukuisista mainoksista, lyhytelokuvista sekä elokuvista Rare Exports ja Äpärä.


title: Krista Hannula

text: Krista Hannula on suomalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja. Hän opiskelee Aalto-yliopistossa elokuva- ja tv-käsikirjoitusta Helsingissä.


title: Krista Hannula

text: Hannula on toiminut toisena käsikirjoittajana suomalaisessa omakustanne-elokuvassa "Äpärä", jossa hän myös näytteli Jonnan-roolin


title: Äpärä (elokuva)

text: Äpärä on syksyllä 2016 ensi-iltansa saanut suomalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Samppa Batal. Elokuvan englanninkielinen nimi on Bastard ja lähes puolet elokuvasta on englanniksi puhuttua.


title: Äpärä (elokuva)

text: Elokuva kertoo rakastuneesta nuoresta parista, Simosta ja Jonnasta. Heidän elämänsä  järkkyy, kun paljastuu, että Simon äidillä ja Jonnan isällä on saattanut olla aikoinaan suhde. Harmittomat epäilyt käynnistävät koko perhettä järisyttävän dominoefektin osapuolten tehdessä omia johtopäätöksiään. Alkaa häikäilemätön peli, jossa ei säälitä ketään. Tilannetta ei myöskään paranna perheen musta lammas, Jori, joka kantaa oman kortensa kekoon todistamalla hulluuteen asti intohimoista tarvettaan tulla rakastetuksi.


title: Äpärä (elokuva)

text: Elokuvan päärooleja esittävät Eppu Pastinen, Krista Hannula, Satu Silvo ja Jonathan Hutchings, ja muissa rooleissa nähdään Anssi Niemi, Anna Böhm, Ernest Lawson ja Matti Pajulahti.


title: Faranahin alue

text: Faranahin alue () on yksi Guinean kahdeksasta ylimmän tason hallintoalueesta. Alueen pinta-ala on 35 581 neliökilometriä ja väkiluku oli 941 554 vuonna 2014. Hallinnollinen keskus on Faranah (77 918 as.). Aluetta rajaavat lännessä Guinean Mamoun ja Labén alueet, pohjoisessa Mali, idässä Kankanin alue sekä etelässä Nzérékorén alue ja lounaassa Sierra Leone.


title: Faranahin alue

text: Faranahin alueeseen kuuluu neljä prefektuuria, jotka jakautuvat paikallistasolla yhteensä 38 aliprefektuuriin:


title: Faranahin alue

text: Faranahin alueen pääosa kuuluu Ylä-Guinean () luonnonmaantieteelliseen alueeseen ja eteläosa (Kissidougoun prefektuuri) Metsä-Guineaan ().


title: Hopeauikku

text: Hopeauikku ("Podiceps occipitalis") on uikkulintuihin kuuluva lintulaji. Sen levinneisyysaluetta ovat Etelä-Amerikassa Argentiina, Bolivia, Chile, Falklandinsaaret ja Paraguay. Sitä esiintyy hyvin laajalla alueella, mutta yleisesti ottaen sen populaation suuruus on pienenemässä.


title: Hopeauikku

text: Se on muuttolintu, ja talvella se siirtyy levinneisyysalueen pohjoisosiin. Sitä ei yleensä esiinny metsissä vaan makeavetisissä järvissä, toisinaan myös suolajärvissä. Se pesii Argentiinassa ja Chilessä.


title: Hopeauikku

text: Alalajia "P. o. juninensis" tavataan Kolumbiasta Luoteis-Argentiinaan ja Pohjois-Chileen, alalajia "P. o. occipitalis" Keski- ja Etelä-Chilessä, Argentiinassa ja Falklandsaarilla.


title: Hopeauikku

text: Hopeauikku on 28 senttimetriä pitkä. Sen kaksi alalajia eroavat toisistaan pään ja naamahöyhenten värityksen suhteen. Eteläisellä muodolla on musta päälaki, ja sen pään sivut ovat harmaat. Kaula, rinta ja vatsa ovat valkoiset, selkä on tummanharmaa ja sivut ja kupeet ovat mustat. Nokka ja koivet ovat mustat, silmät punaiset. Se on samannäköinen kuin juninjärvenuikku ("Podiceps taczanowskii").


title: Hopeauikku

text: Hopeauikku esiintyy pienissä ryhmissä. Se syö vedestä selkärangattomia, joita se saalistaa sukeltamalla. Sen ravintoon kuuluvat vesiperhoset, vedessä elävät kovakuoriaiset, surviaissääsket ja pikkumalluaiset.


title: Hopeauikku

text: Lintu pesii yhteiskunnissa makeavetisissä järvissä. Pesä koostuu usein kelluvista kasvimatoista. Pesintää on havaittu Kolumbiassa helmikuussa ja Perussa syyskuusta maaliskuuhun, mutta yleisimmin muninta tapahtuu marras-tammikuussa.


title: Theodor Alexejeff

text: Frans Theodor Alexejeff (27. syyskuuta 1866 Helsinki – 29. huhtikuuta 1918 Viipuri) oli suomalainen virkamies, joka toimi pitkään Postilaitoksen palveluksessa matkapostiexpeditöörinä. Suomen sisällissodan aikana Alexejeff hoiti punaisten liikennepäällikön tehtäviä Postineuvoston alaisuudessa, vaikka ei varsinaisesti ollutkaan sen jäsen. Valkoiset teloittivat hänet Viipurin taistelun yhteydessä postitalon pihamaalla yhdessä viiden postineuvoston jäsenen, kuten Kössi Ahmalan ja Juho Valon, kanssa.


title: Theodor Alexejeff

text: Aviottomana lapsena syntyneen Alexejeffin äiti oli palvelijatar Johanna Kristina Forsström ja kasvatti-isä venäläinen aliupseeri Ivan Alexejeff. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Turussa 1887 ja opiskeli sen jälkeen Helsingin yliopistossa oikeustiedettä. Vuodet 1896–1900 Alexejeff toimi postinmestarina Sortavalassa ja sen jälkeen sisällissotaan saakka matkapostiexpeditöörinä asemapaikkanaan Helsinki. Hän kirjoitti myös lukuisia postiasiain hoitoon liittyviä teoksia. Alexejeff on toimittanut muun muassa 1911 ilmestyneen "Postikirjan", jossa koko postilaitoksen toiminta käydään läpi yksityiskohtaisesti.


title: Theodor Alexejeff

text: Alexejeff avioitui vuonna 1893 Ilma Maria Karolina Grönlundin kanssa.


title: Juho Valo

text: Juho Vihtori (Johan Viktor) Valo (24. syyskuuta 1866 Pornainen – 29. huhtikuuta 1918 Viipuri) oli suomalainen posteljooni ja ammattiyhdistysvaikuttaja, joka toimi kahteen otteeseen nykyisen Posti- ja logistiikka-alan unionin ensimmäisen edeltäjän Suomen Postiljooniyhdistyksen puheenjohtajana. Häne teloitettiin sisällissodan aikana Viipurissa.


title: Juho Valo

text: Helsingissä arvopostikantajana työskennellyt Valo valittiin Postiljooniyhdistyksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi järjestön perustavassa kokouksessa Tampereella vuonna 1906. Tehtävän myöhemmin jättänyt Valo palasi yhdistyksen puheenjohtajaksi 1917, vaikka oli tiettävästi haluton ottamaan sitä vastaan. Hän oli aktiivisesti mukana myös Raittiusyhdistys Koiton sekä sosialidemokraattisen puolueen toiminnassa. Lisäksi Valo kuului muun muassa Helsingin Työväen Säästöpankin johtokuntaan.


title: Juho Valo

text: Sisällissodan syttyessä Valo nimitettiin punaisten perustaman Postineuvoston jäseneksi. Valkoiset teloittivät hänet Viipurin taistelun aikana huhtikuussa 1918 Viipurin postitalon pihamaalla. Samassa yhteydessä ammuttiin myös viisi muuta Postineuvoston jäsentä, kuten Kössi Ahmala ja Theodor Alexejeff.


title: Ensembl

text: Ensembl on Euroopan bioinformaatioiden instituutin ja Sanger instituutin yhteenliittymä joka on perustettu vuonna 1999 Human Genome Projectin valmistuttua. Ensemblin tehtävä on tarjota keskitetty tietolähde genetiikan, molekyylibiologian, ja muiden tutkijoiden käyttöön jotka tutkivat selkärankaisten genomeja.


title: Ensembl

text: Ensemblin kanssa vastaavia tietokantoja ovat NCBI ja USCS Genome browser.


title: Ensembl

text: Ihmisen genomi sisältää kolme miljoonaa emäsparia jotka ovat koodattu 20 000 - 25 000 geeniin. Pelkällä genomilla on vain vähän käyttöä mikäli geenien sijaintia ja keskenäisiä vuorovaikutuksia ei kyetä tunnistamaan. Yhtenä vaihtoehtona on käsityönä tehtävä geenien selvittäminen. Tässä tavassa joukko tutkijoita yrittää paikallistaa geenejä hyödyntäen tutkimustyössä syntynyttä dataa ja julkisia tietokantoja. Tämä on hidas tapa. Toinen tapa on automaattinen tiedonetsintä jossa käytetään tietokoneiden laskentatehoa sekvenssien laskemiseen.


title: Ensembl

text:
Ensembl projektissa sekvenssidata on purettu muistiinpanosysteemiin ( kokoelmaan ohjelmaputkia jotka on kirjoitettu Perl
illä joka tekee tunnettujen geenien sijainnista tietokannan ja tallentaa ne MySQL tietokantaan tulevaa analysointia ja käyttöä varten. Ensembl tekee datasta vapaasti saatavaa tutkijoiden käyttöön. Kaikki Ensemblin tuottama data ja ohjelmakoodi on ladattavissa ja käyttäjille on olemassa myös julkinen tietokantapalvelin. Ensemblin nettisivusto tarjoaa myös visuaalisia näkymiä kerättyyn dataan.


title: Ensembl

text: Ajan kanssa projekti on laajentunut kattamaan keskeisiä tutkimustyössä käytettäviä eläimiä kuten Hiiri, Banaanikärpänen ja seeprakala. Näiden lisäksi on laajempi kirjo genomin dataa kuten geenien muuntelua ja muita ominaisuuksia. Huhtikuusta 2009 lähtien sisarprojekti Ensebl genomes on laajentanut tutkimuksia koskemaan kasveja sieniä bakteereja ja alkueliöitä alkuperäisen projektin keskittyessä selkärankaisiin.


title: Ihaste

text: Ihaste on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa. Se sijaitsee Annelinnan eteläpuolella noin neljän kilometrin päässä kaupungin keskustasta kaakkoon, Emajoen vasemmalla puolella. Ihasten väkiluku on 2 497 (31. joulukuuta 2013) ja pinta-ala 4,24 neliökilometriä.


title: Ihaste

text: Kaupunginosa jakautuu kahteen osaan, vanhaan ja uuteen Ihasteen. Emajoen ylittävä Ihasten silta yhdistää Ihasten ja Ropkan teollisuusalueeen.


title: Ihaste

text: Kaupunginosaa ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat Tarton kaupunginosat ja naapurikuntien alueet: Annelinn, Lohkva (Luunjan kunta), Veibri (Luunjan kunta), Haaslava (Haaslavan kunta), Aardlapalu (Haaslavan kunta) Soinaste (Ülenurmen kunta) ja Ropkan teollisuusalue.


title: Makke Leppänen

text: Makke Leppänen (PsM, MBA) on suomalainen psykologi. Hän on syventynyt viime vuosina erityisesti organisaatioiden ja ihmisten asenteen arviointiin ja kehittämiseen.


title: Makke Leppänen

text: Hän tekee myös maajoukkuetason urheilijoiden mindset- ja mentaalivalmennusta yhdessä veljensä Niko Leppäsen kanssa.


title: Makke Leppänen

text: Leppänen on kirjoittanut kirjat "Johda ihmistä – psykologiaa johtajille" (2012) ja "Pääasia – organisaation psykologinen pääoma" (2013) sekä "Mieli rantakuntoon – johtajien mentaalivalmennus" (2016).


title: Feniks (Arijan albumi)

text: Feniks (Феникс) on venäläisen heavy metal -yhtye Arijan 11. albumi, joka julkaistiin vuonna 2011.


title: Tšerez vse vremena

text: Tšerez vse vremena (Через все времена) on venäläisen heavy metal -yhtye Arijan 12. albumi, joka julkaistiin vuonna 2014.


title: Khalid Yafai

text: Klalid Yafai (s. 11. kesäkuuta 1989) on englantilainen kärpässarjan nyrkkeilijä ja hallitseva WBA-liiton maailmanmestari.


title: Khalid Yafai

text: Amatöörinä Yafai edusti Englantia kesäolympialaisissa 2008 häviten puolivälierissä Kuubaa edustaneelle Andry Laffitalle.


title: Khalid Yafai

text: Yafai aloitti ammattilaisuransa vuonna 2012. Ensimmäisen merkittävän ottelun Yafal otteli vuonna 2014. Ottelussa Yafai tyrmäsi Yaqub Kareemin vartaloiskulla kolmannessa erässä. Toinen vuonna 2014 käyty merkittävä ottelu oli Everth Bricenoa vastaan. Yafai kaatoi ottelun aikana Bricenon kolmesti maahan, mutta irlantilainen nousi joka kerta ylös ja ottelu päättyi Yafain selkeään pistevoittoon. Vuonna 2016 Yafai otteli pienen WBA Intercontinental -liiton mestaruudesta Dixon Floresia vastaan tyrmäten tämän ottelun ensimmäisesä erässä. WBA-liiton mestariksi Yafai nousi voittamalla painoluokkaan liian painavan Luis Concepcionin kaikin tuomariäänin.


title: Lazarev.

text: Lazarev. (Лазарев.) on venäläisen pop-laulaja Sergei Lazarevin neljäs studioalbumi. Se julkaistiin 12. joulukuuta 2012.


title: Viron perustuslaki

text: Viron perustuslaki (viroksi "Eesti Vabariigi põhiseadus") on yhtenäinen, 28. kesäkuuta 1992 lähtien Virossa voimassa ollut perustuslaki, joka määrittelee Viron oikeus- ja yhteiskuntajärjestelmän perusteet. Viron perustava kokous (viroksi "Asutav kogu)" hyväksyi ensimmäisen perustuslain 15. kesäkuuta 1920 ja se saatettiin voimaan 21. joulukuuta 1920. Toinen perustuslaki hyväksyttiin 24. tammikuuta 1934 vuonna 1933 pidetyn kansanäänestyksen jälkeen. Toinen perustuslaki oli voimassa 1. tammikuuta 1938 asti, jolloin kolmas perustuslaki tuli voimaan. Kolmas perustuslaki pysyi voimassa, "de facto", 16. kesäkuuta 1940 asti, jolloin Neuvostoliitto miehitti Viron ja, "de jure", 28. kesäkuuta 1992 asti, jolloin neljäs ja nykyinen perustuslaki hyväksyttiin kansanäänestyksessä.


title: Viron perustuslaki

text: Ensimmäinen perustuslaki heijasteli Jean-Jacques Rousseau'n ajatuksia kansallisesta suvereniteetistä, itsemääräämisoikeudesta. Valta jaettiin Montesquieu'n vallan kolmijako-opin mukaisesti lainsäädäntövaltaan, tuomiovaltaan ja toimeenpanovaltaan. Vaikka perustuslaki oli muotoiltu vallan kolmijako-opin ajatusten pohjalle, se oli tasapainoton, sillä yksikamarinen parlamentti Riigikogu käytti laajaa valtaa, joka johti epävakauteen ja jatkuviin muutoksiin hallinnossa.


title: Viron perustuslaki

text: Virossa pyrittiin muuttamaan perustuslakia 1932 parlamentarismista toimeenpanovaltaa korostavaan suuntaan. Vuonna 1932 pidetyissä kansanäänestyksissä äänestäjät hylkäsivät kaksi ehdotusta uudeksi perustuslaiksi: Riigikogun eli parlamentin esittämä perustuslain muutosesitys torjuttiin kansanäänestyksessä kesäkuussa 1932 äänin 333 107 vastaan – 161 595 puolesta. Agraaripuolueen ja kansanpuolueen vuonna 1929 tekemästä perustuslakiesityksestä suoritettiin kansanäänestys elokuussa 1932, mutta ehdotus hylättiin niukasti 330 632 vastaan – 316 338 puolesta. Kolmas, populistisen Viron vapaussotureiden liiton ("Vaps", viroksi "Eesti Vabadussõjalaste Liit") ehdotus hyväksyttiin kansanäänestyksessä 14.–16. lokakuuta 1933 ja se astui voimaan 24. tammikuuta 1934.


title: Viron perustuslaki

text: Marraskuussa 1932 esitellyn ehdotuksen mukaan "riigivanem", parlamentin puhemies, saisi laajat valtaoikeudet. Riigivanemilla olisi oikeus järjestää uudet parlamenttivaalit ja antaa omilla asetuksillaan uusia lakeja sekä nimittää pääministerin johtama hallitus. Vapsit keräsivät riitävän määrän nimiä ja saivat oman esityksen kansanäänestykseen. Perustuslakiehdotuksesta äänestettiin lokakuussa 1933, jolloin selvä enemmistö, 72,7 prosenttia äänestäjistä kannatti muutosta. Poikkeustilan perusteella kielletty vapsien järjestö järjesti voittonsa kunniaksi katumielenosoituksia joihin viranomaiset eivät puuttuneet.


title: Viron perustuslaki

text: Vapsien suosio kasvoi. Näytti siltä että vapsit voittaisivat vaalit, Andres Larkasta tulisi "riigivanem" ja vapsit voisivat saada jopa yksinkertaisen enemmistön parlamentissa. Konstantin Päts ryhtyi toimitusministeriöksi tarkoitetun hallituksensa johdossa toimiin vapsien uhkaavia vaalivoittoja vastaan ja julisti 12. maaliskuuta 1934 Viroon puoleksi vuodeksi poikkeustilan. Keväällä 1935 Päts lakkaututti kaikki puolueet, ja puolueita korvaamaan perustettiin hallituksen ohjaama Isamaaliit, jonka pää-äänenkannattaja oli sanomalehti Uus Eesti.


title: Viron perustuslaki

text: Kolmannen perustuslain hyväksyi helmikuussa 1937 kokoontunut vaaleilla valittu "perustuslakia säätävä kansalliskokous". Päts oli 1934 poikkeustilan yhteydessä lakkauttanut muut kuin hallituksen kannattajapuolueen, eivätkä lakkautetut puolueet saaneet osallistua kansalliskokouksen vaaliin. Hallituksen tukemana laki hyväksyttiin heinäkuussa 1937, ja se astui voimaan vuonna 1. tammikuuta 1938.


title: Viron perustuslaki

text: Todellisuudessa vuoden 1938 perustuslaki ei vähentänyt autoritäärisyyttä, sillä siihen oli sisällytetty demokraattisen prosessin lisärajoituksia, jotka virallistivat väärinkäytökset, joita vuoden 1934 perustuslain voimaan saattamisessa oli tapahtunut.


title: Viron perustuslaki

text: Ylimmäksi toimeenpanovallan haltijaksi määrättiin kuudeksi vuodeksi valittava presidentti. Valinnan suoritti erillinen "vaalikamari", jossa olivat edustettuina parlamentin) 40-jäseninen "ylähuone", 80-jäseninen "alahuone" sekä kunnallisen itsehallinnon elimet.


title: Viron perustuslaki

text: Riigikogusta tuli kaksikamarinen sisältäen "alahuoneen" (viroksi "riigivolikogu") ja "ylähuoneen" (viroksi "riiginõukogu"). Parlamentin alahuone valittiin yleisillä enemmistövaaleilla yhden edustajan vaalipiireistä. Ylähuoneen valintaperiaate puolestaan olisi ollut korporatiivinen siten, että osan jäsenistä olisi nimittänyt presidentti, osa olisi kuulunut sinne virka-asemansa vuoksi ja loppuosa olisi valittu ammattijärjestöjen ja julkisten laitosten puolesta. Ylähuoneen merkittävin voima oli sen kyky hylätä alahuoneen päätöksiä. Ylähuone ei kuitenkaan koskaan päässyt käyttämään tätä valtaa, koska poliittisten puolueiden rajoitukset johtivat yksimielisen alahuoneen ja myöntyväisen, nukke-parlamentin luomiseen. Aiemmin myönnetty kansanvalta oli kumottu ja julkiset aloitteet oli kielletty. Kansanäänestysten pitäminen jätettiin presidentin harkintaan.


title: Viron perustuslaki

text: Neuvostoliitto miehitti Viron 16. kesäkuuta 1940, jonka jälkeen tosiasiallista valtaa maassa käyttivät Neuvostoliiton edustajat. Neuvostotyylinen perustuslaki otettiin käyttöön perustuslain vastaisesti ilman kansanäänestystä 21. heinäkuuta 1940 ja 6. elokuuta 1940 Viro liitettiin osaksi Neuvostoliittoa. Myöhemmin, vuoden 1941 kesällä Saksa miehitti Viron. Miehitys kesti vuoden 1944 syksyyn, jolloin Viro liitettiin uudelleen osaksi Neuvostoliittoa. Miehitys kesti aina vuoden 1991 syksyyn asti.


title: Viron perustuslaki

text: Marraskuussa 1988 Viron neuvostotasavallan korkein neuvosto julisti maan suvereeniksi. Toukokuussa 1990 osa vuoden 1938 perustuslaista palautettiin voimaan ja maan nimi muutettiin Viron tasavallaksi. Kansanäänestyksessä suurin osa kansasta kannatti itsenäisyyden palauttamista. Viro julistautui uudelleen itsenäiseksi 20. elokuuta 1991, kun Neuvostoliitossa tapahtui epäonnistunut vallankaappausyritys.


title: Viron perustuslaki

text: Vain muutamia viikkoja Viron uudelleen itsenäistymisen jälkeen aloitti työnsä 60-henkinen perustuslakia säätävä kokous, jossa oli 30 edustajaa Korkeimmasta neuvostosta ja 30 edustajaa Viron kongressista. Viron kongressin tavoitteena oli siinä yhteydessä saada vuoden 1938 kansalaisuuslaki voimaan niin vähin muutoksin kuin mahdollista. Vuoden 1938 perustuslaissa oli leimaa antavana myös presidenttivaltaisuus. Siitä ei niinkään tullut kiistakysymystä, vaan kansalaisuuslaista. Kompromissiksi sovittiin, että perustuslakiehdotuksen kansanäänestyksen yhteydessä kysytään mielipidettä kansalaisuutta anoneiden äänioikeudesta.


title: Viron perustuslaki

text: Uusi perustuslaki hyväksyttiin kansanäänestyksessä 28. kesäkuuta 1992, mutta äänioikeuden antaminen ei-kansalaisille hylättiin. Uuden perustuslain mukaan presidentin valtaoikeudet olivat huomattavan suppeat verrattuna vuoden 1938 perustuslakiin. Valintaprosessi sen sijaan on melko monimutkainen.


title: Viron perustuslaki

text: Neljännen perustuslain mukaan Viro on itsenäinen, täysivaltainen ja demokraattinen tasavalta, jossa valtiovalta kuuluu kansalle, jota edustavat kansanäänestykset ja "Riigikogu". Kansanäänestysten tulokset sitovat kaikkia valtion instituutioita. Joitakin perustuslain osia voidaan muuttaa vain kansanäänestyksellä. Viro säilyy yhtenäisenä valtiona; on perustuslain vastaista luoda valtion sisälle autonomisia alueita tai alueita, joiden lainsäädäntö poikkeaa Viron lainsäädännöstä. Ei myöskään ole sallittua luoda Viron liittotasavaltaa. Uudessa perustuslaissa on pyritty saamaan aikaiseksi tasapainoinen vallan kolmijako, joka ei kuitenkaan vastaa täysin Montesquieu'n mallia, sillä on huomattu, että valtaa käyttävät elimet ovat usein riippuvaisia toisistaan.


title: Viron perustuslaki

text: Vuoden 1992 perustuslain voimaan tulon jälkeen Viro on nauttinut huomattavasta poliittisesta vakaudesta. Ei ole tarvittu ylimääräisiä vaaleja ja Viron hallitukset ovat olleet suhteellisen vakaita. Tämä viittaa siihen, että lainsäädäntö- ja toimeenpanotehtävien välille on luotu kohtuullinen tasapaino. Ehdotuksia perustuslain muuttamiseksi on noussut esiin aika ajoin, mutta ehdotukset ovat lähinnä koskeneet tapaa, jolla presidentti valitaan. Useat poliittiset ryhmät kannattavat presidentin valintaa suoralla kansanäänestyksellä. Toiset pelkäävät, että tämä voisi horjuttaa nykyistä valtion laitosten voimatasapainoa ja johtaa autoritäärisen hallinnon palaamiseen.


title: Annelinn

text: Annelinn (suom. 'Annen kaupunki') on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa. Se sijaitsee Emajoen vasemmalla rannalla. Sen väkiluku on 27 755 (31. joulukuuta 2013),joka on 27,34 prosenttia kaupungin koko väkiluvusta. Sen pinta-ala on 5,40 neliökilometriä, ja se on siten kaupunginosista laajin.


title: Annelinn

text: Annelinn koostuu lähinnä viisi- ja yhdeksänkerroksista neuvostoaikaisista kerrostaloista. Alueen asemakaavan suunnittelivat vuosina 1969–1973 Eesti Projektin arkkitehdit Mart Port ja Maie Meelak. Alkujaan sinne piti tulla neljä pienaluetta, mutta valmiiksi tuli vain kaksi. Annelinn on suunniteltu amfiteatterimuotoiseksi, siten että sen taustalla ovat korkeimmat rakennukset ja kuvitteellinen keskus on Emajoen rantaniityllä.


title: Annelinn

text: Annelinnaa ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat kaupunginosat: Jaamamõisa, Lohkva (Luunjan kunta), Ihaste, Ropkan teollisuusalue, Karlova, Kesklinn ('kaupungin keskusta') ja Ülejõe.


title: Annelinn

text: Annelinnassa on useita kouluja:


title: Ropka

text: Ropka on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa. Sen väkiluku on 5 078 (31. joulukuuta 2013) ja pinta-ala 1,44 neliökilometriä.


title: Ropka

text: Ropkaa ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat Tarton kaupunginosat ja naapurikunnan alueet: Karlova, Vaksali, Ropkan teollisuusalue, Soinaste (Ülenurmen kunta), Variku ja Tammelinn.


title: Ropka

text: Kaupunginosa on saanut nimensä Ropkan kartanon mukaan.


title: Nightwing (täsmennyssivu)

text: Nightwing voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Ropkan teollisuusalue

text:
Ropkan teollisuusalue () on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa. Sen väkiluku on 2 424 (31. joulukuuta 2013) ja pinta-ala 3,64 neliökilometriä.
Emajoen ylittävä Ihasten silta yhdistää Ihasten kaupunginosan ja Ropkan teollisuusalueen.


title: Ropkan teollisuusalue

text: Teollisuusaluetta ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään Tarton kaupunginosat ja naapurikunnan alueet: Ropka, Karlova, Annelinn, Ihaste Soinaste (Ülenurmen kunta), Ropka, Variku.


title: Jaamamõisa

text: Jaamamõisa (suomeksi: 'asemakartano') on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa. Sen väkiluku on 3 261 (31. joulukuuta 2013) Sen pinta-ala on 1,50 neliökilometriä.


title: Jaamamõisa

text: Jaamamõisaa ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat kaupunginosat: Tila (Tartumaa), Rõõmu (Luunjan kunta), Lohkva (Luunjan kunta), Annelinn, Lohkva (Luunjan kunta), Annelinn, Annelinn, Ülejõe ja Raadi-Kruusamäe


title: Trifenyyliarsiinioksidi

text: Trifenyyliarsiinioksidi (CHAsO) on arseenin organometalliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä. Se on trifenyylifosfiinioksidin arseenianalogi.


title: Trifenyyliarsiinioksidi

text: Huoneenlämpötilassa trifenyyliarsiinioksidi on vaaleanruskeaa kiteistä ainetta. Se esiintyy usein kidevedellisenä hydraattina. Trifenyyliarsiinioksidi liukenee niin alifaattisiin kuin aromaattisiin hiilivetyihin sekä kloroformiin ja tetrahydrofuraaniin. Aine on Lewis-emäs ja muodostaa komplekseja useiden pääryhmien metallien sekä siirtymämetallien kanssa. Trifenyyliarsiinioksidi on monien muiden arseeniyhdisteiden tavoin erittäin myrkyllistä ja karsinogeenista.


title: Trifenyyliarsiinioksidi

text: Trifenyyliarsiinioksidia voidaan valmistaa hapettamalla trifenyyliarsiinia esimerkiksi vetyperoksidin, kaliumpermanganaatin, perkloorihapon tai metyylireniumtrioksidin avulla.


title: Trifenyyliarsiinioksidi

text: Trifenyyliarsiinioksidia voidaan käyttää ligandina katalyyteissä, joita käytetään hapetettaessa α,β-tyydyttymättömiä karbonyyliyhdisteitä enantioselektiivisesti epoksideiksi.


title: Ülejõe

text:
Ülejõe (suomeksi: 'Joen yli' ) on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa. Se sijaitsee Emajoen vasemmalla rannalla. Sen väkiluku on 8 226 (31. joulukuuta 2013) ja pinta-ala on 3,02 neliökilometriä.
Ülejõen kaupunginosaa ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat kaupunginosat: Vahi (Tarton kunta), Raadi-Kruusamäe, Jaamamõisa, Annelinn, Kesklinn ("Kaupungin keskusta"), Supilinn, Tähtvere, Tähtvere (Tähtveren kunta), Vorbuse (Tähtveren kunta).


title: Jari Kaukua

text: Jari Kaukua (s. 18. elokuuta 1975 Jyväskylä) on suomalainen filosofi ja professori. Hän toimii Jyväskylän yliopistossa filosofian professorina vuoden 2017 alusta lukien. Kaukua on kansainvälisesti tunnustettu keskiajan filosofian asiantuntija. Hän on erikoistunut varsinkin islamilaiseen filosofiaan.


title: Jari Kaukua

text: Jari Kaukua opiskeli filosofiaa Jyväskylän yliopistossa ja valmistui maisteriksi vuonna 2001. Opiskeluaikanaan hän oli kesällä 1999 Erasmus-ohjelman kautta vaihto-opiskelijana Ludwig-Maximilianin yliopiston filosofian laitoksella Münchenissä. Sen jälkeen hän työskenteli 2001–2005 asiantuntijana Rene Descartesin koottujen teoksien suomennosta laatineessa työryhmässä. Kaukua väitteli yhteiskuntatieteiden tohtoriksi 2007 Jyväskylän yliopistossa. Hänen väitöskirjansa aiheena oli keskiajalla vaikuttaneen filosofi Avicennan teoria inhimillisestä tietoisuudesta. Väitöskirjan ohjaajana toimi professori Mikko Yrjönsuuri.


title: Jari Kaukua

text:
Valmistumisen jälkeen Jari Kaukua on toiminut erilaisissa opetus- ja tutkimusviroissa Jyväskylän yliopiston yhteiskuntatieteiden ja filosofian laitoksella. Hän on myös osallistunut moniin merkittäviin kansallisiin ja kansainvälisiin tutkimushankkeisiin.
Merkittävän osan tutkimustyöstään Kaukua on tehnyt Suomen Akatemian projekteissa. Hän toimi Suomen Akatemian tutkijatohtorina 2009–2011. Projektin aiheena oli itsetietoisuuden käsite keskiajan islamilaisessa filosofiassa. Vuonna 2011 Kaukua luennoi Helsingin yliopistossa "Studia semiotica"-luentosarjassa inhimillisestä itsetietoisuudesta Ibn Sinan (eli Avicennan), Suhrawardin ja Mulla Sadran ajattelussa.


title: Jari Kaukua

text: Kotimaan lisäksi Kaukua osallistui vuosina 2008–2012 Ruotsin keskuspankin juhlasäätiön rahoittamaan tutkimusprojektiin "Understanding Agency", jota johtivat Uppsalan yliopiston professori Lilli Alanen ja professori Dugald Murdoch Tukholman yliopistosta. Projektissa tutkittiin ihmisen toiminnan, ihmisluonnon ja ihmisarvon käsitteitä länsimaisen filosofian tradition valossa.


title: Jari Kaukua

text: Vuonna 2013 Kaukua työskenteli hieman yli puolen vuoden ajan lehtorina Jyväskylän yliopiston yhteiskuntatieteiden ja filosofian laitoksella. Viimeksi ennen nimitystään professoriksi Kaukua työskenteli vuodesta 2013 vuoteen 2016 akatemiatutkijana. Hän on toiminut tutkijana useissa Suomen Akatemian nimeämissä huippututkimusyksiköissä. Aluksi hän oli tutkijana vuosina 2002–2007 toimineessa huippututkimusyksikössä nimeltä "Mielen historia", jota johti professori Simo Knuuttila. Seuraavaksi hän osallistui tutkijana ja sittemmin akatemiatutkijana Helsingin yliopistossa professori Simo Knuuttilan johdolla vuosina 2008–2013 toimineen huippuyksikön "Philosophical Psychology, Morality and Politics" () tutkimustoimintaan. Viimeksi hän on työskennellyt vuosina 2014–2019 toimivassa "Reason and Religious Recognition" huippuyksikössä, jota johtaa professori Risto Saarinen.


title: Jari Kaukua

text: Vuonna 2016 Jyväskylän yliopiston rehtori Matti Manninen kutsui Jari Kaukuan filosofian professuuriin Jyväskylän yliopistoon ja virkakausi alkoi tammikuun alussa 2017.


title: Jari Kaukua

text: Filosofina Kaukua on erikoistunut keskiajan filosofian tutkimukseen. Hän on perehtynyt syvällisesti varsinkin islamilaiseen filosofiaan. Professori Kaukuan viimeaikainen tutkimustyö vuosina 2015–2016 on liittynyt filosofi Avicennan peripateettisen filosofian tutkimukseen. Hän on tutkinut, miten alun perin Avicennan kehittämä peripateettisen filosofian ajattelu kognitiivisen psykologian ja tieteellisen teorian teemoista muuttui, kun niihin 1100-luvulla kohdistui kritiikkiä. Keskeisiin kriitikoihin kuuluivat keskiaikaisen islamilaisen filosofian tunnetut nimet Abū al-Barakāt al-Baghdādī (n. 1080–1164/65), Shahāb al-Dīn al-Suhrawardī (1154–1191) ja Fakhr al-Din al-Razi (1149–1210).


title: Jari Kaukua

text: Keskeisimmän tutkimusprojektinsa ohella Kaukua on laajalti tutkinut myöhempien aikojen filosofien laatimia kommentaareja persialaisen filosofi Shahab al-Din al-Suhrawardin ajatuksista. Avicennan peripateettiseen filosofiaan laajalti perehtynyt Suhrawardī perusti niin kutsutun illuminationistisen filosofian (ishrāqī) suuntauksen.


title: Jari Kaukua

text: Näiden teemojen ohella Kaukua on tehnyt vertailevaa tutkimusta siitä, miten tieteellinen metodologia ja tiedonmuodostuksen moraalinen arvo esiintyvät keskiajan arabialaisessa tieteellisessä kirjallisuudessa ja filosofisesti orientoituneessa sufilaisuudessa.


title: Jari Kaukua

text: Vuonna 2016 Kaukua sai tutkimustyötään varten Euroopan tutkimusneuvoston myöntämän ERC Consolidator Grant -rahoituksen 1,5 miljoonan euron tutkimusapurahan. Viisivuotinen tutkimusprojekti kestää vuodet 2016–2020. Projektin tavoitteena oli avata tiedon luonteesta ja sen saavuttamisen menetelmistä keskiajalla käytyjä kiistoja islamilaisen teoreettisen ajattelun piirissä. Kaukua pyrkii selvittämään islamilaisen ajattelun kehitystä ja sen tietämyksen pohjalta voidaan myös osittain ymmärtää 2010-luvulla käytävää keskustelua.


title: Jari Kaukua

text: Filosofisen tarkastelun aikajänne tutkimusprojektissa on 1200-luvulta kolonialismin alkuvuosiin eli 1500-luvun alkuun. Tieteellisistä lähestymistavoista tutkimuksessa painottuvat Kaukuan oman alan eli filosofian ohella teologia, luonnontiede ja filosofisesti orientoitunut sufilaisuus. Tutkimuksen keskeinen kohde on epistemologia eli tietoteoria, ja tutkimuksessa pohditaan tiedon käyttöä tarkasteltavana olevan islamilaisen ajattelun kontekstissa: miten tieto määritellään, millä kriteereillä se erotetaan muista tietoteoreettisista lähestymistavoista sekä mitkä ovat päteviä tiedon hankkimisen metodeja.


title: Jari Kaukua

text: Professori Kaukua on julkaissut tutkimuksistaan yli 20 tieteellistä tutkimusartikkelia arvostetuissa kansainvälisissä aikakauslehdissä ja kokoelmateoksissa. Hän on kirjoittanut myös tieteellisen monografiateoksen "Self-Awareness in Islamic Philosophy". Kirjoitustyön lisäksi Kaukua on toimittanut kaksi kansainvälistä artikkelikokoelmaa.


title: Agloolik

text: Agloolik tai Aglookik on inuiittien mytologian hylje-eläinten suojelija, henki joka asuu jään alla. Hän on hyväntahtoinen ihmisiä kohtaan ja auttaa heitä metsästyksen ja kalastuksen aikana. Aglookikin vihollinen on häijy meren jumalatar Sedna.


title: Jake Oettinger

text: Jake Oettinger (s. 18. joulukuuta 1998 Lakeville, Minnesota) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Yhdysvaltain NCAA-yliopistosarjassa pelaavan Bostonin yliopiston jääkiekkojoukkuetta.


title: Puutostila

text: Puutostila on jonkin ihmiselle välttämättömän kivennäisaineen, hivenaineen, vitamiinin tai rasvahapon puutteesta johtuva elimistön häiriötila. Puutostilat johtuvat vaillinaisesta ruokavaliosta suhteessa ihmisen tarpeeseen. Esimerkiksi liian vähäinen raudan saanti johtaa anemiaan. Puutostiloja voi korjata lisäravintoaineilla, joista yleisimpiä ovat monivitamiinitabletit ja kalanmaksaöljy.


title: Secret Exit

text: Secret Exit on suomalainen videopeliyritys.


title: Secret Exit

text: Peli Zen Bound 2 on julkaistu Steam-palvelussa vuonna 2010.


title: Secret Exit

text: Peli Eyelord on julkaistu iTunes-palvelussa vuonna 2013.


title: Secret Exit

text: Yrityksen peli Zen Bound on saanut korkeat arvostelut. IGN:n arvostelussa peli sai 9.5/10.


title: Secret Exit

text: Peli Eyelord on saanut 8/10 PocketGamer-sivuston arvostelussa.


title: Me ollaan ne Part 2

text: Me ollaan ne Part 2 on Cheekin julkaisema single. Kappaleen ensimmäisessä versiossa vierailevana artistina oli pelkästään Nikke Ankara, mutta toisessa versiossa mukana olivat Ankaran lisäksi myös JVG, Elastinen, Pete Parkkonen ja Kube. Kappale julkaistiin YouTubeen 7. maaliskuuta 2016 ja sitä on katsottu yli 3 900 000 kertaa.


title: Me ollaan ne Part 2

text: Kappaleen musiikkivideo sai kritiikkiä kaulapantaisista koiria matkivista naisista.


title: Mustveen lippu

text: Mustveen lippu on Jõgevamaan maakunnassa sijaitsevan Mustveen kaupungin lippu. Lippu on otettu käyttöön 21. kesäkuuta 1993. Lipussa on samat värit kuin Viron sinimustavalkeassa lipussa, mutta eri järjestyksessä. Lisäksi lipussa on Viron sosialistisen neuvostotasavallan lippua ja Latvian sosialistisen neuvostotasavallan lippua muistuttava aaltokuvio.


title: Torrelavega

text: Torrelavega on kaupunki Pohjois-Espanjassa Cantabrian itsehallintoalueella. Torrelavega on Cantabrian toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee 25 kilometrin päässä Santanderista. Kaupungin väkiluku on noin 53 000 (2015).


title: Mihail Tomski

text: Mihail Pavlovitš Tomski (oik. Jefremov; 31. lokakuuta 1880 Kolpino – 22. elokuuta 1936 Bolševo, lähellä Moskovaa) oli venäläinen bolševikkeihin kuulunut ammattiyhdistysjohtaja ja neuvostoliittolainen poliitikko. Hän kuului 1920-luvulla Neuvostoliiton kommunistisessa puolueessa (NKP) niin sanotun oikeisto-opposition johtajiin.


title: Mihail Tomski

text: Tomski oli lähtöisin työläisperheestä ja työskenteli itsekin nuoruudessaan tehdastyöläisenä Pietarissa. Hän lähti nuorena mukaan ammattiyhdistystoimintaan ja menetti sen seurauksena työpaikkansa. Hän liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen vuonna 1904. Jouduttuaan työnantajien mustalle listalle hän muutti Tallinnaan, jossa hän osallistui työläisneuvoston ja metallityöläisten ammattijärjestön perustamiseen vuoden 1905 vallankumouksen aikana. Tomski pidätettiin ja karkotettiin Siperiaan, josta hän kuitenkin karkasi ja palasi Pietariin. Hänet valittiin kaivertajien ammattiliiton johtajaksi. Tomski osallistui sosiaalidemokraattien vuoden 1907 Lontoon-puoluekokoukseen bolševikkien edustajana. Hän oli poliittisen toimintansa vuoksi vangittuna 1908–1909 ja uudelleen joulukuusta 1909 aina vuoden 1917 helmikuun vallankumoukseen asti.


title: Mihail Tomski

text: Lokakuun vallankumouksen jälkeen Tomskista tuli valtakunnallisesti merkittävä ammattiyhdistysjohtaja. Hän toimi ammattiliittojen keskusneuvoston puheenjohtajana vuosina 1918–1921 ja 1922–1929. Hän oli jonkin aikaa kommunistisen ammattiyhdistysinternationaalin Profinternin pääsihteerinä. Tomski kuului myös kommunistisen puolueen keskuskomiteaan vuosina 1919–1934 ja politbyroohon vuosina 1922–1930 sekä puolueen Orgbyroon keskuskomiteaan vuosina 1921 ja 1922–1924. Lisäksi hän johti Neuvosto-Turkestanin kansankomissaarien neuvostoa ja toimeenpanevaa keskuskomiteaa vuonna 1921. Tomski kuului 1920-luvulla kommunistisen puolueen oikeistosiipeen, jonka johdon hän muodosti yhdessä Nikolai Buharinin ja Aleksei Rykovin kanssa. Oikeistoryhmä tuki aluksi Josif Stalinia tämän kamppailussa Lev Trotskin johtamaa vasemmisto-oppositiota vastaan, mutta vuosikymmenen lopussa Stalin kääntyi myös Buharinin ryhmää vastaan ja heidät julistettiin puolueen ”oikeistopoikkeamaksi”. Tomski syrjäytettiin asemistaan ammattiyhdistystoiminnan johdossa vuonna 1929 ja politbyroosta seuraavana vuonna. Hän oli tämän jälkeen vielä korkeimman kansantalousneuvoston varapuheenjohtajana 1929–1930 ja valtion kustannusliike OGIZin johtajana vuodesta 1932. Hänet pudotettiin vuonna 1934 keskuskomitean täysjäsenestä ehdokasjäseneksi.


title: Mihail Tomski

text: Stalinin puhdistusten aikana Tomskin nimi nousi esille Zinovjevin ja Kamenevin näytösoikeudenkäynnin yhteydessä. Ennakoidessaan pidätyksen pian odottavan myös häntä hän teki itsemurhan ampumalla elokuussa 1936. Hänet tuomittiin postuumisti yhdessä Buharinin ja Rykovin kanssa vuonna 1938, mutta rehabilitoitiin vuonna 1988.


title: Pärnun lippu

text: Pärnun lippu on Länsi-Virossa sijaitsevan Pärnun kaupungin lippu. Se on sinivalkoinen Suomen lippua muistuttuva ristikuvioinen lippu, jossa värit ovat kuitenkin toisin päin kuin Suomen lipussa. Lippu otettiin käyttöön vuonna 1993.


title: Puujärvi

text: Puujärvi on järvi Lohjalla eteläisessä Suomessa. Se sijaitsee Lohjanjärven länsipuolella. Karjalohjan keskusta sijaitsee kannaksella, joka erottaa järvet toisistaan. Puujärvi kuuluu Karjaanjoen päävesistöalueeseen.


title: Puujärvi

text: Puujärvi on karu, kirkasvetinen ja syvähkö. Sen ekologinen ja kemiallinen tila on hyvä. Järven yhdestätoista saaresta suurimpia ovat Pussisaari (Selkäsaari) ja Tupassaari. Puujärven rannat ovat melko tiheään rakennettuja ja järvi saa hajakuormitusta sekä maataloudesta että asutuksesta.


title: Puujärvi

text: Puujärven läheisyydessä sijaitsee useita luontokokonaisuuksia, kuten Heponiemen tammiston alue sekä Rautlammin ja Sikasuon alueet.


title: Pirita jõgi

text: Pirita jõgi on joki Harjumaassa Viron pohjoisosissa, joka laskee Suomenlahteen Tallinnassa. Se on Pirita jõen vesistön pääuoma.


title: Pirita jõgi

text: Pirita jõgi virtaa suhteellisen tiheästi asutun alueen läpi Harjumaalla. Se alkaa Korvemaalla Kosessa Ardun eteläpuolella sijaitsevalta pieneltä ylängöltä, jossa sijaitsee Lauke- ja Pususoon suoalue. Se virtaa ensin Kosessa Ardun läpi, jossa se joutuu kiertämään Paunkülan tekojärven ohituskanavaa myöten. Tämän jälkeen se juoksee Kosen läpi, seuraa lyhyesti Kiilin ja Raen rajaa, kunnes se kääntyy kokonaan Raen puolelle. Sitten se on pienen hetken Jõelähtmen ja Tallinnan rajajokena, ennen kuin se kääntyy Tallinnassa Piritan kaupunginosaan ja laskee mereen Tallinnanlahdella ().


title: Pirita jõgi

text: Joki on 107 km pitkä ja sen valuma-alue on 808 km² suuruinen. Joen yläjuoksu on rauhallinen, mutta viimeiset 10 kilometrillä on joessa 25 metriä pudostusta . Pirta jõgi on vesistönsä pääuoma, joten sen kulku voidaan esittää aloittamalla sen alkulähteestä ja lopettamalla sen joensuuhun. Alkulähde sijaitsee pienellä harvaan asutulla ylängöllä, mistä saavat alkuunsa muutamat muutkin joet. Ylängön suo-alueet pidättelevät vettä ja toimivat jokien lähteinä. Yläjuoksulla joki kulkee koneellisesti kaivettussa uomassa pohjoisessa sijaitsevaan Arduun, jossa joki on ohjattu kanavaan pois sen luonnollisesta uomasta. Paunkülan tekojärvi on 416 hehtaaria suuri ja sen on Viron toiseksi suurin tekojärvi. Ohituskanava kiertää padon vierustaa ja siihen on johdettu länsipuolelta tulevat ojat. Kanava päättyy Paistan vesialtaaseen. Tekojärven pohjoispuolella kanava jatkaa suoraan pohjoiseen Paunkülään, missä alkaen se saa virrata luontaisessa uomassaan ja meanderoida kapeassa laaksossaan.


title: Pirita jõgi

text: Matkallaan Koseen se virtaa Sõmerun ja Ravilan läpi. Sõmerussa on vanha mylly, jonka yhteydessä on joessa ollut pato. Kosen taajamassa oleva pato on edelleen nostamassa joen vedenpintaa. Patovallilla joen ylittävät maantie ja sen vieressä oleva kevyen liikenteen silta. Kose veskijärven patoallas on noin 800 metriä pitkä. Padon alapuolella joki kulkee uurtamassaan laaksossa, joka leviää Kose-Ülemõisan jälkeen leveäksi luhdaksi. Luhta-alueelle yhtyvät sivuhaarat Kuivajõgi ja Tuhalajõgi. Näiden jokien valuma-alueiden suuruudet ovat vastaavasti 164 km² ja 112 km², mikä tekee yhteensä 34 % koko joen valuma-alueesta. Kuiva- ja Tuhalajõgien välissä sijaitsee tunnetut Saulan siniset lähteet (), jotka laskevat jokeen.


title: Pirita jõgi

text: Tuhalan yhtymäkohdan jälkeen joen luonnollinen meanderoiva uoma on oikaistu kaivamalla se suoraksi Vaidan kylälle saakka. Oikaistun osuuden päässä jokeen yhtyy Vesitagusessa Jägala–Pirita kanal, jolla tuodaan 23 kilometrin päästä Jägala jõesta vettä Pirita jõgeen. Muutama kilometri alajuoksulle päin leviää jokeen Vaskjalan tekojärvi. Se sijaitsee Jürin taajama-alueen reunalla Vaskjalassa. Tekojärvestä johdetaan vettä Vaskjala–Ülemiste kanalia myöten Tallinnan eteläosassa sijaitsevaan Ülemistejärveen.


title: Pirita jõgi

text: Lagedissa jokeen yhtyy oikealta Leivajõgi, jonka valuma-alueen suuruus on 99 km². Juuri ennen Loota, haarautuu joki putaaksi, jonka sisälle jää kolme saarta. Suurin saarista on 600 metriä pitkä ja se on siten joen suurin saari. Pietarin maantien sillan jälkeen joki putoaa uurtamaansa syvään uomaan, jota se seuraa Suomenlahdelle asti . Täällä Tallinnan alueella joki meanderoi voimakkaasti, mutta satamassa joelle on kaivettu suora uoma. Alajuoksulla joki on osa kaupungin virkistyskäyttöä ja sen suistoalueella risteilee polkuja ja pyöräteitä. Joen läheisistä kohteista mainittakoon kasvitietieteellinen puutarha, Piritan luostarin rauniot ja televisiotorni.


title: Pirita jõgi

text: Tallinnan vesihuoltojärjestelmä tarvitsee noin 200 000 m³ vettä joka päivä. Se otetaan Ülemistejärvestä, jonka sisäänvirtausta on siksi suurennettu kanavajärjestelyillä. Pirita jõgi liittyy tähän siten, että Paunkülan tekojärvessä varastoidaan vettä kuivaa kautta ajatellen. Keskijuoksulla oleva Vaskjalan tekojärvi toimii myös vesialtaana, josta on johdettu kanava Ülemistejärveen Tallinnassa. Veskitagusessa Pirita jõgeen tuodaan lisää vettä Jägala jõesta, jota on siellä täydennetty Soodla- ja Pärnujoesta tulevilla kanavilla.


title: Pirita jõgi

text: Pirita jõessa ja sen sivuhaaroissa on toteutettu erityisesti merilohen kantaa tukevia muutostöitä, joilla on avattu lohen pääsyä kutupaikoille ja luotu otollisempia olosuhteita nuorille kaloille.


title: Pirita jõgi

text: Eniten joesta pyydetään lohta ja taimenta, mutta myös jonkin verran haukea ja ahventa. Joessa esiintyy pyydettäväksi riittävä määrä jokirapua.


title: Pirita jõgi

text: Joki on melottavissa keväällä, mutta huonosti kesällä.


title: Pirita jõgi

text: Moskovan kesäolympialaisten purjehduskilpailut järjestettiin Tallinnanlahdella kesällä 1980.


title: Maarjamõisa

text:
Maarjamõisa (suomeksi: 'Mariankartano') on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa. Se sijaitsee noin kaksi kilometriä kaupungin keskustasta lounaaseen, Riiankadun (Jõhvi–Tartu–Valga-tie, E264) pohjoispuolella. Sen väkiluku on 382 (31. joulukuuta 2013) Sen pinta-ala on 1,13 neliökilometriä.
Maarjamõisaa ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat kaupunginosat: Veeriku, Tähtvere, Vaksali, Tammelinn, Ränilinn, Räni (Ülenurmen kunta), Õssu (Ülenurmen kunta).
Maarjamõisa on lääketieteen tutkimuksen keskuspaikka, sillä siellä sijaitsevat useimmat Tarton yliopistollisen sairaalaan rakennukset ja myös koko Tarton yliopiston lääketieteellinen tiedekunta. Vähitellen sinne on siirtynyt muitakin yliopiston tiedekuntia, kuten Teknologiainstituutti, biolääketieteen keskus Biomedicum, kemian laitos Chemicum ja fysiikan laitos Physicum.


title: Raadi-Kruusamäe

text:
Raadi-Kruusamäe, usein lyhyesti Raadi on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa. Sen väkiluku on 4 498 (31. joulukuuta 2013), ja sen pinta-ala on 2,83 neliökilometriä.
Kaupunginosa on saanut nimensä Raadin kartanon () mukaan, joka keskiajalla kuului Tarton kaupungin valtuustolle eli raadille. Kartanossa oli vuosina 1922–1944 Viron kansallismuseo, mutta se vahingoittui pahasti toisessa maailmansodassa.


title: Raadi-Kruusamäe

text: Kaupunginosaa ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat kaupunginosat: Vahi (Tarton kunta), Tila (Tarton kunta), Jaamamõisa, Ülejõe ja Annelinn.


title: Ränilinn

text: Ränilinn (suomeksi: 'piikaupunki' ) on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa. Sen väkiluku on 1 674 (31. joulukuuta 2013), ja sen pinta-ala on 1,22 neliökilometriä.


title: Ränilinn

text: Kaupunginosa on saanut nimensä Ränin kartanon (saks. Renningshof) mukaan.


title: Ränilinn

text: Kaupunginosaa ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat kaupunginosat: Räni (Ülenurmen kunta), Maarjamõisa Tammelinn, Variku, Soinaste (Ülenurmen kunta), Lemmatsi (Ülenurmen kunta), Soinaste (Ülenurmen kunta) ja Lemmatsi (Ülenurmen kunta).


title: Tammelinn

text: Tammelinn (suomeksi: 'Tammikaupunki') on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa. Sen väkiluku on 8 153 (31. joulukuuta 2013) Sen pinta-ala on 3,11 neliökilometriä.


title: Tammelinn

text: Tammelinnaa ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat kaupunginosat: Maarjamõisa, Veeriku, Tähtvere, Vaksali, Vaksali, Karlova, Ropka, Ropka, Nõvan Variku (Nõvan kunta) Variku, Tarton Variku ja Soinaste (Ülenurmen kunta).


title: Tähtvere

text: Tähtvere on kaupunginosa Virossa Tarton kaupungissa. Se sijaitsee Emajoen rannalla. Sen väkiluku on 2 989 (31. joulukuuta 2013), ja sen pinta-ala on 2,50 neliökilometriä.


title: Tähtvere

text: Kaupunginosa on saanut nimensä Tähtveren kartanon ("Techlefer") mukaan. Kartano on alkujaan keskiajalla kuulunut Tarton piispalle. Kaupunginosassa sijaitsee Tarton katolinen kirkko.


title: Tähtvere

text: Kaupunginosaa ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat kaupunginosat: Tähtveren kylä (Tähtvere (kunta)), Ülejõe, Supilinn, Kesklinn ('keskikaupunki'), Vaksali, Maarjamõisa, Tammelinn ja Veeriku.


title: Vaksali

text:
Vaksali (suomeksi: 'asema' ) on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa. Se sijaitsee Emajoen rannalla. Sen väkiluku on 3 105 (31. joulukuuta 2013) Sen pinta-ala on 0,76 neliökilometriä.
Kaupunginosa on saanut nimensä siitä, että Tarton rautatieasema on siellä.


title: Vaksali

text: Vaksali ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat kaupunginosat: Tähtvere, Kesklinn ('keskikaupunki'), Karlova, Ropka, Tammelinn, Maarjamõisa ja Veeriku.


title: Vaksali

text: Vaksalissa on muun muassa Miina Härman koulu.


title: Ernest Cline

text: Ernest Christy Cline (s. 29. maaliskuuta 1972) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hänen tunnetuimmat kirjansa ovat "Ready Player One" ja "Armada".


title: Ernest Cline

text: Hän on voittanut mm. Prometheus-palkinnon.


title: Luettelo myydyimmistä artisteista Suomessa

text: Tämä artikkeli on luettelo myydyimmistä artisteista Suomessa. Luettelo sisältää suomalaiset ja ulkomaalaiset artistit, joiden levyjä on myyty Suomessa eniten.


text: Myyntimäärät on vahvistanut Suomessa toimivien äänitetuottajien kattojärjestö, Musiikkituottajat – IFPI Finland.


title: Sidewise-palkinto

text: Sidewise-palkinto vaihtoehtoiselle historialle on 1995 perustettu palkinto tunnustuksena vuoden parhaille vaihtoehtoisen historian teoksille.


title: Sidewise-palkinto

text: Palkinto on nimetty Murray Leinsterin 1934 tarinan "Sidewise in Time" mukaan.


title: Hayakawa-palkinto

text: Palkinto jaetaan edellisen vuoden parhaalle lyhyelle fiktiolle (käännetylle tai alkuperäiskieliselle) sekä kuvitukselle.


title: Hayakawa-palkinto

text: Palkinto jaetaan Hayakawan julkaiseman S-F lehden lukijaäänestykseen perusteella. Palkinto on myönnetty vuodesta 1989 lähtien.


title: Ritva-Liisa Karvetti

text: Ritva-Liisa Karvetti (o.s. Aro, 7. huhtikuuta 1929 Helsinki – 2. elokuuta 2016 Naantali) oli ravitsemustutkimuksen ja -terapian pioneereihin Suomessa kuulunut maatalous- ja metsätieteiden tohtori. Hän toimi myös 1980-luvulla Akateemisten Naisten maailmanjärjestön johdossa.


title: Ritva-Liisa Karvetti

text: Karvetti kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1946 Arkadian yhteislyseosta. Hän opiskeli Yhdysvalloissa Bachelor-tutkinnon (BA) vuosina 1950–1951 ja vuonna 1952 hän valmistui maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi (MMK) pääaineenaan ravintokemia. Työuran alussa hän toimi tutkimus- ja opetustehtävissä, myöhemmin vakinainen työura alkoi Kelan kuntoutustutkimuskeskuksessa (KKT). Karvetti oli vastaperustetun ravitsemustutkimusyksikön johtaja koko sen 20-vuotisen toiminnan ajan. Yksikkö toimi aktiivisesti tutkimuksen ja neuvonnan saralla. Karvetin väitöskirja "Ravitsemusneuvonnan vaikutus sydäninfarktipotilaiden ruoankäyttöön ja ravinnonsaantiin", oli ensimmäinen väitöskirja, joka tehtiin WHO:n koordinoiman kansainvälisen sydäninfarktipotilaiden hoitoon ja kuntoutukseen liittyvän tutkimuksen (AMI-projekti) pohjalta. Osa tutkimuksesta toteutettiin KKT:ssa. Karvetti jatkoi tutkimustyötä muun muassa kehittämällä ravitsemustutkimusmenetelmiä. Turun yliopistossa Karvetti oli ravitsemustieteen dosentti vuosina 1985–1996.


title: Ritva-Liisa Karvetti

text:
Yhteiskunnallisesti aktiivinen Karvetti oli mukana Suomen Akateemisten Naisten Liiton toiminnassa 1960-luvulta lähtien, puheenjohtajana vuosina 1974–1977 ja kunniapuheenjohtajana vuodesta 1997. Karvetti eteni kansainvälisiin tehtäviin Akateemisten Naisten maailmanjärjestön varapresidentiksi (IFUW) 1980–1986 ja presidentiksi 1986–1989. Kaikkiaan hän oli IFUW:n tehtävissä 16 vuotta.
Ritva-Liisa Karvetin puoliso vuodesta 1953 oli elinkeinovaikuttaja ja vuorineuvos Mauri Karvetti (1927–2013), jonka kanssa hän asui Naantalissa. Heillä oli kolme lasta.


title: Itse asiassa kuultuna

text: Itse asiassa kuultuna on Yle TV1 -kanavalla 1970-luvun puolivälistä alkaen harvakseltaan lähetetty ohjelmasarja, jossa haastatellaan merkittäviä suomalaisia tai Suomeen läheisesti liittyviä henkilöitä heidän urastaan ja elämästään. Suomalaisten ohella 1980-luvun lopulla ja 1990-luvulla ohjelmassa haastateltiin muutamia neuvostoliittolaisia poliitikkoja ja diplomaatteja.


title: Itse asiassa kuultuna

text: Haastattelijoina sarjassa ovat toimineet muun muassa Pekka Holopainen, Leo Lehdistö, Juho-Pekka Rantala ja Hannu Vilpponen. Vuosina 2000–2001 ohjelmaa tuotti Yleisradiolle Oy Filmiteollisuus Fine Ab, ja haastattelijana toimi Mauno Saari.


title: Itse asiassa kuultuna

text: Uudella haastattelusarjallaan sen ideoijat Pekka Holopainen ja Seppo Heikki Salonen halusivat välttää tavanomaisten studiokeskustelujen jäykän tunnelman ja haastateltaviensa varautuneisuuden. Heidän kehittämässään työtavassa haastateltavia kuvattiin ja äänitettiin salaa jo heidän saapuessaan studioon ja käydessään alkukeskusteluja haastattelijoiden kanssa ennen nauhoitusta. Myöhemmin haastateltava kutsuttiin vielä studiohaastattelunsa ennakkokatseluun, joka myös tallennettiin haastateltavan tietämättä. Näistä kolmesta materiaaliosiosta editoitiin itse ohjelma, ja kun haastateltava kutsuttiin katsomaan valmiiksi leikattua ohjelmaa, hänelle paljastuivat salaa kuvatut osuudet. Haastateltavien muutostoiveet jäivät kuitenkin vähäisiksi.


title: Aino Mättö

text: Aino Mättö (s. 1990 Järvenpää) on suomalainen elokuvatuottaja ja mediataiteilija. Mättö on työskennellyt erilaisten taide-, media ja elokuvatuotantojen parissa vuodesta 2012. Hän opiskeli Tampereen ammattikorkeakoulussa elokuvan ja television koulutusohjelmassa vuosina 2009-2015.


title: Aino Mättö

text: Aino Mättö on toiminut mm. Teräsvaari-dokumenttielokuvan tuottajana. Teräsvaari-dokumenttielokuva on ollut Suomessa vuonna 2016 Yleisö-Jussi ehdokkaana sekä vuonna 2015 ehdolla festivaaleilla vuoden parhaaksi Pohjoismaiseksi dokumenttielokuvaksi. Teräsvaari on ollut myös DocPoint 2016 festivaalien ohjelmistossa, CAFF:ssa Seoulissa Etelä-Koreassa ehdolla parhaaksi ulkomaiseksi dokumenttielokuvaksi sekä Seattlessa tammikuussa 2017 Nordic lights Film Festivalien suomi-filmit kategoriassa. Elokuva sai maailman tv-ensi-iltansa keväällä 2017 Al Jazeera kanavalla.


title: Aino Mättö

text: Aino Mättö debytoi dokumenttiohjaajana Jälkeläiset-dokumenttielokuvan parissa, joka valmistui keväällä 2017. Jälkeläiset-dokumenttielokuva kertoo Tuusulanjärven taiteilijayhteisöstä. Dokumenttien lisäksi Mättö on ohjannut, tuottanut ja leikannut lukuisia musiikkivideoita.


title: Aino Mättö

text: Elokuvien lisäksi Aino Mättö on työskennellyt lukuisissa teattereissa ääni-, ja videosuunnittelijana ja hänen viimeisin äänisuunnittelunsa oli Svenska Teaternissa keväällä 2016, Stan Saanilan kirjoittamassa Bländad näytelmässä.


title: Coyah

text: Coyah on kaupunki ja aliprefektuuri Guinean länsiosassa Kindian alueen Coyahin prefektuurissa. Kaupunki sijaitsee pääkaupunki Conakrystä naapurina idässä, ja oikeastaan Coyahin pientalovaltainen rakennuskanta muodostaa pääkaupunkitaajaman itäisen jatkeen. Coyahin keskustasta on maanteitse runsas 45 kilometriä pääkaupungin keskustaan (Kaloum). Coyahin aliprefektuurin väkiluku oli 49 738 asukasta (2014).


title: Era Istrefi

text: Era Istrefi (s. 4. kesäkuuta 1994 Pristina, Jugoslavia, nyk. Kosovo) on kosovonalbanialainen laulaja ja lauluntekijä. Hän nousi julkisuuteen Kosovossa ja Albaniassa vuonna 2013 julkaistessaan debuuttisinglensä "Mani për money". Tammikuussa 2016 Istrefi saavutti myös kansainvälistä huomiota kappaleellaan "BonBon", jonka musiikkivideota on katsottu vuoden 2016 loppuun mennessä YouTubessa peräti 258 miljoonaa kertaa. Istrefiä on verrattu useissa lähteissä Rihannaan ja Siaan.


title: BK Avtodor Saratov

text: BK Avtodor Saratov on koripalloseura Venäjän Saratovista. Avtodor pelaa kotiottelunsa Kristall Ice Sports Palacessa.


title: BK Avtodor Saratov

text: Vuonna 1960 perustettu Avtodor on pelannut muun muassa VTB-liigassa, Eurocupissa ja Mestarien liigassa. Venäjän pääsarjassa se saavutti 1990-luvulla neljä hopeamitalia.


title: BK Avtodor Saratov

text: Kuuluisimpia useamman kauden Avtodoria edustaneita pelaajia ovat muun muassa Jevgeni Pašutin, Zahar Pašutin, Semjon Antonov ja Gintaras Einikis.


title: BK Krasnyi Oktjabr

text: BK Krasnyi Oktjabr on koripalloseura Venäjän Volgogradista. Krasnyi Oktjabr pelasi kotiottelunsa Volgogradin ammattiliittojen urheilupalatsissa ().


title: BK Krasnyi Oktjabr

text: Vuonna 2012 perustettu Krasnyi Oktjabr on pelannut muun muassa VTB-liigassa ja Eurocupissa. Elokuussa 2016 seuralta evättiin oikeus osallistua VTB-liigaan.


title: Greger Huttu

text: Greger Huttu on suomalainen autosimulaattorikilpailija. Häntä pidetään lajin kaikkien aikojen parhaana kilpailijana. Huttu on viisinkertainen iRacing maailmanmestari. Hän aloitti pelaamisen Indy 500 ja F1GP pelien parissa 90-luvun alussa.


title: Greger Huttu

text: Huttu oli yksi neljästä suomalaisesta kilpapelaajasta, jotka olivat mukana Formula E -sarjan järjestämässä Visa Vegas eRace tapahtumassa vuonna 2017. Huttu toimi tapahtumassa Panasonic Jaguar Racingin kanssa yhteistyössä.


title: The Venetian Hotel

text: The Venetian Resort Hotel Casino on Las Vegasissa, Nevadan osavaltiossa Yhdysvalloissa sijaitseva ylellinen hotelli ja kasino. Se sijaitsee kuuluisan Las Vegas Stripin varrella ja sen on suunnitellut arkkitehtiyritys KlingStubbins. Hotelli sisältää 36-kerrosta ja nousee noin 145 metriin. The Venetianin omistaa ja hallinnoi Las Vegas Sands. The Venetian on maailman toiseksi suurin hotelli maailmassa yhteensä 4 049 huoneella, joista 3 068 on sviittejä.


title: Boké

text: Boké on kaupunki Guinean länsisassa Bokén alueen Bokén prefektuurissa. Kaupunki toimii bauksiittikaivoksistaan tunnetun Bokén alueen hallintokeskuksena ja sen väkiluku oli 61 758 (2014).


title: Boké

text: Kaupunki sijaitsee Nuñezjoen varrella linnuntietä noin 170 kilometriä Guinean pääkaupunki Conakrystä pohjoisluoteeseen. Kansallista liikennettä palveleva Bokén lentoasema toimii kaupungin pohjoisosassa.


title: Boké

text: Boké toimi aiemmin orjien keräilypaikkakuntana. Vuonna 1865 siitä tuli kauppapaikka Ranskalle, josta vietiin maapähkinöitä, kahvia ja luonnonkumia. Nykyään se on alueensa kaupallinen keskus, jossa myydään esimerkiksi riisiä, kalaa ja karjaa. Bokén alueen tunnetuimpiin kuuluvat bauksiittikaivokset sijaitsevat Sangarédin kaupungin ympäristössä Bokésta noin 80 kilometriä koilliseen ja kaivosteollisuuden vientisatama Kamsar on Atlantin valtameren äärellä noin 55 kilometriä Bokésta lounaaseen. Maantieyhteys kulkee Bokén kautta.


title: Huppu-uikku

text: Huppu-uikku ("Podiceps gallardoi") on uikkulintuihin kuuluva lintulaji. Se on vuonna 2012 määritelty ıIUCN:n punaisella listalla äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Sen levinneisyysaluetta ovat Argentina ja  Chile. Sen populaation suuruus on 2014–2015 tehdyn selvityksen mukaan noin 660–800 aikuista yksilöä, ja kanta on pienenemässä.


title: Huppu-uikku

text: Lintu on noin 32 senttimetriä pitkä. Lintu on suurelta osaltaan valkoinen, selkä ja niska on tummanharmaa mustaan päähän saakka. Otsa on valkoinen, ja siinä on punertava otsakruunu. Kyljissä on laajalti valkoista. Samannäköisellä lajilla hopeauikulla ("P. occipitalis") on vähemmän valkoista kyljissä. Sen korvien peitinhöyhenet ovat keltaiset ja naaman etupuolisko pikemmin harmaa kuin musta. Sillä ei ole huppu-uikun törröttävää kruunua.


title: Huppu-uikku

text: Laji pesii muutamissa basalttijärvissä Lounais-Argentiinassa Santa Cruzin keskiosissa ja talvehtii Santa Cruzin Atlantin-rannikolla río Coylen, río Gallegosin ja río Chicon estuaareissa. Kaksi satunnaista joskin hyvin dokumentoitua havaintoa tehtiin lokakuussa 2013 Etelä-Chilessä Magallanesissa Laguna Blancassa. Vielä vuonna 1997 kannan suuruudeksi arvioitiin 3 000–5 000 yksilöä. Sen jälkeiset laskennat ovat joka kerran osoittaneet kannan romahtaneen. Luotettavampina pidetään talvehtimispaikkojen laskentoja, sillä pesimäaikaiset määrät näyttävät vaihtelevan lintujen siirtymisen vuoksi eikä todellisten muutosten vuoksi.


title: Huppu-uikku

text: Kannan pääuhkana on havaittu kaksi tekijää, ilmastonmuutos ja kaksi tuotua eläinlajia, minkki ("Neovison vison") ja yksityisiin järviin istutetut lohet, joiden arvellaan muuttavan järvien tilaa.


title: Huppu-uikku

text: Argentiinassa on ryhdytty suojelutoimiin. Noin puolet linnun pesimäyhteiskuntien alueista on suojeltu vuonna 2013–2014 Patagonian kansallispuistoksi. Lintuja on värirengastettu, jotta niiden muuttoja voitaisiin selvittää. On ehdotettu myös uusia suojelutoimia, kuten minkin hävittämistä tietyiltä alueilta ja lohenistutusten rajoittamista. Uusia suojelutoimia suunnitellaan Patagonian kansallispuistossa.


title: Wasteland Angel

text: Wasteland Angel on suomalaisen Octane Gamesin kehittämä peli Windows-alustalle. Peli on julkaistu Steam-palvelussa vuonna 2011. Pelin on julkaissut Meridian4.


title: Wasteland Angel

text: Pelistä ohjataan erikoisvarusteltua autoa, jolla voi ampua ryöväreiden kulkuvälineitä. Tavoitteena on suojella siviilejä aalloittain tulevilta kaappareilta.


title: Wasteland Angel

text: IGN antoi pelille 5.0/10 arvostelussaan.


title: Second Take

text: Second Take on brittiläisen The Searchers -yhtyeen vuonna 1972 julkaistu albumi. Se oli yhtyeen ensimmäinen albumi seitsemään vuoteen, ja sisälsi kokonaan uusien kappaleiden lisäksi myös uusioversioita yhtyeen vanhoista hiteistä. Siitä julkaistiin myös "Needles & Pins" -niminen painos samalla sisällöllä. Yhtyeen seuraavan studioalbumin ilmestymiseen kului toiset seitsemän vuotta.


title: Second Take

text: Kriitikko Dave Thompson on verrannut levyn tyyliä Paper Lace-, Pilot- ja etenkin Smokie-yhtyeeseen.


title: Second Take

text:
A-puoli
B-puoli


title: Aurinkovuosi (täsmennyssivu)

text: Aurinkovuosi on maapallon yhden vuoden eli 365 vuorokautta 6 tuntia 9 minuuttia 10 sekuntia kestävä kiertoaika auringon ympäri, joka tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Wallendorff

text: Wallendorff on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Variku

text: Variku on kaupunginosa Tarton kaupungissa Virossa. Sen väkiluku on 1 869 (31. joulukuuta 2013), ja sen pinta-ala on 0,77 neliökilometriä.


title: Variku

text: Varikua ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat kaupunginosat: Tammelinn, Ropka, Ropkan teollisuusalue, Soinaste (Ülenurmen kunta), Ränilinn.


title: Yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 2000

text: Vuoden 2000 yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut kilpailtiin Milwaukeessa, Yhdysvalloissa 5.-6. helmikuuta 2000. Kisapaikka oli Pettit National Ice Center.


title: Veeriku

text: Veeriku on Tarton kaupunginosa Virossa. Sen väkiluku on 5 502 (31. joulukuuta 2013), ja sen pinta-ala on 2,81 neliökilometriä.


title: Veeriku

text: Veerikua ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat kaupungin- ja kunnanosat:Tähtvere (Tähtveren kunta), Tähtvere (Tartto), Vaksali, Tammelinn, Maarjamõisa, Räni (Ülenurmen kunta), Kandiküla (Tähtveren kunta), Õssu (Ülenurmen kunta).


title: Anna Orlova-Tšesmenskaja

text: Anna Aleksejevna Orlova-Tšesmenskaja (2. toukokuuta 1785 Moskova – 5. lokakuuta 1848 Jurjevin luostari, Novgorodin kuvernementti) oli venäläinen kartanonomistaja, hyväntekijä ja hovineiti. Hän oli prinsessa Jevdokia Lopuhinan ja kreivi Aleksei Orlov-Tšesmenskin tytär ja peri Laatokan Karjalassa Vanhan Suomen alueella sijainneen valtavan kartanokompleksin isänsä kuoleman jälkeen vuonna 1807. Hän jatkoi isänsä liiketoimintaa alueella ja perusti muun muassa Pyhän Annan ruukin Suojärvelle vuonna 1809. Hän vastusti maaorjuutta ja oli myös tunnettu vahvasta uskonnollisuudestaan ja aikalaisensa alkoivat kutsua häntä pyhäksi.


title: Yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 2001

text: Vuoden 2001 yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut kilpailtiin Budapestissa, Unkarissa 10.-11. helmikuuta 2001. Kisapaikka oli Kaupunginpuiston luistinrata.


title: Yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 2002

text: Vuoden 2002 yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut kilpailtiin Heerenveenissa, Alankomaissa 15.-17. maaliskuuta 2002. Kisapaikka oli Thialf-halli.


title: Goryeo

text: Goryeo (hangul: 고려, hanja: 高麗 McCune-Reischauer: "Koryŏ") oli Korean niemimaata vuosina 918–1392 hallinnut kuningaskunta, jonka perusti kuningas Taejo. Goryeo perustettiin hajoavan yhdistyneen Sillan raunioille vuonna 918 ja se levisi käsittämään suuret osat Korean niemimaasta. Sen kaudella Koreaan alkoi muodostua selvästi muusta Itä-Aasiasta eroava kulttuuriperinne ja länsimaissa käytetty nimi Korea on johdettu Goryeon nimestä. Mongolivaltakunta alisti kuningaskunnan 1200-luvulla ja sen hallitsijasuku mongolilaistui, mutta säilytti muodollisen itsenäisyytensä. Mongolien Kiinaa hallinneen Yuan-dynastian kukistuttua Goryeonkin valta alkoi heiketä ja vuonna 1392 kenraali I Seonggye johti rauhanomaista vallankaappausta, joka johti Koreaa vuoteen 1910 saakka hallinneen Joseon-dynastian perustamiseen.


title: Goryeo

text: Goryeota edeltänyt yhdistynyt Silla oli alkanut heikentyä 700-luvun lopulta lähtien valtaistuinriitojen takia ja kaaosta pahensi seuraavan vuosisadan puolella syntyneet kapinaliikkeet. Keskushallinto ei pystynyt kukistamaan kapinallisia, jotka alkoivat perustaa omia valtioitaan. Yksi näistä oli Goryeo, jonka perusti vuonna 918 Wang Geon (kunnianimeltään Taejo). Wang Geon alkoi käyttää dynastista nimeä Goryeo, joka oli muunnelma aiemmin Koreassa sijainneen Goguryeon valtion nimestä. Länsimainen nimitys "Korea" on puolestaan johdettu Goryeosta. Wang Geon soti voitokkaasti Sillasta eronnutta myöhempää Baekjeta vastaan ja valloitti Balhaen eteläosat Liao-dynastian vallattua sen pohjoisosat vuonna 926. Wang Geon pakotti myös Sillan viimeisen kuninkaan lupumaan vallasta vuonna 935. Wang Geonin valta perustui paljolti maanomistajien ja maakunnallisten vaikuttajien tukeen, mutta hänen seuraajansa pyrkivät rajoittamaan heidän valtaansa. Kuningas Gwangjongin vuonna 958 käyttöönottama virkajärjestelmä edellytti Kiinan mallin mukaisesti virkaan valituilta tutkinnon läpäisyä. Kiinasta poiketen tutkinto oli mahdollinen kuitenkin vain syntyperän mukaan. Vaikutteita saatiin kungfutselaisuudesta ja Tang-dynastian hallinnollisesta järjestelmästä.


title: Goryeo

text: Mantšujen edeltäjät džurtšenit perustivat Goryeon pohjoispuolella vuonna 1115 Jin-dynastian ja he valtasivat kymmenen vuotta myöhemmin Liao-dynastian ja sittemmin edelleen suutet osat Pohjois-Kiinasta. Jin-dynastia muodosti huomattavan uhan myös Goryeolle ja maiden rajoilla käytiin taisteluja. Sotilaallinen uhka Korean sisäisiin oloihin tämä vaikutti siten, että Goryeon yhteiskunnallinen valta-asema alkoi siirtyä sotilaille. Muutokseen vaikuttivat myös talonpoikien kapinat ja hovin tehottomuus. Kuninkaista tuli vuodesta 1170 sotilashallitusten nukkehallitsijoita. Vuoden 1196 ja 1200-luvun välillä todellista valtaa Goryeossa pitivät käsissään Choe-suku.


title: Goryeo

text: Tšingis-kaani oli perustanut Mongolivaltakunnan 1200-luvun alussa ja vuonna 1215 valtasivat Jin-dyanstian ja Pohjois-Kiinan. Pian heidän kohteekseen päätyi myös Korea. Suuri mongoliarmeija hyökkäsi maahan vuonna 1231 ja suurin osa maasta päätyi mongolivallan alle. Goryeon hovin oli kuitenkin onnistunut paeta hyökkääjiä Ganghwan saarelle, josta käsin he johtivat vastarintaa mongoleja vastaan. 30-vuoden taistelujen jälkeen vallankaappaus pisti kuitenkin päätöksen Goryeon vastarinnalle ja valtaan nousseet tekivät sopimuksen mongolien kanssa. Korea säilytti muodollisen itsenäisyytensä, mutta käytännössä siitä tuli mongolien vasallivaltio.


title: Goryeo

text: Mongolien Kiinaa hallinneen Yuan-dynastian vaikutus Goryeossa oli suuri. Goryeo joutui esimerkiksi lähettämään omia miehiään mongolien Japaniin tekemien hyökkäysten tueksi, minkä lisäksi sen hallitsijasuku alkoi mongolilaistua. Kruununprinssi ja ajoittain muut hallitsijasuvun nuoret jäsenet velvoitettiin asumaan mongolien hovissa, mikä johti monien mongolien kulttuurillisten piirteiden omaksumiseen. Goryeon hallitsijasuvun jäsenet myös avioituivat usein Yuan-dynastian edustajien kanssa.


title: Goryeo

text: Mongolivalta Kiinassa alkoi heikentyä 1300-lun alusta lähtien. Sen syitä olivat esimerkiksi kiinalaiset kapinaliikkeet ja sisäinen valtataistelu. Mongolien lopulta kukistuttua vuonna 1368 Kiinassa nousi valtaan kiinalainen Ming-dynastia. Mongolilaistuneen hallitsijasuvun arvovaltaa alettiin nyt kyseenalaistaa myös Koreassa. Kuningas Gongmin Wang (1350-1371) rajoitti mongoleille myötämielisten virkamiesten ja hallitsijasuvun jäsenten valtaa, mutta hänen seuraajansa tekivät hänen toimistaan tyhjiä heidän pyrkiessään liittoutumaan Kiinasta karkotettujen mongolien myöhemmän Yuan-dynastian kanssa. Yleinen mielipide oli kuitenkin mongoleja vastaan ja kungfutsealaiset virkamiehet halusivat noudattaa Koreassa Ming-dynastian esimerkkiä. He eivät myöskään uskoneet Korean selviytyvän sodasta Kiinaa vastaan. Kenraali I Seonggye oli valittu Kiinaan suuntautuvat sotaretken johtajaksi, mutta periaatteidensa ja joukkojen huoltovaikeuksien takia hän kääntyikin pian takaisin Koreaan, jossa hän vain hieman myöhemmin vuonna 1392 johti rauhanomaista vallankaappausta Goryeo-dynastiaa vastaan perustaen Joseon-dynastian, joka hallitsi maata aina vuoteen 1910 saakka.


title: Goryeo

text: Korean kulttuuri alkoi muodostua muusta Itä-Aasiasta selvästi omaksi perinteekseen Goryeon valtakaudella. Kungfutsealaisuudella oli voimakas vaikutus etenkin Goryeon poliittisessa elämässä, mutta myös buddhalaisuudella oli oma tärkeä osansa. "Tripitaka Koreana" on suurimpia buddhalaisia kirjallisia teoksia ja se valmistui Goryeon valtakauden alkupuolella. Korean yläluokka kukoisti Goryeon aikakaudella ja tämä ilmeni myös taiteen kukoistuksena. Erityisen tunnetuksi tuli goryeolainen celadon-keramiikka. Painotus Goryeon-kauden taiteessa oli koristelussa ja hienostuneisuudessa. Goryeolaisen taiteen sanotaan joskus saaneen vaikutteita Song-dynastian Kiinasta.


title: Jukka Viitasaari (nopeuslaskija)

text: Jukka Viitasaari (s. 21. huhtikuuta 1981 Alajärvi) on suomalainen nopeuslaskija.


title: Jukka Viitasaari (nopeuslaskija)

text: Viitasaari on voittanut FIS:n MM-kultaa vuosina 2001 ja 2003. Vuonna 2005 hän voitti ammattilaisten maailmanmestaruuden. Hän laski vuonna 2006 nopeuslaskun Suomen ennätyksen 248,790 km/h.


title: Yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Vuoden 2003 yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut kilpailtiin Göteborgissa, Ruotsissa 8.-9. helmikuuta 2003. Kisapaikka oli Rudhallen.


title: Toritunjärvi

text: Toritunjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Niihaman kaupunginosassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Toritunjärvi on osa Viinikanojan valuma-aluetta.


title: Toritunjärvi

text: Järvi on 300 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Sen pohjoisrantoja reunustaa korkeat mäet, mutta muut rannat ovat matalia ja tasaisia. Ainoa tulo-oja on Kivisillanoja, joka alittaa nykyään valtatien 9 tullessaan siihen Kenkirajalta, joka sijaitsee Atalan itäpuolella. Muita ojia ei järvellä olekaan kuin sen laskuoja, joka lähtee järven länsipäästä ja laskee 250 metriä Alasjärveen. Järven rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on kaikkialla metsämaata. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 12.