title: Özcan Melkemichel

text: Melkemichel aloitti jalkapalloilijan uransa Syrianskan joukkueen juniorina 1970-luvulla. Hän debytoi joukkueessa vuonna 1983 ja edusti seuraa kymmenen vuotta. Tuona aikana Syrianska kiipersi Ruotsin sarjajärjestelmässä 7. divisioonasta aina 2. divisioonaan saakka. Lopetettuaan pelaajauransa Melkemichel jatkoi uraansa Syrianskan organisaatiossa toimien muun muassa seuran urheilutoimenjohtajana. Vuonna 2003 hän nousi seuran päävalmentajaksi kahden kauden ajaksi. Hän palasi seuran peräsimeen kesken heikosti alkaneen kauden 2005 ja luotsasi Syrianskan Division 2:n aluemestariksi, mutta karsinnoissa paikka Superettaniin jäi lunastamatta.


title: Özcan Melkemichel

text: Melkemichel jatkoi Syrianskan peräsimessä ja hänen johdollaan seura teki määrätietoista nousua kohti ylemmpiä sarjatasoja. Joukkue voitti kaudella 2008 Division 1 Norran mestaruuden ja nousi Superettaniin. Joukkueen menestys toiseksi korkeimmalla sarjatasolla oli huikeaa. Debyyttikaudella Syrianska oli neljäs ja kaudella 2010 seura voitti Superettanin mestaruuden ja nousi historiallisesti Allsvenskaniin. Hän luotsasi joukkuetta pääsarjatasolla kolme kautta, kunnes kaudella 2015 seura putosi liigasta. Kauden jälkeen Melkemichel jätti Syrianskan.


title: Özcan Melkemichel

text: Syrianska-pestinsä jälkeen Melkemichel jatkoi uraansa AFC Unitedin peräsimessä. Debyyttikaudellaan hän luotsasi seuran Division 1 Norran mestariksi ja kaudella 2016 seura sijoittui tiukassa mestaruuskamppailussa Superettanin kakkoseksi ja nousi pääsarjaan. Kauden jälkeen Melkemichel jätti seuran ja siirtyi Djurgårdens IF:n päävalmentajaksi. Debyyttikaudellaan Melkemichel luotsasi Djurgårdenin Allsvenskanissa kolmanneksi, mikä oli seuran paras sijoitus kymmeneen vuoteen. Toukokuussa 2018 Melkemichel johdatti Djurgårdenin Ruotsin cupin voittoon, kun joukkue kaatoi finaalissa Malmön 3-0. Pokaali oli Djurgårdenin ensimmäinen sitten vuoden 2005 tuplamestaruuden.


title: BAYTL

text: BAYTL Gucci Manen ja V-Nastyn yhteisalbumi, joka julkaistiin 13. joulukuuta 2011. Suurimman osan kappaleista on tuottanut Zaytoven.


title: Lil Debbien diskografia

text:
Lil Debbien julkaisut:'im the rapper you the producter 2018
´tba 2019


title: SS Rankat Ankat

text: SS Rankat Ankat (lyh. SSRA) on oululainen vuonna 2002 perustettu salibandyseura. Seurassa on noin 200 pelaajaa (2016). Naisten edustusjoukkue saavutti sarjanousun kolmena peräkkäisenä kautena ja nousi kaudeksi 2016–2017 ylimmälle sarjatasolle Salibandyliigaan. C- (s. 2002–2003) ja B-tytöt (s. 2000–2001) pelasivat SM-sarjoissa kaudella 2016-17.


title: SS Rankat Ankat

text: Naisten joukkue kaudella 2018-19:


title: SS Rankat Ankat

text: Päävalmentaja Arttu Arffman. Valmentaja Juha Ollikkala. Manageri Jani Laukko.


title: SS Rankat Ankat

text: Kausi oli naisille menestyksekäs. Suomen Cup näytti jo suuntaa ja naiset selvittivät tiensä Cupin loppuotteluun. Vastassa oli TPS joka osoittautui tällä kertaa liian kovaksi vastustajaksi, joten Suomen Cup hopeaa Ankoille.


title: SS Rankat Ankat

text: Naisten salibandyliigan runkosarjan kolmannelta sijalta pudotuspeleihin tuli vastustajaksi M-Team ja voittajaksi viiden ottelun jälkeen tuli Rankat Ankat. Välierässä vastustajana oli SB-Pro joka vei loppuottelupaikan kolmella voitolla. Pronssipeli pelattiin Kastellissa, jossa vastassa oli PSS. Ankkojen oli tyytyminen rangaistuslaukauskisan jälkeen Naisten salibandyliigan neljänteen sijaan.


title: SS Rankat Ankat

text: B-tytöt pelasivat SM-sarjassa. Sijoituksena oli runkosarjassa neljäs mutta pudotuspeleissä kärsityn tappion myötä kausi päättyi siihen.


title: SS Rankat Ankat

text: C-tytöt pelasivat SM-sarjassa. Sijoituksena oli runkosarjan neljäs sija. Pudotuspeleissä C-tytöt etenivät välieriin voitettuaan KooVeen. Välierässä vastaan tuli Pirkkalan Pirkat, jotka etenivät loppuotteluun. Ankat pelasivat pronssiottelun SBS-Wirmoa vastaan mutta joutuivat tyytymään tappion myötä neljänteen sijaan.


title: Peeter Põld

text: Peeter Siegfried Nikolaus Põld (12. heinäkuuta 1878 Puru, Virun piiri, Viron kuvernementti – 1. syyskuuta 1930 Tartto, Viro) oli virolainen pedagogi, koulunjohtaja ja poliitikko ja Viron kansanpuolueen (Eesti Rahvaerakond, ERE) jäsen. Hän oli Viron ensimmäinen opetusministeri. Tarton yliopiston kuraattorina (1918–1925) hän huolehti yliopiston opetuksen siirtymistä vironkieliseksi juuri itsenäistyneessä maassa.


title: Peeter Põld

text: Tartossa on Viron opetus-ja tiedeministeriön edessä Peeter Põldin muistomerkki


title: Flamman

text: Flamman (”Liekki”) on Tukholmassa ilmestyvä ruotsalainen vasemmistolehti. Vuoteen 1998 saakka sen nimenä oli "Norrskensflamman" (”Revontulet”).


title: Flamman

text: Malmivaarassa vuonna 1906 perustettu, mutta Luulajassa toimitettu ja painettu "Norrskensflamman" oli Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen äänenkannattaja Länsipohjassa. Puolueen jakauduttua vuonna 1917 siitä tuli Ruotsin sosiaalidemokraattisen vasemmistopuolueen ja myöhemmin Ruotsin kommunistisen puolueen ja Vasemmistopuolue kommunistien lehti. Vuonna 1977 se jäi puolueen vähemmistön muodostaman Työväenpuolue kommunistien ("Arbetarpartiet kommunisterna") linjalle. Vuonna 1990 "Flamman" julistautui riippumattomaksi sosialistiseksi lehdeksi.


title: Flamman

text: "Norrskensflamman" ilmestyi Luulajassa vuoteen 1987 saakka, jolloin se siirrettiin Tukholman seudulle. Lehden ilmestymistiheys on vaihdellut yhdestä kuuteen kertaan viikossa. Levikki oli enimmillään 11 000 kappaletta 1920-luvulla. Päätoimittajina ovat työskennelleet Ivar Vennerström (1906–1907), I. A. Davidsson (1907–1908), J. W. Kramer (1908), Hjalmar Larsson (1908–1912), C. N. Carleson (1912–1913), Andreas Johnsson (1913–1924), Sven Linderot (1924–1927), Paul Thunell (1927–1929), Hilding Hagberg (1930–1935), Helmer Holmberg (1935–1940 ja 1944–1956), Filip Forsberg (1940–1944), Lennart Brick (1944), Helmer Persson (1956–1966), Alf Lövenborg (1966–1972 ja 1980–1989), Harry Hagberg (1972–1977), Sven Bjelf (1977–1979), Dan Gahnström (1989–1993 ja 1995), Rolph Johansson (1993–1994), Jan Ask (1994), Erik Cardfeldt (1995–1996 ja 1997–1998) ja Kenth Karlsson (1996–1997). Viikkolehtenä ilmestyneen "Flammanin" päätoimittaja on nykyään Anna Herdy. Lehden levikki on 3 400 kappaletta (vuonna 2015).


title: Flamman

text: Vuosina 1919–1927 "Norrskensflammanin" yhteydessä ilmestyi suomenkielinen vasemmistolehti "Revontulet". Vuonna 1940 lehti joutui tuhoisan pommi-iskun kohteeksi.


title: Peeter Põldin muistomerkki

text: Peeter Põldin muistomerkkit on Viron tasavallan ensimmäisen opetusministerin Peeter Põldin kunniaksi Tarttoon pystytetty muistomerkki. Se sijaitsee opetus-ja tiedeministeriön edessä Peeter Põldin aukiolla ("Peeter Põllu plats", entinen "Politseiplats").


title: Peeter Põldin muistomerkki

text: Muistomerkin on suunnitellut suunnittelukilpailun jälkeen kuvanveistäjä Ekke Väli yhdessä arkkitehti Ain Rööpsonin kanssa, ja veistos paljastettiin 2008.


title: Pyörrevirtaustila

text: Pyörrevirtaustila (engl. "Vortex Ring State", VRS) on helikopterilennossa vaarallinen tilanne, jossa roottorit ajautuvat valmiiksi pyörteiseen ilmaan ja menettävät nostotehonsa.


title: Pyörrevirtaustila

text: Tilanteen on tunnettu johtavan kohtalokkaisiin onnettomuuksiin.


title: Pyörrevirtaustila

text: Tilanteesta selviämiseen on yleensä nostettava moottoritehoa hätäasetukselle sekä pyrittävä ohjaamaan kopteri pois pystyvirtauksesta.


title: Pyörrevirtaustila

text:
Pelkän moottoritehon turvin helikopterit eivät yleensä selviä tilanteesta, koska se tarvitsee kaksinkertaisen tehoreserverin normaalilentoon verrattuna.
Vain Sikorsky S-64 Skycrane on todettu pystyvän tähän kuormaamattomana.


title: Hurstin linna

text: Hurstin linna on Henrik VIII:n perustama linnake Hampshiren rannikolla. Se oli osa linnojen verkostoa, joka suunniteltiin Ranskan ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan maihinnousua vastaan.


title: Hurstin linna

text: Kuningas Kaarle I oli vangittuna linnassa Englannin sisällissodan jälkeen. Torni rakennettiin uudelleen Napoleonin sotien aikaan vuonna 1805. Kaksi sivupatteria, joissa oli 30 raskasta tykkiä, lisättiin 1860-luvulla Iso-Britannian ja Ranskan vihollisuuksien aikaan. Linnaan on rakennettu neljä majakkaa 1700-luvulta lähtien, joista vuonna 1867 rakennettu on edelleen käytössä. Linnoitus poistettiin armeijan käytöstä vuonna 1956 ja se on nykyään English Heritagen ja yksityisen säätiön hallinnassa.


title: Last Days Of Eden

text: Last Days Of Eden on vuonna 2011 perustettu sinfonista metallia soittava yhtye Espanjasta.


title: Mangaani(III)oksidi

text: Mangaani(III)oksidi eli mangaaniseskvioksidi (MnO) on mangaani- ja oksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Luonnossa sitä esiintyy brauniittimineraalina. Yhdistettä käytetään magneettisena materiaalina elektroniikkateollisuudessa.


title: Mangaani(III)oksidi

text: Mangaani(III)oksidi on huoneenlämpötilassa kiteistä ainetta ja sillä on kaksi eri kidemuotoa, jotka ovat α- ja γ-muodot. Näistä α-muodon alkeiskoppi on kuutiollinen ja väriltään se on ruskeaa. γ-MnO on alkeiskopiltaan tetragonaalista ja väriltään mustaa. Mangaani(III)oksidi on veteen liukenematonta, mutta liukenee happamiin liuoksiin. Aine voidaan pelkistää mangaani(II.III)oksidiksi kuumentamalla yli 900 °C:n lämpötilaan tai vedytyksen avulla. Happamissa olosuhteissa mangaani(III)oksidi hapettaa esimerkiksi kloridi-ionit klooriksi.


title: Mangaani(III)oksidi

text:
Mangaani(III)oksidin α-muotoa voidaan valmistaa kuumentamalla mangaanidioksidia tai muita mangaanisuoloja kuten -karbonaattia, -kloridia, -nitraattia tai -oksalaattia hapen läsnä ollessa 600–800 °C:n lämpötilaan. Mustaa γ-muotoa voidaan valmistaa kuumentamalla mangaanihydroksidia hapettavissa olosuhteissa. Välivaiheena muodostuu mangaani(III)oksidin hydraattia.
Mangaani(III)oksidia voidaan käyttää keramiikan ja lasin värjäykseen. Sillä on myös käyttöä katalyyttinä. Tärkein käyttö on kuitenkin elektroniikkateollisuudessa käytettävien magneettisten materiaalien ja puolijohteiden valmistus.


title: Le Mystère des Voix Bulgares

text: Le Mystère des Voix Bulgares -kuoro on tunnetuin bulgarialaista kuoromusiikkia esittävä kokoonpano, joka on palkittu GRAMMY-palkinnolla vuosina 1990 ja 1994. Kuoro aloitti Bulgarian radion ja television kuoron nimellä, mutta muutti nimensä Le Mystére des Voix Bulgares -kokoonpanoksi Marcel Cellierin 1970-luvulla tuottamien albumien myötä. Kuoro on konsertoinut 1200 konserttia kaikissa maanosissa. Kuoroa johtaa Prof. Dr. Dora Hristova.


title: Peeter Põldin aukio

text: Peeter Põldin aukio ("Peeter Põllu plats", aiemmin "Politseiplats") on puisto Tarton keskustassa Etelä-Virossa. Puistoa ympäröivät Vabaduse puiestee (Vapauden puistotie), Munga tänav, Kompanii tänav ja Gildi tänav.


title: Peeter Põldin aukio

text: Puistossa opetus- ja tiedeministeriön edessä paljastettiin 1. joulukuuta 2008 Viron ensimmäisen opetusministerin Peeter Põldin muistomerkki. Puisto nimettiin Põldin mukaan vuonna 2015. Samana vuonna puistoon sijoitettiin Tartossa vaikuttaneiden henkilöiden muistopenkkejä. Ensimmäinen penkki nimettiin 29. kesäkuuta 2015 Lucia Rohtlaanin muistoksi, toinen 17. elokuuta 2015 kirjailija Helmi Mäelon muistoksi.


title: Emmi Lukkari

text: Emmi Lukkari on "Uusi päivä" -televisiosarjan hahmo, jota näyttelee Suvi Hurme. Hän esiintyi sarjassa sen alusta lähtien huhtikuuhun 2013 asti ja jälleen saman vuoden lokakuusta alkaen seuraavan vuoden lokakuuhun saakka. Hahmo palasi sarjaan jälleen huhtikuussa 2015, mutta poistui saman vuoden lopussa syyskauden päätösjakson jälkeen.


title: Emmi Lukkari

text: Emmi on lupaava laululahjakkuus ja hän toimiikin Vihreiden Valojen laulajana. Emmi seurusteli Tomi Karhun kanssa, kunnes heillä ei ollut enää aikaa toisilleen. Emmi ihastui radiotyönopettajaansa Aleksi Ruuskaseen, ja seurustelikin tämän kanssa, mutta toistuvat skaandalit Kohu-lehdessä saivat Emmin jättämään Virtauksen ja muuttamaan Berliiniiin, johon Emmin isä oli järjestänyt hänelle uuden koulupaikan. Myöhemmin Berliinissä Emmille sanottiin, että hän ei olisi tarpeeksi lahjakas musiikillisesti, joten joutui palaamaan Virtaukseen. Kun Emmi oli palannut, hän uskottelli muille tulleensa auttamaan Ciccaa, joka oli myös joutunut Kohu-lehden uhriksi. Aleksi ja Emmi alkoivat jälleen seurustelemaan, Aleksi oli myös ainoa jolle Emmi kertoi totuuden Berlinistä. Myöhemmin Aleksi ja Emmi erosivat, koska Aleksi otti Diandran Emmin tilalle laulamaan Vihreiden Valojen hyväntekeväisyyssinglelle. Sittemmin Tomi ja Emmi löysivät toisensa uudelleen ja menivät syksyllä 2014 naimisiin. Pian naimisiin menon jälkeen he lähtivät Intiaan.


title: Emmi Lukkari

text: Palattuaan Intiasta hän ryhtyi auttamaan Kristaa ja piti huolen siitä, että Krista valitsee hänen muotinäytökseen luonnollisen näköisiä malleja. Kristan avustuksen takia hän lähti Kööpenhaminaan, jossa rakastui Jasminiin. Uusi suhde johti Tomin ja Emmin avioeroon.


title: Pokémon-sarja: XY

text: Pokémon-sarja: XY () on televisiosarja Pokémonin seitsemännentoista tuotantokauden nimi. Kausi aloittaa kolme kautta käsittävän XY-sarjan.


title: Pokémon-sarja: XY

text: Kausi alkoi Suomessa 4. toukokuuta 2014 jaksolla "Kalos, paikka jossa unelmat ja seikkailut alkavat!" ja päättyi 1. helmikuuta 2015 jaksoon "Puolustaja Bonnie".


title: Pokémon-sarja: XY

text: Kausi alkoi Cartoon Networkilla Yhdysvalloissa esimakuna 19. lokakuuta 2013 ja varsinaisesti 18. tammikuuta 2014 jaksolla "Kalos, Where Dreams and Adventures Begin!". Seitsemästoista tuotantokausi käsitti 48 jaksoa, joka päättyi jaksoon "Bonnie for the Defense!" 20. joulukuuta 2014.


title: Pokémon-sarja: XY

text: Jakson "Merenalainen koti" ("An Undersea Place to Call Home!") oli alun perin määrä olla tämän kauden 24. jakso, mutta sen esitystä Japanissa siirrettiin myöhemmäksi viikkoa ennen suunniteltua esityspäivää tapahtuneen matkustajalaiva MV Sewolin uppoamisen takia. Jakso esitettiin lopulta myöhemmin vuoden 2014 marraskuussa, ja länsimaisessa versiossa se on seuraavan eli 18. kauden kolmas jakso.


title: Pokémon-sarja: XY – Kalos-seikkailu

text: Pokémon-sarja: XY – Kalos-seikkailu () on televisiosarja Pokémonin kahdeksannentoista tuotantokauden nimi.


title: Pokémon-sarja: XY – Kalos-seikkailu

text: Kausi alkoi Suomessa 5. joulukuuta 2015 jaksolla "Polkuja esityskumppanuuteen" ja päättyi 7. toukokuuta 2016 jaksoon "Katseet kohti tulevaa".


title: Pokémon-sarja: XY – Kalos-seikkailu

text: Kausi alkoi Cartoon Networkilla Yhdysvalloissa 7. helmikuuta 2015 jaksolla "Pathways to Performance Partnering!". Kauden 78. jakso oli sijoitettu sekä Suomessa että Yhdysvalloissa jaksojen 89 ja 90 väliin. Seitsemästoista tuotantokausi käsitti 45 jaksoa, joka päättyi jaksoon "All Eyes on the Future!" 19. joulukuuta 2015.


title: Marika Hackman

text: Marika Louise Hackman (s. 17. helmikuuta 1992 Hampshire, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen laulaja, multi-instrumentalisti ja lauluntekijä. Hänen isänsä on suomalainen. Hackman syntyi Hampshiressä, Englannissa ja kasvoi Selbornessa ja Devonissa. Hänen vanhempansa tapasivat töissään animaattoreina. Hackman on itseoppinut kitaristi, joka aloitti kitaransoiton opettelun 12-vuotiaana. Perheessä on muitakin musikaalisia, sillä hänen veljensä tuottaa tanssimusiikkia ja julkaisee materiaalia nimellä ”Hackman”. Marika Hackman sai stipendin Bedales Schooliin ja oli siellä 11-vuotiaasta 17-vuotiaaseen asti. Koulussa hän ystävystyi malli Cara Delevingnen kanssa. Yhdessä he muodostivat coverkappaleita esittävän lyhytikäisen yhtyeen, jossa Hackman soitti rumpuja, Delevingnen soittaessa kitaraa ja laulaessa. Hackman esiintyi Delevingnen helmikuun 2014 vaatemalliston juhlissa Mulberry Park Lanessa.


title: Marika Hackman

text: 18-vuotiaana Hackman muutti Brightoniin, jossa hän opiskeli taidetta ja suunnitteli tutkinnon suorittamista kuvataiteesta. Hän päätti kuitenkin jatkaa musiikintekoa täysipäiväisesti. Nykyään Hackman asuu Lontoon East Endissä.


title: Pokémon-sarja: XYZ

text: Pokémon-sarja: XYZ () on televisiosarja Pokémonin yhdeksännentoista tuotantokauden nimi. 140 jaksoa käsittävä XY-sarja päättyy tähän kauteen.


title: Pokémon-sarja: XYZ

text: Kausi alkoi Suomessa 13. toukokuuta 2016 jaksolla "Operaatio Z!". Toisin kuin aikaisemmat kaudet, tätä kautta ei ole esitetty televisiossa, ja sen voi nähdä ainoastaan Pokémon TV -nettisivustolla. Kausi päättyi pääsarjan osalta jaksoon "Kunnes taas kilpailemme", joka julkaistiin ensiksi Netflixissä huhtikuussa 2017 ja myöhemmin Pokémon TV:ssä 19. toukokuuta. Sen jälkeen on vielä erikoisjakso "X:n, Y:n ja Z:n legenda", jossa ei ole päähenkilöitä mukana, vaan sen jakson pääosissa ovat Alexa ja professori Sycamore. Lisäksi on toinen, vain Japanissa näytetty erikoisjakso "The Strongest Duo! Clemont and Cilan!", jossa Ashin vanha ystävä Cilan saapuu Kalos-alueelle kalastuskilpailuun tavaten samalla Clemontin ja Bonnien.


title: Pokémon-sarja: XYZ

text: Kausi alkoi Cartoon Networkilla Yhdysvalloissa 20. helmikuuta 2016 jaksolla "From A to Z!". Yhdeksästoista tuotantokausi käsitti 47 jaksoa, ja se päättyi jaksoon "Till We Compete Again!", joka esitettiin Yhdysvalloissa 21. tammikuuta 2017.


title: Eurolines

text: Eurolines on pitkille matkoille keskittynyt linja-autoyritys. Se operoi kansainvälisesti yli 700 kohteeseen 32 eri maassa. Se perustettiin vuonna 1985. Eurolines-verkostoon kuuluu 29 kumppaniyritystä eri puolilta Eurooppaa. Esimerkiksi Isossa-Britanniassa Eurolines-palvelua liikennöi National Express, Pohjois-Irlannissa Ulsterbus, ja Pohjois-Irlannissa Bus Éireann. Eurolinesin pääkonttori sijaitsee Brysselissä, Belgiassa.


title: Urmas Klaas

text: Urmas Klaas (17. maaliskuuta 1971 Räpina) on virolainen poliitikko, joka on ollut Tarton kaupunginjohtajana 9. huhtikuuta 2014 lähtien. Hän edustaa Reformipuoluetta.


title: Urmas Klaas

text: Klaas on valmistunut Tarton yliopistosta vuonna 1998 pääaineenaan historia. Hän työskenteli yliopiston lehtorina 1994–2003 ja toimi samaan aikaan eri tehtävissä Postimees-sanomalehdessä muun muassa toimittajana ja päätoimittajana. Tämän jälkeen Klaas toimi Põlvan maakunnan maaherrana vuosina 2004–2007. Maaherran tehtävien jälkeen hän istui Riigikogussa Reformipuolueen edustajana vuosina 2007–2014. Hänen edeltäjänsä Tarton kaupunginjohtajana oli Urmas Kruuse, joka siirtyi Tarton kaupunginjohtajan tehtävistä terveys- ja työministeriksi Taavi Rõivasin hallitukseen.


title: Kauppalakunta

text: Kauppalakunta () oli Viron kuntiin liittyvä käsite. Sitä käytettiin niistä Viron kunnista ("vald"), joiden ainoa asuttu paikka oli tyypiltään kauppala ("alev").


title: Kauppalakunta

text: Virossa oli vuoteen 2017 asti viisi kauppalakuntaa (Aegviidu, Järvakandi, Kohtla-Nõmme, Tootsi ja Vändra), jotka vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistettiin osaksi muuta kuntaa. Aiemmin myös Kohila, Lavassaare, Märjamaa, Pärnu-Jaagupi ja Võsu ovat olleet kauppalakuntia.


title: Epäitsenäinen kaupunki

text: Epäitsenäinen kaupunki (, "kaupunki asutusyksikkönä"; aiemmin "vallasisene linn", ”maalaiskunnan sisäinen kaupunki”) on Virossa kuntaan kuuluvana taajamana yksi alueellisessa hallintojakolaissa säädetyistä kunnallisista asutusyksiköistä (). Se ei ole lain määrittämä kunnallinen hallintoyksikkö (), joita ovat kaupunki- ja maalaiskunnat, mutta voi kuulua kumpaan tahansa asutusyksikkönä. Kaupungilla () on siten Viron lainsäädännössä kaksi merkitystä, joista vain hallintoyksikkö vastaa asemaltaan suomalaista kuntaa.


title: Epäitsenäinen kaupunki

text: Kymmenen Viron kaupunkia, kuten Tallinna, Kohtla-Järve ja Narva, muodostaa yhtä aikaa alueellisen asutus- ja hallintoyksikön. Viisi kaupunkia, Haapsalu, Narva-Jõesuu, Paide, Pärnu ja Tartto ovat "sisäkkäisiä kaupunkeja", jotka ovat hallintoyksikköinä alueellisesti laajempia kuin asutusyksikköinä. Kaikki muut 32 kaupunkia kuuluvat hallinnollisesti maalaiskuntiin.


title: Epäitsenäinen kaupunki

text: Maalaiskuntiin kuuluvat kaupungit. Sulkeissa on ilmoitettu kunta, johon kaupunki kuuluu.


title: PI-kaavio

text: PI-kaavio eli putkitus- ja instrumentointikaavio on prosessilaitteistojen kuvaamiseen käytettävä piirustustyyppi.


title: PI-kaavio

text: PI-kaavio antaa toiminnallisen kokonaiskuvan laitteistosta. Siinä esitetään putkien ja muiden kuljetusteiden liityntä kohteisiinsa. Se sisältää kaikki toiminnalliset laitteet. Näitä ovat putket ja muut kuljetustiet sekä kaikki laitteet kuten venttiilit, mittauspisteet ja säätöpiirit


title: PI-kaavio

text: Kullekin laitteelle annetaan tunnus.


title: Luettelo Viron kauppaloista

text: Tämä artikkeli on luettelo Viron kauppaloista. Viron asuttuihin paikkoihin kuuluu 12 kauppalaa (), joista 5 muodostaa kauppalakunnan ("alevvald") ja 7 on epäitsenäisiä kauppaloita ("vallasisene alev").


title: Yleisurheilun alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2018

text: Vuoden 2018 yleisurheilun alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut järjestetään Tampereella, Suomessa 10.–15. heinäkuuta 2018. Kilpailupaikkana toimii Ratinan stadion.


text: Tampereen valinta kisaisännäksi päätettiin Kansainvälisen yleisurheiluliiton kokouksessa 10. maaliskuuta 2016. Kilpailut kestävät kuusi päivää, ja kilpailemassa on noin 1 700 urheilijaa 174 maasta. Avajaiset järjestettiin 9. heinäkuuta Ratinan stadionin edustalla sijaitsevalla Olympia-aukiolla.


text: Vuoden 2018 kisat olivat ensimmäiset Pohjoismaissa järjestetyt alle 20-vuotiaiden MM-kisat.


text: Käytetyt lyhenteet:      Isäntämaa


title: Pikku Liekokankaan jätinkirkot

text: Pikku Liekokankaan jätinkirkot on Pohjois-Pohjanmaalla Raahen Pattijoella sijaitseva jätinkirkoksi tulkittava kohde. Varmasti tunnistetun jätinkirkon vieressä on toinen, mutta samalla epävarmempi, jätinkirkko. Alueen löydöt ja sijainti rannansiirtymän kronologiassa ajoittavat jätinkirkon 2200–2100 eaa. eli kivikauden loppupuolelle.


title: Pikku Liekokankaan jätinkirkot

text: Kohde sijaitsee Pattijoen kirkosta noin 10 kilometriä kaakkoon ja tunnetusta Kastellista noin 1,3 kilometriä koilliseen. Se sijaitsee Liekokankaan itäpuolella olevassa kangasmetsäisessä saarekkeessa mäen korkeimmalla kohdalla. Jätinkirkolle pääsee parhaiten Raahesta lähtevältä yhdystieltä 8121 kääntymällä Alajärven jälkeen oikealle etelään johtavalle metsäautotielle. Metsätietä ajetaan 2,5 kilometriä, kunnes siitä erkanee polku länteen jätinkirkon suuntaan.


title: Pikku Liekokankaan jätinkirkot

text: Selvästi erottuva suorakulmion muotoinen jätinkirkko on 18 metriä pitkä ja 13 metriä leveä. Sen pituusakselin suuta on 83° pohjoisesta katsoen myötäpäivään eli lähes itään. Sillä on vallissa matalampi kohta, jossa kiviä on vähemmän, ja tällaista kohtaa kutsutaan portiksi. Se aukeaa jätinkirkon keskikohdasta katsoen itään. Sisäpihalle on jätetty suurikokoisia kiviä. Jätinkirkon vieressä on toinenkin kivivalli, joka ei erotu yhtä selkeänä rakennelmana. Myös sekin voi olla jätinkirkko. Sen mitat ovat 18×13 metriä ja sen pituusakselin suunta on lähes sama kuin ensimmäiselläkin jätinkirkolla. Tämän kivivallissa ei kuitenkaan ole porttia. Itse jätinkirkkojen sisäalueet ovat olleet tallattua kivikkoa. Siihen ei ole muodostunut paksua kulttuurikerrosta, jollaiset ovat olleet tyypillistä esimerkiksi hiekkapohjaisilla kivikauden asuinpaikoilla. Tästä huolimatta alueen kaivauksissa on tehty paljon löytöjä.


title: Pikku Liekokankaan jätinkirkot

text: Alueella sijaitsee myös kiviröykkiöitä, joita tunnetaan kuusi. Röykkiöiden halkaisijat ovat 4–8 metriä ja korkeudet noin 0,5 metriä. Niistä tutkitiin vuosina 1979–1980 kaksi halkaisijaltaan nelimetristä kiviröykkiötä kokonaan ja halkaisijaltaan 10 metrisestä röykkiöstä vajaa puolet. Röykkiöissä ei löytynyt kivisiä rakenteita tai muuta hautaamiseen viittaavaa. Itse röykkiö oli lähes löydötön, mutta röykkiöiden alapuolisesta maakerroksista löydettiin esimerkiksi kvartsi-iskoksia, pii-iskoksia, kiviesineitä tai esineiden katkelmia. Maaperässä oli myös omana kerroksenaan nokea ja hiilenkappaleita. Toisessa pienessä röykkiössä oli röykkiön keskiosassa haurastuneita kiviä. Parhaiten ajoitettavissa olevat löydöt olivat keramiikan sirpaleet, joka olivat tyyliltään Pöljän keramiikkaa.


title: Pikku Liekokankaan jätinkirkot

text: Jätinkirkko on tutkittu kahdesti Oulun yliopiston toimesta. Vuosina 1976 ja 1979 teki Paula Purhonen paikalla tarkastukset. Yliopiston rahoituksella siinä suoritettiin kaivaukset vuosina 1979 ja 1980 (Aulis Forss). Seuraavan kerran paikkaa tarkastettiin vuonna 1997 seudullisen inventoinnin yhteydessä (Mika Sarkkinen).


title: Pikku Liekokankaan jätinkirkot

text: Kastellin alueella on jätinkirkkojen keskittymä:


title: Kivikukko

text: Kivikukko on kivirakennelma, joita rakennettiin Suomessa toisen maailmansodan aikana keskeisten rautatieasemien yhteyteen. Ne rakennettiin vara-asemiksi ja kriisiajan junansuorituspaikoiksi ja niiden tehtävänä oli turvata junien kulku kaikissa olosuhteissa. Kivikukkoja pystytettiin muun muassa Huutokoskelle, Iisalmeen, Kajaaniin, Kokkolaan, Kontiomäelle, Mikkeliin, Ouluun, Pieksämäelle, Riihimäelle, Seinäjoelle, Viinijärvelle ja Ylivieskaan.


title: Kivikukko

text: Valtion Rautateiden vara-asemat rakennettiin kaikki samojen piirustusten mukaan 1940-luvun alussa. Kivikukot muodostuvat maanpäällisestä puolipallon muotoisesta osasta ja maanalaisesta lieriön muotoisesta sirpalesuojasta. Maanpäällinen osa on porakiveä ja sirpalesuoja teräsbetonia. Sirpalesuojat tehtiin täyttämään toisen luokan sirpalesuojan vaatimukset. Sirpalesuoja on halkaisijaltaan 7,5 metriä ja pinta-alaltaan noin 40 neliömetriä. Se sisältää pari pientä oleskelutilaa, ilmastointihuoneen ja käymälän.


title: Luettelo Viron pienkauppaloista

text: Tämä artikkeli on luettelo Viron pienkauppaloista. Viron pienkauppalat () ovat kylää suurempia ja kauppalaa ("alev") pienempiä asuttuja paikkoja. Vuonna 1974 ensi kertaa annetun määritelmän mukaan kyseessä oli maaseututaajama, jossa oli erotuksena kylään yleensä yli 300 asukasta. Käytännössä jako pieniin ja suuriin kauppaloihin ei vastaa enää todellista suuruusjärjestystä.


title: Kalevala populaarikulttuurissa

text: Kalevala on vaikuttanut populaarikulttuurissa kirjallisuudessa, musiikissa ja sarjakuvissa.


title: Kalevala populaarikulttuurissa

text: Lastenkirjailija Mauri Kunnas laati "Koirien Kalevalan" 1992 (ilmestyi uudella tekniikalla 2004), jossa Kalevalan henkilöt olivat koiria.


title: Kalevala populaarikulttuurissa

text: Jari Tammen romaani "Kalevan solki" (Kuippana, 2002) perustuu alkuperäisiin kalevalarunoihin ja Kalevalaan. Se tulkitsee sekä Kalevalaa että Kalevala-tutkijoiden tulkintoja niin teoreettiselta kuin parodiselta pohjalta. Juonellisesti se on huolella fantasioitu rekonstruktio siitä, mitä todella tapahtui myyttisessä historiassamme Väinämöisen ja kumppaneiden aikaan.


title: Kalevala populaarikulttuurissa

text: Suomalaisessa populaarimusiikissa "Kalevala" oli aiheena hyvin harvinainen 1970-luvulle saakka. Populaarikulttuurissa sitä pidettiin 1960-luvulla jopa hävettävänä osana suomalaista tuohivirsikulttuuria. Populaarimusiikkiin "Kalevala"-aiheet tulivatkin parodian kautta: Progressiivisen rockin yhtye Wigwamin kappale ”Häätö” (1970) oli parodinen mutta samalla myös kunnianosoitus kalevalaiselle perinteelle. Karelia-yhtye puolestaan yhdisti kalevalaista perinnettä ja beatmusiikkia.


title: Kalevala populaarikulttuurissa

text: Kansanmusiikkiharrastus alkoi 1970-luvulla synnyttää folkmusiikkia, joka haki innoitustaan "Kalevalasta". Rockmuusikotkin alkoivat käyttää 1980-luvulla kalevalaisia aiheita. SIG:n kappaleessa ”Tuonela” (1985) oli kalevalaismelodiikkaa, Albert Järvinen levytti 1991 kappaleen ”Rise of the Kantele” ja esimerkiksi CMX on myöntänyt hakeneensa inspiraatiota "Kalevalasta".


title: Kalevala populaarikulttuurissa

text: Suomessa "Kalevala"-aiheet ovat siirtyneet erityisesti metallimusiikkiin, joka hakee usin innoitusta erilaisista mytologioista. Tunnetuin kalevalais-vaikutteinen yhtye on Amorphis, joka on usealla albumillaan ottanut kappaleiden teemoja ja sanoituksia "Kalevalasta" ja "Kantelettaresta". Kalevalaisia sävyjä on kuitenkin myös monissa muissa suomalaisissa metalliyhtyeissä. Tematiikkaa ovat käyttäneet muun muassa Ensiferum, Insomnium, Finntroll ja Ajattara.


title: Kalevala populaarikulttuurissa

text: Vuonna 1999 Don Rosa teki Sammon etsinnästä sarjakuvatarinan "Sammon salaisuus" (), jonka päähenkilönä esiintyy Roope Ankka.


title: Kalevala populaarikulttuurissa

text: Kristian Huitulan piirtämä sarjakuvakirja "Kalevala" julkaistiin Suomessa kaksiosaisena vuonna 2000, ja sarjakuvasovitus sisältää kaikki Kalevalan 50 runoa alkuperäisellä runomitalla. Huitulan sarjakuva-Kalevala julkaistiin myös Venäjällä 2003, ja englanninkielisenä painoksena 2005 "The Kalevala Graphic Novel".


title: Kalevala populaarikulttuurissa

text: Petri Hiltunen on piirtänyt sanomalehtisarjakuvaa "Väinämöisen paluu".


title: Kalevala populaarikulttuurissa

text: Ensimmäinen varsinainen "Kalevala"-filmatisointi oli suomalais-neuvostoliittolainen yhteistyöelokuva "Sampo". Tuotantoprosessi käynnistyi 1956 neuvostoliittolaisten Moskovassa järjestetyn suomalaisen elokuvan viikkojen yhteydessä tekemästä aloitteesta. Sammon tuotanto venyi kahden ja puolen vuoden mittaiseksi. Suomen ensi-iltansa se sai lokakuussa 1959. Neuvostoliitossa se kiersi teatterissa tuhannen kopion voimin, ja Yhdysvalloissa sitä esitettiin nimellä "The Day the Earth Froze". Kovasta panostuksesta ja etukäteiskohusta huolimatta elokuvan suosio jäi laimeaksi.


title: Kalevala populaarikulttuurissa

text: "Sammon" jälkeen "Kalevala" ei juurikaan ole houkutellut elokuvantekijöitä. Animaatiotuotannot ovat hakeneet 1970-luvulta innotteita teoksesta. Tunnetuimpia animaatoversioita ovat Reino Niinirannan "Kalevala" (1975) ja Riitta Nelimarkan ja Jaakko Seeckin kuusiosainen "Sammon tarina" (1971–1974). Vasta 2000-luvulla heräsi uudestaan ajatuksia "Kalevalan" filmatoisinnista. Antti-Jussi Annilan monikansallinen elokuva "Jadesoturi" (2006) yhdistelee kalevalaista kansantarustoa ja kiinalaista kung fu -perinnettä.


title: Kalevala populaarikulttuurissa

text: Paavo Haavikon TV-sarjanakin tunnettu teos "Rauta-aika" perustui löyhästi Kalevalaan.


title: Kalevala populaarikulttuurissa

text: Suomen ainoa Kalevalakylä sijaitsee Kuhmossa.


title: Viron lastenkirjallisuuskeskus

text: Viron lastenkirjallisuuskeskus ("Eesti Lastekirjanduse Keskus") on Tallinnassa Pikk-kadulla sijaitseva lastenkulttuurin keskus. Sen kokoelmissa on kaikki Virossa julkaistut lastenkirjat, lisäksi sen perustehtäviin kuulu koota ja säilyttää virolaisten lastenkirjankuvittajien alkuperäisteoksia. Keskuksen johtaja on Triin Soone.


title: Viron lastenkirjallisuuskeskus

text: Talon ensimmäisessä kerroksessa on näyttely- ja lukusali, joka on nimetty virolaisen kuvittajan Edgar Valterin mukaan. Siellä on myös kirjasto. Toisessa kerroksessa on lastenkirjamuseo, jonka kokoelman vanhin lastenkirja on vuodelta 1820. Samassa kerroksessa on sali, jonka seinillä on vaihtuvia taidenäyttelyjä. Salin voi muuntaa kokous-, teatteri- ja konserttitilaksi. Kolmannessa kerroksessa on tiloja, joissa järjestetään erilaisia toimintoja ja vierailuja. Rakennuksen pihalla voi järjestää tapahtumia.


title: Viron lastenkirjallisuuskeskus

text: Keskus harjoittaa myös julkaisutoimintaa ja kokoaa ja säilyttää lastenkirjallisuuteen liittyvää aineistoa. Keskus esittää kutantajille suosituksia julkaistavista lastenkirjoista. Se järjestää kilpailuja, esimerkiksi joka toinen vuosi järjestettävän Nukitsa-kilpailun, jossa valitaan kahden edellisen vuoden aikana julkaistujen virolaisten kirjojen joukosta paras lasten- ja nuortenkirja sekä paras kuvitus.


Pokémon-elokuva: Genesect ja legenda herää () on kuudestoista kokopitkä Pokémon-elokuva vuodelta 2013. Yhdysvalloissa se julkaistiin lokakuussa 2013, ja Suomessa TV-ensi-ilta oli MTV3-kanavalla 28. joulukuuta 2014. Elokuvan pääpokémonit ovat Genesect ja Mewtwo, joka ei kuitenkaan ole sama kuin ensimmäisen elokuvan Mewtwo. Elokuvassa esiteltiin toinen Mewtwon Megakehitysmuodoista, Mega Mewtwo Y, jonka on voinut saada kuudennesta sukupolvesta alkaen. Erikoisjakso "Mewtwo – Prologue to Awakening", jota ei ole esitetty Suomessa, toimii elokuvan prologina ja se sijoittuu aikaan juuri ennen sen tapahtumia.


title: Pokémon-elokuva: Genesect ja legenda herää

text: Elokuvan alussa olevan tunnuslaulun esittävät Iriksen ja Cilanin ääninäyttelijät Saara Aalto ja Petrus Kähkönen.


title: Kari Merikanto

text: Kari Merikanto on Tampereella syntynyt, Seinäjoella asuva taiteilija ja esiintyjä. Hän aloitti haitarin soiton kuusivuotiaana ja siirtyi kitaraan ja lauluun teini-ikäisenä. Lapsuudessaan hän oli ahkera piirtäjä, ja myöhemmin hän aloitti akvarellimaalauksen ja akryylimaalauksen. 2000-luvun alusta hän on toiminut taidemaalarina. Hän on työskennellyt myös metallien parissa ja tehnyt reliefejä ruostumattomasta teräksestä.


title: Kari Merikanto

text: Alkuaikojen realismityyppisistä taiteesta Merikanto on siirtynyt abstraktiin tulkintaan. Viime vuosien teokset edustavat abstraktia ekspressionismia. Taidemuseopiireissä Merikannon nykytyyliä on verrattu Jackson Pollockin roiskemaalauksiin.


title: Kari Merikanto

text: Merikannon abstraktit teokset on tehty akryyliväreillä kankaalle. Niissä viivat muodostuvat värikierteistä, joiden maalaustekniikkaa hän ei ole paljastanut. Värikierteet luovat teoksiin kolmiulotteisen fraktaalinomaisen rakenteen, jolloin läheltä katsottaessa teoksissa näkyy uusi rakenne.


title: Kari Merikanto

text: Merikannon teos "Elämänvirta" on Suomen itsenäisyyden 100-vuotisjuhlan kuohuviinin etiketissä. Juhlavuodelle toteutetun taidevaappusarjan vaaput hän maalannut yksilöllisesti "Alkumeri elää" -teossarjansa mukaisesti.


title: Kari Merikanto

text:
Matkalla kosmoksessa
Merikannon viimevuosien tuotanto kuvastaa kosmosta ja elämän syntyä. Abstraktilla ekspressionismilla hän kuvaa matkaa kosmoksessa – ajasta ennen painovoiman ja elämän syntyä tähän päivään. Merikannon teosten muotokieltä on verrattu luonnonilmiöiden systemaattisen ja sattumanvaraisen vuoropuheluun.


title: Kasper Stadaas

text: Kasper Stadaas (s. 21. helmikuuta 1994) on norjalainen maastohiihtäjä, joka edustaa IL Hemingiä.


title: Kasper Stadaas

text: Maailmancupissa Stadaas hiihti ensimmäisen kerran 3. helmikuuta 2016 ollen 51:s perinteisen hiihtotavan sprintissä Drammenissa. Ensimmäisen pistesijansa hän saavutti oltuaan seitsemäs Lillehammerin perinteisen hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2017. Parhaimmillaan hän on sijoittunut viidenneksi Drammenin perinteisen hiihtotavan sprintissä maaliskuussa 2018.


title: Kasper Stadaas

text: Stadaas kilpaili Skandinavia Cupissa ensimmäisen kerran joulukuussa 2014. Parhaimmillaan hän on ollut kuudes Piteån perinteisen hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2018.


title: Kasper Stadaas

text: Tammikuussa 2013 Stadaas hiihti perinteisen hiihtotavan sprintin nuorten MM-kilpailuissa Liberecissä sijoittuen seitsemänneksi.


title: Kasper Stadaas

text: Norjan-mestaruuskilpailuissa Stadaas on ollut parhaimmillaan 13:s yhdistelmäkilpailussa Løtenissä 2013.


title: Summassaari

text: Summassaari on pienehkö saari Saarijärven Summasjärvessä.


title: Summassaari

text: Saarella sijaitsee vuonna 1968 rakennettu kylpylähotelli, joka aluksi toimi nimellä "Rantasipi Summassaari". Hotellirakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Erkki Kantonen ja Niilo Hartikainen, laajennuksen 1974 Arnold Lerber, ja hotellin alkuperäisen sisustuksen suunnitteli Pirkko Stenros.


title: Summassaari

text: Saarelta on tehty kivikautisia arkeologisia löytöjä. Niihin pohjautuu Summassaareen vuonna 1980 rakennettu Saarijärven museon ylläpitämä Kivikauden kylä. Vain kesäkaudella avoinna olevassa kylässä voi kulkea muinaispolun ja luontopolun opaste- ja tehtävätauluineen. Alueelle on rakennettu asuinpaikkoja ja rakennuksia kivikauden malliin, ja lisäksi kivikauden ihmisten arkea havainnollistetaan kalastus- ja pyyntitapojen avulla.


title: Karianne Jevne

text: Karianne Jevne (s. 23. helmikuuta 1993) on norjalainen maastohiihtäjä, joka edustaa IL Hemingiä.


title: Karianne Jevne

text: Maailmancupissa Jevne hiihti ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan kerran 9. maaliskuuta 2014 ollen 51:s 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa Oslossa.


title: Karianne Jevne

text: Jevne kilpaili Skandinavia Cupissa ensimmäisen kerran tammikuussa 2014. Parhaimmillaan hän on ollut 12:s Lillehammerissa 20 kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa 14. joulukuuta 2014.


title: Karianne Jevne

text: Jevne oli mukana alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Val di Fiemmessä 2014 ja Râșnovissa 2016. Hän sijoittui vuoden 2016 kilpailuissa kymmenenneksi molemmilla matkoillaan, sekä kymmenen kilometrin perinteisen että vapaan hiihtotavan kilpailuissa.


title: Karianne Jevne

text: Norjan-mestaruuskilpailuissa Jevne on ollut parhaimmillaan kymmenes yhdistelmäkilpailussa Løtenissä 2013. NM-kilpailuissa 2016 Jevne oli saavuttamassa IL Hemingille kultaa viestissä yhdessä Fanny Horn Birkelandin ja Astrid Uhrenholdt Jacobsenin kanssa.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2017

text: Jääpallon vuoden 2017 MM-kilpailut pelattiin Ruotsissa 24. tammikuuta-5. helmikuuta. Turnauksen A-sarjaan osallistui kahdeksan joukkuetta ja B-sarjaan kymmenen. A-sarja pelattiin Sandvikenin Göransson Arenalla ja B-sarja Trollhättanin Slättbergshallenissa.Suomen joukkueen pelaajista suurin osa pelaa Ruotsin sarjoissa. Lisäksi neljä pelaajaa tuli kotoisesta bandyliigasta ja Ilari Moisala pelaa jääpalloa ammatikseen Venäjällä. Tommi Määttä, Tuomas Liukkonen ja Joonas Peuhkuri olivat joukkueen ensikertalaisia MM-kisoissa. Valinnan yhteydessä päävalmentaja Antti Parviainen oli todennut pelaajavalinnoistaan seuraavaa:


text: B-sarjan turnaukseen osallistuu kymmenen joukkuetta. Edellisenä vuotena A-sarjasta B-sarjaan pudonnut Latvia vetäytyi turnauksesta. B-sarjan A-lohkoon sijoitettiin edellisen turnauksen sijoille 2.-5. sijoittuneet Unkari, Ukraina, Mongolia ja Japani. Välivuosien jälkeen turnaukseen palannut Kanada sijoitettiin B-lohkoon.


title: Michał Szpak

text: Michał Szpak (s. 26. marraskuuta 1990 Jasło) on puolalainen laulaja, joka edusti Puolaa Euroviisuissa 2016 Tukholmassa kappaleella "Color of Your Life" ja sijoittui kahdeksanneksi.


title: Michał Szpak

text: Hänellä on kaksi siskoa, Marlena ja Ewa, sekä veli Damian.


title: Michał Szpak

text: Vuonna 2011 Szpak sijoittui toiseksi Puolan X-Factorissa. 13. joulukuuta 2011 hän julkaisi ensimmäisen EP:nsä "XI".


title: Michał Szpak

text: Vuonna 2013 hän voitti venäläisen laulufestivaalin Zielona Górassa esitettyään kappaleen Mustat silmät.


title: Michał Szpak

text: Vuonna 2015 hän voitti kansallisen puolalaisen laulufestivaalin Opolessa ensiesitys-luokassa. 13. marraskuuta 2015 hän julkaisi albumin "Byle być sobą".


title: Michał Szpak

text: Vuonna 2016 hän osallistui Puolan Euroviisukarsintoihin ja esitti finaalissa kappaleen "Color of Your Life". 5. maaliskuuta hänet valittiin Puolan edustajaksi Euroviisuihin. Hän pääsi Euroviisuissa finaaliin ja sijoittui kahdeksanneksi 229 pisteellä (222 yleisöltä ja 7 tuomaristolta). Samana vuonna hän voitti puolalaisen kansallisen laulufestivaalin Opolessa "Yleisön Grand Prix" -luokassa.


title: Viitasen Piia

text: Viitasen Piia on suomalainen folk-yhtye, jonka keulahahmona toimii laulaja-lauluntekijä Piia Viitanen. Kokoonpano on julkaissut kolme albumia, joista ensimmäinen, "Viitasen Piia", ilmestyi syksyllä 2012. Bändin musiikillista tyyliä on kuvailtu muun muassa luomufolkiksi, jossa suomenkieliset, vahvat lyriikat yhdistyvät americanan, kantrin ja folkin tyylilajeihin. Kappaleiden teemoissa toistuvat ihmisen suhde luontoon, toisiin ihmisiin ja itseensä, sekä suomalainen runous. Piia Viitasen lisäksi muita yhtyeen jäseniä ovat Mikko Malmivaara (kitara), Matias Tyni (koskettimet), Juho Niemelä (basso), sekä Oskari Lehtonen (rummut).


title: Viitasen Piia

text: Viitasen Piian laulut ovat saaneet alkunsa, kun niiden säveltäjä ja sanoittaja Piia Viitanen suoritti syksyllä 2008 opiskeluihin kuuluvaa työharjoittelua Nepalissa. Pitkien iltojen viihdykkeeksi Piia osti itselleen kitaran, ja ensimmäiset kappaleet syntyivätkin jo Nepalissa olon aikana. Suomeen palattuaan Piia Viitanen esiintyi alkuun yksin ja duona. Varsinainen bändi on perustettu vuonna 2010. Viitasen Piian ensimmäinen pitkäsoitto, "Viitasen Piia", ilmestyi syksyllä 2012 omakustannejulkaisuna. Levyn tuotti Jonas Olsson. Elokuussa 2014 julkaistu toinen albumi, "Uni onnesta", oli laajasti kriitikoiden ylistämä. Se valittiin sekä Helsingin Sanomien että Ilta-Sanomien vuoden 2014 parhaiden levyjen joukkoon. Albumi oli myös ehdokkaana Emma-palkintoon "Kriitikoiden valinta" -kategoriassa. Uusin albumi, "Laulumaa", julkaistiin marraskuussa 2016, ja myös se on saanut kriitikoiden keskuudessa erittäin lämpimän vastaanoton. "Uni onnesta"- ja "Laulumaa"-levyt on julkaissut Texicalli Records, ja tuottajana on toiminut Oona Kapari.


title: Kevytbetoni

text: Kevytbetoni on rakennusmateriaali, jonka ainesosia ovat sementti, kalkki, kipsi, jauhettu hiekka ja vesi. Se on kevyempää kuin tavallinen betoni.


title: Kevytbetoni

text: Höyrykarkaistu kevytbetoni on tunnettu rakennusmateriaali ympäri maailman. Sen valmistusteknologia kehitettiin alkujaan Suomessa ja Ruotsissa 1930-luvun alkupuolella (Lohjan kalkkitehtaiden kemisti Lennart Forsén). Suomen ensimmäinen kevytbetonirakennus, Malmin lentokenttärakennus, valmistui vuonna 1936. Vuonna 2016 Euroopan kulttuuriperintöjärjestö Europa Nostra ja Euroopan investointipankin instituutti valitsivat Malmin lentokenttärakennuksen Euroopan seitsemän uhanalaisimman kulttuuriperintökohteen kunniakkaaseen joukkoon.


title: Kevytbetoni

text: Kevytbetonia valmistetaan miljoonia kuutioita maailmanlaajuisesti erilaisilla tuotemerkeillä, kuten Aeroc, Ytong, Siporex, Celcon ja Thermalite. Suomessa toimiva Aeroc Jämerä kuuluu Aeroc International AS konserniin, joka on Pohjois-Euroopan suurin karkaistun kevytbetonin valmistaja.


title: Kevytbetoni

text: Karkaistua kevytbetonia voidaan käyttää kaikessa rakentamisessa, kuten teollisuusrakennuksissa, pientaloissa, kerrostaloissa, rivitaloissa. Kevytbetonista tehdään muun muassa ulko- ja sisäseiniä, palomuureja, kostean tilan seiniä, välipohjia, yläpohjia, portaita, aukonylityksiä, palkkeja ja pilareita. Kevytbetonista tehdään myös murskeita ja muita elementtejä varsinkin korjausrakentamisen tarpeisiin.


title: Kevytbetoni

text: Suomeen on rakennettu lukuisia teollisuushalleja ja tuhansia pientaloja käyttäen kantavana rakenteena kevytbetonia niin seinissä kuin tasoissakin. Saneerauspuolella linjasaneeraukset ja palomuurit ovat merkittävimpiä kohteita kevytbetonille. Asunto- ja toimistorakentamisessa kevyet väliseinät kevytbetonielementeistä ovat hyvin yleisiä.


title: Kevytbetoni

text: Rakennusmateriaalina karkaistulla kevytbetonilla on ainutlaatuisia ominaisuuksia: se on kevyttä, mutta samalla kestävää, mistä syystä kevytbetoni voi toimia sekä kantavana rakenteena että lämmöneristeenä. Kevytbetonia on helppo työstää käsityökaluilla, sillä saavutetaan hyvä paloturvallisuus, ääneneristävyys ja energiatehokkuus.


title: Kevytbetoni

text: Kevytbetonia on sen historian alusta alkaen tehty useilla resepteillä. Nykyaikaisen kevytbetonin valmistamiseen käytetään sementtiä, kalkkia, kipsiä, jauhettua hiekkaa ja vettä. Kevytbetonin laatuun vaikuttaa merkittävästi tehtaan käytettävissä olevat raaka-aineet, varsinkin hiekan kvartsipitoisuus. Tästä syystä tehtaiden sijainti määrittelee esimerkiksi tuotteilla saavutettavan puristuslujuuden.


title: Kevytbetoni

text: Valmistusprosessin aikana raaka-aineet sekoitetaan keskenään ja massaan lisätään alumiinijauhetta, mikä reagoi seoksessa niin, että massaan syntyy vetykuplia ja massa huokoistuu (vastaavasti kuin hiiva pullataikinassa). Valmis massa valetaan muotteihin. Erilaiset harkot tehdään pelkästä massasta, mutta rakenne-elementtejä valmistettaessa massaan lisätään ruostesuojattu raudoitus. Tarvittaessa käytetään myös ruostumattomasta teräksestä tehtyjä raudoituksia. Massan kovetuttua riittävään lujuuteen se leikataan ohuilla teräslangoilla tuotelinjalla halutun kokoisiksi tuotteiksi. Kevytbetonituotteet ovat erittäin mittatarkkoja. Leikkauksen jälkeen tuotteet siirtyvät höyrykarkaisuun autoklaaviin. Korkeassa lämpötilassa ja paineessa tuotteet saavuttavat lopullisen lujuutensa ja ovat käytännössä käyttövalmiita saman tien.


title: Kevytbetoni

text: Suomessa käytettävät kevytbetonituotteet vastaavat eurooppalaista standardia EN771-4 ja ovat CE-merkittyjä.


title: Kevytbetoni

text: Suomeen myytävät kevytbetonituotteet ovat ekologisia, eivätkä sisällä haitallisia aineita tai aiheuta päästöjä. Suomen RTS-rakennusmateriaalien päästöluokituksessa kevytbetonit kuuluvat parhaaseen M1-luokkaan. Siksi siitä tehtyjä rakennuksia voidaan pitää myös allergiaystävällisinä.


title: Kevytbetoni

text: Kevytbetonista tehdyt rakennukset ovat energiatehokkaita, eikä niissä tarvitse käyttää lisäeristystä seinissä. Uudisrakentamisessa kevytbetonin yleisin käyttökohde ovat pientalot. Niissä kevytbetonijärjestelmällä saavutetaan erittäin hyvä tiiveys ja kylmäsillaton rakenne. Massiivisen rakenteen kyky varastoida lämpöä rakenteisiin on omiaan luomaan tasaisen sisäilman ja rakenteen luonnollisen kosteusteknisen käyttäytymisen.


title: Kevytbetoni

text: Yleisesti käytössä olevilla 400 ja 500 millimetrin vahvuisilla, lisäeristämättömillä kevytbetonisilla julkisivurakenteilla saavutetaan "lähes nollaenergiataso", jolla määritetään pientalojen rakennusoikeus tulevaisuuden Suomessa.


title: Kevytbetoni

text: Kevytbetonin työstäminen on helppoa pelkillä käsityökaluilla. Rakenteisiin on helppo upottaa kaikki tarvittava LVIS-tekniikka ja esimerkiksi valaisimet. Myös kevytbetoniin kiinnittäminen on helppoa ja nopeaa, sillä sitä voi verrata kiinnittämisen suhteen puuhun. Erilaiset harvakierreruuvit ja rautakaupoissa myytävät kevytbetonitulpat ovat oikein käytettynä pitäviä kiinnitysvälineitä.


title: Kevytbetoni

text: Kevytbetonin pinnoittaminen tasoittamalla ja rappaamalla on helppoa, sillä kevytbetonituotteet ovat hyvin mittatarkkoja ja seinät muurataan kaksimillimetrisellä ohutsaumamuurauksella. Erilaiset pinnoitusmateriaalit soveltuvat erinomaisesti kevytbetonin kanssa käytettäväksi ja ne saavuttavat niille tarkoitetun elinkaaren kevytbetonin pinnassa.


title: Turkkilainen kahvi

text: Turkkilainen kahvi () on nimitys Turkissa ja lähialueilla valmistetulle suodattamattomalle kahville. Kreikassa samanlainen kahvi tunnetaan kansallisista syistä nimellä kreikkalainen kahvi () ja Kyproksella nimellä kyproslainen kahvi (κυπριακό καφέ, "kypriakó kafé").


title: Turkkilainen kahvi

text: Turkkilaista kahvia valmistettaessa paahdetut ja sitten hienoksi jauhetut kahvipavut haudutetaan (ei keitetä) pienessä kuparisessa tai sinkkisessä kannussa ("cezve", kreik. "bakirénio" tai "bríki"), valinnaisesti sokerin kanssa. Kahvi tarjoillaan pienessä kupissa, jossa purujen annetaan hautua, ja sen kanssa tarjoillaan usein vesilasillinen. Kreikkalaisittain kahvi voidaan tilata ilman sokeria ("skéto"), puolimakeana ("métrio") tai makeana ("glykó"). Turkkilaisesta kahvista jää kupin pohjalle paksu kerros kahvinporoja, joita käytetään joskus ennustamiseen.


title: Turkkilainen kahvi

text: Turkkilaistyyppisen kahvin perinteisiä alueita ovat entisen Osmanien valtakunnan alueet Vähässä-Aasiassa, Balkanilla ja Itä-Euroopassa, Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa, ja sitä esiintyy aina Indonesiassa saakka. Turkkilaisella kahvilla on Unescon myöntämä aineettoman kulttuuriperinnön asema.


title: Punainen terrori (Suomi)

text: Punaisella terrorilla viitataan vuoden 1918 Suomen sisällissodan yhteydessä punaisten ja punakaartien toteuttamiin laajoihin väkivaltaisiin tekoihin ideologisiksi vihollisiksi katsomiaan henkilöitä vastaan varsinaisten taisteluiden ulkopuolella. Punainen terrori ajoittui pääosin sisällissodan alku- ja loppuvaiheisiin, ja se riehui kiivaimmillaan Kanta-Hämeessä ja Kaakkois-Suomessa.


title: Punainen terrori (Suomi)

text: Terrori kohdistui enimmäkseen valkoisia ja valkoisten kätyreiksi katsottuja punaisten vihollisia vastaan. Myös esimerkiksi kartanonherrat ja suurteollisuuden johtomiehet joutuivat terrorin kohteeksi. Keskiluokkaan kajottiin harvoin. Punainen terrori ei ollut yhtä järjestelmällistä kuin valkoisten harjoittama terrori. Vankeja kohdeltiin pääasiassa hyvin. Terrorin motiiveja olivat niin ideologisten vihollisten ja vastavallankumouksellisiksi katsottujen eliminointi kuin myös henkilökohtaisemmat syyt, kuten kosto ja ryöstely. Teloituksia panivat toimeen vallankumous- ja sotilastuomioistuimet sekä erilaiset etsivät punaisten elimet. Terroriin ei yleensä tullut suurempia linjauksia ylemmiltä tahoilta, ja teot olivat monissa tapauksissa riippuvaisia paikallisten joukkojen aloitteellisuudesta. Useat maltilliset punaiset vastustivat vallankumouksen nimissä tehtyjä julmuuksia.


title: Punainen terrori (Suomi)

text: Terrori kiihtyi erityisesti sodan loppua kohti tultaessa. Punaiset tappoivat satoja vetäytyessään Uudeltamaalta, Hämeestä, Varsinais-Suomesta ja Satakunnasta. Viipurilaisessa vankilassa tapettiin 30 ihmistä. Tämä oli yksi sodan verisimpiä yksittäisiä terroritekoja. Punaisen terrorin uhrien lukumäärän on arveltu olevan noin 1 600, kun valkoisessa terrorissa on sanottu kuolleen yli viisikertainen määrä. Punaisen terrorin uhrien lukumäärää on usein liioiteltu. Valkoiset käyttivät punaista terroria yhtenä syynä sodan jälkeisiin kostotoimiin.


title: Mustaniskauikku

text: Mustaniskauikku, aikaisemmalta nimeltään harmaapääuikku ("Poliocephalus poliocephalus") on uikkulintuihin kuuluva lintulaji. Sen levinneisyysaluetta ovat Australia ja Uusi-Seelanti. Sen populaation suuruus on vakaa.


title: Mustaniskauikku

text: Mustaniskauikku on pienehkö tummanharmaa-valkoinen uikku. Sen silmät ovat ruskea, ja sillä on leuan alla musta läikkä ja niskassa musta juova. Pesimäaikaan aikuisen höyhenyksessä on koko päässä valkoisia juovia. Nuorilla linnuillaon valkoinen leuka ja kurkku ja raidallinen naama.


title: Mustaniskauikku

text: Mustaniskauikkua ei esiinny metsissä. Se on muuttolintu, ja se pesii Australian eteläosien järvissä.


title: This Is Us (The Searchersin albumi)

text: This Is Us on brittiläisen The Searchers -yhtyeen vuonna 1964 Yhdysvalloissa julkaistu albumi. Sen kappaleista valtaosa on samoja kuin Euroopassa aiemmin samana vuonna ilmestyneellä albumilla "It’s The Searchers". "This Is Us" ei saavuttanut Yhdysvalloissa listasijoitusta. Albumille kuulunut kappale ”Love Potion No. 9” nousi kuitenkin singlelistan kolmanneksi. Euroopassa se oli julkaistu jo yhtyeen esikoisalbumilla "Meet The Searchers".


title: This Is Us (The Searchersin albumi)

text:
A-puoli
B-puoli


title: This Is Us

text: This Is Us voi tarkoittaa seuraavia:


title: Paul Chelimo

text: Paul Kipkemoi Chelimo (s. 27. lokakuuta 1990) on Yhdysvaltoja edustava, Kenian Itenissä syntynyt, kestävyysjuoksija. Hän voitti hopeaa Rio de Janeiron kesäolympialaisissa vuonna 2016 5 000 metrin juoksussa ajalla 13.03,90. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän sai samalla matkalla pronssia ajalla 13.33,30. Hän edusti maataan myös sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2016 Portlandissa 3 000 metrin juoksussa sijoittuen seitsemänneksi ajalla 8.00,76. Hän saavutti universiadihopeaa 5 000 metrillä 2013.


title: Simo Weckstén

text: Simo Seppo Juhani Weckstén (s. 24.06.1954 Helsinki) on toiminut Helsingin pelastuskomentajana vuodesta 2012.


title: Simo Weckstén

text: Weckstén aloitti palomiesuransa Kotkassa Hallan sahan tehdaspalokunnan poikapalokunnassa 1962. Isoisä Emil Weckstén perusti palokunnan 1927 ja eno Erkki Weckstén jatkoi päällikkönä Hallassa. Simo Weckstén aloitti opinnot Helsingin teknillisessä opistossa vuonna 1973. Ne keskeytyivät hänen siirtyessä palokuntaan 1975. Weckstén jatkoi opintojaan myöhemmin palomiehenä iltakoulussa ja yliopistossa FM-tutkintoon saakka.


title: Simo Weckstén

text: Weckstén suoritti palomestarin tutkinnon Valtion Palo-opistossa 1987, UNDAC-Course for emergency managers (UN Disaster Assessment and Coordination)) -kurssin 1995, valmistui filosofian maisteriksi (FM) pääaineenaan maantiede 1997, suoritti CIMIC Basic Course (Civil and Military Cooperation) -kurssin 1999, SPR:n Basic Training Course for Future Delegates -kurssin 2000, Helsingin kaupungin ylemmän johdon ”Tulevaisuuden johtaja” -koulutuksen 2006 sekä valtakunnallisen maanpuolustuskurssin 2013.


title: Simo Weckstén

text: Helsingin kaupungin pelastuslaitoksen palveluksessa hän aloitti 1975 sairaankuljettajana ja pätevöityi palomies-sairaankuljettajaksi sekä pelastussukeltajaksi 1977.


title: Simo Weckstén

text: Tämän jälkeen Weckstén on työskennellyt palomiehenä, pelastussukeltajana, aluspäällikkönä, paloesimiehenä ja palomestarina sekä erilaisissa päällystötehtävissä operatiivisella osastolla vuodesta 1977 vuoteen 2004. Elokuusta 2004 marraskuuhun 2012 Weckstén toimi riskienhallinnan osaston osastopäällikkönä. Osastopäällikkönä Weckstén käynnisti tutkimustoiminnan, joka pyrki osoittamaan pelastustoiminnan vaikuttavuuden eri tilanteissa. Pelastuskomentajana hän on kehittänyt laitoksen toimintaa perustuen erityisesti tutkimuksiin ja selvityksiin toiminnan vaikuttavuudesta.


title: Simo Weckstén

text: Kansainvälisellä tasolla Weckstén on toiminut EU-asiantuntijatehtävissä useissa civil protection -projekteissa vuodesta 2004. Sekä muissa kansainvälisissä asiantuntija- ja johtotehtävissä. Operatiiviset tehtävät:Vuodesta 1995 lähtien Weckstén on osallistunut johtotehtävissä (Emergency Manager) 10:een UNDAC-operaatioon katastrofi- ja kriisialueilla Aasiassa, Afrikassa ja Euroopassa:


title: Simo Weckstén

text:
YK:n ryhmänjohtajana:
YK:n operaatiopäällikkönä:
Koordinointitehtävät:
Arviointitehtävät:


title: Simo Weckstén

text:
Weckstén toimi Conocon co. Ardalin-projektissa öljyntuotantolaitoksen rakentamisvaiheen turvallisuuspäällikkönä arktisella Venäjällä Nenetsiassa 1994.
Asevelvollisuutensa Weckstén suoritti vapaaehtoisena Uudenmaan Rakuunapataljoonassa 1971. Sotilasarvoltaan Weckstén on reservin vääpeli.


title: Etyleenitiourea

text: Etyleenitiourea (CHSN) on heterosyklisiin tioureajohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää kumien vulkanoinninkiihdyttimenä sekä lähtöaineena valmistettaessa muita orgaanisia yhdisteitä.


title: Etyleenitiourea

text: Huoneenlämpötilassa etyleenitiourea on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen ja alkoholeihin. Sen sijaan se on liukenematonta esimerkiksi dietyylieetteriin, asetoniin ja kloroformiin. Etyleenitiourea on myrkyllistä erityisesti kilpirauhaselle ja maksalle. Eläinkokeissa sen on todettu olevan karsinogeeninen yhdiste ja se on mahdollisesti karsinogeeninen ja mutageeninen myös ihmiselle.


title: Etyleenitiourea

text: Etyleenitioureaa valmistetaan etyleenidiamiinin ja hiilidisulfidin välisellä reaktiolla. Luonnossa sitä muodostuu etyleenibisditiokarbamaattien kuten manebin, mankotsebin ja tsinebin hajoamistuotteena.


title: Etyleenitiourea

text: Etyleenitioureaa käytetään kiihdyttimenä vulkanisoitaessa polykloropreeni- ja akryylikumeja. Yhdisteestä valmistetaan myös värejä, lääkeaineita, hapettumisenestoaineita, hyönteis- ja sienimyrkkyjä sekä hartseja.


title: Tähti (puoluelehti)

text: Tähti oli Turussa vuosina 1905–1913 ilmestynyt Suomen Kristillisen Työväen Liiton sanomalehti.


title: Tähti (puoluelehti)

text: Turkulaisen pappisryhmän perustaman "Tähden" tavoitteena oli ohjata kristillistä työväenliikettä uskonnolliseen julistukseen keskittyvässä ”perustuslaillis-puolueettomassa" hengessä ja torjua kirkonvastaisten sosiaalidemokraattien eteneminen. Lehden piirissä vaikutti myös työläislinja, johon kuului muun muassa Antti Kaarne.


title: Tähti (puoluelehti)

text: Vuodesta 1906 lähtien kerran viikossa ilmestynyt "Tähti" muuttui vuonna 1908 kolmipäiväiseksi, mutta joutui kesken vuoden palaamaan entiseen ilmestymistiheyteen. Sen levikki oli 10 000 kappaletta vuonna 1907. Taloudellisten vaikeuksien takia lakanneen lehden päätoimittajina työskentelivät Uno Renvall (1906), Frans Oskari Vihantola (1906–1908), Karl Viktor Lehtonen (1908–1909 ja 1912–1913), Eero Järvinen (1910) ja F. A. Karinen (1911).


title: Tammenkääpä

text: Tammenkääpä ("Phellinus robustus" syn. "Fomitiporia robusta") on jykevä ja kova monivuotinen lakillinen kääpä, joka kasvaa tammilla. Sen itiöemän läpimitta saattaa olla jopa yli 20 cm ja paksuuskin 10 cm. Se on päältä ruskea, alapinta vaaleampi, halkaisupinnalta lähellä kullanväristä. Itiöemä muuttuu kasvaessaan puolipallomaisesta särmäiseksi, kuitenkin reunalta pyöristyneeksi. Siinä on nähtävillä vuosirenkaat. Pillejä on viitisen millimetrillä. Laji muistuttaa paljon pienempää tyrninkääpää, mutta isäntäpuusta ei voi erehtyä. Myös muut arinakäävät ovat jossain määrin samantapaisia. Lajin on tieteelle kuvannut suomalainen sienitieteilijä Petter Karsten vuonna 1889. Tammenkääpä on Suomessa harvinainen, silmälläpidettävä (NT). Arinakääpien sukua on harkittu mikroskopian sekä DNA-tutkimusten perusteella jaettavaksi, jolloin Suomessa tavattavista lajeista tammenkääpä, tyrninkääpä sekä kuhmukääpä tulisivat kuulumaan sukuun "Fomitiporia".


title: Merimaailma Sea Life Helsinki

text: Merimaailma Sea Life Helsinki on osa Merlin Entertainmentsin omistamaa Euroopan-laajuista Sea Life -ketjua, joka on maailman suurin yleisöakvaarioketju.


title: Merimaailma Sea Life Helsinki

text: Suomen Merimaailma Sea Life -akvaariokeskus on Helsingin Alppilassa Linnanmäen huvipuiston yhteydessä. Keskuksen omistaa Merlin Entertainment Group. Helsingin Sea Life aloitti toimintansa vuonna 2002.


title: Merimaailma Sea Life Helsinki

text:
Helsingin Merimaailma Sea Life koostuu noin 50 akvaariosta, joiden koot vaihtelevat noin sadasta litrasta suuren valtamerialtaan 250 000 litraan. Keskuksen tarkoituksena on esitellä maailman merten merieläimiä, tarjota kävijöille elämyksiä sekä jakaa tietoa merten suojelusta.
Sea Lifessa on sekä pysyvä kokoelma että vaihtuvia näyttelyitä. Pysyvä kokoelma jakautuu maantieteellisesti jaettuihin osioihin, joita ovat igapó-sademetsä, tropiikki koralliriuttoineen ja meriruohoniittyineen, valtameriallas sekä Itämeri ja Pohjanmeri ja Suomen makeat vedet. Lisäksi muutamilla merieläimillä on oma osastonsa: näitä ovat muun muassa meduusat ja merihevoset. Suurimmat altaat ovat seeprahain kotina toimiva valtameriallas sekä rauskujen ja turskien asuttama kylmän veden allas. Valtamerialtaan alitse kulkee kymmenmetrinen tunneli. Yksi uutuuksista on Elämysallasalue, joka avautui tammikuussa 2017.


title: Merimaailma Sea Life Helsinki

text: Sea Life -keskukseen kuuluu myös vuosittain, tyypillisesti keväällä, vaihtuva näyttely. Vuoden 2016 vaihtuva näyttely oli nimeltään "Saksiniekat", jonka aikana esiteltiin erilaisia rapuja. Näyttely oli Sea Lifessa vuoden 2016 loppuun saakka, jonka jälkeen näyttely vaihtui jälleen.


title: Merimaailma Sea Life Helsinki

text: Aikaisemmin näyttelyn teemana on ollut esimerkiksi "VAARA", ja se sisälsi myrkyllisiä merieläimiä lattapyrstökäärmeistä kivikalaan. Vuonna 2006–2007 tilapäisvieraina olivat mustekalat ja sitä aiemmin muun muassa piraijat, ravut ja merihevoset. Vaihtuvien näyttelyjen asukeista osa löytyy nyttemmin pysyvästä näyttelystä. Vuonna 2009 Sea Lifeen ei tullut uutta vaihtuvaa näyttelyä, vaan sen sijaan keskukseen rakennettiin uusi pysyvä osasto, joka esittelee muinaisia merieläimiä. Vuoden 2011 näyttelyssä oli rapuja ja vuoden 2012 näyttelyssä meduusoita.


title: Merimaailma Sea Life Helsinki

text: Yhteensä Merimaailma Sea Lifessa on yli sata eläinlajia ja lähemmäs kolmetuhatta yksilöä. Kalojen lisäksi mukana on muun muassa reevesinsuokilpikonnia ja mustaevähai.


title: Heikki Helastinen

text: Heikki Helastinen (s. Jämsänkoski) on suomalainen muusikko ja taiteilija. Syksyllä 2016 Helastinen sijoittui yhdessä valmentajansa Musta-Pekkaruuskan (Pekka Ruuska) kanssa kolmanneksi Talent Suomi (5. tuotantokausi) -kykyjenetsintäkilpailussa. . Helastisen singleä "Joulusinkkuna" on toistettu Spotify -suoratoistopalvelussa yli 30000 kertaa. Performanssiesityksissään Helastinen yhdistää taikuutta ja musiikkia. Lisäksi esitysten aikana lavalla nähdään useita yllätysvieraita.


title: Kristillinen Työkansa

text: Kristillinen Työkansa oli Suomen Kristillisen Työväen Liiton Tampereella vuonna 1906 perustettu äänenkannattaja. Vuoteen 1936 saakka se ilmestyi nimellä "Työkansa" ja vuosina 1967–1978 nimellä "Ristin Kansa". Lehden toimintaa jatkaa aikakauslehti "Sana ja Työ".


title: Kristillinen Työkansa

text: Kristillisen työväenliiton toimiessa poliittisena puolueena "Työkansa" pyrki vähäisten resurssiensa rajoissa palvelemaan lukijoitaan sanomalehtenä. Turkulaisen "Tähden" ja helsinkiläisen "Uurtajan" lakattua se jäi puolueen ainoaksi äänenkannattajaksi. Sisällissodan aikana "Työkansa" oli ainoa punaisessa Suomessa ilmestynyt ei-vallankumouksellinen sanomalehti. Myöhemmin siitä tuli kristillis-yhteiskunnallinen viikkolehti, joka sai ajan mittaan yhä enemmän hartauslehden piirteitä. Työväestöstä etääntyminen heijastui nimenmuutoksina, ja viimeistään 1970-luvulla julkaisua voitiin pitää kristillisenä aikakauslehtenä.


title: Kristillinen Työkansa

text: Lehti ilmestyi vuosina 1907–1922 vaihtelevasti kerran, kahdesti tai kolmesti viikossa, vuodesta 1923 lähtien viikkolehtenä ja vuodesta 1971 joka toinen viikko. Sen levikki oli 2 000 kappaletta vuonna 1916 ja vajaat 3 200 vuonna 1945. Päätoimittajina työskentelivät Heikki Aho (vastaava toimittaja 1907), J. Haavisto (1907), Kalle Mäkelä (1907–1918), K. A. Sallinen (vast. toim. 1918–1920), K. J. Nieminen (vast. toim. 1920–1930), H. D. Pennanen (1924–1925), Mikko Salminen (vast. toim. 1931–1946), Jorma Mäkisalo (1946–1954), Erkki Idänheimo (1954), Oiva Aalto (1955–1963), Ilmari Tiainen (1963–1948), Alpo Mustonen (1968) ja Mikko Häyrynen (1963 ja 1968–1978).


title: Fasisti (elokuva)

text:
Fasisti () on italialais-ranskalais-länsisaksalainen draamaelokuva vuodelta 1970. Elokuva perustuu Alberto Moravian samannimiseen romaaniin vuodelta 1954, ja sen on ohjannut ja käsikirjoittanut Bernardo Bertolucci.
Elokuvan päähenkilö on fasistisessa Italiassa elävä Marcello Clerici, joka pyrkii mukautumaan maan vallitsevaan fasistiseen ideologiaan. Italian salainen poliisi lähettää Marcellon Ranskaan salamurhaamaan entisen opettajansa, joka on fasismin vastustaja.Bertolucci sai "Fasisti"-elokuvasta parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-ehdokkuuden. Lisäksi elokuva oli ehdolla parhaan vieraskielisen elokuvan Golden Globe -palkinnon saajaksi.


title: Fasisti (elokuva)

text: Helsingin Sanomien Pertti Avola kutsui vuonna 2013 "Fasistia" yhdeksi elokuvahistorian parhaista kuvauksista totalitarismin houkutuksesta. Yhdysvaltalaisen Rotten Tomatoes -sivuston mukaan kaikki elokuvan saamat arvostelut ovat olleet myönteisiä.


title: Fasisti (elokuva)

text: Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti "Fasistin" kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.


title: Lego Worlds

text: Lego Worlds on TT Gamesin kehittämä hiekkalaatikkopeli, joka on julkaistu vuonna 2017 PlayStation 4:lle, Xbox Onelle ja Windowsille. Peli on ollut saatavilla Steam-palvelun "Early Access"-versiona vuoden 2015 kesäkuusta alkaen.


title: Lego Worlds

text: Pelin avoimissa, erilaisia ympäristöjä täynnä olevassa satunnaisgeneroituneissa Lego-palkoista kokonaan koostuvissa maailmoissa voi rakentaa oikeastaan mitä vain yksi palikka kerrallaan. Toinen tapa on myös asettaa maailmaan suurempia rakennelmia, esineitä tai muuta sellaista. Maailmassa liikkumiseen voi käyttää omien jalkojensa lisäksi esimerkiksi legoista koostuvia lohikäärmeitä, helikoptereita ja moottoripyöriä. Kuten "Minecraft"issä, eräässä tunnetussa hiekkalaatikkovideopelissä, myös "Lego Worldin" yksiä pelin olennaisimmista osista ovat maailman tutkiminen ja aarteiden löytäminen. Pelissä on tällä hetkellä vain yksinpeli, mutta moninpeli on tulossa viimeistään pelin virallisessa julkaisussa.


title: Eikä yksikään pelastunut (televisiosarja)

text: Eikä yksikään pelastunut (engl. "And Then There Were None") on vuonna 2015 julkaistu brittiläinen jännityssarja, joka perustuu Agatha Christien klassikkoromaaniin "Eikä yksikään pelastunut". Sarjan käsikirjoitti Sarah Phelps ja ohjasi Craig Viveiros.


text: "Eikä yksikään pelastunut" esitettiin Iso-Britanniassa jouluna 2015 BBC One -kanavalla kolmessa 70 minuutin osassa. Suomessa MTV3 esitti sarjan neljässä 45 minuutin osassa 26. joulukuuta 2016 alkaen.


text: Kahdeksan henkilöä, tuomari Wargrave, Vera Claythorne, Philip Lombard, neiti Emily Brent, kenraali Macarthur, tohtori Armstrong, Anthony Marston ja rikosylikonstaapeli Blore kutsutaan lomailemaan Sotilassaarelle, jolla sijaitsevassa talossa ovat palvelusväkenä herra ja rouva Rogers. Paikalla eivät kuitenkaan ole herra ja rouva Owen, jotka ovat kutsuneet saarelle kaikki vieraat.


text: Jokaisen vieraan makuuhuoneen seinällä on vanha lastenloru, jossa kuvataan kuinka kymmenestä sotilaasta ei jäänyt yhtään jäljelle. Ruokasalin pöydällä on kymmenen posliinista sotilasta.


text: Herra Owenin määräyksestä palvelijat laittavat illallisen jälkeen gramofoniin soimaan levyn, joka sisältää puheen, jossa jokaista paikalla ollutta syytetään murhasta.


text: Pian vieraita aletaan murhata lorun mukaan yksitellen.


text: "Eikä yksikään pelastunut" sai Britanniassa hyvän vastaanoton kriitikoilta. Sarja oli Britannian TV:n toiseksi katsotuin ohjelma jouluna 2015.


title: Forest

text: Forest tai The Forest voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kivestä ja puusta

text: Kivestä ja puusta. Suomen linnoja, kartanoita ja kirkkoja on vuonna 2002 julkaistu C. J. Cardbergin teos, jonka valokuvat ovat tekijän lisäksi Kari Palsilan, Hannu Vallaksen ja P. O. Welinin ottamia. Kirjan on suomentanut Irma Savolainen, taiton ja ulkoasun suunnittelun on tehnyt Raija Pitkänen.


title: Kivestä ja puusta

text: Teos ilmestyi vuonna 2002 Otavan kustantamana. Kirja on nimensä mukaan tietoteos Suomen linnoista, kartanoista ja kirkoista keskiajalta itsenäisyyden aikaan asti. Teoksessa on varsin runsaasti valokuvia ja kartta- ja muita piirroksia havainnollistamassa esiteltyjä kohteita.


title: Kivestä ja puusta

text: Kirjan johdannossa käsitellään lyhyesti antiikin perintöä, muinaislinnoja ja varhaista kristillisyyttä Suomessa. Varsinainen rekennettujen kohteiden ja ympäristöjen esittely tehdään aikakausijaksoittain niin, että kunkin jakson alussa on ensin sen yleiskatsaus johdantona ja sitten valittujen kohteiden esittely.


title: Kivestä ja puusta

text: Keskiajalta teoksessa esitellään linnoista Turun linnan varhaiset vaiheet, Hämeen linna, Viipurin linna, Kuusiston piispanlinna, Raasepori, Kastelholma, Olavinlinna ja Kajaanin linna. Kartanoista on sen sijaan vain yksi sivu, kuvituksena Vuorentaan kartano. Kirkoista esitellään Turun tuomiokirkko rakennusvaiheineen, samoin kuin Turun ympäristön pitäjänkirkkoja sekä Uudenmaan, Hämeen, Satakunnan, Pohjanmaan ja Ahvenanmaan kirkkoja. Johdantona käsitellään ristiretkiä ja keskiaikaisia kaupunkeja. Kirkkojen yhteydessä tarkastellaan pyhimyskulttia ja luostarilaitosta ja koko jakson lopuksi varhaisia teitä, kuten Hämeen härkätie.


title: Kivestä ja puusta

text: Kustaa Vaasan ajan ja isonvihan väliseltä jaksolta teoksessa tarkastellaan Turun ja Viipurin linnojen myöhempien vaiheiden ohella 1500-luvun kartanolinnoja kuten Kuitia, Suitian kartano ja Sjundbyn kartano, 1600-luvun kartanoita kuten Kankaisten kartano, Louhisaaren kartano ja Sarvilahden kartano sekä maaseudun kirkkoja, muun muassa Sodankylän vanha kirkko ja Sauvon kirkko. Johdannossa kuvataan uskonpuhdistusta ja renessanssia.


title: Kivestä ja puusta

text: Uudenkaupungin rauhan ja vuoden 1809 välisen jakson esipuheena on "Erämaiden kevät" Välskärin kertomusten mukaan. Uusista linnoituksista esitellään Haminan linnoitus, Lappeenrannan linnoitus, Viapori, Loviisan linnoitus, Svartholma ja Hangon linnoitus, mutta myös saaristolaivasto "uivana linnoituksena". Hämeen linna kuvataan armeijan varikkona. Venäläisten linnoituksia rajan takana tarkastellaan lyhyesti, samoin Suomen sotaa.


title: Kivestä ja puusta

text: Rautaruukeista ja kartanoista esitellään Fiskarsin ruukki, Björkboda, Teijon kartano, Mustion linna, Orisbergin kartano, Törnävän kartano, Lietsala eli Nuhjala, Lempisaari, Viksbergin kartano Paimiossa, Joensuun kartano, Wiurilan kartano, Jokioisten kartano, Brinkhallin kartano, Riilahden kartano, Joroisten Frugård ja Anjalan kartano. Lisäksi tarkastellaan useita aikakauden kirkkoja ja lopuksi Ruotsin vallan päättymistä.


title: Kivestä ja puusta

text: Autonomian eli Suomen suuriruhtinaskunnan ajan alkamista kuvataan ensin, sitten esitellään "uusien aatteiden arkkitehteja" kuten Carl Ludvig Engeliä ja hänen töitään, mutta myös Engelin oppilasta Anders Fredrik Granstedtia, joka suunnitteli muun muassa Kerimäen kirkon. Myös autonomian ajan tiestöä esitellään. Linnoituksista ja varuskunnista tarkastellaan Viaporin vaiheiden lisäksi Bomarsundia, kartanoista muun muassa Herttoniemen kartanoa, Stensbölen kartanoa, Vuojoen kartanoa, Porvoon Drägsbyn kartanoa, Tervikin kartanoa, Tjusterbyn kartanoa ja Malmgårdin kartanoa. Teoksen päättää näkymä tulevaisuuteen, "Kansallinen kiinnostus herää".


title: Leijut

text:
Leijut (Artamidae) on varpuslintujen heimo, jota tavataan vain Oseaniassa.
Heimo sisältää 23 lajia neljässä suvussa ja kahdessa alaheimossa: Artaminae (yksi suku) ja Cracticinae (huiluvarikset).


title: Leijut

text: Aiemmin leijuihin luettiin vain suku "Artamus", mutta vuonna 1994 siihen alettiin laskea myös huiluvarikset. Joissakin lähteissä niitä käytetään vielä erillisinä heimoina.


title: Jäknabackenin jätinkirkko

text: Jäknabackenin jätinkirkko on Pohjanmaalla Pedersören Purmossa sijaitseva jätinkirkko. Jätinkirkon ympäristössä on asuinpaikka ja muita myöhemmin rakennettuja kiviröykkiöitä. Tutkimuksissa ei ole löytynyt ajoittavia löytöjä, joten se ajoitetaan maankohoamisen nopeuden avulla väljästi 3000–2400 eaa. eli kivikauden loppupuolelle


title: Jäknabackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkko sijaitsee Purmon kirkosta noin 9,5 kilometriä kaakkoon ja Purmon Sääksjärvestä 1,6 kilometriä luoteeseen. Siellä on luode–kaakkois-suuntainen harjumuodostuma, jonka laella ja etelälounaisrinteellä sijaitsevat jätinkirkko ja muut muinaisjäännökset. Mäki tunnetaan Jäknabackenin nimellä ja sen pohjoispuolelta virtaa ohitse Norijoki.


title: Jäknabackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkko on nelikulmainen mutta pyöreäkulmaisen muotoinen kivivalli, joka on äestyksestä huolimatta edelleen hyväkuntoinen. Se on 65 metriä pitkä ja 35 metriä leveä. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 32° pohjoisesta vastapäivään eli pohjoisluoteeseen. Kivivallissa on yksi kohta, joka on jätetty matalammaksi eli siinä on niin sanottu portti. Portti osoittaa jätinkirkon keskipisteestä 148° myötäpäivään eli eteläkaakkoon ja sijaitsee siten jätinkirkon pituusakselilla.


title: Jäknabackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkon kivivallit ovat olleet suuritöisiä. Kivivallin kivien kantamisessa 65 metriä pitkään valliin on voitu säästää suurikin työmäärä, kun on hyödynnetty aaltojen ja jäiden muodostamien rantakivikkojen luontaisia muotoja. Tämä näkyy erityisesti juuri täällä Jäknabackenissa toisen kivivallin muodoissa ja rakenteessa. Mikäli jätinkirkot sijaitsivat käyttöaikoinaan aivan merenrannoilla, voidaan Jäknabackenkin ajoittaa maankohoamisesta johtuvasta rannansiirtymän kronologiasta. Muinainen merenranta sijaitsi 50–55 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella, mikä merkitsee kronologiassa noin 3000–2400 eaa. Ajoitus sisältyy kivikauden loppujaksoon.


title: Jäknabackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkon lähiympäristössä on asuttu pitkään. Tästä kertoo maaperän asuinpaikkapinta, jonka kulttuurikerroksesta löytyi kaivauksissa runsaasti jälkiä asumisesta. Toimeliaisuudesta oli jäänyt jälkiä sekä jätinkirkon sisäpuolelle että ulkopuolelle. Valitettavasti tehdyt löydöt, kvartsi-iskokset ja palanut luuaines, eivät antaneet asuinpaikalle ajoituksia.


title: Jäknabackenin jätinkirkko

text: Alueella sijaitsee 13 kiviröykkiötä, joista osa on kivivallien sisäpuolella tai vallilla ja osa vallialueen ulkopuolella. Vuonna 1930 tutki Jacob Tegengren yhden röykkiön, jonka halkaisija oli viisi metriä ja korkeus puoli metriä. Itse röykkiö oli löydötön, mutta sen alta maanpinnasta ja maaperästä löytyi runsaasti hiiltä. Vuonna 1989 tutkittiin toinen röykkiö Päivi Kankkusen johdolla. Röykkiö sijaitsi kivivallin kaakkoispäässä ja se oli muodoltaan pitkänomainen tai soikea. Röykkiö oli 19 metriä pitkä, 7 metriä leveä ja 0,3 metriä korkea. Se tutkittiin vain osittain. Kummallakaan kerralla ei havaittu mitään hautaamiseen viittaavaa. Kankkusen mukaan röykkiössä ei ollut myöskään mitään rakenteita. Röykkiön kaivauksessa tehdyt löydöt liittyivät maaperän jäänteisiin, jotka kuuluivat asuinpaikan eivätkä röykkiön jäänteisiin. Röykkiöt oli Kankkusen mukaan rakennettu myöhemmin kuin mitä asuinpaikalla oli asuttu.


title: Jäknabackenin jätinkirkko

text: Suomen arkeologiassa verraten uuden löytöryhmän muodostavat palokivikummut. Ne ovat palaneista kivistä, sorasta ja hiekasta, noesta ja hiilenmuruista koostuvia tunkioita. Niitä on Jäknabackenissa kuusi ja täälläkin ne sijaitsevat lähes samalla korkeuskäyrällä rivissä. Ne on yhdistetty intensiiviseen tulenpitoon rannan tuntumassa. Tutkimusten mukaan on varsin mahdollista, että tulenpito liittyi hylkeiden valmistamiseen ja siinä erityisesti traanin eli hylkeenrasvan valmistukseen. Ihonalainen rasva sulatettiin suurissa keraamisissa astioissa tulenpitokuopissa. Palokivikummut voivat olla tulenpitokuoppien tyhjennystunkioita.


title: Jäknabackenin jätinkirkko

text: Marianne Ridderstad huomasi alueella yhden pystykiveksi nimeämänsä pitkänomaisen kiven . Metallinilmaisimella on alueelta löydetty tulusrauta, mikä viittaa myös alueen rautakautiseen käyttöön.


title: Jäknabackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkkoa ja sitä ympäröiviä muita muinaisjäännöksiä on tarkastettu useita kertoja vuosina 1891 (Lars H. Sandelin), 1964 (Anna-Liisa Hirviluoto), 1971 (Mikko Ahvenlampi) ja 1987 (Mirja Miettinen). Paikkaa on tutkittu kaivauksin vuosina 1930 (Jacob Tegengren) ja 1989 (Päivi Kankkunen).


title: Jäknabackenin jätinkirkko

text: Paikka mainitaan jo vuonna 1891 Lars H. Sandelinin kihlakuntakertomuksessa. Vuonna 1987 alue oli hakattu aukeaksi ja sitten äestetty niin, että osa röykkiöistä ja asuinpaikan kulttuurikerroksesta vaurioitui.


title: Valkoinen terrori

text: Valkoinen terrori viittaa ainakin seuraaviin historiallisiin taistelun ulkopuolisiin, järjestelmällisiin poliittisiin väkivaltaisuuksiin:


title: Metelinkiukaat

text: Metelinkiukaat on Keski-Päijänteen Vanhanselän pohjoisosassa oleva pieni saariryhmä, joka kuuluu Jyväskylän eteläisimpiin alueisiin. Luontoarvojensa perusteella se kuuluu noin 300 hehtaarin laajuiseen Vanhanselän–Ruppavuoren Natura 2000 -suojelualueeseen (numero FI0900079). Metelinkiukaat-nimi taas viittaa siihen, että paikka on ollut muinaisuskon kannalta tärkeä palvontapaikka tai hautauspaikka, lapinraunio.


title: Punainen terrori

text: Punainen terrori voi viitata seuraaviin:


title: Urmas Kruuse

text: Urmas Kruuse (s. 14. heinäkuuta 1965  Elva, Viro) on virolainen poliitikko. Hän on ollut Viron maaseutuministeri 2015–2016. Vuosina 2014–2015 hän oli terveys- ja työministeri. Kruuse on Reformipuolueen jäsen.


title: Urmas Kruuse

text: Kruuse kävi Elva keskikoulua ja suoritti liikkeenjohdon loppututkinnon International University Audentesissa. Vuosina 1997–1999 hän työskenteli myyntijohtajana Siberry Rebase Hulgiladussa ja 1999–2002 Kesko Food AS: myyntijohtajana. Kruuse on myös esiintynyt muusikkona.


title: Urmas Kruuse

text: Vuosina 2002–2007 Kruuse oli kotikaupunkinsa Elvan kaupunginjohtaja ja 2007–2014 Tarton kaupunginjohtaja.


title: Urmas Kruuse

text: Kruuse nimitettiin terveys- ja työministeriksi Taavi Rõivasin ensimmäiseen hallitukseen 26. maaliskuuta 2014 ja maaseutuministeriksi 9. huhtikuuta 2015 Rõivasin toiseen hallitukseen.


title: Deepika Kumari

text: Deepika Kumari (s. 13. kesäkuuta 1994) on intialainen jousiampuja. Hän voitti kultaa Kansainyhteisön kisoissa 2010 taljajousen henkilökohtaisessa kilpailussa ja joukkuekilpailussa yhdessä Dola Banerjeen ja Bombayla Devi Laishramin kanssa.


title: Deepika Kumari

text: Deepika Kumari syntyi Tuk-tuk kuskin ja sairaanhoitajan lapseksi. Nuoruudessaan Kumari paiskoi mangoja kivillä. Kumarin vanhemmilla oli vaikeuksia saada rahaa Deepikan unelmaan. Tämä johti kompromisseihin ja joskus Kumari harjoitteli kotitekoisilla bambujousilla ja nuolilla.


title: Nokoset

text: Nokoset ovat lyhyet päiväunet. Nokosilla voidaan korvata lyhyeksi jääneet yöunet ja välttää univaje, tai ne voivat olla osa ihmisen normaalia unirytmiä. Joissain kulttuureissa, kuten Japanissa ja Kiinassa, nokosten ottaminen aina tilaisuuden tullen on melko yleistä. Espanjalaiset ovat perinteisesti vetäytyneet pitkille nokosille eli siestalle iltapäivisin.


title: Nokoset

text: Sopivan mittaisten nokosten on todettu vähentävän väsymystä, parantavan kognitiivisia suorituksia sekä vakauttavan tunne-elämää. Jo kuuden minuutin nokosten on osoitettu auttavan muistamaan juuri opitut asiat paremmin. Nokosten ihannepituutena pidetään 10:stä 20–30:een minuuttia. Hiukan sitä pidemmät nokoset aiheuttavat sen, että aivojen aineenvaihdunta hidastuu ja herättyä on tokkurainen olo usein jopa puolen tunnin ajan. Jo vähintään tunnin pituisten nokosten avulla voi päästä syvään uneen, jonka jälkeen suorituskyky on yhtä hyvä kuin aamulla. 90 minuutin nokosista voi herätä REM-univaiheen aikana kuten aamullakin.


title: Nokoset

text: Nokosten suositeltu ajankohta on iltapäivällä kello 15 aikoihin, joka on useimmille päivän keskikohta. Tällöin ihmisen biologinen kello avaa uni-ikkunan, ja hänen on helppo nukahtaa. Liian myöhään pidetyt pitkät nokoset voivat vaikeuttaa nukahtamista yöksi.


title: Grantchester

text: Grantchester on brittiläinen rikosdraamasarja, joka perustuu James Runcien "The Grantchester Mysteries" -rikosromaaneihin. Sarjan pääosaa, pastori Sidney Chambersia näyttelee James Norton. "Grantchester" sijoittuu 1950-luvulle.


title: Grantchester

text: "Grantchester" alkoi ITV-kanavalla Iso-Britanniassa vuoden 2014 syksyllä. Suomessa sarjaa on esittänyt Yle TV1.


title: Grantchester

text: Anglikaanisen kirkon pappi Sidney Chambers asuu 1950-luvun pienessä Grantchesterin kylässä Cambridgeshiren kreivikunnassa. Sidney on traumatisoitunut toisessa maailmansodassa ja kärsii alkoholiogelmasta. Ihmiset uskoutuvat nuorelle pastorille, ja tämän takia hän saa tietoonsa myös asioita, jotka eivät kestä päivänvaloa. Sidney ystävystyy paikallisen rikostutkijan, komisario Geordie Keatingin (Robson Green) kanssa ja auttaa häntä kylässä tapahtuneiden murhien ratkaisussa.


title: Robson Green

text: Robson Green (s. 18. joulukuuta 1964 Dudley, Northumberland, Englanti, Iso-Britannia) on brittiläinen näyttelijä, laulaja, lauluntekijä ja juontaja.


title: Robson Green

text: Green tunnetaan parhaiten Dave Tuckerin roolista sarjassa "Soldier Soldier" (1991–1995), tohtori Tony Hillin roolista sarjassa "Murha mielessä" ("Wire in the Blood", 2002–2008), Jimmy Powellin roolista sarjassa "Sairaalaelämää" ("Casualty", 1989–1992) sekä komisario Geordie Keatingin roolista sarjassa "Grantchester" (2014–). Vuosina 2013–2015 hän näytteli sotadraamassa "Strike Back".


title: Robson Green

text: Lisäksi hän on toiminut juontajana luonto-ohjelmissa "Extreme Fishing with Robson Green", "Robson's Extreme Fishing Challenge", sekä "Tales from Northumberland with Robson Green".


title: Robson Green

text: Green lauloi 1990-luvulla yhtyeessä Robson & Jerome.


title: Uskonto Virossa

text: Viro on yksi maailman vähiten uskonnollisista valtioista. Vain 14 % väestöstä pitää uskontoa merkittävänä osana päivittäistä elämäänsä. Suurin osa uskonnollisesta väestönosasta on kristittyjä, ja he jakautuvat vielä 90 eri liikkeeseen. Suurin osa Viron kristityistä on kuitenkin ortodoksikristittyjä tai luterilaisia. Ringo Ringveen mukaan uskonnolla ei koskaan ole ollut tärkeää roolia niin Viron "poliittisella kuin ideologisellakaan sotatantereella" ja että "1930-luvun lopulla vallinneet ajatukset valtion ja kirkon läheisemmistä suhteista päättyivät vuoden 1940 neuvostomiehitykseen". Sen lisäksi hän toteaa "uskonnollisten traditioiden kadonneen useimmista perheistä" Neuvostoliiton valtioateismin seurauksena. Ennen toista maailmansotaa virolaisista noin 80 % oli protestantteja ja suurin osa heistä luterilaisia.


title: Uskonto Virossa

text: Vuosien 2001 ja 2011 väestönlaskentojen välillä Virossa elävien ortodoksikristittyjen määrä ylitti luterilaisten määrän ja ortodoksisesta kirkosta tuli maan suurin kristillinen kirkkokunta. Kantavirolaisten keskuudessa luterilaisella kirkkokunnalla on kuitenkin yhä eniten kannattajia ja ortodoksisuutta harjoittaa lähinnä vironvenäläinen vähemmistö.


title: Uskonto Virossa

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Viron asukkaista 54 % ei koe yhteyttä mihinkään uskontoon, 16 % on ortodoksikristittyjä ja 10 % luterilaisia.


title: Kõpu

text: Kõpu on pienkauppala ja entinen kunta Virossa Viljandimaan maakunnassa. Pienkauppala sijaitsee Põhja-Sakalan kunnassa parikymmentä kilometriä Viljandista länteen.


title: Kõpu

text: Viron kuntauudistuksen osana 21. lokakuuta 2017 Kõon, Kõpun ja Suure-Jaanin kunnat sekä Võhman kaupunki yhdistyivät uudeksi Põhja-Sakalan kunnaksi.


title: Kõpu

text: Kõpun kunta sijaitsi Viljandimaan länsiosassa Viljandin länsi- ja Pärnun itäpuolella. Kunnassa oli arviolta 633 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 258,95 neliökilometriä.


title: Kõpu

text: Kuntaan kuului Kõpun pienkauppala ("alevik") ja yhdeksän kylää: Iia, Kuninga, Laane, Punaküla, Supsi, Seruküla, Tipu, Uia ja Vanaveski.


title: Kõpu

text: Vuonna 2011 Kõpun kunnassa oli 704 asukasta, joista 687 (97,6 %) oli virolaisia, 6 (0,9 %) venäläisiä ja 9 (1,3 %) muita kansallisuuksia.


title: Civiasco

text: Civiasco on kunta Pohjois-Italiassa Vercellin maakunnassa Piemonten alueella. Civiascon naapurikunnat ovat Arola, Cesara, Madonna del Sasso ja Varallo.


title: Per Wallendorff

text: Per Wallendorff (22. joulukuuta 1916 – 13. marraskuuta 1995) oli suomalainen teologian tohtori, lähetysjohtaja ja kristillinen kirjailija.


title: Per Wallendorff

text: Wallendorff vihittiin papiksi 1939 ja hän väitteli teologian tohtoriksi 1964. Väitöskirjan "Rättfärdinghetens Lärare" aiheena oli Qumranin kääröteksteissä esiintyvä Vanhurskauden opettaja.


title: Per Wallendorff

text: Per Wallendorff oli seurakuntapappina Lapinjärvellä, Sipoossa ja Helsingin ruotsinkielisissä seurakunnissa. Hän oli Suomen Lähetysseuran palveluksessa 1939–1962 toimien vuoden ajan lähetystyöntekijänä Jerusalemissa. Wallendorff oli sitten Evankelisluterilaisen Lähetysyhdistys Kylväjä ry:n puheenjohtajana 1974–1985 ja jäätyään seurakuntapapin virasta eläkkeelle hän hoiti myös yhdistyksen lähetysjohtajan tehtävää vuosina 1980–1985. Viimeksi vuosina 1985–1987 Wallendorff teki tieteellistä tutkimustyötä Jerusalemissa.


title: Suure-Jaani (kunta)

text: Suure-Jaanin kunta () on entinen kunta Virossa Viljandimaan maakunnassa. Se sijaitsi maakunnan pohjoisosassa Viljandin pohjoispuolella. Kunnassa oli arviolta 5 248 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 742,67 neliökilometriä.


title: Suure-Jaani (kunta)

text: Suure-Jaanin kunta muodostettiin 21. lokakuuta 2005, kun aiempi Suure-Jaanin kunta, Suure-Jaanin kaupunki, Olustveren kunta ja Vastemõisan kunta liittyivät yhteen. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Võhman kaupunki sekä Kõon, Kõpun ja Suure-Jaanin kunnat yhdistettiin uudeksi Põhja-Sakalan kunnaksi.


title: Suure-Jaani (kunta)

text: Kuntaan kuuluivat Suure-Jaanin epäitsenäisen kaupungin ("vallasisene linn") lisäksi Olustveren pienkauppala ("alevik") ja 46 kylää: Aimla, Arjadi, Epra, Ilbaku, Ivaski, Jaska, Jälevere, Kabila, Karjasoo, Kerita, Kibaru, Kildu, Kobruvere, Kootsi, Kuhjavere, Kuiavere, Kurnuvere, Kõidama, Kärevere, Lahmuse, Lemmakõnnu, Lõhavere, Metsküla, Mudiste, Munsi, Mäeküla, Navesti, Nuutre, Paelama, Põhjaka, Päraküla, Reegoldi, Riiassaare, Rääka, Sandra, Sürgavere, Taevere, Tällevere, Tääksi, Vastemõisa, Vihi, Võhmassaare, Võivaku, Võlli, Ülde ja Ängi.


title: Suure-Jaani (kunta)

text: Vuonna 2011 Suure-Jaanin kunnassa (Suure-Jaanin epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 5 202 asukasta, joista 5 112 (98,3 %) oli virolaisia, 36 (0,7 %) venäläisiä ja 51 (1,0 %) muita kansallisuuksia.


title: Sabbia

text: Sabbia on kunta Pohjois-Italiassa Vercellin maakunnassa Piemonten alueella. Sabbian naapurikunnat ovat Cravagliana, Valstrona ja Varallo.


title: Aleksander Tõnisson

text: Aleksander Tõnisson, VR I/1 (17. huhtikuuta 1875 Härjanurme – 30. kesäkuuta 1941 Tallinna, Viro) oli virolainen sotilaskomentaja (kenraalimajuri) Viron vapaussodan aikana.


title: Aleksander Tõnisson

text: Tõnisson valmistui 1899 Vilnan sotilasakatemiasta. Hän osallistui vapaaehtoisena Venäjän-Japanin sotaan ja ensimmäiseen maailmansotaan. Vuonna 1917 hän oli mukana muodostamassa Viron kansallisia yksiköitä ja komentaja 1. Viron rykmentissä, joka osallistui Riian rintaman taisteluun. Hän pakeni 1918 Saksan miehitystä Suomeen, palasi syksyllä Viroon, ja hänestä tuli Viron 1. divisioonan komentaja. Viron vapaussodassa Tõnisson taisteli menestyksekkästi Virun rintamalla. Sodan päätyttyä hän toimi kaksi kertaa puolustusministerinä, ensin Jaan Tõnissonin hallituksessa 1920, sitten Konstantin Pätsin hallituksessa 1933. Pätsin kaappauksen jälkeen 1934 hän joutui jäämään eläkkeelle armeijasta ja oli Tarton kaupunginjohtaja 1934–1939 ja Tallinnan ylipormestari 1939–1940. Neuvostoliittolaiset miehitysviranomaiset pidättivät 1940 Tõnissonin ja teloittivat hänet seuraavana vuonna.


title: Viljandi (kunta)

text: Viljandin kunta () on kunta Viron Viljandimaan maakunnassa. Kunnassa on noin 14 000 asukasta.


title: Viljandi (kunta)

text: Kunta rajoittuu lännessä Mulgiin ja Põhja-Sakalaan, pohjoisessa Põltsamaahan, idässä Tartuun, Elvaan ja Võrtsijärveen sekä etelässä Tõrvaan. Viljandin kaupunki sijaitsee Viljandin kunnan ympäröimänä alueen keskellä..


title: Viljandi (kunta)

text: Viljandin kunta perustettiin 5. marraskuuta 2013, kun Paistun, Pärstin, Saarepeedin ja Viiratsin kunnat liittyivät yhteen.


title: Viljandi (kunta)

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Kolga-Jaanin ja Tarvastun kunnat liittyivät Viljandiin.


title: Viljandi (kunta)

text: Kunta muodostuu Kolga-Jaanin, Mustlan, Ramsin ja Viiratsin pienkauppaloista (alevik) sekä 126 kylästä (küla). Kunnan keskuspaikka on Viljandin kaupunki.


title: Viljandi (kunta)

text: Rautatie Tallinnasta Viljandin kaupunkiin kulkee Viljandin kunnan poikki.


title: Orff-pedagogiikka

text: Orff-pedagogiikka on musiikkikasvatusmetodi, jossa edetään ihmisen kehityksen mukaisella tavalla: rytmi kasvaa puheesta, sitten syntyy melodia ja sen pohjalta harmonia. Orff-menetelmä korostaa jokaisen mahdollisuutta musisoida ilman aiempia musiikkiopintoja tai erityislahjakkuutta. Sen kehittäjä Carl Orff (1895 – 1982) oli saksalainen säveltäjä ja musiikkipedagogi. Orffin tunnetuimpia teoksia on Carmina Burana –kantaatti vuodelta 1937. Orffin musiikkipedagoginen ajattelu on vaikuttanut merkittävästi länsimaisen musiikkikasvatuksen käytäntöihin 1900-luvulla.


title: Orff-pedagogiikka

text: Carl Orff alkoi kehittää pedagogiikkaansa 1920-luvulla tutustuttuaan tanssitaiteen uudistajaan Dorothee Güntheriin. Orff oli itsekin muusikkona uudistusmielinen, eikä sietänyt musiikin liittyviä konventioita. Vuonna 1923 Günther perusti tanssiopiston ("Güntherschule"), jossa opetettiin liikuntaa, rytmistä voimistelua, tanssia ja musiikkia, ja pyysi Orffia sen musiikinopettajaksi. Güntherin ja Orffin tavoitteena oli pölyttää vanhoja tanssin ja musiikin konventioita ja innostaa opiskelijoita löytämään uusia ilmaisun tapoja. (Frazee 1987, 9) Orffille Güntherschule loi puitteet pedagogisten ajatusten kokeilemiseen käytännössä. Orff itse kuvailee pedagogiikkansa saaneen motiivinsa ennemmin taiteellisesta tarpeesta tehdä asiat omalla tavalla, kuin puhtaasti pedagogisista lähtökohdista.


title: Orff-pedagogiikka

text: Güntherschule tuhoutui toisen maailmansodan pommituksissa 1945.


title: Orff-pedagogiikka

text: Güntherschulen oppilas Gunild Keetman osoittautui lahjakkaaksi niin musiikin kuin tanssin kuin liikkumisen saralla. Keetman avusti Orffia lastenmusiikkikokoelman säveltämisessä baijerilaiselle radiolle. Tämä sävelmien kokoelma julkaistiin 1950 myös nuottikokoelmana. Kokoelma toimii orffilaisen pedagogiikan perusmateriaalina. 1950-luvun loppupuolella Orffin materiaaleja käännettiin englanniksi. 1953 pidetyn Orff-seminaarin jälkeen orffilainen musiikkikasvatusajattelu sai kannatusta myös ulkomaisten kollegoiden keskuudessa.


title: Orff-pedagogiikka

text: Gunild Keetman jatkoi Orffin työtä lasten musiikkikasvatuksen parissa salzburgilaisessa Mozarteum-konsevatoriossa. Vuonna 1961 perustettiin Mozarteum-konservatorion yhteyteen Orff Schulwerk-keskus ja seminaari. Suuri kiinnostus johti Orff-instituutin perustamiseen 1963. Yhdysvalloissa ja Kanadassa Orff-pedagogiikka loi vahvaa pohjaa 1960-luvun lopulla.


title: Orff-pedagogiikka

text: Orffilaisen ajattelun mukaan ihmisen luontaisen musikaalisuuden kehittäminen rikastaa tämän elämää. Tärkeässä roolissa Orff-pedagogiikassa on luominen, kuunteleminen ja soittaminen. Ydinajatus on, että jokainen pääsee osallistumaan musisointiin tavalla tai toisella, oli se sitten laulua, soittoa, tanssia tai puhetta. Orffin ajatuksia sovelletaan useimmiten ryhmämuotoisessa opetuksessa. Kuuntelemisen taitoa korostetaan. Luominen ja musiikillisten ongelmien ratkaisu improvisoiden kasvattaa ihmistä musiikillisesti itsenäiseen ajatteluun.


title: Orff-pedagogiikka

text: Orff koki Dalcrozen tapaan musiikin olevan suorassa yhteydessä liikkumiseen. Orff näki myös kielen ja musiikin yhteneväisyyksissä hyvän pohjan niin oppilaan musikaalisuuden kuin äidinkielenkin taitojen kehittämiselle. Runoja, loruja ja sananparsia käytetään Orff-pedagogiikan välineinä , siinä missä myös esimerkiksi kansantansseja . Orff-pedagogit usein soveltavat itse oman kulttuurinsa materiaalia opetuksessa.


title: Orff-pedagogiikka

text: Osallistuminen oli Orffin ajattelun mukaan yksi musiikillisen kasvatuksen kulmakivistä. Perinteiset orkesterisoittimet vaativat paljon itsenäistä harjoittelua, jotta itseilmaisu soittamalla olisi mielekästä. Ryhmämuotoisessa opetuksessa harvemmin on kuitenkaan aikaa ja resursseja ottaa haltuun useita teknisesti vaikeita soittimia.


title: Orff-pedagogiikka

text: Orff oli kiinnostunut perkussioista, ja Orffin tuttavat lähettivät hänelle matkoiltaan ulkoeurooppalaisia soittimia, mm. ksylofonin . Käyttöliittymän helppous lienee johtanut siihen, että ksylofoni ja sen muunnelmat päätyivät osaksi orffilaista musiikkikasvatusta. Useimmat lyömäsoittimet ovat helppoja soittaa, käteviä säilyttää ja suhteellisen edullisia valmistaa.


title: Orff-pedagogiikka

text: Etnomusikologi Curt Sachsin suosituksesta Orff liitti mukaan myös nokkahuilun. Nokkahuilu on ksylofonin ohella melodiasoitin. Sillä voidaan kuitenkin tuottaa myös pitkiä ääniä. Puhallinsoittimena sen tekniikka myös eroaa lyömäsoittimista, joten se antaa oman teknisen lisänsä Orff-pedagogiikan mahdollisuuksiin. Nokkahuilu on alkuperältään vanha ja monessa kulttuurissa tavattu, joten sille on olemassa sopivaa ohjelmistoa. Soittimen alkukantaisuus sopii myös Orffin ajatukseen siitä, että musiikin historia ja yksilön musiikillinen kasvaminen on rinnastettavissa yhteen ”musiikillisen evoluution” ilmiöön.


title: Orff-pedagogiikka

text: Säveltapailu kuuluu orff-pedagogiikkaan luonnollisena osana musiikillista luomista. Orff ei ottanut kantaa siihen, millä systeemillä säveltasoja kannattaa opettaa. Musiikillista luomista helpottamaan Orff nosti esille pentatoniset asteikot. Pentatonisia asteikoita käytetään useissa musiikkikulttuureissa, ja sen on soinniltaan konsonoiva. Pentatonisen asteikon säveliä käyttämällä on siis vaikea improvisoida ”väärin” . Orff ja Keetman suosittelivat improvisoinnin pohjalle bordunasävelten käyttöä . Ostinatot nähtiin helposti lähestyttävänä tapana hahmottaa ja soveltaa musiikkia käytännössä.


title: Orff-pedagogiikka

text: Sovellettujen soittimien lisäksi Orff korostikin myös sovelletun musiikin tärkeyttä. Orff itse käytti oman kulttuurinsa kansanlauluja ja –runoutta. Orff korosti, että kussakin kulttuurissa on käytettävä sen omaa materiaalia omaan äidinkieleen liittyvän kielellisen rytmiikan oppimiseksi. Runot ja lorut ohjaavat lasta kuulemaan sävyjä niin kielessä kuin musiikissakin. Kielellinen ja musiikillinen merkityksenmuodostus kulkee Orff-pedagogiikassa käsi kädessä.


title: Orff-pedagogiikka

text: Orff kehitti pedagogiikkaansa tanssikoulun musiikinopettajana. Güntherschulessa opiskeltiinkin juuri musiikin ja tanssin yhdistämistä. Ilmaisullinen murros näkyi ja kuului kaikissa taiteissa 1900-luvun alussa, ja musiikin ja liikkeen yhteyttä korosti ennen Orffia Emile Jacques-Dalcroze, joka hänkin liikkui tanssipiireissä ja jonka ajattelu näkyy Güntherschulen painotuksissa.


title: Orff-pedagogiikka

text: Orff-pedagogiikasta puhuttaessa painottuu kuitenkin ennen kaikkea musiikkikasvatus. Orffin ajattelutapa levisi paitsi painettujen kokoelmien, myös radion musiikkiohjelmien myötä. On siis luonnollista, että ajatteluun tarttui ensimmäisenä juuri muusikot ja musiikinopettajat. Orffin menetelmät olivat alun perin ennen kaikkea tanssikoulun musiikinopetusta, liikkeessä ilmenevää musiikkia ja musiikissa ilmenevää liikettä korostavaa. Orffin ja Keetmanin perustyö musiikin alkeiden opetuksen parissa sotien jälkeen muodosti orffilaisesta musiikkipedagogiikasta juuri musiikkia painottavaa. Painettu teksti ja radio-ohjelmat lienevät vaikuttaneen pedagogiikan painottumiseen musiikkiin, jättäen liikkumisen vähemmälle huomiolle.


title: Willian José

text: Willian José da Silva, yleensä vain Willian José (s. 23. marraskuuta 1991 Porto Calvo, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Real Sociedadia ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Willian José

text: 30. heinäkuuta 2015 Willian José siirtyi yksivuotisella lainasopimuksella Las Palmasiin, joka oli noussut maan pääsarjaan Primera Divisióniin ensimmäistä kertaa 13 vuoteen. Ensimmäisen maalinsa joukkueessa hän teki 12. joulukuuta 2015 kotiottelussa Real Betisia vastaan.


title: Willian José

text: Useiden lainasopimuksien jälkeen, 31. heinäkuuta 2016 Willian José teki viisivuotisen sopimuksen baskiseura Real Sociedadin kanssa. 21. syyskuuta 2016 hän teki kaksi maalia ottelussa vanhaa seuraansa Las Palmasia vastaan.


title: Suzuki Celerio

text: Suzuki Celerio on Suzukin vuodesta 2014 lähtien valmistama A-segmentin henkilöautomalli, joka korvasi Euroopassa Suzuki Splashin ja Alton. Malli esiteltiin Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2014.


title: Suzuki Celerio

text: Vuoden 2014 Euro NCAP -kolaritestistä Celerio sai tulokseksi kolme tähteä viidestä.


title: Suzuki Celerio

text: Euroopassa ainoa moottorivaihtoehto on kolmisylinterinen 1,0-litrainen (67 hv) bensiinimoottori. Ainoastaan Intiassa saatavana on myös kaksisylinterinen 0,8-litrainen (47 hv) dieselmoottori.


title: Kansainväliset vedet

text: Kansainväliset vedet, erotuksena aluevesistä, ovat vesialueita, jotka eivät ole minkään valtiovallan alaisina. Kansainvälisillä vesillä ei ole itsenäisyyden statusta, joten niiden katsotaan olevan "Terra nullius"ta eli ei-kenenkään maata.


title: Kansainväliset vedet

text: Kaikilla valtioilla on täten oikeus kalastukseen, veneilyyn, ylilentoihin, tutkimukseen ja kaapeleiden sekä putkijohtojen asennukseen kansainvälisillä vesillä.


title: Kansainväliset vedet

text: Useat valtiot jotka ovat allekirjoittaneet Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen omaavat yksinomaisen talousvyöhykkeen, joka jatkuu 200 meripeninkulmaa eli noin 370 kilometriä valtion rannikolta avomerelle. Näiden alueiden sekä aluevesien ulkopuoliset merialueet ovat poikkeuksetta kansainvälisiä vesiä.


title: Kansainväliset vedet

text: Yleensä laivat jotka seilaavat kansainvälisillä vesillä noudattavat ja valvovat rekisteröintimaansa tai lippuvaltionsa lakeja. Poikkeuksena ovat tapaukset, joissa laiva itsessään joutuu rikoksen, kuten merirosvouden kohteeksi, jolloin mikä tahansa valtio voi käyttää lakejaan rikoksen selvittämiseen kansainvälisen oikeuden normiston puitteissa.


title: Alexander Bergström

text: Alexander Bergström (s. 18. tammikuuta 1986 Osby, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Karlskrona HK:ssa. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Bergström on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös laidassa. Eliteprospects.com -sivuston Ulf Anderssonin mukaan isokokoinen Bergström on hyvä luistelija ja hänellä on hyvä pelikäsitys, kiekolliset taidot ja työmoraali. Bergström on tullut tunnetuksi myöhäisherännäisenä pelaajana, sillä hän debytoi SHL:ssä vasta 29-vuotiaana liigaan nousseen Karlskronan mukana kaudella 2015–2016. Ruotsin A-maajoukkueessa hän debytoi seuraavalla kaudella 30-vuotiaana.


title: Alexander Bergström

text: Bergström on Osby IK:n kasvatti. Hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä kuitenkin Rögle BK:ssa vain 16-vuotiaana Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa kaudella 2002–2003, jolloin Bergström pelasi siellä kuusi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Kaudella 2003–2004 hän oli tehoilla 10+15=25 seuran J20-junioreiden paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies. Bergström pelasi kauden aikana 14 Allsvenskan-ottelua. Kaudeksi 2006–2007 hän siirtyi Röglen Allsvenskan-joukkueesta sarjatasoa alemmas Ruotsin I-divisioonan Olofströms IK:hon. Bergström oli tehoilla 26+34=60 joukkueen toiseksi paras pistemies David Nilssonin jälkeen ja hän jakoi sarjan pistepörssin kymmenennen sijan Tegs SK:ta ja Piteå HC:tä edustaneen Tomas Olofssonin kanssa. Bergström voitti myös Olofströmin sisäisen tehotilaston lukemalla +16.


title: Alexander Bergström

text: Kaudeksi 2007–2008 Bergström siirtyi Allsvenskan-joukkue IK Oskarshamnin riveihin. Kaudella 2008–2009 hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 12+19=31. Kaksi seuraavaa kautta Bergström pelasi Borås HC:ssä. Hän oli kaudella 2009–2010 joukkueen paras maalintekijä kolmen muun pelaajan kanssa ja sijoittui Boråsin sisäisessä pistepörssissä toiseksi Jens Karlssonin jälkeen. Kaudella 2010–2011 Bergström teki Allsvenskanin yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 16+33=49, joilla hän jakoi koko sarjan pistepörssin neljännen sijan Leksands IF:n Jens Bergenströmin ja Örebro HK:n Johan Wiklanderin kanssa.