title: Korintti

text: Bysanttilaisella ja osmanivallan ajalla asutus taantui. Akrokorintti säilyi kuitenkin merkittävänä linnoituksena. Linnavuoren turkkilaiset antautuivat Kreikan armeijalle vuonna 1822, ja alueesta tuli osa uutta Kreikan valtiota. Alueella oli suuri maanjäristys vuonna 1858, jolloin kaupungin antiikin ajalta periytynyt paikka hylättiin. Uusi Korintin eli Kórinthoksen kaupunki perustettiin Korintinlahden rannalle noin kuusi kilometriä koilliseen vanhasta paikasta. Vanhan Korintin paikalle jäi pienempi asutus, joka tunnetaan nykyisin Archaía Kórinthoksen kylänä.


title: Korintti

text: Kaupungin arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1886 Wilhelm Dörpfeldin johdolla. Vuodesta 1896 kaivauksia on suorittanut American School of Classical Studies at Athens eli Yhdysvaltain arkeologinen koulu Ateenassa.


title: Korintti

text: Suurin osa Korintin kaupungin raunioista on peräisin roomalaiselta ajalta, jolloin kaupunki rakennettiin uudelleen. Varhaisemman, roomalaisten tuhoaman kaupungin agoran arvellaan olleen samalla paikalla kuin roomalaisen ajan agora. Varhaisemmista rakennuksista säilyivät roomalaiselle ajalle samalla paikalla muun muassa Apollonin temppeli, Etelästoa, Asklepieion, teatteri sekä Peirenen ja Glauken lähdekaivot, sillä niistä oli säilynyt tarpeeksi, jotta ne kunnostettiin. Akrokorintin rauniot puolestaan ovat pääosin vielä myöhemmältä ajalta, bysanttilaiselta keskiajalta ja osmanivallan ajalta, jolloin sitä käytettiin edelleen linnoituksena. Kaupungin rakennukset oli pääosin tehty paikallisesta kalkkikivestä.


title: Korintti

text: Arkeologisella alueella toimii Antiikin Korintin arkeologinen museo, jossa on alueelta löydettyä esineistöä.


title: Korintti

text: Korintin linnavuori tunnettiin nimellä Akrokorintti. Homeros käytti siitä kaupungin vanhaa nimeä Efyra. Vuorella on linnoitusten jäänteitä kaikista sen historian vaiheista. Laajemmin vuori linnoitettiin ensimmäisen kerran arkaaisella kaudella 600-luvun eaa. lopulla tai 500-luvun eaa. alkupuolella. Klassisella kaudella 300-luvulla eaa. vuorelle rakennettiin laajat, noin 2,5 kilometriä pitkät muurit. Viimeisen vaiheen linnoitus koostuu kolmesta sisäkkäisestä muurista.


title: Korintti

text: Klassisella ja hellenistisellä kaudella yläkaupungin merkittävimpiin rakennuksiin kuului Afroditen temppeli. Se oli rakennettu alun perin 600-luvulla eaa. ja uudelleen 400-luvulla eaa. Sen lisäksi linnavuorella oli lukuisia muita pyhäkköjä.


title: Korintti

text:
Yleiskuva
Korintin kaupungin varsinaisen arkeologisen alueen merkittävimmät rakennukset ja rakennelmat ovat (numerot viittaavat kaavakuvaan):


title: Korintti

text:
Agora
Roomalaisaikaisen, pääosin ensimmäisellä vuosisadalla rakennetun kaupungin keskus oli agora eli forum, jonka koko oli noin 160 × 80 metriä. Se oli reunustettu erilaisilla liiketiloilla ja julkisilla rakennuksilla. Agoran pohjoislaitaa reunusti Luoteisstoa (joskus Pohjoisstoa), jonka pituut oli noin 101 metriä. Etelälaidalla sijaitsi Etelästoa, jonka pituus oli noin 164 metriä. Siihen liittyi lukuisia muita rakennuksia, joissa oli muun muassa erilaisia virkamiesten toimitiloja. Etelästoan edessä oli bema eli puhujankoroke, jossa perimätiedon mukaan myös apostoli Paavalia syytettiin; tämän vuoksi paikalle rakennettiin bysanttilaisella ajalla kirkko.


title: Korintti

text: Agoran itälaidalla sijaitsi Juliusten basilika. Länsilaidalla oli Babbiuksen rotunda sekä suuri joukko pieniä temppeleitä: pohjoisesta etelään lukien Hermeen, Apollonin, Poseidonin ja Herakleen temppelit sekä Pantheon ja Venus Fortunan temppeli. Agoran keskellä oli alttari.


title: Korintti

text:
Apollonin temppeli
Agoran pohjoispuolella niin sanotulla temppelikukkulalla sijaitsi alakaupungin merkittävin temppeli, Apollonin temppeli. Se rakennettiin alun perin 600-luvun eaa. alkupuolella ja se tuhoutui noin vuonna 580 eaa. Uusi temppeli, jonka rauniot ovat paikalla edelleen, rakennettiin noin vuonna 560–540 eaa. Se oli peripteraalitemppeli, jossa oli 6 × 15 pylvästä, ja edusti doorilaista tyyliä. Temppelin koko oli noin 21 × 53 metriä.


title: Korintti

text: Lekhaionin tie ja muut kadut


title: Korintti

text: Lekhaionin tie oli Korintin pohjois-eteläsuuntainen pääkatu ja Caesarin perustaman roomalaisen kolonian asemakaavan "cardo maximus". Sen pituus oli noin kolme kilometriä ja se johti agoralta Korintinlahden rantaan Lekhaionin satamaan. Tien alkupisteessä agoran pohjoislaidalla oli Propylon eli porttirakennus. Tie kivettiin kalkkikivilaatoilla keisari Vespasianuksen aikana ja se oli käytössä 1200-luvulle saakka. Tietä on kaivettu esiin noin 107 metrin matkalta.


title: Korintti

text: Itä-länsisuunnassa kaupungissa kulkivat roomalaisen asemakaavan "decumanus"-kadut.


title: Korintti

text:
Lähdekaivot
Peirenen lähde oli kreikkalaisessakin mytologiassa esiintyvä lähde, joka sijaitsi agoran pohjoislaidalla Lekhaionin tien alkupään itäpuolella. Roomalaisella ajalla paikalle rakennettiin suurikokoinen lähdekaivorakennus. Toinen keskeinen lähde agoran läheisyydessä oli samoin mytologiaan kytkeytynyt Glauken lähde.


title: Korintti

text:
Muut agoran ympäristön rakennukset
Agoran länsipuolella sijaitsi Octavian temppeliksi oletettu rakennus, johon viitataan tutkimuksessa myös nimellä Temppeli E. Siinä oli kaksi rakennusvaihetta. Ensimmäinen, doorilaista tyyliä edustanut temppeli oli Augustuksen tai Caligulan ajalta. Myöhempi temppeli edusti korinttilaista tyyliä. Temppeli oli ympäröity pylväspihalla, jonka koko oli noin 125 × 80 metriä.


title: Korintti

text: Agoran luoteiskulman lähellä heti Glauken lähteen itäpuolella sijaitsi niin kutsuttu Temppeli C, jota on ehdotettu muun muassa Hera Akraian temppeliksi. Myös se oli rakennettu Augustuksen ajalla. Temppeli edusti doorilaista tyyliä ja oli se oli myös ympäröity pylväspihalla.


title: Korintti

text: Etelästoan eteläpuolella sijaitsi Eteläinen basilika. Agoran pohjoispuolella Lekhaionin tien varrella hieman alempana sijaitsivat muun muassa niin kutsuttu Lekhaionin tien basilika länsipuolella sekä Apollonin peribolos ja Eurykleen kylpylä itäpuolella.


title: Korintti

text: Pohjoinen agora


title: Korintti

text: Pohjoinen agora sijaitsi keskusta-alueen pohjoisosassa temppelikukkulan pohjois- ja Lekhaionin tien länsipuolella. Se rakennettiin ensimmäisen vuosisadan ensimmäisellä puoliskolla. Se muodostui suuresta peristyylipihasta, jonka koko oli noin 58 × 58 metriä. Sisäpuolella pihaa reunusti doorilainen pylväikkö. Ympäröineessä rakennuksessa oli 50 huonetta.


title: Korintti

text: Teatterit ja areenat


title: Korintti

text: Korintin teatteri sijaitsi keskusta-alueen luoteisosassa. Sen eteläpuolella sijaitsi pienempi Odeion eli musiikkiteatteri. Noin 1,2 kilometriä agoralta koilliseen sijaitsi amfiteatteri.


title: Palsamit

text: Palsamit eli "häpykannukset" ("Impatiens") on kasvisuku. Sen lajeja tavataan luonnonvaraisina laajasti Aasiassa, Afrikassa ja Pohjois-Amerikassa. Tieteellinen nimi Impatiens tarkoittaa kärsimätöntä, ja liittyy kasvien "innokkuuteen" levittää siemeniään. Kypsä siemenkota aukeaa pienestäkin kosketuksesta ja lennättää siemenet kauas.


title: Palsamit

text: Sukuun kuuluu yli tuhat lajia. Useimpia niistä tavataan viileässä vuoristoilmastossa. Joitakin suvun lajeja kasvatetaan koristekasveina, toiset ovat kiusallisia rikkaruohoja.


title: Raija Tuumi

text: Raija-Liisa Lappalainen (o.s. "Tuumi", 26. elokuuta 1923 Kiukainen – 28. helmikuuta 2016) oli suomalainen keraamikko. Hän teki kivikeramiikkaa, ja vadeissa ja maljoissa on hyvin pyöristetty ja avoin muoto, niiden pinta on karhea ja lasitus vihertävä tai ruskea. Hän opiskeli Taideteollisuuskeskuskoulun keramiikkaosastolla 1946–1949 ja työskenteli Arabian taideosastolla vuosina 1950–1974. Sen jälkeen hänellä oli oma työhuone Jousapot vuosina 1974–1977.


title: Archaío Limáni

text: Archaío Limáni (; myös "Arhéo Limáni"), antiikin Lekhaion (), on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Kórinthoksen kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylä on osa Archaía Kórinthoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 979 (vuonna 2011).


title: Archaío Limáni

text:
Antiikin Lekhaion oli kylän nykyisen nimen, suomeksi ”Antiikin satama”, mukaisesti Korintin satamakaupunki. Se sijaitsi Korintin kannaksen länsipuolella ja palveli Korintinlahden puoleista merenkulkua, siinä missä Korintin toinen satama Kenkhreai (nykyinen Kechriés) sijaitsi kannaksen itäpuolella eli Saroninlahden puolella. Archaío Limáni sijaitsee noin kolme kilometriä pohjoiskoilliseen antiikin Korintin paikasta eli nykyisestä Archaía Kórinthoksen kylästä, ja noin kolme kilometriä länteen nykyisestä Kórinthoksen kaupungista. Nykyinen Léchaio-niminen pikkukaupunki puolestaan sijaitsee eri paikassa, noin 4,5 kilometriä antiikin Lekhaionin paikasta länteen.
Lekhaion oli Korintille merkittävä kauppa- ja sotasatama. Sieltä kuljettiin sekä keskiseen ja luoteiseen Manner-Kreikkaan että läntiselle Välimerelle. Satamaan johti Korintista niin kutsuttu Lekhaionin tie, joka sai alkunsa Korintin agoralta. Kaupunkia ja satamaa yhdistivät pitkät muurit, jotka suojasivat kaupungin ja sen linnavuoren Akrokorintin yhteyttä merelle. Sataman tiedetään olleen käytössä ainakin arkaaisella kaudella, mutta ei vielä esihistoriallisella ajalla. Se kukoisti erityisesti roomalaisella kaudella, jolloin se oli tärkeä etappi Rooman ja Achaean provinssin pääkaupunkina toimineen Korintin välillä. Satamaa on rakennettu erityisesti 500-luvulla eaa., noin vuonna 45 jaa. sekä noin vuonna 355 jaa. Vuonna 391 eaa. Lekhaionissa käytiin Korintin sotaan kuulunut Lekhaionin taistelu.


title: Archaío Limáni

text: Lekhaion oli koko Kreikan suurimpia satamia. Varsinaisen satama-alueen kooksi on arvioitu noin 150 000 neliömetriä. Satama koostui ulkosatamasta (noin 100 000 neliömetriä) aallonmurtajineen, sekä sisäsatama-altaasta (noin 50 000 neliömetriä), johon johti kapea kanava. Satama-alue sijaitsee heti nykyisen kylän länsipuolella. Nykyisin paikalliset viittaavat siihen nimellä "Vounalákia" (Βουναλάκια).


title: Archaío Limáni

text: Muusta kaupungista tiedetään vähemmän, mutta joitakin yksityiskohtia tunnetaan kirjallisuuden kautta. Plutarkhoksen, jonka teos "Seitsemän viisaan pidot" sijoittuu satamakaupunkiin, mukaan kaupungissa oli muun muassa Afroditelle omistettu temppeli, Asklepiokselle omistettu pyhäkkö, gymnasion sekä kilparata. Pausaniaan mukaan kaupungissa oli Poseidonin pyhäkkö. Sisäsataman kaakkoispuolelta on löydetty Nymfaion. Alueen eteläpuolelta on löydetty klassiselta kaudelta peräisin oleva hautausmaa sekä roomalainen huvila.


title: Archaío Limáni

text: Satama oli käytössä ainakin vielä bysanttilaisella kaudella. 400-luvun lopussa tai 500-luvun alussa alueelle rakennettiin muun muassa suuri basilikakirkko, jossa oli erillinen, varhaisempi baptisterio. Basilika kuitenkin tuhoutui maanjäristyksessä jo 500-luvun puolessa välissä.


title: Archaío Limáni

text: Muinainen satama on nykyisin osaksi meren alla. Sitä on tutkinut muun muassa Tanskan Ateenan-instituutin, Kööpenhaminan yliopiston ja kreikkalaisten arkeologien yhteisprojekti.


title: Kechriés

text: Kechriés (; myös "Kehriés"), antiikin Kenkhreai (; myös "Kenkhrea", "Kenkrea"), on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Kórinthoksen kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylä on osa Xylokérizan kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 238 (vuonna 2011).


title: Kechriés

text:
Antiikin Kenkhreai oli Korintin satamakaupunki. Se sijaitsi Korintin kannaksen itäpuolella ja palveli Saroninlahden ja Egeanmeren puoleista merenkulkua, siinä missä Korintin toinen satama Lekhaion nykyisen Archaío Limánin kylän paikalla sijaitsi kannaksen länsipuolella eli Korintinlahden puolella. Kenkhreai sijaitsi noin 10 kilometriä itäkaakkoon nykyisen Archaía Kórinthoksen kylän paikalla sijainneesta antiikin Korintista. Paikka on noin kahdeksan kilometriä kaakkoon nykyisestä Kórinthoksen kaupungista.
Kenkhreai oli merkittävä satama todennäköisesti viimeistään arkaaiselta kaudelta lähtien. Myöhemmin se kukoisti erityisesti roomalaisella ajalla. Kenkhreaissa oli jo varhain ensimmäisellä vuosisadalla varhaiskristillinen seurakunta. "Roomalaiskirjeessä" mainitaan Kenkhreain seurakunnan palvelija Foibe. Kaupunki kärsi suuria vaurioita maanjäristyksissä vuosina 365 ja 375 jaa., mutta toimi satamana pitkään tämän jälkeenkin.


title: Kechriés

text: Kenkhreaissa on noin 500 metriä pitkä ranta ja lahti sekä niemeke, jossa satama aallonmurtajineen on sijainnut. Allonmurtajia oli kaksi, koillisosassa sijainnut eteläsuuntainen allonmurtaja ja lounaisosassa sijainnut itäsuuntainen aallonmurtaja. Erilaisia varasto- yms. rakennuksia on ollut ainakin 200 metrin matkalla.


title: Kechriés

text: Satamarakenteiden lisäksi arkeologisella alueella on Isikselle omistetun temppelin rauniot. Temppeli sijaitsi aivan merenrannassa ja siinä oli apsis, mosaiikkilattiat ja suihkulähde. Apuleiuksen teoksessa "Kultainen aasi" Kenkhreai esiintyy paikkana, jossa päähenkilö tulee Isiksen uskoon öisellä rannalla sekä osallistuu tämän juhlaan, mikä saattaa viitata samaan paikkaan. Myöhemmin temppelin paikalle rakennettiin varhaiskristillinen kirkko, joka kukoisti vielä 500-luvulla.


title: Kechriés

text: Arkeologisella alueella on myös toisen, mahdollisesti Afroditelle omistetun pyhäkön jäänteet. Alueelta on löydetty myös lukuisia roomalaisaikaisia hautoja. Osa alueen raunioista on nykyisin meren peittämiä.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Kuiden elinkelpoisuudella tarkoitetaan tutkimusaihetta, jossa selvitetään kuiden mahdollisuutta ylläpitää elämää. Se on orastava ala, jota pidetään tärkeänä astrobiologiassa monesta syystä, tärkeimpänä se että luonnollisten satelliittien ennustetaan olevan paljon yleisempiä kuin planeettojen ja niiden asuttavuustekijöiden otaksutaan olevan samanlaisia kuin planeetoilla. On kuitenkin ympäristöeroja, jotka ovat avaintekijöitä maan ulkopuolisen elämän suhteen.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Vahvimmat ehdokkaat kuiden elinkelpoisuudelle ovat tämänhetkisessä tilanteessa jäiset kuut. , kuten Jupiterin Europa ja Saturnuksen Enceladus, vaikkakin jos elämää on kummassakaan paikassa se olisi rajoittunutta pinnanalaisille alueille. Historiallisesti tarkasteltuna elämän Maalla ajateltiin olevan vain pinnanpäällinen ilmiö, mutta viimeaikaiset tutkimukset ovat näyttäneet, että puolet maapallon elämästä voisi elää pinnan alla. Europa ja Enceladus sijaitsevat elinkelpoisen vyöhykkeen ulkopuolella, minkä on historiallisesta näkökulmasta katsottuna käsitetty rajaavan elämän rajat Aurinkokunnassa alueeksi, jossa vesi voi olla nestemäisenä pinnalla. Aurinkokunnan elinkelpoisella vyöhykkeellä sijaitsee vain kolme kuuta: Kuu ja Marsin kuut Phobos ja Deimos (kylläkin jotkut arviot laittavat Marsin ja sen kuut hieman elinkelpoisen vyöhykkeen ulkopuolelle) – yhdelläkään näistä ei ole ilmakehää tai vettä nestemäisessä muodossa. Vuorovesivaikutuson mahdollisesti suurena tekijänä luonnollisten kuiden elinkelpoisuuden suhteen.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Eksokuiden olemassaoloa ei ole vielä varmistettu. Niiden havaitseminen on erittäin hankalaa, koska nykyiset havaitsemismenetelmät rajoittuvat ylikulkumenetelmään. On mahdollista, että jotkut niiden piirteet voidaan selvittää samankaltaisilla tavoilla, joilla määritellään ylikulkevia planeettoja. Tästä huolimatta jotkut tutkijoista arvioivat, että on yhtä paljon eksokuita kuin elinkelpoisia planeettoja.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Olosuhteet, joissa kuut ovat elinkelpoisia ovat samanlaiset kun planeettojen tapauksessa. On kuitenkin monia tekijöitä, jotka eriyttävät kuiden asuttavuutta ja lisäksi laajentavat niiden elinkelposuutta normaalin elinkelpoisen vyöhykkeen yli.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text:
Valtaosa astrobiologeista pitää nestemäistä vettä perusedellytyksenä maan ulkopuoliselle elämälle. On yhä etenevässä määrin todisteita maanalaisen nestemäisen veden olemassaolosta monissa Aurinkokunnan jättiläisplaneettoja kiertävissä kuissa Jupiterissa, Saturnuksessa, Uranuksessa ja Neptunuksessa. Yhtäkään näistä ei ole kuitenkaan varmistettu tähän mennessä.
Saadakseen vakaan kiertoradan kuun kiertoajan "P"sen kiertävän emokappaleen välillä ja emokappaleen kierron tähden välillä "P" sen suhdeluvun täytyy olla < 1/9, esimerkiksi jos planeetan kestää 90 päivää kiertää tähden ympäri, suurin vakaa kiertorata kuulle on vähemmän kuin 10 päivää. Simulaatiot viittaavat siihen suuntaan, että  kuu jonka kiertoaika on vähemmän kuin 45 – 60 päivää on turvallisesti sidottu kiinni kaasujättiläiseen tai ruskeaan kääpiöön, jota se kiertää 1 au:n etäisyydellä Auringon kaltaisesta tähdestä.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Astrobiologit pitävät ilmakehää tärkeänä tekijänä alkukantaisen biokemian kehittymiselle, elämän ylläpidolle ja maaperän päällisen veden olemassaololle. Valtaosalla Aurinkokunnan kuista ei ole merkittäviä ilmakehiä, ainoana poikkeuksena Saturnuksen kuu Titan.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text:
Sputterointi on ilmiö, jossa atomeja irtoaa kiinteästä materiaalista niihin kohdistuvan energisten hiukkasten takia. Tämä on suuri ongelma niitä kiertäville kuille. Kaikilla kaasujättiläisillä Aurinkokunnassa ja todennäköisesti myös muita tähtiä kiertävillä sellaisilla on magnetosfäärit, joiden säteilyvyöhykkeet ovat kykeneviä jäytämään Maan kaltaisen kuun vain muutamassa miljoonassa vuodessa. Vahvat aurinkotuulet voivat myös irrottaa ilmakehän yläosan atomeja hukkumaan avaruuteen.
Ylläpitääkseen Maan kaltaista ilmakehää 4,6 miljardia vuotta (Maan nykyinen ikä), kuun jolla on Marsin kaltainen tiheys arvioidaan tarvitsevan ainakin 7 % Maan massasta. Yksi tapa vähentää sputteroinnista aiheutuvaa katoa on kuun vahva magneettikenttä, mikä voi suunnata muualle aurinkotuulen ja säteilyvyöhykkeen. Nasan Galileosta tehdyt mittaukset vihjaavat siihen, että suurilla kuilla voi olla magneettikenttä; se löysi Ganymedeeltä oman magneettikentän, vaikka sen massa on vain 2.5% maapallon massasta.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Vaikka vuorovesivoiman vaikutukset ovat melko pienet planeetoille se voi olla suuri vaihtoehtoinen energianlähde elämän ylläpitämiseksi kuille.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text:
Kuut jotka kiertävät jättiläisplaneettoja tai ruskeita kääpiöitä ovat useimmiten vuorovesilukkiutuneet emokappaleensa ympärille. Tällöin niiden päivät kestävät yhtä kauan kuin niiden kiertäminen emoplaneetan ympäri. Vuorovesilukkiutuminen voi vaikuttaa elinkelpoisella vyöhykkeellä olevien planeettojen kohdalla haitallisesti vähentäen saapuvan tähden säteilyn määrää, mutta se voi toimia kuiden elinkelpoisuuden eduksi mahdollistamalla vuorovesilämpenemisen. Tutkijat Nasan Amesin tutkimuskeskuksessa mallinsivat vuorovesilukkiutuneiden eksoplaneettojen elinkelpoista vyöhykettä. He löysivät, että ilmakehä, jossa on hiilidioksidia (CO
2) vain 1 – 1,5 normaali-ilmakehällistä sallivat asuinkelpoiset lämpötilat ja nestemäistä vettä pimeälle puolelle. Kuiden lämpötilavaihtelut – niiden kohdalla mitkä ovat lukkiutuneet kaasujättiläiseen – saattavat olla vähemmän äärimmäisiä kuin planeetoilla, jotka ovat vuorovesilukkiutuneet tähteensä. Vaikkakin tutkimuksia aiheesta ei ole tehty niin vaatimattomat määrät CO
2 voivat tehdä lämpötilan suhteen kuut elinkelpoiseksi.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Vuorovesivoima voi ylläpitää kuun laattatetoniikkaa, mikä voi aiheuttaa vulkaanista toimintaa, joka säätelee kuun lämpötilaa. ja ylläpitää geodynamo ilmiötä, mikä taas antaisi kuulle vahvan magneettikentän.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Mikäli kuun vuorovaikutusta muiden luonnollisten kuiden kanssa voi jättää huomioimatta, kuut tapaavat olla vuorovesilukkiutuneita planeettoihinsa. Yllä mainittuun lukkiutumisen lisäksi on kehityskulku nimeltään 'kallistuman kuluminen', mikä alun perin keksittiin kuvaamaan planeetan akselin kaltevuuden kiertymistä kiertoradan vastaiseen suuntaan. Lopullinen pyörimisakselin kaltevuus silloin koostuu pyörähdysajasta, joka on yhtä suuri kuin sen kiertoaika planeetan ympäri ja pyörähdysakselista, joka on pystysuorassa kiertoradan tasoa vasten.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Jos kuun massa ei ole liian pieni verrattuna planeettaan se voi vakauttaa akselin kaltevuutta. Toisin sanoin muuttaa sen vinoutta kiertoradalla ympäri tähteä. Maapallolla Kuu on ollut suurena tekijänä vakauttamassa akselikallistumaa ja näin ollen vähentänyt muiden planeettojen aiheuttamia vetovoimahäiriöitä. Tämä mahdollistaa kohtuullisen pienet ilmastonmuutokset planeetalla. Marssissa – planeetta ilman merkittävää vuorovaikutusilmiötä suhteellisen pienimassaisilta kuiltansa Phobokselta ja Deimokselta akselin kallistuma voi tehdä suuria muutoksia 13° – 40° aikavälillä 5 – 10 miljoonaan vuoteen.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text:
Vuorovesilukkiutuminen jättiläisplaneettaan tai ruskeaan alikääpiöön mahdollistaisi kohtuullisemmat ilmastot sen sijaan jos siellä olisi samankokoinen planeetta vuorovesilukkiutuneena tähteen. Tämä on etenkin totta punaisten kääpiöiden kohdalla, missä verrattain suuret vetovoimakentät ja vähäinen valaisevuus jättävät elinkelpoisen vyöhykkeen alueelle missä vuorovesilukkiutuminen tapahtuisi. Jos on vuorovesilukittunut, yksi pyörähdysaika akselin ympäri voi viedä pitkä suhteellisen pitkän ajan planeetalle (esimerkiksi – jättäen huomioimatta Maan kuun hienoisen akselin kaltevuuden ja topografisen varjon – mihin tahansa aikaan sillä on kaksi viikkoa – Maan aikaan – aurinkoa ja kaksi viikkoa yötä sen kuupäivänä), mutta nämä pitkät ajat valoa ja pimeyttä eivät ole elinkelpoisuuden kannalta yhtä vaikeita kuin loputtomat päivät yhdellä puolella ja loputtomat yöt toisella puolella sellaisessa planeetassa, joka on vuorovesilukkiutunut tähteensä.
Olosuhteita mitkä vaaditaan elämän syntymiselle ei tiedetä olevan missään Aurinkokunnassa. Kuitenkin monia mahdollisia ehdokkaita Aurinkokunnan elinkelpoisen vyöhykkeen ulkopuolella on havaittu ja osalla niistä on osa elämän ainesosista joiden ajatellaan olevan välttämättömiä elämälle. Panspermia hypoteesissa oletetaan, että elämä noissa on voinut saada alkunsa toiselta taivaankappaleelta tulleilta "itiöistä".
On myös hypoteeseja maapallon ulkopuolisesta vaihtoehtoisesta biokemiasta.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Tarkoituksellinen tai tahaton planeetoidenvälinen elämän levittäminen Maapallolta on hyvin mahdollista näissä mahdollisesti elinkelpoisissa ympäristöissä. Tämä tekisi vaikeaksi elämän alkuperän selvittämisen.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Seuraava on lista luonnollisista kuista ja ympäristöistä joilla voi mahdollisesti olla maapallon ulkopuolista elämää.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Yhtään eksokuuta ei ole vielä havaittu. Suurilla planeetoilla Aurinkokunnassa, kuten Jupiterilla ja Saturnuksella tiedetään olevan suuria kuita ja osalla niistä osa elämälle vaadituista olosuhteista. Näin ollen tutkijat arvioivat, että monilla eksoplaneetoilla (ja kaksoisplaneetoilla) voi olla samalla tavalla suuria kuita, mitkä ovat mahdollisesti elinkelpoisia. Kuu jolla on riittävän suuri massa voi tukea ilmakehää Titanin tapaan ja voi myös ylläpitää nestemäistä vettä pinnalla.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Tiedetään massiivisia eksoplaneettoja, jotka sijaitsevat elinkelpoisella vyöhykkeellä (kuten Gliese 876 b, 55 Cancri f, Upsilon Andromedae d, 47 Ursae Majoris b, HD 28185 b ja HD 37124 c). Nämä ovat erityisessä huomiossa, koska niiden kiertolaisina voi olla kuita, joilla voi olla nestemäistä vettä pinnalla.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Eksokuiden elinkelpoisuus riippuu tähdestä tulevasta valosta, planeetasta heijastuvasta valosta ja myös pimennysten vaikutuksesta kiertoradan keskimääräiseen pinta-alan valaisuun Tämän jälkeen vuorovesilämmitys voi vaikuttaa kuun asutettavuuteen. Vuonna 2012 tutkijat esittelivät mallinnustapaa, jolla voi määritellä elinkelpoiset kiertoradat kuille; he määrittelivät sisäisen rajan elinkelpoiselle kuulle tietylle planeetalle ja kutsuvat rengasta "elinkelpoiseksi laitamaksi". Kuut jotka kiertävät planeetta lähempänä kuin elinkelpoista laitamaa ovat elinkelvottomia. Kun pimennykset ja kuun kiertoradan vakauden rajoitukset otettiin tässä mallissa huomioon havaittiin – riippuen kuun kiertoradan epäkeskisyydestä – että on olemassa vähimmäismassa karkeasti noin 0,2 auringon massaa, mikä vaaditaan, että emotähti voi pitää asuinkelpoisia kuita elinkelpoisella vyöhykkeellään.


title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Eksokuiden ympäristön magneettikenttä mihin olennaisesti vaikuttaa emoplaneetan luontainen magneettikenttä on tunnistettu yhdeksi merkittäväksi tekijäksi eksokuiden elinkelpoisuudelle. Varsinkin havaittiin, että kuut joiden etäisyys emoplaneetasta on noin 5–20 planeetansäteen etäisyydellä jättiläisplaneetastaan ne voivat olla elinkelpoisia säteilyn ja vuorovesilämpenemisen suhteen tarkasteltuna, mutta silti planeetan magnetosfääri vaikuttaa olennaisesti niiden elinkelpoisuuteen.


title: Iivanaisi

text: Iivanaisi () on kylä Leningradin alueen Lomonosovin piirin Kaprion kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Länsi-Inkerin ylängön pohjoisreunalla kolme kilometriä Kapriosta lounaaseen. Kylässä on 30 asukasta (vuonna 2010).


title: Iivanaisi

text: Kaprion ujestin Kargalin pogostaan kuulunut kylä mainitaan ilmeisesti nimellä "Ivankovo" Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. Ruotsalaisten 1600-luvun alussa laatimassa maakirjassa se esiintyy muodossa "Iwanofschi".


title: Iivanaisi

text: Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 Iivanaisissa asui 504 vatjalaista. Kylässä puhuttiin itävatjaa, mutta 1900-luvun alkuun mennessä se oli jo lähes kokonaan venäläistynyt.


title: Iivanaisi

text: Iivanaisin talonpojat olivat 1860-luvulle saakka tilanomistajan maaorjia. Myöhemmin he kuuluivat Pietarhovin kihlakunnan Kaprion volostiin ja Kaprion ortodoksiseen seurakuntaan. Kylässä oli hautausmaa ja tsasouna. Neuvostoaikana Iivanaisi kuului Kaprion kyläneuvostoon.


title: Iivanaisi

text: Kylä koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Kesäasukkaiden määräksi arvioidaan yli 200 henkeä.


title: Apollonin temppeli (Korintti)

text: Apollonin temppeli () oli antiikin aikainen Apollon Pythiokselle omistettu temppeli Korintin kaupungissa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat antiikin Korintin arkeologisella alueella nykyisessä Archaía Kórinthoksen kylässä Kórinthoksen kunnassa.


title: Apollonin temppeli (Korintti)

text:
Apollonin temppeli rakennettiin alun perin Korintin ensimmäisen tyrannin Kypseloksen aikana noin vuonna 650–625 eaa. Se tuhoutui vuonna 580 eaa. mahdollisesti levottomuuksissa, jotka saattoivat liittyä tyranniaa ja oligarkiaa kannattaneiden väliseen taisteluun.
Uusi, suurempi temppeli rakennettiin noin vuonna 560–540 eaa. Samalla temppelin temenos-aluetta laajennettiin pohjoiseen. Apollonin temppeli oli Korintin merkittävin Akrokorintilla sijainneen Afroditen temppelin ohella. Temppeli kärsi todennäköisesti vaurioita roomalaisten tuhottua kaupungin vuonna 146 eaa., mutta se oli ilmeisesti harvoja rakennuksia, joita ei tuhottu kokonaan. Siksi se voitiin kunnostaa, kun kaupunki rakennettiin uudelleen vuodesta 44 eaa. eteenpäin.


title: Apollonin temppeli (Korintti)

text: Osmanivallan ajalla temppelin keskelle rakennettiin Korintin beyn eli osmanikuvernöörin asunto. Tämän vuoksi rakennuksen itäpää pylväikköineen purettiin. Nykyaikaan temppelistä on säilynyt seitsemän pylvästä sekä osa arkkitraavia sen länsipäästä. Vielä 1700-luvulla säilyneitä pylväitä oli ilmeisesti ainakin kaksitoista. Temppelin pylväät olivat näkyvissä vuosisatojen ajan ainoina merkkeinä antiikin aikaisesta kaupungista, ennen kuin alueen arkeologiset kaivaukset alkoivat 1800-luvun lopulla. Vielä tuolloin rauniota kutsuttiin Heran/Junon tai Zeuksen/Juppiterin temppeliksi. Temppelin alueen kaivaukset ja tutkimukset suoritettiin vuosina 1898–1899.


title: Apollonin temppeli (Korintti)

text:
Apollonin temppeli sijaitsi Korintin keskustaa hallinneella niin kutsutulla temppelikukkulalla, joka sijaitsi kaupungin agoran ja sen pohjoislaidalla olleen niin kutsutun Luoteisstoan pohjoispuolella. Temppeli oli rakennettu kalkkikivestä ja sen koko oli noin 21 x 53 metriä. Temppeli oli peripteraalitemppeli ja edusti doorilaista tyyliä. Sen julkisivussa oli 6 x 15 pylvästä, yhteensä 38 pylvästä. Pylväät ovat monoliittisia eli kukin pylväs on yhtä kiveä. Niiden korkeus on noin 7 metriä ja halkaisija alapäässä noin 1,7 metriä. Pylväät oli pinnoitettu valkoisella marmorisella stukkolla.
Temppelissä oli kaksi naosta eli cellaa, joista toinen avautui itään ja toinen länteen. Länsipuolinen naos oli pienempi, ja siellä sijaitsi todennäköisesti Apollonin kullasta ja norsunluusta tai pronssista 400- tai 300-luvulla eaa. tehty kulttikuva. Idänpuolinen naos oli suurempi, ja siellä säilytettiin Apollonin vanhempaa, puista kulttikuvaa ("ksoanon" tai "sanis"). Toisten ehdotusten mukaan toisessa naoksessa olisi ollut Apollonin sisaren Artemiin patsas tai sitä olisi käytetty aarrekammiona. Naosten välisessä seinässä ei ollut ovea. Kummankin naoksen sisällä oli kaksi riviä pylväitä, lännen puoleisessa kaksi kahden ja idänpuoleisessa kaksi neljän pylvään riviä.


title: Apollonin temppeli (Korintti)

text: Kummankin naoksen etupuolella oli pronaos, jonka edessä oli kaksi pylvästä. Lattian alla oli säiliö pyhälle vedelle. Temppeli on varhaisin tunnettu rakennus, jonka stylobaatissa käytettiin käyristystä siksi, että temppelin mittasuhteet näyttäisivät todellista symmetrisemmiltä. Myöhemmin samaa keksintöä sovellettiin tunnetummin Parthenonin temppelissä Ateenassa. Temppelin katto oli koristeltu terrakotasta tehdyillä sfinkseillä.


title: Asklepieion (Korintti)

text: Asklepieion (; ) oli antiikin aikainen lääkinnän jumalalle Asklepiokselle omistettu pyhäkkö Korintin kaupungissa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat antiikin Korintin arkeologisella alueella nykyisessä Archaía Kórinthoksen kylässä Kórinthoksen kunnassa.


title: Asklepieion (Korintti)

text: Asklepieion sijaitsi Korintin kaupungin pohjoisosissa noin 700 metriä pohjoiseen agoralta ja noin 450 metriä pohjoiseen Apollonin temppeliltä. Paikalla sijaitsi Lernan lähteenä tunnettu vesilähde, ja pyhäkkö lienee tarkoituksella sijoitettu hieman kauemmas kaupungin ytimestä terveellisenä pidettyyn paikkaan. Pyhäkköalueeseen kuului temppeli ja parantola. Paikalla on ollut arkaaisella kaudella Apollonille omistettu ulkoilmapyhäkkö. Noin 400-luvulla eaa. osa siitä omistettiin tämän poikana pidetylle Asklepiokselle, jolle Apollonin parantajajumalan ominaisuus siirtyi. Viimeistään 300-luvulla eaa. paikalle rakennettiin temppeli, joka oli omistettu Asklepiokselle ja mahdollisesti myös Hygieialle. Pyhäkkö ja parantola lakkasivat todennäköisesti toimimasta, kun roomalaiset tuhosivat kaupungin vuonna 146 eaa., mutta myöhemmin roomalaisella ajalla se kunnostettiin.


title: Asklepieion (Korintti)

text: Temppeli edusti doorilaista tyyliä, ja siinä oli cella ja sen etupuolella neljä pylvästä. Se sijaitsi keskellä pyhäkköpihaa, jonka ympärillä oli stoa ja muita pylväikkötiloja. Temppelin itäpuolella oli alttari ja aarrekammio ja länsipuolella "abaton", jossa potilaat nukkuivat. Temppelin lähellä oli myös kaksi suorakulmaista kuoppaa, joissa pidettiin mahdollisesti Asklepioksen pyhiä käärmeitä. Pyhäköstä laskeutui portaat sen länsipuolella sijainneelle Lernan lähteelle. Siihen liittyi toinen pylväiköin ympäröity piha, jossa oli kaivorakennus sekä vesialtaita ja -säiliöitä. Sen yhteydessä oli myös kylpy-, ruokailu- ja lepotiloja potilaille. Lähteen vettä käytettiin parantamiseen. Alueelta on löydetty suuri määrä parantuneiden tai parantumista toivoneiden antamia ihmisruumiin osia esittäviä keraamisia votiivilahjoja.


title: Asklepieion (Korintti)

text: Heti Asklepieionin eteläpuolella sijaitsivat roomalaisella ajalla gymnasion ja circus. 400- ja 500-luvuilla jaa. pyhäkön aluetta käytettiin kristillisenä hautausmaana. Kaivorakennus muutettiin pieneksi kappeliksi.


title: Glauken lähde

text: Glauken lähde () oli antiikin aikainen lähdekaivorakennus Korintin kaupungissa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat antiikin Korintin arkeologisella alueella nykyisessä Archaía Kórinthoksen kylässä Kórinthoksen kunnassa.


title: Glauken lähde

text: Glauken lähde sijaitsi Korintin temppelikukkulan länsirinteessä agoran luoteispuolella. Lähde on saanut nimensä kreikkalaisen mytologian Glaukesta (myös Kreusa), joka oli Korintin kuningas Kreonin tytär ja nai Iasonin. Kun Medeia antoi Glaukelle lahjaksi myrkytetyn viitan, tämä yritti paeta polttavaa tunnetta hyppäämällä lähteeseen. Näin se sai nimensä.


title: Glauken lähde

text: Paikalla oli lähdekaivorakennus jo klassisella ja hellenistisellä ajalla. Se rakennettiin mahdollisesti jo arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. samaan aikaan läheisen Apollonin temppelin kanssa. Roomalaiset todennäköisesti tuhosivat sen muun kaupungin ohella vuonna 146 eaa., mutta rakensivat sen myöhemmin uudestaan.


title: Glauken lähde

text: Lähdekaivorakennus on kuutiomainen, ja sen pituus on pohjois-eteläsuunnassa noin 15 metriä ja itä-länsisuunnassa noin 14 metriä. Korkeutta sillä on noin 7,5 metriä. Rakennuksen lounaiskulmassa on ulokemainen lisärakennus. Kaivorakennukseen on mahtunut noin 527 kuutiometriä vettä.


title: Glauken lähde

text: Heti lähteen itäpuolella sijaitsi roomalaisella ajalla niin kutsuttu Temppeli C. Toinen merkittävä lähdekaivo Korintin agoran läheisyydessä oli Peirenen lähde.


title: Peirenen lähde

text:
Peirenen lähde () oli antiikin aikainen lähdekaivorakennus Korintin kaupungissa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat antiikin Korintin arkeologisella alueella nykyisessä Archaía Kórinthoksen kylässä Kórinthoksen kunnassa.
Varsinainen Peirenen lähde sijaitsi Korintin linnavuoren Akrokorintin rinteellä. Sieltä vesi johdettiin Korintin agoralle eli torille. Sen pohjoislaidalla Lekhaionin tien ja sen Propylaia-portin itäpuolella sijaitsi Peirenen lähdekaivorakennus. Myös linnavuori sai vetensä samaan vesisuoneen liittyneestä niin kutsutusta Ylemmän Peirenen lähteestä. Kreikkalaisen mytologian mukaan Peirenen lähde oli alun perin nymfi Peirene, joka muuttui lähteeksi. Tarustossa lähde oli myös Pegasoksen mieluisin juomapaikka, ja Bellerofon sai hevosen kiinni lähteen luona.


title: Peirenen lähde

text: Varhaisemmat paikalla olleet lähdekaivorakennelmat rakennettiin 500–100-luvuilla eaa. Niissä käytettiin joonialaisia pylväitä. Nykyisin paikalla oleva lähdekaivorakennus rakennettiin roomalaisella ajalla, osa ensimmäisellä vuosisadalla keisari Augustuksen rahoittamana ja osa 100-luvulla Herodes Atticuksen rahoittamana. Rakennelmassa oli kaksikerroksinen julkisivu, jossa oli kuusi kaari-ikkunaa. Alemman kerroksen pylväät edustivat korinttilaista tyyliä ja ylemmän kerroksen pylväät joonialaista tyyliä. Myöhemmässä vaiheessa lähdekaivopiha ympäröitiin kolmelta sivustalta seinillä, joissa oli puolikaaren muotoinen syvennys sisäänkäynteineen pohjoislaidalla.


title: Peirenen lähde

text: Rakennelmaa paranneltiin myös useissa myöhemmissä vaiheissa muun muassa päällystämällä se marmorein. Bysanttilaisella ajalla paikalle rakennettiin pieni kirkko ja sitä käytettiin myös hautausmaana.


title: Peirenen lähde

text: Toinen merkittävä lähdekaivo Korintin agoran läheisyydessä oli Glauken lähde.


title: Kahvikit

text: Kahvikit ("Psychotria") on suuri kasvisuku matarakasvien heimossa. Sukuun kuuluu yli 2 000 lajia, joita tavataan kaikkialla tropiikissa.


title: Kahvikit

text: Useimmat suvun lajit ovat pensaita tai pieniä puita.


title: Klimettina

text: Klimettina () on kylä Leningradin alueen Lomonosovin piirin Kaprion kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Länsi-Inkerin ylängön pohjoisreunalla kahdeksan kilometriä Kapriosta lounaaseen. Kylässä on 36 asukasta (vuonna 2010).


title: Klimettina

text: Kaprion ujestin Kargalin pogostaan kuulunut Klimettina mainitaan Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. Se esiintyy alkuperäisasukkaittensa asuttamana myös ruotsalaisten 1600-luvun alussa laatimassa maakirjassa.


title: Klimettina

text: Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 Klimettinassa asui 308 vatjalaista. Kylässä puhuttiin itävatjaa, mutta se oli pitkälti venäläistynyt jo 1900-luvun alkuun mennessä. Kaprion luterilaisen seurakunnan kyläluettelossa Klimettina mainitaan vatjalais-venäläisenä sekakylänä.


title: Klimettina

text: Klimettinan talonpojat olivat 1860-luvulle saakka tilanomistajan maaorjia. Myöhemmin he kuuluivat Pietarhovin kihlakunnan Kaprion volostiin ja Kaprion ortodoksiseen seurakuntaan. Kylässä oli hautausmaa, tsasouna ja semstvon ylläpitämä koulu. Neuvostoaikana Klimettina kuului aluksi Lommahan ja myöhemmin Kaprion kyläneuvostoon.


title: Klimettina

text: Kylä koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Kesäasukkaiden määräksi arvioidaan yli 200 henkeä.


title: B61

text: B61 on Yhdysvalloissa tuotettu ydinase, luokaltaan lähinnä "taktinen". Se on räjähdysteholtaan säädettävissä oleva kilotonni-luokan ydinpommi, joka voidaan pudottaa sotilaslentokoneesta. Asetyyppi kehiteltiin sellaisen sotilasdoktriinin pohjalta, että tämän ydinaseen saattoi pudottaa raskasta pommikonetta kevyemmästä ilma-aluksesta. B61 kehiteltiin Kylmän sodan aikakaudella.


title: B61

text: Ase on edelleen Yhdysvaltain sotavoimien käytössä, ja arvellaan ainakin 200 pommin olevan toimintavalmiudessa, kaikista 3 155 koskaan rakennetusta B61-pommista. Näistä 180 on USA:n NATO-liittolaisilla Euroopassa. Sitä pidetään eräänä kaikkein tarkimmista (uusimman mallin osumatarkkuus on vain 30 m.) ydinaseista, mitä koskaan on kehitetty. Tämän pommin räjähdysvoima on jokseenkin saman suuruinen kuin neljällä Hiroshiman pommilla.


title: B61

text: Tämä pommityyppi on käynyt lukuisia kehitysvaiheita, joita on myös kritisoitu lähinnä kehitysohjelman kalleuden vuoksi. Tuorein kehitysversio on niin kutsuttu "Model 12" eli Mod-12. F/A-22 Raptor ei sitä kykene käyttämään asearsenaalissaan, eivätkä myöskään Panavia Tornado taikka F-16 Fighting Falcon. Sen sijaan "häivehävittäjä" F-35 Lightning II kykenee tähän.


title: Ilari Tyrni

text: Ilari Heikki Johannes Tyrni (12. maaliskuuta 1934 Helsinki – 24. huhtikuuta 2010) oli suomalainen kansantaloustieteilijä ja professori. Hän oli Tampereen yliopiston kansataloustieteen professori vuodesta 1971, ja hän tutki matemaattista taloustiedettä ja taloustieteen metodologiaa. Hän jäi eläkkeelle vuoden 1998 alussa.


title: Ilari Tyrni

text: Tyrni piti kansantaloustieteessä matematiikkaa hyvin keskeisenä ja korosti kansainvälistymisen tärkeyttä. Hän harjoitti jatko-opinto Britanniassa, jossa hän laati Review of Economic Studiesissa vuonna 1964 julkaistun artikkelin ”The effects of price changes on consumer saving”, jota pidetään yhtenä suomalaisen taloustieteen kansainvälistymisen merkkipaaluna.


title: Ilari Tyrni

text: Tyrnillä oli identtinen kaksoisveli Istervo Tyrni, mistä aiheutui jonkin verran sekaannuksia.


title: The Review of Economic Studies

text: The Review of Economic Studies on brittiläinen taloustieteellinen julkaisu. Sen perusti 1933 ryhmä Britanniassa ja Yhdysvalloissa toimivia taloustieteilijöitä. Alkuperäisen toimituskunnan jäsenet olivat Abba P. Lerner, Paul Sweezy ja Ursula Kathleen Hicks. Sitä julkaisee Oxford University Press. Vuoden 2003 katsauksen mukaan se oli taloustieteen julkaisuista kahdeksanneksi merkittävin.


title: The Review of Economic Studies

text: Lehteä pidetään laajasti yhtenä viidestä parhaasta taloustieteen julkaisusta. Siitä vastaa johtokunta, jonka puheenjohtaja on Andrea Prat (Columbian yliopisto). Päätoimittajat ovat Stéphane Bonhomme (CEMFI), Francesco Caselli (London School of Economics), Philipp Kircher (Edinburghin yliopisto), Marco Ottaviani (Bocconi University), Imran Rasul (University College London) ja Dimitri Vayanos (London School of Economics).


title: Leipää ja suolaa

text: Leipää ja suolaa. Kolme psalmien kirjaa on Suomen Vapaakirkossa vaikuttaneen Tapio Nousiaisen vuonna 1973 ilmestynyt runoteos. Teoksen kustansi Päivä ja siitä on ilmestynyt 19 painosta, viimeisin vuonna 2007.


title: Leipää ja suolaa

text: "Leipää ja suolaa" oli Nousiaisen ensimmäinen runokirja. Nousiainen julkaisi vuonna 1976 kirjan "Kultaa ja multaa", joka on jatkoa "Leipää ja suolaa" -teokselle. Vuonna 1984 julkaistiin kaksi kasettia, joilla teosta tulkitsee lausuntataiteilija Yrjö Jyrinkoski.


title: Leipää ja suolaa

text: Teoksen ensimmäinen kirja on nimeltään "Syntisten psalmeja", toinen kirja "Jumalisten psalmeja" ja kolmas kirja "Kristuksen psalmeja". Teksteissä Nousiainen käsittelee uskoa ja elämää erilaisten ihmisten näkökulmasta. "Syntisten psalmeissa" Nousiainen käsittelee hengellistä kaipuuta, pelastuksen tarvetta ja uskoontulon esteitä. "Jumalisten psalmeissa" aiheena on usko ja sen uudistuminen. Uskon rinnalle Nousiainen nostaa lähimmäisenrakkauden. "Kristuksen psalmeissa" kuvataan Kristusta eri näkökulmista.


title: Leipää ja suolaa

text: Vapaakirkon saarnaaja, runoilija Vilho Rantanen on luonnehtinut teosta erityislaatuiseksi, hengeltään samanlaiseksi kuin "Spoon River antologia".


title: Leipää ja suolaa

text: Marja Laakkonen kirjoitti "Arvostelevassa kirjaluettelossa", että samantapaista julistusta ovat harrastaneet muun muassa Simo Talvitie ja Michael Quoist. ”Nousiaisen kirja olisi voittanut tiivistämisestä, mutta tällaisenaankin se on mukavan lukukelpoinen, satuttavakin parhaimmillaan.”


title: Krotonit

text: Krotonit ("Croton") on tyräkkikasvien laaja suku. Sukuun kuuluu yli 1000 lajia.


title: Krotonit

text: Useimmat krotonit elävät puoliaavikolla, mutta lähes kaikista tropiikin elinympäristöistä löytyy ainakin yksi krotonilaji. Joillakin alueilla lajikirjo on erityisen runsasta, esimerkiksi Brasiliassa on määritetty 356 krotonilajia ja Kuubassa 33.


title: Croton

text: Croton voi viitata seuraaviin:


title: Eksfoliatiini

text: Eksfoliatiini on "Staphylococcus aureus" -bakteerin tuottama eksotoksiini. Eksfoliatiinin on osoitettu aiheuttavan stafylokokkiperäisen hilseilevän ihotulehduksen (SHI). Vain tietyt "S. aureus" -kannat erittävät eksfoliatiinia - arviolta noin 5 % ihmisistä eristetyistä "S. aureus" -näytteistä tuottaa eksfoliatiineja.


title: Eksfoliatiini

text: SHI on pääosin vastasyntyneiden ja pienten lapsien tauti. Taudin oireeseen kuuluu noin kahden päivän kuluttua ilmaantuvat ihon herkät vesirakkulat, joita voi ilmaantua laajasti eri ihoalueille. Vesirakkulat laajenevat ja puhkeavat helposti, jolloin paljastuu punertavaa ja kesivää ihoa. Ihon epidermiksen irtoaminen johtaa nestehukkaan ja hyponatremiaan, jotka voivat olla fataaleja. Hoito koostuu optimoidusta nesteiden ja elektrolyyttien antamisesta, sekä antibiooteista. Lasten kuolleisuus on verrattain pieni (4 %), kun taas aikuisilla ihotulehdus on hengenvaarallinen (60 % kuolleisuus).


title: Eksfoliatiini

text: Eksfoliatiini on epätyypillinen, trypsiinin kaltainen proteaasi, joka kertyy epidermikseen. Paikallisen tunkeutumisen jälkeen eksfoliatiini leviää verenkierron välityksellä laajasti eri ihoalueille. Eksfoliatiini pilkkoo keratinosyyttien (sarveissolu) välisiä liitoksia, tarkemmin desmosomaalisia kadheriineja (Dsg1). Keratinosyyttien välisten liitosten katkeillessa epidermiksestä tulee poikkeavan hauras, jolloin epidermiskerrokset irtoavat toisistaan. Seurauksena on nestehukka ja hyponatremia.


title: Bunnahabhain

text: Bunnahabhain on vuonna 1881 perustettu viskitislaamo Islayn saarella Skotlannissa lähellä Port Askaigia, Skotlannin länsirannikolla. Bunnahabhainin kylä perustettiin sen työntekijöiden majoitusta varten. Tislaamon omistaa Distell.


title: Bunnahabhain

text: Bunnahabhain on yksi miedoimmista Islayn mallasviskeistä ja sen maku eroaa huomattavasti muista Islayn saaren viskeistä.


title: Bunnahabhain

text: Ydintuoteperheeseen kuuluu:


title: Bunnahabhain

text: Tuotteista on useita itsenäisten pullottajien versioita, kuten That Boutique-y Whisky Company, Douglas Laing & Co ja Duncan Taylor.


title: Kirjoitan seinään

text: Kirjoitan seinään on punkyhtye Sensuurin 7" single, joka julkaistiin 17. huhtikuuta 1979. Kappale julkaistiin myös yhtyeen ainoaksi jääneellä studioalbumilla "Hulinaa".


title: Kirjoitan seinään

text: Vuonna 2012 Svart Records julkaisi singlestä uusintapainoksen, joista 700 mustalle ja 300 punaiselle vinyylille painettuna.


title: Kaupunki nukkuu

text: Kaupunki nukkuu on punkyhtye Sensuurin 7" single, joka julkaistiin joulukuussa 1979. Vuonna 2012 Svart Records julkaisi singlestä uusintapainoksen.


title: Kaupunki nukkuu

text: Albumin takakannessa lukee ”Kiitokset kamojen lainasta Lepakon Nuoruudelle”.


title: Hengissä läpi Helsingin

text: Hengissä läpi Helsingin on punkyhtye Sensuurin 7" single, joka julkaistiin 28. huhtikuuta 1980.


title: Suuri etunimikirja

text: Suuri etunimikirja on Pentti Lempiäisen kirja, joka esittelee aakkosjärjestyksessä kaikki kirjan ilmestymiseen mennessä Suomen suomen- tai ruotsinkielisessä tai ortodoksisessa nimipäiväkalenterissa olleet etunimet ja eräitä muita Suomessa tuttuja etunimiä. Ensin esitellään naisten, sitten miesten nimet. Kirjan ensimmäinen painos ilmestyi vuonna 2000.


title: Dan Gerson

text: Daniel ”Dan” Gerson (1966 New York – 6. helmikuuta 2016 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja ääninäyttelijä. Hänen tunnetuimpiin teoksiinsa kuuluvat Pixarin animaatioelokuvat "Monsterit Oy" (2001), "Monsterit-yliopisto" (2013) ja "Big Hero 6" (2014), joita hän oli käsikirjoittamassa ja joissa hänellä oli ääniroolit.


title: Goodnight N.Y.C

text: Goodnight N.Y.C on punkyhtye Sensuurin 7" single, joka julkaistiin kesäkuussa 1981. Se äänitettiin yhdessä päivässä helmikuussa 1981.


title: Goodnight N.Y.C

text: Albumin takakannessa lukee teksti ”Kansi-idea kopioitu joltakin tuntemattomalta brittiyhtyeeltä”.


title: Snooker Shoot-Out

text: Snooker Shoot-Out on snookerin ammattilaisturnaus joka pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1990. Ensimmäisenä turnauksen voitti walesilainen Darren Morgan. Turnaus on pelattu säännölisesti vuodesta 2011 alkaen. Hallitseva mestari on Skotlannin Anthony McGill.


title: Svend Gade

text: Svend Gade (1877–1952) oli tanskalainen lavastaja, ohjaaja ja koristetaiteilija. Hän toimi Saksassa ohjaajana ja lavastajana 1904–1922. Hän sai herätteitä saksalaisesta ekspressionismista ja yhteistyöstä Max Reinhardtin kanssa. Vuosina 1922–1927 hän oli ohjaajana New Yorkissa ja Hollywoodissa, 1930–1937 Kööpenhaminan kuninkaallisessa teatterissa. Hän kävi Suomessa monta kertaa.


title: BoJack Horseman

text: BoJack Horseman on Raphael Bob-Waksbergin luoma yhdysvaltalainen animoitu komediasarja. Sarja seuraa hiipuneena sitcom-tähtenä esitetyn ihmismäisen hevosen Bojack Horsemanin (Will Arnett), itseinhon, päihteiden ja epäonnistumisien täyteistä elämää sekä hänen yrityksiään nousta takaisin tähdeksi. Sarjassa esiintyvät ääninäyttelijöinä muun muassa Will Arnett, Amy Sedaris, Alison Brie, Paul F. Tompkins sekä Aaron Paul. Sarjan ensimmäinen kausi julkaistiin Netflixissä 22. elokuuta 2014. Toinen kausi julkaistiin 17. heinäkuuta 2015 ja kolmas vuotta myöhemmin 22. heinäkuuta. Sarjan neljäs tuotantokausi on tarkoitus julkaista kesällä 2017.


title: BoJack Horseman

text: Sarja seuraa Bojack Horsemanin, kornin 90-luvun sitcomin Horsin' Around'n päätähteä ja hänen yritystään nousta takaisin Hollywoodin isojen tähtien joukkoon kirjoituttamalla kaiken paljastavan elämäkertansa haamukirjailija Diane Nguyenin avulla. Samalla Horseman tasapainottelee vaativan agenttinsa ja ex-naisystävänsä Princess Carolynin vaatimusten, sohvallansa asuvan laiskan ihmisen Toddin, ja hänen vihaamansa, mukavan ja tasapainoisen 90-luvun sitcom-koiran, Mr. Peanutbutterin sietämisen kanssa.


title: Georg Gaffky

text: Georg Gaffky (1850–1918) oli saksalainen bakteriologi ja Robert Kochin jälkeen vuodesta 1904 Berliinin Institut für Infektionskrankheit -laitoksen johtaja. Hän tutki koleraa ja ruttoa Egyptissä ja Intiassa. Yhdessä Joseph Eberthin kanssa Gaffky löysi Salmonella typhi -bakteerin, joka aiheuttaa lavantaudin.


title: Louis Gallait

text: Louis Gallait (1810–1887) oli belgialainen taidemaalari. Hän opiskeli synnyinkaupungissaan Tournaissa Hanneuinin johtamana ja sittemmin Antwerpenissa ja Pariisissa. Gallait maalasi Brysselissä Delarochen tavoin loisteliaan koloristisia, tekotavaltaan realistisen tarkkoja historiakuvia. Hän edusti eklektistä historiamaalausta mm. teoksessaan Kaarle V:n hallituksesta luopuminen (1841, Bryssel). Sen ohella hänen pääteoksensa on "Brysselin ampujakunta viimeisellä kunniatervehdyksellä Egmontin ja Hoornin ruumisten ääressä". Piloty seurasi häntä eklektisessä historiamaalauksessa. Gallat oli myös ansiokas muotokuvaaja.


title: Parhaan rap-albumin Grammy-palkinto

text: Parhaan rap-albumin Grammy-palkinto () on vuosittaisessa Grammy-gaalassa jaettava palkinto vuoden parhaalle rap-albumille. Palkintoa on jaettu vuodesta 1996.


title: Parhaan rap-albumin Grammy-palkinto

text: Eminem on voittanut palkinnon kuudesti, Kanye West neljästi ja OutKast kahdesti. Vuonna 2013 palkinnon voittanut kanadalainen Drake oli ensimmäinen ei-yhdysvaltalainen kategorian voittaja.


title: Egyptin muslimivalloitus

text: Egyptin muslimivalloitus käytiin vuosina 639–642 Rashidunin kalifaatin ja Bysantin valtakunnan välillä. Sisäisesti hajanainen Egypti vallattiin nopeasti ja Bysantti vetäytyi alueelta vuonna 642.


title: Egyptin muslimivalloitus

text: Arabiankieliset lähteet kertovat Egyptin muslimivalloituksesta monella eri tavalla. 700- ja 800-luvuilla Egyptissä syntyi oma historiankirjoituksen koulukuntansa, joka oli itsenäinen Irakilaisesta koulukunnasta, jonka kautta tunnetaan nykyisen Iranin ja hedelmällisen puolikuun alueiden muslimivalloituksen historia. Esimerkiksi tunnettu bagdadilainen historioitsija Muhammad ibn Jarir al-Tabari käytti teoksissaan useita satoja sivuja Syyrian, Irakin ja Iranin valloituksen kuvailemiseen, mutta Egyptin valloitusta hän käsitteli vain alle kahdenkymmenen sivun verran. Egyptin valloituksesta kertoo paremmin paikallinen historioitsija Ibn Abd al-Hakam 800-luvulta. Al-Hakam kirjoitti aikana, jolloin maan muslimivalloituksen jälkeen valtaan noussut arabiylimystö menetti valtaansa turkkilaisille sotilaille ja koska al-Hakamin oma suku polveutui arabeista, hänen kirjoituksiinsa liittyy "vanhojen hyvien aikojen" ihannointia. Al-Hakim perusti kirjoituksensa useisiin eri lähteisiin jotka ovat sittemmin kadonneet, sekä paikalliseen suulliseen perinteeseen.


title: Egyptin muslimivalloitus

text: Kristillisestä näkökulmasta kertoo kronikka, jonka kirjoitti Nikiun piispa Johannes. Johannes kirjoitti hieman muslimivalloituksen jälkeen ja hänen kirjoituksensa kuvastavat ajan kristittyjen mielikuvia. Johannes antaa kronikassaan myös päivämääriä, jotka selventävät osittain sekavia arabiankielisiä lähteitä. Alkuperäinen kronikka oli kirjoitettu koptin kielellä ja se on selvinnyt nykypäiviin vain 1100-luvulla tehtynä ge’ezinkielisenä käännöksenä, jonka käännöksen tarkkuudesta ei ole varmuutta. Kronikan kertomuksen kronologiassa on myös muutamia merkittäviä aukkoja.


title: Egyptin muslimivalloitus

text: Hieman ennen muslimien valloitusta Egypti oli kristinuskoista aluetta. 300- ja 300-luvut tunnettiin Egyptin kristinuskon kulta-aikana ja muinaisen Egyptin uskonto oli väistynyt sen tieltä. Samalla katosivat myös monet muinaiseen Egyptiin liitetyt perinteet. Esimerkiksi viimeinen tunnettu hieroglyfi tehtiin vuonna 394. Egypti oli osa Rooman valtakuntaa ja sittemmin osa Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa, jonka aikana Egyptiä vaivasivat useat katastrofit. Vuonna 541 puhjennut kulkutauti jätti jälkeensä arvioiden mukaan vain noin 3 miljoonaa hengissä säilynyttä egyptiläistä ja monet alueet autioituivat. Egyptiä hävittivät myös Rooman–Persian sodat, jonka aikana persialaiset hyökkäsivät aina Egyptiin saakka valloittaen koko alueen ja perääntyen vasta vuonna 629. Egyptiä vaivasivat myös uskonnolliset kiistat monofysitistisen koptilaisen kirkon ja valtakunnan virallisesti tukeman khalkedonialaisen kristinuskon välillä. Kiista aiheutti loven persialaisten vetäydyttyä palanneen bysanttilaisen valtakoneiston ja paikallisten koptien välille.


title: Egyptin muslimivalloitus

text: Egyptiläisissä ja arabialaisissa lähteissä Egyptin muslimivalloitukseen liitetään legenda Amr al-Asista. Jerusalemissa kauppaa tehnyt al-As lähti erään diakonin kanssa Egyptin Aleksandriaan, jossa hän vaikuttui Egyptin rikkauksista. Tarinan todellisuustaustaa ei tiedetä, mutta al-As, joka oli yksi muslimien sotilaskomentajista, tiesi joka tapauksessa enemmän Egyptistä kuin muut aikansa muslimikomentajat. Hän kertoi suunnitelmistaan vallata Egypti kalifi Umar ibn al-Khattabille, joka antoi suostumuksensa sen toteuttamiselle. Al-As kokosi pienen noin 3 500-4 000 miehen joukon, joka eteni Egyptiin muinaista rannikkotietä pitkin saapuen sen rajalle 12. joulukuuta 639. Sittemmin joukko9 saapui Faramaan, muinaiseen Pelusiumiin nykyisen Port Saidin itäpuolella. Paikalliset koptit olivat halukkaita auttamaan muslimeja Bysantin vallan kukistamisessa. Muslimit jatkoivat edelleen kulkuaan Bilbaysin kaupunkiin, jossa bysantin joukot tekivät jonkin verran vastarintaa ja jonka valloitukseen kului kuukausi. Sieltä muslimit etenivät Umm Dunaynihin, luultavasti nykyisen Kairon pohjoispuolella. Paikalla käytiin ankara taistelu, jonka muslimit lopulta voittivat. Ei ole täysin selvää, mitä tämän voiton jälkeen tapahtui. Nikun piispa Johanneksen mukaan muslimit hyökkäsivät Fayyumiin, mutta paikalla käytyjen taistelujen jälkeen al-As kuuli odottamiensa vahvistusten saapuneen ja kääntyi pohjoiseen iskeäkseen Bysantin pääasiallista varuskuntaa Babylonin linnaa vastaan nykyisessä Kairossa. Fayyumin tapahtumia ei mainita arabilähteissä.


title: Egyptin muslimivalloitus

text: Vahvistuksien saavuttua muslimien armeijan sanottiin käsittävän 12 000 miestä. Vahvistuksia komensi Zubayr al-Awwam, mutta koko valloitusta johti edelleen al-As. Muslimiarmeija leiriytyi Heliopoliksen muinaisen kaupungin paikalle, joka kuuluu nykyisin Kairon suuralueeseen. Al-Asilla ei ollut piiritykseen tarvittavaa laitteistoa tai tietotaitoa, joten hän yritti houkutella puolustajat ulos linnastaan. Theodoren johtamat bysanttilaiset kohtasivatkin muslimit luultavasti heinäkuussa 640. Al-Asin pääjoukko kohtasi bysanttilaiset ja pieni ratsuväen osasto kirsi heidän taaksensa. Bysanttilaiset joutuivat pakokauhun valtaan ja suuri osa heistä surmattiin osan paetessa Babylonin linnakkeeseen. Babylonin linnake oltiin rakennettu noin vuonna 100 ja siihen kuului 12 metriä korkeat ja kolme metriä paksut muurit. linnakkeella oli arviolta 5 000-6 000:n miehen varuskunta. Itse seuranneesta Babylonin piirityksestä ei ole luotettavia kuvauksia. Sen ratkaisi kuitenkin lopulta keisari Heracliuksen kuolema. Seuranneen valtataistelun takia apua ei ollut luvassa, joten bysanttilaiset antautuivat pääsiäismaanantaina 9. huhtikuuta 641. Babylonin kukistuminen oli merkittävä isku Bysantin otteelle Egyptistä.


title: Egyptin muslimivalloitus

text: Babylonin kukistuttua muslimien seuraava kohde oli Aleksandria. Heillä oli vain vähän aikaa varautua kaupungin valloitukseen, sillä niilin tulvat olisivat tehneet pian alueella liikkumisen vaikeaksi. Egyptin sittemmän historiankirjoituksen mukaan koptit auttoivat edelleen merkittävästi muslimeja rakentaen esimerkiksi siltoja ja taaten teiden turvallisuuden. Matkalla Aleksandriaan ensimmäinen kohde oli piispa Johanneksen kotikaupunki Nikiu. Bysanttilaisten komentaja Theodore oli asettanut sen varuskunnan johtoon Domentianuksen, joka kuitenkin muslimien edetessä pakeni Aleksandriaan. Johtajansa paettua varuskunta antautui. Muslimit ottivat kaupungin haltuunsa ilman vastarintaa 13. toukokuuta 641, Johanneksen mukaan he surmasivat kaupungin asukkaat. Bysanttilaisten ja muslimien välillä käytiin tämän jälkeen yhteenotto Karyunissa, jonka aikana al-Asin poika sai surmansa, Theodoren johtamat bysanttilaiset kärsivät kuitenkin tappion ja vetäytyivät kohti Aleksandriaa. Tällä välin Kyyros Aleksandrialainen oli lähetetty Aleksandriaan tutkimaan mahdollisuutta tehdä rauha muslimien kanssa. Kyrillos neuvotteli al-Asin kanssa lokakuussa 641 ja yritti tarjota heille kultaa rauhaa vastaan. Muslimit halusivat kuitenkin pitää valtaamansa alueen ja koska vaihtoehtoa ei ollut, Kyrillos suostui muslimien rauhanehtoihin 28. marraskuuta 641. Bysantin armeijan tuli vetäytyä Aleksandriasta 11 kuukauden mittaisen aselevon aikana. Aleksandrian kukistumisen jälkeen Egyptissä ei käyty enää suurempia yhteenottoja. Bysanttilaisten komentaja Theodore lähti joukkoineen kaupungista 17. syyskuuta 642. Al-Asin joukot ottivat kaupungin virallisesti haltuunsa 29. syyskuuta.


title: Egyptin muslimivalloitus

text: Egyptin muslimivalloituksella ei ollut välittömästi rajuja seurauksia. Maan koptinkielistä väestöä hallitsivat nyt arabiankieliset muslimit kreikankielisten virkamiesten sijaan. Egyptin tunnetut viljasadot ruokkivat nyt Konstantinopolin sijaan Mekkaa ja Medinaa. Tarinan mukaan al-Asin tarkoituksena oli asettaa alueen pääkaupunki Aleksandriaan, mutta sen kreikkalaisia ja kristinuskoisia vaikutteita pelännyt kalifi Umar määräsi pääkaupungin sijoitettavaksi pohjoiseen Babylonin linnakkeesta, eli nykyisen Kairon vanhankaupungin paikalle. Uusi kaupunki tuli tunnetuksi nimellä Fusta. Paikalle muutti nyt myös arabeja pääasiassa Jemenistä ja eteläisestä Arabiasta. Al-Asista tuli Egyptin kuvernööri vuoteen 645 saakka, jolloin kalifi Umar erotti hänet. Muslimivalloituksista Egyptin valloitus oli ollut nopeimpia ja täydellisimpiä. Kahdenkymmenen vuoden sisällä arabit hallitsivat koko nykyisen Egyptin aluetta.


title: Piero Gamba

text: Piero Gamba, myös Pierino Gamba, (s. 16. syyskuuta 1936) on italialainen kapellimestari ja pianisti. Hän teki ensiesiintymisensä Pariisissa 8 vuoden iässä. Häntä on pidetty yhtenä aikansa merkittävimmistä ihmelapsista. Vuodesta 1946 Gamba on johtanut sinfoniakonsertteja eri puolilla maailmaa, myös Suomessa.


title: HMS Thunderer (1760)

text: HMS Thunderer oli Britannian Kuninkaallisen laivaston 1760 vesillelaskettu Hercules-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.


title: HMS Thunderer (1760)

text: Alus tilattiin 15. heinäkuuta 1756 Woolwichin telakalta, jossa vastaavana rakennusmestarina oli Israel Pownoll. Sen köli laskettiin 17. syyskuuta ja alus laskettiin vesille 19. maaliskuuta 1760. Se valmistui 18. toukokuuta ja aluksen valmistuskustannukset olivat 33 044 puntaa seitsemän shillinkiä ja kaksi pennyä. Varustettuna aluksen hinta nousi 39 155 puntaan kuuteentoista shillinkiin ja yhdeksään pennyyn.


title: HMS Thunderer (1760)

text: Seitsemän vuotisen sodan aikana alus otettiin palvelukseen maaliskuussa 1760 päällikkönään Charles Proby. Se lähti 21. heinäkuuta Välimerelle. Alus valtasi 17. kesäkuuta 1761 Ranskan laivaston 62-tykkisen "L'Achillen" Vigon edustalla. Taistelussa sai surmansa kaksikymmentä miehistönjäsentä. Alus palasi Britteinsaarille, jossa se poistettiin palveluksesta maaliskuussa 1763.


title: HMS Thunderer (1760)

text: Alus varustettiin huhtikuussa vartiolaivaksi Portsmouthissa ja se palautettiin palvelukseen syyskuussa vartiolaivana päällikkönään Samuel Hood. Alus kuljetti joukkoja Amerikkaan vuonna 1765 ja se poistettiin palveluksesta 1766.


title: HMS Thunderer (1760)

text: Alus kunnostettiin heinäkuusta syyskuuhun Portsmouthissa ja se modernisoitiin Woolwichissa lokakuusta 1772 marraskuuhun 1777. Alus palautettiin palvelukseen helmikuussa 1778 päällikkönään Robert Boyle Walsingham. Se osallistui 27. heinäkuuta 1778 Ushantin taisteluun ja se liitettiin läntiseen laivueeseen 1779. Joulukuussa alus kuului James Bradleyn alaisuudessa Feildingin laivueeseen. Alus oli kuparoitavana ja kunnostettavana Portsmouthissa helmikuusta maaliskuuhun 1780.


title: HMS Thunderer (1760)

text: Vuonna 1780 aluksen päällikkönä oli Robert Nicholas ja se oli kommodoriksi ylennetyn Walshinghamin lippulaivana. Alus lähti 28. toukokuuta Leewardsaarille, missä se liittyi 12. heinäkuuta Rodneyn laivasto-osastoon. Alus upposi 5. lokakuuta 1780 jouduttuaan hurrikaaniin San Domingon edustalla vieden mukanaan koko miehistön.


title: HMS Hercules (1759)

text: HMS Hercules oli Britannian Kuninkaallisen laivaston 1759 vesillelaskettu Hercules-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.


title: HMS Hercules (1759)

text: Alus tilattiin 15. heinäkuuta 1756 Deptfordin telakalta, missä vastaavana rakennusmestarina oli Adam Hayes. Sen köli laskettiin 30. maaliskuuta 1757 ja alus laskettiin vesille 15. maaliskuuta 1759. Se valmistui 10. huhtikuuta 1759, jolloin aluksen valmistuskustannukset varustettuna olivat 41 897 puntaa viisi shillinkiä ja viisi pennyä.


title: HMS Hercules (1759)

text: Alus otettiin palvelukseen maaliskuussa 1759 Hawken laivasto-osastoon päällikkönään Jervis Porter, joka kuoli 31. maaliskuuta 1763. Alus taisteli 10. lokakuuta Ranskan laivaston 74-tykkistä "Le Souverainia" vastaan Rochefortin edustalla, jolloin Porter haavoittui. Aluksen päällikkyyden vastaanotti William Fortescue, jonka alaisuudessa alus osallistui 20. marraskuuta Quiberonin taisteluun. Vuoden 1759 lopun alus valvoi Basque Roadin saartoa. Alus lähti 6. heinäkuuta 1760 Välimerelle, mistä se palasi Britteinsaarille palveluksesta poistettavaksi maaliskuussa 1763.


title: HMS Hercules (1759)

text: Aluksella suoritettiin tarkastus 19. huhtikuuta ja havaitut viat korjattiin Plymouthissa lokakuusta 1764 syyskuuhun 1765. Alus oli uudelleen kunnostettavana Plymouthissa toukokuusta kesäkuuhun 1773. Alus varustettiin huhtikuusta syyskuuhun 1781 Barn Poolissa Plymouthinlahden suulla 60-tykkisen linjalaivan mastoin ja sen pohja kuparoitiin. Se otettiin palvelukseen kesäkuussa 1781 päällikkönään John Brisbane ja alus kuului syksyn 1781 Darbyn laivasto-osastoon.


title: HMS Hercules (1759)

text: Vuonna 1782 aluksen päällikkyyden vastaanotti Henry Savage ja se lähti 15. tammikuuta Leewardsaarille. Alus osallistui 9. huhtikuuta Dominicankanaalin taisteluun, 12. huhtikuuta 1782 Saintesin taisteluun, missä sen miehistöstä sai surmansa kuusi ja haavoittui kahdeksantoista. Saintesin taistelussa aluksen päällikkönä oli Savagen haavoituttua luutnantti William Nowell. Alus lähti Amerikkaan Pigotin osaston mukana 21. heinäkuuta ja se oli New Yorkissa 5. syyskuuta - 24. lokakuuta. Alus oli 1783 Leewardsaarilla, mistä se palasi Britteinsaarille.


title: HMS Hercules (1759)

text: Alus poistettiin palveluksesta heinäkuussa 1783 ja se myytiin 17. elokuuta 1784 Plymouthissa 1 300 punnalla.


title: Dublin-luokka

text: Dublin-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston seitsemän aluksen muodostama 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaivaluokka. Luokka oli kuninkaallisen laivaston ensimmäinen 74-tykkisenä suunniteltu kolmannen luokan linjalaivaluokka.


title: Dublin-luokka

text:
Thomas Sladen suunnitelmat uudet alukseksi hyväksyttiin 26. elokuuta 1755, jolloin tilattiin kaksi ensimmäistä alusta Deptfordin telakalta. Alukset olivat 4.5 jalkaa pidempiä kuin edeltäneet vuoden 1745 suunnitelmaan () sisältyneet 70-tykkiset alukset, mikä mahdollisti ylimääräisen tykkiparin alemmalle tykkikannelle.
Luokan alusten tykkikansilla oli kaksikymmentäkahdeksan tykkiä, jotka alemmalla tykkikannella olivat 32-naulaisia ja ylemmällä 18-naulaisia. Lisäksi puolikannella oli neljätoista ja etukannella neljä 9 naulan tykkiä.


title: Constructor

text: Oy Constructor Ab (vuoteen 1953 asti "Osakeyhtiö Constructor Aktiebolag") oli Suomessa 1900-luvun-alkupuolella toiminut merkittävä rautabetoni- ja betonityöurakoitsija. Erityisesti Contructor tunnettiin teräksestä tai teräsbetonista valmistetuista silloista.


title: Constructor

text: Yritys merkittiin kaupparekisteriin 1917 ja se lakkautettiin 1977.


title: Peter Horton

text: Peter Horton (s. 20. elokuuta 1953) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Peter Horton

text: Horton tunnetaan parhaiten televisiosarjasta "Kolkyt ja risat". Hänen muita tunnettuja roolejaan ovat mm. elokuvissa "Maissilapset ja Vaarojen laakso," ja televisiosarjassa "Dallas. "Ohjaajana hän on työskennellyt mm. televisiosarjassa "Greyn anatomia" ja elokuvassa" Rohto."


title: Lommaha

text: Lommaha (myös "Lomoha", ) on kylä Leningradin alueen Lomonosovin piirin Kaprion kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Lamoškajoen varrella kuusi kilometriä Kapriosta etelään. Kylässä on 148 asukasta (vuonna 2010).


title: Lommaha

text: Kaprion ujestin Kargalin pogostaan kuulunut Lommahan kylä mainitaan Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. Se esiintyy myös ruotsalaisten 1600-luvun alussa laatimassa maakirjassa.


title: Lommaha

text: Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 Lommahassa asui venäläisiä ja 60 savakkoa. Myöhemmin se mainitaan suomalais-venäläisenä sekakylänä. Suomalaiset kuuluivat Kaprion luterilaiseen ja venäläiset ortodoksiseen seurakuntaan.


title: Lommaha

text: Lommahan talonpojat olivat 1860-luvulle saakka tilanomistajan maaorjia. Vuonna 1862 mainitaan Suuri ja Pieni Lommaha, joissa oli yhteensä 25 taloa ja 116 asukasta. Kylässä oli myös Pietarin löytölastenhuoneen talo. Myöhemmin se kuului Pietarhovin kihlakunnan Kaprion volostiin.


title: Lommaha

text: Neuvostoaikana Lommaha oli aluksi kyläneuvoston keskus. Vuonna 1954 se liitettiin Kaprion kyläneuvostoon.


title: Lommaha

text: Lommaha koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Kesäasukkaiden määräksi arvioidaan lähes 200 henkeä. Kylässä toimii yksi maatalousyrittäjä. Palveluihin kuuluu lääkintäasema. Lommahaan kuuluu myös entinen Kommolan kylä, joka Kaprion kunnan vuoden 2015 yleiskaavan mukaan aiotaan perustaa uudestaan.


title: Maklakkova

text: Maklakkova () on kylä Leningradin alueen Lomonosovin piirin Kaprion kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Länsi-Inkerin ylängöllä kahdeksan kilometriä Kapriosta etelään. Kylässä on 22 asukasta (vuonna 2010).


title: Maklakkova

text: Maklakkovan eteläpuolelta on löydetty keskiaikainen kumpuhautaryhmä. Kaprion ujestin Kargalin pogostaan kuulunut kylä mainitaan Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. Ruotsalaisten 1600-luvun alussa laatimassa maakirjassa se esiintyy autiona.


title: Maklakkova

text: Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 Maklakkovassa asui venäläisiä ja 15 savakkoa. Myöhemmin se mainitaan suomalais-venäläis-virolaisena sekakylänä. Suomalaiset ja virolaiset kuuluivat Kaprion luterilaiseen ja venäläiset ortodoksiseen seurakuntaan.


title: Maklakkova

text: Maklakkovan talonpojat olivat 1860-luvulle saakka tilanomistajan maaorjia. Vuonna 1862 kylässä oli 33 taloa ja 173 asukasta. Myöhemmin se kuului Pietarhovin kihlakunnan Kaprion volostiin. Kylässä toimi semstvon ylläpitämä koulu. Neuvostoaikana Maklakkova kuului aluksi Lommahan ja myöhemmin Kaprion kyläneuvostoon.


title: Maklakkova

text: Kylä koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Kesäasukkaiden määräksi arvioidaan yli sata henkeä.


Jääkiekon Mestarien liigan loppuottelu 2016 oli kauden 2015–2016 viimeinen ottelu, jossa ratkaistiin koko turnauksen voittaja. Hallitseva mestari Luleå HF ei päässyt loppuotteluun. Loppuottelussa kohtasivat suomalainen Oulun Kärpät ja edellisvuonna loppuottelun hävinnyt ruotsalainen Frölunda HC. Ottelu pelattiin 9. helmikuuta 2016 Oulun jäähallissa. Ottelun voitti Frölunda maalein 1–2, voittaen historiansa ensimmäisen jääkiekon mestarien liigan mestaruuden.


title: Jääkiekon Mestarien liigan loppuottelu 2016

text: Jatkoaika.com ennakoi ottelusta vauhdikasta. Frölunda oli ennen loppuottelua SHL:n toisena, mutta hävinnyt edellisestä seitsemästä ottelusta peräti viisi. Näistä otteluista kolme viimeisintä oli vierasotteluita, joista joukkue ei ollut saanut pistettäkään. Joukkue oli tehnyt eniten maaleja liigassaan ja päästänyt niitä toieksi häviten. Kärpät oli myös SM-liigan toisena, voitettuaan seitsemästä edellisestä ottelustaan viisi. Kärpät oli myös voittanut kaksi edellistä kotiotteluaan. Pelityyliltään Frölunda ja Kärpät poikkeavat toisistaan: Frölunda luottaa aktiiviseen hyökkäys- ja karvauspeliin, Kärppien sen sijaan luottaessa tiiviiseen viisikkopuolustamiseen. Toimittaja Jere Inberg kuitenkin korosti, että molemmat joukkueet ovat vahvoja kaikilla pelin osa-alueilla. Inberg korosti myös maalivahtipelin tärkeyttä: Frölunda maalivahti Lars Johansson oli pelannut läpi kauden hyvin, kun taas Kärppien Sami Aittokallion otteet olivat ailahdelleet.


text: Kärpät oli CHL:n parhaiten puolustanut joukkue loppuotteluun lähdettäessä. Kärpät oli päästänyt 13 pelaamassaan ottelussa vain 12 maalia (1,08 per ottelu). Kärppien ylivoima oli CHL:n 38. parasta (12,24% eli kuusi maalia 49:stä ylivoimasta), mutta alivoima oli turnauksen viidenneksi parasta (90,00% eli neljä päästettyä maalia 40:stä alivoimasta). Frölunda oli sen sijaan päästänyt turnauksen aikana 20 maalia (1,67 per ottelu). Frölund ylivoima oli turnauksen neljänneksi parasta (28,95% eli 22 maalia 76:sta ylivoimasta), mutta alivoima oli vasta 30. parasta (78,38% eli 8 päästettyä maalia 38:sta alivoimasta). Joukkueiden kohdatessa viime kauden välierissä, toisessa osa-ottelussa tehtiin viisi erikoistilannemaalia.


text: Otteluun Frölundan parhaana pistemiehenä lähti kanadalainen Ryan Lasch (6 maalia + 9 maalisyöttöä = 15 tehopistettä), joka johti myös koko CHL:n pistepörssiä. Joukkueen paras maalintekijä oli Spencer Abbott (7+5), joka oli myös CHL:n paras maalintekijä. Kärppien tehokkain oli 14 tehpistettä tehnyt Julius Junttila (4+10). Yhdeksään tehopisteeseen olivat yltäneet Mika Pyörälä, Markus Nutivaara sekä Sebastian Aho.


text: Maalivahdeista Kärppien Aittokallio oli pelannut 10 ottelua ja Frölundan Johansson yhdeksän. Aittokallio oli pelannut viisi nollapeliä ja hänen torjuntaprosenttinsa oli turnauksen kolmanneksi paras (95,45%). Johansson oli pelannut kaksi nollapeliä ja hänen torjuntaprosenttinsa oli 93,22. Johanssonin osuutta Frölundan menestykseen niin SHL:ssä kuin CHL:ssä korostettiin.


text: MTV Sportin jääkiekkoasiantuntija, valmentaja ja entinen ammattilaispelaaja Hannu Aravirta, nosti esille maalivahtipelin onnistumisen. Aravirran mukaan Kärpät tarvitsisi mieluiten Aittokalliolta nollapeliä voittaakseen ottelun. Aravirta nosti esille myös Frölundan karvauspelin ja sen, että Kärppien pitäisi päästä nopeasti karvauksen alta pois. Kärppien iskukohdiksi Aravirta ennakoi Frölundan ylihyökkäävän taktiikan tuomat vastaiskupaikat sekä Frölundan huonon omanpään puolustuksen.


text: Vedonlyöntiyritysten papereissa Kärpät oli ennakkosuosikkina. Veikkaus antoi varsinaisen peliajan kertoimiksi 2,13–3,95–2,75 (Kärppien voitto – tasapeli – Frölundan voitto) Kärppien hyväksi. Unibet piti Kärppien voittoa epätodennäköisempänä, antaen varsinaisen peliajan kertoimiksi 2,25–3,95–2,75.


text:
"Huomio: Kaikissa tuloksissa on ilmoitettu loppuotteluun selvinneen joukkueen maalimäärä ensin."
Ottelun tuottaja ja päätelevisioija oli suomalainen MTV Sport ja ottelu oli katsottavissa yhteensä 20:n eri operaattorin kautta. Ottelun pystyi katsomaan myös CHL:n omalta maksukanavalta. Ottelu kuvattiin yhteensä 15:llä kameralla, käyttäen myös uutta Spidercamin tuottamaa Bowcamia jossa kamera liikkuu vaijerien varassa kentän päällä.


text: Ottelun liput tulivat myyntiin torstain 22. tammikuuta. Jo seuraavana päivänä MTV Sport uutisoi, että ottelun istumapaikat oltiin myyty loppuun vuorokaudessa. Ottelupäivän aamuna MTV Sport uutisoi, ettei lippuja ollut enää ollenkaan saativilla. Kärppien toimiston mukaan lippuja saattoi vielä vapautua päivän aikana, mikä järjestäjä CHL ei käytä kaikkia varaamiaan lippuja.


text: Ottelu alkoi Suomen aikaan kello 18:30. Ennen ottelun alkua kuultiin Suomen ja Ruotsin kansallislaulut. Ottelun erotuomareina toimivat sveitsiläiset Tobias Wehrli ja Marc Wiegand.


text: Ottelun ensimmäisen aloituksen voitti Kärppien Mika Niemi. Frölunda aloitti ottelun vahvasti ja sai jo ensimmäisen parin minuutin aikana useita laukauksia kohti Kärppien maalia. Frölunda otti kuitenkin ajassa 04:32 ensimmäisen rangaistuksen, kun Johan Sundström kapitti Kärppien Esa Pirneksen. Rangaistuksen aikana paras maalintekopaikka tuli kuitenkin alivoimaa pelanneelle Frölundalle, kun Nicklas Lasu pääsi yksin läpi. Kärpilläkin oli muutama maalintekopaikka erän puolivälin jälkeen, mutta avausmaalin teki vierasjoukkue ajassa 16:20, kun Ryan Lasch ohjasi Oscar Fantenbergin siniviivalaukauksen maaliin. Frölunda meni ottelussa 0–2 johtoon vain minuutti ja 23 sekuntia myöhemmin. Maalintekijäksi merkattiin Spencer Abbott, vaikkain kiekko meni maaliin Kärppien Jani Hakanpään luistimesta. Ottelun avauserä päättyi näihin lukemiin. Laukauset maalia kohti Frölunda voitti lukemin 8–9.


text: Otteluin toinen erä oli maaliton, mutta Frölunda laukoi jälleen Kärppiä enemmän kohti maalia: nyt laukaukset olivat 6–12 Frölundalle. Toista erää oltiin ehditty pelata vain 13 sekuntia, kun Frölundan Henrik Tömmernes sai rangaistuksen pelin viivyttämisestä. Ylivoimalla Kärppien paras maalipaikka syntyi, kun Jesse Puljujärvi syötti kiekon maalineteen Lasse Kukkoselle. Frölundan maalivahti Lars Johansson kuitenkin torjui laukauksen. Erän aikana hyviä maalipaikkoja syntyi niin Frölundan Oliver Lauridsenille kuin Kärppien Ivan Humlille ja Jani Hakanpäälle. Kärpät otti ottelun ensimmäisen rangaistuksen ajassa 39:27, kun Humlin maila nousi Frölundan pelaajan kasvoihin.


text: Frölundan aloitti kolmannen erän ylivoimalla. Ylivoiman aikana Frölundan Artturi Lehkosella oli maalintekopaikka, mutta Aittokallio torjui. Lehkonen otti itselleen ylivoiman jälkeen ajassa 42:18 rangaistuksen kampituksesta. Kärppien ylivoima pyöri vahvasti, mutta se ei saanut laukauksia aikaan. Kärpät sai uuden ylivoimamahdollisuuden, kun Anton Axelsson sai rangaistuksen Julius Junttilan kampittamisesta ajassa 45:01. Ylivoima ei aluksi toiminut, mutta vain sekunti ennen rangaistuksen loppumista Kärppien Juho Keränen kavensi tilanteeksi 1–2. Kiekko meni Frölundan maaliin puolustajan jalan kautta. Maalin jälkeen Kärpät alkoi hallitsemaan ottelua, mutta vaarallisin paikka syntyi Frölundan Mats Rosseli Olsenille hänen päästyä laukomaan Kärppien kiekonmenetyksen jälkeen. Kärpät otti viimeisellä minuutilla myös maalivahdin pois ja käyttivät aikalisänsä ajassa 59:12. Frölunda kuitenkin kesti Kärppien kolmannen erän painostuksen ja voitti lopulta ottelun maalein 1–2. Kolmannen erän laukaukset menivät Kärpille 5–2, koko ottelun laukaukset Frölundalle 19–23.


text: Jatkoaika.comin raportissa ottelun ratkaisuksi nostettiin Kärppien huono ylivoima sekä sekä Frölundan karvaus. Raportissa korostettiin, että ylivoima oli heikkoa läpi ottelun eikä edes kaikilla ylivoimilla saatu laukauksia kohtia maalia. Raportissa kehuttiin Frölundan karvauspeliä, joilla vaikeutettiin Kärppien hyökkäyksiin lähtöä ja saatiin Kärpät roiskimaan kiekkoa.


text: Ottelun parhaaksi pelaajaksi nimettiin Frölundan tanskalaispuolustaja Oliver Lauridsen. Koko CHL:n arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Frölundan Ryan Lasch. Koko turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi olivat ehdolla myös Kärppien Sami Aittokallio sekä HC Davosin Andres Ambühl. Jatkoaika.com nimesi loppuottelun kolmeksi parhaaksi pelaajaksi Laschin, Frölundan puolustajan Henrik Tömmernesin ja Kärppien maalivahdi Aittokallion. Frölunda tienasi mestaruudellaan 70 000 euroa, Kärppien saadessa 30 000 euroa.


text: Oulun Kärppien tavalliseen kokoonpanoon verrattaessa ottelusta puuttuivat keskushyökkääjä Kim Hirschovits sekä puolustaja Joni Pitkänen. Hirschovits ei saanut CHL:n sääntöjen mukaan edustaa Kärppiä, koska oli kauden CHL-turnauksessa edustanut Espoo Bluesia. Pitkänen oli tehnyt paluun ammattijääkkiekoiluun 6. helmikuuta lähes kolmen vuoden tauon jälkeen, mutta Kärpät päätti olla peluuttamatta häntä ottelussa. Alun perin Kärppien toisena maalivahtina piti olla Sami Väliharju, mutta hän sairastui. Kärpät sai nimetä toiseksi maalivahdikseen Sami Rajaniemen CHL:n ja Frölundan hyväksymällä erikoisluvalla.


text: Frölundan kokoonpanosta puuttuivat useimmissa aiemmissa CHL:ssä pelanneet puolustajat Lukas Bengtsson ja Oliver Bohm sekä hyökkääjät Patrik Carlsson ja Mattias Janmark.


text: Lihavoidut pelaajat aloittavat ottelun.


title: Marjatta Hietala

text: Marjatta Liisa Hietala, o.s. "Puusa", (s. 19. kesäkuuta 1943 Valkeala) on suomalainen historiantutkija, Tampereen yliopiston yleisen historian professori emerita ja kaupunki- ja innovaatiohistorian tutkija.


title: Marjatta Hietala

text: Hietala kuului Aira Kemiläisen aatehistorialliseen koulukuntaan. Hän aloitti Suomessa innovaatioiden ja kansainvälisten kontaktien tutkimisen ja toi historiantutkimukseen tavan työskennellä tutkimusryhmässä. Hietala on toiminut sekä suomalaisissa että kansainvälisissä luottamustehtävissä.


title: Marjatta Hietala

text: Hietala opiskeli Helsingin yliopistossa yleistä historiaa, tilastotiedettä, sosiologiaa ja valtio-oppia. Hän valmistui filosofian maisteriksi 1968, filosofian lisiensiaatiksi 1970 ja valtiotieteen maisteriksi 1970 sekä väitteli 1975 tutkimuksella, joka koski Saksan oikeistolaista ja militaristista nationalismia Ernst Jüngerin ja tämän lähipiirin kirjoitusten pohjalta. Hänen sisällönanalyysiin perustuva tutkimusotteensa ja tilastollisten metodien käyttö oli uutta historian alalla. Sittemmin tilastolliset metodit ovat tulleet osaksi tutkimusrutiinia, ja niitä opetetaan jo perusopinnoissa.


title: Marjatta Hietala

text: Hietala toimi alkuun tutkijana sisäministeriössä ja valtioneuvoston kansliassa. Kari Hietalan kanssa laaditun tutkimuksen "Palvelusten väestöpohjat ja niiden määräytyminen" tuloksia hyödynnettiin alueellisessa suunnittelussa.


title: Marjatta Hietala

text: Myöhemmin Hietala toimi Helsingin yliopiston historian laitoksella yleisen historian assistenttina ja Suomen Akatemian vanhempana tutkijana. Vuosina 1994–1996 hän toimi yleisen historian professorina Joensuun yliopistossa. Hietala oli Joensuuhun tullessaan kolmas naispuolinen yleisen historian professori Alma Söderhjelmin (nimitys 1927) ja Aira Kemiläisen (1971) jälkeen. Suomen historian professorin virassa ei kukaan nainen ollut vielä ollut. Vuosina 1996–2011 Hietala toimi professorina Tampereen yliopistossa. Hän oli akatemiaprofessorina 2002–2007. Tampereella Hietalan ympärille muodostui tieteentutkimukseen, innovaatioihin sekä aate- ja kaupunkihistoriaan pureutuva tutkijaryhmä, johon tutkijat siirtyivät hänen mukanaan muun muassa Helsingistä ja Joensuusta. Hänen seuraajakseen professoriksi Tampereelle tuli tästä ryhmästä Marjaana Niemi, jonka oppilaat ovat Kemiläisen koulukunnan neljäs sukupolvi.


title: Marjatta Hietala

text: Professorina Hietala oli opetus- ja tutkimussuuntautunut. Hän toi historiantutkimukseen luonnontieteissä yleisen tavan muodostaa tutkimusryhmä. Hietala johti useita tutkimusprojekteja ja osallistui kotimaisiin ja kansanvälisiin hankkeisiin sekä ohjasi 39 väitöstutkimusta. "Tutkijat tilastolliset tiedon lähteet" (1982) ja Kristiina Graaen kanssa laadittu "Suullista historiaa. Veteraanikansanedustajat haastateltavina" (1994) olivat ensimmäisiä Suomessa julkaistuja metodioppaita näiltä aloilta.


title: Marjatta Hietala

text: Väitöskirjan teon yhteydessä Hietala liittyi Jyväskylän yliopiston yleisen historian professori Aira Kemiläisen aatehistorialliseen koulukuntaan, jonka merkittävin edustaja Hietala on. Hietala on julkaissut aate- ja kaupunkihistoriallisia tutkimuksia eri alueilta. Kemiläisen kanssa hän jatkoi rotuhygienian tutkimusta. Aatehistoria laajeni innovaatioiden leviämistä koskevaan tutkimukseen. Siihen kokonaisuuteen on kuulunut myös tieteenharjoittajien kansainvälisten kontaktien tutkiminen ja useiden opinnäytetöiden ohjaaminen myös siltä alalta. Suuressa hankkeessaan "Tutkijat ja sota" (toim.) hän on palannut sotakokemusten analysointiin.


title: Marjatta Hietala

text: Toinen laaja tutkimusalue on ollut kaupunkihistoria ja innovaatioiden leviäminen. Hietala on osoittanut vertailevissa kaupunkitutkimuksissaan, että Suomi oli 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alkuvuosikymmeninä hyvin edistyksellinen teknisten innovaatioiden, kuten puhelimen ja katuvalaistuksen käyttöönotossa. Sitä koskevat merkittävimmät teokset ovat 1987 ilmestyneet "Services and Urbanization at the Turn of the Century. The Diffusion of Innovations" ja Marjatta Bellin kanssa 2002 julkaistu "Helsinki – The Innovative City".


title: Marjatta Hietala

text: Hietala oli ensimmäisiä historiantutkijoita, jotka julkaisivat kansainvälisissä julkaisusarjoissa, mikä yleistyi vasta 2000-luvulla. Merkittäviä yhteistyökumppaneita ovat olleet ruotsalainen Lars Nilsson sekä Miroslav Hroch ja Luda Klusáková Prahan Kaarlen yliopistosta, Anngret Simms Dublinin yliopistosta ja vuonna 2000 Leicesterin yliopistosta Helsingin yliopistoon siirtynyt Peter Clark. Useat ulkomaiset tutkijat ovat ottaneet käyttöönsä Hietalan innovaatioiden leviämistä koskevan vertailevan metodinsa. Kansainvälistä yhteistyötä ovat olleet myös Kaupunkihistoriallisen komission piirissä laaditut historialliset karttateokset Helsingistä ja Kokkolasta.


title: Marjatta Hietala

text: Hietala valittiin 1982 Kaupunkihistorialliseen komissioon edustamaan Suomea ja myöhemmin sen hallituksen jäseneksi. Hän sai komitean välityksellä ja jäseniltä kutsuja luennoimaan ja kirjoittamaan artikkeleita. Hän on myös tutkinut useaan otteeseen ulkomaisissa yliopistoissa ja arkistoissa. Tehtyään väitöskirjatyön vuoksi tutkimista Max Planck -instituutissa hän on työskennellyt eri yliopistoissa Euroopassa sekä Yhdysvalloissa, jossa hän tutki Rockefeller-säätiön arkistosta suomalaisten tiedemiesten kansainvälisiä kontakteja.


title: Marjatta Hietala

text: Kansainvälisen historiatieteiden järjestön (The International Committee of Historical Sciences(ICHT)/Comité Internationla des sciences historiques (CISH) hallitukseen Hietala valittiin 2005 ruotsalaisen jäsenen Eva Österbergin tukemana ja puheenjohtajaksi 2010 saksalaisen Jürgen Kockan tuella. Hietala oli ensimmäinen suomalainen Historiatieteiden kansainvälisen komitean hallituksessa ja puheenjohtajana ensimmäinen nainen ja ensimmäinen Pohjoismaiden edustaja sitten 1920-luvulla vaikuttaneen norjalaisen Halvdan Kohtin.


title: Marjatta Hietala

text: Tiedehallintoa Hietala palveli Suomen Akatemian humanistisen toimikunnan jäsenenä 1995–2000, ylioppilastutkintolautakunnassa 1993–2003 sekä useissa komiteoissa ja työryhmissä. Hänen panoksensa oli ratkaiseva, kun Eduskunnan kirjastossa aloitettiin 1980-luvulla veteraanikansanedustajien haastatteluprojekti, jossa on vuoteen 2016 mennessä nauhoitettu lähes 400 entisen kansanedustajan haastattelut. Lisäksi hän on toiminut yliopistojen ja oppiaineiden evaluoijana lähes kaikissa maamme yliopistoissa ja useissa Euroopan maissa sekä Floridassa Yhdysvalloissa. Eräs pitkäaikainen ja merkittävä tehtävä oli toiminta Unescon oppikirjaprojektissa, jossa tutkittiin kansainvälisyyssuosituksen periaatteiden ilmenemistä Italian, Saksan demokraattisen tasavallan, Puolan, Suomen ja Iso-Britannian lukion oppikirjoissa.


title: Marjatta Hietala

text: Hietala on toiminut useissa säätiöissä ja tiedejärjestöissä ja puolustanut niissä historian ja yleisen historian tutkimusedellytyksiä. Historiallisen seuran esimiehenä hän toimi 1994 ja edisti siellä kansallisbiografia-hankkeen toteuttamista. Suomalaisen Tiedeakatemian hallituksessa hän oli kaksi nelivuotiskautta ja oli sen edustajana Tieteellisten seurain valtuuskunnan hallituksessa. Tiedeakatemian hallituksessa hän oli aluksi ainoa nainen, kuten hänen ikäpolvensa tutkijanaiset usein joutuivat olemaan eri yhteyksissä. Hän ei kuitenkaan osallistunut 1980-luvulla syntyneeseen naishistorian tutkimukseen. Ainoat julkaisut tältä alalta olivat Lars Nilssonin kanssa toimitettu antologia "Women in Towns" (1999) ja naistutkijoiden elämäkerrat Suomen Kansallisbiografiassa. Hän toimitti useita kokoomateoksia, joissa hänen tutkimushankkeidensa ja oppilaidensa tuloksia julkistettiin. Lisäksi hän toimi Scandinavian Journal of Historyn suomalaisena toimittajana.


title: Marjatta Hietala

text: Hietalan kansainvälisen akateemisen uran huipentuma oli 2015, kun hän toimi Jinanissa Kiinassa järjestetyn historiatieteiden konferenssin presidenttinä. Hänen kohdistui valtava julkisuus Kiinan tiedotusvälineissä, ja kiinalaiset naispuoliset opiskelijat pitivät häntä roolimallina ja parveilivat hänen ympärillään. Suomi ja Tampereen yliopisto tulivat tunnetuksi konferenssin 2 800 osallistujan ja kiinalaisen yleisön keskuudessa.


title: Marjatta Hietala

text: Tieteellisen toimintansa lisäksi Hietala on kirjoittanut lukuisia yleistajuisia artikkeleita ja kolumneja muun muassa Aamulehteen ja Kouvolan Sanomiin.


title: Marjatta Hietala

text: Hietalan puoliso on ollut vuodesta 1969 tutkija, valtiotieteen lisensiaatti Kari Hietala.Lähde


title: Marjatta Hietala

text: Lähde


title: Frantic Flintstones

text: Frantic Flintstones on brittiläinen rockabilly-yhtye, joka perustettiin vuonna 1986. Yhtyeeseen kuuluu jäsenet Chuck Harvey, Gary Day ja John Francis Gunning.


title: Sirkka Lassila

text: Sirkka Helena Lassila (o.s. Pesari; 29. heinäkuuta 1929 Somero – 4. tammikuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän kirjoitti käytösoppaita ja matkakirjoja.


title: Sirkka Lassila

text: Lassilan puoliso oli vuodesta 1957 suurlähettiläs Antti Lassila.


title: Tyrni (täsmennyssivu)

text: Tyrni voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kong: Pääkallosaari

text: Kong: Pääkallosaari () on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen hirviöelokuva, jonka on ohjannut Jordan Vogt-Roberts. Se on uudelleenkäynnistys King Kong -elokuville sekä MonsterVerse-elokuvauniversumin toinen osa. Elokuvan pääosissa ovat Tom Hiddleston, Samuel L. Jackson, John Goodman, Brie Larson, Jing Tian, Toby Kebbell, John Ortiz, Corey Hawkins, Jason Mitchell, Shea Whigham, Thomas Mann, Terry Notary ja John C. Reilly.


title: Kong: Pääkallosaari

text: Kuvaukset alkoivat Havaijilla 19. lokakuuta 2015 ja elokuva sai maailmanensi-iltansa Lontoon Odeon Leicester Squarella 28. helmikuuta 2017. Elokuvateattereihin se ilmestyi 10. maaliskuuta 2017.


title: Kong: Pääkallosaari

text: Vuonna 1944 amerikkalainen lentäjä Hank Marlow (Will Brittain) sekä japanilainen lentäjä Gunpei Ikari (Miyavi) tekevät pakkolaskun saarelle Etelä-Tyynellämerellä. He alkavat taistella kunnes tuntematon valtava hirviö keskeyttää heidät, jolloin molemmat pakenevat kauhusta.


title: Kong: Pääkallosaari

text: Vuonna 1973 Monarch-järjestöön kuuluva Bill Randa (John Goodman) värvää Special Air Servicen entisen kapteenin, James Conradin (Tom Hiddleston), toimimaan oppaana kartoittamattomalle ”Pääkallosaarelle”. Randa värvää sotilassaattueeksi everstiluutnantti Preston Packardin (Samuel L. Jackson) johtaman ryhmän, johon kuuluvat myös majuri Jack Chapman (Toby Kebbell) ja kapteeni Earl Cole (Shea Whigham). Heidän mukaansa lähtee myös pasifistinen valokuvajournalisti Mason Weaver (Brie Larson), joka haluaa selvittää retken todellisen syyn.


title: Kong: Pääkallosaari

text: Pääkallosaaren yllä Packardin miehet alkavat pudottaa seismologi Houston Brooksin (Corey Hawkins) kehittämiä räjähteitä tutkiakseen onko maaperä ontto. Mutta sitten valtava kymmeniä metrejä korkea ihmisapina ”Kong” hyökkää helikoptereiden kimppuun ja tappaa suuren osan Packardin miehistä. Selviytyjät muodostuvat kahdeksi ryhmäksi, jotka pyrkivät tapaamaan toisensa saaren pohjoispäässä kolmen päivän kuluttua. Randa paljastaa Packardille, että retken todellinen syy on kerätä todisteita hirviöiden olemassaolosta.


title: Kong: Pääkallosaari

text: Packard hautaa kuolleet miehensä ja lähtee etsimään Chapmania ja muita eloonjääneitä. Conrad, Weaver, Brooks, biologi San Lin (Jing Tian), sotilas Reg Slivko (Thomas Mann) sekä Landsatin työntekijä Victor Nieves (John Ortiz) kohtaavat paikallisia iwi-alkuasukkaita sekä saarella 29 vuotta olleen Marlow'n (John C. Reilly). Marlow kertoo Kongin olevan saaren suojelija, jota iwit palvovat jumalanaan ja joka suojelee niitä kallonryömijöiltä, liskomaisilta olennoilta, jotka tappoivat kaikki Kongin lajitoverit. Kong oli pudottanut helikopterit ainoastaan estääkseen niitä herättämästä suurimman kallonryömijän. Toisaalla Chapman näkee kuinka Kong tappaa valtavan mustekalan. Hän juoksee metsään, jossa kallonryömijä syö hänet.


title: Kong: Pääkallosaari

text: Conradin ryhmä matkaa jokea pitkin Marlow'n löytämällä veneellä, mutta matkan aikana lentoliskot tappavat Nievesin. Löydettyään tiensä Packardin miesten luokse, he päättävät Marlow’n varoituksista huolimatta lähteä etsimään Chapmania. He päätyvät paikkaan, jossa ovat Kongin esi-isien jäänteet. Chapmanin syönyt kallonryömijä tappaa Randan ja monia sotilaita, kunnes Weaver sytyttää alueen kaasun sen tappamiseksi. Saatuaan tietää Chapmanin kuolemasta, kostonhimoinen Packard aikoo eloonjääneiden sotilaiden kanssa tappaa sekä Kongin että kallonryömijät noutamalla loput seismiset räjähteet.


title: Kong: Pääkallosaari

text: Conrad ja Weaver kohtaavat Kongin läheltä ja päättävät pelastaa sen. Juuri kun Packard saa houkuteltua Kongin ansaan, Conradin ryhmä suostuttelee muut sotilaat säästämään Kongin hengen. Suurimman kallonryömijän, ”Ramarakin”, hyökätessä muut ryhmäläiset pakenevat. Packard aktivoi räjähteet, mutta Kong toipuu räjähdyksestä ja tappaa hänet. Cole kuolee yrittäessään uhrata itsensä räjäyttääkseen Ramarakin mukanaan. Ramarak saartaa ihmiset, mutta Kong saapuu heidän avukseen ja tappaa Ramarakin repimällä tämän sisälmykset ulos. Kong antaa eloonjääneiden poistua saarelta. Jonkin ajan kuluttua Marlow palaa takaisin perheensä luokse.


title: Kong: Pääkallosaari

text:
Lopputekstien jälkeen näytetyssä kohtauksessa Conradin ja Weaverin luvattua Monarchille, etteivät kerro Pääkallosaaresta kenellekään, Brooks ja Lin näyttävät kuvia luolamaalauksista, joissa esiintyvät Godzilla, Rodan, Mothra ja King Ghidorah.
Universal Studios ja Legendary Pictures suunnittelivat King Kongista esiosaelokuvaa julkaistavaksi 4. marraskuuta 2016. Studiot eivät paljastaneet, mihin aiempien elokuvien muodostamista jatkumoista se kuuluisi. Tom Hiddleston valittiin esittämään elokuvan ihmispääroolia ja ohjaajaksi valittiin Jordan Vogt-Roberts. Max Borenstein teki elokuvalle ensimmäisen käsikirjoitusluonnoksen ennen kuin siirtyi "Godzilla 2:n" käsikirjoituksen pariin. Legendary valitsi John Gatinsin tekemään toisen luonnoksen. Elokuvan alkuperäinen työnimi oli "Skull Island", kunnes se vaihdettiin muotoon "Kong: Skull Island". J. K. Simmonsin ilmoitettiin liittyneen elokuvan näyttelijäkaartiin ja hän kertoi elokuvan sijoittuvan Detroitiin vuonna 1971. Heinäkuussa 2015 Simmons kuitenkin erosi näyttelijäkaartista aikatauluongelmien vuoksi. Saman kuukauden aikana Brie Larson valittiin elokuvan naispääosaan. 5. elokuuta Corey Hawkinsin ilmoitettiin liittyneen näyttelijäkaartiin. 6. elokuuta Deadline raportoi Samuel L. Jacksonin osallistuneen neuvotteluihin Simmonsin korvaajaksi, ja että myös John C. Reillyä ja Tom Wilkinsonia kaavailtiin elokuvan näyttelijöiksi. Saman kuukauden aikana näyttelijäkaartiin liittyivät Toby Kebbell, Jason Mitchell ja Will Brittain.


title: Kong: Pääkallosaari

text: Syyskuussa Legendaryn ilmoitettiin siirtäneen elokuvan tuotannon Universalilta Warner Brothersille osana suunnitelmaa King Kongin ja Godzillan yhteisen elokuvauniversumin muodostamisesta. Elokuvan käsikirjoituksen ilmoitettiin sisältävän viittauksia vuoden 2014 "Godzilla"-elokuvassa esiintyneeseen Monarch-järjestöön. Saman kuukauden aikana näyttelijäkaartiin liittyivät John Goodman ja Thomas Mann.


title: Kong: Pääkallosaari

text: Kuvaukset alkoivat Havaijilla 19. lokakuuta 2015 ja siirtyivät tammikuussa 2016 kahden viikon ajaksi Australiaan.


title: Kong: Pääkallosaari

text: Toukokuussa 2016, Toby Kebbell paljasti Terry Notaryn näyttelevän Kongia liikkeenkaappauksen kautta ja että Kebbell oli opastanut häntä siinä.


title: Jesse Dudas

text: Jesse Dudas (; s. 31. maaliskuuta 1988 St. Albert, Alberta, Kanada) on unkarilais-kanadalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Slovakian Extraligan HC Nové Zámkyssa. Hän laukoo oikealta.


title: Jesse Dudas

text: Dudas aloitti jääkiekkoilun 7-vuotiaana albertalaisessa intiaanireservaatissa. WHL-joukkue Lethbridge Hurricanes varasi hänet 65. pelaajana kesällä 2003. Dudas pelasi kauden 2003–2004 vielä pääasiassa AMHL-joukkue St. Albert Raidersissa, kunnes hän pelasi 16 vuotta täytettyään neljä WHL-ottelua. Kesken kauden 2005–2006 Dudas siirtyi Hurricanesista Prince George Cougarsiin. Hänestä odotettiin parhaillaan toisen kierroksen varausta ja Dudas onnistui hyvin seurojen testeissä. Loukkaantumiset kuitenkin laskivat hänen arvioitaan ja lopulta Columbus Blue Jackets varasi Dudasin kuudennella kierroksella 159. pelaajana.


title: Jesse Dudas

text: Kaudella 2006–2007 Dudas pelasi loukkaantumisten vuoksi vain 32 ottelua. Kesken kauden 2007–2008 hän vaihtoi WHL-seuraansa Cougarsista Swift Current Broncosiin, josta Dudas siirtyi kaudeksi 2008–2009 puolestaan Regina Patsin paitaan. Hän pelasi Patsissa jälleen vain 19 ottelua käsivamman vuoksi. Keväällä 2009 Dudas pelasi viisi ottelua ECHL-joukkue Charlotte Checkersin paidassa. Loukkaantumiset haittasivat hänen kehitystään lopulta sen verran, että Dudas ei saanut ammattilaissopimusta Pohjois-Amerikasta. Vuosina 2009–2011 hän pelasi IHL-joukkue Bloomington PrairieThunderissa sekä CHL-liigan Corpus Christi IceRaysissa ja Texas Brahmasissa. Kauden 2011–2012 Dudas vietti senioriliiga NPHL:n Horse Lake Chiefsissa.


title: Jesse Dudas

text: Kaudeksi 2012–2013 Dudas siirtyi CHL-joukkue Bloomington Blazeen, jonka eniten maaleja tehnyt puolustaja hän oli 14 osumallaan Travis Granboisin kanssa. Loppukaudesta Dudas siirtyi ECHL-joukkue Orlando Solar Bearsiin. Kauden 2013–2014 hän pelasi CHL-joukkue Wichita Thunderissa, jonka eniten maaleja tehnyt puolustaja Dudas oli 14 osumallaan. Kaudeksi 2014–2015 hän siirtyi serkkunsa Frank Banhamin suosituksesta Unkariin ja teki vuoden mittaisen sopimuksen MOL Ligan Miskolci Jegesmedvékin kanssa. Dudas teki pelipaikastaan huolimatta yli piste per peli -tahdilla 37 runkosarjaottelussa tehot 11+32=43, joilla hän voitti liigan puolustajien piste- ja syöttöpörssin. Dudas voitti myös MOL Ligan jäähypörssin 169 minuutillaan. Kevään 2015 pudotuspeleissä hän jakoi tehoilla 6+5=11 maalipörssin voiton HC Nové Zámkyn Marek Uramin kanssa ja oli tehokkain puolustaja. Dudas voitti kauden päätteeksi sekä MOL Ligan mestaruuden, Unkarin-mestaruuden että Unkarin Cupin. Hänet valittiin MOL Ligan parhaaksi puolustajaksi.


title: Jesse Dudas

text: Toukokuussa 2015 Dudas siirtyi aluksi kolmen viikon try-out -sopimuksella SM-liigajoukkue Turun Palloseuran harjoitusvahvuuteen. Kesäkuussa hänen kerrottiin jääneen ilman jatkosopimusta. Dudas teki jatkosopimuksen Miskolci Jegesmedvékin kanssa, mikä mahdollisti hänelle oikeuden edustaa Unkarin maajoukkuetta. Heinäkuussa 2015 Dudasilla kerrottiin olevan myös TPS:n kanssa optio kaudesta 2016–2017.


title: Jesse Dudas

text: Dudas käytti TPS:n kanssa olleen optionsa toukokuussa 2016 ja siirtyi joukkueeseen vuoden mittaisella sopimuksella kaudeksi 2016–2017. Hän ehti pelata kuitenkin vain kaksi erää Mestarien liigaa, kunnes Dudas joutui sivuun ylävartalovamman vuoksi. Hänen sopimuksensa purettiin marraskuussa 2016. Kuntouduttuaan Dudas palasi tammikuussa 2017 Unkariin ja siirtyi loppukauden sopimuksella Debreceni HK:n riveihin.


title: Jesse Dudas

text: Kaudeksi 2017–2018 Dudas siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Slovakian Extraligan HC Nové Zámkyyn.


title: Jesse Dudas

text: Dudas edusti Unkaria MM-kilpailuissa vuonna 2016. Yhteensä hän on pelannut 12 A-maaottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Hän edusti myös Canada Pacificin joukkuetta World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2005, jolloin Dudas voitti hopeaa. Hän oli seitsemällä syöttöpisteellään turnauksen tehokkain puolustaja ja jakoi joukkueensa sisäisen syöttöpörssin voiton Ben Maxwellin kanssa.


title: Jesse Dudas

text: Dudasin serkku Frank Banham pelasi urallaan 32 NHL-ottelua ja hän edusti myös myöhemmin Unkarin maajoukkuetta.


title: Jesse Dudas

text: Intiaanireservaatissa kasvaneella Dudasilla on myös unkarilaisia sukujuuria.


title: Marco Ercolessi

text: Marco Ercolessi (s. 15. toukokuuta 1986 Abano Terme) on italialainen futsalpelaaja, joka edustaa Pescara Calciota ja Italian futsalmaajoukkuetta. Pelipaikaltaan 175 senttimetriä pitkä ja 72 kilogrammaa painava oikeajalkainen Ercolessi on laitapelaaja.


title: Marco Ercolessi

text: Ercolessi debytoi Italian maajoukkueessa vuonna 2009. Vuonna 2012 hän oli mukana saavuttamassa MM-pronssia Thaimaasta. EM-kilpailuista Ercolessillä on kultaa vuodelta 2014 ja pronssia vuodelta 2012.


title: Marco Ercolessi

text: Ercolessi on edustanut Pescaraa vuodesta 2014 alkaen. Hän on voittanut Italian mestaruuden kolmesti, kerran Marca Futsalin, kerran Luparensen ja kerran Pescaran kanssa.


title: Prinz-Heinrich-Fahrt

text: Prinz-Heinrich-Fahrt oli intohimoisesti autourheiluun suhtautuneen Preussin prinssi Henrikin vuonna 1907 perustama, vakioautoille tarkoitettu kilpailu. Tapahtuman järjestäjänä toimi Keisarillinen Automobiiliklubi "(Kaiserlicher-Automobil-Club, KAC)".


title: Prinz-Heinrich-Fahrt

text: Prinssi Henrik -ralli järjestettiin kolmasti, vuosina 1908 – 1910. Kilpailu muodostui matka- eli luotettavuusajosta, jonka väliin oli sovitettu nopeuskilpailuja. Tasamaalla ajetut nopeuskilpailut järjestettiin suljetuilla tieosuuksilla ja autot lähtivät niille yksi kerrallaan.


title: Prinz-Heinrich-Fahrt

text: Kilpakalustona sallittiin ainoastaan nelipaikkaiset, tourer-koriset vakioautot, joissa matkusti kolme henkilöä. Kilpa-autojen ei sallittu osallistua. Jokaisessa autossa matkusti koko kilpailun ajan virallinen valvoja.


title: Prinz-Heinrich-Fahrt

text: Prinssi Henrik oli kustantanut kilpailun kahdesti voittaneelle luovutettavan palkinnon, joka oli 13,5 kilon painoinen, puhtaasta hopeasta valmistettu tourer-auton pienoismalli. Voittajat eri vuosina olivat: 1908 Fritz Erle, 1909 Wilhelm Opel ja 1910 Ferdinand Porsche. Koska kilpailu järjestettiin ainoastaan kolmena vuotena, eikä kukaan ollut voittanut sitä kahdesti, päätettiin palkinto arpoa kolmen kärkinimen kesken. Arpaonni suosi Ferdinand Porschea, josta tuli näin Prinssi Henrik -rallien kokonaiskilpailujen voittaja. Vuonna 1910 Porschen työnantajana toimi itävaltalainen Austro-Daimler ja tällä merkillä hän otti yleiskilpailun voiton saman vuoden kisassa.


title: Prinz-Heinrich-Fahrt

text: Kilpailu käytiin 9. – 17. kesäkuuta vuonna 1908, reitillä Berliini – Stettin – Kiel – Hampuri – Hannover – Köln – Trier – Frankfurt am Main. Matkaan starttasi 129 autoa.


title: Prinz-Heinrich-Fahrt

text: Yhdeksän kilometrin mittainen tasamaan nopeuskilpailu ajettiin Itzehoen kaupungin tuntumassa. Sen voitti Benzillä ajanut Fritz Erle, ajalla 4 min. 42 sek. Toiseksi tuli Mercedesillä ajanut Willy Pöge. Hänen aikansa 4 min. 24 sek. oli parempi kuin Erlen, mutta jostain syystä hänet rankattiin kakkoseksi. Kuuden kilometrin mittainen mäkikilpailu ajettiin Bacharach am Rheinin kaupungin tuntumassa. Myös sen voitti Erle, ajalla 4 min. 27 sek., toisena Pöge, ajalla 5 min. 15 sek.


title: Prinz-Heinrich-Fahrt

text: Kokonaiskilpailun voitti Fritz Erle.


title: Prinz-Heinrich-Fahrt

text: Kilpailu käytiin 10. – 18. kesäkuuta vuonna 1909, reitillä Berliini – Breslau – Altschmecks (sk: Starý Smokovec) – Budapest – Wien – Salzburg – München (1857 km). Matkaan starttasi 108 autoa.