title: Suuri lammasseikkailu

text: Suuri lammasseikkailu (, 1982), on japanilaisen Haruki Murakamin romaani. Teoksessa seurataan nimettömänä pysyttelevän päähenkilön matkaa salaperäisen lampaan perässä Tokiosta Pohjois-Japaniin. Kirja on viimeinen osa Murakamin "The Rat" (suomeksi "Rotta") trilogiaa. Trilogian muita osia ei ole julkaistu suomeksi.


title: Suuri lammasseikkailu

text: Romaanissa tavallista elämää viettävä, nimetön päähenkilö saa salaperäiseltä järjestöltä määräyksen etsiä erityinen tähtikuvioinen lammas. Vihjeenä hänellä on ainoastaan yksi valokuva. Järjestön ohjeet ovat selvät: hänen on yksinkertaisesti saatava lammas käsiinsä. Järjestön motiivit paljastuvat pikkuhiljaa tarinan edetessä. Valokuvan alkuperää pohtien päähenkilömme matkaa Pohjois-Japaniin uuden, kauniskorvaisen, naisystävänsä kanssa. Matkan varrella päähenkilö kohtaa vanhoja ystäviä ja yrittää selvittää mahdottomalta tuntuvaa lampaan arvoitusta. Toimeksiannon antanut järjestö seuraa tarkasti hänen jälkiään. Lopulta päähenkilö löytää itsensä keskeltä Japanin karua erämaata, jossa piilee ratkaisun ydin.


title: Suuri lammasseikkailu

text: Suuren lammasseikkailun on suomentanut Leena Tamminen vuonna 1993 (Tammi; Keltainen kirjasto 267, Helsinki).


title: Tooned

text: Tooned on McLaren F1 -tallin tuottama animaatiosarja. Jaksot nähdään brittiläisellä Sky Sports F1 -kanavalla ennen jokaista F1-kisan alkua, ja ne ovat noin 3 minuuttia pitkiä. F1-kuljettajien lisäksi ääninäyttelijöinä toimivat brittiläiset näyttelijä ja koomikko Alexander Armstrong sekä urheiluselostaja Murray Walker. Vuonna 2016 McLaren julkaisi James Huntin mestaruusvuoden () 40-vuotisjuhlan kunniaksi toisen tuotantokauden jaksosta "The James Hunt Story" uuden version, jossa Jenson Buttonin kanssa videolla esiintyivät Fernando Alonso ja Stoffel Vandoorne.


title: The Blue Cafe

text: The Blue Cafe on Chris Rean neljästoista studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1998.


title: The Blue Cafe

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Chris Rea.


title: Rytkyn koulu

text: Rytkyn koulu on Kuopion Rytkyn kylällä toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 0–6). Koulua käy 72 oppilasta (2016–2017) ja ryhmä esikoululaisia.


title: Snellmanin koulu

text: Snellmanin koulu on Kuopion keskustaan kuuluvassa Vahtivuoren kaupunginosassa, Snellmaninpuiston itälaidalla toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulua kävi lukuvuoden 2015–2016 alussa noin 210 oppilasta.


title: Tsuta (1944)

text: Tsuta () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Tsuta (1944)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 31. heinäkuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 2. marraskuuta. Alus otettiin palvelukseen 8. helmikuuta 1945.


title: Tsuta (1944)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 5. lokakuuta 1945 ja se kuljetti kotiutettuja sotilaita takaisin Japaniin 1. joulukuuta alkaen. Alus luovutettiin sotakorvauksena Kiinalle 31. heinäkuuta 1947.


title: Hagi (1944)

text: Hagi () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Hagi (1944)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 11. syyskuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 27. marraskuuta. Alus otettiin palvelukseen 1. maaliskuuta 1945.


title: Hagi (1944)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 5. lokakuuta 1945 ja se kuljetti kotiutettuja sotilaita takaisin Japaniin 1. joulukuuta alkaen. Alus luovutettiin sotakorvauksena Britannialle 16. heinäkuuta 1947.


title: Kaki (1944)

text: Kaki () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Kaki (1944)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 5. lokakuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 11. joulukuuta. Alus otettiin palvelukseen 5. maaliskuuta 1945.


title: Kaki (1944)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 5. lokakuuta 1945 ja se kuljetti kotiutettuja sotilaita takaisin Japaniin 1. joulukuuta alkaen. Alus luovutettiin sotakorvauksena Yhdysvalloille 4. heinäkuuta 1947.


title: Shii (1945)

text: Shii () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Shii (1945)

text: Alus tilattiin Maizurun laivastontelakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 18. syyskuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 13. tammikuuta 1945. Alus otettiin palvelukseen kaksi kuukautta myöhemmin 13. maaliskuuta.


title: Shii (1945)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 5. lokakuuta 1945 ja se kuljetti kotiutettuja sotilaita takaisin Japaniin 1. joulukuuta alkaen. Alus luovutettiin sotakorvauksena Neuvostoliitolle 5. heinäkuuta 1947.


title: Nashi (1945)

text: Nashi () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Nashi (1945)

text: Alus tilattiin Kawasakin Koben telakalta osana vuoden 1944 hankintoja ja sen köli laskettiin 1. syyskuuta 1944. Alus laskettiin vesille 17. tammikuuta 1945 ja se otettiin palvelukseen kaksi kuukautta myöhemmin 15. maaliskuuta.


title: Nashi (1945)

text: Alus upposi ilmahyökkäyksessä 28. heinäkuuta 1945 Yanain edustalla ja se poistettiin alusluettelosta 15. syyskuuta. Hylky nostettiin 31. syyskuuta 1954 ja Japanin meri-itsepuolustusvoimat lunasti sen.


title: Nashi (1945)

text: Alus kunnostettiin Kuren telakalla, missä työt saatiin päätökseen 12. toukokuuta 1956. Muutostöiden jälkeen aluksen aseistuksena oli kaksi kolmen tuuman 50 pituuskaliiperin tykkiä, Hedgehog-sukellusveneentorjuntaheitin, kolme K-heitintä ja syvyyspommeja. Aluksella oli 14 000 hevosvoimaa ja sen huippunopeus oli 27 solmua. Sillä oli 206 hengen miehistö. Se liitettiin 31. toukokuuta 1956 Japanin meri-itsepuolustusvoimiin nimellä "Wakaba". Alus oli koululaivana reilun vuoden, kunnes se muutettiin 10. syyskuuta 1957 - 26. maaliskuuta 1958 tutka-alukseksi. Alukselle asennettiin etummaiseksi verkkomasto, kolmijalkainen päämasto ja sen komentosillan katolle asennettiin suuri ilmavalvontatutka.


title: Nashi (1945)

text: Alus luokiteltiin 1968 koealukseksi ja se poistettiin alusluettelosta 31. maaliskuuta 1971.


title: Sumire (1945)

text: Sumire () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Sumire (1945)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 21. lokakuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 27. joulukuuta. Alus otettiin palvelukseen 26. maaliskuuta 1945.


title: Sumire (1945)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 5. lokakuuta 1945 ja se kuljetti kotiutuvia sotilaita Japaniin 1. joulukuuta alkaen. Alus luovutettiin sotakorvauksena Britannialle 20. elokuuta 1947 ja sen miehistö upotti aluksensa jo samana vuonna.


title: Enoki (1945)

text: Enoki () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Enoki (1945)

text: Alus tilattiin Maizurun laivastontelakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 14. lokakuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 27. tammikuuta 1945. Alus otettiin palvelukseen 31. maaliskuuta.


title: Enoki (1945)

text: Alus vaurioitui korjauskelvottomaksi osuttuaan miinaan 26. kesäkuuta 1945 ja se poistettiin alusluettelosta 30. syyskuuta. Hylky romutettiin vuonna 1948.


title: Kusunoki (1945)

text: Kusunoki () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Kusunoki (1945)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 9. marraskuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 8. tammikuuta 1945. Alus otettiin palvelukseen 28. huhtikuuta.


title: Kusunoki (1945)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 5. lokakuuta 1945 ja se aloitti kotiutettujen sotilaiden kuljetukset Japaniin 1. joulukuuta. Alus luovutettiin 17. heinäkuuta 1947 sotakorvauksena Britannialle.


title: Caesar van Everdingen

text: Caesar Pietersz. van Everdingen tai Cesar Boetius van Everdingen (syntynyt 1616 tai 1617 ja haudattu 13.10.1678) oli Hollannin kultakauden taidemaalari, joka maalasi muotokuvia ja historiallisia aiheita. Myös hänen pikkuveljensä Allart van Everdingen ja Jan van Everdingen olivat maalareita.


title: Caesar van Everdingen

text: Caesar van Everdingen syntyi Alkmaarissa ja kävi koulua Utrechtissa, jossa hänen maalausopettajansa oli Jan Gerritsz van Bronckhorst. Van Everdingenistä tuli Alkmaarin maalarikillan jäsen vuonna 1632. Hänen varhaisin tunnettu maalauksensa on peräisin vuodelta 1636. Vuonna 1648 hän muutti Haarlemiin, jossa hän liittyi paikalliseen kiltaan (Haarlemin Pyhän Luukkaan kilta) ja kaupungin kaartiin ("schutterij"). Kaartissa hän tutustui Jacob van Campeniin, jonka kanssa hän osallistui vuosina 1648–1650 Huis ten Boschissa olevan Oranjezaalin (oranssi huone) koristeluun. Vuonna 1658 Caesar van Everdingen muutti takaisin Alkmaariin, jonne hän perusti työhuoneen ja otti itselleen myös oppilaita. Caesar van Everdingen kuoli ja haudattiin Alkmaarin Pyhän Laurin kirkkoon (Grote-Laurenskerk tai St. Laurenskerk).


title: Caesar van Everdingen

text: Monia Caesar van Everdingenin maalauksia on nähtävänä Hollannissa museoissa ja yksityisissä kokoelmissa. Esimerkiksi Stedelijk-museossa Alkmaarissa on esillä useita hänen teoksiaan. Hänen oppilaitaan olivat Jan Theunisz Blanckerhoff, Adriaen Dekker, Hendrik Graauw ja Thomas Heeremans. Houbrakenin kirjoittamassa elämäkerrassa mainitaan myös kaksi muuta hänen oppilastaan: Adriaen Warmenhuizen ja Laurens Oosthoorn.


title: Hatsuzakura (1945)

text: Hatsuzakura () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Hatsuzakura (1945)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 14. joulukuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 10. helmikuuta 1945. Alus otettiin palvelukseen 28. toukokuuta.


title: Hatsuzakura (1945)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 15. syyskuuta 1945 ja se aloitti kotiutettujen sotilaiden kuljetukset Japaniin 1. joulukuuta. Alus luovutettiin 29. heinäkuuta 1947 sotakorvauksena Neuvostoliitolle.


title: Ilona Korhonen (muusikko)

text: Ilona Korhonen (s. 1972) on suomalainen muusikko, säveltäjä, sanoittaja, kuoronjohtaja, kirjailija ja neulebloggaaja. Korhonen toimii tällä hetkellä freelancermuusikkona pääasiassa solistina. Vantaan Kamarikuorossa hän on toiminut taiteellisena johtajana vuosina 1998–2011 sekä uudelleen vuodesta 2014 lähtien. Korhonen on väitellyt musiikin tohtoriksi Sibelius-Akatemiasta.


title: Ilona Korhonen (muusikko)

text: Kalevalaisten naisten liitto myönsi Korhoselle 2012 Larin Paraske -palkinnon.


title: Kaba (1945)

text: Kaba () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Kaba (1945)

text: Alus tilattiin Fujinagatan telakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 15. lokakuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 27. helmikuuta 1945. Alus otettiin palvelukseen 29. toukokuuta.


title: Kaba (1945)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 5. lokakuuta 1945 ja se aloitti kotiutettujen sotilaiden kuljetukset Japaniin 1. joulukuuta. Alus luovutettiin 4. elokuuta 1947 sotakorvauksena Yhdysvalloille ja se romutettiin 1947-1948.


title: IPad Mini 2

text: iPad Mini 2 on Applen lokakuussa 2013 julkaisema taulutietokone. Se on iPad Minin seuraaja ja julkaistiin yhtäaikaa iPad Airin kanssa.


title: Hatsuume (1945)

text: Hatsuume () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Hatsuume (1945)

text: Alus tilattiin Maizurun laivastontelakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 8. joulukuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 25. huhtikuuta 1945. Alus otettiin palvelukseen 18. kesäkuuta.


title: Hatsuume (1945)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 5. lokakuuta 1945 ja se aloitti kotiutettujen sotilaiden kuljetukset Japaniin 1. joulukuuta. Alus luovutettiin 6. heinäkuuta 1947 sotakorvauksena Kiinalle, joka poisti sen alusluettelostaan 1964.


title: Yaezakura (1945)

text: Yaezakura () oli Keisarillisen Japanin laivaston Tachibana-luokan hävittäjä.


title: Yaezakura (1945)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 18. joulukuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 17. maaliskuuta 1945. Työt keskeytettiin 23. kesäkuuta ja alus upposi ilmahyökkäyksessä 28. heinäkuuta Yokosukassa.


title: Yadake (1945)

text: Yadake () oli Keisarillisen Japanin laivaston Tachibana-luokan hävittäjä.


title: Yadake (1945)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 2. tammikuuta 1945 ja alus laskettiin vesille 1. toukokuuta. Alus romutettiin vuonna 1945 keskeneräisenä.


title: Katsura (1945)

text: Katsura () oli Keisarillisen Japanin laivaston Tachibana-luokan hävittäjä.


title: Katsura (1945)

text: Alus tilattiin Fujinagatan telakalta osana vuoden 1944 hankintoja. Sen köli laskettiin 30. marraskuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 23. kesäkuuta 1945. Työt keskeytettiin 23. kesäkuuta ja alus upotettiin keskeneräisenä.


title: Tochi (1945)

text: Tochi () oli Keisarillisen Japanin laivaston Tachibana-luokan hävittäjä.


title: Tochi (1945)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1945 hankintoja. Sen köli laskettiin 23. tammikuuta 1945 ja alus laskettiin vesille 28. toukokuuta. Työt keskeytettiin 18. toukokuuta ja alus romutettiin keskeneräisenä.


title: Odake (1945)

text: Odake () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: Odake (1945)

text: Alus tilattiin Maizurun laivastontelakalta osana vuoden 1945 hankintoja. Sen köli laskettiin 5. marraskuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 10. maaliskuuta 1945. Alus otettiin palvelukseen 15. toukokuuta.


title: Odake (1945)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 5. lokakuuta 1945 ja se aloitti kotiutettujen sotilaiden kuljetukset Japaniin 1. joulukuuta. Alus luovutettiin 4. heinäkuuta 1947 sotakorvauksena Yhdysvalloille.


title: Keravan Lennokkikerho Hopeasiipi KelKo

text: Keravan Lennokkikerho Hopeasiipi KelKo ry:n tehtävä on edistää Keravan alueen lennokki- ja muuta vastaavaa ilmailuharrastustoimintaa. Painopistealueena on erityisesti nuorisotyö. Kerho ylläpitää kerho- ja kilpailutoimintaa, järjestää esitelmä- ja koulutustilaisuuksia sekä julkaisee lennokki- ja muita vastaavia nuorisoilmailuharrastusta käsitteleviä kirjoituksia.


title: Keravan Lennokkikerho Hopeasiipi KelKo

text: Kerho on perustettu 20.10.1979 ja ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Raimo Lindberg. Aluksi yhdistyksen nimi oli “Lennokkikerho Hopeasiipi”. Yhdistysrekisteriin merkitsemisen yhteydessä 4.7.1983 nimi muuttui muotoon Keravan Lennokkikerho Hopeasiipi KelKo ry. KelKo on myös keskusjärjestö Suomen Ilmailuliitto ry:n jäsen.


title: Keravan Lennokkikerho Hopeasiipi KelKo

text: Kerhon toistaiseksi vilkkain toiminta-aika osui 1980-luvun loppupuolelle, jolloin kerhoon kuului 155 jäsentä. 1990-luvun loppupuolella toiminta alkoi hiipua ja vuonna 2008 kerho luopui toimitiloistaan Keravalla, johon loppui lennokinrakennustoiminta.


title: Keravan Lennokkikerho Hopeasiipi KelKo

text: Vuonna 2015 kerhon toiminta elpyi multikoptereiden yleistyessä. Kerho panostaakin uuden kilpailulajin, FPV racing kisojen järjestämiseen. Vuonna 2016 järjestetään kaikille avoimia KelKo FPV-cup kisoja Keravan Keinukalliolla.


title: The Walking Dead: Road to Survival

text: The Walking Dead: Road to Survival on Scopelyn julkaisema roolipeli Androidille ja iOS:lle vuonna 2015. Peli perustuu The Walking Dead -sarjakuvan universumiin.


title: The Walking Dead: Road to Survival

text: Tarinassa seurataan nimettömän pelaajahahmon (engl. "Hero Player") selviytymistä kun tämä saapuu Woodburyn kaupunkiin Garrettin ja Dariuksen kanssa. Philip Blaken astuessa kaupungin diktaattoriksi tämä johtaa lähes kaikki kaupungin asukkaat kuolemaansa konfliktissa läheisen vankilan selviytyjien kanssa. Woodburysta tulee pian asuinkelvoton, ja pelaajahahmo lähtee matkalle kohti pelastusta kourallinen ystäviään mukanaan. Matkallaan ryhmä kohtaa vihamielisiä kuin ystävällisiäkin selviytyjiä.


title: The Walking Dead: Road to Survival

text: Pelissä kohdataan sarjakuvista ja videopelistä tuttuja hahmoja ja yhteisöjä kuin myös peliä varten luotuja.


title: The Walking Dead: Road to Survival

text: Pelissä tulee kehittää kaupunkia sekä tiimiä, sekä pelaajan tasoa. Kaupunkiin voi lisätä esimerkiksi varastoja, farmeja sekä verstaita.


title: The Walking Dead: Road to Survival

text: Pelaajalla on käytössään luettelo, jossa tämän hahmot näkyvät. Hahmoja on saatavilla yhdestä tähdestä kuuteen olevilla luokituksilla, ja jokaisella hahmolla on oma persoonansa ja erikoiskykynsä. Niitä voi itse "viljellä", voittaa, löytää tai saada lahjaksi. Viljelemiseen pelaaja tarvitsee eri tarvikkeita kuten t-paitoja, kumisaappaita ja hansikkaita. Uusimmissa päivityksissä pelaaja voi kehitetyillä hahmoillaan muuntaa ne yhdeksi, parhaimmillaan kuuden tähden hahmoksi. Tehtäviä voi tehdä enintään kuuden hengen tiimillä.


title: The Walking Dead: Road to Survival

text: Pelaaja voi viljellä tarvikkeita jotka auttavat taisteluissa, esimerkiksi kranaatteja, kulkijan sisälmyksiä ja energiajuomaa. "Survival Road", "Wars" ja "Raids"-moodeissa tarvikkeita ei voi käyttää.


title: The Walking Dead: Road to Survival

text: Pelaaja voi liittyä halutessaan puolueryhmään, jossa on mahdollista kamppailla yhdessä muita ryhmiä vastaan. Kamppailun eri muotoja ovat ryöstöt, hahmojen kehitys, sodat sekä selviytyminen. Pelaaja voi halutessaan liittää tiimiinsä jonkin tehtävän ajaksi kuudennen hahmon, joka on toisen ryhmän jäsenen kehittämä.


title: The Walking Dead: Road to Survival

text: Pelissä on tarinamoodi uusilla sekä sarjakuvasta ja Telltale Gamesin pelistä tutuilla hahmoilla. Pelaajan on mahdollista ryöstää toisia pelaajia (engl. "Raids"). Tehtävänä on myös tietyn ajan välein vaihtuvia tehtäviä (engl. "Roadmaps") joista voi saada harvinaisia palkintoja kuten tarvikkeita ja hahmoja.


title: The Walking Dead: Road to Survival

text: Pelissä voi saada eri poletteja, joita tarpeeksi kerättynä voi käyttää mm. viiden tähden, neljän tähden hahmojen ja aseiden aukaisuun. Peliin on mahdollista myös ostaa kaikkia yllämainittuja tarvikkeita ja muita vastaavia.Peliin on luotu paljon uusia hahmoja, ja niiden lisäksi pelissä esiintyy jo entuudestaan tuttuja hahmoja sarjakuvista, pelistä sekä romaaneista.


title: The Walking Dead: Road to Survival

text: Hahmot voidaan jakaa eri luokkiin tähdillä (engl. "Rarity").Hahmot voidaan jakaa eri luokkiin taipumuksillaan (engl. "Traits").Jokaisella hahmolla on myös oma persoona. Niiden kehittämiseen on suositeltavaa käyttää saman persoonan omistavaa hahmoja parhaan lopputuloksen saamiseksi.Jokaisella hahmolla on jokin erityistaito kuten vihollisen tainnutus, omien parantaminen tai suojien nostaminen.


title: The Walking Dead: Road to Survival

text: Suurella osalla hahmoista on jokin johtajataito. Asettaessaan tämän taidon omaavan hahmon tiimin johtajaksi koko tiimi voi saada esimerkiksi paremmat suojaukset ja kestävyydet.


title: The Walking Dead: Road to Survival

text: Pienellä osalla hahmoista on jokin spesialistin taito. Osa taidoista kytkeytyy päälle itsestään, kun taas osaa voi itse hallita. Näitä ovat esimerkiksi kuolleiden tiimiläisten henkiinherättäminen ja tappavasta osumasta henkiinjääminen.


title: Pesäpallon naisten Mestaruussarjan kausi 1968

text: Pesäpallon naisten Mestaruussarjassa kaudella 1968 pelattiin yhdeksän joukkueen yksinkertainen sarja, jonka perusteella määräytyivät suoraan lopulliset sijoitukset. Mestaruuden voitti Työväen Mailapojat joka päätöskierroksella voitti Puna-Mustat juoksuin 8–4 Sarjasta jäi pois 12-kertainen Suomen mestari ja edellisen kauden pronssimitalisti Helsingin Pallo-Toverit.


text:
Mestarit: Tuula Kämäräinen,
Anja Ilonen,
Riitta Hämäläinen,
Sirkka Kämäräinen,
Tuula Rantanen,
Terttu Kämäräinen,
Raija Ahonen,
Aira Vainio,
Kaarina Kansikas,
Terttu Sarjanen,
Marja-Liisa Niemi.


title: Arabella (kappale)

text: Arabella on englantilaisen indie rock-yhtye Arctic Monkeysin kappale. Se julkaistiin viidentenä singlenä yhtyeen viidenneltä albumilta "AM". Single julkaistiin 28. tammikuuta 2013. Se oli alun perin tarkoitus julkaista 7 tuuman vinyylilevynä, mutta tätä ei tapahtunut.


title: Arabella (kappale)

text: ”Arabella” sijoittui Britannian singlelistalla parhaimmillaan sijalle 70. Britannian indie-listalla paras sijoitus oli yhdeksäs.


title: Arabella (kappale)

text: Musiikkivideo julkaistiin YouTubessa 2. maaliskuuta 2014, ja on saavuttanut yli 30 miljoonaa näyttökertaa.


title: Miehuusvuodet

text: Miehuusvuodet ("Carnal Knowledge") on Mike Nicholsin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1971. Kahden eriluonteisen miehen naissuhteita 1940-luvulta 1960-luvulle seuraavan tarinan on käsikirjoittanut Jules Feiffer ja sen pääosia näyttelevät Jack Nicholson, Art Garfunkel, Candice Bergen ja Ann-Margret.


title: Miehuusvuodet

text: Elokuvan suomenkielinen nimi viittaa Mike Nicholsin aiempaan menestyselokuvaan "Miehuuskoe". Elokuvan alkuperäisnimen käsite "carnal knowledge" (sananmukaisesti ”lihallinen tieto”) on vanhassa uskonnollisessa ja lainopillisessa kielessä käytetty kiertoilmaus sukupuoliyhteydestä. Vapaita esiaviollisia seksisuhteita käsittelevä elokuva aiheutti ensi-iltakierroksellaan kohuja ympäri Yhdysvaltojen maaseutukaupunkeja. Georgian osavaltion Albanyssä poliisi takavarikoi esityskopion epäsiveellisenä, mutta ratkaisu kumottiin korkeammissa oikeusasteissa myöhemmin.


title: Miehuusvuodet

text: Jotkut aikalaiskriitikot arvostelivat elokuvaa pessimistisistä ja naisvihamielisistä asenteista rakkausasioita kohtaan, kun taas toiset kriitikot kiittivät amerikkalaisen miesšovinismin realistista kuvausta. Muun muassa "Chicago Sun-Times" ja "The New York Times" listasivat "Miehuusvuodet" vuoden 1971 kymmenen parhaan elokuvan joukkoon. Roger Ebert piti sitä Mike Nicholsin selvästi parhaana elokuvana siihen asti.


title: Miehuusvuodet

text: Ann-Margret sai roolistaan Golden Globe -palkinnon ja oli Oscar-ehdokkaana. Elokuva tuotti Golden Globe -ehdokkuudet myös miespääosan esittäjille Jack Nicholsonille ja Art Garfunkelille.


title: Miehuusvuodet

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Miehuusvuodet" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Troglitatsoni

text: Troglitatsoni (CHSNO) on tiatsolidiinidionijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty lääketieteessä diabeteksen hoitoon, mutta se vedettiin markkinoilta vuosina 1997–2000 vakavien haittavaikutusten vuoksi.


title: Troglitatsoni

text: Troglitatsoni sitoutuu peroksisomiproliferaattoriaktivoituihin reseptoreihin, minkä seurauksena solujen herkkyys insuliinille lisääntyy ja monien hiilihydraattien ja lipidien aineenvaihduntaan vaikuttavien geenien ilmeneminen aktivoituu. Troglitatsoni alentaa veren glukoosipitoisuutta ja myös kolesterolipitoisuus alenee. Yhdisteellä on havaittu olevan myös tulehdusta hillitseviä ominaisuuksia. Troglitatsonia on käytetty insuliinille resistenttien diabetestyyppien hoidossa. Japanissa se tuli markkinoille vuonna 1995 ja Yhdysvalloissa sekä Euroopassa vuonna 1997.


title: Troglitatsoni

text: Vakavin troglitatsonin haittavaikutus on maksavaurio, joka voi olla tappava. Maksatoksisuus johtuu maksan solujen suolapumppujen toiminnan estymisestä ja lisäksi yhdiste voi olla glutationireduktaasin inhibiittori, mikä lisää oksidatiivista stressiä maksasoluissa. Erityisen myrkyllinen on troglitatsonista maksassa muodostuva sulfaattimetaboliitti. Troglitatsoni vedettiin Isossa-Britanniassa ja muualla Euroopassa markkinoilta vuonna 1997 vain kolme kuukautta lääkkeen markkinoille tulon jälkeen ja Yhdysvalloissa ja Japanissa vuonna 2000. Lääkkeen ovat korvanneet pioglitatsoni ja rosiglitatsoni, jotka ovat paitsi tehokkaampia myös maksatoksisuudeltaan alhaisempia.


title: Pannukakkutalo

text: Pannukakkutalo on suomalainen pannukakkuihin erikoistunut ravintolaketju, jonka toimipisteet sijaitsevat Mikkelissä, Oulussa, Jyväskylässä ja Porissa. Ensimmäinen Pannukakkutalo avattiin Oulun kauppatorilla vuonna 2010, minkä jälkeen ketju on laajentunut franchising-toiminnan avulla.


title: Pannukakkutalo

text: Pannukakkutalosta on saatavilla lähes sata erilaista suolaista ja makeaa pannukakkua, joista kaikkia saa myös laktoosittomina, gluteenittomina, munattomina ja maidottomina. Ravintoloissa on arkipäivisin tarjolla myös lounas, johon sisältyy keitto ja pannukakku.


title: Pannukakkutalo

text: Yrityksen perustajan mukaan ravintola sai innoituksena Alankomaista, jossa pannukakku on yksi suosituimmista herkuista.


title: Östanstång

text: Östanstång ja Västanstång ovat kaksi aluetta Itä-Götanmaan maakunnassa Ruotsissa. Niiden välisenä rajana oli Stångån-niminen joki ja pohjoisemmassa rajana toimivat Roxen-järvi ja Motalanvirta.


title: Östanstång

text: "Östanstång" ulottui Stångånilta itään rannikkoa kohti, mutta ei kuitenkaan ulottunut Itämereen asti. Siihen kuuluivat Norrköpingin ja Söderköpingin kaupungit sekä yhdeksän kihlakuntaa, jotka olivat Åkerbon kihlakunta, Bankekindin kihlakunta, Skärkindin kihlakunta, Östkindin kihlakunta, Lösingin kihlakunta, Memmingin kihlakunta, Bråbon kihlakunta, Hammarkindin kihlakunta ja Björkekindin kihlakunta.


title: Östanstång

text: "Västanstång" kattoi alueen Stångånista länteen. Siihen kuuluivat Linköpingin, Vadstenan ja Skänningen kaupungit ja yhdeksän kihlakuntaa, jotka olivat Hanekindin kihlakunta, Valkebon kihlakunta, Vifolkan kihlakunta, Göstringin kihlakunta, Lysingin kihlakunta, Dalin kihlakunta, Askan kihlakunta, Bobergin kihlakunta ja Gullbergin kihlakunta.


title: Östanstång

text: Magnus Vaasa oli Västanstångin herttua Vadstenan linnassa.


title: Östanstång

text: Alueiden vaakunoista on useampi versio. Östanstångin vaakunassa käytetään joko punaista tai sinistä. Västanstångin vaakunassa esiintyy joko lohikäärme tai lindorm-olento. Västanstångin vaakunan ruusut voivat olla myös sinisiä.


title: Alavan koulu

text: Alavan koulu on Kuopion kaupungissa toimiva sairaalakoulu. Koulu järjestää opetuksen Kuopion yliopistollisessa sairaalassa ja Niuvanniemen sairaalan NEVA-yksikössä tutkittavana tai hoidettavana oleville peruskouluikäisille lapsille ja nuorille. Lisäksi Alavan koulussa on opiskelee määräaikaisilla sairaalakoulujaksoilla polikliinisessä hoitosuhteessa olevia peruskoulun avo-oppilaita. Oppilaat opiskelevat pääsääntölisesti oman koulunsa opetussuunnitelman mukaan omista koulukirjoistaan.


title: Alavan koulu

text: Alavan koululla on neljä opetuspistettä:


title: Emma Koistinen

text: Emma Koistinen (s. 6. elokuuta 1996) on suomalainen yleisurheilija.


title: Emma Koistinen

text: Koistinen selviytyi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2013 jatkoon 100 metrin aitajuoksun alkueristä, muttei startannut toisiin alkueriin. Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2014 hän eteni samassa lajissa välieriin. Hän sijoittui 100 metrin aitajuoksussa viidenneksi alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015.


title: Emma Koistinen

text: Kalevan kisoissa Koistinen on voittanut pronssia 100 metrin aitajuoksussa vuonna 2016 Oulussa sekä pronssia 400 metrin aitajuoksussa vuonna 2017 Seinäjoella. Hän on saanut pronssia myös halli SM-kilpailuissa 2016 Tampereella 60 metrin aitajuoksussa ja Jyväskylässä 2017 400 metrin juoksussa.


title: Emma Koistinen

text: Elokuussa 2016 Koistinen juoksi harvoin juostussa 200 metrin aitajuoksussa Suomen ennätyksen. Koistinen juoksi matkan aikaan 27,13 s, joka paransi entistä ennätystä kolme sadasosaa. Edellinen ennätys oli juostu vuonna 1985 ja oli Tiina Lindgrenin nimissä. 100 metrin aitajuoksussa hän juoksi ennätyksensä 13,43 Kuortaneella 25. kesäkuuta 2016.


title: Akashi (1938)

text: Akashi () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1939 valmistunut korjausalus toisessa maailmansodassa.


title: Akashi (1938)

text: Alus tilattiin Sasebon laivastontelakalta osana vuoden 1934 hankintoja. Sen köli laskettiin 18. tammikuuta 1937 ja alus laskettiin vesille 29. kesäkuuta 1938. Alus otettiin palvelukseen 31. heinäkuuta 1939.


title: Akashi (1938)

text: Alus upposi ilmahyökkäyksessä 30. maaliskuuta 1944 Palaulla. Se poistettiin alusluettelosta 10. toukokuuta.


title: Ro-11 (1917)

text: Ro-11 () (aiemmin "sukellusvene No.19") oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1919 valmistunut K-luokan sukellusvene.


title: Ro-11 (1917)

text: Alus tilattiin Kuren laivastontelakalta osana vuoden 1916 hankintoja. Sen köli laskettiin 25. huhtikuuta 1917 ja alus laskettiin vesille 15. lokakuuta. Alus otettiin palvelukseen 31. heinäkuuta 1919 nimellä "sukellusvene No. 19".


title: Ro-11 (1917)

text: Alus nimettiin 1. marraskuuta 1924 "Ro-11":ksi. Se poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1932.


title: Ro-12 (1917)

text: Ro-12 (aiemmin "sukellusvene No.20") oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1919 valmistunut K-luokan sukellusvene.


title: Ro-12 (1917)

text: Alus tilattiin Kuren laivastontelakalta osana vuoden 1916 hankintoja. Sen köli laskettiin 25. huhtikuuta 1917 ja alus laskettiin vesille 1. joulukuuta. Alus otettiin palvelukseen 18. syyskuuta 1919 nimellä "sukellusvene No. 20".


title: Ro-12 (1917)

text: Alus nimettiin 1. marraskuuta 1924 "Ro-12":ksi. Se poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1932.


title: Ro-13 (1919)

text: Ro-13 (aiemmin "sukellusvene No.23") oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1920 valmistunut K-luokan sukellusvene.


title: Ro-13 (1919)

text: Alus tilattiin Kuren laivastontelakalta osana vuoden 1917 hankintoja. Sen köli laskettiin 14. syyskuuta 1918 ja alus laskettiin vesille 26. elokuuta 1919. Alus otettiin palvelukseen 30. syyskuuta 1920 nimellä "sukellusvene No. 23".


title: Ro-13 (1919)

text: Alus nimettiin 1. marraskuuta 1924 "Ro-13":ksi. Se poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1932.


title: Ro-14 (1920)

text: Ro-14 (aiemmin "sukellusvene No.22") oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1921 valmistunut K-luokan sukellusvene.


title: Ro-14 (1920)

text: Alus tilattiin Kuren laivastontelakalta osana vuoden 1917 hankintoja. Sen köli laskettiin 14. syyskuuta 1918 ja alus laskettiin vesille 31. maaliskuuta 1919. Alus otettiin palvelukseen 17. helmikuuta 1921 nimellä "sukellusvene No. 22".


title: Ro-14 (1920)

text: Alus nimettiin 1. marraskuuta 1924 "Ro-14":ksi. Se poistettiin alusluettelosta 1. syyskuuta 1933.


title: Ro-15 (1920)

text: Ro-15 (aiemmin "sukellusvene No.24") oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1921 valmistunut K-luokan sukellusvene.


title: Ro-15 (1920)

text: Alus tilattiin Kuren laivastontelakalta osana vuoden 1917 hankintoja. Sen köli laskettiin 12. kesäkuuta 1920 ja alus laskettiin vesille 14. lokakuuta. Alus otettiin palvelukseen 30. kesäkuuta 1921 nimellä "sukellusvene No. 24".


title: Ro-15 (1920)

text: Alus nimettiin 1. marraskuuta 1924 "Ro-15":ksi. Se poistettiin alusluettelosta 1. syyskuuta 1933.


title: Vehmasmäen koulu

text: Vehmasmäen koulu on Vehmasmäellä, vanhan viitostien länsipuolella, noin 20 kilometriä Kuopion keskustasta etelään sijaitseva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Kyläkoulua käy noin 125 oppilasta.


title: Ro-16 (1921)

text: Ro-16 (aiemmin "sukellusvene No.37") oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1922 valmistunut K-luokan sukellusvene.


title: Ro-16 (1921)

text: Alus tilattiin Kuren laivastontelakalta osana vuoden 1917 hankintoja. Sen köli laskettiin 18. marraskuuta 1920 ja alus laskettiin vesille 22. huhtikuuta 1921. Alus otettiin palvelukseen 29. huhtikuuta 1922 nimellä "sukellusvene No. 37".


title: Ro-16 (1921)

text: Alus nimettiin 1. marraskuuta 1924 "Ro-16":ksi. Se poistettiin alusluettelosta 1. syyskuuta 1933.


title: Ro-17 (1921)

text: Ro-17 (aiemmin "sukellusvene No.34") oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1921 valmistunut K-luokan sukellusvene.


title: Ro-17 (1921)

text: Alus tilattiin Kuren laivastontelakalta osana vuoden 1917 hankintoja. Sen köli laskettiin 24. syyskuuta 1920 ja alus laskettiin vesille 24. helmikuuta 1921. Alus otettiin palvelukseen 20. lokakuuta nimellä "sukellusvene No. 34".


title: Ro-17 (1921)

text: Alus nimettiin 1. marraskuuta 1924 "Ro-17":ksi. Se poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1936.


title: Jessica Williams (näyttelijä)

text: Jessica Renee Williams (s. 31. heinäkuuta 1989, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko. Hänet tunnetaan yhdysvaltalaisesta uutissatiirista The Daily Showsta, jossa hän on esiintyi vuosina 2012–2016. Williams on näytellyt myös muun muassa tv-sarja Girlsin kolmannella tuotantokaudella Karen-nimistä sivuhahmoa. Tällä hetkellä hän tekee Phoebe Robinsonin kanssa komediapodcast-sarjaa "2 Dope Queens".


title: Kaakkolampi (Ikaalinen)

text: Kaakkolampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätön Juhtimäellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Kaakkolampi on osa Liesijoen aluetta.


title: Kaakkolampi (Ikaalinen)

text: Lammen pituus on 400 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 3 hehtaaria. Se sijaitsee Iso Kalajärven itäpuolella Paattiladonmäen takana olevalla ojitetulla suolla. Siihen on kaivettu yhdeksän suo-ojaa, joista lammen eteläpäässä länteen laskeva on samalla sen laskuoja. Oja laskee Iso Kalajärven itärantaan 800 metrin jälkeen. Rantaviiva on kilometrin pituinen ja rannat ovat kaikki suota. Itärannalla sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Kaidankylälle johtavalta tieltä aivan Joutsenlammen länsipuolelta.


title: Nisshin (1939)

text: Nisshin () oli Keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1942 valmistunut vesilentokoneiden emälaiva.


title: Nisshin (1939)

text: Alus tilattiin Kuren laivastontelakalta osana vuoden 1937 hankintoja. Sen köli laskettiin 2. marraskuuta 1938 ja alus laskettiin vesille 30. syyskuuta 1939. Alus otettiin palvelukseen 27. helmikuuta 1942.


title: Nisshin (1939)

text: Alus upposi ilmahyökkäyksessä 22. heinäkuuta 1943 Salomoninsaarten alueella ja se poistettiin alusluettelosta 10. syyskuuta.


title: Haukilammi (Ylöjärvi, Kaidankylä)

text: Haukilammi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Haukilammi on osa Liesijoen aluetta ja se kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon.


title: Haukilammi (Ylöjärvi, Kaidankylä)

text: Lammen pituus on 200 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee kansallispuistossa Soljastensuon pohjoisosassa Hiittehautakankaalla. Siihen on kaivettu kolme suo-ojaa. Kaakosta siihen laskee Musta-Soljasen ja Kirkas-Soljasen yhteinen laskuoja. Luoteinen oja on Haukilammen oma laskuoja, joka yhtyy 1,5 kilometrin jälkeen Liesijokeen. Rantaviivan pituus on 500 metriä ja rannat ovat pohjoisrantaa lukuun ottamatta suota. Lammelle ei johda teitä, mutta Alaiselta Särkilammelta tuleva tie ohittaa sen 250 metrin etäisyydeltä.


title: Musta-Soljanen

text: Musta-Soljanen on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Musta-Soljanen on osa Liesijoen aluetta ja se kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon.


title: Musta-Soljanen

text: Lammen pituus on 550 metriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 8,5 hehtaaria. Se sijaitsee Soljastensuon pohjoispäässä kansallispuiston eteläosissa. Siihen laskee kaksi suo-ojaa, joista länsirantaan laskee Kirkas-Soljasen 100 metrinen laskuoja. Viereisten järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Järven oma laskuoja lähtee sen pohjoispäästä ja laskee 500 metrin päästä Haukilammiin. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 128 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja rannat ovat lähes kokonaan suomaata. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Pohjoisrannan ohittaa 250 metrin päästä Alaiselta Särkilammelta alkava tie, josta poikkeaa etelään järven itäpuolelta ohittava kävelypolku.


title: Musta-Soljanen

text: Järven vedenlaatua on tutkittu kolme kertaa vuosina 1980 (kahdesti) ja 1993. Sen veden väri on tummaa ja veden väri on vaihdellut kesällä 140 PNU:ta ja talvella 180–200 PNU:ta. Tämä viittaisi korkeaan humuspitoisuuteen, mutta humusta ei ole kuitenkaan tyypillisten suolampien sisältämiä määriä. Veden happamuustaso on kuitenkin alhainen eli vesi on hapanta. Edelliset seikat selittyvät järven ympäristöllä, joka on suota. Ainoa laskuoja tulee Kirkas-Soljaselta, johon ei laske suo-ojia. Näiden yhteensä lasketty valuma-alue on suppea, jolloin ravinteiden huuhtoutuminen on vähäistä. Typpipitoisuudet ovat alhaiset ja fosforipitoisuudet ovat lievästi rehevöityneen järven tasoa. Matalan järven happitalous on vain tyydyttävällä tasolla. Vuonna 1980 todettiin pintavesissä happivajetta, mikä on humusvesissä tyypillistä. Musta-Soljasen virkistysarvo jää välttävälle tasolle johtuen happamuudesta, humuksesta ja tummasta väristä. Happamuus on kuitenkin luontaista perua, eikä suojärvien virkistyskäyttö ole muutenkaan yleistä.


title: Musta-Soljanen

text: Järvelle ei johda kansallispuiston polkuja. Se onkin suojeltua aluetta 1.4–15.7 välisenä aikana.


title: Kirkas-Soljanen

text: Kirkas-Soljanen on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Kirkas-Soljanen on osa Liesijoen aluetta ja se kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon.


title: Kirkas-Soljanen

text: Lammen pituus on 400 metriä, leveys 350 metriä ja sen pinta-ala on 7,5 hehtaaria. Se sijaitsee Soljastensuon pohjoispäässä kansallispuiston eteläosissa. Järvellä on vain yksi 100 metrinen oja, joka on samalla sen laskuoja Musta-Soljaseen. Vierekkäisillä järvillä on samat vedenpinnan korkeudet. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 1 656 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Rannat ovat pääaisassa suomaata, mutta pohjoisosissa rantaan tulee kangasmetsä. Lampi on autio, vaikka luoteisrannassa on rakennuksia. Ne kuuluvat kansallispuistolle ja niille johtaa pohjoisrantaa seuraava polku. Järven ohittaa 50 metrin päästä Alaiselta Särkilammelta alkava tie, josta tulee autiotuvalle tie.


title: Kirkas-Soljanen

text: Veden laatua on tutkittu vuosien 1980–2001 aikana. Niiden mukaan järvi on vähäravinteinen eli karu, mutta sen vesi on väritön ja kirkas. Veden happamuustaso on alhainen ja vesi on aina hapanta. Tämä sopii yhteen sen kanssa, että vettä ei tule laskuojien myötä järveen, vaan kaikki vesi sadevesi suotuu suoturpeen läpi. Ylimääräinen vesi juoksee laskuojaa myöten Musta-Soljaseen. Koska järven valuma-alue on niin pieni ja se on verrattain syvä, vaihtuu vesi erittäin hitaasti. Kesällä ja talvella järven vesi lämpötilakerrostuu selvästi. Alusvedestä alkaa kerrostumiskauden lopussa happi loppua. Päällysvedessä happiongelmia ei esiinny. Järvi toimi aiemmin Metsähallituksen virkistyskalastusalueena, mutta se loppui Naturan myötä. Järven virkistyskäyttökelpoisuus on veden laadun ja ulkoistenkin ominaisuuksien mukaan hyvä.


title: Kirkas-Soljanen

text: Luoteisrannassa sijaitsee autiotupa, jonka voi vuokrata ja jonka viereen pääsee kesällä autolla. Samassa yhteydessä on keittokatos. Telttailualue sijaitsee 150 itäänpäin omalla nuotiopaikalla. Molemmissa paikoissa on käymälät. Järven lounaisrantaan lintutornille tulee Saari-Soljaselta kaksikilometrinen luontopolku, jonka päässä on toinen lintutorni.


title: Kirkas-Soljanen

text: Järven eteläranta kuuluu liikkumisrajoituksen piiriin. Alueella ei saa liikkua 1.4–15.7 välisenä aikana.


title: Me sotasankarit (elokuva)

text: Me sotasankarit ("Catch-22") on yhdysvaltalainen musta komedia vuodelta 1970. Mike Nicholsin ohjaama elokuva perustuu Joseph Hellerin samannimiseen romaaniin, jonka pohjalta käsikirjoituksen laati Buck Henry. Häneltä kesti pari vuotta tiivistää Hellerin monitasoinen ja polveileva romaani elokuvakäsikirjoitukseksi. Toisen maailmansodan pommikonemiehistöistä kertovan elokuvan pääosaa näyttelee Alan Arkin, ja muissa rooleissa nähdään muun muassa Bob Balaban, Martin Balsam, Richard Benjamin, Olimpia Carlisi, Marcel Dalio, Art Garfunkel (esikoisroolissaan), Jack Gilford, Charles Grodin, Bob Newhart, Anthony Perkins, Paula Prentiss, Martin Sheen, Jon Voight ja Orson Welles.


title: Me sotasankarit (elokuva)

text: "Me sotasankarit" ei menestynyt teattereissa eikä kriitikkojen arvioissa yhtä hyvin kuin samana vuonna ensi-iltaan tullut toinen musta sotilaskomedia, Robert Altmanin "M.A.S.H. – armeijan liikkuva kenttäsairaala". Sittemmin elokuvan arvostus on noussut. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Saari-Soljanen

text: Saari-Soljanen on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Saari-Soljanen on osa Liesijoen aluetta ja se kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon.


title: Saari-Soljanen

text: Lammen pituus on 250 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Se sijaitsee Soljastensuon pohjoispäässä Soljastenkankaan luoteispuolella kansallispuiston eteläosissa. Se on Soljasten järvistä (muut Kirkas-Soljanen ja Musta-Soljanen) ainoa, jolla on saari. Saari on halkaisijaltaan 70 metriä ja se on suomaata. Järveen ei ole ojia ja sen rannat ovat suota. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 368 vuorokautta. Etelärantaan ulottuu avosuo. Rantaviivan pituus on 900 metriä. Järven länsireunaa seuraa pitkospuut, jotka kohtaavat toisen polun järven pohjoispuolella sijaitsevilla pikkulammilla. Lammen ohittaa lännessä Alaiselta Särkilammelta alkava tie, josta poikkeaa rannan lähelle tie. Länsirannalla ja tien toisella puolella sijaitsee neljä rakennusta.


title: Saari-Soljanen

text: Vedenlaatua on tutkittu lukuisia kertoja vuosien 1980–2006 aikana. Järven vesi on kirkasta ja sen humuspitoisuus on alhainen. Veden väri on lievästi värjäytynyttä, mutta se on hapanta. Happamuustaso (pH) on suoalueen huuhtoutumisesta ja vähäisestä veden vaihtumisesta johtuen vaihdellut arvojen 4,7 ja 5,1 välillä. Tämä on kaloillekin vaikea elinympäristö niin happamuuden kuin vähäravinteisuuden osalta. Typpipitoisuudet ovat karuille ja kirkasvetisille järville tyypillisen matalat. Fosforipitoisuudet ovat nekin vain 5–11 µg/l. Happitilanne on vuoden aikana yleensä melko hyvä, mutta loppukesällä pohjan lähellä on happi vähissä. Järvi muodostaa syvälle harppauskerroksen, jonka alusveteen muodostuu vähähappisuutta. Järven virkistyskäytön arvosana olisi muuten erinomainen, mutta happamuus laskee sen hyväksi. Happamuus vaikuttaa eliöihin negatiivisesti.


title: Saari-Soljanen

text: Saari-Soljasen länsirannalla sijaitsee nuotiopaikka ja -katos, käymälä ja parkkipaikka asuntovaunuille ja autoille. Paikka sopii liikuntarajoitteiselle henkilölle. Järveä kiertää parikilometrinen luontopolku, jonka avosuolle johtavan polun päässä sijaitsee lintutorni. Luontopolun toinen pää ulottuu Kirkas-Soljasen rantaan, missä on toinen lintutorni.


title: Syyttömät silminnäkijät

text: Syyttömät silminnäkijät ("See No Evil, Hear No Evil") on yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1989. Elokuvan on ohjannut Arthur Hiller, ja sen pääosia näyttelevät Gene Wilder ja Richard Pryor.


title: Syyttömät silminnäkijät

text: Sokea Wally Karew (Richard Pryor) ja kuuro Dave Lyons (Gene Wilder) todistavat murhan; Wally kuulee laukauksen ja haistaa ampujan parfyymin tuoksun, Dave näkee vain ampujan jalat. Wally ja Dave pidätetään, sillä Dave nähdään murha-ase käsissään. Parivaljakko pakenee poliisilaitokselta, jolloin heistä tulee poliisien takaa-ajamia. Heidän perässään ovat myös roistot Eve (Joan Severance) ja Kirgo (Kevin Spacey), jotka havittelevat Wallyn haltuun joutunutta kolikon näköistä suprajohdetta pomolleen herra Sutherlandille (Anthony Zerbe).


title: Syyttömät silminnäkijät

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Esko Rautakorpi sanoo, etteivät paikoin nokkela dialogi ja muutamat huimat takaa-ajot pelasta elokuvaa keskinkertaisuudelta. "Syyttömät silminnäkijät" saa häneltä kaksi tähteä viidestä.


title: Rauno Anttila

text: Rauno Antti Juhani Anttila (1935–2006) oli suomalainen fyysikko. Hän oli Oulun yliopiston fysiikan professori ja toimi virassa vuodesta 1984. Hänen tutkimuskohteensa oli molekyylifysiikka, etenkin infrapunaspektroskopia.


title: Megaforce

text: Megaforce voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Kjelmøyn keramiikka (myös "Kjelmöy", , ) on Norjan, Ruotsin, Suomen ja Venäjän valtioiden alueilta löydetty varhaismetallikauteen ja rautakauteen liittyvä lähinnä pohjoisskandinavinen keramiikanvalmistuksen tyylisuunta, joka luetaan kuuluvaksi asbestikeramiikkaan. Varhaismetallikauden keramiikkaa kutsuttiin Suomessa aluksi Säräisniemen keramiikaksi 2 (Sär-2-keramiikka), mutta nykyään tämä traditio jaetaan vielä neljään alaryhmään: Luukonsaaren, Sirnihtan, Anttilan ja Kjelmøyn keramiikkaan. Kjelmøyn keramiikkaa valmistettiin noin 900 eaa. – 300 jaa. Siihen liitetään nykyään saamelainen etnos, mutta toiset tutkijat pitävät sitä siihen liian vanhana.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Kjelmøyn keramiikan saveen on sekoitettu runsaasti hienoksi hakattua asbestikuitua. Asbestia oli saatavilla esimerkiksi Itä-Suomesta, jossa sitä louhittiin kivikaudelta saakka. Suomalaisiin Säräisniemen astioiden (Sär-2) savimassaan sitä sekoitettiin noin 15–30 % ja ruotsalaisiin noin 10–20 %. Asbestipitoisuudet kuitenkin vaihtelivat paljon, eivätkä keramiikkasirpaleista löydetyt 50–60 % pitoisuudet ole harvinaisia. Savimassaan lisättiin sekoiteaineeksi myös murskattua simpukkaa, kiillettä tai vuolukiveä. Esimerkiksi Norjan Varangerissa ei esiinny asbestia, joten siellä käytettiin asbestia vähemmän kuin muualla tai joskus ei ollenkaan. Asbestisekotteisesta keramiikasta on alettu käyttää nimitystä asbestikeramiikka. Asbestisekoitteella astioista voitiin valmistaa ohuempia, kestävämpiä ja siistimpiä. Seinämän paksuus oli tavallisesti 3–5 millimetriä.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Useimmat astiat muotoiltiin tasapohjaisiksi, vaikka joitakin pyöreäpohjaisiakin astioita tunnetaan. Astioiden kyljet olivat yleensä suorareunaisia, mutta taivutettuja reunoja esiintyi esimerkiksi Norjassa. Astiat olivat kivikautisiin astioihin verrattuna pieniä ja niiden suuaukon halkaisija vaihteli 15–35 senttimetriä.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Asbestisekoitteista ja tekstiilipainanteista keramiikkaa valmistettiin kaikkina aikakausina muotin avulla. Tapa käyttää muottia kulkeutui Fennoskandiaan Keski-Venäjältä, joka oli tekstiilikeraamisen tradition synnyinseutuja. Muut asbestikeraamiset astiat valmistettiin koverrettuun puumuottiin, jonka sisäpinnalle painettiin savella vuoraten kangaskaistale. Kuivunut astia otettiin kankaasta vetämällä ulos muotista. Tästä traditiosta poiketen Säräisniemen keramiikka (Sär-2), ja siitä kehittynyt Kjelmøyn keramiikkaa, valmistettiin veistetyn puun ympärille. Valmistuksessa ei tarvittu kangasta, koska savi tasoitettiin suoraan puun pinnalle puisella lastalla. Puumuotti jätettiin kuivuneen astian sisälle polttamisen ajaksi. Tästä on todisteena astian sisäpintaan jääneet uurteet, joita on helppo tunnistaa puunsyiksi. Tällä tavalla valmistetut astiat olivat Aarne Äyräpään mukaan muita samanaikaisia astioita parempia. Ruotsalaisessa tutkimuksissa 25 %:n asbestisekoitteella valmistetut astiat kestivät betonilattialle pudottamista metrin korkeudesta sata kertaa ilman, että niiden seinämät halkeilivat.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Astian suun ulkoreunaa kiersi koristefriisi, jossa käytettiin kuvioina pitkillä viivoilla muodostettuja vekkomaisia tai sik-sak-kuvioita. Niitä reunustettiin vaakasuorilla viivoilla. Viivojen väliin painettiin pistemäisiä kuoppia, lyhyitä kampaleimoja tai kynnenpainalluksia. Useimmissa astioissa oli vähän koristeita, mutta joskus niitä lisättiin muuallekin ja jopa astian pohjaan. Kjelmøyn kermamiikka muistutti hieman Sirnihtan keramiikkaa. On kuitenkin vielä epävarmaa, olivatko nämä traditiot alueellisesti erillisiä vai olivatko ne ainoastaan eriaikaisia.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Tiheimmillään Kjelmøyn keramiikkaa on löydetty samalta alueelta, mistä kansatieteilijät havaitsivat saamelaisasutusta vielä 1700–1800-luvuilla. Keramiikkalöytöjä on tehty myös tämän ydinalueen ulkopuoleltakin. Laajimmillaan leviämisalue rajautuu Itä-Karjalassa ja Kuolassa Vienanmereen, Pohjois-Norjassa Tromssaan asti Jäämereen. Tromssasta etelään aina Trondheiminvuonolle saakka rantojen asukkaat valmistivat Risvikin keramiikkaa, kun taas sisämaassa tehtiin Kjelmøyn keramiikkaa. Niinpä Kjelmøyn keramiikan leviämisalue jatkuu Skandinaviassa Ruotsin Jämtlannin ja Norlannin alueet Norjan Trøndelagiin asti. Suomessa Kjelmøyn keramiikkaa löytyy kaikkialta muualta paitsi aivan lounaisimmasta Suomesta. Venäjällä leviämisalueen eteläinen raja ulottuu Pohjois-Karjalan pohjoisosista Vienanmeren eteläpäähän seuraten Vienanmeren rantoja pohjoiseen ja Kuolaan.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Kjelmøyn keramiikkalöytöjen painopiste on pohjoisessa ja löytöjen laaja leviämisalue etelässä voidaan perustella hajanaisilla keramiikka löydöillä sekä niitä tukevilla muilla muinaislöydöillä, jotka liittyvät yleensä Kjelmøyn keramiikkaan. Tällaiset löytöryhmät muodostavat esimerkiksi Suomessa lapinrauniot sekä Ruotsissa ja Norjassa tietynlaiset röykkiöhaudat (, ).


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Kjelmøyn keraaminen traditio alkoi Suomen pohjoispuolella Jäämeren rannikolla alueella, jota kutsutaan Finnmarkiksi. Norjalaisten ajoitukset ensimmäisillä Kjelmøyn keramiikkaa käyttävillä asuinpaikoilla on noin 1000–900 eaa. Bjørnar Olsen ja Roger Jørgensen ovat saaneet muutaman vuosisadan aikaisempiakin ajoituksia. Leviäminen oli nopeaa, sillä lyhyessä ajassa keramiikka levisi Finnmarkin yli ja levimisalue saavutti Pohjois-Ruotsin alueet ja Norjan Nordlandin sisämaat. Keramiikkaa käyttäneitä asuinpaikkoja oli aluksi harvaksellaan, mutta viimeistään 700–650 eaa. sisämaan kaikki asuinpaikat käyttivät sitä. Myös asuinpaikkojen lukumäärä Norjan saaristossa lisääntyi Kjelmøyn keramiikan käytön aikana.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Ruotsin Norlandin sisämaan alueilla keramiikkaa esiintyi 700 eaa. vain yksittäisillä paikoilla. Ruotsalaisessa vanhemmassa kirjallisuudessa sitä kutsutaan yhteisnimellä "norrlandske asbestkeramik", sillä sen leviämistä ei silloin vielä hahmotettu. Sen käyttö ylestyi nykytutkimuksien mukaan hitaasti ja se saavutti alueella konsensuksen muutama vuosisata myöhemmin. Suomeen ja Kuolan niemimaahan leviämisestä ei ole olemassa yksityiskohtaisia tietoja. Kjelmøyn keramiikan valtakausi oli Carpelan mukaan 700 eaa.–300 jaa., ruotsalaisen kirjallisuuden mukaan 600 eaa.–300 jaa. ja norjalaisen kirjallisuuden mukaan 900 eaa.–1 jaa.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Kjelmøyn keramiikan määrät hävisivät kohteista, joiden ikä on nuorempi kuin 200 jaa. Roomalaisella rautakaudella keramiikka katoaa arkeologisista löydöistä vuosisadan aikan.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Etelä-Varangin Kjelmøyn saarella, joka sijaitsee Varanginvuonossa, on löydetty runsaasti löytöjä sisältäneitä muinaisia asuinpaikkoja. Täältä löydetyn keramiikka-aineiston vuoksi keraamista tyyliä alettu Norjassa kutsua Kjelmøyn keramiikaksi. Asuinpaikalla on löytynyt runsaasti luu-, sarvi-, kivi- ja puuesineiden jäänteitä, jotka antavat selvän kuvan asukkaiden esineellisestä kulttuurista.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Oulujärven luoteisrannan ympäristö Vaalassa on ollut ihmiselle suotuisa asuinympäristö aina kivikaudelta nykypäiviin asti. Nimisjärven ja Säräisniemen hiekkaiset rannat olivat arkeologian alkuaikojen otollista tutkimusseutua. Täältä löydettiin runsaasti Säräisniemen keramiikan vanhempaa (Sär-1) ja nuorempaa (Sär-2) tyylisuuntaa. Täältä on löydetty vain vähän Kjelmøyn keramiikkaa.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Utsjoella Guatniljärvellä sijaitsee asuinpaikka, josta on löydetty hienosti säilyneitä Kjelmøyn keramiikan kappaleita. Niitä voi tarkastella Helsingin yliopiston keramiikkasivuilla (linkki viitteessä ).


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Kemijärvellä, Kemijoen itärannan ja Neitijärven välisellä kannaksella, sijaitsee Neitilän asuinpaikkakokonaisuus, jonka runsaslöytöiset kaivaukset ovat valottaneet pohjoissuomalaista varhaismetallikauden elämää. Paikalla on asuttu 700 vuotta, mutta myös nuorempi historia on löydöissä hyvin edustettuna. Paikalta on löytynyt Sär-1-, Kjelmøyn- ja Luukonsaaren keramiikkaa, pronssin- ja raudanvalmistukseen liittyviä työvälineitä sekä sulattouuneja. Vaikka löydöt ovat olleet runsaita, on pääosa asuinpaikasta tuhoutunut voimalaitossäännöstelyn takia.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Rovaniemen Ritakankankaalla olevasta muinaisesta jätekuopasta löytyi kahden hajonneen Kjelmøyn astian ruukunkappaleita. Niiden yhteydestä löytyi nokisesta maasta sulattouunin laakakiven () jättämä jälki sekä hieman rautakuonaa. Raudanvalmistuksessa käytettiin laakakiviä koko Pohjois-Fennoskandiassa. Paikalla oli myös valmistettu punamultaa polttamalla savea uunissa. Viereisestä kuopasta havaittiin runsaasti Luukonsaaren keramiikan kappaleita, joten molemmat traditiot olivat täälläkin läsnä.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Rovaniemellä Sierijärven Kotijängän ja Maununiemen välisellä alueella löytyy asuinpaikkojen yhteydessä raudanvalmistuspaikka ja rautakuonaa, erilaisia työkaluja ja meripihkaa. Jätteen joukossa on myös Kjelmøyn keramiikkaa.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Vanhin raudanvalmistuspaikka Suomessa sijaitsee Kajaanin Äkälänniemen kankaalla. Uunin rautahytti on ajoitettu 200 eaa., joten se kuului vielä asbestikeraamiselle väestölle.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Tervakankaan kalmistosta on löydetty Kjelmøyn keramiikkaa, mutta se lienee saamelaisasukkaan sinne tuomaa tai se voi olla kauppatavaraa. Asuinpaikka vaikuttaisi olevan viljelijäväestön perustama.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Jokkmokkissa sijaitseva Seitarven uhripaikka ajoitetaan 200 eaa.–200 jaa. Sieltä on löydetty myös Kjelmøyn keramiikkaa, joka arvellaan joutuneen sinne rituaalisessa tarkoituksessa.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Västerbottenin Bureån Harrsjöbackenista on löytynyt Kjelmøyn keramiikkaa yhdessä rautakuonan kanssa. Asuinpaikan kuoppaliesistä eristettiin hylkeenrasvaa. Asukkaat hajottivat siten myös hyljestystä.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Åselen Älgsjöbynistä tunnetaan uhripaikka, jota on löydetty Kjelmøyn keramiikkaa.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Tekstiilikeramiikan valmistukseen liittyi Venäjän Karjalassa jo varhain eli noin 2 000 eaa. asbestin käyttö saven sekoitteena. Samaan aikaan asbestikeramiikan kanssa levisi tyyli valmistaa astiat kangaspeitteisessä muotissa. Muotivirtaukseen liittyi samanaikaisesti kupari- ja pronssiesineiden tuonti itäisistä lähteistä. Tämä vaihe levisi hitaasti kohti pohjoista ja levisi pohjoisessa eri paikkakunnille 1500 vuoden aikana. Samoihin aikoihin, kun raudanvalmistustaidot levisivät pohjoiseen idästä, tapahtui voimakas kulttuurinen läpilyönti. Yhteisöt pohjoisessa Fennoskandiassa ottivat laajalti käyttöön sekä tietynlaiset aseet ja käyttöesineet että Kjelmøyn keramiikan.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Raudanvalmistuksen taidot opittiin myöhemmin todennäköisesti 600–500 eaa. alkaen ja Kjelmøyn keramiikkaa on löydetty yleisesti tällaisilta paikoilta.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Kivikauden asuipaikolle, missä talot kaivettiin maahan, ilmaantui pienempiä ja kevyemmin rakennettuja asumuksia. Tutkijat ovat huomanneet asuinpaikkojen rakenteissa piirteitä, jotka viittaavat aiempaa liikkuvampaan elämään. Osa asukkaista viihtyivät Norjan rannikon saaristoissa ja osa liikkuivat vuodenaikojen mukaan sisämaan ja rannikon välillä.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Keramiikan laajan leviämisalueen sisällä sen tyyli on hyvin yhtenäinen. Tämä viittaa arkeilogien mukaan siihen, että alueen ihmisillä oli vilkkaat ja säännölliset yhteydet toisiina ja että he ottivat astioiden valmistamisessa vaikutteita toisiltaan.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Kjelmøyn keramiikan astioita valmistettiin ja käytettiin varsinkin alussa asuinpaikoilla, mutta loppuaikojen kohteissa 300 eaa.–300 jaa. niitä on löytynyt vain röykkiöhaudoista tai uhripaikoilta. Keramiikasta tuli loppuaikoina rituaalin väline eikä palvellut enää esimerkiksi pelkästään asukkaiden keittoastiana. Esimerkiksi Varangerista on löytynyt majan pohja, minne ruukku oli jätetty maahan kaivettuna majan lattian alle.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Norjassa löydetyistä röykkiöhaudoissa (scree) on yleisimpänä hauta-antimena ollut Kjelmøyn keramiikkaa ja niiden lisäksi sarvi- tai luuesineitä ja rautaesineitä. Nämä haudat on kaikki ajoitettu vanhemmiksi kuin 300 jaa.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Kjelmøyn keramiikkaa on löytynyt Suomesta joistakin lapinraunioista yhdessä pronssi- ja kupariesineiden kanssa. Nämä on ajoitettu väljästi viimeiselle vuosituhannelle eaa. Keramiikkaa on löydetty yleensä lapinraunioiden vanhimmista haudoista.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Christian Carpelan uskoo, että saamelaiset muuttivat aluksi pienenä väestöryhmänä pohjoisskandinaviassa asuvan paleoeurooppalaista kieltä puhuvien alkuperäisasukkaiden joukkoon. Kjelmøyn keramiikan nopea leviäminen 650 eaa. jälkeen liittyisi hänen mukaansa saamelaisuuden laajamittaiseen hyväksymiseen Fennoskandiassa. Tämä sattuisi hyvin yhteen Ante Aikion ehdottamaan saamen kantakielen ikään, joka on määritetty kieleen otettujen lainasanojen iästä.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Norjassa löytyi jo 1870-luvulla Kjelmøyn saarelta Mestersandenilta kivikautisiksi luokiteltuja esineitä, jotka O. Rygh oli toimittanut julkisuuteen. Vasta 1900-luvun alussa suoritti Ole Solberg kaivauksia ja löytöpaikan arvo alkoi vihdoin paljastua. Kohde oli sikäli kiinnostava, että kalkkipitoisessa hiekassa oli säilynyt myös orgaanisia esineitä kuten luu- ja sarvityökalija. Löydetty keramiikka poikkesi aiemmin muista paikoista löydetyistä. Tulokset julkaistiin vuonna 1909 ja löydettyjen rautaveitsien vuoksi Solberg ehdotti ajoitukseksi 800–900 jaa. eli viikinkiaikaa. Vuonna 1923 julkaisi Helge Gjessing löytöjen kronologisen luokittelun ja hän väitti, että esineet olisivat kuuluneet vanhemman rautakauden jälkipuoliskolle eli kansainvaellusajalle. Vuonna 1935 julkaisi Gutorm Gjessing uuden ajatuksen, etteivät löydöt selttyisi norjalaislla kultturivaikutteilla vaan, että ne tulisi sitoa siperialaisiin tai venäläisiin löytöihin. Hän kutsui vaikutusta Ananjinon impulssiksi. Suomalaisten (alla) arviot eivät saaneet Norjassa vastakaikua ja Kjelmøyn kulttuuri ajoitettiin ajanlaskun alkuun. Vaikka löytöjen suuri merkitys alkoi selvitä, osuivat ajoitukset kohdalleen vasta vuonna 1988 otettujen radiohiiliajoitusten jälkeen.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Aiemmin tunnettiin Pohjois-Suomessa aluksi vain kivikautinen Säräisniemen keramiikka (Sär-1). Kun tämä traditio aikanaan loppui, syntyi Pohjois-Skandinaviaan pitkä aikaväli, jossa ei valmistettu keramiikkaa. Kivikautisilta asuinpaikoilta löytyneet niistä poikkeavat keramiikan tyylit yhdistettiin nyt metallikauteen ja sitä alettiin kutsua Säräisniemen keramiikka (Sär-2).


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Jo A. M. Tallgren ajoitti Kjelmøyn löydöt samanaikaisiksi kuin vastikään tehdyt Ananjinon kulttuurin löydöt. Suomessa Säräisniemen keramiikkaa tutki Äyräpää, joka ajoitti keramiikan rannansiirtymäkronologian avulla (1953). Christian Carpelan (1965) esitti kuitenkin, että Sär-2 jaettaisiin kolmeen ryhmään eli pohjoisskandinaviseen, pohjoissuomalaiseen ja eteläsuomalaiseen ryhmään. Myöhemmin hän erotteli siitä neljä ryhmää: Luukonsaaren, Sirnihtan, Anttilan ja Kjelmøyn keramiikka. Carpelanin pohjoisskandinavinen ryhmä vastaa nykyistä Kjelmøyn keramiikkaa.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Norjalaisilla on Kjelmøyn kulttuurista paras tuntemus. Vasta viime aikoina he ovat ajoittaneet hyvin luokitellut näytteensä ja he esittävät kuttuurin alkavan noin 1000 eaa. ja loppuvan ajanlaskun alussa tai muutama vuosisata sen jälkeen. Tämä vastaa hyvin myös ruotsalaisten ja suomalaisten arvioita.


title: Kjelmøyn keramiikka

text: Ruotsalaisessa arkeologiassa tutkimuksen painopiste sijaitsi eteläisessä Ruotsissa. Pohjois-Ruotsissa tehdyt havainnot keramiikasta niputettiin otsikon ”norrlandske asbestkeramik” alle. Sitä ei tutkittu perusteellisesti, ja ilmiön kokonaiskuva jäi epätarkaksi. Saamelaistutkimuksen noustua keskeiseksi teemaksi Pohjois-Ruotsissa, -Norjassa ja -Suomessa syntyi lyhyessä aikaa nopeasti tarkentuva kokonaiskuva saamelaisidentiteetin muodostumisesta Pohjois-Fennoskandiassa. Venäläinen näkökulma on vielä ratkaiseva edeltävän tilanteen ymmärtämiseksi.


title: Esma Redžepova

text: Esma Redžepova () (8. elokuuta 1943 Skopje, Jugoslavia – 11. joulukuuta 2016 Skopje, Makedonia) oli makedonialainen romanilaulaja. Hän aloitti laulamisen 1950-luvulla ja jatkoi uraansa 2010-luvulle saakka. Vuonna 2010 hän oli mukana omalla jaksolla yhdysvaltalaisen National Public Radion sarjassa "50 great voices", jossa esiteltiin musiikkihistorian merkittävimpiä laulajia. Redžepovalle myönnettiin Makedonian kansallistaiteilijan arvonimi vuonna 2013. Samana vuonna hän edusti Makedoniaa Eurovision laulukilpailussa Malmössä yhdessä Vlatko Lozanoskin kanssa. Redžepova oli kaksi kertaa ehdolla Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi hyväntekeväisyystyöstään lasten ja romanikulttuurin parissa. Hänellä oli 47 adoptiolasta.


title: Esma Redžepova

text: Redžepova kuoli 73-vuotiaana lyhyen sairastelun jälkeen joulukuussa 2016.


title: Esma Redžepova

text: Redžepovan varhaisimmat levytykset ovat 1960-luvun alusta ja uusimmat 2010-luvulta. Yhteensä julkaistuja albumeja ja singlejä on useita kymmeniä.


title: Middle Island

text: Middle Island on pieni saari Kanadassa Eriejärven länsiosassa. Sen pinta-ala on 18,5 hehtaaria. Middle Island on tärkeä muuttolintujen levähdyspaikka. Saaren yleisin lintulaji on merimetso.


title: Middle Island

text: Middle Island on Kanadan eteläisin maa-alue: sen koordinaatit ovat 41°41'N, 82°41"W (41.685,-82.684). Middle Island sijaitsee aivan Pelee Islandin eteläpuolella ja on osa Point Peleen kansallispuistoa. Saari kuuluu Ontarion provinssiin. Saaren eteläisin piste sijaitsee noin 150 metriä Yhdysvaltain rajalta. Etäisyys Kanadan maa-alueen pohjoisimpaan pisteeseen (Cape Columbia, Ellesmere Island) on noin 4 640 kilometriä.


title: Middle Island

text: Middle Islandin eteläisimmän kohdan koordinaatit ovat 41°40'53". Siten esimerkiksi pohjoisin Kalifornia sijaitsee Middle Islandia pohjoisempana. Kaikkiaan kolmetoista Yhdysvaltain osavaltiota sijaitsee kokonaisuudessaan Middle Islandin pohjoispuolella: Alaska, Washington, Oregon, Idaho, Montana, Pohjois-Dakota, Etelä-Dakota, Minnesota, Wisconsin, Michigan, Vermont, New Hampshire ja Maine. Euroopan suurkaupungeista esimerkiksi Rooma sijaitsee aavistuksen Middle Islandia pohjoisempana, Barcelona sitä vastoin hieman etelämpänä.


title: Middle Island

text: Vuonna 1982 tehdyt arkeologiset tutkimukset osoittivat, että Middle Island oli asutettu noin vuosina 1000–1500 jaa. Sittemmin saarella ei ole ollut vakituista asutusta, ja nykyisin se on luonnonsuojelualuetta.


title: Middle Island

text: Middle Islandilla oli majakka vuosina 1872–1918. Se tuhoutui tulipalossa, mutta sen perustus on yhä nähtävissä. Yhdysvaltain kieltolain aikana Middle Islandin kautta kuljetettiin alkoholia Kanadasta Yhdysvaltain puolelle. Valtiollinen Parks Canada on omistanut Middle Islandin 6. syyskuuta 2000 alkaen.


title: Heikki Arppo

text: Heikki Jussi Arppo (s. 21. heinäkuuta 1949 Imatra) on suomalainen taidegraafikko ja piirtäjä. Hänen työnsä ovat realistisia ja työläisaiheisia, ja hän on saanut niihin vaikutteita kubismista. Valo ja varjo ovat selkeästi kontrastissa.


title: Antenorin kore

text:
Antenorin kore ("Akropolis Kore 681") on Antenorin veistämä antiikin kreikkalainen kore-veistos, joka on löydetty Ateenan Akropoliilta. Se on tehty arkaaisella kaudella noin vuonna 525–500 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Akropolis-museoon.
Antenorin kore on suurin Akropoliin kore-veistoksista, ja se on ollut kukkulan muiden kore-veistosten tavoin omistettu votiivilahjana Athene-jumalattarelle. Se esittää nuorta, lihaksikasta naista, jonka vasen jalka astuu hieman eteen. Neito on pukeutunut khitoniin sekä joonialaiseen himationiin. Kadonneessa oikeassa kädessä on todennäköisesti ollut jokin votiiviesine. Veistoksessa olevan piirtokirjoituksen mukaan sen omisti Athenelle Nearkhos; lisäksi piirtokirjoitus mainitsee kuvanveistäjäksi Antenorin Eumareen pojan. Veistoksen korkeus on noin kaksi metriä ja se on tehty paroslaisesta marmorista. Jalusta, jonka korkeus on noin 15 senttimetriä, on tehty Pentelikon-vuoren marmorista.


title: Antenorin kore

text: Kore löydettiin Akropoliin arkeologisten kaivausten yhteydessä kahdessa osassa: alaosa löydettiin Parthenonin itäpuolelta vuonna 1882 ja yläosa Erekhtheionin länsipuolelta vuonna 1886. Kore säilyi sen ansiosta, että se piilotettiin persialaisilta persialaissotien aikaan vuonna 480 eaa. maahan hautaamalla.


title: Euthydikoksen kore

text:
Euthydikoksen kore ("Akropolis Kore 686") on antiikin kreikkalainen kore-veistos, joka on löydetty Ateenan Akropoliilta. Se on tehty myöhäisellä arkaaisella kaudella noin vuonna 490–480 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Akropolis-museoon.
Veistos esittää nuorta neitoa, joka on pukeutunut khitoniin ja sen päällä olevaan himationiin. Se on ollut Akropoliin muiden kore-veistosten tavoin omistettu Athene-jumalattarelle. Veistoksen jalustan mukaan sen omisti Athenelle Euthydikos Thaliarkhoksen poika. Monista muista kore-veistoksista poiketen Euthydikoksen koren kasvoilla ei ole hymyä, ja se edustaa tältä osin jo varhaisen klassisen kauden kuvanveiston niin kutsuttua ankaraa tyylikautta. Veistos on tehty paroslaisesta marmorista ja sen jalusta Pentelikon-vuoren marmorista.


title: Euthydikoksen kore

text: Kore löydettiin Akropoliin arkeologisten kaivausten yhteydessä kahdessa osassa: yläosa löydettiin Parthenonin itäpuolelta vuonna 1882 ja alaosa jalusta mukaan lukien Erekhtheionin läheltä vuonna 1886 tai 1887.


title: La Delicata -kore

text:
La Delicata -kore ("Akropolis Kore 674") on antiikin kreikkalainen kore-veistos, joka on löydetty Ateenan Akropoliilta. Se on tehty myöhäisellä arkaaisella kaudella noin vuonna 505–490 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Akropolis-museoon.
Veistos esittää nuorta neitoa, joka on pukeutunut khitoniin ja sen päällä olevaan himationiin. Se on ollut Akropoliin muiden kore-veistosten tavoin omistettu Athene-jumalattarelle. Se tunnetaan erityisesti suurista, mantelinmuotoisista silmistä (tai ”sfinksinsilmistä”), ja muutoinkin se erottuu arkaaisista kore-veistoksista kauneudellaan. Tästä se on myös saanut usein käytetyn nimensä "La Delicata" (”Herkkä”). Hiukset on kuvattu luonnollisesti, ja niin kutsuttu arkaainen hymy on lähes korvattu luonnollisemmalla ilmeellä. Alkuperäisestä värityksestä on säilynyt jäänteitä. Veistos on tehty paroslaisesta marmorista ja sen säilyneen osan korkeus on noin 0,92 metriä. Veistoksen alaosa lanteista alaspäin on kadonnut.


title: La Delicata -kore

text: Kore löydettiin Parthenonin lounaispuolelta Akropoliin arkeologisten kaivausten yhteydessä vuonna 1888.


title: Peploforos

text:
Peploforos tai "Peplos-kore" (, ”Peploksenkantaja”) ("Akropolis Kore 679") on peplokseen pukeutunutta neitoa esittävä antiikin kreikkalainen kore-veistos, joka on löydetty Ateenan Akropoliilta. Se on tehty arkaaisella kaudella noin vuonna 530–525 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Akropolis-museoon. Samaa nimitystä voidaan käyttää myös yleisemmin samantyyppisistä teoksista.
Peploforos esittää kore-veistoksille tyypillistä nuorta naista, jonka khitonin päälle on puettu peplos. Se on ollut Akropoliin muiden kore-veistosten tavoin omistettu Athene-jumalattarelle. Akropoliin Peploforoksen asu on vanhakantaisempi kuin monilla muilla saman ajan kore-veistoksilla. On mahdollista, että kyseessä on tavallisen neidon sijasta Artemis-jumalatar, jolla on ollut käsissään jousi. Veistos on tehty paroslaisesta marmorista ja valmistettu Attikassa. Se on alun perin ollut maalattu. Väreistä on tehty useita vaihtoehtoisia ennallistuksia. Veistoksen korkeus on noin 1,18 metriä ja se on säilynyt nykyaikaan lähes kokonaisena, sillä ainoastaan aivan sen alaosa puuttuu.


title: Peploforos

text: Kore löydettiin Erekhtheionin länsipuolelta Akropoliin arkeologisten kaivausten yhteydessä vuonna 1886.


title: Vaalea kuroksen pää

text:
Vaalea kuroksen pää on nimitys, jota käytetään eräästä muutoin kadonneen antiikin kreikkalaisen kuros-veistoksen päästä, joka on löydetty Ateenan Akropoliilta. Se on tehty myöhäisellä arkaaisella kaudella noin vuonna 490–480 eaa. Nykyisin kyseinen veistoksen osa on sijoitettu Akropolis-museoon.
Kuros on esittänyt lajityypille ominaiseen tapaan nuorta, todennäköisesti alastonta miestä. Ulkonäkö ja ilme muistuttaa jonkin verran niin kutsuttua Kritioksen efebiä. Veistoksen pää on säilynyt kokonaisena ja muutenkin hyvin. Pää samoin kuin koko veistos on ollut maalattu. Maalauksesta on säilynyt joitakin jäänteitä. Nimensä pää on saanut siitä, että sen paksut hiukset on ollut maalattu vaalean keltaisiksi. Pään korkeus on noin 24,5 senttimetriä.


title: Vaalea kuroksen pää

text: Akropoliilta on löydetty kuros-veistoksen alempia osia, jotka ovat mahdollisesti peräisin samasta teoksesta.


title: Olli Arrakoski

text: Heikki Olavi (Olli) Arrakoski (29. huhtikuuta 1941 Helsinki – 22. maaliskuuta 2006 Nastola) on suomalainen kirjankustannusalan toimija. Hän on koulutukseltaan valtiotieteiden kandidaatti. Hän oli 1974–1981 K. J. Gummeruksen kustannusjohtaja, 1981–1983 Tammen kustannusjohtaja ja sen jälkeen toimitusjohtaja vuoteen 1999 ja Tammi-konsernin hallituksen puheenjohtaja vuoteen 2003. Vuosina 1988–1989 hän oli Kirjayhtymän toimitusjohtaja.


title: Eero W. Artto

text: Eero Veikko (Weikko) Artto (21. huhtikuuta 1930 Helsinki – 28. kesäkuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen taloustieteilijä ja Helsingin Kauppakorkeakoulun liiketaloustieteen professori vuodesta 1985. Hän tutki taseita, kassavirtoja, laskentatointa ja kansainvälistä kilpailukykyä. Hän jäi eläkkeelle 1995.


title: Huopaorakas

text: Huopaorakas ("Hydnellum cumulatum") on nahkaorakkaisiin kuuluva sienilaji. Uudeksi lajiksi sen esitti vuonna 1964 kanadalainen Kenneth A. Harrison. Se löydettiin ensimmäisen kerran kahdesta paikassa Kanadan Nova Scotiassa.


title: Olli Auero

text: Olli Johannes Auero (s. 12. toukokuuta 1926 Helsinki) on suomalainen diplomaatti. Hän on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri. Hän työskenteli suurlähettiläänä Lagosissa 1969–1971, oli ulkoministeriön protokollaosaston apulaisosastopäällikkö 1971–1976, suurlähettiläs Prahassa 1976–1980, Kairossa 1980–1984, ulkoministeriön protokollaosaston päällikkö 1984–1988 ja suurlähettiläs Lissabonissa 1988–1991.


title: Olli Aumala

text: Kauko Olavi (Olli) Aumala (15. lokakuuta 1939 Turku) on suomalainen tekniikantutkija. Hän oli Tampereen teknillisen korkeakoulun mittaustekniikan professori vuodesta 1972. Hänen tutkimuskohteenaan on ollut teollisuusautomaatioon sovellettu mittaustekniikka.


title: Säräisniemen keramiikka 2

text: Säräisniemen keramiikka 2 on tutkimustekninen nimitys Säräisniemen Nimisjärven löytöpaikan mukaan nimitettystä varhaismetallikauden ja rautakauden aikaisesta asbestikeramiikan tyylisuunnasta, joka on nykyisessä suomalaisessa tutkimuksessa korvattu Christian Carpelanin ehdottamilla neljällä alaryhmällä. Nämä alaryhmät ovat Luukonsaaren keramiikka, Sirnihtan keramiikka, Anttilan keramiikka ja Kjelmøyn keramiikka.


title: Säräisniemen keramiikka 2

text: Christian Carpelan esitti (1965), että Säräisniemen keramiikka 2 jaettaisiin kolmeen alaryhmään. Ne olivat pohjoisskandinavinen, pohjoissuomalainen ja eteläsuomalainen ryhmä. Pohjoisskandinavista ryhmää vastasi Kjelmøyn keramiikka, pohjoissuomalatsa ryhmää Anttilan keramikka ja eteläsuomalaista ryhmää Luukonsaaren keramiikka ja Sirnihtan keramiikka yhdessä. Myöhemmin hän erotti Säräisniemen keramiikasta yllä luetellut neljä ryhmää.


title: Säräisniemen keramiikka 2

text: Eri Säräisniemen keramiikan ryhmät ovat hieman eriaikaisia. Vanhimmat löydöt on tehty Anttilan keramiikasta, joka sijoittuu kronologiassa aikaan 1100 eea.–500 eaa. Se on lyhytikäisin ja sen valmistus näyttäisi loppuvan noin 800 vuotta ennen muita. Yhtä vanhoja olisivat Luukonsaaren keramiikka ja Kjelmøyn keramiikka 900 eaa.–300 jaa. Sirnihtan keramiikalle saadan ajaoituksia väliltä 600 eaa.–300 eaa.


title: Säräisniemen keramiikka 2

text: Kaikille eri ryhmille on yhteistä seuraavat piirteet :


title: Asfalttiviidakko

text: Asfalttiviidakko voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: The Ataris

text: The Ataris on vuonna 1995 perustettu yhdysvaltalainen rockyhtye. Siihen kuuluu laulaja Kristopher Roe, kitaristi Thomas Holst, basisti Bryan Nelson ja rumpali Erik Perkins. Yhtyeen ensimmäinen albumi, "Anywhere but Here", ilmestyi vuonna 1997.


title: Kaikkinäkevä silmä

text: Kaikkinäkevä silmä on uskonnollinen tunnuskuva tai vertauskuva. Usein tämä tunnuskuva yhdistetään siten, että silmä on kolmion sisällä ja kolmio ympyrän sisällä.


title: Kaikkinäkevä silmä

text: Merkkiä alettiin käyttää renessanssin ikonitaiteessa Jumalan kolminaisuutta esittävänä kuvana. 1600-luvulla siihen maalattiin usein myös pilviä tai auringonsäteitä.


title: Ravello

text: Ravello on kunta Etelä-Italiassa Salernon maakunnassa Campanian alueella. Se sijaitsee matkailijoiden suosimalla Amalfin rannikolla, ja on yksi sen tunnetuimmista lomakaupungeista.


title: Ravello

text: Ravellon historia seurailee pitkälti Amalfin herttuakunnan historiaa, joka oli suuri meritasavalta 900- ja 1000-luvuilla. Tällöin alueen kaupankäynti oli voimakasta Bysantin satamakaupunkien kanssa itäisellä Välimerellä. Vuonna 1086 Ravello sai piispanistuimen.


title: Ravello

text: Ravello on houkutellut maisemineen taiteilijoita ja matkailijoita jo 1300-luvulla. Siellä ovat vierailleet useat julkisuuden henkilöt, kuten Giovanni Boccaccio, Leandro Alberti, Karl Eduard Ferdinand Blechen, Richard Wagner, F. Gregorovius, Andrè Gide, Edward Morgan Forster, David Herbert Lawrence, Maurits Cornelis Escher, Greta Garbo, Leopold Stokowski, Jacqueline Kennedy ja Gore Vidal.


title: NME Awards

text: NME Awards on vuosittain järjestettävä musiikkialan palkintogaala. Palkinnot jakaa brittiläinen musiikkilehti NME parhaille brittiläisille ja kansainvälisille artisteille. Palkinnot jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1953.


title: Vihainen valkoinen mies

text: Vihainen valkoinen mies (, lyh. AWM) on kutsumanimi ajattelutavalle, joka tyypillisesti liitetään vanhoillisena ja konservatiivisena pidettyyn osaan Yhdysvaltojen valkoista miesväestöä. Vihaisen valkoisen miehen katsotaan vastustavan esimerkiksi vapaamielistä suhtautumista etnisiin ja seksuaalisiin vähemmistöihin, sekä joitakin yhteiskunnallisia ilmiöitä, kuten positiivista syrjintää, feminismiä ja poliittista korrektiutta.


title: Vihainen valkoinen mies

text: Stereotyyppisesti vihaiset valkoiset miehet ovat yleensä vanhempia, kuin yhteiskuntansa väestö keskimäärin, ja he suhtautuvat vihamielisesti nuoriin ja/tai vähemmistöihin.


title: Vihainen valkoinen mies

text: Kulttuurissa esiintyviä esimerkkejä vihaisesta valkoisesta miehestä ovat televisiosarjan Perhe on pahin päähenkilö Archie Bunker ja Michael Douglasin esittämä antisankari William Foster elokuvassa Rankka päivä (1993).


title: Kara Devlet Giray

text: Kara Devlet Giray, myös Devlet III Giray, oli Krimin kaanikunnan hallitsija, Krimin kaani vuosina 1716–1717.


title: Kara Devlet Giray

text: Devlet syntyi 1647 Giray-sukuun, josta valittiin jokainen Krimin kaani kaanikunnan olemassaolon aikana. Hänen lisänimensä "Kara" tarkoittaa turkinsukuisissa kielissä mustaa. Hän oli "Nureddin" Adil Girayn poika, ja vuosina 1608–1610 hallinneen kaanin Selâmet I Girayn pojanpoika.


title: Kara Devlet Giray

text: Osmanien valtakunnan sulttaani Ahmed III nimitti Devletin kaaniksi Qaplan I Girayn tilalle 1716, kun tämä ei ollut onnistunut auttamaan osmaneita näiden sodassa Hapsburgien Itävaltaa vastaan. Devletin valtakausi jäi kuitenkin lyhyeksi, koska hän ei saanut tukea muilta Krimin ylimyksiltä, vaan nämä nousivat kapinaan Qaplan I Girayn pojan Bakhti Girayn (lisänimeltään "Deli Sultan", "Hullu Sulttaani") johdolla. Hän joutui pakenemaan turkkilaisten hallitsemaan Bulgariaan, jonka jälkeen Ahmed III nimitti hänen tilalleen Saadet IV Girayn 1717. Devlet kuoli vielä saman vuoden aikana Bulgariassa. Hänet on haudattu Jamboliin.


title: Zach Budish

text: Zach Budish (s. 9. toukokuuta 1991 Edina, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Turun Palloseurassa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta Budish osaa pelata myös keskellä. Häntä on yleisesti luonnehdittu pelityyliltään voimahyökkääjäksi. TPS:n urheilutoimenjohtaja Antero Niittymäen mukaan Budish on ison kokonsa ansiosta hän on erinomainen pelaaja maalin ja laitojen lähellä sekä monipuolinen hyökkääjä, joka osaa pelata molemmilla laidoilla ja keskellä.


title: Zach Budish

text: Budish kävi high schoolin kotikaupungissaan Edina High Schoolissa. WHL-joukkue Everett Silvertips varasi Budishin 223. pelaajana kesällä 2006, mutta hän ei kuitenkaan siirtynyt CHL:ään, jotta hän voisi pelata Yhdysvaltain yliopistosarjoissa. Kesällä 2007 Budishin varasi USHL-junioriliigan Green Bay Gamblers 44. pelaajana. Kaudeksi 2008–2009 hän siirtyi Edina High'n joukkueesta pelaamaan high school -sarjoja Team Southwestiin. Budishin kausi jäi kuitenkin rikkonaiseksi Edina High'n joukkueessa amerikkalaista jalkapalloa pelatessa tulleen polvivamman vuoksi.


title: Zach Budish

text: Nashville Predators varasi Budishin toisella kierroksella 41. pelaajana . Vuodet 2009–2013 hän opiskeli Minnesotan yliopistossa. Budish valittiin kolmen jälkimmäisen yliopistokautensa päätteeksi WCHA:n akateemiseen tähdistökentälliseen. Viimeisellä yliopistokaudellaan 2012–2013 hän nousi Minnesotan kapteeniksi. Budish jakoi tehoilla 14+22=36 joukkueensa sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Nick Bjugstadin kanssa. Kauden jälkeen huhtikuussa 2013 hän teki kaksivuotisen ja 1,1 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen Predatorsin kanssa. Budish siirtyi samalla loppukevääksi AHL-joukkue Milwaukee Admiralsiin. Hän teki loppukaudella yhdeksässä runkosarja- ja kolmessa playoff-ottelussa tehopisteet 1+3=4.


title: Zach Budish

text: AHL:n tulokaskausi 2013–2014 toi Budishille 41 runkosarjaottelussa tehot 3+6=9. Budish pelasi osan kaudestaan myös ECHL-joukkue Cincinnati Cyclonesissa, jonka kanssa hän eteni aina Kelly Cup -finaaleihin saakka. Mestaruuden vei kuitenkin Alaska Aces otteluvoitoin 4-2. Kaudella 2014–2015 Budish teki AHL:n runkosarjassa 43 runkosarjaottelussa tehot 6+8=14, ja hän pelasi ison osan kaudestaan myös Cyclonesissa.


title: Zach Budish

text: Syyskuussa 2015 Budish teki vapaana agenttina Cincinnati Cyclonesin kanssa vuoden mittaisen ECHL-sopimuksen. Hän oli kaudella 2015–2016 joukkueen paras syöttäjä Garrett Noonanin kanssa ja toiseksi paras pisteissä Jack Downingin jälkeen. Joulukuussa Budish kävi neljän ottelun ammattilaistry-out-sopimuksella Milwaukee Admiralsin AHL-joukkueessa.


title: Zach Budish

text: Elokuun 2016 lopulla Budish siirtyi 11 runkosarjaottelun mittaiselle try-outille SM-liigan nousijajoukkue Mikkelin Jukureihin. Hän sai lokakuussa kauden 2016–2017 kattavan jatkosopimuksen. Budish voitti lopulta joukkueensa sisäisen pistepörssin sekä jakoi sisäisen maalipörssin voiton Henrik Koiviston ja Miika Roineen kanssa tehoilla 15+23=38. Hän oli myös SM-liigan toiseksi tehokkain ulkomaalaispelaaja TPS:n Erik Thorellin jälkeen. Maaliskuussa 2017 Jukurit käytti Budishin sopimuksessa olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen hänen kanssaan. Kaudeksi 2017–2018 Budish nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Hän johti tehoilla 15+17=32 joukkueen sisäistä maalipörssiä ja oli sisäisessä pistepörssissä toisena Teemu Suhosen jälkeen, kunnes helmikuussa 2018 Budish siirtyi loppukauden sopimuksella Turun Palloseuraan Jukureiden ollessa sarjataulukossa toiseksi viimeisenä. Ensimmäisessä puolivälieräottelussa 20. maaliskuuta 2018 Saimaan Palloa vastaan hän ratkaisi TPS:lle 4-3-jatkoaikavoiton ensimmäisessä jatkoerässä ajassa 78.08. Joukkue eteni lopulta välieriin otteluvoitoin 4-2.


title: Zach Budish

text: Budish pelasi alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2008.


title: Zach Budish

text: Myös Budishin isoveljet Josh ja Jeff ovat pelanneet jääkiekkoa.


title: SMP Racing

text: SMP Racing on venäläinen autourheilutalli jonka omistaa venäläinen liikemies ja SMP Pankin perustaja Boris Rotenberg.


title: SMP Racing

text: SMP Racing perustettiin kouluttamaan venäläistä autourheilukulttuuria ja tuoda lupaavia venäläisiä autourheilijoita kansainvälisille kilparadoille. Tallin päämaja sijaitsee Ranskan Le Luc'ssa. Talli kilpailee eri formulaluokissa yhteistyössä muun muassa Koiranen GP:n, ADM Motorsportin, AF Corsen, Comtec Racingin, Russian Bears Motorsportin ja Euronova Racingin kanssa.


title: SMP Racing

text: SMP Racing kilpailee myös urheiluautoluokissa kuten European Le Mans Series ja FIA World Endurance Championship -sarjoissa.


title: Eläinten hautausmaa

text: Suomen ensimmäinen eläinten hautausmaa perustettiin 1927 Helsinkiin Ruskeasuolle, josta se siirtyi 1947 nykyiselle paikalleen Keskuspuistoon Haagaan. Hautausmaa on Helsingin eläinsuojeluyhdistyksen (HESY ry) ylläpitämä.


title: Leppävirran lukio

text: Leppävirran lukio on Leppävirran keskustassa toimiva suomenkielinen lukio (luokka-asteet 10–12). Pihapiirissä toimivat Leppävirran kirjasto, Tietolan koulu ja Leppävirran taidekoulu sekä kirkonkylän uusi päiväkoti.


title: Leppävirran lukio

text: Lukiota kävi 121 oppilasta vuonna 2014. Leppävirran lukion opiskelijoiden puoltoäänien lukiokohtainen keskiarvo oli yli valtakunnallisen keskiarvon. Lukio menestyi hyvin Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) tekemässä lukioiden laatuvertailussa, jossa se oli kolmen parhaiten pärjänneen lukion joukossa (muut Mynämäen ja Reisjärven lukio).


title: Pectinatella magnifica

text: Pectinatella magnifica kuuluu sammaleläimien pääjaksoon, "Plumatellida"-lahkoon. Se on eliöiden muodostama yhdyskunta, jollainen voi kasvaa joskus jopa puolen metrin kokoiseksi halkaisijaltaan.


title: Pectinatella magnifica

text: Ne muodostavat läpikuultavan massan, jonka ulkopinnalla on tähtimäisiä kukkia. Eliön tiheys on samanlainen kuin gelatiinin, ja sen voi hajottaa helposti pienempiin osiin. Sammaleläin elää kasviplanktonilla, jota se siivilöi vedestä. Eläimet lisääntyvät silmikoimalla, ja yhdyskunnan kasvaessa suureksi se voi jakaantua.


title: Pectinatella magnifica

text: Niitä tavataan enimmäkseen Pohjois-Amerikassa ja jonkin verran Euroopassa. Ne kiinnittyvät usein johonkin alustaan, mutta voivat myös ajelehtia irrallaan.


title: Pectinatella magnifica

text: Lajia on tavattu Suomessakin, jonne ne ovat kulkeutuneet todennäköisesti laivojen painolastiveden mukana Keski-Euroopasta. Sillä ei ole vielä suomenkielistä nimeä. Vaikka "Pectinatella magnifica" on Suomessa vieraslaji, ei siitä toistaiseksi tiedetä olevan haittaa muille eliöille tai vesistöille. Kesällä 2017 sitä tavattiin ensimmäisen kerran Suomessa Vuoksen vesistön ulkopuolella, Lempäälässä Lempoisten uimarannalta. Suomi on "Pectinatella magnifican" pohjoisimpia esiintymisalueita. Suomen ympäristökeskuksen tutkijat ovat ehdottaneet nimeä "hyytelösammaleläin".


title: Pectinatella magnifica

text: Laji vaatii elääkseen vähintään 15-asteista vettä. Talveksi "Pectinatella magnifica" jättää jälkeensä statoplasteiksi kutsuttuja talvehtimisvaiheita, joista se taas keväällä aloittaa kasvamisen.


title: Tietolan koulu (Leppävirta)

text: Tietolan koulu on Leppävirran keskustassa toimiva suomenkielinen erityiskoulu (luokka-asteet 0–10). Se on toiminut samassa pihapiirissä Leppävirran kirjaston ja Leppävirran lukion sekä kirkonkylän uuden päiväkodin kanssa. Samassa rakennuksessa on toiminut Leppävirran taidekoulu.


title: Tietolan koulu (Leppävirta)

text: Vuonna 2005 erityiskoulua kävi 36 oppilasta. Nyttemmin Tietolan koulu on yhdistetty Alapihan kouluun.


title: ByKolles Racing

text: ByKolles Racing (tunnetaan paremmin nimellä Kodewa GmbH & Co. KG) on saksalainen autourheilutalli, jonka perustivat Romulus Kolles ja Colin Kolles vuonna 2000. Nykyään talli kilpailee FIA World Endurance Championship -sarjassa.


title: Kulkusammaleläin

text: Kulkusammaleläin ("Cristatella mucedo") sammaleläin, joka kuuluu Cristatellidae-heimoon ja on "Cristatella"-suvun ainoa jäsen.


title: Kulkusammaleläin

text: Lajia on esiintynyt Pohjois-Amerikan koillisosissa (Kanadassa, ja Yhdysvalloissa), Britanniassa, Alankomaissa sekä Pohjois-Euroopassa (Norja ja Suomi) merenpinnan tasosta aina 1 116 metriin saakka.


title: Kulkusammaleläin

text: Laji viihtyy parhaiten viileissä vesissä. Ne elävät statoplastisissa yhdyskunnissa. Ne elävät joko joissa tai järvissä ja myös keinotekoisissa vesissä, kuten sorakuopissa.


title: Kulkusammaleläin

text: Eurooppalaiset populaatiot ovat geneettisesti melko homogeenisiä, kun taas pohjoisamerikkalaiset populaatiot ovat hyvin heterogeenisiä. On jonkin verran todisteita kahdesta päälinjasta, jotka ehkä edustavat tuntemattomia lajeja tai alalajeja, joiden hybridit ovat synnyttäneet geneettistä erilaisuutta.


title: Alapihan koulu

text: Alapihan koulu on Leppävirran keskustassa toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Sen opetukseen on yhdistetty aiempi Tietolan koulu (erityiskoulu, luokka-asteet 0-10).


title: Alapihan koulu

text: Koulun sisäilman ilmanlaatua on selvitelty useaan otteeseen oppilaiden ja henkilökunnan oireiltua. Koulurakennuksen katsotaan olevan tiensä käyttöikänsä loppupäässä ja terveyshaitan syntymistä koululaisille pidetään mahdollisena. Korvaavien väistötilojen käyttöä on pohdittu ja uuden koulurakennuksen rakentamisesta Leppävirran keskustaan on keskusteltu.


title: Paloahon koulu

text: Paloahon koulu on Kuopion Julkulassa toimiva suomenkielinen erityiskoulu.


title: Pulkonkosken koulu

text: Pulkonkosken koulu on Kuopion Maaningan Pulkonkoskella toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Kyläkoulua käy noin 50 oppilasta (2016–2017).


title: Pesäpallon naisten Mestaruussarjan kausi 1967

text: Pesäpallon naisten Mestaruussarjassa kaudella 1967 pelattiin yhdentoista joukkueen yksinkertainen sarja, jonka perusteella määräytyivät suoraan lopulliset sijoitukset. Mestaruuden voitti Työväen Mailapojat voitettuaan Puna-Mustat uusintaottelussa.


text: Uusinta mestaruudesta: Työväen Mailapojat - Puna-Mustat 14-4


text:
Mestarit: Tuula Kämäräinen,
Anja Ilonen,
Tuula Salonen,
Sirkka Kämäräinen,
Terttu Kämäräinen,
Mirja Virtaniemi,
Raija Ahonen,
Kaarina Kansikas,
Sirpa Malinen,
Aira Vainio.


title: Pesäpallon naisten Mestaruussarjan kausi 1966

text: Pesäpallon naisten Mestaruussarjassa kaudella 1966 pelattiin yhdentoista joukkueen yksinkertainen sarja, jonka perusteella määräytyivät suoraan lopulliset sijoitukset. Mestaruuden voitti Helsingin Pallo-Toverit puhtaalla pelillä.


text: Karsinta: Reisjärven Pilke – Puurtilan Kisa-Pojat 2–28


text:
Mestarit:
Tellervo Haapaniemi,
Aulikki Pihlajamäki,
Ritva-Liisa Vainio,
Auli Liesto,
Tuula Rantanen,
Sinikka Sundberg,
Seija Happonen,
Maija Reinilä,
Riitta Hämäläinen,
Helena Lohman,
Kirsti Ristlakki.


title: Pesäpallon naisten Mestaruussarjan kausi 1965

text: Pesäpallon naisten Mestaruussarjassa kaudella 1965 pelattiin yhdentoista joukkueen yksinkertainen sarja, jonka perusteella määräytyivät suoraan lopulliset sijoitukset. Mestaruuden voitti Helsingin Pallo-Toverit puhtaalla pelillä.


text: Uusinta suorasta säilymisestä: Hyvinkään Tahko - Lännen Pallo 17-3


text: Sarjakarsinta: Pielaveden Sampo - Lännen Pallo 1-15 , LäPa säilyi mestaruussarjassa.


text:
Mestarijoukkueessa pelasivat: Seija Happonen (10 ottelua),
Aulikki Pihlajamäki (10),
Ritva-Liisa Vainio (10),
Leena Jääskeläinen (10),
Tuula Rantanen (10),
Riitta Hämäläinen (10),
Sinikka Sundberg (9),
Eija Lohman (9),
Tellervo Haapaniemi (7),
Terttu Helminen (5),
Kirsti Ristlakki (1).


title: Fangchenggang

text: Fangchenggang (, pinyin: Fángchénggǎng Shì, zhuang: Fangzcwngzgangj Si) on prefektuuritason kaupunki Etelä-Kiinan Guangxin zhuangien autonomisen alueen lounaisosassa. Kaupungin pinta-ala on 6 173 neliökilometriä ja väkiluku 866 927 (vuonna 2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 130 kilometriä autonomisen alueen pääkaupunki Nanningista etelään.


title: Fangchenggang

text: Kaupunki rajoittuu luoteessa Chongzuon, pohjoisessa Nanningin, idässä Qinzhoun prefektuuritason kaupunkeihin. Etelässä naapurit ovat Vietnam ja Etelä-Kiinan meri.


title: Fangchenggang

text: Piirikuntatasolla kaupunki jakautuu kahteen kaupunkipiiriin, yhteen piirikuntatason kaupunkiin ja yhteen piirikuntaan.


title: Heinrich von Staden

text: Heinrich von Staden (1542–1582 jälkeen) oli saksalainen seikkailija, joka toimi opritšnikkinä Iivana IV Julman ajan Venäjällä. Palattuaan länsi-Eurooppaan hän kirjoitti omaelämänkerrallisen osion sisältävän kuvauksen Venäjästä ja sen hallinnosta. Hän lähetti kirjoituksensa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarille varustettuna suosituksella, että keisari käyttäisi Venäjällä vallitsevaa sekaannusta hyväkseen ja pyrkisi valtaamaan maan. Unhoon jäänyt kuvaus löytyi 1800-luvulla ja on sittemmin osoittautunut arvokkaaksi Iivana Julman ajan hallinnosta kertovaksi aikalaislähdeteokseksi.


title: Heinrich von Staden

text: Hän syntyi pikkuporvari Walter von Stadenin perheeseen Ahlenissa. Hänen äitinsä Katarina (o.s. Ossenbach) kuoli ruttoon. Perheeseen kuuluivat myös sisar ja veli, Bernhardus von Staden, joka toimi roomalaiskatolisena pappina Ahlenissa. Kun Heinrich von Staden opiskeli katolisessa seminaarissa, häntä syytettiin toisen opiskelijan puukottamisesta naskalilla. Hänen Liivinmaalla asuva serkkunsa Steffan Hovener kutsui hänet luokseen, jossa "häntä ei häirittäisi".


title: Heinrich von Staden

text: Liivinmaalla hän työskenteli kaupunginmuurin rakentajana, mutta ei viihtynyt ammatissa, vaan pakeni Valmieraan, jossa päätyi Wolgartenin tilalle. Kuultuaan, että Staden opiskeli latviaa, ja että hän osasi lukea ja kirjoittaa latinaksi ja saksaksi, Wolgartenin rouva antoi hänelle tilanhoitajan tehtävät. Wolgarten meni kuitenkin uusiin naimisiin ja muutti Valmierasta muualle. Myös Staden muutti Karksiin, jossa hän rupesi kauppiaaksi. Hän joutui kuitenkin ongelmiin liivinmaalaisten virkamiesten kanssa.


title: Heinrich von Staden

text: Staden kirjoitti ystävälleen Joachim Schroterille, joka asui venäläisten hallussa olevassa Tartossa ja kertoi, että hän oli valmis palvelemaan Iivana IV Julman alaisuudessa, jos hänelle maksettaisiin palkkaa. Staden saikin kutsun Moskovaan, jonne päästyään hänet esiteltiin Iivana Julmalle. Tsaari Iivana sai Stadenista hyvän vaikutelman ja kutsui hänet illalliselle. Pian Iivana teki hänestä yhden opritšnikeistaan. Opritšnikit toimivat tsaarin hallintoa vahvistavana salaisen poliisin kaltaisena väkivaltakoneistona, jonka tarkoitus oli tuhota kaikki valtion sisäinen vastarinta, olipa se todellista tai tsaarin kuvittelemaa.


title: Heinrich von Staden

text: Staden lähetti 1578–1579 kirjoittamansa kuvauksen "Von Westfalen nach Moskau. Mein Dienst in der Schreckenstruppe des Zaren Iwan" (suora käännös: "Westfalenista Moskovaan. Palvelukseni tsaari Iivanan terrorijoukoissa") Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarille Rudolf II:lle. Kirjoitus koostuu neljästä osasta: vetoomuksesta Venäjän valtaamiseksi, Venäjän yleisestä kuvauksesta, suunnitelmasta Venäjän valtaamisesta ja kirjoittajan omaelämänkerrasta. Staden toivoi keisarin valtaavan Venäjän ja palauttavan alueen Saksalaiselle ritarikunnalle sekä saavansa palkkion Rudolfilta. Staden pyysi kirjoituksen pysyvän myös salassa julkisuudelta. On mahdollista, ettei Rudolf itse koskaan nähnyt teosta, mutta Kreivi Georg Hans von Veldenz-Lutzelsteinilla oli samanlaisia toiveita ja hän otti Stadenin palvelukseensa. Vuosien 1578 ja 1582 välillä Staden toimi eräänlaisena vakoojana Saksalaiselle ritarikunnalle. Hän lähetti ehdotuksensa myös ritarikunnan suurmestarille, ja myöhemmin Puolan ja Ruotsin kuninkaille.


title: Heinrich von Staden

text: Stadenin kirjoitus löytyi 1839 Preussin valtionarkistosta. Teoksen tiedettiin liittyvän kreivi Veldenz-Lutzelsteinin suunnitelmiin, mutta se, että Staden oli kirjoittanut teoksen ja hänen osuutensa suunnitelmien laatimisessa paljastui vasta joitakin vuosia myöhemmin. Hänen kuvaustaan Venäjästä pidetään yhtenä seikkaperäisimmistä ja näkemyksellisimmistä aikalaiskuvauksista, jotka osoittavat Iivanan hallinnon aikaisen sekasorron. Stadenin teos on myös ainoa opritšninasta säilynyt kuvaus, jonka on kirjoittanut sen jäsen. Hänen mukaansa Iivanan terrorin kohteiksi valikoituivat tietyt ylimyssuvut, joiden Iivana epäili olevan uhaksi hallinnolleen, joka poikkeaa mielikuvasta, jonka mukaan tsaari vainosi koko pajariluokkaa. Staden kutsuu Iivanaa "kauheaksi tyranniksi", mutta hänen kirjoitustyylinsä on neutraalimpaa kuin muiden aikalaisten. Syy siihen voi löytyä seikasta, että Staden itse oli myös julma ja väkivaltainen henkilö. Kirjoituksensa omaelämänkerrallisessa osiossa hän kuvailee muun muassa tapausta, jossa hän lyö kirveellään vanhan ja harmittoman naisen kuoliaaksi. Staden kertoo surmatyöstään lähinnä mielenkiintoisena anekdoottina, jopa hieman ylpeilevään sävyyn.


title: European Open Karate Championships

text: European Open Karate Championships on vuosittain käytävä Kyokushinin Euroopan-mestaruuskilpailut. Sitä on järjestetty vuodesta 2000 lähtien ja se käydään avoimessa painoluokassa. Turnaus on pidetty usein loppuvuodesta marras-joulukuussa. Historian menestynein ottelija on ollut Alejandro Navarro, joka on turnauksen seitsenkertainen mestari.


title: The Recording Academy

text: The Recording Academy (aiemmin National Academy of Recording Arts and Sciences eli NARAS) on yhdysvaltalainen musiikkiammattilaisten yhdistys. Yhdistys tunnetaan parhaiten sen vuosittain jakamista Grammy-palkinnoista. Palkinnoista päättää järjestön noin 12 000 äänestäjäjäsentä.


title: DKW F91

text: DKW F91 oli länsisaksalaisen Auto Unionin vuosina 1953–1957 valmistama henkilöautomalli.


title: DKW F91

text: Mallin kori perustui edeltäjämalli F89:ään. Uutta siinä oli kolmisylinterinen, 34-hevosvoimainen kaksitahtimoottori, jonka avulla auton huippunopeus oli 115 km/h. Vaihteisto oli kolmi- tai nelivaihteinen. Autossa oli etupyöräveto.


title: DKW F91

text: Korivalikoimaan kuuluivat sedan, cabriolet, coupé, farmari ja jakeluauto. Edeltäjänsä tapaan autot valmistettiin Düsseldorfissa; kaksipaikkaista coupéta valmisti Karmann Osnabrückissä.


title: DKW F91

text: F91:n seuraajamallit olivat F93 ja F94.


title: DKW F91

text: F91:n kori perustui edeltäjämalli F89:ään, joka puolestaan oli johdettu toista maailmansotaa edeltäneestä F9-prototyypistä. Sodan jälkeen Auto Union oli muuttanut Saksan läntiselle miehitysvyöhykkeelle, jossa se oli aloittanut DKW-autojen tuotannon uudelleen käyttäen sotaa edeltäviä piirustuksia. F9:ssä käytetyn kolmisylinterisen moottorin piirustukset olivat kuitenkin jääneet itään, joten tuotanto oli jouduttu aloittamaan käyttäen vanhempaa kaksisylinteristä moottoria. Yhtiö onnistui saamaan haltuunsa yhden alkuperäisistä koemoottoreista. Lisäksi vuonna 1948 Mecklenburgista löydettiin puhkiammuttu F9-prototyyppi, joka kuljetettiin Auto Unionin tehtaalle Ingolstadtiin lentorahtina Berliinin kautta. Löytyneiden komponenttien pohjalta moottorin piirustukset rekonstruoitiin. Työ saatiin valmiiksi vuonna 1950, jonka jälkeen moottoria testattiin perusteellisesti ennen tuotannon aloittamista.


title: DKW F91

text:
Uudistunut kolmisylinterisellä moottorilla varustettu DKW F91 Sonderklasse esiteltiin maaliskuussa 1953 Frankfurtin autonäyttelyssä ja sarjatuotanto alkoi saman kuun aikana Düsseldorfissa. Auton markkinointinimenä käytettiin tunnusta "3=6", jolla viitattiin siihen, että kolmisylinterinen kaksitahtimoottori vastasi työtahtien määrällä kuusisylinteristä nelitahtimoottoria. Moottori oli onnistunut, sillä se oli kierrosherkkä ja siinä oli korkea ominaisteho.
Alkuvuonna 1953 valikoimaan lisättiin coupé ja cabriolet, syyskuussa seurasivat farmarimalli "Universal" sekä umpikylkinen jakeluauto. Marraskuusta lähtien autoon saatiin lopulta kauan odotettu nelivaihteinen vaihteisto. Samoihin aikoihin esiteltiin Karmannin valmistama kaksipaikkainen coupé, joita myytiin vain 25 yksilöä seuraavaan heinäkuuhun mennessä. Huhtikuussa 1954 lokasuojia muutettiin siten, että valonheittimet siirrettiin kauemmas toisistaan.


title: DKW F91

text: Heinäkuussa 1954 Düsseldorfissa esiteltiin lehdistölle uudistettu mallivuoden 1955 DKW F91. Mallistoa oli kavennettu, sillä vanhanmallinen, pienellä takaikkunalla varustettu sedan sekä kaksipaikkainen coupé jäivät pois valikoimasta. Sedanin kori oli samanlainen coupén kanssa, tosin raamillisilla ovilla. Perusmalli "Limousine Normal" oli varustettu kolmivaihteisella ja paremmin varusteltu "Limousine Spezial" nelivaihteisella vaihteistolla. Coupé-version vakiovarustukseen kuului kaksivärimaalaus, sedaniin sen sai lisähintaan. Kojelautaa sekä hallintalaitteiden sijoittelua muutettiin ja polttoainetankin tilavuutta kasvatettiin.


title: DKW F91

text: Syyskuussa 1955 sedan- ja coupé-mallien valmistus lopetettiin. Farmarimallin valmistus jatkui kesäkuuhun 1957 asti, kunnes se korvattiin seuraajamalli DKW F94 Universalilla.


title: DKW F91

text: Auton voimanlähteenä oli 896-kuutioinen, 34-hevosvoimainen kolmisylinereinen kaksitahtimoottori. Sylinterin halkaisija oli 71 mm ja iskun pituus 76 mm. Puristussuhde oli 6,5:1. Polttoaineen öljyseossuhde oli 1:25. Kesäkuussa 1954 autoihin tuli "Shell-Mixer", joka sekoitti öljyn polttoaineeseen automaattisesti. Joka sylinterillä oli oma sytytyspuola ja katkoja; etenkin varhaisemmissa malleissa sytytysajoituksen säätö vaati kärsivällisyyttä ja ammattitaitoa. Edeltäjästään poiketen autossa oli erilliset käynnistin ja laturi, jonka teho oli aluksi 130 wattia, mallivuodesta 1955 eteenpäin 160 wattia. Helmikuussa 1955 kovaääninen ja kallis, kolme pönttöä käsittänyt pakoputkisto korvattiin hiljaisemmalla ja edullisemmalla mallilla, johon kuului kaksi vaimenninta.


title: DKW F91

text: Moottorista voima välittyi kuivan yksilevyisen kytkimen kautta vaihteistoon, joka oli tuotannon alkuvaiheessa kolmivaihteinen, kunnes marraskuussa 1953 valikoimaan tuli nelivaihteinen vaihteisto, jonka toinen, kolmas ja neljäs vaihde olivat synkronoidut. Kummassakin vaihteistossa oli vapaakytkin. Autossa oli etupyöräveto.


title: DKW F91

text: Auton kantavana rakenteena oli umpinainen kotelopalkkirunko. Sekä etu- että taka-akseli oli jousitettu poikittaisin lehtijousin. Edessä oli kolmiotuet ja takana putkiprofiilista valmistettu jäykkä akseli. Jarruina oli rumpujarrut. Rengaskoko oli 5,60×15".