title: Sierra Leonen taide

text: Sierra Leonessa ei kehittynyt erityistä isänmaallista taiteellista perinnettä maan pyrkiessä itsenäiseksi valtioksi ja sen jälkeen. Tosin Sierra Leonen vuoden 1992 vallankaappauksen jälkeen nuorisoyhteisöt eli "odelay"-yhteisöt aloittivat luomaan taidetta isänmaallisin teemoin. Merkittäviä henkilöitä, joita "odelay"-yhteisöt kuvasivat, olivat Bai Bureh tai Sengbe Pieh lyhdyissä ja naamioissa. Historiallisten sankareiden kuvaamisen lisäksi myös sotilasjunttahallituksen National Provisional Ruling Councilin johtajia ja symboleita kuvattiin, kuten Valentine Strasseria ja Solomon Musaa.


title: The Great Adventures of Slick Rick

text: The Great Adventures of Slick Rick on Slick Rickin esikoisalbumi, joka julkaistiin 1. marraskuuta 1988 Def Jamin kautta. Nas pitää albumia yhtenä lempialbumeistaan.


title: Kärsimys

text: Kärsimys tai kärsiminen (verbistä kärsiä) on epämukavuuden, tuskan tai kivun tuntemista. Kärsimyksen vastakohta on nautinto tai onnellisuus. Kärsimys voi olla luonteeltaan fyysistä tai henkistä, ja voi olla minkätasoista tahansa. Kärsimyksen kesto ja sen ilmenemisen toistuvuus vaikuttavat kärsimyksen tasoon. Kärsimystä ilmenee tuntemiskykyisissä olennoissa.


title: Kärsimys

text: Kärsimyksen aiheuttaja voi olla fyysinen kipu, mutta myös henkiset ongelmat aiheuttavat kärsimystä.


title: Kärsimys

text: Kärsimys mainitaan usein kristillisessä kontekstissa. Jeesuksen kärsimys on keskeinen osa kristinuskon sanomaa, ja monessa Raamatun tarinassa kärsimystä käytetään opetuksena tai koetuksena.


title: Kärsimys

text: Vapaaehtoista kärsimystä kuten nälkälakkoa voidaan käyttää tehokeinona esimerkiksi mielenilmauksessa.


title: Budstikka

text: Budstikka on norjalainen sanomalehti, jonka ilmestymispaikkakunta on Asker ja levikkialuetta ovat Asker ja Bærum Akershusin läänissä. Budstikka perustettiin 1898 nimellä "Asker og Bærums Budstikke". Nykyiselle nimelle se muuttui 2004. Lehden omistaa suurelta osin Orkla Media. Lehden levikki vuonna 2016 oli 18 496 kappaletta..Vahvistettu nettolevikki, jonka on julkaissut Mediebedriftenes Landsforening:


title: Claren rautatieasema

text: Claren rautatieasema oli rautatieasema Stour Valley Railwayn varrella Claressa, Suffolkissa. Se oli käytössä vuosina 1865–1967.


title: Claren rautatieasema

text: Claren asema avattiin 9. elokuuta 1865. Se oli yksi noin 30 Great Eastern Railwayn GER 1865 -tyypin standardiasemista. GER 1865 -asemilla asemarakennusten arkkitehtuuri oli täysin yhdenmukaistettu jopa koristelaattoja myöten. Clare oli keskikokoinen GER 1865 -asema, jolla oli kaksi laituria sekä rahtivaja. H-kirjaimen muotoinen punatiilinen asemarakennus oli radan pohjoispuolella. Rakennuksen itäpäässä oli asemamestarin asunto, ja lipunmyyntitoimisto ja odotushuone sijaitsivat rakennuksen keskiosassa ja länsipäässä. Aseman sisäänkäynnin edessä oli katos ja laiturin puolella veranta. Toisella laiturilla oli odotustilana katos.


title: Claren rautatieasema

text: Aseman länsipuolella oli ratapiha tavaraliikennettä varten. Sieltä lähti yksi sivuraide itään, jossa oli hiilivarasto ja kaksi puutavaran varastokatosta. Länteen lähti useampia sivuraiteita, joista yksi kulki rahtivajan läpi ja toinen sen edestä. Näiltä sivuraiteilta lähti vielä itään kaksi raidetta, jotka kulkivat karja-aitauksen molemmin puolin. Tavaravajan itäpäässä oli lastausta varten 1,5 tonnin nosturi. Ratapihalla oli tilaa kaikkiaan 50 vaunulle.


title: Claren rautatieasema

text: Stour Valley Railwayta ehdotettiin suljettavaksi vuoden 1963 Beechingin leikkauksissa. Lopullinen sulkemispäätös tehtiin vuonna 1965, joskin sulkeminen viivästyi paikallisneuvostojen harkitessa taloudellisen tuen myöntämistä, jotta liikenne jatkuisi. Kustannukset olisivat kuitenkin olleet liian suuret, ja niinpä liikenne linjalla lakkasi 6. maaliskuuta 1967. Claren asema suljettiin samana päivänä. Tavaraliikenne Claressa oli lakannut jo 12. syyskuuta 1966.


title: Claren rautatieasema

text: Alueella avautui kesäkuussa 1972 Clare Castle Country Park -puisto, johon kuuluvat keskiaikaisen Claren linnan rauniot, Claren rautatieasema ja tavararatapiha. Rahtivajasta tehtiin puiston vierailijakeskus, ja puistonvartija asui asemarakennuksessa. Rahtivajan ulkopuolelle tuotiin pieni pätkä rataa, ja vajassa on vanha tavaravaunu, joka tuodaan kesäisin ulos näytille.


title: Claren rautatieasema

text: Vuonna 2012 tehtyjen budjettileikkausten seurauksena puistonvartija irtisanottiin ja entiset rautatierakennukset laudoitettiin umpeen. Rakennusten tulevaisuudesta huolestuneet paikalliset ottivat yhteyttä Great Eastern Railway Society -yhdistyksen historioitsijoihin, joiden tekemän tutkimuksen pohjalta tehtiin hakemus rakennusten suojelemiseksi. English Heritage myönsikin sekä asemarakennukselle että rahtivajalle Grade II -statuksen tammikuussa 2013, sillä Claren asema on ainoa GER 1865 -asema, jossa on tallella sekä asemarakennus, rahtivaja että laiturikatos.


title: Martens

text: Martens tai von Martens on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Lake Lanier

text: Lake Lanier, virallisesti Lake Sidney Lanier, on tekojärvi Yhdysvalloissa, Georgian osavaltion pohjoisosassa, Atlantan koillispuolella. Se saatiin aikaan 1950-luvun puolivälissä patoamalla Chattahoochee-joki Atlantan metropolialueen tulvasuojelua sekä kastelu- ja käyttöveden saantia varten. Vettä altaaseen syöttää myös Chestatee-joki.


title: Lake Lanier

text: Sokkeloisen tekojärven vesipinta-ala on noin 150 neliökilometriä ja rantaviiva noin 1 100 kilometriä ja vesimäärä noin 1,3 kuutiokilometriä. Normaalisti vedenpinta on 326 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Lake Lanier

text: Lake Lanier on nimetty kirjailija Sidney Lanierin (1842–1881) mukaan. Järven on rakentanut ja sitä hallinnoi Yhdysvaltain armeijan tekniset joukot, United States Army Corps of Engineers. Tekojärven muodostava Bufordin pato sijaitsee Forsythin piirikunnassa, ja järvi ulottuu lisäksi neljän Georgian osavaltion piirikunnan alueelle: Hall, Dawson, Gwinnett ja Lumpkin. Järvialueen tärkein kaupunki on 25 000 asukkaan Gainsville.


title: Lake Lanier

text: Tekojärvestä on tullut suosittu vapaa-ajankohde, jossa arvioidaan vuosittain vierailevan lähes kahdeksan miljoonaa kävijää. Alueella on luonnonpuistoja, leirintäalueita, uimarantoja, vapaa-ajan asuntoja, lomakyliä, loistohotelleja, vesipuistoja ja golfkenttiä sekä veneily- ja kalastuspalveluja tarjoavia yrityksiä.


title: Lake Lanier

text: Atlantan kesäolympialaisten 1996 soutu- ja melontakilpailuja pidettiin Lake Lanierillä. Alueen hotellissa järjestettiin vuoden 1997 Bilderberg-ryhmän kokous.


title: Heta-Leena Sierilä

text: Heta-Leena Sierilä on suomalainen toimittaja ja uutistenlukija. Hän työskentelee Yle Uutisissa.


title: Heta-Leena Sierilä

text: Sierilä aloitti toimittajana Ylessä vuonna 1996. Tämän jälkeen hän toimi vuosina 2001–2009 Nelosen Uutisten toimittajana ja uutistenlukijana. Vuodesta 2009 lähtien Sierilä on lukenut uutisia Ylen Aamu-TV:ssä.


title: Mesa (täsmennyssivu)

text: Mesa voi tarkoittaa jotain seuraavista:


title: Alphonso Lisk-Carew

text: Alphonso Sylvester Lisk-Carew (1887–1969) oli sierraleonelainen valokuvaaja, joka oli aktiivisena noin vuodesta 1905 aina 1920-luvulle asti.


title: Alphonso Lisk-Carew

text: Alphonso Lisk-Carew perusti oman yhtiönsä vuonna 1905, veljensä Arthurin toimien hänen apulaisenaan. Veljekset tekivät valokuvausmatkoja Sierra Leonen sisämaihin ja myös Gambiaan vuoden 1912 tienoilla. Lisk-Carewin veljekset nimettiin myös kuvaamaan Connaughtin herttuaa vuonna 1910 hänen vierailunsa ajaksi.


title: Firstbeat Technologies

text:
Firstbeat Technologies on vuonna 2002 perustettu hyvinvoinnin, huippu-urheilun ja kuluttajatuotteiden parissa toimiva yritys, jonka kehittämä sydämen sykevälianalyysi auttaa parantamaan suorituskykyä ja hyvinvointia. Tutkimukseen perustuva analyysi tuottaa henkilökohtaista tietoa stressistä, palautumisesta ja liikunnan vaikutuksista.
Viime vuosina Firstbeat Technologies tuotteet ovat levinneet laajalle ja niitä käyttävät huippu-urheilijat ja joukkueet, hyvinvoinnin ammattilaiset ja miljoonat kuluttajat globaalisti.
Yhtiön kotipaikka on Jyväskylä.


title: Firstbeat Technologies

text: Firstbeatilla työskentelee 80 asiantuntijaa (2017) eri tehtävissä. Yhtiön toimitusjohtaja ja yksi perustajista on Joni Kettunen. Muita perustajia ovat Heikki Rusko ja Aki Pulkkinen. Yhtiön hallituksen puheenjohtaja on Kari Liuska.


title: Firstbeat Technologies

text:
Ratkaisut pohjautuvat Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskuksessa (KIHU) professori Heikki Ruskon johdolla tehtyyn tutkimukseen urheilijoiden ylikunnon mittaamisesta . Tutkimustyö on aloitettu 1990-luvulla. Tutkimus jatkui Jyväskylän yliopistossa
2000-luvun alussa, jolloin oli tarkoitus selvittää, voidaanko työntekijöiden stressiä ja palautumista mitata alun perin urheilijoille kehitettyjen menetelmien avulla.
Hankkeessa tehtiin lisäksi kliinisiä validaatiotutkimuksia autonomisen hermoston toiminnan mittaamiseksi sykevaihtelun (HRV) avulla. Tutkimukset osoittivat, että paitsi urheilijoilla, myös tavallisilla ihmisillä voidaan mitata kehon toimintaa ja stressiä epäsuorasti sykevaihteluun perustuvien menetelmien avulla.


title: Firstbeat Technologies

text: Sydämen mittaukseen perustuvaa menetelmää käytetään kehon toimintojen analysointiin. Menetelmän avulla voidaan kartoittaa ja kehittää ihmisen hyvinvointia ja suorituskykyä. Menetelmä tuottaa henkilökohtaista ja tarkkaa tietoa esimerkiksi liikunnan vaikuttavuudesta, stressin hallinnasta ja levon palauttavista vaikutuksista.


title: Firstbeat Technologies

text: Firstbeatille myönnettiin vuonna 2004 Tasavallan Presidentin INNOSUOMI-palkinto.


title: Firstbeat Technologies

text: Vuonna 2015 Firstbeatille myönnettiin Keski-Suomen yrittäjäpalkinto.


title: Firstbeat Technologies

text: Kauppakamarin Maineteko maailmalla palkinto 2016.


title: Firstbeat Technologies

text:
Vuonna 2016 Firstbeatille myönnettiin valtakunnallinen yrittäjäpalkinto. .
josta Kauppalehti kertoi seuraavasti


title: Firstbeat Technologies

text: Syksyllä 2016 Firstbeat valittiin Piilaakson kasvuyritysohjelmaan.


title: Firstbeat Technologies

text: Firstbeatin teknologioita ja niiden soveltuvuusalojen tieteellistä perustaa voi tarkastella yksityskohtaisemmin tieteellisistä julkaisuista. Tutkimuksia on tehty monilla eri aloilla, esimerkiksi työterveyshuollossa, unitutkimuksessa, psykoterapiassa ja käyttäytymistieteissä, liikunta- ja terveystieteissä sekä urheiluvalmennuksessa. Firstbeatin menetelmiä on käytetty tutkimustyössä noin 50 yliopistossa ja tutkimuslaitoksessa.


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text:
Teuronjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.83) on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Päijät-Hämeessä Hollolassa, Asikkalassa ja Kärkölässä sijaitseva on Vanajan reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, joka on Pääjärven eteläpuolelta alkavan ja Mommilanjärveen laskevan Teuronjoen, että Pääjärven yhteinen, valuma-alue. Valuma-alueen pinta-ala on 439,19 neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,79 %. Vesistöreitin vedet laskevat seuraavaksi Puujoen alueelle (35.82).
Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajan reitin valuma-alueen (35.8) kolmannen jakovaiheen kolmas osa-alue, joka jaetaan vielä kahdeksaan alueeseen. Nämä valuma-alueet ovat Teuronjoen alaosan alue (35.831), Teuronjoen keskiosan alue (35.832), Pääjärven alue (35.833), Pällinkäistenojan valuma-alue (35.834), Haarajoen valuma-alue (35.835), Mustajoen valuma-alue (35.836), Luhdanjoen valuma-alue (35.837) ja Valkojan valuma-alue (35.838). Vesistöalueen keskusjärvi on Pääjärvi, joka on käytännössä samalla myös Teuronjoen pääjärvi. Teuronjoen valuma-alueeseen kuuluu yli 50 järveä tai lampea. Niistä merkittävämmät ovat Pääjärvi (1 344 hehtaaria), Tevänti (192 ha), Kärkölän Valkjärvi (143 ha), Hämeenkosken Valkjärvi (74 ha), Oriharonjärvi (47 ha) ja Leppälammi (38 ha).


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text: Alueella sijaitsee useita taajamia. Valuma-alueen eteläosassa sijaitsevat Lappila, Kärkölän keskustaajama ja Kärkölän kirkonkylä. Pääjärven eteläpuolella on Hämeenkosken taajama ja järven luoteispuolella valuma-alueen ulkopuolella Lammin taajama.


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text: Alla esiteltävässä alueen kuvauksessa on käytetty lähteinä Suomen ympäristökeskuksen viranomaistietoja ja Maanmittauslaitoksen karttapalvelua.


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text: Teuronjoen alaosan ja keskiosan alueiden raja kulkee Ensimmäisen Salpausselän katkelmassa Myllykylän kohdalla aivan Kärkölän kirkonkylän länsipuolella. Alajuoksulla on ensin


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text:
Alaosaan laskee
ja siihen vuorostaan
Valuma-alueet on kuvattu alempana tarkemmin.


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text: Joen alaosa alkaa Myllykylän harjun kohdassa sijaitsevsta myllypadosta ja se laskee Mommilanjärven itärantaan järven eteläpäässä. Joki vaikuttaa oiotulta ja peratulta, koska oikaistujen mutkien jäänteitä löytyy joen varresta. Yläjuoksulla siihen yhtyy vasemmalta Heroja, jonka sivuhaarassa toimii useitakin lähteitä eli niin sanotut Herojan lähteet. Sen alapuolelle yhtyy myös vasemmalta Lähdeoja, jonka pääuoma alkaa Kärkölän kirkonkylän eteläpuolen metsästä ja jonka pääuoma kulkee Hiidenmäellä kahden lammen kautta ja siihen yhtyy ennen lampia Likolammen sivuhaara. Ennen Kärkölän Valkjärvestä laskevaa Valkojaa, jokeen yhtyy sen vasemmalta puolelta kuivatetun Levijärven syväksi kaivettu laskuoja Tohinoja . Tohinoja tuo Valkojan valuma-alueen vesiä ja sen valuma-alue selostetaan alempana omassa kohdassaan. Samaa voi sanoa Pällinkäisten ojan valuma-alueesta, joka on Pällinkäisten valuma-alueen pääuoma. Näiden ojien jälkeen Teuronjoki tekee kaarteen oikealle, jossa tähän yhtyy oikealta Merrasoja, joka on Merrasjärven ja Merrasojankorven laskuoja.


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text: Teuronjoen luusua sijaitsee Iso-Lanossa, johon Pääjärvi laskee Leppälammin kautta. Joen alku virtaa Hämeenkosken taajaman läpi ja ennen Hämeenkosken kirkkoa siihen yhtyy oikealta Lähdeoja ja sen jälkeen vasemmalta Kiehuvanlähteenoja. Koska lännessä kohoavan harjun sandurialueen suppien keräämät sadevedet katsotaan suotuvan kohti Teuronjokea, luetaan myös Ahvenainen ja Pikku-Ahvenainen joen alueeseen. Kirkon vaiheilla on joessa pato ja sen alla koski, jonka jälkeen siihen yhtyy edellä mainittu Kiehuvanlähteenoja. Ennen seuraavaa Hankalankoskea jokeen yhtyy vasemmalta Kylmäoja, jonka vedet tulevat kauempaa lounaasta. Siellä sijaitsee latvajärvenä Anttilanjärvi. Pian yhtyykin oikealta Hämeenkosken Valkjärvi, joka yhdessä Kellolanlähteen kanssa muodostavat suuren ojan. Saman ojan valuma-alueeseen luetaan myös Suklammi. Seuraava oja on tätä suurempi. Se on Kumianoja, joka tuo laajemman valuma-alueen vedet Kumianmäen takaa. Siihen kuuluvat Tenhiälän, Kastarin ja Toivolan peltoaukeiden ja Ensimmäisen Salpausselän pohjoisrinteissä olevien lähteiden vedet. Muut tämän alueen alajuoksun ojat ovat verrattain pieniä. Poikkeuksena on Peto-oja, joka yhtyy pääuomaansa oikealta. Sen vieressä, mutta Palomäen päällä, sijaitsee Iinijärvi. Sen vedet katsotaan kuuluvan Peto-ojan valuma-alueeseen.


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text: Pääjärvi on Teuronjoen valuma-alueen pääjärvi siinä mielessä, että sen kautta virtaa puolet valuma-alueen vesistä ja ne ohjautuvat sen jälkeen Teuronjokeen. Järvessä on ylivoimaisesti eniten vettä muihin valuma-alueen järviin verrattuna. Siihen laskevat Luhdanjoen valuma-alueen, Haarajoen valuma-alueen ja Mustajoen valuma-alueen vedet sekä vielä Pääjärven alueen pienemmät ojat. Kahtlammin laskuoja on lyhyt ja sen valuma-alue pieni. Eteläiseen vastarantaan laskeva Työjärven valuma-alueeseen kuuluu suuri Laaviosuo ja pienempi Ristilähteensuo, jonka kautta tulevat myös Iso-Väihin ja Vähä-Väihin vedet. Työjärven laskuojaan yhtyy myös syrjässä sijaitsevan Kalliolammin laskuoja.


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text: Pääjärven luusua sijaitsee järven eteläpäässä, mistä alkaa 500 metriä pitkä Kotajoki. Se laskee Leppälammin läpi ja jatkaa 100 metriä pitkänä jokena Iso-Lanoon. Järven eteläpäässä sijaitsee joen laajentuma, jota kutsutaan Pikku-Lanoksi, ja jonka eteläpäästä saa Teuronjoki alkuunsa.


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text: Pällinkäistenoja on valuma-alueeltaan pieni. Sen pääjärvi on Oriharonjärvi, joka on pitempi kuin itse laskuoja. Oriharonjärveen laskee kauempana metsässä sijaitseva Särkijärvi.


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text: Haarajoki laskee Pääjärven pohjoispäähän Ronnissa. Valuma-alueen suurin järvi on Tevänti, joka laskee Matkarin läpi Mustianjokea myöten Kuurikanjärveen. Siitä joki jatkaa Haarajoen nimellä Pääjärveen. Matkari kerää myös Ahvenjärven, Avijärven ja Lahijärven vedet. Tevännin kautta kulkevia vesiä kerää sen pohjoisrantaan laskeva Oksjärvi, johon laskee Kaarttasen, Kalliojärven ja Vennajärven yhteinen laskuoja. Vaikuttaa siltä, että myös Vähä Koukkujärvi tekee niin omalta suunnaltansa. Tevännin lounaisrantaan laskee todennäköisesti Iso Koukkujärvi ja sen pieni suolampi Muonajärvi, mutta kartoista katsomalla sen vesien todellinen kulku on arvailua. Pieni Paskojärvi sijaitsee muista järvistä syrjässä ja sen laskuoja yhtyy Haarajokeen Kostilan eteläpuolella.


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text: Mustajoki laskee Pääjärveen sen itäpäähän. Putulassa joen alajuoksu muodostuu kahdesta sivuhaarasta Isojoesta ja Vähäjoesta. Vähäjoen uomaa kutsutaan yläjuoksulla Koskurinjoeksi ja se tuo Paakkolasta saakka vettä. Isojokea nimitetään Vestolan yläpuolella Arrajoeksi ja vielä Ränskälänkorven yläpuolella Ränskälänojaksi. Oja on pitkältä matkalta kuntien rajajokena. Ränskälänojan latvajärviä ovat pienten nimettömien lampien lisäksi Tervajärvi, Ruuttanajärvi ja Rajajärvet. Ränskälänoja jatkaa alas Alemman Rajajärveen, johon yhtyy Alisen Kaakkolammin laskuoja. Oja ohittaa myös Niemisjärven vierestä ja siihen laskee alueen laajojen ojitettujen soiden kuivatusvedet. Niiden mukana tulee myös Möläkän vedet. Arrajokeen yhtyy kaukaa lännestä Viipsjärven ja Ahveniston yhteinen laskuoja, mutta pieni Kuusjärvi laskee vasta Isojokeen ennen Putalaa.


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text: Vähäjoki saa vetensä pääasiassa Salpausselän muodostamasta pohjavedestä ja alueen ojitetujen soiden kuivatusvesistä. Jokihaaran latvavesiä ovat Haukijärvi ja Leppäjärvi, jotka laskevat Uudenmyllynojan kautta, ja Likoset, jotka laskevat Paakkolan kautta tulevaa ojaa myöten, ja lopuksi Kämpjärvi, jonka Kukkaroja yhtyy Koskurinjokeen.


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text: Valuma-alueen laskujoen pääuomaa kutsutaan alajuoksulla Sammalistonojaksi, keskijuoksulla Luhdanjoeksi ja yläjuoksulla Liesjoeksi. Se laskee Pääjärven itäpään etelärantaan. Sen alku sijaitsee Ensimmäisen Salpausselän pohjoispuolella levittäytyvillä raskaasti ojitetuilla Järventaustansuolla ja Pinnolansuolla. Pinta-alaltaan suurin järvi on Sairakkalanjärvi, vaikka sen vedenpintaa on kahdesti laskettu. Järven alapuolella ollut Järventaustanjärvi on sen sijaan kuivatettu. Luhdanjoen varressa moreenimäellä sijaitsevat Palomaanjärvi ja Vähäjärvi. Ne ovat laskuojattomia lampia, jotka luetaan kuuluvaksi tähän valuma-alueeseen.


title: Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)

text: Valkoja yhtyy Teuronjokeen Teuronjoen alaosan alueella. Valkoja on Valkjärven laskuoja, jonka kautta Teuronjokeen laskevat kaupunkiojallaan myös Hähkäjärvi ja epäselvästi hahmoteltavalla ojalla Sirkkojärvi. Valuma-alue on pinta-alaltaan pieni.


title: Muumilaakso (animaatiosarja)

text: Muumilaakso (, ) on helmikuussa 2019 ensiesityksensä saava suomalais-brittiläinen animoitu televisiosarja, joka pohjautuu Tove Janssonin Muumi-kirjoihin sekä Tove ja Lars Janssonin "Muumipeikko"-sarjakuviin.


title: Muumilaakso (animaatiosarja)

text: Sarjan ohjaa brittiläinen Steve Box ja se toteutetaan tietokoneanimaationa. Tuotantoyhtiönä toimii suomalainen Gutsy Animations yhteistyössä Yleisradion kanssa. Mukana on myös suomalainen Anima Vitae -animaatiostudio.


title: Muumilaakso (animaatiosarja)

text: Sarjan ensimmäiseen tuotantokauteen kuuluu 13 jaksoa, ja niistä ensimmäinen saa ensiesityksensä Suomessa 25. helmikuuta 2019 suomeksi ja seuraavana päivänä ruotsiksi. Sarjaa esitetään suomeksi maanantaisin.


title: Nina Burger

text: Nina Burger (s. 27. joulukuuta 1987 Tulln) on itävaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Itävallan naisten maajoukkueessa muun muassa EM-kisoissa 2017. Maaliskuussa 2018 hän pelasi sadannen maaottelunsa.


title: Nina Burger

text: Seuratasolla Burger edusti kotimaassaan vuodesta 2005 SV Neulengbachia, jonka pelaajana hän voitti useita Itävallan mestaruuksia. Kesällä 2014 hän pelasi Yhdysvaltoissa Houston Dashin joukkueessa, ja vuodesta 2015 hän on edustanut saksalaisseura SV Sandia.


title: Kika van Es

text: Kika van Es (s. 11. lokakuuta 1991) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa 47 maaottelua huhtikuun 2018 loppuun mennessä. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi Valko-Venäjää vastaan 21. marraskuuta 2009. Hän voitti Euroopan-mestaruuden 2017.


title: Kika van Es

text: Seuratasolla van Es edustaa kaudella 2017–2018 kotimaansa FC Twentea, johon hän siirtyi Achilles '29:stä. Vuosina 2012–2016 hän pelasi PSV Eindhovenissa.


title: Estang

text: Estang on kunta Lounais-Ranskassa Gers'n departementissa Occitanien alueella.


title: Estang

text: Kunnan nähtävyyksiä on 1900-luvun alussa rakennettu puinen härkätaisteluareena, joka on nykyään historiallinen monumentti.


title: Desiree van Lunteren

text: Desiree van Lunteren (s. 30. joulukuuta 1992) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa 57 maaottelua huhtikuun 2018 loppuun mennessä. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi Ranskaa vastaan 15. helmikuuta 2012. Hän voitti Euroopan-mestaruuden 2017.


title: Desiree van Lunteren

text: Seuratasolla van Lunteren on vuodesta 2012 edustanut kotimaansa AFC Ajaxia.


title: Mandy van den Berg

text: Mandy van den Berg (s. 26. elokuuta 1990) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa 90 maaottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia huhtikuun 2018 loppuun mennessä. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi Meksikoa vastaan 15. joulukuuta 2010. Hän voitti Euroopan-mestaruuden 2017.


title: Mandy van den Berg

text: Seuratasolla van den Berg on kotimaansa ADO Den Haagin jälkeen edustanut vuosina 2012–2014 ruotsalaista Vittsjö GIK:ta, vuonna 2015 norjalaista Lillestrøm SK:ta sekä vuodesta 2016 englantilaisia Liverpoolia ja Readingiä.


title: Le Houga

text: Le Houga on kunta Lounais-Ranskassa Gersin departementissa Occitanien alueella.


title: Le Houga

text: Yksi tunnetumpia Le Hougassa asuneita henkilöitä on espanjalainen polkupyöräilijä Luis Ocaña. Hän voitti muun muassa Ranskan ympäriajon vuonna 1973.


title: Mayrègne

text: Mayrègne on kunta Lounais-Ranskassa Haute-Garonnen departementissa Occitanien alueella.


title: Mayrègne

text: Kunnan nähtävyyksiä on 1400-luvulta peräisin oleva linnoitettu talo "Tour de Mayrègne". Se kuuluu Ranskan historiallisiin monumentteihin.


title: Kim Ekroos

text: Kim Ekroos (s. 5. elokuuta 1981 Kaarina) on suomalainen peliuransa lopettanut jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli maalivahti.


title: Kim Ekroos

text: Ekroos siirtyi kesällä 1997 kasvattajaseurastaan TPS:stä ranskalaiseen RC Strasbourgiin. Tuolloin 16-vuotias Ekroos oli siihen asti nuorin suomalainen ammattilaissopimuksen tehnyt jalkapalloilija. Strasbourgissa hän pelasi kahden kauden aikana 15 ottelua seuran kakkosjoukkueessa maan neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla. Keväällä 1999 Ekroos kävi mm. Manchester Unitedin ja Celticin testattavana.


title: Kim Ekroos

text: Ekroos kärsi urallaan useista loukkaantumisista.


title: Kim Ekroos

text: Ekroos siirtyi Ranskasta Suomeen kauden 1999 lopulla, aluksi lainasopimuksella.


title: Kim Ekroos

text: Veikkausliigassa Ekroos edusti uransa aikana TPS:ää, Jaroa sekä Tampere Unitedia. Ekroosin ensimmäinen liigaottelu oli 4–1-tulokseen päättynyt Jazz–TPS 28. lokakuuta 2000. Toisen liigaottelunsa hän pelasi loukkaantumisten jälkeen vasta kaudella 2003.


title: Kim Ekroos

text: Ykkösessä Ekroos edusti ÅIFK:ta kaudella 2000,TPS:aa kausina 2001 ja 2002 sekä Rakuunoita kaudella 2004. Kakkosessa Ekroos pelasi lainasopimuksella PIF:ssä 2003–2004 ja JBK:ssa 2005. Ekroos päätti peliuransa KaaPossa kauden 2006 jälkeen.


title: Kim Ekroos

text: Ikäkausi- ja nuorisomaajoukkueissa Ekroos edusti Suomea vv. 1996-2001.


title: Kim Ekroos

text: Ekroos työskentelee KaaPon toiminnanjohtajana.


title: Kim Ekroos

text: Peliuransa jälkeen Ekroos on toiminut myös maalivahtivalmentajana. Hän oli mukana Suomen joukkueen valmennusryhmässä naisten alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2014.


title: Kim Ekroos

text: Ekroos valmistui tradenomiksi Turun ammattikorkeakoulusta urheilujohtamisen linjalta vuonna 2016.


Luettelo valkoisten muistomerkeistä Suomessa sisältää vuonna 1918 Suomen sisällissodan voittaneiden valkoisten muistopatsaat ja vapaudenpatsaat. Listassa on myös sisällissodassa kaatuneiden valkoisten muistoksi pystytetyt erilaiset muistomerkit: patsaat, veistokset, muistopaikat ja muistolaatat. Luettelossa voi olla myös hautausmailla tai niiden lähellä olevia yleisiä, mutta ei yksittäisillä haudoilla olevia muistomerkkejä. Luettelossa patsaat ovat maakunnittain ja kunnittain nimen mukaisessa järjestyksessä.


title: Sweet lolita

text: Sweet lolita (甘いロリータ, amai lolita) on lolita-muodin suosituimpia alatyylejä. Toisin kuin muut lolitan alatyylit sweet lolita on kaikista lapsenomaisimman, söpöimmän ja tyttömäisimmän näköinen tyyli. Tyylissä käytetään pääasiassa pastellin eri sävyjä, paljon röyhelöä ja rusetteja sekä söpöjä printtejä mekoissa ja hameissa. Tunnetuimpia sweet lolita -vaatemerkkejä ovat muun muassa Angelic Pretty, Baby the Stars Shine Bright ja Metamorphose temps de fille.


title: Sweet lolita

text: Vaikka OTT (over the top) sweet lolita on nykypäivänä yleisempi sweet lolitan muotisuuntaus japanilaisen Angelic Pretty -vaatemerkin ansiosta, sweet lolitan asukokonaisuus voi siitä huolimatta olla yhtä lailla simppeliä kuin muissakin lolitan alatyyleissä.


title: Sweet lolita

text: Samalla lailla kuin muutkin lolitan alatyylit sweet lolita inspiroituu viktoriaanisen ja edvardiaanisen ajan pukeutumisesta sekä rokokoosta. Se myös noudattaa lolita-asukokonaisuuden tyypillistä anatomiaa. Vaikka sweet lolitassa hameiden helmat ovat useimmiten polvimittaisia, monet brändit tekevät myös lyhyempiä hameita.


title: Sweet lolita

text: Sweet lolitan vaatteet ovat pastellivärisiä tai värikkäitä erotuksena mustaan tai mustavalkoiseen gothic lolitaan, mutta toisinaan sweet lolitassa näkee myös värikkäitä printtejä mustalla pohjalla. Suosituimmat värit ovat vaaleanpunainen ja -sininen. Yleisimpiä printtejä sweet lolitan vaatteissa ovat erilaiset jälkiruuat, marjat, eläimet, kukat, lasten kirjat ja erilaiset fantasian elementit.


title: Sweet lolita

text: Asusteina suosittuja ovat muun muassa söpöt ruseteilla varustetut laukut, pitsikuorrutetut pääkoristeet sekä pitsisomisteiset päivänvarjot.


title: Classic lolita

text: Classic lolita on lolita-muodin alatyyli ja saanut eniten vaikutteita edvardiaanisen, rokokoon ja viktoriaanisen ajan vaatteista, ja näin ollen on muista lolitan alatyyleistä eleganteimmasta päästä. Vaikutelma on enemmän elegantin nuoren neidin kuin pikkutytön niin kuin yleensä sweet lolitassa. Classic lolita oli aiemmin huomattavasti harvinaisempi tyyli kuin gothic- tai sweet lolita, mutta nykyään tyyliä pidetään toiseksi suosituimpana heti sweet lolitan jälkeen. Tunnettuja classic lolita -brändejä ovat muun muassa Victorian Maiden, Mary Magdalene ja Innocent World.


title: Classic lolita

text: Tyylissä suositaan usein hillittyjä ja murrettuja värejä, kuten roosaa ja luonnonvalkoista, sekä ruskeaa, mustaa, viininpunaista, laivastonsinistä ja tummanvihreää. Printeissä yleisimpiä kuvioita ovat kukkakuviot ja muut ornamentit, mutta myös eläimet, vanhanaikaiset lelut, hedelmät ja marjat ovat tyypillisiä. Röyhelöä ja pitsiäkin on vähemmän, koska classic lolitassa vähemmän on enemmän.


title: Classic lolita

text: Classic lolitan asukokonaisuuteen kuuluvat lolita-asun perusteet kuten mekko/hame, paita/bolero ja yleensä muita lolitan alatyylejä hienostuneemmat hiuskoristeet, kuten vaikka kukat, hillityt rusettipannat, bonnetit ja erilaiset hatut. Kengät ovat yleensä korolliset, mutta paljon siromman ja elegantimman näköiset kuin esimerkiksi sweet lolitassa.


title: Classic lolita

text: Classic lolita -mekkojen siluetti myötäilee perinteistä kaavaa, mutta usein "cupcake"-linjasen lisäksi nähdään myös A-linjaisia mekkoja. Mekkojen/hameiden helman mitta poikkeaa muista alatyyleistä siten, että se saattaa ulottua jopa yli polvien. Näkyviä ja räikeitä koruja, kenkiä ja laukkuja on vähän, sukat ovat useimmiten sukkahousut tai ylipolvensukat ja paitapusero voidaan korvata elegantilla bolerolla.


title: Classic lolita

text: Toisinaan classic lolita yhdistelee vaikutteita sweet lolitasta. Tämän tyylin edustajia on muun muassa vaatemerkki Innocent World, joka voidaan tyylinsä perusteella kategorisoida sekä classiciin, että sweetiin. Vaatemerkin printeissä perinteisen ruusukuvion lisäksi yleisiä teemoja ovat esimerkiksi nallet, peurat, nuket, marjat, koiran- ja kissanpennut, karusellihepat ja jopa jälkiruoat.


title: Ville Andersson

text: Ville Andersson (s. 21. joulukuuta 1972 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.


title: Ville Andersson

text: Andersson pelasi FinnPassa 97 Veikkausliigan ottelua ja teki niissä kaksi maalia vuosina 1993–1998. Hän teki ensimmäisen liigamaalinsa ensimmäisessä liigaottelussaan, 2–0-tulokseen päättyneessä kotiottelussa Jazzia vastaan, 20. toukokuuta 1993. Kaudella 1997 Andersson oli saavuttamassa SM-pronssia.


title: Ville Andersson

text: Vuosina 1999–2000 Andersson pelasi Ruotsin Superettanissa 35 ottelua ja teki kolme maalia edustaen Enköpings SK:ta. Kaudella 2001–2002 hän pelasi 17 ottelua ja teki yhden maalin Ranskan neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Red Starissa.


title: Ville Andersson

text: Ykkösessä Andersson pelasi kuusi ottelua kaudella 1991 edustaen FinnPaa ja kahdeksan ottelua kaudella 2002 edustaen RoPS:ia. Kakkosessa hän edusti FCK Salamoita 2003–2004 tehden 17 sarjaottelussa kaksi maalia. Lisäksi Andersson pelasi Kolmosta EPS:ssä 1989 sekä FC Espoossa 1990 ja 1992.


title: Stefanie van der Gragt

text: Stefanie van der Gragt (s. 16. elokuuta 1992) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa 53 maaottelua ja tehnyt niissä seitsemän maalia heinäkuun 2017 loppuun mennessä. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi Sveitsiä vastaan 8. maaliskuuta 2013. Hän voitti Euroopan-mestaruuden 2017.


title: Stefanie van der Gragt

text: Seuratasolla van der Gragt edustaa saksalaista Bayern Müncheniä, jonne hän siirtyi vuonna 2016 kotimaansa FC Twentestä.


title: Tauno Salminen

text: Tauno Salminen (17. lokakuuta 1937 Nakkila – 21. heinäkuuta 2017 Tampere) oli suomalainen liikuntaneuvos ja nyrkkeilyvaikuttaja. Hän oli muun muassa Suomen Nyrkkeilyliiton kunniapuheenjohtaja, Tammer Turnauksen ja Nyrkkeilymuseon perustaja sekä pitkäaikainen menestyksekkään Tampereen Voimailuseuran puheenjohtaja. Salminen kuului myös lajin Tampereella järjestettyjen merkittävien arvokilpailujen, vuoden 1993 MM-kilpailujen ja vuoden 1981 EM-kilpailujen, taustavoimiin.


title: Tauno Salminen

text: Kansainvälisesti Salminen toimi muun muassa Euroopan amatöörinyrkkeilyliiton hallituksessa vuosina 1982–1986 ja 1991–2006, ja vuonna 1986 hänet kutsuttiin liiton kunniajäseneksi. Kansainvälisen amatöörinyrkkeilyliiton tutkimus- ja kehittämiskomission jäsenenä Salminen toimi vuodet 1991–2006.


title: Tauno Salminen

text: Salminen muutti Tampereelle 1960-luvulla. Hän oli Tampereen Voimailuseuran puheenjohtaja vuodet 1968–1979 ja 1984–1993 ja kunniapuheenjohtaja vuodesta 1994. Vaikka nyrkkeily lajina yleisesti ottaen taantui Suomessa hänen aikanaan, pysyi laji Tampereella muuta maata paremmin toiminnassa. TVS:n edustajia kilpaili kesäolympialaisissa Salmisen vaikutusaikana kolme: Jouko Lindberg, Lasse Friman ja Pekka Ruokola. Salmisella oli oleellinen vaikutus TVS:n tapahtumamarkkinoinnin onnistumisessa ja nyrkkeilijöiden ulkomaanmatkojen mahdollistamisessa. 1960-luvulla hän perusti Tampereen Voimailuseuralle vaimonsa kanssa Boxing Bingo -nimisen bingopaikan, joka oli Tampereen pitkäikäisin ja viimeinen.


title: Tauno Salminen

text: Salminen oli perustamassa Tampereella vuotuista, vuodesta 1977 järjestettyä kansainvälistä Tammer Turnausta ja vuonna 1991 Nyrkkeilymuseota. Hän toimi Nyrkkeilymuseoyhdistyksen puheenjohtajana vuoteen 2012 asti, minkä jälkeen hän oli yhdistyksen kunniapuheenjohtaja. Tammer Turnauksen järjestelytoimikunnan puheenjohtajana hän toimi 30 kertaa. Salminen kuului Tampereella järjestettyjen vuoden 1981 EM-kilpailujen, nuorten vuoden 1984 EM-kilpailujen ja vuoden 1993 MM-kilpailujen taustavoimiin.


title: Tauno Salminen

text: Salminen kehitti suomalaisnyrkkeilyä useilla tavoilla. Hän vaikutti muun muassa naisten nyrkkeilyn nousuun 1990-luvulla (ensimmäinen naisten Suomen mestari oli TVS:n Maarit Teuronen), kuntonyrkkeilyn nousuun ja poikanyrkkeilyn luomiseen. Tampereen Voimailuseura nousi hänen aikanaan maan menestyneimmäksi nyrkkeilyseuraksi. Salminen työskenteli Tampereen kaupungin liikuntavirastossa isännöitsijänä ja käyttöpäällikkönä.


title: Tauno Salminen

text: Salminen oli Suomen Nyrkkeilyliiton puheenjohtaja vuodet 1980–1985 ja 1994–2006. Hän toimi liiton johtokunnassa 36 vuoden ajan. Vuonna 2007 hänet nimitettiin liiton kunniapuheenjohtajaksi. Salminen oli myös kuusi vuotta Suomen Olympiakomitean hallituksen jäsen. Vuonna 2005 hänet nimettiin suomalaisen nyrkkeilyn hall of fameen. Lukuisten muiden palkintojen ohella Salmiselle myönnettiin Suomen Liikuntakulttuurin ja Urheilun kultainen ansioristi vuonna 1990 ja Euroopan amatöörinyrkkeilyliiton kultainen ansiomitali 1987. Vuonna 1995 hänet nimettiin neljäntenä tamperelaisena liikuntaneuvokseksi. Salminen kuoli keuhkokuumeeseen Tampereella 79-vuotiaana 21. heinäkuuta 2017.


title: Lahdenperä (Kivijärvi)

text: Lahdenperä on kylä Kivijärven kunnassa Keski-Suomessa. Se sijaitsee Perhoon johtavan yhdystien 6520 varrella noin seitsemän kilometriä luoteeseen Kivijärven keskustasta. Perhoon on matkaa runsaat 30 kilometriä. Lahdenperä on saanut nimensä sijainnistaan Kivijärven Vuonamonlahden perukassa. Kylän luoteispuolella on pieni Peuralampi.


title: Lahdenperä (Kivijärvi)

text: Lahdenperällä asui vuoden 2004 paikkeilla satakunta ihmistä, varsin paljon myös lapsia ja nuoria. Pääelinkeino on maatalous, mutta töissä käydään oman kunnan lisäksi myös Kyyjärvellä, Karstulassa ja Perhossa. Kylässä toimi 1990-luvun lopulle asti Heinolahden koulu, yhtenä viimeisistä Kivijärven kyläkouluista.


title: Jackie Groenen

text: Jackie Groenen (s. 17. joulukuuta 1994) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa 35 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin huhtikuun 2018 loppuun mennessä. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi Tanskaa vastaan 22. tammikuuta 2016. Hän voitti Euroopan-mestaruuden 2017.


title: Jackie Groenen

text: Seuratasolla Groenen edustaa saksalaista 1. FFC Frankfurtia, jonne hän siirtyi vuonna 2015. Hän on edustanut Saksassa myös SGS Esseniä ja FCR 2001 Duisburgia sekä Englannissa Chelseaa.


title: Make-Up (yhtye)

text: Make-Up, tyyliteltynä MAKE-UP, on japanilainen hard rock/heavy metal -yhtye. Yhtyeen perusti vuonna 1983 Hiroaki Matsuzawa Osakassa. Se hajosi vuonna 1987, mutta yhdistyi uudelleen vuosina 2009 ja 2010. Yhtye tuli hyvin tunnetuksi Japanissa tehtyään Saint Seiya-animesarjan tunnuskappaleen "Pegasus Fantasy".


title: Make-Up (yhtye)

text: Make-Upin perusti Nobuo Yamada (alias NoB) vuonna 1983. Vuonna 1984 yhtye esiintyi ensimmäistä kertaa ja julkaisi kaksi ensimmäistä albumiaan, "Howling Will" ja "Straight Liner".


title: Make-Up (yhtye)

text: Vuonna 1985 julkaistiin kolmas albumi "Born to Be Hard" sekä neljäs ja viimeinen albumi "Rock Legend of Boys and Girls". Vuonna 1986 bändiä pyydettiin Nippon Columbiaan laulamaan "Saint Seiyan" tunnuskappaleet. "Pegasus Fantasystä" tuli yksi kaikkien aikojen tunnetuimmista anime-kappaleista. Saint Seiya -albumien jälkeen bändi hajosi ja kukin jäsen siirtyi soolouralle.


title: Make-Up (yhtye)

text: Vuonna 2004 Nippon Columbia julkaisi "Make-Up 20th Anniversary Memories of Blue" -laatikon, joka sisälsi viisi CD-levyä ja yhden live-DVD:n, mutta ilman uusia kappaleita. Vuonna 2009 yhtye yhdistyi uudelleen lyhyeksi ajaksi vuoteen 2010 asti.


title: Anouk Dekker

text: Anouk Dekker (s. 15. marraskuuta 1986) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa 70 maaottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia huhtikuun 2018 loppuun mennessä. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi Valko-Venäjää vastaan 21. marraskuuta 2009. Hän voitti Euroopan-mestaruuden 2017.


title: Anouk Dekker

text: Seuratasolla Dekker edustaa ranskalaista Montpellier’ta. Vuosina 2007–2015 hän pelasi kotimaassaan FC Twenten joukkueessa.


title: Return to the Apocalyptic City

text: Return to the Apocalyptic City on thrash metal -yhtye Testamentin EP, joka julkaistiin vuonna 1993 levymerkillä Atlantic Records.


title: Shahid Khaqan Abbasi

text: Shahid Khaqan Abbasi (s. 27. joulukuuta 1958 Karachi) on pakistanilainen muslimiliiton poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä 2017-2018. Sitä ennen Abbasi toimi öljyministerinä. Abbasi valittiin pääministerin virkaan Nawaz Sharifin seuraajaksi elokuussa 2017.


title: Shahid Khaqan Abbasi

text: Abbasi on lentoyhtiö Air Bluen perustaja. Hän on opiskellut sähkötekniikkaa yhdysvalloissa.


title: Hatikat

text: Hatikat ("Spergula") on kohokkikasvien (Caryophyllaceae) heimoon kuuluva pienehkö kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 15 lajia, joiden lisäksi sukuun on kuvattu monia muitakin lajeja, mutta niiden taksonominen status on toistaiseksi epäselvä. Suomessa suvun lajeista tavataan kahta: peltohatikkaa ("Spergula arvensis") ja kalliohatikkaa ("Spergula morisonii"). Näistä peltohatikka voidaan jakaa edelleen useisiin eri alalajeihin.


title: Hatikat

text: Hatikat ovat yksivuotisia ruohovartisia kasveja. Ne ovat myös kaljuja tai nystykarvallisia sekä kasvutavaltaan pystyjä tai kohenevia. Hatikoiden lehdet ovat kiehkuroina ja korvakkeet ovat pieniä, kalvomaisia sekä aikaisin pois varisevia. Hatikoiden kukat ovat kaksineuvoisia ja ne sijaitsevat harsuissa rykelmissä. Kukinnan jälkeen kukkaperät roikkuvat alaspäin, mutta kääntyvät myöhemmin ylöspäin. Hatikoiden hedelmä on munanmuotoinen hammasluomainen kota, jossa on viisi hammasta.


title: Hatikat

text: Solmukit ("Spergularia") luetaan joskus hatikoiden kanssa samaan sukuun.


title: Masino Group

text:
Masino Group on suomalainen teknistä kauppaa harjoittava, suomalaista teollisuutta ja tuotantoa palveleva perheyritys, jonka toiminta alkoi vuonna 1958. Masino Groupin pääasialliset asiakasryhmät ovat teollisuus ja rakentaminen. Masino Group myy teknisiä tuotteita, ja sillä on omaa tuotantoa ja loppukokoonpanoa. Lisäksi osa tuotteista valmistetaan sopimusvalmistajilla.
Konsernin pääkonttori sijaitsee Vantaalla ja muut toimipisteet sijaitsevat Turussa, Ylöjärvellä ja Tampereella.
Masino Groupiin kuuluu emoyhtiö Masino Group Oy ja kuusi liiketoimintatytäryhtiötä, jotka palvelevat eri teollisuusaloja yksilöidyillä tuotesektoreillaan.


title: Masino Group

text: Henkilökunnan määrä on n. 130 ja liikevaihto n. 40 miljoonaa euroa. Sejo Oy toimittaa LVI-putkikannakkeita ja niihin liittyviä kiinnitys- ja asennustarvikkeita teollisuuden tarpeisiin, talonrakennukseen ja saneerauskohteisiin. Sejon noutomyymälät sijaitsevat Vantaalla, Turussa ja Tampereella.


title: Masino Group

text:
Sejotek Oy perustettiin Helsingissä vuonna 1980 ja se on kuulunut Masino Group –konserniin vuodesta 1993 lähtien.
Sejotek Oy:n nimi muutettiin vuonna 2013 Sejo Oy:ksi. Oiva Pietarinen perusti 13.6.1958 Masino-nimisen avoimen yhtiön. Masinosta tuli osakeyhtiö vuonna 1976.
Vantaan Tuupakassa sijaitseva nykyinen pääkonttori valmistui vuonna 2002.
Oiva Pietarisen poika, Jarmo Pietarinen nimitettiin toimitusjohtajaksi vuonna 1988. Tällöin myös omistus siirtyi seuraavalle sukupolvelle.


title: Viafree

text: Viafree on ruotsalaisen Modern Times Group:n omistama ilmainen nettitv-palvelu.


title: Viafree

text: Alussa Viafree oli vain Ruotsissa mutta sittemmin laajentui Norjaan, ja Tanskaan . Vuonna 2017 Suomeen avattiin Viafree Suomi.


title: Sädekehä (täsmennyssivu)

text: Sädekehä voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Heitjärvi

text: Heitjärvi on kylä Kivijärven kunnan etelärajalla Keski-Suomessa. Heitjärvi sijaitsee samannimisen pienen järven ja Kivijärven Lintuselän välissä, kantatie 58:n varrella parikymmentä tiekilometriä etelään Kivijärven keskustasta. Kylästä on parikymmentä kilometriä matkaa myös Kannonkoskelle, Karstulaan ja Kyyjärvelle.


title: Heitjärvi

text: Heitjärvellä asui vuoden 2004 paikkeilla noin 130 ihmistä. Kylän osia ovat Heitjärvi, Sompala, Töyrenperä, Myllyperä ja Penttilänkylä. Heitjärven rannalla toimii mielenterveyskuntoutujille ja kehitysvammaisille tarkoitettu Toimintakeskus Putkinotko. Kylässä on vuonna 1953 rakennettu koulurakennus, joka toimii nyt vapaa-ajantiloina.


title: Heitjärvi

text: Heitjärven kyläyhdistyksellä on muun muassa kesäteatteritoimintaa.


title: Clockwork Angels

text: Clockwork Angels on kanadalaisen rockyhtye Rushin yhdeksästoista studioalbumi, joka julkaistiin kesäkuussa 2012. Albumi nousi kotimaassaan Kanadassa listaykköseksi ja Yhdysvaltain Billboard 200-listan toiselle sijalle. Suomen virallisella listalla albumin paras sijoitus oli 4. "Clockwork Angelsilta" julkaistiin singlenä viisi kappaletta.


title: Elinkeinosuostuntavero

text: Elinkeinosuostuntavero oli Suomessa vuosina 1865–1897 ulkomaalaisilta elinkeinonharjoittajilta peritty vero. Veroa perittiin Suomessa alle vuoden oleskelevilta ulkomaalaisilta kauppiailta ja viihdealan yrittäjiltä.


title: Elinkeinosuostuntavero

text: Vero perittiin ulkomaalaiselta, joka harjoitti Suomessa ammattiaan (kauppaa tai viihdettä) yli kolmen päivän ajan. Korkeintaan kolme päivää kestänyt ammatinharjoittaminen oli verovapaata. Viihdealan yrittäjä oli elinkeinosuostuntaveron kannalta muiden ohella se, ""joka, — pääsymaksusta pitää omaksi hyödykseen näytelmiä, laulannoita tahi muita soitannollisia huwituksia, harjoittaa kanto-urkujen soittoa, näyttelee taitoratsastamista, nuorallahyppimistä, kone-taiteellista tahi muita temppuja, maailmakuwauksia, maisemakuwauksia ja muita näkö-opillisia taitoteoksia, wahakuwastoita, eläinten ja luonnon-tuotteiden kokouksia y.m."" Myöhemmin veroa perittiin myös karuselliajojen, konserttien ja esitelmien pitäjiltä. Myös sirkusryhmän johtajat ja posetiivinsoittajat maksoivat veroa. Kauppiaiden elinkeinosuostuntaveroa koski ulkomaalaisia tavaroita myyneitä kauppiaita. Ulkomailla teollisesti valmistetut tuotteet olivat veron piirissä, kun taas maahantuodut maalaistavarat tai käsityötuotteet eivät olleet.


title: Elinkeinosuostuntavero

text: Elinkeinosuostuntaveroa perittiin kiinteä markkamäärä, kauppiailta 120 markkaa kuukaudessa ja viihdealan yrittäjiltä aluksi 10 mk/kk. Sillä ei ollut yhteyttä verovelvollisen tuloon tai tuottoon, vaan se oli lupamaksun luonteinen suoritus. Veron määrä oli suomalaisilta perittyyn tulosuostuntaveroon nähden ankara. Siihen sisältyikin protektionistisia piirteitä.


title: Elinkeinosuostuntavero

text: Kauppiaiden maksaman veron määrä oli korkeamman verokannan vuoksi selvästi viihdealan yrittäjien veroa suurempi. Viihdealan yrittäjien osuus verokertymästä jäi marginaaliseksi, vaikka veron määrää korotettiin myöhemmin.


title: Elinkeinosuostuntavero

text: Valtion talouden kannalta elinkeinosuostuntaveron merkitys oli olematon. Veron tuotto oli vähäinen, korkeimmillaan 47 540 markkaa vuodelta 1890. Tuotto romahti 1890-luvulla, kun verosta vapautettiin venäläiset ja eräät ulkomaalaisryhmät. Veron tuotto supistui nopeasti erityisesti sitten, kun saksalaiset oli vapautettu verosta. Koska veron merkitys valtiolle oli marginaalinen, sen lakkauttamiselle vuoden 1898 alusta ei ollut taloudellisia esteitä. Lakkauttamisesta aiheutuneiden veromenetysten kattamiseksi määrättiin sekä kotimaisille että ulkomaisille viihdetaiteilijoille leimasuostuntavero todistuksesta, joka oli lupa pitää julkisia viihde-esityksiä.


title: Elinkeinosuostuntavero

text: Elinkeinosuostuntaverolla ei ole Suomen nykyverotuksessa vastinetta. Vastaavaa veroa ei voisi nykyisin soveltaa Euroopan talousalueella, sillä vero rajoittaisi sopimuksin turvattua sijoittautumisvapautta tai palveluiden liikkumisvapautta.


title: Etomidaatti

text: Etomidaatti (CHNO) on imidatsolijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä ja eläinlääketieteessä anestesia-aineena.


title: Etomidaatti

text: Etomidaatti on huoneenlämpötilassa kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi etanoliin, propyleeniglykoliin, asetoniin ja kloroformiin. Etomidaatti on optisesti aktiivista, ja sen R-enantiomeeri on huomattavasti tehokkaampi sedaation aikaansaamisessa kuin S-enantiomeeri. (R)-Etomidaatin ominaiskiertokyky etanoliliuoksessa on +66.


title: Etomidaatti

text: Etomidaatti aikaansaa sedaation ja anestesian sitoutumalla GABA-reseptoreihin ja estämällä niiden toimintaa. Lääkeaineen aiheuttama sedaatio alkaa nopeasti ja on suhteellisen lyhytaikainen ja sitä käytetään lähinnä anestesian aloittamiseen. Etomidaatin etuna moneen muuhun anestesia-aineeseen on, että se ei vaikuta verenkiertoa häiritsevästi. Tämä on tärkeää erityisesti nukutettaessa sokissa olevia tai traumapotilaita, joilla verenkierto on muutenkin epävakaa. Etomidaatti annostellaan liuoksena suoneen.


title: Etomidaatti

text: Tärkein etomidaatin haittavaikutus on lisämunuaisen kuorikerroksessa tapahtuvan kortikosteroidihormonien biosynteesin inhibitio. Inhiboituminen johtuu hydroksyloivien entsyymien toiminnan estymisestä. Tämä voi ilmetä alhaisena verenpaineena, alhaisena natriumpitoisuutena ja kohonneena kaliumpitoisuutena. Tämä voi olla vaarallista erityisesti verenmyrkytyksestä kärsivillä potilailla, joilla lisämunuaisten toiminnan lamaantumisen riski on muutenkin korkea.


title: Etomidaatti

text: Etomidaatin synteesin lähtöaine on metyylibentsyyliamiini, joka reagoi ensimmäisessä vaiheessa etyyliklooriasetaatin kanssa muodostaen esterin. Tämän jälkeen yhdisteen aminoryhmä reagoi muurahaishapon kanssa ja tuotteena muodostuu aminoaldehydi. Tämä aminoaldehydi reagoi metyyliformiaatin ja kaliumtiosyanaatin kanssa tioimidatsolijohdannaiseksi. Viimeisessä vaiheessa tämä välituote hapetetaan natriumnitriitin ja typpihapon avulla etomidaatiksi.


title: Nippon Telegraph and Telephone

text: Nippon Telegraph and Telephone () eli NTT on erittäin suuri japanilainen tietoliikenneyhtiö. Yrityksen liikevaihto oli noin 105 miljardia ja liikevoitto noin 7,4 miljardia USD vuonna 2016. Konserniyhtiön palveluksessa oli yli 241 000 ihmistä (toisen lähteen mukaan lähes 275 000 ihmistä). Yhtiön pääkonttori sijaitsee Tokion Chiyodan erillisalueella. Yhtiön naapuristossa toimii esimerkiksi Mizuho Financial Group.


title: Nippon Telegraph and Telephone

text: NTT jakaa liiketoimintansa viiteen eri segmenttiin seuraavasti: alueellinen tietoliikenne, kaukoliikenne ja kansainvälinen tietoliikenne, mobiilitietoliikenne, dataliikenne ja muut liiketoiminnat. Yhtiöllä oli maaliskuun 2017 lopussa


title: Nippon Telegraph and Telephone

text: Talousjulkaisu Forbesin vuoden 2017 Forbes Global 2000 -listalla NTT oli maailmanlaajuisesti 37. sijalla ja samalla Japanin kolmanneksi suurin julkisesti noteerattu yritys (osakkeiden markkina-arvo yhteensä 92,2 mrd. USD toukokuussa 2017). Forbesin listalla NTT luokiteltiin maailman neljänneksi suurimmaksi tietoliikenneyhtiöksi edellään AT&T, Verizon Communications ja China Mobile. Japanilaisista tietoliikenneyhtiöistä sen kanssa suuruudesta mittelöi Softbank.


title: Maksukyky

text: Maksukyky tarkoittaa yrityksen kykyä selviytyä sen hetkisistä maksuvelvoitteistaan käytettävissä ja sillä hetkellä saatavissa olevan rahoituksen avulla.


title: Maksukyky

text: Maksukykyinen yritys pystyy hoitamaan maksuvelvoitteensa ajallaan, jos haluaa. Maksukykyinen yritys on maksuhaluton, jos se pystyisi hoitamaan maksuvelvoitteensa ajallaan mutta ei tee niin.


title: Maksukyky

text: Maksukyvytön yritys ei pysty selviämään maksuvelvoitteistaan tiettynä ajanjaksona. Rahoitustarve ylittää sillä hetkellä käytettävissä olevan rahoituksen eikä lisärahoitusta saada ajoissa järjestymään. Käytännössä maksukyvyttömyys ilmenee maksuviiveinä ja -häiriöinä. Pitkittyessään maksukyvyttömyys voi johtaa saneeraukseen tai konkurssiin.


title: Maksukyky

text: Maksuviive tarkoittaa, että yritys hoitaa maksuvelvoitteensa muttei täysin ajallaan. Monilla yrityksillä esiintyy maksuviiveitä, vaikka ne eivät olisikaan maksukyvyttömiä. Maksuviive saattaa olla merkki lyhytaikaisesta ja ohimenevästä maksukyvyttömyydestä.


title: Maksukyky

text: Maksuhäiriö tarkoittaa yleensä viranomaisen vahvistamaa julkista häiriötä maksusitoumusten hoitamisessa. Maksuhäiriöt ovat vakavia oireita vaarantaen yrityksen maineen ja toiminnan jatkuvuuden.


title: Maksukyky

text: Maksuvalmius tarkoittaa rahan riittämistä maksuvelvoitteiden maksamiseen joka hetki. Maksuvalmius merkitsee, että yritys pystyy suoriutumaan maksuvelvoitteistaan näiden tullessa maksuun. Jos yritys ei ole maksuvalmis mutta saa lisärahoitusta, sille voi tulla maksuviiveitä tai maksuhäiriöitä, mutta ei pysyvää maksukyvyttömyyttä. Pysyvän maksukyvyttömyyden edellytys on, ettei yritys pysty hankkimaan lisärahoitusta selvitäkseen rästiintyneistä maksuvelvoitteistaan.


title: Antti Lehmus

text: Antti Lehmus (k. 1938 Neuvostoliitto) oli suomalaissyntyinen, sittemmin Neuvostoliittoon siirtynyt SKP:n jäsen ja aktiivinen toimija.


title: Antti Lehmus

text: Lehmus valmistui ylioppilaaksi 1923. Hän oli puolueen tehtävissä 1923–1927 ja suoritti sinä aikana 1925–1926 asevelvollisuuden. Vuonna 1927 hän siirtyi Neuvostoliittoon, jossa hän palveli puna-armeijassa ja oli poliittisen osaston instruktori eli politrukki. Hän pyrki Frunzen sota-akatemiaan ja sai suosituksen Kullervo Mannerin kautta puolueelta, jolta niitä oli pyytänyt häntä varten Karjalan jääkäriprikaatin komentaja Eyolf Mattson. Lehmus oli aiemmin pyrkinyt akatemiaan, mutta häntä ei ollut hyväksytty, Mannerin arvelun mukaan siksi, että hän oli ylioppilas. Lehmus ei suosituksista huolimatta päässyt akatemiaan, ja hän työskenteli sitten Kustannusliike Kirjan julkaisuosastolla sekä työläisenä Karjalan käsiteollisuustrustissa. Hänet teloitettiin 1938.


title: Uličkata malka

text: Uličkata malka () on bulgarialaisen pop-laulaja Lili Ivanovan studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1967.


title: Live at the Fillmore (Testament)

text: Live at the Fillmore on thrash metal -yhtye Testamentin livealbumi, joka julkaistiin vuonna 1995 levymerkillä Burnt Offerings.


title: Kansainvälinen ammattiyhdistysliitto

text: Kansainvälinen ammattiyhdistysliitto eli Amsterdamin internationaali (International Federation of Trade Unions, IFTU) oli vuosina 1903 (1913)–1945 toiminut kansainvälinen järjestö. Vuonna 1913 sillä oli 7,5 miljoonaa jäsentä. Työväenliikkeen jakautuessa se edusti sosiaalidemokratiaa lähellä olevaa reformistista suuntaa.


title: Kansainvälinen ammattiyhdistysliitto

text: Suomen Ammattijärjestö SAJ liittyi siihen 1909, mutta yhteys katkesi 1914 maailmansodan syttyessä. IFTU uudisti toimintansa Amsterdamissa 1919, ja siitä se sai nimen Amsterdamin internationaali. SAJ erosi IFTUsta 1921 äänestyksen tuloksena.


title: The Best of Testament

text: The Best of Testament on thrash metal -yhtye Testamentin kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1996 levymerkillä Atlantic Records.


title: Signs of Chaos: The Best of Testament

text: Signs of Chaos: The Best of Testament on thrash metal -yhtye Testamentin kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1997 levymerkillä Burnt Offerings.


title: Vuokon Luonnonsuojelusäätiö

text: Vuokon Luonnonsuojelusäätiö on suomalainen, luonnon monimuotoisuuden turvaamista edistävä säätiö.


title: Vuokon Luonnonsuojelusäätiö

text: Vuokon Luonnonsuojelusäätiö tukee apurahoin hankkeita, jotka edistävät suomalaisen luonnon monimuotoisuuden säilymistä. Säätiö myöntää tarkoitusta varten vuosittain apurahoja suojelu-, tutkimus- ja julkaisutoimintaan.


title: Vuokon Luonnonsuojelusäätiö

text: Säätiö tukee erityisesti Suomen uhanalaisten ja huonosti tunnettujen eliölajien ja elinympäristöjen suojelua sekä pieniä tai keskisuuria, luontoa mahdollisimman konkreettisesti suojelevia hankkeita. Vuokon Luonnonsuojelusäätiö tukee kaikkiin eliöryhmiin liittyviä hankkeita, mutta perhoset ovat sen yksi erityiskohde.


title: Vuokon Luonnonsuojelusäätiö

text: Vuokon Luonnonsuojelusäätiöllä on oikeus ottaa vastaan lahjoituksia ja testamentteja toimintansa tukemiseksi.


title: Vuokon Luonnonsuojelusäätiö

text: Vuokon Luonnonsuojelusäätiö on perustettu vuonna 2007 turvaamaan luonnon hupenevaa monimuotoisuutta. Säätiö on perustamisestaan lähtien tukenut noin 180 suomalaista luonnonsuojeluhanketta kaikkiaan 245 000 eurolla.


title: Vuokon Luonnonsuojelusäätiö

text: Säätiö on pieni, joten sen tarkoitus on kohdistettu selkeästi rajatulle alueelle: suomalaisen luonnon- ja ympäristönsuojelun edistämiseksi, katoavia elinympäristöjä ja niistä riippuvaisia eliölajeja auttamaan.


title: Vuokon Luonnonsuojelusäätiö

text: Vuokon Luonnonsuojelusäätiön nimi juontuu Rellun, silloisen Tampereen reaalilyseon, perinteikkäästä luontokerhosta Vuokko, jonka toiminnassa säätiön toinen perustaja on ollut mukana.


title: Vuokon Luonnonsuojelusäätiö

text: Luontopiha on Vuokon Luonnonsuojelusäätiön käynnistämä hanke, jonka tarkoituksena on kannustaa pihanomistajia hoitamaan pihojaan luontoa ajatellen. Luontopiha-idea tarkoittaa luonnonomaisen ympäristön luomista omaan pihaan. Luontopihan perustaminen lisää pihan luonnon monimuotoisuutta.


title: Vuokon Luonnonsuojelusäätiö

text: Keinoja lisätä pihaluonnon monipuolisuutta ovat esimerkiksi perhosille ja hyönteisille sopivat kukat, pienet ketoalueet ja linnunpöntöt. Pihansa luonnonmukaisuutta voi lisätä myös jättämällä pihalle lahopuuta ja kosteita alueita. Monimuotoinen piha antaa kasveille paremman ympäristön menestyä ja suojelee samalla harvinaisia ja uhanalaisia lajeja.


title: Vuokon Luonnonsuojelusäätiö

text: Vuokon Luonnonsuojelusäätiö käynnisti hankkeen Suomen kansallisperhosesta. Satavuotiaan Suomen kunniaksi vuonna 2017 järjestettyyn äänestykseen osallistui 36 500 suomalaista. Suomen kansallisperhoseksi valittiin paatsamasinisiipi. Hanke oli osa virallista Suomi 100 -ohjelmaa.


title: David Bernhardt

text: David Bernhardt (s. 1. joulukuuta 1997 Huddinge, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue Djurgårdens IF:ssä.


title: David Bernhardt

text:
Bernhardt on Huddinge IK:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Nacka HK:hon, josta Bernhardt jatkoi kaudeksi 2012–2013 Djurgårdens IF:n junioreihin. Kaudella 2013–2014 hän oli seuran J18-junioreiden tehokkain puolustaja sekä J18 Elitissä tehoilla 5+9=14 että J18 Allsvenskanissa tehoilla 3+7=10. Kauden 2014–2015 Bernhardt pelasi suurimmaksi osaksi Djurgårdenin J20-junioreissa, joiden eniten maaleja tehnyt puolustaja hän oli kuudella osumallaan Erik Palmin kanssa. Bernhardt voitti kauden päätteeksi J20 SuperElitin mestaruuden. Hän pelasi osan kaudestaan myös Djurgårdenin J18-junioreissa. Bernhardt oli
J18 Allsvenskanissa joukkueen tehokkain puolustaja Gustav Skyttvallin kanssa tehoilla 1+8=9, vaikka hän pelasikin vain kuusi ottelua. Bernhardt debytoi kauden aikana myös miesten peleissä pelattuaan yhden ottelun Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Hockeyettan-joukkue Väsby IK:ssa.


title: David Bernhardt

text: Toukokuussa 2015 Bernhardt teki kaksivuotisen sopimuksen Djurgårdenin SHL-joukkueen kanssa. Hän pelasi kauden 2015–2016 kuitenkin vielä kokonaan seuran J20-junioreissa. Bernhardt voitti koko J20 SuperElitin puolustajien syöttöpörssin ja sijoittui puolustajien pistepörssissä toiseksi Skellefteå AIK:n Filip Berglundin jälkeen tehoilla 10+28=38. Hän oli myös Djurgårdenin paras syöttäjä Jonathan Davidssonin kanssa ja sijoittui sisäisessä pistepörssissä kolmanneksi. Bernhardt voitti kauden päätteeksi J20 SuperElitin mestaruuden. Hän edusti joukkuetta kauden aikana myös Junior Club World Cupissa, jonka Djurgården voitti.


title: David Bernhardt

text: Philadelphia Flyers varasi Bernhardtin seitsemännellä kierroksella 199. pelaajana . Hän teki Djurgårdenissa miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigassa 21. elokuuta 2016 ranskalaista Rouen Hockey Élite 76:ta vastaan. Bernhardt keräsi ottelusta teholukeman +1. SHL-debyyttinsä hän teki runkosarjan kolmannella kierroksella 28. syyskuuta 2016 Karlskrona HK:ta vastaan. Ensimmäisen SHL-maalinsa Bernhardt teki 21. lokakuuta 2016 Linköpings HC:tä vastaan. Kaikkiaan hän pelasi tulokaskautensa aikana 27 runkosarja- ja neljä CHL-ottelua tehopistein 2+5=7. Bernhardt voitti runkosarjassa Djurgårdenin sisäisen tehotilaston lukemalla +7. Hän pelasi ison osan kaudestaan vielä myös seuran J20-junioreissa. Bernhardt pelasi siellä piste per peli -tahdilla 21 runkosarjaottelua tehopistein 9+12=21, joilla hän oli Djurgårdenin tehokkain puolustaja Simon Johanssonin kanssa ja kolmanneksi paras maalintekijä Maximilian Eisenmengerin kanssa. Bernhardt jakoi Johanssonin kanssa J20 SuperElitin puolustajien pistepörssin yhdeksännen sijan. Marraskuussa 2016 hän teki Djurgårdenin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: David Bernhardt

text: Bernhardt pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2017. Yhteensä hän on pelannut 17 nuorten maaottelua.


title: David Bernhardt

text:
Bernhardtin isoveli Daniel pelaa hyökkääjänä HockeyAllsvenskan-joukkue BIK Karlskogassa. Hänellä on New York Rangersin NHL-varaus vuodelta .
Veljekset ovat pelanneet vuosia yhdessä Ruotsin juniorisarjoissa.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Pienet vihreät miehet ( "zelyonye chelovechki", "zeleni cholovichki") kuvaa passiivisia hyvin aseistettuja naamioituneita miehitysjoukkoja maastopuvuissa ilman kansallisia tai muitakaan tunnuksia. Käsitettä käytettiin alun perin Venäjän suorittaman Krimin valtauksen yhteydessä alkuvuodesta 2014.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Myöhemmin viittaukset tiettyyn konfliktiin on käsitteestä poistuneet varsinkin puhuttaessa tunnuksettoman sodankäynnin taktiikasta. Samankaltaisiin tehtäviin Yhdysvallat on käyttänyt yksityisiä turvallisuusalan yrityksiä kuten Academi.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Termiä 'pienet vihreät miehet' käytettiin ensimmäisen kerran Krimin miehityksen yhteydessä, kun nämä tunnuksettomat joukot miehittivät Simferopolin kansainvälisen lentokentän, useimmat sotilastukikohdat Krimillä, ja Krimin parlamentin rakennuksen. Venäjällä näitä joukkoja kutsutaan myös kohteliaiksi Ihmisiksi ( venäjäksi : вежливые люди vezhlivye lyudi , Ukraina : ввічливі люди vvichlyvi lyudy ), koska he käyttäytyivät rauhallisesti ja eivät juuri häirinneet asukkaitten päivittäistä elämää.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Myöhemmin käsitettä 'pienet vihreät miehet' on käytetty yleisemmin mm. Suomen puolustuspolitiikasta keskusteltaessa. Tässä keskustelussa suora viittaus Venäjään on poistettu. Kyseessä onkin 2000-luvun Troijan hevonen, jossa käytetään valeuutisia, vastapuolen hämäystä ja lainsäädännön puutteita.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: 'Pienistä vihreistä miehistä' muodostui käsite, kun Venäjä anasti Ukrainalta Krimin niemimaan. Venäläisiä tunnuksettomia sotilaita ilmaantui Krimille runsaasti ennen niemimaan anastusta. Suomen presidentti Niinistö ei maininnut Venäjää eikä Krimiä puhuessaan "pienistä vihreistä miehistä" tiedotustilaisuudessa lokakuussa 2016..


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Pienet vihreät miehet ovat kolme vuotta ilmestymisensä jälkeen vaikuttaneet myös Suomen puolustuspolitiikkaan. Venäjän Krimin-valtausoperaatiossa käyttämät "vihreät miehet" eivät tule Suomeen ainakaan lain porsaanreikää hyväksikäyttäen toteaa Iltalehti 23.3.2017. Hallitus antaa eduskunnalle toukokuun alussa lakiesityksen aluevalvontalain muuttamisesta, minkä tarkoitus on tilkitä Suomen laissa oleva, "vihreiden miesten" mentävä aukko..


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Huhtikuussa 2015 eläkkeellä oleva Venäjän amiraali Igor Kasatonov (Игорь Касатонов) totesi, että "pienet vihreät miehet" olivat Venäjän Spetsnaz- erikoisjoukkojen jäseniä. Hänen tietojensa mukaan venäläisten joukkojen lähettäminen Krimiin käsitti kuusi helikopterilaskua ja kolme Il-76: n laskua yhteensä 500 sotilasta.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Venäjän presidentti Putin vahvisti 17. joulukuuta 2015 Venäjän kansan läsnäolon tietyissä tehtävissä, myös sotilasalalla, vaikka elliptisetkin, ja lisäsi, että tämä ei tarkoittanut säännöllisen Venäjän armeijan läsnäoloa Ukrainassa.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text:
Maaliskuussa 2014 Suomen Sotilas -lehti julkaisi analyysin aseista ja varusteista, jotka oli nähty lehtikuvissa "pienistä vihreistä miehistä". Artikkelin mukaan osa kuvissa nähdyistä aseista ja laitteista on käytössä vain Venäjän federaation asevoimilla:
Artikkelissa päädytään siihen, että erittäin suurella todennäköisyydellä "nämä joukot kuuluvat VDV: n 45. vartiokohtainen tiedustelujoukkoon, joka sijaitsee Kubinassa Moskovassa.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Muut tiedotusvälineet ovat julkaisseet kuvan merkitsemättömästä venäläisestä sotilasta, joka on aseistettu VSS Vintorezilla todisteeksi venäläisten erikoisjoukkojen käytöstä.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Alun perin Venäjän presidentti Vladimir Putin totesi, että vihreät miehet eivät kuuluneet Venäjän asevoimiin , vaan paikallisten sotilasjoukkojen ryhmät, jotka olivat takavarikoineet aseensa Ukrainan armeijalta. Naton joukkojen komentaja kenraali Philip Breedlove totesi kuitenkin, että nämä "vihreät miehet" oli todellisuudessa Venäjän joukkoja.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Maaliskuussa 2014 Putin jatkoi väittäessään, ettei mitään suunniteltua väliintuloa ollut, mutta että "voimakkaasti aseistetut, tiiviisti koordinoidut ryhmät, jotka ottivat Crimean lentokentät ja satamat vastaan hyökkäyksen alkaessa, olivat vain spontaania" itseään Jotka ovat voineet saada venäläisilmeiset univormut paikallisilta [sotilaallisilta] kaupoilta (voyentorg). Ukrainalaisten aseiden omistajien järjestön mukaan Ukrainan laki ei salli ampuma-aseiden myyntiä tai kuljettamista muuhun kuin metsästykseen.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Pieniä vihreitä miehiä käytettiin turvaamaan Venäjän järjestämä laiton kansanäänestys Krimin liittämiseksi Venäjään. Presidentti Putin myönsi 17. huhtikuuta julkisesti, että Venäjän erikoisjoukot osallistuivat Krimin tapahtumiin paikallisten ihmisten suojelemiseksi ja kansanäänestysedellytysten luomiseksi.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Krimin Ukrainasta irtautumisen kansanäänestyksessä käytettiin 'pienten vihreitten miesten' luomaa uhkaa ja äänestäjien lahjontaa, jotta heidät saataisiin 'vapaaehtoisesti* äänestyspaikoille. Myöhemmin Putin myönsi Venäjän asevoimien käytöstä Krimin tapahtumien aikana. Äänestyksen onnistumiseksi käytettiin myös äänestäjien lahjontaa. Helsingin Sanomat haastatteli marraskuussa 2014 mm. Krimin tataareja. Eräs haastateltava kertoi äänestystilaisuudesta: "Heitä agitoitiin jakamalla jokaiselle kilo tattaria. Sanoin, että kylläpä te rakastatte tattaria, kun olette valmis siitä myymään maanne" .


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text:
Vastatessaan Venäjän joukkojen läsnäoloon Krimillä, Venäjän puolustusministeri Sergei Shoygu sanoi: "Venäjän erikoisjoukkojen käytöstä ukrainalaisissa tapahtumissa käytettävien lausuntojen osalta voin vain sanoa yhden asian - on vaikea etsiä musta Kissa pimeässä huoneessa, varsinkin jos se ei ole siellä "ja lisäsi salaa, että kissan etsiminen olisi" tyhmä ", jos kissa on" älykäs, rohkea ja kohtelias ".
Myöhemmin Donbassin sotatoimien aikaan Reutersin kirjeenvaihtaja raportoi Koloskyssä Donetskin alueella 26. elokuuta 2014, että kymmeniä raskaasti aseistautuneita joukkoja, jotka puhuivat Venäjän murteella oli ilmestynyt viikonloppuna alueelle ja perusti tiesulkuja (noin 10 kilometrin päässä Venäjän rajasta) . Miehillä oli valkoiset käsivarsinauhat. Sama tunnistusmerkki, jota kymmenen miestä oli käyttänyt. He ottivat haltuunsa muutamia kilometrejä aluetta ukrainalaisilta joukoilta. Tiistaina 26. elokuuta 2014 julkaistussa videossa, nämä sanoivat olevansa venäläisiä laskuvarjojääkäreitä. A report by the BBC referred to the unmarked Russian forces in the Donbass as a "Ghost Army".


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Ukrainalainen verkkolehti censor.net raportoi 13.1.2015 Venäjän erikoisjoukoista Luhanskissa yhdessä kahdeksan merkitsemättömän sotilaan kanssa, jotka partioivat kadulla, ja useat heistä kantoivat AS Valia, asetta, joka on yksinomaan Venäjän asevoimien käytössä.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text:
Lännessä ja Ukrainassa katsottiin laajalti Venäjän käyvän Ukrainassa salaista sotaa tuhansien sotilaiden voimin.
Venäjä kiisti jatkuvasti käyvänsä sotaa Ukrainassa, sanoen yksittäisten venäläisten "militaarien" ja vapaaehtoisten sotivan siellä. Kuitenkin muun muassa Amnesty Internationalin mukaan Venäjä ruokki kriisiä.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Venäjän rajan takaa virtasi miehiä ja aseita Donbassin alueen taisteluihin. Ajatusta Venäjän peitetystä toiminnasta Ukrainassa tukee esimerkiksi se, että Slovjanskin kapinajohtaja Igor Girkin alias Strelkov on Venäjän sotilastiedustelun upseeri. Girkin kuitenkin lähti elokuussa 2014 pois maasta. Myös se, että Malesian lehtoyhtiön matkustajakone ammuttiin alas luultavasti Venäjältä tuodulla Buk-ohjuksella viittaa siihen, että ainakin osa Venäjän armeijan upseereista tukee Donbassin kapinaa.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Venäjän varusmiehiä painostettiin sopimussotilaiksi sotimaan Ukrainassa. Taisteluun menevien venäläisten sotilaiden piti hankkia toisenlainen univormu. Venäläisiä sotilaita haudattiin yöllä tai suljetuissa tilaisuuksissa, joita vartioivat poliisit. Sotilaita kuoli "sotaharjoituksissa" Donin Rostovin alueella, joka on Ukrainasta itään. He olivat allekirjoittaneet vaitiolosopimuksen.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Venäläisten sotilaiden kuolemia tutkivia journalisteja ja muita kriitikoita häirittiin useasti Venäjällä seuraamalla ja kimppuun käymällä..


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Myös suomalaiset uutisryhmät näkivät venäläisjoukkoja Venäjä-Ukraina rajalla. Helsingin Sanomien toimittaja näki osin tunnuksettomista ajoneuvoista koostuvan saattueen, jossa oli kuorma-autoja ja raketinheittimiä. Yleisradion kuvausryhmä kuvasi esimerkiksi helmikuun lopulla 2015 taisteluiden etulinjaan Mariupolin kaupunkiin johtavalla tiellä videolle venäläisiä raketteja ja venäläissotilaita. Venäläiset rajaviranomaiset yrittivät estää kuvaamista.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Pihkovalainen paikallislehti kertoi, että esimerkiksi 16. elokuuta 2014 Pihkovasta lähetettiin 1 000 laskuvarjojääkäriä kohti Ukrainan Luhanskia. Lehden edustaja on pitänyt uskottavimpana selityksenä venäläisjoukkojen läsnäololle menettelyä, jossa sopimussotilaina Venäjän armeijassa palvelevien sopimukset irtisanotaan ja solmitaan uudet jonkin kolmannen tahon kanssa. Venäjän lain mukaan palkkasotilaana toimimisesta saisi jopa seitsemän vuotta vankeutta, joten sopimukset pidetään visusti salassa. Eräs Ukrainassa haavoittunut venäläinen sotilas kertoi että heidät oli määrätty muka harjoituksiin, vaikka oli lähetetty taistelemaan Ukrainaan. Venäläiset sotilaat kertoivat salaisesta sodastaan tiedotusvälineissä. Tämä ei viitannut vapaaehtoisiin, vaan siihen että sotilaat komennettiin taistelemaan Itä-Ukrainassa.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Venäjän viranomaiset määräsivät Pietarin "Sotilaiden äidit"-järjestön ulkomaisten agenttien luetteloon. Sinne olivat aiemmin päätyneet HRW, Amnesty, Levada ja Transparency-järjestötkin.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Venäjän mukaan sotilaat olivat Ukrainassa "lomilla" tai "harjoituksissa".. Venäjän erikoissotilaita jäi kiinni Ukrainan puolelta rajaa Sotilaiden äidit-järjestön mukaan satoja muun muassa "harjoitusonnettomuuksissa" kuolleita sotilaita olisi taistellut ja kaatunut Ukrainassa, ja että Itä-Ukrainassa olisi taistellut tuhansia venäläissotilaita. Järjestön mukaan kesä-elokuussa 2014 yli kymmenentuhatta venäläissotilasta taisteli Ukrainassa. Itä-Ukrainan kapinajohtaja Aleksandr Zahartšenko sanoi 28. elokuuta 2014, että kolme tuhatta venäläissotilasta oli ottanut lomaa taistellakseen kapinallisten riveissä.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Viron presidentti Toomas Hendrik Ilves antoi helmikuussa 2015 Yleisradiolle haastattelun, jossa kertoi Venäjän joukoista Ukrainassa seuraavasti: "Toisella puolella on nykyaikainen kalusto ja Spetsnaz-erikoisjoukot. Toisella [Ukrainan] puolella on vapaaehtoisia, joilla on puutteellinen koulutus ja parhaimmillaan 1980-lukulaisia eli 30 vuotta vanhoja aseita. Heillä ei ole sitä huipputekniikkaa, jota on Venäjän puolella ja jonka käyttöä ei muuten opi ihan tuosta vain. Ajatellaan vaikka Buk-ohjusta, joka ampui malesialaiskoneen. Ei sitä kuka vain laukaise. Bukin kaltaisten ohjusjärjestelmien hallinnan opettelu vie yli vuoden, koska kyse on huipputeknologiasta." Presidentti Ilves on taustaltaan radiotoimittaja.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Ensimmäisen kerran Venäjä lähetti Ukrainan rajalle noin 270 kuorma-autoa 12. elokuuta 2014. Saattue ylitti Ukrainan rajan ilman lupaa Ukrainalta 22. elokuuta 2014 ilman Ukrainan rajavartioston tai Kansainvälisen Punaisen Ristin suunniteltua tarkastusta.


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Venäjä lähetti useita kertoja autosaattueita Itä-Ukrainan rajan yli. Venäjän hätätilaministeriön mukaan joulukuussa 2014 se oli lähettänyt Itä-Ukrainaan jo 9 500 tonnia ruokaa, rakennusmateriaaleja ja lääkkeitä. Ukrainan mukaan rekoissa oli mukana taistelutarvikkeita, esimerkiksi tykistön ammuksia. Marraskuun 2014 loppuun mennessä Venäjä oli lähettänyt kahdeksan rekisterikilvetöntä rekkasaattuetta, joista viimeisimmässä oli 106 tunnuksetonta autoa..


title: Pienet vihreät miehet (Ukrainan kriisi)

text: Helmikuussa 2015 allekirjoitetussa Minskin sopimuksessa mainitaan Tornado S-raketinheitinjärjestelmä, jollaisia ei ole tiettävästi kuin Venäjän armeijalla.


title: Saunakylä (Kivijärvi)

text: Saunakylä on kylä Kivijärven kunnan länsiosassa Keski-Suomessa. Saunakylä sijaitsee noin kymmenen kilometriä lounaaseen Kivijärven keskustasta. Vuoden 2004 paikkeilla metsäisessä kylässä asui noin 30 ihmistä.


title: Saunakylä (Kivijärvi)

text: Saunakylällä sijaitsee Kivijärven kunnan korkein kohta Perkausvuori, 280 metriä merenpinnasta. Sen huipulla on vuonna 2005 valmistunut puinen näkötorni. Kylän uimaranta sijaitsee Isolla Perkausjärvellä.


title: Saunakylä (Kivijärvi)

text: Saunakylän ensimmäinen talo on merkitty maarekisteriin vuonna 1726. Tervanpoltto työllisti kyläläisiä 1900-luvun alusta aina 1960-luvulle asti. Kylällä toimi 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa Niilo Hakkaraisen suksitehdas.


title: Saunakylä (Kivijärvi)

text: Vuonna 2003 on perustettu Kivijärven Saunakylän Kyläyhdistys ry.


title: Days of Darkness

text: Days of Darkness on thrash metal -yhtye Testamentin kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 2004 levymerkillä Spitfire Records.


title: Oust (Ariège)

text: Oust on kunta Ranskan eteläosassa Ariègen departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee Pyreneiden vuoristossa Garbetjoen varrella. Oust kuuluu historialliseen Couseransin alueeseen. Kunnan nähtävyyksiä on 1000-luvulla rakennettu kirkko "Notre-Dame de Vic".


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Korpijärvi-Verijärvi on Etelä-Savossa Mikkelissä sijaitseva järvi. Järvi voidaan tulkita kolmen järven yhdistelmäksi, jotka muodostavat saman vedenpinnan korkeuden vuoksi yhden järvikokonaisuuden.


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Järven pinta-ala on 1 200 hehtaaria eli 12 km². Se on 5,8 kilometriä pitkä ja 5,0 kilometriä leveä. Järvellä on kuitenkin kolme lähes erillistä järviallasta, joiden vedenpinnan korkeudet ovat samat. Suurin järviallas on Korpijärvellä, joka on 5,0 kilometriä pitkä ja 3,7 kilometriä leveä. Se muodostaa yhtenäisen järvenselän, joka on 3,7 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Järvenselästä työntyy pohjoiseen Ylätlahti, Haminanlahti ja Hiekkoinlahti. Järvenselästä etelään työntyvät Myllylahti, Liitulahti, Syyslahti ja Loukuanlahti.


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Toiseksi suurin järviallas on nimeltään Verijärvi. Se aukeaa Loukuanlahden perällä Verijärvensalmesta itään. Salmi on noin metrin syvyinen ja 20 metriä leveä. Verijärvi on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Sen järvenselkä on vain 1,4 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Verijärvestä koilliseen työntyy Kalliolahti ja etelään Pitkälahti, Leveälahti ja Haukolahti.


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Kolmas järvenosa työntyy Liitulahden vieressä sijaitsevasta Selkäsalmesta etelään. Salmi on metrin syvä ja 40 metriä leveä. Sitä on ruopattu syvemmäksi. Järvenosan nimi on Kestinlahti, ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Kestinlahti ja Syyslahti on yhdistetty toisiinsa kanavalla.


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 103 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 26 ha, mikä on noin 2,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kuusi on yli hehtaarin suurisia, 71 yli aarin ja loput 26 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä.


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Korpijärven Haminanlahden suulla sijaitsee sen suurin saari Suurisaari, joka on 450 metriä pitkä ja 170 metriä leveä. Samassa lahdessa on vielä Kalliosaari ja Hiekkoinlahdessa sijaitsee pitkä Lehmosaari. Särkänniemen länsipuolella sijaitsevat Pirtinsaari, Särkänsaari ja Kätkytsaari. Ylätlahdella ovat Heinäsaari ja Tahvonsaari sekä etelämpänä Katossaari. Myllylahdessa on suurimpana saarena Akkasaari ja viereisen Pölkysniemen kärjessä Niemenkärjensaari ja edempänä Kuusisaari. Syyslahden suulla sijaitsee suurimpana Heiskansaari ja lahdenperällä Hankosaari. Loukkuanlahdessa tulee ensin vastaan Kärkisaari, Mykkyläsaari, Verkkosaari ja Pukkisaari, mutta lahdenperällä sijaitsee toinen Verkkosaari ja sitten tuleekin Jalkasaari.


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Verijärven järveselällä sijaitsee sen suurin saari Lamposaari. Se on 320 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Muita saaria ovat Mustasaari, Heinäsaari, Välikkösaaret ja Mötönsaari. Haukilahdessa sijaitsee Kahvisaari ja Pitkälahdessa on kaksi yli 80 metriä pitkää saarta.


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Kestinlahdella sijaitseva Verkkosaari on 150 metriä pitkä ja se on yhdistetty sillalla mantereeseen.


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 54 miljoonaa m³ eli 0,054 km³. Järven keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 25,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee Verijärvellä Leveälahden suulla. Verijärvi on tätä syvännettä lukuun ottamatta varsin matala. Myös Kestinlahti on matala, sillä sen suurin syvyys on kartan mukaan 1,7 metriä. Korpijärvi on keskisyvyydeltään järvialtaista syvin, mutta sen syvänteistä ovat yli 20 metriä vain Haminanlahdessa, missä saavutetaan 24 metrin syvyys. Järvenselällä on 17 metriä syvää ja kahdessa kohtaa on noin 15 metriä syvää. Jyrkin ranta sijaitsee Lehmoniemen kärjen länsipuolella, missä järvi syvenee 24 metriä vain 50 metrin matkalla.


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 70 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 17 kilometriä. Rannat ovat pääsääntöisesti metsämaata. Siellä täällä ulottuu rantaan peltotilkkuja ja suomaata esiintyy vain vähän. Rannoille on rakennettu kohtuullisesti kiinteitä asuntoja sekä vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet Mikkelistä tulevalta valtatieltä 13, yhdystieltä 15209, yhdystieltä 15208 tai Nykäsenkylän kautta kulkevalta kylätieltä. Mikkelin lähin taajama-alue sijaitsee 3,4 kilometriä Verijärvestä.


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Verijärven Haukilahden pohjukassa Korvatunturin juurella sijaitsee Verijärven kalliomaalaus.


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Lehmoniemen kosteassa mustikkatyypin kuusikossa kasvaa tavallisten mustikoiden seassa albiinomustikkaa.


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Korpijoen valuma-alueeseen (14.929) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,7 metriä mpy.


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Korpijoen valuma-alue, missä järvi sijaitsee, on vesistöalueensa latva-alueita. Vesistöalue saa kaiken veden sadantana ja ne laskevat Korpijokea myöten Puulaan (94,7 metriä mpy.). Tyrynjoki laskee Korpijärveen Pohjasuon turvetuotantoalueen kuivatusvedet.


title: Korpijärvi-Verijärvi

text: Korpijoen valuma-alueella on 39 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia tai lähimpiä ovat Ylänne (347 ha), joka laskee Ylätjokea myöten järven luoteiskulmaan, Likolampi (19 ha), joka laskee Huotarinjokea myöten Haminanlahteen, ja Luukonlampi (11 ha), joka laskee omaa laskuojaa myöten Verijärven koillisrantaan.


title: Lissajous’n käyrät

text: Lissajous'n käyrät, Lissajous'n kuviot eli Bowditchin käyrät ovat joukko matemaattisia käyriä, joiden yhtälöt voidaan esittää parametrimuodossa:


title: Lissajous’n käyrät

text: Fysikaalisesti Lissajous'n käyrä on hiukkasen liikerata, kun se on tasossa harmonisessa värähdysliikkeessä samanaikaisesti kahdessa kohtisuorassa suunnassa. Yleensä edellytetään lisäksi, että näiden kohtisuorissa suunnissa mitattujen taajuuksien suhde on rationaaliluku.


title: Lissajous’n käyrät

text: Näitä käyriä tutki Nathaniel Bowditch vuonna 1815 ja yksityiskohtaisemmin Jules Antoine Lissajous vuonna 1857. Niillä on sovelluksia fysiikassa, elektroniikassa, tähtitieteessä ja muissa tieteissä.


title: Lissajous’n käyrät

text: Lissajous'n käyrät voivat olla hyvinkin eri muotoisia riippuen suhteesta formula_2. Yksinkertaisimpia erikoistapauksia ovat seuraavat:


title: Lissajous’n käyrät

text: Muilla suhteen "b"/"a" arvoilla saadaan monimutkaisempia kuvioita, ja ne ovat suljettuja käyriä vain, jos tämä suhde on rationaaliluku. Käyrien ulkonäkö tuo usein mieleen kolmiulotteisen solmun, ja itse asiassa monien solmujen, muun muassa Lissajous'n solmujen projektio tasolla on Lissajous'n käyrä.


title: Lissajous’n käyrät

text: Visuaalisesti suhde "a":"b" määrittää kuvion "silmukoiden tai "liuskojen" lukumäärän. Esimerkiksi jos suhde on 3:1 tai 1:3, saadaan oheisen kuvan muotoinen kolmisilmukkainen kuvio. Samaan tapaan suhteella 5:4, saadaan kuvio, jossa on viisi vaakasuoraa ja neljä pystysuoraa silmukkaa. Jos suhde on rationaalinen, kuvio on suljettu, yhtenäinen käyrä, kun taas irrationaalisilla suhteilla saadaan kuvio, joka näyttää pyörivän. Suhde "a":"b" määrittää kuvion leveyden ja korkeuden suhteen, tai täsmällisemmin sanottuna pienimmän sellaisen suorakulmion leveyden ja korkeuden suhteen, jonka sisään Lissajous'n käyrä kokonaan mahtuu. Esimerkiksi jos suhde on , saadaan kuvio, joka on kaksi kertaa niin korkea kuin se on leveä.


title: Lissajous’n käyrät

text: Yhtälöissä esiintyvä termi "δ" määrittää, minkä verran kuvio näyttää "kääntyneeltä", vinossa asennossa olevalta, jos sitä katsotaan ikään kuin se olisi kolmiulotteinen käyrä. Jos esimerkiksi δ = 0, komponentit "x" ja "y" ovat tarkalleen samassa vaiheessa, niin että kuvio näyttää samalta kuin kohtisuorasta suunnasta katsottu kolmiulotteinen kuvio. Sen sijaan "δ":n ollessa nollasta poikkeava kuvio näyttää siltä kuin sitä katsottaisiin vinosta suunnasta, suhteesta formula_2 riippuen joko vaaka- tai pystysuorassa suunnassa vinoon kääntyneeltä. Fysikaalisesti parametri δ osoittaa erisuuntaisten värähdysten vaihe-eron hetkellä "t" = 0.


title: Lissajous’n käyrät

text: Lissajous'n kuviot, joilla "a" = 1 ja "b" luonnollinen luku ja joille


title: Lissajous’n käyrät

text:
ovat samalla ensimäisen asteen Tšebyšovin polynomeja. Tätä seikkaa käytetään hyväksi muodostettaessa Paduan pisteiksi sanottu pistejoukko, joissa jokin funktio voidaan mallintaa, jotta sen arvot voidaan laskea bivariaatilla interpolaatiolla tai neliöimällä funktio suorakulmiossa [−1,1] × [−1,1].
Oheinen animaatio osoittaa, miten Lissaous'n käyrän muoto muuttuu, kun suhde formula_2 kasvaa arvosta 0 arvoon 1.


title: Lissajous’n käyrät

text: Seuraavat kuviot esittävät Lissajous'n käyriä eri δ:n arvoilla ja muutamilla suhdeluvuilla "a":"b", kun ainakin jompikumpi luvuista "a" tai "b" on 1:


title: Lissajous’n käyrät

text: Kuten näistä esimerkeistäkin ilmenee, jos luvut "a" ja "b" vaihdetaan keskenään, saatava Lissajous'n kuvio on muodoltaan muutoin samankaltainen mutta kääntynyt peilikuvakseen suoran "y = x" (taustaneliön yläoikealta alavasemmalle johtavan lävistäjän) suhteen.


title: Lissajous’n käyrät

text: Seuraavassa vielä muutamia Lissajous'n käyriä suhdeluvuilla 2:3 ja 3:4 vaihe-eron δ eri arvoilla:


title: Lissajous’n käyrät

text: Lissajous'n käyrä, joka saadaan, kun suhde formula_2 = 1:2 tai 2:1 ja kun formula_3, tunnetaan myös Geronon lemniskaattana. Se muistuttaa muodoltaan numeroa 8 tai äärettömän merkkiä formula_11, ja se on samalla yhtälön


title: Lissajous’n käyrät

text: kuvaaja.


title: Lissajous’n käyrät

text: Ennen nykyaikaisten elektronisten laitteiden kehittymistä Lissajous'n kuviot saatiin helpoimmin aikaan mekaanisesti harmonografin avulla.


title: Lissajous’n käyrät

text: Lissajous'n kuvioita voidaan myös saada aikaan optisesti kahden ääniraudan avulla, joihin on kiinnitetty peilit ja joista toinen on kiinnitetty telineeseen värähtelemään vaakasuorassa, toinen pystysuorassa suunnassa. Jos valo saapuu pienestä valolähteestä, "Lissajous'n komparaattorista", kohtisuorasti ensin vaakasuoraan äänirautaan, jossa olevasta peilistä se heijastuu pystysuorassa ääniraudassa olevaan peiliin ja sieltä edelleen varjostimelle, tälle varjostimelle muodostuu Lissajous'n käyrän muotoinen valokuvio, jonka muoto riippuu äänirautojen värähtelytaajuuksien suhteesta.


title: Lissajous’n käyrät

text: Lissajous'n kuvioita saadaan helposti aikaan myös oskilloskoopilla ohjaamalla sen x- ja y-akselien suuntaisille poikkeutuslevyille eritaajuiset vaihtojännitteet. Käyrän muodosta voidaan tällöin päätellä myös niiden taajuuksien suhde.


title: Lissajous’n käyrät

text: Äänentoistotekniikassa tätä menetelmää käytetään stereolaitteiden vasemman- ja oikeanpuoleisen kanavan välisen vaihe-eron reaaliaikaiseen tutkimiseen. Tähän tarkoitukseen rakennettu myös tavallista oskilloskooppia kehittyneempiä konsoleja.


title: Lissajous’n käyrät

text: Oletetaan, että kanava CH1 on kytketty oskilloskoopin "x"-akselin ja CH2 "y"-akselin suuntaiseen poikkeutuslevyyn. Jos kanavalla CH1 esiintyvän signaalin amplitudi on "A" ja taajuus "a", kun taas kanavalla CH2 esiintyvän signaalin amplitudi on "B" ja taajuus "b", oskilloskoopin näyttöruudulle saadaan Lissajous'n käyrä, joka vastaa suhdetta "a":"b", ja sen määrittelevässä yhtälössä esiintyvä termi δ osoittaa kanavien välisen vaihe-eron.


title: Lissajous’n käyrät

text: Kun LTI-systeemiin (lineaariseen ajan suhteen invarianttiin systeemiin) syötettävä signaali on sinimuotoinen, myös ulos tuleva signaali on sinimuotoinen, mutta sillä saattaa olla eri amplitudi ja vaihesiirto. Koska oskilloskoopin avulla voidaan esittää jännitteen vaihtelut, paitsi ajan, myös toisen jännitteen funktiona, sen avulla voidaan myös näyttää LTI-systeemin tuottama signaali sisään menevän signaalin funktiona, jolloin tuloksena saadaan sellainen Lissajous'n kuvio, jolle "a" = "b", toisin sanoen yleensä ellipsi (erikoistapauksissa ympyrä tai jana). Tämän ellipsin aspektisuhde eli sen iso- ja pikkuakselin suhde riippuu vain sisäänmenevän ja ulostulevan signaalin välisestä vaihe-erosta. Jos vaihe-ero on ±90°, aspektisuhde on 1 ja kuvio on ympyrä. Jos taas vaihe-ero on 0° tai 180°, aspektisuhde on ∞ ja kuvio on jana.


title: Lissajous’n käyrät

text: Alla oleva kuvio sisältää yhteenvodon siitä, millainen Lissajous'n kuvio saadaan milläkin vaihe-erolla. Nuolet osoittavat Lissajous'n kuvion kiertosuuntaa. Kaaviossa esitetyt vaihe-erot ovat kaikki negatiivisia, mutta samat kuviot saadaan myös positiivisilla vaihe-eroilla; esimerkiksi vaihe-ero +90° tuottaa saman kuvion kuin −270°.


title: Lissajous’n käyrät

text: Lissajous'n käyrän avulla voidaan kokeellisesti selvittää, onko tutkittava komponentti kelvollinen memristori.


title: Lissajous’n käyrät

text: Oskilloskoopin näytöllä esiintyvät Lissajous'n kuviot esiintyivät toisinaan 1960- ja 1970-luvuilla tieteiselokuvissa ja televisio-ohjelmissa eräänlaisina korkean teknologian symboleina.


title: Lissajous’n käyrät

text: Lissajous'n kuvioihin perustuu myös John Whitneyn laatima alkukuva Alfred Hitchcockin elokuvassa "Vertigo – punainen kyynel" vuodelta 1958.


title: Lissajous’n käyrät

text: Lissajous'n kuviot esiintyvät myös joidenkin yhtiöiden logoissa. Esimerkkeinä voidaan mainita seuraavat:


title: Lissajous’n käyrät

text: Dadaistinen taiteilija Max Ernest on eräissä maalauksissaan maalannut Lissajous'n kuvioita keinuttamalla kankaan yllä maalipurkkia, jonka pohjaan oli puhkaistu reikä.


title: Lissajous’n käyrät

text: Seuraavilla sivuilla on interaktiivisia demonstraatioita, joilla voidaan muodostaa Lissajou'n kuvioita.


title: Kittilän kunnankirjasto

text: Kittilän kunnankirjasto muodostuu pääkirjastosta, Kittilän ja Kolarin yhteinen kirjastoautosta ja Raattaman lainausasemasta.


title: Kittilän kunnankirjaston pääkirjasto

text: Kittilän kunnankirjaston pääkirjasto on yksi Kittilän kunnankirjaston yksiköistä. Kirjastorakennus on valmistunut vuonna 1973. Rakennusta laajennettiin ja saneerattiin vuonna 1990. Rakennuksen avajaiset olivat 4. helmikuuta 1991.


title: Raattaman lainausasema

text: Raattaman lainausasema on yksi Kittilän kunnankirjaston yksiköistä.


title: Muonion kunnankirjasto

text: Muonion kunnankirjasto on Muonion alueella toimiva yleinen kirjasto.


title: Muonion kunnankirjasto

text: Kirjasto perustettiin Muonioon vuonna 1926 ja se toimi kirjastonjohtaja Kosti Koivunivan asunnossa. Nykyinen kirjasto sijaitsee entisestä lukiosta saneeratuissa tiloissa.


title: Muonion kunnankirjasto

text: Muonion kunnankirjasto hallinnoi Yhteispohjoismaista kirjastoautoa.


title: Hoikanperä

text: Hoikanperä on parinsadan asukkaan kylä Kivijärven kunnassa Keski-Suomessa. Hoikanperä sijaitsee Hoikansalmen pohjoispäässä noin seitsemän kilometriä luoteeseen Kivijärven keskustasta.


title: Hoikanperä

text: Hoikanperällä toimi kyläkoulu 1990-luvun lopulle saakka yhtenä viimeisistä Kivijärven kyläkouluista.


title: Tornionlaakson kirjasto

text: Tornionlaakson kirjasto on Ylitornion ja Pellon kuntien yhteinen seutukirjasto. Tornionlaakson kirjasto aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2011. Kirjaston vastuullisena hallinnoijana toimii Ylitornion kunta.


title: Tornionlaakson kirjasto

text: Tornionlaakson kirjastoon kuuluvat Pellon ja Ylitornion toimipiste ja kirjastoauto Väylän kulkuri.


Tornionlaakson kirjaston Pellon toimipiste on yksi Tornionlaakson kirjaston toimipisteistä.


Tornionlaakson kirjaston Ylitornion toimipiste on yksi Tornionlaakson kirjaston toimipisteistä.


title: Kjerringvik

text: Kjerringvik on kylä joka sijaitsee Inderøyn kunnassa Pohjois-Trøndelagin läänissä Norjassa. Se sijaitsee Trondheiminvuonon rannalla. Kylä sijaitsee Fylkesvei 755 varrella Skarnsundin sillan eteläisellä puolella. Silta rakennettiin vuonna 1991 korvaamaan vanha Vangshylla–Kjerringvik -lautta, joka oli käytössä vuosina 1958–1991.


title: Soueix-Rogalle

text: Soueix-Rogalle on kunta Ranskan eteläosassa Ariègen departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee Pyreneiden vuoristossa Salatjoen varrella.


title: Soueix-Rogalle

text: Kunta oli ennen vilkas kauppapaikka, jonka kivijalkamyymälöistä toimitettiin päivittäistavaroita lähiseudun vuoristokyliin. Jokainen liike oli erikoistunut eri tuotteisiin. Alueen liikkeissä myytiin koruja ja lyhyttavaroita sekä uskonnollisia esineitä kuten ruusukkoja, Lourdesin mitaleja ja siunattuja kiviä. Eksoottiset tuotteet tuotiin myytäväksi usein Algeriasta ja Espanjasta. Kaupankäynti alueella kuitenkin ehtyi, ja viimeiset kauppiaat päättivät luovuttaa liikkeet kunnalle 2000-luvun alkupuolella. Kaupat entisöitiin ja museoitiin aikakautensa muistoksi.


title: Geronon lemniskaatta

text: Geronon lemniskaatta, Huygensin lemniskaatta eli kahdeksikkokäyrä () on algebrallisessa geometriassa eräs lemniskaattojen ryhmään kuuluva neljännen asteen käyrä. Se muistuttaa muodoltaan numeroa 8 tai äärettömän merkkiä formula_1, ja sen yhtälö on


title: Geronon lemniskaatta

text: Sitä tutki Camille-Christophe Gerono.


title: Geronon lemniskaatta

text: Koska käyrän geometrinen genus on nolla, se voidaan parametroida rationaalifunktioilla, esimerkiksi seuraavasti:


title: Geronon lemniskaatta

text: Vaihtoehtoisesti se voidaan parametroida myös seuraavasti:


title: Geronon lemniskaatta

text: Kuten tästä ilmenee, Geronon lemniskaatta on samalla myös Lissajous'n käyrän erikoistapaus. Käyrän yhtälö napakoordinaateissa on


title: Geronon lemniskaatta

text: Geronon lemniskaatan sisään jäävän alueen pinta-ala on


title: Geronon lemniskaatta

text: Geronon lemniskaatan duaalikäyrä, joka voidaan muodostaa Plückerin kaavalla ja joka on alla olevassa kuvassa, on muodoltaan varsin toisenlainen. Sen yhtälö on


title: Otakilokit

text: Otakilokit ("Salsola", syn. "Kali") on revonhäntäkasvien (Amaranthaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 175 lajia, joiden lisäksi monien muiden sukuun lajeiksi kuvattujen taksonien taksonominen status on nykyisin epäselvä.


title: Otakilokit

text: Otakilokit ovat yksivuotisia kasveja, joiden varret ovat haaroittuneet runsaasti. Otakilokkien lehdet ovat möyheitä sekä pyöreitä ja niiden kärjissä on selkeä ota. Kukat sijaitsevat lehtihangoissa yksittäin tai muutaman kukan rykelminä. Kukkien kehä on viisilukuinen ja emit ovat kaksi- tai kolmeluottisia.


title: Otakilokit

text: Suomessa on tavattu meriotakilokkia ("Salsola kali", syn. "Kali turgidum"), tähkäotakilokkia ("Salsola collina", syn. "Kali collinum") sekä idänotakilokkia ("Salsola tragus", syn. "Kali tragus").


title: Daniel Bernhardt (jääkiekkoilija)

text: Daniel Bernhardt (s. 11. huhtikuuta 1996 Huddinge, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue BIK Karlskogassa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Daniel Bernhardt (jääkiekkoilija)

text: Bernhardt on Huddinge IK:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Nacka HK:hon, josta Bernhardt jatkoi kaudeksi 2012–2013 Djurgårdens IF:n J18-junioreihin. Hän jakoi J18 Allsvenskanissa kuudella osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Oscar Bergkvistin ja Norbert Hárin kanssa. Kaudella 2013–2014 Bernhardt oli J18 Elitissä Djurgårdenin paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä tehoilla 17+25=42, joilla hän jakoi koko sarjan pistepörssin kahdeksannen sijan Clemensnäs HC:n Niclas Lyckeholtin ja SDE HF:n Gustaf Westlundin kanssa.


title: Daniel Bernhardt (jääkiekkoilija)

text: Kaudella 2014–2015 Bernhardt voitti koko J20 SuperElitin piste- ja maalipörssin tehoilla 26+35=61. Hän oli myös Djurgårdenin paras syöttäjä. Bernhardt voitti kauden päätteeksi sarjan mestaruuden. Joulukuussa 2014 Bernhardt teki kaksivuotisen sopimuksen seuran SHL-joukkueen kanssa. Hän pelasi kauden aikana liigassa kaksi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Bernhardt teki SHL-debyyttinsä 28. helmikuuta 2015 vieraissa Linköpings HC:tä vastaan. Hänen SHL-uransa alkoi kuitenkin varsin heikosti, kun Bernhardt keräsi ottelusta teholukeman –3.


title: Daniel Bernhardt (jääkiekkoilija)

text: New York Rangers varasi Bernhardtin neljännellä kierroksella 119. pelaajana . Samana kesänä hänet varasi myös OHL-joukkue London Knights 105. pelaajana . Elokuun 2015 lopulla Djurgården lainasi Bernhardtin kaudeksi 2015–2016 HockeyAllsvenskan-joukkue Almtuna IS:ään. Hän pelasi siellä 13 ottelua tehopistein 1+3=4, mutta Bernhardt ei kuitenkaan viihtynyt joukkueessa ja hän palasi lokakuussa takaisin Djurgårdeniin. Bernhardt pelasi kymmenen SHL- ja kaksi Mestarien liigan ottelua tehden yhden maalin. Hän teki SHL-uransa avausmaalin 29. lokakuuta 2015 vieraissa Linköpings HC:tä vastaan. Tammikuussa 2016 Djurgården lainasi Bernhardtin loppukaudeksi hänet edellisenä kesänä varanneeseen London Knightsiin, kun seurat katsoivat yhdessä Bernhardtin kehittyvän parhaiten OHL:ssä. Hän voitti Knightsissa liigan mestaruuden, J. Ross Robertson Cupin, mutta sittemmin myös CHL:n lopputurnauksen, Memorial Cupin.


title: Daniel Bernhardt (jääkiekkoilija)

text: Kaudeksi 2016–2017 Bernhardt palasi taas Djurgårdeniin. Hän pelasi siellä viisi runkosarja- ja yhden CHL-ottelun, kunnes seura lainasi Bernhardtin lokakuussa 2016 loppukaudeksi Allsvenskan-joukkue VIK Västerås HK:hon. Joukkue putosi kauden päätteeksi Hockeyettaniin. Kaudeksi 2017–2018 Bernhardt siirtyi jatkamaan Allsvenskan-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella BIK Karlskogan riveihin.


title: Daniel Bernhardt (jääkiekkoilija)

text: Bernhardt on pelannut seitsemän nuorten maaottelua.


title: Daniel Bernhardt (jääkiekkoilija)

text: Bernhardtin pikkuveli David pelaa puolustajana Djurgårdens IF:n SHL-joukkueessa. Hänellä on Philadelphia Flyersin NHL-varaus vuodelta . Veljekset ovat pelanneet vuosia yhdessä Ruotsin juniorisarjoissa.


title: KDDI

text: KDDI Corporation () on suuri japanilainen tietoliikenneyhtiö. Yrityksen liikevaihto oli noin 43,2 miljardia ja liikevoitto noin 5,1 miljardia USD vuonna 2016. Konserniyhtiön palveluksessa oli noin 31 800 ihmistä. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Tokion Chiyodan kaupunginosassa.


title: KDDI

text: KDDI jakaa liiketoimintansa neljään eri segmenttiin seuraavasti: henkilökohtaiset palvelut (yksilöt ja kodit, mm. matkapuhelin-, kuituverkko-, kaapelitelevisiopalvelut), lisäarvopalvelut (yksilöille ja koteihin, mm. erilaiset sovellukset, video ja musiikkipalvelut, elektroninen maksuliikenne), yrityspalvelut (yritysten tietoliikenneratkaisut, mobiililaitteet, datakeskuspalvelut, ITC-ratkaisut ja pilvipalvelut) sekä maailmanlaajuiset palvelut. Näiden ohella KDDI tarjoaa asiakkailleen esimerkiksi puhelinpalvelukeskustoimintoja (call center).


title: KDDI

text: Talousjulkaisu Forbesin vuoden 2017 Forbes Global 2000 -listalla KDDI oli maailmanlaajuisesti 141. sijalla ja samalla Japanin kymmenenneksi suurin julkisesti noteerattu yritys (osakkeiden markkina-arvo yhteensä 68,3 mrd. USD toukokuussa 2017). Forbesin listalla KDDI luokiteltiin maailman kahdeksanneksi suurimmaksi tietoliikenneyhtiöksi. Japanilaisista tietoliikenneyhtiöistä sitä suurempia olivat NTT ja Softbank.


title: Axel Jonsson Fjällby

text: Axel Jonsson Fjällby (s. 10. helmikuuta 1998 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Djurgårdens IF:ssä lainalla NHL-joukkue Washington Capitalsista. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Jonsson Fjällby käyttää pelipaidassa useimmiten sukunimestään vain osaa Jonsson.


title: Axel Jonsson Fjällby

text: Jonsson Fjällby on Värmdö HC:n kasvatti. Hän siirtyi kaudeksi 2013–2014 Djurgårdens IF:n junioreihin. Jonsson Fjällby jakoi 23 syöttöpisteellään seuran U16-junioreiden sisäisen syöttöpörssin voiton kolmen muun pelaajan kanssa. Kaudella 2015–2016 hän oli Djurgårdenin J20-junioreiden paras maalintekijä pudotuspeleissä Jonathan Davidssonin ja Johan Järlefeltin kanssa neljällä osumallaan. Jonsson Fjällby voitti kauden päätteeksi J20 SuperElitin mestaruuden. Hän edusti joukkuetta kauden aikana myös Junior Club World Cupissa, jonka Djurgården voitti.


title: Axel Jonsson Fjällby

text: Washington Capitals varasi Jonsson Fjällbyn viidennellä kierroksella 147. pelaajana . Samana kesänä hänet varasi myös WHL-joukkue Prince George Cougars 28. pelaajana . Jonsson Fjällby ei kuitenkaan siirtynyt Cougarsiin, vaan päätti jatkaa kaudella 2016–2017 uraansa Djurgårdenissa. Hän teki seurassa SHL-debyyttinsä 8. lokakuuta 2016 vieraissa HV71:tä vastaan. Jonsson Fjällby sai ottelussa myös yhden syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Marcus Davidssonin tekemään maaliin. Hän pelasi tulokaskautensa aikana kaikkiaan 24 runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua tehden molemmissa yhden syöttöpisteen. Lokakuussa 2016 Jonsson Fjällby teki Djurgårdenin kanssa kevääseen 2018 asti ulottuvan jatkosopimuksen.


title: Axel Jonsson Fjällby

text: Kaudella 2017–2018, 24. lokakuuta 2017 Jonsson Fjällby teki SHL-uransa avausmaalin Örebro HK:ta vastaan. Hänen osumansa jäi Djurgårdenin 2–1-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Kaikkiaan Jonsson Fjällbyn ensimmäinen kokonainen SHL-kausi toi 42 runkosarjaottelussa tehot 7+9=16 ja 11 playoff-ottelussa tehot 6+2=8. Hän oli pudotuspeleissä Djurgårdenin paras maalintekijä.


title: Axel Jonsson Fjällby

text: Toukokuussa 2018 Jonsson Fjällby teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Washington Capitalsin kanssa. Hänen kausipalkkansa NHL:n puolella on 860 000 dollaria. Syksyn 2018 harjoitusleirin päätteeksi Capitals lähtetti Jonsson Fjällbyn AHL-joukkue Hershey Bearsin vahvuuteen. Hän pelasi siellä 16 ottelua, kunnes Capitals lainasi Jonsson Fjällbyn marraskuussa loppukaudeksi 2018–2019 kotimaahansa Djurgårdens IF:n SHL-joukkueeseen.


title: Axel Jonsson Fjällby

text: Jonsson Fjällby pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän voitti hopeaa. Jonsson pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän voitti hopeaa. Valmennus valitsi Jonsson Fjällbyn Ruotsin turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Venäjää vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Yhteensä Jonsson Fjällby on pelannut 23 nuorten ja 16 poikien maaottelua.


title: Axel Jonsson Fjällby

text: Ruotsin A-maajoukkueessa Jonsson Fjällby on pelannut neljä ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Carlson Hockey Gamesissa 21. huhtikuuta 2018 Pardubicessä turnauksen isäntäjoukkue Tšekkiä vastaan. Jonsson Fjällby merkittiin Ruotsin nelosketjun oikeaan laitaan Linus Ölundin ja John Normanin viereen.


title: Eveliina Määttä

text: Eveliina Määttä, taiteilijanimeltään EveSofia, on suomalainen laulaja.