title: Pellavalammi (Urjala)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,9 metriä meren pinnan yläpuolella. Sillä ei vaikuta olevan selvää laskuojaa, vaikka järveen on johdettu viisi suo-ojaa, jotka tuovat ympäristönssä olevan ojitetun suon kuivatusvesiä. Lampi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen kaikki rannat ovat soistunutta metsää. Lammen itäpuolella mäen laella sijaitsee kolme maatilaa, joista yhden piha-alueelta johtaa lammen rantaan kärrypolku. Muuten lampi on autio.


title: Perälammi (Hämeenlinna)

text: Perälammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Kotkajärvellä sijaitseva pieni järvi.


title: Perälammi (Hämeenlinna)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee kaksi ojaa, jotka saavat vetensä ojitetuilta soilta. Lammen laskuoja on alle kilometrin mittainen ja se putoaa 4,6 metriä ennen laskemistaan Kotkajärveen. Lampi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja lammen rannat ovat kaikki metsämaata. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Iittalan Kutilasta lähtevältä tieltä.


title: Ulajanlammi

text: Ulajanlammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Ulajanlammi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee kolme ojaa, joista kaksi ovat ojitetun suon laskuojia. Lampi laskee Myllyojaan, jolle tulee pudotusta 20,7 metriä ennen kuin se laskee 2,4 kilometrin päässä sijaitsevaan Kotkajärveen. Lampi on 400 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja noin puolet siitä on soistunutta metsämaata. Lampi on autio ja lähin tie tulee siitä 150 metrin päähän Könnölästä.


title: Patamonlammi

text: Patamonlammi on Kanta-Hämeessä Tammelan Patakankaalla sijaitseva pieni järvi.


title: Patamonlammi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja järvessä on yksi autio luotomainen saari. Lampeen laskee kaksi ojaa, joista itäisestä Kolmijokisenlammista tuleva oja on toinen. Patamonlammin laskuoja on Patamonlamminoja, joka yhtyy Tarpianjokeen 7,6 kilometrin päässä. Lampi on 500 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja eteläisiä rantoja reunustavat harjumuodostelmat ja pohjoisrannoilla pääasiassa avosuo. Rantaan on rakennettu 13 vapaa-ajan asuntoa, jonne johtaa tiet yhdystieltä 13661.


title: Patamonlammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen muodossa on selvä ero lammen nykyiseen muotoon. Lammesta puuttuu itään työntyvä lahdelma, joka on nykyään avosuota. Avosuota ovat myös laskuojan rannat, jota Tammelan kuntaraja yrittää seurata. Järvenlaskun yhteydessä rannoille paljastui rehevää maata, joka sopi niittyjen pohjaksi.


title: Alinen Särkijärvi

text: Alinen Särkijärvi on Kanta-Hämeessä Tammelan Patakankaalla sijaitseva suojärvi.


title: Alinen Särkijärvi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Särkijärvenharjun pohjoispuolelle jäävälle ojitetulla suolla. Siihen laskee seitsemän suo-ojaa, joista yksi on lyhyt Ylisen Särkijärven laskuoja. Tämä laskuoja kulkee Särkijärvenharjun poikki ja putoaa 1,5 metriä ennen laskemistaan Aliseen Särkijärveen. Järven oma laskuoja lähtee luoteispäästä ja kulkee koneellisesti avattuna johto-ojana Patamonlammin pohjoiskärkeen asti, missä se yhtyy Patamonlamminojaan sen luusuassa. Järvi on 550 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,8 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja rannat ovat eteläosaa lukuun ottamatta soistunutta metsää. Järven itäpäässä on avosuota. Järven länsirannassa on vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Särkijärvenharjulta. Tammelan ja Hämeenlinnan välinen raja kiertää järven niin, että järvi kuuluu kokonaan Tammelan.


title: Ylinen Särkijärvi

text: Ylinen Särkijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Rimmilässä sijaitseva pieni järvi.


title: Ylinen Särkijärvi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee Särkijärvenharjun eteläpuolella niin, että ympäröiviltä ojitetuilta soilta on yhdistetty neljä kuivatusojaa järveen. Viides oja putoaa 1,5 metriä kymmenien metrien aikana ennen kuin se laskee Aliseen Särkijärveen. Järvessä on kaksi luotomaista saarta. Järvi on 350 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Rannat ovat soistunutta metsää lukuun ottamatta pohjoisrannan Särkijärvenharjua. Lampi on autio, mutta harjun päällä kulkee järven ohittava polku. Tammelan ja Hämeenlinnan välinen raja kulkee järven pohjoispuolella niin, että järvi kuuluu kokonaan Hämeenlinnan puolelle.


title: Kolmijokisenlammi (itäinen)

text: Kolmijokisenlammi (itäinen) (karttanimenä "Kolmijokisenlammit") on itäisempi kahdesta Kanta-Hämeessä Tammelan Patakankaalla sijaitsevista samankokoisista järvistä.


title: Kolmijokisenlammi (itäinen)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja se on yhdysojan vuoksi samalla korkeudella läntisen Kolmijokisenlammin kanssa. Lampeen laskee kaksi muutakin ojaa, jotka tuovat ojiteun suon kuivatusvesiä siihen. Lammen laskuoja lähtee pohjoiseen, jossa se laskee metrin pudotuksella 200 metrin päässä Patamonlammiin. Lampi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Rimmilän ja Lautaportaan yhdistävältä tieltä.


title: Kaitalammi (Tammela, Perävehmas)

text: Kaitalammi on Kanta-Hämeessä Tammelan Perävehmaksessa sijaitseva järvi.


title: Kaitalammi (Tammela, Perävehmas)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Isosuon pohjoispuolella. Siihen laskee viisi metsäojaa ja yksi suo-oja, joka laskee myös Hanhilammin vesiä siihen. Lammen laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä ja sen vedet on johdettu ojitetun suon kautta omana ojanaan läntiseen Kolmijokisenlammiin. Lampi on 800 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,5 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja rantoja kiertää kapea soistuneen metsän reunus. Lammella on vapaa-ajan asunto ja toinen muu rakennus. lammen lähettyville johtaa tie Lautaportaan suunnalta.


title: Hanhilammi (Tammela)

text: Hanhilammi on Kanta-Hämeessä Tammelan Perävehmaalla sijaitseva suojärvi.


title: Hanhilammi (Tammela)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee Isosuolln eteläreunassa ja siihen on johdettu 14 suo-ojaa. Kaksi koilliseen kaivettua ojaa toimivat laskuojina ja ne laskevat kilometrin matkan ja 4,7 metrisen pudotuksen jälkeen Kaitalammiin. Lampi on 500 metriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja kolmeneljäsosaa siitä on ojitettua suota. Lammen kaakkoisrantaan on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa ja lammen etelärantaan rajautuu pieni luonnonsuojelualue. Suojelualueen länsireunassa on kota, jonne johtaa kävelypolku. Seudulle johtaa tie Lautaportaan suunnalta.


title: Kolmijokisenlammi (läntinen)

text: Kolmijokisenlammi (läntinen) (karttanimenä "Kolmijokisenlammit") on läntisempi kahdesta Kanta-Hämeessä Tammelan Patakankaalla sijaitsevista samankokoisista järvistä.


title: Kolmijokisenlammi (läntinen)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee neljä ojaa ojitetulta suolta. Suo-ojien kautta laskevat myös Hietajärvi, Kaitalammi ja Hanhilammi. Läntinen lampi laskee itäiseen Kolmijokisenlammiin, joka on yhdysojan vuoksi samalla korkeudella. Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Rannat ovat suota ja niille on rakennettu kaksi vapa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Rimmilän ja Lautaportaan yhdistävältä tieltä.


title: Kavajärvi

text: Kavajärvi tai myös Kavatjärvi on Pirkanmaalla Urjalan Velkalassa sijaitseva aiemmin kuivatettu ja nykyään suojeltu järvi.


title: Kavajärvi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Tämän sisällä se kuuluu Kortejärven–Rutajärven alueeseen. Järvi sijaitsee pääosin Urjalan Velkalan kylässä, mutta sitä ympäröivä avosuoalue ulottuu pohjoisosastaan myös Urjalan Honkolan kylään. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee mäkien välisessä notkossa ojitettujen Kavajärvenrahkan ja Karjusillanrahkan välissä. Suurehkoa suoaluetta kiertää reunusojat, jotka keräävät itseensä ympäristöstä tulevat vedet ja johtavat ne järven laskuojaan koillisessa. Suoalueen keskellä sijaitsee kuivuneen järven jääne, joka on 350 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja jonka pinta-ala on 2,9 hehtaaria.


title: Kavajärvi

text: Järven nimenä peruskartan ensimmäisessä laitoksessa vuodelta 1959 on "Kavatjärvi". Sama muoto kirjoitusasussa "Kavat Iervi" esiintyy myös rekognosointikartoissa 1700-luvun lopulta. Vielä 2000-luvulla järven luona on talonnimi Kavatjärvi.


title: Kavajärvi

text: Aiemmin järven avovesialue on ollut laajempi, pituudeltaan noin 900 metriä, ja näyttää vastanneen järven avovesialuetta 2000-luvun ilmakuvissa ympäröivää avosuota. Tämä järven alkuperäinen laajempi alue näkyy vielä 1700-luvun lopulla kartoitetussa ruotsalaisissa rekognosointikartoissa ja likimain samalta ajanjaksolta oleviin isonjaon karttoihin perustuvassa pitäjänkartastossa 1800-luvulta.


title: Kavajärvi

text: Järveä on kuivattu ojittamalla ainakin 1900-luvulla, mutta ojituksen osoittauduttua kannattamattomaksi, järvi jäi 1940-luvun lopulla vesijättömaaksi ja tuli osaksi Kavatkankaan yhteislaidunta. Vielä 1950-luvun lopussa ja 1970-luvun alkupuoliskolla järveä ympäröivä avosuo oli niityn reunustama. 2000-luvulla järveä ympäröivä avosuo on luonnonsuojelualueena ja sen reunus on puustoittunut.


title: Pohjastenjärvi

text: Pohjastenjärvi on Pirkanmaalla Urjalan Pohjastenkulmalla sijaitseva järvi.


title: Pohjastenjärvi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Kortejärven–Rutajärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee suoalueen sisällä. Siihen laskee 12 suo-ojaa ojitetulta Järvisuolta. Järven laskuoja lähteen sen eteläpäästä ja juoksee esin lounaaseen ja se kääntyy sitten kaakkoon ja laskee sitten Kortejärveen. Järvi on 950 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen suota. Etelärannassa on paikka, jossa sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie yhdystieltä 2981.


title: Koiralammi (Urjala)

text: Koiralammi on Pirkanmaalla Urjalan taajamassa Peltorinteellä sijaitseva pieni lampi.


title: Koiralammi (Urjala)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan vielä Kortejärven–Rutajärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,2 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen erottaa Pourunlammista kapea harjuselänne. Lampeen ei laske ojia, mutta sen laskuojana toimii alussa suoraksi kaivettu oja, joka laskee Rutajärveen. Lampi on 150 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Rantaviivaa on 550 metriä. Lammen itärantaan laskee harjun rinne ja länsirannassa on umpeen ruohottuva suo. Harjulla sijaitsee joitakin asuintaloja ja lammen lounaisrannassa sijaitsee valtatien 9 varrella oleva motelli.


title: Pykälönlammi

text: Pykälönlammi on Pirkanmaalla Urjalan Kolkassa sijaitseva järvi.


title: Pykälönlammi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Kortejärven–Rutajärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee yli 40 metriä korkeammalle kohoavan Pykälönvuoren juurella. Sen kaakkoisrantaan laskee vuoren rinne, mutta luoteispuolella aukeaa laaja peltoaukea, joka jatkuu 1,5 kilometriä Rutajärvelle asti. Lampeen laskee vain yksi oja, joka tuo peltojen kuivatusvesiä idästä. Sen oma laskuoja lähtee lammen lounaisrannasta ja se laskee pellonreunassa Rutajärven Heinoonlahteen. Lampi on 350 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä, mutta rantaan on rakennettu vain viereisen maatalon rantasauna.


title: Virttamonlammi

text: Virttamonlammi on Pirkanmaalla Urjalan Nuutajärvellä sijaitseva pieni järvi.


title: Virttamonlammi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Kortejärven–Rutajärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee 30 metriä korkealle kohoavan kalliomäen juurella soistuneen metsäalueella. Siihen laskee neljä ojaa ja sen laskuoja lähtee luoteeseen. Kun laskuoja, jonka nimi on Virttamonoja, on alittanut valtatien 9, jatkaa se vielä pari kilometriä Rutajärven Virttamonlahteen. Laskuojalla tulee sillä matkalla 14,5 metriä pudotusta. Lampi on 200 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja rantasuolle on rakennettu kaksi rakennusta, joille ei johda tietä. kauempana sijaitsevaan vapaa-ajan asunnolle tulee metsätie kauempaa.


title: Palonurmen (Korkeakosken) harkkohytti

text: Palonurmen (Korkeakosken) harkkohytti sijaitsi Nilsiässä Syvärinlahteen laskevan Palonurmenjoen Korkeakosken rannalla Mustalammen ja Alalammen välissä. Harkkohytti oli toiminnassa vuosina 1852–1866.


title: Palonurmen (Korkeakosken) harkkohytti

text: Korkeakoksen rannalla oli ennen harkkohytin perustamaista vesimylly ja tamppilaitos jotka siirrettiin kosken itärannalle kun harkkohytti rakennettiin. Harkkohytin perustaja oli Victor Edvard Dahlström ja sen oli tarkoitus toimia vedenpuutteesta kärsineen Lapinlahdella sijainneen Urimalahden ruukin apuhyttinä. Vuonna 1852 valmistuivat pato sekä joen länsirannalle yksipiippuinen harkkohytti ja kankirautapaja. Laitos sai toimiluvan 1854 mutta sen käyttö jäi vähäiseksi. Harkkohytti paloi vuonna 1866 eikä sitä enää rakennettu uudestaan.


title: Palonurmen (Korkeakosken) harkkohytti

text: Harkkohytin ja kankirautapajan paikalla oli vuonna 1980 liiterirakennus jonka alle kerrotaan jääneen kellarin tapainen harmaakivirakennelma. 1970-luvulla tehdyn paikallistien oikaisun alle kerrotaan jääneen useita vanhoja rakennusten pohjia. Kosken rannalla olevan myllyrakennuksen vieressä on jäänteitä 1910-luvulla toimineesta voimalaitoksesta ja sahasta.


title: Vähä Mustajärvi (Urjala)

text: Vähä Mustajärvi on Pirkanmaalla Urjalassa sijaitseva järvi.


title: Vähä Mustajärvi (Urjala)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,3 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee neljä metsäojaa. Järvi itse laskee Isoon Mustajärveen lyhyttä ojaa myöten. Järvien vedenpinnoissa on vain 0,1 metrin korkeusero. Järvi on 550 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja järven rannat ovat autiot. Järvelle pääsee Isolle Mustajärvelle johtavia teitä myöten.


title: Vähäjärvi (Forssa)

text: Vähäjärvi on Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan rajalla, osaksi Urjalassa ja osaksi Koijärvellä Forssassa, sijaitseva järvi.


title: Vähäjärvi (Forssa)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi sitten kuuluu. Se on 700 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 11 hehtaaria. Järvi sijaitsee heti Ruunavuoren alla. Siihen laskee kolme lyhyttä ojaa, joista Postilanoja on Kivijärven laskuojana huomattavin. Järven vedenpinnan korkeus on 108,0 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen laskuoja lähtee järven itäpäästä ja laskee vain 0,3 metrin pudotuksen jälkeen Matkunjärveen. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Rannoille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 9 alkavalta yhdystieltä 13573.


title: Vähäjärvi (Forssa)

text: Nuutajoen valuma-alueen sisällä järvi kuuluu Nuutajärveen laskevan Ihanajoen valuma-alueeseen. Siihen laskee Kivijärvi Urjalassa ja se laskee Matkunjärveen Forssan ja Urjalan, aiemmin Koijärven rajalla.


title: Mieliönlammi

text: Mieliönlammi on Pirkanmaalla Urjalassa sijaitseva metsälampi.


title: Mieliönlammi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Nuutajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Se sijaitsee metsäalueella 40 metriä korkean Mieliönlamminvuoren juurella. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä meren pinnan yläpuolella. Lampeen on johdettu viisi metsä- ja suo-ojaa, joista itärantaan laskeva Mieliönlamminkorven kuivatusoja on huomattavin. Länsirannan kolme ojaa jatkavat lännessä Mieliönojana, joka yhtyy alempana Virttamonojaan. Se puolestaan laskee Rutajärveen. Lampi on 550 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja koko eteläranta on jyrkkää mäenrinnettä. Lammen itäpäässä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa ja vuoren päässä on laavu. Niille johtaa tiet Kolkasta ja yhdystieltä 13603.


title: Pourunlammi

text: Pourunlammi on Pirkanmaalla Urjalan taajamassa Peltorinteellä sijaitseva pieni järvi.


title: Pourunlammi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen erottaa Koiralammista kapea harjuselänne. Lampeen ei laske ojia, mutta sen laskuojana toimii alussa suoraksi kaivettu oja, joka laskee Varosuon kautta Yläjokeen. Lampi on 250 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä, josta puolet ovat luoteispuolen harjunrinnettä ja loput laajan peltoalueen reunaa. Harjun päällä kulkee tie, jonka varrella on asutusta. Rantaan on rakennettu koppi, jonka yhteydessä on yleinen uimaranta. Myös vastarannalla on vapaa-ajan asunto.


title: Karjalammi (Urjala)

text: Karjalammi on Pirkanmaalla Urjalan Välkkilässä sijaitseva järvi.


title: Karjalammi (Urjala)

text:
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee 6 metsä- tai suo-ojaa. Huomattavimmat ojat tuovat lampeen ojitetun Kivenkorvensuon kuivatusvesiä. Lammen rantaan on myös kolme lampea, joista on kaivettu yhdyskanavat lampeen. Lammen laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä ja se laskee yli 8 metriä pudottuaan läheiseen Kokonjärveen.
Lampi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja rannoista vain länsipäässä on suota. Rantojen tuntumaan on rakennettu 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13681.


title: Tampinesin metroasema

text: Tampines on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Tampinesissa Singaporen itäisellä suuralueella. Se avattiin 16. joulukuuta 1989 East West Linen asemana. Downtown Linen asema siitä tuli 21. lokakuuta 2017, kun linjan itäinen jatke avattiin.


title: Hangaslammi (Urjala)

text: Hangaslammi on Pirkanmaalla Urjalan Välkkilässä sijaitseva järvi.


title: Hangaslammi (Urjala)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee Lystinkankaalta pienten ojien kuivatusvedet. Lammen laskuoja lähtee sen luoteispäästä ja yhtyy Ämmäojan nimisenä Kolunkulmalla Lammasojaan, joka puolestaan yhtyy Kokonjokeen Urjalan aseman lähellä. Lampi on 850 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja rannoille on rakennettu 8 vapaa-ajan asuntoa. Niille johta tie Välkkilän suunnalta yhdystieltä 13681.


title: Luostarinlammi

text: Luostarinlammi on Pirkanmaalla Urjalan Hakolahdella sijaitseva järvi.


title: Luostarinlammi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,7 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee loivassa painaumassa. Siihen laskee vain kolme lyhyttä metsäojaa. Laskuoja lähtee lammen eteläpäästä ja yhtyy Kankaistensuon ojaverkkoon, joka on johdettu Lahmajärveen. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Välkkilän ja Lautaportaan yhdistävältä yhdystieltä 2846.


title: Särki-Tiiri

text: Särki-Tiiri on Pirkanmaalla Urjalan Hirsijärvenkulmalla sijaitseva järvi.


title: Särki-Tiiri

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee avonaisen kosteikon keskellä. Kosteikon ympärillä on metsäojia, jotka päättyvät kosteikon reunaan. Lampeen asti on kaivettu laskuojalle oja, joka laskee 500 metrin päähän Lahmajärven eteläpään lahdenpohjukkaan. Lampi on 350 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Lammen länsipuolelta sen ohittaa muutaman kymmenen metrin päästä Forssan vastainen kunnanraja, joka ylittää lampea ympäröivän kosteikon.


title: Särki-Tiiri

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven vierekkäisten järvien nimet kirjoitettiin ”Särkijärvi” ja ”Ahvenjärvi”. Nämä järvet on nykyään kuivatettu Särki-Tiiriksi ja Ahven-Tiiriksi, joka on avosuota. Lahmajärven pohjoispuolella sijaitseva Kankaistenlammin avosuo oli aikaisemmin nimeltään ”Kangastakainenlampi”.


title: Sammakkolammi (Urjala, Hakolahti)

text: Sammakkolammi on Pirkanmaalla Urjalan Hirsijärvenkulmalla sijaitseva järvi.


title: Sammakkolammi (Urjala, Hakolahti)

text:
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu.
Lammen vedenpinnan korkeus on 133,7 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Lahmajärven pohjoispuolella olevan harjun länsipuolella suolla. Suolla sijaitsevat myös Suokullin ja Likolammin lammet, joiden vedet kulkeutuvat samoihin suojiin, johon Sammakkolammen vedet on ohjattu. Ne laskevat lopuksi Lahmajärven kaakkoispäähän Mäyränlahteen. Lampi on 200 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen harjunpuolelille rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Ohtisten ja Lautaportaan yhdistävältä yhdystieltä 2846. Hämeenlinnan Kalvolan puoleinen raja ohittaa lammen 200 metrin etäisyydellä idässä.


title: Fredrik Axberg

text: Fredrik Axberg (s. 1747 Vantaa – 15. heinäkuuta 1820) oli suomalainen maallikkosaarnaaja, joka kierteli mm. Etelä-Suomen alueilla pitämässä valistus- ja hartaushetkiä Axberg toimi räätälinä kunnes n. 20-vuotiaana hän ryhtyi saarnaajaksi. Axberg noudatti pietismiläistä oppia ja pyrki hillitsemään kannattajiaan ns. "hurmosilmiöiltä", jotka saivat usein jopa kansanliikemäisiä piirteitä.


title: Fredrik Axberg

text: Axberg oli luotettu henkilö mm. papiston ja säätyläisten keskuudessa, jolloin hänen toimintaansa ei koskaan kielletty.


title: Mustilammi (Akaa)

text: Mustilammi tai myös Mustalammi on Pirkanmaalla Akaan Poutalassa sijaitseva järvi.


title: Mustilammi (Akaa)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee mäen rinteen notkelmassa, johon laskee kaksi ojaa. Lammen kaakkoispäähän laskee Ylisen Mertajärven ja Alisen Mertajärven yhteinen laskuoja ja koillisrantaan laskee Ahveniston laskuoja. Mustilammen laskuoja putoaa yli 5 metriä noin 400 metrin matkallaan Lumijärveen, johon se laskee. Lampi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja rannat ovat itärannoilla soistunutta metsää. Rantaan on rakennettu yli 5 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Lumijärven länsipuolelta yhdystieltä 13721.


title: Ahvenisto (Akaa)

text: Ahvenisto tai myös Ahvenistenlammi on Pirkanmaalla Akaan Poutalassa sijaitseva järvi.


title: Ahvenisto (Akaa)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Kolkankallion taakse jäävälle Iisakinkorpeen. Siihen laskee neljä ojitettujen soiden kuivatusojaa. Lammen laskuoja on myös kaivettu oja, joka on johdettu 25 metriä alempana sijaitsevaan Mustilammiin. Lampi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja rantaan on rakennettu vain kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Viialasta ja Kylmäkoskelta tulevilta teiltä.


title: Alinen Mertajärvi

text: Alinen Mertajärvi on Pirkanmaalla Akaan Savikoskella ja Poutalassa sijaitseva järvi.


title: Alinen Mertajärvi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,3 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Golgatanvuoren koillispuolella ylängöllä. Siihen laskee neljä metsäojaa, joista lännestä tuleva on Ylisen Mertajärven laskuoja. Alisen järven laskuoja lähtee kaakkoispäästä ja se putoaa 23 metriä 1,6 kilometrin matkalla Mustilammiin, josta se jatkaa vielä Lumijärveen. Järvi on 600 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,4 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja rannoille on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Poutalasta.


title: Ylinen Mertajärvi

text: Ylinen Mertajärvi on Pirkanmaalla Akaan Savikoskella sijaitseva järvi.


title: Ylinen Mertajärvi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee kapeassa soistuneessa painanteessa. Järveen laskee vain yksi oja, joka tuo pienen Kaakkolammin kautta ojitetun Kaakkolamminkorven suolta kuivatusvesiä. Laskuoja lähtee järven kakkoispäästä ja laskee 50 metrin jälkeen Aliseen Mertajärveen. Vedet päättyvät lopuksi Lumijärveen. Järvi on 700 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja rannat ovat autiot ja soistunutta metsää. Järvelle ei johda teitä.


title: Mustalammi (Vesilahti)

text: Mustalammi on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi.


title: Mustalammi (Vesilahti)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,1 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Mustalamminkorven itäreunassa. Siihen laskee ojitetun suon viisi ojaa, mutta selkeää laskuojaa sillä ei näy olevan. Luontainen valumissuunta on lounaaseen, missä Riehun kylän pelto-ojat keräävät suodosvedet ojiinsa ja laskevat ne Riehunojaan Riehun peltoaukealla. Lampi on 400 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on kilometrin pituinen. Rannoista puolet ovat suota ja rantojen kuivalla osuudella sijaitsee maja.


title: Kyynärälammi

text: Kyynärälammi eli myös Kyynärölammi on Pirkanmaalla Vesilahden Krääkkiössä sijaitseva järvi.


title: Kyynärälammi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,2 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee avosuon keskellä. Suon itäreunaa kiertää kaivettu oja, joka kerää aiemmin suolle johdettujen ojien vettä ja ohjaa ne laskuojaan. Kiertävää ojaa ei ole koko suon ympärillä, vaan neljä ojaa on edelleen ohjattu suon reunaan. Lammen laskuoja on koneellisesti suoraksi kaivettuna ja se laskee Ammeenjärven pohjoiseen työntyvän Rotanlahden pohjukkaan. Rannat ovat voimakkaasti kasvillisuuden ja sammaleen peittämät, mutta lammessa on vielä avovettä jäljellä. Lampi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja lampi on autio. Lammen pohjoispuolella sijaitsee maatila, jonne johtaa tiet Krääkkiön suunnalta.


title: Louise af Forselles

text: Hedvig Maria Lovisa Louise af Forselles (o.s Etholén; 30. syyskuuta 1850 Pietari – 25. maaliskuuta 1934 Kauniainen) oli suomalainen hyväntekijä. Hän oli aikansa tunnetuin kristillisen hyväntekeväisyyden harjoittaja Suomessa. Hän toimi Pelastusarmeijan, Nuorten Naisten Kristillisen Yhdistyksen (NNKY) ja kristillisen ylioppilasliikkeen piirissä.


title: Louise af Forselles

text: Louise af Forsellesin isä oli Alaskan kuvernöörinä toiminut vara-amiraali Arvid Adolf Etholén ja äiti Margaretha Hedvig Johanna Sundvall. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1869 Peippolan kartanon omistaja ja myöhempi yliopiston konsistorin notaari Pehr Emil af Forselles.


title: Louise af Forselles

text: Af Forselles koki uskonnollisen herätyksen vuonna 1875 ollessaan matkalla Etelä-Ranskassa. Hän alkoi tämän jälkeen muun muassa vierailla vankiloissa naisvankien luona ja järjestää kristillistä sielunhoitoa. Tutustuttuaan vuonna 1888 Lontoossa Pelastusarmeijan perustajan William Boothin työhön hän rohkaisi Hedvig von Haartmania ja eräitä muita perustamaan Suomen Pelastusarmeijan vuonna 1889. Af Forselles oli myös perustamassa vuonna 1895 Helsinkiin NNKY:n ensimmäistä Suomen-osastoa ja hänestä tuli sen varapuheenjohtaja. Hän toimi Suomen NNKY-liiton puheenjohtajana vuosina 1902–1918 ja Helsingin ruotsinkielisen NNKY:n puheenjohtajana vuosina 1906–1931. Hän vaikutti myös Suomen kristillisen ylioppilastyön tärkeänä neuvonantajana ja äitihahmona. Af Forselles valittiin vuonna 1906 ainoana naisena senaatin asettamaan uskonnonvapauskomiteaan.


title: Pengerkosken harkkohytti

text: Pengerkosken harkkohytti sijaitsi Petäjävedellä Jämsänveteen laskevan Pengerjoen Ruukkimutka (aikaisemmin Pengerkoski)-nimisessä paikassa. Harkkohytti oli toiminnassa vuosina 1841–1847.


title: Pengerkosken harkkohytti

text: Harkkohytin perustajat Carl Henrik John ja Elis Walles saivat hytin perustamisluvan Vaasan läänin kuvernööriltä vuonna 1841. Toimiluvan mukaan laitoksessa oli kaksi kankirautavasaraa ja kaksi ahjoa. Harkkohytin toiminta päättyi lyhyeen sillä tulipalo ja tulva tuhosivat sen vuonna 1847 eikä sitä enää rakennettu uudelleen. Myöhemmin Pengerkoskella toimi 1860-luvulla lyhyen aikaa tervatehdas. 1940-luvulla kosken itärannalle rakennettiin pientä kotitarvevoimalaitosta varten voimakanava.


title: Pengerkosken harkkohytti

text: Harkkohytin padon kerrotaan sijainneen joen nykyisin ylittävän sillan alapuolella paikassa jossa matalan veden aikana on nähty hirsiä näkyvissä. Padon paikan alapuolella on jäljellä matala maakumpu jossa harkkohytti on mahdollisesti sijainnut ja sen vieressä on hirsisalvoksinen kaivo tai lähde.


title: UnixWare

text: UnixWare oli AT&T:n "Unix System Laboratories" ja Novellin yhteisyrityksen Univelin Unix-käyttöjärjestelmä.


title: UnixWare

text: UnixWare siirtyi myöhemmin kokonaan Novellin omistukseen.


title: UnixWare

text: Novell myi UnixWare-liiketoimintansa Santa Cruz Operationille vuonna 1995.


title: UnixWare

text: Santa Cruz Operation yhdisti OpenServer tuotteensa UnixWare:een.


title: UnixWare

text: Tämä siirtyi Caldera Systemsin omistukseen, joka nimesi itsensä uudelleen Caldera International ja jälleen The SCO Group. SCO Group aloitti useita oikeustoimia ja päätyi lopulta konkurssiin.


title: UnixWare

text: Xinuos (ent. UnXis) osti SCO Groupin jäänteet ja hankki oikeudet UnixWareen ja OpenServeriin.


title: UnixWare

text: Käyttöjärjestelmä perustui Unix System V kerneliin.


title: UnixWare

text: Eritystarkoitukseen tehty BFS "Boot File System" käytettiin kernelin lataamiseen.


title: UnixWare

text: UFS-tiedostojärjestelmä korvattiin Veritas VxFS tiedostojärjestelmällä.


title: UnixWare

text: Käyttöjärjestelmässä oli tukea sekä Unix-järjestelmissä käytetylle TCP/IP protokollalle että Novellin IPX/SPX protokollalle, joka oli PC alustalla käytetty Novell Netwaren yhteydessä.


title: The Amity Affliction

text: The Amity Affliction on vuonna 2003 perustettu australialainen metalcore-yhtye. Yhtyeen nykyinen kokoonpano koostuu Joel Birchistä, Ahren Stringeristä, Ryan Burtista, Kyle Yocumimsta ja Dan Brownista.


title: The Amity Affliction

text: The Amity Affliction on julkaissut viisi studioalbumia, mukaan lukien albumit Severed ties (2008), Youngbloods (2010). Chasing Ghosts (The Amity Affliction) (2012), Let The Ocean Take Me (2014) ja This Could Be Heartbreak (2016). The Amity Afflictionin teokset käsittelevät usein henkilökohtaisia asioita, kuten masennusta, ahdistuneisuutta, riippuvuutta ja itsemurhaa. Laulaja Joel Birch on monien yhtyeen sanoitusten takana.


title: The Amity Affliction

text: Ahren Stringer ja Troy Brady perustivat The Amity Afflictionin Gympiessä, Queenslandissa viimeisen lukiovuotensa aikana. Yhtye nimettiin auto-onnettomuudessa 17-vuotiaana kuolleen läheisen ystävän mukaan. 'Amity' viittaa ystävyyteen ja 'Affliction' viittaa kamppailuun, jota yhtyeen jäsenet kävivät läpi ystävänsä kuoleman takia. Yhtye esiintyi useita kertoja konserteissa ja muissa koulun tilaisuuksissa.


title: The Amity Affliction

text: Vuonna 2004 yhtye julkaisi kolme samannimistä demoa, joiden tuottajana toimi Scott Mullane Aisle 6 Recording-yhtiöstä. Tuolloin yhtyeessä oli neljä jäsentä: Garth Buchanan soitti bassoa ja Lachlan Faulkner rumpuja. Kummatkin ovat nykyään yhtyeen entisiä jäseniä.


title: The Amity Affliction

text: Laulaja Joel Birch liittyi bändiin vuoden 2004 lopulla. Vuoden 2005 puolivälissä The Amity Affliction julkaisi debyyttinsä samannimisellä EP:llä. Julkaisun jälkeen vuonna 2005 yhtye oli kiertueella Australian itärannikolla.


title: The Amity Affliction

text:
Vuonna 2007 yhtyeen riveihin tuli muutoksia. Rumpali Lachlan Faulkner lopetti ja basisti Garth Buchanan jätti yhtyeen liittyäkseen yhtyeeseen nimeltä Behind Crimson Eyes. Lachlan Faulkner liittyi myöhemmin Saint Luciaan.  The Amity Affliction palkkasi uuden rumpalin, Troels Thomassonin sekä kitaristi Chris Burtin. Ahren Stringeristä tuli basisti ja kosketinsoittaja. Kosketinsoittaja Trad Nathan liittyi yhtyeeseen. The Amity Affliction julkaisi viiden kappaleen EP:n nimeltä "High Hopes". Se oli nimi talolle, jossa Amityville Horror tapahtui.
Yhtye julkaisi debyytti albuminsa vuonna 2008, jonka otsikkona on "Severed Ties". Albumi oli viikon Australian Albums Chart numerona 26.


title: The Amity Affliction

text: Se on ensimmäinen albumi jossa esiintyi Chris Burtin veli Ryan Burt rummuissa. Albumilla vierailee laulamassa Michael Crafter ja Matthew Wright sekä JJ Peters ja Lochlan Watt.  Musiikkivideo julkaistiin kappaleelle fruity Lexia. The Amity Affliction esiintyi  lukuisissa konserteissa  ympäri Sydneytä, Melbournea, Brisbanea, Adelaidea ja Perthiä.


title: The Amity Affliction

text: Toukokuun aikana 2009, he tukivat The Getaway Plania yhdessä Perthiläisen bändi Elora Danan, The Getaway Planin kansallista Finaali Kiertuetta.


title: The Amity Affliction

text: The Amity Affliction oli pääesiintyjänä kiertueella ympäri Australiaa vuonna 2009. He soittivat myös vuoden 2009 Stairway to Hell-Kiertueella ympäri Australiaa Iso-Britannialaisen bändin We Are The Ocean  ja Melbournelaisen bändin Hopeless tuella , jossa paikallinen bändi tuki yhtyettä joka kaupungissa. The Amity Affliction lähti Iso-Britanniaan  jossa heitä tuki We Are The Ocean ja he soittivat Flood Of Red ja All Forgotten kanssa.


title: The Amity Affliction

text: Loppuvuodesta 2009 The Amity Afflictionin tiet erosivat kitaristi Christopher Burtin kanssa. päätös oli molemminpuolinen ja oli ollut suunnitteilla jo jonkin aikaa. Hänen viimeinen esiintyminen oli Lontoossa joulukuussa 2009. Vaikka kaikki jäsenet ovat edelleen hyviä ystäviä Chrisin kanssa, päätös tehtiin bändin musiikin edun mukaisesti. Chris soittaa kitaraa ja laulaa Brisbane lähtöisessä bändissä SENSaii. Jälkeenpäin, Clint Ellis otti hänen paikkansa.


title: The Amity Affliction

text: Huhtikuussa 2010 yhtye lensi New Yorkiin äänittämään heidän toista kokopitkää levyä, jonka tuottaja on Machine.  10. Toukokuuta, bändi latasi uuden kappaleen "I Hate Harley" uudelta albumiltaan heidän MySpace tililleen ja laulu oli myöhemmin ladattavissa ilmaiseksi.


title: The Amity Affliction

text: 18. kesäkuuta (alun perin 25. kesäkuuta 2010) yhtye julkaisi toisen albuminsa "Youngbloods" Boomtown ja Shock Records kanssa. Albumi oli valtava menestys bändille, he saivat kriittistä suosiota ja albumi debytoi numero 6 ARIA charts. The Amity Affliction lähti kiertueelle heinäkuussa julkaiseensa toisen albuminsa. heidän kanssaan kiertueella oli Misery Siqnals, Australialaiset Confesion ja Skotlantilainen bändi Flood Of Red. He kiersivät Länsi-Australiassa ja pari viikkoa myöhemmin, kiertyeehen liittyi paikallinen bändi Break Even.


title: The Amity Affliction

text: Lokakuussa bändi ilmoitti julkaisevansa kokoelma levyn "Glory Days", joka olisi kokoelma vanhoja demoja ja kaksi ensimmäistä EP:tä sekä kaksi B-puolta albumilta "Youngbloods". "Glory Days" julkaistiin 26.marraskuuta.bändi lmoitti pitävänsä Britannian kiertyeen asking Alexandria yhtyeen kanssa sekä Endwell ja Louie Knuxx.


title: The Amity Affliction

text: 17. syyskuuta 2011 konsertissa Townsville, Queensland, Laulaja Joel Birch lmoitti, että he suunnittelivat lähtevänsä Amerikkaan vuoden 2012 alussa nauhoittamaan kolmatta albumia.


title: The Amity Affliction

text: 8. helmikuuta 2012 ilmoitettiin,  että Amity Affliction oli allekirjoitanut Roadrunner Records heidän seuraavan  albuminsa  ja tulevaisuuden albumien tuottajaksi.


title: The Amity Affliction

text: 7. Toukokuuta 2012, bändi suuntasi Orlandoon,  Floridaan aloittamaan kolmannen albumin äänityksen tuottaja Michael Reynoldson kanssa.


title: The Amity Affliction

text: 7. kesäkuuta 2012 ilmoitettiin, bändin 3. albumi olisi nimeltään "Chasing Ghosts" ja se julkaistaan 7. syyskuuta 2012 Australiassa, 17. syyskuuta yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja 18. syyskuuta yhdysvalloissa.


title: The Amity Affliction

text: Pian sen jälkeen, kun  Chasing Ghosts albumi oli ilmoitettu tulevaksi,  albumin kansi paljastui. Kansi kuvaa miestä, joka roikkuu puusta, joka on tehnyt itsemurhan. Graafiselta luonteeltaan tämä kuva aiheutti paljon ristiriitoja sosiaalinen median ja fanien keskuudessa.  tilanne oli hyvin ironista, koska tärkein viesti albumi takana on itsemurhan estäminen ja kehotti faneja, joista tuntuu itsemurhan haluisilta kääntyä heidän läheisten ihmisten puoleen ja hakea apua ennemmin kun ottaen oman elämänsä.


title: The Amity Affliction

text: Joel Birch lmoitti  24. Maaliskuuta 2013, että Dan Brown oli bändin uusi kitaristi,, http://instagram.com/p/XOQl3mQs5q/ vaikka hän ei näy "Open Letter" musiikki videossa.


title: The Amity Affliction

text: Myöhemmin  vuonna 2013 bändi lähti soittamaan  "Brothers In Arms" -kiertueella Euroopassa ja Australiassa, jossa tukena toimi Landscapes ja In Hearts Wake Euroopan osan ja Chelsea Grin, Stick To Your Guns ja In Hearts Wake Australian osan. Loppuvuodesta 2013 yhtye julkaisi demon kappaleesta "Cave In". Singlen oli arveltu olevan tulevan albumin.  Tämä on kuitenkin osoittautunut vääräksi, kun bändi julkaisi kappalelistan heidän tulevalta neljänneltä studioalbumilta. Ensimmäinen single bändin tulevalta albumilta  "Pittsburgh" julkaistiin 14. huhtikuuta. Toinen single "Dont Lean On Me" julkaistiin 15. Toukokuuta. Albumi itsessään on otsikoitu ""Let The Ocean Take Me "" ja se julkaistiin 6. kesäkuuta Australiassa, 9. kesäkuuta yhdistyneessä kuningaskunnassa  ja 10. kesäkuuta Yhdysvalloissa . se debytoi Nro 1 Australian ARIA albums chart, ja oli bändin toinen peräkkäinen Nro 1.


title: The Amity Affliction

text: 11. lokakuuta, kitaristi Troy Brady ilmoitti, että hän oli päättänyt jättää yhtyeen, joten Ahren Stringer ainoa alkuperäinen jäsen bändissä.


title: The Amity Affliction

text: 18. Toukokuuta, The Amity Affliction julkaisi videon heidän Facebook-sivullaan ilmoittaen, että heidän viidennen studioalbuminsa, "This Could Be Heartbreak". Bändi oli myös ilmoittanut, että albumi olisi julkaistu 12. elokuuta ja yhtye julkaisi myös musiikkivideon ensimmäisestä singlestä, "I Bring The Whether With Me". Laulussa puhdasta laulua laulaa myös Joel Birch . Yhdessä tämän uuden albumin kanssa, The Amity Affliction ilmoitti myös 1500-henkilö suuruisen (per kaupunki) kiertueen Australiassa nimeltään I Bring The Weather With Me Tour kohteessa Brisbane 19. elokuuta, Metro Theatre Sydney 26. elokuuta ja 170 Russell, Melbourne on 31. elokuuta.Bändiä tukevat tällä kiertueella Trophy Eyes.  Heillä oli myös kiertue yhdysvalloissa syys-ja lokakuussa ja sen jälkeen Euroopassa joulukuussa. 10. heinäkuuta yhtye julkaisi toisen singlen, albumin nimikko kappaleen  "This Could Be Heartbreak " sekä kappaleen musiikkivideon. 9. elokuuta-yhtye julkaisi videon kappaleen "All Fucked Up" sanoista Youtubessa.Sivuhankkeita


title: Skogbyn ruukki

text: Skogbyn ruukki toimi Tammisaaressa Hankoniemen luoteisrannalla vuosina 1682–1908. Nykypäiviin säilynyt ruukinalue käsittää 1700-luvun lopulla rakennetun masuunin, ruukin konttorirakennuksen ja patolammet sekä masuuniin yhteydessä olleen 1800-luvun puolessa välissä rakennetun puhalluskoneen. Ruukkialueella on myös entisiä työväenasuntoja, kivisen myllyn rauniot ja runsaasti purettujen ruukin rakennusten ja rakennelmien jäänteitä. 1700-luvulla rakennettu ruukin päärakennus siirrettiin läheisen Skogbyn sahan johtajan asunnoksi.


title: Skogbyn ruukki

text: Skogbyn ruukin ja masuunin perusti 1682 Fagervikin ja Pinjaisten Billnäsin rautaruukit omistanut Carl Billsten nuorempi. Ruukissa valmistettiin Ruotsista tuodusta vuorimalmista takkirautaa jota Fagervikin ja Billnäsin ruukkien kankirautapajat käyttivät. Skogbyn säilynyt alaosaltaan harmaakivestä ja yläosaltaan tiilestä rakennettu masuuni on vuodelta 1789 ja siihen liittynyt puhalluskone on vuodelta 1856. Masuunilammen harmaakivipato rakennettiin 1780 ja ruukin konttori 1783. Ruukki oli toiminnassa vuoteen 1908 saakka.


title: Skogbyn ruukki

text: Noin viiden kilometrin päässä ruukkialueesta Hankoniemen itärannalla sijaitsi Skogbyn höyrysaha jonka perusti Mauritz Hisinger vuonna 1888. Saha toimi vuoteen 1987 saakka. Säilyneen saha-alueen tuotantorakennukset ovat peräisin pääosin 1950–1980-luvuilta. Vanhimmat sahan asuinrakennukset ja ruokalarakennus ovat vuodelta 1888 ja uudempia työväen asuinrakennuksia on useita 1920-luvulta. Sahalta ruukin alueelle kulkee välirauhan aikana vuosina 1940–1941 rakennettu kantalinnoitettu Harparskog-linja.


title: Rachilde

text: Marguerite Vallette-Eymery, kirjailijanimi Rachilde (11. helmikuuta 1860 – 4. huhtikuuta 1953), oli ranskalainen kirjailija.


title: Rachilde

text: Vallette-Eymeryn synnyinpaikka oli lähellä Périgueux'ta Dordognessa Aquitainessa Ranskassa.


title: Rachilde

text: Maurice Barres nimitti Rachildea "Mademoiselle Baudelaireksi", Jules Barbey d’Aurevilly hienostuneeksi pornografiksi. Hän on 1800-1900-luvun vaihteen kompleksisimpia kirjallisia hahmoja. Hänen tunnetuimmat teoksensa ovat romaanit "Monsieur Vénus" (1884) ja "La Jongleuse" (1900, uud. p. 1925) ja teos "Pourquoi je ne suis pas féministe" (1928, 'Miksi en ole feministi'), joka ei ole kaunokirjallisuutta, vaan siinä hän muun muassa maineikkaasti lausuu: ”Minä en ole ikinä luottanut naisiin, sillä ikinaisellisuus tuotti minulle pettymksen heti elämäni alussa äitini muodossa.”


title: Rachilde

text: Rachilde oli biseksuaali, ylimielinen ja itsenäinen, ja hänen vierailukortissaan luki: "Rachilde – oppinut mies". Stanfordin yliopiston opettajan Petra Dierkes-Thrunin mukaan hänellä oli vaille huomiota jäänyt rooli Oscar Wilden perinnön muotoutumisessa. Sitä Oscar Wildea, jonka me nykyisin tunnemme, ei olisi ilman Rachildea. Aikana, jolloin Wilde oli tuskin muuta kuin yksi iskurepliikki. Rachilde kirjoitti homoseksuaalista rakkautta puolustavia artikkeleita, arvosteluja Wilden teoksista ja tilasi käännöksiä hänen romaaneistaan ja näytelmistään. Wilden perintö olisi hyvin toisennäköinen ilman Rachildea, jonka avantgarde-salonki oli Pariisin merkittävimpiä lajissaan ja joka toimitti Euroopan vaikutusvaltaisinta kirjallisuuslehteä Mercure de France, sanoo Dierkes-Thrun.


title: Rachilde

text: Rachilden nuoruutta leimasivat skandaalit, häntä panettelivat niin moralistit kuin feministitkin, hänen teoksensa jäivät huomiotta tai unohdettiin hänen kuolemansa jälkeisinä vuosina. Hän tasapainoili dekadenssin ja kirjallisen modernismin välimaastossa, ja oli toisaalta kitkerän naisvihamielinen mutta uskoi syvästi omaan naisenarvoonsa.


title: Rachilde

text: Marguerite Eymery oli onnettomassa avioliitossa olevien vanhempiensa ainoa lapsi. Hän oli lapsesta pitäen ahkera lukija, ja ilman vanhempien valvovaa silmää kasvaneena hän pääsi perehtymään isoisänsä kirjastoon, josta suurta osaa olisi pidetty tuohon aikaan sopimattomana nuorelle tytölle. Käytettävissä oleva nuoruudentuotanto osoittaa, että hän kirjoitti ahkerasti 12-vuotiaasta alkaen, piti muistikirjaa ja julkaisi ensimmäiset kertomuksensa paikallislehdessä. Niistä kuvastuu seksuaali-identiteetin pohdinta ja olemassaolevien gender-määrittelyjen kyseenalaistaminen, aiheita, jotka aina uudestaan pulpahtavat esiin hänen aikuisiän teoksissaan. Hän ei ollut vielä 16-vuotias, kun hän ryhtyi kirjoittamaan tilattua kaunokirjallista ja asiatekstiä paikallisille lehdille nimellä "Rachilde". Hän kertoo valinneensa nimen erään ruotsalaisen miehen mukaan, jonka hän väittää olleen yhteydessä häneen yliluonnollisin kenoin, mikä oli taitava temppu, jolla hän pyrki saamaan äitinsä ajattelemaan, ettei hän ollut vastuussa kirjoittamastaan skandaalimaisesta kirjallisuudesta.


title: Rachilde

text: Hän lähti Pariisiin 1878 vastoin isänsä tahtoa mutta seuranaan äitinsä esiliinana. 1880-luku oli Pariisissa kirjallista kultakautta, jolloin yleinen lukutaito lisääntyi, kirjapainot kehittyivät ja Pariisia uudistettiin, ja näiden kaikkien ansiosta syntyi ilmapiiri, jossa ilmestyi runsaat 50 päivälehteä ja useita kirjallisuuslehtiä.


title: Rachilde

text: Sellaisen lehden, Mercure de Francen, Rachilde ja hänen miehensä Alfred Vallette perustivat ja työskentelivät siinä. Lehdessä ilmestyivät ensimmäiset ranskalaiset katsaukset ja esseet. Pariisin muuton ansiosta Rachilde saattoi ensimmäistä kertaa liittyä taiteilijaryhmään, jolla oli samanlaisia ajatuksia kuin hänellä. Hänen ensimmäinen romaaninsa "Monsieur de la Nouveauté" ilmestyi 1880, ja alkusanat siihen oli kirjoittanut Arsène Houssaye. Pian syntyi dekadenttien ja symbolistien kirjallinen piiri. Tämän piirin sisällä Rachilde piti itseään ihmissutena: mullistavana, kärsimättömänä ahdasmielisten porvarillisten asioiden suhteen ja ylenkatseellisena ”vähäjärkistä rahvasta kohtaan”, joka hänen mielestään aina vastustaa yksilöllisyyttä ("Face à la peur", 1942).


title: Rachilde

text: Vaikka Rachilde oli miehen kanssa naimisissa, hän ei tuntenut olevansa tyypillinen cis-sukupuolinen, heteroseksuuaalinen nainen. Rachilde käytti miesten vaatetusta, vaikka rikkoi sillä Ranskan lakia. Lisäksi hänellä oli ennen avioliittoaan ainakin yksi suhde naisen kanssa.


title: Rachilde

text: Rahapulan iskiessä Rachilde kirjoitti ja julkaisi 1884 teoksen "Monsieur Venus", joka kertoo miehen asuun pukeutuvasta ylhäisönaisesta, joka ottaa rakastetukseen pennittömän kukkientekijän, mutta kääntää hitaasti ja varmasti maskuliiniset piirteensä feminiinisiksi. Tarinan päätös, jossa sekä sukupuolijako että inhimillisyyden ja ei-inhimillisyyden ero hämärtyvät, on hyvin järkyttävä ja suorastaan ennakoi nykyaikaisia keskusteluja. Teos oli aikaansa edellä feministisiin teemoihinsa nähden. Se myös heijasteli hänen omaa elämäänsä siinä suhteessa, että hän itse käytti miesten vaatetusta.


title: Rachilde

text: Rachilde kuului Coletten aikalalaisiin ja piti tätä julkisesti Ranskan ainoana tai toisena kahdesta (itse hän oli toinen) arvostettavana naiskirjailijana, mutta yksityiskeskusteluissa sävy oli toinen: Colette on "surkein tyyppi", jonka hän oli koskaan tuntenut. Merkittävintä ja pysyvintä oli hänen kriitikontyönsä Mercure de Francessa. Sen sijaan hänen kaunokirjallinen tuotantonsa oli menettänyt lukijansa. Hän oli menneisyyden haamu, jäänne dekadenssin aikakaudelta. Hän kirjoitti yhä dekadenssin aiheista, huumeisiin sortuneista taiteilijoista, roistoista, pettureista, mutta aika oli ajanut niiden ohi. Kirjallisuudenystävät pettyivät keskinkertaisuuteen, elämysten etsijät puolestaan otsikoiden ja sisällön väliseen ristiriitaan ja hylkäsivät hänet. Hän ihaili vilpittömästi Coletten aviomiestä Willyä, Henry Gauthier-Villarsia, jonka romaaneille oli käynyt samalla tavalla, ja kirjeenvaihdossaan he panettelivat yhdessä Colettea.


title: Rachilde

text: Rachilde liehui vielä seitsemänkymppisenä pariisilaisissa yökerhoissa ympärillään kauniita homoseksuaalisuojatteja. Hän taisteli yhä tabuja vastaan, jotka olivat kadonneet jo aikaa sitten. Hän oli kiihkoisänmaallinen, juutalaisvastainen misogyyni, joka vuonna 1928 julkaisemassaan pamfletin "Miksi en ole feministi" esipuheessa lausui: "Minä en ole ikinä luottanut naisiin, sillä ikinaisellisuus tuotti minulle pettymksen heti elämäni alussa äitini muodossa."


title: Rachilde

text: symbolistinen ja dekadenttinen taidesuuntaus olivat tyylisuuntia, jotka olivat vallalla 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Niiden katsotaan kuuluvan laajempaan avantgardistiseen taidesuuntaukseen. Symbolismi käyttää hahmoja, rekvisiittaa ja tapahtumia esittämään monimutkaisia ideoita eikä niinkään juonen kuljettamiseen. Symbolismi hyödyntää aistikokemuksia selittääkseenin sen, mitä ei voi ilmaista sanoin. Siihen liittyi usein muistoja, unia ja yliluonnollisia tai henkisiä tapahtumia. Se oli reaktio naturalistiselle taidesuuntaukselle, joka hallitsi eurooppalaista taidemaailma koko 1800-luvun lopun. Se lähti alkuun todellisuuden, totuuden ja normaaliuden kyseenalaistamisesta, joka naturalistisessa taiteessa oli hyvin suoraviivaista. Decadenttinen taide keskitty kaikenlaisten aistikokemusten ihannointiin. Se esitti äärimmäisen tuskan ja kurjuuden romantisoidussa valossa. Symbolismi ja dekadenssi rinnastivat vallalla olevan yhteiskunnan ja vallalla olevan ajattelun.


title: Rachilde

text: Rachilde ja hänen miehensä Alfred Vallette olivat hyvin vaikutusvaltaisia henkilöitä Pariisin symbolistisessa ja dekadenttisessa yhteisössä. He perustivat Mercure de Francen ja kustannusyhtiön julkaisemaan nuorten lahjakkuuksien teoksia. Rachilde järjesti tiistai-iltapäivisin miehensä kanssa tilaisuuksia, joista käytetään nimitystä salonki, joissa nuoret taiteilijat tapasivat vakiintuneita kirjailijoita. Näin käynnistyi monen merkittävän kirjailijan ura. Tunnetuimpia salongin-kävijöitä oli Oscar Wilde, jolle Rachilden kirja "Monsieur Venus" antoi herätteitä Toinen tunnettu kävijä oli näytelmäkirjailija Alfred Jarry, joka on vastuussa avantgardistisesta mestariteoksesta "Kuningas Ubu". Rachilde osallistui myös Theatre de I'Ouvren ja Theatre d'Artin perustamiseen ja kirjoitti niistä lehteensä arvioita.


title: Rachilde

text: Rachilde kirjoitti muutamia merkittäviä näytelmiä, jotka hän sijoitti symbolismin maailmaan. Näytelmistä tunnetuin ja tärkein oli yksinäytöksinen näytelmä "L'Araignée de Cristal" ('Kristallihämähäkki'), jonka ensiesitys oli 1892. Näytelmän henkilöt äiti ja hänen poikansa Terror Stricken keskustelevat rikkinäisestä peilistä. Näytelmä on kuuluisa siitä, miten se hyödyntää genderrooleja ja peilisymboliikkaa. Peili ei siinä pelkästään heijasta sen edessä olevaa, vaan se ympäröi hänet ja luo kaikenkattavan syvyyden.


title: Rachilde

text: Rachilden merkittäviä teoksia :


title: Trollshovdan ruukki

text: Trollshovdan ruukki toimi Tammisaaressa Trollshovdan kylässä Trollshovdavikenin pohjukkaan laskeneen puron varrella vuosina 1840–1915.


title: Trollshovdan ruukki

text: Trollshovdan ruukin ja masuunin perusti vuorineuvos John Julin joka sai ruukille privilegion 1840. Ruukin masuuni käytti aluksi Julinin omista kaivoksista saatua rautamalmia sekä Itä-Suomesta kuljetettuja järvi- ja suomalmeja. 1870-luvulla masuuni siirtyi käyttämään yksinomaan Ruotsista tuotua rautamalmia. Ruukki oli 1900-luvun alussa käynyt vanhanaikaiseksi ja kun ensimmäisen maailmansodan puhkeaminen 1914 lopetti malmintuonnin Ruotsista ruukin malmivarastot käytettiin loppuun ja sen toiminta päättyi kesällä 1915.


title: Trollshovdan ruukki

text: Ruukkialueella on jälkellä rakennusten pohjia ja jäännöksiä voimakanavista. Kallioiden välissä Degergårdsträsketin järven ja merenlahden puolivälissä sijainneen masuunin lähellä on säilynyt malmikasa ja kalkkikiveä. Merenlahden pohjukassa ja länsirannalla oli aikoinaan 12–13 slagitiilistä hiiliuunia joista 1980-luvulla oli jäljellä neljä ja yksi muutettu kappelirakennukseksi.


title: McKinsey-palkinto

text: McKinsey-palkinto jaettiin vuosittain yhdelle Teknillisestä korkeakoulusta ja yhdelle Helsingin kauppakorkeakoulusta valmistuneelle, opinnoissaan parhaiten menestyneelle henkilölle. Palkinto oli rahalliselta arvoltaan aluksi 10000 markkaa, sitten 15000 markkaa ja lopulta 2500 euroa.


title: McKinsey-palkinto

text: McKinsey & Company perusti vuonna 1995 nimeään kantavan palkinnon kannustaakseen opiskelijoita hyviin opintosuorituksiin. Palkinnonsaajan valitsivat Teknillinen korkeakoulu ja McKinsey & Company yhdessä. Palkinnon jakoperusteina olivat opintomenestys, opintojen kesto, aktiivisuus opiskelijatoiminnassa ja kansainvälinen kokemus.


title: Ricky Waxlax

text: Ricky Waxlax (s. 2. joulukuuta 1999) on suomalainen koripalloilija.


title: Ricky Waxlax

text: Malmin Super-Koriksen kasvatti Waxlax pelasi kasvattajaseuransa juniorijoukkueissa. Kaudella 2014–2015 hän oli B-poikien SM-sarjassa koko kauden kolmen parhaan tilastokärjessä pisteissä, levypalloissa, pallonriistoissa ja heitontorjunnoissa. MaSu saavutti tuolla kaudella ikäluokan SM-hopeaa. Elokuussa 2016 Waxlax teki kolmivuotisen pelaajasopimuksen Korisliigassa pelanneen Helsinki Seagullsin kanssa. Hän pelasi kauden aikana hajaminuutteja ja ylsi ajoittain pisteille. Vuoden 2016 lopussa hänet kutsuttiin Basketball Without Borders -maailmanleirille. Seagulls voitti kauden 2016–2017 päätteeksi SM-pronssia.


title: Ricky Waxlax

text: Kaudella 2017–2018 Waxlaxin peliaika ja tilastolukemat kasvoivat edelliskaudesta.


title: Ricky Waxlax

text: Waxlax on pelannut kymmeniä maaotteluita Suomen nuorisomaajoukkueissa. Hän kuului Suomen kokoonpanoihin vuonna 2016 U17-ikäluokan MM- ja U18-ikäluokan EM-kilpailuissa sekä U15-ikäluokan EM-kilpailuissa 2015.


title: Ricky Waxlax

text: Miesten maajoukkueessa Waxlax pelasi ensimmäisen kerran Latviaa vastaan 31. elokuuta 2018 tehden kaksi pistettä.


title: Ricky Waxlax

text: Waxlaxilla on kaksoisveli, myös nuorisomaajoukkueissa pelannut koripalloilija Erik Waxlax. Kaksoset ovat syntyneet harvinaislaatuisesti eri päivinä, ja Erik on veljeään selvästi lyhyempi.


title: Kirjaskorpionit

text: Kirjaskorpionit on valeskorpioneihin kuuluva hämähäkkieläinten heimo.


title: Kirjaskorpionit

text: Sammalvaleskorpioneista poiketen kirjaskorpioneilla on saaliin lamauttavaa myrkkyä tuottavat rauhaset saksiensa molemmissa terissä. Saksien sisäpinnalla ei ole hammastusta. Kirjaskorpionit ovat 1,5-5 mm:n pituisia ja niillä on yleensä 2 silmää. Niiden usein puna- tai oliivinruskeasävyinen väritys vaihtelee vaaleasta tummanruskeaan tai mustaan ja siinä on tummia kuvioita. Kirjaskorpionien kosimenot voivat olla hyvin monimutkaisia, kuten monilla muillakin hämähäkkieläimillä. Koiras ja naaras tanssivat pitäen kiinni toistensa pedipalpeista.


title: Sammalvaleskorpionit

text: Sammalvaleskorpionit (Neobisiidae) on valeskorpioneihin kuuluva hämähäkkieläinten heimo.


title: Sammalvaleskorpionit

text: Sammalvaleskorpionit ovat hyvin pieniä, vain 1-5 mm:n pituisia. Niillä on yleensä 4 silmää, mutta luolissa asuvilla lajeilla niitä voi olla vähemmän, tai silmiä ei ole ollenkaan. Sammalvaleskorpionien väritys vaihtelee oliivinruskeasta tummanruskeaan ja siinä voi olla punaisia, keltaisia tai kermanvaaleita vivahteita. Raajat ovat usein hieman vihertävät ja nilkoissa on 2 jaoketta. Molempien pedipalpien saksissa on myrkkyrauhanen kiinteässä terässä. Kun sammalvaleskorpioni on lamauttanut saaliin, se repii sen kappaleiksi suurilla leuoillaan.


title: Varsinaiset skorpionit

text: Varsinaiset skorpionit (Scorpionidae) on maailman suurimmat skorpionit sisältävä heimo, lajit voivat olla jopa 21 sentin pituisia. Uhkaavasta ulkonäöstään huolimatta suurimmat lajit eivät ole yleensä yhtä myrkyllisiä kuin pienet. Saalistaessaan ne luottavat pääasiassa fyysiseen voimaan ja kaivavat maasta saaliseläimiinsä kuuluvat hämähäkit, liskot ja jopa pienet nisäkkäät. Varsinaiset skorpionit eivät käytä piikkiään ainoastaan uhrinsa lamauttamiseen, vaan saattavat pistää myös kumppaniaan osana monimutkaista pariutumisrituaaliaan. Emo pysyy 30-35 poikasen muodostaman pesueen lähettyvillä vielä jonkin aikaa ensimmäisen nahanluonnin jälkeen. Varsinaisten skorpionien rintalasta on viisisivuinen kun se taas kenttäskorpioneilla on kolmiomainen.


title: Kenttäskorpionit

text: Kenttäskorpionit (Buthidae) on skorpionien kaikista heimoista suurin, se sisältää noin 90 sukua ja 1 102 lajia. Heimo on levinnyt laajalle, ja lajeja tavataan trooppisilta, subtrooppisilta ja osittain laukeilta alueilta ympäri maailman, lukuun ottamatta Etelämannerta ja Uutta-Seelantia. Heimon jäsenet ovat pieniä ja keskikokoisia skorpioneja, koot vaihtelevat 20 millimetristä yli 120 millimetriin. Useat heimon lajit voivat olla hyvin myrkyllisiä, mutta alle 20 ovat riittävän myrkyllisiä tappaakseen aikuisen miehen.


title: Kenttäskorpionit

text: Useimmista muista skorpioniheimoista poiketen kenttäskorpionit ovat lääketieteellisen merkityksensä takia useilla maapallon alueilla suosittuja sekä tieteen että kansan keskuudessa. Lajien määrä on myös edesauttanut niistä syntynyttä harrastusta. Kokeneille kerääjille tämä on turvallista, vaikkakin kaikkein vaarallisimpia lajeja tulee varoa.


title: María Farantoúrin diskografia

text: María Farantoúrin diskografia sisältää kymmeniä hänen omiaan, sekä useita osallistumisia muiden artistien albumeihin, 1960-luvun lopulta lähtien.


title: Kullan ruukki

text: Kullan ruukki toimi Tenholassa Kullanjärven eteläpuolella Kockböleträsket-järvestä Kvarnträsket-järveen laskevan joen varrella lähellä Kullan kylää vuosina 1730–1754.


title: Kullan ruukki

text: Kullan koskessa oli jo 1600-luvulla kolme puromyllyä jotka hävitettiin kun ruukki ja masuuni rakennettiin. Ruukin tarvitseman malmin ja sen tuottaman takkiraudan kuljetus osoittautui hankalaksi ja niinp ruukin toiminta päättyi jo 1754 ja masuuni purettiin todennäköisesti vuonna 1766.


title: Kullan ruukki

text: Ruukkialueella joen länsirannalla on säilynyt kivillä vahvistettu pato, suurista lohkokivistä tehty mahdollinen rakennuksen pohja ja maakumpare jonka kohdalla masuuni on mahdollisesti sijainnut. Itärannalla on pato- ja siltarakenteiden jäänteitä, rakennuksen pohja ja vanha tie sekä kalliolouhos. Länsirannalla on edelleen runsaasti kuonaa ruukin ajoilta sekä sysi- ja liuskekivikasoja. Ruukin paikalta noin 500 metriä pohjoiseen on mahdollisesti 1730-luvulla rakennetun kaksikivisen vesimyllyn ja myllypadon rauniot. Läheisen Kullan kylän alueelta on löydetty yli 30 vanhaa miilunpohjaa.


title: Nymphonidae

text: Nymphonidae on kapeavartaloisten ja vankkakärsäisten merilukkien heimo, jonka lajit ovat muita merilukkeja aktiivisempia ja uivat enemmän. Pituudeltaan ne ovat 1-8 mm:n mittaisia. Etummaisissa lisäkkeissä on yleensä sakset. Sekä koirailla että naarailla on kymmenjaokkeiset munankantojalat, joissa voi olla kerrallaan jopa 1 000 munaa. Kävelyraajapareja voi olla 4-6. Nämä merilukit käyttävät ravinnokseen polyyppien ja sammaleläinten kaltaisia pehmeävartaloisia selkärangattomia. Useimmat Nymphonidae-heimon lajit elävät syvissä vesissä, mutta joitakin tavataan myös matalilta rannikkovesiltä.


title: Unescon maailmanperintökohteet Venezuelassa

text: Unesco on nimennyt Venezuelasta kolme kohdetta maailmanperintöluetteloon. Kohteet ovat merkittäviä kulttuuri- ja luonnonperintönsä ansiosta.


title: Anthony Kennedy

text: Anthony McLeod Kennedy (s. 23. heinäkuuta 1936 Sacramento, Kalifornia) on yhdysvaltalainen lakimies, joka toimi Yhdysvaltain korkeimman oikeuden tuomarina vuosina 1988–2018. Hänet nimitti presidentti Ronald Reagan helmikuussa 1988. Kennedyn ääni ratkaisi monta täpärää oikeuden päätöstä, ja hän äänesti sekä konservatiivisten että liberaalien jäsenten kannan puolesta.


title: Anthony Kennedy

text: Ennen lakiopintojaan Harvardin yliopistossa Kennedy opiskeli Stanfordin yliopistossa ja London School of Economicsissa. Hän työskenteli lakimiehenä Kaliforniassa, minkä jälkeen hän oli professorina kalifornialaisessa yliopistossa University of the Pacificissa vuosina 1965–1988.


title: Anthony Kennedy

text: Vuonna 1975 presidentti Gerald Ford nimitti Kennedyn Yhdysvaltain vetoomustuomioistuimen yhdeksännen tuomiopiirin tuomariksi. Vuoden 1987 loppupuolella presidentti Ronald Reagan nimitti hänet korkeimpaan oikeuteen kesäkuussa eläkkeelle jääneen Lewis F. Powellin tilalle. Senaatti vahvisti nimityksen yksimielisesti äänin 97-0, ja Kennedy vannoi valansa 18. helmikuuta 1988. 51-vuotiaasta Kennedystä tuli tuomioistuimen senhetkisen kokoonpanon nuorin jäsen.


title: Anthony Kennedy

text: Kennedy ei ollut Reaganin ensimmäinen valinta korkeimpaan oikeuteen: senaatti hylkäsi Reaganin ensimmäiseksi nimittämän Robert Borkin lokakuussa äänin 58–42, ja Douglas H. Ginsburg vetäytyi nimityksestä, koska muun muassa hänen opiskelun aikainen kannabiksen käyttönsä oli aiheuttanut kohua nimityksen ympärillä.


title: Anthony Kennedy

text: Korkeimman oikeuden tuomarin Antonin Scalian kuoltua helmikuussa 2016 Kennedystä tuli tuomioistuimen silloisessa kokoonpanossa pisimpään toiminut tuomari.


title: Anthony Kennedy

text: 27. kesäkuuta 2018 Kennedy ilmoitti jäävänsä eläkkeelle heinäkuun viimeisenä päivänä.


title: Harkkohytti

text: Harkkohytti on aikaisemmin raudan valmistuksessa käytetty yksinkertainen sulatusuuni, joka erotuksena masuuniin oli kertatäyttöinen, eli raudan tuotanto ei ollut jatkuvaa, vaan uuni täytyi välillä tyhjentää ja täyttää uudelleen. Harkkohytti tehtiin muuraamalla harmaasta kivestä tai tiilestä jättäen se ylhäältä avoimeksi, jotta harkkohytti saatiin täyttää ja tyhjentää sieltä käsin. Raudan valmistus tapahtui täyttämällä hytti kerroksittain sydellä ja malmilla. Harkkohytin alaosassa oli reikä, josta puhallettiin palkeilla ilmaa hyttiin sysien palaessa, jolloin puhalletun ilman happi reagoi hehkuvien hiilien kanssa synnyttäen hiilimonoksidia, joka pelkistää raudan. Näiden nahkaisten palkeiden käyttövoimana saattoi olla vesiratas, tai sitten niitä käytettiin käsivoimin. Harkkohytin sulatus kesti puolesta yhteen vuorokauteen. Raudan pelkistyessä syntyi hytin pohjalle kuonapitoinen sulain eli harkko, joka sitten harkkohytin tyhjentämisen yhteydessä nostettiin harkkohytin yläpäästä ulos ja vietiin sitten aluksi pilkottavaksi ja valkohehkuiseksi tulistamisen jälkeen tiiviimmäksi taottavaksi. Rauta täytyi sitten hiilestää ja karkaista, jotta siitä voitiin valmistaa esimerkiksi työkaluja. Harkkohyteissä valmistettu rauta oli kuitenkin usein hataraa ja kuonaista eikä soveltunut hyvin taottavaksi.


title: Harkkohytti

text: Harkkohyttejä käytettiin Suomessa erityisesti 1800-luvulla teollisesti raudan valmistukseen järvimalmista ja suomalmista. Näiden malmien kosteus ja epäpuhtaudet pyrittiin poistamaan polttamalla niitä nuotiossa ennen harkkohyttiin laittamista. Tätä kutsuttiin pasuttamiseksi. Harkkohyttien avulla raudanvalmistusta harjoitettiin myös varsinkin Itä-Suomessa talonpoikien kotitarveteollisuutena, koska alueella oli runsaasti järvi- ja suomalmia saatavissa.


title: Luettelo ammunnan olympiamitalisteista

text: Ammunta on yksi kesäolympialaisten alkuperäisistä lajeista, se on ollut lajivalikoimassa vuosia 1904 ja 1928 lukuun ottamatta jokaisissa kesäolympialaisissa. Menestynein maa olympialaisten ammunnassa on Yhdysvallat.


title: Sebastián Keitel

text: Sebastián Keitel Bianchi (s. 14. helmikuuta 1973 Santiago de Chile) on chileläinen pikajuoksija, sisäratojen MM-mitalisti.


title: Sebastián Keitel

text: Keitel saavutti Barcelonan MM-hallikilpailuissa 1995 pronssia 200 metrin juoksussa Chilen ennätysajalla 20,98. Atlantan olympialaisissa 1996 hän karsiutui saman matkan alkuerissä. Seuraavana vuonna hän karsiutui 200 metrillä välierissä Pariisin MM-hallikilpailuissa ja puolivälierissä Ateenan MM-kilpailuissa. Johannesburgin maailmancupissa 1998 hän sijoittui samalla matkalla kuudenneksi. Sevillan MM-kilpailuissa 1999 hän karsiutui 200 metrin alkuerissä.


title: Sebastián Keitel

text: Keitel saavutti Pan-Amerikan kisoissa pronssia 200 metrillä Mar del Platassa 1995 ajalla 20,55 ja Winnipegissä 1999 ajalla 20,82. Etelä-Amerikan kisoissa hän voitti kultaa 200 metrillä 1994. Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa hän saavutti 100 metrillä kultaa 1997 ja hopeaa 1999 sekä 200 metrillä hopeaa 1997. Nuorten Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa hän saavutti 200 metrillä kultaa 1992 sekä 400 metrillä hopeaa 1991 ja 1992.


title: Sebastián Keitel

text: Keitel saavutti Ibero-Amerikan-mestaruuskilpailuissa 100 metrillä kultaa 1996 ja 1998 sekä pronssia vuonna 2000. 200 metrillä hän voitti kultaa 1994, 1996 ja 1998 sekä oli kolmas 2000. 400 metrillä hän saavutti kultaa 1994.


title: Hollolan teloitukset

text: Hollolan teloitukset tapahtuivat Suomen sisällissodan aikana huhti–toukokuun vaihteessa 1918, jolloin valkoiset ampuivat Hollolan kirkonkylässä ainakin 200 punaista tai sellaiseksi epäiltyä. Joidenkin lähteiden mukaan teloitettuja saattaa olla jopa 500.


title: Hollolan teloitukset

text: Valkoiset saivat Hollolan haltuunsa Lahden taistelun loppuvaiheessa 29. huhtikuuta. Tämän jälkeen pahamaineinen virolainen majuri Hans Kalm perusti sotaoikeuden, joka toimi Hollolan kunnantalolla. Sen toimeenpanemat oikeudenkäynnit olivat nopeita, syytetyn tiedot kirjattiin ylös, jonka jälkeen päätettiin, ammutaanko hänet vai ei. Syytettyjen joukossa oli paikallisten lisäksi runsaasti Länsi-Suomesta saapuneen pakolaiskolonnan mukana tulleita punaisia, jotka olivat jääneet valkoisten vangiksi. Hollolalaisten kohdalla sotaoikeus otti päätöksiä tehdessään huomioon myös paikallisten antamia lausuntoja.


title: Hollolan teloitukset

text: Pikaoikeudenkäyntien alettua suoritettiin viiden päivän aikana ainakin 202 teloitusta, joiden nimet histrioitsija Jaakko Paavolainen onnistui 1960-luvulla saamaan selville. Tuomitut marssitettiin neljän ryhmissä Hollolan kirkon vieressä sijaitsevan pitäjänmakasiinin luokse, jonka seinää vasten heidät ammuttiin. Nykyään rakennuksessa toimii Hollolan kotiseutumuseo. Sekä teloittajat että teloitetut olivat enimmäkseen ulkopaikkakuntalaisia, jotka eivät tunteneet toisiaan. Teloitettujen joukossa oli myös lukuisia naisia. Sisällissodan aikaisista Hollolan tapahtumista myöhemmin kesäkuun lopulla Porvoo tuomiokapitulille raportoinut kappalainen Hjalmar Paunu mainitsi ammuttuja olleen lähes 500. Hänen mukaansa ruumiit lojuivat röykkiöinä pitäjänmakasiinin luona useita päiviä, ennen kuin ne siirrettiin haudattaviksi. Tuomiokapitulille tekemässään selonteossa Paunu paheksuu kirkon vierustan käyttämistä teloituspaikkana, mutta ei teloituksia itsessään. Hänen mukaansa ”metsää ja mäkeä olisi hiukan kauvempanakin ollut miten paljon tahansa.”


title: Hollolan teloitukset

text: Teloitettujen omaiset kävivät tunnistamassa ruumiita, mutta niitä ei silti luovutettu heille haudattavaksi, vaan kaikki haudattiin samaan joukkohautaan vajaan kilometrin päähän Parinpellon kylään. Haudassa on yhteensä 500 punaista, joista noin 200:n tiedetään olevan varmasti teloitettuja. Vuonna 1948 Parinpellon joukkohaudalle pystytettiin kirkkoherra Rafael Saartion suunnittelema pyramidinmuotoinen muistomerkki. Saartio on myös siunannut haudassa olevat vainajat.


title: Catharina Justander

text: Catharina Justander (syyskuu 1723, Lempäälä – 5. lokakuuta 1778, Zeist, Alankomaat) oli suomalainen lähetyssaarnaaja. Hän vaikutti herrnhutilaisen veljesseurakunnan varhaisten vaiheiden aikana Turussa, Tukholmassa ja Alankomaiden Zeistissa. Vuonna 1759 hän sai luottamustehtävän akoluuttina, joka oli katolisuudesta periytyvä böömiläisessä kirkossa tunnettu alin vihkimystä vaativa virka. Justander kuoli 55-vuotiaana kovia kipuja aiheuttaneeseen sairauteen.


title: Barinas

text: Barinas on Barinasin osavaltion pääkaupunki Venezuelassa. Sen keskustaajamassa on noin 300 000 asukasta, koko kunnan alueella 350 000.


title: Barinas

text: Barinas sijaitsee Santo Domingo -joen varrella tasangolla, joka ympäröi Merida-vuoria osavaltion länsiosassa. Sen keskustassa on paljon siirtomaa-aikaisia hallintorakennuksia. Ympäröivä maaseutu on karjankasvatusaluetta. Aiemmin siellä viljeltiin tupakkaa ja kaakaota, mutta nykyisin tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, kahvi ja hirssi.


title: Vääksyn manufaktuuripaja

text: Vääksyn manufaktuuripaja toimi Kangasalla Huutijärven kylässä Vääksyn kartanon yhteydessä vuosina 1837–1845.


title: Vääksyn manufaktuuripaja

text: Manufaktuuripajan perusti Vääksyn kartanon ostanut koskenperkausluutnantti Fr. V. Favorin. Paja sijaitsi Vääksynjoen rannassa lähellä vanhoja vesimyllyjä. Pajassa taottiin erilaisia rautaesineitä maataloustyökaluista aina ovenripoihin saakka.


title: Edouard Du Puy

text: (Jean Baptiste) Edouard (Louis Camille) Du Puy (noin 1770 Saint-Étienne-de-Baïgorry tai Neuchâtel – 3. huhtikuuta 1822 Tukholma) oli ranskalais-saksalais-tanskalais-ruotsalainen säveltäjä, viulisti, kapellimestari ja oopperalaulaja.


title: Edouard Du Puy

text: Du Puy opiskeli viulun- ja klaverinsoittoa Pariisissa ja palkattiin vuonna 1786 muusikoksi Rheinsbergin hoviorkesteriin. Kaksi vuotta myöhemmin hän hankki lisäopintoja Berliinissä. Vuonna 1792 Du Puy irtisanottiin hänen keskeytettyään jumalanpalvelun ratsastamalla kirkkoon. Seuraavan vuoden Du Puy vietti kiertueella Saksassa ja Puolassa, kunnes palkattiin Tukholman hoviorkesteriin, mutta jälleen kuusi vuotta myöhemmin karkotettiin maasta, tällä kertaa poliittisten syiden takia. Hän muutti Kööpenhaminaan, jossa toimi säveltäjänä, viulistina, oopperalaulajana ja musiikinopettajana; vuonna 1809 Du Puy joutui pakenemaan maasta jäätyään kiinni intiimistä suhteestaan oppilaaseensa, kruununprinsessa Charlotte Frederikeen. Seuraavat kolme vuotta Du Puy vietti Pariisissa, kunnes palasi Tukholmaan Bernadotte-suvun valtaannousun jälkeen vuonna 1812, toimien loppuelämänsä hovikapellimestarina Tukholmassa.


title: Edouard Du Puy

text:
Du Puyn sävellystuotanto koostuu pääasiassa näyttämöteoksista, muiden muassa:
Lisäksi Du Puy sävelsi musiikin Kaarle XIV Juhanan kruunajaisiin (1818) ja neljään muuhun valtiolliseen juhlatilaisuuteen samoin kuin orkesteri- ja kamarimusiikkia sekä lauluja.


title: Edouard Du Puy

text: Suomessa Du Puyn teoksista eniten esitetty lienee "Bonaparten marssi" (EN 1306). Tätä lukuisilla hyvinkin erilaisilla nimillä (muiden muassa "Edouard Du Puyn suomalainen armeijamarssi vuodelta 1809", "Oravaisten marssi" ja "Viipurin pataljoonan marssi") tunnettua marssia tavataan vanhoista suomalaisista nuottikirjoista 1800-luvun alusta lähtien, ja sitä on käytetty muiden muassa entisen Karjalan kaartin rykmentin ja nykyisen Karjalan prikaatin kunniamarssina.


title: Antero Maunula

text: Yrjö Antero Maunula ( 4. lokakuuta 1937 Vaasa – 30. lokakuuta 2014 Seinäjoki) oli suomalainen upseeri, joka toimi Pohjan prikaatin komentajana.


title: Antero Maunula

text: Maunulan vanhemmat olivat majuri, Mannerheim-ristin ritari Auvo Maunula ja Ester Jensen. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1963 oli Kaija Marttila ja toinen vuodesta 1978 Tarja Nieminen.


title: Antero Maunula

text: Maunula tuli ylioppilaaksi Seinäjoen lyseosta 1955 ja valmistui Kadettikoulusta 1958. Hän toimi sitten nuorempana upseerina, opetusupseerina ja komppanianpäällikkönä Pohjanmaan jääkäripataljoonassa vuoteen 1962. Laskuvarjojääkärikoulussa Maunula oli nuorempi upseeri, opetusupseeri ja komppanianpäällikkö 1962–1965, Kouvolan sotilaspiirin esikunnan toimistoupseeri ja järjestelytoimiston päällikön sijainen 1967–1969 ja Keski-Suomen sotilasläänin esikunnan toimistoupseeri 1969–1970 sekä operatiivisen toimiston päällikkö 1970–1973. Pääesikunnan operatiivisen osaston toimistoesiupseerina Maunula toimi 1973–1975 ja toimistopäällikkönä 1975–1977, Sotakorkeakoulun maasotalinjan johtajana 1977–1981 ja Seinäjoen sotilaspiirin päällikkönä 1981–1986. Pohjan Prikaatia Maunula komensi 1986–1989 eversti Pekka Mustosen jälkeen, toimien sitten Pohjois-Suomen sotilasläänin esikuntapäällikkönä vuodesta 1989 vuoteen 1991, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta. Sotilasuransa jälkeen Maunula toimi aktiivisesti Seinäjoen kunnallispolitiikassa.


title: Antero Maunula

text: Maunula ylennettiin vänrikiksi 1956, luutnantiksi 1959, yliluutnantiksi 1962, kapteeniksi 1965, majuriksi 1970, everstiluutnantiksi 1975 ja everstiksi 1982.


title: Kaaranneskosken masuuni

text: Kaaranneskosken masuuni (käytetty myös nimiä Kaaraneksen masuuni tai Kaaraneskosken masuuni) toimi Pellossa Miekojärven itäpuolella, Miekojärven ja Vähä Vietojärven välisen kanavan rannalla noin 350 metriä itään nykyisestä Kaaranneskosken voimalaitoksesta. Masuuni oli toiminnassa vuosina 1805–1807.


title: Kaaranneskosken masuuni

text: Pajalan Köngäksen ruukin omistanut ruukinpatruuna Erik Christiernin osti Kaaraneksen tilan 1795 ja myi sen 1803–1804 Olof Ekströmille joka rakensi sitten masuunin 1804–1805. Masuunin toiminta-aika ji lyhyeksi sillä sen laattakivistä muurattu uuni hajosi jo vuonna 1806 ja masuunin käyttö loppui talouden taantuman ja sotien vuoksi 1807. Masuunin tuotaamia rautaharkkoja kuljetettiin poroilla Kaaraneksesta Turtolaan reittiä joka tunnetaan kansanperinteessä ja kirjallisuudessa nimillä "Kalttitie" tai "Malmitie". Turtolasta harkot päätyivät Svansteinin ruukille.


title: Kaaranneskosken masuuni

text: Masuunista on jäänteinä Kaaraneksen kankaalla rakennusten pohjia ja hiilimiiluja. Miiluissa tuotettiin masuunin ja pajojen tarvitsemat puuhiilet. Lähiseuduilta löytyy myös masuunin toimintaan liittyneitä malmin ottopaikkoja, hiilimiiluja ja potaskanvalmistuspaikkoja.


title: Francon Espanja

text: Francon Espanjalla tarkoitetaan Espanjaa vuosina 1939–1975, jolloin Francisco Franco hallitsi maata diktaattorina. Vuodesta 1947 Espanja oli virallisesti kuningaskunta, mutta ilman kuningasta. Vuonna 1969 Franco nimesi seuraajakseen Bourbon-suvun Juan Carlosin, josta tuli kuningas Francon kuoleman jälkeen 1975. Aiemmin vuonna 1961 Franco oli tarjonnut Espanjan kruunua entiselle Itävalta-Unkarin kruununprinssille Otto von Habsburgille, mutta tämä oli kieltäytynyt.


title: Francon Espanja

text: Franco yritti säilyttää Espanjan imperiumin jäljellä olevat siirtomaat. Vuonna 1968 hän joutui Yhdistyneiden kansakuntien painostuksesta antamaan itsenäisyyden Espanjan siirtomaalle, Päiväntasaajan Guinealle. Vuosina 1958 ja 1969 Espanja joutui luovuttamaan huomattavan osan afrikkalaisista alueistaan Marokolle.


title: Ahvenjärvi (Vesilahti, Riuttonkulma)

text: Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Koskenjoen valuma-alueeseen.


title: Ahvenjärvi (Vesilahti, Riuttonkulma)

text: Järvi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Se on metsäjärvi Päykänvuoren alla, joka kohoaa 45 metriä järvenpinnan yläpuolelle. Siihen laskee kolme lyhyttä suo-ojaa, joista yksi on muita hieman pitempi. Laskuoja lähtee järven koillispäästä ja yhtyy koneellisesti kaivettuna Hanhiluomaan ennen sen saapumista Riutonkulmaan. Siellä se yhtyy Tupaniitynojaan, joka yhtyy Hirvijärven laskujokeen. Järven rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on suota. Järvi on autio. Järven vierestä kulkee Riutankulmalta lähtevä metsäautotie.


title: Ahvenjärvi (Vesilahti, Riuttonkulma)

text: Vuoden 1959 peruskartassa järveen oli jo kaivettu ensimmäinen pelto-oja. Kummallakin puolella järveä oli peltotilkut, jotka olivat metsitettyjä vuoden 1993 kartassa.


title: Hirvijärvi (Vesilahti)

text: Hirvijärvi on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Koskenjoen valuma-alueeseen.


title: Hirvijärvi (Vesilahti)

text: Järvi on 800 metriä pitkä, 400 metriä leveä ja sen pinta-ala on 22 hehtaaria. Se sijaitsee Onkimäen kylän lähellä ja siihen laskee viisi ojaa. Ojista suurin on Pussimäenoja, joka on Iso Arajärven laskuoja ja joka laskee suoksi kuivatetun Lamminjärven läpi. Pussimäenojaan yhtyvät kolme muutakin ojaa, joista suurin on Palujärvestä laskeva Inhanojan alaosuus. Se tuo vesiä laajalta alueelta ja muun muassa Vähä-Mälitystä, Iso-Inhasta ja Pikku-Inhasta. Pussimäenojan eteläpuolelta siihen laskee Riitaniitty, joka on lampi ja kosteikko. Hirvijärven laskujoki lähtee sen koillispäästä ja se putoaa neljä metriä 1,4 kilometrin matkallaan ennen kuin se laskee Onkimäenjärveen. Laskujokeen yhtyy oikealta Tupaniitynoja. Järven rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Useita rantoja reunustaa peltomaa tai entinen peltomaa. Järven lähiympäristössä on kuusi maatilaa ja rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Onkemäen kylän läpi kulkevalta tieltä.


title: Hirvijärvi (Vesilahti)

text:
Järven vedenlaatua on esitetty käyttäen vuosina 2000, 2002, 2007 ja 2013 tutkittua tietoa. Järven pintavesi on ollut sameahkoa (keskimäärin 8,3 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 0,7 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 100–200 mg(Pt)/l, keskiarvolla 142 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 5,1 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 6,6. Talvella happamuustaso on pH 6,4, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 6,8. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä (keskimäärin 0,19 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi ei lämpötilakerrostu selvästi kesäisin ja talvisin. Veden happipitoisuus on ollut kesäisin 7,2 mg/l, jolloin hapen kylläisyys oli 79%. Talvisin se on ollut 11,7 mg/l (kylläisyys 77%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella hyväksi. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 33 µg/l ja kesällä pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 47 µg/l ja talvisin 18 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 803 µg/l (vaihteluvälillä 610–1160 µg/l). Hirvijärvi on siten rehevöitynyt järvi.
Vuonna 1855-1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa Hirvijärvi oli hyvin samanalinen kuin nykyäänkin. Sitä ei silloin viljelty, mutta sen rantasoilta niitettiin heinää. Eteläpuolelta sen ohitti polku, jonka varrella sijaitsi jonkunlainen talo. Järveen laski oja Lamminjärvestä, johon oli tuolloin merkitty avovettä. Lamminjärvi on nykyään kuivatettu suoksi.


title: Hirvijärvi (Vesilahti)

text: Vuoden 1959 peruskartassa järvi oli yhtä ruohottunut kuin nykyäänin. Sen luusuassa sijaitsi mylly ja saha.


title: Iso Arajärvi (Vesilahti)

text: Iso Arajärvi on Pirkanmaalla Vesilahdella ja Akaassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Koskenjoen valuma-alueeseen.


title: Iso Arajärvi (Vesilahti)

text: Järvi on 6,2 kilometriä pitkä, 850 metriä leveä ja sen pinta-ala on 176 hehtaaria. Se muodostuu kahdesta järvialtaasta, joiden nimet ovat Kivijärvi ja Iso Arajärvi. Järven nimi kokonaisuudessaankin on Iso Arajärvi, mutta tässä tekstissä käytetään näitä nimiä järvialtaista. Altaita erottaa toisistaan alle 15 metriä leveä Salmenporras, jonka ylittää kävelysilta. Järvi on kaakko-luode-suuntainen ja sen rantaviivan pituus on 15,9 kilometriä.


title: Iso Arajärvi (Vesilahti)

text: Kivijärvi on 1,2 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvessä on 100 metriä pitkä Kuttusaari ja salmen suussa sijaitsee pieni luoto. Siihen laskee kuusi suo-ojaa, joista Akisoja on suurin. Se tuo sekä ojitettujen Akissuon, Ruskearahkan ja Isorahkan kuivatusvesiä että Pikku Oravajärven, Sarvijärven ja Särkijärven laskuvesiä. Toinen suuri oja on Kiilo-oja, joka laskee Kivijärven etelärantaan tuoden mukanaan Iso-Kiilon ja Pikku-Kiilon vedet. Kivijärven pohjoisrannasta lähtee Iso Arajärven laskuoja Pussimäenoja, joka laskee kolmen kilometrin jälkeen Hirvijärveen. Järven rannan lähellä sijaitsee yksi maatila ja yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Myös Kuttusaaressa on asunto.


title: Iso Arajärvi (Vesilahti)

text: Iso Arajärven järviallas on 4,9 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Siinä on neljä rannanläheistä luotoa ja kaksi suurempaa saarta. Järven keskivaiheilla on 130 metriä pitkä Vuorenojansaari ja sen vieressä 40 metriä pitkä Pispansaari. Tämä järviallas on luodattu. Sen mukaan järven luoteispää on korkeintaan 8 metriä syvää ja Arajärvenkulman vaiheilla sijaitsee syvin 24 metrinen kohta. Keskimäärin noin 15 metrinen syvänne jatkuu tämän kohdan molempiin suuntiin noin kilometrin verran. Altaaseen laskee seitsemän metsä- ja suo-ojaa. Yksi ojista laskee järven itäpäässä Kolunpäähän. Se on Vähä Arajärven laskuoja, joka putoaa seitsemän metriä 230 metrin matkallaan. Altaan lähiympäristössä on sijainnut kolme maatilaa. Rannoille on rakennettu lähes 140 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Viialasta ja Krääkkiöstä. Ronkionvuoren ja Palanutvuoren kohdilta järven ylittää Vesilahden ja Akaan välinen raja, jolloin järven itäpäästä kuuluu kilometrin verran Akaaseen. Kolunpään etelärannassa on suojeltua metsää.


title: Iso Arajärvi (Vesilahti)

text: Järven vedenlaatua on tässä esitelty käyttäen vuosina 2012, 2013 ja 2015 tutkittua tietoa. Järven pintavesi on ollut kirkasta (keskimäärin 0,6 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 2,9 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 40–56 mg(Pt)/l, keskiarvolla 46 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 4,5 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 7,0. Talvella happamuustaso on pH 6,9, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 7,2. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä (keskimäärin 0,15 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu selvästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hyvinkin erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,5 ja kesällä pH 6,3. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 8,2 mg/l, jolloin hapen kylläisyys oli 82%. Talvisin se on ollut 11,4 mg/l (kylläisyys 89%). Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä. Siellä on happipitoisuus ollut kesäisin 5,1 mg/l (kylläisyys 41%) ja talvisin 6,7 mg/l (kylläisyys 50%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella tyydyttäväksi. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 10 µg/l ja kesällä pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 5 µg/l ja talvisin 9 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 395 µg/l (vaihteluvälillä 360–460 µg/l). Tulosten perusteella järvi voidaan luokitella karuksi.


title: Iso Arajärvi (Vesilahti)

text: Vuonna 1855-1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Arajärvi" ja sen koillispäätä nimitettiin Kivijärveksi. Sen eteläpuolelle oli merkitty Kirin torppa, mikä tarkoitti todennäköisesti Kiven torppaa.


title: Iso Arajärvi (Vesilahti)

text: Vuoden 1959 peruskartassa järveen oli jo kaivettu ensimmäiset suo-ojat. Kivijärven ympäristön soilla oli latoja, muttavapaa-ajan asuntoja ei näkynyt. Onkimäen kylän tie kulki järven ohi nykyisellä tavalla. Vuoden 1980 kartassa järven rannoille oli ilmaantunut runsaasti mökkejä.


title: Iso-Inha

text: Iso-Inha on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Koskenjoen valuma-alueeseen.


title: Iso-Inha

text: Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 35 hehtaaria. Se sijaitsee Krääkkiön lähellä siitä katsoen länteen ja siihen laskee seitsemän suo- ja metsäojaa. Yksi ojista on 150 metriä pitkä ja se on Pikku-Inhan laskuoja. Iso-Inhan laskuoja lähtee järven itäpäästä ja laskee Inhanojan nimisenä pieneen Palujärveen, josta se jatkaa peltoaukealle yhtyen Pussinmäenojaan, joka on taas Iso Arajärven laskuoja. Järvi on keskeltä kapea ja alle 50 metriä leveässä salmessa sijaitsee järven ainoa saari. Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja rannat ovat moreenimaata. Järven lähiympäristössä on sijainnut kolme nykyään entistä maatilaa. Rannoille on rakennettu alle 30 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Krääkkiön läpi kulkevalta Punkalaitumen ja Vesilahden väliseltä yhdystieltä 2986.


title: Iso-Inha

text: Järven vedenlaatua on tutkittu viimeksi vuosina 2000, 2002 ja 2007. Järven pintavesi on ollut lievästi sameaa (keskimäärin 1,8 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 1,6 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 80–180 mg(Pt)/l, keskiarvolla 138 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimäärin 5,3 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 6,5. Talvella happamuustaso on pH 6,1, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 6,9. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä (keskimäärin 0,16 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu selvästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hyvinkin erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,1 ja kesällä pH 6,3. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 8 mg/l, jolloin hapen kylläisyys oli 68%. Talvisin se on ollut 7,3 mg/l (kylläisyys 84%). Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä. Se on ollut kesäisin hapeton ja talvisin siinä on ollut happea 1,3 mg/l (kylläisyys 10%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella huonoksi. Kun hapen määrä vähenee alusvedessä pohjan lähellä, aiheutuu siitä haitallisia seurauksia. Hapen vähennyttyä liian pieneksi, aiheuttaa se järvessä paikallisesti sisäistä kuormitusta. Sisäisessä kuormituksessa pohjan sedimenteistä liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet alusvedessä kasvavat. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 22 µg/l ja kesällä pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 24 µg/l ja talvisin 20 µg/l. Alusvedessä pohjan lähellä fosforipitoisuudet ovat olleet kesällä 29 µg/l ja talvella 27 µg/l. Suurimmillaan on pitoisuus ollut talvella 30 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällysvedessä keskimäärin 740 µg/l (vaihteluvälillä 580–960 µg/l). Alusveden typpipitoisuudet ovat vaihdelleet 650–1020 µg/l. Talvella on alusvedessä ollut typpeä keskimäärin 110 µg/l enemmän kuin kesällä. Tulosten perusteella järvi on lievästi rehevöitynyt, mutta järven sisäinen kuormitus nostaa ravinnepitoisuudet rehevien järvien tasolle.


title: Iso-Inha

text: Vuonna 1855-1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa "Inhajärvi" oli yksi järvi, jota vastaa nykyään kaksi järveä: Iso-Inha ja Pikku-Inha. Järvi on nykyään poikki siitä kohdasta, missä silloinkin kulki lounas-koillis-suuntainen tie. Se oli matalin ja kapein kohta pitkässä järvessä. Vaikuttaa siltä, että Inhassa on toimitettu järvenlasku.


title: Iso-Inha

text: Vuoden 1922 Tampereen taloudellisessa kartassa järven itäpää näkyy kartassa nimellä Iso-Inha ja länsipää näkyy Tyrvään taloudellisessa kartassa vuodelta 1930 nimellä Pikku-Inha. Mahdollinen järvenlasku on ilmeisesti jo tuolloin tapahtunut. Koko Inhanojan varsi on peltomaata, mutta Iso-Inhan rannoilla on pientilat Järvensivu ja Oulu. Vuoden 1959 peruskartassa rannoille on ilmaantunut vielä kaksi pientilaa. Seuraavassa vuoden 1980 kartassa huomataan mökkielämän saaneen runsaan jalansijan rannoilla.


title: Iso-Kiilo

text: Iso-Kiilo on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Koskenjoen valuma-alueeseen.


title: Iso-Kiilo

text: Lampi on 300 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee Iso Arajärven länsipuolella Hirsikankaalla. Siihen laskee kaksi metsäojaa ja sen laskuoja Kiilonoja lähtee järven itäpäästä. Kiilonoja juoksee suoalueen läpi Pikku-Kiiloon ja sieltä se jatkaa Iso Arajärven Kivijärven eteläpäähän. Lammen rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on soistunutta metsää. Rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie Onkemäen kylän läpi kulkevalta tieltä.


title: Iso-Kiilo

text: Vuoden 1959 peruskartassa järveen oli jo kaivettu ensimmäiset suo-ojat, jotka veivät vedet Pikku-Kiiloon. Vuoden 1980 kartassa se oli edelleen autio ja vuoden 1993 karttaan oli pohjoisrannalle rakennettu tie ja mökki.


title: Karstunjärvi

text: Karstunjärvi on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Koskenjoen valuma-alueeseen.


title: Karstunjärvi

text: Järvi on 900 metriä pitkä, 500 metriä leveä ja sen pinta-ala on 22 hehtaaria. Se sijaitsee Vesilahden etelärajan lähella Riuttonkulman kaakkoispuolella. Siihen laskee viisi lyhyttä metsäojaa, joista suurin tuo lounaisrantaan Vuolisjärvenkorven kuivatusvesiä. Suolla sijaitsee myös pieni lammikko nimeltään Vuolisjärvi. Järven laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se virtaa Karstunojan nimisenä Karstunsuon, Ojalankulman ja Verttoonaukeen peltojen läpi ja seuraa lopulta Kahnalankorven reunaa myöten ja yhtyy näin kuuden kilometrin jälkeen Koskenjokeen Kortejärvenleton kohdalla. Kortejärvi on aikoinaan ollut järvi, joka on kuivatettu peltomaaksi ja suoksi. Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja se on enimmäkseen kovaa moreenimaata. Järven länsipäässä on myös suorantaa. Etelärannat kohoavat Karstunvuorelle lähes 30 metrin korkeuteen, joten osa rannoista ovat melko jyrkkiä. Järven lounaispäässä sijaitsee maatila, mutta muuten rannoille on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet sekä Riuttonkulmalta tulevalta tieltä että yhdystieltä 2983 lounaaseen kulkevalta tieltä. Akaan rajalle on matkaa 1,3 kilometriä.


title: Karstunjärvi

text: Vuoden 1959 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin "Karstujärvi". Järvi oli tuolloin autio eukä sinne johtanut tietä. Vuonna 1976 rannoilla oli useita mökkejä, vaikka järvelle johti kärrytie. Ne suunniteltiin vasta 1981 kartassa ja olivat rakennettuja 1992 kartassa.


title: Kirveslammi (Akaa)

text: Kirveslammi on Pirkanmaalla Akaassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Koskenjoen valuma-alueeseen.


title: Kirveslammi (Akaa)

text: Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Se sijaitsee Akaan pohjoisosissa Vähä Arajärven vieressä. Siihen laskee suo-oja ja toinen oja vie ylimääräisiä vesiä suolta ja laskee ne Vähä Arajärveen. Lammen rantaviivan pituus on 500 metriä ja rannat ovat suota. Lampi on autio ja sen vierestä kulkee metsäautotie, johon pääseen Viialasta tulevalta tielle.


title: Kirveslammi (Akaa)

text: Vuoden 1959 peruskartatssa suo-ojat oli jo kaivettu lammen rantaan. Vuonna 1976 oli Rimminsuon ojitus aloitettu ja sen tiheys kasvanut vuoden 1992 kartassa.


title: Koskenjoen valuma-alue

text: Koskenjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.29) on Pirkanmaalla Vesilahdella ja Akaassa sijaitseva Pyhäjärven eteläosaan laskevan Koskenjoen valuma-alue.


title: Koskenjoen valuma-alue

text: Valuma-alueen pinta-ala on 77,8 km² siihen kuuluu metsää ja pensaikkoa 75%, suota 0,8%, järviä ja lampia (järvisyys) 5,2%, peltoa ja laidunmaata 1,2% ja työ-, asumis- ja vapaa-ajan alueita 4,0%.


title: Koskenjoen valuma-alue

text: Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajaveden–Pyhäjärven alueessa (35.2) toisen jakovaiheen yhdeksäs osa-alue, joka laskee Pyhäjärven alueeseen (35.21). Valuma-alueelle ei ole muodostettu enää kolmannen jakovaiheen osa-alueita. Vesistöalueen keskusjärvi on Iso Arajärvi, josta laskuoja alkaa Pussimäenojana, Hirvijärven jälkeen se jatkaa Onkemäenjärveen ja jatkaa siitä Koskenjokena laskien Pyhäjärven lahteen nimeltään Mantereenjärvi. Näiden ojien alueella sijaitsee 17 järveä ja lampea. Niistä merkittävimpiä ovat Iso Arajärvi (176 hehtaaria eli ha), Vähä Arajärvi (50 ha), Iso-Inha (35 ha), Karstunjärvi (22 ha) ja Hirvijärvi (22 ha). Alueen asukasluku kohoaa toiselle tuhannelle ja alueella sijaitsee Koskenkylän taajama.


title: Koskenjoen valuma-alue

text: Alla esiteltävässä alueen kuvauksessa on käytetty lähteinä Suomen ympäristökeskuksen viranomaistietoja ja Maanmittauslaitoksen karttapalvelua.


title: Koskenjoen valuma-alue

text: Pyhäjärven eteläpäässä Toutosen lounaispäässä Näppilänsalmen takana aukeaa Hulausjärvi, joka on eräs Pyhäjärven lahti. Hulausjärven eteläpäässä aukeaa Himaussaaren takana Mantereenjärvi, joka on puolitoista kilometriä pitkä lahti. Lahden länsipäähän laskee Koskenjoki noin 50 metriä leveänä jokena.


title: Koskenjoen valuma-alue

text: Koskenjoki laskee Onkemäenjärvestä, joka sijaitsee Onkemäellä ja joka virtaa laajan peltoalueen keskellä. Siihen laskevat monet peltojen kuivatusojat. Suurin niistä on Karstunoja, joka yhtyy jokeen oikealta idästä. Se on Karstunjärven laskuoja, joka tuo metsä-, suo- ja pelto-ojien kuivatusvesiä Ojalankulman takaa etelästä. Pienin lampi ojan valuma-alueella on Vuolisjärvi, joka sijaitsee etelässä Akaan rajalla. Karstuunojan yhtymäkohdassa sijaitsee Kortejärvenletto, jonka nimi viittaa matalaan järveen. Järveä ei enää ole, mutta se on aiemmin sillä paikalla sijainnut kuivatettu järvi Kortejärvi. Tarimaan kohdalla aivan Onkemäenjärven alla joki laskee useita metrejä. Onkemäenjärvi vaikuttaa lasketulta järveltä. Pellon ja suon reunaa kiertää kuivatusoja, joka seuraa järven aikaisempaa rantaviivaa. Järveen laskee kaakosta Jalajanoja ja luoteesta Porttikannosta saakka toinen lyhyt oja.


title: Koskenjoen valuma-alue

text: Onkemäenjärven ja Hirvijärven välinen oja on mutkikas ja 1,7 kilometriä pitkä. Ojaan yhtyy oikealta ja etelästä Tupaniitynoja, joka saa alkunsa Riuttonkulmalta Karstunjärven vierestä. Sen latvahaara Hanhiluoman latvoilla sijaitsee pieni Ahvenjärvi. Hirvijärven rantaan laskee muutama pieni pelto-oja, mutta Syväoja on näitä hieman pitempi ja Pussinmäenoja laskee Iso Arajärven pienemmästä järvialtaasta, jota kutsutaan Kivijärveksi.


title: Koskenjoen valuma-alue

text: Pussinmäenoja on noin 3,0 kilometriä pitkä ja mutkainen oja. Sen alajuoksu virtaa Lamminjärvi nimisen suon halki. Lamminjärvi on kuivatettu järvi. Siihen laskee etelästä lyhyt oja, joka alkaa Riitanniitty nimisestä lammesta. Luoteesta siihen laskee pienen Palujärven laskuoja. Palujärvi on saattanut aikaisemmin olla suurempi järvi, jonka olisi laskettu. Palujärveen laskee lännestä Iso-Inhan laskuoja Inhanoja. Iso-Inhan takana siihen laskee Pikku-Inha. Sen vasemmanpuoleinen sivuoja Vääränsuunoja yhtyy siihen pohjoisesta, mistä se alkaa Vähä-Mälitystä.