title: Suomen New Delhin -suurlähetystö

text: Pietilöiden kilpailuehdotuksen nimi oli "Snow speaks on the mountains", mutta myöhemmin sitä luonnehdittiin: ”Delhin suurlähetystö on itse asiassa suomalainen saari, joka kelluu keskellä Intian niemimaata”, eikä siinä ole haettu paikallisia esikuvia. Sen keskeisen arkkitehtonisen elementin katon muoto kuitenkin yhdistää Suomea ja Intiaa. ”Talven taiteena” se toimii niin Himalajan rinteillä kuin Pohjolassakin. Rakennusta on usein sanottu yhdeksi Delhin kauneimmista suurlähetystöistä.


title: Denson Seamount

text: Denson Seamount on yksi Kodiak-Bowie Seamount -ketjun vedenalaisista tulivuorista, jonka arvioitu ikä on 18 miljoonaa vuotta. Se sijaitsee ketjun eteläpäässä Kanadan ja Yhdysvaltojen välisellä rajalla. Vuonna 2004 Gulf of Alaska Seamount Expedition tutki sen vedenalaisia purkauksia.


title: Denson Seamount

text: 6. elokuuta 2004 DSV Alvin laskeutui lähellä Denson Seamountia ja keräsi basalttikalliota yrittäen määrittää Seamountin iän. Haku oli vaikeaa, koska suolainen vesi oli muuttanut vulkaanista kiviä ajan mittaan, mutta he määrittivät laboratoriokokeissa, että Denson Seamount oli noin 18 miljoonaa vuotta vanha.


title: Sevrier

text: Sevrier on kunta itäisessä Ranskassa Haute-Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Kunta sijaitsee Lac d’Annecy -järven rannalla, noin 5 kilometriä Annecyn kaupungista etelään.


title: Sevrier

text: Sevrier tunnettiin jo Rooman valtakunnan aikaan, sillä Annecyn ja Favergesin välinen tie kulki sen läpi. Sevrierissä on kuitenkin ollut asutusta jo paljon tätä aikemminkin, sillä sen alueella on kaksi UNESCOn maailmanperintökohteeksi valittua esihistoriallista Alppien paalutaloa, joita on listattu kaikkiaan 111 kappaletta.


title: Sevrier

text: Vuonna 1796 Quintalin kunnassa perustettu Paccard-kellovalimo siirrettiin vuonna 1989 Sevrieriin. Vuosittain valimossa valmistetaan satoja kelloja, ja niistä menee noin 70 % vientiin. Kaikkiaan Paccard-kellovalimo on valmistanut 120 000 kelloa.


title: Sevrier

text: Kaupungintalon aukiolla on iso graniittipallo, joka painaa lähes 40 tonnia ja on halkaisijaltaan kolme metriä. Graniittipallo valmistettiin vuosien 1965 ja 1968 välisenä aikana.


title: Esmeralda Bank

text: Esmeralda Bank on merenalainen tulivuori noin 37 kilometriä länteen Tinianiresta Pohjois-Mariaanien saarilta. Se sijaitsee Mariaanien kaaren eteläpäässä. Korkein huippu on noin 43 metriä merenpinnan alapuolella.


title: Esmeralda Bank

text: 26. toukokuuta 1987 lentäjä havaitsi voimakasta kuplimista ja värjäytyneen veden Esmeralda Bankista.


title: Babylon Berlin

text: Babylon Berlin on saksalainen historiallinen rikosdraamasarja, joka perustuu Volker Kutscherin romaaneihin. Kansainväliseksi menestyssarjaksi noussut, vuonna 2017 alkanut "Babylon Berlin" on Saksan historian kallein televisiosarja. Sarjan tapahtumat alkavat vuoden 1929 Weimarin tasavallasta, ja etenevät aina natsien nousuun saakka.


title: Babylon Berlin

text: Sarja alkoi lokakuussa 2017 Sky:lla ja Das Erstella Saksassa ja Itävallassa. Sky Atlantic on näyttänyt sarjaa Iso-Britanniassa ja Irlannissa. Keväällä 2018 Netflix hankki oikeudet sarjaan. Suomessa sarjaa esittävät Yle TV1 ja Yle Areena marraskuusta 2018 lähtien.


title: Babylon Berlin

text: Saksan lisäksi "Babylon Berlin" on Manner-Euroopan kallein televisiosarja sekä kallein ei-englanninkielinen televisiosarja. Sarjan budjetti oli lähes 40 miljoonaa euroa. Rahalla on tehty suuria joukkokohtauksia ja todella realistisia lavasteita, jotka esittävät lähes sadan vuoden takaista Berliiniä. Sarjan ulkokohtausten kuvaamista varten Babelsbergin studioille rakennettiin 15 000 neliömetriä katuja ja rakennusten julkisivuja.


title: Babylon Berlin

text: "Babylon Berlinin" päähenkilöitä ovat sodassa traumatisoitunut rikoskomisario Gereon Rath (Volker Bruch) ja köyhistä oloista tuleva Charlotte Ritter (Liv Lisa Fries), joka työskentelee poliisin sihteerinä ja yöllä prostituoituna.


title: Alkutekstit

text: Alkutekstit on esimerkiksi televisio-ohjelman tai elokuvan alussa oleva osuus tai kohtaus, jossa voidaan esitellä yleensä nimeltä ohjelmassa esiintyvät hahmot ja mahdollisesti niiden näyttelijät. Lisäksi alkuteksteihin voidaan sijoittaa tärkeimpiä ja suurimpia tekijöitä, joissa voidaan mainita mm. käsikirjoittaja, ohjaaja ja leikkaaja.


title: Alkutekstit

text: Välillä alkuteksit sijoitetaan ohjelman ensimmäisen kohtauksen päälle, jottei alkuteksteille tarvitse olla omaa kohtausta.


title: Kävelijä-Hrólfrin saaga

text: Kävelijä-Hrólfrin saaga (isl. "Göngu-Hrólfs saga") on keskiaikainen islantilainen saaga, jonka kirjoittajaa ei tunneta. Se luetaan niin kutsuttuihin muinaissaagoihin. Saagassa kerrotaan, miten Kävelijä-Hrólfr lähtee pyytämään Venäjälla (isl. "Garðaríki") hallitsevan kuningas Hreggviðrin tyttären, Ingigerðrin, kättä. Seikkailujensa aikana Hrólfr joutuu tanskanmaalaisen Vilhjálmrin pettämäksi, selviää kuitenkin koitoksistaan ja kostaa myöhemmin Ingigerðrin isän Hreggviðrin surman sekä suuntaa lopuksi sotaretkelle Englantiin. "Kävelijä-Hrólfrin saaga" on kirjoitettu 1300-luvun alkupuolella. 1500-luvulta tunnetaan myös Kävelijä-Hrólfin tarinasta kertovaa "rímur"-runoutta ("Göngu-Hrólfs rímur"). "Kävelijä-Hrólfrin saagaa" ei ole suomennettu.


title: Kävelijä-Hrólfrin saaga

text: "Kävelijä-Hrólfrin saagassa" on runsaasti nuoremmille muinaissaagoille eli seikkailusaagoille (saks. "Abenteuersagas") tyypillisiä piirteitä ja kansasatumaisia tarina-aihelmia (esim. kääpiö, kultahiuksinen prinsessa, petollinen palvelija). Se kuvaa lähes yliluonnollisiin mittoihin sekä kooltaan että kyvyiltään yltävän Kävelijä-Hrólfrin fantasiamaisia seikkailuja. Hrólfrin kerrotaan saagassa saaneen lisänimen ”Kävelijä”, koska ”hän oli miehistä suurin, sekä paksuudeltaan että pituudeltaan, ja niin painava, ettei yksikään hevonen pystynyt kantamaan häntä koko päivää, ja siksi hän oli aina kävellen” ("var manna mestr, bæði at digrð ok hæð, ok svá þungr, at engi hestr fekk borit hann allan dag, ok var hann því jafnan á göngu"). Saagan tapahtumapaikat muuttuvat nopeassa tahdissa ja liikkuvat eri puolilla Eurooppaa ja pohjoista pallonpuoliskoa, mukaan lukien Venäjällä. "Kävelijä-Hrólfrin saagaa" voidaan myös lukea kuvauksena morsiamen etsinnästä, mikä teemana on yleistä nuoremmille muinaissaagoille sekä kotoperäisille ritarisaagoille. Jälkimmäisten tavoin "Kävelijä-Hrólfrin saagassa" esiintyy myös eksoottisia ruokalajeja, turnajaiskuvauksia sekä hovimiljöölle tyypillistä kieltä.


title: Kävelijä-Hrólfrin saaga

text: "Kävelijä-Hrólfrin saagan" kirjoittaja on ollut oppinut henkilö, joka on tuntenut runsaasti muita saagoja, kuten "Yngvarr Kaukomatkaajan saagan" sekä "Hrómundr Griprinpojan saagan". "Kävelijä-Hrólfrin saaga" sisältää yhtymäkohtia myös muihin muinaissaagoihin: Hrólfrin vanhemmista kerrotaan "Sturlaugr Ahkeran saagassa" ja Ingigerðrin isä Hreggviðr mainitaan "Hálfdan Eysteinninpojan saagassa" Álaborgin hallitsijan jälkeläiseksi. Saagan loppuosan kuvaus Englantiin suuntautuneesta sotaretkestä on peräisin kuningassaagoihin luetusta "Knýtlinga sagasta". Saagassa on havaittavissa myös latinankielisen kirjallisuuden vaikutusta. Esimerkiksi Aleksanteri Suuresta kertovassa, Gautier de Châtillonin teokselle "Alexandreis" pohjautuvassa käännöksessä "Alexanders saga" esiintyvä Aleksanterin hevonen Bukefalos on mahdollisesti toiminut inspiraation lähteenä Hrólfrin hevoselle Dulcifalille.


title: Kävelijä-Hrólfrin saaga

text: Saagan päähenkilö Hrólfr yhdistettiin keskiajalla, esimerkiksi Snorri Sturlusonin nimiin luetussa Heimskringlassa ("Haralds saga ins hárfagra"), viikinkipäällikkö Rolloon, joka toimi vuodesta 911 alkaen Normandian ensimmäisenä herttuana. Kyseinen Rollo tunnetaan myös 1000-luvun alkupuolella kirjoittaneen historioitsija Dudo Saint-Quentinlaisen kronikasta, missä kerrotaan Normandian herttuoista ("De moribus et actis primorum Normanniae ducum"). Dudon teos on todennäköisesti tunnettu ainakin Tanskassa vuoden 1200-tienoilla, sillä tanskalainen oppinut Saxo Grammaticus mainitsee sen lähteekseen teoksessaan "Gesta Danorum". Saxolla taas on ollut myös islantilaisia yhteyksiä, sillä hän mainitsee "Gestassa" lähteikseen myös islantilaisten kertomat tarinat. Lisäksi esimerkiksi "Gestalla" sekä sen kanssa samoihin aikoihin kirjoitetulla "Skjöldunga sagalla" on selviä yhteyksiä. Vaikka "Kävelijä-Hrólfrin saagan" kirjoittaja ei välttämättä olekaan tuntenut Dudon tai Saxon teoksia, sisältää saaga näiden molempien historianteosten tavoin nykynäkökulmasta yliluonnollisina pidettäviä elementtejä. Annette Lassen (2012) onkin esittänyt, että keskiajalla "Kävelijä-Hrólfrin saagaa" pidettiin historiankirjoituksena Saxon ja Dudon teosten tavoin. Nykytutkimuksessa saagan arvoon Rollosta kertovana historianlähteenä suhtaudutaan kuitenkin hyvin kriittisesti. Nimen lisäksi Rollolla ja nuoren muinaissaagan Kävelijä-Hrólfrilla ei katsota olevan mitään historiallisia yhtymäkohtia.


title: SnatchBot

text: SnatchBot-ohjelmisto on ilmainen, pilviperusteinen chatbottien luomistyökalu, joka on suunniteltu sosiaalisille verkostoille.


title: SnatchBot

text: Henri Ben Ezran ja Avi Ben Ezran vuonna 2015 perustama SnatchBot on yksi Israelin Herzliyasta tulevista uusista teknologiayrityksistä.


title: SnatchBot

text: Heinäkuussa 2017 SnatchBot sponsoroi Saksan Berliinissä pidettyä Chatbot Summit-tapahtumaa. Joulukuussa 2017 yli 30 miljoonaa loppukäyttäjää oli ollut vuorovaikutuksessa SnatchBot-alustalla luotujen chatbottien kanssa.


title: SnatchBot

text: SnatchBot auttaa käyttäjiä rakentamaan botteja Facebookin Messengeriin, Skypeen, Slackiin, tekstiviesteihin, Twitteriin ja muihin sosiaalisiin verkostoihin. SnatchBot tarjoaa myös ilmaisia luonnollisen kielen käsittelyn malleja. Yrityksen koneoppimistyökaluihin yhdistettynä alustalla voi luoda chatbotteja, jotka voivat analysoida käyttäjän tarkoitusperiä.


title: Duingt

text:
Duingt on kunta itäisessä Ranskassa Haute-Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Kunta sijaitsee Lac d’Annecy -järven rannalla, noin 12 kilometriä Annecyn kaupungista etelään.
Kunnan nähtävyyksiä on linna "Château de Châteauvieux", joka tunnetaan myös nimellä "Château de Ruphy". Se on 1000-luvulta peräisin oleva keskiaikainen linna, joka oli tuolloin strategisesti tärkeällä paikalla Geneven kreivikunnassa. 1500-luvulle saakka linna kuului Geneven kreivien vasallien hallintaan. Nykyään linna on yksityisomistuksessa. Linna on myös inspiroinut useita taiteilijoita, kuten Cezannea.


title: Tapani Vanha-Perttula

text: Tapani Vanha-Perttula (29. toukokuuta 1935 Humppila – 11. helmikuuta 1990 Kuopio) oli suomalainen lääketieteen ja kirurgian tohtori ja Kuopion yliopiston rehtori vuosina 1974–1981.


title: Tapani Vanha-Perttula

text: Vanha-Perttula kirjoitti ylioppilaaksi Lauttakylän yhteiskoulusta vuonna 1954, valmistui Turun yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1961 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi vuonna 1966. Vuonna 1968 hän sai sisätautien lääkärin oikeudet. Vuonna 1967 hänet nimitettiin anatomian dosentiksi ja vuonna 1971 apulaisprofessoriksi.


title: Tapani Vanha-Perttula

text: Vanha-Perttula nimitettiin vuonna 1972 anatomian professoriksi ja laitoksen esimieheksi yhtenä neljästä ensimmäisestä korkeakoulun professorista. Hän toimi korkeakoulun rehtorina vuosina 1974–1981, joka oli sen ripeimmän rakentamisen aikaa. Noina vuosina hän toimi myös korkeakoulun rakentamisen neuvottelukunnan asiantuntijana, ja neuvottelukunnan puheenjohtaja hän oli vuosina 1981–1982. Hänen rehtorikaudellaan alkoi Kuopiossa myös yhteiskuntatieteellinen koulutus.


title: Tapani Vanha-Perttula

text: Vanha-Perttula sai Suomen Akatemian varttuneen tieteenharjoittajan apurahan vuosina 1982, 1983 ja 1987. Keskeinen tutkimuskohde oli lisääntymisbiologia ja siihen liittyvä sisäeriterauhastoiminta. Tutkimus keskittyi sukusolujen kehitykseen, kypsymiseen ja säätelyyn sekä hedelmöitykseen ja alkioiden kasvuun. Käytännön sovellutuksena on kehitetty keinohedelmöitystä ja lisääntymishäiriöiden diagnostiikkaa ihmisellä ja kotieläimillä.


title: Tapani Vanha-Perttula

text: Vanha-Perttula oli Kuopion yliopiston eläinlääketieteellisen koetilan johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1986 ja Suomen Endrokrinologiyhdistyksen puheenjohtaja vuodesta 1985.


title: Tapani Vanha-Perttula

text: Unkarilaisen Pecsin yliopiston lääketieteen kunniatohtoriksi hänet vihittiin vuonna 1984. Ansioistaan hänelle on myönnetty Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan komentajamerkki.


title: Tapani Vanha-Perttula

text: Vanha-Perttula toimi yliopistollisten tointen lisäksi useita vuosia muun muassa Pohjois-Savon maakuntarahaston puheenjohtajana.


title: Tapani Vanha-Perttula

text: Vanha-Perttula sai surmansa hirvionnettomuudessa Kuopiossa Sorsasalon kohdalla.


title: Tohtori Uni (elokuva)

text: Tohtori Uni on vuonna 2020 ensi-iltansa saava.


title: Ford Fiesta (1976)

text: Ford Fiesta I on Ford Fiestan ensimmäinen sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 1976–1983.


title: Ford Fiesta (1976)

text: Ensimmäisen sukupolven Fiestan suunnittelu oli aloitettu Saksassa jo 1970-luvun alussa työnimellä ”Bobcat”. Malli päätettiin hyväksyä otettavaksi tuotantoon vuoden 1973 joulukuussa. Ford arvioi vuosittaisen tuotantomäärän olevan noin 500 000 kappaletta ja rakennutti Fiestaa varten uuden tehtaan Espanjan Valenciaan, mutta autoa valmistettiin myös Dagenhamissa Englannissa sekä Saksassa Saarlouisissa. Kölnin tehtaalla Fiestan tuotanto aloitettiin vuonna 1979.


title: Ford Fiesta (1976)

text: Moottoreina Fiestassa olivat uudentyyppiset 1,0- (40 hv) ja 1,1-litraiset (52 hv) versiot "Kent"-työntötankomoottorista. Niitä kutsuttiin valmistuspaikkansa mukaan nimellä "Valencia". Voimansiirtona oli nelivaihteinen manuaalivaihteisto. Useista kilpailijoistaan poiketen Fiestassa käytettiin kierrejousia vääntösauvajousituksen sijaan. Pyörät olivat 12-tuumaiset, edessä oli levy- ja takana rumpujarrut.


title: Ford Fiesta (1976)

text: Fiestaa vietiin myös Yhdysvaltoihin tehokkaammalla 1,6-litraisella läpihengittävällä "Crossflow"-moottorilla. Autoissa oli eurooppalaisesta mallista poiketen pyöreät ajovalot, katalysaattori ja suuremmat muovipuskurit.


title: Ford Fiesta (1976)

text: Vuonna 1980 tarjolle tuli 1,3-litraisella (74 hv) "Kent"-moottorilla varustettu Supersport. Seuraavana vuonna esiteltiin 1,6-litrainen (84 hv) XR2-versio, jossa oli muovipuskurit ja pyöreät ajovalot perusmallista poiketen. Vilkut oli siirretty ajovalojen yhteydestä puskuriin.


title: Ford Fiesta (1976)

text: Vuonna 1981 Fiestalle tehtiin kasvojenkohotus, jossa se sai suuremmat puskurit ja muutamia muita pienempiä uudistuksia.


title: Ford Fiesta (1983)

text: Ford Fiesta II on Ford Fiestan toinen sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 1983–1989.


title: Ford Fiesta (1983)

text:
Toisen sukupolven Fiesta esiteltiin kesällä 1983, ja uudistukset olivat hyvin maltillisia. Voimanlähteeksi saatavana oli aluksi vain edellisestä sukupolvesta periytyvä 1,1-litrainen "Valencia"-moottori. Vuonna 1984 mallistoa täydensi myös uusi 1,3-litrainen CVH (68 hv) viisivaihteisena. Samaan aikaan markkinoille tuli XR2-malli uudella 1,6 litran (96 hv) moottorilla, jota oli käytetty aiemmin Escort XR3:ssa. Siinä oli myös muista malleista poiketen 40-litrainen polttoainesäiliö. XR2:n tunnisti puskurin punaisesta raidasta.
Fiestaan oli nyt ensimmäistä kertaa saatavana 1,6-litrainen (53 hv) dieselmoottori. Se oli bensiinimoottoreita taloudellisempi, mutta varsin karkeakäyntinen. Helmikuussa 1986 kaikki mallit saivat 40 litran polttoainesäiliön.


title: Ford Fiesta (1983)

text: Marraskuussa 1986 XR2:n 1,6-litrainen moottori sai uuden sylinterikannen ja kaasuttimen. Uudistukset vähensivät päästöjä, mutta teho putosi 94 hevosvoimaan. Samalla 1,1-litraiseen tuli saataville viisivaihteinen manuaalivaihteisto. 1,3-litrainen CVH korvattiin uudella 1,4-litraisella (74 hv) mallilla ja kaikki moottorit muokattiin käymään lyijyttömällä bensiinillä.


title: Ford Fiesta (1983)

text: Toukokuusta 1987 alkaen 1,1-litraisen yhteyteen sai myös portaattoman CVT-automaattivaihteiston, joka kuitenkin jäi melko harvinaiseksi.


title: Ford Fiesta (1989)

text: Ford Fiesta III on Ford Fiestan kolmas sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 1989–1997.


title: Ford Fiesta (1989)

text: Kolmannen sukupolven Fiesta esiteltiin loppuvuonna 1988. Pohjalevy oli edelleen sama kuin edellismallissa, ja myös CVH-moottorit oli otettu suoraan toisesta sukupolvesta. Lisäksi uutuutena olivat 1,0-, 1,1- ja 1,3-litraiset HCS-versiot aikaisemmasta "Valencia"-tyyppisestä moottorista. Dieselmoottori kasvoi 1,8-litraiseksi. Ensimmäistä kertaa Fiesta oli nyt saatavana myös viisiovisena mallina. Kilpailevia malleja, Opel Corsaa, Fiat Unoa ja Peugeot 205:tä oli saanut viisiovisina jo aikaisemmin, minkä vuoksi kyseisen korimallin puuttuminen oli ollut Fiestan heikkous. Vuodesta 1991 lähtien valmistettiin Fiestaan perustuvaa Courier-pakettiautoa, jossa oli korotettu takaosa.


title: Ford Fiesta (1989)

text:
Uudessa XR2i:ssä oli kahdeksanventtiilinen 104-hevosvoimainen CVH-moottori. Vuonna 1992 moottoriksi vaihtui uusi 1,6-litrainen 16-venttiilinen Zetec. XR2i jätettiin pois mallistosta vuonna 1994 ja tilalle tuli Si-malli 1,4-litraisella CVH:lla tai 1,6 litran Zetecillä. Suorituskykyisin malli, RS Turbo, esiteltiin huhtikuussa 1990. Erot XR2i:hin olivat 14 tuuman kevytmetallivanteet, korinvärinen takaspoileri, konepellin ilmanottoaukot ja vihreäsävyiset lasit. Sisustukseen kuului Recaron urheiluistuimet, kolmipuolainen urheiluohjauspyörä RS-logolla ja nahkaverhoiltu vaihteenvalitsimen nuppi. Moottorina oli sama 1,6-litrainen CVH kuin XR2i:ssä, mutta siinä oli Garretin turboahdin, joka nosti tehon 104:stä 133 hevosvoimaan.
Vuonna 1992 RS Turbo korvattiin RS 1800 -mallilla. Siinä oli 1,8-litrainen (130 hv) "Zetec"-moottori 1,6-litraisen turboahdetun (133 hv) sijaan.


title: Ford Fiesta (1989)

text:
Moottorit muuttuivat suihkutustyyppisiksi vuonna 1991, ja uudistetut facelift-mallit esiteltiin 1994. Koria oli jäykistetty paremman turvallisuuden aikaansaamiseksi. Samalla myös kuljettajan turvatyyny tuli vakiovarusteeksi. Ulkonäköön tehtiin pieniä uudistuksia sen tuoreuttamiseksi, muun muassa vilkut muuttuivat kirkaslasisiksi.
Vaikka neljäs sukupolvi tuli markkinoille vuonna 1995, jäi vanha malli myyntiin sen rinnalle Fiesta Classic -nimisenä. Kolmannen sukupolven valmistus päättyi lopulta vuonna 1997.


title: Ford Fiesta (1995)

text: Ford Fiesta IV on Ford Fiestan neljäs sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 1995–2002.


title: Ford Fiesta (1995)

text: Neljännen sukupolven Fiesta esiteltiin vuonna 1995. Perusrakenne oli sama kuin edellisessä mallissa, mutta suurin osa komponenteista, kuten jousitus, olivat täysin uusia. Fiestan ajo-ominaisuudet ja turvallisuus olivat luokkansa huippua. Euro NCAP -kolaritestissä vuonna 1997 Fiesta ylsi kolmen tähden tulokseen, jonka samassa kokoluokassa saavutti sen lisäksi vain Volkswagen Polo.


title: Ford Fiesta (1995)

text: Neljännen sukupolven Fiestaan perustui myös pieni coupé, Ford Puma, jota rakennettiin Saksan Kölnissä. Samoin ensimmäisen sukupolven Ford Ka:n tekniikka oli suurilta osin peräisin Fiestasta. Myös neljännestä sukupolvesta tuli korotetulla takaosalla varustettu pakettiautoversio, Courier.


title: Ford Fiesta (1995)

text: 1,25- ja 1,4-litraiset bensiinimoottorit olivat osa uutta "Zetec SE" -perhettä. Diesel oli sama 1,8-litrainen kuin edellisessä sukupolvessa, mutta siihen oli tehty pieniä uudistuksia.


title: Ford Fiesta (1995)

text: Vuonna 1999 Fiesta koki kasvojenkohotuksen, jossa se sai uudet ajovalot, puskurit ja etusäleikön. Uusi ulkoasu noudatteli New Edge Design -muotokieltä. Uutena moottorina oli 16-venttiilinen 1,6-litrainen (103 hv) "Zetec S".


title: Ford Fiesta (1995)

text: Samalla tuotantolinjalla Fiestan kanssa valmistettiin vuosina 1996–2002 myös sen sisarmallia, jonka nimi oli Mazda 121. Se on käytännössä täysin sama auto kuin neljännen sukupolven Fiesta pieniä kosmeettisia eroja lukuun ottamatta. Neljännen sukupolven Ford Fiesta oli viimeinen automalli, jota valmistettiin Englannissa Dagenhamin tehtaalla ennen sen sulkemista vuonna 2002.


title: Ford Fiesta (2002)

text: Ford Fiesta V on Ford Fiestan viides sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 2002–2008.


title: Ford Fiesta (2002)

text: Täysin uudistunut viidennen sukupolven Fiesta ensiesiteltiin syyskuussa 2001, ja Suomessa myynti alkoi seuraavana keväänä. Sisustusmateriaalien laatuun ja viimeistelyyn oli kiinnitetty edellisiä sukupolvia enemmän huomiota. Fiesta oli jälleen turvallisuuden osalta luokkansa kärkeä, saavuttaen vuoden 2002 Euro NCAP -kolaritestissä hyvän neljän tähden tuloksen.


title: Ford Fiesta (2002)

text: Viidennen sukupolven Fiestan alustaan ja tekniikkaan perustui myös pieni tila-automalli Ford Fusion. Lisäksi Intiassa vuosina 2010–2015 valmistettu Ford Figo oli kevyesti uudistettu viidennen sukupolven Fiesta.


title: Ford Fiesta (2002)

text: Moottorivalikoima koostui aluksi 1,3- (70 hv), 1,4- (80 hv) ja 1,6-litraisista (100 hv) bensiinimoottoreista sekä yhteispaineruiskutteisesta 1,4 litran (70 hv) TDCi-dieselistä. Lokakuussa 2004 markkinoille tuli myös 1,6-litrainen (90 hv) TDCi. Ensimmäistä kertaa saatavana oli perinteinen nelivaihteinen automaattivaihteisto sekä viisivaihteinen "Durashift"-robottivaihteisto.Geneven autonäyttelyssä 2004 esiteltiin urheilullinen Fiesta ST, jossa on 2,0-litrainen 150 hevosvoimaa tehoa tuottava Duratec-bensiinimoottori. Auton huippunopeus on 208 km/h. Alusta on säädetty urheilullisemmaksi, ja ST on aina kolmiovinen. Tavallisesta Fiestasta ST:n erottaa aggressiivisemmista puskureista ja sivuhelmoista, takaspoilerista ja 17 tuuman kevytmetallivanteista. Ovenkahvat ja kylkilistat ovat muista malleista poiketen korinväriset. ST-mallissa on osittain nahkaverhoillut urheiluistuimet ja urheilullinen ohjauspyörä ST-logoilla. Valinnaisvarusteena sai konepellin, katon ja takaluukun raidat (kuvassa).


title: Ford Fiesta (2002)

text: Varustetasot olivat Suomessa Ambiente, Trend ja Ghia.


title: Ford Fiesta (2002)

text: Perusmalli Ambienteen kuului muun muassa neljä turvatyynyä, ABS-jarrut hätäjarruassistentilla, takaistuimen pääntuet ja keskipaikan kolmipisteturvavyö, 14 tuuman teräsvanteet pölykapselein, lämmitettävät etuistuimet, keskuslukitus ja sähköikkunat edessä.


title: Ford Fiesta (2002)

text: Trendissä oli Ambienten lisäksi Ford 4500 -radio/CD-soitin, sumuvalot, kauko-ohjattu keskuslukitus, korinväriset puskurit ja nahkaverhoiltu ohjauspyörä.


title: Ford Fiesta (2002)

text: Ylellisimmässä Ghiassa oli kromattu etusäleikön kehys, korinvärinen takaluukun lista, kevytmetallivanteet, sähköpeilit, lukuvalot ja manuaali-ilmastointi.


title: Ford Fiesta (2002)

text: Vuonna 2006 Fiesta koki kasvojenkohotuksen, jossa se sai uudet puskurit, etusäleikön, etu- ja takavalot sekä suuremmat sivupeilit. Sisällä kojelauta ja keskikonsoli kokivat pieniä muutoksia ja mittaristo vaihdettiin uuteen. Myös värivalikoima ja verhoilukankaat uudistettiin. Kaikissa malleissa oli nyt Ford 6000 -radio/CD-soitin vakiovarusteena.


title: Ford Fiesta (2002)

text: Vuonna 2007 uudeksi varustetasoksi tuli Limited, jossa oli muun muassa korinväriset ovenkahvat ja kylkilistat, ilmastointi, sähköpeilit ja alumiinikoristeltu ohjauspyörä.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Ford Fiesta VI on Ford Fiestan kuudes sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 2008–2017.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Kuudennen sukupolven Fiestan ulkomuoto pohjautuu vuoden 2007 Frankfurtin autonäyttelyssä esiteltyyn Ford Verve -konseptiautoon. Valmistus alkoi Saksan Kölnissä elokuussa 2008 ja Valenciassa Espanjassa vuoden 2009 alussa. Tarjolla oli kolmi- ja viisioviset hatchbackit sekä Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa myös neliovinen sedan. Pohjoisamerikkalainen malli eroaa eurooppalaisesta erilaisilla puskureillaan.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Vuoden 2008 Euro NCAP -kolaritestistä Fiesta sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Moottorivalikoima koostui alkuvaiheessa 1,25- (60/82 hv) ja 1,4-litraisista (96 hv) Duratec-bensiinimoottoreista sekä 1,4- (68 hv) ja 1,6-litraisista (90 hv) Duratorq TDCi -dieseleistä. Kaikissa moottoreissa oli vakiona viisivaihteinen manuaalivaihteisto. Viisioviseen malliin sai 1,4-litraisen bensiinimoottorin yhteyteen myös neliportaisen automaatin.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Varustetasot Suomessa olivat aluksi Trend, Sport, Ghia ja Titanium.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Peruvarustetaso Trendissä oli neljä turvatyynyä (turvaverhot, kuljettajan polviturvatyyny ja ESP olivat saatavana lisävarusteina kaikkiin malleihin), 14 tuuman teräsvanteet pölykapselein, kauko-ohjattava keskuslukitus, sähköikkunat edessä, radio/CD-soitin neljällä kaiuttimella ja monitoiminäytöllä, kuljettajan istuimen korkeussäätö ja lämmitettävät sähköpeilit.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Vain kolmiovisena saatavassa Sportissa oli Trendin lisäksi 16 tuuman kevytmetallivanteet, urheilullinen jousitus ja korimuotoilu, sumuvalot, korinvärinen takaspoileri, manuaali-ilmastointi, ajotietokone, urheiluistuimet, nahkaverhoiltu ohjauspyörä ja hopeareunaiset projektioajovalot. Ainoa moottorivaihtoehto Sportissa oli 1,6-litrainen TDCi.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Ghia-varusteluun kuului Trendin lisäksi 15 tuuman kevytmetallivanteet, nahkaverhoiltu ohjauspyörä ja vaihteenvalitsimen nuppi, manuaali-ilmastointi, kuusi kaiutinta, ajotietokone, sumuvalot kromatuilla kehyksillä, kromattu etusäleikkö ja takaluukun kahva, krominen koristelista ikkunalinjassa ja hopeareunaiset projektioajovalot.


title: Ford Fiesta (2008)

text:
Titaniumissa oli Ghian lisäksi sisätilojen LED-valaistus ja joitain lähinnä koristeellisia ulkonäöllisiä eroavaisuuksia.Ghia-malli poistui vuonna 2010, jolloin tarjolle tuli Focuksen ja Mondeon tapaan uusi ympäristöystävällinen ECOnetic. Sen moottorina oli 1,6-litrainen TDCi.
Vuonna 2013 Fiesta koki kasvojenkohotuksen. Suurimmat muutokset näkyvät keulan uudessa ilmeessä. Ajovalot muuttuivat hieman entistä kapeammiksi ja etusäleikkö siirtyi ylemmäksi. Myös värivalikoima uudistui lähes kokonaan. Uutena turvavaruste oli lisävarusteena saatava automaattinen hätäjarrutus kaupunkinopeuksilla.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Kasvojenkohotuksen yhteydessä esiteltiin myös uusi Fiesta ST. Siinä on 1,6-litrainen 182 hevosvoiman tehon tuottava EcoBoost-moottori kuusivaihteisella manuaalivaihteistolla. Vääntöä on 240 newtonmetriä, joka voi väliaikaisesti nousta 290 newtonmetriin asti yliahtotoiminnolla. Huippunopeus on 223 km/h ja kiihtyvyys nollasta sataan 6,9 sekuntia. ESP-järjestelmässä on kolme asetusta; On, Sport ja Off, joilla voi valita ajotilanteeseen sopivan määrän ajovakaudenhallinta-apua. Auton ulkonäkö on normaalia Fiestaa aggressiivisempi, siinä on suuremmat jarrulevyt ja madallettu urheilujousitus. Sisällä on osittain nahkaverhoillut Recaro-istuimet ja urheiluohjauspyörä ST-logoilla. ST oli aluksi saatavana Euroopassa ainoastaan kolmiovisena, mutta Pohjois-Amerikassa myytiin myös viisiovista versiota. Viisiovinen ST tuli Euroopassa myyntiin syksyllä 2016.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Moottorivalikoima uudistui täysin. Bensiinimoottorit olivat nyt 1,0-litraiset vapaasti hengittävät (65/80 hv) ja samankokoiset turboahdetut EcoBoostit (100/125 hv). Dieselit ovat 1,5- (75 hv) ja 1,6-litraiset (95 hv) Duratorq TDCi:t. Kaikissa moottoreissa on vakiona viisivaihteinen manuaalivaihteisto. 100-hevosvoimaiseen EcoBoostiin sai halutessaan myös kuusiportaisen "PowerShift"-kaksoiskytkinvaihteiston.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Suomessa varustevaihtoehdot olivat nyt Trend, Sport, Titanium ja Titanium X.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Perusvarustetaso Trendiin kuului muun muassa seitsemän turvatyynyä, ESP, 15 tuuman teräsvanteet pölykapselein, kauko-ohjattava keskuslukitus, manuaali-ilmastointi, sähköikkunat edessä, lämmitettävät sähköpeilit ja mäkilähtöavustin.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Vain kolmiovisena saatavassa Sportissa oli Trendin lisäksi 16 tuuman kevytmetallivanteet, urheilullinen jousitus ja korimuotoilu, sumuvalot, korinvärinen takaspoileri, projektioajovalot ja LED-päiväajovalot hopeisilla reunuksilla, nahkaverhoiltu ohjauspyörä, vaihteenvalitsimen nuppi ja käsijarrukahva, urheiluistuimet, ajotietokone, keskikonsoli käsinojalla, kuljettajan istuimen ristiseläntuen säätö, valaistu jalkatila ja hansikaslokero, urheilulliset polkimet ja Ford SYNC -järjestelmä. Ainoa moottorivaihtoehto Sportissa oli 125-hevosvoimainen EcoBoost.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Titaniumissa oli Trendin lisäksi 15 tuuman kevytmetallivanteet, sumuvalot kromatuilla kehyksillä, kromattu etusäleikkö ja takaluukun kahva, krominen koristelista ikkunalinjassa, projektioajovalot ja LED-päiväajovalot hopeisilla reunuksilla, nahkaverhoiltu ohjauspyörä ja vaihteenvalitsimen nuppi, valaistu jalkatila ja hansikaslokero, sisätilojen LED-valaistus ja keskikonsoli käsinojalla.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Vain viisiovisena saatavassa Titanium X:ssä oli Titaniumin lisäksi avaimeton käynnistys, osittain nahkaverhoillut urheiluistuimet, automaatti-ilmastointi, kuljettajan istuimen ristiseläntuen säätö, kynnyslevyt ruostumattomasta teräksestä ja veluurimatot.


title: Ford Fiesta (2008)

text: Ford esitteli Geneven autonäyttelyssä keväällä 2016 Fiesta ST -mallista vieläkin urheilullisemman ST200-version. Moottori on sama kuin normaalissa ST:ssä, mutta se on viritetty tuottamaan 200 hevosvoiman tehon. Ulkonäöllisiä eroavaisuuksia tavalliseen ST-malliin verrattuna ovat mattamustat vanteet ja harmaa Storm Grey -väri.


title: Ford Fiesta (2017)

text: Ford Fiesta VII on Ford Fiestan seitsemäs sukupolvi, jota on valmistettu vuodesta 2017 lähtien.


title: Ford Fiesta (2017)

text: Seitsemännen sukupolven Fiesta esiteltiin Kölnissä marraskuussa 2016 Fordin Go Further -tapahtumassa. Malli tuli markkinoille keväällä 2017. Auto on edeltäjäänsä kokonaispituudeltaan 71 millimetriä pidempi, 12 millimetriä leveämpi ja akseliväliltään neljä millimetriä pidempi. Valmistajan mukaan takaistuimella on 16 millimetriä enemmän polvitilaa. Ulkonäköä enemmän muutoksia on tehty sisätiloihin, jossa fyysisten painikkeiden määrää on vähennetty. Käytetyt materiaalit ovat myös valmistajan mukaan aikaisempaa korkeatasoisempia. Mallistossa ovat perusmallien lisäksi ylellinen Vignale ja katumaasturimainen Active.


title: Ford Fiesta (2017)

text: Vuoden 2017 Euro NCAP -kolaritestistä Fiesta sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Ford Fiesta (2017)

text: Bensiinimoottoriksi Fiestaan on valittavissa turboahdettu 1,0-litrainen EcoBoost (100/125/140 hv) tai 1,1-litrainen (70/85 hv) vapaasti hengittävä moottori. Dieselmoottori on 1,5-litrainen TDCi (85/120 hv).


title: Ford Fiesta (2017)

text: Ford Fiesta ST esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 2017. Sen voimanlähteenä on kolmisylinterinen turboahdettu 1,5-litrainen bensiinimoottori, jonka teho on 197 hevosvoimaa. Kiihtyvyys nollasta sataan on 6,5 sekuntia, joka on neljä kymmenesosaa edellistä ST-mallia nopeampi. Malli on saatavana sekä kolmi- että viisiovisina versioina.


title: Monologi (albumi)

text: Monologi on Jenni Vartiaisen vuonna 2018 julkaistu neljäs studioalbumi. Se nousi ensimmäisellä listaviikollaan (37/2018) Suomen virallisen albumilistan kärkeen.


title: Pyhä Modestus

text: Pyhä Modestus (myös Modeste tai Modest; kuollut 489 Trier, Saksa) oli Trierin 19. piispa, pyhän piispa Miletuksen seuraaja ja itsekin pyhimys. Miehen elämästä tiedetään hyvin vähän, mutta hänen kerrotaan saarnanneen kaupunkinsa kaduilla, paastonneen järjestelmällisesti ja taistelleen väkensä köyhyyttä, papiston kuria ja korruptiota vastaan. Pyhimys hallitsi aikana, jolloin kaupunki joutui frankkien hallinnon alaiseksi, erityisesti frankkien kuninkaiden Meroveon ja Kilderik I:n invaasion aikana. Piispa kärsi paljon tuona vaikeana aikana, kuoli lopulta luonnollisista syistä ja haudattiin Trieriin Sant’Eucarion kirkkoon, joka 1100-luvulta lähtien on kantanut nimeä pyhä Matthias. Hänen muistopäiväänsä vietetään 24. helmikuuta.


title: Edward Vesterinen

text: Edward Gabriel Vesterinen (s. 31. lokakuuta 2000 Helsinki) on suomalais-latvialainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan puolustuksen linjamies. Hän edustaa Vaahteraliigassa pelaavaa Helsinki Roostersia.


title: Edward Vesterinen

text: SAJL valitsi vuonna 2017 Vesterisen Vuoden Nuoreksi.


title: Nissbackan kartano

text: Nissbackan kartano sijaitsee Vantaan Hakunilan suuralueen Hakunilan kaupunginosassa, vajaa 300 metriä Sotungin koulun ja lukiosta itään. Nykyään kartanon puistossa sijaitsee Laila Pullisen veistospuisto, joka on auki kesäisin. Kartanon aiemman päärakennuksen rauniot sijaitsevat nykyään Rauniopuistona tunnetulla alueella noin 180 metriä nykyisestä Nissbackan kartanon veistospuistosta luoteeseen.


title: Nissbackan kartano

text: Nissbackan ja Håkansbölen kartanoiden väliin jäävä alava alue on entistä merenpohjaa, ja on siksi ollut hedelmällistä viljelylle. Hakunila ja Sotunki ovat todennäköisesti kuuluneet samaan kantakylään, sillä vielä 1700-luvulla kylät muodostivat jakokunnan ja kylillä oli yhteiset metsät.


title: Nissbackan kartano

text: Hakunila on luultavasti saanut nimensä Hokon-nimisen maanviljelijän mukaan, joka muutti Sotungista ja perusti uudisasutuksen eli ”bölen”. Hakunila on eriytynyt omaksi kyläkseen ehkä 1400-luvulla.


title: Nissbackan kartano

text: Sotungintien varrelle rakennettu Nissbackan kartano on oletettavasti yksi Sotungin kylän alkuperäisistä kantatiloista. Alkujaan kartano on muodostunut kahdesta eri tilasta: maastossa ylempänä sijaitsevasta Över Nissbackasta ja alempana sijaitsevasta Nedre Nissbackasta. Nedre Nissbackaan rakennutettiin kaksikerroksinen, hirsinen päärakennus vuonna 1796 majuri Jacob Reinhold de la Motten (1753-1830) toimesta. Rakennuksen ympärille tehtiin myös säännöllisen muotoinen, geometrinen puisto. 1800-luvun alussa Över ja Nedre Nissbackan tilat yhdistettiin.


title: Nissbackan kartano

text: Nissbackan kartanon omistajat vaihtuivat tiuhaan, kunnes tilan omistajuus siirtyi Ramsay-suvulle vuonna 1894. Nissbackan uusi, arkkitehti Waldemar Aspelinin suunnittelema hirsirakenteinen päärakennus valmistui vuonna 1913 mäelle, missä Över Nissbackan tila oli aikaisemmin sijainnut. Joulukuussa 1934 uusi kartano tuhoutui tulipalossa, ja komeasta rakennuksesta jäi jäljelle vain kivijalka, kellarikerros, portaat ja eteläinen sisäänkäynti pylväineen.


title: Nissbackan kartano

text: Tilanhoitajan eli pehtorin talosta tuli kartanon päärannus tulipalon jälkeen. Pehtorin talo rakennettiin todennäköisesti samaan aikaan kuin päärakennus ja on mahdollista, että myös se on Waldemar Aspelinin suunnittelema. Muistitiedon mukaan rakennus olisi 1920-luvulta, mutta tyylipiirteet viittaavat enemmän 1910-lukuun.


title: Nissbackan kartano

text: Sotien jälkeen Nissbackan tilan maita luovutettiin siirtolaisten asutukseen ja teollisuuden tarpeisiin. Muistitiedon mukaan rakennuksessa tehtiin myös korjauksia 1950- ja 1980-luvulla. 1970-luvulla kaavoitussuunnitelmat ulottuivat historialliselle kartanoalueelle saakka, jolloin kuvanveistäjä Laila Pullinen-Ramsay yhdessä puolisonsa Carl-Magnus Ramsayn kanssa päätti perustaa veistospuiston säilyttääkseen kartanoalueen kulttuurikäytössä.


title: Nissbackan kartano

text: Rakennus on muurattu paikalta kerätyistä mukulakivistä kuten kartanon viljamakasiinikin. Se on rapattu päältä sileäksi, sisäpuolelta seinät on vuorattu tiilellä. Vesikaton muoto on korkea, päistään aumattu harjakatto. Katon etelälappeella on kookas frontoni, pohjoissivulla on 1950-luvun leveä kattoikkuna. Myös frontonin viereen on lisätty pienempi kattoikkuna. Länsipäädyssä on puurakenteinen sisääntulokuisti. Keittiön sisäänkäynti umpikuisteineen on itäpäädyssä. Keittiön alla on kellari. Vesikatteena on peltikatto. Kivijalan pintaan on tehty ilmeisesti jo rakennusaikana rappaus, jonka pinnassa on kvaaderi-imitaatio. Täsmälleen samanlainen kivijalka on viereisessä viljamakasiinissa sekä vanhan päärakennuksen rauniossa. Jälkimmäisessä rappaus on sieltä täältä vaurioitunut ja alta näkyy luonnonkivijalka.


title: Nissbackan kartano

text: Koska pehtorintalossa on samanlainen seinärakenne kuin makasiinissa ja myös samanlainen perustus kuin siinä sekä palaneessa päärakennuksessa, vaikuttaa todennäköiseltä että se on makasiinin ja päärakennuksen kanssa kutakuinkin saman ikäinen. Lisäksi pehtorintalon kattomuoto kielii jugendin vaikutuksesta, joka näkyi vielä 1910-luvun arkkitehtuurissa, muttei niinkään 1920-luvulla. Waldemar Aspelin oli suunnitellut kookkaita julkisia rakennuksia jugendin kaudella (esimerkiksi Koivumäen kartano Kuopiossa 1907), ja käyttänyt tyylille ominaisia raskaita kattomuotoja. Koivumäen kartanossa on päistään aumattu mansardikatto. Näin ollen on mahdollista, että jos Aspelin suunnitteli Nissbackan pehtorintalon, hän käytti siinä edellisistä töistään tuttua jugend-kattomuotoa.


title: Nissbackan kartano

text: Sekä 30-luvulla tuhoutuneen kartanon rauniot että puistoalue ovat nykyään suojeltu asemakaavassa.


title: Nissbackan kartano

text: Kuvanveistäjä Laila Pullinen perusti veistospuiston yhdessä miehensä Carl-Magnus Ramsayn kanssa. Ajatuksena oli paitsi turvata tilan säilyminen uhkaavilta kaavoitushankkeilta ja toisekseen tarjota vantaalaisille linkki historiaan. Veistospuistotoimintaa on ylläpidetty vuodesta 1988 lähtien.


title: Heikki Vaiste

text: Heikki Tapani Vaiste (s. 1946) on suomalainen liikemies ja kiinteistösijoittaja. Hän perusti Turkuun vuonna 1976 painepesuun ja imutöihin erikoistuneen Pesutekniikka Oy:n, joka laajeni kymmenessä vuodessa valtakunnalliseksi 60 auton ja sadan hengen yritykseksi ja alansa markkinajohtajaksi. Vuonna 1987 Vaiste myi Pesutekniikan ServiSystems Oy:lle ja alkoi 1990-luvun alussa sijoittaa teollisuus- ja liikekiinteistöihin Turun seudulla. Hän on saanut kiinteistöneuvoksen arvonimen.


title: Heikki Vaiste

text: 2010-luvun keskivaiheilla Vaisteen omistuksiin kuului muun muassa Turun linja-autoaseman vieressä sijaitseva, poliisiasemanakin toimineeseen entiseen huoltamorakennukseen saneerattu Hotelli Helmi, enemmistö Pitkänmäen Manhattanin liikekiinteistöstä sekä viereinen Pukkilan entinen kaakelitehdas, jonne Vaiste aikoo rakentaa asuntoja. Yhteensä omistuksia oli puolensadassa kohteessa arviolta 200 000 neliömetriä.


title: Heikki Vaiste

text: Rotaritoimintaa, maanpuolustustyötä ja golfia harrastava Vaiste toimi aiemmin Kaarinan Kokoomuksen puheenjohtajana, mutta pitää nykyistä kokoomuspuoluetta liian vasemmistolaisena. Vaiste on ollut Turun Toriparkin aktiivinen puolestapuhuja.


title: Kiertohapsikka

text: Kiertohapsikka ("Ruppia cirrhosa", syn. "Ruppia spiralis") on hapsikkakasvien (Ruppiaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Se muistuttaa paljolti merihapsikkaa ("Ruppia maritima") sekä jonkin verran myös hapsivitaa ("Potamogeton pectinatus") ja merivitaa ("Potamogeton filiformis"). Näistä vitalajeista kiertohapsikan voi kuitenkin erottaa kukintojen muodon, lehtien ulkonäön sekä kielekemäisen rakenteen perusteella. Merihapsikasta kiertohapsikan voi erottaa lehtituppien sekä kukintojen ulkonäön perusteella.


title: Kiertohapsikka

text: Kiertohapsikka on monivuotinen uposkasvi, joka kasvaa koko ajan vedenpinnan alapuolella. Sen varsi on tyveltä sivulle päin kaartuva ja kiertynyt, mutta kärkeä kohti ylöspäin kaartuva. Varret ovat rentoja sekä neulamaisen ohuita. Lehdet ovat hyvin kapeita, tylppäkärkisiä ja hienosahalaitaisia. Lehtien tyvillä on pitkät lehtitupet, mutta ei kielekemäistä rakennetta, joka taas löytyy hapsividalta ja jouhividalta. Kiertohapsikan kukat sijaitsevat pareittain ylimpien lehtien lehtitupissa. Kukinnan aikaan kukat ovat lähes näkymättömissä, mutta kukinnan jälkeen lehtitupista kasvaa useita kymmeniä senttimetrejä pitkä spiraalimaisesti kiertynyt varsi, jossa kukat ovat sarjankaltaisissa rykelmissä.


title: Kiertohapsikka

text: Kiertohapsikka kasvaa sekä suolaisessa vedessä että murtovedessä pehmeäpohjaisilla kasvupaikoilla. Kiertohapsikka suosii hiekkapohjaisia ja suojaisia paikkoja. Suomessa kiertohapsikkaa tavataan lounaisilla rannikkoalueilla sekä Ahvenanmaalla, joskin monilta paikoilta viimeisimmät havainnot ovat yli 30–50 vuoden takaa.


title: USS PC-812

text: USS PC-812 oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1944 vesillelaskettu PC-461-luokan partioalus.


title: USS PC-812

text: Alus tilattiin Commercial Iron Worksiltä Portlandista Oregonista, missä köli laskettiin 27. marraskuuta 1943. Alus laskettiin vesille 11. helmikuuta 1944 ja otettiin palvelukseen 4. toukokuuta 1945.


title: USS PC-812

text: Yhdysvaltain laivasto poisti aluksen palveluksesta pian sotatoimien päätyttyä ja se luovutettiin Portugalille.


title: USS PC-812

text: Portugalin laivasto otti 1948 aluksen palvelukseen nimellä "NRP Príncipe". Alus on poistettu palveluksesta.


title: USS PC-811

text: USS PC-811 oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1943 vesillelaskettu PC-461-luokan partioalus.


title: USS PC-811

text: Alus tilattiin 27. helmikuuta 1942 Commercial Iron Worksiltä Portlandista Oregonista, missä köli laskettiin 6. marraskuuta 1943. Alus laskettiin vesille 18. joulukuuta ja otettiin palvelukseen 17. huhtikuuta 1945.


title: USS PC-811


title: USS PC-811

text: Portugalin laivasto otti 1948 aluksen palvelukseen nimellä "NRP Madeira". Alus on poistettu palveluksesta.


title: USS PC-818

text: USS PC-818 oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1943 vesillelaskettu PC-461-luokan partioalus.


title: USS PC-818

text: Alus tilattiin 10. elokuuta 1942 Albina Engine and Machine Worksiltä Portlandista Oregonista, missä köli laskettiin 4. maaliskuuta 1943. Alus laskettiin vesille 30. maaliskuuta ja otettiin palvelukseen 3. elokuuta.


title: USS PC-818

text: Yhdysvaltain laivasto poisti aluksen palveluksesta 8. toukokuuta 1946. Alus luovutettiin Portugalille.


title: USS PC-818

text: Portugalin laivasto otti 1948 aluksen palvelukseen nimellä "NRP Sal". Alus on poistettu palveluksesta.


title: Kupariftalosyaniini

text: Kupariftalosyaniini (CHNCu) on kuparin ja ftalosyaniinin muodostama kompleksiyhdiste. Yhdistettä käytetään pigmenttinä esimerkiksi maaleissa.


title: Kupariftalosyaniini

text: Huoneenlämpötilassa kupariftalosyaniini on väriltään sinistä kiteistä ainetta. Se on polymorfista eli sillä on useita eri kidemuotoja. Siitä tunnetaan muun muassa α-, β-, γ-, δ- ja ε-muodot. Näistä yleisimmät ovat sävyltään punertava α-muoto ja vihertävä β-muoto. Värisävy riippuu kidemuodon lisäksi myös aineen hienojakoisuudesta. Kupariftalosyaniini ei liukene veteen eikä orgaanisiin liuottimiin. Happo- tai emäsliuoksiin se sen sijaan on liukoista. Kupariftalosyaniini kestää hyvin korkeitakin lämpötiloja ja on myös kemiallisesti stabiili.


title: Kupariftalosyaniini

text: Kupariftalosyaniinin valmistamiseen on kaksi menetelmää. Yhdistettä voidaan valmistaa kuparisuolan ja ftaalianhydridin ja urean tai kuparisuolan ja ftalonitriilin välisellä reaktiolla. Katalyyttinä voidaan käyttää molybdaattisuoloja. Lähtöaineita kuumennetaan joko liuoksessa tai reaktio suoritetaan ilman liuotinta sulattamalla lähtöaineet. Tuote voidaan puhdistaa tarvittaessa sublimoimalla inertin suojakaasun läsnä ollessa. Väriainekäyttöä varten tuote jauhetaan haluttuun partikkelikokoon.


title: Kupariftalosyaniini

text: Kupariftalosyaniinia käytetään runsaasti sinisenä pigmenttinä. Sen käyttökohteita ovat muun muassa maalien, pinnoitteiden ja musteiden valmistus sekä muovien värjäys. Yhdisteen hyviä ominaisuuksia väriaineena ovat muun muassa kirkkaus ja hyvä stabiilius.


title: Finto

text: Finto on Kansalliskirjaston ylläpitämä verkkopalvelu, joka toimii julkaisu- ja kehitysalustana suomenkielisille ontologiolle ja sanastoille. Sen tarkoituksena on edistää julkisen sektorin tietovarantojen semanttista yhteentoimivuutta. Finton perustana ovat Helsingin yliopiston ja Aalto-yliopiston vuosina 2003–2012 käynnissä olleet FinnONTO-hankkeet, joissa kehitettiin Suomeen kansallisen tason semanttisen webin tietoinfrastruktuuri. Hankkeiden tuloksena syntyi vuonna 2008 ONKI-ontologiakirjasto, jonka pohjalta Finto avattiin vuonna 2014. Fintoa rahoittavat valtiovarainministeriö sekä opetus- ja kulttuuriministeriö.


title: Finto

text: Fintosta löytyy Yleisen suomalaisen asiasanaston (YSA) ja Yleisen suomalaisen ontologian (YSO) lisäksi monia erikoisalojen sanastoja ja ontologioita.


title: USS PC-1257

text: USS PC-1257 oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1944 vesillelaskettu PC-461-luokan partioalus.


title: USS PC-1257

text: Alus tilattiin 18. toukokuuta 1942 Luders Marine Construction Companyltä Stamfordista Connecticutista, missä köli laskettiin 24. marraskuuta 1943. Alus laskettiin vesille 23. heinäkuuta 1944 ja otettiin palvelukseen 21. joulukuuta.


title: USS PC-1257

text: Yhdysvaltain laivasto poisti aluksen palveluksesta pian toisen maailmansodan jälkeen ja se luovutettiin Portugalille.


title: USS PC-1257

text: Portugalin laivasto otti 1948 aluksen palvelukseen nimellä "NRP Santiago". Alus on poistettu palveluksesta.


title: USS PC-1256

text: USS PC-1256 oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1944 vesillelaskettu PC-461-luokan partioalus.


title: USS PC-1256

text: Alus tilattiin 18. toukokuuta 1942 Luders Marine Construction Companyltä Stamfordista Connecticutista, missä köli laskettiin 28. lokakuuta 1943. Alus laskettiin vesille 21. toukokuuta 1944 ja otettiin palvelukseen 27. lokakuuta.


title: USS PC-1256


title: USS PC-1256

text: Portugalin laivasto otti 1948 aluksen palvelukseen nimellä "NRP São Tome". Alus on poistettu palveluksesta.


title: USS PC-1259

text: USS PC-1259 oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1944 vesillelaskettu PC-461-luokan partioalus.


title: USS PC-1259

text: Alus tilattiin 18. toukokuuta 1942 Luders Marine Construction Companyltä Stamfordista Connecticutista, missä köli laskettiin 28. tammikuuta 1944. Alus laskettiin vesille 7. lokakuuta ja otettiin palvelukseen 6. maaliskuuta 1945.


title: USS PC-1259


title: USS PC-1259

text: Portugalin laivasto otti 1948 aluksen palvelukseen nimellä "NRP São Vicente". Alus on poistettu palveluksesta joko vuonna 1968 tai 1969.


title: Mutainen

text: Mutainen () on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Halikonlahden rannalla ja kuuluu lähikylineen Teijon alueeseen. Mutaisilla asuu vakituisesti noin 60 ihmistä.


title: Mutainen

text: Mutaisista on tehty useita kivikautisia löytöjä. Mutaistenlahdella on ollut purjelaivojen ankkuripaikka ja telakka. Kylässä olevan Mutaisten kartanon rakennukset ovat 1800-luvulta. Alkujaan Mutainen on kuulunut naapuripitäjään Uskelaan, josta se on siirretty osaksi Perniötä vuonna 1873.


title: Mutainen

text: Teijon alueen kylät, Mutainen mukaan luettuna, valittiin vuoden kyläksi vuonna 2011.


title: Aroostook-sota

text: Aroostook -sota oli veretön rajakahakka Yhdysvaltojen ja Ison-Britannian välillä vuosina 1838–1839. Maat kiistelivät raja-alueesta Yhdysvaltain Mainen ja brittien hallitseman New Brunswickin välillä. Molemmilta puolilta saapuneiden siirtolaisten alkaessa kahakoida keskenään britit ja amerikkalaiset keskittivät alueelle joukkojaan. Tilanne päättyi kuitenkin lopulta aselepoon maaliskuussa 1839 ja rajan sopineeseen Websterin ja Ashburtonin sopimukseen 9. elokuuta 1842.


title: Aroostook-sota

text: Yhdysvalloilla ja Isolla-Britannialla oli 1800-luvun alussa useita rajakiistoja. Rajaseudut tunnettiin usein huonosti, tehdyt kartat olivat heikkolaatuisia ja halua kattavaan rajasopimuksen tekemiselle ei ollut. Etenkin Yhdysvalloissa rajakiistat ratkaistiin mieluummin yksi kerrallaan.


title: Aroostook-sota

text: Vuonna 1798 New Brunswickin ja tuolloisen Massachusettsin raja määriteltiin kulkevan St. Croix -joella. Oli kuitenkin epäselvää, missä alueen pohjoisraja kulki. Kiistellyn alueen rajanvedosta oli neuvoteltu Ison-Britannian ja Yhdysvaltojen välillä ilman lopputulosta. Tilanne alkoi kärjistyä, kun Maine erosi Massachusettsista omaksi osavaltiokseen vuonna 1820. Alankomaiden kuningas teki vuonna 1831 välitysratkaisun, mutta ratkaisu hylättiin Yhdysvaltain senaatissa mainelaisten vastustuksen takia. Samaan aikaan kiistellylle alueelle muutti siirtolaisia sekä Kanadasta, että Yhdysvalloista.


title: Aroostook-sota

text: Tilanne kärjistyi vuonna 1838, kun siirtolaiset molemmilta puolilta alkoivat muodostaa omia ryhmittymiään pidättäen vastapuolen siirtolaisia tunkeilijoina. Britit olivat lisäksi suunnitelleet 1830-luvulla rautatien rakentamista kiistellyllä alueella sijanneen Aroostookjoen kautta. Konflikti alueella sai nimensä joen mukaan. Maaliskuussa 1839 Mainen itselleen kuuluvana pitämälle alueelle Madawaskassa saapui brittijoukkoja. Mainessa alettiin kerätä kokoon 10 000:n miehen vapaaehtoisjoukkoa. Presidentti Martin Van Buren ja Yhdysvaltain kongressi päättivät puolestaan lähettää alueelle 50 000 miestä rauhanturvaajiksi kenraali Winfield Scottin johdolla. Lopulta uhkaava tilanne päättyi ilman verenvuodatusta solmittuun aselepoon 31. maaliskuuta 1839. Osapuolten välillä sovittiin kiistellyn alueen yhteishallinnasta, kunnes rajan kulusta löydettäisiin ratkaisu myöhemmin.


title: Aroostook-sota

text: Yhdysvaltain uuden presidentin William Henry Harrisonin ulkoministeri Daniel Webster aloitti neuvottelut brittien neuvottelija Ashburtonin paroni Alexander Baringin kanssa vuonna 1841. Seuraavan vuoden puolella 9. elokuuta 1842 saatiin aikaan niin sanottu Websterin ja Ashburtonin sopimus, joka määritteli rajan paitsi Mainessa, mutta myös Suurilla järvillä, sekä Yläjärven ja Metsäjärven välillä.


title: Litteävita

text: Litteävita ("Potamogeton compressus") on vitakasvien (Potamogetonaceae) heimoon, vitojen ("Potamogeton") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen vesikasvi, joka kasvaa koko ajan täysin vedenpinnan alapuolella. Koko kasvi on yleensä ruskehtavanvihreänvärinen tai hieman punertava. Litteävita on erotettavissa hyvin muista vitalajeista suhteellisen leveiden lehtiensä sekä litistyneen ja siipipalteisen vartensa perusteella. Litteävita muistuttaa suippuvitaa ("Potamogeton acutifolius"), mutta lajit eroavat toisistaan varren siipipalteisuudessa, lehtisuonituksessa ja kukintotähkän pituudessa.


title: Litteävita

text: Litteävidan varret ovat noin metrinpituisia, 5 mm leveitä, siipipalteisia sekä selvästi litistyneitä. Litteävidalla ei ole kelluslehtiä, vaan sen kaikki lehdet ovat kapeita uposlehtiä. Lehdet ovat korkeintaan 20 cm pitkiä, 5 mm leveitä, sileitä ja teräväkärkisiä. Lehdissä on viisi pääsuonta ja niiden lisäksi pienempiä suonia. Lehtien tyvillä ei ole missään vaiheessa lehtituppia, mutta siellä on tuppimaiset kielekkeet, jotka tosin kuihtuvat aikaisin. Litteävidan kukinto on reilun senttimetrin pituinen tiiviskukkainen tähkä, joka on noin 10 cm pitkän varren päässä. Hedelmät ovat köliselkäisiä sekä lyhytotaisia.


title: Litteävita

text: Litteävita kasvaa melko syvällä runsasravinteisissa järvissä ja joissa. Suomessa litteävitaa on tavattu sieltä täältä eri puolilta maata.


title: Viljo Porkola

text: Viljo Henrik Porkola (vuoteen 1943 Pahikainen, 6. elokuuta 1914 Chicago – 8. huhtikuuta 2010 Kiuruvesi),


title: Viljo Porkola

text: oli suomalainen pappi ja kirjailija.


title: Viljo Porkola

text: Viljo Porkola syntyi Chicagossa USA:ssa työnjohtaja Oskari Pahikaisen ja Vilma Tiilikaisen perheeseen. Porkola avioitui 1938 kotitalousopettaja Martta Sofia Tiihosen kanssa. Nuorta perhettä kosketti suru, kun seuraavana vuonna 1939 puoliso ja toinen kaksospojista kuolivat synnytyksen yhteydessä. Eloon jäi Kalle-poika. Vuonna 1940 Porkola vihittiin kotitalousopettaja Anna Stiina Tiihosen kanssa. Tästä avioliitosta syntyivät Heikki ja Eeva. Vuonna 1968 kuolema kohtasi toisen puolison Anna Stiinan. Vuonna 1970 Porkola avioitui sairaanhoitaja Aura Laukkasen kanssa.


title: Viljo Porkola

text: Viljo Porkola pääsi ylioppilaaksi 1934 Viipurin suomalaisesta kaksoislukiosta. Opiskelu jatkui Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa. Vuonna 1937 hän valmistui sacri ministerii kandidaatiksi, jona vuonna hänet myös vihittiin papiksi Oulussa. Pastoraalitutkinnon Porkola suoritti 1943.


title: Viljo Porkola

text: Porkolan ensimmäinen virkapaikka avautui Nilsiässä vt. kappalaisena 1937 ja jatkui armovuoden saarnaajana sekä ylimääräisenä pappina vuoteen 1944. Sodan aikana hän toimi sotilaspappina jatkosodassa ja Lapin sodassa. Varsinaiseksi virkapaikkakunnaksi tuli Kiuruvesi, jonne hän tuli 1944 viralliseksi apulaiseksi. Vuonna 1957 hänet valittiin Kiuruveden kappalaiseksi, josta virasta hän siirtyi eläkkeelle 1977. Sivutoimenaan Porkola toimi Kiuruveden yhteiskoulun (myöhemmin yhteislyseon) uskonnonopettajana 1945 – 1965.


title: Viljo Porkola

text: Rovastin arvon Porkola 1965 sekä kunniamerkkejä VR 4 kaksi kappaletta.


title: Viljo Porkola

text: Porkolalla oli tiiviit yhteydet inarinsaamelaisiin. Hän käänsi inarinsaameksi virsiä, kirkkokäsikirjaa sekä osia Raamatusta. Käännöstyössä häntä auttoi tietokone, jonka käytön hän opetteli vanhoilla päivillään. Jaakko Elenius arvosti suuresti Porkolan luterilaisuuden löytöjä tämän teoksissa.


title: Viljo Porkola

text: Herännäisyyden historioissa mainitaan useassa yhteydessä Kiuruvesi herännäispaikkakuntana. Kiuruveden herännäispappien ketjuun kuului myös kappalainen Viljo Porkola. Porkola koki maallikkopuhujien roolin tärkeäksi. Niinpä hän oli suunnittelemassa 1970-luvun puolivälissä Herättäjä-Yhdistyksen maallikkopäiviä seurapuhujien rohkaisemiseksi ja saamiseksi lisääntyneeseen seuratoimintaan.


title: Viljo Porkola

text: Kiuruvedellä ovat vaikuttaneet mm. Malmivaaran ja Simelius-Simojoen pappissuvut sekä maallikkosaarnaaja Aku Räty.


title: Norna-Gestrin tarina

text:
Norna-Gestrin tarina (isl. "Norna-Gests þáttr") on keskiaikainen islantilainen lyhytsaaga eli "þáttr", jonka alkuperäistä kirjoittajaa ei tunneta. Se luetaan niin kutsuttuihin muinaissaagoihin ja vanhaan germaaniseen sankariperinteeseen liittyvän sisältönsä perusteella tämän saagalajin vanhempiin edustajiin eli sankarisaagoihin (saks. "Heldensagas"), tai vaihtelevasti myös viikinkisaagoihin (saks. "Wikingersagas"). Tarinassa vanha, 300-vuotias mies nimeltä Norna-Gestr saapuu kuningas Olavi Tryggvenpojan luokse, viihdyttää hovia kertomalla tarinoita Skandinavian muinaisesta menneisyydestä sekä oman tarinansa siitä, miten hänen nornilta saamansa kynttilä, jonka palaessa loppuun Norna-Gestr kuolisi, on alkujaan sammutettu ja siksi taannut hänelle pitkän elämän. Olavi Tryggvenpojan luona Norna-Gestr vastaanottaa kristillisen kasteen ja antaa sitten kynttilänsä palaa loppuun."Norna-Gestrin tarinaa" ei ole suomennettu.
"Norna-Gestrin tarina" on todennäköisesti kirjoitettu 1300-luvun alkupuolella. Tarinan pääkäsikirjoitukset ovat AM 6 fol (1300-l. lopulta) sekä Flateyjarbók (n. 1390), joissa tarina esiintyy Olavi Tryggvenpojan saagan ("Óláfs saga Tryggvasonar") yhteydessä, sekä GkS 2845 4to (1400-l. lopulta).
"Norna-Gestrin tarina" pohjautuu vanhalle sankaritarinoiden perinteelle ja sivuaa samoja sisältöjä, joita käsitellään muissa muinaissaagoissa, esimerkiksi "Ragnarr Karvahousun saagassa". Saagan kirjoittaja on oletettavasti käyttänyt lähteenään jotain Eddan sankarirunoutta sisältävää käsikirjoitusta ja esimerkiksi eddarunoja "Brynhildrin Helin-matka" (isl. "Helreið Brynhildar") ja "Reginnin runo" (isl. "Reginsmál"). Kirjoittaja on myös tuntenut Sigurðr Fáfnirinsurmasta (isl. "Fáfnisbani") kertovia runoja tai mahdollisesti nyt jo kadonneen Sigurðrista kertovan saagan (isl. *"Sigurðar saga") sekä Proosa-Eddan.


title: Norna-Gestrin tarina

text:
Flateyjarbókissa ja käsikirjoituksessa AM 6 fol "Norna-Gestrin tarina" edeltää "Helgi Þóririnpojan tarinaa". Sen tavoin "Norna-Gestrin tarinan" tavoitteena on ollut edistää kristillistä maailmankuvaa ja ylistää kristinuskoa ja sen saagassa esiintyvää personifioitumaa eli läntisen Skandinavian kristillistänyttä kuningas Olavi Tryggvenpoikaa. Kummassakin tarinassa pakana kertoo Olaville pakanallisista ajoista tai paikoista. Näissä tarinoissa keskiössä ei ole Olavin poliittinen toiminta, vaan hänen roolinsa uuden uskon opettajana ja puolestapuhujana.
"Norna-Gestrin tarinan" tapahtumat keskittyvät Norna-Gestrin vierailun osalta kuningas Olavi Tryggvenpojan aikakaudelle eli historialliseen aikaan myyttisen ajan sijaan. Norna-Gestrin Olaville ja tämän hoville kertomat tarinat taas kuvaavat muinaista ja myyttistä menneisyyttä. Tällaisesta kaukaisesta ja myyttisestä menneisyydestä kertovat islantilaiset muinaissaagat, kuten "Norna-Gestrin tarina", alkoivat 1600–1700-luvulla herättää kiinnostusta erityisesti suurvalta-ajan Ruotsissa. Niiden katsottiin olevan lähteitä, jotka voisivat kertoa jotain Ruotsin muinaisesta ja loistokkaasta menneisyydestä, josta muuten oli saatavilla hyvin vähän lähteitä. Tämän seurauksena muinaissaagoja käytettiin ilman asianmukaista lähdekritiikkiä myös suurvaltaideologian rakennusaineena ja propagandatarkoituksessa, huolimatta siitä, että osa aikalaistutkijoista suhtautui muinaissaagojen lähdearvoon epäillen jo tuolloin.


title: Norna-Gestrin tarina

text: "Norna-Gestrin tarinaa" ei voida pitää lähteenä ajasta ja henkilöistä, joita se kuvaa. Suurvalta-ajan Ruotsissa kyseistä tarinaa käsiteltiin kuitenkin historiallisena lähteenä. Norna-Gestrin kertomat tarinat myyttisestä menneisyydestä sijoittuivat pääosin Itä-Skandinavian alueelle, nykyisen Tanskan ja Ruotsin alueelle, mikä aikaansai kiinnostuksen heräämisen. Tarinalla on sisältönsä puolesta myös yhteyksiä muihin ruotsalaisten oman historiansa kannalta merkittävinä pitämiin muinaissaagoihin, kuten "Ragnarr Karvahousun saagaan" sekä "Völsungain saagaan". Koska ruotsalaiset eivät tuolloin enää ymmärtäneet muinaissaagojen kieltä, ilmestyi "Norna-Gestrin tarina" ruotsiksi käännettynä Eric Julius Björnerin teoksessa "Nordiska Kämpa Dater" vuonna 1737 (Stockholm).


title: Henrietta Kekäläinen

text: Pia Henrietta Kekäläinen (s. 1986 Espoo) on suomalainen yrittäjä ja Yleiselektroniikka Oyj:n hallituksen jäsen.


title: Henrietta Kekäläinen

text: Kauppatieteitä opiskellut Kekäläinen on ollut mukana Rails Girls -yhteisössä, joka kannustaa naisia koodauksen pariin. Vuonna 2014 hän perusti koululaisille teknologiaan ja koodaukseen kursseja järjestävän Mehackitin. Vuodesta 2013 lähtien hän on ollut mukana perustamassaan Yhdysvalloissa toimivassa Carbo Culture -yrityksessä, jonka tavoitteena on valmistaa jätteestä energiatehokasta biohiiltä, joka parantaa maaperän kykyä sitoa vettä, ravinteita ja hiilidioksidia. Hän tapasi yrityksen muut perustajat osallistuessaan vuonna 2013 NASA:lla järjestettyyn Singularity Universityn Global Solutions -ohjelmaan.


title: Henrietta Kekäläinen

text: Kekäläinen on Yleiselektroniikka Oyj:n hallituksen jäsen. Hän on Suomen nuorin pörssiyhtiön hallituksen jäsen, jolla ei ole taustaa omistajasuvussa. Kekäläinen on yksi Speakersforumin puhujista ja ollut puhujana mm. TedX:ssä ja Slushissa. Vuonna 2017 hän oli yksi Image-lehden "Imagen sankarit 2017" -listattu.


title: Pontus Purokuru

text: Pontus Purokuru (s. 1987 Jyväskylä) on suomalainen tietokirjailija ja esseisti. Hän on työskennellyt toimittajana sekä julkaissut blogeja ja podcasteja. Vuonna 2018 häneltä on ilmestynyt kolme kirjaa: "1968 Vallankumouksen vuosi" (Anton Montin kanssa), "Suoraa toimintaa! – Autonomiset liikkeet Suomessa 1986–2016" (Anton Montin kanssa) sekä "Täysin automatisoitu avaruushomoluksuskommunismi". Vuonna 2016 Purokuru julkaisi Emilia Kukkalan kanssa journalismikriittisen kirjan "Luokkavallan vahtikoirat".


title: Elisha Otis

text: Elisha Graves Otis (3. elokuuta 1811 Halifax, Vermont – 8. elokuuta 1861 Yonkers, New York) oli yhdysvaltalainen keksijä ja yrittäjä, joka perusti hissejä valmistavan Otis-yrityksen. Hän keksi niin sanotun turvahissin, joka lisäsi hissien luotettavuutta niin paljon, että niitä saatettiin ryhtyä käyttämään myös ihmisten kuljettamiseen pelkkien tavaroiden sijasta.


title: Elisha Otis

text: Otisin suku saapui Englannista Amerikkaan vuonna 1631. Hänen isänsä Stephen Otis Jr. oli rauhantuomari ja Vermontin edustajainhuoneen jäsen. Otis työskenteli nuoruudessaan eri ammateissa asuen välillä Vermontissa ja välillä New Yorkin Troyssa. Vuosina 1838–1845 hän asui Vermontin Brattleborossa ja toimi muun muassa vaununtekijänä. Sen jälkeen hän työskenteli päämekaanikkona sängynpohjatehtaalla Albanyssa ja vuodesta 1851 New Jerseyn Bergenissä. Otis kehitti tehtaille tehokkuutta lisänneitä uusia työkoneita. Ansaitsemillaan rahoilla hän yritti useasti ryhtyä itsenäiseksi tehtailijaksi, mutta hänen perustamansa valssimylly, saha ja jarrutehdas eivät menestyneet, ja huono terveys pakotti hänet monesti vaihtamaan ammattia.


title: Elisha Otis

text: Vuonna 1852 Bergenin sängynpohjatehdas lähetti Otisin asentamaan laitteita uuteen tehtaaseen Yonkersissa. Tuolloin hän kehitti turvahissin, nostolaitteen, jonka turvamekanismi esti sitä putoamasta vapaasti alas vaikka hissikaapeli olisi katkennut. Hissilavan vieressä oli kaksi hampaallista kiskoa, joihin jousella toiminut tarrain tarttui ja pysäytti putoamisliikkeen, jos köysi ei kannatellut lavaa. Seuraavana vuonna Otis erosi työnantajansa palveluksesta ja perusti Yonkersiin Union Elevator Works -nimisen hissitehtaan. Otis ponnahti kuuluisuuteen esiteltyään turvahissinsä toukokuussa 1854 New Yorkin maailmannäyttelyn Kristallipalatsissa. Hän seisoi itse korkealle nousseella hissilavalla ja määräsi köyden katkaistavaksi kirveellä, jolloin hissi yleisön hämmästykseksi putosi vain muutamia senttejä ennen pysähtymistä. Ensimmäisen ihmisten kuljettamiseen tarkoitetun turvahissin Otis asensi maaliskuussa 1857 E. V. Haughwout & Co. -liikkeen myymälään New Yorkissa. Höyrykäyttöinen hissi kykeni nousemaan viidenteen kerrokseen alle minuutissa.


title: Elisha Otis

text: Hissien ohella Otis patentoi vuonna 1852 kehittämänsä junavaunun telin ja jarrun, vuonna 1857 höyryauran ja 1858 uunin. Tammikuussa 1861 hän sai patentin uudentyyppiselle höyryhissille, joka tosin saatiin valmiiksi vasta hänen kuolemansa jälkeen seuraavana vuonna. Hän kuoli 50-vuotiaana kurkkumätään. Elisha Otisin pojat Charles ja Norton Otis jatkoivat hissien valmistamista ja perustivat nykyisen Otis Elevator Company -yrityksen, joka kohosi suureen menestykseen joitain vuosia myöhemmin.


title: Boeing 367-80

text: Boeing 367-80, lempinimeltään Dash 80, oli yhdysvaltalaisen Boeingin valmistama suihkumoottorikäyttöisen kuljetus- ja matkustajalentokoneen prototyyppi. Salassa suunniteltu kone esiteltiin yleisölle 14. toukokuuta 1954, ja se lensi ensilentonsa 15. heinäkuuta samana vuonna. Koneen kehitystyö maksoi Boeingille 16 miljoonaa dollaria, mikä vastasi kahta kolmasosaa sen voitoista toisen maailmansodan jälkeen ja yhtä neljäsosaa yhtiön arvosta. Riskin ottaminen osoittautui lopulta kannattavaksi, sillä 367-80:n pohjalta suunniteltiin menestyksekkäät KC-135 Stratotanker ja Boeing 707.


title: Boeing 367-80

text: Ainoa valmistettu 367-80 toimi myöhemmin koealustana uusia järjestelmiä ja konetyyppejä suunniteltaessa. Sen siipiin tehtiin muutoksia, joiden avulla tutkittiin erilaisten siipiprofiilien vaikutuksia, ja siipiin asennettiin erilaisia laskusiivekkeitä. Nelimoottorisessa koneessa oli parhaimmillaan käytössä kolmen eri tyypin moottoreita samaan aikaan, ja se jopa muutettiin viisimoottoriseksi asentamalla pyrstöön yksi lisämoottori kolmimoottorisen Boeing 727:n koelentoja varten. Kone poistettiin käytöstä vuonna 1972 ja lahjoitettiin Smithsonian-instituutille. Se lensi viimeisen kerran 27. elokuuta 2003, kun se siirrettiin uudelle sijoituspaikalleen Washingtonin National Air and Space Museumiin.


title: Etyleenipropyleenidieenikumi

text: Etyleenipropyleenidieenikumi on (EPDM) on elastomeeri, tyypiltään synteettinen kumi.


title: Etyleenipropyleenidieenikumi

text: EPDM on hyvin monikäyttöinen. Se kestää säätä ja otsonia. Se kestää kuumaa vettä ja höyryä sekä heikkoja happoja ja emäksiä mutta ei juurikaan hiilivetyjä.


title: Kronobergin uimahalli

text: Kronobergin uimahalli () on maanalainen uimahalli Tukholmassa Ruotsissa. Se sijaitsee Kungsholmenin saarella Tukholman poliisitalon alla.


title: Kronobergin uimahalli

text: Hallissa on yksi kuusiratainen allas, jonka syvyys vaihtelee 0,95–3,50 metrin välillä. Sekä naisten että miesten pukuhuoneessa on sauna. Se on Tukholman pienin uimahalli.


title: Kronobergin uimahalli

text: Halli on avattu vuonna 1977, ja alun perin se suunniteltiin vain poliisilaitoksen käyttöön. Tukholman kaupunki vuokraa yleisötunteja hallista, minkä se on ollut usein sulku-uhan alla verrattuna kaupungin omistamiin uimahalleihin. Uimahalli on peruskorjattu viimeksi vuosina 2014–2015.


title: Puolineliapilaliittymä

text: Puolineliapilaliittymä tai pelkästään puolineliapila on eritasoliittymä, joka on yksinkertaistettu neliapilaliittymä. Siinä on neliapilalle tyypilliset silmukkarampit, joita tosin on neljän sijasta kaksi ja kaksi-neljä suoraa ramppia, joita on myös puolet vähemmän tai saman verran kuin neliapilaliittymässä. Rombisen ja puolineliapilan risteytys on niin sanottu yhdistelmä liittymä. Yhdistelmä eritasoliittymät ovat Suomen yleisin eritasoliittymä -muoto.


title: Puolineliapilaliittymä

text: Neljä ramppiset ovat yleisimpiä puolineliapilaliittymiä Suomessa yleisin puolineliapilaliittymä -muoto.


title: Puolineliapilaliittymä

text: A2 -tyylissä ramppi poistuu ennen risteyssiltaa. Sekundääritieltä poistutaan näin ollen vastakkaiseen suuntaan, kuin mihin ollaan menossa.


title: Puolineliapilaliittymä

text: B2 -tyyli on juuri A2:n vastakohta.


title: Puolineliapilaliittymä

text:
AB2 -tyylissä kaikki rampit ovat samalla puolella.
Kuusi ramppisia puolineliapilaliitymiä käytetään silloin kun sekundääritiellä on paljon liikennettä.


title: Puolineliapilaliittymä

text: A4 -tyylissä ramppi sekundääritielle poistuu ennen risteyssiltaa ja törmää sekundääri tiehen T-risteyksenä, mutta päätielle liittyjien ei tarvitse ylittää sekundääritien toista kaistaa.


title: Puolineliapilaliittymä

text: B4 -tyylissä ramppi sekundääritielle poistuu ennen ja jälkeen risteyssillan menosuunnasta riippuen. Osa päätielle liittyvistä joutuu tässä tyylissä kuitenkin ylittämään vastaan tulevien kaistan.


title: Yoshitoshi Tsukioka

text: Tsukioka Yoshitoshi (30. huhtikuuta 1839 - 9. kesäkuuta 1892) oli japanilainen taiteilija.


title: Yoshitoshi Tsukioka

text: Hän syntyi Edossa (Tokio).


title: D. J. Tholen

text: David James Tholen (s. 1955) on yhdysvaltalainen tähtitieteilijä. Hän työskentelee Havaijin yliopiston Institute for Astronomy-tutkimusyksikössä. Hänellä on PhD Arizonan yliopistosta. Hän on löytänyt 64 asteroidia.


title: F. Bernardi

text: Fabrizio Bernardi (s. 1972) on italialainen tähtitieteilijä ja asteroidien ja komeettojen löytäjä, parhaiten tunnettu 99942 Apophiksen löydöstä Roy Tuckerin ja David Tholenin kanssa.


title: F. Bernardi

text: Asteroidi 27983 Bernardi on nimetty hänen mukaan.


title: Åkeshovin uima- ja liikuntahalli

text: Åkeshovin uima- ja liikuntahalli () on urheilukeskus, joka koostuu muun muassa uimahallista, kuntosalista ja palloilusaleista. Se sijaitsee Åkeshovin kaupunginosassa Bromman kaupunginosa-alueella Tukholmassa, Ruotsissa. Se on otettu käyttöön vuonna 1959 ja peruskorjattu perusteellisesti vuosina 2016–2018. Uimahallia operoi Tukholman kaupunki.


title: Åkeshovin uima- ja liikuntahalli

text: Uimahallissa on kaksi 25-metristä allasta, kaksi opetusallasta ja lastenallas. Lastenaltaan lämpötila on 29 °C, isompien altaiden 27 °C. Liikuntahallissa on kuntosali, pyöräilysali ja avoin liikuntahalli.


title: Åkeshovin uima- ja liikuntahalli

text: Saman kiinteistön kellarissa on myös yksityinen keilahalli.


title: NEODyS

text: NEODyS (Near Earth Objects Dynamic Site) on italialainen ja espanjalainen palvelu, joka tarjoaa tietoa NEO (Near-Earth Objects) asteroideista.


NEODyS


title: Donna Strickland

text: Donna Theo Strickland (s. 27. toukokuuta 1959 Guelph, Ontario, Kanada) on kanadalainen fyysikko, joka on tutkinut lasereita. Hän kehitti 1980-luvulla väitöskirjan ohjaajansa Gérard Mouroun kanssa uuden lasermenetelmän, jolla pystyttiin rakentamaan entistä tehokkaampia lasereita. He saivat vuonna 2018 lasertutkimuksistaan Nobelin fysiikanpalkinnon.


title: Donna Strickland

text: Donna Strickland syntyi Kanadan Guelphissa vuonna 1959. Hän opiskeli 1977–1981 McMaster-yliopistossa. Alemman korkeakoulututkinnon hän suoritti vuonna 1981, ja syksyllä hän aloitti optiikan tohtoriopinnot Rochesterin yliopistossa.


title: Donna Strickland

text: Stricklandin väitöstyöohjaajana Rochesterin yliopistossa toimi Gérard Mourou. He kehittivät uuden lasertekniikan, jonka he julkaisivat vuonna 1985. Keksintö oli myös Stricklandin väitöstyön pohjalla. Strickland ja Mourou keksivät, että laserpulssia pitää venyttää, jolloin valon aallonpituudet etenevät peräkkäin. Laserin huipputeho väheni tällöin, ja laserpulssi voitiin ohjata vahvistimeen sitä rikkomatta. Strickland ja Mourou kokosivat lopuksi vahvistetut aallonpituudet takaisin yhteen, mikä synnytti lyhytkestoisen mutta voimakkaan laserpulssin.


title: Donna Strickland

text: Strickland valmistui tohtoriksi vuonna 1989, ja vuodet 1988–1991 hän toimi Kansallisen tutkimusneuvoston apulaistutkijana. Hän oli vuonna 1992 Lawrence Livermoren kansallislaboratorion laserosaston fyysikkona ja vuodesta 1992 vuoteen 1997 Princetonin yliopiston fotoniikan ja optoelektronisten materiaalien keskuksen teknisessä henkilökunnassa.


title: Donna Strickland

text: Stricklandista tuli vuonna 1997 Waterloon yliopiston dosentti ja vuonna 2002 fysiikan apulaisprofessori. Waterloossa hänen ryhmänsä on kehittänyt ultranopeita lasereita. Strickland on ollut aktiivinen tiedeyhteisö The Optical Societyssä. Hän oli vuonna 2011 seuran varajohtajana ja vuonna 2013 sen johtajana.


title: Donna Strickland

text: Strickland palkittiin vuonna 2018 Nobelin fysiikanpalkinnolla. Hän oli ensimmäinen nainen 55 vuoteen, joka saa Nobelin fysiikanpalkinnon. Hän jakoi sen Arthur Ashkinin ja Gérard Mouroun kanssa. He saivat palkintonsa laserfysiikan tutkimuksistaan. Stricklandin ja Mouroun kehittämän menetelmän ansiosta lasereista saatiin voimakkaampia. Se vakiintui pian voimakkaisiin laserlaitteisiin, jollaisilla tehdään muun muassa silmän laserleikkauksia.


title: Gösta Branders

text: Gösta Branders (6. lokakuuta 1869 Turku – 12. huhtikuuta 1955) oli Akateemisen kirjakaupan perustaja ja pitkäaikainen johtaja.


title: Gösta Branders

text: Gösta Brandersin vanhemmat olivat nahkurimestari Anders Branders ja Fredrika Wilhelmian Vestling ja puoliso vuodesta 1900 Gertrud Ljungborg. Branders kävi Raahen Porvari- ja Kauppakoulun 1890. Kirjakaupoissa Suomessa Branders työskenteli 1892 Vaasassa ja Turussa, samoin kuin oli kirjakauppa-alalla Leipzigissä 1896. Branders toimi Akateemisen kirjakaupan hallituksen jäsenenä vuodesta 1893 vuoteen 1898 ja toimitusjohtajana vuodesta 1897. Toimitusjohtajan tehtäviä hän hoiti vuoteen 1930 asti. Branders oli Åbo Akademin säätiön valtuuskunnan jäsen ja sen kirjaston asiamies kirjalahjojen keräämiseksi. Hän teki vaimonsa kanssa lahjoituksen Åbo Akademin kirjaston rakentamiseksi. Branders oli myös Suomen kirjakauppayhdistyksen kunniajäsen.


title: Albanian kuningaskunta (1928–39)

text: Albanian kuningaskunta oli Albanian virallinen nimi vuosina 1928–39. Kuningaskunnan ainoa kuningas oli Zogu I. Italian fasistinen hallitus kannatti kuningaskuntaa ja valtioiden välit olivat hyvät vuoden 1939 valtaukseen asti. Kuningas Zogu pakeni Italian miehitystä eikä nähnyt valtiotaan enää koskaan. Italia perusti maahan protektoraattinsa, joka pian vaihtui Saksan miehitysvaltaan. Miehittäjät nostivat valtaan kuningasmielisen Balli Kombëtar -puolueen ja sen johtajan Midhat Frashërin, mutta kuningas ei palannut maahan. Toisen maailmansodan loppupuolella Albanian työn puolue sai maan hallintaansa ja Albanian kuningaskunta hylättiin lopullisesti.


title: Albanian kuningaskunta (1928–39)

text: Vuonna 1928 Albanian parlamentti lakkautettiin ja Albaniasta tuli kuningaskunta. Zogu I:sta tuli Albanian kuningas. Maa sai välittömästi kansainvälisen tunnustuksen. Albanian senaatti lakkautettiin ja yksikamarinen parlamentti perustettiin. Kansalaisvapaudet pysyivät samanlaisina kun ne olivat olleet Albanian tasavallassa. Poliittiset vastustajat vangittiin ja tapettiin.


title: Albanian kuningaskunta (1928–39)

text: Kruunajaistensa jälkeen Zogu erosi Shefqet Vërlacin tyttärestä, jolloin Vërlaci lakkasi kannattamasta häntä. Zogulle oli kertynyt paljon vihollisia, jotka pyrkivät tappamaan hänet. Niinpä kuninkaan kannattajat riisuivat kaikki Albanian heimot aseista paitsi Matin ja Dibran heimot.


title: Albanian kuningaskunta (1928–39)

text: Vuosien 1929–1933 lamakaudella Zogu lainasi Italialta 100 miljoonaa frangia, mutta ei kyennyt maksamaan niitä takaisin. Rooma alkoi vaatia Albaniaa liittymään tulliliittoon Italian kanssa ja antamaan maan sokeri-, lennätin- ja sähkömonopolit Italian haltuun. Rooma vaati myös italian kieltä opetettavaksi Albanian kouluissa. Zogu ei suostunut vaatimuksiin.


title: Albanian kuningaskunta (1928–39)

text: Kesäkuuhun 1934 mennessä Albania oli tehnyt kauppasopimuksia Jugoslavian kuningaskunnan ja Kreikan kanssa. Italian yritys pelotella albanialaisia tuomalla laivastoa Albaniaan epäonnistui, koska Albania salli joukkojen rantautua vain aseistamattomina. Mussolini päätti lahjoa Albanian 3 miljoonalla frangilla.


title: Doussard

text:
Doussard on kunta itäisessä Ranskassa Haute-Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Kunta sijaitsee Lac d’Annecy -järven rannalla, noin 20 kilometriä Annecyn kaupungista etelään.
Kunnan sijainpaikalla, aivan Lac d’Annecy -järven pohjukassa, on noin 84 hehtaarin kokoinen marskimaa. Marskimaa kuuluu luonnonsuojelualueeseen ("Réserve Naturelle Marais du Bout du Lac d'Annecy"). Järven pohjukassa on ollut Beauvivierin linna, josta on enää jäljellä 1200-luvulta peräisin oleva torni Tour de Beauvivier.


title: Mahaf

text: Mahaf on muinaisen Egyptin mytologiassa lautturi, joka ohjaa Ran laivaa meseketiä, jolla jumala matkaa joka yö manalan läpi palatessaan itään. Käärme Mehen suojelee laivaa Apofis(Apep)-hirviöltä kietoutumalla sen ympärille.


title: Arthur Ashkin

text: Arthur Ashkin (s. 2. syyskuuta 1922 New York, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen fyysikko, joka on tutkinut säteilynpainetta ja kehittänyt ensimmäisiä optisia pinsettejä. Hän osoitti optisten pinsettien käyttömahdollisuudet muun muassa atomien ja solutason elävien organismien tutkimuksessa. Ashkin sai vuonna 2018 työstään Nobelin fysiikanpalkinnon.


title: Arthur Ashkin

text: Arthur Ashkin syntyi Brooklynissä New Yorkissa vuonna 1922. Hän opiskeli Columbian yliopistossa, missä hän valmisti toisen maailmansodan aikana magnetroneja Yhdysvaltain asevoimien käyttöön. Hänet värvättiin myös asepalvelukseen, mutta hänen esimiehensä Sid Millman sai Ashkinin reservijoukkoihin, minkä ansiosta Ashkin työskenteli koko sota-ajan laboratoriossa.


title: Arthur Ashkin

text: Ashkin suoritti vuonna 1947 alemman korkeakoulututkinnon fysiikasta. Väitöskirja valmistui vuonna 1952 Cornellin yliopistoon. Samana vuonna hän aloitti Bell Labsilla, mihin Millman oli hänet houkutellut. Ashkin tutki aluksi mikroaaltoja mutta siirtyi vuonna 1961 lasereihin.


title: Arthur Ashkin

text: Ashkin teki merkittävmmät löydöksensä, kun hän tutki säteilynpainetta. Holmdelin-toimipisteellä hän onnistui lasersäteen avulla työntämään mikromillimetrin kokoisia lateksipalloja vedenpinnan alle. Ashkin huomasi, että pallo siirtyi säteen laidalta ansaan sen keskelle. Hän suuntasi palloon toisen säteen toiselta puolelta, jolloin säteet pitivät pallon paikallaan. Ashkin oli näin suunnitellut ensimmäisen optisen pinsetin. Tuloksensa hän julkaisi vuonna 1970 "Physical Review Letter" -lehdessä.


title: Arthur Ashkin

text: Ashkin pyrki pyydystämään atomeita, mutta hän ei pystynyt saamaan atomeita tarpeeksi kylmiksi. 1970-luvulla tehtiin kuitenkin useita keksintöjä, jotka auttoivat myös Ashkinia tavoitteessaan. Hän aloitti uuden kollegansa Steven Chun kanssa vuonna 1984 uudet kokeet atomien nappaamiseksi. Ryhmä julkaisi kaksi vuotta myöhemmin tuloksensa. Se oli onnistunut luomaan ensimmäisen täysin toimivan atomeita nappaavan optisen pinsetin.


title: Arthur Ashkin

text: Ashkin jatkoi atomikokeiden jälkeen elävien organismien parissa. Hän tutki muun muassa tupakan mosaiikkivirusta, useita bakteereita, punasoluja ja leviä. Hän pystyi muokkaamaan optisten pinsettien avulla solun solulimaa ja soluelimiä. Ashkin julkaisi vuonna 1987 tutkimuksensa, jossa hän todisti, kuinka optiset pinsetit pystyvät tarttumaan bakteereihin niitä vahingoittamatta.


title: Arthur Ashkin

text: Ashkin jäi eläkkeelle vuonna 1992, mutta hän ei jättänyt tiedettä. Hänellä on kotonaan laboratorio, jossa on monia samoja laitteita kuin hänen tutkimusurallansa.


title: Arthur Ashkin

text: Ashkin palkittiin vuonna 2018 Nobelin fysiikanpalkinnolla. Hän jakoi sen Gérard Mouroun ja Donna Stricklandin kanssa. Ashkin on 96-vuotiaana vanhin Nobel-palkittu. Nobel-komitea nosti Ashkinin saavutuksista esiin optisten pinsettien mahdollisuukset elävien organistmien tutkimisessa. Ashkinin keksintöä on käytetty monissa biologisissa tutkimuksissa, ja sen avulla pystytään mittaamaan DNA-molekyyliä ja solun sisäisiä tapahtumia.


title: Vanadisbadet

text: Vanadisbadet on maauimala Vanadiksenlehdolla Tukholman keskustassa Vasastadenin kaupunginosassa. Se on avattu vuonna 1938. Maauimala suljettiin huonon kunnon vuoksi vuonna 2007 ja aiottiin purkaa kokonaan ja korvata uudella uimalalla, mutta vuonna 2012 kaupunki päätti saneerata sen. Uudistettu uimala avattiin 53 miljoonan kruunun peruskorjauksen jälkeen kesäkuussa 2014.


title: Vanadisbadet

text: Vanha Vanadisbadet avattiin vuonna 1938. Funktionalistista tyyliä edustavan maauimalan suunnitteli arkkitehti Paul Hedqvist. Uimala maastoutui hyvin ympäristöönsä, sillä se oli rakennettu luonnonmuovaamaan, suojaisaan kallioleikkaukseen. Arkkitehtuurille ominaista olivat valkoiset betonirakenteet, suuret lasipinnat ja sinisiksi maalatut teräsrakenteet.


title: Vanadisbadet

text: Uimala koostui kahdesta suuresta altaasta ja lastenaltaasta. Aurinkoterassilta oli näkymä kaupungin yli. Se oli Tukholman ensimmäinen sähkölämmitteinen maauimala.


title: Vanadisbadet

text: Tukholman kaupunki omisti kiinteistön, ja viimeiset 20 vuotta operointi kilpailutettiin. Viimeinen yrittäjä Viivnest vastasi operatiivisesta toiminnasta vuosina 2001–2007.


title: Vanadisbadet

text: Alun perin kaupunki suunnitteli kuluneen ja elinkaarensa lopussa olleen maauimalan purkamista. Vuonna 2008 kaupungin esittelemässä suunnitelmassa paikalle olisi tullut uimahalli, liikuntahalleja, kahvila, myymälöitä ja kuntosali. Osa uima-altaista suunniteltiin avattavan kattorakenteen alle. Uusi uimala oli tarkoitus avata asiakkaille vuonna 2012.


title: Vanadisbadet

text: Kaupunki ei kuitenkaan koskaan lähtenyt viemään eteenpäin hankesuunnitelman mukaista sisäuimahallivetoista hanketta. Kaupungin liikuntahallinto esitteli vuonna 2012 peruskorjaukseen perustuvan hankesuunnitelman, jonka kustannusarvio oli 53 miljoonaa kruunua.


title: Vanadisbadet

text: Peruskorjaukseen sisältyi allastekniikan, pintamateriaalien ja kaukolämpötekniikan uusiminen. Pieneksi pintaremontiksi jääneen hankkeen oli tarkoitus antaa altaalle kymmenen vuotta lisää käyttöaikaa. Työt aloitettiin vuonna 2013, ja uudistettu uimala avattiin ennen kesäkautta 2014.


title: Husbyn kylpylä

text: Husbyn kylpylä () on kylpyläpainotteinen uimahalli Husbyn kaupunginosassa Länsi-Tukholmassa. Se vihittiin käyttöön joulukuussa 1999.


title: Husbyn kylpylä

text: Kylpylässä on seikkailuallas, 25-metrinen kuntoallas, hyppytorni ja opetusallas. Perinteisen saunan ja höyrysaunan lisäksi kylpylässä on myös poreallas ja vesiliukumäkiä. Kylpylä on Tukholman kaupungin operoima, mutta siellä noudatetaan korotettua taksaa paremman palvelutarjonnan vuoksi.


title: Edvard Johan Horelli

text: Edvard Johan Horelli (14. heinäkuuta 1871 Kokemäki – 11. elokuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, joka toimi muun muassa Vankeinhoitohallituksen ylilääkärinä vuosina 1928–1943. Lääkintöneuvoksen arvonimi hänelle myönnettiin 1928.


title: Edvard Johan Horelli

text: Kokemäellä syntynyt Horelli kirjoitti ylioppilaaksi Porin suomenkielisestä yksityislyseosta vuonna 1890 ja opiskeli sen jälkeen lääketiedettä Helsingin yliopistossa, jossa hän suoritti lääketieteen lisensiaatin tutkinnon 1899. Valmistuttuaan Horelli oli kunnanlääkärinä eri puolilla Satakuntaa vuoteen 1907 saakka, hoitaen välillä Niuvanniemen sairaalan toisen alilääkärin virkaa 1905–1906. Vuosina 1907–1910 hän toimi lääkärinä Turun lääninvankilassa, 1910–1920 Turun kunnallismielisairaalassa, 1920–1925 Pitkäniemen sairaalassa ja 1925–1928 ylilääkärinä Nikkilän sairaalassa, jonka jälkeen Horelli nimitettiin Lääkintöhallituksen osastopäälliköksi ja Vankeinhoitohallituksen ylilääkäriksi. 70 vuotta täytettyään hän hoiti vankeinhoitolaitoksen ylilääkärin tehtävää viransijaisena vuoden 1943 loppuun saakka.


title: Edvard Johan Horelli

text: 1920-luvulla Horelli oli jäsenenä valtioneuvoston asettamassa komiteassa, joka pohti kehitysvammaisten, mielisairaiden ja epileptikoiden pakkosterilisointeja. Komitean puheenjohtajana toimi oikeusneuvos Walter Andersin ja siihen kuuluivat myös dosentti Arne Palmén sekä professori Harry Federley. Horelli kannatti itse sterilisointeja muun muassa taloudellisista syistä. Laki pakkosterilisoinneista tuli voimaan vuonna 1935.


title: Edvard Johan Horelli

text: Edvard Johan Horelli kuoli Helsingissä 75-vuotiaana elokuussa 1946. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.


title: Edvard Johan Horelli

text: Horellin vanhemmat olivat valtiopäivämiehenä toiminut Hassalan ratsutilan rusthollari Juho Fredrik Mäki-Horelli (1844–1931) ja Amanda Fransintytär Giers (1850–1922). Perheen kahdeksasta lapsesta tunnettuja ovat myös ministeri Toivo Horelli, professori Väinö Horelli ja asianajaja Veini Metsämies.


title: Edvard Johan Horelli

text: Horellin puoliso oli Thyra Landtman (1883–1959), jonka kanssa hän avioitui 1904.


title: Réjean Boivin

text: Réjean Boivin (s. 24. elokuuta 1966 Sainte-Foy, Quebec, Kanada) on kanadanranskalainen entinen jääkiekkoilija. Boivin pelasi neljä vuotta NCAA yliopistoliigaa Yhdysvalloissa Colgate Universityn joukkueessa ja toimi kaksi viimeistä kauttaan joukkueen kapteenina. Yliopistouran jälkeen Boivin tuli vielä vuodeksi pelaamaan Suomeen Porin Ässien joukkueeseen. Ainoalla liigakaudellaan Boivin pelasi 38 ottelua ja teki niissä 18 maalia ja antoi 14 maalisyöttöä. Jäähyjä hänelle puhallettiin 19 minuuttia.


title: Réjean Boivin

text: Viimeisellä yliopistokaudellaan Boivin valittiin NCAA liigan tähdistökentälliseen. Lisäksi hän oli ehdolla Hobey Baker Awardin saajaksi. Palkinnon voitti tuolloin maalivahti Robb Stauber.


title: Réjean Boivin

text: Vuonna 2011 Boivin valittiin Colgate Universityn Hall of Honorin jäseneksi.


title: Curtis Sheptak

text: Curtis Sheptak (s.19. marraskuuta 1974 Leduc, Alberta, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija. Sheptak pelasi puolustajana ja oli pelityyliltään varsin kovaotteinen. Edmonton Oilers varasi Sheptakin vuonna 1994 7. kierroksella kaikkiaan 160. pelaajana. Oilers oli saanut varausvuoron osana Fredrik Olaussonin kauppaa Winnipeg Jetsistä Edmontoniin. Sheptak ei kuitenkaan koskaan pelannut ensimmäistäkään ottelua NHL:ssa.


title: Curtis Sheptak

text: Sheptak pelasi neljä kautta NCAA yliopistoliigaa Northern Michigan Universityn joukkueessa. Yliopistouran jälkeen Sheptak siirtyi IHL-joukkue Utah Grizzliesin vahvuuteen jossa pelasi 60 ottelua. Kesken kauden hän vaihtoi Utahista AHL-joukkue Portland Piratesin riveihin, jossa pelasi 13 ottelua. Seuraavalla kaudella Sheptak pelasi 21 ottelua Calgary Flamesin farmijoukkue Saint John Flamesin riveissä ja 36 ottelut Kanadan maajoukkueen mukana.


title: Curtis Sheptak

text: Kaudeksi 2000-2001 Sheptak solmi sopimuksen Porin Ässien SM-liigajoukkueeseen. Porissa Sheptak viihtyi kaksi vuotta pelaten 105 ottelua. Pelaamissaan otteluissa Sheptak teki 14 maalia ja antoi 17 syöttöä. Jäähyllä Sheptak istui 271 minuuttia. Kahden kauden aikana Sheptak tappeli neljästi.


title: Curtis Sheptak

text: Kahden Suomessa pelatun kauden jälkeen Sheptak siirtyi Saksan DEL-liigaan SERC Wild Wingsin joukkueeseen jossa pelasi 52 runkosarjan ottelua ja niiden päälle kuusi ottelua putoamiskarsinnoissa.


title: Curtis Sheptak

text: Saksassa vietetyn vuoden jälkeen seuraava pelipaikka löytyi Sveitsin B-liigasta HC La Chaux-de-Fondsin joukkueesta. Sieltä hän kuitenkin siirtyi 11 ottelun jälkeen Englantiin, Bracknell Beesin joukkueeseen ja sieltä edelleen kahdeksan pelatun ottelun jälkeen takaisin Pohjois-Amerikkaan CHL:n Colorado Eaglesiin. Coloradossa Sheptak ehti pelaamaan kuudessa runkosarjan ottelussa ja lisäksi neljässä playoff-ottelussa. Seuraavan kauden Sheptak pelasi ECHL-liigan Fresno Falconsin joukkueessa. 53 ottelussa syntyi tehot 5+13. Jäähyjä hänelle vihellettiin tavanomaiset 120 minuuttia.


title: Curtis Sheptak

text: Kaudelle 2005-2006 Sheptak palasi Saksaan, kakkostasolla pelaavaan Moskitos Essenin joukkueeseen. Runkosarjan 49 ottelun jälkeen Sheptak pelasi vielä yhdeksän ottelua karsintasarjassa. Kausi jäi Sheptakin uran viimeiseksi.


title: Goddardin avaruuskeskus

text: Goddardin avaruuskeskus (Goddard Space Flight Center) on Yhdysvaltain avaruushallinnon tutkimuskeskus, joka on perustettu 1. toukokuuta 1959. Marylandissa sijaitseva keskus on nimetty Robert Goddardin mukaan. Keskus kuuluu Marylandin suurimpiin työnantajiin.


title: Zumwalt-luokka

text: Zumwalt-luokka on Yhdysvaltain laivaston kolmen aluksen muodostama hävittäjäluokka, joka syntyi sen vuonna 1994 aloittamasta 21. vuosisadan pintataistelualusohjelmasta (). Alun perin Yhdysvaltain laivasto suunnitteli rakennuttavansa 32 alusta, mutta määrä on jäänyt kolmeen. Ohjelman viivästymisen seurauksena on tilattu lisää Arleigh Burke -luokan aluksia.


title: Zumwalt-luokka

text: Zumwalt-luokan suunnittelun lähtökohtana oli vähäinen tutkapinta-ala. Projektin ensimmäisenä tavoitteena oli pudottaa aluksen tutkapinta-ala 50 kertaa pienemmäksi kuin Arleigh Burge -luokan aluksiin verrattuna. Häiveominausuuksiin liittyvien vaatimusten pohjalta syntyivät aluksen rungon muodot ja aaltoja läpäisevä keularakenne. Rungon uudenlainen muoto vähensi tosin samalla sisätilaa verrattuna perinteisiin aluksiin, mikä pakotti kasvattamaan Zumwalt-luokan alusten kokoa sisätilojen kasvattamiseksi. Aluksen 15 800 tonnin uppouma onkin suurempi kuin tukialuksia lukuun ottamatta muiden Yhdysvaltain laivaston pinta-alusten. Rungon ja keulan muoto aiheutti lisäksi merikelpoisuusongelmia vaativissa olosuhteissa. Aluksen kansirakenteet suunniteltiin myös tutkapinta-alan ja lämpösäteilyn vähentämiseksi.


title: Zumwalt-luokka

text: Zumwalt-luokan alkuperäiset asejärjestelmät suunniteltiin maajoukkojen tukemiseen. Keskeisenä komponenttina olivat kaksi Mk 51 155 mm AGS-tykkijärjestelmää (), joissa olivat 155 millimetrin tykki ja siihen liittyvät ampumatarvikkeet integroituna yhteen. Tykillä oli tavoitteena kyetä ampumaan kymmenen laukausta minuutissa jopa 64 merimailiin (117 km). Tykit on sijoitettu alusten keulassa sijaitseviin torneihin, ja niiden putket on käsitelty lämpöä ja eroosiota kestäviksi, mikä parantaa putkien kestoikää ja vähentää lämpösäteilyä. Kannen alaisissa miehittämättömissä ammusvarastoissa on tilat jopa 600 kranaatille. Ohjausjärjestelmä suuntaa kumpaakin tykkiä ja niiden tulenjohtojärjestelmiä.


title: Zumwalt-luokka

text: AGS:ssä kaavailtiin käytettävän Lockheed Martinin LRLAP-ammuksia, joissa kranaattiin on yhdistetty GPS-ohjattu rakettimoottori. Laivasto ilmoitti kuitenkin marraskuussa 2016 keskeyttävänsä ammuksen kehityksen Zumwalt-luokan alusten määrän leikkausten seurauksena, sillä pienemmälle alusmäärälle tuotettuna täsmäammusten tuotannossa ei olisi päästy hyödyntämään massatuotannosta syntyviä skaalaetuja, ja yksittäisen ammuksen kustannukset olisivat näin ollen nousseet hyvin korkeiksi 0,8–1,0 miljoonaan dollariin. Maasodankäynnin tukemisen vaikeuduttua aluksille kehitettiin uutena tehtävänä pinta-alusten tuhoaminen ohjuksin.


title: Zumwalt-luokka

text: Alusten ohjukset on sijoitettu Mk 57 VLS -järjestelmän siiloihin, joita on kaikkiaan 20 nelisiiloista PVLS-ryhmää. Kuhunkin siiloon voidaan sijoittaa BGM-109 Tomahawk -risteilyohjus, SM-2-, SM-3-, SM-6- tai RIM-162 ESSM -ilmatorjuntaohjus. Pääsääntöisesti siiloihin asennetaan joko Tomahawk- tai ESSM-ohjukset. Siiloihin voidaan asentaa myös RUR-5 ASROC -sukellusveneentorjuntaheitteet. Siiloihin voidaan asentaa tulevaisuudessa mikä tahansa ohjus, jonka halkaisija on alle 653 millimetriä. Järjestelmän ohjaus perustuu laivaston Open Systems -arkkitehtuuriin, mikä mahdollistaa pitkän elinkaaren. Muista laivaston aluksista poiketen siilot on asennettu kannen laidoille ja niiden sisäpuolinen laipio on vahvistettu niin, että siilon räjähtäessä painevaikutus kohdistuu ulospäin. Etukannella on kaksitoista PVLS-moduulia kummallakin laidalla kuusi ja helikopterikentän sivuilla takakannella neljä kummallakin sivulla.


title: Zumwalt-luokka

text: Näiden lisäksi aluksilla on kaksi Mk 46 GWS -tykkijärjestelmää, () jotka on rakennettu Bushmasterin 30 millimetrin tykistä, joka kykenee ampumaan 200 laukausta minuutissa neljään kilometriin. Järjestelmä on tarkoitettu pienalusten aiheuttaman uhan torjuntaan rannikkovesillä.


title: Zumwalt-luokka

text: Yhdysvaltain puolustusministeriö päätti poistaa luokan aluksille suunnitellun S-kaistan tutkan Nunn-McCurdyn säästösuunnitelman mukaisesti. Tämä poisti aluksilta kyvyn pitkän kantaman ilmavalvontaan ja ballististen ohjusten torjuntaan. Aluksille on kuitenkin mahdollista myöhemmin sijoittaa S-kaistan tutka, mikäli puolustusministeriö peruu päätöksensä.


title: Zumwalt-luokka

text: Alusten tutkana on Raytheonin X-kaistan AN/SPY-3, jossa on kapea keila ja laaja taajuusalue. Tutka mahdollistaa matalalla olevien ja pienen tutkapinta-alan omaavien kohteiden paikantamisen ja seuraamisen. Tutka myös sopii ESSM-ohjusten ja muiden mahdollisten alukselle sijoitettujen ilmatorjuntaohjusten maalinosoitukseen, mikä poistaa tarpeen erillisen tutkajärjestelmän sijoittamiseen aluksille. Tutkan antenneina toimivat kolme paneelia mahdollistavat 360 asteen valvontakyvyn. Tutkan ohjelmistoa on muutettu osittain korvaamaan S-alueen tutkan poistosta aiheutuneet haitat. Se muun muassa vaihtelee erilaisia etsintämoodeja.


title: Zumwalt-luokka

text: Aluksille on asennettu integroitu merenalaisen sodankäynninjärjestelmä AN/SQQ-90, joka on samalla laivaston ensimmäinen runkoon asennettu kaksitaajuuskaikuluotainjärjestelmä. Järjestelmään sisältyy kolme pääosaa: runkoon asennetut keskitaajuuskaikuluotain AN/SQQ-60 ja korkeataajuuskaikuluotain AN-SQQ-61 sekä vedettävä kaikuluotain AN/SQR-20. Nämä yhdessä alukselle sijoitettujen MH-60R-helikopterien, AN/SPY-3-tutkan periskoopin tunnistusalgoritmin ja aluksen hiljaisen sähköisen propulsiojärjestelmän kanssa mahdollistavat erittäin hyvän kyvyn torjua sukellusveneitä. Korkeataajuuskaikuluotain mahdollistaa lisäksi miinojen tunnistamisen rannikkoalueilla. Järjestelmä mahdollistaa käytön kolmanneksen pienemmällä miehityksellä kuin aiemmat järjestelmät.


title: Zumwalt-luokka

text: Aluksille on asennettu kaksi Rolls-Royce MT30 -generaattoria, joista kumpikin tuottaa 35,4 megawattia sähköä. Ne ovat muunnelmia muun muassa Boeing 777 -lentokoneissa käytetyistä Trent 800 -moottoreista. Lisäksi kaksi MT5S-turbiinimoottoreista rakennettua RR4500-aputurbiinigeneraattoria tuottavat kumpikin 3,9 megawattia. Aluksen kokonaissähköteho on näin ollen noin 78 megawattia. Sähkö syötetään kahteen 33,6 megawatin induktiomoottoriin, jotka pyörittävät kahta akselia, joihin on kiinnitetty kiinteälapapotkurit. Järjestelmä mahdollistaa yli 30 solmun maksiminopeuden.


title: Zumwalt-luokka

text: Huhtikuussa 2002 Yhdysvaltain laivasto tilasi Northrop Grummanin johtamalta Gold-teamilta 2,88 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla alustavan suunnitelman uudesta hävittäjästä, joka tunnettiin projektinimellä DD(X). Työhön sisältyi suunnitelman keskeisten osien kokeellinen toteuttaminen ja testaaminen, millä pyrittiin vähentämään uuden teknologian käyttöönottoa. Laivasto myös sisällytti hankkeeseen jo alkuvaiheessa Blue teamin, jotta sekä Northrop Grummanin Ingalls Shipbuildingin että General Dynamicsin Bath Iron Works kykenisivät jättämään tarjouksen yksityiskohtaisesta suunnitelmasta ja valmistuksesta budjettikaudella 2005.


title: Zumwalt-luokka

text: Laivasto ilmoitti luokan alusten määrän laskun kolmeen. Seuranneissa laivaston ja kummankin toimittajan välisissä keskusteluissa 2009 päätettiin, että kaikki alukset valmistettaisiin Bath Iron Worksin telakalla ja Ingalls saisi suuremman osan Arleigh Burke -luokan flight III:n aluksista rakennettavakseen. Lisäksi Ingalls toimittaisi Zumwalt-luokan aluksiin osia, kuten komposiittiset kansirakenteet. Vuonna 2013 laivasto ilmoitti, että DDG-1002:ssa olisi komposiittirakenteisen sijaan teräksinen kansirakenne.


title: AN/SPY-3

text: AN/SPY-3 on Raytheonin kehittämä X-aaltoalueen tutka. Määrävalvontatutkan kanssa tutkalla voidaan toteuttaa kahden aaltoalueen tutka.


title: Turkanajärven tuulipuisto

text: Turkanajärven tuulipuisto ("Lake Turkana Wind Power") on tuulivoimaa tuottava energiayhtiö ja tuulipuisto Pohjois-Keniassa samburu-heimon alueella, joka on vuokrattu voimalalle 33 vuodeksi. Se on Kenian suurin yksityisinvestointi, joka on maksanut 660 miljoonaa euroa. Sitä ovat rahoittaneet Euroopan investointipankki, Afrikan kehityspankki ja vuodesta 2014 osakkaana ollut Finnfund, joka on sijoittanut siihen 20 miljoonaa euroa.


title: Turkanajärven tuulipuisto

text: Tuulivoimala sijaitsee kahden vuoren välisellä 66 000 hehtaarin laajuisella aavikolla, jossa on hyvät tuuliolosuhteet. Voimalan kapasiteetti on 310 megawattia, ja sen 365 turbiinia tuottavat 15 prosenttia Kenian sähköntarpeesta.


title: Turkanajärven tuulipuisto

text: Lake Turkana Wind Power -yhtiön alkuperäinen perustaja on Keniassa asunut hollantilainen yrittäjä Carlo van Wageningen. Projektiyhtiössä ovat osakkaina hollantilaisyhtiön KP & P:n ja brittiläisen energiayhtiön Aldwych Internationalin lisäksi Norjan, Tanskan ja Suomen kehitysrahoittajat Norfund, IFU ja Finnfund. Lainarahoituksen järjestämisestä on vastannut African Development Bank yhteistyössä Standard Bankin ja Nedbankin kanssa. Lainoittajia ovat Euroopan investointipankki EIB ja Saksan, Alankomaiden ja Ranskan kehitysrahoittajat DEG, FMO ja Proparco.


title: Turkanajärven tuulipuisto

text: Kenialainen ryhmä Sarima Indigenous People's Land Forum on haastanut tuulipuiston hollantilaisen rakennusyhtiön LPTWP:n oikeuteen, ja juttu on vuonna 2018 edelleen kesken, kun puisto kytketään syksyllä 2018 sähköverkkoon.


title: Turkanajärven tuulipuisto

text: Hanke on saanut marraskuussa 2013 TCC 2013 Wind Energy Solutions Provider -palkinnon Varsovan ilmastonmuutoskokouksessa.


title: Pappilanmetsä

text: Pappilanmetsä on alue Hämeenkyrön kunnassa lähellä Pappilan kylää ja Kyröskosken taajamaa. Alueella sijaitsee Ammatti-instituutti Iisakin toimipiste sekä frisbee-golf -rata. Pappilanmetsässä on omakoti ja rivitaloasutusta.


title: Puukkofestivaali

text: Puukkofestivaalit järjestetään joka vuosi viikkoa ennen Juhannusta. Ohjelmassa on työnäytöksiä, myyntinäyttely ja kädentaitoihin liittyvää ohjelmaa koko perheelle.


title: Puukkofestivaali

text: Puukkofestivaaleilla kisataan mm. puukonheitossa, piian- ja trengintaidoissa ja nimetään vuosittain Kauhavan Ruma Vallesmanni.


title: Bert Romp

text: Berend ”Bert” Romp (4. marraskuuta 1958 Veendam, Alankomaat – 4. lokakuuta 2018 Tilburg, Alankomaat) oli alankomaalainen kilparatsastaja ja olympiavoittaja. Hän voitti kultamitalin esteratsastuksessa Alankomaiden joukkueessa 1992 olympialaisissa Barcelonassa.


title: Bert Romp

text: Kilpauran jälkeen Romp työskenteli valmentajana, ja häntä oli suunniteltu Suomen esteratsastuksen maajoukkuevalmentajaksi.


title: Bert Romp

text: Romp kuoli 59-vuotiaana hevosen potkaistua häntä 4. lokakuuta 2018.


title: Välkevita

text: Välkevita ("Potamogeton lucens") on vitakasvien (Potamogetonaceae) heimoon, vitojen ("Potamogeton") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen sekä vankkarakenteinen vesikasvi, joka on erotettavissa muista vitalajeista lyhyiden lehtiruotiensa sekä omanlaisensa lehtisuonituksen perusteella. Välkevita voi kuitenkin risteytyä ainakin ahvenvidan ("Potamogeton perfoliatus"), heinävidan ("Potamogeton gramineus"), uistinvidan ("Potamogeton natans") tai pitkälehtividan ("Potamogeton praelongus") kanssa, ja nämä risteymät ovat usein vaikeasti tunnistettavia.


title: Välkevita

text: Välkevidan varsi on poikkileikkaukseltaan pyöreä, monihaarainen ja voi kasvaa reilun metrin pituiseksi. Välkevidan kaikki lehdet ovat vedenpinnan alla kasvavia uposlehtiä, eikä sille kasva erillisiä kelluslehtiä. Lehdissä on lyhyet lehtiruodit ja lehtilavat ovat suuria, leveänsoikeita, vaaleanvihreitä sekä välkehtiviä. Lehtilavat voivat kasvaa lähes 20 cm pitkiksi asti ja niissä on hento verkkomainen suonitus. Välkevidan kukintona on pitkän varren päässä oleva noin 5 cm pitkä tähkä.


title: Välkevita

text: Välkevita kasvaa runsasravinteisissa järvissä ja melko syvällä. Suomessa välkevitaa on havaittu harvakseltaan eri puolilta maata, lähinnä etelästä sekä Lapista. Ruotsissa välkevitaa kasvaa lähinnä maan eteläosissa.


title: Talonpojanteijo

text: Talonpojanteijo () on maarekisterikylä Salon kaupungin Perniössä. Se sijaitsee Halikonlahden rannalla Teijon ja Strömman välissä. Käytännössä Talonpojanteijon nykyistä ydinaluetta on Matildan kylä.


title: Talonpojanteijo

text: Kyläalueen pohjoisosa on kasvanut kiinni osaksi Teijoa, kun osa Teijon ruukin työväentaloista rakennettiin Talonpojanteijon alueelle. Teijon asutus on myöhemmin levinnyt laajemalle alueelle pitkälle Talonpojanteijon maille. Matildan ruukkikylä syntyi Mathildedalin ruukin ympäristöön 1800-luvulla.


title: Shastan pato

text: Shastan pato () on Sacramento-joessa Kaliforniassa sijaitseva kaaripato, jonka omistaa U.S. Bureau of Reclamation. Osana Central Valley Projectia se muodostaa Shasta Lake -tekojärven. Rakentaminen aloitettiin 1938 ja pato valmistui 1945.


title: Shastan pato

text: Voimalaitos tuottaa 584 000 kilowattia.


title: Mikko Leppämäki

text:
Mikko Leppämäki on suomalainen taloustieteilijä ja The Graduate School of Financen (GSF) johtaja Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa (ent. Helsingin kauppakorkeakoulu).
Aiemmin hän on toiminut mm. Post Doc-tutkijana Helsingin yliopistossa, vierailevana tutkijana Suomen Pankissa, Kansantaloustieteen valtakunnallisen jatkokoulutusohjelman (KAVA) johtajana vuosina 2002-2004 sekä lyhyen aikaa Helsinki Center of Economic Research (HECER) ma. johtajana vuonna 2004. Leppämäki on myös yhteispohjoismaisen rahoituksen tohtorikoulusta koordinoivan Nordic Finance Networkin (NFN) johtaja ja johtoryhmän jäsen. Leppämäki on koulutukseltaan taloustieteen tohtori. Hän väitteli tohtoriksi London School of Economicsissa Isossa-Britanniassa vuonna 1997.


title: Jonathan Kite

text: Jonathan Kite (syntynyt 2. syyskuuta 1979) on amerikkalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin rooli oli Tyhjätaskuissa ("2 Broke Girls") Oleg Golishevsky.


title: Jonathan Kite

text: Kite kasvoi Illinoisissa. Hänen vanhemmat ovat Lynn ja David Kite.


title: Primera Divisiónin kausi 2018–2019

text: Primera Divisiónin kausi 2018–2019 on järjestyksessään Espanjan pääsarjan Primera Divisiónin 88. kausi. Kausi alkoi 17. elokuuta 2018 ja se päättyy 26. toukokuuta 2019.