title: Will Grigg

text: Wiganin kannattaja Sean Kennedy julkaisi Griggistä kertovan kappaleen "Will Grigg’s on Fire" toukokuussa 2016 YouTubessa. Kappale perustuu italialaislaulaja Galan kappaleeseen "Freed from Desire". Will Grigg’s on Fire sai suurta suosiota ja Blonde-niminen elektroduo teki kappaleesta oman versionsa päästen Britannian listalla kymmenen kärkeen. Myös Pohjois-Irlannin maajoukkueen kannattajat lauloivat kappaletta vuoden 2016 EM-kilpailuissa, vaikka Grigg ei pelannut yhdessäkään ottelussa.


title: Will Grigg

text: Seurajoukkuetasolla


title: Will Grigg

text: Henkilökohtainen


title: Litiumnitraatti

text: Litiumnitraatti (LiNO) on litium- ja nitraatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa pyrotekniikassa, suolasulana vulkanoinnissa ja orgaanisissa synteeseissä reagenssina.


title: Litiumnitraatti

text: Huoneenlämpötilassa litiumnitraatti on väritöntä ja voimakkaasti hygroskooppista kiteistä ainetta. Se liukenee erittäin hyvin veteen ja liukenee myös eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin. Muiden nitraattien tavoin yhdiste on voimakas hapetin. Kuumennettaessa litiumnitraattia se hajoaa litiumoksidiksi. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen trihydraatti (LiNO·3HO). Aine muodostaa useiden muiden ioniyhdisteiden kanssa matalan sulamispisteen omaavia eutektisia seoksia.


title: Litiumnitraatti

text: Litiumnitraattia valmistetaan liuottamalla litiumoksidia, litiumhydroksidia tai litiumkarbonaattia typpihappoon.


title: Litiumnitraatti

text: Litiumnitraattia voidaan käyttää pyrotekniikassa esimerkiksi iloitulitteissa yhdessä strontiumnitraatin kanssa punaisen värin aikaansaamiseksi. Sen ja muiden suolojen sulatteita käytetään kumien vulkanoinneissa. Orgaanisessa kemiassa sitä voidaan käyttää yhdessä trifluorietikkahappoanhydridin kanssa valmistettaessa alkoholeista niiden nitraattiestereitä. Litiumnitraattia voidaan lisätä sementin joukkoon estämään halkeamien syntymistä.


title: Miro Rastas

text: Miro Petteri Rastas (s. 29. toukokuuta 1997) on suomalainen korkeushyppääjä. Rastas edustaa Raision Kuulaa ja hänen valmentajanaan toimii hänen isänsä Ari Rastas.


title: Miro Rastas

text: Kalevan kisoissa Rastas on ollut parhaimmillaan hopealla vuonna 2016 ja pronssilla vuonna 2017. Vuonna 2015 Rastas hyppäsi halliennätyksekseen 212 cm, mutta loukkaantui ennen kesää, eikä hypännyt ulkona lainkaan. Vuoden 2016 sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa Rastas voitti kultaa tuloksella 211 cm.


title: Miro Rastas

text: Rastaan ennätys on 23. heinäkuuta 2016 Kalevan kisoissa Oulussa hypätty 215 cm.


title: Canal de l’Ourcq

text: Canal de l’Ourcq on 96,6 kilometrin pituinen kanava Pohjois-Ranskassa, Île-de-Francen ja Picardien alueilla. Se johtaa Ourcq-joelta Pariisin Bassin de la Villetteen.


title: Canal de l’Ourcq

text: Yhdessä Canal Saint-Denis’n, Bassin de la Villetten ja Canal Saint-Martinin kanssa Canal de l’Ourcq muodostaa Pariisin kanavaverkon, jonka omistaa Pariisin kaupunki ja johon kuuluvien kanavien yhteenlaskettu pituus on 130 kilometriä. Kanavan rakentaminen aloitettiin vuonna 1802, ja se valmistui vuonna 1825. Siihen on myöhemmin tehty useita parannustöitä: siihen on rakennettu viisi sulkua lisää, ja Trilbardouhun on rakennettu pumppaamo, jossa kanavaan pumpataan lisää vettä, ja yhdentoista ensimmäisen kilometrin osalta kanavaa on levennetty.


title: Canal de l’Ourcq

text: Kanavan alkuperäisenä tarkoituksena oli tuoda Pariisiin juomakelpoista vettä. Alusta lähtien, aina 1960-luvulle lähtien se oli koko pituudeltaan myös vesiliikenteen käytössä. Vuodesta 1962 lähtien kuitenkin vain sen Pariisin puoleisessa päässä oleva 11 kilometrin pituinen suluton osuus Bassin de la Villetten ja Aulnay-sous-Bois’n välillä on kaupallisen liikenteen käytössä. Sitä pitkin kuljetetaan vuosittain noin miljoona tonnia tavaraa jokialuksilla, joiden kantavuus ei saa ylittää 400 tonnia. Aulnay-sous-Bois’n itäpuolella oleva osa kanavaa, jonka syvyys on vain 80 senttimetriä, on varattu yksinomaan virkistyskäyttöön. Canal l’Ourcq on alusta lähtien myös johtanut vettä Canal Saint-Martiniin ja Canal Saint-Denis’hin. Pariisissa ja sen esikaupunkialueilla oleva osa kanavan lähialueista on 1990-luvulta lähtien suuresti muuttunut, ja siitä on muodostettu vihervyöhyke, jota voidaan käyttää esimerkiksi pyöräily- ja patikointireittinä.


title: Canal de l’Ourcq

text: Ourcq-joki alkaa kostealta niityltä Courmontin eteläpulelta läheltä moottoritietä A4 Aisnen departementissa.


title: Canal de l’Ourcq

text: Silly-la-Poterien kylästä Forêt de Retzin lähettyviltä alkaen joki on kanavoitu. Tämä pieni joki on noin 87 kilometrin pituinen. Kuljettuaan suuren laakson läpi se laskee Marneen Mary-sur-Marnessa lähellä Lizy-sur-Ourcqia. Canal de l'Ourcq erkanee varsinaisesta jokiuomasta Mareuilissa. Suurin osan sen vedestä virtaa sieltä alkavaa 96,6 kilometrin pituista kanavaa pitkin kohti Pariisia.


title: Canal de l’Ourcq

text: Pariisin alueella kanava alittaa Rue de Criméen nostosillan, minkä jälkeen se levenee Bassin de la Villette -nimiseksi tekojärveksi. Canal de l'Ourcq tuo vettä Canal Saint-Martiniin ja Canal Saint-Denis'hin.


title: Canal de l’Ourcq

text: Ensimmäisiin suunnitelmiin kanavan rakentamiseksi antoi aiheen tarve tuoda Pariisiin poltto- ja rakennuspuuta Forêt-de-Retzistä, joka Ancien régimen aikana oli Valois- ja Orléans-sukujen omistuksessa. Tämä metsä oli suuri metsästysalue, mutta samalla myös puutavaran tuotantoalueena huomattava tulonlähde. François de Valois, josta myöhemmin tuli kuningas Frans I, antoi metsän hoidosta uudet määräykset voidakseen käyttää sitä metsästysmaana. Hänen aikanaan Leonardo da Vinci suunnitteli Ourcq-jokeen Ranskan ensimmäiset kanavasulut. Joen kanavointi pääsi kuitenkin alkuun vasta vuoden 1560 jälkeen, jolloin rakennettiin myös sitä varten tarvittavat vesialtaat. Kanavaa pitkin puutavaraa tuotiin alueen metsistä Pariisin myös uittamalla. Vuonna 1661 Ludvig XIV myönsi oikeudet kanavaan ja sen käytöstä perittäviin maksuihin veljelleen, Philippe d’Orléansille.


title: Canal de l’Ourcq

text: Vuonna 1749 Orléansin herttua antoi insinööri Louis de Régemortesille tehtäväksi modernisoida Ourcq-joen vesiliikennejärjestelmä. Hän rakennutti jokeen kunnolliset sulut, jotka korvasivat aikaisemmat sulkuportit ja altaat. Työt valmistuivat vuonna 1756, jolloin Lizy-sur-Ourcqin linnan läheisyyteen rakennettiin suuri sulku.


title: Canal de l’Ourcq

text: Gallialais-roomalaisena aikana Pariisin eli Lutetian asukkaat ottivat tarvitsemansa veden Seinestä. Kun alun perin vain Île de la Citén käsittänyt kaupunki laajeni joen etelärannalle, veden laatu oli välttävä, mutta kaupunkiin rakennettu roomalainen kylpylä eli termit sai suuren merkityksen.


title: Canal de l’Ourcq

text: Keisari Julianuksen määräyksestä Pariisiin rakennettiin Arcueilin ja Cachanin akvedukti. Se myötäili silloista Orléansiin johtanutta tietä, jonka Pariisin puoleinen pää sijaitsi nykyisen Rue Saint-Jacquesin paikalla, ja se toi Clunyn termitiin vettä Rungisin, l'Haÿn, Cachanin ja Arcueilin lähteiden vettä. Kaupunkiin rakennettiin toinekin akvedukti, joka kulki Seinen vartta pitkin.


title: Canal de l’Ourcq

text: Rooman valtakunnan hajottua akveduktit tuhoutuivat suurelta osin. Merovingien ja Karoliinien aikana vesi otettiin 400 vuoden ajan Seinestä sekä Bellevillen ja Pré-Saint-Gervais'n lähteistä. Saint-Laurentin ja Saint-Martin-des-Champsin luostarit käyttivät Romainvillen ja Méninmoltantin kukkuloilta saatua lähdevettä, ja luostarien alueille porattiin kaivoja.


title: Canal de l’Ourcq

text: Filip II August, joka perusti Pariisin hallit, rakennutti myös Prés Saint-Gervais'sta niihin johtavan vesijohdon, jonka vettä jaettiin kaupunkilaisille kahdesta suihkulähteestä. Toinen niistä oli Fontaine des Innocents. Se sijaitsi alun perin Rues aux Fersin ja Rue Saint-Denis'n risteyksessä, ja sitä hoiti Église des Saints-Innocents. Suihkulähde rakennettiin vuonna 1786 uudestaan keskelle toria, josta se myöhemmin on siirretty nykyiselle paikalleen.


title: Canal de l’Ourcq

text: Ludvig XIV:n aikana kaupunkiin rakennettiin suuri joukko uusia suihkulähteitä, mutta kun kaupungin asukasluku kasvoi, 1700-luvun alussa vettä oli käytettävissä asukasta kohti vähemmän kuin 1200-luvulla. Bonrepos'n paroni Pierre-Paul Riquet, joka suunnitteli myös Canal du Midin, ehdotti tuolloin purjehduskelpoisen kanavan rakentamista Ourcqista Pariisiin, jossa se olisi päättynyt nykyisen Place de la Nationin paikkeilla. Hän kuitenkin kuoli vuonna 1680, minkä jälkeen vaikutusvaltaisen aseman saanut Jean-Baptiste Colbert ei kannattanut tätä liian kalliina pidettyä hanketta, ja niinpä se keskeytettiin.


title: Canal de l’Ourcq

text: Näissä oloissa suunnitelmia Pariisin vesiolojen parantamiseksi esittivät muun muassa Voltaire ja Beaumarchais. Matemaatikko Antoine Deparcieux (1753–1799) ehdotti vuonna 1762, että Yvette-joen vedet johdettaisiin Pariisiin. Täten Pariisiin olisi saatu 40 000 kuutiometriä juomakelpoista vettä, joka olisi riittänyt myös katujen puhtaanapitoon ja tarvittavien viemärien puhdistamiseen. Ludvig XV hyväksyikin hankkeen, mutta se ei johtanut tuloksiin.


title: Canal de l’Ourcq

text: Vuonna 1782 Nicolas Defer de la Nouere ehdotti, että Bièvre-joki olisi johdettu uuteen uomaan. Ludvig XVI hyväksyi suunnitelman, ja työt alkoivat vuonna 1788. Ne kuitenkin keskeytettiin lähes välittömästi joen varrella toimineiden valkoparkitsijoiden, nahkurien ja värjärien vaatimuksesta, jotka ehtivät jo nähdä joen kuivillaan.


title: Canal de l’Ourcq

text: Riquet'n aikoinaan tekemän ehdotuksen esitti uudestaan 1700-luvun lopussa Jean-Pierre Brullée. Hän ehdotti, että Ourcqin sivujoki Beuvronne johdettaisiin Pariisiin. Toimeen ryhtyivät akateemikko ja apotti Charles Boussut ja Solages, jotka hankkivat tavittavat oikeudet.


title: Canal de l’Ourcq

text: Ranskan vallankumouksen puhjettua kanavointihankkeet keskeytettiin. Työlainsäädäntö kuului vuodesta 1789 lähtien perustuslakia säätävän kansalliskokouksen alaan. Kuten politiikan tutkija Pierre Rosanvallon myöhemmin totesi, ennen kuin Bastilijin valtauksesta oli kulunut kahta kuukautta, julkisvalta käynnisti joukon rakennushankkeita kuten Ourcqin kanavoinnin, jätteiden poistamisen Seinen varsilta ja useita hankkeita faubourgien järjestelemiseksi.


title: Canal de l’Ourcq

text: Ranskan konsulaatin aikana vuonna 1802 silloinen ensimmäinen konsuli Napoleon Bonaparte päätti, että oli ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin, jotta vastedes vältyttiin huonojen terveydellisten olojen toistuvasti aiheuttamilta kulkutaudeilta kuten punataudilta ja koleralta. Gaspard de Cabrol, Pariisin kaupungin prefekti, ehdotti tällöin, että jo 1500-luvulla esitetty suunnitelma Ourcq-joen kanavoimiseksi oli nyt toteutettava. Ourcq-joen lähteet olivat noin 100 kilometrin päässä Pariisista koilliseen.


title: Canal de l’Ourcq

text: Canal de l'Ourcq, samoin kuin Canal Saint-Martin ja Canal Saint-Denis, määrättiin rakennettavaksi floréal-kuun 29. päivänä vuonna X (19. toukokuuta 1802) annetulla lailla. Kanavan peruskivi muurattiin 23. syyskuuta. Hanke rakennettiin kaupunkiin tuoduista tavaroista perityillä tullimaksuilla sekä viinille määrätyllä verolla. Kanava oli johdettava Ourcq-joesta lähelle Pariisia La Villetten kylään rakennettavaan altaaseen, Bassin de la Villetteen. Samalla oli rakennettava kaksi kanavaa, jotka yhdistivät tämän altaan Seineen. Toisen niistä (Canal Saint-Martin) oli määrä johtaa Pariisiin Port de l’Arsenaliin, toisen (Canal Saint-Denis) Saint-Denis'n kautta Oise-jokeen lähelle Pontoisea.


title: Canal de l’Ourcq

text: Napoléon Bonaparten oli nimitettävä töitä johtamaan joku Ponts et Chaussées -järjestön insinööreistä. Hän valitsi tehtävään Pierre-Simon Girardin, joka oli yksi niistä 160 oppineesta, jotka olivat hänen mukanaan osallistuneet Egyptin sotaretkeen vuonna 1798. Kyseessä oli täysin poliittinen virkanimitys, ja Girard joutuikin kiistelemään parempien asiantuntijoiden kanssa teknisistä seikoista.


title: Canal de l’Ourcq

text: Alkuperäinen hanke keskeytettiin tammikuussa 1804. Oli ennennäkemätön tehtävä suunnitella kanava, jonka piti olla sekä purjehduskelpoinen, mikä edellytti hidasta virtausta, että tuoda juomakelpoista vettä, minkä vuoksi oli vältettävä seisovaa vettä, jota kertyi esimerkiksi sulkualtaisiin. Sen kolmantena tehtävänä oli lisäksi tuoda vettä Saint-Martinin ja Saint-Denisin kanaviin, jotka rakennettiin samaan aikaan ja joiden tarkoituksena oli tehdä laivoille mahdolliseksi välttää kulkemasta Pariisin halki Seineä pitkin, mikä oli voimakkaan virtauksen vuoksi vaarallista, ennen kuin joen virtausta 1800-luvun loppupuolella pystyttiin säätelemään siihen rakennettujen patojen avulla. Pont et Chaussées'n muut jäsenet, varsinkin sen johtaja Gaspard de Prony, vastustivatkin hanketta, mutta kun se oli jo aloitettu, siitä pidettiin kiinni.


title: Canal de l’Ourcq

text: Jo rakennustöiden alkuvaiheessa vuoden 1804 alussa kanavan varrella Saint-Denis'ssä tapahtui maanvyörymiä, joista Girard joutui laatimaan selvityksen. Monien riitaisuuksien vuoksi Girard erotettiinkin tehtävästään sen jälkeen, kun Napoleon vuonna 1815 oli syösty vallasta. Saint-Denis'n ja Saint-Martinin kanavien rakennustöitä johtamaan nimitettiin Édouard de Villiers du Terrage.


title: Canal de l’Ourcq

text: ALun perin kanava kaivettiin Beuvronnesta kohti Claye-Souillyta. Saint-Denis'n metsässä lähellä Tremblay-en-Francea kanavaa reunustaneet maavallit sortuivat useita kertoja.


title: Canal de l’Ourcq

text: Bassin de la Villette täytettiin vedellä 2. joulukuuta 1808. Seuraavana vuonna 1809 Beuvronne-joen vedet virtasivat Pariisiin Fontaine des Innocentsiin, ja 15. elokuuta 1813 ensimmäinen laiva kulki kanavaa pitkin Claye-Souillystä Villetteen.


title: Canal de l’Ourcq

text: Työt keskeytettiin keisarikunnan kukistuttua, jolloin kuninkuus palautettiin. Ludvig XVIII:n hallitus uskoi kanavan rakennustyöt vuonna 1818 "Compagnie Vassal et Saint-Didier" -nimiselle yhtiölle, jonka tuli saattaa työt päätökseen sekä ylläpitää kanavaa ja huolehtia sen käytöstä 99 vuoden ajan. Vastikkeeksi se sai maksuja ja etuuksia, kun taas Pariisin kaupungin oli hankittava tarvittavat maa-alueet. Kaupunki myönsi yhtiölle 7 500 000 frangin määrärahan kanavan rakentamista varten.


title: Canal de l’Ourcq

text: Näihin aikoihin havaittiin, että kanava oli liian jyrkkärinteinen ja virtaus liian nopea. Insinööri Émile Vuigner rakennutti sen vuoksi sen varrelle viisi pientä sulkua, joissa korkeusero oli vain 50 senttimetriä. Näihin sulkuihin liittyi kuhunkin kaksi allasta, joiden mitat olivat sangen erikoisia: ne olivat 58 metrin pituisia ja 3,20 metrin levyisiä. Seinen vesistössä käytetyt marnois-tyyppiset alukset eivät voineetkaan kulkea kanavalla, vaan kanavaliikenteeseen oli kehitettävä uusi alustyyppi, flûte d'Ourcq, joka oli 28 metriä pitkä, 3 metriä leveä ja amfidrominen eli se pystyi kulkemaan kumpaankin suuntaan ilman, että sitä tarvitsi kääntää.


title: Canal de l’Ourcq

text: Vuonna 1832 Pariisia koetteli suuri koleraepidemia. Niistä pariisilaisista, jotka käyttivät Canal de l'Ourcqin ja Bassin de la Villetten vettä, suurempi osa välttyi tartunnolta kuin Javelin ja Samaritainen pumppulaitoksissa Seinestä saatua vettä käyttävistä, sillä jokeen laskettiin myös Pariisin jätevedet, myös Hôtel-Dieustä tulleet, missä oli lukuisia sairastuneita.


title: Canal de l’Ourcq

text: Canal Saint-Denis avattiin vesiliikenteelle 13. toukokuuta 1821 ja Canal d'Ourcq vuoden 1822 lopulla, jolloin laivat pääsivät kanavaa myöten Saint-Denis'stä Mareuil-sur-Ourcqiin saakka. Ourcq-joki sen sijaan oli jo ennestään kanavoitu laivaliikennettä varten. Ensimmäiset La Ferté-Milonista lähteneet laivat saapuivat tuolloin Bassin de la Villetteen. Vihdoin 4. marraskuuta 1825 ensimmäiset Mareuil-sur-Ourcqista lähtevät laivat saapuivat Canal Saint-Martiniin. Pariisin kanavaverkon rakentaminen kesti näin ollen kaikkiaan 23 vuotta.


title: Canal de l’Ourcq

text: Postilaivaliikenne kanavilla alitettiin vuonna 1838. Bassin de la Villettestä pääsi nyt Meaux'hon kolmessa tunnissa paljon mukavammin kuin diligenssillä tai rautatietä pitkin, joka avattiin 5. heinäkuuta 1849. Rautatieyhteys oli kuitenkin nopeampi, ja se syrjäyttikin lopulta laivaliikenne. Meaux'n rautatieasema ja kanavasatama sijaitsivat aivan toistensa vieressä, ja paikan ohi kulkee nykyisin myös departementin sisäinen tie 603.


title: Canal de l’Ourcq

text: Vuonna 1866 keisari Napoleon III määräsi, että Marnesta oli alimman vedenkorkeuden aikana pumpattava vettä kanavaan. Tällöin rakennettiin Trilbardoun vedenpumppaamo kaksine pumppuineen sekä Villers-lès-Rigaultn pumppaamo Louis Dominique Girardin suunnittelemine turbiinipyöräkoneistoineen.


title: Canal de l’Ourcq

text: Bassin de la Villetten ympärillä sijaitsevasta La Villettestä tuli 1800-luvun lopulla yksi Pariisin tärkeimmistä teollisuuskaupunginosista. Altaaseen perustettuun satamaan tuotiin elintarvikkeita ja raaka-aineita eri puolilta maailmaa, ja siitä tuli yksi Ranskan tärkeimmistä satamista.


title: Canal de l’Ourcq

text: Kanavan alkuperäiset mitat rajoittivat laivaliikennettä, ja siinä pystivät kulkemaan vain alukset, joiden kantavuus oli enintään 90 tonnia. Näiden "Flüte d'Ourcq"- ja "demi-flûte d'Ourcq" -tyyppiset laivat oli mitoitettu kanavan sulkujen mukaan, ja niiden pituus oli 28 tai 14 metriä ja leveys 3 metriä.


title: Canal de l’Ourcq

text: Jotta kanavassa mahtuivat kulkemaan suuremmatkin alukset, sitä levennettiin 1800-luvun lopulla ja uudestaan vuosina 1925–1934. Kanava oli nyt entistä leveämpi osuudella La Villettestä Pavillons-sous-Boisiin saakka, ja siitä pystyivät kulkemaan alukset, joiden kantavuus oli 1000 tonnia.


title: Canal de l’Ourcq

text: Kanavan leventäminen edellytti, että sinne olisi saatava lisää vettä. Sen vuoksi Trilbaroun pumppaamoa laajennettiin, ja sen energianlähteenä toimi höyrykone. Tämä laitos samoin kuin Villers-lès-Rigault'n pumppaamokin ovat edelleen käytössä.


title: Canal de l’Ourcq

text: Kanavassa tehtiin muitakin rakennustöitä. Pantiniin rakennettiin 800 metriä pitkä ja 50 metriä leveä satama-allas alkoholijuomien lastausta varten.


title: Canal de l’Ourcq

text: 1800-luvun lopulla kanava yhdistettiin Jules Fourier'n suunnittelemalla sivukanavalla Marneen Beauvalissa, Meaux'n yläpuolella. Sellaista oli insinööri François Bossu ehdottanut jo sata vuotta aikaisemmin. Rakennelma toimi useita vuosia, mutta lopulta se hylättiin ja purettiin.


title: Canal de l’Ourcq

text: Kaupallinen liikenne kanavan kapealla ja matalalla osuudella Aulnay-sous-Bois'n itäpuolella lopetettiin vuonna 1962. Huviveneet ovat kulkeneet kanavan tällä osuudella vuodesta 1983 lähtien.


title: Canal de l’Ourcq

text: Nykyisin kanavalla ei enää ole merkitystä Pariisin vesihuollon kannalta. Kaupungin vesijohtovesi otetaan osittain lähiseudun pohjavesistä, jota pumpataan maan pinnalle ja käsitellään Sorquesn, Longuevillen, Saint-Cloud'n ja L'Haÿ-les-Rosesin vedenottamoissa, osittain Seinestä, jonka varrelle Joinvilleen ja Orlyyn, Pariisista ylävirtaan, on rakennettu vedenottamot.


title: Canal de l’Ourcq

text: Kanavan levennetyllä osuudella on sulkuja noin 10 kilometrin välein. Sen varrella on neljä rahtilaivasatamaa: Sérurien satama Pariisissa, Pantinin ja Bondyn satamat sekä Poudretten satama Pavillons-sous-Bois'ssa.


title: Canal de l’Ourcq

text: Pariisin kaupungin ilmoittamien tietojen mukaan Pariisin kolmella kanavalla kuljetetaan vuosittain noin miljoona tonnia tavaraa, josta yli 90 % on rakennusmateriaaleja, hiekkaa ja soraa sekä purkujätteitä.


title: Canal de l’Ourcq

text: Kuorma-autoliikenteen rajoittamiseksi on tuon tuostakin tehty ehdotuksia liikenteen siirtämiseksi osittain joille ja kanaville. Kun Stade de France rakennettiin Saint-Denis'hin lähelle Canal Saint-Denis'tä, sen paikalta poistetut maa-ainekset ja sinne tuodut rakennusmateriaalit voitiinkin suurelta osin kuljettaa vesiteitse. Samoin tehtiin myös, kun Ranskan kansalliskirjaston uusi rakennus pystytettiin Seinen varrelle.


title: Canal de l’Ourcq

text: Hyötykäytön lisäksi kanava on alusta lähtien ollut myös lähiseudun asukkaiden virkistyskäytössä, ja siellä on myös kalastettu. Kun Bondyn ja Aulnay-sous-Bois'n välinen rautatie, "Ligne des Coquetiers" 1900-luvun alussa rakennettiin, pariisilaiset saivat helpon pääsyn kanavan varsille.


title: Canal de l’Ourcq

text: Nykyisin kanavan vartta pitkin kulkee suosittu pyörätie Bassin de la Villetten rannalta Claye-Souillyyn. Sieltä tie jatkuu Claye-Souillyyn ja Meaux'hon saakka kävelytienä, jolla pyöräily on tosin kielletty, mutta kieltoa rikotaan paljon. Kaikkiaan kanavan vartta kulkeva reitti Villettestä Meaux'hon on noin 50 kilometrin pituinen.


title: Canal de l’Ourcq

text: Kanavassa on runsaasti kaloja. Siellä kuitenkin saavat kalastaa vain kalastusta ja vesiympäristön suojelua varten perustetun yhdistyksen jäsenet.


title: Canal de l’Ourcq

text: Kanavan varsilla on järjestetty useita urheilutapahtumia ja huvitilaisuuksia kuten Ourcq'Athlon, l'Intégrathlon ja L'été du canal.


title: Canal de l’Ourcq

text: Sevranin sulun luona toimii kajakkimelontakerho entisessä sulkuvartijan talossa.


title: Canal de l’Ourcq

text: Pantinista eteenpäin kanavaa reunustaa pohjoispuolella pyörätie ja eteläpuolella monenlaisia toimintoja.


title: Canal de l’Ourcq

text: Kauempana Pariisista Bobignyssä kanavan eteläpuolella on teollisuutta ja tukkuliikkeitä. Metroaseman ja moottoritien A86 välisellä osuudella kanavan läheyydessä on muun muassa metalliteollisuutta, autoliikkeitä, erikoiskauppoja ja työpajoja, mutta paikoitellen myös asuntoalueita.


title: Canal de l’Ourcq

text: Bobignyyn Mola-Le-Bronzen alueelle on suunniteltu uutta satamaa valtatien 3 ja Grande Ceinture -rautatien väliin. Vuonna 2005 asiasta päätettiin laatia selvitys. Hankkeessa ovat mukana myös Pantinin, Romainvillen ja Noisy-le-Secin kunnat.


title: Canal de l’Ourcq

text: Mathieu Bénézet on kirjoittanut romaanin "Pantin, canal de l'Ourcq".


title: Canal de l’Ourcq

text: Miriam Cendras on kirjoittanut kirjailija Blaise Cendrarsin elämäkerran. Siinä hänen kerrotaan kuljeksineen pitkin Canal de l'Ourcqin vartta nuoren naisen kanssa.


title: Canal de l’Ourcq

text: Paul Féval vanhemman romaanissa "Les Habits noirs", luvuissa ""L'Aigle de Meaux n° 2"" ja ""Un brochet de quatorze livres"" tapahtumapaikkoina ovat kanava ja sen varret. Niissä kerrotaan nopeasta hevosten vetämästä kanavalaivasta nimeltä ""L'Aigle de Meaux n° 2"".


title: Canal de l’Ourcq

text: Ranskan postilaitos laskki 1. heinäkuuta 1992 liikkeseen kanavalle omistetun 4 frangin postimerkin.


title: Albert Lindfors

text: Albert Lindfors (13. heinäkuuta 1860 Somero – 15. elokuuta 1922 Forssa) oli suomalainen taidemaalari ja elokuvateatterinomistaja. Lindfors kuuluu kultakauden taiteilijoihin.


title: Albert Lindfors

text: Forssassa lapsuutensa ja myöhemmän aikuisikänsä asunut lasimestarin poika Lindfors opiskeli Tukholman teollisuuskoulussa. Kesken opintojen hän matkusti pariksi vuodeksi Keski-Eurooppaan ja Italian opiskelemaan ja työhön. Hän palasi Ruotsiin 1886 ja suoritti piirustuksenopettajan tutkinnon. Sen jälkeen hän opiskeli Tukholmassa Kuninkaallisessa taideakatemiassa ja sai opinnot suoritetuksi 1889. Suomen palattuaan hän toimi Suomen taiteilijaseuran hallituksen jäsenenä ja intendenttinä ja aloitti opettajana Taideteollisuuskeskuskoulussa. Hän teki opintomatkoja Keski-Eurooppaan, ja hänen töitään oli näytteillä Pariisin Salongissa. Palattuaan Suomeen hän asettui vuosisadan vaihteessa asumaan Forssaan, jonne hän perusti 1906 elokuvateatterin, Suomen ensimmäisen maaseututeatterin. Teatteri otettiin vuosikymmenten jälkeen 2000-luvulla entistettynä jälleen elokuvateatterikäyttöön nimellä Forssan elävienkuvien teatteri.


title: Albert Lindfors

text: Lindström on suunnitellut Forssan vanhan siunauskappelin lasimaalaukset. Helsingissä Pyhän Sydämen kappelissa on hänen maalaamansa Kristus-maalaus.


title: Christian Santos

text: Christian Santos (s. 24. maaliskuuta 1988 Puerto Ordaz) on puolalaisia sukujuuria omaava venezuelalainen jalkapalloilija, joka pelasi kaudella 2015–2016 Alankomaiden Eredivisien NEC Nijmegenissä. Pelipaikaltaan vasenjalkainen Santos on hyökkääjä. Hän kuuluu myös Venezuelan jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Christian Santos

text: Santos aloitti uransa Saksassa, jonne hän oli muuttanut viisivuotiaana isänsä työn perässä. Vuosina 2008–2011 hän pelasi Arminia Bielefeldin kakkosjoukkueessa. Pelejä seuran ykkösjoukkueessa ei kuitenkaan kertynyt. Vuodet 2011–2013 Santos pelasi Belgian 2. divisioonan KAS Eupenissa, jossa otteluita kertyi 58 ja maaleja 25. Heinäkuussa 2013 Santos siirtyi Belgian Jupiler Pro Leaguen Waasland-Bevereniin, mutta polvivamma esti häntä pelaamasta yhtään ottelua seuran paidassa.


title: Christian Santos

text: Heinäkuussa 2014 Santos siirtyi Alankomaiden Eerste divisien NEC Nijmegeniin, jonka paidassa hän teki kaudella 2014–2015 23 maalia voittaen seuran kanssa Eerste divisien ja nousten Eredivisieen. Ensimmäisellä pääsarjakaudellaan, kaudella 2015–2016, Santos teki NEC:in paidassa 30 ottelussa 16 maalia.


title: Christian Santos

text: Santos debytoi Venezuelan jalkapallomaajoukkueessa maaliskuussa 2015 ystävyysottelussa Jamaikaa vastaan. Avausmaali syntyi lokakuussa 2015 MM-karsintaottelussa Brasilian verkkoon. Santos nimettiin Venezuelan ryhmään vuoden 2016 Copa América Centenarioon.


title: Christian Santos

text: Seurajoukkuetasolla


title: Ourcq

text: Ourcq (lausutaan \uʁk\) on Seinen sivujoen Marnen oikeanpuoleinen sivujoki Ranskassa. Se on 87 kilometrin pituinen ja kulkee Aisnen, Oisen ja Seine-et-Marnen departementtien alueella.


title: Ourcq

text: Joki alkaa Villardellestä Fère-en-Tardenoisn itäpuolelta laskee Marneen lähellä Lizy-sur-Ourcqia.


title: Ourcq

text: Ourcq kulkee osan matkastaan kanavoidussa uomassa. Siitä erkanee 1800-luvulla rakennettu kanava, Canal de l’Ourcq, joka johtaa Bassin de la Villetteen Pariisiin. Sen jatkeita Pariisissa ja Saint-Denis'ssä ovat Canal Saint-Martin ja Canal Saint-Denis.


title: Italialainen mehiläinen

text: Italialainen mehiläinen ("Apis mellifera ligustica") on eräs tarhamehiläisen rotu. Se on mehiläisroduista kaikkein yleisimmin tarhattu. Väritykseltään italialainen on keltainen tai vaaleankeltainen. Sen takaruumiin tyvi on keltainen ja takaruumiissa on mustia raitoja. Muihin tarhamehiläisrotuihin verrattuna italialaiset ovat lauhkeita ja helposti käsiteltäviä. Ne talvehtivat suurena yhdyskuntana ja parveilevat muita rotuja vähemmän.


title: Krainilainen mehiläinen

text: Krainilainen mehiläinen ("Apis mellifera carnica") on eräs tarhamehiläisen rotu. Se on lähtöisin Alppien itäpuolelta Pohjois-Balkanin vuoristoseudulta nykyisen Slovenian alueelta. Krainilainen on toiseksi yleisin tarhattu rotu italialaisen mehiläisen jälkeen. Krainilainen on sopeutunut kylmään ilmanalaan ja pitkiin talviin paremmin kuin italialainen mehiläinen. Se on väriltään keltamusta ja italialaiseen verrattuna hiukan tummemman harmaa. Se talvehtii pienempinä yhdyskuntina ja kestää huonoa säätä italialaista mehiläistä paremmin. Krainilaisen lentokausi alkaa aikaisemmin ja kestää pidempään kuin italialaisen. Krainilaista pidetään lempeänä ja helposti käsiteltävänä rotuna. Krainilaisen itäisempi jalostuslinja on nimeltään karpaattien mehiläinen.


title: Achílleio

text: Achílleio () eli Achílleion (; myös "Akhilleion", "Achillion") on palatsi Gastoúrin kylässä Korfun saarella Kreikassa. Sen rakennutti Itävallan keisarinna Elisabet eli Sisi vuonna 1888, ja se omistettiin sankari Akhilleukselle. Nykyisin palatsi toimii museona.


title: Achílleio

text: Korfu oli Elisabetin mieluisin lomailukohde. Hän vieraili saarella ensimmäisen kerran vuonna 1861. Toisella vierailullaan vuonna 1885 hän tutustui Gastoúrin kylässä olleeseen filosofi Pétros Vráilas Arméniksen vanhaan huvilaan Víl(l)a Vráilaan. Elisabet osti huvilan vuonna 1887, koska halusi rakennuttaa paikalle antiikkistyylisen palatsin huvilakseen sekä osoittaa samalla ihailuaan Kreikkaa ja sen kulttuuria ja kieltä kohtaan. Vanha huvila purettiin, ja uuden palatsin suunnitteli italialainen arkkitehti Raffaele Caritto.


title: Achílleio

text: Achílleio valmistui vuonna 1891. Elisabet nimesi sen Akhilleuksen mukaan, sillä hän ihaili tätä ja oli kiinnostunut Homeroksen "Iliaasta" ja Troijan sodasta. Elisabetin murhan vuonna 1898 jälkeen palatsi oli käyttämättä yhdeksän vuotta. Tuon ajan se oli Kreikan kuninkaallisten omistuksessa.


title: Achílleio

text: Palatsin toinen käyttäjä oli Saksan keisari Vilhelm II. Vilhelm vieraili paikalla ensimmäisen kerran vuonna 1905 käydessään Kreikassa kuningas Yrjön luona. Vilhelm osti palatsin vuonna 1907 ja vietti paikassa viisi pääsiäistä vuosina 1908–1914. Hän teki paljon muutoksia sekä palatsiin että sen puutarhaan. Oleskellessaan Korfulla Vilhelm myös muun muassa tuki arkeologisia kaivauksia sekä rakennutti näköalapaikan Pélekakseen.


title: Achílleio

text: Sekä ensimmäisen että toisen maailmansodan aikaan Achílleio toimi sotasairaalana. Tämän jälkeen rakennuksen yläkerta toimi kasinona vuodesta 1962 vuoteen 1992, alakerran toimiessa museona. Kasinona rakennus esiintyy muun muassa James Bond -elokuvassa "Erittäin salainen" (1981). Nykyisin palatsi toimii pelkästään museona, vaikkakaan kaikki sen tilat eivät ole yleisön nähtävillä. Palatsi on Korfun suosituimpia nähtävyyksiä.


title: Achílleio

text: Palatsia on käytetty Euroopan unionin huippukokouksen pitopaikkana vuonna 1994. Vuonna 2003 siellä kokoontuivat unionin maatalousministerit.


title: Achílleio

text: Achílleion palatsi sijaitsee Gastoúrin kylän itälaidalla noin 10 kilometriä etelään Korfun kaupungista ja lähellä Korfun itärannikkoa. Palatsi on rakennettu kukkulalle, josta on näköala Korfun kaupunkiin sekä Pantokrátoras-vuorelle. Palatsi edustaa uusklassista arkkitehtuuria ja yhdistelee aineksia muun muassa pompejilaisista taloista ja joonialaisesta tyylistä. Palatsia ympäröi suuri puutarha.


title: Achílleio

text: Palatsi on koristeltu sekä sisä- että ulkotiloiltaan Kreikan historiaan ja kreikkalaiseen mytologiaan liittyvällä taiteella. Maalauksista kuuluisin on Franz von Matschin maalaama koko seinän täyttävä "Akhilleuksen riemuvoitto", joka esittää Akhilleusta raahaamassa Hektorin ruumista Troijan porteilla. Myös lukuisat kattomaalaukset ja veistokset esittävät mytologisia aiheita. Tunnetuin kattomaalaus, "Neljä vuodenaikaa", esittää tanssivia horia. Suurta portaikkoa reunustavat Zeusta ja Heraa esittävät patsaat. Palatsissa on pieni kappeli, joka on koristeltu kirkkotaiteella. Palatsin sisätiloissa on myös Vilhelm II:n jäämistöä sekä Elisabet-aiheinen näyttely.


title: Achílleio

text: Puutarhassa on Ernst Herterin Elisabetille veistämä kuolevaa Akhilleusta esittävä veistos, sekä Vilhelm II:n tilaama, tälle mieluisampi voittoisaa Akhilleusta esittävä kymmenmetrinen pronssiveistos. Terassin peristyyli on reunustettu yhdeksää muusaa esittävillä veistoksilla sekä jumalia ja filosofeja esittävillä patsailla ja rintakuvilla.


title: Akhilleion

text: Akhilleion (, ) tai Achílleio (, ) voi viitata seuraaviin:


title: Tumma mehiläinen

text: Tumma mehiläinen ("Apis mellifera mellifera") on eräs tarhamehiläisen rotu. Tumma mehiläinen on kehittynyt Alppien pohjoispuolella ja levinnyt luontaisesti Pohjois-Euroopan lauhkean vyöhykkeen pohjoisrajoille. Sen levinnäisyys on seurannut karkeasti tammivyöhykkeen rajaa Skandinaviasta Viron poikki kaakkoiseen Karjalaan. Italialaiseen mehiläiseen verrattuna tumma mehiläinen on isompi ja tummempi, eikä sillä erotu raitoja takaruumiissa. Se talvehtii pienenä talvipallona eikä kuluta paljon ruokaa, sillä se on tottunut Pohjolan karuihin olosuhteisiin. Luonteeltaan tumma mehiläinen on ärhäkkä ja parveilee melko herkästi. Se kerää loppukesällä satoa kanervasta. Suomessa tumma mehiläinen oli tarhattuna yleinen ennen eteläisempien rotujen tuontia.


title: Tumma mehiläinen

text: Tumma mehiläinen oli aiemmin maailman yleisin rotu, mutta se oli kadonnut lähes kokonaan 1960-luvulle tultaessa. Heteroosin myötä hybridiksi muuttuneessa mustassa mehiläisrodussa voimistuneet aggressiiviset käyttäytymispiirteet tekivät sen kanssa työskentelyn vaikeaksi, mikä johti rodun vaihtamiseen lempeämpiin rotuihin ja mustan mehiläisen nopeaan harvinaistumiseen 1960-lukuun mennessä. Rotupuhtaina mustat mehiläiset ovat kuitenkin lauhkeita vaikkakin arkoja. Niiden kyky kerätä arvokasta kanervakasvien mettä ja talvehtia vaikeissakin oloissa ovat erityisesti Pohjoismaissa edullisia ominaisuuksia. Rotua on alettu elvyttää 2000-luvulla.


title: Dagsbergin kirkko

text: Dagsbergin kirkko Ruotsissa Norrköpingin kunnassa sijaitseva kivikirkko. Sen vanhimmat osat ovat peräisin varhaiskeskiajalta, mutta sitä on laajennettu sen jälkeen useaan otteeseen, muun muassa 1700-luvun jälkipuoliskolla siihen rakennettiin torni.


title: Dagsbergin kirkko

text: Kirkon sijaintipaikka Dagsberg on oletettavasti ollut muinainen palvontapaikka. Ensimmäinen sauvakirkko lienee rakennettu 1000-luvulla, siltä ajalta on palasia eskilstunanarkuista. Vanhempia ovat kaksi riimukiven palasta, joista toisessa mainitaan isä "Ärkel" ja poika "Ofrad", ja toisessa (Ög 145) dagsberglainen, joka kaatui Ingvar Vittfarnes sotajoukoissa idässä.


title: Dagsbergin kirkko

text: Lattian alla on perusmuuri 1200-luvun ensi vuosikymmeniltä. Rakennusta korjattiin 1300-luvulla ja 1400-luvun jälkipuolella. Nykyinen kirkko on peräisin vuosilta 1777–1779, jolloin keskiaikaisesta kirkosta purettiin suuria osia. Vanhasta asehuoneesta tehtiin sakaristo, jonka porraspäätyä voi tarkastella ulkoa. Sisällä näkyy holvi. Tornin piirsi rakennusmestari Abraham Pousette, ja se valmistui 1782. Uusi torni korvasi kivitornin, joka oli rakennettu kiinteästi keskiaikaiseen kirkkoon, ja hautausmaalla sijainneen erillisen puisen kellotornin. Tornit mainitaan pitäjänkokouksessa vuonna 1772. Nykyisessä tornissa on kaksi kirkonkelloa. Suurempi on 1500-luvun jälkipuolelta, ja se valettiin uudestaan 1790, mutta pienemmästä tiedetään vain, että se on valettu uudestaan 1839.


title: Drogkarátin luola

text: Drogkarátin luola (; myös "Drongarátin/Drogarátin luola") on tippukiviluola Kefalonián saarella Kreikassa. Se sijaitsee lähellä saaren itärannikkoa noin viisi kilometriä Sámista etelälounaaseen.


title: Drogkarátin luola

text: Drogkarátin luola on syntynyt noin 100–150 miljoona vuotta sitten. Luolan syvyys on noin 60 metriä ja se jakautuu kahteen osaan, noin 44 metriä pitkään käytävään ja noin 30 x 40 metrin kokoiseen ”pääsaliin”. Luolan lämpötila on tasaisesti 18 astetta ja sen ilmankosteus on korkea. Luolassa on suuri määrä stalagtiitteja ja stalagmiitteja. Geologit arvelevat luolan olevan yhteydessä saaren muihin meriluoliin.


title: Drogkarátin luola

text: Luola löydettiin 1700-luvulla maanjäristyksen avattua siihen sisäänkäynnin. Luola on ollut avoin yleisölle vuodesta 1963, ja se on yksi Kefalonián suosituimpia nähtävyyksiä. Luolan suuremmassa osassa, jossa on tilaa 500 hengelle, on järjestetty kulttuuritapahtumia sen akustiikan vuoksi.


title: Drogkarátin luola

text: Sámin lähellä sijaitsee myös Melissánin luola.


title: Mýrtos (Kefaloniá)

text: Mýrtos (; myös "Mírtos") on ranta Kefalonián saarella Kreikassa. Se sijaitsee Pýlaroksessa saaren pohjoisrannikolla Mýrtoksenlahden rannalla, noin 30 kilometriä pohjoiseen saaren pääkaupungista Argostólista.


title: Mýrtos (Kefaloniá)

text: Mýrtoksen ranta on puolikaaren muotoinen ja sitä reunustavat korkeat kalliot. Ranta on usein arvioitu yhdeksi Kreikan parhaista. Se on luontonsa ja maisemiensa ansiosta myös yksi Kreikan kuvatuimmista ja Kefalonián suosituimpia turistikohteita. Ranta esiintyy myös muun muassa saarelle sijoittuvassa elokuvassa "Kapteeni Corellin mandoliini".


title: Mýrtos

text: Mýrtos (; myös "Mírtos") voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:


title: Melissánin luola

text: Melissánin luola () on luola Kefalonián saarella Kreikassa. Se sijaitsee noin 500 metriä sisämaahan Kefalonián itärannikosta lähellä Karavómyloksen ja Sámin kyliä.


title: Melissánin luola

text: Luolan leveys on noin 40 metriä ja korkeus noin 36 metriä. Pituutta luolalla on pääosassaan noin 100 metriä ja kokonaisuudesaan jopa 3,5 kilometriä. Luolassa on järvi, joka jakautuu kahteen altaaseen, ja paljon kasvillisuutta. Järven syvyys on noin 20–30 metriä ja sen pinta on noin metrin mrenpintaa korkeammalla. Järvi on osa maanalaista vesistöä, jossa meressä saaren toisella puolella Argostólin lähellä oleviin vesipyörteisiin imeytyvä vesi kulkeutuu noin kahdessa viikossa saaren ali Melissánin luolalle ja edelleen mereen.


title: Melissánin luola

text: Myytin mukaan luola on saanut nimensä Melissanthe-nimisestä nymfistä, joka hukuttautui luolassa, koska ei saanut vastarakkautta Panilta. Luolassa on suoritettu arkeologisia tutkimuksia vuosina 1951 ja 1962. Tuolloin löydettiin 300–200-luvuilta eaa. peräisin olevia esineitä, jotka osoittavat luolan olleen Panin ja nymfien kultin käytössä. Löydökset ovat Argostólin arkeologisessa museossa.


title: Melissánin luola

text: Luola avattiin yleisölle vuonna 1963, ja se on yksi saaren tunnetuimpia nähtävyyksiä. Luolaan järjestetään turistikierroksia veneillä.


title: Melissánin luola

text: Sámin lähellä sijaitsee myös Drogkarátin luola.


title: Mon Repó

text: Mon Repó () eli Mon Repos (ransk.) on palatsi Palaiópolissa Korfun saarella Kreikassa. Se valmistui vuonna 1826. Nykyisin palatsissa toimii Palaiópolin arkeologinen museo.


title: Mon Repó

text: Mon Repón palatsin rakennutti Yhdistyneen kuningaskunnan protektoraatin Jooniansaarten yhdysvaltojen kolmas käskynhaltija Sir Frederick Adam vuonna 1826. Hänen kerrotaan rakennuttaneen sen lahjaksi korfulaiselle vaimolleen Diamantína (Nína) Palatianoúlle. Palatsin suunnitteli arkkitehti Sir George Whitmore, joka suunnitteli myös Korfun kaupungissa sijaitsevan Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsin.


title: Mon Repó

text: Myöhemmin Mon Repó toimi käskynhaltijoiden kesäpaikkana. Vuonna 1833 rakennukseen avattiin taidekoulu, ja sen puutarha avattiin yleisölle vuonna 1834. Vuodesta 1840 rakennuksessa toimi pappisseminaari. Kun Jooniansaaret liitettiin Kreikkaan vuonna 1864, palatsi lahjoitettiin Kreikan kuninkaalle Yrjölle. Tämän jälkeen se toimi Kreikan kuningasperheen kesäpaikkana. Juuri Yrjö antoi palatsille ranskankielisen nimen "Mon Repos", ”minun lepopaikkani”. Palatsin vieraisiin kuului muun muassa Itävallan keisarinna Elisabet, joka ihastui saareen ja rakennutti sinne myöhemmin oman palatsina, Achílleion. Prinssi Philip, Edinburghin herttua, syntyi palatsissa vuonna 1921.


title: Mon Repó

text: Toisen maailmansodan aikana palatsi toimi saaria miehittäneen Italian Jooniansaarten kuvernöörin Piero Parinin asuntona. Kuningasperhe omisti asunnon virallisesti vuoteen 1967 saakka. Kreikan julistauduttua tasavallaksi palatsi luovutettiin Korfun kunnalle. Sen omistuksesta syntyi kuitenkin kiista, sillä entinen kuningas Konstantin II piti sitä yksityisomaisuutenaan, kun taas Kreikan valtio piti sitä valtiolle kuuluvana. Vuonna 1991 oikeus päätti palatsin kuuluvan korfulaisille, minkä jälkeen palatsin alue avattiin yleisölle. Vuonna 2002 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin määräsi entiselle kuninkaalle yhteensä seitsemän miljoonaa euroa korvauksia palatsin sekä eräiden muiden omistusten menettämisestä.


title: Mon Repó

text: Nykyisin palatsi on kunnostettu ja se on yksi Korfun suosituimpia nähtävyyksiä. Palatsi toimii Palaiópolin arkeologisena museona, jossa on esillä lukuisia antiikin aikaisia löydöksiä palatsin ympäristöstä.


title: Mon Repó

text: Mon Repó sijaitsee noin kolme kilometriä saaren pääkaupungista Korfun kaupungista etelään. Palatsi on rakennettu Análipsis-kukkulalle antiikin Korkyran kaupungin eli nykyisen Palaiópolin arkeologisen alueen keskelle.


title: Mon Repó

text: Palatsin päärakennus yhdistelee uusklassista tyyliä ja brittiläistä siirtomaa-arkkitehtuuria. Rakennus on kolmikerroksinen ja koristeltu pylväin ja erkkerein.


title: Mon Repó

text: Palatsia ympäröi suuri puutarha, jonka laajuus on 100 hehtaaria. Puutarha on parhaimmillaan ollut yli 2 000 eri puolilta brittiläistä imperiumia tuodun kasvilajin kasvitieteellinen puutarha. Puutarhassa on lukuisia antiikin aikaisia raunioita. Näihin lukeutuvat muun muassa Apollonin temppeli, Heran temppeli, hellenistisen ajan agora, niin kutsuttu Alkinooksen satama, roomalainen kylpylä sekä varhaiskristillinen Pyhän Kerkyran basilika.


title: Navágio

text:
Navágio (, ”Hylky”) eli "Salakuljettajien poukama" tai "Salakuljettajien lahti" (Όρμος Λαθρεμπόρων, "Órmos Lathrempóron") on lahti ja ranta Zákynthoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren länsiosassa lähellä Anafonítrian kylää.
Rannan nimi oli alun perin Ágios Geórgios (”Pyhä Yrjö”) läheisen luostarin mukaan. Nykyinen nimi on peräisin rannalle ajautuneesta "Panagiótis"-nimisen laivan hylystä. Laiva salakuljetti savukkeita ja haaksirikkoutui rannalle myrskyssä 1. lokakuuta 1980. Ruostunut hylky on rannalla edelleen. Nykyisin ranta on suosittu turistikohde ja hylkyineen saaren kuvatuimpia kohteita. Sinne tehdään päiväretkiä muualta saaresta. Rantaa ympäröivät korkeat ja jyrkät kalliot.


title: Rawit

text: Rawit on chileihin kuuluva paprikalajike, jota käytetään yleisesti Kaakkois-Aasiassa. Rawit-nimitys on peräisin indonesian ja jaavan kielistä. Thaimaassa nimitys on "phrik khinu" (พริกขี้หนู), ja Suomessa lajiketta sanotaan joskus thai-chiliksi. Rawit sopii hyvin sambal- ja nam phrik -kastikkeiden valmistukseen.


title: Rawit

text: Scovillen asteikolla rawitin tulisuus on 100 000–225 000 yksikköä eli miedompaa kuin vahvimmat habanerot mutta huomattavasti tulisempaa kuin jalapeño.


title: Papanikolíksen luola

text: Papanikolíksen luola (; myös "Papanikolin luola") on meriluola Meganísin saaren länsirannikolla Kreikassa. Luolan sanotaan olevan Kreikan toiseksi suurin. Sen pituus on noin 120 metriä, leveys noin 60 metriä ja korkeus noin 30 metriä.


title: Papanikolíksen luola

text: Luolaa on käytetty usein alusten suojapaikkana huonon sään aikaan. Luola on saanut nimensä siitä, että kreikkalaisten kerrotaan käyttäneen sitä Kreikan laivaston sukellusvene Papanikolíksen (Y-2) piilopaikkana toisen maailmansodan aikana sen taistellessa italialaisia ja saksalaisia vastaan.


title: Papanikolíksen luola

text: Luolalle tehdään turistiretkiä muun muassa Nydrístä läheiseltä Lefkaksen saarelta.


title: Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi

text: Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi () eli "Vanha kuninkaanpalatsi" (Παλαιά Ανάκτορα, "Palaiá Anáktora") on palatsi Korfun kaupungissa Korfun saarella Kreikassa. Se valmistui vuonna 1824 ja on toiminut muun muassa Jooniansaarten käskynhaltijan palatsina sekä kuninkaallisena residenssinä. Nykyisin rakennuksessa toimii Aasialaisen taiteen museo.


title: Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi

text: Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi rakennettiin vuosina 1819–1824. Sen rakennutti Sir Thomas Maitland, joka toimi Yhdistyneen kuningaskunnan protektoraatin Jooniansaarten yhdysvaltojen ensimmäisenä käskynhaltijana. Arkkitehtina toimi Sir George Whitmore, joka suunnitteli myös Korfulla sijaitsevan Mon Repón palatsin. Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi oli nykyaikaisen Kreikan ensimmäinen uusklassista arkkitehtuuria edustanut rakennus. Rakennus toimi paitsi käskynhaltijan palatsina myös Joonian parlamentin ja senaatin kokoontumispaikkana. Siinä toimi myös Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön ritarikunta ("Order of St Michael and St George"), mistä se on saanut nimensä.


title: Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi

text: Kun Jooniansaaret liitettiin Kreikkaan vuonna 1864, palatsista tuli Kreikan kuninkaallisten kesäasunto. Se jäi kuitenkin vähäiselle käytölle, koska kuningas Yrjö I viihtyi enemmän melko lähellä sijaitsevassa Mon Repóssa. Niin Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsia käytettiin lähinnä kuninkaan toimistona. Tässä käytössä se säilyi toiseen maailmansotaan saakka. Kreikan sisällissodan aikana palatsissa majoitettiin Epeiroksesta tulleita pakolaisia. Rakennus kunnostettiin 1950-luvulla, jonka jälkeen se toimi kuninkaallisena edustustilana vielä vuoteen 1967 saakka.


title: Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi

text: Vuonna 1967 palatsi siirtyi Korfun kunnan omistukseen, ja siinä toimi jonkin aikaa Korfun arkeologinen museo. Tämän jälkeen siinä toimi Kiinalais-japanilainen museo, josta tuli myöhemmin Aasialaisen taiteen museo. Museo sai alkunsa Kreikan Itävallan suurlähettiläs Grigórios Mánoksen kokoelmista. Vuonna 1994 rakennusta käytettiin yhtenä Euroopan unionin huippukokouksen pitopaikkana.


title: Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi

text: Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi sijaitsee Korfun vanhan kaupungin itälaidalla lähellä meren rantaa ja Vanhaa linnoitusta. Palatsi edustaa uusklassista arkkitehtuuria. Päärakennuksessa on kolme kerrosta. Sen julkisivussa on rivi doorilaisia pylväitä, ja pylväsrivin kummassakin päässä triumfikaari, joista toinen on omistettu Pyhälle Mikaelille ja toinen Pyhälle Yrjölle. Triumfikaarien takana päärakennuksen kummallakin puolella on pienemmät, symmetrisesti sijoitetut rakennukset.


title: Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi

text: Palatsin sisätiloja hallitsevat aulat sekä suuri keskusportaikko. Rakennuksen alakerrassa on muun muassa Joonian parlamentin vanha istuntosali. Yläkerrassa on käskynhaltijan valtaistuinsali, jossa on muun muassa käskynhaltijan valtaistuin, sekä ruoka- ja tanssiaissalit. Rakennuksen sisätiloissa on lukuisia veistoksia ja seinämaalauksia. Päärakennuksen katon korniisissa on Jooniansaaria kuvaavat veistokset, jotka on tehnyt kuvanveistäjä Pávlos Prosaléntis.


title: Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi

text: Aasialaisen taiteen museon kokoelmiin kuuluu yli 11 000 aasialaisen taiteen teosta. Rakennuksessa on myös kokoelma kreikkalaista, erityisesti korfulaista taidetta 1800- ja 1900-luvuilta. Palatsia ympäröi suuri puutarha, jossa on paljon eksoottisia puita ja kukkia. Se toimi alun perin kuninkaallisena puutarhana. Nykyisin sitä kutsutaan ”Kansan puutarhaksi” ("Kípos tou Laoú"). Palatsin edessä on Jooniansaarten kolmannen käskynhaltijan, Korfua kehittäneen Sir Frederick Adamin patsas, joka on myös Prosaléntiksen veistämä.


title: Mont Blancin tunneli

text: Mont Blancin tunneli on Mont Blancin vuoren läpi kulkeva maantietunneli Ranskan ja Italian välillä. Tunneli avattiin 19. heinäkuuta 1965, ja se on 11,6 kilometriä pitkä. Valmistuessaan Mont Blancin tunneli oli maailman pisin maantietunneli. Tunneli lyhensi Rooman ja Pariisin välistä ajoaikaa noin 20 tunnilla. Tunneli alittaa yli 4 000 metriä korkeat Mont Blancin massiivin huiput noin 1 300 metrin korkeudessa.


title: Mont Blancin tunneli

text: Italia ja Ranska sopivat yhteisestä tunnelihankkeesta vuonna 1949. Sveitsi tuli mukaan hankkeeseen vuonna 1953. Italialaiset ja ranskalaiset työryhmät aloittivat tunnelin tekemisen vuorten vastakkaisilta puolilta 30. toukokuuta 1959. Tunnelit yhdistettiin 5 850 metrin päässä tunnelin sisääntuloaukoista. Tunnelin rakentaminen vaati sekä rahaa että kuolonuhreja, sillä useita työntekijöitä jäi kivi- ja lumivyöryjen alle. Tunnelia kaivettaessa noin miljoona kuutiota kiveä irrotettiin ja kuljettiin ulos tunnelista. Tunnelin rakentaminen kesti 6,5 vuotta, ja sen saattaminen suunnitelmien tekemisestä lähtien kokonaan valmiiksi 19 vuotta.


title: Mont Blancin tunneli

text: 24. maaliskuuta 1999 tunnelissa tapahtui tuhoisa tulipalo. Kuorma-auto, joka kuljetti margariinia ja jauhoja, syttyi palamaan. Tunnelin katto romahti ja asfaltti suli tulipalon kuumuudessa. Tulipalossa kuoli 39 ihmistä.


title: Erasme/Erasmuksen metroasema

text: Erasme (Erasmus) on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat. Se avattiin vuonna 2003.


title: FFHG Division 1

text: FFHG Division 1 on Ranskan jääkiekon toiseksi korkein sarjataso. Sarjassa pelaa kaudella 2016–2017 yhteensä 13 joukkuetta. Kaudeksi 2016–2017 sarjasta nousi Ranskan korkeimalle sarjatasolla Nice ja vastaavasti Toulouse-Blagnac putosi sarjasta.


title: Pengerkatu

text: Pengerkatu () on asuin- ja liikekatu Helsingissä Kallion kaupunginosassa. Pengerkatu on samansuuntainen sen itäpuolella sijaitsevan Hämeentien kanssa. Katu on pengerretty rinteeseen, joka kohoaa Hämeentieltä jyrkästi lännen suuntaan.


title: Pengerkatu

text: Pengerkadun linja kulkee lounais–koillissuuntaisesti Viidenneltä linjalta Helsinginkadulle. Sen poikkikadut lounaasta alkaen ovatHelsinginkadun ja Torkkelinkadun risteyksen välisellä osuudella Pengerkatu on tavanomainen yhdellä korkeustasolla sijaitseva katu. Torkkelinkadun risteyksen eteläpuolella katu jakautuu kahdelle eri korkeustasolle. Ylin taso kulkee Pengerpuiston halki. Pengerkadun alempi taso jakautuu Sakarinkadun risteyksessä edelleen kahteen eri tasoon. Niistä ylempi risteää Agricolankadun eteläisen kaistan kanssa. Hieman ennen Alli Tryggin puistoa kaistat yhtyvät jälleen samalle tasolle ja siitä Viidennen linjan risteykseen Pengerkatu on tavanomaista yksitasoista katua. Sakarinkadun ja Agricolankadun välisellä osuudella Pengerkatu on siten kolmitasoinen.


title: Pengerkatu

text: Sakarinkadun kohdalla Pengerkadun rinteeseen on rakennettu portaikko, joka yhdistää alemmat tasot ylimpään ja samalla Pengerpuistoon. Pengerkadun rinteen puistikko on osa Pengerpuistoa.


title: Pengerkatu

text: Pengerkadun asuinkerrostalot on rakennettu pääosin 1920–1930-luvuilla. Pengerkatu 4 Alli Tryggin puiston kulmassa edustaa vanhinta rakennuskantaa; vuonna 1911 valmistuneen jugendlinnan piirsi Vilho Lekman. Talo oli valmistuessaan korttelinsa ainoa rakennus.


title: Pengerkatu

text: Pengerkadulla sijaitsee yksi Helsingin Kaupunginteatterin näyttämöistä. Sörnäisten Työväen Näyttämö sijaitsi vuosina 1900–1928 Pengerkatuun rajautuvassa korttelissa, tosin Hämeentien puolella niin kutsutussa Vuorelan talossa. Pengerkadun ja Torkkelinkadun kulmassa sijaitsee Väinö Vähäkallion piirtämä, 1944 valmistunut koulurakennus.


title: Pengerkatu

text: Pengerkadun arkkitehtoniseen ilmeeseen vaikuttaa voimakkaasti Pengerkadun ylimmän kaistan ja Agricolankadun mutkassa sijaitseva suurikokoinen koulurakennus. Yrjö Sadeniemen piirtämä keltainen luomus valmistui 1929.


title: Pengerkatu

text: Alun perin Pengerkatu jatkui pohjoisessa Aleksis Kiven kadulle saakka. Kun kuitenkin Helsinginkadun ja Vaasankadun välinen, Vaasanpuistikon reunaa kulkeva osa Pengerkatua muutettiin kävelykaduksi, se sai vuonna 1980 erillisen nimen Pengerpolku. Vaasankadun pohjoispuolella olevalle Pengerkatua oli tällöin ehdotettu nimeä Vaasanpenger, mutta vuonna 1982 se sai nimen Kinaporinkatu.


title: Étangs Noirs/Zwarte Vijversin metroasema

text: Étangs Noirs (Zwarte Vijvers) on Brysselin metron asema Molenbeek-Saint-Jeanin kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 1 ja 5 junat. Se avattiin vuonna 1981.


title: Gare Centrale/Centraal Stationin metroasema

text: Gare Centrale (Centraal Station) on Brysselin metron asema Brysselin kaupungin alueella. Sitä käyttävät linjojen 1 ja 5 junat. Se sijaitsee Brysselin keskusrautatieaseman yhteydessä. Niiden välillä on jalankulkutunneli, jota pitkin asemalta toiselle pääsee viidessä minuutissa.


text: Vuonna 1969 avattua asemaa käyttivät aluksi vain raitiovaunut. Metrojunat reitillä otettiin käyttöön vuonna 1976.


title: Gare de l’Ouest/Weststationin metroasema

text: Gare de l’Ouest (Weststation) on Brysselin metron asema Molenbeek-Saint-Jeanin kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 1, 2, 5 ja 6 junat. Se sijaitsee Brysselin läntisen rautatieaseman yhteydessä. Asema avattiin vuonna 1982.


title: Pengerpuisto

text: Pengerpuisto () sijaitsee Kallion kaupunginosassa Helsingissä. Se on rakennettu kallion laelle Torkkelinmäen osa-alueen keskelle. Puisto rajoittuu lännessä Torkkelinkadun mataliin 1920-luvun kerrostaloihin ja idässä Pengerkadun korkeaan kerrostalorivistöön. Korkeuserot idän suunnassa, meren rantaan viettävällä rinteellä, ovat suuret. Koillisessa ja lounaassa puisto rajoittuu koulurakennuksiin. Pengerpuiston pinta-ala on noin 1,3 hehtaaria.


title: Pengerpuisto

text: Pengerpuiston kohdalla toimi aiemmin kivimurskaamo, josta louhittu kallio jalostettiin edelleen sepeliksi ja käytettiin lähiympäristön talojen rakentamiseen. Kivimurskaamoon kuului neljä jalustaa, joista on jäljellä yksi. Kiviröykkiötä on luultu myös toisen maailmansodan aikaisen it-tykin jalustaksi. Suuri osa Pengerpuistosta on kivituhkakenttää. Pengerkadun rinteessä on Pengerpuistoon kuuluva symmetrinen porrasrakennelma, joka johtaa Sakarinkadun ja Pengerkadun alemman tason risteyksestä Pengerkadun ylimmälle tasolle.


title: Pengerpuisto

text: Pengerpuiston pääpuulaji on lehtosaarni. Puistossa kasvaa myös metsävaahteraa, vuorijalavaa, tataarivaahteraa ja ruostehappomarjaa. Pengerkadun rinteessä kasvaa erittäin harvinaista keltakuusamaa, lehtokuusamaa, rusovuohenkuusamaa, keijunruusua, likusterisyreeniä ja villaheisiä. Puiston kallioilla puolestaan kasvaa maksaruoholajeja.


title: Pengerpuisto

text: Torkkelinmäki ja pengerpuisto ovat saavuttaneet omanlaisensa maineen alueella käytyn melko avoimen huumekaupan myötä.


title: Pengerpuisto

text: Pengerpuiston laidalla sijaitsee Helsingin kuvataidelukio.


title: Pääjärvi (Ikaalinen)

text: Pääjärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Luhalahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Pääjärvi on osa Pääjärven valuma-aluetta.


title: Pääjärvi (Ikaalinen)

text: Järven pituus on 1,6 kilometriä, leveys 1,1 kilometriä ja sen pinta-ala on 85 hehtaaria. Se sijaitsee Kyrösjärven kaakkoispuolella ja Sipsiöjärven länsipuolella. Suuresta koostaan huolimatta siihen laskee vain kahdeksan ojaa. Useimat ojat ovat pieniä metsäojia. Etelästä siihen laskee yksinäisen Päälammen laskuoja. Lännestä järveen laskee Pääjärvenperän peltoaukealta sen johto-oja, johon laskevat myös pohjoispuolen ojitetun suoalueen ojat ja Lepolammen, Heinälammen, Pikkulammen ja Kalatonlammen yhteinen laskuoja. Suurin osa vedestä on kuitenkin peräisin Silmästeenojasta, joka tuo pohjoisesta loput valuma-alueen vesistä Alisen Kivijärven kautta. Silmästeenoja on syntynyt maaperän murrokseen, koska oja ja sen jatkeet ovat pohjois-etelä-suuntaiset. Pääjärven laskujoki on Pääjoki, joka lähtee kaakkoispäästä ja laskee 1,5 kilometrin jälkeen Sipsiöjärveen. Pääjärvellä on suuri selkä, jossa on vain kaksi saarta Isosaari ja Pikkusaari. Rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä ja rannasta kolmannes on peltomaata ja kaksi kolmannesta metsämaata. Rannat ovat pääosaltaan loivia, mutta lounaiskulmassa mäki kohoaa yli neljäkymmentä metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven ympäristössä on kuusi maatilaa ja rannoille on rakennettu noin 40 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13283, joka kiertää järven pohjoispuolelta, ja vielä yhdystieltä 2764 sekä seututieltä 276.


title: Kuokkala (Lempäälä)

text: Kuokkala on yksi Lempäälän kylistä. Kuokkalassa sijaitsee myös Kuokkalan koulu. Siellä on myös Kuokkalan museoraitti, jossa käy varsinkin kesällä paljon ihmisiä. Museoraitilla on myös Eskolan kauppa, joka on vuodelta 1914. Museoraitin ensimmäiset museot avattiin vuonna 1981.


title: Kuokkala (Lempäälä)

text: Kuokkalan kylän läpi kulki ikivanha Turusta pohjoiseen johtanut Hiidentie. Kuokkalan eteläpuolella sijaitsevan Kuokkalankosken Hiidenvuolteessa on edelleen jäljelle vuonna 1943 puretun Hiidentien sillan kivinen siltapilari ja kosken rannalla olleet sillan maatuet. Tampereentien sillan vieressä on puolestaan vuonna 1963 pystytetty höyrylaiva Ilmarisen Kuokkalankosken nousun 100-vuotismuistomerkki.


title: Kuokkala (Lempäälä)

text: Kuokkalassa Kuokkalankosken rannalla sijaitsee Lempäälän jätevedenpuhdistamo joka on rakennettu vuonna 1973. Puhdistamoa on uudistettu vuosina 1998, 2000, 2007 ja 2013. Puhdistamossa käsitellään noin 18 500 asukkaan jätevedet ja lokakuusta 2007 alkaen siellä on käsitelty myös Vesilahden jätevedet.


title: Acol

text: Acol on bridgen tarjoussysteemi, jota lähes kaikki pelaajat käyttävät Ison-Britannian turnauksissa. Se on myös melko yleisessä käytössä muuallakin maailmassa. Tavallisimmillaan se on neljän kortin ylävärit sisältävä luonnollinen systeemi heikolla sangilla.


title: Acol

text: Se on nimetty Acol Bridge Clubin mukaan, joka sijaitsi Acol nimisellä tiellä Lontoossa. Siellä systeemi on alkanut kehittyä 1930-luvulla.Lupaavat vähintään 12 AP arvopistettä tai hyvän jakauman. On kuitenkin kuusi luonnollisesta poikkeavaa avaustarjousta.


title: Vesala (albumi)

text: Vesala on Paula Vesalan ensimmäinen soololevy, joka ilmestyi 16. kesäkuuta 2016. Levyltä on julkaistu singlet ”Tequila”, ”Tytöt ei soita kitaraa”, ”Älä droppaa mun tunnelmaa” ja ”Ei pystyny hengittää”.


title: Vesala (albumi)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan ensimmäisellä sijalla, jolla se pysyi ensimmäiset yhdeksän listaviikkoaan.


title: Vesala (albumi)

text: Albumi ylsi Soundin toimittajien "Vuoden 2016 parhaat kotimaiset levyt top-20" -listan 7. sijalle.


title: Vesala (albumi)

text: "Helsingin Sanomien" arviossa toimittaja Jarkko Jokelainen antoi levylle neljä tähteä viidestä. Hänen mukaansa Vesalan ”kaihomielinen popmusiikki” on lähellä PMMP:tä, mutta kallistuu enemmän elektronisen musiikin kuin vimmaisen rockin puolelle. Jokelaisen mukaan Vesala on ottanut vaikutteita Gösta Sundqvistilta ”Tytöt ei soita kitaraa”- ja ”Ruotsin euroviisut” -kappaleisiin, joista ensimmäisen ”kertosäkeen suomalaiskansallinen kuvasto ja suloisen surullinen melodia ovat silkkaa – – Sundqvistia”. Vaikka levyllä kokeillaan uusia musiikkityylejä, keskeisintä levyllä ovat hänen mukaansa tarttuvat poplaulut.


title: Vesala (albumi)

text: Levy on myynyt platinaa. Sen single ”Älä droppaa mun tunnelmaa” on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän. Vesala voitti myös useita Emma-palkintoja.


title: Rovaniemen kotiseutumuseo

text: Rovaniemen kotiseutumuseo on kokoelma perinteisiä, sodassa säilyneitä Kemijokivarren hirsirakennuksia Rovaniemellä, Pöykkölän tilan pihapiirissä. Museo kuvastaa 1800- ja 1900-lukujen taitteen varakasta talonpoikaistilaa rakennuksineen ja esineineen. Museon päärakennus on alkuperäisellä paikallaan sijaitseva peräpohjalainen empiretyylinen hirsirakennus 1840-luvulta. Suurin osa pihapiirin rakennuksista on siirretty museon alueelle muualta Rovaniemen alueelta.


title: Rovaniemen kotiseutumuseo

text: Museota ylläpitää Rovaniemen Kotiseutuyhdistys Rovaniemen Totto ry. Museo on avoinna yleisölle pääasiassa kesäisin. Museolla järjestetään myös kotiseutupäiviä, erilaisia kulttuuritilaisuuksia, näyttelyitä ja talkoita. Perinteisiin tapahtumiin museolla kuuluvat muun muassa juhannusaaton juhla lipunnostoineen sekä Tuomaan päivän puurojuhla joulukuussa.


title: Rovaniemen kotiseutumuseo

text: Museo sijaitsee Pöykkölässä, Kemijoen varressa, noin 3,5 kilometriä Rovaniemen keskustasta Ranuan suuntaan.


title: Sarvikallio

text: Sarvikallio on Tuusulassa sijaitseva 25 metriä Tuusulanjärven yläpuolelle kohoava jylhä ja jyrkkä kallio järven kapeimmassa kohdassa sen länsirannalla. Se on Tuusulanjärven ympäristön korkein kohta. Sarvikallion 36 hehtaarin laajuista aluetta hallinnoi Uudenmaan virkistysalueyhdistys.


title: Sarvikallio

text:
Osa kalliosta on luonnonsuojelualuetta. Aivan reuna-alueet on rauhoitettu kokonaan ja niille on pääsy kielletty myös turvallisuussyistä. Kasvillisuus kallioalueella on tyypillistä kitukasvuista kalliomännikköä, mutta alueella on myös kielorikasta lehtometsää ja jylhää synkkää kuusikkoa. Alueelta löytyy myös kelopuita, jotka houkuttelevat kolopesijälintuja. Keski-Uudenmaan lintuyhdistyksellä APUS ry:llä on alueella ruokintapaikka.
Monet kultakauden taiteilijat, kuten Tuusulan rantatiellä asuneet Pekka Halonen, Venny Soldan-Brofelt ja Eero Järnefelt ovat ikuistaneet kallion maalauksissaan. Järnefelt kutsui toisinaan Sarvikalliota ”Pikku-Koliksi", koska se toi hänelle mieleen Kolin vaaran jylhät maisemat Pohjois-Karjalassa Pielisjärven rannalla. Järnefeltin kuuluisia maalauksia kallioilta ovat esimerkiksi Perhe Retkellä ja Maisema Sarvikalliolta.


title: Cursolo-Orasso

text: Cursolo-Orasso on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella.


title: Cursolo-Orasso

text: Cursolo-Orasso naapurikunnat ovat Cavaglio-Spoccia, Cossogno, Gurro, Malesco, Miazzina ja Re sekä Centovalli Sveitsin Ticinossa.


title: Hoge Veluwen kansallispuisto

text: Hoge Veluwen kansallispuisto on luonnonsuojelualue Alankomaiden keskiosassa, Gelderlandin maakunnassa. Sen pinta-ala on 5400 hehtaaria, joten se on yksi Alankomaiden suurimmista yhtäjaksoisita luonnonsuojelualueista. Puiston monimuotoiseen maisemaan sisältyy hiekkadyynejä, metsiä, nummia ja lampia. Sen eläimistöön kuuluvat villisika, mufloni, metsäkauris ja saksanhirvi.


title: Hoge Veluwen kansallispuisto

text: Puistossa on kattava pyörätieverkko ja piilokojuja, joista voi tarkkailla eläimiä.


title: Hoge Veluwen kansallispuisto

text: Varakas saksalais-hollantilainen pariskunta Anton ja Helene Kröller-Müller osti puiston alueen vuonna 1914. Se lahjoitettiin valtiolle vuonna 1930. Helene Kröller-Müllerin ainutlaatuinen taidekokoelma on esillä puistoon kuuluvassa museossa.


title: Gurro

text: Gurro on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. Gurron naapurikunnat ovat Cavaglio-Spoccia, Cursolo-Orasso, Falmenta ja Miazzina.


title: Toceno

text: Toceno on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella.


title: Toceno

text: Tocenon naapurikunnat ovat Craveggia ja Santa Maria Maggiore.


title: Craveggia

text:
Craveggia on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella.
Craveggian naapurikunnat ovat Malesco, Re, Santa Maria Maggiore, Toceno ja Villette sekä Onsernone ja Vergeletto Sveitsin Ticinossa.


title: Veluwezoomin kansallispuisto

text: Veluwezoomin kansallispuisto on luonnonsuojelualue Alankomaiden keskiosassa, Gelderlandin maakunnassa. Se on Alankomaiden vanhin kansallispuisto. Puistoon kuuluu 90 metriä korkea Posbankin harju, josta on hyvät näköalat.


title: Malesco

text: Malesco on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. Malescon naapurikunnat ovat Cossogno, Craveggia, Cursolo-Orasso, Re, Santa Maria Maggiore, Trontano ja Villette.


title: Villette (Italia)

text:
Villette on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella.
Villetten naapurikunnat ovat Craveggia, Malesco ja Re.


title: Jarmo Tammenmaa

text: Jarmo Tammenmaa (30. kesäkuuta 1943 Kajaani – 12. helmikuuta 2011 Helsinki) oli ammattiyhdistysjohtaja, joka teki näyttävimmän uransa STTK:ssa.


title: Jarmo Tammenmaa

text: Nuoruudessaan Tammenmaa työskenteli työnjohtajana Oulu Oy:ssä ja Kajaani Oy:ssä, minkä jälkeen hän toimi vuosina 1969–1975 metsäalan toimihenkilöiden ammattiliiton Metsäalan Teknisten Liiton järjestösihteerinä ja toiminnanjohtajana. Keskusjärjestö STTK:n pääsihteeriksi hänet kutsui työmarkkinajohtaja Jorma Reini.


title: Jarmo Tammenmaa

text: Vuonna 1988 Tammenmaa siirtyi toimitusjohtajaksi Erorahastoon, josta tuli ensin Koulutus- ja erorahasto ja sittemmin Työttömyysvakuutusrahasto. Sieltä hän jäi eläkkeelle vuonna 2005.


title: Jarmo Tammenmaa

text: Tammenmaa oli yksi Tupolevin veljeksistä.


title: Jarmo Tammenmaa

text: Koulutukseltaan Tammenmaa oli metsätalousinsinööri, varanotaari ja oikeustieteen kandidaatti. Puoluekannaltaan hän oli sitoutumaton ja sotilasarvoltaan reservin majuri.


title: Fjällbon puisto

text: Fjällbon puisto on Tuusulanjärven rannalla Tuusulan rantatien varrella oleva virkistysalue. 3,5 hehtaarin laajuinen alue on maisemallisesti ja luontoarvoiltaan arvokas luontokohde. Syksyllä 2018 aloitettiin puiston kunnostus ja rantaan on rakennettu grillauspaikka, sekä uusittu polkuja. Vuonna 2019 rakennetaan myös laituri, sekä huvimaja.


title: Fjällbon puisto

text: Vuonna 1875 Tuusulan nimismies J.V. Frostell osti alueen ja rakennutti kallion päälle huvilan ja sille muutaman ulkorakennuksen, mm. hevostallin, navetan ja kanalan. Huvila sai nimekseen Fjällbo, ja Frostell omisti sen vuoteen 1916. Vuonna 1929 Helsinkiläinen liikemies Ilmari Helander osti Fjällbon kesäasunnokseen. Huvila tuhoutui tulipalossa kunnostustöiden yhteydessä vuonna 1981. Rakennuksista on jäljellä vain yksi huvimaja kallion laella sekä rantaan johtavat portaat ja kivilaituri.


title: Fjällbon puisto

text: Aivan vieressä sijaitsee myös Aleksis Kiven kuolinmökki ja historiallinen Onnelan majatalo.


title: Fjällbon puisto

text: Fjällbon alue on säilynyt lähes luonnontilaisena. Paikoin jyrkätkin rannat ovat kallioisia ja niillä kasvaa kalliomännikköä ja katajikkoa. Alueella on paljon kelohonkia, joissa kasvaa kääpäsieniä. Osa puistosta on kuusikkoa ja lehtomaista metsää. Huvila-ajasta muistuttavat omenapuut ja idänsinililjat. Linnuista alueella pesivät esimerkiksi käpytikka ja puukiipijä. Vesilintuja, kuten telkkiä, tiiroja ja silkkiuikkuja näkee tavallisesti.


title: Fjällbon puisto

text: Fjälbohon näkyy myös vastarannalla kohoava Sarvikallio.


title: Luettelo Alankomaiden kansallispuistoista

text: Alankomaissa on 20 kansallispuistoa:


title: Pyöräliikenne

text: Pyöräliikenne tarkoittaa pyöräilyä yhtenä liikennemuotona, ja se on osa ajoneuvoliikennettä. Erotuksena harrastuspyöräilyyn pyöräliikenteeseen lasketaan kuuluvaksi töihin tai opiskelupaikkaan tai esimerkiksi kauppaan pyöräily.


title: Pyöräliikenne

text: Pyöräily on nopea ja tehokas liikennemuoto erityisesti lyhyehköillä matkoilla. Moottoriliikenteeseen verrattuna pyöräilyllä on useita etuja, kuten pienempi tilavaatimus pysäköinnissä ja ruuhkissa, olemattomat suorat ympäristö- ja meluhaitat sekä myönteiset terveysvaikutukset pyöräilijöihin itseensä. Pyöräily ei myöskään edellytä minkäänlaista ajokorttia eikä liikennevakuutusta. Joukkoliikenteeseen verrattuna pyöräilyn etu on vapaa liikkuminen aikatauluista ja reiteistä riippumatta. Taajamissa polkupyörän on todettu olevan nopein kulkuneuvo alle seitsemän kilometrin matkoilla.


title: Pyöräliikenne

text: Pyöräilyn haittapuolina voidaan pitää alttiutta sääoloille, pyöräilijöiden suojattomuutta törmäyksissä, sekä pitempiä matka-aikoja (paitsi lyhyillä matkoilla taajamissa). Talvipyöräilyssä pyöräilyä harjoitetaan talvivarustein.


title: Pyöräliikenne

text: Polkupyörä on ajoneuvo siinä missä auto tai moottoripyöräkin, ja pyöräilijä on ajoneuvon kuljettaja. Polkupyörää koskevat liikenteessä siis suurelta osin samat säännöt kuin muitakin ajoneuvoja. Polkupyörää tulee pääsääntöisesti kuljettaa pyörätiellä, tai ajoradalla, mikäli pyörätietä ei ole lähettyvillä. Mikäli ajoradan oikealla puolella on piennar, jolla ajo käy päinsä ilman haittaa, polkupyörää tulee kuljettaa pientareella. Alle 12-vuotiaat lapset saavat ajaa polkupyörällä jalkakäytävällä, mikäli ajo ei aiheuta kohtuutonta häiriötä jalankululle.


title: Pyöräliikenne

text: Suomessa lain mukaan pyöräilijän tulee yleensä käyttää kypärää. Kypärän käyttämättömyydestä ei rangaista, vaan säädöksen yksityiskohtaisen perustelun mukaan kyseessä on suositus. Kypärättömyys ei myöskään johda onnettomuustilanteissa korvausten menettämiseen.


title: Pyöräliikenne

text: Polkupyörällä saa tietyin ehdoin kuljettaa myös matkustajia tai rahtia. Suomen lain mukaan 15 vuotta täyttänyt henkilö saa kuljettaa kaksipyöräisellä polkupyörällä yhtä enintään 10-vuotiasta lasta ja 18 vuotta täyttänyt henkilö saa kuljettaa kahta enintään 6-vuotiasta lasta. Edellytyksenä molemmissa tapauksissa on, että polkupyörässä on istuin ja jalkojen suojukset kyydittävää varten. Kaksipyöräisellä polkupyörällä saa kuljettaa enintään 50 kilon tavarakuormaa. Kolmipyöräisellä polkupyörällä saa kuljettaa sadan kilon lastia, tai niin monta matkustajaa, kuin mille se on rakennettu.


title: Pyöräliikenne

text: Suomen laki ei varsinaisesti kiellä päihtyneenä pyöräilyä. Rikoslaki tuntee liikennejuopumuksen moottorittomalla ajoneuvolla, mutta rikoksen täyttäminen edellyttää, että päihtyneen ajo aiheuttaa vaaraa toisen henkilön turvallisuudelle. Tästä rikoksesta voi seurata sakkoa tai enintään kolme kuukautta vankeutta.


title: Pyöräliikenne

text: Pyöräliikenteen ja jalankulun suunnittelu omina kulkumuotoinaan on aloitettu Suomessa 2000-luvulla. Alankomaissa ja Tanskassa pyöräliikennettä on suunniteltu omana kulkumuotona 1930-luvulta asti. Ruotsissa pyöräliikennesuunnitteluun on siirrytty 1990-luvulla, kun vanha SCAFT-malli on nähty kaupunkeihin toimimattomana.


title: Pyöräliikenne

text: Suomen ensimmäiset pyöräliikenteen omat suunnitteluohjeet valmistuivat Helsingin kaupungilta keväällä 2016.


title: Pyöräliikenne

text: Suomessa useissa kaupungeissa on otettu viime vuosina käyttöön kaupunkipyöräjärjestelmä, esimerkiksi "Alepa-fillarit" Helsingissä 2016. Kaupunkipyöräjärjestelmiä on myös monien muiden Euroopan maiden kaupungeissa.


title: Drentsche Aan kansallispuisto

text: Drentsche Aan kansallispuisto on luonnonsuojelualue Alankomaissa, Drenthen provinssissa. Se kattaa Drentsche Aa -nimisen joen varren. Se poikkeaa muista kansallispuistoista siinä, ettei se ole koskematonta luontoa vaan enimmäkseen maatalousmaisemaa. Puisto on perustettu 2007 ja sen ala on 34 000 hehtaaria.


title: Drentsche Aan kansallispuisto

text: Drentsche Aa on Alankomaiden joista viimeinen, joka virtaa luonnollisessa uomassaan. Se kulkee metsien, heinäpeltojen, nummien ja hiekkadyynien läpi. Alueella on nimellä "esdorp" kutsuttuja perinteisiä kyliä, joiden asukkaat viljelevät yhdessä ympäristöä korkeammalla sijaitsevia peltoja.


title: Drentsche Aan kansallispuisto

text: Puiston muinaismuistoihin kuuluu dolmeneita, esihistoriallisia hautakumpuja ja kelttien aikaisia peltoja.


title: Röövel Ööbik

text: Röövel Ööbik ("Rosvosatakieli") on virolainen indie rock -yhtye. Yhtye äänitti vuonna 1993 Lontoossa legendaarisen John Peel Session.


title: Röövel Ööbik

text: Yhtye on perustettu Tallinnassa 1987. Vokalisti Tönu Pedarun, kitaristi Allan Hmelnitskin, basisti Tarvo Varreksen ja rumpali Raul Saaremetsin perustama yhtye teki levytyssopimuksen 1989 suomalaisen Stupido Twins Recordsin kanssa. Vähän ennen levyn julkaisua yhtye esiintyi New Yorkissa New Yorkin New Music Seminarissa 1990.


title: Martin Lundberg

text: Karl Johan Martin Lundberg (s. 7. kesäkuuta 1990 Skellefteå, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Växjö Lakers HC:ssä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa.


title: Martin Lundberg

text: Lundberg on Skellefteå AIK:n kasvatti. Hän debytoi seuran miesten joukkueessa vain 17-vuotiaana kaudella 2007–2008, jolloin Lundberg pelasi Elitserienissä 11 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Toukokuussa 2008 hän teki kolmivuotisen Elitserien-sopimuksen Skellefteån kanssa. Varsinaisella tulokaskaudellaan 2008–2009 Lundberg teki 47 runkosarja- ja yhdessä playoff-ottelussa tehot 1+1=2. SKA Pietari varasi hänet 45. pelaajana . Kauden 2010–2011 päätteeksi Lundberg voitti Elitserien-hopeaa. Helmikuussa 2011 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Skellefteån kanssa.


title: Martin Lundberg

text: Kaudella 2011–2012 Lundberg nousi Skellefteån varakapteeniksi ja hän voitti kauden päätteeksi Elitserien-hopeaa. Kauden 2012–2013 päätteeksi Lundberg voitti Ruotsin-mestaruuden. Huhtikuussa 2013 hän teki kolmivuotisen jatkosopimuksen Skellefteån kanssa. Myös kauden 2013–2014 päätteeksi Lundberg voitti Ruotsin-mestaruuden. Kaudella 2014–2015 hän nousi taas Skellefteån varakapteeniksi ja voitti SHL-hopeaa. Kaudella 2015–2016 Lundberg teki Ruotsin pääsarjatason yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 13+8=21, kuten myös pudotuspeleissä tehoilla 4+2=6. Hän voitti kauden päätteeksi SHL-hopeaa.


title: Martin Lundberg

text: Toukokuussa 2016 Lundberg teki vuoden mittaisen tulokassopimuksen Chicago Blackhawksin kanssa. Hän pelasi kauden 2016–2017 kokonaan AHL-joukkue Rockford IceHogsissa, jossa Lundbergin tulokaskausi toi 67 runkosarjaottelussa tehot 9+12=21. Kaudeksi 2017–2018 hän palasi kotimaahansa ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Växjö Lakers HC:n riveihin.


title: Martin Lundberg

text: Lundberg edusti Ruotsia MM-kilpailuissa vuonna 2016. Yhteensä hän on pelannut 14 A-maaottelua tehopistein 2+1=3. Lundberg teki A-maajoukkuedebyyttinsä vuoden 2015 Karjala-turnauksessa. 5. marraskuuta 2015 Örnsköldsvikissä pelatussa avausottelussa Tšekkiä vastaan hän toimi ylimääräisenä hyökkääjänä, mutta seuraavassa ottelussa 7. marraskuuta 2015 Helsingin Hartwall Arenalla Venäjää vastaan Lundberg pelasi Ruotsin kakkosketjussa Jimmie Ericssonin ja Marcus Sörensenin kanssa. Hän sai ottelussa myös syöttöpisteen Robert Rosénin tekemään maaliin. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki 9. toukokuuta 2016 MM-kilpailujen alkulohkossa Moskovan VTB Ice Palacessa alivoimalla Tšekkiä vastaan.


title: Martin Lundberg

text: Lundberg pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2010, jolloin hän voitti pronssia sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2008. Lundberg pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2007, jolloin hän voitti kultaa. Yhteensä Lundberg on pelannut 14 nuorten ja 27 poikien maaottelua.


title: Martin Lundberg

text: Elite Prospects -sivuston vuonna 2012 tekemän analyysin mukaan Lundbergin vahvuuksiin kuuluu työteliäisyys ja monipuolisuus. Hän haluaa pelata varsin aggressiivisesti ja taklata kovaa.


title: Channing Frye

text: Channing Thomas Frye (s. 17. toukokuuta 1983 White Plains, New York) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka on pelannut NBA:ssa vuodesta 2005 lähtien.


title: Channing Frye

text: New York Knicks varasi isona laitahyökkääjänä tai sentterinä pelaavan Fryen NBA:han kahdeksannella vuorolla . Tätä ennen hän pelasi neljä kautta Arizonan yliopiston joukkueessa. Frye aloitti NBA-uransa Knicksissä ja on edustanut myös Portland Trail Blazersia, Phoenix Sunsia, Orlando Magicia, Cleveland Cavaliersia, jossa hän voitti NBA:n mestaruuden vuonna 2016, helmikuusta 2018 Los Angeles Lakersia sekä kesästä 2018 jälleen Cleveland Cavaliersia. Kaudella 2005–2006 hänet valittiin .


title: Alde Feanenin kansallispuisto

text: Alde Feanenin kansallispuisto on luonnonsuojelualue Alankomaissa, Frieslandin provinssissa. Se kuuluu myös Natura 2000-ohjelmaan. Puiston pinta-ala on 2300 hehtaaria. Siellä on tavattu 450 lajia kasveja ja sata lintulajia. Alde Feanenin maisema koostuu erilaisista suotyypeistä ja avovesialueista.


title: Texelin dyynien kansallispuisto

text: Texelin dyynien kansallispuisto on luonnonsuojelualue Alankomaissa. Se kattaa Vattimeressä sijaitsevan Texelin saaren länsiosan. Alue on tuhansien muuttolintujen talvehtimispaikka. Se kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta Vattimeren kansallispuistot.


title: Mo Williams

text: Maurice ”Mo” Williams (s. 19. joulukuuta 1982 Jackson, Mississippi) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija, joka pelasi NBA:ssa vuosina 2003–2017. Hän voitti NBA:n mestaruuden Cleveland Cavaliersissa vuonna 2016, ja vuonna 2009 hänet valittiin un.


title: Mo Williams

text: Utah Jazz varasi pelintekijänä tai heittävänä takamiehenä pelanneen Williamsin NBA:han 47. vuorolla . Tätä ennen hän pelasi kaksi kautta Alabaman yliopiston joukkueessa. Williams edusti urallaan useita NBA-seuroja, pisimpään Cleveland Cavaliersia ja Milwaukee Bucksia. Vuonna 2009 hänet valittiin un. Vuonna 2016 hän voitti Cavaliersissa NBA:n mestaruuden.


title: Dahntay Jones

text: Dahntay Lavall Jones (s. 27. joulukuuta 1980 Trenton, New Jersey) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka on pelannut NBA:ssa ja D-liigassa vuodesta 2003 lähtien.


title: Dahntay Jones

text: Boston Celtics varasi pienenä laitahyökkääjänä tai heittävänä takamiehenä pelaavan Jonesin NBA:han 20. vuorolla . Tätä ennen hän pelasi yliopistojoukkueissa yhteensä neljä kautta joista kaksi viimeistä Duken yliopiston joukkueessa. Jones on edustanut urallaan useita NBA-seuroja, pisimpään Memphis Grizzliesiä ja Indiana Pacersia. Hän on pelannut myös D-liigaa. Keväällä 2016 Jones siirtyi Cleveland Cavaliersiin, jossa hän voitti 35-vuotiaana ensimmäisen NBA:n mestaruutensa.


title: Sääntelijän kaappaus

text: Sääntelijän kaappaus (eng. regulatory capture) tarkoittaa tilannetta, jossa sääntelevä taho ajautuu ajamaan sääntelyn kohteen etua julkisen edun sijaan. Käsitteen kehittäjänä pidetään taloustieteen nobelistia George Stigleriä.


title: Sääntelijän kaappaus

text: Mikko Kiesiläisen ja akatemiaprofessori Johanna Niemen mukaan moni Suomen ministeriö pitää säänneltävien puolta. Esimerkiksi sosiaali- ja terveysministeriö vastustaa apteekkialan kilpailua, maa- ja metsätalousministeriö puolustaa miljardiluokan maataloustukia ja sisäministeriö edustaa poliisien katsantokantaa. Ratkaisuksi kaksikko ehdottaa, että Ruotsin tapaan ministeriöistä luovutaan ja valtioneuvosto toimii yhtenä virastona. Jo syksyllä 2015 hallitus selvitti asiaa.


title: Kiillotettu punainen keramiikka

text:
Kiillotettu punainen keramiikka() esiintyi Intiassa ja Pakistanissa kupari- ja pronssikaudella. Tämä keramiikka ilmestyi Harappan kulttuurin mukana. Kun varsinainen Harappan kulttuuri katosi, kulttuuri jatkoi noin 1700/1500-1400 eaa Gujaratissa ja idän lähialueilla. Tällöin oli myöhäisharappalainen Rangpurin kulttuuri. Tämä vaihe
joka liittyi pienehköihin paimentolais- ja viljelykyliin. Tällöin kulttuuri säilytti vain joitain harappalaisia piirteitä. Samaan aikaan oli punamustaa keramiikkaa. Kulttuuri piti yhteyttä Malwan kulttuuriin.


title: Kiillotettu punainen keramiikka

text:
Kiillotettu punainen keramiikka esiintyi Gujaratissa alussa harappalaisen keramiikan rinnalla.
Kun Harappan kulttuuri katosi, killotettu ja puna-musta keramiikka jäivät.


title: Kiillotettu punainen keramiikka

text:
Noin välillä 1900-1700 eaa oli monia siirtymävaiheita harappalaisesta
jälkiharappalaiseen. Rangpur III:a vastaava kiillotetu punaine keramiikka oli näistä viimeinen. Tällöin härät, antiloopit ja geometriset aiheet yleistyivät keramiikassa.


title: Kiillotettu punainen keramiikka

text:
Gujaratissa kiillotetun punaisen keramiikan löytöpaikat olivat yleensä jokien varsilla.
Nyt ei enää tehty Indus-sinettejä ja käytetty painoja.


title: Kiillotettu punainen keramiikka

text:
Killotettua punaista keramiikkaa löytyy sekä harappalaisen keramiikan että myöhemmän punamustan keramiikan kanssa.
Kiillotettu punaine keramiikka ulottui Gujaratista itään mm Navtadoliin, Prakashiin ja Bahaliin. Myöhemmin keramiikak levisi Deccaniin. Keramiikkaa oli mm. Etelä-Intiassa.
Kulttuuri nousi mm. Rangpurissa tulvan jälkeen noin 1500 eaa. jälkeen.


title: Kiillotettu punainen keramiikka

text:
Esim Rangpur III, Rangpur IIC, Lothal B, Ahar IC, Navtadoli III, Chandoli, Somnath III muttei juurikaan esim Rodjissa. Eräiden tietojen mukaan Ahar IC ajoittuu suunnilleen aikaan 2080/1950-1500 eaa, ja tästä kerrostumasta on löydetty punaista ja mustaa keramiikkaa ja kiillotettua punaista keramiikkaa.
Rriyi Timbo II.


title: Kiillotettu punainen keramiikka

text: Kiillotetuun punaiseen keramiikaan liittymäöttömiä paikkoja ja kulttuureja.


Saint Paulin ja Minneapolisin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta () on katolisen kirkon hiippakunta Yhdysvalloissa. Arkkihiippakunnalla on kaksi katedraalia, joista toinen on Pyhän Paavalin katedraali Saint Paulissa ja toinen Basilica of Saint Mary Minneapolisissa.


title: Saint Paulin ja Minneapolisin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta

text: Hiippakuntaan kuului 851 000 jäsentä, 394 pappia ja 188 seurakuntaa vuonna 2014.


title: Canal Saint-Denis

text:
Canal Saint-Denis on 6,6 kilometrin pituinen kanava, joka johtaa Canal de l’Ourcqin Pariisin-puoleisessa päässä lähellä Parc de la Villetteä olevasta kanavien haarautumiskohdasta Seinen varteen Saint-Denis'hin vastapäätä Île Saint-Denis:tä. Se kulkee Pariisin 19. arrondissementin sekä Aubervilliers'n ja Saint-Denis'n kuntien kautta.
Yhdessä Canal de l’Ourcqin, Bassin de la Villetten ja Canal Saint-Martinin kanssa se muodostaa Pariisin kaupungin omistaman, kaikkiaan 130 kilometrin pituisen kanavaverkon.


title: Canal Saint-Denis

text: Napoleon Bonaparte antoi floréal-kuun 29. päivänä vuonna X (19. toukokuuta 1802) määräyksen Pariisin kanavaverkon rakentamisesta. Siihen sisältyi erityisesti päätös, että oli rakennettava kanava Bassin de l’Arsenalista Bassin de la Villetteen ja sieltä edelleen Saint-Denis'hin. Täten jokialusten ei tarvinnut enää kulkea Pariisin keskustan kautta, missä vesiliikenne Seinellä oli niin vilkasta, että syntyi ruuhkia. Lisäksi kanava soi mahdollisuuden oikaista Seinen yhden suuren mutkan ohi.


title: Canal Saint-Denis

text: Työt aloitettiin vuonna 1805 Édouard de Villiers du Terragen johdolla, ja kanava otettiin käyttöön vuonna 1821. Siinä oli 12 sulkua, ja sen alku- ja loppupään välinen korkeusero oli 28,34 metriä.


title: Canal Saint-Denis

text: Kanava rakennettiin uudestaan ja levennettiin suurempia aluksia varten vuosina 1890–1895. Samalla sulkujen lukumäärää vähennettiin seitsemään. Uusista suluista ensimmäinen sai nimen "Écluse du Pont de Flandre". Pelkästään siinä korkeusero oli nyt 10 metriä, ja se korvasi neljä aikaisempaa sulkua.


title: Canal Saint-Denis

text: Kanavan varrelle muodostui 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa laaja teollisuusalue, joka tunnettiin nimellä Plaine Saint-Denis. Nykyisin teollisuus on suurimmaksi osaksi väistynyt alueelta, ja sinne on rakennettu nykyaikaisia asunto- ja teollisuuskortteleita.


title: Canal Saint-Denis

text: Vuonna 1983 kanava avattiin myös yksityisveneiden käyttöön. Sulkujen kautta kulkeminen edellyttää kuitenkin vuosittain hankittavaa lupaa.


title: Canal Saint-Denis

text: Nykyisin sulut samoin kuin Stade de Francen läheisyydessä oleva kääntösilta ovat kauko-ohjatut. Ohjauskeskukset sijaitsevat kanavan kummassakin päässä, Écluse de la Brichen luona Saint-Denis'ssä ja Écluse du Pont de Flandren luona Pariisissa.


title: Canal Saint-Denis

text: Kanavan leveys vaihtelee 30 ja 140 metrin välillä ja on keskimäärin 70 metriä. Kanava laitureineen vile maa-alaa 36 hehtaaria. Se on avoinna liikenteelle vuoden jokaisena päivänä. Se on yhteydessä Canal de l’Ourcqin ja Canal Saint-Martinin kanssa, ja sen kautta kuljetetaan vuosittain rahtia noin 500 000 – 1 000 tonnia, mistä suurin osa liittyy rakennus- ja yleisiin töihin. Se on Pariisin seudun kanavista vilkasliikenteisin. Stade de Francen läheisyydessä on rakennusmateriaalien purkupaikka, Bassin de la Maltournée.


title: Canal Saint-Denis

text: Kanavan syvyys vaihtelee 3,2 ja 3,5 metrin välillä, minkä vuoksi siinä voivat kulkea suuretkin jokialukset ja proomut, joiden kantavuus voi olla 1000 tonnia. Kanavassa voivat kulkea laivat, joiden leveys on eintään 8 metriä, korkeus vedenpinnan yläpuolella enintään 4,4 metriä ja syväys enintään 2,60 metriä. Kanavan vartta pitkin kulkee tie, joka alun perin tarkoitettiin proomuja vetäviä hevosia varten, ennen kuin höyry- ja moottorilaivat syrjäyttivät hevosvetoiset proomut. Nykyisin tie on etupäässä jalankulkijoiden mutta tarvittaessa myös huoltoliikenteen käytössä.


title: Canal Saint-Denis

text: Kanavan yli johtaa 13 katu-, moottoritie- ja rautatiesiltaa.


title: Canal Saint-Denis

text: Heinäkuusta 2007 lähtien kanava on myös matkustajaliikenteen käytössä. Matkustaja-alukset liikennöivät Pariisin 19. arrondissementissa sijaitsevalta Corentin Carioun metroasemalta Aubervilliers'ssä sijaitsevan Le Millénairen kauppakeskukseen sekä sen läheisyydessä sijaistsevaan Parc du Millénairen toimistotalokeskittymään. Ne kuljettavat kauppakeskuksen asiakkaita sekä toimistojen työntekijöitä.


title: Canal Saint-Denis

text: Kanavalla liikennöi aluksi kaksi matkustajalaivaa, "La Montjoie" ja "L'Estrée". Ne omistaa kiinteistösijoitusyhtiö Icade, jolla on alueella myös toimistokiinteisöjä. Ne maksoivat kaksi miljoonaa euroa, mihin on lisättävä ponttoneihin ja laitureihin käytetty yksi miljoona. Vuoden 2010 lopulla otettiin käyttöön kolmas laiva, "Le Lendit", ja vuonna 2013 neljäs, "Flandre".


title: Canal Saint-Denis

text: Laivat toimivat sähköllä ja ne on varustettu aurinkokennoilla, jotka tuottavat noin 20 % niiden tarvitsemasta energiasta. Ne käyttävät päivässä energiaa 100–120 kilowattituntia, mikä on vain noin kolmasosa linja-autojen tai tavallisten laivojen energiankulutuksesta. Ne kuljettavat päivittäin noin 3600 matkustajaa.


title: Canal Saint-Denis

text: Myös Pariisin bateau-mouchet liikennöivät toisinaan kanavalla, varsinkin Stade de Francella järjestettävien tilaisuuksien aikana.


title: Canal Saint-Denis

text: Kanava saa vetensä Ourcq-joesta sekä Canal de l’Ourcqiin laskevista Beuvronne- ja Thérouanne-joista, matalan veden aikana myös pumppaamojen kautta myös Marnesta. Kanavan veden bakteriologinen laatu on hyvä, minkä kalastajien läsnäolokin sen varrella osoittaa.


title: Canal Saint-Denis

text: Kanava muodostaa oman erityisen ekosysteeminsä. Sen varrella kasvaa runsaasti poppeleita, hevoskastanjoita ja plataaneja. Siellä on havaittu joitakin Pariisissa harvinaisia lintujakin kuten keltavästäräkkejä, jotka pesivät useina pareina Darsin ja Charbonnièren alueilla, sekä myös sudenkorentoja..


title: Canal Saint-Denis

text: Kanavan varrella oli ennen etupäässä teollisuutta, joka kuitenkin on viime aikoina suurimmaksi osaksi poistunut alueelta, ja maisemat kanavan ympäristössä ovatkin täysin muuttuneet. Maisema-arkkitehti Michel Corajoud on Saint-Denis'n ja Aubervilliers'n kaupunkien, nyttemmin Piaine Communen, sekä kanavan omistava Pariisin kaupungin toimeksiannosta laatinut yleisperiaatteet tämän maisemallisesti tärkeän akselin ympäristön järjestelemiseksi.


title: Canal Saint-Denis

text: Kunnat ovat perustaneet alueen kehittämiseksi Plaine Commune -nimisen yhteistyöelimen. Tarkempia suunnitelmia ovat laatineet maisema-arkkitehdit Catherine Mosbach ja David Besson-Girard.


title: Canal Saint-Denis

text: Aivan kanavan varressa olevan, myös huoltotienä käytettävän jalankulkutien lisäksi sen itärannalle on rakennettu uusia kevyen liikenteen väyliä, jotka ulottuvat Parc de la Villettestä Seinen rannalle Épinayhyn saakka. Sulkujen ympärille on muodostettu viheralueita. Kanavan ylittävien siltojen valaistus on uusittu, ja kanavan varrelle on pystytetty kolme koskia.


title: Canal Saint-Denis

text: Kanavan länsirannan ja Plaine Saint-Denis'n alueen kehitätminen on liittynyt Stade de Francen rakentamiseen ja sen lähistön kehittämiseen. Vuonna 2006 vietettiin avajaisia, jotka saivat nimen "Seine Commune". Viimeinen 1,6 kilometrin pituinen osa rantatiestä valmistui vuonna 2012.


title: Canal Saint-Denis

text: Kanavan välittömässä läheisyydessä ovat seuraavat nähtävyydet:


title: Päälampi (Ikaalinen)

text: Päälampi eli Päälammi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Luhalahdella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Päälampi on osa Pääjärven valuma-aluetta.


title: Päälampi (Ikaalinen)

text: Lammen pituus on 500 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Se sijaitsee aivan Pääjärven ja Luhalahden välisellä metsäalueella. Siihen laske neljä metsäojaa ja sen oma laskuoja laskee yli 150 metrin päästä Pääjärveen. Sen rannat viettävät veteen, mutta jyrkintä on länsirannoilla, missä rinne kohoaa tasaisesti yli 40 metriä vedenpintaa korkeammalle. Rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Rannoille on rakennettu noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joista useimmat sijaitsevat pohjoisrannalla. Asunnoille johtaa tiet etelästä tulevalta ja yhdystieltä 2764 haarautuvalta tieltä.


title: Gare du Midi/Zuidstationin metroasema

text: Gare du Midi (Zuidstation) on Brysselin metron asema Saint-Gillesin kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 2 ja 6 metrojunat sekä linjojen 3 ja 4 raitiovaunut (). Se sijaitsee Brysselin eteläisen rautatieaseman yhteydessä. Asema avattiin vuonna 1988.


title: Gribaumontin metroasema

text: Gribaumont on Brysselin metron asema Woluwe-Saint-Pierren kunnassa. Sitä käyttävät linjan 1 junat. Se avattiin vuonna 1976.


title: Lothar Kobluhn

text: Lothar Kobluhn (s. 12. huhtikuuta 1943) on saksalainen peliuransa lopettanut jalkapalloilija.


title: Lothar Kobluhn

text: Kobluhn edusti urallaan Rot-Weiß Oberhausenia vuosina 1963–1974 ja SG Wattenscheid 09:ää vuosina 1974–1977. Hän pelasi Rot-Weiß Oberhausenissa Bundesliigaa neljän kauden ajan vuosina 1969–1973. Yhteensä Kobluhn pelasi 107 pääsarjaottelua, joissa hän teki 36 maalia. Kaudella 1970–1971 Kobluhn teki 24 maalia voittaen Bundesliigan maalikuninkuuden.


title: Hankarin metroasema

text: Hankar on Brysselin metron asema Auderghemin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat.


title: Hankarin metroasema

text: Vuonna 1976 avattu asema on nimetty paroni Robert Hankarin mukaan.


title: Herrmann-Debroux’n metroasema

text: Herrmann-Debroux on Brysselin metron asema Auderghemin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat. Vuonna 1985 avattu asema on linjan itäinen pääteasema.


title: Pentaseeni

text: Pentaseeni (CH) on aseeneihin kuuluva polysyklinen aromaattinen hiilivety. Yhdiste on yksi tunnetuimmista orgaanisista puolijohteista ja sitä voidaan käyttää orgaanisen elektroniikan valmistamiseen.


title: Pentaseeni

text: Huoneenlämpötilassa pentaseeni on kiteistä ja väriltään tummansinistä violetin kiillon omaavaa kiinteää ainetta. Yhdiste on veteen liukenematonta ja liukenee vain hieman eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten bentseeniin tai nitrobentseeniin. Kuumennettaessa pentaseenia alennetussa paineessa se sublimoituu noin 300 °C:n lämpötilassa ja hajoaa kuumennettaessa normaalissa ilmanpaineessa. Keskimmäisen bentseenirenkaan aromaattinen luonne on muita renkaita heikompi ja se voi toimia dieeninä Diels–Alder-reaktioissa. Pentaseeni on puolijohde ja puhtaassa pentaseenissa elektronien liikkuvuus pii/piidioksidi substraatille saostettuna on 1,5 cm/V·s ja eräille polymeeripinnoille saostettuna päästään liikkuvuuteen 3,0 cm/V·s.


title: Pentaseeni

text:
Pentaseenia voidaan valmistaa lähtemällä m-ksyleenistä tai 4-bentsyyli-1,3-dimetyylibentseenistä ja bentsoyylikloridista alumiinikloridin läsnä ollessa tai tereftaloyylikloridin ja o-tolyylimagnesiumbromidin välisellä reaktiolla tai pelkistämällä 6,13-pentaseenikinonia. Tuote puhdistetaan sublimoimalla alennetussa paineessa tai adsorptiokromatografialla.
Pentaseenia voidaan käyttää orgaanisten puolijohteiden valmistamiseen. Orgalmana on, että saostuksessa täytyy käyttää hyvin alhaisia paineita ja yhdiste on huonosti liukeneva useimpiin liuottimiin. Tämän vuoksi on kehitetty johdannaisia, jotka muodostavat substraatin pannalla kuumennettaessa pentaseenia.


title: Mariaaniensorsa

text: Mariaaniensorsa on sukupuuttoon kuollut lintu, jota tavattiin Mariaanien saaristossa.


title: Heysel/Heizelin metroasema

text: Heysel (Heizel) on Brysselin metron asema Brysselin kaupungin alueella. Sitä käyttävät linjan 6 junat.


title: Heysel/Heizelin metroasema

text: Vuonna 1985 avatun aseman lähellä sijaitsevat vuoden 1958 maailmannäyttelyalue, Kuningas Baudouinin stadion, Atomium ja Bruparck-huvipuisto.


title: Kimmo Härmä

text: Kimmo Härmä (s. 1971) on suomalainen muusikko ja laulaja, joka on esiintynyt muun muassa Myötätuuli-yhtyeessä ja vuonna 2013 perustamassaan HÄRMÄ-yhtyeessä. Myötätuuli julkaisi vuonna 2005 levyn "Surujen Le Mans". Härmä osallistui "The Voice of Finlandin" ensimmäiselle tuotantokaudelle vuonna 2012. Hän kilpaili ohjelmassa Michael Monroen joukkueessa. Taustalaulajana Härmää kuullaan muun muassa The 69 Eyesin ja Sentencedin levyillä. Lisäksi Härmä on toiminut ääninäyttelijänä piirroselokuvissa ja animaatiosarjoissa.


title: Kimmo Härmä

text: Kimmo Härmä on alun perin kotoisin Lahdesta, ja hän on käynyt Helsingin Pop & Jazz Konservatorion.


title: Hôtel des Monnaies/Munthofin metroasema

text: Hôtel des Monnaies (Munthof) on Brysselin metron asema Saint-Gillesin kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 2 ja 6 junat. Se avattiin vuonna 1988.


title: Lepolampi (Ikaalinen)

text: Lepolampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Luhalahdella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Lepolampi on osa Pääjärven valuma-aluetta.


title: Lepolampi (Ikaalinen)

text: Lammen pituus on 300 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Lampi on L-kirjaimen muotoinen. Se sijaitsee Pääjärvestä länteen Pääjärvenperän pohjoispuolella olevalla Lepolamminnevalla. Lammen ympäristö on ojiettua suota, jossa metsämaa vuorottele soisten lampien kanssa. Lepolampeen on kaivettu yli kymmenen suo-ojaa. Yksi tuo pohjoisesta Juurakkonevan kuivatusvesiä, toinen taas idästä Isonevan vesiä. Lännestä laskevat oja ovat yhteydessä pieniin lampiin. Suurin lähilammista on Heinälampi, joka laskee Pikkulammen kautta Lepolampeen. Luoteesta laskee Kalatonlammi. Lepolammin oma laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja yhtyy etelässä 450 metrin päässä Pääjärvenperän peltoaukean läpi virtaavaan ja Pääjärveen laskevaan johto-ojaan. Rantaviivan pituus on 850 metriä. Rannat ovat suota. Lähes rantaan työntyvän metsäniemekkeen kärjessä sijaitsee lammen ainoa vapaa-ajan asunto. Muut kaksi vapaa-ajan asuntoa sijaitsevat Heinälammen ja Kalatonlammen lähellä. Miille johtaa kärrypolku, joka haarautuu Pääjärvenperän kylätieltä.


title: Samuli Piippo

text: Samuli Piippo (s. 1. tammikuuta 1980) on suomalainen jousiampuja, ammatiltaan IT-ohjelmoija ja hän edustaa Oulun Jousimiehiä. Piippo on oikeakätinen.


title: Samuli Piippo

text: Piippo osallistui ensimmäistä kertaa MM-kilpailuihin vuonna 2013 tehden samalla kansainvälisen debyyttinsä. Seuraavana vuonna hän sijoittui halli-MM-kilpailuissa sijalle 36.


title: Samuli Piippo

text: Toukokuussa 2016 Piippo ampui Suomelle maapaikan saman vuoden kesäolympialaisiin. Samalla viikolla Piippo valittiinkin Suomen olympiajoukkueeseen.


title: Houba-Brugmannin metroasema

text: Houba-Brugmann on Brysselin metron asema Brysselin kaupungin alueella. Sitä käyttävät linjan 6 junat. Se avattiin vuonna 1985.


title: Jacques Brelin metroasema

text: Jacques Brel on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat.


title: Jacques Brelin metroasema

text: Vuonna 1982 avattu asema on nimetty laulaja-lauluntekijä Jacques Brelin mukaan.


title: Joséphine-Charlotten metroasema

text: Joséphine-Charlotte on Brysselin metron asema Woluwe-Saint-Lambertin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 1 junat. Se avattiin vuonna 1976.


title: La Roue/Het Radin metroasema

text: La Roue (Het Rad) on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat. Se avattiin vuonna 2003.


title: Louise/Louizan metroasema

text: Louise (Louiza) on Brysselin metron asema Brysselin kaupungin alueella. Sitä käyttävät linjojen 2 ja 6 junat. Se avattiin vuonna 1985.


title: Madoun metroasema

text: Madou on Brysselin metron asema Saint-Josse-ten-Nooden kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 2 ja 6 junat.


title: Madoun metroasema

text: Asema avattiin vuonna 1970, jolloin sitä käyttivät vain raitiovaunut. Metroasemaksi se muutettiin vuonna 1988.


Five Nights at Freddy’s: Sister Location on samannimisen sarjan viides selviytymiskauhupeli, jonka suunnitteli Scott Cawthon ja joka julkaistiin 7. lokakuuta 2016. Peli on saatavilla Steamista.. Peli myös julkaistiin Android-laitteille 22. joulukuuta 2016 ja IOS:lle 3. tammikuuta 2017 mennessä.


title: Five Nights at Freddy’s: Sister Location

text: Toisin kuin muissa Five Nights at Freddy's -sarjan peleissä, pelaaja ei suorita samaa rutiinia joka yö, vaan joka yö suoritetaan erilaisia tehtäviä. Aiemmista peleistä poiketen (lukuun ottamatta FNaF 4) pelaaja ei toimi yövartijana, vaan robottien "huoltajana".


text: Pelaajan tehtävänä on valmistaa robotit seuraavaan esiintymiskertaan. Pelaajan apuna tehtävissä on "henkilökohtainen avustaja", joka antaa pelaajalle toimintaohjeita kaiuttimien kautta. Muusta pelisarjasta poiketen tässä osassa yöt eivät kulu samalla lailla. Pelissä tehtävänä on pitää animatronicit paikoillaan. Yöllä pelaaja joutuu erilaisiin paikkoihin kävelemällä animatronicien ohi ja kulkemalla tuuletuskanavissa.


text: Pelissä on yhteensä kaksitoista robottia, joista Funtime Freddy, Bon bon, Funtime Foxy, Ballora, Circus Baby, Ennard, Bidybab ja Minireena ovat pelin päärobotteja ja Lolbit, Yenndo, Bonnet ja Electrobab esiintyvät niin sanotussa Custom Night -osiossa "lisärobotteina".


text: Pelissä on kaksi vaihtoehtoista loppua: normaali loppu (Normal ending) ja salainen loppu (Secret ending), joista molemmat haarautuvat vasta viidentenä yönä. Salaisessa lopussa pelaajan pitää vältellä Ennardia samalla tavalla kuin pelisarjan ensimmäisessä osassa.


title: Maelbeek/Maalbeekin metroasema

text: Maelbeek (Maalbeek) on Brysselin metron asema Brysselin kaupungin alueella. Sitä käyttävät linjojen 1 ja 5 junat. Se avattiin vuonna 1969, jolloin sitä käyttivät raitiovaunut. Metrojunat linjalla otettiin käytöön vuonna 1976.


title: Maelbeek/Maalbeekin metroasema

text: Asemalla räjähti pommi 22. maaliskuuta 2016 osana Brysseliin tehtyä terrori-iskua. Räjähdyksessä kuoli 20 henkilöä ja loukkaantui yli sata. Iskujen jälkeen asema suljettiin. Se avattiin jälleen 25. huhtikuuta.


title: Mira Potkonen

text: Mira Potkonen (o.s. Miettinen, s. 17. marraskuuta 1980 Heinävesi) on suomalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Tampereen Voimailuseuraa edustava Potkonen kilpailee 60-kiloisten sarjassa eli kevytsarjassa. Potkosen valmentajana toimii Maarit Teuronen (vuodesta 2008) ja 2016 MM-kisoissa lisäksi TVS:n päävalmentaja Askar Sarsenbayev.


title: Mira Potkonen

text: Vasta 28-vuotiaana kilpanyrkkeilyn aloittanut Potkosen läpimurtovuosi kansainväliselle huipulle oli 2016, jolloin hän voitti MM-pronssia Astanassa 2016, olympiapronssia, Suomen kisojen ainoan mitalin, Rio de Janeirossa 2016 ja EM-hopeaa Sofiassa 2016. EU:n mestaruuskilpailuista Potkonen on saavuttanut yhden kultamitalin ja kolme pronssia. Kesäkuussa 2018 Potkonen iski historian ensimmäisenä suomalaisena naisnyrkkeilijänä Euroopan mestaruuden Sofiassa kukistamalla loppuottelussa Venäjän Anastasiia Beliakovan. Potkosella on myös viisi Pohjoismaiden mestaruutta ja yhdeksän Suomen mestaruutta.


title: Mira Potkonen

text: Potkonen syntyi Heinävedellä ja harrasti lapsena yleisurheilua. Hän harrasti myös koripalloa, lentopalloa ja jääkiekkoa. Nyrkkeilyuransa hän aloitti vasta 28-vuotiaana. Hän oli kahvilatyöntekijä, äiti ja aktiiviliikkuja tavatessaan Nääshallissa naisten valmennusryhmän kuntonyrkkeilyharjoituksissa EM-pronssimitalistin ja moninkertaisen Suomen mestarin Maarit Teurosen, joka oli aloittamassa nyrkkeilyvalmentajana lopetettuaan oman kilpauransa. Teuronen näki Potkosessa potentiaalisen nyrkkeilijän ja sanoi Potkoselle, että tämä alkaisi joko harjoitella tosissaan tai menisi kuntonyrkkeilemään. Pari vuorokautta asiaa mietittyään Potkonen palasi hallille ja ilmoitti haluavansa aloittaa harjoittelun.


title: Mira Potkonen

text: Potkonen kehittyi Teurosen valmennuksessa nopeasti ja tahtoi menestyä. Tällöin Teuronen alkoi nähdä Potkosella olevan myös kansainvälisiä menestymismahdollisuuksia. Teurosen mukaan Potkosen kehittyminen riippui tämän elämän osa-alueiden pysymisestä tasapainossa, mutta Potkosella oli hänen mukaansa "lyömisen lahja" ja suuri kehittymisen halu. Potkonen itse tavoitteli uransa alussa menestystä vain SM-tasolla, mutta hänen tavoitteensa kasvoivat uran edetessä. Potkonen rahoitti urheilemistaan työnteolla ja Kiririnki-yhteisöpalvelun kautta kunnes nousi ennen Rion olympialaisia tuetuksi ammattiurheilijaksi. Syksyllä 2015 Potkosen polvesta katkesi eturistiside, mitä vammaa hän kuntoutti myös Kroatiassa.