title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Kymmenvuotiaana Ludwigilla oli hyvät perustiedot monesta soittimesta, mutta erityisesti häntä kiehtoi urkujen ääni. Hän meni esiintymään eräälle munkille, joka oli etevä urkuri. Ludwigin into miellytti munkkia. Ludwig edistyi harvinaisen nopeasti, ja munkin veli Willibald Koch otti hänet apulaisekseen. Jo tällöin Ludwig oli paljon taitavampi kuin 20-vuotias opiskelutoverinsa.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Ludwig myös sävelsi. Hänen sävellystensä kerrotaan olleen niin vaikeita, ettei hän pystynyt soittamaan niitä pienillä käsillään. Hänen opettajansa sanoi hänelle ”Sinä et pysty soittamaan sitä, Ludwig!”, johon Ludwig vastasi ”Pystynpäs, sitten kun olen isompi”.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Vuonna 1782 Ludwigin opettaja Christian Gottlob Neefe joutui lähtemään vaaliruhtinaan matkaan, ja hänen oli saatava poissaolonsa ajaksi joku hoitamaan tehtäviään Bonnissa. Hän valitsi Ludwigin, joka oli vasta yhdentoista ja puolen vuoden ikäinen. Ludwigille rohkaisuksi Neefe painatti hänen yhdeksän muunnelmaansa pianolle, joista syntyi hänen ensimmäinen sävellyksensä, "9 muunnelmaa Dresslerin marssista". ”Tätä nuorta neroa kannattaa auttaa. Jos hän jatkaa samaan tahtiin, hänestä tulee varmasti uusi Mozart”, Neefe vakuutti. Vuonna 1783 hän julkaisi kolme ensimmäistä pianosonaattiaan, niin sanotut "Kurfürst-sonaatit". Näiden sonaattien partituuriin hänen isänsä käski lisättäväksi tekstin ”Säveltänyt Ludwig van Beethoven, joka on 11 vuotta vanha”, vaikka Ludwig todellisuudessa oli tällöin 13-vuotias. Myös vaaliruhtinas sai tietää nuoresta lahjakkuudesta ja suostui rahoittamaan tämän musiikkiopinnot. "9 muunnelmaa Dresslerin marssista" ei kuitenkaan tiettävästi ole Beethovenin aivan ensimmäinen sävellys, sillä jo vuotta aiemmin, vuonna 1781 oli ensiesitetty hänen säveltämänsä hautajaiskantaatti. Beethoven tosin itse julkaisi erään kantaattinsa vuodelta 1790 opusnumerolla 1, sillä hän piti tätä ensimmäisenä onnistuneena ja kunnollisena sävellyksenään.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Vuonna 1784 Ludwig sai työpaikan hovista, ja hän ryhtyi antamaan tunteja saadakseen lisätuloja. Beethovenin perhe kuvitteli elämänsä helpottuneen, mutta ilo jäi lyhytaikaiseksi; Johannin ääni alkoi pettää, ja Marian kunto heikkeni vähitellen. Oli siis elintärkeää, että Ludwig etsi parempipalkkaisen viran avustaakseen perhettään. Koko perheen selviytyminen näytti riippuvan siitä, pystyisikö Ludwig löytämään parempipalkkaisen työpaikan. Ludwigin lapsuus päättyi hänen ollessaan 14-vuotias, ja paineet jättivät häneen pysyvät jäljet. Ludwigista käytettiin yhä nimitystä "Der Spagnol". Hän oli vankkarakenteinen, milteipä kömpelö, ja erittäin päättäväinen. Hän kulki etukumarassa, erittäin määrätietoisena. Päättäväisyys olikin tarpeen. Johann juopotteli entistä enemmän ja Marian terveys heikentyi entisestään. Hovin asiakirjoihin tuli maininta, että Johannin ääni oli pilalla. Häntä uhkasi viraltapano. Ludwigista taas mainittiin, että hän oli ”lahjakas, vielä nuori, hiljainen ja hyväsydäminen”.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Vuonna 1783 Beethovenin ystävä, lääketieteen opiskelija Franz Wegeler, tutustutti Beethovenin ystävälliseen ja anteliaaseen Von Breuningin perheeseen. Ludwig teki perheeseen suuren vaikutuksen sekä lahjakkuudellaan että hyväsydämisyydellään, ja he pyysivät häntä antamaan soittotunteja kahdelle lapselleen. Beethovenin ensirakkaus oli jo hänen ensimmäisten täällä viettämiensä päivien aikana perheen vanhempi lapsi, Eleonora, joka oli Beethovenia kaksi vuotta nuorempi. Beethovenille oli tavallista rakastua nuoriin naispuolisiin oppilaisiinsa. Vuonna 1802 Eleonora avioitui Wegelerin kanssa. Von Breuningin perheen äiti, joka oli leski, osoitti Beethovenia kohtaan erityistä ystävällisyyttä ja pani merkille Beethovenin ujouden ja sisäänpäinkääntyneisyyden. Elettyään köyhyydessä ja jouduttuaan kantamaan vastuun raskasta taakkaa Ludwig oli erittäin onnellinen saadessaan käydä tämän sivistyneen perheen luona, josta hän löysi uusia mielenkiinnon kohteita. Perheessä puhuttiin taiteesta, tieteestä ja politiikasta, ja hänet perehdytettiin antiikin Rooman ja Kreikan kirjallisuuteen. Näistä asioista Ludwig ei ollut aiemmin tiennyt mitään. Hänelle teki hyvää päästä välillä eroon perheensä aiheuttamista paineista.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Keväällä 1787 16-vuotias Beethoven onnistui saamaan kokoon sen verran rahaa, että pääsi matkustamaan Wieniin toiveenaan päästä Mozartin oppilaaksi. Varmaa tietoa heidän tapaamisestaan ei kuitenkaan ole. Ehti kulua vain kaksi viikkoa, kun Beethoven sai kuulla äitinsä olevan vakavasti sairas, ja hän joutui matkustamaan takaisin Bonniin. Tuberkuloosi, joka oli vaikeuttanut Marian elämää jo pitkään, oli lopultakin nujertanut hänet. Hän kuoli siihen pian.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text:
Suuren surunsa vuoksi Ludwig sai vaikean kohtauksen, jota hän epäili astmaksi, ja pelkäsi äitinsä tavoin sairastavansa tuberkuloosia. Eräälle ystävälleen hän valitti: ”Lisäksi tulee vielä alakuloisuus, joka on miltei yhtä paha kuin itse sairaus”. Tämä on ensimmäinen maininta syvästä masennuksesta, joka vaivasi häntä koko hänen elämänsä ajan. Perheen taloudellinen asema oli erittäin huono, sillä Ludwig oli kuluttanut kaikki rahansa Wienin-matkallaan, ja Johann kaikki säästönsä Marian hoitoon.
Sitten tuli uusi isku; neljän kuukauden kuluttua kuoli Ludwigin seitsenkuukautinen sisar. Ludwig ei ollut vielä seitsemäätoista, mutta hänellä oli aikuisen miehen huolet.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Johannin ja Marian seitsemästä lapsesta oli elossa enää kolme: Ludwig, Caspar Carl, ja Johann. Marian menetys oli kova isku Ludwigin isälle Johannille. Hän oli ollut aiemmin huoleton juomaveikko, mutta nyt hän joi suruunsa. Pojat olivat hänen tukenaan; kävivät hakemassa hänet kaupungilta, kun hän oli liian tolkuttomassa tilassa, ja suostuttelivat poliisin päästämään hänet kotiin, jottei hän joutuisi telkien taakse. Perheen rahahuolet kasvoivat edelleen. Vaaliruhtinas suostui kuitenkin maksamaan pientä eläkettä Johannille. Beethoven sai toimeentulonsa hoviorkesterin viulistina, ja lisäksi hän sai oikeuden päätöksellä puolet isänsä palkasta käytettäväksi perheen elättämiseen. Rva von Bernhardt, Beethovenin työtoveri hoviorkesterista kuvasi Beethovenia seuraavasti:


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Mozart oli jo kuollut, kun Beethoven palasi Wieniin vuonna 1792 ruhtinaan avustuksella. Hän hakeutui Joseph Haydnin ohjaukseen ja opiskeli muun muassa pianonsoiton tekniikkaa sekä kontrapunktia. Beethovenin ailahtelevainen luonne ja äkilliset raivonpuuskat eivät kuitenkaan sopineet Haydnin täysin päinvastaiseen luonteeseen, ja niin Beethoven siirtyi muiden opettajien, kuten Johann Georg Albrechtsbergerin ja Antonio Salierin oppiin Haydnin lähdettyä Englantiin vuonna 1794. Beethovenin päätettyä jäädä pysyvästi Wieniin ruhtinas lopetti apurahan, mutta sillä välin Beethoven oli jo ehtinyt saavuttaa suosiota yläluokan salongeissa siinä määrin, että sai riittävästi rahallista tukea rikkailta wieniläisiltä.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Beethovenin isä kuoli 18. joulukuuta 1792. Beethoven kirjoitti heti kirjeen vaaliruhtinaalle peläten, että isänsä eläke, jolla hänen veljensä tulivat toimeen, lakkautettaisiin, mutta hän oli huojentunut saatuaan tietää, että eläkettä jatkettaisiin ja summa kaksinkertaistettaisiin.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Vuonna 1794 Ranskan vallankumousarmeija valloitti Reinin länsirannan, jonka vuoksi monet Beethovenin ystävistä, kuten Franz Wegeler, kreivi Waldstein ja Stephan von Breuning muuttivat Wieniin. Beethovenin veli Caspar Carl ansaitsi elantonsa musiikinopettajana Wienissä ja Johann pääsi Wieniin apteekkiapulaiseksi. Wegeler tosin muutti lyhyen ajan kuluttua takaisin Bonniin.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Maaliskuussa 1795 Beethoven esiintyi ensimmäisen kerran Wienissä julkisesti. Hänen intohimoisesti ja dynaamisesti esittämänsä toinen pianokonsertto nosti hänet kaupungin johtavaksi pianistiksi. 1790-luvun tuotantoon kuuluivat pianokonserton lisäksi muun muassa piano-, viulu- ja sellosonaatit, kaksi serenadia, "Adeleide"-kantaatti ja Jena-sinfonia. Beethoven oli Wienin menestynein vapaa säveltäjä, eikä hän Bonnin-vuosien jälkeen enää koskaan palvellut hovissa vaan omisti maksusta sävellyksiään varakkaille ylimysystävilleen ja kenties myös rakastajilleen. Soluttautuminen seurapiireihin sujui osittain sen vuoksi helposti, vaikka Beethoven oli vaatimatonta syntyperää. Hänellä kerrotaan olleen erikoisia tapoja konserteissaan; esimerkiksi konsertin päätyttyä hän saattoi nousta seisomaan ja ulvoa naurusta tai jopa huudahtaa ”Millaista typerää joukkoa!”


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Beethovenin luonne oli välillä hyvin ristiriitainen: Vuonna 1795 Beethoven kirjoitti ystävälleen, Johann Nepomuk Hummelille lapun, jossa hän sanoi ”Älä astu enää jalallasikaan talooni. Olet valehteleva koira. Paha periköön tuollaiset koirat. B.”. Kuitenkin heti seuraavana päivänä hän kirjoitti Hummelille jälleen lapun, jossa puolestaan sanottiin ”Nepomuk, sydänkäpyseni. Olet uskollinen ystävä ja sen lisäksi, on myönnettävä, olet oikeassa. Tule luokseni tänään iltapäivällä. Syleilen sinua. Oma Beethovenisi, jota kutsutaan nimellä Petit-Four”.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text:
Keväällä 1797 Beethoven sairastui vakavasti pilkkukuumeeseen. Sairaus jätti pysyvät jäljet Beethoveniin, mutta hän jatkoi opiskelua ja säveltämistä tuntiessaan itsensä olevan paremmassa kunnossa.
Eräs Beethovenin oppilaista oli pikkupoika nimeltään Carl Czerny, joka oli mennyt isänsä kanssa tapaamaan Beethovenia todennäköisesti vuonna 1800, sillä Czerny kertoi muistelmissaan kavunneensa monet portaat viidenteen tai kuudenteen kerrokseen Tiefen Grabenissa, jossa Beethoven asui vuosisadan vaihteessa:


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Huoneessa oli useita ihmisiä, ja tämä lyhyt ja tanakka, epäsiisti mies taisi hermostuttaa pikkupoikaa, mutta Beethoven osasi olla hyvin ystävällinen. Poika istui Beethovenin vieressä musteella tahritun pianon ääressä ja pisti merkille, että Beethovenin kädet olivat erittäin karvaiset ja sormensa leveät, varsinkin sormenpäät. Eniten poikaa kuitenkin kiehtoivat Beethovenin korvissa olevat pumpulit. Ensimmäinen maininta Beethovenin kuuroudesta oli kuitenkin Beethovenin kirjeessä Wegelerille kesäkuulta 1801. Beethoven oli tyytyväinen pojan soittoon ja otti hänet oppilaakseen. Czernyä kehotettiin tuomaan Carl Philipp Emanuel Bachin kirja "Die wahre Art das Clavier zu spielen" ensimmäiselle oppitunnilleen.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Vuonna 1796 Beethoven teki kiertueet Berliiniin, Prahaan ja Dresdeniin. Näihin matkoihin suurin osa vuodesta 1796 Beethovenin kannalta kuluikin. Beethovenin soitto oli saavuttanut prahalaiset ymmälleen. Eräs lehtimies kirjoitti: ”Se hivelee kyllä korviamme, mutta ei sydämiämme”. Berliinissä Beethoven sai suurellisen vastaanoton ja lahjaksi kultaisen nuuskarasian, joka oli täynnä kultarahoja. Tämän kiertueensa jälkeen Beethoven ei enää koskaan tehnyt kiertueita, joka saattoi johtua hänen vastaanotostaan tällä ainoalla kiertueellaan, josta hän kertoi J. W. von Goethelle vuonna 1812: ”Olin tehnyt parhaani ja toivoin kaunista menestystä. Mutta ei suosionosoitustakaan! Yleisö oli nimittäin liikuttunut kyyneliin saakka ja kiitollisuutensa osoitukseksi kastellut nenäliinansa”.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: 29. kesäkuuta 1801 Beethoven kirjoitti Wegelerille kirjeen, jossa hän kertoi menestyksestään:


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Sama kirje jatkuu kuitenkin seuraavasti:


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Beethovenin kuulo oli alkanut heikentyä eräänä hellepäivänä, pian hänen ainoan kiertueensa jälkeen. Eräässä harjoituksessakin Beethoven oli raivoissaan eräälle tenorille menettäessään tilapäisesti kuulonsa. Kaikesta päätellen vaurioituneet valtimot eivät kestäneet kiivaudesta johtuvaa korkeaa verenpainetta.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Wegeler teki kaikkensa Beethovenin auttamiseksi. Hän suositteli erikoislääkäreitä ja hoitokuureja, mutta vuonna 1801 tilanne oli pahentunut edelleen; hän kuuli korvissaan häiritsevää suhinaa eikä pian enää kyennyt kunnolla hoitamaan pianistin uraansa. Heinäkuussa hän kirjoitti Wegelerille: "Jotta saisit oikean kuvauksen kuuroudestani, sanon, että teatterissa minun on mentävä aivan orkesterin viereen saadakseni selvää näyttelijöiden puheesta. Jos astun hiukankin kauemmaksi, en kuule mitään puheesta tai soitosta". Vuonna 1802 alkoi käydä selväksi, että Beethovenin pahin pelko oli hitaasti käymässä toteen. Hän käytti monenlaisia kuulokojeita ja sai lääkärin määräyksestä kylpyjä Tonavan vedessä, mahapillereitä sekä manteliöljyä korvakäytäviin, mikä kuitenkin vain pahensi tilannetta.Brown 1996, s. 35. Basile 1984, s. 39. Oli myös kokeiltu tiettyä teetä, mutta se vain pahensi Beethovenin tinnitusta.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Vuoden 1799 loppupuolella Beethoven tutustui Anna von Brunsvikiin. Hän alkoi antaa pianotunteja Annan kolmelle tyttärelle: Thereselle, Josephinelle ja Charlotelle. Heidän välityksellään Beethoven tutustui vuonna 1801 heidän serkkuunsa, 16-vuotiaaseen Giuletta Cuicciardiin, jolle hän ryhtyi myös antamaan pianotunteja. Nuoriin naisoppilaisiinsa hyvin usein rakastuva Beethoven ei pystynyt olemaan rakastumatta Giulettaan. 16. marraskuuta 1801 Beethoven mainitsi tästä Wegelerille:


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Giuletta kuvasi Beethovenin erittäin ankaraksi. Vuonna 1802 Beethoven sävelsi Giuletalle omistetun "Kuutamosonaatin". Beethoven ja Giuletta alkoivat myös suunnitella avioliittoa, jonka Giuletan äiti olisi hyväksynyt mutta isä ei: Giuletta ja Beethoven erosivat toukokuussa 1802.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Ero Giuletasta palautti synkkyyden Beethovenin elämään. Lääkärinsä neuvosta hän muutti viideksi kuukaudeksi pieneen kylään, Heiligenstadtiin. Täällä hän tuon vuoden lokakuussa kirjoitti veljilleen Karlille ja Johannille kirjeen, joka tunnetaan "Heiligenstadtin testamenttina". Siinä Beethoven purkaa epätoivonsa ja kertoo, kuinka hänen ailahteleva käytöksensä on ymmärretty väärin pelkäksi pahanhenkisyydeksi, mutta todellisuudessa se johtui vain kuuroutumisen aiheuttamasta ahdistuksesta. Samalla hän toteaa, että on valmis hyväksymään kohtalonsa, ja päättää kaikesta huolimatta viimeistellä ne teokset, jotka hänen päässään yhä olivat ja jotka hän koki elämäntehtäväkseen.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Beethovenin kuuroudelle on esitetty useita selityksiä. Ruumiinavauksessa selvisi, että hänen sisäkorvansa oli laajentunut, mistä oli ajan mittaan seurannut haavaumia. Hänen on myös epäilty sairastaneen syfilistä, joka olisi aiheuttanut myös hänen kuuroutumisensa. Lisäksi hänen hiustensa lyijypitoisuus todettiin myöhemmin jopa sata kertaa normaalia korkeammaksi. Lyijyä käytettiin Beethovenin aikana – tietämättä sen haittavaikutuksista – jopa lääkkeissä ja viinin makeuttamisessa. Beethovenin arvellaan saaneen lyijyä myös lääkärinsä antamien hoitojen vuoksi. Lyijyn tiedetään elimistöön joutuessaan aiheuttavan ailahtelevaisuutta, äkillisiä raivokohtauksia ja jopa kuuroutta. Beethovenin kuuroutumisen syyksi on epäilty myös hänen itsensäkin epäilemiä vatsavaivoja.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Vuodesta 1818 Beethoven ei pystynyt viestimään ihmisten kanssa normaaliin tapaan kuuroutensa vuoksi, ja hän turvautui keskustelukirjoihin, joiden välityksellä hän viesti ihmisten kanssa. Keskustelukirjat ovat olleet korvaamattomia lähteitä Beethovenin elämän ja ajatusten selvittämisessä.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Jälkipolville Beethovenin kuurous oli myös siunaus. Testamentin kirjoittamisen jälkeen hän sai valtavan luomisvimman ja päätti omistaa loppuelämänsä säveltämiselle. Vaikka hän ei enää kuullut juuri soittimia tai lauluääntä, hän kuuli keksimänsä melodiat päässään. Myös hänen tyylinsä muuttui, ja se oli nyt rohkeaa ja sankarillista heijastaen säveltäjän omaa päättäväisyyttä. Vuodet 1803–1812 olivat säveltäjän tuottoisimmat. 5. huhtikuuta 1803 saivat ensiesityksensä toinen sinfonia, kolmas pianokonsertto ja oratorio "Kristus öljymäellä". Pian syntyi myös tunnettu pianosonaatti "Waldstein", jonka Beethoven omisti ystävälleen. Vuonna 1804 valmistui uupumattoman työn seurauksena kolmas sinfonia "Eroica" (Sankarillinen). Beethoven omisti sen aluksi ihailemalleen Napoleon Bonapartelle, mutta kiivastui kuultuaan tämän julistautuneen keisariksi ja repi sinfonian kansilehden irti kutsuen sitä enää vain sankarilliseksi sinfoniaksi. Hänen silmissään Napoleon ei ollut enää sankari vaan ahne ja vallanhimoinen.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Raivokas säveltämistahti vaati pian veronsa. Toukokuussa 1804 hänen voimansa ehtyivät, ja Stephan von Breuning otti hänet hoiviinsa. Beethovenista oli tullut entistä ärtyneempi, koska hän ei voinut huonossa kunnossa purkaa turhautumistaan säveltämiseen, ja häntä saattoi hädin tuskin edes puhutella. Muutaman viikon kuluttua – riidan vuoksi – Beethoven lähti maaseudulle pysytellen kuitenkin Wienin lähistöllä. Siellä hän rauhoittui jälleen ja palattuaan Wieniin tervehtyneenä pystyi taas säveltämään: pianosonaatti ""Appassionata" oli uusi väylä säveltäjän tunteiden purkamiselle. Hän pahoitteli von Breuningille käytöstään ja lähetti tälle itseään esittävän kuvan. Beethovenin tuttavapiiri tiesi, kuinka hyväsydäminen sairauksien, konserttien ja säveltämistyön rasittama säveltäjä pohjimmiltaan oli, ja hyväksyi hänet sellaisena kuin hän oli.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Myöhemmin samana vuonna Beethoven ystävystyi ja lopulta rakastui Josephine von Brunswickiin, erääseen oppilaaseensa, joka oli jäänyt leskeksi. Napoleonin armeijan edetessä kohti Wieniä Josephine päätti paeta lapsineen maatilalle Unkariin, minkä Beethoven joutui onnettomana hyväksymään. Josephinen sisar Therese pysyi säveltäjän tukena, ja lopulta heidän suhteensa syveni.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Vuonna 1803 Beethoven suunnitteli oopperan "Vestas Feuer" säveltämistä, joka edistyi kuitenkin hitaasti ja hän hylkäsi sen lopulta tyytymättömyytensä takia. Lopulta vuonna 1805 Beethoven sai valmiiksi ainoaksi jääneen oopperansa "Fidelion". Kantaesitystä viivyttivät sekaannukset ja säveltäjän tyytymättömyys esityksen suunnitteluun. Kun teos lopulta esitettiin marraskuussa, se ei saanut kovin suurta menestystä. Seuraavana vuonna hän sävelsi teoksen uudestaan, mutta sekään ei saavuttanut suosiota. Tämän ensiesityksen loputtua hän sieppasi teoksen partituurin huutaen ”En sävellä roskasakille, vaan sivistyneille ihmisille!”. Tällöin hän sai Fidelion toisen version lisäksi valmiiksi "Razumovski-kvartetot", jotka oli tarkoitettu omaa jousikvartettiaan ylläpitävälle harrastelijamuusikko kreivi Razumovskille. Lisäksi valmistui neljäs sinfonia, joka oli eräänlainen seesteinen välivaihe ennen seuraavaa mullistusta. Viides sinfonia alkaa kuuluisilla ”kohtalon koputuksilla”, jotka olivat täysin ennenkuulumattomia ajan yleisölle. Innoituksen viidenteen sinfoniaan Beethoven sai unestaan, jossa Kuolema koputtaa hänen oveensa.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Kesäkuukaudet 1807 Beethoven vietti Badenissa ja 1808 Heiligenstadtissa, jossa myös syntyi hänen kuudes sinfoniansa (pastoraalisinfonia). Sinfonia oli tulvillaan rakkautta maaseutuun. Beethovenin tarkoitus ei ollut suorasanaisesti kuvailla maalaismaisemia, joskin hän siinä nimesi joitakin osia. Hän kirjoitti: ”Se, jolla on edes kalpea aavistus maalaiselämästä, ei kaipaa lukuisia kuvailevia otsikoita pystyäkseen ymmärtämään, mihin olen pyrkinyt”.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Paljon myöhemmin hän kulki samassa laaksossa, jossa oli säveltänyt pastoraalisinfonian. Hän kysyi seurassaan olevalta ystävältään, kuuliko tämä puista keltasirkkujen tirskutusta. Ympäristössä vallitsi kuitenkin hiljaisuus. Tämän jälkeen Beethoven sanoi: ”Juuri täällä sävelsin puronrantakohtauksen. Keltasirkut, viiriäiset, satakielet ja käet sävelsivät kanssani”.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Joulukuussa 1808 Beethoven ilmaantui hänen tukemisekseen järjestettyyn konserttiin, jossa esitettiin ensi kerran hänen viides ja kuudes sinfoniansa sekä kuorofantasia. Harjoituksissa vallitsi sekasorto, ja soittajat ilmoittivat yhdessä välissä, etteivät suostuisi harjoittelemaan, jos Beethoven on paikalla. Beethoven itse kertoi konsertista: ”Soittajat olivat hyvin kiukkuisia ja tekivät huolimattomuuksissaan virheitä kaikkein helpoimmissakin kohdissa. Äkkiä keskeytin ja huusin kovaa 'aloittakaa alusta!' Sellaista ei ollut tapahtunut koskaan ennen, ja yleisö oli tyytyväinen lopputulokseen.”


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Vuonna 1806 Beethoven laati ainoan viulukonserttonsa. Se ei kuitenkaan aluksi saanut suurta suosiota. Hämmästystä yleisössä herätti se, että pitkän avausosan ensimmäiset nuotit antoi patarumpu. Pianisti Muzio Clementi kuitenkin piti viulukonsertosta niin paljon, että pyysi Beethovenia sovittamaan teoksen pianokonsertoksi. Näin syntyneelle D-duuri-pianokonsertolle ei annettu numeroa. Saman vuoden heinäkuussa ruhtinas Lichnowsky pyysi Beethovenia viettämään loppukesän hänen luonaan. Syyskuussa hän pyysi Beethovenia soittamaan kahdelle ranskalaiselle upseerille, jolloin säveltäjä suuttui ja hajotti tuolinsa. Tämän jälkeen hän pakkasi matkalaukkunsa. Saavuttuaan kotiinsa hän pudotti kaappinsa päällä olevan Lihnowskyn rintakuvan joka hajosi tuhansiksi sirpaleiksi.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Kesällä 1807 Haydnin suojelijan veli ruhtinas Nikolaus Esterházy pyysi Beethovenia säveltämään messun hänen vaimonsa syntymäpäivää varten, jonka syntymäpäivät olivat syyskuussa. Beethoven suostui pyyntöön siitä huolimatta, että hänellä ei ollut minkäänlaista kokemusta kirkkomusiikin säveltämisestä. 26. heinäkuuta hän kirjoitti ruhtinaalle:


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Harjoitukset pidettiin Eisenstadtissa monta päivää ennen ruhtinattaren syntymäpäivää. Harjoituksissa oli läsnä ruhtinaan lisäksi useita Beethovenin ystäviä, kuten Anton Schindler. Hän kuvasi tapahtumaa seuraavasti:


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Noin vuonna 1804 Beethoven tutustui 20-vuotiaaseen arkkiherttua Rudolph von Habsburgiin. Tämä oli usein sairaalloinen ja kalpea, mutta luonteeltaan rakastettava ja todellinen musiikin ystävä. Hän otti Beethovenilta sävellystunteja. Hän osoitti epätavallista musiikillista lahjakkuutta ja herätti Beethovenissa suorastaan isällistä hellyyttä.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Napoleonin veli Jérôme tarjosi vuonna 1809 Beethovenille kapellimestarin paikkaa Kasselissa. Säveltäjä suostui virkaan, jonka vuoksi hän piti suuren jäähyväiskonsertin, jonka ohjelmisto oli seuraava:Beethovenin ystävät eivät kuitenkaan halunneet menettää Beethovenia, niinpä he tarjosivat hänelle elinikäistä vuosittain maksamaa korkoa, jonka vuoksi Beethoven perui Wienistä lähtemisensä. Tämä korko ei kuitenkaan kestänyt kauan: Arkkiherttua Rudolph von Habsburg pakeni Wienistä jo vuonna 1809, Ruhtinas Kinsky kuoli vuonna 1812 pudotessaan hevosen selästä ja ruhtinas Lobkowitz kuoli joulukuussa 1816 antamatta testamentissaan pienintäkään neuvoa perilliselleen jatkaa Beethovenille luvatun rahasumman maksamista.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Keväällä 1809 Napoleonin joukot piirittivät Wieniä, ja tykkien äänestä kiusaantunut säveltäjä vetäytyi veljensä Caspar Carlin kellariin, jossa tilanteesta huolimatta sävelsi "Keisarikonserton" nimellä tunnettua viidettä pianokonserttoaan.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Beethovenilla oli pitkään tukenaan perheitä, joiden seurassa hän oleskeli paljon. Von Breuningien ja von Brunswickien jälkeen hän tutustui Malfattin perheeseen, jonka yhdeksäntoistavuotiasta tytärtä hän kosi huonoin tuloksin. Für Elise on kirjoitettu Therese Malfatille (kappaleen nimessä ”Elise” on seurausta Beethovenin käsialan väärintulkinnasta).


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Beethoven muutti 64 kertaa niiden 34 vuoden aikana, jotka hän vietti Wienissä. Hänet sanottiin aina irti, tai hän irtisanoutui itse. Syynä oli, että hän piti liian kovaa meteliä, roiskutti pesuvettä lattialle, asunto ei ollut hänen mielestään tarpeeksi aurinkoinen, lähistöllä norkoili ihmisiä, jotka halusivat tavata hänet. Hänellä oli usein vuokralla useita asuntoja yhtä aikaa, mutta hän asui vain yhdessä niistä. Suosittua säveltäjää ei siten ollut helppo tavoittaa. Hänen kodeissaan vallitsi usein sekasorto, eikä huonekaluja juuri ollut pianon, tuolin ja sängyn lisäksi.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Beethovenin tiedetään ihastuneen herkästi useisiin nuoriin naisiin, joiden kanssa hän ei kuitenkaan kyennyt kehittämään pysyvää ihmissuhdetta. Onnettomien rakkauksien jälkeen Beethoven päättikin omistautua yksinomaan musiikille, jota hän piti jalompana tavoitteena kuin oman perheen saamista.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Anton Schindler (1792–1864), Beethovenin ystävä ja tämän elämäkerran kirjoittaja oli yksi Beethovenin elämän merkittävimmistä henkilöistä. Hän oli myös yksi niistä, joka oli valmis uhraamaan paljon ystävyydelleen. Hän kuitenkin halusi esittää Beethovenin sankarillisena hahmona. Hän meni jopa niin pitkälle, että hävitti yli puolet Beethovenin vuodesta 1818 alkaen viestintään käyttämistä keskusteluvihoista, koska ne eivät hänen mielestään sopineet Beethovenin sankarilliseen henkilökuvaan. Siitä huolimatta Beethoven sai monet asiat tietoonsa Schindleriltä, hän tutustui esimerkiksi Franz Schubertin musiikkiin hänen kauttaan. Beethovenin mielestä Schubertissa oli jumalainen kipinä. Hän ennusti tämän vielä hämmästyttävän maailmaa ja valitti sitä, ettei ollut tutustunut tähän jo aikaisemmin. Beethoven ja Schindler tutustuivat toisiinsa vuonna 1814.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Schindleriä on kiittäminen myös "Missa solemniksen" sävellysvaiheita koskevasta kuvauksesta; Eräänä iltapäivänä elokuussa 1819 neljän aikaan Schindler muusikkoystävineen pistäytyi Beethovenin luona. He saivat oitis kuulla kahden palvelustytön karanneen aamulla pelästyttyään raivokohtausta, jonka Beethoven oli pannut toimeen edellisenä yönä. Palvelustytöt olivat menneet nukkumaan odotettuaan Beethovenia keskiyöhön ja todettuaan että heidän valmistamansa ateria oli joka tapauksessa siihen mennessä syötäväksi kelpaamaton.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Beethoven ei pitänyt Schindleriä kovinkaan suuressa arvossa, jonka voi päätellä muun muassa hänen kirjeestään veljenpojalleen Karlille vuodelta 1820:


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Lisäksi hän kirjoitti Schindlerille kerran myös seuraavasti:


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Schindler oli ollut myös Beethovenin oppilas, mutta todellisuudessa hänellä ei koskaan ollut muuta kunnianhimoa kuin tulla säveltäjän uskotuksi paistatellakseen tämän maineen loisteessa sekä halusi ennen kaikkea tulla kohdelluksi Beethovenin henkisenä perillisenä. Vuodesta 1820 alkaen Schindler hoiti Beethovenin jokaisen kotiasian, mutta ei saanut koskaan pienintäkään kiitosta tai palkkaa. Lisäksi Beethoven väitti, että Schindlerillä oli paha silmä. Heinrich Heine oli Beethoveniakin armottomampi Schindleriä kohtaan, jonka hän tapasi Pariisissa vuonna 1841:


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text:
Therese Malfatin jälkeen Beethoven tutustui Bettina Brentanoon, älykkääseen nuoreen naiseen, joka oli myös Beethovenin suuresti ihaileman Goethen ystävätär. Bettina järjesti näiden kahden suuren taiteilijan tapaamisen. Tästä seurasi nopea kirjeenvaihto: Bettinalta Goethelle, Beethovenilta Goethelle ja lopulta Goethelta Beethovenille. Beethoven ja Goethe tapasivat Teplitz-kylpylässä Böömissä heinäkuussa 1812. Goethe määräsi paikan ja ajan. Beethoven ja Goethe olivat luonteeltaan niin erilaisia, ettei heistä tullut todellisia ystäviä. Goethe sanoi Beethovenista:
Beethoven julisti: ”Goethe pitää liian paljon hovi-ilmastosta – enemmän kuin runoilijalle on sopivaa.” Kumpikaan ei enää koskaan ehdottanut uutta tapaamista.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Hänen kuuluisa kirjeensä Kuolemattomalle rakastetulle on kirjoitettu todennäköisesti Teplitzissä tuona vuonna. Kirjeessä ei kuitenkaan ole mainittu mitään vuosilukua, paikkaa, jossa se on kirjoitettu, eikä sitä, kuka oli ”Kuolematon rakastettu”, ja se löydettiin vasta Beethovenin kuolinaamuna, samalla kun hänen Heiligenstadtin testamenttinsa. Beethoven kirjoitti kirjeensä Kuolemattomalle rakastetulle kolmena jaksona, heinäkuun 6. päivänä aamulla ja illalla sekä 7. päivän aamulla. Iltakirjeen alussa oli kuitenkin mainittu viikonpäivä maanantai, jolloin pääsee lähemmäksi mahdollista vuosilukua. Schindler ehdotti epäluotettavaan tyyliinsä vuotta 1806 ja Giuletta Cuicciardia, vaikka Cuicciardi oli tällöin ollut jo neljä vuotta naimisissa Robert Gallenberg-nimisen miehen kanssa. Sen jälkeen hän ehdotti vuotta 1803, vaikka kummankaan vuoden 6. heinäkuuta ei ollut maanantai. Beethovenin myöhempi elämäkerrankirjoittaja Ludwig Nohl ehdotti vuotta 1801 ja kohteeksi Giuletta Cuicciardia. Myöhemmin asian otti esille Alexander Wheelock Thayer, joka laskettuaan, että ainoat tarkoitukseen sopivat vuodet ovat 1795, 1801, 1807, 1812 ja 1818, ehdotti vuotta 1806 laittaen merkille Beethovenin erehtymisen yhdellä viikonpäivällä ja ehdotti kohteeksi Therese von Brunsvikiä. Muut 1800-luvun lopulla esitetyt teoriat olivat todisteiltaan heikkoja. Vasta Thomas San-Gallin kirjassa vuodelta 1909 on tietojen täsmällistä seulontaa, mukaan lukien muun muassa Beethovenin viittaukset matkaansa, postilähetysten ajat ja Beethovenin maininnan iltakirjeessä olevansa kylpylävieras. Hän vahvisti hyväksyttävällä todennäköisyydellä paikaksi Teplitzin ja vuodeksi 1812.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Samoihin aikoihin Beethoven lähti Linziin, jossa hän päätti 7. sinfoniansa ja aloitti 8. sinfoniansa. Linzissä apteekkarina hyvin menestyvä Beethovenin veli Johann eli onnellisena taloudenhoitajansa kanssa. Beethoven näytti unohtaneen, ettei ollut ollut enää aikoihin vastuussa veljestään, ja käski parin erota. Beethoven sanoi sen niin törkeästi, että Johann uhmissaan nai taloudenhoitajansa.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text:
Vuodet 1813–1819 eivät olleet Beethovenille kovin tuotteliaita. Häntä vaivasivat taloudelliset ja henkilökohtaiset huolet. Hänen ainoan vuonna 1813 valmistuneen teoksensa, "Wellingtonin voiton", tekijänoikeuksista aiheutui neljän vuoden mittainen oikeustaistelu, koska teos sävellettiin alun perin vastakeksitylle panharmonikonille, jonka kehittäjä Mälzel oli riidan toinen osapuoli. Vihdoin vuonna 1817 he pääsivät sopimukseen tuhlattuaan paljon rahaa ja voimia. Vuonna 1819 Beethovenista oli jo tullut lähes täysin kuuro, eikä hän enää kuullut puhetta eikä musiikkia. Vuonna 1814 Beethoven sävelsi Fidelion kolmannen kerran, jolloin teos saavutti lopulta menestystä.
Kuuroutunut Beethoven esiintyi viimeisen kerran julkisesti pianistina vuonna 1814. Jo ennen tätä jotkut muut pianistit ensiesittivät hänen pianoteoksiaan. Näihin kuuluivat muun muassa Ferdinand Ries ja Carl Czerny, jotka molemmat olivat Beethovenin entisiä oppilaita. Vielä tämän jälkeen hän kuitenkin johti sinfonioitaan hyväntekeväisyyskonserteissa. Pian hän ei kuitenkaan kyennyt enää kapellimestariksi. Marraskuun kolmantena 1822 esitettiin Beethovenin ooppera "Fidelio". Tuon konsertin Beethoven yritti johtaa itse. Kenraaliharjoituksissa tuolloin jo täysin kuuro Beethoven saattoi orkesterin täydelliseen sekasortoon. Kenelläkään ei ollut rohkeutta keskeyttää häntä, kunnes lopulta Schindler antoi hänelle lapun, jossa sanottiin, että hänen olisi parasta lopettaa ja lähteä kotiin. Schindler kirjoitti: ”Kotiin päästyään hän heittäytyi sohvalle, peitti käsillään kasvonsa ja pysyi niin siihen asti, kunnes istuimme syömään. Aterian aikana hän ei päästänyt huuliltaan ainuttakaan sanaa”.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Vuonna 1820 Beethoven oli ollut kävelyllä koko päivän Badenissa, kunnes hän huomasi lopulta eksyneensä. Hän alkoi kurkistella talojen ikkunoista sisälle, ja asukkaat ilmoittivat oudosta kulkijasta poliisille. Virkailija kävi kertomassa asiasta poliisipäällikölle, joka vietti samaan aikaan iltaa ystäviensä seurassa. Pidätetty väitti olevansa Beethoven, mitä ei uskottu, vaan häntä pidettiin vain kulkurina. Poliisipäällikkö päätti laitattaa Beethovenin putkaan yön yli. Yöllä poliisin oli pakko herättää päällikkönsä. Vanki vaati, että oli ehdottomasti otettava yhteys tunnettuun wieniläismuusikkoon, joka voisi tulla tunnistamaan hänet. Päällikkö käski tuoda vangin luokseen. ”Mutta sehän "on" Beethoven!” hän kauhistui. Hän kutsui säveltäjän kotiinsa ja lähetti tämän seuraavana aamuna virkavaunuissaan Wieniin.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Beethovenista myöhemmällä iällä tehdyistä muotokuvista, joita maalasivat muun muassa Heckel, Klöber, Schimon, Stieler, Waldmüller ja Lyser, Schindler piti Schimonin öljyvärimaalausta näköisämpänä:


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Beethovenin vanhempi pikkuveli Caspar Carl kuoli 15. marraskuuta 1815 äitinsä tavoin tuberkuloosiin. Testamentissaan veli oli esittänyt Ludwigia poikansa Carlin huoltajaksi :


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Kuitenkin testamentinlisäys, jonka Beethoven uskoi kälynsä Johannan tehneen Casparin tietämättä, määritteli, että holhousta hoitaisivat yhdessä setä ja lapsen äiti:


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Beethoven pyrki pitämään täysin itse huolta pojasta ja kulutti runsaasti aikaa ja rahaa tämän eteen. Hän laati anomuksen holhouksen siirtämiseksi yksin hänelle. Epätoivoissaan hän etsi käsiinsä neljän vuoden takaisen kavallussyytteen. 16. tammikuuta 1816 hän sai Karlin itselleen. Hän alkoi välittömästi etsiä Karlille sisäoppilaitosta, jossa hän olisi turvassa Johannan yrityksiltä ottaa hänet. Beethoven valitsi Karlin sisäoppilaitokseksi koulun, jota johti Cajetan Giannatasio del Rio. Tälle hän kirjoitti tammikuun 1816 lopussa:


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Beethoven yritti väittää Johannan myrkyttäneen miehensä, kunnes lääketieteelliset todisteet osoittivat päinvastaista. Tämän jälkeen hän sai päähänsä, että hän oli itse Karlin biologinen isä. Ajoittain hän yritti estää kaiken kontaktin toisiinsa Karlin ja Johannan välillä, kun taas joskus hän vei Karlin katsomaan äitiään tai järjesti tapaamisen asunnossaan. Kesällä 1816 hän suunnitteli ottavansa Karlin kokonaan itselleen, mutta lykkäsi asian kunnes Karl parantuisi tyräleikkauksesta. Vuosi 1816 oli alkanut erittäin myrskyisänä oikeustaistelusta, ja päättyi tietoon Ruhtinas Lobkowiztin kuolemasta 15. joulukuuta.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Säveltäjän ja veljenpojan välit muodostuivat erittäin myrskyisiksi. Heidän oli vaikea ymmärtää toisiaan. Karl piti Beethovenia sangen erikoisena persoonallisuutena. Tätä vaikutelmaa eivät parantaneet ne tilanteet, jossa Beethoven silmät raivosta leiskuen nimitteli kälyään ”kurjaksi vaimoksi” ja ”luonnottomaksi äidiksi”. Näiden solvausten vuoksi Karl ei halunnut muuttaa tämän ”kauhean setänsä” luokse.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Karl piti setäänsä ikävystyttävänä ja ilkeänä vanhana miehenä, joka ei lainkaan ymmärtänyt, etteivät musiikki ja kirjallisuus voineet merkitä kaikkea elämässä. Beethoven puolestaan huomasi, ettei veljenpojan persoonallisuus vastannut hänen odotuksiaan. Hän oli toivonut saavansa hoitoonsa herkän ja sivistyneen lapsen, jolle hän olisi voinut uskoa musiikillisen kielensä salaisuuksia ja jonka kanssa hän olisi voinut keskustella filosofiasta, runoudesta ja politiikasta.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Karl päinvastoin osoitti jo varhain voimakasta taipumista sekä uhkapeliin että juoppouteen ja hankkiutui sangen arveluttavien ystävien pariin. Hän ei koskaan osoittanut pientäkään merkkiä taiteellisesta lahjakkuudesta ja teki tyhjäksi Beethovenin toiveen kasvattaa hänestä henkisen perillisensä.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Vuonna 1817 Beethoven kirjoitti ystävälleen Dorothea Ertmannille, jolle hän myös omisti vuonna helmikuussa 1817 julkaistun pianosonaattinsa. Kirjeessään hän valitti huonoa terveyttään; hän oli sairastanut koliikkia ja katarria. Johanna oli suostunut osallistumaan Karlin opintojen kustannuksiin, mutta elokuussa 1817 hän valitti tuomareille Johannan pahansuopaisesta juoruilusta ja vaati, että tämä saisi tavata poikansa vain kahdesti vuodessa.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Tammikuussa 1818 Beethoven päätti viimein ottaa Karlin asuntoonsa, ja haki hänet pois koulusta 24. tammikuuta 1818. Johannalla oli jo kuitenkin omia suunnitelmiaan Karlin tulevaisuutta varten.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Kesän 1818 Beethoven vietti Mödlingissä Karlin kanssa. Siellä hänen luonaan vieraili englantilainen pianisti ja säveltäjä Cipriani Potter. Kun Potter huomautti, että Beethovenin piano oli pahasti epävireessä, Beethoven vastasi, että virittäminen pilaisi sen, millä hän viittasi siihen, että hän ei itse kuullut pianon ääntä. Karl opiskeli Mödlingissä Fröhlich-nimisen papin johdolla. Tämä kuitenkin lähetti hänet tiehensä äitinsä haukkumisen takia – tuon tavan Beethoven oli opettanut Karlille.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Wieniin palattua oli vielä löydettävä opettaja, joka valmentaisi poikaa sisäoppilaitokseen, johon Beethoven toivoi hänen pääsevän. Johanna oli jo ehtinyt suunnitella omiaan Karlia varten. Syyskuussa hän sai luvan lähettää Karl sisäoppilaaksi kuninkaallis-keisarilliseen Konviktiin, jossa Karl aloitti koulunkäyntinsä. Keskiyöllä 3. joulukuuta Karl karkasi äitinsä luo. Beethoven osoitti jälleen hellyytensä puuttumisen sekä ankaruutensa lähettämällä välittömästi poliisin Karlin perään. Tämän jälkeen Johanna teki jälleen uuden anomuksen. Hän valitti, että häneltä oli lainvastaisesti riistetty hänen oikeutensa, ja että Karlille koituisi korvaamattomaksi fyysiseksi ja moraaliseksi vahingoksi, jos Karl jätettäisiin Beethovenin hoitoon. Kun Beethovenilta tiedusteltiin Karlin kasvatuksesta, hän sanoi vahingossa: ”Jos hän vain olisi syntyperältään aatelinen...” mikä veti huomion hänen omaan aateluuskuvitelmaansa ja flaamilaisen ”vanin” ja saksalaisen "vonin” sekoittamiseen keskenään. Koska hän ei voinut todistaa sellaista arvoasemaa, paitsi väittämällä aateluutensa olevan sydämessään, juttu siirrettiin aatelittomien rauhantuomarille 18. joulukuuta, Beethovenin suureksi nöyryytykseksi ja Johannan eduksi. Alkuvuodesta 1819 Johannalle myönnettiin holhousoikeus. Hän lähetti kesäkuussa 1819 Karlin kouluun, jota johti Joseph Blöchlinger. Beethoven teki kaikkensa saadakseen Blöchlingerin Johannaa vastaan, josta ei kuitenkaan ollut mitään apua, ja 17. syyskuuta rauhantuomari vahvisti, että holhous on jaettava Johannan ja Leopold Nussböck-nimisen kaupungin virkamiehen kesken.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Kesästä 1819 alkaen Beethovenilla oli Karl-pakkomielle, ja saman vuoden helmikuussa hän myös yritti saada tukea lakimies Johann Baptis Bachilta. Lokakuussa esitetty vastakanne hylättiin Johannan hyväksi. Viimeisenä keinonaan Beethoven laati pitkän muistion, jossa hän vetosi mahtavien ystäviensä, kuten arkkipiispa Rudolphin vaikutusvaltaan. Hän esitti sen etukäteen kahdelle tuomareista. Oikeus antoi lopulta periksi Beethovenille huhtikuussa 1820 ja nimitti holhoojiksi hänet ja Karlin opettajan, Karl Peterin. Johanna teki vielä yhden epäonnistuneen yrityksen vedoten keisariin, joka kuitenkin hylättiin, ja 24. heinäkuuta asia oli loppuun käsitelty.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text:
Vuonna 1818 Beethoven sävelsi "Hammerklavier"-pianosonaatin. Seuraavana vuonna hän alkoi säveltää myöhäisiä mestariteoksiaan "Missa solemnista", kolmea viimeistä pianosonaattia (nro 30–32) ja "yhdeksättä sinfoniaa". "Missa solemnis" valmistui vasta vuonna 1823, paljon sen jälkeen, kun arkkiherttua Rudolf oli vihitty arkkipiispaksi, mihin tapahtumaan teos oli alun perin tarkoitettu. Valmistumisen myöhästyminen johtui Beethovenin veljenpojan huoltajuudesta käydystä oikeudenkäynnistä.
Yhdeksännen sinfonian valmistuessa wieniläiset olivat ihastuneita Rossinin musiikkiin, ja Beethoven uhkasi, että sinfonia kantaesitettäisiin Berliinissä. Tällöin wieniläiset saivat kootuksi vetoomuksen kotikaupunkinsa puolesta, ja sinfonia ensiesitettiin siellä toukokuussa 1824. Beethovenin kerrotaan yrittäneen tarmokkaasti johtaa orkesteria varsinaisen kapellimestarin (Ignaz Umlauf) rinnalla kuulematta mitään soitosta. Toisen osan patarumpuosuus jouduttiin keskeyttämään hetkeksi yleisön suosionosoitusten takia. Esityksen jälkeen yleisö juhli myrskyisästi suosionsa huipulla ollutta sankariaan, mutta Beethoven itse havaitsi tämän vasta, kun alttosolisti, nuori Caroline Unger, tarttui häntä kädestä ja käänsi hänet yleisöön päin. Taiteellisesta menestyksestä huolimatta konsertti, jossa esitettiin lisäksi alkusoitto "Die Weihe des Hauses" (Talon vihkiäiset) ja osia "Missa solemniksesta", oli taloudellinen katastrofi.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Vuonna 1823 Beethovenin luona pistäytyi saksalainen Lontoossa asuva soittimien rakentaja Johann Andreas Stumpff. Tavatessaan Stumpffin Beethoven oli loistavalla tuulella. ”Tänään olen onnellinen”, hän sanoi ja kysyi Stumffilta pitikö tämä Wienistä ”Jossa ihminen voi syödä, juoda ja nukkua hyvin”.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Stumpff sai siis lämpimän vastaanoton. Hän kuunteli Beethovenin puheita Lontoon hyvistä puolista ja sen sivistyneistä asukkaista. Wienistä Beethoven sen sijaan sanoi, ”etteivät ihmiset osaa puhua muusta kuin ruoasta ja juomisesta, laulusta ja typerästä musiikista. Jospa Karl voisi päästä Englantiin, jossa hän voisi asua Stumpffin luona.” Hän kysyi Stumpffilta miten paljon veljenpojan oleskelu Lontoossa tulee maksamaan.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Tämän jälkeen sovittiin, että Beethoven illastaisi Stumpffin luona ja hän kertoi Stumpffille, että kalaruoat ovat erityisen mieluisia. Illallisen jälkeen Stumpff kutsuttiin uudelleen vierailulle kolmen päivän kuluttua.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Beethoven kuitenkin tuli Stumpffin asunnolle jo seuraavana aamuna ja he lähtivät kävelylle. Stumpff kertoi Beethovenin sinfonioiden menestyksestä Lontoossa. Pastoraalisinfonia oli erityisesti naisten suosikki. Kaikki odottivat hänen kymmenettä sinfoniaansa. Beethoven halusi kiihkeästi nähdä maan, jossa hänen teoksensa olivat niin suuressa arvossa ja lupasi tulla vierailulle ja asua Stumpffin luona. Ennen kuin he erosivat Beethoven otti taskustaan paperin ja antoi sen Stumpffille. ”Se on esittävinään minua, mutta se ei ole kovin hyvä – harjoittelijan työtä.” Sen jälkeen hän otti paperin Stumpffin kädestä, kieritti sen rullalle ja asetti sen vasempaan korvaansa. Stumpff sanoi ”kuulotorveen” ääntäen selkeästi: ”Jos tapaan Lontoossa taiteilijan, täydennämme kuvan yksityiskohdat. Siitä tulee vielä hienoin muotokuva. Sen olen velkaa ihailijoillenne”. Beethoven syleili Stumpffia lämpimästi. Samassa heidät ohitti hautajaissaatto. Beethoven katosi Stumpffin näkyvistä.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Vuonna 1826 Beethovenin ja Karlin välit muuttuivat entistä huonommaksi. Karl valitti, että Beethovenilla oli mahdoton luonne ja että hän oli väkivaltainen. Edellisenä vuonna omaan asuntoon muuttanut Karl ei kestänyt Beethovenin jatkuvaa holhoamista, niinpä hän 31. heinäkuuta 1826 yritti itsemurhaa ampumalla. Poliisille tekonsa syyksi hän ilmoitti, että hänen setänsä rääkkäsi häntä liikaa. Hieman ennen itsemurhayritystään Karl kirjoitti Beethovenin keskusteluvihkoon: ”Itse asiassa olen jo kahdenkymmenen. Sinun mielestäsi on loukkaus, kun sen jälkeen kun olet moittinut minua tuntikausia ilman mitään syytä, en voi hetkessä muuttaa katkeria tunteitani leikinlaskuksi. En ole niin hilpeä kuin luulet.” Samoihin aikoihin, 1825–1826, Beethoven sävelsi myöhäisiä jousikvartettojaan, jotka jäivät myös hänen viimeisiksi teoksikseen. Ne olivat käänteentekeviä teoksia, joiden uskalias ja ainutlaatuinen tyyli oli viety pitemmälle, kuin mitä monet pystyivät ymmärtämään.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Kuultuaan Karlin yrittäneen itsemurhaa Beethoven joutui täysin suunniltaan. Hän kiirehti Karlin vuoteen viereen ja seurasi tämän toipumisen kaikkia vaiheita hellänä ja levottomana. Schindlerin moittiessa Beethovenia siitä, että hän oli liian lempeä poikaa kohtaan joka ei koskaan ollut aiheuttanut hänelle muuta kuin surua, Beethoven vastasi: ”Haluan vain hänen parastaan. Jos hylkään hänet nyt, jotain kauheaa voi tapahtua”.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Lokakuussa Beethoven muutti toipilasajalle veljensä Johannin luo. Beethovenin vuoden 1812 Johannin luona vierailun jälkeen veljesten välit eivät olleet kovin hyvät. Beethoven itse kutsui Johannia ”epäveljelliseksi veljekseen”. Kerran Johannin käydessä tapaamassa Ludwigia tämän poissa ollessa Johann oli jättänyt tälle käyntikorttinsa, johon oli painettu teksti ”Johann van Beethoven, tilanomistaja”. Kotiin palattuaan Beethoven palautti kortin kirjoitettuaan sen kääntöpuolelle ”Ludwig van Beethoven, aivojen omistaja”.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Sävellystyön keskeytti useaan otteeseen säveltäjän alati huonontuva terveys. Beethoven palasi Johannin luota selittämättömästi vasta 2. joulukuuta 1826 pelkissä avovaunuissa, ja kylmästä säästä ja kylmän veden juomisesta seurasi, että hän vilustui ja sairastui keuhkokuumeeseen, josta parani vain väliaikaisesti. Hänellä diagnosoitiin pian vesipöhö ja keltatauti, ja hän kärsi kovista kivuista. Viimeisinä kuukausinaan hänen epäillään kärsineen myös pahasta maksakirroosista. Beethovenin maksa oli vaurioitunut jo aikaisemmin lyijyisen alkoholin juomisesta. Sairasvuoteellaan Beethoven tutustui yhä Händelin teoksiin, nautti eräistä nuoren sopraanon laulamista Schubertin lauluista, luki "yhdeksännen sinfonian" oikovedoksia ja puhui "kymmenennen sinfoniansa" säveltämisestä.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Vuodenvaiheessa Beethoven toipui sairaudestaan, sairastuen kuitenkin pian uudestaan. Toivuttuaan häntä odotti uusi järkytys: Karl, jota hän oli aina halunnut lähelleen, oli liittynyt armeijaan. Karl lähti 2. tammikuuta 1827. Jättäessään jäähyväisiä Beethovenilla oli aavistus, ettei hän näkisi Karlia enää koskaan.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: 24. maaliskuuta 1827 Beethoven vaipui koomaan ja kuoli kaksi päivää myöhemmin. Kerrotaan, että ulkona riehuneen lumimyrskyn keskellä välähti yhtäkkiä salama ja kuului voimakasta jyrinää. Tällöin Beethoven avasi silmänsä, kohotti nyrkkiin puristetun oikean kätensä, laski sen jälleen vuoteelle ja menehtyi pian sen jälkeen. Tällaiset romanttiset tarinat säveltäjän kuolemasta olivat tyypillisiä 1800-luvulla, jolloin luovien ihmisten koko elämän ja vielä kuolemankin nähtiin heijastelevan epätavallisuutta ja neroutta. Beethovenin kuolinaamuna hänen vaatekaappinsa salalokerosta löytyivät Heiligenstadtin testamentti, kirje Kuolemattomalle rakastetulle ja useita naisten muotokuvia. Testamentissaan hän määräsi Karlin ainoaksi perillisekseen. Beethovenin viimeiset kirjoittamat rivit, joissa hän nimitti Karlia serkukseen, kuuluivat seuraavasti:


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Beethovenin hautajaiset pidettiin Wienissä 29. maaliskuuta. Niihin osallistui noin 20 000 henkilöä, ja mukana hautajaissaattueessa oli paljon kuuluisuuksia, kuten Franz Schubert ja Johann Nepomuk Hummel. Beethoven on haudattu Wienin Zentralfriedhofiin, jossa hänen ympärillään ovat viimeisen leposijan saaneet myöhemmin monet muutkin säveltäjät.


title: Ludwig van Beethovenin elämäkerta

text: Huolimatta neroudestaan Beethoven ei koskaan ollut samanlainen musiikin ihmelapsi kuin Mozart (vaikka heistä edelleen puhutaan verraten, kumpi todellisuudessa on maailman suurin säveltäjä), ja myös säveltäminen tuotti hänelle enemmän ongelmia. Hän korjasi sävellyksiään jatkuvasti ja turvautui uuden luomisessa usein vanhoihin ideoihin, joita hän oli saattanut kuljettaa ja kehittää mielessään vuosikausia. Hänellä oli tapana säveltää useita teoksia yhtä aikaa, usein hyvin vaihtelevassa ja sekavassa työympäristössä. Osin kuuroutensa takia hän kehitteli teokset mielessään niin valmiiksi, että lopulta hänen tarvitsi vain kirjoittaa ne paperille (tämä kyky oli myös Mozartilla, jonka muistiinpanot tosin paljastavat, ettei hän ilmeisesti ollut tehnyt yhtä raivoisasti korjauksia töihinsä). Beethovenin työtahti oli usein hurja, eikä hän usein piitannut tauoista saati omasta hyvinvoinnistaan.


title: Ricardo Pérez Godoy

text: Ricardo Pérez Godoy (1905–1982) oli perulainen kenraali, joka johti sotilasvallankaappausta vuonna 1962, sotilasjunttaa vuoteen 1963 ja toimi siten maansa presidenttinä kunnes Nicolás Lindley syrjäytti hänet juntan johdosta.


title: Getz au Go Go

text: Getz au Go Go on yhdysvaltalaisen saksofonistin Stan Getzin ja hänen kvartettinsa livealbumi, jolla esiintyy bossa nova -laulaja Astrud Gilberto. Se nauhoitettiin kahden konsertin aikana vuonna 1964 ja julkaistiin samana vuonna Verve Records -levy-yhtiöllä. Kappaleet 4–7 ja 9–10 nauhoitettiin 22. toukokuuta 1964, kappaleet 1–3 ja 8 nauhoitettiin 19. lokakuuta 1964.


title: Ranskan ilmavoimat

text: Ranskan ilmavoimat () ovat Ranskan asevoimien ilmavoimat. Ilmavoimat perustettiin vuonna 1909 nimellä "Service Aéronautique". Ranskan ilmavoimien palveluksessa olevien lentokoneiden määrä vaihtelee lähteestä riippuen, mutta Ministère des Armées kertoi määrän olevan 658 lentokonetta vuonna 2014. Ranskan ilmavoimilla on palveluksessa lähes kolmesataa taistelulentokonetta, joista suuri osa on Dassault Mirage 2000 -lentokoneita ja Dassault Rafale -lentokoneita. Vuoden 2017 alussa Ranskan ilmavoimat koostui 42037 henkilöstä.


title: Ranskan ilmavoimat

text: Ranskan ilmavoimien kokonaisvahvuus on yli 500 ilma-alusta.


title: Happo-emäs-uutto

text: Happo-emäs-uutto on menetelmä aineiden erottamiseksi toisistaan niiden happamuus/emäksisyyserojen perusteella. Nämä menetelmät ovat happo-emäsreaktioon perustuvia uuttomenetelmiä. Ne kuuluvat "aktiivisen uuton" menetelmiin, joissa uutettavat aineet reagoivat uuttoaineiden kanssa.


title: Happo-emäs-uutto

text: Happo-emäs-uutto perustuu siihen, että neutraalien molekyylien suolat ovat yleensä vesiliukoisia ja aineet sellaisenaan eivät yleensä ole vesiliukoisia.


title: Happo-emäs-uutto

text: Perusidea on tiivistettynä kuvassa 1.


title: Happo-emäs-uutto

text: Orgaanisen hapon ja emäksen rasvaliukoisesta liuoksesta voidaan uuttaa emäs vesiliukoisena kerroksena (faasina) erilleen "lisätyn hapon" vesiliuoksen avulla. Liuoksen alkuperäinen happo ei reagoi lisätyn hapon kanssa, sillä lisätty happo vaatii näiden välisen happo-emäsreaktion tapahtumiseksi emäksen, jonka kanssa se voi reagoida. Liuoksen alkuperäinen happo on liian hapan toimiakseen emäksenä, mutta liuoksen varsinainen emäs reagoi lisätyn hapon kanssa. Siten emäs muuttuu vesiliukoiseksi suolakseen lisätyn hapon vaikutuksesta happo-emäsreaktion kautta. Myöskään neutraali aine (jos sitä on liuoksessa) ei ole kyllin emäksinen reagoidakseen hapon kanssa.


title: Happo-emäs-uutto

text: Uutto voidaan tehdä myös "lisätyllä emäksellä". Orgaanisen hapon ja emäksen rasvaliukoisesta liuoksesta voidaan uuttaa happo vesiliukoisena kerroksena erilleen lisätyn emäksen vesiliuoksen avulla.


title: Happo-emäs-uutto

text: Happo-emäs-uutolla voidaan myös erottaa hyvin heikot hapot hyvin vahvoista hapoista tai hyvin heikot emäkset hyvin vahvoista emäksistä, kunhan näiden happojen tai emästen välisten happovakioiden, eli pK (tai emäsvakioiden, eli pK) arvojen erot ovat kyllin suuret. Esimerkkejä:


title: Happo-emäs-uutto

text: Jos tutkittavan näytteen koostumus on tuntematon, kannattaa alla esiteltyjä uuton vaiheiden eri vaihtoehtoja kokeilla pienillä määrillä näytettä, jotta näyte ei kulu loppuun mikäli ongelmia tulee vastaan. Esim. eri liuottimia ja lisättyjä happoja/emäksiä kannattaa kokeilla.


title: Happo-emäs-uutto

text: Jos aine tai aineseos on kiinteä, liuotetaan nesteeksi rasvaliukoisilla liuottimilla, jotka ovat erotetun aineen puhdistusta varten yleensä helposti haihtuvia; puhdistus nimittäin tapahtuu tavallisesti tislaamalla. Liuottimena kannattaa useimmiten käyttää dietyylieetteriä (eetteriä). Myös petrolieetteriä, dikloorimetaania (DCM) tms. voidaan käyttää jos eetteri ei sovi tai sitä ei ole saatavilla. Kiinteää liuotetaan tavallisesti 5 g edestä 30 ml:aan liuotinta.


title: Happo-emäs-uutto

text: Hapolla uutettaessa käytetään tavallisesti 1 molaarista (M) suolahappoa tai 1 M rikkihappoa. Emäksellä uutettaessa saatetaan käyttää 1 M NaOH tai 1 M NaCO. 30 ml liuosta uutetaan yleensä kolme kertaa 10 ml määrällä happoa/emästä (30 ml yhteensä). Rasvaliukoista kerrosta uutetaan useasti, jotta kaikki siinä oleva suolanmuodostaja tai heikko happo/emäs saadaan talteen ja saanto olisi suuri.


title: Happo-emäs-uutto

text: Jos uutetaan heikkoa ja vahvaa happoa tai heikkoa ja vahvaa emästä toisistaan, säädetään uutossa yleensä liuoksen pH uutettavien aineiden pK (tai pK) arvojen väliin. Heikkoja happoja kuten sitruunahappoa, fosforihappoa tai laimeaa rikkihappoa käytetään lievästi happaman pH:n saavuttamiseen. Väkevää suolahappoa tai rikkihappoa voidaan käyttää hyvin happaman pH:n saavuttamiseen. Heikosti emäksisen liuoksen tekemiseen voidaan käyttää ammoniakkia tai natriumvetykarbonaattia (NaHCO). KCO tai NaOH voidaan käyttää voimakkaan emäksisen pH:n saavuttamiseen.Uutto suoritetaan erotussuppilossa, johon tarvittavat aineet on lisätty. Suppiloon muodostuu vesi- ja rasvaliukoiset kerrokset. Suppiloa ravistetaan hieman kerrosten sekoittumiseksi. Suppilosta päästetään ulos pystyasennossa sinne mahdollisesti muodostunutta painetta lyhyen ravistelun jälkeen. Ravistelu ja paineen poisto toistetaan, kunnes suppiloon ei muodostu enää merkittävästi painetta. Paine johtuu höyrynpaineen muutoksesta suppilossa ja se tasataan mm. siksi, jottei suppilo halkea paineesta tai sieltä ryöppyä uutettavia aineita avattaessa suppilon hana. Lopuksi suppiloa sekoitetaan hieman pitemmän aikaa voimakkaasti tai varoen, jos kerrokset muodostavat helposti vaahtomaisen emulsion. Suppilo jätetään pystyasentoon telineeseen kuten kuvassa 2. Kerrosten annetaan erottua suppilon korkki suljettuna.


title: Happo-emäs-uutto

text: Emulsiota voi muodostua erityisesti silloin kun seoksesta on tehty emäksinen ja liuottimena on käytetty dikloorimetaania. Mikäli emulsiota muodostuu, eikä se näytä poistuvan odottamalla ja erottumista avustavan suppilon varovaisella kääntelyllä, voidaan suppilon kerrosten rajapintaa sekoittaa lasisauvalla suppilon kaulan kautta. Jos tämä ei auta, voidaan emulsio uuttaa erilleen ja erottaa se ultraäänipuhdistimessa. Seoksen vesikerroksen ionien lukumäärän lisääminen voi myös auttaa: esim. NaCl, NaSO tai KCO saatetaan lisätä. Ionit ovat hyvin vesiliukoisia ja vähentävät rasvaliukoisen kerroksen aineiden liukoisuutta vesikerrokseen. Ionit vievät rasvaliukoisilta aineilta "tilaa" sitomalla läheisyyteensä vettä, jolloin aineille jää vähemmän vesimolekyylejä joiden kanssa ne voisivat vuorovaikuttaa: tätä kutsutaan ulossuolaukseksi. Jos seos on emäksinen (eli uuttoa tehdään emäksellä), voi pieni määrä laimeaa HSO:ää poistaa emulsion. HSO:ää ei tule lisätä liikaa, jotta seos ei neutralisoidu tai happamoidu. Etanolin tai muun liuottimen lisäys pipetillä suoraan emulsiota sisältävään rajapintaan voi myös ratkaista ongelman. Kerrokset voivat kuitenkin erottua pelkästään odottamalla, vaikka tässä kestäisi pitkään.


title: Happo-emäs-uutto

text: Kerrokset uutetaan erilleen. Usein rasvaliukoista kerrosta uutetaan hapolla/emäksellä vähintään kolmasti (10 ml määrällä happoa/emästä per kerta (yhteensä 10+10+10 = 30 ml) jos uutettavaa liuosta on 30 ml). Uutoista saatavat vesiliukoiset kerrokset yhdistetään. Rasvaliukoista kerrosta ei hävitetä, jos siinä on haluttuja aineita. Jos uutossa on käytetty happoa, tehdään juuri uutettu ja yhdistetty vesiliukoinen liuos emäksiseksi esim. 5 M NaOH:lla, jotta emäksiset tuotteet vapautuvat suoloistaan. Ne muuntuvat kiinteäksi sakaksi ja/tai rasvaliukoiseksi omaksi kerroksekseen seoksessa. Seokseen lisätään eetteriä tai muuta rasvaliukoista haihtuvaa liuotinta. Jos on saatu kiinteää sakkaa, liukenee se tähän lisättyyn liuottimeen. Lisätty liuotinkerros uutetaan erilleen. Liuottimen lisäys ja vesiliukoisen kerroksen uutto toistetaan muutaman kerran ja tästä saadut rasvaliukoiset liuotinta sisältävät kerrokset yhdistetään. Yhdistetty liuotinliuos haihdutetaan esim. tislaamalla ja saadaan kiinteä tai nestemäinen emäksinen tuote tai tuoteseos/liuos, joka voidaan jatkopuhdistaa.


title: Happo-emäs-uutto

text: Edellisestä vaiheesta jääneestä rasvaliukoisesta liuoksesta on nyt poistettu emäkset. Liuokseen on jäänyt vain neutraaleita ja happamia aineita. Liuoksesta voidaan erottaa seuraavaksi hapot hieman samaan tapaan kuin edellä, mutta käyttämällä happoa aluksi.


title: Happo-emäs-uutto

text: Uutettujen liuosten jatkopuhdistus ja/tai erottelu voidaan tehdä esim. tislaamalla, uudelleenkiteyttämällä ja/tai kromatografisin menetelmin.


title: Happo-emäs-uutto

text: Menetelmä toimii vain hapoille ja emäksille, joilla on kyllin suuri liukoisuusero niiden varattujen (suolojen) ja varauksettomien muotojen välillä. Menetelmä ei toimi:


title: Happo-emäs-uutto

text: Mahdollisesti sopivia erotusmenetelmiä Happo-emäs-uuton sijaan ovat mm.:


title: Manuel Prado Ugarteche

text: Manuel Prado Ugarteche (21. huhtikuuta 1889 – 15. elokuuta 1967) oli Perun presidentti vuosina 1939–1945 ja 1956–1962.


title: Manuel Prado Ugarteche

text: Hän oli varakas pankkiiri vaikutusvaltaisesta perheestä, ja entisen presidentin Mariano Ignacio Pradon poika. Pian hänen valintansa jälkeen Peru joutui rajakiistaan Ecuadorin kanssa. Se kärjistyi vuonna 1941 lyhyeen sotaan, jonka Peru voitti. Sisäpolitiikassa Prado lievensi vasemmistopuolue APRAn (Alianza Popular Revolucionaria Americana) vastaisia pakotteita, ja vuonna 1945 salli sen jälleen rekisteröityä puolueeksi. Vuonna 1945 Pradon kauden päättyessä José Luis Bustamante y Rivero valittiin presidentiksi liittoumassa, jonka jäsen myös APRA Oli.


title: Manuel Prado Ugarteche

text: Vuoden 1956 vaaleissa APRA tuki Pradoa vastineeksi siitä että se saisi jälleen laillisen aseman.


title: Kolonjärvi (Keuruu)

text: Kolonjärvi on Keski-Suomessa Keuruulla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Kolonjärvi (Keuruu)

text: Järven pinta-ala on 240 hehtaaria eli 2,4 neliökilometriä. Se on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järven länsipuolella kohoavat Kummunmäki ja Nikainmäki, joka kohoaa yli 70 metriä järven vedenpintaa korkeammalle.


title: Kolonjärvi (Keuruu)

text: Järvessä on laskettu olevan 13 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 5 hehtaaria, mikä on noin 2 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari on yli kolmen hehtaarin suuruinen Kolonsaari, yhdeksän saarta on yli aarin ja loput kolme ovat alle aarin kokoisia. Muita saaria ovat Palosaari, Kärkisaari, Yksipetäinen, Kaksipetäinen, Kanisaari, Lapinsaari ja Limppusaari.


title: Kolonjärvi (Keuruu)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 11 miljoonaa kuutiometriä eli 0,011 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 14,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee Kolonsaaren ja Limppusaaren puolivälissä. Järven keskellä ja Kolosaaren edustalla sen koillispuolella sijaitsee yli 11 metriä syvä syvänne ja Palosaaren luoteispuolella sijaitsee yli 13 metriä syvä syvänne. Lapinlahden harjun rinnalla siitä luoteeseen kulkee järven pohjassa yli 600 metriä pitkä harjanne.


title: Kolonjärvi (Keuruu)

text: Järven rantaviivan pituus on 12 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 3 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata ja asutus on harvaa haja-asutusta. Ainoa kulmakunta on Asunta, joka ulottuu järvien välisen kannaksen yli Asunnanjärvelle. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Valtatie 23 ja Haapamäki–Jyväskylä-rata kulkevat kannaksen kautta.


title: Kolonjärvi (Keuruu)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Kolonjärven alueeseen (35.683) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,7 metriä mpy.


title: Kolonjärvi (Keuruu)

text: Järvi saa pääosan vedestään sekä Sammalisen valuma-alueelta (35.686), jonka pääjärvi on Sammalinen (96 ha), laskee suoraan Kolojärveen, että Kivistönpuron valuma-alueelta (35.685), jonka pääjärvi on Kivistö (50 ha). Kolonjärven alueella on yksi yli hehtaarin järvi Valkeislampi (8 ha), joka laskee siihen suoraan.


title: Kolonjärvi (Keuruu)

text: Järvi laskee lyhyttä uomaa myöten järvien välisen kannaksen yli Asunnanjärveen (265 ha), joiden korkeusero on 1,8 metriä. Vesireitti jatkaa Myllylänjokea pitkin Pohjoisjärveen (305 ha), ja siitä edelleen Hoskarinjokea myöten Keurusselkään.


title: Bones (täsmennyssivu)

text: Bones voi tarkoittaa seuraavia:


Jalkaväenkenraali Adolf Ehrnroothin muistomerkki on kuvanveistäjä Herman Joutsenen teos. Kyseessä on pronssireliefi, joka on kiinnitetty punagraniittikiveen. Reliefin aiheena on Ehrnrooth tarkastamassa rykmenttiään JR 7:ää Karjalan kannaksella 4. kesäkuuta 1944. Teos kuvaa todellista tapahtuma, ja vain muutama päivä myöhemmin tapahtui Karjalan kannaksella suurhyökkäys.


title: Jalkaväenkenraali Adolf Ehrnroothin muistomerkki

text: Veistos paljastettiin yleisölle Turussa Itsenäisyyden aukiolla 27.5.2005. Muistomerkkitoimikunta halusi muistomerkin ensin Tuomiokirkon läheisyyteen, mutta museovirasto oli eri mieltä. Itsenäisyyden aukio sijaitsee Aurajoen rannan tuntumassa Turun kaupunginteatterin vieressä. Muistomerkin julkistamistilaisuuteen osallistuivat muun muassa kunniaosastot Saaristomeren Meripuolustusalueelta, Satakunnan Lennostosta, Porin Prikaatista sekä Laivaston soittokunta ja Maanpuolustusjärjestöjen lippulinna.


title: Saksan jalkapallon 1. Bundesliiga 1981–1982

text: Saksan Bundesliigan kausi 1981–1982 oli järjestyksessään 19. Bundesliigan, Länsi-Saksan pääsarjan, kausi. Se alkoi 8. elokuuta 1981 ja päättyi 29. Toukokuuta 1982. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Bayern München.


text: Jokainen joukkue pelasi kaksi peliä toisiaan vastaan, yhden kotona ja yhden vieraissa. Joukkueet saivat kaksi pistettä voitosta ja yhden pisteen tasapelistä. Jos kaksi tai useampi joukkueista oli tasapisteissä, sijoitus määräytyi maalierolla ja jos vielä tasoissa, niin tehdyt maalit ratkaisivat. Joukkue, jolla oli eniten pisteitä kruunattiin mestariksi ja kaksi vähiten pisteitä kerännyttä joukkuetta putosi suoraan seuraavaksi kaudeksi 2. Bundesliigaan. Sijalle 16 sijoittunut joukkue pelasi 2. Bundesliigan kolmanneksi sijoittunutta vastaan kaksiosaisen nousukarsinnan, jonka voittaja sai paikan 1. Bundesliigassa.


text: TSV 1860 München, FC Schalke 04 ja Bayer 05 Uerdingen putosivat edellisen kauden päätteksi 2. Bundesliigaan. Heidän tilalleen nousivat SV Werder Bremen, SV Darmstadt 98 ja Eintracht Braunschweig.


text: Mestaruuden voitti HSV kolmen pisteen erolla toiseksi sijoittuneeseen Kölniin. Kaudella 1981–1982 Bundesliigassa oli ensimmäistä kertaa käytössä nousukarsinnat. 1. Bundesliigan sijalle 16 sijoittunut joukkue kohtasi 2. Bundesliigan kolmanneksi sijoittuneen joukkueen. Nousukarsinnoissa vastakkain olivat Leverkusen ja Kickers Offenbach. Leverkusen voitti ensimmäisen osaottelut vieraissa 0–1 ja toisen kotonaan 2–1 ja säilytti näin paikkansa korkeimmalla sarjatasolla. Suorat putoajat olivat Darmstadt 98 ja MSV Duisburg.


text: Maalipörssin voitti mestarijoukkue HSV:n Horst Hrubesch 27 maalillaan.


text: Suomalaisista Bundesliigassa esiintyi ainoastaan Pasi Rautiainen, joka edusti SV Werder Bremeniä. Rautiainen teki kauden aikana 26 pelaamassaan ottelussa yhden maalin.


text: Bayer Leverkusen ja 2. Bundesliigassa kolmanneksi sijoittunut Kickers Offenbach pelasivat kaksiosaisen ottelusarjan 1. Bundesliigapaikasta. Leverkusen voitti yhteismaalein 3-1 ja säilyi Bundesliigassa.


title: Gåsgrund

text: Gåsgrund on ulkoilusaari Espoon Suvisaaristossa. Se sijaitsee muutama sata metriä Lehtisaarten lounaispuolella ja kolmisen kilometriä Suvisaariston pääsaarista kaakkoon.


title: Gåsgrund

text: Gåsgrundiin kulkee kesäisin yhteysalus, suojasatama on saaren koillisrannalla.


title: Gåsgrund

text: Gåsgrundin pinta-ala on noin kymmenen hehtaaria. Saaren pituus lounaiskärjestä koilliseen kärkeen on puolisen kilometriä ja leveys kapeimmalla kohdalla noin sata metriä. Paljasta kalliorantaa on etenkin Suomenlahden ulapalle avautuvalla etelärannalla. Saaren maasto muodostuu pääosin silokallioista ja rehevistä niityistä sekä harvapuisesta kangasmetsästä. Gåsgrundin luoteisosassa sijaitsee 0,2 hehtaarin laajuinen suojeltu merenrantaniitty. Länsirannalla sijaitsee vuorijonopoimutuksen seurauksena muodostunut kallioperän rakenne, hieman sen eteläpuolella on lyhyt rantavalli, joka koostuu verraten pienistä kivistä.


title: Gåsgrund

text: Parisataa metriä Gåsgrundista lounaaseen sijaitsee kallioluoto Bullan. Espoon kaupungin uloin ulkoilusaari Knapperskär puolestaan sijaitsee runsaat puoli kilometriä Gåsgrundista etelälounaaseen.


title: Kimono (veistos)

text: Kimono on Karin Widnäsin keramiikkataideteos Turun Aurajokivarressa. Jätevedenpumppaamon torni on verhottu keraamisilla laatoilla, joiden muodon perusteella teos on saanut nimen "Kimono". Se vaihtaa väriään hitaasti vuorokauden rytmin mukaan sinisestä purppuran kautta aamuruskon vaaleanpunaiseen. Kimono paljastettiin Turun kulttuuripääkaupunkivuoden avajaispäivänä 15.1.2011.


title: Kimono (veistos)

text: Keraamiset laatat on tehty IDO:n tehtaalla Tammisaaressa taiteilijan muotin mukaan. Valmistusmateriaali on samaa, mistä suomalaisten käyttämät vessanpöntötkin on tehty.


title: Kimono (veistos)

text: Widnäsin Kimono on yksi Savi Kaupungissa –projektin teoksista. Projektin ideana oli tuoda kauneutta ja viihtyvyyttä kaupungin kulmille, joissa oli kohennusta kaipaavia rumiluksia ja kipupisteitä. Jätevesipumppaamo sijaitsee Aurajoen rannalla kauniilla paikalla: Widnäs kertoo tienneensä heti ohi ajettuaan, että siitä tulisi oiva koti hänen taideteokselleen. Paikka jota ei normaalisti koeta esteettiseksi, saisi uuden ilmeen. Lähtökohtana oli tuoda kauneutta ja viihtyvyyttä kaupungin eri kulmille, joissa oli kohennusta kaipaavia rumiluksia.


title: San Pedro Alcántara (1771)

text: San Pedro de Alcántara oli Espanjan laivaston vuonna 1771 vesille laskettu kaksikantinen 64-tykkinen linjalaiva.


title: San Pedro Alcántara (1771)

text: Francisco Gautierin suunnittelema alus tilattiin Reales Astilleros de Esteirolta Ferrolista. Alus laskettiin vesille vuonna 1771 ja valmistui seuraavana vuonna.


title: San Pedro Alcántara (1771)

text: Alus osallistui Yhdysvaltain vapaussotaan Espanjan julistettua sodan Isolle Britannialle kesäkuussa 1779.


title: Kari Ikonen

text:
Kari Ikonen (s. 1973) on suomalainen jazzmuusikko. Hän on toiminut pianistina, moogistina ja säveltäjänä. Ikonen sai Suomen Jazzliiton Yrjö-palkinnon vuonna 2013.
Kari Ikonen aloitti klassiset pianotunnit 5-vuotiaana, mutta rockbändissä rumpuja soittaneen isoveljen esimerkki ja fuusiojazz-levykokoelma saivat teini-ikäisen pianistin valitsemaan omaksi alueekseen kevyen musiikin ja erityisesti jazzmusiikin. Jyväskylän musiikkiopistossa Matti Laukkasen opetus ja harjoittelumahdollisuudet kiinnostivat Ikosta lukiovuosina jopa koulua enemmän, ja lukion jälkeen hän harjoitteli jo kokopäivätoimisesti pianonsoittoa.


title: Kari Ikonen

text: Vuonna 1994 Ikonen muutti Helsinkiin opiskelemaan Sibelius-Akatemian jazzosastolle sävellystä ja pianonsoittoa mm. Jarmo Savolaisen johdolla. Kevätlukukauden 1996 Ikonen viettikin jo opiskelijavaihdossa Rotterdamin konservatoriossa. Sibelius-Akatemiassa pianisti oli pian kysytty jäsen moneen eri bändiin, ja pitkäikäisimmät kiinnitykset löytyivät 1990-luvun puolivälissä perustetuista Mr. Fonebonesta ja Quartet Coyotesta. Ikonen valmistui musiikin maisteriksi vuonna 2001, pääaineenaan jazzsävellys.


title: Kari Ikonen

text:
Opiskeluvuosien jälkeen Ikonen johti lähes 15 vuotta omaa "Karikko"-yhtyettään ja toimi aktiivisesti mukana yhtyeissä "Gnomus", "Mia Simanaisen" Ahava-yhtyeessä, Slo Motivessa sekä Markus Holkon kvartetissa. Ikonen on säveltänyt monien jazz-pienyhtyeiden lisäksi mm. European Saxophone Ensemble:lle, UMO:lle, Kaartin Seitsikolle, Jyväskylä Big Bandille, Amiensin nuorisojousiorkesterille, Tanguedia Quintetille, Quinteto Otra Vez’lle ja Uusinta!-kamariyhtyeelle..
Kari on työskennellyt monien kansainvälisesti merkittävien muusikoiden ja yhtyeiden kanssa, kuten Louis Sclavis, Lee Konitz, Ingrid Jensen], Bob Moses, Stan Sultzman, Vincent Courtois], Mathias Eick, UMO, Juhani Aaltonen, Eero Koivistoinen ja Otto Donner. Ikosen soittoa ja/tai sävellyksiä on yli 40:llä levyllä. Soittamisen ja sävellystyön ohella Ikonen on toiminut opettajana Jyväskylän musiikkiopistossa 1993-1994, Viron musiikki- ja teatteriakatemiassa 2007-2011 ja Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1998.


title: Kari Ikonen

text: Noin vuodesta 2012 hän on ollut aktiivinen eniten mm. yhtyeissä Kari Ikonen Trio, Trio Toffa, Quartet Ajaton, Jeff Denson Trio ja Orchestra Nazionale della Luna.


title: Kari Ikonen

text: Johtajana


title: Kari Ikonen

text:
Kari Ikonen Trio
"Wind, Frost & Radiation" (Ozella Music 2018) "(julkaistaan Huhtikuussa 2018)"


title: Kari Ikonen

text:
"AJMiLIVE #14" (AJMiLIVE 2016)
"Beauteous Tales And Offbeat Stories" (Ozella Music 2015)


title: Kari Ikonen

text: "Bright" (Ozella Music 2013)Kari Ikonen


title: Kari Ikonen

text: "Ikonostasis" (Ozella, 2017)


title: Kari Ikonen

text: "Karikko" (Fiasko Records 2001) Jazz-Emma 2001 palkinto Kari Ikonen & Karikko


title: Kari Ikonen

text: "The Helsinki Suite" (Eclipse Music 2011)


title: Kari Ikonen

text: "Oceanophonic" (Texicalli Records 2008)Yhteistyöt / Muusikkona


title: Kari Ikonen

text: Trio Toffa


title: Kari Ikonen

text: "Positive" (Eclipse Music 2016)


title: Kari Ikonen

text:
Quartet Ajaton
"Elixir" (Ecplipse Music 2016)


title: Kari Ikonen

text:
Orchestra Nazionale della Luna
"Orchestra Nazionale Della Luna" (Jazz Avatars 2017)


title: Kari Ikonen

text:
Ahava
"Ahava" (Fiasko Records 2001)


title: Kari Ikonen

text:
Slo Motive
"Arrival" (Eclipse Music 2012)


title: Kari Ikonen

text:
Gnomus
"Gnomus Diagnosis" (Fiasko Records 2007) Jazz-Emma-nominé!
"Gnomus: 28 Août 2005" (Fiasko Records 2005)
"Gnomus II" (Fiasko Records 2004)
"Gnomus" (Fiasko Records 2000)


title: Kari Ikonen

text:
Lang & Luolajan-Mikkola
"Transit" (RockAdillo 2005)


title: Kari Ikonen

text:
Markus Holkko
"Markus Holkko: From Circuits With Love" (Texicalli 2010)
"Markus Holkko Quartet: Being Here" (Jupiter 2007) "Jazz-Emma-prize!"


title: Kari Ikonen

text:
Mr Fonebone
"Hit and Run" (Texicalli 2007)
"Mr Fonebone live featuring Ingrid Jensen" (Texicalli 2001)
"Mr Fonebone" (Antti Rissanen 1997)


title: Kari Ikonen

text:
Otto Donner
"Otto Donner Free For All: Live at the Five Corners" (TUM 2010)


title: Kari Ikonen

text:
Quartet Coyote
"TRJVK + voc." (Texicalli 2004)
"Moisturizing" (Texicalli 2000)


title: Kari Ikonen

text:
Sävellyksiä levyillä
UMO Jazz Orchestra
"Umo on Umo" (UMO 2008)
"Sauna Palaa" (UMO 2005)


title: Kari Ikonen

text:
Quinteto ¡Otra Vez! & La Nueva Orquesta de Cuerdas
"Quinteto ¡Otra Vez! & La Nueva Orquesta de Cuerdas" (Otra Vez 2005)


title: Luettelo pääsiäisnäytelmistä Suomessa

text: Pääsiäisnäytelmällä tarkoitetaan pääsiäisen aikaan esitettyä Kristuksen kärsimystarinaan liittyvää näytelmää, joka esitetään useimmiten vaelluksen muodossa (Ristin tie). Tässä artikkelissa on lueteltu Suomessa järjestettyjä ja järjestettäviä pääsiäisnäytelmiä.


title: Luettelo pääsiäisnäytelmistä Suomessa

text: Pääsiäisnäytelmien klassikko Suomessa on Tytti Jäppisen 1970-luvulla kirjoittama "Passiodraama", joka oli tehty opiskelijajoukolle Temppeliaukion kirkkoa varten. Passiodraamaa esitettiin 17 vuotta. Sitä on esitetty kaikkialla Suomessa.


title: Luettelo pääsiäisnäytelmistä Suomessa

text:
Via Crucis -esitys pohjautuu keskiaikaiseen kirkkoperinteeseen. Draama alkaa Kaisaniemen puistosta ja päättyy tuomiokirkon portaille.
Via Crucis -kärsimysnäytelmää esitetään Helsingin keskustassa vuosittain pitkänäperjantaina (kenraaliharjoitus kiirastorstaina). Ensimmäisen kerran se esitettiin 1996.


title: Luettelo pääsiäisnäytelmistä Suomessa

text: Passiodraaman taustaorganisaationa toimii Via Crucis Ristin Tien Tuki ry, jossa ovat edustettuina Helsingin tuomiokirkkoseurakunta, Helsingin ortodoksinen seurakunta, katolinen Pyhän Henrikin seurakunta ja vapaat kristilliset kirkkokunnat.


title: Luettelo pääsiäisnäytelmistä Suomessa

text: Lahdessa on esitetty vuodesta 2000 alkaen professori Paavo Liskin käsikirjoittamaa ja ohjaamaa Kärsimystie -katunäytelmää. Neljänä ensimmäisenä vuotena Lahdessa Jeesuksena oli Reijo Kontio. Keskeisissä tehtävissä esiintyi ammattinäyttelijöitä - mm. Petri Johansson, Kari Kihlström, Juhani Kouki, Petri Liski, Seppo Maijala, Marja-Liisa Nisula sekä Lumikki Väinämö. Mukana oli useita kuoroja, torvisoittokunta, ammattitanssijoita. Koreografina on toiminut Mia Liski. Lavastus Toni Rask, puvustus Laura Salmi. Projektivastaavana on toiminut Raili Varpola. Esitys alkaa Kaupungintalolta (Jerusalemin temppeli), kiertää Vuorikatua Salinin puistoon (Viimeinen ehtoollinen ja Getsemane)jatkaen Mariankatua (hiilivalkea) Kauppatorille (Kaifaksen ja Pilatuksen palatsit sekä Juudaksen hirttäytyminen) ja taas Mariankadulle (Lasarus ja Simon Kyreneläinen) sekä päättyen Ristin kirkon portaille (Golgata). Esitykset ovat saavuttaneet vuosittain n. 20 000 katsojaa.


title: Luettelo pääsiäisnäytelmistä Suomessa

text: Vuonna 2012 esityksen ohjasi näyttelijä, teatteriohjaaja Petri Liski ja Jeesuksena oli näyttelijä Tapani Kalliomäki. Jeesuksen äitiä esitti näyttelijä Kaarina Turunen. Mukana oli n. 350 vapaaehtoista esiintyjää, kuusi kuoroa sekä torvisoittokunta. Esitystä seurasi 20 000 katsojaa ja sen tuotti Lahden Seurakuntayhtymä yhdessä Lahden Kaupungin kanssa.


title: Luettelo pääsiäisnäytelmistä Suomessa

text: Porissa on esitetty vuosina 2008 ja 2010 Paavo Liskin käsikirjoittamaa, evankeliumeihin perustuvaa Kärsimystietä nimellä Ristin tie ja sen on ohjannut Matti Mäntylä. Jeesuksen roolissa on nähty Matti Hakulinen, Pontius Pilatuksena Marko Honkanen, Kaifaksena Jarmo Salmi, Juudaksen roolissa Ari-Pekka Söderdahl sekä Jeesuksen äidin, Marian roolissa Kielo Tommila.


title: Shot at the Night

text: Shot at the Night on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Killersin kappale, joka julkaistiin ensimmäisenä singlenä yhtyeen kokoelma-albumilta "Direct Hits" 17. syyskuuta 2013. Kappale on yhtyeen jäsenten Brandon Flowersin, Dave Keuningin, Mark Stoermerin ja Ronnie Vannuccin kirjoittama ja sille kuvattiin edellisten singlejen tapaan musiikkivideo.


title: Shot at the Night

text: ”Shot at the Night” ylsi Britannian singlelistalla parhaimmillaan sijalle 23.


title: Aqua (pilvenpiirtäjä)

text: Aqua on 82-kerroksinen, 261,8 metriä korkea pilvenpiirtäjä Lakeshore Eastin alueella Chicagon kantakaupungissa Illinois’n osavaltiossa Yhdysvalloissa. Rakennuksen 1–18. kerroksissa toimii hotelli, 19–52. kerroksissa on vuokra-asuntoja ja 53–81. kerroksissa on omistusasuntoja. Aqua sai Emporis Skyscraper Award -palkinnon vuonna 2009. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Jeanne Gang ja Studio Gang Architects.


title: Just Another Girl

text: Just Another Girl on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Killersin kappale, joka julkaistiin toisena singlenä yhtyeen kokoelma-albumilta "Direct Hits" 11. marraskuuta 2013. Kappale on yhtyeen jäsenten Brandon Flowersin, Dave Keuningin, Mark Stoermerin ja Ronnie Vannuccin kirjoittama ja sille kuvattiin edellisten singlejen tapaan musiikkivideo.


title: Just Another Girl

text: ”Just Another Girl” ylsi Britannian singlelistalla parhaimmillaan sijalle 83.


title: Mireksi

text: Mireksi tai mirex (CCl) on kloorattuihin hiilivetyihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty aikaisemmin hyönteismyrkkynä erityisesti muurahaisten ja termiittien torjuntaan. Aineen käytöstä on kuitenkin luovuttu sen ympäristölle ja terveydelle haitallisten vaikutusten vuoksi. Aineen käyttö on kielletty Tukholman sopimuksella.


title: Mireksi

text: Huoneenlämpötilassa mireksi on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee kohtalaisesti aromaattisiin hiilivetyihin. Yhdiste on myrkyllistä ja mahdollisesti karsinogeenista. Eläinkokeissa sen on myös havaittu aiheuttavan sikiöille epämuodostumia. Mireksi hajoaa luonnossa erittäin hitaasti muun muassa hapettuen klordekoniksi ja kertyy ravintoketjussa.


title: Mireksi

text: Mireksiä valmistetaan dimeroimalla heksakloorisyklopentadieeniä. Mireksiä on käytetty erityisesti Yhdysvalloissa ja Kanadassa termiittien sekä "Solenopsis"-suvun tulimuurahaisia vastaan. Yhdistettä on käytetty Yhdysvalloissa 1950-luvulta alkaen kunnes sen käyttö kiellettiin vuonna 1978. Yhdisteen käytöllä on pitkäaikaisia seurauksia luonnossa ja Suurten järvien alueella arvioilta noin 51 miljoonaa hehtaaria on saastunut mireksin vuoksi. Mireksiä käytettiin myös polymeerien palonestokemikaalina.


title: Lapset (Anja Ahon veistos)

text: Lapset on taiteilija Anja Ahon pronssiveistos Turussa Yliopistonkadulla. Teos on sijoitettu asunto-osakeyhtiö Kasinonkulman aukiolle suihkulähteen yhteyteen. Veistos on sinänsä historiallinen, että se on ensimmäinen Turun kaupungin naistaiteilijan toteuttama ulkoveistos. Se paljastettiin vuonna 1959.


title: Lapset (Anja Ahon veistos)

text: Teoksessa kolme lasta istuu polvillaan liuskekivialustalla. Lapsi on suurmiehiä kuvaavien ulkoveistosten joukossa harvinainen aihe. Vuonna 2001 veistos jouduttiin poistamaan alustaltaan, sillä yksi lapsista oli irronnut. Pronssihahmoja pestiin ja putsattiin Wäinö Aaltosen museossa ja niiden alustakiinnityksiä paranneltiin.


title: Lapset (Anja Ahon veistos)

text: Ahon tyyli oli perinteistä ilmaisua tavoittelevaa modernismia. Tyypillisiä hahmoja hänelle olivat sadun- ja leikinomaiset saveen, kipsiin ja puuhun tehdyt figuurit. Naiskuvanveistäjänä hän oli Turun taiteilijapiireissä pioneeri. Aho toimi Wäinö Aaltosen yksityisoppilaana 1950-52.


title: HMS Pembroke (1694)

text: HMS Pembroke oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1694 vesillelaskettu 60-tykkinen neljännen luokan linjalaiva.


title: HMS Pembroke (1694)

text: Alus tilattiin Snelgrovelta Deptfordista. Alus laskettiin vesille 22. marraskuuta 1694.


title: HMS Pembroke (1694)

text: Ranskan laivasto valtasi aluksen Välimerellä vuonna 1709. Alus vallattiin takaisin 1711 ja myytiin 1713 Genovassa Espanjalle, joka nimesi sen "Lanfrancoksi".


title: HMS Pembroke (1694)

text: Alus osallistui Barcelonan piiritykseen päällikkönään D. Andrés del Pez sekä vuonna 1714 sotaretkeen Genovaan, Mallorcalle 1715 ja Etelä-Amerikkaan 1716. Kaksi ranskalaista kaapparia valtasivat aluksen 1718 Montevideon edustalla. Alus tuhoutui pian tämän jälkeen Buenos Airesissa.


title: Run for Cover

text: Run for Cover voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: The Man

text: The Man voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Pitchaus

text: Pitchaus (englannin sanasta "pitch", ’syöttö’) on tuotteen, palvelun tai liikeidean pääkohtien lyhyttä ja tiivistä esittelemistä myyntipuheen tai presentaation muodossa. Esitys eli pitch kestää korkeintaan muutaman minuutin. Pitchausta voidaan kutsua myös hissipuheeksi silloin kun viitataan myyntipuheeseen, joka kestää vain hissimatkan ajan eli noin puoli minuuttia.


title: Pitchaus

text: Pitchaaja voi olla myymässä bisnesideaansa rahoittajille, esittelemässä itseään työnhakutilanteessa, kauppaamassa tuotettaan jälleenmyyjille tai hankkimassa yhteistyökumppania. Pitchin tarkoitus on herättää kuulijoissa kiinnostus esiteltävää asiaa kohtaan ja vakuuttaa heidät asian vahvuuksista. Samalla pitchaus kertoo tekijänsä innosta, näkemyksestä ja osaamisesta. Onnistuessaan pitchaus johtaa jatkokeskustelijoihin esittelijän ja kuulijan välillä.


title: Pitchaus

text: Pitchauksessa esittelijä esittelee aluksi itsensä ja mahdollisen yrityksensä. Hän esittelee ideansa ja kertoo sen kohderyhmän. Hän kuvailee myös ideansa ainutlaatuisuutta ja sen taloudellisia hyödyntämistapoja.


title: Pitchaus

text: Pitchaustilaisuuksia ja -kilpailuja järjestetään esimerkiksi startup-yritystapahtumissa kuten Slushissa.


title: Naga (taruolento)

text: Nāga (sanskriitiksi "käärme") on intialaisten uskomusten mukaan demoninen olento, joista jotkut ovat kuolemattomia. Ne ovat omaksuneet käärmeen muodon ja niillä on yleensä viisi tai seitsemän päätä. Kuvataiteessa nagat ovat yleensä ihmisen muotoisia napaan asti ja siitä alaspäin käärmemäisiä. Käärme Ananta on ikuisuuden symboli – Fesa-nimisenä se kantaa koko maailmaa. Toinen naga, Vasuki, toimi naruna, joka auttoi aikojen alussa kirnuamaan maitomaisen valtameren, ja sen jälkeen Shiva käytti sitä vyönä, jolla sai demonit karkotettua. Intian kansanuskossa nagoja kunnioitetaan hedelemällisyyden tuojina, ja talojen kivijalat on usein koristeltu käärmekuvioin. Buddhalaisuudessa nagoilla on osuus Gautaman elämäntarinassa.


title: HMS Cumberland (1695)

text: HMS Cumberland oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1695 vesillelaskettu 80-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.


title: HMS Cumberland (1695)

text: Alus tilattiin Wyattilta Bursledonilta. Alus laskettiin vesille 12. marraskuuta 1695.


title: HMS Cumberland (1695)

text: Ranskan laivasto valtasi aluksen LIzardin taistelussa vuonna 1707. Alus jatkoi palvelustaan Ranskan laivastossa nimellä "Cumberland", kunnes se myytiin 1715 Genovalle. Genova myi 1717 aluksen edelleen Espanjalle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Príncipe de Asturias".


title: HMS Cumberland (1695)

text: Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi 1718 aluksen Cape Passaron taistelussa. Alusta ei otettu palvelukseen, vaan se myytiin 1720 Itävallalle. "San Carlos'ksi" nimetyn aluksen kotisatamana oli Napoli ja se palveli aina vuonna 1733 tapahtuneeseen romuttamiseensa saakka.


title: Juha Pakkala

text: Juha Kalevi Pakkala (s. 30. elokuuta 1968 Espoo) on suomalainen eksegetiikan tutkija. Hän on toiminut vuodesta 2009 saakka Helsingin yliopiston eksegetiikan ja Raamatun heprean yliopistonlehtorina. Sitä ennen hän on toiminut erimittaisia kausia yliopistotutkijana, yhtenä merkittävimpänä projektinaan Euroopan tiedesäätiön rahoittama "Birth and Transmission of a Holy Tradition". Pakkala on myös yksi ryhmänjohtaja vuosina 2014–2019 toimivassa Suomen Akatemian huippuyksikössä "Pyhät tekstit ja traditiot muutoksessa".


title: Juha Pakkala

text: Pakkala valmistui teologian maisteriksi Helsingin yliopiston teologisesta tiedekunnasta vuonna 1995. Hänellä on toinen maisterin tutkinto seemiläisistä kielistä samaisesta yliopistosta humanistisesta tiedekunnasta. Pakkala väitteli teologian tohtoriksi vuonna 2000 Helsingin yliopistosta pääaineenaan Vanhan testamentin eksegetiikka. Hänen väitöskirjansa käsitteli monoteismin historiallista kehitystä Vanhan testamentin , joka ulottuu Viidennestä Mooseksen kirjasta Kuningaiden kirjojen loppuun. Lisäksi Pakkala on suorittanut saksalaisen yliopistojärjestelmän mukaisen habilitaation Münchenin yliopistossa vuonna 2005. Samana vuonna hänestä tuli Helsingin yliopiston Vanhan testamentin eksegetiikan dosentti. Vuodesta 2002 lähtien Pakkala on myös toiminut yhtenä vastuuhenkilönä Kinneretin arkeologisissa kaivauksissa.


title: Juha Pakkala

text: Pakkalan tieteellinen tutkimus keskittyy erityisesti Vanhan testamentin historiallisten kirjojen synty- ja toimitushistoriaan, muinaisten kirjurien rooliin pyhinä pidettyjen tekstien toimittajina ja muinaisen Israelin historiaan arkeologian näkökulmasta.


title: Kuolema ei ole lasten leikkiä

text: Kuolema ei ole lasten leikkiä on Alan Bradleyn kirjoittama salapoliisiromaani. Se on Flavia de Luce -sarjan toinen osa. Englanninkielinen alkuteos "The Weed That Strings the Hangman's Bag" ilmestyi vuonna 2010 ja suomennos 2014.


title: Kuolema ei ole lasten leikkiä

text: Kiertävän nukketeatterin auto hajoaa Bishop’s Laceyn hautausmaan kohdalla. Teatteriseurueen muodostavat televisiostakin tuttu marionettitaiteilija Rupert Porson ja hänen avustajansa Nialla. Saadakseen rahaa auton korjaamiseen Porson järjestää kaksi näytöstä seurakuntatalolla.


title: Kuolema ei ole lasten leikkiä

text: Flavia on osunut paikalle auton hajottua ja päätyy avustamaan esitysten valmistelussa. Toinen näytös päättyy kuitenkin dramaattisesti Porsonin kuolemaan, ja pian Flavia huomaa taas tutkivansa murhaa. Esiin alkaa nousta kyläläisten salaisuuksia vuosien takaa.


title: Kettumäen kotiseututalo

text: Kettumäen kotiseututalo on Kuusankoskella Kettumäen rinteessä sijaitseva Lars Sonckin suunnittelema hirsitalo. Se on alkujaan rakennettu Pienten lasten kouluksi 1897 Kymintehtaalle jyrkän kallion reunalle ja tunnettiin lempinimellä "Norjalaiskoulu" tai "Mäkikoulu".


title: Kettumäen kotiseututalo

text: Rakennus siirrettiin 1957 Kettumäelle ja avattiin seuraavana vuonna yleisölle.


title: Kettumäen kotiseututalo

text: Kuusankosken kotiseutuyhdistys on ylläpitänyt rakennusta ja siinä toimivaa museota vuodesta 1995.


title: Kettumäen kotiseututalo

text: Lähistöllä on siirrettynä työläistaloja ja Kettumäen kansanpuisto.


title: Asko Ojamäki

text: Asko Tapio Ojamäki (s. 21. syyskuuta 1946 Himanka) on kunnallismies, joka toimi Oulaisten ja Ylivieskan kaupunginjohtajana.


title: Asko Ojamäki

text: Asko Ojamäki syntyi maanviljelijä Sakari Ojamäen ja emäntä Fanni Isopahkalan perheeseen. Hänen puolisonsa on kasvatustieteiden maisteri Irma Kankaanpää. Ojamäki tuli ylioppilaaksi 1966 ja valmistui taloustieteen maisteriksi Tampereen yliopistosta 1972. Hän oli Asikkalan taloussihteeri 1973–1974 ja Iitin kunnansihteeri 1974–1980. Kuhmoisten kunnanjohtajana Ojamäki toimi 1980–1989 ja Sievin 1989–1996. Hän oli Oulaisten kaupunginjohtaja 1996–2004 ja Ylivieskan 2004–2010. Eläkkeelle Ojamäki jäi syksyllä 2010, jolloin hänen seuraajakseen Ylivieskan kaupunginjohtajaksi valittiin Terho Ojanperä.


title: Yanni Gourde

text: Yanni Gourde (s. 15. joulukuuta 1991 Saint-Narcisse, Quebec) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Tampa Bay Lightningissa. Gourde on varaamaton pelaaja, joka teki Lightningin kanssa sopimuksen keväällä 2014 ja pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa kaudella 2014–2015. 13.3.2018 mennessä Gourde on pelannut NHL:n runkosarjassa 91 ottelua tehopistein 30+33=63.


title: Fragmenta membranea

text: Fragmenta membranea on Kansalliskirjaston Suomessa keskiajalla käytettyjen kirjojen jäänteitä sisältävä kokoelma. Kirjoista on jäljellä irtolehtiä, joita on käytetty 1500-luvulta alkaen voudintilien kansimateriaalina. 1800-luvulla puretuista kansista muodostuva kokoelma on digitoitu ja sitä voi selata verkkopalvelussa.


title: Manuel A. Odría

text: Manuel Arturo Odría Amoretti (26. marraskuuta 1897 – 18. helmikuuta 1974) oli perulainen kenraali, joka toimi maansa presidenttinä 1948–1956.


title: Manuel A. Odría

text: Lokakuussa 1948 Odría johti sotilasjunttaa, joka syrjäytti presidentti José Bustamenten. Odría asetettiin tilapäiseksi presidentiksi, lainsäädäntö sivuutettiin sotilasvallan alta. 1. kesäkuuta 1950 Odría astui virallisesti syrjään presidentin virasta osallituakseen presidentinvaaleihin ainoana ehdokkaana, ja Zenón Noriega Agüero oli muutaman kuukauden ajan presidenttinä. Vuonna 1956 hänen oli levottomuuksien takia pakko sallia vapaat vaalit, ja Odría lähti vapaaehtoiseen maanpakoon Yhdysvaltoihin.


title: Pelko (vuoden 1971 elokuva)

text: Pelko ("Fright") on Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1971 tuotettu ja ensi-iltansa saanut ohjaaja Peter Collinsonin jännityselokuva. Elokuvaa voidaan perustellusti pitää ns. slasher-elokuvien lajityypin varhaisena edustajana (proto-slasher).


title: Pelko (vuoden 1971 elokuva)

text: Opiskelijaneitokainen Amanda (Susan George) on Helenin (Honor Blackman) ja tohtori Cordellin (John Gregson) nuoren pojan, Taran, lapsenvahtina näiden hulppeassa lukaalissa syrjäisellä metsäseudulla. Amandan jäätyä yksin ja lapsen nukkuessa Amanda tuntematon mies tarkkailee nuorta naista ikkunan takaa. Paikalle saapuu Amandan poikaystävä Chris (Dennis Waterman) viettämään rentoa iltaa Amandan kanssa ja Chrisin poistuessa asunnosta tuntematon hyökkääjä Chrisiä päähän.


title: Pelko (vuoden 1971 elokuva)

text: Amanda kuulee asunnossa erilaisia epämääräisiä ääniä ja arvelee Chrisin tekevän kepposta hänelle. Tilanne muuttuu kuitenkin nopeasti. Amanda pelästyy niin pahoin, että soittaa Helenille ravintolaan, mutta puhelu he eivät puhua keskenään ennen kuin puhelu oudosti katkeaa. Helen pelästyy, että hänen mielisairas ex-miehensä Brian (Ian Bannen) on ilmestynyt talolle.


title: Pelko (vuoden 1971 elokuva)

text: Brian pääsee taloon esiintyen veristä Chrisiä auttavana hyväntahtoisena naapurina, mutta Amanda tajuaa nopeasti tehneensä virheen, kun Brian alkaakin kutsua häntä "Heleniksi" ja estää tytön pääsyn nukkuvan Taran huoneeseen. Amanda yrittää myöhemmin paeta asunnosta Taran kanssa juuri parahultaisesti poliisien saapuessa talolle Helenin hälyttäminä, mutta Brian onnistuu kiskomaan tytön takaisin asuntoon ja tilanteesta syntyy piinallinen panttivankidraama. Helen tarjoutuu Amandan ja Taran tilalle Brianin vangiksi ja pääsekin asuntoon, mutta Brian tajuaa tämän olevan ansa ja tilanteesta syntyy ankara kamppailu.


title: Pelko (vuoden 1971 elokuva)

text: Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ennakkotarkastuksessa vuonna 1972 ikärajan KK (Kokonaan kielletty), joten elokuvaa ei saanut laillisesti Suomessa esittää eikä levittää. Myöhemmin vuonna 1988 videolevitystä varten tehdyssä uusintatarkastuksessa tuo täyskielto jäi voimaan.


title: Etinamaatti

text: Etinamaatti ("1-etynyylisykloheksyylikarbamaatti", kauppanimet "Valamin" ja "Valmid") on eräs lääkeaine. Sitä on käytetty unilääkkeenä eli hypnoottina. Aine kuuluu tertiäärisiin karbinoleihin. Annostelumuotona on ollut kiinteä jauhemainen, joka on suljettu lääkekapseleihin. Etinamaatti on ollut Suomessa lääkityskäytössä vielä 1970-luvulla, muttei juurikaan tuosta myöhempänä. Lääkkeen yliannostelu tai sekakäyttö eli yhdistely sedatiiveihin on saattanut olla vaarallista eli elimiä vaurioittavaa ja jopa kuolettavaa. Huomattavan suuri yliannos on aiheuttanut vaikeita kouristuksia.


title: Etinamaatti

text: Etinamaatti kehiteltiin korvaamaan barbituraatteja. Aineen patentoi Schering-lääkeyhtiö vuonna 1957. Lopulta sen terapeuttinen indeksi osoittautui huomattavan kapeaksi, eikä se osoittautunut olemaan riittävän turvallinen substituutti eli korvaava lääke. Etinamaattia muistuttaa kaksi vastaavaa ainetta, jotka ovat: etklorvynoli ("Arvynol" ja "Placidyl") ja metyyliparafynoli/metyylipentinoli ("Dormison").


title: Etinamaatti

text: Etinamaatin kemiallinen kaava on CHNO, moolimassa 167,21 g/mol ja CAS-numero 126-52-3.


title: Laos (kaupunki)

text: Laos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Suur-Kreikassa eli Magna Graeciassa nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi Italian eteläkärjen länsirannikolla lähellä nykyistä Santa Maria del Cedron kunnan Marcellinan kylää Cosenzan maakunnassa Calabriassa.


title: Laos (kaupunki)

text: Laos oli kreikkalaisten siirtokunta. Sen perustivat Sybariin jäljellä olleet asukkaat kaupungin tuhon vuonna 510 eaa. jälkeen, vuoteen 494 eaa. mennessä. Näin perustaminen ajoittuu arkaaisen kauden lopulle. Sybaris sijaitsi saman niemimaan itärannalla Tarantonlahden puolella. Toisaalta Laos mainitaan antiikin lähteissä myös Thurioin siirtokunnaksi, mikä voi kertoa Thurioin vaikutuksesta kaupungin historiassa. Laoslaiset saattoivat osallistua Sybariin uudelleenperustamiseen vuonna 453 eaa. Kaupunki löi omaa rahaa.


title: Laos (kaupunki)

text: Laos sijaitsi ilmeisesti alun perin arkaaisella ja myöhemmin klassisella kaudella hieman eri paikassa. Ainoastaan jälkimmäisen paikka tunnetaan, mutta varhaisemman paikan oletetaan olleen lähistöllä. Laoksen lähellä sijaitsi samanniminen joki. Kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 100 neliökilometriä. Kaupungin alueella on suoritettu kaivauksia, ja paikalla on arkeologinen puisto vuodesta 1994.


title: Laos (kaupunki)

text: Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Lainos" (), alun perin digammalla "Lawinos" ().


title: Laos (täsmennyssivu)

text: Laos voi viitata seuraaviin:


title: Metapontion

text: Metapontion (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Suur-Kreikassa eli Magna Graeciassa nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi nykyisen Bernaldan kunnan alueella noin kilometrin luoteeseen nykyisestä Santa Palaginasta.


title: Metapontion

text: Metapontion oli alun perin kreikkalainen siirtokunta. Se taantui roomalaiselle kaudelle tultaessa ja oli raunioina viimeistään ajanlaskun alun tienoilla.


title: Metapontion

text: Metapontion sijaitsi Tarantonlahden rannalla kahden joen, jotka tunnettiin roomalaisella kaudella nimillä Bradan(e)us- ja Casuentus (nyk. Bradano ja Basiento/Cavone), suiden välisellä rannikkotasangolla. Bradanus tunnettiin ilmeisesti myös Metapontionin jokena kaupungin mukaan. Kaupungin etäisyys Herakleiasta ("Heraclea") oli noin 23 kilometriä ja Taraksesta ("Tarentum") noin 39 kilometriä.


title: Metapontion

text: Metapontion tunnettiin alueen hedelmällisestä maaperästä. Kaupunkivaltion alue tunnettiin nimellä "Metapontinē" (). Sen pinta-alaksi on arvioitu noin 200 neliökilometriä. Väkiluvuksi on arvioitu suurimmillaan noin henkeä, joista noin itse kaupungissa.


title: Metapontion

text:
Metapontion perustettiin Akhaiasta tulleiden asuttajien siirtokuntana. Tämä tapahtui arkeologisten löytöjen perusteella noin 630 eaa., mutta perinteisen käsityksen mukaan jo aikaisemmin noin 700–690 eaa. Eusebios ajoitti jostakin syystä Metapontionin perustamisen jo noin vuoteen 733–732 eaa., mutta tämä tekisi siitä yhden koko Italian varhaisimmista kreikkalaiskaupungeista, mikä ei selvästikään voi pitää paikkansa.
Kreikkalalaisessa mytologiassa kaupungin perustaminen ajoitettiin vieläkin varhaisemmaksi, mykeneläisen kauden lopulle. Strabonin mukaan sen perustajana pidettiin Pyloksesta tulleita asuttajia, jotka olivat palanneet Nestorin mukana Troijan sodasta. Junianus Justinuksen mukaan sen perustaja olisi ollut Epeios, joka oli rakennuttanut Troijan puuhevosen. Eforokselta tunnetun kolmannen perinteen mukaan perustajat olisivatkin olleet fokislaisia, ja näiden johtaja olisi ollut Krisan tyranni Daulios. Neljännen version mukaan kaupunki olisi saanut nimensä heeros Metaboksesta. Tämä yhdistettiin Metapontokseen, joka oli myyteissä Aioloksen ja Boiotoksen isä. Samnilaisten kerrotaan myöhemmin tuhonneen tämän varhaisen kaupungin, jonka jälkeen akhaialaiset olisivat perustaneet sen uudelleen.


title: Metapontion

text: Antiikin lähteiden mukaan kaupungin paikka oli asumaton silloin, kun akhaialaiset siirtokuntalaiset saapuivat, mutta ei ole tietoa siitä, oliko paikalla todella ollut varhaisempaa asutusta. Läheiset Krotonin ja Sybariin jo aiemmin perustaneet akhaialaiset halusivat asuttaa seudun, jotta doorilainen Taras ei saisi aluetta itselleen. Siksi paikalle lähetettiin siirtokunta emämaasta, ja sen johtajaksi mainitaan Leukippos. Siirtokuntalaisten kerrotaan joutuneen kamppailemaan alueesta sekä taraslaisten että paikallisen ei-kreikkalaisen heimon oinotrialaisten kanssa.


title: Metapontion

text: Metapontionin varhaisvaiheista tiedetään muiden Suur-Kreikan kaupunkien tavoin vain vähän. Se vaikuttaa kuitenkin nousseen nopeasti suhteellisen kukoistavaksi kaupungiksi muun muassa seudun hedelmällisen maaperän ansiosta. Se löi omaa rahaa noin vuodesta 550 eaa. lähtien. Kaupunki oli perustamis- ja heimoyhteyden vuoksi läheisissä väleissä Krotonin ja Sybariin kanssa. Kaupungit liittoutuivat jossakin vaiheessa 500-luvulla eaa. yhdessä Siristä vastaan tarkoituksena ajaa joonialaiset pois tästä kaupungista. Sota vaikuttaa päättyneen Siriin valtaamiseen ja tuhoon. Tapahtuman tarkempaa ajoitusta ei kuitenkaan tiedetä. Metapontion ei vaikuta ottaneen osaa Krotonin ja Sybariin sotaan, joka kohti viimeksi mainitun tuhoon.


title: Metapontion

text: Metapontion oli filosofi Pythagoraan viimeinen elinpaikka. Pythagoralaisuus sai kaupungissa hyvän jalansijan, mitä kautta koulukunta vaikutti myös kaupungin politiikkaan. Tätä kautta kaupunki oli osana niitä levottomuuksia, joita koulukunta sai aikaan monissa Suur-Kreikan kaupungeissa. Metapontion otti Pythagoraan ja tämän oppilaat vastaan senkin jälkeen, kun nämä oli karkotettu Krotonista. Pythagoras myös haudattiin kaupunkiin hänen kuoltuaan vuonna 496 eaa. Kaupunkilaiset omistivat Pythagoraan talon Demeterin temppeliksi ja antoivat kadulle, jonka varrella se sijaitsi, nimen Museion. Pythagoraan hautaa näytettiin kaupungissa vielä Ciceron aikana ensimmäisellä vuosisadalla eaa.


title: Metapontion

text: Ateenan Sisilian sotaretken aikaan peloponnesolaissodassa vuosina 415–413 eaa. Metapontion pyrki muiden Suur-Kreikan kaupunkien tavoin pysymään aluksi puolueettomana. Sen toisena vuonna kaupunki kuitenkin liittoutui Ateenan kanssa, ja myös osallistui vähäisillä omilla joukoilla sotaretkeen. Kaupunki oli sijaintinsa ansiosta sivummalla Syrakusan tyrannin Dionysioksen myöhemmin aiheuttamalta uhalta alueen kaupungeille, eikä myöskään lukaanien kasvanut voima alueella vaikuta aiheuttaneen kaupungille suurempia ongelmia.


title: Metapontion

text: Metapontion mainitaan seuraavan kerran historiassa vuonna 345 eaa., kun Timoleon rantautui sinne Sisilian sotaretkellään, vaikkakin kaupunki pysyi jälleen muutoin puolueettomana. Epeiroksen kuninkaan Aleksanterin Italian sotaretken aikaan kaupunki oli tämän puolella, ja tuki tätä taistelussa lukaaneja ja bruttiumlaisia vastaan.


title: Metapontion

text: Metapontionin kukoistusta ja vaurautta osoittavat sen lyömät lukuisat rahat, joissa oli kaupungin symbolina ohrantähkiä; kaupungin Delfoihin lahjoittamat kultaiset viljantähkät; sekä sen Olympiaan pystämä aarrekammio, joka oli olemassa vielä Pausaniaan aikaan. Metapontionlaiset kunnioittivat Aristeasta, jonka kerrottiin ihmeellisellä tavalla ilmestyneen kaupunkiin 240 vuotta sen jälkeen kun tämä oli kadonnut Kyzikoksesta. Kaupungissa uhrattiin myös Leukippokselle tämän perustajan ominaisuudessa, sekä Neleideille liittyen kaupungin pyloslaiseen taustaan. Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä "Metapontinos" () ja "Metapontios" (), myöhemmin latinaksi "Metapontinus".


title: Metapontion

text: Kleonymoksen sotaretkellä alueen barbaareja vastaan vuonna 303 eaa. metapontionlaiset eivät jostakin syystä asettuneet tämän puolelle. Tämän vuoksi Kleonymos suuntasi lopulta aseensa kaupunkia vastaan yhdessä lukaanien kanssa. Lopulta hän sai kaupungin haltuunsa rauhanomaisesti, mutta hänen kerrotaan syyllistyneen siellä kaikenlaisiin väärinkäytöksiin valtaa pitäessään.