title: Wolfgang Köhler

text: Köhler opiskeli vuosina 1905-1906 filosofiaa, historiaa ja luonnontieteitä Tübingenin yliopistossa, Bonnin yliopistossa psykologiaa, matematiikkaa ja filosofiaa 1906-1907 sekä Berliinin yliopistossa psykologiaa, filosofiaa ja luonnontieteitä 1907-1909 Carl Stumpfin, Max Planckin ja Walther Nernstin johdolla. Hän suoritti tohtoritutkinnon Berliinissä ("Akustische Untersuchungen", 1909).


title: Wolfgang Köhler

text: Köhler siirtyi Frankfurt am Mainiin vuonna 1910, missä hän toimi assistenttina yhteistyössä Wertheimerin, Koffkan, Adhémar Gelbin ja Kurt Goldsteinin kanssa. Köhler ja Koffka toimivat tutkimuskohteina Wertheimerin kokeessa, mikä johti hahmopsykologian koulukunnan syntyyn. Suoritettuaan habilitaatiotutkinnon 1911 Köhler siirtyi Teneriffalle Preussin tiedeakatemian tutkimusaseman johtajaksi vuosiksi 1913-1920. Hänet nimitettiin kokeellisen psykologian ja filosofian professoriksi ja psykologisen instituutin johtajaksi Göttingenin yliopistoon 1921. Hän siirtyi edelleen Berliinin yliopiston professoriksi ja psykologisen instituutin johtajaksi Stumpfin jälkeen vuosiksi 1922-1935, jossa hän oli samanaikaisesti Wertheimerin kanssa vuoteen 1929 saakka ja siitä eteenpäin Kurt Lewinin kanssa vuoteen 1932. Köhler joutui eroamaan viroistaan Saksassa kansallissosialismin vallitessa jouduttuaan epäsuosioon natsien politiikan vastustajana. Saksasta hän siirtyi Harvardin yliopiston vierailevaksi professoriksi 1934-1935, josta hän siirtyi Swarthmore Collegen psykologian ja filosofian professoriksi vuosiksi 1935-1948 ja tutkimusprofessoriksi vuosiksi 1946-1958. Hän perusti aikakauslehden "Psychologische Forschung" toimien myös sen toimittajana 1921-1938. Hän toimi myös vierailevana professorina useissa yliopistoissa ja valittiin vuonna 1959 American Psychological Associationin presidentiksi. Hänet nimitettiin myös Freie Universität Berlinin emeritusprofessoriksi vuonna 1959 ja hän vieraili siitä lähtien entisessä kotimaassaan vuosittain.


title: Barbara (laulaja)

text: Monique Andrée Serf, paremmin tunnettu taiteilijanimellä Barbara (9. kesäkuuta 1930 Pariisi – 25. marraskuuta 1997 Neuilly-sur-Seine) oli ranskalainen runoilija ja tuottelias chanson-laulaja ja lauluntekijä. Samaa tyylisuuntaa hänen kanssaan edustivat muun muassa Jacques Brel ja Edith Piaf.


title: Barbara (laulaja)

text: Ranskanjuutalaiseen sukuun syntynyt Monique Serf joutui kymmenvuotiaana elämään perheineen piilossa natsimiehittäjiltä. Muistelmissaan hän kertoo tuohon aikaan joutuneensa myös isänsä seksuaalisen hyväksikäytön kohteeksi. Sodan jälkeen naapurissa asunut musiikinopettaja huomasi tytön lahjat ja ohjasi hänet alkuun musiikkiopinnoissa, jotka johtivat Pariisin École Supérieure de Musique -oppilaitokseen. Opinnot siellä kuitenkin keskeytyivät rahavaikeuksiin, ja Monique alkoi esiintyä työkseen suositussa La Fontaine des Quatre Saisons -kabareessa.


title: Barbara (laulaja)

text: Monique Serf otti taiteilijanimensä venäläiseltä isoäidiltään Varvara Brodskyltä. Vuosina 1950–1952 hän asui Brysselissä ja tutustui sikäläisiin taiteilijoihin, joiden kanssa hän oli mukana valtaamassa taloa ja perustamassa sinne yhteisöä, jonka yhtenä toimintamuotona oli Barbaran esiintymiset pianon säestyksellä muun muassa Piafin ja Juliette Grecon lauluja esittäen. Palattuaan Pariisiin Barbara tutustui belgialaiseen Jacques Breliin ja myöhemmin Georges Brassensiin, joiden lauluja hän alkoi esittää opiskelijaklubeilla Pariisin Latinalaiskorttelissa. Läpimurron hän teki vasta esiinnyttyään suositummilla areenoilla kuten Bobino Music Hallissa ja saatuaan sitä myötä levytyssopimuksen Philips-levymerkille 1964.


title: Barbara (laulaja)

text: Barbaran suosituinta levytystä ”L’Aigle noir” väitetään myydyn miljoona kappaletta ensimmäisten 12 tunnin aikana. Hänen muita tunnettuja laulujaan ovat ”Ma plus belle histoire d’amour c’est vous”, ”La solitude” ja ”Nantes”, jota on suomeksi esittänyt ainakin Arja Saijonmaa. Laulun ”Göttingen” on sanottu vaikuttaneen Saksan ja Ranskan sodanjälkeisten suhteiden elpymiseen enemmän kuin monien poliittisten puheiden.


title: Barbara (laulaja)

text: 1970-luvulla Barbara esiintyi paljon televisiossa ja konsertoi ranskankielisten maiden lisäksi Japanissa ja Israelissa. Hän teki yhteistyötä muun muassa Gérard Depardieun ja Mihail Baryšnikovin kanssa elokuvissa ja näyttämöllä ja näytteli itsekin muutamissa elokuvissa ja musikaalituotannoissa. 1980-luvulla hän kampanjoi voimakkaasti AIDS-valistuksen puolesta. Ranskan valtio antoi hänelle 1988 Kunnialegioonan jäsenyyden.


title: Heinäkuun päivät

text: Heinäkuun päiviksi (, "Julskije dni") kutsutaan Venäjän tasavallan pääkaupungissa Pietarissa heinäkuussa 1917 syntynyttä spontaania väliaikaisen hallituksen vastaista kansannousua, joka oli osa Venäjän vallankumousta. Se alkoi 16. heinäkuuta anarkistimatruusien organisoimana työläisten mielenosoituksena ja jatkui seuraavana päivänä väkivaltaisesti tukahdutettuna bolševikkien johtamana puolen miljoonan ihmisen suurmielenosoituksena. Tämän jälkeen 18.–20. heinäkuuta väliaikainen hallitus pidätti kansannousun johtajia ja riisui mielenosoittajien puolella olleita joukkoja aseista. Toimenpiteiden seurauksena bolševikit menettivät vaikutusvaltaansa syyskuiseen Kornilovin kapinaan saakka ja tuleva lokakuun vallankumouksen johtohahmo Vladimir Lenin joutui pakenemaan Suomen suuriruhtinaskunnan puolelle.


title: Heinäkuun päivät

text: Kansannousu sai alkunsa anarkistien organisoimasta mielenosoituksesta, jota he suunnittelivat Pietarin pohjoispuolella Viipurin piirissä sijaitsevassa tsaarin entisen turvallisuuspäällikön Pjotr Durnovon huvilassa. Anarkistit olivat ottaneet sen kokouspaikakseen helmikuun vallankumouksen yhteydessä. Maa oli kevään ja kesän 1917 aikana ajautunut sisä- ja ulkopoliittiseen kriisiin, tavallisen kansan keskuudessa levisi erityisesti sodanvastaisuus, kun maa haluttiin irti ensimmäisestä maailmansodasta. Heinäkuun alussa käynnistynyt Itävalta-Unkarin vastainen hyökkäys oli lyhyessä ajassa vaatinut jo kymmenien tuhansien venäläissotilaiden hengen. Mielenosoitusta oli suunniteltu jo heinäkuun 10. päiväksi, mutta se toteutui lopulta vasta 16. heinäkuuta. Mielenosoituksen kutsuivat koolle 1. konekiväärirykmentin anarkistit, jotka saivat siihen liittymään tuhansia tehdastyöläisiä sekä sotilaita neljästä muusta armeijan yksiköstä. Hallituksenvastainen mielenosoitus järjestettiin, vaikka sen kielsivät sekä sosialistivallankumouksellinen puolue että sosiaalidemokraattinen työväenpuolue.


title: Heinäkuun päivät

text: Vuorokautta myöhemmin nähtiin mielenosoitus, jossa lähteistä riippuen oli 100 000–500 000 osallistujaa. Sitä olivat anarkistien sijasta järjestämässä bolševikit, koska nämä halusivat pitää protestin rauhanomaisena ja saada sen myös näyttämään hyvin organisoidulta. Heinäkuun 17. päivän suurmielenosoitukseen osallistui työläisiä, sotilaita ja matruuseja, joiden iskulauseena oli hallituksen syrjäyttämistä vaativa ”kaikki valta neuvostoille”. Mielenosoittajien joukossa oli työläisten lisäksi arviolta 12 000 sotilasta, noin 5 000 punakaartilaista sekä joitakin satoja Kronstadtin linnakkeen anarkisteja. Väliaikaishallituksen vastaisia mielenosoituksia nähtiin Pietarin lisäksi myös useassa muussa kaupungissa, kuten Moskovassa, Nižni Novgorodissa ja Krasnojarskissa.


title: Heinäkuun päivät

text: Hallitus päätti kuitenkin tukahduttaa protestit väkivalloin. Rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan asetettiin tuhansia miliisejä, hallitukselle uskollisia sotilaita sekä kasakoita ja mustina sotnioina tunnettuja äärioikeistolaisia nationalisteja. Sotilaat avasivat konekivääritulen mielenosoittajien rintamaa kohti, jonka seurauksena yli 700 ihmistä kuoli tai loukkaantui. Lisäksi mustat sotniat surmasivat omissa iskuissaan arviolta parisenkymmentä mielenosoittajaa. Tilanne välttyi kehittymästä aseelliseksi yhteenotoksi lähinnä bolševikkien huonon organisoinnin vuoksi. 20. heinäkuuta kaupunkiin saapui Itävalta-Unkarin vastaiselta rintamalta koottuja hallitukselle uskollisia joukkoja, jotka miehittivät nopeasti Pietarin keskustan ja saivat lisäksi siihen asti puolueettomina pysytelleitä sotilaita liittymään väliaikaishallituksen tueksi.


title: Heinäkuun päivät

text: Protestien tukahduttamista seuranneen kahden päivän aikana hallitus riisui punakaartit aseista, hajotti kapinoineet sotilasyksiköt sekä pidätti bolševikkien johtohahmoja ja joitakin anarkisteja. Kahden seuraavan päivän aikana tuhottiin "Pravda"-lehden toimitus ja kirjapaino sekä bolševikkien keskuskomitean päämaja Kšesinskajan talossa. Myös anarkistien tukikohtanaan käyttämään huvilaan tehtiin ratsia. Satojen pidätettyjen joukossa olivat bolševikeista muun muassa Lev Trotski, Lev Kamenev, Anatoli Lunatšarski sekä Pavel Dybenko. Heidät kaikki vapautettiin syyskuisen Kornilovin kapinan jälkeen. Vladimir Leninistä annettiin pidätysmääräys, jonka mukaan häntä syytettiin vehkeilystä saksalaisten kanssa. Lenin piileskeli aluksi Pietarissa ja pakeni sen jälkeen Suomeen, jossa hän asui aluksi Helsingissä ja syyskuusta lähtien Viipurissa.


title: Heinäkuun päivät

text: Heinäkuun tapahtumat merkitsivät bolševikkien vaikutusvallan vähenemistä sekä väliaikaisen hallituksen ja Pietarin neuvoston rinnakkaishallinnon päättymistä Venäjän pääkaupungissa. Samalla se heikensi entisestään bolševikkien välejä hallituksen puolelle asettuneisiin sosialistivallankumoukselliseen puolueeseen ja sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen menševikkeihin. Tämän jälkeen Venäjän vallankumouksen jatkuminen rauhanomaisena oli enää mahdotonta. Väliaikainen hallitus puolestaan hajosi sen pääministerin Georgi Lvovin erotessa. Hänen tilalleen uudeksi pääministeriksi tuli aikaisemmin oikeusministerinä toiminut Aleksandr Kerenski.


title: Totta

text: Totta on Riikka Pulkkisen vuonna 2010 ilmestynyt toinen romaani, joka oli ilmestymisvuonnaan Finlandia-palkintoehdokas.


title: Totta

text: Teos sijoittuu Helsinkiin ja sen keskiössä on syöpää sairastavan Elsan perhe, johon kuuluvat puoliso Martti, tytär Eleonoora ja tämän tyttäret Anna ja Maria. Kirjan alussa Elsa siirtyy hoitolaitoksesta saattohoitoon kotiinsa, ja muut perheenjäsenet vuorottelevat hänen hoitamisessaan. Elsa on 70-vuotias psykologian emeritaprofessori ja hänen puolisonsa Martti tunnettu kuvataiteilija. He ovat olleet naimisissa yli 50 vuotta. Heidän tyttärensä Eleonoora on lääkäri ja Maria opiskelee lääkäriksi. Myös Anna opiskelee yliopistossa.


title: Totta

text: Teoksessa on kaksi tasoa: nykyaika ja 1960-luvun tapahtumat. Perheen vaiettu salaisuus on Martin 1960-luvulla tapahtunut suhde kodinhoitaja Eevaan, jonka tarina avautuu Annan kautta. Romaanin keskiössä ovat tunteet ja niiden käsittely, erityisesti rakkaus ja luopuminen. Teoksen nimen voi tulkita viittaavan tunteiden todentuntuisuuteen. "Kalevan" kirja-arvion mukaan ”Tunteet ovat aina totta ja ne syntyvät jokaisessa yhtä tuoreina, olivatpa niihin johtaneet tilanteet kuinka kliseisiä tahansa.”


title: Totta

text: Romaani on käännetty 15 kielelle: englanniksi (Australia ja Yhdysvallat), espanjaksi, hollanniksi, italiaksi, koreaksi, latviaksi, norjaksi, puolaksi, ranskaksi, ruotsiksi, saksaksi, tanskaksi, tšekiksi, unkariksi ja viroksi. Lisäksi käännösoikeudet on myyty Kroatiaan ja Liettuaan. Vuonna 2011 romaanista julkaistiin lisäpainos, johon Pulkkinen kirjoitti uuden luvun.


title: Totta

text: Teoksen pohjalta dramatisoitu näytelmä sai ensi-iltansa KOM-teatterissa marraskuussa 2011. Romaanin elokuvasovitusoikeudet myytiin Vertigo Production -tuotantoyhtiölle kesällä 2011. Elokuvan ohjaa Aku Louhimies.


title: Erkki Leppänen

text: Erkki Leppänen on suomalainen laulaja, jonka levytysura alkoi vuonna 1968 Columbia-levymerkillä julkaistulla singlelevyllä.


title: Gowind-luokka

text: Gowind-luokka on ranskalaisen DCNS:n suunnittelema ja vuonna 2006 esittelemä korvettiperhe. Perheeseen kuuluu neljä erikokoista alusta 85 metristä 102 metriin ja uppoumaltaan 1 000 tonnista aina 2 500 tonniin. Perheen muodostavat 1 000 tonnin Sovereignty Enforcer valvontakorvetti, 2 000-tonniset High Seas Master ja Deterrent Warrior Gowind sekä Multi-Mission Combatant Gowind.


title: Gowind-luokka

text: Alukset on suunniteltu yksinkertaisiksi ja helposti muunneltaviksi tilaavan maan tarpeiden mukaisiksi. Tähän sisältyy muun muassa paikallinen valmistus ja paikallisten järjestelmien asentaminen. Niiden tehtäviksi on esitetty merirosvouksen torjunta, merialueiden valvonta ja käytön estäminen, taistelutehtävät, terrorismin torjunta, huumekaupan ja salakuljetuksen estäminen, öljy- ja kaasukenttien suojaaminen, etsintä- ja pelastustehtävät, kalastuksenvalvonta, ympäristönsuojelu sekä humanitaariset avustustehtävät.


title: Gowind-luokka

text: Alukset on mahdollista aseistaa tilaajan vaatimusten mukaan vesitykein, 12,7 millimetrin konekiväärein, 20 millimetrin pikatykein, etukannelle asennettavalla 76 millimetrin tykillä, merimaaliohjuksin, omasuojajärjestelmällä sekä elektronisen sodankäynnin järjestelmin.


title: Gowind-luokka

text: Aluksella ei ole perinteistä savupiippua, vaan pakokaasut lasketaan vesirajasta veteen. Rakenteessa on otettu huomioon lämpösäteilyn pienentäminen sekä komentosillan 360 asteen valvontamahdollisuus.


title: Gowind-luokka

text: 1 000 tonnin valvontakorvetti on suunniteltu partiointiin ja merialueiden valvontaan rannikkoalueilla ja valtioiden talousalueilla. Alus on 85 metriä pitkä ja ne on suunniteltu aseistettavan 76 millimetrin tykillä. Alusten varustukseen kuuluvat myös kumiveneet.


title: Gowind-luokka

text: 2 000 tonnin korvetti on suunniteltu pitkiin partiomatkoihin kyeten jopa kolmen viikon purjehduksiin. Alus on varustettu helikopterin vaatimin tiloin.


title: Gowind-luokka

text: Alustyyppi on varustettu ilmatorjunta- ja meritorjuntajärjestelmin ja asein. Alukselle voidaan asentaa esimerkiksi lyhyen kantaman pysytysuoraan laukaistava MICA VL -ilmatorjuntaohjusjärjestelmä ja Exocet MM40 -merimaaliohjukset.


title: Gowind-luokka

text: Alustyyppi on suunniteltu toimimaan kaikissa olosuhteissa ja se on varustettu sukellusveneentorjuntaan muun muassa vedettävällä kaikuluotaimella. Siinä on myös pienennetty tutkaheijastusta. Malli soveltuu Naton taisteluosastoissa toimimiseen.


title: Gowind-luokka

text: DCNS valmisti "L'Adroitin" vuokraten sen Ranskan laivastolle testaamista varten.


title: Gowind-luokka

text: Malesian laivasto tilasi kuusi korvettia, jotka valmistetaan Bousteadin laivastontelakalla. Ne aseistetaan tykein ja merimaaliohjuksin.


title: Gowind-luokka

text: Egyptin laivasto tilasi kaksi luokan alusta ja varasi kahden aluksen lisätilausmahdollisuuden. 2 400 tonnin aluksista ensimmäinen valmistetaan Ranskassa ja loput Egyptissä. Niihin asennetaan SETIS-taistelunjohtojärjestelmä, MBDA:n tykkiaseistus, MICA VL -ilmatorjuntaohjukset ja Exocet-merimaaliohjukset.


title: FS L’Adroit (P725)

text: L'Adroit (runkonumero P725) on Ranskan laivaston Gowind-luokan vartiolaiva.


title: FS L’Adroit (P725)

text: DCNS valmisti omarahoitteisen aluksen vuokraten sen ilman rahallista korvausta kolmeksi vuodeksi Ranskan laivastolle. Sen köli laskettiin 7. toukokuuta 2011. Aluksen runko valmistui 17. maaliskuuta 2011 ja se laskettiin vesille seuraavana päivänä. Valmistajan koeajot aloitettiin 27. heinäkuuta ja alus siirrettiin varustettavaksi 5. syyskuuta merivoimien varustein. Ranskan laivasto vastaanotti aluksen 26. lokakuuta


title: FS L’Adroit (P725)

text: Alus on koeajoissa ja testeissä Ranskan laivastossa vuoteen 2014.


title: Luettelo Sakke Aallon tuottamista kappaleista

text: Tämä on luettelo Sakke Aallon tuottamista kappaleista


title: Baguindadougou

text: Baguindadougou on maalaiskunta Ségoun alueen Ségoun piirissä Malissa. Sen keskuskylä Markanibougou sijaitsee Nigerjoen varrella 25 kilometriä Ségousta koilliseen. Kunnassa on 10 400 asukasta (vuonna 2009).


title: Baguindadougou

text: Baguindadougoun kunta rajoittuu idässä Ségoun piirin Dougabougoun ja Markalan, etelässä Pelenganan ja Diganidougoun sekä pohjoisessa ja lännessä N’Koumandougoun kuntiin. Pinnanmuodostukseltaan alue on tasankoa. Kuntaan kuuluu 18 kylää.


title: Baguindadougou

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkein viljelykasvi on hirssi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.


title: Portulacineae

text: Portulacineae on koppisiemenisten Caryophyllales-lahkon Centrospermae-ryhmään kuuluva kladi, jossa on kahdeksan heimoa: Montiaceae, Halophytaceae, kaktiokasvit (Didiereaceae), basellakasvit (Basellaceae), Talinaceae, Anacampserotaceae, portulakkakasvit (Portulacaceae) ja kaktuskasvit (Cactaceae).


title: Portulacineae

text: Kladin kasveilla on usein mukulamaiset juuret, ja niillä on usein myös kuivilla kasvupaikoilla kasvaville kasveille tyypillinen CAM-aineenvaihdunta (engl. Crassulacean Acid Metabolism), mikä tarkoittaa, että ilmaraot ovat auki öisin, jolloin veden haihtuminen on vähäisintä, ja niiden kautta tuleva hiilidioksidi sitoutuu orgaanisiksi hapoiksi, joista se auringon paistaessa vapautuu yhteyttämistä eli fotosynteesiä varten. Varren päällysketossa eli epidermissä on oksalaattikiteitä, ja myös limasoluja esiintyy. Ilmaraot ovat parasyyttisiä, so. apusolut ovat huulisolujen kanssa samansuuntaisia. Lehdet ovat enemmän tai vähemmän meheviä eli sukkulenttisia, ja niiden kummallakin pinnalla on ilmarakoja. Kukat ovat enemmän tai vähemmän suojuslehtien eli brakteolien (mahdollisesti verholehtien) sisällä. Kehälehdet ovat terälehtimäisiä. Emiön vartalo on harittavahaarainen.


title: Portulacineae

text: Kladin ikä lienee noin 50 miljoonaa vuotta ja se on mahdollisesti syntynyt Etelä-Amerikassa.


title: Portulacineae

text: Aikaisemmin suuri osa kladin lajeista vietiin laajaan portulakkakasvien heimoon (Portulacaceae). Sukulaisuussuhteita tarkemmin selvitettäessä kävi ilmeiseksi, että jos kaktuskasveja pidetään omana heimonaan, on portulakkakasvien heimo parafyleettinen, so. se ei sisällä kaikkia kantamuotonsa jälkeläisiä. Kaktus-, kaktio- ja portulakkakasvit ovat kaikki samaa kehityshaaraa ja niillä on yhteinen kantamuoto. Kaktuskasvien heimon säilyttämiseksi oli välttämätöntä selvittää kehityshaaran sisäiset sukulaisuudet, ja selvitystyön tuloksena syntyi muutama pieni heimo; portulakkakasveihin jäi vain portulakkojen suku ("Portulaca"). Selvitystä on tehty mitokondrioista ja viherhiukkasista eristettyjen DNA-jaksojen avulla. Myöhemmin v. 2011 mukaan otettiin myös eräs tuman DNA-jakso. Näin on päädytty seuraavaan dikotomiseen kladien jaotteluun, jolla on myös morfologisia perusteluja:Kaktio- ja basellakasvit on sisaruudestaan huolimatta pidetty erillään, samoin portulakka- ja kaktuskasvit. Muutama afrikkalainen ennen portulakkakasveihin sisällytetty suku on nyt viety kaktiokasveihin, mitä myös morfologia tukee. Jäljelle jäävä osa entistä portulakkakasvien heimoa on parafyleettinen; siksi on syntynyt muutama pikku heimo: Montiaceae, joka jää analyyseissä kauimmas eroon entisestä portulakkakasvikompleksista, Talinaceae, Anacampserotaceae ja enää yhden suvun käsittävä Portulacaceae "sensu stricto" (ahtaassa mielessä). Joskus itsenäisenä heimona pidetty Hectorellaceae, joka on morfologisesti melko erillinen, sisältyy nyt Montiaceae-heimoon.


title: Halophytaceae

text: Halophytaceae on yksilajinen kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa. Ainoa laji on "Halophytum ameghinoi".


title: Halophytaceae

text: Kasvi on yksivuotinen ruoho, jolla sukulaisistaan poiketen ei ole turvonneita juuria. Sekundaarisesta paksuuskasvusta vastaava jälsisolukko on monen Caryophyllales-lahkon edustajan tavoin hajanainen. Kukat ovat yksineuvoisia, kasvi yksikotinen (hede- ja emikukat samassa kasviyksilössä). Kukat ovat perättömiä, eikä niissä ole mesiäistä. Hedekukinto on tiheän tähkämäinen, ja hedekukassa on neljä hieman terämäistä kehälehteä, joiden kanssa vuorottaisesti heteet sijaitsevat. Ponnet avautuvat ulospäin kukan keskustasta rei'illä, jotka avautuvat lokerositeen supistuessa. Hedekukassa ei ole emiön jäännettä. Emikukat sijaitsevat kimppuina ja ne ovat kehättömiä ja joutoheteettömiä. Yhdislehtinen sikiäin koostuu kolmesta emilehdestä, joista vain yksi on fertiili; sikiäimessä on vain yksi siemenaihe. Sikiäimen päässä on siirottavahaarainen vartalo. Hedelmä on pieni pähkinä, ja kovaan kukintolapakkoon on uponneina useita pähkinöitä. Kromosomiluku n = 12


title: Halophytaceae

text: Laji kasvaa Argentiinan eteläosassa.


title: Halophytaceae

text: Aikaisemmin "Halophytum" on viety savikkakasveihin (Chenopodiaceae) (Cronquist 1981). Sen on ajateltu myös olevan päivikkikasvien (Aizoaceae) sukulainen. Läheisin sukulaisheimo lienee basellakasvit (Basellaceae).


title: Kuusjärvi (Suodenniemi)

text: Kuusjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Kuusjärvi (Suodenniemi)

text: Järven pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 1,5 kilometriä pitkä haara "Karinojaan", joka laskee Mouhijärveen.


title: Kuusjärvi (Suodenniemi)

text: Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Läheinen "Hautavuori" on jyrkkärinteinen ja siihen on syynä kallioruhje, jonka pohjalla Kuusjärvi sijaitsee. Rannalla on kaksi loma-asuntoa, jonne johtaa tiet Suodenniemen taajamasta.


title: Kaktiokasvit

text: Kaktiokasvit (Didiereaceae) on 16-lajinen pieni kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa.


title: Kaktiokasvit

text: Kaktiokasvit ovat puuvartisia, usein okaisia ja tavallisesti kausivihantia kasveja, joiden varsi voi olla enemmän tai vähemmän sukkulenttinen. Tavallisesti niissä esiintyy kasvussaan ehkäistyneitä lyhytversoja. CAM-aineenvaihduntaa esiintyy, ja sekundaarisista aineenvaihduntatuotteista tanniinit ovat yleisiä. Kasveissa on myös limatiehyitä. Kasvit ovat kaksikotisia tai toisinaan sekasopuisia siten, että samassa kasvissa on sekä kaksineuvoisia että emikukkia. Kukat sijaitsevat joskus kimppuina. Kukassa on neljä tai viisi kehälehteä, joiden tyvellä kiertää rengasmainen mesiäinen. Heteitä on 5-12 yhtenä kiehkurana ja tyveltään yhteenkasvaneina; niitä voi olla myös paljon (suvussa "Calyptrotheca"). Joskus heteiden sisäpuolellakin on mesirauhasia. Yhdislehtinen sikiäin koostuu useasta emilehdestä, joissa on yksi, tai harvemmin kaksi siemenaihetta kussakin. Luotit ovat enemmän tai vähemmän kilpimäisiä ja ripsuisia. Hedelmä on pähkylämäinen, joskus kansikota (suvussa "Calyptrotheca"). Siemenessä on siemenaiheen varresta eli funikuluksesta kehittynyt strofioli tai arillus; perispermi eli ulkovalkuainen enemmän tai vähemmän puuttu. Kromosomiluku n = 22, 24; usein kasvit ovat polyploideja.


title: Kaktiokasvit

text: Kaktiokasveja esiintyy hajanaisesti eteläisessä ja itäisessä Afrikassa sekä Madagaskarissa.


title: Kaktiokasvit

text: Kaktiokasvien heimossa on seitsemän sukua ja 16 lajia. Aikaisemmin heimoon luokiteltiin vain madagaskarilaiset suvut, nyt myös afrikkalaisia sukuja, joita ennen pidetiin portulakkakasveihin (Portulacaceae "sensu lato" eli laajassa mielessä) kuuluvina (vrt. Portulacineae-kladin luokittelu).


title: Kaktiokasvit

text: Kaktiokasvien suvut:


title: Metalloseenit

text: Metalloseenit ovat organometalliyhdisteitä, joissa metallikationi on koordinoitunut kahden syklopentadienyyliligandin π-orbitaalien elektroneihin. IUPAC:n määritelmän mukaan termi metalloseeni on varattu yksinomaan yhdisteille, joissa metalliatomi on koordinoitunut kahden vastakkaisen syklopentadienyyliligandin väliin. Termiä käytetään usein myös muista analogisista johdannaisista. Monilla metalloseeneilla on käyttöä muun muassa polymeeriteollisuudessa katalyytteinä.


title: Metalloseenit

text:
Tyypillisin metalloseenien rakenne on niin kutsuttu sandwich-rakenne, jossa metallikationi on koordinoitunut kahden tasomaisen syklopentadienyyliligandin väliin ja ligandien haptisuus on 5. Tällaisia ovat esimerkiksi 8. ryhmään kuuluvien raudan, ruteniumin ja osmiumin metalloseeniyhdisteet, ferroseeni, rutenoseeni ja osmoseeni. Näissä yhdisteissä on 18 sitoutumiseen osallistuvaa elektronia, ja rakenne on hyvin stabiili, koska kaikki sitovat molekyyliorbitaalit ovat miehitettyjä. 9. ja 10. ryhmän metalloseeneilla kuten kobolttoseenilla ja nikkeloseenilla on yksi tai kaksi elektronia hajottavilla orbitaaleilla, ja tämän vuoksi ne ovat paramagneettisia ja huomattavasti esimerkiksi ferroseenia reaktiivisempia. Sandwich-rakenteesta tunnetaan myös muunnoksia, joissa metallikationit ja syklopentadienyyliligandit ovat kerroksittain. Suurimmat tällaiset rakenteet ovat kuusikerroksisia.
4.–7. ryhmän siirtymämetalleilla on käytössään metalloseenikomplekseissa vähemmän kuin 18 elektronia, ja tämän vuoksi esimerkiksi vanadoseeni, kromoseeni ja manganoseeni muodostavat polymeerejä, joissa metalliatomi sitoutuu kahden syklopentadienyyliligandin kahteen atomiin ja yhden ligandin kolmeen atomiin. Kahden syklopentadieeniligandin haptisuus on siis 2 ja yhden 3. Eräät näiden ryhmien metalleista pystyvät sitoutumaan myös yhteen, kahteen tai kolmeen muuhun ligandiin kahden syklopentadienyyliligandin lisäksi. Näiden kompleksien rakenteessa syklopentadienyylirenkaat eivät ole kohdakkain vaan rakenne on taipunut. Tällaisia metalloseeneja ovat muun muassa titanoseenidikloridi ja vanadoseenidikloridi ja monet zirkonoseenijohdannaiset.


title: Metalloseenit

text: Metalloseeneja valmistetaan usein metallin kloridisuolan ja syklopentadieenin suolan kuten syklopentadienyylinatriumin tai syklopentadienyylitalliumin välisellä reaktiolla. Syklopentadienyylitalliumin etuna on ilmankestävyys, mutta haittapuolena sen suuri myrkyllisyys. Metalloseeneja voidaan valmistaa myös niin kutsutuista ”half-sandwich”-yhdisteistä, joissa metalliatomi on sitoutunut yhden syklopentadienyyliilgandin lisäksi muihin ligandeihin ja yhdiste reagoi syklopentadienyylijohdannaisen esimerkiksi bromisyklopentadieenin kanssa metalloseeniksi. Kolmas valmistustapa on syklopentadieenin ja metalliyhdisteen välinen reaktio.


title: Metalloseenit

text: Metalloseenijohdannaiset ovat laajasti käytettyjä katalyyttejä polymeeriteollisuudessa. Erityisesti titanoseenijohdannaisia, joita kutsutaan Ziegler–Natta-katalyyteiksi käytetään huomattavissa määrin polyeteenin, isotaktisen polypropeenin ja syndiotaktisen polystyreenin valmistukseen. Metalloseenikatalyyttejä käytetään myös syklisten alkeenien kuten syklopenteenin ja norborneenin polymeroimiseen.


title: Dioro

text: Dioro on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Ségoun piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen rannalla 60 kilometriä Ségousta maanteitse koilliseen. Kunnassa on 47 900 asukasta (vuonna 2009).


title: Dioro

text: Dioron kunta rajoittuu idässä Ségoun piirin Kamiandougoun ja Diédougoun, etelässä Diounan ja Cinzanan, lännessä Boussinin ja Farakou Massan sekä pohjoisessa Sibilan ja Macinan piirin Kolongon kuntiin.


title: Dioro

text: Kuntaan kuuluu 30 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, bozoja ja fulbeja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa asuu myös jonkin verran kristittyjä ja animisteja.


title: Dioro

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, hirssi, durra, maapähkinä, fonio ja okra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Palveluihin kuuluvat viisi alakoulua, kaksi yläkoulua ja kolme terveysasemaa.


title: USS Patrick Henry

text: USS Patrick Henry (runkonumero SSBN-599) oli Yhdysvaltain laivaston George Washington -luokan strateginen ydinsukellusvene.


title: USS Patrick Henry

text: Sukellusvene tilattiin General Dynamics Electric Boat Divisionilta Grotonista Connecticutista. Sen rakentaminen aloitettiin 27. toukokuuta 1958 ja alus laskettiin vesille 22. syyskuuta 1959 kumminaan Leslie C. Arendsin puoliso. Alus otettiin palvelukseen 9. huhtikuuta 1960 ensimmäisenä päällikköinään Harold E. Shear ja Robert L. J. Long.


title: USS Patrick Henry

text: Alus läpäisi koeajot sinisellä miehistöllä 16. syyskuuta mennessä, minkä jälkeen keltainen miehistö siirtyi alukselle. Alus aloitti ensimmäisen partiomatkansa joulukuussa 1960. Se teki kaikkiaan seitsemäntoista partiomatkaa joulukuuhun 1964 mennessä, jolloin alus siirrettiin telakalle puoleksitoista vuodeksi.


title: USS Patrick Henry

text: Koeajojen jälkeen alus palasi palvelukseen aloittaen kahdeksannentoista partiomatkansa joulukuussa 1966 liitettynä sukellusvenelaivue 14:ään. Alus päätti 1. maaliskuuta 1968 22. matkansa Holy Lochiin.


title: USS Patrick Henry

text: Alus muutettiin taistelusukellusveneeksi lokakuussa 1981, jolloin sen ohjussiilot täytettiin betonilla ja laukaisujärjestelmä poistettiin. Alus poistettiin palveluksesta 25. toukokuuta 1984.


title: Talinaceae

text: Talinaceae on vajaat 30 lajia käsittävä kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa.


title: Talinaceae

text: Heimon kasvit ovat ruohoja tai pensaita, jotka voivat olla liaanimaisia; maansisäiset kasvinosat ovat usein mukulamaisia. Kasveissa on tanniinipitoisia soluja ja yhteyttämiseen liittyy CAM-aineenvaihdunta. Kukassa on kehälehtiä, noin 15 hedettä ja kolmen yhteenkasvaneen emilehden muodostama sikiäin, joka ainakin aluksi on väliseinällinen. Hedelmä on "Talinella"-alasuvussa luumarjamainen, limautuva ja avautumaton. Siemenessä on strofioli. Kromosomiluku n = 8.


title: Talinaceae

text: Heimo kasvaa hieman hajanaisesti Floridassa, Keski- ja Etelä-Amerikassa, Afrikassa ja Madagaskarissa.


title: Talinaceae

text: Talinaceaeen kuuluu kaksi sukua, "Talinum" sekä "Amphipetalum", jonka systemaattinen asema on epävarma. Lajeja on yhteensä 27. Heimo on aiemmin yhdistetty portulakkakasveihin (Portulacaceae), ks. Portulacineae-ryhmän luokittelua.


title: Siim Sellis

text: Siim Sellis (s. 5. toukokuuta 1987 Tali) on virolainen maastohiihtäjä, joka on erikoistunut sprinttihiihtoon. Hän edustaa Sportclub Sparta -seuraa. Sellis debytoi maastohiihdon maailmancupissa tammikuussa 2006 Otepäässä 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä Sellis saavutti viisi vuotta myöhemmin, tammikuussa 2011 niin ikään Otepäässä perinteisen sprintissä ollen 27. Sellisin paras sija maailmancup-osakilpailussa on kymmenes tila Salpausselän perinteisen sprintistä vuodelta 2012.


title: Siim Sellis

text: Sellis oli mukana myös vuoden 2014 talviolympialaisissa Sotšissa, jossa hän oli ainoalla matkallaan, vapaan sprintissä 59.


title: Fabian Steindl

text: Fabian Steindl (s. 14. huhtikuuta 1994) on itävaltalainen yhdistetyn hiihtäjä, joka edustaa seuratasolla HSV Absam-Bergisliä. Steindl voitti nuorten MM-kultaa helmikuussa 2014 Val di Fiemmessä normaalimäen ja 4×5 kilometrin hiihdon joukkuekilpailussa. Yhdistetyn maailmancupissa Steindl debytoi marraskuussa 2014 Rukalla ollen heti pisteillä sijoituttuaan sijalle 27. Parhaimmillaan hän on ollut 16:s sekä Chaux-Neuvessa tammikuussa 2015 että Lillehammerissa joulukuussa 2015. Steindl on kilpaillut myös Continental Cupissa, jossa hän on ollut parhaimmillaan seitsemäs helmikuussa 2012 Kranjissa.


title: Luciano Figueroa

text: Luciano Gabriel "Lucho" Figueroa Herrera (s. 19. toukokuuta 1981 Santa Fe) on argentiinalainen päättänyt jalkapalloilija ja olympiavoittaja, jonka viimeinen seura oli Malesian pääsarjassa pelaava Johor Darul Takzim. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Figueroa on keskushyökkääjä. Hän on 182 senttimetriä pitkä.


title: Luciano Figueroa

text: Figueroa edusti vuodet 2001-2003 Rosario Centralia. Vuonna 2003 hän voitti Argentiinan liigan maalikuninkuuden. Kaudeksi 2003-2004 hän siirtyi Valioliigan Birmingham Cityyn, jossa hän pelasi kauden aikana vain yhden ottelun ja sai lähteä seurasta. Seuraava osoite oli Primera División de Méxicon Cruz Azul, jossa Figueroa pelasi vain vuoden 2004, mutta teki 33 ottelussa 21 maalia.


title: Luciano Figueroa

text: Vielä samana vuonna Figueroa siirtyi takaisin Eurooppaan, nyt Espanjan pääsarjan Villarreal CF:ään. Villarrealia hyökkääjä edusti kaksi kautta tehden 26 pelissä vain viisi maalia. Vuonna 2006 hän palasi takaisin kotimaahansa, nyt River Plateen. Vietettyään vain muutaman kuukauden Argentiinassa, siirtyi Figueroa jälleen Eurooppaan, Serie A:n Genoa CFC:hen. Genoaa Figueroa edusti vuodet 2006-2010, käyden välillä lainalla kotimaansa Boca Juniorsissa, jossa tilille tuli liigamestaruus.


title: Luciano Figueroa

text: Vuonna 2010 Figueroa siirtyi kasvattajaseuraansa Rosario Centraliin, josta vuoden kuluttua eteenpäin ecuadorilaiseen Emeleciin. Talvella 2013 oli edessä jälleen paluu Eurooppaan, nyt Kreikan Superliigan Panathinaikos FC:hen, josta Figueroa lähti kuitenkin vielä saman vuoden syyskuussa. Seuraava osoite oli Malesian pääsarjan Johor Tarul Takzim. Figueroa lopetti uransa vuonna 2015.


title: Luciano Figueroa

text: Figueroa debytoi Argentiinan jalkapallomaajoukkueessa vuonna 2004. Samana vuonna hän saavutti hopeaa Argentiinan kanssa Copa Américasta. Sama sijoitus toistui seuraavana vuonna Maanosaliittojen cupissa, jossa Figueroa oli turnauksen toiseksi paras maalintekijä neljällä maalillaan. Figueroa voitti myös olympiakultaa vuoden 2004 kesäolympialaisista Ateenasta Argentiinan joukkueen kanssa. Vuoden 2005 jälkeen Figueroa ei pelannut otteluakaan maajoukkueessa. Hän teki siinä yhdeksän maalia 15 pelissä.


title: Matias Linkoaho

text: Otto Matias Linkoaho (s. 1. tammikuuta 1994) on suomalainen pikajuoksija. Linkoahoa valmentaa Pekka Mäkelä ja hän edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja. Sisäratojen SM-kilpailuista hänellä on hopeaa 200 metriltä ja kultaa viestistä vuodelta 2013 sekä mestaruus 400 metriltä ja pronssi viestistä vuodelta 2014. Linkoaho on edustanut Suomea myös Suomi-Ruotsi-maaottelussa vuonna 2013.


title: Florian Notz

text: Florian Notz (s. 24. huhtikuuta 1992) on saksalainen maastohiihtäjä, joka edustaa SZ Roemerstein-seuraa.


title: Florian Notz

text: Notz oli mukana nuorten MM-kilpailuissa kahdesti. Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuihin hän osallistui niin ikään kaksi kertaa. Hän voitti ikäluokan maailmanmestaruuden 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 2015. Aikuisten MM-kilpailuissa hän debytoi Falunissa 2015. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 16:nneksi yhdistelmäkilpailussa Lahdessa 2017.


title: Florian Notz

text: Notz debytoi maastohiihdon maailmancupissa 2. maaliskuuta vuonna 2014 Salpausselän vapaan hiihtotavan 15 kilometrin kilpailussa. Notz sijoittui tuossa kilpailussa seitsemänneksi saavuttaen heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Tuo sijoitus on myös Notzin uran paras sijoitus maailmancupissa.


title: Anacampserotaceae

text: Anacampserotaceae on pieni kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa. Sen nimisuku on "Anacampseros", jonka suomenkielinen nimi on mehikit, ja aiemmin mehiportulakat, kun suku on sijoitettu portulakkakasveihin.


title: Anacampserotaceae

text: "Anacampserotaceae"-kasvit ovat matalia pensaita, joilla on enemmän tai vähemmän mukulamaiset juuret. Joskus varret ovat meheviä, joskus kasveilla on tyviruusuke. Varren nivelvälit ovat lyhyet. Satunnaisesti esiintyy yhteyttämiseen liittyvää CAM-aineenvaihduntaa ja mahdollisesti C4-yhteyttämistä. Lehdet ovat tavallisesti kierteisesti, joskus vastakkaisesti, ja enemmän tai vähemmän liereitä. Lehtihangoissa on karvoja tai kovera suomu. Kukan kaksi esilehteä (tai verholehteä) on samassa tasossa, ja heteitä on vähintään viisi; ne ovat tyveltään yhtyneitä. Sikiäin koostuu tavallisesti kolmesta, joskus kahdesta yhteen kasvaneesta emilehdestä ja on väliseinällinen. Vartalo on täyteinen. Hedelmä on rakenteeltaan melko monimutkainen, ja seinämän ulko- ja sisäkerros tavallisesti irtoavat toisistaan. Siemenet ovat väriltään kalpeita, joskus siivellisiä, ja niissä on hieman tai joskus paljon käyristynyt alkio; ulkovalkuainen eli perispermi on heikosti kehittynyt. Myös siemenkuoren kaksi kerrosta irtoaa toisistaan. Kromosomiluku n = x = 9.


title: Anacampserotaceae

text: "Anacampserotaceae"-heimon levinneisyyskuva on hyvin hajanainen. Ne kasvavat Keski- ja Etelä-Australiassa, Jemenissä, Somaliassa, eteläisessä Afrikassa, Etelä-Amerikan eteläosassa ja Pohjois-Meksikossa sekä Lounais-Yhdysvalloissa.


title: Anacampserotaceae

text: Heimo "Anacampserotaceae" muodostaa yhdessä portulakka- ja kaktuskasvien (Portulacaceae ja Cactaceae) kanssa kladin eli kehityslinjan Caryophyllales-lahkon evoluutiopuussa. Kladia luonnehtivat varren ilmarakojen puuttuminen, lehtihankojen monisoluiset karvat tai suomut ja heteiden runsaus. Kladin iäksi arvioidaan noin 14 tai jopa 37 miljoonaa vuotta.


title: Anacampserotaceae

text: Heimon 32 lajia kuuluvat kolmeen sukuun. Mehikkejä eli mehiportulakkoja ("Anacampseros") on 30 lajia, muut kaksi sukua ovat yksilajisia. Evoluutiopuu "Anacampserotaceae"-heimon sisällä alkoi haaroittua noin 11 miljoonaa vuotta sitten.


title: Anacampserotaceae

text: Suvut ovat:


title: Irriäisjärvi

text: Irriäisjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Irriäisjärvi

text: Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 230 metriä ja leveys 130 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 600 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy "Karinojaan". Järveen tulee vain yksi oja, joka on samalla Ison Suksijärven laskuoja.


title: Irriäisjärvi

text: Järven rantaviiva on 0,54 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltomaan ympäröimää metsää. Rannalle on rakennettu kolme loma-asuntoa, joihin johtaa tiet "Irriäisten" kylästä.


title: Iso Suksijärvi

text: Iso Suksijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Iso Suksijärvi

text: Järven pinta-ala on 29,7 hehtaaria ja sen pituus on 900 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Irriäisjärveen. Järveen laskee pari metsäojaa, mutta sillä on Pohjusjärveen ja Pieneen Suksijärveen yhteys kapeiden salmien kautta. Näiden kolmen järven vedenpinta on tasoissa, mutta niitä voi silti pitää erillisinä järvinä.


title: Iso Suksijärvi

text: Järven rantaviiva on 5,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, josta osa on suota. Järven luusuan edessä on pieni luoto. Sen matalat rannat kasvavat vesiheinää.


title: Iso Suksijärvi

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Iso Säksjärvi".


title: Pohjusjärvi

text: Pohjusjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Pohjusjärvi

text: Järven pituus on 450 metriä ja leveys 380 metriä. Järven luusuana on sen etelärannalla sijaitseva kapea salmi, joka yhdistää sen Isoon Suksijärveen ja minkä takia järvien vedenpinnat ovat samassa tasassa. Lounaisosa muodostaa oman osansa, joka on sekin yhteydessä pääaltaaseen kapean salmen kautta. Järven ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, josta osa on suota. Soilta laskee järveen useita ojia sekä yksi laskuoja Paskalammilta. Järven vierestä kulkee mökkitie "Irriäisten" kylältä.


title: Hyvässä ja pahassa

text: Hyvässä ja Pahassa on lokakuussa 2014 ilmestynyt Yön kahdeskymmenes studioalbumi. Singleinä siltä on julkaistu kappaleet "Hyvässä ja pahassa" sekä "Jään sun viereen", jolla Olli Lindholmin kanssa duetoi Stina Girs.


title: Hyvässä ja pahassa

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan kärkeen heti ilmestyessään ja pysyi listalla kolmentoista viikon ajan. Sen myynti saavutti kultalevyrajan jo reilun viikon kuluttua.


title: Hyvässä ja pahassa

text: Yö aloitti levyn julkaisun myötä lokakuussa 2014 "Hyvässä ja pahassa" -nimisen konserttisalikiertueen, joka alkoi 2. lokakuuta Ylivieskan Akustiikka-salista ja päättyi 13. joulukuuta järjestettyyn Jyväskylän Paviljongin konserttiin. Sen konsertit jakautuivat kahteen osaan, aluksi yhtye esitti "Varietee"–debyyttialbuminsa kappaleet ja väliajan jälkeen uuden levyn materiaalia sekä muuta tuotantoa uransa varrelta. Omien keikkojensa välissä yhtye teki vielä joulukuun alussa "SuviYö"-nimisiä esiintymisiä Baltic Princess -laivalla yhdessä Suvi Teräsniskan kanssa.


title: Paskalammi (Mouhijärvi)

text: Paskalammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Paskalammi (Mouhijärvi)

text: Lammen pituus on vain 50 metriä. Sen ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi suota, josta laskee lampeen yksi oja.


title: Sanna Markkanen

text: Sanna Markkanen (s. 14. huhtikuuta 1990 Leppävirta) on suomalainen ampumahiihtäjä.


title: Sanna Markkanen

text: Markkanen aloitti uransa maastohiihtäjänä, mutta vaihtoi kaudella 2010–2011 ampumahiihtoon. Vuonna 2011 hän osallistui nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin, joissa hän oli parhaimmillaan 19:s normaalimatkalla.


title: Sanna Markkanen

text: Aikuisten tasolla Markkanen debytoi Hanty-Mansijskin MM-kisoissa 2011 ollen pikakilpailussa 95:s. Hänen paras arvokisasijoituksensa on 48:s normaalimatkalla Kontiolahden MM-kisoista 2015.


title: Sanna Markkanen

text: Maailmancupiin Markkanen osallistui ensimmäisen kerran Östersundissa kaudella 2011–2012. Hänen paras sijoituksensa on 35:s sija, jonka hän saavutti Anterselvan pikakilpailussa tammikuussa 2016. Tuossa kilpailussa hän saavutti myös ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Kaudella 2016-2017 hän pääsi yhteen takaa-ajo kisaan, johon hän lähti sijalta 53. Kuitenkin takaa-ajossa hänet otettiin kierroksella kiinni. Lopullinen sijoitus takaa-ajossa oli 58. eli kolmanneksi viimeinen. Kaudella 2016-2017 hän sai neljä maailmancupin pistettä.


title: Kourtney Kardashian

text: Kourtney Mary Kardashian (s. 18. huhtikuuta 1979 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen televisiopersoona, muotisuunnittelija ja malli. Hän on esiintynyt saippuasarjassa "One Life to Live" sekä oman perheensä tositelevisiosarjassa "E! Rikkaat Kardashianit". Hän on tehnyt siskojensa kanssa myös kaksi spin-off-sarjaa. Kardashian nousi alun perin julkisuuteen silloisen ystävänsä Paris Hiltonin kautta.


title: Kourtney Kardashian

text:
Kourtney Kardashian syntyi 18. huhtikuuta 1979 Los Angelesissa, Kaliforniassa. Kourtney on Kris Jennerin ja Robert Kardashianin ensimmäinen lapsi. Hänellä on kolme nuorempaa sisarusta: Kim Kardashian, Khloé Kardashian, Rob Kardashian sekä kaksi sisarpuolta Kendall Jenner ja Kylie Jenner. Kourtneyn isä Robert Kardashian tuli aikoinaan tunnetuksi O. J. Simpsonin asianajajana. Kardashianin vanhemmat erosivat vuonna 1989 ja Kris-äiti meni uudelleen naimisiin olympiavoittaja Caitlyn Jennerin (silloin Bruce Jenner) kanssa. Pari kuitenkin erosi myöhemmin vuonna 2015.
Robert-isä kuoli vuonna 2003 syöpään. Omien sisarusten lisäksi uusperheeseen kuuluvat Caitlynin lapset Cassandra Marino, Burt Jenner, Brandon Jenner ja Brody Jenner.


title: Kourtney Kardashian

text: Kourtney kävi teini-ikäisenä Marymount High Schoolia, joka on roomalaiskatolinen tyttökoulu Los Angelesissa. Valmistuttuaan Marymountista Kardashian muutti Texasiin opiskelemaan Southern Methodist Universityyn. Tämä koulu kesti kaksi vuotta, jonka jälkeen hän muutti Arizonaan opiskelemaan University of Arizona -nimiseen oppilaitokseen, josta hän valmistui teatteritaiteen kanditaatiksi. Kourtneyllä oli luokkatovereina mm Nicole Richie ja Luke Walton. Kourtney astui julkisuuteen ensimmäisen kerran vuonna 2005 osallistuttuaan TV-sarjaan nimeltä "Filthy Rich: Cattle Drive". Suurempaa huomiota Kardashian sai kun perheen tosi–TV-sarja "E! Rikkaat Kardashianit" alkoi vuonna 2007. Vuonna 2006 Kourtney avasi sisarustensa Kimin ja Khloén kanssa muotiliikkeen nimeltä "DASH". Vuonna 2011 Kourtney näytteli TV-sarjassa "One Life to Live" asianajajaa nimeltä Kassandra Kavanaugh.Vuonna 2006 Kourtney Kardashian alkoi tapailla Scott Disickiä. Parin ensimmäinen lapsi Mason Dash Disick syntyi 14. joulukuuta 2009. Toinen lapsi Penelope Scotland Disick syntyi 8. heinäkuuta 2012 ja parin kuopus Reign Aston Disick syntyi 14. joulukuuta 2014. Vuonna 2015 Kardashian ja Disick erosivat. Kourtney aloitti tapailemaan 25-vuotiasta Younes Bendjimaa vuonna 2016, mutta pari erosi elokuussa 2018. Parin huhuttiin eronneen riitojen takia.


title: Pieni Suksijärvi

text: Pieni Suksijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Pieni Suksijärvi

text: Järven pituus on 380 metriä ja leveys 300 metriä. Järven luusuana on järven luoteisrannalla sijaitsevat kapea salmi, joka yhdistää järven isoon Suksijärveen. Järvien vedenpinnat ovat tasoissa, mutta niitä voi pitää eri järvinä. Siinä on vain yksi luoto. Järven ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, josta osa on suota. Rannalle on rakennettu kuusi loma-asuntoa, joihin johtaa tiet "Irriäisten" kylältä.joiden lisäksi


title: Hiki-Suittu

text: Hiki-Suittu on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Hiki-Suittu

text: Järven pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 200 metriä pitkä laskuoja Iso Suksijärveen. Järveen laskee muutama suo-oja ja siinä on kaksi saarta, joista suurin on kasvanut kiinni rantaan.


title: Hiki-Suittu

text: Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mistä osa on suota. Rannalle on rakennettu viisi loma-asuntoa, jonne tie kulkee "Irriäisten" kylästä.


title: Watabe

text: Watabe on japanilainen sukunimi. Se on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Niilo Kostermaa

text: Niilo ”Nikke” Kostermaa (20. joulukuuta 1919 Viipuri – 17. tammikuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen mainosgraafikko, jonka erikoisalaa oli messujen ja näyttelyjen suunnittelu ja johtaminen. Hän toimi eri yritysten ja organisaatioiden messujohtajana ja vientinäyttelyiden organisoijana vuodesta 1945 aina eläkkeelle jäämiseensä 1989 asti, pisimpään SOK:n näyttelypäällikkönä 1950–1962.


title: Niilo Kostermaa

text: Kostermaa oli mukana perustamassa Somistajayhdistystä vuonna 1950 ja toimi Somistaja-lehden päätoimittajana 1962–1967 sekä Somiste–Moduli-lehden päätoimittajana 1984–1988.


title: Niilo Kostermaa

text: Kostermaa teki Eino Halénin kanssa 1960-luvun puolivälissä kirjoitusoppaan "Piirrä ja tekstaa kirjaimet oikein" monine painoksineen ja harjoitusvihkoineen.


title: Niilo Kostermaa

text: Hänen veljensä oli näyttelijä Yrjö Kostermaa.


title: Onkijärvi (Vesunti)

text: Onkijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Onkijärvi (Vesunti)

text: Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa kilometrin pitkä oja "Uuhisuolle", jonka pohjoispäästä laskee oja Mouhijärveen. Järvellä on kaksi tulo-ojaa, jotka ovat suo-ojia. Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta parissa kohdassa on vähän suota. Rannoilla ei ole rakennuksia eikä järvelle johda tietä.


title: Onkijärvi (Vesunti)

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Änkijärvi".


title: Sammalusjärvi

text: Sammalusjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Sammalusjärvi

text: Järven pinta-ala on 8,6 hehtaaria ja sen pituus on 850 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa noin kaksi kilometriä pitkä "Sammalusoja", joka laskee Mouhijärveen. Yksi laskuoja tulee läheiseltä Pirttijärveltä.


title: Sammalusjärvi

text: Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on kolme loma-asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 11.


title: Pirttijärvi (Vesunti)

text: Pirttijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Pirttijärvi (Vesunti)

text: Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 70 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa pari sataa metriä pitkä laskuoja Sammalusjärveen. Järven rantaviiva on 0,79 kilometriä pitkä ja ranta on metsäsuota. Rannoilla ei ole rakennuksia eikä sinne johda tietä.


title: Show

text: Show voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Pahalammi (Mouhijärvi)

text: Pahalammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Pahalammi (Mouhijärvi)

text: Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 100 metriä. Sen luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkuunsa kaksi kilometriä pitkä "Pahalamminoja", joka laskee Mouhijärveen. Lampeen tulevat ojat kuuluvat "Pahalamminsuon" ojitukseen. Lammen rantaviiva on 0,65 kilometriä pitkä ja sen ranta on metsäsuota. Rannalla suon takana on kolme loma-asuntoa, joille johtaa tie valtatieltä 11.


title: Monovisio (näönkorjaus)

text: Monovisio tarkoittaa, että ikänäkö korjataan siten, että toinen silmä saadaan näkemään tarkasti kauas ja toinen lähelle. Tällöin näkö korjataan / silmät leikataan siten, että toinen silmä on likitaittoinen (myooppinen) ja toinen normaali (emmetrooppinen) eli näkee tarkasti lähelle ja kauas ilman silmälaseja (vahvuus 0). Joillekin tämä ratkaisu sopii ongelmitta, mutta toisista tuntuu, että silmät eivät osaa tehdä yhteistyötä. Silmien yhteispelin ongelmia ilmenee todennäköisemmin silloin kun silmien taittoero on suuri. Siksi monovisiomenetelmässä ”lähinäkösilmän” näkökyky korjataan vain harvoin 40 senttimetrin etäisyyteen asti (vastaa -2,5 dioptrian likitaittoisuutta). Lähisilmän likitaittoisuudeksi valitaan usein -1,5 – -0,75, jolloin tarkan näön alue on noin 60/70 cm – 1 m. Käytännössä monet pystyvät näkemään myös tätä lähemmäksi.


title: Monovisio (näönkorjaus)

text: Monovisiomenetelmää käytetäänä laserleikkauksissa ja asetettaessa silmänsisäisiä IOL-linssejä (). Potiaallee sopivimman menetelmän valinta riippuu monesta asiasta kuten silmän rakenteesta ja näköön liittyvistä tekijöistä sekä potilaan iästä. Ennakkotutkimuksessa eri menetelmiä voidaan verrata silmänsisäisiä moniteholinssejä käyttäen.


title: Monovisio (näönkorjaus)

text: Monovisiolaserleikkaus on yleensä hyvä menetelmä ikänäön varhaisvaiheessa (n. 38–44 vuotiaille). Tässä vaiheessa silmät pystyvät vielä tarkentumaan lähelle, mutta ongelmia on odotettavissa pian, jos silmät leikataan niin, että kummallakin silmällä näkee kauas täydellisesti. Menetelmä soveltuu myös ikääntyneille potilaille RLE monovisio -menetelmän vaihtoehdoksi.


title: Monovisio (näönkorjaus)

text: Monovisiolinssiä suositellaan silloin, kun ei ole varmaa, sopeutuuko potilas moniteholinssin haittoihin, mutta haluaa silti vähentää riippuvuuttaan silmälaseista lähelle katsottaessa enemmän kuin mitä pelkkä etäisyyden korjaaminen antaisi. Monovisiomenetelmää suositellaan myös, jos potilaan arvioidaan pystyvän sopeutumaan silmien taittoeroon, ja tätäkin voidaan testata piilolinsseillä ennen leikkausta.


title: Ylinen Alhajärvi

text: Ylinen Ahlajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Ylinen Alhajärvi

text: Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 6,3 hehtaaria ja halkaisija on 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa noin 2,5 kilometriä pitkä "Karhuoja", joka laskee Mouhijärveen. Karhuoja laskee umpeen soistuneen ja osin ojitetun "Alisen Alhlajärven" kautta. Suurin tulo-oja "Kailojärvenoja" laskee luoteesta, missä sijaitsee neljä muuta järveä.


title: Ylinen Alhajärvi

text: Järven rantaviiva on 0,95 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota, mutta myös avosuota. Itärantaa reunustavat maatilan pellot. Rantaan on rakennettu muutama loma-asunto.


title: Ylinen Alhajärvi

text: Vuoden 1856 Kalmbergin kartastossa Ylisen Alhajärven nimi on kirjoitettu "Pieni Alhajärvi" ja sen alapuolella ollut nyttemmin kuivatettu järvi "Iso Alhajärvi". Järven vedenpinnan korkeutta on aikoinaan laskettu alemmaksi ja Alinen Alhajärvi on kuivattu kokonaan.joiden lisäksi "Karhuojan" kautta laskevat:


title: Portulakkakasvit

text: Portulakkakasvit (Portulacaceae) on koppisiemenisten Caryophyllales-lahkoon kuuluva heimo, joka aikaisemmin on käsitetty laajasti, mutta osoittauduttuaan parafyleettiseksi on jouduttu jakamaan niin, että heimossa on jäljellä vain portulakkojen suku ("Portulaca").


title: Portulakkakasvit

text: Portulakat ovat meheviä eli sukkulenttisia ja tavallisesti monivuotisia ruohoja. Yhteyttäminen on niillä C4-tyyppiä. Lehdet sijaitsevat tavallisesti kierteisesti, harvoin vastakkaisesti, ja ovat enemmän tai vähemmän liereitä. Lehtihangoissa on tavallisesti karvoja. Suojuksellinen kukinto sijaitsee kasvin varren päässä ja on enemmän tai vähemmän mykerömäinen, joskus viuhkomainen ja toisinaan kukat sijaitsevat yksittäin. Verholehtimäisiä osia on kaksi ja näyttäviä terälehtimäisiä tavallisesti viisi. Yhdislehtinen sikiäin on kehänpäällinen tai puoleksi kehänalainen ja muodostuu kahdesta kahdeksaan, tavallisesti viidestä emilehdestä. Siemenaiheet sijaitsevat siinä laita- tai pohjaistukoissa. Hedelmä on kansikota, ja siemenessä on vaippa eli arillus. Kromosomiluku n = (8-)10.


title: Portulakkakasvit

text: Portulakat kasvavat ympäri koko maapallon tropiikissa ja lämpimillä alueilla eteläisellä pallonpuoliskolla. Enin osa lajeista kasvaa trooppisessa ja subtrooppisessa Amerikassa.


title: Portulakkakasvit

text: Portulakkojen evoluutiopuun oksiston iästä on esitetty melko erilaisia arvioita: noin 10, 18 ja 23 miljoonaa vuotta. Lajeja on eri käsitysten mukaan 40 tai enemmän, jopa 100.


title: Portulakkakasvit

text: Suomenkielinen nimi on seuraavilla lajeilla:


title: Portulakkakasvit

text: Vihannesportulakkaa on kasvatettu salaattikasvina jo antiikin ajoista lähtien. Koristeportulakka on suosittu yksivuotinen puutarhakasvi, josta on kehitetty risteyttämällä suuri valikoima erinäköisiä jalosteita.


title: Näkökirurgia

text: Näkökirurgialla (jota kutsutaan myös taittovirhekirurgiaksi) tarkoitetaan silmien taittovirheiden hoitamista leikkauksella. Leikkauksella pystytään korjaamaan likinäköisyyttä, kaukonäköisyyttä ja hajataittoa eli astigmatismia sekä ikänäköä. Leikkausmenetelmiä, joissa ja silmän muotoa muokataan esimerkiksi laser-säteen avulla tai mykiö korvataan keinotekoisella linssillä, on useanlaisia. Jos taittovirhe on erittäin voimakas (yli +4D tai alle -10D), on linssi-implantti mahdollisesti paras vaihtoehto. Aivan kaikkia taittovirheitä ei voi korjata leikkauksella, eivätkä kaikki silmät sovi leikattavaksi esimerkiksi silmän rakenteen, silmäsairauksien tai liian ohuen sarveiskalvon takia.


title: Näkökirurgia

text: Laserleikkauksia on tehty Suomessa ja muissa Pohjoismaissa yleisemmin 1990-luvulta lähtien, ja leikkaustekniikka on kehittynyt jatkuvasti. Kansallista rekisteriä Suomessa tehtävistä leikkauksista ei ole, mutta arvio Suomessa tehtävistä leikkauksista liikkuu 10 000:n ja 20 000:n välillä (HS 13.11.2014).


title: Näkökirurgia

text: Yleisimmät Suomessa käytettävät laserleikkausmenetelmät ovat FS-LASIK ja LASEK, jotka eroavat toisistaan siinä, millä tavalla sarveiskalvo valmistetaan taittovirheen korjaamiseen.


title: Näkökirurgia

text: FS-LASIK (=FemtoLASIK, Intralasik, I-LASIK) on maailmassa eniten käytetty, turvallinen ja kivuton Femtosecond-laserilla tehtävä laserleikkausmenetelmä, jonka paranemisaika on erittäin lyhyt. Leikkauksessa sarveiskalvoon muodostettava läppä tehdään lasersäteen avulla. Läppä käännetään syrjään ja laser muotoilee silmän etuosan uudelleen niin, että taittovirhe korjaantuu, minkä jälkeen sarveiskalvoläppä laitetaan takaisin paikalleen. Silmällä näkee heti leikkauksen jälkeen, ja useimmat voivat työskennellä normaalisti jo leikkausta seuraavana päivänä.


title: Näkökirurgia

text: LASEK on suositeltava leikkausmenetelmä silloin, kun sarveiskalvo on ohut ja hoidettavassa silmässä on suuri taittovirhe. Menetelmässä sarveiskalvon uloin solukerros siirretään sivuun miedon alkoholiliuoksen avulla, minkä jälkeen laser muotoilee silmän etuosan uudelleen ja korjaa taittovirheen. Silmä tarvitsee tukea leikkausta seuraavien ensimmäisten paranemispäivinä, joksi ajaksi siihen asetetaan kirkas, suojaava piilolinssi. Toipumisaika on pidempi kuin FS-LASIK-leikkauksessa.


title: Näkökirurgia

text: SMILE (Small Incision Lenticular Extraction) on suhteellisen uusi lasermenetelmä, jossa poistetaan kudosta sarveiskalvon sisältä eikä läpän alta tai ulkopinnalta. Hoito tehdään femtosekuntilaserilla niin, että sarveiskalvon sisältä leikataan linssimäinen kiekko, joka poistetaan n. 3 mm mittaisen viillon kautta. Menetelmällä ei voi korjata kaukotaitteisuutta.


title: Näkökirurgia

text: PRK-leikkaus eli fotorefraktiivinen keratektomia on ensimmäinen kirurginen toimenpide, jossa muutettiin laserilla silmän sarveiskalvon muotoa. Siinä käytetään samanlaista silmälaseria kuin LASIK-laserleikkauksessa. Kahden toimenpiteen pääasiallinen ero on tavassa, jolla sarveiskalvon keskimmäinen kerros paljastetaan. PRK-toimenpiteessä sarveiskalvoon ei leikata läppää, vaan sarveiskalvon pintakerros - epiteeli - poistetaan erityisinstrumentin avulla mekaanisesti.


title: Näkökirurgia

text:
ICL-tekniikkaa (ICL= intraocular contact lens) käytetään muun muassa silloin,
ICL-menetelmässä silmän sisälle, oman linssin eli mykiön eteen asetetaan keinotekoinen linssi (Intraocular Contact Lens). Leikkaus suoritetaan normaalisti yksi silmä kerrallaan. Hajataittoisuustapauksissa käytetään toorista linssiä.


title: Näkökirurgia

text: Useimmille kehittyy noin 50 vuoden iässä ikänäkö. eli presbyopia, johon liittyy vaikeus nähdä lähelle (alkaa ilmetä 40–45 -vuotiaana). Ikänäkö johtuu siitä, että silmän mykiö jäykistyy ja akkommodaatiokyky eli kyky tarkentaa katse lähietäisyydelle heikkenee. Siksi kauas ja lähelle katsottaessa tarvitaan eri linssivahvuudet. Likitaittoiset näkevät edelleen tarkasti lähelle ilman silmälaseja, mutta eivät käyttäessään likitaittoisuutta korjaavia laseja.


title: Näkökirurgia

text: Ikänäköä korjaavia linssileikkauksia on tehty 2000-luvulta lähtien. Ikänäköleikkauksen kanssa samankaltaisella tekniikalla tehtävä kaihileikkaus on yleisin kirurginen toimenpide Suomessa, ja niitä tehdään koko maailmassa noin 14 miljoonaa vuodessa. Ensimmäinen kaihileikkaus tehtiin Suomessa vuonna 1950, ja tekomykiötekniikkaan perustuvat harmaakaihileikkaukset yleistyvät 2000-luvulla.


title: Näkökirurgia

text: Ikänäön korjaamiseen käytetty linssileikkausmenetelmässä linssinvaihdon jälkeen harmaakaihia ei pääse enää kehittymään. Tavallinen harmaakaihileikkaus eroaa linssileikkauksesta siinä, että linssi korjaa sekä lähi- että kaukonäön. Käytettävä linssi valitaan yksiköllisesti taittovirheestä ja korjaustarpeesta riippuen.


title: Näkökirurgia

text: RLE-linssileikkaus (RLE = Refractive Lens Exchange) on ikänäön korjaamiseen kehitetty linssileikkausmenetelmä. RLE-leikkauksessa käytetään niin sanottuja multifokaalisia linssejä (RLE multifocal and RLE trifocal), joilla pyritään silmälasittomuuteen. Tässä leikkausmenetelmässä silmän oma mykiö poistetaan ja korvataan keinotekoisella linssillä, joka jää silmään loppuelämän ajaksi. Paitsi ikänäköä, uudella linssillä voidaan myös korjata muita mahdollisia taittovirheitä sekä hajataitteisuutta. Linssileikkauksen jälkeen harmaakaihi ei pääse enää kehittymään.


title: Näkökirurgia

text: Linssileikkaus voidaan tehdä sekä niin sanottua yksiteholinssiä käyttäen. Linssileikkauksesta käytetään tällöin nimitystä RLE Monofokal, jolloin lukulaseja tarvitaan leikkauksen jälkeen. Moniteholinsseillä tehtävässä silmäleikkauksessa, RLE Multifokal, pyritään silmälasittomuuteen. Tavallinen harmaakaihileikkaus eroaa linssileikkauksesta siinä, että linssi korjaa sekä lähi-, että kaukonäön. Käytettävä linssi valitaan yksilöllisesti taittovirheestä ja korjaustarpeesta riippuen.


title: Näkökirurgia

text: Monovisiosta puhutaan. silloin kun ikänäkö korjataan siten, että toinen silmä saadaan näkemään tarkasti kauas ja toinen lähelle. Tällöin näkö korjataan tai silmät leikataan siten, että toinen silmä on likitaittoinen (myooppinen) ja toinen normaali (emmetrooppinen) eli näkee tarkasti lähelle ja kauas ilman silmälaseja (vahvuus 0). Joillekin tämä ratkaisu sopii ongelmitta, mutta toisista tuntuu, että silmät eivät osaa tehdä yhteistyötä. Silmien yhteispelin ongelmia ilmenee todennäköisemmin silloin kun silmien taittoero on suuri. Siksi monovisiomenetelmässä ”lähinäkösilmän” näkökyky korjataan vain harvoin 40 cm:n etäisyyteen asti (vastaa -2,5 dioptrian likitaittoisuutta). Lähisilmän likitaittoisuudeksi valitaan usein -1,5 – -0,75, jolloin tarkan näön alue on noin 60/70 cm – 1 m. Käytännössä monet pystyvät näkemään myös tätä lähemmäksi.


title: Näkökirurgia

text: Monovisiomenetelmä on käytössä laserleikkauksissa ja laitettaessa silmänsisäisiä IOL-linssejä (IOL= Intra Ocular Lenses). Ennakkotutkimuksessa näitä menetelmiä verrataan muihin menetelmiin kuten RLE-linssileikkausmenetelmään silmänsisäisiä moniteholinssejä käyttäen.


title: Näkökirurgia

text: Monovisiolaserleikkaus on hyvä menetelmä ikänäön varhaisvaiheessa (noin 38–44 vuotiaille). Tässä vaiheessa silmät pystyvät vielä tarkentumaan lähelle, mutta ongelmia on odotettavissa pian jos silmät leikataan niin, että kummallakin silmällä näkee kauas täydellisesti. Menetelmä soveltuu myös ikääntyneille potilaille RLE monovisio -menetelmän vaihtoehdoksi.


title: Näkökirurgia

text: Monovisiolinssiä suositellaan silloin, kun ei ole varmaa, sopeutuuko potilas moniteholinssin haittoihin, mutta haluaa silti vähentää riippuvuuttaan silmälaseista lähelle katsottaessa enemmän kuin mitä pelkkä etäisyyden korjaaminen antaisi. Monovisiomenetelmää suositellaan, jos potilaan arvioidaan pystyvän sopeutumaan silmien taittoeroon. Tämä testataan usein piilolinsseillä ennen leikkausta.


title: Näkökirurgia

text: PresbyLASIK-menetelmä SUPRACOR on laserleikkausmenetelmä, jonka avulla ikänäköä hoidetaan tekemällä sarveiskalvosta monitehoinen. Menetelmällä korjataan sekä lähi- että kaukonäköä. PresbyLASIK on (FS-)LASIK-leikkaus, jossa sarveiskalvo muotoillaan monitehoiseksi siten, että sen eri alueet kaareutuvat eri tavoin ja taittavat valoa eri vahvuuksilla. Yleensä siirrytään sarveiskalvon keskellä olevalta lähinäköalueelta asteittain kaukonäköä varten muotoilluille reuna-alueille. Kyseessä on kompromissiratkaisu, jonka avulla saadaan toimiva näkökyky sekä lähelle että kauas, mutta näön laatu saattaa heikentyä. Haittavaikutuksia voi olla myös heikentynyt kontrastinäkö, huonontunut pimeänäkö tai heikentynyt näöntarkkuus.


title: Näkökirurgia

text: Crystalens, "mukautuva" silmänsisäinen linssi on Bausch & Lombin silmänsisäinen linssi, jonka pitäisi siirtyä silmässä niin, että sen taittovahvuus mukautuu lähinäköön henkilön katsoessa lähelle. Periaatteena on, että linssin siirtyminen silmän sisällä 1 mm:n eteenpäin vaikuttaa lähinäköön noin 1 dioptrian verran. Linssi siirtymine tapahtuu, kun sen ympärillä olevat sädelihakset supistuvat yrittäessä nähdä lähelle. Valitettavasti silmän liike on osoittautunut vaikeaksi ennustaa, eikä menetelmällä ole saatu yhtä hyviä tuloksia kuin esimerkiksi kolmiteholinssillä.


title: Näkökirurgia

text: Näkökirurgiset leikkaukset eivät yleensä kuulu julkisen terveydenhuollon piiriin, vaan niitä tarjoavat yksityiset toimijat Suomessa kuten Medilaser, Eiran sairaala, Terveystalo, Mehiläinen, Silmäaseman Silmäsairaala ja Memira.


title: Näkökirurgia

text: Refraktiivisen kirurgian eurooppalainen kattojärjestö on European Society of Cataract and Refractive Surgeons . Yli 5000 jäsenen järjestö kouluttaa, tuottaa julkaisuja, seuraa ja tukee alan tutkimusta ja kehityshankkeita ja arvioi uusia leikkausmenetelmiä, teknologiaa ja alan käytäntöjä sekä asiakastyytyväisyyttä ja -turvallisuutta.


title: Paperisäkki

text: Paperisäkki on pussimainen voimapaperista tehty pakkaus, jota käytetään kuivien jauhemaisten tai rakeisten aineiden kuten jauhojen, sementin ja eläinrehujen kuljetuksessa ja varastoinnissa. Yhteen paperisäkkiin pakataan tuotteesta riippuen yleensä useita kymmeniä kiloja.


title: Paperisäkki

text: Paperisäkkejä on käytetty 1800-luvun lopulta alkaen, jolloin ne kertakäyttöisinä ja edullisina alkoivat syrjäyttää säkkikankaasta tehtyjä kangassäkkejä. 1900-luvun alussa alettiin valmistaa liimattuja avosäkkejä, ja niiden koneellinen valmistus alkoi 1920-luvulla aluksi sementtiteollisuuden tarpeisiin.


title: Paperisäkki

text: Paperisäkiksi luokitellaan ympärysmitaltaan vähintään 50 senttimetrin pakkaus; sitä pienempiä kutsutaan "paperipusseiksi". Ympärysmitaltaan yli 210 cm olevia säkkejä kutsutaan "suursäkeiksi". Paperisäkissä on yleensä 2–4 paperikerrosta pakattavan tuotteen vaatimusten mukaisesti. Jokin kerroksista voi olla muovipäällystetty, ja uloimman kerroksen ulkopinta voi olla valkaistu ja sileä paremman painojäljen mahdollistamiseksi.


title: Paperisäkki

text: Kangassäkkien kadottua lähes täysin teollisen pakkaamisen käytöstä paperisäkkien tärkeimpiä kilpailijoita ovat nykyisin muovista tehdyt säkit, joiden etuna on muun muassa parempi kosteudenkestävyys.


title: Paperisäkki

text:
Avosäkkien pohja on suljettu jo tuotantovaiheessa, mutta niiden suu suljetaan vasta täytön jälkeen. Avosäkin pohja voidaan sulkea liimaamalla tai ompelemalla. Avosäkissä voi olla taivepohja tai sivutaive.
Venttiilisäkeissä sekä pohja että suu on suljettu jo valmistusvaiheessa, mutta yläkulmaan on jätetty aukko eli venttiili säkin täyttöä varten. Venttiilisäkkejä on nopeampi täyttää koneellisesti kuin avosäkkejä, eikä pöly muodostu yhtä suureksi ongelmaksi. Venttiilisäkkien täyttöön käytetään yleensä automaattisia, ruuvikuljettimella tai siipipyörällä varustettuja pakkauskoneita, jotka selviytyvät yhdestä säkistä jopa alle sekunnissa. Avosäkin täyttöön ja sulkemiseen menee nopeimmillaankin 3–4 sekuntia. Nopeaa täyttöä varten säkkipapereista pyritään kehittämään kestävyydestä tinkimättä sen verran huokoisia, että ilma poistuu paperikerrosten läpi nopeasti.


title: Paperisäkki

text: Ommellussa venttiilisäkissä on yleensä sivutaive, liimatussa ei, mutta erilaisia muunnelmia esiintyy.


title: Paperisäkki

text: Paperisäkit valmistetaan erityisestä säkkipaperista, joka on paperisäkkeihin kehitettyä, usein mikrokreppaamalla hieman venyväksi tehtyä voimapaperia. Mikrokreppaus saadaan aikaan paperikoneen kuivausosassa kahden vastakkaisiin suuntiin pyörivän pehmeän kumitelan avulla.


title: Paperisäkki

text: Ensimmäinen työvaihe on yleensä tuote- ja pakkausmerkintöjen fleksopainatus uloimman säkkipaperikerroksen ulkopintaan. Sitten tarvittavat paperikerrokset taivutetaan ja liimataan letkuksi, josta katkotaan yksittäisiä säkkiaihioita. Pohjantekokone sulkee sitten aihioiden alapäät säkkien pohjiksi. Viimeisinä vaiheina tulevat säkkien täyttö ja suljenta sekä pakkaaminen kuljetuslavoille.


title: Paperisäkki

text: Suomessa paperisäkkejä valmistavat Pyroll Kotkassa ja Paperika Oy Ikaalisissa. 1980-luvulle saakka Suomessa valmistettiin vuosittain satoja miljoonia paperisäkkejä, joista valtaosa vietiin Neuvostoliittoon. Idänkaupan tyrehdyttyä suomalainen säkkiteollisuus supistui 1990-luvulla nopeasti ja alkoi maailmanlaajuisesti keskittyä nopeasti kehittyville markkinoille ja halvemman työvoiman maihin kuten Venäjälle ja Aasiaan.


title: Diaspori

text: Diaspori on harvinainen alumiinihydroksidimineraali, joka esiintyy yleisimmin bauksiittiesiintymissä yhdessä muiden mineraalien kanssa. Kiderakenteeltaan diaspori on rombinen ja sen asu vaihtelee: se voi joskus olla levyä muistuttava kide, mutta on yleisempiä muotoja ovat suomumainen, lehteilevä tai jyvämäinen.


title: Diaspori

text: Diasporin läpinäkyvyys vaihtelee läpikuultavasta läpinäkyvään. Puhdas diaspori on väritöntä, mutta sitä löydetään myös eri tavoin värjäytyneenä. Valaistuksen laatu vaikuttaa myös värivaikutelmaan. Eri sävyjä voivat olla valkea, harmaa, kellertävä, vaaleanpunainen tai vihertävä, mutta myös violetti tai rusertava sävy on mahdollinen. Mineraalin Mohs-arvo on 6,5 - 7 ja tiheys 3,3 - 3,5 g/cm³. Muista läpikuultavista ja värittömistä mineraaleista diaspori erottuu helmenhohtavalla murrospinnallaan.


title: Diaspori

text: Diaspori löydettiin vuonna 1801 ja se sai nimensä kreikan kielisestä sanasta διασπείρειυ, joka kuvaa tapaa, jolla mineraali hajoaa eri suuntiin, kun sitä lämmitetään liekillä. Vaikka diasporia esiintyy monilla mantereilla, ainoastaan Anatoliasta on tähän mennessä löydetty jalokivilaatuisia kiteitä. Näistä hiotuista korukivistä käytetään myös kauppanimeä zultaniitti.


title: Vahlonen

text: Vahlonen on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Vahlonen

text: Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 650 metriä pitkä laskuoja. Se yhtyy "Kailojärvenojaan", joka laskee Yliseen Alhajärveen ja jatkaa siitä "Karhuojaa" myöten Mouhijärveen.


title: Vahlonen

text: Järven rantaviiva on 0,85 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi metsäistä ojitettua suota. Rannalla ei ole rakennuksia, mutta sen vierestä kulkee tie "Alhajärvenkulmasta".


title: Vahlonen

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Wahtosjärvi".


title: Kailojärvi

text: Kailojärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Kailojärvi

text: Järven pinta-ala on 9,2 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 150 metriä. Järvellä ei ole yksiselitteistä luusuaa, sillä siitä lähtee useita ojia samaan suuntaan ja ne kaikki yhtyvät "Kailojärvenojaan". Oja laskee ensin Yliseen Alhajärveen ja jatkaa sitten "Karhuojaa" myöten Mouhijärveen.


title: Kailojärvi

text: Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä ojitettua suota. Rannalla on seitsemän loma-asuntoa ja järvelle johtaa tie "Heinijärvenmaalta".


title: Kailojärvi

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kaitajärvi".


title: Kingi

text: Kingi on MTV3-kanavalla 10. tammikuuta 2015 alkanut viihdeohjelma, jonka keskiössä on kuvitteellinen laulukilpailu. Ohjelman näyttelijät kilpailevat kukin omalla hahmollaan, jotka putoavat yleisöäänestyksellä yksi kerrallaan kolmannesta jaksosta alkaen. Näyttelijät toimivat ohjelmassa tuomareina sekä omina itsenään sekä esittäen julkisuudesta tuttuja henkilöitä.Juontajana toimi Antti Holma. Näyttelijä Jukka Rasilan oli alun perin tarkoitus myös esiintyä ohjelmassa, mutta hän joutui jättäytymään ohjelmasta aikataulusyistä.


title: Kingi

text: MTV tiedotti marraskuussa 2017, että Kingi saa jatkoa keväällä 2018. Toinen kausi alkoi MTV3-kanavalla 17. maaliskuuta 2018. Toisella kaudella juontajana toimi Jaakko Saariluoma.


title: Iso-Ympyriäinen

text: Iso-Ympyriäinen on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Iso-Ympyriäinen

text: Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen halkaisija on 220 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 400 metriä pitkä laskuoja Kailojärveen. Järvien välillä on lähes kolme metriä korkeuseroa. Kailojärvi laskee "Kailojärvenojaa" ja "Karhunojaa" myöten Mouhijärveen. Tulo-ojina ovat ympäröivän suon ojat, jotka yhdistävät järven Pikku-Ympyriäiseen. Näiden järvien korkeusero on vain 30 senttimetriä.


title: Iso-Ympyriäinen

text: Järven rantaviiva on 0,81 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan metsäistä ojitettua soita, joita kutsutaan "Ympyriäisnevoiksi". Rannalle ei ole rakennettu asuntoja eikä sinne johda teitä.


title: Iso-Ympyriäinen

text: Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Ympyriäinen".


title: Pikku-Ympyriäinen

text: Pikku-Ympyriäinen on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Pikku-Ympyriäinen

text: Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja sen pituus on 180 metriä ja leveys 120 metriä. Järvellä ei ole selkeää luusuaa, vaan siitä erkanee useita laskuojia. Osa niistä laskevat Iso-Ympyriäiseen, osa Kailojärveen ja loput suoraan "Kailojärvenojaan".


title: Pikku-Ympyriäinen

text: Järven rantaviiva on 0,47 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan metsäistä ojitettua suota. Sen rantoja ei ole rakennettu eikä sinne johda tietä.


title: Tappura

text:
Tappura on yksi kuitukasvi pellavan ("Linum usitatissimum") jalostuksessa erottuva osa. Tappurat ovat lyhyitä rohtimia, karkeita kuituja, joiden seassa on päistäreitä, kasvin kovaa, puumaista osaa.
Perinteisessä pellavan käsittelyssä tappurat erottuvat lihtauksessa ja pehmeät osat, aivinat, häkilöinnissä, puhdistettavaa pellavaa "kammattaessa".


title: Tappura

text: Tappuroista voidaan puhdistettuna kehrätä karkeaa rohdinlankaa. Tappuroita on käytetty lämmöneristeenä ja tiivisteenä eli riveenä (riivinä), kun on tilkitty puulaivojen ja -veneiden saumoja. Perinteisessä puulaivan rakennuksessa eli laivanlyönnissä timpureille kuuluva yksi valmistelutehtävä oli punoa tiivistämiseen tarvittavat riivit. Talonrakennuksessa tappuratiivistettä sanotaan riveeksi (rive). Tappuroitten kehrääminen riivejä varten oli puolestaan nuorten tyttöjen työtä.


title: Tappura

text: Tappura-sanaa käytetään kuvaannollisessa merkityksessä esimerkiksi tarkoittamaan herkästi syttyvää, kiihkeää, kuten sanonnassa "tulta ja tappuraa". Toisaalta merkitys voi viitata myös karkeaan tai takkuiseen.


title: Game of Thrones (vuoden 2014 videopeli)

text: Game of Thrones on Telltale Gamesin kehittämä ja julkaisema graafinen seikkailupeli, joka perustuu George R. R. Martinin "Tulen ja jään laulu" -kirjasarjaan ja siitä tehtyyn televisiosarjaan. Peli julkaistiin kuudessa osassa vuosina 2014–2015.


title: Game of Thrones (vuoden 2014 videopeli)

text: "Game of Thrones" kertoo pohjoislaisesta Forresterin suvusta, jonka jäsenet ovat olleet Starkin suvun lipunkantajia vuosikymmenten ajan. Forresterin suku mainitaan nopeasti "Lohikäärmetanssi"-kirjassa. Pelissä on yhteensä viisi pelattavaa hahmoa, ja se sijoittuu ajallisesti televisiosarjan kolmannen tuotantokauden loppuun ja neljännen tuotantokauden ajalle.


title: Game of Thrones (vuoden 2014 videopeli)

text: Peli seuraa samaa formaattia kuin aikasemmat Telltale Gamesin pelit "The Walking Dead" ja "The Wolf Among Us", joissa pelaajan valinnat vaikuttavat suuresti pelin lopputulokseen. George R. R. Martinin avustaja Ty Corey Franck työskenteli pelin tarinan konsulttina.


title: Game of Thrones (vuoden 2014 videopeli)

text: Telltale Games kehittää parhaillaan pelille jatko-osaa.


title: Game of Thrones (vuoden 2014 videopeli)

text: "Game of Thrones" on kolmannen persoonan graafinen seikkailupeli, jossa toiminnot tehdään klikkaamalla. Pelaaja voi liikutella hahmoaan ja tutkia ympäristöä, löytää esineitä ja keskustella ei-pelattavien hahmojen kanssa. Keskusteluissa pelaajalla on muutama vastausvaihtoehto käytettävänään ja vastatessa on usein aikarajoite. Pelaaja voi myös pysyä kokonaan vaiti keskustelussa. Pelaajan tekemät valinnat vaikuttavat siihen, mitä toinen osapuoli sanoo tai tekee.


title: Game of Thrones (vuoden 2014 videopeli)

text: Toimintakohtauksissa pelaajan täytyy suorittaa "quick time event" -haasteita eli painaa tiettyä näppäintä tarpeeksi nopeasti. Epäonnistuminen johtaa hahmon kuolemaan, jolloin pelaajan täytyy pelata tietty osa kohtauksesta uudelleen.


title: Game of Thrones (vuoden 2014 videopeli)

text: Telltale Games on luonut peliä varten uusia hahmoja, jotka eivät esiinny kirjoissa tai televisiosarjassa:Pelattavia hahmoja ovat Rodrik, Mira, Ethan, Asher ja Gared.


title: Game of Thrones (vuoden 2014 videopeli)

text: Pelissä on myös sarjasta tuttuja hahmoja, joiden ääninäyttelijöinä toimivat heidän televisiosarjan vastineensa: Cersei Lannister (Lena Headey), Tyrion Lannister (Peter Dinklage), Margaery Tyrell (Natalie Dormer) ja Ramsay Nietos (Iwan Rheon).


title: Raffael

text: Raffael Caetano de Araújo (eli Raffael; s. 28. maaliskuuta 1985 Fortaleza) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa Borussia Mönchengladbachia. Pelipaikaltaan molempijalkainen Raffael on hyökkäävä keskikenttä.


title: Raffael

text: Raffael aloitti uransa Euroopassa sveitsiläisessa FC Chiassosa vuonna 2003. Vuonna 2005 hän siirtyi Raiffeisen Super Leaguen FC Zürichiin, jossa pelatun kahden kauden aikana Raffael teki 77 ottelussa 40 maalia ja voitti kahdesti liigan syöttöpörssin. Tammikuussa 2008 hän siirtyi Bundesliigan Hertha BSC:hen, jota Raffael edusti neljän ja puolen vuoden ajan tehden 140 pelissä 33 maalia. Kesällä 2012, berliiniläisseuran pudottua 2. Bundesliigaan, Raffael siirtyi Ukrainan valioliigan Dynamo Kiovaan. Hän pelasi kauden 2012-2013 aikana kiovalaisseurassa vain yhdeksän ottelua käyden välillä lainalla Bundesliigan Schalke 04:ssä. Kesällä 2013 Raffael palasi takaisin Bundesliigaan, nyt Borussia Mönchengladbachin riveihin.


title: Raffael

text: Raffaelin pikkuveli Ronny on myös jalkapalloilija. Hän edustaa Hertha BSC:tä. Raffael ja Ronny pelasivat Herthassa yhdessä vuodet 2010-2012.


title: Josef Ferstl

text: Josef Ferstl (s. 29. joulukuuta 1988) on saksalainen alppihiihtäjä, joka edustaa SC Hammeria.


title: Josef Ferstl

text: Ferstl kilpaili alppihiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Garmisch-Partenkirchenin syöksylaskussa helmikuussa 2007. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Wengenin superalppiyhdistetyssä tammikuussa 2013 oltuaan 30:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Garmisch-Partenkirchenissä helmikuussa 2013 oltuaan syöksylaskussa yhdeksäs. Ensimmäisen palkintosijansa, ja samalla voittonsa, hän saavutti Val Gardenan supersuurpujottelussa joulukuussa 2017. Edellinen saksalaisvoittaja miesten supersuurpujottelun maailmancupissa oli Markus Wasmeier Lake Louisessa 1991 Ferstl voitti Kitzbühelin supersuurpujottelun 2019.


title: Josef Ferstl

text: Ferstl on osallistunut MM-kilpailuihin 2015 ja 2017 sekä olympialaisiin 2018. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 18:nneksi syöksylaskussa 2017.


title: Sergei Turyšev

text: Sergei Anatoljevitš Turyšev (; s. 23. kesäkuuta 1985 Kamen-Rybolov) on venäläinen maastohiihtäjä, joka edustaa Jugra Svsm 2 -seuraa. Turyšev debytoi maastohiihdon maailmancupissa tammikuussa 2010 Tour de Skin osakilpailussa Oberhofissa. Ensimmäiset pisteensä hän saavutti päivää myöhemmin saman kilpailun toisella etapilla niin ikään Oberhofissa ollen 25:s. Turyševin paras maailmancupin sijoitus on viides, jonka hän saavutti Tour de Skihin kuuluneessa 20 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Val di Fiemmessä tammikuussa 2012 sekä Holmenkollenin 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa helmikuussa 2016.


title: Grèbe-luokka

text: Grèbe-luokka oli Ranskan laivaston neljän aluksen muodostama partioalusluokka.


title: Grèbe-luokka

text: "Grèbe" tilattiin korvaamaan kalastuksenvalvonnassa ollut miinanraivaaja "Mercure". Ne pohjautuvat kaupalliseen Espadon 50 -tyyppiin, joka mahdollisti operoinnin Sea State 4:ssä. Aluksen perään oli rakennettu ramppi seitsemän metriselle EDL 700 kumiveneelle ja majoitustilat 22 hengelle. Kolme muuta alusta tilattiin vuonna 1992, mutta valmistusta viivästytti alkuperäisen valmistustelakan CMN:n sulkeminen. Neljäs alus valmistui Mauretanialle LNI:n telakalla Lorientissa.


title: Yubitsume

text: Yubitsume (, ”sormen lyhennys”) on japanilainen, yakuza-rikollisjärjestöjen käyttämä rituaali, jossa järjestön jäsen amputoi itseltään sormen pyytääkseen anteeksi virhettään tai rikottuaan järjestön sääntöjä. Amputointi voi tapahtua vapaaehtoisesti tai pakottamalla.


title: Yubitsume

text: Yubitsume sai alkunsa "bakuto"-uhkapelaajilta peloterangaistuksena. Vuoden 1993 tutkimuksessa 45 prosenttia yakuzoista oli tehnyt yubitsumen, 15 prosenttia useamman kerran. Kaikki yubitsumen tehneet eivät ole välttämättä yakuzoita: vuodelta 2005 tunnetaan tapaus, jossa sormensa leikkasi irti lääkärin avustuksella myös yakuzalle velkaa ollut liikemies. Nykyisin yubitsume on harvinaistunut, sillä yakuzat eivät halua erottautua liikaa ympäröivästä yhteiskunnasta. Yleisiä rangaistuksia ovat sen sijaan taloudelliset rangaistukset ja erottaminen järjestöstä.


title: Hollaback Girl

text: Hollaback Girl on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Gwen Stefanin kappale hänen soolouransa Love. Angel. Music. Baby.-debyyttialbumilta. Osana Stefanin visiota luoda "hassu tanssikappale" se sisältää viittauksia 1980-luvun dance ja popmusiikista. Kappaleen sanoittivat Stefani, Pharrell Williams, sekä Chad Hugo vastatakseen Courtney Loven väitteeseen siitä että Stefani toimi cheerleaderinä Seventeen-aikakauslehden haastattelussa.


title: Hollaback Girl

text: Kappale julkaistiin albumin kolmantena singlenä 15. maaliskuuta 2005 ja siitä tuli yksi vuoden suosituimmista kappaleista, sijoittuen useimpien niiden listojen kymmenen parhaan joukkoon missä se pääsi listoille. Se saavutti listan ensimmäisen sijan Australiassa ja Yhdysvalloissa, joissa siitä tuli digitaalisesti ladattava kappale mikä myi yli miljoona kopiota. "Hollaback Girl" sai muutamia palkintoehdokkuuksia, kuten ehdokkuudet 48:ssa Grammy-palkintogaalassa kategorioissa "Paras naispuolinen pop-esitys" ja "Vuoden nauhoite". CD singlen etiketti sisältää Parental Advisory: Explicit Content-merkin kun taas albumi ei sisällä.


title: Tyholttårnet

text: Tyholttårnet on 124 metriä korkea radiotorni Norjan Trondheimissä. Se on rakennettu vuonna 1985. Tornissa on näköalatasanne. Siellä on myös ravintola 80 metrin korkeudessa.


title: Jim Corsi

text:
James "Jim" Corsi (s. 19. kesäkuuta 1954 Montreal, Quebec, Kanada) on kanadalais-italialainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän aloitti uransa Loyola Collegen maalivahtina vuonna 1973. Kolmen yliopistovuoden jälkeen Corsi pelasi yhden vuoden NAHL senioriliigaa Yhdysvaltain puolella Mainessa ennen siirtymistään WHA-liigan Quebec Nordiquesin joukkueeseen. Kahden WHA-kauden jälkeen Corsi siirtyi läntiseen Kanadaan Edmonton Oilersin NHL-joukkueeseen. Ainoaksi jääneen NHL-kauden aikana hän pelasi 26 ottelua, joissa päästi keskimäärin 3,65 maalia.
Kevään 1980 jälkeen Corsi siirtyi pelaamaan Italiaan, ensin HC Ghërdeinan joukkueeseen. Samalla hänet valittiin myös edustamaan Italiaa B-rymän MM-kilpailuissa. Corsi pelasi kaikkiaan 12 kautta Italiassa ja oli maajoukkueen vakio kasvo aina kevääseen 1990 asti. Corsi pelasi Italian paidassa myös Sarajevon Olympiaturnauksessa.


title: Jim Corsi

text: Pelaajauransa jälkeen Corsi palasi takaisin Kanadaan ja toimi maalivahtivalmentajana ensin yliopistoliigassa ja kaudet 1994–1997 Ontario Hockey Liigan St.Michael's Majorsssa. Syksyllä 1998 hänestä tuli NHL-joukkue Buffalo Sabresin maalivahtivalmentaja ja kuluvalla kaudella hän on toiminut NHL-joukkue St.Louis Bluesissa niin ikään maalivahtivalmentajana. Kevään 2008 MM-kisoissa hän toimi myös Italian maajoukkueen apuvalmentajana.


title: Spark the Fire

text: Spark the Fire on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Gwen Stefanin kappale. Sen oli tarkoitus olla mukana hänen kolmannella studioalbumilta. Kappaleen julkaisi Interscope Records tulevan albumin toisena singlenä 1. joulukuuta 2014. Sen sanoittivat Stefani ja Pharrell Williams sekä tuotti Williams.


title: Gangi

text: Gangi on sisilialainen kunta Italiassa Palermon metropolikaupungissa.


title: Gangi

text: Gangi oli keskiajalla vahvasti linnoitettu kaupunki, ja se on rakennettu vuorenrinteelle. 1900-luvun alussa kylä alkoi tyhjentyä muuttoliikkeen takia, joka on jatkunut näihin päiviin saakka. Syitä muutolle on ollut köyhyys ja mafiarikollisuus. Vuonna 2014 kunta alkoi kaupitella kylän taloja jopa yhden euron hinnalla, jotta kylään saataisiin lisää asukkaita.


title: Julio Velasco

text: Julio Velasco (s. ) on argentiinalainen ammattilaislentopallovalmentaja. Hän valmentanut esimerkiksi Argentiinan, Italian, Tšekin, Espanjan ja Iranin lentopallomaajoukkueita.


title: Kourajärvi (Suodenniemi)

text: Kourajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemen taajamassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueeseen". Järven kolme osaa kutsutaan nimillä "Kourajärvi", "Kirkkojärvi" ja "Koivuniemenjärvi". Osia erottavat kapeat salmet.


title: Kourajärvi (Suodenniemi)

text: Järven pinta-ala on 262 hehtaaria ja sen pituus on 2,5 kilometriä ja leveys 1,3 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 2,5 kilometriä pitkä "Kourajoki". Kirkkojärven ja Kourajärven vedenpintojen korkeusero on noin 10 senttimetriä, joten järvien välisessä salmessa virtaa vesi. Koivuniemenjärven ja Kirkkojärven välinen salmi on leveämpi eikä korkeuserot ole suuria.


title: Kourajärvi (Suodenniemi)

text: "Kourajokeen" laskee "Kalaportaanojaa" myöten Kankaanjärvi ja "Vehkojaa" myöten laskee Kourajärveen Alinen Vehkajärvi, Ylinen Vehkajärvi ja Kiivana. Itärannan ainoa laskuoja Kourajärveen tulee Paisjärvestä. "Kirkko-oja" on Suodenjärven laskuoja, joka laskee Kirkkojärveen. Suodenjärvi on bifurkaatiojärvi ja se laskee myös länteen. Samaan lahteen laskee myös Valkijärvi. Taajaman läpi Kirkkojärveen laskevat Ylinen Laisjärvi ja Alinen Laisjärvi. Koivuniemenjärveen laskee kaksi suurta ojaa ja joki. Toinen oja on Jyrmysjärven laskuoja toinen tuo vedet "Hyynilänkankaalta". Valuma-alueeltaan suurin tulojoki on pohjoisesta laskeva "Leppijoki".


title: Kourajärvi (Suodenniemi)

text: Järven rantaviiva on 21,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa ja pellon ympäröimää jouto- tai asutusmaata. Asutus, joka liittyy Suodenniemen taajamaan, on melko tiheää.


title: Kourajärvi (Suodenniemi)

text: Koivuniemenjärvi on keskimääräistä järveä monipuolisempi lintujärvi.


title: Love Story (kappale)

text: Love Story on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale vuodelta 2008. Sen sanoitti Swift ja sen tuotannosta vastasivat Swift ja Nathan Chapman. Sen julkaisi Big Machine Records Swiftin toisen studioalbumin Fearless johdantosinglenä 12. syyskuuta 2008. Single on myynyt Yhdysvalloissa seitsenkertaisesti platinaa. Kappale on rakkauslaulu, jossa viitataan Romeon ja Julian tarinaan.


title: Love Story (kappale)

text: Kappale kertoo Swiftin nuoruuden ihastuksesta, joka ei ollut suosittu Swiftin perheen ja ystävien keskuudessa. Suurin osa tarinasta on kuitenkin fiktiivistä. Swift on sanonut "Se on romanttisin laulu, jonka olen kirjoittanut eikä se ole edes kenestäkään, jonka kanssa olisin oikeasti seurustellut." Lyriikoissa viitataan William Shakespearen tarinaan "Romeo ja Julia" (1597). Kappaleen sanoitukset on kuvattu Julian näkökulmasta. Swift on korvannut Romeon ja Julian alkuperäisen traagisen johtopäätöksen onnellisella lopulla. Love Story on keskitempoinen kappale unenomaisella sopranoilla, samalla kun melodia jatkuvasti rakentuu.


title: Love Story (kappale)

text: Kappale oli arvostelumenestys kriitikkojen kehuessa Swiftin kirjoitustyyliä ja kappaleen juonta. Se oli myös kaupallinen menestys, myyden maailmanlaajuisesti yli 8 miljoonaa kopiota, jonka myötä siitä muodostui Yhdysvalloissa yksi aikansa myydyimmistä kappaleista ja se oli yksi valtion myydyimmistä digitaalisista singleistä. Recording Industry Association of America (RIAA) palkitsi singlen Yhdysvalloissa seitsemänkertaisella platinalla. Kansainvälisesti "Love Story" muodostui Swiftin ensimmäiseksi listan kärjen saavuttaneeksi singleksi Australiassa, jolle jatkoa teki "Shake It Off" vuonna 2014. Kappaleen on palkinnut Australiassa Australian Recording Industry Associationin (ARIA) kolminkertaisella platinalla. Kappale on yksi maailmanlaajuisesti parhaiten myyneistä singleistä, maailmanlaajuisten myyntien ollessa yli kahdeksan miljoonaa kopiota (IFPIn tietojen mukaan).


title: Love Story (kappale)

text: Kappaleeseen liittyvän musiikkivideon ohjasi Trey Fanjoy, joka on ohjannut myös pääosan Swiftin edellisistä videoista. Video on ajankuva, joka ottaa vaikutteita keskiajan, renessanssin ja Britannian Regencyn (1813) aikakausilta. Videolla seurataan Swiftiä sekä malli Justin Gastoniä kun he tapaavat yliopiston kampuksella ja kuvittelevat itsensä keskelle edellä mainittuja aikakausia.


title: Love Story (kappale)

text: Swift on esittänyt Love Storyn livenä lukuisia kertoja konserteissa, televisiossa ja radio-ohjelmissa. Kappale oli mukana kolmella kiertueella, Fearless Tourilla (2009-10), Speak Now World Tourilla (2011-12) sekä Red Tourilla (2013-14). Liveversio kappaleesta julkaistiin Swiftin -dvd:llä. Vuonna 2014 Swift esitti kappaleesta uuden version Live Lounge -ohjelmassa. "Love Storyn" ovat coveroineet lukuisat artistit, kuten Joe McElderry ja Forever the Sickest Kids.


title: Kankaanjärvi (Suodenniemi)

text: Kankaanjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Kankaanjärvi (Suodenniemi)

text: Järven pinta-ala on 25,4 hehtaaria ja sen pituus on 1,1 kilometriä ja leveys 500 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 2,5 kilometriä pitkä "Kalaportaanoja", joka laskee "Kourajokeen".


title: Kankaanjärvi (Suodenniemi)

text: Järven rantaviiva on 3,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoilla on noin 14 loma-asuntoa, joihin johtaa tiet Suodenniemeltä.


title: Paisjärvi

text: Paisjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.


title: Paisjärvi

text: Järven pituus on 500 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 200 metriä pitkä laskuoja Kourajärveen. Sen ranta on itä- ja eteläpuolelta moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja oiselta rannalta peltoa. Itärannalla on viisi loma-asuntoa ja lounaassa on yksi maatila.


title: Näkemiin taivaassa

text: Näkemiin taivaassa on ranskalaisen kirjailijan Pierre Lemaitren romaani vuodelta 2013. Teos on saanut vuonna 2013 Goncourt-palkinnon.


title: Näkemiin taivaassa

text: "Näkemiin taivaassa" on dekkaristina mainetta ja suosiota saaneen Lemaitren ensimmäinen historiallinen romaani, ja poikkeus siinä, että se sai harvoin populaarille lukuromaanille myönnetyn Goncourt-palkinnon, joka on Ranskan arvostetuin kirjallisuuspalkinto.


title: Näkemiin taivaassa

text: Tarina alkaa ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheista, jolloin sodan loppua jo aavistellaan. Kapteenin arvosta haaveileva luutnantti Henri d'Aulnay-Pradelle ampuu salaa kaksi omaa miestä provosoidakseen sotilaansa hyökkäykseen vihollisen kimppuun. Päähenkilö Albert Maillardille asia selviää sattumalta, ja hän joutuu Pradellen koston kohteeksi. Hänet pelastaa toinen liejussa rämpivä ranskalaissotilas, Edouard Péricourt, joka loukkaantuu pahasti ja menettää koko alaleukansa. Tarina etenee kuvaamalla heidän yhteisiä vaiheitaan rahapulassa ja kurjuudessa.


title: Näkemiin taivaassa

text: Veijariromaaniksi luonnehdittu teos saa Mervi Kantokorven vertaamaan sitä Honoré de Balzacin ja Alexandre Dumas'n tuotantoon: "tyylikkäästi mukailtu vanhanajan romaani".


title: Yeah!

text: Yeah! on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Usherin kappale. Sen sanoittivat Usher, Lil Jon, Sean Garrett, Patrick J. Que Smith, Ludacris, Robert McDowell sekä LRoc, ja sillä vierailee myös Lil Jon ja Ludacris. Myös kappaleen tuotannosta vastasi Lil Jon. Kappale julkaistiin Usherin neljännen studioalbumin "Confessions" ensimmäisenä singlenä 27. tammikuuta 2004, sen jälkeen kun Arista Records oli sanonut Usherille, että tämän täytyy tehdä lisää kappaleita albumia varten.


title: Yeah!

text: "Yeah!" nousi Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listan kärkeen ja pysyi siellä yhteensä kahdentoista viikon ajan, kunnes Usherin seuraava single "Burn" nousi ykköseksi. "Yeah!" oli Hot 100 -listalla listaykkösenä pisimpään vuonna 2004 pysynyt single. Recording Industry Association of America (RIAA) antoi sille platinalevyn. Kappale saavutti samanlaista suosiota myös muissa maissa, saavuttaen listan kärjen neljässätoista eri valtiossa. Se myi platinaa lukuisissa valtioissa, kuten Itävallassa, Belgiassa, Kanadassa, Saksassa ja Norjassa sekä tuplaplatinaa Uudessa-Seelannissa. Kappale saavutti sijoituksia kymmenen parhaan joukossa lukuisten valtioiden vuoden päätöslistoilla.


title: Yeah!

text: "Yeah!" sai erittäin positiivisia arvioita kriitikkojen ylistäessä sen tuotantoa sekä vielä enemmän sen crunk ja R&B-lajityyppien yhdistelyä. Kappaleeseen liittyvän musiikkivideon ohjasi Mr. X. Videolla Usher tanssii klubilla sinisten lasersäteiden edessä. "Yeah!" voitti Grammy-palkinnon kategoriassa "Paras rap/lauluduetto" ja joli myös ehdokkaana kategoriassa "Vuoden kappale". Kappale sijoittui toiseksi "Billboard Hot 100 2000–2009"-vuosikymmenen päätöslistalla. Syyskuuhun 2013 mennessä sitä oli myyty Yhdysvalloissa yli neljä miljoonaa kappaletta.


title: Päivi Topinoja-Aranko

text: Päivi Marketta Topinoja-Aranko on suomalainen mainosalan yrittäjä, joka on ollut perustamassa Brand Sellers -mainostoimistoa 1989 ja Family Inc. -mainostoimistoa vuonna 2004. Hänet palkittiin vuonna 2012 Mainonnan monitaho -palkinnolla ja vuoden 2016 Vuoden Huiput -gaalassa elämäntyöstään Platinahuipulla.


title: Päivi Topinoja-Aranko

text: Topinoja-Arangon ensimmäinen mainosalan työpaikka oli 1970-luvulla ulkolähettinä turkulaisessa mainostoimisto LSM:ssä, jossa hän yleni copywriteriksi. Hän suoritti mainoshoitajatutkinnon 1979.


title: Päivi Topinoja-Aranko

text: Hän oli vuonna 1989 yksi Brand Sellers -mainostoimiston perustajista. Vuonna 1991 yritys myytiin kansainväliselle Omnicom Groupille, ja se toimii nykyisin nimellä DDB Helsinki Oy. Myyntisopimuksen mukaan Topinoja-Aranko jatkoi toimiston suunnittelujohtajana ja hallituksen puheenjohtajana, kunnes 2000-luvun puolivälissä perusti uuden yrityksen nimeltä Family Inc. Kesällä 2011 hän loukkaantui vakavasti ja vetäytyi 2012 Familyn pienomistajaksi ja hallituksen jäseneksi. Hän on osakkaana myös Helsinki Day Spassa ja toimii perustamassaan työelämän parantamiseen pyrkivässä Human@Work-yhteisössä sekä liikkeenjohdon konsulttien Hippocampus-verkostossa. Hän on toiminut myös iskelmäsanoittajana.


title: Päivi Topinoja-Aranko

text:
Mainonnan monitaho -palkinnon 2012 perusteluissa todettiin:"Topinoja-Aranko on menestyksekkäällä urallaan lisännyt markkinointiviestintäalan arvostusta ja parantanut sen toimintaedellytyksiä. Hän on luottamustehtävissään myös valvonut alalla työskentelevien etuja."
Platinahuippua perusteli vuonna 2016 Topinoja-Arangon työtoveri ja ystävä Kirsi Saloranta:"Hän on ideoissa ehtymätön. Mikä tahansa pieni irtoheitto ei riitä, vaan hän haastaa itseään ja muita ajattelemaan isosti. Hakemaan suurempaa merkitystä, pidempää vaikutusta. Päivi on rohkea johtaja, ei pelkää tehdä nopeita päätöksiä ja ottaa isoja askelia."


title: Lumilautailun maailmancup 2014–2015

text: Lumilautailun maailmancup 2014–2015 oli historian 21. lumilautailun maailmancup -kausi. Kausi alkoi Yhdysvaltain Copper Mountainissa 6. joulukuuta 2014 ja päättyi Espanjan La Molinassa 21. maaliskuuta 2015. Miehet sekä naiset kilpailivat kauden aikana 15 eri paikassa.


title: Stephen Gray

text: Stephen Gray (1666–1736) oli brittiläinen tiedemies. Hän oli ensimmäinen, joka järjestelmällisesti tutki sähkönjohtavuutta. Gray havaitsi kokeillaan, että sähkö voi myös virrata ja että toiset aineet johtavat sähköä paremmin kuin toiset.


title: Stephen Gray

text: Gray oli kuullut Francis Hauksbeen rakentamasta lasisesta pallosta, jonka sisästä oli imetty ilmaa pois. Ja kun palloa hangattiin, jäljelle jäänyt ilma hohti valoa. Gray jatkoi tämän idean kehittämistä ja hän sulki lasiputken päät korkeilla. Gray huomasi, että kun putkea hangattiin niin lasiputken päissä olevat korkit tulivat sähköisiksi. Tästä Gray oivalsi, että sähköinen voima oli siirtynyt putkesta korkkiin.


title: Stephen Gray

text: Hän jatkoi kokeitaan eri materiaaleilla ja hän testasi sähköisen voiman siirtämistä eteenpäin. Grayn kokeissa hyödynnettiin staattista sähköä, jolloin jännite saattoi olla satoja kilovoltteja. Hankaussähkössä syntyvä sähkön määrä on kuitenkin niin pieni, että suuria sähkövirtoja ei synny. Koska jännite oli hyvin korkea, Gray ei tarvinnut kokeissaan erityisen hyvin sähköä johtavia materiaaleja. Hän teki kokeitaan muun muassa puutikuilla, onkivavoilla, metallilangalla ja tavallisella narulla.


title: Stephen Gray

text: Gray asetti lasiputken päähän erilaisia esineitä, kuten kolikoita, teekattilan kuumana ja kylmänä, sekä hopeakannun ja erilaisia työkaluja, nähdäkseen tulivatko ne sähköisiksi. Kaikki esineet tulivat sähköisiksi. Hän siirtyi käyttämään vähitellen pidempiä ja pidempiä esineitä kokeillakseen kuinka pitkälle sähköä oli mahdollista johtaa. Hän siirtyi pitkiin bambukeppeihin ja parvekkeelta alas roikotettavaan naruun. Hänen onnistui sähköistää narun päässä oleva pallo. Pisin etäisyys johon hän sai sähkön siirtymään oli 270 metriä.


title: Stephen Gray

text: Gray löysi kokeissaan myös sähkömagneettisen induktion, kun hän havaitsi että narua pitkin saattoi siirtää sähköä, vaikka narun päätä ei kosketettaisi sähköistetyllä lasiputkella, vaan riitti että putkea pidettiin narun lähellä. Hän teki kokeitaan myös huonommin sähköä johtavilla aineilla ja näin hän oivalsi että toiset aineet johtavat sähköä paremmin kuin toiset.


title: Esquilino

text: Esquilino on Rooman viidestoista rione, jota ympäröivät lännessä Monti, pohjoisessa Castro Pretorio sekä idässä ja etelässä Aurelianuksen muuri. Sen koko on noin 158 hehtaaria, väkiluku 23 700 ja väestötiheys 15 000 asukasta neliökilometrillä (2013) – se on väkiluvultaan suurin Rooman rioneista. Kaupunginosa sijaitsee Esquilinuksen kukkulalla.