title: First Quantum Minerals

text: Noin sadasta yhtiöstä muodostuvan FQM:n emoyhtiö on listattu Lontoon, Lusakan ja Toronton pörsseihin. Ostettuaan Inmet Miningin se ilmoitti tavoitteekseen päästä vuoteen 2018 mennessä 1,3 miljoonan kuparitonnin vuosituotantoon, jolloin siitä tulisi yksi maailman viidestä suurimmasta kuparintuottajasta.


title: ISO 3166-2:TV

text: ISO 3166-2:TV on ISO-standardointijärjestön standardi, joka määrittää geokoodit Tuvalulle. ISO 3166-2:TV on ISO 3166-2 -standardin osajoukko, joka määrittää yhden kaupungin (Funafuti) ja kuuden atollin koodit.


title: ISO 3166-2:TV

text: Koodin ensimmäinen osa on ISO 3166-1 -standardin mukainen Tuvalun maakoodi ”TV” ja toinen osa on kolmikirjaiminen aluekohtainen tunnus.


title: Dragan Labović

text: Dragan Labović (, s. 20. huhtikuuta 1987 Prokuplje) on serbialainen koripalloilija, joka on edustanut vuodesta 2015 lähtien suomalaista BC Nokiaa.


title: Dragan Labović

text: Labović varttui KK Zdravljen juniorijoukkueissa ja debytoi seuran edustusjoukkueessa kaudella 2001–2002. Kaudeksi 2002–2003 Labović siirtyi FMP:n organisaatioon ja pelasi siellä lähes yhtäjaksoisesti vuoden 2009 loppuun asti. Kauden 2005–2006 hän vietti kuitenkin Borac Čačakissa.


title: Dragan Labović

text: FMP:n ja Labovićin välinen pelaajasopimus purettiin joulukuussa 2009, jolloin hän siirtyi kuukautta myöhemmin ensimmäistä kertaa ulkomaille ja allekirjoitti sopimuksen kreikkalaiseen Thsessaloniki Arisiin. Ainoastaan kaksi kuukautta tämän jälkeen, maaliskuussa 2010, hän siirtyi loppukaudeksi saksalaiseen Skyliners Frankfurtiin.


title: Dragan Labović

text: Kaudet 2010–2013 Labović vietti Venäjällä ja alkukauden 2013–2014 puolalaisessa AZS Koszalinissa. Tammikuussa 2014 hän siirtyi Turkin liigan Aliağa Petkimiin, josta hän siirtyi huhtikuussa 2014 edelleen libanonilaiseen Al Riyadiin.


title: Dragan Labović

text: Labović aloitti kauden 2014–2015 Romanian Asesoft Ploieștissa, mutta lähti joukkueesta helmikuussa 2015. Kauden 2015–2016 hän aloitti turkkilaisessa İstanbul BB:ssä, mutta pelasi ainoastaan neljä peliä. Joulukuussa 2015 Labović siirtyi BC Nokialle.


title: Dragan Labović

text: Maajoukkuetasolla Labović on edustanut maansa alle 16-, 18- sekä 20-vuotiaiden maajoukkueita. Hän voitti alle 16-vuotiaiden EM-kultaa vuonna 2003, alle 18-vuotiaiden EM-kultaa vuonna 2005 sekä alle 20-vuotiaiden EM-kultaa vuonna 2006.


title: Dragan Labović

text: Aikuismaajoukkueissa Labović edusti Serbiaa vuoden 2007 EM-kilpailuissa.


title: Kazakstanin parlamentti

text: Kazakstanin parlamentti koostuu Kazakstanin perustuslain mukaan kahdesta kamarista, mažiliksesta, joka toimii valtiopäivien alahuoneena ja senaatista. Länsimaisessa englanninkielisessä joukkotiedottamisessa usein viitataan pelkkään mažilikseen, kun tarkoitetaan parlamenttia tai parlamenttivaaleja, kun taas kazakstanilaisessa lainsäädännössä mažilikseen viitataan parlamentin osana, "parlamentin mažiliksena". Kazakstanissa senaattiin puolestaan viitataan pelkkänä senaattina esittämättä mažiliksen tapaan, että se olisi "parlamentin senaatti". 98 yleisillä vaaleilla valitun mažiliksen valtiopäiväedustajan lisäksi Kazakstanin presidentin puheenjohtaman Kazakstanin kansan kokous äänestää yhdeksästä muusta valtiopäiväedustajasta. Näin ollen nämä Kazakstanin vähemmistökansallisuuksia edustaviksi tarkoitetut valtiopäiväedustajat ovat yhdessä suurempi yhdeksän valtiopäiväedustajan joukko kuin yleensä hallituksen myönteiset oppositiopuoluee, joiden kummankin edustajamäärä erikseen on noin seitsemän viime vuosien vaaleissa.


title: Kazakstanin parlamentti

text: Mažilikseen valitaan yleisellä valtakunnallisella puoluelistavaalilla 98 valtiopäiväedustajaa siten, että ehdokkaat ovat puoluevaalilistalla aakkosjärjetyksessä. Koska ehdokkaita voi olla enemmän kuin 98, ei suurimmankaan puolueen osalta äänestäjä voi tietää etukäteen, missä järjestyksessä puoluevaalilistalla ehdokkaat valittaisiin riippuen siitä, miten suuren määrän ääniä puolue saa. Vaaleissa saadun äänimäärän mukaan suhteellisen vaalitavan perusteella puolue itse määrää, ketkä pääsevät valtiopäiväedustajiksi äänestäjistä riippumatta.


title: Kazakstanin parlamentti

text: Mažiliksen valtiopäiväedustajuuden menettää, jos eroaa tai tulee erotetuksi puolueestaan tai jos puolue lakkautetaan. Näin tavallaan puolueella, joka voi erottaa valtiopäiväedustajan jäsenyydestään, on imperatiivinen mandaatti lakkauttaa vaalien tuloksena syntynyt valtiopäiväedustajan valta.


title: Kazakstanin parlamentti

text: Senaatin osalta valitaan vaaleissa kaksi senaattoria jokaiselta Kazakstanin alueelta, alueen veroisesta tasavallan tasoisesta kaupungista sekä tasavallan pääkaupungista, joka myös on alueen veroinen tasavallan tasoinen kaupunki. Alueen veroiset kaupungit eivät kuulu mihinkään alueeseen, joten niissä ei käydä koskaan aluevaaleja. Näiden 28 vaalilla valitun senaattorin lisäksi Kazakstanin presidentti nimittää 15 senaattoria siksi, että perustuslain mukaan maan hallitus voisi tukea senaatissa kansallis-kulttuurisia ja muita merkittäviä yhteiskunnallisia intressejä. Kazakstanin presidentillä on oikeus ennenaikaisesti erottaa nimittämänsä senaattori.


title: Nils Celsius

text: Nils Celsius (29. marraskuuta 1739 Huittinen – 19. heinäkuuta 1800 Oulu) oli suomalainen asianajaja, kauppiasporvari, raatimies ja Oulun pormestari.


title: Nils Celsius

text: Celsiuksen vanhemmat olivat Porin läänin jalkaväkirykmentin sotatuomari Johan Magnus Celsius (k. 1742) ja Kristina Idman. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1758. Celsius opiskeli oikeustiedettä Turun akatemiassa ja hän oli auskultanttina Turun hovioikeudessa 1759.


title: Nils Celsius

text: Celsius toimi Turun hovioikeudessa ylimääräisenä kanslistina vuodesta 1762 ja varanotaarina vuodesta 1764. Hän toimi asianajajana vuodesta 1767 ja oli kauppiasporvarina Oulussa. Celsius oli Oulussa raatimiehenä vuodesta 1784, Oulun pormestarina 1786–1788 ja varapormestarina vuodesta 1793.


title: Nils Celsius

text: Celsius oli naimisissa Katarina Brandbergin (k. 1795) kanssa jonka isä oli oululainen kauppias, raatimies Johan Brandberg (1722–1800).


title: Palais Brongniart

text: Palais Brongniart (aiemmin myös "Palais de la Bourse") on Pariisin 2. arrondissementissa sijaitseva rakennus, jossa Pariisin pörssi toimi vuosina 1826–1987. Rakennus on nimetty sen suunnitelleen arkkitehdin Alexandre-Théodore Brongniartin mukaan. Rakennuksen julkisivua kiertää pitkä sarja korinttilaisia pylväitä.


title: Palais Brongniart

text: Määräyksen pörssitalon rakentamiseen antoi alkujaan Napoleon vuonna 1807. Pariisin pörssillä ei sitä ennen ollut omaan käyttöön rakennettuja tiloja. Brongniartin kuoltua vuonna 1813 suunnittelutöitä jatkoi arkkitehti Éloi Labarre. Uusklassista tyyliä edustava rakennus valmistui ja otettiin käyttöön vuonna 1826. Alkuvuosina rakennuksessa toimivat Pariisin pörssin ohella myös Pariisin kauppaoikeus ja kauppakamari. Talon nurkilla sijaitsevat allegoriset patsaat pystytettiin 1851–1852 ja rakennusta täydennettiin vuonna 1907 valmistuneilla lisäsiivillä.


title: Palais Brongniart

text: Palais Brongniart oli yli 150 vuoden ajan Ranskan pörssikaupan keskus. Siirtyminen tietokoneilla käytävään interaktiiviseen osakekauppaan teki tilojen alkuperäisen käyttötarkoituksen tarpeettomaksi, ja pörssisali suljettiin heinäkuussa 1987. Palais Brongniartin tiloja on sen jälkeen vuokrattu erilaisiin tilaisuuksiin. Tiloihin perustettiin myös pörssin historiaa esittelevä galleria, joka ei kuitenkaan ole ollut avoinna yleisölle vuoden 2008 jälkeen.


title: Samuel Heikel

text: Samuel Heikel (7. joulukuuta 1739 Oulu – 16. joulukuuta 1786 Oulu) oli suomalainen kaupunginnotaari ja Oulun pormestari.


title: Samuel Heikel

text: Heikelin vanhemmat olivat oululainen kauppias Jakob Heikkilä (k. 1768) ja Maria Samuelsdotter Junttila. Hän kävi Oulun triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1758 ja Turussa 1762.


title: Samuel Heikel

text: Heikel toimi Oulun kaupunginnotaarina vuodesta 1764 ja Oulun pormestarina vuodesta 1777.


title: Samuel Heikel

text: Samuel Heikel oli naimisissa 1763–1775 Maria Siniuksen (k. 1775) kanssa tämän toisessa avioliitossa ja vuodesta 1776 Maria Katarina Appelstubben (k. 1823) kanssa. Hänen poikiaan olivat oululainen raatimies, varatuomari Gustaf Vilhelm Heikel (1777–1823), Rovaniemen kirkkoherra Pehr Samuel Heikel (1782–1862) ja Oulun laamannikunnan laamanni Carl Johan Heikel (1786–1850).


title: Felipe Ramos

text: Felipe de Jesús Ramos Rizo (s. 10. maaliskuuta 1963 Mexico City) on meksikolainen jalkapalloerotuomari, joka toimi kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n virallisena tuomarina vuodet 1997–2008.


title: Felipe Ramos

text: Ramos toimi tuomarina vuoden 2000 kesäolympialaisten miesten jalkapalloturnauksen finaalissa, jossa kohtasivat Kamerun ja Espanja. Hän antoi tuossa ottelussa punaisen kortin Espanjan Gabrille ja José Marille. Vuoden 2002 MM-kilpailuissa Ramos tuomitsi kolme ottelua, mukaan lukien Englannin ja Brasilian välisen puolivälieräottelun, jossa hän antoi punaisen kortin Brasilian Ronaldinholle.


title: Felipe Ramos

text: Ramos on 181 senttimetriä pitkä ja painoi aktiiviurallaan 81 kilogrammaa.


title: Josef Klovensich

text: Josef Kluwensich, myöhemmin Klowensich tai Klovensich (noin 1676 – 27. kesäkuuta 1740 Oulu) oli suomalainen pormestari ja valtiopäivämies.


title: Josef Klovensich

text: Klovensichin vanhemmat olivat entinen kihlakunnantuomari Henrik Kluwensich ja Susanna Josefsdotter Mathesius. Hän kävi pääsi ylioppilaaksi Turussa 1691 ja Uppsalassa 1696.


title: Josef Klovensich

text: Klovensich toimi Pohjanmaan pohjoisen kihlakunnan notaarina vuodesta 1703 ja manttaalikomissaarina vuodesta 1705 sekä vt. tuomarina vuodesta 1707. Hän oli Kruunupyyn hospitaalin taloudenhoitajana vuodesta 1712 ja oli isonvihan aikana paossa Ruotsissa. Klovensich toimi sitten Uudenkaarlepyyn pormestarina vuodesta 1719 ja Oulun pormestarina vuodesta 1726. Hän oli Uudenkaarlepyyn ja Oulun edustajana valtiopäivillä 1726–1727.


title: Josef Klovensich

text: Klovensich oli naimisissa vuoteen 1729 saakka Maria Jakobsdotter Haakin (k. 1729) kanssa tämän toisessa avioliitossa ja sen jälkeen vuoteen 1738 saakka Brita Hillerin (k. 1738) kanssa tämän toisessa avioliitossa.


title: Olympialaisten mitalitaulukko

text: Kansainvälinen olympiakomitea on järjestänyt kesäolympialaisisa vuodesta 1896 ja talviolympialaisia vuodesta 1924. Olympialaiset on jäänyt pitämättä sotien vuoksi vuosina 1916, 1940 ja 1944.


title: Olympialaisten mitalitaulukko

text: Ennen vuoden 2016 kesäolympialaisia on kesäolympialaiset järjestetty 30 kertaa, ja talviolympialaiset 22 kertaa. Vuoden 1906 väliolympialaisia KOK ei laske virallisiksi, eikä näiden kisojen mitaleita ole huomioitu KOK:n tilastoissa. KOK ei myöskään julkaise virallisia tilastoja olympialaisen mitalitaulukoista, vaan taulukot on laskettu yhdistämällä yksittäisten olympialaisten mitalitilastot.


title: Esaias Groop

text: Esaias Groop (27. huhtikuuta 1675 Vaasa – 24. huhtikuuta 1726 Oulu) oli suomalainen kruununvouti, pormestari ja valtiopäivämies.


title: Esaias Groop

text: Groopin vanhemmat olivat vaasalainen vaskiseppä Olof Esaiasson Groop (k. 1681) ja Elisabet Kaspersdotter Martzan. Hän kävi pääsi ylioppilaaksi Turussa 1696.


title: Esaias Groop

text: Groop toimi selvityskomissaarina vuodesta 1701 ja Uudenkaarlepyyn kaupunginkirjurina ja raatimiehenä vuodesta 1702. Hän oli samalla kaupungin kassanhoitaja ja vt. pormestari vuodesta 1703 lähtien. Tämän jälkeen Groop oli Oulun pohjoisen kihlakunnan kruununvoutina 1703–1706 ja 1709–1713. Hän pakeni isonvihan aikana sotaa Ruotsiin vuonna 1715. Groop oli sitten Oulun vt. pormestarina vuodesta 1717 ja vakinaisena pormestarina vuodesta 1719. Hän oli Uudenkaarlepyyn ja Oulun edustajana valtiopäivillä 1719 ja 1720.


title: Esaias Groop

text: Esaias Groop oli naimisissa vuodesta 1704 Maria Margareta von Streitbachin (k. 1749) kanssa tämän ensimmäisessä avioliitossa.


title: Tampereen Kansan Teatteri

text: Tampereen Kansan Teatteri oli syksyn 1900 Tampereella toiminut teatteri. Sen toiminnassa oli mukana Karl Henrik Karlsson (s. 1858), joka perusti tammikuussa 1901 sen jatkajaksi Tampereen Uuden Kansan Teatterin. Hän oli myös sen johtaja, sillä hän oli entinen näyttelijä ja hänellä oli pitkä kokemus teatterialalta. Heinäkuussa 1901 Kansan Lehden yleisönosaston kirjoittaja väitti, että Karlsson olisi rettelöinnin vuoksi erotettu teatterin johtajan tehtävistä, mihin Karlsson vastasi, että koska teatteri perustettiin hänen aloitteestaan, hän omistaa sen ja on sen teatteritoiminnan johtaja. Siten häntä ei voida erottaa tehtävästä.


title: Tampereen Kansan Teatteri

text: Teatterin menestys jäi vähäiseksi, vaikka se kävi kiertueillakin, esimerkiksi syksyllä 1902 ympäri Suomen, Raumalla, Porissa, Uudessakaupungissa ja Itä-Suomen kaupungeissa. Karlsson myi teatterin oikeudet johtokunnalle lokakuussa 1902 ja luopui teatterinjohtajan paikasta.


title: Kazakstanin kapina 1916

text: Kazakstanin kapina 1916 Venäjän keisarikuntaa vastaan alkoi siksi, että taloudellisten olosuhteiden heikennyttyä Venäjän köyhdyttyä ensimmäisessä maailmansodassa se oli alkanut verottaa ankarammin. Sodan alkuvuosina 1914–1915 oli pyydetty lahjoittamaan lihaa ja viety korvauksetta noin 260 000 eläintä. Lopulta Venäjän keisarikunta lakkautti muslimien vapautuksen asepalveluksesta ja alkoi vaatia sotaväenottoa. Heinäkuuhun 1916 mennessä työpataljooniin oli määrätty palvelukseen astuviksi 87 000 Jeti-Sun alueelta, 60 000 Syrjardjasta, 50 000 Uralskista, 40 000 Akmolinskista, 60 000 Turgaista ja 8 500 Semipalatinskista.


title: Kazakstanin kapina 1916

text: Ensimmäisinä vastarintaa alkoivat järjestää turkestanilaiset. Kapina alkoi Samarkandista leviten Taškentiin ja Ferganaan. Elokuun 1916 alkuun mennessä kapina oli levinnyt läpi Surdrjanin alueen ja noin viidentuhannesta kahdeksaantuhanteen sotilaaseen vahvat kazakkien, kirgiisien ja uzbekkien osastot hyökkäsivät venäläisiä joukkoja vastaan pitkin Taškentin-Orenburgin rautatietä. Jeni-Su:ssa venäläiset joukot taistelivat kapinallisia vastaan syyskuussa.


title: Kazakstanin kapina 1916

text: Kazakkien vastarinta oli laajaa. 10. heinäkuuta 1916 kazakkien edustajat yhdestätoista volostista kokoontuivat muinaiseen Otrarin kaupunkiin järjestämään venäläisvastaisia hyökkäyksiä. He päättivät myös lähettää maanpakoon tuhansia 18-43 -vuotiaita kutsuntaikäisiä miehiä pitkin Balkaš-järveä. Venäläiset joukot iskivät vastaan. Kasakkoja kokoontui Permistä, Kazanista ja Saratovista. He kohtelivat raa'asti Jeti-Sun asukkaita. Syys-lokakuussa 1916 rankaisuosastot lähetettiin jahtaaman kapinaan osallisia ja pidättämään kutsuntaansa vastustaneita. Joissain tapauksissa kyläläiset koottiin jurttiin, jonka jälkeen ne poltettiin heidät sisällään. Myös pohjoisten alueiden aron kazakit vastustivat merkittävästi Nikolai II:n ukaasia. Heinäkuuhun mennessä häiriöt olivat levinneet laajoille alueille, ja syyskuuhun mennessä kazakkien vastarinta oli täysin organisoitunut. Venäläisten Omskin viranomaisten mukaan yksistään Aqmolan alueella oli 30 000 kazakkitaistelijaa.


title: Kazakstanin kapina 1916

text: Akmolaa vastaan kazakit tekivät päähyökkäyksen 26.–27. syyskuuta, ja uudelleen 3.-4. lokakuuta sekä viimeisen hyökkäyksen 6. lokakuuta 1916, mutta tulivat torjutuiksi kolme kertaa kenraalimajuri A. Lavrentevin komentamien joukkojen toimesta. Myös länsiaron kazakit nousivat venäläisiä vataan Turgaissa, Irgizissä, Aqtujabinskissa sekä Kostanaissa. Kazakkien johtajina toimi mm. Abdulghaffar-kaani sekä Amangeldy Imanov, joka myöhemmin siirtyi bolševikkien puolelle Adigei-joukkojen komentajaksi. Imanov kuoli 1919. Imanovilla oli komennossaan viisituhatta sotilasta. Viisitoistatuhatta muuta oli muiden komentajien alaisuudessa. 23. lokakuuta 1916 noin viisitoistatuhatta kazakkia saartoi Turgain sekä katkaisi kaupungin lennätin- ja rautatieyhteydet. Marraskuun puolessa välissä Lavrentievin joukot onnistuivat murtamaan saarron. Venäläiset hyökkäsivät kolme kertaa kazakkeja, joita oli 30. marraskuuta 1916 enää jäljellä vain kuusituhatta.


title: Kazakstanin kapina 1916

text: Kazakkien tappiot olivat melkoiset, ja esimerkiksi Jarkentin kihlakunnan väestö väheni 73%:lla tammikuuhun 1917 mennessä. Przhevalskissa vähenemä oli 70%, Lepsinskisissä 37%, Vernyssä 45% sekä Pišpekissä 42%.


title: Henrik Forbus

text: Henrik Forbus (k. 13. maaliskuuta 1681 Oulu) oli suomalainen vouti, raatimies, pormestari ja valtiopäivämies.


title: Henrik Forbus

text: Forbuksen vanhemmat olivat oululainen porvari, Iin nimismies Kasper Hansson Forbus (k. 1682) ja Brita Jönsdotter. Hän pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1647.


title: Henrik Forbus

text: Forbus toimi Hailuodon vapaaherrakunnan voutina 1654–1656 ja Iin vapaaherrakunnan voutina vuodesta 1661. Hän oli porvarina Oulussa vuodesta 1663 ja toimi Oulun raatimiehenä vuodesta 1664 ja pormestarina vuodesta 1676. Forbus oli Oulun edustajana valtiopäivillä 1668, 1678 ja 1680.


title: Henrik Forbus

text: Henrik Forbus oli naimisissa vuoteen 1663 Brita Larsdotter Carlanderin (k. 1663) kanssa tämän toisessa avioliitossa ja vuodesta 1664 Margareta Larsdotter Lithoviuksen (k. 1731) kanssa. Hänen poikiaan olivat Limingan kirkkoherra Henrik Forbus (1674–1737), vaasalainen raatimies Kasper Forbus (k. 1693) ja Kemin kirkkoherra Lars Forbus (1672–1725).


title: Freedom Venture

text: Freedom Venture on suomalais-guyanalaisen poplaulaja Sandhjan 29. huhtikuuta 2016 julkaistu toinen studioalbumi.


title: Freedom Venture

text: Albumin ensimmäinen single ”My Bass” julkaistiin 30. lokakuuta 2015. Kappaleesta on julkaistu Jukka Rouhuvirran ohjaama musiikkivideo, joka on kuvattu Helsingissä Kruunuvuoren huvila-alueella. Albumin toisella singlellä, ”Sing It Awaylla”, artisti edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa toukokuussa 2016. Viikkoa ennen albumin julkaisua siltä julkaistiin kolmas single ”Love Me High”.


title: Jöran Zadler

text: Jöran Zadler (k. 12. helmikuuta 1689 Oulu) oli suomalainen lainlukija, pormestari ja valtiopäivämies.


title: Jöran Zadler

text: Zadlerin vanhemmat olivat Uudenkaarlepyyn triviaalikoulun entinen rehtori, filosofian maisteri Markus Zadelerus (k. 1662) ja Beata Frosterus. Hän kävi Porin triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi vuoteen 1664 mennessä.


title: Jöran Zadler

text: Zadler toimi Pohjanmaan läänin lääninsihteerinä 1660-luvulla. Hän oli Kokkolan pormestarina 1672–1675, Pohjois-Pohjanmaan lainlukijana 1675–1680, Keski-Pohjanmaan eteläosan lainlukijana 1675–1676 sekä Oulun pormestarina vuodesta 1681. Zadler oli edustajana valtiopäivillä 1672, 1682 ja 1686. Hän kuoli Oulussa helmikuussa 1689 ollessaan matkalla vuoden 1689 valtiopäiville.


title: Jöran Zadler

text: Jöran Zadler oli naimisissa Kerstin Michelsdotterin kanssa tämän toisessa avioliitossa, sen jälkeen Karin-nimisen naisen kanssa joka kuoli 1682 ja viimeksi Anna Lundin (k. 1740) kanssa tämän ensimmäisessä avioliitossa. Hänen poikansa kolmannesta avioliitosta oli sotilaspappi Georg Zadler (k. 1713). Jöran Zadlerin kuoltua hänen puolisonsa meni toisen kerran naimisiin Oulun pormestariksi Zadlerin jälkeen tulleen Gabriel Gråån kanssa.


title: Gabriel Gråå

text: Gabriel Gråå (noin 1660 – toukokuussa 1715 Piitime, Ruotsi) oli suomalainen notaari, Oulun pormestari ja valtiopäivämies.


title: Gabriel Gråå

text: Gråån vanhemmat olivat Oulun ja Kajaanin linnojen komendantti Henrik Gråå (k. 1698) ja tämän ensimmäinen puoliso. Hän pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1676.


title: Gabriel Gråå

text: Gråå toimi Turun tuomiokapitulin notaarina vuodesta 1688 ja Oulun pormestarina vuodesta 1689. Gråå oli edustajana valtiopäivillä 1693 ja 1697. Hän kuoli isonvihan aikana ollessaan sotaa paossa Ruotsin Piitimessä.


title: Gabriel Gråå

text: Gabriel Gråå oli naimisissa vuodesta 1689 Anna Lundin (k. 1740) kanssa tämän toisessa avioliitossa. Lund oli ollut aiemmin naimisissa Oulun pormestarin ja lainlukijan Jöran Zadlerin kanssa. Gabriel Gråån poika oli Kristinehamnin koulumestari Gabriel Gråå (1693–1743).


title: Nauru Phosphate Corporation

text: Nauru Phosphate Corporation, nykyiseltä nimeltään Republic of Nauru Phosphate eli RONPhos on Naurun valtion omistama yhtiö, joka hallinnoi maan fosfaattivaroja.


title: Nauru Phosphate Corporation

text: Fosfaatin louhinta saarella alkoi vuonna 1907 brittien hallinnan alla. Maan itsenäistyessä vuonna 1968 se perusti oman valtionyhtiön. Vientitulot kasvoivat ja 1980-luvun alussa Nauru oli bkt:lla henkeä kohti mitattuna maailman rikkain maa. Alkuperäiset fosfaattiesiintymät loppuivat 1980-luvulla ja maahan jäivät ympäristöongelmat.


title: Nauru Phosphate Corporation

text: Vuonna 2008 Nauru Phosphate Corporationin tehtävät siirrettiin uudelle yhtiölle nimeltään RONPHOS. Valtion omistama RONPHOS on edelleen Naurun suurin työnantaja. Alkuvuosina sen tuottavuus oli huono. Vuonna 2010 Aasian kehityspankki arvioi, että päällimmäiset fosfaatiesiintymät loppuvat viiden vuoden sisällä, mutta niiden alla olevan toisen kerroksen kaivaminen saattaa olla taloudellisesti kannattavaa, ja siellä riittää materiaalia noin 30 vuodeksi. Yhtiölle hankittiin vuonna 2011 kehityspankin tuella uusi toimitusjohtaja ja kassavirrat paranivat. Siitä lähtien RONPHOS on voinut lyhentää NPC:ltä perimiään velkoja aikataulun mukaisesti.


title: SpaceX CRS-9

text: SpaceX CRS-9 (myös SpX-9) oli NASAn SpaceX:ltä tilaama rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle. Falcon 9 Full Thrust -raketti laukaisi Dragon-rahtikapselin hyötykuormineen 18. heinäkuuta 2016 kello 4.45 UTC-aikaa. Raketti nousi alustalta ja vei kapselin oikealle kiertoradalle, minkä lisäksi sen ensimmäinen vaihe laskeutui laukaisupaikan lähellä sijaitsevalle Landing Zone 1 -laskeutumisalustalle. Dragon saapui asemalle kaksi päivää laukaisun jälkeen ja vietti siellä yli kuukauden ennen laskeutumistaan Tyyneenmereen 28. elokuuta 2016. Lento kuului NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan.


title: SpaceX CRS-9

text: CRS-9 oli alun perin tarkoitus laukaista 9. joulukuuta 2015, mutta viivästyi CRS-7-lennolla sattuneen onnettomuuden seurauksena maaliskuulle 2016. Kansainvälisen avaruusaseman vierailevien avaruusalusten aikataulun päivityksen yhteydessä laukaisua lykättiin saman vuoden kesäkuulle, ja uudeksi laukaisuajankohdaksi tuli 24. kesäkuuta. Miehitetyn Soyuz MS-01 -lennon takia ajankohtaa jouduttiin myös lykkäämään ensin kolmella päivällä 27. kesäkuuta, mistä CRS-9-lento lykkääntyi edelleen heinäkuulle MS-01-lennon viivästysten takia. Venäläinen Progress 64P -rahtilento, joka oli alun perin tarkoitus laukaista 7. heinäkuuta, siirrettiin myös CRS-9-lennon edelle MS-01-lennon ottaessa Progress-lennolle varatun laukaisuikkunan. Laukaisupäiväksi tarkentui myöhemmin 16. heinäkuuta, mistä sitä tosin lykättiin vielä kahdella päivällä.


title: SpaceX CRS-9

text: Falcon 9 -raketti siirrettiin laukaisualustalle 15. heinäkuuta, ja ensimmäisen vaiheen moottoreille tehtiin kolme sekuntia kestänyt maakoekäyttö. Koekäytön jälkeen raketti laskettiin takaisin vaaka-asentoon ja rullattiin laukaisukompleksin reunalla sijaitsevaan huoltorakennukseen. Viimeiset aikakriittisemmät hyötykuormat lastattiin kapseliin muutamia tunteja ennen laukaisua.


title: SpaceX CRS-9

text:
Falcon 9 -raketin ajoainetankkien täyttö käynnistyi noin 35 minuuttia ennen laukaisua ja moottorien esijäähdytys seitsemän minuuttia ennen laukaisua. Samoihin aikoihin raketin nokalla ollut Dragon-kapseli siirtyi käyttämään sisäisiä akkujaan, ja raketti teki saman toimenpiteen noin minuutin myöhemmin. Hieman tämän jälkeen raketin laukaisualustalle kuljettamiseen käytettävä ja sitä laukaisua ennen tukeva TE-tukirakennelma () siirrettiin sivuun laukaisua varten. Falcon 9:n itsetuhomekanismi (FTS) aktivoitiin noin puoli minuuttia ennen laukaisua. Raketin ensimmäisen vaiheen moottorit käynnistettiin kolme sekuntia ennen laukaisua. Falcon 9 nousi Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi 40:ltä 18. heinäkuuta 2016 kello 4.45 UTC-aikaa, kun sen yhdeksän Merlin 1D -moottoria olivat saavuttaneet halutun tehon.
Ensimmäisen rakettivaiheen poltto kesti kaksi minuuttia ja 21 sekuntia. Toinen vaihe irtautui kolme sekuntia moottorien sammuttamisen jälkeen ensimmäisestä, ja sen Merlin 1D Vacuum -moottori käynnistettiin kahdeksan sekuntia myöhemmin. Toinen vaihe jatkoi kapselin viemistä halutulle radalle, ensimmäisen kääntäessä moottorinsa menosuuntaansa kohti paineistettua typpeä käyttävien pienten ohjausmoottorien avulla. Rakettivaihe teki 50 sekuntia kestäneen ensimmäisen, kolmea moottoria käyttäneen, jarrutuspolton (engl. "boost-back burn") kääntääkseen etenemissuuntansa laukaisupaikan lähellä sijatsevaa laskeutumisalustaa kohti. Polton jälkeen vaiheen yläosaan asennetut ohjaussiivekkeet avattiin, ja raketti käänsi moottorinsa uutta menosuuntaansa kohti typpeä käyttävillä ohjausmoottoreillaan. Ensimmäinen vaihe teki noin kuusi ja puoli minuuttia lentoonlähdön jälkeen toisen kolmea moottoria käyttäneen paluupolttonsa (engl. "re-entry burn"). Tätä seurasi varsinainen yhtä moottoria käyttänyt laskeutumispoltto noin minuuttia myöhemmin. Ensimmäinen vaihe laskeutui Cape Canaveral Air Force Stationissa sijaitsevalle Landing Zone 1 -laskeutumisalustalle.


title: SpaceX CRS-9

text: Toisen rakettivaiheen poltto kesti kuusi ja puoli minuuttia ja vei kapselin hyötykuormineen matalalle Maan kiertoradalle. Dragon-kapseli irtautui rakettivaiheesta puolta minuuttia myöhemmin ja avasi aurinkopaneelinsa noin kaksi minuuttia irtautumisen jälkeen.


title: SpaceX CRS-9

text: Dragon saapui avaruusasemalle kaksi päivää laukaisunsa jälkeen 20. heinäkuuta 2016. Aseman Canadarm2-roboottikäsivarsi kiinnittyi siihen kello 10.56 UTC-aikaa, ja kapselin telakoitiin aseman Harmony-moduuliin noin kolme tuntia myöhemmin kello 14.03 UTC-aikaa.


title: SpaceX CRS-9

text: IDA-2-telakointiadapteri purettiin Dragonin paineistamattomasta rahtitilasta 17. elokuuta aseman roboottikäsivarrella. Telakointiadapterin asennus tapahtui avaruuskävely EVA-36:lla, jonka valmistelut käynnistyivät 19. elokuuta. Astronautit Jeffrey Williams ja Kathleen Rubins aloittivat avaruuskävelyn kello 12.04 UTC-aikaa, ja työt adapterin parissa oli saatu liki valmiiksi noin kolmessa ja puolessa tunnissa kello 15.30 UTC. Astronautit palasivat aseman ilmalukkoon noin kahta tuntia myöhemmin kello 17.30 UTC. Avaruuskävely päättyi virallisesti kello 18.02 UTC-aikaa.


title: SpaceX CRS-9

text: Dragoniin lastattiin noin 1 400 kilogrammaa maahan palautettavaa esineistöä. Rahtikapseli irtautui aseman robottikäsivarresta 28. elokuuta 2016 kello 10.11 UTC oltuaan 37 päivää telakoituna. Dragon laskeutui Tyyneenmereen noin 525 kilometriä länteen Baja Californian rannikosta kello 15.47 UTC-aikaa noin viisi tuntia asemasta irtautumisen jälkeen.


title: SpaceX CRS-9

text: Dragon vei asemalle CRS-9-lennolla 2 257 kilogramman hyötykuorman, josta 1 790 kg paineistettua ja 467 kg paineistamatonta.


title: SpaceX CRS-9

text: Kapseli kuljetti asemalle paineistamattomana hyötykuormana International Docking Adapter 2 (IDA-2) -telakointiadapterin, joka kiinnitettiin NASAn avaruussukkuloiden päätelakointiporttinaan käyttämään PMA-2-porttiin. IDA-telakointiadapteri mahdollistaa tulevien yhdysvaltalaisten miehitettyjen Commercial Crew -ohjelman avaruusalusten (SpaceX:n Dragon V2 ja Boeingin CST-100 Starliner) telakoitumisen asemaan. IDA-2 oli alun perin tarkoitus asentaa PMA-1-telakointiporttiin IDA-1:n PMA-2-porttiin. IDA-1 menetettiin kuitenkin SpaceX CRS-7 -lennon onnettomuuden yhteydessä, minkä seurauksena IDA-2 siirrettiin asennettavaksi PMA-2-portille ja PMA-1-porttia varten rakennetaan korvaava IDA-3-adapteri, joka on tarkoitus kuljettaa asemalle joskus vuosina 2017–2018.


title: SpaceX CRS-9

text: Dragon kuljetti paineistettuna hyötykuormana asemalle 370 kilogrammaa miehistötarpeita, 280 kg avaruusaseman osia, 127&nsbp;kg avaruuskävelyjen varusteita, kilogramman tietokonetarvikkeita ja 54 kg varusteita aseman venäläiselle puoliskolle.


title: SpaceX CRS-9

text: Kapseli vei 930 kilogrammaa tieteellistä tutkimusmateriaalia paineistettuna hyötykuormana asemalle. Mukana oli muun muassa biomolekyylisekvenssori, jolla on tarkoitus tutkia DNA-sekvensointia avaruudessa. CRS-9-lento vei asemalle myös kantasoluja, joista miehistö kasvattaa sydänsoluja. Sydänsolujen muutoksia on tarkoitus tutkia solu- ja molekyylitasolla kuukauden ajan. Asemalle kuljetetaan myös OsteoMics-tutkimus, jolla on tarkoitus vahvistaa magneettilevitaation soveltuvuus painottomuuden simulointiin maan päällä tehtävissä kokeissa.


title: SpaceX CRS-9

text: Rahtina oli myös Phase Change Heat Exchanger (PCHX) -koelaitteisto, jota käytetään vesi- ja vahapohjaisten lämmönvaihtimien vertailuun. Asemalle vietiin vuoden ajaksi kokeiltavaksi myös Automated Identification System (AIS) -laitteisto, joka välittää merellä olevien laivojen sijaintitietoja ja hätäsignaaleja. Dragon kuljetti mukanaan myös kaksi NanoRacks-hyötykuormaa, joista ensimmäinen koostui neljästä Gumstix-tietokoneesta, jotka oli tarkoitus asentaa avaruusaseman ulkopuolelle säteilykokeita varten. Toisen NanoRacks-hyötykuorman oli tarkoitus testata kolmiuloitteisia hiilinanoputkista ja CZTS-yhdisteestä (kupari-sinkki-tinasulfidi) valmistettuja aurinkokennoja, joiden on toivottu olevan nykyisiä aurinkokennoja tehokkaampia etenkin vaihtelevilla säteilyn tulokulmilla.


title: Kazakstanin puolueet

text: Kazakstanin puolueet alkoivat muodostua Kazakstanin itsenäistyttyä. Maan ensimmäinen itsenäisyyden aikainen puolue oli Kazakstanin kommunistinen puolue Neuvostoliiton jäljiltä.


title: Kazakstanin poliittinen kriisi 1995

text: Kazakstanin poliittinen kriisi 1995 johtui 7. maaliskuuta 1994 pidetyistä valtiopäivävaaleista. Kazakstanin sosialistinen puolue, Ammattiliittojen federaatio ja Kazakstanin kansankongressin fraktiot muodostivat yhteisen Edistys-valtiopäiväryhmän, jonka tärkeimpänä tavoitteena oli vastustaa kansainvälisen valuuttarahaston suosituksia. Kriisi alkoi siitä, kun yksi Nursultan Nazarbajevia kannattanut ehdokas, Tatjana G. Kvjatkovskaja, nosti oikeusjutun Kazakstanin perustuslakituomioistuimessa Kazakstanin keskusvaalilautakuntaa vastaan vaalilain rikkomisesta yhdessä vaalipiirissä.


title: Kazakstanin poliittinen kriisi 1995

text: Perustuslakituomioistuin totesi 6. maaliskuuta 1995, että ääntenlaskumenetelmä, jota Kazakstanin keskusvaalilautakunta käytti, luonteeltaan muutti laissa määrätyn vaalijärjestelmän. Tämän vuoksi perustuslakituomioistuin katsoi niin ikään, että keskusvaalilautakunta oli ylittänyt toimivaltansa Kazakstanin perustuslain 60. kappaleen mukaisesti, ja että tämä asettaa kyseenalaiseksi vaalituloksen sekäs sen seurauksena valtiopäivien laillisuuden. Kaksi päivää myöhemmin, 8. maaliskuuta 1995, Kazakstanin presidentti vei perustuslakituomioistuimelle vastalauseensa perustuslakituomioistuimen päätöksestä. Seuraavana päivänä, 9. maaliskuuta 1995, Kazakstanin korkeimman neuvoston puhemies A. Kekilbajev vei samanlaisen vastalauseen perustuslakituomioistuimelle. 10. maaliskuuta 1995 perustuslakituomioistuin hylkäsi vastalauseet. 11. maaliskuuta korkein neuvosto hyväksyi lain muutoksista perustuslakiin ja sen lisäyksiin sekä asetuksen perustuslakituomioistuimen toiminnan keskeyttämisestä. Kazakstanin presidentti Nursultan Nazarbajev lisäksi kysyi perustuslakituomioistuimelta sen 6. maaliskuuta 1995 tekemän päätöksen seurauksista:Perustuslakituomioistuin antoi lisäselvityksen presidentin kysymyksiin. Korkein neuvosto hajotettiin. Samana päivänä presidentti kirjoitti ukaasin toimenpiteistä, jotka aiheutuvat korkeimman oikeuden päätöksestä 6. maaliskuuta 1995. Lain mukaan presidentti sai lisävaltuudet. Hallitus esitti eronpyynnön, jonka presidentti hyväksyi. Presidentti nimitti hallituksenmuodostajaksi A. Kažegeldinin. Presidentti hyväksyi myös Kazakstanin keskusvaalilautakunnan eron.


title: Kazakstanin poliittinen kriisi 1995

text: 14. maaliskuuta 1995 satakolmekymmentä valtiopäiväedustajaa O. Suleimenovan puheenjohdolla hyväksyi julkilausuman Kazakstanin valitsijoille (äänestäjille), parlamenteille ja kansainvälisille organisaatioille. Sen mukaan korkein neuvosto voi erota vain enemmistön edustajien pyynnöstä tai valtiopäiväedustajien saatua epäluottamuksen valitsijoiltaan. Muita laillisia keinoja ei korkeimman neuvoston eikä paikallisten hallintoelinten hajottamiseen ole Kazakstanin lainsäädännössä. Siksi vetoomuksen esittäjät katsoivat, että, että perustuslakituomioistuimen päätökset tulkintoineen ovat poliitisia, eivät oikeudellisia tekoja. 12. maaliskuuta 1995 ulkoasiainministeri oli tapaamisessa ulkovaltojen suurlähettiläiden kanssa ilmoitanut, että korkein neuvosto erosi omalla päätöksellään. Mielenosoittajat ilmoittivat, ettei sellaista päätöstä ole. Samana päivänä, 14. maaliskuuta 1995, aloitti 72 valtiopäiväedustajaa kolmipäiväisen nälkälakon. 16. maaliskuuta 22 valtiopäiväedustajaa kieltäytyi poistumasta korkeimman neuvoston rakennuksesta. He ilmoittivat ja antoivat haastatteluja, että perustuslakituomioistuin ja presidentti yhteistoiminnassa toimivat poliittisesti tavoitteenaan hankkia lisää valtuuksia tai sellaiset valtiopäivät, millaiset presidentti antaa. Entiset valtiopäiväedustajat antoivat pessimistisiä arvioita siitä, että Kazakstania odottavat demokraattisten instituutoiden sulkemisen ajat, kommunistinen yksimielisyys sekä poliittinen vaino tai 1. tasavallan demokraattiset insituutiot suljetaan suunnitelmallisesti, 2. maata odottaa aikakausi, jolla ei ole ajatusta monipuolueisuudesta, 3. alkavat poliittiset vainot, 4. esille tulleita kysymyksiä aletaan ratkaista yksimielisesti Nazarbajevin ukaasein hänelle edullisesti.


title: Kazakstanin poliittinen kriisi 1995

text: 24. huhtikuuta 1995 järjestettiin kansanäänestys presidentin toimikauden jatkamisesta vuoteen 2000. Elokuussa 1995 hyväksyttiin uusi perustuslaki, jota kuusi perustuslakituomistuimen jäsentä kritisoi. Joulukuussa 1995 järjestettiin uudet valtiopäivävaalit.


title: Kazakstanin poliittinen kriisi 1995

text: Venäjä ilmoitti, että tapahtunut oli Kazakstanin sisäinen asia. Yhdysvaltain suurlähettilä U. Cortney ilmoitti, että perustuslakituomioistuimen päätös oli demokratian juhla tasavallassa. Itsenäisten valtioiden yhteisön maat tukivat Venäjää ja yrittivät auttaa Kazakstania toipumaan kriisistään.


title: Kazakstanin kansan yhtenäisyyden liitto

text: Kazakstanin kansan yhtenäisyyden liitto oli puolue, joka muodostui helmikuussa 1993, jota johti Kazakstanin kommunistisen puolueen entinen valtakunnallinen johtaja Serik Abrahmanov, joka toimi perustamishetkellä valtiopäiväedustajana ja yrittäjänä. Puolueen puheenjohtajaksi valittiin Nursultan Nazarbajev. Puolueen ensimmäiset toimet 1993-1995 olivat yksityistämistoimia.


title: Kazakstanin sosialistinen puolue

text: Kazakstanin sosialistinen puolue oli 7. syyskuuta 1991 Moskovassa 19.-21. elokuuta 1991 tapahtuneen Neuvostoliiton vallankaappausyrityksen jälkeisen Kazakstanin kommunistisen puolueen 18. edustajakokouksen toteuttama nimenmuutos. Lisäksi puolue erosi Neuvostoliiton kommunistisesta puoleesta toteuttaakseen Kazakstanin itsenäisyyttä. Koska Kazakstani sosialistinen puolue ei ollut muuttanut sääntöjensä kommunistista sisältöä, ei Kazakstanin oikeusministeriö aluksi rekisteröinyt puolueen nimenmuutosta. Vasta kun säännöt oli muutettu kommunistisista sosialistisiksi, puolueen muutokset rekisteröitiin.


title: Kazakstanin agraaripuolue

text: Kazakstanin agraaripuolue perustettiin 6. tammikuuta 1999. Sen puheenjohtajana toimi valtiopäivien jäsen Romin Madina. Puolue liittyi Otaniin.


title: Otan

text: Otan oli Kazakstania nykyisen hallitsevan puolueen, Nur Otanin edeltäjä. Se perustettiin 12. helmikuuta 1999. 1. maaliskuuta 1999 pidettiin ensimmäinen Tasavaltalainen poliittinen puolue Otanin puoluekokous, johon osallistui lähes neljäsataa edustajaa Kazakstanin alueilta, kaupungeista ja piireistä. Mukana oli mm. 17 kansallisuuden edustajat, 104 yrittäjää ja liikemiestä sekä 67 julkisella sektorilla työskentelevää ja 122 valtiolla työssä olevaa. Kokous valitsi yksimielisesti Kazakstanin presidentti Nursultan Nazarbajevin puolueen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi.


title: Otan

text: Puoluetta tukivat Kazakstanin kansan yhtenäisyyden liitto, Kazakstanin demokraattinen puolue ja Kazakstanin liberaali liike, jotka järjestivät yhteisen kokouksen. Lopuksi Otaniin liittyivät Oikeudenmukaisuuden puolue, Kansankooperatiivipuolue ja Tasavaltalainen työn poliittinen puolue.


title: Otan

text: Ensimmäisissä mažiliksen vaaleissaan 2004 neljästä puolueesta yhdistyneenä Otan sai 60,6 % äänistä ja 42/77 paikkaa. Tuolloin mažilikseen valittiin kymmenen valtiopäiväedustajaa suhteellisella menetelmällä yhdessä koko maan kattavasta vaalipiiristä ja 67 edustajaa enemmistövaalilla pienistä vaalipiireistä.


title: Kazakstanin kansan yhtenäisyyden puolue

text: Kazakstanin kansan yhtenäisyyden puolue on Kazakstanin kansan yhtenäisyyden liiton perusteella 1995 perustettu puolue.


title: Kazakstanin demokraattinen puolue Azat

text: Kazakstanin demokraattinen puolue Azat , Қазақстанның «Азат» Демократиялық партиясы («Азат» ҚДП), on puolue, joka perustettiin 29. huhtikuuta 2005 nimellä Kazakstanin demokraattinen puolue "Todellinen Akžol" toisen puolueen, Akžolin, jakautuessa. Puolue sai oikeusministeriön puoluerekisteröinnin 17. maaliskuuta 2006. Puolue yhtyi toiseen puolueeseen 24. lokakuuta 2009. .


title: Stephanorhinus

text: Stephanorhinus eli Merckin sarvikuonot on sukupuuttoon kuollut sarvikuonosuku jota esiintyi pohjoisessa Euraasiassa pleistoseenikaudella. Lajeilla oli kaksi sarvea ja ne olivat melko suurikokoisia. Suurin laji, metsäsarvikuono ("Stephanorhinus kirchbergensis"), saattoi painaa 3 tonnia ja kasvaa 1,8 - 2 m korkeaksi ja 3,2 - 4 m pitkäksi. Sen kokoa voidaan verrata nykyiseen leveähuulisarvikuonoon. Kaksi lajia, metsäsarvikuono ja arosarvikuono ("Stephanorhinus hemiotechus") kehittyivät luultavasti etruskisarvikuonosta ("Stepahnorhinus etruscus").


title: Arosarvikuono

text: Arosarvikuono ("Stephanorhinus hemitoechus") on sukupuuttoon kuollut sarvikuonolaji joka eli Euraasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Arosarvikuono eli avoimilla alueilla kun taas toinen laji, metsäsarvikuono ("S. kirchbergensis") eli metsissä. Arosarvikuono eli 781 000 - 12 000 vuotta sitten. Se selvisi siis holoseenikaudelle asti.


title: Arosarvikuono

text:
Arosarvikuonon pää suuntautui alaspäin, kun taas metsäsarvikuono piti päätänsä huomattavasti korkeammalla. Siitä ja hampaiden muodosta on päätelty että se söi karkeita matalalla olevia kasveja.
Fossiileja on löydetty Saksasta, Italiasta, Marokosta, Espanjasta, Syyriasta ja Isosta-Britanniasta.


title: Rautanen

text: Rautanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Merckinsarvikuono

text: Merckinsarvikuono ("Dihoplus kirchbergensis") on sukupuuttoon kuollut sarvikuonolaji joka eli Euraasiassa ja Pohjois-Afrikassa pleistoseenikauden lopulla. Se eli samaan aikaan villasarvikuonon kanssa, mutta merckinsarvikuono eli lämpimämmässä ilmastossa.


title: Merckinsarvikuono

text: Merckinsarvikuono eli keski-pleistoseenikaudella aikavälillä MIS 15-13 aina eem-interglasiaalille eli MIS 5e. Lajia esiintyi laajalla alueella Euraasiassa aina Ranskasta Kiinaan. Sen jäännöksiä on löydetty paitsi Ranskasta ja Kiinasta, mutta myös Englannista, Saksasta, Itävallasta, Italiasta, Sloveniata, Kroatiasta, Unkarista, Tšekistä, Slovakiasta, Puolasta, Romaniasta, Moldovasta, Venäjältä, Kazakstanista ja Koreasta. Epävarmoja löytöjä on myös Ukrainasta, Armeniasta, Azerbaidžanista ja Tadžikistanista. Kaiken kaikkiaan löytöjä on tehty huomattavasti enemmän Länsi-Euroopasta, kuin muilta lajin esiintymisalueilta.


title: Merckinsarvikuono

text: Merckinsarvikuono oli erikoistunut elämään metsäympäristöissä, kun taas vastaavasti samaan aikaan elänyt arosarvikuono ("Stephanorhinus hemitoechus") asutti aroja. Molemmat lajit kehittyivät todennäköisesti Aasiassa ja Eurooppaan levitessään ne syrjäyttivät vanhemman sarvikuonolajin "Stephanorhinus hundsheimensis".


title: Kajaanintullin koulu

text: Kajaanintullin koulu on Oulun Kajaanintullin alueella toimiva peruskoulutason opetusta tarjoava koulu, jolla on erillinen työpajakeskus Intiön kaupunginosassa.


title: Kajaanintullin koulu

text: Kajaanintullin koulun alueen vanhimman puisen empire -tyylisen rakennuksen suunnitteli Carl Ludvig Engel vuonna 1829. Se valmistui 1831 köyhäintaloksi, mistä johtuu rakennuksen entinen nimi "Vattihuusi" (Fattighus). Toinen Oulun ensimmäisistä kansakouluista aloitti rakennuksessa 1874, mutta siinä oli annettu jo aiemmin opetusta vähävaraisten perheiden lapsille, esimerkiksi vuosien 1849 ja 1874 välisenä aikana Bell-Lancaster-menetelmän mukaisesti. Rakennusmestari J. W. Lillqvistin suunnittelema ns. nikkarityylinen päärakennus valmistui puolestaan koulun alueelle vuonna 1893. Nykyään koulussa tarjotaan luokkien 1-9 peruskoulutason opetusta erityisesti oppilaille, joiden tunne-elämän ja elämänhallinnan seikat vaikuttavat koulunkäyntiin ja oppimiseen. Vuosittain koulussa on oppilaita noin 60. Intiön pajakeskuksen työpajaluokat on tarkoitettu perusopetuksen loppuvaihetta varten..


title: Heinätorin koulu

text: Heinätorin koulu on Oulun Hollihaassa, Tuirassa, Intiössä ja Hiirosessa toimiva erityiskoulu, joka tarjoaa esi-, peruskoulu- ja lisäopetusta.


title: Heinätorin koulu

text: Heinätorin koulussa on kaksi yksikköä, Heinätori ja Leinonpuisto. Ensin mainittu tarjoaa luokkamuotoista erityisopetusta, toinen taas monialaista kuntouttavaa opetusta erityistukea tarvitseville oppilaille, joilla on merkittävä kehitysviive. Heinätorin yksikkö sijaitsee Hollihaassa, Leinonpuiston yksiköllä on toimintaa ja tiloja Tuirassa, Intiössä ja Hiirosessa. Heinätorin yksikön alueella on useita rakennuksia, joista Wolmar Westlingin suunnittelema päärakennus valmistui 1875. Ns. "Fiskaalin pirtti" -nimisessä rakennuksessa aloitti 1874 toimintansa toinen Oulun kaupungin ensimmäisistä kansakouluista. Kolmannen alkujaan asuintaloksi 1896 valmistuneen rakennuksen suunnitteli J. W. Lillqvist.


title: Karl Backman (pormestari)

text: Karl Backman (k. 5. maaliskuuta 1717 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen Oulun kaupunginkirjuri, raatimies ja pormestari.


title: Karl Backman (pormestari)

text: Backmanin vanhemmat olivat Vaasan pormestari Kristian Backman (k. 1691) ja Ingrid Mattsdotter Rothovius. Hän kävi Vaasan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa ja Turussa 1694.


title: Karl Backman (pormestari)

text: Backman toimi Oulun kaupunginkirjurina vuodesta 1698 ja kaupungin raatimiehenä vuodesta 1701. Hän oli samalla kaupungin kassanhoitajana vuodesta 1712 alkaen. Isonvihan aikana Backman pakeni 1715 Ruotsiin. Oulun pormestarin Gabriel Gråån kuoltua Ruotsissa toukokuussa 1715 Backmania ehdotettiin Oulun seuraavaksi pormestariksi mutta hän kuoli maaliskuussa 1717 Tukholmassa ennen varsinaista virkanimitystä.


title: Karl Backman (pormestari)

text: Karl Backman oli naimisissa Margareta Henriksdotter Forbuksen kanssa. Heidän poikansa oli Kajaanin ja Sotkamon kirkkoherra Lars Henrik Backman (1707–1755).


title: Sandro Wieser

text: Sandro Wieser (s. 3. helmikuuta 1993 Vaduz) on liechtensteinilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Sveitsin Superliigassa pelaavaa FC Thunia.


title: Sandro Wieser

text: Liechtensteinin A-maajoukkueessa Wieser debytoi vuonna 2010.


title: Ali Ashfaq

text: Ali Ashfaq (s. 9. lokakuuta 1980 Malé) on malediivilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Malesian Superliigassa pelaavaa PDRM FA:ta.


title: Ali Ashfaq

text: Ashfaq on yksi Malediivien kaikkien aikojen parhaista urheilijoista. Hän debytoi Malediivien A-maajoukkueessa vuonna 2003.


title: Balzan FC

text: Balzan Football Club on jalkapalloseura Balzanin kunnasta Keski-Maltasta. Balzan pelaa Maltan korkeimmalla sarjatasolla Maltan Valioliigassa. Balzan on pelannut kertaalleen Euroopan sisäisissä kilpailuissa, kun se pääsi pelaamaan Eurooppa-liigan kauden 2015–2016 ensimmäiselle karsintakierrokselle. Balzan hävisi ottelusarjan bosniajahertzegovinalaiselle FK Željezničar Sarajevolle yhteismaalein 3–0.


title: Balzan FC

text: Balzan perustettiin vuonna 1937 nimellä Balzan Youths Football Club.


title: Christian Thomas

text: Christian Patrick Thomas (s. 26. toukokuuta 1992 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa AHL-joukkue Wilkes-Barre/Scranton Penguinsissa. Hän on New York Rangersin toisen kierroksen varaus .


title: Christian Thomas

text: Hänen isänsä on yli 1200 NHL-ottelua pelannut Steve Thomas.


title: Christian Thomas

text: Thomas varattiin vuonna 2008 ensimmäisellä kierroksella 13. pelaajana OHL-seura London Knightsiin. Hän siirtyi joukkueeseen heti varausta seuranneeksi kaudeksi. Kesken kauden hänet kuitenkin kaupattiin Oshawa Generalsiin. Yhteensä hän pelasi tulokaskaudellaan molemmissa joukkueissa 59 ottelua, joissa teki kahdeksan maalia ja 25 tehopistettä sekä keräsi 14 rangaistusminuuttia. Toisella kaudellaan OHL:ssä ja ensimmäisellä kokonaisella Generalsissa Thomas pelasi 64 runkosarjaottelua, joissa teki 41 maalia ja sijoittui liigan maalipörssin seitsemänneksi. Lisäksi hän oli joukkueen sisäisen pistepörssin ensimmäinen 66 tehopisteellään.


title: Christian Thomas

text: New York Rangers varasi Thomasin toisella kierroksella 40. pelaajana .


title: Christian Thomas

text: Kaudella 2010–2011 Thomas teki runkosarjan pelaamissaan 66 ottelussa 54 maalia ja sijoittui maalipörssin toiseksi Tyler Toffolin jälkeen. Lisäksi hän oli pistepörssin kuudennella sijalla. Hän teki yhteensä 99 tehopistettä kauden aikana. Pudotuspeleissä Thomas pelasi kymmenen ottelua tehden yhdeksän maalia ja yhteensä 19 tehopistettä. Hän sijoittui pudotuspelien pistepörssin jaetulle seitsemännelle sijalle. Voittomaaleissa hän sijoittui liigan viidenneksi. Lisäksi hänet valittiin liigan kolmanteen tähdistöön. Thomas pelasi viimeisen OHL-kautensa 2011–2012 aikana 55 ottelua ja teki niissä 34 maalia sekä 33 syöttöpistettä eli yhteensä 67 tehopistettä. Hän pelasi myös kuusi pudotuspeliottelua, joissa teki kaksi maalia sekä kaksi syöttöpistettä.


title: Christian Thomas

text: Thomas on isänsä kanssa ainoa isä-poika -pari, joka on onnistunut iskemään yli 50 maalia yhdellä kaudella OHL:n runkosarjassa.


title: Christian Thomas

text: Thomas teki toukokuussa 2011 tulokassopimuksen hänet varanneen New York Rangersin kanssa.


title: Christian Thomas

text: Sopimuksen teon jälkeen Thomas jatkoi vielä yhden kauden ajan OHL:ssä Generalsin riveissä. Loppukaudeksi 2011–2012 hän kuitenkin siirtyi Rangersin AHL-farmiseura Connecticut Whaleen, jossa ehti pelata viisi runkosarjaottelua tehden yhden maalin sekä yhden syöttöpisteen. Lisäksi hän pelasi kuusi pisteetöntä pudotuspeliottelua. Ensimmäinen ammattilaismaali syntyi 13. huhtikuuta ottelussa Manchester Monarchsia vastaan.


title: Christian Thomas

text: Thomas pelasi ensimmäisen kokonaisen ammattilaiskautensa 2012–2013 Connecticut Whalessa tehden 73 AHL-ottelussa 19 maalia ja yhteensä 35 tehopistettä. Hänet nostettiin 23. helmikuuta 2013 Rangersin NHL-kokoonpanoon, jossa hän pääsi debytoimaan ottelussa Montreal Canadiensia vastaan. Hän pelasi 12.46 minuuttia, joiden aikana laukoi kaksi kertaa maalia kohti. Thomas lähetettiin ottelun jälkeen takaisin AHL:ään.


title: Christian Thomas

text: Tulokaskautensa jälkeen Thomas tuli heinäkuussa 2013 kaupatuksi Montreal Canadiensiin vaihdossa Danny Kristoon. Thomas pelasi myös Canadiensissa suurimman osan ensimmäisestä kaudestaan AHL:n puolella, mutta pääsi myös pelaamaan kahdessa NHL-ottelussa. Kaudella 2014–2015 Thomas pelasi 18 ottelua NHL:ssä. Hän teki 12. helmikuuta 2015 uransa ensimmäisen NHL-maalin ottelussa Edmonton Oilersia vastaan. AHL:ssä Thomas pelasi kauden aikana 52 ottelua tehden 11 maalia sekä yhtä monta syöttöpistettä.


title: Christian Thomas

text: Thomas teki Canadiensin kanssa yksivuotisen jatkosopimuksen heinäkuussa 2015. Hän ehti pelata Canadiensissa kaudella 2015–2016 viisi NHL-ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Joulukuussa 2015 hänet kaupattiin Arizona Coyotesiin vaihdossa Lucas Lessioon. Hänet lähetettiin Arizonassa suoraan farmiseura Springfield Falconsiin Tammikuussa hänet nostettiin pelaamaan yhtä NHL-ottelua, jonka jälkeen hänet palautettiin takaisin Falconsiin.


title: Christian Thomas

text: Washington Capitals teki kesällä 2016 Thomasin kanssa vuoden sopimuksen.


title: Christian Thomas

text: Thomas kuului pronssia saavuttaneeseen Kanadan joukkueeseen Pyeongchangin olympialaissa 2018.


title: Christian Thomas

text: Thomas pelasi maajoukkueessa ensimmäisen kerran, kun hän edusti Kanadan Ontarion joukkuetta vuoden 2009 World U-17 Hockey Challengessa. Hän pelasi kuusi ottelua, joissa teki kaksi maalia sekä istui kolme kahden minuutin rangaistusta. Thomasin joukkue voitti kultaa turnauksessa.


title: Christian Thomas

text: Thomas edusti Kanadan alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta ikäluokan vuoden 2010 maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän teki turnauksen aikana kuudessa pelaamassaan ottelussa kaksi maalia sekä yhden syöttöpisteen ja keräsi kuusi rangaistusminuuttia.


title: Christian Thomas

text: Thomas kutsuttiin Kanadan joukkueen turnausta edeltäneelle leirille ennen vuoden 2012 nuorten maailmanmestaruuskisoja. Häntä ei kuitenkaan valittu lopulliseen kisajoukkueeseen.


title: Hanna Kaila

text: Hanna Kaila (s. 31. heinäkuuta 1970 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja laulaja, joka on esiintynyt useissa musikaaleissa, äänityöskennellyt ja dubbannut animaatioita. Hän valmistui teatteritaiteen maisteriksi TeaK:ista vuonna 1998. Hän on toiminut myös opettajana ja tekee (laulujen) käännöksiä.


title: Hanna Kaila

text: Hanna Kaila on työskennellyt mm. Helsingin Kaupunginteatterille:


title: Adonal Foyle

text: Adonal David Foyle (s. 9. maaliskuuta 1975 Canouan) on saintvincentläinen uransa lopettanut koripalloilija.


title: Adonal Foyle

text: Foyle adoptoitiin kotimaastaan Yhdysvaltoihin 15-vuotiaana vuonna 1990, ja sai maan kansalaisuuden vuonna 2007. Ennen ammattilaisuraansa hän pelasi vuosina 1994–1997 yliopistokoripalloa Colgaten yliopiston joukkueessa.


title: Adonal Foyle

text: Sentterinä pelannut Foyle oli kahdeksas varaus vuoden . Hän pelasi NBA:ssa 13 kauden aikana yhteensä 733 runkosarjaottelua, joista suurimman osan Golden State Warriorsin riveissä.


title: The Lone Ranger (videopeli)

text: The Lone Ranger on Konamin Nintendo Entertainment Systemille vuonna julkaisema toimintaseikkailupeli. Se perustuu "The Lone Ranger" radio- ja televisiosarjaan ja peli on julkaistu ainoastaan Pohjois-Amerikassa.


title: Tan Howe Liang

text: Tan Howe Liang (; s. 5. toukokuuta 1933 Shantou, Guangdong, Kiina) on singaporelainen entinen painonnostaja ja olympiahopeamitalisti.


title: Tan Howe Liang

text: Tan voitti olympiahopeaa vuoden 1960 Rooman olympialaisissa kevyessä sarjassa. Hän oli maansa ensimmäinen olympiamitalisti, ja sai seuraa vasta 48 vuotta myöhemmin 2008 Pekingin olympialaisissa.


title: Tan Howe Liang

text: Uransa jälkeen Tan työskenteli muun muassa ravintoloitsijana sekä taksinkuljettajana.


title: Paea Wolfgramm

text: Paea Wolfgramm (s. 1. joulukuuta 1969 Vava'u) on tongalainen entinen nyrkkeilijä ja olympiahopeamitalisti.


title: Paea Wolfgramm

text: Wolfgrammin ensimmäinen merkittävä saavutus amatöörinä oli hopeamitali superraskaassa sarjassa vuoden 1994 Kansainyhteisön kisoissa. Seuraavana vuonna hän voitti kotimaassaan pidetyssä turnauksessa Oseanian mestaruuden.


title: Paea Wolfgramm

text: Vuonna 1996 Atlantan olympialaisissa Wolfgramm ylsi hopeamitaliin superraskaassa sarjassa. Hän on maansa toistaiseksi ainoa olympiamitalisti. Wolfgramm myös kantoi Tongan lippua avajaisissa.


title: Paea Wolfgramm

text: Olympialaisten jälkeen Wolfgramm siirtyi ammattilaiseksi. Hänen ammattilaisuransa merkittävin ottelu oli WBC-liiton raskaansarjan mestaruusottelu Volodymyr Klytškoa vastaan maaliskuussa 2000. Kaksikko oli aiemmin kohdannut toisensa olympialaisten loppuottelussa, ja molemmat kamppailut päättyivät Klytškon voittoon.


title: Paea Wolfgramm

text: Wolfgramm otteli viimeisen kerran ammattilaisena elokuussa 2001. Hänen saldokseen jäi 20 voittoa ja neljä tappiota.


title: Mari-EP

text: Mari-EP on ramopunk-yhtye Poikien EP-levy, joka julkaistiin huhtikuussa 1993 levymerkillä Poko Records.


title: Tyhmät joutuu aina maksamaan

text: Tyhmät joutuu aina maksamaan on ramopunk-yhtye Poikien EP-levy, joka julkaistiin lokakuussa 1992 levymerkillä Poko Records.


title: Stéphane Ortelli

text: Stéphane Ortelli (s. 30. maaliskuuta 1970 Hyères, Var, Ranska) on monacolainen autourheilija.


title: Stéphane Ortelli

text: Ortellin uran suurin saavutus on Le Mansin 24 tunnin ajon voitto vuonna 1998. Hän kilpaili tehdastallin Porsche 911 GT1 -autolla yhdessä Laurent Aïellon sekä Allan McNishin kanssa. Vuonna 2000 Ortelli sijoittui saman kuljettajakaksikon kanssa toiseksi, tällä kertaa tehtaan Audilla.


title: Stéphane Ortelli

text: Vuonna 2003 Ortelli voitti Span 24 tunnin ajon Porschella yhdessä Romain Dumasin sekä Marc Liebin kanssa. Kestävyyskilpailujen lisäksi hän on ajanut sekä WTCC-sarjassa sekä Porsche Supercupissa, jonka mestaruuden hän voitti kaudella 2002.


title: Stéphane Ortelli

text: Vuodesta 2012 lähtien Ortelli on kilpaillut pääasiassa Euroopassa Belgian Audi Club Team WRT -tallissa.


title: Irti (Pojat-yhtyeen albumi)

text: Irti on ramopunk-yhtye Poikien toinen studioalbumi. Se julkaistiin helmikuussa 1992 levymerkillä Poko Records.


title: Kazakstanin pääministeri

text: Kazakstanin pääministeri johtaa Kazakstanin tasavallan hallitusta. Nykyinen pääministeri on Kärim Mäsimov, joka aloitti viidennen hallituskautensa 25. maaliskuuta 2015 viisi päivää mažiliksen vaalien jälkeen. Hänellä on kaksi varapääministeriä. Toinen varapääministreri on Kazakstanin presidentti Nursultan Nazarbajevin vanhin tytär, Dariga Nazarbajeva.


title: Guanyu Zhou

text: Guanyu Zhou, kutsutaan myös nimellä Zhou Guan Yu (周冠宇, s. 30. toukokuuta, 1999 Shanghai) on kiinalainen moottoriurheilija. Hän kuuluu Ferrarin nuorten kuljettajien akatemiaan.


title: Guanyu Zhou

text: Zhou aloitti uransa Karting-luokista vuonna 2010. Vuonna 2013 hän voitti Kartingissa Super 1 National Rotax Max Junior ja Rotax Max Euro Challenge Junior -luokkien mestaruudet. Vuonna 2015 Zhou aloitti kilpauransa Italian Formula 4 -sarjassa jossa hän saavutti kolme voittoa, kaksi paalupaikkaa ja yhdeksän palkintosijoitusta sijoittuen sarjan loppupisteissä toiseksi. Hän ajoi samana vuonna Saksan ADAC Formula 4 -sarjassa yhdeksän kilpailua saavuttaen kaksi palkintosijaa. Vuonna 2016 Zhou kilpailee Euroopan Formula 3 -sarjassa. Tätä ennen hän kilpaili Uuden-Seelannin Toyota Racing Series -sarjassa josta hän saavutti yhden voiton ja neljä palkintosijaa sijoittuen sarjan kuudenneksi.


title: Johan Anton Karsten

text: Johan Anton Karsten (vuoteen 1817 saakka "Carstén", 17. tammikuuta 1795 Pälkäne – 14. huhtikuuta 1871 Kuopio) oli Kuopion ensimmäinen kirjanpainaja.


title: Johan Anton Karsten

text: Kersantti Petter Gustaf Carstenin perheeseen syntynyt Johan Anton suoritti ylioppilastutkinnon Turussa vuonna 1810 ja hakeutui sotapalvelukseen vuonna 1812. Hän palveli aliluutnanttina Viipurin läänin jääkärirykmentissä, ylennettiin luutnantiksi vuonna 1815 ja toimi opetusupseerina Haapaniemen kadettikoulussa vuonna 1817. Karsten siirrettiin henkikaartin Pavlovin rykmenttiin vuonna 1818 ja samana vuonna alikapteenina 3. Suomen jääkärirykmenttiin. Hän sai kapteenin arvon vuonna 1824 ja erosi palveluksesta majurina vuonna 1830. Sen jälkeen hän asettui viljelemään Lahdentaan tilaa Kuopion kaupungin lähellä.


title: Johan Anton Karsten

text: Karsten anoi sensuuriylihallitukselta lupaa kirjapainon perustamiseksi Kuopioon ensimmäisen kerran vuonna 1837. Sitä ennen lupaa oli hakenut C. A. Gottlund, jonka huono maine viranomaisten parissa saattoi aiheuttaa myös Karstenin anomuksen hylkäämisen. Toisen kerran Karsten yritti vuonna 1841. Hän perusteli anomustaan hankkeen sivistyksellisellä ja taloudellisella merkityksellä, Kuopion lääninhallituksen ja perusteilla olleen lukion tarpeilla sekä perheensä elatuksella. Senaatti myönsi luvan saman vuoden syksyllä. Viipurilaisesta Cedervallerin kirjapainosta siirtyneen faktori C. W. Holmströmin avulla Karstenin kirjapaino saatiin toimintakuntoon vuoden 1843 alussa. Se oli Suomen ensimmäinen sisämaassa sijainnut kirjapaino.


title: Johan Anton Karsten

text: Apteekkari August Kellgrenin talossa toiminut kirjapaino sijaitsi nykyisen seurakuntayhtymän tontilla Suokadun varrella. Sen käsipainokoneen muodosti paksuista tammilankuista valmistettu painopöytä, jonka kääntötangolla varustettuun puiseen ruuviin oli kiinnitetty pöydälle asetetulle latomukselle laskeutuva paininkansi. Itse valmistettu painoväri levitettiin valssilla latomukselle ja sen päälle asetettiin kostutettu paperi, joka painamisen jälkeen oli silitettävä, kuivatettava ja painettava uudestaan toiselta puolelta. Latomukset tehtiin käsin poimimalla kirjasimet puisista laatikostoista eli kasteista. Työ oli hidasta ja raskasta. Kirjapainon faktorina toimi vuonna 1846 Sortavalaan muuttaneen Holmströmin jälkeen Johan Hendrik Andersson ilmeisesti vuoteen 1853 saakka, jolloin hänen tilalleen tuli Fredrik Ahlqvist. Lisäksi oli joukko oppipoikia.


title: Johan Anton Karsten

text: Kuopion ensimmäiset lehdet "Saima", "Maamiehen Ystävä", "Litteraturblad" (vuoden 1849 kesään asti) ja "Kuopio Tidning" (toukokuulle 1856) painettiin kaikki Karstenin kirjapainossa. Niistä "Maamiehen Ystävä" oli Karstenin itsensä perustama ja julkaisema. Ensimmäisen julkaisulupa-anomuksensa hän oli tehnyt jo vuonna 1842 "Kuopion Viikko-Sanomia" varten, mutta sensuuriylihallitus ei ollut sitä puoltanut, koska Kuopiossa ei ollut sensoria. Tilanne muuttui vasta J. V. Snellmanin muutettua kaupunkiin. Lehtien lisäksi Karsten painoi muun muassa Henrik Renqvistin uskonnollisia kirjasia, koulukirjoja sekä M. A. Castrénin painovirheistä kärsineen tšeremissin kieliopin. Kaikkiaan kirjapainossa painettiin noin 50 suomenkielistä ja 12 ruotsinkielistä kirjaa sekä joukko tilapäistöitä. Karstenin toimesta julkaistiin ensimmäinen suomenkielinen Suomen kartta "Suomen-maa". Se lienee myös ensimmäinen suomen kielellä yleensäkin julkaistu kartta. Kartta ilmestyi "Maamiehen Ystävän" liitteenä 17.8.1844 ja sitä myytiin erikseen 40 kopeekan hintaan.


title: Johan Anton Karsten

text: Kirjapainon huono jälki ja lukuisat painovirheet herättivät arvostelua, ja ajan mittaan yritys joutui rappiolle. Sen omistaja ei kiinnittänyt riittävää huomiota myöskään "Maamiehen Ystävään", joka lopetettiin kannattamattomana vuonna 1855. Kuopion hiippakunnan perustamisen jälkeen vuonna 1850 opettaja ja kirjakauppias Adolf Edvard Rongain ja pastori Carl Johan Moberg anoivat lupaa uuden kirjapainon perustamiseksi kaupunkiin. Vuonna 1856 lupa myönnettiin Rongainille ja Karstenin kirjapainossa faktorina työskennelleelle Fredrik Ahlqvistille, mutta heidän painonsa sulki pian ovensa. Vuonna 1857 Karsten möi kirjapainonsa lehtori Petter Adolf Aschanin johtamalle yritykselle ja vetäytyi maanviljelys- ja luontoharrastuksensa pariin. Kirjapainon kalustoluettelossa mainitaan tuolloin myös rautainen käsipainokone, jollaiset olivat tulleet Suomeen vasta saman vuosikymmenen alussa. Vanhaa puupainoa käytettiin vielä pitkään, ja se romutettiin vasta 1880-luvulla.


title: Pojat (albumi)

text: Pojat on saman nimisen ramopunk-yhtyeen ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin syksyllä 1990 levymerkillä Ayshire levyt. Siitä julkaistiin ainoastaan 500:n kappaleen painos.


title: Pojat (albumi)

text: Vuonna 2010 Rocket Records julkaisi albumista uusintapainoksen, joka sisältää livemateriaalia yhtyeen Turun Kårenin esityksestä helmikuulta 1991.


title: Sora Tokui

text: Sora Tokui on japanilainen ääninäyttelijä, joka tunnetaan muun muassa Nico Yazawan roolista animesarjassa "Love Live".


title: Mäsimovin viides hallitus

text: Mäsimovin viides hallitus aloitti toimintansa viisi päivää mažiliksen vaalien jälkeen 25. maaliskuuta 2016.


title: Juha Vuorio

text: Juha Vuorio (s. 7. elokuuta 1961 Salo) on suomalainen televisiotuottaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija.


title: Juha Vuorio

text: Salon Vilppaan kasvatti Vuorio pelasi miesten SM-sarjassa neljä kautta, vuodet 1984–1986 Turun NMKY:ssä ja vuodet 1987–1989 Salon Palloilijoissa.


title: Juha Vuorio

text: Vuorio lopetteli koripalloilijanuraansa 1990-luvun puolivälissä, jolloin hän siirtyi Turusta Tampereen Pyrintöön. Television parissa työskentelystä haaveillut Vuorio perusti oman tuotantoyrityksensä Ten Years Productionin vuonna 1998. Sittemmin Yellow Film & TV:hen fuusioitunut yritys on tuottanut kymmeniä televisio-ohjelmia, joihin lukeutuvat muun muassa Älä katso, Ennätystehdas, Huvipuisto, Mentalisti Noora Karma ja suuren suosion saavuttanut, Venla-palkittu Se on siinä.


title: Juha Vuorio

text: Vuorio on asunut perheineen Tampereella ja on työskennellyt ajoittain myös Dubaissa. Hän on IIMSAM-hyväntekeväisyysjärjestön ensimmäinen suomalaisjäsen. Pyrinnössä Vuorio on toiminut koripallon juniorivalmentajana. Koulutukseltaan Vuorio on yo-merkonomi.


title: Juha Vuorio

text: Vuorio on myös Tampereella ja Helsingissä sijaitsevien Hook Wings -nimisten kanansiipiravintoloiden osaomistaja.


title: Sanomala

text: Sanomala on Sanoman sanomalehtipaino Vantaan Martinlaaksossa. Sanomalassa painetaan Helsingin Sanomia, Ilta-Sanomia ja Hufvudstadsbladetia sekä konsernin muita sanomalehtiä. Helsingin Sanomat muodostaa yli kaksi kolmasosaa tuotannosta. Lisäksi Sanomalassa painetaan vähäisiä määriä kokonaan ulkopuolisia lehtiä. Sanomien lisäksi kiinteistössä toimii nykyisin myös muita graafisen alan yrityksiä.


title: Sanomala

text: Sanomalan painotalon rakentaminen aloitettiin vuonna 1976 ja se valmistui vuonna 1977. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Kalle Vartola. Rakennus on kulttuurihistoriallisesti merkittävä ja sen punatiilinen julkisivu Martinkyläntien suuntaan on määrätty säilytettäväksi Vantaan moderni teollinen rakennusperintö -inventoinnissa vuonna 2012.


title: Sanomala

text: Ennen Sanomalan rakentamista Helsingin Sanomat painettiin kohopainotekniikalla Ludviginkadulla. Sanomalan valmistuminen mahdollisti offsetpainotekniikkaan siirtymisen. Ensimmäiset Helsingin Sanomat painettiin Sanomalan painossa 16.11.1977. Vuoteen 2003 käytössä oli Rockwell-yhtiön valmistama Goss Metro painokonelinja. Se koostui seitsemästä painokoneesta, joissa oli yhteensä 52 painoyksikköä.


title: Sanomala

text: Vuonna 2003 Sanomalassa otettiin käyttöön uusi Man Roland -painokonelinja "Sanoman". Man Roland -painokonelinja koostuu kahdesta painokoneesta, joissa kummassakin on kuusi painoyksikköä. Käytettävä painomenetelmä on edellisen koneen tavoin coldset offsetpaino. Uudistus mahdollistaa neliväripainatuksen koko lehdessä kun aiemmin osa lehdestä oli teknisten rajoitusten takia painettava mustavalkoisena. Uuden koneen painoyksiköiden rakenteellinen ratkaisu paransi myös neliväripainatuksen laatua. Sateelliittiperiaatteella toteutetuissa painoyksiköissä kaikki neljä päällekkäin tulevaa osaväriä painetaan paperille noin metrin pituisella matkalla. Aiemmassa koneessa neliväripainatus toteutettiin kolmiväriyksiköillä: paperi kulki pitkän matkan ensimmäisen ja viimeisen värin painamisen välillä, joka vaikeutti värien kohdistamista.


title: Juho Pirttijoki

text: Juho Pirttijoki (s. 30. heinäkuuta 1996 Toijala) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ruotsin pääsarjassa Allsvenskanissa pelaavaa GIF Sundsvallia sekä lainasopimuksella Kuopion Palloseuraa loppukauden 2018 ajan heinäkuusta alkaen. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Juho Pirttijoki

text: Pirttijoki aloitti jalkapallon Toijalan Pallossa. Hän siirtyi 13-vuotiaana Valkeakosken Hakan junioreihin. Ensimmäiset aikuisten ottelunsa Pirttijoki pelasi farmisopimuksen turvin Kolmosen Pallo-Sepoissa kaudella 2013. Kärsittyään vuoden 2014 alkupuolen loukkaantumisista Pirttijoki siirtyi loppukaudeksi lainalle Kakkosessa pelanneeseen FC Hämeenlinnaan, jossa hän teki neljässä pelaamassaan ottelussa kaksi maalia. Kaudella 2015 Pirttijoki teki sarjadebyyttinsä Hakassa ja pelasi Ykkösessä 23 ottelua, joissa syntyi viisi maalia. Maaliskuussa 2016 hän teki kaksivuotisen pelaajasopimuksen Veikkausliigan HIFK:in kanssa. Pirttijoki teki pääsarjadebyyttinsä huhtikuussa 2016 PK-35 Vantaata vastaan. Kaudella 2016 hän pelasi 25 veikkausliigaottelua ja teki yhden maalin. Helmikuussa 2017 Pirttijoki solmi Ruotsin Allsvenskanissa pelaavan GIF Sundsvallin kanssa kolmivuotisen sopimuksen. Heinäkuussa 2018 hän siirtyi lainasopimuksella loppukaudeksi Kuopion Palloseuraan.


title: Juho Pirttijoki

text: Pirttijoki pelasi kymmenen poikamaaottelua 2014–2015. Hän on kuulunut alle 21-vuotiaiden maajoukkueeseen vuodesta 2016.


title: Juho Pirttijoki

text: A-maajoukkuedebyyttinsä Pirttijoki teki 21-vuotiaana Abu Dhabissa 11. tammikuuta 2018 pelatussa ystävyysottelussa Jordaniaa vastaan.


title: Le Roi

text: Le Roi on jyväskyläläis-vantaalainen yhtye, joka määrittelee musiikkinsa King Size Popiksi. Yhtyeen musiikissa on vaikutteita niin popista, rockista, kuin elektronisesta musiikista. Le Roi julkaisi 19.9.2017 toisen albuminsa Elämä.


title: Le Roi

text: Le Roi sai alkunsa vuonna 2012 kitaristi Jaakko Penttilän ja laulaja Eero Salonlahden yhteistyöprojektina, josta se kasvoi nopeasti bändiksi. Le Roi teki levytyssopimuksen Sound of Finland -yhtiön kanssa alkukeväällä 2015.


title: Karl Backman

text: Karl Backman -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Mosta FC

text: Mosta Football Club on jalkapalloseura Mostan kunnasta, Keski-Maltalta. Seura pelaa Maltan korkeimmalla sarjatasolla Maltan Valioliigassa.


title: Naxxar Lions FC

text: Naxxar Lions Football Club on jalkapalloseura Naxxarin kunnasta Pohjois-Maltalta. Naxxar pelaa Maltan korkeimmalla sarjatasolla Maltan Valioliigassa.


title: Pembroke Athleta FC

text: Pembroke Athleta Football Club on jalkapalloseura Pembroken kunnasta Koillis-Maltalta. Pembroke nousi ensimmäistä kertaa Maltan pääsarjaan Maltan Valioliigaan kaudeksi 2015–2016.


title: Patrik Alaharjula

text: Patrik Alaharjula (s. 5. heinäkuuta 1997) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa JJK Jyväskylää. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Patrik Alaharjula

text: Alaharjula on Kuopion Palloseuran kasvatti. Hän teki debyyttinsä seuran edustusjoukkueen paidassa Veikkausliigassa huhtikuussa 2016 Tampereen Ilvestä vastaan tullen vaihdosta kentälle.


title: Patrik Alaharjula

text: Alaharjula on edustanut Suomea nuorten maajoukkueissa. Vuonna 2016 hän debytoi Suomen alle 19-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa.


title: Kirkkojuopa

text: Kirkkojuopa on Kokemäenjoen vanha suuhaara Ulvilassa. Sen ja Kokemäenjoen pääuoman väliin jää Saarenluoto, jolla sijaitsee Ulvilan Saaren kartano. Vastapäätä Saaren kartanoa Kirkkojuovan itärannalla sijaitsee Ulvilan kirkko. Kirkkojuovan ylittävät Ulvilan kirkolta Saarenluotoon Saaren kartanon ja Ulvilan kirkon luota johtava yksityistie Saarentie sekä Saarenluodon pohjoisosan halki kulkeva valtatie 11.


title: Humppilan vanha kirkko

text: Humppilan vanha kirkko oli Humppilan seurakunnan kolmas kirkko. Tämä puinen kirkkorakennus valmistui 1855 ja se tuhoutui tulipalossa 1917.


title: Humppilan vanha kirkko

text: Humppilan kirkonkokous päätti seurakunnan järjestyksessä toisen kirkon korvaavan uuden kirkon piirustuksista ja kustannusarviosta 7. huhtikuuta 1850. Huhtaan ja Taipaleen kylien omistaja kapteeni J. Brehmer valitti päätöksestä Hämeen läänin kuvernöörille. Brehmerin mielestä Humppilan seurakunta oli liian vähäväkinen ja varaton toteuttamaan uudisrakennusta. Kapteeni mielestä Humppilan, Jokioisten ja Perttulan olisi pitänyt rakentaa yhteinen kirkko, jonka sijoituspaikaksi olisi valittava Jokioinen, koska matka sinne olisi Humppilasta ja Perttulasta vain puolitoista peninkulmaa. Erityisesti humppilalaiset vastustivat tällaista ajatusta kuvernöörille lähettämässään lausunnossa. Kuvernööri hylkäsikin Brehmerin valituksen saman vuoden marraskuussa.


title: Humppilan vanha kirkko

text: Uuden kirkon rakentamisen mahdollistamiseksi määrättiin lokakuussa 1850 jokaisen talon velvollisuudeksi tuoda 30 rekikuormaa kiviä. Maaliskuussa 1853 alettiin periä jokaiselta ripilläkäyvältä henkilöltä viiden hopeakopeekan maksua, josta kuitenkin vapautettiin ruotuvaivaiset ja kirkonvaivaiset. Verorasituksen raskautta vähentämään luovuttiin rakennusajaksi verojen keräämisestä viinirahastoon. Manttaalin perusteella verotettujen maanomistajien eli manttaaliväen tuli luovuttaa rakennusaineita kuten puutavaraa uudisrakennusta varten. Sen sijaan torppareiden ja itsellisväestön velvollisuutena oli osallistuminen rakennustyöhön. Koska seurakuntalaisten joukossa oli haluttomia tai kovin huolimattomia, määrättiin toukokuussa 1853 heitä varten viiden hopearuplan uhkasakko työvelvollisuuden laiminlyönnin varalle. Syyskuussa 1853 määrättiin jokainen maanomistaja tuomaan rakennuspaikalle puolitoista tynnyriä kalkkia. Edellisestä kirkosta käytettiin uudisrakennukseen kaikki kelvollinen materiaali. Toukokuussa 1854 päätettiin kerätä manttaaliväeltä 140 hopearuplaa ja 1855 otettiin vielä 150 ruplan laina Matti Jaakonpoika Mikkolalta viiden prosentin korolla.


title: Humppilan vanha kirkko

text: Kirkon piirustukset laati arkkitehti Ernst Lohrmann ja rakennusmestarina toimi A. G. Selin. Puukirkko rakennettiin 1853-1855.


title: Humppilan vanha kirkko

text: Uudisrakennuksen tarkastuskertomukseen sisältyi muun muassa muistutus siitä, että oli rakennettu enemmän kuin piirustukset olivat edellyttäneet. Suunnitelmiin ei sisältynyt esimerkiksi kivikellaria ja penkkejäkin oli yksi enemmän kuin piti eli niitä oli 20. Kirkko oli tornillinen pitkäkirkko, jonka kummaltakin pitkältä sivulta ulkoni kaksi kapeata poikkipäätyä.


title: Humppilan vanha kirkko

text: Varojen keräämiseksi alttaritaulun hankintaa varten järjestettiin ompeluseuroja, joissa valmistettiin arpajaisvoittoja. Arpajaisista saaduilla tuloilla ja Humppilan kylän nuorison keräämillä varoilla maksettiin taulu ja sen kehykset. Alttaritaulun maalasi A. Såltin ja sitä voitiin ihailla kirkossa ensi kertaa 18. kesäkuuta 1899. Vuonna 1880 perustettiin urkurahasto, johon kerättiin varoja arpajaisilla. Seurakunnan urkurahastoa alettiin 1887 kartuttamaan jäseniltä kerättävillä maksuilla. Talollisten, heidän emäntiensä ja heihin verrattavien ihmisten tuli maksaa kaksi markkaa hengeltä. Jokaisen talollisen lapsen, torpparin, käsityöläisen, rautatieläisen ja näiden vaimojen sekä heihin vertautuvien ihmisten maksuosuus oli yksi markka. Kaikkien itsellisten, palkollisten, irtolaisten ja heidän vaimojensa ja lastensa sekä torpparien, käsityöläisten ja rautatieläisten vaimojen ja lasten maksettavaksi määrätty osuus oli 50 penniä henkilöltä. Vuonna 1887 ostettiin urkujenrakentaja Zachariassenilta Helsingissä valmiina olleet urut. Vakinaista urkujen polkijaa ei aluksi valittu, mutta seuraavana vuonna valittiin vakinainen polkija, jonka palkkio oli yksi tynnyrillinen rukiita vuodessa. Vuonna 1888 urut päätettiin myös palovakuuttaa.


title: Humppilan vanha kirkko

text: Kirkon ympärillä olevaa maata käytettiin vuodesta 1775 lähtien hautausmaana. Puuaidalla ympäröity hautausmaa tosin erotettiin vasta 1833 ja samassa yhteydessä maanmittari A. W. Zitting erotti myös uuden hautausmaan. Vanhan kirkkotarhan pinta-ala oli yksi tynnyrinala ja 29 kapanalaa sekä uuden alueen suuruus yksi tynnyrinala ja 16 kapanalaa.


title: Humppilan vanha kirkko

text: Humppilan ensimmäinen kirkko valmistui 1723 Lamminmäkeen. Seuraavat kirkot rakennettiin nykyiselle kirkonpaikalle. Paikkakunnan toisen kirkon tilalle rakennettiin uusi puukirkko, Humppilan vanha kirkko, 1853-1855 ja siihen käytettiin kaikki edellisestä kirkosta saatava kelvollinen materiaali. Tämä järjestyksessä kolmas Humppilan kirkko paloi 1917 ja sen korvasi nykyinen kivirakenteinen Humppilan kirkko.


title: Humppilan toinen kirkko

text: Humppilan toinen kirkko oli Tammelan seurakunnan alaisen Humppilan kappeliseurakunnan kirkko. Humppilasta tuli itsenäinen seurakunta eli kirkkoherrakunta 1893. Kirkko oli suorakaiteenmuotoinen, torniton, puusta rakennettu pitkäkirkko. Se rakennettiin 1773 ja vihittiin 10. huhtikuuta 1774.


title: Humppilan toinen kirkko

text: Kirkon pohjoisosassa oli sakaristo ja eteläsivulla ainoan ulko-oven edessä eteinen. Paanuista tehdyn vesikaton pinnan peitti musta terva, kun taas seinien ulkopinta oli maalattu punaiseksi. Runkohuoneessa oli viisi ikkunaa ja sisäkattona holvimainen lautakatto. Kaikki sisäpinnat olivat maalaamattomia. Kirkon pituus oli 24 kyynärää (14,2 metriä), leveys 15 kyynärää (8,9 m) ja vesikatto alkoi 8 kyynärän (4,7 m) korkeudesta. Kuoripäädyssä olleiden kahden ikkunan korkeus oli kolme kyynärää (1,8 m), eteläsivun kahden ikkunan korkeus kaksi kyynärää (1,2 m), pohjoisseinän ikkunan korkeus yksi kyynärä (0,6 m) ja länsipäädyn parven yläpuolisen ikkunan korkeus oli yksi kyynärä. Kirkkohuonetta koristi öljyvärimaalaus, jonka aiheena oli vertauskuvallinen ihmishahmo, ja sen allekirjoituksena ollut virke tarkoitti suomeksi "Kaiken maallisen hyvän minä kernaasti jätän, kun taivas minulle autuuden tarjoo."


title: Humppilan toinen kirkko

text: Sakariston pituus ja leveys oli 5–6 kyynärää (3–3,5 m). Sen pohjois- ja itäseinillä oli yhden kyynärän korkuinen ikkuna, joista toisessa oli rautaristikko ja toinen oli suljettavissa luukulla. Sakariston alle oli rakennettu pieni viinikellari. Sakaristossa, kirkkohuoneessa ja eteisessä oli puinen lankkulattia. Kirkkosalista sakaristoon johtavassa ovessa oli avaimella käytettävä lukko ja samanlainen lukko oli eteisestä kirkkoon johtavassa ovessa. Ikkunattoman ja vailla välikattoa olevan eteisen ulko-ovessa ei ollut lukkoa, vaan sen korvasi rautahaka.


title: Humppilan toinen kirkko

text: Kirkon rakentamisen yhteydessä tehty puinen kellotapuli oli maalattu punaiseksi. Se oli pituudeltaan ja leveydeltään yhdeksän kyynärää (5,3 m) ja sen seinän korkeus oli viisi kyynärää (3 m). Paanukattoisen tapulin kokonaiskorkeudeksi muodostui 15 kyynärää (9 m). Torniin oli ripustettu kaksi kelloa, joista 18 leiviskää (153 kg) painava oli valettu Tukholmassa 1775 ja 12 leiviskää (102 kg) painava 1833 Luvialla. Tämä kellotapuli purettiin 1857 ja siitä saadut rakennusaineet käytettiin pappilan aitan korjaamiseen.


title: Humppilan toinen kirkko


title: Grisetti

text: Grisetti (, harmaisiin pukeutunut < "gris", harmaa) tarkoitti Ranskassa alun perin vähävaraisten käyttämää harmaata hamekangasta. Vuodesta 1650 lähtien sanalla tarkoitettiin etenkin Pariisissa sellaista köyhää tyttöä, joka arkityöt tehtyään liittyi nuoren tai rikkaan rakastajan seuraan. Grisetti muutti tavallisesti rakastajansa luo asumaan ja toimimaan tämän taloudenhoitajana. Nimitystä käytettiin 1800-luvun puolivälissä erityisesti pariisilaisten taiteilijoiden ja ylioppilaiden vähävaraisista, moraaliltaan epäilyttävistä ystävättäristä.


title: Mauri Heikkilä

text: Mauri Kalevi Heikkilä (s. 22. marraskuuta 1929 Vähäkyrö) on suomalainen näyttelijä. Heikkilä näytteli useissa teattereissa eri puolilla Suomea 1950-luvulta aina 1990-luvulle. Kauimmin hän työskenteli Turun kaupunginteatterissa, jonne hänellä oli kaksi pitkää kiinnitystä.


title: Mauri Heikkilä

text: Mauri Heikkilän vanhemmat olivat maanviljelijä Eero Heikkilä ja Alli Heikkilä. Hän suoritti Suomen Teatterikoulun 1954–1957, jonka jälkeen hän oli kiinnitettynä Intimiteatteriin 1957–1959. Sitä seurasi kiinnitys Imatran Teatteriin 1959–1961 ja Oulun kaupunginteatteriin 1961–1965. Vuonna 1965 alkoi Heikkilän kymmenvuotinen kausi Turun kaupunginteatterissa. Vuosina 1975–1978 hän oli kiinnitettynä Rovaniemen teatteriin ja vuodesta 1978 Kuopion kaupunginteatteriin. Muutaman Kuopion vuoden jälkeen Heikkilä palasi Turun kaupunginteatteriin, jossa hän näytteli eläköitymiseensä asti.


title: Mauri Heikkilä

text: Heikkilän näyttämötehtäviä olivat muun muassa Akseli Koskelan rooli Väinö Linnan tekstiin perustuvassa näytelmässä "Täällä Pohjantähden alla" ja Willy Lomanin rooli Arthur Millerin klassikkonäytelmässä "Kauppamatkustajan kuolema". Tšehov-klassikossa "Vanja-eno" Heikkilä tulkitsi Mihail Astrovin osan ja Edward Albeen avioliittodraamassa "Kuka pelkää Virginia Woolfia?" hänellä oli Georgen rooli.


title: Mauri Heikkilä

text: Heikkilän sivurooleista mainittakoon nimismiehen osa Kalle Holmbergin ohjaamassa "Seitsemässä veljeksessä", joka oli eräs aikakautensa näyttämötaiteellisia tapauksia Suomessa.


title: Mauri Heikkilä

text: Valkokankailla Heikkilä on näytellyt lähinnä sivurooleja. Suomalaisen elokuvan studiokaudella hän näytteli kahdessa elokuvassa: "Poika eli kesäänsä" ja "Murheenkryynin poika". Niin sanotun uuden aallon elokuvista hän oli mukana teoksessa "Asfalttilampaat" ja 1980-luvun alussa ihmissuhdekuvauksessa "Yö meren rannalla". 2000-luvulla Heikkilä näytteli kolmessa elokuvassa. Vuonna 1977 Heikkilä teki pääroolin Mainostelevision tuottamassa elokuvassa "Salakaato", joka oli filmatisointi Rovaniemen teatterin samannimisestä menestysnäytelmästä.


title: Grivenka

text: Grivenka on vanha venäläinen massan mittayksikkö, josta oli käytössä kaksi erisuuruista muotoa. Iso grivenka oli yhden venäläisen naulan suuruinen eli vastasi 409,52 grammaa ja pieni grivenka vastasi 204 grammaa.


title: Shaktismi

text: Shaktismi on hindulaisuuden kolmanneksi suurin haara vaishnaviittien ja shaiviittien jälkeen. Sen edustajat palvovat shaktia itseään eli Devin (Suuren Jumalattaren) eri ilmenemismuotoja. Suositumpia näistä ovat tuhon ja suojeluksen jumalatar Kali, vaurauden jumalatar Lakshmi eri inkarnaatioineen (mm. Radha), viisauden ja musiikin jumalatar Sarasvati, sotaisa neitsytjumalatar Durga ja tämän lempeämpi, äidillinen muoto Parvati.


title: Pyhäjärven linnanmäki

text: Pyhäjärven linnanmäki on Päijät-Hämeessä Orimattilan Artjärvellä sijaitseva mäkilinna.


title: Pyhäjärven linnanmäki

text: Linnamäki sijaitsee Artjärven kirkosta 1,2 kilometriä etelälounaaseen Kinttulan kartanon länsipuolle samassa niemen itäkärjessä, joka pistää Pyhäjärvelle sen pohjoisrannasta. Linnapiha on 40×40 metrin kokoinen tasoitettu kenttä, jota kiertää kivivalli. Valli on todennäköisesti jäänne puuvarustuksesta, joka on suojannut linnaan hakeutuneita suoralta hyökkäykseltä. Linnapihalla on myös kuoppa, jonka pohjalle on ladottu kiviä. Keskustelua ovat herättäneet ”käräjäkivet”, joita on myös arveltu olleen osa kivivallia. Länsirinteellä on jäänteitä mahdollisesta etuvarustuksesta ja vallin muissa kohdissa on varustettujen porttiaukkojen jäänteitä. Lainnalaueella olevan pengerretyn alueen tutkimuksissa paljastui tiilipohjustettu 7×20 metrina alue. Tiilet oli vain ladottu paikoilleen ilman laastia.


title: Pyhäjärven linnanmäki

text: Linnamäellä on suoritettu arkeologinen kaivaus vuonna 1939 (Osmo Krohn). Muuten linnaa on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1859 (C. A. Gottlund), 1876 (R. Hausen), 1908 (Sara Backman), 1969 (Anna-Liisa Hirviluoto), 1999 (Satu Koivisto), 2003 (Veli-Pekka Suhonen), 2011 (Esko Tikkala ja Päivi Taipale) ja 2012 (Teemu Tiainen, Sami Raninen ja Anna-Mari Liira).


title: Pyhäjärven linnanmäki

text: Linnamäki arvioidaan olleen käytössä ainakin rautakaudella ja keskiajalla. Se on sijainnut saaressa ennen 1600-luvulla tapahtunutta Pyhäjärven pinnanlaskua. Tästä syystä se tunnetaan vanhoissa kartoissa myös Linnaniemi-nimellä. Säilyneen kivivallin pituudeksi havaittiin 1800-luvun lopussa vielä noin 85 metriä. Monien muiden linnavuorien tavoin on myös Pyhäjärven linnanmäen varustuksia hävitetty vuosien varrella. Linnavuorta tiedetään tuhotun ainakin 1800-luvulla, jolloin vallien kiviä on otettu rakennusaineeksi. Kansanjuhlien yhteydessä kiviä on myös vieritetty huvin vuoksi Pyhäjärveen. Mäki on ollut lehtimetsäinen, mutta talvella 2010–2011 tehtiin koneellinen metsänkaato, jolla lähes koko puusto poistettiin.


title: Pyhäjärven linnanmäki

text: Linnanmäestä noin 1,3 kilometriä pohjoiseen Takatien länsipäässä sijaitsee Orimattilan toinen linnavuori Nuppilinna.


title: Fais

text: Fais on atollisaari Tyynellämerellä. Saari muodostaa oman kuntansa Yapin osavaltiossa, ja on osa Mikronesian liittovaltiota. Saari sijaitsee noin 270 kilometrin päässä osavaltion pääsaaresta, Yapista. Saari on noin 2,7 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Kokonaispinta-ala on noin 2,6 km².


title: Fais

text: Faisilla sijaitsee Faisin lentoasema.


title: Ruuvimies

text: Ruuvimies on Jukka-Pekka Siilin ohjaama suomalainen televisioelokuva vuodelta 1995. Psykologisen draaman genreen kuuluva teos kertoo nuoren miehen uravalinnasta pienen perheyrityksen ja suuren telekommunikaatioyrityksen välillä.


title: Ruuvimies

text: Jukki Sikiö pääsee armeijasta siviiliin ja palaa kotiinsa, jossa hän alkaa työskennellä isänsä omistaman kiinnitystarvikealan tukkuyhtiön eli ruuvifirman palveluksessa. Toisaalta häntä houkuttaa ura Nokiassa, jonka nousukiito on juuri alkamassa. Eletään 1990-luvun puoltaväliä, ja vuosikymmenen alun lama on vaihtumassa nousukaudeksi. Myös Jukin kaveri Tommi tähtää Nokialle. Jukki joutuu ottamaan huomattavan vastuun perheensä yrityksessä, sillä hänen isänsä Rauno lähetetään alkoholismin takia hoitolaitokseen.


title: Ruuvimies

text: Pankilta riittää jonkin aikaa luottoa Sikiön ruuvifirmalle, mutta lopulta firma päätyy konkurssiin. Sopivaa ostajaa ei löydy. Ennen konkurssia Jukin täytyy irtisanoa firman sihteeri Sirpa, joka on kihlautunut firman varastonhoitajan Simon kanssa. Jukki pääsee Nokian koulutusohjelmaan, mutta ei koe sitä omaksi jutukseen ja luopuu koulutuspaikasta. Tommi on tahollaan päässyt saman ohjelman varasijalle ja saa yllätyksekseen Jukilta vapautuneen paikan.


title: Ruuvimies

text: Loppuratkaisuna ruuvifirma jatkaa toimintaansa tietyin muutoksin. Simosta tulee toimitusjohtaja ja Sirpa toteaa tyytyväisenä: "Sitä ollaan nyt taas niin toimitusjohtajaa että".


title: Ruuvimies

text: "Ruuvimiehen" rakkauskuviona on Jukin suhde blondiin nimeltä Heidi. Suhde rakoilee, sillä kumpikin osapuoli hakee suuntaa elämälleen. Heidi lähtee lyhyeksi aikaa Norjaan opiskelemaan Alexander-tekniikkaa. Jukin sisko Anne puolestaan etsii menestystä taekwondossa.


title: Nikolai Patolitšev

text: Nikolai Semjonovitš Patolitšev (; 23. syyskuuta 1908 Zolino, Vladimirin kuvernementti – 1. joulukuuta 1989 Moskova) oli neuvostoliittolainen poliitikko, joka toimi Neuvostoliiton ulkomaankauppaministerinä vuosina 1958–1985.


title: Nikolai Patolitšev

text: Patolitšev liittyi Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen vuonna 1928 ja hänet valittiin vuonna 1941 keskuskomitean jäseneksi. Toisen maailmansodan aikana hän toimi puolueen paikallisena sihteerinä Jaroslavlissa ja vuodesta 1941 Tšeljabinskissa. Hän oli vuosina 1946–1947 keskuskomitean sihteeri. Vuosina 1950–1956 Patolitšev oli Valko-Venäjän kommunistisen puolueen keskuskomitean pääsihteeri eli Valko-Venäjän neuvostotasavallan paikallinen puoluejohtaja. Vuosina 1952–1953 hän oli myös keskuskomitean presidiumin ehdokasjäsen. Vuosina 1956–1958 Patolitšev toimi Neuvostoliiton apulaisulkoministerinä, minkä jälkeen hänet nimitettiin ulkomaankauppaministeriksi. Tätä tehtävää Patolitšev hoiti, kunnes siirtyi vuonna 1985 eläkkeelle. Seuraavana vuonna hänet pudotettiin myös keskuskomiteasta. Hänelle myönnettiin Sosialistisen työn sankarin kunniamerkki kahdesti vuosina 1975 ja 1978.


title: Nikolai Patolitšev

text: Patolitšev toimi Suomen ja Neuvostoliiton hallitusten välisen talouskomission eli niin sanotun idänkaupan komission Neuvostoliiton delegaation puheenjohtajana sen perustamisesta oli vuodesta 1967 alkaen. Patolitšev vieraili useasti Suomessa ja tuli Suomen johdolle tutuksi pitkän ministerikautensa aikana. Hänen on sanottu olleen presidentti Urho Kekkosen saunavieraana Tamminiemessä useammin kuin kenenkään toisen neuvostojohtajan.


title: Sapwuahfik

text: Sapwuahfik (myös Ngatik tai Raven Islands) on Mikronesian liittovaltioon kuuluva atolli. Atolli koostuu kymmenestä erillisestä pienestä saaresta ja keskellä sijaisevasta laguunista. Todellinen maapinta-ala on yhteensä noin 1,75 km², ja ainoastaan yksi saari, Ngatik, on asutettu. Saarella on asukkaita 456 (vuonna 2010).


title: Sapwuahfik

text: Ngatikilla on lentoasema, joka on eroosion vaikutuksesta joutunut erilleen pääsaaresta.


title: Venäjän Berliinin-suurlähetystö

text: Venäjän Berliinin-suurlähetystö sijaitsee Mitten kaupunginosassa, osoitteessa Unter den Linden 55–65.


title: Venäjän Berliinin-suurlähetystö

text: Lähetystön nykyinen rakennus rakennettiin vuosina 1949–1951 Neuvostoliiton lähetystöksi Itä-Saksaan. Rakennuksen suunnitteli Anatoli Striževskin johtama saksalais-neuvostoliittolainen arkkitehtiryhmä, jonka muut jäsenet olivat Lebedinski, Sichert ja Friedrich Skujin. Rakennus edustaa tyyliltään stalinistista arkkitehtuuria, ja itäsaksalaiset arkkitehdit käyttivät sitä myöhemmin esikuvanaan. Leveän rakennuksen keskiosa on vedetty sisään katulinjasta. Venäjän lähetystö on toiminut samalla paikalla vuodesta 1837. Vanha 1700-luvulla rakennettu lähetystötalo tuhoutui toisen maailmansodan pommituksissa.


title: Käävät metsien suojeluarvon indikaattoreina

text: Lahottajasieniin kuuluvia kääpiä käytetään yleisesti vanhojen, suojeluarvoltaan korkeiden metsien tunnistamiseen luontoinventoinneissa. Metsätaloudelle herkkien kääpien esiintyminen kertoo laajemmin lahopuusta riippuvaisten eliölajien tilasta ja alueen lahopuujatkumosta.


text:
Teoriassa jokainen metsästä löytyvä eliölaji on vain itsensä indikaattori, eli pursukäävän löytyminen todistaa vain sen, että paikalla elää pursukääpä. Kokemus on kuitenkin osoittanut, että tiettyjen, vaateliaiden lajien (ja varsinkin monien sellaisten yhtaikainen) löytyminen heijastaa laajemminkin kyseisen paikan tilaa, samaan tapaan kuin suomalaisessa metsien kasvupaikkaluokituksessa tietyt opaskasvit kertovat varsin selvästi, mistä metsätyypistä on kyse. Huolella valikoituja eliölajeja voidaan käyttää ilmentäjinä eli indikaattoreina, kun joudutaan vertailemaan suojelun kannalta olennaisia asioita.
Metsän luonnontilaisuuden indikaattoreiksi sopivat monet eliöryhmät, kuten sienet, jäkälät, sammalet ja hyönteisistä etenkin kovakuoriaiset. Kukin eliöryhmä paljastaa omanlaisiaan piirteitä metsän ekologiasta ja ikärakenteesta: puusto- eli varjojatkumoa, jättipuujatkumoa, maapuujatkumoa, elävän puuston jatkumoa, jne. Kaikkien eliöryhmien inventointi on kuitenkin liian suuritöinen, ja käytännön tarpeisiin on tehtävä valintoja. Kääpien inventointia on Suomessa käytetty laajasti ns. toiminnallisen aarniometsäjatkumon (functional primeval forest continuity) osoittamiseen, eli käytännössä suojeluarvon yhtenä mittarina.


text: Kotirannan ja Niemelän (1993, 1996) laatimassa arviointimenetelmässä indikaattorilajit jaetaan kahteen ryhmään: Vanhan metsän lajit ovat sieniä, jotka menestyvät parhaiten vanhoissa, luonnontilaa lähellä olevissa metsissä, vaikka niitä löytää silloin tällöin myös ihmisen vaikutuspiiristä (esim. romahtaneista hirsirakenteista). Joka tapauksessa metsäluonnossa kasvaessaan ne kuuluvat metsän ikäsukkession loppupuolelle. Aarniolajit ovat edellisiä selvemmin ja tiukemmin sitoutuneet vanhimpiin luonnonmetsiin. Kuusivaltaisille metsille ja mäntyvaltaisille metsille laadittiin oma lajilistansa.


text: Inventoidun metsän luonnontilaisuuden ja suojeluarvon karkea arviointi tehdään seuraavasti. Löytyneille vanhan metsän lajeille annetaan numeroarvo 1, aarniolajeille 2. Yhteenlaskien saadaan vertailuluku:Asteikko on luonnollisesti karkea, sillä siihen vaikuttavat mm. alueen koko ja vaihtelevuus. Tulosten luotettavuuteen vaikuttavat mm. se, mihin aikaan ja millaisena sienivuonna inventointi tehtiin, kuinka kauan alueella työskenneltiin, ja millainen oli inventoijan/inventoijien työskentelyrutiini ja lajintuntemus. Alinkin luokka (10–19) on vaatimustasoltaan tiukka: oikeaoppisesti hoidettu talousmetsä saa tällä asteikolla mitaten useimmiten numeroarvon 0, harvoin 1–4.


text: Valittava työtapa riippuu siitä, miten tarkkaa arviota tarvitaan. Jos alueella on sekä merkittäviä männiköitä että tuoreita kangasmetsiä, kummatkin pitäisi inventoida ja arvottaa erikseen metsäkuviotietojen pohjalta tai mänty- ja kuusimetsät silmämäärin erottaen. Indikaattorilaji, joka on sekä kuusi- että mäntymetsien listassa, luetaan silloin esim. mäntymetsien pistemäärään vain, jos se löytyi mäntymetsästä. Yleisluontoisemmassa arvioinnissa koko alue voidaan inventoida yhtenä, ja pisteyttää yleisemmän metsätyypin mukaan.


title: Louise Barnes

text: Louise Barnes (s. 26. huhtikuuta 1974 KwaZulu-Natal) on eteläafrikkalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa televisiosarjoissa "Jozi-H", "Scandal!" ja "Black Sails", sekä elokuvassa "Surviving Evil".


title: Louise Barnes

text: Barnes valmistui Witwatersrandin yliopistosta 2006 pääaineenaan näyttämötaide.


title: Koulutus Turussa

text: Koulutus Turussa koostuu yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta sekä korkeakoulutuksesta, joita täydentävät aikuiskoulutus ja vapaa sivistystyö. Yleissivistävää koulutusta edustavat useat peruskoulutusta tarjoavat koulut sekä lukiokoulutusta tarjoavat opinahjot. Turun ammatti-instituutti on yksi Suomen suurimmista toisen asteen ammatillisista oppilaitoksista. Yliopistoja on kaksi, ammattikorkeakouluja neljä.


title: Koulutus Turussa

text: Turkuun perustettiin vuonna 1249 Pyhän Olavin dominikaaniluostari. Dominikaaniveljeskunnissa tieteellä ja koulutuksella oli vahva jalansija ja luostarilla oli oma koulunsa.


title: Koulutus Turussa

text: Perinteisesti Turun ensimmäisenä kouluna pidetään kuitenkin katedraalikoulua, joka lienee perustettu vuonna 1276. Koulut olivat pitkään yhteydessä kirkkoon, joka määrittelikin pitkälti opetussisällön. Sekä dominikaaniluostarin koulun että katedraalikoulun opetuskielenä oli latina. Katedraalikoulusta kehittyi ajan mittaan arvostettu oppilaitos. Opiskelijat kävivät hakemassa oppia ulkomailta, mutta yhtä lailla myös Turkuun tultiin ulkomailta opiskelemaan. 1500-luvulla Turun koulun kuuluisia lehtoreita olivat muun muassa Mikael Agricola ja Jaakko Finno.


title: Koulutus Turussa

text: Vallalla olevan uskonpuhdistuksen tavoitteiden mukaisesti kansan piti pystyä lukemaan Raamattua ja muita uskonnollisia tekstejä omalla kielellään. Suomenkielisen uskonnollisen kirjallisuuden laatimisesta tuli Agricolan elämäntyö ja häneltä ilmestyi aapinen eli ABC-kirja vuonna 1543 ja Uusi testamentti eli Se Wsi Testamenti vuonna 1548.


title: Koulutus Turussa

text: Vuonna 1611 annettiin uusi koulujärjestys, jonka myötä Turun koulun koululuokkien määrä nostettiin neljästä kuuteen. Uudistuksen seurauksena koulujen opetuskieli muutettiin latinasta ruotsiksi ja alemmille luokille lisättiin kirjuriluokka, jolle kauppiaiksi tai käsityöläismestareiksi aikovat voivat ilmoittautua.


title: Koulutus Turussa

text: Vuonna 1630 kaupunki sai piispa Isaacus Rothoviuksen ehdotuksesta ensimmäisen lukionsa, kymnaasin. Vuonna 1640 juhlittiin Turun akatemian avajaisia. Juhlapuheessaan Pietari Brahe ylisti maan kauneutta, mutta pahoitteli kansan rappiotilaa ja koulutuksen puutetta, jotka uusi akatemia tulisi kuitenkin muuttamaan. Akatemiassa oli alkuun neljä tiedekuntaa: filosofinen, lääketieteellinen, teologinen ja oikeustieteellinen.


title: Koulutus Turussa

text: Vuonna 1649 Ruotsin valtakuntaan saatiin jälleen uusi koulujärjestys. Oppilaitokset jaettiin kolmeen ryhmään. Suomeenkin luotiin uuden koulujärjestyksen mukainen kouluverkosto. Valtiovalta huolehti lukioiden ja triviaalikoulujen ylläpidosta.


title: Koulutus Turussa

text: 1700-luvulla Ruotsia koetteli pitkä sotien kausi. Katedraalikoulun toiminta keskeytyi, kun venäläisjoukot marssivat vuonna 1713 Turkuun. Myös Turun akatemia oli hetken pois toiminnasta. Ruotsin ajan loppupuolella Turun hiippakunnassa toimi viisi triviaalikoulua. Vuonna 1748 niissä oli yhteensä 478 oppilasta. Tästä joukosta pääosa eli noin kolmannes opiskeli Turun katedraalikoulussa. Opiskelijamäärässä ei tapahtunut suurta muutosta koko vuosisadalla.


title: Koulutus Turussa

text: Akatemia aloitti toimintansa uudelleen vuonna 1722. Valistuksen vuosisadalla akatemiassa vaikuttivat muun muassa Carl Fredrik Meinander, Pehr Kalm, Henrik Gabriel Porthan ja Johan Haartman. Turun akatemia nautti suurta arvostusta aivan 1700-luvun lopulla, jolloin kuningas Kustaa III harkitsi akatemiaa kruunuprinssin opiskelupaikaksi. Uusi akatemiatalo valmistui vuonna 1817.


title: Koulutus Turussa

text: Yliopisto muutti akatemiantaloon jo vuonna 1815, vaikka avajaisia vietettiinkin vasta pari vuotta myöhemmin. Vuoden 1827 raivonneen Turun palon jälkeen yliopisto siirrettiin Helsinkiin ja nimeksi vaihtui Suomen Keisarillinen Aleksanterin Yliopisto.


title: Koulutus Turussa

text: Kansankoulujen edeltäjänä toimi vuonna 1822 perustettu Bell-Lancaster -koulu. Jotta opetusta pystyttiin antamaan mahdollisimman monille lapsille samalla koulutalomenoja säästäen, saivat ainoastaan lahjakkaimmat oppilaat opettajan opetusta. Heti kun nämä olivat saavuttaneet määrätyn tietomäärän, annettiin heidän opettaa muita oppilaita.


title: Koulutus Turussa

text: Turun ensimmäinen kunnallinen alakansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1872. Saman vuoden syksyllä aloitettiin myös yläkansakoulun toiminta. Tytöille ja pojille olivat omat koulunsa. Tytöt laitettiin Bell-Lancasterkoulun toiseen kerrokseen. Suomenkielisten ja ruotsinkielisten poikien yläkoulu toimi samalla tontilla sijainneen puurakennuksen isossa luokkahuoneessa. Liikuntatunnit pidettiin koulun pihalla, sillä liikuntasalia ei ollut.


title: Koulutus Turussa

text: Ensimmäinen oppikoulu perustettiin 1879. Tämä yksityinen koulu sai nimekseen Turun Suomalainen Yhteislyseo, joka tunnettiin myöhempinä vuosikymmeninä nimellä Turun suomalainen klassillinen lyseo.


title: Koulutus Turussa

text: Åbo Akademi ja Turun yliopisto perustettiin vuosina 1918 ja 1920. Kieliriitojen takia kaksikielinen yliopisto oli mahdottomuus. Molemmat perustettiin sekä lahjoitusten että rahankeräysten turvin. Opiskelijamäärältään Åbo Akademi oli Turun yliopistoa suurempi 1940-luvulle saakka.


title: Koulutus Turussa

text: Vuoden 1921 oppivelvollisuuslaki määräsi kaikki lapset käymään vähintään kuusi vuotta kansakoulua. Samppalinnanmäellä otettiin käyttöön Turun tyttökoulu eli Tipula vuonna 1926 Marttiin valmistui koulutalo vuonna 1927 ja Raunistulaan 1932. Raunistulan koulutalo tosin siirtyi Turun kaupungin puolelle vasta alueliitosten myötä vuonna 1944.


title: Koulutus Turussa

text: Yliopisto siirtyi 1950-luvulla Phoenix-hotellin rakennuksesta Kauppatorin laidalta Vesilinnanmäelle eli nykyiselle Yliopistonmäelle. Kauppakorkeakoulu perustettiin vuonna 1950 ja se siirtyi Aurakadulta Rehtorinpellonkadulle 1958.


title: Koulutus Turussa

text: Turussa kokeiltiin ensimmäisenä Suomessa vuonna 1957 englanninkielen opiskelua kahdessa koulussa kielilinjojen luokilla. Vuonna 1968 englanninkielestä tuli koko Suomessa pakollista kolmannelta luokalta lähtien.


title: Koulutus Turussa

text: 1920-luvulta 1970-luvulle koulujärjestelmässä ei tapahtunut suuria muutoksia. 1972 aloitettiin siirtyminen peruskoulujärjestelmään ja kansakoulut siirtyivät viisipäiväiseen työviikkoon. Turussa siirtyminen tapahtui vuoden 1976 alussa.


title: Koulutus Turussa

text: Turussa järjestetään perusopetusta ja lukiokoulutusta suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi. Lukiot tarjoavat erityislinjoja, joita ovat esimerkiksi urheilu-, meri- sekä musiikkilinja. Kunnallisten koulujen lisäksi kaupungissa toimivat muun muassa Turun yliopiston alaisuudessa toimiva Turun normaalikoulu sekä steinerpedagogisiin arvoihin pohjautuva Turun Steiner-koulu.


title: Koulutus Turussa

text: Turun Hirvensaloon on avattu 2018 Syvälahden monitoimitalo, jossa saman katon alla ovat koulu ja päiväkoti sekä kirjasto, nuorisotila, neuvola, kouluterveydenhuolto ja liikuntatilat. Monitoimitalon myötä pyritään lisäämään älykkäitä oppimisympäristöjä, jotka mahdollistavat aiempaa yksilöllisempiä oppimismahdollisuuksia. Vastaava monitoimitalo on valmistumassa Yli-Maariaan 2019 vuoden alussa. Syvälahti on muutaman muun pilottikoulun tavoin mukana STEaM Turku -hankkeessa, jossa eri ikäisiä nuoria koitetaan tutustuttaa tieteeseen ja teknologiaan.


title: Koulutus Turussa

text: Turun ammattioppilaitoksella on ollut useita koulutaloja ympäri Turkua 1900-luvun ajan. Nykyisin oppilaitos tunnetaan nimellä Turun ammatti-instituutti (TAI). Muiden koulutustensa ohella TAI:n aikuiskoulutus on Varsinais-Suomen laaja-alaisin aikuiskouluttaja. Aikuiskoulutuksessa opiskelee vuosittain yli 6000 opiskelijaa. Ammatillista koulutusta varten on myös useita muita oppilaitoksia kuten Paasikivi-opisto, Turun kristillinen opisto, Turun konservatorio ja Axxell. Vuoden 2018 alussa syntyi uusi ammatillinen erityisoppilaitos, Ammattiopisto Spesia. Spesian opiskelijat ovat nuoria ja aikuisia, jotka tarvitsevat erityistä tukea opintoihinsa.


title: Koulutus Turussa

text: Harrastuskursseja ja muita yleisivistäviä kursseja tarjoavat esimerkiksi Turun suomenkielinen työväenopisto, Åbo arbetarinstitut ja Auralan kansalaisopisto.


title: Koulutus Turussa

text: Turun kauppakorkeakoulun sulauduttua vuonna 2009 Turun yliopistoon kaupungissa toimii kaksi yliopistoa ja neljä ammattikorkeakoulua. Turun yliopistossa on seitsemän tiedekuntaa ja seitsemän erillistä laitosta. Turun yliopisto on mukana kolmessa Suomen Akatemian kansallisessa huippuyksikössä kaudella 2018-2025: pelikulttuurien tutkimuksen-, kestävän avaruustieteen ja -tekniikan- sekä kvanttiteknologian huippuyksiköissä. QS Rankingin kansainvälinen tieteenalakohtainen vertailu listaa maailman parhaat yliopistot 48 tieteenalalla. Vuoden 2018 vertailussa Turun yliopistosta parhaiten sijoittuivat hoitotiede (sija 44) ja kasvatustiede (sijaluku 151‒200). Turun yliopiston lisäksi Turussa toimii Åbo Akedemi, joka on Suomen ainoa monitieteinen ruotsinkielinen yliopisto.. Turun ammattikorkeakoulussa on mahdollista suorittaa ylempi ammattikorkeakoulututkinto viidellä eri alalla: insinööri, kulttuuriala, master of business administration, sosiaali- ja terveysala ja tradenomi. Suuri osa toiminnasta sijoittuu Kupittaan kampuksen alueelle, jossa sijaitsevat muun muassa ICT-City, Koneteknologiakeskus ja Lemminkäisenkadun toimipiste.Korkeakouluja ovat Turun ammattikorkeakoulun lisäksi Yrkehögskolan Novia, Diakonia-ammattikorkeakoulu ja Humanistinen ammattikorkeakoulu. Turussa toimii tekniikan verkostoyliopisto FITech, joka pyrkii vastaamaan Lounais-Suomeen tarvittavien huippuosaajien koulutuksen varmistamisesta. Eniten opiskelijoita, noin 20 000, on Turun yliopistossa. Yhteensä kaupungissa on noin 40 000 opiskelijaa.


title: Mwoakilloa

text: Mwoakilloa (myös Mokil, aiemmin Wellington Island tai Duperrey Island) on Mikronesian liittovaltioon kuuluva atolli. Atolli koostuu kolmesta saaresta, joiden yhteinen maapinta-ala on noin 2,1 km². Vain yksi saarista, Kahlap, on asutettu, ja siellä asuu 133 henkilöä (vuonna 2010).


title: Mwoakilloa

text: Mwoakilloa on todennäköisesti asutettu alun perin samoihin aikoihin, kun muutkin Mikronesian alueen saaret, mahdollisesti Pohnpein saarelta käsin.


title: Mwoakilloa

text: Eurooppalaiset löysivät Mwoakilloan saariryhmän vuonna 1815, kun "Marquis of Wellington" -alus purjehti saariryhmän ohitse matkallaan Australiasta Kiinaan. Vuonna 1823 ranskalainen Louis Isidore Duperrey rantautui saarelle. 1800-luvun puolivälin aikoihin länsimaisten alusten, kuten valaanpyyntialusten, vierailut alueelle lisääntyivät radikaalisti. Saariryhmä on ollut useiden valtioiden hallitsema; Espanja (1886-1899), Saksa (1899-1914), Japani (1914-1945) ja Yhdysvallat (1945-1986), kunnes Mikronesia virallisesti itsenäistyi.