title: Megakirkko

text: Megakirkolla () tarkoitetaan protestanttista kirkkorakennusta, joihin mahtuu yli 2000 kuuntelijaa jumalanpalveluksen ajaksi. Näitä kirkkoja on eniten Yhdysvalloissa, mutta niitä on muissakin maissa. Megakirkkoja alettiin perustamaan aktiivisesti 1980-luvulla, mutta konsepti on jo 1800-luvulta.


title: Zunbil

text: Zunbil oli valtakunta ja hallitsijasuku nykyisen Länsi-Afganistanin alueella. Zunbil hallitsijat vastustivat islamin leviämistä alueelle vuosisatojen ajan, kunnes he päätyivät lopulta saffaridien kukistamaksi vuonna 865.


title: Zunbil

text: Zunbil-hallitsijoiden taustaa ei tunneta varmasti. On mahdollista että he polveutuivat hefthaliiteista tai mahdollisesti vielä heitä vanhemmsita kansoista. Nimi Zunbil on johdettu Zun tai Zhun-nimisestä jumaluudesta, jota palvottiin aikanaan nykyisen Länsi-Afganistanin alueella.


title: Zunbil

text: Vuoristokansat lienevät irrottautuneet sasanidien vallasta näiden Bysantin valtakunnan vastaisten sotien aikana. Lopulta sasanidit kukistuivat islaminuskoisten arabien hyökkäyksissä. Maantieteeltään helposti saavutettavissa olleet alueet, kuten Sistan, Khorasan ja Tokharia valloitettiin 600-luvun loppupuolella, mutta arabit eivät olleet kiinostuneita valtamaan Hindukušin vuoristoalueita. Heidän sotaretkensä vuorille rajoittuivat lähinnä ryöstöretkiin. Zunbil-hallitsijat hallitsivat Zamendawarin nimellä tunnetusta keskuksestaan käsin. Arabikronikoitsijat tarinoiden mukaan varhainen muslimiarmeija eteni aina Zamendawariin saakka, jossa he vahingoittivat "Zunin vuorella" sijainneen pakanallisen pyhätön epäjumalankuvia osoittaakseen niiden olevan elottomia esineitä. Syvemmälle vuoristoon he eivät kuitenkaan edennet ja Zunbil säästyi islamin leviämiseltä vielä sukupolvien ajan.


title: Zunbil

text: 860-luvun alussa nykyisen Iranin ja Afganistanin rajaseudun Sistanin alueella sai alkunsa saffaridien hallitsijasuku, joka sai nimensä perustajansa Ja'qub ibn al-Laith al-Saffarin mukaan. Zunbil-valtakunnan hallitsijat sekaantuivat lähialueensa politiikkaan ja he olivat tarjonneet turvapaikan eräälle Ibn al-Laith poliittiselle vastustajalle. Ibn al-Laith hyökkäsi heitä vastaan ja vuonna 865 nykyisen Kandaharin alueella käytiin taistelu, jossa Zunbil-hallitsija sai surmansa ja hänen armeijansa tuhottiin. Nykyisen Afganistanin ydinalueet päätyivät nyt muslimien käsiin Ibn al-Laithin jahdatessa pakenevia Zunbil-ylimyksiä Ghaznin kautta Bamejaniin ja Kabuliin saakka.


title: Osvaldo Hurtado Larrea

text: Osvaldo Hurtado Larrea (s. 26. kesäkuuta 1939) on ecuadorilainen juristi ja poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä 1981–1984.


title: Osvaldo Hurtado Larrea

text: Hurtado perusti Ecuadorin kristillisdemokraatisen puolueen vuonna 1964, ja vuonna 1966 hän nousi kongressin puhemieheksi. Seuraavina vuosina hänestä tuli sosiologian professori ja kauppatieteellisenn tiedekunnan varadekaani Quiton katolisessa yliopistossa.


title: Osvaldo Hurtado Larrea

text: Vuoden 1978 presidentinvaaleissa Hurtadon puolue kuului voittoisaan koalitioon. Jaime Roldós Aguilera valittiin presidentiksi ja Hurtado varapresidentiksi. Toukokuussa 1981 Roldos sai surmansa lento-onnettomuudessa, ja Hurtado vannoi presidentinvalan. Hän kohtasi kaudellaan ammattiliittojen vastustusta pitämänsä tiukan talouskurin takia. Vuonna 1984 hän luovutti presidentin aseman vaalit voittaneelle toisen kristillisen puolueen ehdokkaalle, León Febres Corderolle.


title: Sameli Sivonen

text: Sameli Sivonen (s. 23. huhtikuuta 1991 Imatra) on suomalainen vihreitä edustava poliitikko ja Vihreiden nuorten puheenjohtaja. Sivonen on toiminut myös vuodesta 2017 Helsingin kaupungin varavaltuutettuna.


title: Sameli Sivonen

text: Sivonen vietti lapsuutensa Imatralla, Lieksassa ja Kuopiossa. Nuoruutensa Sivonen asui Vantaalla sekä Helsingissä valmistuen ylioppilaaksi Helsingin kuvataidelukiosta 2011. Lukuvuoden 2008–2009 Sivonen oli vaihto-oppilaana Yhdysvalloissa . Sivonen opiskelee arkkitehtuuria Aalto-yliopistossa sekä taloustiedettä Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa. Sivonen on ollut myös perustamassa Suomen arkkitehtiliitto SAFA:n opiskelija-alajaostoa Opiskelija-SAFAa ja toimi O-SAFAn ensimmäisessä johtokunnassa vuonna 2016.


title: Sameli Sivonen

text: Sivonen on toiminut aktiivisesti opiskelijapolitiikassa vuodesta 2015 lähtien, jolloin hän tuli valituksi vaalien suurimmalla äänimäärällä Aalto-yliopiston ylioppilaskunnan edustajistoon Vihreämpi Aalto -listalta. Vuonna 2016 Sivonen toimi edustajiston varapuheenjohtajana. Nykyään Sivonen toimii myös Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan edustajistossa edustaen HYYn vihreitä.


title: Sameli Sivonen

text: Vuoden 2017 kuntavaaleissa Sivonen valittiin varavaltuutetuksi Helsingin kaupunginvaltuustoon 546 äänellä. Loppuvuodesta 2017 Sivonen valittiin Vihreiden nuorten puheenjohtajaksi vuosiksi 2018–2019 toimien ensimmäisen vuoden tamperelaisen Iiris Suomelan puheenjohtajaparina. Vihreillä nuorilla on kaksi tasa-arvoista puheenjohtajaa.


title: Sameli Sivonen

text: Sivonen on toiminut myös Vihreiden nuorten hallituksessa vuonna 2016, vastaten koulutus- ja opiskelijapolitiikasta, ja vihreiden puoluevaltuuskunnassa 2017–2019 sekä varajäsenenä 2016.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Suomen sisällissodan tapahtumat Etelä-Pohjanmaalla käynnistyivät 27.–28. tammikuuta 1918, jolloin valkoiset aloittivat seudulla olleiden venäläisten varuskuntien valtauksen. Kyseessä oli kenraali C. G. E. Mannerheimin määräyksestä toteutettu operaatio, jota Pohjanmaalla pidetään myös koko sisällissodan alkuna. Paikalliset suojeluskunnat ottivat varuskunnat haltuunsa muutamassa päivässä tammikuun loppuun mennessä, jonka jälkeen sotatoimet maakunnassa olivat ohitse, kun rintamalinja asettui Etelä-Suomeen. Helmikuussa Etelä-Pohjanmaasta tuli valkoisen Suomen hallinnollinen ja sotilaallinen keskus. Vaasassa kokoontui Helsingistä paenneista senaattoreista muodostettu Vaasan senaatti ja valkoisen armeijan päämaja toimi maaliskuun jälkipuoliskolle saakka Seinäjoella. Maakunnassa koottiin myös merkittävä osa rintamalle lähetetyistä valkoisten joukoista.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Varuskuntien valtaus sujui suurimmaksi osaksi ilman taisteluita, sillä venäläiset rivimiehet eivät juurikaan olleet kiinnostuneet tekemään vastarintaa. Lisäksi osa upseeristosta teki yhteistyötä suojeluskuntalaisten kanssa. Seudun heikon työväenliikkeen johdosta Etelä-Pohjanmaalla ei Kristiinankaupunkia lukuun ottamatta nähty myöskään valkoisten ja punaisten välisiä yhteenottoja. Syksyn 1917 aikana muodostetut työväen järjestyskaartit eivät Etelä-Suomen tavoin organisoituneet punakaarteiksi, vaan pysyttelivät sivussa aseellisesta kapinasta. Siitä huolimatta Etelä-Pohjanmaalla vangittiin ja teloitettiin lukuisia työväenjärjestöjen jäseniä. Lisäksi Vaasassa surmattiin kevään aikana kymmeniä vangittuja venäläissotilaita.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Etelä-Pohjanmaa valikoitui valkoisten toiminnan keskukseksi alueen aktiivisten suojeluskuntien, heikon työväenliikkeen ja hyvien kulkuyhteyksien vuoksi. Maakuntaan oli syksystä 1917 lähtien perustettu suojeluskuntia käytännössä jokaiseen pitäjään, kun taas seudun työväenjärjestöt olivat Etelä-Suomen teollisuustaajamien kaltaisen radikalismin sijasta valinneet maltillisen linjan. Työväenliikkeen vaisuun toimintaan oli syynä Pohjanmaan erilainen sosiaalinen rakenne, jonka vuoksi maakunnasta puuttui Etelä-Suomen kaltainen sosiaaliluokkien välinen vastakkainasettelu. Maakunnassa ei ollut kartanolaitosta ja torpparijärjestelmää, lisäksi vallankumouksen etelässä synnyttänyt köyhälistö oli Pohjanmaalta lähtenyt valtaosiltaan siirtolaisiksi Pohjois-Amerikkaan. Maaseudun väestöllä oli myös tuottoisia sivuelinkeinoja, jotka Etelä-Suomen kartanoalueella olivat mahdollisia vain suurtilallisille. Pohjanmaalla elinoloihin oltiin yleisesti tyytyväisempiä, joten vallankumouksellisuus ei saanut samanlaista jalansijaa. Kun vielä työväen järjestyskaartien ylipäällikkö Ali Aaltonen antoi Pohjois-Suomen työväenjärjestöille ohjeen pysytellä sivussa aseellisesta toiminnasta, jäi ”talonpoikais-Suomi” jo ennen sisällissotaa käytännössä kokonaan valkoisten haltuun.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Suojeluskuntien järjestäytyminen alkoi Etelä-Pohjanmaalla muun Suomen tavoin syksyn 1917 aikana. Loka–marraskuun vaihteessa Saksasta purjehtinut höyrylaiva "S/S Equity" toi Vaasaan ja Pietarsaareen suojeluskuntalaisille tarkoitetun aselastin ja samalla Suomeen saapuivat myös ensimmäiset jääkärit. Helsingissä 11. joulukuuta 1917 pidetyssä suojeluskuntien edustajakokouksessa järjestön tukialueeksi päätettiin syksyn ajan jatkuneen aktiivisen toiminnan vuoksi ottaa juuri Pohjanmaa. Kokouksen jälkeen aloittivat toimintansa aliupseereita kouluttanut Vimpelin sotakoulu sekä Porvoosta Lappajärvelle siirtynyt ratsupoliisikoulu. Vuodenvaihteessa Etelä-Pohjanmaalla oli jo vajaat 3 000 jääkäreiden kouluttamaa miestä. Myös osa Suomessa olleista venäläisistä upseereista koulutti suojeluskuntaosastoja eri puolilla Pohjanmaata, koska he pitivät järjestöä vallankumouksellisten sosialistien vastavoimana. 15. tammikuuta 1918 pääministeri P. E. Svinhufvud nimitti kenraali C. G. E. Mannerheimin senaatin perustaman sotilaskomitean puheenjohtajaksi valtuuttaen hänet samalla järjestämään hallituksen joukot ja toimimaan niiden päällikkönä. Mannerheim aloitti joukkojen kokoamisen Vaasasta käsin 18. tammikuuta, jolloin kaupungista tuli myös valkoisen Suomen pääkaupunki. Sisällissodan käynnistyessä Etelä-Pohjanmaan suojeluskunnissa oli noin 11 500 jäsentä.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Syksyllä 1917 työväen järjestyskaarteja syntyi Etelä-Pohjanmaalle huomattavasti vähemmän kuin muualle maahan keskimäärin. Sisällissodan alkaessa ainoastaan kymmenessä maakunnan 29:stä kunnasta oli suunniteltu kaartin perustamista. Teollistuneen Vaasan lisäksi järjestyskaarteja muodostettiin lähinnä maakunnan koillisosan Järviseudulla sekä muutamassa Suupohjan kunnassa. Punakaartia ei syntynyt muualle kuin Kristiinankaupunkiin, jossa oli esiintynyt elintarvikepulan aiheuttamia levottomuuksia jo kesällä 1917. Esimerkiksi Vaasassa aktiivisesti toiminut työväen järjestyskaarti pysytteli sivussa aseellisesta kapinasta, ja samoin teki Ähtärissä sijaitsevan Inhan ruukin työväenkaarti, minkä arvellaan johtuneen paikkakunnalta kotoisin olleen päätoimittaja Edvard Valpas-Hännisen vaikutuksesta. Teuvalla puolestaan solmittiin 18. tammikuuta ”rauhansopimus”, jonka mukaan osapuolet pidättäytyivät väkivaltaisuuksista. Se kuitenkin rikkoontui, kun Teuvan suojeluskunta osallistui sotatoimiin Kristiinankaupungissa.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Tammikuun 1918 lopussa Etelä-Pohjanmaalla oli noin 5 500 venäläistä sotilasta, joista pari tuhatta oli Vaasassa. Joukkojen todellisesta määrästä ei kuitenkaan ole tarkkaa tietoa, sillä toisten arvioiden mukaan venäläisiä oli koko Pohjanmaalla vain 5 000. Vaasan ja Seinäjoen alueelle oli sijoitettu Tampereella esikuntaansa pitäneen 106. jalkaväkidivisioonan 423. jalkaväkirykmentti ja kevyt patteristo. Lisäksi Merenkurkun saaristossa oli merisotilaita, jotka olivat huolehtineet merialueiden vartioinnista vuodesta 1915 lähtien. Joukot olivat huonosti motivoituneita, sillä suurin osa miehistä keskittyi vain odottamaan kotiuttamista, jonka oli määrä tapahtua kevään aikana. Suojeluskunnat eivät kuitenkaan olleet halukkaita odottamaan venäläisten poistumista. Heidän pelättiin aseistavan työväen järjetyskaarteja, vaikka bolševikkien Suomen aluekomitean puheenjohtaja Ivar Smilga oli vielä tammikuun puolivälissä määrännyt sotilaat asettumaan puolueettomiksi suomalaisten keskinäisissä konflikteissa. Toisaalta suojeluskuntalaiset halusivat myös saada venäläisten aseet itselleen.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Kun kenraali Mannerheim sai 25. tammikuuta tiedon, että Karjalan tilanne oli Viipurissa sattuneen kahakan myötä kärjistynyt suojeluskuntien ja työväen järjestyskaartien väliseksi aseelliseksi yhteenotoksi, määräsi hän hyökkäyksen Pohjanmaan venäläisiin varuskuntiin. Senaatti oli aikaisemmin samana päivänä julistanut suojeluskunnat hallituksen virallisiksi joukoiksi, minkä vuoksi aseellinen yhteenotto venäläisten kanssa merkitsi myös vihollisuuksia Suomen ja Neuvosto-Venäjän välillä. Pääministeri Svinhufvud vaatikin Mannerheimia vielä luopumaan sotatoimista, mutta tämä ei enää halunnut pidätellä innokkaita suojeluskuntia, ja näin operaatio käynnistyi virallisesti maanantaina 28. tammikuuta kello 03.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Hyökkäystä suunnitellessaan Mannerheim antoi Vaasan ja Ylistaron varuskuntien valtauksen eversti Martin Wetzerille, Seinäjoen ja Lapuan eversti Paul von Gerichille, ja Ilmajoen eversti Karl Emil Bergin johtamalle Suomen Tasavallan Vartiostolle. Mannerheim johti itse operaatiota Ylihärmästä, josta hän epäonnistumisen uhatessa olisi pystynyt helposti pakenemaan. Laihian suojeluskuntalaiset lähtivät muista osastoista poiketen liikkeelle jo myöhään sunnuntai-iltana, kun Hulmin kylässä sijainnut kasarmi vallattiin. Laajin operaatio tapahtui Vaasassa, jossa valkoiseet ottivat haltuunsa kuusi eri puolilla kaupunkia sijainnutta kasarmia. Vaikka venäläiset eivät juurikaan tehneet vastarintaa sai Vaasan valtauksessa surmansa parikymmentä venäläissotilasta ja kaksi suojeluskuntalaista.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Jalasjärvelle sijoitetun Suomen Tasavallan Vartioston miehiä osallistui Ilmajoen lisäksi myös Seinäjoen ja Lapuan varuskuntien valtaukseen jääkäri Juho Heiskasen johdolla. Seinäjoen 550 ja Lapuan 350 venäläistä antautuivat taisteluitta 28. tammikuuta, ja Ilmajoen 350 venäläistä vuorokautta myöhemmin. Ylistarolla sijainneessa varuskunnassa oli 345 venäläissotilasta, jotka antautuivat myös 29. tammikuuta lyhyen yhteenoton jälkeen. Vähäkyrön ja Isokyrön valtaus onnistui myös ilman vastarintaa. Kun Kaskisten venäläiset olivat antautuneet 30. tammikuuta, hyökkäsivät valkoiset seuraavana päivänä Kristiinankaupunkiin jääkäriluutnantti Paavo Talvelan johdolla. Paikallinen punakaarti tuli venäläisten avuksi, minkä jälkeen käydyssä pari tunnin pituisessa taistelussa kaatui kahdeksan punaista, seitsemän venäläistä ja viisi suojeluskuntalaista. Kristiinankaupungin punakaartin päällikkönä toiminut räätäli Frans Aarnio teloitettiin ja vajaat 80 vangittua punakaartilaista siirrettiin Vaasan vankileirille. Kristiinankaupungin eteläpuolella sijaitsevissa Siipyyn ja Fladan kylissä olleiden pienten kasarmien valtauksen tekivät Satakunnasta saapuneet Porin ja Merikarvian suojeluskuntalaiset. Siipyyssä oli noin 60 ja Fladassa kahdeksan venäläistä, jotka antautuivat 29. tammikuuta ilman vastarintaa. Ähtärissä paikallinen suojeluskunta karkotti 30. tammikuuta 40 linnoitustöissä ollutta venäläistä saatuaan rautateitse aseita Seinäjoelta. Samalla pitäjästä ajettiin pois myös joukko työväenyhdistysten jäseniä, vaikka he olivatkin pysytelleet kapinan ulkopuolella.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Kristiinankaupungin valtauksen jälkeen koko Pohjanmaa oli suojeluskuntien hallinnassa. Venäläisiltä he saivat myös kipeästi tarvitsemiaan aseita ja ampumatarvikkeita. "Suomen sotasurmat" -tietokannan mukaan sotatoimet vaativat Etelä-Pohjanmaalla 12 suojeluskuntalaisen, 10 punakaartilaisen sekä viiden sivullisen hengen. Venäläisiä sai surmansa noin 45.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Mannerheimin annettua 25. tammikuuta määräyksensä venäläisten varuskuntien valtauksesta lähetti Helsingissä ollut pääministeri Svinhufvud neljä senaattoria Vaasaan työväen järjestyskaartien vallankaappauksen varalta. Heidän tehtävänään oli tarvittaessa muodostaa päätösvaltainen hallitus. Alexander Frey, E. Y. Pehkonen ja Heikki Renvall lähtivät Helsingistä tammikuun 26. päivän iltana, ja seuraavana päivänä heidän mukaansa liittyi Tampereelta vielä Juhani Arajärvi. Aamuyöllä 28. tammikuuta senaattoreita kuljettanut postijuna putosi kiskoilta noin 18 kilometriä Seinäjoen jälkeen Ylistaron Kainaston kylässä, kun luutnantti Axel Wikbergin johtama suojeluskuntaosasto räjäytti radan estääkseen venäläisiä lähettämästä Vaasaan apuvoimia. Veturi ja junan kaksi ensimmäistä vaunua putosivat kiskoilta, jolloin veturinkuljettaja sekä lämmittäjä saivat surmansa. Matkustajat selvisivät ilman vakavia loukkaantumisia, ja pääsivat jatkamaan perille Vaasasta saapuneella junalla.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Vaasaan saavuttuaan senaattorit muodostivat valkoisen Suomen tilapäishallituksen eli niin sanotun Vaasan senaatin. Muut senaattorit jäivät piileskelemään punaisten valtaamaan Helsinkiin, josta P. E. Svinhufvud ja Jalmar Castrén onnistuivat vielä maaliskuun aikana pakenemaan ja matkustamaan Vaasaan. Kaupunkiin perustettiin myös ulkoasianhallinto, jonka johtoon tuli valtiosihteeri Samuli Sario. Senaattorit palasivat Helsinkiin 4. toukokuuta.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Kun Pohjois-Suomen hallinta oli saatu varmistettua suojeluskuntien avulla alettiin hallituksen armeijaa kokoamaan Vaasasta käsin. Vapaaehtoisia saatiin kuitenkin värvättyä vain noin 3 000, minkä johdosta Vaasan senaatti antoi 18. helmikuuta koko hallussaan ollutta aluetta koskeneen asevelvollisuusjulistuksen. Eri puolilla Pohjanmaata oli jo tätä ennen järjestetty kunnallisia kutsuntoja. Valkoisten vahvinta tukialuetta oli Pohjanmaan lisäksi Karjala, joista myös koottiin suurin osa armeijasta. Sen rungon muodostivat Etelä-Pohjanmaan talonpojista kootut joukot, minkä vuoksi puhutaan usein ”talonpoikaisarmeijasta”. Pohjalaiset ottivat myös sodan jälkeen suurimman kunnian punaisten kukistamisesta.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Suurin osa Etelä-Pohjanmaalla kootuista joukoista liitettiin valkoisen armeijan Satakunnan ja Hämeen ryhmiin. Satakunnan ja Hämeen rintamien lisäksi pienempiä määriä pohjalaisia lähetettiin myös muille sisällissodan rintamille. Professori Heikki Ylikankaan vuonna 1993 teoksessaan "Tie Tampereelle" esittämän väitteen mukaan pohjalaisille selvisi vasta Tampereen taistelun yhteydessä, että myös vastapuolella on suomalaisia. Siihen asti he olivat luulleet taistelevansa ainoastaan venäläisiä vastaan, kuten valkoisten sotapropaganda oli väittänyt. Pohjalaiset eivät Ylikankaan mukaan myöskään ymmärtäneet punaisten motiiveja, mikä johtui heidän kotiseudultaan puuttuneesta eri yhteiskuntaluokkien vastakkainasettelusta. Kenraali Mannerheimin vuonna 1930 antaman haastattelun mukaan Pohjanmaan talonpoikia ei olisi saatu mukaan sotaan punaisia vastaan, vaan siihen tarvittiin päämajan venäläisvastaista sotapropagandaa.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Valkoinen Suomi ei ollut täysin yhtenäinen, vaan runsaasti työväenliikkeen kannattajia jäi pois kutsunnoista tai kieltäytyi lähtemästä sotaan. Aseistakieltäytyjien määrä vaihteli suuresti eri puolilla maata. Etelä-Pohjanmaalla kutsunnoista jäi pois vain prosentin verran miehistä, mutta Jyväskylässä jopa puolet. Etelä-Pohjanmaalla oli eniten kieltäytymisiä Teuvalla, jossa noin 100 miestä ei suostunut liittymään hallituksen joukkoihin. Heistä 74 vietiin huhtikuun alussa Närpiön vankileirille ja pidettiin siellä toukokuun puoliväliin saakka. Teuvan ohella Kurikassa oli suuri määrä aseistakieltäytyjiä, sieltä vankileirille joutui 72 miestä. Jurvassa vangittiin neljä aseistakieltäytyjää ja Järviseudun seitsemässä kunnassa yhteensä 21. Vaikka Etelä-Pohjanmaan työväenyhdistykset olivatkin maltillisia, eivät ne Teuvan kirkonkylän työväenyhdistyksen johtajan Jalmari Teirilän mukaan voineet lähteä taistelemaan omiaan vastaan.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Mannerheim siirtyi jo 29. tammikuuta Ylihärmästä Seinäjoelle, jonne valkoisten päämaja seurasi häntä 9. helmikuuta. Päämaja toimi Seinäjoen rautatieasemalla seisoneessa junassa puolentoista kuukauden ajan, kunnes se maaliskuun lopussa siirrettiin Vilppulaan ja sieltä edelleen Tampereen kautta Mikkeliin. Päämajajunassa oli kuusi vaunua, jotka ympäröitiin korkealla verkkoaidalla sen jälkeen, kun Mannerheimiä vastaan oli tehty pommiattentaatti. Murhayrityksen taustalla oli niin sanottu jääkärikonflikti, ja sen suunnittelijoina olivat ilmeisesti Wilhelm Thesleff ja Paul von Gerich. Verkkoaidan vuoksi paikalliset asukkaat antoivat päämajajunalle lempinimen ”Mannerheimin kanahäkki”. Päämajan mukana tuli myös satojen miesten vahvuinen esikunta, jonka saapuminen muutti pienen maaseutupaikkakunnan hetkeksi kiireiseksi varuskuntakaupungiksi. Seinäjoella toimi kuukauden ajan myös sotavänrikkikouluksi kutsuttu Päämajan reserviupseerikoulu. Lisäksi paikkakunnalla oli sotasairaala sekä kaatuneiden kokoamispaikka, josta vainajat lähetettiin arkuissa kotipitäjiinsä eri puolille Pohjanmaata. Tarkeä valkoisen armeijan tukikohta oli myös Kauhajoki, josta huollettiin Satakunnan ja Hämeen rintamien joukkoja. Suurin osa huoltokuljetuksista suuntautui Kankaanpäähän, jossa sijaitsi valkoisen armeijan Satakunnan ryhmän päämaja.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: 25. helmikuuta Vaasan Vaskiluotoon saapui Saksassa koulutettujen jääkäreiden pääjoukko, joka liittyi osaksi valkoista armeijaa. Seuraavana päivänä Vaasan torilla järjestettiin tuloparaati, jossa majuri Erik Jernström ilmoitti joukkonsa kenraali Mannerheimille.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Varuskuntien valtauksen jälkeen 1 500–2 000 antautunutta venäläissotilasta suljettiin Vaasan kasarmeille perustetulle vankileirille yhdessä vangittujen työväenjärjestöjen jäsenten kanssa. Helmikuun aikana kaupunkiin siirrettiin muualla Pohjanmaalla vangittuja niin, että kuun puolivälissä Vaasan vankileirillä oli noin 2 400 venäläissotilasta. Kansallisuudeltaan venäläisten ohella he edustivat myös useita muita Venäjän armeijassa palvelleita kansallisuuksia. Vaasassa olleet noin 150 upseeria saivat entiselle aseveljelleen kenraali Mannerheimille antamaansa kunniasanaa vastaan liikkua kaupungissa vapaasti. Heitä asui myös samassa hotellissa, jonne kaupunkiin saapuneet senaattorit majoittuivat. He eivät ymmärtäneet asiaa, eikä myöskään paikallinen lehdistö hyväksynyt upseerien vapaamielistä kohtelua, joten lopulta Mannerheimin oli taivuttava ja määrättävä myös upseerit vankileirille. Venäläissotilaat vapautettiin kesäkuun alkuun mennessä, jonka jälkeen Vaasan vankileirillä säilytettiin noin 900:a punakaartilaista aina syyskuun puoliväliin saakka. Kevään ja kesän aikana teloituksiin ja sairauksiin kuoli 111 vankia, joista noin 90 oli venäläisiä.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Etelä-Pohjanmaalla toimi vankileirejä myös ainakin Kristiinankaupungissa, Närpiössä, Seinäjoella ja Kauhavalla, lisäksi Ilmajoella oli punakaartilaisille tarkoitettu työsiirtola. Niistä suurin oli Seinäjoen vankileiri, jolta 9. helmikuuta siirrettiin noin 400 vankia Pohjanmaan muille leireille. Tämän jälkeen Seinäjoella oli vielä noin 120 punaista, kunnes vankileiri suljettiin 2. heinäkuuta. Seinäjoen vankileirillä ei ilmeisesti kuollut vankeja, mutta Närpiön vankileirillä sai surmansa 12 ja Ilmajoen vankisiirtolassa neljä henkilöä.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Talven ja kevään aikana Vaasassa teloitettiin kymmeniä venäläisiä sotilaita ja matruuseja. Suurin osa teloituksista tapahtui kevättalvella Sundominlahden jäällä, jonne vangit kävelytettiin kruununmakasiinin luota, ja ammuttiin sen jälkeen avannon reunalla. Myös Vaasan vankileirillä teloitettuja tai sairauksiin kuolleita upotettiin avantoihin. Myöhemmin keväällä heidän ruumiitaan ajelehti rantaan kaupungin edustalla. Poliisi ja suojeluskuntalaiset vetivät ne hinaajalla takaisin merelle, josta ruumiit tarinoiden mukaan ajelehtivat jälleen takaisin. "Vapaa Sana" -lehden entisen päätoimittajan Sameli Teerimäen mukaan rantaan olisi ajautunut 70:n teloitetun ruumiit, ja pietarsaarelaisen kansanedustajan Otto Elfvingin mukaan niitä oli yli 80.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Suojeluskuntalaisten suorittamien teloitusten lisäksi Vaasan saariston asukkaat surmasivat useita venäläisiä. Kyse oli henkilökohtaisesta kostosta merisotilaille, jotka olivat ensimmäisen maailmansodan aikana valvoneet laitonta liikkumista ja salakuljetusta. Merivartijat käyttivät usein sotalakien mukaisia voimakeinoja, minkä johdosta useita saaristolaisia menetti henkensä erilaisissa välikohtauksissa. Salakuljettajat olivat aikaisemmin toimineet muun muassa luotseina tai majakanvartijoina, kunnes heidät sodan aikana syrjäytettiin tehtävistään ja korvattiin venäläisillä virkamiehillä. Tämän seurauksena elantoa ryhdyttiin usein hankkimaan laittomin keinoin. Murhiin syyllistyneet hakivat tunnistamiaan merisotilaita vankileiriltä ja tekivät teloitukset suojeluskunnan piiripäälliköinä toimineiden upseerien luvalla. Lisäksi vastuullisina voidaan pitää kaupunginkomendantteina toimineita upseereita, jotka piiripäälliköiden tavoin olivat kenraali Mannerheimin lähipiiriin kuuluneita kadettiupseereja. Päämajan etappipäälliköksi ylennetty everstiluutnantti Rudolf Walden puuttui teloituksiin 10. toukokuuta, mutta kielto ei tehonnut, sillä hän joutui uusimaan määräyksensä vielä puolitoista viikkoa myöhemmin. Syynä toimenpiteille oli ilmeisesti Saksan väliintulo, sillä he eivät Brest-Litovskin rauhansopimuksen jälkeen halunneet vaarantaa suhteitaan Neuvosto-Venäjään liittolaisensa tekemillä teloituksilla. Surmatöitä tehneet saaristolaiset ahdistelivat venäläisten lisäksi myös heidän kanssaan yhteistyötä tehneitä saariston asukkaita.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: "Suomen sotasurmat" -tietokannan mukaan Etelä-Pohjanmaalla teloitettiin sodan aikana 67 punaista. Tunnetuin teloituspaikka on Nurmossa sijaitseva Paukanevan suo, jossa ammuttiin maalis–huhtikuussa kymmeniä lähimaakunnissa vangittuja punakaartilaisia. Seinäjoelle siirretyt vangit kuljetettiin rautatieasemalta noin kolmen kilometrin päähän Paukanevalle, jossa heidät ammuttiin ja haudattiin joukkohautaan. Suurin yksittäinen teloitus tapahtui 6. huhtikuuta, jolloin suolla ammuttiin 14 Kokkolasta tuotua punakaartilaista. Paukanevan teloitusten uhreja oli ainakin 27, joiden ruumiit on myöhemmin siirretty joukkohaudasta muualle. Joidenkin tietojen mukaan jo heti sisällissodan jälkeen siirrettiin 20 vainajaa, joten teloitettujen todellinen määrä saattaa olla lähes 40.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Ähtärissä teloitettiin sodan aikana 14–22 punaista tai sellaiseksi laskettua, joista kaikki eivät kuitenkaan kuuluneet punakaartiin. Heistä kymmenen oli Tuomarniemen metsäoppilaitoksella vangittuna ollutta miestä, jotka teloitettiin 16. toukokuuta niin sanotussa Juurikkakankaan verilöylyssä. Syynä oli todennäköisesti kosto punaisten Heinolassa surmaamasta Ähtärin kirkkoherran Theodor von Pfalerin kahdesta pojasta. Ähtärin punaisilla ei kuitenkaan ollut tapauksen kanssa mitään tekemistä. Lisäksi Teuvassa teloitettiin 14. huhtikuuta kolme ähtäriläistä, joista yksi ei tiettävästi kuulunut punakaartiin. Kurikan ja Ähtärin suojeluskuntalaiset olivat hakeneet miehet Närpiön vankileiriltä ja ampuivat heidät Perälän asemalla. Kaikkiaan sodan aikana teloitettiin yli 30 ähtäriläistä. Yksittäisiä punaisten teloituksia Etelä-Pohjanmaalla oli ainakin Alajärvellä, Kauhajoella ja Kurikassa.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Jääkärit tekivät Etelä-Pohjanmaalla ainakin kaksi murhaa jo ennen sisällissodan alkua. 16. marraskuuta 1917 Reino Vuolle tunkeutui toisen jääkärin kanssa Alahärmän syyskäräjien istuntosaliin ja ampui santarmien yhteysmiehenä toimineen kauppiaan Nikolai Syynimaan. Toinen murha tapahtui Petolahdessa 7. tammikuuta, jolloin entinen poliisimestari ja Venäjän armeijan luutnantti Karl David Vilenius ammuttiin hänen ollessaan vierailulla kirkkoherrana toimineen isänsä luona paikkakunnan pappilassa. Murhan järjesti vaasalainen jääkäri Oskar Peltokangas, mutta tekijästä ei ole varmuutta. Vilenius kuului myös itse suojeluskuntaan.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Sisällissodan aikana Vaasassa teloitettiin kaksi entistä poliisia, jotka eivät kuuluneet punaisiin. Kyse oli ilmeisesti kostosta, sillä he olivat virkatehtävissään etsineet Saksaan pyrkiviä jääkäreitä. Toinen teloitetuista oli vaasalainen poliisi Johan Viktor Vainio, jonka surman takana olivat jääkärit Ilmari Relander, Juho Heiskanen, Antti Isotalo ja Aarne Sihvo. Vainio oli toisen vaasalaisen etsivän kanssa pidättänyt heidät Jyväskylässä syyskuussa 1916. Hänen ruumiinsa löydettiin merestä köytettynä rautalangalla yhteen kahden venäläisen merisotilaan kanssa.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text:
Etelä-Pohjanmaalla on lukuisia sisällissodan muistomerkkejä, joista suurin osa on valkoisille pystytettyjä. Tunnetuin on Vaasassa vuonna 1938 paljastettu "Suomen Vapaudenpatsas", jonka ovat suunnitelleet kuvanveistäjät Yrjö Liipola ja Jussi Mäntynen.
Muita valkoisten vapaussotamonumentteja on lähes joka paikkakunnalla. Eteläpohjalaisille omistettuja muistomerkkejä on runsaasti myös maakunnan ulkopuolella sisällissodan taistelupaikoilla. Esimerkiksi Jämsässä on maaliskuussa käydyssä Länkipohjan taistelussa kaatuneiden Matti ja Ilmari Laurilan muistomerkki.


title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: Punaisten toverihautoja tai teloituspaikkojen muistomerkkejä on myös usealla paikkakunnalla eri puolilla Etelä-Pohjanmaata.


title: Fantasea II: The Second Wave

text: Fantasea II: The Second Wave on laulaja Azealia Banksin toinen studioalbumi. Idea lähti kun hän teki vuonna 2012 mixtapen nimeltä Fantasea. Hän ajatteli että voisi tehdä jatko-osan mixtapesta, mutta hän sanoi että siitä sitten tulee studioalbumi. Azealia sanoi albumin tulevan ennen kesäkuuta 2018.


title: Fantasea II: The Second Wave

text:
Hän julkaisi ensin kappaleen Chi-Chi . Kappale tuli Azealia Banksin mixtapeen Slay-Z .
Hän julkaisi 2017 kesällä kappaleen "Escapades" joka luokiteltiin singleksi. Myöhemmin hän sanoi että se ei ole virallinen single.


title: Fantasea II: The Second Wave

text: "Anna Vintour" on single joka julkaistiin 6.4.2018. Azealia Banks julkaisi myös musiikkivideon "Movin on up", mutta sitä ei ole julkaistu singlenä. Azealia Banks on ilmoittanut, että seuraava (toinen virallinen single) on "Treasure Island" ja sen tuottaa Dr. Luke.


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 1. Lolerei (feat. Jamie Hince)


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 2. Sleight Ride


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 3. Treasure Island


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 4. Alone the Coast


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 5. Playhouse


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 6. Paradisho: Weekend Special


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 7. Diamond Nova Inderlude


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 8. Blossom


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 9. Chaos and Glory (feat. Luciana)


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 10. Anna Wintour


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 11. Count Contessa (Redux)


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 12. Pyrex Princess


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 13. Movin on Up


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 14. In Exelcis


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 15. Wut you Go (Deep Party)


title: Fantasea II: The Second Wave

text: 15. Desert Beat


title: Fantasea II: The Second Wave

text:
16. Icy Colour Change
Hän kertoi 2017 että ensimmäinen albumin kappale oli rock kappale jossa oli mukana joku Jamie Hincen bändi samalla hän kertoi että albumissa on 22 kappaletta. Lopulta sanottiin että vain Jamie Hince tulee albumiin. Vieraileva artisti ei ole vielä ihan varma. Hänellä on tullut albumista jo kaksi "epävirallista singleä" hänen omin sanojen mukaan. 2018 alussa tuli Spotifyihin ja muihin sovelluksiin kappale Movin on up. You Tubeen tuli 2017 lopulla kappale Anna Vintour jossa oli mukana Mel B. Mutta hänet poistettiin albumilta riitojen takia. 2015 You Tubeen tuli kappale jossa oli Azealian kanssa myös Lady Gaga. On myös huhuiltu että ambumiin tulisi mukaan useita kuuluisia artisteja mm. Busta Rythmes Lady Gaga ja Mel B. Albumille ehkä tulee Banksin mukaan myös todennäkösesti Soda-niminen kappale.


title: Fantasea II: The Second Wave

text: Azealia Banks julkaisi sosiaalisissa medioissa live-streemmejä joissa hän paljasti monia kappaleitaan.


title: Valmieras FK

text: Futbola klubs Valmiera on jalkapalloseura Valmieran kaupungista. Seura pelaa kaudella 2018 Virslīgassa, joka on Latvian korkein sarjataso.


title: Rhyme & Reason

text: Rhyme & Reason on yhdysvaltalaisen uuden aallon yhtyeen Missing Personsin toinen studioalbumi, joka julkaistiin Capitol Records -levy-yhtiöllä vuonna 1984. Albumi sijoittui Billboard 200 -albumilistan sijalle 43.


title: Color in Your Life

text: Color in Your Life on yhdysvaltalaisen uuden aallon yhtyeen Missing Personsin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin Capitol Records -levy-yhtiöllä vuonna 1986. Albumi sijoittui Billboard 200 -albumilistan sijalle 86.


title: Color in Your Life

text: Kaikki kappaleet säv. ja san. Missing Persons (Dale Bozzio, Terry Bozzio, Warren Cuccurullo ja Patrick O’Hearn) ellei toisin mainita.


title: Kasino (täsmennyssivu)

text: Kasino voi tarkoittaa seuraavia:


title: Tunturipiippo

text: Tunturipiippo ("Luzula wahlenbergii") on vihviläkasvien (Juncaceae) heimoon ja piippojen ("Luzula") sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Tunturipiippo muistuttaa röyhypiippoa ("Luzula parviflora"), mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan kasvin koon sekä lehtien ulkonäön perusteella.


title: Tunturipiippo

text: Tunturipiippo voi kasvaa noin 30 cm korkeaksi ja on kasvutavaltaan mätästävä. Varsien tyvilehdet ovat 3–5 mm leveitä ja kaljuja, mutta nuorien lehtien reunat ovat kuitenkin harvakarvaiset. Varsissa on vain yksi tai kaksi varsilehteä, jotka ovat neulamaisia ja kaljuja. Tunturipiipon kukat sijaitsevat varren päässä terttua muistuttavana rykelmänä, ja kukinnon tukilehti on karvareunainen.


title: Tunturipiippo

text: Tunturipiippo kasvaa tunturien rinteillä, yleensä kosteilla kasvupaikoilla. Suomessa tunturipiippoa tavataan lähes pelkästään Kilpisjärven seudulla, mutta monia vanhoja sekä muutamia uudempiakin havaintoja on myös Utsjoen ja Inarin alueilta.


title: Tunturipiippo

text: Tunturipiipon tieteellisen nimen lajinimi ("wahlenbergii") viittaa ruotsalaiseen kasvitieteilijään ja professoriin Göran Wahlenbergiin.


Lentopallon miesten 1-sarjakausi 2017–2018 pelattiin 11 joukkueen 2-kertaisena sarjana, jonka jälkeen 8 parasta jatkoi pudotuspelejä pääsystä liigakarsintaan.


title: Tita Rinnevaara

text: Tita Maria Rinnevaara (s. 1956) on suomalainen virkamies, joka on toiminut kaupunginjohtajana. Hän on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri.


title: Tita Rinnevaara

text: Rinnevaara valittiin Pyhäjärven kaupunginjohtajaksi 2010 ja hän ehti istua virassa vuoden verran ennen kuin häntä ryhdyttiin erottamaan. Rinnevaara ehti tulla valituksi Heinolan kaupunginjohtajaksi, josta tehtävästä hänet erotettiin. Molemmat erottamiset päätyivät käräjille, mutta neuvottelujen jälkeen Rinnevaara luopui Pyhäjärvellä syytteistä ja sai 80 000 euron korvaukset. Kaupunginhallituksen puheenjohtajalle Jukka Tikanmäelle määrättiin sakot. Myös Heinolaa koskevasta jutusta hän sai korvaukset, noin 120 000.


title: Tita Rinnevaara

text: Aiemmin Rinnevaara on työskennellyt Sampo-pankin sijoituspäällikkönä, Epilepsiasäätiön tutkimuskeskus Neuron johtajana ja 2001–2003 Merimaskun kunnanjohtajana.


title: The Voidz

text: The Voidz (aiemmin nimellä Julian Casablancas+The Voidz) on yhdysvaltalainen rockyhtye, jonka The Strokes -yhtyeestä tunnettu Julian Casablancas perusti vuonna 2013. Yhtye levyttää Casablancasin omistamalle Cult Records -levy-yhtiölle.


title: The Voidz

text: The Voidz julkaisi debyyttialbuminsa "Tyranny" syyskuussa 2014. Yhtyeen toinen albumi, "Virtue" julkaisiin 30. maaliskuuta 2018.


title: Historioitsijat ilman rajoja

text: Historioitsijat ilman rajoja on Suomessa vuonna 2015 perustettu järjestö. Suomen entisen ulkoministerin Erkki Tuomiojan aloitteena perustetun järjestön tavoitteena on tuoda historia aktiiviseksi osaksi julkista keskustelua, sekä saattaa historioitsijoiden tieto ja näkemys osaksi konfliktien ratkaisua ja rauhanprosesseja. Suomen yhdistyksen lisäksi järjestöllä on kansainvälinen verkosto ja koordinaatiokomitea, joiden kanssa yhteistyössä järjestö pyrkii edistämään tavoitteitaan.


title: Historioitsijat ilman rajoja

text: Kesällä 2015 Erkki Tuomioja kutsui koolle joukon historioitsijoita, yhteiskunnallisia toimijoita ja vaikuttajia, joiden tapaamisesta muodostui järjestön perustava kokous. Uudelle järjestölle valittiin hallitus, johon valittiin muun muassa Pilvi Torsti, Janne Virkkunen ja Tuija Talvitie. Erkki Tuomioja valittiin hallituksen puheenjohtajaksi, jona hän on toiminut siitä lähtien. Aloitteen taustalla oli Tuomiojan huoli siitä, että historiaa käytetään usein väärin henkilökohtaisten poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Puutteellinen tieto historiasta tekee ihmisistä herkempiä poliitikkojen manipulaatiolle ja historian myyttien ja propagandan levittämiselle. Järjestö pyrkii ehkäisemään historian väärinkäyttöä tuomalla historioitsijoita ja historiantuntemusta aktiivisempaa rooliin niin ihmisten tietoisuudessa kuin rauhanvälityksessäkin.


title: Historioitsijat ilman rajoja

text: Järjestön tavoitteena on alusta asti ollut kansainvälistyminen ja historioitsijoiden tiiviimpii yhteistyö yli rajojen. Tätä tavoitetta silmälläpitäen järjestettiin toukokuussa 2016 noin 300 osallistujaa ympäri maailmaa kerännyt kansainvälinen konferenssi "Historians without Borders: The Use and Abuse of History in Conflicts" Helsingin yliopistolla, jonka päätöstilaisuudessa sovittiin kansainvälisen verkoston perustamisesta. Samalla nimitettiin koordinaatiokomitea ohjaamaan uuden verkoston työtä. Koordinaation jäsenet ovat Jan C. Behrends, Carl Bildt, Vasu Gounden, Margaret MacMillan, Erkki Tuomioja, Christina Twomey sekä Sergei Zhuravlev.Historioitsijat ilman rajoja järjestää paljon erilaista toimintaa niin Suomessa kuin kansainvälisestikin. Suomessa järjestö on järjestänyt avoimia keskustelutilaisuuksia esimerkiksi historian käytön eri muodoista, kolonialismin ja kehitysyhteistyön suhteesta sekä totuuskomissioiden historiasta. Kansainvälisen toiminnan saralla järjestö on kunnostautunut esimerkiksi pyrkimällä tuomaan venäläisiä ja ukrainalaisia historioitsijoita yhteen keskustelemaan maiden yhteisestä ja rinnakkaisesta historiasta ja menneisyyden kipupisteistä.


title: Historioitsijat ilman rajoja

text: Järjestön 2016 julkaistussa antologiassa kuusitoista diplomatian, politiikan ja historian asiantuntijaa – mm. Timothy Garton Ash ja Martti Ahtisaari – kirjoittavat historian käytöstä ja väärinkäytöstä lisätäkseen ymmärrystä menneisyyttä, nykyaikaa ja tulevaisuutta.


Historioitsijat ilman rajoja


title: Lentopallon Mestaruusliigakausi 2017–2018

text:
Lentopallon miesten Mestaruusliigan kausi 2017–2018 pelattiin 11 joukkueen 3-kertaisena sarjana. 8 parasta jatkoi pudotuspeleihin ja kaksi viimeisintä joutui karsimaan sarjapaikastaan.
Naisten Mestaruusliigaan osallistui 9 joukkuetta.


text: Sarjataulukon sijoitukset määrää viime kaudesta poiketen jälleen ensimmäiseksi joukkueen saavuttamat pisteet ja tasapistetilanteessa joukkueen saavuttamien voittojen määrä.


text:
VaLePa Sastamala
Jacob Guymer, Urpo Sivula, Tommy Carmody, Markus Kaurto, Erik Sundberg, Mikko Esko, Antti Karttunen, Arttu Lehtimäki, Florian Ringseis, Peetu Mäkinen
Olli Kunnari, Ville Sorvoja, Niko Suihkonen, Anssi Vesanen, Olli Saarenmaa, Rami Rekomaa,
Päävalmentaja Sami Kurttila, 2-valmentaja Janne Kangasakokko, huoltaja Manu Soro, tilastot Arto Weckman, fysio Teija Simola.


text:
HPK Naiset:
Chloe Collins, Silja Kosonen, Eveliina Smolander, Suvi Kokkonen, Vicky Savard, Saana Koljonen, Yasmine Madsen, Salla Karhu, Maria Tuominen, Eveliina Rautiainen, Daniela Öhman ja Aleksandra Terzic.
Päävalmentaja Luca Chiappini, 2-valmentaja Sami Stenius, fysiikkavalmentaja, Enrico Cervella, tilastomies Matteo Pentassuglia, huoltaja/fysio Tuija Loukimo, lääkäri Olli Koivurinne ja joukkueenjohtaja Michaela Madsen


title: Tyranny

text: Tyranny on Julian Casablancasin (The Strokes) perustaman The Voidz -yhtyeen debyytialbumi, joka julkaistiin syyskuussa 2014.


title: Tyranny

text: Albumi ylsi kotimaassaan Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla parhaimmillaan sijalle 39.


title: Karelian Hurmos

text: Karelian Hurmos on joensuulainen lentopalloseura, joka on perustettu keväällä 2017. Seura syntyi, kun Pohjois-Karjalan Liiga-Riento, Susiraja Volley ja Niceteam fuusioituivat yhdeksi seuraksi. Seuran miesjoukkue aloitti kaudella 2017–2018 miesten 1-sarjassa, johon sekä Riento että SurVo mestaruusliigakarsintojen päätteeksi jäivät. Vastaavasti naisten joukkue otti Niceteamin paikan naisten 1-sarjassa.


title: Karelian Hurmos

text: Karelian Hurmos pelaa kotiottelunsa Joensuun urheilutalossa.


title: Röyhypiippo

text: Röyhypiippo ("Luzula parviflora") on vihviläkasvien (Juncaceae) heimoon, piippojen ("Luzula") sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Sillä on röyhyä muistuttava kukinto sekä monilehtinen varsi. Röyhypiippo muistuttaa jonkin verran tunturipiippoa ("Luzula wahlenbergii"), mutta lajit eroavat toisistaan koon, varsilehtien määrän sekä kukinnon tukilehden ulkonäön perusteella.


title: Röyhypiippo

text: Röyhypiippo voi kasvaa 50 cm korkeaksi ja se kasvaa löyhinä mättäinä tai yksittäisversoina. Lehdet ovat tasaisia, noin senttimetrinlevyisiä ja lehtien reunoilla ei ole karvoja. Jopa lähellä kukintoa olevat lehdet voivat olla samankokoisia kuin alemmat lehdet. Kukinnon tukilehti on pieni, ohut ja kalju. Röyhypiipon kukinto muistuttaa heinäkasvien röyhyä ja kukat sijaitsevat joko yksittäin tai muutaman kukan rykelminä kaarelle taipuneiden varsien päissä. Röyhypiippo kukkii heinä–elokuussa.


title: Röyhypiippo

text: Röyhypiippo kasvaa tunturiseudulla metsissä tai pensaikoissa, erityisesti tunturikoivuvyöhykkeessä avoimen tunturipaljakan alapuolella. Röyhypiippo on kalkinsuosija. Suomessa röyhypiippoa tavataan melko yleisenä pohjoisimmassa Lapissa, lähinnä Enontekiössä, Utsjoella, Sodankylän pohjoisosissa, Inarin länsiosissa sekä Sallan ja Savukosken koillisosissa. Yleisimmillään röyhypiippo on Suomessa Karigasniemen lähiseuduilla.


title: Röyhypiippo

text: Röyhypiipon tieteellisen nimen lajinimi ("parviflora") tulee latinan kielen sanoista "parvus" (suom. pieni) sekä "flos" (suom. kukka), ja tarkoittaa pienikukkaista.


title: Kustaa Alanko

text: Kustaa Aadolf Alanko (5. syyskuuta 1905 Tampere – 15. maaliskuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Alanko toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1948–1966 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Alanko toimi Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä. Alanko toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1950 ja 1956.


title: Kustaa Alanko

text: Alanko kävi kansakoulun. Hän toimi renkinä Pohjanmaalla 1918–1922, tehdas-, rakennus- ja kivityömiehenä Tampereella 1922–1936, Sosialidemokraattisen puolueen toimitsijana Hämeen läänin pohjoisessa vaalipiirissä 1936–1940, Suomen kuljetusliiton ja jalometallityöväen liiton järjestäjänä 1936–1940 sekä Pohjois-Hämeen sos.dem. piirisihteerinä 1940–1953.


title: Kustaa Alanko

text: Alangon vanhemmat olivat seppä Hugo Lindholm ja Ida Sirén. Alangon puoliso vuosina 1934–1964 oli Vieno Impi Pirhonen. Liitto päättyi eroon. Alangon toinen puoliso vuodesta 1964 oli Kerttu Kaino Heinonen.


title: Merkelin IV hallitus

text: Merkelin IV hallitus on liittokansleri Angela Merkelin johtama suuri koalitiohallitus sekä Saksan nykyinen hallitus, joka aloitti työskentelyn 14. maaliskuuta 2018. Sen muodostavat Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU) ja sen sisarpuolue Baijerin kristillissosiaalinen unioni (CSU) sekä Saksan sosiaalidemokraattinen puolue (SPD). Hallitusta edelsi Merkelin III hallitus.


title: Cocoa Sugar

text: Cocoa Sugar on skotlantilaisen alternative hip-hop ja r&b -yhtye Young Fathersin kolmas studioalbumi, jonka julkaisi Ninja Tune 9. maaliskuuta 2018. Albumilta julkaistiin kolme singleä: "Toy", "In My View" ja "Lord", joista kahdelle kappaleelle julkaistiin musiikkivideot. Yhtyeen jäsenet kyllästyivät työstämään kokeellisia albumeita, joten he koettivat luoda tavallisempaa ja helpommin kuunneltavaa musiikkia.


title: Cocoa Sugar

text: Albumin kansikuvan suunnitteli Hingston Studion kuvaaja Julia Noni ja suunnittelija Tom Hingston.


title: Per Laurén

text: Per Fredrik Laurén (10. joulukuuta 1910 Paraisten maalaiskunta – 23. marraskuuta 1974 Turku) oli suomalainen poliitikko, varatuomari, maanviljelijä ja säästöpankinjohtaja. Laurén toimi RKP:n kansanedustajana vuosina 1962–1966 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Laurén toimi Paraisten maalaiskunnan kunnanvaltuuston sekä Paraisten kauppalan- ja kaupunginvaltuustojen puheenjohtajana. Laurén toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1962.


title: Per Laurén

text: Laurén kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1928, suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1934 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1937. Laurén toimi Piikkiön tuomiokunnan notaarina 1936–1937, Kemiön piirin nimismiehenä 1938, asianajajana Helsingissä 1938–1939, Dragsfjärdin ja Hiittisten nimismiehenä 1939–1945, maanviljelijänä Paraisten maalaiskunnassa, myöhemmin kauppalassa ja kaupungissa vuodesta 1945, Paraisten säästöpankin toimitusjohtajana 1945–1973 sekä Dragsfjärdin kunnanvaltuuston sihteerinä 1940–1945.


title: Per Laurén

text: Laurénin vanhemmat olivat maanviljelijä ja kansanedustaja Karl Fredrik Laurén ja Edith Johanna Johansson. Laurénin puoliso vuodesta 1938 oli Ester Maria Söderström.


title: Karppanen

text: Karppanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Aitolahden Riento

text: Aitolahden Riento on Pohjois-Tampereella toimiva lentopalloseura. Nykyinen AitRi:n miesten edustusjoukkue aloitti toimintansa 2012–2013 miesten 3-sarjassa. Kaudella 2013–2014 joukkue jatkoi samassa sarjassa sijoittuen lopulta länsilohkon viidenneksi. Kaudella 2014–2015 joukkue osallistui Lentopalloliiton 2-sarjaan ja seuraavalla kaudella se onnistui nousemaan 1-sarjaan voitettuaan ratkaisevassa ottelusarjassa Turun Toverit lisäerässä 15–13.


title: Aitolahden Riento

text: Nykyisin seura pelaa miesten 1-sarjassa ja se toimii Akaa-Volleyn farmijoukkueena.


title: Jukojärvi (järvi)

text: Jukojärvi on Keski-Suomessa Keuruun Jukojärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Jukojärvi (järvi)

text: Järven pinta-ala on 250 hehtaaria eli 2,5 neliökilometriä. Se on 4,8 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se on pitkänomainen järvi, jonka sijainti on pohjois-etelä-suuntainen. Pohjoisosassa on kapea järvenosa, jota kutsutaan Mantelanlahdeksi. Se kapenee jo Pääniemen kohdalla 130 metriä leveäksi salmeksi, mutta se laajenee vielä Talassaaren kohdalla Ruorasvalkamaksi. Järven puolivälissä sijaitsee länsirannalla pieni Matinniemi. Järvellä on Matinniemen pohjoispuolella pieni järvenselkä, mutta eteläosassa, missä järvi on leveämpi kuin muualla, järvenselän yhtenäysyyttä rikkovat järven saaret. Heti Vihtasaaren eteläpuolella järvelle työntyy kolme niemeä: Heikinniemi, Mustanniemi ja Peltoniemi. Heikinniemi on kapean harjujakson pohjoispää, joka tulee Jukojärvelle Ruokosjärveltä. Harjujakson 400-metrisen Heikinniemen vedenalainen jatke on 500 metriä pitkä ja jatke loppuu Vihtasaaren viereen. Heikinniemen länsipuolelle jää Hiekanlahti, itäpuolelle jää 950 metriä pitkä Jutikanlahti ja Mustaniemen ja Peltoniemen väliin jää Kortelahti. Järven rannat ovat korkeussuhteiltaan pääosin alavaa, mutta joissakin kohdissa myös vaihtelevaa. Esimerkiksi itärannalla sijaitseva ja veteen laskeva Vattuvuori kohoaa yli 46 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven eteläpäässä sijaitsevalla Jutikanlahdella Säkkivuori kohoaa yli 36 metriä korkealle.


title: Jukojärvi (järvi)

text: Järvessä on kartan mukaan kymmenen saarta. Nimetyt saaret ovat pohjoisimmasta etelään lukien Talassaari, Pitkäsaari, Rasinsaari, Vihtasaari, Kustaansaari, Kalliosaari ja Myllysaari. Suurin saarista on Vihtasaari, joka on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen pinta-ala on kartasta mitattuna 2,2 hehtaaria. Toiseksi suurin saari on Pitkäsaari, joka on alle 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä.


title: Jukojärvi (järvi)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 14 miljoonaa kuutiometriä eli 0,014 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,6 metriä ja suurin syvyys on 25 metriä. Syvin kohta sijaitsee Heinälahden ja Pitkäsaaren puolimälissä. Pitkäsaaren kohdalta sen järven jakaa sen keskellä etenevä ja Pääniemen kohdalle ulottuva syvänne, jossa on useita 20-metrisiä ja yli 15-metrisiä kohtia.


title: Jukojärvi (järvi)

text: Järven rantaviivan pituus on 16 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, mutta järven länisrannoilla ulottuu veteen asti useita peltoalueita sekä Myllyperällä että Jukojärvellä, missä peltoja on myös järven pohjoispään itärannallakin. Järven länsirannalla sijaitsee Jukojärven kylä ja Myllyperän kulmakunta. Asutus on muualla haja-asutusta ja rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Järven länsirantaa seuraa yhdystiet 16523 ja 16525 ja järven itärannoille johtaa niistä haarautuvat kylä- ja metsätiet.


title: Jukojärvi (järvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Elämäistenjoen valuma-alueeseen (35.627) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy. Järveen on johdettu noin 30 metsäojaa, mutta sen kautta laskevat myös monet järven luontaisilla ojilla.


title: Jukojärvi (järvi)

text: Valuma-alue saa kaiken vetensä omalta alueeltaan, sillä se muodostaa vesistöalueensa latva-alueen. Elämäistenjoen valuma-alueella on 27 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista 12 laskee suoraan tai välillisesti järveen. Niistä tärkeimpiä ovat esimeriksi järven pohjoispäähän laskeva Kaija (23 ha), jonka kautta laskee myös Virkajärvi (16 ha) ja Köpänlampi (3 ha), ja pohjoisen suunnasta pieni Jukonen (4 ha). Myös Talassaaren suojaan laskeva Kupparinpuron valuma-alueella sijaitsee järviä, josta suurin on Valkeinen (76 ha). Järven länsirantaan laskee Kypärälampi (4 ha), ja vielä lopuksi itärantaan yhtesellä ojalla laskevat Laihanlampi (10 ha) ja Peuralampi (2 ha).


title: Jukojärvi (järvi)

text: Järven laskuoja laskee Myllylammen (9 ha) kautta Ruokosjärvi (109 ha), josta vesireitti jatkaa Myllyjärven (28 ha) ja Ilvesjokea myöten Ilvesjärven (31 ha) läpi. Siitä alkaa Elämäistenjoki, mistä valuma-aluekin on saanut nimensä. Se mutkittelee laajasti ja virtaa kolmen järven, Yläisen-Elämäisen (4 ha), Keskimmäinen-Elämäisen (3 ha) ja Alainen-Elämäisen (5 ha), läpi, kunnes se laskee Keurusselkään Riitalahden viereen Pohjoisjärven kylässä.


title: The Best of Missing Persons

text: The Best of Missing Persons on yhdysvaltalaisen uuden aallon yhtyeen Missing Personsin kokoelma-albumi. Albumi julkaistiin vuonna 1987.


title: Baltika (täsmennyssivu)

text: Baltika tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Unto Suominen

text: Unto Ilmari Suominen (1. heinäkuuta 1911 Lohja – 10. joulukuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Suominen toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1951–1958 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Suominen toimi Kuusankosken kunnanvaltuuston jäsenenä ja Keravan kauppalanjohtajana vuosina 1948–1968. Suominen toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1956.


title: Unto Suominen

text: Suominen kävi kansakoulun, ammattikoulun vuonna 1927, Työväen akatemian vuonna 1932 ja suoritti kunnallistutkinnon, hallinnollisen tutkinnon ja lastensuojelututkinnon vuonna 1936 Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Suominen toimi rakennusmaalarina Kuusankoskella ja Kouvolassa 1927–1936, Janakkalan vt. kunnankamreerina 1936–1937, Juuan kunnankirjurina 1937–1941, Lahden kaupungin huoltotoimiston johtajana 1941–1944, Mäntsälän kunnankirjurina 1944–1945, Hyvinkään kauppalankamreerina 1945–1947, Työväen akatemian kunnallispolitiikan tuntiopettajana 1948–1951 sekä Asunnonhankintaosakeyhtiö Keravan Hakan toimitusjohtajana vuodesta 1950.


title: Unto Suominen

text: Suomisen vanhemmat olivat kirvesmies Kalle Suominen ja Hilda Karolina Matintytär. Suomisen puoliso vuodesta 1937 oli Eeva Ester Salenius.


title: Veikko Mattila

text: Veikko Aukusti Mattila (26. joulukuuta 1912 Seinäjoki – 28. lokakuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Mattila toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1964–1970 edustaen Vaasan läänin vaalipiiriä. Mattila nousi eduskuntaan kesken vaalikauden kuolleen Georg Erikssonin tilalle. Kunnallispolitiikassa Mattila toimi Ähtärin kunnanhallituksen ja -valtuuston jäsenenä.


title: Veikko Mattila

text: Mattila kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1933, suoritti teologian erotutkinnon vuonna 1938, vihittiin papiksi vuonna 1939, suoritti pastoraalitutkinnon vuonna 1943 ja nuorisonohjaajatutkinnon (sosionomi) vuonna 1946. Mattila toimi ylimääräisenä pappina Parkanossa 1939–1946, Alajärvellä 1946–1948, Vilppulassa 1948–1949, Jämsässä 1949, Multialla 1950–1951, Ähtärissä 1951–1952, Pusulassa 1952–1953 sekä Uudenmaan läänin Pyhäjärvellä 1954, Parkanon yhteiskoulun opettajana 1941–1942, valtion koulukodin opettajana Vilppulassa 1948–1949, Ähtärin seurakunnan kirkkoherrana 1954–1974 sekä Keuruun rovastikunnan vt. lääninrovastina 1973.


title: Veikko Mattila

text: Mattilan vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Häggström ja Sanna Matilda Vuorenmaa. Mattilalle myönnettiin rovastin arvonimi vuonna 1970.


title: Dance Gavin Dance

text: Dance Gavin Dance on yhdysvaltalainen posthardcore-yhtye Sacramentosta, Kaliforniasta. Se perustettiin vuonna 2005. Nykyiset jäsenet ovat Will Swan (kitara), Matt Mingus (rummut), Jon Mess (laulu), Tim Feerick (basso) ja Tilian Pearson (laulu). Heistä vain Swan ja Mingus ovat esiintyneet jokaisella albumilla, Mess kaikilla paitsi albumilla "Happiness."


title: Dance Gavin Dance

text: Dance Gavin Dance julkaisi debyytti EP-levynsä "Whatever I Say Is Royal Ocean" vuonna 2006 ja sai pian levytyssopimuksen Rise Recordsilta. Yhtye julkaisi ensimmäisen kokopitkän albuminsa "Downtown Battle Mountain" vuonna 2007. Vuoden 2008 aikana kitaristi Sean O'Sullivan ja laulaja Jonny Craig erosivat yhtyeestä, ja heidät korvattiin kitaristi Zac Garrenilla ja laulaja Kurt Travisilla. Saman vuoden elokuussa julkaistiin albumi "Dance Gavin Dance". Samaan aikaan yhtyeen jättivät laulaja Jon Mess ja basisti Eric Lodge, jonka tilalle tuli basisti Jason Ellis. "Happiness" julkaistiin vuonna 2009. Sillä albumilla huutolaulun tekee kitaristi Will Swan kitaransoiton lisäksi. Vuonna 2010 Jon Mess, Jonny Craig ja Eric Lodge palasivat yhtyeeseen, ja vuonna 2011 julkaistiin yhtyeen neljäs kokopitkä albumi "Downtown Battle Mountain II". Craig ja Lodge erosivat taas, jolloin laulaja Tilian Pearson, basisti Tim Feerick ja kitaristi Josh Benton liittyivät yhtyeeseen. Viides albumi "Acceptance Speech" julkaistiin vuonna 2013. Sen jälkeen Benton erosi. Vuoden 2015 lopussa yhtye julkaisi albumin "Instant Gratification".Vuonna 2016 he julkaisivat live-albumin "Tree City Sessions" sekä seitsemännen kokopitkän albuminsa "Mothership".


title: Kauko Andersson

text: Kauko Kalervo Andersson (1. tammikuuta 1913 Valkeala – 21. huhtikuuta 1979 Kuusankoski) oli suomalainen poliitikko. Andersson toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1939–1948 sekä 1951 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä, Kymen läänin läntistä vaalipiiriä ja Kymen läänin vaalipiiriä. Andersson nousi eduskuntaan vuonna 1951 Veli Järvisen tilalle, joka siirtyi Karhulan kauppalanjohtajaksi.


title: Kauko Andersson

text: Andersson kävi kansakoulun ja valmistui Työväen akatemiasta vuonna 1932. Andersson toimi saha-, lautatarha- ja rakennustyömiehenä sekä Kotkan kaupungin sähkölaitoksen sähkötyömiehenä, Suomen rautatieläisten liiton toimitsijana 1934–1935, sosiaaliministeriön ylimääräisenä virkamiehenä tuotantokomitea-asioita varten 1949–1953 sekä toimistosihteerinä 1953–1972.


title: Kauko Andersson

text: Anderssonin vanhemmat olivat koneasioitsija Johan Alfred Andersson ja Erika Gardemeister. Anderssonin puoliso vuodesta 1943 oli Eila Helena Hurme.


title: Sourou (joki)

text: Sourou on Mouhounin eli Mustan-Voltan sivujoki Burkina Fasossa ja Malissa. Sen pituus on 185 kilometriä ja valuma-alue arviolta 27 000 neliökilometriä.


title: Sourou (joki)

text: Joki saa alkunsa Gondon tasangolta. Sen alajuoksulla on tekojärvi, jota säännöstellään vuonna 1976 rakennetulla Léryn padolla. Vuonna 1985 valmistunut toinen pato ohjaa Mouhounin virtauksen Souroun tekojärveen, joka kykenee varastoimaan lähes 600 miljoonaa kuutiometriä vettä. Tekojärvi mahdollistaa yli 30 000 hehtaarin peltoalueen keinokastelun. Nykyään siitä on käytössä 4 000 hehtaaria.


title: Sourou (joki)

text: Souroun laaksossa viljellään maissia, riisiä, vehnää sekä vähemmässä määrin vihanneksia ja perunaa. Lisäksi harjoitetaan puunhankintaa, karjanhoitoa ja kalastusta. Keinokastelujärjestelmää hallinnoi vuonna 1986 perustettu Autorité de Mise en Valeur de la Vallée du Sourou. Laakso on myös tärkeä virtahepojen ja muuttolintujen asuinpaikka. Se on yksi Burkina Fason Ramsar-alueista.


title: Amanda Nerman

text: Matilda Malvina Sofia "Amanda" Nerman-Taube (25. kesäkuuta 1841 Tukholma, Ruotsi – 24. tammikuuta 1919 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen näyttelijä, joka näytteli myös Suomessa Helsingin Nya teaternissa (Svenska teatern).


title: Amanda Nerman

text: Nerman oli oppilaana Kuninkaallisessa baletissa vuosina 1853–1857. Hän siirtyi 1861 näyttelijäksi Suomeen Nya teaterniin vuoteen 1863, jolloin teatteri paloi. Hän opiskeli Pariisissa vuoden verran ja näytteli sen jälkeen Dramatenissa 1864–1873. Hän myös käänsi Dramatenille näytelmiä, esimerkiksi näytelmät "En liten förmyndare" ja "Hertig Job".


title: Amanda Nerman

text: Nerman näytteli ensimmäisessä roolissaan Dramatenissa vuonna 1864 Adriennen roolin yksinäytöksisessä näytelmässä "En liten förmyndare". 1868 hänellä oli Dramatenissa Cecilian rooli Alexander Elzin näytelmässä "Han är inte svartsjuk". Jäähyväisnäytöksessä Kungliga Stora Teaternissa 9. kesäkuuta 1873 hänellä oli Tusneldan rooli näytelmässä "Släktningar". Helsingissä Nya teaterissa hän näytteli 26. marraskuussa 1862 ensi-iltaan tulleessa "Daniel Hjortissa" Sigridin roolin.


title: Amanda Nerman

text: Nerman luopui näyttelijänurasta avioiduttuaan 1873, mutta esiintyi jälleen 1893 Dramatenissa hyväntekeväisyysnäytöksessä.


title: Amanda Nerman

text: Nermanin puoliso oli vuodesta 1873 valtiopäiväedustaja Carl Taube


title: Lydia Molander

text: Lydia Sofia Katarina Molander, o.s."Wessler" (22. joulukuuta 1851 Gävle, Ruotsi – 13. joulukuuta 1929 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen näyttelijä.


title: Lydia Molander

text: Molander oli vuodesta 1888 naimisissa kirjailija ja teatteriohjaaja Harald Molanderin kanssa. Hänen poikiaan olivat ohjaajat ja näyttelijät Gustaf (s. 1888) ja Olof Molander (s. 1892).


title: Lydia Molander

text: Molander opiskeli 1869–1872 Ruotsin kuninkaallisessa musiikkiakatemiassaissa ja jatkoi lauluopintoja Fredrika Stenhammarin oppilaana. Hänet palkattiin 1873 Kungliga Teaterniin, jossa hän teki muutamia pieniä lauluosia ennen kuin hän siirtyi 1874 Helsinkiin Svenska teaterniin, jossa hän oli vuoteen 1894. Vuodesta 1901 hän näytteli Tukholman Svenska teaternissa. Hän päätti teatteriuransa 1922.


title: Lydia Molander

text: Molander oli hyvin monipuolinen näyttelijä, jonka alaa olivat niin ooppera ja operetti kuin draama ja komediakin. Hänellä arvioitiin olevan ”erityisen kaunis ja kouliintunut lauluääni sekä viehättävä olemus”. Hän on esittänyt Susannan ja Cherubinin rooleja Mozartin "Figaron häissä", Desdemonaa Shakespearen "Othellossa", Elineä Ibsenin "Inger, Östråtin rouvassa", Marthaa Goethen "Faustissa", Élmireä Molièren "Tartuffessa" ja pääroolin Florimond Hervén "Pikku pyhimyksessä".


title: Maria Mäntylä

text: Maria Susanne Mäntylä (s. 8. kesäkuuta 1967 Karjaa) on suomalainen näyttelijä, joka työskentelee Maarianhaminassa Ahvenanmaalla.


title: Maria Mäntylä

text: Mäntylä pyrki Teatterikouluun, mutta hän ei päässyt sinne ja jätti näyttelijähaaveet siinä vaiheessa palatakseen niihin myöhemmin. Päätyönään hän toimii matkailualalla.


title: Maria Mäntylä

text: Mäntylä aloitti näyttelijänuransa 14-vuotiaana "Annie Mestariampujassa" Raaseporin linnateatterissa. 1990-luvun alussa hän muutti Ahvenanmaalle. Vuonna 1997 hän palasi teatterin pariin ja näytteli Kastelholman linnan linnateatterissa Robert Liewendahlin näytelmässä "Thenne Papegoie" (1997) yli sadassa näytöksessä.


title: Maria Mäntylä

text: 1990-luvun loppupuolelta lähtien Mäntylä on ollut Ahvenanmaan aktiivisimpia näyttelijöitä. Hänellä on ollut rooleja muun muassa näytelmissä "Katrina", "En svåger i kläm" ja "Annie Mestariampuja", ja hän on vakiinnuttanut asemansa Ahvenanmaan teatterimaailmassa.


title: Maria Mäntylä

text: Mäntylä sai vuonna 2005 ahvenanmaalaisen teatteripalkinnon Solveig-patsaan panoksestaan ahvenanmaalaisen teatterin hyväksi. Ahvenanmaan maakunnan kulttuuripalkinto hänelle myönnettiin 2010.


title: Maria Mäntylä

text: Mäntylä valittiin 1997 Mariehamnsteaternin taustayhdistyksen Teaterföreningen i Mariehamn (perustettu 1914) hallitukseen. Keväällä 2006 hänet valittiin yhdistyksen puheenjohtajaksi. Hän luopui puheenjohtajan tehtävästä kesäkuussa 2017, ja hänelle myönnettiin kunniapuheenjohtajan arvo.


title: Maria Mäntylä

text: Mäntylä on näytellyt sivuroolissa "mamma Irene" nuorisoelokuvassa "Fåglarna tittar på oss".


title: Miemalan koulu

text: Miemalan koulu on Hämeenlinnan Miemalassa sijaitseva alakoulu. Siellä opiskelevat luokka-asteen 1-6 koululaiset.


title: Erkki Mohell

text: Erkki William (Erkki W.) Mohell (26. syyskuuta 1917 Savonlinna – 14. lokakuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, pastori ja asianajaja. Mohell toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1952–1958 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä. Mohell nousi eduskuntaan vuonna 1952 Uuno Takin tilalle, joka siirtyi OTK:n pääjohtajaksi. Kunnallispolitiikassa Mohell toimi Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsenenä. Mohell toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1956.


title: Erkki Mohell

text: Mohell kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1936, suoritti kasvatusopin tutkinnon vuonna 1940, vihittiin papiksi vuonna 1942, suoritti teologian erotutkinnon vuonna 1942, pastoraalitutkinnon vuonna 1944, ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1951 ja valmistui lainopin kandidaatiksi vuonna 1951. Mohell toimi seurakunnallisena poikatyö- ja urheilujohtajana Helsingissä, Sukevan keskusvankilan pappina 1944, ylimääräisenä pappina Helsingin eteläisessä suomalaisessa seurakunnassa 1944–1948, Helsingin keskusvankilan pappina 1945, Kristillisen työväenyhdistyksen palveluksessa ja Kristillisen Työkansan toimitussihteerinä 1945–1946, Kristillisen sosialidemokraattisen liiton sihteerinä 1946, Suomen Teollisuusteknikkojen Liiton lainopillisena asiamiehenä, 1946–1947, Henkisen työn keskusliiton järjestösihteerinä 1947, asianajajana Riihimäellä 1948–1951 ja Hämeenlinnassa 1951–1957, Metallityöväen Liiton lakimiehenä 1954–1957 sekä asianajajana Helsingissä lakiasiaintoimisto E.W. Mohellissa 1957–1973.


title: Erkki Mohell

text: Mohellin vanhemmat olivat Suomen pelastusarmeijan johtaja Ernst Villiam Mohell ja Jenny Mathilda Nordlund. Mohellin puoliso vuosina 1941–1947 oli Maire Päivyt Maria Vartio, vuosina 1947–1959 Eeva Annikki Elisabet Tikkanen, vuosina 1961–1962 Kaarina Mirjam Nieminen ja vuosina 1967–1973 Jenny Edit Ahomies.


title: Pinosylviini

text: Pinosylviini on stilbenoidi toksiini, jota erittyy kasveissa muun muassa sieni-infektioiden, otsonin aiheuttaman stressin ja fyysisten vaurioiden vaikutuksesta. Pinosylviini on sienille myrkky (fungisidi) ja siten suojaa puuta sieni-infektioilta. Pinosylviiniä esiintyy muun muassa mäntykasvien sydänpuussa ja "Gnetum cleistostachyum" -liaaneissa.


title: Pinosylviini

text: Rottiin piikitettynä pinosylviini käy nopeasti läpi glukuronidaation ja sen biosaatavuus on huono.


title: Pinosylviini

text: Pinosylviini on kiinteänä neulasmaista. Se on hyvin liukoista asetoniin, bentseeniin ja kloroformiin.


title: Pinosylviini

text: Pinosylviini syntetaasi on entsyymi, joka katalysoi seuraavanlaista reaktiota:


title: Pinosylviini

text: 3 malonyyli-CoA + sinnamoyyli-CoA → 4 CoA + pinosylviini + 4 CO


title: Pinosylviini

text: Biosynteesi on erikoinen, koska kasvit käyttävät synteeseissä kanelihappoa vain harvoin lähtöaineena: esim. anigorufoonin ja kurkumiinin synteeseissä.


title: Bror Lillqvist

text: Bror Valdemar Lillqvist (20. marraskuuta 1918 Pietarsaaren maalaiskunta – 2. helmikuuta 1983 Pietarsaari) oli suomalainen poliitikko. Lillqvist toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1966–1983 edustaen Vaasan läänin vaalipiiriä. Lillqvist kuoli kesken vaalikauden, ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Kari Urpilainen. Kunnallispolitiikassa Lillqvist toimi Pietarsaaren kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Lillqvist toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1968, 1978 ja 1982.


title: Bror Lillqvist

text: Lillqvist kävi kansakoulun. Hän toimi paalaajana, kärrääjänä ja kuivauskoneenkuljettajana Oy Wilhelm Schauman Ab:n Pietarsaaren tehtailla 1935–1939, Oy Wilhelm Schauman Ab:n Pietarsaaren tehtaiden apukeittäjänä 1941, Oy Wilhelm Schauman Ab:n Pietarsaaren tehtaiden asentajana 1944–1966, Pietarsaaren selluloosa Oy:n ja Oy Wilhelm Schauman Ab:n Pietarsaaren tehtaiden pääluottamusmiehenä 1949–1962 sekä pääluottamusmiehen varamiehenä 1963–1966.


title: Bror Lillqvist

text: Lillqvistin vanhemmat olivat ajuri Anders Alfred Lillqvist ja Maria Fredrika Petterson. Lillqvistin puoliso vuodesta 1942 oli Helvi Kyllikki Tamminen. Lillqvistille myönnettiin kaupunkineuvoksen arvonimi vuonna 1979.


title: 130 K 90-60

text: 130 K 90-60 on suomalainen Vammaksen valmistama kenttätykki, joka on valmistettu uudelleenputkittamalla Tampellan valmistama, Heikki Collanuksen suunnittelema 122 K 60 -kenttätykki. Nimensä mukaisesti se on 130 mm raskas kanuuna, 52,7-pituuskaliiperisella putkella. Se on vedettävää mallia ja vetoajoneuvona käytetään esimerkiksi raskasta maastokuorma-autoa. Ampumatarvikkeenaan se käyttää samaa ampumatarviketta kartusseineen 130 K 54:n kanssa, ja lisäksi sillä voi myös ampua 130 53 TK:lle tarkoitettuja merimaalikranaatteja.


title: 130 K 90-60

text: Tykin kehitystyö oli alkanut Tampellassa 1960-luvulla 122 mm tykin (122 K 60) suunnittelusta. Tykkiä oli tarkoitus tuottaa jopa 150 kappaleen erä Suomen puolustusvoimille, mutta kustannussyistä valituksi tulikin neuvostoliittolainen D-30 (122 H 63). Lisäksi 122 K 60 oli Puolustusvoimien mielestä liian raskas. Tykkiä tuotettiin kuitenkin prototyyppikappaleen lisäksi 15 kappaletta Puolustusvoimille.


title: 130 K 90-60

text: 1980-luvulla rannikkotykistön uudistamisen ja uuden 130 53 TK:n sekä 130 K 54:ien rannikkotykkikäyttöön siirtämisen myötä, rannikkotykistön pääkaluston kaliiperin vaihtuessa 130 millimetriin, päätettiin myös 122 K 60 putkittaa uudelleen 130 mm putkilla ja siirtää tykit rannikkotykkikäyttöön. Putkien vaihtamisen 15:een tuotantosarjan tykkiin toteutti Vammas, johon konkurssiin mennyt Tampella oli 1980-luvulla liitetty.


title: 130 K 90-60

text: Tykin käyttötarkoitus oli toimia liikkuvana rannikkotykkinä. Sen saattoi asentaa rannikkolinnakkeiden kiinteisiin tuliasemiin tai käyttää tavallisen kenttätykin tapaan maahan kiilaamalla.


title: 130 K 90-60

text: Puolustusvoimat poisti tykit museoimalla tai myymällä ne keräilijöille vuonna 2006. Nykyään yksi 130 K 90-60 on esillä Museo Militariassa Hämeenlinnassa ja yksi Rysäkarin linnakkeella.


title: 130 K 90-60

text: Tykin putki on kaliiperiltaan 130 millimetriä, ja sen pituus ilman suuhidastinta on 52,7 kaliiperia (6850 mm). Putken päässä on suuhidastin, joka on malliltaan samanlainen kuin 130 K 54:ssä oleva lieriösuuhidastin. Rihloja on 40 kappaletta, rihlatun osan pituus on 44 kaliiperia (5746,5 mm) ja rihlannousu on oikeakätinen 5°58' eli 1/30 kaliiperia.


title: 130 K 90-60

text: Sulku on 122 K 60:n ja muiden Tampellan suunnittelemien tykkien tapaan toteutettu vaakatasossa liikkuvalla puoliautomaattisella kiilalla, ja sen tiivistys tapahtuu ampuessa messinkihylsyn avulla. Peräytyvien osien massa on yhteensä 2865 kg.


title: 130 K 90-60

text: Ampumatarvikkeena on venäläismallinen 130 mm sirpalekranaatti 53-OF-482M (kranaatin massa 33,4 kg, ampumatarvikkeen suomalainen nimike KTA 5011) tai suomalainen 130 mm perävirtausyksikköinen merimaalikranaatti, kartussilaukauksella. Kartussin hylsyn pituus on 846 mm ja hylsyn massa 11,35 kg. Koko kartussin massa on täyspanoksella 25,7 kg, josta panoksen ruudin osuus on 13,0 kg. Sirpalekranaatin lähtönopeus täyspanoksella on 860 m/s ja kantama noin 24 kilometriä. Perävirtausyksiköllisen merimaalikranaatin kantama on noin 32 kilometriä.


title: Hukkakartukas

text: Hukkakartukas ("Nudobius lentus") on lyhytsiipisten ("Staphylinidae") heimoon kuuluva laji. Hukkakartukasta esiintyy Suomessa laajasti ja se elää petona havupuiden kuoren alla kaarnakuoriaisten ja sarvijäärien syömäkuvioissa. Hukkakartukkaan toukat ja aikuiset saalistavat ravinnokseen tuholaisten toukkia ja koteloita. Aikuinen hukkakartukas on pituudeltaan noin 7 mm.


title: Hukkakartukas

text: Hukkakartukas on luonnollinen vihollinen ainakin seuraaville lajeille: ukkoniluri ("Dendroctonus micans"), vaippaniluri ("Hylurgops palliatus"), kirjanpainaja ("Ips typographus"), kuusentähtikirjaaja ("Pityogenes chalcographus"), "Pityokteines curvidens" ja aitomonikirjaaja ("Polygraphus poligraphus").


title: Zilga

text: Latviassa risteytetty Zilga eli Dvietes 4-2-108 on yksi kylmänkestävimmistä viiniköynnöslajikkeista. Lajikkeena se on erittäin runsaskasvuinen ja -satoinen (sato parhaimmillaan jopa 30 kg vuodessa) ja se viihtyy perinteistä viiniköynnöstä happamammassa maassa. Zilgan rypäleet kypsyvät syyskuussa, talveentuu aikaisin ja hyvin, ja kestää lepotilassa ainakin -35 asteen lämpötilan. Se lähtee kasvuun aikaisin keväällä, ja voi siksi olla herkkä keväthalloille. Suositeltu kasvuvyöhyke on I-IV (V).


title: Zilga

text: Zilgan rypäleet ovat keskikokoisia, pyöreitä ja tummansinisiä, ja ne sijaitsevat suurehkoissa, kartiomaisissa tertuissa. Ne ovat maultaan mietoja. Rypäleissä on Pohjois-Amerikan viiniköynnöksille ominainen "slip-skin", eli niiden kuori irtoaa helposti hedelmälihasta. Viininvalmistukseen Zilga ei sellaisenaan sovellu sen voimakkaan ojukkaviinille ominaisen "foxy"-aromin vuoksi. Myöskin syömärypäleeksi Zilgassa on melko paljon siemeniä. Zilgaa voi käyttää mahdollisesti mehuun, hilloihin ja sekoitusrypäleeksi viiniin.


title: Zilga

text: Toinen Zilgan vanhemmista on aitoviinin ja ojukkaviinin risteytys, Jubileinaja Novgoroda. Toinen taas Smuglyankan (amurinviini) ja Dvietes Zilasin (ojukkaviini) risteymä.


title: Eero Laine (kansanedustaja)

text: Eero Sakari Laine (26. marraskuuta 1931 Kuusankoski – 15. toukokuuta 1971 Kotka) oli suomalainen poliitikko. Laine toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1970–1971 edustaen Kymen läänin vaalipiiriä. Laine kuoli kesken vaalikauden, ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Mauno Forsman. Kunnallispolitiikassa Laine toimi Kotkan kaupunginvaltuuston jäsenenä.


title: Eero Laine (kansanedustaja)

text: Laine kävi kansakoulun, ammattikoulun, Voionmaan opiston vuonna 1953 ja valmistui Työväen akatemiasta vuonna 1956. Laine toimi sorvaajana A. Ahlström Oy:n Karhulan tehtailla vuoteen 1952, Nuorten Kotkain Keskusliiton ohjaajana 1953–1955, Kymenlaakson Työväen Säästöpankin Karhulan konttorin hoitajana 1956, Kymenlaakson Työväen Säästöpankin Kotkan konttorin konttoripäällikkönä 1957–1966 sekä Kymenlaakson Työväen Säästöpankin Kotkan konttorin apulaisjohtajana 1967–1971.


title: Eero Laine (kansanedustaja)

text: Laineen vanhemmat olivat valaja Gunnar Laine ja Kerttu Suuronen. Laineen puoliso vuodesta 1956 oli Marjatta Tuohimetsä.


title: Hämeenlahden Linnavuori

text: Hämeenlahden Linnavuori on Kurkijoella luovutetun Karjalan alueella sijaitseva Linnavuori. Sillä on ollut ainakin kaksi rakennusvaihetta joita varhaisempi päättyi 1100-luvun lopussa tai 1200-luvun alussa. Se oli käytössä myöhemmin myös 1300-luvulla. Linnavuori kohoaa Laatokan pinnasta 45 metrin korkeuteen. Sen laki jakaantuu kahteen osaan, josta läntinen puoli on itäistä korkeampi ja toiminut linnan keskuksena. Vuoren päällä on hyvin säilynyt kivinen valli.


title: Hämeenlahden Linnavuori

text: Hjalmar Appelgren teki kaivauksia paikalla 1888-1889. Näissä kaivauksissa hän havaitsi laella ainakin 60 kumpumaista kivikasaa ja mahdollisen talonpohjan. Hän tutki yhdeksän kivikasaa tarkemmin ja löysi niistä hiiltä, tuhkaa, poltettuja luita, hevosenhampaita, keramiikkaa ja palanutt savea. Muinaisesineitä löytyi itse kummuista sekä niiden lähialueilta. Paikalta löytyi mm. lukko, avaimet, veitset, kovasimen kappaleet, keritsimet, pronssineula, värttinäpyörä ja pärepihti. Koruista suurin osa oli lasihelmiä. Paikalta löytyneistä rahoista erityisen huomiota herättäviä olivat vuosien 815-912 välillä lyöty itämainen raha sekä kaksi friisiläistä denaaria 1000-luvulta. Näiden esineiden lisäksi hän löysi paikalta kaksi sormusta, nuolenkärkiä sekä kaksi niin sanottua hevosenkenkäsolkea.


title: Hämeenlahden Linnavuori

text: Aleksandr Saksan 1980-luvun lopulla tekemissä kaivauksissa linnavuoren kivivallin alta löytyneen keramiikan arvioitiin olevan 1100-luvulta tai viimeistään 1200-luvulta. Linnavuoren itäisen jyrkänteen alapuolelta löytyi hiiltyneitä puunkappaleita runsaan metrin levyisenä vyöhykkeenä. Ne olivat ilmeisesti vuoren päällä olleesta varustuksesta joka oli palanut ja sitten pudonnut. Radiohiiliajoituksen perusteella puut olivat palaneet 1300-luvulla. Puuvarustusten tuhoutuminen on voinut olla yhteydessä venäläisen kronikan antamaan tietoon ruotsalaisten hyökkäyksestä Kurkijoelle vuonna 1396. Tämä tapahtuma mahdollisesti päätti linnavuoren historian.


title: Nu mă atinge-mă

text: Nu mă atinge-mă, (suomeksi: "Älä koske minuun") on 22. helmikuuta 2018 Berliinin kansainvälisillä elokuvajuhlilla ensi-iltansa saanut ja parhaan elokuvan Kultainen karhu –palkinnon voittanut romanialainen kokeellinen draamaelokuva. Sen on on ohjannut ja käsikirjoittanut Adina Pintilie.


title: Nu mă atinge-mă

text: "”Nu mă atinge-mă”" sai Berliinin elokuvajuhlilla myös parhaan debyyttielokuvan palkinnon.


title: Nu mă atinge-mă

text:
"Nu mă atinge-mă" kuvattiin kymmenen viikoa vuosina 2015 ja 2017. Tuottajista Monica Lãzurean-Gorgan on yksi itsenäisesen yhtiön "”4 Proof Film“" alullepanijoista ja erikoistunut elokuvatuotantoon elokuvateattereiden, television, yritysasiakkaiden ja festivaalien tarpeisiin. Adina Pintilie edustaa yhtiötä Manekino Film. Elokuva on kansainvälinen yhteistuotanto. Yhteistuottajina olivat mukana mm. ranskalaisen vastaavan tuottaja- ja levityskonsernin Unlimited:in "Les Films de L'Etranger" ja Rohfilm Saksasta. "“Älä koske minuun“" sai rahoitusta Euroopan neuvoston kulttuurirahastosta Eurimages, se valittiin ranskalaisen elokuvasäätiön La Cinéfondation L'Atelier hankkeisiin vuonna 2012 Cannesissa, lisäksi filmin kehityshankkeissa olivat mukana italialainen TorinoFilmLab ja "Maurits Binger Film Instituut" (Binger Filmlab) Amsterdamista. Elokuvan näytteilijäryhmä ja fiktiiviset hahmot yhdistävät ihmisiä useista maista: englantilainen Laura Benson Ranskasta, Islannissa syntynyt ja nykyisin Ranskassa asuva Tomas Lemarquis, Christian Bayerlein, Grit Uhlemann, Hanna Hofmann ja Dirk Langen Saksasta, englantilais-australialainen Seani Love ja Irmen Chichikov Bulgariasta.
Adina Pintilien "”Nu mă atinge-mă”" sai ensi-iltansa ja voitti tavoitellun kansainvälisen elokuvapalkinnon kilpailuun osallistuneen 19 elokuvan joukosta Berliinissä 15.-25. helmikuuta kestäneillä ja 68. kerran järjestetyillä Euroopan suurimmilla elokuvafestivaaleilla. Uutta elokuvatuotantoa oli tullut maista kuten Ranska, Saksa, Paraguay, Iran ja Yhdysvallat. Tuomaristoa johti saksalainen elokuvaohjaaja Tom Tykwer.


title: Nu mă atinge-mă

text: "”Nu mă atinge-mă”" on kuvattu kokeelliseksi ja tosikkomaiseksi tositapahtumiin perustuvaksi ja lähes fiktiiviseksi dokumenttiesseeksi seksuaalisuudesta. Elokuvaa on myös kehuttu ajatuksia herättäväksi, kiehtovaksi ja omaperäiseksi fiktion rajalla olevaksi dokumentti- ja kuvataiteeksi. Siinä tarkkaillaan ja kehitellään improvisaation ja dramaattisesti rekonstruoitujen kohtauksien avulla mukana olevien ihmisten emotionaalista matkaa ja siihen liittyviä pelkoja. Miten kaivataan ja pelätään seksuaalista läheisyyttä. Ja miten ihmiset toimivat voittaakseen vanhoja malleja, puolustusmekanismeja ja tabuja ja ollakseen lopulta vapaita. Tarkkaillaan, miten voidaan löytää läheisyyttä kaikkein odottamattomalla tavalla ja miten voitaisiin rakastaa toista menettämättä itseä. Tämä on kuin tutkimus läheisyydestä ja kauneuden käsitteistä, saumaton sekoitus fiktiota todellisuuteen, jolloin pyritään käsittelemään enemmän kysymyksiä kuin niitä voi vakuuttavasti käsitellä.


title: Nu mă atinge-mă

text: Joidenkin lähteiden mukaan tämä kriitikoiden ylistämä ja rohkeaksi kuvailtu draama intiimydeltään ja paljastavilta kohtauksiltaan on järkyttänyt monia tiedotusvälineiden edustajia Berliinissä, jolloin osa katsojista ja toimittajista poistui salista pian projektorien käynnistymisen jälkeen. Elokuvassa esiintyy paljon alastomuutta, näytetään ihmisen kroonista halua koskettaa tai saada omakseen aitoa koskettelua, masturboida tai suihkussa olevan katselua ja vuodenvaatteiden haistelua hankkiakseen intiimiä kontaktia ja nautintoa. Käsitellään hyperseksuaalisuutta selkäydinperäisestä lihassurkastumasta vääristyneiden raajojen, suusta esille ylettyvien hampaiden, epämuodostuneen leuan ja hallitsemattomasti valuvan kuolan lomassa. Samoin kuvataan toiseuden ja vammaisuuden omaksumista, kun ihokarvat ja hiukset ovat pudonneet kokonaan tulehduksellisen autoimmuunisairaudesta alopecia universalis johtuvasti, ja valmiutta siihen, että käänteinen rakkaus voi olla täynnä vaaroja, vihaa, aggressiivisuutta ja väärinkäsitystä. Tasapainoa erilaisten elämänkokemusten antamalle yksinäisyydelle luodaan mm. valkoisen sävyn, varsin viehättävien valkoisten vaatteiden ja asujen välittämällä yhtenäisyydellä. ”Nu mă atinge-mă” on pidetty haastavimmaksi ja rohkeimmaksi elokuvaksi, mitä v. 2018 Berliinin kilpailun aikana nähtiin.


title: Nu mă atinge-mă

text: Elokuvassa nainen ja kaksi miestä, Laura, Tomas ja Christian etsivät intiimiä suhdetta, jolloin seurataan heidän emotionaalista matkaa ja tarjotaan syvästi empaattinen käsitys heidän elämästään. Laura Benson näyttelee keski-ikäistä Lauran -nimistä englantilaista naista, joka ei kestä koskettelua vihasta ja ilmeisesti hänen isäänsä liittyvästä tirkistelystä johtuvasti. Koska elokuva sumentaa todellisuuden ja fiktion, syitä ei millään tavalla lähdetä tutkimaan, vaan Laura ohjataan tutustumaan omaan kehoonsa ja seksuaalisuuteensa eri ihmisten kanssa. Saksalaisen Christian Bayerleinin esittämä lihassurkastumasta kärsivä Christian on vammaisuudestaan ja estoista huolimatta kiinnostunut kehoonsa liittyvistä mitä haastavimmista ajatuksista. Christiania pidetään elokuvan sykkeenä ja kun hän keskustelee, katsojat pannaan tutkimaan hänen suuria sinisiä silmiä ja havaitsemaan kauneutta niissä. Elokuvan juoni johdattaa myös samankaltaisia henkilökohtaisia teemoja ja vammaisuuden antamia avoimia tulkintoja selvittävän Tudorin luokse, jota esittää n näytteilijäkaartiin kuulunut Tómas Lemarquis.


title: Nu mă atinge-mă

text: Muutamien kommenttien mukaan "”Nu mă atinge-mă”" ei ole luodu suurelle yleisölle, vaan se tarvitsee erikoistuneen yleisön. Silti sitä povattiin kilpailjaksi, joka voi katkaista muiden voittoputken. Adina Pintilie omien sanojensa mukaan itsekään ei uskonut voittavansa.


title: Chari (joki)

text: Chari (myös "Shari") on Tšadjärveen laskeva joki Keski-Afrikan tasavallassa, Tšadissa ja Kamerunin rajalla. Sen pituus on 826 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 600 000 neliökilometriä.


title: Chari (joki)

text: Joki saa alkunsa Bamingui- ja Gribinguijokien yhtymäkohdasta. Se virtaa luoteeseen ja laskee Tšadjärveen laajan suistoalueen kautta. Tärkeimmät sivujoet ovat Ouham (Bahr Sara) ja Logone. Osa valuma-alueesta kuuluu Sudaniin.


title: Chari (joki)

text: Charin keskimääräinen virtaus on 1 059 kuutiometriä sekunnissa. Se vaihtelee suuresti vuodenaikojen mukaan ja on enimmillään syys-marraskuussa. Joki muodostaa noin 92 % Tšadjärven saamasta vesimäärästä.


title: Chari (joki)

text: Chari on liikennöintikelpoinen koko pituudeltaan. Sen varsilla harjoitetaan kalastusta. Lähellä joen suuta sijaitsee Tšadin pääkaupunki N’Djamena.


title: Mika Eirtovaara

text: Mika Eirtovaara on suomalainen stand up -koomikko, näyttelijä, teatteriohjaaja ja käsikirjoittaja.


title: Mika Eirtovaara

text: Eirtovaara aloitti ammattimaisen stand up -koomikon uransa vuonna 2000. Hän on tehnyt stand up -komiikkaa paitsi lavoilla elävän yleisön edessä myös televisiossa. Tematiikkansa Eirtovaara ammentaa yhtäältä arkipäiväisistä asioista, toisaalta täysin surrealistisista ulottuvuuksista.


title: Mika Eirtovaara

text: Stand up -komiikan ohella Eirtovaara on työskennellyt näyttelijänä ja ohjaajana useissa puheteattereissa, kuten Hämeenlinnan Kaupunginteatterissa, Linnateatterissa, Tampereen Teatterissa ja Tampereen Työväen Teatterissa. Hän on näytellyt muun muassa klassisen Ventti Villen roolin Mika Waltarin komediassa "Omena putoaa". Musikaalissa "Fantasticks" hän tulkitsi Henryä. "Mika Eirtovaara tekee unohtumattoman roolin nuhruisena, kiertävänä näyttelijänä", Etelä-Suomen Sanomat kirjoitti hänen suoriutumisestaan.


title: Mika Eirtovaara

text: Eirtovaara on niin ikään käsikirjoittanut erinäisiä näytöskappaleita, kuten "Kalsarimiehet", joka sai ensi-iltansa Linnateatterissa keväällä 2012.


title: Mika Eirtovaara

text: Eirtovaara on näytellyt myös muutamassa lyhyessä fiktioelokuvassa, televisiosarjassa ja kokeiluelokuvassa "Kohtalon kirja". Vuoden 2014 Joulukalenterissa Eirtovaaralla oli Kauppisen rooli. Vuonna 2018 Eirtovaara esiintyy television kykykilpailuja parodioivassa viihdesarjassa "Kingi".


title: Mika Eirtovaara

text: Eirtovaara toimii Gloriassa järjestettävien Nelosen Stand Up-iltojen isäntänä.


title: Audiologia

text: Audiologia on lääketieteen osa-alue, joka tutkii kuulon ja tasapainoelinten sairauksia, kuntoutusta ja fysiologiaa. Audiologina voi toimia kurkku-, nänä- ja korvatautien erikoislääkäri tai foniatri, joka on erikoistunut alaan. Suurimpia asiakasryhmiä kyseisellä lääketieteen alalla ovat vanhukset, sisäkorvan sairauksista kärsivät henkilöt, kuuroina syntyneet lapset ja kuuroutuneet aikuiset. Alaan kuuluu myös kuulokojeiden ja sisäkorvaistukkeiden sovitukset ja tutkimus.


title: Hasanski Sladki

text: Hasanski Sladki (Хасанский сладкий eli Khasanilainen makea) on venäläinen viiniköynnöslajike. Se on yksi kylmänkestävimmistä viinilajikkeista (jopa -33 astetta).


title: Hasanski Sladki

text: Hasanski Sladki on melko voimakaskasvuinen ja viihtyy hapahkossa maassa. Sen harvassa pitkänomaisessa tertussa kasvavat pienehköt siniset rypäleet kypsyvät syyskuussa ja sisältävät paljon C-vitamiinia. Sen versot talveentuvat hyvin, mutta melko myöhään. Siksi Hasanskille suositellaan voimakasta pituuskasvun leikkausta elokuusta alkaen. Suositellaan kasvuvyöhykkeelle I-III.


title: Hasanski Sladki

text: Koska Hasanski Sladkilla ei ole perimässään ojukkaviiniä ja siten sille ominaista foxy-makua, kuten useimmilla pohjoisiin oloihin soveltuvilla viiniköynnöslajikkeilla, se soveltuu näitä paremmin viininvalmistukseen.


title: Hasanski Sladki

text: Hasanski Sladki on Dalnevostochny Tihonova -lajikkeen (V. vinifera × amurensis) avopölytyksen tuote.


title: Tell Sabi Abyad

text: Tell Sabi Abyad on Pohjois-Syyriassa sijainnut rauniokumpuryhmä, jossa oli muinainen kylä. Paikalta on löydetty varhaisia maalattuja saviastioita. Noin vuonna 6200 eaa. seudun kulttuuri vaihtui toiseksi. Noin 5100 eaa tapahtui uusi vaihdos, kun Halaf-perinne levittäytyi tänne. Kylässä oli Keski-Assyrian ajan varuskunta. Kylä hylättiin vuoden 1200 eaa. jälkeen. Paikka ryöstettiin Syyrian sisällissodan aikana vuonna 2014.


title: Tell Sabi Abyad

text: Paikka on Pohjois-Syyrian Balikhinlaaksossa. Varhaisin asutus on Tell Sabi Abyad II-kummussa. Tämän 4,5 m korkean kummun ala on noin 1 ha. Varhaisin asutus on PPNB-ajalta 7550–6850 eaa.


title: Tell Sabi Abyad

text: Noin 6700 eaa. ilmestyi massatuotetu keramiikka Tell Sabi Abyadiin. Jotkut saviastiat olivat maalattuja, mikä oli tuohon aikaan harvinaista. Mutta keramiikan maalaus jäi aikaa myöten pois, ja saviastioista tuli karkeatekosiempia.


title: Tell Sabi Abyad

text: Noin 6200 eaa. Lähi-idässä vallitsi suuri kuivuus. Asituksia hylättiin, mutta ei Tell Sabi Abyadia. Vuoden 6200 eaa. jälkeen ilmestyivät suuret varastohuoneet ja pienet ympyräholvit eli tholokset, jotka olivat ehkä varastoja. Keramiikan maalaus ilmestyi uudelleen, ja niihin tuli pieniä nuolenkärkiä. On löytnyt savisia värttinöitä, mikä kertoo varhaisesta kankaanteosta, ja sinettejä ja laskurahoja, mikä viittaa valvottuun hyödykkeiden varastointiin. Noin 6000 eaa. tuhoutui tulipalossa täällä niin sanottu "Palanut kylä".


title: Tell Sabi Abyad

text: Siirtymäkausi Halaf-perinteeseen oli noin 5200-5100 eaa. Itse Halaf alkoi noin 5100-5000 eaa. Halafia luonnehtivat kupumaiset tholos-rakennukset, jotka olivat ehkä varastoja. Taloissa oli useita huoneita. Kotieläimet olivat pääosin vuohia, mutta myös lampaita, sikoja ja nautoja pidettiin. Viljelyssä oli enimmäkseen emmervehnää, mutta myös einkornia, ohraa ja pellavaa. Linssiä ja hernettä viljeltiin vain vähän, jos vertaa moniin muihin ajan paikkoihin.


title: Tupsuviheltäjät

text: Tupsuviheltäjät (Oreoicidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Aikaisemmin suvun lajit on luettu kuuluvaksi viheltäjien tai rastasviheltäjien heimoihin, mutta molekyylifylogeneettisten tutkimusten mukaan ne muodostavat oman heimonsa. Heimoon kuuluu kolme lajia punaniskaviheltäjä ("Aleadryas rufinucha"), savannitöyhtöviheltäjä ("Oreoica gutturalis") ja töyhtöisoviheltäjä ("Ornorectes cristatus").


title: Tupsuviheltäjät

text: Tupsuviheltäjälajeja tavataan Australiasta ja Uudesta-Guineasta. Ulkonäoltään ne eroavat toisistaan huomattavasti. Ne elävät tyypillisesti metsien pohjakerroksissa.


title: Mylly (albumi)

text: Mylly on suomalaisen hip hop duo Töölön Ketterän esikoisalbumi, jonka julkaisi PME Records 16. maaliskuuta 2018. Albumista on julkaistu viisi singleä ennen albumin julkaisua, jotka ovat olleet listamenestyksiä. Duo tiedotti albumista 5. maaliskuuta 2018.


title: Mylly (albumi)

text: Jäsenten mukaan albumilla on vaikutteita elektronisesta ja kokeellisesta musiikista, kuten The Prodigy -yhtyeestä. He halusivat jättää "pysyvämmän jalanjäljen" ja sulkea uransa aikakauden albumillaan.Albumi on saanut myönteistä arviota Rumba-musiikkilehden kriitikolta, joka kehuu kappaleiden sanoituksia ja tuotantoa. Kirjoittaja uskoo duon aloittavan uuden aikakauden suomalaisessa hiphop-genressä. Helsingin Sanomien kirjoittaja arvosti albumin tuotantoa ja Matti8:n flowia, mutta piti albumin sanoituksia onttoina.


title: Molander

text: Molander on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Viron taide

text: Viron taide voi olla sekä Virossa luotua että virolaisten luomaa taidetta.


title: Viron taide

text: 1920- ja 1930-luvuilla Viron tasavalta oli pieni pohjoiseuroopplainen, demokraattinen maa, jonka takia sen kulttuurihistoria oli samanlainen toisten saman alueen maiden kanssa. 1920-luvulla levisi avantgarde, 1930-luvulla suosittiin realismille läheistä persoonallista taidetta.


title: Viron taide

text: Kansallinen taide-elämä alkoi vasta 1900-luvun alussa, mutta se kehittyi myöhemmin nopeasti. Vuonna 1919. perustettiin Tartossa taiteilijayhdistys Pallaksen taidekoulu (vuodesta 1924 taidekorkeakoulu Pallas), joka oli 1920.-1930 -lukujen tärkein kuvataiteen oppilaitos Virossa. Tallinnan Taidekoukeakoulu antoi 1930 -luvulla lähinnä koulutusta käyttötaiteisiin.


title: Viron taide

text: 1920 -luvulla taiteessa oli Saksan sodanjälkeisen ekspressionismin vaikutuksia, joka oli enimmäkseen kohtuullista, pehmeää ja koristeellista. Virossa oli edustettuna myös kubismi, joka perustui konstruktivismiin. Viron taide omaksui kansainvälisen taiteen pääkaupungin Pariisin kehityksen tahdin.


title: Viron taide

text: 1800- ja 1900-luvut toivat modernismin ja kansallisromantiikan Viroon. Pariisissa ilmenneen impressionismin nousun myötä taideyhteisö koki, että surrealismi ja abstraktismi eivät olleet kovinkaan tärkeitä.


title: Viron taide

text: 1930 -luvulla taiteilijat jakautuivat pitkälle kolmeen ryhmään: silmän ilon taidemaalareihin, niihin joilla oli suorat yhteydet Pariisin taiteeseen ja makuun, sekä köyhien ihmisten elämästä aiheensa saavat ja painokkaasti virolaisia aiheita käyttävät taiteilijat.


title: Viron taide

text: Vuonna 1934 avattiin Tallinnan taidehalli.


title: Viron taide

text: Vuodesta 1935 alkaen pääministeri Konstantin Päts alkoi johtaa valtion tehtäviä ja sai aikaan taiteilijoiden ammattioikeuksien lain. Viron tasavallassa alettiin suunnitella Taiteilijoiden Taloa. Viron kulttuurisäätiö tuki taidetta lahjoitusvaroin ja maan hallitus käsitteli taiteilijoiden töiden tilaamista ja ostamista sekä näyttelyiden järjestämistä. Konstantin Päts kasvatti virallista poliittista uraansa kauneuden avulla ja pysyi poissa nykytaiteesta.


title: Viron taide

text: Ensimmäinen Neuvostoliiton miehityksen vuosi aiheutti pienempiä muutoksia Viron taiteeseen kuin yhteiskuntaan. Hallintojärjestelmän tarkoituksena oli saada taiteilijoiden avulla ihmiset yhteen ja siten rauhoittaa heidät. Viranomaiset tilasivat valtion rahalla taidetta ja järjestivät kaikenlaisia kokouksia ja kulkueita ja varoja jaettiin poliittisesti neutraaleille taiteilijoille. Suuri osa taiteilijoista jatkoi samaa taiteen tekemistä, kuin ennen miehitystä, mutta aiheissa lisääntyivät työssäkäyvien ihmisten kuvaukset. Jotkut taiteilijat yrittivät aktiivisesti hankkia uusia ansaintakeinoja.


title: Viron taide

text: Sota jakoi virolaiset. Karkotus- , evakuointi-ja liikekannallepanon aikana päätyi useita taiteilijoita Venäjälle. Kuolemat olivat erityisen yleisiä puna-armeijan työpataljoonissa. Neuvostoliiton vallalle uskollisten taiteilijoiden elämä oli silti mukava, koska heitä tarvittiin propagandassa. Vuonna 1943 perustettiin Jaroslavlissa Viron Neuvostoliiton Taiteilijoiden Liitto, jossa järjestettiin Saksan vastainen propagandakatselmus, taidenäyttely otsikolla "600 vuotta Pyhän Yrjön kapinasta".


title: Viron taide

text: Saksan miehitys ei vaikuttanut Viron niihin taiteilijoihin, jotka jo työskentelivät 1930-luvun tyyliin.


title: Viron taide

text: Kun Puna-armeija hyökkäsi vuonna 1944 Viroon, monet taiteilijat pakenivat Neivostoliiton miehitystä länteen, mutta heidän tilalleen saapui taide-elämän järjestäjät Jaroslavlista. Alussa sallittiin kehittää kaikkia taidesuntauksia, mutta 1950-luvulla alettiin kulttuurielämässä noudattamaan  täysin stalinismin sääntöjä. Taiteen ideologian noudattamatta jättämisellä terrorisoitiin taiteilijoita Useita taiteilijoita, ja suuri joukko opiskelijoita vangittiin tai karkotettiin. Neuvostoviron taiteilijoiden liitto järjesti keväällä puhdistuksia, ja ammattilaiset korvattiin uskollisilla ja enimmäkseen lahjakkailla karrieristeilla.


title: Viron taide

text: Arkkitehtuurissa oli kielletty funktionalismi ja vaadittiin samanlaisia samanlaista stalinistista arkkitehtuuria kuin muuallakin Neuvostoliitossa. Tämä tuki 1800-luvun klassismia ja eklektitsismiä, koristelua ja joskus myös barokin elementtejä.


title: Viron taide

text: Suuren pakenemisen aikaan maan taiteilijakunnasta noin puolet jätti Viron. Maanpaossa alettiin luoda ja edistää kulttuuri-ja taide-elämää, ja 1950-luvulla kehittyi kolme pakolaiskulttuurin suurempaa keskusta: Tukholmassa, Torontossa ja New Yorkissa. Ensimmäisen sodanjälkeisen vuosikymmenen aikana vaihtoehtoista Viron pakolaiskulttuuria ei ollut Neuvostoliitossa. Vuonna 1956 järjestettiin Moskovassa toimineen Neuvostoviron taiteilijoiden ja kirjailijoiden toimesta ensimmäistä kertaa kymmeneen vuoteen pakolaistaiteilija Eerik Haamerin näyttely. 1960 -luvulla saatiin pakolaistaiteilijoiden ensimmäinen näyttely Viron museossa. 1960-luvun alussa lisääntyivät pakolaisten kontaktit kotimaahan ja mahdollisuudet käydä Virossa. Ensimmäinen pakolaistaiteilijan näyttely pidettiin vuonna 1970-luvulla, kun Ruotsista saapui Eerik Haamer osallistumaan näyttelyyn.


title: Viron taide

text: Virossa oli ennen sotaa toimineita vakiintuneita ja tunnustusta saaneita taiteilijoita. Toisen maailmansodan aikana maanpaossa olivat muun muassa Karin Luts, Eerik Haamer, Ernst Jõesaar, Jaan Grünberg, Endel Kõks, Juhan Nõmmik, Herman Talvikin, Eduard Rüga ja Salome Trei. Viron taide alkoi saavuttaa mainetta myös maanpaossa syntyneiltä taiteilijoilta, kuten Juhan Hennostelat, Osvald Timmakselta, Arno Vihalemmilta, Raoul Lindilta, Maire Männikiltä ja Olev Mikiveriltä. Virosta lähti lapsia tai nuoria hankkimaan taidealan koulutusta ulkomailla, kuten Enno Hallek, Andres Kingissepp, Epp Ojamaa, Mart Org, Kristiina Kauri, Ville Topit.


title: Viron taide

text: Kun stalinismia alettiin kritisoida vuonna 1956, alkoi virolaisen taiteen tuskallisin aika olla ohi. Kommunistisen puolueen puuttuminen taide-elämään väheni, taiteilijat alkoivat palata Siperiasta, ja taiteilijoiden liitto alkoi ottaa takaisin riveihinsä luopioina pidettyjä. Jos mahdollista, he halusivat päästä eroon sosialistisesta realismista, mutta sen korvaajaa oli vaikea löytää. Nuoremmat taiteilijat halusivat käyttää hyväkseen kokemuksia länsimaisesta taiteesta, mutta saadut tiedot olivat hajanaisia. Vanhempi sukupolvi palasi 1930-luvun taiteellisiin virtauksiin.


title: Viron taide

text: Virallinen ideologia ja miehitysviranomaiset vaativat sosialistista realismia sekä tuomitsivat länsimaisen kulttuurin. Ensimmäinen askel kohti modernismia tai vapautta oli taiteen itsenäisyyden saavuttaminen. Se onnistui ensin soveltavassa taiteessa, koska sitä ei pidetty tärkeänä tai kontrolloitavana. Maalaustaiteessa monet taiteilijat löysivät tukea 1930-luvun perinnöstä. 1960-luvun puolivälissä muodostetun ANK 64 -ryhmän toimintaa pidetään seuraavana tärkeänä askeleena, jossa osallistujat muokkasivat hyvin erikoisia suunnitelmia ja hylkäsivät neuvostoteemat. Tuloksena oli tavallisesti henkilökohtaisia subjektiivisia, fantastisia maailmoja ja esteettisiä vaatimuksia.


title: Viron taide

text: Moderni taide laajeni virallisten näyttelyiden yhteyteen vuonna 1966, ja tätä muutosta kutsutaan Virossa myös taidevallankumoukseksi.


title: Viron taide

text: Tšekkoslovakian vuoden 1968 vapausliikkeen tukahduttamisen jälkeen myös toivo Virossa heikkeni. Kuitenkin taideyhteisö onnistui säilyttämään vapautensa ja toisinaan laajentamaan sitä. Nuorten taiteilijoiden teokset suuntautuivat kohti ympäristöä, joka koettiin nyt joko ahdistavaksi tai häikäiseväksi. Nuoret alkoivat järjestää happeningeja. Arkkitehtuurissa korvattiin vuonna 1955 stalinistinen tyyli korvattiin pöhöttyneellä funktionalismilla, johon liittyivät usein linnamaiset rakennukset.


title: Viron taide

text: 1970-luvun alussa virolainen taide oli tullut tunnistamattomaksi. Vuosikymmenen viimeisten vuosien aikana paikallista taidetta muokattiin kaukana Moskovan virallisesta taiteesta.


title: Viron taide

text: 1970-luvulla hyperrealismista tuli tärkeä osa virolaista maalaustaidetta. Lännessä suositussa tyylissä oli vastaavia viileyttä ja puolueettomuutta, mutta virolaisessa hyperrealismissa oli myös yhteiskuntakriittinen ulottuvuus, koska todellisuuden nähtiin suuntautuvan vieraantuneeksi ja vaaralliseksi. Uusi taidesuuntaus poikkesi edellisistä myös teknisesti - aerosolia käytettiin usein kylmien, sileiden, teknisesti värillisten pintojen luomiseen.


title: Viron taide

text: Grafiikka oli suosittua, ja vuonna 1968 aloittaneet kuuluisuudet herättivät kansainvälisen kiinnostuksen. Viron grafiikan tekninen monimuotoisuus ja hallinta tunnustettiin laajalti. Suurimmassa osassa grafiikkaa oli romanttinen, lyyrinen valtavirtaus. Toinen pääsuunta suosi geometrisia muotoja. 1980-luvulla julistetaiteesta, erityisesti valokuva-aineistosta, tuli erittäin suosittu.


title: Viron taide

text: Arkkitehtuurissa jatkui laajasti massiivinen rakentaminen, mutta yhteiskunnassa sille kypsyi vastalause. Pian kehittyivät harvinaiset taidemuodot - installaatiot ja performanssit.


title: Hj. Holmström

text: Hj. Holmström Oy oli linja-autoyhtiö joka toimi 1924–1984 Loviisasta Etelä-Suomesta. Hjalmar Holmström perusti yhtiön majatalopitäjän Erik Randelinin kanssa 1924 nimellä Holmström & Randelin. Nimenmuutos muotoon Hj. Holmström tapahtui 1931.


title: Hj. Holmström

text:
Yhtiön ensimmäinen linja-autoreitti kulki vuonna 1924 Loviisa-Elimäki-Lapinjärvi-Loviisa. Seuraavana vuonna yritys avasi reitin Kotkaan ja Helsinkiin, ja se avasi yhtiön mahdollisuudet Suomen laajuisena yhtiönä. Yrityksen pääkonttori sijaitsi Loviisassa. Samaan yhtiöön kuului myös mykkäelokuvateatteri Bio Silvia ja myöhemmin perustettu Bio Ulrica.
Yritys pyöritti myös matkatoimistoa nimeltään Tourist Service ja autokauppaa jonka nimi oli Oy Bilco.


title: Hj. Holmström

text: Yrityksen toinen perustaja Hjalmar Holmström kuoli 4. maaliskuuta 1968. Tämän jälkeen yhtiö siirtyi hänen perillisilleen, Holger Holmström, Torleif Holmström, Doris Holmström ja Gunvor Mäkelä. jotka jatkoivat yritystä vuoteen 1984 asti.


title: Hj. Holmström

text: Vuonna 1984 yhtiö myytiin Espoon Auto Oy:lle ja vuonna 1988 edelleen Savonlinja-yhtiölle.


title: Hj. Holmström

text: Hj. Holmström liikennöi loppuvuosina säännöllisesti paitsi lähialueille, myös Tukholmaan. Pitkän historiansa aikana Holmström harjoitti myös tilausliikennettä muun muassa 1970-luvulla Leningradiin ja Moskovaan.


title: Julio César Turbay Ayala

text: Julio César Turbay Ayala (18. kesäkuuta 1916 – 13. syyskuuta 2005) oli kolumbialainen keskustaliberaali poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä 1978–1982.


title: Julio César Turbay Ayala

text: Turbay oli libanonilaisen maahanmuuttajan poika, jonka vaatimaton perhetausta poikkesi paljon hänen edeltäjistään.


title: Julio César Turbay Ayala

text: Turbayn presidenttikaudella Kolumbiassa voimistui M-19 kaupunkisissien toiminta ja huumekauppaan liittyvät väkivalta ja kidnappaukset.


title: Sari Pajula

text: Sari Helena Pajula (s. 18. syyskuuta 1960 Raahe) on kirjastotoimen asiantuntija, joka toimi Eduskunnan kirjaston johtajana.


title: Sari Pajula

text: Sari Pajula syntyi opettaja Jaakko Pajulan ja perushoitaja Kaija Laukan perheeseen. Hän valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta 1987 ja toimi yliopiston tutkijana 1987, Nurmijärven kunnankirjaston osastonjohtajana 1987–1988, Helsingin hovioikeuden kirjaston hoitajana 1988–1998 ja sisäministeriön informaatikkona 1998–2001. Eduskunnan kirjaston johtava tietoasiantuntija Pajula oli 2001–2007, kirjaston johtajaksi hänet nimitettiin 2007. Pajula jäi tehtävästä eläkkeelle keväällä 2017, tunnustuksena työstään hänelle myönnettiin hopeinen Henrik Schaumanin mukaan nimetty mitali.


title: Guillermo León Valencia

text: Guillermo León Valencia Muñoz (27. huhtikuuta 1909 – 4. marraskuuta 1971) oli kolumbialainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä 1962–1966.