title: Kompetentti lapsi

text: Uprichard korostaa, että käsitteen ”kompetentti” käyttö sekä aikuisen että lapsen kohdalla on yksipuolinen ja antaa vääristyneen kuvan molempien osapuolten toimijuudesta. Esimerkiksi Alanen ja Kalliala ovatkin korostaneet kompetentin lapsen käsitteessä sosiaalisen kontekstin merkityksen korostamista. Esimerkiksi Uprichardin mukaan kompetentin lapsen käsite pitää sisällään myös liian haastavia vaatimuksia ja kompetentilta lapselta saatetaan vaatia epärealistisia ominaisuuksia, mikä on johtanut aikuisuuden ja lapsuuden välisen rajan hälventymiseen. Kehityskulku on johtanut vastareaktioon, joka näkee aikuisen ehdottoman auktoriteettiaseman suhteessa lapsiin sekä lasten toiminnan rajoittamisen tämän suojelemiseksi tavoiteltavana asiaintilana. Strandellin mukaan viime vuosituhannen vaihteessa suomalaisessa yhteiskunnassa alettiin kokea lisääntyvässä määrin tarvetta suojella lapsia erilaisilta riskeiltä ja sosiaalisilta ongelmilta. Lasten yksilöllisyyttä ja itsemääräämisoikeutta ei ole pyritty kokonaan häivyttämään, mutta valtaa on enenevässä määrin pyritty siirtämään takaisin aikuisille.


title: Darzens-kondensaatio

text: Darzens-kondensaatio eli Darzens-reaktio tai Darzens–Erlenmeyer–Claisen-kondensaatio on kemiallinen reaktio. Reaktiossa α-halogeenikarboksyylihapon esteri reagoi emäksisissä olosuhteissa aldehydin tai ketonin kanssa muodostaen epoksiesterin eli niin kutsutun glysidaattiesterin. Reaktion julkaisi ensimmäisen kerran ranskalainen kemisti Auguste Georges Darzens vuonna 1904 ja se on nimetty hänen mukaansa.


title: Darzens-kondensaatio

text: Darzens-kondensaatio tapahtuu useille niin aromaattisille kuin alifaattisillekin aldehydeille ja ketoneille. Toisena lähtöaineena on tyypillisesti α-kloori- tai α-bromikarboksyylihapon esteri. Emäksenä reaktiossa voidaan käyttää alkoksideja, natriumamidia tai litiumbis(trimetyylisilyyli)amidia. Reaktion mekanismin on esitetty tapahtuvan joko enolaatin tai karbeenin kautta. Nykyään todennäköisimpänä mekanismina pidetään enolaatin muodostumista. Tässä mekanismissa vahva emäs vastaanottaa esteriltä protonin, jolloin siitä muodostuu enolaatti. Tämä enolaatti on nukleofiilinen ja reagoi elektrofiilisen aldehydin tai ketonin karbonyyliryhmän hiiliatomin kanssa additioreaktiolla. Tässä syntyy välivaiheena alkoksidi, joka on toisinaan onnistuttu eristämäänkin. Alkoksidi reagoi molekyylinsisäisellä S2-reaktiolla, jolloin muodostuu epoksidirengas.


title: Darzens-kondensaatio

text: Darzens-kondensaatio voidaan suorittamalla stereoselektiivisesti käyttämällä kiraalisia lähtöaineita, kiraalisia apuaineita tai kiraalisia katalyyttejä. Tyypillisesti käytettyjä kiraalisia apuaineita ovat muun muassa oksatsolidinonijohdannaiset. Darzens-reaktion tuotteena muodostuva esteri voidaan hydrolysoida emäksisissä olosuhteissa. Näin muodostunut glysidiinihappojohdannainen on pysymätön ja dekarboksyloituu aldehydiksi tai ketoniksi.


title: Jani Erola

text: Jani Erola on filosofian tohtori, tutkija ja Turun yliopiston sosiologian professori, joka on tutkimuksissaan keskittynyt laaja-alaisesti sosiaaliseen eriarvoisuuteen ja sen periytyvyyteen.


title: Jani Erola

text: Erolan toimittamassa, Erikson-Goldthorpen ammattiluokitusta yhteiskuntaluokkajaottelun pohjana käyttävässä teoksessa "Luokaton Suomi?" useat tutkijat Erolan ohella nostavat yhteiskuntaluokan käsitteen takaisin merkittäväksi eriarvoisuutta määrittäväksi tekijäksi 2000-luvun Suomessa. Teoksessa Erola kirjoittaa, että työväenluokkien osuus on Suomessa moniin muihin maihin verrattuna edelleen korkeaa ja että keskiluokan kasvu johtuu pikemminkin maanviljelijöiden vähentymisestä kuin työväenluokan pienentymisestä. Yksi kirjan pääteeseistä on myös se, että taloudellinen eriarvoisuus ei johdu enää niinkään työväenluokan huono-osaisuudesta kuin ylimmän luokan kasvaneesta hyväosaisuudesta. Erola myös väittää, että luokkien sisäiset erot ovat kasvaneet ja että luokka-asemat periytyvät helposti sukupolvilta toisille.


title: Jani Erola

text: Erola oli mukana varhaiskasvatuksen ja koulutuksen korrelaatiota kartoittavassa tutkimuksessa, joka on saanut osakseen laajaa mediajulkisuutta. Päivähoidon vaikutuksia 1989-1990 syntyneiden lasten myöhempään kouluttautumiseen kartoittaneessa Turun yliopiston tutkimuksessa selvisi, että varhaiskasvatus hyödyttää selvästi myöhempää kouluttautumista. Kaikkein suurin hyöty saadaan, kun lapsi viedään päivähoitoon 1-3-vuotiaana. Tutkimuksessa ei selviä, mitä mahdollisia eroja on päiväkotihoidolla ja perhepäivähoidolla. Sen sijaan tutkimuksessa käy ilmi, että varhaiskasvatukseen liittyy runsaasti eriarvoistavia tekijöitä, joista merkittävin on se, että korkeasti koulutetut vanhemmat vievät lapsensa huomattavasti useammin päivähoitoon kuin matalasti koulutetut vanhemmat. Erola viestittääkin tutkimuksessa, että ilman suomalaiselle kulttuurille tyypillistä vanhemmuuden eetosta subjektiivisen päivähoito-oikeuden rajaaminen tuskin olisi onnistunut kitkatta.


title: Jani Erola

text: Erola on myös yhdessä Pekka Räsäsen kanssa toimittanut teoksen "Johdatus sosiologian perusteisiin" (Gaudeamus, 2014). Teoksessa käsitellään monia keskeisiä nykysosiologian tutkimusalueita, kuten sosiaalista eriarvoisuutta, taloutta, politiikkaa, etnisyyttä, perhe-elämää ja globalisaatiota. Teos ei vaadi kovin suurta perehtyneisyyttä, joten se soveltuu hyvin esimerkiksi sosiologian pääsykoekirjaksi.


title: Jani Erola

text: Euroopan tiedeneuvosto (ERC) myönsi Erolalle vuonna 2014 harvinaisen, noin kahden miljoonan euron suuruisen apurahan sosiaalisen aseman periytyvyyden tutkimiseen. Kyseistä apurahaa pidetään Euroopan arvostetuimpina tutkimusapurahoina.


title: Jani Erola

text: Erola on ollut vierailevana luennoitsijana muun muassa Yalen yliopistossa vuonna 2011 ja European University Institutessa vuosina 2006-2007.


title: Jani Erola

text: Erola on myös Westermarck-seuran puheenjohtaja.


title: Jani Erola

text: Erola toimii Acta Sociologican päätoimittajana yhdessä Suvi Salmenniemen kanssa. Hän on perustanut ja toiminut Research on Finnish Society –julkaisun päätoimittajana yhdessä Pekka Räsäsen kanssa.


title: GNV Azzura

text: M/S Wasa Star oli Vaasanlaivojen (Oy Vasa-Umeå Ab) aikarahtaama matkustaja-autolautta, joka liikennöi Vaasa-Sundsvall ja Vaasa-Uumaja linjaa vuosina 1981-1982.


title: GNV Azzura

text:
Rederi Ab Gotland tilasi lokakuussa 1978 aluksen Landskronalta Öresundsvarvet Ab telakalta, alus olisi sijoitettu Nynäshamn-Visby-Oskarshamn linjalle. Laivan ollessa vielä keskeneräinen sai Vaasanlaivat aikarahtaussopimuksen tehtyä aluksen tilaajan kanssa. Ennen valmistumista laiva maalattiin Vaasanlaivojen väreihin ja alus valmistui 24. kesäkuuta 1981. Alus nimettiin muodollisesti "Gotland" nimiseksi. (Gotland ei ole koskaan ollut laivan virallinen nimi) Laiva kastettiin ja rekisteröitiin "Wasa Star" nimiseksi 25. kesäkuuta 1981.
Alus lähti rakentajatelakalta kohti Vaasaa ja teki neitsytmatkansa 1. heinäkuuta 1981 Vaasa-Sundsvall välillä. Laiva ajoi karille helmikuussa 1982 Holmsundissa. Laiva sai vuodon kolmeen pohjatankkiin ja joutui käymään Kielin telakalla Saksassa korjattavana. Toukokuussa 1982 laiva saapui Naantaliin takuutelakoinnille. 31. elokuuta 1982 laiva teki viimeisen matkansa Vaasasta-Sundsvalliin ja otetiin pois liikennekäytöstä.


title: GNV Azzura

text: Toukokuussa 1983 laiva vuokrattiin Kreikkaan (Karageorgis Line) yritykselle. Heinäkuussa 1983 laivan vuokrannut yritys ei maksanut aluksesta vuokrarahoja joten se takavarikoitiin aluksen omistajan toimesta Kreikassa ja alus palautettiin takaisin omistajalle myöhemmin Landskronassa heinäkuussa 1983.


title: GNV Azzura

text: Alus myytiin Norjaan A/S Larvik-Frederikshavnferjen, Larvik varustamolle 29. elokuuta 1983. Alus sai uuden nimen "Peter Wessel" maaliskuussa 1984. Alus aloitti liikennöinnin Larvik-Frederikshavn linjalla maaliskuussa 1984.


title: GNV Azzura

text: Syyskuussa 1988 alus saapui Blohm & Voss telakalle Hampuriin pidennettäväksi 22.5 metrillä.


title: GNV Azzura

text: Lokakuussa 1996 alus aikarahdattiin Color Line varustamolle jatkoi liikennöimistä samalla linjalla. Alus liikennöi myös Larvik-Hirtshals linjalla.


title: GNV Azzura

text: Lokakuussa 2007 alus myytiin Italiaan Mediterranean Shipping Company (Aliscafi Snav) varustamolle. Alus sai uuden nimen "Snav Toscana" ja aloitti liikennöinnin Civitavecchia - Palermo linjalla kesäkuussa 2008. Alus liikennöi myös muita varustamon reittejä vuosina 2008-2012.


title: GNV Azzura

text: Helmikuussa 2014 alus vuokrattiin hotellilaivaksi Sochiin olympialaisten ajaksi. Alus palasi liikennöimään Välimerelle olympialaisten jälkeen.


title: GNV Azzura

text: Helmikuussa 2017 aluksen konehuoneessa syttyi tulipalo ja laiva jouduttiin hinaamaan Palermoon korjauksia varten.


title: GNV Azzura

text: Huhtikuussa 2017 korjaukset valmistuivat ja laiva sai uuden nimen "GNV AZZURA", asetettiin liikennöimään Bari-Durres välille.


title: Adelaidensaari

text: Adelaidensaari on Etelämantereen lähellä sijaitseva saari, joka löydettiin vuonna 1832. Saari on nimetty Britannian kuninkaan Vilhelm IV:n vaimon Adelaiden mukaan.


title: Adelaidensaari

text: Saari on 140 kilometriä pitkä ja 30 kilometriä leveä. Saaren korkein kohta on 2 565 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Terveyskäyttäytyminen

text: Terveyskäyttäytymisellä tarkoitetaan terveyden kannalta merkittävien elintapatekijöiden kokonaisuutta. Terveyskäyttäytymisen lisäksi joskus puhutaan elintavoista, ja nämä termit ovatkin likimain synonyymejä toisilleen. Terveyskäyttäytyminen jaetaan terveyttä edistävään (esimerkiksi terveelliset ruokatottumukset, riittävä uni ja liikunta) ja terveyttä kuluttaviin elintapoihin (esimerkiksi tupakointi, päihteiden väärinkäyttö, fyysinen passiivisuus). Perinteisesti terveyskäyttäytymisen tärkeimpinä muotoina on pidetty tupakoimista, juomistapoja, ruokavaliota ja liikuntatottumuksia. Näitä on kutsuttu pyhäksi neliköksi (”the holy four”). Näitä terveyskäyttäytymisen osa-alueita onkin tutkittu eniten. Nykyään nelikköön voitaisiin liittää riittävä laadukas uni, sillä unen terveysvaikutuksista alkaa olla yhä enemmän tutkittua tietoa.


title: Terveyskäyttäytyminen

text: Terveyskäyttäytymisen muotoja on tutkittu niin lääke- kuin sosiaalitieteissä. Siinä missä lääketieteilijöitä on kiinnostanut eniten elintapojen vaikutukset terveydentilan eri indikaattoreihin, ovat sosiaalitieteilijät keskittyneet tutkimaan esimerkiksi terveyskäyttäytymismuotojen jakautumista eri väestöryhmien välillä tai ihmisten omia kokemuksia. Esimerkiksi ruokatottumukset vaikuttavat sydän- ja verisuonitautien, diabeteksen, osteoporoosin ja monien syöpien riskiin. Toisaalta tiedämme, että yksilön sosioekonominen asema on yhteydessä ruokatottumusten terveellisyyteen ja esimerkiksi naiset syövät miehiä terveellisemmin. Näin ollen poikkitieteellisyys on kansanterveyden edistämisen näkökulmasta tarpeellista.


title: Terveyskäyttäytyminen

text: Kansanterveys tarkoittaa väestön yleistä terveyttä. Kansanterveydessä on tapahtunut kehittyneissä länsimaissa niin kutsuttu epidemiologinen siirtymä. Ilmiöllä tarkoitetaan sitä, että maan vaurastuessa ensin ylemmät luokat alkavat kärsiä enemmän esimerkiksi sydän- ja verisuonitaudeista, mutta vaurastumisen jatkuessa näistä vaivoista tulee tavallisten työmiesten tauteja. Nykyään kehittyneitä yhteiskuntia piinaavat tarttuvien tautien sijaan krooniset sairaudet. Toisin kuin tarttuvat taudit, nämä krooniset sairaudet ovat vahvasti sidoksissa elämätapatekijöihin. Kroonisia tauteja ovat esimerkiksi sydän- ja verisuonitaudit, diabetes sekä jotkin tuki- ja liikuntaelinsairaudet. Kansantaudeilla tarkoitetaan sellaisia tauteja, joilla on suuri vaikutus kansanterveyteen ja usein myös kuolleisuuteen. Usein kansantaudit aiheuttavat myös merkittäviä työvoimatappioita työkyvyn heikkenemisen johdosta. Suomessa suurin kuolinsyyryhmä on sydän- ja verisuonitaudit.


title: Terveyskäyttäytyminen

text: Yhteistä monille Suomessa yleisille kansansairauksille ovat yhteiset riskitekijät, joista monet liittyvät elintapoihin. Esimerkiksi epäterveellinen ruokavalio lisää sydän- ja verisuonitautien sekä diabeteksen riskiä, kun liikunta taas vähentää riskejä. Esimerkkinä voidaan käyttää tyypin 2 diabetesta. Tyypin 2 diabetes on maailmanlaajuisesti lisääntynyt liikalihavuuden lisääntymisen ja väestön ikääntymisen ohella. Tyypin 2 diabetes aiheuttaa merkittäviä elämänlaatua heikentäviä komplikaatioita ja ennenaikaista kuolleisuutta. On arvioitu, että monissa Euroopan maissa diabeteksen aiheuttamat kustannukset kattavat 5−11 prosenttia terveydenhoitomenoista. Elintavoista riskitekijöiksi tyypin 2 diabetekseen sairastumiseen on tunnistettu tupakointi, vähäinen liikunta, univaje ja epäterveellinen ruokavalio. Näin ollen tyypin 2 diabetesta voitaisiin ennaltaehkäistä elämäntapamuutoksilla, ja tämä voisi potentiaalisesti sekä kohentaa kansanterveyttä, että säästää valtion varoja.


title: Terveyskäyttäytyminen

text: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen entinen pitkäaikainen pääjohtaja Pekka Puska on todennut, että kansanterveyden kannalta keskiöön on nousemassa fyysinen kokonaisaktiivisuus. Elintapojen kehitys on ollut Suomessa positiivista ruokatottumusten ja vähenevän tupakoinnin suhteen, mutta fyysisen aktiivisuus ei ole kehittynyt yhtä suotuisasti. Tämä näkyy liikkumattomuuteen liittyvien terveysvaivojen, kuten lihavuuden, tuki- ja liikuntaelinsairauksien ja diabeteksen lisääntymisenä. Puskan huomauttaa, että fyysinen aktiivisuus sisältää enemmän kuin vain urheilun ja terveysliikunnan. Fyysinen kokonaisaktiivisuuteen liittyy kaikki päivän aikana tapahtuva liikkuminen.


title: Terveyskäyttäytyminen

text: Suomalaisten elintavat ovat monen tekijän osalta kehittyneet suotuisaan suuntaan. Positiivinen kehitys kätkee kuitenkin allensa väestöryhmien välisen kehityskulun (katso terveyserot). Elintapojen sosioekonomiset erot ovat osasyy sosioekonomisten terveyserojen taustalla. On esitetty, että alimpiin sosioekonomisiin ryhmiin kasautuvat haitalliset tupakointi- ja alkoholitavat selittäisivät yli puolet havaituista sosioekonomisista kuolleisuuseroista.


title: Terveyskäyttäytyminen

text: Aikavälillä 1978–2013 miehet ovat tupakoineet naisia enemmän. Kuitenkin sukupuolet ovat ajan myötä lähentyneet toisiaan. Tämä johtuu päivittäin tupakoivien miesten osuuden merkittävästä laskusta. Naisilla tupakointi ei ole vähentynyt samalla tavalla mutta se on silti pysynyt miehiä matalammalla tasolla. Vaikka miesten päivittäinen tupakointi on vähentynyt, ovat koulutusryhmittäiset erot kasvaneet merkittävästi tarkastelujaksolla. Samoin naisilla koulutusryhmittäiset erot ovat kasvaneet. Alimpaan koulutusryhmään kuuluvista naisista päivittäin tupakoivien osuus on jaksolla 2011−2013 jopa yleisempää kuin jaksolla 1982−1985.


title: Terveyskäyttäytyminen

text: Ajanjaksolla 1982−2013 niiden osuus, jotka ovat juoneet viikossa yli 8 alkoholiannosta, on korkein ylimmässä koulutusryhmässä. Koulutusryhmien väliset erot alkoholinkulutuksessa ovat tasoittuneet aikavälillä 1982−2013, etenkin miehillä. Miehet ovat koko tarkasteluajanjakson ajan olleet naisia todennäköisemmin alkoholin aktiivisia kuluttajia. Kuitenkin alkoholin määrällinen kulutus on korkeampaa 2000-luvulla kuin 1980-luvulla. Muissakin tutkimuksissa on havaittu, että korkeassa sosioekonomisessa asemassa olevat juovat määrällisesti yhtä paljon kuin alemmassa asemassa olevat. Kuitenkin alemmassa sosioekonomisessa asemassa olevat kärsivät alkoholin aiheuttamista haitoista enemmän, vaikka juodun alkoholin määrä vakioitaisiin. Lisäksi alkoholin merkitys tuloryhmien välisten kuolleisuuserojen taustalla on aikavälillä 1988−2007 kasvanut. Ilman alkoholia ja tupakkaa kuolleisuuserot eivät olisi muuttuneet paljoa.


title: Terveyskäyttäytyminen

text: Terveellisiä ruokatottumuksia on mitattu esimerkiksi kasvisten päivittäisellä käytöllä, rasvattoman maidon käytöllä ja kasvisrasvalevitteen käytöllä. Niiden osuus, joilla kaksi näistä kolmesta toteutuu, on kasvanut molemmilla sukupuolilla jaksosta 1979−1981 jaksoon 2005−2009. Tämän jälkeen on havaittavissa miehissä pientä laskua ja naisissa merkittävä lasku. Osittain tämä lasku voi johtua siitä, että kansalaisten käsitykset terveellisestä ruoasta ovat muutoksessa. Tämä näkyy erityisesti siinä, miten tietoisuus sokerin terveyshaitoista on lisääntynyt, ja toisaalta rasvan vaarallisuutta ei pidetä enää itsestään selvänä. Niiden osuus väestöstä, jotka pitävät vähärasvaisuutta vähintään melko tärkeänä ruokaa valitessa, onkin vähentynyt vuosien 2005 ja 2014 välillä. Myös AVTK-tutkimuksen mukaan niiden määrä, jotka ovat terveydellisistä syistä vähentäaneet rasvan käyttöä viimeisen vuoden aikana, on vuosien 2000 ja 2014 välillä laskenut 38 prosentista 21 prosenttiin. Sokerin syöntiä vähentäneiden osuus taas on tällä aikavälillä noussut 23 prosentista 36 prosenttiin.


title: Terveyskäyttäytyminen

text: Ruokatottumuksissa on ollut Suomessa jo pitkään havaittavissa eroja sosioekonomisten ryhmien välillä. Niin kulutustilastojen kuin kyselytutkimustenkin perusteilla on saatu samankaltaisia tuloksia. Yleisesti ottaen vähemmän koulutetut syövät korkeasti koulutettuja vähemmän vihanneksia ja hedelmiä. Koulutusryhmien välillä on havaittavissa systemaattisemmat erot ruokatottumusten terveellisyydessä, kuin tuloryhmien välillä. Sukupuolet eroavat myös ruokatottumusten terveellisyydessä systemaattisesti. Tutkimuksissa on jatkuvasti todettu, että naiset syövät miehiä terveellisemmin.


title: Terveyskäyttäytyminen

text: Vapaa-ajan liikuntaa harrastavien osuus aikuisväestöstä (vähintään 30 min 2 kertaa viikossa) on aikavälillä 1979−2013 lisääntynyt noin 40 prosentista noin 70 prosenttiin molemmilla sukupuolilla. Toisaalta niiden osuus jotka käyttävät päivittäin vähintään 15 minuuttia työmatkaliikuntaan on miehillä laskenut samalla aikavälillä noin 35 prosentista 28 prosenttiin ja naisilla noin 60 prosentista noin 42 prosenttiin. Vapaa-ajan liikunta on siis yleistynyt, mutta työmatkaliikuntaan käytetty aika vähentynyt. Tultaessa 1980-luvulta 2010-luvulle työn fyysinen kuormittavuus on kuitenkin vähentynyt.


title: Terveyskäyttäytyminen

text: Yhdentoista vuoden seurannassa (2000−2011) havaittiin, että väestötasolla fyysinen kokonaisaktiivisuus vähentyi. Fyysisessä kokonaisaktiivisuudessa (mittarissa yhdistettynä vapaa-ajan liikunta, työmatkaliikunta sekä työn fyysinen kuormittavuus) on Suomessa havaittu myös koulutusryhmien välisiä eroja. Suuri fyysinen aktiivisuus oli samassa tutkimuksessa yleisintä korkeimmin koulutetuilla, ja lisäksi seurannan aikana koulutusryhmien väliset erot kasvoivat.


title: Terveyskäyttäytyminen

text: Alkoholin määrällisessä kulutuksessa Suomi on samalla tasolla esimerkiksi Puolan ja Valkovenäjän kanssa. Näissä maissa alkoholia kulutettiin 10−12 litraa henkilöä kohden vuonna 2002. Muissa Pohjoismaissa, kuten Ruotsissa, Norjassa ja Islannissa vastaava luku oli 6−10 litraa. 12−14 litraa henkeä kohden kuluttaviin maihin kuului mm. Saksa, Ranska, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta ja Viro. Yli 14 litraa alkoholia kului henkeä kohden esimerkiksi Latviassa, Liettuassa, Venäjällä ja Irlannissa. Eniten alkoholia kulutettiin Moldovassa.


title: Terveyskäyttäytyminen

text:
Tupakointi on yleisempää Etelä-Euroopassa kuin pohjoisessa. Eurobarometrin mukaan suomalaiset ja ruotsalaiset ovat Euroopan vähiten tupakoivat kansakunnat. Suomalaisten tupakointi onkin vähentynyt viimeisen kymmenen vuoden aikana ja suomalainen kansanterveysjärjestö ASH (Action on Smoking and Health) on asettanut tavoitteekseen savuttoman Suomen vuoteen 2030 mennessä.
Ruokatottumuksien terveellisyydessä Suomi on nykyään Euroopan keskitasoa. Kun 31 Euroopan maata järjestetään sen mukaan, kuinka suuri osuus väestöstä nauttii päivittäin kasviksia/hedelmiä viisi annosta tai enemmän, yltää Suomi vertailussa sijalle 13. Suomalaisten ravintokuidun saanti Finravinto 2012-tutkimusksen mukaan alitti kuitenkin suositellun tason.


title: Terveyserot

text:
Terveyserot, eli väestöryhmien väliset erot terveydessä ja sairastavuudessa ovat Suomessa Pohjoismaisella skaalalla mitattuna suhteellisen suuret. Terveyseroilla viitataan lähes aina terveyden eriarvoisuuteen. Terveyden eriarvoisuus tarkoittaa sellaisia väestöryhmien välisiä eroja terveydessä ja sairastavuudessa, joita voidaan periaatteessa ehkäistä yhteiskunnallisin toimin ja joita voidaan täten pitää moraalisesti epäoikeudenmukaisina tasa-arvoon tähtäävän hyvinvointivaltion kontekstissa. Terveyden eriarvoisuus ei siis johdu yksilöiden biologisista eroista vaan sosiaalisen aseman vaikutuksesta terveyteen. Terveyden eriarvoisuus ilmenee väestöryhmien välisinä systemaattisina eroina terveydentilassa, sairastavuudessa ja kuolleisuudessa. Terveyseroja on havaittavissa esimerkiksi sosioekonomisten ryhmien, sukupuolten, asuinalueiden ja siviilisäädyn perusteella.
Juha Sipilän vuonna 2015 laaditussa hallitusohjelmassa mainittiin tavoitteena kansanterveyden edistäminen ja eriarvoisuuden vähentäminen. Näihin tavoitteisiin pyritään esimerkiksi ravintotottumuksien, elintapojen ja yksilön oman vastuunoton edistämisellä.


title: Terveyserot

text: Sosioekonomisen ryhmän osoittimina käytetään tyypillisimmin koulutusta, ammattiasemaa ja tuloja tai varallisuutta. Nämä kaikki osoittimet ovat kuitenkin vahvasti sidoksissa toisiinsa. Vaikka suomalaisten terveydentila on keskimäärin kehittynyt myönteiseen suuntaan, ovat väestöryhmien väliset terveyserot olleet pysyviä, ja osittain ne ovat jopa kasvaneet. Suomessa sosioekonomiset terveyserot ovat verrattain suuret. Sosioekonomisten ryhmien väliset elinajanodotteen erot ovat kasvaneet aikavälillä 1988−2007, tuloryhmien välillä enemmän kuin koulutus- tai ammattiryhmien välillä. Myös koettu terveys, vakavat mielenterveyshäiriöt, sairauspäivärahapäivien määrä, terveiden elinvuosien määrä sekä useat muut terveydentilaa havainnollistavat mittarit vaihtelevat systemaattisesti sosioekonomisen aseman mukaan. Esimerkiksi pitkäaikaissairastavuus on sosioekonomisen asteikon alimmissa ryhmissä 50 prosenttia vallitsevampaa kuin ylimmissä.


title: Terveyserot

text: Edellä kuvatun kaltaista systemaattista ja asteittaista vaihtelua terveydessä kutsutaan terveyden sosiaaliseksi gradientiksi. Terveyden sosiaalisella gradientilla tarkoitetaan terveyden asteittaista vaihtelua sosiaalisen aseman mukaan, esimerkiksi siten, että koulutustason ja tulojen kasvaessa sairastavuus vähenee. Terveyden sosiaalinen gradientti siis kuvaa tapaa, jolla terveys paranee asteittain siirryttäessä ylöspäin sosioekonomisella asteikolla. Tämä tarkoittaa sitä, että terveyserot eivät ole ongelmalliset vain huonoimmassa asemassa olevien kannalta, vaan ovat aina kokonaista kansakuntaa koskettava ongelma. Erot ilmenevät siis myös esimerkiksi ylimpien sosiaaliluokkien välillä.


title: Terveyserot

text: Iso-Britaniassa vuonna 1980 julkaistu ”The Black Report” vaikutti huomattavasti tulevaan sosioekonomisten terveyserojen syiden tutkimukseen. Raportti perustui vuonna 1977 terveyden eriarvoisuutta tutkimaan määrätyn komitean löydöksiin. Sir Douglas Blackin johtama komitea havaitsi selvien ammattiryhmittäisten erojen kuolleisuudessa ja terveyspalvelujen käytössä pysyneen ennallaan ja alimpien ammattiryhmien kohdalla jopa kasvaneen. Pyrkiessään selittämään havaittuja eroja, raportin laatijat jakoivat terveyserojen selitysmallit neljään luokkaan: rakenteellisiin, kulttuurillisiin sekä artefakti- ja valikoitumisselityksiin.


title: Terveyserot

text: Rakenteellinen / materialistinen selitys korostaa esimerkiksi tuloja, varallisuutta, suhteellista huono-osaisuutta, huonoja asuinoloja ja vaarallista työtä. Kun yksilöt asettuvat yhteiskuntarakenteen mukaisiin asemiin, on heillä suhteellisesti erilaiset mahdollisuudet täyttää peruselintarpeensa, nauttia palveluista ja mukavuuksista tai täyttää sosiaalisia ja ammatillisia velvollisuuksia.


title: Terveyserot

text: Kulttuuria ja terveyskäyttäytymistä korostava selitysmallin mukaan yksilölliset elämäntapavalinnat vaikuttavat terveyteen ja terveyden eriarvoisuuteen. Esimerkkinä voidaan mainita vaikkapa erot juomakulttuurissa. Yksilön sosiaalinen ja kulttuurinen ympäristö vaikuttaa elämäntapavalintojen laatuun. Terveyskäyttäytymisen muodot, kuten tupakointi ja haitalliset alkoholitavat ovatkin tunnettuja terveyserojen syitä, ja erot näissä ovat viime vuosikymmeninä korostuneet. Edellä mainittujen mallien mukaisista vaikutuksista on olemassa eniten tutkittua tietoa. Sekä erot aineellisissa voimavaroissa, että kulttuuri- ja käyttäytymiserot eri yhteiskuntaluokkien välillä ovat merkittäviä tekijöitä terveyseroissa. On ehdotettu, että aineellisen eriarvoisuuden skaalaa voitaisiin pitää runkona, jonka ympärille luokka- ja kulttuurierot rakentuvat. Maatasolla tuloerojen suuruuden onkin huomattu korreloivan monen hyvinvoinnin mittarin kanssa.


title: Terveyserot

text: Kolmas Black Reportissa esitetty malli, valikoitumismalli, taas selittää terveyseroja terveyden vaikutuksella sosiaaliseen asemaan. Tämän mallin mukaan henkilön terveydentila ja hänen kokemat sairauksien aiheuttamat vastoinkäymiset vaikuttavat esimerkiksi koulutukseen hakeutumiseen ja työllistymiseen. Black Reportissa esitetyn artefaktiselityksen mukaan terveyserot ovat keinotekoisia ja ovat palautettavissa vain mittausmenetelmistä johtuviin syihin, kuten operationalisointiin tai käytettyihin aineistoihin. Nykyään vallitsee kuitenkin yksimielisyys terveyserojen todellisuudesta.


title: Terveyserot

text: Terveyserojen syissä on vielä paljon tutkittavaa. Yksi uudempi näkökulma terveyserojen ymmärtämiseen on niin kutsuttu elämänkulkunäkökulma. Elämänkulkunäkökulma voi nostaa esiin uusia kysymyksiä, joiden avulla kuva terveyserojen taustalla vaikuttavista mekanismeista voi tarkentua. Elämänkulkunäkökulmassa korostetaan erityisesti varhaisten olosuhteiden ja vanhempien aseman merkitystä myöhemmän terveyden kannalta. On todettu, että sosioekonomisen aseman ylisukupolvinen vaikutus terveyteen on jäänyt terveyserotutkimuksessa liian vähälle huomiolle. Vanhempien sosioekonominen aseman alkaa vaikuttaa jälkeläisten terveyteen nimittäin jo ennen syntymää, ja sillä on yhteys aikuisiän terveyteen ja terveyskäyttäytymiseen.


title: Terveyserot

text: Terveyserojen tutkijana ansioitunut Michael Marmot on korostanut useiden muiden tutkijoiden kanssa psykososiaalisten tekijöiden merkitystä terveyserojen synnyssä. Marmot on määritellyt psykosoiaaliset tekijät psyykkisiksi tekijöiksi, joihin sosiaalinen ympäristö vaikuttaa. Esimerkiksi työolosuhteet joita luonnehtii ponnistusten ja palkkioiden välinen epäsuhta voivat vaikuttaa terveyteen kroonistuneen stressin kautta. Myös esimerkiksi epävarmuus toimeentulosta tai työpaikan varmuudesta ovat hyviä esimerkkejä psykososiaalisista tekijöistä sosioekonomisen aseman ja terveyden välillä. Jatkuva huoli toimeentulosta voi esimerkiksi kroonisesti kohonneiden stressihormonitasojen myötä altistaa sairauksille ja huonolle terveydelle. Kroonisen stressin tiedetään olevan yhteydessä useisiin sairauksiin.


title: Terveyserot

text: Kanssakäyminen muiden ihmisten kanssa on olennainen osa ihmiselämää, joten ei ole yllättävää että kanssakäymisen puute on yhteydessä huonompaan terveydentilaan. Kanssakäymisen määrä ja laatu vaihtelevat väestöryhmittäin. Työsuhteessa olevan perheellisen henkilön sosiaalinen elämä eroaa työttömän ja perheettömän vastaavasta. On todettu, että yksityiselämän sosiaalisiin suhteisiin perustuvien väestöryhmien välisiä terveyseroja ei ole tutkimuksessa ja yhteiskuntapolitiikassa huomioitu samassa määrin kuin esimerkiksi sukupuolen tai sosioekonomisen aseman mukaisia eroja. Kuitenkin esimerkiksi yksin asumisen yleistyminen Suomessa osoittaa aiheen tärkeyden ja ajankohtaisuuden.


title: Terveyserot

text: Sosiaalisten siteiden ja terveyden välisiä kytköksiä on tutkittu vertailemalla terveydentilan eri indikaattoreita asumismuotojen ja siviilisäätyjen perusteella. Joutsenniemi on vetänyt yhteen tuloksia kuolleisuudesta, koetusta terveydestä, mielenterveydestä sekä alkoholin haitallisesta käytöstä. Suomessa on laajaa rekisteriaineistoa hyödyntäen havaittu laajoja asumisjärjestelyihin perustuvia eroja kuolleisuudessa. Avoliitossa elävillä havaittiin 70 prosenttia suurempi kuolleisuus kuin avioliitossa elävillä. Työikäisten miesten keskuudessa havaittiin, että verrattuna avioliitossa eläviin, yksinasuvilla ja jonkun muun kuin partnerin kanssa asuvilla oli kolminkertainen kuolleisuus. Naisilla näissä ryhmissä kuolleisuus oli samalla tasolla kuin avoliitossa elävillä. Lisäksi lapsettomuus oli molemmilla sukupuolilla yhteydessä lisääntyneeseen kuolleisuuteen.


title: Terveyserot

text: Kuolleisuusluvut kertovat selkeän tarinan siviilisäätyjen ja asumismuotojen mukaisista terveyseroista, mutta miltä kuva näyttää kun tarkastellaan koettua terveyttä? Terveys2011-aineiston perusteella terveytensä vähintään melko hyväksi arvioivien osuus oli molemmilla sukupuolilla suurempi parisuhteessa kuin yksin asuvilla, mutta ero oli miehillä suurempi. 1980-luvun taitteessa eronneilla miehillä havaittiin selkeästi huonompi koettu terveys kuin avioliitossa elävillä, mutta vuoteen 2000 tultaessa tämä ero oli havaittavissa myös naimattomien miesten ja avioliitossa elävien välillä. Naisilla taas 1980-luvun taitteessa avoliitossa eläminen oli yhteydessä huonompaan koettuun terveyteen verrattuna avioliitossa eläviin ja 2000-luvulle tultaessa ero oli havaittavissa vain leskien ja avioliitossa elävien välillä. Lisäksi yksinhuoltajaäidit kokevat tyypillisesti terveytensä kahden vanhemman perheessä eläviä äitejä huonommaksi.


title: Terveyserot

text: Siviilisäädyn ja asumismuodon mukaisia eroja terveydessä voidaan selittää valikoitumisella ja syy-seuraussuhteella. Valikoituminen voi olla suoraa, jolloin terveys vaikuttaa siviilisäätyyn tai asumismuotoon. Esimerkiksi mielenterveysongelmien sekä huonon fyysisen terveyden ja avioitumisen todennäköisyyden välillä on joissain tutkimuksissa osoitettu olevan yhteys. Tällaiset terveysongelmat yhdessä alkoholiongelmien kanssa saattavat myös ennustaa avioeroa. Toisaalta valikoituminen voi olla myös epäsuoraa. Esimerkiksi jokin kolmas tekijä voi vaikuttaa sekä terveyteen, että avioliitossa elämisen todennäköisyyteen. Tällaisia tekijöitä voivat olla esimerkiksi lapsuuden olosuhteet, sosioekonominen asema ja uskonnollisuus. Syy-seuraussuhteesta voidaan puhua, jos siviilisääty tai asumismuoto itsessään vaikuttavat terveyteen. Avioliitossa tai kumppanin kanssa asuminen voi vaikuttaa terveyteen esimerkiksi psykososiaalisten tekijöiden, kuten henkisen tuen tai kiintymyksen ja rakkauden tunteiden kautta. Toisaalta vasten tahtoaan yksin asuvat saattavat tuntea seuran kaipuuta. Kumppanin kanssa asuminen voi vaikuttaa terveyteen myös sosioekonomisten tekijöiden, kuten taloudellisen avun kautta.


Iso-Britannian Suomalainen Opiskelijayhdistys (lyhenne ISO ry) on suomalainen Iso-Britanniassa toimiva opiskelijoiden etu-ja palvelujärjestö, jonka jäsenyhteisöihin kuuluu yhteensä noin 500 yliopiston perustutkinto- ja jatko-opiskelijaa.


title: Iso-Britannian Suomalainen Opiskelijayhdistys

text: ISO ry täytti 20-vuotta vuonna 2017. Yhdistyksen kunniapuheenjohtaja on Mikko Meriluoto.


text: Iso-Britannian suomalaisen opiskelijayhdistyksen puheenjohtaja valitaan vuosittain loka-marraskuussa. Vuosikokous järejestetään Lontoossa.


text:
Luettelo puheenjohtajista:
2010 Otso Iho, University College London


text: 2011 Hanna Salminen, SOAS


text: 2012 Inka Karppinen, University College London


text: 2013 Anni Keränen, Queen Mary, University of London


text: 2014 Fanni Rintakumpu, SOAS


text: 2015 Henry Nordström, Royal Holloway, University of London


text: 2016 Marianna Richter, SOAS


text: 2017 Iina Rautio, University College London


text: 2018 Topias Kokkinen, London School of Economics


title: Sosiaaliepidemiologia

text: Sosiaaliepidemiologia on tieteenala joka tutkii sitä, miten aineelliset ja sosiaaliset olosuhteet vaikuttavat terveyteen ja sairauteen. Yhteiskuntien sosiaalisen ja taloudellisen järjestyksen yhteyttä terveyteen ja sairauteen tarkastellaan niin maiden sisällä kuin maiden välilläkin. Sosiaaliepidemiologia sijoittuu siis lääke- ja yhteiskuntatieteiden välimaastoon. Epidemiologiassa tutkitaan terveyden ja sairauksien jakautumista väestössä ja tähän vaikuttavia tekijöitä. Sosiaaliepidemiologian on katsottu olevan epidemiologian alahaara, joka keskittyy nimenomaan sosiaalisten tekijöiden vaikutuksiin. Tutkimuksissa on tarkasteltu terveyden ja sairauden vaihtelua muiden muassa sukupuolen, iän, sosioekonomisen aseman, työllisyyden, alueiden, sekä psyykkisten ominaisuuksien mukaan.


title: Sosiaaliepidemiologia

text: Sosiaaliepidemiologian profiloituu siis lääketieteen alahaaraksi mutta yhteiskunta- ja käyttäytymistieteelliset kytkennät ovat ilmeisiä. Sosiaaliepidemiologiset kysymyksenasettelut nousevat usein sosiologisesta tai psykologisesta tutkimuksesta. Voidaan esimerkiksi selvittää miten yhteiskuntaluokka tai asuinalue vaikuttavat terveyteen tai sairauden riskiin. Vastaavasti voidaan olla kiinnostuneita siitä, miten tietyt psyykkiset ominaisuudet ovat yhteydessä terveyteen tai sairauteen. Tällaisia voivat olla vaikkapa persoonallisuus tai älykkyys.


title: Sosiaaliepidemiologia

text: Esimerkkinä ensimmäisestä suuntauksesta voidaan mainita Rahkosen, Lahelman ja Huuhkan tutkimus vuodelta 1997, jossa he tarkastelivat suuren kyselyaineiston avulla lapsuudenajan olosuhteiden sekä vanhempien koulutuksen oman koulutuksen yhteyttä terveyteen aikuisiässä. Taloudelliset ongelmat lapsuudessa sekä vastaajan koulutus olivat tulosten mukaan yhteydessä aikuisiän terveydentilaan, jota mitattiin pitkäaikaissairaudella ja huonolla koetulla terveydellä. Psykologisemmasta suuntauksesta voidaan mainita esimerkkinä Elovainion ja kumppaneiden tutkimus, jossa selvitettiin vihamielisyyden (kyyniset ja luottamattomat asenteet) yhteyttä sydäntaudin riskitekijöihin. Tutkijat löysivät yhteyden vihamielisyyden ja metabolisen oireyhtymän sekä systeemisen tulehdustilan väliltä naisilla.


title: Sosiaaliepidemiologia

text: Sosiaaliepidemiologisessa tutkimuksessa hyödynnetään tyypillisesti isoja kysely- ja seuranta-aineistoja. Usein seuranta-aineistot perustuvat kyselyiden lisäksi luotettaviin rekisteritietoihin. Laajat aineistot mahdollistavat monenlaiset tilastolliset analyysit. Lisäksi seuranta-aineistoilla voidaan selvittää esimerkiksi lapsuuden riskitekijöiden yhteyttä aikuisuuden terveyteen tai sairastumisriskiin. Laajojen seuranta-aineistojen saatavuus tutkijoille on tuottanut yhä enemmän tietoa elinkaaren mukaisista kehityskuluista. Elinkaarinäkökulman hengessä on havaittu esimerkiksi, että jo raskausajan olosuhteet voivat olla yhteydessä esimerkiksi sydäntaudin riskiin aikuisiässä. Tutkijat huomioivat nykyään entistä enemmän tällaisia pitkän aikavälin vaikutuksia.


title: Hr. Ms. Tijgerhaai (P336)

text: Hr. Ms. Tijgerhaai (viirinumerot P336) oli Alankomaiden laivaston vuonna 1945 palvelukseen otettu T-luokan sukellusvene. Alus oli laskettu vesille Britannian kuninkaallisen laivaston "HMS Tarnina".


title: Hr. Ms. Tijgerhaai (P336)

text: Alus tilattiin Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista ja sen köli laskettiin 12. kesäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 29. marraskuuta 1944 ja se otettiin palvelukseen Alankomaiden laivastossa 28. maaliskuuta 1945.


title: Hr. Ms. Tijgerhaai (P336)

text: Alus saapui 4. huhtikuuta 1945 Holy Lochiin miehistön kouluttamiseksi, koeajoihin ja harjoituksiin. Saksa antautui 8. toukokuuta ja alus lähti 26. toukokuuta Rotterdamiin.


title: Hr. Ms. Tijgerhaai (P336)

text: Alus saapui 3. heinäkuuta jälleen Holy Lochiin, mistä se lähti 5. elokuuta Välimeren halki Bataviaan ja edelleen Australiaan. Japani antautui 15. elokuuta, joten alus saapui liian myöhään Tyynelle valtamerelle osallistuakseen sotatoimiin. Alus viipyi elokuun Fremantlessa ja syyskuun Tandjong Priokissa. Lokakuussa alus teki joitakin partiomatkoja Jaavanmerellä estääkseen aseiden salakuljetusta.


title: Hr. Ms. Tijgerhaai (P336)

text: Alus lähti 4. kesäkuuta 1946 Hollannin Itä-Intiasta Alankomaihin ja se saapui Rotterdamiin 3. syyskuuta.


title: Jungkook

text: Jeon Jung-kook (; s. 1. syyskuuta 1997, Busan, Korean tasavalta), tunnetaan myös etunimellä Jungkook, on eteläkorealainen laulaja. Hän on seitsenhenkisen k-pop-yhtyeen BTS:n päävokalisti ja "maknae" eli nuorin jäsen.


title: Jungkook

text: Jeon Jung-kook syntyi 1. syyskuuta vuonna 1997 Busanissa, Korean tasavallassa. Hänen perheeseensä kuuluu vanhempien lisäksi hänen vanhempi veljensä Jung-hyun. Jeon osallistui 13-vuotiaana "Superstar K" -nimiseen laulukilpailuun mutta putosi eliminointikierroksella. Ohjelman jälkeen Jeon sai tarjouksia seitsemältä eri levy-yhtiöltä, joita olivat muun muassa JYP, Woollim, Starship, TS, Cube, ja Big Hit Entertainment. Hän päätti liittyä Big Hit Entertainmentille nähtyään tulevan yhtyetoverinsa RM:n räppäävän. Jeon kävi tuolloin yläastetta Busanissa ja joutui vaihtamaan koulua muutettuaan uransa vuoksi Souliin. Hän kävi yläasteen loppuun harjoitteluaikanaan ja valmistui Soulin taidelukiosta vuonna 2017.


title: Jungkook

text: Jeon oli Big Hit Entertainmentilla harjoittelijana kaksi vuotta ennen kuin BTS debytoi kappaleella "No More Dream" vuonna 2013. Tuolloin 15-vuotias Jeon sekä lauloi että räppäsi, mutta sittemmin hän on ollut yhtyeen päävokalisti. Lisäksi hän kuuluu BTS:n päätanssijoihin yhdessä J-Hopen, Jiminin ja V:n kanssa ja on usein sijoitettuna koreografioissa keskelle. Jeon on yhtyeen "maknae" eli nuorin jäsen. Nuoresta iästään huolimatta hänet tunnetaan paitsi taitavana laulajana myös lahjakkaana tanssijana, ja häntä kutsutaan joskus lempinimellä Golden Maknae. Lisäksi BTS:n fanikunta eli ARMY kutsuu häntä usein nimellä Kookie. Esikuvakseen Jeon on nimennyt Bigbangin G-Dragonin.


title: Jungkook

text: Jeon harrastaa piirtämistä ja videoeditointia, ja jälkimmäistä varten hänellä on oma studio nimeltä Golden Closet. Hän on myös aktiivinen urheilija ja suorittaa esimerkiksi koreografioissa vaadittavat nostot.


title: C++20

text: C++20 on C++ ohjelmointikielen ISO standardiversio, jonka kehityksen odotetaan alkavan kesäkuussa 2017. Standardiversio jatkaa kielen kehitystä C++17 -version julkaisun jälkeen ja sen odotetaan valmistuvan vuonna 2020.


title: C++20

text: Version kehityskohtia odotetaan olevan muun muassa:


title: C++20

text: Haskell-kielen tyyppinen konsepti-ominaisuus, "ranges"-kirjasto sekä codice_3 odotetaan olevan myös kehityskohteina.


title: C++20

text: Bjarne Stroustrup julkaisi työryhmälle paperin nimellä "Remember the Vasa!" viitaten Vasa-laivaan, jossa hän muistutti perusasioiden tärkeydestä ominaisuuksien määrän sijaan.


title: C++20

text: ISO:n tekninen määrittely: ISO/IEC TS 19217:2015


title: C++20

text: "Concepts" on laajennus template-malleihin, jotka voivat toimia rajoitteina sallituille argumenteille tai parametreille.


title: C++20

text: GCC-kääntäjän versiossa 6 on tukea ominaisuudelle.


title: C++20

text: "Ranges" on D ohjelmointikielestä löytyvä vaihtoehto iteraattoreille.


title: C++20

text: Esimerkkitoteutus on julkaistu osana ehdotusta ominaisuuden lisäämiseksi C++ standardiin.


title: C++20

text: Myös Boost kirjastossa on esimerkkitoteutus.


title: C++20

text: "Coroutines" on ylemmän tason kielien kuten Simulan ominaisuus, joka toimii vaihtoehtona aliohjelmille (alifunktioille). "Coroutines" on tarkoitettu tilanteisiin, jossa eri funktiot vaihtavat suoritusvuoroaan jatkaen aiemmasta tilasta.


title: C++20

text: Boost-kirjastossa on esimerkkitoteutus C++:lle.


title: Jari Ylänne

text: Jari Petri Ylänne (s. 1961) on suomalainen solubiologi ja professori. Hän on toiminut Jyväskylän yliopistossa solubiologian professorina vuodesta 2005.


title: Jari Ylänne

text: Jari Ylänne opiskeli biologiaa Helsingin yliopistossa ja valmistui sieltä filosofian kandidaatiksi vuonna 1988. Valmistuttuaan hän toimi Helsingin yliopistossa erilaisissa opetus ja tutkimustehtävissä vuodesta 1989 vuoteen 1999. Ylänne väitteli Helsingin yliopistossa 1990 tohtoriksi. Hänen väitöskirjansa ("Integrin proteins in the adhesion of human cultured cells to extracellular matrix proteins") käsitteli solubiologiaa ja proteiineja. Vuodesta 1995 hän on ollut Helsingin yliopiston biokemian dosentti. Viimeksi ennen nimitystään professoriksi hän työskenteli 2001-2004 Suomen Akatemian akatemiatutkijana. Kotimaan ohella Ylänne on työskennellyt ulkomailla. Hän teki tutkimusvierailun EMBL-laboratorioon Heidelbergissä ja sen ohella hän on vieraillut Scrippsin tutkimusinstituutissa () Kaliforniassa.


title: Jari Ylänne

text: Ylänne nimitettiin vuonna 2005 solubiologian professoriksi Jyväskylän yliopistoon ja hän aloitti virassaan maaliskuun alussa 2005. Professorina hänen keskeiset vastuunsa liittyvät solubiologian tutkimukseen ja opetukseen. Niiden lisäksi hän tekee tutkimusta molekyylintunnistuksen parissa ja osallistuu myös nanotieteiden ja –teknologian kehittämiseen. Solu- ja molekyylibiologian tutkimustoiminta Jyväskylän yliopistossa tapahtuu bio- ja ympäristötieteiden laitoksen lisäksi yliopiston poikkitieteellisessä nanotiedekeskuksessa.


title: Jari Ylänne

text: Professorin viran ohella Ylänne toimi bio- ja ympäristötieteen laitoksen johtajana vuosina 2008–2013. Kaudella 2014-2017 hän on laitoksen pedagoginen johtajana laitosjohtajana alaisuudessa. Laitoksen johtajana kaudella 2014–2017 toimii professori Mikko Mönkkönen.


title: Jari Ylänne

text: Solubiologina Ylänteen tutkimuskohteena ovat pitkään olleet proteiinit. Hän on soveltanut niiden tutkimuksessa useita erilaisia menetelmiä ja tarkastellut niitä monitieteisesti. Hän on tutkinut proteiineja mm. biokemian, molekyylibiologian, rakennetutkimuksen ja solubiologian menetelmien avulla. Tutkimuksessaan professori Ylänne on pyrkinyt selvittämään, miten solu tunnistaa ympäristönsä mekaanisia ominaisuuksia muodostaessaan kudosrakenteita. Näitä rakenteita ovat esimerkiksi solun sisäisen tukirankaan () linkittyvät voimasensorit, jotka laukaisevat erilaisia signaloivia tapahtumia. Ylänteen johtama tutkimusryhmä ("Cell Adhesion and Cytoskeleton Dynamics", ) on teemaan liittyen tutkinut, miten poikittaiset filamiinirakenteet säätelevät solun adheesiota ja muuttumista. Filamiinit ovat isoja proteiineja, joilla on useita erilaisia tehtäviä. Ylänteen ryhmä on selvittänyt mm., että filamiini vuorovaikuttaa useiden muiden proteiinien kanssa muodostaen erilaisia rakenteita. Filamiinien rakenteen ja perustoiminnan selvittämisen jälkeen Ylänne ryhmineen aikoo selvittää, miten filamiinien vuorovaikutusta voidaan säädellä ja miten vuorovaikutus liittyy solun toiminnan säätelyyn. Ylänne on käyttänyt tutkimuksessaan banaanikärpästä ("Drosophila melanogaster") tutkimuslajina, jonka avulla hän on osoittanut, että solun tukirankaan linkittyvillä voimasensoreilla on olennainen merkitys morfogeneettisissä prosesseissa oogeneesin aikana.


title: Jari Ylänne

text: Professori Ylänteen tutkimus solujen mekanismien ja solujen muodostamien rakenteiden toiminnan ymmärtämiseksi sekä mekano-signaloinnin häiriöiden tuntemiseksi auttaa ymmärtämään ihmisen sairauksiin liittyviä perusmekanismeja. Mekanosignaloinnin häiriöt voivat aiheuttaa esimerkiksi perinnöllisiä epämuodostumia. Ylänne pyrkii selvittämään myös, miten kyseiset häiriöt vaikuttavat mm. syöpäkasvaimessa.


title: Jari Ylänne

text: Tieteellisen työn ohella Ylänne on kirjoittanut lukion solubiologian oppikirjan (nimellä "Biologia: Geeni").Opettajana, tutkijana ja Jyväskylän bio- ja ympäristötieteen laitoksen johtotehtävissä osoittamiensa ansioiden vuoksi Ylänne valittiin laitoksellaan vuonna 2013 vuoden esimieheksi. Palkinnon perusteluissa mainitaan, että hän on huumorintajuinen ja tulee toimeen alaistensa kanssa. Hän ei myöskään epäröi tarttua jämäkästi asioihin, jos organisaatiossa on ongelmia. Ylänne kannustaa myös omalla esimerkillään ympäristöystävällisyyteen ja työhyvinvointiin. Hän pyöräilee työmatkat.


title: Magisso

text: Magisso suomalainen design-astioihin, muotoilutuotteisiin ja konsepti-suunnitelmiin erikoistunut yritys. Se on perustettu vuonna 2008. Yhtiön tunnetuin tuote on Maria Kivijärven suunnittelema Red Dot -palkittu kakkulapio, joka muistuttaa piparkakkumuottia. Magisson voiveitsi on valittu yhdeksi Suomi100-hankkeen viralliseksi muotoilutuotteeksi.


title: Magisso

text: Magisson ovat perustaneet aiemmin City-lehdessä toimineet Anssi Hurme ja Juhani Sirén. Yhtiön viennin osuus on noin 90% sen liikevaihdosta. Magisson tärkeimpiä markkina-alueita ovat muun muassa Saksa ja Yhdysvallat. Yhtiön yhdysvaltalaista tytäryhtiötä johtaa Sue Pregartner, joka vastasi vuosina 2000-2011 Iittalan toiminnasta Yhdysvalloissa.


title: Afídnes

text:
Afídnes (, ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Oropóksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αφιδνών, "Dimotikí Enótita Afidnón") ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 642 ja varsinaisen Afídneen kylän väkiluku 1 908 (vuonna 2011).
Afídneen kylä sijaitsee linnuntietä noin 28 kilometriä pohjoiseen Ateenan keskustasta. Se on ottanut nimensä antiikin Afidnan tai Afidnain kaupungista, joka sijaitsi sen lähellä. Se oli yksi Ateenan demoksista. Keskiajalta vuoteen 1919 saakka kylän nimi oli Kioúrka (Κιούρκα). Kylän lähellä on kaksi luostaria, Pyhien enkelten luostari ("Moní Agíon Angélon") ja Neitsyt Maria Myrtidiótissan luostari ("Moní Panagías Myrtidiótissas").


title: Afídnes

text: Afídnes oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Oropóksen kunnaksi yhdessä Avlónaksen, Kálamoksen, Kapandrítin, Malakásan, Markópoulo Oropoún, Oropíoin, Polydéndrin ja Sykáminon kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Afídnes

text: Afídneen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Ágios Konstantínos (Attika)

text:
Ágios Konstantínos () on Kreikan kylä sekä samanniminen Lavreotikín kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίου Κωνσταντίνου, "Dimotikí Enótita Agíou Konstantínou") ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 728 ja varsinaisen Ágios Konstantínoksen kylän väkiluku 659 (vuonna 2011).
Ágios Konstantínoksen kylä sijaitsee Attikan niemimaan eteläosissa linnuntietä noin 38 kilometriä kaakkoon Ateenan keskustasta. Kylä on nimetty Konstantinus Suuren (Pyhä Konstantinos) ja tälle omistetun kirkon mukaan. Vuoteen 1954 saakka kylän nimi oli "Kamáriza" (Καμάριζα). Ágios Konstantínoksen lähistöllä on ollut lukuisia kaivoksia, ja se on myös antiikin aikaisten Laurionin hopeakaivosten aluetta.


title: Ágios Konstantínos (Attika)

text: Ágios Konstantínos oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lavreotikín kuntaan yhdessä Keratéan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Ágios Konstantínos (Attika)

text: Ágios Konstantínoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Anatolikós Ólympos

text: Anatolikós Ólympos (; myös "Anatolikós Ólimbos"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ανατολικού Ολύμπου, "Dimotikí Enótita Anatolikoú Olýmpou") on yksi Dío-Ólympoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Pierian alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 8 343 (vuonna 2011).


title: Anatolikós Ólympos

text: Anatolikós Ólympos, suomeksi ”Itäinen Ólympos”, käsittää nimensä mukaisesti Ólympos-vuoren alueen itäosan. Dío-Ólympoksen kunnasta se käsittää eteläosan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Leptokaryán kaupunki.


title: Anatolikós Ólympos

text: Anatolikós Ólympos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Dío-Ólympoksen kunnaksi yhdessä Díon ja Litóchoron kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Anatolikós Ólympos

text: Anatolikós Ólympoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Ágios Pávlos (Thessaloniki)

text:
Ágios Pávlos () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Neápoli-Sykiéen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίου Παύλου, "Dimotikí Enótita Agíou Pávlou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 6 852 (vuonna 2011).
Ágios Pávloksen kaupunki sijaitsee vain pari kilometriä Thessalonikin keskustata itään, ja se on Thessalonikin esikaupunkialuetta. Kaupunki on saanut nimensä siellä sijaitsevasta suuresta Pyhälle Paavalille omistetusta kirkosta.


title: Ágios Pávlos (Thessaloniki)

text: Ágios Pávlos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Neápoli-Sykiéen kunnaksi yhdessä Neápolin, Péfkan ja Sykiéen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Anávyssos

text:
Anávyssos (; myös "Anávissos") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Saronikóksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αναβύσσου, "Dimotikí Enótita Anavýssou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 6 202 (vuonna 2011).
Anávyssoksen kaupunki sijaitsee Saroninlahden rannalla linnuntietä noin 34 kilometriä kaakkoon Ateenan keskustasta. Se on niin kutsutun Ateenan Rivieran eteläisimpiä kohteita. Anávyssoksen nimen oletetaan perustuvan samalla seudulla sijainneen antiikin aikaisen Anaflystoksen demoksen nimeen. Kaupungin alueelta on löydetty tunnettu Kroisos-kuros, joka on Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.


title: Anávyssos

text: Anávyssos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Saronikóksen kunnaksi yhdessä Kalývia Thorikoún, Kouvaráksen, Palaiá Fókaian ja Saronídan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Andravída

text: Andravída () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Andravída-Kyllínin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ανδραβίδας, "Dimotikí Enótita Andravídas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 716 ja varsinaisen Andravídan kaupungin väkiluku 3 981 (vuonna 2011).


title: Andravída

text: Andravídan kaupunki sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan länsiosassa linnuntietä noin 56 kilometriä lounaaseen Patraksesta ja noin 14 kilometriä pohjoisluoteeseen Amaliádasta. Kaupungin koillispuolella sijaitsee Andravídan sotilaslentokenttä.


title: Andravída

text: Andravída oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Andravída-Kyllínin kunnaksi yhdessä Kástro-Kyllínin, Lechainán ja Vouprasían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Andravída

text: Andravídan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Ánoixi

text:
Ánoixi (; myös "Ánixi") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Diónysoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Άνοιξης, "Dimotikí Enótita Anoixis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 6 510 (vuonna 2011).
Ánoixin kaupunki, suomeksi ”Kevät”, sijaitsee noin 20 kilometriä koilliseen Ateenan keskustasta. Se on Ateenan metropolialueen koillisimpia esikaupunkeja.


title: Ánoixi

text: Ánoixi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Diónysoksen kuntaan yhdessä Ágios Stéfanoksen, Drosián, Kryonérin, Rodópolin ja Stamátan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Anthoúsa

text:
Anthoúsa () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Pallínin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ανθούσας, "Dimotikí Enótita Anthoúsas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 2 132 (vuonna 2011).
Anthoúsan kaupunki, suomeksi ”Kukkiva”, sijaitsee Pentéli-vuoren juurella sen eteläpuolella noin 14 kilometriä itäkoillisen Ateenan keskustasta. Kaupunki on Ateenan esikaupunkialuetta.


title: Anthoúsa

text: Anthoúsa oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Pallínin kuntaan yhdessä Gérakaksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Apóstolos Pávlos

text: Apóstolos Pávlos (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Αποστόλου Παύλου, "Dimotikí Enótita Apostólou Pávlou") on yksi Véroian kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Imathian alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 8 818 (vuonna 2011).


title: Apóstolos Pávlos

text: Apóstolos Pávloksen kunnallisyksikkö käsittää alueen Véroian kunnan koillisosassa. Se on nimetty Véroian eli antiikin Beroian seudulla "Apostolien tekojen" mukaan opettaneen apostoli Paavalin mukaan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Makrochórin kaupunki.


title: Apóstolos Pávlos

text: Apóstolos Pávlos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Véroian kuntaan yhdessä Dovráksen, Makedonídan ja Vergínan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Apóstolos Pávlos

text: Apóstolos Pávloksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Avlónas (Attika)

text: Avlónas (, ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Oropóksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αυλώνα, "Dimotikí Enótita Avlóna") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 895 ja varsinaisen Avlónaksen kaupungin väkiluku 5 744 (vuonna 2011).


title: Avlónas (Attika)

text: Avlónaksen kaupunki sijaitsee Attikan pohjoisosassa linnuntietä noin 32 kilometriä pohjoiseen Ateenan keskustasta. Avlónaksen kunnallisyksikkö käsittää Oropóksen kunnan länsiosan. Kaupungin nimi esiintyy usein virheellisesti feminiini- tai genetiivimuodossa "Avlóna" (Αυλώνα). Vuoteen 1927 saakka kaupungin nimi oli "Sálesi" (Σάλεσι).


title: Avlónas (Attika)

text: Avlónas oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Oropóksen kunnaksi yhdessä Afídneen, Kálamoksen, Kapandrítin, Malakásan, Markópoulo Oropoún, Oropíoin, Polydéndrin ja Sykáminon kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Avlónas (Attika)

text: Avlónaksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Axiós (kunnallisyksikkö)

text:
Axiós (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Αξιού, "Dimotikí Enótita Axioú") on yksi Déltan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 6 613 (vuonna 2011).
Axióksen kunnallisyksikkö sijaitsee Thermaikóslahden pohjukassa linnuntietä noin 22 kilometriä länteen Thessalonikin keskustasta. Se on saanut nimensä siitä, että se sijaitsee Axiós- eli Vardarjoen suistossa. Kunnallisyksikkö käsittää Déltan kunnan länsiosan. Sen suurin asutus on Kýminan kaupunki.


title: Axiós (kunnallisyksikkö)

text: Axiós oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Déltan kunnaksi yhdessä Chalástran ja Echédoroksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Axiós (kunnallisyksikkö)

text: Axióksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Chalástra

text: Chalástra (; myös "Halástra") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Déltan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Χαλάστρας, "Dimotikí Enótita Chalástras") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 9 859 ja varsinaisen Chalástran kaupungin väkiluku 7 270 (vuonna 2011).


title: Chalástra

text: Chalástran kaupunki sijaitsee Axiós- eli Vardarjoen suistossa joen itärannalla, linnuntietä noin 18 kilometriä länteen Thessalonikista. Asutuksen alkuperäinen nimi oli "Kouloukiá" (Κουλουκιά). Se nimettiin uudelleen vuonna 1926 alueella sijainneen antiikin aikaisen Khalestren (myös Khalastra) kaupungin mukaan.


title: Chalástra

text: Chalástra oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Déltan kunnaksi yhdessä Axióksen ja Echédoroksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Chalástra

text: Chalástran kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Drosiá

text:
Drosiá () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Diónysoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Δροσιάς, "Dimotikí Enótita Drosiás") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 7 186 (vuonna 2011).
Drosián kaupunki sijaitsee noin 20 kilometriä Ateenan keskustasta koilliseen. Se on Ateenan koillisimpia esikaupunkeja.


title: Drosiá

text: Drosiá oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Diónysoksen kuntaan yhdessä Ágios Stéfanoksen, Ánoixin, Kryonérin, Rodópolin ja Stamátan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Echédoros

text: Echédoros (; myös "Ehédoros"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Εχεδώρου, "Dimotikí Enótita Echedórou") on yksi Déltan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 29 367 (vuonna 2011).


title: Echédoros

text: Echédoroksen kunnallisyksikkö sijaitsee linnuntietä noin 12 kilometriä länteen Thessalonikista. Se on saanut nimensä alueen läpi virtaavasta Gallikós-joesta, jonka antiikin aikainen nimi oli Ekhedoros. Kunnallisyksikkö käsittää Déltan kunnan itäosan. Sen suurin asutus on Diavatán kaupunki ja toiseksi suurin asutus koko kunnan kuntakeskus Síndos.


title: Echédoros

text: Echédoros oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Déltan kunnaksi yhdessä Axióksen ja Chalástran kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Echédoros

text: Echédoroksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Ekáli

text:
Ekáli () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Kifisián kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Εκάλης, "Dimotikí Enótita Ekális") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pohjois-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 5 889 (vuonna 2011).
Ekálin kaupunki sijaitsee Pentéli-vuoren juurella sen länsipuolella noin 16 kilometriä Ateenan keskustasta pohjoiskoilliseen, ja se on Ateenan esikaupunkialuetta.


title: Ekáli

text: Ekáli oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kifisián kuntaan yhdessä Néa Erythraían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Erythrés

text: Erythrés () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Mándra-Eidyllían kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ερυθρών, "Dimotikí Enótita Erythrón") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Länsi-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 2 862 (vuonna 2011).


title: Erythrés

text: Erythrés sijaitsee linnuntietä noin 44 kilometriä luoteeseen Ateenan keskustasta ja noin 12 kilometriä etelään Thívasta. Kaupungin nimi oli vuoteen 1927 saakka "Kriekoúki" (Κριεκούκι). Nykyisen nimensä kaupunki on ottanut antiikin ajan Erythrain kaupungilta, joka sijaitsi kuitenkin useita kilometrejä idempänä. Erythréen kunnallisyksikkö käsittää Mándra-Eidyllían kunnan pohjoisosan. Kaupungin lounaispuolella kohoaa Kithairónas-vuori ja kaakkoispuolella Pástra-vuori.


title: Erythrés

text: Erythrés oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Mándra-Eidyllían kunnaksi yhdessä Mándran, Oinóin ja Vílian kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Filothéi

text:
Filothéi () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Filothéi-Psychikón kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Φιλοθέης, "Dimotikí Enótita Filothéis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pohjois-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 7 302 (vuonna 2011).
Filothéi sijaitsee noin seitsemän kilometriä Ateenan keskustasta koilliseen. Se on Ateenan suhteellisen vaurasta esikaupunkialuetta. Kaupunki on saanut nimensä ateenalaisesta Pyhästä Filotheistä. Kaupungin itäpuolella sijaitsee Chalándri, lounaispuolella Psychikó ja eteläpuolella Néo Psychikó.


title: Filothéi

text: Filothéi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Filothéi-Psychikón kunnaksi yhdessä Néo Psychikón ja Psychikón kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Grammatikó

text:
Grammatikó () on Kreikan kylä sekä samanniminen Marathónaksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Γραμματικού, "Dimotikí Enótita Grammatikoú") ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 823 ja varsinaisen Grammatikón kylän väkiluku 1 432 (vuonna 2011).
Grammatikón kylä sijaitsee Attikan koillisosassa linnuntietä noin 33 kilometriä koilliseen Ateenan keskustasta ja noin kuusi kilometriä Eteläisen Euboianlahden rannikosta. Grammatikón kunnallisyksikkö käsittää alueen lahden rannikolla Marathónaksen kunnan itäosassa.


title: Grammatikó

text: Grammatikó oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Marathónaksen kuntaan yhdessä Néa Mákrin ja Varnávaksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Grammatikó

text: Grammatikón kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Graviá

text: Graviá () on Kreikan kylä sekä samanniminen Delfoín kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Γραβιάς, "Dimotikí Enótita Graviás") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Fokiin alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 073 ja varsinaisen Gravián kylän väkiluku 604 (vuonna 2011).


title: Graviá

text: Gravián kylä sijaitsee vuoristossa Gkióna- ja Parnassós-vuorten välisen solan pohjoispäässä, linnuntietä noin 17 kilometriä pohjoiskoilliseen Ámfissan kaupungista. Kylän pohjoispuolella on Kifisós-joen laakso. Gravián kunnallisyksikkö käsittää Delfoín kunnan pohjoisosan. Graviá tunnetaan ennen kaikkea Kreikan vapaussodan aikaisesta Gravián taistelusta 8. toukokuuta 1821. Siinä kreikkalaiset voittivat osmanit Odysséas Androútsoksen johdolla. Kylässä on taistelun muistomerkki sekä uudelleenrakennettu taisteluun keskeisesti liittynyt "cháni" (χάνι) eli majatalo, joka toimii taistelun museona.


title: Graviá

text: Graviá oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Delfoín kuntaan yhdessä Ámfissan, Desfínan, Galaxídin, Itéan, Kallieíin ja Parnassóksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Graviá

text: Gravián kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Itéa

text:
Itéa () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Delfoín kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ιτέας, "Dimotikí Enótita Itéas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Fokiin alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 888 ja varsinaisen Itéan kaupungin väkiluku 4 362 (vuonna 2011).
Itéan kaupunki sijaitsee Korintinlahden pohjoisosassa sijaitsevan pienemmän Itéanlahden rannalla linnuntietä noin 12 kilometriä eteläkaakkoon Ámfissan kaupungista ja noin kahdeksan kilometriä lounaaseen Delfoín kylästä. Kaupunki on Keski-Kreikan merkittävimpiä satamia Korintinlahden puolella. Kaupungin itäpuolella sijaitsee Kírran kylä, antiikin Kirrha, joka oli jo antiikin aikana Delfoin satama.


title: Itéa

text: Itéan kaupunki perustettiin vuonna 1830. Sen nimi viittaa ilmeisesti alueen pajuihin. Kreikan vapaussodan aikana syyskuussa 1827 Itéan edustalla käytiin merkittävä meritaistelu, jossa kreikkalainen "Kartéria", maailman ensimmäinen taistelukäytössä ollut höyrylaiva, onnistui tuhoamaan useita osmanien laivaston aluksia.


title: Itéa

text: Itéa oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Delfoín kuntaan yhdessä Ámfissan, Desfínan, Galaxídin, Gravián, Kallieíin ja Parnassóksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Itéa

text: Itéan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Julián Guevara

text: Sneyder Julián Guevara Muñoz (s. 4. toukokuuta 1992) on kolumbialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja. Suomessa Guevara on edustanut Veikkausliigassa pelaavia PS Kemiä ja FC Interiä.


title: Julián Guevara

text: Guevara pelasi PS Kemissä toista kauttaan siirryttyään kesken kauden FC Interiin. Hän oli vakiokasvo Kemin aloituskokoonpanossa ja toimi ajoittain myös PS Kemin kapteenina.


title: Grundfos

text: Grundfos on tanskalainen pumppuvalmistaja, jolla on yli 18 000 työntekijää maailmanlaajuisesti. Yritys valmistaa vuosittain yli 16 miljoonaa pumppua ja myös sähkömoottoreita. Vuonna 2015 yhtiön liikevaihto oli noin 3,3 miljardia euroa.


title: Grundfos

text: Poul Due Jensen perusti Grundfosin vuonna 1945 Bjerringbrossa nimellä "Bjerringbro Pressestøberi og Maskinfabrik". Vuonna 1967 yritys sai lukuisten nimenmuutosten jälkeen nykyisen nimensä.


title: Grundfos

text: Poul Due Jensenin säätiö, joka perustettiin vuonna 1975, omistaa yrityksestä 86,7 %, henkilöstö 2 % ja perustajan perhe 11,3 %.


title: Grundfos

text: Vuonna 1992 perustettiin Grundfosin Suomen myyntiyhtiö Oy Grundfos Pumput Ab. Sen pääkonttori sijaitsee Vantaalla. Grundfosilla on lisäksi toinen tytäryhtiö Suomessa, Grundfos Environment Oy. Se suunnittelee ja valmistaa kunnallistekniikan pumppaamoja sekä pumppaamosäiliöitä.


title: Quantum (yhtiö)

text: Quantum on yhdysvaltalainen tallennusmediaratkaisuja tuottava yhtiö.


title: Quantum (yhtiö)

text: Yhtiö osti DEC:n tallennusmediatuotannon vuonna 1994.


title: Quantum (yhtiö)

text: Yhtiö myi kiintolevyjen tuotantonsa kilpailevalle Maxtor-yhtiölle vuonna 2002.


title: Quantum (täsmennyssivu)

text: Quantum voi tarkoittaa jotain seuraavista:


title: White Death

text: White Death on suomalainen black metal -yhtye, joka on perustettu vuonna 2013 Lappeenrannassa.


title: Olbia (Italia)

text: Olbia on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Sassarin maakunnassa. Pääosa kunnasta on Sardinian saarella, mutta siihen kuuluu useita pikku saaria, joista suurimpia ovat Tavolara ja Molara.


title: Olbia (Italia)

text: Olbiassa on useita esihistoriallisia nähtävyyksiä. Näitä ovat tornirakennelma eli nuraghe "Riu Molinu" sekä jättiläisen hauta "Su Monte de s'Ape". Roomalaisten ajoilta on jäljellä akveduktin sekä "S'Imbalconadu"n maatilan jäänteitä.


title: Olbia (Italia)

text: Olbian satama on ollut luonnonsatama, jota kautta Sardiniaan on purjehdittu vuosituhansien ajan. Se on yhä Sardinian tärkeimpiä satamia, jonka läpi kulkee vuosittain 5 miljoonaa matkustajaa ja 6 miljoonaa tonnia rahtia. Satamasta on lauttayhteys Civitavecchiaan, Livornoon sekä Genovaan.


title: Olbia (Italia)

text: Kaupungissa on kansainvälinen lentokenttä "Aeroporto di Olbia Costa Smeralda".


title: Squaw Valley Ski Resort

text: Squaw Valley Ski Resort on talviurheilukeskus Placerin piirikunnassa Kaliforniassa Yhdysvalloissa.


title: Squaw Valley Ski Resort

text: Squaw Valley Ski Resortin suorituspaikoilla järjestettiin Squaw Valleyn talviolympialaisten kilpailut lukuun ottamatta maasto- ja ampumahiihtokilpailuita.


title: Squaw Valley Ski Resort

text: Squaw Valley Ski Resortissa on viisi eri vuorenhuippua: Granite Chief, Emigrant, Squaw Peak, KT-22 ja Snow King.


title: Sisilian alue

text: Sisilian alue () on hallinnollinen alue Italiassa. Se muodostuu Sisilian saaresta sekä joistakin lähistön pikkusaarista. Liparisaaret Sisilian saaren pohjoispuolella kuuluvat Sisilian hallinnolliseen alueeseen, kuten myös Egadisaaret lännessä, Ustican saari luoteessa ja Pelagiset saaret lounaassa.


title: Sisilian alue

text: Vuonna 1947 Sisilia sai oman parlamenttinsa, jossa on 90 kansanedustajaa sekä aluehallinnon, joka päättää saaren sisäisistä asioista. Talous- ja ulkopolitiikka on yhteinen muun Italian kanssa.


title: Sisilian alue

text: Sisilian alue on jaettu yhdeksään maakuntatason alueeseen: kuuteen maakuntaan (Agrigento, Caltanissetta, Enna, Ragusa, Syrakusa, Trapani) ja kolmeen metropolikaupunkiin (Catania, Messina, Palermo).


title: Sisilian alue

text: Sisilian alueen tärkeimpiä kaupunkeja ovat pääkaupunki Palermo sekä maakuntien ja metropolikaupunkien pääkaupungit Catania, Messina, Syrakusa, Trapani, Enna, Caltanissetta, Agrigento ja Ragusa.


title: Trine 2

text: Trine 2 on suomalaisen Frozenbyten kehittämä fantasiamaailmaan sijoittuva videopeli. Peli on julkaistu vuonna Windows-alustalle ja OS X:lle sekä myöhemmin Linuxille, Xbox 360:lle, PlayStation 3:lle, Wii U:lle sekä PlayStation 4:lle.


title: Trine 2

text: Trine 2: Director's Cut on Wii U:lle julkaistu versio, joka sisältää "Trine 2: Goblin Menace" laajennuksen.


title: Trine 2

text: Peli on jatkoa yrityksen aiemmalle "Trine"-pelille. Pelisarjaan on julkaistu jatko-osa: "".


title: Trine 2

text: Peli on sivuttain kuvattu tasohyppelyä ja pulmapeliä yhdistävä peli. Kuten aiemmassakin pelissä pelattavana on kolme hahmoa, joilla on erilaisia erityiskykyjä.


title: Trine 2

text: GameSpot antoi pelille arvostelussaan arvosanan 8.5/10.


title: Trine 2

text: IGN antoi pelille arvostelussaan arvosanan 9.0/10.


title: Trine 2

text: Metacritic kerääjäpalvelussa pelillä on 84/100 pistettä.


title: Émile Chartier

text: Émile-Auguste Chartier (3. maaliskuuta 1868 – 2. kesäkuuta 1951), yleisesti tunnettu myös nimellä Alain, oli ranskalainen filosofi, toimittaja ja pasifisti. Hän otti salanimensä kunnianosoituksena 1400-luvun alussa eläneelle normandialaiselle runoilijalle Alain Chartierille.


title: Émile Chartier

text: Alain aloitti opiskelun Alençonin lyseossa vuonna 1881 ja opiskeli siellä viisi vuotta. 13. kesäkuuta 1956 koulu nimettiin sen kuuluisimman oppilaan mukaan Lycée Alainiksi.


title: Émile Chartier

text: Alain on haudattu Père-Lachaisen hautausmaalle.


title: Squaw Valley (täsmennyssivu)

text: Squaw Valley tarkoittaa seuraavia:


title: Maurice Hilleman

text: Maurice Ralph Hilleman (30. elokuuta 1919 – 11. huhtikuuta 2005) oli yhdysvaltalainen mikrobiologi, joka oli erikoistunut rokotteisiin ja kehittänyt yli 40 rokotetta. Yhdysvaltojen nykyisestä rokotusohjelman 14 rutiininomaisesti suositellusta rokotteesta hän kehitti kahdeksan: tuhkarokkoon, sikotautiin, hepatiitti A:han, hepatiitti B:hen, vesirokkoon, aivokalvontulehdukseen, keuhkokuumeeseen ja "Haemophilus influenzae" -bakteeriin. Hänellä oli myös rooli löydettäessä kylmäätuottavia adenoviruksia, hepatiittiviruksia ja syöpää aiheuttavaa virusta, SV40.


title: Maurice Hilleman

text: Hänen sanotaan pelastaneen enemmän ihmishenkiä kuin kukaan muu lääketieteen tiedemies 1900-luvulla. Robert Gallo kuvaili häntä "menestyneimmäksi rokotteiden tutkijaksi historiassa".


title: Skorpioni II

text: Skorpioni II (muinaisegyptiksi ehkä Selk tai Weha), joka tunnetaan myös nimellä skorpionikuningas, hallitsi Egyptissä arviolta 3100-luvulla eaa.


title: Skorpioni II

text: Egyptologit ovat erimielisiä Skorpioni II:n nimestä ja arvonimestä. Kuninkaan nimen yhteydessä esiintyvä skorpionifetissi on yleinen myöhemmin ilmaantuneessa jumalatar Serketin kultissa. Egyptologit ja kielitieteilijät, kuten L. D. Morenz, H. Beinlich, Toby Wilkinson ja Jan Assmann ovat huomauttaneet, että Serketin palvonta alkoi kuitenkin vasta vanhan valtakunnan loppuvaiheessa. Heidän mukaansa protodynastisen ajan skorpionifetissiä ei voida siten yhdistää Serketiin.


title: Skorpioni II

text: Skorpioni II:n henkilöllisyydestä ja elinajasta on useita teorioita. Jotkut egyptologit, kuten Bernadette Menu, väittävät, että koska Egyptin ensimmäisen dynastian kuninkaat käyttivät ilmeisesti useita nimiä, Skorpioni II oli itse asiassa Narmerina tunnettu kuningas. He väittävät myös, että Skorpioni II:lle kuuluneen nuijan päässä on samankaltaisia koristeita kuin kuuluisammassa Narmerin nuijassa.


title: Skorpioni II

text: Skorpioni II:n aikaan Egypti oli jaettu useisiin pieniin valtakuntiin, jotka taistelivat toisiaan vastaan. Erään teorian mukaan kuningas Narmer olikin ehkä eri henkilö, joka voitti Ka:n ja Skorpioni II:n valtakunnat ja yhdisti ensimmäisen kerran koko Egyptin.


title: Tiina Piilola

text: Tiina Piilola (s. 1977 Raahe) on suomalainen kirjailija. Hän on toiselta koulutukseltaan toimittaja ja toiselta kirjallisuustieteen tohtori. Piilolan esikoisromaani "Alkuvedet" (Atena Kustannus) vuodelta 2006 sijoittui hänen pohjalaiseen lapsuudenympäristöönsä.


title: Marina Abramović

text: Marina Abramović (s. 30. marraskuuta 1946, Belgrad) on serbialainen, nykyisin New Yorkissa asuva performanssitaiteilija. Hänet tunnetaan teoksista, jotka vaativat taiteilijalta äärimmäistä ruumiillista ja henkistä kestävyyttä ja vievät tekijänsä äärirajoille, joskus jopa hengenvaaraan. Abramovićia pidetään performanssitaiteen uranuurtajana, joka ollut mukana muovaamassa taiteenlajia.


title: Marina Abramović

text: Abramovićin taiteilijanura alkoi 1960-luvulla Belgradissa, missä hän opiskeli taideakatemiassa vuosina 1965–70. Hän jatkoi opintojaan Zagrebin taideakatemiassa 1970–1972. Abramović alkoi suuntautua performanssitaiteeseen 1970-luvun alussa ja teki muun muassa ääni-installaatioita.


title: Marina Abramović

text: Hänen merkittävimpiin varhaisiin teoksiinsa kuuluvat "Rhythm"-sarjan performanssit (1973–74) sekä "Lips of Thomas" (1975). Teoksessa "Rhythm 0" (1974) pöydällä oli 72 esinettä, joita yleisö sai vapaasti käyttää taiteilijaan; joukossa ladattu ase. Teoksessa "Lips of Thomas" Abramović muun muassa viilsi vatsaansa partaterällä viisisakaraisen tähden, piiskasi itseään sekä makasi jääkimpaleiden päällä. Teos esitettiin uudelleen Guggenheim-museossa New Yorkissa vuonna 2005.


title: Marina Abramović

text: Vuosina 1976–1988 Abramović työskenteli yhdessä silloisen kumppaninsa, saksalaistaiteilija Ulayn (Frank Uwe Laysiepen) kanssa. Heidän yhteiset performanssinsa perustuivat usein kaksijakoisuuteen, maskuliinisen ja feminiinisen energian kohtaamiseen tai jopa ajatukseen kahden egon yhteensulautumisesta. Parin yhteistyö päättyi vuonna 1988 performanssiin "The Lovers", jossa taiteilijat lähestyivät toisiaan kävellen Kiinan muurin vastakkaisista päistä. Matka vei kolme kuukautta. Kun molemmat olivat kulkeneet 2500 kilometriä, he kohtasivat ja hyvästelivät toisensa.


title: Marina Abramović

text: Vuodesta 1989 alkaen Abramović on työskennellyt yksin. Tämän kauden huomattavimpia teoksia on vuonna 1997 Venetsian biennaalin pääpalkinnon voittanut "Balkan Baroque", jossa taiteilija istui neljä päivää yleisön edessä pesemässä verisiä naudanluita. Myöhemmin pesemisperformanssi on esitetty videotaltiointina siten, että monitori on sijoitettu luukasaan. Lisäksi teokseen kuuluu videotriptyykki taiteilijasta ja hänen vanhemmistaan sekä puhdistautumiseen viittaavia kuparisia vesialtaita. Vuonna 2010 Abramović toteutti New Yorkin MoMAssa kaksi ja puoli kuukautta pitkän sooloteoksen "The Artist is Present". Hän istui koko näyttelynsä ajan museon aukioloaikoina liikkumattomana ja puhumattomana tuolilla, jota vastapäätä museokävijät saivat istua niin pitkäksi aikaa kuin halusivat.


title: Marina Abramović

text: Vuonna 1983 Marina Abramović ja Ulay osallistuivat Ateneumissa Helsingissä järjestettyyn Ars 83 -näyttelyyn. He esittivät teoksen "Nightsea crossing" (1982), jossa he istuivat hiljaa ja keskittyneinä seitsemän tuntia päivässä pöydän vastakkaisissa päissä, kasvot kohti toisiaan. Esitys oli osa kahdenkymmenenkahden samannimisen performanssin sarjaa, jota taiteilijapari toteutti sekä museoissa että muissa ympäristöissä.


title: Marina Abramović

text: Keväällä 2017 Abramovićilla oli retrospektiivinen näyttely Tukholman Moderna museetissa. Sen yhteydessä esitettiin uusi performanssi "The Cleaner". Lisäksi näyttely (samoin kuin MoMAn vuoden 2010 näyttely) sisälsi toisten taiteilijoiden toteuttamia uudelleenesityksiä Abramovićin aiemmista performansseista. Tukholmasta näyttely siirtyi Tanskaan Louisianaan.


title: Marie de Régnier

text: Marie de Régnier, myös Marie de Heredia ja kirjailijanimi Gérard d'Houville (20. joulukuuta 1875 – 6. helmikuuta 1963) oli ranskalainen kirjailija ja runoilija. Hän oli tiiviisti 1900-luvun alun taiteellisissa piireissä Pariisissa.


title: Marie de Régnier

text: Marie de Heredia oli toinen kolmesta kuubalaissyntyisen ranskalainen runoilija José-Maria de Heredia tyttärestä, ja jo varhaisesta iästä hän vietti aikaa monien kirjailijoiden ja taiteilijoiden kanssa, jotka tulivat hänen isänsä luo, kuten Leconte de Lisle, Anna de Noailles, Paul Valéry, Pierre Louÿs ja Anatole France.


title: Marie de Régnier

text: Hänen oma elämänsä oli hieman sekava. Hän meni naimisiin runoilija Henri de Régnierin kanssa, mutta oli pitkässä suhteessa Pierre Louÿsiin, joka oli luultavasti hänen lapsensa Pierre de Régnierin (1898-1943) isä. Hän otti myös useita muita rakastajia, kuten Edmond Jalouxin, Jean-Louis Vaudoyerin, Gabriele D ' Annunzion (hänen maanpakonsa aikana Pariisissa 1910 1914) ja näytelmäkirjailija Henri Bernsteinin. Hänen ystävyytensä avoimesti lesbojen kollegoiden kanssa herätti myös huhuja hänen seksuaalisuudestaan.


title: Vuosi 1864 Ranskassa

text: Tapahtumia vuoden 1864 Ranskassa.


title: James E. Collins

text: James E. Collins (s. 1953 Saint Paul, Minnesota) on yhdysvaltalainen eläinlääkäri ja lääketieteen professori University of Minnesotassa.


title: James E. Collins

text: Collins on kirjoittanut useita tutkimuksia ja artikkeleita eläinlääkinnän lääketieteeseen.


title: Brigitte Macron

text: Brigitte Marie-Claude Macron (o.s. Trogneux, e. Auzière; s. 13. huhtikuuta 1953, Amiens) on ranskalainen opettaja ja Ranskan presidentti Emmanuel Macronin puoliso.


title: Brigitte Macron

text: Brigitte Trogneux syntyi Amiensissa suklaatehtailijoiden lapsena. Hän työskenteli Ranskan kirjallisuuden, latinan ja draaman opettajana ja meni naimisiin pankkiiri André Louis Auzièren kanssa vuonna 1974. He saivat kolme lasta. Pariskunta erosi vuonna 2006. La Providencen lukiossa Trogneux tapasi 1990-luvulla 24 vuotta nuoremman opiskelijan Macronin, jonka kanssa hän meni naimisiin vuonna 2007.


title: Brigitte Macron

text: Brigitte Macron luopui työstään vuonna 2015 tukeakseen miestään tämän poliittisella uralla. Häntä on kuvailtu Emmanuel Macronin valmentajaksi ja neuvonantajaksi.


title: Brigitte Macron

text: Macron oli elokuussa 2018 valtiovierailulla Suomessa puolisonsa presidentti Emmanuel Macronin kanssa.


title: Boadilla del Monte

text: Boadilla del Monte on kunta Madridin maakunnassa Espanjassa. Madridiin on matkaa maanteitse 18 km.


title: Boadilla del Monte

text: Arkkitehti Ventura Rodríguez suunnitteli 1765 uusklassistisen palatsin (Palacio del Infante don Luis) prinssi Luis Antonio de Borbónille, joka oli kuningas Kaarle III:n ja kuningas Ferdinand VI:n veli.


title: Hugh Thomas

text: Hugh Thomas, paroni Thomas of Swynnerton, (1931 – 6. toukokuuta 2017) oli brittiläinen historioitsija. Hugh Thomas opetti historiaa Readingin yliopistossa 1966–1975. Vuosina 1979-1991 hän johti Centre for Policy Studies -tutkimuslaitosta, jonka yksi perustajista oli Margaret Thatcher.


title: Hugh Thomas

text: Thomas julkaisi vuonna 1961 Espanjan sisällissodasta kertovan merkittävän teoksen "The Spanish Civil War", joka kiellettiin Francon ajan Espanjassa. Kirjalla oli suuri vaikutus Espanjan siirtymävaiheessa kohti demokratiaa. Tarkistettu painos ilmestyi 1977 ja toinen painos 2001.


title: Hugh Thomas

text: Hugh Thomas kirjoitti useita kirjoja Espanjan historiasta. Lisäksi hän kirjoitti muun muassa Kuuban historiasta.


title: Viuhkaheinät

text: Viuhkaheinät ("Chloris") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu 62 lajia, minkä lisäksi on lajiristeymiä.


title: Ghost Story Games

text: Ghost Story Games on videopelejä kehittävä yritys, joka on entisen Irrational Gamesin seuraaja.


title: Ghost Story Games

text: Yhtiöllä ei ole vielä julkaistuja pelejä.


title: Ghost Story Games

text: Yhtiö käsittelee uudelleen nimeämistä "tuoreena alkuna".


title: Vihniöt

text: Vihniöt ("Aristida") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun lasketaan nykyisin kuuluvaksi 301 lajia. Suvun lajeista muun muassa viistovihniö ("Aristida adscensionis") on kuvattu monilla eri tieteellisillä nimillä, jotka ovat nykyisin sen synonyymejä.


title: BioShock (pelisarja)

text: BioShock on Irrational Gamesin kehittämä ja 2K Gamesin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapelisarja.


title: BioShock (pelisarja)

text: Ensimmäisen osan kehityksen aikana "Irrational Games" käytti nimeä "2K Boston". Toisen osan on kehittänyt 2K Marin.Ensimmäinen ja toinen osa on julkaistu "Remastered" versioina uudelleen vuonna 2016 Steam-palvelussa.


title: Johann Christoph von Seherr-Thoss

text: Johann Christoph von Seherr und Thoss (17. helmikuuta 1670 Lissen – 14. tammikuuta 1743 Brno) oli sotamarsalkka Pyhän saksalais-roomalainen keisarikunnan armeijassa. Hän oli myös Brnon kaupungin ja siellä olevan Špilberkin linnakkeen komentaja.


title: Johann Christoph von Seherr-Thoss

text: Johann Christoph syntyi von Seherr und Thossin aatelissukuun. Hänen isänsä oli Heinrich II von Seherr und Thoss (1637–1677) ja äitinsä Anna Hedwig von Berge und Herrendorf (k. 1864).


title: Johann Christoph von Seherr-Thoss

text: Hän liittyi Habsburgien Itävallan armeijaan ja oli mukana Timișoaran piirityksessä vuonna 1696. Kolme vuotta myöhemmin hän yleni luutnantiksi. Vuonna 1708 hänet yleni esikuntaluutnantiksi Savoijin prinssi Eugenin ja Gido Starhembergin alaisuudessa. Espanjan perimyssodan aikana hän oli mukana Košicen valtaamisessa. Vuonna 1711 hän yleni everstiksi ja johti Hamiltonin kyrassieerirykmenttiä. Itävallan-Turkin sodan (1716–18) ensimmäisen vuoden elokuussa hän osallistui Petrovaradinin taisteluun. Seuraavana vuonna hän johti sillanrakennusta Tonavan yli Pančevossa, jotta saattoi jatkaa joukkojensa marssittamista Belgradiin. Belgradin piirityksen aikana hän johti kaksi ratsuväkirykmenttiä iskuun osmanien leiriä vastaan. Passarowitzin rauhaan johtaneissa neuvotteluissa Seherr-Thoss toimi keisari Kaarle VI:n edustajana.


title: Johann Christoph von Seherr-Thoss

text:
Lokakuussa 1723 hänet ylennettiin kaartin kenraaliksi ja 1727 hänestä tuli 4. kyrassieerirykmentin omistaja. Vuonna 1739 hän osallistui George Olivier Wallisin alaisuudessa
Itävallan–Turkin sotaan ja hän oli mukana myös tappiollisesti päättyneessä Grotskan taistelussa. Hänen toimintansa Grotskassa pelasti osan Itävallan armeijasta, joten muista taisteluun osallistuneista kenraaleista poiketen häntä ei lähetetty sotaoikeuteen, vaan hänet ylennettiin sotamarsalkaksi vielä saman vuoden aikana.


title: Johann Christoph von Seherr-Thoss

text: Sodan jälkeen hän osallistui Itävallan armeijan kehittämiseen ja esitteli parannusideoitaan keisarinna Maria Teresialle. Hän toimi myös Brașovin komentajana. Lokakuussa 1741 hänet nimitettiin Määrin kenraalikuvernööriksi sekä Brnon kaupungin ja Špilberkin linnakkeen komentajaksi. Itävallan perimyssodan aikana hän osallistui taisteluihin preussilaisia vastaan. Hän kuoli tammikuussa 1743, todennäköisesti Brnossa.


title: Johann Christoph von Seherr-Thoss

text: Seherr-Thoss oli naimisissa kahdesti. Ensimmäinen vaimo oli kreivitär Clara Johanna von Purgstall (1687–1720). Avioliitosta syntyi kolme lasta, joista kaksi kuoli pienenä. Vain tytär Johann Eleonore Catharina (k. 1737) eli aikuiseksi. Ensimmäisen vaimon kuoltua Seherr-Thoss avioitui kreivitär Charlotte Maximiliane von Pücklerin (1696-1770) kanssa. Parille syntyi useita lapsia, mukaan lukien Maximiliane Charlotte (1727-1796) ja August (1722-1786). Kaksi muuta poikaa kuoli pienenä ja Johann Christoph von Seherr-Thossin sukuhaara päättyi hänen poikansa Augustin aikana.


title: Johann Christoph von Seherr-Thoss

text: Seherr-Thossin vaimo Charlotte perusti kylpyläkaupunki Jedlina-Zdrójin () vuonna 1724.


title: Hr. Ms. Zwaardvisch (P322)

text: Hr. Ms. Zwaardvisch (viirinumerot P322) oli Alankomaiden laivaston vuonna 1943 palvelukseen otettu T-luokan sukellusvene. Alus oli laskettu vesille Britannian kuninkaallisen laivaston "HMS Talentina".


title: Hr. Ms. Zwaardvisch (P322)

text: Alus tilattiin Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista ja sen köli laskettiin 13. lokakuuta 1942. "HMS Talent" luovutettiin 23. maaliskuuta 1943 Alankomaille. Alus laskettiin vesille 17. heinäkuuta 1943 ja se otettiin palvelukseen Alankomaiden laivastossa vielä saman vuoden lopulla 23. marraskuuta. Palvelukseenoton suoritti Alankomaiden prinssi Bernhard.


title: Hr. Ms. Zwaardvisch (P322)

text: Alus saapui 2. joulukuuta 1943 Rothesayhin Skotlantiin ja sen tukikohtana oli 6. joulukuuta alkaen Holy Loch. Alus oli koeajoissa helmikuuhun 1944.


title: Hr. Ms. Zwaardvisch (P322)

text: Alus oli ensimmäisellä partiomatkallaan 26.-28. helmikuuta Pohjois-Atlantilla. Alus lähti 16. maaliskuuta partiomatkalle Norjan rannikolle ja Hadselinvuonossa, jossa se yritti 18. maaliskuuta paikallistaa Saksan laivaston taistelulaivan "Tirpitzin" asemapaikkaa Egerössä. Alus päätti partiomatkansa 24. maaliskuuta ja se saapui Dundeehen 26. maaliskuuta.


title: Hr. Ms. Zwaardvisch (P322)

text: Alus lähti 9. toukokuuta Dundeesta partioalueelleen. Se oli Portugalin rannikolla 16. toukokuuta alkaen ja se saapui Gibraltarille 29. toukokuuta. Alus siirrettiin heinäkuussa Kauko-Itään, jonne se matkasi Colomboon Velttan, Port Saidin ja Adenin kautta. Alus sijoitettin Trincomaleehen, jossa se aloitti palveluksen Brittiläisen Itäisen laivaston alaisuudessa.


title: Hsekiu

text: Hsekiu, vaihtoehtoisesti Seka, mainitaan Palermon kivessä esi-dynastisena Egyptin faraona joka hallitsi Ala-Egyptissä . Koska ei ole muita todisteita tällaisesta hallitsijasta, hän voi olla myyttinen kuningas, joka on säilynyt suullisen perinteen kautta tai voi olla jopa täysin kuvitteellinen.


title: Khayu

text: Khaya, mainitaan Palermon kivessä esi-dynastisena Egyptin faraona joka hallitsi Ala-Egyptissä . Koska ei ole muita todisteita tällaisesta hallitsijasta, hän voi olla myyttinen kuningas, joka on säilynyt suullisen perinteen kautta tai voi olla jopa täysin kuvitteellinen.


title: Bubu

text: Bubu on Sierra Leonen temneväestön kansanmusiikkia. Kyseistä musiikkia käytettiin alun perin noituuteen liittyvissä seremonioissa, mutta myöhemmin se muuttui suosituksi uskonnolliseksi musiikiksi, jota soitetaan ramadanin aikoihin.


title: Bubu

text: Sierra Leonen sisällissodan aikana Ahmad Janka Nabay oli ensimmäinen, joka nauhoitti bubu-musiikkia. Hän modernisoi bubun lisäämällä siihen elektronisia ääniä. Nabay väitti osoittaneensa kappaleillaan kuten ”Sabanoh (We Own Here)” bubun alla piilevän viestin – tarpeen rauhalle, hyvälle hallitukselle ja naisten voimaantumiselle. National Public Radion elokuun 2012 haastattelun mukaan Nabayn musiikki sai suosiota sodan raastamassa Sierra Leonessa 1990-luvulla, erityisesti nuorten kapinallisten keskuudessa, jotka yrittivät kaataa hallituksen. Tämä johti Nabayn pakoon kotimaastaan.


title: Bubu

text: Vuonna 2010 Nabay julkaisi New Yorkissa ensimmäisen kansainvälisesti julkaistun bubumusiikin albumin "BUBU KING" levy-yhtiöllä True Panther Records. Jälkeenpäin hän perusti ensimmäisen bubu-yhtyeen paikallisten brooklyniläisten Janka Nabayn ja Bubu Shnamun kanssa.


title: Etninen profilointi

text: Etninen profilointi (käytetään myös nimitystä rodullistettu profilointi, "racial profiling") tarkoittaa sitä, että henkilö pysäytetään yksinomaan tai pääasiallisesti hänen etnisen taustan, ihonvärin tai uskonnon perusteella.


title: Etninen profilointi

text: Pysäytyksen aikana halutaan esimerkiksi selvittää pysäytetyn henkilöllisyys, tehdä hänelle tarkastus tai ottaa hänet kiinni ilman mitään kunnollista syytä. Näihin syihin nojautuva profilointi on syrjivää, koska siinä asetetaan ihmiset eriarvoiseen asemaan täysin laittomin perustein. Itse asiassa syrjivän etnisen profiloinnin kielto on niin ehdoton, että välitön syrjivä kohtelu ei ole oikeutettua edes yleisen hätätilan, kuten julkiseen tilaan kohdistuneen turvallisuusuhan aikana. Tämä nimittäin rikkoo räikeästi yksilön perusoikeuksia, minkä takia Länsimaissa etninen profilointi on kielletty niin kansainvälisissä kuin kansallisissa lainsäädännöissä. Esimerkiksi kaikki Euroopan ihmisoikeussopimuksen allekirjoittaneet jäsenvaltiot ovat sitoutuneet turvaamaan yksilön oikeuksien toteuttamisen omassa lainsäädännössä ja oikeuskäytännössä.


title: Etninen profilointi

text: Etninen profilointi johtaa siihen, että yksilö on tilanteessa, jossa hänen asemaansa yhteiskunnan tasavertaisena yhteisön jäsenenä on loukattu. Ihmisoikeudet kuuluvat kaikille yksilön taustasta riippumatta eikä kokonaisia ryhmiä pitäisi leimata yksittäisten henkilöiden tekojen perusteella (Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeudet).Systemaattiset pysäytykset julkisilla paikoilla koetaan paitsi nöyryyttäviksi myös omaa ihmisarvoa loukkaavaksi ja niistä halutaan päästä yli niin nopeasti kuin mahdollista. Syrjintäkokemukset vaikuttavat eri tavalla eri uhrien käyttäytymiseen. Osa kieltää kokonaan tulleensa syrjityksi, toiset ryhtyvät välttelemään tiettyjä tilanteita, paikkoja tai ihmisiä. Osa saattaa jopa kieltää itseltään syrjivään kohteluun johtaneen identiteettinsä osan tai pyrkiä peittämään sen. Jotkut taas turhautuvat tilanteeseen ja luovuttavat puolustamasta omia oikeuksiaan. Syrjivä etninen profilointi voi siis paitsi vaikuttaa koettuun luottamukseen myös yhteenkuuluvuuden tunteeseen, identiteettiin sekä siihen, miten hän toimii omassa arkiympäristössään.Esimerkiksi Arman Alizadin Arman Pohjantähden alla -ohjelman 11.4.2017 esitetyssä jaksossa romaninainen kertoo kaupassa tapahtuvien tarkastusten olevan hyvin nöyryyttäviä ja niiden selittäminen omille pienille lapsille on erittäin vaikeaa.


title: Etninen profilointi

text: Etninen profilointi on hyvä osata erottaa siitä yleisestä profiloinnista, jota käytetään apuvälineenä lainvalvonnan, yksityisen turvallisuusalan ja järjestyksenvalvonnan kentällä. Yleisellä profiloinnilla tarkoitetaan yksilön yleisen habituksen, eli muuttumattomien (esimerkiksi ikä, sukupuoli ja pituus) ja muuttuvien (esimerkiksi hermostuneisuus tai epäjohdonmukainen käyttäytyminen) ominaispiirteiden luokittelua sekä niihin perustuvaa analysointia, jonka pohjalta kartoitetaan mahdolliset riskitekijät ympäristössä.Riskien laskeminen liittyy muuttuneeseen rikoksentorjuntapolitiikkaan. Tällä tarkoitetaan siis matemaattista toimenpidettä, jossa lasketaan todennäköisyyksiä erilaisille rikoksille ja niiden tapahtumisen mahdollisuudelle erilaisissa tilanteissa. Nykyään rikoksentorjuntapolitiikassa korostuu ennakointi ja riskienhallinta, toisin sanoen mahdolliset uhkatekijät pyritään kartoittamaan etukäteen ja siten tehdä ennakoivia toimenpiteitä. Profilointi on siis keskeisessä asemassa rikollisuuden ehkäisemistoiminnassa.


title: Etninen profilointi

text: Profilointi pohjautuu poliisin, tullin tai turvallisuusalan työntekijän tekemiin havaintoihin, kokemukseen ja koulutukseen, jotka mahdollistavat niin rikollisten kuin lakia näkymättömästi rikkovien henkilöiden kiinniottamisen. Näin ollen käsitystä yksilön habituksesta ei voi muodostaa pelkästään hänen ulkonäkönsä perusteella vaan kokonaiskuvan muodostamiseksi tarvitaan myös erilaisia sosiaali- ja käyttäytymistieteistä ammennettuja mekanismeja, jotka selittävät laajemmin yksilön käyttäytymistä. Esimerkiksi poliisi ei voi epäillä henkilöä terroristiksi pelkästään ihonvärin tai vaatetuksen perusteella vaan tarvitaan myös muita havaintoja, kuten hermostunut käyttäytyminen yhdistettynä liialliseen hikoiluun tai jotain muuta epäilyä tukevaa taustateoriaa, jotta henkilö voidaan pysäyttää rikoksesta epäiltynä. Mikäli poliisi pysäyttää henkilön epäiltynä pelkästään hänen ihonvärinsä perusteella, on viranomainen syyllistynyt syrjivään etniseen profilointiin. Mikäli poliisi taas käyttää ihonväriä vain osana profilointia, kyseessä on laillinen etninen profilointi. Toisin sanoen ulkonäkö vaikuttaa poliisin arvioon, mutta eri asia on se, kuinka paljon se vaikuttaa varsinaisten toimenpiteiden toteuttamiseen.


title: Etninen profilointi

text: Vaikka käsite etninen profilointi tuntuu nousseen yhteiskunnalliseen keskusteluun vasta 2000-luvulla, keskusteltiin ilmiöstä jo 1990-luvun Yhdysvalloissa. Tällöin oltiin erityisen kiinnostuneita poliisin harjoittamasta syrjivästä liikennevalvonnasta, joka oli lähes poikkeuksetta kohdistunut tummaihoisiin ja latinalaisamerikkalaista taustaa oleviin henkilöihin. Tyypillistä näissä pysäytyksissä oli se, että liikennevalvonnan nojalla poliisit pysäyttivät, kyselivät ja tutkivat etniseen vähemmistöön kuuluvia ihmisiä, vaikka he eivät olleet millään tavalla rikkoneet lakia. Tästä ilmiöstä on käytetty myös nimitystä "Driving while Black or Brown". Monissa yhdysvaltalaisissa tutkimuksissa haastateltavat ovat vastanneet, että heistä tuntuu hyvin vahvasti siltä, että he joutuvat pysäytetyiksi oman etnisen taustansa vuoksi ja ettei poliisit kohdista samanlaisia toimenpiteitä läheskään yhtä paljon valkoihoisiin.


title: Etninen profilointi

text: Etnisen profiloinnin on argumentoitu lisääntyneen Euroopassa. Syyksi on esitetty muun muassa huoli laittomista maahanmuuttajista Eurooppaan ja 9/11 terrorismi-iskut Yhdysvalloissa sekä 2003 Madridissa että 2005 Lontoossa tapahtuneiden pommi-iskujen aiheuttama yhteiskunnallinen jälkipuinti. Erityisesti Yhdistyneet kansakunnat ovat esittäneet huolensa näiden käytänteiden ja politiikan syrjivyydestä. Reducing ethnic profiling in the European union: a handbook of good practices -julkaisu korostaakin, ettei etnistä profilointia saa sekoittaa kriminaaliseen tai rikosepäiltyjen profilointiin. Kyse etnisessä profiloinnissa on kyse myös konkreettisesta tasosta – useiden tutkimusten mukaan etnistä profilointia toteuttavat juuri yksittäiset viranomaiset. Etnistä profilointia toteuttavat viranomaiset saattavat toteuttaa etnistä profilointia suoranaisesti rasistisista syistä, mutta toisaalta myös omaa tietämättömyyttään tekemistään stereotyyppisistä yleistyksistä. Tämä tarkoittaa erityisesti virheellisiä mielikuvia etnisyyden ja rikoksen välisiä yhteyksiä. Viranomaiset, jotka harjoittavat etnistä profilointia ja siten syrjiviä käytänteitä, voivat olla esimerkiksi poliisi, rajavartiolaitos ja maahanmuutto- ja tullivirkailijat.


title: Etninen profilointi

text: Nopeat yhteiskunnalliset muutokset 2000-luvun vaihteessa ovat herättäneet yksilöissä epäluuloisuutta, pelkoa ja yleistä tietämättömyyttä, minkä takia yhteiskunnallisen ja poliittisen ilmapiirin koetaan muuttuneen merkittävästi. Julkinen keskustelu tuntuu rakentuneen vastakkainasettelulle, jossa ihmiset jaetaan karkeasti ryhmiin joko tai -asenteella. 2000-luvulla etenkin syrjintä, vihapuhe, nationalismi ja äärioikeistolainen populismi ovat nousseet yhteiskunnallisen keskustelun keskiöön herättäen mielipiteitä niin suuntaan kuin toiseen (Sailas 2016). Yleisen ilmapiirin muutoksen katsotaan olevan seurausta muun muassa vuoden 2008 finanssikriisistä, länsimaihin kohdistuneista terroristi-iskuista. Esimerkiksi Charlie Hebdo, 9/11 -isku Yhdysvalloissa, Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005 ja Tukholmassa 2010 ja Euroopan pakolaiskriisistä. Esimerkiksi sosiaalisessa mediassa maahanmuuttajista ja pakolaisista on ajoittain keskusteltu hyvin negatiivissävytteisesti, minkä seurauksena osa etnisistä vähemmistöistä on saanut negatiivisen leiman kannettavakseen.


title: Etninen profilointi

text: Syrjivä etninen profilointi on ristiriidassa Perustuslain ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen kanssa. Suomi on demokraattinen hyvinvointivaltio, jossa on taattu kaikille kansalaisille tasa-arvoinen oikeus turvallisuuteen ja hyvinvointiin riippumatta heidän ominaisuuksistaan (Suomen Perustuslaki 731/1999). Ihmisoikeudet ovat keskeisessä asemassa suomalaisessa yhteiskunnassa ja kaikki ovat tasavertaisia lain edessä. Tätä peräänkuuluttavat Perustuslain 2. luvussa esimerkiksi 6 § Yhdenvertaisuuslaki ja Laki 7 § Oikeudesta elämään sekä henkilökohtaiseen vapauteen ja koskemattomuuteen:


title: Etninen profilointi

text:
""6 § Yhdenvertaisuus"
Ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä.
Ketään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan sukupuolen, iän, alkuperän, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella.
Lapsia on kohdeltava tasa-arvoisesti yksilöinä, ja heidän tulee saada vaikuttaa itseään koskeviin asioihin kehitystään vastaavasti.
Sukupuolten tasa-arvoa edistetään yhteiskunnallisessa toiminnassa sekä työelämässä, erityisesti palkkauksesta ja muista palvelussuhteen ehdoista määrättäessä, sen mukaan kuin lailla tarkemmin säädetään."


title: Etninen profilointi

text:
"7 § Oikeus elämään sekä henkilökohtaiseen vapauteen ja koskemattomuuteen
Jokaisella on oikeus elämään sekä henkilökohtaiseen vapauteen, koskemattomuuteen ja turvallisuuteen.
Ketään ei saa tuomita kuolemaan, kiduttaa eikä muutoinkaan kohdella ihmisarvoa loukkaavasti.
Henkilökohtaiseen koskemattomuuteen ei saa puuttua eikä vapautta riistää mielivaltaisesti eikä ilman laissa säädettyä perustetta. Rangaistuksen, joka sisältää vapaudenmenetyksen, määrää tuomioistuin. Muun vapaudenmenetyksen laillisuus voidaan saattaa tuomioistuimen tutkittavaksi. Vapautensa menettäneen oikeudet turvataan lailla.""
Perustuslain lisäksi Suomi on sitoutunut noudattamaan Euroopan unionin ihmissoikeussopimusta (63/1999). Tämä sopimus esimerkiksi turvaa 1 Osan 5 artiklassa Oikeuden vapauteen ja turvallisuuteen sekä 1 osan artiklassa kieltää syrjinnän. Syrjintä koskee kaikkia toimenpiteitä, jotka voisivat johtaa syrjivään lopputulokseen. Suomi on Pohjoismaista tuomittu eniten Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa juuri tämän sopimuksen rikkomisesta.