title: Kathleen Hanna

text: Kathleen Hanna (s. 12. marraskuuta 1968 Portland, Oregon) on yhdysvaltalainen muusikko ja feministi-aktivisti. Hän oli laulajana 1990-luvulla toimineessa punk rock -yhtye Bikini Killissa, joka oli yksi riot grrrl -genren keulahahmoista. Hanna on naimisissa Adam Horovitzin kanssa. Hanna ei ole uskonnollinen, mutta samaistuu uskonnoista eniten juutalaisuuteen.


title: Hanna Saarikoski

text: Hanna Saarikoski (s. 1978 Kannus) on suomalainen kuvataiteilija, joka asuu ja työskentelee Helsingissä ja Somerniemellä.


title: Hanna Saarikoski

text: Saarikoski valmistui Kuvataideakatemian Maalaustaiteen koulutusohjelmasta 2008. Aikaisemmin Saarikoski oli opiskellut Pohjoismaisessa taidekoulussa Kokkolassa ja Savonlinnan taidelukiossa. Suomen Kulttuurirahaston järjestämille muotokuvakursseille hän on osallistunut kahdesti. Akvarellitekniikan lisäksi Saarikoski käyttää tuotannossaan piirtämistä, installaatiota, videotaidetta ja performanssia.


title: Hanna Saarikoski

text: Saarikosken töitä on ollut esillä monissa yksityis- ja ryhmänäyttelyissä Suomessa, kuten Nuoret 2011 ja Mäntän Kuvataideviikot 2012. Parhaillaan Saarikoski on mukana Espoon modernin taiteen museo Emman Kosketus-kokoelmanäyttelyssä 2014–2017. Nykytaiteen museo Kiasma on hankkinut kokoelmiinsa Saarikosken videoteoksen "See Paris and Die" (2012), jossa taiteilija kulkee silmät suljettuina läpi Pariisin nähtävyyksien. Suljettuihin silmäluomiin on maalattu kasvoväreillä avonaiset silmät. Saarikosken teoksia on myös Saastamoisen säätiön taidekokoelman ja Suomen Taideyhdistyksen kokoelmissa.


title: Hanna Saarikoski

text: Saarikoski tutkii ja käyttää töissään usein hyväksi muotokuvamaalauksen traditioita ja konventioita, jättäen maalausjäljen tarkoituksellisen näkyväksi ja henkilöhahmot tunnistamattomiksi. Saarikoskea kiinnostaa maalausprosessin ennalta-arvaamattomuus ja hän käyttääkin taitavasti hyväkseen akvarellimaalauksen ominaisuuksia tutkiessaan tuttuutta ja vierautta. Saarikoski puhuu myös romanttisen ajattelun merkityksestä työskentelyssään: Hänen mukaansa taiteilijan vapaus työskennellä on tärkeämpää kuin asettuminen jonkun ideologian taakse.


title: Eeva Martikainen

text: Eeva Martikainen (27. maaliskuuta 1949 Polvijärvi – 22. helmikuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen teologi, joka toimi professorina Helsingin ja Joensuun yliopistoissa. Hän oli myös Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen.


title: Eeva Martikainen

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Joensuun tyttölyseosta vuonna 1969 ja opiskeli sen jälkeen teologiaa Helsingin yliopistossa. Martikainen toimi myöhemmin muun muassa teologian ylioppilaiden lehden "Kyyhkysen" päätoimittajana sekä Helsingin yliopiston systemaattisen teologian laitoksen assistenttina, kunnes hänet nimitettiin professoriksi 1996. Vuodesta 2002 lähtien Martikainen toimi Joensuun yliopiston systemaattisen teologian professorina.


title: Eeva Martikainen

text: Martikaisen 60-vuotissyntymäpäivänsä johdosta julkaistiin vuonna 2009 teos "Oppi ja maailmankuva", jonka kirjoittajina oli suomalaisia teologeja, filosofeja ja luonnontieteiden edustajia.


title: Sukupuolentutkimuksen verkosto Hilma

text: Sukupuolentutkimuksen verkosto Hilma on kahdeksan suomalaisen yliopiston yhteistyöfoorumi sukupuolentutkimuksen alueella. Hilma-verkosto kunnioittaa nimellään varhaista antropologia Hilma Granqvistia. Verkosto perustettiin vuonna 2001 Helsingin yliopiston naistutkimuksen professorin Aili Nenolan aloitteesta. Sen puheenjohtajina ovat toimineet Nenolan lisäksi Kirsi Saarikangas ja Päivi Naskali. Verkosto tarjoaa verkko-opetusta, tasa-arvoon ja työelämään liittyviä kursseja sekä feministisen yliopistopedagogiikan opintoja.


title: Solakhonin taistelu

text: Solakhonin taistelu käytiin keväällä 586 Itä-Rooman ja sassanidien Persian välillä Pohjois-Mesopotamiassa lähellä Daran kaupunkia. Taistelussa itäroomalaisen sotapäällikkö Filippikoksen joukot kukistivat Kardariganin johtamat persialaiset. Tärkein ja yksityiskohtaisin lähde taistelusta on 600-luvun alussa kirjoittanut itäroomalainen historioitsija Theofylaktos Simokattes.


title: Solakhonin taistelu

text: Itä-Rooman keisari Justinus II oli julistanut persialaisille sodan vuonna 572, kun suurvaltojen välit olivat kiristyneet äärimmilleen edellisten vuosien aikana. Roomalaisten kannalta sota alkoi kuitenkin huonosti kun persialaiset valtasivat strategisesti tärkeän Daran linnoituksen Mesopotamiassa. Seuraavien vuosien ajan sodankäynti kuitenkin jumittui paikoilleen kummankaan puolen saamatta yliotetta toisesta. Roomalaisten voittoja seurasivat persialaisten vastahyökkäykset ja roomalaisten tappiot, sekä tilapäiset aselevot ja epäonnistuneet rauhanyritykset.


title: Solakhonin taistelu

text: Vuonna 586 roomalainen itäisten joukkojen komentaja ("magister militum per Orientem") Filippikos kohtasi persialaiskomentaja Kardariganin johtaman armeijan Daran eteläpuolella Pohjois-Mesopotamiassa. Seuranneessa taistelussa roomalaiset murtautuivat persialaisten molempien siipien läpi ja ajoivat vihollisen pakosalle. Persialaiset kärsivät suuria tappioita mutta Kardarigan itse onnistui pakenemaan. Voitto Solakhonissa paransi roomalaisten asemaa, mutta se ei ollut ratkaiseva sodan kannalta. Käännekohta tapahtui vuonna 590 kun persialainen sotilaskomentaja Bahram nousi kapinaan, mikä sai Persian kuninkaan Khosrau II:n pakenemaan roomalaisten luo. Heidän tuellaan Khosrau valtasi kruununsa takaisin ja kiitokseksi solmi roomalaisille edullisen rauhansopimuksen Itä-Rooman keisari Maurikioksen kanssa.


title: Solakhonin taistelu

text: Itä-Rooma ja sassanidien Persia olivat olleet sodassa vuodesta 572. Edellinen sota Lazican kuningaskunnasta oli päättynyt vuonna 562 niin kutsuttuun ”50-vuotiseen rauhansopimukseen”, jonka mukaan roomalaiset saivat pitää Lazican, mutta heidän tuli maksaa persialaisille vuosittain kultaa eli niin sanottuja ”avustuksia”. Seuraavan kymmenen vuoden aikana suurvaltojen välit heikkenivät uudestaan. Vuonna 565 Itä-Rooman keisariksi noussut Justinus II oli ulkopolitiikassaan aggressiivisempi kuin edeltäjänsä Justinianus I. Lazican naapurialue Suania oli jätetty rauhansopimuksessa ulkopuolelle. Siitä tuli pian kiistaa Itä-Rooman ja Persian välille, koska roomalaiset olisivat halunneet haltuunsa alueen strategisesti tärkeät solat.


title: Solakhonin taistelu

text: Persialaiset syöksivät noin vuonna 570 Himyarissa nykyisen Jemenin alueella vallasta roomalaismielisen kuninkaan ja asettivat oman ehdokkaansa maan valtaistuimelle. Tämän seurauksena Himyar siirtyi persialaisten vaikutusvallan alaisuuteen. Persarmeniassa taas persialaisten vallan allan elävät kristityt kapinoivat ja pyysivät apua Itä-Rooman keisari Justinukselta, joka ilmoitti, ettei voinut sivuuttaa heidän avunpyyntöjään. Suurvaltojen välejä kiristi myös roomalaisten liittoutuminen persialaisten vihollisen turkkilaisten kanssa ja persialaisten arabiliittolaisten lakhmidien ja Itä-Rooman liittolaisten ghassanidien väliset taistelut. Sota puhkesi lopulta vuonna 572, kun Justinus kieltäytyi rauhansopimuksessa sovittujen maksujen jatkamisesta ja julisti sodan Persialle.


title: Solakhonin taistelu

text: Sota ei alkanut roomalaisten kannalta hyvin. Roomalaisten pienistä alkumenestyksistä huolimatta persialaiset hyökkäsivät Syyriaan ja valtasivat strategisesti tärkeän Daran linnoituksen, mikä oli roomalaisille katastrofi. Avaarien aiheuttamat ongelmat Tonavan rajalla ja keisari Justinuksen sairastuminen heikensivät roomalaisten vastatoimia. Roomalaiset saivat solmittua tilapäisen aselevon Mesopotamian rintamalla vuosiksi 576–578, mutta sota jatkui yhä Armeniassa, missä roomalaisten sotaonni oli parempaa. Persian kuninkaan Khosrau I:n johtama armeija kärsi tappion taistelussa ja roomalaiset saivat käsiinsä suuren sotasaaliin. Khosrau onnistui kuitenkin hyödyntämään roomalaisten sotilasjohdon erimielisyyksiä ja ryösti joukkoineen Melitenen kaupungin. Tämän jälkeen persialaiset kuitenkin lyötiin uudestaan taistelussa. Vuonna 577 persialaiset käänsivät tilanteen taas edukseen tekemällä yllätyshyökkäyksen Armeniaan ja kukistamalla roomalaisarmeijan taistelussa. Seuraavana vuonna roomalaiskomentaja Maurikios pelasti tilanteen roomalaisille.


title: Solakhonin taistelu

text: Khosrau olisi ollut valmis rauhaan vuonna 579, mutta hänen kuolemansa samana vuonna romutti rauhanyritykset, sillä hänen seuraajansa Hormizd IV torjui kaikki rauhanehdotukset. Vuonna 582 roomalaiset saivat suuren voiton persialaisista Constantinassa Osroenessa, mutta kärsivät jälleen tappion myöhemmin samana vuonna. Sota jatkui tuloksettomana seuraavien vuosien ajan. Roomalaisten voittoja seurasivat persialaisten vastahyökkäykset ja roomalaisten tappiot, eikä kumpikaan puoli päässyt sodassa niskan päälle. Roomalaisten puolella tilannetta vaikeutti jatkuvat erimielisyydet armeijan ylimmässä johdossa ja joukkojen kurin puute.


title: Solakhonin taistelu

text: Vuonna 582 keisariksi noussut Maurikios nimitti vuonna 584 valtakunnan itäisten joukkojen komentajaksi ("magister militum per Orientem") lankonsa Filippikoksen, jonka taktiikkana oli ryöstellä persialaisen Nisibiksen kaupunkia ympäröivällä alueella. Seuraavana vuonna hänen joukkonsa tekivät samanlaisen ryöstöretken Arzaneneen. Persialaisten joukkojen komentaja Kardarigan (’Musta haukka’, joka ei ollut hänen oikea nimensä vaan arvonimi) vastasi tähän tekemällä epäonnistuneen piirityksen Filippikoksen tukikohtaa Monokartonia vastaan.


title: Solakhonin taistelu

text: Epäonnistuneiden rauhanneuvotteluiden jälkeen keväällä 586 Filippikos lähetettiin jälleen Mesopotamiaan torjumaan Kardariganin johtamien persialaisten hyökkäystä. Filippikos marssitti armeijansa tukikohdastaan Amidasta (nykyinen Diyarbakır, Kaakkois-Turkissa) etelään Arzamonjoen (nykyinen Zergan) itärannalle, mistä he jatkoivat noin 15 kilometriä itään Solakhonin tasangolle. Asettuminen alueelle esti persialaisten pääsyn Arzamonjoelle ja pakotti heidät marssimaan vedettömän tasangon halki.


title: Solakhonin taistelu

text: Persialaisten puolella Kardarigan oli lähtenyt armeijoineen Darasta länteen vakuuttuneena joukkojensa ylivoimasta. Hän oli valmistellut marssia varten suuria määriä kameleita, jotka kuljettivat juomavettä joukoille. Tämän lisäksi hänellä kerrotaan olleen mukanaan kahleita roomalaisvankeja varten. Filippikos sai kuitenkin tietää persialaisten suunnitelmista ja liikkeistä vangituilta persialaissotilailta ja epäili Kardariganin aikovan hyökätä sunnuntaina, joka oli kristityille roomalaisille lepopäivä. Roomalaiset olivatkin valmiina, kun persialaisten armeija lähestyi varhain sunnuntaiaamuna. Filippikos ryhmitti armeijansa Solakhonin tasangolla olleelle pienelle mäelle niin, että roomalaisten vasenta siipeä suojasi läheisen vuoren juuren epätasainen maasto.


title: Solakhonin taistelu

text: Rooman armeija järjestettiin tavanomaiseen kolmeen osaan. Vasenta siipeä komensi Phoenice Libanensiksen provinssin dux Eilifredas yhdessä pienen ratsastavista jousimiehistä koostuneen hunniosaston kanssa. Keskustaa komensi Herakleios (tulevan keisari Herakleioksen isä) ja oikeaa siipeä Vitalius. Filippikos itse aikoi ensin asettua keskustaan, mutta jotkut hänen upseereistaan kehottivat häntä asettumaan armeijan taakse korkeampaan maastoon, missä hän pystyi seuraamaan paremmin taistelua. Persialaiset järjestivät armeijansa samaan tapaan kolmeen osaan. Keskustaa komensi Kardarigan itse, vasenta siipeä hänen veljen- tai sisarenpoikansa Afraates ja oikeaa siipeä Mebodes. Kumpikin armeija koostui luultavasti yksinomaan ratsuväestä, joilla oli aseenaan peitset ja jouset. Joukossa saattoi olla myös raskaasti haarniskoitua katafraktiratsuväkeä.


title: Solakhonin taistelu

text: Persialaiset pysähtyivät vain hetkeksi jättämään kuormastonsa taakseen, jonka jälkeen he ryhmittyivät taisteluun ja etenivät kohti roomalaisia ampuen samalla nuolia vihollista kohti. Roomalaiset vastasivat omalla nuolisateellaan ja kävivät hyökkäykseen. Roomalaisten oikealla siivellä Vitaliuksen raskas ratsuväki onnistui murtautumaan vihollisen linjojen läpi työntäen persialaisten vasemman siiven heidän keskustansa taakse. Tällöin katastrofi oli kuitenkin uhata roomalaisia, kun suuri osa heidän ratsuväkeään irtautui taistelusta ja upseerien käskyistä huolimatta suuntasi kohti persialaisten suojattomaksi jäänyttä kuormastoa. Filippikos oli kuitenkin tilanteen tasalla ja antoi tunnusomaisen kypäränsä yhdelle upseerilleen ja lähetti tämän palauttamaan kuria. Juoni toimi, ja sotilaat palasivat riviin nähtyään komentajan kypärää käyttävän miehen ratsastavan heitä kohti.


title: Solakhonin taistelu

text: Taistelun keskustassa persialaiset onnistuivat ryhmittymään uudelleen ja työnsivät roomalaisia taaksepäin. Filippikos käski keskustassa olleen ratsuväen jalkautua ja muodostamaan kilpi- ja keihäsmuurin. Seuraavista tapahtumista ei ole varmaa tietoa, mutta ilmeisesti roomalaisten jousimiehet saivat käskyn ampua vihollisen hevosia ja persialaisten hyökkäys pysäytettiin. Rooman armeijan vasen siipi teki nyt vastahyökkäyksen ja löi persialaisten oikean siiven pakosalle. Menetettyään molemmat siipensä persialaisten keskusta alkoi hajota ja kun vielä uudelleenjärjestäytynyt Rooman oikea siipi iski persialaisten keskustan sivustaan työntäen heidät sille alueelle, missä persialaisten oikea siipi ennen oli, koko Persian armeija romahti ja kääntyi pakoon. Itse taistelu oli luultavasti kestänyt vähän yli puoli tuntia.


title: Solakhonin taistelu

text: Persialaiset kärsivät raskaita tappioita ja tilannetta pahensi myös se, että Kardarigan oli ennen taistelua käskenyt kaataa kaikki juomavedet maahan, jotta hänen sotilaansa olisivat taistelleet raivoisammin. 600-luvun alussa kirjoittaneen itäroomalaisen historioitsijan Theofylaktos Simokattesin mukaan monet persialaissotilaat kuolivat janoon tai vesimyrkytykseen, kun he viimein vettä löydettyään joivat sitä liian paljon. Jotkut roomalaisyksiköt ajoivat persialaisia takaa Daran porteille asti, ja Simokattesin mukaan yli tuhat persialaista sai surmansa taistelun jälkeisessä takaa-ajossa. Kardarigan itse pakeni pienen persialaisjoukon kanssa läheiselle kukkulalle, missä hän piti asemansa kolmen tai neljän päivän ajan. Roomalaiset eivät tienneet, että viholliskomentaja oli paikalla, ja lopulta luovuttivat päästäen Kardariganin pakenemaan.


title: Solakhonin taistelu

text: Filippikos hyödynsi voittoaan hyökkäämällä Arzaneneen, mutta hänen piirityksensä Khlomaronin linnoitusta vastaan epäonnistui, kun Kardarigan ilmestyi pääasiassa hätäisesti aseistetuista talonpojista kootun armeijansa kanssa paikalle. Roomalaiset joutuivat paniikkiin ja perääntyivät sekasorrossa omalle puolelleen. Aloite pysyi kuitenkin roomalaisilla koko loppuvuoden ajan, mitä he hyödynsivät rakentamalla tai valtaamalla strategisia linnoituksia sekä ryöstelemällä syvällä Persian puolella. Filippikoksen heikon terveyden takia Solakhonissa keskustaa johtanut Herakleios johti usein joukkoja. Sota jatkui kuitenkin tuloksettomana seuraavien vuosien ajan. Vuonna 588 Maurikios nimitti Priscuksen Filippikoksen tilalle, mutta armeija nousi kapinaan, kun Priscus yritti laskea sotilaiden palkkoja. Filippikoksen paluu seuraavana vuonna rauhoitti sotilaat, mutta hän joutui jälleen eroamaan epäonnistuessaan Martyropoliksen takaisinvaltaamisessa.


title: Solakhonin taistelu

text: Ratkaiseva käänne tapahtui vuonna 590, kun persialainen sotilaskomentaja Bahram Chobin nousi kapinaan kuningas Hormizd IV:ttä vastaan. Hormizd kuitenkin syrjäytettiin ja tapettiin vallankumouksessa, jonka jälkeen hänen poikansa Khosrau II nostettiin valtaan. Bahram ei kuitenkaan luopunut kapinastaan ja Khosrau joutui pakenemaan roomalaisten luokse. Keisari Maurikioksen tuella roomalaiset palauttivat Khosraun valtaan, ja kiitokseksi tämä sopi vuonna 591 roomalaisille hyvin edullisen rauhansopimuksen Maurikioksen kanssa. Sopimuksen mukaan roomalaiset saivat Daran ja Martyropoliksen sekä Iberian ja suuria osia Persarmeniasta.


title: Ray Tomlinson

text: Raymond Samuel ”Ray” Tomlinson (23. huhtikuuta 1941 Amsterdam, New York – 5. maaliskuuta 2016 Lincoln, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen ohjelmoija.


title: Ray Tomlinson

text: Tomlinsonia pidetään yleisesti sähköpostin keksijänä: hän kehitti internetin edeltäjä ARPANETille sähköpostiohjelman vuonna 1971. Hän lähetti maailmanhistorian ensimmäisen sähköpostiviestin – itselleen. Tomlinson keksi myös sittemmin vakiintunen tavan erottaa sähköpostiosoitteessa vastaanottajan nimi ja palveluntarjoajan nimi @-merkillä. Tomlinson kuoli 74-vuotiaana 5. maaliskuuta 2016.


title: Bromihappo

text: Bromihappo (HBrO) on epäorgaaninen yhdiste ja eräs bromin happihapoista. Yhdistettä voidaan käyttää hapettimena. Bromihapon suolat ovat bromaatteja.


title: Bromihappo

text: Bromihappo on suhteellisen pysymätön yhdiste ja tunnetaan ainoastaan vesiliuoksena, jossa on korkeintaan 56 massaprosenttia bromihappoa. Väkevimmissä liuoksissa ja kuumennettaessa se hajoaa bromiksi, hapeksi ja vedeksi. Bromihappo on kuitenkin hieman kloorihappoa stabiilimpi yhdiste. Bromihappo ja sen suolat ovat vahvoja hapettimia ja yhdiste pelkistyy tässä reaktiossa bromidi-ioneiksi. Bromihappo kykenee hapettamaan muun muassa vetykloridin klooriksi, vetybromidin bromiksi ja vetyjodidin jodihapoksi. Bromihappo on vahva happo.


title: Bromihappo

text: Bromihappoa voidaan valmistaa käsittelemällä bariumbromaatin vesiliuosta rikkihapolla, jolloin veteen niukkaliukoinen bariumsulfaatti saostuu ja bromihappo jää liuokseen. Toinen tapa valmistaa yhdistettä on hapettaa bromia bromihappoliuoksessa elektrolyyttisesti käyttäen elektrodeina platina- tai lyijydioksidielektrodeja. Kolmas vaihtoehto bromihapon valmistukseen on johtaa bromaattisuolan liuosta happaman ioninvaihtohartsin läpi.


title: Bromihappo

text: Bromihappoa voidaan käyttää hapettimena valmistettaessa muun muassa väriaineita. Bromihappoa käytetään yhtenä reagenssina Belousov–Zhabotinsky-reaktiossa.


title: Helena Edgren

text: Helena Edgren (o.s. "Hakamies", 22. marraskuuta 1954 Helsinki – 1. joulukuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen keskiajan taiteen tutkija, joka teki pitkän uran Museovirastossa. Neljänkymmenen vuoden aikana hän työskenteli lähes kaikilla Museoviraston osastoilla edeten Suomen kansallismuseon kokoelma- ja tutkimusyksikön intendentiksi. Suomen kansallismuseon ylijohtajana hän toimi viisivuotiskauden 2009–2014.


title: Helena Edgren

text: Edgren kirjoitti ylioppilaaksi Meilahden yhteiskoulusta vuonna 1973 ja opiskeli Suomen ja Skandinavian arkeologiaa Helsingin yliopistossa. Hänen lisensiaatintyönsä valmistui 1984 ja käsitteli Ahvenanmaan vanhemman rautakauden asutushistoriaa. 1980-luvun puolivälistä alkaen Edgren syventyi keskiajan tutkimukseen. Hänen väitöskirjansa "Mercy and justice – miracles of the Virgin Mary in Finnish medieval wall-paintings" tarkastettiin Helsingin yliopistossa 1993 ja julkaistiin Suomen muinaismuistoyhdistyksen sarjassa. Kolme vuotta myöhemmin hänet nimitettiin Helsingin yliopiston keskiajan taidehistorian dosentiksi. Suomen muinaismuistoyhdistyksen puheenjohtajana hän toimi 2004 - 2010.


title: Helena Edgren

text: Edgren oli verkostoitunut laajalti pohjoismaiden keskiajantutkijoiden keskuudessa, ja hän välitti usein kansainvälisesti ajankohtaisia teemoja suomalaiseen keskiajan taidehistorian keskusteluun. Edgrenillä oli kulttuurihistoriallinen lähestymistapa keskiajan taiteen tutkimuksessa mukana, joten usein hän kiinnittikin kuvien tekijän sijaan enemmän huomiota niiden tilaajiin, katsojiin ja kulttuuriseen käyttöön. Edgrenin laajaan julkaisutoimintaan sisältyy yli 30 julkaisua ja 70 artikkelia, joista merkittävä osa on laajalle yleisölle suunnattuja yleistajuisia teoksia.


title: Helena Edgren

text: Tasavallan presidentti myönsi Edgrenille 2006 Suomen Leijonan I luokan ritarimerkin ja Ruotsin kuningas Pohjantähden ritarikunnan komentajan kunniamerkin 2010.


title: Helena Edgren

text: Edgren kuoli pitkälliseen sairauteen 60-vuotiaana 1. joulukuuta 2014.


title: Helena Edgren

text: Helena Edgrenin keskeiset julkaisut:


title: Hilja Heiskanen

text: Hilja Heiskanen (1866 – 1939) oli vapaakirkkolainen lähetyssaarnaaja. Joroisissa syntynyt Heiskanen keräsi vuosien 1898 ja 1914 välisenä aikana kokoelman tiibetiläisiä, bhutanilaisia ja intialaisia esineitä, jotka hän myi Valtion historialliselle museolle (nykyisin Kansallismuseo). Heiskasen keräämä aineisto on Kulttuurien museon kokoelman tärkeä osa.


title: Hilja Heiskanen

text:
Heiskanen matkusti Skandinaavisen Allianssilähetyksen Himalajan-työkentälle vuonna 1898 ja työskenteli sen yhteydessä vuoteen 1914. Lähetyksen määränpääksi aiottuun Tiibetiin ei ollut pääsyä, joten lähetysasemia oli perustettu brittiläiseen Intiaan Himalajan etelärinteille, mm. Ghumin kylään lähelle Darjeelingia, Baksa Duariin Bhutanin rajalle sekä Sikkimiin. Seutu on vanhojen Tiibetin, Nepalin, Bhutanin ja Intian välisten kauppareittien risteysalue.
Heiskanen tuli Suomeen lomalle vuosiksi 1906−1908 yhdessä nepalilaissyntyisen kasvattityttärensä Ruthin, eli Skeeta Sharma, kanssa. Samalla hän hankki varoja lähetyksen toimintaan mm. esittelemällä seurakunnissa kentältä tuomaansa esineistöä. Ennen paluuta Intiaan hän myi kokoelmansa. Muinaistieteellisen toimikunnan (nykyisin Museovirasto) intendentti A. O. Heikel pyysi häntä keräämään täydentävän kokoelman, joka saatiin museolle postitse Heiskasen dokumentoimana 1911. Se sisältää lähinnä tiibetiläisiä esineitä.
Ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä Heiskanen matkusti Lontooseen, jossa hän suoritti kätilökurssin. Käytyään myös Suomessa hän lähti vuonna 1916 Yhdysvaltoihin, ja matkusti sieltä myöhemmin Japanin ja Kiinan kautta takaisin Intiaan useiksi vuosiksi. Lopullisesti Heiskanen palasi kotimaahan vuonna 1930. Hän kuoli 1939 Rauhan piirisairaalassa.


title: Erna Aaltonen

text: Erna Kaarina Aaltonen (s. 29. huhtikuuta 1951 Loimaa) on suomalainen keramiikkataiteilija, joka työskentelee Fiskarsissa. Hän on naimisissa kuvataiteilija Howard Smithin kanssa.


title: Erna Aaltonen

text: Aaltonen valmistui keraamikoksi Kuopion Muotoiluakatemiasta vuonna 1987. Vuonna 1986 hän oli harjoittelijana Arabian tehtaiden värilaboratoriossa.


title: Erna Aaltonen

text: Koulun jälkeen Arabian laboratorioita hoitanut insinööri Hilkka Hiltunen kutsui hänet työskentelemään uuteen tuotekehityslaboratorioon. Siellä Aaltonen teki lasituksia mm. japanilaiselle taiteilijalle Jun Kanekolle. Hän toimi jäsenenä siinä kolmen keraamikon ryhmässä, joka käynnisti Arabian uuden Pro Arte -tuotannon työsekennellen läheisessä yhteistyössä Arabian taiteilijoiden Inkeri Leivon, Heljä Liukko-Sundströmin, Heikki Orvolan ja Kati Tuominen-Niittylän kanssa. Vuosina 1988-1995 Erna Aaltonen ja Howard Smith valmistivat studio-keramiikkaa Tervakoskella Arteos-nimen alla. Ura uniikin keramiikkataiteen parissa alkoi vuonna 1995, kun hän muutti Fiskarsiin ja sai oman työpajan.


title: Erna Aaltonen

text: Aaltonen tunnetaan nauhatekniikalla käsirakennetuista pyöreistä ja plastisista ruukuista. Pelkistetyn muodon vastakohtana on rikas pinnan käsittely, joka syntyi aluksi käsin raaputtamalla. Vuonna 2001 Aaltonen kehitti oman engobe-tekniikan, jossa kerroksellinen saviliete yhdessä lasitteen kanssa muodostaa pintastruktuurin. Yksinkertaisen muodon ja epätasaisen pinnan ohella värillä on suuri rooli Aaltosen keramiikkataiteessa. Kuparioksideilla aikaansaadut erilaiset sinisen ja vihreän värit yhdessä muiden metallioksidien kanssa saavat niin valkoiset kuin mustatkin ruukut sädehtimään.


title: Erna Aaltonen

text: Aaltosella on ollut vuodesta 1997 tasaisesti sekä yksityis- että ryhmänäyttelyitä Suomessa ja ulkomailla. Nykyisin hän on Helsinki Fat Clay –ryhmän jäsen, jonka kansainvälinen näyttelytoiminta käynnistyi  vuonna 2010. Tuolloin se oli kutsuttuna mm. MIC - Museo Internazionale delle Ceramicha, Faenzaan.


title: Erna Aaltonen

text: Aaltonen kuuluu myös jäsenenä arvostettuun IAC:hen (International Academy of Ceramics, Geneva)


title: Sirpa Kyyrönen

text: Sirpa Kyyrönen (s. 1978) on suomalainen runoilija ja monipuolinen runousaktiivi. Hän on myös Poesian tapahtumatuottaja ja Runoalue-yhteyshenkilö. Hämeenkyröstä kotoisin oleva Kyyrönen asuu Helsingissä. Hän on toiminut pitkään runoyhdistys Nihil Interitissä, muun muassa puheenjohtajana vuosina 2009–2014.


title: Sirpa Kyyrönen

text: Kyyrönen sai vuonna 2011 Katri Vala -palkinnon esikoisteoksestaan "Naispatsaita". Hänen kolmas kokoelmansa "Ilmajuuret" palkittiin Yleisradion Tanssivalla karhulla 2017. Hän oli myös Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon ehdokkaana 2010 ja Einari Vuorelan runopalkinnon ehdokkaana 2017.


title: Eva Taimi

text: Eva Taimi (1913–1991) oli suomalainen tekstiilisuunnittelija ja suomalaisen painokangassuunnittelun uranuurtajia. Hän valmistui Taideteollisuuskeskuskoulusta tekstiilisuunnittelun osastolta vuonna 1937 ja palkattiin samana vuonna mallisuunnittelijaksi Helsingin Taidevärjäämöön, jossa hän toimi muotoilija Kaj Franckin ohella yrityksen johtavana suunnittelijana. Vuonna 1945 Franck siirtyi työskentelemään Arabian taideosastolle ja Taimi vaihtoi vuonna 1947 Vaasan Puuvilla Osakeyhtiöön.


title: Eva Taimi

text: Eva Taimi oli ensimmäinen teollisuuden palvelukseen palkattu taideteollisen koulutuksen saanut tekstiilisuunnittelija aloittaessaan Helsingin Taidevärjäämössä vuonna 1937. Ominaista hänen suunnittelulleen oli, että hän teki kuosit painovalmiiksi alusta loppuun painoseulojen lakkaamista myöten. Erityisesti sota-aikana työskentelyä rajoitti materiaalipula: painettiin kankaan sijaan paperille tai kuitukankaalle, ja kuvioista oli luotava runsaan näköisiä mahdollisimman vähin painovärein (Niittykukkia, Lapinraita, 1943). Vuodesta 1958 Taimi toimi vapaana suunnittelijana toimeksiantajinaan muun muassa Finlayson ja Tampella. Erityisen suosittuja olivat hänen painetut pellavapyyheliinansa. Aiheiltaan ne olivat usein kansatieteellisiä, kuten kansallispukuaiheiset Lappfjärd, Häme ja Keski-Pohjanmaa.


title: Eva Taimi

text: Eva Taimin elämäntyötä on kartoitettu Taideteollisen korkeakoulun tekstiilitaiteen tutkimusprojekteissa ja siitä järjestettiin näyttely "Tekstiilitaiteen kukkivat unelmat. Eva Taimi 1913−1991" vuonna 2004 Designmuseossa.


title: Nelli Palomäki

text: Nelli Palomäki (o.s. Moisander) on suomalainen, kansainvälisesti tunnettu nuoren polven valokuvaaja. Palomäki tunnetaan erityisesti muotokuvistaan.


title: Nelli Palomäki

text:
Nelli Palomäki (Moisander) on helsinkiläinen valokuvaaja. Palomäki on syntynyt vuonna 1981 Forssassa.
Palomäki on naimisissa kuvataiteilija Juhana Moisanderin kanssa.


title: Nelli Palomäki

text: Palomäki on opiskellut valokuvausta Turun Taideakatemiassa, josta hän valmistui vuonna 2008. Palomäki on suorittanut maisterintutkinnon Aalto yliopiston Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa sekä opiskellut Victor Fellowship-apurahan turvin London College of Communicationissa.


title: Nelli Palomäki

text: Palomäki tunnetaan erityisesti suurikokoisista, usein mustavalkoisista muotokuvistaan. Palomäen kuvissa esiintyy usein lapsia ja nuoria. Kuvat käsittelevät ”kasvua, muistia ja sitä kuinka vaikeaa itsensä itsensä näkeminen on.” Yksi Palomäen keskeisiä teemoja on ”kuolevaisuus, josta valokuvat ovat kiistämätön todiste”.


title: Nelli Palomäki

text: Palomäen töitä on ollut esillä useissa näyttelyissä, muun muassa Helsingin kaupungin taidemuseossa, Hasselblad Foundation-museossa Göteborgissa, Bruce Silverstein Galleryssa New Yorkissa, Daegun valokuva-biennalessa Etelä-Koreassa, Tanskan kansallisessa valokuvamuseossa Kööpenhaminassa, Galleria Vasli Souzassa Malmössä, Wapping Project Banksidessa ja Purdy Hicks Galleryssa Lontossa ja Aperture Galleryssa New Yorkissa. Palomäen kuvia julkaisseet myös lehdet: TIME, Bristish Journal of Photography, Independent Magazine, New Yorki Magazine, Zoom ja Exit. Palomäen kuvista on julkaistu myös useita kirjoja.


title: Nelli Palomäki

text: Palomäen töitä kuuluu muun muassa Moderna Museetin kokoelmiin Tukholmassa, Haagin valokuvataiteen museon kokoelmiin Alankomaissa, Hasselblad Foundationin kokoelmaan Göteborgissa sekä Suomen valokuvataiteen museon ja Helsingin kaupungin taidemuseon kokoelmaan.


title: Nelli Palomäki

text: Keväällä 2010 Palomäki saavutti toisen sijan Sony World Photography Awardsin muotokuvien sarjassa. 2010 hän sai myös Hasselblad Foundationin myöntämän apurahan maisteriopintojen suorittamiseen London College of Communicationissa. Kesällä 2010 Palomäki oli ehdolla Discovery Awardsia varten Recontres d’Arlesissa Ranskassa.


title: Raija-Sinikka Rantala

text: Raija-Sinikka Rantala (s. 1947) on suomalainen kirjailija ja teatteriohjaaja. Hän on ollut teatterinjohtaja Lahden ja Helsingin kaupunginteattereissa ja koulutuskeskuksen johtaja Teatterikorkeakoulussa, Kansainvälisen teatteri-Instituutin taiteellinen johtaja sekä hallituksen jäsen monissa teatterialan kansainvälisissä järjestöissä.


title: Raija-Sinikka Rantala

text: Rantala on toiminut ohjaajana useissa kaupunginteattereissa, Lilla teaternissa, Svenska Teaternissa, Koko-teatterissa, ja lahtelaisessa Teatteri Vanhassa Jukossa


title: Raija-Sinikka Rantala

text: sekä ulkomailla mm Tabakov teatterissa ja Moskovan Taiteellisessa Teatterissa, Luxemburgin Théâtre des Capucins ja Théâtre du Centaure teattereissa, Puolassa, Perussa ja teatterialan kouluttajana Burkina Fasossa ja Norsunluurannikolla.


title: Raija-Sinikka Rantala

text: Kirjailijana Rantala on on tehnyt kymmenittäin dramatisointeja ja julkaissut useita näytelmiä, Stanislavskin metodia esittelevän kirjan "Näyttelijä – auteur" (1988), työttömäksi jäävästä näyttelijästä perustuvan tosipohjaisen romaanin "Optimisti" (2005) sekä epäonnisesta teatteriprojektista kertovan teoksen "Klovni" (2009). Vuonna 2012 Rantalalta ilmestyi trillerimäinen rakkaustarina "Miekkatanssi" ja vuonna 2015 romaani "Poliisin pojat", joka sijoittuu Rantalan lapsuusmaisemiin 1950-luvun Kotkaan.


title: Rhindin papyrus

text: Rhindin papyrus (Rhindin matemaattinen papyrus, RMP, usein myös Ahmesin papyrus tai Ahmosen papyrus), jolla on myös tunnisteet "British Museum 10057" ja "pBM 10058", on matemaattisia probleemoja sisältävä papyruskäärö, jota pidetään parhaana osoituksena muinaisten egyptiläisten matemaattisesta tietämyksestä. Se on nimetty skotlantilaisen antikvaari Henry Rhindin mukaan, joka vuonna 1858 hankki tämän papyruksen Egyptin Luxorista. Papyrusta pidetään yhtenä vanhimmista matemaattisista dokumenteista maailmassa.


title: Rhindin papyrus

text: Papyrus on ilmeisesti löydetty laittomissa kaivauksissa Ramesseumissa tai sen läheisyydessä, ja se on peräisin noin vuodelta 1650 eaa. tai noin vuodelta 1550 eaa. Sitä säilytetään British Museumissa, joka sai sen haltuunsa vuonna 1865 yhdessä Egyptiläisen matemaattisen nahkakäärön kanssa, jonka Henry Rind myös oli omistanut. Muutamat katkelmat papyruksesta löydettiin kuitenkin vuonna 1922 New Yorkiin päätyneiden lääketieteellisten tekstien kokoelmasta, ja niitä säilytetään nykyisin New Yorkin Brooklyn Museumissa., ja keskeltä 18 cm:n pituinen osa on kadonnut. Moskovan matemaattisen papyruksen ohella se on toinen tunnetuista egyptiläisistä matemaattisista papyruksista. Rhindin papyrus on laajempi, mutta Moskovan matemaattinen papyrus on sitä vanhempi.


title: Rhindin papyrus

text: Rhindin matemaattinen papyrus on peräisin muinaisen Egyptin toiselta välikaudelta. Sen on kirjuri Ahmes (Ahmose) kopioinut vanhemmasta, 12. dynastian faarao Amenemhat III:n aikaisesta, nyttemmin kadonneesta tekstistä. Se on kirjoitettu hieraattisilla kirjoitusmerkeillä, se on 33 cm korkuinen ja koostuu useista osista, joiden yhteenlaskettu pituus on viisi metriä. Papyrusta alettiin tulkitta ja selvittää matemaattisesti 1800-luvun lopulla. Vielä vuonna 2008 sen matemaattinen tulkinta ei ollut kaikilta osin valmis. Dokumentti on päivätty hyksokuningas Apepi I:n 33. vuotena, mutta sen kääntöpuolella on erillinen osa, joka on päivätty 11. vuotena, todennäköisesti Apepin seuraajan Khamudin hallitsijakautta.


title: Rhindin papyrus

text: Rhindin papyrus osoittaa, että jo sen kirjoittamisen aikaan oli puhtaan aritmetiikan ohella alettu tutkia myös algebraa. Jo silloin pyrkimyksenä oli ratkaista matemaattisia ongelmia, jossa esiintyy tuntematon suure.


title: Rhindin papyrus

text: Rhindin papyrus on jaettu kolmeen lukuun. Siinä on kaikkiaan 84 matemaattista probleemaa. Kaikille niille esitetään myös ratkaisut, mutta läheskään kaikkien kohdalla ei selitetä, miten ratkaisuun on päädytty.


title: Rhindin papyrus

text:
Papyruksen alussa Ahmes ilmoittaa sen sisältävän "tarkkoja laskuja asioiden tutkimiseksi ja tietoa kaikista asioista, mysteereistä ja salaisuuksista:" Hän jatkaa:
Tämä kirja kopioitiin vuonna 33 akhetin 4. kuukautena Ylä- ja Ala-Egyptin kuninkaan majesteetin Awserren hallitsijakaudella vanhasta kopiosta, joka oli tehty Ylä- ja Ala-Egyptin kuningas Nimaatren aikana. Kirjuri Ahmose kirjoittaa tämän kopion.
Rhindin papyruksesta on julkaistu useita kirjoja ja artikkeleita, joista muutamat ovat varsin merkittäviä. Rhindin papyruksen julkaisi englanniksi käännettynä ja kommenteilla varustettuna Thomas Eric Peet vuonna 1923. Chace julkaisi vuosina 1927–1929 käännöksen ja suppean yhteenvedon, joka sisälsi myös valokuvia papyruksesta. Myöhemmin yleiskatsauksen Rhindin papyruksesta ovat julkaisseet muun muassa Robins ja Shute vuonna 1987.


title: Rhindin papyrus

text: Rhindin papyruksen ensimmäinen luku käsittää taulukoita, joihin myöhemmin viitataan, sekä 20 aritmeettista ja 20 algebrallista probleemaa. Probleemat alkavat yksinkertaisista murtolukulausekkeista, joiden jälkeen seuraa täydennysprobleemja ("sekhem") ja lopulta lineaarisilla yhtälöillä ratkaistavia tehtäviä, joita egyptiläisten käsittelemässä muodossa sanotaan "aha"-probleemoiksi.


title: Rhindin papyrus

text:
Ensimmäisen osan papyruksesta vie lukujen 2/"n" taulukko. Siinä murtoluvut 2/"n", missä "n" on pariton luku väliltä 3...101, esitetään yksikkömurtolukujen summina. Eräissä tapauksissa murtoluvun 2/"n" esittämiseen yksikkömurtolukujen summana tarvitaan neljä murtolukua, esimerkiksi formula_1, mutta ei koskaan useampaa kun neljää. Papyruksessa ilmoitetut murtoluvut yksikkömurtolukujen summina ovat:
Muunnostaulukko oli tarpeellinen, sillä egyptiläiset matemaatikot osasivat käyttää laskuissaan ainoastaan egyptiläisiä murtolukuja, jotka olivat ykkösen tasaosia eli muotoa 1/2, 1/3 tai 1/4 ja kaikki muut murtoluvut piti ensin esittää ykkösen tasaosien summana. Ainoana poikkeuksena Egyptissä tunnettiin murtoluku 2/3, jolle oli oma kirjoitusmerkkinsä.


title: Rhindin papyrus

text: Itse asiassa jokainen murtoluku voidaan esittää äärettömän monella tavalla yksikkömurtolukujen summana. Papyruksesta ei käy suoranaisesti ilmi, millä tavalla juuri nämä esitystavat on muodostettu, mutta on arveltu egyptiläisten käyttäneen lukuteoreettisia menetelmiä.


title: Rhindin papyrus

text: Tätä taulukkoa seuraa luettelo vastaavista murtolukuesityksistä osamäärille, jotka saadaan, kun luvut 1...9 jaetaan 10:llä. Esimerkiksi 7 jaettuna kymmenellä ilmaistaan seuraavasti:


title: Rhindin papyrus

text: Näiden taulukoiden jälkeen papyruksessa esitetään kaikkiaan 84 probleemaa, joista ensimmäiset 40 kuuluvat ensimmäiseen kirjaan ja ovat luonteeltaan algebrallisia.


title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 1–6 käsittelevät leivänpalasten jakamista 10 miehen kesken, ja tulokset ilmoitetaan yksikkömurtolukujen summina. Probleemoissa 7–20 osoitetaan, miten lausekkeet 1 + 1/2 + 1/4 ja 1 + 2/3 + 1/3 kerrotaan eri murtoluvuilla.


title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 21–23 ovat täydennysprobleemoja, jota nykyisin ratkaistaisiin yksinkertaisesti murtolukujen vähennyslaskulla. Kirjuri ratkaisi probleeman kertomalla sen kokonaisuudessaan nimittäjien pienimmällä yhteisellä jaettavalla, minkä jälkeen probleema oli helposti ratkaistavissa ja tulos muunnettiin takaisin murtolukumuotoon.


title: Rhindin papyrus

text:
Probleemat 24–34 ovat niin sanottuja ‘’aha’’ -probleemoja. Nykyisin käsittein ilmaistuina ne ovat itse asiassa ensimmäisen asteen yhtälöitä, joissa yhtälöstä ratkaistava tuntematon suure ilmaistiin egyptin kielen sanalla ‘’aha’’, joka merkitsee "kasaa" tai "kokonaisuutta". Esimerkiksi lause
"Aha", se kokonaan, sen seitsemäs osa, tekee kaikkiaan 19.
merkitsi samaa, mikä nykyisin ilmaistaisiin yhtälöllä:
formula_2


title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 35–38 käsittelevät egyptiläisen tilavuusyksikön, hekatin jakamista murto-osiinsa. Probleemat 39 ja 40 käsittelevät viljasadon jakamista ja niissä käytetään aritmeettisia lukujonoja.


title: Rhindin papyrus

text: Rhindin papyruksen toinen luku sisältää geometrisia probleemoja. Peet viittasi näihin probleemoihin nimittämällä niitä "mittausprobleemoiksi".


title: Rhindin papyrus

text:
Probleemat 41 – 46 käsittelevät sekä lieriömäisen että suorakulmaisen vilja-aitan tilavuuden määrittämistä. Probleemassa 41 kirjuri laskee lieriömäisen aitan tilavuuden. Kun sen halkaisija (d) ja korkeus (h) tunnetaan, sen tilavuus on Rhindin papyruksen mukaan:
Nykyaikaisin matemaattisin merkinnöin, kun lisäksi halkaisijan "d" sijasta käytetään lieriön sädettä "4" (d = 2r) tämä ilmaistaisiin:
Tässä esiintyvä murtoluku 256/81 on π:lle käytetty likiarvo, noin 3,1605.


title: Rhindin papyrus

text: Probleemassa 42 tilavuuden laskemiseen käytetään hieman erilaista menetelmää, ja tilavuus ilmaistaan "khar" -yksiköissä.


title: Rhindin papyrus

text:
Nykyaikaisin matemaattisin merkinnöin tämä merkitsee:
Tämä on yhtäpitävä lausekkeen formula_7 kanssa, jossa mittayksikkönä on kuutio-"cubit" kuten edellisessä probleemassa.


title: Rhindin papyrus

text: Probleemassa 47 annetaan taulukko yksikkömurtolukujen summista, jotka vastaavat 100 vilja-"hekatin" murto-osia, kun tämä määrä viljaa jaetaan luvuilla 10, 20 ja niin edelleen 100:aan saakka. Hekatin ohella käytetään pienempää tilavuusyksikköä "ro", joka oli 1/320 hekatia. Hekat- ja vastaavasti ro -nimisiä mittoja oli kuitenkin useita; tässä tarkoitetaan "suurta hekatia" eli nelinkertaista hekatia ja sen mukaisesti myös "ro" tarkoittaa tässä nelinkertaista "ro":ta eli 1/320 nelinkertaista hekatia. Tällöin tulokset olivat seuraavat:


title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 48–55 käsittelevät erilaisten alueiden pinta-alojen laskemista. Niistä tunnetuimmaksi on tullut probleema 48, joka käsittelee ympyrän pinta-alaa ja jonka on usein sanottu sisältävän yhden varhaisimmista tunnetuista π:n likiarvoista. Siinä ympyrän pinta-alaa, jonka likiarvona käytetään kahdeksankulmion pinta-alaa, verrataan sen ympäri piirretyn neliön pinta-alaan. Neliön jokainen sivu jaetaan kolmeen yhtä suureen osaan, minkä jälkeen tarkastellaan kahdeksankulmiota, joka saadaan, kun neliön jokaisesta nurkasta poistetaan tasakylkisen kolmion muotoinen alue. Jäljelle jäävä kahdeksankulmio on pinta-alaltaan likipitäen yhtä suuri kuin ympyrä. Tarkemmin sanottuna, jos alkuperäisen neliön sivu oli 9 pituusyksikköä, tämän kahdeksankulmion pinta-ala on: formula_8. Todetaan, että luku 63 on lähellä lukua 64 ja että formula_9. Alkuperäisen neliön pinta-ala sen sijaan oli formula_10 pituusyksikköä. Päättelyä jatketaan probleemassa 50, jossa päädytään siihen, että ympyrän pinta-ala on likipitäen yhtä suuri kuin sellaisen neliön pinta-ala, jonka sivu on kahdeksan yhdeksäsosaa ympyrän halkaisijasta. Jos ympyrän pinta-alalle olisi jo silloin tunnettu lauseke formula_11, tästä olisi saatu π:lle likiarvo formula_12, sen sijaan että nykyisin tunnettu likiarvo alkaa 3,14159.


title: Rhindin papyrus

text: On pitkälti onnellinen sattuma, että tällä kahdeksankulmaisella kuviolla, jonka pinta-ala on helppo laskea, saadaan ympyrän pinta-alalle näinkin hyvä likiarvo. Itse asiassa jos neliön sivu on "a", on kyseisen kahdeksankulmion pinta-ala 7("a"/3), mistä π:lle saadaan likiarvo 28/9 = 3 1/9, mikä on kauempana oikeasta kuin Rhindin ilmoittama. Kun toisaalta luku 63 korvattiin luvulla 64, tästä saatu virhe vaikutti päinvastaiseen suuntaan ja paransi osaltaan saatua likiarvoa.


title: Rhindin papyrus

text: Muut probleemat käsittelevät suorakulmioiden, kolmioiden ja puolisuunnikkaiden pinta-alojen määrittämistä.


title: Rhindin papyrus

text:
Toisen luvun viisi viimeistä probleemaa liittyy pyramidien sivutahkojen kaltevuuksiin. Yksi tehtävistä oli seuraava:
Probleeman ratkaisun antaa pohjan sivun puolikkaan suhde sen korkeuteen. Egyptiläiset ilmaisivat tämän suhteen käsitteellä "seked". Nykyaikaisin termein sanottuna pyramidin pohjan sivun puolikkaan ja sen korkeuden suhde on pyramidin seinän kaltevuuskulman kotangentti.


title: Rhindin papyrus

text:
Rhindin papyruksen kolmas luku sisältää viimeiset 84 probleemaa.
Probleema 61 on kaksiosainen. Sen ensimmäisessä osassa on kysymys murtolukujen kertolaskusta. Jälkimmäisessä osassa johdetaan yleinen menetelmä, jolla 2/3 voidaan kertoa millä tahansa murtoluvulla 1/n, kun n on pariton. Nykyaikaisin merkinnöin kaava on:
Probleemat 62–68 ovat yleisiä, luonteeltaan algebrallisia probleemoja. Probleemat 69–78 ovat kaikki eri tyyppisiä niin sanottuja "pefsu" -probleemoja, joissa lasketaan leivän tai oluen väkevyyttä.


title: Rhindin papyrus

text: Probleemassa 79 lasketaan geometrisen sarjan viiden ensimmäisen termin summa. Siinä mainitaan 7 taloa, joista jokaisessa oli 7 kissaa, jokaista kissaa kohti 7 hiirtä, jokaista hiirtä kohti 7 spelttivehnän siementä, joista jokainen saattoi tuottaa 7 "hekat"-mittaa viljaa, ja kysytään, kuinka paljon kaikkia näitä oli yhteensä. Tehtävä muistuttaa englantilaista lorua ja arvoitusta "As I was going to St Ives", (tosin tässä englantilaisessa arvoituksessa on kompa, jota Rhindin papyruksen tehtävässä ei ole: englantilaisessa arvoituksessa vain kertoja itse oli matkalla St. Ivesiin, kaikki muut sieltä pois.)


title: Rhindin papyrus

text: Probleemoissa 80 ja 81 lasketaan kuinka monta "hinu"-yksikköä "hekat"in eri murto-osat ovat. Tässä käytetään vain yksikkömurtolukuja, joiden nimittäjät ovat kahden potensseja. Tällaisia sanottiin "Horuksen silmä" -murtoluvuiksi, sillä Horuksen silmän eri osien katsottiin kuvaavan tällaisia murtolukuja.


title: Rhindin papyrus

text: Kolmessa viimeisessä probleemassa nro 82–84 lasketaan, kuinka paljon rehua siipikarja ja härät tarvitsevat.


title: Elisabeth Koch

text: Elisabeth Koch (9. heinäkuuta 1891 – 4. heinäkuuta 1982 Helsinki) oli suomenruotsalainen puutarha- ja pihasuunnittelija.


title: Elisabeth Koch

text: Elisabeth Koch syntyi esikoisena ruotsinkieliseen perheeseen Helsingissä. Hänen vanhempansa olivat Konstantin Koch, joka oli koulutukseltaan insinööri ja Aurora Lindgren.


title: Elisabeth Koch

text: Koch opiskeli puutarhuriksi naisille suunnatussa Högvallan hushålls- och trädgårdskolanissa Karjaalla ja puutarhasuunnittelua Jenny Elfvingin perustamassa Järvenlinnan puutarhakoulussa.


title: Elisabeth Koch

text: Koch työskenteli Helsingin kaupungin puutarhaneuvojana 1920-luvulta aina 1950-luvulle asti. Hän suunnitteli siirtolapuutarhoja Helsingin kaupungille ja sodan jälkeen istutuksia ja pihoja, joista kansainvälistä huomiota ovat saaneet Puu-Käpylä, Kallion Torkkelinmäki, Kone ja Siltaosakeyhtiön korttelipiha Vallilassa ja Olympiakylän ympäristö. Lähtökohtana hänen suunnittelutyölleen oli puutarhan tarkoituksenmukaisuus, luonnonmukainen ja kaunis puutarha ilahduttaisi kaikkina vuodenaikoina.


title: Elisabeth Koch

text: Koch oli perustamassa vuonna 1946 puutarha- ja puistosuunnittelijoiden ammatillistä yhdistystä, Suomen puutarha-arkkitehdit ry:tä.


title: Elisabeth Koch

text: Työnsä ohessa Koch kirjoitti käytönnönläheisiä puutarhakirjoja, joiden välityksellä hänen suunnittelemansa mallipihat levisivät puutarhaharrastajien parissa ympäri Suomen.


title: Anna Estarriola

text: Anna Estarriola (s. 14. marraskuuta 1980 Banyoles) on katalonialaissyntyinen taiteilija, joka asuu ja työskentelee Helsingissä. Hän on opiskellut Kuvataideakatemiassa vuosina 2004–2009. Tätä ennen hän opiskeli tanssia ja kuvanveistoa Barcelonassa. Estarriolan teokset yhdistävät videotaidetta, kuvanveistoa, tanssia ja performanssia. Ne käsittelevät usein yleismaailmallisia kysymyksiä, kuten elämän tarkoitusta. Taiteilija sai vuonna 2015 Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskuksen Avek-palkinnon.


title: Anna Estarriola

text: Vuosien 2015–2016 aikana Anna Estarriolan töitä on ollut esillä useaan otteeseen Helsingissä. Estarriolan performanssiesitys, SHOW esitettiin Galleria Sinnessä lokakuussa 2015. Mad Housessa aiemmin ensiesityksensä saanut Ventriloquized-performanssi esitettiin puolestaan vuoden 2015 AAVE-festivaaleilla. Estarriolan Related to Glory -teossarjan päätösnäyttely oli Huuto galleriassa 2015. Taiteilijan teoksia oli esillä myös Kuvataideakatemian Praxis-maisteriohjelman kuratoimassa Cinematic Senses -yhteisnäyttelyssä Exhibition Laboratoryssä syksyllä 2015.


title: Anna Estarriola

text: Talvella 2016 Estarriolan teokset olivat osana Phenomenal-näyttelyä Forum Boxissa. Tämän lisäksi Estarriolan töitä on ollut nähtävissä esimerkiksi Purnun kesänäyttelyssä sekä Galleria Pleikussa Berliinissä.


title: Magnus Mali

text: Magnus Mali (s. 5. maaliskuuta 1982 Forssa) on suomalainen tietokilpailukirjailija ja tietokilpailija. Hän on kirjoittanut kirjat "Tietovisa 1" (2014), "Tietovisa 2" (2015), "Uusi tietovisa" (2016) ja "Haluatko miljonääriksi?" (2017). 2000-vuosikymmenellä hän osallistui useisiin television visailuohjelmiin, mukaan lukien "Haluatko miljonääriksi?" -ohjelmaan, josta hän voitti 45 000 euroa ollessaan 21-vuotias. Hän on yksi jahtaajista "Jahti"-visailuohjelmassa, jossa hänen lempinimensä on Terävä.


title: Magnus Mali

text: Mali valmistui restonomiksi Haaga Instituutista 2006, ja asuu Vantaan Rajakylässä. Hänen isänsä Turkka Mali ja setänsä Mika Mali ovat muusikoita.


title: Magnus Mali

text: 21-vuotiaana Mali osallistui "Haluatko miljonääriksi?" -ohjelmaan vuonna 2003. Hän tiesi vastauksen 12 ensimmäiseen piinapenkkikysymykseen ja saavutti 45 000 euron potin. Hän jätti vastaamatta kysymykseen 13, jossa kysyttiin Pisan tornin kerrosten lukumäärää.


title: Magnus Mali

text: Hän osallistui myös muun muassa visailuohjelmiin "Heikoin lenkki", "Hermopeli", "SF-Studio", "Jeopardy", "Bonus", "Oikea kysymys", "Giljotiini" ja "G5". Hän on yksi jahtaajista syksyllä 2018 alkavassa "Jahti"-visailuohjelmassa.


title: Omar Cisneros

text: Omar Cisneros Bonora (s. 19. marraskuuta 1989 Nuevitas) on kuubalainen juoksija, joka kilpailee pääosin 400 metrin aitajuoksussa. Cisneros on 180 senttimetriä pitkä ja painaa 67 kilogrammaa.


title: Omar Cisneros

text: Cisneros on osallistunut kaksiin kesäolympialaisiin, vuosina 2008 ja 2012. Vuonna 2012 Lontoossa hän selviytyi semifinaaliin 400 metrin aidoissa. MM-kilpailuihin Cisneros on osallistunut kolmesti, vuosina 2009, 2011 ja 2013. Vuonna 2013 Moskovassa Cisneros sijoittui 400 metrin aitojen finaalin neljänneksi.


title: Omar Cisneros

text: Pan-Amerikan kisoista Cisnerosilla on kaksi kultaa. Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuskilpailuista hänellä on kaksi kultaa ja yksi pronssia ja Keski-Amerikan ja Karibian kisoista yksi kulta.


title: Maissi Erkko

text: Maissi (Maria Aurora) Erkko (o.s. Holländer; 4. kesäkuuta 1872 Nauvo – 1. syyskuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen yhteiskunnallinen vaikuttaja, joka tunnetaan "Päivälehden" (sittemmin "Helsingin Sanomat") päätoimittajan Eero Erkon puolisona. Hänen vanhempansa olivat apulaislääninrahastonhoitaja Johan Fredrik Holländer ja Aurora o.s. Holländer.


title: Maissi Erkko

text: Käytyään Turun suomalaisen tyttökoulun Maissi Holländer opiskeli Helsingin Aleksanderin-yliopiston (nyk. Helsingin yliopisto) yksityisessä sairasvoimistelulaitoksessa. Hän toimi sairasvoimistelijana ja hierojana ennen avioitumistaan Eero Erkon kanssa.


title: Maissi Erkko

text: Maissi Holländer avioitui Eero Erkon kanssa 5. kesäkuuta 1894. Eero Erkko oli Päivälehden perustajia, lehden päätoimittaja ja keskeinen omistaja. Avioliitosta syntyi kolme lasta: Eljas (1895−1965), Paavo (1896−1936) ja Eero O. (1899−1969).


title: Maissi Erkko

text: Kun Eero Erkko karkotettiin kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin määräyksestä maasta 1903, Maissi ja lapset seurasivat häntä maanpakoon New Yorkiin, Yhdysvaltoihin. New Yorkin vuosina Maissi Erkko hoiti miehensä liiketoimien kirjanpitoa. Erkot pääsivät palaamaan takaisin Suomeen 1905.


title: Maissi Erkko

text: Maissi Erkko osallistui aktiivisesti yhteiskunnalliseen toimintaan. Hän oli muun muassa perustamassa vuonna 1902 perustuslaillisten suomenmielisten naisten keskustelupiiriä, Nuorsuomalaista naisklubia sekä venäläistämistoimenpiteitä vastustaneen kagaalin rinnakkaisjärjestöä, naiskagaalia. Naiskagaalin tehtäviin kuului muun muassa kiellettyjen painotuotteiden (esim. Vapaita lehtisiä/Fria Ord -lehden) salakuljetus ja jakelu, salaisten viestien välittäminen sekä varojenkeruu. Suomalaisessa Naisliitossa Maissi Erkko toimi sen Helsingin yhdistyksen ensimmäisenä puheenjohtajana 1907−1908.


title: Maissi Erkko

text: Kun Suomea koetteli ankara katovuosi 1902, Maissi Erkko osallistui hätäapua varten perustetun toimikunnan toimintaan. Vuonna 1918 hän oli perustamassa Suomen Rannikkosotilaiden Huoltoyhdistystä. Hän kuului myös Suomen Laivaston naisliiton johtokuntaan.


title: Maissi Erkko

text: Viron vapaussodan (1918−1920) avustustoimikunnassa Maissi Erkolle kuului useita tehtäviä: hän toimi puheenjohtajana sairaaloiden vaate- ja sisustamisosastossa ja hoiti lisäksi komitean sairaalan taloudenhoitajan tehtäviä. Näistä ansioistaan Maissi Erkko sai tunnustukseksi Viron vapausristin ja Suomen Valkoisen Ruusun ansiomerkin.


title: Maissi Erkko

text: Vuonna 1919 Maissi Erkko valittiin varajäseneksi kirkollis- ja opetusministeriön nimeämään elokuvatarkastuslautakuntaan.


title: Maissi Erkko

text: Eero Erkon kuoltua 1927 Maissi Erkko toimi aktiivisesti Sanoma Osakeyhtiössä. Johtokunnan jäsenenä ja lehden päätoimittajan Eljas Erkon äidin ominaisuudessa hän seurasi yhtiön tapahtumia tiiviisti aina kuolemaansa (1.9.1936) saakka.


title: Berit Paatsi

text: Berit Linnea Paatsi (os. Björkell, 1909 Ruokolahti - 4. helmikuuta 1999, Kuopio) oli suomalainen maanmittausinsinööri. Hän syntyi Ruokolahdella 1909 ja oli kuollessaan 90 vuoden ikäinen.


title: Berit Paatsi

text: Paatsi valmistui ylioppilaaksi 1929 yksityisluokilta Helsingissä 1929 ja suoritti diplomi-insinöörin tutkinnon Teknillisen korkeakoulun maanmittausosastolla vuosina 1931–1936. Valmistuessaan Paatsi oli Suomen toinen naispuolinen maanmittari heti Sirkka Liakan jälkeen.


title: Berit Paatsi

text: Berit Paatsi työskenteli maanmittausharjoittelijana kesäisin ennen opintojensa alkua. Harjoittelun Paatsi suoritti Nurmeksen korpimaastossa ja auskultanttiaikanaan Paatsi toimi Kaavilla ja Juankoskella. Auskultantin tehtäviin kuuluivat luonnollisesti hankalimmat työtehtävät sekä vaikeasti saavutettavat kohteet.


title: Berit Paatsi

text: Sotien jälkeen Paatsin täystyöllisti siirtoväen asuttaminen. Hän työskenteli Kuopion ja Uudenmaan läänien maanlunastuslautakunnissa 1946–50. Elämäntyönsä Paatsi teki toimitusmaanmittarina Leppävirran ja Vehmersalmen kunnissa, Kuopion läänissä vuosina 1950–72. Siirtyessään eläkkeelle vuonna 1972 Paatsi oli ainoa naismaanmittari, joka oli työskennellyt toimitusinsinöörinä kentällä koko virka-aikansa. Berit Paatsi muistetaan tarmokkaana ja voimakastahtoisena virkanaisena, joka pyrki työssään tarkkuuteen, oikeudenmukaisuuteen ja päätösten huolelliseen harkintaan.


title: Berit Paatsi

text: Paatsi oli mukana perustamassa Suomen Akateemisen Urheiluliiton naisjaostoa. Lotta-Svärd -järjestöön Paatsi liittyi Kuopiossa vuonna 1936. Talvisodassa hän palveli ilmavalvonnassa Laatokan Karjalassa ja jatkosodassa kirjurin työtehtävissä Itä-Karjalan sotilassairaaloissa.


title: Greta Lisa Jäderholm-Snellman

text: Greta Lisa Jäderholm-Snellman (22. toukokuuta 1894 Helsinki – 9. helmikuuta 1973 Alicante, Espanja) oli suomalainen keraamikko ja vapaa toimittaja.


title: Greta Lisa Jäderholm-Snellman

text: Jäderholm-Snellmanin vanhemmat olivat Herman Gustaf Jäderholm ja Hilma Fredrika Nyberg. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Nya Svenska Samskolanista vuonna 1912. Myöhemmin hän opiskeli Taideteollisuuskeskuskoulussa. Hän teki useita opintomatkoja Englantiin, Ruotsiin ja Ranskaan vuosien 1914–1932 aikana.


title: Greta Lisa Jäderholm-Snellman

text: Vuosina 1919–1921 Jäderholm-Snellman työskenteli Ranskassa, Atelier de Lachenalissa, Chatillonissa keraamikkona. Hän työskenteli keraamikkona Oy Arabia Ab:n tehtaalla Helsingissä vuosina 1921–1937, Sèvresin tehtaalla, Ranskassa vuosina 1937–1939, Riihimäen Lasi Oy:n tehtaalla vuosina 1937–1949 ja Oy Ahlström Ab:n Iittalan lasitehtaalla 1945–1962.


title: Greta Lisa Jäderholm-Snellman

text: Jäderholm-Snellman toimi vuosina 1929–1937 posliinimaalauksen opettajana Taideteollisuuskeskuskoulussa. Hän toimi Cité Internationale des Arts à Paris’n hallintoneuvoston jäsenenä vuosina 1958–1973 ja Pariisin taiteilijakaupungin säätiön johtokunnan jäsenenä vuosina 1960–1973.


title: Greta Lisa Jäderholm-Snellman

text: Jäderholm-Snellman toimi vapaana toimittajana ja kirjoitti useisiin suomalaisiin sanoma- ja aikakauslehtiin sekä avusti "The Studio Yearbook of Decorative Artin" toimittamisessa. Hänellä oli yksityisnäyttelyt Galerie Hörhammerissa vuosina 1921, 1922 ja 1925, Pariisin L’atelier 75:ssä 1933, Heal & Son -tavaratalon näyttelytilassa 1937 ja Studio Schraderissa Kööpenhaminassa 1949.


title: Greta Lisa Jäderholm-Snellman

text: Jäderholm-Snellman tunnetaan Arabian taiteilijana, mutta hän loi uraa vapaana taiteilijana 1920-luvulta lähtien. Keskieurooppalaiset vaikutteet näkyvät Jäderholm-Snellmanin keraamisessa tuotannossa. Ominaisia tuotannolle ovat maalauskoristelut hänen itsensä muotoilemissa astiakokonaisuuksissa ja uniikeissa koriste-esineissä. Hän modernisoi jo olemassa olevia astiastomalleja ja loi uusia. Hänen tuotantoaan on kuvailtu art decon ja ranskalaisen muotoilun liitoksi, jossa korostui jo Atelier Lachenalissa omaksuttu erilaisten lasitteiden ja maalaustapojen kokeilu. Jäderholm-Snellmanin kehittämä teknikka oli pienille esineille soveltuva metallisyövytyskoristelu. Muita toistuvia teemoja ovat craquelèe-lasite, norsunluun ja korallin sävyt, musta, punainen ja turkoosi. Koristeaiheita ovat tyylitellyt kasvit ja linnut ja orientalistiset kuviot.


title: Greta Lisa Jäderholm-Snellman

text: Greta Lisa Jäderholm-Snellman oli naimisissa taiteilija Eero Snellmanin kanssa. Avioliitosta syntyi tytär, taidemaalari Maria Christina Snellman (s. 1928).


title: Greta Lisa Jäderholm-Snellman

text: Greta Lisa Jäderholm-Snellmanin ensimmäinen yksityisnäyttely avattiin Galerie Hörhammerissa Helsingissä joulukuussa 1921. Esillä oli fajanssia ja posliinia. Näyttelyssä taiteilija esitteli Lachenalin ateljeessa, Pariisin lähellä. Itämaiset vaikutteet olivat näkyviä, niiden rinnalla nähtiin joitakin yksinkertaisesti ja linjakkaasti koristeltuja ranskalaisia astiastoja.


title: Greta Lisa Jäderholm-Snellman

text: Marraskuussa 1922 avatussa Galerie Hörhammerin näyttelyssä Jäderholm-Snellman esitteli maalattua posliinia sekä Arabian tehtaalla poltettua keramiikkaa. Näyttelyssä nähtiin aiemmasta näyttelystä poiketen kansallinen henki. Taiteilijan nähtiin ammentaneen suomalaisesta koristeperinteestä ja ottaneen kiinnostavalla tavalla vaikutteita ryijyjen muotokielestä.


title: Greta Lisa Jäderholm-Snellman

text:
Greta Lisa Jäderholm-Snellmanin L’Atelier 75 näyttely järjestettiin muotoiluun keskittyneen myymälän näyttelytilassa. Esillä oli yhteensä 60 teosta. Pariisissa esillä olleet, kuparilasitetut esineet palkittiin Milanon triennaalissa 1933.
Greta Lisa Jäderholm-Snellman sai Suomen Lontoon suurlähettiläspari Gripenbergiltä vinkin mahdollisuudesta saavuttaa menestystä Lontoossa. Jäderholm-Snellman matkusti kaupunkiin selvittämään mahdollisten näyttelytilojen osoitteita ja kävi tutustumassa niihin paikan päällä. Heal’s-tavaratalon näyttelyhuoneisto valikoitui sopivimmaksi, ja niin helmikuussa 1937 avattiin Lontoossa yksityisnäyttely. Heal’silla oli esillä keramiikkaa ja lasia. Näyttely sai Isossa-Britanniassa laajaa huomiota, British Gaumont Film Company teki siitä lyhytelokuvan. Jäderholm-Snellman lahjoitti joitakin näyttelyn esineistä Victoria & Albert -museolle. Heal’sin näyttelyn esineistä suurin osa myytiin. Heal’sin näyttelyn aikana taiteilijan työura Arabiassa päättyi. Perhe Snellman muutti Pariisiin, ja Jäderholm-Snellman aloitti työskentelyn Sèvresin tehtaassa. Vuonna 1937 hän osallistui myös Pariisin maailmannäyttelyyn, jossa saavutti menestystä.


title: Greta Lisa Jäderholm-Snellman

text: Näyttely Kööpenhaminassa 1949 esitteli Jäderholm-Snellmanin lasimuotoilua. Hän oli muotoillut lasia jo 1930-luvulla, mutta Kööpenhaminan näyttelyn yhteydessä hänestä alettiin käyttää nimitystä lasimuotoilija. Lasimuotoiluun liittyi tiivis yhteistyö teollisuuslaitoksen kanssa. Kööpenhaminan näyttelyssä oli esillä muun muassa kolmiosainen, lasinen tarjoilusarja ja erilaisia lasistoja.


title: Charly Musonda

text: Charles "Charly" Musonda Junior (s. 15. lokakuuta 1996 Bryssel) on sambialaisia sukujuuria omaava belgialainen jalkapalloilija, joka edustaa Skotlannin Valioliigassa pelaavaa Celticiä lainalla Englannin Valioliigan Chelseasta. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Musonda on hyökkäävä keskikenttäpelaaja.


title: Charly Musonda

text: Musonda siirtyi vuonna 2012 kasvattajaseurastaan Anderlechtistä englantilaisen Chelsean juniorijoukkueeseen. Hän voitti seuran nuorten joukkueen paidassa kaudella 2014–2015 UEFA Youth Leaguen. Tammikuussa 2016 Musonda siirtyi loppukauden kattavalla lainasopimuksella Espanjan Primera Divisiónin Real Betisiin. Hän teki pääsarjadebyyttinsä seuraavassa kuussa Valenciaa vastaan ja avausmaalinsa seuraavalla kierroksella Deportivo La Coruñan verkkoon. Tammikuussa 2018 Musonda siirtyi lainalle Skotlannin Valioliigaan Celticin riveihin toukokuuhun 2019 ulottuvalla sopimuksella.


title: Charly Musonda

text: Musonda on pelannut Belgian nuorten maajoukkueissa. Hän voisi edustaa aikuisten maajoukkuetasolla Belgian sijasta myös Sambiaa, jossa hänellä on sukujuuria.


title: Charly Musonda

text: Musondan isä Charly Musonda pelasi suurimman osan urastaan Anderlechtissä kuuluen myös Sambian jalkapallomaajoukkueeseen. Myös Musondan veljet Tika ja Lamisha ovat pelanneet Chelsean juniorijoukkueessa.


title: Hilkka Rahikainen

text: Hilkka Rahikainen (oik. Hilkka Rahikainen-Haapman) on designyhtiö Marimekossa työskennellyt yhtiön visuaalisesta ilmeestä vastannut taiteellinen johtaja. Rahikainen kuuluu designtalon historiassa vähemmälle huomiolle jääneisiin, vaikka hänen vaikutuksensa yhtiöön oli merkittävä.


title: Hilkka Rahikainen

text: Marimekon perustaja Armi Ratia palkkasi Hilkka Rahikaisen vuonna 1961.


title: Hilkka Rahikainen

text: Ratian pojan Ristomatti Ratian mukaan Rahikainen loi Marimekon visuaalisen ilmeen ja vastasi siitä. Lisäksi hän suunnitteli yritykselle kankaita ja pikkutavaroita. Eri yhteyksissä Rahikaista on tituleerattu niin taiteelliseksi johtajaksi kuin suunnittelujohtajaksi.


title: Hilkka Rahikainen

text: Rahikaisesta sanottiin, että hän oli "yksi niistä harvoista, jonka tyylitajuun Ratia täysin luotti. Se on erityisansio, jonka muut muistavat edelleen mainita". Rahikaista kuvaillaan myös Ratian "luottonaiseksi".


title: Hilkka Rahikainen

text: Armi Ratian jälkeen Marimekon johdossa ehti olla useampi lyhytaikainen toimitusjohtaja, kunnes vuonna 1991 rahoitusvaikeuksiin ajautuneen yhtiön osti Kirsti Paakkanen. Hänkin arvosti Rahikaista paljon "Marimekko – suuria kuvioita" -kirjan mukaan Paakkanen antoi Rahikaiselle kunnian Marimekon klassikkokankaiden uudelleenkeksimisestä 1990-luvun lopulla.


title: Hilkka Rahikainen

text: Julkisuudessa Hilkka Rahikainen on ollut omasta halustaan esillä vain vähän. Esimerkiksi vuonna 2015 ilmestyneeseen Into-kustannuksen "Marimekko – suuria kuvioita" -teokseen Rahikainen ei antanut haastattelua.


title: Hilkka Rahikainen

text: "Suomen Kuvalehteen" Rahikainen antoi haastattelun vuonna 1991. Siinä hän luonnehti työtään Marimekossa kertomalla, että "se oli intuitiivista päivän ja tilanteen mukaan liikkuvaa tietoa. Se oli kuin nahkojen sisällä olevaa tietoa samalla tavalla kun ihminen on minä itse, mutta kasvaessaan, vanhetessaan, ympäristön muuttuessa täytyy sen minä itsen kulkea mukana kaikessa hukkaamatta sitä itseään". Vuonna 1986 Rahikainen oli mukana toimittamassa Marimekon siihenastista taivalta käsitellyttä teosta "Marimekkoilmiö".


title: Pirkko-Liisa Kalliomäki

text: Pirkko-Liisa Kalliomäki (os. Salonen; 18. maaliskuuta 1942 – 17. maaliskuuta 2002) oli suomalainen lääketieteen ja kirurgian tohtori (1977) ja tekniikan lisenssiaatti (1968). Hän työskenteli yli kymmenen vuotta Työterveyslaitoksella. Vuonna 1977 hän väitteli tohtoriksi lääketieteenalalta otsikkonaan "Measurement of magnetic lung contamination in vivo: Evaluation of the method and its application to arc welders". Pirkko-Liisa Kalliomäki kirjoitti yhdessä aviopuolisonsa (vuodesta 1964) mittaustekniikan professori Kalevi Kalliomäen kanssa useita julkaisuja, jotka käsittelivät teollisuuden metallipölyn vaikutusta ja mittaamista keuhkoissa. Pirkko-Liisa Kalliomäellä on ollut kolme nyttemmin jo rauennutta patenttia, jotka liittyivät verianalysaattoriin.


title: Kirsi Kaulanen

text: Kirsi Elina Kaulanen (s. 1969 Helsinki) on suomalainen kuvanveistäjä, joka asuu ja työskentelee Porvoossa. Kaulasen materiaalina on usein laserleikattu, kiillotettu ruostumaton teräs. Kaulasen teosten aihe ja muoto löytyvät luonnosta. Taiteilija on kuvannut teoksissaan muun muassa Suomen luonnon uhanalaisia kasveja.


title: Kirsi Kaulanen

text: Kirsi Kaulanen on syntynyt Helsingissä, mutta asunut lapsuutensa ja nuoruutensa Äkäslompolossa, Ylläksellä. Lapsuuteen ja nuoruuteen liittyvät vahvat luontokokemukset Äkäslompolon ympäristössä ovat vaikuttaneet taiteilijan tuotantoon ja aihevalintaan.


title: Kirsi Kaulanen

text: Kirsi Kaulanen on opiskellut Lapin taidekoulussa (1988–1989), Kankaanpään taidekoulussa (1989–1993) sekä Tallinnan taidekorkeakoulussa (1993–1994). Kaulanen on valmistunut taiteen maisteriksi Taideteollisen korkeakoulun Pallas-ohjelmasta vuonna 2004. Kaulanen on ollut myös kuvanveistäjä Tapio Junnon (1940–2006) assistenttina.


title: Kirsi Kaulanen

text: Kirsi Kaulanen tunnetaan erityisesti laserleikatuista ruostumattomasta teräksestä valmistetuista teoksistaan. Teräsveistosten kiillotettu ja heijastava pinta luo teoksiin aineettomuuden tuntua, joka luo kontrastin kovan ja painavan materiaalin olemukselle. Kaulanen on osallistunut näyttelyihin sekä Suomessa että ulkomailla vuodesta 1988.


title: Kirsi Kaulanen

text: Kirsi Kaulasen teosten aiheina ovat usein kasvit. Teosten teräksestä irtileikatut muodot kuvaavat kasveja, jotka tuovat mieleen kasvioihin kuivatut kasvit. Helsingin Musiikkitalon veistokseen "Gaia", 2011 Kaulanen on luonut ornamentiikkaa 28:sta Suomen uhanalaisen kasvin silhueteista. Kaulasen julkisia teoksia ovat myös vuonna 2013 Kotkassa julkistettu "Pylväspyhimykset" sekä Porvoossa sijaitseva "Valtiopäivätriptyykki" vuodelta 2009.


title: Helsingin Urheilijat -41

text: Helsingin Urheilijat -41 oli helsinkiläinen koripalloseura. Se pelasi miesten SM-sarjassa vuosina 1954–1959 yltäen parhaimmillaan neljänneksi kaudella 1955.


title: Helsingin Urheilijat -41

text: Joukkueen valmentajina SM-sarjassa toimivat kausilla 1955–1956 sekä 1959 Jaakko Pesonen ja kausilla 1957–1958 Tapio Pöyhönen. Vuonna 1954 ei merkittyä valmentajaa ollut. HU -41:stä edustivat SM-sarjapelaajina muun muassa Suomen maajoukkuepelaajat Kalevi Heinänen, Pauli Hill, Matti Köli ja Taisto Ravantti.


title: Kati Juurus

text: Kati Juurus on suomalainen toimittaja ja dokumenttielokuvaohjaaja. Hän on toiminut vuosina 1995–1996 Unicefin Etelä-Aasian jaoston tietovirkailijana, vuosina 1996–2003 "Helsingin Sanomien" toimittajana ja vuodesta 2003 alkaen Yleisradiolla dokumenttituotantojen parissa.


title: Kati Juurus

text: Juurus käsittelee ajankohtaisia ja vaikeita aiheita laajalla skaalalla pienipalkkaisten asemasta ("Siivouspäivä" 2012) kehitysavun vaikutuksiin ("Kibera!" 2015). Tutkivaan journalismiin keskittynyt Juurus on dokumentaristiuransa aikana ohjannut ja käsikirjoittanut etenkin televisiotuotantoja. "Kibera!" on nähty myös kotimaisilla ja kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla, kuten International Documentary Festival Amsterdamissa ja Helsingissä järjestettävällä Rakkautta ja anarkiaa -festivaalilla.


title: Kati Juurus

text: Vuonna 2006 Juurus sai viikottaisen asiaohjelman KOURA-palkinnon tv-dokumenteista "Ensimmäisen valtakunnan vieraana" ja "Tie Guantanamosta". Seuraavana vuonna Juurus voitti kustannusyhtiö Bonnierin Suuren journalistipalkinnon "laadukkaasta, oivaltavasta ja jopa ainutlaatuisesta" tutkivasta journalismistaan.Lähteet:


title: Sylvi Sääski

text: Sylvi Ellen Sääski (8. helmikuuta 1912 Joroinen – 10. toukokuuta 1990 Helsinki) oli alavutelainen opettaja ja suomalainen kansanperinteen suurkerääjä. Hänen keräämäänsä perinnettä on tallennettuna Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkistoon yhteensä 8 283 yksikköä. SKS:n lisäksi Sääsken keräämää aineistoa löytyy Kansallismuseosta, Kuopion museosta ja Turun yliopiston kansatieteen laitokselta. Sääski teki useita keruumatkoja vuosien 1937 ja 1956 välillä muun muassa Etelä-Savoon ja Itä-Karjalaan.


title: Sylvi Sääski

text: Lapsuus- ja kouluvuotensa Sylvi Sääski vietti Savonlinnan Laitaatsillassa Enso Gutzeitin laivastoasemalla. Hänen isänsä Olli Sääski työskenteli Enso Gutzeitilla ja äiti Hilda Maria (o.s. Huupponen) oli kotiäiti. Sylvillä oli neljä sisarusta: Alma, Elsa, Kerttu ja Otto. Sylvi Sääski kirjoitti ylioppilaaksi Savonlinnan lyseosta 1931 ja samana syksynä hän pääsi opiskelemaan Helsingin yliopistoon suomen kieltä. Vuonna 1937 Sääski suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon. Myöhemmin filosofian maisterin arvon saatuaan hän korotti kansanrunoudentutkimuksen arvosanansa laudaturiksi. Vuosina 1938-48 Sääski teki opettajan sijaisuuksia eri puolella Suomea. Tämän jälkeen 24 vuoden ajan Sääski toimi suomen kielen lehtorina Alavuden Yhteiskoulussa, mistä hän jäi eläkkeelle vuonna 1973. Eläkepäiviään Sääski vietti ensiksi Alavudella, mutta viimeisiksi vuosikseen hän muutti Helsinkiin.


title: Sylvi Sääski

text: Ennen toista maailmansotaa Sylvi Sääski keräsi perinnettä kolmena kesänä Heinävedellä, Leppävirralla, Kangaslammilla, Rantasalmella ja Sulkavalla. Näiltä matkoiltaan Sääski sai runsaasti aineistoa. Savolaislähtöisenä kerääminen Savossa olikin hänelle erityisen helppoa. Ollessaan lottakomennuksella Itä-Karjalassa Sääski tutustui Karjalan vepsäläisalueeseen ja vuonna 1943 hän palasi äänisvepsäläisten keskuuteen Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran keruustipendin turvin. Tältä matkaltaan hän sai saaliikseen lähinnä loitsuja ja uskomustarinoita. Sylvi Sääski läksi kaikille keruumatkoilleen yksin kulkuneuvonaan polkupyörä ja yleensä hän yöpyi jossakin kylän taloista. Vuonna 1944 Sääski matkusti Porin lähelle Pihlavaan ja Reposaareen haastattelemaan Inkerin pakolaisia. Epävarma aika ei ollut paras mahdollinen keruulle, mutta Sääski sai kerättyä kuitenkin jonkin verran Inkerin ortodoksien häätapoja. Viimeisellä keruumatkallaan vuonna 1956 Sääski keräsi karjalaisen siirtoväen perinnettä Alavudella, Konnevedellä ja Rautalammilla. Sodan loputtua loppuivat Sääsken varsinaiset keruumatkat, mutta perinnettä Sääski merkitsi muistiin vielä eläkepäivilläänkin ja osallistui ahkerasti eri organisaatioiden mitä moninaisemmista aiheista järjestämiin kyselyihin.


title: Juppi (sukunimi)

text: Juppi on karjalankielinen sukunimi. Sukunimikirjan mukaan Juppi (ja Juppo) olisivat Johanneksen puhuttelunimiä ja harvinaisia Suomen asutusnimistössä. Perimätiedon mukaan vegaruslainen mies olisi saanut nimen tanssittuaan praasniekoissa huomiota herättävällä tavalla, ”jupittamalla”. Samaan viittaa ”jupittoa” verbin merkitys nopeasta tai kuuluvasta tekemisestä tai liikkumisesta. Juppeja asui aikanaan Suojärven Vaaksauksessa, Lietteellä ja Vuontaleessa. Lietteen ja Vaaksauksen Jupit ovat varmasti sukulaisia, mutta luultavasti myös Vuontaleessa asuneet kuuluivat samaan sukuun. Lukumäärä eri vuosina: v. 1970 henkilöitä 135, v. 1985 henkilöitä 145, v. 2014 henkilöitä 178 (sisältää myös ulkomailla asuvia).


title: Ildikó Lehtinen

text: Filosofian tohtori Ildikó Lehtinen on kansatieteilijä ja Helsingin sekä Turun yliopiston suomalais-ugrilaisen kansatieteen dosentti. Hän on toiminut Suomen kansallismuseon (Kulttuurien museo) intendenttinä ja tutkijana. Hänen erikoisalaansa ovat suomalais-ugrilaiset historialliset korut ja kansanpuvut. Lehtinen on syntynyt Unkarissa, mutta hänellä on Suomen kansalaisuus.


title: Ildikó Lehtinen

text: Lehtinen aloitti työt Suomen kansallismuseossa vuonna 1971. Siellä hän siirtyi kuva-arkiston kautta kansatieteelliselle osastolle. Lehtinen pääsi mukaan rakentamaan museon pysyvää suomalais-ugrilaista näyttelyä ja se sai Lehtisen kiinnostumaan kansanpuvuista sekä suomalais-ugrilaisesta kulttuurista. Aluksi hän tutki aihetta museokokoelmien kautta, mutta vuodesta 1981 lähtien hän on tehnyt myös kenttätöitä erityisesti marien, mutta myös muiden suomalais-ugrilaisten sukukansojen, kuten hantien, mordvalaisten ja udmurttien parissa. Myös naisten elämä on ollut Lehtistä kiinnostava aihe. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1994 ja hänen väitöskirjansa "Tscheremissicher Schmuck. Ethnographische Untersuchung" käsitteli marien koruja naisten näkökulmista sekä naisen aseman kautta.


title: Ildikó Lehtinen

text: Lehtinen on julkaissut ja toimittanut runsaasti artikkeleita sekä teoksia esimerkiksi suomalais-ugrilaisia kieliä puhuvien kansojen kulttuurihistoriasta, marilaisista rakennuksista ja puvuista. Pohjoisten kansojen kulttuuriperinnöstä laajasti käsitteleviä museonäyttelyitä hän on ollut järjestämässä Kulttuurien museossa vuosina 2001–2012. Lisäksi hän on vetänyt erilaisia verkkonäyttelyhankkeita Venäjän suomalais-ugrilaisten museoiden kanssa.


title: Ildikó Lehtinen

text: Lehtinen toimi pitkään M. A. Castrénin seuran puheenjohtajana. Seuran lukuisat projektit ovat edistäneet Venäjän suomalais-ugrilaisten kansojen kulttuuriperintöä sekä niiden nykyistä asemaa. Näiden toimien ansiosta Lehtinen on valittu muun muassa Marin tasavallan ja Hanti-Mansian kunniakansalaiseksi. Hän on myös ollut Suomalais-Ugrilaisen Seuran johtokunnan jäsen sekä mukana kansatieteilijöiden Ethnos ry:ssä. Vuonna 2015 Lehtinen nimitettiin Kalevalaisten Naisten Liiton puheenjohtajaksi.


title: Greta Brotherus

text: Greta Brotherus (27. maaliskuuta 1915 – 11. joulukuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen journalisti ja teatterikriitikko sekä filosofian kandidaatti (1939). Hän aloitti laulajana ja lausujana vuonna 1938, kävi Svenska Teaternin oppilaskoulun vuosina 1938–1940 ja toimi sitten näyttelijänä Svenska Teaternissa ja Åbo Svenska Teaterissa. Toimittajana Brotherus aloitti elokuvakriitikkona "Nya Pressenissä" ja kirjoitti lehteen 1950–1968. Vuosina 1968–1980 hän toimi teatteri-, elokuva- ja radiokriitikkona "Hufvudstadsbladetissa".


title: Mary Gallen-Kallela

text: Mary Helena Gallen-Kallela (o.s. "Slöör", 20. marraskuuta 1868 – 26. elokuuta 1947) oli suomalainen pianisti ja Akseli Gallen-Kallelan vaimo. Mary toimi miehensä mallina ja apulaisena ja hänen musisointinsa auttoi Akselia keskittymään maalaamiseen pitkäjänteisesti.


title: Mary Gallen-Kallela

text: Vaikka Axel Gallén suomensi nimensä Akseli Gallen-Kallelaksi vuoden 1907 tienoilla, säilyi Mary virallisissa asiakirjoissa Gallénina. Hänet kuitenkin tunnetaan Mary Gallen-Kallelana.


title: Mary Gallen-Kallela

text: Mary Helena Slöör syntyi 20.11.1868 Helsingissä Karl Alexander Slöörin (Kaarlo Slöör) ja Aina o.s. Ehrströmin perheeseen. Slöörin perheeseen lapsia syntyi yhteensä seitsemän: Karl Arthur, Karl Rafael, Frederich Michael (Mikko), Mary Helena, Elin Margaretha (Baby, Greta), Otto Eliel ja Anna Emilia (Stina).


title: Mary Gallen-Kallela

text: Maryn lapsuus oli onnellinen ja turvattu, perhe sivistynyt ja sen talous vakaalla pohjalla. Kesät perhe vietti maalla Albergan kartanossa ja Sääksmäen Rapolassa. Lapsuusvuosia kuitenkin varjosti kahden veljen kuolema, kun Otto kuoli vuonna 1878 sairastuttuaan kurkkumätään ja seuraavana vuonna Arthur kuoli keuhkotulehdukseen.


title: Mary Gallen-Kallela

text: Läpi elämänsä Mary säilytti tiiviit välit läheisiinsä vilkkaan kirjeenvaihdon kautta, joka on säilynyt jälkipolville.


title: Mary Gallen-Kallela

text: Slöörin perhe oli musikaalinen, ja pianoa soittivat Maryn äiti Aina sekä vanhin veli Arthur. Mary matki perheenjäsenten soittamista, jolloin Aina päätti opettaa tyttärelleen nuotit ja seitsemänvuotiaana Mary pääsi Selma Kajanuksen pianotunneille.


title: Mary Gallen-Kallela

text: Helsingissä Mary soitti pianoa orkesterissa, ja vuonna 1889 hänet hyväksyttiin Musiikki-instituutin oppilaaksi. Opettajakseen hän sai suuresti ihailemansa instituutin johtajan italialaisen Ferruccio Busonin. Samana vuonna Mary alkoi käydä talouskoulua, jossa opeteltiin kodinhoitoa ja ruoanlaittoa. Hän myös opetteli valokuvausta ja kuvien kehittämistä. Myöhemmin avioliitossaan Mary toteutti itseään kutomalla, värjäämällä lankoja ja kankaita.


title: Mary Gallen-Kallela

text: Axel Gallénin Mary tapasi jo nuoruusvuosinaan, sillä tämä oli Maryn sisarusten luokkatoveri. Kun 19-vuotias Axel syksyllä 1884 lähti Pariisiin opiskelemaan maalausta, katseli 16-vuotias Mary ohi lipuvaa laivaa ja sulkeutui sen jälkeen vaatekaappiin itkemään ikäväänsä. Joka kerta Suomessa käydessään Axel kävi tervehtimässä Slöörin perhettä, ja 1886 alkoi kirjeenvaihto Axelin ja Aina-äidin välillä. Axel pyysi Ainaa suostuttelemaan myös Maryn kirjeenvaihtoon kanssaan. Samana vuonna Axel maalasi Marysta kaksi muotokuvaa ja kosi ihastustaan, mutta Mary kieltäytyi, koska aikoi opiskella sairaanhoitajaksi. Pari kuitenkin kihlautui salaa keväällä 1887 Rapolassa ennen Axelin paluuta Pariisiin.


title: Mary Gallen-Kallela

text:
Kun Axelin taloudellinen tilanne koheni, vihittiin pari Maryn vanhempien kodissa toukokuussa 1890. Nuoripari muutti Malmille vuokrahuvilaan, ja esikoinen Impi Marjatta syntyi vuonna 1891. Kesällä 1894 perhe rakennutti oman kodin Ruoveden Kalelaan. Maaliskuussa 1895 esikoinen Marjatta kuoli kuumeeseen isän ollessa Berliinissä. Parin toinen lapsi Kirsti syntyi seuraavan vuoden syksyllä, ja vuonna 1898 syntyi kolmas lapsi Jorma.
Mary auttoi Axelia tämän töissä mm. tekemällä ja kultaamalla maalausten kehyksiä, puhdistamalla ja pesemällä siveltimet ja paletit, harjoittelemalla puunleikkausta ja kipsivalantaa ja osallistumalla lasimaalausten polttoon. Hän valmisti mallien vaatteet ja toimi myös itse mallina. Kirjeessä äidilleen Mary kertoo poseeranneensa Axelille Aino-triptyykkiä varten niin Ainona kuin Väinämöisenkin. Maryn pianon soitto auttoi Axelia keskittymään pitkäjänteisesti maalaamiseen.


title: Mary Gallen-Kallela

text: Akselin kuollessa 1931 Mary totesi, että elämä oli "kuin valtava pysähtynyt kello, kun Axel on poissa."


title: Mary Gallen-Kallela

text: Leskeytensä ajan Mary eli puutteessa ja elätti itsensä opettamalla pianonsoittoa, pitämällä vuokralaisia Tarvaspäässä sekä myymällä puutarhatuotteita. Pitkän sairauden uuvuttamana Mary Gallén kuoli 27.8.1947.


title: Emmi Fock

text: Emmi Fock (21. syyskuuta 1898 Leipzig, Saksa − 22. joulukuuta 1983 Turku) oli Suomessa työskennellyt saksalaissyntyinen muoto- ja muotikuvaaja, joka luetaan valokuvauksen uuden suunnan edustajiin Suomessa 1920-luvulla.


title: Emmi Fock

text: Fock perusti vuonna 1922 Turun Linnankadulle Atelier Irmelinin. Hän työskenteli kuvaamossa ateljeekuvaajana aina vuoteen 1966 saakka. Hänen kuvausalanaan olivat henkilökuvaus, mainoskuvaus ja valokuvataide. Hän oli erikoistunut muoto- ja muotikuvaukseen, alastonkuvaukseen ja tanssikuvaukseen. Emmi Fockin muotikuvissa oli glamouria ja graafisia elementtejä ja taidekuvissa alastomuutta ja aistillisuutta. Fock seurasi alansa kansainvälisiä virtauksia ja osallistui näyttelyihin Suomen ulkopuolella 1920−1930-luvuilla alastonmallikuvillaan. Hän sai useita palkintoja ja kunniamainintoja valokuvanäyttelyissä ja kilpailuissa muun muassa Japanissa, Yhdysvalloissa ja Saksassa.


title: Emmi Fock

text: Emmi Fock syntyi 21. syyskuuta 1898 Leipzigissa Saksassa. Kutsumanimeltä Emmi, alun perin Emma (toinen nimi Elisabeth o.s. Jaeckel, ent. Heldt). Hänen vanhempansa olivat saksalaisia ja muuttivat perheen isän perässä eri puolille Europpaa. Emmi Fockin perhe oli muuttanut Saksasta Turkuun aivan 1900-luvun alussa. Perhe joutui poistumaan maasta sodan vuoksi 1914–1919. Hän jäi valokuvausoppiin Saksaan ja palasi Maarianhaminan kautta vasta vuonna 1922 Turkuun. Asuinpaikkoina olivat Turku 1905–1915, Köln Saksa 1915–1917, Breslau Saksa 1917–1919, Maarianhamina 1919–1920, Tukholma Ruotsi 1920–1922, Turku 1922–1943, Ruotsi 1943–1952, Turku 1952–.


title: Emmi Fock

text: Fock aloitti valokuvausharrastuksen 1910-luvulla. Kävi talouskoulun ja opiskeli samanaikaisesti Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa maalausta Victor Westerholmin opastuksella 1913–1914. Hän kouluttautui valokuvaajan ammattiin työskennellen vuosina 1915–1921 useissa kuvaamoissa Saksassa, Tukholmassa ja Maarianhaminassa. Valokuvaajan koulutuksen hän sai Kölnin taidekoulussa. Fock sai Breslaussa Saksassa oppia valokuvaaja Joseph Wallinalta. Ahvenanmaalla oleskellessaan sai oppia Maarinahaminan ateljeissa. Hän oli Tukholmassa opissa Andréns eftr. valokuvaaja Jean Högstedtillä 1920-1922. Opintomatkan Saksaan Fock teki vuonna 1928.


title: Emmi Fock

text: Ennen omaa ateljeetaan Fock toimi negatiivi- ja positiivikorjaajana Saksassa Kölnissä Photographisches Atelier Strausissa, 1915–1917 sekä Breslaussa positiiviretusoijana Franz Harteltin työpajassa 1917–1918 ja positiivikorjaajana ja esitteiden ja julisteiden tekijänä Ateljee E. Walslebenillä 1918–1919. Hän palasi Suomeen työskennellen ensin Atelier Heliosilla Maarianhaminassa 1919–1920.


title: Emmi Fock

text: Avioiduttuaan 1923 saksalaisen Albert Heldtin kanssa hän ei jättänyt omaa ammattiaan. Vuonna 1931 hän erosi Heldtistä ja solmi seuraavana vuonna avioliiton suomenruotsalaisen aatelissuvun vesan Torsten Fockin kanssa.


title: Emmi Fock

text: Hän perusti 1922 Turkuun pääasiassa turkulaisten seurapiirien muotokuvaukseen erikoistuneen Atelier Irmelinin. Hän aloitti valokuvauksen Turussa kotiosoitteessaan (elinkeinoilmoitus 1922) ja oli yksi Oy Foto AB:n perustajia 1923 (muita olivat Mauno Rainto ja Victor Wahlström). Fock oli Atelier Irmelin Turku -liikkeen osaomistaja ja liikkeenhoitaja vuosina 1922–1943, myöhemmin Irmelinin pääkuvaaja ja taiteellinen johtaja 1952–1966. Emmi Fock harjoitti yritystoimintaa vuoteen 1943, jolloin hän myi osakkeensa ja lähti Ruotsiin. Kuitenkin hän palasi pääkuvaajaksi ja taiteelliseksi johtajaksi Irmeliniin 1952. Fock työskenteli kuvaamossa aina vuoteen 1966 saakka, jolloin hän jäi eläkkelle 1966.


title: Emmi Fock

text: Fockin taiteellisesti kunnianhimoisin kuvauskausi oli 1920- ja 1930-luvulla. Myös Atelier Irmelin menestyi hyvin. Fock ryhtyi Suomessa ensimmäisten joukossa kuvaamaan tuotekuvia mainoksiin. Atelier Irmelin tuli tunnetuksi kaupungin merkkihenkilöiden kuvista, mikä nosti kuvaamon statusta. Kuvauskohteina olivat turkulaiset yksityishenkilöt, varietee-tanssin tähdet, näyttelijät, tanssija Mary Wallén. Hän teki muotikuvauksia turkulaisille muotitaloille ja vaatevalmistamoille kuten Silolle, Neoviukselle, Kestilälle sekä Virkkaus- ja Neuletyöt -lehdelle. Lähinnä eri alojen taiteilijoiden muotokuviin (ja näistä Fockin tärkein malli oli turkulainen tanssija Mary Wallén) ynnä muiden glamourkuvien tekemiseen keskittynyt Fock palveli myös tavallisia turkulaisia.


title: Emmi Fock

text: Hänen kuvausalanaan oli henkilökuvaus, mainoskuvaus, valokuvataide, erikoisalanaan muotokuvaus, muotikuvaus, alastonkuvaus, tanssikuvaus. Hän seurasi alansa kansainvälisiä virtauksia. Hänen muotikuvissaan oli glamouria ja graafisia elementtejä, taidekuvissa alastomuutta ja aistillisuutta. Hän muokkasi kuvia pimiössä värittäen, sävyttäen ja retusoiden. Fock oli opetellut sekä positiivi- että negatiiviretusoinnin taidon ja oli siinä erittäin taitava. Varsinkin kilpailukuviaan hän retusoi itsetarkoituksellisen näkyvästi piirtäen kuvaan aivan uusia osia kuten olkaimen pukuun tai ilmeikkäitä valoalueita kuvan taustaan.


title: Emmi Fock

text: Elokuvien tähdistä julkaistut valokuvat asettivat uusia odotuksia myös muotokuville. Fockin on katsottu tavoitelleen elokuvatähtien kuvien dramaattista tunnelmaa pehmeäpiirtoisten ja intensiivisten lähikuvien avulla.


title: Emmi Fock

text: 1920- ja 1930-luvut olivat Fockin tuotannon taiteellisesti antoisimmat vuosikymmenet. Taiteista monipuolisesti kiinnostunut valokuvaaja seurasi aktiivisesti kulttuuriympäristöään, opiskelutaustansa vuoksi erityisesti saksalaisen valokuvan kehitystä. Saksalainen oppi-isä Wasleben olikin Fockille tärkeä. Eniten hänen tuotantoonsa on kuitenkin vaikuttanut hollantilaissyntyinen, Ruotsissa vaikuttanut Jan de Meyere (1879–1950) high-key-kuvineen.


title: Emmi Fock

text: Fockin tyyli ei jäljitellyt puhtaasti vallalla olleita saksalaista ruumiin hallittavuutta taikka pariisilaista "epäsiveellistä" kuvaustapaa. Hänen alastonhahmonsa ovat vapaita ja vahvoja olentoja. Näyttelysalin seinät ovat täynnä toinen toistaan eroottisempia alastomia kehoja, mutta varsinaisen objektin asemaan asettuneita malleja ei löydy (poikkeuksena See back -sarjan makaava nainen vuodelta 1932). Fockin mallit ovatkin aina subjekteja.


title: Emmi Fock

text: Naisen astuminen työelämään ja sen kautta näkyvämmälle paikalle myös julkisuudessa kuvastui aikakauden poikatyttömuodissa, josta Fockin Mira Mar-sarjan kuvatkin (ohessa yksi) käyvät hyvänä esimerkkinä. Sukupuolijakoon tekee poikkeuksen Fockin upea Askner vuodelta 1933.


title: Emmi Fock

text: Fock osallistui ahkerasti koti- ja ulkomaisiin valokuvanäyttelyihin ja sai niistä palkintoja ja kunniamainintoja. Näyttelykuvien joukossa oli myös tuolloin Suomen oloissa harvinaisia alastonaiheita. Vuonna 1930 kuvatun Mira Mar -sarjan kuva, jossa alaston nainen ylväänä kannattelee tamburiinia olallaan osallistui muun muassa Tukholman kansainväliseen valokuvanäyttelyyn 1930 ja Milanon näyttelyyn 1935.


title: Emmi Fock

text: Fock toimi Suomessa Turun kameraseuran jäsenä. Turun kameroiden edustajana hän osallistui useisiin valokuvanäyttelyihin ja kilpailuihin. Taidehallissa 1930 hänellä oli mukana neljä nukvaa Emmi Heldtin nimellä ja kuusi kuvaa Atelier Irmelinin nimellä.


title: Emmi Fock

text: Valokuvaamo Irmeli eli Emmi Fock sai myönteiset arvostelut amatöörien Valokuvaus-lehdessä vuonna 1928. Fock osallistui näyttelyihin Suomen ulkopuolella 1920–1930-luvuilla alastonmallikuvillaan. Hän sai useita palkintoja ja kunniamainintoja valokuvanäyttelyissä ja kilpailuissa muun muassa Japanissa, Yhdysvalloissa ja Saksassa.


title: Emmi Fock

text: Emmi Fockin voidaan katsoa kuuluvan valokuvauksen uuden suunnan edustajiin Suomessa aikana, jolloin valokuva rupesi käyttämään maalaustaiteen perinnöstä poikkeavia, uudenlaisia ilmaisutapoja. Maalaustaiteen perinnöstä poikkeavia uuden suunnan ilmaisutapoja voi löytää esimerkiksi Fockin lähikuvien intensiivisyydestä. Ne korostavat katseen merkitystä tavalla, joka tuo mieleen aikakauden tähtikulttikuvat. Tässä kohtaa näkyy myös Jan de Meyeren vaikutus. Muotokuvien glamourhenki syntyy paitsi mallien asennoista, ilmeistä ja diivamaisen itsetietoista kauneutta korostavista valituista kuvakulmista myös Fockin käyttämästä tekniikasta ja rekvisiitasta. Kansainvälisen elokuvateollisuuden tähtikultti oli tullut osaksi muotokuvaa.


title: Emmi Fock

text: Näyttelyt Taidehallin yhteisnäyttely Helsinki 1930. Minne? Suomalainen valokuvataide 1842-1986, Helsingin Taidehalli 1986. Suomen valokuvataiteen museon perusnäyttely Helsinki 1999. Iris - suomalaisia naisvalokuvaajia 1910-60-luvuilta, Suomen valokuvataiteen museo Helsinki 1992, Lahti 1992, Rauman taidemuseo 1992, Turun kulttuurikeskus 1994. Minihame ja laajakulma - suomalaisen muotivalokuvauksen teemoja, Suomen valokuvataiteen museo Helsinki 2005. Katsoa vai nähdä, Suomen valokuvataiteen museon perusnäyttely Helsinki 2006.


title: Emmi Fock

text: Yksityisnäyttely Kuvan kaunis - Emmi Fockin valokuvia 1920-1930 -luvulta, Turun maakuntamuseo 1997. Glamour, Galleria Zebra Karjaa 1997.


title: Emmi Fock

text: Kuvakokoelmat löytyvät I Turun museokeskuksen valokuva-arkistosta sekä  II Suomen valokuvataiteen museosta Helsingistä sekä III Otavan kuva-arkistosta Helsingistä. IV Yksityisarkistot.


title: Emmi Fock

text: Omat julkaisut Kuvan kaunis. Emmi Fockin valokuvia 1920-1930 -luvulta. Toim. Johanna Frigård, Margareta Willner-Rönnholm. Turun maakuntamuseon näyttelyesite 1998.


title: Emmi Fock

text: Kokoomajulkaisut mm. Valoa ja varjoa - suomalaisia valokuvia (toim. A. Uusikylä ym.). Kameraseura ry Helsinki WSOY 1929; Nordisk fotografi (toim. Helmer Bäckström). Wahlström & Widstrand Stockholm 1937; Elias Saarinen: 25 vuotta naisellisen viehkeyden vaalijana. Kudos Silo Helsinki 1953; Valokuvan taide - Suomalainen valokuva 1842-1992. Toim. Jukka Kukkonen, Tuomo-Juhani Vuorenmaa ja Jorma Hinkka Victor Barsokevitsch-seura ry/VB-valokuvakeskuksen julkaisuja 2, SKS:n toimituksia 559 Helsinki 1992; Valoa 1839-1999 - Otteita suomalaisen valokuvan historiaan. Toim. Jukka Kukkonen, Tuomo-Juhani Vuorenmaa Suomen valokuvataiteen museo Helsinki 1999; Merja Salo: Muodin ikuistajat - muotivalokuvaus Suomessa Taideteollisen korkeakoulun julkaisu B 78 Helsinki 2005; Valokuvan tanssi - Suomalaisen tanssin kuvat 1890-1997 (toim. Hanna-Leena Helavuori ym.). Victor Barsokevitsch-seura ry, Suomen Valokuvataiteen museo & Teatterimuseo Pohjoinen Oulu 1997.


title: Emmi Fock

text: Valokuvaustoiminnan lähdeviitteet Frigård, Johanna: Moderni alaston valokuvassa - Emmi Fockin ja Vilho Setälän alastonvalokuvia 1920- ja 1930-luvun vaihteessa. Pro gradu, Turun yliopiston taidehistorian laitos 1996; Frigård, Johanna: Emmi Fockin muotokuvia tähtien valossa. Sivuainetutkielma, Turun yliopiston elokuva- ja televisiotieteen laitos 2000; Kolsio, Hannele: Moderni nainen kuvassa - muotovalokuvaus ja Emmi Fockin 1920-30-lukujen tuotanto. Pro gradu, Jyväskylän yliopiston taidekasvatuksen laitos 1996; Minihame ja laajakulma -näyttelyn tekstiaineisto www.fmp_fi/muvieras/galleria; Salo, Merja: Muodin ikuistajat - muotivalokuvaus Suomessa. Taideteollisen korkeakoulun julkaisu B 78 Helsinki 2005; Valoa 1839-1999 - otteita suomalaisen valokuvan historiaan (toim. Jukka Kukkonen, Tuomo-Juhani Vuorenmaa). Suomen valokuvataiteen museo Helsinki 1999; Valokuvan taide - suomalainen valokuva 1842-1982 (toim. Jukka Kukkonen, Tuomo-Juhani Vuorenmaa, Jorma Hinkka). Suomalaisen Kirjallisuuden Seura Helsinki 1992; Valokuvan tanssi - Suomalaisen tanssin kuvat 1890-1997 (toim. Hanna-Leena Helavuori ym.). Victor Barsokevitsch-seura ry, Suomen Valokuvataiteen museo & Teatterimuseo. Pohjoinen Oulu 1997; Valokuvaus 12/1928, 6/1930


title: Pirkko Muikku-Werner

text: Pirkko Muikku-Werner (s. 28. elokuuta 1947) on suomalainen kielentutkija ja emeritaprofessori. Hän toimi Itä-Suomen yliopiston suomen kielen professorina vuosina 2005 - 2015. Pirkko Muikku-Werner on tutkinut jokapäiväisten vuorovaikutustilanteiden kielenkäyttöä , ironiaa ja pragmatiikkaa. Hän on tutkinut mm. kohteliaisuutta, ilkeilyä ja suomen kielen fraaseja. Tutkimusaineistona on ollut syntymäilmoituksia ja kuolinuutisia - eli ”kielen käyttöä kattavasti elämän varrelta syntymästä kuolemaan".


title: Hilja Raviniemi

text: Lahja Hilja Raviniemi (o.s. "Sievänen", vuoteen 1946 "Nieminen", 19. tammikuuta 1915 Lahti – 14. toukokuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen valokuvauksen harrastaja ja kemisti. Hän oli keskeinen vaikuttaja suomalaisen harrastajavalokuvauksen kentällä 1940–1950-luvulla.


title: Hilja Raviniemi

text:
Raviniemi oli aloittanut valokuvausharrastuksen 1930-luvulla. Vuonna 1943 hän liittyi Helsingin Kameraseuraan jossa toimi aktiivisesti kuolemaansa saakka. Raviniemi oli yksi harvoja naispuolisia valokuvayhdistysaktiiveja omana aikanaan. Hän kannusti aktiivisesti myös muita naisvalokuvaajia ja perusti vuonna 1963 Kameraseuran ”tyttöjen kerhon” tukemaan naisten valokuvausharrastusta. Helsingin Kameraseuran lisäksi Raviniemi toimi myös valokuvauksen harrastajayhdistysten valtakunnallisessa kattojärjestössä Suomen Kameraseurojen Liitossa. Hän toimi, ensimmäisenä naisena, liiton puheenjohtajana vuosina 1959-1960 ja varapuheenjohtajana 1961 alkaen. Hän vastasi muun muassa liiton ulkomaanasioista sekä käynnisti liiton kurssitoiminnan. Lisäksi Raviniemi toimi Kamera-lehden toimitussihteerinä 1951-1955, Suomen Kameraseurojen Liiton näyttelysihteerinä 1953 ja Suomen Valokuvaajan toimitussihteerinä 1956-1960 sekä Kameraseuran Uutisten päätoimittajana 1963-1965.
Raviniemi opiskeli Helsingin yliopistossa kemiaa ja valmistui filosofian maisteriksi pääaineenaan fysikaalinen kemia.


title: Raakel Kuukka

text: Raakel Kuukka (s. 1955) on suomalainen kuvataiteilija. Hän on tehnyt valokuva- ja videoteoksia 1980-luvun alusta lähtien. Hän on syntynyt Anjalassa, Muhniemen kylässä. Raakel Kuukka valmistui Taideteollisesta korkeakoulusta kuvataideopettajaksi 1979 ja valokuvaajaksi vuonna 1988, ja hänellä on ollut useita näyttelyitä Suomessa ja ulkomailla. Kuukan taiteen keskeisiä aiheita ovat koti ja perheenjäsenet. Hän on kuvannut sisaruksiaan, vanhempiaan ja lapsuudenkodin pihapiiriä Anjalankoskella. Kuvissa esiintyvät myös kodin tutut esineet, kankaat ja peitteet. Myöhemmin Kuukan tärkeäksi kuvauskohteeksi on tullut hänen suomalais-ghanalainen tyttärensä Rebekka Kuukka (s. 1996).


title: Raakel Kuukka

text: Läheisten ja kotiympäristön kuvaaminen kasvaa Raakel Kuukan aiheena yksityisestä yleiseen. Teemoja ovat naisten elämänkaari ja identiteetti, siirtolaisuus, monikulttuurisuus ja läheisen kuolema. Eikä kysymys ole vain menneisyyden muistoista, kuten Raakel Kuukka itse huomauttaa, vaan nykyhetkestä: ”Olen ensimmäisen polven kaupunkilainen. Sielunmaisemani on maaseutu. Keskeinen kuvasto syntyy kotipihalla Muhniemellä, Anjalankoskella. Kysymys ei mielestäni ole pelkästään muistoista. Muisti ja se mikä olen ja mistä tulen ovat tässä hetkessä. Ihminen on muistinsa muodostama kokonaisuus.”


title: Aino Takala

text: Aina Aino Emilia Takala (28. toukokuuta 1882 Jyväskylän mlk – 9. toukokuuta 1972 Jyväskylä) oli kirjaltaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja ja puhuja. Hän oli kansanedustajana 4. huhtikuuta 1917 – 31. lokakuuta 1917. Hän oli myös Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen. Vuosina 1918–1922 hän oli Ruotsissa poliittisena pakolaisena.


title: Liisa Laine

text: Liisa Laine (s. 1936) on Suomen ensimmäisiä suomenkielisiä tv-naisuutistenlukijoita.


title: Liisa Laine

text: Laine työskenteli Suomen televisiossa syksyssä 1958 lähtien. Uutisiin Laine siirtyi vuonna 1962 kun silloinen uutispäällikkö Erkki Raatikainen houkutteli hänet ohjaajaksi. Keväällä 1968 Laine siirtyi ns. kakkosjuontajaksi, lukemaan sähkeuutisia ja myöhäisillan lyhyitä lähetyksiä. 1970-luvulla Laine luki myös pääuutislähetyksiä Heikki Kahilan ja Heimo Tauriaisen lomatuuraajana.


title: Liisa Laine

text: Laine ei kuitenkaan ollut ensimmäinen naisuutistenlukija Yleisradiossa. Ruotsinkielisen TV-nyttin puolella Astrid Gartz oli aloittanut uutistenlukijana hieman aikaisemmin. Myös suomenkielisissä uutisissa Kristiina Alatalo ja Ritva Salonen lukivat uutisia jo 1960-luvun alussa. Kuitenkin vakituisina uutistenlukijoina tuolloin toimivat ainoastaan miehet. Laine päätyi uutistenlukijaksi naistyöntekijöiden vaadittua tasa-arvoa toimituksiin sekä työnjohdon haluttua naislukijoita uutisiin. Liisa Laine työskenteli uutissa vuoteen 1996 saakka.


title: Aili Nenola

text: Aili Annikki Nenola (s. 27. lokakuuta 1942 Haukipudas) on professori emerita, folkloristiikan tutkija, monitieteisen ja kriittisen naistutkimuksen uranuurtaja ja Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan dekaani 2004–2006.


title: Aili Nenola

text: Aili Nenola aloitti yliopisto-opintonsa Turun yliopistossa 1962 suomen kielen oppiaineessa, jonne hän laati kandidaatin työn 1971. Nenola väitteli 1982 kansanrunoudentutkimuksen ja uskontotieteen oppiaineeseen inkeriläisiä itkuvirsiä käsittelevällä tutkimuksellaan Studies in Ingrian Laments.


title: Aili Nenola

text: Aili Nenola työskenteli yliopistourallaan Turun, Helsingin ja Oulun yliopistoissa sekä Suomen akatemialla. Nenola toimi uransa aikana tutkijana, professorina, tutkimushankkeen johtajana ja dekaanina. Eläkkeelle Aili Nenola siirtyi 2007 Helsingin yliopistosta humanistisen tiedekunnan dekaanikauden ja Kristiina-instituutin naistutkimuksen määräaikaisen professuurin päättyessä.


title: Aili Nenola

text: Tutkimuksen ja opetuksen rinnalla Aili Nenola toimi aktiivisesti tieteellisissä yhdistyksissä ja tiede- ja yliopistohallinnossa. Aili Nenola on toiminut mm. Suomen Akatemian Kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen toimikunnan puheenjohtajana, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran esimiehenä ja Tukinainen ry:n hallituksen jäsenenä.


title: Aili Nenola

text: Aili Nenolan rooli naistutkimuksen oppiaineen synnyssä on keskeinen. Hän oli mukana 1982 perustamassa Turun tutkijanaiset ry:n toimintaa ja johtamassa projektia jonka pohjalta naistutkimuksen oppiaineen ensimmäinen oppikokonaisuus aloitti Turussa 1988. 1990 Nenola aloitti valtakunnallisen naistutkimuksen jatkokoulutusverkoston ohjaajana ja 1995 Naistutkimuksen Sukupuolijärjestelmtä-tutkijakoulun johtajana. 2003 naistutkimus saavutti täysmittaisen oppineen aseman Aili Nenolan johdolla, kun sitä saattoi opiskella pääaineena 2003 alkaen.


title: Ernst Gräfenberg

text: Ernst Gräfenberg (26. syyskuuta 1881 – 28. lokakuuta 1957) oli saksalaissyntyinen, Yhdysvaltoihin muuttanut lääkäri (erityisesti gynekologi), joka keksi Gräfenbergin renkaana tunnetun kierukan. Gräfenberg myös muun muassa tutki naisen virtsaputken roolia orgasmissa. G-piste eli Gräfenbergin piste on nimetty hänen mukaansa.


title: Ernst Gräfenberg

text: Gräfenberg opiskeli lääketiedettä Göttingenissä ja Münchenissä, ja valmistui tohtoriksi 10. maaliskuuta 1905. Sen jälkeen hän työskenteli aluksi silmätautiopin parissa Würzburgin yliopistossa, mutta siirtyi sitten obstetriikan ja gynekologian pariin Kielin yliopistoon. Vuonna 1910 Gräfenberg työskenteli gynekologina Berliinissä, ja vuonna 1920 hänellä oli toimisto Kurfurstendammissa. Hän oli berliiniläisen Britzin kunnallissairaalan päägynekologi, ja rupesi tutkimaan ihmisen lisääntymisen fysiologiaa Berliinin yliopistossa.


title: Ernst Gräfenberg

text: Vuonna 1981 Addiego et al. nimesivät G-pisteen Gräfenbergin mukaan.


title: Ernst Gräfenberg

text: Kun natsismi valtasi alaa Saksassa, Gräfenbergin, joka oli juutalainen, tuli erota Britzin kunnallissairaalan gynekologian ja obstetriikan johtopaikalta vuonna 1933. Vuonna 1934 Hans Lehfeldt yritti suostutella Gräfenbergiä lähtemään Natsi-Saksasta. Gräfenberg kuitenkin kieltäytyi, koska arveli olevansa turvassa sen takia, että hänen asiakkainaan oli korkea-arvoisten natsijohtajien vaimoja. Vuonna 1937 hänet kuitenkin pidätettiin, ja hän pääsi vapaaksi Margaret Sangerin maksamia lunnaita vastaan. Vuonna 1940 Gräfenberg muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän harjoitti gynekologin ammattia New Yorkissa.


title: Ernst Gräfenberg

text: Gräfenbergin vanhemmat olivat Salomon Gräfenberg (1834–1918) ja Minna Gräfenberg (o.s. Eichenberg, 1845–1910). Ernst Gräfenberg oli hetken aikaa naimisissa kirjailija R. G. Waldeckin kanssa. Gräfenberg kuoli 28. lokakuuta 1957 New Yorkissa.


title: Anne Tompuri

text:
Anne Kaarin Tompuri, (s. 1958, Lappeenranta) on suomalainen kuvataiteilija.
Tompuri on tunnettu mustavalkoisista, kankaalle guassilla ja pigmentillä maalatuista teoksista. Tompuri on opiskellut 1980-luvulla Kuvataideakatemiassa ja Kankaanpään taidekoulussa.


title: Sophie Wilson

text: Sophie Wilson (s. 1957 Leeds, Englanti; syntyjään Roger Wilson) on brittiläinen tietojenkäsittelytieteilijä ja ohjelmistosuunnittelija.


title: Sophie Wilson

text: Wilson suunnitteli vuonna 1977 Acorn System 1:n, joka oli harrastelijoille suunnattu varhainen 8-bittinen tietokone.


title: Sophie Wilson

text: Wilson ja Steve Furber suunnittelivat yhdessä BBC Micron vuonna 1980. Laitetta käytettiin brittikouluissa opetustarkoituksiin ja sitä myytiin 1,5 miljoonaa kappaletta. Vuonna 1985 he suunnittelivat 32-bittisen ARM "Advanced RISC Machine" -prosessorin, jota käytettiin BBC Micron apuprosessorina. Myöhemmin prosessoria käytettiin Acorn Computersin ensimmäisessä ARM-pohjaisessa kotitietokoneessa Archimedessä.


title: Sophie Wilson

text: 2000-luvulla ARM:sta tuli mobiililaitteiden "de facto" suoritin.


title: Toody Cole

text: Toody Cole (o.s. Kathleen Alice Connor, s. 30. joulukuuta 1948, Portland, Oregon, Yhdysvallat) on yhdysvaltalaisen punk rock -yhtye Pierced Arrowsin sekä edesmenneiden The Ratsin ja Dead Moonin basisti. Näiden yhtyeiden levytysten lisäksi Toody on julkaissut soolosinkun "Coming on Strong" vuonna 1985. Toody Cole on naimisissa laulaja, kitaristi, biisintekijä Fred Colen kanssa ja näillä garagepunkin isovanhemmilla on kolme yhteistä lasta sekä useita lapsenlapsia.


title: Marianne Strengell

text: Marianne Strengell (24. toukokuuta 1909–9. toukokuuta 1998; myös Strengell-Hammarström) oli suomalainen tekstiilitaiteilija, joka työskenteli pääasiassa Yhdysvalloissa. Hän toimi opettajana Cranbrook Academy of Art –taidekoulussa vuosina 1937–1962 ja suunnitteli sisustustekstiilejä ja mattoja teollisuudelle sekä rakennuskohteisiin.


title: Marianne Strengell

text: Marianne Strengellin isä oli arkkitehti ja kirjailija Gustaf Strengell ja äiti sisustusalalla toiminut Anna Strengell o.s. Wegelius. Lapsuudenkoti ja vanhempien työ vaikuttivat tyttären uraan ratkaisevasti.


title: Marianne Strengell

text: Strengell valmistui Taideteollisuuskeskuskoulun tekstiilitaiteen osastolta vuonna 1929 ja toimi heti valmistuttuaan suunnittelijana äitinsä johtamassa Ab Hemflit - Kotiahkeruus Oy sisustusliikkeessä. Hän suunnitteli Kotiahkeruudelle mattoja ja sisustuskankaita sekä muita tekstiilejä, joita myytiin yrityksen kaupassa Helsingissä. Strengell perusti vuonna 1934 arkkitehti Elna Kiljanderin kanssa Helsinkiin sisustusliikkeen Koti-Hemmet. Strengellin suunnittelemia tekstiilejä toteutettiin muun muassa Eduskuntataloon. Hän suunnitteli 1930-luvulla mattoja myös Kööpenhaminassa toimineelle Bo Aktieselskab –sisustusliikkeelle.


title: Marianne Strengell

text: Vuonna 1937 arkkitehti Eliel Saarinen kutsui Marinne Strengellin Yhdysvaltoihin, Cranbrook Academy of Art –taidekouluun Michiganin osavaltiossa. Strengell toimi aluksi taideakatemian kudonnan opettajana ja siirtyi johtamaan tekstiilitaiteen osastoa Loja Saarisen jälkeen, vuosina 1942-1961. Hänen oppilaitaan olivat muun muassa tekstiilisuunnittelijat Robert D. Sailors, Ed Rossbach ja Jack Lenor Larsen.


title: Marianne Strengell

text: Marianne Strengellin tekstiilisuunnittelu perustui käsin tehtyihin kokeiluhin kangaspuilla ja kankaan rakenteen tutkimiseen. Hän korosti uusien teollisten materiaalien mahdollisuuksia ja tekstiilien merkitystä osana arkkitehtuuria. Strengellin tekstiilejä oli esillä mm. näyttelyssä Modern Textiles New Yorkin modernin taiteen museossa Museum of Modern Art (MoMA) vuonna 1945 Anni Albersin and Louise Bourgeois’n teosten rinnalla. Hänen tuotantoaan esiteltiin myös Helsingissä, Galleria Artekissa vuonna 1956.