title: Mujinga Kambundji

text: Mujinga Kambundji (s. 17. kesäkuuta 1992 Bern, Sveitsi) on kongolaisia sukujuuria omaava sveitsiläinen pikajuoksija. Hän kilpailee 100 ja 200 metrillä. Zürichin EM-kisoissa 2014 Kambundji oli 100 metrin finaalissa neljäs ja 200 metrin finaalissa viides. Pekingin MM-kisoissa 2015 hän selviytyi 100 ja 200 metrillä välieriin. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän saavutti 100 metrillä pronssia ajalla 11,25. Rio de Janeiron olympialaisissa hän karsiutui 100 ja 200 metrin välierissä. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän karsiutui 100 ja 200 metrin välierissä sekä sijoittui 4 × 100 metrin viestissä viidenneksi. Birminghamin sisäratojen MM-kilpailuissa 2018 hän saavutti 60 metrillä pronssia ajalla 7,05.


title: Mujinga Kambundji

text: 100 metrillä Kambundjin ennätys on Zofingenissä heinäkuussa 2018 juostu 10,95 ja 200 metrillä Zürichissä heinäkuussa 2017 juostu 22,42. 60 metriä hän on juossut hallissa 7,03. 60 ja 100 metrin ajat ovat myös Sveitsin ennätyksiä. Kambundji edustaa ST Bern Leichtathletikia.


title: Viveca Lindfors

text: Viveca Lindfors (29. joulukuuta 1920 Uppsala, Ruotsi – 25. lokakuuta 1995 Uppsala, Ruotsi) oli ruotsalainen näyttelijä.


title: Viveca Lindfors

text: Lindfors opiskeli 1938–1941 näyttelijäntyötä Tukholman Dramatenin oppilaskoulussa. Hänen ensiesiintymisensä näyttämöllä oli jo vuonna 1939, ja koulusta valmistuttuaan hänestä tuli nopeasti yksi Ruotsin tähtinäyttelijöistä. Lindfors päätti kuitenkin luoda kansainvälistä uraa ja muutti vuonna 1946 Yhdysvaltoihin solmittuaan sopimuksen Warner Bros. -yhtiön kanssa. Hän työskenteli sen jälkeen enimmäkseen Hollywood-tuotannoissa. Lindfors esiintyi uransa aikana yhteensä yli 70 valkokangaselokuvassa ja lisäksi televisioelokuvissa ja -sarjoissa. Yhdysvalloissa hän jatkoi kuitenkin myös teatterityötä muun muassa Broadwaylla, jossa hän oli tunnettu nimi 1950-luvulla.


title: Continental Candy Industries

text: Continental Candy Industries tai CCI on alankomaalainen makeisyritys. Yritys perustettiin vuonna 1985. "CCI" on Bencis Partnersin omistaman The European Candy Groupin tytäryhtiö ja sen pääkonttori sijaitsee Drachtenissa. Yrityksen manageri on Ger Wojtasiak. Yhtiöllä on tehtaat Drachtenissa, Hoornissa ja Oosterwoldessa, joista esimerkiksi Drachtenissa työskentelee tietojen mukaan noin 100 työntekijää. Yhtiö on keskittynyt markkinoimaan tuotteitaan pääosin lukuisissa Länsi- sekä Pohjois-Euroopan maissa ja se valmistaa yli 245 erilaista tuotetta.


title: Tomi Lotta

text:
Tomi Lotta (s. 1. tammikuuta 1976) on suomalainen voimamies. Hän kilpaili ensimmäisen kerran Suomen vahvinmies kisoissa v.2003 ja sijoitus oli hienosti 3.Ja heti seuraavana vuonna hän voitti Suomen vahvin mies-kilpailun suvereenisti ollen Suomen vahvinmies 2004. Samana vuonna hän edusti Suomea Maailmanvahvinmies kisoissa Bahamalla ja sijoitus oli hir nosti 6. Vuonna 2005 Tomi voitti Dubain, Hollannin gp:t ja oli hienosti toinen Europan vahvinmies kisoissa Latvian Rigassa.
Hän sijoittui toiseksi vuoden 2011 Strongman Champions Leaguen Kanariansaarten osakilpailussa ja oli samalla kaudella kolmas Slovakian osakilpailussa. 2013 Lotta oli toinen SCL Finland avaus kisassa Rukalla. Viiden osakilpailun jälkeen SCL leaderin paikalta Lotta lopetti kilpailemisen.Lotta pääsi Guinnessin ennätysten kirjaan 2006 hergules hold 17.36, 2010 etu krusifixissä 20kg 1.16,63 ja baseball mailojen rikkomisessa selän takana yhden minuutin aikana tuloksella 16.


title: Mitsunobu-reaktio

text: Mitsunobu-reaktio on kemiallinen reaktio jossa alkoholien hydroksyyliryhmä korvautuu jollain nukleofiilisella ryhmällä. Reaktiossa käytetään aktivoivia reagensseja, joita ovat trifenyylifosfiini ja dietyyliatsodikarboksylaatti tai heksaklooriasetoni. Reaktio on saanut nimensä japanilaisen kemistin Oyo Mitsunobun mukaan.


title: Mitsunobu-reaktio

text: Mitsunobu-reaktion substraattina toimivat useat alkoholit. Erityisen hyvin se soveltuu allyylisille alkoholeille, joista esimerkiksi allyylikloridien valmistaminen selektiivisesti on muuten vaikeaa. Aktivoivina reagensseina käytetään trifenyylifosfiinia ja dietyyliatsodikarboksylaattia tai heksaklooriasetonia. Dietyyliatsodikarboksylaatti voi olla räjähdysherkkää ja reaktiossa muodostuu stoikiometrinen määrä jätteeksi päätyvää trifenyylifosfiinioksidia. Tämän vuoksi on kehitetty polymeereihin sidottuja atsokarboksylaatti- ja fosfonikatalyyttejä. Mitsunobu-reaktioon soveltuvien nukleofiilien kirjo on laaja. Käytettäessä Karboksyylihappoja muodostuu estereitä, alokoholeista muodostuu eettereitä, vetyhalogenideja käyttällä muodostuu halogenoituja johdannaisia, amiineista muodostuu alkyloituja amiineja, amideista muodostuu alkyloituja amideja, atsideista muodostuu orgaanisia atsideja ja fosfiiteista fosfiittiestereitä.


title: Mitsunobu-reaktio

text: Mitsunobu-reaktion ensimmäisessä vaiheessa trifenyylifosfiini reagoi dietyyliatsodikarboksylaatin tai heksaklooriasetonin kanssa. Mekanismit poikkevat hieman toisistaan, mutta molempiin sisältyy nukleofiilinen substituutio fosforiatomiin. Käytettäessä dietyylisiatsokarboksylaattia trifenyylifosfiini muodostaa additiotuotteen atsokarboksylaatin atsoryhmän kanssa. Tässä muodostuu välituotteena typpianioni, joka on riittävän emäksinen poistamaan protonin alkoholilta ja alkoholista muodostuu alkoksidi. Seuraavassa vaiheessa nukleofiilinen alkoksidi-ioni reagoi nukleofiilisella substituutiolla Fosfiiniryhmän fosforiatomin kanssa ja lähtevänä ryhmänä on anioni, jossa on typellä negatiivinen varaus. Toinen tuote on fosfoniumioni. Typpianioni reagoi nukleofiilinen kanssa poistaen tältä protonin ja siten edelleen parantaen nukleofiilisuutta. Tämä näin muodostunut nukleofiili reagoi nukelofiilisella S2 reaktiolla fosfoniumsuolan hiiliatomin kanssa ja lähtevä ryhmä on trifenyylifosfiinioksidi.


title: Mitsunobu-reaktio

text: Koska Mitsunobu-reaktio on S2-reaktio mekanismiltaan, tapahtuu kiraalisten alkoholien ollessa substraatteina stereokemian inversio. Tämä tarkoittaa sitä, että R-enantiomeeri tuottaa S-enantiomeerin tuotteeksi ja S-alkoholi muodostaa R-konfiguraation omaavan tuotteen.


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovon kulttuuri (, , ) on Keski-Venäjällä Volga- ja Okajokien välisellä alueella ollut kivikautista keramiikkaa valmistanut kivikautinen kulttuuri. Sen ryhmät olivat subneoliittisia metsästäjä-keräilijöitä, jotka jatkoivat seudulla Ljalovon kulttuurin perinteitä. Kulttuuri tunnistetaan omasta Volosovon keramiikastaan, joka kuuluu kampakeramiikan keskiseen ryhmään. Sen valmistaminen alkoi noin 3650 eaa., kun Ljalovon keramiikkaa valmistaneet ryhmät muuttivat tyylinsä niin sanotuksi Volosovon keramiikaksi. Kulttuurin loppukaudella eneoliittisella kaudella tutustuttiin kuparin käyttöön ja valmistukseen, jolloin näiden ryhmien voidaan katsoa siirtyneen kalkoliittiseen kauteen, joka päättyi pronssikauden alkuun noin 1900 eaa..


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovon kulttuurin keski- ja loppuvaiheen levinneisyysalue rajasi sisälleen Ylä-Volgan ja Okan jokilaaksot. Idässä se ei yltänyt aivan Kamalle asti, mutta etelässä se seurasi Volgaa ja Okan päähaaraa aron ja metsäarovyöhykkeen reunassa. Okan latvoilla se kiersi Donin, Dneprin ja Väinäjoen latvojen kautta Valdain ylängölle, jossa myös Lovat ja Ilmajärvi kuuluivat sen levinneisyysalueelle. Sen pohjoisraja kiersi Volgan kauempana pohjoisessa.


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovon kulttuurin asuinpaikkoja tunnetaan runsaasti. Niiden joukosta voidaan merkittävinä nostaa runsaiden löytöjen takia muun muassa "Volosovo, Sahtyš (), Nikolo-Perevoz, Volodary, Iberdus, Tšernaja Gora, Vladytšino, Šagara-2, Akhmylovski-2, Jazykovskaja (), Repištse (), Kontsanskoje (), Volodar ()" ja "Vladytsinskajan ranta ()".


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovon kulttuurin katsotaan muodostuneen Volgan ja Kaman kulttuurien pohjalta, mutta sen syntyyn vahvimmin vaikuttanut emokulttuuri on vielä kahden ehdotuksen varassa. Toinen ehdotus on yllättäen Volga-Kaman kulttuuri (Kaman kulttuurin kuoppakeraaminen variaatio), jolla on monia kulttuurisia yhtenevyyksiä sen kanssa. Toinen ehdotus on Ljalovon kulttuuri, jolla on lähes sama levinneisyysalue kuin Volosovon kulttuurilla ja joka on siksi luonteva ehdotus.


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovon kulttuurin levinneisyysalueelta erotetaan viisi erilaista ryhmittymää (heimoja?): Keski-Volgan, Okan ja Ylä-Volgan ryhmä sekä läntinen ja luoteinen ryhmä. Nämä eriytyivät myöhemmin ja muodostivat esimerkiksi Kazanin (Keski-Volga) ja Pozdniakovonin (Okan ryhmä) pienemmät kulttuurit.


title: Volosovon kulttuuri

text: Koska Volosovon kulttuurin leviämisalue sijaitsee sillä paikalla, missä tiedetään olevan uralilaisen kielihaaran nykyinenkin keskittymä, myös heidän otaksutaan puhuneen tähän kielihaaraan kuulunutta kieltä. Useat arkeologit ja kielitieteilijät tarkentavat puhutun kielen vielä volgalaisiin kieliin, joita puhuttiin seudulla ennen sen slaavistumista, mutta kaikki kielitieteilijät eivät ole tästä vakuuttuneita.


title: Volosovon kulttuuri

text: Väestönkasvusta ja otollisesta ilmastosta seurasi useita migraatioita eri ilmansuuntiin. Volosovon kulttuurin ryhmiä siirtyi aikaisempien Ylä-Volgan kulttuurien tapaan luoteeseen kohti Fennoskandiaa. Esimerkiksi Äänisen itärannoille asettui Volosovon ryhmiä noin 2500 eaa. alkaen. Tämä vaikutti myös Äänisen kalliopiirrosten sisältöihin.


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovon kulttuurin levinneisyysalueen itäpuolella Kaman jokilaaksoissa sijaitsi Garino-Borin kulttuuri. Näillä oli paljon yhteistä ja arvellaankin niiden ryhmien olleen paljon tekemisissä toistensa kanssa. Tämä ilmenee muun muassa kuparin käyttöönotossa, koska kuparia sisältävä alue sijaitsi lähes kokonaan Garino-Gorin asumisalueella.


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovon kulttuuriin vaikuttivat voimakkaasti myös eteläiset vasarakirveitä valmistaneet Fatjanovon, Balanovon ja Abasevon kulttuurit. Näiden ryhmien elinkeinoihin lukeutui muun muassa lampaiden ja sikojen kasvatus sekä pienviljely. Fatjanovon ryhmiä levittäytyi noin 3000 eaa. Volosovon alueen keski- ja itäosiin, mutta niitä tiedetään asuneen myös Moskovanjoen ja Kljazman alueilla. Molemmat ryhmät käyttivät samoja asuinpaikkoja, mutta eivät aina samanaikaisesti. Osa haudoista sisältää kuitenkin molempien ryhmien esineitä, joten kysymys yhtäaikaisuudesta on vielä auki. Balanovon ryhmät levittäytyivät Volosovon alueen itäosiin ja Kaman sivuhaaroihin samoihin aikoihin Fatjanovon ryhmien kanssa.


title: Volosovon kulttuuri

text: Abasevon kulttuurin ryhmiä tunkeutui Volosovon alueelle noin 2300 eaa. Keski-Volgan alueelle ja Uralin rinteille ylös Belajajoelle asti. He hautasivat vainajansa kumpuhautoihin (kurgaanit) ja niiden arvellaan puhuneen arjalaisia kieliä ja vaikuttaneen volosovolaisten sanavarastoon tuomalla siihen arjalaisia lainasanoja. Abasevon kulttuuri kehittyi Srednij Stogin kulttuurista, jonka kanssa jo Ljalovon kulttuurilla oli yhteyksiä. Abasevon ryhmät sulauttivat itseensä Volosovon eteläpuolisen alueiden ryhmiä ja vaikuttivat osaltaan siihen, että karjanhoito ja pienviljelyä alettiin harjoittaa taigan metsävyöhykkeen eteläosissa.


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovolle on nimetty pronssikautiseksi seuraajakulttuuriksi tekstiilikeraaminen kulttuuri, joka kehittyi Ylä-Volgan ja Laatokan ja Äänisen välisellä seudulla. Se erottui muista ryhmistä keramiikan valmistukseen käytetyn tekstiilin jättämien jälkien perusteella. Uuden kulttuurin keramiikka levisi kaakkoon aina Keski-Volgalle saakka, etelässä Okan koko jokilaaksoon, lounaassa Baltian Väinäjoen pohjoisrannalle saakka ja luoteessa Fennoskandiassa Karjalaan, Suomeen sekä Pohjois-Ruotsiin ja -Norjaan.


title: Volosovon kulttuuri

text: Seima-Turbino -ilmiönä tunnettu laaja kauppaverkosto oli kulttuurisesti melko yhtenäinen kupari- ja pronssikautinen ilmiö, joka perustui myös osaltaan Volosovon kulttuurin aikaisten kuparikautisen ja niiden jälkeisten pronssikautisten ryhmien panokseen. Seima-Turbinon ilmiön jälkiä löydetään laajalta alueelta, joka alkaa Ruotsista ja päättyy Altain vuorille.


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovon kulttuurin sisäalueella käytiin vilkasta kauppaa. On löydetty todisteita, että Volosovon kulttuurin loppupuoliskolla eräitä tuotteita valmistettiin suuria määriä samassa paikassa. Monilta asuinpaikoilta on löytynyt erikoistuneita pajoja, joissa valmistettiin tarvikkeita yli oman tarpeen. Yhdessä asumuksessa saatettiin valmistaa pelkästään kivisiä työkaluja ja se näkyi kivi-iskoksien, säleiden, ytimien ja kivijätteen peittäminä lattioina. Tapa erikoistua yhteen tuoteryhmään poikkeaa muiden neoliittisten ryhmien toiminnasta, joka perustui yleensä kotitarvetuotantoon. Siinä yksilöt pyrkivät valmistamaan itse kaiken tarvitsemansa tarvikkeet ja tavarat. Pajoissa tuotettiin kiviesineitä, saviastioita, rituaaliesineitä (piikivestä tehdyt "pipariukot"), kupariesineitä ja myytäväksi tarkoitettua puuesineitä. Massatuotannon seurauksena tuotteiden laatu parani, mikä näkyi esimerkiksi hienosti muotoiltujen kivityökalujen lisääntymisenä. Esimerkiksi piikivisiä pipariukkoja ja eläimiä on kaupattu Suomeen saakka ja kuparia on tuotu Volgalle Etelä-Uralilta.


title: Volosovon kulttuuri

text: Meripihkakorut olivat eräs merkittävä artikkeli, joka liikkui Koillis-Euroopan kauppareiteillä. Koruja pidettiin arvokkaina ja tavoiteltuina esineinä. Ne kerättiin Itämeren etelä- ja kaakkoisrannikoilta ja työstettiin koruiksi Baltiassa. Kauimmat korut on löydetty Vienanmeren rannikolta noin 1 500 kilometrin päästä. Volosovon kulttuurin asuinpaikoilta meripihkakoruja on löydetty lähinnä haudoista. Vaatteista maahan pudonneita riipuksia tai helmiä tunnetaan asuinpaikoilta vain vähän. Sen sijaan vainajilla on saattanut olla runsaitakin koristuksia sisältäen jopa kymmeniä koruja. Volosovon kulttuurissa meripihkaa kantoi yleensä miehet, sillä usein vain puolella vainajista oli meripihkakoruja ja sukupuoleltaan tunnistetut vainajat ovat olleet miehiä. Näistä seikoista on päätelty, että meripihkakorut olivat kauppatavaran sijasta pikemmin lahja, joita annettiin sukulaisille tai avainhenkilöille suhteiden ylläpitämiseksi. Meripihkaa liikkui eniten 3000−2000 eaa..


title: Volosovon kulttuuri

text: Erillisten riittimajojen käyttö viittaa selvästi uskomuksien voimakkaaseen tarpeeseen. Löytöaineistossa esiintyy runsaasti karhun jäänteitä ja karhua esittäviä esineitä. Volosovolaisilla on saattanut olla karhun palvontaan liittyvä kultti. Ihmiset kantoivat koruina karhun torahampaita, puruhampaita ja kynsiä. Erääseen maakuoppaan oli haudattu karhun tassu sinne kätketyn aarteen päälle. Joskus vainajan viereen hautaan saatettiin laskea myös karhun pääkallo tai leukaluut. Sahtyšin asuinpaikoilta löydettiin oma rituaalipaikka, jossa alttarina toimineen kivilaatan läheisyydestä löytyi kuoppaan sijoitettuna 20 näädän pääkalloa.


title: Volosovon kulttuuri

text: Rituaalimajoissa harjoitettiin uskomuksia vahvistavaa toimintaa. Se saattoi olla arkipäivän elinkeinojen "siunaamista", mutta osa toimenpiteistä liittyvät vainajan käsittelyyn hautaamisen yhteydessä. Nuotiot ja erotetut "pyhät" alueet oli rajattu majan seinien sisään. Eräästä rituaalimajasta löytyi kuusi erikokoista saviruukkua, joista osaa säilytettiin ylösalaisin. Majan keskellä oli pitkänomainen ja syvä kuoppa, jonka merkitystä ei tiedetä. Muotonsa puolesta sinne sopisi ihminen, mutta kuopasta on löydetty muita jäänteitä. Majan sisällä tai hautojen läheisyydestä löytyi "aarteita", johon oli haudattu suuri määrä tarve-esineitä, luita ja niiden päälle oli ripoteltu punamultaa. Näitä kätköjä on joskus löydetty samalta asuinpaikalta useitakin.


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovon kulttuurin asuinpaikat olivat joko pieniä kausittain asuttavia leirejä tai ympäri vuoden asuttavia kyliä. Leirejä käytettiin tilapäisesti runsaana esiintyneen ravinnon hankkimiseen. Tällaisia ravinnonlähteitä saattoivat olla keväisin kalojen kutu tai syksyisin muuttolintujen parveilu. Ravinnon vähennyttyä, palattiin takaisin ryhmän kiinteästi asuttuun kylään. Tilapäisen leirin erotti pysyvämmästä kylästä ainakin kulttuurimaannoksen paksuudet. Tilapäisessä leirissä se on jäänyt ohueksi.


title: Volosovon kulttuuri

text: Kulttuurin suuret kylämäiset asuinpaikat olivat asuttuja ympäri vuoden. Tämä elämäntapa oli mahdollinen kalastuksella ja metsästyksellä saadun ravinnon varmuuden vuoksi. Asuinpaikat sijaitsivatkin aina järvien ja jokien rantapenkereillä, mistä oli helppo kalastaa. Asuinpaikkojen pinta-ala vaihteli 3 000−5 000 neliömetrin välillä ja niissä oli yleensä 5−10 asumusta. Asumukset olivat metrin verran maahan kaivettuja nelikulmaisia rivitaloja, jossa kukin asumus yhdistettiin toiseen asumukseen yhdyskäytävällä. Tällaisten ”rivitalojen” maanalaisten osien seinät tuettiin hirsikehikoilla. Kattoja kannattelivat paalutukset ja ilmeisesti välikäytävät olivat myös katettuja. Kussakin rivitalossa oli asumuksia yleensä 4−7, mutta joskus jopa 16 (asuinpaikka Akhmlovskom-2, ). Katot olivat ilmeisesti rakennettu riu’uista ja ne olivat peitettyjä lämpöä eristävällä turpeella. Kunkin asumuksen lattiapinta-ala oli noin 40−100 m².


title: Volosovon kulttuuri

text: Asumuksen oviaukon viereiseen suureen kuoppaan tyhjennettiin sisätilojen lämmityksestä syntynyt tuhka. Puuta poltettiin asumuksen sisällä maakuopissa, jotka peitettiin hehkuvana maa-aineksella yön ajaksi. Kussakin asumuksessa on asunut arviolta 10−15 henkeä.


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovon kulttuurissa ei ollut käytössä erillisiä kalmistoja, koska vainajat haudattiin asumusten läheisyyteen tai sisälle. Hauta oli yksinkertainen maahan kaivettu kuoppa, minne vainaja asetettiin selälleen suorana makaamaan. Varsin harvoin vainaja löydettiin kasvot alaspäin, mutta toisaalta vainaja asetettiin joskus myös kyykkyyn. Hauta-antimia oli vähän eikä silloinkaan laitettu hautaan keramiikkaa. Vainajan viereen saatettiin laittaa hirven tai karhun kallo. Hautaan ripoteltiin aina paljon punamultaa. Joistakin haudoista puuttui vainajalta kallo tai reisiluu, mutta mitään väkivallan merkkejä ei ole toistaiseksi havaittu vainajan luista. Vainajalla oli haudattaessa yllään jokin asuste, johon oli ommeltu erilaisia koruja. Useilla asuinpaikoilla on huomattu myös sekundääristä hautaamista. Vainaja maatui ensin primäärisessä haudassaan ja sitten sen luut siirrettiin uuteen paikkaan lopullista hautaamista varten. Sekundäärihautauksiin koottiin yhteen paljonkin vainajia. Suuret kollektiiviset hautaukset, jossa esiintyy useita henkilöitä yhdessä, voivat olla epidemian seuraustakin. Sen sijaan uudelleenhautaamisen mahdollisuudesta ei näiden yhteydessä ole mainintaa.


title: Volosovon kulttuuri

text: Monilta asuinpaikoilta on löytynyt majoja, joissa harjoitettiin rituaalisia toimintoja. Monet tällaiset nelikulmaiset majat ovat olleet pinta-alaltaan suuria, ja 40−50 m² on tyypillinen koko. Osalla niistä on ollut harjakatto. Majassa on yleensä tulisija ja syvä kuoppa. Asuinpaikan Sakhtyš-8 () rituaalimajan kuoppa oli leveydeltään 3 × 1,2 metriä ja metrin syvä. Sen myöhemmin romahtaneesta kuopasta löytyivät palaneita linnun luita ja karhun kallo. Kuopan sisällä sijainnut syvennyksessä oli paljon keltaisia piin iskoksia. Eräässä toisessa rituaalimajasta löytyi punamultaläikästä ruukullinen luita, joista suurin osa kuului majavalle. Mukana oli kuitenkin luinen fallos ja hirvenluuveitsiä. Majavanluiden joukossa oli myös kiviteräisiä nuolenkärkiä. Asuinpaikalla Sakhtyš-2A rituaalimajan kuopassa oli kasa luita, jotka kuuluivat karhulle, majavalle, hirvelle ja näädälle. Ne olivat jääneet hajonneen ruukun alle, jonka vierestä löytyi hirven sarvesta veistetty naamio. Siinä oli suuri otsa, pitkä nenänvarsi ja neljä reikää narukiinnitystä varten. Näissä kohteisiin oli myös haudattu kuoppaan aarteita, joissa oli muun muassa runsaasti aseita, työvälineitä, koruja, keramiikkaa ja ruokauhreja. Samanlaisia aarteita saattoi samalla asuinpaikalla olla useitakin.


title: Volosovon kulttuuri

text: Kulttuurin eräänä tunnusmerkkinä on Volosovon keramiikka. Se valmistettiin paikallisesta savesta sekoittaen siihen hiekkaa ja murskattuja kotilonkuoria. Savimassa leivottiin muutaman senttimetrin levyisiksi nauhoiksi, joita kiinnitettiin astian kuperan pohjan ympärille. Astia oli muodoltaan pyöreä tai suippopohjainen ja sen seinämät nousivat suorina ylöspäin muodostaen katkaistun kananmunan muotoisen astian. Astian ulkopinta koristeltiin pitkillä kampaleimoilla, luilla painetuilla kuopilla ja kivestä valmistetuilla leimoilla. Astiat poltettiin keramiikaksi ja käytettiin ruuan keittämiseen, elintarvikkeiden varastointiin ja rituaalitarkoituksiin.


title: Volosovon kulttuuri

text: Osa kirveistä oli tarkoitettu runkojen oksimiseen, mutta hienoimmin valmistetut taas veistotyöhön. Veistoterät hiottiin säännöllisen muotoisiksi, jotta veistely olisi riittävän tarkkaa. Käytössä oli tasasivuisia teriä, joilla tehtiin yleisimmät työt ja tavoiteltiin tasaisia pintoja. Kourun muotoiset terät olivat kovertamista varten. Jo mesoliittiselta kaudelta saakka Keski-Venäjällä oli valmistettu ruuhia, meloja, rekiä, suksia ja jousia. Myös pienempiä tarvekaluja, kuten puuastioita ja lusikoita, valmistettiin yleisesti. Luuteräiset kirveet ja taltat olivat myös käyttökelpoisia. Volosovolaiset asuivat osittain maahan kaivetuissa asumuksissa, joiden maanalainen osa oli rakennettu hirsikehikosta. Myös kattorakenteiden valmistaminen vaati osaavaa puutyötä.


title: Volosovon kulttuuri

text: Kivestä valmistettiin muitakin työvälineitä. Kaapimilla viimeisteltiin puutyöt, kaavittiin nahat puhtaiksi karvoista ja rasvasta sekä työstettiin luita. Veitsillä leikattiin orgaanista materiaalia, kuten nahkaa, tuohta, kasveja, narua ja lihaa. Veitset valmistettiin sekä piikivestä että luusta. Reikiä tehtiin naskaleilla, jotka olivat usein kalanluita, nisäkkään luuta tai kivenkärkiä. Kun terävä kivi vartettiin, saatiin pora, jota pyöritettiin jousella.


title: Volosovon kulttuuri

text: Kasvien varsien ja puun kuorien kuiduista valmistetut säikeet olivat lankojen ja narujen raaka-ainetta. Tiheäsilmäiset kalaverkot, joista on löydetty vain harvoja jäänteitä, valmistettiin usein kaksisäikeisitä langoista. Verkkojen tuoheen käärittyjä kivipainoja sekä puu- ja kaarnakellukkeita tunnetaan enemmän, joten kalastuksen meritys oli suuri. Muiden kalastusvälineiden ohella tämä kertoo kalastuksen tärkeydestä. Yllättävää on, että parhaat Volosovon kulttuurin verkkojäänteet löytyvät painaumina keraamisten astioiden pinnasta. Jälkien avulla on voitu määrittää verkon valmistamisessa käytetyt solmut.


title: Volosovon kulttuuri

text: Kalaverkkojen lisäksi kalastettiin petokaloja luisilla ongenkouluilla ja launeilla. Myös jousella ammuttavat nuolet ja heitettävä väkäsellinen harppuuna olivat kalastusvälineitä. Nuolen kärjet tehtiin joko piikivestä (kolmion-, vinoneliön-, puikulan- tai muun muotoisia) taikka luusta tai puusta. Toisaalta nuolet saattoivat olla kokonaan puuta (tylppäpäiset, sorvatut). Suurempi osuus saaliista tuli ilmeisesti rysillä ja katiskoilla, joihin kalat ohjattiin kala-aidoilla. Näistä on muutamia löytöjä, joiden perusteella tiedetään, että niiden malli on säilynyt samana vuosituhansien ajan. Liikkuminen, tavaran kuljetus ja kalastaminen hoitui ruuhilla, jotka valmistettiin useasta eri puulajista. Vain tammesta valmistettuja ruuhen jäänteitä on säilynyt nykypäiviin saakka.


title: Volosovon kulttuuri

text: Rautaa ei Volosovon kulttuurissa tunnettu, mutta kuparia oli harvinaisena käytössä noin 3500 eaa. alkaen. Alkujaan kuparia saatettiin tuoda etelästä Donetskin suunnalta, mutta myöhemmin sitä saatiin myös Uralvuoristosta. Arvellaan, että kupari raaka-aineena opittiin eteläisiltä ryhmiltä, joita oli erityisesti Jamnakulttuurissa. Myöhemmin sitä saatiin pääasiassa Garino-Borin vaikutusalueelta, jossa esiintyy laaja hiekkakivinen kallioperä, josta löytyy kuparihippuja metallisessa muodossa. Aluksi kupari muotoiltiin takomalla sitä joko kylmiltään tai tulessa pehmennettynä. Tällaisia esineitä on Volosovon ja sen Kaman laaksossa vaikuttaneen Garino-Bor kulttuurista löytynyt jonkin verran. Kuparista taottiin koruja, ongenkoukkuja, naskaleita, kirveitä ja talttoja.


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovon asuinpaikoilta on löydetty myös kuparipisaroita ja pieniä kupariharkkoja. Volosovon asuinpaikoilta tunnetaan muutama kuparin sulatuspajoja. Kuparin sulattaminen on ilmeisesti opittu Jamnakulttuurista ja lisää teknologisia vaikutteita on saatu Fatjanovon ja Balanovon kulttuureilta myöhemmin. Vaikka löydettyjen kupariesineiden määrät kasvoivat nuoremmilla asuinpaikoilla, oletetaan kuparin louhiminen, valmistaminen ja kauppaaminen olleen aluksi Volosovon alueen ulkopuolista toimintaa, sillä yhtään muinaista louhosta ei tunneta Volosovon omalta alueelta. Kupari tuotettiin aluksi sinne etelästä Etelä-Uralin rinteiltä, josta tiedetään satoja louhoksia ja suuri Kargalyn malmio Gornyn asuinpaikan ympäriltä. Myöhemmin myös oman alueen luonnonvaroja hyödynnettiin, minkä esineiden kemiallinen rakenne kertoo.


title: Volosovon kulttuuri

text: Pronssin valmistamiseen tarvitaan tinaa, jota ei ole Uralilla. Se tuotiin myöhemmin Balkanilta ja siten pronssin valmistaminen pääsi alueella alkuun. Silloin oli Volosovon kulttuuri kuitenkin sulautunut vasarakirveskulttuureihin ja pääosaa metallituotannosta hallitsi tuolloin niin sanottu Seima-Turbinon eliitti.


title: Volosovon kulttuuri

text: Rituaalialueilta löydetyt puu- ja luuesineet tai luukorut olivat kauniisti koristeltuja realistisilla eläimenpääveistoksilla. Esineiden motiiveita olivat karhu, hirvi, villisika, majava, vesilinnut, metsälinnut ja kalat. Ihmishahmot eivät sen sijaan olleet realistisia vaan ne oli muotoiltu anonyymeiksi hahmoiksi. Vainajien koruja on säilynyt jonkin verran. Esimerkiksi kahdesta villisian syöksyhampaasta valmistettiin kaularenkaita, eläinten tora- ja syömähampaista tehtiin riipuksia, linnun ontoista luista kaulanauhoihin helmiä sekä luusta ja meripihkasta pyöreitä kaksireikäisiä nappeja.


title: Volosovon kulttuuri

text: Piikiviset eläin ja ihmishahmot valmistettiin napsuttelemalla piisäleistä reunat pois ja tulos muistuttu enemmänkin piparkakku-ukkoja. Samalla tekniikalla valmistettiin myös eläintenhahmoja, joista takajaloilla seisovat karhut olivat yleisimpiä. Erilaisia piikivestä napsuttelemalla valmistettuja eläin- tai ihmishahmoisia veistoksia tunnetaan yli 300 kappaletta ja niistä noin kolmasosa esittää ihmishahmoisia olentoja. Tällaisia piikivestä valmistettuja veistoksia tunnetaan myös Valdain kulttuurista, Äänisen ympäristössä ja Vienankarjalassa, mutta ilmiö on pääasiassa keskivenäläinen ilmiö. Ihmishahmoa esittävät veistokset voidaan jakaa neljään kategoriaan. Ensiksi, ihmishahmoilla on miesmäiset piirteet ja niiden jalat ja kädet ovat levitettyinä sivuille. Toinen ihmishahmon tyyppi esittää naista, jonka lantio on laajempi kuin miehellä ja mahan yläosan laajennukset on tulkittu sivuille osoittavina rintoina. Kolmas tyyppi muistuttaa ennemminkin karhua, mutta se voi esittää yhtä hyvin ihmishahmoakin. Olennon jalat ovat kuitenkin kaarevat, pää suuri ja siitä voi erottaa korvat. Neljäs ihmishahmon tyyppi saattaa olla ihminen, jolla on asusteet, naamiot tai päähine. Rituaalinen olento voi siten esittää jumalolentoa tai samaania.


title: Volosovon kulttuuri

text: Meripihkasta valmistetut korut ovat balttilaista tyyppiä. Monet korut ovat riipuksia, jotka on voitu pujottaa kaulanauhaan tai ommella vaatteisiin. Nauhaan pujotettavia ovat myös pallomaiset ja putkimaiset helmet. Myös nappeja tunnetaan runsaasti. Napit ovat olleet pyöreitä ja niiden reikä on usein porattu napin läpi vain toiselta puolelta.


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovon kulttuuriin liitetään myös ontoista linnunluista valmistetut huilut, joissa on yleensä neljä reikää. Yhden tällaisen mitat olivat 70 millimetriä pitkä ja halkaisijaltaan 12 mm. Siinä oli kolme reikää 4 mm etäisyydellä toisistaan.


title: Volosovon kulttuuri

text: Asuinpaikkojen kaivauksilla suoritettujen luuanalyysien mukaan saaliskaloja olivat hauki, karppi, lahna, ahven, särki, kissakalat, sampi ja sterletti. Kalastusvälineiden runsaudesta on päätelty, että kalastus oli tärkein tai yhdessä metsästyksen kanssa tärkeimmät elinkeinot. Metsästyksen saaliseläimiä olivat majava, kettu, villisika, saksanhirvi, karhu, mäyrä, jänis, saukko, näätä, hilleri, metsäkauris ja susi. Osa nisäkkäistä pyydettiin vain turkiksen tai nahan vuoksi, vaikka esimerkiksi näädän ja karhun osalta on viitteitä niiden rituaalikäytöstä. Myös linnustaminen on ollut tärkeää, sillä asuinpaikoilta on löydetty suo-, vesi- ja metsälintujen luita. Todisteita simpukoiden, pähkinöiden ja vesipähkinöiden keräilystä on myös löydetty.


title: Volosovon kulttuuri

text: Volosovon kulttuurissa ei harjoitettu koiraa lukuun ottamatta kotieläinten kasvatusta. Myöskään viljan viljelystä ei ole säilynyt merkkejä. Vasarakirveskulttuurit tunkeutuivat pohjoiseen esitellen näitä elinkeinoja volosovolaisille, mutta ainoat merkit niiden harjoittamisesta on saatu niiltä asuinpaikoilta, joissa molemmat ryhmät ovat oleskelleet.


title: Volosovon kulttuuri

text: Tutkija V. A. Gorodtsov löysi kulttuurin 1900-luvun alussa ja määritteli kulttuurin piirteet ja nimesi sen Volosovon kylän mukaan, jonka lähellä sijaitsi kyseinen asuinpaikka. Asuinpaikkoja on tutkittu 1950-luvulta asti. 1970-luvulla Krainov erotti Volosovon kehityskaaresta esivaiheen, joka alkoi muotoutua muutama vuosisata aiemmin.


title: Holyhead

text: Holyhead () on Angleseyn hallintoalueen suurin kaupunki Pohjois-Walesissa. Kaupunki sijaitsee Holy Islandin saarella hallintoalueen suurimman saaren Angleseyn luoteispuolella.


title: Holyhead

text: Lauttaliikenne Holyheadin satamasta Irlantiin alkoi vuonna 1801, mutta kaupungin kasvu kiihtyi parikymmentä vuotta myöhemmin, kun sinne vedettiin maantie Englannin puolelta Shrewsburystä ja sitten rautatie Chesteristä.


title: Holyhead

text: Nykyisin kaupungin satama on vilkkain Britannian ja Irlannin välisen lauttaliikenteen satamista.


title: Holy Island (Wales)

text: Holy Island () on saari Luoteis-Walesissa. Saari on Walesin toiseksi suurin ja siellä sijaitsee Angleseyn kreivikunnan suurin kaupunki ja hallinnollinen keskus Holyhead.


title: Portree

text: Portree () on Hebridien saariryhmään kuuluvan Skyen suurin taajama. Se sijaitsee saaren itärannikolla hyvän luonnonsataman perukoilla.


title: Portree

text: Kaupungin gaelinkielinen nimi Port-en-reigh tarkoittaa "kuninkaan satamaa" ja liittyy kuningas Jaakko V:n vierailuun vuonna 1540. Aikaisemmin kylän nimi oli ollut Kiltraglen.


title: FS Desaix (1901)

text: FS Desaix oli 1900-luvun alussa valmistettu Ranskan laivaston Dupleix-luokan panssariristeilijä.


title: FS Desaix (1901)

text: Alus tilattiin St. Nazairesta Ateliers et Chantiers de la Loirelta. Sen köli laskettiin 1897 ja alus laskettiin vesille 21. maaliskuuta 1901. Alus otettiin palvelukseen 6. elokuuta 1904.


title: FS Desaix (1901)

text: Alus romutettiin 1927.


title: Stornoway

text: Stornoway () on Hebridien saariryhmään kuuluvan Leodhàs agus na Hearadh'n suurin kaupunki ja samalla koko Hebridien suurin ja Skotlannin Ylämaiden kolmanneksi suurin kaupunki. Kaupunki sijaitsee saaren Lewisiksi kutsutussa pohjoisosassa, ja sieltä on lauttayhteys Ullapoolin rannikkokylään Skotlannin mannermaalle. Vuonna 2001 siellä oli noin 5 600 asukasta.


title: Stornoway

text: Stornoway sijaitsee Ulko-Hebridien parhaassa luonnonsatamassa. MacNicolin suku rakensi sinne linnan vuoden 1100 paikkeilla.


title: FS Kléber (1902)

text: FS Kléber oli 1900-luvun alussa valmistettu Ranskan laivaston Dupleix-luokan panssariristeilijä.


title: FS Kléber (1902)

text: Alus tilattiin Bordeauxista Forges et Chantiers de la Girondelta. Sen köli laskettiin 28. joulukuuta 1897 ja alus laskettiin vesille 20. syyskuuta 1902. Alus otettiin palvelukseen 4. heinäkuuta 1904.


title: FS Kléber (1902)

text: Alus upposi osuttuaan miinaan 27. kesäkuuta 1917.


title: Isle of Lewis

text: Isle of Lewis () on Skotlannissa Hebridien saariryhmään kuuluvan Leodhàs agus na Hearadh -saaren pohjoisosa. Saaren ja samalla koko Hebridien suurin kaupunki on Stornoway, josta on lauttayhteys Ullapoolin kylään Skotlannin mannermaalle.


title: Ullapool

text: Ullapool () on rannikkokylä Skotlannin ylämailla. Kylästä on lauttayhteys Leodhàs agus na Hearadh'n saarelle koko Hebridien saariryhmän suurimpaan kaupunkiin Stornowayhin.


title: Miljoonaliiga

text: Miljoonaliiga on suomalainen draamaelokuva vuodelta 1968. Sen on ohjannut Maunu Kurkvaara, joka toimi myös elokuvan toisena käsikirjoittajana sekä tuottajana, kuvaajana ja leikkaajana. Mustavalkoisessa elokuvassa salakuljetusliigaan liittyvää Reiskaa esittää Pertti Melasniemi, hänen tyttöystäväänsä Tarja Markus ja rikollisjengin pomoa Pertti Palo.


title: Miljoonaliiga

text: Elokuvan ensi-ilta vuonna 1968 tuotti lehtien kriitikoilta melko myönteisiä arvioita verrattuna Kurkvaaran aiempiin elokuviin. Käsikirjoitus oli monien mielestä nyt juoneltaan pelkistetympi ja selkeämpi ja näyttelijätyö keskimäärin parempaa kuin ohjaajan siihenastisissa töissä. Paula Talaskiven ("Helsingin Sanomat" 17.11.1968) mielestä "Miljoonaliiga" oli Kurkvaaran siihen asti kypsin ja ehein elokuva, ”jäntevä, jännittävä ja rehellisen makuinen”.


title: Miljoonaliiga

text: Elokuva sai enemmän katsojia kuin saman vuoden keväällä ensi-iltansa saanut "Rottasota", mutta jäi kuitenkin alle vuoden katsojakeskiarvon. Valtionpalkinnostaan huolimatta elokuva jäi tappiolliseksi.


title: Miljoonaliiga

text: "Miljoonaliiga" on esitetty Mainostelevision ohjelmistossa 1974 ja 1980. Elokuva julkaistiin dvd-tallenteena 2014.


title: Uusikaupunki–Peipohja-rata

text: Uusikaupunki–Peipohja-rata oli toteuttamatta jäänyt rautatiehanke, jonka tarkoituksena oli rakentaa yhdysrata Uudenkaupungin ja Peipohjan välille. Radan rakentamisesta tehtiin aloite jo vuoden 1890 valtiopäivillä samassa yhteydessä, kun Tampere-Pori-rataa alettiin rakentaa. Sillä kertaa Peipohjasta rakennettiin yksityinen rautatie Raumalle ja Uudenkaupungin hanke jäi toteuttamatta. Uusikaupunki sai rautatien 1924, kun Uudenkaupungin rata Turkuun valmistui.


title: Uusikaupunki–Peipohja-rata

text: Uusikaupunki–Peipohja-ratahanke oli esillä vielä 1960-luvulla ja 1970-luvun alussa. Tällöin suunnitelmissa oli 77 kilometrin pituinen rautatie, joka olisi kulkenut reittiä Uusikaupunki–Harikkala–Laitila–Suontaka–Hinnerjoki–Mestilä–Kauttua–Tuiskula–Peipohja.


title: Leodhàs agus na Hearadh

text: Leodhàs agus na Hearadh () on Hebridien saariryhmän pohjoisin saari Skotlannissa. Saari jakautuu kahteen osaan, joista pohjoisempi on Isle of Lewis ja eteläisempi Na Hearadh. Saaren pohjoisosassa Lewisillä sijaitsee saaren ja koko Hebridien suurin kaupunki Stornoway, josta on lauttayhteys Skotlannin mannermaalle Ullapoolin rannikkokylään. Saari on Iso-Britannian ja Irlannin jälkeen kolmanneksi suurin Brittein saarista.


title: Leodhàs agus na Hearadh

text: Leodhàs agus na Hearadhilla on noin 21 000 asukasta. Alle 2000 heistä asuu Harrisin puolella. Saari on gaelin kielen vahvimpia puhuma-alueita, ja yli 50% saaren asukkaista osaa kieltä.


title: Leodhàs agus na Hearadh

text: Saaren tärkein tuote on omaleimainen villakangas "Harris tweed". Saarelle tulee päivittäin kolme tai neljä lentoa Glasgowista. Autolla ja lautalla saman matkan taittamiseen kuluu kahdeksan tuntia.


title: Isotytönkorento

text: Isotytönkorento ("Erythromma najas") on tytönkorentoihin kuuluva punasilmäinen sudenkorento.


title: Isotytönkorento

text: Isotytönkorennon ulkonäkö on useimpien muiden tytönkorentojen ja keijukorentojen kaltainen. Sukukypsällä koiraalla on kirkkaanpunaiset verkkosilmät. Sukukypsällä naaraalla ne ovat ruskeanpunaiset. Koiraan takaruumis on vaalea 1., 9. ja 10. jaokkeessa. Naaraan takaruumiin selkäpuoli on melkein kokonaan tumma. Isotytönkorennolta myös puuttuvat monille tytönkorentolajeille tyypilliset päälaen vaaleat kuviot.


title: Isotytönkorento

text: Isotytönkorennon takaruumiin pituus on 25–30 mm ja takasiiven pituus 20–25 mm. Laji on Suomen tytönkorennoista suurikokoisin.


title: Isotytönkorento

text: Laji elää lukuun ottamatta pohjoisimpia ja eteläisimpiä alueita koko Euroopassa ja Aasiassa Japaniin asti. Suomessa se on yleinen varsinkin järvialueilla Etelä- ja Keski-Suomessa. Isotytönkorento elää runsaskasvustoisilla järvillä ja monenlaisilla lammilla ja niiden ohella merenlahdilla ja jokisuvannoilla. Laji viihtyy etenkin kelluslehtisten kasvien alueilla eikä ruoikossa.


title: Isotytönkorento

text: Isotytönkorennon lentoaika on toukokuun lopulta elokuun puoliväliin, päälentoajan sijoittuessa kesäkuun kesäkuun alkupuolelta heinäkuun puoleenväliin.


title: Na Hearadh

text: Na Hearadh () on Hebridien saariryhmään kuuluvan Leodhàs agus na Hearadh -saaren eteläosa Skotlannissa. Na Hearadh'n merkittävimpiä asutuskeskuksia ovat An Tairbeart ja An Tòb. An Tairbeartista on lauttayhteys Ùigen kylään An t-Eilean Sgitheanachille. An Tòbista on puolestaan lauttayhteys Beàrnaraigh na Hearadh'n saarelle.


title: Na Hearadh

text: Na Hearadh on yhdessä muitten Ulko-Hebridien kanssa gaelin kielen vahvimpia puhuma-alueita. Vuonna 2001 Na Hearadh'n 1447:stä asukkaasta 68,2% osasi gaelia. Gaelin puhujien osuus oli kuitenkin 1900-luvun loppupuoliskolla nopeassa laskussa, sillä vuonna 1991 puhujia oli vielä 78.8% ja vuonna 1981 jopa 86,9% väestöstä.


title: Uig

text: Uig () on kylä Hebrideihin kuuluvalla Skyen saarella Skotlannissa. Kylästä on lauttayhteys Tarbertiin Leodhàs agus na Hearadh'n saarelle.


title: Malmgårdin Panimo

text: Malmgårdin Panimo on Pernajassa Malmgårdin kartanon alueella toimiva pienpanimo. Malmgårdin Panimo on vuoden 2016 lopulta alkaen ollut MBH Breweries Oy:n osa.


title: Malmgårdin Panimo

text: Vuonna 2009 perustettu panimo valmistaa pintahiivaoluita ja omenasiideriä. Malmgårdissa oluiden valmistukseen käytetään oman pellon viljoja, esimerkiksi spelttivehnää ja emmervehnää. Oluen panemiseen tarvittava vesi saadaan läheisestä lähteestä ja sähkö oman kosken vesivoimalasta.


title: Malmgårdin Panimo

text: Malmgårdin Panimo on erityisesti kesäisin suosittu vierailukohde. Panimon tiloissa järjestetään panimokierroksia ja olutmaisteluita.


title: Malmgårdin Panimo

text: Malmgårdin panimo tuottaa 2 000 litran erissä noin kymmentä vakituista tuotetta. Oluita valmistetaan sekä "Malmgård"- että "Huvila" -tuotemerkeillä. Panimo tuottaa vuosittain myös kolme PROTO-olutta olutravintoloiden hanavalikoimiin.


title: Dùn Bheagain

text: Dùn Bheagain () on kylä Hebridien saariryhmään kuuluvalla An t-Eilean Sgitheanachilla Skotlannissa. Kylän merkittävimpiä nähtävyyksiä on Dùn Bheagainin linna. Kylästä on bussiyhteys saaren suurimpaan asutuskeskukseen Port Rìgh'hin.


title: Dùn Bheagainin linna

text: Dùn Bheagainin linna (; ) on Mac Leòidin klaanin linna Dùn Bheagainin kylässä Hebridien saariryhmään kuuluvalla An t-Eilean Sgitheanachin saarella Skotlannissa.


title: Dùn Bheagainin linna

text: Linna sijaitsee saaren pohjoisosassa noin 10 m ympäristöään korkeammalla kalliolla. Kallio on suojaisan ankkurilahden rannalla, ja ennen kuin sen ympäristöä täytettiin maa-aineksella muutamia vuosisatoja sitten, meri sulki linnavuoren saareksi nousuveden aikaan. Kallio on jyrkkä muualta paitsi luoteispuolelta, mistäö oli ainoa pääsyreitti linnaan 1700-luvun puoliväliin asti.


title: Dùn Bheagainin linna

text: Se on Skotlannin pisimpään yhtäjaksoisesti asuttuna ollut linna. MacLeodin klaani on hallinnut sitä yli 800 vuoden ajan. Linnassa on näytteillä esinteitä sen historian ajalta, kuten klaanin lippu, jonka sanotaan antavan taistelussa taikavoimia, keskiaikainen malja ja jakobiittikapinaan liittyviä esineitä. Linnan rehevää puutarhaa on alettu rakentaa 1700-luvulla, ja se poikkeaa rajusti saaren karusta luonnonympäristöstä.


title: Gleann Dail

text: Gleann Dail () on kylä Hebridien saariryhmään kuuluvalla An t-Eilean Sgitheanachilla Skotlannissa. Kylä sijaitsee saaren läntisimmällä niemimaalla Diùirinisillä. Kylässä on pieni ympäri vuoden auki oleva ruokakauppa ja ravintoloita, jotka ovat kuitenkin yleensä suljettuja turistisesongin ulkopuolella. Noin 10 kilometrin päässä sijaitseva Dùn Bheagain on lähin kylä, josta löytyy enemmän palveluita. Kylästä on arkisin bussiyhteys Dùn Bheagainin kautta saaren suurimpaan asutuskeskukseen Port Rìgh'hin.


title: Gleann Dail

text: Vielä 1900-luvun alkupuolella yli 90% lähiseudun asukkaista puhui gaelin kieltä, mutta 1900-luvun aikana puhujien määrä romahti ja 2000-luvun alussa kieltä puhui enää noin kolmannes.


title: Steve Young

text: Jon Steven ”Steve” Young (s. 11. lokakuuta 1961 Salt Lake City, Utah) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelinrakentaja. Hän pelasi NFL-liigassa 14 kauden ajan vuosina 1985–1999.


title: Steve Young

text: Parhaiten Young muistetaan San Francisco 49ersin paidasta, jossa hän 1990-luvun alussa korvasi legendaarisen Joe Montanan. 49ersissa Young voitti kolmesti Super Bowlin, ja valittiin seitsemän kertaa NFL:n tähdistöotteluun Pro Bowliin.


title: Steve Young

text: Ennen ammattilaisuraansa Young pelasi yliopistojalkapalloa Brigham Youngin yliopistossa, joka on nimetty hänen iso-iso-iso-isoisänsä, MAP-kirkon toisen johtajan Brigham Youngin mukaan.


title: Steve Young

text: Young valittiin vuonna 2005 amerikkalaisen jalkapallon Hall of Fameen kautta aikojen ensimmäisenä vasenkätisenä pelinrakentajana.


title: Zlata Ognevitš

text: Zlata Ognevitš (oik. Інна Леонідівна Бордюг, "Inna Leonidivna Bordjuh"), s. 12. tammikuuta 1986 Murmansk, Venäjä) on ukrainalainen laulaja ja poliitikko. Hän edusti Ukrainaa vuoden 2013 Euroviisuissa.


title: Zlata Ognevitš

text:
Zlatan isä on kotoisin Serbiasta ja äiti Italiasta, mutta Zlata syntyi Venäjällä. Hän muutti viisivuotiaana perheensä mukana Ukrainaan, mistä hän löysi kolme tähänkin päivään säilynyttä intohimoaan: meren, vuoret ja musiikin. Intohimot myös tukivat Zlatan laulutaitoja, sillä hänen mukaansa pitkät sukellukset veden pinnan alla auttoivat häntä pidättämään henkeään, ja sen myötä hän pystyy laulamaan korkeita ja pitkiä nuotteja ilman välihengitystä.
Kouluvuosiensa jälkeen Zlata lähti Kiovaan opiskelemaan musiikkia. Hän on myös tehnyt töitä radiojuontajana ja Ukrainan armeijan orkesterin solistina. Zlata osallistui Ukrainan Euroviisukarsintoihin ensimmäistä kertaa vuonna 2010 kappaleella "Tiny Island". Hän sijoittui viidenneksi. Vuotta myöhemmin hän kokeili onneaan uudestaan kappaleella "The Kukushka", ja sijoittui toiseksi. Vuonna 2013 hän osallistui taas Ukrainan viisukarsintoihin kappaleella "Gravity". Hän sai täydet pisteet niin tuomaristolta kuin yleisöltäkin, ja pääsi edustamaan Ukrainaa Eurovision laulukilpailuun Malmöön, Ruotsiin. Zlata ei ole vielä julkaissut esikoislevyään, mutta sen on määrä ilmestyä vuoden 2014 aikana. Vuonna 2013 hän toimi Kiovassa järjestettyjen Lasten Euroviisujen juontajana.


title: Zlata Ognevitš

text: Ognevitš valittiin Ukrainan parlamenttiin vuoden 2014 vaaleissa Oleh Ljaškon radikaalipuolueen listalta.


title: Zlata Ognevitš

text:
- Voitti kilpailun "The First Singing Radio Hosts"
- Voitti kilpailun "People’s Star 3"
- Sai nimityksen “The Best Voice of Ukraine” (Ukrainan paras lauluääni) ja voitti erikoispalkinnon
- Zlata esiintyi "Crimea Music Fest in Yalta" ja sai tuomareilta erikoispalkinnon
- Oli vuonna 2011 "Person of the Year" Ukrainassa


title: Charles Woodson

text: Charles Woodson (s. 7. lokakuuta 1976 Sebring, Ohio) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan takapuolustaja ja aiemmin kulmapuolustaja. Hän edustaa NFL-liigassa pelaavaa Oakland Raidersia, ja on ammattilaisurallaan pelannut myös Green Bay Packersin riveissä.


title: Charles Woodson

text: Woodson on vuoden 1997 Heisman Trophy -voittaja. Hän on ainoa palkinnon voittanut puolustava pelaaja, vaikka tosin pelasi Michiganin yliopistossa myös potkunpalauttajana sekä ajoittain laitahyökkääjänä.


title: Charles Woodson

text: Oakland Raiders varasi Woodsonin vuoden 1998 ensimmäisellä kierroksella, tilaisuuden neljäntenä pelaajana. Hän pelasi Oaklandissa vuoteen 2005 saakka, kunnes teki vapaana agenttina rahakkaan sopimuksen Green Bay Packersin kanssa.


title: Charles Woodson

text: Packersissä pelatessaan Woodson voitti Super Bowlin kaudella 2010. Kaudeksi 2013 hän palasi takaisin Oaklandiin, ja teki Raidersin kanssa yksivuotisen sopimuksen.


title: Charles Woodson

text: Woodson on valittu urallaan kahdeksan kertaa NFL:n tähdistöotteluun Pro Bowliin, ja hän on yksi aikakautensa parhaista puolustavista pelaajista.


title: Charles Woodson

text: Woodson oli suositun NCAA Football -pelisarjan "NCAA Football 99" -version kannessa.


title: Titanfall

text: Titanfall on vuonna 2014 julkaistu Respawn Entertainmentin kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Se julkaistiin Windows-, Xbox 360- ja Xbox One-alustoille, mutta ei Xboxin kanssa kilpailevalle Sonyn PlayStation 4 -konsolille.


title: Titanfall

text: Pelille on julkaistu jatko-osa "Titanfall 2".


title: Titanfall

text: Metacritic-kerääjäsivustolla pelillä on 86/100 pistettä.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kiinan tasavalta oli itäaasialainen valtio vuosina 1912–1949, joka sijaitsi nykyisen Kiinan kansantasavallan ja Taiwanin alueella. Maan alkuvuosina siihen kuului myös nykyinen Mongolian alue. Kiinan tasavalta perustettiin Qing-dynastian kaatuessa vuonna 1911. Kiina ajautui kuitenkin pian sisällissotaan eri sotaherrojen välillä ja Japani miehitti maan pohjoisosia. Kiinan sisällissodan jälkeen 1949 tasavallan hallinto pakeni Taiwanin saarelle, jota se on joidenkin Etelä-Kiinan meren saarten lisäksi hallinnut ainoana alueenaan siitä lähtien. Kiinan tasavallan paikan manner-Kiinassa on tämän jälkeen perinyt Kiinan kansantasavalta.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kiinan Qing-dynastian ongelmaksi tuli 1800-luvun alussa kaksi seikkaa. Ensimmäinen oli sisäinen väestöpaine: 1700-luvun alusta 1800-luvun puoliväliin väestö kasvoi noin kolminkertaiseksi (ollen tuolloin noin 450 miljoonaa henkeä). Viljelysmaa ei kuitenkaan lisääntynyt samassa suhteessa; ainoastaan Mantsuriassa otettiin uusia alueita merkittävässä määrin viljelyyn 1800-luvulla alkaneen kiinalaissiirtolaisuuden myötä. Viljelyskasveissa tai -tekniikassa ei myöskään tapahtunut oleellista muutosta, eikä mitään ’teollista vallankumousta’ käynnistynyt. Väestönkasvu lisäsi kilpailua maasta, nosti maanvuokria ja paransi tilanomistajien asemaa. Se alensi valtaosan elintasoa, jopa kasvatti nälänhädän uhkaa huonoina vuosina.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Toinen ongelma oli ulkoisen paineen kasvu, kun länsivallat kiinnostuivat Kiinasta. Ne pystyivät nyt merenkulku- ja sotatekniikan kehityttä ensi kertaa vakavasti sekaantumaan sotilaallisella mahdillaan sen asioihin. Ne halusivat avata Kiinan markkinat kaupalle ja saada diplomatian sääntöjen mukaisen kohtelun, jota Kiinan keisari ei ’barbaareille’ suonut.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Koska Britannian tuottamat tekstiilit eivät tehneet kauppaansa Kiinassa, jossa parempilaatuiset käsintehdyt tekstiilit olivat suunnilleen saman hintaisia, maan kauppatase jäi alijäämäiseksi. Etenkään teekaupan rahoittamiseksi ei brittiläisillä ollut kiinalaista osapuolta kiinnostavia kauppa-artikkeleita tarjolla. Ison-Britannian valtio sai merkittäviä tuloja kassaansa teekaupasta saaduista tulli- ym. tuloista. Itä-Intian kauppakomppania alkoi tuottaa oopiumia Intiasta Kiinaan lisätäkseen myyntiään.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kiina kielsi oopiumin myynnin jo vuonna 1729, mutta lakia alettiin soveltaa vasta 1821. Kiinalaisten pyrkimys estää tuonti johti ns. ensimmäiseen oopiumsotaan (1840-1842). Sodan seurauksena britit saivat Kiinan avaamaan rajansa kansainvälisellekaupalle. Oopiumsodat päättäneet rauhansopimukset antoivat länsivalloille myös oikeuden määrätä Kiinan tullit alhaisiksi, mikä helpotti länsimaiden vientiä Kiinaan. Epäoikeudenmukaiset sopimukset ja sotakorvaukset pakottivat Kiinan lisäämään verotusta.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Ulkomaiden vaikutus lisääntyi jatkuvasti, uudet paikkakunnat avautuivat, länsivaltojen kansalaiset saivat ekstraterritoriaalioikeuksia eli pääsivät Kiinan tuomiovallan alaisuudesta. Vuosisadan lopulla ulkomaat saivat toimi-lupa alueita ja siirtomaita Kiinasta.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Sisäisesti Kiinaa ravisutti 1800-luvun puolivälissä suuret kapinaliikkeet, jotka pyrkivät kukistamaan mantsudynastian. Näistä huomattavin oi ns. Taiping-kapina, joka sai suuria osia Keski-Kiinaa haltuunsa. Kapinalliset pyrkivät toteuttamaan maan päällä Taivaallisen rauhan suuren valtakunnan ("Taiping tianguo"). Taipingit olivat ideologialtaan mielenkiintoinen ryhmä, sillä heidän opeissaan oli läntistä vaikutusta. Liikkeen johtajat olivat saaneet herätteitä kristillisestä propagandasta, joskin opissa oli myös kiinalaisesta perinteestä saatua ainesta.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Toiseksi kapinalla oli positiivinen yhteiskuntaihanne, joka edellytti radikaaleja muutoksia: maanjakoa, naisen aseman parantamista jne. Käytännössä uudistusten toteutus kangerteli: sota esti määrätietoisen politiikan ja toisaalta Taiping-liikkeen johtajat olivat kaikesta huolimatta paljon tasa-arvoisempia kuin liikkeen muut jäsenet. Taiping-valtion pääkaupunki Nanjing kukistui vuonna 1864.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Ulkoisen vaaran ja sisäisten vaikeuksien edessä oli jotakin tehtävä. Kapinoiden kukistumisen myötä Kiinan johtoon tuli ryhmä miehiä, jotka pyrkivät restauraatioon, maan vahvistamiseen perinteen pohjalla. He uskoivat pitkään, että entisiä menetelmiä voitiin jatkaa. Maata aloitettiin uudistamaan pitäen "kiinalaista oppia perustana ja käyttäen länsimaista tekniikkaa käytännöllisen hyödyn saamiseksi". Kiinnostuksen kohteena oli ennen kaikkea asetekniikkaa, kaivokset ja laivanrakennus. Tulokset eivät olleet kovin hyviä, sillä taloudellinen panostus niihin oli pientä ja yritykset vanhoillisten virkamiesten määräysvallan alla.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Sisäisen modernisaation ajatus kärsi haaksirikon vuosisadan vaihteessa. Ulkomaiden kilpailu oikeuksista Kiinassa kiihtyi, ja peliin liittyi aasialainen valta Japani. Tappio sodassa, Japania vastaan vuosina 1894-1895, aiheutti Kiinan intellektuellien keskuudessa uudistusajatusten leviämisen. Nyt haluttiin ottaa oppia, Japanin esikuvan mukaan, myös länsimaiden institutionaalisesta ja poliittisesta rakenteesta.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text:
Yleinen mielipide alkoi olla monarkiaa vastaan, jonka katsottiin tekevän uudistuksensa pakosta.
1890-luvulta lähtien oli syntynyt vallankumouksellisia liikkeitä, jotka avoimesti vaativat dynastian kukistamista. Uudistukset sen hallitessa olivat mahdottomia tai hyödyttömiä. Propagandassa mantšut kuvattiin jopa rodullisesti muukalaisiksi, jotka estivät kiinalaisten vallan. Tavoitteeksi tuli tasavalta ja vallankumous, kun uudistus ylhäältä käsin oli osoittautunut mahdottomaksi toteuttaa. Salaisia järjestöjä syntyi useita. Niiden jäsenet kuuluivat Kiinan yhteiskunnan moderneihin kerroksiin, teollisuudenharjoittajiin, opiskelijoihin ja uuden armeijan upseereihin.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Vallankumousliike oli ollut olemassa jo 1800-luvun lopulta lähtien. Se oli organisoitunut erityisesti Japanissa ja länsimaiden hallussaan pitämissä sopimussatamissa pääosin Sun Yat-senin ja tämän perustaman Tongmenghui-puolueen taakse. Osa Japanissa opiskelevista isänmaallisista opiskelijoista sen sijaan kannatti Liang Qichaon tai Kang Youwein uudistuslinjaa ja perustuslailliseen monarkiaan siirtymistä rauhanomaisin keinoin. Monet pelkäsivät, että ulkomaat käyttäisivät vallankumousta hyväkseen ja ottaisivat haltuunsa lisää kiinalaisia maita.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kiinan kaupunkeihin oli samaan aikaan muotoutunut uusi kansainvälisesti suuntautunut porvaristo, joka oli riippumaton vanhasta maanomistajaluokasta. Shanghain liikemiehet esittivät hyvin samansuuntaisia vaatimuksia kuin Pekingin radikaali älymystö. Uuden vaurauden löytänyt porvaristo vaati riippumattomuutta ja vapautta valtiosta. Se ei kuitenkaan ollut valmis seuraamaan uuden kulttuurin liikettä tämän kulkiessa kohti poliittista radikalismia.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Vuodesta 1910 lähtien yleinen tyytymättömyys kasvoi. Syksyllä 1911 tasavaltalaiset opintopiirit valmistelivat kapinaa Wuhanissa. He kirjoittivat myös Tongmenghui-puolueelle aikeestaan, mutta heitä ei otettu tosissaan. Samaan aikaan Sichuanissa lakkoiltiin ja paikallinen kuvernööri päätti pidättää mielenosoittajia. Tästä seurasi aseellinen yhteenotto ja keskushallinto lähetti mantšuarmeijan yksiköitä paikalle Wuhanista. Wuhanissa opintopiiriläiset räjäyttivät vahingossa pommin, ja asiaa tutkimaan lähteneet poliisit saivat käsiinsä opintopiirin jäsenlistan. Opintopiiriläisten peli olisi pelattu ellei vallankumous alkaisi heti, joten he päättivät yrittää. He ottivat haltuunsa ammusvaraston ja maakunnan rahavarat. Jostakin syystä jopa armeijan komentaja pakeni Wuhanista.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text:
Johtajakseen opintopiiriläiset valitsivat Li Yuanhongin, sillä hän oli hieman vanhempi ja arvovaltaisempi henkilö. Tämä onnistuikin suostuttelemaan maakuntaneuvoston perustuslailliset taaksensa. Muuallakin lähistöllä maakuntaneuvostot saatiin julistamaan alueensa itsenäisiksi. Johtoon valittiin aina joku paikallisesti merkittävä eliitin edustaja.
Keskushallinnossa katsottiin Yuan Shikain olevan oikea mies taltuttamaan kapina. Yuan ei kuitenkaan suostunut, mutta kun toiseksi soveliain henkilö murhattiin, yritettiin häntä suostutella keinolla millä hyvänsä. Yuan Shikai vaati ehtonaan että parlamentti oli perustettava ja hänen itsensä oli saatava valtaa. Perustuslaki julistettiinkin voimaan ja Yuan Shikai johdatti armeijansa kohti Wuhania. He etenivät nopeasti Hanyangiin asti, mutta viimeisenä erottimena olevaa jokea ei ylitetty vaan Yuan Shikai alkoi hakea kompromissia.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Tongmenghui halusi nyt mukaan vallankumoukseen ja lähetti ihmisiä organisoimaan joukkoliikettä eri kaupungeissa, mutta nämä tukahdutettiin helposti. Tongmenghuin edustajia oli kuitenkin Shanghaissa vallankumousta ajamassa ja puolue tunnustettiin valtakunnalliseksi vaikuttajaksi. Etelä-Kiinassa alkoi olla huomattava määrä itsenäiseksi julistautuneita maakuntia, ja Tongmenghui perusti Nanjingiin senaatin näitä edustamaan. Koska soveliasta keisaria ei ollut tarjolla, eliitin kannalta ainoa järkevä ratkaisu näytti olevan tasavallan perustaminen. Kaaosta ei haluttu ulkomaiden takia, Venäjä kuitenkin ehti painostaa Kiinan hyväksymään Ulko-Mongolian itsenäisyys ja britit jättämään Tiibetin rauhaan ja myöntämään ulkomaisille tuomiovalta myös kiinalaisten osalta sopimussatamissa.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kiinan tasavalta perustettiin virallisesti 1. tammikuuta 1912 Xinhai vallankumouksen jälkeen. Tasavalta korvasi Qing-dynastian ja päätti yli kaksituhatta vuotta kestäneen keisarivallan Kiinassa. Senaatin piti nyt valita presidentti, suosituimpia ehdokkaita olivat Yuan Shikai ja Li Yuanhong. Kompromissiksi eteläisen tasavallan väliaikaiseksi presidentiksi valittiin Sun Yat-sen vuonna 1912, ja tästä alkoi uusi ajanlasku tasavallassa. Tongmenghui muodosti uuden hallituksen, jolla oli kuitenkin valtaa vain Shanghain seudulla, sillä läheskään kaikki etelän itsenäistyneet maakunnat eivät tunnustaneet Nanjingin senaattia ja pohjoisessa valta kuului yhä Qing-keisarille. Sun Yat-sen havaitsi, että Yuan Shikai oli ainoa, jolla oli ulkomaistakin kannatusta. Hän ilmoitti, että Yuan Shikai nimitettäisiin presidentiksi, jos Pohjois-Kiina liittyisi tasavaltaan.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Yuan Shikai alkoi neuvotella asiasta hovin kanssa, sillä osa hänen omista sotilaistaankin kannatti tasavaltaa. Yuan lupasi turvata mantšukeisarihuoneen turvallisuuden Kielletyssä kaupungissa, eikä hovi voinut muuta kuin suostua ehtoihin. Niinpä Yuan Shikai nimitettiin presidentiksi ja hänen painostuksestaan parlamentti muutti Pekingiin, joka pysyi Kiinan pääkaupunkina.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Tohtori Sun Yat-senin ja Sung Tšiao-jenin suraajilla, jotka muodostivat "Kuomintang"-puolueen (Kansallinen kansanpuolue) oli parlamentissa enemmistö. Kaksipuoluejärjestelmän toisena puolueena toimi Edistyspuolue. Kiinan tasavallan ensimmäiset vaalit järjestettiin vuosien 1912 ja 1913 taitteessa. Koko maan kattaneissa vaaleissa valittiin edustajat kaksikamariseen kansalliskokoukseen sekä maakuntien edustuslaitoksiin. Äänioikeus oli vain koulutetuilla ja varakkailla miehillä, mutta tämäkin oli selvä parannus keisarivallan loppuaikoina järjestettyihin vaaleihin. Vaalit olivat historiallisesti merkittävät, sillä niissä kilpaili vallasta kaikkiaan kolmisensataa poliittista yhdistystä.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kuomintang voitti vaalit selvästi ja sai enemmistön parlamenttipaikoista. Vaalit osoittivat, että vaikka vallankumouksellisilla ei ollut hallussaan merkittäviä hallintovirkoja, heillä oli selvästi kannatusta ja tukijoita. Äänestäjät yhdistivät Kuomintangin onnistuneeseen vallankumoukseen. Puolueen siivitti vaalivoittoon myös lupaus paikallisesta itsehallinnosta, jota muut puolueet eivät ajaneet.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Parlamentissa Kuomintangin vastustajana oli Edistyspuolue, jossa toimi perustuslaillista monarkiaa aiemmin kannattaneita kiinalaisia. Yuan Shikaita tukenut Edistyspuolue oli kansallispuolueen tavoin useiden pienpuolueiden yhteenliittymä. Kaksipuoluejärjestelmän edellytyksen olivat olemassa, mutta siihen ei parlamentin lyhyen toiminnan aikana päästy. Tämä johtui siitä, että kansalliskokoukseen valitut edustajat vasta opettelivat toimimaan parlamentissa. Poliittinen oppositio oli edelleen vieras käsite, enemmistöpäätösten sijaan haettiin yksimielisyyttä ja henkilökohtainen lojaalius hallitsi poliittisia suhteita.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Helmikuussa 1913 pidetyissä vaaleissa Kuomintang voitti 269 paikkaa 596:sta ja kohosi suurimmaksi puolueeksi. Sung Tšiao-jenin oletettiin kohoavan tämän jälkeen pääministeriksi ja mahdollisesti presidentti Yuan Shikain haastajaksi valtakamppailussa. Kansalliskokouksen odotettiin myös säätävän uuden perustuslain. Sung kannatti parlamentaristista järjestelyä, jossa hallitus olisi vastuussa ensisijaisesti parlamentille eikä presidentille. Kun Sung oli lähdössä Shanghaista Pekingiin, häntä ammuttiin 20. maaliskuuta 1913 hänen ollessaan nousemassa junaan. Hän kuoli kaksi päivää myöhemmin vain 30-vuotiaana. Aihetodisteiden ja ampujan tunnustuksen perusteella murhan järjestäjäksi epäiltiin pääministeriä tai jopa presidentti Yuan Shikaita itseään.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Sungin salamurha sai Sun Yat-senin tukijoineen yrittämään niin sanottua Kiinan toista vallankumousta Yuan Shikain syrjäyttämiseksi. Seitsemän maakuntaa julistautui itsenäisiksi Yuan Shikain nimitellessä kenraalejaan kuvernööreiksi. Tällöin Kuomintang julisti toisen vallankumouksen alkaneeksi, mutta sillä ei ollut riittävää tukea minkään aikaansaamiseksi. Yuan Shikain Beiyang-armeija kukisti alkavan kapinan ongelmitta ja maakunnat liitettiin entistäkin tiiviimmin Yuan Shikain alaisuuteen. Vuoden sisällä hän erotti kaikki Kuomintangin edustajat parlamentista, hajotti parlamentin ja hankki itselleen diktatorisen aseman. Kuomintang kiellettiin vuonna 1913 ja se toimi sen jälkeen maanpaossa Japanissa.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Perustuslainmuutoksessa nimitykset ja lakien säätäminen siirrettiin presidentin tehtäviksi. Parlamentti lopetti kokoontumisensa, presidentin valtakautta pidennettiin eikä valtakauden päättymisen jälkeen tarvittu vaaleja. Sotilasdiktatuuri piti maan kasassa, mutta maakunnat painoivat omia rahojaan ja hoitivat rahapolitiikan muutenkin pääosin itsenäisesti. Niinpä Yuan Shikai joutui turvautumaan ulkomaihin rahaa saadakseen, ulkomaille myönnettiin rautatieoikeuksia ja suolaveron kanto, pian myös budjetin ja tullien valvonta.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kun lännessä käytiin ensimmäistä maailmansotaa, Japanin hallitus lähetti Katō Takaakin laatimat 21 vaatimusta Kiinalle uhaten tehdä Kiinasta protektoraatin. Yuan Shikai suostui neuvotteluissa Japanin vaatimuksiin, mikä romahdutti hänen kannatuksensa täysin, jopa armeijan sisällä. Arvovaltaa saadakseen Yuan Shikai päätti julistautua keisariksi 1914. Keisarivallan palauttamisesta tehtiin virallinen päätös vuonna 1915, minkä seurauksena Yunnan julistautui itsenäiseksi ja Sichuan alkoi kerätä omaa armeijaa. Ulkomaillakin vastustettiin keisarihanketta ja lopulta Yuan Shikai suostui luopumaan ajatuksesta.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kiinan ensimmäinen presidentti Yuan Shikai piti nuorta tasavaltaa koossa armeijansa avulla. Beiyangin armeija oli maan parhaiten koulutettu ja varustettu sotajoukko, joka pysyi yhtenäisenä komentajansa alaisuudessa. Yuanin kuoltua vuonna 1916 Kiina muuttui nopeasti sotaherrojen keskinäisen taistelun tantereeksi.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Yuan Shikai oli Kiinan armeijoiden uudistajista ja kehittäjistä merkittävin. Hänen kuoltuaan Beiyangin armeija hajosi kilpaileviin ryhmittymiin, joiden johdossa olivat Yuanin entiset upseerit. Anhuin ryhmää johti Duan Qirui, joka oli aikanaan yksi Kiinan voimakkaimpia sotaherroja. Zhilin ryhmän johdossa oli Feng Guozhang ja Fengtianin ryhmää johti Zhang Zuolin.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Beiyangin armeijasta hajonneet ryhmittymät taistelivat keskenään siitä, kuka saisi Pekingin hallintaansa. Pääkaupunkia hallussaan pitänyt sotaherra saattoi edustaa koko Kiinaa, sillä ulkomaat tunnustivat Pekingissä valtaa pitäneen hallituksen maan legitiiminä hallituksena. Pääkaupungin valtaamalla pääsi käsiksi tullimaksuihin ja saattoi hakea ulkomailta lainoja. Sotaherrojen keskinäinen taistelu johti siihen, että valta pääkaupungissa vaihtui tiuhaan tahtiin. Samaan aikaan kun Pohjois-Kiinan sotaherrojen taistelivat Pekingin hallinnasta kansallisen yhtenäisyyden nimissä, kannattivat Etelä-Kiinan sotaherrat maakuntien riippumattomuutta.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Keisarivallan kukistuminen oli saanut Kiinassa keskipakoiset voimat vahvistumaan. Niin kauan kuin Yuan Shikai eli, hän kykeni pysyttämään maan valtansa alla. Hänen kuoltuaan 1916 Pekingin keskushallituksen merkitys kutistui vähiin. Vaikka maa muodollisesti pysyi yhtenä valtiona, sen eri osia hallitsivat tosiasiassa riippumattomat johtomiehet, joiden valta perustui sotilaalliseen mahtiin. Nämä ns. maakuntakenraalit erosivat poliittisilta tunnuksiltaan, mutta yhteistä heille oli se, että oma etu oli kuitenkin tärkein. Sotaherrat ja heidän muodostamansa klikit taistelivat vallasta ja pyrkivät asettamaan omia miehiään myös virallisen hallituksen johtoon. Ulkovalloista eritoten Japani pystyi sekaantumaan tähän kamppailuun. Hajaannuksen aikaa kesti äärimmäisessä muodossaan kymmenkunta vuotta, mutta eräät sotaherrat hallitsivat alueitaan jokseenkin suvereenisti aina kansantasavallan perustamiseen asti.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Sotaherrat kouluttivat joukkonsa kuuliaisiksi komentajalleen. Joukkoihin ei kuitenkaan ollut luottamista: karkuruus taisteluissa oli yleistä ja puolta vaihdettiin sen mukaan, kuka maksoi parhaiten. Usein sotilaat olivat tavallisia maanviljelijöitä, jotka otettiin väkisin palvelukseen.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Sotaherrojen kaudella olikin tuhoisat vaikutukset maanviljelyyn ja kaupankäyntiin Kiinassa. Lukuisat sodat, joihin enimmillään osallistui kaksi miljoonaa miestä, tuhosivat viljelysmaita. Kiinan tulvanestojärjestelmät tarvitsivat jatkuvaa korjausta ja ylläpitoa, ja heikkenivät nopeasti välinpitämättömyyden ja tuhojen seurauksena. Tämä johti osaltaan vuoden 1929 nälähätään. Maanviljelijöitä pakotettiin myös tuottamaan oopiumia, koska sen myynnillä saattoi rahoittaa sotimista.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Sotaherrojen valtakausi osoitti, ettei tasavaltaisuus kyennyt täyttämään kungfutselaisuuden jättämää aukkoa Kiinaa yhdistävänä ideologiana. Poliittinen valta perustui vahvoihin sotajoukkoihin, ei tyhjiin ajatuksiin ja ihanteisiin. Sotaherrojen kauden vaikutuksesta sekä kansallispuolue Kuomintang että kommunistit saivat riveihinsä sotilaskoulutuksen saaneita miehiä.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kulttuurin alalla nämä vuodet olivat kuitenkin uutta luovia, sillä ns. Uudenkulttuurin liike syntyi. Se koetti luoda modernin kulttuurin, joka olisi lähempänä kansaa ja kykenisi vahvistamaan Kiinan asemaa. Liike muuttui selvemmin poliittisesti, kun ensimmäisen maailmansodan jälkeen kiinalaiset huomasivat japanilaisten lisänneen suurvaltojen suostumuksella valtaansa Kiinassa. Tieto johti suuriin opiskelijoista alkunsa saaneisiin mielenosoituksiin 1919. Toukokuun neljännen päivän liike merkitsi kansallisen liikkeen uutta nousua. Liikehdintä levisi myös kaupunkien uuden keskiluokan ja työväenluokan pariin. Se levitti modernia kansallismielisyyttä sekä sosialismia Kiinassa.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: 1920-luvun alussa Kuomintang-puolue pystyi vahvistumaan ja saamaan tukialueita Etelä-Kiinasta. Se haki apua Neuvostoliitolta, joka suurvalloista tuntui ainoalta Kiinan kansalliseen liikkeeseen myötämielisesti suhtautuvalta valtiolta. Neuvostoliitto uskoi, että se tarvisti yhteistyötä anti-imperialistisen ja kansallisen porvarillisen puolueen kanssa. Kuomintang taas näki Lokakuun vallankumouksen suhteellisen alikehittyneen maan kansallisena vallankumouksena. Se myös oppi Neuvostoliitolta, kuinka rakennetaan maata holhoava, demokraattista sentralismia periaatteena käyttävä ja elitistinen puolue ja sen komennossa oleva puoluearmeija. Uuden Kuomintangin ideologiaksi tulivat anti-imperialismi, kansallismielisyys sekä vähäosaisten aseman parantaminen, jota voitiin kutsua sosialismiksi, mutta johon ei sisältynyt maan sisäistä luokkataistelua.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Ehdokkaita Sun Yat-senin seuraajaksi oli paljon eikä kukaan heistä oikein erottunut edukseen. Tšiang Kai-šek toimi välittäjänä ääriliikkeiden välillä ja sai siten arvostusta osakseen. Hän johdatti Kuomintangin sotaretkelle 1926–1928. Se hyökkäsi kahtena osastona, läntisessä osastossa olivat vasemmistolaiset ja se eteni Wuhaniin. Itäistä osastoa johti Tšiang Kai-šek ja se eteni Shanghaihin. Hän piti sitkeästi koossa armeijansa ja vapautti monet alueet sotaherrojen mielivallasta. Shanghaissa paikallinen työväenliike oli ottanut vallan jo ennen Kuomintangin saapumista, mutta yllättäen Tšiang Kai-šek kielsikin työväenliikkeen ja järjesti teurastuksen Shanghaissa. Pian muissakin kaupungeissa kukistettiin ammattiyhdistysliikkeet.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kuomintangin Wuhanin siipi perusti uuden hallituksen, jossa kommunistitkin olivat mukana. Se julisti Tšiang Kai-šekin pois viralta, muttei sillä ollut keinoja toteuttaa tätä. Tšiang Kai-šek ilmoitti perineensä Sun Yat-senin vallan ja julistautui uuden hallituksen päämieheksi Nanjingissa. Syksyn sadonkorjuukapinan jälkeen Wuhanin hallitus kuitenkin sanoutui irti kommunismista ja palautui Tšiang Kai-šekin linjalle. Tämä toi mukanaan myös tärkeitä liittolaisia pohjoisessa, ja pian Kuomintang lähtikin jatkamaan sotaretkeään pohjoiseen kahtena rintamana. Sotaherrojen keskinäisen kahinoinnin vuoksi Kuomintang onnistui päihittämään ennalta ylivoimaiset vastustajansa ja valtasi Pekingin vuonna 1928.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kuomintang pääsi yrittämään ohjelmansa toteuttamista ensimmäisenä. Tšiang Kai-šekin johtamat nationalistit nousivat Kiinassa valtaan oman armeijansa avulla ja kansansuosion tukemana. Sotaherroja vastaan suunnattu Pohjoinen sotaretki onnistui niin hyvin, että Tšiang saattoi perustaa Nanjingiin hallituksen vuonna 1928. Ulkomaiden tunnustama Nanjingin hallitus vaikutti lupaavimmilta hallitukselta Kiinassa lähes kahteen vuosikymmeneen.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Nationalistit perustivat Kiinaan maan ensimmäisen nykyaikaisen hallituksen. Hallinto jakautui Sunin oppien mukaan viiteen haaraan eli yuaniin. Lakiasäätävän, toimeenpanevan ja oikeudellisen yuanin lisäksi kiinalaisesta perinteestä otettiin mukaan hallinnollinen yuan ja virkamiestutkinnoista vastaava yuan. Näiden yläpuolella valtaa käytti tasavallan presidentti Tšiang Kai-šek. Nationalistien Kiina oli kommunistisen Kiinan tapaan yhden puolueen valtio. Kuomintangin oli määrä ohjata ja valistaa kiinalaisia siihen saakka, kunnes maa olisi kypsä demokratialle.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kuomintang aloitti valtaan päästyään valtiojohtoisen kampanjan Kiinan teollistamiseksi ja kehittämeksi, ja kommunistit jatkoivat myöhemmin siitä, mihin nationalistit jäivät. Kiinan pankki- ja luottolaitosten nykyaikaistamisen lisäksi Kuomintangin valtakaudella maan rauta- ja maantieverkostoa kehitettiin merkittävästi. Ulkopolitiikassa Nanjingin hallitus onnistui vähentämään ulkomaiden erityisoikeuksia, jotka olivat 1800-luvulta lähtien suututtaneet kiinalaisia.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Sun Yat-senin tavoitteena oli viedä loppuun vuoden 1911 tasavaltalaisvallankumous, ja Tšiang Kai-šek näki itsensä Sunin työn jatkajana. Valtaan päästyään ja Tšiangin johtamana Kuomintang kuitenkin muuttui vallankumouksellisesta puolueesta yhteiskuntaa säilyttäväksi voimaksi. Nanjingin hallitus ei arkaillut lain ja järjestyksen ylläpitämisessä. Vainon kohteena olivat varsinkin kommunistit tai "bandiitit", kuten Tšiang heitä kutsui.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Yhteiskunnallisten uudistusten tarvetta kuvaa se, että 1930-luvun alussa Kiinan kuolleisuusluku oli maailman korkein. Sunin kehittämä Kansan hyvinvoinnin periaate sisälsi ajatuksen tasa-arvoisesta maanomistuksesta, mutta sen toteuttaminen osoittautui Nanjingin hallitukselle mahdottomaksi. Kuomintang tukeutui vallanpidossaan tilanomistajaluokkaan, eikä kyennyt toteuttamaan maauudistusta ennen kuin sisällissodan jälkeen Taiwanin saarella. Neljä viidesosaa kiinalaisista asui 1930-luvulla edelleen maaseudulla, ja kun Kuomintang ei näyttänyt ajavan heidän etuaan, saivat syrjäseuduille ajetut kommunistit uusia tukijoita.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kuomintang hallitsi pääosaa Kiinasta noin kymmenen vuoden ajan aina Japanin hyökkäykseen vuonna 1937. Koko valtakautensa ajan nationalistit kärsivät maan epäyhtenäisyydestä. Kommunistien lisäksi uudet sotaherrat nousivat vastustamaan Nanjingin hallitusta. Kaikesta huolimatta Kiinassa tapahtui Kuomintangin aikana edistystä. Japani ei nimittäin hyökännyt Kiinaan, vain siksi että se oli heikko, vaan koska Kiinan vahvistuminen koettiin uhaksi.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kuomintangin ideologia oli kuitenkin kuollut pitkälti Sun Yat-senin myötä eikä merkittäviä uudistuksia tehty. Oikeastaan Nanjingin hallituksen valta ulottui vain noin 8 %:iin Kiinasta. Puolue piti yllä yksinvaltaa ja toimi kovaotteisesti kansalaisia kohtaan. Virkakoneisto oli korruptoitunut ja tehoton. Vuonna 1938 perustettiin Uuden elämän liike edistämään fasismia ja Tšiang Kai-šekin johtajakulttia. Kuomintang joutui toimimaan yhteistyössä paikallisten sotaherrojen kanssa, koska sillä ei ollut voimavaroja heidän vallastariisumisekseen. Kuomintangin vastustusta nosti se, ettei se toimineet aktiivisesti Japanin uhan purkamiseksi.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Japanin aikeet Kiinaa kohtaan oli helposti havaittavissa jo vuonna 1932 Japanin miehitettyä Mantšurian ja perustettua sinne nukkevaltiokseen Mantšukuon. Mantšurian menetys oli kova isku myös Kiinan taloudelle, sillä siellä oli paljon teollisuustuotantoa ja kaivoksia. Sen sijaan että toimenpidettä olisi pidetty sodan aloituksena, Tšiang Kai-šek valitti asiasta Kansainliitolle, joka oli kuitenkin voimaton Japanin suhteen. Japanilaiset levittäytyivät hiljalleen myös Mantšurian ulkopuolelle.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kommunistit halusivat yhdistää voimansa Kuomintangin kanssa Japanin pysäyttämiseksi, sillä hyökkäys oli selvästi odotettavissa. Kommunistit muuttivatkin politiikkaansa sovinnollisemmaksi Kuomintangia kohtaan esittäen välirauhaa. Kuitenkin yhteistyö saatiin aikaan vasta kun Tšiang Kai-šek joutui omien kenraaliensa sieppaamaksi joulukuussa 1936. Nämä pakottivat hänet allekirjoittamaan yhteisrintamasopimuksen. Samaan aikaan Japani kiristi tahtiaan edetessään Kiinaan. Niin sanottu Marco Polon sillan välikohtaus 7. heinäkuuta 1937 merkitsi täysimittaisen sodan syttymistä maiden välille. Kuomintang ei vieläkään ollut halukas sotimaan japanilaisia vastaan, vaan piti päätavoitteenaan kommunistien kaatamista. Se järjesti hyökkäyksiä myös kommunisteja vastaan, vaikka nimellisesti olikin mukana yhteisrintamassa.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Japani eteni nopeasti pitkin Kiinan rannikkoa ja oli vallannut sen koko pituudelta vuonna 1938. Kuomintang kärsi jatkuvasti tappioita japanilaisia vastaan, kun taas kommunistit iskivät maaseudulta japanilaisten selustaan ja saavuttivat voittoja. Japanilaiset pitivät kaupunkeja hallussaan, mutta maaseutu pohjoisessa päätyi pitkälti kommunistien käsiin. Menestys, kurinalaisuus ja talonpoikien hyvä kohtelu nostivat kommunistien suosiota ja heidän voimavaransa armeija mukaan lukien voimistui erittäin nopeasti Japanin vastaisen sodan aikana.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Linjat sodassa pysyivät kutakuinkin vuoden 1938 asemissa toisen maailmansodan loppupuolelle saakka. Japanin oukkojen huolto oli riippuvainen Japanin ja Kiinan välisestä rahtilaivaliikenteestä, ja amerikkalaisten pommitukset haittasivat sitä. Tämän vuoksi Japani pyrki vuoden 1944 loppuun saakka hyökkäämään Yhdysvaltain Itä-Aasian lentokentille. Lopulta Kiinan-rintama jäi eristyksiin Japanin muista rintamista. Sota jatkui siihen saakka kunnes Japani antautui Yhdysvalloille maailmansodan päätteeksi vuonna 1945. Japanilaisten peräännyttyä sekä Kuomintang että kommunistit kiiruhtivat ottamaan haltuunsa vapautuvaa maata ja takavarikoimaan japanilaisten aseita.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Japanin peräännyttyä alkoivat taistelut Kuomintangin ja kommunistien välillä toden teolla. Maailmansodan päättyessä Kuomintang oli voimiltaan ylivertainen, ja kommunisteilla oli vahva asema vain maan pohjoisosassa. Mahdollisesti he saivat aseistusta Neuvostoliitolta. He arvioivat sodan muodostuvan pitkäksi ja pyrkivät siksi välttämään sen syttymistä. Kommunistit aloittivat maauudistuksia hallisemillaan alueilla, ettei riitaa Kuomintangin kanssa suotta syntyisi. Osapuolten välit kuitenkin kärjistyivät, ja sota syttyi keväällä 1946 Mantšuriassa. Sodan aikana jatkuvasti kasvaneella kommunistien Kiinan kansanarmeijalla oli sodan päättyessä riveissään jopa 13 miljoonaa sotilasta, joten sen ei enää tarvinnut käydä vain pientä sissisotaa Kuomintangin joukkoja vastaan. Kuomintang puolestaan sai aseellista ja rahallista tukea Yhdysvalloista. Tästä huolimatta kommunistit levittivät valta-aluettaan ripeään tahtiin. Sota oli käytännössä ratkennut vuoden 1948 aikana, ja seuraavana vuonna kommunistit hyökkäsivät maan eteläosaan.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Vallankumouksen loppuvaiheessa vuonna 1949 lähes kaksi miljoonaa johtavaan luokkaan kuuluvaa henkilöä pakeni manner-Kiinasta, erityisesti Nanjingin kaupungista, Formosan saarelle ja otti nimen Taiwan. Koska kommunisteilla ei ollut laivastoa, he eivät voineet seurata perässä. Niinpä Kiinan tasavalta jatkoi olemassaoloaan Taiwanilla, virallisen tulkinnan mukaan sieltä hallitaan myös Manner-Kiinaa, Manner-Kiinan puolella Taiwan lasketaan osaksi Kansantasavaltaa.


title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Kiinan tasavalta pyysi 3. tammikuuta 1950 Yhdysvaltojen apua Taiwanin puolustamiseksi. Yhdysvallat kieltäytyi pyynnöstä kaksi päivää myöhemmin.


title: Otto Kittel

text: Otto "Bruno" Kittel (21. helmikuuta 1917 – 14. helmikuuta 1945) oli saksalainen Luftwaffen hävittäjälentäjä sekä hävittäjä-ässä Toisessa maailmansodassa. Hänellä oli neljänneksi eniten ilmavoittoja koko maailman sotahistoriassa näihin päiviin asti, sillä niitä oli 267 kappaletta. Kittel sai 230 pudotusta saatuaan sotilasansiomerkkinä rautaristin ritariristin tammenlehvillä sekä miekoilla. Kittelin pudotussuhde oli 2.18.


title: Otto Kittel

text: Yliluutnantti Otto Kittel taisteli sekä Messerschmitt Bf 109  -hävittäjäkoneilla että Focke-Wulf Fw 190 -tyypin koneilla itärintamalla, jossa keräsi kaikki taisteluvoittonsa. Kittel palveli ainoastaan JG 54 "Grünherz" (suom. "Vihersydän") -hävittäjäyksikössä, aina Latviassa tapahtuneeseen kaatumiseensa saakka. Hän ehti lentää 583 taistelulentoa ja tulla kahdesti alas ammutuksi, sekä viettää lyhyen ajan sotavankeudessa. Kittel kaatui ilmataistelun aikana, kun sai Iljushin Il-2:n taka-ampujan lähettämistä luodeista kuolettavan osuman.


title: Major League Lacrosse -kausi 2001

text: Major League Lacrosse -kausi 2001 oli Major League Lacrossen ensimmäinen kausi. Kauteen osallistui kuusi joukkuetta, jotka kukin pelasivat runkosarjassa neljätoista ottelua. Kausi alkoi 7. kesäkuuta ja mestaruusottelu pelattiin 3. syyskuuta John F. Kennedy Stadiumilla Bridgeportin kaupungissa.


title: Major League Lacrosse -kausi 2001

text: Kuusi joukkuetta oltiin jaettu kahteen divisioonaan: "American" divisioonassa pelasivat Boston Cannons, Bridgeport Barrage sekä Long Island Lizards. "National" divisioonan joukkueet olivat Baltimore Bayhawks, New Jersey Pride ja Rochester Rattlers.


title: Major League Lacrosse -kausi 2001

text: Joukkueet pelasivat divisioonansa sisällä yhteensä kahdeksan ottelua ja toisen divisioonan joukkueita vastaan yhteensä kuusi ottelua. Runkosarjan paras oli "American" divisioonan Long Island Lizards, jonka voittoprosentti oli 75,0 prosenttia. "National" divisioonan voitti Baltimore, jonka voittoprosentti oli 68,8 prosenttia.


title: Major League Lacrosse -kausi 2001

text: Pudotuspeleihin pääsi siis molempien divisioonien kaksi parasta. Välieräottelut pelattiin 1. syyskuuta John F. Kennedy Stadiumilla Bridgeportin kaupungissa.


title: Major League Lacrosse -kausi 2001

text: Enmäisessä välierässä kohtasivat Long Island ja Rochester. Long Island voitti ensimmäisen neljänneksen 3–5, mutta hävisi kaksi seuraavaa. Viimeiselle neljännekselle lähdettiin ROchesterin 8–7 johdosta. Long Island voitti kuitenkin viimeisen neljänneksen 4–5, joten peli meni jatkoajalle. Jatkoajalla lopulta Long Island oli parempi, edeten loppuotteluun maalein 12–13. Välierän paras pelaaja oli Long Islandin Paul Gait, joka teki ottelussa kolme maalia: mukaan lukien voittomaalin jatkoajalla.


title: Major League Lacrosse -kausi 2001

text: Toisessa välierässä kohtasivat Baltimore sekä Boston. Kahden neljänneksen jälkeen Baltimorella oli tukeva 4–8 johto, mutta jo kolmannen neljänneksen jälkeen tilanne oli enää 7–9. Boston voitti vielä viimeisenkin neljänneksen, mutta vain maalein 4–3. Loppulukemat olivat siis 11–12 Baltimorelle. Ottelun parhaaksi valittiin Baltimoren maalivahti Greg Cattrano.


title: Major League Lacrosse -kausi 2001

text: Loppuottelussa kohtasivat siis 3. syyskuuta Long Island ja Baltimore. Ottelun ensimmäinen neljännes oli tasainen, sen päättyessä maalein 3–3. Toinen neljännes ratkaisi jo ottelun, sillä Long Island vei sen maalein 5–1. Kolmannen neljänneksen jälkeen tilanne oli Long Islandin hyväksi 12–9. Long Island voitti vielä viimeisenkin neljänneksen, kirjaten mestaruuslukemiksi maalit 15–11. Loppuottelun paras pelaaja oli Long Islandin Paul Gait, joka teki ottelussa peräti seitsemän maalia. Ottelua oli seuraamassa 6 745 katsojaa.


title: Major League Lacrosse -kausi 2001

text: Kauden päätteeksi jaettiin seuraavat palkinnot:


title: Major League Lacrosse -kausi 2001

text: MLL palkitsi viikoittain liigan parhaan hyökkäävän ja puolustavan pelaajan:


title: Tammisaaren museokeskus EKTA

text: EKTA Museum on Tammisaaressa sijaitseva museo, joka toimii myös Länsi-Uudenmaan maakuntamuseona. Vuoteen 2006 saakka EKTA tunnettiin Tammisaaren museona, joka on perustettu 1906.


title: Tammisaaren museokeskus EKTA

text: Samassa kaupunkikorttelissa sijaitsevaan kokonaisuuteen kuuluvat museon perusnäyttelyä esittelevä Museohalli sekä Porvaristalo ja Valokuvaamo. Museon vuonna 2006 avattu perusnäyttely on nimeltään "Kaikkien aikojen Raasepori". Toinen EKTA:n pysyväisnäyttely on kuvataiteilija Helene Schjerfbeckiä esittelevä "Helene Schjerfbeckin elämä ja taide", joka avattiin 2012.


title: Tammisaaren museokeskus EKTA

text:
Punatiilestä muurattu Museohalli rakennettiin vuonna 1963 arkkitehti Ola Hanssonin piirustusten mukaan. Vuonna 2005 valmistui Kasper Järnefeltin suunnittelema lisärakennus, jonne sijoitettiin EKTA:n uusi perusnäyttely. Vanhassa Museohallissa järjestetään nykyään vaihtuvia näyttelyjä.
Porvaristalo on 1790-luvulta peräisin oleva varakkaan porvarin puurakenteinen asuintalo, joka vuodesta 1857 lähtien oli kelloseppämestari Anders Johan Blomqvist omistuksessa. Hänen tyttäreltään se päätyi Tammisaaren kaupungin haltuun 1947 ja kotimuseona se on toiminut vuodesta 1949 lähtien. Porvaristalon punamultainen ulkorivi on rakennettu 1824.
Valokuvaamo eli Lindbladin talo esittelee 1950-luvun valokuvaajan työtiloja. Rakennus on peräisin 1730-luvulta ja se siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1961. Talossa ovat valokuvaaja Harry Holmströmin ateljee, pimiö sekä valokuvaustarvikkeita myynyt kauppa. Lisäksi tiloissa on näyttelillä vanhoja kameroita.


title: Jesse Hubbard

text: Jesse Hubbard (18. syyskuuta 1975) on entinen yhdysvaltalainen haavipalloilija. Hubbard pelasi ammattilaisena sekä National Lacrosse Leaguessa että Major League Lacrossessa.


title: Jesse Hubbard

text: Hubbard pelasi NCAA:ssa Princetonin yliopiston joukkueessa vuosina 1995–1998. NCAA-vuosinaan Hubbard valittiin Ivy Leaguen vuoden pelaajaksi, vuoden tulokkaaksi, neljä "All-American" tunnustusta Yhdysvaltain yliopistojen lacrossesäätiötä, neljä Ivy Leaguen mestaruutta sekä kolme kansallista mestaruutta. Hubbardin nimissä on Princeton sekä yhden kauden että uran maaliennätys.


title: Jesse Hubbard

text: NLL:ssä Hubbard nimettiin kauden tulokkaaksi kaudella 1999. Hubbard siirtyi MLL-liigaan vuonna 2001, pelaten aina vuoteen 2008 New Jersey Priden riveissä. Vuonna 2008 hänet kaupattiin Los Angeles Riptideen, josta hänet kaupattiin vuonna 2009 Washington Bayhawksiin. Hubbard kuitenkin kärsi loukkaantumisesta ennen kauden alkua, eikä pelannut lainkaan kaudella 2009. Tämän jälkeen hän myös lopetti uransa kokonaan.


title: Jäävesihaaste

text: Jäävesihaaste () on kesällä 2014 sosiaalisessa mediassa levinnyt tempaus, jonka tarkoituksena on lisätä tietoisuutta lihaksia rappeuttavasta ALS-taudista sekä kerätä rahaa sen tutkimukseen. Haasteeseen osallistuvan pitää kaataa päälleen ämpärillinen jäävettä, minkä jälkeen hän saa haastaa vastaavaan tempaukseen haluamansa henkilön. Jääveden kaato pitää suorittaa tietyn ajan kuluessa haasteen saamisesta tai muutoin haastettu on velvoitettu lahjoittamaan sovitun summan ALS-taudin tutkimuksen hyväksi. Myös haasteen suorittanut voi osallistua lahjoitukseen pienemmällä summalla.


title: Jäävesihaaste

text: Jäävesihaaste tuli tunnetuksi Yhdysvalloissa heinäkuun 2014 aikana ja se levisi nopeasti myös muualle maailmaan. New York Timesin mukaan Facebookissa oli elokuun puoliväliin mennessä jaettu yli 1,2 miljoonaa jäävesihaastevideota. Tempaukseen on osallistunut lukuisia julkisuuden henkilöitä, muun muassa Yhdysvaltain entinen presidentti George W. Bush, joka haastoi mukaan Bill Clintonin. Barack Obama sen sijaan kieltäytyi haasteesta ja maksoi 100 dollarin suuruisen summan.


title: Jäävesihaaste

text: Suomeen jäävesihaaste saapui elokuussa 2014. ja Lihastautiliitto keräsi haasteen avulla 62 000 euroa. Osa kampanjan tuotoista käytettiin Suomessakin tutkimukseen ja osalla taas rahoitettiin sairastuneiden elämänlaadun parantamista.


title: Jäävesihaaste

text: Jäävesihaasteessa käytettiin tehokkaasti hyväksi sosiaalisen median verkostoja. Kampanja sai alkunsa yksityishenkilöiden halusta kerätä rahaa ALS-taudin parantamiseen tähtäävään tutkimukseen . Jäävesihaaste on eräs menestyksekkäimpiä sosiaalisessa mediassa toimineita varainhankintakampanjoita.


title: Jäävesihaaste

text: Jäävesihaasteen tuotoilla tehdyssä tutkimuksessa löytyi uusi tautiin vaikuttava geeni, ja löydön avulla pyritään kehittämään hoitoa.


title: J. V. Snellman -palkinto

text: J. V. Snellman -palkinto on Helsingin yliopiston vuodesta 1981 lähtien vuosittain jakama palkinto ansiokkaasta tieteellisen tiedon välittämisestä. Vuonna 2015 palkintosumma oli 6 000 euroa.


title: J. V. Snellman -palkinto

text: Lähde (1981–2012)


Aikakauslehtien Liiton J. V. Snellman -palkinto on Aikakauslehtien Liiton vuodesta 1981 lähtien myöntämä palkinto henkilölle, joka on ansiokkaasti toiminut aikakauslehdistön aseman ja arvostuksen puolesta. Palkinto on suuruudeltaan 2 000 euroa.


title: Aikakauslehtien Liiton J. V. Snellman -palkinto

text: Lähde:


title: Kalevalaseuran palkinto

text: Kalevalaseuran palkinto on Kalevalaseuran vuodesta 2002 lähtien joka kolmas vuosi myöntämä palkinto henkilölle, joka toiminnallaan on tehnyt kansanrunoutta, Kalevalaa tai suomalaiskansallista kulttuuria merkittävästi tunnetuksi. Palkinto on 10 000 euron suuruinen.


title: Kalevalaseuran palkinto

text: Palkinnon on toistaiseksi saanut viisi suomalaista henkilöä sekä englantilainen professori Michael Branch, joka sai tunnustuksen A. J. Sjögrenistä tekemästään tutkimuksesta. Viimeisimmän palkinnon sai professori Seppo Knuuttila vuonna 2017.


title: Kalevalaseuran palkinto

text: Kalevalaseura jakaa myös tunnustuspalkintoja (Akseli Gallen-Kallelan tunnustuspalkinto, Kekrinpäivän tunnustuspalkinto, Eepospalkinto), jotka usein virheellisesti sekoitetaan varsinaiseen Kalevalaseuran palkintoon.


title: Yahya Hassan

text: Yahya Hassan (s. 19. toukokuuta 1995 Aarhus, Tanska) on palestiinalaistaustainen tanskalainen runoilija.


title: Yahya Hassan

text: Hassan on kirjoittanut rapsanoituksia ennen esikoiskokoelman "Yahya Hassan" (2013, suom. "Yahya Hassan", Tammi 2014) ilmestymistä. Runokokoelma on ollut Tanskassa menestys (myyty yli 100 000 nidettä), ja se on käännetty monille kielille. Teos on herättänyt voimakkaita tunteita, sillä hän hyökkää siinä islamia ja väkivaltaisia vanhempiaan kohtaan. Politiken-lehden ja televisio-ohjelma DR Deadlinen haastattelun jälkeen Hassan sai 27 tappouhkausta.


title: Yahya Hassan

text: Hassan on valtioton palestiinalainen, mutta hänellä on Tanskan passi. Vanhemmat ovat tulleet maahanmuuttajina Tanskaan, jossa Hassan syntyi.


title: Yahya Hassan

text: Hassan on pyrkinyt vaikuttamaan tanskalaisten asenteisiin politiikan kautta. Hän oli parlamenttivaaliehdokkaana vuonna 2015.


title: Niillas Holmberg

text: Niillas Holmberg (s. 2. heinäkuuta 1990 Utsjoki) on saamelainen muusikko, runoilija, näyttelijä ja televisiojuontaja.


title: Niillas Holmberg

text: Utsjoella lapsuutensa viettänyt Holmberg on kasvanut saamelaisessa kulttuurikodissa, hänen isänsä Veikko Holmberg on lastenkirjoja kirjoittanut kielenkääntäjä ja äitinsä Anna-Liisa Guttorm toimi saamenkielen opettajana. Hän muutti 16-vuotiaana opiskelemaan Tampereen ilmaisutaidon lukioon, josta palasi ylioppilaaksi kirjoitettuaan takaisin kotiseudulleen.


title: Niillas Holmberg

text: Opiskeluaikanaan Holmberg oli mukana vuonna 2009 valmistuneessa Yleisradion minisarjassa "Lopun alku", joka kertoi niin sanotusta Inarin metsäsodasta. Samana vuonna Holmberg aloitti Ylen tuottaman saamenkielisen "Unna Junná" -lastenohjelman juontajana. Lisäksi hän on näytellyt muun muassa Norjan Koutokeinossa toimivassa saamelaisten kansallisteatteri Beaivváš Sámi Našunálateáhterissa sekä esiintynyt Norjan yleisradioyhtiön NRK:n saamenkielisessä lastenohjelmassa. Helmikuussa 2013 sai Inarissa järjestetyillä alkuperäiskansojen Skábmagovat-elokuvafestivaaleilla ensi-iltansa Aikio-Arianaickin ohjaama elokuva "Soajálaččat (Siivekkäät)", joka seuraa Holmbergin elämää.


title: Niillas Holmberg

text: Runojen kirjoittamisen Holmberg on kertonut aloittaneensa jo ala-aste-ikäisenä, jolloin hän oli kiinnostunut myös rap-musiikista ja jatkaneensa kirjoittamista myöhemmin ensimmäisenä lukiovuotenaan Tampereella. Holmbergin esikoiskokoelma "Dego livccen oaidnán iežan (Kuin olisin nähnyt itseni)" julkaistiin vuonna 2009. Teoksen kuvituksesta on vastannut tamperelainen näyttelijä Antti Väre. Holmbergin toinen runokokoelma ilmestyi 2013 ja samana vuonna hän osallistui myös Oslon kansainväliseen runotapahtumaan. Joulukuussa 2013 norjalainen "Olympiastadion" -verkkolehti julkaisi Holmbergin kirjoittaman englanninkielisen runon mäkihyppääjä Janne Ahosesta.


title: Niillas Holmberg

text: Holmberg on julkaissut kaksi pohjoissaamenkielistä albumia folk-musiikkia yhdessä tamperelaisen klassisen musiikin säveltäjän Roope Mäenpään kanssa. Holmberg on duon laulaja-kitaristi, Mäenpään soittaessa selloa ja pianoa. He ovat esiintyneet Suomen ja Norjan lisäksi kansanmusiikkifestivaaleilla muun muassa Islannissa ja Virossa. Huhtikuussa 2014 ilmestyneellä "Assimilašuvdna blues" -albumilla ovat mukana vierailevina muusikkoina muun muassa Teho Majamäki sekä Linda Fredriksson, joiden kanssa duo on tehnyt myös keikkoja nimellä Niillas Holmberg Kvarteahtta. Holmberg on lisäksi esiintynyt Ima Aikio-Arianaickin lastenlaululevyllä ja äänittänyt helmikuussa 2014 yhden kappaleen palkitun Deportees-yhtyeen kanssa Ruotsin yleisradioyhtiön SVT:n sessioissa.


title: Niillas Holmberg

text: Vuonna 2010 Holmberg valittiin norjalaisen Riddu Riđđu -kulttuurifestivaalin vuoden nuoreksi taiteilijaksi. Kalevalaseuran Kekrinpäivän tunnustuspalkinnon hän sai vuonna 2011 työstään saamelaisen kulttuuriperinnön hyväksi.


title: Niillas Holmberg

text: Vuonna 2014 Holmberg sai Saamelaisneuvoston kirjallisuuspalkinnon runoteoksestaan "Amas amas amasmuvvat" (suom. "Jottei outo tulisi oudommaksi"). Teos oli myös ehdolla Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajaksi vuonna 2015.


title: Niillas Holmberg

text: Vuonna 2015 Holmberg sai Lapin taidetoimikunnalta Lapin taidepalkinnon.


title: Suomalaiset kylpylät

text: Suomalaiset kylpylät – Kotimaisen kylpyläkulttuurin historiaa on suomalaisen kylpyläkulttuurin historiaa käsittelevä Liisa Suvikummun teos vuodelta 2014. Sen on kustantanut Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.


title: Suomalaiset kylpylät

text: Teoksen kirjoittaja Liisa Suvikumpu on Euroopan historian dosentti Helsingin yliopistossa. Hän on tehnyt useita palkittuja kulttuurihistoriallisista teoksia.


title: Suomalaiset kylpylät

text: Suomessa kylpyläkulttuurin tutkimus on jäljessä Ruotsista, vaikka yksittäisten kylpylöiden historiaa onkin kartoitettu. Tässä teoksessa on kylpyläkulttuuria ja sen historiaa laajasti eri näkökulmista käsitteleviä artikkeleita. Lisäksi siinä esitellään 29 suomalaista kylpylää ja Vihdin ja Lohjan kylpyläkeskittymä. Kirjoittaja kertoo, että kylpylöissä ei käyty pelkästään edistämässä terveyttä, vaan ne olivat iloisen seuraelämän keskuksia, joissa nautittiin raikkaan lähdeveden ohella myös kuplivaa sampanjaa.


title: Suomalaiset kylpylät

text: Suomalaisen kylpyläkulttuurin kultakautta oli aika 1830-luvulta toiseen maailmansotaan, ja siihen kauteen Suvikumpu keskittyy. Osa kylpylöistä on jäänyt yleisöltä unohduksiin, mutta paratiisiksi luonnehdittuun Terijoen merikylpylään kohdistuu yhä suorastaan palvovaa asennetta. Pietarin-radan valmistuttua 1870 erityisesti se, mutta myös moni muukin suomalainen kylpylä, oli venäläisen ylhäisön suosiossa. Sotien jälkeen kylpylöistä tuli sotaveteraanien hoitoon erikoistuneita parantoloita, kunnes syntyi uusi glamöröösiä luksusta tarjoava kylpyläkulttuuri, jossa keskitytään paljolti lapsiin.


title: Suomalaiset kylpylät

text: Seppo Paajanen (Etelä-Saimaa) antaa arvioksi: "Perusteellinen esitys on saatu sujuvaan muotoon." Kirjan kuvitusta kiittää niin Paajanen kuin Merja Rätykin (Kirkko ja Kaupunki).


title: Puutamaani

text:
Puutamaani ("Dendrohyrax arboreus") eli idänpuutamaani on puutamaanien sukuun kuuluva laji. Se painaa noin 2 kg. Eläin muistuttaa murmeleita ja marsua. Turkin väri on harmaan ja ruskean sävyinen. Lajia tavataan Itä-Afrikasta Etelä-Afrikkaan ja sitä voi esiintyä vuorilla jopa 4500 metrin korkeudessa.
Puutamaani oleskelee enimmäkseen puissa. Yksilö tulee sukukypsäksi vuoden ikäisenä. Naaraan tiineys kestää noin 7 kuukautta ja poikasia syntyy yleensä kaksi kerrallaan. Eläin syö enimmäkseen lehtiä ja lisäksi myös puun versoja, kuorta, siemeniä ja hedelmiä.


Neuvostoliiton toimeenpaneva keskuskomitea () oli Neuvostoliitossa vuosina 1922–1938 toimineen neuvostoparlamentin nimitys. Sen asema ja tehtävät määriteltiin Neuvostoliiton perustamissopimuksessa (1922) ja perustuslaissa (1924). Toimeenpaneva keskuskomitea jakautui kahteen kamariin: "liittoneuvostoon" ja "kansallisuuksien neuvostoon".


title: Neuvostoliiton toimeenpaneva keskuskomitea

text: Neuvostoliitossa korkeinta valtaa käytti vuosittain määräajaksi ja erityisestä syystä muulloinkin koollekutsuttava "Liittoneuvostokongressi". Sinne neuvostokansalaiset valitsivat edustajiaan tyypillisesti välillisillä vaaleilla, kunkin jäsentasavallan omien neuvostokongressien edustajien valitsemina.


text: Neuvostokongressin edustajien valinnassa suosittiin perustuslain (1924, 9. artikla) mukaan kaupunkeja, joiden neuvostoista valittiin yksi edustaja 25 000 äänioikeutettua kohden. Alueilta (maakunnissa sijaitsevista neuvostoista), valittiin vain yksi kokousedustaja 125 000 asukasta kohden. Neuvostokansalaiset eivät tällöin siis olleet tasa-arvoisia edustuksellisuuden osalta, vaan kaupunkilaisilla oli viisinkertainen paino maaseutuasukkaisiin nähden.


text: Liittoneuvostokongressi valitsi tyypillisesti viikon tai kaksi kestäneen kokoontumisensa eli kongressin aikana toimeenpanevan keskuskomitean hoitamaan Neuvostoliiton asioita kongressien välisenä aikana. Keskuskomitean "liittoneuvosto"on valittiin 371 edustajaa kongressiedustajien joukosta kunkin Neuvostoliiton jäsenvaltion asukasluvun suhteessa (perustuslain 14. artikla). Toimeenpanevan keskuskomitean toisen kamarin, "kansallisuuksien neuvosto"n edustajien valinta ei puolestaan riippunut jäsentasavallan asukasmäärästä. Kukin neuvostotasavalta sai valita viisi edustajaa ja autonominen tasavalta yhden edustajan kansallisuuksien neuvostoon (15. artikla).


text: Vuoden 1924 perustuslaki, erityisesti sen 1. artikla määrittelee toimeenpanevan keskuskomitean ja sen elimien tehtävät. Toimeenpaneva keskuskomitea oli käytännössä Neuvostoliiton parlamentin asemassa. Mahdollinen perustuslain muuttaminen kuuluu perustuslain 2. artiklan mukaan keskuskomitean liittoneuvostolle.


text: Toimeenpanevan keskuskomitean johdossa oli "puhemiehistö", johon toimeenpaneva keskuskomitea valitsi Neuvostoliiton perustajavaltioiden määrän mukaan neljä puheenjohtajaa (artikla 27). Neuvostoliiton perustivat Venäjän SFNT, Valko-Venäjän SNT, Ukrainan SNT ja Transkaukasian SNT. Uusien valtioiden liittyessä puheenjohtajien määrä kasvoi. Lisäksi keskuskomitean molemmissa kamareissa oli oma 7-jäseninen puheenjohtajistonsa. Yhteensä toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtajistoon (hallintoneuvostoon) valittiin perustuslain (1924 alkuperäisen version) mukaan kaikkiaan 21-jäsentä (artiklat 25–26). Se oli todellinen vallankäyttäjä. Toimeenpanevan keskuskomitean istuntojen välillä puhemiehistö käytti keskuskomitean lainsäädännöllistä, toimeenpano- ja hallintovaltaa (artiklat 29–30).


text: Ainakin muodollisesti puheenjohtajiston ohjauksessa ja valvonnassa toimi toimeenpanevan keskuskomitean valitsema ainakin 12-jäseninen "Kansankomissaarien neuvosto" (perustuslain artiklat 37-41).


text: Puheenjohtajistolla oli oikeus keskeyttää tai kumota kansankomissaarien neuvoston tekemiä päätöksiä, samoin kuin jäsentasavaltojen kansankomissaarien päätöksiä tai jäsentasavaltojen kansanneuvostojen päätöksiä (artiklat 31-32).


text: Neuvostoliiton vuoden 1936 perustuslaki muutti Neuvostoliiton valtionjohdon asemaa muun muassa kirjaamalla (kommunistisen) puolueen aseman keskeisenä valtiollisena elementtinä. Tämän uuden, "Stalinin perustuslain" astuttua voimaan, toimeenpanevan keskuskomitean korvasi vuonna 1938 Neuvostoliiton korkein neuvosto.


title: Deportees

text: Deportees on vuonna 2003 perustettu ruotsalainen indiepop-yhtye, joka on julkaissut neljä albumia.


title: FS Victor Hugo (1904)

text: FS Victor Hugo oli 1900-luvun alussa valmistettu Ranskan laivaston Léon Gambetta -luokan panssariristeilijä.


title: FS Victor Hugo (1904)

text: Alus tilattiin Lorientin laivastontelakalta. Sen köli laskettiin maaliskuussa 1903 ja alus laskettiin vesille 30. maaliskuuta 1903. Alus otettiin palvelukseen 1907.


title: FS Victor Hugo (1904)

text: Alus palveli 1914–1915 Välimerellä ja Adrianmerellä. Se saattoi torpedoidun taistelulaiva "Jean Bartin" Maltalle vuonna 1916. Alus avusti "Jules Micheletin" kanssa Serbian armeijan evakuoinnissa Korfulta Bizertaan. Kauko-Idästä palattuaan alus siirrettiin reserviin 1923 Toulonissa ja se myytiin 20. tammikuuta 1928 2,75 miljoonalla frangilla valmistumiskustannusten oltua 29 miljoonaa. Alus romutettiin 26. marraskuuta 1930.


title: Villamblard

text: Villamblard on kunta Lounais-Ranskassa Dordognen departementissa Akvitanian alueella. Kunnassa on keskiaikaisen Barrièren linnan ("Château de Barrière") rauniot.


title: Vauban-luokka

text: Vauban-luokka oli Ranskan laivaston kahden aluksen muodostama barbetteristeilijäluokka.


title: Vauban-luokka

text: Luokan alukset muistuttivat edeltänyttä Bayard-luokkaa, mutta niissä oli kuparilevytetty puulla peitetty teräsrunko. Alusten panssarivyö alkoi viisi jalkaa vesirajan alapuolelta ja se päättyi viisi jalkaa vesirajan yläpuolella.


title: Issac

text: Issac on kunta Lounais-Ranskassa Dordognen departementissa Akvitanian alueella. Kunnassa on 1100-luvulta peräisin oleva Montréalin linna ("Château de Montréal").


title: Cardigan

text: Cardigan () on pikkukaupunki Etelä-Walesissa Ceredigionin kreivikunnassa. Kaupunki on rakennettu Teifi-joen suistolle ja sen merkittävimpiin nähtävyyksiin kuuluu Aberteifin linna, jossa järjestettiin historian ensimmäinen walesilaiseen kulttuuriin kuuluva Eisteddfod-juhla vuonna 1176.


title: Cardigan

text: Vuonna 2016 kaupungin väkiluku oli asukkaasta 54,6 prosentin enemmistö oli kymrinkielisiä.


title: Cardigan

text: Normanniruhtinas Roger de Montgomery perusti kaupungin vuonna 1093.


title: Cardigan

text: Cardiganin satama oli aikoinaan vilkas telakka ja rahtisatama, josta vietiin maailmalle walesilaista liuskekiveä kattotiiliksi. Suistoon kertyvä sedimentti on saanut sataman mataloitmaan, mikä on rajoittanut sinne pääsevien austen kokoa, ja nykyisin se on huvialusten käytössä.


title: Volosovon keramiikka

text: Volosovon keramiikka (, , ) on Keski-Venäjällä Volgan ja Okan jokien välisellä alueella vallinnut kivikautisen keramiikan traditio. Sitä sovelsivat Volosovon kulttuuriin kuuluneet subneoliittiset metsästäjä-keräilijäryhmät, jotka jatkoivat seudulla keraamisten astioiden valmistuksen aloittaneen Ljalovon kulttuurin perinnettä. Myös Volosovon keramiikka kuuluu kampakeramiikan keskiseen ryhmään ja sen valmistus alkoi noin 3700−3600 eaa.. Kun Volosovon keramiikan valmistus loppui noin 1900 eaa. mennessä, alkoi samoilla seuduilla vaikuttanut tekstiilikeraaminen perinne.