title: Le Morne Brabant

text: Harvinainen hibiskuslaji "Hibiscus fragilis " tunnetaan vain kahdesta paikasta maailmassa, joista toinen on Le Morne Brabantin huippu.


title: Le Morne Brabant

text: Niemimaalla on saaren kauneimmat hiekkarannat, ja sinne on rakennettu monia loistohotelleja.


title: Kristiinan Urheilijat

text: Kristiinan Urheilijat on vuonna 1932 perustettu urheilun yleisseura Kristiinankaupungista. Seuran riveissä voi harrastaa yleisurheilua, lentopalloa, hiihtoa ja uintia. Seurassa on noin 800 jäsentä. Menestyneitä Kristiinan Urheilijoiden edustajia ovat muun muassa korkeushyppääjät Eleriin Haas ja Jonna Anias.


title: Belgian 2. divisioona

text: Belgian 2. divisioona on Belgian jalkapallojärjestelmän toiseksi korkein sarjataso. Kaudella 2018–19 sarjassa pelaa 8 joukkuetta. Sarjan kausi on jaettu kahteen osaan, joiden kummankin voittajat pelaavat kaksiosaisen otteluparin, jonka voittaja nousee pääsarjaan. Neljä huonoiten sijoittunutta joutuvat putoamiskarsintaan, jonka huonoin joukkue putoaa sarjatasoa alemmas.


title: Matti Sarvimäki

text: Matti Sarvimäki on suomalainen taloustieteilijä ja työmarkkinatutkija. Hän työskentelee johtavana tutkijana Valtion taloudellisessa tutkimuskeskuksessa ja on apulaisprofessori Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun taloustieteen laitoksella. Aiemmin hän on työskennellyt muun muassa tutkijana London School of Economicsissa sekä vierailevana tutkijana Massachusetts Institute of Technologyssa ja University College Londonissa.


title: Matti Sarvimäki

text:
Sarvimäki on koulutukseltaan kauppatieteiden tohtori. Hän väitteli Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 2009 otsikolla "Essays on migration"
Sarvimäki on tutkinut muun muassa maahanmuuton taloudellisia vaikutuksia, sosiaalista liikkuvuutta, nuorten koulutusvalintoja, kansainvälisen kaupan työmarkkinavaikutuksia ja kotitalouksien valintoja rahoitusmarkkinoilla.


title: CD Aves

text: Clube Desportivo das Aves (yleensä CD Aves tai vain Aves) on jalkapalloseura Avesin kaupungista. Seura on perustettu marraskuussa 1930. Seura pelaa kaudella 2018–2019 Portugalin korkeimmalla sarjatasolla Primeira Ligassa.


title: Ikue Mori

text: Ikue Mori (, s. 17. joulukuuta 1953) on japanilainen perkussionisti, säveltäjä, improvisoija ja graafinen suunnittelija, joka asuu ja vaikuttaa New Yorkissa. Mori on käyttänyt itsestään myös pseudonyymiä Ikue Ile.


title: Ikue Mori

text: Mori syntyi Japanissa, mistä muutti New Yorkiin vuonna 1977, jonne hän jäi asumaan pysyvästi vastoin alkuperäistä aikomustaan. Hänen ensimmäinen musiikkiprojektinsa oli no-wave-yhtye DNA, jossa vaikutti myös kitaristi ja lauluntekijä Arto Lindsay. DNA:n hajoamisen jälkeen Mori alkoi vaikuttaa New Yorkin kokeellisen musiikin ympyröissä, ja alkoi käyttää rumpusetin lisäksi rumpukoneita ja muita elektronisia soittimia. Nykyään hän käyttää kannettavaa tietokonetta pääasiallisena instrumenttinaan. Mori on tehnyt yhteistyötä muun muassa Fred Frithin, Thurston Mooren, John Zornin, Kim Gordonin, Mike Pattonin, Bill Laswellin, Butch Morrisin, Marc Ribotin ja Dave Douglasin kanssa. Mori tunnetaan myös yhtyeestään Death Ambient, jossa hänen lisäkseen vaikuttivat Fred Frith ja Kato Hideki. John Zornin Tzadik-levy-yhtiö on julkaissut Morin albumeja.


title: Arto Lindsay

text: Arthur Morgan "Arto" Lindsay (syntynyt 28. toukokuuta 1953) on amerikkalainen kitaristi, laulala, laulajalauluntekijä, tuottaja ja kokeellinen säveltäjä. Ensimmäinen projekti, josta Lindsay tuli tunnetuksi, oli 1977 perustettu no-wave-yhtye DNA, jossa vaikutti myös Ikue Mori. Brasilialainen kulttuuri, johon Lindsay tutustui nuoruudessaan hänen vanhempiensa toimiessa Brasiliassa lähetyssaarnaajina, on vaikuttanut suuresti Lindsayn musiikkiin, varsinkin hänen 80-luvun jälkeiseen tuotantoonsa. Osassa Lindsay kappaleita on myös protugalin kieliset sanoitukset.


title: Arto Lindsay

text: Lindsay on vaikuttunut DNA:n lisäksi yhtyeissä Ambitious Lovers, The Golden Palominos ja The Lounge Lizards.


title: Eilen syntynyt

text: Eilen syntynyt ("Born Yesterday") on George Cukorin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1950. Se perustuu Garson Kaninin samannimiseen näytelmään, ja sen pääosia esittävät Judy Holliday, William Holden ja Broderick Crawford. Holliday sai roolistaan Oscarin.


title: Eilen syntynyt

text: Moraaliton liikemies Harry Brock (Crawford), tämän tyttöystävä Billie (Holliday) ja lakimies Devery (Howard St. John) matkustavat Washingtoniin pyrkiäkseen vaikuttamaan liittovaltion poliitikkoihin. Liikemies kyllästyy Billien sivistymättömyyteen ja palkkaa tätä kouluttamaan toimittaja Paul Verralin (Holden). Opettaja ja oppilas rakastuvat, ja sillä välin lakimies Devery siirtää Brockin omaisuutta Billien nimiin verottajan ulottumattomiin. Billie ja Paul menevät naimisiin, ja Billie lupaa palauttaa Brockin omaisuuden vähin erin sillä ehdolla, että Brock jättää nuorenparin rauhaan.


title: Eilen syntynyt

text: Kaninin näytelmän pohjalta käsikirjoituksen laati ensin Albert Mannheimer. Cukor oli kuitenkin tyytymätön Mannheimerin työhön, ja lopullisen käsikirjoituksen sovitti kirjailija itse, jota ei kuitenkaan sopimusteknisistä syistä voitu nimetä tekijätiedoissa.


title: Eilen syntynyt

text: "Eilen syntynyt" valittiin vuonna 2012 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. Yhdysvaltain elokuvainstituutin (AFI) kesäkuussa 2000 julkaisemassa -luettelossa "Eilen syntynyt" on sijalla 24. Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa kriitikkoa valitsi elokuvan kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle.


title: Eilen syntynyt

text: Vuonna 1993 tuli ensi-iltaan Luis Mandokin ohjaama uudelleenfilmatisointi "Unelmien nainen", jonka pääosia esittävät John Goodman, Melanie Griffith ja Don Johnson.


title: Suodenniemen Urheilijat

text: Suodenniemen Urheilijat on Vammalassa, entisen Suodenniemen kunnan alueella, toimiva urheilun yleisseura. Seura on perustettu vuonna 1949. Vuonna 2017 seurassa on kaksi jaostoa: yleisurheilujaosto ja palloilujaosto, jonka lajivalikoimaan kuuluvat pöytätennis ja sulkapallo. Menestyneitä seuran riveissä urheilleita ovat muun muassa Kaarina Kangasmaa, Jaakko Tuori sekä Johanna ja Jenniina Halkoaho.


title: Colette – Intohimon salaisuudet

text: Colette – Intohimon salaisuudet ("Secrets of the flesh. A life of Colette") on Yhdysvaltalaisen kirjallisuudentutkijan Judith Thurmanin elämäkertateos, joka kertoo ranskalaisesta kirjailijasta Colettesta. Kirjan on julkaissut Alfred A. Knopf vuonna 1999. Sen on suomentanut Anna-Maija Viitanen, ja suomennoksen on julkaissut vuonna 2001 WSOY.


title: Colette – Intohimon salaisuudet

text: Colette-elämäkerran lisäksi Thurman on kirjoittanut elämäkerran Karen Blixenistä (WSOY 1984). Hän on kirjoittanut The New Yorkeriin vuodesta 1987 ja kuulunut sen vakituiseen toimittajakuntaan vuodesta 2000.


title: Colette – Intohimon salaisuudet

text: Teos kattaa Coletten koko elämänkaaren lapsuudesta kuolemaan saakka. Elämäkerran ohella Thurman käsittelee Coletten merkittävimpiä teoksia. Kirjassa on viitteet, lähdeluettelo ja henkilöhakemisto.


title: Colette – Intohimon salaisuudet

text: Thurmanin Colette-elämäkerta on saanut runsaasti kiitosta. Muun muassa Edmund White arvioi Guardianissa Thurmanin teoksen myönteisesti niin kirjailijakuvan kuin psykologisenkin kuvan kannalta. Hän huomauttaa, että ranskalaisia hämmästyttää, kuinka vakavasti englanninkieliset lukijat yleensä suhtautuvat Coletteen. Mutta Ranskassa Colette yhdistetään aikansa nuhjuisiin dekadentteihin, ja White sanoo, että Thurman kuvaa Coletten kaikkine virheineen niitä vähättelemään.


title: GD Chaves

text: Grupo Desportivo de Chaves on jalkapalloseura Chavesin kaupungista. Seura on perustettu syyskuussa 1949. Chaves pelaa kaudella 2018–2019 Portugalin korkeimmalla sarjatasolla Primeira Ligassa.


title: CD Feirense

text: Clube Desportivo Feirense on jalkapalloseura Santa Maria da Feiran kaupungista. Seura pelaa kaudella 2018–2019 Portugalin korkeimmalla sarjatasolla Primeira Ligassa.


title: Moreirense FC

text: Moreirense Futebol Clube on jalkapalloseura Moreira de Cónegosin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2018–2019 Portugalin korkeimmalla sarjatasolla Primeira Ligassa. Seura voitti Taça da Ligan kaudella 2016–2017.


title: Kirill Serebrennikov

text: Kirill Serebrennikov (ven: Кирилл Семёнович Серебренников, s. 7. syyskuuta 1969) on venäläinen elokuva- ja teatteriohjaaja. Hän on ollut Gogol-keskuksen taiteellinen johtaja vuodesta 2012.


title: Kirill Serebrennikov

text: Serebrennikov pidätettiin elokuussa 2017, ja häntä syytetään talodellisista väärinkäytöksistä perustamansa järjestön avustuksissa. Hänen ohjaustyönsä esitys Bolshoi-teatterissa peruttiin heinäkuussa. Hän on kritisoinut viranomaisia ja kirkon ja valtion vallan kasvua.


title: Jerry naisten miehenä

text: Jerry naisten miehenä ("The Ladies Man") on Jerry Lewisin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1961, jossa Lewis esittää itse pääosaa. Hän on myös käsikirjoittanut elokuvan yhdessä Bill Richmondin kanssa.


title: Jerry naisten miehenä

text: Ujo juutalaisnuorukainen Herbert H. Heebert (Lewis) pettyy rakkaudessa, mutta pääsee töihin naisten asuntolaan, jota johtaa Helen Wellenmellen (Helen Traubel). Useimmat naiset kohtelevat häntä palvelijana, mutta Fay (Pat Stanley) alkaa auttaa nuorta miestä voittamaan naiskammonsa.


title: Jerry naisten miehenä

text: Elokuvan kuvauksia varten rakennettiin nelikerroksinen nukkekodin kaltainen lavaste, jossa nosturikamera voi seurata näyttelijöitä kerroksesta toiseen. Se oli siihen asti kallein Hollywoodin perhekomediaa varten tehty lavastusratkaisu.


title: Jerry naisten miehenä

text: Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa kriitikkoa valitsi elokuvan kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle, jaetulle sijalle 100 yhdessä Martin Scorsesen "Koomikkojen kuninkaan" kanssa, jossa Jerry Lewis näyttelee myös.


title: Portimonense SC

text: Portimonense Sporting Clube on jalkapalloseura Portimãon kaupungista. Seura on perustettu vuonna 1914. Portimonense pelaa kaudella 2018–2019 Portugalin korkeimmalla sarjatasolla Primeira Ligassa.


title: Mangaani(III)asetaatti

text: Mangaani(III)asetaatti ((CHO)Mn) on Mn- ja asetaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään hapettimena orgaanisen kemian synteeseissä ja lähtöaineena valmistettaessa muita kolmenarvoista mangaania sisältäviä yhdisteitä.


title: Mangaani(III)asetaatti

text: Huoneenlämpötilassa mangaani(III)asetaatti on kidevedettömänä tummanruskeaa kiteistä ainetta. Usein se esiintyy myös kaneliruskeana kidevedellisenä dihydraattina (CHO)Mn·2HO. Kidevedellisen mangaaniasetaatin rakennetta kuvaa parhaiten kaava [MnO(OAc)]OAc. Tämän yhdisteen rakenteessa on kationi, jonka keskusatomina on happi. Tämä happi on koordinoitunut kolmeen mangaani(III)ioniin, joista jokainen on koordinoitunut neljään asetaatti-ioniin. Mangaani(III)asetaatti reagoi veden kanssa disproportioituen Mn- ja Mn(IV)-ioneiksi. Yhdiste liukenee eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja etikkahappoon.


title: Mangaani(III)asetaatti

text: Kidevedellistä mangaani(III)asetaattia voidaan valmistaa hapettamalla mangaaniasetaattia kloorin tai kaliumpermanganaatin avulla etikkahappoliuoksessa. Kidevedetöntä yhdistettä tuotetaan mangaani(III)nitraatin ja etikkahappoanhydridin välisellä reaktiolla. Mangaani(III)asetaattia käytetään usein lähtöaineena valmistettaessa muita mangaani(III)yhdisteitä. Sillä on myös merkitystä hapettimena orgaanisen kemian synteeseissä yhden elektronin vastaanottavana hapettimena. Näin tietyt orgaanisen yhdisteet hapettuvat radikaaleiksi, jotka reagoivat edelleen. Mangaani(III)asetaattia käytetään muun muassa hapettamaan alkeeneja butyrolaktoneiksi ja radikaalien muodostamiseen karbonyyliyhdisteistä.


title: CD Tondela

text: Clube Desportivo de Tondela on jalkapalloseura, jonka kotipaikka on Tondela Portugalissa. Seura on perustettu vuonna 1933. Seura pelaa kaudella 2018–2019 Portugalin korkeimmalla sarjatasolla Primeira Ligassa.


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: METO – Metsäalan Asiantuntijat ry on metsä- ja luonnonvara-alan asiantuntijoiden edunvalvontajärjestö. Meton toiminnan tarkoituksena on metsä- ja luonnonvara-alan asiantuntijoiden etujen turvaaminen ja parantaminen, sekä arvostuksen lisääminen. Meto toimii aktiivisesti metsäpolitiikassa ja tekee yhteistyötä ulkomaisten metsäammattilaisorganisaatioiden kanssa. Meton nykyinen puheenjohtaja on Håkan Nystrand. Meto on STTK:n ja LUVA – Luonnonvarat ry:n jäsenjärjestö.


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: Meton ensimmäinen edeltäjäjärjestö perustettiin vuonna 1895 (kts. Historia).


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: Metossa jäseniä on noin 7 000. He työskentelevät luonnonvara-aloilla suunnittelijoina, esimiehinä, työnjohtajina, puun osto- ja korjuutehtävissä, metsänhoidon tehtävissä, toiminnanjohtajina, toimistonhoitajina, neuvojina, luonnonhoidon tehtävissä, opettajina ja asiantuntijoina, muissa johtotehtävissä sekä itsenäisinä yrittäjinä. He työskentelevät myös myynnin ja markkinoinnin, rahoitus- ja kiinteistöalan tai viestinnän parissa. Metsäasiantuntijat ovat koulutustaustoiltaan erityyppisiä luonnonvara-alan asiantuntijoita ja erityisosaajia. Myös alan opiskelijat voivat olla METO – Metsäasiantuntijat ry:n jäseniä heti aloitettuaan opintonsa.


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: Jäsenten koulutusnimike oli 1800-luvulla metsänvartija. Sittemmin koulutusnimikkeitä ovat olleet metsäteknikko, metsätyönjohtaja, metsätalousinsinööri ja metsätalousinsinööri (AMK). Nykyisin jäseninä on myös mm. opettajia, metsänhoitajia, biologeja, iktyonomeja ja kaupallisen ja markkinoinnin alan koulutuksen omaavia henkilöitä.


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: MEOL - Metsäalan Opiskelijat ry on Meton valtakunnallinen opiskelijajärjestö ja sen jäseniä ovat kaikki Meton opiskelijajäsenet. MEOLin hallituksessa on edustajia jokaisesta metsäalan opetusta antavasta ammattikorkeakoulusta.


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: METO - Metsäalan Asiantuntijat ry:n hallituksessa on nykyisin 13 jäsentä (v. 2018) ja puheenjohtajana toimii Håkan Nystrand. Meton valtuusto muuttui edustajistoksi sääntömuutoksella vuonna 2017. Edustajiston puheenjohtaja on Jaakko Niemistö. ja jäseniä on 22 (v. 2018).


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: METO - Metsäalan Asiantuntijat ry:n juuret juontavat Evolle Suomen ensimmäiseen metsänvartija -kouluun 1800-luvulle.


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text:
Suomen ensimmäinen metsänvartijakoulu perustettiin Evolle 6. huhtikuuta 1876 annetulla asetuksella. Aluksi laitos oli Evon metsänhoito-opiston alaosastona, kunnes metsänhoitajien opetus v. 1908 siirrettiin Helsinkiin. Tällöin Evon metsänvartijakoulusta tuli itsenäinen oppilaitos.
Metsänvartijakunta sai alkunsa v. 1859, jolloin annettu julistus määrää, että kruunun puistot on jaettava hoitoalueisiin ja ne taas "vartio-osuuksiin". Kuhunkin vartio-osuuteen oli asetettava "metsävahti" eli metsänvartija. Metsänvartija käytti messingistä tehtyä metsänvartijan virkamerkkiä.


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: Metsähallinnon ohjesääntö samalta vuodelta määrittelee näiden toimihenkilöiden pätevyysvaatimukset. Sen mukaan otetaan "metsävahdeiksi hyvämaineisia ja ruumiinsa puolesta terveitä ja voimakkaassa iässä olevia miehiä". Etuoikeus on sillä, joka "taitaa lukea, kirjoittaa ja lukua laskea". Metsänvartijoiden tärkeimmäksi työksi muodostui valtionmetsien vartioiminen eli taistelu metsänvarkaita ja muita lainrikkojia vastaan.


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: Ensimmäinen yritys Evon metsänvartijakoulusta valmistuneiden metsätoimihenkilöiden järjestön perustamiseksi tehtiin vuonna 1895, jolloin Hämeenlinnassa pidettiin kokous 26. kesäkuuta. Sen oli kutsunut koolle Kaarle Aleksanteri Wägg (myöh. Vasama). Tällöin päätettiin perustaa koko maan kattava "Metsänvartijaseura", mutta kahdesta anomuksesta huolimatta Keisarillinen Suomen Senaatti ei suostunut vahvistamaan sääntöjä.


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: Vuonna 1901 yhdistyksen nimeksi esitettiin "Metsänvartija Liitto", mutta tämänkään liiton sääntöjä ei Senaatti vahvistanut.


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: Vuonna 1906, jolloin liiton nimi oli muutettu säännöissä "Suomen Metsänhoitoammattimiesyhdistykseksi", Suomen Senaatti vihdoin vahvisti säännöt. Liiton ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Juho Kallio ja hänen jälkeensä Elias Koljonen. Alussa liiton päätehtävänä oli metsänhoitoaatteen levittämisen metsänomistajien keskuuteen. Palkka- ja muiden työmarkkinakysymysten hoitoon ei liiton silloinen johto paljonkaan puuttunut. Palkkausasioita hoidettiin vuosina 1908 - 1910 niin, että liiton kokouksessa käytiin palkoista suuntaa-antava keskustelu, jonka pohjalta valitut toimikunnat tekivät esityksiä työnantajille. Esimerkiksi "Metsänhoitohallitus" pyysi ohjesääntöluonnoksesta Metsänhoitoammattimiesyhdistyksen lausunnon ja valittu toimikunta esitti metsätyönjohtajan varsinaiseksi palkaksi noin 100 markkaa kuukaudessa sekä asuntoetuudeksi noin kolmanneksen edellisestä. Lisäksi toivottiin ikälisäjärjestelmää, jonka mukaan vuosipalkka nousisi kunkin 5-vuotiskauden päätyttyä 200 markalla. "(s.12-13)"


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: Metsänhoitoammattimiesyhdistyksen jäämistö siityi "Metsämiesten Keskusseuralle" lokakuussa 1919, jolloin Kuopiossa valittiin uusi johtokunta. Puheenjohtajaksi tuli Tapani Hupli, sihteeriksi Martti Vuori ja taloudenhoitajaksi Kaarlo Kunnas. Järjestö oli aallonpohjassa: talous oli heikko, haaraosastot lamassa ja maksavia jäseniä vain kourallinen.


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: Nyt kuitenkin nousi esille "nuori voimakas johtomies" Kalle Petäjä. Hän kirjoitti Metsämies-lehdessä "leimuavia" kirjoituksia, jotka innostivat ja kokosivat jäsenistöä. Petäjä valittiin puheenjohtajaksi vain 29-vuotiaana vuonna 1924, missä tehtävässä hän neljännesvuosisadan ajan "luontaisella arvovallallaan hallitsi tilanteet niin sisään kuin ulospäin suuntautuvassa toiminnassa".


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: Metsäalan Teknisten Liiton ja Metsäalan Työnjohtajaliiton yhdentäminen metsäalana toimihenkilöiden yhteiseksi työmarkkina- ja ammattijärjestöksi otettiin ykstityiskohtaisen suunnittelun kohteeksi vuoden 1977 alussa. Ehdotus yhteisen järjestön organisaatiomallista ja toimeenpanon suunnitelmasta laadittiin. Lähtökohtana pidettiin alan toimihenkilöiden edunvalvonnan tehostamista ja samalla todettiin, että tämä voi tapahtua ainoastaan yhdistämällä silloisten liittojen voimavarat.


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: Metsäalan Teknisten Liitto ja Metsäalan Työnjohtajaliitto pitivät perustamiskokouksen Savonlinnan Rauhanlinnassa 15.11.1979. Liiton nimeksi tuli Metsäalan Toimihenkilöliitto – Skogsbranschens Funktionärsförbund – METO r.y. Liiton ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Pentti Näreaho ja varapuheenjohtajaksi Arvi Vinni.


title: METO - Metsäalan Asiantuntijat

text: Metsäalan Toimihenkilöliitto - METO r.y:n hallitus teki sääntömuutosesityksen 7.6.2001, jonka mukaan liiton uusi nimi olisi "METO - Metsäalan Asiantuntijat ry". Liiton VI (6.) liittokokous pidettiin Kalastajatorpalla Helsingissä 3.- 4.10.2001. Liittokokous hyväksyi yksimielisesti sääntömuutoksen 3.10.2001.


title: Stuart Skinner

text: Stuart Skinner (s. 1. marraskuuta 1998 Alberta, Edmonton) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Skinner edustaa WHL-liigassa pelaavaa Lethbridge Hurricanesia. Skinner teki maalin WHL:ssä maaliskuussa 2016. Skinner on edustanut Kanadaa alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa. NHL-joukkue Edmonton Oilers varasi Skinnerin vuoden 3. kierroksella numerolla 78.


Stuart Skinner


title: Lutetium(III)oksidi

text: Lutetium(III)oksidi (tai "lutetiumoksidi") LuO on harvinaisen maametallin lutetiumin epäorgaaninen yhdiste hapen kanssa. Se on valkeaa kiinteää ainetta joka muodostaa kiderakenteeltaan kuutiollisia kiteitä. Yhdiste ei liukene veteen eikä juuri muihinkaan yleisiin liuottimiin, poikkeuksena vahvat mineraalihapot, mutta se absorboi hiilidioksidia. Yhdiste on vähäisissä määrin hygroskooppista.


title: Lutetium(III)oksidi

text: Lutetiumoksidia syntyy metallisen lutetiumin tummuessa ilman vaikutuksesta tai sen muuten palaessa:


title: Lutetium(III)oksidi

text: Sitä saadaan myös lutetiumoksalaatin hajotessa 715 °C lämpötilassa:


title: Lutetium(III)oksidi

text: Lutetiumoksidi on tärkeä raaka-aine joidenkin laserkristallien valmistuksessa ja sitä käytetään myös jonkun verran erikoislasien ja erikoiskeramiikan materiaalina, mutta kaikki käyttö on vähäistä johtuen lutetiumin korkeasta hinnasta. Sitä voidaan käyttää myös katalyyttinä tietyissä reaktioissa kuten krakkauksessa ja polymeroinnissa.


title: Yttrium(III)kloridi

text: Yttrium(III)kloridi YCl (tai "yttriumkloridi", "yttriumtrikloridi") on alkuaine yttriumin epäorgaaninen yhdiste kloorin kanssa, jossa kloori esiintyy hapetusluvulla -I ja yttrium +III. Se on hygroskooppinen kiinteä aine joka muodostaa valkoisia kiteitä, joiden monokliininen kiderakenne on samankaltainen kuin alumiinikloridilla. Yhdiste liukenee hyvin veteen sekä alkoholiin ja sillä on anhydraatin lisäksi ainakin yksi kidevedellinen hydraatti: YCl(HO).


title: Yttrium(III)kloridi

text: Yttriumkloridia voidaan valmistaa yttriumoksidista ammoniumkloridin avulla, jossa välituote hajoaa lämmitettäessä:


title: Yttrium(III)kloridi

text: Heksahydraattia voidaan valmistaa käsittelemällä yttriumoksidia vetykloridiliuoksella. Sitä lämmitettäessä ei saada kuitenkaan anhydraattista muotoa, vaan yttriumoksikloridia.


title: Yttrium(III)kloridi

text: Yttriumkloridia käytetään joissain erikoislaseissa ja -keramiikassa.


title: Palosaaren Urheiluseura

text: Palosaaren Urheiluseura (ruotsiksi Brändö Idrottssällskap) on Vaasassa Palosaaren kaupunginosassa toimiva urheilun yleisseura. Seura perustettiin vuonna 1902 Palosaarella sijainneen puuvillatehtaan työntekijöiden ja lähialueen asukkaiden kokoamiseksi harrastamaan saman seuran alle.


title: Palosaaren Urheiluseura

text: Seuran miesten jalkapallojoukkue on osallistunut sarjoihin vuodesta 2013 lähtien ja kaudella 2017 se pelaa Vaasan alueen Vitosessa. Lentopalloa seurassa pelataan harrastetasolla. Yleisurheilujaoston alla seura järjestetää toimintaa eri ikäisille lapsille ja nuorille. Lisäksi seuralla on voimailusali.


title: Kirkkohiili

text: Kirkkohiili on suitsuttamiseen tarvittava hiili, jota käytetään erityisesti ortodoksisen ja katolisen kirkon liturgioissa ja palveluksissa. Kirkkohiili valmistetaan luonnonmateriaaleista, pääsääntöisesti puusta. Kirkolliseen käyttöön hiili valmistetaan luostareissa ja se siunataan ennen käyttöönottoa.


title: Kirkkohiili

text: Kirkkohiili asetetaan kädensijallisen tai ketjujen varassa riippuvaan pieneen metallikuppiin, jolla suitsuttaminen jumalanpalveluksissa toimitetaan. Hiili asetetaan suitsutusastian pohjalle ja sytytetään, hehkuvan suitsutushiilen päälle pannaan suitsuke, pihkaan sekoitettu tuoksuaine, joka alkaa sulaa ja savuta.


title: Floyd Collins

text: William Floyd Collins, tunnetaan nimellä Floyd Collins, (20. heinäkuuta 1887 Auburn – 13. helmikuuta 1925 Cave City) oli yhdysvaltalainen luolatutkija. Hän toimi pääsääntöisesti Keski-Kentuckyn alueella, josta löytyy useita satoja kilometrejä maanalaisia toisiinsa liittyneitä luolastoja. Collins ei saavuttanut elämänsä aikana juurikaan suurta suosiota, vaan vuoden 1925 luolaonnettomuus toi hänet kansan tietoisuuteen. Traagisessa onnettomuudessa Collins onnistui löytämään uudenlaisen luolaston, muttei enää päässyt luolasta ulos vaan jäi jumiin. Collins löydettiin ystäviensä toimesta muutaman päivän päästä ja hän selvisi viikon ajan odottaessaan pelastajia. Pelastusyrityksiä tehtiin lukuisia, mutta luolaston sortuminen teki siitä liian vaarallista. Collinsin kuolema on inspiroinut muun muassa saman nimisen musikaalin, yhden dokumenttielokuvan, sekä kirjoja.


title: HMCS Eastview

text: HMCS Eastview (viirinumero K665) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossa.


title: HMCS Eastview

text: Alus tilattiin lokakuussa 1941 Quebecistä Canadian Vickers Limitediltä ja sen köli laskettiin 26. elokuuta 1943. Alus laskettiin vesille vielä samana vuoden lopulla 17. marraskuuta ja se otettiin palvelukseen 3. kesäkuuta 1944.


title: HMCS Eastview

text: "HMCS Eastview" liitettiin elokuussa 1944 Kanadan 5. saattajaryhmän johtoalukseksi, ja se palveli sodan jatkuessa Euroopassa keskisellä Atlantilla saattueiden suojana. Aluksen kolmastoista ja samalla viimeinen suojattu saattue HX358 toukokuun 1945 lopulla oli samalla sodan viimeinen HX-saattue. Alus siirtyi heinäkuussa Kanadan länsirannikolle, missä se poistettiin palveluksesta 17. tammikuuta 1946.


title: HMCS Eastview

text: Alus myytiin vuonna 1947 ja sen runko upotettiin seuraavana vuonna aallonmurtajaksi Oyster Bayhin Brittiläiseen Kolumbiaan.


title: HMCS Eastview

text: Aluksen päällikköinä palvelivat:


title: Mikko Konttila

text: Mikko Konttila (s. 18. huhtikuuta 1972 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 375 runkosarjaottelua tehopistein 72+75=147 ja keräten 162 jäähyminuuttia, 21 playoff-ottelua tehopistein 3+3=6 ja keräten neljä jäähyminuuttia sekä 15 liigakarsintaottelua tehopistein 4+5=9 ja keräten 12 jäähyminuuttia. Konttila voitti Jokereissa Suomenmestaruuden vuosina 1994 ja 1997 sekä Euroopan Cupin vuonna 1995. Hän voitti myös Ruotsin-mestaruuden Djurgårdens IF:ssä vuonna 2000. Uransa kaksi viimeistä kautta Konttila pelasi Norjassa.


title: Mikko Konttila

text: Konttila on Jokereiden kasvatti. Hän voitti kaudella 1992–1993 seuran A-nuorten I-divisioonajoukkueen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 14+14=28. Konttila voitti myös tehoilla 18+14=32 koko A-nuorten SM-karsintojen maalipörssin ja sijoittui pistepörssissä toiseksi edellään vain joukkuetoveri Juha Lind. Jokerit nousi A-nuorten SM-liigaan. Hän debytoi kauden aikana myös seuran SM-liigajoukkueessa, jossa Konttila pelasi yhden runkosarjaottelun. Hän pelasi miesten pelejä myös neljä ottelua lainalla I-divisioonajoukkue Vantaa HT:ssä.


title: Mikko Konttila

text: Varsinaisella SM-liigan tulokaskaudellaan 1993–1994 Konttila teki 36 runkosarjaottelussa yhden syöttöpisteen ja kahdessa playoff-ottelussa yhden maalin. Hän pelasi runkosarjaotteluistaan kolme lainalla Tapparassa. Konttila voitti Jokereissa kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Kaudella 1994–1995 hän pelasi Jokereiden lisäksi viisi ottelua lainalla Tapparassa ja yhdeksän ottelua lainalla I-divisioonajoukkue Järvenpään Haukoissa. Konttila voitti Jokereissa kauden päätteeksi SM-hopeaa. Hän voitti kauden aikana myös Euroopan cupin. Kaudeksi 1995–1996 seura vuokrasi Konttilan Kalevan Palloon, joiden kolmanneksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies hän oli tehoilla 14+10=24. Kaudeksi 1996–1997 Konttila palasi Jokereihin, jossa hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.


title: Mikko Konttila

text: Kaudeksi 1997–1998 Konttila palasi KalPaan, jossa hän aloitti ensimmäisellä kaudellaan taas vuokralla Jokereista. Konttila oli joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Oleksandr Kuzminskin jälkeen tehoilla 12+14=26. Liigakarsinnoissa hän oli tehoilla 4+2=6 KalPan paras pistemies Kuzminskin kanssa ja paras maalintekijä Mike Leggin kanssa. Kaudella 1998–1999 Konttila oli tehoilla 12+14=26 joukkueen toiseksi paras pistemies Pekka Tirkkosen jälkeen. KalPan kausi päättyi karsiutumiseen ja lopulta konkurssiin.


title: Mikko Konttila

text: Konttila siirtyi kauden 1999–2000 kynnyksellä vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin Elitserienin Djurgårdens IF:ään. Hänen roolinsa jäi melko pieneksi, mutta Konttila voitti kauden päätteeksi Ruotsin-mestaruuden. Kaudeksi 2000–2001 Konttila palasi SM-liigaan ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Porin Ässiin. Hän muodosti kauden mittaan joukkueen pääasiallisen ykkösketjun Éric Perrinin ja Jari Korpisalon kanssa. Konttila teki liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 16+20=36, joilla hän oli Ässien toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Helmikuussa 2001 Konttila teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kausi 2001–2002 hänellä osoittautui kuitenkin pettymykseksi ja Konttila teki runkosarjassa vain 15 tehopistettä.


title: Mikko Konttila

text: Kaudeksi 2002–2003 Konttila siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Norjan pääsarjajoukkue Trondheim Black Panthersiin. Hän oli joukkueen toiseksi paras pistemies maanmiehensä Lasse Kanervan jälkeen tehoilla 15+18=33. Kaudella 2003–2004 Konttila oli pudotuspeleissä Trondheimin paras pistemies Ilja Dubkovin kanssa tehoilla 2+2=4. Hänen pelaajauransa päättyi kevääseen 2004.


title: Mikko Konttila

text: Konttila on pelannut seitsemän B-maaottelua.


title: Hätävasara

text: Hätävasara on hätätilanteissa käytettävä väline, jolla voidaan rikkoa tavallista lasia vahvempaa lasia. Hätävasara voi sisältää myös esimerkiksi turvaleikkurin. Hätävasara on vakiovaruste esimerkiksi linja-autossa ja junassa, jossa hätävasarat on kiinnitetty ikkunalasien läheisyyteen. Esimerkiksi ajoneuvon kaatuessa tai joutuessa tulipaloon hätävasaralla voidaan tarvittaessa avata varauloskäynti rikkomalla ikkuna- tai tuulilasi.


title: HMCS Grou

text: HMCS Grou (viirinumero K518) oli Kanadan laivaston vuonna 1943 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossa.


title: HMCS Grou

text: Alus tilattiin lokakuussa 1941 Quebecistä Canadian Vickers Limitediltä ja sen köli laskettiin 1. toukokuuta 1943. Alus laskettiin vesille 7. elokuuta ja se otettiin palvelukseen vielä saman vuoden lopulla 4. joulukuuta.


title: HMCS Grou

text: "HMCS Grou" liitettiin maaliskuussa 1944 6. saattajaryhmään, ja se suojasi huhtikuussa saattueen Murmanskiin ja takaisin. Alus oli saattuetehtävissä Londonderryssä, Portsmouthissa ja Plymouthissa sekä Normandian maihinnousussa sukellusveneidentorjunta-aluksena. Alus palasi helmikuussa 1945 Kanadaan ja se siirrettiin lokakuussa länsirannikolle. Alus poistettiin palveluksesta 25. helmikuuta 1946 Esquimaltissa ja se siirrettiin reserviin.


title: HMCS Grou

text: Alus myytiin romutettavaksi ja se romutettiin Victoriassa vuonna 1946.


title: HMCS Grou

text: Aluksen päällikköinä palvelivat:


title: Achraf Hakimi

text: Achraf Hakimi Mouh eli Achraf (s. 4. marraskuuta 1998 Madrid, Espanja) on marokkolainen jalkapalloilija. Hän edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa Borussia Dortmundia lainalla Real Madridista ja on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.


title: Achraf Hakimi

text: Achraf kasvoi Espanjan pääkaupunkiseudulla Madridin naapurikaupungissa Getafessa. Hän jalkapalloili Ofigevissä, kunnes liittyi liittyi Real Madridin junioreihin vuonna 2006. Kauden 2016–2017 Achraf pelasi Real Madridin reservijoukkueessa Castillassa Espanjan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä. Kaudeksi 2017–2018 hänet nostettiin seuran edustusjoukkueeseen.


title: Achraf Hakimi

text: Kansainvälisesti Achraf edustaa vanhempiensa kotimaata Marokkoa. Hän debytoi Marokon maajoukkueessa 11. lokakuuta 2016 ottelussa Kanadaa vastaan.


title: Himmeänahkajäkälä

text: Himmeänahkajäkälä ("Peltigera scabrosa") on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Sen yläpinta on kuivana harmaanvihreä tai ruskeanvihreä, kosteana vihertyvä. Alapinnan suonitus on verkkomainen ja keskeltä tummanruskea tai musta. Liuskat ovat noin 1–3 senttimetriä leveitä ja kuhmupoimuisia. Jäkälää tavataan koko Suomessa, mutta se on pohjoisessa yleisempi ja runsas. Pohjos-Suomessa se kasvaa kangasmetsien, suomättäiden ja tunturikankaiden sammalikoissa. Etelä-Suomessa lähes yksinomaan kalliojyrkänteiden sammaleisilla ja varjoisilla pinnoilla. Kasvustot voivat olla yli 20 senttimetriä halkaisijaltaan.


title: Aurora 17

text: Aurora 17 oli sotaharjoitus, joka järjestettiin Ruotsissa 11.−29. syyskuuta 2017. Se oli suurin Ruotsissa järjestettävä sotaharjoitus 20 vuoteen. Harjoitukseen osallistui joukkoja Ruotsin lisäksi Suomesta, Virosta, Norjasta, Tanskasta, Liettuasta, Ranskasta ja Yhdysvalloista. Ruotsista harjoitukseen osallistui yhteensä 19 000 ihmistä Ruotsin puolustusvoimista ja kodinturvajoukoista.


title: Aurora 17

text: Venäjällä järjestettiin samaan aikaan Zapad 2017 -sotaharjoitus.


title: Paulo Gazzaniga

text: Paulo Dino Gazzaniga (s. 2. tammikuuta 1992 Murphy, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Gazzaniga edustaa Valioliigassa pelaavaa Tottenham Hotspuria ja on pelipaikaltaan maalivahti. Gazzaniga on edustanut urallaan myös Gillinghamia, Southamptonia ja Rayo Vallecanoa. Hän siirtyi Southamptonista Tottenhamiin 3,15 miljoonalla eurolla.


title: Chatham (Kent)

text: Chatham on kaupunki Kaakkois-Englannissa, Kentin kreivikunnassa. Se on osa Medwayn konurbaatiota. Kaupunki sijaitsee paikassa, jossa North Downsin kukkulajonon pudotusrinne kohtaa Medwayjoen. Kaupunki on valtatie A2:n varrella, joka seuraa muinaisaikaista Watling Streetin reittiä.


title: Chatham (Kent)

text: Chathamin ystävyyskaupunki on ollut vuodesta 1956 lähtien Ranskassa sijaitseva Valenciennes.


title: Chatham (Kent)

text: Englannin vanhin maakirja vuoden 1086 Domesday book mainitsee kaupungin nimellä "Ceteham", jolloin alueella mainittiin olevan 52 asuinkuntaa.


title: Chatham (Kent)

text: Chathamin nähtävyyksiin lukeutuvat muun muassa vuonna 1900 valmistunut kaupungintalo, joka nykyään toimii The Brook Theatre -teatterina. Kaupungissa sijaitsee myös ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa menehtyneiden Kuninkaallisen laivaston jäsenien muistoksi pystytetty Chatham Naval Memorial.


title: Chatham (Kent)

text: Osaksi kaupungin alueella sijaitsee Chathamin telakka. Telakka suljettiin 1984, ja osa siitä toimii nykypäivänä ulkoilmamuseona. Museon alueella on esillä kolme sota-alusta: Oberon-luokan sukellusvene "HMS Ocelot", Ca-luokan hävittäjä HMS Cavalier ja sluuppi HMS Gannet. Telakkaa on myös käytetty useiden historiallisten elokuvien ja televisiosarjojen kuvauspaikkana, siellä on kuvattu kokonaan tai osittain elokuvat "Sherlock Holmes" (2009), "Mr. Turner" (2014), "Suffragette" (2015), ja televisiosarjat "Oliver Twist" (2007), "Hakekaa kätilö" (2012–2013), "Mr Selfridge" (2013–), "Grantchester" (2014–) ja "The Crown" (2016–).


title: Chatham (Kent)

text: Kirjailija Charles Dickens vietti lapsuutensa kaupungissa, kun hänen isänsä oli palveluksessa Chathamin telakalla.


title: Virtasalmen Urheilijat

text: Virtasalmen Urheilijat (VIU) on vuonna 1947 perustettu urheilun yleisseura, joka toimii Piekseämäellä, entiesen Virtasalmen kunnan alueella. Vuonna 2017 seuralla on aktiivista toimintaa ampumahiihiihdossa, salibandyssä, jalkapallossa ja lentopallossa. Seuraan kuuluu noin 80 jäsentä.


title: Enijärvi

text: Enijärvi on Lapissa Kemijärvellä sijaitseva järvi.


title: Enijärvi

text: Järvi sijaitsee 25 kilometriä Kemijärven taajamasta luoteeseen. Sen pinta-ala on 1 000 hehtaaria eli 10 km². Se on 5,5 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Vaikka järvellä onkin laaja järvenselkä, on sillä myös runsaasti saaria etenkin järven pohjois- ja itäosissa. Saarien taakse jäävät idässä Pirttiperän lahti ja pohjoisessa Mustaperän lahti. Mustaperän eteläpuolella on Teeriniemi, jonka eteläpuolella sijaitsee Eniperän lahti. Järven eteläpäässä sijaitsevat Vikaperän lahti ja Parvaniemen takana Parvalahti. Pirttiperä sijaitsee Lapalionniemen itäpuolella.


title: Enijärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 43 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 32 hehtaaria, mikä on noin 3,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista seitsemän eli Teerisaari, Halmesaari, Lehdikkosaari, Korppisaaret, Kaakkurisaaret ja Männikkösaari ovat yli hehtaarin suuruisia, saarista 35 ovat yli aarin suuruiset ja yksi saari on alle aarin kokoinen.


title: Enijärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 35 miljoonaa m³ eli 0,035 km³. Järven keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 14 metriä. Syvin kohta sijaitsee Lapalionniemen länsirannan edustalla. Syvänteen luoteispuolella sijaitsee vielä toinen 12 metriä syvä syvänne.


title: Enijärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 49 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 14 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, joka on joissakin lahdenpohjukoissa avosuota ja muualla metsä on paikoin lievästi soistunutta. Järvellä ei ole kiinteää asutusta, mutta sen rannoille on rakennettu yli 40 vapaa-ajan asuntoa. Osalle niistä johtaa tiet yhdystieltä 9611. Järvi sisältyy Rovajärven ampuma-alueeseen .


title: Enijärvi

text: Kemijärven länsipuolella, missä Enijärvi sijaitsee, tavataan laaja moreenikenttä, joka olisi Rogen-moreenia. Se on myös juomumoreenina tunnettu eräs kumpumoreenin alamuoto. Ne ovat viime jääkauden loppuvaiheen muodostumia, jotka syntyvät sulavan mannerjäätikön perääntyvän reunan jälkeensä jättämiä pinnanmuotoja. Ne tulevat Enijärven tapauksessa näkyviin pohjoisrannan saaristona ja nieminä.


title: Enijärvi

text: Järvi sijaitsee Kemijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 65) Raudanjoen valuma-alueen (65.7) Vianjoen valuma-alueella (65.79), jonka Enijärven valuma-alueeseen (65.795) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 207,9 metriä mpy.


title: Enijärvi

text: Järvi saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan, sillä se on vesistönsä latvavesiä. Enijärven valuma-alueella on 26 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Vianjoen pääjärvi on Vianlammit (14 ha) ja siihen laskee viereinen Pärijärvi (24 ha). Vianjoen valuma-alueella ovat muun muassa Orpo Päri (7 ha), Parvajärvi (6 ha) ja Outojärvi (11 ha). Vianjokeen yhtyy pohjoisesta Lapalionoja, jonka valuma-alueella ovat Lapalionjärvi (124 ha) ja Pohkiojärvi (11 ha). Pirttiperän lahteen laskee Vuonisjärvi (29 ha) oman laskuojan kautta, Mustanperän lahteen Mustaojaa myöten Suinanvieru (22 ha), Eniperän lahteen laskee Enilampi (12 ha) ja Vikaperän lahteen laskee Haukilampi (22 ha) Haukiojaa myöten.


title: Enijärvi

text: Järven lasku-uoma on lyhyt joki, jossa sijaitsee Eniköngäs. Se laskee ensin Kullelampeen, joka laskee vuorostaan Majavajokea myöten Majavajärveen, sitten Purnujärveen. Lasku-uoma jatkaa näin järvestä järveen lyhyitä jokia pitkin ja reitin vedet laskevat Vikajokea ja Raudanjokea pitkin lopuksi Olkkajärveen. Siellä sijaitsee Permantokosken voimalaitos, joka laskee Jyrhämäjärven kautta Kemijokeen Oikaraisissa.


title: Rautakausi Vantaalla

text: Rautakauden historiaa Vantaalla ei tunneta kovin tarkasti, mutta rautakauden lopulla Uudenmaan alue oli harvaan asuttua Hämeen takamaata .


title: Rautakausi Vantaalla

text: Vantaan tutkituin rautakautinen asuinpaikka sijaitsi samassa paikassa kuin aiemmat Jönsaksen ja Palmun kivikautiset asuinpaikat. Näistä paikoista on löytynyt Morbyn keramiikkaa, ja Jönsaksesta myös rautakuonaa. Jönsaksessa on tutkittu myös rautakaudelle ajoittuvia tulisijoja.


title: Enon Kisa-Pojat

text: Enon Kisa-Pojat on vuonna 1945 perustettu urheilun yleisseura, joka toimii Joensuussa entisen Enon kunnan alueella. Seuran lajivalikoimaan kuuluvat ampumahiihto, maastohiihto, suunnistus, yleisurheilu sekä kuntoliikunta. Menestyneitä seuran urheilijoita on muun muassa ampumahiihtäjä Mari Laukkanen.


title: HMCS Joliette

text: HMCS Joliette (viirinumero K418) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossa.


title: HMCS Joliette

text: Alus tilattiin lokakuussa 1941 Quebecistä Morton Engineering and Dry Dock Companyltä ja sen köli laskettiin 19. heinäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 12. marraskuuta ja se otettiin palvelukseen 14. kesäkuuta 1944.


title: HMCS Joliette

text: "HMCS Joliette" liitettiin elokuussa 1944 Kanadan 1. saattajaryhmään, mutta sen saavuttua kuukautta myöhemmin Londonderryyn alus liitettiin 25. saattajaryhmään. Alus ajoi 22. marraskuuta karille Lough Foylellä, jolloin sen pohja vaurioitui pahoin. Alus oli korjattavana Belfaastissa huhtikuuhun 1945 saakka ja se palasi Kanadaan kesäkuussa. Alus poistettiin palveluksesta 19. marraskuuta 1945 Sydneyssä ja se siirrettiin reserviin.


title: HMCS Joliette

text: Alus myytiin vuonna 1946 Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Iquique". Chilen laivastosta alus poistettiin vuonna 1968.


title: HMCS Joliette

text: Aluksen päällikköinä palvelivat:


title: Bate

text: Bate () oli antiikin aikainen Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "asty"-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.


title: Bate

text: Baten oletetaan sijainneen suunnilleen nykyisen Ateenan Ampelókipoin kaupunginosan tienoilla.


title: Bate

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin yksi tai kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin yksi bule-edustaja. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Batēthen" ().


title: Besa

text: Besa () oli antiikin aikainen alun perin Antiokhis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.


title: Besa

text: Besa sijaitsi Anaflystoksen ja Thorikoksen demosten välisellä alueella noin 300 stadioninmitan päässä Ateenasta. Ksenofonin mukaan paikalla oli linnoitus. Sijaintipaikan oletetaan olleen pohjoiseen nykyisistä Synterínasta ja Ágios Konstantínoksesta.


title: Besa

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Antiokhis ja sillä oli kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin roomalaisella kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 124/125 jaa. Hadrianis-fyleen. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Bēsaieus" ().


title: Butadai

text: Butadai ( tai "Boutadai", ) oli antiikin aikainen alun perin Oineis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "asty"-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.


title: Butadai

text: Butadain oletetaan sijainneen luoteeseen Kerameikoksen demoksesta suunnilleen nykyisen Ateenan Akadimía Plátonoksen kaupunginosan alueella tai sen eteläpuolella.


title: Butadai

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Oineis ja sillä oli yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 224/223 eaa. Ptolemais-fyleen.


title: Butadai

text: Butadaista oli kotoisin muun muassa valtiomies ja puhuja Lykurgos. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Būtadēs" ().


title: Daidalidai

text: Daidalidai (, ) oli antiikin aikainen alun perin Kekropis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "asty"-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.


title: Daidalidai

text: Daidalidai sijaitsi pohjoiseen Alopeken demoksesta. Se sijoitetaan suunnilleen Ateenan nykyisen Výronaksen esikaupungin tienoille.


title: Daidalidai

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Kekropis ja sillä oli yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä ja roomalaisella kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 307/306 eaa. Demetrias-fyleen, fylen lakkauttamisen jälkeen vuodesta 201/200 eaa. jälleen Kekropis-fyleen ja vuodesta 124/125 jaa. Hadrianis-fyleen. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Daidalidēs" ().


title: Deiradiotai

text: Deiradiotai (, ) eli Deirades () oli antiikin aikainen alun perin Leontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.


title: Deiradiotai

text: Deiradiotai sijaitsi Attikan kaakkoisosassa. Se sijoitetaan suunnilleen nykyisen Lavreotikín kunnan Daskaleión tienoille.


title: Deiradiotai

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Leontis ja sillä oli kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 307/306 eaa. Antigonis-fyleen ja fylen lakkauttamisen jälkeen vuodesta 201/200 eaa. jälleen Leontis-fyleen. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Deiradiōtēs" ().


title: Diomeia

text: Diomeia (, ) oli antiikin Ateenan kaupunginosa ja alun perin Aigeis-fyleen kuulunut Attikan demos. Se kuului fylen "asty"-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.


title: Diomeia

text: Diomeia koostui Kerameikoksen tavoin kahdesta osasta, "Sisemmästä" ja "Uloimmasta Diomeiasta". Sisempi Diomeia sijaitsi kaupunginmuurin eli Themistokleen muurin sisäpuolella ja piti sisällään Ateenan kaupungin kaakkoisosan. Se antoi nimensä muurissa olleelle Diomeian portille. Uloimmassa Diomeiassa muurien ulkopuolella ja hieman etelään sijaitsi Kynosargesin gymnasion. Vielä etelämpänä, hieman kauempana muureista sijaitsi Alopeken demos ja idempänä Ankylen demokset. Diomeia sijoitetaan suunnilleen nykyisten Záppeion tai Pagkrátin kaupunginosien tienoille.


title: Diomeia

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Aigeis ja sillä oli yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 307/306 eaa. Demetrias-fyleen ja fylen lakkauttamisen jälkeen vuodesta 201/200 eaa. jälleen Aigeis-fyleen. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Diomeus" (), "Diomeeus" () tai "Diomeieus" ().


title: Eiresidai

text: Eiresidai () eli Eresidai (, "Ēresidai") () oli antiikin aikainen Akamantis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "asty"-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.


title: Eiresidai

text: Eiresidai sijaitsi länteen tai lounaaseen Kefisian demoksesta lähellä Ifistiadain demosta. Se sijoitetaan jotakuinkin länteen nykyisestä Ateenan Kolonóksen kaupunginosasta.


title: Eiresidai

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin kaksi bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Eiresidēs" ().


title: Eitea (Akamantis)

text: Eitea () eli Itea () oli antiikin aikainen alun perin Akamantis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.


title: Eitea (Akamantis)

text: Eitea sijaitsi mahdollisesti Ateenasta koilliseen, mutta demoksen tarkempaa sijaintipaikkaa ei tunneta, koska sitä ei kuvata antiikin säilyneessä kirjallisuudessa, eikä siitä ole tehty arkeologisia löytöjä. Akamantis-fylen Eiteaa ei tule sekoittaa toiseen Eitea-nimiseen demokseen, joka kuului Antiokhis-fyleen ja jonka sijainti tunnetaan paremmin.


title: Eitea (Akamantis)

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Akamantis ja sillä oli kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä ja roomalaisella kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 307/306 eaa. Antigonis-fyleen, fylen lakkauttamisen jälkeen vuodesta 201/200 eaa. jälleen Akamantis-fyleen ja vuodesta 124/125 jaa. Hadrianis-fyleen. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Eiteaios" ().


title: Eitea (Antiokhis)

text: Eitea () eli Itea () oli antiikin aikainen Antiokhis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.


title: Eitea (Antiokhis)

text: Eitea sijaitsi Attikan koillisosassa. Se sijoitetaan suunnilleen nykyisen Grammatikón tienoille. Antiokhis-fylen Eiteaa ei tule sekoittaa toiseen Eitea-nimiseen demokseen, joka kuului Akamantis-fyleen ja jonka sijaintia ei tiedetä.


title: Eitea (Antiokhis)

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin yksi tai kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin kaksi bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Eiteaios" ().


title: Elaius

text: Elaius (, ) oli antiikin aikainen alun perin Hippothontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.


title: Elaius

text: Elaiuksen oletetaan sijainneen suunnilleen nykyisen Magoúlan tienoilla Elefsínan kunnan alueella. Aiemmin esitettiin muun muassa teoria, että se olisi sijainnut länteen Afidnan demoksesta Liósian suunnassa, mikäli Liósian nimi voitaisiin nähdä muuntumana Elaiuksesta.


title: Elaius

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Hippothontis ja sillä oli yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin roomalaisella kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 124/125 jaa. Hadrianis-fyleen. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Elaiūsios" ().


title: Epieikidai

text: Epieikidai (, ) eli Epeikidai () oli antiikin aikainen Kekropis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.


title: Epieikidai

text: Epieikidain sijaintipaikkaa ei tunneta, koska sitä ei kuvata antiikin säilyneessä kirjallisuudessa, eikä siitä ole tehty arkeologisia löytöjä.


title: Epieikidai

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli ainakin alun perin yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhempien aikojen edustajamäärästä ei ole varmuutta. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Epieikidēs" () tai "Epeikidēs" ().


title: Epikefisia

text: Epikefisia (, ) oli antiikin aikainen Oineis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "asty"-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.


title: Epikefisia

text: Epikefisia sijaitsi Kefissos-joen laaksossa Ateenan länsi- tai luoteispuolella. Sijaintipaikka saattoi olla nykyisen Peristérin kaupungin alueella tai lähistöllä.


title: Epikefisia

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Epikēfisios" ().


title: HMCS Kokanee

text: HMCS Kokanee (viirinumero K419) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossa.


title: HMCS Kokanee

text: Alus tilattiin lokakuussa 1941 Canadian Yarrows'lta Esquimaltista Brittiläisestä Kolumbiasta ja sen köli laskettiin 25. elokuuta 1943. Alus laskettiin vesille 27. marraskuuta ja se otettiin palvelukseen 6. kesäkuuta 1944.


title: HMCS Kokanee

text: "HMCS Kokanee" liitettiin syyskuussa 1944 johtoaluksena Kanadan 1. saattajaryhmään, ja se oli Euroopan sotatoimien päättymiseen saakka Pohjois-Atlantin saattueiden suojana. Aluksen suojaama neljästoista ja viimeinen saattue ON304 matkasi länteen toukokuun lopulla 1945. Alus poistettiin palveluksesta 21. joulukuuta Kanadan länsirannikolla ja se siirrettiin reserviin.


title: HMCS Kokanee

text: Alus myytiin vuonna 1948 Intian hallitukselle Hooghly Riverin luotsialukseksi nimellä "Bengal".


title: HMCS Kokanee

text: Aluksen päällikköinä palvelivat:


title: Erikeia

text: Erikeia (, ) eli Erikaia () oli antiikin aikainen Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "asty"-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.


title: Erikeia

text: Erikeian oletetaan sijainneen suunnilleen nykyisen Ateenan Kypsélin kaupunginosan tienoilla, pohjoiskoilliseen kaupungin keskustasta.


title: Erikeia

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin kaksi bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Erikeieus" () tai "Erikeeus" ().


title: Erkhia

text: Erkhia () eli Erkheia () () oli antiikin aikainen Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.


title: Erkhia

text: Erkhia sijaitsi Attikan itäosassa. Se sijoitetaan suunnilleen nykyisen Spátan kaupungin tienoille Spáta-Artémidan kunnassa.


title: Erkhia

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin kuusi tai seitsemän edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin 11 bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Erkhieus" ().


title: Eroiadai (Antiokhis)

text: Eroiadai (, ) oli antiikin aikainen Antiokhis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.


title: Eroiadai (Antiokhis)

text: Eroiadain sijaintipaikkaa ei tunneta, koska sitä ei kuvata antiikin säilyneessä kirjallisuudessa, eikä siitä ole tehty arkeologisia löytöjä. Antiokhis-fylen Eroiadaita ei tule sekoittaa toiseen Eroiadai-nimiseen demokseen, joka kuului Hippothontis-fyleen ja jonka sijainti tunnetaan paremmin.


title: Eroiadai (Antiokhis)

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Eroiadēs" ().


title: Eroiadai (Hippothontis)

text: Eroiadai (, ) oli antiikin aikainen Hippothontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.


title: Eroiadai (Hippothontis)

text: Eroiadai sijaitsi Ateenasta luoteeseen suunnilleen nykyisen Chaïdárin kaupungin tienoilla. Hippothontis-fylen Eroiadaita ei tule sekoittaa toiseen Eroiadai-nimiseen demokseen, joka kuului Antiokhis-fyleen ja jonka sijaintia ei tunneta.


title: Eroiadai (Hippothontis)

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin kaksi bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Eroiadēs" ().


title: Euonymon

text: Euonymon () eli Euonymia () oli antiikin aikainen Erekhtheis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "asty"-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.


title: Euonymon

text:
Euonymon sijaitsi itään Halimuksen demoksesta nykyisen Álimoksen Áno Kalamákin (myös Tráchones) alueella, itään Álimoksen keskustasta ja luoteeseen Argyroúpolin keskustasta.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin 10 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin 12 bule-edustajaa.


title: Euonymon

text: Euonymon oli suurikokoinen demos, ja sen väkiluvuksi on arvioitu suurimmillaan noin henkeä. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Euōnymeus" ().


title: Euonymon

text: Eyonymonissa oli teatteri, joka on kaivettu esiin. Teatterin arkeologinen kohde sijaitsee siitä nimensä saaneen Archaíou Theátrou -kadun varrella Álimoksessa. Euonymonin alueelta on löydetty myös muun muassa hautakiviä ja veistoksia. Löytöjä on esillä Pireuksen arkeologisessa museossa.


title: Eupyridai

text: Eupyridai (, ) oli antiikin aikainen Leontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.


title: Eupyridai

text: Eupyridai sijaitsi suunnilleen nykyisen Kamaterón kaupungin tienoilla Ágioi Anárgyroi-Kamaterón kunnan alueella.


title: Eupyridai

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Eupyridēs" ().


title: Fegaia

text: Fegaia (, ) oli antiikin aikainen alun perin Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.


title: Fegaia

text: Fegaia sijaitsi Attikan itärannikolla tai sen lähistöllä. Se sijoitetaan suunnilleen nykyisen Néa Mákrin Gerotsakoúlin tienoille.


title: Fegaia

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Aigeis ja sillä oli kolme tai neljä edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin roomalaisella kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 124/125 jaa. Hadrianis-fyleen. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Fēgaieus" ().


title: Fegus

text: Fegus ( tai "Fēgous", ) oli antiikin aikainen Erekhtheis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.


title: Fegus

text: Demoksen sijaintipaikkaa ei tunneta, koska sitä ei kuvata antiikin säilyneessä kirjallisuudessa, eikä siitä ole tehty arkeologisia löytöjä.


title: Fegus

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Fēgūsios" ().


title: Filaidai

text: Filaidai (, ) oli antiikin aikainen Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.


title: Filaidai

text: Filaidai sijaitsi jossakin Brauronin lähellä, jolloin sijaintipaikka olisi lähellä nykyisiä Vravrónan ja Porián kyliä. Demoksen kerrottiin saaneen nimensä Brauronissa eläneestä Filaioksesta, joka oli Aiaan poika.


title: Filaidai

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli kolme edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa.


title: Filaidai

text: Tyranni Peisistratos oli kotoisin Filaidaista. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Filaidēs" ().


title: Flya

text: Flya ( tai , ) oli antiikin aikainen alun perin Kekropis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.


title: Flya

text: Flyan oletetaan sijainneen Ateenan koillispuolella suunnilleen nykyisen Chalándrin kaupungin tienoilla.


title: Flya

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Kekropis ja sillä oli alun perin viis, kuusi tai seitsemän edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 224/223 eaa. Ptolemais-fyleen. Muutosten seurauksena demoksella oli hellenistisellä kaudella yhdeksän bule-edustajaa.


title: Flya

text: Flyassa oli useita temppeleitä, ja se esiintyy usein seudulta löydetyissä piirtokirjoituksissa. Demoksessa tiedetään olleen teatteri.


title: Flya

text: Flyasta oli kotoisin muun muassa tragediakirjailija Euripides. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Flyeus" () tai "Flyēthen" ().


title: Frearrhioi

text: Frearrhioi (; myös "Frearrioi"; ) oli antiikin aikainen Leontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.


title: Frearrhioi

text: Frearrhioi sijaitsi Attikan kaakkoisosassa. Se sijoitetaan suunnilleen nykyisen Férizan tienoille itään Attikan Ólympos-vuoresta.


title: Frearrhioi

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin yhdeksän edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin 10 bule-edustajaa.


title: Frearrhioi

text: Frearrhioi oli suurikokoinen demos, ja sen väkiluvuksi on arvioitu suurimmillaan noin henkeä. Sieltä oli kotoisin muun muassa Themistokles. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Frearrios" ().


title: Fyle (demos)

text: Fyle (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja alun perin Oineis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.


title: Fyle (demos)

text:
Fyle sijaitsi nykyisen, demoksesta nimensä saaneen Fylín lähellä Parnes-vuoren (nyk. Párnitha) rinteellä solassa, jota pitkin kulki tie Ateenasta Thebaan. Sen etäisyys Ateenaan oli noin 120 stadioninmittaa.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Oineis ja sillä oli kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 307/306 eaa. Demetrias-fyleen ja fylen lakkauttamisen jälkeen vuodesta 201/200 eaa. jälleen Oineis-fyleen. Muutosten seurauksena demoksella oli hellenistisellä kaudella kuusi bule-edustajaa.


title: Fyle (demos)

text: Fyle oli Ateenan merkittävin linnoitus Boiotian suunnassa. Paikalla oli korkea akropolis eli linnavuori, johon oli pääsy vain itäsivulta, ja paikalta on edelleen hyvä näkymä koko Attikan tasangolle ja Saroninlahdelle. Thrasybulos ja Ateenasta karkotetut valtasivat linnoituksen vuonna 404 eaa., ja käyttivät sitä taistelussaan kolmeakymmentä tyrannia vastaan. Fylessä oli myös rakennus nimeltä Dafneforeion, jossa kerrotaan olleen Thargelia-juhlaa esittänyt kuva.


title: Fyle (demos)

text: Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Fylasios" ().


title: Mutayrtti

text: Mutayrtti ("Limosella aquatica") on yksivuotinen, ruohovartinen naamakukkaiskasveihin kuuluva vesikasvilaji.


title: Mutayrtti

text: Mutayrtti kasvaa 2–10 senttimetriä korkeaksi. Kasvilla on pitkiä lehtivihreättömiä rönsyjä. Sen kasvaessa upoksissa rönsyjä ei usein ole. Lehdet muodostavat ruusukkeen. Ne ovat pitkäruotisia ja lehtilapa (2–20 millimetriä) pitkulainen tai kapean vastapuikea, tylppä ja ehytlaitainen. Uposkasvilla lapa ei ole juuri ruotia leveämpi. Kukkavarret kasvavat lehtiruusukkeesta. Kukkavanat ovat lehtiä lyhyempiä ja kukat ovat pieniä. Teriö on viisiliuskainen, valkoinen tai punertava. Kukat ovat kaksineuvoisia. Hedelmä on laitaluomainen kota (avautuu emilehtien saumoja pitkin). Mutayrtti kukkii Suomessa loppukesällä heinä–elokuussa.


title: Mutayrtti

text: Mutayrtti kasvaa järvien, jokisuiden ja murtovesilahtien suojaisilla savi- hiekka- ja hiesurannoilla vesirajassa.


title: Gargettos

text: Gargettos (, ) oli antiikin aikainen alun perin Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.


title: Gargettos

text: Gargettos sijaitsi Pentelikon-vuoren (nyk. Pentéli) lounaispuolella nykyisen Gérakaksen kaupungin tienoilla. Demoksen nimi on mahdollisesti säilynyt nykyisen kaupungin nimessä.


title: Gargettos

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Aigeis ja sillä oli neljä edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 307/306 eaa. Antigonis-fyleen ja fylen lakkauttamisen jälkeen vuodesta 201/200 eaa. jälleen Aigeis-fyleen. Muutosten seurauksena demoksella oli hellenistisellä kaudella seitsemän bule-edustajaa.


title: Gargettos

text: Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Gargēttios" (). Epikuroksen kerrotaan asuneen Gargettoksessa.


title: Hagnus

text: Hagnus ( tai "Hagnous") eli Agnus (, "Agnūs" tai "Agnous") oli antiikin aikainen alun perin Akamantis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.


title: Hagnus

text: Hagnuksen oletetaan sijainneen Mesogeian tasangolla suunnilleen nykyisen Markópoulo Mesogaíaksen kaupungin tienoilla. Aiemmin sijaintipaikaksi on ehdotettu myös Hymettos-vuoren (nyk. Ymittós) pohjoispään tienoota. Demoksen nimen alkuperäinen muoto vaikuttaa olleen "Agnus" ilman aspiraatiota.


title: Hagnus

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Akamantis ja sillä oli viisi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 307/306 eaa. Demetrias-fyleen ja vuodesta 201/200 eaa. Attalis-fyleen. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Hagnūsios" ().


title: Hagnus

text: Hagnuksessa tiedetään olleen teatteri. Demos oli riidoissa läheisen Pallenen demoksen kanssa, minkä seurauksena nämä kaksi demosta olivat kieltäneet avioliitot toistensa välillä.


title: Halai Aiksonides

text: Halai Aiksonides (, ) oli antiikin aikainen Kekropis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.


title: Halai Aiksonides

text: Halai Aiksonides sijaitsi Attikan lounaisrannikon suunnassa lähellä Aiksonen demosta. Se sijoitetaan suunnilleen nykyisen Voúlan kaupungin pohjoisosan tienoille Vári-Voúla-Vouliagménin kunnan alueelle. Demos sai "Halai"-nimensä suolantuotannostaan. Aiksoneen viittaava lisänimi "Aiksōnides" erotti sen toisesta samannimisestä demoksesta, Halai Arafenideestä.


title: Halai Aiksonides

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin kuusi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin 10 bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Halaieus" ().


title: Halai Aiksonides

text: Halai Aiksonideessa sijaitsi Apollon Zosterin temppeli.


title: Rami Jaffee

text: Rami Jaffee (s. 11. maaliskuuta 1969 Los Angeles) on yhdysvaltalainen kosketinsoittaja, joka on Foo Fighters -yhtyeen jäsen. Jaffee tuli Foo Fightersin viralliseksi jäseneksi vuonna 2017. Hän on työskennellyt myös useiden muiden yhtyeiden ja artistien kanssa, esimerkiksi The Wallflowers, Pete Yorn, Soul Asylum, Pearl Jam, Stone Sour, Joseph Arthur ja Coheed and Cambria.


title: Halai Arafenides

text: Halai Arafenides (, ) oli antiikin aikainen Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.


title: Halai Arafenides

text: Halai Arafenides sijaitsi Attikan itärannikolla Arafenin demoksen ja Brauronin välisellä alueella, suunnilleen nykyisen Artémidan eli Loútsan tienoilla. Halai oli Brauronin satama, josta kuljettiin erityisesti Karystokseen Euboian puolelle. Arafeniin viittaava lisänimi erotti demoksen toisesta samannimisestä demoksesta, Halai Aiksonideestä.


title: Halai Arafenides

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin viisi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin yhdeksän bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Halaieus" ().


title: Halai Arafenides

text: Halai tunnettiin erityisesti Artemis Tauropolokselle omistetusta temppelistä, jossa oli jumalattaren kuvapatsas. Demoksessa tiedetään olleen teatteri.


title: HMCS La Hulloise

text: HMCS La Hulloise (viirinumerot K668 ja FFE 305) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossa.


title: HMCS La Hulloise

text: Alus tilattiin lokakuussa 1941 Canadian Vickersiltä Quebecistä ja sen köli laskettiin 10. elokuuta 1943. Alus laskettiin vesille 29. lokakuuta ja se otettiin palvelukseen 20. toukokuuta 1944.


title: HMCS La Hulloise

text: "HMCS La Hulloise" liitettiin heinäkuussa 1944 Halifaxissa 16. saattajaryhmään, mistä se siirrettiin lokakuussa 25. saattajaryhmään. Alus siirtyi marraskuussa ryhmän mukana Londonderryyn. Alus oli Euroopan sotatoimien päättymiseen asti sijoitettuna joko Londonderryyn tai Rosythiin. Alus upotti 7. maaliskuuta 1945 St. George's salmessa yhdessä "HMCS Strathadamin" ja "HMCS Thetford Minesin" kanssa Saksan laivaston sukellusveneen "U-1302". Alus palasi toukokuun lopulla Kanadaan ja se poistettiin palveluksesta 6. joulukuuta Halifaxissa ja se siirrettiin reserviin.


title: HMCS La Hulloise

text: Alus palautettiin palvelukseen 24. kesäkuuta 1949 itärannikon kadettien ja palvelukseen otettujen koululaivana. Alukselta oli poistettu taaempi tykkitorni ja sille oli rakennettu koulutustilat. Alus poistettiin palveluksesta helmikuussa 1953 ja se siirrettiin telakalle muutettavaksi Prestonian-luokan fregatiksi. Alus otettiin muutostöiden päätyttyä palvelukseen 9. lokakuuta 1957 viirinumerolla FFE 305. Alus poistettiin palveluksesta 16. heinäkuuta 1965 ja se romutettiin La Speziassa Italiassa vuonna 1966.


title: HMCS La Hulloise

text: Aluksen päällikköinä palvelivat:


title: Halimus

text:
Halimus ( tai "Halimous", ) oli antiikin aikainen Leontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "asty"-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.
Halimus sijaitsi Attikan länsirannikolla Aiksonen ja Faleronin demosten välisellä alueella noin 35 stadioninmitan päässä Ateenasta. Sen paikka oli mahdollisesti nykyisen Ellinikón Ágios Kosmáksen alueella paikalla, jossa nykyisin on useita urheilukeskuksia, tai siitä pohjoiseen, jossa sijaitsee nykyinen demoksesta nimensä saanut Álimoksen kaupunki.


title: Halimus

text: Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin kolme edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa.


title: Halimus

text: Halimuksessa oli Demeterin ja Koren sekä Herakleen temppelit. Demoksen tiedetään viettäneen omaa Thesmoforia-juhlaa Pyanopsion-kuun 10. päivä ennen Ateenan yhteistä Thesmoforiaa. Halimuksesta oli kotoisin muun muassa historioitsija Thukydides. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Halimūsios" ().


title: Agryle

text: Agryle () voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa:


title: Ankyle

text: Ankyle (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa:


title: Eitea

text: Eitea () tai Itea () voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa:


title: Eroiadai

text: Eroiadai (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa:


title: Kalvasärviä

text: Kalvasärviä ("Myriophyllum sibiricum") on ärviöiden sukuun kuuluva monivuotinen uposkasvi.


title: Kalvasärviä

text: Kalvasärviä kasvaa 50–100 senttimetriä pitkäksi. Varsi on rento, kalpeankeltainen, etenkin kukinnon alta yleensä paksuuntunut. Nivelkohdissa lehtikantojen väleissä ja reunoilla on yksittäisiä lyhyitä nystyjä. Lehdet ovat kiehkuroina, ruodittomia, lehtilapa on pariliuskainen. Kiehkuroissa on neljä, joskus kolme lehteä. Lehdet (1,5–3 cm) ovat sinivihreitä, usein nivelväliä lyhyempiä. Lehdessä on 4–15 paria liuskoja, liuskat ovat harvassa, usein melko pitkiä, paksuhkoja ja jäykähköjä. Talvehtimissilmut (2–6 cm) ovat tiheälehtisiä, kovia, käpymäisiä. Kukinto vedenpäällinen, pystyhkö. Kukat ovat säteittäisesti ylimpien lehtien hangoissa, perättömiä, pieniä, yksineuvoisia. Kukkalehtiä kussakin kiehkurassa on neljä. Hedekukat sijaitsevat emikukkien yläpuolella. Tukilehdet ovat kukkia lyhyempiä, hammaslaitaisia. Hedelmä on lohkohedelmä, jonka hedelmykset (lohkot) ovat luumarjamaisia. Kalvasärviä kukkii Suomessa heinä–elokuussa.


title: Kalvasärviä

text: Kalvasärviä kasvaa Suomessa suojaisilla rannoilla murtovedessä ja etenkin maan pohjoisosassa rehevissä järvissä.


title: Halai

text: Halai (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa:


title: Kolonai

text: Kolonai (), joskus myös "Kolōnos" () tai "Kolōnē" () (), voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa:


title: Lamptrai

text: Lamptrai (, myös "Lamptra", , ) voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa:


title: Oinoe

text: Oinoe (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa:


title: Oion

text: Oion (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa:


title: Eetu Kangas

text: Eetu Jaakko Mikael Kangas (s. 17. marraskuuta 1993 Nurmo) on suomalainen kymmenottelija. Hän edustaa Seinäjoen Seudun Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimii Matti Liimatainen.


title: Eetu Kangas

text: Kalevan kisoista Kangas on saavuttanut kymmenottelun pronssia vuonna 2017. Ennätyksikseen hän on tehnyt kymmenotelussa tuloksen 7 097 pistettä (2017) ja seitsenottelussa (hallissa) tuloksen 5 043 pistettä (2018).


title: HMCS Longueuil

text: HMCS Longueuil (viirinumero K672) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossa.


title: HMCS Longueuil

text: Alus tilattiin lokakuussa 1941 Canadian Vickersiltä Quebecistä ja sen köli laskettiin 17. heinäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 30. lokakuuta ja se otettiin palvelukseen 18. toukokuuta 1944.


title: HMCS Longueuil

text: "HMCS Longueuil" liitettiin heinäkuussa 1944 Kanadan 2. saattajaryhmään, ja se oli Euroopan sotatoimien päättymiseen saakka saattuetehtävissä Pohjois-Atlantilla. Alus oli satunnaisesti ryhmänsä johtoaluksena ja se ylitti sodan aikana Atlantin neljätoista kertaa. Alus palasi Kanadaan kesäkuussa 1945 ja se poistettiin palveluksesta 31. joulukuuta Esquimaltissa.


title: HMCS Longueuil

text: Alus myytiin vuonna 1947 ja se upotettiin Kelsey Bayssä Brittiläisessä Kolumbiassa aallonmurtajaksi.


title: HMCS Longueuil

text: Aluksen päällikköinä palvelivat:


title: Pergase

text: Pergase () voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa:


title: Tummatulikukka

text: Tummatulikukka ("Verbascum nigrum") on kaksi- tai monivuotinen pystykasvuinen ruohokasvi.


title: Tummatulikukka

text: Tummatulikukka kasvaa 50–100 senttimetriä korkeaksi. Varsi on tummanvihreä ja harvakarvainen. Lehdet ovat ehyitä, aluslehdet ruusukkeena, varsilehdet kierteisesti. Aluslehtien lapa on herttatyvinen, hammaslaitainen ja varsilehdet johteettomia, lapa puikea. Kukinto on pitkä kerrannaiskukinto, tavallisesti haaraton. Verhiö 5-liuskainen, säteittäinen. Teriö ratasmainen, melkein säteittäinen, lyhyttorvinen, 18–25 millimetriä leveä, keltainen, harvoin valkoinen. Hetiö 5-lehtinen, säteittäinen tai vastakohtainen, palhot sinipunakarvaisia. Hedelmä on laitaluomainen, monisiemeninen kota. Tummatulikukka kukkii Suomessa heinä–syyskuussa. Laji voi risteytyä ukontulikukan ja purppuratulikukan kanssa. Risteymä ukontulikukan kanssa ("Verbascum" × "semialbum") on melko yleinen.


title: Tummatulikukka

text: Tummatulikukka kasvaa Suomessa niityillä, töyräillä ja kalliomäillä vanhan asutuksen piirissä.


title: Anne-Mari Lehtiö

text: Anne-Mari Birgitta Lehtiö (s. 6. syyskuuta 1995 Helsinki) on suomalainen pituushyppääjä. Hän edustaa Kenttäurheilijat-58:aa ja hänen valmentajanaan toimii Pekka Nurmi.


title: Anne-Mari Lehtiö

text: Kalevan kisoista Lehtiö on saavuttanut pituushypyn hopeaa vuonna 2017. Lisäksi hän on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista pituushypyn kultaa vuonna 2018 ja hopeaa vuonna 2017. Ennätyksikseen Lehtiö hypännyt ulkona tuloksen 6,35 metriä (2017) ja hallissa 6,16 metriä (2018).


title: Sanganebin kansallispuisto

text: Sanganebin kansallispuisto on merellinen luonnonsuojelualue Sudanissa. Se koostuu yksittäisestä koralliriutasta ja sen ainoasta atollista Punaisessameressä, noin 25 km Sudanin rannikolta. Se muodostaa yhdessä Dungonabinlahden–Mukkawarin kansallispuiston kanssa Unescon maailmanperintökohteen vuodesta 2016.


title: Sanganebin kansallispuisto

text: Riutta on pitkulaisen soikion muotoinen, ja sen keskellä on matala laguuni. Se on suosittu sukelluskohde. Riutalle perustettiin kansallispuisto vuonna 1990.


title: HMCS Magog

text: HMCS Magog (viirinumero K673) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossa.


title: HMCS Magog

text: Alus tilattiin lokakuussa 1941 Canadian Vickersiltä Quebecistä ja sen köli laskettiin 16. kesäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 22. syyskuuta ja se otettiin palvelukseen 7. toukokuuta 1944.


title: HMCS Magog

text: "HMCS Magog" liitettiin elokuussa 1944 16. saattajaryhmään, ja se oli saattuetehtävissä Halifaxin, Sydneyn ja Gaspén alueella. Aluksen suojatessa saattuetta GONS35 siihen osui 14. lokakuuta Pointe des Montsin edustalla St. Lawrence joella Saksan laivaston sukellusveneen "U-1223":n laukaisema torpedo, jolloin kolme miestä sai surmansa ja kolme haavoittui. Aluksen perästä katkesi 60 jalan pala. "HMCS Toronto" hinasi vaurioitunutta alusta, kunnes hinaaja saapui vieden aluksen Quebec Cityyn. Alus todettiin täysin tuhoutuneeksi ja se poistettiin palveluksesta 20. joulukuuta. Hylky romutettiin vuonna 1947.


title: HMCS Magog

text: Aluksen päällikköinä palvelivat:


title: Parika järv

text: Parika järv on Virossa Põhja-Sakalan kunnassa Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Parika järv

text: Järvi sijaitsee Parika raban kaakkoiskulmassa sen suoidensuojelualueella. Siellä sijaitsee neljä muutakin järveä, jotka saatetaan merkitä kuuluvaksi Parika järveen tai sitten mainitaan, että järvi on jakautunut osiin. Tähän viittaa eri arviot järven pinta-alasta, jotka vaihtelevat suuresti arvojen 55–120 hehtaarin välillä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on 3,2 metriä. Matalan järven laajuus riippuu suuresti sen vesitilanteesta. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00063 km³ eli 0,63 miljoonaa m³ . Sen pinta-ala on yleensä noin 63 hehtaaria ja se on keskimäärin 2,6 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järven valuma-alueen laajuus on 11,6 km² ja se saa pääosan vedestänsä suoalueelta. Sen laskuoja on Adula oja, jota kutsutaan myös nimellä Piduli oja. Se yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Tänassilma jõgeen, joka laskee Võrtsjärveen Oiun kylässä. Järven rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä. Järven itäpuolella sijaitsee Parikan kylä ja sen kaakkoispuolelta kulkee Viljandista alkava ja Kolga-Jaanin kautta kulkeva maantie 51.


Dungonabinlahden–Mukkawarin kansallispuisto on merellinen luonnonsuojelualue Sudanissa. Se sijaitsee noin 125 km Port Sudanista pohjoiseen. Puisto koostuu monimuotoisista elinympäristöistä, joihin kuuluu koralliriuttoja, mangroveita, meriruohoniittyjä, hiekkarantoja ja pikku saaria. Niissä elää merilintuja, merinisäkkäitä, kaloja, haita, kilpikonnia ja rauskuja. Dungonabinlahden dugongipopulaatio on maailmanlaajuisesti merkittävä. Puisto muodostaa yhdessä Sanganebin kansallispuiston kanssa Unescon maailmanperintökohteen vuodesta 2016.


title: Kirikumäe järv

text: Kirikumäe järv (myös "Misso Kergomäe järv, Kerkomä järv") on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Kirikumäe järv

text: Järvi sijaitsee suoalueen koillispuolella, mutta sen koillisranta on peltomaata. Sen pinta-ala on 62 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Järvi on asumaton, vaikka sen lähettyvillä kauempana rannasta on haja-asutusta. Sen koillispuolelta kulkee Vana Vatseliinan ja Käänun välinen maantie, josta on tienhaara yleiselle uimarannalle. Järvenpohja on hiekkaa tai mutaa. Järven rantoja kiertää patikkareitti, jonka varrella itärannalla sijaitsee leiriytymispaikka nimeltään Kirikumäe metsaonn. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kirikumäe matkamaja.


title: Kirikumäe järv

text: Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 185,0 m mpy. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 3,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0017 km³ eli 1,7  miljoonaa m³ . Järven valuma-alueen laajuus on 6,2  km² ja sen laskujoki on Pedetsi jõgi. Järven ympäristössä sijaitsee useita suolampia. Niitä ovat esimerkiksi Pundsu järv, Kõrbjärv, Linajärv, Mudajärv ja Pedejä järv. Pundsu-, Kõrb- ja Linajärvestä laskee ojat Kirikumäe järveen. Järvi ja sen lähitienoo kuuluu Kirikumäen suojelualueeseen.


title: Kirikumäe järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().


title: Kirikumäe järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on pienet humuspitoisuudet (, SD).


title: Naale laht

text: Naale laht (myös "Naelelaht, Naelalaht") on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla Tagamõisan niemimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Naale laht

text:
Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Saaria on vain kaksi, joista suuremman saaren pinta-ala on 0,06 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 2,1  km² eikä siihen laske pitkiä ojia.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00022 km³ eli 0,22 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja järven rannat ovat autiot. Lähin maatila sijaitsee puolen kilometrin päässä.


title: Naale laht

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().


title: Naale laht

text: Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.


title: Naale laht

text: Järvi kuuluu Vilsandin kansallispuistoon, joka on Viron varhaisimpia suojelualueita.


title: Lüllelaht

text: Lüllelaht on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla Papissaaren niemimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Lüllelaht

text:
Järi sijaitsee Papissaaressa noin 1,2 kilometriä Kihelkonnan taajamasta. Sen pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,18 ha. Järvellä on vajaa kilometrin pituinen järvenselkä, joka päättyy suurempaan saareen. Saaren ympärillä on salmet, joista toista kutsutaan nimellä "Vildikarahu silm". Saaren eteläpuolella aukeaa Sauelaht, joka on myös yhteydessä Itämereen Kihelkonnan lahteen. Järvenselän länsipuolella on vielä lähes irti kuroutunut lampi "Kärdu lõugas". Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 3,4 km².
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on metriä ja suurin syvyys 0,6 metriä. Järven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja se on autio. pari sataa metriä koilliseen sijaitsee muutama maatila.


title: Lüllelaht


title: Lüllelaht


title: Killatu järv

text: Killatu järv (myös "Kiljatu järv, Kilatu järv, Kiljatu Suurjärv") on Virossa Kihelkonnan maalaiskunnassa Saarenmaalla Tagamõisan niemimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Killatu järv

text: Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,19 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 4,0 m mpy. Järveen laskee yhdysoja Ooklema järvestä, johon puolestaan laskee Killatu jõgi. Se kokoaa suuren peltoalueen kuivatusvedet, mutta se alkaa suoalueelta. Joen ja samalla järven valuma-alueen laajuus on 11,8 km². Järven laskujoki on alle kilometrin mittainen Killatu jõgi (nimeltään myös Kiljatu oja). Järven suurin syvyys noin metrin. Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja se on autio. Lähin maatalo sijaitsee laskujoen rannalla.


title: Killatu järv


title: Killatu järv


title: Sarapiku järv

text: Sarapiku järv (myös "Kogrilaht, Suur Kogralaht") on Virossa Kihelkonnan maalaiskunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Sarapiku järv

text:
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvi sijaitsee alle kilometrin päässä meren rannasta. Sen lounaispää on leveä, mutta siitä työntyy loilliseen kapea ja 900 metriä pitkä lahti. Lahden nimi on Ligeauk. Järven ympäristö on täynnäö muinaisia rantapenkereitä. Muutama rantapenkere sijaitsee myös järvessä. Järvessä on 16 saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Ainakin osa saarista on muinaisia rantapenkereitä. Suurin saari on nimeltään Jõgendevahe, joka on 550 metriä pitkä ja vain 30 metriä leveä. Järven valuma-alueen laajuus on 3,4 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on kaksi metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 4,0 metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00039 kuutiokilometriä eli 0,39 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi taloa, joille johtaa tiet Tagamõisan kylästä.


title: Sarapiku järv


title: Sarapiku järv


title: Põdragu järv

text: Põdragu järv (myös "Suur Pedre järv") on Virossa Kihelkonnan maalaiskunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Põdragu järv

text:
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,77 hehtaaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 7,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 12 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00019 kuutiokilometriä eli 0,19 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä.


title: Põdragu järv


title: Põdragu järv


title: Karjatse meri

text: Karjatse meri (myös "Karjatsimeri, Karjase järv"; ) on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Karjatse meri

text:
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä.
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 850 neliökilometriä ja sen suurin tulo-oja on Nurme kraavi. Sille ei ole piirretty karttoihin selvää laskuojaa mereen. Järven pohjoispuolella sijaitsee Möldri meri ja sen itärannan tuntumassa on vielä pieni lampi.
Järven suurin syvyys on noin metrin. Järven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ruovikkoa.


title: Karjatse meri


title: Karjatse meri


title: Korijärv

text: Korijärv eli myös Koosa järv on Virossa Tõllisten maalaiskunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Korijärv

text:
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järven koillis- ja pohjoisrannat ovat Korijärven kylän peltomaita ja muualla ne ovat metsämaata. Sen kaakkoispäässä kulkee tie, jonka pohja on pengerpato. Sen taakse jää tekoallas Järvots ja siihen laskevat kaksi tekoallasta Verevä tiik ja Jaagusuu lomp. Korijärven laskuoja Tiigu oja lähtee järven länsipäästä ja se virtaa tekoaltaa Tirgu järven läpi. Tirgu oja yhtyy Väige Emajõgeen neljän kilometrin päässä. Järven valuma-alueen laajuus on 8,6 neliökilometriä.
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 50,0 m mpy. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys 5,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.


title: Korijärv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Korijärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.


title: Litutilli

text: Litutilli eli rohtolitutilli ("Descurainia sophia") on ristikukkaiskasveihin kuuluva yksivuotinen ruohovartinen kasvi.


title: Litutilli

text: Litutilli kasvaa 30–60 senttimetriä korkeaksi. Varsi on hoikka, mutta usein vankkahaarainen. Lehdet ovat 2–3 kertaa pariosaisia, liuskat usein jokseenkin tasasoukkia, 0,5–1 millimetriä leveitä. Kukissa on noin kaksi millimetriä pitkät kapeat, vaaleankeltaiset terälehdet. Hedelmistö pitkä, ohuet lituperät tavallisesti 5–10 mm. Lidut ovat siirottavia, tavallisesti 1,5–2 cm, alle 1 mm paksuja, siemeniä myötäillen helminauhamaisia. Litutilli kukkii Suomessa heinä–elokuussa.


title: Litutilli

text: Litutilli kasvaa Suomessa pihoilla, seinustoilla, karjapihoilla, katuvierillä ja joutomailla vanhoissa kylissä ja kaupungeissa sekä myös tulokkaana ratapihoilla ja satamissa. Laji on Etelä- ja Keski-Suomessa muinaistulokas.


title: Ahijärv

text: Ahijärv on Virossa Kastren kunnassa Tartumaalla sijaitseva järvi.


title: Ahijärv

text:
Järvi sijaitsee Jõmmsoon eteläreunalla, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,0 m mpy. Se on yhteydessä Ahja jõgeen, joka virtaa sen lounaiskulman ohitse yhteydessä järveen. Ahijärviin on johdettu kymmenen suo-ojaa, joista suurin on Ahijärve oja. Järven valuma-alueen laajuus on 48,3 neliökilometriä.
Järvi on luodattu, ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 2,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00050 kuutiokilometriä eli 0,50 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä, ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Järven lähellä sijaitsee yksi maatila, mutta se rannat ovat autiot.


title: Ahijärv

text: Ahijärv on Vesipolitiikan puitedirektiivin () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().


title: Ahijärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.


title: Veskilais

text: Veskilais on Virossa Hiidenmaalla Hiidenmaan kunnassa Laukan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Veskilais

text:
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria. Saaria on yksi, ja sen pinta-ala on 1,35 hehtaaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Sen lasku-uoma on Armioja, joka laskee Tammelaisin, Köönaaukin ja Kirikulahden kautta Itämereen. Järveen laskevat Armijõgi, Jaanigu kraavi ja pieniä ojia. Järven valuma-alueen laajuus on 40 neliökilometriä.
Järven suurin syvyys on noin metri. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoa ja matalaa metsämaastoa. Sen pohjoispäässä sijaitsee kaksi kiinteistöä, joille tulee tie Kärdlasta tulevalta tieltä.


title: Veskilais

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().


title: Veskilais

text: Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistavat. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.


title: Bodøn lento-onnettomuus 1974

text: Bodøn lento-onnettomuus tapahtui 24. kesäkuuta 1974, kun suomalaisia saamelaisvaltuuskunnan jäseniä kuljettanut yksimoottorinen Beechcraft V35A Bonanza-pienkone (rekisteritunnus OH-BBD) katosi Norjan rannikolla Bodøn edustalla. Onnettomuudessa menehtyivät koneen 20-vuotias lentäjä ja viisi matkustajaa. Etsinnöistä huolimatta koneen hylkyä ei löydetty ja sen arveltiin syöksyneen mereen. Matkustajina olleet saamelaispoliitikot olivat menossa Trondheimissa pidettyyn kokoukseen. Kuolleiden joukossa oli muun muassa saamelaisvaltuuskunnan ensimmäinen puheenjohtaja Reidar Suomenrinne.


title: Bodøn lento-onnettomuus 1974

text: Kone on lähtenyt puolenpäivän aikaan Rovaniemeltä ja tehnyt välilaskut Ivaloon ja Norjan Altaan. Kone katosi illalla vähän ennen kahdeksaa huonossa säässä ollessaan valmistautumassa laskeutumaan Bodön lentokentälle polttoainetäydennystä varten. Onnettomuutta selvittäneen tutkintatoimikunnan mukaan onnettomuus johtui turbulenssista ja lentäjän ohjausvirheestä. Onnettomuuden jälkeen esitettiin kuitenkin myös arveluita että koneen katoaminen olisi voinut liittyä alueella pidettyihin Naton harjoituksiin, sillä useat silminnäkijät havaitsivat onnettomuuden tapahtuma-aikana Pohjois-Norjan taivaalla Naton "Alloy Express" -sotaharjoitukseen osallistuneita englantilaisia Harrier-hävittäjiä.


title: Põldealune laht

text: Põldealune laht (myös "Põldalune laht") on Virossa Valjalan maalaiskunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Põldealune laht

text:
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee aivan Siiksaaren kylän eteläpuolella ja Laidevahe lahden itäpuolella. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. ja siihen ei ole johdettu ympäristöstään ojia. Järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 neliökilometriä. Järven 350 metriä pitkä laskuoja on johdettu Laidevahe lahden itärantaan.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00025 kuutiokilometriä eli 0,25 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja rannat kasvavat pääasiassa ruokoa. Järvi on autio ja vain sen kaakkoisosaan johtaa tie Siiksaaresta.


title: Põldealune laht

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().


title: Põldealune laht

text: Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.


title: Aardla järv

text: Aardla järv (myös "Ardla järv") on Virossa Kambjan ja Kastren kuntien rajalla Tarton kaupungin eteläpuolella Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Aardla järv

text:
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Konsu soolla Porijõen vieressä. Suoalue on voimakkaasti ojitettu ruudukon muodostavalla kanavaverkolla. Järven kaakkoisrantaan laskee vielä luontaiseksi tunnistettava Aardla jõgi. Vesi jaktkaa matkaansa järvestä suon kanavia pitkin Porijõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 285 neliökilometriä ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,0 m mpy.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin 2 metriä ja suurin syvyys noin 4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00061 kuutiokilometriä eli 0,61 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat kasvavat pääasiassa ruokoa. Järvi on autio eikä sinne joha tietä.


title: Aardla järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.


title: Arojärv

text: Arojärv (myös "Arujärv" tai "Rasina Arujärv") on Virossa Põlvan kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Arojärv

text:
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Rasinan kylän koillispuolella. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 37,0 m mpy. Sen tulo-ojana ja samalla laskuojana toimii Savimäe oja, joka yhtyy Lutsu jõgeen Rasinan kylässä. Järvellä on viisi muutakin pientä tulo-ojaa. Sen valuma-alueen laajuus on 24,3 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00048 kuutiokilometriä eli 0,48 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat kaikki metsämaata. Kauempana rannasta päättyy kuitenkin monet pellot, joiden yhteydessä on haja-asutusta. Järvi itse on kuitenkin autio.


title: Arojärv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().


title: Arojärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.


title: Nižni Novgorodin stadion

text: Nižni Novgorodin stadion on vuonna 2018 valmistunut jalkapallostadion Nižni Novgorodin kaupungissa. Sen kapasiteetti on 44 899. Stadion oli yksi jalkapallon MM-kilpailujen 2018 pelipaikoista.


title: Kavadi järv

text: Kavadi järv (myös "Saaluse järv, Kõverjärv") on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Kavadi järv

text: Järven pinta-ala on 29 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Sitä ympäröi korkeita mäkiä, joista korkein Andsumägi kohoaa 35 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle. Järvellä on lounaaseen työntyvä 600 metriä pitkä lahti jää Järvsaaren niemen taakse ja muutenkin järvi on saarista sokkeloinen. Saaria on neljä ja niiden yhteinen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Suurin saari on Vabrigusaar, jolle on tieyhteys. Sen länsipulella on Hõdsosaar, Väike Hõdsosaar ja Lehesaar. Kolme jälkimmäistä ovat soistuneita ja matalia saaria. Vabrigusaarella on kaksi rakennusta.