title: Uralvagonzavod

text: Vuonna 1931 perustetun Uralin vaunutehtaan valmistamia siviilituotteita ovat esimerkiksi kuorma-autot, raitiovaunut, kaivinkoneet ja junanvaunut. Kansainvälisesti Uralvagonzavod tunnetaan kuitenkin erityisesti maailman suurimpana taistelupanssarivaunujen valmistajana. Se on valmistanut esimerkiksi T-34, T-55, T-72 ja T-90 -sarjojen panssarivaunuja.


title: Totuus taivaasta

text: Totuus taivaasta: Tiedemiehen silmiä avaava kuolemanrajakokemus () on Eben Alexanderin vuonna 2012 ilmestynyt kirja, jossa tekijä kirjoittaa kuolemanrajakokemuksestaan.


title: Brantevikin ankerias

text: Brantevikin ankerias () oli väitetysti 155-vuotiaana kuollut ruotsalainen ankerias, jota pidetään maailman kaikkien aikojen vanhimpana ankeriaana. Se oli niin sanottu ”kaivoankerias”, joita Skånen maaseudulla oli tapana pitää kaivoissa. Niiden tehtävänä oli pitää vesi puhtaana syömällä kaivoon joutuneet hyönteiset, madot ja hiiret.


title: Brantevikin ankerias

text: Tarinan mukaan kahdeksanvuotias Samuel Nilsson laittoi ankeriaan kaivoon skoonelaisessa Simrishamnin kunnassa sijaitsevassa Brantevikin kylässä vuonna 1859. Sata vuotta myöhemmin ankeriasta esiteltiin ruotsalaisessa lehdistössä syntymäpäivänsä kunniaksi ”eläintieteellisenä ihmeenä”. Se on myös esiintynyt kirjoissa ja televisiossa, ankerias on ollut muun muassa "Mitt i naturen" -ohjelmassa huhtikuussa 2008.


title: Brantevikin ankerias

text: Brantevikin ankerias löydettiin kuolleena 5. elokuuta 2014, kun talon nykyisen omistajan oli tarkoitus esitellä sitä vierailleen. Ankerias pakastettiin ja toimitettiin tutkittavaksi Ruotsin maatalousyliopistolle Tukholmaan, jossa on tarkoitus muun muassa selvittää sen tarkka ikä. Talon pihassa olevaan toiseen kaivoon jäi vielä toinen ankerias, jonka väitetään olevan 110-vuotias. Normaalisti ankeriaat elävät noin 15–20-vuotiaiksi, mutta ruotsalaisen tutkijan mukaan on mahdollista, että ankerias voi saavuttaa jopa yli 150 vuoden iän.


title: MyDevice

text: MyDevice oli 2000-luvun alussa suomalaisen MyOrigo-nimisen Oulussa toimineen yrityksen kehittämä älypuhelin, joka ei koskaan päässyt markkinoille. Taustalla oli suomalainen Johannes Väänänen. MyDevice ja myöhemmin julkistettu yhdysvaltalainen iPhone ovat monilta ydinoivalluksiltaan samanlaisia. Väänänen on esittänyt, että iPhone oli suora kopio myDevicesta ja MyOrigon ideoista, jotka oli aiemmin esitelty Applelle.


title: MyDevice

text: Puhelimessa oli esimerkiksi iPhonesta ja Android-puhelimista nykyään tuttu valikkojen selaaminen kosketusnäyttöä sipaisemalla, automaattinen näytön kääntyminen horisontaaliseksi kun laitteen kääntää sivuttain ja panorointiin perustuva internet-sivujen selaus. Kun koko internet-sivu ei mahdu ruudulle, siitä näkyviä alueita voi selata puhelinta liikuttamalla. Aivan kuten katsoisi isompaa lehteä pienemmästä aukosta kallistelemalla aukkoa.


title: Etrit Berisha

text: Etrit Berisha (s. 7. maaliskuuta 1989 Pristina, Jugoslavia) on albanialainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Serie A:ssa pelaavaa Laziota.


title: Felipe Anderson

text: Felipe Anderson (s. 15. huhtikuuta 1993) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa seurajoukkuetasolla West Ham Unitedia. Felipe Anderson on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Felipe Anderson

text: 25. elokuuta 2013 Lazio ja Santos pääsivät yhteisymmärrykseen pelaajan siirtokorvauksesta, joka oli noin 8 miljoonaa euroa. Pelaaja allekirjoitti viiden vuoden sopimuksen 800 000 euron vuosipalkalla.


title: Filip Đorđević

text: Filip Đorđević (s. 28. syyskuuta 1987 Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. 186 senttimetriä pitkä Đorđević edustaa Laziota.


title: Filip Đorđević

text: 1. heinäkuuta 2014 Đorđević siirtyi ilmaisella siirrolla Nantesista Lazioon solmien kesäkuun 2018 loppuun saakka voimassa olevan sopimuksen.


title: Numeropeli

text: Numeropeli: Luulet ymmärtäväsi jalkapalloa, mutta et tiedä siitä mitään () on Chris Andersonin ja David Sallyn vuonna 2013 julkaisema kirja jalkapallon tilastoista.


title: Väinö Kustaa Siltala

text: Väinö Kustaa Siltala (8. joulukuuta 1885 Saapaskylä, Koski Hl – 26. heinäkuuta 1925 Koski Hl) oli tunnettu voimamies.


title: Väinö Kustaa Siltala

text: Siltalan suku on isän puolelta kotoisin Padasjoen Auttoisilta, jossa isoisä oli torpparina. Siltala-sukunimi saatiin, kun pojat menivät kouluun ja heiltä kysyttiin nimeä. Kotipaikkaa kutsuttiin Sillantaukseksi ja Siltalaksi. Väinö Kustaalla oli pituutta 202 cm ja painoa enimmillään 146 kg. Hänet on haudattu Hämeenkosken Valkjärven hautausmaalle.


title: Väinö Kustaa Siltala

text: Hämeenkoskella Siltalaa pidetään tunnettuna. Vuoden 2009 kuntaidentiteettiselvityksessä Siltala listattiin yhdeksi kunnan historian tärkeimmistä henkilöistä.


title: TAHKOcom

text: TAHKOcom Oy on Tahkovuoren matkailualueen keskusvaraamo. Se on yksi Suomen suurimpia matkailualan myyntiyhtiöitä. Konserni tuottaa myös kiinteistöpalveluita. Yritys sijaitsee Tahkon matkailukeskuksessa noin 12 kilometrin päässä Nilsiästä.


title: TAHKOcom

text: TAHKOcom toimii Tahkon alueen yritysten markkinointikanavana sekä niiden tuottamien palveluiden välittäjänä. Noin 90 prosenttia Tahkon palveluista on varattavissa keskusvaraamon kautta. Tahkon alueen lisäksi yritys välittää palveluita noin 10 kunnan alueelta.


title: TAHKOcom

text: TAHKOcom palvelee vuosittain noin 80 000 asiakasta, joista noin 80 % on kotimaalaisia. Vuonna 2013 yöpymisvuorokausia oli 260 000 kpl. Ulkomaalaiset tulevat pääosin Venäjältä, mutta matkailijoita on myös Baltian maista sekä Keski-Euroopasta.


title: TAHKOcom

text: TAHKOcom Oy:llä on tytäryhtiö, Tahko24H Oy, jonka toimintaan kuuluvat Tahkon ja Nilsiän alueen siivous- ja huoltopalvelujen toteuttaminen sekä turvallisuus- ja päivystyspalvelut. Lisäksi Tahko24H tuottaa remontointipalveluja.


title: TAHKOcom

text: Vuonna 2014 konserni työllisti 55 henkilöä ja sen liikevaihto oli 8,2 miljoonaa euroa. Konsernin nykyinen toimitusjohtaja on Matti Kuosmanen.


title: TAHKOcom

text: Vuoden 2015 kesäkuussa TAHKOcom valittiin Parhaaksi palveluntarjoajaksi yrityspalveluiden sarjassa Kuopion alueen kauppakamarin järjestämässä Kuopion alueen parasta palvelua 2015-kisassa.


title: TAHKOcom

text: TAHKOcomin asiakkaita ovat matkailupalveluiden tuottajat ja omistajat sekä kuluttajat. Yritys paketoi myös alueen tuotteita yritysasiakkaille ja ulkomaisille yhteistyökumppaneille.


title: TAHKOcom

text: Varaamolla on välityksessään majoitusvaihtoehtoja noin 1 000 kpl eli 6 500 vuodepaikkaa. Majoitusvaihtoehtoihin kuuluvat erilaiset loma-asunnot ja -huoneistot, hotellit ja muut majoitukset. Majoituspalvelujen lisäksi keskusvaraamo välittää ohjelma-, ravitsemus-, kuljetus- ja kokouspalveluita.


title: TAHKOcom

text: TAHKOcom omistaa Tahko.com-sivuston, joka on ollut vuodesta 1998 Tahkon alueen virallinen pääsivusto. Sivustolla on muun muassa ympärivuorokautinen reaaliaikainen nettivaraamo. TAHKOcom on ainoa keskusvaraamo Suomessa, jolla on kaikista majoituskohteistaan panoraamaesittelyt.


title: TAHKOcom

text: Kun Matti ja Marja-Liisa Kuosmanen perustivat yrityksen vuonna 1988. Sen toimialat olivat alun perin isännöinti, kiinteistö- ja vuokrausvälitys sekä insinööritoimisto. Keskusvaraamon Kuosmaset perustivat 1990, sillä Tahkon alueelle ei ollut yritystä, joka olisi vastannut varauksista tai mökkivälityksestä keskitetysti. Kuosmaset tunsivat alan ja alueen jo ennestään, sillä heidän yrityksensä Tahkovahti oli hoitanut alueen mökkien huolto- ja korjauspalveluja sekä isännöintiä. Myöhemmin yritys luopui insinööripalveluista ja isännöinnistä.


title: TAHKOcom

text: Vuonna 2015 Matti Kuosmanen palasi perustamansa konsernin toimitusjohtajaksi, oltuaan 19 vuotta syrjässä kyseisestä tehtävästä.


title: TAHKOcom

text: Yritys on toiminut voimassaolonsa aikana eri nimillä. Yritys perustettiin 1988 nimellä TahkoPlan ky, vuosina 1989-2004 nimi oli Tahkovahti Oy, vuosina 2004-2010 Tahkovuori Oy ja vuonna 2010 nimi vaihtui TAHKOcom Oy:ksi. Yhtiön omistuspohja on pysynyt muuttumattomana.


title: Kaliumtiosyanaatti

text: Kaliumtiosyanaatti (KSCN) on kalium- ja tiosyanaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa orgaanisen kemian synteeseissä ja analyyttisessä kemiassa.


title: Kaliumtiosyanaatti

text: Huoneenlämpötilassa kaliumtiosyanaatti on valkoisia erittäin hygroskooppisia kiteitä. Aine liukenee erittäin hyvin veteen ja veden lisäksi myös polaariset orgaaniset liuottimet kuten etanoli, metanoli ja asetoni liuottavat yhdisteen. Liukenemisreaktio on voimakkaasti endoterminen prosessi. Vahvat hapot hajottavat kaliumtiosyanaatin ammoniakiksi ja karbonyylisulfidiksi.


title: Kaliumtiosyanaatti

text: Kaliumntiosyanaattia voidaan valmistaa usealla eri tavalla. Käytettyjä ovat muun muassa kaliumhydroksidin reaktio ammoniumtiosyanaatin kanssa, jolloin muodostuu kaliumtiosyanaatin lisäksi ammoniakkia ja vettä sekä kaliumsyanidin ja rikin välinen reaktio lämmitettäessä.


title: Kaliumtiosyanaatti

text: Kaliumtiosyanaattia voidaan käyttää orgaanisissa synteeseissä orgaanisten tiosyanaattien, joita käytetään lääkeaineiden synteesiin, valmistuksessa. Muita käyttökohteita ovat käyttö apuaineena tekstiilien värjäyksessä, valokuvauskemikaalina ja reagenssina raudan toteamiseen analyyttisessä kemiassa. Kaliumtiosyanaattia voidaan lisätä hammastahnoihin, koska syljen laktoperoksidaasientsyymi hapettaa sen tiosyanaatti-ionin hypotiosyanaatti-ioniksi, jolla on antibakteerisia ominaisuuksia. Monissa kaliumtiosyanaatin käyttökohteissa voidaan käyttää myös hinnaltaan halvempaa natriumtiosyanaattia.


title: HAUS kehittämiskeskus

text: HAUS kehittämiskeskus Oy (aiemmin Hallinnon kehittämiskeskus) on koulutus- ja kehittämispalveluja tuottava suomalainen valtionyhtiö, joka keskittyy julkisen hallinnon, palvelutoiminnan ja henkilöstön kehittämiseen Suomessa ja kansainvälisesti. HAUSin omistajaohjausta käyttää valtiovarainministeriö ja sen toimintaa säätelee laki Haus kehittämiskeskus Oy -nimisestä osakeyhtiöstä (27.11.2009/944 ).


title: HAUS kehittämiskeskus

text: HAUSin päätoimipaikka sijaitsee Helsingin Kluuvissa, Heimolan kiinteistössä (Yliopistonkatu 5). HAUSin toimitusjohtaja on Anneli Temmes.


title: Magar

text: Magar on Nepalissa asuvien magarien puhuma kieli, joka luokitellaan tiibetiläis-burmalaisten kielten himalajalaiseen ryhmään. Kieli jaetaan itäiseen ja läntiseen magariin, joista molemmilla on lisäksi omia murteita. Yhteensä magaria puhuu vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan äidinkielenään 789 000 ihmistä.


title: Magar

text: Magaria kirjoitetaan devanagari-kirjaimistolla. Itämagarin kirjoittamiseen käytetään myös akkha-kirjaimia.


title: Magar (täsmennyssivu)

text: Magar voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Mikko Viitikko

text: Mikko Viitikko (s. 18. huhtikuuta 1995 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa kaudella 2015 Veikkausliigassa pelaavaa Vaasan Palloseuraa. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Mikko Viitikko

text: Viitikko on Helsingin Jalkapalloklubin kasvatti. HJK nosti hänet reservijoukkueeseensa Klubi 04:ään kaudella 2011, jonka aikana hän pelasi yhdessä nousukarsintaottelussa. Seuraavina kausina Viitikon pelimäärät kasvoivat – hän pelasi Klubi 04:ssä 13 ottelua kaudella 2012 ja 23 ottelua kaudella 2013.


title: Mikko Viitikko

text: Veikkausliigassa Viitikko teki ensiesiintymisensä 2. elokuuta 2014 HJK:n voittaessa Myllykosken Pallo -47:n vierasottelussa 1–0. Hän oli ottelussa avauskokoonpanossa ja pelasi täydet minuutit. Yhteensä Viitikko pelasi vuonna 2014 kolme Veikkausliigan ja kuusi Kakkosen ottelua.


title: Mikko Viitikko

text: Marraskuussa 2014 Viitikko teki 2+1-vuotisen sopimuksen Vaasan Palloseuran kanssa.


title: Von Bülow

text: Von Bülow on vanha saksalainen aatelissuku.


title: Von Bülow

text: Suku on lähtöisin Mecklenburgista. Sen nimen sanotaan tulleen Gadebuschin lähellä sijaitsevasta Bülow-nimisestä kylästä. Suvussa on ainakin kahdeksan 1200- ja 1300-lukujen aikana haarautunutta linjaa, jotka ovat vaikuttaneet Itämeren alueen valtioissa, kuten Mecklenburgissa, Hannoverissa, Braunschweigissa, Tanskassa, Ruotsissa, Puolassa ja Venäjällä. Saksassa vaikuttivat ainakin Wedendorfin, Gartowin, Plüskowin ja Prützenin sukuhaarat.


title: Turun museokeskus

text: Turun museokeskus kokoaa yhteen Turun kaupungin omistamat museot. Se toimii myös alueellisena keskusmuseona – Varsinais-Suomen maakuntamuseona – ja jatkaa näin aiemman Turun maakuntamuseon toimintaa. Museokeskuksen toiminta-ajatuksena on huolehtia kulttuuri- ja taideperinnön säilymisestä ja välittämisestä nykyisille sekä tuleville sukupolville Varsinais-Suomen alueella.


title: Turun museokeskus

text: Vuonna 2015 Turun museokeskuksen museoihin tutustui yhteensä 277 580 kävijää, joista 98 673 vierailijalle kirjattiin ilmaiskäynti.


title: Turun museokeskus

text: Museokeskus vastaa Turun kaupungin kulttuuri-, taide ja luonnonhistoriallisesta museotoimesta. Se huolehtii kaupungin esine- ja taidekokoelmista sekä edistää kulttuuriympäristön säilymistä. Tiedon jakaminen näyttelyiden ja tutkimusraporttien ja muisen julkaisujen kautta ovat museotoiminnan perusta. Näin toimien museokeskus välittää kulttuuriperintöä sekä visuaalista kulttuuria osaltaan. Museokeskuksen museopalveluja johtaa operatiivisesti Olli Immonen intendenttien ja museoiden johtajien kanssa.


title: Turun museokeskus

text: Turun museokeskus / Varsinais-Suomen maakuntamuseo toimii alueellaan antikvaarisena asiantuntijana ja lausunnon antajana kulttuurihistoriallisesti arvokkaita rakennuksia, muinaisjäännöksiä ja kuntien kaavoituksia koskevissa asioissa.


title: Turun museokeskus

text: Turun museokeskuksen hallinto- ja varastotilat ovat vuodesta 1978 sijainneet IX kaupunginosan Linnanfältin alueella, Kalastajankadun entisessä harja- ja sivellintehtaassa.


title: Turun museokeskus

text: Museokeskuksen hallinnoimat museot ovat Turun linna, Wäinö Aaltosen museo, Luostarinmäen käsityöläismuseo, Apteekkimuseo ja Qwenselin talo, Turun biologinen museo sekä Kuralan Kylämäki. Lisäksi Museokeskus vastaa Vanhalla Suurtorilla sijaitsevien Brinkkalan talon ja Vanhan Raatihuoneen toiminnasta. Museoissa järjestetään vuosittain yhteensä noin 10 vaihtuvaa näyttelyä. Vanhan Raatihuoneen neljässä galleriassa on noin 30 näyttelyä vuosittain.


title: Turun museokeskus

text: Turun taidemuseo ei ole osa Turun museokeskusta, vaan taidemuseota hallinnoi Turun taideyhdistys. Museokeskuksen ulkopuolisia turkulaismuseoita ovat myös Aboa Vetus & Ars Nova ja Forum Marinum.


title: Turun museokeskus

text: Turun museokeskus hallinnoi Turun kaupungin taidekokoelmaa. Kokoelmaan kuuluu lähes 10 000 teosta ja yli 90 ulkoveistosta. Taidekokoelman kolme linjaa ovat turkulainen taide, Wäinö Aaltosen taide sekä kuvanveisto ja kolmiulotteinen taide.


title: Turun museokeskus

text:
Museokeskuksella on mittava arkeologinen kokoelma, joka käsittää yli 100 000 alanumeroa. Arkeologisessa kokoelmassa on sekä historiallisen että esihistoriallisen ajan löytöjä.
Esinekokoelman perustan muodostavat turkulaisista ja varsinaissuomalaisista säätyläis- ja porvariskodeista sekä Turun ympäristön kartanoista peräisin olevat esineet. Kokoelmissa on noin 280 000 esinettä. Kokoelmaa, jonka juuret ovat 1880-luvulla, kartutetaan suunnitelmallisesti esineistöllä, jolla on merkitystä tutkimus-, näyttely ja opetustoiminnalle. Osa kokoelmista on nähtävänä erilaisissa näyttelyissä museokohteissamme.


title: Turun museokeskus

text: Valokuvakokoelmaan kuuluu yli miljoona valokuvaa, negatiivia ja diaa 1840-luvulta tähän päivään. Muun muassa varhaisin päivätty Suomessa otettu valokuva kuuluu Museokeskuksen valokuvakokoelmaan. Nykyään kokoelma karttuu lähinnä museon oman valokuvaustoiminnan tuloksena.


title: Turun museokeskus

text: Perinnekasvikokoelma on laaja läpileikkaus perinteisen lounaissuomalaisen maalaispihan koriste- ja hyötykasvillisuuteen. Lisäksi on perinteisten huonekasvien kokoelma Kuralan Kylämäen Iso-Kohmon talossa.


title: Turun museokeskus

text: Museokeskuksessa tehdään nykyajan dokumentointia keräämällä tietoa tämän hetken tavoista ja ilmiöistä. Dokumentointia tehdään vuodesta 2009 alkaen Suomen museoiden tallennus- ja kokoelmayhteistyö TAKOn puitteissa. Turun museokeskus osallistuu aktiivisesti TAKOn poolien 3 (Arki) ja 4 (Tuotanto, palvelut ja työelämä) työskentelyyn. Museokeskus on myös mukana pohjoismaisessa nykyajandokumentoinnin yhteistyöryhmässä Norsamissa.


title: Richard Müller

text: Richard Bertil Müller (s. 11. maaliskuuta 1934 Helsinki) on suomalainen diplomaatti. Hän on ollut Suomen suurlähettiläänä muun muassa Washingtonissa.


title: Richard Müller

text: Müller kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1952 ja valmistui lainopin kandidaatiksi 1961 Helsingin yliopistosta. Hän toimi ulkoasiainministeriössä virkamiesharjoittelijana 1961–1964, YK:n Suomen pysyvän edustuston (New York) avustaja 1964–1971, lähetystösihteeri 1971, lähetystöneuvos 1972, ulkoasiainministeriön jaostopäällikkö 1973, toimistopäällikkö 1974–1977, suurlähettiläs Dar es Salaamissa (Tansania), samalla Maputossa (Mosambik) 1977–1980, Washingtonissa 1983–1985.


title: Eternalismi

text: Eternalismi on filosofinen käsite, joka liittyy ajan filosofiaan. Eternalismi on filosofinen lähestymistapa ajan ontologiseen luonteeseen, joka ottaa sen näkökannan, että kaikki ajankohdat ovat tasa-arvoisesti "oikeita" vastoin presentististä ideaa, jonka mukaan vain yksi nykyhetki on todellinen. Eternalismia kannalle ovat kallistuneet moderneista filosofeista mm. David Kellogg Lewis sekä Willard Van Orman Quine.


title: Haus am Werderschen Markt

text: Haus am Werderschen Markt on Berliinin historiallisessa keskustassa Spreejoen länsirannalla sijaitseva virastorakennus, jossa on vuodesta 1999 alkaen toiminut Saksan ulkoministeriö. Talo on Tempelhofin lentoaseman jälkeen Berliinin toiseksi suurin rakennus.


title: Haus am Werderschen Markt

text: Talo rakennettiin vuosina 1934–1940 Saksan valtionpankin eli Reichsbankin uudeksi taloksi ja sen suunnitteli arkkitehti Heinrich Wolff. Suunnitelmia talon rakentamisesta Reichsbankille oli ollut jo ennen ensimmäistä maailmansotaa, mutta ne päästiin toteuttamaan vasta 1930-luvulla. Vuonna 1933 järjestettyyn kutsukilpailuun osallistui 30 arkkitehtia, joukossa monia tunnettuja modernistisia arkkitehteja, kuten Walter Gropius ja Ludwig Mies van der Rohe. Kyseessä oli viimeinen arkkitehtuurikilpailu, jossa olivat vapaasti edustettuina kaikki 1920-luvun arkkitehtuurisuuntaukset. Rakennuksen sai kuitenkin suunniteltavakseen uuden valtakunnankansleri Adolf Hitlerin vaikutuksesta Reichsbankin rakennusjohtaja Wolff. Suuren rakennuskompleksin tieltä jouduttiin hävittämään monia Friedrichswerderin alueen historiallisia rakennuksia ja neljä vanhaa katua. Kurstrassen yli rakennettu kävelysilta yhdisti rakennuksen Reichsbankin vanhaan taloon kadun toisella puolella.


title: Haus am Werderschen Markt

text: Rakennus vaurioitui jonkin verran toisessa maailmansodassa ja ylemmät kerrokset paloivat. Talossa toimi 1945–1949 Berliinin kaupunginkonttori ja 1949–1959 Itä-Saksan valtiovarainministeriö. Vuodesta 1959 sitä käytti DDR:n hallitsevan puolueen, sosialistisen yhtenäisyyspuolueen (SED) keskuskomitea, eli käytännössä koko Itä-Saksaa johdettiin tästä rakennuksesta. Puolueen ylin johto eli politbyroo kokoontui toisessa kerroksessa. Kun läheinen Tasavallan palatsi jouduttiin sulkemaan asbestiongelmien vuoksi, Itä-Saksan parlamentti eli volkskammer otti entisen SED:n rakennuksen parlamenttitalokseen viimeisten toimintakuukausiensa ajaksi vuonna 1990. Siellä hyväksyttiin myös sopimus Saksojen yhdistämisestä. Rakennus muutettiin vuosina 1996–2000 arkkitehti Hans Kollhoffin suunnitelmien mukaisesti Saksan liittotasavallan ulkoministeriön käyttöön. Sitä täydennettiin samalla lisärakennuksella, joka valmistui 1997–1999.


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text:
Länsiturkkilainen kaanikunta () oli 500-600-luvuilla valtakunta, joka sijaitsi Asovanmereltä ja Donilta Tienšanin itäosiin ja Intian koillisosiin asti. Valtakunnan sydänaluetta oli Džungaria, jossa asui dulati-heimoja sekä Länsi-Tienšan, jossa asui nušibi-heimoja. Niitä hallitsi Ašinan dynastian kaani.
Vuonna 657 kaanikunnan valloitti Kiinan keisari Tang. Kiinan keisari jakoi kaanikunnan kahteen osaan. Vuonna 704 Itäturkkilainen kaanikunta hyökkäsi kaanikuntaan, minkä seuraukseni Länsiturkkilainen kaanikunta romahti. Se alueelle syntyi sen jälkeen Turgešin kaanikunta.


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text:
Vuonna 603 Turkkilaisesta kaanikunnasta irtaantui sen itäinen osa. Tämän seurauksena syntyivät Länsi- ja Itäturkkilainen kaanikunta.
Länsiturkkilaiseen kaanikuntaan kuuluivat Kazakstan, Keski-Aasia, Pohjois-Kaukasus, Krim, Ural ja Volga-joen varsi. Kaanikunnan etnisen ytimen muodostivat 10 heimoa, jotka asuivat vanhoilla usunien mailla Tienšan-vuoriston Karatau-vuorista Džungariaan asti.


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text: Kaanikunnan pääkaupungiksi tuli Suyab (lähellä Tokmakin kaupunkia Kirgisiassa) ja kesäkaupungiksi tuli Ming-Bulag (lähellä Turkestanin kaupunkia. Valtakunnan keskus sijaitsi Semirechessä.


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text:
Kaanikunta saavutti kukoistuksensa Dzhegui-kaanin (hallitsi vuosina 610—618) sekä hänen nuoremman veljensä Ton-jabgu-kaanin (618—630) hallitusaikana. Uudet sotaretket Toahristaniin ja Afganistaniin laajensivat valtakuntaa aina Intian luoteisosiin saakka. Ton-jabgu-kaani suoritti hallintouudistuksen ja nimitti omat edustajansa, tudunit, valvomaan eri alueita ja keräämään veroja niistä. Joidenkin oletusten mukaan hän olisi painattanut rahoja omalla tunnuksellaan (tästä ei ole vielä löytynyt todisteita).
Kaani Sheguen (610—618) ja Ton-jabgun (618—630) hallitusvuosina kaanikunnan rajat laajenivat Altaille, Tarim-joelle ja Amudarja-joelle. Länsiturkkilaiset ottivat pääkaupungikseen Suyabin. Bysantin keisarin liittolaisena Ton-jabgu aloitti vuonna 626 sodan Sassanidien Persiaa vastaan. Vuonna 626 turkkilaiset sotajoukot valloittivat rynnäköllä Tbilisin.


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text: Bysantti ja Persia solmivat rauhansopimuksen, jolloin myös Ton-jabgu joutui lopettamaan sotatoimet. Salaliittolaiset surmasivat vuonna 630 kaani Ton-jabgun. Surmatyön oli suunnitellut hänen setänsä Sibir-kaani. Vähän myöhemmin surmattiin myös setä. Vuonna 630 alkanut valtataistelu muuttui jatkuviksi sodiksi.


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text: Kaanikunnassa harjoitettiin pääasiassa paimentolaisuutta ja puolipaimentolaisuutta. Turkkilaiset ja sogdilaiset heimot harjoittivat kauppaa, käsitöitä, laiduntamista ja kotieläinten kasvatusta. Orjien hankkiminen oli yksi tärkeimmistä syistä siihen miksi turkkilaiset hyökkäsivät naapuriheimojen ja –kansojen kimppuun.


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text: Sosiaalinen, taloudellinen ja hallinnollinen rakenne säilyvät valloitetuilla alueilla, mutta kaanien sijaishallitsijat tudunit valvoivat verojen keruuta ja niiden lähettämistä kaanille. Länsiturkkilaisessa kaanikunnassa syntyi myös eri yhteiskuntaluokkia sekä esifeodaalisia yhteiskuntasuhteita. Kaanikunnan keskushallinnon sotilaalliset ja poliittiset voimavarat eivät kuitenkaan riittäneet pitämään eri kansoja ja heimoja kurissa ja nuhteessa. Sen vuoksi kaanikunnassa oli jatkuvia heimojen välisiä kahakoita ja hallitsijoiden vaihdoksia, mitkä väistämättä heikensivät kaanikuntaa koossa pitäviä tekijöitä.


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text: 16 vuotta kestänyt heimojen välinen sota ja dynastioiden kinastelut (vuosina 640—657) helpottivat Tang-dynastian kiinalaisten sotajoukkojen tunkeutumisessa Semirecheen. Tangin kuvernöörit yrittivät hallita länsiturkkilaisia heimoja liittolaisten avulla, jotka olivat kaanin suvusta. Turkkilaisten jatkuvat taistelut kiinalaisia ja heidän liittolaisia vastaan auttoi tjurgesheja pääsemään valtaan Semirechessä vuonna 704. Itäturkkilainen kaanikunta hyökkäsi suurella sotajoukolla Länsiturkkilaiseen kaanikuntaan ja varsin nopeasti sai liitettyä sen itseensä. Feodaalien välisten kahakoiden seurauksena Länsiturkkilainen kaanikunta hajosi 600-luvun puolivälissä.


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text: Tämän sodan osapuolina olivat Länsiturkkilaisen kaanikunnan kaksi tärkeintä heimoliittoa: Dulu ja Nušibi. Ei edes kaanin tekemä hallinnollinen uudistus auttanut sodan lopettamiseksi. Yšbara Hilaš-kaani, joka hallitsi vuosina 634—639, yritti uudistaa hallintoaan jakamalla maan kymmeneen ”nuoleen” eli heimoalueisiin. Vuonna 658—659 Länsiturkkilaisen kaanikunnan valloitti Tang-dynastia. Vuonna 704 Länsiturkkilainen kaanikunta vapautui kiinalaisten alaisuudesta, mutta sisäiset kiistat ja pohjoisten kansojen hyökkäykset ajoivat valtakunnan kohti tuhoa ja samana vuonna kiinalaiset sotajoukot tuhosivat sen. Länsiturkkilainen valtakunta hajosi eikä sitä enää koskaan perustettu uudelleen.


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text: Länsiturkkilaisen kaanikunnan maat jaettiin eri piireihin ja pitäjiin, joista muodostettiin kaksi kiinalaista kuvernementtia. Toinen oli dulu-heimojen alue, jonka johtoon pantiin Ašina Mishe ja toinen oli nušibi-heimojen alue, jonka johtajaksi tuli Ašina Buchzen. Molemmat kaanit olivat kiinalaisten vasalleja.


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text:
Vastahankkimien ”Länsiprovinssin” alueiden sijaishallitsijan asuinpaikka siirrettiin Turfanista, jossa se oli ollut vuodesta 640, Kuchuun lähemmäksi laidunalueita. Länsiturkkilaisesta kaanikunnasta tuli samanlainen kansojen sulatusuuni kuin Zhuzhanin kaanikunta, jotka olivat huomatavassa roolissa Euraasian turkin-ja mongolinkielisen väestön sekoittumisessa toisiinsa sekä myös turkin- ja mongolinkielisten kansojen muodostumisessa.Kaanin valta:
a) ylin toimeenpanija;
b) hallitsija;
c) sotapäällikkö;
d) maa-alueiden omistaja;
e) ylin tuomari.


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text: Länsiturkkilaisen kaanikunnan ydin oli 10 heimoa: Chu-joesta itään oli 5 dulu-heimoa ja siitä länteen oli 5 nušibi-heimoa. Historiallisissa lähteissä sitä on nimitetty myös nimellä ”On ok budun” eli kymmenen nuolen turkkilaiset (10 heimoa):


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text: Ašina Hushelo-šad kuoli Canjanissa. Hänen jälkeläisensä eivät päässeet palaamaan takaisin hajonneeseen kotimaahansa. Kiinalaiset neuvonantajat olivat kyllä sitä mieltä, että parempi olisi palauttaa kaanikuntaan vailla valtaa olevat kaanit kuin pyrkiä torjumaan 10 turkkilaista heimoa.


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text: Hän oli Ašina Hushelo-šadin poika . Vuonna 704 sai kaartilaisnimen juvei gjanjung ja nimitettiin kaaniksi (haocilaisen sijaishallitsijaksi). Hänet lähetettiin lähettilääksi Tjurgeshkin kaanikuntaan. Kuoli vuonna 708.


title: Länsiturkkilainen kaanikunta

text: Ašina Juankin-šadin poika. Vuonna 704 hänet nimitettiin beitinien kuvernööriksi ja hoitamaan 10 aimakia. Sian sai käyttöönsä Tangin armeijan. Hän hyökkäsi aroille ja löi Dudanin kaanin, jonka pään hän lähetti pääkaupunkiin. Hän kokosi arolle 30.000 jurttaa ja lähetti niiden asukkaat Kiinaan. Hänet palkittiin kunniamerkillä ja omalla sinetillään. Monet dulut menivät kiinalaisten alaisiksi. Sian ymmärsi, että Ašinan palauttaminen valtaan johtaisin yhteenottoihin tjurgeshilaisten kanssa. Keisari ei kuunnellut hänen neuvojaan ja tunnusti Sogen vallan. Keisarin lähettiläs ei vielä ehtinyt perille, kun tjurgeshien ja karlukien välille puhkesi sota. Tjurgeshit hyökkäsivät myös kiinalaisten linnoituksia vastaan. Sian joutui mukaan sotaan. Keisarin neuvonantajat neuvoivat Kiinaa olemaan sekaantumatta sotaan, jotta barbarit tappaisivat toinen toisensa. Kun Sian ei onnistunut voittamaan, niin hän päätti palata takaisin Canjaniin, jossa hän kuoli vuonna 717.Hän oli Ašina Huaidaon poika. Vuonna 740 osa tjurgesheista suostui ottamaan Sinin kymmenen heimon kaaniksi. Sin-kaani pyysi Tang-dynastialta itselleen morsiamiamen, josta tuli Li-keisarinna. Sin matkusti Tszuilanin kaupunkiin, jossa hänet tappoi tjurgeshien Baga-tan-kaani. Li pakeni poikansa Czunhaon kanssa Kiinaan, jossa poika meni Kiinan armeijan palvelukseen.


title: Max Kruse

text: Maximilian "Max" Kruse (s. 19. maaliskuuta 1988 Reinbek) on saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa Borussia Mönchengladbachia. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Kruse kuuluu myös Saksan jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Max Kruse

text: Werder Bremenin kasvatti Kruse aloitti seuran kakkosjoukkuessa ammattilaisuransa vuonna 2006. Neljän Bremenin-kauden aikana vastuuta ei ykkösjoukkueessa tullut kuin yhden ottelun verran, joten Kruse siirtyi sarjaporrasta alempana pelanneeseen FC St. Pauliin. Seura nousi seuraavalla kaudella Bundesliigaan Krusen ollessa yksi seuran avainpelaajista. St. Pauli putosi sarjasta heti kauden jälkeen ja seuran kakkosjoukkueessakin kerran esiintynyt Kruse siirtyi vuonna 2012 SC Freiburgiin, joka pelasi Bundesliigassa. Kruse pelasi seurassa vain kaksi kautta, mutta auttoi Freiburgin Eurooppa-liigaan kaudeksi 2013-14. Kesällä 2013 Kruse siirtyi vain yhden Freiburg-kauden jälkeen Borussia Mönchengladbachiin, jossa tahti on jatkunut myös varsin hyvänä.


title: Max Kruse

text: Nuorten maajoukkueissa vuoteen 2008 asti pelannut Kruse kutsuttiin viiden vuoden maajoukkuetauon jälkeen Saksan jalkapallomaajoukkueen mukaan harjoitusotteluun Ecuadoria vastaan. Kruse olikin ottelussa avauksessa ja syötti Lukas Podolskin maalin. Toisessa maaottelussaan Yhdysvaltoja vastaan Kruse teki ensimmäisen ja tähän mennessä ainoan maaottelumaalinsa. Hän ei mahtunut mukaan Joachim Löwin 23 miehen joukkueeseen vuoden 2014 MM-kisoihin.


title: Davy Klaassen

text: Davy Klaassen (s. 21. helmikuuta 1993 Hilversum) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa Werder Bremeniä. Klaassen on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut myös Alankomaiden jalkapallomaajoukkueessa.


title: Davy Klaassen

text: AFC Ajaxin juniorijoukkueita vuodesta 2004 edustanut Klaassen debytoi Eredivisiessä marraskuussa 2011 ja teki 42 sekuntia kentällä oltuaan heti maalin. Aiemmin samana vuonna hän oli jo pelannut Mestareiden liigaa Ajaxin paidassa. Klaassen pelasi vuonna 2013 myös Ajaxin juniorijoukkueessa, Jong Ajaxissa. Joulukuussa 2013 hän teki ykkösjoukkueen ensimmäisen hattutemppunsa, pelissä NAC Bredaa vastaan. Kaudella 2013-2014 hän teki 26 ottelussa 10 maalia. Seuraavalla kaudella otteluita kertyi 30 ja maaleja kuusi. 1. Heinäkuuta 2017 Everton FC ilmoitti hankkineensa hollantilaisjalkapalloilija Davy Klaassenin Ajaxista 23,5 miljoonalla punnalla eli 27 miljoonalla eurolla.


title: Davy Klaassen

text: Useissa eri nuorten maajoukkueissa pelannut Klaassen debytoi Alankomaiden jalkapallomaajoukkueessa maaliskuussa 2014 Ranskaa vastaan. Huolimatta hyvistä otteista Eredivisiessä Klaassen ei kuitenkaan mahtunut päävalmentaja Louis van Gaalin miehistöön 2014 MM-kisoihin. Avausmaalinsa maajoukkueessa Klaassen teki toisessa maaottelussaan Espanjaa vastaan maaliskuussa 2015.


title: Yerai Couñago

text: Yerai Couñago Vilaboa (s. 11. lokakuuta 1991 Redondela, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä tai laitapuolustaja. Yerai edustaa Veikkausliigassa pelaavaa PK-35 Vantaata.


title: Yerai Couñago

text: Yerai siirtyi Honkaan vuonna 2014 Espanjan neljännen sarjatason CD Chocosta yhdessä Pablo Couñagon ja Caloin kanssa. Debyyttinsä Veikkausliigassa hän teki 1-4–tappioon päättyneessä ottelussa IFK Mariehamnia vastaan elokuussa 2014.


title: Karl-Liebknecht-Haus

text: Karl-Liebknecht-Haus on Berliinin keskustassa Rosa-Luxemburg-Platzin ja Volksbühnen vieressä sijaitseva rakennus, jossa nykyään toimii Die Linke -vasemmistopuolueen puoluetoimisto. Rakennus on nimetty Karl Liebknechtin mukaan.


title: Karl-Liebknecht-Haus

text: Talo rakennettiin alkujaan vuonna 1912 uuden aukion reunalle tehdas- ja toimistorakennukseksi ovenpidikkeitä valmistaneelle tehtaalle. Vuosina 1926–1933 rakennuksessa toimi Saksan kommunistisen puolueen (KPD) päämaja, jolloin talo sai myös ensimmäisen kerran nykyisen nimensä. Siellä toimivat myös monet kommunistiseen puolueeseen sidoksissa olleet järjestöt, kuten nuorisoliitto KJVD ja taistelujärjestö Roter Frontkämpferbund, sekä "Die Rote Fahne" -lehden toimitus. Poliisi ja SA-joukot miehittivät rakennuksen 23. helmikuuta 1933 ja puoluetoimisto suljettiin viikkoa myöhemmin. Rakennus toimi sen jälkeen jonkin aikaa pidätyskeskuksena ja se nimettiin "Horst-Wessel-Hausiksi". Talossa toimi vuodesta 1935 Preussin osavaltion valtiovarainministeriö ja vuodesta 1937 SA:n Berliinin–Brandenburgin osasto.


title: Karl-Liebknecht-Haus

text: Toisen maailmansodan jälkeen talo palautettiin kommunisteille ja uusi Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue (SED) ryhtyi kunnostamaan sodassa vaurioitunutta rakennusta päämajakseen. Karl-Liebknecht-Haus sai näin nykyisen ulkonäkönsä 1940-luvun lopussa. 1950-luvulta alkaen rakennusta käytti pääasiassa SED:n alainen Marxismi-Leninismin instituutti. Toukokuusta 1990 alkaen talossa on toiminut ensin Demokraattisen sosialismin puolueen (PDS) ja sitten Die Linken puoluetoimisto.


title: Karl-Liebknecht-Haus

text: Rakennus suojeltiin vuonna 1977.


title: Cities in Motion 2

text:
Cities in Motion 2 on suomalaisen Colossal Orderin kehittämä ja Paradox Interactiven vuonna julkaisema strategiapeli.
Edeltäjänsä tavoin pelaajan tehtävänä on rakentaa toimiva joukkoliikenneratkaisu pelattavana oleviin suurkaupunkeihin. Jatko-osaan on lisätty uusia ominaisuuksia kuten vuorokausirytmi, ruuhkat, aikataulujen luonti, dynaamiset kaupungit ja moninpeli. Monipelitilassa pelaaja voi kilpailla muita pelaajia vastaan tai rakentaa toimivaa joukkoliikennettä yhdessä muiden pelaajien kanssa.


title: Cities in Motion 2

text: Cities in Motion 2 on saanut vaihtelevia arvioita. Monet kriitikot ovat arvostelleet pelin käyttöliittymää ja korkeaa oppimiskäyrää.


title: Cities in Motion 2

text: IGN antoi pelille arvostelussa pisteet 7.5/10.


title: Tajarhi

text: Tajarhi () on keidaspaikkakunta Libyan Murzuqin piirikunnassa. Se sijaitsee Murzuqin hiekkameren itäpuolella maanteitse 330 kilometriä Murzuqista etelään. Asukkaita on 1 500 henkeä (vuonna 2006).


title: Tajarhi

text: Tajarhi on Fezzanin eteläisin asutuskeskus. Sen kautta kulki aikaisemmin Kanem-Bornuun suuntautunut karavaanireitti. Seudun asukkaat ovat kanureihin sekoittuneita tubuja. Lähistöllä sijaitsee Al Wighin lentokenttä.


title: Rosa-Luxemburg-Platz

text: Rosa-Luxemburg-Platz on aukio Berliinin Mitten kaupunginosassa. Aukiota hallitsee Volksbühne-teatteri. Sen ympärillä ovat myös vasemmiston päämaja Karl-Liebknecht-Haus ja kuuluisa Kino Babylon -elokuvateatteri.


title: Rosa-Luxemburg-Platz

text: Aukio rakennettiin vuosina 1905–1907 entisen ”latokorttelin” ("Scheunenviertel") paikalle. Paikka oli saanut nimensä 1600-luvun lopulla siitä, että siellä oli ollut heinälatoja, joissa oli säilytetty rehua läheisen karjatorin (nykyinen Alexanderplatz) eläimiä varten. Aukion nimi oli vuosina 1907–1910 "Babelsberger Platz" Potsdamissa sijaitsevan Babelsbergin linnan mukaan, sitten 1910–1933 "Bülowplatz", 1933–1945 "Horst-Wessel-Platz", 1945–1947 "Liebknechtplatz" ja 1947–1969 "Luxemburgplatz", minkä jälkeen se sai nykyisen nimensä. Nimi viittaa vallankumousjohtaja Rosa Luxemburgiin. Aukiolla tapahtui vuonna 1931 kuuluisa kahden poliisin, Paul Anlaufin ja Franz Lenkin murha, jonka suorittajina oli joukko kommunisteja. Murhatuille poliiseille pystytettiin 1934 muistopatsas, joka kuitenkin tuhoutui toisen maailmansodan aikana. Vuonna 1950 Erich Mielke, yksi murhaan osallistuneista, määräsi sen hävitettäväksi lopullisesti.


title: Rosa-Luxemburg-Platz

text: Vuonna 2006 aukiota sivuavien katujen ja jalkakäytävien kiveyksiin upotettiin 60 kapeaa ja pitkää messinkilaattaa, joihin on kaiverrettu Rosa Luxemburgin ajatuksia.


title: Selkeen kartano

text: Selkeen kartano on kuningas Kustaa II Aadolfin vuonna 1613 perustama entinen kuninkaankartano Sastamalan Mouhijärvellä. Se sijaitsee Mouhijärven keskustaajaman ja Tampere–Pori-valtatien tuntumassa Mätikköjärven länsipuolella.


title: Selkeen kartano

text: Selkeen kartano perustettiin vuonna 1613, kun Kustaa II Aadolf antoi kruunun haltuunsa ottaman maatilan Mouhijärven Selkeen kylästä sotapäällikkönä kunnostautuneen skotlantilaisen everstin William Ogilwien leskelle Barbara Kinnardille. Muutaman vuoden kuluttua siihen liitettiin koko kylä seitsemän manttaalin kartanoksi, jolloin haltijana oli Kinnardin toinen puoliso eversti Samuel Cockburn. Kuninkaankartanona toimiessaan Selkee ei ollut perintötila, vaan sen omistajat määrättiin aina uudelleen. Heihin lukeutuivat muun muassa sotamarsalkka Åke Tott ja vapaaherra Hans Wachtmeister. Selkee oli kuninkaankartanona noin 70 vuoden ajan, kunnes palautui kuninkaan omistukseen reduktion yhteydessä.


title: Selkeen kartano

text: Seuraavaksi kartanosta tuli Porin läänin jalkaväkirykmentin komentajan virkatalo vuonna 1684. Mouhijärvellä piti myös majaansa rykmentin henkivartiokomppania, jonka upseereilla oli paikkakunnalla omat virkatalot. Kartanon vanha päärakennus tuhoutui tulipalossa helmikuussa 1758, jonka yhteydessä viisi säätyläislasta sekä rykmentin komentaja eversti Hans von Dellwig saivat surmansa. Dellwigin hirsinen hautakarmi sijaitsee Mouhijärven vanhalla hautausmaalla ja sen seinässä on myös tapauksesta kertova muistolaatta uhrien nimineen. Uusi päärakennus valmistui 1786, mutta rykmentin komentopaikkana se ehti toimia vain vuoteen 1793 saakka, jonka jälkeen virkatalo siirtyi Mietoisiin Saaren kartanoon. Seuraavaksi kartano toimi vuokratilana, kunnes paikalle perustettiin valtion Laidunkoeasema (myöhemmin Maatalouden tutkimuskeskuksen Sata-Hämeen tutkimusasema) vuonna 1933. Se oli toiminnassa vuoteen 1993 saakka, jonka jälkeen kartanon omistajaksi tuli Mouhijärven Osuusmeijeri. Meijerin mentyä konkurssiin vuonna 1999 Selkeen kartano siirtyi yksityisomistukseen ja sen tiloissa on toiminut muun muassa sveitsiläisen yrittäjän omistama juustola. Vuonna 2014 kartano on jälleen ollut myynnissä.


title: Selkeen kartano

text: Selkeen kartanon nykyinen päärakennus on peräisin vuodelta 1786. Se on rakennettu Turun kaupunginarkkitehdin C.F. Schröderin laatimien everstin virkatalon mallipiirustusten mukaan. Rakennuksen ulkoasua on muutettu 1800-luvun lopun ja 1930-luvun korjauksissa. Pihapiiriin kuuluu myös kaksi sitä rajaavaa siipirakennusta, jotka on ilmeisesti rakennettu 1700–1800-lukujen vaihteessa. Päärakennusta on entisöity viimeksi vuonna 1980 ja sen pihapiirissä ovat myös muun muassa 1937 valmistunut vierastalo, 1939 rakennettu navetta sekä 1958 valmistunut saunarakennus. Kartanon puisto, josta avautuu näkymä alapuoliseen Mätikköjärven kulttuurimaisemaan, on pinta-alaltaan noin 3,5 hehtaaria.


title: Selkeen kartano

text: Kartanon päärakennus on vanhojen karttojen mukaan sijainnut alun perin Selkeentien länsipuolella, josta se on vuoden 1758 tulipalon jälkeen siirretty vajaan sadan metrin päähän nykyiselle paikalleen tien itäpuolelle. Selkeen vanha keskiaikainen kylätontti on ilmeisesti sijainnut nykyisen päärakennuksen paikalla.


title: Grunewaldturm

text: Grunewaldturm on näkötorni Berliinin kaupungin alueella sijaitsevassa Grunewaldin metsässä Grunewaldin kaupunginosassa. Torni sijaitsee Karlsberg-kukkulan rinteessä, Haveljoen rannalla.


title: Grunewaldturm

text: Tornin korkeus on 55 metriä. Näköalatasanne sijaitsee 36 metrin korkeudessa tornin juurelta ja 86 metriä Havelin pinnan yläpuolella. Hyvällä säällä tornista voi nähdä Potsdamiin saakka.


title: Grunewaldturm

text: Punatiilinen torni on rakennettu vuosina 1897–1898, ja sen suunnitteli arkkitehti Franz Schwechten. Tornin rakennutti Teltowin kaupunki Saksan keisari Vilhelm I:n syntymän 100-vuotisjuhlan kunniaksi. Valmis rakennus vihittiin 9. kesäkuuta 1899. Torni tunnettiin alkujaan nimellä Kaiser-Wilhelm-Turm, ja sen aulassa on edelleen Vilhelm I:n patsas. Tornin sijoittaminen joen rannalle muistuttaa Reinin rannalla sijaitsevaa Niederwalddenkmalia. Tornin kyljessä lukee: ”Koenig Wilhelm I zum Gedaechtniss” (”Kuningas Vilhelm I:n muistoksi”).


title: Grunewaldturm

text: Tornin juurella toimii nykyään ravintola.


title: Henrik (Preussin prinssi, 1726–1802)

text: Henrik ("Friedrich Heinrich Ludwig"; 18. tammikuuta 1726 Berliini – 3. elokuuta 1802 Rheinsberg) oli Preussin kuningas Fredrik Suuren nuorempi veli, joka loi näyttävän sotilasuran.


title: Henrik (Preussin prinssi, 1726–1802)

text: Henrik oli kuningas Fredrik Vilhelm I:n kolmastoista lapsi. Hän osallistui ensimmäiseen (1740–1742) ja toiseen (1744–1745) Sleesian sotaan. Seitsenvuotisessa sodassa (1756–1763) hän komensi vuodesta 1758 alkaen menestyksekkäästi yhtä Itävaltaa vastaan sotineista preussilaisista armeijoista. Hänen Freibergin taistelussa vuonna 1762 saavuttamansa voitto joudutti Hubertusburgin rauhan solmimista. Fredrik Suuri totesi myöhemmin Henrikin olleen ainut Preussin kenraaleista, joka ei tehnyt sodan aikana yhtäkään virhettä. Myöhemmin kuningas uskoi veljelleen erilaisia diplomaattisia tehtäviä. Henrik muun muassa neuvotteli Pietarissa Puolan ensimmäisestä jaosta. Baijerin perimyssodan aikana vuonna 1778 hän johti 80 000 miehen vahvuisen armeijan hyökkäystä Böömiin, mutta joutui pian perääntymään muonavarojen huvettua. Fredrik Suuren viimeisinä elinvuosina Henrik vieraili tämän edustajana Pariisissa, jossa yritti huonolla menestyksellä heikentää Ranskan ja Itävallan välistä liittoa. Henrik jäi syrjään Preussin politiikasta veljensä kuoltua vuonna 1786.


title: Henrik (Preussin prinssi, 1726–1802)

text: Henrik yritti huonolla menestyksellä saada itselleen omaa valtakuntaa. Hänen toiveensa Puolan kruunusta kaatui Fredrik-veljen vastustukseen. Katariina Suuren Henrikille lupaama Moldavian ja Valakian kuningaskunta sekä ehdotus hänen kruunaamisestaan Yhdysvaltain kuninkaaksi eivät myöskään toteutuneet.


title: Henrik (Preussin prinssi, 1726–1802)

text: Henrikin puoliso oli vuodesta 1752 Wilhelmine von Hessen-Kassel. Kyseessä oli kulissiavioliitto, sillä Henrik oli homoseksuaali. Henrik vietti suuren osan elämästään vetäytyneenä Rheinsbergin linnaan, joka oli hänen asuntonaan vuodesta 1744. Hänet on haudattu linnan puistossa olevaan pyramidinmuotoiseen mausoleumiin.


title: Henrik (Preussin prinssi)

text: Henrik ("Heinrich") -nimisiä Preussin prinssejä ovat olleet ainakin seuraavat:


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Kreikan maantieteelliset alueet () ovat perinteisiä Kreikan alueita, jotka määrittyvät historiallis-maantieteellisin perustein. Ne eivät ole hallinnollisia alueita niin kuin hajautetun hallinnon alueet ja alueet, vaikka osa niistä vastaakin nimeltään ja/tai alueeltaan jotakin hallinnollista aluetta. Sen sijaan niitä käytetään muun muassa historiallisissa ja maantieteellisissä esityksissä ja tutkimuksissa.


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Kreikan maantieteelliset alueet ovat:Manner-Kreikan historiallis-maantieteelliset alueet ovat pohjoisesta etelään:


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Makedonia


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Kreikkalainen Makedonia sijaitsee maan pohjoisosassa. Se kattaa suuren osan Albanian, Makedonian tasavallan ja Bulgarian vastaisista rajoista ja sijaitsee niiden ja Egeanmeren välissä. Alueella on laajoja tasankoja ja se on merkittävää maanviljelysaluetta. Makedonian ja Thessalian rajalla sijaitsee maan korkein vuori Ólympos. Merkittävin keskus on Kreikan toiseksi suurin kaupunki ja satama Thessaloniki. Alueen tärkeimmät joet ovat Strymónas ja Axiós sekä pisin kokonaan Kreikan alueella virtaava joki Aliákmonas. Etelärannikolla Egeanmereen työntyy Chalkidikín niemimaa. Suurimmat järvet ovat Vólvi, Vegorítida ja Koróneia.


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Länsi-Traakia


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Länsi-Traakia sijaitsee Kreikan koillisosassa. Sen erottaa Makedoniasta Néstos-joki. Länsi-Traakian ja Turkin puoleisen Itä-Traakian rajalla virtaa puolestaan Évros-joki. Alueen pohjois- eli Bulgarian vastaisella rajalla kulkee Rodópi-vuoristo, jonka korkein vuori alueella on Chaïntoú. Seutu on osin ylätasankoa ja osin alankoa, ja siellä on lukuisia jokia ja myös järviä.


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Epeiros


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Epeiros sijaitsee Luoteis-Kreikassa. Sen pohjoispuolella sijaitsee Albania. Epeiros on vuoristoista ja eristyneempää aluetta. Sen suurin kaupunki on Ioánnina. Laaja Píndos-vuoristo erottaa Epeiroksen sen itäpuolella sijaitsevasta Thessaliasta. Korkein huippu on Kreikan toiseksi korkein vuori Smólikas ja suurimmat joet Achelóos ja Kalamás. Suurin järvi on Pamvótida. Maantieteellinen Epeiros kattaa suurin piirtein saman alueen kuin hallinnollinen Epeiroksen alue.


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Thessalia


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Thessalia koostuu kahdesta laajasta tasangosta, jotka ovat Kreikan merkittävintä viljelyaluetta. Tasankoja yhdistää Pineiós-joki. Korkeimpia vuoria ovat Ólympoksen lisäksi Píndoksen huiput Thessalian ja Epeiroksen rajalla. Alueen suurimmat kaupungit ovat Lárisa ja Vólos. Maantieteellinen Thessalia kattaa suurin piirtein saman alueen kuin hallinnollinen Thessalian alue.


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Keski-Kreikka


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Keski-Kreikka sijaitsee Epeiroksen ja Thessalian ja toisaalta Korintin- ja Saroninlahtien välisellä alueella. Keski-Kreikassa on pienempiä tasankoja, kukkuloita ja vuoria. Korkeimmat vuoret ovat Gkióna, Vardoúsia ja Parnassós ja suurimmat joet Spercheiós ja Évinos. Alueen länsiosassa sijaitsee muun muassa Kreikan suurin järvi Trichonída. Alueen itäosassa on Kreikan suurin kaupunkialue, laaja Ateenan metropolialue, johon kuuluu myös maan merkittävin satamakaupunki Pireus. Keski-Kreikkaan luetaan myös Egeanmeren länsilaidalla sijaitseva pitkä Euboian saari, koska se sijaitsee aivan Manner-Kreikan rannikon edustalla. Sen erottaa Manner-Kreikasta kapea Évripos-salmi, jonka rannoilla sijaitsee alueen toiseksi suurin kaupunki Chalkída. Keski-Kreikkaa maantieteellisenä alueena ei tule sekoittaa hallinnolliseen Keski-Kreikan alueeseen, joka kattaa vain osan maantieteellisestä alueesta.


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Peloponnesos


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Peloponnesos muodostaa saarenkaltaisen niemimaan, joka yhdistyy varsinaiseen Manner-Kreikkaan luonnostaan ainoastaan koillisosassaan kapean Korintin kannaksen välityksellä. Manner-Kreikan ja Peloponnesoksen erottavat toisistaan Korintin- ja Saroninlahdet. Kannaksen poikki kulkee Korintin kanava. Nykyisin Korintinlahden yli on rakennettu sen länsipäässä Ríon–Antírrion silta. Peloponnesos on vuoristoista aluetta, jossa on jonkin verran rannikkotasankoja ja jokilaaksoja. Korkeimmat vuoret ovat Taÿ́getos ja Kyllíni ja tärkeimmät joet Evrótas ja Alfeiós. Niemimaan suurimmat kaupungit ovat Patras, Kalamáta, Trípoli ja Kórinthos. Peloponnesosta maantieteellisenä alueena ei tule sekoittaa hallinnolliseen Peloponnesoksen alueeseen, joka kattaa vain osan maantieteellisestä alueesta.


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Kreikan saariston historiallis-maantieteelliset alueet ovat:


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Egeanmeren saaret


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Egeanmeren saaret kattavat kaikki Egeanmeren alueen Kreikalle kuuluvat saaret eli pääosan saarista. Varsinaisiksi Egeanmeren saariksi ei kuitenkaan yleensä lueta paitsi Euboiaa myös Kreetaa paitsi niiden koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Suurimmat varsinaiset Egeanmeren saaret ovat Lesbos, Ródos, Chíos, Sámos, Límnos ja Náxos. Korkeimmat vuoret ovat Samothrákin Sáos ja Sámoksen Kérkis. Suurimmat kaupungit ovat Ródoksen kaupunki, Lesboksen Mytilíni, Chíoksen kaupunki ja Kosin kaupunki. Monet saaret ovat karuja ja auringon paahtamia. Pohjoisimmilla saarilla on enemmän metsää. Hallinnollisesti saaret jakautuvat useaan alueeseen.


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Kreeta


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Kreeta on Kreikan suurin ja koko Välimeren viidenneksi suurin saari. Se sijaitsee Egeanmeren etelälaidalla ja luetaan historiallis-maantieteellisesti omaksi alueekseen yhdessä sen ympäristön pienten saarten kanssa. Kreeta on pitkä ja vuoristoinen. Pohjoisrannikko ja osa etelärannikosta on rannikkotasankoa, ja vuoristossa on joitakin ylätasankoja. Saaren korkeimmat vuoret ovat Ída eli Psiloreítis ja Páchnes. Suurimmat kaupungit ovat Iraklion suurkaupunkialueineen, Chaniá, Réthymno, Ierápetra ja Ágios Nikólaos. Hallinnollinen Kreetan alue sisältää Kreetan ja sen lähisaaret.


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Jooniansaaret


title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Jooniansaaret kattavat kaikki Kreikalle kuuluvat Joonianmeren saaret, jotka sijaitsevat Manner-Kreikan länsirannikon edustalla. Suurimmat Jooniansaaret ovat Kefaloniá, Korfu, Zákynthos, Lefkas ja Kythera. Korkein vuori on Kefalonián Aínos. Suurimmat kaupungit ovat Korfun kaupunki ja Kefalonián Argostóli. Saaret ovat Egeanmeren saaria vehreämpiä. Jooniansaaria maantieteellisenä alueena ei tule sekoittaa hallinnolliseen Jooniansaarten alueeseen, joka kattaa vain osan maantieteellisestä alueesta.


title: Egeanmeren saaret

text: Egeanmeren saaret (; ) on joukko Kreikalle kuuluvia saaria Egeanmeressä ja yksi Kreikan historiallis-maantieteellisistä alueista. Laajasti ottaen Egeanmeren saariin voidaan lukea myös Turkille kuuluvat Egeanmeressä sijaitsevat saaret, joista suurimmat ovat Imbros (Gökçeada) ja Tenedos (Bozcaada).


title: Egeanmeren saaret

text: Egeanmeren saaret sijaitsevat Manner-Kreikan itäpuolella Manner-Kreikan ja Vähän-Aasian (Turkin) välissä. Egeanmeren ja koko Kreikan suurimmat saaret ovat Kreeta ja Euboia. Niitä ei kuitenkaan aina lueta varsinaisiksi Egeanmeren saariksi paitsi kokonsa puolesta myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Egeanmeren muut pienemmät saaret on vanhastaan jaettu kahteen ryhmään, merialueen keskelle kehämäisesti sijoittuviin Kykladeihin ("Kykládes") sekä eri puolilla näiden ympärillä hajanaisesti sijaitseviin Sporadeihin ("Sporádes"). Nykyään Sporadeilla viitataan kuitenkin yleensä lähinnä Pohjoisiin Sporadeihin.


title: Egeanmeren saaret

text: Egeanmeren saarten väkiluku on yhteensä noin 1 440 000 (vuonna 2011). Egeanmeren saarten lisäksi Kreikan saaristoon kuuluvat Manner-Kreikan länsi- ja eteläpuolella sijaitsevat Jooniansaaret.


title: Egeanmeren saaret

text: Nykyisin Egeanmeren saaret jaetaan seitsemään saariryhmään, jotka ovat (pohjoisesta etelään):Egeanmeren saarten 20 pinta-alaltaan suurinta Kreikalle kuuluvaa saarta ovat:


title: Egeanmeren saaret

text: Katso myös:


title: Egeanmeren saaret

text: Kreikalle kuuluvat Egeanmeren saaret kuuluvat hallinnollisesti seitsemään eri alueeseen. Suurin osa saarista kuuluu Pohjois-Egean saarten tai Etelä-Egean saarten alueeseen, jotka kuuluvat Egean hajautetun hallinnon alueeseen. Kreeta muodostaa oman alueensa, Kreetan alueen. Argo-Saroniset saaret kuuluvat Attikan alueeseen, Euboia ja Skýros Keski-Kreikan alueeseen, muut Sporadit Thessalian alueeseen ja osa Pohjoisen Egean saarista Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen.


title: Egeanmeren saaret

text: Kreikan NUTS-aluejaossa suurin osa saarista kuuluu NUTS 1 -alueeseen nimeltä Egean saaret, Kreeta.


title: Keski-Kreikka (maantieteellinen alue)

text: Keski-Kreikka (; aiemmin Χέρσος Ἑλλάς, "Chérsos Ellás") on yksi Kreikan historiallis-maantieteellisistä alueista. Se ei ole nykyisin hallinnollinen alue eikä se vastaa alaltaan nykyistä hallinnollista Keski-Kreikan aluetta.


title: Keski-Kreikka (maantieteellinen alue)

text: Keski-Kreikka sijaitsee nimensä mukaisesti Manner-Kreikan keskiosissa ja ulottuu Manner-Kreikan poikki, lännestä Joonianmereltä itään Egeanmerelle. Sen eteläpuolella, Korintinlahden ja Korintin kannaksen takana on Peloponnesos, ja pohjoispuolella sijaitsevat Epeiros ja Thessalia.


title: Keski-Kreikka (maantieteellinen alue)

text: Keski-Kreikka on jaettu hallinnollisesti kolmen alueen eli periferian kesken ja edelleen neljääntoista alueyksikköön. Alueet ovat:


title: Länsi-Traakia

text: Länsi-Traakia () tai pelkkä Traakia (Θράκη, "Thráki") on yksi Kreikan historiallis-maantieteellisistä alueista. Sillä viitataan kreikkalaiseen Traakiaan eli historiallisen Traakian Kreikalle kuuluvaan osaan, siinä missä Turkille kuuluvaa osaa kutsutaan Itä-Traakiaksi.


title: Länsi-Traakia

text: Länsi-Traakia sijaitsee Kreikan koillisosassa kreikkalaisen Makedonian ja Itä-Traakian välissä. Se kuuluu hallinnollisesti Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen, jonka Länsi-Traakiaan kuuluva osa jakautuu edelleen kolmeen alueyksikköön, Xánthin, Rodópin ja Évroksen alueyksiköihin.


title: Lucy (elokuva)

text: Lucy on ranskalainen toimintaelokuva, jonka on ohjannut Luc Besson sekä tuottanut EuropaCorp. Se julkaistiin 25. heinäkuuta 2014. Elokuva kuvattiin Taipeissa, Pariisissa sekä Cité du Cinémassa. Elokuvan pääosassa ovat Scarlett Johansson ja Morgan Freeman.


title: Lucy (elokuva)

text: Elokuvasta tuli myyntimenestys, saavuttaen julkaisuviikon aikana 100 miljoonan yhdysvaltain dollarin myynnit 40 miljoonan dollarin budjettia vastaan.


title: Yleisöpuhelin

text: Yleisöpuhelin on tyypillisesti kolikoilla toimiva julkinen puhelin, joka on usein sijoitettu puhelinkioskiin.


title: Yleisöpuhelin

text: Puhelut maksetaan ennakkomaksulla lisäämällä rahaa (yleensä kolikoita) tai laskuttamalla luottokortilla, pankkikortilla tai puhelukortilla. Laitteen käyttöaikaa voidaan rajoittaa perimällä maksua ylimääräisinä yksilöinä, minuutteina tai veloittamalla puhelun aikana käytettävästä luotto-, pankki-, puhelin- tai prepaidkortista vaadittava rahasumma.


title: Yleisöpuhelin

text: Historian ensimmäisen yleisöpuhelimen perusti William Gray vuonna 1889.


title: Yleisöpuhelin

text: Matkapuhelinten yleistyttyä yleisöpuhelimien määrä on vähentynyt.


title: CCTV-3

text:
CCTV-3 on kiinalaisen CCTV:n julkinen televisiokanava. Kanavan ohjelmat keskittyvät tanssiin ja musiikkiin.
Virallinen sivusto


title: Cristina Rus

text: Cristina Rus (s. 21. kesäkuuta 1981) on romanialainen dancemusiikkilaulaja, tanssija sekä malli Cluj Napocasta, joka tunnetaan parhaiten duetosta Andreea Banican kanssa ryhmässä nimeltään Blondy. Hänet tunnetaan myös nykyisestä soolourastaan. Hän on päässyt kahdesti Romanian MTV-musiikkilistalla viiden parhaan joukkoon singleillä "Viata mea" ('My Life') ja "I Don't See Ya".


title: Kreikan yliprefektuurit

text: Kreikan yliprefektuurit (; yksikössä υπερνομαρχία, "ypernomarchía"; virallisesti νομαρχιακές αυτοδιοικήσεις, "nomarchiakés aftodioikíseis"; yksikössä νομαρχιακή αυτοδιοικήση, "nomarchiakí aftodioikísi") olivat Kreikan hallinnollisia alueita, jotka yhdistivät eräitä maan prefektuureista ylemmän tason hallintoyksiköiksi. Hallinnollisten alueiden hierarkiassa yliprefektuurit sijoittuivat näin alueiden eli periferioiden ja prefektuurien väliin.


title: Kreikan yliprefektuurit

text: Yliprefektuurit lakkautettiin prefektuurien tavoin vuonna 2011 Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä ja niiden tehtävät siirtyivät tuolloin perustetuille alueyksiköille.


title: Kreikan yliprefektuurit

text: Yliprefektuurit olivat:


title: Tú y Yo

text: Tú y Yo on ranskalaisten dancelaulaja Lylloon sekä R&B-laulaja Matt Houstonin kappale. Sen julkaisi Lyprod Records Lylloon viidentenä ja Houstonin yhdeksäntenä singlenä sekä yhteisenä EP:nä 12. marraskuuta 2012. Kappaleeseen liittyvä virallinen musiikkivideo julkaistiin 1. joulukuuta 2012. Kappale onnistui pääsemään listoille Belgiassa ja Ranskassa.


title: Tú y Yo

text: EP


title: Antti Haataja

text: Antti Haataja (s. 1976) on suomalainen kiinteistönvälittäjä, muusikko ja kirjailija. Koulutukseltaan hän on musiikin maisteri (MuM) sekä laillistettu kiinteistönvälittäjä (LKV).


title: Antti Haataja

text: Opiskellessaan Sibelius-Akatemiassa Haataja keskittyi pääasiassa pianonsoiton ja laulun opiskeluun. Myös sähkökitara on ollut aina vahvasti läsnä hänen työskentelyssään. Pianistina hän on keskittynyt ennen kaikkea pop- ja jazzmusiikin esittämiseen ja opettamiseen.


title: Antti Haataja

text: Haataja toimi Kauniaisten lukion musiikinopettajana vuodesta 2004 vuoteen 2017, kunnes siirtyi työskentelemään päätoimisesti kiinteistönvälittäjänä. Keväällä 2014 Kauniaisten lukio toteutti osana musiikinopetustaan levytysprojektin, jolla valmistui Haatajan säveltämä ja sovittama "Grani on POP" -niminen levy. Levyn genrenä on niin pop-, dance- , electro- kuin hip hop -musiikki. Levyn lauluosuudet on jaettu projektissa mukana olleiden kymmenen eri oppilaan kesken, kun taas Haataja puolestaan on vastannut levyn kaikista soitto- ja ohjelmointiosuuksista. Levy julkaistiin 11.8.2014. Kiinteistönvälittäjän työn ohella Haataja toimii yhä vapaan säestyksen ja musiikinteorian opettajana Kauniaisten Musiikkiopistossa, sekä pianonsoiton opettajana internetissä toimivassa Rockway-soitonopetuspalvelussa.


title: Antti Haataja

text: Vuonna 2018 Haataja julkaisi ensimmäisen romaaninsa nimeltä "Tapaus Wuorio". Cozy Crime -tyylilajia edustavan rikosromaanin päähenkilö on helsinkiläinen yksityisetsivä Simeon Koski.


title: Non Non Non

text: Non Non Non on saksalaisartisti Lolita Jolien kappale. Sen julkaisi Planet Punk Music artistin uran kolmantena singlenä 29. kesäkuuta 2012. Kappaleen ovat säveltäneet Shaun Bates, Tommi Forsström, Julia Karlsson sekä Milos Rosas. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideo julkaistiin 5. heinäkuuta 2012. Kappale ei päässyt lainkaan listoille.


title: Non Non Non

text: Radio editRemixes


title: Ghost (kappale)

text: Ghost on englantilaisen laulaja-lauluntekijä Ella Hendersonin esikoissingle, joka julkaistiin 8. kesäkuuta 2014. Kappaleen kirjoittivat Henderson, Kenan Williams sekä OneRepublic-yhtyeestä tutut Ryan Tedder ja Noel Zancanella. Hendersonin debyyttialbumi, Chapter One julkaistaan syksyllä 2014.


title: Ghost (kappale)

text: Kappale äänitettiin Tedderin omalla studiolla Denverissä tammikuussa 2014, Hendersonin 18-vuotis syntymäpäivänä. Single sai ensisoittonsa radiossa 10. toukokuuta, Capital FM-kanavalla.


title: Ghost (kappale)

text: Julkaisuviikollaan kappale pääsi singlelistan kärkeen Irlannissa ja Isossa-Britanniassa. Kymmenen parhaan joukkoon se pääsi Australiassa, Belgiassa, Unkarissa ja Uudessa-Seelannissa.


title: Mökkitie

text: Mökkitie on suomalaisartisti Arttu Wiskarin kappale hänen nimeään kantavalta debyyttialbumilta. Sen julkaisi Warner Music Finland albumin ensimmäisenä singlenä kesäkuussa 2010. Sanoituksiltaan kappale pohjautuu Evitskogissa sijaitsevaan kuvitteelliseen mökkitiehen. Wiskari lisäsi vielä todellisen mökkitien olevan Korppoossa, mutta ei lisännyt sitä kappaleeseen sanoituksien yhteensopimattomuuden takia. Kappaleeseen liittyvä virallinen musiikkivideo julkaistiin 7. heinäkuuta 2010. Kappale oli kaupallisesti kohtalainen menestys sijoittuen parhaimmillaan singlelistan 12.- ja latauslistan 10. sijalle.


title: Mökkitie

text: Digitaalinen lataus


title: Normandian historia

text: Tämä artikkeli käsittelee Normandian alueen historiaa. Alueesta tuli kiinteä osa Ranskaa keskiajan puolenvälin paikkeilla. Tämä puolestaan oli seurausta Normandian herttuoiden siirtymisestä myös Englannin hallitsijoiksi.


title: Normandian historia

text: Normandian alueella on ollut ihmisiä jo esihistoriallisella ajalla, mistä todistavat lukuisat löydöt kivikauden työskentelystä etenkin Euren ja Calvados'n departementeissä. Rouenin kaupunkia lähellä sijaitsevassa Goyn luolassa olevat luolamaalaukset ovat Euroopan pohjoisimmat. Lisäksi useat alueella sijaitsevat megaliitit tuovat säännöllisyydellään esiin Normandian maaseudulla muiston ihmiskäden varhaisista aikaansaannoksista.


title: Normandian historia

text: Normandian kelttiläinen historia on suhteellisen helposti hahmotettavissa lukuisten arkeologisten löytöjen ansiosta, ja ne on pystytty ajoittamaan melko tarkasti. Jo 1800-luvulta lähtien paikalliset tutkijat ovat tutkineet ahkerasti alueen arkeologisia löydöksiä, eritoten Ylä-Normandian departementin alueella. Tutkimustuloksista on julkaistu suuri määrä erikoisteoksia ja julkaisuja. Kelttien läsnäolosta kertovat useat eri löydöt kuten muun muassa 400-luvulle eaa. sijoittuvat kultainen ja rautainen kypärä, Pîtren hautausalue tuhkauurnineen, taivutettuine miekkoineen ja vankkurihaudan jälkineen. Lisäksi Halstattin kauteen sijoittuva kalmisto kertoo myös kelttiläisestä Normandiasta.


title: Normandian historia

text: Belgien kelttiläinen heimo asettui Normandiaan useina perättäisinä aaltoina 400-300 -lukujen eaa. aikana. Julius Caesarin "Gallian sota" -teoksen kautta saamme hyvän kuvan erilaisten kelttiheimojen sijoittumisesta Galliaan ja siten myös Normandiaan. Vuosina 57 eaa. tai 56 eaa. nämä heimot yhdistyivät vastustaakseen roomalaisten Caesarin legioonien Gallian valtausta. Alesian suuren tappion jälkeen normandialaiset heimot jatkoivat edelleen roomalaisvallan vastustamista, kunnes vuonna 51 eaa. koko Gallia oli alistettu roomalaisten hallintaan.


title: Normandian historia

text: Nykyisen ja historiallisen Normandian alueella asuivat seuraavat kelttiheimot (heidän asuinalueensa keskeisine kaupunkeineen)Vuonna 27 eaa. keisari Augustus järjesti uudelleen Gallian alueen hallinnon ja siirsi Calètet ja Véliocasset Lugdunaisen alueelle, jonka pääpaikka oli nykyinen Lyon. Normandian roomalaistaminen tapahtui, kuten muuallakin läntisessä Euroopassa, roomalaisten teiden rakentamisen ja kaupungistumisen avustuksella.


title: Normandian historia

text: Normandian alueelta tunnetaan lukuisia roomalaisajan villoja, joita löydettiin runsaasti arkeologisessa pelastusoperaatiossa joka aloitettiin moottoritie A29:n rakennustöiden yhteydessä, kun tietyömaan alle jäi runsaasti arkeologian kannalta mielenkiintoisia alueita. Nämä villat eli maaseutuasumukset olivat taloudellisen toiminnan keskuksia ja ne oli rakennettu pääsääntöisesti kahdella eri tyylillä. Ensimmäinen käsitti pitkän, etelään avautuvan julkisivun ja rakennukset muodostivat rivistön. Toinen malli oli saatu roomalaisista kaupungeista Apenniinien niemimaalta. Siinä rakennukset keskittyivät neliömäisen aukion ympärille. Tämän viimeisen mallin mukaan on rakennettu muun muassa rikkaista löydöistään ja koristelustaan tunnettu Villa "Saint-marguerite-sur-Mes", joka sijaitsee Dieppen ja Saint-Valery-en-Cayxn välimaastossa meren rannalla. Tämän villan rakentajat ovat käyttäneet rakentamiseen paikallisia materiaaleja: piikiveä, liitua, kalkkikiveä. Rakennuksissa on myös tiiliä sekä oljesta ja savesta tehtyä laastia. Puuristikolla tuettujen saviseinien tekniikka ja kelttiläiset majat periytyvät juuri tältä kaudelta. Kylpytilojen ja eräiden muidenkin huoneiden lämmitysjärjestelmät olivat saaneet esikuvansa roomalaisesta lattialämmityksestä.


title: Normandian historia

text: Maatalous tuotti, kuten Plinius vanhempi toteaa, alueen asukkaiden käyttöön vehnää ja pellavaa. Normandialaiselle maaseudulle tänä roomalaisaikana olivat tyypillisiä pienet neliömäiset temppelit, eli fanat, joita sijaitsi kaikkialla. Harfleurin läheltä on löydetty eräistä alueen kalmistoista ja asuntojen jäänteistä useita maaäiti-jumalattaren pienoispatsaita, jotka on valmistettu poltetusta savesta. Vieil-Écreux'stä on löydetty yksi kaikkein tärkeimmistä pyhiinvaelluskeskuksista, joka koostuu muun muassa forumista, kylpylöistä, monumentaalisesta basilikasta, kahdesta "fanasta" ja Gallian toiseksi suurimmasta teatterista.


title: Normandian historia

text: Noin 200-luvun puolivälin paikkeilla barbaarien hyökkäykset ja ryöstöretket vaivasivat useita Normandian alueen kyliä ja kaupunkeja kuten myös maaseutuakin. Tulipalojen jäljet ja hätäisesti kätketyt rahakätköt ovat arkeologien tästä ajasta löytämiä todisteita. Tämä kertoo myös turvattomuuden merkittävästä lisääntymisestä pohjoisessa Galliassa. Alueen rannikolla jouduttiin toimimaan ja taistelemaan saksien merirosvoja vastaan. Esimerkiksi nykyinen Coutancesin kaupunki, kelttiheimo unellesien alueen keskuspaikka, otti latinankieliseksi nimekseen, mikä oli melko yleistä myös Normandian kelttiläisissä kaupungeissa, "Constantia" vuonna 298 Konstantinus I:n aikana. Kaupunkiin sijoittui legioona sotilaita, joiden tehtävänä oli puolustaa kaupunkia saksien merirosvoja vastaan. Tässä yhteydessä kaupungin ja ympäristön alue, jota oli kutsuttu "pagus Constantinus" -termillä, muuttui muotoon "Contentin".


title: Normandian historia

text: Keisari Diocletianuksen uudistusten aikana vuosina 285-305 Normandia muuttui enemmän Lyonin seudun kaltaiseksi alueeksi ja samalla se erkani selkeästi naapurimaakunnastaan Bretagnesta. Tämän suuren muutoksen aikoihin sijoittuu myös maakunnan siirtyminen kristinuskoon, sillä 200-luvun puolivälissä pyhä Mellon määrättiin Rouenin piispaksi.


title: Normandian historia

text: Vuodesta 406 lähtien germaaniset heimot vyöryivät läntiseen Eurooppaan. Tällöin saksiheimoja asettui asumaan Normandian rannikolle. Samalla Rooman keisarin valta alueella mureni ja Normandia otti käyttöön vanhan nimensä Amorique. Maaseudulla olleet villat autioituivat ja tuhoutuivat ja kaupungit sulkeutuivat muuriensa suojiin. Alueen paikannimistön avulla voidaan hyvin päätellä barbaariryhmien toimineen yhteistyössä ja yhteisymmärryksessä alueen asukkaiden kanssa jo ennen Länsi-Rooman kukistumista vuonna 476.


title: Normandian historia

text: Keskiaika merkitsee Normandian historiallisen maakunnan menneisyydessä noin tuhat vuotta kestänyttä aikakautta. Mikään aikakausi, joka voitaisiin hahmottaa jonkinmoiseksi yhtenäiseksi kokonaisuudeksi, ei ole läheskään vastaavan pituinen. Lisäksi Normandian historia eräänlaisena omatoimisena poliittisena ja historiallisena kokonaisuutena sijoittuu juuri keskiajalle.


title: Normandian historia

text: Vuodesta 486 lähtien Somme- ja Loire-jokien välinen alue Galliasta siirtyi frankkien hallitsijan Klodvig I:n alaisuuteen. Kuitenkaan frankkien harjoittama kolonisaatio ei ollut kovin massiivista kuten voidaan havaita Normandian alueella olevista frankkien kalmistoista. Paikannimistössä erilaiset -court ja -ville loppuiset nimet ajoittuvat tuohon frankkien saapumisen ja keskiajan varhaisvaiheen aikaan. Tälle samalle aikakaudelle sijoittuu myös hallinnollinen ja sotilaallinen jako eri kreivikuntiin. Käytännössä Normandian itäiset osat, lähellä nykyistä Pariisia muodostuvat merovingiruhtinaiden asuinalueiksi.


title: Normandian historia

text: Eritoten keisarikauden loppuvaiheessa alkanut kristinuskon juurtuminen löi oman voimakkaan leimansa maakuntaan. Keskeisiin kaupunkeihin rakennetaan katedraaleja, maaseudulle pystytetään eri pyhimyksille omistettuja kirkkoja sekä rakennetaan lukuisia rukouspaikkoja maanteiden varsille. Seurakuntajärjestelmä rakentuu omaksi hallinnolliseksi verkostokseen melko pitkän ajan kuluessa. Caenin kaupunkia ympäröivälle laajalle alankomaalle syntyvät pinta-alaltaan pienet seurakunnat, kun taas metsäisille alueille syntyvät seurakunnat ovat hyvin laaja-alaisia. Karolinkisella ajalla kyläläisten hautaaminen alkaa tapahtua entistä useammin seurakunnan kirkon välittömään ympäristöön.


title: Normandian historia

text: Normandian luostarielämä alkaa todella kehittyä 500-luvulla ja näin etenkin maakunnan läntisessä osassa. Normandian aristokraatit perustavat ja rakentavat 600-luvulta lähtien useita luostareita erityisesti Seine-joen laaksoon. Nämä luostarit omaksuvat hyvin nopeasti benediktiiniläisen luostarijärjestyksen. Luostareiden omistuksessa on erittäin laajoja maa-alueita myös muualta Ranskasta ja ne saavat näistä huomattavia tuloja. Varallisuutensa myötä niistä tulee merkittäviä tekijöitä poliittisissa ja dynastisissa kilpailuissa ja kiistoissa.


title: Normandian historia

text: Normandia on saanut nykyisen nimensä viikinkien eli pohjanmiesten mukaan. Viikingit tekivät retkiään eri puolille Eurooppaa ensimmäisen vuosituhannen loppupuolella, etenkin vuosina 790-930 ja sitten vuosina 980-1030. Aikakauden nimitys heille on latinankielinen "Northmanorum" eli pohjolan miehet. Normandian alueen paikannimistössä tästä skandinaavien invaasiosta on runsaasti jälkiä. Samoin alueen sukunimistössä näkyy tuon aikakauden vaikutus.


title: Normandian historia

text: Pääsääntöisesti muinaisen Gallian länsirannikolle saapuivat viikingit ensimmäisen kerran noin vuosina 790-800. Normandian rannikolle he tulivat Ludvig Hurskaan hallinnon aikana (814-840). Vuoden 841 hyökkäys sai aikaan suuria vahinkoja etenkin Rouenissa ja Jumiègessä. Viikingit ryöstivät luostareiden aarteita, sillä ne olivat helppoja saaliita, sillä papit ja munkit eivät voineet puolustautua. Vuoden 845 ryöstöretki ulottui Seine-jokea pitkin aina Pariisiin saakka. Ryöstöretket tapahtuivat kesän aikana ja talvikausiksi skandinaavit palasivat takaisin koteihinsa pohjoiseen.


title: Normandian historia

text: Vuodesta 851 lähtien viikingit kuitenkin aloittivat talvikausien vieton Seinen alajuoksun alueella. Viikinkien tuhot kohdistuivat siis erityisesti luostareihin ja niiden asukkaat jouduttiinkin siirtämään turvaan kauemmaksi sisämaassa oleviin luostareihin. Samoin tehtiin luostarien kirjastoille ja muille aarteille, jos vain aikaa pelastamiseen oli. Kuitenkin moni kirjasto haihtui savuna ilmaan pohjanmiesten vierailun jälkeen. Karolingiset hallitsijat käyttivät ryöstelijöiden suhteen usein hyvin vastakkaisiakin poliittisia toimintatapoja ja usein niiden seuraukset olivat hyvinkin raskaita alueen väestölle.


title: Normandian historia

text: Kuitenkin vuonna 867 Kaarle Kaljupää antoi bretonnien johtajalle Salomonille Contentin kreivikunnan sillä ehdolla, että tämä vannoo hallitsijalle uskollisuusvalan ja auttaa tätä taistelussa viikinkejä vastaan. Tämän jälkeen vuonna 911 viikinkipäällikkö Rollo allekirjoitti Saint-Clair-sur-Eptessa Kaarle Yksinkertaisen kanssa sopimuksen, joka oli merkittävä Normandian historialle. Hallitsija antoi Rollolle läänitykseksi Seinen alajuoksun, suunnilleen nykyisen Ylä-Normandian departementin alueen vastapalvelukseksi vasallivalasta (joka annettiin 940) ja sitoutumisesta kristillisen kasteen ottamiseen. Rollon tuli niin ikään suojella Seinen alajuoksua ja Rouenin kaupunkia skandinaavien hyökkäyksiltä. Vähittäin tapahtuneiden valloitusten avulla viikinkien hallitseman läänityksen alue laajeni.


title: Normandian historia

text: Normandiaan retkiä tehneistä pohjanmiehistä suurin osa oli alkuperältään tanskalaisia, mutta mukana oli runsaasti myös norjalaisia. Myös muutama ruotsalainen mahtui joukkoon, tosin heidän osuutensa oli hyvin pieni. Viikinkien tulo ei suinkaan ollut mitään massamuuttoa Normandiaan. Kuitenkin eräillä alueilla skandinaavien suorittama asutus on ollut selvästi voimakkaampaa kuin muualla. Paikannimistön ja kielitieteellisten seikkojen avulla voidaan näet hyvin todeta, että Caux'n ja Contentin seudun pohjoisosa ovat olleet erityisesti viikinkisiirtolaisuuden kohteena.


title: Normandian historia

text: Historiantutkimuksella on käytössään vain melko niukasti kirjallisia lähteitä, joiden avulla voitaisiin luoda tarkka kuva Normandian herttuakunnan alkuvaiheesta. Kuitenkin eräiden arkistolähteiden ja asiakirjojen avulla pystytään hahmottamaan herttuoiden hovin tapahtumia ja elämää.


title: Normandian historia

text: Rollon seuraajat käyttivät aluksi Normandian kreivin titteliä, mutta Rikhard II:n ajasta lähtien he olivat herttuoita, joiden komennossa olivat omat sotilaalliset joukot. Herttuat kuitenkin tunnustivat Ranskan kuninkaan suvereniteetin Normandian herttuakunnan suhteen. Herttuakunta ei kuitenkaan poikennut ajankohdan valtavirrasta, jonka tavoitteena oli alueellisten ruhtinaiden vallan jatkuva kasvattaminen, näin herttuat lyöttivät omaa rahaa, jakoivat oikeutta ja keräsivät veroja, kaikki nämä kuuluivat perinteisesti monarkin oikeuksiin. Kun heillä oli lisäksi vahva armeija ja he nimittivät henkilöitä alueensa kirkollisiin tehtäviin, niin heidän itsenäisyytensä suhteessa Ranskan kuninkaaseen oli huomattavan laaja. Heidän oli kuitenkin vannottava uskollisuudenvalansa kuninkaalle, ja siten he tunnustivat tämän tehtävän ylemmyyden.


title: Normandian historia

text: Normandian herttuat ylläpitivät suhteita ulkomaisiin ruhtinaisiin, eritoten Englantiin, jonne Rikhard II:sen sisar Emma oli avioitunut kuningas Ethelred II Neuvottoman kanssa. Herttuat sijoittivat sukulaisiaan, laajenneen suvun jäseniä, noin vuoden 1000 paikkeilla vapaaksi tulleisiin mitä erilaisimpiin kreivien ja varakreivien arvoihin ja tehtäviin. He säilyttivät joitakin skandinaavisia perinteitä omassa hallintokulttuurissaan, tällaisia olivat muun muassa maanpakoon lähettäminen, säädökset merellä kulkemisesta ja laillinen jalkavaimojen pitäminen. Mutta päinvastoin kuin muut pohjoisen Ranskan ruhtinaat, Normandian herttuat estivät omia vasallejaan saamasta liian suurta paikallista valtaa ja säilyttivät siten oman valtansa koskemattomana. Näin myös Normandian herttuoiden täysin omassa hallinnassa olleiden maa-alueiden määrä oli huomattavasti suurempi kuin muilla vastaavilla läänitysruhtinailla. Tämä huomattava maaomaisuus mahdollisti sen, että herttuat saattoivat antaa luostareille maa-alueita ja läänitysmaata omille alivasalleilleen. Kuitenkin 1000-luvun kuluessa tämä feodaalinen politiikka vähensi huomattavasti Normandian herttuadynastian maa-omaisuutta. Muutos tapahtuu Vilhelm Valloittajan myötä, sillä tämä luo herttuasta jälleen suuren maa-omaisuuden haltijan.


title: Normandian historia

text: Herttuoiden hovi ei suinkaan ollut 1000-luvulla mikään vahva ja paikallaan pysyvä organisaatio, vaan se oli alinomaa liikkeessä paikasta toiseen. Hovi muodostui sekä maallisesta että kirkollisesta ylimystöstä. Nämä ylhäisön jäsenet vannoivat uskollisuutta aina myös herttuan aseman perilliselle. Mitään herttuan hovin kansliaa ei ollut vielä tuolloin perustettu ja siksi kirjalliset asiakirjat tuolta ajalta ovat hyvin harvinaisia.


title: Normandian historia

text: Hovin piirissä toimiva ylhäinen aristokratia koostui myös joistakin skandinaavisista suvuista, kuten esimerkiksi Harcout-suku. Sen sijaan enemmistö oli vanhoja frankkisukuja kuten esimerkiksi suvut Bellème ja les Tosny. 1000-luvun lopulla tapahtui voimakasta sekoittumista muun muassa Bretagnen ja Angeninsin aristokratian, alemanniaristokratian kanssa. Kaikki kuitenkin yhtäläisesti vannoivat uskollisuusvalansa herttualle, joka antoi heille vastapalvelukseksi maa-alueita. 1040-luvulta lähtien termillä "baronääri" tarkoitettiin ritareiden eliittiä ja herttuan seurueeseen kuuluvia.


title: Normandian historia

text: Tiedot Vilhelm Valloittajasta perustuvat ensisijaisesti hänen aikalaisensa Vilhelm Poitierslaisen kirjoittamaan elämäkertaan. Hänen isänsä Robert I Loistava kuoli ristiretken aikana ja tämän kuoleman seurauksena Normandia joutui moniin sekasortoisiin tilanteisiin Vilhelmin alaikäisyyden (noin kymmenen vuoden) aikana. Vuonna 1046 ryhmä herttuakunnan suuraatelisia muodostivat koalition, jonka tarkoituksena oli syrjäyttää Vilhelm Äpärä (myöhempi Vilhelm Valloittaja) herttuan tehtävistä ja korvata tämä Brionnen kreivillä "Gilbertillä", joka myös oli "Rikhard II":n pojanpoika. Ranskan kuningas Henrik I tuki syrjäyttämisprosessia. Vilhelm voitti kuitenkin vastustajansa "Val-ès-Dunesin" taistelussa vuonna 1047. Vuoteen 1055 mennessä hän hankkiutui eroon muutamista valtansa kannalta hankalista ja liian vallanhaluisista aatelisista, jotka olivat samaa herttuallista sukua kuin hän itsekin. Han esimerkiksi takavarikoi "Arquesin" herttuan läänitykset.


title: Normandian historia

text: Vilhelm palautti järjestyksen joustavalla ja tiukalla politiikallaan sekä antamalla uskotuilleen läänityksiä. Hän alisti erityisesti omaan valvontaansa vallankäytön tärkeimmät välineet: varakreivikunnat. Omalla avioliittopolitiikallaan hän laajensi tukijoidensa joukkoa, sillä hän avioitui Flanderin kreivin Beaudoin V:n tyttären ja Ranskan kuninkaan sisarentyttären Mathilden kanssa vastoin paavi Leo IX:n kieltoa.


title: Normandian historia

text: Vuodesta 1050 alkaen Englannin kuningas Edvard Tunnustaja oli kutsunut Normandian Vilhelmiä avustamaan taistelussa voimakasta aristokratiaa vastaan. Edvardilla ei ollut suoranaista perillistä kruunulleen, ja hänen ajatuksenaan oli, että Vilhelm olisi perinyt kruunun hänen kuolemansa jälkeen. Tuo kuolema tapahtui 5. tammikuuta 1066. Kuolleen kuninkaan lanko Harald Godwininpoika kuitenkin kruunautti itsensä kuninkaaksi Westminsterissä.


title: Normandian historia

text: Tällöin Vilhelm päätti ottaa itselleen kuuluvan kruunun väkivallan avulla ja hän rantautui Englannin rannikolle. Haraldin armeijan osa oli parhaillaan ajamassa pois Englannin viimeisiä viikinkivalloittajia, joiden norjalainen johtaja Harald Ankara tavoitteli myös Englannin kruunua Stamfordin sillan taistelussa. Vilhelmin ja kuningas Haraldin armeijat kohtasivat 14. lokakuuta 1066 Hastingsin taistelussa, jossa Haraldin joukot kärsivät tappion. Vilhelm Valloittaja kruunautti itsensä Englannin kuninkaaksi Westminsterissä joulupäivänä 25. joulukuuta 1066.


title: Normandian historia

text: Saatuaan itselleen myös laillisen kuninkaan arvovallan Vilhelm Valloittaja käytti sitä koko valtakautensa ajan Normandian herttuakunnan hyväksi. Tämän politiikan mahdollistivat ne rikkaudet, joita hän jakoi herttuakuntansa aristokratialle Englannin valloituksen jälkeen. Näin Normandian aristokratian haltuun siirtyi suuret määrät englantilaista maaomaisuutta.


title: Normandian historia

text: Vilhelm seurasi myös hyvin tarkasti miten hänen poikansa Robert hoiti herttuakunnan asioita. Tämä uusi vahva valtakeskittymä hiersi Ranskan kuninkaan mieltä. Siksi päädyttiin jakoon, jossa Vilhelmille tuli Englannin kuningaskunta ja Normandian herttuakunta siirtyi Robert II:lle. Tämä ei kuitenkaan poistanut feodaalisia kuohuntoja eikä ryhmäkuntaisuutta, jotka leimahtivat liekkeihin Vilhelm Valloittajan kuoltua vuonna 1087. Kapinointi jatkui aina vuoteen 1106 saakka.


title: Normandian historia

text: Normandian herttua Robert II osallistui ensimmäiseen ristiretkeen Pyhälle maalle. Kun hän palasi takaisin, hänen veljensä Vilhelm oli kuollut ja toinen veli Henri Beauclerc oli anastanut vallan Englannissa uskollisten tukijoittensa avulla. Henri voittikin veljensä Robert II:n vuonna 1106 Tinchebrayn taistelussa. Henri I Beauclercistä tuli myös Normandian herttua 15. lokakuuta 1106.


title: Normandian historia

text: Herttua Henri Beauclerc kohtasi Bellêmes-suvun voimakkaat vaatimukset herttuakunnan hallinnassa. Suvulla oli tukenaan Anjoun kreivi ja eritoten Ranskan kuningas. Hallitsevan dynastian jatkuvuus joutuikin koetukselle kun Beauclercin ainoa miespuolinen jälkeläinen kuoli haaksirikossa vuonna 1120. Herttuakunnan herrat kuitenkin tunnustivat Henrin tyttären Mathilden oikeuden periä herttuakunnan kruunu. Mathilde avioitui vuonna 1128 Anjoun ja Mainen kreivin Geoffroy Plantagenêt'n kanssa.


title: Normandian historia

text: Henri Beauclercin kuoltua vuonna 1135 alkoi uusi dynastinen kriisi, sillä Étienne de Blois, Henrin serkku ja Vilhelm Valloittajan lapsenlapsi äitinsä Adèlen kautta, vaati itselleen Englannin kruunua. Näin alkoi lähes parikymmentä vuotta kestänyt anarkian kausi. Étienne de Bloi vannoi vasallivalan Normandian herttuakunnasta feodaali-isännälleen Ranskan kuninkaalle. Geoffroy Plantagenêt'n piti järjestää useita sotaretkiä saadakseen takaisin vaimolleen kuuluneen perinnön. Vuonna 1144 Geffroy sai voitot Rouenissa ja Arquessa. Saadakseen suorittaa vasallivalansa Ranskan kuninkaalle hänen tuli kuitenkin luovuttaa lääninherralleen Gisorsin linna.


title: Normandian historia

text: Geoffroy Plantagenêt'n kuoleman jälkeen hänen poikansa Henri peri Normandian herttuakunnan. Henrin läänitykset lisääntyivät merkittävällä tavalla, kun hän avioitui Eleonoora Akvitanialaisen kanssa vuonna 1154. Näin Normandia liitettiin osaksi Plantagenêt'n dynastian laajaa valtakuntaa, joka ulottui Skotlannista Pyreneille. Kuitenkin Vexin alue pohjoisessa Ranskassa oli mitä suurin kiistan aihe Henrin ja Ranskan kuninkaan välillä. Toisaalta näistä ongelmista juontavat eräät perusjuuret myöhempään satavuotiseen sotaan.


title: Normandian historia

text: Henrin jälkeen tuli Normandian herttuaksi hänen poikansa Rikhard Leijonamieli, joka kuitenkin lähti ristiretkelle ja joutui vangiksi vuonna 1193. Silloin Rikhardin nuorempi veli Juhana Maaton yritti saada veljensä vallan itselleen. Tässä onnistuakseen hän haki tukea Ranskan kuninkaalta Filip II:lta, joka oli ollut Rikhard Leijonamielen hyvin läheinen ystävä. Tukea saadakseen Juhana luopui useista Normandiassa olevista maa-alueistaan ja linnoituksistaan. Helmikuussa 1194 Filip II tästä huolimatta valloitti laajoja alueita toisaalta Normandiasta ja hyökkäsi kohden Rouenia. Rikhard kuitenkin vapautui ja onnistui saamaan osan Filip II:n valloittamista alueista takaisin. Vuoden kestävän rauhan aikana hän rakennutti Gaullardin linnoituksen suojaamaan Rouenin kaupunkia.


title: Normandian historia

text: Rikhard Leijonamieli kuoli vuonna 1199 ja samana vuonna 25. toukokuuta Juhana Maaton kruunautti itsensä Normandian herttuaksi Rouenissa. Juhana Maattomalla on historiassa huono maine, näin erityisesti hänen raskaan verotuksensa vuoksi, lisäksi hänen kerrottiin olevan paholaisen palveluksessa. Juhana kuitenkin vannoi uskollisuutta Ranskan kuninkaalle ja sai aikaan Goulet'n rauhan. Juhana myös avioitui muista välittämättä Isabelle Tailleferin kanssa. Isabelle oli luvattu puolisoksi Lusignanin Hugues IX:lle, Ranskan kuninkaan vasallille. Hugues koki rikoksen vakavana ja vaati feodaaliherraltaan kuningas Filip II:ltä oikeutta. Kuningas noudatti feodaalista perinnettä ja takavarikoi Juhana Maattoman ranskalaiset läänitykset, koska tämä ei ollut läsnä tuomiota jaettaessa. Kuningas antoi Normandian Juhanan serkulle Arthur Bretagnelaiselle, mutta säilytti osan maakunnasta kuitenkin omassa hallinnassaan. Juhan Maaton murhautti serkkunsa Arthurin, mutta normandialaiset paronit jättivät Juhanan kuninkaan vaikutusvallan vuoksi. Vuoden 1203 kesästä lähtien Gailalrdin linnoitusta piiritettiin ja piiritys kesti aina maaliskuuhun 1204 saakka. Tämän jälkeen Filip II:n joukot pääsivät Rouenin kaupunkiin, jonne ne tunkeutuivat 24. kesäkuuta 1204. Kuningas takavarikoi uudelleen koko Normandian ja yhdisti sen kuningaskuntaan "kuninkaallisena alueena", jonka myötä kuningas itse sai kaikki alueen tulot ja määräsi kaikki sen virkamiehet.


title: Normandian historia

text: Normandian herttuakunta koki, koko muun läntisen maailman kanssa, voimakkaan väestönkasvun ja taloudellisen kasvun ajan. Aikakautena luostarit ja suvut perustivat laajoja suurtiloja, viljelylle vallatut alueet nimettiin usein tekijänsä mukaan lisäämällä nimen loppuun päätteet -"erie" tai -"ière". Tänä aikakautena uusia kaupunkeja ja kyliä syntyi eri puolille Normandiaakin. Kolmivuoroviljely lisäsi merkittävästi maatalouden tuotantoa, mikä puolestaan teki maan omistamisen tuottoisaksi. Myös monet maatalouteen liittyvät tekniset parannukset tai uudet keksinnöt helpottivat eläinten käyttöä maataloudessa ja koko työprosessia. Lisäksi rahatalous valtasi sijaa myös maaseudulla ja jo 1000-luvulla normandialaiset maksoivat suoraa veroa rahassa. Myös jokien hyväksikäyttö kulkuväylinä lisääntyi ja esimerkiksi Rouenin kauppatavarat siirtyivät tulleitta Lontooseen. Useat kaupungit perustivat vaurautensa 1100-luvulla etenkin kankaankudontaan.


title: Normandian historia

text: 1100-luvulla Normandian paroneilla oli useita läänityksiä, joista he vastasivat suoraan herttualle, jolle he myös vannoivat uskollisuudenvalansa. Lisäksi Vilhelm Valloittajan asettuminen Englantiin takasi useille suvuille myös huomattavat läänitykset sieltä. Vilhelmin jälkeen käydyt lukuisat valtataistelut ja dynastiset riidat heikensivät monien sukujen varallisuutta ja ne vaipuivat suorastaan köyhyyteen.


title: Normandian historia

text: Ranskan kuninkaan Filip III:n politiikka yritti kaikin tavoin helpottaa Normandian liittymistä valtakunnan kokonaisuuteen. Hän halusi säilyttää myös monet normandialaiset erikoisuudet. Näin esimerkiksi Rouenin kaupungin erioikeudet, jotka antoivat yksinoikeuden Seine-joen kaupalliseen purjehdukseen, säilytettiin. Kuningas säilytti alueelle tyypillisen kaupunkihallinnon, joka poikkesi perinteisestä ranskalaisesta. Näin myös tuomioistuimet ja aluehallinnon järjestelmät säilytettiin ennallaan eli Normandiaa hallittiin vanhojen normandialaisten tapojen ja perinteiden mukaisesti. Kuitenkin kuningas halusi valvoa kaikkea ja siksi säilytti varakreivijärjestelmän, jonka avulla hän valvoi omia kuninkaallisia vasallejaan. Lisäksi hän asetti omat veronkantajansa alueen eri osiin ja antoi Rouenin hiippakunnalle oikeuden itse valita piispansa.


title: Normandian historia

text: Normandian herttuakunnalle 1200-luvun alku on taloudellisen vaurastumisen aikaa, sen takuuna on kapetinkihallitsijoiden luoma turvallisuus. Talonpojat raivasivat uutta peltoa joko heidän isäntiensä tai jopa kuninkaan rohkaisemina. Erioikeutettuja kauppaloita ja kaupunkeja syntyi eri puolille herttuakuntaa. Maanviljely monipuolistui; vehnä, ohra, pellava ja monet muut viljelykasvit yleistyivät.


title: Normandian historia

text: Vanhat kaupungit kasvoivat ja esimerkiksi Rouenin kaupunki sai entistä laajemmat ympärysmuurit, jotka olivat jo kolmannet sen historiassa. Markkinat vetivät väkeä myös naapurimaakunnista. Kuningas Filip IV perusti Rouenin satamaan asevaraston. Rouenin kauppiaat kuljettivat viiniä ja vehnää Englantiin ja toivat sieltä tinaa, villaa ja kankaita.


title: Normandian historia

text: 1200-luvun alkupuoliskolla Normandian arkkitehtuuri säilytti omaperäisyytensä, mutta toisaalta Ranskan kuninkaan oman alueen eli Ile de France alueella syntynyt ja vaikuttanut gotiikka teki vähittäistä tuloaan myös Normandiaan. Näin myös Mont-saint-Michelen saarelle rakennettiin merkittäviä goottilaisen arkkitehtuurin luomuksia, jotka omalla tavallaan kertoivat vahvistuvan kuningasmahdin kasvusta ja levittäytymisestä myös Normandiassa.


title: Normandian historia

text: Veroihin liittyvät levottomuudet lisääntyivät kun oltiin 1200-luvun loppupuolella. Vuonna 1281 Rouenin kaupunginjohtaja murhattiin ja aristokratian rakennuksia ryösteltiin. Näiden vaikeuksien aikana Filip IV poisti kaupungilta itsehallinnon ja samalla sen porvareilta Seinen kuljetusten monopolin. Kuitenkin kaupungin asukkaat ostivat takaisin entiset oikeutensa ja vapautensa vuonna 1294.


title: Normandian historia

text: Kuninkaan lyöttämän rahan arvon heikkeneminen vähensi ratkaisevasti porvariston tuloja ja Filip IV:n kuoleman jälkeen levottomuudet alkoivat uudelleen. Tämän seurauksena keskusvalta antaa kaksi erityisesti Normandiaa koskevaa sopimusta vuosina 1315 ja 1339, joissa alueelle annettiin autonomiaa oikeudenkäytön ja veronkannon suhteen. Maakuntaan perustetaan omat maapäivät, joiden tehtävänä on ratkoa alueen ja kuningaskunnan talousongelmia. Maapäivät saivat melkoisen vaikutusvallan alueen asioissa.


title: Normandian historia

text: Musta surma koetteli Normandiaa vuodesta 1348 lähtien ja sai aikaan vakavia epidemioita maakunnan alueella. Yhdistyneenä sodan ja nälän aiheuttamiin vaikeuksiin rutto sai aikaan suurta tuhoa alueen väestön keskuudessa. Tämä vaikea yleinen tilanne aiheutti Rouenissa kapinointia veroja vastaan vuonna 1382.


title: Normandian historia

text: Normandia oli näyttämönä Ranskan kuninkaan Juhana II Hyvän ja Navarran kuninkaan Kaarle Pahan välisessä taistelussa. Kaarle Paha oli Filip IV pojan Ludvig X:n tyttären poika ja vaati oikeuksiaan Ranskan kruunuun. Kaarlella oli läänityksinä maa-alueita Normandiassa, kuten Évreux'n kreivikunta ja samalla hän käytti hyväkseen käynnissä olevaa satavuotista sotaa ja liittoutui englantilaisten kanssa. Kaarle onnistui kasvattamaan Normandian alueitaan merkittävästi vuonna 1354 tekemässään Mantesin sopimuksessa. Kuitenkin hänet vangittiin pian tämän jälkeen, mutta hän onnistui pakenemaan vankeudesta loppuvuodesta 1357. Hän aloitti voimakkaan verojen vastaisen kiihotuksen koko Normandiassa. Bernard du Geslinin johtama Ranskan kuninkaan armeija löi hänet ja hänen joukkonsa lopullisesti Cocherelin taistelussa 16. toukokuuta 1364. Avignonin sopimuksessa Kaarle sitoutui luovuttamaan kuninkaalle kaikki alueensa Normandiassa, mutta sai tältä vastalahjana Montpellier’n kaupungin eteläisessä Ranskassa.


title: Normandian historia

text: Hetkellisen tauon jälkeen satavuotinen sota alkoi uudelleen ja nyt se kosketti Normandiaa huomattavasti enemmän kuin sodan ensimmäisessä vaiheessa. Elokuussa vuonna 1415 Englannin kuningas Henrik V rantautui Seinen suistoon tarkoituksenaan Ranskan valloittaminen. Piirittämällä Harfleurin kaupunkia hän sai sen antautumaan ja hänen armeijansa voitti ranskalaiset joukot Azincourtin taistelussa. Siten Henrik V valloitti koko Normandian. Kun Normandian pääkaupunki Rouen antautui vuonna 1419 niin englantilaiset olivat saaneet haltuunsa merkittävän osan Ranskan kuningaskunnasta. Troyesin sopimuksen myötä vuonna 1420 Henrik V sai Ranskan kuninkaan Kaarle VI:n tyttären Katariinan, ja Kaarle VI:n kuoltua joko Henrik V itse tai hänen seuraajansa tulisi Ranskan kuninkaaksi.


title: Normandian historia

text: Vuonna 1422 kuolivat sekä Kaarle VI että Henrik V. Koska Trouesin sopimuksen mukainen kruununperijä Henrik Vi ei ollut kuin imeväinen lapsi, niin Bedfordin herttuasta tuli sijaishallitsija. Bedford perusti Normandian ensimmäisen yliopiston Caeniin vuonna 1432 ja pyrki kaikin tavoin kitkemään pois Normandian erikoisuudet. Mutta Bedfordin harjoittama raskas verotus aiheutti runsaasti tyytymättömyyttä normandialaisten keskuudessa. Bedford vaikutti voimakkaasti myös Jeanne d'Arcin tuomitsemiseen kuolemaan, sillä pitkän oikeusprosessin jälkeen tämä myöhempi pyhimys poltettiin roviolla Rouenissa. Jeanne d'Arcin tuhka siroteltiin Seine-jokeen.


title: Normandian historia

text: Vuonna 1434 raskaat verot aiheuttivat mellakointia kaikkialla maakunnassa. Viimein keväällä vuonna 1449 Kaarle VII:n joukkojen sotatoimet eräillä Normandian alueilla merkitsivät englantilaisista joukoista tapahtuvan vapautuksen alkamista. Normandian englantilainen miehitys päättyi vuonna 1450 Formignyn taisteluun ja näin maakunnan jälleenrakentaminen saattoi alkaa.


title: Normandian historia

text: Satavuotisen sodan päätyttyä Normandian jälleenrakennus sujui ripeästi taloudellisesti ja väestömäärä kasvoi. Vuonna 1530 maakunnan väestöluku saavutti uudelleen tason, jolla se oli ollut ennen suuria kriisejä. Talouden puolella Frans I perusti Le Havren satamakaupungin ja verkateollisuus nousi kukoistukseensa Rouenissa. Kaupungin kalastajat suuntasivat kalastusmatkansa silakanpyyntiin Itämerelle ja turskan kalastukseen Newfoundlandin vesille. Aina vuoteen 1570 asti Englannin kanaali oli mainio kulkuväylä kauppa-aluksille, jotka suuntasivat matkansa Normandiasta kohden Lontoota ja Antwerpeniä. Rouenin kauppiaiden alukset toivat takaisin tullessaan villaa, tinaa, nahkaa jne. Britannian saarilta tuotiin sekä suolaa että alunaa etelästä. Harfleurin satama oli etenkin espanjalaisten merenkulkijoiden suosiossa.


title: Normandian historia

text: Normandialaiset osallistuivat myös suuriin löytöretkiin, varsinkin niiden alkuvaiheessa, vuodesta 1503 lähtien. Binot Paulmier de Gonneville Honfleurista matkusti Brasilian rannikolle ja saman kaupungin merenkulkija Jean Denis seikkaili vuonna 1506 Newfoundlandiin ja löysi Saint Lawrence joen. Vuonna 1606 Samuel de Champlain perusti matkallaan Québecin kaupungin. Frans I:sen aikana dieppeläinen laivanvarustaja Jehan Ango lähetti aluksensa Sumatralle, Brasiliaan ja Kanadaan. Dieppeen perustettiin kartografian ja merentutkimuksen koulut.


title: Normandian historia

text: Kaikki tämä kasvava taloudellinen hyvinvointi tuli hyvin esiin Normandian maaseudulle rakennetuissa lukuisissa kartanoissa sekä kaupunkikeskuksiin perustetuissa mahtavissa yksityisasunnossa. Lisäksi Normandia oli hyvin avoin protestanttisen uskontulkinnan vaikutuksille.


title: Normandian historia

text: Protestanttinen uskontunnustus tuli Normandiaan hyvin varhaisessa vaiheessa, jo vuodesta 1530 lähtien voidaan havaita sen vaikutusta varsinkin suurissa kaupungeissa. Ensimmäinen kalvinismin valtaama kaupunki oli Alençon, josta tuli uskonpuhdistuksen keskeinen kiintopiste. Reformoidun tunnustuksen menestystä voidaan selittää muun muassa paikallisten pappien lempeällä suhtautumisella siihen tai jopa heidän vähyydellään alueella. Normandia oli myös alueena suhteellisen vauras ja lukutaitoinen ja kaupan ansiosta se oli avoin uusille ulkopuolisille vaikutuksille. Rouen oli Ranskan kuningaskunnan kolmanneksi tärkein kirjallisten tuotteiden painopaikka, mutta myös Caeniin oli sijoittunut lukuisia kirjapainoja. Tällä kaikella oli oma merkityksensä. Protestantit olivat erityisesti alempaa aristokratiaa, Caenin ja muiden kaupunkien porvareita sekä tekstiiliteollisuuden työntekijöitä.


title: Normandian historia

text: Protestantismin osuus Normandiassa väheni 1500-luvun lopulla, joskin se oli vielä erityisen merkittävässä asemassa sekä Caenissa että Alençonissa. Vuonna 1665 on arvioitu Normandian olleen pohjoisen Ranskan maakunnista kaikkein protestanttisin, heitä olisi ollut kaikkiaan noin 200 000 henkeä ja he muodostivat Normandian teollistuneimman väestönosan. Protestanttien vainojen aikana heistä noin 184 000 eli 92% käytti hyväkseen alueen läheisyyttä mereen ja pakeni Englantiin tai Alankomaihin, maihin, joiden kanssa he olivat aikaisemmin ylläpitäneet läheisiä yhteyksiä. Protestanttien paon seurauksena esimerkiksi Rouenin väkiluku putosi romahdusmaisesti 86 000 asukkaasta 60 000. Caenissä 4 000 protestantin maastamuutto köyhdytti koko aluetta, sillä he olivat valtakunnan varakkaimpia merenkulkijoita ja teollisuusyrittäjiä ja heidän pakonsa myötä kauppayhteydet muualle katkesivat. Coutances'n kaikki protestantit lähtivät Englantiin ja ottivat mukaansa myös tuotantolaitostensa koneet ja muut tuotantovälineet. Saint-Lôn protestanteista puolet lähti maasta. Työnjohtajien ja omistajien poistuminen maasta ei vetänyt mukanaan ainoastaan protestantteja, vaan myös lukuisat katoliset työmiehet lähtivät heidän mukaansa, sillä näin he saattoivat säilyttää hyvän työpaikkansa.


title: Normandian historia

text: Protestanttien joukkopaon seurauksena vauraasta Normandiasta tuli huonosti toimeentuleva maakunta, jonka aiemmin kukoistava teollisuus riutui tasolle, jolla se ei pystynyt tyydyttämään edes oman maakunnan tarpeita. Maakunnasta pakeneminen oli protestanteilla paras keino välttää enemmistön väkivallan kohteeksi joutuminen.


title: Normandian historia

text: Tavallisten talonpoikien (Nu-Pieds) kapinointi kosketti voimakkaasti myös Normandiaa. Tämän kapinoinnin syynä oli Ludvig XIII:sta antama määräys ulottaa "gabelle" eli suolavero kaikkialle valtakuntaan. Normandia oli aiemminkin kokenut paikallista kapinointia, vuosina 1623 ja 1634, kohonneiden verojen tähden, mutta tämä vuoden 1639 kapinointi oli yleistä ja koski kaikkia maakunnan keskeisiä kaupunkeja.


title: Normandian historia

text: Vuonna 1667 Colbert perusti valtiollisen seinävaatekutomon Elbeufin kaupunkiin ja tämän seurauksena tuo alue koki lyhytaikaisen taloudellisen hyvinvoinnin aikakauden. Samalla myös verorasitus väheni. Mutta vuonna 1689 alkoi uudelleen sota Englantia vastaan ja Normandian rannikolle kohdistui useita englantilaisten hyökkäyksiä. Vuonna 1692 Ranskan laivasto kärsi kohtalokkaan tappion La Houguen meritaistelussa ja paria vuotta myöhemmin englantilaiset alukset tulittivat tykein Le Havrea ja Rouenia.


title: Normandian historia

text: Normandiankin historiassa 1700-luku oli orjakaupan kulta-aikaa. Eritoten Le Havren, Rouenin ja Honfleurin porvaristo hyötyi tästä kaupankäynnistä, sillä puuvillateollisuus koki nousun ja loi pohjan myöhemmälle teolliselle rakennemuutokselle. Puuvillateollisuuden tehtaita syntyi runsaasti muun muassa Rouenin esikaupunkeihin. Tämä kukoistava vauraus kosketti varsinkin Rouenin ympäristön osia maakunnassa, muualla talous pysyi vielä heikoissa kantimissa. Muu osa maakunnasta olikin enimmäkseen merenkulun antaman toimeentulon varassa.


title: Normandian historia

text: Kaikesta teollistumisesta huolimatta pysyi maatalous tärkeänä osana alueen talouselämää. Viljanviljely, lypsy- ja lihakarjan kasvatus sekä omenan kasvatus siiderin raaka-aineeksi olivat maatalouden keskeisiä alueita. Viininviljelys ei alueella monista yrityksistä huolimatta onnistu.


title: Normandian historia

text: Tultaessa 1700-luvun lopulle aluetta koetellut taloudellinen kriisi yhdessä keskushallinnon poliittisen kriisin kanssa koettelivat myös Normandiaa ja johti lopulta Ranskan suureen vallankumoukseen.Koko läntistä Eurooppaa voimakkaasti 1800-luvulla ravistellut teollistuminen ja myötä tapahtunut yhteiskunnallinen rakennemuutos vaikuttivat Normandiassa sen itäosissa eli Rouenin alueella ja nykyisellä Haut-Normandien alueella. Rautatieyhteys Pariisista Roueniin avattiin 3. toukokuuta 1843 ja se toimi monella tavoin teollistumisen symbolina. Laivanrakennustelakat, tekstiilitehtaat ja metallipajat moninkertaistuivat nykyisen Seine-Maritimen departementin alueella, siis Le Havressa, Elbeufissä ja Louviersissa.


title: Normandian historia

text: Lyhyesti voidaan teollistumisen aikakaudella todeta seuraavat keskeiset tapahumat:


title: Normandian historia

text: Teollistumisen aikakauteen liittyi Normandiassa myös voimakas taiteen uudistumisen ja kehittymisen kausi. Tätä kuvaa parhaiten taidemaalari Claude Monet'n asettuminen Giverneyn kaupunkiin sekä hänen lukuisat maalauksensa eri puolilta Normandiaa muun muassa Étretatin rantakallioilta, kotipaikkakunnaltaan Giverneystä Rouenista; jonka katedraalia kuvaava maalaus lienee yksi kuuluisimmista, Le Havresta jne.


title: Normandian historia

text: Toisen keisarikunnan loppumisen aiheuttaneessa Preussin ja Ranskan välisessä sodassa, joka päättyi Ranskan tappioon, Rouenin kaupunki ja siten melkoinen osa Normandiaa oli Preussin johtamien saksalaisten joukkojen miehittämä. Miehitys päättyi kun Saksa yhdistyi ja muodostettiin Saksan keisarikunta.


title: Normandian historia

text: Ensimmäisen maailmansodan melskeistä Normandia selvisi huomattavan vähäisin vaurioin, sillä pääsääntöisesti sotatoimet tapahtuivat muualla Ranskassa, varsinkin maan pohjoisessa osassa. Tietenkin normandialaiset miehet osallistuivat sotatoimiin muiden ranskalaisten tavoin.


title: Normandian historia

text: Jos ensimmäinen maailmansota kohteli Normandiaa helläkätisesti, tuli toisen maailmansodan aikana maksun aika. Maakunta oli saksalaisten miehittämä ja samalla heidän sillanpääasemansa suunniteltaessa Englannin valloitusta. Vilhelm Valloittajakin oli lähtenyt retkelleen juuri Normandiasta.


title: Normandian historia

text: Sodan aikana saksalaiset linnoittivat rannikon perusteellisesti estämään mahdollisia hyökkäysyrityksiä. Alueella toimivat lisäksi Saksan laivaston alukset. Liittoutuneet tekivät 19. elokuuta 1942 suuria tappioita kärsien lyhytaikaisen maihinnousun Dieppen kaupunkiin Normandian pohjoisosassa ("Operaatio Jubiliée"). Tällöin tuhoutui kaupungin meren puoleinen julkisivu ja kasino.