title: Dallas Fuel

text:
Dylan Bignet ""aKm"" Rooli:
DPS Kotimaa Ranska


title: Dallas Fuel

text:
Min-seok Son ""OGE"" Rooli:
Tank Kotimaa: Etelä-Korea


title: Dallas Fuel

text:
Benjamin Chevasson ""uNKOE"" Rooli:
Support Kotimaa: Ranska


title: Dallas Fuel

text: Félix Lengyel "xQc" Rooli: Tank Kotimaa: Kanada


title: Dallas Fuel

text: Lähde:


title: Miika Mäkitalo

text: Miika Mäkitalo (s. 1977 Hämeenlinna) on M-Files Oy:n toimitusjohtaja. Koulutukseltaan hän on tekniikan tohtori.


title: Miika Mäkitalo

text: Mäkitalo opiskeli tuotantotaloutta ja logistiikkaa Tampereen teknillisessä yliopistossa. Hän valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 2002 ja teki diplomityönsä Ratahallintokeskuksessa-virastolle, jossa oli myös töissä. Hänen vastuullaan oli esimerkiksi selvittää, miten junaliikennettä voisi avata kilpailulle. Vuosina 2004-2005 hän oli vuoden verran töissä liikenne- ja viestintäministeriössä, mutta palasi sieltä Ratallintokeskukseen yksikön päälliköksi. Hänellä oli seitsemän suoraa alaista ja ostopalvelujen kautta lähes tuhat. Hänet nimitettiin osastonjohtajaksi ja viraston johtoryhmään ja hän oli keskeisessä roolissa luomassa Liikennevirastoa. Tällöin hänellä oli jo noin 30 suoraa alaista, välillisesti tuhat, ja hänen hallinoimansa budjetin koko oli lähes 100 miljoonaa. Tekniikan tohtoriksi hän väitteli vuonna 2007.


title: Miika Mäkitalo

text: Vuonna 2010 Mäkitalo aloitti talous- ja strategiajohtajana nopeasti kansainvälistyneessä M-Filesissä. Yrityksessä oli tuolloin töissä vajaat 40 henkeä ja sen liikevaihto oli alle kolme miljoonaa euroa. Vuonna 2012 hänestä tuli M-Filesin toimitusjohtaja.


title: Moottoripyörätrialin maailmanmestaruuskausi 2007

text: Trialin maailmanmestaruudesta ajettiin 33. kerran vuonna 2007. Mestaruuden vei espanjalainen Toni Bou, joka voitti kauden 11 osakilpailusta yhdeksän. Mestaruus oli Boun ensimmäinen.


title: Moottoripyörätrialin maailmanmestaruuskausi 2008

text: Trialin maailmanmestaruudesta ajettiin 34. kerran vuonna 2008. Mestaruuden vei espanjalainen Toni Bou, joka voitti kauden 12 osakilpailusta seitsemän. Espanjan Adam Raga voitti neljä osakilpailua ja Japanin Takahisa Fujinami yhden. Mestaruus oli Boun toinen perättäinen.


title: Moottoripyörätrialin maailmanmestaruuskausi 2010

text: Trialin maailmanmestaruudesta ajettiin 36. kerran vuonna 2010. Mestaruuden vei espanjalainen Toni Bou, jolle voitto oli neljäs perättäinen.


title: Saarijärvi-sali

text: Saarijärvi-sali on keskisuomalaisen Saarijärven kaupungintalossa sijaitseva konsertti- ja monikäyttösali. Salissa on 220-paikkainen nouseva ja kaartuva katsomo, flyygeli, kokous- ja valaistustekniikkaa sekä elokuvateatterilaitteisto. Urheiluseura Saarijärven Pullistus siirsi vuonna 1947 alkaneen elokuvateatteritoimintansa vuonna 2011 Saarijärvi-saliin, jonka esitystekniikka digitalisoitiin Suomen elokuvasäätiön tuella.


title: Saarijärvi-sali

text: Sektorinmuotoisen salin näyttämö on syvyydeltään 8 metriä, leveydeltään edestä 11,7 metriä ja takaa 3,6 metriä, sekä korkeudeltaan 5,26 metriä. Salin akustiikan on suunnitellut Vahanen-Halme Acoustics Oy.


title: Saarijärvi-sali

text: Saarijärvi-sali sijaitsee Saarijärven kaupungintalon 1. kerroksessa osoitteessa Sivulantie 11. Modernistisen kaupungintalon eri osat ovat valmistuneet 1977 ja 1985.


title: Robin Norell

text: Robin Fredrik Norell (s. 18. helmikuuta 1995 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue Djurgårdens IF:ssä lainalla NHL-joukkue Edmonton Oilersista.


title: Robin Norell

text: Norell on Huddinge IK:n kasvatti. Hän siirtyi C-juniori-ikäisenä Djurgårdens IF:ään. Hän toimi kaudella 2012–2013 seuran J18-junioreiden varakapteenina. Chicago Blackhawks varasi Norellin neljännellä kierroksella 111. pelaajana . Saman vuoden elokuussa hän teki ammattilaissopimuksen Djurgårdenin miesten joukkueen kanssa, joka pelasi Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa. Norell pelasi joukkueessa kauden aikana 22 runkosarjaottelua tehden viisi syöttöpistettä ja kymmenen Kvalserien-ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Djurgårdenin kausi päättyi sarjanousuun SHL:ään. Norell pelasi myös kuusi ottelua epävirallista European Trophy -sarjaa tehden yhden maalin.


title: Robin Norell

text: Ensimmäisen virallisen miesten pääsarjaottelunsa Norell sai tililleen Mestarien liigassa 24. elokuuta 2014 vieraissa tšekkiläistä HC Zlíniä vastaan. SHL:ssä hän debytoi kauden 2014–2015 avauskierroksella 13. syyskuuta 2014 Växjö Lakers HC:tä vastaan. Norell sai ottelussa jääaikaa 18.49 minuuttia ja hän keräsi teholukeman -1. SHL-uransa avausmaalin Norell teki 10. tammikuuta 2015 vieraissa Växjö Lakers HC:tä vastaan. Kaikkiaan hänen tulokaskautensa toi 48 runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa tehot 3+6=9. Mestarien liigassa Norell pelasi viisi ottelua ilman tehopisteitä. SHL-kautensa päätteeksi, huhtikuussa 2015 hän siirtyi loppukevääksi amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue Rockford IceHogsiin, jossa Norell pelasi kolme ottelua ilman tehopisteitä. Toukokuussa hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Djurgårdenin kanssa.


title: Robin Norell

text: SHL-kauden 2015–2016 päätteeksi, maaliskuussa 2016 Norell teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Chicago Blackhawksin kanssa. Samalla hänen ilmoitettiin siirtyvän jälleen loppukevääksi Rockford IceHogsin AHL-joukkueen vahvuuteen. Norell pelasi siellä kahdeksan runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Kauden 2016–2017 hän pelasi siellä kokonaan tehden 65 runkosarjaottelussa tehot 1+8=9. Myös kauden 2017–2018 Norell pelasi kokonaan farmissa. Elokuussa 2018 Blackhawks lainasi hänet kaudeksi 2018–2019 takaisin kotimaahansa Djurgårdenin SHL-joukkueeseen.


title: Robin Norell

text: 31. joulukuuta 2018 Norell siirtyi osana neljän pelaajan kauppaa Edmonton Oilersiin.


title: Robin Norell

text: Norell pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2014 ja 2015, joista ensimmäinen turnaus päättyi hopeaan. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2013, jolloin valmennus valitsi Norellin Ruotsin turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Kanadaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Yhteensä hän on pelannut 31 nuorten ja kymmenen poikien maaottelua.


title: Scott Morrison

text: Scott John Morrison (s. 13. toukokuuta 1968 Waverley, Uusi Etelä-Wales) on australialainen poliitikko, Australian nykyinen pääministeri ja liberaalipuolueen johtaja 24. elokuuta 2018 lähtien.


title: Scott Morrison

text: Morrison nousi puolueen johtoon ja pääministeriksi valtataistelussa, jonka aloitti Pete Dutton haastamalla istuvan pääministerin Malcolm Turnbullin. Toisella äänestyskierroksella Morrison voitti Duttonin.


title: Scott Morrison

text: Morrison tunnetaan pragmaattisena ja jopa ujonpuoleisena poliitikkona. Hän on uskonnollinen konservatiivi, vastustaa saman sukupuolen avioliittoa mutta ei pidä meteliä kannastaan. Toimiessaan maahanmuuttoministerinä Tony Abbottin hallituksessa hän puolsi voimakkaasti Australian linjaa, joka kielsi turvapaikanhakijoita saapumasta maahan veneillään.


title: Juha Torvinen (tutkija)

text: Juha Torvinen on suomalainen musiikkitieteilijä, akatemiatutkija, filosofian tohtori ja dosentti. Hänen erikoisalojaan ovat ekomusikologia, musiikkifilosofia, fenomenologinen musiikintutkimus, kulttuurinen musiikintutkimus, klassinen nykymusiikki sekä progressiivinen ja raskas rock.


Juha Torvinen (tutkija)


title: Hännilä

text: Hännilä on kylä Saarijärven kaupungissa Keski-Suomessa. Se sijaitsee seututien 633 varressa noin 10 kilometriä Saarijärven keskustasta lounaaseen. Vuoden 2012 lopussa Hännilässä asui 148 ihmistä, joista 27 oli yli 65-vuotiaita.


title: Hännilä

text: 1500- ja 1600-luvulla tehdyssä kyläjaossa Hännilä oli yksi Saarijärven yhdeksästä kylästä. Vuonna 1841 tehdyn kyläjaon mukaan Hännilän muodostivat kantatalot Taipale, Hännilä, Alatalo, Paavola ja näiden osatalot sekä Saarikoski.


title: Hännilä

text: Hännilässä toimi oma kyläkoulu vuodesta 1923 vuoteen 2000.


title: Hännilä

text: Lähempänä Saarijärven keskustaa, seututien 633 pohjoispuolella, sijaitsee Ranta-Hännilän kylä.


title: Ääriviivoja

text: Ääriviivoja on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Anssi Kelan seitsemäs sooloalbumi, joka julkaistiin 21. syyskuuta 2018. Kela on luonnehtinut levyä uransa monipuolisimmaksi, ja sillä kuullaan vaikutteita muun muassa Pink Floydilta, Pekka Pohjolalta ja Kelan omalta "Nummela"-albumilta. Alun perin Kelan suunnitelma oli hyödyntää taustayhtyettään koko levyllä, mutta hän päätyi lopulta työstämään kappaleita myös yksin kotistudiossaan. Lopullisella levyllä Kelan koko taustayhtyettä kuullaankin vain kahdella kappaleella. Albumin tuotannosta vastaavat Kela ja Jussi Jaakonaho. "Ääriviivoja" nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle neljä. Fyysisellä albumilistalla levy nousi sijalle kolme.


title: Ääriviivoja

text: Levyn ensimmäinen single ”Rakkaus upottaa” julkaistiin 29. marraskuuta 2017, ja se nousi parhaimillaan Suomen latauslistan sijalle kahdeksan ja radiosoittolistan sijalle 16. Toinen single ”Ilves” julkaistiin 20. huhtikuuta 2018, ja se nousi parhaimillaan radiosoittolistan kärkeen. Levyn kolmas single ”Jotain on poissa” julkaistiin 14. syyskuuta 2018. Se nousi radiosoittolistan sijalle 50.


title: Ääriviivoja

text: Kaikki san. ja säv. Anssi Kela.


title: Ääriviivoja

text:
Aamusetin Ilkka Lappi totesi että "Ääriviivoja" ”kurottaa moneen suuntan, mutta ei oikein mene kunnolla mihinkään.” Hänen mielestään albumilla oli myös ”vahva välityön maku”. Helsingin Sanomien Jarkko Jokelainen kuvaili "Ääriviivoja" ”vauhkoontuneen tiedemiehen” luomuksena. Vaikka kaikki kappaleet eivät hänen mielestään ”lähde lentoon”, onnistuu levy kuitenkin ”hämmästyttämään mutta vielä useammin riemastuttamaan”. Kalajokilaakson Jaakko Uusitalo totesi että ”Kela ei 80-luvun psykoosissa ole tehnyt isoja kompromisseja ja tyyli sopiikin hänelle mainiosti”. Uusitalo kuitenkin kritisoi kappaleiden sanoitusten jättävän ”mitäänsanomattomia fiiliksiä”. Keksisuomalaisen Aki Lehden mielestä "Ääriviivoja" ”paljastuu toimivaksi kokonaisuudeksi” useamman kuuntelukerran jälkeen ja levyn äänimaailma on ”positiivisesti levällään”. Soundin Lassi Linnolan mielestä albumin sanoitukset jäivät ”häilyviksi tai sisällöltään merkityksettömiksi”. Hän kuitenkin kehui Kelan ”sopivissa määrin annosteltua piittaamattomuutta musiikillisia sovinnaisuuksia kohtaan”, ja totesi "Ääriviivoja" olevan ”askel kohti uutta”.Muut soittajat
Tuotanto


title: Marauder (Interpolin albumi)

text: Marauder on yhdysvaltalaisen post-punk revival -yhtye Interpolin kuudes studioalbumi, jonka julkaisi Matador Records 24. elokuuta 2018. Albumilta julkaistiin kolme singleä: "The Rover", "Number 10" ja "If You Really Love Nothing". Albumin tuotti Dave Fridmann, jonka omistamassa studiossa albumi myös nauhoitettiin vuosina 2017–2018.


title: Venesjärvi (järvi Kankaanpäässä)

text: Venesjärvi on Satakunnassa Kankaanpäässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Karvianjoen vesistöön.


title: Venesjärvi (järvi Kankaanpäässä)

text: Järven pinta-ala on 312 hehtaaria eli 3,1 neliökilometriä. Se on 3,6 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Se on matala järvi ja se sijaitsee varsin kivikkoisessa ympäristössä, minkä vuoksi järvessäkin on paljon kiviä. Järvi on syntynyt etelässä Venesjärven kylän poikki kulkevan harjujakson taakse. Järvi on kaksiosainen ja osia yhdistävät toisiinsa Salmensaarta ympäröivät salmet, jotka jäävät luoteessa Salmennokan ja kaakossa Töllinniemen väliin. Järven koillisosa on 3,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Toinen järvenosa suuri ja se onkin 2,6 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Se on rikkonainen, sillä siinä on paljon erikokoisia saaria. Järven lähiympäristö on alavaa metsämaata, jossa on runsaasti näkyvissä maaperän kalliopintaa, mutta harjujakson ympäristössä esiintyy paljon peltomaata.


title: Venesjärvi (järvi Kankaanpäässä)

text: Järvessä on kartan mukaan 32 saarta, joista suurin osa on pieniä luotoja. Suurin saari on Salmensaari, joka lähes katkaisee järven kahteen järvialtaaseen. Se on 750 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaren pinta-ala on kartasta mitattuna yli 16 hehtaaria. Muita suuria saaria ovat Kangonsaari, Lokainensaari, Marjasaari, Korkeasaari, Ruissaari, Lammassaari, Sammalsaari, Yrkönsaari, Pajasaari ja Kuivasaari. Junninsaari sijaitsee etelärannan tuntumassa ja sinne menee nykyään tie. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 4,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0046 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 5,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee Salmensaaren rannassa Oravasaaren edessä.


title: Venesjärvi (järvi Kankaanpäässä)

text: Järven rantaviivan pituus on 32 kilometriä. Järven lähistöllä sijaitsee kymmenen maatilaa sekä muuta kiinteää haja-asutusta. Järven kaakkoispäässä Venesjärven taajamaa ulottuu rantaan asti. Rannoille ja joihinkin saariin on rakennettu yli 100 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13201 ja järven pohjoispuolen kyläteiltä. Järven kaakkoisrannassa sijaitsee Venesjärven uimaranta ja Venesjärven rantalava .


title: Venesjärvi (järvi Kankaanpäässä)

text: Järvi on matala humusjärvi, jonka ekologinen tila on luokiteltu hyväksi. Vedessä on runsaasti humusta ja vesi on myös melko sameaa. Veden näkösyvyys on ollut 2000-luvulla kesäisin 0,9–1,3 metriä. Vedessä on kuitenkin runsaasti fosforia ja typpeä ja siihen voi tämän vuoksi syntyä leväkukintoja otollisissa oloissa. Talvella veden ravinnepitoisuudet kuluttavat jään alla veden happea, jolloin veden happipitoisuus alenee ja etenkin järven pohjalla se vähenee selvästi. Kesäisin veden happipitoisuus on matalassa vedessä hyvä. Veden happamuustaso on kesäisin ollut pH 6,5–6,6 ja talvella se laskee tätä alemmaksi eli melko happamammaksi.


title: Venesjärvi (järvi Kankaanpäässä)

text: Järvi sijaitsee Karvianjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 36) Inhottujärven–Ala-Honkajoen alueella (36.02), jonka Kahilaojan valuma-alueeseen (36.023) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,4 metriä mpy.


title: Venesjärvi (järvi Kankaanpäässä)

text: Koska järvi on vesistöalueensa latva-alueella, saa se pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan. Järven pohjoispäähän laskee koillisesta Lintukulman kautta laskeva oja, joka on Alhonjärven (32 hehtaari) laskuoja. Järveen on johdettu lähes 20 metsä- tai suo-ojaa sen lähiympäristöstä.


title: Venesjärvi (järvi Kankaanpäässä)

text: Järven laskujoki on Tuomioja, joka on joenvarren peltojen kuivattamiseksi kaivettu suoraksi ja syväksi. Siihen yhtyy puolivälissä lounaasta Jokilammin (126 hehtaaria) laskuoja. Laskujoki jatkaa sitten Kahilaojana peltoalueen eteläreunaan, missä se yhtyy Karvianjokeen Hihkiönkosken kohdalla.


title: Kilpaveneily

text: Kilpaveneilyyn kuuluu moottoriveneiden nopeuskilpailujen eri kilpalajeja. Suomessa kilpaillaan kahdessa päälajissa, ratakilpailuissa ja avomerikilpailuissa. Ratakilpailut ajetaan suljetulla radalla, joka on pituudeltaan 600-2000 metriä. Avoimilla vesillä ajettavien offshorekilpailujen reitit voivat olla jopa kymmeniä kilometrejä. Nopeuskilpailuja ajetaan moottoriveneiden lisäksi myös vesijeteillä. Niillä lajeina ovat ratakilpailut, endurance ja freestyle.


title: Kilpaveneily

text: Kilpaveneilyssä tytöt ja pojat sekä naiset ja miehet kilpailevat samoissa sarjoissa. Lajin voi aloittaa kahdeksanvuotiaana. Suomessa kuljettajalla tulee olla ohjaajalupa (kilpailulisenssi), jonka myöntää Suomen Purjehdus ja veneily -järjestö. Kuljettajan tulee myös kuulua veneilyseuraan. Moottoriveneiden nopeuskilpailut ovat olleet kesäolympialaisten lajina kerran, vuonna 1908 Southamptonissa.


title: Kilpaveneily

text: Veneet jaetaan niiden koon, runkotyypin ja moottorin mukaan eri luokkiin.


title: Kilpaveneily

text: Rataveneluokat Offshore-luokatMoottoriveneiden nopeuskilpailutoiminnassa järjestetään myös nopeusennätyskokeita. Nämä suoritetaan kilometrin mittaisella suoralla radalla. Rata ajetaan tunnin aikana kumpaankin suuntaan ja ennätykseksi tulee näiden kahden yrityksen keskiarvo. Ennätys voi olla myös keskituntinopeuteen perustuva aika. Suomalaisia kansainvälisesti menestyneitä kilpaveneilijöitö ovat mm. Sami Seliö, Juho-Matti Manninen, ja Pertti Leppälä


Red Bull Air Race World Championship -kausi 2015 oli Red Bull Air Race World Championship -sarjan kymmenes kausi. Kauden kahdeksasta kilpailusta ensimmäinen järjestettiin Abu Dhabissa 13.–14. helmikuuta ja viimeinen Las Vegasissa 17.–18. lokakuuta. Master Class -luokan mestaruuden voitti brittiläinen Paul Bonhomme, jolle mestaruus oli uran kolmas. Challenger Classin voitti ranskalainen Mikaël Brageot.


title: Red Bull Air Race World Championship -kausi 2015

text: Challenger Classissa kaikilla lentäjillä oli käytössään Extra 330LX.


text: Kausi alkoi Abu Dhabin osakilpailulla 13.–14. helmikuuta. Sitä seurasivat kilpailut Chibassa, Rovinjissa, Budapestissä, Ascotissa, Spielbergissä ja Fort Worthissä. Kauden päätti Las Vegasin osakilpailu 17.–18. marraskuuta.


text: Kauden kolmas osakilpailu oli alun perin tarkoitus järjestää Sotšissa, mutta maailman markkinatilanteen ja siitä seuranneiden epäsuosiollisten vaihtokurssien vuoksi sen korvasi Rovinj, jotta pääsylippujen hinnat saatiin pidettyä riittävän edullisina.


text: Pisteet kahdeksalle parhaalle 12–9–7–5–4–3–2–1.


text: Pisteet viidelle parhaalle 10–8–6–4–2. Jokainen lentäjä osallistui vähintään kolmeen ensimmäisistä seitsemästä osakilpailusta. Näistä seitsemästä kilpailuista kolme parasta tulosta laskettiin mukaan kokonaispisteisiin, ja seitsemän kilpailun jälkeen kuusi parasta lentäjää pääsi mukaan kahdeksanteen kilpailuun, joka ratkaisi kärkikuusikon lopulliset sijoitukset.


text: Kärkikuusikon sijoitukset kauden päättäneessä Las Vegasin kilpailussa, joka määritti myös lopulliset sijoitukset sarjassa.


Puerto Ricon miesten lentopallomaajoukkue edustaa Puerto Ricoa kansainvälisissä lentopallokilpailuissa.


title: Puerto Ricon miesten lentopallomaajoukkue

text: Joukkue on pelannut maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 1974, 2006, 2010, 2014 ja 2018. Paras sijoitus on kahdestoista vuodelta 2006.


text: Maailmancupissa Puerto Rico sijoittui kuudenneksi vuonna 2007.


title: Osu!

text: osu! on australialaisen Dean "peppy" Herbertin julkaisema rytmipeli, joka julkaistiin Windowsille 16. syyskuuta 2007. Se on saatavilla myös MacOS:lle ja Windows Phonelle. "osu!" perustuu alun perin Nintendo DS:lle julkaistuun "Osu! Tatakae! Ouendan" -nimiseen rytmipeliin.


title: Osu!

text: Tavoitteena "osu!":ssa on klikata ruudulle eri kohtiin ilmestyviä ympyröitä ja ”slidereita” musiikin tahtiin. Pelissä on myös ”spinnereitä”, jotka läpäistään liikuttamalla kursoria ruudun keskipisteen ympäri mahdollisimman nopeasti. Ympyrät, sliderit, spinnerit ja musiikki muodostavat yhdessä niin sanotun "beatmapin". Beatmappeja voi tehdä ja julkaista kuka tahansa muiden pelattavaksi.


title: Anders Pryss (vanhempi)

text: Anders Pryss (vanhempi) eli "Andreas Haqvini, Aboensis" (3. kesäkuuta 1640 Turku – 14. maaliskuuta 1689 Kemiö) oli suomalainen kirkkoherra. Hänen vanhempansa olivat raatimiehenä, kämnerinotaarina ja merikapteenin poikana tunnettu Håkan Andersson Prytz (1610–1667) ja Kristina "Kerstin" Arvidsdotter Friis (1611–1683). Isänsä puolelta Anders kuului Ruotsista lähteneen Prytz-suvun turkulaiseen sukuhaaraan.


title: Anders Pryss (vanhempi)

text: Anders valmistui Turussa ylioppilaaksi 1656-1657 ja vuoteen 1664 menneessä hän oli lukenut itsensä filosofian maisteriksi. Hän siirtyi jo seuraavana vuonna Turun tuomiokirkon ruotsalaisen seurakunnan kappalaiseksi. Kirkkoherran virka aukeni hänelle Kemiöstä vuonna 1678, kun etsittiin suomenkieltä taittavaa kirkkoherraa seurakuntaan, jossa jäsenistö koostui enemmistönä suomenkielisistä. Anders osoittautui kirkkoherran virassaan innokkaan määrätietoiseksi, joka kirkonkäyntiä laiminlyöviä ja seurakunnallisista velvollisuuksista vitkastelevia sanankuulijoitakin kohtaan ylläpiti kuria. Hän osoittautui myös hyvin suorasanaiseksikin, kyeten jopa julkisesti moittimaan yliopiston rehtoria jumalanpalveluksista myöhästelyn vuoksi. Vuotta ennen kuolemaansa, vuonna 1688, hän toimi Turun pappeinkokouksen saarnaajana.


title: Anders Pryss (vanhempi)

text: Anders oli elämänsä aikana kahdesti naimisissa. Vuodesta 1665 alkaen hänen puolisonsa oli Turun akatemian matematiikan professorina tunnetun Simon Kexleruksen tytär Margareta. Ensimmäisen vaimon kuoltua Anders meni uudestaan naimisiin vuonna 1680 Kemiön edellisen kirkkoherran ja rovastin Johannes Pratanuksen tyttären, Margaretan kanssa. Kummastakin avioliitosta Andersille tiedetysti kertyi kaikkiaan neljä lasta: Anders, Johan, Gertrud ja Catharina.


title: Kuningassaagat

text: Kuningassaagat (isl. "konungasögur") ovat keskiaikaisia islantilaisia saagoja, jotka kertovat 800–1200-lukujen norjalaisista kuninkaista sekä Tanskan, Orkneysaarten ja Färsaarten hallitsijoista. Niiden lisäksi kuningassaagoihin luetaan usein myös Skandinavian muinaisista ja myyttisistä kuninkaista kertova "Ynglinga saga" ja nyt jo kadonnut *"Skjöldunga saga", jotka aihepiirinsä osalta sivuavat muinaissaagoja. Kuningassaagat edustavat varhaisinta islantilaista historiankirjoitusta. Muutamia niistä kirjoitettiin alkujaan latinaksi, mutta tekstejä käännettiin myöhemmin muinaisislanniksi. Pääosa kuningassaagoja kirjoitettiin kuitenkin kansankielellä. Ensimmäiset aihepiiriä käsittelevät tekstit on laadittu jo 1000-luvulla ja 1100-luvun alkupuolella, mutta nämä varhaisimmat kirjoitukset eivät ole säilyneet nykypäivään. Muiden lähteiden perusteella kuitenkin tiedetään, että tällaisia tekstejä on ollut. Nykypäivään säilyneet kuningassaagat on kirjoitettu 1100-luvun lopulla ja 1200-luvulla. Toisin kuin monen muun anonyymiksi jääneen saagan osalta, kuningassaagojen kirjoittajista useimmat tunnetaan nimeltä.


title: Kuningassaagat

text: Kuningassaagoista on suomennettu Snorri Sturlusonin nimiin luettu teos "Heimskringla". Se on ilmestynyt J. A. Hollon suomentamana nimellä "Norjan kuningassaagat", 1–3 (WSOY: Porvoo, 1960–1961).


title: Kuningassaagat

text: Varhaisin Norjan kuninkaiden historiasta kertova islantilainen lähde on ollut islantilaisen oppineen Sæmundr Viisaan (isl. "fróði" Sigfússon) 1000-luvulla kirjoittama teksti, jossa kuvattiin mahdollisesti ajanjaksoa 800-luvulta kuningas Halfdan Mustasta (isl. "svarti") tai Haraldr Kaunotukasta (isl. "hárfagri") vuoteen 1050 ja Magnús Hyvään (isl. "góða") saakka. Sæmundrin teksti ei ole säilynyt, mutta viitteitä sen silloisesta olemassaolosta on löydetty muista lähteistä. On oletettu, että Sæmundr kirjoitti tekstinsä latinaksi.


title: Kuningassaagat

text: Muut varhaisimmista kuninkaiden historioista kirjoitettiin kansankielellä. 1100-luvun alkupuolella vaikuttanut Ari Viisas (isl. "fróði" Þorgilsson) kirjoitti kuninkaiden elämäntarinoista (isl. "konunga ævi") "Islantilaisten kirjan" (isl. "Íslendingabók") nyt jo kadonneessa varhaisemmassa versiossa, joka valmistui vuoden 1125 tienoilla. Arin kerronta alkaa Islannin asuttamisesta 870-luvulla ja jatkuu Arin omaan aikaan saakka. Näiden lisäksi 1100-luvulla elänyt ja muutoin tuntemattomaksi jäänyt islantilainen Eiríkr Oddson kirjoitti oman aikansa norjalaisesta historiasta teoksessaan *"Hryggjarstykki". Vuosisadan puolivälissä laadittu teos on mahdollisesti ollut ensimmäinen varsinainen saaga. Tämäkin teos on jo kadonnut, mutta sitä tiedetään käytetyn lähteenä myöhemmissä kuningassaagojen kokoelmissa ("Morkinskinna", "Fagrskinna" ja "Heimskringla").


title: Kuningassaagat

text: "Hryggjarstykkin" osalta on myös tuotu esille sen yhteys siihen latinankieliseen pyhimyselämäkertojen perinteeseen, joka sai alkunsa Islannissa ja Norjassa 1000-luvulta alkaen. Vaikka Länsi-Skandinaviassa kirjoitettujen pyhimyselämäkertojen latinankieliset versiot eivät olekaan säilyneet, esimerkiksi arkkipiispa Eysteinn Erlendsonin vuoden 1170 tienoilla laatima hagiografinen teos Pyhästä Olavista, "Acta sancti Olavi regis et martyris", on säilynyt kansankielisena käännöksenä norjalaisessa saarnakokoelmassa "Homilíubók". Nyt jo kadonnut Orkneyn jaarli Magnús Erlendssonista kertova pyhimyselämäkerta *"Vita sancti Magni", joka laadittiin tämän kanonisaation yhteydessä vuoden 1135 tienoilla ja josta on säilynyt vain kansankielisen käännöksen katkelmia, on todennäköisesti toiminut *"Hryggjarstykki"-teokselle sekä lähteenä että mallina.


title: Kuningassaagat

text: Noin vuosien 1170–1190 tietämillä Norjassa kirjoitettiin muutamia Norjasta ja Norjan kuninkaista kertovia historioita. Tutkijoiden parissa ei ole yksimielisyyttä siitä, edustavatko teokset itsenäistä norjalaista historiankirjoitusta, vai tulisiko niitä pitää islantilaisen historiankirjoituksen jatkumona. Teokset ovat osittain pohjautuneet latinakieliselle kirjalliselle perinteelle, mutta niissä on käytetty lähteenä myös islantilaista kertomusperinnettä, mahdollisesti myös varhaisimpia Sæmundrin ja Arin tekstejä.


title: Kuningassaagat

text: Munkki Theodricus Monachus kirjoitti ennen vuotta 1180 norjalaisista hallitsijoista latinankielisen teoksen "Historia de antiquitate regum Norvagensium". Siinä kuvataan tapahtumia Haraldr Kaunotukasta 1100-luvun alkupuolelle kuningas Sigurðr I Magnússon Jórsalafarin (”Jerusaleminkävijä”) vuonna 1130 tapahtuneeseen kuolemaan saakka. Theodricuksen teksti osoittaa hänen tunteneen hyvin latinankielistä kirjallisuutta. Hän viittaa myös latinankieliseen, mutta mahdollisesti norjalaista alkuperää olleeseen tekstiin *"Catalogus regum Norwagiensium", joka ei ole säilynyt. Theodricus käytti kuitenkin lähteenään myös islantilaista kertomusperinnettä ja runoutta.


title: Kuningassaagat

text: Mahdollisesti 1100-luvun lopulla kirjoitettiin samoin latinankielinen teos "Historia Norvegiae" (tai: "Historia Norwegiae"), josta on säilynyt vain fragmentteja. Teoksessa on kuvattu Norjan historiaa muinaisista kuninkaista todennäköisesti vuoteen 1015, jolloin Pyhänä Olavina tunnettu kuningas Óláfr Haraldsson saapui Norjaan. Lisäksi teoksessa kuvataan Orkneysaaria, Färsaaria, Islantia ja Norjaa. Tekstin kirjoittaja ei todennäköisesti tuntenut Theodricuksen "Historiaa". Hän on kuitenkin saattanut olla tietoinen Sæmundr Viisaan nyt jo kadonneesta teoksesta. Lisäksi kirjoittaja on käyttänyt lähteenään ainakin Adam Bremeniläisen kirkkohistoriaa.


title: Kuningassaagat

text: "Ágrip" (tai: "Ágrip af Nóregs konunga sögum") on vanhin kansankielellä kirjoitettu Norjan kuninkaista kertova teos, joka on säilynyt. "Ágripin" alkuperäinen käsikirjoitus tosin on kadonnut, ja teksti on säilynyt vain islantilaisena kopiona, joka sekin on alku- ja loppuosastaan osittain vaillinainen. Teos kuvaa aikaa 800-luvulta 1100-luvun jälkipuoliskolle. Sen kerronta on todennäköisesti alkanut Haraldr Kaunotukasta ja jatkunut vuoteen 1177, jolloin kuningas Sverrir Sigurðarson saapui Norjaan. "Ágrip" on todennäköisesti kirjoitettu Norjassa Trøndelagin alueella 1100-luvun lopulla. Sen kirjoittajaa ei tunneta, mutta tämä käytti lähteenään muun muassa Theodricus Monachuksen latinankielistä Norjan kuninkaiden historiaa ja mahdollisesti myös teosta "Historia Norwegiae" tai jotain sen pohjana ollutta latinakielistä teosta.


title: Kuningassaagat

text: Islannissa Þingeyrarin luostarin apottina vuosina 1169–1207 toiminut Karl Jónsson (k. 1211 tai 1213) kirjoitti saagan kirkonmiehestä kuninkaaksi siirtyneestä Sverrir Sigurðarsonista. Karl kirjoitti saagaa mahdollisesti oleskellessaan Norjassa jonkin aikaa vuodesta 1185 alkaen ja toteutti työnsä todennäköisesti kuninkaan itsensä toimeksiannosta. Karlin tuolloin kirjoittama teksti tunnetaan nimellä "Grýla", ja se muodostaa alkuosan "Sverririn saagaan" (isl. "Sverris saga"), jonka loppuosa kirjoitettiin vasta Sverririn kuoleman (1202) jälkeen. Mahdollisesti Karl Jónsson itse kirjoitti koko saagan.


title: Kuningassaagat

text: Kaksi islantilaista benediktiinimunkkia, 1100-luvun jälkipuoliskolla elänyt Oddr Snorrason sekä vuonna 1218 tai 1219 kuollut Gunnlaugr Leifsson kirjoittivat kumpikin latinankielisen pyhimyselämäkerran kuningas Óláfr Tryggvasonista, jota islantilaiset kunnioittivat kristillistäjänään. Oddrin alkuperäinen teos on kadonnut, mutta kolme saagan muinaisislanninkielisen käännöksen sisältämää käsikirjoitusta on säilynyt. Gunnlaugrin kirjoittama elämäkerta on Oddrin tekstin pohjalta työstetty laajempi versio. Gunnlaugrin teos on sekin kadonnut, mutta osia tekstin islanninkielisestä käännöksestä on säilynyt osana 1300-luvulla laadittua pitempää saagaa Olavi Tryggvenpojasta (isl. "Óláfs saga Tryggvasonar en mesta").


title: Kuningassaagat

text: Islannissa lainpuhujana (isl. "lögsögumaðr") ja myöhemmin Viðeyn augustinolaisluostarin priorina toiminut Styrmir Kárason (k. 1245) kirjoitti vuosien 1220–1230 välisenä aikana saagan pyhästä Olavista (isl. "Ólafs saga helga"). Se on mahdollisesti ollut laajennettu versio niin kutsutusta vanhimmasta Pyhän Olavin saagasta, joka laadittiin Islannissa 1100-luvun lopussa. Kyseinen teksti, josta on säilynyt vain muutamia fragmentteja, on pohjautunut suulliselle perinteelle ja latinankielisille pyhimyselämäkertateksteille. Styrmirin kirjoittama saaga ei sekään ole säilynyt kokonaisuudessaan, mutta sille pohjautuvia osia löytyy useista Pyhästä Olavista kertovien saagojen käsikirjoituksista, kuten Flateyjarbókista.


title: Kuningassaagat

text: "Böglunga sögur" kertoo Norjan hallitsijoista kuningas Sverririn jälkeen, ennen kuningas Haakon IV Haakoninpoikaa. Saaga käsittelee Birkibeinar- ja Baglar-sukujen valtakamppailuja. Saagan kerronnassa päähahmoina ovat kuitenkin Birkibeinar-suvun päälliköt. Saagan ensimmäinen, lyhyempi versio kirjoitettiin Islannissa mahdollisesti pian vuoden 1210 tietämillä, mihin ajankohtaan tämän version tapahtumat päättyvät. Saagan pidemmässä versiossa kerrotaan lisäksi tapahtumista kuningas Ingi Bárðarsonin [paurdarson] kuolemaan vuonna 1217 saakka. Tämä nuorempi versio on todennäköisesti kirjoitettu vuosien 1220–1230 välisenä aikana.


title: Kuningassaagat

text: 1200-luvulla laadittiin useita kuningassaagojen kokoelmia. Morkinskinna-nimellä tunnetussa, vuoden 1275 tietämillä kirjoitetussa käsikirjoituksessa kerrotaan Norjan kuninkaista alkaen vuosina 1035–1047 hallinneesta Maunu Hyvästä vuoteen 1177 saakka. Käsikirjoitus ei ole täydellinen; siitä puuttuu noin kolmannes. "Morkinskinnan" kirjoittaja käytti lähteenään aiempia teoksia (*"Hryggjarstykki") sekä suullista perinnettä ja skaldirunoutta. "Morkinskinna" sellaisena kuin se nykyään tunnetaan sisältää myös useita "þáttr"-tarinoita, joissa kerrotaan Norjan kuninkaan hovissa oleskelleista islantilaisista. Nämä tarinat eivät välttämättä ole olleet osa sitä alkuperäistä, todennäköisesti 1200-luvun alusta peräisin olevaa teosta, jolle "Morkinskinna"-käsikirjoitus perustuu. Ne, sekä jonkin verran skaldirunoutta, lisättiin mahdollisesti vasta nykyään tunnettuun "Morkinskinnaan".


title: Kuningassaagat

text: Fagrskinna kuvaa Norjan kuninkaiden historiaa Hálfdan Mustasta 800-luvulta vuoteen 1177 saakka. Teos on koottu Norjassa. "Fagrskinnan" kirjoittaja on todennäköisesti ollut islantilainen. Tämä käytti lähteenään islantilaisia saagoja ja skaldirunoutta sekä edellä mainittua teosta "Ágrip". "Fagrskinnasta" oli 1700-luvulla olemassa kaksi eri versiota, mutta kumpikin alkuperäisistä käsikirjoituksista tuhoutui Kööpenhaminan palossa vuonna 1728. Versioista on siksi säilynyt nykypäivään vain niistä tehtyjä kopioita.


title: Kuningassaagat

text: 1220-luvulla Snorri Sturluson kirjoitti ensin erillisen saagan Pyhästä Olavista (isl. "Óláfs saga helga"). Myöhemmin, vuoden 1230 tietämillä, hän kirjoitti myös kuningassaagojen kokoelman Heimskringla, jonka kerronta alkaa muinaisista ja myyttisistä kuninkaista ja jatkui vuoteen 1177 saakka. Snorri käytti lähteenä aikaisempia Norjan kuninkaista kertovia teoksia sekä islantilaista kuninkaiden ylistykseksi laadittua skaldirunoutta. "Heimskringla" sisältää prologin lisäksi seuraavat kuningassaagat:


title: Kuningassaagat

text: Snorri Sturlusonin veljenpoika, Sturla Þórðarson, kirjoitti 1200-luvulla saagat samalla vuosisadalla hallinneista Norjan kuninkaista Haakon IV Haakoninpojasta ja Maunu VI Lainparantajasta (isl. Magnús "lagabætir" Hákonarson). Näistä "Hákonar saga Hákonarsonar" kuvaa kuninkaan hallintokautta vuodesta 1217 tämän kuolemaan eli vuoteen 1263 saakka. Sturla laati saagan Haakonin pojan, Maunu Lainparantajan toimeksiannosta. "Magnúss saga lagabætis" on kuningassaagoista viimeisin. Sturla aloitti sen kirjoittamisen oleskellessaan kuningas Maunu Lainparantajan hovissa ja viimeisteli tekstin myöhemmin Islannissa. Kumpaakin saagaa kirjoittaessaan Sturlalla oli mahdollisuus kuulla tapahtumia todistaneita aikalaisia sekä käyttää kuninkaan hovissa arkistoituja asiakirjoja.


title: Kuningassaagat

text: Tanskalaisista kuninkaista kertovan "Knýtlinga sagan" todennäköisenä kirjoittajana on pidetty Sturlan veljeä Ólafr hvítaskáldia. Kyseinen saaga kuvaa Knútr Suureen (isl. "ríki", k. 1035) ja hänen jälkeläisiinsä (isl. "Knýtlingar") liittyvästä nimestään huolimatta tanskalaisia kuninkaita alkaen 900-luvulta kuningas Knútr Valdimarinpoikaan (Valdimarsson) saakka. Saagan todennäköisenä esikuvana on ollut Snorrin "Heimskringla", minkä lisäksi kirjoittaja on tuntenut Sæmundrin ja Arin teokset ja useita muita kuninkaiden elämää kuvaavia aikalaistekstejä.


title: Kuningassaagat

text: 1200-luvun lopulla laaditun "Morkinskinnan" jälkeen 1300-luvulla koottiin muitakin laajoja kuningassaagojen kokoelmakäsikirjoituksia, jotka pohjautuivat varhaisemmille teoksille. Näistä "Hulda"-nimellä tunnettu käsikirjoitus (AM 66 fol) koottiin 1300-luvun puolivälin jälkeen Munkaþverán luostarissa Islannissa. Se pohjautuu "Morkinskinnalle" ja "Heimskringlalle". "Flateyjarbók" (Gks 1005 fol), joka sisältää esimerkiksi Olavi Tryggvenpojasta, Pyhästä Olavista, kuningas Sverriristä ja Haakon IV Haakoninpojasta kertovat saagat sekä useita "þáttr"-tarinoita, laadittiin 1300-luvun lopussa. "Huldan" kanssa mahdollisesti samalle alkuperäiskäsikirjoitukselle pohjautuva "Hrokkinskinna" (Gks 1010 fol) kirjoitettiin 1400-luvun alkupuolella.


title: Kuningassaagat

text: 1200-luvun alkuvuosikymmeninä islantilaiset kirjoittivat kuninkaiden elämäkertojen lisäksi myös paikallisista hallitsijoista. Näitä saagoja käsitellään usein kuningassaagojen yhteydessä. Orkneyinga saga (suom. "Orkneylaisten saaga") kertoo Orkneysaarten jaarleista kuningas Haraldr Kaunotukan ajasta vuoden 1170 tietämille asti. Færeyinga saga eli "Färsaarelaisten saaga", joka muistuttaa kerronnaltaan islantilaissaagoja, kuvaa tapahtumia Färsaarilla ja paikallisia päälliköitä hieman ennen ja jälkeen vuoden 1000. Jómsvíkinga saga eli "Jómin viikinkien saaga" kertoo Itämeren alueella sijainneesta soturiyhteisöstä. Saaga linkittyy sekä tanskalaisiin hallitsijoihin että Norjan kuninkaiden historiaan, mutta sillä on runsaasti yhtäläisyyksiä myös tarunhohtoisesta menneisyydestä kertoviin muinaissaagoihin. Nyt jo kadonnut *Skjöldunga saga taas kertoi Tanskan muinaisista kuninkaista alkaen myyttisestä menneisyydestä 900-luvun puoliväliin saakka. Sisältönsä puolesta myös tämä saaga liittyy muinaissaagoihin.


title: Kuningassaagat

text: Edellä mainittujen lisäksi keskiajalla on todennäköisesti ollut olemassa saaga norjalaisen Hlaðirin alueen jaarleista, jota tutkimuksessa kutsutaan nimellä *Hlaðajarla saga mutta jonka olemassaolosta on säilynyt vain viitteitä Fagrskinnassa ja Heimskringlassa. Hákonar saga Ívarssonar taas kertoo norjalaisesta 1000-luvulla eläneestä ylimyksestä, joka saa jaarlin arvonimen otettuaan vaimokseen kuningas Maunu Hyvän tyttären. Saaga ei ole säilynyt kokonaisuudessaan, mutta sen sisältö tunnetaan melko hyvin muiden lähteiden perusteella.


title: Vesiagama

text: Vesiagama ("Hydrosaurus amboinensis") on agamien heimoon kuuluva liskolaji. Se on suurin agamalaji ja kasvaa yli 90-senttiseksi. Vesiagamaa tavataan Indonesiassa, Papua-Uuden-Guineassa ja Filippiineillä. Se elää puissa veden läheisyydessä. Se on taitava uimari, ja pakenee vaaran uhatessa veteen.


title: Vesiagama

text: Vesiagama on heimonsa suurin laji, ja voi kasvaa jopa 145 senttiä pitkäksi. Kuonosta peräaukkoon mitattuna 42,5-senttisen vesiagaman painoksi on arvioitu noin 2,2 kiloa. Vesiagaman häntä muodostaa kaksi kolmasosaa liskon pituudesta. Häntä on kärjestä litistynyt, mikä auttaa sitä uimisessa. Vesiagaman selkäranka tukee suurta, jäykkää harjaa, joka kulkee sen päästä häntään. Koiraan harja muodostaa takaraajojen taakse, hännän tyveen 12 senttiä korkean ”purjeen”. Harjan tarkkaa merkitystä ei tiedetä, mutta sitä käytetään mahdollisesti kosintamenoissa tai koiraiden välisissä taisteluissa. Naaraan harja on pienempi eikä sillä ole ”purjetta”. Liskon väri vaihtelee tummanvihreän, täplikkään vihertävänruskean ja tummanharmaan välillä, ja sen selässä ja hännässä on ohuita, vaaleita raitoja tai mustia ja tummanvihreitä verkkokuvioita.


title: Vesiagama

text: Vesiagamaa tavataan Sulawesin, Molukkien ja Uuden-Guinean saarilla sekä Filippiinien eteläosissa. Sen levinneisyys Filippiineillä on epäselvä, koska se voidaan sekoittaa maan pohjoisosissa elävään "Hydrosaurus pustulatus" -lajiin. Vesiagaman elinympäristöä ovat pääasiassa galleriametsät. Metsänhakkuu hävittää liskoa Filippiineillä. Laji on harvinainen ja elinympäristön häviäminen ja metsästys saattavat uhata sitä. IUCN ei ole arvioinut vesiagaman uhanalaisuustilannetta.


title: Vesiagama

text: Vesiagama on aktiivinen päivisin, ja elää löysissä ryhmissä. Se ottaa aamulla ja iltapäivällä aurinkoa, maaten joen yli roikkuvilla oksilla tai joentörmän suurilla kivillä. Se hakeutuu keskipäivän aikaan varjoon joenrannan kasvillisuuteen. Poikaset ottavat aurinkoa harvemmin kuin aikuiset, todennäköisesti suojautuakseen haikaroilta, kotkilta ja käärmeiltä. Vesiagama ei nimestään huolimatta kuulu vesiagamien ("Physignathus") sukuun, mutta muistuttaa niitä elintavoiltaan. Sekä vesiagama että "Physignathus"-suvun lajit viettävät suurimman osan ajastaan puissa ja hankkivat ravintonsa sieltä. Molemmat ovat hyviä uimareita, jotka pudottautuvat vaaran uhatessa jokeen ja pakenevat joko uiden tai kävelemällä veden alla. Vesiagaman takaraajojen pitkien varpaiden sivuilla on nahkaläpät, ja niiden ansiosta poikaset voivat juosta lyhyitä matkoja veden päällä basiliskien tapaan. Vesiagamien on myös nähty juoksevan takaraajojensa varassa maalla.


title: Vesiagama

text: Vesiagama syö kaikenlaista ravintoa, mutta enimmäkseen kasveja. Aikuinen lisko syö lehtiä ja poikaset siemeniä. Vankeudessa ne suosivat myös värikkäitä hedelmiä. Näiden lisäksi vesiagaman ravintoon kuuluvat hyönteiset, lierot, kala, pienet matelijat, sammakkoeläimet, linnunpoikaset ja pienet jyrsijät. Nuorten yksilöiden ravinto koostuu suuremmalta osin saaliista kuin täysikasvuisten, jotka syövät enemmän kasviravintoa. Vesiagaman hampaat eivät sovellu lehtien pureskeluun eikä sillä ole kivipiiraa kasviravinnon hienontamiseen, mutta se voi joskus niellä kiviä ruoansulatuksen tehostamiseksi. Myös endosymbioottisten mikrobien tuottama selluloosa auttaa vesiagamaa kasviravinnon sulatuksessa. Koska lisko ottaa aurinkoa liikkumattomana pitkiä aikoja, se voi syödä kasviravintoa, joka luultavasti sulaa hitaammin ja tehottomammin kuin saalis.


title: Vesiagama

text: Vesiagama munii 3–9 munaa. Munat kuoriutuvat 65 päivän kuluttua muninnasta. Lisko voi elää yli 15-vuotiaaksi. Vastakuoriutuneet poikaset ovat 15–20 senttiä pitkiä.


title: Anneli Lehtisalo

text: Anneli Lehtisalo on suomalainen mediatutkija. Hän väitteli tohtoriksi Tampereen yliopistossa vuonna 2011 suomalaisista elämäkertaelokuvista.


title: Bill Goldsworthy

text: William Alfred Goldsworthy (24. elokuuta 1944 Ontario, Kanada – 29. maaliskuuta 1996 Minnesota, Yhdysvallat) oli kanadalainen jääkiekkoilija. NHL-joukkue Dallas Stars on jäädyttänyt hänen pelinumeronsa 8.


title: Bill Goldsworthy

text:
Goldsworthyn juniorivuosien joukkue oli Niagara Falls Flyers. Kaudella 1963–1964 Goldsworthy teki joukkueelle lähes 70 pistettä. Kaudeksi 1966–1967 hän siirtyi NHL:n Boston Bruinsin
riveihin. Seuraavana kautena hän pelasi Minnesota North Starsin NHL-joukkueessa saldolla 14+19=33. 1970-luvulla hän teki NHL.ssä jokaisella kaudellaan yli 60 pistettä. Hän lopetti
uransa liigassa vuonna 1978.


title: Hassan Zubier

text: Hassan Zubier (s. 15. joulukuuta 1971) on Ruotsissa asuva maahanmuuttaja, joka nousi julkisuuteen ensimmäisen kerran Suomessa Turussa 2017 tapahtuneen jihadistisen/terroristisen puukolla tehdyn joukkomurhan yhteydessä. Hän oli yrittänyt auttaa iskussa puukotettua naista, minkä jälkeen puukottaja kävi hänenkin kimppuunsa. Nainen menehtyi myöhemmin.


title: Hassan Zubier

text: Zubierilla on Britannian ja Ruotsin kansalaisuudet.


title: Hassan Zubier

text: Hassan Zubier syntyi 15. joulukuuta 1971 Lontoossa. Hänen isänsä asui Ruotsissa, muu perhe Lontoossa. Hän joutui lapsena useita kertoja lapsenvahtinsa hyväksikäyttämäksi. Hänen äitinsä lähetti hänet isälleen Ruotsiin. Hänen kasvatuksestaan kuitenkin huolehti 16-vuotiaaksi asti Ruotsin sosiaalihuolto.


title: Hassan Zubier

text: Ruotsissa hän syyllistyi 1998 väärien hälytysten tekemiseen aseistautuneista miehistä kotinsa lähellä. Hänet tuomittiin vankeuteen.


title: Hassan Zubier

text: Vuonna 1999 Zubier syyllistyi törkeisiin tuhopolttoihin. Hän oli sytyttänyt tulipalon kahdesti sairaalassa, jossa toimi vartijana. Vuonna 2000 hän oli sytyttänyt autonsa tuleen hotellikotinsa edustalla.


title: Hassan Zubier

text:
Vuonna 2000 hän jäi kiinni varkaudesta. Hän oli varastanut 300 kruunua työnantajaltaan.
Zubier tuli tunnetuksi avunannostaan Turussa 2017 tehdyn jihadistisen joukkomurhan uhreille, jonka yhteydessä hän loukkaantui vakavasti. Hän oli ollut Suomessa avovaimonsa kanssa turistina tapauksen aikaan. Turun kauppatorilla hän näki puukottajan Abderrahman Bouananen puukottavan naista. Kun nainen kaatui maahan, Hassan juoksi viereen ja yritti tyrehdyttää verenuodon ja antaa ensiapua. Puukottaja iski Hassania niskaan. Sitten puukottaja juoksi Hassanin avovaimoa kohti. Hassan huusi varoittaakseen avovaimoaan ja sai toisen kerran puukosta. Pian Hassan oli menettää tajuntansa vammojen ja nestehukan takia. Hänet vietiin ambulanssilla sairaalaan ja hän selvisi.


title: Hassan Zubier

text: Zubier vammautui iskussa vakavasti, ja hän joutuu käyttämään toistaiseksi pyörätuolia.


title: Hassan Zubier

text: Zubier sai tasavallan presidentiltä hengenpelastusmitalin ja Englannin Kuningattarelta Elisabet II:lta urhoollisuusmitalin osallisuudestaan joukkopuukotukseen.


title: Hassan Zubier

text: Elokuussa 2018 Zubier jäi kiinni korvausten huijaamisesta Valtiokonttorista. Hänellä oli ollut taloudellisia ja terveydellisiä ongelmia, ja oli antanut vääriä tietoja loukkaantumisestaan johtuneista ansiomenetyksistä. Hänelle oli määrä maksaa vajaat 7 000 euroa.


title: Hassan Zubier

text: Lisäksi hänelle oli määrä maksaa vajaat 950 euroa kuukaudessa kunnes hän täyttää 65 vuotta. Yhteensä korvaussumma olisi ollut yli 200 000 euroa. Syyttäjä on tehnyt tapauksesta tutkintapyynnön.


title: Hassan Zubier

text: GoFundMe-joukkorahoitussivustolla perustettiin 27. joulukuuta 2017 keräys nimellä "Hassan Zubier's Medical Fund". Keräyksen avaaja väitti, että kaikki kerätyt rahat annettaisiin Hassanille. Elokuuhun 2018 mennessä yli 600 ihmistä on lahjoittanut keräykseen yhteensä yli 32 600 euroa. Keräykselle ei kuitenkaan oltu hankittu lupaa Poliisilta, eikä Suomessa yksityishenkilö saa harjoittaa joukkorahoitusta.


title: Perintö (romaani)

text: Perintö on Jarkko Tontin vuonna 2018 ilmestynyt romaani.


title: Perintö (romaani)

text: Kuolleen äidin päiväkirjoista löytyy salaisuus, joka saa riitaisat sisarukset näkemään koko perheen uusin silmin. Aikuiset sisarukset Henrik ja Anna-Leena eivät vuosiin ole tulleet toimeen. Anna-Leena on ollut äidin uskottu, Henrik taas perheen kapinallinen. Isän varhainen kuolema on jättänyt molempiin omanlaisensa jäljet. Erimielisyys kiteytyy riitaan kesähuvilasta, joka eri perheenjäsenille merkitsi eri asioita. Sitten äitikin kuolee ja jättää jälkeensä päiväkirjat, jotka paljastavat tyrmäävän salaisuuden. Henrik ja Anna-Leena joutuvat miettimään uusiksi käsityksensä koko perheensä tarinasta, myös toisistaan.


title: Perintö (romaani)

text: ”Erityisesti loppuratkaisussaan Tontti yltää siihen, mikä kirjallisuudessa on lopulta merkityksellistä. Hän onnistuu liikauttamaan sisälläni jotakin niin, että kyyneleet valuvat silmistäni. Mikä muu elämässä on lopulta merkityksellistä kuin toinen ihminen, kuulen kertojanäänen kysyvän. Mikä muu kuin ilo ja nauru, ja rakkaan ihmisen kehuminen, vaikkei siihen niin olisi aihettakaan?” – Aamulehti 22.8.2018.


title: Kubanin kansantasavalta

text: Kubanin kansantasavalta (, ) oli bolševikkivastainen valtio Venäjän sisällissodan aikana. Kubanin kansantasavalta käsitti Kubanin alueen.


title: Kubanin kansantasavalta

text: Kubanin kansantasavalta julistautui itsenäiseksi 16. helmikuuta 1918. Kuban oli Ukrainan kansantasavallan liittolainen kunnes neuvostojoukot miehittivät sen. Kubanin kansantasavalta murskattiin 7. marraskuuta 1919, jolloin se oli ollut olemassa 21 kuukautta.


title: Kubanin kansantasavalta

text: Helmikuun vallankumouksen seurauksena Venäjän väliaikainen hallitus päätti jatkaa taistelua epäsuositussa Ensimmäisessä maailmansodassa. Päätöksen tuloksena Venäjän armeija alkoi hajota. Kubanin kasakat lähtivät rintamalta ja palasivat kotimaahansa suojelemaan sitä Turkin hyökkäykseltä.


title: Kubanin kansantasavalta

text: Venäjän keisarikunnan aikana Kubanin kasakoiden aluetta johti Tsaarin nimittämä Ataman. Maaliskuussa 1917 Kubanin Rada julisti itsensä ainoaksi johtoelimeksi. Kubanin Rada ilmoitti aikovansa perustaa sotilashallituksen, joka ottaisi Kubanin haltuunsa ja 17. kesäkuuta Kubanin kansantasavalta julistautui itsenäiseksi.


title: Kubanin kansantasavalta

text: 6. marraskuuta 1919 Anton Denikin määräsi Radan toiminnan lopetettavaksi ja pidätti atamaani Alexander Filimonovin avustuksella kymmenen sen jäsentä. Pariisin rauhankonferenssin valtuuskunnan jäsen hirtettiin julkisesti syytettynä maanpetoksesta. Suurin osa kasakoista liittyi Etelä-Venäjän asevoimiin. Joulukuussa 1919 Denikin lyötiin ja oli selvää että Bolševikit valtaisivat Kubanin. Rada onnistuttiin kokoamaan uudelleen, mutta vuonna 1920 Puna-Armeija valtasi suurimman osa Kubanista ja Rada sekä valkoinen armeija häädettiin.


title: Kubanin kansantasavalta

text: 1. Minahan, James (2000). One Europe, Many Nations: A Historical Dictionary of European National. Greenwood Press. ISBN 0-313-30984-1.


title: Kubanin kansantasavalta

text: 2. http://kuban.in.ua/index.php/%D0%93%D0%B0%D1%80%D1%8F%D1%87%D1%96-%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%B8/2013-04-07-22-54-26.html


title: Kubanin kansantasavalta

text: 3.As stated by Khoyski, Official Azerbaijan Archives, folio.895, list.1, w. 288, pp.28-49


title: Kubanin kansantasavalta

text: 4.Kubijovyč, Volodymyr (1963). Ukraine: A Concise Encyclopedia. Toronto: University of Toronto Press. pp. 790–793.


Kubanin kansantasavalta


title: Luokkajuhla (vuoden 2002 elokuva)

text: Luokkajuhla on Ilari Nummen ohjaama suomalainen televisioelokuva vuodelta 2002. Eräs lukioluokka on sopinut tapaavansa tasan kymmenen vuotta lakkiaisista, ja niin myös käy. Luokkakokous alkaa.


title: Luokkajuhla (vuoden 2002 elokuva)

text: On lämmin kevätilta. Muuan lukioluokka kokoontuu hotelliin kymmenen vuotta valmistumisensa jälkeen. He kirjoittivat ylioppilaiksi 1990-luvun lamavuosina ja nyt he ovat kolmenkympin hujakoilla. Paikalle pääsee kymmenkunta luokkalaista. Entiset luokkatoverit kertovat toisilleen selviytymisestään työelämässä, opinnoissa ja parisuhteissa. Juhla alkaa asiallisissa merkeissä ja etenee hilpeän nousuhumalaisen bailaamisen kautta laskuhumalaiseen toistensa sättimiseen, itsesääliin ja paljastuksiin, joita ei alkuillasta kerrottu.


title: Luokkajuhla (vuoden 2002 elokuva)

text: Kuusi laudaturia kirjoittaneen Tanelin ratkaisu jättää yliopisto-opinnot väliin kummastuttaa luokkalaisia. Liina puolestaan on matkaillut Intiassa, missä hän on kohdannut absoluuttista köyhyyttä. Hän tiedostaa. Pelkonen tuo mukanaan uuden naisensa Marikan. Jenni tyrmistyy, sillä hän ja Pelkonen ovat hiljattain eronneet. Rikastunut Kai selvittelee bisneksiään puhelimitse kaiken aikaa, kunnes tajuaa sulkea kännykän, joka on vuosituhannen vaihteen huipputeknologiaa edustava Nokian kommunikaattori. Naiset puhuvat keskenään miehistä ja lapsihaaveistaan.


title: Luokkajuhla (vuoden 2002 elokuva)

text: "Luokkajuhla" kirjoitettiin alun perin Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitoksella keväällä 2001 järjestetylle elokuvanäyttelemisen kurssille, jonka ohjaajana toimi Ilari Nummi. Samainen NÄTY:n kurssi on lähes sellaisenaan myös Nummen ohjaaman televisioelokuvan roolituksessa.


title: Luokkajuhla (vuoden 2002 elokuva)

text: "Luokkajuhlassa" on diegeettisenä musiikkina useita 1960–1990-lukujen suosikkikappaleita, kuten Duran Duranin "Hungry Like the Wolf", Tom Jonesin "Green, Green Grass of Home" ja Kirkan "Hetki lyö". Elokuvassa on stereoääni.


title: Luokkajuhla (vuoden 2002 elokuva)

text: "Luokkajuhla" sai ensi-iltansa jouluaatonaattona 2002. Yleisradio julkaisi sen maksuttomassa Areena-palvelussaan helmikuussa 2018, jossa se on katsottavissa vuoden ajan. Elokuun 2018 loppuun mennessä katselukertoja oli noin 43 000.


title: Herbignac

text: Herbignac on kunta läntisessä Ranskassa Loire-Atlantiquen departementissa Pays de la Loiren alueella.


title: Herbignac

text: Kaupunki sijaitsee strategisesti tärkeällä paikalla Guéranden niemimaalla. Sieltä on aikoinaan hallittu Guéranden suolakauppaa. Tästä ajasta muistona on keskiaikainen linna Château de Ranrouët. Herbignac oli Bretagnen tärkein keramiikan valmistuspaikka roomalaisten hallintakauden jälkeen. Keramiikan valmistus kuitenkin päättyi vuonna 1945. Kaupungissa järjestetään yhä keramiikkanäyttelyitä, joissa esitellään siellä valmistettuja keramiikkatöitä.


title: Kalmari (Saarijärvi)

text: Kalmari on kylä Saarijärvellä, noin 15 kilometriä keskustasta luoteeseen Kokkolan suuntaan. Kylässä on noin 250 kotitaloutta. Vuoden 2012 lopussa Kalmarissa asui 495 ihmistä, joista 134 oli yli 65-vuotiaita.


title: Kalmari (Saarijärvi)

text: Kalmarin kylä sijaitsee Kalmarinharjulla noin 15 km:n etäisyydellä Saarijärven keskustasta Kokkolan suuntaan, valtatie 13:n varrella. Karstulaan on matkaa 10 kilometriä, Jyväskylään 80 ja Seinäjoelle 90 kilometriä.


title: Kalmari (Saarijärvi)

text: Kylä on järvien ympäröimä. Lounaispuolella on Kalmarinselkä ja koillispuolella Valkeinen, ja niiden välissä on pienempiä lampia, kaikkiaan kylän alueella yli kaksikymmentä.


title: Kalmari (Saarijärvi)

text: Vuonna 1907 perustettu kylä- ja urheiluseura Kalmarin Nahjus ylläpitää 1950-luvulla rakennettua kylätalo Nahjusta ja järjestää tapahtumia. Lisäksi Kalmarissa toimivat Kalmarin maamiesseura, Kalmarin Maatalousnaiset, Kalmarin kylätoimikunta ja Kalmarin seudun PVY. Kalmarin kylämuseo sijaitsee vanhassa puisessa viljamakasiinissa.


title: Kalmari (Saarijärvi)

text: Kylän tärkeänä elinkeinona on maa- ja metsätalous. Siellä sijaitsee Suomen suurin lypsykarjatila HRV-Farm Oy, jossa tulee olemaan vuonna 2019 noin 600 lypsävää. Kalmarissa sijaitsee myös yli 40 000 kanan kanala Tikalan Oy, joka valmistaa näiden tuotoksista puutarhojen kasvualustoja, lannoitteita ja kateaineita. Edellisten lisäksi kylällä on paljon muitakin pienempiä vireitä maatalouden yrityksiä.


title: Kalmari (Saarijärvi)

text: Kalmarista on löydetty Saarijärven vanhin tunnettu kivikautinen asuinpaikka Eerola, joka on ajoitettu noin vuoteen 8000 eaa. Kylän kirjoitettu historia alkaa Niilo Muhosen viimeistään vuonna 1564 perustamasta Kalmarin uudistilasta. Muita Kalmarin vanhoja tiloja ovat Sirola, Niemelä, Pirttiniemi ja Siroistenmäki, 1700-luvun lopulla syntyneitä Löytymäki, Markkula ja Korkiamäki. Kapteeni af Enehjelm asutti Kalmarin Mannilaa vuosina 1805–1811, sitten Kalmarin tilaa 1811–1819. Kruununvouti Daniel Filip Danielson omisti sen jälkeen Kalmarin ja Muholan tilat ja niiden jälkeen Isoaholan, jossa kuoli vuonna 1851. Hänen pojanpoikansa, historioitsija J. R. Danielson-Kalmari otti nimeensä kotitalon ja kylän nimen. Vuodesta 1839 aina 1860-luvulle Kalmarin talon omistajana oli varatuomari A. Forstén.


title: Kalmari (Saarijärvi)

text: Kestikievari toimi kylässä pisimpään Kangaskantalan talossa (1882–1910), mutta laajimmillaan Kalmarin talossa, jossa kievari tarjosi matkustavaisille kolme majoitushuonetta. Kievariosa paloi vuonna 1925.


title: Kalmari (Saarijärvi)

text: Isoaholan laitumet Kalmarissa on otettu mukaan luetteloon valtakunnallisesti arvokkaista perinnemaisemakohteista. Iso-Aholan tila on inventoitu maakunnallisesti arvokkaana kohteena.


title: Kalmari (Saarijärvi)

text: Kalmarin kansakoulu perustettiin vuonna 1894 ja sai vuonna 1898 L-muotoisen hirsisen koulutalon Kalmarin talon maalle. 1950-luvulla rakennettiin toinen koulurakennus, kaksikerroksinen puurakennus ja opettajan asunto. Oppilasmäärä oli suurimmillaan vuonna 1965, jolloin Kalmarin kansakoulua kävi 152 lasta. Kyläkoulu toimi peruskoulun alakouluna ja esikouluna kevääseen 2015 saakka. Myös Länsi-Kalmarissa toimi oma kansakoulu vuosina 1911–1966.


title: Kalmari (Saarijärvi)

text: Näyttelijä Tarmo Manni oli kotoisin Kalmarin kylästä. Hänen lahjoittamanaan kylän koulun pihaan pystytettiin vuonna 1981 Arvo Siikamäen tekemä pronssinen "Inhimillisyyden patsas" (1969), joka siirrettiin vuonna 2014 kylätalo Nahjuksen pihapiiriin. Toinen julkinen taideteos kylätalon alueella on taiteilija Timo Hannusen graniittiveistos "Aika".


title: Kalmari (Saarijärvi)

text: Kalmarin metsästysmajan lähellä, Valkeisen ja Kalmarinselän välisellä hiekkakankaalla ovat yhä nähtävissä vuosien 1916–1917 aikana ensimmäisen maailmansodan venäläisjoukkojen tekemät vallitukset alkupeäisessä asussaan. Niihin kuuluu tien 13 suuntaisesti kulkeva kivetty tykkitie, josta on vielä jäljellä osia.


title: Kalmari (Saarijärvi)

text: Vuonna 1993 on julkaistu kyläkirja "Kalmarin kylätiellä".


title: Mika Silvennoinen

text: Mika Silvennoinen on suomalainen näyttelijä. Hänet on kiinnitetty Kajaanin kaupunginteatteriin. Tampereen teatterilavoilta uransa aloittaneella Silvennoisella on ollut paitsi useita vakavia draamatehtäviä myös musikaalirooleja ja komediallisia rooleja. Silvennoinen on näytellyt niin ikään lastennäytelmissä. Uransa alkuvuosina hän näytteli myös muutamissa televisiotuotannoissa.


title: Mika Silvennoinen

text: Silvennoinen opiskeli näyttelijäksi Tampereen yliopiston teatterityön vuosikurssilla 1997–2001. Ammattiuransa alussa hän näytteli muun muassa Teatteri Telakassa ja Nälkäteatterissa. 2000-vuosikymmenen puolivälissä hänet kiinnitettiin Kajaanin kaupunginteatteriin.


title: Mika Silvennoinen

text: Silvennoisen uran varhaisvaiheen roolitehtäviin lukeutuu Jeesus Teatteri Telakan näytelmässä "Telakan Kristus", joka on Juha Hurmeen "Saunatrilogian" toinen osa. Trilogian kolmannessa osassa Silvennoinen näytteli Reiskan roolin.


title: Mika Silvennoinen

text: Kajaanin kaupunginteatterissa Silvennoinen on näytellyt muun muassa Juhani Ahon tekstiin perustuvassa teoksessa "Juha". Hän tulkitsi näytelmän toisen keskeisen miesosan eli vienankarjalaisen Shemeikan. Vuonna 2016 Silvennoinen näytteli Riitaojan roolin Juha Luukkosen ohjaamassa näytelmässä "Tuntematon sotilas".


title: Mika Silvennoinen

text: Jussi Sorjanen ohjasi Fjodor Dostojevskin tekstiin pohjautuvan näytelmän "Karamazovin veljekset" Sissilinnaan kevätkaudella 2018. Silvennoisella oli teoksessa isä Karamazovin rooli.


title: Mika Silvennoinen

text: Raskaan sarjan draamatehtävien ohella Silvennoinen on näytellyt hupinäytelmissä ja lastennäytelmissä, kuten "Joulu III" ja "Koirien Kalevala". Syyskaudella 2018 Silvennoisella on roolitehtävä Nikolai Gogolin satiirinäytelmään "Reviisori" perustuvassa komediassa "Tarkastaja tulee!".


title: Mika Silvennoinen

text: Puhe- ja musiikkiteatterin lisäksi Silvennoisella on ollut sivurooleja muutamissa Yleisradion tuottamissa televisiosarjoissa. Vuonna 2002 hänellä oli päärooli Ilari Nummen ohjaamassa televisioelokuvassa "Luokkajuhla".


title: La Chapelle-des-Marais

text: La Chapelle-des-Marais on kunta läntisessä Ranskassa Loire-Atlantiquen departementissa Pays de la Loiren alueella.


title: La Chapelle-des-Marais

text: Kunta on tunnettu siellä valmistetuista Panier de Mayun -koreista. Nämä kastanjasta valmistetut korit ovat olleet perinteisesti Guéranden suolatyöntekijöiden käytössä. Mayun-korit ovat osa Ranskan kulttuuriperintöä.


Red Bull Air Race World Championship -kausi 2014 oli Red Bull Air Race World Championship -sarjan yhdeksäs kausi ja ensimmäinen vuosina 2011–2013 pidetyn kilpailutauon jälkeen. Kauden kahdeksasta kilpailusta ensimmäinen järjestettiin Abu Dhabissa 28. helmikuuta – 1. maaliskuuta ja viimeinen Itävallan Spielbergissä 25.–26. lokakuuta.


title: Red Bull Air Race World Championship -kausi 2014

text: Ensimmäistä kertaa sarjan historiassa mukana oli nuorille lentäjille Challenger Class -luokka, joka järjestettiin rinnakkain varsinaisen mestaruussarjan kanssa. Master Class -luokan mestaruuden voitti brittiläinen Nigel Lamb ja Challenger Classin tšekkiläinen Petr Kopfstein.


text: Challenger Classissa kaikilla lentäjillä oli käytössään Extra 330LX.


text: Kausi alkoi Abu Dhabin osakilpailulla 28. helmikuuta – 1. maaliskuuta. Sitä seurasivat kilpailut Rovinjissa, Putrajayassa, Gdyniassa, Ascotissa, Dallasissa ja Las Vegasissa. Kauden päätti Spielbergin osakilpailu, joka korvasi alun perin Kiinaan kaavaillun kilpailun.


text: * – Kilpailupäivä peruttiin kovan tuulen vuoksi, ja pisteet jaettiin aika-ajotulosten perusteella.


text: Pisteet kahdeksalle parhaalle 12–9–7–5–4–3–2–1.


text: Pisteet viidelle parhaalle 10–8–6–4–2. Jokainen lentäjä osallistui vähintään kolmeen ensimmäisistä seitsemästä osakilpailusta. Näistä seitsemästä kilpailuista kolme parasta tulosta laskettiin mukaan kokonaispisteisiin, ja seitsemän kilpailun jälkeen kuusi parasta lentäjää pääsi mukaan kahdeksanteen kilpailuun, joka ratkaisi kärkikuusikon lopulliset sijoitukset.


text: Kärkikuusikon sijoitukset kauden päättäneessä Spielbergin kilpailussa, joka määritti myös lopulliset sijoitukset sarjassa.


title: Kalmari (täsmennyssivu)

text: Kalmari voi tarkoittaa seuraavia:


title: BK Opava

text: Basketbalový klub Opava on tšekkiläinen koripalloseura Opavasta. Se pelaa kotiottelunsa Hala Opavassa.


title: BK Opava

text: Seura perustettiin vuonna 1945. Se on voittanut Tšekin mestaruuden vuosina 1997, 1998, 2002 ja 2003 sekä Tšekin cup-mestaruuden vuosina 1997, 1998, 1999, 2001 ja 2003. Kaudella 2018–2019 Opava osallistuu Mestarien liigaan.


title: BK Pardubice

text: Basketbalový klub Pardubice on tšekkiläinen koripalloseura Pardubicesta. Se pelaa kotiottelunsa Sportovní hala Dašickássa.


title: BK Pardubice

text: Seura perustettiin vuonna 1956. Se on voittanut Tšekin cup-mestaruuden vuosina 1994 ja 2016. Vuonna 1984 Pardubice voitti Tšekkoslovakian mestaruuden. Kaudella 2018–2019 seura osallistuu Mestarien liigaan.


title: Kolkanlahti

text: Kolkanlahti on kylä Saarijärvellä, kuusi kilometriä kaupungin keskustasta luoteeseen Kokkolan suuntaan valtatietä 13 pitkin. Saarijärvi-nimisen järven pohjoisrannalla Kolkanlahden pohjukassa sijaitsevassa kylässä on noin 400 asukasta. Kylä tunnetaan kansallisrunoilija Johan Ludvig Runebergin asuinpaikkana 1820-luvulla; hän toimi opiskelurahoja ansaitakseen Kolkanlahden talossa kotiopettajana. Kylän matkailukohteita ovat J.L. Runebergin lähde ja polku, Kolkanlahden tilan säätyläiskotimuseo, Julmat lammet, Puuhapuisto Veijari ja Ahvenlammen leirintäalue. Kolkanlahdessa 1900-luvun alkuun asti toiminut Kolkanniemen pappila on yksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Kolkanlahti

text: Kylässä on 1980-luvulta alkaen toiminut kyläyhdistys Kolkanlahti ry. Pienviljelijäyhdistys toimi Kolkanlahdessa aktiivisesti vuosina 1925–1945.


title: Kolkanlahti

text: Kolkanlahden alakoulussa on 2010-luvun lopulla kolmisenkymmentä oppilasta. Kyläkoulun historia juontaa sadan vuoden taakse: Kolkanlahden kansakoulu perustettiin 1914.


title: Kolkanlahti

text: Kolkanlahden kylä on syntynyt kahden säätyläistilan, Kolkanniemen ja Kolkanlahden maille. Ensimmäinen alueen maatila, sukujuuriltaan hämäläisen Erkki Kantalaisen Kantala näkyy maakirjoissa vuonna 1564. Tila jaettiin 1600-luvun alussa Riekon ja Kolkanniemen tiloiksi. Kruunun lampuotitalo Kolkanniemi myytiin 1639 kirkkoherran virkataloksi, ja se toimi pappilana 1900-luvun alkupuolelle asti. Vuonna 1680 Kantalan tila jaettiin Kantalaksi ja Mannilaksi.


title: Kolkanlahti

text: Kolkanniemen pappilaan perustettiin 1700-luvun puolivälissä yksi ensimmäisistä pappilapuutarhoista Suomessa. Vanhimmat pappilan torpat ovat peräisin 1700-luvun alusta: Parkatti, Honkala, Kolkanlahti, Lintulahti, Saunaniemi, Kuortunniemi, Lukkarilehto ja Pajuharju. 1900-luvun alussa torppia oli jo 33 ja mäkitupia kuusi. Torppariasutus loi pohjan myöhemmille pientiloille. Alueen nykyinen rakennuskanta koostuukin lähinnä pientilojen pihapiireistä, uudemmista omakotitaloista ja loma-asunnoista. Pappila siirtyi Tarvaalaan vuonna 1945, ja Kolkanniemi myytiin puoliksi yksityiselle ja puoliksi Saarijärven kunnalle, joka piti siellä lastenkotia vuosina 1954–1984. Nykyisin Kolkanniemi on yksityisomistuksessa.


title: Kolkanlahti

text: Kolkanlahden kylä on rakentunut 1940-luvulta lähtien pääasiassa Kolkanlahden pohjukan ja Kokkolaan johtavan valtatie 13:n väliselle alueelle. Kokkolantien länsipuolinen osa on enimmäkseen teollisuusaluetta.


title: Kolkanlahti

text: Kolkanlahden maatila oli 1700- ja 1800-luvulla säätyläisten omistuksessa ja toimi edistyksellisenä viljelystilana. Sen päärakennus on peräisin 1780-luvulta, ja siinä toimii nyt Saarijärven museon Säätyläiskotimuseo. Talon yläkerran teemana on J. L. Runeberg, joka toimi 1820-luvulla Kolkanlahden talossa kotiopettajana. Vuodesta 1900 tila toimi vaivaistalona ja vanhainkotina, joita varten rakennettiin erilliset rakennukset vuosina 1901 ja 1940.


title: Kolkanlahti

text: 1880-luvulla Kolkanlahden tilasta erotettiin alue Saarijärven tarkk’ampujapataljoonan kasarmin ja harjoitusalueen tarpeisiin. Siellä toimi vuosina 1883-1889 Hämeen pataljoonan reservipiiriin kuulunut Saarijärven reservikomppania. 1940-luvulta alkaen kiinteistössä toimi metsäoppilaitos, nykyisin Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopiston luonnonvara-alan koulutusyksikkö.


title: Kolkanlahti

text: Ahvenlammen leirintäalue perustettiin vuonna 1958 kasvavan automatkailun tarpeisiin. 1960-luvun keskivaiheilta alkaen sinne on rakennettu yli 40 hirsistä ”moottorimajaa” eli lomamökkiä.


title: Kolkanlahti

text: Ahvenlammen ympäristössä järjestettiin 1970-luvun keskivaiheilta 1990-luvulle suosittuja juhannusfestivaaleja Suvirock ja Ahvenlampi-rock.


title: Národní Basketbalová Liga

text: Národní Basketbalová Liga on Tšekin koripallon miesten pääsarja. Sarjaa on pelattu vuodesta 1993 lähtien, ja sen voittaja on koripallon Tšekin mestari. Sarjan ehdottomasti menestynein joukkue on ollut Nymburk.


title: Moottoripyörätrialin maailmanmestaruuskausi 2005

text: Trialin maailmanmestaruudesta ajettiin 31. kerran vuonna 2005. Mestaruuden vei espanjalainen Adam Raga, jolle mestaruus oli ensimmäinen.


title: Rooman valtaus

text: Rooman valtaus oli 20. syyskuuta 1870 käyty yhteenotto Italian kuningaskunnan armeijan ja paavi Pius IX:n johtaman Kirkkovaltion välillä Roomassa. Yhteenotto päättyi Kirkkovaltion sveitsiläiskaartin antautumiseen, Rooman liittämiseen Italiaan ja Kirkkovaltion loppuun itsenäisenä territoriaalivaltionaan. Toisaalta paavin asema muuttui paikallishallitsijasta laajempimuotoiseksi kirkon päämieheksi, minkä lisäksi paavin hallintaan jätettiin Vatikaanin alue.


title: Rooman valtaus

text: Paavi Pius IX valittiin virkaansa edeltäjänsä Gregorius XVI:n kuoltua vuonna 1846 ja häntä pidettiin aluksi huomattavan liberaalina. Kirkkovaltion vangitut vallankumoukselliset vapautettiin, ja paavi oli puhunut myönteiseen sävyyn italialaisesta kansakunnasta, minkä vuoksi häntä pidettiin Italian yhdistymisen kannattajana. Kirkkovaltion uudistukset tekivät hänestä myös vapaamielisen lehdistön suosikkihahmon. Uudistukset lakkasivat kuitenkin Euroopan hulluun vuoteen 1848. Kansallismielisten pyrkiessä karkottamaan itävaltalaiset Italiasta paavi kehotti uskovia pysymään lojaaleina paikallisille ruhtinailleen. Paavin kannanotosta syntyi mellakoita Roomassa, ja hän joutui pakenemaan Gaetaan. Roomassa Giuseppe Mazzini ja Giuseppe Garibaldi perustivat Rooman tasavallan, jonka Ranskan armeija palautti paavin hallintaan. Paavi palasi vuonna 1850 ja hallitsi Kirkkovaltiotaan vielä kahdenkymmenen vuoden ajan ranskalaisten sotilaiden turvin. Paavin toiminta teki hänestä katkerasti vihatun hahmon Italian katolilaisten parissa, vaikkakin hänellä oli suuri suosio ulkomailla. Italian yhdistymisen kannattajat eivät takaiskuista huolimatta olleet luopuneet tavoitteestaan. Liikkeen uudeksi johtohahmoksi nousi Piemonten kuningas Viktor Emanuel II ja hänen pääministerinsä Camillo Cavour.


title: Rooman valtaus

text: Maailmanpoliittinen tilanne muuttui Kirkkovaltion kannalta nopeasti vuonna 1870. Ranskan keisarikunta kävi vuonna 1870 sodan Saksaa vastaan. Sodan seurauksena Ranskan keisari Napoleon III kukistui, ja keisarikunnan tilalle perustettiin uusi Ranskan tasavalta. Ranska veti Kirkkovaltiota suojaamassa olleet joukkonsa Italiasta, jolloin maata suojasivat enää vain paavin omaan armeijaan kuuluneet 15 000 sveitsiläiskaartilaista ja muuta palkkasotilasta. Italian hallitus päätti Kirkkovaltion liittämisestä Italiaan syyskuussa 1870, ja paavia tapaamaan lähetettiin edustusto. Alkuperäisenä tarkoituksena oli tehdä liitos ilman verenvuodatusta, ja paaville aiottiin jättää Vatikaanin ja Città Leoninan alueet sekä mahdollisesti myös maakaistale meriyhteyden luomiseksi. Pius IX ei kuitenkaan ollut valmis neuvottelemaan Italian hallituksen kanssa, jolloin tuloksena oli sotilaallinen yhteenotto.


title: Rooman valtaus

text: Italian armeijan joukot ja Kirkkovaltion sveitsiläiskaartilaiset ottivat yhteen 20. syyskuuta Rooman kaupunginmuuriin kuuluvan Porta Pian portin tuntumassa. Italian armeijan joukot menettivät yhteenotossa 40 sotilasta kaatuneina ja sveitsiläiskaarti 19. Pian yhteenoton jälkeen Kirkkovaltion valtiosihteeri Giacomo Antonelli määräsi sveitsiläiskaartin antautumaan enempien uhrien välttämiseksi. Paavilta lupaa antautumiselle ei oltu kysytty, mutta antautuminen merkitsi taistelun loppua.


title: Rooman valtaus

text: Paaville pienimuotoinen aseellinen vastarinta merkitsi lähinnä sitä, että Kirkkovaltion ei voitu sanoa luopuneen hallinnostaan vapaaehtoisesti, vaan se saattoi väittää juridisen oikeutensa olevan edelleen voimassa. Alueen valtaamisen jälkeen Italia järjesti Roomassa kansanäänestyksen alueen liittämisestä Italiaan, jossa suurin osa alueen asukkaista äänesti liittämisen puolesta.


title: Rooman valtaus

text: Paavi Pius IX vetäytyi kirkon hallintaan jätettyyn Vatikaaniin ja kieltäytyi poistumasta sen alueelta pitäen itseään Italian valtion vankina. Italian valtion suhtautuminen paaviin ja kirkkoon oli kuitenkin tätä retoriikkaa suopeampaa. Vuonna 1871 tuli voimaan laki, joka takasi kirkon riippumattomuuden valtiosta ja myönsi paaville verovapaan kolmen ja puolen miljoonan liiran avustuksen. Avustussumma vastasi lähes 5 % budjetista. Italian ja kirkon suhteet vakiintuivatkin sittemmin nopeasti, vaikkakin paavit jatkoivat muodollista mielenilmaisuaan Vatikaanissa vuoden 1929 lateraanisopimukseen saakka.


title: Rooman valtaus

text: Kirkkovaltion hallinnan menettäminen merkitsi paaveille osaltaan paavin viran muuttumista pienehkön italialaisen territoriaalivaltion hallitsijasta katolilaisen kirkon universaaliksi johtajaksi, mitä voidaan pidemmällä aikavälillä pitää paaveille myönteisenä kehityksenä.


title: Valdeón (juusto)

text: Valdeón on Espanjalainen pääasiassa lehmänmaidosta valmistettava sinihomejuusto.


title: Valdeón (juusto)

text: Valdeón-juusto on peräisin nimensä mukaisesti Posada de Valdeónin alueelta Espanjan pohjoisosassa sijaitsevalta Picos de Europa-vuorilta. Vuoristo tunnetaan myös monista muista juustoistaan. Juustolla on Euroopan unionin suojattu alkuperänimitys.


title: Valdeón (juusto)

text: Valdeón-juuston pääraaka-aine on lehmänmaito, mutta juuston valmistukseen käytetään noin 5 % vuohenmaitoa ja tiettyinä vuodenaikoina pieni määrä lampaanmaitoa. Vuohenmaito tekee juustosta hieman hapanta. Juuston valmistukseen käytettävä maito voi olla pastöroitua tai raakamaitoa. Lehmänmaito saadaan parda-rotuisesta karjasta ja vuohenmaito florida-rotuisista vuohista. Valmistuksen aikana juusto kuivasuolataan vuorisuolalla ja juusto kypsyy paikallisissa luolissa kahdesta neljään kuukautta. Juusto kääritään tavallisesti folioon tai perinteisemmän menetelmän mukaan joskus vaahteranlehtiin. Lehtien paikallinen nimi on "plageru" ja niiden tarkoitus on antaa kuoren hengittää kypsymisen aikana. Lisämakua niistä ei kuitenkaan varsinaisesti tule.


title: Valdeón (juusto)

text: Valmiin juuston siniset tai vihertävät suonet aiheuttaa "Penicillium roqueforti" -lajin home. Juuston muu sisältö on norsunluunvalkoista ja sen rakenne on voin kaltainen. Juuston makua on kuvailtu miedosti mausteiseksi ja suolaiseksi. Juustoa voidaan tarjoilla sellaisenaan, tai sitä voidaan käyttää muussa ruuanlaitossa. Juuston kanssa voidaan tarjoilla makeaa valkoviiniä.


title: Valençay (juusto)

text: Valençay on ranskalainen vuohenmaidosta valmistettava juusto.


title: Valençay (juusto)

text: Valençay-juusto on peräisin Keski-Ranskan Berryn historialliselta alueelta. Nykyisin juuston tuotantoalue kuuluu Indren, Indre-et-Loiren, Cherin ja Loir-et-Cherin departementteihin. Valençay-juuston sanotaan olleen alun perin pyramidin muotoinen, mutta tarinan mukaan ruhtinas de Talleyrand määräsi juuston huiput leikattavaksi ja muodon muutettavaksi, jottei juusto muistuttaisi keisari Napoleonia tämän epäonnistuneesta sotaretkestä Egyptiin. Valençay sai Euroopan unionin suojatun alkuperänimityksen vuonna 1998.


title: Valençay (juusto)

text: Valençay-juusto valmistetaan vuohen raakamaidosta. Juustomassan muodostamiseksi käytetään pieni määrä juoksutetta, jonka jälkeen juustomassa kuivatetaan 20 tunnin ajan. Kuivaamisen jälkeen juuston pinta suolataan ja juusto kypsyy korkeintaan 10 °C:n lämpötilassa kypsytyshuoneessa. Kypsymisen aikana juuston pinnalle muodostuu ohut kerros hometta ja juusto voidaan myydä noin 11 päivän kypsymisen jälkeen, kun home on peittänyt juuston kauttaaltaan.


title: Valençay (juusto)

text: Valmiin juuston kuori on väriltään harmaa tai sinertävän harmaa ja sisällöltään valkoista. Rakenteeltaan juusto on kiinteää, notkeaa ja kermaista. Juuston makua on kuvailtu maitoisaksi ja siinä saattaa olla pähkinän, aluskasvillisuuden tai hedelmän sivumakuja. Juustoa voidaan tarjoilla esimerkiksi juustotarjottimella, tai pilkottuna esimerkiksi salaatin kanssa.


title: Aakku Cederberg

text: Aarne "Aakku" Cederberg on Egotripin vanha basisti (basson soittaja). Aarne työskentelee nykyään rehtorin virassa Santahaminan ala-asteella.


title: Suutarinkylän peruskoulu

text: Suutarinkylän peruskoulu on vuonna 2016 toimintansa aloittanut yhtenäinen peruskoulu Koillis-Helsingissä, Suutarilan Töyrynummella. Koulu muodostui, kun Suutarilan yläaste ja Töyrynummen ala-aste yhdistettiin yhdeksi kouluksi 1. elokuuta 2016 alkaen. Koulu toimii molemmissa yhdistettyjen koulujen kiinteistöissä, yläkoulun luokat Vaskiniitynkujan koulutalossa ja alakoulun luokat Töyrynummentien toimipisteessä.


title: Suutarinkylän peruskoulu

text: Koulussa oli vuoden 2017 syksyllä yhteensä 600 oppilasta, joista noin 250 luokilla 1–6 ja luokilla 7–9 noin 350.


title: Erkki Marttila

text: Erkki Marttila (s. 1951 ) on suomalainen Turussa asuva rannikkotykistön evp-upseeri joka on julkaissut teoksia Laatokan ja Äänisen rannikkopuolustuksen historiasta.


title: Riku Holopainen

text: Riku Holopainen (s. 20. syyskuuta 1997) on suomalainen salibandyn pelaaja, joka edustaa salibandyliigassa pelaavaa Esport Oilersia.


title: Riku Holopainen

text: Holopainen oli voittamassa alle 19-vuotiaiden poikien maailmanmestaruutta vuonna 2015.


title: Diatsiridiinit

text: Diatsiridiinit ovat heterosyklisiä orgaanisia yhdisteitä. Diatsiridiinien rengasrakenne kostuu kahdesta typpiatomista ja yhdestä hiiliatomista. Ryhmän yhdisteitä voidaan pitää rengasrakenteisina hydratsiinijohdannaisina.


title: Diatsiridiinit

text: Huoneenlämpötilassa diatsiridiinit ovat tyypillisesti kiinteitä aineita. Ne liukenevat useimpiin orgaanisiin liuottimiin. Diatsiridiinit ovat heikosti emäksisiä ja nukleofiilisia. Ne muodostavat suoloja useiden happojen kanssa ja reagoivat elektrofiilien kuten alkyylihalogenidien kanssa substituutioreaktioilla. Happamissa olosuhteissa diatsiridiinit voivat hydrolysoitua karbonyyliyhdisteiksi ja hydratsiineiksi. Ryhmän yhdisteet ovat pelkistimiä ja hapettuvat diatsiriineiksi.


title: Diatsiridiinit

text: Diatsiridiinien valmistamiseen on useita menetelmiä. Tyypillisimmät tavat ovat aldehydeistä tai ketoneista ammoniakin tai amiinin avulla muodostetun imiinin reaktio klooriamiinin kanssa tai ketonin, amiinin ja hydroksyyliamiini-O-sulfonihapon välinen reaktio.


title: Cesare Fiorio

text: Cesare Fiorio (s. 26. toukokuuta 1939 Torino) on italialainen entinen Formula 1 -johtaja.


title: Cesare Fiorio

text: Fiorio valmistui valtiotieteistä, ja hän oli 25 vuoden ajan yksi tärkeimmistä henkilöistä rallin ammattimaistamisessa. Vuonna 1961 hän voitti GT-luokan nopeusmitalin (1150 kuutiota) Lancia Appia Zagato -ajoneuvollaan.


title: Cesare Fiorio

text: Vuonna 1963 Cesare Fiorio perusti Lancian HF (High Fidelity) -tallin , josta tuli isojen kansainvälisten rallikilpailuiden vakiokasvo. Cesare Fiorio on voittanut 18 maailmanmestaruutta Lancian ja Fiatin tallipäälliköiden rooleissa ja FIAT-yhtymän kilpailuvastaavan roolissa. Mestaruuksista 10 oli valmistajien mestaruuksia, joista seitsemän oli Lancian (1972, 1974, 1975, 1976, 1983, 1987, 1988) ja loput kolme FIATin (1977, 1978, 1980). Mestaruuksista viisi oli kuljettajien mestaruuksia (Sandro Munari 1977, Markku Alén 1978, Walter Röhrl 1980, Juha Kankkunen 1987, Miki Biasion 1988). Lisäksi Fiorio sai kolme maailmanmestaruutta Endurance-luokassa vuosina 1979, 1981 ja 1982.


title: Cesare Fiorio

text: Cesare Fiorio on myös ajanut moottorivenettä voittaen kaksi kertaa maailmanmestaruuden ja kuusi kertaa Euroopan mestaruuden. Yhteensä hän on saavuttanut 31 voittoa. Vuonna 1992 hän ylitti Atlannin Destriero-veneellä 58 tunnissa 34 minuutissa lännestä itään ilman kaupallisia navigointilaitteita. Saavutus pääsi Guinnessin ennätysten kirjaan.


title: Cesare Fiorio

text: Fiorio oli Ferrarin tallipäällikkö vuodesta 1989 vuoden 1991 alkuun, missä roolissa hän sai 25 palkintosijaa ja 9 voittoa 36 GP:stä. Voitoista kolme tapahtui vuonna 1989 ja kuusi vuonna 1990. Neljän ensimmäisen kilpailun jälkeen vuonna 1991 hän jätti tallin jouduttuaan erimielisyyksiin johdon kanssa. Fiorio siirtyi Ligierille vuonna 1994 ja saavutti toisen ja kolmannen sijan Saksan Grand Prix'ssä samana vuonna (kuljettajina Panis ja Bernard). Hän siirtyi sen jälkeen Fortille aina kauden 1996 puoliväliin asti, kunnes italialainen joukkue vetäytyi kilpailusta. Tämän jälkeen Fiorio palasi Ligierille (voitto Monacon GP:ssä vuonna 1996) ja pysyi siellä, vaikka Alain Prost osti Ligier-tallin vuonna 1997. Vuoden 1998 lopussa hän siirtyi vielä Minardille, jossa hän pysyi vuoden 2000 puoliväliin asti.


title: Cesare Fiorio

text: Eläköidyttyään hän on tehnyt yhteistyötä televisiokanava Rain kanssa ohjelmassa "Pole Position", ja hänellä on maatilamatkailuun keskittyvä yritys Ceglie Messapican kunnassa Apulian maakunnassa. Hänen lapsensa ovat rallikuski ja autourheilujohtaja Alex Fiorio ja näyttelijä-laulaja-valokuvaaja Giorgia Fiorio.


title: Illapa

text: Illapa (myös Ilyapa ja Katoylla) oli inkojen salamien, ukkosen ja myrskyn jumala.


title: Seututie 725

text: Seututie 725 on seututie Pohjanmaalla sekä Etelä-Pohjanmaalla Mustasaaren, Vöyrin ja Kauhavan kunnissa. Tie alkaa Mustasaareen kuuluvan Koivulahden Kunista, aivan Vassorilahden päästä. Tie jatkaa täältä Vöyrin keskustan kautta Kauhavan Ylihärmään. Pituutta tiellä on noin 44 kilometriä. Tiellä on lyhyt yhteinen osuus seututien 718 kanssa Bergbyn ja Vöyrin välillä. Tie on seututieksi hyvälaatuista kaksikaistaista tietä.


title: Seututie 725

text: Tie oli vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 68. 70- ja 80 -luvun vaihteessa kantatie 68 linjattiin Virtain ja Pietarsaaren välille. Valtatiet 8 ja 19 sekä seututiet 725 ja 733 muodostavat poikkitieyhteyden Vaasan ja Lappajärven Karvalan välille. Tie käyttää seuraavia osuuksia eri teillä.


title: Esko Eskelinen

text: Esko Eskelinen (1933–1995) oli pohjoiskarjalainen valokuvaaja, joka tuli tunnetuksi pohjoiskarjalaisen elämänmenon ja ihmisten kuvaajana. Eskelinen työskenteli aktiivisesti maakunnassaan tallentaen kameralla tavallisten ihmisten arkielämää.


title: Kaisa Leppänen

text: Katri Emilia "Kaisa" Leppänen (19. toukokuuta 1899 – 25. maaliskuuta 1989 Helsinki) oli mykkäfilmin aikainen näyttelijä, joka näytteli neljässä mykkäelokuvassa, "Pohjalaisia" (1925), "Murtovarkaus" (1926), "Noidan kirot" (1927) ja "Työn sankarilaulu" (1929). Hän näytteli Tampereen Teatterissa, jossa hänen aikanaan oli ollut johtajana Teuvo Puro. Myöhemmin hän näytteli todennäköisesti Jyväskylän Työväen Teatterissa.


title: Kaisa Leppänen

text: Muun muassa Panu Rajala on "Tampereen Teatterin historiassaan" (2004) sekoittanut Kaisa ja Kaisu Leppäsen.


title: Suomen luonnon päivä

text: Suomen luonnon päivää vietetään 25. elokuuta. Suomen luonnon päivä on vietetty vuodesta 2013 alkaen. Vuonna 2017 päivä on ollut myös liputuspäivä.


title: Intera Partners

text: Intera Partners Oy on suomalainen pääomasijoitusyhtiö.


title: Kaisamari Hintikka

text: Kaisamari Hintikka (s. 1967 Helsinki) on suomalainen teologian tohtori. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2001 ja sai pappisvihkimyksen Helsingin hiippakunnassa vuonna 2009.


title: Kaisamari Hintikka

text: Vuodesta 2011 alkaen hän on työskennellyt Genevessä, jossa on toiminut elokuusta 2012 lähtien Luterilaisen maailmanliiton teologian ja julkisen todistuksen osaston (Department for Theology and Public Witness) johtajana ja ekumeenisten asioiden apulaispääsihteerinä. Ennen Sveitsiin muuttoaan hän toimi muun muassa Kirkon ulkoasiainosaston työalasihteerinä.


title: Kaisamari Hintikka

text: Hintikka valittiin Espoon hiippakunnan piispaksi syksyllä 2018. Virassa hän aloitti 1. helmikuuta 2019.


title: Kaisamari Hintikka

text: Hintikka on toinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispana toimiva nainen. Ensimmäinen oli Irja Askola Helsingin hiippakunnassa (2010–2017).


title: Seututie 738

text: Seututie 738 on Kauhavan Voltista Kortesjärvelle kulkeva seututie. Pituutta tiellä on noin 17 kilometriä. Se on koko matkalta päällystettyä suoraa, jokseenkin huonokuntoista tietä. Tien nopeusrajoitus on lähes koko matkan 80 km/h. Voltin taajamassa nopeusrajoitus on 50 km/h. Muualla Volttissa, Näsissä sekä Perkiömäessä nopeusrajoitus on 60 km/h.


title: Mestar

text: Mestar on Kuopion kaupungin kokonaan omistama yhdyskuntarakentamispalveluja tarjoava liikelaitos. Toiminta kattaa katujen, liikenneväylien, viheralueiden ja liikuntapaikkojen kunnossa- ja puhtaanapidon sekä sähkö- ja valaistusverkkojen rakentamisen ja ylläpidon. Pääasiakkaat ovat Kuopion kaupunki, Kuopion Energia ja Kuopion Vesi. Liikelaitoksen liikevaihto on vuodessa noin 30 miljoonaa euroa ja henkilöstöä on noin 200. Määräaikaisia kausityöntekijöitä on sesonkiaikoina palveluksessa yli sata. Mestarin toimitusjohtaja oli vuonna 2018 Seppo Hiekkala.


title: Mestar

text: Mestar kotisivut


title: Josh Blue

text: Josh Blue (s. 27. marraskuuta 1978) on yhdysvaltalainen stand up -koomikko. Hän voitti NBC-televisiokanavan "Last Comic Standing" -tosi-tv -ohjelman neljännen kauden elokuussa 2006. Blue on CP-vammainen, ja iso osa hänen itseironisesta huumoristaan keskittyykin hänen vammaisuutensa.


title: Linnaisten kartano (Vantaa)

text: Linnaisten kartano on Vantaan länsirajan äärellä Linnaisten kaupunginosassa Ainontien varrella sijaitseva kartano. Linnaisten kartanon kohdalla Ainontie muodostaa verraten hyvin säilyneen osan keskiaikaisperäistä Turku–Viipuri -maantietä eli Suurta rantatietä (Kuninkaantie), joka on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.


title: Linnaisten kartano (Vantaa)

text: Kartanon muodostaa entinen Skinnarsin perintötila, joka vuonna 1798 ostettiin perintötilaksi, ja jonka omistajat tiedetään vuodesta 1556 lähtien. Nimenvaihdos Linnaiseksi () tehtiin vuonna 1865. Kartanoalueen rakennukset ovat kulttuurihistoriallisesti merkittäviä.


title: Linnaisten kartano (Vantaa)

text: Kartanon kaksikerroksinen, mansardikattoinen päärakennus on rakennettu 1800-luvun alussa. Arkkitehti Birger Brunilan 1912 tekemän suunnitelman mukaisesti rakennusta on muokattu nykyasuunsa. Yläkertaa peittää jyrkkä tiiliverhoiltu, ikkunoilla varustettu mansardikatto, jonka pitkillä sivustoilla on satulakattoinen poikkipääty. Yläkerroksen alaosa on verhoiltu pystysuorin laudoituksin. Alakertaa peittää vaakasuora lautoitus. Rakennuksen etelä- ja länsisivuilla on umpinainen kuisti, pohjoissivulla kahdeksan pylvään reunustama avokuisti. Päärakennuksen ympärillä on englantilaistyylinen puisto.


title: Linnaisten kartano (Vantaa)

text: "(kartanon rakennusten kuvailu on keskeneräinen)"


title: Kuopion linja-autoturma

text: Kuopion linja-autoturma tapahtui perjantaina 24. elokuuta 2018 noin kello 14.50 Kuopiossa Jynkän ja Kolmisopen liittymässä, kun Kemin Liikenteen tilausajossa ollut linja-auto syöksyi kaiteen läpi sillalta rautatielle. Turmassa kuoli neljä ja loukkaantui 17 ihmistä, joista neljä vakavasti. Kuopion linja-autoturma luokitellaan suuronnettomuudeksi, ja se oli vakavin tieliikenneonnettomuus Suomessa moneen vuoteen.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Linja-auton matkustajat olivat Ruotsin Kalixin kunnassa asuvia ruotsinsuomalaisia karaokekerholaisia, jotka olivat matkalla Kuopion Leväsellä sijaitsevaan kylpylähotelli Rauhalahteen. Kemin Liikenteen tilausajossa ollutta linja-autoa ajoi vuonna 1951 syntynyt ylitorniolainen freelancer. Hän teki oman yrityksensä kautta bussikuljetuksia useille liikennöitsijöille keikkaluonteisesti.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Bussi lähti matkaan Kalixista 24. elokuuta kello 6.15 paikallista aikaa. Linja-auto pysähtyi vajaan tunnin kuluttua Ruotsin Haaparannassa, josta otettiin mukaan vielä kaksi matkustajaa. Ensimmäinen pitkä pysähdys vietettiin Limingassa sijaitsevassa ABC Tupoksessa, jossa viivyttiin noin 50 minuuttia. Seuraava, korkeintaan puoli tuntia kestänyt tauko, pidettiin noin tuntia myöhemmin Pulkkilan ABC-huoltoasemalla. Viimeinen pysähdys ennen onnettomuutta oli noin 140 kilometriä myöhemmin Lapinlahden ABC:llä, jolloin matkaa onnettomuuspaikalle oli noin 60 kilometriä.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Jotkut matkustajat olivat matkan aikana huomanneet, että kuljettaja oli viimeistään Pulkkilassa pidetyn tauon jälkeen ”hoiperrellut” keskilinjan tuntumassa ja reunalinjalla edestakaisin. Lisäksi auto oli ajanut hyvin lähellä rekka- ja henkilöautoja ennen ohituksia. Kuljettajaa oli pyydetty hidastamaan, ja matkan vastuullinen oli kysynyt tältä mahdollisesta väsymyksestä. Kuljettaja oli vielä hetkeä ennen onnettomuutta vakuuttanut, ettei ole väsynyt.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Onnettomuus tapahtui noin kello 14.50, kun linja-auto poistui moottoritieltä Jynkän ja Kolmisopen liittymästä. Bussin olisi pitänyt kääntyä risteyksestä vasemmalle Rauhalahdentielle, mutta se ohjautui kulkusuunnassaan oikealle ja suistui liittymästä kaiteen läpi rautatielle pudoten noin 7–10 metrin matkan kyljelleen. Linja-auton keula jäi nojaamaan kallioon ja perä putosi radalle. Juuri ennen radalle syöksymistään linja-auto törmäsi viiteen liittymässä olleeseen henkilöautoon, jolloin kolmessa henkilöautossa olleet matkustajat loukkaantuivat. Matkaa määränpäähän Rauhalahden hotellille olisi ollut enää vajaa kolme kilometriä.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Linja-autossa oli kaikkiaan 21 matkustajaa, jotka kaikki kuljetettiin ambulansseilla Kuopion yliopistolliseen sairaalaan. Kaikkiaan onnettomuudessa kuoli neljä ihmistä ja loukkaantui 17, joista neljä vakavasti. Kaikki kuolleet olivat bussin matkustajia, jotka olivat syntyneet 1940- ja 50-luvuilla. Kuolleista kolme oli naisia ja yksi mies. Naisista kaksi oli Ruotsin kansalaisia ja yksi Suomen kansalainen, kun taas miehellä oli Suomen ja Ruotsin kaksoiskansalaisuus.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Suurin osa matkustajien vammoista syntyi pudotuksessa. Vakavimmat vammat ja kuolemat syntyivät sivuttaisessa törmäyksessä, kun bussin perä iskeytyi junarataan. Sivuttaisliikkeen seurauksena matkustajia iskeytyi matkustamon sivuseinään. Bussin etuosassa matkustaneet selvisivät eriasteisin vammoin. Matkustajien pelastautumista vaikeutti se, että bussi oli turman jälkeen vinossa sekä vasemmalla kyljellään niin, että oviaukot osoittivat yläviistoon. Lisäksi ikkunat olivat rikkoutuneet, ja auton keskiosa oli jäänyt tyhjän päälle. Myös ihmisten kuljettaminen oli vaikeaa, koska loukkaantuneet jouduttiin kantamaan junarataa pitkin hieman kauemmas turmapaikasta, jotta heidät pystyttiin nostamaan ratakuilusta. Suuri osa loukkaantuneista pystyi kävelemään onnettomuuspaikalta omin jaloin. Lisäksi sairaalan läheisen sijainnin ansiosta ambulanssit pystyivät ajamaan useaan kertaan onnettomuuspaikan ja sairaalan väliä. Puolet loukkaantuneista pääsi sairaalasta pois seuraavan päivän iltaan mennessä.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Kuopion linja-autoturma luokitellaan suuronnettomuudeksi, ja se oli moneen vuoteen vakavin tieliikenneonnettomuus Suomessa. Suomessa tapahtuvissa bussiturmissa on hyvin harvinaista, että linja-auton sisällä olevia ihmisiä kuolee.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Onnettomuudessa olleiden omaisille avattiin heti turmapäivänä tiedotuspiste Kuopion yliopistolliseen sairaalaan ja puhelinlinja kyselyjä varten. Sairaala myös järjesti omaisille mahdollisuuden yöpyä tiloissaan. Suomen Punainen Risti perusti Kuopion keskustaan henkisen tuen pisteen. Kriisiapua tarjottiin onnettomuusiltaan asti myös Kallaveden kirkossa ja Kuopion tuomiokirkossa. Myös matkustajien kotipaikkakunnalle Ruotsin Kalixiin perustettiin lauantaiaamuna kriisiryhmä omaisten ja kuntalaisten tueksi. Lisäksi lauantaina Kalixin kirkossa järjestettiin muistotilaisuus, ja uhrien muistoa kunnioitettiin suruliputuksella.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Muun muassa Suomen presidentti Sauli Niinistö, Kuopion kaupunginjohtaja Jarmo Pirhonen sekä Suomen ja Viron pääministerit Juha Sipilä ja Jüri Ratas esittivät Twitterissä surunvalittelunsa.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Linja-auton kuljettaja kertoi poliisille tuoreeltaan, etteivät bussin jarrut toimineet. Onnettomuustutkintakeskus eli Otkes kuitenkin tutki auton, jolloin varmistui, että jarrut toimivat kunnolla. Linja-autosta tutkittiin myös muut tekniset ominaisuudet, kuten ohjauksen ja renkaiden toimivuus, mutta viitteitä teknisestä viasta ei ollut. Kuljettaja ei Otkesin kuulusteluissa osannut kertoa onnettomuuden syistä. Otkesin Kai Valosen mukaan kuljettaja oli huomannut, ettei risteykseen ajo tule onnistumaan ja tehnyt parhaansa. Bussi oli ohjattava jonnekin, mutta sekään ei onnistunut. Otkesin tutkintaryhmän johtaja Anssi Parviainen sanoi, että turmassa oli myös onnea, sillä aineksia oli vieläkin pahempaan onnettomuuteen.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Otkes tiedotti lokakuussa 2018, että turmassa oli kyse monesta tekijästä. Kuljettaja lähestyi risteystä selvästi liian suurella nopeudella. Moottoritien ramppia lähestyttäessä linja-auton nopeus oli noin 90 kilometriä tunnissa, kun rajoitus oli 100 kilomteriä tunnissa. Rampin loppupäässä moottoritie muuttuu taajama-alueeksi, jossa on 50 kilometrin nopeusrajoitus. Risteysalueella bussin vauhti oli vähintään 50 kilometriä tunnissa, mutta kaarros- ja törmäysjälkien sekä ilmalennon pituuden perusteella mahdollisesti selvästi enemmän. Lisäksi vasemmalle kääntyvien kaistalla oli autoja. Kun kuljettaja havahtui tilanteeseen, hän yritti kertomansa mukaan jarruttaa siinä kuitenkaan onnistumatta. Välttääkseen törmäykset autojen kanssa hän käänsi bussia voimakkaasti oikealle. Suuren nopeuden vuoksi kääntyminen ei kuitenkaan onnistunut vaan linja-auto kulki keskisaarekkeen yli törmäten henkilöautoihin ja suistui lopuksi sillan kaiteen läpi rautatielle. Epätarkka ajopiirturi ei mahdollistanut tarkkoja nopeustietoja, mutta todennäköisesti bussi ei hidastanut vauhtiaan muuten kuin rampin ylämäestä, sivuluisusta ja törmäyksistä aiheutuneista hidastumisista. Ramppi oli lyhyt ja vasta risteyksen lähellä oli hidastamiseen ohjaava taajamamerkki. Lisäksi puusto rajoitti näkyvyyttä risteykseen.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Otkesin mukaan linja-auton kuljettaja hahmotti risteyksen väärin, koska rampilla ei ollut muita hidastamiseen ohjaavia liikennemerkkejä kuin taajamamerkki juuri ennen risteystä. Lisäksi kuljettajan terveydentila ja siinä suhteessa raskas työtehtävä olivat alentaneet hänen vireystilaansa. Kuljettajalla oli lisäksi vain vähän kokemusta ajamastaan bussista, eikä hän tuntenut kunnolla sen hallintalaitteita kuten hidastinta ja vakionopeussäädintä. Hidastin on raskaan kaluston kuljettamisessa yleinen tapa hidastaa vauhtia, mutta kuljettaja ei käyttänyt sitä lainkaan. Viitteitä vakiosäätimen osuudesta onnettomuuteen ei ollut.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Aluksi poliisi epäili linja-auton kuljettajaa muun muassa neljästä kuolemantuottamuksesta, vammantuottamuksista sekä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Noin viikon kuluttua onnettomuudesta rikosnimikkeet muuttuivat törkeiksi, jolloin tapausta tutkittiin neljänä törkeänä kuolemantuottamuksena, 22 törkeänä vammantuottamuksena ja törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena. Poliisi hyllytti kuljettajan ajokortin pian onnettomuuden jälkeen. Hän pystyy kuitenkin jatkamaan liikennöintiä, koska hänellä on myös ruotsalainen ajokortti.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Sää turmapaikalla oli poutainen ja tie kuiva. Linja-auto oli otettu käyttöön vuonna 2005 ja sillä oli ajettu vajaat 800 000 kilometriä.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Turma-auton kuljettaja oli menettänyt töitä erityisesti kahden edellisvuoden aikana. Eräs liikennöitsijöistä päätti purkaa työsuhteen hänen kanssaan asiakkailta saatujen valitusten vuoksi. Hänen moitittiin kolhivan autoja sekä ajavan jatkuvasti ylinopeutta ja väärää tilannenopeutta. Hänellä ei kuitenkaan ollut rikostaustaa kuten liikenneturvallisuuden vaarantamisia tai rattijuopumuksia.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Kuljettaja oli 2. maaliskuuta 2018 kuljettanut ylitorniolaisen Ainiovaaran koulun oppilaita Aavasaksan laskettelukeskukseen, ja paluumatkan päätyttyä hän oli käynyt käsiksi noin 16-vuotiaaseen mopoauton kuljettajaan, jolle aiheutui tilanteessa pikkuruhjeita. Bussi ja mopoauto olivat olleet lähellä törmätä toisiinsa tilanteessa, jossa mopoauto oli tullut eteen, minkä vuoksi linja-auto oli joutunut voimakkaasti jarruttamaan. Tapauksen vuoksi Ylitornion kunta päätti, ettei kyseistä kuljettajaa enää käytetä koululaiskuljetuksissa. Ylitornion tapauksessa kuljettaja toimi Aavasaksan taksiaseman freelancer-kuljettajana.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Kuljettajan ajaminen oli herättänyt huomiota jo noin kuukausi ennen onnettomuutta, 14–15. heinäkuuta 2018, kun tämä oli Kemin Liikenteen kuljettajana ajanut ammattiyhdistys Meri–Lapin JHL ry:n kaksipäiväistä teatterimatkaa Kemistä Ouluun. Osa matkalla olleista on kertonut, että kuljettajan ajo oli niin epävarmaa, että jotkut matkustajat pelkäsivät. Matkan aluksi kuljettaja ei saanut ovea kiinni, jolloin tämä oli lähtenyt ajamaan se auki. Lisäksi hän ei ollut liian suuren nopeuden vuoksi saanut linja-autoa pysähtymään ajoissa, vaan oli ajanut risteyksen pitkäksi ja joutunut peruuttamaan. Kuljettaja oli myös lähellä ajaa seurueen toisen bussin perään. Eräs matkustaja kuvasi linja-auton kulkeneen pätkittäin eteenpäin, kuin olisi ollut ”hyppybensaa”.


title: Kuopion linja-autoturma

text: Kemin Liikenteen toimitusjohtaja Pentti Rytkyn mukaan hän ei ollut tietoinen teatterimatkan ongelmista eikä myöskään Ylitornion tapauksesta. Rytkyn mukaan muussa tapauksessa kuljettajaa ei olisi käytetty Kuopion onnettomuusmatkalla.


title: Riisihärö

text: Riisihärö ("Oryzaephilus surinamensis") on 2,5-3,5 millimetriä pitkä kaitahäröjen heimoon kuuluva kovakuoriaislaji. Aikuinen riisihärö on väriltään musta tai tummanruskea, rakenteeltaan litteä ja etuselän reunoissa on piikkimäiset lisäkkeet sekä pyöristynyt piikkimäinen lisäke silmien takana. Riisihärön toukat ovat 3 mm pitkiä ja vaaleita. Riisihärö on pitkäikäinen ja voivat elää jopa kolmevuotiaaksi. Laji tarvitsee lämpöä lisääntyäkseen, sillä 18 C asteen lämpötilassa laji ei enää lisäänny. Kehitys munasta aikuiseksi tapahtuu 20 C asteen lämpötilassa vajaassa kahdessa kuukaudessa.


title: Riisihärö

text: Riisihärö on haitallinen tuholainen myllyissä, leipä- ja suklaatehtaissa, kaupan ketjussa sekä kotitalouksissa vaikkakaan siitä ei todennäköisesti ole hygieenistä haittaa. Riisihärö leviää mm. leipäviljan, kuivattujen hedelmien, pähkinöiden ja öljyväkirehujen mukana paikasta toiseen. Laji on levinnyt maailmanlaajuisesti kaikille mantereille. Riisihärö luokitellaan Suomessa vieraslajiksi.


title: Riisihärö

text: Riisihärön torjunta perustuu puhtauteen ja desinfiointiin sekä saastuneiden tuotepakkausten hävittämiseen tai niiden pakastamiseen ainakin yhden viikon ajaksi -25 -30 C asteen lämpötilaan.


title: Riisihärö

text: Riisihärön saalistajia luonnossa ovat ainakin seuraavat: Amphibolus venator, Blattisocius tarsalis, latolude ("Lyctocoris campestris"), viljapehkiäinen ("Tenebroides mauritanicus"), vakkakuoriainen ("Tribolium castaneum"), keloheiverölude ("Xylocoris cursitans") ja Xylocoris flavipes.


title: Riisihärö

text: Pähkinähärö eli kauppahärö ("Oryzaephilus mercator") muistutta riisihäröä sillä erotuksella, että kauppahärön etuselässä ei ole piikkejä.


title: Sarvenperä

text: Sarvenperä on entisen Korpilahden kunnan kylä Jyväskylässä. Se sijaitsee Korpilahden pohjoisosassa noin 25 kilometriä Jyväskylän keskustasta länteen. Jyväskylästä Sarvenperälle tultaessa ajetaan ensin valtatietä 18 länteen ja käännytään Kuohulta etelään Sarvenperäntielle. Kylä tunnetaan vuosittaisesta kesätapahtumasta Saunamaratonista, joka on päässyt esille jopa Saksan televisiossa. Uudempi vuosittainen perinne on juoksukilpailu Sarvenperän Säntäys..


title: Sarvenperä

text:
Metsäinen kylä on melko harvaan asuttu, ja asukkaita on yhteensä noin sata. Asutus sijoittuu valtaosin Kuohulta etelään johtavien Sarvenperäntien, Piimäsillantie-Hallamäentien ja Raiviokoskentien varsille pieninä ryppäinä. Niistä tärkeimpiä ovat Sarvenperäntien varren Eerolanmäki, Torvilampi ja vanhan koulun alue sekä Raiviokoskentien varren Saarijärven ympäristö.
Sarvenperän lakkautetun kyläkoulun kiinteistö on nykyisin yksityisomistuksessa. Kylään ei kulje julkista liikennettä..


title: Sarvenperä

text: Kylässä toimii vuonna 2006 rekisteröity kyläyhdistys Sarvenperäset ry, joka sai alkunsa vuonna 1977 perustetusta kylätoimikunnasta. Alueella toimii myös Pohjoisen Korpilahden yhteistyöyhdistys ry (POKO). Kyläläisille jaetaan neljä kertaa vuodessa ilmaiseksi vuonna 2000 perustettua kylälehteä "Meijän Perä", jonka painos on pari sataa kappaletta. Sitä julkaistaan myös PDF-tiedostona verkossa. Vuonna 2005 julkaistiin kyläkirja "Höylillä puheella kuin torppa ruununparkissa".


title: Tanglewood

text: Tanglewood on Yhdysvaltojen Massachusettsin osavaltiossa sijaitseva musiikin koulutuskeskus ja konserttipaikka, joka tunnetaan etenkin kesällä pidettävistä taidemusiikin mestarikursseista ja vuonna 1937 alkaneista musiikkijuhlista. Se on toiminut 1930-luvulta lähtien Bostonin sinfoniaorkesterin kesäkauden keskuspaikkana.


title: Tanglewood

text: Noin 200 kilometriä Bostonin länsipuolella sijaitseva, yksityislahjoituksena saatu Tanglewood levittyy Lenox- ja Stockbidge-nimisten paikkakuntien alueille Berkshiren piirikunnassa. Ympärivuotista musiikkikoulutusta Tanglewoodissa antavat kolme oppilaitosta: ammattimuusikoille tarkoitettu Tanglewood Music Center, lapsille tarkoitettu Days in the Arts ja high school -ikäisille suunnattu Bostonin yliopiston Tanglewood Institute.


title: Tanglewood

text: Tanglewoodin nosti kansainväliseen maineeseen kapellimestari Serge Koussevitzky, joka toimi Bostonin sinfoniaorkesterin musiikillisena johtajana vuodesta 1924 vuoteen 1949. Tanglewoodin kesäkurssien ohjaajina ovat Bostonin orkesterin muusikot, säveltäjät ja kapellimestarit, kuten Leonard Bernstein, Kurt Masur, Seiji Ozawa ja Aaron Copland.


title: Tanglewood

text: Tanglewoodin kursseille otetaan lahjakkaita muusikoita ympäri maailmaa ja heidän koulutuksensa kustannetaan yksityisten lahjoittajien stipendeillä. Suomalaisista Tanglewoodissa on opiskellut ainakin säveltäjä Einojuhani Rautavaara vuonna 1956. Amerikkalaistunut suomalaisarkkitehti Eliel Saarinen teki 1930-luvulla suunnitelman Tanglewoodiin rakennettavan musiikkikampuksen arkkitehtuurista, mutta se hylättiin liian kalliina.


title: Calabasas

text: Calabasas on kaupunki Los Angelesin piirikunnassa, Kalifornian osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 23 058. Calabasas sai kaupunkioikeudet 5. huhtikuuta 1991.


title: Hyalomma marginatum

text: Hyalomma marginatum on puutiaisiin lukeutuva, lintujen ja nisäkkäiden verta imevä punkkilaji. Se on lääketieteellisesti merkittävä Krimin-Kongon verenvuotokuumeen levittäjänä.


title: Hyalomma marginatum

text: "Hyalomma marginatum" on melko kookas puutiainen, jonka ruumiin selkäpuolella on selkeitä pitkittäisuurteita ja ruumiin takareunassa poimuttunut reunus. Raajat ovat ohuet ja niissä on hyvin erottuvat vaaleat poikkivyöt. "Hyalomma"-suvun punkeilla on hyvin kehittyneet silmät. Koiraan ruumiin pituus 3,8–4,5 mm ja naaraan 5,0–6,5 mm, veriaterian jälkeen jopa 20 mm.


title: Hyalomma marginatum

text: "Hyalomma rufipes" ja "Hyalomma turanicum" ovat erotettavissa "H. marginatum"ista mikroskooppisten tuntomerkkien perusteella.


title: Hyalomma marginatum

text: "H. marginatum" esiintyy laajalla alueella Pohjois- ja Itä-Afrikassa, Keski- ja Etelä-Aasiassa sekä Etelä- ja Kaakkois-Euroopassa. Se suosii välimerellistä ilmastoa, jossa on lämpimät ja kuivat kesät, ja lajin vakituisella elinalueella vuotuinen lämpösumma on 3000–4000 astetta. Lintujen mukana kulkeutuneita yksilöitä tavataan kuitenkin säännöllisesti kaukana lajin vakituiselta elinalueelta.


title: Hyalomma marginatum

text: "Hyalomma marginatum" on toukkana ja nymfinä ensisijaisesti varpuslintujen ulkoloinen, harvemmin nisäkkäiden. Aikuiset punkit imevät verta isoista nisäkkäistä. Suvun punkit etsivät isäntäeläimiä ensisijaisesti hyvän näköaistinsa avulla, mutta aistivat myös lämmön ja kemiallisia ärsykkeitä. Näköaistillaan punkki voi havaita kohteen jopa yhdeksän metrin päästä. "Hyalomma"-lajit ovat aktiivisia saalistajia ja liikkuvat maastossa jopa satojen metren matkoja. Linnuissa ja jäniksissä ne kiinnittyvät enimmäkseen pään alueelle, etenkin korvien ympärille, naudoilla ruhon peräpäähän, etenkin utareisiin ja nivusiin. Pikkujyrsijöitä laji ei ilmeisesti kelpuuta isännäksi.