title: Normisjon

text: Lähetystyötä järjestö tekee Aasiassa, Afrikassa, Lähi-Idässä ja Etelä-Amerikassa. Sillä on noin 20 lähettiä.


title: Käsipallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2017

text: Vuoden 2017 naisten käsipallon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Saksassa 1.–17. joulukuuta. Kisapaikkakuntina olivat Hampuri, Magdeburg, Leipzig, Oldenburg, Trier ja Bietigheim-Bissingen. Kilpailuihin osallistui 24 joukkuetta. Mestaruuden voitti Ranska, hopealle sijoittui Norja ja pronssia sai Alankomaat. Kisojen arvokkaimpana pelaajana palkittiin Norjan Stine Bredal Oftedal. Turnauksen paras maalintekijä oli Norjan Nora Mørk.


text: Ranska – Norja 23–21


text: Alankomaat – Ruotsi 24–21


title: Gangstar 2: Kings of L.A.

text:
Gangstar 2: Kings of L.A. on Gameloftin suunnittelema ja julkaisema mobiilipeli. Java ME versio julkaistiin marraskuussa 2008, BlackBerry OS versio 5 elokuuta, ja Nintendo DSi versio 12 huhtikuuta 2010. Peli kertoo gangsterista nimeltä Pedro ja hänen ystävästään Juanista jotka ovat loikannet Meksikon rajan yli Los Angelesiin.
Pelistä julkaistiin Android ja iPhone versio vuonna 2009.


title: Gangstar 2: Kings of L.A.

text: Peli muistuttaa Grand theft auto pelisarjaa ja siinä on hiekkalaatikko tyylinen rakenne. Pelaaja voi myydä huumeita (joita kutsutaan pelissä karkeiksi) tai sijoittaa elokuviin. Pelissä on neljä aluetta: rannikko, lähiö, keskusta, ja Los Angelesin Beverly Hills.


title: Gangstar 2: Kings of L.A.

text: Asekaupat muistuttavat Grand theft auton Ammu-nation kauppoja. Pelissä saatavilla olevat aseet ovat pistooli, Uzi, AK-47 rynnäkkökivääri, pumppuhaulikko, raketinheitin, tarkka-ammunta kivääri, ja käsikranaatti. Aseita voi ostaa normaalien kauppojen lisäksi myös netti kaupasta. Toisin kuin aiemmassa pelissä, pelaaja voi käyttää nyrkkejä, mutta muita lähitaistelu aseita ei ole saatavilla.


title: Françoise Arnoul

text: Françoise Arnoul (alun perin "Françoise Annette Marie Mathilde Gautsh", s. 3. kesäkuuta 1931 Constantine, Algeria) on ranskalainen näyttelijä, jolla on yli 50-vuotinen elokuvanäyttelijän ura.


title: Françoise Arnoul

text: Hän aloitti filmiuransa vuonna 1949 kreditoimattomalla roolilla elokuvassa "Suurkaupungin sävel" ("Rendez-vous de juillet", 1949).


title: Lauren Murphy

text: Lauren Murphy (ent. Taylor, s. 27. heinäkuuta 1983 Anchorage, Alaska) on yhdysvaltalainen vapaaottelija.


title: Lauren Murphy

text: Murphy aloitti uransa vapaaottelijana vuonna 2010 harrastettuaan sitä ennen lyhyen aikaa jujutsua. Hän ei otellut yhtään amatööriottelua, vaan aloitti suoraan ammattilaisena. Hän otteli neljä ensimmäistä otteluaan höyhensarjassa () kotiosavaltiossaan Alaskassa ja voitti ne kaikki teknisellä tyrmäyksellä. Murphy oli sekä Alaska Fighting Championshipin (AFC) että Alaska Cage Fightingin (ACF) mestari.


title: Lauren Murphy

text: Vuonna 2013 Murphy siirtyi kääpiösarjaan () ja otteli aluksi yhden ottelun Legacy Fighting Championshipissä (LFC). Hän voitti tuonkin ottelun teknisellä tyrmäyksellä, minkä jälkeen hän siirtyi naisten vapaaotteluorganisaatio Invicta Fighting Championshipsiin. Hän voitti huhtikuussa 2013 Kaitlin Youngin tuomariston yksimielisellä päätöksellä, kuten myös Sarah D'Alelion heinäkuussa 2013, ja sai mahdollisuuden otella Invictan ensimmäisessä kääpiösarjan mestaruusottelussa joulukuussa 2013. Murphy voitti mestaruuden hänen vastustajansa Miriam Nakamoton loukattua ottelussa polvensa ja oltuaan näin kykenemätön jatkamaan neljännen erän alun jälkeen.


title: Lauren Murphy

text: Vuonna 2014 Murphy siirtyi Ultimate Fighting Championshipiin (UFC). Hän kohtasi ensimmäisessä UFC-ottelussaan elokuussa 2014 painin olympiamitalistin, UFC:n mestaruudestakin aiemmin otelleen Sara McMannin. Murphy hävisi ottelun tuomariston hajaäänin. Hän hävisi toisen UFC-ottelunsa, ottelun niin ikään UFC:n mestaruudesta aiemmin otellutta Liz Carmouchea vastaan, huhtikuussa 2015 tuomariston yksimielisellä päätöksellä. Kolmannessa UFC-ottelussaan helmikuussa 2016 Murphyn piti alun perin otella Sarah Morasia vastaan, mutta tämän loukkaannuttua viikko ennen ottelua, tilalle nostettiin Kelly Faszholz. Murphy voitti ottelun teknisellä tyrmäyksellä kolmannen erän lopussa.


title: Lauren Murphy

text: Murphy hävisi heinäkuussa 2016 Katlyn Chookagianille tuomariston yksimielisellä päätöksellä. Ottelu oli hänen ensimmäisen UFC-sopimuksensa viimeinen. Murphy siirtyi tuon tappion jälkeen alempaan painoluokkaan, kärpässarjaan (), ja pyrki ja pääsi mukaan "Ultimate Fighter" -ohjelman 26. kaudelle (""), jolla haettiin ensimmäistä mestaria UFC:n naisten kärpässarjaan. Murphy oli sijoitettu ohjelman turnauskaaviossa kolmanneksi kuudestatoista ottelijasta, mutta hän hävisi jo ensimmäisellä kierroksella neljänneksitoista sijoitetulle Nicco Montañolle. Murphy kuului ohjelmassa alun perin Eddie Alvarezin valmentamaan joukkueeseen, mutta siirtyi Alvarezin kanssa olleiden erimielisyyksien jälkeen Justin Gaethjen valmentamaan joukkueeseen.


title: Lauren Murphy

text: 1. joulukuuta 2017 Murphy otteli Barb Honchakia vastaan "Ultimate Fighterin" finaalitapahtumassa. Murphylle alun perin suunniteltu ottelu oli peruuntunut hänen vastustajansa viisumiongelmien vuoksi, mutta kun myös Honchakille aiottu ottelu peruuntui, vain päivä ennen tapahtumaa, Murphyn ja Honchakin välinen ottelu lisättiin tapahtumaan. Murphy voitti ottelun tuomariston hajaäänin.


title: Lauren Murphy

text: Lauren Murphy on naimisissa vapaaottelija Joe Murphyn kanssa ja hänellä on yksi lapsi, poika Max. Vuonna 2014 he muuttivat Arizonaan, jossa Murphy harjoittelee vapaaottelua The MMA Lab -salilla. Hän on asunut uransa aikana myös Alaskassa, Texasissa ja Floridassa.


title: Lauren Murphy

text: Murphy on kertonut julkisesti kärsineensä nuorena vakavista päihdeongelmista.


title: Håkan Ehrén

text: Håkan Ehrén on ruotsalainen kontrabasisti. Hänestä tuli vuonna 1990 Tukholman kuninkaallisen filharmonisen orkesterin ensimmäinen kontrabasisti. Vuosien saatossa hän on toiminut samassa asemassa myös Göteborgin sinfoniaorkesterissa, Concertgebouw-orkesterissa ja Lontoon sinfoniaorkesterissa. Hän on toiminut Tukholman kuninkaallisen musiikkikorkeakoulun henkilökunnassa.


title: Håkan Ehrén

text: Ehrén aloitti yhteistyön Euroopan kamariorkesterin kanssa vuonna 1996. Hän on voittanut kilpailuja Münchenissä, Roomassa ja Reimsissä. Hän on levyttänyt BIS-levymerkille Eduard Tubinin ja Lars-Erik Larssonin konsertot.


title: Rebecca West

text: Dame Cicely Isabel Fairfield (21. joulukuuta 1892 – 15. maaliskuuta 1983), tunnettu nimellä Rebecca West, oli brittiläinen kirjailija, toimittaja ja kirjallisuuskriitikko. Time kutsui häntä yhdeksi suurimmista elävistä toimittajista vuonna 1947.


title: Rebecca West

text: West oli koko elämänsä ajan kiinnostunut feminismistä. Poliittiselta näkökannaltaan West oli nuoruudessaan sosialisti ja myöhemmin antifasisti ja antikommunisti.


title: Rebecca West

text: Rebecca West lainasi kirjailijanimensä Henrik Ibsenin näytelmän "Rosmersholma" päähenkilöltä, joka on nuori kapinallinen nainen. Hän aloitti kirjallisen uransa vuonna 1911 kirjoittamalla artikkeleja suffragetti-lehteen Freewoman ja sosialistiseen lehteen Clarion. Hän oli myös Fabian Societyn jäsen.


title: Rebecca West

text: Westin esikoisteos, kirjallisuustutkimus Henry Jamesista, ilmestyi vuonna 1916. Hänen esikoisromaaninsa "The Return of the Soldier" ilmestyi vuonna 1918. Teos kertoo ensimmäisesta maailmansodasta kotiin palaavasta traumatisoituneesta ja muistinmenetyksestä kärsivästä sotilaasta hänen naispuolisen serkkunsa näkökulmasta. Romaanin pohjalta tehtiin vuonna 1982 samanniminen elokuva, jonka pääosassa on Alan Bates.


title: Rebecca West

text: West kirjoitti kirjallisuuskritiikkejä muun muassa The Timesiin, New York Herald Tribuneen, Sunday Telegraphiin ja New Republiciin. West julkaisi vuonna 1928 ensimmäisen essee- ja kritiikkikokoelmansa "The Strange Necessity: Essays and Reviews". Hän teki myös yhteistyötä sarjakuvataiteilija David Low'n kanssa, ja he julkaisivat yhdessä teokset "Lions and Lambs" vuonna 1928 ja "The Modern Rake's Progress" vuonna 1934.


title: Rebecca West

text: Hän julkaisi vuonna 1941 yli tuhatsivuisen matkakertomuksen "Black Lamb and Grey Falcon", joka käsittelee Balkanin alueen historiaa ja etnografiaa, ja kertoo kirjailijan matkasta Jugoslaviaan vuonna 1937. Siitä on tullut yksi matkakirjallisuuden klassikoista.


title: Rebecca West

text: West on tunnettu muun muassa Nürnbergin oikeudenkäyntejä käsittelevistä esseistään, jotka julkaistiin alunperin The New Yorker -lehdessä ja vuonna 1955 teoksena nimeltä "A Train of Powder". West kuvasi toisen maailmansodan vaiheisiin sijoittuvaa poliittista toimintaa ja pettureiden oikeudenkäyntejä myös vuoden 1947 teoksessa "The Meaning of Treason" ja kirjoitti vuonna 1964 teoksesta laajennetun version nimellä "The New Meaning of Treason". Teos käsitteli brittiläisiä maanpettureita, kuten William Joycea ja Alan Nunn Mayta, jotka kuuluivat toisen maailmansodan aikaan järjestöihn kuten British Union of Fascists -puolueeseen tai Brittiläisiin vapaajoukkoihin.


title: Rebecca West

text: Vuonna 1948 Yhdysvaltojen presidentti Harry S. Truman antoi Westille "Women's Press Club"-järjestön journalismipalkinnon, ja kutsui häntä "maailman parhaaksi reportteriksi". Hän sai Brittiläisen imperiumin komentajan arvonimen vuonna 1949 ja ritarikomentajan arvon vuonna 1959.


title: Rebecca West

text: West julkaisi omaelämäkerrallinen romaanin "The Fountain Overflows" vuonna 1956, ja se suomennettiin nimellä "Lähde tulvii" vuonna 1957. Hänen vuonna 1983 tapahtuneen kuolemansa jälkeen romaanille julkaistiin hänen käsikirjoituksena perusteella jatko-osat "This Real Night" (1984) ja "Cousin Rosamund" (1985). Kirjoja kutsutaan yhteisnimellä Aubrey-trilogia niiden keskipisteena olevan suvun mukaan. Vuonna 1966 hän julkaisi teoksen "The Birds Fall Down", jonka tarina perustui venäläiseen kaksoisagentti Jevno Azefiin.


title: Rebecca West

text: Cicely Fairfield syntyi Irlannissa 21. joulukuuta 1892, ja isän kuoleman jällkeen hän muutti äitinsä kanssa Edinburghin vuonna 1902. Hän kävi siellä koulunsa loppuun, vaikka tuberkuloosi hankaloitti hänen koulunkäyntiään. Sitten hän muutti Lontooseen, tarkoituksenaan ryhtyä näyttelijäksi.


title: Rebecca West

text: Nuorena Westillä oli kymmenvuotinen suhde häntä paljon vanhemman ja tahollaan naimisissa olevan kirjailijan H.G. Wellsin kanssa. He saivat vuonna 1914 pojan Anthony Westin, josta tuli tunnettu kirjailija. Äidillä ja pojalla oli vaikea suhde aina kuolemaansa saakka. Wellsista erottuaan Westin on sanottu olleen suhteessa muun muassa Charlie Chaplinin, John Guntherin ja Max Beaverbrookin kanssa.


title: Rebecca West

text: Vuonna 1930 hän meni naimisiin rikkaan skotlantilaisen pankkiirin Henry Maxwell Andrewsin kanssa, ja liitto päättyi Andrewsin kuolemaan vuonna 1968.


title: Kalle Väänänen (kapellimestari)

text: Kalle Väänänen (30. maaliskuuta 1881 Kuopion maalaiskunta – 21. heinäkuuta 1936 Lahti) oli suomalainen sotilaskapellimestari ja musiikkiluutnantti, joka toimi Tampereen Rykmentin soittokunnan kapellimestarina vuosina 1920–1936. Alaikäinen soitto-oppilas murhasi despoottimaisena kouluttajana pidetyn Väänäsen. Hän on tiettävästi ainoa alaisensa surmaama suomalainen sotilaskapellimestari.


title: Kalle Väänänen (kapellimestari)

text: Väänänen oli syntyjään maanviljelijäperheestä. Hän opiskeli Helsingin filharmonisen seuran orkesterikoulussa vuosina 1902–1903 ja oli soittajana Helsingin filharmonisessa orkesterissa vuosina 1903–1911. Hän jatkoi musiikkiopintojaan Ilmari Krohnin johdolla ja Ochs-Eichelbergin konservatoriossa Berliinissä. Väänänen oli Kotkan Musiikkiystäväin orkesterin kapellimestari vuosina 1912–1914 ja Helsingin kaupunginorkesterin jäsen 1915–1920, minkä jälkeen hänestä tuli Tampereen Rykmentin soittokunnan kapellimestari. Hän sai vuonna 1921 musiikkivänrikin ja vuonna 1925 musiikkiluutnantin sotilasarvon. Rykmentti toimi Hennalan kasarmialueella Lahdessa.


title: Kalle Väänänen (kapellimestari)

text: Useat Tampereen Rykmentin soittokunnassa 1930-luvulla palvelleet ovat muistelmissaan kuvailleet Väänästä despootiksi, joka piinasi nuoria soitto-oppilaita perusteettomilla ja tarkoituksettomilla rangaistuksilla. Lopulta heinäkuussa 1936 soitto-oppilas Urho Rantala (s. 1919) ampui Väänästä pistoolilla kasarmin pihalla kesken koristeistutuksen kitkemistöiden. Rantala ampui Väänästä ensin kahdesti ja vielä kolmannen kerran tämän juostessa pakoon. Väänänen kuoli samana iltana Lahden sairaalassa. Erään tiedon mukaan murhan motiivina olisi ollut se, että Väänänen oli pitänyt Rantalaa kahden vuoden ajan toisarvoisissa tehtävissä antamatta hänelle omaa soitinta, toisen tiedon mukaan se, että Väänänen olisi rangaistuksena määrännyt Rantalan tekemään ylimääräisiä signaalitorviharjoituksia iltaisin. Rantala tuomittiin ensin siviilituomioistuimessa taposta neljän vuoden vankeuteen, mutta sotilastuomioistuin muutti rikosnimikkeen murhaksi ja korotti tuomion kahdeksaan vuoteen. Presidentti Kyösti Kallio armahti hänet vuoden 1938 lopussa.


title: Tampereen Rykmentti

text: Tampereen Rykmentti oli vuosina 1918–1940 toiminut Suomen armeijan rykmentti, joka perustettiin sisällissodan valkoiseen armeijaan kuuluneen 5. jääkärirykmentin seuraajaksi. Se perustettiin Haminassa, mutta sitä alettiin osaksi siirtää jo syksyllä 1919 Lahteen, ja 1920 pääosakin siirrettiin Lahden varuskuntaan Hennalaan. Tampereen rykmentin vastaanottoparaati järjestettiin Lahden kauppatorilla loppuvuodesta 25. marraskuuta 1920. Edellisenä vuonna siirretty Tampereen Rykmentin osa oli ollut sen II pataljoona, jota käytettiin sotilasopetusjoukko-osastona, josta siirryttiin loppuajaksi asepalvelusta idässä oleviin joukko-osastoihin. Tampereen rykmentti alkoi julkaista kerran kuukaudessa Tappara-lehteä joukko-osastolehtenään 6. huhtikuuta 1929. Lisäksi 1929 alkaen lehti lahjoitti jokaiselle Tampereen rykmentissä palvelleelle emalisen joukko-osastopinssin.


title: Tampereen Rykmentti

text: Suomen puolustusvoimien ensimmäinen omaistenpäivä järjetettiin kolmipäiväisinä 23.–25.6.1929, joissa oli tuhat kutsuvierasta. Päiville osallistuivat mm. pääministeri Oskar Mantere ja puolustusministeri Aimo Kaarlo Cajander Tapahtumasta teki Suomi-Filmi pienoiselokuvan, ajankohtaisdokumentin, jossa junat tuovat vieraita Lahden asemalle, josta nämä jatkavat matkaa Hennalaan jalan tai linja-autolla ja jossa rykmentin komentaja, jääkärieverstiluutnantti Eino Rafael Forsman, toivottaa vieraat tervetulleiksi sekä puolustusministeri Cajander pitää joukkojen katselmuksen. Elokuvassa nähdään myös taistelunäytös.


title: Tampereen Rykmentti

text: Juuri ennen ylimääräisiä harjoituksia Tampereen rykmentti perusti suojajoukoksi 6. lokakuuta 1939 I divisioonan 1. prikaatin II pataljoonan, joka lähti 7. lokakuuta Lahden hiihtostadionilta junalla Karjalankannakselle Valkjärvelle. II/1./I lakkautettiin talvisodan jälkeen Moskovan rauhan aikana 25. heinäkuuta 1940.


title: Clara Ponsatí

text: Clara Ponsatí i Obiols (s. 1957 Barcelona) on katalonialainen taloustieteilijä ja poliitikko. Hän oli Katalonian aluehallinnon puoluepoliittisesti sitoutumaton opetusministeri Carles Puigdemontin johtamassa hallituksessa, joka järjesti 1. lokakuuta 2017 kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä. Ponsatí lähti Puigdemontin ja kolmen muun ministerin (Meritxell Serret, Antoni Comín ja Lluís Puig) kanssa Belgiaan maanpakoon Espanjan nostettua kansanäänestyksen järjestämisen takia heitä vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Espanja antoi heistä myös eurooppalaisen pidätysmääräyksen, mutta perui sen myöhemmin 5. joulukuuta 2017.


title: Clara Ponsatí

text: Uusissa Katalonian parlamenttivaaleissa 21. joulukuuta 2017 yhä maanpaossa ollut Ponsatí valittiin Katalonian parlamenttiin Puigdemontinkin edustamalta keskustaoikeistolaisen Junts per Catalunya -vaaliliiton listalta. Ponsatí haki 18. tammikuuta 2018 yhdessä Puigdemontin ja Puigin kanssa Katalonian parlamentilta lupaa valtuuttaa toinen henkilö äänestämään puolestaan istunnossa, jossa uusi Katalonian pääministeri nimitettäisiin. Espanjan korkein oikeus päätyi kuitenkin torppaamaan pyynnön, minkä seurauksena Ponsatí, Puig ja Serret ilmoittivat 28. tammikuuta 2018 luopuvansa parlamenttipaikoistaan, jotta heidän tilalleen parlamenttiin nousevat edustajat voisivat olla äänestyksessä läsnä ja varmistaa näin itsenäisyysmielisille enemmistön.


title: Clara Ponsatí

text: Ponsatí ilmoitti 10. maaliskuuta 2018 lähtevänsä Belgiasta ja asettuvansa asumaan Skotlantiin ja palaavansa aiempaan virkaansa St Andrewsin yliopiston taloustieteen professoriksi. Espanja uusi 23. maaliskuuta 2018 aiemmin jäädytetyn eurooppalaisen pidätysmääräyksen Puigdemontista ja useasta muusta maanpaossa olevasta katalaanipoliitikosta, mukaan luettuna Ponsatí, joka ilmoittautui itse poliisille Skotlannissa 28. maaliskuuta 2018. Ponsatí vapautettiin heti samana päivänä ja hän saa odottaa Espanjan vaatiman luovutuksen oikeuskäsittelyä Skotlannissa vapaana. Häneltä takavarikoitiin kuitenkin passi. Ponsatí aloitti 28. maaliskuuta 2018 varainkeruukampanjan rahoittaakseen oikeudenkäyntikulunsa, ja 1. huhtikuuta 2018 mennessä lahjoituksia oli kertynyt jo 244 000 euroa. Skotlantilainen tuomioistuin ilmoitti 12. huhtikuuta 2018, että lopullista päätöstä Ponsatín luovuttamisesta Espanjaan ei tehdä ainakaan ennen elokuuta 2018. Ponsatín asianajaja on huomauttanut, että ottaen huomioon Ponsatín ikä hänelle vaaditun rangaistuksen pituus tarkoittaisi käytännössä sitä, että hän joutuisi viettämään koko loppuelämänsä vankilassa.


title: Simona Orinska

text: Simona Orinska (s. 18. elokuuta 1978 Ērgļi) on latvialainen tanssitaiteilija. Lisäksi hän ohjaaja, runoilija ja koreografi. Hän on Latvian ainoa butoh- tanssia tekevä tanssitaiteilija ja hän työskentelee myös tanssiterapeuttina.


title: Simona Orinska

text: Orinskan syntymäpaikkakunnalta perhe muutti pieneen Misan maalaiskylään, missä Orinska asui 17- vuotiaaksi. Hänet oli tuolloin valittu Riikaan opiskelemaan ympäristösuunnittelua ja hän keskittyi esineiden suunnitteluun. Vuosina 2000- 2005 hän suoritti taiteiden kandidaatin tutkinnon. Sen jälkeen hän on suorittanut terveyden huollon alan maisterin tutkinnon erikoistuen tanssiterapiaan vuosina 2006- 2009. Butoh- tanssiin hän tutustui opiskellessaan Saksassa vuonna 2002, mutta päätti keskittyä siihen vuonna 2005.


title: Simona Orinska

text: Butoh- tanssin lisäksi Orinska on tehnyt myös performansseja kuten performanssin "Somebody who leads" ja performanssin "On Haiku" valokuvanäyttelyssä.


title: Simona Orinska

text: Vuonna 2007 sai ensi-iltansa hänen kansainvälinen videotanssiprojektinsa (Latvia, Iso-Britannia, Portugal, Espanja, Unkari, Chile), Waterpieces 07 videotaidefestivaalilla..


title: Simona Orinska

text: Tanssiterapiallaan Orinska pyrkii parantamaan asiakkaansa kognitiivisia, emotionaalisia ja sosiaalisia valmiuksia. Hänen asiakkaansa voivat olla sekä aikuisia että lapsia. Vuonna 2008 Iso- Britanniassa hän teki tanssiterapiaprojekteja oppimisvaikeuksista kärsivien ja autististen lasten parissa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Skandinavian pronssikausi (noin 1700–500 eaa. ) on aikakausi Skandinavian esihistoriassa, jonka kukoistusaika on Keski-Euroopassa vallineiden pronssikausien loppuaikoina. Sitä edelsi neoliittinen kivikausi ja sitä seurasi esiroomalainen rautakausi. Skandinavian pronssikausi muodostui ydinalueista, jotka sijaitsivat nykyisen Tanskan alueilla, Pohjois-Saksassa, Etelä-Ruotsissa ja Norjan eteläisellä rannikkoalueella. Osa tutkijoista liittävät sen kulttuuripiiriin myös Pohjois-Norjan alueet, Itämeren länsipuolella Pohjois-Ruotsin rannikkoalueet ja Itämeren itäpuolisia alueita kuten esimerkiksi Ahvenanmaan, Lounais-Suomen rannikkoseudun, Pohjois-Viron rannikon ja sen suuret saaret.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Euroopassa alettiin valmistamaan tina-sekoitteista pronssia Vinčan kulttuurissa Balkanin niemimaalla noin 4500 eaa. Kyseisellä alueella tunnettiin myöhemmin useita metalleja ja niiden käsittelytaidon kehittyessä alettiin niistä tuottaa erityyppisiä polymetallisia esineitä. Idea valmistaa metalleja oli tullut sinne Lähi-Idän tai idän suunnalta. Metalliesineiden tuotanto oli ollut aluksi hidasta ja esineitä levisi ensin vain Balkanin lähiympäristöön, myöhemmin niitä levisi kauemmaksi itään ja länteen. Esineiden leviämisen myötä levisi myös pronssin valmistustaito ja silloin alueiden välinen kauppa kasvoi suuresti. Únětice-kulttuuri on todennäköisesti esitellyt pronssin skandinaaveille, kun sen asuinalue laajeni sinne idästä päin Saksan pohjoisosiin noin 2000–1700 eaa. Tämän kulttuurialueen seuraaja tumuluskulttuuri jatkoi pronssikauppaa, jolloin sekä pronssiesineitä että pronssimetallia virtasi Etelä-Skandinaviaan runsaasti.


title: Skandinavian pronssikausi

text:
Pronssin valmistamiseksi tarvitsee sulaan kupariin sekoittaa 10–20 % tinaa, mutta vaikka kuparia esiintyi Euroopassa yleisesti, oli siellä tinaa erittäin vähän. Pronssia käyttävän yhteisön tuli tämän vuoksi vaihtoehtoisesti joko ostaa valmiita pronssiesineitä, ostaa molempia tai toista raaka-ainetta ja valaa esineet itse, tai hallita käytössään olevaa kupari- ja tinamalmiota ja samalla kontroloida sieltä käytävää kauppaa muualle. Skandinavian pronssikulttuurissa hankittiin tarvittavat pronssiesineet aluksi valmiina, mutta myöhemmin niitä kierrätettiin sulattamalla ne uudelleen ja valamalla niistä uusia esineitä. Metalliesineistä tehdyt tutkimukset osoittavat, että näin toimittiin Etelä-Skandinavaissa koko pronssikauden ajan, vaikka Ruotsissa on useita kuparimalmioita ja esimerkiksi Britanniasta oli viety tinaa Välimeren maihin yli 1 000 vuotta. Verrattaessa Skandinavian pronssikulttuuria muihin eurooppalaisiin samanaikaisiin kuttuureihin, erottuu se muista arkeologisesti rikkaana pronssiesineiden löytöalueena.
Pronssikausi opittiin tuntemaan vuoden 1836 jälkeen, kun tanskalainen Christian Thomsen julkaisi kuuluisaksi tulevan kolmen aikakauden jaottelunsa. Siinä kaivauksien löydöt liitettiin kivikauteen, mikäli löydöt eivät sisältäneet metalliesineitä, tai pronssikauteen, mikäli löytöjen metalleissa ei esiintynyt rautaesineitä, tai sitten rautakauteen, mikäli rautaesineitä esiintyi eivätkä ne olleet historialliselta ajalta. Tämä jaottelu sopi erityisesti tanskalaisiin arkeologisiin löytöihin hyvin ja sillä voitiin ajoittaa tehdyt löydöt karkeasti oikein. Kaivauksissa oli havaittu, että rautakauden esineet olivat lähellä maanpintaa, pronssikauden esineet syvemmällä kuin rautaesineet ja kivikauden esineet kaikista syvimmällä. Jaottelu ilmaisi myös yhteisöjen kehitystilaa ”darwinistisella” tavalla. Löytöjen määrän kasvaessa, voitiin esinetyyppien avulla jaotella aikakauset tarkemmin. Oscar Montelius julkaisi vuonna 1885 kuusiperiodisen jaottelun skandinavisen pronssikauden eri vaiheista ja se perustui tiettyjen esinetyyppien muotoilun ja koristelun kehityksen tuntemiseen.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Monteliuksen periodit ilmaistaan roomalaisilla numeroilla. Varhaiseen eli vanhimpaan pronssikauteen kuuluvat periodit I, II ja III, ja myöhäisen eli nuorempaan pronssikauteen periodit IV, V ja VI. Toisinaan kutsutaan viimeisintä periodia VI myöhäisimmäksi pronssikaudeksi, koska se oli Skandinaviassa myllerryksen aikaa kauppa- ja liittolaissuhteiden katkettua ja raudan korvatessa pronssin tärkeimpänä metallina. Nykyään tarkastellaan periodejakin kaksiosaisina aikakausina. Esimerkiksi periodi IIa tarkoittaa toisen periodin alkupuoliskoa ja IIb sen loppupuoliskoa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Radiohiiliajoituksen avulla voitiin periodit kiinnittää kalenterivuosiin. Niiden aikarajoja oli jo spekuloitu ennen radiohiilimenetelmän käyttöönottoa ja siinä oli onnistuttu niin hyvin, etteivät periodit siirtyneet aikajanalla kovinkaan paljon. Kirjallisuudessa esiintyy periodien vaihtumisajoista hieman erilaisia arvioita, mutta pääsääntöisesti ne ovat samanlaisia. On huomattava, etteivät skandinavisen pronssikauden periodit seuraa keski-eurooppalaisten pronssikausien periodeja. Seuraavalla aikajanalla on periodien rajat merkitty lähimpään sataan vuoteen pyöristettyinä. Negatiiviset vuosiluvut tarkoittavat aikaa ennen ajanlaskun alkua (eaa.)


title: Skandinavian pronssikausi

text: Pronssikautta edelsi neoliittinen kivikausi. Kivikauden loppuvaiheessa skandinaavit olivat tutustuneet kupariin jo ennen 2000 eaa., mutta sitä oli liikkeellä niin vähän, ettei tutkijat katso sen vaikuttaneen yhteisöjen elämään merkittävästi. Tuon vuosiluvun jälkeen tuli alueelle pronssia, jonka määrä lisääntyi koko ajan. Noin 1700 eaa. voidaan katsoa pronssikauden alkaneen Etelä-Skandinavian keskusalueilla. Pronssikautta seurasi sitten rautakausi, jonka alkua kutsutaan esiroomalaiseksi rautakaudeksi.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Skandinavinen pronssikausi, vaikka se jaotellaankin esineiden mukaan periodeihin, on sisältänyt monenlaisia muitakin ilmiöitä. Sen kulttuuri on saanut vaikutteita eteläisiltä naapurikulttuureiltaan, joiden kaupankäynnistä se on ollut riippuvainen. Pronssikauden alku periodiin Ia asti oli samamaikainen Únětice-kulttuurin kanssa (2300–1600 eaa.) ja se kehittyi sitten tumuluskulttuurin (1600–1200 eaa.) rinnalla periodien Ib–II ajan. Kun naapurien kulttuuri vaihtui uurnakenttäkulttuuriksi (1300–700 eaa.), elettiin Skandinaviassa periodeja III–V ja viimeinen periodi VI, jonka aikana pronssikausi alkoi hiipua kohti rautakauden alkua, elettiin rinnakkain rautakautisen ajan mahtikulttuuriksi kasvaneen Hallstattin kulttuurin (loppuvaihe 700–500 eaa.) kanssa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Skandinavisen pronssikulttuurin aikana ilmasto oli nykyistä hieman lämpimämpi. Kivikaudella noin 2700 eaa. alkanut ilmaston lämpeneminen ei ollut vielä kohdannut noin 850–650 sattunutta kylmää kautta. Tanskassa ja Ruotsissa vallitsi samanalainen ilmasto kuin mitä nykyään on Keski-Saksassa ja Pohjois-Ranskassa. Tämä mahdollisti suhteellisen tiheästi asuvan väestön ainakin Tanskassa ja Skånessa, koska muiden elinkeinojen lisäksi maataloudesta sai hyvät sadot. Esimerkiksi Skandinaviassa olisi voinut tuohon aikaan kasvattaa viinirypäleitä.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Tanskassa arkeologit ovat tutkineet pronssikauden maakerroksien siitepölyä. Koska siitepöly säilyy tunnistettavana huomattavan pitkään erityisesti hapettomissa oloissa, on eri kasvilajien suhteellisia osuuksia pystytty luotettavasti tutkimaan. Tutkimusten avulla on selvitetty viljeltyjen kasvien lajikkeet sekä asuinseudun avomaan kasvillisuuden ja metsän puuston välinen suhde. Tanskan rannikot ovat olleet avointa pelto- ja laidunaluetta kun taas sisämaassa asuinalueet ovat muodostaneet metsiköiden sisälle peltoaukeita ja niiden ympärille avoimia puistoja laidunmaiksi. Pellot olivat pieniä soikean muotoisia palstoja, jotka jäivät aidattuina laidunalueen sisälle. Asuinapaikkojen kaivaukset ovat paljastaneet maasta paalurivistöjä, joiden perusteella talot (pitkätalot) olivat 50–400 neliömetrin kokoisia. Joissakin kohteissa talonperustuksia on löytynyt paljon, mutta kysessä on tuskin ollut kylä, sillä rakennukset eivät ole olleet samanaikaisia. Varsinaisia kyliä ei pronssikaudella esiintynyt Tanskassa. Pronssikauden Tanskassa yhteisöt muodostuivat hajallaan sijaitsevista maataloista, jossa talon omistava väki asui yhdessä työväkensä perheiden kanssa samaa taloa ja ylläpitivät yhdessä kotieläimiä ja viljelivät maata. Arvellaan, että myös kotieläimet yöpyivät samassa talossa ihmisten kanssa. Kotieläinten luulöydöt sisältävät jäänteitä enimmäkseen naudoista, lampaista ja hevosista. Hevosilla oli tärkeä merkitys liikkumisen ja työnteon kannalta, mutta niitä ei ollut kaikilla. Naudan lantaa käytettiin peltojen lannoitukseen, joten karjanhoito ja viljely tukivat toisiaan. Koska suurin osa Skandinavian pronssikauden viljelijöistä asuivat meren- tai järvenrantojen läheisyydessä, on kalastuksella ollut merkitys suuri ravinnonhankinnassa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Maanomistus lienee ollut merkittävin yhteisön sosiaaliseen rakenteeseen vaikuttanut piirre. Maattomat asuivat maanomistajien kanssa tehden heille työtä. Pronssikauden tarvekalut valmistettiin yleensä puusta, luusta, kivestä tai harvoin pronssista. Näistä kaikista esinetyypeistä on tehty löytöjä, mutta arvostetuimmat löydöt lienevät metallikirveet ja -veitset. Metalliesineiden valmistajat, sepät, eivät kuitenkaan näy arkeologisessa löytöaineistossa mitenkään selvästi. Vaikka he käsittelivät kallista pronssia, eivät he itse hyötyneet siitä suuresti. Toki oli sepissäkin eroja. Taitavimmat saivat tehtäväkseen taidokkaita koru- tai esinetöitä, joista osa päätyi ainoastaan eliitin käsiin. Joidenkin seppien hautauksia on löydetty, mutta ei siinä määrin, mitä tehtävän erityisyys olisi voinut edellyttää.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Kun yhteisöissä kaikki osasivat tehdä itse kaiken ja valmistaa tai rakentaa arjen puitteet itse, olivat metalliin liittyvät toimet olleet säädeltyjä. Ensinnäkin metallin hankinta edellytti kauppasuhteita naapuriyhteisöjen kanssa pitkien matkojen taakse. Paikallinen organisoija hankki myytäviä tuotteita ympäristöstään ja kauempaakin, ja vaihtoi niitä toisiin tuotteisiin, jotka tuotiin toisilta suunnilta. Metalliesineet ja niiden raaka-aine itsekin oli kauppahyödyke, mutta arvellan myös, että metalliesineitä ja raaka-ainetta käytettiin kuin nykyään käytetään rahaa. Raha oli niin sanottu vaihdon väline, joka on helppo varastoida ja jonka jatkuva suosio takasi, että se voitiin vaihtaa kaikkiin hyödykkeisiin milloin tahansa. Taitavimmat kauppiaat saivat korkean statuksen ja paljon valtaa, mutta he tarvitsivat myös yhteisönsä suojaa muita vastaa. Vaikka erityisen sotilasluokan olemassaolo on toistaiseksi epävarmaa, on kuitenkin löydetty paljon pronssimiekkoja, -tikareita ja -kirveitä. Taisteluissa syntyneitä traumoja esiintyy merkittävän paljon tähän asti tutkituissa pronssikautisissa luissa. Yhteisöjen elitti alkaa erottua selvästi arkeologisessa löytöaineistossa periodista II alkaen. Eliitin vaurastuminen lisääntyi kaiken aikaa, mutta viimeisessä VI periodissa alkoi näkyä pronssikaupan hiljenemisen aiheuttama laskusuunta.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Ikkuna eliitin elämään aukeaa tutkimalla eliitin vainajien hautoja. Euroopasta pohjoiseen levinnyt tapa haudata eliitti laajoihin kumpuhautoihin loi haudatuille jäännöksille hyvät olosuhteet säilyä nykypäiviin asti. Jo hautakummin työläs rakentaminen ja ympäristöön kauaksi näkyvä habitus on viestittänyt vainajan suuruutta ja erityisyyttä muihin nähden. Vainajien asusteita, koruja, työkaluja ja aseita tutkimalla on saatu kuva vauraamman kansanosan puitteista. Hautakummut rakennettiin yleensä maatilan alueelle, mutta joskus ne ovat sijoittuneet teiden varsille linjaan, tai myöhäisellä pronssikaudella joskus erityiselle hauta-alueelle, missä kumpuja on runsaasti. Pohjoisempana hautakummut korvattiin kiviröykkiöillä, jollaisia kutsutaan Suomessa hiidenkuikaiksi. Kiviröykkiöhaudat rakennettiin erityisesti satamien ja merenrantojen partaalle.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Köyhien ja maattomien haudat eivät näy arkeologisessa aineistossa. Niiden haudat, joita yhteisö arvosti korkealle, tulevat näyttävyytensä takia helpommin tutkittavaksi. Vainajien vaatetus, työvälineet, aseet ja korut ovat koristeellisia ja mahtailevia. Tällainen yksilö halusi varmasti tulla huomatuksi ja hänen asemansa yhteisössä tunnustetuksi. Erityisesti eliitti ja heidän perheensä ovat nähnyt asiassa paljon vaivaa. Yhteisöt ovatkin olleet hierarkisia niiden kaikilla tasoilla ja tason sisälläkin he ovat muodostaneet erilaisia luokkia. Luokkia muodostui maatiloilla sen mukaan, omistiko vai eikö omistamut maata. Luokkia muodostui myös maatalouteen kuulumattomissa ammattikunnissa, joita olivat ainakin kauppiaat, sepät ja ehkä sotilaat. Osa viimeksi mainituista saattoivat muodostaa eliitin, mutta heistäkin osa on voinut olla vapaa jatkuvista arjen velvollisuuksista. Naissukupuoli näkyi yhteisön komeissa hautauksissa periodista II alkaen. Yksilöiden vaatetukseen ja muotiin sekä vainajien hautaan mukaan annettuihin esineisiin voi tutustua esimerkiksi Borum Eshøjn, Skrydstrupin tytön ja Egtvedin tytön, sekä Guldhøjn ja Muldbjergin miesten haudoissa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Indo-Eurooppalaisten kielten yleistyminen Euroopassa liittyy niin sanottuun kurgaaniteoriaan, missä indo-eurooppalaisia kieliä puhunut väestö siirty muun muassa Eurooppaan suuren massamuuton seurauksena. He toivat Eurooppaan mukanaan tehokkaita viljelystapoja ja heidän väestönsä asukkaiden lukumääränsä kasvoi suuremmaksi kuin alkuperäisasukkaiden lukumäärä. Erityisesti Keski-Eurooppa indo-eurooppalaistui, mutta Euroopan syrjäseuduille jäi alkupoeräistä ja vanhaa kieltä puhuvia ihmisiä. Niiden kielenvaihto tapahtui paljon myöhemmin. Pohjois-Eurooppa oli suurella todennäköisyydellä tällainen alue, kun nykyiseen Tanskaan ja Etelä-Ruotsiin muutti etelästä viljelijöitä myöhäisellä neoliittisella kivikaudella. Alkuperäiset ja uudet väestöt sekoittuivat toisiinsa, mutta tietoa heidän käyttämästä kielestä ei ole olemassa. Arvellaan kuitenkin, että viljelijöiden kieli otti alueen eteläosissa ylivallan. Siten skandinavisen pronssikulttuurin väestä puhui todennäköisesti indo-eurooppalaista kieltä.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Vaikka kielitieteilijät vasta tarkentavat kielten kehittymisen kytkemistä kalenterivuosiin ja siten argeologiseen kontekstiin, on niiden kehittymisen aikataulusta esitetty erilaisia arvioita. Germaaniseksi kantakieleksi kutsutaan sellaista muinaista kieltä, joista alkoi kehittyä ja eritymällä muodostua se kieliperhe, jota kutsutaan germaanisiksi kieliksi. Sen syntyminen on yleensä ajoitettu noin 1000–500 eaa. ja se tapahtui alueella, jonka arvellaan sijainneen Itämeren etelä- ja länsipuolella. Tänne muuttanut indo-eurooppalaista kieltä puhunut väestö sulautti itseensä alueen erikielistä alkuperäisväestöä, jolloin kieleen siirtyi uusia sanoja ja sen ääntäminen muuttui vaiheittain. Kielen puhujia katsotaan levittäytyneen Itämeren rannoille Puolaan ja Pohjanmeren rannoille Alankomaihin pronssikauden loppuun 500 eaa. mennessä. Kielellä ei ole kirjoitettu mitään, joka olisi säilynyt nykypäiviin asti. Germaanisissa kielissä käytetyt riimukirjaimet tulivat käyttöön vasta noin 400 jaa. Sen sijaan joitakin germaanisia sanoja on lainautunut alueiden naapurikieliin kuten balttilaisiin- ja suomalais-ugrilaisiin kieliin. Germaaniset kielet eriytyivät selvästi toisitaan maantieteellisen levittäytymisen aikana viikinkiaikana 700 jaa. alkaen.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Kulttuuripiirin peruselinkeinot muodostuivat maanviljelyn, kotieläinten kasvatuksen ja kalastuksen ympärille. Kalastus oli perua ikiaikaisesta traditiosta, joka kehittyi heti jääkauden jälkeen. Kalojen lisäksi hyödynnettiin myös raakkuja. Maanviljely ja karjankasvatus opittiin Tanskassa ja Etelä-Ruotsissa myöhäisellä kivikaudella, kun nuorakeraaminen kulttuuri ja kellopikarikulttuuri levittäytyivät peräkkäisinä aaltoina eteläiseen Skandinaviaan ja eräisiin Norjan vuonoihin, missä ilmasto oli viljelylle otollinen. Tärkeimmät viljeykasvit olivat vehnä, hirssi ja ohra. Yleisimmät kotieläimet olivat nauta, lammas ja sika. Vetoeläimiä olivat härkä ja joskus hevonen. Koira oli yleinen apueläin.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Peruselinkeinojen rinnalla kuitenkin kalastettiin ja metsästettiin sekä ravinnon täydennykseksi että turkisten ja nahkojen hankkimiseksi. Suuria saaliseläimiä olivat kauris, peura ja hirvi. Etenkin Ruotsissa ja Norjan rannikolla tämä tapa hyödytti kaupankäyntiä, jonka kautta saatiin hankittua myös pronssia. Kaupankänti mahdollisti käden töiden vaihtoa meren yli tapahtuvassa kaupassa. Sepät valoivat raaka-aineesta ja hajonneista pronssiesineistä työkaluja, aseita ja koruja.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Pronssikauppa käynnistyi Balkanin ja Alppien vuoristojen kupari- ja tinakaivoksissa seppien sekoittamista pronssilaaduista. Pronssi leveisi niistä eri ilmansuuntiin ja Pohjois-Euroopassa pronssia ostettiin runsaasti. Kaukokauppaa Euroopaan päin kävivät erityisesti Skånen, Tanskan ja Pohjois-Saksan alueet. Kaukokauppaa käyneet yhteisöt levittivät pronssia edelleen pohjoisemmaksi, sillä kauppaverkoston välittämien esineiden kautta syntyi Skandinaviaan arkeologien havaitsema pronssiesineiden yhtenäiskulttuurinen alue. Tavaroiden yhtenäisyyden rinnalla tunnetaan myös monia kulttuurillisia ja uskonnollisia yhteispiirteitä, joten myös ehkä ihmiset liikkuivat yhteisöjen välillä yhdessä ideoiden ja tavaroiden kanssa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Kaukokauppaa varten tarvittiin vastikkeita, jotka houkuttelivat pronssinmyyjiä Skandinaviaan. Tärkeimmän vastikkeen arvellaan olleen meripihka, jota myrskyt nostivat merenpohjasta Pohjanmeren rannoille poimittavaksi. Pohjanmeren ja Itämeren meripihkaa on tunnistettu runsain määrin Keski-Euroopasta ja jopa Välimeren maissa asti. Haluttu vastike oli myös pohjoisten alueiden turkikset. Kauppaa saatoivat käydä ne yhteisöt, jotka kontroloivat kaukokauppaa, sekä ne, jotka kuuluivat skandinaviseen kauppaverkostoon. Ørjan Engedal on yrittänyt tarkentaa Skandinavian sisäisiä kauppareittejä vertaamalla eri seudujen löytöesineitä toisiina. Hänen mukaansa Norjan rannikon seudut kävivät kauppaa eri aikoina eri yhteisöjen kanssa. Lounais-Norja kävi useimmiten kauppaa Tanskan alueen kanssa ja Keski-Norja kävi kauppaa Etelä-Ruotsin kanssa. Kauppaa käytiin periodista II alkaen myös kaukaa idästä Venäjän suunnalta tulevien pronssikauppiaiden kanssa. Lounais-Suomen rannikot kuuluivat Mälarinlaakson vaikutuspiiriin ja Suomenlahden eteläpuoli Pohjois-Saksan ja gotlantilaisten vaikutuspiiriin. Myös Itämeren itärannikolle tuli koko ajan Venäjältä pronssia, joka kilpaili skandinavisen pronssin kanssa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Pitkätalo on arkeologiassa laaja käsite ja skandinaviset pitkätalot tehtiin aluksi paljolti keski-eurooppalaisen myöhäisneoliittisen perinteen mukaisesti. Pitkätalot olivat myöhäiskivikaudella Tanskan alueella jopa 40–45 metriä pitkiä. Pitkätaloja oli Ruotsissa ja Tanskassa periodin I aikana kahdenlaisia. Kaksilaivaisen talon katto tuettiin talon keskellä sijaitseviin ja talon pituussuuntaan maahan iskettyjen pylväiden varaan. Keskirivin molemmille puolille jäi talon päästä toiseen päähän avoin tila, joka saatettiin jakaa huoneisiin. Upplannissa ja Itä-Götanmaalla talot olivat tasalattiaisia, mutta etelän Skånessa lattiat olivat osassa osittain maahan kaivettuja. Talojen leveys vaihteli yleensä 4–8 metriä ja pituutta oli noin 9–33 metriä. Talojen keskipituus oli noin 15–20 metriä. Suurin Ruotsissa tutkittu talo oli 10 metriä leveä ja 35 metriä pitkä. Talot rakennettiin itä-länsi-suuntaisiksi ja niiden oviaukot sijaitsivat vastakkain talojen pitkillä sivuilla. Väliseinien jakamien huoneiden lukumääristä ei ole tarkkoja havaintoja, mutta periodin II jälkeen sijaitsivat tulisijat yleensä talon länsipäässä ja jätekuopat talon itäpäässä. Kellarina toimi talon sisällä maakuoppa, joka saattoi olla kaksi metriä leveä ja viisi metriä pitkä sekä yli metrin syvä. Myöhäisellä pronssikaudella rakennettiin pitkätalot Mälarinlaaksossa ja Itä-Götanmaalla yleensä niin, että talon länsipää oli hieman leveämpi ja korkeampi.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Periodista II alkaen rakennettiin pitkätalot kolmilaivaisiksi. Ne yleistyivät aluksi Etelä-Jyllannsissa noin 1500 eaa., missä niiden kehitystä voi arkeogisesti seurata. Keskellä taloa kulki kaksi riviä pylväitä, jotka yhdessä kannattelivat talon kattorakenteita. Tämä ratkaisu, jossa seinien välissä kulkevat kaksi pylväsriviä muodostivat sisälle kolme laivaa, mahdollisti sisätilan jakamisen useimpiin osiin. Varsin suuria pitkätaloja rakennettiin Pohjois-Jyllannissa, jonka rakennustyyli levisi Etelä-Norjaan ja Etelä-Ruotsiin varsin lyhyen ajan sisällä. Talot olivat aluksi samankokoisia kuin periodilla I, mutta talojen tukirakenteet tehtiin ohuemmasta puutavaratsa. Tämän jälkeen talojen koot pienenivät ja noin 1000 eaa. mennessä olivat talot lyhentyneet 20 metristä 15 metriin. Tämä sama trendi jatkui rautakaudelle asti. Periodin II–IV taloissa oli talon asukkailla oma huone ja heidän työtilansa sijaitsi muualla talossa. Pitkätalon viereen rakennettiin usein myös kylmillään olevia varastorakennuksia (). Eläimille varattiin toinen rakennuksenomainen katos, jossa eläimet viettivät yönsä. Sitä, muodostivatko pitkätalot kyliä, on vaikea kysymys. Tietyiltä paikoilta tunnetaan toistakymmentä talonpohjaa, joista osa ovat päällekkäin. Ainakaan kaikki eivät ole olleet samanaikaisia, mutta jotkin niistä ovat voineet ollakin. Tutkijoiden yleinen käsitys on, että Skandinavian pronssikaudella talot sijaitsivat kauemana toisistaan ja kyliä olisi ollut vain vähän.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Skandinaviassa, mutta myös koko maailmassa, on ainakin mesoliittiselta kivikaudelta asti valmistettu tukkipuuta kovertamalla ruuhia. Ruuhen puumateriaali lahoaa sään vaikutuksesta melko nopeasti, mutta sen sijaan vedessä ruuhi voi säilyä tuhansia vuosia mikäli se peittyy kokonaan tai osittain mutaan. Ruuhista on löydetty useita malleja myös Tanskasta ja Ruotsista ja samoilta alueilta on löytynyt myös meloja. Tanskan tunnetuimat mesoliittiset ruuhet löydettiin Tybrind Vigin vedenalaisilta kaivauksilta. Koska ruuhia on käytetty viime aikoihin asti, ei niiden käytön voi katsoa loppuneen pronssikaudellakaan edes väliaikaisesti. Ruuhet soveltuivat hyvin merenrannikoita seuraavien retkien tekemiseen, sillä onhan niitä käytetty siihen tarkoitukseen kivikaudellakin. Ruuhien kantokyvyksi on käyttökokeissa saatu 500–800 kilogrammaa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Vaikka Skandinaviasta ei tunneta vielä yhtään pronssikautista laivaa tai venettä, uskotaan niiden olleen täällä nahkapohjaisia veneitä tai lautaveneitä. Arvio perustuu kahteen arkeologiseen tietoon. Ensimmäinen on laaja kalliopiirroskuvasto, jossa on tyylitellen piirretty pronssikauden alun veneitä. Toinen on pronssikauden jälkeen esiroomalaisella rautakaudella rakennetun Hjortspringin veneen löydös Etelä-Jyllannista. Piirrokset ja vene vastaavat niin hyvin toisiaan, että tutkijat pitävät tätä rautakauden venettä riittävän tarkkana vastineena pronssikauden alun veneille. Hjortspringin venettä meloi 22–24 hengen miehistö. Sen huippunopeus on noin 8 kilometriä tunnissa. Kalliokuvissa voidaan veneiden kokoa ja miehistön lukumääriä helposti liioitella, mutta niiden perusrakenteen piirteet saattavat olla niissä todenperäisiä. Pronssikauden veneet rakennettiin pitkän kölipuun varaan. Kölipuun päät oli taivutettu edestä ja takaa kaareksi ylöspäin. Kumpaakin laitaa tuki vahvat kaaripuut, jotka yhtyivät sekä keulassa että perässä. Piirroksissa näkyvät korkeat ja lähes pystyyn käyristyvät piikit liittyvät rungon vaakajuoksuihin. Laidat tuettiin lattioista tukea ottavilla kaarilla ja veneen laidat vahvistettiin laudoilla. Nahkavenenimitys tulee siitä, että veneen vesitiiveys saatiin päällystämällä vene naudannahalla tai sitten veneen puukehikon peitoksi ommeltiin vesitiivis nahkapinta. Ruotsissa sijaitsevan Brandskogin veneen kalliopiirros on realistisuudessaan hyvä vertailukohta, vaikka piirroksen ikää ei toistaiseksi tiedetä.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Vaikka kaupankäynnissä kuljetusvälineinä olisi voitu käyttää kuljetusvälineinä ruuhia, ovat puulaitaiset veneet olleet ruuhia leveämpiä ja vakaampia ja niiden kantokyky on ollut suurempi. Ne ovat olleet tehokkaan kaupankäynnin edellytys Norjan, Tanskan, Ruotsin, Suomen ja Itämeren itä- ja etelärannoilla. Etenkin Gotlannin merkitys merenkulussa saattaa olla merkittävä. Kaupankäyntiin Keski-Euroopan jokireiteillä ovat sekä ruuhet että veneet olleet mahdollisia kulkuvälineitä.


title: Skandinavian pronssikausi

text:
Skandinavisesta pronssikulttuurista ei tunneta kirjoitettuja lähteitä eikä sen uskonnon jumalista, riiteistä tai uskomuksista ole mitää tarkempaa tietoa. Se kaikki, mitä siitä tiedetään, perustuu etnografian lainalaisuuksien soveltamiseen myöhemmistä rautakauden yhteisöistä tiedettyihin faktoihin, Euroopan pronssikauden yleisistä uskontojen pääpiirteistä ja kaivauksissa havaittuihin ilmiöihin ja niiden tulkintaan. Uskotaan, että skandinavisen pronssikauden mytologialla on ollut vahva vaikutus keskiajan germanisessa mytologiassa ja skandinavisessa mytologiassa. Eräs yleistä hyväksyntää saanut tulkinta liittyy aurinkokulttiin, jossa aurinkoa palvottiin maanviljelysväestön elämän antajana. Toinen palvonnan kohde oli äitijumalatar, joka synnytti kaiken elämän, ja tähän läheisesti liittyvää Hieros gamos -palvontaa lienee myös harjoitettu. Asioiden kulkuun haluttiin vaikuttaa uhraamalla ja siten varmistaa edullinen tilanne ja väestön onni. Ideana oli luopua jumalalle jostakin arvokkaasta ja saada vastineeksi jotakin toivottua ja arvokasta. Uhrina toimivat usein kotieläimet, arvoesineet, aseet tai jopa ihmiset.
Kiviin tai kallioon hakatut kuppimaiset syvennykset eli kupit ovat yleisiä eri puolilla maailmaa. Euroopassa ne liittyvät maanviljelyyn meille tuntemattomalla tavalla ja ne ovat levinneet Skandinaviaan jo myöhäiskivikaudella. Niitä tehtiin lisää pronssikauden ja rautakauden aikana ja ne levisivät skandinavisen pronssikulttuurin reuna-alueiden yli vielä rautakaudella ja myöhemmin keskiajalla. Näitä tehtiin kunkin maatalon läheisyyteen tai peltoalueiden laitaan.


title: Skandinavian pronssikausi

text:
Tanskassa kuppikivien kuppeja hakattiin kaikenlaisiin maakiviin, dolmeneihin, kivilatomuksiin ja siirtolohkareisiin, jotka sijaitsivat maatilojen läheisyydessä tai yhteisön palvontapaikoissa. Niitä tunnettiin vuonna 2009 Tanskan Jyllannin itäpuoliskossa ja pohjois-osissa ja isoilla saarilla 1 225 kohteessa ja Bornholmilla 425 kohteessa (yhteensä noin 1 650). Skandinaviassa on kuppien osuus noin kaksi kolmasosa kaikista kalliopiirroksien kuvioista.
Tanskasta, Ruotsista ja Norjasta on löydetty 22 000 piirroskenttää, jotka sisältävät 200 000 yksittäistä kuviota kivi-, pronssi- ja rautakaudelta. Suurin osa kuvioista kuuluvat pronssi- ja rautakaudelle ja Tanskassa kalliopiirroksia on vähiten ja Ruotsissa ylivoimaisesti eniten. Kun kuppikivien kuppeja alettiin tehdä vasta myöhäiskivikaudella, alkoi laivakuvioiden tekeminen jo mesoliittisella kivikaudella. Pronssikaudella alettiin piirtää kalliopiirroksia noin 1600 eaa., eli periodilla I, ja niiden tekeminen loppui noin 300 eaa. eli esiroomalaisella rautakaudella. Kalliokuvioista vähintään 15 000 esittää laivaa, joka on muutenkin tärkeä motiivi pronssikauden kuvastossa, ja esimerkiksi Tanumin kalliopiirrosalueella niitä on löydetty noin 2000. Tanskassa on tutkittu pronssiesineistä löydettyjä venekuvioita. Noin 420 esineestä on tilastoitu noin 800 venekuviota. Venekuviot kiinnostavat tutkijoita myös siksi, että ne on oletuksen mukaan piirretty aivan vesirajaan. Tuntemalla maankohoamisesta johtuvat rannansiirtymät voidaan venekuviot siten ajoittaa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Tanskan Jyllannissa, Sjællannissa, Fynissä, Bornholmissa ja muilla saarilla, sekä Skånessa, on Ruotsiin verrattuna vähän kalliopiirroksia. Niitä tunnettiin vuonna 2009 noin 280 kuvakenttää, joista Bornholmilla sijaitsi 85. Kuvakentät sijaitsevat Jyllannin itäpuolella ja Tanskan saarilla. Vaikka useimmat kuvakentät oli tehty vesistöjen vesirajaan, on osa niistä piirretty myös sisämaahan peltomaisemien yhteyteen. Tanskassa piirrettiin kalliopiirroksia vain pronssikauden alkupuoliskolla ja siellä traditio päättyi ennen muita skandinavisen pronssikulttuurin alueita. Niitä hakattiin megaliittisiin dolmeneihin, hautakumpujen reunuskiviin tai paasiarkkujen kiviin, siirtolohkareisiin, megaliittien kammioihin ja muihin hautauksiin. Hieno esimerkki tästä on Sagaholmin hautakumpu. Piirrosten aiheina olivat yleensä laivat, mutta yleisiä olivat myös jalankuviot, kämmen- tai kädenkuviot ja pyöräkuviot. Kuvioiden väliin nakutettiin pieniä kuppeja, joita saattoi olla kymmeniä.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Suurin osa Ruotsin piirroskentistä sijaitsevat Etelä-Ruotsissa. Yhtenäisin vyöhyke alkaa Oslonvuonosta ja se seuraa länsirannikkoa etelään Skåneen asti. Meren ja Vänernin välinen alue sekä Vänernin eteläpuoli on piirroksien suhteen tiheää aluetta. Koko Skåne, Öölanti ja Gotlanti muodostavat erilliset piirrosalueet. Uplannissa Mälarinlaaksossa ja sen eteläpuolella Södermanlandissa on suuri piirroskeskittymä. Tihein kuvakenttäalue sijaitsee Vätternin ja Norrköpingin itä-länsi-suuntaisella kaistaleella. Merkittävä osa ruotsalaistenkin kalliopiirroksista on piirretty pronssikauden merenrannikolle. Norjan merenrannikolla ja sen vuonoissa sijaitsee pronssikauden asutuskeskittymiä, joissa esiintyy kalliopiirroksia. Niiden kuvallinen traditio on samantapainen kuin ruotsalaisilla asuinpaikoilla.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Yleisimpiä ruotsalaisia ja norjalaisia aiheita ovat viljelystä, kalastuksesta ja taistelusta kertovat piirroskuviot. Myös mytologiset aiheet ovat suosittuja. Huomiota herättävät laivat, vaunut ja rattaat, mutta myös aseet, työvälineet, aatrat ja soittimet ovat olleet aiheina. Ihmiset voidaan tunnistaa sotilaiksi, akrobaateiksi, adoranteiksi, lur-soittimen soittajiksi tai antropomorfisiksi olioiksi. Eläimistä on aiheina ainakin härkä, nauta, hevonen, vesilintu, kauris tai peura, koira ja susi, vuohi ja lammas. Abstraktimmat aiheet esittävät esimerkiksi aurinkopyörää, ristiä ja samankeskeisiä ympyröitä. Joskus kuvista voi tunnistaa tapahtumia tai tilanteita. Sellaisia voivat olla hevonen tai härkä kytkettynä aatraan, ympyrään tai veneeseen, muu viljelyyn liittyvä toiminta, rattaiden vetäminen, veneily, kakastaminen, metsästys, paimentaminen, taistelu tai yhdyntä antropomorfisen olion ja eläimen kesken tai olioiden kesken.


title: Skandinavian pronssikausi

text: On jo kauan arveltu, että kalliokuvien luona olisi toimitettu yhteisöllisiä riittejä. Kuppikivillä sen sijaan olisi käyty yksinään tai talon perheen kesken. Kaivaukset kalliokuvien luona ovat joissakin paikoissa paljastaneet talon perustuksia tai poltettuna haljenneiden kivien keskittymiä. Kuvien edestä on löytynyt myös keramiikan sirpaleita ja palautta savea. Kun kuppikivet ovat siis sijainneet asutuksen keskellä, ei aivan kalliokuvien vieressä ole ollut asutusta. Asutus on sijainnut yleensä 400–800 metrin etäisyydellä kuvakentästä.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Myös Skandinavisen pronssikauteen kuuluvat erottamattomasti hautakummut ja hautaröykkiöt. Ne otettiin Pohjois-Euroopassa käyttöön tumuluskulttuurin mallin mukaan alkaen ensin Pohjois-Saksassa, Tanskassa ja Etelä-Ruotsissa, mutta tapa levisi kulttuurin sisällä kaikkialle sen eri puolille. Siellä, missä hautaukset voitiin peittää ja korostaa maa-aineella, kasattiin kumpuun multaa, hiekkaa ja turvetta. Tämän tavan levinneisyysalue muodostuu Pohjois-Saksasta, Jyllannista, Tanskan saarista ja Skånen länsiosasta sekä Lounas-Norjan osasta. Siellä, missä multaa ja turvetta oli käytettävissä vähemmän, rakennettiin kummut maan ja kivien sekoitteesta. Pohjoisessa, missä hautakummut koottiin kivistä ja sorasta, puhutaan mieluummin hautaröykkiöistä. Tämä alue muodostuu Etelä-Ruotsin alueesta ja Norjan rannikoista. Näiden välillä on tuskin mitään ideologista eroa, vaan se on seuraus ympäristön erilaisesta maaperästä tai yhteisten tapojen levinnäisyydestä. Hautakumujen ja kiviröykkiöiden väliin jää päällekkäinen alue, missä kumpikin traditio on voimissaan. Päällekkäisyydet sijaitsevat Skånen eteläosassa, Bornholmin saarella ja Norjan lounaispäässä, missä tanskalaisten vaikutus on ilmeisesti ollut suurinta. Hautaröykkiöitä rakennettiin myös siellä, minne skandinaavit perustivat siirtokuntia. Näitä alueita olivat Suomen Itämeren rannikkoseudut ja Viron Suomenlahden rannikko ja Viron suurien saarien alueet.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Yksistään Tanskasta on luetteloitu 85 000 hautakumpua, jotka on rakennettu enimmäkseen periodien I–III aikana (1600–1100 eaa.). Näistä vain 18 000 on säilynyt nykypäiviin asti ja lukumäärä pienenee koko ajan. Näistä muutama sata on tutkittu arkeologisesti, mutta hautauksen sisältö on kompostoitunut vuosisatojen aikana, joten kovinkaan paljon tietoa niistä ei ole saatu. Arvokkaita tutkimuskohteita ovat olleet ne parikymmentä tammiarkkuun tehtyä hautausta, sillä ne ovat säilyttäneet vainajasta ja heidän vaatetuksestaan tutkijoille paljon tutkittavaa. Arkkuhautaukset ajoittuvat lyhyelle ajanjaksolle periodin II aikana.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Hautakumpuihin ja -röykkiöihin haudattiin vain yhteisön eliittiä. Hautaan pääsivät maatilojen omistajasuku, seudun merkkihenkilöt tai ansioituneet sotilaat ja yhteisöjen päälliköt. Hauta-antimet myötäilivät uskonnollista kontekstiä, mutta ne sisälsivät yleensä myös vauraiden yhteisöjen lahjoja. Henkilön vaatetus ja henkilökohtainen varustus tukee tätä olettamusta ainakin periodien I–III ruumishaudoista, joiden sisältöä on pystytty tutkimaan. Erityisesti periodin I–II tammiarkkuhautaukset, jotka ovat säilyneet hyvin, vahvistavat näitä olettamuksia. Tällaiset ovat esimerkiksi Skrydstrupin hautaus ja Borum Eshøjn hautaukset. Kun Euroopasta levisi Pohjois-Euroopasta tapa polttaa vainaja ja kerätä polttohautauksen jäänteet uurnaan, sulkeutuu tämä arkeologinen ikkuna. Uurnat haudattiin samoihin hautakumpuihin kuin minne esivanhemmatkin oli haudattu. Uurnia käytettiin periodien III, IV ja V aikana ja tämä tapa levisi hiljalleen etelästä pohjoiseen.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Laivalatomus on hautausrakennelma, jollaisten tekemisen traditio aloitettiin pronssikaudella. Tanskassa ja Skånessa muutamat latomukset peitettiin lopuksi hautakummun sisään ja muualla joskus hautaröykkiöön, mutta yleensä ne jätettiin avoimen taivaan alle. Niitä on rakennettu tiheimmin Tukholman pääkaupunkiseudulla ja Gotlannissa, missä niiden yhteismäärä on yli tuhat. Tapa on kuitenkin levinnyt koko skandinavisen pronssikauden asutusalueelle, vaikka niitä on Norjan rannikolla vähemmän kuin muualla. Tapa alkoi pronssikaudella ja päättyi esiroomalaisen rautakauden lopussa, mutta se yleistyi sitten uudelleen viikinkiajalla. Tämän vuoksi on hyvä ensin varmistaa laivalatomuksen ikä.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Joakim Wehlin on tutkinut laivalatomuksia ja hänen tilastojensa mukaan pronssiaikaan liittyviä laivalatomuksia on (suluissa pronssi- ja rautakausi yhteensä) Mälarinlaaksossa hyvin paljon, Södermanlandissa 66 (yli 200), Kalmarin läänissä alle 80 (80), Öölannissa yli 20 (lähes 40), Gotlannissa on yli 400, Bornholmissa yli 19 (30), Saarenmaalla ja Kuurinmaalla on yhteensä 13 ja Ahvenanmaalla yli 14 (37).


title: Skandinavian pronssikausi

text: Wehlin teetätti tutkimuksissaan 19 aikaisemman ajoituksen lisäksi vielä 25 uutta radiohiiliajoitusta. Näiden kaikkien ajoitusten mukaan laivalatomuksia tehtiin pronssikaudella 1100–800 eaa. eli periodeilla IV–V. Kun otetaan tarkasteluun Ahvenanmaalla, Virossa ja Latviassa olevat laivalatomuksien ajoitukset, huomataan näiden olevan samanaikaisia kulttuurin keskusalueilla olevien laivalatomuksien kanssa. Muut hautaukset, jolla viittattiin veneeseen, olivat veneen muotoisia paasiarkkuhautoja. Näitä rakennettiin 500–200 eaa. eli esiroomalaisella rautakaudella eivätkä ne siten kuulu enää pronssikauden rakenteiden tarkasteluun.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Skandinavisen pronssikulttuurin hautaustavat vaihtelevat osin ajallisesti ja osin maantieteellisesti. Voidaan ajatella, että skandinaavit olivat hautaustraditioissaan vaikutteille alttiita. Kun pronssikausi alkoi, jatkuivat myöhäisen neoliittisen kivikauden hautaustavat aluksi ruumishautoina. Ensimmäiset haudat ovat arkeologeille olleet varsin huomaamattomia, mutta kun pronssikauden yhteisöihin syntyi eliitti, alkoivat hautaukset saada näyttäviä muotoja. Merkittävä henkilö haudattiin aluksi ruumishautaan, mutta se voitiin merkitä haudan päälle kasatulla suurella hautakummulla. Tapa oli opittu Keski-Eurooppaan levinneestä Tumuluskulttuurista, jonka yhteisöt toimittivat skandinaaveille pronssimetallia ja -esineitä. Vainaja voitiin sijoittaa hautakumpuun tammitukin puolikkaisiin korverretussa tammiarkussa tai paasikivien avulla rakennetussa paasiarkussa. Kun skandinaaveilla yleistyi rakentaa laivalatomuksia, sijoitettiin vainaja latomuksen keskelle ruumiskuoppaan tai paasiarkkuhautaan. Myös hautaröykkiöiden tapauksessa toimittiin samalla tavalla. Niissä tiedetään olevan paasiarkkuja, mutta niissä on saatettu käyttää myös puuarkkuja tai puukammioita. Suomalaisissa hiidenkiukaissa on joskus sen keskellä painauma, joka on voinut syntyä puukammion romahdettua. On toisaalta huomioitava sekin mahdollisuus, että painauma on syntynyt haudan ryöstelyn seurauksena, kun sitä on kaivettu auki.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Kun Tumuluskulttuurin tilalle levisi Keski-Euroopassa Uurnakenttäkulttuuri, myös Skandinaviaan levisi uusi tapa polttaa vainaja. Ruumisrovion jätteet saattoivat sisältää tuhkaa, hiiltä, vainajan luita ja hauta-antimia, vaikka hauta-antimia ei aina poltettu vainajan mukana. Ruumisrovion jäänteet otettiin talteen ja niille suoritettiin lopullinen hautaus, jonka yhteyteen saatettiin laittaa mukaan myös vainajalta polton ajaksi talteen otetut korut ja muut pronssiesineet. Tradition alkuaikoina poltetun vainajan jäännökset laitettiin vanhaan ruumihautaukseen tarkoitettuun tammiarkkuun. Arkku muuttui myöhemmin pienemmäksi arkuksi, puulaatikoksi tai puunkuorilaatikoksi (tuohi?). Mikään ei myöskään sulje pois vaihtoehtoa, että kuoppaan heitettiin tuhkat sellaisenaan tai vaikkapa kangasnyytiin laitettuina. Nämä haudattiin pieneen kuoppaan hautakumpujen sivuille, paasiarkkuihin, laivalatomuksiin tai tasaiseen maahan. Orgaaniset arkut tai laatikot lahosivat maassa jäljettömiin, mutta laatikkoihin kasattujen rovion jäänteet tulevat arkeologisessa kaivauksessa näkyviin. Jäänteet voivat olla luukerros, jos talteen otettiin poltetut puhdistetut luut, tuhkakerros, jos talteen saatiin paljon tuhkaa mutta vain vähän luusirpaleita ja hiiltä, palokerros, jos jäänteet sisälsivät paljon nokea, hiilikerros, jos tuhkaa ja luita oli hiileen nähden vähemmistönä. Myöhemmin Skandinaviaan levisi Keski-Euroopsasta tapa kerätä poltetun vainajan tuhkat ja luuiden jäänteet saviuurnaan, joka sitten haudattiin sekundäärisesti samalla tavalla kuin orgaaninen astia. Uurnan muotoilussa noudatettiin keski-eurooppalaisia perinteitä, mutta esikuvien mukaisesti saatettiin käyttää myös pronssiastioita. Keski-Euroopassa oli tapana kaivaa uurna tasaiselle maalle tehtyyn kuoppaan, joten sellaisen huomaaminen ja löytäminen on ilman maamerkkejä hankala. Onneksi myös Skandinaviassa yleistyi tapa kerätä uurnat hautausmaalle, mistä juontaa nimitys uurnakenttähautaus.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Siirtyminen ruumishautauksesta polttohautaukseen tapahtui vaivihkaa ja pitkän ajan kuluessa. Polttohautauksen voidaan katsoa alkaneen periodin II alussa, yleistyen periodin III aikana, ollen yleisimmillään periodien IV ja V aikana ja loppuneen vasta esiroomalaisella rautakaudella. Polttohautausta suosittiin uudestaan roomalaiselta rautakaudelta viikinkiaikaan asti.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Jos arkeologien tulkinta yksinäisinä löytyneille hienoille ja käyttämättömille kivityökaluille on oikea, niin silloin ihmiset ovat jo kivikaudella uhranneet kallisarvoisia esineitä jumalille tai luonnon haltioille. Niitä on löydetty järvistä, lammista, soista, joista tai koskista, tai maahan kaivettuina rituaaleille varatuilta paikoilta. Esimerkiksi Gallemosen uhraus tehtiinkin neoliittisella kivikaudella 2000 eaa., oli uhrina pronssi- ja kupariesineitä. Sama vallitseva tapa jatkui myös skandinavisella pronssikaudella ja vuosisatoja tämänkin kauden jälkeen. Esineiden uhraaminen näyttää pronssikaudella kiihtyneen ja saaneen suuret mittasuhteet ainakin Tanskan alueella. Tiedetään monia löytöjä, jossa yksittäisten esineiden sijasta on uhrattu suuri määrä pronssi- ja muita metalliesineitä yhdellä kertaa. Tällaisesta on esimerkkinä Borgbjergin aarre 1000–800 eaa., mutta Tanskasta tunnetaan pronssikaudelta yli tuhat uhrikätköä.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Kaikki aarrekätköt eivät ole olleet uhrauksia, koska ne on voinut piiloittaa henkilö, joka aikoi noutaa sen myöhemmin. Ero kätkön ja uhrauksen välillä ei ole itsestään selvä ja aarteen löytäjälle ei ehkä milloinkaan selviä, kummasta on ollut kyse. Jos aarre löytyy vesistöstä tai suosta, missä on aikoinaan sijainnut suonsilmä, voidaan kallistua uhrauksen puolelle. Kukaan ei ehkä hakisi suonsilmästä esineitä, vaikka niitä sieltä tarvitsisikin. Maahan kaivetusta kätköstä käy esimerkkinä Pilen kätkö Malmöön eteläpuolelta. Se on ajoitettu noin 1700 eaa.


title: Skandinavian pronssikausi

text: Tollundin mies on kuuluisa esimerkki toisenlaisesta uhrauksesta, jossa ihminen tapetaan ja työnnetään suolampeen tai suonsilmään. Tollundin mies on toki rautakaudelta, mutta vastaavia uhreja on annettu myös pronssikaudella. Esimerkiksi osa Tanskan Borremosenin suoruumiista on pronsikaudelta. Tanskasta, Norjasta ja Ruotsista tunnetaan suoruumiita sekä kivikaudelta että rautakaudelta. Egtvedin tytön haudassa oli mukana astia palaneita lasten luita. Tätä hauta-antia on epäilty lapsiuhriksi, sillä lapsi on ollut tytön lapseksi liian vanha.


title: IEEE Electromagnetic Compatibility Society

text: IEEE EMCS (Electromagnetic Compatibility Society) on sähkömagneettisien häiriöiden tutkimusjärjestö. Järjestön tavoitteena on kehittää ja jakaa tietoa, työkaluja ja tekniikoita sähkömagneettisten häiriöiden vähentämiseksi. Järjestö koostuu professoreista ja insinööreistä ja sillä on paikallisosastoja monissa maissa ympäri maailmaa.


text: Tämä järjestö sisältää yhteensä 14 toimikuntaa, joiden tavoitteena on antaa apua ja ohjeistusta järjestön jäsenille sähkömagneettisen yhteensopivuuden kanssa. Järjestö määrittää myös standardeja, mittausmenetelmiä jne. Järjestö järjestää myös koulutusta ja tapahtumia . EMCS järjestää useita konferensseja ja keskustelutilaisuuksia ympäri maailmaa.


text: Järjestössä on yli 4000 aktiivista jäsentä 60 jaoksessa ympäri maailman . Järjestön jäsenistä suurin osa on Yhdysvalloissa (60%) ja loput (40%) jakautuneet ympäri maailmaa. Suomen IEEE osastossa ei ole EMCS jaostoa. .


text: 1950-luvulla pieni ryhmä radiotaajuushäiriöihin (RFI) erikoistunutta sähköinsinööriä aloittivat neuvottelut uuden organisaation perustamisesta. Neuvottelut pidettiin Radio Interference Reduction (RIR.) konferenssin yhteydessä. Ensimmäinen kokous pidettiin joulukuussa 1954. 1956-luvun alussa Los Angelesissa joukko RFI insinöörejä perusti epävirallisen organisaation, joka koostui sähkömagneettisen häiriöiden asiantuntijoista. Organisaatio oli toiminnassa lähes kaksi vuotta, kunnes organisaatio liittyi Institute of Radio Engineers (IRE) järjestöön.


text: Samaan aikaan New Yorkissa erillinen joukko RFI insinöörejä perustivat Yhdysvaltojen itärannikolle oman järjestön. Maaliskuussa 1957 järjestön kokouksessa anoa IRE:ltä uuden järjestön perustamista IRE:n alaisuuteen. Anomuksen allekirjoitti 326 henkilöä ja anomus esitetiin IRE:lle 3. heinäkuuta 1957. 10. Lokakuuta 1957 IRE hyväksyi hakemuksen ja Professional Group on Radio Frequency Interference (PGRFI) aloitti toiminnan. Ensimmäinen kokous pidettiin 20. marraskuuta 1957, jossa nimitettiin toimihenkilöt uudelle järjestölle. Ensimmäisessä kokouksessa puheenjohtajaksi valittiin Harold R. Schwenk, varapuheenjohtajaksi Leonard Milton ja sihteereiksi valittiin Albert R. Kall ja James P. McNaul .


text: 1963 IRE ja American Institute of Electrical Engineers (AIEE) yhdistyivät ja uuden järjestön nimeksi tuli Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE). Yhdistymisen myötä PGRFI nimi vaihdettiin IEEE Professional Group on RFI:ksi. 1978 järjestön nimi vaihdettiin nykyiseen nimeen .


text:
EMCS tavoite on kehittää ja jakaa sähkömagneettisia häiriöitä vähentäviä tietoja, työkaluja ja tekniikoita.
Yhdistyksen kiinnostuksen kohteisiin kuuluvat standardit, mittaustekniikat, testausmenetelmät, instrumentointi, laitteiden ja järjestelmien ominaisuudet, häiriönhallintatekniikat ja komponentit, koulutus, laskennallinen analyysi ja taajuuksien hallinta sekä tieteelliset, tekniset, teolliset, ammatilliset tai muut toiminnot, jotka edistävät alaa.
EMCS koostuu erilaisista valiokunnista: 11 teknistä valiokuntaa ja 3 erikoisvaliokuntaa ja jokainen tekninen valiokunta hallitsee tietyn alan toisin sanottuna erikoistunut tietylle alalle. Valiokunnat antavat teknistä opastusta yleisjäsenilleen ja järjestön hallitukselle.


text: EMCS teknilliset valiokunnat ovat:


text:
EMCS erikoisvaliokunnat ovat:
Järjestö julkaisee omaa lehteä ”IEEE Electromagnetic Compatibility Magazine”. Lehti julkaistaan neljä kertaan vuodessa. Lehdessä kerrotaan järjestössä tapahtuneista tapahtumista ja tulevista tapahtumista.


text: EMCS:n puheenjohtajat järjestön perustamisesta nykypäivään .


title: Aleksandra Pahmutova

text: Aleksandra Nikolajevna Pahmutova (; s. 9. marraskuuta 1929 Stalingrad, Neuvostoliitto) on venäläinen säveltäjä, joka on säveltänyt pitkän uransa aikana noin 400 kappaletta.


title: Aleksandra Pahmutova

text: Pahmutova opiskeli 1950-luvulla Moskovan konservatoriossa Vissarion Šebalinin alaisuudessa. Pahmutova sai nopeasti mainetta, sillä hänen sävellyksensä kohosivat suosituiksi. Hänen kappaleensa liittyivät 1960-luvulla Komsomol-liikkeeseen, mutta hänen huippukautensa osui Leonid Brežnevin hallintokauden ”pysähtyneisyyden aikaan”.


title: Aleksandra Pahmutova

text: Pahmutova on säveltänyt noin 400 kappaletta, joista moniin Nikolai Dobronravov on tehnyt sanat. Hänen kappaleensa heijastavat neuvostoliittolaisten kokemuksia 1960- ja 1970-luvuilta Juri Gagarinin avaruuslennosta isänmaalliseen maaseuturakkauteen.


title: María de las Mercedes de Orleans

text: María de las Mercedes de Orleans (24. kesäkuuta 1860 – 26. kesäkuuta 1878) oli Alfonso XII:n ensimmäinen puoliso ja Espanjan kuningatar. Hän oli Antoine d’Orléansin tytär.


title: María de las Mercedes de Orleans

text: Alfonso rakastui 17-vuotiaaseen Maríaan, ja tammikuussa 1878 heidät vihittiin. Kesäkuussa hän menetti odottamansa esikoispojan, sairastui lavantautiin ja menehtyi.


title: Harsulemmikki

text: Harsulemmikki ("Myosotis sparsiflora") on lemmikkien ("Myosotis") sukuun kuuluva kasvilaji. Se ei muistuta kovin läheisesti muita lemmikkilajeja, joista harsulemmikin voi erottaa muun muassa kukinnon tukilehtien sekä ulkonevien verhiönliuskojen perusteella.


title: Harsulemmikki

text: Harsulemmikki on yksivuotinen, ruohovartinen kasvilaji, joka voi kasvaa lähes 40 cm korkeaksi. Sen varsi on runsaasti haarova ja kauttaaltaan alaspäin suuntautuneiden karvojen peitossa. Lehdet ovat soikeita sekä hyvin kehittyneitä ylös kukintoon asti. Kukat ovat pieniä, noin 2 mm leveitä ja vaaleansinisiä. Kukat sijaitsevat harvassa, 1–2 cm pitkien varsien päissä tukilehtien lehtihangoissa. Kukkien verhiöissä on melko pitkät, kapeat ja karvaiset verhiönliuskat. Harsulemmikki kukkii kesä–heinäkuussa.


title: Harsulemmikki

text: Harsulemmikki on levinnyt pohjoiseen Etelä-Euroopasta. Suomessa harsulemmikkiä on tavattu sieltä täältä eri puolilta maata.


title: Jouppi

text: Jouppi voi viitata seuraaviin:


title: Jon Lindström

text: Jon Bos-Son Lindström (s. 29. syyskuuta 1948 Hanko) on suomenruotsalainen Ruotsissa asuva elokuva- ja tv-ohjaaja sekä käsikirjoittaja. Hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa oli Jörn Donnerin tuottama "Yön sylissä" (Hemåt i natten, 1977), ja muita ohjauksia ovat "Viimeinen kesä" (Sista leken, 1984), "Syvän joen salaisuus" (Järngänget, 2000), "Lastenystävä" (Barnavännen, 2003) ja "Pieniä ihmeitä" (Små mirakel och stora, 2006). Hän on ohjannut myös ruotsalaisia tv-sarjoja.


title: Jon Lindström

text: Lindström varttui Hangossa ja muutti 19-vuotiaana Ruotsiin vuonna 1967. Hän opiskeli Christer Strömholmin valokuvaus- ja dokumenttielokuvakoulussa.


title: Jon Lindström

text: Jon Lindström on naimisissa kirjailija Rita Holstin kanssa. He työstävät usein yhdessä Lindströmin ohjausten käsikirjoituksia. Heidän tyttärensä on näyttelijä, tuottaja ja ohjaaja Yaba Holst.


title: Sofja Tolstaja

text: Sofja Andrejevna Tolstaja, o.s. Behrs (s. 22. elokuuta 1844 – 4. marraskuuta 1919) oli venäläinen kirjailija, joka kirjoitti pienoisromaaneja ja päiväkirjaa, jotka on julkaistu vasta 1900-luvun lopulla. Hän oli kirjailija Leo Tolstoin vaimo ja kopioi käsin miehensä käsikirjoitukset.


title: Sofja Tolstaja

text: Sofja Behrs oli yksi aristokraattisen perheen kolmesta lapsesta. Vuonna 1844 syntynyt Sofja meni 18-vuotiaana naimisiin kirjailija Leo Tolstoin kanssa. Avioliitto teki Sofjasta kreivittären. Sofja ja Leo Tolstoi saivat 13 lasta.


title: Sofja Tolstaja

text: Tolstaja toimi miehensä apuna, ja hän kopioi käsin kaikki käsikirjoitukset. Tolstajan omat pienoisromaanit julkaistiin vasta yli sata vuotta niiden kirjoittamisen jälkeen. Hänen päiväkirjansa puolestaan käännettiin englanniksi 1980-luvun puolivälisä. Päiväkirjassa on merkintöjä yli 50 vuoden ajalta.


title: Sofja Tolstaja

text: Tolstaja esitettiin pitkään elämäkerroissa ja kirjallisuudessa mustasukkaisena ja ahneena naisena, joka esti hänen miehensä kohtalon askeettina ja profeettana. Elämäkerturi Alexandra Popoffin mukaan Tolstajan maineeseen oli syypäänä Tolstoin opetuslapsi ja läheinen ystävä Vladimir Tšertkov, joka esitti Sofjasta virheellistä tietoa ja liioitteli omaa asemaansa Tolstoin elämässä.


title: Laurence Jones

text: Laurence Jones (s. 13. helmikuuta 1992 Liverpool, Iso-Britannia) on brittiläinen blueskitaristi ja laulaja-lauluntekijä.


title: Laurence Jones

text: Jones on valittu vuosina 2014–2016 vuoden nuoreksi bluesartistiksi (British Blues Awards) Isossa-Britanniassa. Hänet valittiin vuoden 2016 kitaristiksi (British Blues Awards) Isossa-Britanniassa ja vuoden 2015 eurooppalaiseksi kitaristiksi (European Blues Awards).


title: Laurence Jones

text: Hän on soittanut muun muassa Laurence Jones Bandissa yhdessä rumpali Miri Miettisen ja basisti Roger Innissin kanssa. Laurence Jones, Christina Skjølberg, Albert Castiglia


title: Tummatähkämunkki

text: Tummatähkämunkki ("Phyteuma nigrum") on kellokasvien (Campanulaceae) heimoon, tähkämunkkien ("Phyteuma") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka on kotoisin Keski-Euroopasta.


title: Tummatähkämunkki

text: Tummatähkämunkki on kasvutavaltaan pysty ja sen varsi on haaraton. Alimmat lehdet ovat ruodillisia ja muodoltaan herttamaisia, kun taas ylemmät lehdet ovat ruodittomia ja pitkänsuikeita. Kukat sijaitsevat yhtenä tähkänä varren päässä ja ne ovat väriltään tummansinivioletteja. Kukintotähkä muotoutuu kukinnan edetessä lieriömäiseksi. Kukkien teriöt ovat viisiliuskaisia.


title: Tummatähkämunkki

text: Tummatähkämunkkia käytetään koristekasvina ja sitä voi toisinaan tavata myös villiytyneenä luonnosta. Suomessa tummatähkämunkista on tehty luonnosta muutamia havaintoja viimeisten noin sadan vuoden aikana.


title: Suomen Kansa Ensin

text: Suomen Kansa Ensin (lyhenne SKE) on suomalainen kansallismielinen puolue. Puolue on tunnettu katutoiminnastaan sekä aktiivisesta viestimisestä sosiaalisessa mediassa. Puolue osallistuu vuoden 2019 eduskuntavaaleihin.


title: Suomen Kansa Ensin

text: SKE:n aatteellisen perustan muodostaa kansallisen itsemääräämisoikeuden palauttaminen. Puolue tavoittelee Suomen eroa Euroopan unionista ja eurosta. Lisäksi se vastustaa Suomen liittymistä Natoon tai mihinkään muuhunkaan sotilaalliseen liittoutumaan. SKE painottaa omien vahvojen puolustusvoimien tärkeyttä. SKE:n tavoitteena on myös suoran demokratian eli sitovien kansanäänestysten saaminen kansalliseen päätöksentekoon. Puolue ei ota juuri kantaa oikeisto–vasemmisto-jakoon.


title: Suomen Kansa Ensin

text: Yksityiskohtaisemmiksi tavoitteikseen puolue on listannut muun muassa maanviljelijöiden verovapauden, kahden ruotsinkielisen itsehallinnollisen maakunnan perustamisen etelärannikolle ja Pohjanmaan rannikolle, Suomen kultavarantojen kotiuttamisen ulkomailta ja jakamisen kansalle kultakolikoina, Yleisradion pilkkomisen ja hajauttamisen, lastensuojeluviranomaisten toiminnan lakkauttamisen nykymuodossaan, vähintään 2–3 lapsen perhekoon tukemisen kulttuurillisesti ja taloudellisesti, suojeluskuntien muodostamisen tukemisen, sekä kansallisen totuuskomission perustamisen tutkimaan viranomaisrikollisuutta.


title: Suomen Kansa Ensin

text: Puolueen aktiivit ovat toimineet Rajat kiinni! -kansanliikkeessä, josta he jakaantuivat ensin Suomi Ensin -ryhmään tavoittelemaan muitakin asioita kuin rajakontrollia, ja josta he myöhemmin irtaantuivat Suomen Kansa Ensin -yhdistykseksi.


title: Suomen Kansa Ensin

text: 2. marraskuuta 2017 yhdistys rekisteröitiin yhdistysrekisteriin.


title: Suomen Kansa Ensin

text: 30. lokakuuta 2018 yhdistys ilmoitti keränneensä puolueeksi rekisteröitymiseen tarvittavat 5 000 kannattajakorttia ja kertoi aikovansa osallistua seuraaviin eduskuntavaaleihin.


title: Suomen Kansa Ensin

text: 31. lokakuuta 2018 yhdistys jätti hakemuksen Suomen Kansa Ensin ry:n merkitsemiseksi puoluerekisteriin.


title: Suomen Kansa Ensin

text: 11. joulukuuta 2018 oikeusministeriö ilmoitti merkinneensä Suomen Kansa Ensin rp:n puoluerekisteriin.


title: Paul White

text: Paul Hamilton Hume White (26. helmikuuta 1910 Bowral, Uusi Etelä-Wales, Australia – 21. joulukuuta 1992 Bowral, Uusi Etelä-Wales, Australia) oli australialainen kirjailija.


title: Paul White

text: White työskenteli lähetysjärjestö Church Missionary Societyn sairaalassa Tanganjikassa 1938–1942 ja kotimaan toiminassa 1943–1944. Hän kirjoitti järjestön työstä Tanganjikasta kirjan "Doctor of Tanganyika" (1942), ja vuosina 1945–1973 hän toimi reumatologina.


title: Paul White

text: White kirjoitti vuonna 1960 ilmestyneen kuvateoksen "Jungle Doctor Panorama" tekstit. Kuvat ovat Ossie Emery ja Edwin Udey. Hän kirjoitti lapsille tietokirjoja eri aiheista, muun muassa "Janet at School" (1978), joka kertoo tytöstä, jolla on spina bifida. Hän kirjoitti tietokirjoja myös aikuisille. Hän käänsi Raamatun kertomuksia Australian alkuperäisasukkaille ja kreoleille.


title: Plaza Mayor (Salamanca)

text: Plaza Mayor () on plaza eli aukio Salamancassa, Kastilia ja Leónissa, Espanjassa. 1700-luvulla rakennetun barokkityylisen aukion lähistöllä sijaitsevat 1200-luvulla perustettu Salamancan yliopisto sekä vanha ja uusi katedraali.


title: Plaza Mayor

text: Plaza Mayor voi tarkoittaa:


title: Yvonne Minton

text: Yvonne Minton CBE (s. 4. joulukuuta 1938 Sydney, Australia) on australialainen oopperalaulaja, jonka roolit ovat äänialoiltaan vaihdelleet kontra-altosta sopraanoon. Hän aloitti opintonsa Sydneyssä, jatkoi niitä Lontoossa ja voitti muun muassa Kathleen Ferrier -palkinnon parhaana kontra-alttona. Hänen ensimmäinen merkittävä roolinsa Englannissa oli Maggie Dempsterin osuus Nicholas Mawin oopperassa "One Man Show".


title: Yvonne Minton

text: Minton pääsi esiintymään muun muassa Covent Gardeniin ja debytoi vuonna 1972 Metropolitan-oopperassa Octavianin roolissa Richard Straussin oopperassa "Ruusuritari". Tämä oli hänen ainoa roolinsa Metropolitan-oopperassa. Minton teki myös yhteistyötä muun muassa Englannin kamariorkesterin ja Lontoon filharmonikkojen kanssa. R. Straussin tuotannon ohella Mintonin ohjelmistoon on kuulunut muun muassa Richard Wagnerin, Alban Bergin ja Pierre Boulez'n teoksia. Minton on ollut säännöllinen konserttiesiintyjä, jonka kanssa ovat esiintyneet sellaiset kapellimestarit kuin Georg Solti, Pierre Boulez, Daniel Barenboim, Leonard Bernstein, Claudio Abbado ja Colin Davis.


title: Yvonne Minton

text: Mintonista tehtiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan komentaja 31. joulukuuta 1979.


title: Eileen Law

text: Eileen Law (16. lokakuuta 1900 Belfast – 30. marraskuuta 1978 Toronto) oli kanadalainen taidemusiikin laulaja, äänialaltaan kontra-altto. Hän opiskeli Kanadan musiikkiakatemiassa vuosina 1922–26 laulamista Jenny Taggartin ja pianonsoittoa Ernest MacMillanin johdolla. Lisäksi hän sai opetusta Hope Morganilta, Emmy Heimiltä, Pauline Donaldalta ja Louis Bachnerilta.


title: Eileen Law

text: Law esiintyi muun muassa Toronton sinfoniaorkesterin, yhdysvaltalaisten sinfoniaorkestereiden ja Toronton Mendelssohn-kuoron kanssa. Hän tuli tunnetuksi ensisijaisesti oratorioiden osuuksien tulkitsijana. Torontossa hän osallistui Matteus-passion esityksiin 25 vuoden ajan. Hän esiintyi myös oopperoissa, kuten "Lohengrinissa". Law kuului The Royal Conservatory of Musicin henkilökuntaan Torontossa vuosina 1938–77 ja työskenteli myös Toronton yliopistossa 1952–61. Hän piti näiden toimiensa ohella kesäkursseja useissa eri keskuksissa.


title: Emmy Heim

text: Emilie "Emmy" Heim (10. syyskuuta 1885 Wien – 13. lokakuuta 1954 Toronto) oli itävaltalaissyntyinen, vuonna 1951 Kanadan kansalaisuuden saanut taidemusiikin laulaja, äänialaltaan sopraano.


title: Emmy Heim

text: Heim sai varhaisimman musiikinopetuksensa äidiltään; jo seitsemän vuoden iässä hän lauloi Franz Schubertin yksinlauluja. Hän opiskeli Wienissä kolmentoista vuoden ajan Frances Mütterin johdolla ja teki debyyttinsä yksinlaulujen esittäjänä Wienissä vuonna 1911. Ensimmäisen maailmansodan aikana Heim kiersi Saksassa, Itävalta-Unkarissa sekä Puolassa ja lauloi sotilaille. Ensimmäisen avioliittonsa Heim solmi vuonna 1915 kirjailija Emil Alphons Rheinhardtin kanssa. Miehensä kautta hän pääsi tutustumaan Rainer Maria Rilkeen ja Hugo von Hofmannsthaliin. Ensimmäisen avioliiton päätyttyä Heim meni uusiin naimisiin arkkitehti Franz Singerin kanssa.


title: Emmy Heim

text: Heim tulkitsi Schubertin, Robert Schumannin ja Hugo Wolfin yksinlaulujen ohella myös modernimpaa ohjelmistoa. Hänen tuttaviensa joukossa olivat Alban Berg, Arnold Schönberg ja Igor Stravinski. Vuonna 1930 Heimin asuinpaikkana oli Englanti, jossa hän oli debytoinut vuonna 1929. Ennen Itävallan joutumista natsimiehityksen alaiseksi Heim piti kesäisin studiota Salzburgissa. Vuodesta 1934 lähtien hän vietti vähintään kolmasosan vuodesta Kanadassa. Hän tapasi Montrealissa Ernest MacMillanin. Kanadan-ensiesiintymisensä hän teki Toronton Hart House Theatressa 16. lokakuuta 1934. Hän opetti The Royal Conservatory of Musicissa, Torontossa ja piti resitaaleja Montrealissa sekä Massachusettsin Cambridgessa.


title: Emmy Heim

text: Toisen maailmansodan ajan Heim vietti Englannissa ja muun muassa lauloi Punaisen Ristin sairaaloissa. Hän oli vierailevana luennoitsijana Oxfordin ja Cambridgen yliopistoissa. Vuonna 1946 Heim muutti vakituisesti asumaan Kanadaan, jossa hän toimi opetustehtävissä The Royal Conservatory of Musicissa kuolemaansa saakka. Hänen oppilaidensa joukossa olivat Joan Hall, Frances James, Eileen Law, Margo MacKinnon, Lois Marshall, Joan Maxwell, James Milligan, Mary Morrison, Jan Simons ja Joyce Sullivan.


title: Lois Marshall

text: Lois Catherine Marshall (29. tammikuuta 1924 Toronto – 19. helmikuuta 1997 Toronto) oli kanadalainen taidemusiikin laulaja, äänialaltaan sopraano.


title: Lois Marshall

text: Marshall sairastui kaksivuotiaana polioon ja kävi seuranneen vuosikymmenen aikana läpi useita jalkaleikkauksia lastensairaalassa, jossa innostui laulamisesta. Lapsena Marshallia vietiin Toronton sinfoniaorkesterin konsertteihin sekä Jascha Heifetzin ja Vladimir Horowitzin esiintymisiin. 12-vuotiaana Marshall aloitti muodolliset opintonsa pianisti, urkuri, laulunopettaja Weldon Kilburnin johdolla. Opetus- ja säestyssuhde laajeni henkilökohtaisemmaksi ja johti vuonna 1968 solmittuun avioliittoon. Lisäksi Marshall sai yksinlaulun opetusta wieniläissyntyiseltä sopraano Emmy Heimilta.


title: Lois Marshall

text: Ernest MacMillan havaitsi Marshallin lahjakkuuden ja kiinnitti hänet esiintymään Toronton sinfoniaorkesterin sekä Mendelssohn-kuoron kanssa Matteus-passion esityksiin vuonna 1947. Laulaja valmistui huippuarvosanoin The Royal Conservatory of Musicista ja sai Eaton-stipendin vuonna 1950. Samana vuonna hän voitti CBC:n "Singing Stars of Tomorrow" -kilpailun. Vuonna 1952 Marshall saavutti Naumburg-palkinnon, jonka turvin hän pääsi tekemään New Yorkin -ensiesiintymisensä kaupungintalolla. Tästä hyvästä laulaja sai tunnustusta Arturo Toscaninilta, joka kutsui tämän laulamaan ja levyttämään Ludwig van Beethovenin Missa Solemniksen.


title: Lois Marshall

text: Myöhemmin Marshall esiintyi sooloresitaaleissa ja orkesterien kanssa pitkin Pohjois-Amerikkaa, Eurooppaa, Australiaa ja Venäjää. Oopperauraa rajoitti huomattavasti laulajan jalkojen huonokuntoisuus. Eräs Marshallin huomattava levytys kuitenkin on Wolfgang Amadeus Mozartin "Ryöstö Seraljista" -oopperan levytys, jossa kapellimestarina toimi Thomas Beecham. Sarah Caldwellin johdolla Bostonin oopperassa järjestettiin Giacomo Puccinin oopperoiden "La bohème" ja "Tosca" tulkinnat, jotka olivat erityisesti Marshallia varten suunniteltuja.


title: Lois Marshall

text: 1970-luvun puolestavälistä alkaen Marshall syventyi mezzosopraanoille kirjoitettuun ohjelmistoon. Hän tulkitsi muun muassa Franz Schubertin ja Robert Schumannin tuotantoa mezzosopraanon ominaisuudessa. Vuonna 1986 hän liittyi henkilökunnan jäsenenä Toronton yliopistoon, jossa hän opetti, kunnes kuoli leikkauskomplikaatioihin 73 vuoden iässä.


title: Mary Morrison

text: Mary Louise Morrison (s. 9. marraskuuta 1926 Winnipeg) on kanadalainen taidemusiikin laulaja, äänialaltaan sopraano. Hän opiskeli Winnipegissä, Vancouverissa ja Toronton The Royal Conservatory of Musicissa. Hän on luonut kansainvälisen uran etenkin nykytaidemusiikin tulkitsijana. Usein hän on esiintynyt yhdessä Lyric Arts Trion kanssa; kokoonpanon muut jäsenet ovat Robert Aitken ja Marion Ross.


title: Mary Morrison

text: Morrison debytoi esiintymällä Toronton sinfoniaorkesterin kanssa vuonna 1947. Radio-oopperassa hän teki ensiesiintymisensä 1948 oopperassa "Orfeo" ja liveoopperassa 1949 oopperassa "La bohème". Morrison meni naimisiin säveltäjä Harry Freedmanin kanssa vuonna 1951. Myös hänen siskonsa Kathleen Morrison Brown on sopraano.


title: Mary Morrison

text: Morrisonista tehtiin Kanadan ritarikunnan upseeri vuonna 1983, ja hän sai palvelumitalin Toronton kaupungilta 1985.


title: Tihun

text: Tihun on kylä Sogbinin päällikkökunnassa Bonthen piirikunnassa Sierra Leonen Eteläisessä maakunnassa.


title: Tihun

text: Tihun on Sierra Leonen presidentin Julius Maada Bion synnyinpaikka.


title: Jan Erik Vold

text: Jan Erik Vold (s. 18. lokakuuta 1939 Oslo, Norja) on norjalainen kirjailija.


title: Jan Erik Vold

text: Voldin isä oli toimittaja Ragnar Vold, ja hänen sisarensa on kirjailija Karin Beate Vold.


title: Jan Erik Vold

text: Toimittajaperheessä kasvanut Vold suoritti examen artium -tutkinnon 1958. Hän oli töissä laivoilla kesällä 1956 ja syksyllä 1958 ja pääsi tuolloin käymään Chicagossa ja New Yorkissa. Hän kiinnostui jazzista ja runoudesta ja kirjoitti 1950-luvun lopulla niistä aiheista artikkeleita. Opiskellessaan Oslon yliopistossa hän oli 1962–1963 stipendiaattina Kalifornian yliopistossa Santa Barbarassa ja tutustui William Carlos Williamsin ja Samuel Beckettin runouteen. Uppsalan yliopistossa hän opiskeli tammi–elokuussa 1965.


title: Jan Erik Vold

text: Vold on keskeinen Profil-ryhmän runoilija ja sukupolvensa vaikutusvaltaisimpia lyyrikoita. Hän on saanut valtion stipendin 1991. Konkreettisella, todellisuutta lähenevällä runoudellaan hän otti jo heti 1965 etäisyyttä 1950-luvun lyyriseen symbolismiin. Hänen suosituimpia kokoelmiaan ovat "Mor Godhjertas glade versjon. Ja" (1968) ja "Kykelipi" (1969). Lisäksi hän on kirjoittanut kirjallisuutta käsitteleviä esseitä ja esittelyjä ulkomaisista runoilijoita ja toimittanut runoantologioita.Teoksessa "Mukkula 2003: Lahden kansainvälinen kirjailijakokous" on seuraavat Voldin runot


title: Jan Erik Vold

text: Teoksessa "80–90: pohjoismainen antologia" on seuraava Voldin runo


title: Maria Karoliina

text: Maria Karolina Luise Josepha Johanna Antonia (13. elokuuta 1752 – 8. syyskuuta 1814) oli keisari Frans I:n ja Itävallan kuningattaren Maria Teresian tytär ja keisari Joosef II:n ja Ranskan kuningattaren Marie Antoinetten sisar. Vuonna 1768 hän avioitui Napolin ja Sisilian kuninkaan Ferdinand I:n kanssa. Hän käytti valtaa miehensä puolesta, ja ohjasi valtiota kohti brittejä suosivaa, Ranskaa vastustavaa suuntaa. Sir John Acton oli hänen suosikkinsa ja mahdollisesti rakastajansa.


title: Maria Karoliina

text: Maria Karoliina synnytti kaikkiaan 18 lasta. Hänellä oli myös paljon sisaruksia, sillä hänen äitinsä synnytti 16 lasta, joista 10 selvisi aikuisikään asti.


title: NGC 5195

text: NGC 5195 on kääpiögalaksi joka on vaikutuksessa Pyörregalaksin (M51) kanssa. Molemmat galaksit sijaitsevat Ajokoirissa 25 miljoonan valovuoden päässä. Yhdessä, molemmat galaksit ovat tunnetuimat galaksiparit. Sen löysi Pierre Méchain vuonna 1781.


title: Oravanhäntänata

text: Oravanhäntänata ("Vulpia bromoides") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, häntänatojen ("Vulpia") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on yksivuotinen ja matalakasvuinen heinälaji, joka muistuttaa jonkin verran hiirenhäntänataa ("Vulpia myuros").


title: Oravanhäntänata

text: Oravanhäntänata voi kasvaa 30 cm korkeaksi asti, mutta jää usein matalammaksi. Oravanhäntänata on kasvutavaltaan löyhästi mätästävä. Lehdet ovat lyhyitä, lehtitupet kaljuja sekä sileitä, ja kieleke on lyhyt. Oravanhäntänadan kukinto on yksipuoleinen röyhy, jonka tähkylät ovat käyriä ja perällisiä. Tähkylöiden perät ovat lyhyitä ja pystyjä. Tähkylät ovat vaaleanvihreitä, joskus violettivivahteisia, ja niissä on neljästä seitsemään kukkaa. Tähkylöiden kaleet ovat kaljuja ja ulkokale yltää yli sisäkaleen puolenvälin. Sisäkaleessa on ulkoneva ota. Ulkohelpeet ovat lähes kaljuja ja niissä on senttimetrinpituinen vihne. Oravanhäntänata kukkii kesä–heinäkuussa.


title: Oravanhäntänata

text: Oravanhäntänata kasvaa kuivilla ja hiekkaisilla kasvupaikoilla, kuten auringonpaisteisilla kallioilla ja muilla vastaavanlaisilla paikoilla. Pohjoisella pallonpuoliskolla oravanhäntänataa tavataan laajalti lähes koko Euroopassa pohjoisimpia ja itäisimpiä osia lukuun ottamatta sekä tulokaslajina Pohjois-Amerikassa. Pohjoismaissa oravanhäntänataa tavataan lähinnä vain Tanskassa ja Ruotsin eteläisimmissä osissa, Skånessa ja Blekingessä. Suomessa sitä on tavattu muutaman kerran viimeisten noin sadan vuoden aikana.


title: Oravanhäntänata

text: Oravanhäntänadan tieteellisen nimen lajinimi ("bromoides") viittaa kattaroihin ("Bromus") ja tarkoittaa kattaroita muistuttavaa.


title: Almendares (1895)

text: Almendares oli Espanjan laivaston vuonna 1895 valmistunut puurunkoinen Activo-luokan tykkivene.


title: Almendares (1895)

text: Alus tilattiin Brooklynistä New Yorkista, missä köli laskettiin 20. heinäkuuta 1895. Alus laskettiin vesille 11. syyskuuta ja se valmistui vielä samana lokakuussa. Aluksen valmistuskustannukset olivat 242 500 pesetaa ($48 500)


title: Almendares (1895)

text: Kuuban kapinan alkaessa alus operoi Kuuban rannikolla. Alus poistettiin laivaston alusluettelosta vuonna 1891. Espanjan-Yhdysvaltain sodan alkaessa alus oli huonossa kunnossa ja se romutettiin 1898.


title: Turn Up the Sun

text: Turn Up the Sun on brittiläisen rockyhtye Oasiksen kappale, joka on ensimmäinen raita yhtyeen kuudennella studioalbumilla "Don’t Believe the Truth" (2005). ”Turn Up the Sun” on Oasiksen toinen kappale, jonka kirjoitti yhtyeen basisti Andy Bell.


title: Turn Up the Sun

text: Kappale julkaistiin promosinglenä kesällä 2005. Kappaletta ei kuitenkaan julkaistu virallisesti singlenä, eikä se saanut listasijoituksia.


title: Turn Up the Sun

text: ”Turn Up the Sun” esitettiin livenä ensimmäisen kerran toukokuussa 2005. Kappaletta soitettiin ainoastaan "Don’t Believe the Truth Tour" -kiertueen aikana, eikä sillä ollut tilaa Oasiksen myöhemmillä soittolistoilla.


title: Alvarado (1895)

text: Alvarado oli Espanjan laivaston vuonna 1895 vesillelaskettu teräsrunkoinen Alvarado-luokan tykkivene, joka oli suunniteltu palvelemaan Kuubassa.


title: Alvarado (1895)

text: Alus tilattiin Clydebankiltä Skotlannista. Alus laskettiin vesille syyskuussa 1895.


title: Alvarado (1895)

text: Palvelukseenoton jälkeen alus siirrettiin Santiago de Cubaan. Espanjan-Yhdysvaltain sodan alkaessa alus osallistui Santiagon sataman miinoittamiseen. Alus esti 16.-17. toukokuuta 1898 useaan kertaan Yhdysvaltain laivaston hinaajaa "USS Wompatuckia" katkaisemasta Santiagon ja Cienfuegon välistä sähkötyslinjaa, mutta lopulta yhdysvaltalaisalus sai tehtävänsä suoritettua.


title: Alvarado (1895)

text: Amiraali Cerveran laivueen saavuttua alus osallistui Santiagon sataman suun valvontaan. Santiagon joutuessa 17. heinäkuuta Yhdysvaltain hallintaan alus vallattiin.


title: Alvarado (1895)

text: Alus liitettiin Yhdysvaltain laivastoon 4. elokuuta päällikkönään luutnantti Victor Blue. Alus osallistui 12. elokuuta Mansanillon taisteluun. Alus poistettiin laivastoluettelosta kesäkuussa 1912.


title: Arayat (1888)

text: Arayat oli Espanjan laivaston vuonna 1888 valmistettu teräsrunkoinen Samar-luokan tykkivene, joka oli suunniteltu palvelemaan Filippiineillä.


title: Arayat (1888)

text: Alus tilattiin Cavitesta Filippiineiltä. Alus valmistui vuonna 1888.


title: Arayat (1888)

text: Espanjan-Yhdysvaltain sodan alkaessa alus oli Manilanlahdessa, missä käydyn taistelun jälkeen alus vetäytyi matalaan jokeen. Alus upposi Pasing-jokeen ennen 13. elokuuta alkanutta Yhdysvaltain hyökkäystä Manilaan.


title: Arayat (1888)

text: Alus nostettiin lokakuussa 1899 ja kunnostettiin Caviten laivastontelakalla. Yhdysvaltain laivasto otti aluksen palvelukseen 10. elokuuta 1900. Alus poistettiin palveluksesta 11. huhtikuuta 1910 ja myytiin 15. joulukuuta 1910.


title: Calamianes (1886)

text: Calamianes oli Espanjan laivaston vuonna 1886 valmistettu Albay-luokan tykkivene, joka oli suunniteltu palvelemaan Filippiineillä.


title: Calamianes (1886)

text: Yhdysvaltain maavoimat valtasi aluksen todennäköisesti Luzonilla, jolloin sen kunto oli todennäköisesti huono.


title: Calamianes (1886)

text: Maavoimat luovutti 1899 aluksen laivastolle ja se liitettiin 25. kesäkuuta 1899 Yhdysvaltain laivastoon nimellä "USS Calamianes" päällikkönään aliluutnantti R. C. Bulmer. Alus partioi 1899-1902 Panayn, Luzonin, Negrosin ja Mindanaon vesillä estäen aseiden ja varusteuden salakuljetusta filippiiniläisille sisseille. Alus osallistui 26. helmikuuta 1901 Agusanjoella Mindanaolla kahteen kahakkaan, mistä se sai kunniamaininnan. Alus poistettiin palveluksesta 7. elokuuta 1902 Cavitessa ja myytiin 1907.


title: Callao (1888)

text: Callao oli Espanjan laivaston vuonna 1888 valmistettu teräsrunkoinen Samar-luokan tykkivene, joka oli suunniteltu palvelemaan Filippiineillä.


title: Callao (1888)


title: Callao (1888)

text: Espanjan-Yhdysvaltain sodan alkaessa alus oli Luzonilla. Alus saapui 12. toukokuuta Manilanlahteen, jolloin Yhdysvaltain laivaston "USS Raleigh" valtasi aluksen. Aluksen miehistöksi siirrettiin Deweyn laivueen henkilöstöä ja sen päälliköksi nimettiin luutnantti B. Tappan.


title: Callao (1888)

text: Alus otettiin palvelukseen 2. heinäkuuta 1898 ja se osallistui 13. elokuuta hyökkäykseen Manilaan, missä se kuului vasempaan sivustaan. Maavoimat kiitteli aluksen tehokasta tykistötukea. Sotatoimien päätyttyä alus jatkoi palvelustaan Yhdysvaltain Filiippiinien sodassa. Alus myytiin romutettavaksi Manilassa 13. syyskuuta 1923.


title: Your Tongue’s Got the Cat

text: Your Tongue’s Got the Cat on Lordin ensimmäinen single yhtyeen yhdeksänneltä studioalbumilta "Sexorcism". Kappaleesta julkaistiin singlen julkaisupäivänä YouTubessa lyriikkavideo.


title: Your Tongue’s Got the Cat

text: Mr. Lordi kommentoi uutta albumia seuraavasti:


title: Alexandra Luke

text: Alexandra Luke (14. toukokuuta 1901 Montreal, Quebec – 1. kesäkuuta 1967 Oshawa, Ontario) oli kanadalainen taidemaalari. Hän maalasi aluksi maisemia Group of Sevenin tyyliin, mutta löysi 1930-luvun alkupuolella abstraktin taiteen ja kuului Ontariossa toimineeseen Painters Eleven -ryhmään yhtenä sen kahdesta naispuolisesta perustajajäsenestä.


title: Alexandra Luke

text: Luke sai sairaanhoitajan koulutuksen Yhdysvalloissa, mutta ei harjoittanut saamaansa ammattia. Pian palattuaan kotimaahansa hän meni naimisiin Marcus Everett Smithin kanssa; Smith kuitenkin kuoli yllättäen neljä kuukautta häiden jälkeen vuonna 1925. Parille syntyi poika vuonna 1926. Vuonna 1929 Luke solmi uuden avioliiton Clarence Ewart McLaughlinin kanssa. Pari sai tyttären vuonna 1930.


title: Alexandra Luke

text: Maalaamisen Luke aloitti vasta vuonna 1928, ja 1940-luvulle saakka hän oli täysin itseoppinut. Luken opettajiin lukeutui sittemmin Jock Macdonald, jonka kanssa Lukelle kehittyi vahva suhde. Vuonna 1947 Luke pääsi Hans Hofmann School of Artiin (Massachusetts), jossa hän opiskeli vuoteen 1952 saakka lukuun ottamatta vuotta 1950. Vuosien 1952–66 välisenä aikana Luken töitä nähtiin 80:ssä näyttelyssä, joissa hän oli edustettuna sekä ryhmän jäsenenä että toisen taidemaalarin kanssa ja yksinkin. Ennen kuolemaansa Luke ehti lahjoittaa 81 maalauksen "Alexandra Luke -kokoelman" McLaughlin-gallerialle. Kokoelmaan kuuluu Luken omien teosten lisäksi muiden Painters Elevenin jäsenten ja myös Group of Seven -vaikuttajien maalauksia.


title: Sulkavuoren keskuspuhdistamo

text: Sulkavuoren keskuspuhdistamo on Tampereen Sulkavuoreen rakennettava jätevedenpuhdistamo. Puhdistamohankkeen takana on Tampereen Seudun Keskuspuhdustamo Oy, jonka omistavat Tampereen kaupunki (71,2 %), Ylöjärven Vesi Oy (8,5 %), Kangasalan kaupunki (7,6 %), Lempäälän kunta (7,1 %), Pirkkalan kunta (5,1 %) ja Vesilahden kunta (0,5 %). Puhdistamo tulee käsittelemään jätevettä näiden kuntien alueelta keskimäärin 100 000 m vuorokaudessa.


title: Sulkavuoren keskuspuhdistamo

text:
Puhdistamon rakentaminen käynnistyy huhtikuussa 2018, ja arvioitu valmistumisaika on 2023-2024. Hankkeen kustannusarvio on noin 300 miljoonaa euroa. Puhdistamo rakennetaan pääasiassa maan alle. Vastaavanlaisia kalliopuhdistamoja on käytössä esimerkiksi Turussa ja Tukholmassa. Rakennustyössä syntyy kivilouhetta suunnilleen 128 000 kuorma-autollista. Se ajetaan Hiedanrantaan, jossa louhe aiotaan hyödyntää raitiotien ja asuinalueen rakentamiseen. Louhittavan luolaston tilavuus vastaa 16 Kalevan kirkkoa.
Puhdistamon mitoitus on tehty ottaen huomioon väkiluvun kasvu toiminta-alueella. Vuonna 2014 alueella asui 330 151 ihmistä, ja vuonna 2040 väkiluvun arvioidaan olevan jo 429 000.


title: Sulkavuoren keskuspuhdistamo

text: Puhdistusprosessin mekaaninen osa on nelilinjainen. Prosessin alussa on levynauhavälppäys, jossa poistetaan jätevedestä karkeaa ainesta. Välppien jälkeen on ilmastettu hiekanerotus ja esiselkeytys.


title: Sulkavuoren keskuspuhdistamo

text:
Myös biologinen osa on nelilinjainen. Ilmastusaltaita on neljä, ja niissä on kuusi osaa. Näistä ensimmäiset ovat anoksisia, ja niissä poistuu typpeä. Viimeiset lohkot ovat ilmastettuja, ja niissä hapetetaan jäteveden ammoniumtyppi nitraattitypeksi. Jälkiselkeytysaltaita on kaksi linjaa kohden, eli yhteensä kahdeksan. Jälkiselkeytyksen tehtävänä on laskeuttaa ilmastuksessa muodostunutta mikrobeja sisältävää lietettä. Osa lietteestä palautetaan ilmastusaltaiden ensimmäiseen lohkoon, osa poistetaan ylijäämälietteenä.
Jälkikäsittelyprosessina toimii hiekkasuodatus. Suodatus toteutetaan kaksilinjaisina, ja suodattimia on yhdeksän linjaa kohden. Suodattimet ovat kaksikerrossuodattimia, ja niiden päällimmäinen kerros on antrasiittia ja alimmainen hiekkaa. Ennen suodatusta veteen lisätään polyalumiinikloridia, joka toimii saostuskemikaalina. Hiekkasuodatuksen tehtävänä on poistaa hieno kiintoaines, kuidut ja muut jälkiselkeytyksessä huonosti laskeutuvat ainekset sekä tehostaa liukoisen fosforin poistoa.


title: Sulkavuoren keskuspuhdistamo

text: Lietettä syntyy noin 1350 m vuorokaudessa. Suuren vesipitoisuuden takia vettä vähennetään tiivistämällä lietettä. Kuivauksen jälkeen liete käsitellään kolmessa bioreaktorissa, jossa muodostuu biokaasua. Biokaasu käytetään kaasumoottoreissa, joista saadaan vajaa 60 % puhdistamon tarvitsemasta vuotuisesta sähköenergiasta ja 90 % lämpöenergiasta. Jäljelle jäävä mädäte kuivataan ja toimitetaan jatkokäsiteltäväksi.


title: Sulkavuoren keskuspuhdistamo

text: Puhdistettu jätevesi johdetaan kalliotunnelissa Sulkavuoresta Vihilahdessa olevaan purkuputkeen, jota pitkin se siirtyy edelleen Pyhäjärveen. Puhdistettu jätevesi jaetaan 11 metrin syvyydessä sijaitsevasta putkesta laajemmalle alueelle diffuusoreilla.


title: Landmark 81

text: The Landmark 81 on pilvenpiirtäjä Hồ Chí Minhin kaupungissa Vietnamissa. Rakentaminen alkoi vuonna 2014 ja päättyi vuonna 2018. Rakennus on yksi kaupungin korkeimmista, 461,5 metriä. Sen kokonaispinta-ala on 141 000 neliömetriä ja siinä on 88 kerrosta, joista kolme maan alla.


title: Cocodrilo (1875)

text: Cocodrilo oli Espanjan laivaston vuonna 1875 valmistettu puurunkoinen Pelicano-luokan tykkivene.


title: Cocodrilo (1875)

text: Alus muutettiin 1890-luvulla vedentutkimusalukseksi. Espanjan-Yhdysvaltain sodassa alus oli Cartagenassa. Sodan jälkeen alus oli tukitehtävissä, kunnes se todettiin korjauskelvottomaksi 1930-luvulla.


title: Contramaestre (1869)

text: Contramaestre oli Espanjan laivaston vuonna 1869 valmistunut puurunkoinen Activo-luokan tykkivene.


title: Contramaestre (1869)

text: Alus tilattiin Brooklynistä New Yorkista, missä köli laskettiin 18. toukokuuta 1869. Alus laskettiin vesille 31. heinäkuuta. Aluksen valmistuskustannukset olivat 242 500 pesetaa ($48 500)


title: Contramaestre (1869)

text: Kuuban kapinan alkaessa alus operoi Kuuban rannikolla, jossa se osallistui huhtikuussa 1870 maihinnousuun lähellä Punta Tarquinoa. Alus poistettiin laivaston alusluettelosta vuonna 1897. Espanjan-Yhdysvaltain sodan alkaessa alus oli Cienguegosissa päällikkönään luutnantti Lahera. Alus oli huonossa kunnossa ja se romutettiin 1898.


title: Christer Strömholm

text: Christer Strömholm (22. heinäkuuta 1918 Tukholma – 11. tammikuuta 2002 Tukholma) oli ruotsalainen valokuvaaja, joka tuli tunnetuksi erityisesti mustavalkoisista, usein surrealistisista muotokuvistaan. Hänen kuuluisin kuvasarjansa on 1950-luvun lopun Pariisin transsukupuolisista kertova "Vännerna från Place Blanche", joka julkaistiin kuvateoksena 1983. Merkittäviä ovat myös Strömholmin lapsikuvat hänen matkoiltaan eri puolilta maailmaa. Strömholm tunnettiin myös valokuvausalan kouluttajana ja perustamansa Fotoskolanin rehtorina 1962–1974. Strömholm sai elämäntyöstään Hasselblad-palkinnon vuonna 1997. Suomen valokuvataiteen museon näyttelytekstissä vuodelta 2004 Strömholmia pidetään Ruotsin kiistatta merkittävimpänä valokuvaajana.