title: Rusien–Bysantin sota (941–944)

text: Bysanttilaiset lähteet (Amartolin kronikka ja Vasili Uuden Elämä-kronikka) kertovat vuoden 941 sotaretkestä Vähään Aasiaan, jonne jäljelle jääneet rusien sotajoukot pakenivat Hieronissa kärsityn raskaan tappion jälkeen. Feofanin Seuraajan mukaan sotatoimet Mustanmeren etelärannalla tapahtuivat seuraavasti:


title: Rusien–Bysantin sota (941–944)

text: ”Sotajoukot saapuivat itärannikolle Sgoriin. Ja sitten lähetettiin heidän kimppuunsa sotapäällikkö ja aristokraatti Bardas Fokas vanhempi ratsuväen ja eliittijoukkojen kanssa. Rusit lähettivät Bityniaan hyvän sotajoukon, jotta saisivat ruokatarvikkeita ja muuta tarpeellista itselleen, mutta Bardas Fokasin joukot ottivat heidät kiinni ja tappoivat koko sotajoukon. Itäisen armeijan johdossa sinne saapui etevä kenraali Johannes Kourkouas, joka saavuttuaan surmasi paljon pakoon pyrkineitä vihollisia. Rusit pakenivat kauhuissaan laivoihinsa eivätkä uskaltaneet enää jatkaa ryöstöretkiään.


title: Rusien–Bysantin sota (941–944)

text: 15. syyskuuta 941 bysanttilaiset tuhosivat lopullisesti rusien laivaston Traakian rannikolla rusien yrittäessä pakoa kotimaahansa.


title: Rusien–Bysantin sota (941–944)

text:
Rusit syyllistyivät moniin julmuuksiin sotaretkellään. He polttivat monia kyliä ja kaupunkeja Kultaisen Sarven ympäristössä ja Mustanmeren rannikolla. Vangiksi ottamansa kreikkalaiset rusit ristiinnaulitsivat tai ampuivat heidät tai iskivät päähän rautanauloja. He polttivat paljon kirkkoja ja luostareita.
Näin ollen koko kesän vuonna 941 rusien sotajoukot ryöstelivät Mustanmeren rantoja, kunnes Bysantin armeijan pääjoukko saapui paikalle. Nestorin kronikan mukaan Itäisen armeijan 40.000 soturia kenraali Johannes Kourkouasin komennossa saapui paikalle yhdessä makedonialaisen Bardas Fokasin ja Frakin sotapäällikkö Feodorin kanssa. Rusit suorittivat sotatoimiaan laivoista rannikolle, joihin Bysantin laivaston raskaat sotalaivat eivät päässeet niin mataliin vesiin. Rusit yrittivät paeta takaisin kotiinsa 15.9.941, mutta Bysantin laivasto löysi heidät Kilin kaupungin (Κοιλία) lähellä Bosforinsalmessa. Tämän taistelun jälkeen vain pieni määrä laivoja pääsi pakenemaan, koska muinaisvenäläisistä teksteistä löytyy hyvin vähän mainintoja taistelun jälkeisistä tapahtumista. Mainitaan ainoastaan, että ruhtinas Igorin onnistui paeta takaisin kotimaahansa


title: Rusien–Bysantin sota (941–944)

text: Muinaisvenäläiset lähteet kertovat, että kaikki sotatoimet olisivat loppuneet yhteen meritaisteluun. Tämän asian historioitsija Polovoi selittää sillä, että Hieronin taistelun jälkeen rusien sotajoukot jakaantuivat. Osa sotajoukosta palasi ruhtinas Igorin johdolla takaisin rusien maalle. Muinaisvenäläisissä teksteissä kerrotaan vain heidän kohtalonsa, kun taas osa laivastosta pakeni Vähä-Aasian mataliin rannikkovesiin, jonne Bysantin laivaston raskaat laivat eivät päässeet korkean syväyksen vuoksi sinne. Vähä-Aasiaan jääneiden rusien sotapäälliköksi Polovoi mainitsee nimenomaan Cambridgen asiakirjan Halgan, joka taisteli Bysantin kanssa 4 kuukautta. Sama 4 kk kesäkuusta syyskuuhun 941 mainitaan myös Amartolin mukaan sotatoimien kestoksi. Historioitsija Litavrin olettaa, että rusit pääsivät matalissa vesissä Bosporinsalmen läpi Marmaranmerelle, jossa he täydellisesti hallitsivat meren rantoja ja Euroopan että Aasian rannikon yhteydet katkesivat.


title: Rusien–Bysantin sota (941–944)

text:
Kaikki maininnat Igorin toisesta sotaretkestä sekä sen jälkeen tehdystä rauhansopimuksesta on mainittu vain muinaisvenäläisissä kronikoissa.
Vuonna 943 Igor kokosi uuden mahtavan sotajoukon, jossa oli varjageja, ruseja, krivitšejä, Ilmajärven sloveeneja, tivertsejä, poljaaneja ja petsenegejä. He kulkivat ratsain kohti Konstantinopolia ja iso osa meni laivoilla merta pitkin. Bysantin keisari Romanos I kuuli tästä ja lähetti lähettiläänsä jo Tonavalle tapaamaan Igorin sotajoukkoja. Heille annettiin suuret lahjat, jotta he jättäisivät Bysantin rauhaan. Samaan aikaan toiset lähettiläät menivät petsenegien luo viemään lahjoja ja sopimaan rauhasta myös heidän kanssaan eikä sotaa käyty.


title: Rusien–Bysantin sota (941–944)

text: Historioitsija mainitsevat sotaretken vuonna 943. Novgorodin ensimmäisen kronikan nuorempi kopio sisältää otteista 1000-luvulta ja mainitsee virheellisesti Igorin sotaretken tapahtuneen vuonna 920 sekä toisen vuoden kuluttua edellisestä. Tämä hiukan vastaa bysanttien annaaleja, joissa mainitaan sotaretken tapahtuneen vuonna 943. Feofanin Seuraaja mainitsee ”turkkilaisten” suuren sotaretken, jonka jälkeen he tekivät rauhansopimuksen Bysantin kanssa. Yleensä kreikkalaiset ovat virheellisesti maininneet unkarilaiset turkkilaisiksi vaikka ilmeisesti ne olivat petsenegejä. Joka tapauksessa Feofanin Seuraaja kertoi, että sopimuksen jälkeen rauha ”turkkilaisten” kanssa vuonna 943 kesti seuraavat 5 vuotta.


title: Rusien–Bysantin sota (941–944)

text: Vuonna 944 ruhtinas Igor teki sotilas-ja kauppasopimuksen Bysantin keisarin Romanos I:n kanssa. Nestorin kronikka mainitsee rauhansopimuksen vuodelle 945, mutta Romanos I annaaleissa se olisi tehty vuonna 944. Joulukuussa 944 Romanosin syrjäyttivät hänen kaksi poikaansa Stefan ja Konstantinos sekä pakottivat isänsä menemään luostariin. Pojat julistivat tämän jälkeen Konstantinos VII:n ainoaksi keisariksi.


title: Rusien–Bysantin sota (941–944)

text: Rusien-Bysantin sopimus oli sotilaallis-kaupallinen sopimus, josta kerrotaan tarkasti Nestorin kronikassa. Siinä määritellään rusien kauppiaiden saapuminen ja kaupankäynti Bysantissa. Siinä mainittiin tarkasti eri sakot rikoksista sekä vankien ja orjien ostamisesta maksettavat summat. Sopimuksessa määriteltiin myös Kiovan Venäjän suuriruhtinaan ja Bysantin keisarin sotilaallisen yhteistyön periaatteet.


title: Rusien–Bysantin sota (941–944)

text: Vuosi sopimuksen sopimisen jälkeen vuonna 945 suuriruhtinas Igor sai surmansa veronkeruumatkalla drevljaanien pariin Iskorosteniin. Kostoksi tästä tästä Igorin leski ruhtinatar Olga tuhosi heimon ja kaupungin maan tasalle.


title: Pasi Lahtinen

text: Pasi Lahtinen (s. 5. helmikuuta 1968) on aktiiviuransa lopettanut suomalainen koripalloilija.


title: Pasi Lahtinen

text: Tampereen Pyrinnön kasvatti Lahtinen pelasi Suomen koripallomaajoukkueeessa vuosina 1987–1993 21 maaottelussa 3,8 pisteen keskiarvolla. Lisäksi hänelle kertyi otteluja A- ja B-nuorten maajoukkueissa sekä haastajamaajoukkueessa.


title: Pasi Lahtinen

text: Seuratasolla Lahtinen aloitti pääsarjauransa kasvattajaseurassaan Tampereen Pyrinnössä vuosina 1986–1989. Uransa tehokkaimmalla kaudella 1988–1989 hän pelasi runkosarjassa 15,8 pisteen ja 6,1 levypallon ottelukohtaisilla keskiarvoilla. Vuosikymmenen vaihteessa hän pelasi Yhdysvaltain yliopistokentillä ja palasi Suomeen, jossa siirtyi Lahden NMKY:hyn kaudeksi 1993–1994. Tämän jälkeen hän palasi Pyrintöön vuonna 1995, jossa pelasi pääsarjauransa kaksi viimeistä kautta, viimeisen Pyrbasketiksi nimensä vaihtaneessa joukkueessa. Viimeisellä kaudellaan 1996–1997 Lahtinen pelasi vain 14 runkosarjaottelussa mutta heitti kolmen pisteen heittonsa 44,0 prosentin ja vapaaheittonsa 82,1 prosentin tarkkuudella antaen lisäksi uransa parhaat 0,8 syöttöä ottelua kohti.


Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1969 järjestettiin 12.–13. heinäkuuta Kokkolassa.


title: Hieron (kaupunki)

text: Hieron oli Itä-Rooman eli Bysantin valtakunnan pääkaupungin vieressä sijainnut kaupunki, jossa perittiin tullimaksut Bosporinsalmen läpikulusta sekä seurattiin laivaliikennettä.


title: Hieron (kaupunki)

text: Vuonna 941 Bysantin laivasto tuhosi Kiovan suuriruhtinas Igorin suuren laivaston siellä Rusien-Bysantin sodassa.


title: Umedalenin patsaspuisto

text:
Umedalenin patsaspuisto () on veistospuisto Uumajassa, Ruotsissa. Se sijaitsee Uumajajoen rannalla, ja siellä on esillä merkittävien ruotsalaisten sekä kansainvälisten taiteilijoiden, kuten Louise Bourgeoisen, Anthony Gormleyn, Tony Craggin ja Anish Kapoorin teoksia.
Umedalenin alue toimi 1930-luvulla mielisairaalana, mutta se lopetti ja lääninvaltuusto myi alueen vuonna 1987 kiinteistöyhtiö Balticgruppenille. He päättivät muuttaa entisen hoitolaitoksen moderniksi ja houkuttelevaksi paikaksi eri yrityksille. Osa tätä visiota oli muuttaa alueen maine. Tämä saavutettiin yhteistyössä Galleri Andersson/Sandströmin ja taideprojekti Umedalen Skulpturin kanssa. Galleria on vastuussa taiteellisesta sisällöstä ja Balticgruppen vastaa rahoituksesta.


title: Umedalenin patsaspuisto

text: Taidenäyttely järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1994 ja nykyään se on pysyvä näyttely veistospuistossa. Puisto sijaitsee viiden kilometrin päässä Uumajan keskustasta. Vuonna 1994 avatussa puistossa on 44 pysyvää veistosta. Siellä on ollut esillä vuosien saatossa veistoksia 190 eri taiteilijalta. Siellä vierailee vuosittain yli 20 000 kävijää, jolla se on yksi läänin suosituimmista nähtävyyksistä. Se on saavuttanut myös useita palkintoja. Se on auki kaikkina vuodenaikoina. Taidenäyttely järjestettiin joka vuosi vuoteen 2000 saakka, ja siitä lähtien se on järjestetty joka toinen vuosi. Joka toinen vuosi järjestettävässä erillisessä taidenäyttelytapahtumassa on esillä niin pysyviä kuin vain taidenäyttelyn ajan esillä olevia taideteoksia.


title: Umedalenin patsaspuisto

text: Vuonna 2010 puistossa oli seuraavat 35 pysyvää veistosta:


Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1968 järjestettiin 13.–14. heinäkuuta Turussa.


title: Shadows of the Dying Sun

text: Shadows of the Dying Sun on Insomniumin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 25. huhtikuuta 2014.


title: Shadows of the Dying Sun

text:
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 2. Kappaleesta "While We Sleep" kuvattiin musiikkivideo.
Kappaleet "The Emergence", "The Swarm" ja "The Descent" ilmestyivät alun perin "Ephemeral"-EP:llä.


title: Uumajan yliopiston taidekampus

text: Uumajan yliopiston taidekampus on entinen teollisuusalue Uumajanjoen varressa, joka vuosina 2009–2011 rakennettiin uudelleen Uumajan yliopiston taidekorkeakoulujen sijaintipaikaksi.


title: Uumajan yliopiston taidekampus

text: Ensimmäinen alueelle sijoittuneista oppilaitoksista oli muotoilukorkeakoulu, joka aloitti toimintansa 1989 Uumajan puuhiomon vanhassa muuntamorakennuksessa. Sen kylkeen nousi Olle Qvarnströmin piirtämä muotoilukoulun uusi päärakennus.


title: Uumajan yliopiston taidekampus

text: Vuonna 2005 muotoilukoulun silloinen rehtori Bengt Palmgren esitti ajatuksen yhtenäisen taidekampuksen luomisesta siirtämällä Uumajan Kuvamuseo samalle alueelle ja hakemalla oikeuksia aloittaa kaupungissa arkkitehtikoulutus. Syksyllä 2008 Balticgruppen-yhtiön säätiö kertoi sijoittavansa 36,6 miljoonaa Ruotsin kruunua taidekampuksen rakentamiseen. Saman vuoden joulukuussa yliopiston hallitus päätti sijoittaa hankkeeseen 350 miljoonaa kruunua.


title: Uumajan yliopiston taidekampus

text:
Päätös merkitsi alkua Uumajan yliopiston arkkitehtikorkeakoulun perustamiselle. Koulu aloitti syksyllä 2009 kaupungin keskustan tullimakasiinissa ja vuotta myöhemmin pääsi muuttamaan uudisrakennukseen muotoilukorkeakoulun viereen.
Taidekampukselle nousivat myös taidekorkeakoulun uudet toimitilat, ja vanhasta puuhiomosta tehtiin kulttuuri- ja taidealojen yrityshautomo. Kolmas uudisrakennus sisältää Kuvamuseon, yliopiston sivukirjaston sekä humanististen tieteiden ja uuden median kokeilulaboratiorion Humlabin. Nämä rakennukset suunnitteli tanskalainen Henning Larsen Architects yhteistyössä White arkitekter -toimiston kanssa, ja ne valmistuivat 2012.


title: Uumajan yliopiston taidekampus

text: Taidekampuksen viralliset avajaiset pidettiin toukokuun lopulla 2012. Myöhemmin samana vuonna valmistui vielä nelikerroksinen toimistorakennus, jonka vuokralaisia ovat Iksu, White Arkitekter, Balticgruppen, Ålö AB ja tilintarkastustoimisto PricewaterhouseCoopers.


title: Uumajan yliopiston taidekampus

text: Keväällä 2014 avattiin uudistettu Sliperiet-hiomorakennus, johon tulee sijoittumaan Ruotsin ensimmäinen ”fab lab” ("fabrication laboratory") uusinta tekniikkaa edustavine 3D-tulostimineen sekä laser- ja vesileikkureineen.


title: Potentiaalilämpötila

text: Potentiaalilämpötila formula_1 on lämpötila, jonka ilmapaketti saa kun se siirretään tietyltä painepinnalta formula_2 kuiva-adiabaattisesti vakiopaineeseen formula_3 (yleensä 1000hPa). Potentiaalilämpötila määritellään seuraavasti:


title: Potentiaalilämpötila

text: missä formula_5 on ilmapaketin lämpötila kelvineinä, formula_6 on ilman kaasuvakio ja formula_7 on ominaislämpökapasiteetti.


title: Potentiaalilämpötila

text: Potentiaalilämpötilaa on hyödyllistä käyttää ilmakehätieteissä, koska se pysyy vakiona adiabaattisissa prosesseissa.


title: Potentiaalilämpötila

text: Stabiilissa tilanteessa ympäristön potentiaalilämpötila kasvaa korkeuden funktiona, jolloin


title: Potentiaalilämpötila

text: Neutraalissa tilanteessa ympäristön lämpötilaprofiili noudattaa kuiva-adiabaattia, eli


title: Potentiaalilämpötila

text: Epästabiilissa tilanteessa ympäristön potentiaalilämpötila laskee korkeuden funktiona, jolloin


title: FN 303

text: FN 303 on itselataava, ei-tappava mellakka-ase, jonka valmistaja on belgialainen FN Herstal. Sen tuotanto aloitettiin vuonna 2003. Suomessa ase tunnetaan myös nimellä ”paineilmatoiminen projektiililaukaisin”.


title: FN 303

text: Muovirakenteisella paineilmakäyttöisellä aseella ammutaan värikuulaa muistuttavia ammuksia, joiden kantomatka on noin 70 metriä. Ne voivat maalin lisäksi sisältää myös paprikasumuttimissa käytettyä kapsaisiinia. Asetta käytetään tilanteissa, jossa etälamauttimen tai paprikasumutteen kantomatka ei riitä. Ammuksen on tarkoitus rikkoontua osuessaan kohteeseen, eikä sen pitäisi esimerkiksi lävistää ihoa. Mellakanhallinnan lisäksi FN 303:a voidaan käyttää myös villieläinten karkottamiseen.


title: FN 303

text: FN 303 kuuluu poliisin tai armeijan varustukseen Belgiassa, Bulgariassa, Georgiassa, Libyassa, Luxemburgissa, Singaporessa, Suomessa, Turkissa ja Yhdysvalloissa.


title: FN 303

text: Suomen poliisi otti FN 303:n käyttöön talvella 2014, jolloin se myös esiteltiin tiedotusvälineille. Mellakkapoliisin varustuksessa FN 303 oli ensimmäistä kertaa saman vuoden vapunaattona Tampereella.


title: FN 303

text: Vuonna 2004 sai Yhdysvalloissa surmansa 21-vuotias Victoria Snelgrove. Hän kuoli Boston Red Sox -baseballjoukkueen ottelun jälkeen syntyneessä välikohtauksessa, jonka hillitsemiseen poliisi käytti FN 303:a. Ampujana toiminut poliisi ilmoitti tähdänneensä pulloja heittelevään mellakoitsijaan, mutta osui kuitenkin täysin sivulliseen naiseen, joka sai ammuksen silmäänsä. Victoria Snelgrove kuoli vammoihinsa 12 tunnin kuluttua. Bostonin poliisi totesi tutkimuksissaan, että aseen osumatarkkuus heikkenee olennaisesti jo 300 ammutun laukauksen jälkeen. Tapauksen johdosta muun muassa Bostonin ja Seattlen poliisilaitokset luopuivat FN 303:sta. Bostonissa varastoidut aseet tuhottiin vuonna 2007, jolloin paikallinen poliisi myös ilmoitti niiden osoittautuneen huomattamasti luultua vaarallisemmiksi ja tehokkaammiksi. Yhdysvalloissa asetta käyttävät enää vain armeijan eri yksiköt sekä meri- ja rajavartiosto.


title: Oļegs Znaroks

text: Oļegs Znaroks (; s. 2. tammikuuta 1963 Ust-Katav, Neuvostoliitto) on venäläissyntyinen latvialainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkoilija. Hänellä on ollut myös Saksan kansalaisuus vuodesta 2001 lähtien. Znaroks valmentaa tällä hetkellä SKA Pietaria sekä Venäjän maajoukkuetta. Znaroksin isä Valeri Znarok on entinen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja.


title: Oļegs Znaroks

text: Omalla peliurallaan hän edusti Riian Dynamon lisäksi muun muassa useita saksalaisseuroja. Vuonna 1991 Znaroks teki sopimuksen Porin Ässien kanssa, mutta se purettiin jo ennen kauden alkua hänen käytyään Ruotsissa pelatussa harjoitusottelussa linjatuomarin kimppuun. Znaroks on pelannut Latvian jääkiekkomaajoukkueessa ja edustanut myös Neuvostoliittoa junioritasolla. Minskin MM-kisoissa 2014 hän rikkoi toimitsijakieltoa olemalla yhteydessä apuvalmentajaan radiopuhelimen välityksellä. Znaroks valmensi OAR:n olympiaurheilijoiden joukkuetta Venäjältä, joka voitti miesten jääkiekon olympiakultaa Pyeongchangin talvikisoissa 2018.


Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1967 järjestettiin 15.–16. heinäkuuta Kouvolassa.


title: Valtion Eläkerahasto

text: Valtion Eläkerahasto (VER) on Suomen valtion työntekijöiden eläkkeiden rahoitusta varten vuonna 1990 perustettu eläkerahasto. Eläkerahaston hallituksen asettaa Suomen valtiovarainministeriö, jonka rahoitusmarkkinaosasto myös valvoo rahaston toimintaa. Rahasto ei sisälly valtion talousarvioon. Vuoden 2013 lopussa rahastolla oli 22 vakituista työntekijää.


title: Valtion Eläkerahasto

text: Eläkkeitä ei makseta suoraan rahastosta, vaan valtiovarainministeriön antaman talousarvion suomista määrärahoista. Rahastoa käytetään vuosittaisten eläkemenojen tasoittamiseen. Valtion työntekijät ja -antajat maksavat eläkemaksujaan rahastoon, joka sijoittaa ne. Valtion eläkelaissa säädetään, että rahastosta siirretään 40 % valtion vuotuisista eläkemenoista ja että rahaston rahastointitavoitteena on 25 % valtion vuoden eläkevastuusta. Vuoden 2013 rahaston markkinahintainen pääoma oli noin 16,3 miljardia euroa, joka on 17 % eläkevastuusta. Vuoden 2006 pääoma oli 10,3 miljardia euroa.


title: Valtion Eläkerahasto

text: Valtion Eläkerahaston toimitusjohtajana toimii oikeustieteen tohtori Timo Viherkenttä.


title: Döbelns park

text: Döbelns park on Uumajassa, Ruotsissa sijaitseva puisto. Se on Uumajan vanhin puisto, joka on perustettu vuonna 1865. Puisto on nimetty kenraali Georg Carl von Döbelnin mukaan, ja hänen muistomerkkinsä pystytettiin sinne vuonna 1867.. Puisto sijaitsee Östra Kyrkogatanin, Storgatanin ja Östra Strandgatanin välissä.


title: Döbelns park

text: Puisto oli aluksi nimeltään Stadsträdgården, mutta kun muistomerkki pystytettiin vuonna 1867, se sai nimekseen Döbelns park. Vuonna 1888 tulipalo tuhosi puistoa pahoin. Vuonna 1897 alkoi puiston peruskorjaus.


title: Döbelns park

text:
Alueelle rakennettiin ensimmäinen maaherrantalo 1600-luvun puolivälissä, joka poltettiin vuoden 1720 sodan aikana. Tämän myötä maaherra ja lääninhallitus pakenivat Grubben kylään Gran-nimiselle laamannitilalle. Lääninhallituksen vanha tontti ostettiin takaisin vuonna 1820.
Vuonna 1864 puutarhan länsiosasta tehtiin kaupungin asukkaille ulkoilualue, josta tuli Döbelns park. Seuraavana vuonna siitä tehtiin englantilaistyylinen puisto, jossa on puita, pensaita, kukkaistutuksia, kiemurtelevia puistokäytäviä, pittoreskisiä lehtimajoja ja näköalapaikkoja. Vuodelta 1883 olevassa kartassa näkyy barokkityylinen puisto, jossa on suorat käytävät, joita reunustivat puistikkopuut ja nurmikot. Puisto sekä läänin hallintorakennus tuhoutuivat Uumajan tulipalossa vuonna 1888. Uusi maaherrantalo rakennettettiin kivestä, ja se valmistui vuonna 1894.


title: Döbelns park

text: Döbelns park istutettiin uudelleen vuonna 1897. Vanhojen muistiinpanojen mukaan sinne istutettiin 400 puuta, 975 koristepensasta ja 123-metrinen pensasaita sekä seitsemän kukkaistutusryhmää. Vuonna 1997 puisto kunnostettiin uudelleen vuodelta 1883 peräisin olevan puiston vanhimman kartan mukaan.


title: Döbelns park

text: Döbelns park sai nimensä kenraali Georg Carl von Döbelnin mukaan. Puistossa olevassa muistomerkissä kenraali kiittää ruotsalais-suomalaista armeijaa vuosien 1808-1809 sodan jälkeen. Döbelns parkissa on myös David Wretlingin suunnittelema Wilhelm Peterson-Bergerin pronssipatsas vuodelta 1929.


title: Döbelns park

text: Döbelns parkin itäpuolella on Residensparken. Vuodelta 1899 olevassa asemakaavassa residenttipuisto on piirretty englantilaistyyliseksi. Maaherra Gustaf Rosén uudisti puistoa 1930-luvulla. Puistossa olevat tammet istutettiin vuonna 1932 ja joitakin vuosia myöhemmin myös taalainkoivuja, pylväshaapoja, valkopyökkejä, saarnia ja jalavia. Sinne istutettiin myös pensaita, kuten syreenejä, pensasangervoja, orapihlajia ja useita hedelmäpuita.


title: Döbelns park

text: Puiston eteläosaan tehtiin keittiöpuutarha ja maaherrantalon viereen istutettiin leveitä perennoita ja seinustalle villiviintä. Maaherrantalo sekä puistot ovat valtion suojakohteita ja ne omistaa ja niitä hallinnoi Ruotsin valtion kiinteistölaitos.


Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1966 järjestettiin 17.–18. heinäkuuta Mäntsälässä.


Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1965 järjestettiin 3.–4. heinäkuuta Raumalla.


title: IKSU

text: Idrottsklubben Studenterna i Umeå (lyh. IKSU) on Uumajassa, Ruotsissa toimiva urheiluseura ja yleishyödyllinen yhdistys. Se perustettiin 5. toukokuuta 1959. Se on yksi Ruotsin suurimmista seuroista noin 18 000 jäsenellään.


title: IKSU

text: Yhdistys rakensi ensimmäisen urheiluhallinsa Uumajan yliopiston kampukselle vuonna 1983 ja on jatkanut laajentumistaan. Tiloihin kuuluu nyt 21 000 neliömetriä ja se tunnetaan nimellä Iksu sport. Se on Euroopan suurin koulutuslaitos. Kiinteistöt omistaa ja niitä hallinnoi Uumajan ylioppilaskunnan, Uumajan yliopiston ja IKSU:n vuonna 1983 perustama Stiftelsen Universitetshallen. IKSU:lla on myös koulutustoimintaa sekä kylpylä, nimeltään Iksu spa. Vuodesta 2012 lähtien sillä on ollut myös kolmas palvelu, Iksu plus - pienempi laitos, joka tarjoaa erilaisia ryhmäistuntoja, ja joka sijaitsee Uumajan yliopiston taidekampuksella lähempänä keskustaa.


title: IKSU

text: Umeå Studenters Idrottsförening (USIF) perustettiin 5. toukokuuta 1959. Tuolloin seuralla oli alle 100 jäsentä. Vuonna 1960 seura vaihtoi nimensä muotoon Idrottsklubben Studenterna i Umeå (IKSU). Nykyään seuralla on noin 18 000 aktiivista jäsentä, 130 valmentajaa ja 70 työntekijää. Konsernin liikevaihto oli vuonna 2009 noin 87 miljoonaa kruunua. IKSU:lla oli vuonna 2009 toimintaa 17 eri lajissa. Iksulla on toimintaa 17 eri lajissa. Seura tunnetaan parhaiten salibandysta, jossa naisten joukkue on voittanut neljä Ruotsin mestaruutta sekä kolme EuroFloorball Cupia.


title: IKSU

text: Kuntosalin, ohjatun liikunnan ja eri joukkuelajien lisäksi Iksulla on laaja valikoima ruokavalioita ja hoitoja, erityisesti kylpylähoidot, iho, hieronta, fysioterapia, naprapatia, hierontaterapia, henkilökohtainen valmennus ja paljon muuta. Se järjestää luentoja ja sieltä löytyy kokoustilat. Se järjestää myös monenlaista koulusta, sekä sisäistä että ulkoista. Iksulla on oma ohjaaja pyöräilyn (spinning), aerobicin, uinnin, joogan ja jumpan kouluttamiseen. Ulkoiset koulutukset voivat olla Les Mills -koulutusta, kuten BodyPumpia ja Body Balancea.


title: IKSU

text: Iksu sport on yksi Pohjois-Euroopan suurimmista kunto- ja wellness-palveluista. Keskimäärin Iksu sportissa käy 3 000–4 000 kävijää päivässä. Koulutushallin, sisähallin, kuntosalin ja uimahallin lisäksi Iksu sport on varustettu ravintola Hansson & Hammerilla ja kampaamo Hårizontilla.


title: IKSU

text: Yhdistys tekee yhteistyötä Uumajan yliopiston, erityisesti Uumajan urheilukorkeakoulun ja urheilulääketiedeyksikön kanssa. Suuri osa Uumajan yliopiston liikuntatunneista käydään Iksu sportissa – eikä vähiten "huippu-urheilun sopimuksen" vuoksi, joka tarjoaa monille ruotsalaisille urheilijoille mahdollisuuden yhdistää opiskelun ja harjoittelun korkeimmalla tasolla. Samassa paikassa on myös urheilulaboratorio, jossa monet kuuluisat urheilijat käyvät testattavana ja käsiteltävänä. Muun muassa ruotsalainen jalkapalloilija Zlatan Ibrahimovic on käynyt hoitamassa polviongelmiaan siellä.


title: IKSU

text: Seuralla on toimintaa 16 eri lajissa.


title: Donetskin kansantasavalta

text: Donetskin kansantasavalta () (lyhenne DNR) on vuonna 2014 perustettu Venäjä-mielinen separatistiorganisaatio, joka hallitsee sotilaallisesti Itä-Ukrainan Donetskin alueen kaakkoisosia. Mikään kansainvälisesti tunnustettu valtio ei ole hyväksynyt separatistien hallitseman alueen itsenäisyyttä. Kaukasian turvallisuuspolitiikkaa tutkivan Svante Cornellin mukaan "Donetskin kansantasavalta on puhtaasti Venäjän salaisten palvelujen luomus".


title: Donetskin kansantasavalta

text: Kansantasavallan nimissä ilmoitettiin keväällä 2014 sen perustaneen virallisen edustuston Suomeen. Suomen ulkoministeriön Moskovan-suurlähetystön mukaan "Donetskin kansantasavaltaa" ei ole olemassa Suomen tunnustamana valtiona, eikä sillä voi olla suurlähetystöä tai muuta virallista edustustoa Suomessa. Suurähetystön mukaan myöskään YK, EU tai ETYJ eivät tunnusta Itä-Ukrainan separatistisia ryhmiä valtioksi.


title: Donetskin kansantasavalta

text:
Donetskin kansantasavalta julistettiin perustetuksi aseellisten Venäjä-mielisten separatistijoukkojen ja sotilaiden käynnistämien levottomuuksien aikana 7. huhtikuuta 2014. Aktivistit miehittivät tuolloin Ukrainan aluehallinnon rakennuksia ja Donetskin kaupungintaloa sekä muita alueen kaupunkeja. Itsenäistymisestä järjestettiin pikaiset kansanäänestykset 11. toukokuuta 2014.. Näitä äänestyksiä eivät ulkopuoliset tahot tai valtiot ole tunnustaneet. Ukrainan oikeuslaitos piti yhteisöä terroristijärjestönä.
24. toukokuuta 2014 Donetskin ja Luhanskin kansantasavallat allekirjoittivat sopimuksen "Novorossijan liittovaltion” perustamisesta. Euroopan unioni asetti kansantasavallan laittomuuksien takia pakotelistalleen heinäkuussa 2014.


title: Donetskin kansantasavalta

text: Donetskin kansantasavaltaa johtivat aluksi Venäjän federaatiosta tulleet komentajat: sotilaskomentajana kapinallisalueen "puolustusministeri" Igor Girkin ja "pääministerinä" moskovalainen Aleksandr Borodai, mutta nämä vetäytyivät kapinallisryhmien johdosta loppukesällä 2014. Girkinin seuraajaksi tuli ukrainalaissyntyinen Aleksandr Zahartšenko. Borodain seuraajaksi asetettiin kapinallisalue Transnistrian tiedustelupalvelun MGB:n johtajana toiminut Vladimir Antjufejev, ja Borodai siirtyi varapääministeriksi.


title: Donetskin kansantasavalta

text: Donetskin kansantasavallassa järjestettiin "parlamenttivaalit" marraskuun alussa 2014. Kansainvälinen yhteisö piti vaaleja laittomina, mutta Venäjä oli etukäteen ilmoittanut kunnioittavansa vaalitulosta. Venäjä ei kuitenkaan sittemmin vahvistanut tukeaan vaalitulokselle. Listavaaleissa muiden kuin Moskovalle suosiollisen kahden ryhmittyminen ehdokkaiden asettaminen ehdolle oli estetty. Selväksi voittajaksi raportoitiin "pääministeri" Aleksandr Zahartšenkon lista, ja Zahartšenko itse nimitettiin separatistialueen "valtionpäämieheksi" 4.11.2014.


title: Donetskin kansantasavalta

text: Kansantasavallan alueella on ollut ainakin osittainen sotatila, sotilashallinto. ja ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin mukaan satunnaisia tuomioita on annettu erilaisissa separatistien tilapäisissä ja sotilastuomioistuissa. Läntisissä tiedotusvälineissä Itä-Ukrainan separatistisia kansantasavaltoja on joskus luonnehdittu Moskovan ohjauksessa oleviksi nukkehallinnoiksi.


title: Donetskin kansantasavalta

text: Sotatoimia aluksi johtanut Girkin, entinen Venäjän asevoimien sotilastiedustelun eversti, arvioi marraskuussa, että alueella ei olisi syttynyt sotaa ilman hänen kokoamiensa joukkojen myötävaikutusta, vaan Itä-Ukrainan kriisi olisi kuivunut kokoon.


title: Donetskin kansantasavalta

text: Zahartšenko kertoi jo elokuun 2014 lopulla separatistien riveissä taistelevan 3 000–4 000 sotilasta Venäjältä, ja lisäksi oli paljon "lomaansa veljiensä rinnalla viettäviä", Venäjältä "Donbassin vapauden" puolesta taistelemaan tulleita sotilaita. Venäjän sotilaiden ja aseiden osallisuutta konfliktiin pidetään lännessä yleisesti tosiasiana. Venäjä on jatkuvasti kiistänyt tämän ja vaatinut todisteiden esittämistä, joita viralliset tahot eivät ole konkreettisessa muodossa toimittaneet.


title: Donetskin kansantasavalta

text: Minskin tulitaukosopimuksessa sovittiin 5. syyskuuta 2014, että Ukraina myöntää osittaisen itsehallinnon Ukrainan itäosien tuolloisille separatistisalueille. Tulitaukosopimusta rikottiin jatkuvasti eikä autonomia edennyt.


title: Donetskin kansantasavalta

text: Seuraavasta tulitauosta sovittiin Minskissä Ukrainan, Saksan, Ranskan ja Venäjän kesken helmikuussa 2015, ja sen piti astua voimaan 15. helmikuuta 2015. Tätäkin tulitaukoa rikottiin välittömästi, ja Venäjän tukemat separatistit valtasivat Ukrainalta sen hallussa olleen Debaltseven seudun.


title: Donetskin kansantasavalta

text: Johan Bäckman ilmoitti blogissaan heinäkuussa 2014, että Suomeen on perustettu Donetskin kansantasavallan diplomaattiedustusto Donetskin kansantasavallan korkeimman neuvoston 16.7.2014 antamalla valtakirjalla. Johan Bäckman toimi edustuston johtajana ja sen lehdistösihteerinä porilainen kunnallispoliitikko Evgenia Hildén-Järvenperä. SDP, jonka nimissä Evgenia Hildén-Järvenperä toimii poliitikkona, sanoutui irti hänen käsityksistään.


title: Donetskin kansantasavalta

text: Kesällä 2014 edustusto ilmoitti tarvitsevansa taistelijoita, sairaanhoitajia, lääkäreitä, kokkeja ja autonkuljettajia ”Novorossijan antifasistiselle kansanrintamalle”. Bäckman ilmoitti blogissaan heinäkuussa 2015 suomalaisten vapaaehtoisten saapuneen Donbassiin, jossa he liittyvät Donetskin kansantasavallan kansanarmeijaan.


title: Donetskin kansantasavalta

text: Edustusto ilmoitti lähettäneensä Suomen kansanedustajille tiedonannon, johon sisältyy luottamuksellinen kirje ja Matti Rossin kirja "Raunioista nousee Donbass". Edustuston mukaan tietopaketissa käsitellään Donbassin humanitaarista tilannetta ja kehotetaan Suomea noudattamaan kansainvälisiä sopimuksia ja lopettamaan aseiden vienti Ukrainan armeijalle. Lisäksi kirjeessä Suomea kehotetaan luopumaan edustuston mukaan kansainvälisen oikeuden vastaisesta ja hyödyttömästä (Venäjän) pakoterintamasta, jolla ei ole YK:n hyväksyntää.


title: Donetskin kansantasavalta

text: Suomen Moskovan-suurlähetystö ilmoitti toukokuussa 2015 suomalaisen tahon ilmoittavan toimivansa "Donetskin kansantasavallan edustustona" tai "Donetskin kansantasavallan suurlähetystönä" Helsingissä. Lähetystön mukaan mainittua "Donetskin kansantasavaltaa" ei ole Suomen tunnustamana valtiona olemassa, eikä sillä voi olla suurlähetystöä tai muuta virallista edustustoa Suomessa. Suurähetystön mukaan myöskään YK, EU tai ETYJ eivät tunnusta Itä-Ukrainan separatistisia ryhmiä valtioksi.


title: Donetskin kansantasavalta

text: Suomalaisen Janus Putkosen rooli on merkittävä Donetskin kansantasavallassa. Aiemmin Suomessa Verkkomedia-nimistä vastamediaa pyörittänyt Putkonen johtaa Donetskissa kapinallisalueen lehdistökeskusta ja uutistoimistoa, jonka kautta kulkevat yhteydet suurten kansainvälisten medioiden ja kapinallisten välillä.


Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1964 järjestettiin 27.–28. kesäkuuta Lahdessa.


title: Grön eld

text: Grön eld on yhdeksän metriä korkea ja 45 tonnia painava vihreä liekkimäinen lasiveistos, joka sijaitsee Uumajassa, Ruotsissa. Se on Vicke Lindstrandin suunnittelema ja sijaitsee Järnvägstorgetilla Uumajan keskusrautatieaseman edessä. Valmistuessaan vuonna 1970 se oli maailman suurin lasiveistos.


title: Grön eld

text: Patsaan tilauksesta vastasi aikanaan vuokra-asunto-osuuskunta HSB:n Sven Wallander, joka sai idean siihen Norrköpingissä näkemästään "Prisma"-veistoksesta. Rahat teokseen tulivat HSB:n taiderahastosta sekä Uumajan kunnalta. Veistoksen on suunnitellut ruotsalainen Vicke Lindstrand. Se on yksi Uumajan kuuluisimmista taideteoksista, ja valmistuessaan vuonna 1970 se oli maailman suurin lasiveistos. Se sijaitsee Järnvägstorgetilla, Uumajan keskusrautatieaseman lähellä.


title: Grön eld

text: Yksi veistoksen rakentajista, Lennart Johansson, paljasti joulukuussa 2013, että hän piilotti veistoksen yläosaan yhdessä kahden muun opiskelijan kanssa kuvan Kiinan hallitsija Mao Zedongista.


title: Grön eld

text: Veistos on valmistettu 3 000 yhdeksän millimetrin paksuisesta lasilevystä, jotka on liimattu yhteen kaksikomponenttisella liimalla, jotta se kestää sään ja tuulen. Grön eld koostuu kolmesta kierretystä lasipilarista, joka kapenee yläosassa. Pinta on epätasainen ja heijastaa luonnollista valoa, mutta se saa valoa myös pistorasiasta.


title: Titanium (kappale)

text: Titanium on ranskalaisen DJ:n ja musiikkituottajan David Guettan kappale, jolla laulaa Sia. Tämän Guettan viidenneltä, Nothing but the Beat -studioalbumilta julkaistun kappaleen sanoittivat Sia Furler, Guetta, Giorgio Tuinfort ja Afrojack. Kappaleen tuotannosta vastasivat Guetta, Tuinfort ja Afrojack. "Titanium" julkaistiin digitaalisesti ladattavana albumin ensimmäisenä promosinglenä 8. elokuuta 2011. Se julkaistiin albumin neljäntenä virallisena singlenä joulukuussa 2011. Kappaleella lauloi alun perin yhdysvaltalaisartisti Mary J. Blige, jonka versio vuoti nettiin heinäkuussa 2011.


title: Titanium (kappale)

text: "Titanium" on balladi joka on sekoitus housea, poppia ja urban-dancea. Kappaleen sanat kertovat sisäisestä kestävyydestä. Sian esittämiä sanoituksia verrattiin Fergien vastaaviin ja musiikkia verrattiin Coldplayn kappaleisiin. Kriitikot suhtautuivat kappaleeseen myönteisesti ja kutsuivat sitä yhdeksi "Nothing but the Beatin" standout-kappaleeksi. "Titanium" saavutti listasijoituksia kymmenen parhaan joukosta lukuisissa valtioissa, kuten Australiassa, Itävallassa, Tanskassa, Suomessa, Ranskassa, Saksassa, Unkarissa, Irlannissa, Italiassa, Alankomaissa, Uudessa-Seelannissa, Norjassa, Espanjassa, Ruotsissa, Sveitsissä ja Yhdysvalloissa. Britanniassa kappale pääsi singlelistan kärkeen, ja siitä tuli Guettan viides ja Sian ensimmäinen kyseisen listan ykkössijan saavuttanut kappale.


title: Titanium (kappale)

text: Titaniumin musiikkivideo julkaistiin 21. joulukuuta 2011, mutta Guetta ja Sia eivät itse esiinny videolla. Sen sijaan video keskittyy Ryan Leen näyttelemään nuoreen poikaan, jolla on yliluonnollisia voimia. "Titanium" vedettiin muiden kappaleiden ohella Yhdysvaltain radioasemilta Newtownin kouluammuskelun jälkeen.


title: Titanium (kappale)

text: Madison Bailey on tehnyt Titaniumista tunnetun coverkappaleen.


title: Iltamat

text: Iltamat ovat kyläkunnittain järjestettyjä tai jonkin järjestön kuten nuorisoseuran organisoimia ohjelmallisia illanviettotilaisuuksia. Erityisenä kohderyhmänä ja järjestäjinä ovat perinteisesti olleet kylän nuoret aikuiset. Iltamia on järjestetty talkoovoimin esimerkiksi seurantaloilla. Nimitystä on käytetty myös eräistä esimerkiksi osakuntien järjestämistä tilaisuuksista.


title: Iltamat

text: Iltamien ohjelmaan sisältyy järjestäjästä ja mahdollisesta teemasta riippuen puheita, yhteislaulua, runonlausuntaa, voimisteluesityksiä sekä tanssia. Iltamatilaisuuksia käytetään yhdistysten varainkeruukeinona ja siksi niiden yhteydessä on yleensä maksullinen kahvitarjoilu.


title: Iltamat

text: Esimerkiksi helmikuussa 1933 ilmoitettiin iltamista Helsingissä seuraavasti:


title: Iltamat

text: Iltamatoiminta oli vielä sotien jälkeisinä vuosina vilkasta. Urho Kekkonen mainitsee nimimerkkikirjoituksessaan vuonna 1954 tilastotiedon 11 000 iltamatilaisuudesta vuodessa. Tilastoja kertyi, koska iltamien järjestäminen vaati viranomaisluvan. Liikenneyhteyksien kehittymisen, kaupungistumisen ja television yleistymisen, yleisesti individualistisemman elämäntavan, myötä iltamista on tullut harvinaisia. Joillakin paikkakunnilla iltamia järjestetään nykyäänkin.


title: Chillagoe

text: Chillagoe, suomalaislähteissä Chillagoa, oli Matti Kurikan vuonna 1900 Australian Queenslandiin perustama suomalaisten siirtolaisten ihanneyhteisö, oikeastaan vain Chillagoen kaivoskaupungin liepeillä sijainnut tilapäinen telttaleiri, joka jäi muutaman kuukauden mittaiseksi.


title: Chillagoe

text: Chillagoen taustalla oli Kurikan idea teosofis-sosialistisesta ihanneyhteisöstä jossakin Suomen ulkopuolella, ja Chillagoe oli hänen ensimmäinen edes jotenkin toteutunut hankkeensa ennen Sointulaa ja Sammon Takojia. Kurikka sai ajatuksen perustaa ihanneyhteisönsä Queenslandin osavaltioon, joka tuohon aikaan värväsi aktiivisesti siirtolaisia maksamalla heidän laivamatkansa Lontoosta Australiaan. Kurikka sai houkutelluksi Suomesta mukaansa viisi poikamiestä ja yhden perheellisen miehen, tämän vaimon ja heidän kolme lastaan. Lokakuussa 1899 he saapuivat perille, ja Matti Kurikka otettiin vastaan tärkeänä henkilönä, jota haastateltiin sikäläisiin lehtiin. Queenslandiin saapui nopeasti yhteensä 175 suomalaista, joista 78 luetaan Kurikan kannattajiksi. Tulijat kuitenkin pettyivät pian paikallisiin olosuhteisiin, ja australialaiset puolestaan pitivät suomalaisia laiskoina, kielitaidottomina ja liian työväenhenkisinä niin, että lopettivat heidän värväyksensä.


title: Chillagoe

text: Vuoden 1900 alussa Matti Kurikka ja 15 muuta miestä lähtivät Queenslandin pohjoisosan sisämaassa sijaitsevaan Chillagoeen raivaamaan metsää tulevan junaradan tieltä. Mukaan tuli myöhemmin muitakin suomalaisia, ja enimmillään heitä oli eri lähteiden mukaan noin 30 tai jopa 80. Tarkoitus oli metsänraivauksella ja ratapölkkyjen teolla rahoittaa tuleva ihanneyhteisö, joka perustettaisiin meren rannalle. Raskaaseen työhön tottumattomat suomalaiset joutuivat kuitenkin pettymään urakan huonouteen, työnantajan mielivaltaan, hyttysiin, kaatosateisiin ja kuumuuteen. Pian myös keskinäiset riidat aiheuttivat sen, että ryhmä hajosi eri puolille Australiaa. Moni heistä alkoi viljellä sokeriruokoa Nambourin lähellä Brisbanesta pohjoiseen, jonne syntyi Finbury-nimen saanut pieni suomalaisyhteisö. Matti Kurikka lähti vain 10 kuukauden Australiassa olon jälkeen Kanadaan perustamaan Sointulaa, ja Pohjois-Amerikkaan suuntasi moni muukin Chillagoen telttaleirissä työskennellyt.


title: Irlantilainen puolue

text: Irlannin parlamentaarinen puolue (, IPP, tunnettu yleisesti nimillä Irlantilainen puolue tai Home rule -puolue) oli nimitys Ison-Britannian parlamentissa vuosina 1882–1918 toimineelle ryhmälle, johon kuului suurin osa Irlannin edustajista ja joka kannatti Irlannin itsehallintoa eli home rulea.


title: Irlantilainen puolue

text: Puolueen edeltäjä oli Isaac Buttin vuonna 1870 perustama Home Government Association, jonka tavoitteena oli saada hankittua laillista tietä Irlannille rajoitettu itsehallinto. Vuonna 1879 kuollut Butt joutui pian jyrkemmän linjan kannattajien, erityisesti Charles Stewart Parnellin syrjäyttämäksi. Irlantilainen puolue perustettiin vuonna 1882 ja Parnell kehitti siitä keskitetysti johdetun, nykyaikaisen ja tehokkaan puolueen, joka sai suuren kannatuksen ja merkittävän poliittisen vaikutusvallan. Puolueen parlamenttiedustajat joutuivat vannomaan valan, jonka mukaan he noudattaisivat parlamentissa ja sen äänestyksissä puoluejohdolta saamiaan ohjeita. Puolueella oli myös toimiva piiriorganisaatio Irlannissa ja vuoden 1884 äänioikeusuudistus vahvisti sen asemaa entisestään. Puolueella oli 1880-luvun lopulla hallussaan 86 Irlannin kaikkiaan 103:sta edustajanpaikasta parlamentissa. Parnellin johdolla puolue asettui kannattamaan myös maareformia ja onnistui saamaan politiikalleen katolisen papiston tuen.


title: Irlantilainen puolue

text: Irlantilainen puolue sai vuoden 1885 parlamenttivaaleissa vaa’ankieliaseman parlamenttiin ja sai siten taivuteltua liberaalien johtajan William Gladstonen tukemaan Irlannin itsehallintoa. Gladstone yritti pääministerinä ajaa home rule -lakia läpi kahdesti vuosina 1886 ja 1893, mutta parlamentti ei hyväksynyt sitä kummallakaan kerralla. Irlantilainen puolue liittoutui kuitenkin pysyvästi Englannin liberaalien kanssa, kun taas Irlannin unionisteista tuli konservatiivien liittolaisia.


title: Irlantilainen puolue

text: Irantilainen puolue hajosi kahtia joulukuussa 1890 kysymykseen Parnellin johtajuudesta sen jälkeen kun Parnell oli menettänyt uskottavuutensa yksityiselämän skandaalin seurauksena. Kaikkiaan 45 parlamenttiedustajaa erosi IPP:n ryhmästä ja muodosti oman puolueen Justin McCarthyn johdolla. Ryhmään jäi 26 Parnellille uskollista edustajaa (niin sanotut parnelliitit). Vuoden 1892 vaaleissa alkuperäisen puolueen edustajamäärä putosi yhdeksään. Hajaannuksen aikana parnelliittien johtajana toimi Parnellin kuoleman (1891) jälkeen John Redmond ja ”anti-parnelliittien” johtajana McCarthyn kuoleman (1896) jälkeen John Dillon. Puolue saatiin yhdistettyä uudelleen Redmondin johdolla tammikuussa 1900. Irlantilainen puolue ei koskaan onnistunut täysin palauttamaan Parnellin aikana nauttimaansa kansansuosiota, sillä nuorempien nationalistien silmissä sen vanheneva johto alkoi vaikuttaa liian vanhoilliselta ja liian riippuvaiselta brittiläisestä poliittisesta järjestelmästä. Puolue sai kuitenkin vuonna 1910 uudelleen vaa’ankieliaseman parlamenttiin ja vuonna 1912 liberaalihallitus antoi kolmannen home rule -lakiesityksen, joka jäi täpärästi toteutumatta.


title: Irlantilainen puolue

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Redmond asettui vahvasti tukemaan Ison-Britannian sotaponnistuksia, ja IPP:n kannatus alkoi nopeasti laskea vuoden 1916 pääsiäiskapinan jälkeen, varsinkin kun Redmond ei saanut neuvoteltua tyydyttävää sopimusta home rulen toteuttamisesta. Sinn Féin -puolue otti murskavoiton IPP:stä vuoden 1918 parlamenttivaaleissa, joissa jälkimmäisen paikkaluku laski 70:stä edustajasta kuuteen. Tähän myötävaikutti myös samana vuonna toteutettu äänioikeuden laajennus. Irlantilainen puolue lakkautti oman toimintansa pian tämä jälkeen.


title: Turn Me On (kappale)

text: Turn Me On on ranskalaisen DJ David Guettan kappale hänen viidenneltä, Nothing but the Beat-studioalbumilta. Kappaleen sanoitukset esittää trinidadialais-yhdysvaltalainen artisti Nicki Minaj, jonka toinen studioalbumi sisältää kappaleen bonuskappaleena sen deluxe-versiossa. Kappaleen sanoittivat Ester Dean, David Guetta ja Giorgio Tuinfort, jonka räppiosuuden on sanoittanut Minaj ja se kertoo sanoituksiltaan riippuvuudesta. Kappale on saanut vaihtelevia vastaanottoja ristiriitaisista myönteisiin. Se on valittu "Nothing but the Beat"-albumin viidenneksi viralliseksi singleksi. Kappale pääsi Yhdysvaltain Top 40/Mainstream ja Rhytmic radion listoille 13. joulukuuta 2011. Kappaleen remiksejä sisältävä EP julkaistiin kansainvälisesti tammikuussa 2012 ja Yhdysvalloissa sekä Kanadassa helmikuussa 2012. Kappale myös pitää yllä Guettan parhaiten Yhdysvaltain listoilla sijoittuneen singlen titteliä yhdessä "Without Youn kanssa, joka myös saavutti neljännen sijan Billboard Hot 100-listalla. Kappaletta on laajalti käytetty WWE WrestleMania XXVIII:n mainostamisessa. Syyskuussa 2012 kappaletta oli Yhdysvalloissa myyty jo 2 337 000 kopiota.


title: Tanssin kuningaspari

text: Tanssin kuningaspari (televisioesityksessä käytetty nimeä Tanssien tähtiin; ) on H. C. Potterin ohjaama yhdysvaltalainen tositapahtumiin perustuva musikaalielokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1939. Elokuvamusikaalin pääosissa ovat Fred Astaire ja Ginger Rogers. Sivurooleissa ovat Edna May Oliver ja Walter Brennan. "Tanssin kuningaspari" sijoittuu Pariisiin, ja se kertoo 1910-luvun tanssijoista Vernon (1887–1918) ja Irene Castlesta (1893–1969).


title: Tanssin kuningaspari

text: "Tanssin kuningaspari" perustuu Irene Castlen romaaniin "My Husband" (1919) ja novelliin "My Memories of Vernon Castle" (1918–1919), joiden pohjalta Richard Sherman, Oscar Hammerstein II ja Dorothy Yost laativat käsikirjoituksen. Irene Castle työskenteli elokuvassa neuvonantajana. Castle oli usein eri mieltä ohjaaja Potterin kanssa yksityiskohtien suhteen. Kun ilmoitettiin, että valkoihoinen näyttelijä Walter Brennan palkattiin uskollisen palvelijan Walter Ashin rooliin, Castle oli tyrmistynyt, koska tosielämän Walter oli tummaihoinen.


title: Tanssin kuningaspari

text: Aloitteleva yhdysvaltalainen tanssija Irene Foote (Ginger Rogers) vakuuttaa newyorkilaistaustaisen brittiläisen vaudeville-koomikon, Vernon Castlen, luopumaan komediasta ja siirtymään hienostuneen juhlatanssin pariin. Kolmen kuukauden tanssiharjoitusten jälkeen Vernon ja Irene avioituvat ja lähtevät Pariisiin, jonne he ja heidän ystävänsä Walter Ash (Walter Brennan) jäävät rahattomina jumiin. Pariisilaiset johtajat yrittävät ainoastaan saada Vernonia takaisin vaudevillen pariin, mutta Castlet tavoittavat vaikutusvaltaisen agentin Maggie Suttonin (Edna May Oliver), joka järjestää heille tanssikarsinnan maineikkaassa "Café de Parisissa". "Café de Parisissa" Vernonista ja Irenestä tulee suuri sensaatio yhdessä yössä. Menestyneen Euroopan-kiertueen jälkeen Castlet palaavat Yhdysvaltoihin, missä heistä tulee yhtä iso sensaatio kuin Euroopassakin. Heidän maineensa ja omaisuutensa nousevat ennennäkemättömään huippuun ennen ensimmäistä maailmansotaa. Kun sota syttyy, Vernon palaa Isoon-Britanniaan liittyäkseen lentojoukkoihin. Irene tekee toisaalla isänmaallisia elokuvia auttaakseen sotaponnisteluja. Vernon lähetetään takaisin Yhdysvaltoihin monien vaarallisten tehtävien jälkeen kouluttamaan yhdysvaltalaisia lentäjiä. Irene odottaa jo innokkaasti aviomiestään takaisin sodasta kotiin, mutta Vernon kuolee traagisesti lento-onnettomuudessa, kun hän väistää lentokonettaan tuhoisin seurauksin välttääkseen törmäystä oppilaansa kanssa.


title: Tanssin kuningaspari

text: "Tanssin kuningasparin" tuotantoyhtiö RKO Radio Pictures osti Irene Castlelta tarinan elokuvaoikeudet 20 000 dollarilla vuonna 1937. RKO olisi halunnut Castlen näyttelevän oman äitinsä roolin elokuvassa, mutta hän kieltäytyi. "Tanssin kuningasparin" tuotanto alkoi 10. marraskuuta vuonna 1938 ja päättyi 26. tammikuuta vuonna 1939. Elokuvaa kuvattiin muun muassa Kalifornian Los Angelesin Bel Air -kaupunginosassa ja Newport Beachilla, ja työniminä olivat "The Castles", "The Life of Vernon and Irene Castle" ja "The Romantic Vernon Castles". Elokuvan tuotantokustannus oli 1 196 000 dollaria.


title: Tanssin kuningaspari

text: Laulaja-lauluntekijä Jean Sablon hylkäsi ranskalaislaulajan roolin, koska hän piti roolia liian pienenä. Rooli meni lopuksi Louis Mercierille, mutta Sablonin ääntä käytettiin kuitenkin elokuvan ääniraidassa.


title: Tanssin kuningaspari

text: "Tanssin kuningaspari" on Fred Astairen ja Ginger Rogersin yhdeksäs yhteinen elokuva, ja viimeinen, jonka he tekivät RKO:lle. Astaire ja Rogers tekivät kymmenen vuotta myöhemmin musikaalin "Me tanssimme taas" (1949) Metro-Goldwyn-Mayerilla. "Tanssin kuningaspari" on ainoa Astairen ja Rogersin elokuvamusikaaleista, joka perustuu tositapahtumiin. "Tanssin kuningaspari" poikkeaa muutenkin muista Astairen ja Rogersin yhteisistä elokuvamusikaaleista: "Tanssin kuningaspari" on realistisempi kuin muut, elokuvassa ei ole screwballkomedia-piirteitä, ja elokuvassa on muista poiketen traaginen loppu.


title: Tanssin kuningaspari

text: "Tanssin kuningaspari" sai ensi-iltansa New Yorkissa 31. maaliskuuta vuonna 1939, ja maanlaajuinen ensi-ilta oli 28. huhtikuuta. Suomessa elokuva sai ensi-illan 12. toukokuuta vuonna 1940. Yhdysvalloissa elokuvan levittäjänä oli RKO Radio Pictures.


title: Tanssin kuningaspari

text: Ilmestyessään "Tanssin kuningaspari" oli suosittu Yhdysvalloissa tuottaen 1 120 000 dollarin lipputulot. Elokuva tuotti ulkomailla 705 000 dollaria; yhteensä elokuva tuotti 1 825 000 dollaria maailmanlaajuisesti. Elokuvan suuren budjetin takia "Tanssin kuningaspari" jäi tappiolle 50 000 dollaria, joten elokuva ei menestynyt kaupallisesti. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan kriitikoiden arvosteluista 80 prosenttia on myönteisiä perustuen viiteen arvosteluun.


title: Tanssin kuningaspari

text: Elokuvasta on saatavilla useita VHS- ja DVD-julkaisuja. Vuonna 2006 "Tanssin kuningaspari" oli ehdolla parhaan klassikkoelokuvan DVD-julkaisun Satellite-palkinnon saajaksi.


title: Chencho Gyeltshen

text: Chencho Gyeltshen (s. 5. lokakuuta 1996) on bhutanlainen jalkapalloilija, joka edustaa maansa pääsarjassa pelaavaa Yeedzin FC:tä. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän kuuluu myös Bhutanin jalkapallomaajoukkueeseen, jonka riveissä hän on pelannut seitsemän ottelua ja tehnyt niissä kolme maalia. Hänen veljensä Yeshey Gyeltshen pelaa myös Bhutanin maajoukkueessa.


title: Eyþór Ingi Gunnlaugsson

text: Eyþór Ingi Gunnlaugsson (s. 29. toukokuuta 1989) on islantilainen laulaja-lauluntekijä, joka edusti maataan vuoden 2013 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Ég á líf”. Se oli maan ensimmäinen islanninkielinen edustuskappale sitten vuoden 1997. Hän pääsi toisesta semifinaalista finaaliin, jossa hän sijoittui 47 pisteellään sijalle 17. Hän on julkaissut yhden albumin.


title: Eyþór Ingi Gunnlaugsson

text: Eyþór meni naimisiin Soffía Ósk Guðmundsdóttirin kanssa heinäkuussa 2013.


title: Eyþór Ingi Gunnlaugsson

text: Hänellä on lukivaikeus ja ADHD.


title: Putikon rautatieasema

text: Putikon rautatieasema (lyhenne Pu, ratakm 520+902) on lakkautettu rautatieasema rataosalla Huutokoski-Parikkala Savonlinnan kaupungissa, entisessä Punkaharjun kunnassa, Putikon kylässä. Asema Putikkoon valmistui vuonna 1906 (Elisenvaara - Savonlinna rataosalle). Rautatieaseman ohittaa yksi raide. Asema on rakennettu yliarkkitehti Bruno Granholmin V- luokan C-tyypin piirrustusten mukaan. Koko aseman pihapiiri rakennuksineen on asemakaavassa suojeltu ja kunnostettu. Asemalla on toiminut vuodesta 1986 lähtien T:mi Saviseppä. Aseman läheisyydessä sijaitsee Putikon saha -niminen tasoylikäytävä.


title: Radzivillin kronikka

text: Radziwiłłin kronikka tai Königsbergin kronikka on kronikka ilmeisesti 1200-luvun alusta. Se on säilynyt kahtena kopiona 1400-luvulta. Toinen on "Radzivillin" lukuisin miniatyyrikuvin koristeltu teos ja toinen on "Moskovan Akateeminen". Se on kuin Nestorin kronikka, johon lisätty joka vuosi merkintöjä aina vuoteen 1206 asti.


title: Radzivillin kronikka

text:
Listassa olevat nimitykset ovat Liettuan suuriruhtinaskunnan sotapäällikön Janus Radzivillin, jolla oli ensimmäinen (eli Radzivillin) lista 1600-luvulta Königsbergistä. Siellä sitä säilytettiin 1700-luvulle asti kunnes Seitsenvuotisen sodan seurauksena joutui Venäjälle sotasaaliina (1758), jolloin se toimitettiin Pietarin tiedeakatemiaan.
Kronikan tekopaikka ei ole tiedossa, mutta monien mielestä se on Länsi-Venäjällä tehty, ilmeisesti Smolenskissa.. Kronikkaa säilytetään Pietarin tiedeakatemian kirjastossa.


title: Radzivillin kronikka

text: Kronikan mielenkiintoisinta antia ovat miniatyyrimaalaukset (yhteensä 617 kpl), joissa on kuvattu Radzivillin kronikan tapahtumia. Se on yksi kolmesta säilyneestä muinaisvenäläisestä kuvitetusta kronikasta. Kaksi muuta ovat Geogi Amartolin kronikka Tverin listassa 1300-luvulta (käännös bysanttilaisista annaaleista eli se ei ole ihan venäläistä kronikkaa) sekä useampiosainen Suuri kronikka 1500-luvulta.


title: Radzivillin kronikka

text:
Päätellen siitä, että Moskovan Akateemisessa listassa joissakin tapauksissa puhtaaksikirjoittaja on vahingossa jättänyt pois tekstiä, joka on välillä Radzivillin pienoiskuvaluettelossa. Siinä oli yleinen kuvaluettelo molemmista luetteloista. Aiemmin oletettiin, että Moskovan Akateeminen lista on yksinkertaisesti kopio Radzivillin kronikasta ei nykyoletuksin pidä paikkaansa.
Sen vuoksi oletetaan, että 1400-luvun kuvat ovat kopioita vielä vanhemmista teoksista kuten monet tutkijat olettavat. Alkuperäiset miniatyyrikuvat ovat ilmeisesti 1000-luvulta.


title: Radzivillin kronikka

text:
Radzivillin kronikan miniatyyrikuvat antavat huolitellusta ulkonäöstään huolimatta varsin hyvän kuvan keskiaikaisen Rusin valtakunnan jokapäiväisestä elämästä, rakentamisesta sekä sotatoimista. Niitä nimitetään ”ikkunoiksi menneeseen maailmaan”. Pienoiskuvien tapahtumat ovat hyvin monipuolisia: taisteluita, talonpoikien kapinoita, kansanjuhlia, perhe-elämää ja konkreettisia historiallisia tapahtumia (Taistelu Nemigalla, Vseslav Polotskin vangitseminen).
Radzivillin kronikan pienoiskuvien tarkempaan tutkiskeluun on pyhittänyt yhden taideteoksensa Artemi Vladimirovitsh Artsihovski..


title: Radzivillin kronikka

text: Toinen Radzivillin kronikan kopion Moskovan Akateemisen listan täydellinen nimi on ”Moskovan Hengellisen Akatemian käsikirjoitus”. Ensimmäisellä sivulla on esitetty ”Pyhä Kolminaisuus”, minkä mukaan sitä nimitetään myös Pyhän Kolminaisuuden käsikirjoitukseksi. Viimeisellä sivulla on maalattu Sergievin luostari. Vuoteen 1206 asti tämä lista kertoo samalla tavalla kuin Radzivillin kronikka. Sen jälkeen tyyli ja sävy muuttuu kertoen tapahtumista vuoteen 1419 asti varsin itsenäisesti. Se ei toista Lavrentjevin käsikirjoituksen alkuperäistä osaa vaan kertoo varsin eri tavalla tapahtumista (lisäyksiä, toisenlaista muotoilua jne), josta näkee, että sitä on systemaattisesti muutettu.


title: Radzivillin kronikka

text:
Näiden eroavaisuuksien perusteella A. A. Shahmatov ja M. D. Priselkov ovat tulleet siihen johtopäätökseen, että Lavrentjevin käsikirjoituksen pohjan on ollut Vladimirin annaalit 1100-luvulta, missä tekstejä ei oltu vielä muuteltu kulloinkin vallalla olevien uudempien käsitysten mukaisiksi. Sen sijaan Perejaslavskin tekstit vuosilta 1214-1216 olisivat olleet Radzivillin kronikan lähteinä ja Vladimirin tekstit 1200-luvun alusta. Ne olisi tehnyt Vsevolod Jurjevich Bolshoje sekä hänen pojat Juri ja Jaroslav..
Aleksei Shahmatovin päätelmän mukaan Radzivillin kronikan lähteenä olisi ollut Perejaslavlin ja Suzdalin annaalit vuosilta 1214-1216.


title: Radzivillin kronikka

text: Ensimmäisen kerran Radzivillin kronikka painettiin kirjapainossa Pietarissa vuonna 1767. Se oli ensimmäinen painettu kronikka. Kronikan painos tehtiin kopiosta, jonka tekoon osallistuivat G. Taubert ja Ivan Barkov. Teoksessa on paljon epätäsmällisyyksiä ja lisäyksiä, kuten epäilyttäviä tietoja Tatishevin ”Venäjän historia”-kirjasta.


title: Radzivillin kronikka

text: Vuonna 1902 Radzivillin kronikasta tehtiin valokuvaamalla musta-valkoinen teos. Tekstin tieteellinen painos, jonka aloitti M. D. Priselkov, saatiin valmiiksi puolivuosisataa hänen kuolemansa jälkeen ja valmistui vasta 1989.


title: Nigel Stepney

text: Nigel Stepney (14. marraskuuta 1958 – 2. toukokuuta 2014 Ashford, Kent) oli brittiläinen Formula 1 -mekaanikko, joka aloitti uransa F1:sten parissa vuonna 1977 Shadow-tallissa. Myöhemmin hän toimi muun muassa Benetton Formulan ja Scuderia Ferrarin mekaanikkona. Hän loukkasi nilkkansa pahasti Espanjan GP:ssä 2000 Ferrarin mekaanikkona, kun Michael Schumacher ajoi hänen päälleen. Stepney tunnetaan parhaiten sta (tunnetaan myös nimellä "Stepneygate") vuonna 2007, jolloin hän vuosi tietoja McLarenille. Hän sai myöhemmin lähteä Ferrarilta.


title: Nigel Stepney

text: Hän kuoli auto-onnettomuudessa toukokuussa 2014.


title: Irlannin vapaaehtoisjoukot

text: Irlannin vapaaehtoisjoukot () oli Irlannissa vuonna 1913 perustettu puolisotilaallinen järjestö, jonka irlantilaisnationalistit loivat vastapainoksi Irlannin itsehallintoa vastustaneiden unionistien hieman aiemmin perustamille Ulsterin vapaaehtoisjoukoille.


title: Irlannin vapaaehtoisjoukot

text: Vapaaehtoisjoukot perustettiin 25. marraskuuta 1913 Dublinissa. Yllykkeenä perustamiselle oli Eoin MacNeillin Gaelic Leaguen lehdessä "An Claidheamh Soluisissa" julkaisema artikkeli ”The North Began”. Siinä hän vaati nationalisteja järjestäytymään voidakseen puolustaa home rulea samaan tapaan kuin unionistit olivat järjestäytyneet vastustamaan sitä. Irlannin vapaaehtoisjoukkojen perustamisen salaisena taustavaikuttajana toimi vallankumouksellinen Irlannin tasavaltalaisveljeskunta (IRB), joten maltillisen home rule -liikkeen johtaja John Redmond oli aluksi haluton tukemaan sitä. Kesäkuussa 1914 puolet vapaaehtoisjoukkojen johtavan neuvoston paikoista annettiin kuitenkin Redmondin tukijoille, jolloin hän muutti suhtautumistaan. Noihin aikoihin järjestön jäsenmäärä oli kohonnut 160 000:een. Kun Ulsterin vapaaehtoisjoukot olivat huhtikuussa 1914 järjestäneet itselleen suuren asetoimituksen ulkomailta, myös Irlannin vapaaehtoisjoukot päättivät aseistautua. Heinäkuussa 1914 Howthiin saapui salaa 1 000 kivääriä ja 29 000 patruunaa käsittänyt aselasti, mutta määrät olivat vaatimattomia unionistien asehankintojen rinnalla.


title: Irlannin vapaaehtoisjoukot

text: Irlannin vapaaehtoisjoukot hajosivat kahtia syyskuussa 1914 ensimmäisen maailmansodan syttymisen seurauksena, kun Redmond kehotti sen jäseniä liittymään Britannian armeijaan. Redmondin kannattajat, jotka muodostivat enemmistön vapaaehtoisjoukkojen jäsenistä, erosivat ja perustivat oman "National Volunteers" (Kansalliset vapaaehtoisjoukot) -nimisen järjestönsä. Noin 35 000 – 40 000 värväytyi vapaaehtoisina brittiarmeijaan. Irlannin vapaaehtoisjoukkoihin jäi tällöin militanteista nationalisteista koostunut vähemmistö, jonka IRB:n sotilasneuvosto onnistui soluttamaan tarkoituksenaan tehdä siitä itselleen välineen suunnittelemaansa aseelliseen kapinaan. Jäsenmäärä romahti pariin tuhanteen, mutta kasvoi vuoteen 1916 mennessä 15 000:een. Huhtikuun 1916 pääsiäiskapinassa kapinallisten pääjoukko muodostui Irlannin vapaaehtoisjoukkojen jäsenistä – heitä oli noin 1 300 kaikkiaan 1 600:sta kapinallisesta. Loput kuuluivat pääasiassa Irlannin kansalaisarmeijaan (ICA).


title: Irlannin vapaaehtoisjoukot

text: Vuonna 1919 Irlannin vapaaehtoisjoukkojen entiset jäsenet muodostivat Irlannin tasavaltalaisarmeijan (IRA).


title: Pan-pan

text: Pan-pan on radioliikenteessä käytettävä kutsu, joka tarkoittaa pakkotilaa. Pan-pan-termi on erillinen Mayday-termistä, joka tarkoittaa hätätilaa. Pan-pan-termiä käytetään, kun laivaan, lentokoneeseen tai muuhun kulkuvälineeseen tai sen matkustajiin ei kohdistu välitöntä uhkaa, mutta pakkotilaan tulee kuitenkin pian reagoida. Pan-pan ilmaisee turvallisuusongelmien olemassaolon mahdollisille pelastajille (hätäpalvelut ja muut kulkuvälineet alueella), mutta ”Mayday” ilmaisee esimerkiksi koneen putoamisen tai uppoamisen tapahtuvan juuri nyt ja pelastusavun tarpeen olevan välitön.


title: Vänortsparken

text: Vänortsparken on Uumajassa, Ruotsissa sijaitseva puisto. Sen eteläpuolella sijaitsevat Storgatan sekä Uumajan kaupunginkirkko, idässä Östra Kyrkogatan ja pohjoisessa Kungsgatan.


title: Vänortsparken

text: Puiden istuttaminen puistoon aloitettiin vuonna 1851. Vuonna 1888 puisto paloi pahoin tulipalossa. Puiston niminä olivat käytössä ennen vuotta 1985 Skolparken ja Kyrkotorget. Vuonna 1985 puisto laitettiin perusteellisesti uusiksi, ja samalla sen nimi muutettiin Vänortsparkeniksi. Puistossa on kulhonmuotoinen nurmialue, jota ympäröivät pensaat ja puut. Puiston läpi kulkee keinotekoinen puro sekä kolme siltaa. Nurmialuetta käytetään säännöllisesti erilaisiin tapahtumiin, kuten ulkona voimistelemiseen.


title: Vänortsparken

text: Varhaisina aikoina Uumajan kaupungin hengellisen ja hallinnollisen keskustan muodostivat lääninhallintokeskuksen, kirkon sekä Vänortsparkenin alue. Vänortsparkenin nykyinen tontti on ollut aina avoin paikka. 1700-luvun puolivälissä tontti toimi aukiona ja mahdollisesti ryytitarhana. Sen idän puoleiselle tontille rakennettiin vuonna 1810 Trivialskolan, josta tuli myöhemmin tyttöjen alkeisoppilaitos. Se toimi vuoteen 1888 saakka, jolloin Uumajassa oli suuri tulipalo. Tulipalon jälkeen rakennettiin uusi kolmikerroksinen yläkoulu, Mimerskolan, joka valmistui vuonna 1900. Sen suunnitteli Johan Nordqvist. Koulua laajennettiin Skolgatanin suuntaan kahteen otteeseen 1900-luvun alkupuolella.


title: Vänortsparken

text: Vuonna 1851 kaupunkiin perustettiin yhdistys edistämään puiden istuttamista yleisille paikoille. Siitä tuli myöhemmin puutarhayhdistys, jonka tehtävä oli kylvää Kyrkotorgetille (Kirkkotori) nurmikkoa ja istutuksia vuonna 1858. Molemmat, kirkkotori sekä koulupuisto täytettiin istutuksilla vuonna 1861. Puisto toimi myös jalkapallokenttänä siihen saakka, kunnes Gammliavallen perustettiin vuonna 1925. Puistoa on kutsuttu myös Skolparkeniksi (Koulupuisto), koska sitä ympäröivissä kortteleissa oli näihin aikoihin useita kouluja.


title: Vänortsparken

text: Vuonna 1985 puisto muutettiin ystävyyskuntapuistoksi, eli Vänortsparkeniksi. Siellä on oma paikka kaikille Uumajan ystävyyskunnille, eli Tanskan Helsingørille, Suomen Vaasalle, Venäjän Petroskoille, Norjan Harstadille, Saksan Würzburgille ja Kanadan Saskatoonille. Kungskatanin suunnassa, puiston luoteiskulmassa, on Ante Dahlstedtin suunnittelema maapalloa esittävä "Tellus"-niminen taideteos. Se on hitsattua kuparipeltiä, jossa lukee: ”edistäköön kaupunkiemme välinen ystävyys ja ymmärrys rauhaa ja vapautta maapallollamme”.


title: Vänortsparken

text: Puistossa kasvaa myös Ruotsin kaupunginpuutarhurien istuttama Uumajan oma kansallispuu, "Betula verrucosa", joka on taalainkoivu.


title: Johan Wilhelm Rosenborg

text: Johan Wilhelm Rosenborg (6. huhtikuuta 1823 Pernaja – 13. heinäkuuta 1871 Rönnskär) oli suomalainen juristi ja professori.


title: Johan Wilhelm Rosenborg

text:
Rosenborgin vanhemmat olivat laivuri Johan Erik Rosenborg ja Lovisa Amalia Bastman. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1847, lakitieteen kandidaatiksi 1854 ja lakitieteen lisensiaatiksi (tohtoriksi) 1857, väitöskirjan aiheenaan "Om inskränkningar uti dispositionsrätten öfver hemman" (1856). Kameraali- ja politialainopin sekä valtio-oikeuden dosentti Rosenborgista tuli 1858, tutkimuksella "Om fattigdomen och fattigvården in Finland", joka suomennettiin 1863. Samojen alojen professori Helsingin yliopistoon hänestä tuli 1860, tutkimuksella "Bidrag till jordbeskattningens historia i Finland i medlet af sextonde seklet". Rosenborgin huomattavin teos oli silti hänen vuoden 1863 luentojensa pohjalta samana vuonna julkaistu "Om riksdagar", joka lienee osaltaan vaikuttanut uudelleen koolle kutsuttujen valtiopäivien toimintaperiaatteisiin. Siitä oli hyötyä myös vuoden 1865 perustuslakikomitealle, jonka tehtävänä oli laatia uusi valtiopäiväjärjestys. Rosenborg oli itsekin komitean jäsen, samoin kuin vuoden 1863 valtiopäiville esityksiä valmistelleen komitean jäsen ja mainittujen valtiopäivien talousvaliokunnan sihteeri. Vuoden 1867 valtiopäivillä Rosenborg oli perustuslakivaliokunnan sihteeri. 1868-1871 hän taas oli Suomen Pankin valtuusmies.
Rosenborgin puoliso vuodesta 1870 oli Maria Alexandroff (k. 1928).


title: Gemma Funtek-Snellman

text: Gemma Funtek-Snellman (17. tammikuuta 1910 Viipuri – 27. elokuuta 1996) oli suomalainen, myöhemmin Ruotsiin asettunut, ruotsin kielellä kirjoittanut lastenkirjailija ja kääntäjä.


title: Gemma Funtek-Snellman

text: Funtek-Snellmanin vanhemmat olivat kapellimestari Leo Funtek (1885–1965) ja Bertha Constance Liljeström (1887–1961). Hän oli naimisissa Helge Herolf Snellmanin (s. 1898) kanssa.


title: Gemma Funtek-Snellman

text: Nimellä "Gemma Snellman":


title: Ulsterin vapaaehtoisjoukot

text: Ulsterin vapaaehtoisjoukot () oli Irlannissa Ulsterin unionistien vuonna 1912 perustama puolisotilaallinen järjestö, jonka tavoitteena oli estää Irlannin itsehallinnon eli home rulen toteutuminen. Järjestöstä käytettiin myös nimeä "Ulster Volunteer Force" (UVF). Vuonna 1966 perustettu unionistinen terroristijärjestö omaksui saman nimen.


title: Ulsterin vapaaehtoisjoukot

text: Ulsterin vapaaehtoisjoukot perustettiin 13. joulukuuta 1912 niin sanotun home rule -kriisin aikana, joka oli saanut alkunsa Ison-Britannian hallituksen antamasta home rule -lakiesityksestä. Aloitteentekijänä toimi vuonna 1905 perustettu Ulsterin unionistien neuvosto ("Ulster Unionist Council"). Puolisotilaallinen voima päätettiin perustaa, koska siihen mennessä home rulea vastaan järjestetyt mielenosoitukset eivät olleet saavuttaneet toivottua vaikutusta. Paikallisten puolisotilaallisten yksiköiden perustaminen oli käynnistynyt Ulsterissa jo aiemmin, ja jo helmikuussa 1912 niihin kuului noin 12 000 jäsentä. Pian näiden ryhmien johtajat kokivat tarpeelliseksi luoda itselleen yhtenäisemmän organisaation, jolla olisi tiivis kytkös unionistipuolueeseen. Vuoden 1914 puoliväliin mennessä Ulsterin vapaaehtoisjoukkoihin oli liittynyt noin 90 000 miestä. Komentajana toimi Intiassa palvellut brittiarmeijan evp-kenraali Sir George Richardson. Vastavetona Ulsterin vapaaehtoisjoukoille home rulea kannattaneet Irlannin nationalistit perustivat omat puolisotilaalliset joukkonsa, Irlannin vapaaehtoisjoukot ("Irish Volunteers").


title: Ulsterin vapaaehtoisjoukot

text: Ulsterin vapaaehtoisjoukot valmistautuivat vastustamaan väkivaltaisesti Dubliniin perustettavaa hallintoa, mikäli home rule toteutuisi. Koska järjestöllä ei alkuun ollut juuri aseita, se tilasi niitä salaa Saksasta. Noin 25 000 kivääriä ja kolme miljoonaa patruunaa käsittänyt aselasti saapui Belfastin pohjoispuolella sijaitsevaan Larnen satamaan 24. ja 25. huhtikuuta 1914 välisenä yönä. Ulsterin vapaaehtoisjoukkojen olemassaolo lisäsi unionistien itsevarmuutta ja muodosti ongelman Ison-Britannian hallitukselle. Lisäksi Irlantiin sijoitetut armeijan yksiköt sympatisoivat vapaaehtoisjoukkoja. Maaliskuussa 1914 tapahtui niin sanottu Curraghin välikohtaus, kun Curraghiin sijoitetun ratsuväkiprikaatin upseerit ilmoittivat eroavansa, mikäli heidät komennettaisiin toimimaan unionistijoukkoja vastaan. Lopulta hallitus sopi unionistijohtajien kanssa, että kuusi Ulsterin kreivikunnista jätettäisiin ainakin tilapäisesti uuden Irlannin itsehallinnon ulkopuolelle. Vuonna 1914 parlamentissa hyväksyttyä home rule -lakia ei lopulta pantu koskaan toimeen.


title: Ulsterin vapaaehtoisjoukot

text: Ensimmäisen maailmansodan puhjettua unionistijohtaja Edward Carson kannusti Ulsterin vapaaehtoisjoukkojen jäseniä värväytymään Britannian armeijaan. Varta vasten heitä varten brittiarmeijaan perustettiin 36. divisioona, joka osallistui sodassa muun muassa Sommen taisteluun. Ulsterin vapaaehtoisjoukkojen toiminta Irlannissa kuihtui sodan aikana, mutta elpyi uudelleen vuosina 1919–1921 Irlannin itsenäisyyssodan seurauksena. Unionistipuolueen painostuksesta Britannian hallitus hyväksyi vuonna 1920 vapaaehtoisjoukkojen sulauttamisen Irlannin poliisivoimien tueksi perustettuun Ulster Special Constabulary (USC) -yksikköön, joka pääasiassa vastasi Irlannin tasavaltalaisarmeijan (IRA) vastaisesta toiminnasta Pohjois-Irlannissa. USC:n seuraajaksi perustettiin vuonna 1922 Pohjois-Irlannin oma poliisi, Royal Ulster Constabulary.


title: Argon maanvyöry

text: Argon maanvyöry tapahtui 2. toukokuuta 2014 Argon piirikunnassa Koillis-Afganistanissa Badahšanin maakunnassa. Maanvyöry tapahtui syrjäisellä ja vuoristoisella seudulla. Arviot kuolleiden määrästä vaihtelivat sadoista muutamiin tuhansiin. Noin tuhat taloa vaurioitui, 300 niistä jäi suoraan mutavyöryn alle.


title: Black and Tans

text: Black and Tans (”mustaruskeat”) oli nimitys vapaaehtoisille apupoliiseille, joita britit värväsivät Irlannin itsenäisyyssodan aikana tammikuun 1920 ja heinäkuun 1921 välisenä aikana Irlannin kuninkaallisten poliisivoimien avuksi taistelemaan varsinkin Irlannin tasavaltalaisarmeijan (IRA) iskuja vastaan. Joukkojen nimi tuli niiden käyttämistä epätavallisista univormuista, joihin kuului poliisin takki ja khakikankaiset sotilashousut; väriyhdistelmän katsottiin muistuttavan tunnettujen irlantilaisten ajokoirien väritystä. Improvisoituja asuja käytettiin, koska apujoukoille ei riittänyt tavallisia poliisiunivormuja. Huomattava osa Irlannin vanhoista poliisivoimista oli eronnut aiemmin tasavaltalaisten kannustamana, joten heidät korvattiin tilapäisillä apuvoimilla. Kyse oli pääosin työtä vailla olleista ensimmäisen maailmansodan veteraaneista, jotka ryhtyivät apupoliiseiksi vaatimatonta palkkaa vastaan.


title: Black and Tans

text: Black and Tans -joukot tunnettiin ankarista ja julmista vastatoimistaan. Kun IRA surmasi 21. marraskuuta 1920 niin sanotun verisunnuntain yhteydessä 11 brittivakoojiksi epäiltyä englantilaista, Black and Tans -joukot vastasivat hyökkäämällä Dublinin Croke Parkissa järjestettyyn jalkapallo-otteluun, jossa ne surmasivat 12 irlantilaista siviiliä ja haavoittivat 60:tta.


title: Black and Tans

text: Black and Tans -joukot tulivat tiensä päähän, kun Irlannin kuninkaalliset poliisivoimat lakkautettiin vuonna 1922.


title: Redraman diskografia

text: Tämä on rap-artisti Redraman diskografia. Listasijoitukset albumeissa viittaavat Suomen viralliseen albumilistaan ja singleissä Suomen viralliseen single-, lataus- ja radiolistaan.


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä eli Mahnalanselkä-Kirkkojärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä ja Nokialla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Mahnalanselän lähialueeseen ja joka on sen pääjärvi. Järvi tunnetaan monilla nimillä, koska sillä on pitkä muoto ja sillä on useita nimettyjä järvialtaita. Toisinaan sitä kutsutaan pelkästään Mahnalanseläksi, mutta kutakin järviallasta kutsutaan myös niiden omilla nimillään. Järvialtaista suurin on Mahnalansekä ja toiseksi suurin on Kirkkojärvi. Muut järvialtaat ovat Kallioistenselkä ja Jokisjärvi eli Jokistenjärvi. Järvet muodostavat Ikaalisten reitistä sen osan, jota kutsutaan Siuron reitiksi.


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Järvien ketju on 20 kilometriä pitkä ja 4,9 kilometriä leveä Mahnalanselän kohdalla. Se on yleensä kapea muodoltaan, mutta Mahnalanselän kohdalla se levenee usean kilometrin levyiseksi. Järven kokonaispinta-ala on 1 954 hehtaaria (lyh. "ha"). Järviketju alkaa Kirkkojärvestä, johon Pappilanjoki laskee Hämeenkyrön keskustan läpi pohjoisesta. Järvi kapenee, mutta aukeaa Laitilansalmessa Kalliostenselälle, joka purkautuu Arostensalmesta Mahnalanselälle. Nokian kaupungin rajalla järvi kapenee Jokisjärveksi, joka jatkuu kapeana Siuronkoskelle saakka.


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Järvialueella on 21 saarta, joiden yhteispinta-ala on 10,9 hehtaaria ja yhteinen rantaviiva 4,41 kilometriä pitkä. Yli hehtaarin kokoisia saaria on kaksi, ja alle aarin kokoisia kolme. Muut 16 saarta ovat pinta-alaltaan aarin ja hehtaarin väliltä.


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Kirkkojärvi on 4,5 kilometriä pitkä, 3,3 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 335 hehtaaria (lyh. "ha") . Järven muoto on kuitenkin pitkän muotoinen ja siinä on lahtia, joten sen yleisvaikutelma on kapea. Järvialtaan syvin kohta sijaitsee sen eteläpäässä, jossa on 16 metriä syvää.


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Kirkkojärveen laskevat myös Prentinjoki, Turkilanjärvenoja ja Savioja. Kalalahti on erotettu Kirkkojärvestä valtatien 3 pengeryksellä. Turkilanjärvenojan vedet purkautuvat Kirkkojärveen valtatien sillan alitse. Kirkkojärvi on aivan saareton.


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Kirkkojärven vesi on hyvin rehevää ja loppukesästä happi loppuu järven pohjasta kokonaan. Kaakkoisrannat ovat pohjavesialuetta.


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Kalmbergin kartastossa järvellä oli nykyinen nimi.


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Kallioistenselkä on 5,8 kilometriä pitkä, 2,0 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 309 ha . Järvialtaan syvin kohta sijaitsee Rajalanvuoren edessä ja siellä on 17,5 metriä syvää. Järven ainoa saari on pieni Arvensaari. Telilahti on suurehko lahti ja se työntyy länteen Kierikkalan kylän kohdalla Harjulanvuoren pohjoispuolitse. Siihen laskee Myllyoja. Taivallahti on lähes yhtä suuri lahti, mutta se on matalana ruhottunut. Kun Kallioistenselkä kapaenee Arostensalmeksi, työntyy siitä itään kuusi metriä syvä Korvurinlahti. Heinoonjoki laskee järveen sen vastarannalla.


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Järviallas ei ole täällä niin rehevä kuin Kirkkojärvi, mutta veden laatu on muuten samanlainen siellä. Järven koillisrannat ovat pohjavesialuetta.


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Kalmbergin kartassa järven nimi kirjoitettiin "Alanenella Kalliois Selkä" ja samanaikaisessa Hämeenkyrön pitäjänkartassa Teilijärven ja Arostensalmen välistä osaa kutsuttiin nimellä "Vähäjärvi".


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Mahnalanselkä on 5,8 kilometriä pitkä, 4,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1 117 ha. Sen syvin kohta sijaitsee Purimonsalmen edustalla Enonselän kohdalla ja se on noin 25,5 meträ syvä. Enonselästä itään aukeaa saarien taakse Mahnalanselkä, joka on noin kolme kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leve. Sen keskellä sijaitsee puoli kilometriä pitkä Lammassaari. Muita saaria ovat Leppiäinen, Selkäsaari, Markensaari, Pukalussaari, Kalliosaari ja Suolasaari. Sen perällä yhdystien 2623 takana sijaitsee Miharinlammi, johon laskevat Ruonajoki ja Lavajärven valuma-alueen (35.59) laskujoki Muotialanjoki. Enonselästä aukeaa etelään Alhonselkä, jonka keskellä sijaitsee Iso Tahkosaari. Alhonselältä länteen työntyy kilometrin pitkä ja kapea lahti Pohjanlahti. Siihen laskee Juojärvenoja ja Syväoja. Pohjanlahden vieressä on Santalahti. Itään työntyvään Pajulahteen laskee Pajuoja. Pukinniemen ja Käkisaaren välistä jatkuu etelään salmi, jota kutsutaan Jokisjärveksi.


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Vanhoissa Rekognosointikartoissa vuosilta 1776−1805 on järven nimi kirjoitettu "Wania iärvi". Kalmbergin kartassa sillä oli nykyinen nimi.


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Jokisjärvi eli myös Jokistenjärvi on 5,1 kilometriä pitkä, pisimmällään 0,6 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 191 ha . Järvialtaan syvin kohta sijaitsee Murhasaaren pohjoispuolella, missä on 17,2 metriä syvää. Murhasaari on nykyään tiepenkan yhdistämä niemi, mutta ennen tietöitä oli paikalla toisaan Murhasaari. Muitakin lähes htä syviä syvänteitä löytyy järven eri kohdista. Järven vesi on samanlaista kuin Mahnalanselälläkin. Järvessä on vain muutama saari. Kyöpelinvuoren lähellä sijaitsee Kortsaarenkari. Tätä etelämpänä sijaitseva Murhasaari on nimestään huolimatta nykyään niemi, jossa valtatie 11 ylittää Hasunsuntin. Linnavuoren kohdalla sijaitsee kallioinen Kirhasaari. Neljä saarta sijaitsevat ennen Siuronkoskea ja koskessa.


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Rekognosointikartassa järven nimi kirjoitettiin "Jokinen järvi". Kalmbergin kartassa sillä oli nykyinen nimi.


title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Siuron reitin vedenlaatua seurataan sännöllisesti. Siuron reitin vesi on perustyypiltään ruskeaa humusvettä. Sen happamuustaso on normaali, mutta ravinnetasot ovat normaalia korkeammalla. Sitä voidaan kesäisin pitää lievästi rehevänä tai joskus jopa rehevänä järvenä. Silloin vesi on sameahkoa ja veden näkösyvyys jää 2,0 metriin. Kesällä ja talvella, kun vesi kerrostuu lämpötilojen mukaan, voi järven syvänteisiin muodostua happivajetta. Koskaan happi ei lopu aivan kokonaan. Veden laatu on tyydyttävä ja vesi uimakelpoista. Talvisin vedestä tavataan runsaasti ulosteperäisiä tai termofiilisiä bakteereja, joiden määrä on kesäisin pienempi.


title: Dolores Gray

text: Dolores Gray (7. kesäkuuta 1924 Chicago, Yhdysvallat – 26. kesäkuuta 2002 New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä. Hän oli kahdesti ehdolla Parhaan musikaalin naispääosan Tony-palkinnon saajaksi, saaden kerran tämän palkinnon Here's That Rainy Day -kappaleesta.


title: Dolores Gray

text: Hänen uransa alkoi kabareetaiteilijana ravintoloissa ja yökerhoissa San Franciscossa 1940-luvun alussa ja vuonna 1945 hän esiintyi omassa radio-ohjelmassaan. Grayn "löysi" muusikko Rudy Vallee, joka toi tämän esiintymään ohjelmaansa. Uransa aikana Gray esiintyi lukuisissa elokuvissa, Broadway-musikaaleissa. Hän oli aviossa liikemies Andrew J. Crewolinin kanssa vuodesta 1966, Crewolinin kuolemaan 1992 saakka.


title: Dolores Gray

text: Hän kuoli Manhattanilla, New Yorkissa sydäninfarktiin, 78-vuotiaana, vuonna 2002.


title: Kemijoen piiri

text: Kemijoen piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Usmana, lähes koko Paanajärvi, puolet Voijärvestä ja osa Ponkamasta.


title: Kemijoen piiri

text: Piirin pinta-ala oli 7 295 km², ja siihen kuului 36 kylää. Piirissä oli 5 kyläneuvostoa: Usmanan, Vuokšjärven, Kurjen, Paanajärven ja Voijärven kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Usmanan kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 2 275 asukasta, joista 151 oli venäläisiä, 2 110 karjalaisia, 5 suomalaisia ja 9 muita kansallisuuksia.


title: Kemijoen piiri

text: Jo vuonna 1933 piiri oli lakkautettu ja sen alue jaettu Uhtuan piirin ja Kemin piirin kesken. Kurjen ja Paanajärven kyläneuvostot olivat tuolloin osa Uhtuan piiriä ja muut kyläneuvostot kuuluivat Kemin piiriin.


title: Kemijoen piiri

text: Nimensä piiri sai sen halki virranneesta Kemijoesta.


title: Mensa (täsmennyssivu)

text: Mensa tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Repolan piiri

text: Repolan piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, ja se vastasi lähes täysin entistä Repolan volostia eli kuntaa.


title: Repolan piiri

text: Piirin pinta-ala oli 6 075 km², ja siihen kuului 38 kylää. Piirissä oli 4 kyläneuvostoa: Omelian, Repolan, Tuulivaaran ja Lentieran kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Repolan kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 2 148 asukasta, joista 44 oli venäläisiä, 2 004 karjalaisia, 63 suomalaisia ja 14 muita kansallisuuksia.


title: Repolan piiri

text: Vuoteen 1933 tultaessa piiri oli lakkautettu ja sen alueen kyläneuvostot liitetty Rukajärven piiriin. Aiempien kyläneuvostojen lisäksi alueella toimi Kiimanvaaran kyläneuvosto. Sittemmin piiri perustettiin uudelleen, mutta lakkautettiin vuonna 1948, ja alue tuli kuulumaan Segežan piiriin. Vuonna 1966 perustettiin Mujejärven piiri, johon alue on siitä lähtien kuulunut.


title: Poventsan piiri

text: Poventsan piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Poventsan kirkonkylä, lähes koko Danilova, osa Petrovo-Jamista ja pieni osa Vodlajärvestä.


title: Poventsan piiri

text: Piirin pinta-ala oli 6 287 km², ja siihen kuului 62 kylää ja 1 taajaväkinen yhdyskunta. Piirissä oli 5 kyläneuvostoa: Meri-Maaselän, Poventsan, Danilovan, Tsolmuisen ja Kodozeron kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Poventsan kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 5 085 asukasta, joista 4 972 oli venäläisiä, 82 karjalaisia, 8 suomalaisia ja 23 muita kansallisuuksia.


title: Poventsan piiri

text: Vuoteen 1933 tultaessa piiri oli lakkautettu ja sen alueen kyläneuvostot liitetty Karhumäen piiriin.


title: Robert Taylor (jalkapalloilija)

text: Robert Taylor (s. 21. lokakuuta 1994 Kuopio) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Elitserienissä pelaavaa Tromsøä.


title: Robert Taylor (jalkapalloilija)

text: Taylor teki 13-vuotiaana pelaajasopimuksen JJK:n kanssa. 15-vuotiaana hän siityi Englantiin Lincoln Cityn joukkueeseen. Hän palasi Suomeen ja JJK:hon kesällä 2013 ja pelasi 11 Veikkausliiga-ottelussa, tehden yhden maalin. Taylorin isä on Suomessa mm. Kuopion Palloseuraa ja JJK:ta edustanut Paul Taylor.


title: Robert Taylor (jalkapalloilija)

text: Marraskuussa 2015 Taylor siirtyi Rovaniemen Palloseuraan. Heinäkuussa 2017 hän siirtyi Rovaniemeltä Ruotsin Allsvenskanissa pelaavaan AIK:hon kolmen ja puolen vuoden sopimuksella.


title: Pyhäjärven piiri

text: Pyhäjärven piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Pyhäjärvi sekä osia Kotkajärvestä, Kuujärvestä ja Vieljärvestä.


title: Pyhäjärven piiri

text: Piirin pinta-ala oli 2 900 km², ja siihen kuului 84 kylää. Piirissä oli 6 kyläneuvostoa: Terunkylän, Vuohtijärven, Kaskenniemen, Pyhäjärven, Vahojärven ja Simaniston kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Pyhäjärven kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 7 568 asukasta, joista 133 oli venäläisiä, 7 381 karjalaisia, 47 suomalaisia ja 7 muita kansallisuuksia.


title: Pyhäjärven piiri

text: Vuoteen 1933 tultaessa piiri oli lakkautettu ja sen alue liitetty Prääsän piiriin lukuun ottamatta Aunuksen piiriin liitettyä Vahojärven kyläneuvostoa. Lisäksi entisen piirin alueelle oli perustettu Kaskanan kyläneuvosto.


title: Hääkarkuri

text: Hääkarkuri () on George Stevensin ohjaama yhdysvaltalainen musikaalikomediaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1936. "Hääkarkurin" pääosissa ovat Fred Astaire ja Ginger Rogers. Elokuva on kuudes Astairen ja Rogersin yhteinen elokuva. Elokuvan sivurooleissa ovat muun muassa Helen Broderick, Victor Moore, Eric Blore ja Georges Metaxa, ja sen elokuvamusiikista ja -sanoituksista vastasivat Jerome Kern ja Dorothy Fields. "Hääkarkuri" perustuu Erwin S. Gelseyn tarinaan "Portrait of John Garnett", jonka pohjalta Howard Lindsay ja Allan Scott laativat käsikirjoituksen. Pandro S. Berman toimi elokuvan tuottajana ja Hermes Pan koreografina. "Hääkarkuri" kertoo tanssijasta, joka myöhästyy omista häistään ja lopulta rakastuu tanssinopettajaan.


title: Hääkarkuri

text: Tanssikriitikot Arlene Croce, John Mueller ja Hannah Hyam pitävät "Hääkarkuria" Astairen ja Rogersin parhaana tanssimusikaalina. "Hääkarkurissa" on neljä tanssia, joita pidetään omien lajiensa mestariteoksina. ”Never Gonna Dancea” usein pidetään Hermes Panin syvällisimpänä saavutuksena, kun taas ”The Way You Look Tonight” voitti parhaan laulun Oscar-palkinnon vuonna 1937. ”The Way You Look Tonight” -kappaleesta tuli Astairen menestynein levytys, joka sijoittui Yhdysvaltain myyntilistojen kärkeen vuonna 1936.


title: Hääkarkuri

text: Vuonna 1999 "Hääkarkuri" oli "Entertainment Weeklyn" julkaisemassa sadan parhaan elokuvan luettelossa. Vuonna 2004 "Hääkarkuri" valittiin ”kulttuurisesti, historiallisesti tai esteettisesti merkittävänä” elokuvana säilytettäväksi Kongressin kirjaston National Film Registryyn. Vuoden 2007 American Film Instituten 100-vuotissarjan -listauksessa "Hääkarkuri" pääsi sijalle 90.


title: Hääkarkuri

text:
John ”Lucky” Garnett (Fred Astaire) on uhkapeluri ja tanssija, joka myöhästyy omista häistään. Loukkaantunut Margaret-morsian (Betty Furness) ja suuttunut Margaretin isäpuoli (Landers Stevens) asettavat Garnettille ehdon: jos hän onnistuu ansaitsemaan 25 000 dollaria, hän saa toisen mahdollisuuden avioitua. Garnettista tuleekin hääkarkuri, kun hän rakastuu kauniiseen Penny-nimiseen tanssinopettajaan (Ginger Rogers).
Elokuvan lopussa Astaire ja Rogers laulavat lyhennetyt versiot kappaleista ”A Fine Romance” ja ”The Way You Look Tonight” samanaikaisesti muutetuilla sanoilla. Kappeleiden melodioita on hieman muutettu siten, että kappaleet sopivat hyvin toisiinsa.


title: Hääkarkuri

text: Fred Astaire vietti melkein kahdeksan viikkoa elokuvan tanssien valmistautumiseen. Säveltäjä Jerome Kern palkattiin laatimaan seitsemän laulua elokuvaan. Hän neuvotteli 50 000 dollarin palkan ja tietyn prosenttiosuuden tuotosta.


title: Hääkarkuri

text: "Hääkarkuria" kuvattiin työnimillä "I Won’t Dance" ja "Never Gonna Dance". Myös nimeä "Pick Yourself Up" harkittiin elokuvan nimeksi. Yhteensä elokuvalle harkittiin viittätoista eri nimikettä. Vaikka elokuva sijoittuu New Yorkiin, se kuvattiin kokonaisuudessaan Kalifornian Los Angelesissa ja studiossa. "Hääkarkurin" tuotanto alkoi 11. toukokuuta 1936 ja päättyi 31. heinäkuuta 1936. Elokuvan budjettina oli 886 000 dollaria, ja RKO Radio Pictures toimi elokuvan tuotantoyhtiönä.


title: Hääkarkuri

text: ”Never Gonna Dance” -musikaalinumeron huipentumasta otettiin yhteensä 47 ottoa yhden päivän aikana. Musikaalinumero vaati Ginger Rogersilta monta vaativaa tanssipyörähdystä. Rogersin jalat vuotivat verta, kun huipentuma saatiin kuvattua onnistuneesti.


title: Hääkarkuri

text: "Hääkarkurin" Yhdysvaltain ensi-ilta oli 27. elokuuta vuonna 1936 New Yorkissa, jonka jälkeen elokuva pääsi maanlaajuiseen teatterilevitykseen 4. syyskuuta. Los Angelesin ensi-ilta oli 22. syyskuuta. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 21. huhtikuuta vuonna 1937. RKO Radio Pictures toimi elokuvan levittäjänä Yhdysvalloissa.


title: Hääkarkuri

text: Ilmestyessään "Hääkarkuri" oli sekä arvostelu- että yleisömenestys. Kriitikot ylistivät erityisesti Ginger Rogersin roolisuoritusta ja tanssiesityksiä. Kuitenkin kriitikot arvostelivat elokuvan juonta. Nykyään kriitikot pitävät "Hääkarkuria" Rogersin ja Astairen parhaimpana elokuvana. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan kriitikoiden arvosteluista täysi sata prosenttia on myönteistä perustuen 20 arvosteluun.


title: Hääkarkuri

text: Ilmestymisvuonnaan "Hääkarkuri" tuotti 1 624 000 dollaria Yhdysvalloissa ja Kanadassa ja 994 000 muualla maailmassa. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti 2 618 000 dollaria ja toi tuotantoyhtiö RKO:lle voittoja 830 000 dollarin edestä.


title: Hääkarkuri

text: Vuosina 2005 ja 2006 "Hääkarkuri" oli ehdokkaana kahteen Satellite-palkintoon parhaista klassikkoelokuvan DVD-julkaisuista.


title: Hääkarkuri

text: Yhdysvalloissa "Hääkarkuri" julkaistiin ensimmäisen kerran VHS:nä vuonna 1992. Turner Entertainment julkaisi elokuvan VHS:nä vuonna 1999 ja Warner Bros. vuonna 2000. "Hääkarkuri" restauroitiin, ja se julkaistiin Yhdysvalloissa DVD:nä ensimmäisen kerran 16. elokuuta 2005. Elokuva on julkaistu DVD:nä myös useissa Astaire ja Rogers -kokoelmissa.


title: Eoin MacNeill

text: Eoin MacNeill (15. toukokuuta 1867 Glenarm, Antrimin kreivikunta – 15. lokakuuta 1945 Dublin) oli irlantilainen historiantutkija ja vallankumouksellinen nationalistinen poliitikko. Hän toimi vuonna 1913 perustettujen Irlannin vapaaehtoisjoukkojen esikuntapäällikkönä ja yritti estää vuoden 1916 pääsiäiskapinan aloittamisen, koska piti sitä ennenaikaisena.


title: Eoin MacNeill

text: MacNeill oli lähtöisin keskiluokkaisesta katolisesta perheestä ja hän opiskeli Irlannin kuninkaallisessa yliopistossa. Hän aloitti nuorena virkamiesuran oikeuslaitoksessa ja omistautui vuodesta 1887 iirin kielen tutkimiselle. Hän perusti yhdessä Douglas Hyden ja eräiden muiden kanssa irlantilaisen kulttuuriperinnön ja iirin vaalimiselle omistetun Gaelic League -järjestön vuonna 1893. MacNeill oli järjestön ensimmäinen sihteeri vuoteen 1897 ja sen julkaiseman "An Claidheamh Soluis" -lehden ensimmäinen päätoimittaja vuosina 1899–1901. Hän mullisti Irlannin varhaishistorian tutkimuksen esittäessään arvion, että 400-lukua varhaisempaa aikaa koskeneet kirjalliset lähteet eivät olleet aitoja. Hänet nimitettiin vuonna 1909 Irlannin varhaishistorian professoriksi University College Dubliniin.


title: Eoin MacNeill

text: MacNeill julkaisi 1. marraskuuta 1913 "An Claidheamh Soluisissa" artikkelin ”The North began”, jossa hän kehotti Irlannin nationalisteja kokoamaan puolisotilaalliset vapaaehtoisjoukot unionistien perustamien Ulsterin vapaaehtoisjoukkojen vastapainoksi. Tämä johti Irlannin vapaaehtoisjoukkojen perustamiseen 25. marraskuuta samana vuonna ja MacNeillista tuli niiden esikuntapäällikkö. Joukkojen päätarkoituksena oli turvata Irlannin itsehallintolain eli home rulen toteutuminen, mutta maanalainen Irlannin tasavaltalaisveljeskunta (IRB) aikoi käyttää niitä separatistiseen kapinaan ja onnistuikin saamaan monia miehiään keskeisiin asemiin organisaation johdossa. MacNeill kuului maltillisiin separatisteihin. Irlannin vapaaehtoisjoukkojen jäsenmäärä nousi pian 170 000:een ja huhtikuussa 1914 perustettiin myös naisille suunnattu sisarjärjestö Cumann na mBan. Vapaaehtoisjoukot kuitenkin hajosivat syyskuussa 1914 pääosan seuratessa John Redmondia, ja MacNeill jäi johtamaan noin 10 000 miestä käsittäneitä tynkäjoukkoja, jotka koostuivat enimmäkseen jyrkistä tasavaltalaisista.


title: Eoin MacNeill

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana MacNeillin päätavoitteena oli pitää Irlannin vapaaehtoisjoukot valmiudessa, jotta niitä ei voitaisi riisua aseista, ja hän valmistautui torjumaan yritykset toteuttaa Irlannissa kutsuntoja tai peruuttaa luvattu itsehallinto. Hän oli valmis myös johtamaan separatistista kapinaa, mutta ei katsonut ajankohdan olevan oikea. IRB:hen kuuluneet vapaaehtoisjoukkojen johtajat kuitenkin suunnittelivat hänen tietämättään kapinan alkavaksi pääsiäissunnuntaina 1916. MacNeill sai kuulla suunnitelmasta kolme päivää etukäteen. Tuolloin hänelle esitettiin salainen asiakirja, jonka mukaan Irlannin brittihallinto oli määrännyt vapaaehtoisjoukkojen johtajat pidätettäviksi. Asiakirja oli todellisuudessa IRB:n väärennös, jonka tarkoituksena oli MacNeillin ja muiden epäröijien taivuttelu kapinasuunnitelman taakse. MacNeillin mielestä joukot eivät olleet valmiita, mutta Patrick Pearse, Thomas MacDonagh ja Sean MacDiarmada vakuuttivat hänelle suuren aselastin olevan tulossa. Kun MacNeill sai pääsiäislauantaina kuulla mainitun saksalaisilta tilatun aselastin uponneen mereen, hän antoi viime hetkellä määräyksen kapinan peruuttamisesta. Kapina aloitettiin tästä huolimatta, mutta MacNeillin peruutusmääräyksen seurauksena se käynnistyi vain Dublinissa. MacNeill ei ottanut osaa kapinaan, mutta siitä huolimatta hän joutui kapinan kukistamisen jälkeen sotaoikeuteen. Hänet tuomittiin elinikäiseen pakkotyörangaistukseen, mutta hän vapautui yleisellä armahduksella kesäkuussa 1917.


title: Eoin MacNeill

text: MacNeill liittyi myöhemmin Sinn Féin -puolueeseen ja hänet valittiin parlamenttiin vuoden 1918 vaaleissa sekä Derryn että Irlannin kansallisen yliopiston edustajana. Vuonna 1921 hänet valittiin sekä Pohjois- että Etelä-Irlannin parlamentteihin. Hän toimi Irlannin tasavaltalaishallituksen valtiovarainministerinä keväällä 1919 sekä teollisuusministerinä 1919–1921. Irlannin itsenäisyyssodan aikana MacNeill oli brittien vankina marraskuusta 1920 kesäkuuhun 1921. Hän tuki Ison-Britannian ja Irlannin sopimusta ja toimi Irlannin vapaavaltion väliaikaisen hallituksen opetusministerinä syksyllä 1922 sekä uudelleen 1923–1925. Hän oli myös parlamentin eli Dáil Éireannin jäsenenä 1919–1927, ensin Sinn Féinin ja vuodesta 1923 Cumann na nGaedhael -puolueen edustajana. Vuosina 1921–1922 hän toimi puhemiehenä. MacNeill edusti Irlannin vapaavaltiota vuosina 1924–1925 toimineessa rajakomissiossa, jonka oli määrä neuvotella uusiksi Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisen rajan kulku. Kun tietovuoto paljasti marraskuussa 1925, että komission rajaehdotus ei juuri muuttaisi kiisteltyä rajaa, MacNeill erosi sekä komissiosta että Irlannin hallituksesta. Hän putosi parlamentista seuraavissa vaaleissa. Sen jälkeen MacNeill vetäytyi politiikasta ja omisti loppuikänsä Irlannin historian tutkimiselle sekä erilaisten historia-alan seurojen ja komiteoiden puheenjohtajuudelle. Hän jäi eläkkeelle professorinvirastaan vuonna 1941.


title: Karjalan Maaselkä

text: Karjalan Maaselkä (; ) on kylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Tšopinan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Seesjärven etelärannalla 33 kilometriä Tšopinasta luoteeseen. Kylässä on neljä asukasta (vuonna 2013).


title: Karjalan Maaselkä

text: Paatenen pogostaan kuulunut Karjalan Maaselkä mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopussa. Vuonna 1597 siellä oli 19 ja vuonna 1763 48 taloa. 1800-luvun lopussa kylässä oli kirkko. 1900-luvun alussa Maaselkä lähikylineen muodosti Paatenen volostiin kuuluneen kyläkunnan. Vuonna 1905 sen kuudessa kylässä oli 950 asukasta. Maaselän kylässä oli 50 taloa, koulu ja 314 asukasta.


title: Karjalan Maaselkä

text: Neuvostoaikana perustettiin Seesjärven piiriin kuulunut Karjalan Maaselän kyläneuvosto. Vuonna 1933 sen kahdeksassa asutuksessa oli 2 000 asukasta, joista noin 60 % oli karjalaisia ja 25 % venäläisiä. Suurlahden (ven. "Velikaja Guba") uudiskylä oli pääosin venäläinen, kun taas Maaselässä asui 341 karjalaisen lisäksi vain yksi suomalainen. Vuonna 1961 Karjalan Maaselkä liitettiin Tšopinan kyläneuvostoon.


title: Meri-Maaselkä

text: Meri-Maaselkä () on asutus Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Poventsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Matkozero-järven etelärannalla 35 kilometriä Poventsasta pohjoiseen. Paikkakunnalla on yksi asukas (vuonna 2013).


title: Meri-Maaselkä

text: 1900-luvun alussa Meri-Maaselkä lähikylineen muodosti Petrovski Jamin volostiin kuuluneen kyläkunnan. Vuonna 1905 sen 11 kylässä oli 555 asukasta. Meri-Maaselän kylässä oli 26 taloa, koulu ja 157 asukasta.


title: Meri-Maaselkä

text: Neuvostoaikana perustettiin aluksi Poventsan ja myöhemmin Karhumäen piiriin kuulunut Meri-Maaselän kyläneuvosto. Vuonna 1933 sen 11 asutuksessa oli lähes 600 asukasta, jotka kahta karjalaista lukuun ottamatta olivat kaikki venäläisiä. Meri-Maaselän kylässä asukkaita oli yli 300. Kyläneuvosto lakkautettiin vuonna 1958 ja sen asutukset liitettiin Poventsan taajamaneuvostoon ja Danilovan kyläneuvostoon.


title: Seesjärven piiri

text: Seesjärven piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Maaselän asema, lähes koko Seesjärvi, osa Rukajärvestä ja hyvin pieni osa Repolasta.


title: Seesjärven piiri

text: Piirin pinta-ala oli 8 002 km², ja siihen kuului 60 kylää ja 1 taajaväkinen yhdyskunta. Piirissä oli 6 kyläneuvostoa: Laasarin, Särkijärven, Sellin, Paatenen, Karjalan Maaselän ja Kauppalan kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Paatenen kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 6 557 asukasta, joista 1 067 oli venäläisiä, 5 176 karjalaisia, 118 suomalaisia ja 107 muita kansallisuuksia. Vuoden 1939 väestönlaskennan mukaan piirissä asui 8 750 asukasta, joista karjalaisia oli 5 469 (62,5%), venäläisiä 2 451 (28,0%), valkovenäläisiä 231 (2,6%), suomalaisia 166 (1,9%) ja ukrainalaisia 118 (1,3%).


title: Seesjärven piiri

text: Vuoteen 1933 tultaessa Kauppalan kyläneuvoston alue oli liitetty Maaselän kyläneuvostona Karhumäen piiriin. Piiri lakkautettiin 1950-luvun puolivälissä, josta lähtien alue on kuulunut Karhumäen piiriin.


title: Säämäjärven piiri

text: Säämäjärven piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Säämäjärvi ja osa Vieljärvestä.


title: Säämäjärven piiri

text: Piirin pinta-ala oli 2 730 km², ja siihen kuului 169 kylää. Piirissä oli 8 kyläneuvostoa: Tsalkinselän, Lahden, Veskelyksen, Sässönän, Kungojärven, Säämäjärven, Savinovan ja Salmenniskan kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Jessoilan kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 10 215 asukasta, joista 141 oli venäläisiä, 9 867 karjalaisia, 119 suomalaisia ja 2 muita kansallisuuksia.


title: Säämäjärven piiri

text: Vuoteen 1933 tultaessa piiri oli lakkautettu ja sen alue liitetty Prääsän piiriin. Vuonna 1935 alueen länsiosasta liitettiin alueita Vieljärven piiriin, joka lakkautettiin 1950-luvun puolivälissä. Pieniä osia entisestä Säämäjärven piiristä kuuluu nykyään myös Kontupohjan piiriin ja Suojärven piiriin.


title: Tunkuan piiri

text: Tunkuan piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Suikujärvi, lähes koko Tunkua ja vajaa puolet Voijärvestä.


title: Tunkuan piiri

text: Piirin pinta-ala oli 5 071 km², ja siihen kuului 72 kylää. Piirissä oli 7 kyläneuvostoa: Uskelan, Kevättämäjärven, Lehdon, Nuottavaaran, Koivuniemen, Tunkuan ja Niikkananvaaran kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Lehdon kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 4 395 asukasta, joista 111 oli venäläisiä, 4 271 karjalaisia, 8 suomalaisia ja 5 muita kansallisuuksia.


title: Tunkuan piiri

text: 1950-luvun puolivälissä piiri lakkautettiin ja alue on kuulunut siitä lähtien Belomorskin piiriin.


title: Irlannin kansalaisarmeija

text: Irlannin kansalaisarmeija (, ICA) oli pieni Dublinissa vuosina 1913–1916 toiminut puolisotilaallinen joukko, jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli suojella ammattiliittoon kuuluvia työläisiä poliisien väkivallalta. Se muodosti tärkeän osan vuoden 1916 pääsiäiskapinan kapinallisista joukoista.


title: Irlannin kansalaisarmeija

text: Irlannin kansalaisarmeija perustettiin Dublinin vuoden 1913 suuren työsulun aikana puolustamaan työsulun kohteeksi joutuneita ammattiliiton jäseniä poliisin väkivallalta sekä vahvistamaan heidän yhteishenkeään. Oman kaartin perustamista Ulsterin vapaaehtoisjoukkojen mallin mukaisesti ehdottivat ammattiyhdistysjohtajat James Larkin ja James Connolly.


title: Irlannin kansalaisarmeija

text: Toiminta alkoi marraskuun 1913 lopussa, lähes samaan aikaan Irlannin vapaaehtoisjoukkojen perustamisen kanssa. ICA:han liittyi yli tuhat jäsentä eikä se hajaantunut, vaikka alkuperäinen työriita päättyi tammikuussa 1914. Joukkojen toiminta oli jo hiljenemässä, kun saman vuoden lokakuussa Irish Transport and General Workers Union -ammattiliiton johtoon tullut Connolly alkoi kehittää kansalaisarmeijasta poliittista asetta. Hän uudisti järjestön rakenteen ja alkoi vaatia sen jäseniltä sitoutumista vallankumouksen tavoitteeseen ja sosialistisen Irlannin tasavallan perustamiseen. ICA:n jäsenmäärä oli vuonna 1916 vain noin 220, mutta aatteellisen yhtenäisyytensä ja hyvän harjoituksensa vuoksi se oli paljon tehokkaampi kuin huomattavasti suuremmat Irlannin vapaaehtoisjoukot.


title: Irlannin kansalaisarmeija

text: Ensimmäisen maailmansodan puhkeamisesta alkaen Connolly suunnitteli toteuttavansa Irlannissa kapinan ICA:n avulla. Omaa kapinahankettaan kehitellyt Irlannin tasavaltalaisveljeskunta (IRB) teki hänen kanssaan sopimuksen yhteistyöstä. Vuoden 1916 pääsiäiskapinan aikana Connolly sai toimia kaikkien kapinallisten joukkojen komentajana Dublinissa. Niihin kuului 219 kansalaisarmeijan ja noin 1 300 vapaaehtoisjoukkojen jäsentä. Kapinan kukistamisen jälkeen Connolly ja ICA:n esikuntapäällikkö Michael Mallin teloitettiin. Mallinin lähimpänä alaisena toiminut Constance Markievicz säästyi, koska hänen kuolemantuomionsa lievennettiin elinkautiseksi vankeudeksi. Kansalaisarmeijaa ei perustettu uudelleen kapinan jälkeen.


title: Suurlahden piiri

text: Suurlahden piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Heinälahti, lähes koko Suurlahti ja pieni osalta Tolvojasta.


title: Suurlahden piiri

text: Piirin pinta-ala oli 1 244 km², ja siihen kuului 181 kylää. Piirissä oli 8 kyläneuvostoa: Karasjärven, Kosmozeron, Suurnivan, Suurlahden, Jandomozeron, Tipinitsan, Kižin ja Heinälahden kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Suurlahden kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 12 799 asukasta, joista 12 651 oli venäläisiä, 5 karjalaisia, 19 suomalaisia ja 18 muita kansallisuuksia.


title: Suurlahden piiri

text: Vuoteen 1933 tultaessa piiri oli lakkautettu ja sen alue liitetty Äänisentakaisen piiriin.


title: Sungun piiri

text: Sungun piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Sunku, lähes koko Tolvoja ja hyvin pieni osa Suurlahdesta.


title: Sungun piiri

text: Piirin pinta-ala oli 894 km², ja siihen kuului 298 kylää. Piirissä oli 7 kyläneuvostoa: Kažman, Deriguzovon, Pajanitsan, Foimoguban, Tolvojan, Virojärven ja Kuusirannan kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Sungun kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 14 776 asukasta, joista 14 745 oli venäläisiä, 4 karjalaisia, 2 suomalaisia ja 25 muita kansallisuuksia.


title: Sungun piiri


title: Šallan piiri

text: Šallan piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Avdejevo ja Nigižma sekä osa Danilovasta.


title: Šallan piiri

text: Piirin pinta-ala oli 3 374 km², ja siihen kuului 142 kylää. Piirissä oli 7 kyläneuvostoa: Rimoilan, Peštšhanojen, Perhnavolokin, Avdejevon, Šallan, Karševskajan ja Gakugsan kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Semjonovskajan kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 11 982 asukasta, joista 11 853 oli venäläisiä, 48 karjalaisia, 51 suomalaisia ja 24 muita kansallisuuksia.


title: Šallan piiri

text: Vuoteen 1933 tultaessa piiri oli lakkautettu ja sen alue liitetty Puudožin piiriin.


title: Soutjärven piiri

text: Soutjärven piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen tuli kuulumaan aiempi Soutjärven kunta.