title: Susikaslammi

text: Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855−1856 sen nimi kirjoitettiin "Susikas järvi" ja Senaatin kartastossa vuodelta 1884 "Susikanlampi". Järven ja Susikkaan kylän nimet liittyvät toisiinsa.


title: Susikaslammi

text: Susikaslammin ympäristössä olevia kivi- ja pronssikautisista asuinpaikoista on päätelty, että Pehkijärven ranta on laskenut aikojen saatossa alemmaksi. Susikaslammin rannoista tunnetaan vain se, joka edelsi lammen omaa järvenlaskua.


title: Susikaslammi

text: Susikaslammen järvenlaskun historia tunnetaan heikosti. Sopimushetkeä tai itse laskun tapahtumavuosia ei tiedetä. Ensimmäisen järvenlaskun paljastamat maatumat jaettiin vuonna 1836 pidetyssä katselmuksessa. Koska jako toimitettiin samaan aikaan Pehkijärven jaon kanssa, on mahdollista, että molemmat järvenlaskut suoritettiin samanaikaisesti.


title: Susikaslammi

text: Vuoden 1884 Senaatin kartastossa on ilmoitettu järvien joidenkin korkeuksia. Susikaslammin pinnankorkeus oli 50,7 saschenia ja Pehkijärven 50,3 saschenia. Korkeusero 0,4 saschenia vastaa 0,9 metriä. Susikaslammen olisi voinut kuivattaa, mikäli korkeuserot olisivat olleet suuremmat.


title: Susikaslammi

text: Järveä on laskettu tämän jälkeen useassa vaiheessa. Viimeiset järvenlaskut tapahtuivat 1930- ja 1940-luvuilla.


title: Susikaslammi

text: Nykyään Susikaslammin pinta-ala on 54 hehtaaria ja se luokitellaan suomaaksi. Suo on kokonaan avosuota, jossa on paikoin pensaikkoa ja paikoin luhtanevaa. Suon muodostaa 0,3 metriä paksu turvekerrostuma, joka makaa 2,6−2,8 metriä paksun liejukerrostuman päällä. Alinna on savikerros. Turvekerrostuma syntyi heti järvenlaskujen jälkeen alueille, jotka jäivät ajoittain kuiville. Lammen turvekerrokset eivät kiinnosta turvetuotantoa, mutta alueella on arvoa lintukosteikkona.


title: Kalliojärvi (Tammela)

text: Kalliojärvi tai Kallionjärvi on kuivatettu järvi Kanta-Hämeessä Tammelassa. Entinen kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi laskettiin 1800-luvulla kosteikoksi, mutta nykyään se on peltomaata.


title: Kalliojärvi (Tammela)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kaljoträsk". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvellä on nimi "Kalliojärvi" ja se on piiretty siihen jo silloin kosteikkona.


title: Kalliojärvi (Tammela)

text: Tammelassa ollut "Häiviän järvi", josta on jätetty järvenlaksua varten anomus vuonna 1862. Järvenlaskulle ei kuitenkaan saatu lupaa. Koska Tammelassa ei ole Häiviän järveä, ja koska Häiviä on ainoa sen niminen kylä Suomessa ja vielä, koska se sattuu vielä sijaitsemaan Kalliojärven pohjoisrannalla, on Häiviän järvi todennäköisesti Kalliojärven toinen nimitys.


title: Kalliojärvi (Tammela)

text: Enstisen järven rantojen tuntumaan on kaivettu koko järven ympäröivä oja, jonka kokonaispituus on 8,9 kilometriä. Tähän ojaan laskevat Talpianjärven läpi virtaava oja sekä etelästä laskeva Torronsuolta alkuunsa saava Vahaoja. Järven entistä pohjaa halkovat kuivatusojat, joista yhtä nimitetään kartoissa Nuoresjokeksi. Tämä lienee se entinen joki, joka laski Talpianjärveltä Kalliojärven läpi Pyhäjärveen ja sen alajuoksu syntyi myöhemmin järvenlaskun yhteydessä, kun sen uutta kuivatusuomaa kaivettiin. Ympäröivän ojan ja Nuoresjoen uoman yhtymäkohdassa sijaitsee pumppaamo, joka nostaa sisäpuolen vedet ympäröivään ojaan. Valtatie 2 sivuaa järveä itäpuolelta.


title: Kalliojärvi (Tammela)

text: Vahaojaan laskevat Torronsuon itäpuoliset vedet. Siellä sijaitsevat suolammet Kaitalammi, Karstonlammi, ja Niinilammit.


title: Kalliojärvi (Tammela)

text: Talpianjärvi on vain osa muinoin alueella sijainneesta suuremmasta järvestä. Kun jääkauden jälkeen alueen korkeimmat kohdat kohosivat maankohoamisen seurauksena Yoldiamerestä, kuroutui luoteesta työntyneestä pitkästä merenlahdesta irti suuri järvi. Järvi, joka sijaitsi Pyhäjärven ja Kuivajärven ympäristössä, oli matala ja melko tasapohjainen. Järven savipohjalle alkoi 10 500−9 400 vuotta sitten kertyä liejua, johon levittäytyi rehevä luhtamainen suokasvillisuus. Suot alkoivat tämän jälkeen kasvaa myös turvetta. Alueen vanhin turvekerrostuma on löydetty Torronsuosta ja sen ikä on 10 400 vuotta. Turvesuo laajeni tuhansien vuosien aikana ja samalla järven vedenpinta aleni Pyhäjärven luusuan kulumisen vuoksi. Laaja järvi pieneni ja siitä kuroutui erilleen pienempiä järvialtaita kuten esimerkiksi Pyhäjärvi, Kuivajärvi, Talpianjärvi ja Kalliojärvi.


title: Kalliojärvi (Tammela)

text: Talpianjärvi jäi savikon tasaisuuden vuoksi pieneneksi ja matalaksi järveksi, jonne kalat nousivat mielellään kutemaan.


title: Kalliojärvi (Tammela)

text: Kivikauden asuinpaikkoja on täällä kahdella korkeustasolla. Korkeampi 100 metrin korkeustaso liittyy suuremman järven tai Ancylusvaiheen asutukseen ja matalampien korkeustasojen asutus Kalliojärven omaan asutukseen.


title: Kalliojärvi (Tammela)

text: Kalliojärven asuttaminen tapahtui 1400-luvun lopulla, kun ensimmäiset asukkaat asettuivat Kallion kylän kohdalle Kalliojärven etelärannalle. Kun Kalliossa oli jo kolme taloa, ilmaantui 1500-luvun puolivälissä uudisasukkaita järven pohjoisrannalle, missä on nykyään Häiviän kylä.


title: Kalliojärvi (Tammela)

text: Tiedetään, että järveä on laskettu 1860-luvulla kaivamalla uusi laskuoja Pyhäjärveen. Tämä suora oja näkyy selvästi vuoden 1884 Senaatin kartastossa luontaisen ojan rinnalla laskemassa jo heinittyneen järven vesiä. Lasku on onnistunut sikäli hyvin, että Kalliojärven ja Pyhäjärven vedenpinnat ovat samalla korkeudella.


title: Kalliojärvi (Tammela)

text: Niin kauan, kun Nuoresjoen yläjuoksulla sijainnut Talpianjärvi oli olemassa, ei Kalliojärven kuivattaminen käveltäväksi niityksi ollut mahdollista. Tämän vuoksi Talpianjärven kuivatus oli jo suunnitelmissa. Järvenlaskujen hankaluudet tunnustetaan nykyään ja erityisesti Pyhjärven vedenpinnan korkeus teki hankkeen mahdottomaksi toteuttaa silloisilla menetelmillä, vaikka siihen osallistuikin paljon väkeä. Kun Kalliojärven maatumaa jaettiin osakkaiden kesken vuonna 1932, oli ottajia 35 osakkaan verran .


title: Kalliojärvi (Tammela)

text: Järvi kuivatettiin lopullisesti peltomaaksi 1950-luvulla. Se toteutettiin nykyaikaisin ja koneellisin menetelmin, kun yläjuoksulta tulevat Nuoresjoen vedet johdetaan järviallasta kiertävään kaivantoon, joka laski lopulta Pyhäjärveen. Järvialtaan sisällä kertyneet vedet johdetaan pumppuasemalle, josta ne nostetaan kaivantoon.Loimijoen valuma-alueella suoritettiin 1800-1900-luvuilla runsaasti järvenlaskuja ja kuivatuksia.


title: Talpianjärvi

text: Talpianjärvi on kuivatettu järvi Kanta-Hämeessä Tammelassa. Entisen järven alue kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi laskettiin ensimmäisen kerran 1800-luvulla ja nykyään se on luhtamainen kosteikko, joka kuuluu Torronsuon kansallispuistoon.


title: Talpianjärvi

text: Järven nimi on kirjoitettu vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa "Talpia träsk". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvellä on nimi "Talpiajärvi". Järven nimi tulee Talpian kylästä, joka sijaitsee järven etelärannalla. Sillä on ollut muitakin nimiä. Nimi Sukulanjärvi tulee pohjoisrannalla olevasta Sukulan kylästä. Myös nimi "Nuorasjärvi" on ollut käytössä, mistä on muistona Kalliojärveen laskeva laskujoki "Nuoresjoki" .


title: Talpianjärvi


title: Talpianjärvi


title: Talpianjärvi

text: Kummallakin järvellä oli jo kivikaudella asutusta, mikä selittyy kalojen innokkuudella kutea näissä järvissä. Erityisesti Talpianjärven ympäristöstä on löydetty huomattava määrä kivikautisia asuinpaikkoja. Asuinpaikkoja on täällä kahdella korkeustasolla. Korkeampi 102,5 metrin korkeustaso liittyy suuremman järven tai Ancylusvaiheen asutukseen ja matalampien korkeustasojen asutus Talpianjärven omaan asutukseen. Ympäristöstä on löydetty myös rautakautista esineistöä, mutta kiinteän asutuksen alue sai vasta keskiajalla.


title: Talpianjärvi

text: Talpiajärven etelärannalla sijaitsee Talpian kylä, joka perustettiin jo 1400-luvulla. Järven pohjoispuolella sijaitsee Sukulan kylä, joka on perustettu 1400-luvun lopulla. Tiettömien taipaleiden takana järvenen asukkaat elivät soiden puristuksessa. Viereisessä Kalliojärvessä suoritettiin järvenlasku 1860-luvulla. Kun nälkävuodet painoivat ihmisten elintasoa alaspäin, saatiin luonnollinen syy laskea myös Talpianjärvi. Järvenlaskujen tarkoituksena olivat tulvahaittojen vähentäminen, niittyjen lisääminen ja viljelyalan lisääminen.


title: Talpianjärvi

text: Talpianjärven järvenlaskun alkamisesta tiedetään vain se, että vuonna 1868 siitä tehtiin sopimus. Järvenlaskun vaiheista ei tiedetään vain vähän. Vuoden 1884 Senaatin kartaston mukaan Kalliojärvi ehdittiin laskea aikaisemmin, sillä kartassa järveen on merkitty heinänkasvua. Samassa kartassa sekä Pyhäjärven että Kalliojärven vedenpinnan korkeudet ovat samalla tasolla. Talpianjärvi ja siitä laskeva Nuoresjoki vaikuttavat koskemattomilta.


title: Talpianjärvi

text: Nuoresjoki kulki samaa reittiä kuin nykynenkin laskuoja, mutta se meanderoi silloin voimakkaasti niittyjen halki. Järvenlaskun yhteydessä ojan perkaajat ja syventäjät oikaisivat sen suoraksi. 1920-luvun kartoissa Talpianjärvi mainitaan osittain kuivatetuksi. Talpianjärvi oli ennen järvenlaskua nykyisen kosteikon muotoinen ja lähes saman kokoinen. Järven pituus oli siten 2,4 kilometriä ja leveys 2,0 kilometriä. Sen pinta-ala on nykyään 294 hehtaaria.


title: Talpianjärvi

text: Pyhäjärven tulvat vaikuttivat myös Talpianjärven vedenkorkeuteen vielä 1800-luvulla, vaikka Pyhäjärveä oli laskettu 1820-luvulla pari metriä. Senaatin kartaston mukaan korkeusero oli alle kaksi metriä. Tämän vuoksi Talpianjärven ja Kalliojärven kuivattaminen jäi 1900-luvulle. Järven korteikkoa ja vesiheinää myytiin vielä 1930-luvulla huutokaupalla halukkaille karjankasvattajille. Varsinaiseen kuivattamiseen ryhdyttiin 1950-luvulla, mutta ainoastaan Kalliojärvi muutettiin peltomaaksi ja Talpianjärvelle suoritettiin vain vedenpinnanlasku. Viimeinen järvenlasku oli järvelle kohtalokas, koska sen soistuminen kiihtyi voimakkaasti ja se näkyy järven ruohottumisena.


title: Talpianjärvi

text: Torronsuon kansallispuisto, joka perustettiin vuonna 1990, koostuu Torronsuosta ja Talpianjärvestä. Talpianjärven tila on muuttunut 1950-luvulta lähtien ensin reheväksi luhdaksi, sitten 1990-luvulla soistuneemmaksi ja sen lopulta pensaistunut. Lintujen kannalta alussa ollut runsas lajikirjo ja suuret populaatiot ovat vaihtuneet köyhempään lajistoon ja pienempään yksilömäärään. Avoveden määrä on loppumassa ja luhteikon lajisto on vallannut alueen. Talpianjärvi on kuuluisa muuttolintujen levähdysalueena.


title: Talpianjärvi

text: Talpianjärvi on edelleen merkittävä lintujärvi Lounais-Hämeessä. Torronsuo–Talpianjärven alue on luokiteltu kansainvälisesti (IBA FI 069) ja kansallisesti (FINIBA410030) tärkeäksi lintualueeksi. Talpianjärven kunnostamisesta on tehty hoito- ja käyttösuunnitelma.


title: Kirsti Korpi

text: Aino Kirsti Korpi (s. 8. elokuuta 1923 Helsinki) on suomalainen nuortenkirjailija ja kääntäjä.


title: M-Kloorifenoli

text: m-Kloorifenoli eli 3-kloorifenoli (CHClO) on kloorifenoleihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään pääasiassa orgaanisen kemian synteeseissä. m-Kloorifenoli on o- ja p-kloorifenolien isomeeri.


title: M-Kloorifenoli

text: Huoneenlämpötilassa m-kloorifenoli on värittömiä neulasmaisia kiteitä. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen, erityisesti emäksisiin liuoksiin, ja lisäksi moniin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin. Aine on heikko happo ja sen pK-arvo on 8,8. m-Kloorifenoli on fenolia vahvempi happo johtuen elektronegatiivisen klooriatomin aiheuttamasta induktiivisesta efektistä ja resonanssista.


title: M-Kloorifenoli

text: m-Kloorifenolia voidaan valmistaa hydrodeklooraamalla polykloorifenoleja. Käytettyjä tapoja ovat reaktio joko kaasu- tai nestefaasissa. Katalyytteinä voidaan käyttää alumiinioksidia, rikkiä tai palladiumia. Toinen tapa tuottaa yhdistettä on m-kloorianiliinin diatsoniumsuolan hydrolyysi tai diatsoniumsuolan Sandmeyer-reaktio kupari(I)kloridin läsnä ollessa.


title: M-Kloorifenoli

text: m-Kloorifenolia käytetään maatalouskemikaalien kuten herbisidinä käytettävän sulkotrionin ja lääkeaineiden kuten kloprostenolin ja tramadolin valmistukseen.


title: Kyllikki Valtonen

text: Kyllikki Anna-Liisa Valtonen (20. elokuuta 1923 Helsingin maalaiskunta – 28. maaliskuuta 2009) oli suomalainen opettaja, toimitussihteeri ja kirjailija.


title: Kyllikki Valtonen

text: Valtonen toimi opettajana Vaalimaalla ja Järvenpäässä. Hän tuli Suomen Lähetysseuran palvelukseen 1963 ja oli ensin kustannustoimittajana ja sitten Lähetyssanomien toimittajana ja vuodesta 1983 Lähetyssanomien toimitussihteerinä. Valtonen jäi eläkkeelle 1986.


title: Konserttikeskus

text: Konserttikeskus (vuoteen 1973 saakka "Koulujen Musiikkikeskus") on vuonna 1963 perustettu voittoa tavoittelematon yhdistys, joka järjestää konsertteja ja muita musiikkiesityksiä kouluihin ja päiväkoteihin yhteistyössä paikallisten järjestäjien kanssa.


title: Konserttikeskus

text: Konserttikeskus perustettiin välittämään lasten ja nuorten kuultavaksi lähinnä klassista musiikkia. Vähitellen sen ohjelmistoon tuli mukaan myös jazzia, lastenmusiikkia, kansan- ja maailmanmusiikkia sekä populaarimusiikkia. Konserttikeskuksen ohjelmistoon valittavilla tulee korkeatasoisten musiikillisten taitojen lisäksi olla kyky esiintyä ja olla vuorovaikutuksessa yleisön kanssa.


title: Konserttikeskus

text: Yhdistyksen tarkoituksena on tutustuttaa lapset ja nuoret monipuolisesti musiikillisiin ilmaisumuotoihin elävän musiikin tilaisuuksissa oppilaitosten kasvatus- ja opetustavoitteita tukien ja tarjota samalla korkea-tasoisia taiteellisia elämyksiä sekä edistää konserttitoimintaa myös muulla tavoin.


title: Konserttikeskus

text: Konserttikeskus järjestää nykyään noin 1 200–1 700 konserttia ja työpajaa vuodessa. Olennainen osa konserteista on vuodesta 2008 lähtien toteutettu Konsertti joka kouluun -toimintamallilla, jossa yhteistyökuntien kaikki peruskoululaiset saavat vuosittain vähintään yhden konsertin..


title: Konserttikeskus

text: Konserttikeskus on osallistunut useisiin hankkeisiin ja järjestänyt yhteistyökumppaneiden kanssa kaksi ohjelmakilpailua: Kilpalaulu Kalevalasta ja Kotiseudun tarinoita.


title: Konserttikeskus

text: Vuonna 2013 perustamallaan Inkku-palkinnolla Konserttikeskus haluaa nostaa esiin henkilöitä, yhtyeitä, työryhmiä tai yhteisöjä, jotka ovat ansioituneet elävän musiikin välittämisessä lapsille ja nuorille osallistavalla, innostavalla ja kasvatuksellisella tavalla. Samalla halutaan kunnioittaa Inkeri ”Inkku” Simola-Isakssonin elämäntyötä. Ensimmäinen Inkku-palkinto myönnettiin Sibelius-Akatemian lehtori Soili Perkiöllevuonna 2014 ja toinen musiikin erityispalvelukeskus Resonaarille vuonna 2016.


title: Konserttikeskus

text: Yhdistys on vuodesta 2004 lähtien järjestänyt kansainvälisiä Korvat kävelylle! -koulukonserttifestivaaleja.


title: Konserttikeskus

text: Konserttikeskus osallistuu alan kansainväliseen yhteistyöhön Jeunesses Musicales International -järjestössä (JMI) sekä pohjoismaisten koulukonserttijärjestäjien verkostossa (NNS).


title: Konserttikeskus

text: Konserttikeskuksen kautta ovat kouluissa ja päiväkodeissa esiintyneet muun muassa:


title: Konserttikeskus

text: Konserttikeskus julkaisi vuonna 1975 kaksi albumia nimeään kantavalla levymerkillä, pianotaiteilija Liisa Pohjolan sooloalbumin sekä UMO Jazz Orchestran varhaiskokoonpanon New Music Orchestran ensimmäisen albumin "Our Latin Friends" (Konserttikeskus KKLP-175).


title: Avanne

text: Avanne (, "suu") on kirurgisesti tehty erityisesti eritteiden vaihtoehtoinen kulkuaukko, joka korvaa luonnollisen tien.


title: Avanne

text: Erilaisia avannetoimenpiteitä ovat:


title: Xmeal

text: Xmeal on suomalainen yrittäjävetoinen pikaruokaravintolaketju. Sillä on myymälöitä Suomessa yli 50 paikkakunnalla.


title: Sammal (yhtye)

text: Sammal on turkulainen suomenkielistä progressiivista rockia esittävä yhtye, joka on ollut aktiivisena nykyisessä muodossaan vuodesta 2010 lähtien. Yhtyeen perustajajäseniin kuuluvat Jan-Erik Kiviniemi ja Jura Salmi. Svart Recordsin vuoden 2013 tammikuussa julkaisema esikoisalbumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 22. "No 2" -niminen EP julkaistiin helmikuussa 2014. Yhtyeen toinen albumi "Myrskyvaroitus" julkaistiin toukokuussa 2015.


title: Sammal (yhtye)

text: Elokuussa 2017 julkaistiin livetallenne yhtyeen vuoden 2015 esiintymisestä Roadburn-festivaalilla. 19.1.2018 julkaistiin vinyylisingle "Suuliekki 7" (original version)". Yhtyeen kolmas studioalbumi "Suuliekki" julkaistiin 9.3.2018.LIVE


title: Sammal (yhtye)

text: "Sammal-Live at Roadburn Festival, Tilburg the Netherlands 2015" (2017)


title: Vysočinan lääni

text:
Vysočinan lääni () on yksi Tšekin kolmestatoista läänistä.
Sen pääkaupunki on Jihlava.


title: Vysočinan lääni

text: Vuonna 2014 läänissä oli noin 510 000 asukasta.


title: Vysočinan lääni

text: Vysočinan lääni ulottuu 800 metrin korkeuteen ja sitä halkoo kaksi vuorijonoa, joista toinen on vedenjakaja ja perinteinen Böömin ja Määrin raja. Se on ilmastoltaan Tšekin kylmintä seutua.


title: Kalkkisten kirkko

text: Kalkkisten kirkko on Asikkalan Kalkkisten kylässä sijaitseva puukirkko, joka tehtiin alun perin rukoushuoneeksi 1910. Istumapaikkoja kirkossa on 120. Kirkkorakennus on päätytornillinen pitkäkirkko, rakennuksen alttaripäästä ulkonee suorakulmainen sakaristo. Kirkon kello on vuodelta 1960, alttaritaulu on Arthur Heickellin maalaama "Suuri Betanian koti ja Kristus siellä".


title: Kalkkisten kirkko

text: Tontin rakennukselle lahjoittivat Sipi ja Aleksandra Koskisnen. Alkuperäisen rukoushuonerakennuksen suunnitteli ja rakennusurkasta vastasi Kalle Nyman, valvonnasta ja sisustustöistä taas Antti Honkanen. Rakennus tehtiin lahjoitusvaroin ja talkootyönä ja sen vihki rukoushuoneeksi 28. elokuuta 1910 Asikkalan kirkkoherra Wilhelm Adrian Mandellöf, jota avusti pastori Alfred Mäkinen. Sisustus ja penkit uusittiin 1934, Asikkalan seurakunnalle rakennus luovutettiin 1951. Rakennus peruskorjattiin 1960-1961 ja vihittiin kirkoksi jälkimmäisenä vuonna. Sisustukseen kuuluu kuuluu mm. taiteilija Kolsi-Mäkelän suunnittelema vihkiryijy "Usva". Kirkkoa on korjattiin uudelleen 2004-2007. Museovirasto ei hyväksyny ensimmäistä korjaussuunnitelmaa, vaan se piti uudistaa.


title: Kalkkisten kirkko

text: Kalkkisten kirkko kuuluu Päijät-Hämeen liiton 2007 julkaisemaan luetteloon Päijät-Hämeen rakennetusta kulttuuriympäristöstä.


title: Isa Mustafa

text: Isa Mustafa (s. 15. toukokuuta 1951) on kosovolainen poliitikko. Hän on maan pääministeri joulukuusta 2014 alkaen. Hallituksen muodostaminen kesti viisi kuukautaa parlamenttivaalien jälkeen.


title: Isa Mustafa

text: Mustafa on koulutukseltaan taloustieteen tohtori. Hänellä on professorin virka Pristinan yliopistossa ja hän kuuluu maansa tiedeakatemiaan. Hän toimi Pristinan pormestarina 2008-2013.


title: Identiteettipolitiikka

text: Identiteettipolitiikka on poliittisen ryhmän muodostamista rodun, sukupuolen, etnisen ryhmän, seksuaalisuuden tai muun vastaavan ominaisuuden mukaan, ei poliittisen ideologian tai taloudellisten etujen perusteella.


title: Identiteettipolitiikka

text: Tällaisen poliittisen liikkeen jäsenistö voi koostua etnisesti, rodullisesti tai uskonnollisesti yhtenäisestä ryhmästä. Nykyhistorian esimerkkeinä identiteettipolitiikasta ovat yhden etnisen ryhmän hallitsemien alueiden muodostuminen Bosnia-Herzegovinassa tai valkoisten maanomistajien maiden haltuunotto Zimbabwessa. Identiteettipolitiikassa voidaan vedota aiempiin historiallisiin vääryyksiin ja pitää muiden ryhmien ihmisiä uhkina. Ilmiö on tyypillinen hauraille valtioille..


title: Identiteettipolitiikka

text: Identiteettipolitiikalle on tyypillistä jyrkkä jaottelu, esimerkiksi mustiin ja valkoisiin, oikeaan ja väärään uskontoon tai hyväksyttävään ja torjuttavaan etniseen ryhmittymään. Useat sodat ovat identiteettiryhmien välisiä yhteenottoja. Tämä sisältää eri kansallisuuksien tai eri aatteiden väliset sodat. Menneisyyden sodissa oli silti usein kyse valtion edun ajamisesta. Nykyisin identiteetin innoittama poliittinen liikehdintä pohjautuu ihmisten luokitteluun jonkin ryhmän jäseneksi. Se liittyy myös globalisaatioon. Ajatusten välittäminen on helpottunut uuden tekniikan takia, eikä lukutaidottomuuskaan ole enää esteenä ajatusten liikkumiselle.


title: Identiteettipolitiikka

text: Identiteettipolitiikan käyttöä sodissa helpottaa se, että modernissa sissisodassa pyritään ennemminkin levittämään pelkoa ja epävakautta, ei niinkään oman aatteen kannatusta.


title: Identiteettipolitiikka

text:
Identiteettipolitiikka on Yhdysvalloissa perinteisesti hallinnut demokraatteja enemmän kuin republikaaneja. Sitten republikaanitkin ovat identifioituneet valkoisiksi, keskiluokkaisiksi ja heteroiksi.
Toimittaja Jani Parkkarin mukaan Yhdysvalloissa kaikkia koskevat ongelmat jäävät ratkaisematta, koska jokainen katsoo kuuluvansa sorrettuun vähemmistöön, Donald Trumpin edustamat valkoisetkin, ja näihin keskittyvä tunnepohjainen identiteettipolitiikka syrjäyttää rationaalisemmat kysymykset. Poliitikko Bernie Sanders toivoi maan pääsevän identiteettipolitiikasta eteenpäin.


title: Identiteettipolitiikka

text: Jonathan Rauchin mukaan on paitsi pahaa, hajottavaa identiteettipolitiikkaa, myös hyvää, yhdistävää identiteettipolitiikkaa.


title: Daevid Allen

text: Daevid Allen, oik. "Christopher David Allen", (13. tammikuuta 1938 – 13. maaliskuuta 2015) oli australialainen kitaristi ja psykedeelisen rockin uranuurtaja. Hän oli Soft Machinen perustajajäsen ja vaikutti myöhemmin Gong-yhtyeessä. Hän esiintyi ja levytti vielä vuonna 2013, mutta helmikuussa 2015 hän kertoi sairastavansa nopeasti etenevää syöpää.


title: Kinnulan kirkko

text: Kinnulan kirkko on Kinnulassa sijaitseva puinen ristikirkko, jonka rakensi sieviläinen Otto Korkiakoski suurten nälkävuosien aikana 1864-1867. Istumapaikkoja kirkossa on 400. Kirkon ristivarsien yhtymäkohdassa on korkeampi särmäkatteinen osa ja sakaroissa loivat satulakatot. Toisessa päädyssä oleva torni on nelikulmainen ja taitekattoinen. Sisällä kirkon keskustassa on tasakatto, sakaroissa holvikatot. Kirkon alttaritaulu "Jeesuksen ylösnousemus" on Esko Töyrylän vuonna 1950 maalaama. Kirkon kello on vuodelta 1666. Kirkon 11-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas vuonna 1964, mutta ne on päätetty korvata uusilla, jotka vaativat muutoksia myös kirkkosaliin. Kirkkoa on korjattu 1916, 1939, 1962 ja 1974. Vuoden 1916 korjauksen suunnitteli arkkitehti Yrjö Sadeniemi, vuoden 1974 korjauksen arkkitehti Saara Juola.


title: Rhyniophyta

text: Rhyniophyta on sukupuuttoon kuollut putkilokasvien kaari. Niitä esiintyi siluurikaudelta devonikaudelle, ja ne olivatkin alkeellisimpia ja ensimmäisiä putkilokasveja ja samalla ensimmäisiä maalla eläneitä kasveja. Ne olivat rakenteeltaan yksinkertaisia ja niillä oli vain vähän oksia. Niiden osat eivät olleet pitkälti erilaistuneet eikä niillä ollut lehtiä tai kukkia. Kaareen kuului luokka Rhyniopsida ja suvut "Rhynia" ja "Cooksonia". Rhyniophyta muistutti joitakin sammalten ja putkilokasvien välimuotoja, kuten "Horneophytonia" ja "Aglaophytonia".


title: Kivijärven kirkko

text: Kivijärven kirkko on Kivijärvellä sijaitseva puinen tasavartinen satulakattoinen ristikirkko, jonka suunnitteli arkkitehti Theodor Decker. Istumapaikkoja kirkossa on 950. Ristikeskuksessa on kookas torni. Erillinen kaksinivelinen tapuli on vuodelta 1824. Kirkon aiemmat 14-äänikertaiset urut oli valmistanut Kangasalan urkutehdas 1960. Alttaritaulun "Pietari kieltää Jeesuksen" maalasi Carl Bengts 1931. Taulun lahjoittaja tuomari Toivo Anjala määräsi taulun aiheen.


title: Kivijärven kirkko

text: Kivijärven ensimmäinen kirkko rakennettiin jo 1600-luvulla, toisen puisen ristikirkon rakensi Jaakko Suonperä 1778. Kolmannen eli nykyisen kirkon rakentamista johti ja sisustustöitä teki Jaakko Kuorikoski, joka rakensi kirkon kellotapulin 50 vuotta aikaisemmin. Tapulin vanhempi kello on rakentamisvuodelta 1824, uudempi on särkyneen tilalle vuonna 1996 valettu. Nykyiset 18-äänikertaiset urut ovat Hämeen Urkutehtaan vuonna 1984 valmistamat. Kirkko peruskorjattiin vuosina 2000–2002 seinäjokelaisen arkkitehtitoimisto Aulis Jääskeläisen laatiman suunnitelman pohjalta.


title: Kivijärven kirkko

text: Kirkon vaivaisukko kannattelee kylttiä ""Joka köyhää holhoo häntä holhoo HERRA pahana päiwänä.""


title: Manuil (metropoliitta)

text: Metropoliitta Manuil (Vitaliĭ Vladimirovič Pavlov, 16. lokakuuta 1950 Leningrad — 7. maaliskuuta 2015, Petroskoi) oli Petroskoin ja Karjalan metropoliitta Venäjän ortodoksisessa kirkossa.


title: Manuil (metropoliitta)

text: Manuil opiskeli Leningradin hengellisessä seminaarissa ja akatemiassa, ja hänet vihittiin diakoniksi ja papiksi vuonna 1976. Tämän jälkeen hän toimi opettajana ja rehtorina Leningradin hengellisessä seminaarissa, kirkkoherrana Pyhän ristinylentämisen katedraalissa Petroskoissa sekä Leningradin hiippakunnan sihteerinä.


title: Manuil (metropoliitta)

text: Moskovan ja koko Venäjän patriarkka Aleksei II vihki arkkimandriitta Manuilin piispaksi vuonna 1990. Piispana hän perusti kymmeniä uusia seurakuntia ja rakennutti kirkkoja sekä elvytti luostareiden elämää. Vuonna 2000 piispa Manuil sai arkkipiispan arvon.


title: Manuil (metropoliitta)

text: Manuil virkanimikkeenä oli alun perin Petroskoin ja Aunuksen piispa, ja vuodesta 1996 lähtien Petroskoin ja Karjalan piispa.


title: Manuil (metropoliitta)

text: Kesällä 2013 Karjalan tasavallasta tehtiin kahdesta hiippakunnasta muodostuva metropoliittakunta. Sen johtoon nimitettiin arkkipiispa Manuil ja Moskovan ja koko Venäjän patriarkka Kirill antoi Manuilille metropoliitan arvon.


title: Manuil (metropoliitta)

text: Laatokan Valamon luostari oli arkkipiispa Manuilille rakas paikka ja hän vieraili luostarisaarella vuosittain. Manuil oli myös Suomen ortodoksien ystävä, ja hän vieraili usein mm. Ilomantsin Iljan praasniekassa 1990-luvulla.


title: Manuil (metropoliitta)

text: Metropoliitta Manuil toimi aktiivisesti vuonna 1996 perustetussa Barentsin kirkkojen neuvostossa.


title: Manuil (metropoliitta)

text: Manuil kuoli 7. maaliskuuta Petroskoissa vakavaan sairauteen.


title: Viktoria Saksi-Coburg-Saalfeld

text: Viktoria Saksi-Coburg-Saalfeld (17. elokuuta 1786 – 16. maaliskuuta 1861) oli Yhdistyneen kuningaskunnan kuningattaren Viktorian äiti ja Kentin prinsessa.


title: Viktoria Saksi-Coburg-Saalfeld

text: Viktoria meni 21. joulukuuta 1803 naimisiin Leiningenin prinssi Carlin (1763–1814) kanssa. Carlilla ja Viktorialla oli kaksi lasta: Leiningenin prinssi Carl Friedrich Wilhelm Emich (s. 12. syyskuuta 1804) ja prinsessa Anna Feodora Auguste Charlotte Wilhelmine (s. 7. joulukuuta 1807.)


title: Viktoria Saksi-Coburg-Saalfeld

text: Prinssi Carlin kuoltua Viktoria avioitui vuonna 1818 Kentin ja Strathearnin herttuan, prinssi Edvardin kanssa, jonka veljiä olivat Englannin kuninkaat Yrjö IV ja Vilhelm IV, isä kuningas Yrjö III (1760–1820) ja äiti Charlotte Mecklenburg-Strelitz (1744–1818).


title: Viktoria Saksi-Coburg-Saalfeld

text: Viktorian ja Edvardin vihkimisen jälkeen vuonna 1819 heille syntyi tytär, jota he kutsuivat nimellä Viktoria ("Alexandrina Victoria"). Kun prinssi Edvard kuoli vuonna 1820, heidän tyttärensä tulevaisuus oli jo määrätty. Viktoria Saksi-Coburg-Saalfeldin neuvonantajan John Conroyn unelma oli, että kuningas Vilhelm IV kuolisi. Viktoria Saksi-Coburg-Saalfeld oli huolehtivainen äiti, mutta vallanhimoinen. Hän aikoi saada Conroyn kanssa vallan, mutta Vilhelm päätti antaa vallan nuorelle veljentyttärelleen Viktorialle. Vilhelm kuoli 18. kesäkuuta 1837 Windsorin linnassa, ja nuoresta Viktoriasta tuli kuningatar. Kuningatar Viktoria asutti äitinsä Buckinghamin palatsiin.


title: Miesten Superpesiksen kausi 2015

text: Superpesiksen kausi 2015 oli Suomen pesäpallon pääsarjan Superpesiksen 26. kausi.


title: Miesten Superpesiksen kausi 2015

text: Miesten superpesisjoukkueita oli 12. Kaksinkertaisen runkosarjan (22 ottelua) lisäksi pelataan kahdeksan ottelun (neljä koti- ja neljä vierasottelua) välisarja, johon on määritelty kiinteät otteluparit. Jokaisella joukkueella on siten 30 runkosarjaottelua. Kahdeksan parhaan puolivälierät (1–8, 2–7, 3–6, 4–5), välierät ja loppuottelu pelataan ottelupareina paras viidestä -järjestelmällä.


title: Miesten Superpesiksen kausi 2015

text: Runkosarjassa sijoille 9 ja 10 sijoittuneet joukkueet säilyttävät suoraan paikkansa Superpesiksessä. Ykköspesiksen sarjassa sijoille 1 ja 2 sijoittuneet joukkueet nousevat Superpesikseen kaudelle 2016. Superpesiksen runkosarjan sijoille 11 ja 12 sijoittuneet joukkueet pelaavat alemmat pudotuspelit otteluparina. Ottelupari pelataan paras kolmesta -järjestelmällä. Kotietu on runkosarjassa paremmin sijoittuneella joukkueella. Otteluparin voittaja säilyttää paikkansa Superpesiksessä kaudelle 2016.


title: Miesten Superpesiksen kausi 2015

text: Kauden televisioinnista vastasivat maksulliset Nelonen Pro 1- ja Nelonen Pro 2 -kanavat, lisäksi televisioitavat ottelut lähetettiin Nelosen Ruutu+-palvelussa maksullisena.


title: Nat Turner

text: Nat Turner (2. lokakuuta 1800 – 11. marraskuuta 1831) oli yhdysvaltalainen orja, joka johti orjakapinaa elokuussa 1831 Virginian osavaltiossa. Kapinassa tapettiin noin 60 valkoista orjanomistajaa ja heidän perheenjäsentään. Kapinan kukistamisen yhteydessä ja sitä seuranneissa kostotoimissa tapettiin yli sata mustaa, joista suurin osa ei liittynyt kapinaan millään tavalla. Kapinalliset säästivät joitakin köyhien valkoisten asumuksia tuholta kapinan aikana.


title: Nat Turner

text: Turner piileskeli kapinan jälkeen kaksi kuukautta, kunnes hänet saatiin kiinni ja hirtettiin pikaisesti.


title: Nat Turner

text: Arviot Nat Turnerista ovat jälkeenpäin vaihdelleet aikakauden ja arvioijan taustan mukaan. Hänen taisteluaan orjuutta vastaan on pidetty sankarillisena, mutta siviileihin kohdistuneita murhia on verrattu terrorismiin ja sotarikoksiin.


title: Nat Turner

text: Nat Turner on mukana vuonna 2002 julkaistussa kirjassa "100 Greatest African Americans". Hänen mukaansa on nimetty puisto Newarkin kaupungissa, ja hänet mainitaan eräissä rap-artistien teksteissä, kuten Wu-Tang Clanin kappaleessa ”The City” ja Public Enemyn kappaleessa ”Prophets of Rage”.


title: Nat Turner

text: Vuonna 2016 ensi-iltansa sai elokuva "The Birth of a Nation", joka kertoo Turnerin elämästä.


title: Luettelo YK:n pakkausnumeroista 2401–2500

text: Alla on esitetty YK:n asettamat kemikaalien sekä teollisten valmisteiden pakkaus- ja kuljetusmerkinnät aineille, joiden YK-numerot ovat 2401–2500.


title: Luettelo maastohiihdon olympiamitalisteista

text: Maastohiihto on ollyt talviolympialaisten kisaohjelmassa vuonna järjestetyistä 1924 ensimmäisistä talviolympialaisista lähtien. Maastohiihdon olympiahistorian menestynein maa on ollut Norja. Mieshiihtäjistä eniten mitaleita on saavuttanut Bjørn Dæhlie ja naishiihtäjistä Marit Bjørgen.


title: Rudolf IV (Itävalta)

text: Rudolf IV Habsburgilainen (lempinimi "der Stifter", ”perustaja”; 1. marraskuuta 1339 Wien – 27. heinäkuuta 1365 Milano) oli Habsburgin sukuun kuulunut Itävallan herttua vuosina 1358–1365. Hän julisti itsensä arkkiherttuaksi ja samalla Itävallan arkkiherttuakunnaksi, ja liitti Tirolin valtakuntaansa vuonna 1365. Varhaisesta kuolemastaan huolimatta hänellä oli merkittävä rooli Habsburgien suvun ja Itävallan historiassa.


title: Rudolf IV (Itävalta)

text: Rudolfin vanhemmat olivat Itävallan herttua Albrekt II ja tämän puoliso Johanna von Pfirt. Albrekt halusi lähentää Habsburgien välejä Böömiä hallinneeseen Luxemburgin sukuun ja naitti Rudolfin vuonna 1353 Böömin kuningas Kaarle I:n tyttärelle Katariinalle, kun molemmat olivat vielä alaikäisiä. Heidän avioliitostaan oli sovittu jo viisi vuotta aiemmin. Rudolfin apesta, Böömin kuningas Kaarle I:stä tuli myöhemmin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Kaarle IV. Vuonna 1355 Albrekt II määräsi uuden perimysjärjestyksen, jonka mukaan hänen kuoltuaan hänen neljä poikaansa tulisivat hallitsemaan Habsburgien perintömaita yhdessä, mutta Rudolf saisi vanhimpana erityisaseman. Rudolfille annettiin jo hyvin nuorena vastuullisia tehtäviä ja hän ehti vastata usean vuoden ajan Habsburgien läntisten perintömaiden hallinnoinnista. Isänsä kuoltua Rudolf oli vuodesta 1358 Itävallan, Steiermarkin ja Kärntenin herttua.


title: Rudolf IV (Itävalta)

text: Keisari Kaarle IV:n vuonna 1356 antama kultainen bulla korotti osan Saksan ruhtinaista vaaliruhtinaiksi, jotka saisivat osallistua keisarinvaaliin. Rudolfin pettymykseksi Habsburgeja ei huomioitu tässä yhteydessä, vaikka he olivat keisarikunnan vaikutusvaltaisimpia ruhtinassukuja. Tultuaan vain 18-vuotiaana hallitsijaksi Rudolf IV teetti vuosina 1358–1359 nimellä "Privilegium Maius" tunnetun väärennetyn asiakirjan ja joukon sitä tukevia väärennöksiä, joiden nojalla hän väitti myös Habsburgeille kuuluvan merkittäviä etuoikeuksia Saksan ruhtinaiden keskuudessa. Kyseessä oli muunneltu versio keisari Fredrik Barbarossan vuonna 1156 antamasta "Privilegium Minus" -oikeuskirjasta, jolla Itävallan herttuakunta oli perustettu. Rudolf IV:n teettämässä väärennöksessä Habsburgeille myönnettiin sen sijaan pfalzkreiviä vastaava arkkiherttuan arvo. Hän väärennytti myös Fredrik Barbarossan ja kolmen 1200-luvulla eläneen keisarin nimissä kirjoitettuja kirjeitä, joissa nämä oikeudet edelleen vahvistettiin, sekä vuodelle 1058 päivätyn keisari Henrik IV:n kirjeen, jossa mainittiin vahvistetuiksi Julius Caesarin ja Rooman keisari Neron Itävallalle myöntämiä oikeuksia. Kun Rudolf IV esitti väärennetyt oikeuskirjat keisari Kaarle IV:lle, tämä antoi ne oppineen Francesco Petrarcan tutkittaviksi, joka totesi ne väärennöksiksi. Keisari kieltäytyi näin ollen tunnustamasta tekaistuja oikeuksia, mutta Rudolf IV alkoi tästä huolimatta käyttää arkkiherttuan arvoa ja myönsi itselleen myös uuden Krainin herttuan arvon. Keisarin vastustuksesta huolimatta hän alkoi käyttää myös hallitsijan symboleita, kuten ruhtinaankruunua.


title: Rudolf IV (Itävalta)

text: Rudolf IV:n seitsenvuotinen valtakausi osoittautui merkittäväksi Habsburgien vallan kannalta. Arkkiherttuakunnaksi julistaminen antoi Itävallalle erikoisaseman keisarikunnassa, vaikka keisari ei tunnustanutkaan tätä arvoa vielä sataan vuoteen. Rudolf IV laajensi valtakuntaansa järjestämällä sopimuksella Tirolin siirtymisen Wittelsbachin suvulta avioliiton kautta itselleen. Hän liitti samalla titteleihinsä Tirolin kreivin arvon. Rudolf IV julistautui myös Schwabenin ja Elsassin herttuaksi, mutta ei saanut näitä alueita liitettyä valtapiiriinsä. Hän suunnitteli myös Lombardian valtaamista Italiasta, mutta tämä hanke ei edennyt suunnitelmaa pitemmälle. Rudolf IV pyrki laajentamaan pääkaupunkiaan Wieniä ja yritti perustaa sille oman hiippakunnan, sillä hän halusi kilpailla Prahan loistoa kehittäneen keisari Kaarle IV:n kanssa. Rudolf IV:n aloitteesta perustettiin Wienin yliopisto vuonna 1365 ja aloitettiin Pyhän Tapanin katedraalin laajennustyöt. Tämän ansiosta hän sai lisänimen "Der Stifter", ”perustaja”. Rudolf IV teki vuonna 1364 veljiensä kanssa sopimuksen, jonka mukaan Habsburgien valtakunnan tulisi pysyä vastaisuudessa jakamattomana ja sitä hallittaisiin yhdessä suvun päämiehen johdolla. Sopimusta noudatettiin hänen kuoltuaan vain 15 vuoden ajan, minkä jälkeen suvun maita alettiin jakamaan.


title: Rudolf IV (Itävalta)

text: Rudolf IV kuoli vain 25-vuotiaana ollessaan matkalla Milanossa, jossa hän oli järjestämässä avioliittoa veljelleen. Hänellä ei ollut lapsia, joten hänen asemansa periytyi hänen nuoremmille veljilleen. Rudolf haudattiin Pyhän Tapanin katedraaliin Wienissä.


title: Raw (Sex Pistolsin albumi)

text: Raw on vuonna 1997 julkaistu kokoelma-albumi englantilaisen punk rock -yhtye Sex Pistolsin tuotannosta. Osa kappaleista on konserttiäänityksiä.


title: Raw (Sex Pistolsin albumi)

text: Levymerkki on Emporio. Lisenssi on saatu yhtiöltä Trojan Recordings Ltd. Tuotantoyhtiö ja oikeudenomistaja on Music Collection International, joka on toiminut osoitteessa 36–38 Caxton Way, Watford, Herts, WD1 8UF, UK.


title: Raw (Sex Pistolsin albumi)

text: Kappaleiden tekijät ovat Jones / Matlock / Cook / Rotten, ja musiikkikustantaja on Warner Chappell Music Ltd., ellei toisin ole mainittu.


title: Määrin-Sleesian lääni

text:
Määrin-Sleesian lääni () on yksi Tšekin kolmestatoista läänistä.
Sen pääkaupunki on Ostrava.


title: Määrin-Sleesian lääni

text: Vuonna 2014 läänissä oli noin 1,2 miljoonaa asukasta.


title: Olomoucin lääni

text:
Olomoucin lääni () on yksi Tšekin kolmestatoista läänistä.
Sen pääkaupunki on Olomouc.


title: Olomoucin lääni

text: Vuonna 2014 läänissä oli noin 636 000 asukasta.


title: Olomoucin lääni

text: Olomoucin lääni sijaitsee Tšekin itäosassa, ja ulottuu pohjoisessa Puolan rajalle. Sen vuorilla harjoitetaan talviurheilua. Matkailunähtävyyksiin kuuluvat Priessnizin kylpylä Jesenikissä, Javoříčkon luolat ja Olomoucin Pyhän kolminaisuuden pylväs.


title: Zlínin lääni

text:
Zlínin lääni () on yksi Tšekin kolmestatoista läänistä.
Sen pääkaupunki on Zlín.


title: Zlínin lääni

text: Vuonna 2014 läänissä oli noin 586 000 asukasta.


title: Zosterophyllopsida

text: Zosterophyllopsida on hävinnyt liekomaisten kaareen kuulunut kasvien ryhmä. Sitä esiintyi devonikaudella 408–370 miljoonaa vuotta sitten. Siihen kuului lahko "Zosterophyllales", johon kuuluvia sukuja olivat "Zosterophyllum" ja "Rebuchia". Kaaren toinen lahko oli "Sawdoniales", johon kuuluvia sukuja olivat "Bathurstia", "Crenaticaulis" ja "Serrucaulis". Kaaren kasveilla oksat olivat yleensä parittaisia. Niillä ei ollut varsinaisia lehtiä. Nämä kasvit muistuttivat kaaria "Rhyniophyta" ja "Trimerophytophyta" sekä liekomaisia kasveja.


title: Saini (täsmennyssivu)

text: Saini tarkoittaa seuraavia:Saini on suomalainen sukunimi, joka on 20. kesäkuuta 2016 nykyisenä nimenä 94 henkilöllä ja ollut kaikkiaan 106 henkilöllä.


title: Saini (täsmennyssivu)

text: Tunnettuja Saineja:


title: Windsorin herttua

text: Windsorin herttua () on Yhdistyneessä kuningaskunnassa ollut päärinarvo.


title: Windsorin herttua

text: Arvonimi perustettiin 8. maaliskuuta 1937. Sen ensimmäinen ja ainoa haltija oli edellisenä vuonna kruunusta luopunut Edvard VIII. Koska hänellä ei ollut lapsia, arvonimi lakkasi olemasta herttuan kuollessa 28. toukokuuta 1972.


title: Vakkuri

text: Vakkuri on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Yli-Vakkuri

text: Yli-Vakkuri on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Kai Vakkuri

text: Kai Juhani Vakkuri (1. joulukuuta 1934 Helsinki – 9. maaliskuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen tietokirjailija ja kustantaja, koulutukseltaan filosofian maisteri. Hänellä oli kustannusyhtiöt Etelän Kirja ja BSV-kirja, joiden kautta hän julkaisi niin omia kuin muidenkin kirjoja.


title: Kai Vakkuri

text: Pisimmän uran Vakkuri teki markkinointialan järjestöjen johtajana, ensin Mainostajien liiton toimitusjohtajana 1968–1975 ja sitten Suomen Markkinointiliiton toimitusjohtajana 1977–1989.


title: Kahma

text: Kahma on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Lehtiö

text: Lehtiö on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: I Bet

text: I Bet on yhdysvaltalaislaulaja Ciaran kappale hänen tulevalta kuudennelta, "Jackie"-studioalbumilta. Epic Recordsin 26. tammikuuta 2015 julkaisemana albumin debyyttisinglenä se on Ciaran ensimmäinen single hänen ensimmäisen lapsensa syntymisen sekä laajalti julki tulleen yhdysvaltalaisräppäri Futuren kanssa tapahtuneen avioeron jälkeen. Kappaleen sanoittivat Ciara, Harmony "H-Money" Samuels sekä Timothy & Theron Thomas tuottajaduo Rock Citystä. Sen tuotti Samuels, samalla kun Chris "TEK" O'Ryan oli vastuussa kappaleen sanojen tuottamisesta.


title: I Bet

text: Raakana ja emotionaalisena, Ciaran elämän henkilökohtaisesta paikasta lähtöisin olevaksi kappaleeksi nauhoitettuna "I Bet" oli tarkoitettu resonoimaan "paljon suurempaa kuin kuin yhdenkään ihmisen kokemusta". Hidastempoisena, synkkänä R&B-balladina sekä 1990-luvun tyylisenä R&B tuotantona "I Bet" siirtyy laulajan viimeisimmästä diskografiasta hänen aikaisempien teoksiensa, "And I":n sekä "Promisen" tyylin pariin. Kappaleen sanallinen sisältö käsittelee aiheita pettämisestä, luottamuskysymyksistä sekä uskottomuudesta romanttiseen parisuhteeseen.


title: I Bet

text: "I Bet" sai pääosin myönteisiä vastaanottoja musiikkikriitikoilta jotka katsoivat sen laulajan vahvaksi takaisintuloksi sekä kiittelivät hänen äänialaa kuten myös harvinaista ja rehellistä näyteikkunaa hänen yksityiselämästään. Julkaisunsa jälkeen kappale on onnistunut pääsemään Yhdysvaltain Billboard Hot 100-listan sijalle yhdeksänkymmentäviisi.


title: Ahvenjärvi

text: Ahvenjärvi tarkoittaa seuraavia:


title: I Want You to Know

text: I Want You to Know on saksanvenäläisen DJ Zeddin kappale, jolla laulaa yhdysvaltalaislaulaja Selena Gomez. Sen sanoittivat Zedd, OneRepublicin keulahahmo Ryan Tedder sekä KDrew. Kappale julkaistiin 23. helmikuuta 2015 Zeddin toisen studioalbumin "True Colors" ensimmäisenä singlenä.


title: Musiikinopetus Suomessa

text: Musiikinopetus Suomessa jakaantuu kahdeksaan osaan, jotka poikkeavat toisistaan koulutustason, kohderyhmän, tavoitteiden ja koulutuksen järjestäjän mukaan:


title: Musiikinopetus Suomessa

text: Laulu oli oppiaineena jo keskiajan luostarikouluissa, ja perinne jatkui kirkkomusiikkipainotteisena niin kauan kuin koulutus oli Suomessa lähinnä kirkon tehtävänä. Vuonna 1571 annetun koulujärjestyksen mukaan koulujen ainoat pakolliset oppiaineet olivat latina, uskonto ja laulu. Pääasiassa kouluissa laulettiin kirkollisia lauluja, sillä koululaisten velvollisuuksiin kuului kirkkolaulun avustaminen jumalanpalveluksissa ja kirkollisissa toimituksissa. Vuonna 1582 ilmestyi Petri Ruthan toimittama hengellisten laulujen kokoelma "Piae Cantiones", joka oli Suomen ensimmäinen kouluissa käytetty laulukirja.


title: Musiikinopetus Suomessa

text: Kansakoululaitoksen kehittämisen yhteydessä yhdeksi pakolliseksi oppiaineeksi otettiin kaikilla luokka-asteilla laulu. Kansakoulunopettajat saivat seminaareissa paljon musiikkikoulutusta alan asiantuntijoilta, joista mainittakoon Jyväskylän seminaarin musiikinopettaja P. J. Hannikainen. Soittimiin tai musiikkikulttuuriin ei kansakoulun alkuaikoina juuri tutustuttu, vaan tunneilla etupäässä opeteltiin laulamaan yhdessä opettajan säestyksellä lastenlauluja, hengellisiä lauluja sekä isänmaallisia lauluja kuten maakuntalauluja. Uno Cygnaeus määritteli laulunopetuksen tavoitteeksi “uskonnollisen tunteen herättämisen” ja “mielen virkistyksen ja jalostamisen”. Musiikkihistorioitsija Antti Häyrynen näkee laulunopetuksen tavoitteena olleen pikemmin kansalaiskasvatus kuin musiikkiin perehdyttäminen.


title: Musiikinopetus Suomessa

text: Vuonna 1952 käyttöön otettu kansakoulun laulunopetuksen opetussuunnitelma nimesi tavoitteensa näin:


title: Musiikinopetus Suomessa

text: 1950-luvun mittaan koulujen kasvatustyöstä alkoi vähentyä kansallisromanttinen ideologia, Häyrysen mukaan ensimmäisenä taideaineista kuten musiikista. Vuonna 1964 musiikkipedagogit Egil Cederlöf, Matti Rautio ja Ahti Sonninen kirjoittivat, miten musiikki tulisi käsittää ”itsenäiseksi kulttuuriarvoksi, jonka tuntemus on tarpeen jokaiselle kansalaiselle.” Tämä uudenlainen näkemys musiikista itsenäisenä kulttuurialana johti muun muassa kouluhallituksen musiikinopetuksen johtajan viran täyttämiseen pitkän tauon jälkeen sekä Sibelius-Akatemian koulumusiikkiosaston ja koulukonsertteja järjestävän Koulujen Musiikkikeskuksen (nyk. Konserttikeskus) perustamiseen. Suomen Musiikkioppilaitosten Liitto perustettiin 1956, ja vuonna 1969 tuli voimaan laki musiikkioppilaitosten valtionavusta. Pelkän laulamisen lisäksi opetukseen tuli 1950-luvulta asti mukaan soittamista, kuuntelua, liikuntaa ja luovuutta edistäviä harjoituksia.


title: Musiikinopetus Suomessa

text: Suosituinta lastenmusiikkia 1950–1960-luvuilla olivat Georg Malmsténin laulut sekä Saukin pikkuoravat. Vaikka angloamerikkalainen populaarikulttuuri oli vallannut alaa nuorten kuuntelutottumuksissa, suomalainen kouluhallinto eli vielä vuonna 1969 hyvin kansansivistyksellisten ihanteiden vallassa. Tätä osoittaa Yleisradion ja Koulujen Musiikkikeskuksen tuolloin lukiolaisille järjestämän kirjoituskilpailun aihevalikoima: "1) Vanhoja mestareita, 2) Sinfoniakonserttini, 3) Pieni oopperakonsertti" ja "4) Toivekonserttini."


title: Musiikinopetus Suomessa

text: 1960-luvulta lähtien Suomen julkinen musiikkikoulutus on ollut valtion tukemaa ja laeilla säädeltyä. Sen ansiona pidetään 1970- ja 1980-luvuilta alkanutta suomalaisen musiikin kansainvälisen merkittävyyden nopeaa nousua. Suomalainen musiikinopetusjärjestelmä on tuottanut kymmenittäin merkittäviä säveltäjiä, kapellimestareita, laulajia ja soitinsolisteja.


title: Musiikinopetus Suomessa

text: Antti Häyrynen pitää Love Recordsin vuonna 1970 julkaisemaa lastenmusiikkialbumia "Iso mies ja keijukainen" käännekohtana suomalaisessa musiikkikasvatuksessa ja lastenmusiikkikulttuurissa. Samoihin aikoihin peruskoulukeskustelu, vapaan kasvatuksen aatteet saivat päättäjät näkemään lapset itsenäisinä luovina toimijoina muillakin taidealoilla. Toisaalta peruskoulun tullessa 1970-luvun alkupuolella musiikinopetus alkoi vähentyä sekä peruskoulunopettajien koulutuksessa että koulujen opetussuunnitelmissa.


title: Musiikinopetus Suomessa

text: 1980-luvulla suomalainen lastenmusiikki löi itsensä vahvimmin läpi muun muassa Liisa Lääverin, Eeva-Leena Sariolan, Marjatta Meritähden, Kosti Kotirannan, Mikko Perkoilan ja Jukka Jarvolan ansiosta. Syntyi päiväkodeissa ja lastenkonserteissa esiintyviä ammattikokoonpanoja, kuten Pentti Rasinkankaan Ohilyönti-orkesteri (1986) ja Fröbelin Palikat (1987). 1980-luvulla myös taidemusiikin esittäjien nuori sukupolvi, kuten kamariorkesteri Avanti! alkoi karistaa nuorten vierastamaa pönäkkyyttä oman musiikinlajinsa esitysperinteestä.


title: Musiikinopetus Suomessa

text: 1990-luvulla perinteisen sivistyskäsityksen mureneminen Antti Häyrysen mukaan jatkui ja näkyi muun muassa siinä, että kouluille musiikkiesityksiä tuottavalta Konserttikeskukselta kysyttiin yhä vähemmän taidemusiikin ja jazzin esittäjiä ja yhä enemmän lastenmusiikkia, kansanmusiikkia ja maailmanmusiikkia.


title: Musiikinopetus Suomessa

text: Vuonna 2004 kiersi Lapin kuntia Esittävän Säveltaiteen Edistämiskeskuksen, Yleisradion ja Musiikkia nuorille ry:n organisoima Musabusa, jossa kokeneet lastenmuusikot pitivät työpajoja ja tuotoksia kuultiin ympäri maata Ylen lastenohjelmissa. Sitä seurasi ESEKin ja Suomen Jazzliiton yhteinen Improvisaattori-hanke.


title: Musiikinopetus Suomessa

text: 2000-luvulla musiikin perusopetuksen valtakunnalliset opetussuunnitelman perusteet määriteltiin näin:Musiikin opetuksen tehtävänä on auttaa oppilasta löytämään musiikin alueelta kiinnostuksen kohteensa sekä rohkaista oppilasta musiikilliseen toimintaan, antaa hänelle musiikillisia ilmaisunvälineitä ja tukea hänen kokonaisvaltaista kasvuaan. Opetuksen tehtävänä on myös saattaa oppilas ymmärtämään, että musiikki on aika- ja tilannesidonnaista. Se on erilaista eri aikoina, eri kulttuureissa ja yhteiskunnissa, ja sillä on erilainen merkitys eri ihmisille. Opetuksessa tulee ottaa huomioon, että musiikin ymmärtämisen ja käsitteellistämisen perustana ovat musisoinnin ja musiikin kuuntelun yhteydessä saadut merkitykselliset kokemukset.


title: Musiikinopetus Suomessa

text: Musiikin opetus Suomen peruskouluissa on vähentynyt jatkuvasti, ja 2000-luvulla kouluilla on mahdollisuus tarjota sitä halutessaan vain tunti viikossa.


title: Oberwiesenthal

text: Oberwiesenthal on kaupunki Erzgebirgen vuoristossa Tšekin rajan tuntumassa Saksin osavaltiossa Saksassa. Kaupungin asukasluku oli 2 156 vuoden 2016 lopussa. Se on perustettu vuonna 1527. Kaupungissa on talviurheilukeskus ja hiihtoon liittyviä palveluja. Mäkihyppylegenda Jens Weißflog on kotoisin Oberwiesenthalista ja hänellä on nykyisin kaupungissa omaa nimeään kantava hotelli. Kaupunki sijaitsee 914 metrin korkeudessa merenpinnasta, mikä on Saksan kaupunkien korkein.


title: Ethelbert Kentiläinen

text: Ethelbert Kentiläinen tai Ethelbert I (k. 24. helmikuuta 616 tai 618) oli Kentin kuningas 560–616. Hän julkaisi anglosaksisten lakien vanhimman säilyneen koodeksin eli lakikokoelman. Se heijasteli mannermaisia vaikutuksia, ja vakiinnutti papiston laillisen aseman sekä useita maallisia sääntöjä. Ethelbert meni naimisiin frankkien kuninkaan Karibert I:n tyttären Berthan kanssa. Kristitty Bertha saattoi vaikuttaa siihen, että Ethelbert salli vuonna 597 paavin lähettää Augustinus Canterburylaisen sekä muita lähetyssaarnaajia Kentiin. Ethelbert antoi lähetyssaarnaajille asuinpaikaksi Canterburyn ja kääntyi mahdollisesti itsekin kristityksi. Hän ei kuitenkaan käännyttänyt kansaa pakolla. Beda Venerabiliksen mukaan Ethelbertin valtakunta käsitti loppuaikoina koko Humberin eteläpuolisen Englannin.


title: Vuoden 1356 kultainen bulla

text: Vuoden 1356 kultainen bulla oli pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Kaarle IV:n vuonna 1356 antama säädös, josta tuli keskeisin keisarikunnan valtiosäännön määrittäjä. Nimitys kultainen bulla viittaa asiakirjaan liitettyyn kultaiseen sinettiin. Vuoden 1356 kultaisen bullan tarkoitus oli ehkäistä keisarinvaaliin liittyvät kiistat, estää paavin sekaantuminen keisarikunnan asioihin ja tunnustaa saksalaisten ruhtinaiden asema keisarikunnassa. Kultaisessa bullassa asetettu keisarikunnan valtiosääntö pysyi voimassa vuoteen 1803 saakka.


title: Vuoden 1356 kultainen bulla

text: Kaarle IV oli vuonna 1355 kruunattu keisariksi Roomassa. Palattuaan Saksaan hän kutsui tärkeimmät saksalaiset ruhtinaat neuvottelukokoukseen Nürnbergiin. Kultaisen bullan 23 ensimmäistä lukua julkaistiin tämän neuvonpidon tuloksena Nürnbergissä 10. tammikuuta 1356. Vuotta myöhemmin ruhtinaat kokoontuivat uudelleen Metzissä ja hyväksyivät joulupäivänä 1356 kahdeksan täydentävää lukua.


title: Vuoden 1356 kultainen bulla

text: Ennen kaikkea kultaisella bullalla määrättiin keisarinvaalin toimittamisesta. Jo vuodesta 1273 alkaen oli vakiintunut käytännöksi, että keisarinvaalin suoritti seitsemän vaaliruhtinasta, joista kolme oli kirkollisia ja neljä maallisia ruhtinaita, mutta näiden seitsemän miehen henkilöllisyys saattoi vaihdella. Vuoden 1356 kultainen bulla kuitenkin nimesi seitsemän vaaliruhtinasta ja sitoi heidän äänioikeutensa tiettyjen, jakamattomien maa-alueiden hallintaan. Vaaliruhtinaiksi nimettiin Böömin kuningas, Pfalzin kreivi, Saksin herttua ja Brandenburgin rajakreivi sekä Mainzin, Kölnin ja Trierin arkkipiispat. Tässä yhteydessä muun muassa Saksin ääni annettiin Saksi-Wittenbergille Saksi-Lauenburgin sijasta. Keisarinvaalissa enemmistön äänistä saanut henkilö katsottaisiin yksimielisesti valituksi ja hän saisi valtaoikeudet haltuunsa välittömästi vaalin ratkettua. Paavin vaatimus oikeudesta tutkia keisariehdokkaita ja hyväksyä vaalin lopputulos jätettiin huomiotta. Lisäksi kultainen bulla määräsi primogenituuriin perustuvan perimysjärjestyksen. Valtaistuimen ollessa tyhjänä keisarikunnan sijaishallitsijoina toimisivat Saksin herttua ja Pfalzin kreivi, joista kumpikin hallinnoisi omaa puoliskoaan valtakunnasta.


title: Vuoden 1356 kultainen bulla

text: Vaaliruhtinaat saivat kultaisella bullalla uusia oikeuksia ja entistä vahvemman aseman. He saivat omissa ruhtinaskunnissaan käytännössä suvereenin aseman ja muun muassa oikeuden lyödä omaa rahaa. Saksan kaupunkivaltioiden itsenäisyyspyrkimyksiä rajoitettiin ruhtinaskuntien kustannuksella. Myöhemmin muutkin Saksan alueen ruhtinaat omaksuivat kultaisessa bullassa vaaliruhtinaille annetun itsenäisen aseman.


title: Vuoden 1356 kultainen bulla

text: Itävallan kansalliskirjaston kokoelmiin kuuluvat vuoden 1356 kultaisen bullan seitsemän alkuperäistä kappaletta hyväksyttiin vuonna 2013 Unescon Memory of the World -kokoelmaan.


title: Veeti Vuorio

text: Veeti Vuorio (s. 20. toukokuuta 1996 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue TuTossa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Veeti Vuorio

text: Vuorio on TuTon oma kasvatti. Hän oli kaudella 2011–2012 seuran C-nuorten paras maalintekijä I-divisioonan runkosarjassa kahdeksalla osumallaan. Seuraavaksi kaudeksi 2012–2013 Vuorio siirtyi Turun Palloseuraan. Kaudella 2013–2014 hän toimi seuran B-nuorten varakapteenina.


title: Veeti Vuorio

text: Kaudella 2014–2015 Vuorio debytoi TPS:n SM-liigajoukkueessa. Hän puki ensimmäiseen SM-liigaotteluunsa 7. maaliskuuta 2015 Tapparaa vastaan, mutta Vuorio ei saanut ottelussa kuitenkaan peliaikaa. Hän sai ensimmäisen kerran peliaikaa SM-liigassa toisessa ottelussaan runkosarjan päätöskierroksella 12. maaliskuuta 2015 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Vuorio sai jääaikaa 13.28 minuuttia. Hän palasi TPS:n liigakauden jälkeen takaisin seuran A-nuorten vahvuuteen ja voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Kauden 2015–2016 Vuorio pelasi kokonaan TPS:n A-nuorissa. Hän vahvisti joukkuetta myös Junior Club World Cupissa.


title: Veeti Vuorio

text: Kaudeksi 2016–2017 Vuorio siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella kasvattajaseuransa TuTon Mestis-joukkueeseen. Hänen roolinsa jäi kuitenkin todella pieneksi ja Vuorio pelasi TuTossa alkukaudella vain kaksi ottelua. Hän pelasi suurimman osan alkukaudestaan lainalla Suomi-sarjajoukkue VG-62:ssa. Siirtorajan kynnyksellä, helmikuussa 2017 TuTo lainasi Vuorion loppukaudeksi TPS:n A-nuoriin.


title: Veeti Vuorio

text: Vuorio pelasi suurimman osan kaudestaan edelliskeväänä A-nuorten SM-liigaan nousseen TuTon A-nuorissa. Hän pelasi ison osan kaudestaan myös seuran Mestis-joukkueessa, jossa Vuorion varsinainen tulokaskausi toi 24 runkosarja- ja kymmenessä playoff-ottelussa tehot 1+2=3. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa.


title: Veeti Vuorio

text: Vuorio on pelannut kolme nuorten maaottelua.


title: Luettelo freestylehiihdon olympiamitalisteista

text: Freestylehiihto on ollyt talviolympialaisten kisaohjelmassa vuoden 1992 talviolympialaisista lähtien, jolloin kumparelasku oli ensimmäistä kertaa olympialajina. Parhaiten lajissa ovat menestyneet Yhdysvaltain ja Kanadan urheilijat.


title: Heroes (Måns Zelmerlöwin kappale)

text: Heroes on Måns Zelmerlöwin esittämä kappale, jolla hän edusti Ruotsia vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa. 2. semifinaalissa esiintynyt kappale sijoittui ensimmäiselle sijalle 217 pisteellä. Finaalissa kappale sai 365 pistettä ja voitti kilpailun. Kappale voitti ennätyksellisesti 26 muun maan osanottajat poikkeuksellisen suuressa, 27 kappaleen finaalissa.


title: Heroes (Måns Zelmerlöwin kappale)

text: Kappaleen ovat tehneet Anton Malmberg Hård af Segerstad, Joy Deb ja Linnea Deb.


title: Heroes (Måns Zelmerlöwin kappale)

text: Esityksen taustalla Melodifestivalenissa nähtyä uusimmalla 3D-tekniikalla toteutettua tikku-ukkoa jouduttiin muokkaamaan, koska se muistutti liian paljon "Academy of Light" -videolla nähtyä samantyyppistä tikku-ukkoa.


title: Heroes (Måns Zelmerlöwin kappale)

text: Kappaleen on väitetty plagioivan David Guettan "Lovers on the Sun" -nimistä kappaletta.


title: Kolinda Grabar-Kitarović

text: Kolinda Grabar-Kitarović (s. 1968) on kroatialainen poliitikko. Hänet valittiin maansa presidentiksi tammikuussa 2015 pienellä äänten enemmistöllä. Hän on tehtävässään ensimmäinen nainen.


title: Kolinda Grabar-Kitarović

text: Grabar-Kitarović on aikaisemmin toiminut maansa ulkoministerinä, suurlähettiläänä Yhdysvalloissa sekä korkeassa Naton virassa.


title: Álex Márquez

text: Álex Márquez i Alentà (s. 23. huhtikuuta 1996 Cerveda) on espanjalainen ratamoottoripyöräilijä. Hän kilpailee kaudella 2015 Moto2-luokassa Marc VDS -tallissa. Márquez on 180 senttimetriä pitkä ja painaa 61 kilogrammaa.


title: Álex Márquez

text: Márquez debytoi Moto3-luokassa kaudella 2012 Suter-Hondalla. Hän oli kauden aikana parhaimmillaan kuudes Katalonian Grand Prix'ssä ja oli sarjan yhteispisteissä 20:s. Toisella kaudellaan Márquez vaihtoi KTM:lle. Hän saavutti ensimmäisen palkintosijansa Iso-Britannian Grand Prix'ssä ollen kolmas ja ensimmäisen voittonsa Japanista. Sarjan yhteispisteissä hän oli nyt neljäs viidellä palkintokorokepaikallaan.


title: Álex Márquez

text: Kaudella 2014 Márquez kilpaili Hondalla. Hän saavutti kauden aikana kolme voittoa ja kymmenen palkintosijaa. Suuren osan kaudesta Márquez oli Australian Jack Millerin takana yhteispisteissä, mutta Márquez ohitti tämän lopulta ja juhli kauden päätyttyä Moto3:n maailmanmestaruutta.


title: Álex Márquez

text: Kaudeksi 2015 Márquez siirtyy ajamaan Moto2-luokkaan Marc VDS-talliin.


title: Álex Márquez

text: Márquezin isoveli on MotoGP:n kuninkuusluokan kaksinkertainen maailmanmestari Marc Márquez. Márquezin veljekset ovat historian ainoat, jotka ovat onnistuneet voittamaan samana vuonna ratamoottoripyöräilyn maailmanmestaruuden tai mestaruuden ylipäätään.


title: Nadav Guedj

text: Nadav Guedj (; s. 2. marraskuuta 1998 Pariisi, Ranska) on ranskalaissyntyinen israelilainen laulaja. Hän edusti Israelia vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa Wienissä kappaleella ”Golden Boy”, jonka on säveltänyt ja sanoittanut Doron Madali. Guedj kilpaili toisessa semifinaalissa ja pääsi finaaliin, jossa hän sijoittui yhdeksänneksi.


title: Nadav Guedj

text: Vuonna 2015 Guedj voitti israelilaisen kykykilpailun, HaKokhav HaBan, toisen tuotantokauden.


title: Stefan O’Connor

text: Stefan Ramone Sewell O'Connor (s. 23. tammikuuta 1997 Croydon, Lontoo) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Valioliiga-seura Arsenal FC:tä. Pelipaikaltaan O'Connor on keskuspuolustaja.


title: Stefan O’Connor

text: O'Connor on pelannut Arsenal FC:ssä vuodesta 2010 lähtien, jota ennen hän edusti Crystal Palace FC:tä. Hän teki ensimmäisen ammattilaissopimuksensa seuran kanssa lokakuussa 2014 pelattuaan hyvin nuorten joukkueissa. Debyytti edustusjoukkueessa tapahtui joulukuussa 2014 Mestareiden liigan alkulohkon ottelussa Galatasaray SK:ta vastaan, kun O'Connor tuli kentälle Mathieu Debuchyn tilalle viimeiseksi 13 minuutiksi.


title: Stefan O’Connor

text: O'Connor pelasi vuonna 2014 Englannin alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa kaksi ottelua ilman osumia.


title: Kinitsariini

text: Kinitsariini eli 1,4-dihydroksiantrakinoni (CHO) on antrakinoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään väriaineena ja väriaineiden valmistamiseen.


title: Kinitsariini

text: Huoneenlämpötilassa kinitsariini on punaista tai oranssia kiteistä ainetta. Se ei liukene veteen, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja bentseeniin. Liukoisuus kuumiin liuottimiin on suurempi kuin kylmiin. Kinitsariini reagoi halogeenien kanssa muodostaen halogenoituja johdannaisia ja myös nitrautuu. Se voi reagoida myös Mannich-reaktiolla


title: Kinitsariini

text: Kinitsariinin valmistukseen on useita tapoja. Käytettyjä ovat p-kloorifenolin ja ftaalianhydridin välinen reaktio rikkihappoliuoksessa ja katalyyttinä käytetään boorihappoa tai booritrifluoridia. Sivutuotteena tässä reaktiossa voi muodostua 2,7-dikloorifluoraania. Toinen tapa valmistaa yhdistettä on ftaalianhydridin ja hydrokinonin välinen reaktio ja katalyyttinä käytetään alumiinikloridia. Tämän reaktion ongelmana ovat tyypillisesti huonot saannot.


title: Kinitsariini

text: Kinitsariinia käytetään villan ja tekstiilien värjäyksessä. Siitä valmistetaan myös useita muita väriaineita esimerkiksi sen halogenoituja, nitrattuja, sulfonoituja tai aminojohdannaisia käytetään väreinä tai keltaisten, punaisten, sinisten ja vihreiden väriaineiden synteesien lähtöaineina. Sitä voidaan käyttää myös hapettumisenestoaineena voiteluaineissa.


title: Saara Lilja

text: Saara Elina Lilja (19. heinäkuuta 1923 Helsinki – 6. huhtikuuta 2003) oli suomalainen klassillisen filologian ja antiikin kirjallisuuden tutkija.


title: Saara Lilja

text: Lilja toimi Helsingin yliopistossa Rooman kirjallisuuden dosenttina 1965–1973 ja klassillisen filologian apulaisprofessorina 1973–1986.


title: Danilo D’Ambrosio

text: Danilo D'Ambrosio (s. 9. syyskuuta 1988 Napoli) on italialainen jalkapalloilija, joka edustaa Serie A:ssa pelaavaa Internazionalea. Pelipaikaltaan oikeajalkainen D'Ambrosio on oikea laitapuolustaja.


title: Danilo D’Ambrosio

text: D'Ambrosion ensimmäinen seura oli Potenza, jota hän edusti vuonna 2008 pelaten kymmenen ottelua. Heinäkuussa 2008 hän siirtyi kolmanneksi korkeimman sarjatason Juve Stabiaan, jossa hän pelasi vajaat kaksi kautta, joista toisen neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla. Otteluita kertyi 48 ja maaleja kolme.


title: Danilo D’Ambrosio

text: Tammikuussa 2010 D'Ambrosio siirtyi Serie B:ssä pelanneeseen perinneseuraan Torino FC:hen, jossa debyytti tapahtui vielä saman kuun aikana US Grossetoa vastaan. Avausmaali syntyi maaliskuussa 2010 Modena FC:n verkkoon. Kaudeksi 2012-2013 Torino nousi Serie A:han ja D'Ambrosio teki pääsarjadebyyttinsä elokuussa 2012 AC Sienaa vastaan. Uran ensimmäinen pääsarjamaali syntyi syyskuussa 2012 Atalanta BC:tä vastaan. Kaiken kaikkiaan D'Ambrosio pelasi Torinossa 120 ottelua tehden kymmenen maalia.


title: Danilo D’Ambrosio

text: Tammikuussa 2014 D'Ambrosio siirtyi Serie A:n Internazionaleen. Debyytti tapahtui helmikuussa 2014 Juventusta vastaan. Avauskaudellaan D'Ambrosio pelasi 11 Serie A:n ottelussa. Toisella kaudellaan eli kaudella 2014-2015 hän debytoi Eurooppa-liigassa.


title: Danilo D’Ambrosio

text: D'Ambrosio on pelannut monissa Italian nuorten maajoukkueissa. Viimeksi hän edusti alle 21-vuotiaita, joissa hän pelasi vuonna 2010 kolme ottelua onnistumatta maalinteossa.


title: Danilo D’Ambrosio

text: D'Ambrosion kaksoisveli Dario D'Ambrosio on myös ammattilaisjalkapalloilija. Hän edustaa US Lecceä.


title: Danilo D’Ambrosio

text: D'Ambrosio rekisteröityi Twitteriin huhtikuussa 2014. Ensimmäisessä twiitissään hän lupasi antaa jokaisesta saadusta seuraajasta 50 senttiä kotialueensa Campanian apua tarvitseville lapsille.


title: Luxemburg (suku)

text: Luxemburg oli eurooppalainen hallitsijasuku, joka hallitsi Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa useaan otteeseen vuosien 1308 ja 1437 välillä sekä Böömin kuningaskuntaa vuosina 1310–1437 ja Luxemburgin herttuakuntaa (aluksi kreivikuntaa) vuosina 1247–1443.


title: Luxemburg (suku)

text: Suvun alkuperä on Luxemburgissa ja se oli alun perin Limburgin herttuasuvun nuorempi haara. Suku sai alkunsa, kun Limburgin herttua Walramin poika Henrik V peri vuonna 1247 äitinsä Ermesinden kautta Luxemburgin kreivikunnan. Hänen pojanpoikansa Henrik VII Luxemburgilainen valittiin vuonna 1308 Saksan kuninkaaksi ja neljä vuotta myöhemmin hänet kruunattiin keisariksi. Henrik VII järjesti vuonna 1310 poikansa Juhanan avioliiton kautta Böömin kuninkaaksi, joten tämän jälkeen Luxemburgin suku piti hallussaan kolmea valtaistuinta ja muodosti merkittävän valtatekijän Keski-Euroopassa. Luxemburgit menettivät seuraavan sadan vuoden aikana keisarin aseman kahdesti kilpailevalle Wittelsbachin suvulle, mutta saivat sen takaisin. Suvun päälinja kuitenkin sammui keisari Sigismundin kuoltua vuonna 1437, minkä jälkeen valta siirtyi Habsburgien suvulle. Luxemburgissa suvun viimeinen hallitsija oli lapsettomana 1443 kuollut herttuatar Elisabet.


title: Jens Enqvist

text: Jens Erik Enqvist (s. 10. toukokuuta 1923 Pietarsaari) on suomalainen ruotsin kielellä kirjoittava runoilija.


title: Jens Enqvist

text: Enqvist kävi kansakoulun ja opiskeli sitten kirjeopistossa ruotsin ja englannin kieltä sekä kirjanpitoa. Hän toimi eläkkeelle jäämiseensä saakka itsenäisenä yrittäjänä konttorikonealalla. Kirjailijan uransa hän aloitti eläkkeellä ollessaan.


title: Taras Stepanenko

text: Taras Mykolajovytš Stepanenko (; s. 8. maaliskuuta 1989 Velyka Novosilka) on ukrainalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ukrainan valioliigassa pelaavaa FK Šah’tar Donetskia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Stepanenko on puolustava keskikenttäpelaaja. Hän kuuluu myös Ukrainan jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Taras Stepanenko

text: Stepanenko aloitti uransa Metalurh Zaporižžjan kakkosjoukkueessa, jossa hän pelasi vuonna 2006 16 ottelua tehden yhden maalin. Seuran ykkösjoukkuetta Ukrainan valioliigassa Stepanenko edusti vuodet 2007-2011 tehden 81 pelaamassaan ottelussa yhden osuman.


title: Taras Stepanenko

text: Heinäkuussa 2010 Stepanenko siirtyi yhteen Ukrainan suurimmista seuroista, FK Šah’tar Donetskiin. Debyytti seuran paidassa tapahtui saman kuun aikana hänen vanhaa seuraansa vastaan. Ensimmäisellä kaudellaan seurassa Stepanenko debytoi Mestareiden liigassa, voitti liigan, cupin ja supercupin. Hänellä on liigan mestaruus myös kausilta 2011-2012, 2012-2013 ja 2013-2014 ja cupin voitto kausilta 2011-2012 ja 2012-2013. Hän on myös pelannut Šah’tarin kanssa Eurooppa-liigassa.


title: Taras Stepanenko

text: Nuorten maajoukkuetasolla Ukrainaa edustanut Stepanenko debytoi Ukrainan jalkapallomaajoukkueessa marraskuussa 2010 ystävyysottelussa Sveitsiä vastaan. Maaottelu-uran avausmaali syntyi toukokuussa 2014 ystävyysottelussa Nigerin verkkoon.


title: Progymnospermophyta

text: Progymnospermophyta on hävinnyt kaari, joka kuului putkilokasvien alakuntaan. Se oli kantamuoto siemenkasveille. Näitä kasveja esiintyi devonikaudella. Kaaren tunnetuin muoto oli "Archaeopteris". Siihen kuului vain luokka Progymnospermatopsida. Ne lisääntyivät itiöistä, mutta hedelmät muistuttivat käpyjä. Eräs varhainen Progymnospermophytaan kuulunut muoto oli "Callixylon".


title: Progymnospermophyta

text: Luokittelussa on eroja, mutta Taylor "et al." jakaa Progymnospermophytan kolmeen lahkoon: Archaeopteriales, Aneurophytales ja Protopityales. Se saattaa olla parafyleettinen ryhmä, jolloin se näyttäisi tältä:


title: Magne Haga

text: Magne Haga (s. 14. syyskuuta 1994 Holter, Nannestad) on norjalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Åsen IL -seuraa.


title: Magne Haga

text: Haga debytoi maastohiihdon maailmancupissa maaliskuussa 2015 Holmenkollenin 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa sijoittuen sijalle 12. Näin ollen hän saavutti heti uransa ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan yhdeksäs Beitostølenin 30 kilometrin vapaan hiihtotavan väliaikalähtökilpailussa joulukuussa 2018. Tuo on myös Hagan tähänastisen uran paras sijoitus maailmancupissa.


title: Magne Haga

text: Haga saavutti kultaa yhdistelmäkilpailusta alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuista Almatystä vuodelta 2015. Nuorten MM-kilpailuista hän saavutti hopeaa viestistä Liberecistä 2013.


title: Magne Haga

text: Hagan isosisko Ragnhild Haga on myös maastohiihtäjä. Magne Haga kilpailee suunnistuksessa Raumar Orienteringin riveissä.


title: Elin Fohström

text: Elin Anima Alfhild Fohström-Tallqvist (22. syyskuuta 1868 Helsinki – 19. huhtikuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen laulajatar (sopraano). Hän käytti taiteilijanimeä Elina Vandár.


title: Elin Fohström

text: Elin Fohström oli Alma Fohströmin ja Ossian Fohströmin sisar. Hän opiskeli laulua vuosina 1886–1887 Firenzessä Felice Varesin johdolla ja 1888–1889 Pariisissa Pauline Viardot-Garcían opissa. Hän piti ensikonserttinsa Helsingissä vuonna 1887 ja debytoi "Faustin" Margaretana vuonna 1889. Hän teki kiertueita eri puolilla Eurooppaa ja jatkoi lauluopintojaan Saksassa ja Firenzessä.


title: Elin Fohström

text: Avioiduttuaan professori Hjalmar Tallqvistin kanssa vuonna 1897 hän lopetti taiteellisen uransa ja esiintyi lähinnä hyväntekeväisyystilaisuuksissa. Avioparille syntyi kolme tytärtä vuosina 1898–1903.


title: Elin Fohström

text: Vuodesta 1910 Fohström toimi Helsingissä laulunopettajana.


title: Otto Donner (nuorempi)

text: Otto Donner (junior) (3. elokuuta 1871 Helsinki – 12. heinäkuuta 1932 Espoo) oli suomalainen mesenaatti ja taiteenharrastaja. Hänen isänsä oli senaattori prof. Otto Donner.


title: Otto Donner (nuorempi)

text: Valmistuttuaan filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1894 Donner jatkoi matematiikan opintoja ulkomailla. Suomalais-ugrilaisen seuran aloitteesta hän teki tutkimusmatkan Keski-Aasiaan ja Mongoliaan yhdessä etnologi H.J. Heikelin ja valokuvaajan tehtäviä hoitaneen paroni Carl Munckin kanssa. Donnerin tehtävänä oli huolehtia tähtitieteellisista ja fysikaalisista tutkimuksista. Matkasta hän kirjoitti kuvauksen "Resa i Central-Asien 1898".


title: Otto Donner (nuorempi)

text: Otto Donner oli monipuolisesti kiinnostunut tieteestä ja taidekulttuurista. Perimänsä suurehkon omaisuuden turvin hän saattoi antautua harrastuksilleen. Ystäväänsä Akseli Gallen-Kallelaa hän tuki vuonna 1901 merkittävällä rahasummalla, minkä ansiosta Gallen-Kallela saattoi toteuttaa ideansa suuresta freskosta "Kullervon sotaanlähtö" Vanhan Ylioppilastalon musiikkisaliin Helsingissä. Samana vuonna hän ryhtyi rahoittamaan kulttuurilehti Ateneumin julkaisemista maksamalla sen painokustannukset.


title: Otto Donner (nuorempi)

text: 1900-luvun alussa Donner hankki Ruovedeltä läheltä Gallen-Kallelan erämaa-ateljeeta "Kalelaa" yli sadan hehtaarin suuruisen tilan. Siihen kuuluneelle Pääskyvuorelle hän halusi rakennuttaa graniittisen kivilinnan, jonka jugendtyyliset piirustukset hän oli tilannut Gallen-Kallelalta. Perhesyistä johtuen hän joutui kuitenkin luopumaan ”Pääskynlinnan” rakennuttamisesta. Sen sijaan Donner rakennutti perheelleen veljensä Uno Donnerin tuolloin omistaman Espoonkartanon alueesta erotetulle tontille kansallisromanttisen hirsitalon, jolle antoi nimen ”Holken”.


title: Otto Donner (nuorempi)

text: Otto Donner junior oli 6.3.1902 lähtien naimisissa ranskalaissyntyisen Valentine Bardyn (1864–1955) kanssa. Heidän lapsenlapsiaan oli säveltäjä Henrik Otto Donner.


title: Akeem Bloomfield

text: Akeem Bloomfield (s. 11. lokakuuta 1997 Kingston) on jamaikalainen pikajuoksija. Hän kilpailee 100, 200 ja 400 metrillä.


title: Akeem Bloomfield

text: Bloomfieldin ennätys 100 metrillä on hänen kotikaupungissaan Kingstonissa maaliskuussa 2014 juostu 10,42. 200 metriä Bloomfield on juossut parhaimmillaan aikaan 19,81 heinäkuussa 2018 Lontoossa. 400 metrillä Bloomfieldin ennätys on hänen Eugenessa kesäkuussa 2018 juoksemansa 43,94.


title: Simolan pommitus 1944

text: Simolan pommitus tapahtui jatkosodan aikana 19.–20. kesäkuuta 1944 kun Neuvostoliiton ilmavoimat pommittivat kolmeen otteeseen Simolan rautatieasemaa ja Etu-Simolan pysäkkiä. Pommitukset liittyvät Neuvostoliiton kesäkuussa Kannaksella aloittamaan suurhyökkäykseen ja niillä pyrittiin estämään rautatieliikenne suomalaisten selustassa. Pommituksessa kuoli ainakin 142 ihmistä, heistä noin puolet oli siviilejä ja loput sotilaita, virkailijoita ja neuvostoliittolaisia sotavankeja. Haavoittuneita oli ainakin 150.


title: Simolan pommitus 1944

text: Pommitus tapahtui kolmessa vaiheessa. Ensimmäinen pommitus oli maanantai-iltana 19. kesäkuuta noin kello 20 aikaan, toinen pommitus tapahtui tiistaina 20. kesäkuuta kello 7 jälkeen aamulla ja kolmas pommitus tiistai-iltana noin kello 20. Ensimmäinen pommitus oli tuhoisin – siinä kuoli 101 ihmistä. Paikallisen kaupan kellariin osunut pommi surmasi kerralla yli 40 ihmistä.


title: Simolan pommitus 1944

text: Pommituksessa paloi 15 taloa ja 23 taloa vaurioitui. Simolan ja Etu-Simolan ratapihoilla tuhoutui tai vaurioitui raiteita ja vaihteita ja lisäksi 2 veturia ja 63 vaunua tuhoutui tai vaurioitui. Rautatieliikenne saatiin kuitenkin pian jatkumaan.


title: Simolan pommitus 1944

text: Simolan pommituksen jäljet näkyvät yhä Simolan aseman vanhan veturien vesitornin tiiliseinissä. Torni on säilytetty pommituksen uhrien muistomerkkinä.


title: Südtiroler Volkspartei

text: Südtiroler Volkspartei (SVP, ) on poliittinen puolue Etelä-Tirolin autonomisessa maakunnassa Italiassa. Puolue perustettiin toisen maailmansodan jälkeen 8. toukokuuta vuonna 1945. Vuonna 1948 pidetyistä ensimmäisistä sodanjälkeisistä vapaista vaaleista lähtien SVP on ollut Etelä-Tirolin vahvin poliittinen voima. Vuoteen 2013 saakka sillä oli absoluuttinen enemmistö Etelä-Tirolin maapäivillä (). Puolue on etninen kokoomuspuolue, joka pyrkii edustamaan Etelä-Tirolin saksan- ja ladinonkielistä väestöä.


title: Jukka Jarvola

text: Jukka Niilo Akseli Jarvola (21. kesäkuuta 1940– 16. toukokuuta 1997) oli suomalainen säveltäjä, muusikko ja musiikkipedagogi, joka oli erikoistunut lastenmusiikkiin.


title: Jukka Jarvola

text: Jukka Jarvola opetti Sibelius-Akatemiassa ja toimi musiikinopettajana Espoon Leppävaarassa, jossa hänen oppilaanaan oli muun muassa säveltäjä Jukka Linkola.


title: Jukka Jarvola

text: Jarvolan kymmenistä lastenlauluista ehkä tunnetuimpia ovat ”Täti Monika” ja ”Krokotiili Herbertti”. Lastenmusiikin lisäksi Jarvola sävelsi muutamia lauluja Ritva Oksaselle (mm. ”Elämän sirkus”), Seija Simolalle ja Susanna Haavistolle. Vuonna 1983 Jarvola sovitti Vesa-Matti Loirin albumin "Täällä Pohjantähden alla".


title: Jukka Jarvola

text: Jarvola teki musiikin muutamiin Mainos-TV:n televisio-ohjelmiin sekä teatterimusiikkia muun muassa näytelmiin "Sain yskän" (kirj. Jukka Lindfors, 1970), "Maailman vanhin puu" (kirj. Simo Ojanen, 1979) ja "Taikuri Oz" (Frank L. Baum, dramatisointi Matti Nieminen, 1992).


title: SVP

text: SVP tai SvP on lyhenne seuraaville:


title: The Aristocrats

text: The Aristocrats on yhdysvaltalainen/englantilainen progressiivista rockia ja fuusiojazzia soittava superyhtye, joka on ollut aktiivinen vuodesta 2011 alkaen. Yhtye on julkaissut kolme studioalbumia, "The Aristocrats" (2011), "Culture Clash" (2013) sekä "Tres Caballeros" (2015).


title: Die Freiheitlichen

text: Die Freiheitlichen (lyh. F) on poliittinen puolue Etelä-Tirolin autonomisessa maakunnassa Italiassa. Se perustettiin vuonna 1992 Bolzanossa „liberaalidemokraattisena liittoutumana“ ja vastavoimana vuodesta 1949 Etelä-Tirolia hallinneelle Südtiroler Volksparteille. Puolue pyrkii edustamaan Etelä-Tirolin saksankielistä ja ladinonkielistä väestöä ja kannattaa Südtiroler Volksparteita vahvemmin Etelä-Tirolin itsenäistymistä Italiasta.


title: Gruber – De Gasperi -sopimus

text: Gruber – De Gasperi -sopimus ( t. "Pariser Abkommen", ) on Itävallan ja Italian Pariisissa 5. syyskuuta vuonna 1946 solmima sopimus. Sopimus takaa Trentino-Etelä-Tirolin alueen saksankielisen väestön kulttuurisen suojan ja se muodostaa pohjan Etelä-Tirolin nykyiselle autonomialle. Sopimuksen allekirjoittivat Itävallan ulkoministeri Karl Gruber ja Italian pääministeri Alcide De Gasperi osana Pariisin rauhankonferenssia.


title: Gruber – De Gasperi -sopimus

text: Ensimmäisen maailmansodan ja Itävalta-Unkarin keisarikunnan luhistumisen jälkeen entinen Tirolin kruununmaa jaettiin Itävallan ja Italian kesken. Pohjoinen osa liitettiin osaksi uutta Itävallan tasavaltaa (silloinen "Deutschösterreich") ja eteläinen osa liitettiin Saint-Germainin rauhassa Italian kuningaskuntaan.


title: Gruber – De Gasperi -sopimus

text: Fasistien noustua valtaan Benito Mussolinin johdolla Italiassa vuonna 1922 aloitettiin Etelä-Tirolissa ei-italiankielisen väestön systemaattinen kulttuurinen ja taloudellinen marginalisaatio. Vuonna 1939 Mussolini ja Saksan Adolf Hitler solmivat uudelleenasetussopimuksen (saks. "Umsiedlungsabkommen"), jonka oli määrä lopullistaa Etelä-Tirolin italialaistaminen. Toisessa maailmansodassa Wehrmacht miehitti Etelä-Tirolia vuodesta 1943 vuoteen 1945 operaatioalueena "Alpenvorland".


title: Gruber – De Gasperi -sopimus

text: Mussolini Italian ja Hitlerin Saksan romahdettua monet maastamuuttaneet etelätirolilaiset palasivat takaisin Etelä-Tiroliin. Osa saksankielisestä väestöstä tuki alueen liittämistä jälleenperustettuun Itävallan tasavaltaan. Tirolin jälleenyhdistyminen kaatui kuitenkin sodan voittajavaltioiden USA:n, Britannian ja Neuvostoliiton sekä Ranskan vastustukseen; voittajavaltiot ajoivat kuitenkin itsemääräämisoikeutta Etelä-Tirolin saksankieliselle väestölle.


title: Gruber – De Gasperi -sopimus

text: Neuvotteluissa Tirolin tulevaisuudesta Itävallan ulkoministeri Karl Gruber puolsi Etelä-Tirolin liittämistä Itävaltaan. Italian pääministeri Alcide De Gasperi vastusti tätä, mutta ehdotti Trentino-Etelä-Tirolille autonomista asemaa, mihin ehdotukseen Gruber suostui. Sopimuksen territoriaalinen rajaus osoittautui kuitenkin ongelmalliseksi, sillä autonomiaa ei selkeästi myönnetty Etelä-Tirolille, vaan suuremmalle Trentino-Etelä-Tirolin alueelle, jossa italiankieliset olivat enemmistössä. Saksan- ja ladinonkieliset etelätirolilaiset näkivät lopputuleman riittämättömänä ja saksankielisiä marginalisoivana.


title: Gruber – De Gasperi -sopimus

text: Intensiivisen poliittisen kädenväännön jälkeen Italia myöntyi vuonna 1972 toiseen autonomia-asetukseen, jossa turvataan erillisesti sekä Trentinon että Etelä-Tirolin maakuntien autonomia.


title: Egil Cederlöf

text:
Egil Johannes Cederlöf (12. huhtikuuta 1917 Helsinki – 24. marraskuuta 1984 Parainen) oli
suomenruotsalainen musiikinopettaja ja kuoronjohtaja, joka julkaisi suuren määrän musiikkipedagogista kirjallisuutta 1950-luvulta alkaen sekä ruotsiksi että suomeksi muun muassa Erkki Pohjolan kanssa. Cederlöf vaikutti suuresti muun muassa nokkahuilunsoiton opetuksen tuomiseen koulujen musiikinopetukseen ja Sibelius-Akatemian musiikinopettajakoulutukseen toimiessaan akatemian koulumusiikkiosaston lehtorina 1966–1974.


title: Egil Cederlöf

text: Cederlöf johti muun muassa Yleisradiossa toiminutta Radion lapsikuoroa 1954–1960. Hän toimi Martin Wegelius -instituutin rehtorina 1964–1966 ja sitä ennen sen säätiön toiminnanjohtajana 1957–1964.


title: Egil Cederlöf

text: Egil Cederlöf opiskeli Sibelius-Akatemian kapellimestarikursseilla ja opettajaseminaarissa.


title: Pauline Viardot-García

text: Michelle Ferdinande Pauline Viardot-García (o.s. García; 18. heinäkuuta 1821 Pariisi – 18. toukokuuta 1910 Pariisi) oli ranskalainen oopperalaulaja (mezzosopraano), laulupedagogi ja säveltäjä.


title: Pauline Viardot-García

text: Pauline Viardot-García syntyi laulajaperheeseen. Hänen isänsä oli espanjalaissyntyinen tenori Manuel García vanhempi (1775–1832) ja äitinsä sopraano Joaquina Sitchez (1780–1864), ja hänen vanhempi sisarensa oli mezzosopraano Maria Malibran (1808–1836). Pauline sai musiikinopetusta vanhemmiltaan, ja pianonsoittoa hänelle opetti Franz Liszt ja sävellystä Antonín Reicha. Hän haaveili konserttipianistin urasta, mutta isän kuoleman jälkeen äiti vaati häntä keskittymään lauluopintoihin. Hän piti ensikonserttinsa Brysselissä vuonna 1837 ja kaksi vuotta myöhemmin debytoi Lontoossa oopperalavalla "Otellon" Desdemonana. Hänet kiinnitettiin Pariisin Théâtre-Italieniin, ja hän avioitui oopperan johtajan Louis Viardot’n kanssa vuonna 1841. Hän esiintyi eri puolilla Eurooppaa, ja hän oli aikansa arvostetuimpia oopperataiteilijoita. Hänen ohjelmistonsa oli laaja — hän esitti W. A. Mozartin, Gioacchino Rossinin, Gaetano Donizettin ja Giuseppe Verdin ja muiden oopperasäveltäjien teoksia. Hänen ihailijoihinsa kuuluivat muiden muassa Alfred de Musset, Frédéric Chopin, Ivan Turgenev, Charles Gounod, Camille Saint-Saëns, Giacomo Meyerbeer ja Hector Berlioz, jotka kirjoittivat ja omistivat teoksiaan hänelle. Myös George Sand kuului hänen ystäviinsä.


title: Pauline Viardot-García

text: Viardot-García päätti oopperauransa vuonna 1863 ja asui aluksi Baden-Badenissa ja Napoleon III:n kukistuttua vuodesta 1871 Pariisissa. Vielä vuonna 1870 hän lauloi Johannes Brahmsin "Alttorapsodian" soolo-osuuden. Hän opetti Pariisin konservatoriossa ja piti musiikillista salonkia. Hänen oppilaisiinsa kuului suomalainen Elin Fohström.


title: Pauline Viardot-García

text: Viardot-Garcían sävellystuotanto käsittää pienimuotoisia teoksia, muun muassa viisi salonkioopperaa, joista kolmen libretto on Ivan Turgenevin käsialaa, sekä yli 50 liediä ja soitinsävellyksiä. Lisäksi hän sovitti lauluäänelle Frédéric Chopinin ynnä muiden sävellyksiä.


title: Pauline Viardot-García

text: Kaksi Viardot-Garcían neljästä lapsesta jatkoi suvun musiikkiperinteitä: tytär Louise Héritte-Viardot (1841–1918) oli laulaja, pianisti ja säveltäjä, ja poika Paul Viardot (1857–1941) oli violisti, säveltäjä ja kapellimestari.


title: Patukkikasvit

text: Patukkikasvit (Cynomoriaceae) on parilajinen loiskasviheimo koppisiemenisten Saxifragales- tai Rosales-lahkossa. Heimossa on ainoastaan patukkien suku ("Cynomorium").


title: Patukkikasvit

text: Patukit ovat lehtivihreättömiä juuriloisia. Lehdet sijaitsevat kierteisesti. Kukat ovat tavallisimmin yksineuvoisia, vähäpätöisiä ja sijaitsevat yksikotisesti nuijamaisen pallomaisessa kukinnossa. Kukassa on yksikiehkurainen kehä, jossa on 1-8 toisinaan tyvestä yhteenkasvanutta kehälehteä. Hedekukassa on ainoastaan yksi, kehään kiinnittynyt hede ja mesiäisenä toimiva vartalon jäänne. Emikukassa on yhden emilehden muodostama kehänalainen sikiäin, johon liittyy pitkä vartalo. Sikiäimen ainoa siemenaihe sijaitsee kärki-istukassa ja on riippuva, suora ja yksikalvoinen. Hedelmä on pähkylä. Siemenessä on runsas valkuainen ja erilaistumaton alkio.


title: Patukkikasvit

text: Patukit kasvavat Välimerenmaista Keski-Aasiaan ulottuvalla alueella.


title: Patukkikasvit

text: Patukkeja on kaksi lajia, jotka loisivat mm. päivännouto-, revonhäntä- ja tamariskikasveilla. Tavallisesti patukit on aiemmin sisällytetty Balanophoraceae-heimoon tai sen yhteyteen.


title: Patukkikasvit

text: Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.


title: Francisco de Miranda

text: Francisco de Miranda (28. maaliskuuta 1750 – 14. heinäkuuta 1816) oli venezuelalainen vallankumouksellinen.


title: Francisco de Miranda

text: Hänen juurensa olivat peräisin Espanjasta, mutta Caracasin eliitti suhtautui halveksuen Mirandaan, joka oli syntynyt alempaa yläluokkaa edustavaan kreoliperheeseen. Mirandaa pidettiin mulattina. Espanjalaisten hallitsemassa Venezuelassa, jossa noudatettiin tiukkaa rotujen ja säätyjen välistä hierarkiaa, Mirandalla ei ollut mahdollisuuksia edetä esimerkiksi sotilasuralla, joka tulisi myöhemmin vetämään häntä puoleensa. Miranda pääsi myöhemmin näyttämään taitojaan osallistumalla Yhdysvaltain vapaussotaan espanjalaisten joukoissa, jotka auttoivat englantilaisia sodassa Amerikan Yhdysvaltoja vastaan. Ranskan vallankumoussotiin hän osallistui ranskalaisten puolella.


title: Francisco de Miranda

text: Valistusaatteet vetivät häntä puoleensa ja hän alkoi Yhdysvaltain vapaussodan myötä tulla vakuuttuneeksi Espanjan valtakunnan heikkoudesta ja siitä, että Espanjan siirtomaiden tulisi itsenäistyä. Euroopassa aatelismiehenä kierrellessään hän yritti saada tukea ajatuksilleen Espanjan siirtomaiden itsenäisyydestä. Hän yritti saada tukea erityisesti ihailemaltaan Isolta-Britannialta, josta apua tuli kuitenkin varsin niukasti. Useiden pyyntöjen jälkeen Miranda sai lopulta noin 500 vapaaehtoisjoukon kasaan, joiden mukana Miranda marssi Venezuelan Coroon, josta espanjalaiset saatiin väliaikaisesti häädettyä. Coro osoittautui kuitenkin espanjalaisten vahvaksi tukialueeksi ja Mirandan joukot lyötiin. Miranda sai uuden tilaisuuden vallankumouksellisen mielialan lisäännyttyä Caracasissa ja muissa Venezuelan suurissa kaupungeissa Napoleon Bonaparten nimitettyä veljensä Joseph Bonaparten Espanjan valtaistuimelle. Caracasin kaupunginhallitus vannoi uskollisuutta ainoastaan Ferdinandille. Myöhemmin Caracasiin kokoontunut kongressi julisti Venezuelan itsenäiseksi tasavallaksi, joka ei tulisi olemaan riippuvainen myöskään Ferdinandin vallasta. Itsenäisyysarmeijan ylipäällikkönä toiminut Miranda nousi pian valtion johtoon ja johti lyhytikäistä tasavaltaa diktaattorin ottein.


title: Francisco de Miranda

text: Venezuelan tasavalta jäi lyhytikäiseksi. Rojalistit etenivät esimerkiksi Puerto Cabellossa, eikä Miranda Simón Bolívarin pyynnöistä huolimatta lähettänyt joukkoja tueksi. Sotilaallinen tilanne muuttui kestämättömäksi, kun espanjamieliset etenivät sisämaassa. Tappio Puerto Cabellossa oli lopullinen kuolinisku ensimmäiselle Venezuelan tasavallalle. Tappion jälkeen Miranda ryhtyi neuvottelemaan aselevosta tarkoituksenaan saada armahdus tasavaltalaisille ja itselleen maastapoistumisoikeus. Mirandaa syytettiin petturuudesta ja hänet luovutettiin espanjalaisille Bolívarin toimesta. Yli 60-vuotias Miranda kuoli vankeudessa.


title: Francisco de Miranda

text: Vaatimattomasta menestyksestä huolimatta Mirandaa arvostetaan laajalti. Häntä pidetään itsenäisyysajattelun pioneerina, jonka ansiosta Venezuela ja Etelä-Amerikka lopulta irtautuivat Espanjan komennosta. Häntä pidetään myös Bolívarin innoittajana. Venezuelassa sijaitseva Mirandan osavaltio on nimetty Francisco de Mirandan mukaan.


title: Lainsuojattoman jäljillä

text: Lainsuojattoman jäljillä ("Ride Lonesome") on Budd Boetticherin ohjaama lännenelokuva vuodelta 1959. Boetticher on myös tuottanut elokuvan. Elokuva kuuluu kolmikon Budd Boetticher, näyttelijä Randolph Scott, käsikirjoittaja Burt Kennedy yhteistyössä tekemiin B-luokan lännenelokuviin. Laji oli tuolloin suosionsa huipulla.


title: Lainsuojattoman jäljillä

text: Scott näyttelee palkkionmetsästäjä Brigadea, joka saa kiinni murhasta etsintäkuulutetun Billy Johnin ja lähtee viemään häntä Santa Cruziin, jossa palkkio odottaa Billy Johnin tuojaa. Brigadella on kuitenkin muu motiivi kuin raha: hän haluaa Billy Johnin veljen, joka on murhannut hänen vaimonsa.


title: Mary Mouser

text: Mary Matilyn Mouser (s. 9. toukokuuta 1996 Pine Bluff, Arkansas) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten televisiorooleistaan Lacey Fleminginä "Totuuden anatomiassa" ja Karen Grantina "Scandalin" neljännellä tuotantokaudella.


title: Mary Mouser

text: Mouserin ura alkoi viisivuotiaana, kun hänet valittiin esiintymään tyttärenä parivalokuvassa Mel Gibsonin kanssa elokuvassa "Signs". Hänellä on kaksi sisarusta, Aaron Parker Mouser ja Laura Ashley Mouser, jotka myös tekevät näyttelijäntöitä.


title: Mary Mouser

text: Mouser on esiintynyt rikossarjan "NCIS Rikostutkijat" yhdeksässä jaksossa ja tehnyt myös äänirooleja animaatioelokuviin kuten "Dragon Hunters", "Tarzan 2" ja "Delgo". Vuosina 2007–2008 hänellä oli vakituinen rooli televisiosarjassa "Life Is Wild", josta hän oli myös Young Artist -palkintoehdokkaana. Mouser on esiintynyt useissa muissakin televisiosarjoissa, kuten "Ilman johtolankaa", "Aavekuiskaaja" ja "Criminal Minds – FBI-tutkijat". Vuonna 2012 hän näytteli kaksoisroolia Disney Channelin alkuperäisessä komediaelokuvassa "Frenemies".


title: Mary Mouser

text: Mouser valittiin esittämään Daniel LaRusson (Ralph Macchio) tytärtä "Karate Kid" elokuviin pohjautuvassa websarjassa "Cobra Kai".


title: Pablo Franco Martín

text: Pablo Franco Martín (s. 11. kesäkuuta 1980 Madrid, Espanja) on espanjalainen jalkapallovalmentaja.


title: Pablo Franco Martín

text: 28. heinäkuuta 2014 Franco nimettiin madridilaisseura Getafen reservijoukkueen päävalmentajaksi. 26. helmikuuta 2015 edustusjoukkueen päävalmentaja Quique Sánchez Floresin irtisanouduttua, Franco nimettiin väliaikaisesti päävalmentajan paikalle ja vain kaksi päivää myöhemmin hän debytoi vierasottelussa Málagaa vastaan.


title: Pablo Franco Martín

text: 3. maaliskuuta 2015 Francon vastuuoloaikaa päävalmentajana pitkitettiin ja hänen apuvalmentajakseen nimettiin Javier Casquero. Kahdeksan päivää myöhemmin voitollisen Córdobaa vastaan pelatun vierasottelun jälkeen hänet nimettiin päävalmentajaksi loppukauden kestävällä sopimuksella.


title: Uno Staudinger

text: Henrik Uno Staudinger (21. joulukuuta 1861 – 19. kesäkuuta 1912) oli suomalainen liikemies, taiteen suosija ja mesenaatti.


title: Uno Staudinger

text: Staudinger rakennutti 1905 Helsingin Eiran kaupunginosaan Laivurinkatu 23–25:een vaimonsa mukaan Villa Johannaksi kutsutun asuintalon jonka suunnitteli arkkitehti Selim A. Lindqvist. Hän rakennutti myös Merikatu 23:een tyttärensä synnytyksestä 1909 huolehtineille Ida ja Maria Rytköselle synnytyssairaalaksi Villa Ensi -nimisen talon, joka sai nimensä Staudingerin tyttären mukaan. Selim A. Lindqvistin suunnittelema talo valmistui 1912. Villa Ensissä toimi useita vuosia yksityinen synnytyssairaala, se muutettiin 1930-luvun alussa asuintaloksi ja vuodesta 1987 talossa on toiminut Villa Ensi -säätiön ylläpitämä vanhusten palvelutalo. Villa Ensin edustalla on ruotsalaisen kuvanveistäjä Harald Sörensen Ringin (1872–1912) tekemät veistokset "Jäähyväiset" ja "Äitiyden onni". Talon puutarhassa oli Emil Wikströmin "Kuokkamies"-veistos ja talon aidan syvennyksessä Viktor Janssonin "Taistelija/Valmis"-veistos. Kuokkamies-veistos on nykyisin Gösta Serlachiuksen taidesäätiön kokoelmassa Mäntässä.


title: Uno Staudinger

text: Helsingin Lastenlinnan sairaalassa on Staudingerin vaimoa ja tytärtä esittävä luonnollista kokoa oleva marmoriveistos "Äiti ja lapsi" jonka on tehnyt 1912 kuvanveistäjä Emil Wikström. Staudingerit toimivat Wikströmin mesenaatteina ja heillä oli kokoelmassaan parikymmentä Wikströmin teosta. Wikströmin pronssinen suihkukaivoveistos Aino oli 1912–1949 Villa Johannan puutarhassa, josta se siirrettiin nykyiselle paikalleen Fellmanin kartanon lähelle Lahteen. Uno Staudingerin kuoltua Hanna Staudinger tilasi Wikströmiltä hänelle Hietaniemen hautausmaalle hautamuistomerkin, joka valmistui 1913.


title: Uno Staudinger

text: Staudinger lahjoitti myös 1905 valmistuneeseen Oulunkylän kirkkoon Ringin maalaaman alttaritaulun ja Hanna Staudinger lahjoitti myöhemmin kirkkoon urkuharmonin, kristallikruunun ja lehterin ikkunoiden lasimaalaukset.


title: Uno Staudinger

text: Staudinger oli naimisissa vuodesta 1906 Oulunkylässä asuneen rakennusmestari Karl Fredrik Bergmanin (1841–1921) tyttären Hanna (Johanna Fredrika) Bergmanin (1869–1958) kanssa. Heidän tyttärensä oli Ensi Lahdensuu (1909–2002).


title: Šimonys

text: Šimonys on kauppala Koillis-Liettuassa, Panevėžysin läänissä, Kupiškisin kunnallispiirissä. Vuonna 2011 kauppalassa asui 441 asukasta.


title: Grind Finale

text: Grind Finale on ruotsalaisen grindcore-yhtye Nasumin kokoelma-albumi, joka sisältää yhtyeen koko tuotannon sekä 21 ennenjulkaisematonta kappaletta.


title: Skapiškis

text: Skapiškis on kauppala Koillis-Liettuassa, Panevėžysin läänissä, Kupiškisin kunnallispiirissä lähellä Latvian rajaa. Se sijaitsee Mituva-järven rannalla lähellä Panevėžysin ja Daugavpilsin yhdistäviä rautatietä ja maantietä. Vuonna 2011 kauppalassa asui 403 asukasta.


title: Skapiškis

text: Ensimmäinen kirkko rakennettiin Skapiškisiin vuonna 1519. Dominikaanit perustivat alueelle munkkiluostarin vuonna 1752. Venäläiset viranomaiset sulkivat luostarin ja siihen liittyneen koulun vuoden 1831 marraskuun kansannousun jälkeen. Rautatien rakentamisen jälkeen Skapiškisista tuli tärkeä kaupallinen keskus. Vuonna 1897 kauppalassa asui 1184 asukasta, eli huomattavasti enemmän kuin nykyään. Toisen maailmansodan jälkeen kauppalan väkiluku lähti laskuun.


title: Väinö Hahta

text: Väinö Vilhelm Hahta (13. syyskuuta 1896 Maaria – 28. helmikuuta 1974 Pori) oli suomalainen varatuomari, joka toimi pitkään Porin pormestarina.


title: Väinö Hahta

text: Hahta suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1924 ja sai varatuomarin arvon 1929. Hän työskenteli nimismiehenä Ylivieskassa 1925–1928 sekä Ulvilassa 1929–1931. Vuodet 1932–1941 Hahta oli Ulvilan kihlakunnan kruununvoutina, jonka jälkeen hän toimi Porin pormestarina vuoteen 1960 saakka. Hahta kuului myös kokoomuksen edustajana Porin kaupunginvaltuustoon ja oli sen varapuheenjohtaja vuodesta 1952 lähtien.


title: Alizava

text: Alizava on kauppala Koillis-Liettuassa, Panevėžysin läänissä, Kupiškisin kunnallispiirissä lähellä Latvian rajaa. Vuonna 2001 kauppalassa asui 450 asukasta.


title: Johan Arvid Hjorth

text: Johan Arvid Hjorth (27. helmikuuta 1848 Pori – 15. syyskuuta 1898 Pori) oli suomalainen varatuomari ja pormestari. Hän työskenteli Porissa oikeusneuvoksena vuodesta 1877 lähtien, jonka jälkeen Hjorth nimitettiin kaupungin pormestariksi huhtikuussa 1898. Hän ehti hoitamaan virkaa vain lyhyen aikaa ennen kuolemaansa syyskuussa 1898. Hjorth toimi myös valtiopäivämiehenä.


title: Krekenava

text: Krekenava on kauppala Liettuassa, Panevėžysin läänissä, Panevėžysin kunnallispiirissä. Vuonna 2001 kauppalassa asui 2 003 asukasta.


title: Timothy Greenin erikoinen elämä

text: Timothy Greenin erikoinen elämä () on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut Walt Disney Picturesin tuottama fantasiaelokuva. Se kertoo maagisesta, esiteini-ikäisestä pojasta, jonka persoonallisuudella ja hyväuskoisuudella on merkittäviä vaikutuksia hänen kotikaupunkinsa ihmisiin.


title: Timothy Greenin erikoinen elämä

text: Lapseton pariskunta hautaa pihalleen laatikon, johon he ovat kätkeneet toiveensa unelmapojasta. Tuona yönä salaperäinen nuori poika saapuu täyttämään heidän elämänsä taialla.


title: Timothy Greenin erikoinen elämä

text: Elokuva oli kohtalainen yleisömenestys, kriitikoiden arviot olivat vaihtelevia.


title: Veikko Vainio (koripalloilija)

text: Veikko Olavi Vainio (s. 1. huhtikuuta 1948 Kotka) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.


title: Veikko Vainio (koripalloilija)

text: Vainio pelasi miesten SM-sarjaa kasvattajaseurassaan Kotkan Työväen Palloilijoissa kolme kautta vuosina 1964–1967. Vuosina 1968–1971 hän pelasi yhdysvaltalaisessa Brigham Youngin yliopistojoukkueessa. Jo Yhdysvalloissa pelatessaan Vainiolla alkoi olla erinäisiä polvivaivoja. Yliopiston jälkeen Vainio palasi Suomeen ja edusti Panttereita kolme kautta vuosina 1971–1974. KTP:ssä Vainio voitti Suomen mestaruuden vuonna 1967 ja SM-pronssia vuonna 1966. Panttereissa hän ylsi SM-hopealle keväällä 1974.


title: Veikko Vainio (koripalloilija)

text: Suomen maajoukkueessa Vainio pelasi vuosien 1965–1973 välillä 68 ottelua 6,1 pisteen keskiarvolla. A-nuorten maajoukkueessa hän pelasi kymmenen ottelua. Vainio kuului Suomen joukkueeseen vuoden 1967 koti-EM-kilpailuissa, jotka päättyivät positiivisesti Suomen kuudenteen sijaan. Vainio ja Espanjan Alfonso Martínez olivat turnauksen parhaat levypallomiehet, ja Vainio valittiin turnauksen tähdistöjoukkueeseen. Vuonna 1968 Vainio valittiin historian neljäntenä suomalaisena Euroopan joukkueeseen.


title: Veikko Vainio (koripalloilija)

text: Elokuussa 2017 Vainio nimettiin Suomen koripallon Hall of Fameen.


title: Veikko Vainio

text: Veikko Vainio –nimisiä henkilöitä ovat:


title: Naujamiestis

text: Naujamiestis on kauppala Liettuassa, Panevėžysin läänissä, Panevėžysin kunnallispiirissä. Vuonna 2011 kauppalassa oli 725 asukasta.


title: Descartesin lehti

text: Descartesin lehti on matemaatikko René Descartesin mukaan nimetty kolmannen asteen tasokäyrä, jota kuvataan yhtälöllä


title: Descartesin lehti

text: Käyrän asymptoottina on suora


title: Descartesin lehti

text: Käyrä on symmetrinen suoran formula_3 suhteen. Käyrän nimi tulee positiivisten x- ja y-akselien väliin jäävästä lehteä muistuttavasta silmukasta.


title: Descartesin lehti

text: René Descartes esitti käyrän ensimmäistä kertaa vuonna 1638.


title: Descartesin lehti

text: Napakoordinaateissa käyrä voidaan esittää muodossa:


title: Descartesin lehti

text: Käyrä voidaan myös parametrisoida muuttujien x ja y suhteen. Tällöin parametrisoinniksi saadaan


Descartesin lehti


title: Frans Edvard Molander

text: Frans Edvard Molander (9. toukokuuta 1826 Turku – 24. lokakuuta 1896 Pori) oli suomalainen varatuomari ja pormestari. Turussa syntynyt Molander opiskeli Porvoon lukiossa ja Turun kymnaasissa sekä myöhemmin Helsingin yliopistossa vuodesta 1846 lähtien. Suoritettuaan oikeustieteellisen tutkinnon hän toimi Turun hovioikeuden auskultanttina 1850 ja Naantalin virkaatekevänä pormestarina 1851. Vuonna 1850 Molander kutsuttiin myös Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran jäseneksi. Vuodesta 1860 lähtien hän työskenteli Porissa oikeusraatimiehenä, maistraatinsihteerinä ja julkisena notaarina, kunnes Molander valittiin kaupungin pormestariksi vuonna 1870.


title: Frans Edvard Molander

text: Molander toimi Porin pormestarina yli neljännesvuosisadan ajan. Hänet tunnettiin sovinnollisena ja edistyksellisenä johtajana. Kieliriitojen aikana Molander liittyi fennomaanien ja svekomaanien väliin asettuneeseen liberaaliseen puolueeseen. Hän pyrki pormestarikautensa aikana parantamaan erityisesti Porin liikenneyhteyksiä, joista merkittävin hanke oli 1895 liikenteelle avattu Tampere–Pori-rata. Vuonna 1873 Molander oli uudelleenkäynnistämässä 1846 perustetun Porin Säästöpankin toimintaa. Hän edusti Poria kaikkiaan viisillä valtiopäivillä vuosina 1872, 1877–1878, 1882, 1885 ja 1888.


title: Frans Edvard Molander

text: Molander on haudattu sukuhautaan Porin Käppärän hautausmaalle. Hänen poikansa Torsten Edward (1863–1918) oli yksi sisällissodan aikana tapahtuneen Koliahteen joukkomurhan uhreista.


title: Vesimuisti

text: Vesimuisti viittaa veden väitettyyn kykyyn muistaa tai tallentaa kristallirakenteeseensa kaikki mitä sen ympärillä tapahtuu. Erityisesti vesimuisti-termiä käytetään silloin vedellä laimennetaan aineita ja jopa siihen pisteeseen asti ettei alkuperäisen aineen molekyylejä esiinny laimennuksessa, niin veden kristallirakenne muistaa aineen. On väitetty, että vesimuistin takia homeopaattinen parannus toimisi. Vesimuisti haastaa perinteisen ymmärryksen fysikaalisesta kemiasta ja tiedeyhteisö ei ole hyväksynyt vesimuistin. Vuonna 1988, Jacques Benveniste julkaisi vesimuistia puoltavan tutkimuksen "Naturessa". Tutkimuksen yhteydessä julkaistiin editorin John Maddoxin huomautus, jonka mukaan lukijan tulisi "olla ottamatta kantaa" tutkimukseen kunnes tulokset pystytään toistamaan.


title: Vesimuisti

text: Benveniste oli ranskalainen immunologi, jonka tutkimus vesimuistista ja sen homeopaattisista vaikutuksista julkaistiin tärkeässä tiedelehdessä. Benvenistein ja hänen tutkimusryhmänsä Ranskan kansallisesta terveys- ja lääketutkimusinstituutista Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM, French for National Institute of Health and Medical Research) laimentivat vasta-aineita veteen niin ettei loppujen lopuksi yhtäkään vasta-aine molekyyliä ollut vesiliuoksessa. Tästä huolimatta ihmisen basofiilit reagoivat veteen samalla lailla kuin siinä olisi ollut vasta-ainetta (yhdenlainen allerginen reaktio). Efekti saatiin esiin vain kun liuosta ravistettiin voimakkaasti laimentamisen aikana.


title: Vesimuisti

text: Benveniste ei antanut ilmiölle mitään selitystä, mutta myöhemmin sitä alettiin kutsumaan vesimuistiksi.


title: Vesimuisti

text: Benveniste lähetti tutkimuksensa arvostettuun tiedelehteen "Natureen" julkaisua varten. Editoireilla olivat huolissaan, että tutkimus ymmärrettäisiin homeopatiikan tieteelliseksi todistukseksi vaikka tutkimusta ei pystyttäisi toistamaan. Toisaalta tutkija saattaisi olla väärässä.


title: Vesimuisti

text: Kompromissin saavuttamisen jälkeen tutkimustulokset julkaistiin "Naturessa " 30. kesäkuuta 1988 editorin kommentilla varustettuna: "Löytyy hyviä syitä miksi tutkimustuloksiin ei tulisi ottaa kantaa". Joitakin perusteellisia kemian ja fysiikan lakeja oltaisiin rikottu jos tutkimustulokset olisivat oikeassa.


title: Vesimuisti

text: Benveniste ja hänen tutkimusryhmänsä eivät pystyneet toistamaan koettaan myöhemmin järjestetyssä valvotuissa olosuhteissa. Täten vesimuistia ei esiintynyt toistetussa kokeessa.


title: Vesimuisti

text: "Nature" julkaisi artikkelin, jossa kerrottiin epäonnistuneesta vesimuistikokeesta.


title: Momentti (tilastotiede)

text: Momentti on todennäköisyyslaskennassa ja tilastotieteessä satunnaismuuttujan jakaumasta määritelty tunnusluku, joka luonnehtii jakaumaa erityisellä tavalla. Yleisimmät momentit sisältyvät "origomomentteihin", "keskusmomentteihin" ja "tekijämomentteihin". Kuhunkin ryhmään sisältyy numeroituvasti ääretön määrä erilaisia momentteja.