title: Građanski Glasnik

text: Vuonna 2007 Građanski Glasnikilla oli 14 työntekijää ja sen levikki oli 1500 kappaletta. Sitä ei myyty Prištinassa, jossa painopaikka sijaitsi. Sittemmin lehden julkaisupaikka siirrettiin Mitrovicaan. Se on yksi harvoista serbiankielisistä lehdistä, joita Kosovossa julkaistaan. Päivittäisiä sanomalehtiä ei ilmesty. Građanski Glasnikinkaan painosmäärät eivät ole suuria.


title: Nordahl Rolfsen

text: Johan Nordahl Brun Rolfsen (12. kesäkuuta 1848 Bergen, Norja – 18. tammikuuta 1928 Oslo, Norja) oli norjalainen kirjailija, oppikirjailija ja pedagogi. Hän kirjoitti oppikirjojen ja tietokirjojen ohella kaunokirjallisuutta aikuisille ja uudisti norjalaisen kirjoittamiskulttuurin.


title: Nordahl Rolfsen

text: Rolfsen valmistui ylioppilaaksi 1866, toimi jonkin aikaa opettajana Kristianiassa ja ohjaajana Den Nationale Scenenin oppilaskoulussa Bergenissä, opiskeli 1879–1881 dramaturgiaa Kööpenhaminassa ja Wienissä ja julkaisi muun muassa satukomedian "Svein Urædd" (1890, johon musiikin sävelsi Ole Olsen). Hän käänsi 1876–1985 Zacharias Topeliuksen "Lukemisia lapsille" norjaksi, toimitti teoksen "Illustreret tidende for børn" (1885–1893).


title: Nordahl Rolfsen

text: Palattuaan Kristianiaan 1880-luvun lopulla Rolfsen vei loppuun päätyönsä, joka oli Norjassa äidinkielen opetukselle käänteentekevä norjalaisten taiteilijoiden kuvittama "Læsebog for folkeskolen" (4 osaa, 1892–1896), joka on Norjan laajimmin käytetty oppikirja. Kirjan sisältö soveltuu eri ikäluokille, ja sen kieli on kauttaaltaan hyvin luontevaa norjaa, osittain Moltke Moen yhteistyön ansiosta.


title: Nordahl Rolfsen

text: Sittemmin Rolfsen keskittyi kokonaan kirjoittamistyöhön. Hän kirjoitti historianoppikirjoja, toimitti sarjan lähinnä opettajille tarkoitettuja käsikirjoja "Lys over land" (1908–1911) ja suunnitteli ja toimitti suurteoksen "Norge i det nittende aarhundrede" (myös sen 2. painoksen "Norge 1814–1914", julkaistu 1913–1915).


title: Nordahl Rolfsen

text: Rolfsenin aloitteesta perustettua valtion tukemaa Centralstyret for norske folkeskolers barne- og ungdomsbiblioteker hän johti vuoteen 1915, ja hän oli Norjan koulukirjastojen isä. Hän oli useita vuosia Den norske Forfatterforeningin puheenjohtaja.


title: Nordahl Rolfsen

text: Rolfsen kallistui poliittisesti vasemmalle mutta ei ollut aktiivinen järjestöihminen eikä noussut barrikadeille.


title: Nordahl Rolfsen

text: Rolfsenin isoisä on piispa Johan Nordahl Brun. Hänen poikansa on taiteilija Alf Rolfsen, joka maalasi Oslon kaupungintalon salin kolmen seinän freskot. Kaikissa niissä on kuvattuna Rolfsen ja perheen muita jäseniä. Neljännen maalasi Henrik Sørensen, ja myös siinä on Rolfsen kuvattuna keskellä puhumassa.


title: M-Magazine

text: M-Magazine (""M-Lehti"") oli Kosovossa vuosina 2005–2008 kerran viikossa ilmestynyt albanian-, englannin- ja serbiankielinen sanomalehti. Se perustettiin kesäkuussa 2005. M-Magazine oli suunnattu Mitrovican ja sen lähiseudun asukkaille, keskittyi kansalaisyhteiskuntaa koskeviin asioihin ja kannatti monikulttuurista yhteistyötä.


title: M-Magazine

text: Paperilehti lakkautettiin maaliskuussa 2008 heti, kun Kosovo oli antanut itsenäistymisjulistuksen Serbiasta. M-Magazinen mukaan lakkauttamisen syyt olivat poliittisia ja taloudellisia. Se jatkoi ilmestymistä päivittäisenä verkkolehtenä 28. joulukuuta 2012 asti. Verkkolehdellä oli kuukautisliite M-M@G.


title: M-Magazine

text: M-Magazine sai tukea Alankomaiden ulkoministeriöltä, Alankomaiden Kosovon suurlähetystöltä, alankomaalaiselta SPARK:ilta, joka rahoittaa sodan jälkeisten yhteiskuntien olojen parantamista, sekä Community Building Mitrovicalta.


title: M-Magazine

text: Lehden päätoimittajana toimi Aferdita Syla.


title: Korealainen šamanismi

text: Korealainen šamanismi on korealainen uskonto. Šamanismi voidaan käsittää uskontoon liittyvien piirteiden kokonaisuutena tai varsinaisena uskontona ja Korean tapauksessa puhutaan jälkimmäisestä. Šamaanit ovat vaihtelevasti naisia tai miehiä ja he toimivat tyypillisesti kyläjuhlissa tai kotona pidettävissä istunnoissa. Šamaaneilta odotetaan apua esimerkiksi liittyen huonon onnen tai sairauden parantamiseen, tai esimerkiksi liike-elämässä menestymiseen.


title: Korealainen šamanismi

text: Termi šamaani on johdettu tunguusikielistä. Koreassa šamaanista on käytetty termejä "mu", "mudang" ja joskus myös "munyǒ". Mudang on naispuolisista šamaaneista käytetty termi. Miespuolisista šamaaneista on käytetty nimeä "paksu mudang". Šamaaniin saatetaan viitata myös kohteliaalla muodolla "mansin". Koreassa šamanismista käytetään nimityksiä "mukyo" ja "musok".


title: Korealainen šamanismi

text: Šamanismi muodostaa keskeisen ilmiön monissa Aasian ja arktikumin kulttuureissa. Korealaisessa šamanismista voidaan tunnistaa useita eri kerrostumia eri aikakausilta. Näitä ovat vanha siperialainen kerrostuma, sittempi itäaasialainen kerrostuma ja nykyaikainen korealainen kerrostuma. Šamaanin asema ja tehtävät ovat vaihdelleet historian aikana, mutta nykyisessä korealaisessa šamanismissa on edelleen samankaltaisia piirteitä, kuin paleoarktisten kansojen šamanismissa. Esihistoriallisen korealaisen šamanismin alkuperä lienee ollut samankaltainen, kuin pohjoisilla kansoilla, joissa šamaaneista tuli pienten pyyntiyhteisöjen henkisiä ja sosiaalisia johtajia, jotka toimivat välittäjinä tuonpuoleiseen ja saivat näin vastauksia yhteisölle elintärkeisiin kysymyksiin liittyen esimerkiksi saaliseläinten liikkumiseen, kuolemaan tai muihin yllättäviin tapahtumiin. Kristityt lähetyssaarnaajat alkoivat saavuttuaan demonisoida šamaaneja ja Japanin miehitysaikana toiminta muuttui salaiseksi. Korean sotaa seuranneet armeijaan nojanneet hallitukset kuvasivat šamaaneja usein huijareina, mutta heidän toimintansa on sittemmin elpynyt. Etelä-Koreassa on šamaaneja edustavien järjestöjen mukaan noin 300 000 šamaania. Šamaanien julkisuuskuvan parantumiseen on katsottu vaikuttaneen esimerkiksi šamanismin esiintymisen suosituissa televisio-ohjelmissa. Pohjois-Koreassa šamanismia harjoittavien määrää on hankala arvioida, mutta siihen liitettyjä tapoja pidetään yleisinä.


title: Korealainen šamanismi

text: Šamaanit ovat vaihtelevasti naisia tai miehiä. Nykyisessä Pohjois-Koreassa šamaanien enemmistö on miehiä ja Etelä-Koreassa naisia. Naisten tärkeä asema šamanismissa ei ole tyypillinen pelkästään Korealle, vaan esimerkiksi Ryūkyūsaarilla heillä oli huomattava yhteiskunnallinen asema aina 1900-luvulle saakka. Ammattina šamaani ei ole kuitenkaan aina ollut kovin arvostettu. Tarinoita šamaanin alhaisen aseman syystä tunnetaan Korean kansanperinteessä. Ammattina šamaania ei arvostettu, mutta heidän asiakkaisiinsa kuului henkilöitä kaikista eri yhteiskuntaluokista. Tyypillisesti šamaaneiksi ryhtyivät paarialuokan korealaiset. Šamaaniksi päädyttiin tyypillisesti kahdella eri tavalla. Toiset oppivat ammatin äidiltään ja toiset ryhtyvät šamaaniksi henkilön saatua herätyksen henkien asetettua heihin. Edellisen tyypin šamaanit toimivat olematta henkien vallassa.


title: Korealainen šamanismi

text: Šamanistiset tavat voidaan jakaa karkeasti kahteen eri tyyppiin. Toinen on yhteisöllinen kyläjuhla ja toinen on "kut", eli kotona pidettävä šamanistinen istunto. Šamaaneille oleellista on ollut elämää tai hyvinvointia uhkaavien kriisien torjunta. Šamaanin tehtäviin kuuluu esimerkiksi yhteyden pito esi-isiin, sairauksien ja huonon onnen parantaminen ja esimerkiksi maataloudessa tai nykyisin liiketoimissa menestymisen takaaminen. Korealaiset saattavat samankaltaisissa asioissaan kääntyä joko šamaanin tai esimerkiksi buddhalaisen munkin puoleen. Joidenkin paikkakuntien šamaaneilla on yksinoikeus joidenkin menojen suorittamiseen, mutta tällainen aluejako on epäselvä etenkin kaupungeissa.


title: Korealainen šamanismi

text: Korealaiseen šamanismiin liittyy voimakas pluralismi. Šamanismiin on lainattu piirteitä muista uskoista ja samaan aikaan muut Koreassa harjoitetut uskonnot ovat omaksuneet piirteitä šamanismista. Esimerkkinä tästä ovat šamaanien pyhinä pitämät tuhannet eri hahmot tai henget, joihin saatetaan lisätä melko vapaasti uusia hahmoja. Niinpä jotkin šamaanit pitävät pyhinä esimerkiksi Neitsyt Mariaa, Jeesusta, Korean entistä presidentti Park Chung-heetä tai Korean sodan aikana vaikuttanutta amerikkalaiskenraali Douglas MacArthuria.


title: Zëri

text: Zëri (""Ääni"") on kosovolainen päivittäin ilmestyvä albaniankielinen sanomalehti. Se on perustettu vuonna 1999. Lehteä julkaisee NPIB “Zëri”. Päätoimittajana toimii Lavdim Hamidi.


title: Zëri

text: Toimittajat Blerim Shala, Halil Matoshi ja Bardh Hamzaj perustivat sanomalehden vuonna 1999 nimellä Zëri i Ditës. Lehteä julkaisi lahjoittajien tuella Zëri Publishing Enterprise.


title: Zëri

text: Tammikuussa 2006 lehden nimeksi vaihdettiin Zëri.


title: Zëri

text: Index Kosovan ja Gallup Internationalin vuonna 2006 tekemän mielipidetiedustelun mukaan Zëri oli Kosovon kolmanneksi luetuin sanomalehti. Vuonna 2009 omistajat myivät lehden Remzi Ejupille ja Lazim Destanille.


title: Zëri

text: Vuonna 2018 Remzi Ejupi omisti Zëristä 50 % ja Lazim Destani 50 %. Ejupi omistaa myös matkatoimisto Eurokohan, FC Pristina -jalkapalloseuran ja hänellä on liiketoimia Saksassa. Destani omistaa myös tekstiiliyritys Kosovatexin.


title: Kerry Mitchell

text: Kerry Mitchell tarkoittaa seuraavia:


title: Ala-Oulujoen alue

text: Ala-Oulujoen alue (vesistöaluetunnus 59.1) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 476,26 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,2 %. Vesistön alueen alarajana on Merikosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 22 841,4 neliökilometriä ja järvisyys 11,47 %.


title: Ala-Oulujoen alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Ylä-Oulujoen alue

text: Ylä-Oulujoen alue (vesistöaluetunnus 59.2) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 525,98 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,72 %. Vesistön alueen alarajana on Utasen voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 21 365,14 neliökilometriä ja järvisyys 12,18 %.


title: Ylä-Oulujoen alue


title: Oulujärven alue

text: Oulujärven alue (vesistöaluetunnus 59.3) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3 695,59 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 25,89 %. Vesistön alueen alarajana on Jylhämän voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 19 839,16 neliökilometriä ja järvisyys 12,75 %.


title: Oulujärven alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Hyrynsalmen reitin alaosan alue

text: Hyrynsalmen reitin alaosan alue (vesistöaluetunnus 59.4) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 860,53 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,21 %. Vesistön alueen alarajana on Oulujärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 8 665,08 neliökilometriä ja järvisyys 8,04 %.


title: Hyrynsalmen reitin alaosan alue


title: Kerry Mitchell (kirjailija)

text: Kerry Mitchell on usean australialaisen kirjailijan kirjailijanimi, kun he ovat kirjoittaneet viihdekirjallisuutta:


title: Kiantajärven reitin valuma-alue

text: Kiantajärven reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 59.5) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 427,58 neliökilometriä, ja josta 3 343,34 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 84,24 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 10,16 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Ämmäkosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 3 427,58 neliökilometriä ja järvisyys 10,16 %.


title: Kiantajärven reitin valuma-alue


title: Vuokkijärven reitin valuma-alue

text:
Vuokkijärven reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 59.6) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue,
jonka pinta-ala on 1 481,51 neliökilometriä, ja josta 1 423,77 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 57,74 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 9,95 %.
Vesistön valuma-alueen alarajana on Aittokosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 4 909,09 neliökilometriä ja järvisyys 4,06 %.


title: Vuokkijärven reitin valuma-alue


title: Luvanjoen valuma-alue

text: Luvanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 59.7) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 895,46 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,8 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Salmijärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 895,46 neliökilometriä ja järvisyys 5,8 %.


title: Luvanjoen valuma-alue


title: Nuasjärven–Kiimasjärven alue

text: Nuasjärven–Kiimasjärven alue (vesistöaluetunnus 59.8) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 529,68 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,66 %. Vesistön alueen alarajana on Ämmäkosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 4 778,49 neliökilometriä ja järvisyys 11,72 %.


title: Nuasjärven–Kiimasjärven alue


title: Ontojärven–Lentuan valuma-alue

text: Ontojärven–Lentuan valuma-alue (vesistöaluetunnus 59.9) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 4 948,81 neliökilometriä, ja josta 4 768,8 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 180,01 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 11,75 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Katerman voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 4 948,81 neliökilometriä ja järvisyys 11,75 %.


title: Ontojärven–Lentuan valuma-alue


title: Koundian

text: Koundian on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin eteläosassa 110 kilometriä Bafoulabésta etelään. Kunnassa on 13 900 ja kylässä 800 asukasta (vuonna 2009).


title: Koundian

text: Koundianin kunta rajoittuu pohjoisessa Bafoulabén piirin Gounfanin, Mahinan ja Diokélin, idässä Bamafélén, etelässä Kéniéban piirin Kroukoton ja lännessä Bayen ja Kassaman kuntiin. Alueen läpi virtaa Bafingjoki. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen.


title: Koundian

text: Kuntaan kuuluu 25 kylää. Niistä suurin on 1 100 asukkaan Nanifara. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on jahankoja ja fulbeja.


title: Koundian

text: Koundianin kautta kulkee Kitan ja Kéniéban välinen kuivana aikana liikennöitävä tie. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kalastus, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, fonio, maissi, bataatti, pavut ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Koundianissa pidetään viikottaiset markkinat.


title: Koundian

text: Kunnassa toimii 13 alakoulua, yläkoulu, koulutus- ja kehittämiskeskus (CED) ja kolme terveyskeskusta. Vesihuollon tila on riittämätön.


title: Koundian

text: Paikallisia nähtävyyksiä ovat Umar Tallin rakennuttama linnoitus eli "tata", moskeija, Dabon pyhä kivi Kama Bambouckissa ja Soulounin metsänsuojelualue villieläimineen.


title: Janne Mäkinen

text: Janne Tapio Mäkinen (s. 15. maaliskuuta 1967 Jyväskylä) on suomalainen viestintäjohtaja, joka työskenteli muun muassa "Kansan Uutisten" päätoimittajana.


title: Janne Mäkinen

text: Janne Mäkinen syntyi rakennusmestari Kalevi Mäkisen ja sairaala-apulainen Eila Levonahon perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1994 on Leena Koskinen. Mäkinen oli "Liberon" toimitussihteeri 1988–1992. "Kansan Uutisissa" hän oli uutistoimittaja 1992–1998, poliittinen toimittaja 1998–1987 ja päätoimittaja 2004–2008. Ministeri Martti Korhosen erityisavustajana sisäministeriössä Mäkinen toimi 2002–2003. Vasemmistoliiton tiedotuspäällikkö hän oli 2003–2004. Vuonna 2008 Mäkisestä tuli vakuutusyhtiö Turvan viestinnästä ja yhteiskuntasuhteista vastaava johtaja.


title: Keski-Kemijoen alue

text: Keski-Kemijoen alue (vesistöaluetunnus 65.2) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 318,87 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,26 %. Vesistön alueen alarajana on Rovaniemellä joen ylittävä silta, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 47 204,32 neliökilometriä ja järvisyys 4,46 %.


title: Keski-Kemijoen alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Florian Howald

text: Florian Howald (s. 20. elokuuta 1991 Zürich) on sveitsiläinen suunnistaja. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä. Howaldilla on kolme MM-mitalia sprinttiviestistä: hopeaa 2016 ja 2018 sekä pronssia 2017. Perinteisessä viestissä hän saavutti MM-hopeaa Riiassa 2018. Henkilökohtaisen MM-pronssin hän saavutti keskimatkalla vuonna 2018, mitä ennen hänen paras henkilökohtainen MM-suorituksensa on keskimatkan seitsemäs sija vuonna 2017. EM-kisoista hänellä on viestin kultaa 2016 ja sprinttiviestin kultaa 2018, keskimatkan ja viestin hopeaa 2018 sekä sprintin pronssia 2016.


title: Yannick Michiels

text: Yannick Michiels (s. 29. heinäkuuta 1991 Bonheiden) on belgialainen suunnistaja. Hänen parhaat saavutuksensa ovat sprintistä, jossa hän on MM-kilpailuissa sijoittunut neljänneksi Riiassa 2018, viidenneksi Invernessissä 2015 ja seitsemänneksi Trentinossa 2014. Hän on voittanut yhden maailmancupin osakilpailun Lohjan sprintissä 2017.


title: Kemihaaran suot

text: Kemihaaran suot on Natura 2000 -suojelualue Vuotosjoen itäpuolella Pelkosenniemen ja Savukosken kuntien alueella. Suojellut suot ovat toisitaan erillään ja ovat tyypiltään muun muassa aapasoita, lettoja ja korpia. Ne ovat pääosin luonnontilassa. Vuotosjoen latvapurot, lähteet ja suppalammet ovat arvokkaita pienvesiä. Siellä pesii merkittävässä määrin metsähanhia, joutsenia ja kahlaajia kuten kurkia. Natura-alueen pinta-ala on yhteensä 14 060 hehtaaria. Kemihaaran suoalueella on kaksi lintutornia.


title: Delta Air Linesin lento 191

text: Delta Air Linesin lento 191 oli Delta Air Linesin Yhdysvaltain sisäinen reittilento Fort Lauderdalen kansainväliseltä lentoasemalta Los Angelesin kansainväliselle lentoasemalle Dallasin kansainvälisen lentoaseman kautta. Lentoa operoinut Lockheed L-1011-385-1 TriStar -matkustajalentokone törmäsi 2. elokuuta 1985 laskeutumisen yhteydessä vesitankkiin. Törmäyksessä ja sitä seuranneessa maahansyöksyssä menehtyi 136 henkilöä koneessa olleesta 163:sta. Lisäksi yksi henkilö kuoli maassa.


title: Delta Air Linesin lento 191

text: Koneen reitti oli Hollywoodin lentoasemalta Dallasiin Los Angelesin kautta. Kone oli lähestynyt Dallasin lentoasemalle sateisessa säässä pohjoiselta suunnalta ja oli määrätty laskeutumaan kiitotielle 17L Miehistön raportin mukaan tuuli tuli laskeutumisen aikana suunnasta 090°. Miehistö laski laskutelineet ja asetti siivekkeet 33° kulmaan. Kone jatkoi sateiselle alueelle laskeutumiseen aikana.


title: Delta Air Linesin lento 191

text: Koneen laskeutuessa miehistö sai varoituksia liian matalasta korkeudesta. Lennonjohdon mukaan hän ei ensin nähnyt konetta, mutta kun kone tuli sadepeitteen takaa ja lensi liian matalalla, hän käski tehdä ylösveto. Useiden silminnäkijöiden mukaan kone törmäsi maahan ja nousi uudellen ilmaan. Kone ylitti nopeasti State Highway 114 -maantien ja osui siellä olleeseen autoon ja lyhtypylääseen. Kone jatkoi liukumista peltoa pitkin lentoaseman vieressä vasemmalla siivellään, kunnes silminnäkijät kertoivat nähneensä liekkejä vasemmassa siivessä. Kone osui keulastaan vesitankkiin kello 18:05.52 ja syttyi palamaan. Koneen peräosa kiepahti liukumaan takaperin ja pysähtyi lopulta vasemmalle kyljelleen.


title: Delta Air Linesin lento 191

text: Koneessa kuoli 134 ihmistä ja selvisi 29. Kahden matkustajan vammat olivat liian vakavia, ja he menehtyivät noin kuukauden päästä onnettomuudesta. Yksi ihminen kuoli maassa koneen osuessa autoonsa maantiellä.


title: Delta Air Linesin lento 191

text: Onnettomuus johtui säästä. Tutkinnan mukaan lentoaseman ympärillä oli syntynyt mikropurkaus, joka työnsi konetta alaspäin.


title: Delta Air Linesin lento 191

text: Syöksyvirtaus syntyy, kun ukkospilvi ja sen sisällä oleva sade painavat tarpeeksi paljon tulemaan alaspäin, ja se oli tarpeeksi voimakas pudottamaan lennon.


title: Delta Air Linesin lento 191

text: Kymmenen päivän päästä onnettomuudesta putosi Japanissa putosi Japan Airlinesin lento 123, jolloin 520 ihmistä menehtyi. Samassa kuussa tapahtui myös kolmas vakava lento-onnettomuus.


title: Maastohiihto talviolympialaisissa 2018 – naisten yhdistelmähiihto

text: Maastohiihdon naisten yhdistelmähiihdon kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 10. helmikuuta 2018 Alpensian maastohiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.


text: Yhdistelmähiihdossa urheilijat lähtivät yhtä aikaa ja hiihtivät ensin 7,5 kilometriä perinteisellä ja sitten 7,5 kilometriä vapaalla hiihtotavalla. Ruotsin Charlotte Kalla voitti kultaa, Norjan Marit Bjørgen hopeaa ja Suomen Krista Pärmäkoski pronssia.


title: Raila Mantere

text: Raila Mantere o.s. Raaska (s. 1951 Joutseno) on suomalainen pappi, runoilija ja Suomen Lähetysseuran ulkomaantyöntekijöiden rekrytointikoordinaattori. Hän oli kahteen otteeseen siirtolaistyössä Australiassa miehensä, pastori Tuomo Mantereen kanssa.


title: Raila Mantere

text: Mantere valmistui teologiksi ja toimi Suomen Lähetyssanomien toimittajana ja seurakuntalehtorina. Hän asui kahteen otteeseen, vuosina 1986–1991 ja 1997–2004, Australiassa, jossa hänen miehensä toimi siirtolaispappina ensin Sydneyssä Etelän Ristin seurakunnassa, myöhemmin pääkaupungissa Canberrassa. Suomessa Mantere sai pappisvihkimyksen ja toimi pappina Elimäellä, mutta Australiassa hän ei voinut työskennellä pappina, sillä Australian luterilainen kirkko (LCA) ei tunnustanut naispappeutta.


Hiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2018 järjestettiin Sveitsin Gomsissa ja Kanderstegissä 27. tammikuuta–4. helmikuuta.


title: Hiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2018

text: Päivämäärä: 29. tammikuuta


text: Päivämäärä: 31. tammikuuta


text: Päivämäärä: 2. helmikuuta


title: Australian Grand Prix 2018

text: Australian Grand Prix 2018 (virallisesti Formula 1 2018 Rolex Australian Grand Prix) oli Formula 1 -kauden ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 25. maaliskuuta Albert Parkin katuradalla Melbournessa Australiassa.


title: Australian Grand Prix 2018

text: Kilpailu oli 82. Australian Grand Prix ja 23. Albert Parkin radalla ajettu Formula 1 -osakilpailu.


title: Australian Grand Prix 2018

text: Lewis Hamilton ajoi paalulle suurella 0,6 sekuntin erolla toiseksi tulleeseen Kimi Räikköseen. Kolmanneksi ajoi Räikkösen tallikaveri Sebastian Vettel. Valtteri Bottas ajoi aika-ajojen kolmannessa osiossa seinään. Hän ei saanut osiossa aikaa lainkaan, ja lisäksi auton vaihdelaatikko jouduttiin vaihtamaan, jolloin Bottas sai viiden ruudun lähtöruuturangaistuksen.


title: Australian Grand Prix 2018

text: Lähtö sujui tasaisesti kärjen osalta. Kimi Räikkönen sai paremman lähdön kuin Hamilton, ja pääsi yrittämään ohitusta, mutta ei onnistunut. Max Verstappen hävisi yhden sijan Kevin Magnussenille. Kierroksella yhdeksän Verstappen pyörähti ja putosi kahdeksanneksi.


title: Australian Grand Prix 2018

text: Kärkikuljettajista Räikkönen meni varikolle ensimmäisenä kierroksella 18, johon Mercedes vastasi ottamalla Hamiltonin sisään seuraavalla kierroksella. Haasin molempien kuljettajien varikkopysähtykset epäonnistuivat kierroksilla 22 ja 24, kun vasenta takarengasta ei saatu kummankaan autoon kunnolla kiinni. Sekä Magnussen että Grosjean keskeyttivät tämän seurauksena, minkä seurauksena virtuaalinen turva-auto otettiin käyttöön. Tästä hyötyi Sebastian Vettel, joka teki samaan aikaan varikkopysähdyksen, ja pääsi Hamiltonin edelle. Kierroksella 27 oikea turva-auto tuli radalle.


title: Australian Grand Prix 2018

text: Kärkikymmenikkö pysyi samana maaliin asti, vaikka Daniel Ricciardo painostikin Kimi Räikköstä. Ricciardo ajoi myös kilpailun nopeimman kierroksen kierroksella 54. Vettel voitti, Hamilton oli toinen ja Räikkönen kolmas.


title: Johan K. Harju

text: Johan Knut Harju (1910 Helsinki – 1976 Vihti) oli suomalainen kansanperinteen kerääjä, joka tunnetaan 1960–1970-luvuilla tallettamastaan Helsingin laitapuolen kulkijoiden muistitiedosta. Häntä on kutsuttu muun muassa ”Sillan alusten Lönnrotiksi” ja ”Helsingin sillan alusten Bukowskiksi”. Kansanrunousarkistoon on tallennettu 30 000 liuskaa Harjun tekstejä vuosilta 1964–1976.


title: Johan K. Harju

text: Harju syntyi Helsingissä köyhään kirvesmiehen perheeseen, mutta vietti lapsuutensa isän kotiseudulla Etelä-Pohjanmaan Ilmajoella. Hän kävi kuusi vuotta kansakoulua, ja oli lapsena todistamassa Suomen sisällissodan alkuvaiheita, kuten Kristiinankaupungin taisteluun liittyviä tapahtumia tammikuussa 1918. Vuonna 1924 Harju palasi Helsinkiin, jossa hän alkoi liikkumaan sutenöörien, trokareiden ja pikkurikollisten kanssa. Alkoholiongelmainen Harju eli koko aikuisikänsä vailla vakituista asuntoa tai työpaikkaa. Hän asui siltojen alla, huoltoloissa tai yömajoissa, ja oli myös useita kertoja vankilassa. Harju pyrki välttelemään epämieluisana pitämäänsä työntekoa ja elätti itsensä lähinnä sekalaisilla kirjoitustöillä, joita julkaistiin salanimillä eri lehdissä. Lisäksi Harju sai usein apua akateemisilta tuttaviltaan ja toimittajilta.


title: Johan K. Harju

text: Harju työskenteli kuitenkin ainakin merimiehenä. Vuonna 1941 hän oli mukana "S/S Kastelholm"-aluksella, joka upposi 3. kesäkuuta Pohjois-Atlantilla saksalaisen sukellusveneen torpedoon. Miehistö onnistui pääsemään pelastusveneisiin, ja heidät noukittiin lopulta brittiläiseen alukseen. Jatkosotaan Harju osallistui JR 47:n eli ”Vallilan rykmentin” riveissä, ja kirjoitti kokemuksistaan myöhemmin muun muassa "Kansa Taisteli-lehteen". Hän sotamuistelmiaan on julkaistu myös vuonna 1974 ilmestyneessä teoksessa "Sotasavotta : korsuelämää 1939–1944".


title: Johan K. Harju

text: Kansanperinteenkerääjänä Harju aloitti vuonna 1962 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran järjestämän kilpakeräyksen myötä, jonka jälkeen hän omisti loppuelämänsä Helsingin laitapuolen kulkijoiden muistitiedon, urbaanin perinteen ja katutasolla koetun kaupunkihistorian keräämiselle. Omien kokemustensa kirjaamisen lisäksi Harju haastatteli paljon myös muita kaduilla asuvia. Hän kertoi ”laittavansa pullon taskuun ja lähtevänsä siltojen alle, aivan kuten Lönnrot laittoi kontin selkään ja lähti saloille.” Harjun tekstejään ei ole kuitenkaan julkaistu teosmuodossa.


title: Johan K. Harju

text: Harju kuoli 66-vuotiaana Vihdin Tervalammella toimivassa Helsingin kaupungin päihdekuntoutuskeskuksessa vuonna 1976.


title: Johan K. Harju

text: Vuonna 2015 Kallion kaupunginosassa esitettiin Helsingin työväenopiston katunäytelmää "Kadunmiehen Kallio – J.K. Harjun jäljillä".


title: Alankomaiden Kapmaa

text: Alankomaiden Kapmaa () oli Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian hallinnassa ollut siirtomaa nykyisen Etelä-Afrikan alueella. Siirtomaan perusti Jan van Riebeeck satamaksi Aasian kauppaa varten. Myöhemmin alueelle alkoi muuttaa lisää uudisasukkaita.


title: Alankomaiden Kapmaa

text: Britit valloittivat Kapmaan vuonna 1795 Muizenbergin taistelun yhteydessä. Amiensin rauhassa hollantilaiset saivat alueen takaisin hallintaansa. Britit valloittivat alueen uudelleen Napoleonin sotien aikana tammikuussa 1806. Tämän jälkeen Kapmaasta tuli brittiläinen siirtomaa.


title: Niambia

text: Niambia on maalaiskunta Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Horokoto sijaitsee piirin länsiosassa 85 kilometriä Bafoulabésta länteen. Kunnassa on 7 400 ja keskuskylässä 800 asukasta (vuonna 2009).


title: Niambia

text: Niambian kunta rajoittuu idässä Bafoulabén piirin Mahinan ja Gounfanin, lounaassa Kéniéban piirin Dialafaran ja pohjoisessa Kayesin piirin Sadiolan ja Diamoun kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat tasangot ja kukkulat. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen.


title: Niambia

text: Kuntaan kuuluu 11 kylää. Niistä suurin on 2 600 asukkaan Neguetabal. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on fulbeja ja soninkeja.


title: Niambia

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kalastus, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, fonio, maissi, bataatti, pavut ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, aasit ja siipikarja.


title: Niambia

text: Kunnassa toimii viisi alakoulua. Terveyspalveluja ei ole. Vesihuolto käsittää joukon porakaivoja.


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – naisten pikakilpailu

text: Ampumahiihdon naisten pikakilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 10. helmikuuta 2018 Alpensian ampumahiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.


Transient Random-Noise Bursts with Announcements on englantilaisen indie rock -yhtye Stereolabin toinen albumi, jonka julkaisi Duophonic Records ja Elektra Records 24. elokuuta 1993. Albumin ensimmäinen painos tuhoutui ja palautettiin huonon äänenlaadun takia.


title: Transient Random-Noise Bursts with Announcements

text: Alkuperäisessä versiossa kappale "Pack Yr Romantic Mind" sisälsi samplen kitaristi George Harrisonin kappaleesta.


title: Nurmon seurakunta

text: Nurmon seurakunta on nykyisin Seinäjoen seurakuntaan kuuluva kappeliseurakunta.


title: Nurmon seurakunta

text: Nurmon seurakunta perustettiin jo vuonna 1765 Lapuan rukoushuonekunnaksi. Vuonna 1816 Nurmo sai oman kappalaisen ja sen myötä sen status muuttui kappeliseurakunnaksi. Omaksi kirkkoherrakunnakseen Nurmo erotettiin Lapuasta vuonna 1879. Vuonna 2008 Nurmon kunnan liittyessä osaksi Seinäjoen kaupunkia, myös seurakunta lakkautettiin itsenäisenä kirkkoherrakuntana ja siitä tuli Seinäjoen kappeliseurakunta.


title: Nurmon seurakunta

text: Nurmon seurakunnan kirkkona toimi vuonna 1779 valmistunut Antti ja Kaapo Hakolan rakentama Nurmon kirkko joka siis nyt toimii kappeliseurakunnan kirkkona.


title: Peräseinäjoen seurakunta

text: Peräseinäjoen seurakunta on nykyisin Seinäjoen seurakuntaan kuuluva kappeliseurakunta.


title: Peräseinäjoen seurakunta

text: Peräseinäjoen seurakunta perustettiin jo vuonna 1765 Ilmajoen seurakunnan kappeliseurakunnaksi. Seuraavana vuonna se sai oman vakituisen kappalaisensa Arvid Henrik Walleniuksen. Omaksi kirkkoherrakunnakseen se erotettiin vuonna 1882 mutta ensimmäinen kirkkoherra valittiin vasta vuonna 1894. Tätä ennen seurakunnassa toimi vt. kirkkoherrana Juho Alfred Lilius. Vuonna 2005 Peräseinäjoen kunnan liittyessä osaksi Seinäjoen kaupunkia, myös seurakunta lakkautettiin itsenäisenä kirkkoherrakuntana ja siitä tuli Seinäjoen kappeliseurakunta.


title: Peräseinäjoen seurakunta

text: Peräseinäjoen seurakunnan kirkkona toimi vuonna 1892 valmistunut lääninarkkitehti Ivar Aminoffin suunnittelema Pyhän Paavalin kirkko. Seurakunnan edellinen kirkko purettiin tämän tieltä huonokuntoisena. Peräseinäjoen kirkon omistaa nykyisin Seinäjoen seurakunta.


title: Mars Audiac Quintet

text: Mars Audiac Quintet on englantilaisen indie rock -yhtye Stereolabin kolmas studioalbumi, jonka julkaisi Duophonic Records ja Elektra Records 8. elokuuta 1994. Yhdysvaltalainen muusikkosivusto Pitchfork nimesi albumin 78:nnelle sijalle "Top 100 Albums of the 1990s" -listalla vuonna 2012.


title: Erkki Klemola

text: Erkki Olavi Klemola (13. kesäkuuta 1910 Helsinki – 14. maaliskuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen ylilääkäri ja professori. Klemola oli Suomen merkittävimpiä infektiotautien asiantuntijoita,


title: Erkki Klemola

text: Klemola valmistui lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1942. Hän oli vuodesta 1946 Helsingin yliopistossa sisätautiopin dosenttina ja hän toimi Auroran sairaalan sisätautiosastojen ylilääkärinä 1954–1975. Klemola sai professorin arvonimen 1960 ja hänelle myönnettiin Matti Äyräpää-palkinto 1976.


title: Ylistaron seurakunta

text: Ylistaron seurakunta on nykyisin Seinäjoen seurakuntaan kuuluva kappeliseurakunta.


title: Ylistaron seurakunta

text: Ylistaron seurakunnasta tuli vuonna 1658 Isokyrön kappeliseurakunta kun seurakuntaan saatiin oma kirkko ja valittiin oma kappalainen. Samassa yhteydessä siihen asti Ylistarona tunnettu emäseurakunta sai uudeksi nimekseen Isokyrön. Vuonna 1859 Ylistaro erotettiin emäseurakunnasta omaksi kirkkoherrakunnakseen. Vuonna 2008 Ylistaron ja Nurmon kuntien liittyessä osaksi Seinäjoen kaupunkia, myös seurakunta lakkautettiin itsenäisenä kirkkoherrakuntana ja siitä tuli Seinäjoen kappeliseurakunta.


title: Ylistaron seurakunta

text: Ylistaron seurakunnan kirkkona toimi vuonna 1852 valmistunut valtionarkkitehti Ernst Lohrmannin suunnittelema uusgoottilainen kivikirkko. Tämän lisäksi seurakunnan alueella on vuonna 1952 valmistunut Kitinojan kyläkirkko, jota ylläpitää oma Kitinojan Kyläkirkkoyhdistys.


title: Pietarsaaren seurakunta

text: Pietarsaaren seurakunta kuuluu osana Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymään.


title: Pietarsaaren seurakunta

text:
Nykyisen Pietarsaaren seurakunnan alueelle perustettiin kaupunki vuonna 1652 ja se sai nimekseen Jakobstad. Oman kirkkonsa se sai vuonna 1691. Pietarsaaren kaupunki erotettiin maaseurakunnasta erilliseksi vuonna 1904 ja päätös pantiin lopullisesti toimeen muutama vuosi myöhemmin. Vuonna 1963 seurakunta jakaantui suomalaiseen ja ruotsalaiseen seurakuntaan.
Molemmat seurakunnat liittyivät vuonna 1977 Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymään johon kuuluvat myös Purmon, Ähtävän ja Pedersören seurakunnat. Ruotsinkieliset seurakunnat kuuluvat Porvoon hiippakuntaan ja suomalainen seurakunta Lapuan hippakuntaan. Seurakunnat ovat toiminnallisesti itsenäisiä. Suomenkielinen seurakunta toimii sekä Pietarsaaren kaupungin että Pedersören kunnan alueella.


title: Pietarsaaren seurakunta

text: Seurakuntayhtymän tehtävänä on kiinteistöjen ja hautausmaiden hoito sekä talous- ja henkilöstöhallinto. Seurakuntayhtymä vastaa myös sairaalasielunhoidosta, perheneuvonnasta, väestökirjanpidosta ja IT-palveluista.


title: Jouni Uitto

text: Jouni Jorma Juhani Uitto (s. 15. syyskuuta 1943 Helsinki) on suomalainen Yhdysvalloissa asuva ihotauteihin erikoistunut professori ja lääkäri.


title: Jouni Uitto

text: Uitto valmistui lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1970. Hänestä tuli vuonna 1972 Helsingin yliopistossa kokeellisen dermatologian dosentti. Uitto on asunut Yhdysvalloissa vuodesta 1972 alkaen ja hän on ollut Thomas Jefferson-yliopiston professorina Philadelphiassa Pennsylvaniassa vuodesta 1986. Uitto on tutkinut perinnöllisten ihotautien molekyylitason genetiikkaa sekä tukikudoksen toimintaa terveenä ja sairauksien yhteydessä. Hänelle myönnettiin Suomessa Matti Äyräpää-palkinto 1994 sekä ulkomailla William Montagna-palkinto 1987 ja Rudi Cormane-palkinto 1994. Uitosta tuli Oulun yliopiston kunniatohtori 2006 ja Turun yliopiston kunniatohtori 2009.


title: Kemihaaran tulvasuojeluallas

text: Kemihaaran tulvasuojeluallas on Lapin maakuntaan Pelkosenniemelle osittain Natura 2000 -verkostoon kuuluvalle Kemihaaran suot -nimiselle Natura 2000 -alueelle suunniteltu tekojärvi. Hankkeen suunnittelu alkoi vuonna 2010. Valtioneuvosto hylkäsi 1. helmikuuta 2018 Lapin liiton anomuksen altaan rakentamisen mahdollistavasta poikkeuksesta Natura 2000 -alueelle. Kemihaaran tulvasuojeluallas olisi sijoittunut kutakuinkin aikaisemmin suunnitellun Vuotoksen tekojärven paikalle, joskin pienempänä.


title: Kemihaaran tulvasuojeluallas

text: Tekojärvestä on suunnitteluprosessin kestäessä käytetty myös nimiä Kemijoen monitoimiallas ja mini-Vuotos.


title: Kemihaaran tulvasuojeluallas

text: Kemijoki Oy haki vuonna 1992 Pohjois-Suomen vesioikeudelta lupaa Vuotoksen tekojärven rakentamiseen. Vesioikeus myönsi luvan, Vaasan hallinto-oikeus kumosi vesioikeuden päätöksen ja vuonna 2002 Korkein hallinto-oikeus pysytti hallinto-oikeuden päätöksen voimassa.


title: Kemihaaran tulvasuojeluallas

text: Kemihaaran tulvasuojelualtaan oli tarkoitus sijoittua aiemman suunnitellun Vuotoksen tekojärven paikalle. Vuotoksen altaan ja patoalueiden laajuus olisi ollut noin 242 km, Kemihaaran tulvasuojeluallas olisi ollut pinta-alaltaan vähintään neljänneksen sitä pienempi. Tulvasuojelualtaan tarkoitus olisi ollut Rovaniemen kaupungin tulvasuojelu harvinaisen, arviolta kerran 250 vuodessa sattuvan suurtulvan varalta. Pelkosenniemen kunta vastusti tekojärven rakentamista. Suunnitelmaan olisi liittynyt myös varaus voimalaitoksen rakentamiseksi Pelkosenniemelle.


title: Kemihaaran tulvasuojeluallas

text: Valtioneuvosto päätti, että Lapin liiton anomaa poikkeusta Kemihaaran alueelle ei voida hyväksyä, koska muutos aiheuttaisi vaikutusten arviointien mukaan merkittävästi haittaa Kemihaaran Natura-alueelle. Kemihaaran tulvasuojeluallas olisi toteutuessaan jättänyt yli 5 000 hehtaaria luonnonsuojelualuetta veden alle pysyvästi. Valtioneuvoston mukaan ei ole osoitettu, että muita tulvasuojelukeinoja ei ole. Valtioneuvosto perustaa päätöksensä luonnonsuojelulakiin.


title: Koukkuniemen kirjasto

text: Koukkuniemen kirjasto on Koukkuniemen vanhainkodin alueella sijaitseva Tampereen kaupunginkirjaston toimipiste. Kirjastolla on tilat vuonna 2017 valmistuneessa Toukola-rakennuksessa, jossa toimii myös tehostetun palveluasumisen yksikkö.


title: Koukkuniemen kirjasto

text: Kirjasto palvelee Koukkuniemen asukkaita ja työntekijöitä sekä muita kaupunkilaisia.


title: Koukkuniemen kirjasto

text: Koukkuniemen kunnalliskodin laitoskirjasto siirtyi Tampereen kaupunginkirjaston osaksi keväällä 1959. Kirjasto sijaitsi ensin Jukola-rakennuksessa, kunnes se vuonna 1989 sai uudet tilat Koivula-talon pohjakerroksesta. Toukolassa kirjasto on toiminut tammikuusta 2018 lähtien.


title: Davinson Sánchez

text: Davinson Sánchez (s. 12. kesäkuuta 1996 Caloto, Cauca) on kolumbialainen jalkapalloilija, joka edustaa Valioliigassa pelaavaa Tottenhamia.


title: Pekka Saikku

text: Pekka Auvo Ilmari Saikku (s. 1939) on suomalainen professori ja lääkäri.


title: Pekka Saikku

text: Saikusta tuli vuonna 1976 Helsingin yliopiston virusopin dosentti. Hän toimi sittemmin tutkimusprofessorina Kansanterveyslaitoksen Oulun osastolla ja Oulun yliopiston kliinisen mikrobiologian professorina. Keuhkoklamydian ja sepelvaltimotaudin välistä yhteyttä tutkineelle Saikulle myönnettiin Matti Äyräpää-palkinto vuonna 2000. Hänestä tuli Uumajan yliopiston kunniatohtori 1999.


title: Metyylitrioksorenium

text: Metyylitrioksorenium eli metyylireniumtrioksidi (CHReO) on eräs reniumin organometalliyhdisteistä eli se kuuluu organoreniumyhdisteisiin. Yhdistettä voidaan käyttää katalyyttinä ja hapettimena orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Metyylitrioksorenium

text: Huoneenlämpötilassa metyylitrioksorenium on väritöntä kiteistä ainetta. Monista muista organometalliyhdisteistä poiketen se on stabiili ilman vaikutuksille. Metyylitrioksorenium liukenee veteen, mutta hydrolysoituu erityisesti emäksisissä liuoksissa muodostaen muun muassa metaania. Se liukenee myös useisiin orgaanisiin liuottimiin.


title: Metyylitrioksorenium

text: Tyypillisimmin metyylitrioksoreniumia valmistetaan reniumheptoksidin ja tetrametyylitinan välisellä reaktiolla. Tämän lisäksi on kehitetty myös menetelmiä yhdisteen valmistamiseksi metallisesta reniumista ja perrenaattisuoloista. Metyylitrioksoreniumia käytetään hapettimena ja katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä. Yhdiste kykenee muun maussa hapettamaan alkeenit epoksideiksi ja katalysoimaan alkeenien metateesireaktioita ja alkeenien valmistamista aldehydeistä.


title: Doug Pederson

text: Douglas Irving "Doug" Pederson (s. 31. tammikuuta 1968 Bellingham, Washington) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon entinen pelaaja ja nykyinen valmentaja, joka on toiminut NFL:n Philadelphia Eaglesin päävalmentajana vuodesta 2016 lähtien. Helmikuussa 2018, toisella kaudellaan, hän johdatti joukkueensa seurahistorian ensimmäiseen Super Bowl -mestaruuteen ja yhteensä neljänteen NFL:n mestaruuteen.


title: Doug Pederson

text: Pederson syntyi ja varttui Washingtonin osavaltiossa. Hän opiskeli ja pelasi pelinrakentajana Koillis-Louisianan yliopistossa (nykyisin Louisianan yliopisto Monroe). Pedersonia ei varattu NFL:n varaustilaisuudessa, mutta hän pelasi silti 14 kautta ammattilaisena. Hän edusti NFL-urallaan kuutta eri seuraa ja pelasi myös NFL Europa-liigassa ja World League Of American Football-liigassa. Kaudella 1996 hän oli voittamassa Super Bowlia Green Bay Packersin riveissä toimien Brett Favren varapelinrakentajana.


title: Doug Pederson

text: Peliuransa jälkeen Pederson ryhtyi valmentajaksi. Hän toimi vuosina 2005-2008 High School-tasolla Calvary Baptist Academy:n päävalmentajana Louisianan Shreveportissa. Vuonna 2009 Philadelphia Eaglesin päävalmentaja Andy Reid, jonka alaisuudessa Pederson oli myös pelannut, palkkasi hänet joukkueensa apuvalmentajaksi. Vuonna 2013 Pederson siirtyi Reidin mukana Kansas City Chiefsiin, jossa hänestä tuli hyökkäyspelin koordinaattori.


title: Doug Pederson

text: Tammikuussa 2016 Philadelphia Eagles palkkasi Pedersonin, entisen pelaajansa ja apuvalmentajansa, joukkueen päävalmentajaksi. Joukkue teki NFL:n varaustilaisuudessa isot kaupat ja varasi uudeksi pelinrakentajakseen Carson Wentzin. Pedersonin ensimmäinen kausi päävalmentajana ei ollut menestyksekäs.Joukkue oli kuitenkin nuori ja kaudelle 2017 povattiin parempaa menestystä mm. pelinrakentaja Wentzin osoittaman potentiaalin takia. Kaudella 2017 joukkueen peli oli alusta alkaen erinomaista ja tuloksena oli NFC:n runkosarjan ykköstila. Tämä siitäkin huolimatta, että ykköspelinrakentajan, ja erinomaisesti pelaneen, Wentzin kausi päättyi polvivammaan. Varapelinrakentaja Nick Foles onnistui kuitenkin hyvin ja joukkue eteni pudotuspeleissä Super Bowliin. Ennakkosuosikkina loppuotteluun lähtenyt New England Patriots joutui taipumaan tehokasta hyökkäyspeliä esittäneelle Eaglesille luvuin 41-33.


title: A. Arvi Ahlqvistin konepaja

text: A. Arvi Ahlqvistin konepaja oli suomalainen pääasiassa Tampereella vuosina 1861–1965 toiminut keskisuuri metallialan yritys.


title: A. Arvi Ahlqvistin konepaja

text: Konepajan perusii Ikaalisiin vuonna 1861 vaskiseppämestari Ananias Ahlqvist, myöhemmin Riihimäki (s. 1835). Tampereelle konepaja siirtyi 1876. Ahlqvistin poika vaskiseppä, tehtailija Ananias Arvid Ahlqvist (1863-1914) harjoitti yritystoimintaa yhtiökumppaniensa D. A. Waskisen ja O. E. Walleniuksen kanssa vuodesta 1898 toiminimellä "Ahlqvist, Waskinen ja kumpp". Walleniuksen luovuttua osakkuudestaan toiminimi jatkoi nimellä "Ahlqvist, Waskinen & Co" vuoteen 1909 saakka. Vuonna 1911 Ahlqvist osti Hallituskatu 11:ssä sijainneen kiinteistön kauppias Alfred Seliniltä ja konepaja toimi sitten täällä vuoteen 1965 saakka.


title: A. Arvi Ahlqvistin konepaja

text: Ahlqvistin kuoltua 1914 konepajan toimintaa jatkoi hänen perikuntansa. Konepajaa johti Ahlqvistin vanhin poika insinööri Toivo Arvid Riihimäki (s. 1895) josta tuli konepajan toimitusjohtaja 1920.


title: A. Arvi Ahlqvistin konepaja

text: 1950-luvulla konepaja valmisti höyry- ja sähkökeittimiä, astianpesukoneita, pesulakoneistoja kuten keskipakoiskuivaajia ja höyrymankeleita sekä autoklaaveja ja puhaltajia. Laitteita käytettiin muun muassa laitoskeittiöissä, laivoissa ja pesuloissa. Konepajan palveluksessa oli tuolloin noin 70 henkilöä.


title: Kerttutimalit

text: Kerttutimalit (Pellorneidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimon lajit luettiin aikasemmin kuuluvaksi joko herttujen, kerttujen tai timalien heimoihin. Kerttutimalilajeja elää Afrikassa ja Aasiassa. Niiden elinympäritöä ovat metsät ja ravintoa hyönteiset. Tyypillisiä piirteitä ovat suurehko pää ja lyhyehkö nokka. Väritykseltään lajit ovat usein ruskeita.


title: Kerttutimalit

text: BirdLife Suomen luokituksen mukaan kerttutimaleihin kuuluu 16 sukua ja 54 lajia.


title: Haenyeot

text: Haenyeot () ovat sukeltajien ammattikunta Etelä-Koreaan kuuluvalla Jejun saarella. He ovat tavallisesti naisia esimerkiksi Japanin ama-sukeltajien tapaan. Tapa poikkeaa jokseenkin perinteisestä perheen työnjaosta, jossa nainen hoitaa kotia. Haenyeojen perinteinen ammatinharjoittaminen on vähentynyt, ja sukeltajista on tullut pitkälti turistinähtävyyksiä. Haenyeot kuuluvat kuitenkin Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon.


title: Haenyeot

text: Haenyeot ovat saaneet alkunsa luultavasti jo muinaisilla ajoilla. Japanin amat ovat hyvin samankaltainen ammattiryhmä, ja he lienevät aikanaan olleet samaa ikivanhaa ammattikuntaa. Kiinasta vastaavaa ilmiötä ei tunneta. Termit "haenyeo" ja "ama" merkitsevät molemmat merinaista tai meren naista. Haenyeot itse käyttävät termejä chamsu ja chamnyŏ eli sukeltaja. Ensimmäiset historialliset lähteet haenyeoista ovat peräisin 200-luvulta. Kuten monissa muissakin yhteiskunnissa, Koreassa on perinteisesti ollut tavallista, että perheen elättää mies, kun taas naiset hoitavat kotia. Haenyeojen tapojen kehittymiseen ovat vaikuttaneet useat eri tekijät. Kalastus oli miesten työtä, ja kun siihen liittyvät keksinnöt levisivät, yksinkertaisempi sukeltaminen ja keräily jäi naisten tehtäväksi. Toisekseen esimerkiksi temppelit verottivat merenantimia, ja näin naisten työosuudesta tuli tärkeämpää. Tavan syntymiseen on saattanut vaikuttaa myös naisiin liitetyt uskonnolliset tai maagiset piirteet.


title: Haenyeot

text: Nykyisin suuri osa haenyeona toimimisesta liittyy turismiin, ja naissukeltajista on tullut Jejun saaren tärkeimpiä nähtävyyksiä. Osa haenyeoista harjoittaa kuitenkin edelleen sukeltamista sen perinteisessä merkityksessä, mutta heidän ammattikuntansa on vanhentunut. Vielä 1960-luvulla haenyeoja oli 26 000, mutta 2000-luvulle tultaessa määrä on laskenut lukemaan 4 500. Heistä 84 prosenttia on yli 60-vuotiaita. Haenyeot lisättiin vuonna 2016 Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon. Valtio tukee haenyeojen ammattia esimerkiksi maksamalla märkäpuvuista, tukemella sairas- ja tapaturmavakuutuksissa sekä rakennuttamalla lämmitettyjä suojia ja suihkutiloja sukeltajille.


title: Haenyeot

text: Sukeltamaan lähdetään joko rannalta tai veneeltä. Sukeltamisen helpottamiseen käytetään painoja, jotka olivat aikoinaan kiviä. Nykyisin käytetään myös lyijypainoja. Pintaan päästäkseen sukeltajilla on vyötäisillään naru, jolla esimerkiksi veneessä oleva apulainen nostaa sukeltajan pintaan. Apulaisena toimii yleensä sukeltajan aviomies. Ennen sukellusta lausutaan rukouksia merenjumalatar Jamsugutille. Sukeltaja sukeltaa tavallisesti yhteen mittaan pari tuntia ja palaa pintaan, minkä jälkeen lämmitellään ja levätään veneessä tai rannalla. Työt jatkuvat lepohetken jälkeen, ja tyypillisen työpäivän pituus on seitsemän tuntia. Sukellukset kestävät noin minuutin kerrallaan.


title: Haenyeot

text: Sukeltajilla on mukanaan lyhytvartinen sirppi, jota käytetään simpukoiden ja levien leikkaamiseen. Keräämänsä haenyeot tuovat pintaan kelluvaan vaneriseen tai puiseen astiaan, jonka sijasta käytettiin aiemmin sukeltajan mukana ollutta pussia. Sukeltajan vaatetukseen kuuluu puuvillasta tai villasta valmistettu vaatekerta, puuvillaiset sormikkaat ja villasukat. Aikaisemmin käytettiin vain pientä lannevaatetta. Nykyisin sukeltajat käyttävät myös valtion kustantamia märkäpukuja. Asustukseen kuuluvat myös suojalasit, joiden lisäksi osa sukeltajista tukkii korvansa vahalla. Sukeltaja jakaa saaliinsa apulaisensa kanssa. Pitkään apulainen sai kolmasosan saaliista, mutta 1920-luvulta lähtien apulainen on saanut kaksi osaa ja sukeltaja kolme. Sukelluspaikkojen käytöstä pidetään kirjaa. Haenyeo voi vaatia yksinoikeutta löytämässään paikassa sukeltamiseen. Haenyeot voidaan jakaa kokemuksensa mukaan kolmeen ryhmään, joita ovat hagun, junggun ja sanggun. Näistä jälkimmäiset ovat kokeneimpia.


title: Maasto- ja ampumahiihtokeskus Alpensia

text: Maasto- ja ampumahiihtokeskus Alpensia on maasto- ja ampumahiihtokeskus Daegwalnyeong-myeonissa Pyeongchangin piirikunnassa Etelä-Koreassa. Se sijaitsee Alpensia Resortissa.


title: Maasto- ja ampumahiihtokeskus Alpensia

text: Hiihtokeskuksessa järjestettiin vuoden 2018 talviolympialaisten maastohiihdon, ampumahiihdon ja yhdistetyn kilpailut.


title: Maasto- ja ampumahiihtokeskus Alpensia

text: Hiihtokeskukseen kuuluu kaksi stadionia: Alpensia Biathlon Centre ja Alpensia Cross-Country Skiing Centre. Kummallakin stadionilla yleisökapasiteettia on yhteensä 7 500, joista 4 500 on istumapaikkoja sekä 3 000 on seisomapaikkoja.


title: Excelsior (yritys, Suomi)

text: Ab Excelsior Oy oli suomalainen rakennusheloja ja muita hienotakeita valmistanut metallialan yritys joka toimi 1917–1985. Yhtiön tehdas sijaitsi Tampereen Epilässä Tohlopinranta 28:ssa.


title: Excelsior (yritys, Suomi)

text: Tehtaat perustivat tanskalaissyntyiset Zachariassenin veljekset jotka ostivat 1917 Epilästä vanhan perunanjalostustehtaan toimitiloiksi. Excelsior valmisti rakennushelojen (tuotemerkki "EXO") ohella muun muassa saksia, hevos- ja lehmäsukia, kuolaimia, vene- ja valjasheloja, solkia ja erilaisia prässituotteita. Sotavuosina valmistettiin armeijalle kenttäpakkeja, kaasunaamareiden metalliosia, kenkien korkorautoja ja ammusten pyrstöosia. Tehtaaseen kuului metallivalimo, paja, stanssausosasto, hiomo ja galvanoimislaitos. Työntekijöitä oli 1930-luvulla keskimäärin noin 50.


title: Excelsior (yritys, Suomi)

text: Sotien jälkeen tehtaan työntekijämääräksi vakiintui noin 150. Tehtaan yhteyteen valmistui uusi konttori ja ruokailurakennus vuonna 1947 ja itse tehdasrakennusta korotettiin yhdellä kerroksella vuonna 1956.


title: Excelsior (yritys, Suomi)

text: Yhtiön pääomistajina oli Zachariassenin suku. Yhtiön toimitusjohtajana oli 1936–1962 Kustaa Lakanen (1900–1966). Vuonna 1970 yhtiön palveluksessa oli 306 henkilöä ja liikevaihto oli 6,7 miljoonaa markkaa. Wärtsilä osti vuonna 1982 yhtiöstä 54 prosenttia ja 1984 loput. Yhtiö fuusioitiin Wärtsilään 1985 ja tehdastoiminta Epilässä päättyi 2011 kun viimeinen omistaja Abloy lopetti tehtaan. Vuonna 2015 puretun tehtaan paikalle suunnitellaan asuintaloja.


title: Gangneung Hockey Centre

text: Gangneung Hockey Centre on vuonna 2016 avattu areena Gangneungissa Etelä-Koreassa.


title: Gangneung Hockey Centre

text: Gangneung Hockey Centre oli yksi jääkiekon kisapaikoista vuoden 2018 talviolympialaisissa, se tulee myös olemaan kelkkajääkiekon kisapaikka saman vuoden talviparalympialaisissa. Areenan kapasiteetti on 10 000 katsojaa.


title: OK Cowboy

text: OK Cowboy on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin Vitalicin esikoisalbumi, joka julkaistiin 26. huhtikuuta 2005. Vuonna 2006 albumista julkaistiin uusi versio, sisältäen toisen CD-levyn.


title: Gangneung Oval

text: Gangneung Oval on vuonna 2017 käyttöön avattu pikaluisteluhalli Gangneungissa, Etelä-Koreassa. Se sijaitsee keskellä Gangneungin olympiapuistoa.


title: Gangneung Oval

text: Gangneung Ovalilla on 400 metriä pitkä luistelurata, jossa tullaan kilpailemaan vuoden 2018 talviolympialaisten pikaluistelun kilpailut.


title: Monacon multimediakirjasto

text: Monacon multimediakirjasto eli "Monacon mediateekki" (, ) on Monacon ruhtinaskunnassa toimiva monia eri media-aloja yhdistävä kirjasto, joka toimii kolmessa eri toimipisteessä. Se toimii myös Monacon kansalliskirjastona. Perinteistä kirjallista aineistoa lainaava toimipiste kantaa nimeä "Louis Notarin kirjasto" (, ).


title: Monacon multimediakirjasto

text: Kirjasto on perustettu vuonna 1909. Se uudelleennimettiin vuonna 1980, jolloin kirjasto omistettiin runoilija Louis Notarille. Sittemmin kirjasto laajensi tarjontaansa myös sähköisiin tallennemuotoihin, esimerkiksi CD-äänitteisiin ja DVD-aineistoihin. Vuonna 2006 kirjastolle myönnettiin vapaakappaleoikeus ja sen asemaa Monacon kansalliskirjastona vahvistui.


title: Monacon multimediakirjasto

text: Kirjaston kokoelmat sisältävät noin 450 000 dokumenttia: kuten kirjoja, DVD (8 000 kpl), CD (yli 30 000 kpl), ransakan- ja vieraskielisiä sanoma- ja aikakauslehtiä, sanakirjoja, tietosanakirjoja, käsikirjoituksia, paino- ja valokuvia, nuotteja ja kirjeenvaihtoa.


title: My Friend Dario

text: My Friend Dario on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin Vitalicin esikoisalbumin "OK Cowboy" ensimmäinen single. Se on Vitalicin ensimmäinen single, jossa hän käyttää ”Brigitte”-nimistä puhesynteesiohjelmaa. Myös "OK Cowboyn" toisessa kappaleessa ”No Fun” käytetään Brigitteä.


title: Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 2018 talviolympialaisissa kilpailtiin 102 lajissa 15 eri urheilumuodossa.


title: Liechtensteinin kansalliskirjasto

text: Liechtensteinin kansalliskirjasto (, ) on Liechtensteinin ruhtinaskunnan pääkaupungissa Vaduzissa toimiva maansa kansalliskirjasto.


title: Liechtensteinin kansalliskirjasto

text: Säätiömuotoinen kansalliskirjasto perustettiin vuonna 1961.


title: Jaakko Laitinen (lääkäri)

text: Jaakko Laitinen (s. 10. helmikuuta 1938 Varkaus) on suomalainen Turussa asuva lääketieteen lisensiaatti ja kirjailija.


title: Jaakko Laitinen (lääkäri)

text:
Laitinen valmisui Turun yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi 1965 ja kirurgian erikoislääkäriksi 1972 sekä
fysiatrian erikoislääkäriksi 1973. Hän toimi ennen eläkkeelle jäämistään kuntoutusylilääkärinä. Laitinen oli kaupunginvaltuutettuna ja osallistui Lääkärit ydinsotaa vastaan-järjestön toimintaan. Hän teki usean kuukauden pituiset tutkimusmatkat Kiinaan, Intiaan ja Mongoliaan tutustuen buddhalaisuuteen ja vaihtoehtoiseen lääketieteeseen.


Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1914 olivat viidennet viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut. Kilpailut käytiin Vaasassa 20.–21. kesäkuuta 1914. Kilpailuissa juostiin myös naisten 100 metrin henkilökohtainen mestaruuskilpailu. Ohjelmassa oli myös piirien välinen 3000 metrin joukkuejuoksu ja 5-ottelu Vaasan piiriläisille.


title: Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1914

text: Epätasaisten rataolosuhteiden vuoksi kilpailussa juostiin ensiksi välierä joukkue kerrallaan. HIFK 45,3 ja HKV 45,9 selvisivät loppukilpailuun, josta Vaasan Kiisto putosi ajalla 47,0.


text: Mukana 10 juoksijaa. Suoritettiin alku- ja välierät ennen loppukilpailua.


title: Kapinmesikot

text: Kapinmesikot (Promeropidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimoon kuuluu BirdLife Suomen luokituksen mukaan neljä sukua ja viisi lajia. Lajit ovat kapinmesikko ("Promerops cafer"), natalinmesikko "Promerops gurneyi", bulbulirastas "Arcanator orostruthus", rokkorastas, "Modulatrix stictigula" ja kastanjatimali "Kakamega poliothorax". Kolme viimeistä lajia katsotaan toisinaan kuuluviksi kapinmesikoiden heimon sijasta heimoon Modulatricidae


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – naisten takaa-ajo

text: Ampumahiihdon naisten 10 kilometrin takaa-ajokilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 12. helmikuuta 2018 Alpensian ampumahiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.


title: Myräjärvi

text: Myräjärvi on järvi Nuijamaan Myrän kylässä Lappeenrannassa. Järven pinta-ala on 24,02 hehtaaria, rantaviivan pituus 3,8 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 33,5 metriä. Järvi sijaitsee lähellä Venäjän rajaa välittömästi rajavyöhykkeen ulkopuolella. Sen lasku-uoma Revorianoja laskee Venäjän puolella olevaan Pankajärveen.


title: Myräjärvi

text: Järvi kuuluu Suomen valuma-aluejaossa Venäjän raja-alueen valuma-alueeseen 86.001 ja on tämän valuma-alueen Suomen puoleisen osan suurin järvi. Suomen ympäristökeskuksen tiedoissa valuma-alueen nimenä on virheellisesti Rokkalanjoen valuma-alue. Tieto on virheellinen, koska valuma-alueen laskujokena on Kilpeenjoki (). Rokkalanjoki () sijaitsee etelämpänä Karjalankannaksella eikä sen valuma-alue ulotu Suomen nykyiselle alueelle.


title: Korsnäsin seurakunta

text: Korsnäsin seurakunta () on Porvoon hiippakuntaan ja Närpiön rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Korsnäsin kunnan alueella.


title: Korsnäsin seurakunta

text: Seurakunnan kirkkoherra on Janne Heikkilä.


title: Ala-Kemijoen alue

text: Ala-Kemijoen alue (vesistöaluetunnus 65.1) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3 922,96 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,28 %. Vesistön alueen alarajana on Kemijoen joensuussa Vallitunsaari, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 51 127,28 neliökilometriä ja järvisyys 4,3 %.


title: Ala-Kemijoen alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Toivo Kaipio

text: Toivo Mauri Kaipio, vuoteen 1900 "Laurén" (25. helmikuuta 1882 Tampere – 17. helmikuuta 1949 Tampere) oli suomalainen filosofian maisteri, toimitusjohtaja ja kauppaneuvos.


title: Toivo Kaipio

text: Kaipion vanhemmat olivat talonomistaja Tuomas Mauri Laurén ja Gustava Sofia Sillman (Oksala). Hän pääsi ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta 1901 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1906 ja filosofian maisteriksi 1907.


title: Toivo Kaipio

text: Kaipio toimi pankki- ja liikemiehenä Tampereella ja Vaasassa vuodesta 1907 alkaen. Hän oli vuonna 1916 omistukseensa hankkimansa tamperelaisen "G. R. Grundströmin Kassakaappitehdas Oy":n (vuodesta 1935 Kaipio Oy) toimitusjohtajana ja hän sai kauppaneuvoksen arvon 1939.


title: Toivo Kaipio

text: Vuonna 1914 Kaipio perusti yhdessä kuvanveistäjä Adolf Aarnon ja Juho Sohlmanin kanssa "Suomen Graniitti Oy":n joka toimii nykyisin nimellä "Tampereen Kovakivi Oy". Yhtiö louhii Kurun harmaata graniittia Kurussa Niemikylän louhoksella.


title: Toivo Kaipio

text: Toivo Kaipio oli naimisissa vuodesta 1914 Aina Ingrid Langin kanssa.


title: Kemijärven–Pelkosenniemen alue

text: Kemijärven–Pelkosenniemen alue (vesistöaluetunnus 65.3) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5 989,34 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,27 %. Vesistön alueen alarajana on Seitakorvan voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 27 424,02 neliökilometriä ja järvisyys 5,16 %.


title: Kemijärven–Pelkosenniemen alue


title: Ylä-Kemijoen valuma-alue

text: Ylä-Kemijoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 65.4) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 9 347,6 neliökilometriä, ja josta 4 414,77 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 4 932,83 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 0,65 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kitinen.


title: Ylä-Kemijoen valuma-alue


title: Ala-Ounasjoen alue

text: Ala-Ounasjoen alue (vesistöaluetunnus 65.5) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 7 127,25 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,49 %. Vesistön alueen alarajana on Kemijoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 13 852,78 neliökilometriä ja järvisyys 2,82 %.


title: Ala-Ounasjoen alue


title: Ylä-Ounasjoen valuma-alue

text: Ylä-Ounasjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 65.6) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 6 725,53 neliökilometriä, ja josta 6 698,42 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 27,11 neliökilometriä kuuluu Norjan puolelle. Alueen järvisyys on 3,17 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Loukinen.


title: Ylä-Ounasjoen valuma-alue


title: Raudanjoen valuma-alue

text: Raudanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 65.7) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 608,65 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,01 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kemijoki.


title: Raudanjoen valuma-alue


title: Kitisen alue

text: Kitisen alue (vesistöaluetunnus 65.8) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 7 671,55 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 3,99 %. Vesistön alueen alarajana on Kemijoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 12 087,08 neliökilometriä ja järvisyys 6,11 %.


title: Kitisen alue


title: Luiron valuma-alue

text: Luiron valuma-alue (vesistöaluetunnus 65.9) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 4 415,53 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 9,78 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kitinen.


title: Luiron valuma-alue


title: Vessel

text: Vessel on yhdysvaltalaisen alternative rock duo Twenty One Pilotsin kolmas studioalbumi, jonka julkaisi Fueled by Ramen 8. tammikuuta 2013 ja albumi ottaa vaikutteita elektronisesta musiikista ja hip hopista. Vessel oli yhtyeen läpimurtoalbumi ja se saavutti platinastatuksen Yhdysvalloissa vuonna 2016.


title: Vessel

text: Yhtye lähti vuonna 2014 "Quiet is Violent World Tour" -kiertueelle, joka alkoi vuoden 2014 syyskuussa ja loppui saman vuoden marraskuussa.


title: Vessel

text: Vessel on Twenty One Pilotsin ensimmäinen albumi duona. Vuonna 2011 yhtyeeseen kuuluneet jäsenet, Nick Salih ja Chris Thomas erosivat yhtyeeseen ja heidän tilalleen tuli rumpali Josh Dun. Duo liittyi Fueled by Ramen levy-yhtiöön vuonna 2012.


title: Vessel

text: Twenty One Pilots julkaisivat "Three Songs" EP:n, 17. heinäkuuta 2012 jonka mukana julkaistiin kappaleet "Guns for Hands", "Migraine" ja "Ode to Sleep". Albumin kannessa esiintyvät miehet ovat jäsenten isoisät, Dunin isoisä kuoli ennen albumin julkaisua.


title: Vessel

text: Albumista julkaistiin myös laajennettu versio joka sisälsi kappaleita edelliseltä "Regional at Best" - albumilta.


title: Radalla (televisiosarja)

text: Radalla on Sub-kanavalla esitettävä suomalainen dokumenttisarja, jossa seurataan VR:n työntekijöiden arkea heidän työssään. "Helsingin Sanomien" toimittajan mielestä ohjelman tarkoituksena on ”kiillottaa” VR:n brändiä, joka on saanut ”osakseen kielteistä julkisuutta”.


title: Radalla (televisiosarja)

text: Ohjelman kertojaäänenä ensimmäisellä kaudella toimi näyttelijä Wanda Dubiel. Toisella kaudella Tiina Esama.


title: Radalla (televisiosarja)

text: Toisen kauden kuvaukset käynnistyivät kesällä 2018. Toinen kausi alkoi Subilla tammikuussa 2019.


title: Radalla

text: Radalla voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Rollei

text: Rollei [ˈʁɔlaɪ] on saksalainen kameroita ja muita valokuvaustuotteita valmistava yritys. Yrityksen perustivat vuonna 1920 Paul Franke ja Reinhold Heidecke Braunschweigin kaupungissa. Yrityksen nimi oli alunperin Werkstatt für Feinmechanik und Optik, Franke & Heidecke. Rollei tunnetaan erityisesti Rolleiflex-rullafilmikameroista.


title: Rollei

text: Yhtiön historiaan on kuulunut lukuisia nimenmuutoksia ja omistajanvaihdoksia. Vuodesta 2015 Rollei-tuotemerkin on omistanut saksalainen Rollei GmbH & Co. KG -yritys. Brändin alla myydään nykyisin muun muassa kameroita, kamerajalustoja, salamalaitteita ja muita valokuvaustuotteita.


title: Närpiön seurakunta

text: Närpiön seurakunta () on Porvoon hiippakuntaan ja Närpiön rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Närpiön kunnan alueella.


title: Närpiön seurakunta

text: Närpiö on alunperin kuulunut seurakunnallisesti Mustasaareen. Närpiö mainitaan pitäjänä vuonna 1331. Lapväärtti muodostettiin kappeliseurakunnaksi vuonna 1594 ja se itsenäistyi omaksi seurakunnakseen vuonna 1667. Korsnäsin kappeliseurakunta perustettiin vuonna 1604 ja se itsenäistyi omaksi seurakunnakseen vuonna 1861. Teuvan kappeliseurakunta perustettiin vuonna 1694 ja se itsenäistyi omaksi seurakunnakseen vuonna 1795. Pirttikylän saarnahuonekunta perustettiin noin vuonna 1700 ja seurakunta itsenäistyi vuonna 1859. Ylimarkun saarnahuonekunta perustettiin noin 1721 ja seurakunta itsenäistyi vuonna 1871. Kaskinen perustettiin kaupunkina vuonna 1785, Närpiöstä itsenäinen seurakunta siitä muodostui vuonna 1926. Lisäksi Närpiöön perustettiin Näsbyn rukoushuonekunta vuonna 1910, Norrnäsin rukoushuonekunta vuonna 1914 ja Nämpnäsin rukoushuonekunta vuonna 1925.


title: Närpiön seurakunta

text: Pirttikylän ja Ylimarkun kunnat liitettiin vuonna 1973 Närpiöön, mutta seurakunnat säilyivät itsenäisinä. Ne kuitenkin yhdistettiin Närpiön seurakuntaan vuonna 2014.


title: Spike Chunsoft

text: Spike Chunsoft on japanilainen videopelien kehittäjä ja julkaisija. Yrityksen on perustanut Koichi Nakamura vuonna 1984 nimellä Chunsoft. Yhtiö sulautui Spike-yhtiön kanssa vuonna 2012, jolloin nimi vaihdettiin.


title: Spike Chunsoft

text: Dwango omistaa yhtiön.


title: Spike Chunsoft

text: Yhtiön on muun muassa kehittänyt ensimmäiset viisi "Dragon Quest" -sarjan peliä, jotka on julkaissut Enix.


title: Ähtärin seurakunta

text: Ähtärin seurakunta on Lapuan hiippakuntaan ja Järvi-Pohjanmaan rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Ähtärin kaupungin alueella.


title: Ähtärin seurakunta

text: Ähtärin alue sai kiinteän asutuksensa 1550-luvulla. Varhaisimmat uudisasukkaat tekivät kirkkomatkansa aluksi Pirkkalan, myöhemmin Ruoveden kirkkoon. Pitkien kirkkomatkojen vuoksi ähtäriläiset halusivat pian oman kirkkorakennuksen. 20. tammikuuta 1651 Ähtäristä tuli kappeliseurakunta Ruoveden alaisena, kirkko valmistui 1657. Kappeliseurakuntaan kuului aluksi vain 27 taloa, mihin kuuluivat myös suuret osat myöhempää Lehtimäkeä ja Soinia. 1700-luvulla purettiin vanha kirkko ja rakennettiin uusi. Vuonna 1847 rakennettiin kolmas kirkko, joka paloi salamaniskun seurauksena vuonna 1935. Nykyinen Ähtärin kirkko valmistui vuonna 1937. Seurakunnasta tuli täysin itsenäinen vuonna 1859.


Moldovan tasavallan evankelisluterilainen kirkko () on pieni luterilainen kirkkokunta Moldovan tasavallassa. Pastori Vladimir Moser toimii kirkon esimiehenä.


title: Moldovan tasavallan evankelisluterilainen kirkko

text: Luterilaisen kirkon juuret Moldovassa ovat 1700-luvulla. Vuonna 1994 Natalia ja Vladimir Moser ottivat muutaman muun saksalaisen luterilaisen perheen kanssa vastaan kutsun jälleenrakentaa Moldovan luterilainen kirkko. Vuonna 1997 Vladimir Moser vihittiin papiksi ja asetettiin Tiraspolin seurakunnan saarnaajaksi. Moser perusti seurakuntia seuraaviin kaupunkeihin: Bender, Chișinău, Rîbnița ja Kamenka. Keväällä vuonna 1999 Moldovan evankelisluterilainen kirkko rekisteröitiin muodollisesti viranomaisten kanssa. Norsk Luthersk Lekmannsmisjon (NLL) aloitti lähetystyön Moldovassa syksyllä 1999 ja teki virallisen yhteistyösopimuksen Moldovan evankelisluterilainen kirkon kanssa. Lyhyen ajan kuluttua myös Nordisk Östmission (NÖ) aloitti lähetystyön Moldovan evankelisluterilaisen kirkon kanssa. NÖ:n taloudellisen tuen avulla on ollut mahdollista ostaa luterilainen keskus, auto ja autotalli kirkolle, välineet seurojen pitämiseen sekä liturgisia välineitä.


Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.4) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 193,26 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,4 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Syvinkisalmi.


title: Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Keuruun reitin valuma-alue

text:
Keuruun reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.6) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue,
jonka pinta-ala on 2 027,52 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,45 %.
Vesistön valuma-alueen alarajana on Vilppulankoski.


title: Keuruun reitin valuma-alue


title: Kontéla

text: Kontéla on maalaiskunta Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Goundara sijaitsee piirin keskiosassa 140 kilometriä Bafoulabésta koilliseen. Kunnassa on 21 500 ja kylässä 600 asukasta (vuonna 2009).


title: Kontéla

text: Kontélan kunta rajoittuu etelässä Bafoulabén piirin Oualian, lounaassa Bafoulabén, luoteessa Tomoran, koillisessa Diallanin ja idässä Kitan piirin Séféto Ouestin kuntiin. Maisemaa leimaavat kukkulat ja tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Kontéla

text: Kuntaan kuuluu 28 kylää. Niistä suurin on 1 800 asukkaan Tombinasso. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on fulbeja ja jahankoja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa on myös protestantteja ja animisteja.


title: Kontéla

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti, käsityöammatit ja hedelmäpuiden viljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, maissi, lehmänpapu, maapapu, fonio, bataatti ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Mayodanissa ja Toumbinassoussa pidetään viikottaiset markkinat.


title: Laivakissa

text: Laivakissa on laivassa pidettävä kissa. Sen tarkoitus on onnen tuominen laivalle, sään ja muiden tapahtumien ennustaminen sekä hiirten ja muiden tuholaisten pyydystäminen.


title: Laivakissa

text: Laivakissoja on ollut jo muinaisista ajoista alkaen paitsi torjumassa tuholaisia myös uskonnollisista ja taikauskoisista syistä. Egyptiläinen kissaan liitetty Isis-jumala oli navigointitaidon ja merimiesten suojelija, jolle merimiehet uhrasivat ja jonka vuoksi he alkoivat ottaa laivoihinsa kissoja tuomaan onnea. Antiikin aikana oli yleistä, että laivoissa oli keulakoristeena kissa ja laivan nimen osana oli Isiksen nimi.


title: Laivakissa

text: Kissojen uskottiin vuosituhansien ajan tuovan laivalle onnea vaarallisilla vesillä purjehdittaessa. Laivakissojen käyttäytymisestä luettiin hyviä ja huonoja enteitä, ja niiden uskottiin pystyvän esimerkiksi nostattamaan myrskyn häntäänsä sitoutuneella taikavoimalla. Joissakin säähän liittyvissä uskomuksissa olikin perää: kissat esimerkiksi pystyvät havaitsemaan ilmanpaineen pienetkin muutokset ja levottomalla käyttäytymisellään ilmaisemaan matalapaineen. Laivakissan yli laidan heittämisestä uskottiin seuraavan myrsky ja yhdeksän vuoden epäonni. Laivakissoja ruokittiin ja kohdeltiin tästä syystä hyvin.


title: Laivakissa

text: Ruotsissa keskiajalla laki määräsi kauppalaivurit pitämään kissaa laivassa rangaistuksen uhalla. Joskus merimiehet salakuljettivat laivalle omiakin kissojaan seuralaisikseen. Ison-Britannian kuninkaallisessa laivastossa määrättiin, että laivalla piti olla vähintään yksi laivakissa palvelemassa valtiota. Laivakissat kiellettiin kuninkaallisessa laivastossa vasta vuonna 1975 hygieniasyihin vedoten.


title: Laivakissa

text: Monet purjelaivoihin liittyneet asiat on eri kielissä, kuten englannissa ja saksassa, nimetty kissojen mukaan. Vanha tapa nimetä laivat feminiinisin nimin on sekin osa kissoja ja laivoja yhdistävää perinnettä, sillä mytologisissa tarinoissa kissat olivat tavallisesti naaraita.


title: Laivakissa

text: Laivakissoina on usein suosittu monivarpaisia kissoja, joiden uskottiin pysyvän kannella pienempitassuisia kissoja paremmin ja tuovan onnea. Monivarpaisia kissoja kutsutaankin yhä yleisesti laivakissoiksi.


title: Princesa (1730)

text: Princesa oli vuonna 1730 vesille laskettu Espanjan laivaston 64-tykkinen kaksikantinen linjalaiva.


title: Princesa (1730)

text: Alus tilattiin Guernizosta Santanderista ja laskettiin vesille 1730.


title: Princesa (1730)

text: Alus lähti päällikkönään Don Parlo Augustino de Gera Buenos Airesista Espanjaan, minkä tiedon Britannian Amiraliteetti sai 25. maaliskuuta 1740. Portsmouthista lähti Colvill Maynen johtamana kolmen linjalaivan laivue, johon kuuluivat "HMS Kent", "HMS Lenox" ja "HMS Oxford". Britannian laivaston alukset havaitsivat espanjalaiset 8. huhtikuuta. Takaa-ajon jälkeen seuranneessa taistelussa espanjalaisaluksen miehistöstä sai surmansa ennen antautumista 33 ja haavoittui noin sata. Brittialusten tappiot olivat seitsemäntoista kaatunutta ja nelisenkymmentä haavoittunutta.


title: Princesa (1730)

text: Alus saapui 8. toukokuuta Portsmouthiin. Amiraliteetti määräsi 21. huhtikuuta 1741 aluksen tarkistettavaksi, ja tarkastus toteutettiin 14. heinäkuuta. Alus lunastettiin laivastolle 5 418 punnalla 11 shillingillä ja 6,75 dimellä. Aluksella tehtiin merkittäviä korjauksia ennen kuin se varustettiin Portsmouthissa heinäkuusta maaliskuuhun 1742. Korjaus- ja varustamiskustannukset olivat 36 007 puntaa kaksi shillinkiä ja kymmenen dimeä.


title: Princesa (1730)

text: Alus otettiin heinäkuussa 1741 palvelukseen ensimmäisenä päällikkönään Perry Mayne, joka luovutti päällikkyyden vuonna 1743 Robert Pettille. Pett vei aluksen joulukuussa Välimerelle, jossa se liittyi amiraali Thomas Mathews'n laivastoon. Alus osallistui laivaston mukana Toulonin taisteluun 14. helmikuuta 1744. Aluksen väliaikaisena päällikkönä oli heinäkuussa 1745 John Donkey, joka luovutti päällikkyyden Joseph Lingenille.


title: Princesa (1730)

text: Vuonna 1746 aluksen päällikkyyden vastaanotti Thomas Philpot, jonka johdolla alus purjehti amiraali George Townshendin laivueen mukana Leewardsaarille. John Cockburne vastaanotti päällikkyyden heinäkuussa 1746, minkä jälkeen alus matkasi Louisbourgin kautta Britteinsaarille. Aluksesta tehtiin amiraali Richard Lestockin lippulaiva loppuvuodesta ja se osallistui Lorientin edustan tapahtumiin 20.–25. syyskuuta. Toukokuussa 1747 aluksen päälliköksi tuli Augustus Hervey, ja alus lähti Välimerelle, missä se oli lokakuussa hetken vara-amiraali John Byngin lippulaivana.


title: Princesa (1730)

text: Alus poistettiin palveluksesta marraskuussa 1748. Seuraavana vuonna alus tarkastettiin, mutta korjaustarvetta ei raportoitu. Aluksen maattua ankkurissa ilmoitettiin 15. marraskuuta 1755 palvelukseenpalauttamisesta, ja se muutettiin Portsmouthissa proomuksi elokuusta 1759 heinäkuuhun 1761. Alus palautettiin palvelukseen vuonna 1759 päällikkönään Edward Barber, ja se palveli proomuna seitsenvuotisen sodan ja Yhdysvaltain vapaussodan ajan. Alus myytiin Portsmouthissa 30. joulukuuta 1784.


title: Abigail de Andrade

text:
Abigail De Andrade (1864 Rio de Janeiro – 1891) oli brasilialainen taiteilija. Hän opiskeli taidetta Liceu de Artes e Oficios -koulussa, jossa opetettiin naistaiteilijoita. Hän oli ensimmäinen nainen, jolle Imperial Academy of Fine Arts myönsi palkinnon. De Andrade kuoli vain 27 vuoden iässä Ranskassa, jonne hän oli muuttanut rakastettunsa kanssa.
De Andraden taide oli erilaista muiden aikansa naistaiteilijoiden töihin verrattuna. De Andrade kuvasi työssään usein tavallisia tilanteita sekä maalasi myös omakuvia. Tämä oli epätavallista, sillä naiset kuvasivat usein vain koristeellisia asioita. Koska De Andrella ei ollut virallista akateemista koulutusta hän ei saanut luonnostella elävästä mallista, vaan käytti usein itseään harjoitellakseen.


title: Abigail de Andrade

text: De Andrade halusi ihmisten arvostavan hänen taidettaan, ei ulkonäköään, ja halusi ilmaista oikeuttaan olla ammatilaistaiteilija sukupuolestaan huolimatta. Vaikka De Andraden työt voittivatkin kilpailuja, sanottiin hänen silti olevan "vain harrastelija", koska hän oli nainen. Silti Abigail De Andraden voittajatyö A Corner of My Studio kertoo De Andraden olleen vakavissaan taiteestaan.


title: Abigail de Andrade

text: Ei ole varmaa kuinka monta maalausta De Andrade tuotti uransa aikana, mutta töitä arvellaan olevan alle 50, ja osan maalauksista arvellaan menneen hukkaan tai olevan tunnistamatta.


title: Abigail de Andrade

text: De Andraden kuoli tuberkuloosiin Pariisissa Ranskassa, jonne hän oli muuttanut italialaisen miehensä ja lastensa isän, Angelo Agostinin kanssa. Miehellä oli ollut tärkeä osuus vaimon taiteilijauran alkuaikana.


title: Three Songs

text: Three Songs on alternative-duo Twenty One Pilotsin EP-levy, joka oli heidän ensimmäinen julkaisunsa levy-yhtiöllä Fueled by Ramen. EP julkaistiin 17. heinäkuuta 2012 ja siitä julkaistin tiedote levy-yhtiön kotisivuilla 29. kesäkuuta 2012.


title: Three Songs

text: EP:llä esiintyy kaksi uudelleennauhoitettua versiota kappaleista "Guns for Hands" ja "Ode to Sleep", jotka julkaistiin alun perin Regional at Best -albumilla. "Migraine" oli ainoa uusi kappale.


title: Sidibéla

text: Sidibéla on maalaiskunta Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Tigana sijaitsee piirin pohjoisosassa 65 kilometriä Bafoulabésta pohjoiseen. Kunnassa on 7 600 ja kylässä 1 400 asukasta (vuonna 2009).


title: Sidibéla

text: Sidibélan kunta rajoittuu pohjoisessa ja idässä Bafoulabén piirin Tomoran, etelässä Bafoulabén ja lännessä Kayesin piirin Ségalan kuntiin. Maisemaa leimaavat kukkulat ja tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Sidibéla

text: Kuntaan kuuluu seitsemän kylää. Niistä suurin on 1 700 asukkaan Saorane.


title: Sidibéla

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, riisi, hirssi, bataatti, pavut ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset ja siipikarja.


title: Maastohiihto talviolympialaisissa 2018 – miesten yhdistelmähiihto

text: Maastohiihdon miesten yhdistelmähiihdon kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 11. helmikuuta 2018 Alpensian maastohiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – miesten pikakilpailu

text: Ampumahiihdon miesten pikakilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 11. helmikuuta 2018 Alpensian ampumahiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.


title: Tomora

text: Tomora on maalaiskunta Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Oussoubidiangna sijaitsee piirin pohjoisosassa 100 kilometriä Bafoulabésta koilliseen. Kunnassa on 32 200 ja kylässä 3 300 asukasta (vuonna 2009).


title: Tomora

text: Tomoran kunta rajoittuu pohjoisessa Bafoulabén piirin Diakonin, idässä Diallanin, kaakossa Kontélan, lounaassa Bafoulabén sekä lännessä Sidibélan ja Kayesin piirin Ségalan kuntiin. Maisemaa leimaavat kukkulat ja tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Tomora

text: Kuntaan kuuluu 35 kylää. Asukkaat ovat etupäässä khasonkoja. Lisäksi on soninkeja, fulbeja ja mandinkoja.


title: Tomora

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, pavut, maniokki ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Oussoubidiagnassa pidetään viikottaiset markkinat.


title: Mikael Hertell

text: Mikael Hertell (s. 22. kesäkuuta 1995) on suomalainen tubettaja. Mikael Hertellin YouTube-kanavan nimi on Deata, ja hän on tunnettu humoristisista pelivideoista. Hertell on kanavansa alusta asti kuvannut "Minecraftia", myöhemmin myös "The Sims 4", ja "Fortnitea". Hertell myös innokkaasti vlogaa ja editoi. Hertell tekee humoristisia videoita laidasta laitaan. Hänen YouTube-kanavansa lähti nousuun vuonna 2015, kun Hertellin kanava ensin rikkoi 100 000 tilaajan rajapyykin syksyllä 2015. Pian tämän jälkeen maaliskuussa 2016 kanava sai 150 000 tilaajaa. Tämän jälkeen kanava lähti nopeaan nousuun rikkoen 200 000 tilaajan rajapyykin jo kesällä 2016. Nykyäänkin hänen kanava onkin "SuomiTuben" kirkkaimpia tähtiä. Vuoden 2018 syyskuussa hänellä oli yli 300 000 tilaajaa.


title: Mikael Hertell

text: Mikael Hertell teki aluksi pelivideoita ystäviensä kanssa YouTube-kanavalle "Pelikollaasi". Hän perusti kuitenkin 31. lokakuuta 2012 oman kanavansa, jonka nimeksi tuli Deataification. Nimi lyheni myöhemmin Deataksi. Aluksi kanavalle oli tarkoitus tulla ainoastaan Minecraft-videoita, mutta vielä samana vuonna alkoi kanavan aihealue laajeta.


title: Mikael Hertell

text: Deatan suosio alkoi kasvaa, ja videot muuttuivat yhä editointipainotteisimmaksi.


title: Mikael Hertell

text: 100 000 tilaajan raja meni rikki 28. syyskuuta 2015, ja nykyään Deata on Suomen tilatuimmissa kanavissa 24. Mikaelilla on 303 000 tilaajaa.


title: Mikael Hertell

text: Mikael Hertellistä julkaistiin 18. elokuuta 2017 kirja "Deata – Älä oleta". Kirjan kirjoitti Laura Friman ja kustansi Siltala.


title: Mikael Hertell

text: 15. lokakuuta 2015 Mikael Hertell julkaisi Deata-kanavalla ”Päivän rap” -haasterapin nimeltä ”Kusi hatussa”. Tämän jälkeen hän on tehnyt useita rap-haasteita. 31. joulukuuta 2016 kanavalle Deata tuli ”Elämäni paras vuosi” -niminen rap. Deata oli mukana myös Tubecon Allstars -rapissa ”Tippuu”.


title: Mikael Hertell

text: Vuonna 2017 Mikael Hertell solmi levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa, ja hän julkaisi ystävänpäivänä 8. helmikuuta 2018 singlen nimeltä ”Ne haluu Deetä” artistinimellä Deata.


title: Mikael Hertell

text: Deatan toinen single Apina-emoji julkaistiin Spotifyssä 18.4.2018.


title: Mikael Hertell

text: Deatan kolmas single Naturaali julkaistiin Spotifyssä 17.7.2018.


title: Mikael Hertell

text: Datan neljännen singlen Maanantain julkaisupäivä oli 17.12.2018


title: Etelä-Afrikan kansanäänestys tasavaltalaisesta perustuslaista 1960

text: Kansanäänestys tasavaltalaisesta perustuslaista järjestettiin Etelä-Afrikan unionissa 5. lokakuuta 1960. Vuodesta 1948 vallassa ollut afrikaanerinationalistinen Kansallispuolue tuki tasavaltaa joka korvaisi kuningatar Elisabet II:n Etelä-Afrikan valtionpäämiehenä valtiollisella presidentillä. Tämän takia puolue järjesti äänestyksen.


text: Äänestys oli rajattu vain valkoisille äänestäjille. 52,29% äänesti tasavallan puolesta. Etelä-Afrikasta tuli tasavalta 31. toukokuuta 1961 ja samalla kenraalikuvernööri Charles Robberts Swart vannoi virkavalansa Etelä-Afrikan 1. valtiollisena presidenttinä. Samalla Etelä-Afrikka erosi Commonwealth realmista ja Kansainyhteisöstä. Apartheidin päätyttyä maa palasi Kansainyhteisön jäseneksi vuonna 1994.


title: Tommy Westerlund

text: Tommy Westerlund (s. 29. elokuuta 1959 Tammisaari) on suomalainen päätoimittaja.


title: Tommy Westerlund

text: Tommy Westerlund syntyi sähköasentaja Henry Westerlundin ja konttoristi Damaris Karsltedtin perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1994 on ekonomi Karin Björklöf. Westerlund valmistui valtiotieteen kandidaatiksi 1982 ja oli Yleisradion ruotsinkielisten radiouutisten toimittaja 1982–1985. Yle Västnylandin aluepäällikkönä hän toimi 2003–2005. Hän oli "Hufvudstadsbladetin" toimittaja, uutispäällikkö ja politiikan toimituksen päällikkö 1985–2003. "Västra Nylandin" päätoimittaja Westerlund oli 2005–2007 ja toimitusjohtaja vuodesta 2008. Hän toimi myös "Hangötidiningen-Hangonlehti" -sanomalehden päätoimittajana vuodesta 2012. "Aftonbladetin" kirjeenvaihtajana Westerlund työskenteli 1995–2000. Hänet nimitettiin "Hufvudstadsbladetin" päätoimittajaksi vuonna 2015.


title: Georg Luger

text: Georg Johann Luger (6. maaliskuuta 1849 – 22. joulukuuta 1923) oli itävaltalainen asesuunnittelija. Hän suunnitteli kuuluisan Parabellum P08 -pistoolin, joka tunnetaan Yhdysvalloissa nimeltä "Luger", sekä 9×19 mm Parabellum -patruunan.


title: Georg Luger

text: Georg Luger syntyi Steinach am Brennerissa Tirolin herttuakunnassa Itävallan keisarikunnassa tohtori Bartholomaeus von Lugerille, joka oli kirurgi. Lugerin syntymän jälkeen perhe muutti Italiaan, jossa tohtori Luger opetti Padovan yliopistossa. Georg varttui kaksikielisenä: hänen toinen äidinkielensä oli italia. Hän suoritti "Grundschulen" ja lukion Itävallan Padovassa. Valmistumisen jälkeen hänen vanhempansa lähettivät hänet Wieniin, jossa hän opiskeli nykyisen Vienna Business Schoolin edeltäjässä "Wiener Handelsakademia" -koulussa.


title: Georg Luger

text: 19. joulukuuta 1867 17-vuotias Luger ilmoittautui vapaaehtoisesti asepalvelukseen. Hyvänä ampujana tunnetusta Lugerista tuli korpraali 1. kesäkuuta 1868.


title: Georg Luger

text: Luger meni naimisiin Elisabeth Josefa Dufekin kanssa vuonna 1873. He muuttivat Wieniin, jossa heidän kolme lastaan syntyivät. Heidän ensimmäisestä pojastaan Georg Franzista tuli myöhemmin insinööri. Toinen poika, Julius Wilhelm Bartholomaeus, syntyi 16. maaliskuuta 1880. Hän kuoli sodassa vuonna 1914. Heidän kolmas poikansa Friedrich Alexander Georg syntyi 26. huhtikuuta 1884.


title: Gounfan

text: Gounfan on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin länsiosassa 55 kilometriä Bafoulabésta lounaaseen. Kunnassa on 7 000 ja kylässä 2 500 asukasta (vuonna 2009).


title: Gounfan

text: Gounfanin kunta rajoittuu luoteessa Niambian, koillisessa Mahinan, kaakossa Koundianin ja lounaassa Kéniéban piirin Kassaman ja Dialafaran kuntiin.


title: Gounfan

text: Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää.


title: Inarin alue

text: Inarin alue (vesistöaluetunnus 71.1) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 4 943,64 neliökilometriä, ja josta 4 923,00 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 20,64 neliökilometriä kuuluu Norjan ja Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 29,69 %. Suomen puolisen vesistöalueen alarajana on valtakunnanraja, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 14 491,60 neliökilometriä. Koko vesistön pinta-ala on 14 512,34 neliökilometriä ja sen järvisyys on 12,38 %.


title: Inarin alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Paatarin–Mutusjärven alue

text: Paatarin–Mutusjärven alue (vesistöaluetunnus 71.2) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 869,83 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,12 %. Vesistön alueen alarajana on Inarijärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 5 214,15 neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,64 %.


title: Paatarin–Mutusjärven alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta :


title: Vaskojoen valuma-alue

text: Vaskojoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.3) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 432 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,66 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Paatari.


title: Vaskojoen valuma-alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Ala-Ivalojoen alue

text: Ala-Ivalojoen alue (vesistöaluetunnus 71.4) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 429,79 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,17 %. Vesistön alueen alarajana on Inarijärven Joensuunselkä, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 3 883,63 neliökilometriä ja sen järvisyys on 0,97 %.


title: Ala-Ivalojoen alue


title: Ylä-Ivalojoen valuma-alue

text: Ylä-Ivalojoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.5) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 453,84 neliökilometriä, ja josta 1453,74 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 0,1 neliökilometriä kuuluu Norjan puolelle. Alueen järvisyys on 0,62 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Repojoki.


title: Ylä-Ivalojoen valuma-alue


title: Toukoto

text: Toukoto on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee Bakoyejoen varrella 75 kilometriä Kitasta länteen. Kunnassa on 7 000 ja kylässä 4 900 asukasta (vuonna 2009).


title: Toukoto

text: Toukoton kunta rajoittuu luoteessa Kitan piirin Séféto Ouestin, pohjoisessa ja idässä Saboulan, kaakossa Boudofon, etelässä Tambagan, Kobrin ja Niantanson ja lännessä Bafoulabén piirin Oualian kuntiin. Se on pinnanmuodostukseltaan etupäässä tasankoa. Kunnan läpi virtaavat Bakoye- ja Baouléjoet. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen.


title: Toukoto

text: Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on fulbeja, bambaroita, wolofeja, soninkeja ja khasonkoja.


title: Toukoto

text: Toukoton kautta kulkee Bamakon ja Dakarin välinen rautatie. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, pienimuotoinen kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra ja maissi. Myyntiin kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Toukotossa pidetään viikottaiset markkinat.


title: Toukoto

text: Palveluihin kuuluu kuusi alakoulua ja heikkotasoinen terveyskeskus. Vesihuollon taso on riittämätön. Vain rautatieasemalla on sähkö.


title: Kirakkajoen valuma-alue

text: Kirakkajoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.6) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 470,92 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,45 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kirakkakönkään voimalaitos.


title: Kirakkajoen valuma-alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat neljä aluetta tai valuma-aluetta :


title: Jonas Flodager Rasmussen

text: Jonas Flodager Rasmussen (s. 28. marraskuuta 1985 Viborg, Tanska), tunnetaan paremmin nimellä Rasmussen, on tanskalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Tanskaa kappaleella "Higher Ground" vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa.


title: Jonas Flodager Rasmussen

text: Rasmussen syntyi Viborgissa, Tanskassa. Hän asuu itse Langåssa yhdessä vaimonsa ja kahden lapsensa kanssa. Hän opiskeli näytelmätiedettä ja musiikkia Aarhusin yliopistossa, ja työskentelee opettajana Viborgissa.


title: Jonas Flodager Rasmussen

text: Rasmussen on "Hair Metal Heröes" -nimisen coverbändin päälaulaja ja keulamies. He laulavat coverversioita muun muassa Elton Johnin ABBA:n sekä Rugsted & Kreutzfeldtin kappaleista. Hän on myös työskennellyt lavanäyttelijänä, näytellen musikaaleissa "West Side Story", "Rent" sekä "Les Misérables" Aarhusissa ja Holstebrossa. Tammikuussa 2018 vahvistettiin, että Rasmussen kilpailisi Dansk Melodi Grand Prix 2018 -kilpailussa (Kilpailu, jossa valitaan Tanskan euroviisuedustaja ja -kappale) kappaleella "Higher Ground". Kappale julkaistiin 5. helmikuuta 2018. Rasmussen voitti kilpailun 10. helmikuuta ja edusti näin Tanskaa vuoden 2018 Euroviisuissa.


title: Menesjoen valuma-alue

text: Menesjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.7) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 468,28 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,09 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Paatari.


title: Menesjoen valuma-alue


title: Lemmenjoen valuma-alue

text: Lemmenjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.8) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 686,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,96 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Paatari.


title: Lemmenjoen valuma-alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta :


title: Kaamasjoen valuma-alue

text: Kaamasjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.9) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 757,27 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,07 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kamanen.


title: Kaamasjoen valuma-alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Gisaengit

text: Gisaengit olivat oma ammattikuntansa Koreassa, joka koostui esimerkiksi kuninkaan hovissa vieraita viihdyttäneistä naisista. Vieraita viihdyttääkseen gisaengit opiskelivat esimerkiksi runoutta, tanssia, musiikkia ja tarinankerrontaa. Osa toimi myös kurtisaanien tavoin. Korean gisaengit muistuttivat toiminnaltaan esimerkiksi Japanin geishat, mutta Korean gisaenglaitos on varhaisempaa alkuperää. Gisaengit katosivat 1940-lukuun mennessä, mutta tapoja on sittemmin elvytetty.


title: Gisaengit

text: Gisaeng-laitoksen on arveltu syntyneen Korean Goryeo-dynastian valtakaudella. Esikuva saatiin mahdollisesti Kiinassa, jossa vastaavia liehittelijälaitoksia oli jo Tang-dynastian valtakaudella. Japanin geishat saivat alkunsa joitakin vuosisatoja myöhemmin. Gisaeng-laitoksen syntyyn vaikuttivat muutokset yhteiskunnassa. Yhteiskuntaan syntyi luokkarajoja ja kotityöt alettiin pitää piilossa. Kotityöt tehtiin ovien takana talojen sisimmässä huoneessa. Avioliitot perustuivat harvoin rakkaudelle ja miehet päätyivät etsimään seuraa kodin ulkopuolelta. Omana selkeästi erottuvana ryhmänään gisaengit säilyivät aina 1930-luvulle saakka ja laitos katosi 1940-luvun aikana. Nykyisin vanhoja tapoja on elvytetty ja Koreassa toimii tuhansia gisaengin virkaa toimittavia ravintolaemäntiä.


title: Gisaengit

text: Gisaengit saatettiin jakaa kolmeen erilliseen luokkaan. Ensimmäisen luokan gisaengit viihdyttivät hovissa kuninkaan läsnä ollessa ja toimivat korkea-arvoisten vieraiden, kuten esimerkiksi Kiinasta saapuvien lähettiläiden kanssa. Toisen luokan gisaengit viihdyttivät hieman alempiarvoisia ministereitä ja muita virkamiehiä ja kolmanteen alimpaan luokkaan kuuluneet tavallisia kansalaisia. Kolmannen luokan gisaengien toiminta ei juuri poikennut tavallisista prostituoiduista, mutta heilläkin oli koulutusta esimerkiksi kiinalaisessa lääketieteessä, runoudessa, kirjoittamisessa ja käytöstavoissa. Korealaisessa yhteiskunnassa miehet eivät saaneet olla tekemisissä naisten kanssa, joten gisaengit toimivat usein myös heidän välskäreinään.


title: Gisaengit

text: Gisaengiksi tulivat usein köyhistä perheistä ja usein gisaengiksi ryhtyvän tytön äiti oli itse gisaeng. Gisanegin ammattia arvostettu urana, vaan siihen päädyttiin enneminkin pakon edessä. Yleensä perheet pyrkivät naittamaan tyttärensä sopivalle puolisolle, mutta jos tämä ei olut mahdollista vanhemmat saattoivat myydä tyttärensä gisaengin oppiin kahdeksan tai kymmen vuoden ikäisenä. Gisaengin koulutukseen kuului tanssia, laulua, soittoa, kirjoitusta ja erityisesti puhetaitoja. Gisangin tuli pystyä lausumaan runoja, kertomaan tarinoita ja keskustella monista eri aiheista viihdytettäviensä kanssa. Myös tanssin opettelu oli tärkeää ja gisaengit esittivät niin hyvin muodollista hovitanssia, kuin osittain improvisoituja yksityistanssejakin. Gisaengit eivät erityisemmin laittaneet tukkaansa, mutta he pitivät kauniita pukuja, pääkoristeita ja koruja. Esimerkiksi geishoista poiketen he eivät käyttäneet raskasta meikkiä.


title: Higher Ground (Rasmussenin kappale)

text: Higher Ground on tanskalaisen laulajan Rasmussenin esittämä kappale, jolla hän edusti Tanskaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa.


title: Higher Ground (Rasmussenin kappale)

text: Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui viidenneksi ja selviytyi finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 26. maan joukosta sijalle 9. 226 pisteellä.


Paatsjoen alaosan alue (Norjan tai Venäjän puolella) (vesistöaluetunnus 71.000N) on pääasiassa Suomessa sijaitsevan, mutta alajuoksulla myös Norjan ja Venäjän puolilla sijaitsevan, vesistöaluee se hallinnollinen osa, joka jää ulkomaille. Paatsjoki on vesistön laskujoki, joka laskee Barentsinmereen, ja sen vesistöalueen koko pinta-ala on 14512,34 neliökilometriä, josta 20,74 neliökilometriä kuuluu Norjan ja Venäjän puolelle. Vesitöalueenn järvisyys on 12,38 %.


title: Supermarsu

text: Supermarsu on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut suomalainen lastenelokuva, jonka on ohjannut Joona Tena. Elokuva perustuu Paula Norosen lastenkirjoihin. Elokuvassa hyödynnetään tietokoneella tehtyjä erikoistehosteita, sillä päähenkilö Emilia Laitinen-Nieminen (Ella Jäppinen) muuttuu välillä lentäväksi supermarsuksi.


title: Bruno Rossetti

text: Bruno Mario Rossetti (9. lokakuuta 1960 Troyes, Ranska – 9. helmikuuta 2018) oli italialainen ampuja, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.


title: Bruno Rossetti

text: Rossetti voitti päälajissaan skeetissä olympiapronssia Barcelonassa 1992. Hän kilpaili myös Atlantan kesäolympialaisissa 1996. Rossetti voitti skeetissä maailmanmestaruudet Perthissä 1991 ja Fagnanossa 1994 sekä muita MM- ja EM-mitaleita.


title: Bruno Rossetti

text: Rossettin poika Gabriele Rossetti on myös skeetin olympiavoittaja. Rossetti kuoli 57-vuotiaana 9. helmikuuta 2018.


title: Saratov Airlinesin lento 703

text: Saratov Airlinesin lento 703 oli Saratov Airlinesin reittilento Moskovan Domodedovon lentoasemalta Orskiin. Lennolla 11. helmikuuta 2018 käytetty Antonov An-148-100:n syöksyi maahan lähellä Argunovoa, noin 80 kilometriä Moskovasta kaakkoon. Lennolla oli 65 matkustajaa ja kuusi miehistön jäsentä, jotka kaikki kuolivat onnettomuudessa.


title: Saratov Airlinesin lento 703

text: Eräiden silminnäkijöiden mukaan kone oli jo liekeissä pudotessaan maahan. Joidenkin mukaan koneessa tapahtui räjähdys jo ilmassa. Koneesta löydettiin osia kilometrin päästä itse onnettomuuspaikalta, joten onnettomuuden todennäköinen syy on ilmassa tapahtunut räjähdys.


title: Saratov Airlinesin lento 703

text: Toinen mahdollinen syy turmalle on lentäjän virhe. Tutkinnan mukaan miehistö unohti käynnistää nopeusanturien lämmityksen, ja tämän johdosta anturi antoi vääriä tietoja miehistölle. Miehistö reagoi tämän jälkeen liiallisilla käännöksillä ja vahingossa käänsivät koneen noin 30-35 asteen syöksyyn.


title: Non mi avete fatto niente

text: Non mi avete fatto niente on Ermal Metan ja Fabrizio Moron esittämä kappale, jolla he voittivat San Remon musiikkifestivaalit 2018 ja edustivat Italiaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa.


title: Non mi avete fatto niente

text: Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa 12. toukokuuta, jossa se sai 308 pistettä ja saavutti sijan 5.


title: Forever (kuntosaliketju)

text: Forever (viralliselta toiminimeltään FD Group Oy ) on suomalainen liikuntakeskusketju. Helmikuussa 2018 Pihlajalinna ilmoitti ostavansa enemmistön Forever-ketjusta.


title: P. V. Sindhu

text: Pusarla Venkata Sindhu (; ) (s. 5. heinäkuuta 1995) on intialainen sulkapalloilija. Sindhu voitti hopeaa naisten kaksinpelissä Rion olympialaisissa 2016. Sindhu on ensimmäinen olympiahopeaa voittanut intialainen nainen.


title: Tornionjoen alaosan alue

text: Tornionjoen alaosan alue (vesistöaluetunnus 67.1) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 882,81 neliökilometriä, ja josta 938,21 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 944,6 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 0,32 %. Vesistön alueen alarajana on Perämeri, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 40 131,35 neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,63 %.


title: Tornionjoen alaosan alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta :


title: Tornionjoen keskiosan alue

text:
Tornionjoen keskiosan alue (vesistöaluetunnus 67.2) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue,
jonka pinta-ala on 19 303,35 neliökilometriä, ja josta 611,19 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 18 692,16 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 1,78 %.
Vesistön alueen alarajana on Tengeliönjoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 35 130,85 neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,26 %.


title: Tornionjoen keskiosan alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta :


title: Kolarin–Äkäsjoen alue

text: Kolarin–Äkäsjoen alue (vesistöaluetunnus 67.3) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 897 neliökilometriä, ja josta 1 716,32 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 1 180,68 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 1,43 %. Vesistön alueen alarajana on Tornionjoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 14 561,31 neliökilometriä ja sen järvisyys on 3,18 %.


title: Kolarin–Äkäsjoen alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta :


title: Kangosjärven–Muonion alue

text: Kangosjärven–Muonion alue (vesistöaluetunnus 67.4) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3 839,82 neliökilometriä, ja josta 1 853,22 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 1 986,6 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 4,15 %. Vesistön alueen alarajana on Pakajoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 11 664,31 neliökilometriä ja sen järvisyys on 3,58 %.


title: Kangosjärven–Muonion alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :