title: Hucknall

text: Hucknall aiemmin Hucknall Torkard on kaupunki Nottinghamshiressä Ashfieldin piirikunnassa. Se sijaitsee 11 kilometriä Nottinghamista luoteeseen, ja kaupungin halki virtaa Whyburnjoki. Vuoden 2015 arvion mukaan kaupungissa oli 33 729 asukasta.


title: Khalkeia

text: Khalkeia (, ), myös "Hypokhalkis" () tai "Khalkis" (), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Aitoliassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Nafpaktían kunnan Chálkeian alueella.


title: Khalkeia

text: Khalkeia sijoitetaan nykyisin nimellä Agía Triáda tunnetulle kukkulalle, joka sijaitsee Patraksenlahden pohjoisrannalla itään Káto Vasilikín kylästä. Kukkula on laaksossa, joka sijaitsee Euenos-joen (nyk. Évinos) ja Antirrhionin (nyk. Antírrio) niemen välisellä alueella sijaitsevan kahden vuoren, Varásovan (antiikin Khalkis) ja Klókovan (Paliovoúna, antiikin Tafiassos), välissä.


title: Khalkeia

text: Khalkeian paikka on ollut asuttu viimeistään helladisella kaudella. Varhaisin maininta kaupungista on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä aitolialaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Khalkeian sijainti oli strateginen, sillä se hallitsi alueen merenkulkua ja kauppaa. Viljava tasanko oli hyvä maanviljelykseen. Khalkeia mainitaan peloponnesolaissodan yhteydessä 400-luvulla eaa., ja se oli olemassa ainakin 200-luvulle eaa. saakka. Kaupunki oli ilmeisesti lakannut olemassa ensimmäiselle vuosisadalle jaa. tultaessa.


title: Khalkeia

text: Kukkulalta on löydetty linnoitteiden ja rakennusten jäänteitä. Paikalta on tunnistettu muun muassa temppelin jäänteet 400-luvulta eaa. sekä muiden pyhäköiden jäänteitä 500-luvulta eaa. lähtien. Kukkulan rinteiltä ja juurelta on löydetty helladisen, geometrisen, arkaaisen ja klassisen kauden asutuksen jäänteitä. Kukkulan kaakkoisrinteestä on löydetty hellenistisen kauden talojen jäänteitä sekä ajan keramiikkaa ja rahoja. Kukkula itsessään oli hellenistisellä kaudella linnoitettuna.


title: Khalkeia

text: Varásova-vuoren itärinteessä noin 1,5 kilometriä Agía Triádan kukkulasta länteen sijaitsi toinen linnoitus, joka oli rakennettu myöhäisellä klassisella kaudella 300-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla. Se saattoi olla khalkeialaisten turvapaikakseen rakentama. Linnoituksesta on säilynyt muurien ja tornien jäänteitä.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Korkyra (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Korkyran eli nykyisen Korfun saarella Kreikassa. Se oli alun perin Korintin siirtokunta, ja sen valtaan kuului koko saari. Korkyran arkeologinen alue sijaitsee nykyisen Korfun kaupungin eteläpuolella alueella, joka tunnetaan nimellä Palaiópoli (Παλαιόπολη).


title: Korkyra (kaupunki)

text: Korkyran kaupunki sijaitsi koukunmuotoisella niemellä saaren itärannikon keskivaiheilla. Kaupungin ja niemen länsipuolella oli Hyllaia-satama, joka on nykyisin laguunimainen lahti. Se voitiin antiikin aikana sulkea ketjulla. Kaupunki ulottui lahdelta niemen itärannikolle, jossa sijaitsi toinen satama, jota kutsutaan Alkinooksen satamaksi mytologian Alkinooksen mukaan. Niemen eteläosassa oli kaupungin akropolis eli yläkaupunki. Alakaupunki levittäytyi koko niemen alueella satamien väliin.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Korfun saarella oli esikreikkalaista asutusta viimeistään mesoliittiselta tai neoliittiselta kaudelta lähtien. Pronssikautinen kulttuuri saarella vaikuttaa olleen samanlainen kuin eteläisessä Italiassa. Ensimmäiset kreikkalaiset saarella olivat ilmeisesti Euboialta tulleita eretrialaisia, jotka perustivat paikalle jonkinlaisen kaupan ja merenkulun tukikohdan. Korkyran kaupungin perustivat korinttilaiset siirtokuntanaan vuonna 734 eaa. Nämä olivat saaren ensimmäiset varsinaiset kreikkalaiset asuttajat.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Korkyra oli najadinymfi, joka oli Asopoksen tytär.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Korkyrasta tuli merkittävä satama ja suuri merimahti, jolla oli merkittävä sotalaivasto. Saaren sijainti oli strateginen, sillä se hallitsi pääsyä Manner-Kreikasta ja Joonianmereltä Adrianmerelle ja kohti Italian etelärannikkoa. Korkyra kukoisti erityisesti Kreikan arkaaisella kaudella, mikä näkyi siinä, että se alkoi perustaa pian omia siirtokuntiaan. Yhdessä emäkaupunkinsa Korintin kanssa se perusti Epidamnoksen ja Apollonian nykyisen Albanian alueelle. Ennen pitkää Korintin ja Korkyran välille tuli kuitenkin kiistaa alueen hallinnasta, mikä johti niiden väliseen sotaan vuonna 664 eaa. Tämän sodan osana käytiin ensimmäinen historiallisesti tunnettu meritaistelu kreikkalaisten kaupunkivaltioiden välillä. Sen voitti Korkyra.


title: Korkyra (kaupunki)

text: 400-luvun eaa. alun persialaissotiin Korkyra ei osallistunut. Korkyra ja Korintti joutuivat sotaan uudelleen vuosina 435–431 eaa., mikä laukaisi peloponnesolaissodan Ateenan tultua Korkyran avuksi. Sodan kestäessä vuonna 427 eaa. Korkyra joutui sisällissotaan, jossa olivat vastakkain demokraatit ja oligarkit. Demokraatit hakivat tukea Ateenalta, oligarkit puolestaan Spartalta. Sisällissodan aiheuttaman heikentymisen seurauksena kaupunki menetti kuitenkin entisen asemansa. 400–200-lukujen eaa. aikana kaupunki oli liitossa vaihdellen Ateenan, Spartan ja Epeiroksen kanssa.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Roomalaiset valtasivat Korkyran vuonna 229 eaa., minkä jälkeen se toimi näiden laivastotukikohtana. Roomalaisella kaudella Korkyra sai pitää osan itsenäisyydestään. Kristinusko tuli Korkyraan 40-luvulla jaa., perimätiedon mukaan apostoli Paavalin oppilaiden Iasonin ja Sosipatroksen myötä. Gootit tuhosivat kaupungin 500-luvulla jaa., minkä jälkeen se hylättiin.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Korkyran alueen ensimmäiset löydöt tehtiin 1800-luvulla saaren brittivallan aikana. Arkeologiset tutkimukset alkoivat 1800-luvun lopulla, ja niihin osallistuivat muun muassa Heinrich Schliemann ja Wilhelm Dörpfeld. Järjestelmälliset arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1910–1914 kreikkalaisten ja Dörpfeldin johdolla. Kaivauksia jatkettiin vuosina 1919–1920 ja 1939 sekä vuodesta 1954. Alueella on suoritettu myös kunnostustöitä muun muassa roomalaisessa kylpylässä vuosina 1994–1995.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Korkyran kaupungin arkeologinen alue, joka tunnetaan nykyisin nimellä Palaiópoli, sijaitsee noin kaksi kilometriä etelään nykyisen Korfun kaupungin keskustasta. Alueella on lukuisia raunioita. Osa niistä sijaitsee Mon Repón palatsin puutarhassa. Tunnetuin Korkyran löydöistä on Artemiin temppeli. Muihin kohteisiin lukeutuvat muun muassa Heran temppelin rauniot, agoran alue, kaupunginmuurit, antiikin aikaisen sataman alue, kylpylä ja muut roomalaisen ajan löydöt sekä varhaiskristillinen basilikakirkko.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Kaupungin rauniot ovat suhteellisen lähellä nykyistä maanpintaa. Suuri osa alueen rakennuskivistä on käytetty keskiajalla ja myöhemmin Korfun kaupungin ja sen linnoitusten rakentamiseen.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Agoran alue


title: Korkyra (kaupunki)

text: Agora, joka oli saaren kaupallinen keskus, sijaitsi kaupungin keskustassa niemen keskellä. Se oli kauttaaltaan kivetty ja sen ympäristössä on jäänteitä useista rakennuksista. Agoran itäpuolella on varhaiskristillisen, viisilaivaisen 400-luvulta jaa. peräisin olevan basilikakirkon rauniot. Agoran kaakkoispuolella sijaitsi hypokaustilla varustettu roomalainen kylpylä, joka oli rakennettu noin 200 jaa. Se on nykyisin yksi alueen parhaiten säilyneitä rakennuksia basilikan ohella. Rauniot ovat Mon Repón puiston alueella.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Artemiin temppeli


title: Korkyra (kaupunki)

text: Artemiille omistettu temppeli oli rakennettu arkaaisella kaudella noin 580 eaa. Se edusti doorilaista tyyliä ja oli tyylisuunnan varhaisimpia edustajia. Se tunnetaan ennen kaikkea gorgonkuvaisesta päätykolmiostaan. Rakennuksen koko oli noin 22,4 x 47,9 metriä ja siinä oli 8 x 17 pylvästä. Temppeli sijaitsi akropoliin pohjoisrinteessä lounaaseen kaupungin keskustasta ja agoralta.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Heran temppeli


title: Korkyra (kaupunki)

text: Heralle omistetun temppelin rauniot ovat myös Mon Repón alueella. Temppeli rakennettiin 300-luvulla eaa. ja edusti myös doorilaista tyyliä. Se saattoi olla saaren suurin temppeli.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Kardákin temppeli


title: Korkyra (kaupunki)

text: Kardákin temppeliksi kutsutaan kaupungin itälaidalla läheltä merenrantaa, myös Mon Repón alueelta, löydettyä temppeliä. Se oli rakennettu 500-luvun lopulla eaa. ja omistettu alun perin mahdollisesti Poseidonille, Apollonille tai Asklepiokselle. Temppeli edusti doorilaista tyyliä ja siinä oli 6 x 11 pylvästä. Nykyisin sen jäänteet ovat Korkyran temppeleistä parhaiten säilyneet.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Muut rakennukset ja rakennelmat


title: Korkyra (kaupunki)

text: Roomalaisella kaudella Korkyraan rakennettiin kylpylän lisäksi myös muun muassa odeion. Kaupungin alueen länsilaidalla lähellä Korfun lentokenttää on jäänteitä kaupungin linnoitusmuurista, jotka tunnetaan nykyisin Nerantzíchan muurina.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Pohjoisempaa nykyisen Korfun kaupungin alueelta on löydetty Menekrateen hautana tunnettu pyöreä hauta.


title: Korkyra (kaupunki)

text: Esinelöydöt


title: Korkyra (kaupunki)

text: Korkyran esinelöydöt ja merkittävimmät rakennusten osat ovat Korfun arkeologisessa museossa Korfun kaupungissa, jossa ovat muun muassa Artemiin temppelin päätykolmiokoristelun jäänteet, sekä Mon Repón palatsissa toimivassa Palaiópolin arkeologisessa museossa arkeologisen alueen yhteydessä, jossa on muun muassa pylväiden osia ja lattiamosaiikkeja.


title: Krane

text: Krane () eli Kranioi (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kefallenian (nyk. Kefaloniá) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Koútavoksen kylän lähellä noin 2,5 kilometriä kaakkoon Argostólista.


title: Krane

text:
Krane oli klassisella ja hellenistisellä kaudella yksi saaren neljästä kaupungista Samen, Palen ja Pronnoin ohella. Kaupungit muodostivat tetrapoliin eli neljän kaupungin liiton. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Kefaloksen pojasta nimeltä Kranios.
Kranen huippukautta oli 400-luku eaa. Kaupunki liittyi saaren muiden kaupunkien tavoin Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon vuonna 431 eaa. Tämän seurauksena korinttilaiset tekivät sotaretken alueelle, mutta se jäi vaille menestystä. Vuonna 421 eaa. ateenalaiset asuttivat kaupunkiin Pyloksesta vetäytyneet messenialaiset. Kaupungin tiedetään lyöneen omaa hopea- ja pronssirahaa. Kranen itsenäisyys päättyi vuonna 189 eaa., kun se antautui neuvotteluissa roomalaisille. Kaupungin mainitsevat sekä Strabon että Plinius vanhempi.


title: Krane

text: Krane sijaitsi saaren länsirannikolla. Sen akropolis eli linnavuori sijaitsee Koútavoksen itäpuolella kukkulalla, joka tunnetaan nykyisin nimellä Ráchi. Sen korkeus meren pinnasta laskettuna on noin 251 metriä. Kukkulalla on säilynyt jäänteitä linnoitusmuurista sekä joistakin rakennuksista. Linnoitusmuurin säilyneet jäänteet jakautuvat kahteen osaan. Eteläisempi osa ympäröi akropolista. Paremmin ja laajemmin säilynyt pohjoinen osa, joka on rakennettu hellenistisellä kaudella, käsittää pitkän yhtenäisen osuuden, jossa on jäänteitä lukuisista torneista.


title: Krane

text: Kranen paikalla on myös keskiaikaisen Pyhän Kolminaisuuden ("Agía Triáda") kirkon rauniot. Kirkko rakennettiin antiikin aikaisen Demeterille ja Persefonelle omistetun temppelin paikalle.


title: Krommyon

text:
Krommyon (, joskus , "Kromyōn"; ) oli antiikin aikainen kaupunki Megariissa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnassa lähellä Ágioi Theódoroin kaupunkia.
Krommyon oli satamakaupunki ja sijaitsi Saroninlahden rannalla noin 120 stadioninmittaa eli noin 21 kilometriä Korintista itään. Kaupungin nimi viittaa mahdollisesti alueella kasvatettuihin sipuleihin. Kreikkalaisessa mytologiassa Krommyon sai nimensä Kromoksesta, Poseidonin pojasta. Mytologiassa paikka tunnetaan ennen kaikkea Krommyonin emakosta, joka oli kauan seudulla kauhua aiheuttanut metsäsika, ja jonka Theseus surmasi.


title: Krommyon

text: Kaupunki on ollut asuttu viimeistään geometriselta kaudelta noin 1000–700 eaa. lähtien. Se oli alun perin Megarista, ja Megara ja Korintti sotivat sen hallinnasta. Myöhemmin Krommyon kuului Korintin alaisuuteen ja Korinthiaan. Kaupunki ja sen satama oli linnoitettu ainakin klassisella kaudella.


title: Krommyon

text: Krommyonin paikka löydettiin Ateenan ja Kórinthoksen välisen valtatien rakennustöiden yhteydessä vuonna 1961. Pieni arkeologinen alue sijaitsee A8-valtatien varressa. Paikalta on löydetty muun muassa teatteri, hautoja 700-luvulta eaa. aina roomalaiselle kaudelle saakka sekä keramiikkaa.


title: Kynoskefalai

text: Kynoskefalai (, , ”Koiranpäät”) oli ainakin kahden kukkulajonon nimitys antiikin Kreikassa. Ne saivat nimensä siitä, että niiden muodon sanottiin muistuttavan koiran päätä.


title: Lasaia

text:
Lasaia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Faistóksen kunnassa lähellä nykyistä Chrysóstomoksen kylää.
Lasaia oli suhteellisen pienikokoinen kaupunki. Se sijaitsi Kreetan etelärannikolla noin kolme kilometriä itään niin kutsutuista Hyvistäsatamista (nyk. Kaloí Liménes). Lasaia mainitaan "Apostolien teoissa" Hyviensatamien yhteydessä, mutta ei muutoin antiikin kirjallisuudessa. Kaupungin paikka löydettiin vuonna 1856.


title: Lasaia

text: Lasaian paikan edustalla sijaitsee pieni Tráfoksen saari. Paikalla on muun muassa rakennusten perustuksia sekä Tráfoksen Kreetan pääsaareen yhdistäneen aallonmurtajan jäänteet.


title: Leben

text: Leben () eli Lebena (, "Lebēna") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Górtynan kunnan Léntaksen kylän paikalla.


title: Leben

text: Leben sijaitsi Kreetan etelärannikolla Libyanmeren rannalla. Paikan pohjoispuolella kohoavat Asterousia-vuoret. Leben oli sisämaassa noin 14 kilometriä pohjoisempana sijainneen Gortynin kaupungin satama. Kaupungin nimen oletetaan olevan foinikialaista alkuperää ja viittaavan leijonaan ("labi"). Nimi on mahdollisesti peräisin siitä, että kaupungin lähellä sijaitseva niemi muistuttaa leijonan päätä.


title: Leben

text: Lebenin seutu on ollut asuttuna viimeistään myöhäisellä neoliittisella kaudella. Alueelta on löydetty myös varhaisen minolaisen kauden hautoja, millä perusteella alueella on todennäköisesti ollut pysyvä asutus tuolloin. Sillä oli kauppayhteyksiä Egyptiin, Lähi-itään ja Kykladeille.


title: Leben

text: Lebenin kaupunki kukoisti hellenistisellä kaudella ja erityisesti roomalaisella kaudella, jolloin Gortyn oli noussut saaren merkittävimmäksi kaupungiksi. Kaupunki kärsi suuria vaurioita maanjäristyksessä ensimmäisellä vuosisadalla jaa., ja tuolloin rantaviivan alueella kerrotaan siirtyneen jopa kilometrin verran. Kaupunki rakennettiin uudelleen, ja oli olemassa vielä varhaisella bysanttilaisella kaudella. Se autioitui 600–700-luvuilla jaa. saaren arabivalloitusta edeltäneiden saraseenien hyökkäysten vuoksi.


title: Leben

text: Lebenissä oli Asklepieion eli Asklepiokselle ja Hygieialle omistettu temppeli, joka oli antiikin aikana hyvin tunnettu koko Kreetalla sekä muun muassa Libyassa. Se sijaitsi kuumien lähteiden paikalla ja toimi parantolana. Gortynin asukkaat perustivat temppelin Epidauroksen Asklepieionin mallin mukaan 300-luvulla eaa. Pyhäköstä on säilynyt sen terassitasanne ja seinien jäänteitä, kaksi marmoripylvästä sekä Asklepioksen ja Hygieian kuvapatsaiden jalusta.


title: Leben

text: Pyhäkön pohjoispuolella oli siihen liittynyt pitkä stoa eli pylväshalli, jossa potilaat yöpyivät, mikä oli osa hoitoprosessia. Itäpuolella oli lähdekaivo ja länsipuolella aarrekammio, jonka maanalaisessa kryptassa säilytettiin votiivilahjoja.


title: Leben

text: Bysantilaisella kaudella kaupunkiin rakennettiin kaksi basilikakirkkoa, joiden rauniot ovat jäljellä. Toinen niistä rakennettiin 400-luvun jaa. puolessa välissä ja uudelleen sen tuhouduttua 500-luvun jaa. puolessa välissä. Basilikassa oli kolme laivaa ja nartheks, ja sen rakentamisessa oli käytetty antiikin aikaisten rakennusten kiviä.


title: Marie Anne de La Trémoille

text: Marie Anne de La Trémoille, Ursinsin prinsessa (oik. "Orsini"; 1642 Pariisi, Ranska – 5. joulukuuta 1722 Rooma, Kirkkovaltio) oli ranskalainen aatelisnainen, jolla oli suuri vaikutusvalta Espanjan hovissa kuningatar Maria Luisan ollessa Filip V:n puolisona vuosina 1701–1714.


title: Marie Anne de La Trémoille

text: La Trémoillen ensimmäinen puoliso oli vuodesta 1659 ranskalainen Adrien Blaise de Talleyrand, Chalais’n prinssi, jota hän seurasi vuonna 1663 maanpakoon Italiaan, ja joka kuoli vuonna 1670. Hän nai vuonna 1675 italialaisen herttuan Flavio Orsinin, Orsini-Braccianon suvun viimeisen edustajan. Jäätyään vuonna 1698 toisen kerran leskeksi hän alkoi käyttää nimeä ”prinsessa Ursins”. Hän piti Roomassa suosittua ranskalaista salonkia, josta tuli myös poliittisen juonittelun keskus. Ursins järjesti vuonna 1701 Savoijin prinsessa Maria Luisan avioliiton Espanjan ranskalaissyntyisen kuninkaan Filip V:n kanssa, jolloin hänestä itsestään tuli kuningattaren "camarera mayor", pääkamarineito. Ursins sai pian suuren vallan kuningattareen ja tämän kautta myös kuninkaaseen, ja hänen on sanottu käytännössä johtaneen Espanjan politiikkaa vuoteen 1714. Hän vaati Espanjan hovia ottamaan etäisyyttä Ranskaan, joten hänet karkotettiin kertaalleen hovista vuonna 1704, mutta hän palasi jo seuraavana vuonna entistä vaikutusvaltaisempana. Ursinsin tavoitteena oli lisätä vastikään valtaan tulleiden Bourbonien suosiota Espanjassa, mitä ilman Filip V tuskin olisi säilyttänyt valtaistuintaan Espanjan perimyssodan halki.


title: Marie Anne de La Trémoille

text: Ursinsin valta oli huipussaan vuonna 1713, jolloin hän järjesti ranskalaisen ministeri Jean Orryn uudistamaan Espanjan koko hallinnon. Saman vuoden Utrechtin rauhanneuvotteluissa Ursins yritti huonolla menestyksellä saada itselleen oman ruhtinaskunnan Luxemburgista. Kuningatar Maria Luisan kuoltua helmikuussa 1714 hän järjesti Filip V:n toiseksi puolisoksi Parman prinsessa Elisabet Farnesen, joka kuitenkin piti häntä kilpailijanaan. Kuningatar Elisabet erotti ja karkotti Ursinsin välittömästi Espanjaan saavuttuaan joulukuussa 1714.


title: Lepreon

text: Lepreon (, joskus myös "Lepreos", tai "Leprion", , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Trifyliassa Eliin maakunnassa Kreikassa. Sen arkeologiset kohteet sijaitsevat Zacháron kunnassa nykyisen Lépreon kylän ympäristössä.


title: Lepreon

text: Lepreon oli Trifylian tärkein kaupunki. Se sijaitsi alueen eteläosassa noin 100 stadioninmittaa eli 18 kilometriä Samikonin kaupungista ja 40 stadioninmittaa eli 7 kilometriä Peloponnesoksen länsirannikosta. Kaupungilla oli kaksi akropolista eli linnavuorta. Antiikin aikaisena akropoliina toimi kukkula nykyisen kylän pohjoispuolella (), kun taas esihistoriallisen ajan asutuspaikkana toimi nykyisin läheisen kirkon mukaan nimellä Ágios Dimítrios tunnettu kukkula nykyisen kylän kaakkoispuolella (). Antiikin aikana alakaupunki levittäytyi näiden kahden kukkulan väliselle alueelle, jossa myös nykyinen kylä sijaitsee.


title: Lepreon

text: Lepreonin sijainti oli strateginen, sillä se hallitsi Eliksestä Messeniaan ja Arkadiaan päin johtaneita teitä. Kaupunkivaltion alue oli hedelmällistä viljelysmaata. Kaupungin lähellä sijaitsi Arene-niminen lähde ja sen läheltä virtasi Nedas-joki.


title: Lepreon

text:
Lepreonin seutu on ollut asuttuna viimeistään neoliittisella kaudella. Kaupunki on ollut olemassa varhaisella ja keskisellä helladisella kaudella ja edelleen mykeneläisellä kaudella. Joskus tämän mykeneläisen kaupungin on ehdotettu olleen Homeroksen mainitsema Aipy, mutta nykyisin Aipy sijoitetaan eri paikkaan pohjoisemmaksi.
Lepreonin ja koko Trifylian alueen ensimmäisten asukkaiden sanottiin olleen kaukonialaisia (kaukaneja). Lepreonin perustajiksi mainitaan minyalaiset, jotka ajoivat kaukonialaiset pois alueelta. Minyalaisten kaupungit alueella muodostivat heksapoliin eli kuuden kaupungin liiton. Kaupungin perustajaksi esitettiin kreikkalaisessa mytologiassa Lepreas tai Lepreos. Messenialaissodista lähtien Lepreon ja muut Trifylian kaupungit olivat Eliin kaupunkivaltion vallan alla pääosan historiaansa. Tästä huolimatta trifylialaiset katsoivat itse olevansa osa Arkadiaa, ja pyrkivät usein pääsemään eroon Eliin vallasta.


title: Lepreon

text: Lepreon oli Trifylian ainoa kaupunki, joka otti osaa persialaissotiin, ja kaupunki osallistui ainakin Plataiain taisteluun vuonna 479 eaa. Kaupunki kukoisti erityisesti klassisella ja hellenistisellä kaudella. Vuonna 421 eaa. Lepreon kapinoi Elistä vastaan Spartan avustuksella. Vuonna 400 eaa. Elis joutui luopumaan koko Trifyliasta Spartan kanssa tekemänsä sopimuksen myötä. Spartan hävittyä Leuktran taistelun se yritti palauttaa Trifylian valtaansa, mutta trifylialaiset liittyivät Arkadian liittoon. Elis sai alueen valtaansa jälleen hellenistisellä kaudella, jonka jälkeen trifylialaiset joutuivat liittymään Aitolian liittoon Eliin mukana. Makedonian sotiessa liittoa vastaan Filippos V:n johdolla Lepreon kapinoi jälleen Elistä vastaan ja liittyi Makedonian puolelle. Myöhemmin se kuului Akhaian liittoon. Rooman voitettua liiton vuonna 146 eaa. Lepreon liitettiin lopullisesti Elikseen.


title: Lepreon

text: Pausaniaan aikana noin 170 jaa. kaupunki oli taantunut, vaikkakin edelleen olemassa. Lepreonin seutu säilyi asuttuna bysanttilaiselle kaudelle noin 800–1000-luvuille saakka, ja asutettiin myöhemmin uudelleen.


title: Lepreon

text: Lepreonin akropoliilla eli linnavuorella on jäänteitä kaupunginmuureista ja useista torneista. Sisäänkäynti linnoitukseen oli koillisosasta, jossa on säilynyt suuren sisäänkäyntiportti- ja tornikokonaisuuden rauniot. Muurien vanhimmat säilyneet osat ovat 300-luvulta eaa. ja pääosa hellenistiseltä kaudelta.


title: Lepreon

text: Akropoliilla on myös kahden temppelin rauniot. Eteläpään temppeli oli omistettu Demeterille. Se on ajoitettu 300-luvun eaa. alkupuolelle, mutta sen paikalla vaikuttaa olleen varhaisempi temppeli. Temppeli edusti doorilaista tyyliä ja siinä oli 6 x 11 pylvästä. Temppelissä oli pronaos sekä naos eli cella. Pausaniaan mukaan temppeli oli rakennettu tiilistä eikä siellä ollut kulttipatsasta. Temppelin edessä oli sen alttari, jonka koko oli noin 4,9 x 1,5 metriä.


title: Lepreon

text: Pausaniaan mukaan kaupungin toinen temppeli oli omistettu Zeus Leukaiokselle (tai Lykaiokselle). Hän mainitsee kaupungissa olleen myös Lykurgoksen ja Kaukonin haudat. Kaupungin raunioita on löydetty myös akropoliin rinteestä. Kaupunkia ympäröivältä alueelta on löydetty useita hautoja.


title: Lepreon

text: Ágios Dimítrioksen kukkulalta löydetyn helladisen kauden asutuksen koko on noin neliömetriä. Kukkulalta on löydetty useita taloja, joiden perustukset oli tehty kalkkikivestä ja seinät tiilistä. Ovet oli sijoitettu aina pohjoissivulle suojaan voimakkailta etelätuulilta. Kukkulalla on myös kivettyjen katujen jäänteitä. Esinelöytöihin kuuluu keramiikan osia klassiselta bysanttilaiselle kaudelle.


title: Leukas (kaupunki)

text: Leukas () eli Leukadia () ( tai "Leucadia") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Leukaksen (nyk. Lefkas, Lefkáda) saarella Kreikassa. Se sijaitsi Leukaksen saaren koillisosassa noin kaksi kilometriä etelään nykyisestä Lefkaksen kaupungista.


title: Leukas (kaupunki)

text: Leukaksen kaupunki sijaitsi rannikolla samannimisen saaren koillisosassa. Saari luettiin antiikin aikana osaksi Akarnaniaa. Kaupungissa oli akropolis eli linnavuori tai yläkaupunki. Alakaupunki sijaitsi rannikkotasangolla akropoliin itäpuolella sen ja rannikolla olevien laguunien välisellä alueella.


title: Leukas (kaupunki)

text: Leukaksen kaupungin lisäksi saarella oli ainakin kaksi muuta kaupunkia, Fara () ja Hellomenon ().


title: Leukas (kaupunki)

text:
Leukas oli alun perin Korintin siirtokunta ja näin doorilaista aluetta. Se perustettiin Korintin tyranni Kypseloksen aikana noin 657–625 eaa. Leukaksen kaupungin kerrotaan korvanneen saaren mykeneläiseltä kaudelta periytyneen kaupungin nimeltä "Nerikos" (). Uuden kaupungin nimi oli alun perin "Epileukadioi" (), ja sen asutti siirtokuntalaista. Toisaalta vielä Thukydides viittasi kaupunkiin Nerikoksen nimellä. Kreikkalaisessa mytologiassa Leukas sai nimensä heeros Leukadioksesta, joka oli Ikaroksen poika.
Leukaksen saari oli alun perin niemi, joka oli yhteydessä Akarnanian rannikkoon kannaksen välityksellä. Strabonin mukaan korinttilaiset siirtokuntalaiset kaivoivat kannaksen poikki kanavan ("Dioryktos") kaupungin perustettuaan.


title: Leukas (kaupunki)

text:
Persialaissodissa Leukas osallistui Salamiin meritaisteluun kolmella laivalla.
Peloponnesolaissodassa se oli Korintin ja Spartan puolella Ateenaa vastaan. Leukas kukoisti Korintin kanssa käydyn kaupan ansiosta. Se vei muun muassa viiniä ja oliiviöljyä sekä parfymoitua öljyä. Kaupunki löi omaa rahaa 400-luvulta ensimmäiselle vuosisadalle eaa. Kaupungin hallintomuoto oli alun perin aristokraattinen, mutta muuttui Aristoteleen mukaan myöhemmin demokraattisemmaksi, kun julkisista viroista poistettiin varallisuusvaatimukset.


title: Leukas (kaupunki)

text: 300-luvulla eaa. Leukas oli edelleen Korintin puolella aina vuoteen 368 eaa. saakka. Saari päätyi Makedonian vallan alle vuonna 338 eaa. Makedonialaisvallan aikana Leukas oli koko Akarnanian merkittävin kaupunki, ja se toimi Akarnanian liiton keskuksena vuosina 230–189 eaa. Makedonian ja Rooman sodissa kaupunki oli Makedonian puolella. Roomalaiset valtasivat kaupungin vuonna 197 eaa. Kaupunki sai Roomalta vapaakaupungin oikeudet vuonna 167 eaa. Agrippa valtasi Leukaksen Octavianuksen ja Antoniuksen sodassa vuonna 31 eaa.


title: Leukas (kaupunki)

text: Leukas ilmeisesti säilyi ainakin jossain määrin asuttuna roomalaisella kaudella. Tuolloin, ensimmäisellä vuosisadalla eaa., kanava kaivettiin tai kunnostettiin uudestaan ja sen poikki rakennettiin kivinen silta. Toisaalta kaupunki taantui Nikopoliin perustamisen jälkeen, jolloin ainakin osa väestöstä siirrettiin sinne.


title: Leukas (kaupunki)

text: Leukas oli olemassa kaupunkina vielä varhaiskristillisellä ajalla. Tämä näkyy siitä, että kaupungin piispan tiedetään osallistuneen Nikean kirkolliskokoukseen vuonna 325 eaa.


title: Leukas (kaupunki)

text: Kaupungissa


title: Leukas (kaupunki)

text: Leukaksen kaupunki oli ympäröity linnoitusmuurilla. Osa muureista on säilynyt sekä akropoliilla että alakaupungin alueella. Akropolis oli oletettavasti varhaisemman Nerikoksen kaupungin paikka ja säilyi linnavuorena myös antiikin ajalla.


title: Leukas (kaupunki)

text: Kaupungin teatteri on löydetty, samoin hautausmaat, jotka sijaitsivat kaupungin lounaispuolella.


title: Leukas (kaupunki)

text: Korinttilaisten kaivama kanava eli Dioryktos oli kolme stadioninmittaa pitkä.


title: Leukas (kaupunki)

text: Muualla saaressa


title: Leukas (kaupunki)

text: Saaren eteläosasta Pyhän Johanneksen kirkon ("Ágios Ioánnis Rodáki") luota on löydetty doorilaista tyyliä edustaneen temppelin rauniot. Eri puolilla saarta on vartiotornien raunioita.


title: Leukas (kaupunki)

text: Saaren itärannikolta, Stenósta Nydrín läheltä on löydetty niin kutsutut Nydrín pronssikautiset haudat, jotka ajoittuvat varhaiselle ja keskiselle helladiselle kaudelle. Paikalta on tunnistettu myös suurikokoisen rakennuksen paikka.


title: Leukas (kaupunki)

text: Saaren eteläpäässä Leukataksen (nyk. Lefkátas) niemellä sijaisi Apollonille omistettu temppeli.


title: Leukas (kaupunki)

text: Esinelöydöt


title: Leukas (kaupunki)

text: Saarelta tehtyjä esinelöytöjä on näytteillä Lefkaksen arkeologisessa museossa.


title: Lissos (Kreeta)

text: Lissos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Kántanos-Sélinon kunnassa saaren etelärannikolla nykyisten Soúgian ja Palaióchoran kylien välisellä alueella, noin 2,2 kilometriä Soúgiasta länsilounaaseen.


title: Lissos (Kreeta)

text: Lissos kukoisti hellenistisellä, roomalaisella ja varhaisella bysanttilaisella kaudella. Se oli yksi saaren sisäosissa sijainneen Elyroksen kaupungin satamista. 200-luvulla eaa. Lissos oli osa vuoriston kaupunkivaltioiden liittoa, johon kuuluivat myös Elyros, Syia, Tarrha, Poikilassos ja Hyrtakina. Kaupunki löi omaa rahaa, jossa oli kuvattuna Artemis ja delfiini. Lissos tuhoutui saraseenien hyökkäyksessä 700- tai 800-luvulla jaa.


title: Lissos (Kreeta)

text: Lissoksen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1957–1960 Nikólaos Platónin johdolla. Nykyisin kaupungin arkeologinen alue on suosittu patikointikohde Soúgiasta ja Palaióchorasta.


title: Lissos (Kreeta)

text: Lissoksen nykyisin paikalla olevat rauniot ovat pääosin peräisin roomalaiselta kaudelta. Raunioihin lukeutuu julkisia rakennuksia, yksityistaloja, holvattuja hautoja ja satamaan liittyneitä rakennelmia. Lissos tunnettiin muun muassa Asklepiokselle omistetusta temppelistä, joka edusti doorilaista tyyliä ja rakennettiin hellenistisellä kaudella. Temppelistä on säilynyt perustuksia ja muun muassa mosaiikkilattiaa.


title: Lissos (Kreeta)

text: Kaupungissa tiedetään olleen myös muun muassa teatteri ja kylpylä. Hautoja on löydetty ainakin 118 kappaletta. Lisäksi on löydetty osia teistä, jotka yhdistivät Lissoksen Elyrokseen ja Hyrtakinaan. Kaupungin alueelta on löydetty lukuisia veistoksia, muun muassa Asklepioksen, Hygieian ja Plutonin kuvapatsaat. Ne ovat nykyisin Chanián arkeologisessa museossa.


title: Lissos (Kreeta)

text: Varhaiskristillisellä kaudella 500-luvulla jaa. kaupungissa oli basilikakirkkoja. Niiden päälle rakennettiin myöhemmin paikalla nykyisin olevat Pyhän Kerykoksen ("Ágios Kírykos") kirkko sekä Neitsyt Marian ("Panagía") kirkko, joihin on käytetty paljon antiikin aikaisten rakennusten sekä basilikakirkkojen osia.


title: Lykosura

text: Lykosura ( tai "Lykosoura", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Megalópolin kunnassa noin kilometrin itään nykyisestä Lykósouran kylästä.


title: Lykosura

text: Lykosoura sijaitsi Parrhasian alueella noin seitsemän kilometriä länteen Megalopoliin kaupungista. Kaupunki oli rakennettu Lykaion-vuoren (nyk. Lýkaio) juurelle lähellä Plataniston-jokea (nyk. Gastrítzi). Sen kautta kulki Megalopoliista Figaleiaan johtanut tie.


title: Lykosura

text:
Lykosuran historiasta tiedetään suhteellisen vähän. Pausanias kutsui sitä koko Kreikan vanhimmaksi kaupungiksi. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin perusti Lykaon, joka oli Pelasgoksen poika.
Antiikin aikana Lykosura tunnettiin erityisesti paikallisen jumalattaren Despoinan temppelistä ja pyhäkköalueesta, joka oli koko Arkadian pyhimpiä paikkoja. Despoina oli muinainen ktooninen jumalatar, mahdollisesti alun perin sama kuin Potnia, joka myöhemmin yhdistettiin Persefoneen eli Koreen. Pyhäkössä palvottiin Despoinan ohella myös tämän äitiä Demeteriä, jonka yhdeksi ilmentymäksi Persefonekin voidaan nähdä, sekä ”Suurta äitiä”, jonka ilmentymänä Demeter puolestaan voidaan nähdä. Kyseessä vaikuttaisi siis olleen jonkinlainen muinaisen Äitijumalattaren kultin ja minolais-mykeneläisen uskonnon jatkumo.


title: Lykosura

text: Lykosuran asukkaat siirrettiin Megalopoliihin sen perustamisen yhteydessä noin vuonna 371/370 eaa. Siksi kaupunki oli Pausaniaan aikana raunioina. Kaupungin löysi Edward Dodwell 1800-luvun alussa, ja ensimmäisen tarkemman kuvauksen siitä antoi Ludwig Ross. Myöhempinä aikoina paikka on tunnettu nimellä Siderókastro(n). Läheinen Astálan (Stálan) kylä otti vuonna 1926 nimen Lykósoura kaupungin kunniaksi.


title: Lykosura

text: Alueen arkeologiset kaivaukset suoritti Ateenan arkeologinen seura vuodesta 1889. Kaivauksia johti Konstantínos Kourouniótis.


title: Lykosura

text: Lykosura tunnetaan erityisesti Despoinan pyhäkköalueesta, joka on sen merkittävin kaivauskohde. Siihen kuului temppeli ja muun muassa stoa eli pylväshalli. Kaupungin akropolis eli linnavuori sijaitsi kukkulalla pyhäkköalueen itäpuolella.


title: Lykosura

text: Despoinan temppeli


title: Lykosura

text: Despoinan temppeli edusti doorilaista tyyliä ja oli rakennettu oletettavasti 300-luvulla eaa. ja myöhemmässä muodossaan 100-luvulla eaa. Temppeli oli prostyylitemppeli, joka avautui itään päin, ja siinä oli pronaos sekä naos eli cella. Sisällä naoksessa oli Despoinaa, Demeteriä, Artemista ja Anytosta esittäneet suurikokoiset marmoriset kulttipatsaat, jotka oli veistänyt Damofon Messeneläinen 100-luvulla eaa. Despoina ja Demeter oli esitetty istuvina ja Artemis ja Anytos seisovina.


title: Lykosura

text: Muut rakennukset


title: Lykosura

text: Despoinan temppelin eteläpuolella oli teatterin kaltainen katsomoalue, johon johti temppelissä sen eteläsivulla ollut toinen ovi. Katsomo oli todennäköisesti tarkoitettu jonkinlaisten kulttitoimitusten seuraamista varten. Temppelin vieressä sen itäpuolella oli pitkä doorilaista tyyliä edustanut stoa eli pylväshalli. Samoin temppelin itäpuolella, stoasta etelään, oli kolme alttaria, jotka oli omistettu Despoinalle, Demeterille ja Suurelle äidille, sekä alttareihin liittynyt monumentaalialttari tai -rakennus, josta Pausanias käytti nimitystä ”megaron”. Temppelin edustalla oli kaksi pronssipatsasta. Alueen itäosassa oli Artemis Hegemonelle omistettu temppeli.


title: Lykosura

text: Kaupunginmuureista, jotka rakennettiin 400–300-luvuilla eaa., on löydetty joitakin osia. Bysanttilaisen kappelin alta on löydetty temppelin perustukset. Akropoliin etelärinteestä on löydetty vesisäiliöitä ja niihin liittyviä rakenteita.


title: Lykosura

text: Esinelöydöt


title: Lykosura

text: Merkittävimmät alueelta tehdyt esinelöydöt ovat Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa. Niihin kuuluvat muun muassa temppelin kulttipatsaiden jäänteet, jotka tunnetaan Lykosura-ryhmänä. Alueella toimii pieni arkeologinen museo, Lykosuran arkeologinen museo.


title: Lyktos

text: Lyktos () eli Lyttos () ( tai "Lyttus") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Minóa Pediádan kunnassa vajaa kilometri koilliseen nykyisestä Lyttóksen eli Xidáksen kylästä ja noin 25 kilometriä kaakkoon Iraklionista.


title: Lyktos

text:
Lyktos oli antiikin ajan Kreetan vanhimpia ja merkittävimpiä kaupunkeja. Kaupunki perustettiin noin 1000 eaa. Se oli perinteen mukaan Spartasta tulleiden doorilaisten siirtokunta, ja siellä asui oletettavasti myös saaren varhaisempien asukkaiden minolaisten jälkeläisiä eli eteokreettejä.
Toisen teorian mukaan Lyktoksen perustajat olisivat olleet Máliasta siirtyneitä minolaisia, ja ”Lyktos” oli mahdollisesti alun perin Málian asutuksen minolaisaikainen nimi. Näin kaupunki olisi ollut olemassa jo ennen doorilaisvalloitusta. Tätä teoriaa tukee myös se, että Lyktos esiintyy Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa sen kerrotaan olleen yksi saaren kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Sodassa kaupungin joukkoja johti Koiranos. Hesiodos mainitsee kaupungin "Jumalten synnyssä". Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä perustajastaan Lyktoksesta, joka oli Lykaonin poika.


title: Lyktos

text: Lyktos hallitsi itäisen Kreetan alueita ja oli usein sodassa keskisen Kreetan Knossoksen kanssa. Knossoslaiset valloittivat kaupungin väliaikaisesti vuonna 343 eaa. ja tuhosivat sen täydellisesti niin kutsutussa Lyktoksen sodassa vuonna 220 eaa. Tämän jälkeen lyktoslaiset pakenivat Lappaan. Myöhemmin kaupunki rakennettiin uudelleen spartalaisten tuella. Kaupunki liittoutui Hierapytnan (113 eaa.), Oluksen ja Dreroksen kanssa. 100-luvulla eaa. se oli osa Eumenes II:n 30 kreetalaisen kaupungin liittoa. Lyktos vastusti Metelluksen johtamaa roomalaisarmeijaa, mutta tuli lopulta vallatuksi. Kaupunki kukoisti jälleen seuranneella roomalaisella kaudella. Paikka oli asuttu vielä varhaiskristillisellä ajalla.


title: Lyktos

text: Lyktoksen juhliin kuului efebeihin liittynyt Periblemaia-juhla. Kaupungissa vietetyistä doorilaisille ominaisista syssitia-yhteisaterioista tunnetaan yksityiskohtia.


title: Lyktos

text: Lyktos sijaitsi Dikte-vuoren (nykyinen Díkti) läntisessä alarinteessä noin 650 metrin korkeudella merenpinnasta. Se oli rakennettu rinteeseen puolikaaren muotoon. Lyktoksen satamina toimivat saaren pohjoisrannikolla sijainneet Khersonesos (nykyinen Chersónisos) ja Milatos (nykyisen Málian lähellä).


title: Lyktos

text: Kaupungin arkeologisella alueella on sen kolmen penkereen tukimuurien jäänteitä, linnoitusmuuria 600-luvulta eaa. sekä roomalaisaikaisten rakennusten raunioita. Merkittävin yksittäinen rakennuslöytö on buleuterion eli kaupungin neuvoston kokoontumispaikka. Se rakennettiin keisari Hadrianuksen aikana 100-luvulla jaa. ja tuhoutui maanjäristyksessä vuonna 365 jaa. Rakennuksessa oli neljä penkkiriviä ja marmorilaatoin päällystetty lattia, ja sen koko oli noin 13,9 x 11,4 metriä. Kaupungissa tiedetään olleen myös muun muassa Athene Poliaalle omistettu temppeli, agora sekä teatteri.


title: Lyktos

text: Kaupunkiin johti suuri, noin 22 kilometriä pitkä akvedukti eli vesijohto, joka sai alkunsa Kournáksen lähteeltä läheltä Krásia. Siitä on säilynyt jäänteitä useissa paikoissa. Kaupungista on löydetty keisarien Marcus Aurelius ja Trajanus patsaat, jotka ovat nykyisin Iraklionin arkeologisessa museossa. Kaupungista löydetyissä sen lyömissä rahoissa noin ajalta 450 eaa. esiintyvät kotka ja villikarju.


title: Lyktos

text: Lyktoksen alueella on nykyisin kaksi kirkkoa, Pyhän ristin kirkko ("Tímios Stavrós"), joka on rakennettu varhaiskristillisen basilikakirkon paikalle, sekä Pyhän Yrjön kirkko ("Ágios Geórgios").


title: Melos (kaupunki)

text: Melos () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Meloksen (nyk. Mílos) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee nykyisten Trypitín ja Klíman kylien välisellä alueella.


title: Melos (kaupunki)

text: Meloksen kaupunki perustettiin viimeistään 800–700 eaa. Sen perustivat doorilaiset, jotka paikallisen perinteen mukaan asuttivat saaren noin 1100–1000 eaa. Kaupunki seurasi saaren keskuksena varhaisempaa, pronssikautista keskusta, joka tunnetaan nykyisin nimellä Fylakopí. Kaupungin ensimmäistä huippukautta oli klassisen kauden 400-luku eaa., vaikka se vaikuttaakin olleen tuolloin vielä pieni, sillä Thukydides kutsuu sitä kyläksi kaupungin sijasta. Kaupungista oli kotoisin muun muassa sofisti ja runoilija Diagoras.


title: Melos (kaupunki)

text: Meloksen ensimmäinen huippukausi päättyi siihen, että ateenalaiset tuhosivat kaupungin peloponnesolaissodan aikaan vuonna 416 eaa., koska nämä eivät suostuneet liittymään sodassa selkeästi Ateenan puolelle, vaan halusivat pysyä liittoutumattomina. Koko miespuolinen väestö surmattiin, ja naiset ja lapset myytin orjiksi. Tämän jälkeen kaupunki ja saari asutettiin uudelleen 500 ateenalaisella. Thukydides kuvaa tapahtumia ja niiden taustoja tunnetussa Melos-dialogissaan, joka on osa hänen teostaan "Peloponnesolaissota".


title: Melos (kaupunki)

text: Peloponnesolaissodan lopulla Sparta valtasi kaupungin ja saaren, ja Ateena menetti sen hallinnan. Myöhemmin Melos oli Makedonian ja Rooman vallan alla. Näillä hellenistisellä ja roomalaisella kaudella se vaikuttaa kukoistaneen uudestaan. Kaupunki hylättiin 400-luvulla jaa.


title: Melos (kaupunki)

text: Vuonna 1820 paikallinen maanviljelijä löysi antiikin aikaisen kaupungin alueelta Afrodite-jumalatarta esittäneen patsaan, joka tunnetaan nykyisin Milon Venuksena eli ”Meloksen Afroditena”. Se on esillä Louvressa vuodesta 1821. Meloksen arkeologiset kaivaukset alkoivat 1800-luvun loppupuolella.


title: Melos (kaupunki)

text: Meloksen kaupungissa oli kaksi akropolista eli linnavuorta, jotka tunnetaan nykyisin nimillä Profítis Ilías ja Pyrgáki. Profítis Ilíaksella, joka on saanut nimensä paikalla nykyisin olevasta kirkosta, ja sen ympäristössä on näkyvissä jonkin verran linnoitusmuurien jäänteitä. Kaupungissa oli satama, joka sijaitsi nykyisen Klíman kylän paikalla.


title: Melos (kaupunki)

text: Meloksen kaupunkia on kaivettu esille suhteellisen vähän. Merkittävin rauniokohde ovat suuren teatterin rauniot Profítis Ilíaksen kukkulan kaakkoisrinteessä. Teatteri rakennettiin uudelleen roomalaisella kaudella, mutta sen paikalla oli oletettavasti varhaisempi, hellenistisellä kaudella 200-luvulla eaa. rakennettu teatteri. Siihen mahtui noin katsojaa. Nykyisin teatterista ovat näkyvissä sen alimmat penkkirivit, orkhestra ja osa skene- eli näyttämörakennuksesta. Toinen merkittävä kohde on kaupungin länsiosassa sijainnut, Mystain taloksi kutsuttu yksityistalo, joka tunnetaan lattiamosaiikeistaan.


title: Melos (kaupunki)

text: Stadion sijaitsi teatterin itäpuolella. Heti sen pohjoispuolella sijaitsi gymnasion, joka tunnetaan ennen kaikkea rakennusta oletettavasti koristaneen Milon Venuksen löytöpaikkana. Kaupungin hellenistisellä tai roomalaisella kaudella rakennettu päätemppeli sijaitsi mahdollisesti teatterin pohjoispuolella. Sataman lähellä oli Poseidonille omistettu pyhäkkö. Sieltä on löydetty Poseidonin kulttikuva, joka on nykyisin Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa. Kaupungin muita esinelöytöjä on Míloksen arkeologisessa museossa.


title: Melos (kaupunki)

text: Kaupungin itäpuolella lähempänä nykyistä Trypitín kylää sijaitsivat Míloksen katakombeina nykyisin tunnetut laajat maanalaiset hautakäytävät. Ne kaivettiin varhaiskristillisellä kaudella ensimmäiseltä vuosisadalta jaa. alkaen ja säilyivät käytössä noin 400 vuoden ajan, ja ne ovat koko Kreikan varhaisin tunnettu kristillinen kohde. Katakombit koostuvat useista käytävistä, joista suurin on 184 metriä pitkä.


title: Milatos

text: Milatos () tai Miletos () oli minolaisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologiset alueet sijaitsevat Ágios Nikólaoksen kunnassa lähellä nykyistä Mílatoksen kylää.


title: Milatos

text: Milatoksen seutu on ollut asuttu viimeistään myöhäisellä neolittisella kaudella. Alueelta on löydetty kolme esihistoriallista asutuspaikkaa, jotka tunnetaan tutkimuksessa nimillä "Milatos I", "Milatos II" ja "Milatos Kastello". Ne kaikki sijaitsevat Mílatoksen tasangon eli nykyisen Mílatoksen kylän ja merenrannan välisen rannikkotasangon itälaidalla, ja ovat olleet käytössä myöhäiseltä neoliittiselta kaudelta varhaiselle minolaiselle kaudelle I (EM I) ja myös myöhempinä aikoina. Milatos Kastelloksi kutsuttu paikka on näistä korkeimmalla sijaitseva akropolis, joka on ollut käytössä myös varhaisella rautakaudella ja antiikin aikana.


title: Milatos

text: Varhaisin maininta Milatoksesta on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä kreetalaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Milatos oli merkittävä siirtokuntien perustaja. Sen perustamaksi esitetetään kreikkalaisessa perinteessä muun muassa Joonian Miletos, joka olisi saanut myös nimensä kaupungista (Milatos on saman nimen doorilainen, Miletos joonialainen muoto). Kreikkalaisessa mytologiassa asuttaminen tapahtui Sarpedonin johdolla. Lyktos tuhosi Milatoksen 200-luvulla eaa.


title: Milatos

text: Nimeä ”Milatos” on ehdotettu myös suhteellisen lähellä sijainneen Málian minolaisen palatsikeskuksen ja kaupungin alkuperäiseksi nimeksi.


title: Minoa

text: Minoa (, myös "Minyia", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Amorgoksen (nyk. Amorgós) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee kukkulalla lähellä saaren pohjoisrannikkoa, noin kilometrin etelälounaaseen nykyisestä Katápolan kylästä.


title: Minoa

text: Minoan paikka on ollut asuttu myöhäiseltä neoliittiselta kaudelta 3000-luvulta eaa. lähtien ja tämän jälkeen varhaisella kykladisella kaudella. Tuon ajan asutus oli kukkulan huipulla. Keskisellä ja myöhäisellä kykladisella tai mykeneläisellä kaudella asutus siirtyi lähemmäksi merta lähelle nykyistä Xylokeratídin kylää. Kaupungin sanotaan saaneen nimensä siitä, että paikallisen perinteen mukaan kukkula olisi ollut kuningas Minoksen hautapaikka. Perinne voi kertoa yhteyksistä minolaiseen kulttuuriin, mutta yleensä antiikin kreikkalaiset sijoittivat kyseisen haudan Kreetalle.


title: Minoa

text: Asutus palasi kukkulan alueelle Kreikan pimeinä vuosisatoina protogeometrisen kauden alussa noin 1000 eaa. Tuolloin Minoasta tuli Samoksen siirtokunta, ja uudet asukkaat olivat joonialaisia. Antiikin ajalla Minoa oli yksi Amorgoksen kolmesta kaupungista Aigialen ja Arkesinen ohella. Asutus linnoitettiin 700-luvun loppupuolella eaa. Minoa säilyi asuttuna läpi hellenistisen ja roomalaisen kauden. Roomalaisella kaudella saari toimi karkotuspaikkana. Tuolla ajalla asutuksen painopiste siirtyi jälleen lähemmäksi merenrantaa. Kaupunki hylättiin 300-luvulla jaa.


title: Minoa

text: Minoan löysi Ludwig Ross vuonna 1837. Alueen pienimuotoiset arkeologiset kaivaukset aloitti École française d’Athènes eli Ranskan arkeologinen koulu vuonna 1888. Järjestelmällisemmät kaivaukset alkoivat vuonna 1981 Evangelía ”Líla” Maragkoún (Marangoún) johdolla.


title: Minoa

text: Minoan arkeologinen alue sijaitsee Katápolan kylän yläpuolella kukkulan etelärinteessä. Kukkulan korkeus on noin 255 metriä merenpinnasta laskettuna.


title: Minoa

text:
Minoan esihistoriallinen asutus on yksi Kykladien parhaiten säilyneitä. Kykladisella kaudella osa kukkulan luolista toimi ilmeisesti pyhäköinä. Esihistoriallisen ajan esinelöytöihin lukeutuu muun muassa keramiikkaa, kykladisia idoleita, savisia pienoisfiguriineja ja obsidiaanista tehtyjä nuolenkärkiä ja muita esineitä.
Antiikin ajan kaupungin linnoitusmuurit kulkivat erityisesti kukkulan itäpuolella ja alarinteessä, missä kukkula ei tarjonnut luonnonlinnoitusta. Muurit oli varustettu tornein. Muuria on säilynyt kukkulan itärinteessä noin 40 metrin matkalta ja jopa yli kolmen korkeudelta.


title: Minoa

text: Arkaaiselta ja klassiselta kaudelta kaupungista on löydetty suhteellisen vähän rakennusjäänteitä. Rakennuksia on enemmän hellenistiseltä kaudelta. Tuolloin kaupungissa oli marmorinen temppeli, joka rakennettiin 200-luvulla eaa. Se oletetaan kuvapatsaan, joskin päättömän, perusteella Apollonin temppeliksi. Toinen löydetty pyhäkkö oletetaan esinelöytöjen perusteella Dionysokselle omistetuksi. Roomalaisella kaudella tämä yhdistettiin paikalla Serapikseen.


title: Minoa

text: Hellenistiseltä ja roomalaiselta kaudelta on löydetty myös muita julkisia rakennuksia, kuten 300-luvulla eaa. rakennettu gymnasion sekä roomalaisaikainen marmorinen monumentaaliportti.


title: Minoa (Kreeta)

text: Minoa (, joskus myös "Mino", , "Minō"; ) oli kahden antiikin aikaisen kaupungin nimi Kreetan saarella Kreikassa:


title: SUSE (yritys)

text: SUSE on saksalainen ohjelmistoyritys, joka kehittää ja myy Linux-pohjaisia tuotteita yrityksille. Yritys on perustettu vuonna 1992 nimellä S.u.S.E (lyhenne sanoista "Software und System-Entwicklung"). Yritys julkaisee SUSE-jakelua ja tukee myös openSUSE-jakelua.


title: SUSE (yritys)

text: Vuonna 2003 Novell osti yrityksen, jonka jälkeen Attachmate osti Novellin vuonna 2011. Attachmate yhdistyi Micro Focus -yritykseen vuonna 2014. Micro Focus on kertonut aikeesta myydä SUSE EQT Partnersille, joka valmistuisi kalenterivuoden 2019 alussa.


title: SUSE (yritys)

text: On myös openSUSE linux jakelu joka pohjautui alunperin Suse Linux GmbH:n jakeluun, joka erosi SUSE Linuxista versiossa 10.2, jonka jälkeen sen nimi muutettiin ettei se sekoittuisi SUSE Linux Enterprise -julkaisuun.


title: Oiniadai

text: Oiniadai (, joskus myös "Oinaia", , tai "Oenaea") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Akarnaniassa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Mesolóngin kunnan Oiniádeen alueella noin viisi kilometriä länteen Katochín kaupungista.


title: Oiniadai

text: Oiniadai sijaitsi Akheloos-joen (nyk. Achelóos) suistossa joen länsipuolella, noin 12 kilometriä koilliseen sen suusta. Yläkaupunki oli rakennettu tasangon ympäröimälle kukkulalle. Kaupunkivaltion alueeseen kuului koko Akarnanian eteläisin osa joen kummallakin puolella. Alue oli hedelmällistä maata, ja se tunnettiin nimellä "Parakheloitis". Kaupunki oli soiden ympäröimä, ja ne suojasivat sitä hyökkäyksiltä erityisesti talvella.


title: Oiniadai

text: Strabon käyttää kaupungista nimeä ”Uusi Oinaia” (, "hē nyn Oinaia"), ja mainitsee sen ohella ”Vanhan Oinaian” (, "hē palaia Oinaia"), joka oli sijainnut eri paikassa Stratoksen kaupungin ja rannikon välisellä alueella.


title: Oiniadai

text:
Oiniadai oli yksi Akarnanian merkittävimmistä kaupungeista. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä aitolialaisesta heeros Oineuksesta. Kaupungin varhaishistoriasta tiedetään kuitenkin suhteellisen vähän. Ensimmäinen maininta siitä on kolmannen messenialaissodan ajalta vuodelta 455 eaa. Tuolloin sen valtasivat messenialaiset, jotka ateenalaiset olivat asuttaneet Naupaktokseen. Akarnanialaiset saivat sen kuitenkin takaisin jo vuoden päästä.
Ennen peloponnesolaissotaa Oiniadai kuului peloponnesolaisliittoon, ja joutui siksi Ateenan uhkaamaksi. Vuonna 454 eaa. ateenalaiset piirittivät kaupunkia Perikleen johdolla, mutta sen puolustus kesti. Peloponnesolaissodan alettua kaupunki oli Astakoksen ohella Akarnanian ainoa kaupunki, joka oli peloponnesolaisten puolella. Vuosina 429 ja 428 eaa. ateenalaiset tekivät sotaretkiä kaupunkia vastaan. Lopulta Demosthenes sai muiden Akarnanian kaupunkien tukemana Oiniadain liittymään Ateenan puolelle vuonna 424 eaa.


title: Oiniadai

text: 300-luvulla eaa. Oiniadai kuului toiseen Ateenan liittoon. Aleksanteri Suuren aikana kaupunki soti aitolialaisia vastaan, ja Aitolia onnistui valtaamaan sen. Tuolloin asukkaat karkotettiin. Kaupunki vapautui Aitolian vallasta vuonna 219 eaa. Makedonian Filippos V:n avulla. Roomalaiset valtasivat Oiniadain läheisen Nesoksen (tai Nasuksen) ohella vuonna 211 eaa. ja antoivat sen jälleen liittolaistensa Aitolian valtaan. Kaupungista tuli akarnanialainen jälleen vuonna 189 eaa. Oiniadain historiaa roomalaisella kaudella tunnetaan jälleen huonosti. Kaupungin tiedetään olleen olemassa vielä Strabonin aikana ajanlaskun alussa.


title: Oiniadai

text: Oiniadain sijainti oli pitkään kiistanalainen, ja 1800-luvulla osa tutkijoista sijoitti sen paikalle, joka on nykyisin tunnistettu Pleuronin kaupungin paikaksi. Oiniadain arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1900–1901.


title: Oiniadai

text: Kaupunkia ympäröivät muurit, joiden pituus oli noin 6,5 kilometriä. Ne oli rakennettu 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla ja uusittu hellenistisellä kaudella. Muurit ja osa niiden porteista ovat säilyneet suhteellisen hyvin, parhaimmillaan yli kolmen metrin korkeudelta.


title: Oiniadai

text: Kaupungin teatteri sijaitsi kukkulan keskiosissa. Se oli rakennettu 300-luvulla eaa. ja uusittu 200-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla sekä vielä roomalaisella kaudella. Kaupungista on kaivettu myös muun muassa kreikkalainen kylpylä, joka koostui kahdesta allashuoneesta ja joukosta muita huoneita. Se oli rakennettu 200-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla.


title: Oiniadai

text: Kaupungin satamasta on tunnistettu laivasuojia ja muita laivaston käytössä olleita rakennuksia sekä pieni temppeli.


title: Speedball 2

text: Speedball 2: Brutal Deluxe on Bitmap Brothersin kehittämä futuristinen toiminta-/urheilupeli. Peli on julkaistu vuonna Amigalle ja myöhemmin muille alustoille kuten Amiga CD32, Atari ST ja Sega Master System.


title: Speedball 2

text: Peli on seuraaja pelille "Speedball".


title: Speedball 2

text: Peli on Wiredin mukaan yksi kymmenestä merkittävimmistä peleistä Amigalla.


title: Speedball 2

text: Pelistä on julkaistu useita uusintaversioita:


title: Nuoret sankarit 1978–1982

text: Nuoret sankarit 1978–1982 on Pelle Miljoonan kokoelma-albumi, joka julkaistiin 27. huhtikuuta 2011.


title: Otto Ferdinand Helminen

text: Otto Ferdinand Helminen (3. huhtikuuta 1886 Tampere – 29. tammikuuta 1970 Helsinki) oli diplomi-insinööri. Hän toimi Tampereen Aaltosen Kenkätehtaan teknillisen johtajana 1912–1961.


title: Otto Ferdinand Helminen

text: Otto Helmisen vanhemmat olivat kauppias Gustaf Helminen ja Hilda Helenius. Helminen tuli ylioppilaaksi Tampereen Realilyseosta vuonna 1905 ja diplomiinsinööriksi Helsingin Teknillisen korkeakoulun koneenrakennusosastolta vuonna 1909. Korkeakouluopintonsa päätettyään hän ryhtyi tutkimaan jalkineiden koneellista valmistusta. Vuonna 1910, Helminen oli harjoittelijana Saksassa kenkätehtaissa ja suoritti kurssin alan ammattiopistossa.


title: Otto Ferdinand Helminen

text: Palattuaan Suomeen vuonna 1912 hän tuli Aaltosen Kenkätehdas-yhtymän teknilliseksi johtajaksi. Helminen oli ensimmäinen korkeakoulukasvatuksen saanut teknikko suomalaisen kenkäteollisuuden palveluksessa. Vuonna 1914 Helminen sai valtion stipendin tutkiakseen kenkäteollisuusalaa Yhdysvalloissa. Vuodesta 1917 hän toimi Aaltosen kenkätehdas oy :n, Lokomo oy/n ja Sarvis oy :n johtokunnan jäsenenä). Otto Helminen siirtyi eläkkeelle vuonna 1961. Näin ollen hän tuli olleeksi yli 50 vuotta saman yhtiön palveluksessa. Aaltosen kenkätehtaasta kasvoi Pohjoismaiden suurin ja se työllisti sodan jälkeen 1500 henkilöä Tampereella.


title: Otto Ferdinand Helminen

text: Taiteilija Martta Helminen (1890–1983) oli hänen sisarensa ja arkkitehti Matti Tausti (1924–2016) hänen poikansa.


title: Joona Riekkinen

text: Joona Riekkinen (s. 5. maaliskuuta 1999 Kuopio) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Kalevan Palloa.


title: Joona Riekkinen

text: Riekkinen on Kalevan Pallon oma kasvatti. Hän oli kaudella 2014–2015 seuran C-nuorten tehokkain puolustaja sekä C-nuorten SM-karsinnoissa tehoilla 5+8=13 että C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa tehoilla 13+20=33, joista jälkimmäisessä sarjassa Riekkinen sijoittui puolustajien pistepörssissä kolmanneksi. Riekkinen valittiin C-nuorten SM-sarjan toiseen tähdistökentälliseen. Kauden 2016–2017 hän vietti suurimmaksi osaksi KalPan A-nuorissa, mutta Riekkinen vahvisti myös seuran B-nuoria, jossa hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.


title: Joona Riekkinen

text: Toukokuussa 2017 Riekkinen teki KalPan kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan alkulohkon päätösottelussa 11. lokakuuta 2017 vieraissa norjalaista Stavanger Oilersia vastaan. Riekkinen merkittiin KalPan toiseen puolustajapariin Juuso Riikolan viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 15.37 minuuttia. Riekkinen sai myös yhden kahden minuutin jäähyn kampituksesta. Hän keräsi ottelusta teholukeman +1. Ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa Riekkinen pelasi seuraavana päivänä 13. lokakuuta 2017 KooKoota vastaan. Hänet merkittiin KalPan kolmospuolustajapariin Konsta Mäkisen viereen. Riekkinen sai ottelussa jääaikaa 7.10 minuuttia ja hän keräsi teholukeman –2. Hän pelasi kauden 2017–2018 suurimmaksi osaksi KalPan A-nuorissa, jossa Riekkinen voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Helmikuussa 2018 hän teki seuran kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Joona Riekkinen

text: Riekkinen teki liigauransa avausmaalin kauden 2018–2019 kuudennessa ottelussaan 10. lokakuuta 2018 Saimaan Palloa vastaan.


title: Joona Riekkinen

text: Riekkinen nimettiin alle 20-vuotiaiden MM-leiriryhmään vuoden 2019 turnaukseen, mutta hän putosi kuitenkin lopullisesta kisajoukkueesta. Yhteensä Riekkinen on pelannut neljä nuorten ja seitsemän poikien maaottelua.


title: Olla joku

text: Olla joku on Pelle Miljoonan järjestyksessään 35. studioalbumi sekä viides Pelle Miljoona United -kokoonpanon kanssa tehty albumi, joka julkaistiin 8. syyskuuta 2017. Pelle on sanonut albumin ”piirtävän totuuden jälkeistä aikaa, elämäniloisella otteella ja surrealistisella siveltimellä”.


title: Olla joku

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 30.


title: Carurú

text: Carurú on Vaupésin departementissa sijaitseva Kolumbian kunta. Departementin pääkaupunki Mitú sijaitsee 175 kilometrin päässä. Guaviaren departementti sijaitsee naapurissa. Maasto on pääasiassa viidakkoa. Kylän läpi virtaa Vaupésjoki. Alkuperäisasukkaat muodostavat asukkaiden enemmistön. Valtaosa asukkaista on miehiä. Kunnan asukasluku on noin 3300. Carurún kunta perustettiin vuonna 1993. Sen rajat määriteltiin vuonna 1997. Kunnan talous perustuu valtaosin kalastukseen ja metsien hyödyntämiseen.


title: Carurú

text: Keskilämpötila on 25-32 astetta. Alueella on kosteaa ja sateita saadaan runsaasti. Vuosittainen sademäärä on 3500 millimetriä. Joulukuun ja marraskuun välinen aika on kuivinta.


title: Carurú

text: Carurússa voi käydä esimerkiksi Cubayn pyhäköllä. Lähistöllä virtaa Vaupésjoki ja maasto on vuoristoista. Elokuussa järjestetään urheilutapahtumia 16 alkuperäisasukkaan yhteisön kesken.


title: Albania (Caquetá)

text: Albania on Caquetán departementissa sijaitseva Kolumbian kunta. Se kuuluu Andien ja Amazonin seutukuntaan. Amazonjoen sivujoki Caquetájoki on alueen pääjoki. Asukkaita siellä on laskettu olevan noin 6300, joista enemmistö on miehiä. Naapurikuntia ovat San José del Fragua, Belén de los Andaquiés, Curillo ja Valparaíso. Departamentin pääkaupunkiin Florenciaan on matkaa 69 kilometriä, johon kuluu maateitse noin tunnin verran.


title: Albania (Caquetá)

text: Alue oli pitkään monien karjanajajien, kuminkerääjien, uudisasukkaiden ja seikkailijoiden ohituspaikka. Sademetsäalue oli monille luotaantyöntävää ja toisaalta se tarjosi otollisen paikan niin lailliselle kuin laittomallekin liiketoiminnalle. Kunnan perusti uudisasukas Wenceslao Muñoz vuonna 1932. Maa- ja karjatalous kalastuksen ja kaivosteollisuuden ohella ovat kunnan pääelinkeinoja. Kaupungistuminen on nopeaa ja sen odotetaan kiihtyvän tulevaisuudessa.


title: Albania (Caquetá)

text: Albania kuuluu trooppisen ilmaston vyöhykkeeseen. Keskilämpötila on noin 25 astetta. Vuosittainen sademäärä on 3776 millimetriä. Kuivin kausi ajoittuu tammikuulle.


title: Albania (Caquetá)

text: 20 kilometriä Albaniasta, lähellä Curillon kuntaa sijaitsee La Ceiba Doradan luonnonkohde, joka on Unescon kulttuuriperintökohde. Muita vierailukohteita ovat muun muassa Balnearío la Rayan virkistyskohde ja Los Corralesin luonto. Kunnassa järjestetään myös kansanperinnetapahtuma lapsille.


title: Nuquí

text: Nuquí on noin 8 000 asukkaan kunta Kolumbiassa, joka sijaitsee Chocón departementissa, Tyynen valtameren alueella. Departementin pääkaupunki on Quibdó, jonne on matkaa noin 184 kilometriä. Naapurikuntia ovat Bahía Solano, Bajo Baudó ja Alto Baudó. Enemmistö Nuquín asukkaista on afrokolumbialaisia. Alueella on myös huomattava alkuperäisasukkaiden vähemmistö. Valtaosa asukkaista on miehiä. Turvallisuustilanteen on sanottu hieman heikentyneen vuoden 2017 aikana. Infrastruktuuri on vaatimatonta. Köyhyys on edelleen laajaa.


title: Nuquí

text: Nuquí perustettiin vuonna 1917. Kunnan talous nojaa pääasiassa kalastukseen sekä maa- ja karjatalouteen. Suunnitelmien mukaan Panamericana-valtatie tulisi tulevaisuudessa kulkemaan Nuquín kunnan poikki.


title: Nuquí

text: Nuquín ilmasto on trooppista. Keskilämpötila on 26 astetta. Vuosittain sataa 6 026 millimetriä. Runsaimmat sateet ajoittuvat elokuulle. Kuivinta on helmikuun aikoihin.


title: Nuquí

text: Natural Ensenada de Utrían kansallispuisto on merkittävä vierailukohde. Alue kuuluu myös valaiden vaellusreitille. Valaiden vaellusaika alueella on heinäkuun aikoihin. Turismi on vielä lapsenkengissään.


title: Nuquí

text:
Nuquíssa ei ole autoliikennettä, ainoastaan joitakin työajoneuvoja on käytössä. Taajamassa ajetaan polkupyörillä, moottoripyörillä ja moottoripyötätakseilla.
Lentokenttä on aivan keskustassa. Tärkeimmät lentoyhteydet ovat Quibdosta ja Medellinistä.
Laivaliiknnettä (rahtilaivoja) kulkee Buenaventuraan. Tyynenmeren rannan lähikyliin on moottoriveneyhteyksiä.


title: Alex Weinrich

text: Alexander Weinrich (s. 12. maaliskuuta 1969 Gardiner, Maine, USA) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija. Weinrich pelasi kaudella 1996–1997 seitsemän ottelua SM-liigassa edustaen Porin Ässiä. Tämän lisäksi hän pelasi kahdeksan ottelua KooKoo:n divarijoukkueessa. Liigaotteluissa Weinrich merkkautti vain yhden syöttöpisteen ja neljä jäähyminuuttia. KooKoon paidassa divarissa Weinrich sai tehtyä kolme maalia ja kaksi maaliin johtanutta syöttöä. Ennen Suomeen tuloaan Weinrich ehti pelata viisi ottelua Italissa HC Devils Milanon paidssa. Seuraavaksi kaudeksi Weinrich suuntasi Saksan 2. tasolle ERC Sonthofenin riveihin. Kauden 1998–99 Weinrich aloitti Pohjois-Amerikassa WCHL-liigan Tucson Gila Monstersissa mutta palasi Eurooppaan yhdeksän pelatun ottelun jälkeen. Pelipaikka löytyi Tanskan liigan Odensesta. Weinrich pelasi Tanskassa vielä seuraavankin kauden ennen kuin päätti lopettaa uransa. Wenrich palasi vielä kaudelle 2003–2004 Odenseen pelaamaan kaksi peliä ennen kuin lopetti lopullisesti peliuransa.


title: Alex Weinrich

text: Alex Weinrichin vanhempi veli on 1157 NHL-ottelun veteraani Eric Weinrich. Myös nuorempi veli Jason Weinrich varattiin NHL:ään ja pelasi muun muassa ECHL:ssa, Italiassa ja Englannissa.


title: Aleksi Klemetti

text: Aleksi Klemetti (s. 17. helmikuuta 1999 Kuhmo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Kalevan Palloa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. KalPan verkkosivujen pelaajakortissa Klemettiä kuvaillaan pienikokoiseksi pelaaja, joka kompensoi puutettaan muilla ominaisuuksilla. Profiilin mukaan hän laukoo lujaa ja kääntyy nopeasti ahtaassakin tilassa.


title: Aleksi Klemetti

text: Klemetti on Kuhmon Kivan kasvatti. Hän ylsi kaudella 2013–2014 seuran C-nuorten sisäisen pistepörssin voittoon sekä C-nuorten SM-karsinnoissa Jussi Vikholmin kanssa tehoilla 4+4=8, C-nuorten Mestiskarsinnoissa tehoilla 13+17=30 että C-nuorten Suomi-sarjan runkosarjassa tehoilla 18+21=39. Klemetti voitti edellämainituista myös koko C-nuorten Mestiskarsintojen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 13+17=30.


title: Aleksi Klemetti

text: Kaudeksi 2014–2015 Klemetti siirtyi Kalevan Pallon C-nuoriin. Hän voitti koko C-nuorten SM-karsintojen maalipörssin ja jakoi pistepörssin toisen sijan joukkuetoverinsa Jussi Tammelan kanssa edellään vain Lukon Jolle Nikander. C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa Klemetti oli KalPan paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Tuomas Ahtosen jälkeen tehoilla 20+44=64. Heidän edellään koko sarjan pistepörssissä oli vain Ilveksen Aleksi Heponiemi. Klemetti palkittiin kauden päätteeksi C-nuorten SM-sarjan herrasmiespelaajana Holger Granström -palkinnolla ja hänet valittiin sarjan toiseen tähdistökentälliseen.


title: Aleksi Klemetti

text: Kaudella 2015–2016 Klemetti oli KalPan B-nuorten paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 21+32=53. Kaudella 2016–2017 hän oli pudotuspeleissä joukkueensa paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 5+2=7. 2. huhtikuuta 2017, B-nuorten SM-sarjan Oulussa pelatussa finaaliottelussa Espoo Bluesia vastaan Klemetti onnistui tekemään kypärätempun. Hänen ensimmäinen maalinsa syntyi ylivoimalla. Klemetin kolmas osuma syntyi jatkoajalla ajassa 65.08 ja se ratkaisi KalPalle B-nuorten Suomenmestaruuden. Hän pelasi yli puolet kaudestaan kuitenkin seuran A-nuorissa. Klemetti jakoi pudotuspeleissä KalPan sisäisen pistepörssin voiton kolmen muun pelaajan kanssa tehoilla 2+2=4.


title: Aleksi Klemetti

text: Toukokuussa 2017 Klemetti teki KalPan kanssa kolmivuotisen SM-liigasopimuksen. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan alkulohkon päätösottelussa 11. lokakuuta 2017 vieraissa norjalaista Stavanger Oilersia vastaan. Klemetti merkittiin KalPan kakkosketjun oikeaan laitaan Eetu Luostarisen ja Tommi Jokisen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa lopulta 5.17 minuuttia. Klemetti keräsi ottelusta teholukeman -1. SM-liigadebyyttinsä hän teki 13. joulukuuta 2017 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Klemetti merkittiin KalPan nelosketjun oikeaan laitaan, jossa vasemmassa laidassa pelasi Juuso Könönen. Ketjun keskushyökkääjänä kiersi kolmen ylemmän ketjun sentterit vuorollaan. Klemetti sai ottelussa jääaikaa 7.27 minuuttia ja hän keräsi teholukeman +1. Klemetti pelasi KalPan SM-liigajoukkueessa kauden 2017–2018 aikana kaikkiaan neljä runkosarja- ja yhden CHL-ottelun tehden yhden syöttöpisteen.


title: Aleksi Klemetti

text: Klemetti pelasi kauden 2017–2018 pääosin KalPan A-nuorissa. Hän oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 25+38=63, joilla Klemetti sijoittui koko A-nuorten SM-liigan pistepörssissä toiseksi edellään vain HPK:n Erkka Seppälä. Hän voitti myös KalPan sisäisen tehotilaston lukemalla +23. Klemetti valittiin sarjan marraskuun 2017 kuukauden pelaajaksi. Hän voitti myös koko pudotuspelien piste- ja syöttöpörssin tehoilla 5+9=14. Klemetti voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden. Hänet palkittiin A-nuorten SM-liigan pudotuspelien arvokkaimpana pelaajana Ville Peltonen -palkinnolla. Klemetti valittiin myös sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen.


title: Aleksi Klemetti

text: Kaudella 2018–2019, 28. syyskuuta 2018 Tapparaa vastaan Klemetti teki SM-liigauransa avausmaalin. Hän edusti KalPaan kauden aikana myös Spengler Cupissa, joka päättyi joukkueen voittoon. Tammikuussa 2019 Klemetin sopimusta KalPan kanssa jatkettiin vuodella kevääseen 2021 saakka.


title: Aleksi Klemetti

text: Klemetti nimettiin Suomen alle 20-vuotiaiden MM-leiriryhmään vuoden 2019 turnaukseen, mutta hän putosi kuitenkin lopullisesta kisajoukkueesta. Yhteensä Klemetti on pelannut neljä nuorten kahdeksan poikien maaottelua.


title: Even in the Quietest Moments...

text: Even in the Quietest Moments... on brittiläisen pop rock -yhtye Supertrampin viides studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1977. Albumin tunnetuin kappale on akustisen kitaran säestämä "Give a Little Bit".


title: Arthur Spåre

text: Arthur Robert Gustav Spåre (8. toukokuuta 1862 Helsinki – 12. lokakuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen Venäjän keisarillisen armeijan kenraalimajuri ja Kuopion läänin kuvernööri.


title: Arthur Spåre

text: Spåren vanhemmat olivat eversti, senaattori ja salaneuvos Knut Robert Karl Walfrid Spåre (1831–1903) ja hänen ensimmäinen puolisonsa Beata Fredrika Matilda Cronholm (1835–1868). Hän kävi Haminan kadettikoulua 1877–1881 ja Hänen Majesteettinsa Keisarin paašikoulua Pietarissa 1881-1885. Hänestä tuli kamaripaaši 1884 ja kornetti 1885. Spåre aloitti sotilasuransa Keisarinna Aleksandra Feodorovnan ulaanirykmentissä. Hänet ylennettiin luutnantiksi 1889, aliratsumestariksi 1894, ratsumestariksi 1897 ja everstiksi 1906.


title: Arthur Spåre

text: Spåre määrättiin joulukuussa 1912 Venäjän sisäasiainministeriön palvelukseen asetettuna Henkivartioväen ratsuväkeen. Hän toimi Kuopion läänin kuvernöörinä 1913–1917. Kenraalimajuriksi Spåre ylennettiin joulukuussa 1913. Hän erosi sotapalveluksesta ja kuvernöörin virasta helmikuun vallankumouksen jälkeen huhtikuussa 1917.


title: Arthur Spåre

text: Arthur Spåren veli oli kenraalimajuri ja Hämeen läänin kuvernööri Rafael Spåre (1864–1943).


title: Kilpikonnan kuorella

text: Kilpikonnan kuorella on yhdysvaltalaiskirjailija John Greenin viides romaani. Englanninkielinen alkuperäisteos "Turtles All the Way Down" julkaistiin 10. lokakuuta 2017 ja Helene Bützowin suomenkielinen käännös 24. lokakuuta 2017.


title: Arttu Ruotsalainen (jääkiekkoilija, 2000)

text: Arttu Ruotsalainen (s. 23. elokuuta 2000 Joensuu) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa SM-liigajoukkue KalPassa. Ruotsalaisen kasvatusseura on Joensuun Jokipojat.


title: Kris Gummerus

text: Kris Gummerus on suomalainen näyttelijä, joka näyttelee mykkää nimiroolia ensimmäisessä suomalaisessa supersankarielokuvassa "Rendel".


title: Kris Gummerus

text: Gummerus on näytellyt myös televisiosarjoissa "Syke", "Ihon alla" ja "Vettä sakeampaa". Hän oli myös Muumipeikon ääninäyttelijänä animaatioelokuvassa "Muumit Rivieralla".


title: Kris Gummerus

text: Gummerus on näytellyt myös Svenska Teaternissa, Lilla Teaternissa ja Wasa Teaterissa.


title: Ruudat

text:
Ruudat ("Ruta") on kasvisuku ruutakasvien heimossa ja ruutakasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu
ainakin 11 lajia, todennäköisesti enemmän. Tunnetuimpia lajeista on alun perin Kaakkois-Euroopassa kasvava, maustekasvina viljelty tuoksuruuta.


title: Citycenter (kauppakeskus)

text: Citycenter on kauppakeskus Helsingin ydinkeskustassa rautatieasemaa vastapäätä. Osa kauppakeskuksesta sijoittuu asematunneliin ja suurempi osa Makkaratalossa oleviin, vuonna 2013 saneerattuihin tiloihin. Lokakuussa 2017 kauppakeskuksessa on 60 liikettä, muun muassa Lidl, Alepa, Tokmanni, Zara, Gina Tricot, Fazer Café ja Elixia.


title: Kombretumit

text:
Kombretumit ("Combretum") on kasvisuku heimossa "Combretaceae" ja on heimon tyyppisuku. Siihen kuuluu
noin 290 lajia.


title: Citycenter

text: Citycenter voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Setrelat

text: Setrelat ("Cedrela") on kasvisuku, joka kuuluu mahonkikasvien ("Meliaceae") heimoon. Setreloihin kuuluu 17 lajia.


title: Toonapuut

text: Toonapuut ("Toona") on kasvisuku, joka kuuluu mahonkikasvien ("Meliaceae") heimoon. Sukuun kuuluu viisi lajia.


title: Akerolat

text: Akerolat ("Malpighia") on kasvisuku heimossa "Malpighiaceae" ja heimon tyyppisuku. Siihen kuuluu 127 lajia. Suku on nimetty 1600-luvulla eläneen italialaisen Marcello Malpighin mukaan. Lajeista eräitä hyödynnetään hedelmäpuina ja myös huonekasveina, muun muassa barbadoksenakerolaa ("Malpighia glabra").


title: Eskalloniat

text: Eskalloniat ("Escallonia") on kasvisuku, joka kuuluu heimoon "Escalloniaceae". Siihen sisältyvät muun muassa huonekasvina kasvatetut lajit punaeskallonia ("Escallonia rubra") ja neidoneskallonia ("Escallonia virgata").


title: Emiliat

text: Emiliat ("Emilia") on kasvisuku, joka kuuluu asterikasvien ("Asteraceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa yksivuotisena koristekasvina kasvatettu emilia ("Emilia coccinea").


title: Marjukat

text: Marjukat ("Euryops") on kasvisuku, joka kuuluu asterikasvien ("Asteraceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa yksivuotisena koristekasvina kasvatettu kesämarjukka ("Euryops chrysanthemoides").


title: Hiutalepensaat

text: Hiutalepensaat ("Breynia") on kasvisuku, joka kuuluu heimoon "Phyllanthaceae". Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu hiutalepensas ("Breynia disticha").


title: Tohtorinpuut

text: Tohtorinpuut ("Bursera") on kasvisuku, joka kuuluu tohtorinpuukasvien eli burserakasvien ("Burseraceae") heimoon. Se on tohtorinpuukasvien tyyppisuku, johon sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu tärpättitohtorinpuu ("Bursera simaruba").


title: Mirhapuut

text: Mirhapuut ("Commiphora") on kasvisuku, joka kuuluu tohtorinpuukasvien eli burserakasvien ("Burseraceae") heimoon. Sukuun sisältyy muun muassa lääkekasveina käytetyt lajit mekanmirhapuu ("Commiphora gileadensis") ja afrikanmirhapuu ("Commiphora myrrha"), jonka pihka on tunnetuin mirhamin lähde.


title: Pitsilehdet

text: Pitsilehdet ("Fittonia") on kasvisuku, joka kuuluu akanttikasvien ("Acanthaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu pitsilehti ("Fittonia verschaffeltii"), josta on useita viljelylajikkeita.


title: Panamapalmut

text: Panamapalmut ("Carludovica") on kasvisuku, joka kuuluu panamapalmukasvien ("Cyclanthaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu panamapalmu ("Carludovica palmata").


title: Gesneriat

text: Gesneriat ("Gesneria") on kasvisuku, joka kuuluu gesneriakasvien ("Gesneriaceae") heimoon. Se on gesneriakasvien tyyppisuku. Gesnerioihin kuuluu muun muassa huonekasvina kasvatettu gesneria ("Gesneria cuneifolia").


title: Tulikit

text: Tulikit ("Gloxinia") on kasvisuku, joka kuuluu gesneriakasvien ("Gesneriaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu tulikki ("Gloxinia sylvatica" tai "Seemannia sylvatica"). Sukua ei pidä nimensä perusteella sekoittaa lähisukuisiin gloksinioihin ("Sinningia").


title: Aurinkokellot

text: Aurinkokellot ("Chrysothemis") on kasvisuku, joka kuuluu gesneriakasvien ("Gesneriaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu aurinkokello ("Chrysothemis pulchella").


title: Haaremiyrtit

text: Haaremiyrtit ("Turnera") on kasvisuku, joka kuuluu passiokasveihin ("Passifloraceae") tai heimoon "Turneraceae". Siihen sisältyy muun muassa lääkekasvina kasvatettu amerikanhaaremiyrtti ("Turnera diffusa").


title: Siveydenpuut

text: Siveydenpuut ("Vitex") on kasvisuku, joka kuuluu huulikukkaiskasvien ("Lamiaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa lääke- ja huonekasvina kasvatettu siveydenpuu ("Vitex agnus-castus").


title: Rautaoksat

text: Rautaoksat ("Caryopteris") on kasvisuku, joka kuuluu huulikukkaiskasvien ("Lamiaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu rohtorautaoksa ("Caryopteris incana").


title: Glechoma

text: Maahumalat ("Glechoma") on huulikukkaiskasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu 7–8 lajia.


title: Glechoma

text: Suomessa kasvaa vain yksi sukuun kuuluva laji, maahumala ("Glechoma hederacea"), jota käytetään myös koristekasvina.


title: Belladonnat

text: Belladonnat ("Atropa") on kasvisuku, joka kuuluu koisokasvien ("Solanaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa lääkekasvina käytetty belladonna ("Atropa belladonna").


title: Alkannat

text: Alkannat ("Alkanna") on kasvisuku, joka kuuluu lemmikkikasvien ("Boraginaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa lääke- ja värikasvina kasvatettu värialkanna ("Alkanna tinctoria").


title: Palsternakat

text: Palsternakat ("Pastinaca") on kasvisuku, joka kuuluu sarjakukkaiskasvien ("Apiaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa juureksena tunnettu palsternakka ("Pastinaca sativa").


title: Piparjuuret

text: Piparjuuret ("Armoracia") on kasvisuku, joka kuuluu ristikukkaiskasvien ("Brassicaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa mauste- ja lääkekasvina käytetty piparjuuri ("Armoracia rusticana").


title: Pullokurpitsat

text: Pullokurpitsat ("Lagenaria") on kasvisuku, joka kuuluu kurkkukasvien ("Cucurbitaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa hyötykasvina kasvatettu pullokurpitsa eli kalebassi ("Lagenaria siceraria").


title: Karvaskurkut

text: Karvaskurkut ("Momordica") on kasvisuku, joka kuuluu kurkkukasvien ("Cucurbitaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa koristekasvina ja huonekasvina kasvatettu karvaskurkku ("Momordica charantia").


title: Norsunkorvat

text: Norsunkorvat ("Coccoloba") on kasvisuku, joka kuuluu tatarkasvien ("Polygonaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu norsunkorva ("Coccoloba uvifera").


title: Vaniljat

text: Vaniljat ("Vanilla") on kasvisuku, joka kuuluu kämmekkäkasvien ("Orchidaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa mausteena kasvatettu trooppinen orkidea vanilja ("Vanilla planifolia").


title: Kostukset

text: Kostukset ("Costus") on kasvisuku, joka kuuluu heimoon "Costaceae". Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu tulikostus ("Costus cuspidatus").


title: Ruostekukat

text: Ruostekukat ("Crocosmia") on kasvisuku, joka kuuluu kurjenmiekkakasvien ("Iridaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa leikkokukkana kasvatettu risteymälaji tarharuostekukka ("Crocosmia" × "crocosmiiflora").


title: Tuonenkielot

text: Tuonenkielot ("Aspidistra") on kasvisuku, joka kuuluu parsakasvien ("Asparagaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu tuonenkielo (suutarinkielo eli issikka) ("Aspidistra elatior").


title: Sarviaaloet

text: Sarviaaloet ("Gasteria") on kasvisuku, joka kuuluu heinäpuukasvien ("Xanthorrhoeaceae") tai soihtukasvien ("Asphodelaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu täpläsarviaaloe ("Gasteria bicolor").


title: Soihtuliljat

text: Soihtuliljat ("Kniphofia") on kasvisuku, joka kuuluu heinäpuukasvien ("Xanthorrhoeaceae") tai soihtukasvien ("Asphodelaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa monivuotisena koristekasvina kasvatettu hehkusoihtulilja ("Kniphofia uvaria").


title: Keijunliljat

text: Keijunliljat ("Gloriosa") on kasvisuku, joka kuuluu myrkkyliljakasvien ("Colchicaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu keijunlilja ("Gloriosa superba").


title: Kasuariinat

text: Kasuariinat ("Casuarina") on kasvisuku, joka kuuluu kasuariinakasvien ("Casuarinaceae") heimoon. Se on heimon tyyppisuku. Kasuariinoihin kuuluu 14 lajia. Niihin sisältyy muun muassa leikkokasvina käytetty jouhikasuariina ("Casuarina equisetifolia").


title: Riidenlieot

text: Riidenlieot ("Lycopodium") on kasvisuku, joka kuuluu sanikkaisiin ja liekokasvien heimoon. Se on liekokasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu 70 lajia.


title: Riidenlieot

text: Pohjoismaissa ja myös Suomessa esiintyvät seuraavat riidenliekotaksonit:


title: Keltalieot

text: Keltalieot ("Diphasiastrum") on kasvisuku, joka kuuluu sanikkaisiin ja liekokasvien heimoon. Siihen kuuluu parikymmentä lajia.


title: Keltalieot

text: Pohjoismaissa ja myös Suomessa kasvavat seuraavat keltaliekotaksonit:


title: Keltalieot

text: Muita lajeja:


title: The Mythical Man-Month

text: The Mythical Man-Month on Fred Brooksin esseekokoelma ohjelmistotuotannosta ja projektinhallinnasta. Kirjalla on merkittävä osa ohjelmistokehityksen kehittymisessä ja sitä kutsutaan alan klassikkokirjallisuudeksi.


title: The Mythical Man-Month

text: Kirjaa kutsutaan ohjelmistokehityksen raamatuksi, koska "jokainen lainaa sitä, muutama lukee sen ja harva noudattaa sitä".


title: The Mythical Man-Month

text: Brooks kertoo kirjassa kokemuksistaan IBM S/360:n kehityksestä. Kirja on julkaistu vuonna 1975 ja korjattu painos 1982 ja hiukan laajennettuna vuonna 1995. Brooks on kirjoittanut aihetta käsittelevän kirjoituksen "No Silver Bullet", joka sisältyy teoksen vuoden 1995 painokseen.


title: The Mythical Man-Month

text: Brooks muun muassa erottelee ohjelman ja "tuotteen":


title: The Mythical Man-Month

text: Brooksin säännöt:


title: The Mythical Man-Month

text: Brooksin mukaan ohjelmistoprojektin epäonnistumisen syitä ovat:


title: Johann Heinrich Wedekind

text: Johann Heinrich Wedekind (15. elokuuta 1674 Rääveli t. Lyypekki – 1736) oli Ruotsissa ja myöhemmin Pietari Suuren hovissa toiminut saksalainen muotokuvamaalari ja jäljentäjä.


title: Johann Heinrich Wedekind

text: Wedekind oli Ernst Wilhelm Londicerin oppilas. 1698 hän meni Ruotsin hovin palvelukseen, seuraavana vuonna Lyypekkiin ja sitten Rääveliin, missä hän avioitui. Vuonna 1719 toimi maalarina ensisijaisesti Ruotsissa ja sai mainetta kuningas Kaarle XII:n, korkeiden sotilaiden ja tunnettujen julkisuuden henkilöiden muotokuvamaalarina. Hän oleskeli välillä Narvassa sai sitten 1720 tsaari Pietari Suurelta kutsun saapua Pietariiin. Vuodesta 1732 hän toimi kadettikunnan piirtäjänä.


title: James Pond (videopeli)

text: James Pond: Underwater Agent on Vectordeanin kehittämä tasohyppelypeli, joka on julkaistu vuonna Amigalle, Atari ST:lle ja Sega Mega Drivelle.


title: James Pond (videopeli)

text: Peli sai Amiga Format -lehden arvostelussa arvosanan 90%.


title: Tie Tampereelle

text: Tie Tampereelle – dokumentoitu kuvaus Tampereen antautumiseen johtaneista sotatapahtumista Suomen sisällissodassa 1918 on vuonna 1993 ilmestynyt professori Heikki Ylikankaan kirja, joka käsittelee Suomen sisällissodan aikana käytyä Tampereen taistelua. Teos on yksi tunnetuimmista ja merkittävimmistä sisällissodan tutkimuksista, joka käynnisti myös kokonaan uuden tutkimusalan sisällissodan käsittelyssä. Ylikankaan esittämät tulkinnat herättivät kiivasta keskustelua etenkin Ylikankaan synnyinmaakunnassa Etelä-Pohjanmaalla, mutta teos toimi myös tiennäyttäjänä nuoremman polven historioitsijoille 1990-luvun jälkipuoliskolla ja 2000-luvulla. Vuonna 1994 Ylikangas sai kirjasta "Tieto-Finlandia"-palkinnon.


title: Tie Tampereelle

text: Kirjan julkaisun aikaan Ylikangas toimi Helsingin yliopiston historian professorina. "Tie Tampereelle" oli ensimmäisiä sisällissotaa käsitteleviä laajoja puolueettomia tutkimuksia. Vapaus- ja luokkasotakirjallisuuden sekä joidenkin paikallishistorioiden lisäksi aikaisemmin olivat ilmestyneet ainoastaan Jaakko Paavolaisen kolmiosainen tutkimus sisällissodan terrorista ja vankileireistä vuosina 1966–1971 sekä valtioneuvoston rahoittama Jussi T. Lappalaisen tutkimus "Punakaartin sota" vuonna 1981.


title: Tie Tampereelle

text: Ylikangas seuraa kirjassaan valkoisten etenemistä Hämeen rintamalla kohti Tamperetta, jossa operaatio lopulta päättyy kaupungin piiritykseen ja huipentuu kolmen viikon kuluttua kiivaisiin katutaisteluihin. Tampereen taistelu oli Suomen sisällissodan tunnetuin ja verisin yhteenotto, jonka aikana sai surmansa noin 800 valkoista ja 2 000 punaista. Punaisten kuolleista yli puolet teloitettiin antautumisen jälkeen. Hän vaatikin kirjassaan perusteellista jatkotutkimusta vuoden 1918 uhrien kohtaloista, minkä johdosta Paavo Lipposen hallitus käynnisti keväällä 1998 "Suomen sotasurmat 1914–22" -projektin, jonka johtoon Ylikangas valittiin.


title: Tie Tampereelle

text: Aikaisemman kirjallisuuden lisäksi Ylikangas käytti tutkimuksessa hyväkseen arkistoihin koottua muistitietoa, päiväkirjoja sekä kirjeitä. Hän kirjoitti tutkimuksensa Suomessa kokonaan uudessa tyylilajissa, jota on kutsuttu ”populaarihistoriaksi”. Teoksessa käytetään hyväksi fiktion tehokeinoja ja varsinaisen tekstin väliin on sijoitettu sivukertomuksia sekä pienoiselämäkertoja. Kirjasta otettiin heti syksyn 1993 aikana kolme painosta, joita myytiin yli 15 000 kappaletta. Yhteensä teoksesta on otettu yhdeksän painosta, joista viimeisin vuonna 2004.


title: Tie Tampereelle

text: Ylikangas oli asettanut tutkimuksensa yhdeksi tavoitteeksi kansallisen trauman purkamisen, jota osaltaan oli tehnyt jo Väinö Linnan trilogia "Täällä Pohjantähden alla" 1960-luvun alussa. Ylikangas hyökkää kirjassa rajusti Jussi T. Lappalaisen 1980-luvun vaihteessa tekemää tutkimusta vastaan, vaikka osittain hyväksyykin tämän näkemyksen sisällissodasta ”luokkasotana”, jota taajamien työväestö ja maaseudun vähävaraisimmat kävivät vauraita talonpoikia ja sivistyneistöä vastaan. Ylikankaan mukaan valtioneuvoston rahoittama Lappalaisen historiankirjoitus tarjosi kuitenkin siloitellun kuvan sodasta ja pimitti kaikki valkoisten heti taisteluiden jälkeen tekemät hirmuteot. Paavolaisen 1960-luvun lopussa tekemän terroritutkimuksen keskittyessä taisteluiden ulkopuolisiin hirmutekoihin, Ylikangas dokumentoi niiden yhteydessä tehtyjä teloituksia. Hän osoitti, että aikaisempi virallinen tutkimus oli vältellyt totuutta ja kysyi, miksi valkoisten koston laajutta ei ole aikaisemmin kuvattu. Tilastoihin merkityt kaatuneet, kadonneet tai Venäjälle paenneet punakaartilaiset olivatkin todellisuudessa teloitettuja. Ylikangas itse sanoo sen johtuneen tarkoituksellisesta pimityksestä.


title: Tie Tampereelle

text: Teoksessaan Ylikangas myös romutti lopullisesti sodan voittaneen osapuolen ylläpitämän vapaussotamyytin, jonka mukaan pohjalaiset vapauttivat Suomen venäläisistä bolševikeista. Hänen näkemyksensä mukaan venäläisiä vastaan taistelemaan lähteneille Pohjanmaan talonpojille selvisi vasta rintamalla, että myös toisella puolella oli suomalaisia. Lisäksi Ylikangas nosti esille heti taistelujen jälkeen tehdyt antautuneiden punaisten joukkoteloitukset, joita suorittivat innokkaimmin juuri pohjalaiset. Hänen mukaansa kyseessä oli primitiivireaktio, Pohjanmaan valkoiset eivät ymmärtäneet vastassa olleiden punakaartilaisten motiiveja, koska vauraasta itsenäisten talonpoikien maakunnasta puuttui Etelä-Suomen teollisuuskeskusten ja torppariseutujen kaltainen rikkaiden ja köyhien vastakkainasettelu. Ylikangas teki myös huomion, kuinka nuijasodan aikana aatelistoa vastaan kapinoineiden talonpoikien jälkeläiset sotivat nyt saman ylimystön rinnalla kapinoivaa köyhälistöä vastaan. Sisällisodan taisteluja käytiin jopa samoilla paikoilla kuin nuijasodan taisteluja yli 300 vuotta aikaisemmin.


title: Tie Tampereelle

text: Ylikangas toteaa myös, että koko Tampereen taistelu oli osittain turha. Hänen mukaansa valkoisen armeijan ylipäällikkö C. G. E. Mannerheim halusi vallata kaupungin, koska Suomeen maihinnouseille saksalaisille piti näyttää, kuinka sota pystytään voittamaan ilman heidän apuaan.


title: Tie Tampereelle

text: Kirjan "Helsingin Sanomiin" arvostelleen Pekka Tarkan mukaan Ylikangas pyrki Jaakko Paavolaisen ja Jussi T. Lappalaisen tutkimuksista poiketen luomaan kertomuksen sodan arjesta ja vertasi hänen lähestymistapaansa ruotsalaisen historioitsijan Peter Englundin vuonna 1988 julkaistuun klassiseen teokseen "Pultava". Tarkka kuitenkin moitti Ylikangasta taistelukuvausten kerronnan turhasta paisuttelusta ja mahtipontiuudesta.


title: Tie Tampereelle

text: Kirja herätti välittömästi ilmestymisensä jälkeen suuttumusta Ylikankaan synnyinmaakunnassa Etelä-Pohjanmaalla. Hänen mukaansa melkein kaikki kirjasta tullut palaute oli negatiivista. Ylikangasta vastaan suunnattuja kiivaita kirjoituksia julkaistiin erityisesti Seinäjoella ilmestyvän sanomalehden "Ilkan" palstoilla. Hän kertoi hyökkäystä kestäneen peräti kolme vuotta, jolloin Ylikankaan välit useisiin paikallisiin tahoihin katkesivat. "Ilkassa" julkaistiin lähes sata pääosin kielteistä "Tie Tampereelle" -kirjaan liittyvää kirjoitusta, joita vastaan Ylikangas ei kertomansa mukaan pystynyt mitenkään puolustautumaan, koska ainakaan kaikkia vastineita ei julkaistaisi. Tämän vuoksi hän päätti kirjoittaa vastineeksi kirjan, joka ilmestyi keväällä 1999 nimellä "Väkivallasta sanan valtaan". Ylikangas syytti erityisesti päätoimittaja Kari Hokkasta, joka taas väitti, ettei laittanut henkilökohtaisesti kaikkia juttuja lehteen. Hokkasen mukaan "Ilkka" ei myöskään mediana hyökännyt Ylikankaan kimppuun, vaan se toimi ainoastaan käydyn keskustelun foorumina.


title: Tie Tampereelle

text: Teos synnytti syksyllä 1993 väittelyä myös suomalaisten historioitsijoiden keskuudessa. Joidenkin arvostelijoiden mielestä osa Ylikankaan päätelmistä oli kiistanalaisia.


title: Tie Tampereelle

text: Nykyään teosta pidetään tiennäyttäjänä, joka oli suomalaisessa historiantutkimukessa kokonaan uuden ilmaisutavan edelläkävijä. Kirja toi myös sisällissodan takaisin tutkimuskohteeksi, vaikka vanhemman tutkijapolven mukaan mitään uutta ei enää ollut löydettävissä. Suomen kansallisbibliografiasta löytyvistä lähes 700:ta sisällissotaa käsittelevästä nimikkeestä vajaat 600 on ilmestynyt "Tie Tampereelle" -kirjan jälkeen. Teos on vaikuttanut myös laajemmin Suomessa tehtävään populaariin historiankirjoitukseen, jossa tutkimus on mennyt lähelle menneisyyden ihmistä. Ylikankaan kirja toi tutkimukseen mukaan tavallisten ihmisten kokemukset ja muistikuvat sodasta.


title: Tie Tampereelle

text: Teoksessa käytettiin ensimmäistä kertaa Suomessa kokemushistoriallista kerrontatapaa ja tarinankuljetuksessa fiktion tehokeinoja, mistä huolimatta kirja pysyi historiankirjoituksen realistisessa tapahtuma- ja tilannekuvauksessa. Pekka Tarkka luonnehti kirjaa tuoreeltaan ”dokumentteihin perustuvaksi kaunokirjallisuudeksi”. Populaarihistoriaksikin kutsuttu tyylilaji vakiintui Ylikankaan teoksen jälkeen nopeasti Suomessa ja erityisesti sisällissodasta kirjoitettaessa se muuttui seuraavan parinkymmenen vuoden aikana vallitsevaksi. Samaa tyylilajia ovat myöhemmin käyttäneet muun muassa Marko Tikka, Jukka Rislakki, Aapo Roselius, Mirja Turunen, Tuomas Hoppu ja Teemu Keskisarja.


title: Tie Tampereelle

text: Kirja on käännetty myös ruotsiksi ja saksaksi. Nils Torvaldsin yhdessä tyttärensä Saran kanssa tekemä ruotsinkielinen käännöksen "Vägen till Tammerfors" julkaisi syksyllä 1995 tukholmalainen Atlantis-kustantamo. Saksankielinen "Der Weg nach Tampere" ilmestyi vuonna 2002 Gabriele Schrey-Vasaran kääntämänä.


title: Tie Tampereelle

text: Syksyllä 1996 sai Tampereen Työväen Teatterissa ensi-iltansa kirjan pohjalta tehty näytelmä, jonka on käsikirjoitti Harri Virtanen ja ohjasi Kalle Holmberg.


title: Tie Tampereelle

text: Vuonna 2018 valmistui kirjan pohjalta tehty pitkä dokumenttielokuva "Tie Tampereelle 1918", jonka ohjasi ja käsikirjoitti Tapio Kalliomäki. Elokuvassa kuullaan asiantuntijana tutkija Tuomas Hoppua.


title: Kotiljonki

text: Kotiljonki tarkoittaa erilaisia kontratanssimuotoja. Lisäksi Pohjois-Amerikassa viittaa nykyään muodolliseen tanssitapahtumaan.


title: Kotiljonki

text: Kotiljonki-nimien alkuperä on hämärän peitossa, vaikka sen on yleisesti arveltu tarkoittavan alushametta (ransk. cotillon) ja tulleen tanssin nimeksi Alain-René de Sagen näytelmän "Télémaque" laulun sanoista: ”Ma Commere, quand je danse, Mon Cotillion va-t-il bie. [Ystäväni, kun tanssin, näyttääkö alushameeni hyvältä?]” Tämän oletuksen tekee kuitenkin ongelmalliseksi se seikka, että de Sage kirjoitti näytelmänsä vuonna 1715, ja varhaisin tunnettu maininta kotiljongista on jo vuodelta 1705. Lisäksi tanssin on arveltu olevan alun perin Ranskan Länsi-Intiasta, mutta tätäkään ei ole pystytty todistamaan pitävästi.


title: Kotiljonki

text:
Vuodelta 1705 oleva ensimmäinen tieto tanssista ("Le Cotillon, danse á quatre") on ranskalaisen tanssimestarin Raoul Auger Feuillet’n tanssioppaasta "IIIIe Recueil de dances de bal pour l’année 1706". Feuillet kuvaa tanssia vanhaksi, mikä viittaa siihen, että sen alkuperä ulottuu ainakin 1600-luvulle:
Feuillet’n kotiljonki on tehty kahdelle parille, kuten monet varhaiset neliötanssit. Se koostuu vaihtuvista osista ja pysyvästä osasta. Vaihtuviin osiin kuuluvat myöhemmissä katrilleissa tyypilliset vastuut, paripyörinnät, ristit ja piirit.


title: Kotiljonki

text:
Tämä kaava vakiintui 1700-luvulla yleisimmän kotiljonkitanssin perusrakenteeksi, vaikkakin tanssijoiden määrä kasvoi neljään pariin. Tyypillisesti kotiljongeissa oli 8–10 tai jopa 15 vuoroa, jotka alkoivat vaihtuvalla osalla ja joiden loppuosassa tanssittiin toistuvia osia. Standardimuodoksi vakiintui kuitenkin 1740-luvulle tultaessa yhdeksänvuoroinen kotiljonki, jota kutsuttiin yleisesti myös nimellä "La contredanse française". Tämän muodon vaihtuvat osat olivat seuraavat:
Tämä muoto säilyi suosittuna pitkään 1800-luvulle, vaikka sen rinnalle nousikin monia muita neliötansseja. 1800-luvulla kotiljonkinimitys siirtyi kuitenkin varsin toisenlaiseen tanssiin: se vakiintui monimuotoisen tanssileikin nimitykseksi, ja sitä kutsuttiin myös saksalaiseksi kotiljongiksi tai vain saksalaiseksi.


title: Kotiljonki

text: Kotiljonkiin läheisesti liittynyt katrilli (quadrille) oli tanssien nimenä 1700-luvulla vielä kotiljonkiakin vakiintumattomampi, mutta 1800-luvun alussa se yleistyi aluksi tarkoittamaan viisivuoroista säätyläiskatrillia, joka levisi erityisesti Napoleonin hovin välityksellä. Katrillia ja kotiljonkia pidettiin tuolloin sukulaistansseina, joiden erona oli kotiljongille tyypillisten vaihtuvien osien puuttuminen katrillista. 1800-luvun puoleenväliin mennessä kuitenkin myös kotiljonkia alettiin kutsua katrilliksi (Suomessa usein ruotsinkatrilliksi) monien muiden katrillimuunnelmien kanssa, kun taas kotiljonki vakiintui vähitellen edellä mainitun tanssileikin nimeksi.


title: Kotiljonki

text: Myös eri puolella Länsi- ja Etelä-Suomea tunnettu purpuri (purppuri) on kehittynyt kotiljongista. Tanssin nimenä potpourri tunnettiin Ranskassa 1700-luvun lopulla, ja se tarkoitti kotiljonkia, jossa jokainen vuoro muodosti oman kokonaisuutensa eikä toistuvia osia ollut: se siis muistutti tässä suhteessa 1800-luvun katrillia. Se ei yleistynyt laajemmin, mutta mahdollisesti se otettiin käyttöön Venäjällä, josta se saapui Suomeen 1800-luvun alkupuolella. On myös mahdollista, että inkeriläisten röntyskätanssien juuret ovat kotiljongista kehittyneessä ja Pietarissa käytössä olleessa potpourrissa.


title: BusyBox

text: BusyBox on ohjelmisto, joka toteuttaa useita Unix-työkaluohjelmia yhdessä suoritettavassa tiedostossa. Ohjelmisto on pääasiassa POSIX-yhteensopiva ja sitä voi käyttää monessa ympäristössä, mutta jotkut työkaluista on suunniteltu Linux-ytimen rajapintoja varten. BusyBox on GNU GPL v2 -lisenssillä julkaistu vapaa ohjelmisto.


title: BusyBox

text: BusyBox sisältää yli 200 komentoa ja työkalua jotka käännetään yhteen ohjelmatiedostoon. Paketissa on mm. korvaajat Linuxissa käytetyille apuohjelmapaketeille util-linux ja GNU Core Utils. BusyBoxin työkaluissa on yleisesti vähemmän toimintoja GNU-projektin työkaluissa, mutta se toteuttaa suhteellisen toimivan POSIX-ympäristön.


title: BusyBox

text: Paketti on modulaarinen ja muokattava; haluttavat ominaisuudet valitaan käännösaikaan, mikä mahdollistaa valita vain tarvittavat työkalut.


title: BusyBox

text: Kaikki komennot ovat yhdessä ohjelmatiedostossa, tyypillisesti codice_1. Näitä voi kutsua esim. tyyliin codice_2, joka toimii kuten komento codice_3 ja tulostaa hakemiston sisällön. Tyypillisesti BusyBoxia käytetään kuitenkin siten että ohjelmatiedostoon luodaan symbolisia linkkejä eri nimillä ja ohjelma toimii sen mukaan millä nimellä sitä kutsutaan.


title: BusyBox

text: Projektin aloitti Bruce Perens vuonna 1995. Tavoitteena oli kehittää ympäristö, joka mahtuisi yhdelle levykkeelle, ja jota voi käyttää Debian-käyttöjärjestelmän asennuslevynä ja asennuksen korjaukseen. Perens julisti projektin saavuttaneen tavoitteensa ja tulleen valmiiksi 1996 eikä osallistunut sen kehitykseen sen jälkeen.


title: BusyBox

text: Vuonna 1998 Erik Andersen jatkoi BusyBoxin kehitystä Lineo-yhtiöllä tarkoituksena luoda kattava paketti sulautettuihin Linux-järjestelmiin. Andersen yhdisti pakettia ylläpitäneiden Enrique Zanardin (Debianilla) ja Dave Cinegem (Linux Router Project) muutokset ja perusti sähköpostilistan ja verkkosivuston projektille.


title: BusyBox

text: Lokakuussa 2004 julkaistun BusyBox 1.0:n jälkeen Rob Landley otti projektin ylläpidon ja kehitti sitä edelleen.


title: BusyBox

text: Syksyllä 2006 BusyBoxin kehittäjät riitelivät keskenään ohjelmiston lisenssistä. Projekti päätti olla ottamatta käyttöön GNU Public License Version 3:a. Keskusteluun osallistui myös Bruce Perens, joka ei ollut osallistunut projektiin kymmeneen vuoteen ja syytti muita siitä että he yrittivät poistaa hänen kirjoittamansa koodin ohjelmistosta. Riitelyn seurauksena Rob Landley erosi projektista, aloitti oman vastaavan Toybox-projektinsa ja pääylläpitäjäksi tuli Denys Vlasenko.


title: BusyBox

text:
Vuonna 2007 Software Freedom Law Center (SFLC) nosti New Yorkissa kanteen Monsoon Multimediaa vastaan, kun yhtiö sisällytti BusyBoxin osana firmware-päivitystä, eikä yhtiöön saatu yhteyttä lisenssin noudattamiseksi.
Tämä oli tiettävästi ensimmäinen kerta kun GPL-lisenssiä testattiin oikeudessa. Juttu sovittiin kuitenkin ilman tuomiota ja Monsoon taipui lisenssin noudattamiseen ja maksoi julkistamattoman summan korvauksia Landleylle ja Andersenille.


title: BusyBox

text:
Samana vuonna SFLC nosti oikeusjutut Xterasysia, High-Gain Antennasia ja Verizon Communicationsia vastaan. Vuonna 2008 oikeuteen joutuivat Bell Microproducts ja Super Micro Computer.
Joulukuun 2009 oikeusjutussa vastaajia oli 14, mukaan luettuna Best Buy, JVC, Samsung ja Westinghouse.
Kaikki oikeusjutut ovat päättyneet ilman tuomiota kun vastaajat ovat toimineet lisenssin mukaan ja maksaneet oikeudenkäyntikulut ja korvauksia ohjelmiston ylläpitäjille.


title: HipHop Virtual Machine

text: HipHop Virtual Machine (lyhyesti HHVM) on avoimen lähdekoodin ympäristö Hack ja PHP -kielillä toteutettujen sovellusten ajamiseen.


title: HipHop Virtual Machine

text: HHVM käyttää ajonaikaista kääntämistä ("Just In Time") tavukoodiksi.


title: HipHop Virtual Machine

text: HHVM:n kehityksen aloitti Facebook seuraajana kehittämälleen HPHPc:lle.


title: HipHop Virtual Machine

text: Facebook pyrkii siirtymään Hack-kieleen ja vuonna 2018 julkaistavan HHVM-version ennakoidaan olevan viimeinen, joka tukee PHP 5:ttä.


title: Hack (ohjelmointikieli)

text: Hack on HipHop Virtual Machinelle suunniteltu ohjelmointikieli, joka on tehty taaksepäin yhteensopivaksi PHP:n kanssa. Hackin on kehittänyt Facebook, joka on siirtänyt omat ohjelmansa PHP:ltä Hack:lle. Hack on toteutettu OCaml:lla.


title: Hack (ohjelmointikieli)

text: Kielen ovat kehittäneet Bryan O'Sullivan, Julien Verlaguet ja Alok Menghrajani tehokkaammaksi vaihtoehdoksi PHP:lle. Kielen tyyppijärjestelmä sallii siirtymisen asteittain dynaamisesta tyypityksestä kohti staattista tyypitystä. Yhdeksi PHP:n haittapuoleksi mainitaan sen epäsäännöllisyydet, jotka Hackissa on korjattu.


title: Atlantis (vuoden 1913 elokuva)

text: Atlantis on vuonna 1913 valmistunut tanskalainen mykkäelokuva. Gerhart Hauptmannin samannimiseen romaaniin perustuvan draaman on ohjannut August Blom. Sen pääosia esittävät Olaf Fønss, Ida Orloff, Frederik Jacobsen ja Ebba Thomsen.


title: Atlantis (vuoden 1913 elokuva)

text: Tieteellisellä urallaan epäonnistunut bakteriologi Friedrich von Kammacher jättää mielisairaan vaimonsa ja matkustaa Berliiniin, jossa hän ihastuu tanssija Ingigerd Hahlstrømiin. Von Kammacher ja Ingigerd lähtevät valtamerialuksella Amerikkaan, mutta matkalla laiva törmää hylkyyn ja uppoaa. Von Kammacher ja Ingigerd pelastautuvat haaksirikosta ja pääsevät lopulta New Yorkiin, jossa infantiili tanssija alkaa käydä yhä enemmän miehen hermoille. Von Kammacher matkustaa ystävänsä vuoristomajalle, jossa hän luhistuu henkisesti saatuaan uutisen vaimonsa kuolemasta. Kuvanveistäjä Eva, johon von Kammacher tutustui New Yorkissa, saapuu miehen luokse ja hoitaa hänet terveeksi. Von Kammacher ja Eva menevät naimisiin ja palaavat miehen lasten luokse.


title: Atlantis (vuoden 1913 elokuva)

text: Nordisk Films Kompagnin tuottama "Atlantis" oli aikansa pisimpiä ja kunnianhimoisimpia elokuvia. Edellisenä vuonna Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaneen Gerhart Hauptmannin romaaniin perustuva suurtuotanto oli myös yksi ensimmäisistä mykkäelokuvan "autorenfilmeistä". Julkaisua edeltänyt mainoskampanja keskittyi elokuvan haaksirikkokohtauksiin, jotka toivat mieleen edellisenä vuonna uponneen Titanicin. Pohjimmiltaan "Atlantis" on kuitenkin psykologinen kuvaus päähenkilönsä henkilökohtaisesta kriisistä, ja tanskalainen elokuvahistorioitsija Erich Ulrichsen onkin kutsunut sitä ”ensimmäiseksi moderniksi elokuvaksi”.


title: Atlantis (vuoden 1913 elokuva)

text: Tuotantokustannuksiltaan kallis "Atlantis" oli yksi Nordisk Filmin suurimmista kansainvälisistä menestyksistä, mutta ei sellainen rahasampo kuin yhtiö oli toivonut. Elokuva sai valtavan suosion kirjailijan kotimaassa Saksassa, mutta Britanniassa ja Ranskassa sen juonta pidettiin sekavana ja liian vaikeana. Ranskalaisen elokuvahistorioitsijan Georges Sadoulin mielestä suurin ongelma on dramaattisen haaksirikkokohtauksen sijoittaminen elokuvan keskelle. Nykynäkökulmasta katsottuna "Atlantis" monista ansioistaan huolimatta epäonnistuu keskeisimmässä tavoitteessaan: henkilön sisäisen maailman kuvaamisessa mykkäelokuvan keinoin. Kielteistä huomiota saavat myös irrallisiksi jäävät juonenpätkät sekä kirjailijaa innoittaneiden tanssija Ida Orloffin ja ”kädettömän miehen” Charles Unthanin esitykset.


title: Atlantis (vuoden 1913 elokuva)

text: "Atlantista" esitettiin alkuvuodesta 1914 helsinkiläisissä Lyyra ja Maxim -elokuvateattereissa, joissa se oli jaettu pituutensa vuoksi kolmelle eri viikolle. "Uusi Suometar" kertoi Lyyran maksaneen elokuvasta 29 000 markkaa. Kutsuvierasnäytännössä elokuvan kokonaan nähnyt "Nya Pressenin" toimittaja kirjoitti sen olevan ”sekä näyttämöllepanonsa että näyttelijäsuoritustensa puolesta yksi parhaista näkemistämme filmeistä”. Samalla hän totesi, ettei elokuva ole draamana kovin jännittävä, vaan koostuu erillisistä kohtauksista, joista mieleen painuvin on realistisesti ja koskettavasti toteutettu laivan haaksirikko. Uskonnollinen "Herättäjä"-lehti syytti tekijöitä Titanicin onnettomuudella rahastamisesta ja vaati tiukempaa elokuvasensuuria.