title: Kurikan kirjasto

text: Kunta on ollut mukana kirjaston arjessa vuodesta 1875, jolloin se ryhtyi antamaan pienen osan saamistaan viinavoittovaroista kirjanhankintaan. Kunnantalolla kirjasto oli kunnan omistuksessa, ja se vastasi jo nykyistä kunnallista kirjastoa. 1920-luvulla nimetty toimikunta luetteloi kirjavarat, kortistoi ne ja laati kirjastolle sääntöehdotuksen. Lähde ei kerro, oliko säännöstö luotu kirjaston henkilökunnalle vai lainaajille. Kunnantalolla kirjasto sijaitsi 23 vuotta. Näihin vuosiin mahtuu yksi vuosi, jolloin kirjaston toiminta oli keskeytetty, luultavimmin sodan takia.


title: Kurikan kirjasto

text: Kunnantalolta kirjasto siirtyi nuorisotalolle, jossa kirjoja lainattiin 7 vuotta. Kirjasto oli tällöin auki myös päivällä. 1958 kirjat siirrettiin entisen kirkonkylän koulun toiseen kerrokseen. Tätä pidettiin suurena askeleena, olihan tilat varta vasten saneerattu kirjaston käyttöön. Tässä kirjastossa oli tilaa 250 neliömetriä ja kirjoja yli 50 000 kappaletta..


title: Kurikan kirjasto

text: Kurikan kirjastotalon rakentaminen aloitettiin marraskuussa 1981, ja asiakkaille kirjasto avautui joulukuussa 1982. Kaikki kalusteet olivat uusia. Kirjastotalossa on perinteisen kirjanlainauksen lisäksi käsikirjasto, lehtilukusali, lastenosasto, musiikkisali sekä tutkijainhuone.


title: Kurikan kirjasto

text: Kirjaston 150-vuotisjuhlavuotta juhlittiin toukokuusta 2013 lähtien. Suurimmat tapahtumat järjestettiin lokakuussa viikon mittaisella tapahtumasarjalla, jossa muun muassa kirjailija Roman Schatz kävi puhumassa. Juhlavuotta varten teetettiin oma logo, joka on edelleen kirjaston sisäänkäynnin vieressä. Samana vuonna kirjasto sai positiivisen kurikkalaisen kunniakirjan.


title: Kurikan kirjasto

text: Kirjastosta on lainattavissa kirjoja, äänikirjoja, musiikkiaineistoa (musiikkikirjoja, nuotteja ja äänitteitä), liikuntavälineitä ja lehtiä. Kurikka-lehti on myös mikrofilmeinä vuodesta 1928 alkaen.


title: Kurikan kirjasto

text: Pääkirjastossa järjestetään satutunteja, kuukausittain musatunti, lukupiirejä. Jurvan kirjastossa järjestetään satutunteja, lukupiirejä ja näyttelyitä.


title: Kurikan kirjasto

text: Tulostus, asiakastietokoneet, Naxos-musiikkipalvelu, Lukutilat sekä pääkirjastossa että Jurvassa, Kirjavinkkareita voi tilata vierailulle kouluun.


title: Kurikan kirjasto

text: Kurikan pääkirjastossa on etukäteen varattava maksuton mediapaja, jossa voi muuntaa LP-levyjä, kasetteja ja VHS-videoita digitaaliseen muotoon, muokata ääntä, kuvia ja musiikkia, skannata, polttaa CD- ja DVD-levyjä.


title: Jared S. Gilmore

text: Jared Scott Gilmore on yhdyvaltalainen lapsinäyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Bobby Draperina televisiosarjassa "Mad Men" ja Henry Millsin roolista sarjassa "Olipa kerran".


title: Jared S. Gilmore

text: Gilmore syntyi 30. toukokuuta 2000 San Diegossa, Kaliforniassa. Hän kävi kaksi vuotta San Diegossa sijaitsevaa koulua joka on tarkoitettu malleille, näyttelijöille ja laulajille.


title: Williamsonia

text: Williamsonia on sukupuuttoon kuollut Bennettitales-lahkoon kuuluva siemenkasvisuku. Se eli Jura- ja liitukauden aikana sekä Lauraasiaan että Gondwanaan kuuluneilla alueilla.


title: Williamsonia

text: "Williamsonialla" oli ohuehko harvasti haarautuva runko, ja sen lehdet muistuttivat käpypalmujen lehtiä. Kasvin kukinnot muistuttivat jonkin verran koppisiemenisten kukkia.


title: Lexa Doig

text: Alexandra Lecciones ”Lexa” Doig (s. 8. kesäkuuta 1973) on kanadalainen erityisesti science fictionistä tunnettu näyttelijä. Hänen merkittäviin rooleihinsa kuuluvat avaruusalus Andromeda ja sen tekoälyrobotti sarjassa "Andromeda", tri Carolyn Lam sarjassa "Tähtiportti" sekä Sonya Valentine sarjassa "Continuum". Doig syntyi Torontossa. Hänen äitinsä on filippiiniläinen ja isänsä skotlantilais-irlantilaista syntyperää. Doig on naimisissa myös "Tähtiportissa" näytelleen Michael Shanksin kanssa. Heillä on kaksi lasta.


title: Robbie Kay

text: Robert Andrew ”Robbie” Kay (s. 13. syyskuuta 1995 Hampshire, Iso-Britannia) on brittiläinen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan televisiosarjassa "Olipa kerran".


title: Robbie Kay

text: Robbie syntyi Lymingtonissa, Hampshiressa, Englannissa. Hän kuitenkin muutti jo nuorena Belgiaan. Vuonna 2006 hänen perheensä muutti Prahaan, Tšekkiin, jossa hän kävi Prahan kansainvälistä koulua. Tällä hetkellä hän asuu Houstonissa, Texasissa. Robbiella on kaksi siskoa, Camilla ja Fiona.


title: Länsirintama (Suomen sisällissota)

text: Länsirintamaksi (myös Läntinen rintama) kutsuttiin vuoden 1918 Suomen sisällissodan rintamaa, joka ulottui nykyisten Satakunnan, Pirkanmaan ja Keski-Suomen maakuntien alueella Pohjanlahden rannikolta Tampereen pohjoispuolitse Päijänteen länsirannalle. Se oli jaettu Satakunnan ja Hämeen rintamiin sekä niiden sisällä vielä useampiin paikallisiin rintamalohkoihin. Sodan kokonaisuuden kannalta Satakunnan rintama oli lähinnä sivunäyttämö, mutta Hämeen rintamalla käytiin lopputuloksen kannalta merkittäviä ja ratkaisevia taisteluja, kuten Vilppulan rintaman taistelut helmi–maaliskuussa sekä myöhemmin maalis–huhtikuussa käyty Tampereen taistelu. Joukkojen ja kaatuneiden lukumäärän perusteella sitä voidaan kutsua myös koko sisällissodan päärintamaksi.


title: Länsirintama (Suomen sisällissota)

text: Rintamalinja kulki Satakunnassa Porin pohjoispuolella Pohjanlahden rannikon Merikarvialta Kankaanpään eteläpuolitse Ikaalisten kautta Hämeenkyröön. Sieltä rintamalinja lähti Hämeessä kohti pohjoista, muodostaen Tampereen yläpuolelle Kurun, Ruoveden, Vilppulan ja Kuoreveden kautta kulkevan kaaren. Kuorevedeltä se jatkui edelleen Längelmäelle ja päättyi lopulta Päijänteen rannalle Kuhmoisiin. Sodan aikana rintamalinja siirtyi niin, että valkoisten suorittaman Tampereen valtauksen jälkeen se kulki huhtikuun lopulla Etelä-Hämeessä.


title: Länsirintama (Suomen sisällissota)

text: Länsirintaman taistelut vaativat noin 4 200 kuollutta, joista valkoisia oli noin 1 600 ja punaisia 2 600. Kaatuneista suurin osa eli noin 3 500 kuoli Hämeen rintaman taisteluissa, Satakunnassa kaatuneita oli sodan aikana vajaat 750. Yhteensä länsirintaman tappioiden lukumäärä on lähes puolet koko sisällissodassa kaatuneista. Luvut sisältävät taisteluissa kuolleiden lisäksi myös välittömästi niiden jälkeen teloitettuja antautuneita.


title: Jean-Paul Boëtius

text: Jean-Paul Boëtius (s. 22. maaliskuuta 1994 Rotterdam) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa Alankomaiden pääsarjassa pelaavaa Feyenoordia. Pelipaikaltaan hän on vasen laitalinkki.


title: Jean-Paul Boëtius

text: Boëtius liittyi Feyenoordiin vuonna 2000. Hän teki ensiesiintymisensä Eredivisiessä 28. lokakuuta 2012, kun Feyenoord pelasi kotonaan 2–2-tasapelin Ajaxia vastaan.


title: Elvis Manu

text: Elvis Manu (s. 13. elokuuta 1993 Dordrecht) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa Alankomaiden pääsarjassa pelaavaa Feyenoordia. Pelipaikaltaan hän on vasen laitalinkki.


title: Elvis Manu

text: Manu teki ensiesiintymisensä Eredivisiessä 26. helmikuuta 2012, kun Feyenoord hävisi vieraissa PSV Eindhovenille 2–3.


title: Albert Hull

text: Albert Wallace Hull (1880–1966) oli yhdysvaltalainen fyysikko, joka kehitti elektroniputkia. Hän keksi 1920-luvulla tyratroniksi kutsutun elektroniputken, joka vaihtovirta voitiin muuttaa tasavirraksi sekä kaksihilaisen tetrodin.


title: Albert Hull

text: Hull suuntautui aluksi humanistisille aloille ja suoritti Yalen yliopistossa loppututkinnon kreikan kielessä. Hän päätyi kuitenkin vaihtamaan alaa ja suoritti Yalessa fysiikan loppututkinnon. Vuonna 1914 hän pestautui General Electric -yhtiön tutkimuslaboratorioon Schenectadyyn. Hänen 1921 julkaistu tutkimuksensa käsitteli elektronien liikettä samankeskisten sylintereiden välissä. Tätä laitetta hän kutsui magnetroniksi. 1930-luvulla Hull alkoi kehittää sellaisia metalliseoksia, joilla olisi sama lämpölaajenemiskerroin kuin lasilla. Niiden ansiosta lasi-metalliliitokset saatiin kestäviksi.


title: Pörssinoteerattu raaka-aine

text: Pörssinoteerattu raaka-aine eli ETC () on sijoitustuote, jonka arvo seuraa jonkin raaka-aineen tai raaka-aineindeksin arvonkehitystä. Juridisesti ETC on velkakirja, johon sisältyy liikeeseenlaskijaan liittyvä luottoriski.


title: Pörssinoteerattu raaka-aine

text: ETC:n kohde-etuus voi olla jokin jalometalli tai teollisuusmetalli. Muita mahdollisia raaka-aineita ovat esimerkiksi öljy, puuvilla, karja tai elintarvikkeet. ETC voi sijoittaa joko suoraan haluttuun raaka-aineeseen tai johdannaiseen.


title: Pörssinoteerattu raaka-aine

text: Raaka-aineen hinnanmuutoksen lisäksi ETC:n tuottoon vaikuttaa ns. "rullaus". Rullauksella tarkoitetaan sitä, että erääntyvää raaka-ainefutuuria myydään ja tilalle ostetaan myöhemmin erääntyvää futuuria. Jos myyntihinta on korkeampi kuin ostohinta, syntyy rullausvoittoa. Jos myyntihinta on alhaisempi, syntyy tappiota. Rullauksen vaikutus kokonaistuottoon voi olla suuri varsinkin lyhyellä aikavälillä.


title: Pörssinoteerattu velkakirja

text: Pörssinoteerattu velkakirja eli ETN () on sijoitustuote, jonka arvo seuraa jotain kohde-etuutta. Juridisesti ETN on velkakirja, johon on liitetty johdannainen. ETN:stä käytetään suomeksi myös nimitystä pörssinoteerattu todistus.


title: Pörssinoteerattu velkakirja

text: ETN:ään sijoitetuilla varoilla ei osteta kohteena olevia arvopapereita. Jos ETN:n liikkeeseenlaskija tulee maksukyvyttömäksi, sijoittaja voi menettää ETN:ään sijoittamansa pääoman.


title: Pörssinoteerattu velkakirja

text: Ensimmäiset ETN:t tulivat markkinoille vuonna 2006.


title: Torsten ja Wanja Söderbergin palkinto

text: Torsten ja Wanja Söderbergin palkinto on merkittävä pohjoismainen muotoilun ja taidekäsityön palkinto.


title: Torsten ja Wanja Söderbergin palkinto

text: Palkinto perustettiin jotta ”Röhsska museet voisi vuosittain jakaa palkinnon taidekäsityön ja taideteollisuuden edistämiseksi uutta luovasta ja merkittävästä teosta taideteollisuudessa ja muotoilussa”. Palkintosumma on miljoona Ruotsin kruunua.


title: Torsten ja Wanja Söderbergin palkinto

text: Palkinnon taustalla ovat Ragnar Söderbergin säätiö ja Torsten Söderbergin säätiö. Söderbergin veljeksillä oli muun muassa perheyritys Söderberg & Haak AB ja 1930-luvulla he perustivat nykyisen Ratos AB:n. Palkinto perustettiin 1992, ja se on jaettu vuosittain vuodesta 1994 Röhsska museetissa Göteborgissa muotoilijalle tai taidekäsityöläiselle, joka toimii Pohjoismaissa. Palkintosumman lisäksi palkittu voi asettaa töitään näytteille erityisnäyttelyyn Röhsska museetiin palkinnonjaon yhteydessä.


title: Torsten ja Wanja Söderbergin palkinto

text: Palkitut:


title: Mikkelin Poikateatteri

text: Mikkelin Poikateatteri on Mikkelissä vuonna 2008 perustettu nuorten harrastajateatteri, jonka ohjaajana on alusta asti toiminut Katariina ”Kati” Kinnunen. Teatteriryhmä tuottaa esityksensä itse alusta loppuun: sanoittavat ja säveltävät musiikkikappaleet, kirjoittavat käsikirjoituksen ja suunnittelevat koreografiat Kinnusen ohjauksessa. Ryhmässä on myös erillinen improryhmä, joka esiintyy eri tilaisuuksissa.


title: Mikkelin Poikateatteri

text: Mikkelin Poikateatteri perustettiin 2008 Suomen Kulttuurirahaston Myrsky-hankkeen turvin. Sitä ovat tukeneet myös Suomen lasten ja nuorten säätiön Myrsky-hanke sekä Mikkelin lukio.


title: Mikkelin Poikateatteri

text: Vuonna 2012 Mikkelin Poikateatteri sai Lapsenpäivä-palkinnon. Vuonna 2013 ryhmä palkittiin 2000 euron stipendillä Helsingissä järjestetyillä valtakunnallisilla Teatris -festivaaleilla produktiostaan "Likinäkökulma (K14)". Sitä perusteltiin esityksen poikkeuksellisen älykkäästä ja rohkeasta kuvauksesta nuoren miehen maailmasta. Samana vuonna ryhmä palkittiin 2000 euron Mikkeli-palkinnolla. Perusteluissa Perusteluissaan todettiin Poikateatterin rikkovan poikiin liitettäviä stereotypioita rohkealla asenteellaan ja poikahuumorillaan. Vuonna 2014 ryhmä valittiin Työväen näyttämöpäiville ja Seinäjoen Harrastajateatterikesään esityksellään "Keholla millä hyvänsä". Se oli myös ehdolla Vuoden harrastajateatteriksi.


title: Viktor Antipin

text: Viktor Vladimirovitš Antipin (; s. 6. joulukuuta 1992 Öskemen, Kazakstan) on venäläinen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-joukkue Buffalo Sabresissa.


title: Viktor Antipin

text: Kazakstanissa syntynyt Antipin on Metallurg Magnitogorskin kasvatti. Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi pelaamaan MHL-junioriliigaa Stalnyje Lisy Magnitogorskiin, jossa Antipin voitti kauden päätteeksi mestaruuden. Kaudella 2010–2011 hän pelasi MHL:n tähdistöottelussa. Antipin debytoi samalla kaudella myös Metallurg Magnitogorskin KHL-joukkueessa, jossa hän pelasi kaksi runkosarjaottelua. Kaudella 2011–2012 Antipin ei mahtunut kertaakaan joukkueen KHL-kokoonpanoon, vaan se eteni kokonaan MHL:ssä. Kausi 2012–2013 oli hänelle varsinainen tulokaskausi KHL:ssä, jossa Antipin teki 50 runkosarjaottelussa tehot 10+11=21 sekä seitsemässä playoff-ottelussa tehot 1+2=3. Hän oli Metallurgin eniten maaleja tehnyt puolustaja sekä tehokkain puolustaja kesken kauden NHL:ään palanneen työsulkuvahvistus Sergei Gontšarin jälkeen. Antipin valittiin KHL:n marraskuun 2012 kuukauden tulokkaaksi ja hän pelasi kauden aikana myös ssa.


title: Viktor Antipin

text: Syyskuussa 2013 Antipin teki kolmivuotisen jatkosopimuksen Metallurgin kanssa. Kaudella 2013–2014 hän jakoi neljällä osumallaan kevään 2014 pudotuspelien maalipörssin voiton Sibir Novosibirskin Ivan Lekomtsevin ja Lev Prahan Nathan Oystrickin kanssa. Antipin voitti kauden päätteeksi Gagarin Cupin. Hänet valittiin kauden aikana myös KHL:n tammikuun 2014 kuukauden puolustajaksi.


title: Viktor Antipin

text: Antipin teki 2017 toukokuussa Buffalo Sabresin kanssa 1 vuoden sopimuksen. Hän siirtyi kaudeksi 2017–2018 Buffaloon Metallurg Magnitokorskista.


title: Viktor Antipin

text: Antipin on edustanut Venäjää MM-kilpailuissa kolmesti ja voittanut MM-hopeaa 2015, sekä MM-pronssia 2016 ja 2017. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012, jolloin Antipin voitti hopeaa. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2010 sekä alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2009, jolloin hän voitti pronssia.


title: Viktor Antipin

text: Antipinin isä Vladimir on entinen Kazakstanin maajoukkuepelaaja.


title: Luoksepääsemättömyyden navan tukikohta

text: Luoksepääsemättömyyden navan tukikohta () oli Etelämantereella sijainnut neuvostoliittolainen tutkimusasema. Se sijaitsi eteläisellä luoksepääsemättömyyden navalla (Etelämantereen kohta, josta on pisin matka mihinkään kohtaan rannikolla). Asema perustettiin vuonna 1958. Asemalla suoritettiin meteorologisia tutkimuksia 14.–26. joulukuuta 1958. Luoksepääsemättömyyden navalla on maailman kylmin keskimääräinen lämpötila: −58,2 °C.


title: Luoksepääsemättömyyden navan tukikohta

text: Aseman rakennuksen katolle on asetettu Moskovaa kohti katsova Vladimir Leninin rintakuva. Rakennukset ovat peittyneet miltei kokonaan lumeen (2007), ja ainoastaan rintakuva on näkyvissä. Hautautunut rakennus ja rintakuva on julistettu historialliseksi paikaksi.


title: Calgary Cowboys

text: Calgary Cowboys oli kanadalainen WHA-liigassa pelannut jääkiekkoseura. Organisaatio perustettiin alun perin nimellä Miami Screaming Eagles, mutta se ei pelannut tuolla nimellä yhtäkään ottelua ennen kuin siirtyi Philadelphiaan.


title: Calgary Cowboys

text: Kauden 1972–1973 seura pelasi Philadelphiassa nimellä Philadelphia Blazers. Seuraavalle kaudelle joukkue muutti Kanadan länsirannikolle Vancouveriin, jossa se pelasi Vancouver Blazersin nimellä kaksi kautta. Kahden Vancouverin-kauden jälkeen seura muutti Calgaryyn, jossa pelasi kaksi kautta Calgary Cowboysin nimellä. Kaupungissa oli toiminut vuosina 1966–1970 samanniminen junioriseura, joka pelasi Albertan provinssin sisäistä sarjaa.


title: Calgary Cowboys

text: Ensimmäisellä Calgaryn-kaudellaan joukkue teki 307 maalia 80 ottelussa ja voitti näistä 41. Joukkueen paras pistemies oli organisaatiossa koko sen olemassaolon ajan pelannut Danny Lawson. Pudotuspeleissä Cowboys selviytyi aina kolmannelle kierrokselle asti.


title: Calgary Cowboys

text: Toinen ja samalla koko organisaation viimeinen kausi sujui hieman heikommin voittoprosentin jäädessä vain 43 prosenttiin, mikä tiesi joukkueen jäämistä pudotuspelien ulkopuolelle.


title: Lago del Brugneto

text: Lago del Brugneto on järvi Pohjois-Italiassa Ligurian alueella. Se on vuonna 1959 valmistunut tekojärvi, jolla turvattiin Genovan kaupungin vesihuolto. Tekojärven alle jäi sitä rekennettaessa kaksi kylää. Se on suosittu retkeily- ja kalastuskohde. Järvi on noin kolme kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä, ja sen ympärysmitta on noin 13 kilometriä.


title: Max Beckmann

text: Max Beckmann (1884–1950) oli saksalainen taidemaalari.


title: Max Beckmann

text: Beckmann aloitti uransa vuonna 1906, jonka jälkeen hän piti useita yksityisnäyttelyjä. Hän oli ensimmäisessä maailmansodassa lääkintämiehenä ja sai siellä hermoromahduksen vuonna 1915. Tämän jälkeen hänen työnsä muutuivat symbolistisiksi ja ne ilmensivät protestia maailman rappeutuneisuutta vastaan. Vuonna 1925 hänet nimitettiin Frankfurtin Städelschulen professoriksi. Natsikaudella vuonna 1933 hänet erotettiin. Seuraavina vuosina hän maalasi monet tunnetuimmista teoksistaan, kuten "Die Abfahrt" ja "Die Hölle der Vögel". Vuonna 1951 hän voitti Venetsian biennaalin ensimmäisen palkinnon ja sai kunniatohtorin arvon.


title: Kauhajoen kirjasto

text: Kauhajoen kaupunginkirjasto on Kauhajoen kaupungin kirjasto, johon kuuluvat pääkirjaston lisäksi Päntäneen sivukirjasto ja kirjastoauto.


title: Kauhajoen kirjasto

text: Kauhajoen kirjasto kuuluu Eepos-kirjastokimppaan ja kirjaston maakuntakirjastona toimii Vaasan kaupunginkirjasto.


title: Kauhajoen kirjasto

text: Kauhajoen ensimmäinen kirjasto oli 28 niteen suuruinen pikku kirjasto, jonka eteläpohjalaiset ylioppilaat olivat hankkineet keräysvaroilla 1851. Tämän toiminnan hiivuttua 1860 perustettiin kirjasto uudelleen 156 kirjan kokoelmalla. Tähän olivat varapastori Samuel Hellgren ja opettaja Matti Kiviniemi keränneet rahat.


title: Kauhajoen kirjasto

text:
1870-luvulla alettiin perustaa kyläkirjastoja. Ensimmäinen kyläkirjasto perustettiin Perä-Hyyppään vuonna 1876. Kymmenen vuotta myöhemmin vuonna 1886 perustettiin Aronkylän ja Harjankylän yhteinen kirjasto. Vuonna 1891 saivat kirjastonsa Havunen ja
Päntäne, vuonna 1896 kyläkirjastot tulivat Hangaskylään, Hyyppään ja Nummikoskelle. Rahoitus oli satunnaisten lahjoitusten ja keräysten varassa. Joskus saatiin kunnalta avustus viinaveroista.


title: Kauhajoen kirjasto

text:
Vuonna 1907 kunta otti Suomalaisuuden Liiton kehotuksesta hoitaakseen kaikki kahdeksan kirjastoa. 1950-luvulle tultaessa Kauhajoella oli jo kantakirjasto, 13 piirikirjastoa ja lainausasema. 1960-luvun alussa Kauhajoella oli kantakirjasto ja 17 lainauspistettä.
Vuonna 1969 Kauhajoki sai ensimmäisenä maalaiskuntana Vaasan läänissä kirjastoauton. Sivukirjastot kävivät tarpeettomiksi, koska kirjastoauto lähti kiertämään pitäjän joka kylässä. Kirjastoauton hyllyt täytettiin lakkautettujen sivukirjastojen kirjoilla, ja loput kirjat varastoitiin pääkirjastoon.
Kirjasto on toiminut monessa paikassa; seurakuntatalossa, 1950-luvulla kunnanviraston alakerrassa,1970-luvulla Mannilan liiketalossa ja 1980-luvun alussa Räimiskällä. 1989 valmistui uusi kirjastorakennus koulukeskuksen viereen, jossa sijaitsee myös Panula-Opisto. Sen on suunnitellut arkkitehti Touko Saari.


title: Kauhajoen kirjasto

text: Krannit-kirjastokimppa sai alkunsa vuonna 1996 Isojoen, Jurvan, Karijoen, Kaskisen, Kauhajoen ja Teuvan yhteistyönö. Kurikka liittyi joukkoon vuonna 2009.


title: Kauhajoen kirjasto

text: Kauhajoen pääkirjasto otti RFID-tekniikan käyttöön ensimmäisenä Suomessa vuonna 2004


title: Kauhajoen kirjasto

text:
Vuoden 1951 tilasto osoittaa, että kirjastoissa Kauhajoella oli yhteensä 7 812 nidettä, joita lainattiin 13 036 kertaa.
Vuoden 2009 lukujen mukaan kokoelmassa oli 113 436 nidettä ja kokonaislainaus oli 340 812.


title: Kauhajoen kirjasto

text: Kirjaston lainattava kokoelma käsittää kotimaisen ja ulkomaisen kertomakirjallisuuden, tietokirjallisuuden, karttoja, nuotteja, kielikursseja, äänitteitä ja aikakauslehtiä. Käsikirjastossa on hakuteoksia, bibliografioita, kalentereita ja sanakirjoja. Kotiseutukokoelmaan kerätään kauhajokisten tekemää materiaalia. Lisäksi on Keijo Jaakolan kokoelma, joka käsittää pari tuhatta nidettä, joissa on sekä harvinaisia että vanhoja tekstejä.


title: Kauhajoen kirjasto

text: Kauhajoen kirjasto järjestää lukupiirejä ja koulutusta. Kirjastosta on mahdollista varata lukukoira.


title: Kauhajoen kirjasto

text: Kirjaston kautta voi tilata maksutta ammattikorkeakoulun opiskelijoille materiaalia Seinäjoen ammattikorkeakoulun kirjastosta.


title: Kauhajoen kirjasto

text: Kirjaston tiloissa voi järjestää erilaisia näyttelyitä.


title: Kauhajoen kirjasto

text: Pääkirjastossa voi digitoida LP-levyt, C-kasetit, VHS-videokasetit, diat, negatiivit ja valokuvat. Henkilökuntaa avustaa tarvittaessa.


title: Erich Mendelsohn

text:
Erich Mendelsohn (21. maaliskuuta 1887 Allenstein - 15. syyskuuta 1953 San Francisco, Kalifornia) oli saksalainen arkkitehti, joka aluksi edusti kaarevalinjaista ekspressionismia ja siirtyi sitten funktionalismin kannalle. Hän pakeni natsivaltaa Yhdysvaltoihin..
Mendelsohnin varhaistyö on esimerkiksi Potsdamin Einstein-torni (1920–1924). Hänen funktionalistisia töitään ovat monet tehdasrakennukset ja kerrostalot. Vuonna 1933 hän muutti Isoon-Britanniaan, sitten Palestiinaan ja lopulta 1947 Yhdysvaltoihin. Hänen amerikkalaisella kaudellaan syntyi veistoksellisia synagogia ja San Franciscon Maimonides-sairaala (1946).


title: Autostrada 3 (Italia)

text: Autostrada A3 on Italian eteläosassa sijaitseva noin 500 kilometrin mittainen moottoritie, joka kulkee Napolista Salernoon ja edelleen Reggio Calabriaan Italian ”saappaankärjessä”. Se kulkee kolmen hallinnollisen alueen läpi: Campanian (171 km), Basilicatan (30 km) ja Calabrian (293,9 km).


title: Autostrada 3 (Italia)

text: Vuosikymmeniä keskeneräisenä ollut tie ei monilta osuuksiltaan täytä moottoritien vaatimuksia, ja sen kunnossapitotoimenpiteitä on arvosteltu ammattitaidottomiksi. Siksi A3-tiestä on muodostunut eräänlainen vertauskuva eteläisen Italian takapajuisuudesta ja taloudellisista ongelmista. Euroopan unioni kieltäytyy luokittelemasta tietä moottoritieksi.


title: Autostrada 3 (Italia)

text: A3-tien rakentaminen alkoi jo 1960-luvulla. Rakennustöitä ovat viivästyttäneet osaamaton työnjohto, työn heikko laatu, korruptio ja mafian valta alueella. Tien pohjoinen puolikas on Camorra-järjestön ja eteläinen osa ’Ndrangheta-järjestön aluetta. ”Ikuisesti keskeneräiseen tiehen” on investoitu miljardeja euroja.


title: Autostrada 3 (Italia)

text: A3-tien pohjoisin osuus Napolista Pompejiin valmistui jo vuonna 1929. Jatko-osuus Salernoon saakka valmistui 1961. Vuonna 1964 Italian hallitus teki päätöksen rakentaa moottoritie, joka yhdistäisi syrjäisen ja maastoltaan vaikean Calabrian ja samalla myös Sisilian saaren tehokkaasti muuhun Italiaan. Tie valmistui 1974, muttei täyttänyt läheskään samoja vaatimuksia kuin Italian muut moottoritiet. Jatkuvat ruuhkat haittasivat tien käyttäjiä etenkin kesäisin. Vuonna 1993 ilmoitettiin, että tie valmistuisi moottoritietasoisena 2003, mutta suunnitelmat ovat jatkuvasti pitkittyneet. EU on tutkinut tien rakennusprojekteihin liittyviä taloudellisia väärinkäytöksiä ja määräsi myöntämistä tuistaan yli 300 miljoonaa euroa palautettaviksi vuonna 2012.


title: Autostrada 3 (Italia)

text: Tien parantaminen moottoritietasoiseksi on monin paikoin vaatinut uuden moottoritien rakentamisen alkuperäisen A3-tien viereen. Elokuussa 2014 ilmoitettiin, että 88 prosenttia tiestä on parannettu moottoritietasoiseksi. Toukokuussa 2015 Italian pääministeri Matteo Renzi ilmoitti, että viimeinenkin osuus tiestä valmistuisi viimeistään vuonna 2016. Hänen mukaansa työhön on komennettu noin 3 000 työntekijää ja työn jatkuvan keskeytyksettä seitsemänä päivänä viikossa. Lupaukseen ei kuitenkaan täysin uskota.


title: Mario Chitaroni

text: Mario Brian Chitaroni (s. 11. kesäkuuta 1967 Cobalt, Ontario, Kanada) on kanadalais-italialainen entinen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli sentteri tai vasen laitahyökkääjä. Hän oli kätisyydeltään left eli pelasi vasen käsi alhaalla.


title: Mario Chitaroni

text: Vuosina 1982-1984 Chitaroni pelasi Migdet AAA-tasolla Great North Midget Leaguessa (GNML) New Liskeardin joukkueessa. 1984 syksyllä hän aloitti pelaamisen OHL liigan Sudbury Wolvesin joukkueessa, jossa pelasi kaikkiaan kolme kautta.


title: Mario Chitaroni

text:
Juniorikiekon jälkeen Chitaroni pelasi kauden 1987 lopussa 11 peliä IHL:n Flint Spritsin joukkuessa, ja jatkoi siellä seuraavat puolitoista kautta. Kesken kauden 1989 Chitaroni siirtyi AHL liigan New Haveniin, jossa pelasi 54 ottelua.
Tämän jälkeen tie vei Eurooppaan. Seuraavat neljä kautta Chitaroni pelasi Italiassa Allghen joukkueessa sekä Italian sarjaa että myös Alpenligaa. Kauden 1993-1994 Chitaroni pelasi suurseura Milano Devils joukkuessa. Tämän jälkeen hän palasi vuodeksi takaisin Pohjois-Amerikan kaukaloihin, tällä kertaa IHL:n Houstoniin. IHL-vuoden jälkeen oli jälleen aika palata Italiaan, tällä kertaa Varesen joukkueeseen. Varesessa Chitaroni pelasi vain yhden vuoden ennen kuin siirtyi Saksaan DEL-liigan Berliiniin. Berliinissä Chitaroni pelasi neljä vuotta ennen siirtymistään kahdeksi vuodeksi Nürnbergiin. Kuuden Saksassa pelatun kauden jälkeen oli ajankohtaista jälleen palata Italiaan ja Milanoon. Milanossa kului seuraavat viisi vuotta jonka jälkeen Chitaroni palasi vielä kahdeksi vuodeksi Alleghen joukkueeseen.


title: Mario Chitaroni

text:
Ensimmäiset maajoukkuepelit Italian paidassa Chitaroni pelasi vuoden 1992 MM-turnauksessa. Kaikkiaan Chitaroni edusti Italiaa MM-kisoissa 12 kertaa A-tasolla ja kahdesti divisioona 1 turnauksissa. A-ryhmän MM-kisoissa Chitaroni pelasi kaikkiaan 67 ottelua ja teki niissä 14 maalia, antoi 19 maalisyöttöä ja istui 146 minuuttia jäähyllä. Vuoden 2001 turnauksessa Chitaroni oli koko turnauksen eniten jäähyllä istunut pelaaja 60 jäähyminuutillaan.
MM-kisojen ohella Chitaroni pelasi myös vuoden 1998 ja vuoden 2006 olympiaturnauksissa sekä oli mukana vuosien 2000 ja 2009 olympialaisten karsintaturnauksissa, joista Italia ei kuitenkaan selviytynyt itse kisoihin.


title: Mario Chitaroni

text: Maajoukkuetilastot


title: Vilho Rikkonen

text: Vilho Barnabas Rikkonen (s. 1898 Ulvila) oli suomalainen kieli- ja kansatieteilijä.


title: Vilho Rikkonen

text: Rikkonen meni ensimmäisen maailmansodan alettua vapaaehtoisena Venäjän armeijaan ja yleni jalkaväen vänrikiksi. Hän osallistui Suomen sisällissotaan Antrean rintamalla valkoisten puolella. Talvisodan aikana hän palveli vielä reservinluutnanttina jonkin aikaa kenttäsairaalan komendanttina.


title: Vilho Rikkonen

text: Syksyllä 1931 Rikkonen julkaisi Tattarisuon tapaukseen liittyen kaksi lentokirjasta "Suomalaisia ruumistaikoja. Tattarisuon salaisuus" ja "Vainajainpalvontataikoja. Tunnettujen kauhutapausten johdosta" joissa hän arveli kyseessä olleen jonkinlainen maaginen rituaali joka pohjautui suomalaiseen kansanperinteeseen.


title: Marja-Leena Parkkinen

text: Marja-Leena Parkkinen (ent. Kyrö; s. 8. marraskuuta 1945 Kannus) on suomalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut henkilökuvat Armi Ratiasta ja Anu Pentikistä sekä tietokirjat muun muassa homoseksuaalisuudesta ja kroonisesta kivusta.


title: Marja-Leena Parkkinen

text: Parkkisen poika on kirjailija Tuomas Kyrö.


title: Luettelo YK:n pakkausnumeroista 1401–1500

text: Alla on esitetty YK:n asettamat kemikaalien sekä teollisten valmisteiden pakkaus- ja kuljetusmerkinnät aineille, joiden YK-numerot ovat 1401-1500.


title: Visa Luttinen

text: Visa Eero Antero Luttinen (s. 22. tammikuuta 1972 Turku) on helsinkiläinen muusikko. Luttinen tunnetaan parhaiten vuodesta 1998 luotsaamastaan bilebändistä Gebardi. Samana vuonna -98 "syntyi" myös hänen alter egonsa Nat Newborn, swing-laulaja, jolla on erikokoisia kokoonpanoja aina sooloaktista (mies, piano & laulu) omaan big bandiin Nat Newborn Big Time. Näiden aktiivisten aktiensa rinnalle 2011 Luttinen synnytti vielä kokoonpanon "Visa & Villikissat", joka esittää 50- ja 60-lukujen henkistä suomenkielistä rokkia & poppia. Vuonna 2015 Luttinen kilpaili tangokuninkaan kruunusta.


title: Humbe

text: Humbe oli roomalaiskatolinen lähetysasema eteläisessä Angolassa, n. 10 km myöhemmin perustetusta Forte Roçadasin sotilaslinnakkeesta, josta sittemmin kehittyi Xangongon kaupunki. Nykyisin tämä alue kuuluu Cunenen maakuntaan.


title: Humbe

text: Humbe perustettiin n. 1882 Kunenejoen sivujoen rannalle Ombadjan ovamboheimon asuinalueen tuntumaan. Se perustettiin sen jälkeen, kun katoliset olivat epäonnistuneet yrityksissään perustaa ensin lähetysasema Ambomaalle Olukondan suomalaisen lähetysaseman kylkeen ja sitten 1879 Omaruruun Hereromaalle eli Lounais-Afrikan keskiosiin.


title: Humbe

text: Portugalilaisten yritykset alistaa Ombadja ja Oukwanyama valtaansa olivat aluksi epäonnisia, ja vuonna 1904 he kärsivät tuntuvan tappion. Tämän seurauksena he perustivat Forte Roçadasin linnakkeen paikkaan, joka nykyään tunnetaan nimellä Xangongo.


title: Humbe

text: Vuonna 1915 portugalilaiset saavuttivat suuren voiton Manguassa Humben ja Ondjivan välillä. Tätä voittoa he pitävät suurimpana koko siirtomaahistoriansa aikana.


title: Ondjiva

text: Ondjiva (ennen vuotta 1975 "Vila Pereira d'Eça") on kaupunki eteläisessä Angolassa. Se on Cunenen maakunnan pääkaupunki, 42 km Namibian rajasta pohjoiseen. Se on perinteisesti ollut Oukwanyaman heimon kuninkaan asuinpaikka.


title: Ondjiva

text: Ondjivan lähetysaseman perustivat Reinin Lähetysseuran lähetyssaarnaajat Friedrich Meisenholl ja August Wulfhorst vuonna 1891, apunaan Friedrich Bernsmann. Luvan aseman perustamiseen he olivat saaneet Oukwanyaman kuninkaalta Weyulu Hedimbiltä. Saksalaiset luulivat tuolloin tämän alueen kuuluneen Saksan Luonais-Afrikkaan, mikä tieto myöhemmin osoittautui virheelliseksi. Seuraavana vuonna he perustivat lähellä Omupandan lähetysaseman.


title: Ondjiva

text: Meisenholl asui ja työskenteli Ondjivassa neljä vuotta, kunnes hänen oli lähdettävä alueelta vakavan sairauden vuoksi. Wilhelm Stahlhut tuli hänen tilalleen vuosikymmenen puolivälissä, mutta myös hän oli epäonninen. Hänen kolme lastaan kuolivat sairauksiin Afrikassa, ja lopulta hänkin kuoli mustavesikuumeeseen Outjossa Lounais-Afrikan puolella 1.5.1900. Hänen leskensä työskenteli useita vuosia ensin Oukwanyamassa ja myöhemmin vielä Hereromaalla.


title: Ondjiva

text: Elokuussa 1915 kuningas Mandume antoi polttaa Ondjivan lähetysaseman, ja saksalaisten oli paettava Ondongaan Lounais-Afrikkaan. Samana vuotena portugalilaiset hyökkäsivät Mandumen kimppuun ja voittivat hänet 20.8. Monguan taistelussa, jota portugalilaiset pitävät koko siirtomaahistoriansa merkittävimpänä. Heidän komentajanaan oli kenraali António Pereira d'Eça, jonka mukaan Ondjivaa kutsuttiin siirtomaa-aikana.


title: Ondjiva

text: Ondjivasta tuli myöhemmin katolinen lähetysasema ja sittemmin Ondjivan hiippakunnan piispanistuin. Piispana on toiminut Fernando Guimaraes Kevanu vuoteen 2011 saakka ja sen jälkeen isä Pio Hipunyati on jatkanuthänen työtään.


title: Ondjiva

text: Ondjivan kautta kulkee maantie Namibian Oshikangosta Lubangoon. On olemassa suunnitelmia, joiden mukaan Windhoekista Oshikangoon kulkevaa rautatietä jatkettaisiin Ondjivaan ja siitä edelleen pohjoiseen.


title: Ondjiva

text: Ondjivassa pidetään joka vuosi kahden viikon ajan markkinoita heinäkuussa. Markkinoiden johtaja on rva Maria Joau.


title: Matadiva

text: Matadiva oli katolisen kirkon lähetysasema lyhyen aikaa eteläisessä Angolassa, n. 30 km Ondjivasta. Se sijaitsi Oukwanyaman heimon alueen pohjoisimmassa kolkassa.


title: Matadiva

text: Matadivan perusti isä Génié vuonna 1900, mutta kun paikka osoittautui huonoksi, lähetysasema siirrettiin vuonna 1903 Oupyakadiin, n. 20 pohjoisemmaksi.


title: Oupyakadi

text: Oupyakadi oli katolisen kirkon lähetysasema eteläisessä Angolassa, n. 50 km Ondjivasta pohjoiseen. Se sijaitsi Oukwanyaman heimon alueen pohjoisimmassa kolkassa, Oukwanyaman ja Evalen heimojen rajamailla.


title: Oupyakadi

text: Oupyakadi perustettiin vuonna 1903, korvaamaan Matadivaan lähestysasemaa. Kun katoliset lähetyssaarnaajat olivat siirtymässä Oupyakadiin, evalelaiset hyökkäsivät heidän kimppuunsa ja surmasivat yhden heistä.


title: Oupyakadi

text: Alue oli levoton vuosien ajan, kun portugalilaiset taistelivat ombadjalaisia vastaan ja samaan aikaan saksalaiset sotivat Lounais-Afrikkassa hereroja vastaan. Mahdollisesti tästä syystä, taikka asemaa perustettaessa sattuneen selkkauksen vuoksi asema nimeksi tuli Oupyakadi ‘ongelma, hankaluus’.


title: Omupanda

text: Omupanda oli Reinin Lähetysseuran lähetysasema Oukwanyamassa eteläisessä Angolassa, 10 km kaakkoon Ondjivasta.


title: Omupanda

text: Omupandan perusti vuonna 1892 saksalainen lähetyssaarnaaja August Wulfhorst. Tämän alueen uskottiin tuolloin kuuluvan Saksan Lounais-Afrikkaan. Juuri kun aseman ensimmäinen rakennus oli saatu valmiiksi, se paloi ja piti rakentaa uudelleen.


title: Omupanda

text: Vuonna 1900 saksalainen lähetyssaarnaaja Hermann Tönjes tuli Omupandaan juuri vihityn vaimonsa Annan kanssa. Viimeksi mainittu oli suomalaisen lähetyssaarnaaja Martti Rautasen tytär. Tönjesit työskentelivät Oukwanyamassa vuoteen 1908 saakka.


title: Omupanda

text: Ensimmäisen maailmansodan seurauksena saksalaisten oli lähdettävä Angolasta vuonna 1916, ja niin Omupanda autioitui joksikin aikaa. Vuonna 1928 siitä tuli katolinen lähetysasema, ja paikan pääuskonto on edelleen katolilaisuus.


title: Omatemba

text: Omatemba oli Reinin Lähetysseuran lähetysasema Oukwanyamassa eteläisessä Angolassa, 25 km etelään Ondjivasta, alle 10 km länteen Namakunden lähetysasemasta.


title: Omatemba

text: Omupandan perusti vuonna 1907 saksalainen lähetyssaarnaaja Heinrich Welsch. Asema perustettiin Oukwanyaman kuninkaan Nanden tädin Nekoton kodin tuntumaan. Tämän alueen uskottiin tuolloin kuuluvan Saksan Lounais-Afrikkaan.


title: Omatemba

text: Myöhemmin kävi ilmi, että asema sijaitsi kiistanalaisella alueella, joka oli pohjois-etelä –suunnassa 10 km:n levyinen, joka päätyi lopulta portugalilaisille. Vuonna 1916, kun muiden Reinin lähetyksen työntekijöiden oli lähdettävä Angolasta, Welsch sai vielä jäädä sinne, mutta elokuussa tuona vuonna hänenkin oli lähdettävä. Epäselväksi on jäänyt halusivatko englantilaiset vai portugalilaiset hänen lähtevän.


title: Omatemba

text: Tämä jälkeen portugalilaiset viranomaiset pitivät jonkin aikaa majaansa Omatembassa, sitten sinne tuli kauppa, ja lopulta se jäi autioksi ja raunioitui.


title: Namakunde

text: Namakunde on kaupunki ja kunta Cunenen maakunnassa Angolassa. Kaupunki on raja-asema Namibiaan päin, ja se sijaitsee 25 km kaakkoon Ondjivasta.


title: Namakunde

text: Namakunde oli Reinin Lähetysseuran kolmas lähetysasema Oukwanyamassa. Sen perusti vuonna 1900 saksalainen lähetyssaarnaaja Wilhelm Ickler. Tämän alueen uskottiin tuolloin kuuluvan Saksan Lounais-Afrikkaan.


title: Namakunde

text: Juuri kun Ickler sai tämän lähetysaseman rakennetuksi, hän sairastui mustavesikuumeeseen ja kuoli 22.6. 1900.


title: Namakunde

text: Marraskuussa 1915 saksalaisten oli lähdettävät Namakundesta, josta nyt tuli Portugalin Länsi-Afrikan ja Brittiläisen Lounais-Afrikan välinen raja-aseama.


title: Chessy

text: Chessy voi tarkoittaa kolmea Ranskan kuntaa:


title: Heidi Rämö

text: Heidi Rämö (s. 1970) on ollut Lempäälän kunnanjohtaja 1. elokuuta 2015 alkaen. Aiemmin hän on ollut Punkalaitumen kunnanjohtaja 2011–2012 ja Hattulan kunnanjohtaja 2012–2015.


title: Heidi Rämö

text: Sipoossa syntynyt, mutta sukujuuriltaan urjalalainen Rämö on koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän on naimisissa, ja hänellä on kolme lasta.


title: The Two Faces of January

text: The Two Faces of January on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut Hossein Aminiin ohjaama jännityselokuva, jonka pääosassa esiintyvät Viggo Mortensen, Kirsten Dunst ja Oscar Isaac. Elokuva perustuu Patricia Highsmithin vuonna 1964 julkaistuun samannimiseen romaaniin.


title: The Two Faces of January

text:
On vuosi 1962. Huijari Chester MacFarland matkustaa Kreikassa vaimonsa Coletten kanssa. Pari tapaa Rydal-nimisen oppaan, joka huijaa turisteilta rahaa. Yhteisen illallisen jälkeen Rydal palaa hotellille palauttamaan rannerengasta, jonka Colette pudotti taksiin. Chesterin sijoitushuijauksista kärsineet henkilöt ovat palkanneet yksityisetsivän jäljittämään herra MacFarlandin rahoineen. Kun etsivä uhkaa Chesteriä aseella, miesten välille syntyy kamppailu, jonka päätteeksi etsivä lyö päänsä pöydän reunaan ja saa surmansa.
Juuri kun Chester raahaa etsivän ruumista kohti tämän hotellihuonetta, paikalle saapuu Rydal. Chester myöntää olevansa pulassa ja uskoo, että rahojen perässä on muitakin henkilöitä. Mies suostuu auttamaan, sillä Chester uskottelee yksityisetsivän olevan pelkästään humaltunut.


title: The Two Faces of January

text: Pakomatkan aluksi Chester tilaa uudet passit Rydalin ystävältä. Rydal ja MacFarlandit päättävät odottaa väärennettyjen passien valmistumista Kreetan Iraklionissa. Passittomille matkustajille ei tarjota yöpaikkaa, minkä vuoksi kolmikko matkustaa Chaniáan. Chester alkaa kokea mustasukkaisuutta nähdessään vaimonsa lähentyvän Rydalin kanssa. Tieto kuolemasta ateenalaisessa hotellissa ja kahdesta paikalta paenneesta amerikkalaisesta turistista leviää uutisissa. Rydal tajuaa asian, mutta Chester painottaa, että myös pakomatkaan osallisen Rydalin oma asema on uhattuna.


title: The Two Faces of January

text: Paluumatkalla Iraklioniin Colette kokee, että hänet tunnistetaan karkulaiseksi, eikä pysty jatkamaan matkaa linja-autolla. Kolmikko kävelee Knossoksen raunioille ja pakenee sadetta maanalaiseen labyrinttiin. Pimeässä Chester tainnuttaa Rydalin ja toteaa vaimolleen oppaan olevan loppumatkan kannalta turha, mikä aiheuttaa riitaa MacFarlandien välille. Chester haluaa poistua paikalta ja riuhtoo Colettea mukaansa, jolloin tämä putoaa portaikosta ja kuolee. Kun Rydal palaa tajuihinsa, joukko turisteja näkee hänet lähellä Coletten kuolinpaikkaa. Rydal löytää Chesterin, mutta tajuaa olevansa lavastettu Coletten kuolemaan. Miehet päättävät jatkaa pakomatkaa yhdessä ja palaavat Ateenaan.


title: The Two Faces of January

text: Chester uskottelee ostavansa lentoliput Frankfurtiin, mutta matkustaa itse Istanbuliin. Hän jättää Rydalille matkalaukun, jossa on Coletten tavaroita. Rydal tajuaa, että Chester on todennäköisesti antanut hänestä anonyymin ilmiannon poliisille ja päättää paeta paikalta. Pian Rydal jäljittää Chesterin ja esittää kiristävänsä tältä rahaa. Todellisuudessa hän on päätynyt poliisin huostaan tarkoituksenaan saada Chesteriltä tunnustus. Rydalin painostava käytös saa Chesterin tajuamaan ansan, ja pian molemmat miehet pakenevat poliisia. Poliisi ampuu kuolettavasti Chesteriä, joka ennen menehtymistään tunnustaa syyllisyytensä sekä etsivän että vaimonsa kuolemaan, mikä vapauttaa Rydalin syytteistä.


title: The Two Faces of January

text: "The Two Faces of January" on ohjaaja Hossein Aminin esikoisteos. Amini on todennut halunneensa jo 15 vuoden ajan ohjata Patricia Highsmithin romaanin pohjalta elokuvan. Kuvaukset alkoivat elokuussa 2012, ja elokuva kuvattiin Ateenassa, Kreetalla, Istanbulissa ja Lontoon Ealing-studiolla.


title: Kotini

text:
Kotini on suomalainen musiikkikappale, jonka on sanoittanut Konstantin Raitio. Sävelmä on suomalainen kansansävelmä. Laulu on mukana useissa kansakoulujen musiikkikirjoissa.Tiedän paikan armahan,
rauhallisen, ihanan,
joss’ on olo onnekas,
elo tyyni, suojakas.


title: Kotini

text:
Sepä kotikulta on,
koti kallis, verraton.
Eipä paikkaa olekaan
kodin vertaa ollenkaan.


title: Kotini

text:
Siell’ on isä rakkahin,
siellä äiti armahin,
siellä siskot, veikkoset
riemurinnat, iloiset.


title: Kotini

text:
Suojaa, Herra, kotini,
anna sille armosi,
anna olla enkelein
vartijana kodillein!


title: Kotini

text:
Kun ma kerran suureks’ saan,
joudun mailman pauhinaan,
silloin aina etsin sun,
rauhan majan kaivatun.


title: Lyss

text: Lyss on kaupunki Luoteis-Sveitsissä, Bernin kantonissa. Kaupungissa on runsaat 14 000 asukasta.


title: Lyss

text: Lyss sijaitsee Aarejoen varrella, parikymmentä kilometriä Bernistä luoteeseen.


title: Lyss

text: Moottoritie A6 Bernistä Biel/Bienneen kulkee Lyssin kautta. SBB:n Bern–Biel/Bienne-rata kulkee Lyssin kautta. Lisäksi Lyssistä on rautatieyhteys Kerzersiin ja samoin kuin Busswilistä Büreniin.


title: Lyss

text: Lyss on vuosittain järjestettävän Berner Rundfahrt -pyöräilykilpailun keskuspaikka.


title: HMS Spica (T121)

text: HMS Spica (runkonumero T121) oli Ruotsin laivaston Spica-luokan torpedovene.


title: HMS Spica (T121)

text: Alus tilattiin Götaverken AB:lta. Alus laskettiin vesille 26. huhtikuuta 1966. Alus liitettiin laivastoon neljä kuukautta myöhemmin 26. elokuuta.


title: HMS Spica (T121)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1. marraskuuta 1989.


title: HMS Sirius (T122)

text: HMS Sirius (runkonumero T122) oli Ruotsin laivaston Spica-luokan torpedovene.


title: HMS Sirius (T122)

text: Alus tilattiin Götaverken AB:lta. Alus laskettiin vesille 26. huhtikuuta 1966. Alus liitettiin laivastoon saman vuoden lopulla 15. joulukuuta.


title: HMS Sirius (T122)

text: Alus poistettiin palveluksesta 30. kesäkuuta 1985.


title: HMS Capella (T123)

text: HMS Capella (runkonumero T123) oli Ruotsin laivaston Spica-luokan torpedovene.


title: HMS Capella (T123)

text: Alus tilattiin Götaverken AB:lta. Alus laskettiin vesille 26. huhtikuuta 1966. Alus liitettiin laivastoon 10. maaliskuuta 1967.


title: HMS Capella (T123)


title: HMS Castor (T124)

text: HMS Castor (runkonumero T124) oli Ruotsin laivaston Spica-luokan torpedovene.


title: HMS Castor (T124)

text: Alus tilattiin Karlskronan laivastontelakalta. Alus laskettiin vesille 25. lokakuuta 1965. Alus liitettiin laivastoon 7. heinäkuuta 1967.


title: HMS Castor (T124)


title: HMS Vega (T125)

text: HMS Vega (runkonumero T125) oli Ruotsin laivaston Spica-luokan torpedovene.


title: HMS Vega (T125)

text: Alus tilattiin Karlskronan laivastontelakalta. Alus laskettiin vesille 12. maaliskuuta 1966. Alus liitettiin laivastoon 17. marraskuuta 1967.


title: HMS Vega (T125)


title: HMS Virgo (T126)

text: HMS Virgo (runkonumero T126) oli Ruotsin laivaston Spica-luokan torpedovene.


title: HMS Virgo (T126)

text: Alus tilattiin Karlskronan laivastontelakalta. Alus laskettiin vesille 10. syyskuuta 1966. Alus liitettiin laivastoon 22. maaliskuuta 1968.


title: HMS Virgo (T126)


title: Hämeen rintama

text: Hämeen rintama oli Suomen sisällissodan rintamalinja, joka kulki aluksi Hämeen läänin pohjoisosassa, nykyisten Pirkanmaan ja Keski-Suomen maakuntien alueella sekä myöhemmin sodan loppuvaiheessa myös nykyisessä Kanta-Hämeessä. Hämeen rintama muodosti niin sanotun länsirintaman yhdessä Satakunnan rintaman kanssa. Se kulki Tampereen pohjoispuolella Kurusta Ruoveden, Vilppulan ja Kuoreveden kautta edelleen Längelmäelle ja päättyi Päijänteen länsirannalle Kuhmoisiin. Hämeen rintamasta muodostui sodan aikana sen päärintama, jossa käytiin lopputuloksen kannalta ratkaisevat taistelut, kuten maalis–huhtikuun vaihteen Tampereen taistelu. Se oli myös sisällissodan verisin näyttämö, jonka taisteluissa sai surmansa yli 40 prosenttia sodan kaikista kaatuneista. Hämeen rintamalla kaatui noin 1 900 punaista ja 1 400 valkoista, joiden joukossa on myös noin 50 valkoisten riveissä taistellutta ruotsalaista vapaaehtoista sekä useita kymmeniä punaisten puolella taistelleita venäläisiä.


title: Hämeen rintama

text: Hämeen rintama on käsitteenä neutraali ja kuvastaa myös sen maantieteellistä sijaintia. Valkoiset kutsuivat Hämeen rintamaa sodan aikana Länsirintamaksi, johon kuuluivat myös Satakunnan puoleiset rintamalohkot. Punaiset puolestaan käyttivät siitä nimitystä Pohjoisrintama tai Läntisen rintaman pohjoisosa.


title: Hämeen rintama

text: Hämeen rintama syntyi sodan alkuvaiheessa, kun Pohjanmaalta etelää kohti suunnanneet valkoiset ja pohjoiseen liikkuneet punaiset kohtasivat Vilppulassa, joka sijaitsee noin 70 kilometriä Tampereen pohjoispuolella. Paikalle muodostui niin sanottu Vilppulan rintama, joka oli sodan aikana punaisten pohjoisin rintamalohko. Heidän alkuperäinen tarkoituksensa oli edetä Haapamäelle, joka oli tärkeä rautatieliikenteen risteys: noin 30 kilometriä Vilppulan pohjoispuolella sijaisevalla Haapamäellä kohtasivat Tampere–Vaasa-rautatie sekä Jyväskylään johtava poikkirata. Punaiset pyrkivät saamaan haltuunsa Haapamäen risteysaseman, jolloin he olisivat saaneet jaettua valkoisten hallitseman Suomen pohjoisosan kahtia.


title: Hämeen rintama

text: Valkoiset puolestaan keskittivät sodan alussa huomattavan osan voimistaan Vilppulaan ja sen ympäristöön, jotta punaisten eteneminen olisi saatu pysäytettyä. Hämeen rintaman merkitys kasvoi edelleen, kun valkoiset siirtyivät maaliskuun puolivälissä puolustusasemistaan suurhyökkäykseen kohti Tamperetta. Lopulta kaupunki siirtyi valkoisten haltuun huhtikuun ensimmäisellä viikolla, jonka jälkeen uusi rintamalinja muodostui Tampereen eteläpuolelle ja Etelä-Hämeeseen. Kuukautta myöhemmin sota päättyi punaisten antautumiseen.


title: Hämeen rintama

text: Valkoisten puolelta Hämeen rintamasta oli vastuussa helmikuun alussa muodostettu Hämeen ryhmä, jonka päällikkönä toimi eversti Martin Wetzer. Sen ensimmäinen esikunta toimi Haapamäellä, josta se myöhemmin siirrettiin Vilppulaan. Punaisten läntisen rintaman pääesikunta sijaitsi Tampereella, josta käsin myös Hämeen rintaman joukkoja johdettiin ja huollettiin. Sen päällikkönä toimi Tampereen punakaartin ylipäällikkö Hugo Salmela, jonka kuoleman jälkeen johtoon tuli Verner Lehtimäki.


title: Hämeen rintama

text: Sodan alkuvaiheessa Etelä-Pohjanmaalta lähteneet suojeluskuntajoukot etenivät rautateitse Haapamäelle ja sieltä edelleen helmikuun ensimmäisenä päivänä Lylyn asemalle, joka sijaitsi Juupajoella noin 15 kilometriä Vilppulan eteläpuolella. Punaiset olivat kuitenkin räjäyttäneet radan Lylyn kohdalla ja valkoiset joutuivat vetäytymään takaisin kohti Vilppulaa, jonne he perustivat puolustusasemat. Samana päivänä oli Tampereelta lähtenyt pohjoista kohti punaisten 500 miehen yksikkö, jonka tarkoituksena oli edetä rautatietä pitkin aina Seinäjoelle asti. Mukana oli myös venäläisiä sotilaita. Ensimmäiset taistelut käytiin vuorokautta myöhemmin, mutta ne eivät tiettävästi vaatineet tappioita kummallekaan osapuolelle. Rintamalinjan pohjoisin osa vakiintui taistelun myötä Vilppulan kohdalle, jossa se pysyi seuraavan kuuden viikon ajan.


title: Hämeen rintama

text: Punaiset havaitsivat valkoisten puolustuslinjan Vilppulassa niin tiiviiksi, että päättivät sen sijaan yrittää läpimurtoa lännempää Ruoveden kohdalta. Muita taisteluja nähtiin Kuorevedellä, Längelmäellä sekä Kuhmoisissa. Helmikuun 21. päivänä punaiset aloittivat laajan yleishyökkäyksen noin 5 000 miehen voimin. Sen tarkoituksena oli Haapamäen valloittaminen, mutta hyökkäys keskeytettiin tuloksettomana viikkoa myöhemmin. Uusi yleishyökkäys aloitettiin 7. maaliskuuta käynnistyneillä sivustahyökkäyksillä, joihin osallistui yli 10 000 punaista. Sen aikana käytiin muun muassa verinen Kuhmoisten taistelu, johon liittyy myös valkoisten tekemä Harmoisten sairashuoneen joukkomurha. Sivustaoperaatioiden epäonnistuttua, aloittivat punaisten päävoimat 13. maaliskuuta hyökkäyksen Vilppulassa ja Ruovedellä. Tämä kuitenkin tyrehtyi kaksi päivää myöhemmin valkoisten aloittaessa voimakkaan vastahyökkäyksen. Punaisten hyökkäyksen viimeinen suuri yhteenotto oli Väärinmajan taistelu 15. maaliskuuta. Tampereen seudulta ja Hämeestä kotoisin olleiden punakaartilaisten lisäksi taisteluihin osallistui myös paljon Helsingin punakaartin miehiä.


title: Hämeen rintama

text: Hämeen rintamalla kaatui ensimmäisen kuuden viikon aikana 301 punaista ja 127 valkoista. Punaisten joukkoon on laskettu myös 41 surmansa saanutta venäläistä sotilasta. Suuri ero kuolleiden määrässä selittyy punaisten laajalla hyökkäystoiminnalla, valkoisten keskittyessä vain puolustamaan asemiaan. Eräiden taistelujen tappioluvut kuitenkin viittaavat myös siihen, että valkoiset ampuivat osan antautuneista punaisista.


title: Hämeen rintama

text: Valkoiset aloittivat oman suurhyökkäyksensä 15. maaliskuuta. Tarkoitus oli saartaa punaisten pääjoukot ja estää näin heidän vetäytymisensa Tampereelle. Sivustoihin iskivät Kurussa eversti Harald Hjalmarsonin johtamat joukot sekä Länkipohjassa eversti Karl Fredrik Wilkmanin joukot. Samaan aikaan punaisia painostettiin Ruoveden ja Vilppulan lohkoilla, jotta he eivät pystyisi lähettämään vahvistuksia sivustoilleen. 16. maaliskuuta käyty Länkipohjan taistelu tuli tunnetuksi verisyydestään ja julmuudestaan. Sen aikana kaatui 41 valkoista ja 63 punaista. Surmansa saaneiden valkoisten joukossa oli muun muassa heidän legendana pitämänsä Lapuan suojeluskunnan päällikkö Matti Laurila. Kaatuneista punaisista mahdollisesti jopa 50 teloitettiin taistelun jälkeen niin sanotussa Länkipohjan verilöylyssä. Kaksi päivää myöhemmin käytiin Oriveden taistelu, jossa menetti henkensä 31 valkoista ja noin 20 punaista. Tämän jälkeen punaiset vetäytyivät kohti Tamperetta, jonka valkoiset puolestaan saavuttivat 23. maaliskuuta ja perustivat kaupungin ympärille piiritysrenkaan.


title: Hämeen rintama

text: Punaisten vetäymisvaiheen aikana sodankäynti muuttui huomattavasti raaemmaksi. Viikossa sai surmansa ainakin 207 punaista ja 107 valkoista, lukumäärä oli lähes yhtä suuri kuin edellisen kuuden viikon aikana yhteensä. Valkoiset saivat marssia Tampereelle lähes kokonaan ilman vastarintaa, mutta silti punaisia sai surmansa Oriveden taistelun jälkeisinä päivinä noin 90. Tämän on katsottu johtuneen siitä, että valkoiset jatkoivat Länkipohjassa aloittamaansa laajamittaista vankien ampumista.


title: Hämeen rintama

text: Tampereen taistelu oli valkoisten laajamittaisin sotilasoperaatio sisällissodan aikana ja se vaati suurimmat tappiot molemmilta osapuolilta. Kaksi viikkoa kestänyt piiritys aiheutti myös lukuisia siviiliuhreja. Taistelun katsotaan alkaneen 23. maaliskuuta, jolloin valkoiset saavuttivat kaupungin ja aloittivat sen piirityksen. Tampereen lisäksi siihen liittyviä yhteenottoja oli Ylöjärven, Pirkkalan, Messukylän, Aitolahden, Lempäälän, Vesilahden ja Tottijärven kuntien alueella sekä vielä Satakunnan rintaman puolella Karkussa ja Hämeenkyrössä. Punaisten esikunta oli järjestetty uudelleen 22. maaliskuuta, jolloin myös kaupungin puolustussuunnitelma oli laadittu. Sen tarkoituksena oli puolustaa Tamperetta niin pitkään kuin oli mahdollista.


title: Hämeen rintama

text: Punaisten vetäydyttyä Tampereelle, ensimmäisiä kaupungin valtaukseen liittyviä taisteluja käytiin 23.–24. maaliskuuta, jolloin ensin Aitolahdessa taistelleet Vöyrin sotakoululaiset hyökkäsivät omatoimisesti Messukylään. Epäonnistunutta operaatiota johti sen aikana kaatunut jääkäriluutnantti Armas Kohonen. Sunnuntaina 24. maaliskuuta taisteltiin Messukylän lisäksi myös Lempäälässä ja samalla valkoiset aloittivat myös summittaiset tykistöiskut kaupunkiin. Seuraavana päivänä yhteenotot jatkuivat edelleen Messukylän harjulla ja aamulla 26. maaliskuuta valkoiset onnistuivat viimein tekemään läpimurron punaisten jättäessä puolustusasemansa. Saman päivän aikana valkoiset saavuttivat myös Tampereen länsipuolen esikaupungit Ylöjärvellä käytyjen taistelujen jälkeen. Niiden aikana sai hyökkääjistä surmansa ainoastaan Virtain pataljoonan komppanianpäällikkö Jaakko Rannanjärvi, mutta puolustautuneet punaiset menettivät kymmenen miestä, mikä viittaa siihen, että suurin osa ammuttiin antautumisen jälkeen.


title: Hämeen rintama

text: Tiistaina 26. maaliskuuta valkoiset yrittivät Tampereen keskustaan useasta eri suunnasta, kärsien samalla raskaita tappioita. Kaupunkiin hyökättiin lännessä Epilän ja etelässä Hatanpään suunnasta ja samaan aikaan jatkuivat taistelut myös itäpuolella Messukylässä. Punaiset puolestaan tekivät Eino Rahjan johdolla oman vastahyökkäyksensä Lempäälään murtaakseen Tampereen saartorenkaan ulkoapäin. Rahjan joukkojen epäonnistuneesta hyökkäyksesta huolimatta Tampereen puolustus kuitenkin kesti. Samaan aikaan yrittivät Yläneen ja Turun punakaartilaiset murtautua piiritysrenkaan läpi junalla Hatanpään kautta, mutta he joutuivat suuria tappioita kärsineenä palaamaan kaupunkiin. Seuraavana päivänä taistelut jatkuivat raskaina ainakin Epilässä, Messukylässä ja Lempäälässä.


title: Hämeen rintama

text: Torstaista 28. maaliskuuta muodostui valkoisten keskuudessa yksi koko sisällissodan tunnetuimmista päivistä, jota ryhdyttiin kutsumaan nimellä ”Verinen torstai”. He tekivät tuolloin rajun hyökkäyksen kohti Tamperetta aikomuksenaan vihdoin ja viimein valloittaa koko kaupunki. Eteneminen jäi kuitenkin pieneksi, mutta sen sijaan valkoiset kärsivät päivän aikana siihen astisen sodan raskaimmat miehistötappionsa. Koko sodan aikana suurempia päivätappiota tuli vain 3. huhtikuuta kaupunkiin tehdyssä hyökkäyksessä. ”Verisen torstain” taistelut keskittyivät pääosin keskustan itäpuolella sijaitsevalle Kalevankankaan hautausmaalle ja sen lähiympäristöön. Taistelut alkoivat yhdeksän aikaan aamulla ja lopulta neljältä iltapäivällä valkoiset onnistuivat saamaan hautausmaan haltuunsa. Suojeluskuntalaisten sijasta valkoiset lähettivät taisteluun asevelvollisten muodostaman II jääkärirykmentin, jota komensi jääkärimajuri Gabriel von Bonsdorff. Asevelvollisten käyttämisen taustalla oli joukkojen parempi toimintakyky mahdollista suurista tappioista huolimatta. Niitä oli vapaaehtoisten muodostamia suojeluskuntajoukkoja helpompi komentaa taisteluun kovaa kuria käyttäen ja rangaistuksilla uhaten. Asevelvollisjoukkojen heikko koulutustaso ja Messukylän pitkistä taisteluista aiheutunut väsymys johti kuitenkin koviin tappioihin Kalevankankaalla, mikä puolestaan aiheutti laajoja karkaamisia. Taisteluun osallistuneesta 6. jääkäripataljoonasta kaatui tai haavoittui joidenkin lähteiden mukaan noin 60 % sen vahvuudesta, 12. jääkäripataljoonasta 49 % ja 4. jääkäripataljoonasta 47 %, eli yhteensä yli 900 miestä. Suomen sotasurmat -tietokanta tuntee 195 Tampereella 28. maaliskuuta kaatunutta valkoista. Lisäksi Kalevankankaalla oli mukana ruotsalaisista vapaaehtoisista koostunut prikaati, jonka tappiot olivat 20 kaatunutta. Punaiset menettivät päivän aikana arviolta 50–70 miestä.


title: Hämeen rintama

text: "Verisen torstain" hyökkäyksen jälkeen Tampereella nähtiin viiden päivän mittainen rauhallisempi jakso, jonka aikana valkoiset keskittyivät lähinnä tykistötulen ampumiseen kaupunkiin. Varsinaisia taisteluja käytiin tuona aikana vain Lempäälässä. Tykistökeskitykset vaativat kuitenkin koko ajan kuolonuhreja, heidän joukossaan oli punakaartilaisten lisäksi ainakin parikymmentä puolueettomana pidettyä siviilihenkilöä, mukaan lukien naisia ja lapsia.


title: Hämeen rintama

text: Rauhallisten välipäivien jälkeen valkoiset käynnistivät uuden suurhyökkäyksen aamuyöllä 3. huhtikuuta. Punaisten vastarinta oli sitkeää ja hyökkääjät kärsivät edetessään suuria tappioita, kun taisteluja käytiin talo talolta. Ensimmäisen päivän aikana valkoiset saivat hallintaansa kaupungit itäosat aina Tammerkoskelle saakka. Päivästä muodostui lopulta koko sisällissodan verisin, valkoiset menettivät kaatuneina 207 miestä ja punaiset ainakin 115, mutta mahdollisesti jopa 170. Osapuoleltaan tuntemattomia eli lähinnä siviilejä kuoli 18. Päivän aikana nähtiin myös yksi sodan tunnetuimmista operaatioista, kun eversti Gunnar Melinin johtama komppania murtautui kaupunkiin ja valtasi Näsikalliolla sijaitsevan Näsilinnan palatsin, josta he kuitenkin joutuivat luopumaan, koska Tampereelle edenneet joukot olivat juuttuneet Tammerkosken itäpuolelle. Kaupungin puolustus murtui lopulta kahden päivän kuluttua ja viimeiset punaiset antautuivat 6. huhtikuuta, jonka merkiksi Pyynikinharjulla sijainneen puisen näkötornin huipulle nostettiin valkoinen lippu.


title: Hämeen rintama

text: Tampereen taistelun tappioista on esitety useita eri lukumääriä. Varatuomari Yrjö Raevuori esitti ensimmäiset arviot jo päivää ennen punaisten antautumista Uuteen Suomeen kirjoittamassaan artikkelissa. Hänen laskelmiensa mukaan valkoisia oli kaatunut 596 ja punaisia noin 1 800. Vuonna 1927 hän antoi uudeksi luvuksi valkoisten osalta 709 ja mainitsi, että punaisten lukumääränä alun perin pitämänsä 1 800 on liian suuri. Tällä Raevuori viittasi taistelujen sijasta teloituksissa henkensä menettäneisiin punaisiin. Professori Heikki Ylikangas esittää vuoden 1993 kirjassaan "Tie Tampereelle" punaisten lukumääräksi noin 2 000, joista teloitettuja olisi noin puolet. Tuomiorovasti Voitto Silfverhuth puolestaan kertoo samana vuonna ilmestyneessä kirjassaan "Kalevankangas", että Kalevankankaan hautausmaalla sijaitsevaan joukkohautaan haudattiin yhteensä 2 751 punaista, joista 1 208 olisi kuollut taisteluissa. Suomen sotasurmat-tietokanta tuntee nimeltä 824 Tampereen taistelun aikana kuollutta valkoista, 1 087 punaista sekä 67 tuntematonta tai kumpaankaan osapuoleen kuulumatonta.


title: Hämeen rintama

text: Taisteluiden tauottua valkoiset aloittivat punaisten summittaiset teloitukset. Niiden aikana ammuttiin useita satoja punaisia sekä arviolta parisataa kaupungissa ollutta venäläistä sotilasta. Kun antautuneiden määrä kasvoi liian suureksi, eikä kaikkia pystytty enää teloittamaan, perustettiin Kalevankankaalle "Suomen ensimmäiseksi keskitysleiriksi" kutsuttu vankileiri, jonne sijoitettiin lähes 10 000 ihmistä. Syksyyn mennessä heistä kuoli nälkään, tauteihin ja teloituksiin 1 228.


title: Hämeen rintama

text: Tampereen eteläpuolinen Lempäälän rintama syntyi heti valkoisten muodostettua kaupungin saartorenkaan 23. maaliskuuta. Seuraavanä päivänä eversti Wilkmanin johtamat joukot ottivat haltuunsa yli kymmenen kilometriä Tampereelta etelään johtavaa päärataa Lempäälän ja Kuljun väliltä. Tarkoituksena oli katkaista punaisten huoltoreitti sekä estää heitä vetäytymästä kaupungista. Punaisten joukkoja Lempäälässä johtanut Eino Rahja onnistui samaan aikaan kuitenkin samaan omalle lohkolleen 2 000 miehen vahvistuksen Helsingistä.


title: Hämeen rintama

text: Raskaita taisteluja nähtiin heti Tampereen valtausta seuraavina päivinä 7.–8. huhtikuuta, jolloin valkoiset menettivät kaatuneina 65 ja punaiset ainakin 40 miestä. Samojen päivien aikana tapahtui Lempäälässä erikoinen tapaus, jossa suuri joukko punaisia sairastui äkillisesti, oksenteli ja menetti lopulta tajuntansa. Suomalainen lääkäri epäili syyksi ruokamyrkytystä, mutta paikalla ollut norjalainen lääkäri arveli sen johtuvan taistelukaasun käytöstä. Punaiset määräsivät Lempäälän rintaman lopulta jätettäväksi 24. huhtikuuta, jonka jälkeen Tampereen ympäristössä taistelleet punaiset aloittivat vetäytymisen kohti etelää. He onnistuivat useissa paikoissa irrottautumaan lähes valkoisten huomaamatta ja saivat näin ollen etumatkaa takaa-ajajiinsa nähden.


title: Hämeen rintama

text: Tampereen valtauksen jälkeen uusi rintamalinja ulottui Vesilahdelta Lempäälän kautta Hauholle, Lammille ja Tuulokseen. Useat alueen järvikapeikot olivat kuitenkin valkoisten hallussa. Punaisten joukkoja uudelle rintamalle oli alettu keskittämään Hämeenlinnasta käsin jo 26. maaliskuuta. Hämeenlinnan seudulla punaiset kävivät taisteluja lähinnä Helsingin suunnasta edenneitä Saksan Itämeren-divisioonan joukkoja vastaan. Helsingin valtauksen jälkeen punaisia vetäytyi Uudeltamaalta kohti pohjoista, Hyvinkään he menettivät 21. huhtikuuta ja Riihimäen seuraavana päivänä. Vetäytyminen jatkui edelleen Hämeenlinnaan päin, jonka punaiset luovuttivat saksalaisille lähes taistelutta 26. huhtikuuta. Saman päivän aikana käytiin kuitenkin verisiä taisteluja kaupungin ympäristössä Janakkalassa, Turengissa, Vanajalla ja Rengossa. Punaiset joutuivat luopumaan myös pääradasta ja Hämeenlinnan menettämisen myötä katkesi vielä suora reitti punaisten hallussa olleeseen Lahteen, jonne nyt jouduttiin kiertämään Hauhon kautta. Valkoisten sodanjohdon ajatuksena oli punaisten saartaminen Hämeenlinnan ja Toijalan välissä, mutta tämä ei kuitenkaan onnistunut. Saksalaisten hyökkäys Hämeenlinnaan oli alkanut valkoisten kannalta liian aikaisin, eivätkä he ehtineet siihen mukaan. Näin ollen punaiset ehtivät pakenemaan Hauhon suuntaan räjäyttäen siltoja vihollisen hidastamiseksi.


title: Hämeen rintama

text: Hämeenlinnasta punaiset jatkoivat vetäytymistään edelleen Alvettulan ja Hauhon suuntaan. Alvettulan taistelu käytiin 26.–27. huhtikuuta, jossa valkoiset eivät ylivoiman edessä onnistuneet pysäyttämään punaisten etenemistä. Vuorokautta myöhemmin punaiset saavuttivat Hauhon, jossa he joutuivat taistelemaan valkoisten lisäksi myös saksalaisia vastaan. Punaiset onnistuivat kuitenkin pakottamaan molemmat perääntymään. Vain muutaman tunnin kestäneessä Hauhon taistelussa kaatui yhteensä 143 miestä; 60 valkoista, 74 punaista sekä yhdeksän saksalaista, mikä tekee siitä yhden koko sodan verisimmistä taisteluista. Muita taisteluja saksalaisten ja punaisten välillä käytiin muun muassa Lammilla samana päivänä sekä Tuuloksessa 28.–29. huhtikuuta. Paikkakunnalla käydyssä Syrjäntaan taistelussa saksalaiset joutuivat peräytymään ja menettivät kaatuneina lähteestä riippuen noin 50–90 miestä. Myös punaiset kärsivät suuria tappioita, heitä sai surmansa mahdollisesti jopa 300. Syrjäntaan jälkeen kaikki mahdolliset pakoreitit alkoivat kuitenkin olla tukossa ja punaiset olivat lopulta kokonaan vihollisen saartamia. Viimeiset Hämeen rintaman punaiset antautuivat saksalaisille Lahden länsipuolella 1. toukokuuta ja lopullinen antautuminen alkoi seuraavana päivänä.


title: Skavbergetin kalliopiirrokset

text: Skavbergetin kalliopiirrokset sijaitsevat Skavbergetin maatilalla, joka on Pohjois-Norjassa Tromssan kuntaan kuuluvassa Kvaløyan saaressa. Kalliopiirrokset edustavat kivikauden kuvastoa, joita tekivät yleensä metsästäjä- ja kalastajayhteisöt. Kuviot on ajoitettu kivikauden loppupuolelle, joskin siitä on erimielisyyttä. Kuvioiden lähellä kulkee valtatie 862.


title: Skavbergetin kalliopiirrokset

text: Seuraavassa esiteltävät kolme piirroskenttää sijaitsevat kukin eri korkeudella merenpinnasta mitattuna. Yleensä maankohoaminen on Norjassa on nostanut kuvakenttiä niin, että ne ovat jääneet kauaksi rannasta. Silloin ne on hylätty, ja uusi kenttä on tehty muualle rannan tuntumaan. Täällä on Jan Magne Gjerden mukaan nähtävissä ilmiö, jossa maankohoaminen ei ole siirtänyt rantaa kauemmaksi, ja siksi uusi kuvakenttä on piirretty rantaan varsin lähelle edellistä kenttää. Norjassa löytyy harvoin kolmea eriaikaista kuvakenttää samasta kohdasta rannikolta.


title: Skavbergetin kalliopiirrokset

text: Norjassa hyväksytään yleisesti se ajatus, että kalliopiirrokset ja -maalaukset on tehty rannan läheisyyteen. Maankohoamisen tunteminen mahdollistaa silloin piirrosten ajoittamisen. Anders Hesjedal on ajoittanut tämän periaatteen mukaisesti kuvakentän 1 noin 5800 BP eli 4700 eaa., kuvakentän 2 noin 5500 BP eli 4350 eaa. ja kuvakentän 3 noin 4300 BP eli 2900 eaa. Kyseisen ajoitusmenetelmän käyttöä Skavbergetissä on kritisoitu, koska ranta on pysynyt paikallaan niin pitkään. Kuvioiden tyylilliset erot viittaavat pitempiaikaiseen piirtämiseen, ja kuvakentät voivat siten olla vanhempiakin, koska ranta ei ole siirtynyt.


title: Skavbergetin kalliopiirrokset

text: Piirroskenttä muodostuu vähintään 13 piirroksesta, jotka sijaitsevat kalliolla kolmessa ryhmässä. Vasemmassa ryhmässä on kaksi kuviota, keskimmäisessä ryhmässä on kuusi kuviota ja viimeisessä viisi. Kuviot sijaitsevat 18−20 metriä merenpinnan yläpuolella, ja ne muodostuvat kallioon hakatuista viivoista, joiden urat ovat 0,5−2 cm leveitä.


title: Skavbergetin kalliopiirrokset

text: Vasen ryhmä sijaitsee suorakulmion muotoon lohjenneessa pystykallion osassa, ja se koostuu kahdesta ihmishahmosta. Hahmot seisovat hajareisin ja kädet sivulle ojennettuina. Alemmalla hahmolla on kädessä "tennismaila". Ihmishahmot ovat yhteensä 83 senttimetriä korkeita. Parin on tulkittu tanssivan ja ajateltu, että he olisivat eri sukupuoltakin.


title: Skavbergetin kalliopiirrokset

text: Keskimmäinen ryhmä on piirretty erikoisella tavalla. Viivosta ei muodostu yhtään ehjää kuviokokonaisuutta. Kuviot vaikuttavat siltä, kuin ne olisi piirretty päällekkäin ja että aiheet sulautuisivat toisiinsa metamorfoottisesti. Hesjedal käyttää sanaa "ihmiseläin", kun eläimen takaosa ja ihmisen jalat on yhdistetty samaan hahmoon. Vasemmalle kääntyneen jalan yläosasta ojentuu vasemmalle pitkä "penis" tai vaihtoehtoisesti eläimen "häntä". Piirrosten antama yhteisvaikutelma on hämmentävä. Kuviorykelmän leveys on 1,8 metriä ja korkeus 1,4 metriä. Rykelmän oikealla puolella on ylhäällä kuin peuraeläimen pään silhuetti ja sen alapuolella karhua muistuttavan eläimen ruho, jonka pää katkeaa odottamatta.


title: Skavbergetin kalliopiirrokset

text: Vasemman ja keskimmäisen ryhmän välissä on eläinkuvion katkelma, joka on 45 cm leveä, sekä tunnistamaton usealla viivalla verkkomaisesti piirretty kuvio, joka on 46 cm leveä ja 30 cm korkea.


title: Skavbergetin kalliopiirrokset

text: Oikeanpuoleinen ryhmä on aiheeltaan keskimmäistä selkeämpi. Vasemmalla on hirveksi tunnistettava pieni eläinkuvio. Hirven yläpuoliset viivakatkelmat muodostavat pään, kaulan ja sarvet, joista mudostuvaa kuviota on sanottu peuraeläimen pääksi.


title: Skavbergetin kalliopiirrokset

text: Kuviokenttä sijaitsee 2 metriä korkeassa ja 20 metriä pitkässä kallioseinämässä, johon on piirretty kuvioita kolmen metrin osuudelle. Kuvioita on löydetty 4−5 niiden tulkinnasta riippuen. Selvin kuvio esittää karhua, mutta muitakin kuvioita on pidetty eläiminä. Vuonna 2007 löytyi uudet karhun ja hirven kuviot. Löytynyt hirvi on 2,8 metriä pitkä eli varsin suuri piirrokseksi. Kuviot on piirretty kallioon hakkaamalla siihen matalat ja noin 0,8−3,5 cm leveät urat. Kentä sijaitsee 17 metriä merenpinnan yläpuolella .


title: Skavbergetin kalliopiirrokset

text: Piirroskenttä muodostuu 13−14 pienestä piirroksesta. Vasemmalla on heti vasemmalle liikkuva seitsemän eläimen jono, josta ainakin neljää voidaan pitää sarvien takia peuraeläiminä. Ensimmäisen eläimen vatsasta kulkee kaksi rinnakkaista viivaa alas. Viimeisen eläimen eteen on piirretty aita tai pyyntiverkko. Toiseksi viimeinen eläin vaikuttaa hylkeeltä, joka katsoo oikealle.


title: Skavbergetin kalliopiirrokset

text: Ryhmän oikealla puolella on kolmen kuvion ryhmä. Sen vasen kuvio on ihmishahmo, ja sen vieressä on oikealle katsova peuraeläin. Näiden väliin on piirretty kaksi pystyviivaa, jotka voivat olla ihmishahmon jäänteet. Näiden lähellä oikealla sijaitsee oikealle katsova peuraeläin, jonka alla ui oikeallepäin pyöriäinen. Oikealla on vielä katkelma kuviosta, jota ei ole varmuudella voitu tunnistaa.


title: Skavbergetin kalliopiirrokset

text: Kuviot sijaitsevat noin 12−15 metrin korkeudella merenpinnasta. Piirrokset on hakattu kallioon viivoilla, joiden urat ovat matalalia ja 1−2 cm leveitä.


title: AM General

text: AM General on amerikkalainen, sotilasajoneuvojen ja niistä jalostettujen siviiliversioiden valmistamiseen erikoistunut yhtiö. Suuri yleisö tuntee yhtiön tuotteista, kenties parhaiten, Yhdysvaltain sotavoimien käytössä olevan Humvee-sotilasajoneuvon ja sen siviiliversio Hummerin.


title: AM General

text: Vuosien 1974–1979 välisenä aikana yhtiö valmisti myös linja-autoja. Busseja valmistettiin yli 5 400 kappaletta, joka vuosituotantona on todella huomattava määrä. Tammikuussa 2015 yhtiö julkaisi tiedotteen, jonka mukaan se aloittaa sopimusvalmistajana Mercedes-Benz R-sarjan valmistuksen.


title: AM General

text: AM General -yhtiön juuret juontavat vuoteen 1903. Tuolloin Indianan Terre Hautessa sijainnut, hevoskärryjen pyöriä ja polkupyöriä valmistanut "Standard Wheel Company", laajensi tuotantoaan autojen valmistukseen, perustamalla yhtiöön Overland Automobile -divisioonan. Vuonna 1905 autojen valmistus siirrettiin Indianan Indianapolisin kaupunkiin. Vuonna 1908 Overland-merkkiä edustanut autokauppias John Willys osti nämä toiminnot ja siirsi autojen valmistustoiminnot edelleen Ohion Toledoon, jossa hän omisti konkursin tehneen Pope-Toledo -automerkin tehtaan. Toledon tehdas tulisi myöhemmin olemaan Willys MB- ja Jeep-automerkkien päätuotantolaitos.


title: AM General

text: Vuonna 1912 yhtiö nimettiin Willys-Overland Motors, Inc:ksi. 1930-luvun lopulla Willys-Overland oli mukana hankkeessa, jonka tarkoituksena oli kehittää Yhdysvaltain sotavoimille kevyt ja monikäyttöinen maastoajoneuvo. Projektin tuloksena syntyi Willys MB, eräs toisen maailmansodan kuuluisista ajoneuvoista Vuonna 1953 michiganilainen Kaiser Motors osti Willys-Overland -yhtiön ja muutti sen nimeksi "Kaiser-Willys Motor Company". Vuonna 1963 yhtiö sai jälleen uuden nimen ja nyt siitä tuli Kaiser-Jeep Corporation.


title: AM General

text: Vuonna 1964 indianalainen Studebaker Corporation eli autojen valmistuksensa osalta viimeisiä hetkiään. Samana vuonna Kaiser-Jeep osti omistukseensa Studebakerin South Bendissa, Indianassa sijainneen tehtaan ja emoyhtiö Kaiser Industries, jolla oli sopimus ajoneuvojen valmistamisesta Yhdysvaltain sotavoimille, osti Studebakerin "General Products Division" -yksikön, joka myös toimitti ajoneuvoja Yhdysvaltain armeijalle. Vuonna 1967 näistä muodostettiin Kaiser-konserniin "Defense and Government Products Division" -niminen, sotilasajoneuvoja valmistanut yksikkö.


title: AM General

text: Vuonna 1970 American Motors Corporation osti Kaiser-konsernilta sen ajoneuvojen valmistukseen liittyneet toiminnot. Jeep Corporation jaettiin osiin siten, että kaikki sotilas- ja erikoisajoneuvojen valmistukseen liittyvät toiminnot siirrettiin aluksi "General Products Division" -yksikköön, josta vuonna 1971 muodostettiin AMC:n tytäryhtiö nimeltä "AM General Corporation".


title: AM General

text: AM General pystyi omana yhtiönään kilpailemaan markkinoilla, joilla ajoneuvojen vaatimukset olivat tilaajan puolelta tarkoin määritellyt. Lisäksi status mahdollisti yhtiön toimimisen autojen sopimusvalmistajana ja liikkumavapauden erikoisajoneuvojen kehittämisessä.


title: AM General

text: Vuosina 1971–1984 AM General valmisti Yhdysvaltain postilaitoksen käyttöön oikeanpuoleisella ohjauslaitteistolla varustettua mallia Jeep DJ eli "Dispatcher Jeep". Tämä myös "Mail Jeep" -nimellä tunnettu malli perustui CJ-5 -malliin ja se oli kuulunut Jeep-linjaan jo vuodesta 1955, eli Willys Motorsin ajoista lähtien.


title: AM General

text: Kaiser-konsernin Yhdysvaltain sotavoimien kanssa solmimien sopimusten perintönä AM General jatkoi sotilaskäyttöön suunnitellun M35-kuorma-auton valmistamista vuoteen 1999 asti, jolloin sen valmistus lopetettiin. Muita AM Generalin valmistamia, sotilaskäyttöön tarkoitettuja kuorma-autoja, olivat vuosina 1970–1982 valmistettu raskas M809-sarja ja sitä seurannut, edelleen tuotannossa oleva raskas M939.


title: AM General

text: Vuosina 1974–1979 AM General valmisti linja-autoja useiden Yhdysvaltain suurkaupunkien kunnallisten liikennelaitosten käyttöön, kaikkiaan yli 5 400 kappaletta. Paikallisliikenteeseen tarkoitetut, dieselmoottoriset bussit yhtiö valmisti kanadalaisen Flyer Industries Ltd:n lisenssillä. Vuosina 1977–1979 AM General teki nivelbussien valmistuksessa yhteistyötä saksalaisen MAN AG:n kanssa. MAN valmisti alustan, voimalinjan ja korin omilla tehtaillaan, josta ne toimitettiin Yhdysvaltoihin, jossa AM General teki lopputyöt, paikallisen lainsäädännön vaatimusten mukaisesti. AM General valmisti dieselmoottorisia nivelbusseja noin 400 kappaletta.


title: AM General

text: AM General lopetti dieselmoottoristen linja-autojen valmistuksen vuonna 1978, mutta vuonna 1979 se toimitti myyntiin kaksi valmistuserää Flyer-alustaisia nivel-trollikoita eli johdinautoja. Philadelphian metropolialueella operoiva SEPTA tilasi näitä 110 kappaletta ja Seattlen alueella operoinut Metro Transit 109 kappaletta.


title: AM General

text: Vuonna 1979 AM General aloitti M998 High Mobility Multipurpose Wheeled Vehiclen (lyh. HMMWV) eli Humveen kehitystyön. Uudella ajoneuvolla oli tarkoitus korvata kevyt yleisajoneuvo M151 sekä muita käytöstä poistuvia Commercial Utility Cargo Vehicle eli CUCV-malleja (kevyt, yleiskäyttöinen, tavarankuljetukseen soveltuva ajoneuvo).


title: AM General

text: American Motorsin historia riippumattomana ajoneuvovalmistajana päättyi vuonna 1982, kun ranskalainen Renault S.A. osti yhtiöstä 49 prosentin osuuden ja toi AMC:n hallitukseen omia edustajiaan. Yhdysvaltain liittovaltion silloisen lainsäädännön mukaan, vieraiden valtioiden hallintoon sidoksissa olevat tahot eivät saaneet omistaa osuuksia amerikkalaisista aseteollisuuden yhtiöistä. Koska Renault oli tuolloin Ranskan valtionyhtiö, AMC oli pakotettu myymään tytäryhtiönsä jollekin sopivalle ostajalle. Vuonna 1983 AM General myytiin amerikkalaiselle LTV Corporation -monialayhtiölle, joka teki siitä "LTV Aerospace and Defense Company" -toimintoihinsa kuuluvan tytäryhtiön.


title: AM General

text: Vuonna 1992 newyorkilainen sijoitus- ja holdingyhtiö Renco Group osti AM Generalin LTV:ltä. Samana vuonna yhtiö aloitti Humveesta siviilimarkkinoille jalostetun Hummer-automerkin valmistuksen.


title: AM General

text: Vuonna 1999 AM General perusti tytäryhtiön nimeltä "General Engine Products LLC (GEP)". Yhtiö valmistaa Franklinin kaupungissa, Ohiossa sijaitsevalla tehtaallaan 6,5-litraista dieselmoottoria, joka perustuu aiemmin GM:n käyttämään Detroit Diesel V8 -moottoriin. GEP toimittaa moottoreita AM Generalin käyttöön, General Motorsin "Service Parts Operation (SPO)" -varaosaorganisaatiolle sekä muille asiakkaille.


title: AM General

text: Joulukuussa 1999 AM General ja General Motors Corporation saivat viimeisteltyä Hummeria koskevan yhteistyösopimuksen, jonka mukaisesti GM sai maailmanlaajuiset omistusoikeudet Hummer-brändiin. Silloisen mallin valmistus siirrettiin GM:lle, joka antoi autolle nimen Hummer H1. GM valmisti mallia vuoteen kesäkuuhun 2006 asti. Vuonna 2002 AM General aloitti toisen sukupolven Hummer H2:n kokoonpanon Indianan Mishawakassa sijaitsevalla tehtaallaan. Hummer H2 on GM:n suunnittelema malli ja yhtiö myös vastaa kaikesta muusta siihen liittyvästä, kuten myynnistä, markkinoinnista ja huollosta. AM General on ainoastaan auton sopimusvalmistaja. Vaikka GM omistaa Hummer-, H1- ja H2 -brändit, yhtiöllä ei omistuksessaan AM Generalista mitään osuutta.


title: AM General

text: Alkuvuodesta 2003 Jeep-brändin silloinen omistaja DaimlerChrysler haastoi GM:n oikeuteen. Jeepin tunnusomainen, seitsenaukkoinen maski oli rekisteröity viralliseksi tavaramerkiksi ja DaimlerChrysler katsoi että Hummer H2:n seitsenaukkoinen maski loukkasi yhtiön oikeuksia. Kanne kuitenkin hylättiin, koska oikeus katsoi että Jeepin historia AM Generalin tuoteena oikeuttaa tiettyjen ominaisuuksien siirtämiseen myös yhtiön myöhempiin tuotteisiin.


title: AM General

text: Elokuussa 2004 AM Generalin omistaja Renco Group ja sijoitusyhtiö MacAndrews & Forbes Holdings julkistivat tiedon, että ne ovat perustaneet yhteisyrityksen, jonka alle AM General LLC siirtyi. MacAndrews & Forbes omistaa tästä yhtiöstä 70 prosentin osuuden.


title: AM General

text: Aiemmin mainittujen Humvee- ja M939 Truck -sotilasajoneuvojen valmistuksen lisäksi AM General solmi vuonna 2005 Yhdysvaltain puolustusministeriön kanssa sopimuksen LSSV "(Light Service Support Vehicle)" -ajoneuvojen toimittamisesta Yhdysvaltain sotavoimille.


title: AM General

text: Vuonna 2007 AM General ja General Dynamics Land Systems perustivat yhteisyrityksen nimeltä "General Tactical Vehicles", kehittämään uutta JLTV "(Joint Light Tactical Vehicle)" -ajoneuvoa Humveen seuraajaksi. Yhtiön kehittämä General Tactical Vehicles JLTV Eagle ei päässyt jatkoon, mutta AM General kehitti sen pohjalta BRV-O "(Blast Resistant Vehicle - Off road)" -taktisen ajoneuvon, joka pääsi kehityskilpailun viimeiselle kierrokselle.


title: AM General

text: Muita AM Generalin valmistamia sotilasajoneuvoja ovat oikeanpuoleisella ohjauksella varustettu "M1165 Right Hand Drive (RHD) Humvee, "M-1165 2.0 DRGN-V (Deployable Reconnaissance Ground Network- Vehicle)" -tiedustelu- ja yhteysajoneuvo, Humveen uudistettu versio "Modernized Light Tactical Vehicle (MLTV)" sekä pelkkänä alustana toimitettava "Modernized HMMWV Chassis".


title: AM General

text: Vuonna 2008 AM General ja floridalais-michiganilainen "Vehicle Production Group LLC" (VPG) ilmoittivat, että ne ovat solmineet sopimuksen VPG:n taksikäyttöön suunnitteleman Standard Taxi -auton valmistuksen aloittamisesta AM Generalin Mishawakan tehtaalla vuonna 2009. Auton valmistus päästiin aloittamaan vasta vuonna 2011 ja se lopetettiin jo helmikuussa 2013, VPG:n rahoitusvaikeuksien myötä. AM General perusti syyskuussa 2013 tytäryhtiön nimeltä "Mobility Ventures LLC", joka osti haltuunsa aiemmat VPG:n toiminnot ja jatkoi MV-1 (Mobility Vehicle-1) -nimen saaneen auton valmistusta. Autojen tuotanto saatiin käyntiin maaliskuussa 2014.


title: AM General

text: Toukokuussa 2010 michiganilainen Azure Dynamics Corp. ilmoitti, että se on solminut AM Generalin kanssa sopimuksen, jonka mukaisesti AM General suorittaa Pohjois-Amerikan markkina-alueelle suunnatun, sähkökäyttöisen Ford Transit Connect -mallin voimalinjan asennuksen. Tämä tuotanto tapahtuu AM Generalin Livonian tehtaalla Michiganissa.


title: AM General

text: AM Generalin tytäryhtiö "General Transmission Products" valmistaa "General Motors Powertrain" -yhtiön aiemmin valmistamia 4L80E -automaattivaihteistoja.


title: Erwin Mulder

text: Erwin Mulder (s. 3. maaliskuuta 1989 Pannerden) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa Alankomaiden pääsarjassa pelaavaa Feyenoordia. Pelipaikaltaan hän on maalivahti.


title: Erwin Mulder

text: Mulder teki ensiesiintymisensä Eredivisiessä 2. joulukuuta 2007, kun Feyenoord voitti Heracles Almelon kotonaan 6–0. Ottelu oli hänen ainoansa sarjassa kaudella 2007–2008. Elokuussa 2008 Mulder lainattiin toiseksi korkeimman sarjatason Excelsioriin, jossa hän torjui ykkösmaalivahtina kauden 2008–2009. Feyenoordiin palattuaan Mulder pelasi kymmenen pääsarjaottelua kaudella 2009–2010 ja 17 sitä seuraavalla. Kaudeksi 2011–2012 hän nousi seuran ykkösmaalivahdiksi ja pelasi 34 sarjaottelua. Kaudella 2012–2013 Mulderin ottelut Eredivisiessä jäivät 22:een hänen varpaansa murruttua syyskaudella. Kaudella 2013–2014 hän oli jälleen ykkösmaalivahti pelaten 32 sarjaottelua. Kauden jälkeen Feyenoord hankki Ajaxista Kenneth Vermeerin, josta tuli uusi ykkösmaalivahti, ja Mulder pelasi kaudella 2014–2015 vain neljä sarjaottelua.


title: Mustakyynelrastas

text: Mustakyynelrastas ("Drymodes superciliaris") on pensassieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mustakyynelrastas

text: Mustakyynelrastasta tavataan Australian pohjoisosissa, Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin kanta on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Australianrastas

text: Australianrastas ("Drymodes brunneopygia") on pensassieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Australianrastas

text: Australianrastasta tavataan laajalla alueella Australian eteläosissa. Lajin kannankehitys on laskeva, mutta sen ei uskota vielä olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Muurolan sairaala

text: Muurolan sairaala on aikuispsykiatriaan keskittyvä sairaala Rovaniemellä 25 km:n päässä Rovaniemen keskustasta. Siellä on myös Lapin päihdeklinikka. Psykiatrisessa sairaalassa on 46 potilaspaikkaa, päihdeklinikalla 12. Se on alun perin rakennettu keuhkotautiparantolaksi. Päärakennuksen on suunnitellut arkkitehti Jussi Paatela, ja se valmistui vuonna 1951.


title: Muurolan sairaala

text: Lapin sairaanhoitopiirin yhtymähallitus päätti toukokuussa 2015 siirtää sairaalan toiminnot Lapin keskussairaalan yhteyteen, ja rakennukset myydään. Siirron ajankohdasta ei ole vielä päätöstä.


title: Muurolan sairaala

text: Vanhan sairaalan suunnitteli E. A. Kranck ja se rakennettiin 1925–1926, ja keuhkotautisairaala aloitti toimintansa 1927. Sairaala vuokrattiin saksalaisille vuonna 1942 kenttäsairaalaksi. Siellä oli myös suomalaisten sotasairaala. Saksalaiset räjäyttivät rakennuksen lähtiessään vetäytymään Lapista 1944. Päärakennus tuhoutui, mutta henkilökunnan asunnot ja varastorakennukset säilyivät. Uusi rakennus valmistui 1951, siinä oli 355 potilaspaikaa.. Sairaala siirtyi psykiatrian käyttöön 1973-1974, ja keuhkotautipotilaat siirtyivät Rovaharjuun.


title: Muurolan sairaala

text: Museoviraston mukaan osa alueen rakennuksista on valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä.


title: Mehiparrat

text: Mehiparrat ("Jovibarba") on maksaruohokasvien heimoon (Crassulaceae) kuuluva mehikasvisuku.


title: Mehiparrat

text: Mehiparrat ovat monivuotisia karvattomia ruohoja, jotka kasvavat 8–25 senttimetriä korkeiksi. Ne ovat pystyvartisia ja haarattomia, varreltaan meheviä eli sukkulenttisia. Lehdet ovat monivuotisia, ruodittomia ja muodostavat tyviruusukkeen kiinnittyen varteen kierteisesti. Lapa on tavallisesti 2–4, joskus jopa kuusi cm pitkä, muodoltaan pitkänomainen tai vastapuikea, mehevä, tyveltään kannukseton, ehyt- ja toisinaan ripsilaitainen. Suonet ovat huomaamattomia.


title: Mehiparrat

text: Kukinnot ovat varsipäätteisiä viuhkoja. Kukkaperät puuttuvat tai ovat korkeintaan millimetrin mittaisia. Kukat ovat pystyjä ja kuusi- tai seitsenlukuisia. Niissä on tyveltään yhdistynyt verhiö. Terälehdet ovat pystyjä, erillisiä, vihertävän valkoisia, vihertävän keltaisia tai keltaisia ja ripsureunaisia. Mesiäiskehrä on neliömäinen. Heteiden määrä on kaksi kertaa niin suuri kuin verholehtien, ja palhot ovat terälehtiin kiinnittymättömiä. Emit ovat pystyjä ja toisiinsa yhtyneitä; vartalot ovat neljä tai viisi kertaa sikiäintä lyhempiä. Hedelmä on kotamainen, pysty ja koostuu tyvestään yhteen kasvaneista emilehdistä. Siemenet ovat soikeita ja uurteisia.


title: Mehiparrat

text: Mehiparrat ovat kotoisin Euraasiasta.


title: Mehiparrat

text: Mehipartojen suvussa on kolme lajia:


title: Mehiparrat

text: Mehipartojen erottaminen omaksi suvukseen mehitähdistä ("Sempervivum") on ollut kiistanalaista jo yli vuosisadan ajan. Toisinaan niitä pidetään mehitähtien suvun sektiona, toisinaan omana sukunaan. Omaksi suvuksi viemistä on perusteltu mehipartojen terälehtien pystyisyydellä (mehitähdillä ne ovat taipuneita), kukan kuusi- tai joskus seitsenlukuisuudella (mehitähdillä on 8-16-lukuiset kukat), terälehtien ripsireunaisuudella (mehitähdillä on ehytlaitaiset terälehdet) ja siitepölyhiukkasen morfologialla ja hienorakenteella, joissa mainutuilla suvuilla on merkittäviä eroja. Joka tapauksessa viimeaikaiset geneettiset tutkimukset ovat osoittaneet mehipartojen ja -tähtien olevan toisilleen läheistä sukua.


title: Elka

text: Elka tai ELKA voi tarkoittaa seuraavaa:


title: Fluorenyylimetyloksikarbonyylikloridi

text: Fluorenyylimetyloksikarbonyylikloridi eli 9-fluorenyylimetyyliklooriformiaatti tai FMOC-Cl (CHClO) on klooriformiaattiestereihin kuuluva aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään erityisesti synteettisten peptidien valmistuksessa suojaryhmänä.


title: Fluorenyylimetyloksikarbonyylikloridi

text: Fluorenyylimetyloksikarbonyylikloridi on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Se liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten dikloorimetaaniin, tetrahydrofuraaniin ja dioksaaniin. Se sisältää elektrofiilisen happokloridifunktionaalisuuden ja reagoi nukleofiilien kuten veden, alkoholien tai amiinien kanssa.


title: Fluorenyylimetyloksikarbonyylikloridi

text: Fluorenyylimetyloksikarbonyylikloridia valmistetaan tyypillisimmin 9-fluorenyylimetanolin ja fosgeeniin välisellä reaktiolla. Toinen valmistustapa on 9,10-fenantreenikinonin ja fosgeenin välinen reaktio.


title: Fluorenyylimetyloksikarbonyylikloridi

text: Fluorenyylimetyloksikarbonyylikloridin tärkein käyttökohde on toimia aminohappojen aminoryhmän suojaryhmänä kiinteän faasin peptidisynteeseissä. Se reagoi helposti primääristen ja sekundääristen amiinien kanssa. Näissä peptidisynteeseissä aminohapon suojaamaton karboksyylihappopää reagoi toisen aminohapon vapaan aminoryhmän kanssa muodostaen peptidisidoksen. Suojaryhmä voidaan poistaa heikon emäksen avulla ja synteesi jatkuu. FMOC-suojausta käytetään usein niin kutsuttuna ortogonaalisena suojaryhmänä emäksiä sietävän, mutta happolabiilin t-Boc-ryhmän kanssa.


title: Fluorenyylimetyloksikarbonyylikloridi

text: Fluorenyylimetyloksiryhmän poistamisen emäksellä tuottaa vapaan aminoryhmän ja sivutuote riippuu käytetystä emäksestä. Emäs poistaa suojaryhmältä protonin, jolloin muodostuva karbokationi hajoaa dibentsofulveeniksi ja hiilidioksidiksi. Mikäli reaktiossa käytetään emäksenä jotain sekundääristä amiinia kuten piperidiiniä, reagoi se dibentsofulveenin kanssa muodostaen additiotuotteen.


title: Fluorenyylimetyloksikarbonyylikloridi

text: Fluorenyylimetyloksikarbonyylikloridia käytetään myös toisen suojaryhmän lisäykseen käytettävän kemikaalin 9-fluorenyylimetyylisukkinimidyylikarbonaatin valmistamiseen. Yhdiste fluoresoi voimakkaasti UV-säteilyn vaikutuksesta ja sitä käytetään reagoimaan amiinien ja aminohappojen kanssa ja tunnistamaan yhdisteet niiden fluoresenssin perusteella esimerkiksi korkean erotuskyvyn nestekromatografian jälkeen.


title: Cher (täsmennyssivu)

text: Cher tai Chér voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Here and Now

text: Here and Now on kanadalaisen rockyhtyeen Nickelbackin seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin 21. marraskuuta 2011. Albumilta julkaistiin singlet ”When We Stand Together”, ”Bottoms Up”, ”This Means War”, ”Lullaby” ja ”Trying Not to Love You”. Yhtye kävi maailmankiertueella Helsingissä vuonna 2012.


title: Here and Now

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 10, ja ylsi parhaimmillaan sijalle 7.


title: No Fixed Address

text: No Fixed Address on kanadalaisen rockyhtyeen Nickelbackin kahdeksas studioalbumi. Se julkaistiin 14. marraskuuta 2014. Albumilta julkaistiin singlet "Edge of a Revolution", "What Are You Waiting For?", "Million Miles an Hour", "Miss You", "She Keeps Me Up", "Get 'Em Up", "Make Me Believe Again" and "Satellite". Yhtye tulee maailmankiertueella Hartwall Areenalle 30. syyskuuta 2015.


title: No Fixed Address

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 31. Se pysyi listalla yhteensä neljä viikkoa.


title: F.E.A.R. (albumi)

text: F.E.A.R. (Face Everything and Rise) on yhdysvaltalaisen metalliyhtye Papa Roachin kahdeksas studioalbumi. Se julkaistiin 27. tammikuuta 2015. Albumia myytiin Yhdysvalloissa ensimmäisellä viikolla noin 24 000 kappaletta, ja se sijoittui Billboard 200 -albumilistan sijalle 15. Albumilta on julkaistu singlet "Warriors", "Face Everything and Rise", "Broken as Me", "Never Have to Say Goodbye", "Falling Apart" ja "Gravity". Kappaleella "Gravity" on vierailevana artistina Maria Brink. Yhtye saapui maailmankiertueella Helsinkiin 23. kesäkuuta 2015. He vahvistivat 23. kesäkuuta keikan aikana saapuvansa Helsingin jäähalliin 2. marraskuuta yhdessä Five Finger Death Punchin kanssa.


title: OFC:n karsinnat jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin 2018

text: Vuoden 2018 jalkapallon MM-kilpailujen karsintoihin osallistui Oseanian maanosaliitosta (OFC) 11 joukkuetta. Karsinnat pelattiin 31. elokuuta 2015 – 10. lokakuuta 2017.


text: OFC:n karsinnat oli jaettu neljään osaan. Ensimmäiselle kierrokselle osallistui FIFA-rankingin perusteella neljä huonoiten sijoittunutta valtiota. Joukkueet pelasivat yhdessä lohkossa, jonka voittaja eteni seuraavalle kierrokselle. Toiselle kierrokselle osallistuivat loput 7 maajoukkuetta sekä ensimmäisen kierroksen voittaja. Toinen kierros oli samalla OFC Nations Cupin lohkovaihe. Toisella kierroksella joukkueet jaettiin kahteen lohkoon, jossa ne pelasivat muita lohkon joukkueita vastaan kaksi ottelua. Lohkojen kolme parasta etenivät kolmannelle kierrokselle. Kolmannella kierroksella joukkueet jaettiin kolmeen lohkoon, joiden voittajat etenivät kolmannen kierroksen finaaliin. Finaali oli kaksiosainen. Sen voittaja eteni kansainväliseen jatkokarsintaan.


text: (I) Isäntämaa.


text: Otteluajat paikallista aikaa (UTC+13)Loppuottelun voittaja eteni kansainväliseen jatkokarsintaan.


title: Kaksoisolento (kappale)

text: ”Kaksoisolento” on suomalaislaulaja Tuulin kappale hänen tulevalta EP:ltä. Kappale julkaistiin singlenä 21. toukokuuta 2015. The Voicen Ensireaktiossa kappale soitettiin jo päivää aiemmin.


title: Kaksoisolento (kappale)

text: Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Jaakko Salovaara ja Kyösti Salokorpi, jotka ovat myös tuottaneet kappaleen.


title: Steinstücken

text: Steinstücken on Berliinin Steglitz-Zehlendorfin hallintoalueeseen ja Wannseen kaupunginosaan kuuluva pieni, noin 200 asukkaan asuntoalue, joka muodostaa tämän hallintoalueen eteläisimmän osan. Saksan kahtiajaosta 1949 vuodenvaihteessa 1971-1972 toteutettuun rajan muutokseen saakka Steinstücken oli muusta Länsi-Berliinistä erillään ekslaavina keskellä Saksan demokraattisen tasavallan (Itä-Saksan) aluetta. Tällaisia Länsi-Berliiniin kuuluneita, mutta sen pääosasta erillään sijainneita eksklaaveja oli kaikkiaan 12, joista Steinstücken oli ainoa vakituisesti asuttu. Samaan aikaan länsiliittoutuneiden miehittämä, mutta käytännössä Saksan liittotasavaltaan monin tavoin läheisesti liittynyt Länsi-Berliini itsekin oli eksklaavina keskellä Itä-Saksan aluetta.


title: Steinstücken

text: Steinstücken oli aikoinaan maatalousaluetta, joka kuului Wendish Stahnsdorfin kyllän. Tämä kylä oli mahdollisesti autioitunut jo ennen kuin se ensimmäisen kerran mainittiin keisari Kaarle IV:n määräyksestä vuonna 1375 laaditussa kaupunkien ja kylien luettelossa.


title: Steinstücken

text: Eksklaavi sai alkunsa vuonna 1787, kun läheisen Stolpen kylän maanviljelijät ostivat oman kuntansa alueen ulkopuolelta 151 eekkerin laajuisen alueen, johon kuului osa Potsdamin metsää. Täten tämä alue muodostui tähän kylään kuuluneeksi ekklaaviksi. Vuonna 1817 sinne syntyi pieni asutus, joka sai nimen Steinstücken. Nimi, joka merkitsee "kivenpalasia", johtuu alueelta löydetyistä jääkauden aikaisten jäämassojen siirtämistä kivilohkareista.


title: Steinstücken

text: Vuonna 1898 Stolpe liitettiin silloin perustettuun Wannseen kuntaan. Kun Wannsee vuoden 1920 alueliitoksessa liitettiin Berliiniin, sen mukana Berliiniin liitettiin myös Steinstücken lukuun ottamatta siihen kuulunutta osaa Potsdamin metsästä. Steinstücken sijaitsi kuitenkin muusta Berliinistä erillään. Ennen vuotta 1945 tällä seikalla oli kuitenkin vähän merkitystä: käytännössä Steinstücken liittyi toiminnallisesti Potsdamin Babelsbergin kaupunginosaan, jonka välittömässä läheisyydessä se sijaitsi.


title: Steinstücken

text: Vuonna 1945, toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitto, Yhdysvallat, Ranska ja iso-Britannia jakoivat Saksan miehitysvyöhykkeisiin. Saksan pääkaupunki Berliini sijaitsi keskellä Neuvostoliiton miehitysvyöhykettä, mutta se jaettiin erikseen samojen voittajavaltioiden kesken. Vuoden 1920 alueliitoksessa määritelty Berliinin raja muodostui samalla näiden Berliinistä muodostettujen miehitysvyöhykkeiden ulkorajaksi. Muutamia vuosia sodan jälkeen vyöhykkeiden rajat olivat kuitenkin edelleen täysin avoimia.


title: Steinstücken

text: Neuvostoliiton ja länsivaltojen välinen kylmä sota johti kuitenkin jo vuonna 1948 Berliinin saartoon ja seuraavana vuonna kahden saksalaisen valtion syntymiseen. Täten Länsi-Berliinin rajasta tuli osa rautaesirippua, ja Steinstückenistä tuli Länsi-Berliiniin kuuluva erillinen saareke.


title: Steinstücken

text: Vuonna 1951 Saksan demokraattinen tasavalta yritti liittää Steinstückenin alueeseensa lähettämällä sinne poliisi- ja sotavoimia. Kun Yhdysvallat esitti vastalauseensa, itäsaksalaiset joukot poistuivat alueelta muutamaa päivää myöhemmin. Tämän tapauksen jälkeen Steinstückenin asukkailta kiellettiin pääsy ympäröivään Itä-Saksaan. Siitä lähtien heidän ainoa pääsytiensä muuhun maailmaan oli Itä-Saksan raja-asemien kautta ja noin yhden kilometrin pituista tietä pitkin varsinaiseen Länsi-Berliiniin. Niinpä he eivät päässeet tältä pieneltä asuma-alueeltaan minnekään, eivät myöskään esimerkiksi töihin, kouluun, ostoksille tai vierailulle muualla asuvien sukulaistensa tai tuttaviensa luo muutoin kuin Itä-Saksan rajavartioasemien kautta ja vartijoiden saattamina.


title: Steinstücken

text: Sen jälkeen kun Berliinin muuri vuonna 1961 rakennettiin, Steinstückenin rajoilla tapahtui useita pakoyrityksiä. Tätä keskellä Itä-Saksan aluetta sijainnutta pientä enklaavia ympäröivät vielä pitkään tämän jälkeen vain piikkilanka-aidat, ei muuri. Sen jälkeen kun yli 20 itäsaksalaista rajavartijaa yritti paeta länteen Steinstückenin kautta, Itä-Saksan kommunistihallitus rakensi erillisen muurin myös Steinstückenin ympärille sulkeakseen tämän pakoreitin.


title: Steinstücken

text: Sen jälkeen kun Lucius D. Clay 21. syyskuuta 1961 lävi Steinstückenissä helikopterilla, alueelle sijoitettiin yhdysvaltalainen sotilastukikohta. Sotilaita kuljetettiin säännöllisesti helikoptereille. Tämän muistoksi alueelle on pystytetty muistomerkki.


title: Steinstücken

text: Eristyneestä asemasta Steinstückenin asukkaille aiheutuneiden tavattoman suurten haittojen lieventämiseksi vuonna 1972 rakennettiin tie alueelta Länsi-Berliinin Kohlhasenbrückiin. Tien rakentaminen edellytti aluevaihtoa Itä-Saksan ja Länsi-Berliinin välillä, mikä taas edellytti kaikkien neljän miehittäjävallan, Neuvostoliitto, Yhdysvaltojen, Ison-Britannian ja Ranskan suostumusta. Nämä valtiot tekivät 3. syyskuuta 1971 Berliinin aseman selkiyttämiseksi neljän vallan sopimuksen.


title: Steinstücken

text: Samalta sovittiin myös aluevaihdosta, jolla kapea maakaistale, joka yhdisti Steinstückenin muuhun Länsi-Berliiniin, liitettiin Länsi-Berliinin alueeseen. Vaihtovastikkeena Länsi-Berliini luovutti Itä-Saksalle kuusi asumatonta eksklaavia ja maksoi neljä miljoonaa Länsi-Saksan markkaa. Tälle maakaistaleelle rakennettiin yhdystie, Bernhard-Beyer-Straße, joka avasi Steinstückenin asukkaille esteettömän kulkuyhteyden muuhin Länsi-Berliiniin ilman rajatarkastuksia. Koska valtakunnanraja kulki tien reunoja pitkin kummallakin puolella, Itä-Saksan hallitus rakennutti kuitenkin uuden tien kummallekin puolelle muurit, jotka muodostivat osan tällä tavoin pidennettyä Berliinin muuria.


title: Steinstücken

text: Lisäongelmia aiheutti kuitenkin Steinstückenin poikki kulkeva rautatie, joka oli osa Itä-Saksan rautatieyhtiön, Deutsche Reichsbahnin rataverkkoa, ja sen yli johtanut silta, jonka toiselle puolelle Steinstücken myös ulottui. Itä-Saksa ei suostunut luovuttamaan rautatiealuetta Länsi-Berliinille. Asiasta käydyissä neuvotteluissa päästiin kuitenkin sopimukseen, jonka mukaan silta ja sen yläpuolella ollut ilmatila tulivat kuulumaan Länsi-Berliiniin, kun taas sillan alapuolinen ilmatila, maaperä ja raiteet pysyivät Itä-Saksan hallinnassa.


title: Steinstücken

text: Käytännön kannalta Steinstücken lakkasi aluevaihdon ja tien rakentamisen myötä olemasta eksklaavi, joskin se seikka, että maa sillan alla pysyi Itä-Saksan alueena, jättää sijaa tulkinnalle, jonka mukaan osa Steinstückeniä olisi edelleen ollut eksklaavi.


title: Steinstücken

text: Kun Saksojen välinen raja vuonna 1989 avattiin, myös Steinstückeniä ja sinne johtanutta tietä ympäröineet muurit ja muut rajaesteet purettiin, mutta Steinstücken ja sinne kohtava Bernhard-Beyer-Straße kuuluvat hallinnollisesti edelleen Berliiniin. Asukkaiden jokapäiväinen elämä on normalisoitunut, ja alue on jälleen läheisessä yhteydessä viereiseen Babelsbergiin. Syyskuussa 2005 Berliinin televisiossa esitettiin elämää Steinstückeniä kuvaava elokuva.


title: Chiavari

text: Chiavari on kunta Pohjois-Italiassa olevassa Genovan metropolikaupungissa Ligurian alueella. Se sijaitsee Rivieran rannikolla ja on huomattava huviveneiden satamakaupunki. Kaupungin nähtävyyksiä on kirkko Cattedrale di Nostra Signora dell'Orto.


title: Seutulan kappeli

text: Seutulan kappeli eli Königstedtin kappeli on Vantaan Seutulassa sijaitseva vuonna 1925 Königstedtin kartanon maille talkootyönä rakennettu puinen suorakaiteinen pitkäkirkko, joka siirtyi Ripukylän rukoushuoneyhdistykseltä alueen seurakunnille 1964. Helsingin piispa Aarre Lauha vihki kappelin käyttöön 2.5.1965, tilaisuuteen osallistui myös tuolloinen pääministeri Johannes Virolainen.


title: Seutulan kappeli

text: Kirkon alttaripäädystä ulkonee runkohuonetta matalampi siipirakennus, vastakkaisessa päädyssä on tornimainen osa ja sen päätteenä korkeahuippuinen kattoratsastaja. Ikkunat ovat segmenttikaaripäätteiset. Rakennusta on korjattu 1969-1970, peruskorjaus tehtiin 1979, jolloin kirkkoon rakennettiin parvi ja se vihittiin toistamiseen käyttöön. Kirkon pinta-ala on parvi mukaan lukien 237 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 120 hengelle. Kirkon 4-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1969, alttaritaulu on tuntemattoman taiteilijan maalaama.


title: Seutulan kappeli

text: Kirkon 60-vuotisjuhlien aikaan 1985 kappeli sai hollantilaisessa Pettit & Fritsenin valimossa valetun kellon.


title: Vesannon kirkko

text: Vesannon kirkko on Vesannolla sijaitseva puinen, tasavartinen, sisäviisteinen päätytornillinen ristikirkko, jonka suunnitteli lääninarkkitehti Carl Ziegler ja rakensi Mikko Karjalainen 1857. Tornin kellot ovat vuosilta 1857 ja 1907. Kirkon keskustaa korostaa monikulmainen attika, jossa on kekomainen katto. Kuoren päädystä ulkonee sakasti, sakaroissa on päätykolmiot. Myös ovien yläpuolella on päätykolmio- eli frontoniaiheet. Kirkon ikkunat ovat suorapäätteiset, sakaroiden sisäkatteena on puiset tasakatot ja keskustassa on pylväiden kannattelema puukupu. Kirkkoa on korjattu aiemmin 1905, 1922, 1952 sekä myöhemmin vuosina 1995 ja 2005-2006. Kirkon pinta-ala on 556 neliötä ja siinä on istumapaikkoja 650 hengelle. Kirkon 20 + 1 -äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1957.


title: Vesannon kirkko

text: Kirkon alttaritaulu "Kutsuva Jeesus" on venäläinen, sen löysi pois heitettynä vesantolainen sotilas Toivo Jäntti 1941 Aunuksen Karjalan Suistamon Grisinskajan kylästä ja toi sen sieltä kotikirkkoonsa.


title: Levanto (Italia)

text: Levanto on kunta Pohjois-Italiassa olevassa La Spezian maakunnassa Ligurian alueella. Se sijaitsee Rivieran rannikolla. Kaupungin nähtävyys on hyvin säilynyt keskiaikainen linna "Castello di Levanto", joka on rakennettu vuonna 1165.


title: Pylväskengät

text: Pylväskengät (joskus myös tolppakengät) ovat jalkoihin puettavat lisävarusteet, joissa on yksi piikki kaaren päässä ja kaksi kengän tyvessä. Pylväskengillä voi kiivetä puisiin tolppiin ja puihin.


title: Bostonilaiset

text: Bostonilaiset () on vuonna 1984 ensi-iltansa saanut James Ivoryn ohjaama brittiläis-yhdysvaltalainen romanttinen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Vanessa Redgrave, Christopher Reeve, Jessica Tandy ja Madeleine Potter. "Bostonilaiset" perustuu Henry Jamesin romaaniin "Bostonin naiset" (1886), jonka pohjalta Ruth Prawer Jhabvala laati elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajana oli Ismail Merchant.


title: Bostonilaiset

text: "Bostonilaiset" sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla toukokuussa 1984. Vanessa Redgraven roolisuoritus oli kriitikkojen ylistämä. Redgrave sai roolisuorituksestaan muun muassa parhaan naispääosan Oscar-ehdokkuuden. Juuri ennen vuoden 1985 Oscar-gaalaa uskottiin, että Redgrave ei tulisi voittamaan palkintoa. Syynä oli hänen kohua herättänyt poliittinen kiitospuheensa Oscar-gaalassa vuonna 1978, jolloin hän voitti parhaan naissivuosan Oscar-palkinnon roolisuorituksestaan elokuvassa "Muistojeni Julia" (1977).