title: Ihmisoikeudet Mongoliassa

text: Julkinen keskustelu asioista on vähäistä sillä suurin osa hallituksen päätöksenteosta tapahtuu suljettujen ovien takana. Maassa ei ole sääntöä joka määräisi kertomaan päätetyistä asioista yleisölle. Lisäksi valtionsalaisuuksia koskeva laki on vahva ja kattava.


title: Ihmisoikeudet Mongoliassa

text: Hallituksen korruptio ja poliisin käyttämä vallan väärinkäyttö vaikuttaa haitallisesti julkiseen keskusteluun. Viime vuosina on ollut useita tapauksia joissa poliisi on käyttänyt väkivaltaisesti tai mielivaltaisesti joko opposition vaikuttajia tai toimittajia kohtaan mm. seuraavissa tapauksissa:


title: Kuradisild

text: Kuradisild ("Pirunsilta"; alun perin "Aleksandri sild", saks.: "Alexander-Brücke", "Aleksanterinsilta") on tumma betonisilta Toomemäellä Tartossa Virossa. Se on rakennettu vuonna 1913 Romanov-suvun 300-vuotisjuhlan kunniaksi. Se ylittää Lossi tänav -kadun.


title: Kuradisild

text: Kuradisild on harvoja 1900-luvun alussa rakennettuja säilyneitä betonisiltoja. Se on Tarton symboleita ja maamerkkejä Toomemäen toisella puolella olevan Inglisildin ("Enkelisilta") ohella. Hienostunutta siltaa tukee kaksi kaarta. Sen massiivisissa kaiteissa on koristeellisia paneeleja ja istuinsyvennyksiä.


title: Kuradisild

text:
Ensimmäinen silta Kuradisildin paikalle rakennettiin vuonna 1809. Uusgoottilainen puusilta perustui Tarton yliopiston arkkitehdin Johann Wilhelm Krausen suunnitelmiin. Sillan tilalle tuli myöhemmin Johann-Gottlieb Königsmannin suunnittelema yksikaarinen puusilta, joka rakennettiin 1842–1844. Nykyinen yksikaarinen betonisilta rakennettiin Romanovin hallitsijasuvun 300-vuotisjuhlan kunniaksi Tarton kaupunginarkkitehdin Arved Eichhornin suunnitelmien mukaan. Sillan Toomemäen puolella on vuosiluvut 1613 ja 1913, Toomelaakson puolella keisari Aleksanteri I:n pronssireliefi (suunnittelija Constanze von Wetter-Rosenthal) ja sanat "Alexandro Primo". Silta on suojeltu kulttuurikohde.
Pirunsillan nimen alkuperä on tuntematon. Nimi voi juontua sillan tummuudesta, kun taas lähellä oleva Enkelinsilta on paljon vaaleampi. On myös esitetty, että nimi johtuisi sillan rakennustyön valvojan nimestä. Hän oli lääketieteen ja kirurgian professori Werner Zoege von Manteuffel ("Teufel" on saksaa ja tarkoittaa 'pirua'), tai että se muistuttaa Reussjoen Pirunsiltaa.


title: Inglisild

text: Inglisild (suom. 'Enkelinsilta') on puusilta Tartossa Toomemäellä. Se valmistui Johann Wilhelm Krausen suunnitelmien mukaan 1816. Nykyisen muotonsa silta sai 1836 Tarton yliopiston arkkitehtuurin professorin Moritz Hermann von Jacobin hahmotelman pohjalta.


title: Inglisild

text: Vuonna 1913 korjaustöiden yhteydessä siltaan kiinnitettiin Tarton yliopiston ensimmäisen rehtorin Georg Friedrich von Parrotin muistolaatta (suunnittelija Constanze von Wetter-Rosenthal) omistusteksteineen. Samana vuonna valmistui Toomemäelle toinen, tummempi silta, joka vaalean Enkelinsillan vastakohtana sai kansan suussa kutsumanimen Kuradisild, Pirunsilta.


title: Inglisild

text: Yöllä 21. huhtikuuta 2012 silta sytytettiin tuleen, ja siltarakenteita tuhoutui parin neliömetrin alalta.


title: Inglisild

text: Sillan kaiteessa kaupungin puolella on latinankielinen teksti: "Otium reficit vires" (Lepo palauttaa voimat).


title: Inglisild

text: Nimen yleinen selitys on, että se on kansan suussa syntynyt lyhennys nimestä Englantilainen silta, joka viittaisi sillan tyyliin tai Toomemäen englantilaistyyliseen puistoon. Historioitsija Malle Salupere sanoo, että sellaisesta puistosta ei ole mainintoja, ja sillalla on ollut 1800-luvulla useita nimiä. Enkelinsilta nimitys syntyi 1900-luvun alussa, "sen jälkeen kun siltaan kiinnitettiin kiharapäisen ja enkelinoloisen rehtori Parrotin /---/ muistolaatta vuonna 1913".


title: UCI World Tour 2017

text: UCI World Tour 2017 oli yhdeksäs kansainvälisen pyöräilyliiton (UCI) järjestämän UCI World Tour -kilpailusarjan kausi. Sarja alkoi Australiassa järjestetyllä Tour Down Under -kilpailulla tammikuussa ja päättyi Lombardian ympäriajoon syyskuun lopussa. Kausi sisälsi 37 kilpailua, joista kymmenen on osa World Touria ensi kertaa. Kilpailuja on 15 maassa ja neljässä maanosassa. Yhdysvalloissa käydään ensi kertaa World Tour -tason kilpailu, kun Kalifornian ympäriajo on osa kautta.


title: Janne Naakka

text: Janne Jeremias Naakka (s. 9. elokuuta 1994 Kemijärvi) eli naaG on suomalainen tubettaja sekä muoti- ja lifestylebloggaaja. Naakka on tullut tunnetuksi bloginsa sekä YouTube-videoidensa kautta.


title: Janne Naakka

text: Naakan suosio alkoi, kun hän perusti bloginsa ""NaaG - not an average Guy"" vuonna 2009. Tätä ennen hän oli noussut jo nuorison suosioon IRC-galleria nettipalvelussa. Blogi käsitteli nuoren pojan elämää silloisella paikkakunnalla Oulussa. Myöhemmin 2012 kuvioihin tuli mukaan Naakan poikaystävä Valtteri Sandberg, jolloin blogissa ruodittiin rehellisesti heidän parisuhdettaan. Blogin kävijämäärät lähtivät todelliseen nousuun ja tällöin viikkokävijöitä Naakan blogissa oli 21 000. Nykyään naaG nimeä kantavan blogin seuraajista 27 % on 15–19-vuotiaita ja 73 % on 20–29-vuotiaita, selviää "Babler Oyn" tuottamasta lukijatutkimuksesta. Blogin lukijat ovat erityisen kiinnostuneita muodista, matkailusta ja kosmetiikasta. Samana vuonna 2012 Naakka aloitti kirjoittamaan blogiaan täysipäiväisenä työnä, jätti silloisen vaatetusalan artesaani opinnot kesken "Oulun seudun ammattiopistossa Pikisaaren" yksikössä ja muutti Helsinkiin. Naakka on suorittanut loppuun Tekstiili- ja vaatetusalan perustutkinnon "Stadin ammattiopistossa" ja valmistunut sieltä vuonna 2015.


title: Janne Naakka

text: Naakka perusti Youtube-kanavansa jälkeenpäin vuonna 2010 ja jo vuonna 2014 Naakan meet&greet jonot tukkivat Oulun keskustan. Syksyllä 2017 Naakka saavutti yli 300 000 seuraajaa rajapyykin sosiaalisessa mediassa. "Kauppalehdessä" julkaistussa "Tubeconin Taloustutkimuksella" teettämästä tutkimuksessa selviää, että Naakka on Suomen seitsemänneksi seuratuin henkilö 16–19-vuotiaiden suomalaisten naishenkilöiden keskuudessa.


title: Janne Naakka

text: Naakalla on riittänyt kiirettä viime vuosina. 2016 Naakka tuomaroi "Mr. Gay Finland" -kisaa ja saman vuoden syksynä hän julkaisi oman vaatemalliston. Hänet palkittiin myös Elle Style Awardseissa Vuoden Miespukeutujana, missä Naakka sai ylivoimaisesti eniten yleisöääniä. Samassa kategoriassa oli ehdolla myös Cheek ja Robin. Naakka on ollut vieraana myös pinnalla olevissa televisio-ohjelmissa, kuten Posse, Summeri ja Sub Goes Kolina. Hän esiintyi myös 2018 keväällä Ylen esittämässä Seniorit somessa -sarjan 1. ja 5. jaksossa sekä Uuden Musiikin Kilpailussa. Tällä hetkellä Naakka elättää itsensä blogilla ja YouTube -kanavalla, vuonna 2016 Naakka tienasi 89 000 euroa. Naakka asuu poikaystävänsä Valtterin ja koiransa Luckyn kanssa yhdessä Helsingissä. Naakka haaveilee omasta Talk Showsta.


title: Ann-Mari Spjut

text: Ann-Mari Spjut (14. toukokuuta 1939 Närpiö) on suomalainen näyttelijä. Puheteatterin ohella Spjutin ura kattaa lukuisia televisio-, radio- ja elokuvaosia.


title: Ann-Mari Spjut

text: Ann-Mari Spjutin vanhemmat olivat tekstiilitaiteilija Liisa Lindfors ja diplomi-insinööri Eelis Spjut. Hän suoritti teatteritaiteen opintoja vuosina 1958–1960 ja oli kiinnitettynä näyttelijänä Svenska Teaternissa 1961–1964. Vuodesta 1969 alkaen Spjut työskenteli Näyttelijäryhmä Sitoutumattomissa. Lisäksi hän osallistui kiertueisiin Kanadassa, Ruotsissa ja Yhdysvalloissa.


title: Ann-Mari Spjut

text: Spjutin rooleja olivat muun muassa Hedvigin osa Henrik Ibsenin draamassa "Villisorsa" ja Gudrunin osa Walentin Chorellin "Nokkosissa". Spjut on tehnyt myös muutamia sivuosia suomalaisissa elokuvatuotannoissa, kuten Krissen roolin Åke Lindmanin 1963 ohjaamassa nuorisokuvauksessa "Jengi".


title: Ann-Mari Spjut

text: Ann-Mari Spjut avioitui näyttelijä Paavo Hukkisen kanssa 1971.


title: Kivisilta (Tartto)

text: Kivisilta () oli 1784 rakennettu silta Emajoen ylittävä silta Tartossa.


title: Kivisilta (Tartto)

text: Silta rakennettiin Tarton suuren tulipalon jälkeen keisarinna Katariina Suuren rakentamistöihin antamin varoin, ja hänen väitetään sanoneen: "Joki, hidasta virtaa tässä kohdassa". Sillan rakennustyöt alkoivat kenraalikuvernööri George von Brownen valvonnassa vuonna 1776. Rakennustöihin sillalle tuotiin 50–80 pakkotyöläistä Paldiskista ja Siperiasta. Rakentamiseen käytettiin graniittipaaseja ja tuhansia kivilaattoja. Silta avattiin liikenteelle 16. syyskuuta 1784. Katariina Suuren sanat ikuistettiin laattoihin sillalla latinaksi ja saksaksi.


title: Kivisilta (Tartto)

text: Adolf Hitlerin väitetään piirtäneen kuvan sillasta ennen kuin se tuhoutui toisen maailmansodan aikana. Puna-armeija tuhosi 1941 sillan ja monta muuta merkittävää arkkitehtonista muistomerkkiä Saksan armeijan edetessä. Hävitykset Tartossa olivat erityisen suuret, sillä eturintama pysyteli kaupungin kohdalla kaksi viikkoa saksalaisjoukkojen heikkouden takia. Saksalaiset valtasivat kaupungin 25. heinäkuuta 1941, jolloin puna-armeijan hävityspataljoonat olivat hävittäneet Kivisillan ja monet muut kaupungin kohteet.


title: Kivisilta (Tartto)

text: Kivisilta on Tarton symboleita vielä tuhoutumisensa jälkeenkin, ja se oli kaupungin historiallisen keskustan kauneimpia monumentteja. Se oli Baltian ensimmäinen kivinen silta. Sillan pienoismalli on uuden Kaarsild-sillan luona. Sen on tehnyt Tiiu Kirsipuu vuonna 2004.


title: Kivisilta (Tartto)

text: Silta on kuvattu virolaisessa postimerkissä vuodelta 1997.


title: Kivisilta (Tartto)

text: Sillan ajotien leveys oli 5,6 metriä ja jalkakäytävien sen molemmin puolin 1,4 metriä. Keskiosa voitiin nostaa, jotta laivat pääsivät läpi.


title: Kivisilta

text: Kivisilta tarkoittaa luonnonkivestä rakennettua siltaa, mutta on myös usean sillan nimi ja sukunimi:


title: Jean Cronstedt (voimistelija)

text: Jean "Janne" Leopold Cronstedt (s. 6. lokakuuta 1932 Helsinki) on suomenruotsalainen ja myöhemmin ruotsalainen kilpauransa päättänyt EM-mitaleja saavuttanut telinevoimistelija. Uransa jälkeen Cronstedt toimi voimisteluvalmentajana ja siviiliurallaan lääkärinä.


title: Jean Cronstedt (voimistelija)

text: Cronstedt on syntyjään suomenruotsalaisen vapaaherrallisen Cronstedtin suvun jälkeläinen, joka asui lapsuutensa ja nuoruutensa Helsingissä. Hänen isoisänsä oli Johan Frans Andreas Galindo. Sotavuosien 1940 ja 1941–1945 ajan hän vietti sotalapsena Ruotsissa Örebrossa. Palattuaan Suomeen Cronstedt vietti nuoruutensa Helsingin Munkkiniemessä. Hän aloitti telinevoimisteluharrastuksensa helsinkiläisseurassa Helsingfors Gymnastikklubb, HGK. Lukuvuodeksi 1949–50 hän sai vuoden AFS-stipendin Yhdysvaltoihin, jossa hän opiskeli Mercersburg Academy -nimisessä sisäoppilaitoksessa.


title: Jean Cronstedt (voimistelija)

text: Keväällä 1951 Cronstedt suoritti ylioppilastutkinnon Tölö svenska samskolanissa ja siirtyi syksyllä 1951 stipendiaattina Yhdysvaltoihin Pennsylvania State Universityyn. Yliopisto-opintojen rinnalla hän jatkoi menestyksellistä telinevoimisteluuraansa. Niinpä Cronstedt voitti vuosina 1952–54 yhdeksän henkilökohtaista Yhdysvaltain mestaruutta, joista kolme AAU:n ja kuusi NCAA:n mestaruutta moniottelussa, permannolla, nojapuilla ja rekillä. Kesä-heinäkuussa 1954 hän edusti Suomea telinevoimistelun MM-kisoissa Roomassa. Moniottelusijoitus oli 51.


title: Jean Cronstedt (voimistelija)

text: Syksyllä 1954 Cronstedt siirtyi Ruotsiin ja jatkoi lääketieteen opintoja Karoliinisessa Instituutissa Tukholmassa. Tällöin hän otti myös Ruotsin kansalaisuuden. Samalla hän jatkoi telinevoimistelua Ruotsin huipulla edustaen tukholmalaista voimisteluseuraa Stockholms GF. Huhtikuussa 1955 hän edusti Ruotsia ensimmäisissä telinevoimistelun EM-kisoissa Länsi-Saksan Frankfurt am Mainissa ja saavutti kolme hopeaa - permannolla, hevosella ja rekillä. Vuoden EM-mitalien perusteella ruotsalaiset urheilutoimittajat valitsivat vuoden 1955 Ruotsin paras urheilija äänestyksessä hänet kahdeksanneksi.Seuraavan vuoden Melbournen olympialaiset jäivät hänellä väliin loukkaantumisen vuoksi. Seuraavan kerran menestystä tuli vuoden 1959 EM-kisoissa Kööpenhaminassa, jossa hän saavutti pronssia rekillä. Samana vuonna hän saavutti myös Ruotsin moniottelumestaruuden. Seuraavan vuoden 1960 Rooman kesäolympialaiset olivat myös vaarassa loukkaantumisen vuoksi, mutta hän osallistui kuitenkin niihin ilman suurempaa menestystä - Ruotsin joukkueen jäsenenä hän oli 14. ja moniottelussa 105. Ruotsin voimistelumaajoukkuetta hän edusti kaikkiaan 20 kertaa. Sen jälkeen hän lopetti uransa, mutta toimi vielä Tokion vuoden 1964 kesäolympialaisissa Ruotsin voimistelujoukkueen valmentajana ja johtajana.


title: Jean Cronstedt (voimistelija)

text: Lääketieteen lisensiaatti-tutkinnon Cronstedt suoritti 1960. Sen jälkeen hän työskenteli lääkärinä Danderydin sairaalassa seitsemän vuoden ajan. Siellä työskennellessään hän erikoistui sisätautilääkäriksi. Sen jälkeen hän muutti Etelä-Afrikkaan ja työskenteli Pretorian yliopistosairaalassa. Neljän Pretoria-vuuoden jälkeen hän väitteli tohtoriksi gastroskopiasta. Sen jälkeen hän palasi Ruotsiin ja työskenteli vuosina 1971–79 Taalainmaalla ja Hälsinglandissa.Sen jälkeen hän siirtyi Skåneen Trelleborgin sairaalan ylilääkäriksi. Vuonna 1989 hän siirtyi Saudi-Arabian Riadiin Kuningas Faisalin erikoissairalaan ja tutkimuskeskukseen vuosiksi 1989–96 työkenttänään endoskopia.


title: Jean Cronstedt (voimistelija)

text: Eläköidyttyään ja palattuaan Ruotsiin asuinpaikkanaan Trelleborg Cronstedt osallistui aktiivisti lapsuuteensa liittyvän suomalaisten sotalasten paikallisen yhdistyksen, Sydsveriges Finska Krigsbarn, toimintaan. Vuosina 2006–2008, 2016 ja 2017 hän oli yhdistyksen puheenjohtajana.Jean Cronstedt oli Svensk Förening för Gastrointestinal Endoskopin puheenjohtaja vuosina 1982–1983. Seura yhdistettiin vuoden 1992 jälkeen Svensk Gastroenterologisk Föreningiin, jonka kunniajäsen Cronstedt on. (Lähde: Läkartidningen nr. 28–30, 2016, s. 1305)


title: Pita (Guinea)

text: Pita on kaupunki ja prefektuurin hallintokeskus Guinean keskiosassa Mamoun alueen Pitan prefektuurissa. Kaupunki toimii seutunsa maataloustuotteiden markkinapaikkana ja sijaitsee Mamoun ja Labén välisen maantien varrella; lisäksi kaupunkiin saapuu maantie länsipuolisesta Téliméléstä. Pääkaupunki Conakry sijaitsee noin 225 kilometriä Pitasta lounaaseen. Kaupungin asukasluku oli 28 124 (2014; vuonna 1996 asukkaita oli 14 089).


title: Pentti Antila

text: Pentti Malakias Antila (28. syyskuuta 1926 Lavia – 20. elokuuta 1997 Lavia) oli suomalainen poliitikko, joka toimi kansanedustajana vuosina 1970–1975. Hän edusti aluksi Suomen Maaseudun Puoluetta ja vuodesta 1972 lähtien Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puoluetta.


title: Pentti Antila

text: Antilan vanhemmat olivat maanviljelijä ja pankinjohtaja Bruuno Eeti Malakias Antila ja Tyyne Maria Suuriniemi. Antilan puoliso vuodesta 1954 oli Ritva Ester Äijälä. Antila kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1946 ja valmistui agronomiksi vuonna 1952. Poliittisen uransa lisäksi hän työskenteli opettajana, taloudenhoitajana ja maanviljelijänä. Eduskunnassa hän edusti Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Antila toimi myös Lavian kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana. Hänelle myönnettiin pitäjänneuvoksen arvonimi.


title: Dalaba

text: Dalaba on kaupunki ja prefektuurin hallintokeskus Guinean keskiosassa Mamoun alueen Dalaban prefektuurissa. Kaupunki toimii seutunsa maataloustuotteiden markkinapaikkana ja sijaitsee pohjoispuolisen Pitan tavoin Mamoun ja Labén välisen maantien varrella. Pääkaupunki Conakry sijaitsee linnuntietä noin 207 kilometriä Dalabasta lounaaseen. Kaupungin asukasluku oli 24 193 (2014).


title: Dalaba

text: Seudulla olevalta kanadalaisyhtiö Anglo Alumiumin valtaukselta on löydetty koeporauksissa bauksiittia ja esiintymien hyödyntämistä on suunniteltu. Seudun bauksiittia tai sen jalosteita on kaavailtu kuljetettavan rautateitse, noin 50 kilometriä pääkaupunki Conakryn eteläpuolelle erityisesti Forécariahin seudun kaivoksista saatavan rautamalmin maastavientiä varten rakennettavaan uuteen Matakanin syväsatamaan (Ile de Kabak).


title: Itämerenprovinssit

text: Itämerenprovinssit (, ) tarkoittaa niitä Baltian alueita, jotka kuuluivat Ruotsille sen suurvalta-aikana. Itämerenprovinssit olivat Inkerinmaa, Ruotsin Viro ja Ruotsin Liivinmaa. Alue luovutettiin Venäjälle Uudenkaupungin rauhassa vuonna 1721 sen jälkeen, kun Ruotsi oli hävinnyt suuren Pohjan sodan.


title: Anna Margareta Salmelin

text: Anna Margareta Salmelin (1716 – 8. syyskuuta 1789 Ilomantsi) oli suomalainen sotavanki. Hän oli ilomantsilaisen lukkarin Johan Lackmanin (1702–1770) puoliso. Hän tuli kuuluisaksi Pikkuvihan miehityksen aikana 1742–1743 onnistuttuaan vapauttamaan suuren joukon venäläisten ottamia suomalaisia sotavankeja. Venäjän miehityksen aikana hänet oli perheineen viety sotavangiksi Venäjälle monen aikansa suomalaisen tavoin.


title: Anna Margareta Salmelin

text: Elokuussa 1741 perusteettiin vartiosto siviiliväestön suojelemiseksi Ilomantsin pitäjän kirkolle. Venäläiset yllättivät ja vangitsivat tämän vartioston marraskuussa 1741, hävittivät koko pitäjän itäosan ja raahasivat sadoittain siviiliväkeä Venäjälle Laatokan kaupunkiin ja Belozerskiin.


title: Anna Margareta Salmelin

text: Lukkari Lackmanin perhe sekä 26 muuta kirkonkyläläistä vangittin. Vangittuja myytiin orjiksi ja kastettiin uudelleen ortodoksiuskontoon.


title: Anna Margareta Salmelin

text: Salmelin palasi sotatoimien lakattua ensimmäisen kuuden palautetun sotavangin joukossa Ilomantsiin. Hän oli huolissaan perheestään, joka oli jäänyt Belozerskiin. Kun kirkkoherra otti toisen miehen lukkariksi, Salmelin lainasi matkarahat ja matkusti Pietariin. Pietarista hän jatkoi matkaansa Ruotsin lähetystön komissiosihteeri Karl Bertil Lagerflychtin avustuksella Belozerskiin.


title: Anna Margareta Salmelin

text: Kielitaitoisen adjutantin avulla sanavalmiiksi ja yli-innokkaaksi kuvailtu Salmelin onnistui vapauttamaan perheensä ja naapurinsa, vaikka venäläiset orjanomistajat yrittivät salailla tai väittää orjiensa mieluummin jäävän Venäjälle. Belozerskista palautettiin todennäköisesti hänen ansiostaan 16 miestä ja 12 naista.


title: Anna Margareta Salmelin

text: Anna Margareta Salmelin ei tyytynyt pelkästään sankaruuteen, vaan vaati pelastetuilta naapureiltaan korvauksia pelastusoperaatiosta syyskäräjillä 1748. Vastaajina oli 13 perhekuntaa, yhteensä 22 henkeä, jotka lupasivat maksaa vaurastuttuaan. Vuonna 1756 hän vielä velkoi kuuksenvaaralaisen Iivana Puharisen vaimolta Outilta lehmää korvauksena hänen poikansa Ontrein pelastamisesta. Neljä muuta pelastettua puolestaan todisti päässeensä pois Ontrein mukana ilman lukkarinvaimon apua.


title: Anna Margareta Salmelin

text: Anna Margareta Salmelinin ja Johan Lackmanin lapsia olivat Beata Juliana (1735), Ericus (1736), Mats (1738–1791), Anna Christina (1739), Brita (1746–1749), Johannes (1748–1750), Catharina (1750–1753) ja Samuel (1753).


title: Lothair

text: Lothair (941–986) oli länsifrankkien kuningas vuosina 954–986. Hänet valittiin kuninkaaksi isänsä Ludvig IV:n jälkeen ilman vastustusta, mutta koko hänen valtakautensa ajan sukulaiset pyrkivät vaikuttamaan valtakunnan asioihin. Ensimmäisinä vuosina tätä teki herttua Hugo Suuri, ja sen jälkeen Kölnin arkkipiispa Bruno. Brunon tuki oli Lotharille tärkeää, mutta tämä käytti vaikutusvaltaansa myös veljensä, Saksin herttua Otto I Suuren sekä veljenpoikiensa hyväksi.


title: Giuseppe Zangara

text: Giuseppe "Joe" Zangara (7. syyskuuta 1900 – 20. maaliskuuta 1933) oli italialaissyntyinen yhdysvaltalainen henkilö, joka 15. helmikuuta 1933 ampui viittä ihmistä Yhdysvaltain presidentiksi valitun Franklin D. Rooseveltin puhetilaisuudessa Floridan Miamissa. Yksi hänen uhreistaan, Chicagon pormestari Anton Cermak, kuoli sairaalassa 7. maaliskuuta 1933. Zangara oli jo 20. helmikuuta tuomittu murhayrityksistä 80 vuodeksi vankeuteen, mutta Cermakin kuoltua hänet tuomittiin 10. maaliskuuta kuolemaan murhasta. Zangara teloitettiin sähkötuolilla kymmenen päivää myöhemmin.


title: Giuseppe Zangara

text: Zangara oli anarkisti ja vihasi hallitusta ja eliittiä, joita hän syytti köyhien ongelmista. Hän oli myös itse kärsinyt köyhyydestä ja vatsakivuista. Yleisesti uskotaan, että hänen tarkoituksenaan oli murhata Roosevelt, mutta hän osui vahingossa Rooseveltin sijasta tämän edessä seisoneeseen Cermakiin. On kuitenkin myös epäilty, että Zangara olisi toiminut Chicago Outfit -gangsterijärjestön johtajan Frank Nittin palveluksessa ja olisi pyrkinyt murhaamaan nimenomaan Cermakin, joka aiemmin oli järjestänyt Nittin salamurhayrityksen.


title: Giuseppe Zangara

text: Mustavalkoisessa TV-sarjassa LAHJOMATTOMAT on kaksiosainen jakso "Työtön salamurhaaja I - II" joka rakentuu nimenomaan Zangaran ja Cermakin murhan ympärille.


title: Vanuatu kesäolympialaisissa 2012

text: Vanuatu osallistui Lontoon kesäolympialaisiin vuonna 2012 viiden urheilijan joukkueella. Maan urheilijat osallistuivat judoon, pöytätennikseen ja yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi pöytätenniksenpelaaja Anolyn Lulu ja päättäjäisissä puolestaan judoka Nazario Fiakaifonu. Vanuatu osallistui olympialaisiin seitsemättä kertaa, eikä se saavuttanut mitaleita.


title: Ernst Põdder

text: Ernst Põdder (10. helmikuuta 1879 – 24. kesäkuuta 1932) oli virolainen upseeri ja poliitikko. Hän osallistui muun muassa Venäjän–Japanin sotaan ja Viron vapaussotaan ja toimi sittemmin oikeistoradikaalisessa Viron vapaussotureiden liittossa.


title: Ernst Põdder

text: Põdder syntyi 10. helmikuuta 1879 Võrumaalla ja valmistui vuonna 1900 Vilnan sotakoulusta. Hän otti osaa Venäjän–Japanin sotaan (1904–1905) ja ylennettiin ansiokkaasta palveluksesta komppanian päälliköksi. Põdderin päättäessä palveluksensa Venäjän armeijassa hän oli arvoltaan eversti. Heinäkuussa 1917 Põdderista tuli yksi Viron väliaikaishallituksen asejoukkojen komentajista ja hän johti ensimmäistä ja kolmatta rykmenttiä. Lokakuun vallankumouksen jälkeen hän oli yksi Viron armeijan edeltäjän ensimmäisen divisioonan päälliköistä. Saksan armeijan edetessä Viroon vuonna 1918 Põdder piiloutui miehittäjiä siirtyen maan alle ja hänestä tuli Viron suojeluskunnan eli Kaitseliitin komentaja.


title: Ernst Põdder

text: Viron vapaussodan aikana 4. huhtikuuta 1919 Põdderista tuli 3. divisioonan komentaja ja hänen joukkonsa löivät saksalaiset Landeswehr-joukot Cēsisin taistelussa Landeswehrin sodassa. Sodan jälkeen Põdder johti divisioonaansa ensin Pärnussa ja vuodesta 1921 Tarttossa. Vuonna 1924 hän osallistui kommunistien vallankaappausyrityksen kukistamiseen. Sittemmin Põdder liittyi oikeistoradikaaliseen Viron vapaussotureiden liittoon ja hänestä tuli yksi liikkeen pääideologeista. Vuosina 1928–1931 hän johti liikkeen Tallinnan osastoa ja henkilökohtaisten kahnausten jälkeen amiraali Johan Pitkan kanssa hän muutti liikkeen veteraanijärjestöstä suuremmaksi kansanliikkeeksi. Edellytys palveluksesta vapaussodassa poistettiin ja jäsenyys sallittiin kenelle tahansa, joka hyväksyi liikkeen poliittisen ohjelman. Vuonna 1931 Viron puolustusministeriö kielsi aktiivisessa palveluksessa olevien upseerien toiminnan poliittisissa järjestöissä ja Põdder jätti kaikki virkansa vapaussoturien liitossa pysyen silti sen jäsenenä. Põdder kuoli 24. kesäkuuta 1932 Tallinnassa kuolion seurauksena.


title: Vanuatu kesäolympialaisissa 2008

text: Vanuatu osallistui Pekingin kesäolympialaisiin vuonna 2008 kolmen urheilijan joukkueella. Maan urheilijat osallistuivat pöytätennikseen ja yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi pöytätenniksenpelaaja Priscila Tommy. Mitaleita Vanuatu ei saavuttanut.


title: Ernst Öpik

text: Ernst Julius Öpik (23. lokakuuta 1893 Kunda, Viro – 10. syyskuuta 1985 Bangor, Pohjois-Irlanti) oli virolainen tähtitieteilijä, joka on tunnettu erityisesti meteoreja ja meteoriitteja koskevasta tutkimuksestaan sekä galaksienvälisten etäisyyksien mittaustapojen kehittämisestä.


title: Ernst Öpik

text: Öpik oli kiinnostunut laaja-alaisesti luonnontieteistä ja oli aikansa merkittävimpiä astrofyysikoita. Vuonna 1916 Öpik julkaisi artikkelin "Astrophysical Journalissa", jossa hän arvioi, että ο Eridanin kolmoistähden tiheys olisi 25 000 kertaa Auringon tiheys, mutta piti tulostaan mahdottomana.


title: Ernst Öpik

text: Öpik oli ensimmäinen, joka kuvaili prosessia, jolla meteorit palavat ilmakehässä ja hän päätteli vuonna 1932 komeettojen ratoja tarkkailemalla, että noin 60 000 AU:n kohdalla on komeettapilvi, jossa sijaitsee jäätyneitä komeetan aihioita. Komeettapilvi nimettiin myöhemmin Oortin pilveksi. Komeettapilven ja valkoisen kääpiön tiheyden lisäksi Öpikin merkittävimpiin saavutuksiin kuuluu myös etäisyyden määrittäminen Andromedan galaksiin vuonna 1922. Öpik kehitti aikanaan useita tähtitieteen teorioita tähtiin ja niiden rakenteeseen ja kehittymiseen liittyen, jotka hyväksyttiin kuitenkin vasta myöhemmin toisten tutkijoiden havaittua samat asiat. Öpik esitteli myös uuden teorian jääkausien synnystä vuonna 1952.


title: Ernst Öpik

text: 1930–1934 Öpik oli tutkimusassistenttina (englanniksi "research associate") ja vierailevana luennoitsijana Harvardin yliopistossa sekä Harvardin yliopiston observatoriossa (englanniksi "Harvard College Observatory"). Samaan aikaan hän perusti Harvardiin meteorien tutkimusryhmän. Vuonna 1934 Öpik palasi jälleen Viroon.


title: Ernst Öpik

text:
Ernst Öpik valmistui vuonna 1911 Tallinnassa "gümnaasiumista" ja siirtyi vuonna 1912 opiskelemaan Moskovaan yliopistoon, josta valmistui 1916. Opintojensa aikana hän elätti itsensä ja auttoi perhettään taloudellisesti opettamalla matematiikkaa, luonnontieteitä ja kieliä. Valmistumisensa jälkeen Öpik jäi Moskovaan opettamaan vielä kolmeksi vuodeksi. 1919–1921 hän johti astronomian osastoa Turkestanin yliopistossa Taškentissa, nykyisen Usbekistanin alueella. 1920-luvulla Öpik kehitteli teoriansa nopeasti liikkuvien kappaleiden palamisesta ilmakehässä, joka oli perusta meteorien pinnan ablaation (pinnan sulamisen tai höyrystymisen) ymmärtämiseksi niiden palaessa ilmakehässä. Taškentin vuosien jälkeen hän palasi Viroon, dosentiksi Tarton yliopistoon, jossa väitteli tohtoriksi vuonna 1932 aiheenaan meteorien havainnointi.
Lokakuun vallankumouksen aikaan Öpik oli Bolsevikkeja vastaan ja vuonna 1944 Öpik pakeni perheineen Neuvostoliiton miehitystä hevoskyydillä. He päätyivät Hampuriin, jossa Öpik työskenteli tähtitieteen professorina "Baltic Universityssä", joka majoitti idästä paenneita tutkijoita ja opiskelijoita. Vuonna 1947 Eric Lindsay – Harvardista valmistunut tähtitieteilijä, joka oli toiminut Armaghin observatorion johtajana vuodesta 1937 – kuuli Öpikin hädästä ja kutsui hänet tutkimusassistentiksi Armaghin observatorioon, jossa Öpik työskenteli, kunnes jäi eläkkeelle 1981.


title: Ernst Öpik

text: Asteroidi 2099 Öpik on nimetty Ernst Öpikin mukaan. Lembit Öpik, Ernstin pojanpoika, oli aiemmin Liberaalidemokraattisen puolueen kansanedustaja Montgomeryshiressä. Phobosilla, Marsin kuulla, on Öpikin mukaan nimetty kraatteri.


title: Lappi-kirjallisuuspalkinto

text: Lappi-kirjallisuuspalkinto on lappilaisten kirjastojen vuonna 2016 perustama kirjallisuuspalkinto. Ehdokaskirjat ovat alun perin suomenkielisiä tai saamen kielestä käännettyjä aikuisten kaunokirjallisia teoksia, jotka ovat lappilaislähtöisen kirjailijan kirjoittamia tai muuten liittyvät Lappiin.


title: Lappi-kirjallisuuspalkinto

text: Palkinto jaetaan joka toinen vuosi. Se myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 2017, jolloin ehdokaskirjat oli julkaistu vuosina 2015–2016.


title: Suomi 100

text: Suomi 100 -hanke oli Suomen itsenäisyyden juhlavuoden 2017 aikainen projekti juhlavuoden ohjelmalle ja tapahtumille.


title: Suomi 100

text: Hankkeeseen liittyi muun muassa juhlavuoden aikana laukaistava Suomi 100 -nanosatelliitti.


title: Suomi 100

text: Ylellä oli Kirjojen Suomi -projekti osana Suomi 100 -hanketta, johon kuului muun muassa radio- ja TV-ohjelmia Suomen itsenäisyyden ajan kirjoista ja kirjallisuudesta.


title: Suomi 100

text: Nuku rauhassa -kampanja oli Maanpuolustuksen Tuki ry:n koordinoima vapaaehtoista maanpuolustus- ja turvallisuustyötä sekä kokonaisturvallisuutta esittelevä Suomi 100 -hanke.


title: Suomi 100

text: Suomi 100 -hankkeessa on mukana Tulevaisuuden kuusi, jonka tuotto meni Suomen kulttuurirahaston alaisuuteen perustettuun rahastoon lasten ja nuorten metsä- ja ympäristökasvatukseen.


title: Suomi 100

text: Heinäkuun puolessavälissä ohjelmaan hyväksyttyjä hankkeita oli yli 4 500. Sen lisäksi osa tapahtumista oli käyttänyt hankkeen graafista ilmettä laittomasti.


title: Suomi 100

text: Kaikki suomalaiset verkko- ja palveluoperaattorit lähettivät 6. joulukuuta Suomi 100 onnittelutekstiviestin Globetel-palveluoperaattoria lukuun ottamatta. Globetel ei ilmoittanut syytä toiminnalleen.


title: Suomi 100

text: Anarkistisella Takku.net-sivustolla julkaistiin Suomi 100-nuotio-video, jossa kolmisenkymmentä Suomen lippua koottiin kasaksi ja sytytettiin tuleen.


title: Arinakäävät

text: Arinakäävät ("Phellinus") on Hymenochaetales-lahkoon kuuluva sienisuku, johon kuuluu pääasiassa kovia, kookkaita kääpiä, joista pääosa on valkolahottajia. Arinakäävilä on myös yhteisiä tyypillisiä mikroskooppisia tuntomerkkejä. Lajeja tunnetaan runsaasti, mutta taksonomia on varsin ongelmallinen, ja sitä on selvitellyt muun muassa tšekkiläinen mykologi Michal Tomšovský DNA-tutkimuksin. Myös mikroskopia ja isäntäpuukysymys ovat vielä selvittelyn alla. Muun muassa kääpätutkija Tuomo Niemelän mukaan näyttää siltä, että Suomen arinakääpälajisto jakaantuu kahdeksaan sukuun. Arinakääpien mikroskopiassa on tapana kiinnittää huomiota erityisiin seetoiksi nimitettyihin soluihin.


title: Pyhän Marian kirkko (Hopesay)

text: Pyhän Marian kirkko on käytössä oleva Englannin kirkon kirkkorakennus Hopesayn kylässä Shropshiressa Englannissa, joka nimettiin Grade I -luokan suojelukohteeksi vuonna 1987. Se on rakennettu 1200-luvun alussa ja korjattu vuonna 1880. Tornin kaksoispyramidimainen katto valmistui 1600-luvulla.


title: Pyhän Marian kirkko (Hopesay)

text: Länsiseinällä on kuningas Yrjö III:n vaakuna, joka on vuodelta 1776. Yksi monumenteista on vaakunaa kannatteleva ovaalin muotoinen kivi, joka on omistettu vuonna 1751 kuolleelle Whitehall Harrisille.


title: Lopotin linnavuori

text: Lopotin linnavuori on Kurkijoella Venäjän Karjalassa sijaitseva rautakaudella ja keskiajalla käytössä ollut linnavuori. Linnavuori sijaitsee Raholanjoen ja Laikkalahden välisellä Niemenpelloksi kutsutulla niemellä. Theodor Schvindtin mukaan alueella on aiemmin sijainnut kaupunki.


title: Lopotin linnavuori

text: Linnavuorelta on löydetty neljän kiviperusteisen ja tulisijallisen asunnon jäänteet. Yhdessä kivimuurin kanssa ne muodostivat yhtenäisen puolustuslinjan. Asuntojen pinta-alat ovat vaihdelleet 13-25 neliömetrin välillä. Linnavuoren rinteet eivät ole jyrkkiä vaikkakin pohjois- ja länsirinteet ovat mahdottomia kiivetä. Linnavuoren laki on noin 200 metriä pitkä ja leveimmillään noin 100 metriä. Varustusten jäänteinä olevia kivivalleja esiintyy pitkin lakea. Alueelta on viety kiviä ja kalliota on lohkaistu paikoin ennen kuin asiaan puututtiin 1880-luvulla.


title: Lopotin linnavuori

text: Linnavuoren vanhimmat löydöt ovat viikinkiaikaisia. Paikalta on löydetty keihäänkärkiä, koruja, avaimia, lukkojen salparautoja sekä dreijattua keramiikkaa. Linnan on arveltu olleen linnoitamaton vielä 1000-1100-luvulla ja varustuksen rakentaminen on ajoitettu Tiurinlinnaan verraten 1200-1300-luvulle. Paikalta on löytynyt myös kivikautista esineistöä sekä 1400-1500-luvun keramiikkaa.


title: Katarina Erikintytär Nipertz

text: Katarina Erikintytär Nipertz ("Karin Nipertz"; k. 1487) oli ruotsalainen aatelisnainen ja Raaseporin lääninhaltija. Hänen vanhempansa olivat Erik Nipertz ja Ebba Erikintytär Krummedige.


title: Katarina Erikintytär Nipertz

text: Katarina Nipertzin isä Erik Nipertz oli Eerik Pommerilaisen uskollinen kannattaja aina hänen erottamiseensa asti ja kertoi eräässä kirjeessä vihanneensa kuninkaaksi valittua Kaarle Knuutinpoika Bondea. Hän halusi vahvistaa suhdetta naittamalla Katarinan ritari Erik Nilsinpoika Oxenstiernalle. Pian avioliiton solmimisen jälkeen Erik Nipertz kuitenkin kuoli taistellessaan Örestenin linnasta Sten Sturea, Kaarle-kuninkaan sisarenpoikaa, vastaan.


title: Katarina Erikintytär Nipertz

text: Katarinan mies Erik Nilsinpoika kuoli 1470-luvun alussa. Pariskunnalla oli ainakin kaksi lasta, jotka kuitenkin menehtyivät jo ennen vuotta 1476. Katarina peri lapsensa ja sitä kautta koko miehensä omaisuuden, johon kuului muun muassa Djursholmin kivilinna, suvun asuinkartano lähellä Tukholmaa.


title: Katarina Erikintytär Nipertz

text: Rikas leski sai uudeksi puolisokseen Raaseporin linnanpäällikön Lauri Akselinpoika Tottin, joka oli nuorin Tott-ylimyssuvun Akselinpoika-veljeksistä. Häät vietettiin 29.9.1474, ja niiden yhteydessä annettu huomenlahjakirje on edelleen tallella. Avioliiton solmimisen aikaan Akselinpojat olivat loittonemassa liittolaisestaan Sten Sturesta ja neuvottelivat kuningas Kristian Oldenburgilaisen kanssa välirikkonsa sovintoehdoista. Sten Sturen epäluuloa kasvatti Lauri Akselinpojan avioliitto vanhan vastustajan suvun edustajan kanssa.


title: Katarina Erikintytär Nipertz

text: Katarina asui todennäköisesti Raaseporissa kunnes pariskunta muutti Viipuriin vuonna 1481. Siihen asti Laurin vanhempi veli Eerik Akselinpoika Tott oli valvonut Suomen itärajaa. Hänen kuoltuaan toinen veli, Gotlannin herra Ivar Akselinpoika Tott teki Laurista Viipurin ja Olavinlinnan herran varmistaakseen Tott-suvun vallan Suomessa, mutta Sten Sturekaan ei voinut estää Lauria pitämästä myös Raaseporia.


title: Katarina Erikintytär Nipertz

text: Erik Tott oli muutamia vuosia aikaisemmin aloittanut Olavinlinnan rakentamisen ja sitä jatkettiin Laurin aikana. Erään 1600-luvulla kirjoitetun tiedon mukaan "vanhan linnantuvan" seinään oli hakattu myös Nipertzien vaakuna, jonka alla oli kirjoitus "Carin Erikdotter i Diursholm". Keskiajan ylimysnaiset käyttivät isänsä vaakunaa ja kirjoittautuivat oman asuinkartanonsa mukaan.


title: Katarina Erikintytär Nipertz

text: Keväällä 1483 Katarina Nipertz jäi leskeksi kolmen lapsen äitinä. Lauri Akselinpojan kuoltua Tottit joutuivat luovuttamaan Viipurin ja Olavinlinnan valtionhoitaja Sten Sturelle. Raaseporin muodolliseksi lääninhaltijaksi tuli Ivar, mutta todellisuudessa linnasta piti huolta Katarina. Myös hänen lapsilleen taattiin oikeus siihen vielä 20 vuodeksi.


title: Katarina Erikintytär Nipertz

text: Pian Sten Sturen joukot kuitenkin hyökkäsivät kaikille Ivarin Ruotsissa oleville alueille. Raaseporin piirityksen aloitti Viipurin linnanpäällikkö, valtionhoitajan alainen Knut Posse. Katarina johti Raaseporin linnan puolustusta. Sture-kronikan uskottavan tiedon mukaan hän neuvotteli valtionhoitajan ohi Ruotsin valtaneuvoston kanssa antautumissopimuksen, joka takasi hänelle ja hänen lapsilleen sekä vapaan pääsyn pois että taloudellisia etuja. Myös Knut Posse oli ottanut tehtäväkseen velkoa Katarinalta erään Tallinnan porvarin saatavia, mutta niistä riideltiin vielä Katarinan kuoltuakin. Katarina Nipertz asui Suomesta lähdettyään ilmeisesti Djursholmissa ja kuoli aikaisintaan 1487.


title: Katarina Erikintytär Nipertz

text: Katarina Erikintytär Nipertzin vanhemmat kuuluivat sen ajan keskeisiin sukuihin. Hänen isänsä Erik Nipertz oli ritari ja valtaneuvos, Itä-Götanmaan laamanni ja Älvsborgin linnanpäällikkö. Hänen äitinsä Ebba Erikintyttären isä Erik Krummedige palveli kuningas Eerik Pommerilaista ja oli Tanskan valtakunnan hovimestari. Ebban edellinen aviomies valtaneuvos Karl Kristierninpoika oli Vasa-sukua. Vasa–Oxenstierna-ryhmän johtomiehenä 1460-luvulla ollut Linköpingin piispa ja valtionhoitaja Kettil Kaarlenpoika Vaasa oli Katarinan velipuoli.


title: Syanuurikloridi

text: Syanuurikloridi (CClN) on heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään runsaasti orgaanisen kemian synteeseissä valmistettaessa muun muassa lääkkeitä, maatalouskemikaaleja ja väriaineita.


title: Syanuurikloridi

text: Huoneenlämpötilassa syanuurikloridi on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta vesi hydrolysoi sen syanuurihapoksi. Yhdiste liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin muun muassa dietyylieetteriin, asetoniin, asetonitriiliin, kloroformiin ja aromaattisiin liuottimiin. Syanuurikloridi on elektrofiilista ja reagoi useiden nukleofiilien kanssa. Reaktio alkoholien ja fenolien kanssa johtaa syanuraattiestereihin, ammoniakki reagoi melamiiniksi, amiinit melamiinijohdannaisiksi ja tiolit tiosyanuraateiksi. Karboksyylihapot reagoivat syanuurihapon kanssa muodostaen happoklorideja ja amideista muodostuu nitriilejä.


title: Syanuurikloridi

text: Syanuurikloridia valmistetaan vuosittain yli 100 000 tonnia. Tyypillisin valmistusmenetelmä on johtaa kuivaa syanogeenikloridia yli 300 °C:n lämpötilassa aktiivihiilellä täytettyyn reaktoriin ja lisäksi reaktorissa voi olla metallisuoloja promoottoreina. Tässä lämpötilassa syanogeenikloridi trimerisoituu syanuurikloridiksi. Pienessä mittakaavassa syanuurikloridia voidaan valmistaa syanuurihapon ja fosforipentakloridin välisellä reaktiolla.


title: Syanuurikloridi

text: Syanuurikloridi on halpaa ja monikäyttöistä, minkä vuoksi se on yksi yleisimmin käytetyistä ja runsaimmin valmistetuista heterosyklisistä yhdisteistä. Syanuurikloridista valmistetaan muun muassa lääkkeitä, väriaineita, maatalouskemikaaleja, kuten rikkaruoho- ja hyönteismyrkkyjä, melamiinia ja melamiinijohdannaisia, optisia kirkasteita, muovien pehmentimiä ja ristisilloittajia, hapettumisenestoaineita ja raskasmetallien kelatoijia.


title: Nortal

text: Nortal on virolainen informaatioteknologia-alan yritys. Nortalilla on toimintaa Euroopassa, Lähi-Idässä ja Afrikassa.


title: Nortal

text: Nortal toimii sekä julkisella sektorilla ja yksityisellä sektorilla. Nortal tarjoaa liiketoimintasovelluksia ja palveluratkaisuja telekommunikaatio-, rahoitus-, teollisuus-, logistiikka- ja terveydenhoitoalan sekä valtionhallinnon asiakkaille. Julkisella sektorilla Nortal on erikoistunut asiakaskohtaisten lakisääteisten tehtävien hoitamiseen tarkoitettuihin ratkaisuihin, sähköiseen asiointiin ja konsultointiin. Etenkin suuri osa Viron julkishallinnon digitaalisesta muutoksesta ja e-palveluista on suunniteltu ja toteutettu Nortalin ja sen virolaisen edeltäjän Webmedian toimesta..


title: Nortal

text: 2000 – Webmedia AS aloittaa toimintansa Tartossa, Virossa.


title: Nortal

text: 2008 – Webmedia avaa konttorin Qatarissa. Heinäkuussa 2009, Webmedia Group allekirjoitti sopimuksen Qatarin valtiollisten palvelujen digitalisoimisesta.


title: Nortal

text: 2008 – Nortalin työntekijät perustavat yrityksen nimeltä ZeroTurnaround, joka on kehittänyt tunnetun Java-ohjelmointiympäristöliitännäisen JRebelin.


title: Nortal

text: 2010 – Webmedia ostaa virolaisen Cybernetican terveydenhoitoyksikön, lisäten laboratoriojärjestelmän eHealth-portfolioonsa.


title: Nortal

text: 2011 – Webmedia Group ostaa vuonna 1985 perustetun suomalaisen telekommunikaatio-, logistiikka- ja teollisuusyrityksen CCC Corporation Oy:n, luoden samalla Baltian suurimman ohjelmistoyhtiön. Uudeksi nimeksi valitaan Nortal.


title: Nortal

text: 2012 – Nortal auttaa luomaan sähköisen taloudenhoitoalustan GIFMIS:n (Government Integrated Financial Management and Information System) Nigerian liittovaltiolle. Alusta on tärkeä osa Treasury Single Account (TSA) -talousohjelmaa, joka säästi valtiolle N153 miljardia ja paljasti noin 46 000 haamutyöntekijää 2013 mennessä.


title: Nortal

text: 2012 – Taavi Kotka jätti Nortalin 12 vuoden jälkeen ryhtyäkseen Viron valtion ensimmäiseksi Chief Information Officeriksi. Hän on yksi Viron e-kansalaispalvelun perustajista.


title: Nortal

text: 2013 – Nortal ja amerikkalainen Fast Enterprises voittavat 226 MEUR tarjouskilpailun uuden VALMIS-verotusjärjestelmän toimittamiseksi Suomen Verohallinnolle.


title: Nortal

text: 2016 – Nortal luo valtion sähköisten palvelujen portaalin Omanin sulttaanikunnalle. "Invest Easy" -portaalilla omanilaiset yrittäjät voivat rekisteröidä yrityksen 110 sekunnissa.  Seurauksena Oman nousee 127 paikkaa Maailmanpankin luettelossa valtioista liiketoiminnan helppouden mukaan.


title: Nortal

text: 2016 – Nortal ostaa markkinointiautomaatio- ja asiakkuudenhallinta-yritys Elementin.


title: Nortal

text: Vuodesta 2016 lähtien, Nortalin tarjooma on jaettu seuraaviin kategorioihin:


title: Nortal

text: Yrityksen perustamisesta vuonna 2000, Nortal on toteuttanut ratkaisuja 60 maassa viidellä mantereella. Nortalilla on viisi kotimarkkinaa – Viro, Suomi, Ruotsi, Liettua ja Oman. Nortalilla on myös toimintaa Serbiassa, Yhdistyneissä Arabiemiirikunnissa, Qatarissa, Nigeriassa ja Botswanassa.


title: Nortal

text: Yritys on ollut täysin työntekijöidensä omistama vuodesta 2016. Nortalin hallituksen puheenjohtaja on Priit Alamäe. Hallitukseen kuuluu mm. Harri Koponen, Oleg Shvaikovsky, Andre Krull, Peeter Smitt and Neringa Narbutiene.


title: Feministinen puolue

text: Feministinen puolue r.p. (ruots. "Feministiska partiet r.p.") on suomalainen puolue. Yhdistyksen perustava kokous järjestettiin 15. kesäkuuta 2016, ja kerättyään 5000 kannattajakorttia se jätti 13. joulukuuta hakemuksen päästäkseen puoluerekisteriin, johon se merkittiin 11. tammikuuta 2017.


title: Feministinen puolue

text: Feministinen puolue ilmoittaa politiikkansa kolmeksi kärjeksi sukupuolten tasa-arvon, syrjimättömyyden ja inhimillisen turvallisuuden. Puolueen mukaan feministisen politiikan tavoitteena on ”yhteiskunta, jossa kaikilla ihmisillä on mahdollisuus toteuttaa täysi potentiaalinsa yhdenvertaisena muiden kanssa.”


title: Feministinen puolue

text: Puolue vaatii työnantajamaksuihin tasa-arvoerää naisvaltaisten alojen palkankorotusten rahoittamiseksi, työpäivän lyhentämistä ja hoivatyötä tehneiden eläkeläisnaisten eläkkeiden korottamista. Lisäksi puolue tavoittelee vanhempainrahojen nykyistä tasaisempaa jakamista miesten ja naisten kesken ja päivähoidon maksuttomuutta.


title: Feministinen puolue

text: Alun perin puolueella oli tarkoitus olla kolme keskenään tasavertaista puheenjohtajaa, mutta Patentti- ja rekisterihallitus ei hyväksynyt kolmen johtajan mallia. Puolueen puheenjohtaja on Katju Aro ja varapuheenjohtaja Katriina Rosavaara. Heidän lisäkseen puolueen hallitukseen kuuluu yhdeksän varsinaista jäsentä ja yhdeksän varajäsentä.


title: Feministinen puolue

text: Kuntavaaleissa 2017 feministinen puolue asetti yhteensä 40 ehdokasta yhdeksällä paikkakunnalla. Puolue sai valtakunnallisesti 6 856 ääntä (0,3 % äänistä) ja yhden valtuustopaikan Helsingissä. Läpi pääsi puolueen puheenjohtaja Katju Aro. Helsingissä puolue sai 4 910 ääntä (1,5 % äänistä).


title: Iso Naistenjärvi

text: Iso Naistenjärvi on Pirkanmaalla Pirkkalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Iso Naistenjärvi on osa Härmälänojan valuma-aluetta.


title: Iso Naistenjärvi

text: Järvi on 400 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Tämä erämaajärvi sijaitsee soiden täyttämässä kallioisessa moreenimaastossa sijaitsevassa painaumassa. Siihen on kaivettu kolme suo-ojaa, joista eteläinen oja toimii samalla sen laskuojana. Oja kulkee etelään, josta sen tuomat kuivatusvedet jatkavat itään Saukkolammille ja Saukonojaa myöten Myllyojaan. Myllyoja sijaitsee Härmälänojan yläjuoksulla. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Rannat ovat suota, vaikka parissa kohdassa moreeninen rinne nousee jyrkkänä ylös. Läntisen suon nimi on Pehkusuo. Järven rantoja kiertää polku, johon yhtyvät sekä pohjoiseen Haikanvuoren suuntaan että suoraan etelään vievät polut. Pohjoisrannalla on laavu ja idässä kallion päällä on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Sääksjärven Kaitalankulmalta, koillisen suunnasta Toiviosta ja Pirkkalan taajamasta.


title: Iso Naistenjärvi

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin pelkästään ”Naistenjärvi” . Vuoden 1953 peruskartassa järvellä on kaksi lyhyttä luontaiselta vaikuttavaa ojaa, jotka tuovat vettä suolta järveen. Järven lounaispuolella Pehkusuon laidalla on lato, joka on kadonnut vuoden 1961 kartasta. Kun alueen metsään rakennetaan tie, alkaa toimeliaisuus alueella lisääntyä. Tie ohittaa Iso Naistenjärven Saukkolammen välistä vuoden 1975 kartassa ja lammen kohdalta tulee tie järven viereiselle kalliolle, jossa sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Nyt on myös suot ojitettu ja järvestä on kaivettu Saukkolampeen asti laskuoja.


title: Seppo Laaksonen

text: Seppo Laaksonen (s. 1944 Orimattila) on suomalainen yhteiskuntatilastotieteilijä ja Helsingin yliopiston yhteiskuntatilastotieteen professori.


title: Seppo Laaksonen

text: Laaksonen suoritti luonnontieteen kandidaatin tutkinnon pääaineenaan matematiikka 1966, mutta vaihtoi tämän jälkeen tilastotieteeseen. Hän valmistui 1970 valtiotieteiden kandidaatiksi ja lisensiaatiksi 1980 Helsingin ylioistosta. Tohtoriksi hän väitteli Jyväskylän yliopistossa 1992.


title: Seppo Laaksonen

text: Laaksonen oli opettajan sijaisena vuosina 1966–72 Järvenpään, Herttoniemen, ja Roihuvuoren yhteiskoulussa ja Helsingin tyttölukiossa. Myös Tietokoneyhdistyksen tutkijana 1970 hän toimi tehden tutkimuksen Suomen tietokoneista ja atk-henkilökunnasta. Laaksonen on työskennellyt 1972–1979 Helsingin yliopistossa assistenttina ja lehtorina, Helsingin yliopiston rakentamisen neuvottelukunnassa 1973-74 tutkijana (tällöin tehtiin mitoitussunnitelmat Kumpulan Kampuksen rakentamiseksi). Osa-aikaisesti hän opetti kahteen otteeseen Helsingin Sihteeriopistossa, lopettaen 1980, jolloin hän siirtyi tilastokeskuksen aktuaariksi palkkatilastoon, toimien myös yliaktuaarina ja suunnittelijana. Erikoistutkijana Työväen taloudellisessa tutkimuslaitoksessa hän toimi 1982–83 selvittäen maanviljelijöiden ja teollisuustyöntekijöiden tuloja. Tilastokeskuksessa hän on myöhemmin vuoteen 2012 asti toiminut myös erikoistutkijana sosiaalitilastossa ja menetelmäyksikössä, sekä tutkimuspäällikkönä tutkimus- ja kehittämisyksikössä. Johtokunnan henkilöstöä edustanut jäsen hän oli 2000–2002 jolloin johtokunta lopetettiin.


title: Seppo Laaksonen

text: Luxemburgissa sijaitsevan Eurostatin tutkimus- ja menetelmäyksikössä hän toimi 1992–94, Stakesin erikoistutkijana osa-aikaisesti 1997–99, ja Southamptonin yliopiston vierailevana tutkijana 2001. Hän on toiminut useissa paikoissa neuvonantajana ja opettajana, kuten Tilastokeskuksessa vuoden 2012 jälkeenkin, Heunissa, Suomen Pankissa, Jyväskylän yliopistossa, Valtion koulutuskeskuksessa, Haagan hotelli- ja ravintolakoulussa, Tampereen yliopistossa, Unkarin, Britannian, Slovenian ja Etiopian tilastovirastoissa sekä Moldovan sosiaalisen tietohuollon kehittämisessä. European Social Surveyn otantaryhmässä hän on ollut alusta asti eli vuodesta 2001 vuoteen 2018 jolloin se muodostettiin uudelta pohjalta. Helsingin yliopiston PISA-ryhmässä hän toimi koskien vuoden 2006 surveytä.


title: Seppo Laaksonen

text: Hän on toiminut monissa kansainvälisissä tutkimusprojekteissa vuodesta 1995 lähtien. Niissä on ollut esillä datan louhintaa, imputointia, surveyaineiston varianssiestimointia, yritysrekisterien kehittämistä ja hyödyntämistä, symbolista data-analyysiä (fiksua aggregointia), uhriksi joutumista varkauden, ahdistelun ym kautta, työssä olevan porukan polarisoitumista ja palkkojen jäykkyyttä/joustavuutta.


title: Seppo Laaksonen

text: Helsingin yliopiston tilastotieteen professorina hän on toiminut lukuvuoden 2003–2004 kokoaikaisena ja sen jälkeen osa-aikaisena. Hänellä on vuodesta 2012 ollut professorisopimus Helsingin yliopiston kanssa.


title: Seppo Laaksonen

text: Seppo Laaksonen nimitettiin Tampereen yliopiston tilastotieteen dosentiksi 1995 ja Helsingin yliopistoon 2002.


title: Seppo Laaksonen

text: Tilastotieteilijänä Laaksosen erityisalueita ovat esimerkiksi monikansallisten surveyden otanta sekä vastauskadon analyysi sekä siitä aiheutuvan harhan oikaiseminen painotuksen ja imputoinnin avulla. Yhteistyössä hän on paljon tehnyt tutkimusta palkkoihin liittyen, erityisesti pitkittäisiin työnantaja-työntekijäaineistoihin liittyen, usein kattaen yli 10 vuotta ja yksilötasolla sisältäen miljoonia ihmisiä. Aikaisemmin 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa erityisalueena olivat tulot, erityisesti tulonjako ja sen muutokset. Harrastusluonteinen alue 2000-luvulla on ollut onnellisuus, viimeisin sellainen julkaisu vuodelta 2016 "Journal of Happiness Studies"-lehdessä on nimeltään ”Age happiness is more complex than U-shaped".


title: Seppo Laaksonen

text: Yleisesti ottaen pääosa tutkimuksesta koskee surveymetodologiaa (surveymetodiikkaa). Se tarkoittaa siis erilaisia empiiris-kvantitatiivisen tutkimuksen menetelmiä, joita käytetään eri tieteenalojen tutkimuksessa (jopa historiassa). Lisäksi niitä voidaan soveltaa tilastotoimen alalla sekä suunnittelu- ja päätöksentekojärjestelmien apuna valtionhallinnossa, järjestöissä, kuntasektorilla ja yritystoiminnassa, yleensä monikansallisesti.


title: Seppo Laaksonen

text: Laaksonen on tutkimuksessa erikoistunut surveymetodiikan tilastotieteelliseen puoleen. Tilastotieteessä surveymetodologia kattaa osa-alueina myös tiedonkeruuvälineen, lomakesuunnittelun, kyselytekniikan, tietosuojakysymykset ja suojausmenetelmät, otantateorian, puuttuvien tietojen hallinnan menetelmiä, äärellisiä perusjoukkoja koskevat estimointimenetelmät sekä mutkikkaisiin tutkimus- ja otanta-asetelmiin perustuvien aineistojen estimointi- ja analyysimenetelmät. Laaksonen on kirjoittanut aiheesta nettikirjan "Surveymetodiikka" vuonna 2010 ja uuden painoksen 2013.


title: Seppo Laaksonen

text: Tutkimustoiminnan ohessa professori Laaksonen on osallistunut laajemminkin kansainväliseen tutkimusyhteistyöhön. Hän on toiminut surveymetodiin erikoistuneen balttilais-ukrainalais-pohjoismaisen verkoston jäsenenä 2002–2018 sekä Suomen tilastoseuran puheenjohtajana 1992, ja sitä ennen varapuheenjohtajana, maailmanlaajuisen surveyalan järjestön IASS:n tieteellisenä sihteerinä 2001–2003 sekä varapuheenjohtajana 2007–2009. Tilastoseuran puheenjohtajuusaikana saatiin hakemus maailmanlaajuisen tilastokonferenssin järjestämiseksi. Se toteutui Finlandia-talossa 1999. Tämän kokouksen järjestelytoimikunnassa hän oli 1995–1999.


title: Seppo Laaksonen

text: Eräänlaisina yhteenvetoina tutkimus- ja opetustyöstä ilmestyi 2018 kaksi teosta, toinen henkilökohtainen, toinen mahdollisimman objektivinen:


title: Seppo Laaksonen

text: Laaksonen, Seppo (2018). "Surveymetodiikan nousu. Henkilöhistoriallinen katsaus vuosilta 1985-2018". 105 ss. Valtiotieteellisen tiedekunnan julkaisuja 78. http://hdl.handle.net/10138/235984


title: Seppo Laaksonen

text: Laaksonen, Seppo (2018). "Survey Methodology and Missing data. Tools and Techniques for Practitioners". 224 pp, Springer


title: Seppo Laaksonen

text: Kotiseutuun liittyvät asiat ovat olleet hänelle tärkeitä lapsuudesta asti. Muutettuaan Helsingin Puistolaan painotus oli tällä alueella. Puistola-seuran jäseneksi hän liittyi heti seuran perustamisen jälkeen 1977. Myöhemmin on ollut hallituksen jäsenenä vuodesta 1979 lähtien, puheennjohtajana 1981 ja uudelleen 2007-2009. Väliajan ja vielä vuoteen 2013 hän toimi varapuheenjohtajana. .


title: Seppo Laaksonen

text: Tutkimusjulkaisuja oli syyskuussa 2018 yhteensä 215, joista Google Scholarissa on siteerattu noin 80. Yhteensä siteerauksia oli 1000 syyskuussa 2018.


title: Seppo Laaksonen

text: Näihin julkaisuihin eivät sisälly moninaiset muut kirjoitukset, kuten Helsingin Sanomien mielipideosastossa, sen Yliössä, Alakerrassa tai Vieraskynässä, Paikallislehdissä, Iltasanomissa, Uudessa Suomessa, Talouselämässä, Tietoaika-lehdessä, Hyvinvointikatsauksessa tai Orimattilan Sanomissa ja Matapupu-lehdessä. Aiheet näissä koskevat enimmäkseen tilastotiedettä tai sen "huonokäyttöä" mutta myös kotiseutuasioita. Viimeksi hän on ponnistellut vihreiden arvojen puolesta Helsingin Yleiskaava 2050:n yhteydessä.


title: T-37A

text: T-37A on kevyt Neuvostoliittolainen amfibio-tiedustelupanssarivaunu. T-37A:ta sanotaan usein virheellisesti vain T-37:ksi, vaikka kyse on eri panssarivaunusta. T-37A on ensimmäisiä massatuotettuja amfibiopanssarivaunuja maailmassa.


title: T-37A

text: T-37A:n ensimmäinen malli kehitettiin vuonna 1932. Se suunniteltin Iso-Britannialaisen Vickersin ja muiden operatiivisten amfibiopanssarivaunujen pohjalta. Panssarivaunua valmistettiin vuosina 1933-1936, kunnes se muutettiin T-38:ksi, joka oli rakennettu T-37A:n pohjalta. Vuosina 1933-1936 ehdittiin valmistaa 2552 T-37A-mallin panssarivaunua, mukaan lukien ensimmäiset prototyypit.


title: T-37A

text: T-37A-mallin tankkeja käytettiin suuria määriä muun muassa Puolan valtauksessa ja Talvisodassa vuonna 1939.


title: T-37A

text: •Neuvostoliitto


title: T-37A

text: •Natsi-Saksa: Muutamia sotasaaliiksi saatuja vaunuja.


title: T-37A

text: •Suomi: 29 panssarivaunua.


title: T-37A

text: •Romania: Ainakin 19 vaunua


title: T-37A

text: •Unkari: Muutamia sotasaaliiksi saatuja vaunuja.


title: T-37A

text: •Ruotsi: 1 panssarivaunu.


title: T-37A

text: •Turkki: 1 panssarivaunu.


title: T-37A

text: Tyyppi: amfibio-tiedustelupanssarivaunu


title: T-37A

text: Valmistumaa: Neuvostoliitto


title: T-37A

text: Käytössä: 1933-


title: T-37A

text: Käyttäjät: ks. Käyttäjät


title: T-37A

text: Suunnittelija: N.Kozyrev, Tehdas n.37, Moskova


title: T-37A

text: Suunniteltu: 1931-1933


title: T-37A

text: Valmistettu: 1933-1936


title: T-37A

text: Variantit: T-37A, T-37TU (komentopanssarivaunu)


title: T-37A

text: Paino: 3.2t


title: T-37A

text: Pituus: 3.75m


title: T-37A

text: Leveys: 2.10m


title: T-37A

text: Korkeus: 1.82m


title: T-37A

text: Miehistö: 2


title: T-37A

text: Panssari: 3-9mm


title: T-37A

text: Aseistus: 7.62mm Degtyaryov pikakivääri (585 laukausta)


title: T-37A

text: Moottori: 40hv (30 kW)


title: T-37A

text: Tehokkuus/paino: 13hv/tonni


title: T-37A

text: Jousitus: Jousitettu kääntöteli


title: T-37A

text: Polttoainekapasiteetti: 100l


title: T-37A

text: Toimintasäde: 185 km


title: T-37A

text: Nopeus: 35 km/h tiellä


title: Mika Rissanen

text: Mika Rissanen (s. 12. tammikuuta 1978) on suomalainen historiantutkija ja tietokirjailija. Hän kirjoittaa myös nuortenkirjallisuutta.


title: Mika Rissanen

text: Vuonna 2005 Rissasen yhdessä Sami Kosken ja Juha Tahvanaisen kirjoittama "Antiikin Urheilu" voitti Tieto-Finlandia- palkinnon. Vuonna 2016 hänen yhdessä Juha Tahvanaisen kanssa kirjoittamansa tietokirja "Kuohuvaa historiaa: tarinoita tuopin takaa"  julkaistiin englanniksi ja saksaksi.


title: Mika Rissanen

text: Rissanen kirjoittaa nuorten "Arkeomysteeri"-dekkareita yhdessä Juha Tahvanaisen kanssa kirjailijanimellä Nemo Rossi.


title: Mika Rissanen

text: Rissasen akateemiset tutkimukset ovat keskittyneet antiikin historiaan ja Euroopan kulttuurihistoriaan.


title: Peltolammi (järvi)

text: Peltolammi on Pirkanmaalla Tampereen Peltolammin ja Multisillan kaupunginosissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Peltolammi on osa Härmälänojan valuma-aluetta.


title: Peltolammi (järvi)

text: Lampi on 700 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 17 hehtaaria. Se jää Tampereen Peltolammin ja Multisillan kaupunginosien länsipuolelle ja Riihimäki–Tampere-rautatien itäpuolelle. Siihen laskee kaksi pienempää ojaa ja Arranmaanoja Sääksjärvestä. Lammen laskuoja on Myllyoja (tai myös Multipuro), ja jonka nimi muuttuu alajuoksulla Härmälänojaksi. Veden vaihtuvuus on suurta, koska veden laskennallinen viipymä lammessa on vain 30 vuorokautta. Lammen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Lampi on metsän ympäröimä, vaikka se sijaitseekin taajamassa. Sen itäpuolella kulkee seututie 130 ja toinen Härmälän suuntaan kulkeva tie risteää sitä järven koillispuolella. Järven länsipuolella lammen rantaan on rakennettu rautatien penger. Pohjoisranta on suuren uimarannan nurmikenttää ja lammen kaakkoisrannassa on toinen pienempi uimaranta laitureineen. Koko lammen kiertää ulkoilureitti ja etelä- ja länsiranta kuuluu Peltolammi-Pärrinkosken luonnonsuojelualueeseen.


title: Peltolammi (järvi)

text: Peltolammin vedenlaatua on tutkittu vuodesta 1980 alkaen ja nykyisin sitä tarkkaillaan kolmen vuoden välein. Peltolammi on matala läpivirtausjärvi, jonka vedenlaatuun vuodenajat ja lyhytaikainen sää vaikuttaa voimakkaasti. Vesi on humuspitoista, sameaa ja sen ravinnetaso on lievästi rehevöityneiden järvien tasolla. Veden happamuustaso on lähellä neutraalia ja veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä tai erittäin hyvä. Koska lampi on matala, se ei lämpötilakerrostu eikä sen pohjan lähelle synny happiongelmia. Happipitoisuus vaihtelee kuitenkin veden lämpötilan mukaan. Nykyään sen ongelmana on maantiesuolaus, joka on nostanut lammen kloridipitoisuutta. Muukin hulevesien mukana tuleva kuormitus heikentää veden laatua lammen pohjassa ja estää sen tuulettumisen. Lammen vesi on vedenlaadultaan tyydyttävä. Leväkukinnat vaivaavat sännöllisesti, mutta veden hygienia on erinomainen eli bakteerien määrä vedessä on pieni.


title: Peltolammi (järvi)

text: Vuoden 1953 peruskartassa lammen nimi kirjoitettiin ”Peltolampi” ja sen vierestä kulkivat jo silloin yllä mainitut tiet. Myös rautatie kulki nykyisellä paikallaan. Lampi kuului Peltolammin kylälle, jonka pellot ulottuivat lammen pohjois ja koillisrantaan. Kaakkoisrannassa oli laituri jo tuohon aikaan. Seuraavassa vuoden 1961 kartassa näkyy ensimmäiset pelloille rakennetut talot ja seuraavassa kartassa vuodelta 1975 on koko peltoalue ja pohjoispuolinen alue muuttunut asuinalueeksi. Kaakkoisrantaan on noussut ulkoilumaja ja pohjoisrantaan on rakennettu uimala. Lammen itärannassa olleet talot on vuoden 1991 kartassa hävitetty eikä niiden tilalle rantaan ole rakennettu uusia.


title: Yomou

text: Yomou on kaupunki ja prefektuurin hallintokeskus Guinean kaakkoisosassa Nzérékorén alueen Yomoun prefektuurissa. Pääkaupunki Conakry sijaitsee linnuntietä noin 535 kilometriä Yomousta länsiluoteeseen. Liberian valtionraja vain 13 kilometriä kaupungista länteen.


title: Yomou

text: Kaupungin asukasluku oli 15 160 (2014; vuonna 1996 asukkaita oli 9 991). Seutua asuttavat lähinnä kpellet ja manot.


title: Yomou

text: Kaupunki toimii seutunsa maataloustuotteiden markkinapaikkana (riisiä, kassavaa, kahvia, palmuöljyä ja siemeniä) ja sijaitsee Metsä-Guinean luonnonmaantieteellisellä alueella.


title: Yomou

text: Yomoun prefektuuria rajaa Liberia idässä, etelässä ja lännessä sekä Guinean Macentan prefektuuri luoteessa ja Nzérékorén prefektuuri koillisessa.


title: Suunta-kallistusheilahtelu

text: Suunta-kallistusheilahtelu () on lentokoneen liiketyyppi, jossa yhdistyvät epäsynkronisesti tapahtuva pituus- ja poikkiakselien suuntainen heilahtelu. Ilmiö esiintyy selvimmin nuoli- ja yläsiivellisissä ilma-aluksissa. Myös siiven pituusakselin suuntaista palautusvoimaa kasvattava positiivinen V-kulma kasvattaa ilma-aluksen taipumusta suunta-kallistusheilahtelulle. Ilmiö voidaan estää esimerkiksi yläsiivellisissä lentokoneissa negatiivisella V-kulmalla, tai poikkiakselin suuntaisella vakautusjärjestelmällä ().


title: Tammenkäävät

text: Tammenkäävät ("Fomitiporia") on kääpäsienisuku, joka on aiemmin sisällytetty arinakääpien sukuun. Mikäli käytössä olevat tutkimusmenetelmät osoittavat sen omaksi suvukseen, siihen kuuluu Suomen lajistosta kolme kääpää, nimittäin kuhmukääpä ("F. punctata"), tammenkääpä ("F. robusta") ja tyrninkääpä ("F. hippophaëicola").


title: North South Line (MRT)

text: North South Line on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän linja. Sen ensimmäinen vaihe avattiin liikenteelle 7. marraskuuta 1987, eli sen on MRT:n linjoista vanhin. 44 kilometrin pituisella linjalla on 25 asemaa.


title: North South Line (MRT)

text: Linjan rakentaminen alkoi 22. lokakuuta 1983. Sen tarkoituksena oli yhdistää kehittyvät Yishunin, Ang Mo Kion ja Bishanin asuinalueet Singaporen keskustaan. Linjasta avautui 7. marraskuuta 1987 viiden aseman osuus Yio Chu Kangin ja Toa Payohin välillä. Osuus Raffles Placelle valmistui kuukautta myöhemmin. Linjaa jatkettiin pohjoiseen Yishuniin vuonna 1990. Linjan toinen rakennusvaihe valmistui helmikuussa 1996. Linjaa jatkettiin Cho Chu Kangin kautta Jurong Eastiin, jolloin se muodosti East West Linen kanssa kehän.


title: North South Line (MRT)

text: Koska North South Line oli MRT:n ensimmäinen linja, sen rakentaminen tuotti vaikeuksia. Sen tieltä purettiin paljon vanhoja rakennuksia, ja maanpäälliset rakennustyöt aiheuttivat liikenneruuhkia. Singaporejoen alittavan tunnelin rakentaminen oli haastavaa, ja Newtonin asemaa oli siirrettävä teknisten ongelmien vuoksi.


title: Arttu Mäkiaho

text: Arttu Mäkiaho (s. 16. syyskuuta 1997 Kajaani) on suomalainen yhdistetyn hiihtäjä.


title: Arttu Mäkiaho

text: Nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa Mäkiaho voitti kultaa ja hopeaa vuonna 2017 Park Cityssä. Nuorten MM-kilpailujen joukkuekisassa hän on ollut Suomen joukkueen mukana parhaimmillaan neljäs Val di Fiemmessä vuonna 2014, Almatyssa vuonna 2015 ja Park Cityssä vuonna 2017. Suomen-mestaruuskilpailuissa Mäkiaho on ollut hopealla vuonna 2014 ja pronssilla vuonna 2016.


title: Arttu Mäkiaho

text: Mäkiaho valittiin mukaan Lahden MM-kisoihin 2017. Kisoissa hän osallistui normaalimäen kilpailuun ollen lopputuloksissa sijalla 38.


title: Arttu Mäkiaho

text: Mäkiaho kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2013. Ensimmäiset pisteensä hän saavutti Ramsaussa joulukuussa 2016 oltuaan 28:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran marraskuussa 2017 oltuaan Rukalla kymmenes.


title: Tyrjän rykmentti (kirja)

text: Tyrjän rykmentti. JR 7:n ja Er.P 12:n taistelut jatkosodassa on vuonna 1996 julkaistu Matti Koskimaan teos Tyrjän rykmentistä eli jatkosodan Jalkaväkirykmentti 7:stä (JR 7) sekä Erillinen Pataljoona 12:sta (Er.P 12).


title: Tyrjän rykmentti (kirja)

text: Kirja ilmestyi vuonna 1996 WSOY:n kustantamana. Matti Kuusi keräsi sitä varten tietoa 215 sotaveteraaneilta, joskin Koskimaa hyödynsi myös Sota-arkistoa ja muita tietolähteitä. Hän mainitsee Kuusen ohella teoksen laatimisen apuna olleen kenraali Adolf Ehrnroothin, everstiluutnantti Arvo Aholan, opetusneuvos Väinö Kinnusen, mainospäällikkö Jaakko Ketolan ja diplomi-insinööri Pekka Hintikan. Teoksen kartat on suunnitellut Matti Koskimaa itse, Marjatta Koskimaa ja Anne Kortetmäki ovat piirtäneet ne puhtaaksi. Kartat ovat värillisiä. Kirjan taiton on tehnyt ja päällyksen typografian suunnitellut Eija Rossi. Kirjassa on runsaasti mustavalkoisia valokuvia ja joitakin Väinö Kinnusen laatimia piirroksia.


title: Tyrjän rykmentti (kirja)

text: Teoksessa on Matti Koskimaan omien alkusanojen jälkeen Adolf Ehrnroothin alkusanat, JR 7:n komentajien Armas Kempin ja Ehrnroothin kuvat, sisällysluettelo, yksiköiden tärkeimpien taisteluiden luettelo ja lyhenteiden selitykset piirroksineen. Niitä seuraavat kuusitoista lukua on ryhmitelty ajallisesti jaksoihin ennen jatkosotaa, sodan aikana ja sodan jälkeen, joskin "Arvioita ja päätelmiä" -niminen luku on sijoitettu heti jatkosodan lopun tapahtumien käsittelyn jälkeen. Teoksen päättävät loppusanat ja lähdeluettelo. Teoksen kuusitoista lukua aiheineen ovat seuraavat:


title: Tiina Luhtaniemi

text: Tiina Luhtaniemi on suomalainen teatterinjohtaja. Hän aloitti vuoden 2017 alusta Kouvolan teatterin johtajana.


title: Tiina Luhtaniemi

text: Luhtaniemi toimi Savonlinnan kaupunginteatterin johtajana 2005–2015. Sen jälkeen hän toimi freelancer-ohjaajana Jyväskylässä ennen valintaa Kouvolaan. 1990-luvun lopulla hän on toiminut Jämsän seudun J+J Teatterin ohjaajana.


title: Tiina Luhtaniemi

text: Luhtaniemen puoliso on kirjailija Pasi Luhtaniemi.


title: Maria Collan

text: Maria Margareta Collan, synt. "Pacius" (16. toukokuuta 1845 Helsinki – 17. tammikuuta 1919) oli suomalainen laulaja ja laulunopettaja. Hän oli säveltäjä Fredrik Paciuksen tytär ja säveltäjä Karl Collanin puoliso.


title: Maria Collan

text: Collan esiintyi ensimmäisen kerran julkisesti 14-vuotiaana Zachris Topeliuksen kotipiirissä esitetyssä "Rinaldo Rinaldini" -näytelmässä, johon hänen isänsä Fredrik Pacius oli säveltänyt Johan Ludvig Runebergin "Vänrikki Stoolin tarinoissa" julkaistun "Sotilaspojan". Esiintymisestä innostuneena Topelius kirjoitti näytelmän "Sotavanhuksen laulu", jolla kunnioitettiin vuoden 1808 veteraanien 50-vuotismuistoa. Maria Pacius esiintyi julkisesti myös vuoden 1863 säätyvaltiopäivien avajaistanssiaisissa Helsingin vanhassa asemahallissa. Hänet on kuvattu hovimaalari Mihály Zichyn tanssiaisista tekemässä tunnetussa maalauksessa.


title: Maria Collan

text: Maria Pacius avioitui säveltäjä ja kirjailija Karl Collanin kanssa vuonna 1866. Karl Collan kuoli vain 43-vuotiaana vuonna 1871, ja Maria Collan jäi leskeksi kahden pienen lapsen kanssa. Hän matkusti Hampuriin opiskelemaan laulua Adolf Schultzen johdolla, ja Dresdenissä hän opiskeli Aloysia Krebs-Michalesin ohjaamana. Palattuaan hän opetti vuodesta 1874 musiikkia Helsingissä yksityisessä saksalaisessa tyttökoulussa sekä tyttöjen ja poikien oppilaitoksessa. Vuonna 1875 alttolaulajatar esiintyi ensimmäisen kerran Helsingissä ja sen jälkeen myös Viipurissa, Turussa ja Tampereella sekä ulkomailla Hampurissa ja Tukholmassa. Konserttiura päättyi vuonna 1880.


title: Maria Collan

text: Collan oli myös musiikkikulttuurin taustavaikuttaja. Paciuksen seuraaja yliopiston musiikinopettajana Richard Faltin halusi esittää Paciuksen "Die Loreley" -oopperan, mutta Svenska Teatern, Robert Kajanus ja Muntra Musikanter eivät suostuneet yhteistyöhön. Faltin ja Collan perustivat oopperalle kannatusyhdistyksen, joka vuokrasi Aleksanterin teatterin. "Die Loreley" esitettiin Suomen ensimmäisenä ammattimaisesti ohjattuna oopperana 28. huhtikuuta 1887. Ooppera on sittemmin unohdettu, eikä sitä ole esitetty kuin kerran lyhennettynä suomenkielisenä versiona.


title: Maria Collan

text: Collanin vanhemmat olivat yliopiston musiikinopettaja, säveltäjä ja professori Fredrik Pacius ja Nina Lucia Martin. Hän avioitui vuonna 1866 säveltäjä, kirjailija ja yliopiston kirjastonhoitaja Karl Collanin kanssa. Heidän lapsensa olivat varatuomari Ludvig Collan (1867–1932) ja pianotaiteilija Maria Elisabet Collan-Beaurain (1869–1937).


title: Destanee Aiava

text: Destenee Aiava (s. 10. toukokuuta 2000 Melbourne) on australialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 147 syyskuussa 2017.


title: Destanee Aiava

text: Vuonna 2012 Aiava voitti Longines Furure Tennis Aces -turnauksen Pariisissa, ja hän sai palkinnoksi pelata 22-kertaisen Grand Slam -voittajan Steffi Grafin kanssa. Aiava oli ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt tennispelaaja, joka saavutti WTA-rankingin, kun hän debytoi nelinpelin maailmanlistan sijalla 952 helmikuussa 2015. Joulukuussa 2016 hän voitti Australian 18-vuotiaiden mestaruuden kaksinpelissä ja saavutti villin kortin paikan Australian avointen pääsarjaan. Hän on ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt pelaaja tenniksen Grand Slam -turnauksessa. Tammikuussa 2017 Aiava voitti ensimmäisenä 2000-luvulla syntyneenä pelaajana WTA-pääsarjaottelun päihitettyään Brisbanen turnauksen avauskierroksella Bethanie Mattek-Sandsin kolmieräisessä ottelussa.


title: Nikolaj Krag Christensen

text: Nikolaj Krag Christensen (s. 12. elokuuta 1998 Rødovre, Tanska) on tanskalainen jääkiekkoilija, joka pelaa 1. tammikuuta 2018 asti ulottuvalla sopimuksella kotimaansa Metal Ligaenin Rungsted Seier Capitalissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa. Krag Christensen käyttää pelipaidassaan sukunimestään useimmiten pelkästään osaa Krag.


title: Nikolaj Krag Christensen

text: 4-vuotiaana jääkiekkoilun aloittanut Krag on Rødovre SIK:n kasvatti. Hän voitti seurassa kauden 2013–2014 päätteeksi Tanskan A-nuorten sarjan mestaruuden. Samalla kaudella Krag debytoi miesten peleissä vain 15-vuotiaana maan I-divisioonassa. Kaudella 2014–2015 hän oli Rødovren miesten kakkosjoukkueen paras pistemies pudotuspeleissä tehoilla 7+9=16. Kausi päättyi I-divisioonan mestaruuteen. Hän voitti kauden aikana myös sekä Tanskan A-nuorten sarjan mestaruuden että U17-juniorisarjan mestaruuden. 16-vuotias Krag debytoi myös Rødovre Mighty Bullsin joukkueessa Tanskan pääsarjatasolla Metal Ligaenissa, jossa hän sai tililleen yhdeksän runkosarja- ja yhden Metal Cupin ottelun tehden niissä tehot 1+1=2.


title: Nikolaj Krag Christensen

text: Toukokuussa 2015 Krag solmi vuoden mittaisen ammattilaissopimuksen Rødovre Mighty Bullsin kanssa. Hän teki kaudella 2015–2016 joukkueessa 30 runkosarja- ja yhdessä Metal Cupin ottelussa tehot 2+2=4.


title: Nikolaj Krag Christensen

text: St. Louis Blues varasi Kragin seitsemännellä kierroksella 209. pelaajana . Kaudeksi 2016–2017 hän siirtyi Ruotsiin Rögle BK:n J20-junioreihin. Krag debytoi seuran SHL-joukkueessa 9. joulukuuta 2016 Örebro HK:ta vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 2.28 minuuttia. Krag pelasi kauden aikana viisi SHL-ottelua ilman tehopisteitä.


title: Nikolaj Krag Christensen

text: Kaudeksi 2017–2018 Krag siirtyi kaksivuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhoon. Elokuussa 2017 seura lainasi hänet alustavasti koko kauden kattavalla sopimuksella Mestis-joukkue Lempäälän Kisaan. Krag pelasi alkukaudella siellä viisi ottelua ilman tehopisteitä sekä yhdeksän ottelua HPK:n A-nuorissa, kunnes hänen sopimuksensa purettiin yhteisymmärryksessä marraskuussa 2017. HPK:n toimitusjohtaja Antti Toivasen mukaan taustalla oli Kragin sopeutumattomuus uuteen harjoittelu- ja pelikulttuuriin. Jo samana päivänä hänen vahvistettiin siirtyvän alustavasti 1. tammikuuta 2018 asti ulottuvalla sopimuksella kotimaansa Metal Ligaenin Rungsted Seier Capitaliin.


title: Nikolaj Krag Christensen

text: Krag pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2016, 2017 ja 2018. Vuoden 2017 turnauksessa hän jakoi Tanskan sisäisen pistepörssin voiton Joachim Blichfeldin kanssa. Krag valittiin Venäjää vastaan pelatun puolivälieräottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.


title: Nikolaj Krag Christensen

text: Krag pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän toimi Tanskan varakapteenina. Krag oli tehoilla 1+5=6 joukkueen paras syöttäjä ja hän jakoi Tanskan sisäisen pistepörssin voiton Joachim Blichfeldin kanssa. Krag pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2015, jolloin hän voitti kultaa.


title: Nikolaj Krag Christensen

text: Tanskan A-maajoukkueessa Krag on pelannut yhden ottelun. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 6. huhtikuuta 2017 Odensessa Slovakiaa vastaan.


title: Beaver

text: Beaver voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kati Myllymäki

text: Kati Myllymäki (s. 5. toukokuuta 1958 Vaasa) on suomalainen lääkäri. Hän on 1.10.2017 lähtien Suomen lääkäriliiton toiminnanjohtaja. Myllymäki on aiemmin työskennellyt Suomen Lääkäriliiton puheenjohtajana, sosiaali- ja terveysministeriössä lääkintöneuvoksena vuosina 2002–2008, Kouvolan terveysjohtajana 2009–2013, Etelä-Savon sairaanhoitopiirin, myöhemmin Essoten johtajaylilääkärinä ja Päijät-Hämeen hyvinvointipalveluiden toimialajohtajana 2017.


title: Kati Myllymäki

text: Myllymäki on lääketieteen lisensiaatti ja yleislääketieteen erikoislääkäri. Hän on aktiivinen järjestötoimija, ollut muun muassa Maailman lääkäriliiton WMA:n presidentti, Nuori Lääkäri -lehden päätoimittaja.


title: Xinzo de Limia

text: Xinzo de Limia (esp. Ginzo de Limia) on kunta Galician itsehallintoalueella Espanjassa. Kunnan väkiluku on 10 004 (vuonna 2016).


title: Kaitajärvi (Pirkkala)

text: Kaitajärvi on Pirkanmaalla Pirkkalan Kaitalankulmalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Kaitajärvi on osa Härmälänojan valuma-aluetta.


title: Kaitajärvi (Pirkkala)

text: Järvi on 550 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Pieni erämaajärvi sijaitsee kivikkoisella moreenialueella, jonka painaumassa se sijaitsee. Järveen laskee soiden kuivatusojia lounaan- ja lännenpuoleisista metsistä. Kaitajärven laskuoja on Saunaoja, joka laskee kilometrin mittaisena Sääksjärven luoteispäähän Huhdannokan pohjoispuolelle. Järven rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Lempäälän raja sijaitsee etelärannasta 400 metriä kaakkoon.


title: Kaitajärvi (Pirkkala)

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Koirajärvi” . Vielä vuoden 1961 peruskartassa ei näkynyt nykyisiä soiden kuivatusojia, mutta jo vuoden 1975 kartassa ne olivat. Siinä kartassa Saunaojaa kutsuttiin ”Saunapuroksi”. Uusimmissa painetuissa peruskartoissa näkyvää Kaitalankulmalta tulevaa kävelypolkua ei näy enää Kansalaisen Karttapaikan palvelussa.


title: AHHAA

text:
AHHAA on Tartossa sijaitseva Viron ja samalla koko Baltian suurin tiedekeskus. AHHAAn tarkoitus on tutustuttaa ihmisiä tieteeseen ja teknologiaan hauskanpidon ja itse kokeilemisen kautta. Keskus pyrkii tarjoamaan ahaa-elämyksiä kaikenikäisille ja herättämään ihmisissä kiinnostusta tieteeseen.
Tiedekeskus AHHAA perustettiin 1997 Tarton yliopiston erikoisprojektina, ja vuonna 2004 Tarton kaupunki ja Tarton yliopisto perustivat keskukselle oman säätiön. Vuodesta 2000 AHHAA toimi Tarton tähtitornin tiloissa, kunnes siirtyi vuonna 2009 Lõunakeskukseen, Tartossa sijaitsevaan kauppakeskukseen. Vuodesta 2011 keskus on toiminut uudessa rakennuksessa, Tarton keskustassa, osoitteessa Sadama 1. Uusi keskus on 11,156 m² ja sen ovat suunnitelleet virolaiset arkkitehdit Vilen Künnapu ja Ain Padrik . Vuosina 2009-2013 AHHAA:lla oli toimipiste myös Tallinnan Vapaudenaukiolla, ja vuoden 2017 loppuun asti Lõunakeskuksessa toimi lisäksi AHHAA:n 4D-elämyskino.


title: AHHAA

text: Tiedekeskus AHHAA:n johdossa ovat toimineet vuodesta 2012 lähtien Andres Juur ja Pilvi Kolk. Tiedekeskuksen toimintaa koordinoivaan neuvostoon kuuluvat Hannes Astok, Anneli Saro, Jaanus Karv, Mart Laidmets, Reno Laidre and Vallo Mulk. Lisäksi sisällölliseen puoleen liittyviä neuvoja antaa asiantuntijoista koostuva tiedeneuvosto.


title: AHHAA

text: AHHAA:n tarkoituksena on tarjota mielenkiintoinen ja jännittävä oppimisympäristö uusien asioiden oppimiseen. Tavoitteena on tehdä tieteestä helposti lähestyttävää varsinkin nuorille. AHHAA pyrkii herättämään lasten ja nuorten kiinnostuksen arjen tieteellisiin ilmiöihin ja rohkaisemaan heitä pohtimaan jokapäiväisiä tieteeseen liittyviä kysymyksiä.


title: AHHAA

text: Toiminnan päämuotona ovat “kokeile itse” -tyyppiset näyttelyt, joissa kävijä saa itse kokeilla kaikkea esillä olevaa ja tutustua sitä kautta erilaisiin tieteellisiin ilmiöihin. Näyttelyiden lisäksi AHHAA:ssa on Tiedeteatteri, jolla on esityksiä joka päivä. Päivittäin järjestetään myös kaikille kävijöille avoimia työpajoja. Koulujen kanssa tehtävä yhteistyö tuo ryhmiä AHHAA-keskukseen kaikkialta Virosta ja vie keskuksen palveluja (tiedeteatteri, luennot, näyttelyt) myös muualle Viroon.


title: AHHAA

text: AHHAA tekee tiivistä yhteistyötä muiden maiden tiedekeskusten (Tiedekeskus Heureka Suomessa, Experimentarium Tanskassa), kansainvälisten järjestöjen (ICOM, British Council, ECSITE, NSCF), tiedemuseoiden (Natural History Museum Isossa-Britanniassa, Bloomfield Science Museum Israelissa, Deutsches Museum Saksassa), korkeakoulujen (Tarton yliopisto) ja harrastekoulujen (Tartu Kunstikool) kanssa.


title: AHHAA

text: Vuosina 2011-2014 AHHAA osallistui aktiivisesti PLACES-nimiseen projektiin ("Platform of Local Authorities and Cities Engaged in Science)", joka toteutettiin 69 eurooppalaisen kaupungin välisenä yhteistyönä. AHHAAlle myönnettiin “Eurooppalaisen tiedekaupungin” titteli projektissa tehdyn työn ansiosta.


title: AHHAA

text: AHHAAssa on yli 3000 neliömetrin kokoisella alueella kolme suurta näyttelysalia, joissa on yhteensä yli 170 interaktiivista näyttelyesinettä.


title: AHHAA

text: Teknologia-salissa voi tutustua teknologisiin keksintöihin, joiden kehitys on saanut alkunsa ihmisten jokapäiväisistä tarpeista. Vierailijat voivat kokeilla, miten fysiikan lait toimivat käytännössä, ottaa itsestään 360-asteisen valokuvan, kävellä pyörivässä tunnelissa ja tutkia, mitä kodinkoneiden sisältä löytyy.


title: AHHAA

text: Luonto-salin tarkoituksena on näyttää, kuinka luontokin toimii tiettyjen lakien mukaan. Salissa voi nähdä kananpoikasten kuoriutuvan munista tai tarkkailla muurahaisten aherrusta. Näyttely ammentaa tietoa niin biologiasta, fysiikasta kuin maantieteestäkin.


title: AHHAA

text: Vaihtuvien näyttelyiden salissa avautuu puolen vuoden välein uusi, valittuun aiheeseen keskittyvä näyttely.


title: AHHAA

text:
Näyttelysalien lisäksi myös keskuksen aulasta löytyy monta näyttelyesinettä.
Tiedeteatterin esitykset tutustuttavat katsojan fysiikan, kemian ja psykologian maailmaan näyttävien kokeiden avulla. Esityksiä on tarjolla AHHAAssa joka päivä ja niitä on lisäksi mahdollista tilata erikseen. Tiedeteatterin työntekijät ovat koulutettuja asiantuntijoita ja teatteria tukee AGA.


title: AHHAA

text: Työpajojen tarkoituksena on herättää kiinnostusta jokapäiväisiin meitä ympäröiviin tieteellisiin ilmiöihin käsillä tekemisen kautta. Joka päivä AHHAAssa järjestetään noin 4-5 työpajaa liittyen biologiaan, kemiaan, fysiikkaan, astronomiaan ja ruoanlaittoon. Työpajat ovat kaikille avoimia ja lisäksi niitä on mahdollista tilata erikseen. Työpajoja ohjaavat koulutetut oppaat.


title: AHHAA

text: Tiedekeskus AHHAA:ssa voi tutustua maailmankaikkeuteen täysin pallonmuotoisessa planetaariossa, jossa voi nähdä yli 10 miljoonaa tähteä. Käytössä on sekä optinen että digitaalinen projektori, joita voidaan käyttää yhdessä tai erikseen. Planetaarion erikoisuus on siinä, että tähtiä voi nähdä myös lattian alla, sillä lattia on tehty lasista. Pallonmuotoisia planetaarioita on maailmassa hyvin vähän; yksi niistä sijaitsee Hitachi Civic Centerin planetaariossa Japanissa.AHHAAn planetaario kuuluu kahteen organisaatioon:AHHAAn ensimmäisessä kerroksessa sijaitsee Viron suurin tiedekauppa. Kaupassa myydään esimerkiksi lautapelejä, ihmiskehon malleja, tähtikarttoja, robotteja ja kotiplanetaarioita. Kotiplanetaariot on tuottanut sama yritys, joka on luonut MEGASTAR-nimisen projektorin AHHAA-keskuksen planetaarioon.


title: AHHAA

text:
Tiedekeskus AHHAA järjestää säännöllisesti erilaisia tapahtumia, ja lisäksi tiedekeskuksen rakennusta käytetään erilaisten vastaanottojen ja palkintogaalojen järjestämiseen sekä TV-ohjelmien kuvaamiseen. Tunnetuimpien tapahtumien joukkoon kuuluvat:
Tiedekeskus AHHAA osallisrtuu tiedefestivaaleille ja -messuille niin Virossa kuin ulkomailla, useimmiten tiedeteatterin tai työpajojen muodossa. Viime vuosina AHHAA on osallistunut muun muassa seuraaville festivaaleille: Festival della Scienza ja Perugia Science Festival Italiassa, Korea Science Festival Koreassa, Moscow Science Festival Venäjällä, Science Picnic Puolassa ja Science Festival Belgrade Serbiassa.


title: AHHAA

text: Tiedekeskus AHHAA on saanut monia palkintoja ja tunnustuksia niin rakennuksensa kuin toimintansa ansiosta.


title: AHHAA

text: Tiedekeskus AHHAA:n toimintaa tukevat monet akateemiset instituutiot, ja tiivistä yhteistyötä tehdään niin julkisten kuin yksityistenkin tahojen kanssa: Viron opetus- ja tiedeministeriö (Haridus- ja Teadusministeerium), Tarton kaupunki, Tarton yliopisto, Haribo, Laima, AGA Estonia, Tallegg, Nordea, Ympäristöinvestointien keskus (Keskkonnainvesteeringute Keskus), Rakvere Lihakombinaat ja A. Le Coq Tartu Õlletehas.


title: Lauri Saarnio

text: Lauri Saarnio, sukunimi vuoteen 1914 Bredström (13. huhtikuuta 1898 Turku – 4. joulukuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen Turun yliopiston psykiatrian professori.


title: Lauri Saarnio

text: Saarnion vanhemmat olivat kirjeenkantaja Gustaf Erhard Bredström ja Hilda Maria Martin ja puoliso vuodesta 1925 Augusta Katharina Wedekind. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun suomalaisesta lyseosta 1918 ja valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1922 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1927 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1938.


title: Lauri Saarnio

text: Saarnio oli Pitkäniemen sairaalan 4. alilääkärinä 1927–1928, Harjavallan ja Kiukaisten kunnanlääkärinä 1928–1930 sekä Harjavallan piirisairaalassa lääkärinä 1928–1931 ja ylilääkärinä 1933–1939. Hän oli Porin kaupungin psykiatrisen huoltotoimiston lääkärinä 1937–1939 ja Lapinlahden sairaalassa apulaislääkärinä 1931–1933 ja apulaisylilääkärinä 1941–1943. Saarnio toimi lääkintöhallituksen mielisairaanhoito-osaston lääkintöneuvoksena 1943–1947 ja Halikon piirisairaalan ylilääkärinä 1947–1951. Hän oli Turun yliopiston mielitautiopin ja neurologian vt. professori 1950–1951 ja professori 1952–1963.


title: O Carballiño

text: O Carballiño (esp. Carballino) on kunta Galician itsehallintoalueella Espanjassa. Kunnan väkiluku on noin 14 000 (2016).


title: Koluveren piispanlinna

text: Koluveren piispanlinna () on linna Läänemaalla Virossa. Linnaa kutsutaan joskus lyhyemmin Koluveren linnaksi (, ) ja suomeksi siitä on käytetty myös nimeä "Lukkolinna". Linna sijaitsee Koluveren kylässä Lääne-Nigulan kunnan alueella valtatien 10 varrella.


title: Koluveren piispanlinna

text: Linna on ollut olemassa 1200-luvulta lähtien. Vuonna 1439 se siirtyi Saarenmaan-Läänemaan hiippakunnan piispan omistukseen ja toimi yhtenä piispan pääasuinpaikoista. Liivinmaan sodan aikana vuonna 1573 sen lähistöllä käytiin Ruotsin ja Venäjän armeijoiden välinen Loden taistelu, joka päättyi Ruotsin voittoon. Vuonna 1560 talonpoikaiskapinan aikana linna yritettiin vallata.


title: Koluveren piispanlinna

text: Vuosien 1646 ja 1771 välisenä aikana linna kuului von Löwen -suvulle. Siihen mennessä linna oli menettänyt sotilaallisen merkityksensä ja sitä käytettiin aristokraattien asuinpaikkana. Vuonna 1771 se siirtyi Grigori Orloville, jonka jälkeen sen omisti keisarinna Katariina Suuri. Vuonna 1786 keisarinna antoi linnan pakopaikaksi Brunswick-Wolfenbüttelin herttuatar Augustalle tämän pyydettyä keisarinnalta suojelua väkivaltaiselta aviomieheltään Württembergin prinssi Frederickiltä. Herttuatar kuoli epäselvissä olosuhteissa vain 23-vuotiaana. Hänen hautansa sijaitsee Kullamaan kirkon lähellä ja hänen elämänsä on innoittanut paikallista perimätietoa. Vuonna 1797 keisari Paavali I antoi tilukset lahjaksi kenraali Friedrich Wilhelm von Buxhoevdenille. Ne säilyivät hänen jälkeläistensä omistuksessa vuoteen 1919 asti.


title: Koluveren piispanlinna

text: Vuosien 1924 ja 2001 välillä linnaa käyttivät useat hyvinvointilaitokset.


title: Koluveren piispanlinna

text: Linna on rakennettu keinotekoiselle saarelle, joka luotiin patoamalla osa Liivijoesta. Korkea neliönmallinen torni kuuluu linnan vanhimpiin osiin ja on luultavasti peräisin 1200-luvun alusta, mikä tekee siitä yhden vanhimmista linnojen torneista Virossa. Tuliaseiden kehittymisen myös suuri pyöreä tykkitorni lisättiin 1500-luvulla. Tältä ajalta on peräisin myös kiveen veistetty Saarenmaan-Läänemaan piispana 1532–1541 toimineen Reinhold von Buxhoevdenin vaakuna.


title: Koluveren piispanlinna

text: Noin 1770 linnan sisäosat koristeltiin rokokootyylin mukaan. Myöhemmin 1800-luvulla sisutus sai uusgoottilaisen ilmeen. Päärakennukseen tehtiin useita lisäosia sen toimiessa asuinkartanona. Linnan ympäristö muutettiin 1800-luvulla puistoksi, jossa oli lampia, paviljonki ja kaarisilta.


title: Koluveren piispanlinna

text: Linna on vaurioitunut useissa tulipaloissa, joita on ollut ainakin vuosina 1840, 1905 ja 1963. Niistä huolimatta linna on edelleen hyvin hieno esimerkki Viron linna-arkkitehtuurista.


title: Ahaa

text: Ahaa tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:


title: Johann Wilhelm Krause

text: Johann Wilhelm (von) Krause (1. heinäkuuta 1757 Dittmannsdorf,  Ala-Sleesia – 22. elokuuta 1828 Tartto) oli  Ala-Sleesiassa syntynyt saksalainen arkkitehti, joka vaikutti Viron Tartossa. Hän oli Tarton yliopiston arkkitehti ja professori.


title: Johann Wilhelm Krause

text: Krause opiskeli teologiaa Leipzigissa. Vuodesta 1787 hän oli kotiopettajana Liivinmaalla, ja 1803 hänet valittiin Tarton yliopiston maatalouden, tekniikan ja arkkitehtuurin professoriksi, jossa tehtävässä hän oli kuolemaansa saakka.


title: Loodna

text: Loodna on entinen kunta Raplamaalla Virossa. Se yhdistyi vuonna 2002 Märjamaan kauppalan ja Märjamaan kunnan kanssa uudeksi Märjamaan kunnaksi. Loodnan pinta-ala oli 282 neliökilometriä ja kunnan hallinnollinen keskus sijaitsi Sipan kylässä.


title: Viron kirjallisuusmuseo

text: Viron kirjallisuusmuseo (, EKM) on Viron tasavallan opetus- ja tiedeministeriön alainen kansallinen tutkimuslaitos, joka on perustettu 1940. Sen tehtävä on vaalia Viron kulttuuriperintöä, koota, säilyttää sekä tutkia ja julkaista tulokset.


title: Viron kirjallisuusmuseo

text: Vuosina 1946–1997 museo kuului Viron tiedeakatemian alaisuuteen.


title: Viron kirjallisuusmuseo

text: EKM on etenkin Viron kirjallisuuden ja kansanrunouden keskusarkisto. Siihen on liitetty useita kulttuuriorganisaatioita. Kirjasto on perustettu 1909, ja sen kokoelmiin kuuluu 10 000 vironkielistä teosta, ja siihen lisäksi kuuluu muilla kielillä 809 000 kirjanmuotoista teosta ja aikakauslehteä sekä pamfletteja ja karttoja.


title: Viron kirjallisuusmuseo

text:
Se jakautuu neljäksi osastoksi:
Kunkin osaston oman toiminnan lisäksi museo järjestää näyttelyitä, kampanjoita, kokouksia ja seminaareeja.


title: Võsu

text: Võsu on pienkauppala () Lääne-Virumaalla Virossa. Vuodesta 2017 Võsu on kuulunut Haljalan kuntaan ja toiminut kunnan hallinnollisena keskuksena.


title: Võsu

text: Vuonna 1971 Võsusta tuli kauppala ("alev"). Se muodosti itsenäisen kauppalakunnan vuosina 1992–1999. Võsu liitettiin Vihulaan vuonna 1999.


title: Pühajärve

text: Pühajärve on entinen kunta Valgamaalla Virossa. Vuonna 1992 kunnassa oli 1 977 asukasta ja sen pinta-ala oli 213 neliökilometriä. Pühajärven kunta ja Otepään kaupunki yhdistyivät Otepään kunnaksi vuonna 1999.


title: Kuressaare (kunta)

text: Kuressaare on entinen kunta Saarenmaalla Virossa. Kuressaaren kunta liitettiin Kaarman kuntaan vuonna 1999.


title: Kuressaare (täsmennyssivu)

text: Kuressaare tarkoittaa seuraavia paikkoja Virossa:


title: Luettelo Viron vaakunoista

text: Tämä artikkeli on luettelo Viron vaakunoista. Luettelossa ovat ensin Viron maakuntien vaakunat ja niiden jälkeen sekä kuntien että kaupunkien vaakunat. Kaupunkien nimet on lihavoitu. Viimeisenä luettelossa on entisten kuntien vaakunoita.


title: Luettelo Viron vaakunoista

text: Viron tasavallan vaakunasta on oma artikkeli.


title: Aérocentre

text: Aérocentre on ranskalaisen ilmailu- ja avaruustekniikan keskittymä Châteaurouxn kaupungissa sekä Keski-Ranska'n. Alueella on 321 ilmailualan yritystä. Monet alueen tehtaista ja toiminnoista omaavat vuosikymmeniä pitkän historian alueella.


title: Aérocentre

text: Klusterin osia ovat


title: Ludvig Nuori

text: Ludvig Nuori (830 tai 835 - 882) oli yksi Itä-Francian kuninkaan Ludvig Saksalaisen kolmesta pojasta. Vuonna 876, kun isän valtakunta jaettiin kolmen pojan kesken, Ludvig sai Saksin, Frankenin ja Thüringenin. Veljiensä kuoltua Kaarle Paksu kokosi isänsä kuningaskunnan jälleen yhteen.


title: Blanka Paulů

text: Blanka Paulů (s. 31. maaliskuuta 1954 Vrchlabí, Tšekki) on olympiamitalisti ja entinen hiihtäjä. Aktiiviaikanaan hän edusti Tšekkoslovakiaa.


title: Blanka Paulů

text: Sarajevon olympialaisissa 1984 Paulů saavutti hopeaa neljä kertaa viiden kilometrin kilpailusta Tšekkoslovakian joukkueessa. Paulůn paras henkilökohtainen saavutus olympiatasolla oli neljäs sija 20 kilometrin kilpailussa samoissa Sarajevon kisoissa. Paulů osallistui myös vuosien 1976 ja 1980 talviolympialaisiin. Falunin MM-kisoissa 1974 hän hiihti hopealle viidellä kilometrillä ja pronssille neljä kertaa viiden kilometrin viestissä.


title: Blanka Paulů

text: Hiihdon maailmancupissa Blanka Paulů voitti kaksi osakilpailua; kotimaassaan Štrbské Pleson osakilpailun 1982 sekä Sarajevon osakilpailun 1983.


title: Blanka Paulů

text: Urheilu-uran jälkeen Blanka Paulů on vaikuttanut maansa paikallispolitiikassa. Vuosina 2006-2010 hän oli kotikaupunkinsa Vrchlabín apulaiskaupunginjohtaja ja vuodesta 2010 lähtien hän on ollut kaupunginvaltuutettu.


title: Kyander

text: Kyander on suomalainen suku, jonka alkuperä on tuntematon. Sen vanhimmat tunnetut jäsenet toimivat 1600-luvun alussa pappeina Itä-Suomessa ja Inkerissä (joka oli siihen aikaan Suomen tavoin Ruotsin maakunta, tänään osa Venäjää).


title: Kyander

text: Nimen alkuperä on tuntematon, mutta se perustuu kreikan ja latinan kieleen monien saman ajan pappissukujen nimien tavoin. Kirjaimellinen tulkinta perustuen latinoituun kreikkaan voi juontua sanoista "syaani" ja "andros", joka tarkoittaa "sinistä miestä". Tavanomaisempi selitys nimi perustuu paikannimeen, kuten Kiiala (Kijala) tai vastaava, josta perhe voisi olla peräisin.


title: Kyander

text: Ensimmäinen dokumentoitu Kyander-suvun edustaja oli Georgius (Göran) Andreae Kyander, joka oli naimisissa Agneta Olavintytär Iivanaisen kanssa. Hänen kauttaan on yhteys sukuun Teit ja muihin keskiaikaisiin aatelissukuihin, jotka ovat kotoisin Pernajan alueelta Itä-Uudellamaalla.


title: Kyander

text: Georgius Kyander oli ensimmäinen kirkkoherra Ristiinan seurakunnassa, joka on mainittu Pietari Brahe nuoremman rakennuttaman Brahelinnan yhteydessä. Georgius Kyander painatti vuonna 1654 hautajaissaarnan Johan Bomgårdille sekä ruotsiksi että suomeksi, joten se on ensimmäinen tunnettu suomeksi julkaistu elämäkerrallinen teksti. Hänen poikansa, Anders Göransson Kyander oli Rantasalmen kirkkoherra ja valtiopäiväedustaja Tukholmassa vuonna 1672. Anders Kyander on jättänyt jälkeensä suhteellisen monipuolisen painettujen saarnatekstien tuotannon, kuten myös tilannerunoja latinaksi ja ruotsiksi. Suku pysyi 1800-luvulle saakka pääasiassa Rantasalmella sekä läheisillä alueilla Savossa ja Karjalassa, ja heillä on läheiset suhteet muihin suomenruotsalaissukuihin. Useat rusthollit ja kartanot ovat eri aikoina kuuluneet suvulle - tärkeimpiä ovat Kolkonhovi/Kolkonpää, Rantakartano, Putkisalo, Karvio ja Papinniemi.


title: Kyander

text: Nimi Kyander on useissa tapauksissa suomalaistettu 1900-luvun alussa, yleensä nimeksi Kiianmies, mutta myös nimiksi Kianne ja Kiiamaa. Suvulla on nykyisin useita haaroja Ruotsissa ja myös se on levinnyt jonkin verran myös Yhdysvaltoihin.


title: Rhianna Pratchett

text: Rhianna Pratchett (s. 1976) on englantilainen videopelikäsikirjoittaja. Hän on tullut tunnetuksi käsikirjoittajana videopeleihin kuten "Mirror’s Edge", "Tomb Raider" ja "Rise of the Tomb Raider". Käsikirjoitus peliin "Rise of the Tomb Raider" voitti Writers Guild of America -palkinnon vuonna 2016.


title: Rhianna Pratchett

text: Pratchett on kirjailija Terry Pratchettin tytär. Hän on yksi perustajajäsen Narrativia Limited -tuotantoyhtiössä, joka hallinnoi yksinoikeudella hänen isänsä töiden immateriaalioikeuksia.


title: Rhianna Pratchett

text: Pratchett on työskennellyt myös sarjakuvakäsikirjoittajana.


title: Anna Ozerova

text: Anna Ozerova (s. 17. lokakuuta 1997) on latvialainen tennispelaaja. Ozerova teki debyyttinsä Latvian Fed Cup -joukkueessa vuoden 2016 Fed Cupissa.


title: Terrell Vinson

text: Terrell Vinson (s. 2. elokuuta 1990) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan pääasiassa iso laitahyökkääjä. Vinson edusti UMass-yliopistoa, minkä jälkeen hän on pelannut ammattilaisena muun muassa Romaniassa, Suomessa ja Islannissa.


title: Terrell Vinson

text: Vinson edusti yliopistotasolla UMass-yliopistoa vuosina 2009–2013, minkä jälkeen hän pelasi kauden ajan Espanjassa ja tämän jälkeen Chilessä sekä Romanian pääsarjassa. Syyskuussa 2016 Vinson siirtyi Suomeen miesten I-divisioona A:ssa pelanneeseen Tampereen Pyrintö II:een ja nousi kauden aikana ajoittain pelaamaan myös pääsarjaa Pyrinnön edustusjoukkueessa.


title: Terrell Vinson

text: Kauden 2017–2018 Vinson pelasi Islannin pääsarjaa UMF Njarðvíkin joukkueessa. Seuraavalla kaudella hän jatkoi Islannissa UMF Grindavíkissa.


title: V-kulma

text: V-kulma kiinteäsiipisen ilma-aluksen siiven kulma sen pystyakselin suhteen. V-kulma saadaan aikaan niksauksella, joka on useimmiten siiven keskellä. Useammasta kohdasta niksattuja siipiä (”lokinsiipi” ja ”käännetty lokinsiipi” -konfiguraatiot) on myös käytetty, mutta nämä ovat jääneet harvinaisemmiksi toteutuksiksi rakenteellisen monimutkaisuutensa vuoksi. Positiivisen v-kulman siivessä keskiosa on kärkiä matalammalla, ja negatiivisen v-kulman siivessä päin vastoin.


title: V-kulma

text: Positiivisella v-kulmalla on lentokoneen kallistelua vakauttava vaikutus. Ilma-aluksen lentäessä vaakatasossa siipipuoliskojen kantopinnat ovat yhtä suuret. Koneen kallistuessa kallistuvan puolen kantopinta ja sitä kautta nostovoima suurenee, kun nousevan kärjen puolella voima vastaavasti pienenee kantopinnan pienentyessä. Nostovoimien ero palauttaa siivet vaakatasoon.


title: Tougué

text: Tougué on kaupunki ja prefektuurin hallintokeskus Guinean keskiosan Labén alueen Touguén prefektuurissa, Fouta Djallonin tasangolla. Kaupungin (aliprefektuurin) asukasluku oli 26 893 (2014), ja koko prefektuurin väkiluku oli 124 280 asukasta. Suurin osa väestöstä on fulaneja.


title: Tougué

text: Kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 70 kilometriä aluekeskus Labésta itään ja 310 kilometriä pääkaupunki Conakrystä koilliseen. Kaupunki on markkinapaikka seudun maataloustuotteille (riisi, hirssi, appelsiinit, karja, vuohet). Kaupungin eteläpuolelta (ja Dabolan seudulta) on löydetty bauksiittia, jonka hyödyntämisestä Guinea on sopinut muun muassa Iranin kanssa. Myös irlantilaisella Anglo African Minerals -kaivosyhtiöillä on valtauksia seudun bauksiittiesiintymiin.


title: Lélouma

text: Lélouma on kaupunki ja prefektuurin hallintokeskus Guinean keskiosan Labén alueen Koubian prefektuurissa. Kaupungin (aliprefektuurin) asukasluku oli 14 491(2014), ja koko prefektuurin väkiluku oli 163 069 asukasta.


title: Lélouma

text: Lélouman kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 45 kilometriä aluekeskus Labésta länteen ja 240 kilometriä pääkaupunki Conakrystä pohjoiskoilliseen. Kaupunki on markkinapaikka seudun maataloustuotteille. Seudun mineraalivarat sisältävät esimerkiksi bauksiittia.


title: Koubia

text: Koubia on kaupunki ja prefektuurin hallintokeskus Guinean keskiosan Labén alueen Koubian prefektuurissa. Kaupungin (aliprefektuurin) asukasluku oli 21 889 (2014), ja koko prefektuurin väkiluku oli 100 170 asukasta.


title: Koubia

text: Kaupunki sijaitsee linnuntietä 52 kilometriä aluekeskus Labésta koilliseen ja 305 kilometriä pääkaupunki Conakrystä koilliseen. Kaupunki on markkinapaikka seudun maataloustuotteille. Seudulta on löydetty bauksiittia, ja näiden löydösten hyödyntämistä valmisteltiin vuonna 2016.


title: Ilta Koskimies

text: Ilta Eveliina Koskimies (o.s. Bergroth, 22. marraskuuta 1879 Pihlajavesi – 9. marraskuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen runoilija ja suomentaja. Hän käytti toisinaan salanimeä Elina Vuorenala. Koskimies on sanoittanut Toivo Kuulan säveltämän Kansallismielisten nuorten marssin (1912) sekä Jean Sibeliuksen säveltämän virren numero 560 (”Soi kunniaksi Luojan”) kolmannen säkeistön, jossa lauletaan: ”Suo että alttiin mielin myös köyhää holhoomme”. Kaksi ensimmäistä säkeistöä sanoitti hänen miehensä A. V. Koskimies. Virren käännös on mukana Norjan kirkon virsikirjan lisäosassa "Salmer 1997". Armas Järnefeltin kehtolaulun (Berceuse, 1904) suomenkielinen teksti on niin ikään Koskimiehen käsialaa.


title: Paukanevan teloitukset

text: Paukanevan teloitukset tapahtuivat Nurmon Paukanevan suolla Suomen sisällissodan aikana keväällä 1918. Kaikkiaan Seinäjoella teloitettiin helmikuun ja toukokuun välisenä aikana yli 44 punaista. Heistä valtaosa haudattiin Paukanevalla vierekkäin sijaitsevaan kahteen suohautaan. Suurin yksittäinen teloitus tehtiin 6. huhtikuuta, joilloin Paukanevalla ammuttiin 14 Kokkolasta tuotua punaista.


title: Paukanevan teloitukset

text: Seinäjoella teloitettiin helmi–toukokuussa kymmeniä lähimaakunnissa vangittuja punakaartilaisia. Paikkakunnalla toimi tuolloin kenraali Mannerheimin komentama valkoisten päämaja. Seinäjoella toimi helmikuusta heinäkuuhun asti myös punavankileiri. Ensimmäisten Seinäjoella punaisena teloitettujen joukossa oli keuruulainen poliitikko Samuli Rantanen. Teloitettavien saattamisesta Seinäjoelle vastasi Kalle Ritokangas, joka kertoi tapahtumasta vuonna 1919 julkaistussa Arvid Borgin teoksessa "Ähtärin suojeluskunta Suomen vapaussodassa". Omavaltaisia teloituksia Seinäjoella kävivät tekemässä muun muassa Veikko Sippola, joka ampui kauhavalaisen puukkosepän Vihtori Viitasalon sekä Jalmari Saari ja Johannes From.


title: Paukanevan teloitukset

text: Osa teloituksista tehtiin naapuripitäjä Nurmon puolella sijaitsevan Paukanevaan suon laidalla, jonne Seinäjoen keskustasta oli matkaa noin kolmisen kilometriä. Suullisten lähteiden mukaan nuorin Seinäjoella teloitettu oli 14-vuotias poika, joka ilmeisesti haudattiin Paukanevaan. Virallisten lähteiden perusteella pojan identiteetin jäljille ei kuitenkaan ole päästy. Hänen teloittamisestaan kertoo perimätieto.


title: Paukanevan teloitukset

text: Paukanevassa ammutut vangit siirrettiin Seinäjoen rautatieasemalla junaan, jolla heidät kuljetettiin muutaman kilometrin päässä Nurmon puolella sijainneelle teloituspaikalle. Suuri osa ammutuista oli tuotu Kokkolasta, josta Paukanevalle kuljetettiin teloitettavaksi 14 punaista. Ähtäriläisiä teloitettiin 8. Heidän joukossaan oli muun muassa työläiskirjailija Esa-Paavo-Kallion poika Reino Paavokallio. Lisäksi teloitettiin Hilma Toivola, joka on tiettävästi ainut punaisena teloitettu eteläpohjalaisnainen. Teloitettujen joukossa oli myös muun muassa neljä soinilaista, ruoveteläisiä, keuruulaisia ja vilppulalaisia sekä yksi ylihärmäläinen. Lisäksi ammuttiin kauhavalainen Aarno Hahtomaa, jääkärialiupseeri Jaakko Hahtomaan punaisten puolelle loikannut veli.


title: Paukanevan teloitukset

text: Paukanevalla ammuttuja haudattiin kahteen eri joukkohautaan.


title: Paukanevan teloitukset

text: Marraskuussa kokkolalaisten teloitettujen omaiset pyysivät Nurmon kunnallislautakuntaa siirtämään vainajat kirkkomaahan, mutta pyyntöön ei suostuttu. Tämän jälkeen omaiset tulivat vielä saman vuoden aikana Nurmoon ja kaivoivat salaa esiin yhdeksän tunnistamaansa kuollutta, jotka vietiin haudattavaksi kotipaikkakunnalleen. Lisäksi teloitettuja siirrettiin kesäkuussa 1919 joukkohautaan Ähtärin hautausmaalle.


title: Paukanevan teloitukset

text: Jatkosodan päätyttyä syksyllä 1944 poliittinen tilanne Suomessa muuttui ja suohauta avattiin uudelleen, jolloin sieltä nostettiin vielä 18 vainajaa. Heidät haudattiin tuntemattomina Nurmon kirkkomaahan. Nurmolainen työväenrunoilija Niilo Lepänhaara oli mukana avaamassa hautaa ja kertoi, että paikalla oli jo aikaisemmin kaivettu. Hänen saamiensa tietojen mukaan haudasta oli sisällissodan jälkeen nostettu 20 vainajaa, joten yhteensä teloitettuja saattoi olla jopa 38.


title: Paukanevan teloitukset

text: Teloituspaikalla oli alun perin puinen risti. Se on myöhemmin korvattu kivisellä muistomerkillä, jossa mainitaan paikalla teloitetun 27 työläistä ja torpparia. Paikalliset työväenjärjestöt ovat tehneet vappuaattona kunniakäynnin Paukanevan muistomerkille jo 1970-luvulta lähtien. Lisäksi Nurmon hautausmaalla sijaitsevalla joukkohaudalla on oma muistomerkki. Marian hautausmaalla Kokkolassa on vuonna 1918 ylöskaivettujen vainajien joukkohauta muistokivineen. Siihen on kaiverrettu yhdeksän teloitetun nimet.