title: Veikko Merenmies

text: Merenmies saavutti SM-kilvassa menestystä ensi kerran vuonna 1929 sijoittuessaan kolmiloikassa kuudenneksi. Vuonna 1934 hän oli SM-kisassa neljäs ja 1936 viides. Parhaan saavutuksensa hän sai vuoden 1937 SM-kisoissa sijoittuessaan pituushypyssä kolmanneksi. Tällöin hän edusti Myllykosken Kilpa-Veikkoja. Ennätyksensä hän saavutti vuonna 1928 kolmiloikassa tuloksen ollessa 14,47 ja pituushypyssä vuonna 1931 tuloksenaan 714.


title: Veikko Merenmies

text: Veikko Sjöman valmistui vuonna 1931 ekonomiksi ja opiskeli vielä sen jälkeen lakia. Hän oli työurallaan Iisalmessa, Valkeakoskella Jylhävaara Oy:n palveluksessa ja Myllykoskella Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n palveluksessa.


title: Veikko Merenmies

text: Veikko Merenmies oli kaatuessaan Jatkosodan hyökkäysvaiheessa luutnantti JR 23:ssa.


title: Liukko

text: Liukko on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Turvallisuus kokousten ja kongressien näkökulmasta

text: Suuret ja suositut tilaisuudet, missä osallistujia on paljon, ovat herättäneet suuresti keskustelua niiden turvallisuuden kannalta. Maailmalla nykypäivänä tutuksi tulleet terrori-iskut haavoittavat pienin väliajoin ihmisten turvallisuuden tunnetta. Suomessa tapahtumien järjestämistä ja turvallisuustoimintaa ohjaa suuri määrä lainsäädäntöä. (Paasonen 2013, 7)


text: Jokainen ihminen kokee turvallisuuden omakohtaisesti, riippuen omasta taustasta ja kokemusmaailmasta käsin sekä ammattisidonnaisesti. Se voidaankin määrittää kuvaamalla sekä yksilöiden subjektiivisia kokemuksia, että valtioiden välisiä suhteita. (Iivari 2012) Turvalliseksi tilanteeksi luokitellaan tilaa, jossa riskit ovat hyväksyttävällä tasolla.


text: Turvallisuus on tärkeässä asemassa valittaessa kokous- tai kongressi-kaupunkia. Kohteessa olevat mahdolliset epävarmuustekijät rajoittavat mahdollisuuksia tulla valituksi. Asiakkaiden kokema turvallisuuden tunne on tärkeässä osassa matkailupalveluissa toteutettavaa turvallisuutta. Subjektiivisella turvallisuuskokemuksella onkin merkittävä vaikutus epävarmuustekijän muotoutumisen, asiakastyytyväisyyden ja kohteen imagon kannalta. (Iivari 2012)


text: Turvallisuuden merkitys kokouksia ja kongresseja järjestettäessä on lisääntynyt 2000-luvulla ja paikkaa valittaessa turvallisuudesta on tullut yksi tärkeimmistä valintakriteereistä. Poliittisesti kongresseja voidaan uhata muun muassa terrorismilla tai mielenosoituksilla, mutta todennäköisempiä riskejä ovat tulipalot, muut onnettomuustilanteet, varkaudet ja ilkivalta. (Blinnikka & Kuha 2004, 124)


text: Kokousten ja kongressien turvallisuuden lähtökohdat ovat melko samat. Molempien perus turvatoimet on oltava kunnossa, mutta kongressien järjestäminen vaatii erityistä huomioitavaa tapahtuman suuren koon ja kansainvälisyyden takia. Alustavissa suunnitelmissa on oltava selvitetty, miten rakennuksessa sijoitetaan esimerkiksi hätätilanteiden poistumisväylät, sammutusjärjestelmät, sammutuslaitteet ja millaisista materiaaleista kalusteet ja laitteet on valmistettu. (Rautiainen 2013)


text: Kokous- tai kongressipaikka neuvottelee ja hahmottelee yhdessä asiakkaan kanssa mahdollisia riskitilanteita, jotka liittyvät heidän kokoukseen tai kongressiin. Turvallisuudesta vastaava henkilö käyttää apunaan riskianalyysia, jonka tavoitteena on tunnistaa riskit ja arvioida vahinkotapahtuman todennäköisyys sekä mahdolliset vahingot. (Blinnikka & Kuha 2004, 178) Riskianalyysissä pitää ottaa huomioon muun muassa mitä voisi tapahtua, kenelle se voisi tapahtua, mitkä seikat sen voi aiheuttaa ja mikä on ilkivallan tarkoitus ja kuka sen voisi tehdä ja milloin.


text: Suurissa kokouksissa tai kongresseissa turvallisuuden kannalta tärkeää on valita tila, jossa on turvallisuuden perus edellytykset kunnossa eli esimerkiksi erilaiset luvat ja turvajärjestelmät kuten paloilmoitinjärjestelmät. Paikalla on myös oltava riittävä määrä järjestyksenvalvojia, ensiapupisteitä sekä tärkeää on ilmoittaa tapahtumasta paikalliselle poliisille, sairaalaan ja pelastuslaitokseen. Turvallisuuden kannalta olennaista on myös henkilöstön perehdyttäminen ja kouluttaminen turvajärjestelmien käyttöön. (Blinnikka & Kuha 2004, 124)


text: Kokous- ja kongressikeskukset haluavat tietää turvallisuuden kannalta, kuka alueella on oikeutettu liikkumaan. Kulunvalvonta tarkoittaa turvallisuusvalvontaa, jolla valvotaan alueen rajalla suoritettavaa liikennettä. Usein kulunvalvonta tapahtuu alueen raja-alueilla, joita ovat piha-alueet ja rakennukset. Videovalvonta toimii yhteistyössä kulunvalvonnan kanssa, mutta sitä voidaan myös käyttää alue- ja tilavalvonnassa. (Blinnikka & Kuha 2004, 176) Usein tapahtumaan osallistuvilla on mukanaan niin sanottu ”kulkukortti”, jolla he pystyvät osoittamaan, että ovat oikeutettua osallistumaan tapahtumaan. Kyseinen toimintatapa onkin helppo tapa ehkäistä vaaratilanteita.


text: Nykypäivänä tietoteknologian kehityksen myötä erilaiset tietoturvajärjestelmät ovat tärkeässä asemassa turvallisuuden kannalta. Muun muassa viruksentorjuntaohjelmat ja palomuurit ovat tärkeässä asemassa kansainvälisissä kokouksissa ja kongresseissa, jotta asiakkaan liikesalaisuudet voidaan turvata. (Blinnikka & Kuha 2004, 125)


text: Kokous- ja kongressijärjestelyissä turvatoiminnot jaetaan usein kahteen tasoon. Ensimmäinen taso on valtionhallinnon määrittelemä taso, jolloin Ulkoasiainministeriö pyytää suojelupoliisin turvallisuuskeskusta määrittelemään ja hoitamaan turvajärjestelyt usein yhteistyössä paikallisten viranomaisten kanssa. Tämän tasoisia tapahtumia ovat esimerkiksi kansainväliset kongressit, johon voi osallistua henkilöitä, joihin kohdistuu terrorismia. (Blinnikka & Kuha 2004, 177)


text: Turvallisuus ei välttämättä ole kokousjärjestäjän mielessä ensimmäisenä tapahtumaa suunniteltaessa. Esimerkiksi kansainvälisten kongressien järjestäjät pitävät Suomea turvallisena kokousmaana sen rauhallisuuden ja terrorismin vähäisyyden takia. Kyseiset ajattelutavat tuovat Suomelle kilpailuedun verrattuna muihin suosittuihin kokous- ja kongressikaupunkeihin. (Blinnikka & Kuha 2004, 177) Tilaisuuden jälkeen tapahtuvat turvajärjestelyt on myös hyvä ottaa huomioon, esimerkiksi panostamalla liikenteenohjaukseen. Tapahtumapaikkoja valvotaan ympäri vuorokauden, vaikka tiloissa ei olisikaan kokousta tai kongressia. Turvallisuus on nykyään aktiivista puuttumista mahdollisiin riskeihin. (Blinnikka & Kuha 2004, 178)


text: Kokous – ja kongressipalveluissa työskentelevän henkilön tulee tietää ja osata toimia yrityksen laatiman pelastussuunnitelman mukaan. Tämä tarkoittaa yrityksen vastuuta perehdyttää henkilökunta pelastussuunnitelman mukaisesti. Kokouksissa tai kongressissa saattaa olla samaan aikaan suuri määrä ihmisiä, joten henkilökunnan on osattava toimia hätätilanteen sattuessa. Henkilökunnan tulee osata muun muassa asiakkaan opastaminen pois hätätilanteesta olevasta tilasta. (Turvallisuus- ja kemikaaliviraston www-sivut 2017)


text: Yrityksessä työskentelevän henkilökunnan tulee tunnistaa mahdolliset riskit työssään ja osata hallita tai eliminoida ne tilanteen mukaan. Henkilökunnan pitää tietää miten toimia tulipalon syttyessä, murto tai ryöstötilanteessa, häiriökäyttäytyvän asiakkaan kanssa, uhkaustilanteessa esimerkiksi pommiuhka, erilaiset tapaturmat, sairauskohtaukset, ruokamyrkytys ja sähkölaitteiden keskeyttäminen. Hätätilanteessa henkilökunnan on osattava toimia niin, että asiakkaat pystytään pelastamaan ja ohjaaman pois hätätilanteesta. Henkilökunta tekee sisäisen hälytyksen ja ilmoittaa siitä hätänumeroon sekä ohjaa ammattiavun paikalle. (Matkailualan tutkimus- ja koulutusinstituutin www-sivut)


text: Kokous – ja kongressitilaisuuksissa saattaa olla mukana merkittäviä korkean tason henkilöitä, joiden paikallaoloon tuleen valmistautua erityisvalmisteluin esimerkiksi tiedottamiseen koskevat asiat sekä konflikteihin varautuminen. (Matkailualan tutkimus- ja koulutusinstituutin www-sivut 2017) Jos järjestettävä kongressi on iso ja paikalle saapuu merkittäviä henkilöitä tai kongressia uhkaa jokin ulkopuolinen uhka, niin järjestävä yritys voi ostaa turvapalveluyritykseltä koulutuksen henkilökunnalleen, jolloin yritys varmistaa henkilökunnan toimintavalmiuden. (Visit Finlandin www-sivut, 2017) (Aarrejärvi 2003, 84.)


text: Henkilökunnan on oltava tietoisia siitä ketkä henkilöt vastaavat turvallisuudesta yrityksessä kokouksen tai kongressin aikana. Henkilökunnalla pitää olla myös tarvittava koulutus hätätilanteiden sattuessa, kuten ensiaputaidot. Työnantaja voi tarvittaessa kouluttaa henkilökuntaansa näitä ensiaputaitoisiksi. (Turvallisuus- ja kemikaaliviraston www-sivut 2017)


text: Suomi on turvallinen maa kongressi- tai kokousmatkailijalle. Kokous- tai kongressimatkustaja tietää Suomen olevan sekä poliittisesti että yhteiskunnallisesti rauhallinen maa. (Aarrejärvi 2003, 83)


text: Kokouksen tai kongressin vuoksi matkustavalle henkilölle ei kuitenkaan riitä pelkästään tieto siitä, että maa on turvallinen vaan heille pitää tulla myös tunne turvallisuudesta henkilökunnan työskentelystä ja ammattitaidosta sekä tiloista missä toimitaan. Turvallisuuden voidaan sanoa olevan arvoa, jonka ihminen kokee. Arvo syntyy silloin kun tunne turvattomuudesta on poissa. (Verhelä, 141) Järjestäjän tulee huomioida myös eri kulttuureista tulevat osallistujat niin, että myös he saavat tarvittavat ohjeet ja tiedot omalla kielellään ja voivat toimia samalla tavoin kuin muut turvallisuuden vaarantuessa. Turvallisuusriskejä ei saa syntyä kielimuurin vuoksi. (Turvallisuus- ja kemikaaliviraston www-sivut 2017)


text: Turvallisuuden tunne voidaan rakentaa asiakkaalle positiiviseksi. Esimerkiksi markkinoinnilla ja ennakkotiedoilla voidaan luoda asiakkaalle tunne kokouksen järjestäjän luotettavuudesta ja kyvystä hoitaa turvallisuuteen liittyvät asiat hyvin. Kokouksen tai kongressin tilojen siisteys ja toimintaympäristö vaikuttavat myös turvallisuuteen esimerkiksi koneiden sekä laitteiden oikein sijoittelu ja laitteiden johdot ovat pois lattioilta tai käytäviltä. (Verhelä 2007, 147)


text: Kokouksen tai kongressinjärjestäjän on annettava osallistujalle tiedot turvallisuuteen liittyvistä asioista tai turvallisuusuhasta, jos sellaista kohdistuu järjestettävään kokoukseen tai kongressiin. (Turvallisuus- ja kemikaaliviraston www-sivut 2017)


text: Turvallisuusasiakirja perustuu kuluttajaturvallisuuslakiin (920/2011), joka sisältää kokonaisuudessaan olevan suunnitelman vaarojen ja riskien ehkäisemiseen sekä niiden hallitsemiseen. Turvallisuusasiakirja tulee olla laadittuna ennen palvelun tarjoamisen aloittamista. (Turvallisuus- ja kemikaaliviraston www-sivut 2017)


text: Asiakirja ei ole pakollinen kaikille kuluttajapalveluita tarjoaville. Turvallisuus- ja kemikaalivirasto TUKES on laatinut listan, joilta kaikilta turvallisuusasiakirja vaaditaan. (Turvallisuus- ja kemikaaliviraston www-sivut 2017) Kokous- ja kongressipalveluihin tämä liittyy siten, että turvallisuusasiakirja vaaditaan silloin, kun on kyseessä tapahtuma, johon liittyy riski esimerkiksi suuren väkijoukon takia. Pienille kokoustarjoajille tämä ei ole oleellista, mutta isompia kokouksia ja konferensseja järjestettäessä on turvallisuusasiakirja luotava.


text: Kokous- ja kongressipalvelut voidaan rinnastaa lupien perusteella tapahtuman järjestämiseen. Kokeneet kokouspalveluita tuottavat yritykset omaavat kaikki heille tarpeelliset luvat ja ovat ottaneet ne huomioon jo palvelun tarjoamisen suunnittelu vaiheessa.


text: Järjestäjän on otettava huomioon muun muassa näitä lakeja, joita ovat kokoontumislaki (530/1999), laki järjestyksenvalvojista (533/1999), pelastuslaki (468/2003), asetus pelastustoimesta (787/2003), kuluttajansuojalaki (38/1978), laki kulutustavaroiden ja kuluttajapalvelusten turvallisuudesta (74/2004), terveydensuojelulaki (763/1994), ympäristönsuojelulaki (86/2000), tuotevastuulaki (694/1990), vahingonkorvauslaki (412/2003), meluntorjuntalaki (382/1987) ja jätelaki (1072/1993). (Vinni 2014)


text: Kuluttajapalvelun tarjoaja on aina itse vastuussa, että hänellä on kaikki tarvittavat ja vaadittavat luvat toimintaan, sekä hän noudattaa kaikkia yritystä koskevia lakeja.


text: Pelastussuunnitelma on laadittava aina silloin, kun paikalla läsnä on samanaikaisesti vähintään 200 ihmistä tai jos tapahtumaan liittyy riskejä. Riskejä voi olla esimerkiksi kokouksen tai konferenssin luonne. Pelastussuunnitelma on toimitettava viimeistään 14 vuorokautta ennen palvelun tarjoamisen aloittamista. Monilla kokouspalveluita tarjoavilla löytyy pelastussuunnitelma jo valmiiksi, jos heillä on tarjota näin isot tilat käyttöä varten ja esimerkiksi hotelleilla, jotka voivat myös kokouspalveluita tarjota, on oltava pelastussuunnitelma jo valmiina.  (Vinni 2014, 25-26)


text: Pelastussuunnitelman tulee olla selkeä ja käytännöllinen ja sen tulee sisältää kaikki perustiedot, sekä mahdolliset riskit. Pienemmissä kokoustiloissa pelastussuunnitelma ei ole välttämätön, jolloin onnettomuuden sattuessa riittää, että paikalle hälytetään paikallisia aluepelastuslaitoksen yksiköitä. (Vinni 2014, 26)


title: Caravellix

text: Caravellix () on hahmo Asterix-sarjakuvassa. Hän on gallialaisen kylän seppä. Asterix-tarinoissa Caravellixilla on tyypillisesti kaksi vakituista tehtävää: hän vaientaa väkivaltaisesti bardi Trubadurixin aina tämän yrittäessä laulaa ja aiheuttaa kylätappeluiden alkamisen huomauttamalla kauppias Amaryllixin kalojen huonosta laadusta. Hänellä on usein riitaa myös Senilixin kanssa. Caravellix pukeutuu aina sepän työesiliinaan ja kanniskelee mukanaan lekaa, jota hän myös käyttää lyömäaseena.


title: Caravellix

text: Caravellix esiintyi aivan ohimennen jo ensimmäisessä Asterix-albumissa "Asterix gallialainen", mutta hahmon ulkonäkö ja nimi vaihtelivat sen jälkeen huomattavasti eri albumeissa. Tutun asunsa ja lihaksikkaan ulkonäkönsä Caravellix sai lopullisesti albumissa "Asterix ja normannien maihinnousu". Caravellixin pienikokoinen vaimo nähtiin ensi kerran albumissa "Asterix ja riidankylväjä", mutta vaimoa ei koskaan ole nimetty. Heillä oli nuori poika albumissa "Asterix Korsikassa" ja tytär albumissa "Ruusu ja miekka".


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Tarpianjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.28) on Pirkanmaalla ja Kanta-Hämeessä pääosin alajuoksulla Akaalla ja yläjuoksulla Urjalassa sijaitseva sekä pohjoisessa Vesilahdelle, lännessä Punkalaitumelle, lounaassa Humppilaan, etelässä Forssaan ja Tammelaan ja idässä Hämeenlinnaan (entinen Kalvola) ulottuva Vanajaveden alaosan alueella (35.22) Vanajaveden luoteisosassa Jumuseen laskevan Tarpianjoen valuma-alue.


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Tarpianjoen valuma-alueen pinta-ala on 773 km², jonka maankäytöstä on 4,6 % taajama-alueiden ja asuinalueiden käytössä, 20,1 % on maatalouden käytössä. Metsät, puusto ja kosteikot muodostavat 68,5 % alueesta ja vesistöille jää loput 5,8 % alueesta.


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (35) ja on Vanajaveden–Pyhäjärven alueessa (35.2) toisen jakovaiheen kahdeksas osa-alue (35.28), joka laskee Vanajaveden alaosan alueeseen (35.22). Valuma-alue on jaettu vielä yhdeksään kolmannen jakovaiheen osa-alueseen.


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Valuma-alueen ensimmäinen osuus syntyy, kun yhdistetään Tarpianjoen alaosan alue (35.281) ja Tarpianjoen keskiosan alue (35.282). Jalannin eteläpuolella Kylmäkoskella siihen yhtyy lännestä Lumijoki, joka on Lumijoen valuma-alue (35.289) laskujoki. Tässä kohtaa, Urjalan taajaman pohjoispuolella, jokeen yhtyy kaksi Tarpianjoen nimistä haaraa. Idän suunnalta siihen kohtaan yhtyy Jokikulman alue (35.283) ja Tampinkosken alue (35.284), johon laskee vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alue (35.285). Lounaan suunnalta siihen kohtaan yhtyy Kortejärven–Rutajärven alue (35.286) ja Rutajärven etelärantaan laskee Nuutajoen valuma-alueen (35.287) Nuutajoki ja itärantaan Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueen (35.288) Kolkanjoki.


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Tarpianjoen valuma-alueella sijaitsee yli 70 järveä ja lampea. Niistä merkittävimmät ovat Rutajärvi (1098 ha), Jalanti (643 ha), Kokonjärvi (462 ha), Kortejärvi (330 ha), Kotkajärvi (284 ha), Lintumaanjärvi-Kallijärvi (197 ha), Nuutajärvi (193 ha), Särkijärvi (163 ha) ja Ammeenjärvi (159 ha).


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Jalanti ja Jalannista alkava Tarpianjoen alajuoksun osuus muodostaa pääuoman Tarpianjoen alaosan alueelle. Alin järvi on Telkkälammi, jonka laskuoja yhtyy Tarpianjokeen Oopakkaa vastapäätä. Jalannin Järviönlahteen laskevat Vähäjärven ja Levälammin yhteinen laskuoja.


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Keskiosan alue alkaa Tarpinjoen haaraumasta Hakkilassa ja päättyy Jalantiin. Siinä välissä ei ole muita järviä kuin Pieriönlammi, jonka laskuoja Kivioja yhtyy Tarpianjokeen lähellä Urjalan ja Akaan välistä rajaa Mellolan Kiviojalla. Lännestä siihen yhtyy Lumijoki, joka muodostaa oman valuma-alueensa.


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Jokikulman alue alkaa Tampinkosken alapuolelta ja päättyy Tarpianjoen haarautumaan. Sillä välillä sijaitsevat vain kolme lampea Paskolammi, Pitkälammi ja Mustalammi, jotka ovat Hyrsynharjussa olevia suppia. Lammille on kaivettu laskuojat, jotka yhtyvät ojitetulla Kangasniemensuolla ja laskevat Tarpianjokeen Jokikulmalla.


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Alue käsittää Lintumaanjärven ja Kallijärven ja Tarpianjoen luusuasta Tampinkosken alauolelle asti. Tampikosken alaosaan yhtyy Kokkijärven laskuoja etelästä ja Korkeanlaenlammin laskuoja yhtyy Tarpianjokeen Riisikkalan kohdalla pohjoisesta. Lintumaanjärvi ja Kallijärvi toimii Tarpianjoen haaran pääjärvenä. Siihen laskee pohjoisesta Ahlajärven laskuoja. Ahlajärveen laskee sekä Saajanmitta että Tyvijärvi omia laskuojiaan myöten. Tyvijärveen laskevat Kaakkolammi pohjoissuunnasta ja Iso-Salanti kaakosta. Iso-Salannin kautta laskevat myös Pikku-Salanti ja Liisanlammi.


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Yläosan valuma-alue päättyy Kallijärveen. Pieni Pellavalammi Perhossa laskee aivan Kallijärven suun tuntumaan ja vastarannalle siihen yhtyy Muulinjärven laskuoja. Muulinjärven kautta laskee myös Kotkajärvi, johon laskee Perälammi Kotkajärvestä ja Ulajanlammi Myllyojaa myöten.


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Tarpianjoen eteläinen latvajärvi on Uurtaanjärvi Perhossa ja Välkkilässä. Sen alapuolelle laskee Nimettömänsuon laitaa myöten Patamonlamminoja etelästä, joka tuo Patakankaan suunnalta latvajärvien vesiä. Näitä järviä ovat Patamonlammi, Alinen Särkijärvi, Ylinen Särkijärvi, Kolmijokisenlammi (itäinen), Kolmijokisenlammi (läntinen), Hietajärvi, Kaitalammi ja Hanhilammi.


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Alueen järvet laskevat suuriin pääjärviin tai Tarpianjokeen. Alueen alapää sijaitsee Hakkilassa, missä kaksi Tarpianjokea yhtyvät yhdeksi. Tarpianjoen haara alkaa Kortejärvestä ja tähän jokiosuuteen laskee Kavajärven laskuoja. Kortejärven länsirantaan laskee Pohjastenjärvi Järviojaa myöten luoteesta. Kortejärveen laskee sitä paljon suurempi Rutajärvi, joka toimii alueen pääjärvenä. Sen koillisrantaan laskee Koiralammi Urjalan taajamasta, pieni Pykälönlammi kaakosta ja pienempi Virttamonlammi etelästä. Rutajärveen laskee vielä Nuutajärven valuma-alue etelästä ja Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alue itästä.


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Nuutajärven valuma-alueen laskujoki on Nuutajärvestä Rutajärveen laskeva Nuutajoki. Nuutajärven länsipäähän laskee Mustanoja, joka on Iso Mustajärven laskuoja. Isoon Mustajärveen laskee Vähä Mustajärvi sen vierestä. Valajärvi on toinen suurempi järvi ja sen laskuoja yhtyy Mustanojaan pohjoisesta. Ihanajoki on etelästä Nuutajärven itäpäähän laskeva joki. Sen valuma-alueen järviä ovat etelässä sijaitseva Matkunjärvi ja siihen laskeva Vähäjärvi, johon laskee Kivijärvi. Ihanajokeen yhtyy idästä Särkänoja-Kokonoja, joka on Särkijärven laskuoja. Mieliönlammi on pieni metsälammi, joka laskee Mieliönojaa myöten idästä Nuutajärven itäpäähän.


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Kokonjärvestä laskee Rutajärveen Kokonjoki, joka saa alajuoksulla nimet Pengerjoki ja Vanhajoki ja ennen järveen laskemistaan Kolkanjoki. Monet nimet ovat heijastumaa järvenlaskusta, jossa entinen Vanhajärvi kierrettiin Yläjoen ja Pengerjoen avulla. Yläjokeen laskee pieni Pourunlammi Urjalan taajamasta. Hangaslammi laskee ensin Ämmänojaa ja sitten Lammasojaa myöten ja yhtyy Kokonjokeen Urjalan aseman lähellä. Kokonjärven pohjoisrantaan laskevat Karjalammi ja Paskolammi yhteistä laskuojaa myöten. Kokonjärveen laskee myös Välkkilänoja, joka tuo idästä Lahmajärven vedet. Laskuojaan päätyvät myös Luostarinlammin laskuojan vedet. Lahmajärven lounaispäähän laskee Särki-Tiirin laskuoja ja kaakkoispäähän Luonnonoja. Se on Hirsjärven laskuoja, mutta se tuo myös Häränsilmän vedet. Lahmajärven koillisrantaan laskee Sammakkolammin, Likolammin ja Suolikullin yhteinen laskuoja.


title: Tarpianjoen valuma-alue

text: Lumijoki yhtyy Tarpianjokeen Kylmäkoskella Jalannin yläpuolella. Sen pääjärvi on Lumijärvi, johon laskee heti Laadunjärvi. Poutalassa Lumijärveen laskevat pohjoisesta Mustilammi, Ahvenisto, Alinen Mertajärvi, Ylinen Mertajärvi ja Kaakkolammi. Soilujärvi on pitkä järvi, jonka laskuoja yhtyy Laadunjärveen laskevaan Riehunojaan pohjoissuunnasta. Samaan laskuojaan yhtyy pienen Mustalammin laskuoja lännempää. Ylemmäksi Riehunojaan yhtyy metsistä pitkä Lullinoja-Kikurinoja, joka on Kikurinjärven laskuoja. Siihen yhtyy lännempää laskeva Pirttilammin laskuoja. Ameenjärvi, joka on valuma-alueensa suurin järvi, laskee Riehunojaan pientä laskuojaa myöten. Sen pohjoiseen lahteen laskee Kyynärälammi. Eteläinen ja viereinen Pynnänjärvi laskee Pynnönojaa myöten Jouttunkulmanojaan, joka on Riehunojan latvoja.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Tämä artikkeli käsittelee kokous- ja kongressipalveluita.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Termi MICE (meetings, incentives, conferencing and exhibitions/events) on lyhenne bisnesmatkailulle eli kokouksille, kannustematkoille, konferensseille, näyttelyille sekä tapahtumille. Kyseiset tapahtumat keskittyvät tiettyyn teemaan, aiheeseen tai tarkoitukseen. Tällaisia voivat olla esimerkiksi ammattijärjestöt, alueelliset edut tai koulutus-aiheet. Termin MICE tilalla käytetään nykyään useammin käsitettä ”meetings industry”.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: MICE tarkoittaa erikoistunutta ryhmämatkailua, tarkemmin ilmaistuna bisnesmatkailua, jossa on omistauduttu suunnittelemaan ja varaamaan konferensseja, seminaareja ja muita tapahtumia sekä kehitytty koordinoimaan matkailualan yritysten verkottumista, hallintaa sekä edistämistä strategisilla aloitteilla. MICE-matkailu on merkittävä tulonlähde matkailualalle ja suuri matkailun tuottaja kansainvälisellä tasolla.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Maailmanlaajuisesti MICE-turismi on tuottoisa. Esimerkiksi erilaisissa yritysten tuotteiden näytteillepanoissa vierailee n. 260 miljoonaa ihmistä joka vuosi.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kongressikaupungilta vaaditaan muun muassa hyviä liikenneyhteyksiä. Kotimaan pienkentiltä on helppo lentää pääkaupunkiseudulle, sekä Helsinki-Vantaan lentokentältä on hyvät yhteydet niin muuhun Eurooppaan kuin kaukaisempiinkin kohteisiin. Myös Suomen sisäiset julkiset liikenneyhteydet ovat toimivia, ja etenkin suurempiin kaupunkeihin on vaivatonta matkustaa.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kongressikaupungilla täytyy olla tarjolla tarpeeksi tiloja tapahtumien järjestämistä varten. Lisäksi tilojen muuntautumiskyvystä on suuri etu järjestäjäkaupungille, sillä silloin niitä pystytään hyödyntämään monessa eri tapahtumassa, ja tilojen käyttöaste on korkeampi.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kongressinjärjestäjäkaupungilla täytyy myös olla riittävästi resursseja majoituksen suhteen. Pienemmillä kaupungeilla on harvemmin mahdollisuus järjestää kävijämäärältään suuria kongresseja pienen majoituskapasiteettinsa vuoksi. Lisäksi varsinkin suuremmissa kaupungeissa on useita eri hotelleja, jotka pystyvät tarjoamaan asiakkailleen sekä majoituspalveluja että tiloja kokousten järjestämiseen.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: On tärkeää, että kongressikaupungin olosuhteet ovat vakaat. Maan sisäisillä levottomuuksilla ja terrorismin uhkalla on huomattavat vaikutukset paitsi kongressimatkailuun, myös matkailuun yleensä. Suomi on tunnettu korkeasta turvallisuustasostaan, mikä toimii maalle suurena etuna.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kansainvälisesti Suomi houkuttelee etenkin Euroopan ulkopuolelta tulevia kongressimatkailijoita puhtaan ilmastonsa ja turvallisuutensa vuoksi. Kokous- ja kongressikaupungeilta odotetaan vieraanvaraisuutta kongressimatkailijoita kohtaan. Kongressikaupungilla on hyvä olla tarjolla myös oheispalveluja, kuten kaupunkikierroksia tai kulttuuriohjelmapalveluita, sillä ulkomailta saapuvat kongressimatkailijat haluavat usein tutustua isäntäkaupunkiin ja sen kulttuuriin.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Helsinki on merkittävä kokous- ja kongressikaupunki niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin. Vuonna 2016 julkaistun UIA:n (Union of International Associations) laatiman tilaston mukaan Helsinki on sijalla 24 maailman suosituimpien kongressikaupunkien joukossa. Suomen tilastoissa pääkaupunki on ylivoimaisesti ensimmäisellä sijalla.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Helsingissä järjestettävät kokoukset ja kongressit vaikuttavat merkittävästi kaupunkiin niin maineelliseesti kuin taloudellisestikin. Vuonna 2016 Helsingissä rekisteröitiin reilut 60 000 kongressimatkailijaa, ja Finland Convention Bureaun vuonna 2013 laaditun delegaattitutkimuksen mukaan yksittäinen kongressivierailija tuo Helsinkiin jopa reilut 1 800 euroa.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Suomessa olevista kongressikaupungeista Tampere on selkeästi toisena niin kävijämäärien, kuin kongressien määrien mukaan. Yleisesti kongressikävijöiden määrä Suomessa kasvoi vuonna 2016. Tuona vuotena myös Tampereella kongressikävijöiden määrä kasvoi noin 45 % edellisvuoteen verrattuna.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kansainvälisten kongressien osajanottajamäärät ovat kehittyneet Suomessa tasaisesti vuosikausien ajan pieniä notkahduksia lukuun ottamatta. Vuonna 2016 osanottajien määrä kohosi räjähdysmäisesti jo yli sataantuhanteen ihmiseen.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Vuonna 2014 kokous- ja kongressimatkat toivat 124 miljoonan euron tulot Suomeen ja tuotto on kasvanut 71 prosenttia vuosina 2010–2015.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Vuonna 2015 kokous- ja kongressimatkat toivat 130 miljoonaa euroa Suomeen.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kongressimatkaaja käyttää moninkertaisesti enemmän rahaa, kuin tavallinen keskimääräinen lomamatkailija ja he myös vierailevat pidempään. Arvioidaan, että Suomeen tuleva kongressimatkustaja kuluttaa päivässä noin 250 euroa.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kokouspaikan valintaan vaikuttavat saatavuus, hintataso, vetovoimatekijät sekä niiden lisäksi mukavuudet ja palvelut. Tärkeitä ominaisuuksia hyvälle kokouspaikalle ovat sijainti ja kulkuyhteydet paikanpäälle. Nykypäivänä myös turvajärjestelyt ovat tärkeänä osana paikan valinnassa. Kokouspaikan valinnassa tarvitsee ottaa huomioon henkilömäärä ja minkälaiseen tarpeeseen paikka valitaan. Kokouspaikkoja löytyy niin perinteisistä tiloista erikoisempiin ja rennompiin tiloihin. Niiden yhteydessä saattaa olla vetovoimatekijöitä, kuten museoita, kulttuuria ja upeita miljöitä. Nykypäivänä kokouspaikoilta odotetaan erilaisia ja ainutlaatuisia ratkaisuja, niin ulkomuodon, sisustuksen kuin miljöönkin kannalta. Viihtyisät tilat takaavat nautinnollisia kokoushetkiä.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kokouspaikoilta vaaditaan hyvät digitaaliset kokoustarpeistot, joiden on suotavaa olla nykyaikaisella tasolla. Tärkeitä välineitä ovat esimerkiksi datatykki, valkokankaat, hyvät internetyhteydet sekä tietokoneet oheislaitteineen. Kokoustiloissa on hyvä ottaa huomioon hyvät istuimet ja se, että jokaiselta paikalta on selkeä näköyhteys. Paikka tulisi olla riittävän korkea, jotta siellä pystytään käyttämään valkokangasta, joka näkyy jokaiselle yhtä hyvin. Hyvässä kokouspaikassa on otettu huomioon esteettömyys, jotta jokainen pystyy tulemaan paikalle.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Yhdysvalloissa järjestettiin vuonna 2012 lähes 2 miljoonaa erilaista MICE-tapahtumaa, joiden ansiosta ihmiset toivat tuottoa suoraan 280 miljardia dollaria ja epäsuoran vaikutuksen huomioon ottaen 770 miljardia dollaria. Näihin tapahtumiin osallistui yhteensä 225 miljoonaa ihmistä, mukaan lukien myös esim. tapahtumien järjestäjät.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Iso-Britanniassa järjestettiin 1,3 miljoonaa MICE-tapahtumaa vuonna 2011. Niihin osallistui 116,1 miljoonaa ihmistä, jotka kuluttivat hieman alle 40 miljardia puntaa. Tapahtumaan osallistuttiin yleensä keskimäärin kaksi päivää.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Thaimaassa MICE-matkailijoita kaikkineen oli 1 095 995 ja tuotto MICE:n kautta oli 9 5875 miljoona bahtia.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Vuonna 2014 puolestaan Australiassa erilaisiin yritystapahtumiin osallistuvat ihmiset kuluttivat 13 miljardia Australian dollaria.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Top 9 maat kansainvälisten yritystapahtumien järjestämisessä vuonna 2015 olivat järjestyksessä Yhdysvallat, Saksa, Iso-Britannia, Espanja, Ranska, Italia, Japani, Kiina ja Alankomaat. Kiina ja Alankomaat jakavat sijan numero 8.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Hyvän kongressikaupungin suurin tekijä on helppo saavutettavuus. Kaupungilla tulee olla hyvät kulkuyhteydet maan sisäisesti ja lento- ja laivayhteydet ulkomaille. Suomen kongressitilannetta tarkastellessa vuosi 2016 oli kansainvälisten kongressivieraiden määrällä mitattuna ennätyksellinen. Kaiken kaikkiaan kongressivieraita oli yli 101 500 ja heidän määränsä kasvoi yli 33 prosenttia vuoteen 2015 nähden. Mervi Toivosen, joka työskentelee Finland Convention Bureaulla, mukaan ennennäkemättömän kasvun ylläpitäminen vaatii muun muassa riittävästä hotellikapasiteetista huolehtimista myös jatkossa. Suurten kansainvälisten kongressien saaminen Suomeen on haastavaa, sillä kongressien hakuprosessit ovat yleensä pitkiä ja kansainvälinen kilpailu ankaraa. (Finland Convention Bureaun www-sivut, 2017)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Suomen pääkaupunki Helsinki kiinnostaa kansainvälisesti järjestöjä kongressien pitoon kaupungin hyvän maineen vuoksi. Sitä pidetään luotettavana, palvelujen tasoa korkeana sekä liikenneyhteyksiä erinomaisina. Lisäksi Helsinki on saanut tunnustusta turvallisuudestaan. Tärkeimmiksi kilpailueduiksi voidaan kuitenkin nostaa suomalaisten huippuosaaminen sekä tutkimusten korkea taso useilla tieteen aloilla. (Helsingin kaupungin www-sivut, 2017)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kongressikävijöiden nouseva määrä näkyy myös taloudessa. Kansainväliseen kongressiin saapuessaan delegaatti kuluttaa keskimäärin noin 1635 euroa, eli lähes viisinkertaisesti enemmän kuin keskivertoturisti. Nykyisin ollaan kiinnostuttu maailmanlaajuisesti yhä enemmän pääkaupunkien ulkopuolisistakin sijainneista. Tilastojen mukaan Suomessa on monia varteenotettavia kongressikaupunkeja, jotka on huomioitu kansainvälisesti. Tämä tuo positiivista näkyvyyttä maalle. (Finland Convention Bureaun www-sivut, 2017)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Hyvä kokouspaikka ja sen ominaisuudet ovat aina kiinni tapahtumaa järjestävästä tahosta ja sen tarpeista. Erilaiset tapahtumat tarkoittavat sitä, että yritykset tarvitsevat usein hyvinkin erilaisia tiloja. Monet hyvän kokouspaikan perusominaisuudet pätevät kuitenkin useisiin erilaisiin tiloihin ja tapahtumiin.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kokouspaikan sijainti on tärkeä tekijä. Vieraiden ja muiden kokoukseen osallistujien helpon saapumisen varmistamiseksi kokouspaikan tulisi sijaita hyvien liikenneyhteyksien äärellä. Henkilöautoilla saapuville vieraille tulisi löytyä helppo ja turvallinen pysäköintitila. Myös helppo saavutettavuus julkisella liikenteellä, esimerkiksi junalla on usein tärkeä ominaisuus hyvälle kokouspaikalle. Kokoukset saattavat houkutella osallistujia myös ulkomailta. Tällaisten kokousten järjestäminen lentokenttien läheisyydessä voi olla viisasta.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Sekä isommat että pienemmät kokoukset hyödyntävät erilaisia kokoustekniikoita. Näin ollen hyvästä kokoustilasta tulisi löytyä esimerkiksi kaiutinjärjestelmä, digitaalinen projektori sekä fläppitaulu. Kokousvieraiden käyttäessä omia tietokoneitaan, puhelimiaan sekä tablettejaan tulisi tilasta löytyä Wi-Fi yhteys vieraiden käyttöön. Kokouspaikkaa valittaessa kannattaa kiinnittää huomiota myös tilan kokoon. Kokoustila kannattaakin valita osallistujien määrään mukaan. Liian pieni tila tuntuu ahtaalta ja epämukavalta, kun taas liian suuri tila ja tyhjät paikat saattavat viestittää osallistujille epäonnistuneesta tapahtumasta, vaikka näin ei olisikaan.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Pidemmän aikaa kestäviä kokouksia varten on syytä pohtia majoitusratkaisuja. Vaikka kokous päättyisikin jo iltapäivästä, pidemmältä saapuneet vieraat voivat arvostaa mahdollisuutta levätä yön yli ja lähteä paluumatkalle levänneenä. Kokous- ja konferenssitilat, jotka tarjoavat majoitusta kohteessa voivat olla hyvä vaihtoehto useamman päivän kestävien tilaisuuksien järjestämiseen. Näin vieraat pääsevät rentoutumaan heti päivän päätteeksi ilman ylimääräisiä siirtymiä majoituskohteisiin.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Realistinen ja hyvin tehty suunnitelma rahoitukselle on onnistuneen kongressin perusta. Kustannusarvion ja budjetin tekeminen on ensimmäinen vaihe kongressin rahoitusta suunnitellessa. On hyvä tehdä perusteellinen taustatyö, ja tutkia aikaisemmin järjestettyjen kongressin rahoitussuunnitelma, joihin kuuluu mm. tapahtuman historia josta voidaan päätellä kongressin tason, osallistujien määrä osallistumismaksun suuruus. Edeltävistä talousarvioista nähdään mikä tulee rasittamaan rahoituksen suunnittelua.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kongressin järjestelystä aiheutuvia kuluja on etukäteen vaikea tietää, ja siksi onkin selvitettävä, miten alkujärjestelyt kuten markkinointi- ja painatuskulut rahoitetaan. Kulut voivat vaihdella eri maiden hintatasojen mukaan.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Osallistumismaksuilla rahoitetaan yleensä suurin osa kongressin kuluista, mutta koska nämä eivät yleensä riitä kaikkien kulujen kattamiseen, on mietittävä vaihtoehtoisia rahoituslähteitä, kutenSuuret ja suositut tilaisuudet, missä osallistujia on paljon, ovat herättäneet suuresti keskustelua niiden turvallisuuden kannalta. Maailmalla nykypäivänä tutuksi tulleet terrori-iskut haavoittavat pienin väliajoin ihmisten turvallisuuden tunnetta. Suomessa tapahtumien järjestämistä ja turvallisuustoimintaa ohjaa suuri määrä lainsäädäntöä. (Paasonen 2013, 7)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Jokainen ihminen kokee turvallisuuden omakohtaisesti, riippuen omasta taustasta ja kokemusmaailmasta käsin sekä ammattisidonnaisesti. Se voidaankin määrittää kuvaamalla sekä yksilöiden subjektiivisia kokemuksia, että valtioiden välisiä suhteita. (Iivari 2012) Turvalliseksi tilanteeksi luokitellaan tilaa, jossa riskit ovat hyväksyttävällä tasolla.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Turvallisuus on tärkeässä asemassa valittaessa kokous- tai kongressi-kaupunkia. Kohteessa olevat mahdolliset epävarmuustekijät rajoittavat mahdollisuuksia tulla valituksi. Asiakkaiden kokema turvallisuuden tunne on tärkeässä osassa matkailupalveluissa toteutettavaa turvallisuutta. Subjektiivisella turvallisuuskokemuksella onkin merkittävä vaikutus epävarmuustekijän muotoutumisen, asiakastyytyväisyyden ja kohteen imagon kannalta. (Iivari 2012)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Turvallisuuden merkitys kokouksia ja kongresseja järjestettäessä on lisääntynyt 2000-luvulla ja paikkaa valittaessa turvallisuudesta on tullut yksi tärkeimmistä valintakriteereistä. Poliittisesti kongresseja voidaan uhata muun muassa terrorismilla tai mielenosoituksilla, mutta todennäköisempiä riskejä ovat tulipalot, muut onnettomuustilanteet, varkaudet ja ilkivalta. (Blinnikka & Kuha 2004, 124)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kokousten ja kongressien turvallisuuden lähtökohdat ovat melko samat. Molempien perus turvatoimet on oltava kunnossa, mutta kongressien järjestäminen vaatii erityistä huomioitavaa tapahtuman suuren koon ja kansainvälisyyden takia. Alustavissa suunnitelmissa on oltava selvitetty, miten rakennuksessa sijoitetaan esimerkiksi hätätilanteiden poistumisväylät, sammutusjärjestelmät, sammutuslaitteet ja millaisista materiaaleista kalusteet ja laitteet on valmistettu. (Rautiainen 2013)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kokous- tai kongressipaikka neuvottelee ja hahmottelee yhdessä asiakkaan kanssa mahdollisia riskitilanteita, jotka liittyvät heidän kokoukseen tai kongressiin. Turvallisuudesta vastaava henkilö käyttää apunaan riskianalyysia, jonka tavoitteena on tunnistaa riskit ja arvioida vahinkotapahtuman todennäköisyys sekä mahdolliset vahingot. (Blinnikka & Kuha 2004, 178) Riskianalyysissä pitää ottaa huomioon muun muassa mitä voisi tapahtua, kenelle se voisi tapahtua, mitkä seikat sen voi aiheuttaa ja mikä on ilkivallan tarkoitus ja kuka sen voisi tehdä ja milloin.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Suurissa kokouksissa tai kongresseissa turvallisuuden kannalta tärkeää on valita tila, jossa on turvallisuuden perus edellytykset kunnossa eli esimerkiksi erilaiset luvat ja turvajärjestelmät kuten paloilmoitinjärjestelmät. Paikalla on myös oltava riittävä määrä järjestyksenvalvojia, ensiapupisteitä sekä tärkeää on ilmoittaa tapahtumasta paikalliselle poliisille, sairaalaan ja pelastuslaitokseen. Turvallisuuden kannalta olennaista on myös henkilöstön perehdyttäminen ja kouluttaminen turvajärjestelmien käyttöön. (Blinnikka & Kuha 2004, 124)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kokous- ja kongressikeskukset haluavat tietää turvallisuuden kannalta, kuka alueella on oikeutettu liikkumaan. Kulunvalvonta tarkoittaa turvallisuusvalvontaa, jolla valvotaan alueen rajalla suoritettavaa liikennettä. Usein kulunvalvonta tapahtuu alueen raja-alueilla, joita ovat piha-alueet ja rakennukset. Videovalvonta toimii yhteistyössä kulunvalvonnan kanssa, mutta sitä voidaan myös käyttää alue- ja tilavalvonnassa. (Blinnikka & Kuha 2004, 176) Usein tapahtumaan osallistuvilla on mukanaan niin sanottu ”kulkukortti”, jolla he pystyvät osoittamaan, että ovat oikeutettua osallistumaan tapahtumaan. Kyseinen toimintatapa onkin helppo tapa ehkäistä vaaratilanteita.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Nykypäivänä tietoteknologian kehityksen myötä erilaiset tietoturvajärjestelmät ovat tärkeässä asemassa turvallisuuden kannalta. Muun muassa viruksentorjuntaohjelmat ja palomuurit ovat tärkeässä asemassa kansainvälisissä kokouksissa ja kongresseissa, jotta asiakkaan liikesalaisuudet voidaan turvata. (Blinnikka & Kuha 2004, 125)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kokous- ja kongressijärjestelyissä turvatoiminnot jaetaan usein kahteen tasoon. Ensimmäinen taso on valtionhallinnon määrittelemä taso, jolloin Ulkoasiainministeriö pyytää suojelupoliisin turvallisuuskeskusta määrittelemään ja hoitamaan turvajärjestelyt usein yhteistyössä paikallisten viranomaisten kanssa. Tämän tasoisia tapahtumia ovat esimerkiksi kansainväliset kongressit, johon voi osallistua henkilöitä, joihin kohdistuu terrorismia. (Blinnikka & Kuha 2004, 177)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Turvallisuus ei välttämättä ole kokousjärjestäjän mielessä ensimmäisenä tapahtumaa suunniteltaessa. Esimerkiksi kansainvälisten kongressien järjestäjät pitävät Suomea turvallisena kokousmaana sen rauhallisuuden ja terrorismin vähäisyyden takia. Kyseiset ajattelutavat tuovat Suomelle kilpailuedun verrattuna muihin suosittuihin kokous- ja kongressikaupunkeihin. (Blinnikka & Kuha 2004, 177) Tilaisuuden jälkeen tapahtuvat turvajärjestelyt on myös hyvä ottaa huomioon, esimerkiksi panostamalla liikenteenohjaukseen. Tapahtumapaikkoja valvotaan ympäri vuorokauden, vaikka tiloissa ei olisikaan kokousta tai kongressia. Turvallisuus on nykyään aktiivista puuttumista mahdollisiin riskeihin. (Blinnikka & Kuha 2004, 178)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kokous – ja kongressipalveluissa työskentelevän henkilön tulee tietää ja osata toimia yrityksen laatiman pelastussuunnitelman mukaan. Tämä tarkoittaa yrityksen vastuuta perehdyttää henkilökunta pelastussuunnitelman mukaisesti. Kokouksissa tai kongressissa saattaa olla samaan aikaan suuri määrä ihmisiä, joten henkilökunnan on osattava toimia hätätilanteen sattuessa. Henkilökunnan tulee osata muun muassa asiakkaan opastaminen pois hätätilanteesta olevasta tilasta. (Turvallisuus- ja kemikaaliviraston www-sivut 2017)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Yrityksessä työskentelevän henkilökunnan tulee tunnistaa mahdolliset riskit työssään ja osata hallita tai eliminoida ne tilanteen mukaan. Henkilökunnan pitää tietää miten toimia tulipalon syttyessä, murto tai ryöstötilanteessa, häiriökäyttäytyvän asiakkaan kanssa, uhkaustilanteessa esimerkiksi pommiuhka, erilaiset tapaturmat, sairauskohtaukset, ruokamyrkytys ja sähkölaitteiden keskeyttäminen. Hätätilanteessa henkilökunnan on osattava toimia niin, että asiakkaat pystytään pelastamaan ja ohjaaman pois hätätilanteesta. Henkilökunta tekee sisäisen hälytyksen ja ilmoittaa siitä hätänumeroon sekä ohjaa ammattiavun paikalle. (Matkailualan tutkimus- ja koulutusinstituutin www-sivut)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kokous – ja kongressitilaisuuksissa saattaa olla mukana merkittäviä korkean tason henkilöitä, joiden paikallaoloon tuleen valmistautua erityisvalmisteluin esimerkiksi tiedottamiseen koskevat asiat sekä konflikteihin varautuminen. (Matkailualan tutkimus- ja koulutusinstituutin www-sivut 2017) Jos järjestettävä kongressi on iso ja paikalle saapuu merkittäviä henkilöitä tai kongressia uhkaa jokin ulkopuolinen uhka, niin järjestävä yritys voi ostaa turvapalveluyritykseltä koulutuksen henkilökunnalleen, jolloin yritys varmistaa henkilökunnan toimintavalmiuden. (Visit Finlandin www-sivut, 2017) (Aarrejärvi 2003, 84.)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Henkilökunnan on oltava tietoisia siitä ketkä henkilöt vastaavat turvallisuudesta yrityksessä kokouksen tai kongressin aikana. Henkilökunnalla pitää olla myös tarvittava koulutus hätätilanteiden sattuessa, kuten ensiaputaidot. Työnantaja voi tarvittaessa kouluttaa henkilökuntaansa näitä ensiaputaitoisiksi. (Turvallisuus- ja kemikaaliviraston www-sivut 2017)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Suomi on turvallinen maa kongressi- tai kokousmatkailijalle. Kokous- tai kongressimatkustaja tietää Suomen olevan sekä poliittisesti että yhteiskunnallisesti rauhallinen maa. (Aarrejärvi 2003, 83)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kokouksen tai kongressin vuoksi matkustavalle henkilölle ei kuitenkaan riitä pelkästään tieto siitä, että maa on turvallinen vaan heille pitää tulla myös tunne turvallisuudesta henkilökunnan työskentelystä ja ammattitaidosta sekä tiloista missä toimitaan. Turvallisuuden voidaan sanoa olevan arvoa, jonka ihminen kokee. Arvo syntyy silloin kun tunne turvattomuudesta on poissa. (Verhelä, 141) Järjestäjän tulee huomioida myös eri kulttuureista tulevat osallistujat niin, että myös he saavat tarvittavat ohjeet ja tiedot omalla kielellään ja voivat toimia samalla tavoin kuin muut turvallisuuden vaarantuessa. Turvallisuusriskejä ei saa syntyä kielimuurin vuoksi. (Turvallisuus- ja kemikaaliviraston www-sivut 2017)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Turvallisuuden tunne voidaan rakentaa asiakkaalle positiiviseksi. Esimerkiksi markkinoinnilla ja ennakkotiedoilla voidaan luoda asiakkaalle tunne kokouksen järjestäjän luotettavuudesta ja kyvystä hoitaa turvallisuuteen liittyvät asiat hyvin. Kokouksen tai kongressin tilojen siisteys ja toimintaympäristö vaikuttavat myös turvallisuuteen esimerkiksi koneiden sekä laitteiden oikein sijoittelu ja laitteiden johdot ovat pois lattioilta tai käytäviltä. (Verhelä 2007, 147)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kokouksen tai kongressinjärjestäjän on annettava osallistujalle tiedot turvallisuuteen liittyvistä asioista tai turvallisuusuhasta, jos sellaista kohdistuu järjestettävään kokoukseen tai kongressiin. (Turvallisuus- ja kemikaaliviraston www-sivut 2017)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Turvallisuusasiakirja perustuu kuluttajaturvallisuuslakiin (920/2011), joka sisältää kokonaisuudessaan olevan suunnitelman vaarojen ja riskien ehkäisemiseen sekä niiden hallitsemiseen. Turvallisuusasiakirja tulee olla laadittuna ennen palvelun tarjoamisen aloittamista. (Turvallisuus- ja kemikaaliviraston www-sivut 2017)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Asiakirja ei ole pakollinen kaikille kuluttajapalveluita tarjoaville. Turvallisuus- ja kemikaalivirasto TUKES on laatinut listan, joilta kaikilta turvallisuusasiakirja vaaditaan. (Turvallisuus- ja kemikaaliviraston www-sivut 2017) Kokous- ja kongressipalveluihin tämä liittyy siten, että turvallisuusasiakirja vaaditaan silloin, kun on kyseessä tapahtuma, johon liittyy riski esimerkiksi suuren väkijoukon takia. Pienille kokoustarjoajille tämä ei ole oleellista, mutta isompia kokouksia ja konferensseja järjestettäessä on turvallisuusasiakirja luotava.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kokous- ja kongressipalvelut voidaan rinnastaa lupien perusteella tapahtuman järjestämiseen. Kokeneet kokouspalveluita tuottavat yritykset omaavat kaikki heille tarpeelliset luvat ja ovat ottaneet ne huomioon jo palvelun tarjoamisen suunnittelu vaiheessa.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Järjestäjän on otettava huomioon muun muassa näitä lakeja, joita ovat kokoontumislaki (530/1999), laki järjestyksenvalvojista (533/1999), pelastuslaki (468/2003), asetus pelastustoimesta (787/2003), kuluttajansuojalaki (38/1978), laki kulutustavaroiden ja kuluttajapalvelusten turvallisuudesta (74/2004), terveydensuojelulaki (763/1994), ympäristönsuojelulaki (86/2000), tuotevastuulaki (694/1990), vahingonkorvauslaki (412/2003), meluntorjuntalaki (382/1987) ja jätelaki (1072/1993). (Vinni 2014)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Kuluttajapalvelun tarjoaja on aina itse vastuussa, että hänellä on kaikki tarvittavat ja vaadittavat luvat toimintaan, sekä hän noudattaa kaikkia yritystä koskevia lakeja.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Pelastussuunnitelma on laadittava aina silloin, kun paikalla läsnä on samanaikaisesti vähintään 200 ihmistä tai jos tapahtumaan liittyy riskejä. Riskejä voi olla esimerkiksi kokouksen tai konferenssin luonne. Pelastussuunnitelma on toimitettava viimeistään 14 vuorokautta ennen palvelun tarjoamisen aloittamista. Monilla kokouspalveluita tarjoavilla löytyy pelastussuunnitelma jo valmiiksi, jos heillä on tarjota näin isot tilat käyttöä varten ja esimerkiksi hotelleilla, jotka voivat myös kokouspalveluita tarjota, on oltava pelastussuunnitelma jo valmiina.  (Vinni 2014, 25-26)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Pelastussuunnitelman tulee olla selkeä ja käytännöllinen ja sen tulee sisältää kaikki perustiedot, sekä mahdolliset riskit. Pienemmissä kokoustiloissa pelastussuunnitelma ei ole välttämätön, jolloin onnettomuuden sattuessa riittää, että paikalle hälytetään paikallisia aluepelastuslaitoksen yksiköitä. (Vinni 2014, 26)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Suurissa kongresseissa ja tapahtumissa järjestäjän kannattaa pyytää ammattilaisten apua. Kongressialan ammattilaisten avulla ongelmatilanteilta vältytään, joten itse kongressin sisällön ja asiaohjelman suunnitteluun jää enemmän aikaa. Kongressipalvelutoimistot (Professional Congress Organiser; PCO) ovat kongressialan ammatiosaajia, jotka ovat erikoistuneet hoitamaan kongressien käytännön järjestelytehtäviä. Heidän tehtäviin kuuluu muun muassa kongressin talouden hoitaminen, kongressin painotuotteiden ja verkkosivujen suunnittelu ja valvonta, ilmoittautuminen ja siihen liittyvä maksuliikenne, kirjeenvaihto ja osallistumisvahvistukset, kuljetukset, sosiaalinen ohjelma ja majoituksen hoitaminen. (Kongressisuunnittelun opas 2013)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Professional Congress Organizer on kokouksien, kongressien ja muiden vastaavien tapahtumien järjestämisen ammattilainen. PCO on yritys, joka voi järjestää esimerkiksi kokousen tai kongressin yritykselle. PCO voi järjestää tapahtuman alusta loppuun tai vaihtoehtoisesti osan/osia siitä.(Visit Helsinki www- sivut 2016)


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Society for Incentive Travel Excellence) perustettiin vuonna 1973 ja se koostuu 2000 jäsenestä ja 28:sta paikallisosastosta. Heidän jäsenensä ovat kannustematkojen ammattilaisia, jotka tietävät kokemuksen kautta että kannustava matkailu toimii. Se toimii palkitakseen, ylläpitääkseen ja motivoidakseen työntekijöitä. Maailmanlaajuisen SITE jäsenyhteisön tehtävänä on vahvistaa ja inspiroida tätä epätavallista alaa. SITE järjestää tapahtumia laajalti ympäri maailmaa. (Society for Incentive Travel Excellence www-sivut).


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: IBTM järjestää kansainvälisiä isoja Meetings Industry ammattilaismessuja. IBTM-tapahtumissa siis liikematkailun eli kokousten, konferenssien, kannustematkojen, näyttelyiden ja tapahtumien alan johtavat päättäjät kohtaavat ja saavat loistavan mahdollisuuden luoda uusia suhteita, tehdä globaalia kauppaa sekä edistää omaa liiketoimintaa. Kansainväliset, vaikuttavat tapahtumat ovat räätälöity juuri heidän markkinoilleen, ja tällä tavoin ne palvelevat sekä takaavat huipputason päätöksentekijöiden osallistumisen. Näyttelyt, messut ja muut tapahtumat tarjoavat uniikkeja palveluita ostajille ja myyjille ainutlaatuisten Hosted Buyer Program -ohjelmien kautta. Lisäksi jokaisessa IBTM-tapahtumassa on täysi verkostoitumistapahtuma sekä mahdollisuus osallistua myös korkeatasoiseen opetukseen. (IBTM Events www-sivut).


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text:
Usein kongresseja ja kokouksia järjestäessä kiinnitetään paljon huomiota myös siihen, mikä saa kokousvieraat virkistymään, ja säilyttämään mielenkiintonsa. Erilaista oheisohjelmaa voidaan järjestää monessa eri muodossa. Vieraille tarjotaan usein esimerkiksi kaupunkikierroksia, paikallisia erikoisuuksia ja tapahtumia sekä illanviettoa.
Vapaa-ajan ohjelma voi vaikuttaa myönteisesti jopa osallistumispäätökseen.(VisitFinland, Kongressisuunnittelunopas, 11.9.2013) Yritysten ja yhdistysten virkistyspäivät ja kongressipäivät ovat hyvä tulon lähde hotelleille, koska esimerkiksi yritykset käyttävät nykyään enemmän rahaa oheisohjelmiin kokousten yhteydessä. Oheisohjelmia voivat olla erilaiset kauneushoidot tai hyvinvointiin liittyvät hoidot, kuten hieronnat.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Symposium on peräisin antiikin kreikasta. Se oli tärkeä osa antiikin Kreikan kulttuuria 7. vuosisadalla ennen ajanlaskumme alkua(eaa.). Symposiumeja pidettiin yksityisissä kodeissa, joihin erityisesti kreikkalaiset miehet kokoontuivat syömään, juomaan sekä laulamaan yhdessä. Symposiumien aikana miehet yleisesti keskustelivat myös erilaisista aiheista, kuten politiikasta, filosofiasta, runoudesta ja yleisistä päivän kysymyksistä ja puhuttavista aiheista.


title: Kokous- ja kongressipalvelut

text: Symposium on tieteellinen kokous tai keskustelutilaisuus, jossa jonkin tietyn alan asiantuntijat esitelmöivät määrätyistä aiheista. Esityksien aikana ja jälkeen esityksissä käsitellyistä asioista keskustellaan. Tarkoituksena on antaa käsiteltäviä ongelmia koskevia suosituksia. Symposium on kaavaltaan ja toteutukseltaan väljempi ja hieman vapaampi kuin esimerkiksi konferenssi ja se sisältää usein muutakin ohjelmaa kuin luentoja. Suomessa Suomen teologinen kirjallisuusseura järjestää vuosittain marraskuun puolessa välissä yksipäiväisen symposiumin, jossa esitellään uusinta aiheeseen liittyvää teologista tutkimusta, sekä tarkastellaan erilaisia ajankohtaisia teemoja. Symposiumissa esitellään myös erilaisia näkökulmia keskusteltavista aiheista. Kansainvälinen symposium on esimerkiksi EURO-CIU, joka järjestetään joka toinen vuosi Euroopassa. Symposium järjestettiin ensimmäisen kerran 1997 Pragessa. Se on järjestetty mm. Innsbruckissa 2011, Istanbulissa 2013, ja Antwerpissä 2015. Vuonna 2017 se järjestettiin Helsingissä.


title: Possu ja kärpänen

text: Possu ja kärpänen () on Xilam Animationin animaatiosarja. Sarjaa on tuotettu vuosina 2012–2013.


title: Possu ja kärpänen

text: Herkko:Herkko on maalta kaupunkiin muuttanut possu. Hän asuu talossaan ystävänsä Tirrisen kanssa.


title: Possu ja kärpänen

text: Tirrinen: Tirrinen on Herkon kanssa asuva kärpänen. hän soittaa ystäviensä Katin ja Nean kanssa punkbändissään.


title: Possu ja kärpänen

text:
Kati ja Nea: tirrisen yliopistokavereita.
He soittavat Tirrisen kanssa punkbändissään.


title: Possu ja kärpänen

text: Johanna: superfarm nimisessä kaupassa töissä oleva nainen, johon Herkko on ihastunut.


title: Possu ja kärpänen

text: Antton: Antton on uimavalvojana uimahallissa työskentelevä mies. Tirrinen on ihastunut häneen.


title: Possu ja kärpänen

text: Tylynen: Herkon naapurissa asuva mies.hän ei sen ihmeemmin piitaa herkosta.


title: Possu ja kärpänen

text: virallinen Facebook-sivu


title: Piton de la Fournaise

text: Piton de la Fournaise on Intian valtamerellä Ranskalle kuuluvalla Réunionin saarella sijaitseva 2 632 metriä korkea kilpitulivuori. Piton de la Fournaise on yksi maailman aktiivisimmista tulivuorista, ja 2000-luvun aikana se on purkautunut useita kertoja, viimeksi tammikuussa 2017.


title: Dylan Minnette

text: Dylan Christopher Minnette (s. 29. joulukuuta 1996 Evansville) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Clay Jenseninä Netflixin tuottamassa sarjassa "Kolmetoista syytä". Hän on myös näytellyt David Shephardia sarjassa "Lost" sekä nuorta Michael Scofieldiä televisiosarjassa "Pako".


title: Katherine Langford

text: Katherine Langford (s. 29. huhtikuuta 1996 Perth) on australialainen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Hannah Bakerinä Netflixin tuottamassa sarjassa "Kolmetoista syytä". Hän sai roolistaan kiusattuna koulutyttönä parhaan draamasarjan naispääosan Golden Globe -ehdokkuuden.


title: Philip Sidney

text: Sir Philip Sidney (30. marraskuuta 1554, Penshurst Place, Kent, Englanti – 17. lokakuuta 1586, Arnhem, Alankomaat) oli englantilainen runoilija ja hovimies ja Elisabetin ajan merkittävimpiä kirjallisia hahmoja. Hänen tunnetuimpiin töihinsä kuuluvat "Astrophel and Stella", "The Countess of Pembroke's Arcadia" sekä renessanssin Englannin tärkeimpiin kirjallisuuskritiikin töihin kuuluva "The Defence of Poesy".


title: Senilix

text: Senilix () on hahmo Asterix-sarjakuvassa. Hän on gallialaisen kylän iäkkäin asukas.


title: Senilix

text: Senilix on päällikkö Aladobixin ohella toinen kylän miehistä, jonka mainitaan olevan Gallian sodan ja erityisesti Gergovian taistelun veteraani. Korkeasta iästään huolimatta hän osallistuu aina innokkaasti kylätappeluihin ja taisteluihin roomalaisia vastaan. Senilix on kylän asukkaista yleensä ennakkoluuloisin ulkopuolisia kohtaan.


title: Senilix

text: Senilix esiintyy tunnistettavana ensimmäisen kerran albumissa "Asterix olympialaisissa", jossa hänen mainitaan olevan 93-vuotias. Senilixin näköinen nimetön hahmo oli nähty jo sitä ennen albumissa "Päälliköiden ottelu". Senilixillä on itseään huomattavasti nuorempi ja muihin kylän naisiin verrattuna hyvin viehättävän näköinen vaimo, joka nähdään ensimmäisen kerran albumissa "Asterix ja riidankylväjä". Vaimon nimeä ei ole koskaan mainittu.


title: Norjan kansalliskirjasto

text: Norjan kansalliskirjasto () on Oslossa ja Mo i Ranassa toimiva Norjan kansalliskirjasto.


title: Norjan kansalliskirjasto

text: Vuonna 2015 Norjan kansalliskirjaston budjetti oli 463 miljoonaa Norjan kruunua ja kirjaston palveluksessa oli laskennallisesti 400 kokopäivätyöntekijää.


title: Norjan kansalliskirjasto

text: Vuonna 2009 Norjan kansalliskirjasto avasi Bokhylla-palvelun, jonne digitoidaan kaikki Norjassa ennen vuotta 2001 julkaistut kirjat käyttäjien vapaasti saatavaksi. Vuoteen 2014 mennessä oli sähköiseen muotoon saatettu jo 135 000 teosta. Kaikkiaan hankkeessa on arvioitu digitoitavan noin 250 000 teosta.


title: Irlannin kansalliskirjasto

text: Irlannin kansalliskirjasto (; ) on Dublinissa toimiva Irlannin kansalliskirjasto. Kirjasto on perustettu vuonna 1877.


title: ISNI

text: ISNI () on oikeussubjektien eli ihmisten (luonnollisten henkilöiden) ja oikeushenkilöiden (yritykset, yhteisöt ja julkisoikeudelliset tahot) yksilöimiseen käytetty kansainvälinen ISO-standardi 27729. Standardi julkaistiin 15. maalikuuta 2012.


title: ISNI

text: ISNI-tunnus on 16 merkin mittainen. Siinä on 15 numeromerkkiä, ja tarkistusmerkki, joka voi olla myös kirjain. Esimerkiksi säveltäjä Jean Sibeliuksen ISNI-tunnus on 0000 0001 2135 1334. Presidentti Sauli Niinistön yksilöi puolestaan ISNI: 0000 0000 5506 845X. Vastaavasti Kustannusosakeyhtiö Otavan ISNI-tunniste on 0000 0001 0689 068X. ISNI-tunnuksen tyypillisiä käyttäjiä ovat tieteellisen tai luovan työn tekijät tai julkaisijat (kuten tutkijat, kirjailijat, kustantajat, jne). Aina tahot, joille ISNI-tunniste on annettu, eivät itse tiedä olevansa yksilöitävissä ISNI-tunnuksella.


title: ISNI

text: ISNI-standardia ja sen käyttöä hallinnoi ISNI-IA (), joka on Britannian Lontooseen rekisteröity voittoa tuottamaton, taustaltaan kansainvälinen yritys.


title: ISNI

text: ISNI-tunnisteisiin liittyviä rekisteröintejä tekivät huhtikuussa 2017 seuraavat ISNI-IA:n hyväksymät toimijat:


title: Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1970

text: Lentopallon maailmanmestaruuskilpailut 1970 pelattiin Sofiassa, Bulgariassa 20. syyskuuta - 2. lokakuuta. Kyseessä olivat järjestyksessään seitsemännet miesten lentopallon maailmanmestaruuskilpailut.


text:
Kisoihin selviytyivät joukkueet seuraavasti:
Kisoihin selviytyneistä Etelä-Korea ei osallistunut poliittisten syiden takia. Sen korvasi Mongolia. Guinea korvasi Algerian.


text: Avoin karsintaturnaus pelattiin Sofiassa 13. - 17. syyskuuta. Kaksi parasta selviytyi varsinaisiin MM-kilpailuihin


title: Kukailimoku

text: Kū, Kūka tai Kūkailimoku on havaijilaisten myyteissä yksi neljästä suuresta jumalasta, muut kolme ovat Kanaloa, Kāne ja Lono. Kūkailimoku on sodan, metsien ja viljan jumala. Hänen puolisonsa on Hina.


title: Tawhirimatea

text: Tawhirimatea tai Tawhiri-ma-tea on polynesialaisten tuulen ja myrskyn jumala sekä alkujumalien Rangin (taivas) ja Papan poika. Hän asettui isänsä puolelle, kun hänen sisaruksensa yrittivät erottaa vanhemmat tosistaan. Tawhirimatea suuttui veljensä Tangaroan irtautumisesta Papan ja Rangin otteesta ja nostatti syklonin Tangaroan perään. Tawhirimateaa ei pystytty kukistamaan, ja hän pysyi ihmisten vihollisena niin maalla kuin merellä.


title: Turukawa

text: Turukawa on Fidžisaarelaisten myytissä haukka. Myytin mukaan ensimmäiset ihmiset olivat haukan hylkäämät poika ja tyttö. Käärmejumala Degei huolehti heistä.


title: Turukawa

text: Philip Wilkinson: Myytit & legendat. Readme.fi, 2009. Sivu 339. Suomentaja Veli-Pekka Ketola ISBN 978-952-220-252-9


title: Tane (jumala)

text: Tane on metsän jumala polynesialaisessa mytologiassa. Hänen tarunsa alkaa ajasta, jolloin jumalia oli tuskin lainkaan eikä ihmisiä ollenkaan. Tane hoiti metsiään. Hän halusi vaimon, mutta ensimmäisten jumalien, Papatuanukun ja Rangin, lapset olivat poikia. Ensin hän yritti vietellä äitinsä, mutta tämä torjui lähentelyn. Lopulta Tane onnistui saamaan puolisoita, mutta heidän jälkeläisistään tuli matelijoita, kiviä ja jokia. Tämä ei tyydyttänyt Tanea. Vihdoin hän meni rannalle ja muotoili savesta ja hiekasta naisen. Hän puhalsi naiseen elämän ja antoi hänelle nimeksi Hine-hau-one ("Maasta tehty neito"). He saivat tyttären, Hine-titaman ("Aamunkoiton neidon"). Tytär ei tiennyt kuka hänen isänsä oli ja myöntyi aikuistuttuaan Tanen toiseksi vaimoksi. Kyläillessään paikallisten asukkaiden luona Hine-titama sai tietää olevansa Tanen lapsi. Hän järkyttyi ja pakeni universumin synkimpään paikkaan, manalaan, Pon eli pimeyden valtakuntaan. Ennen pitkää Tane huomasi vaimonsa kadonneen. Hän lähti etsimään, ja kuuli vihdoin surullisen laulun. Siinä kysyttiin: "Oletko sinä Tane, minun isäni?". Hine-titama käski isänsä pysyä valon maailmassa, olla hyvä lapsilleen ja antaa tyttärensä jäädä manalaan. Tästä alkaen kaikkien ihmisten ja eläinten on täytynyt kuolla, ja Aamunkoiton neitoa on kutsuttu Hine-nui-te-poksi, Pimeyden suureksi jumalattareksi. Näin Tanesta, luonnon ystävästä, tuli kuoleman luoja. Maorien myytit kuvaavat kuolemista ryömimisenä nukkuvan Äiti kuoleman kohtuun.


title: Innerloop Studios

text: Innerloop Studios on norjalainen videopelien kehittäjä, joka perustettiin vuonna .


title: Ahmad Šah Dorrani

text: Ahmad Šah Dorrani (myös muoto "Durrani", alun perin Ahmad Khan, (), s. 1723 – k. 1772) oli Afganistanin Dorrani-valtakunnan perustaja ja maan hallitsija vuosina 1747–1772. Häntä pidetään nykyaikaisen Afganistanin valtion perustajana.


title: Ahmad Šah Dorrani

text: Ahmad Šah Dorrani oli alkuperäiseltä nimeltään Ahmad Khan ja hän syntyi vuonna 1723. Taustaltaan hän oli Abdalien ylimystöä ja hän kuului Saduzai-klaanin Popalzai-alaklaaniin. Ahmad Khanin isä Muhammad Zaman Khan oli entinen Heratin hallitsija. Abdalit vastustivat aluksi Persian hallitsija Nadir Šahia ja Ahmad Khanin veli oli johtanut Heratin puolustajia. Abdalit liittyivät kuitenkin lopulta Nasirin joukkoihin ja Ahmad eteni sotilasurallaan Nasirin alaisuudessa. Vain 25-vuotiaana hän kuului Nadirin luottoupseereihin ja hän oli toiminut Mazandaranin kuvernöörinä. Nadir murhattiin sotaretkellä vuonna 1747, mikä johti afšaridien Persian nopeaan hajoamiseen. Ahmad palasi Persiasta Kandahariin ja matkallaan hänen johtamiinsa abdaleihin liittyi suuri joukko sotaretkeltä palaavia kizilbašisotureita, jotka kuulivat nyt hallitsijansa murhasta. Ahmadilla oli näin hänen saapuessaan Kandahariin tukenaan karaistunut sotajoukko ja näiden mukana olleen ryöstösaaliin tuomia varoja.


title: Ahmad Šah Dorrani

text: Abdalit olivat nousseet johtavaan asemaan Khorasanissa Nadirin kukistettua aikanaan heidän kilpailijansa Ghelzait. Nadirin kuoltua oli mahdollista päästä eroon persialaisvallasta ja lokakuussa 1747 abdaliylimykset kokoontuivat pitääkseen "džergan" eli neuvonpidon uuden johtajan valitsemiseksi. Ahmadin asema ehdokkaana oli vahva, mutta hänellä oli myös kilpailijoita, kuten Barakzai-klaanin Muhamadzai-alaklaanin johtaja Džamal Khan. Neuvonpidon kulusta ei ole luotettavia historiallisia lähteitä, mutta tiedetään että yhdeksän päivän kuluttua Ahmad oli valittu kuninkaaksi kunnianimellä "dorr-e dawran". Abdaleita alettiin kutsua sittemmin Dorraneiksi ja Džamal Khanista nimitettiin suurvisiiriksi. Tarinan mukaan eräs suufilainen pyhimys asetti Ahmadin turbaaniin kaksi vehnäntähkää kruunun symboliksi ja tähkät on kuvattu Afganistanin nykyisessä lipussa ja vaakunassa.


title: Ahmad Šah Dorrani

text: Ahmadin uusi valtakeskus muodostui Kandahariin, jota hän alkoi jälleenrakentaa Nadirin valtakauden hävitysten jälkeen. Lähialueen mahdolliset kilpailijat olivat heikentyneet merkittväsäti. Nadir oli kukistanut Ghelzait ja uzbekit, ja mogulit olivat keskittyneet omiin sisäisiin selkkauksiinsa. Ahmad pystyi näin rauhassa alistamaan Hindukušin alueen turkmeenit, tadžikit ja hazarat. Herat kukistui piirityksen jälkeen vuonna 1750 ja hieman sen jälkeen vallattiin myös Mašhad ja Nišapur. Hän pakotti myös Khorasania hallinneen Nadirin pojanpojan Šahrokh Afšarin tunnustamaan oma yliherruutensa. Nopeat ja helpot valtaukset eivät kuitenkaan kestäneet ikuisesti. Yritys edetä syvemmälle Persiaan tyrehtyi Golestanissa kärsittyyn tappioon, minkä mukana jäivät myös haaveet Nadir Šahin vanhan valtakunnan yhdistämisestä.


title: Ahmad Šah Dorrani

text: Ahmad Šah menestyi paremmin Intian suunnalla. Koko elämänsä aikana hän teki kaikkiaan yhdeksän sotaretkeä Pohjois-Intiaan. Mogulit voittivat hänen joukkonsa Manupurin taistelussa vuonna 1748, mutta voitto jäi heidän viimeisekseen. Vuonna 1757 paštut ryöstivät mogulien pääkaupunki Delhin ja Alamgir II:n oli tunnustettava Ahmad Pandžabin, Kašmirin ja Sindin hallitsijaksi. Ahmadin voittojen myötä mogulit eivät enää olleet Pohjois-Intian valtiaina. Ahmad ei kuitenkaan kyennyt vakiinnuttamaan valtaansa moguleilta vallatuilla alueilla, vaan näiden paikalliset hallitsijat kapinoivat tilaisuuden tullen. Lisäksi mogulien ohella Ahmadilla oli Intiassa kaksi voimakasta vastustajaa, Marathivaltakunta ja Sikhivaltio. Hindulaiset marathit olivat aluksi taisteluissa niskanpäällä, mutta he kärsivät tappion Panipatin taistelussa vuonna 1761, minkä jälkeen he vetäytyivät takaisin tukialueilleen etelään. Sikhit olivat puolestaan nousseet voimatekijäksi Pandžabissa. Ahmad ajautui pitkään sotaan heitä vastaan, mutta sodalla ei ollut selvää voittajaa. Lahore vaihtoi omistajaa useaan otteeseen ja sikhien pyhä kaupunki Amritsar ryöstettiin vuonna 1762. Intiasta poiketen Ahmadin valtakunnan raja pohjoisessa oli suhteellisen rauhallinen Buharan emiiri oli aluksi yrittänyt vallata menettämiään alueita, mutta lopulta solmitun sopimuksen mukaisesti Buharan ja Ahmadin valtakunnan raja vedettiin Amurdarjalle. Ahmad Šah kuoli vuonna 1772 tai 1773 ja hänet haudattiin Kandahariin.


title: Ahmad Šah Dorrani

text: Ahmadin luoma valtakunta tunnettiin sittemmin Dorrani-valtakunnan nimellä ja siihen kuului suuri osa nykyisestä Afganistanista, Pakistanista ja Itä-Iranista. Syntynyt valtakunta oli muodoltaan pikemminkin heimoliitto, kuin keskusjohtoinen valtio. Afganistanilaisessa historiankirjoituksessa Ahmadin on usein tulkittu pyrkineen yhdistämään paštujen maat, mutta todellisuudessa hänellä ei liene ollut kansallista motiivia valtakuntaansa luodessaan. Hän piti todennäköisemmin itseään Nadir Šahin valtakunnan seuraajana ja käytti esimerkiksi titteliä "padešah" eli suurkuningas. Häntä pidetään kuitenkin nykyisen Afganistanin perustajana ja paštut käyttävät hänestä lisänimeä "baba" eli isä. Paštujen asema valtakunnan hallinnossa oli korostunut, mutta tämä selittynee käytännön syillä. Lyhyen valtakamppailun jälkeen Ahmadin seuraajaksi nousi hänen vanhin poikansa Timur Šah.


title: Felice Herrig

text: Felice Nicole Herrig (s. 18. syyskuuta 1984 Buffalo Grove, Illinois) on yhdysvaltalainen vapaaottelija ja entinen potkunyrkkeilijä ja thainyrkkeilijä. Hän on otellut UFC:ssä vuodesta 2014 lähtien.


title: Felice Herrig

text: Herrig harrasti teini-ikäisenä voimistelua ja yleisurheilua, mutta joutui lopettamaan murrettuaan kätensä kahdesti voimistelussa. Hän päätyi harrastamaan kamppailulajeja isänsä myötä, joka on harrastanut 17-vuotiaasta lähtien. Herrig harjoitteli aluksi Zee’s Martial Arts salilla potkunyrkkeilyä.


title: Felice Herrig

text: Herrig aloitti kamppailulajien harrastamisen potkunyrkkeilyllä ja harjoitteli 2005 lähtien myös nyrkkeilyä. Hän alkoi kilpailemaan 2002 ollessaan noin 18-vuotias. Sittemmin 2006 vuodesta lähtien hän on harjoitellut myös thainyrkkeilyä ja kilpaili 2004 Shin Do Kumate XIV turnauksessa, jossa Herrig sijoittui toiseksi.


title: Felice Herrig

text: 2005 Herrigistä tuli IKF-liiton Pohjois-Amerikan turnauksen voittaja, kun hän voitti loppuottelussa Terri Frenchin tuomariäänin (30–27, 30–27, 30–27).


title: Felice Herrig

text: 30. heinäkuuta 2006 Herrig puolusti ensimmäisen kerran mestaruuttaan Stacy Chungia vastaan. Hän voitti kamppailun tuomariäänin (29-28, 29-28, 29-28).


title: Felice Herrig

text: Herrig nousi Yhdysvalloissa katsojien tietoisuuteen "Fight Girls" tosi-tv-sarjan myötä, jota esitettiin kesällä 2007. Hän kilpaili usean muun naisottelijan kanssa thainyrkkeilyn otteluissa. Sarjassa esiintyi myös Michelle Waterson.


title: Felice Herrig

text: Herrig voitti myös WAKO-liiton kääpiösarjan kansallisen mestaruuden potkunyrkkeilyssä 2006 ja 2007.


title: Felice Herrig

text: Hän voitti 2008 IKF-liiton yhdysvaltain thainyrkkeilyn kääpiösarjan mestaruuden. 15. marraskuuta Chicagossa käyty kamppailu päättyi Katie Meehania vastaan voittoon tuomariäänin (49-46, 48-47, 49-46).


title: Felice Herrig

text: Herrig siirtyi vapaaotteluun, koska ei nähnyt taloudellisesti mitään tulevaisuutta potkunyrkkeilyssä. Ensimmäisen vapaaottelunsa hän kävi 21. helmikuuta 2009 Iman Achhalia vastaan, jolle hän hävisi tuomarien päätöksellä hajaäänin. Herrig otteli sittemmin ensimmäkseen Xtreme Fighting Organizationissa vapaaottelunsa. Hän hävisi myös uransa toisen vapaaottelun hajaäänin Valerie Coolbaughia vastaan. Herrig otteli vielä kolmannen kerran 2009 vuoden aikana ja kohtasi voitokkaasti marraskuussa Michele Gutierrezin, jonka hän voitti käsilukolla toisessa erässä. Se oli samalla Herrigin uran ensimmäinen voitto vapaaottelussa.


title: Felice Herrig

text: 2010 Herrig otteli yhden kamppailun Bellatorissa nyrkkeilyn kevytsarjan moninkertaista mestaria Jessica Rakoczya vastaan. Herrig voitti kamppailun tuomarien päätöksellä hajaäänin (29-28, 28-29, 29-28). Joulukuussa Herrig otteli toisen kerran XFO:lle, jossa hän kohtasi Amanda LaVoyn voitokkaasti. Kamppailu päättyi käsilukolla ensimmäisessä erässä.


title: Felice Herrig

text: 2011 Herrig aloitti tappiolla Barb Honchakia vastaan, joka oli otellut tammikuussa 2010 Fight to Win kääpiösarjan mestaruudesta Cat Zinganoa vastaan. Herrig hävisi Honchakille tuomariäänin. Maaliskuussa hän palasi takaisin voittoon tyrmättyään Andrea Millerin ensimmäisessä erässä. Kaksi kuukautta myöhemmin Herrig otteli Nicdali Rivera-Calanocia vastaan, jonka hän voitti tuomariäänin.


title: Felice Herrig

text: Vuosi 2011 päättyi ottelulla Carla Esparzaa vastaan, jonka hän kohtasi Xtreme Fighting Championships -organisaation ottelussa. Herrig hävisi kamppailun tuomariäänin (30-27, 30-27, 30-27).


title: Felice Herrig

text: 2012 oli Herrigille menestys, kun hän voitti kaikki kolme vuoden aikana käymäänsä kamppailua. Herrig voitti Patricia Vidonicin ja Simona Soukupovan tuomariäänin. Kolmen ottelun jälkeen Herrig siirtyi Bellatoriin.


title: Felice Herrig

text: Herrig siirtyi XFC:stä Bellatoriin, jossa hän oli otellut viimeksi yhden ottelun 2010. Joulukuussa 2012 Herrig kohtasi ensimmäisessä ottelussaan Patricia Vidonic toistamiseen, jota vastaan hän oli otellut aiemmin huhtikuussa ja voittanut tuomariäänin. Tulos oli sama tälläkin kertaa, kun Herrig voitti kamppailun tuomariäänin.


title: Felice Herrig

text: 28. maaliskuuta 2013 Herrig otteli viimeisen kamppailunsa Bellatorissa Heather Jo Clarkia vastaan. Herrig voitti kamppailun hajaäänin (28-29, 29-28, 29-28).


title: Felice Herrig

text: 13. elokuuta 2013 Invicta ilmoitti tehneensä moniotteluisen sopimuksen Herrigin kanssa. Hän kohtasi ensimmäisessä ottelussaan Tecia Torresin, joka oli otellut Invictassa kolme ottelua voittaen muun muassa Paige VanZantin ja Rose Namajunasin. Herrig hävisi kamppailun tuomariäänin (30-27, 30-27, 30-27). Kamppailun jälkeen UFC teki sopimuksen molempien ottelijoiden kanssa.


title: Felice Herrig

text: 11. joulukuuta 2013 UFC ilmoitti Herrigin allekirjoittaneen kymmenen muun korsisarjan ottelijan kanssa kilpaillakseen Ultimate Fighterissa, jossa voittajasta tulisi naisten ensimmäinen korsisarjan mestari. Herrig valittiin kuudentena ottelijana Anthony Pettisin valmentamaan joukkueeseen ja kohtasi ensimmäisenä Heather Jo Clarkin, jonka hän oli voittanut aiemmin urallaan. Herrig voitti tälläkin kertaa kamppailun tuomariäänin ja eteni turnauksessa jatkoon. Herrig sai tämän jälkeen vastaansa toisella kierroksella Randa Markosin, jolle hän hävisi luovutuksella ensimmäisessä erässä.


title: Felice Herrig

text: TUltimate Fighterin jälkeen Herrig otteli ensimmäisen virallisen ottelunsa UFC:ssä Lisa Ellista vastaan, joka oli myös kilpaillut samassa Ultimate Fighterissa. Hän kuitenkin hävisi oman kamppailunsa ensimmäisellä kierroksella Jessica Pennea vastaan. Joulukuussa 2014 käyty kamppailu päättyi Herrigin voittoon käsilukolla toisessa erässä.


title: Felice Herrig

text: huhtikuussa 2015 Herrig kohtasi vuoden ainoassa ottelussaan Paige VanZantin. Se oli myös ensimmäinen kerta, kun Herrig on otellut UFC:ssä pääkortilla. Hän kuitenkin hävisi kamppailun tuomariäänin (30–26, 30–27, 30–26).


title: Felice Herrig

text: 2016 Herrig otteli kolmannen kamppailunsa UFC:ssä heinäkuussa Kailin Currania vastaan. Hän voitti kamppailun takakuristuksella, kun ottelua oli käyty 1:59. Voiton myötä Herrig palkittiin kotiyleisönsä edessä Illan suoritus bonuksella.


title: Felice Herrig

text: Herrig kohtasi Alexa Grasson helmikuussa 2017 ja voitti kamppailun tuomariäänin (29-28, 29-28, 30-27). Kesäkuussa Herrig otteli voittamatonta Justine Kishia vastaan, jolla oli ennen ottelua tilastot 6–0. Herrig voitti ottelun tuomariäänin (30-26, 30-26, 29-27). Hän kohtasi vielä joulukuussa Cortney Caseyn, jonka hän voitti puolestaan hajaäänin (28–29, 29–28, 29–28).


title: Felice Herrig

text: International Kickboxing Federation


title: Felice Herrig

text: WAKO


title: Felice Herrig

text: Muut


title: Felice Herrig

text: UFC


title: Felice Herrig

text: Herrig on pelattavana hahmona 2011 julkastussa Supremacy MMA -konsolipelissä.


title: Felice Herrig

text: Toisen kerran hänet nähtiin pelattavana hahmona EA Sports UFC 2 videopelissä, joka ilmestyi 2016.


title: Hr. Ms. Abraham van der Hulst (1937)

text: Hr. Ms. Abraham van der Hulst oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Jan van Amstel -luokan teräsrunkoinen miinanraivaaja, joka otettiin palvelukseen 1937.


title: Hr. Ms. Abraham van der Hulst (1937)

text: Alus tilattiin Gustolta Schiedamista ja sen köli laskettiin 13. marraskuuta 1936. Alus laskettiin vesille 31. toukokuuta 1937 ja se otettiin palvelukseen 11. lokakuuta 1937.


title: Hr. Ms. Abraham van der Hulst (1937)

text: Aluksen miehistö upotti aluksensa 14. toukokuuta 1940 Enkhuizenissa Alankomaiden antauduttua. Saksalaiset nostivat hylyn ja se liitettiin Saksan laivastoon. Alus muutettiin joulukuussa 1940 torpedoiden keräysalukseksi, jolloin se nimettiin "M-553":ksi.


title: Hr. Ms. Abraham van der Hulst (1937)

text: Alus osui miinaan Itämerellä ja se upposi Brüstendorfin edustalla 21. huhtikuuta 1944. Hylky nostettiin 20. heinäkuuta ja se hinattiin Gotenhafeniin palveluksesta poistettavaksi. Myöhemmin hylky hinattiin Stettiniin, missä se syttyi lähellä Gollnowwerftiä tuleen ilmapommituksessa 20. elokuuta. Palanut hylky jäi paikalleen ja etenevät venäläiset valtasivat sen.


title: Infamous (pelisarja)

text: Infamous (tyylitelty inFAMOUS) on Sucker Punch Productionsin kehittämä pelisarja.


title: Hr. Ms. Willem van Ewijck (1940)

text: Hr. Ms. Willem van Ewijck oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Jan van Amstel -luokan teräsrunkoinen miinanraivaaja, joka otettiin Saksan laivaston palvelukseen 1940 ja vasta toisen maailmansodan päätyttyä Alankomaiden laivaston palvelukseen. Alus valmistettiin korvaamaan saman niminen vuonna 1939 tuhotunut alus.


title: Hr. Ms. Willem van Ewijck (1940)

text: Alus tilattiin P. Smitiltä Rotterdamista ja sen köli laskettiin vuonna 1940. Alus laskettiin vesille 16. huhtikuuta 1940, mutta sitä ei keretty ottaa palvelukseen ennen kuin Saksa valtasi Alankomaat. Alus liitettiin Saksan laivastoon 26. elokuuta 1940 nimellä "AM-1".


title: Hr. Ms. Willem van Ewijck (1940)

text: Alus lähti 30. elokuuta Emdeniin, missä se nimettiin "M-552":ksi. Alus muutettiin torpedoiden keräysalukseksi joulukuussa 1940. Alus liitettiin elokuussa 1944 Gotenhafenissa Korvetten-kapitän Erich Toppenin 27. sukellusvenelaivueeseen päällikkönään Oberleutnant-zur-See der Reserve Helmut Goos. Laivue vastasi sukellusvenetaktiikan kouluttamisesta.


title: Hr. Ms. Willem van Ewijck (1940)

text: Alus palautettiin Alankomaille toukokuussa 1945 ja se liitettiin laivastoon nimellä "Hr. Ms. Abraham van der Hulst". Alus lähti 16. syyskuuta 1946 Hollannin Itä-Intiaan vartioalukseksi. Palattuaan Eurooppaan alus muutettiin puominvartiointialukseksi. Alus poistettiin alusluettelosta 1961 ja se luovutettiin Zeekadetkoprs Nederlandille helmikuussa 1962. Alus on myöhemmin romutettu.


title: Ghostlights

text: Ghostlights on Avantasia -musiikkiprojektin studioalbumi, joka julkaistiin 29. tammikuuta 2016. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 11.


title: Hr. Ms. Jan van Gelder (1937)

text: Hr. Ms. Jan van Gelder oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Jan van Amstel -luokan teräsrunkoinen miinanraivaaja, joka otettiin palvelukseen 1937.


title: Hr. Ms. Jan van Gelder (1937)

text: Alus tilattiin Gustolta Schiedamista ja sen köli laskettiin 10. lokakuuta 1936. Alus laskettiin vesille 27. maaliskuuta 1937 ja se otettiin palvelukseen 13. syyskuuta 1937.


title: Hr. Ms. Jan van Gelder (1937)

text: Alus vaurioitui 8. lokakuuta 1939 Terschellingin edustalla omista miinoistaan. Miehistöstä sai kolme surmansa, kolme katosi ja seitsemän haavoittui. Rijkswerf Willemsoordilla Den Helderissä tehtyjen korjausten jälkeen alukselle tehtiin Gustolla Schiedamissa uusi perä. Alus palasi palvelukseen 17. huhtikuuta 1940.


title: Hr. Ms. Jan van Gelder (1937)

text: Alus ei liittynyt vanhaan viirikköönsä, vaan se saattoi sukellusvene "Hr. Ms. O 13":n Britteinsaarille 10. toukokuuta. Alus suojasi 29.-31. toukokuuta matkustaja-alus "Batavier II":n Cherbourgiin ja takaisin. Alus nouti 280 alankomaalaista lentäjää ja jalkaväkisotilasta Cherbourgista.


title: Hr. Ms. Jan van Gelder (1937)

text: Alus modernisoitiin vuonna 1940, minkä jälkeen se liitettiin Milford Haveniin sijoitettuun 11. raivaajalaivueeseen. Myöhemmin alus oli vuonna 1941 muutmana kuukauden 9. raivaajalaivueessa Portlandin edustalla. Laivueissa alus oli pääasiassa poijualuksena merkiten raivattua väylää. Lokakuusta 1941 alkaen aluksella oli muutamia aktiivisempia kuukausia, kun se raivasi akustisia herätemiinoja Harwichin ja Wightin edustoilta.


title: Hr. Ms. Jan van Gelder (1937)

text: Alus siirrettiin myöhemmin Skotlantiin, jossa se saattoi sukellusvenelaivueen aluksia. Alus poistettiin palveluksesta 26. maaliskuuta 1943 ja se luovutettiin Britannian laivastolle, joka palautti aluksen maaliskuussa 1945.


title: Hr. Ms. Jan van Gelder (1937)

text: Alus palautettiin palvelukseen vanhalla nimellään. Se lähti pian palvelukseen oton jälkeen Hollannin Itä-INtiaan vartioalukseksi. Palattuaan Eurooppaan alus muutettiin puominvartioalukseksi vuonna 1950. Alus poistettiin 1961 alusluettelosta ja se luovutettiin Zeekadetkorps Nederlandille. Alus on romutettu.


title: Marduk-apla-iddina II

text: Marduk-apla-iddina II (Raamatun Merodak-Baladan, myös nimellä Berodak-Baladan) oli Babylonian kuninkaana aikana, jolloin Assyrian valtakunta pyrki voimakkaasti laajentaamaan vaikutustaan Mesopotamian alueella. Babylonialaisissa nuolenpääkirjoituksissa hänen kerrotaan hallinneen kaldealaista aluetta, jonka nimi oli Bit-Jakin ja joka sijaitsi Persianlahden pohjukan yläpuolella olevilla alueilla ja Babylonin eteläpuolella. Hän väittää olevansa kuninkaallista syntyperää ja mainitsee esi-isäkseen Babylonin kuninkaan Eriba-Mardukin.


title: Marduk-apla-iddina II

text: Marduk-apla-iddinan sanotaan menneen Babyloniin ja julistaneen itsensä kuninkaaksi suunilleen siihen aikaan, kun Sargon II nousi Assyrian valtaistuimelle. Tämän on arvioitu tapahtuneen noin vuonna 722 eaa. Huolimatta Sargon II:n yrityksistä hänen kukistamisessaan hän onnistui hallitsemaann 12 vuotta, jonka jälkeen hänet pakotettiin pakenemaan Babylonista. Vaikka Marduk-apla-iddina menettikin Babylonin assyrialaisille, hän pystyi ehkä säilyttämään asemansa Bit-Jakinin hallitsijana. Babylonialaisessa kuningasluettelossa osoitetaan, että ""Mardukapaliddin"" hallitsi Babylonin kuninkaana toisen, yhdeksän kuukautta kestäneen ajanjakson noin kaksi vuotta Sargonin kuoleman jälkeen. On kuitenkin huomionarvoista, että hänen sanotaan babylonialaisissa teksteissä olevan tässä tapauksessa ""Mardukapaliddin, Habin asukas"", kun taas aikaisemmalla hallituskaudella hänen sanottiin olevan ""Mardukapaliddin, Merimaan dynastia[sta]""


title: Marienthal

text: Marienthal tarkoittaa muun muassa seuraavia


title: Hr. Ms. A

text: Hr. Ms. A oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston A-luokan teräsrunkoinen miinanraivaaja, joka otettiin palvelukseen 1930.


title: Hr. Ms. A

text: Alus tilattiin Rijkswerf Willemoordilta Den Helderistä ja sen köli laskettiin 13. syyskuuta 1928 telakkanumerolla 6. Alus laskettiin vesille 19. huhtikuuta 1929 ja se otettiin palvelukseen 4. elokuuta 1930.


title: Hr. Ms. A

text: Alus vaurioitui ilmahyökkäyksessä 28. helmikuuta 1942. Sen miehistö upotti aluksensa Surabayassa 1. maaliskuuta. Japanilaiset nostivat hylyn ja se kunnostettiin.


title: Hr. Ms. A

text: Alus liitettiin keisarillisen Japanin laivastoon 17. tammikuuta 1943 apusukellusveneidentorjunta-aluksena nimellä "Cha 113". Sen aseistuksena oli muutostöiden jälkeen 47 millimetrin, kolme 25 millimetrin ja yksi 13 millimetrin tykki. Lisäksi alukselle oli asennettu kahdeksan syvyyspommia. Yhdysvaltain laivaston sukellusvene "USS Hardhead" upotti aluksen 23. kesäkuuta 1945 Talembaun edustalla Jaavalla.


title: The Studio Albums 1992–2011

text: The Studio Albums 1992–2011 on Dream Theaterin boksijulkaisu, joka sisältää yhtyeen studioalbumit "Images and Wordsistä" "A Dramatic Turn of Eventsiin". Se julkaistiin 8. heinäkuuta 2014. Boksi koostuu 11 CD-levystä.


title: Hr. Ms. B

text: Hr. Ms. B oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston A-luokan teräsrunkoinen miinanraivaaja, joka otettiin palvelukseen 1930.


title: Hr. Ms. B

text: Alus tilattiin Rijkswerf Willemoordilta Den Helderistä ja sen köli laskettiin 13. syyskuuta 1928 telakkanumerolla 7. Alus laskettiin vesille 19. huhtikuuta 1929 ja se otettiin palvelukseen 4. elokuuta 1930.


title: Hr. Ms. B

text: Aluksen miehistö upotti aluksensa Surabayassa 2. maaliskuuta 1942. Japanilaiset nostivat hylyn ja se kunnostettiin.


title: Hr. Ms. B

text: Alus liitettiin keisarillisen Japanin laivastoon 20. joulukuuta 1942 apusukellusveneidentorjunta-aluksena nimellä "Cha 112". Sen aseistuksena oli muutostöiden jälkeen 47 millimetrin, kolme 25 millimetrin ja yksi 13 millimetrin tykki. Lisäksi alukselle oli asennettu kahdeksan syvyyspommia. Yhdysvaltain 13. ilmavoimien B-24 Liberator upotti aluksen 4. kesäkuuta 1945 Laut Ketjilin edustalla Jaavalla.


title: Santoro

text: Santoro on alun perin italialainen sukunimi:


title: Hr. Ms. C

text: Hr. Ms. C oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston A-luokan teräsrunkoinen miinanraivaaja, joka otettiin palvelukseen 1930.


title: Hr. Ms. C

text: Alus tilattiin Rijkswerf Willemoordilta Den Helderistä ja sen köli laskettiin 19. huhtikuuta 1929 telakkanumerolla 8. Alus laskettiin vesille saman vuoden lopulla ja se otettiin palvelukseen 4. elokuuta 1930.


title: Hr. Ms. C

text: Aluksen miehistö upotti aluksensa Surabayassa 6. maaliskuuta 1942. Japanilaiset nostivat hylyn ja se kunnostettiin.


title: Hr. Ms. C

text: Alus liitettiin keisarillisen Japanin laivastoon 8. huhtikuuta 1943 apusukellusveneidentorjunta-aluksena nimellä "Cha 116". Sen aseistuksena oli muutostöiden jälkeen 47 millimetrin, kolme 25 millimetrin ja yksi 13 millimetrin tykki. Lisäksi alukselle oli asennettu kahdeksan syvyyspommia. Yhdysvaltain laivaston TF-38:n lentokoneet upottivat aluksen 13. marraskuuta 1944 Manilanlahdella 20 merimailia Cavitesta länteen.


title: Hr. Ms. D

text: Hr. Ms. D oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston A-luokan teräsrunkoinen miinanraivaaja, joka otettiin palvelukseen 1930.


title: Hr. Ms. D

text: Alus tilattiin Rijkswerf Willemoordilta Den Helderistä ja sen köli laskettiin vuonna 1928 telakkanumerolla 9. Alus laskettiin vesille vuonna 1929 ja se otettiin palvelukseen 4. elokuuta 1930.


title: Hr. Ms. D

text: Alus tuhoutui Surabayassa 2. maaliskuuta 1942.


title: Homoseriinidehydrogenaasi

text: Homoseriinidehydrogenaasi on oksidoreduktaaseihin kuuluva entsyymi. Yhdiste katalysoi reversiibeliä hapetus-pelkistysreaktiota, jossa aspartaattisemialdehydistä muodostuu homoseriiniä. Homoseriinidehydrogenaasia esiintyy muun muassa bakteereissa, sienissä ja kasveissa, mutta ei eläimissä. Entsyymi on osa eräitä aminohappoja kuten treoniinia, isoleusiinia ja metioniinia tuottavaa aineenvaihduntareittiä. Homoseriinidehydrogenaasin EC-numero on EC 1.1.1.3.


title: Homoseriinidehydrogenaasi

text: Homoseriinidehydrogenaasista on kaksi rakenteellisesti ja toiminnallisesti hieman toisistaan eroavaa muotoa. Sienissä, arkeissa, grampositiivisissa bakteereissa sekä eräissä gramnegatiivisissa bakteereissa homoseriinidehydrogenaasi esiintyy kahdesta samanlaisesta alayksiköstä koostuvana dimeerinä. Esiermkiksi leivinhiivan entsyymin molekyylimassa on 81 kDa. Sen sijaan kasveissa ja eräissä gramnegatiivisissa bakteereissa, kuten Escherichia coli, entsyymi esiintyy bifunktionaalisena muotona, jolla on myös aspartokinaasin aktiivisuus. Tämä entsyymi on rakenteeltaan tetrameeri. Toimiakseen homoseriinidehydrogenaasi vaatii koentsyymikseen NADH- tai NADPH-molekyylin.


title: Homoseriinidehydrogenaasi

text: Homoseriinidehydrogenaasin katalysoiman reaktion reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa entsyymi pelkistää aspartaattisemialdehydin C4-asemassa olevan karboksyylihapporyhmän aldehydiryhmäksi ja hapettaa C1-asemassa olevan aldehydiryhmän karboksyylihapporyhmäksi. Tämän jälkeen mekanismilla on kaksi mahdollisuutta edetä. Kofaktorina toimina NADH- tai NADPH-molekyyli voi luovuttaa protonin suraan aldehydiryhmällä, jolloin se pelkistyy ja muodostuu homoseriiniä. Toinen vaihtoehto on, että pelkistyvä välituote esiintyy aldehydin hydraattina eli geminaalisena diolina ja koentsyymi luovuttaa tälle molekyylille protonin, samalla kuin toinen hydroksyyliryhmistä poistuu molekyylistä. Homoseriinidehydrogenaasin inhibiittoreita ovat aminohapposynteesin lopputuotteet kuten treoniini, joskin tunnetaan myös isoentsyymejä, joita treoniini ei inhiboi.


title: Kuiskaaja

text: Kuiskaaja on teatterin työntekijä, joka syöttää teatteriesityksen tai oopperan harjoituksissa ja näytöksissä tekstiä esiintyjille, jos nämä unohtavat vuorosanansa. Kuiskaaja voi istua yleisön eturivissä tai lavasteisiin sijoitetussa paikassa. Kuiskaajan täytyy pysyä tarkasti kärryillä kaikista tekstiin tulleista muutoksista, joten hän on aktiivisesti läsnä koko näytelmän tekemisen prosessissa alusta loppuun.


title: Copacabana (vuoden 2010 elokuva)

text: Copacabana on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut Marc Fitoussin ohjaama ja käsikirjoittama ranskalais-belgialainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Isabelle Huppert, Lolita Chammah ja Aure Atika. Elokuvan tuottajana oli Caroline Bonmarchand. Elokuvassa äitiä ja tytärtä näyttelevät Isabelle Huppert ja Lolita Chammah ovat tosielämässä äiti ja tytär.


title: Copacabana (vuoden 2010 elokuva)

text: Keski-ikäinen Elisabeth ”Babou” Delmotte (Isabelle Huppert) on iloiseksi ikiteiniksi jäänyt erikoinen äiti, joka ei ota elämää vakavasti. Babou saa tietää oman tyttärensä Esmén (Lolita Chammah) häpeävän häntä niin paljon, että ei aio kutsua häntä häihinsä. Tämän johdosta Babou päättää tehdä muutoksia elämäänsä.


title: Copacabana (vuoden 2010 elokuva)

text: "Copacabana" kuvattiin Ranskassa ja Belgiassa noin 3,5 miljoonan euron budjetilla. Ranskassa elokuvan kuvauspaikkoina olivat Lillen ja Tourcoingin kaupungit Nordin departementissa sekä Le Touquet-Paris-Plagen kunta Pas-de-Calais’n departementissa. Belgiassa elokuvan kuvauspaikkoina olivat Bruggen kaupungin Zeebrugge, Oostenden kaupunki ja Knokke-Heistin kunta Länsi-Flanderin provinssissa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat ranskalaiset Avenue B Productions, Arte France Cinéma ja Mars Films sekä belgialainen Caviar Films. "Copacabanan" virallinen traileri julkaistiin 5. toukokuuta 2010.


title: Copacabana (vuoden 2010 elokuva)

text: "Copacabana" sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla Ranskassa 16. toukokuuta 2010. Elokuva sai teatteriensi-iltansa Ranskassa 7. heinäkuuta 2010 ja Belgiassa 11. elokuuta 2010. Mars Distribution oli elokuvan teatterilevittäjänä Ranskassa ja Cinéart Belgiassa. "Copacabana" ei saanut Suomessa teatteriensi-iltaa, mutta se esitettiin Espoo Cinén elokuvajuhlilla 25. elokuuta 2011. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 300 864 katsojaa.


title: Copacabana (vuoden 2010 elokuva)

text: "Copacabana" on saanut elokuvakriitikoilta myönteisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 77% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 6,2/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 13 arviointiin. 286 käyttäjästä 72% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3,7/5 keskiarvolla. Internet Movie Databasen 1 412 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 6,8/10.


title: Copacabana (vuoden 2010 elokuva)

text: "Copacabana" julkaistiin Ranskassa DVD:lle 17. marraskuuta 2010.


title: Superparque Sulayr

text: Superparque Sulayr (myös Superpark Sulayr) on laskettelupuisto Sierra Nevada Ski and Mountains Resortissa Monachilin kunnassa Espanjassa.


title: Superparque Sulayr

text: Superparque Sulayrissa järjestettiin freestylehiihdon ja lumilautailun maailmanmestaruuskilpailut vuonna 2017. Lisäksi siellä on järjestetty molempien lajien maailmancupkilpailuja.


title: Superparque Sulayr

text: Varsinaisen Superparque Sulayr alueen ulkopuolella sijaitsevat Aerials -hyppyrit ja kumpareikko.


title: M-luokka (miinanraivaaja, Alankomaat)

text: M-luokka oli Alankomaiden Kuninkaallisen laivaston neljän vuosina 1918 valmistetun aluksen muodostama miinanraivaajaluokka. Luokka koostui neljästä miinanraivaajaksi muutetusta hinaajasta, jotka oli valmistettu kolmella eri telakalla. Ne olivat ensimmäiset Alankomaiden kuninkaallisen laivaston miinanraivaajia.


title: Per Atterbom

text: Per Daniel Amadeus Atterbom (19. tammikuuta 1790 Boxholm, Itä-Götanmaa – 21. heinäkuuta 1855 Tukholma) oli ruotsalainen kirjailija ja kirjallisuustutkija. Hän toimi Uppsalan yliopiston filosofian professorina vuodesta 1828 ja kirjallisuuden professorina vuodesta 1835. Hänen laaja 1600- ja 1700-lukujen Ruotsin kirjallisuutta käsittelevä tutkimuksensa on alan perusteos.


title: Hr. Ms. Ameland

text: Hr. Ms. Ameland (viirinumerot J731, FY-231, MV-5 ja M861) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston 105-jalkainen MMS-luokan miinanraivaaja ex-"HMS MMS 231", joka otettiin palvelukseen 1942.


title: Hr. Ms. Ameland

text: Alus tilattiin 19. tammikuuta 1942 J.W. & A. Upham Shipyardilta Brixhamista. Alus otettiin palvelukseen 21. joulukuuta 1942.


title: Hr. Ms. Ameland

text: Alus raivasi miinoja Britteinsaarten rannikolla ja sotatoimien päätyttyä Alankomaiden vesillä. Alus poistettiin alusluettelosta 1957 ja se luovutettiin Zeekadettenkorps Nederlandille.


title: Karri Luhtala

text: Karri Luhtala on hyvinkääläinen jazzpianisti ja säveltäjä, joka on opiskellut jazzia Helsingin Metropolia-ammattikorkeakoulussa sekä Belgian Ghentin ja Italian Frosinonen konservatorioissa. Luhtala valmistui Frosinonen jazzlinjalta vuonna 2011. Sitä ennen hän veti vuosina 2004–2008 Yleisradion nuortenohjelma Summerissa esiintynyttä Trio Mäihä -orkesteria.


title: Karri Luhtala

text: Vuonna 2012 Konkurssi Records julkaisi Rinaldi Luhtala Jazz Projectin albumin "Terranova", joka oli Karri Luhtalan ensimmäinen virallinen albumijulkaisu.


title: Karri Luhtala

text: Vuodesta 2011 lähtien Luhtala on keikkaillut monien eri kansainvälisten jazzkokoonpanojen kanssa ”Il Mondo di Karri” -kiertuekonseptiinsa liittyen. Karri Luhtala sai Hyvinkään kaupungin taidepalkinnon vuonna 2015.


title: Badlands Terrain Park

text: Badlands Terrain Park on laskettelupuisto Blue Mountain Resortissa The Blue Mountainsin kunnassa Ontariossa Kanadassa.


title: Badlands Terrain Park

text: Badlands Terrain Parkissa on järjestetty freestylehiihdon maailmancupin skicross-kilpailuja.


title: Alor-luokka

text: Alor-luokka eli ABC-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kuuden vuonna 1938 palvelukseen otetun aluksen muodostama apumiinanraivaajaluokka.


title: Giannino Castiglioni

text: Giannino Castiglioni (4. elokuuta 1884 Milano, Italia – 16. elokuuta 1971 Lierna) oli italialainen arkkitehti, kaupunkisuunnittelija, kuvanveistäjä ja muotoilija. Hän oli yksi 1900-luvun merkittävimmistä italialaisista alallaan.


title: Giannino Castiglioni

text: Giannino Castiglionin pojat Achille ja Pier Giacomo Castiglioni tulivat myös tunnetuiksi muotoilijoina.


title: Hydra-luokka (miinalaiva)

text: Hydra-luokka oli Alankomaiden Kuninkaallisen laivaston kahden vuosina 1910-1912 valmistetun aluksen muodostama miinalaivaluokka.


title: Antipatia

text: Antipatia on vastenmielisyys tai epäluulo jotakin asiaa, henkilöä tai mielipidettä kohtaan. Antipatian vastakohta on sympatia. Antipatia voi syntyä kokemuksen kautta, mutta aina sille ei ole selvää syytä, ja sille on siksi annettu erilaisia filosofisia selityksiä. Aihetta on käsitellyt esseissään muun muassa John Locke.


title: Keuppia

text: Keuppia on sukupuuttoon kuollut mustekalasuku, joka löydettiin Libanonista vuonna 2009 cenomanum-vaiheen 95 miljoonaa vuotta vanhoista kerrostumista.


title: Keuppia

text: Lajit "Keuppia levante" ja "Keuppia hyperbolaris" erosivat toisistaan selkäkilven kasvulinjan perusteella, mutta muuten ne olivat hyvin samanlaisia. Selkäkilpi ei ollut supistunut sauvoiksi kuten "Styletoctopuksella", mutta näyttää silti olleen lyhentynein siivin. Hyvin säilyneissä fossiileissa näkyvät kidukset, mustepussi sekä imukupit. "Keuppia" on "Palaeoctopuksen" lisäksi sijoitettu heimoon Palaeoctopodidae selkäkilven yhtäläisyyksen johdosta. Vaikka "Keuppialta" puuttuivat evät, sitä pidetään "Palaeoctopusta" suurempana ja voimakkaampana uimarina.


title: Keuppia

text: Prehistoric Wildlife: Keuppia


title: Hiidenjoen alue

text: Hiidenjoen alue (vesistöaluetunnus 35.81) on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa, Janakkalassa, Hausjärvellä ja Riihimäellä sijaitseva Vanajan reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue.


title: Hiidenjoen alue

text: Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajan reitin valuma-alueen (35.8) kolmannen jakovaiheen ensimmäinen osa-alue, joka jaetaan vielä kahteen alueeseen. Nämä valuma-alueet ovat Hiidenjoen suualue (35.811) ja Katinojan valuma-alue (35.812). Vesistöalueen keskusjärvi on Kernaalanjärvi, joka on samalla Hiidenjoen pääjärvi. Hiidenjoen alueeseen kuuluu alle 10 järveä tai lampea. Niistä merkittävimmät ovat Kernaalanjärvi (445 hehtaaria) ja Ahilammi (44 hehtaaria). Alueella sijaitsee useita taajamia, joita ovat Janakkalan Turenki ja Janakkalan kirkonkylä sekä Leppäkoski. Alueen järvisyys on 7,94 %. Vesistön alueen alarajana on Vanajaveden Miemaalanselkä, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2 191,69 neliökilometriä ja sen järvisyys on 5,66 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Vanajanselän alueeseen (35.23).


title: Hiidenjoen alue

text: Alla esiteltävässä alueen kuvauksessa on käytetty lähteinä Suomen ympäristökeskuksen viranomaistietoja ja Maanmittauslaitoksen karttapalvelua.


title: Hiidenjoen alue

text:
Hiidenjoki laskee Vanaveteen Miemaalanselällä Hämeenlinnan Miemaalassa. Se saa alkuunsa Kernaalanjärvestä, johon laskee idästä Puujoki, josta kuuluu neljä kilometriä mukaan alueeseen.
Aivan Hiidenjoen suun tuntumaan laskee Raimalammin laskuoja. Kalpalinnan mäen länsipuolella sijaitsevat Likolammi ja Sälilammi, jotka ovat viimeisen jääkauden lopussa syntyneitä suppia. Turengin taajamassa Liinalammin urheilupuistossa sijaitsee Liinalammi, jossa on myös yleinen uimaranta.


title: Hiidenjoen alue

text: Ahilammi on Hiidenjoen laajentuma tai sen läpivirtausjärvi, jonka rannalla sijaitsee pienvenesatama ja yleinen uimaranta. Hiidenjoen lähteillä siihen yhtyy lännestä Puujoki ja etelästä työntyy Kernaalanjärven lahti, jota kutsutaan Vesijaoksi. Kernaalanjärveen laske kolme suurempaa jokea, jotka ovat Tervajoen valuma-alueen (35.87), Hyvikkälänjoen valuma-alueen (35.88) ja Räikälänjoen valuma-alueen (35.89) laskujokia.


title: Hiidenjoen alue

text: Puujoen alajuoksun viisi kilometriä kuuluu vielä Hiidenjoen suuosan alueeseen. Juuri ennen Vesijakoa on osana Puujoen uomaa Ilmusjärvi. Se on kuroutumassa omaksi järvekseen samalla tavalla kuin Asikonmeri on tehnyt kauan sitten. Leppäkosken alapuolella olevan Linnamäen juurella sijaitsee kolmas suppajärvi Rahitunlammi, joka laskee Puujoen mutkaan hieman Katinojan yläpuolelle. Alue loppuu Leppäkosken kohdalla, mistä katsotaan Puujoen alue (35.82) alkavaksi.


title: Hiidenjoen alue

text: Valuma-alue liittyy pieneen Katinojaan, jonka valuma-alueella ei esiinny järviä.


title: Arktinen yhteistyö

text: Arktisella yhteistyöllä viitataan arktisen alueen valtioiden, sekä muiden toimijoiden harjoittamaan yhteistyöhön alueella. Erilaisia yhteistyöelimiä on paljon. Arktiselle alueelle yltää maantieteellisesti kahdeksan valtiota: Kanada, Yhdysvallat, Venäjä sekä kaikki viisi Pohjoismaata. Se kattaa myös Pohjoisen jäämeren. Arktisella alueella asukkaita on noin 4 miljoonaa ja iso osa heistä edustaa erilaisia alkuperäiskansoja.


title: Arktinen yhteistyö

text:
Ilmastonmuutos ja globalisaatio vaikuttavat myös Arktisen alueen kehitykseen, luovat sille poliittista merkitystä ja yhä laajenevaa kansainvälistä yhteistyötä.
Arktinen alue ei ole ollut poliittisesti kovin merkittävä pitkään, vaikka sillä oli strategista arvoa jo toisen maailmansodan aikana. Vasta Kylmän sodan lähestyessä loppuaan, katseet alkoivat kääntyä yhä enemmän kohti arktista aluetta. Mihail Gorbatšov esitti vuonna 1987 Murmanskin puheessaan, että Arktiksen tulisi olla rauhan alue ja sen luontoa tulisi suojella kansainvälisen yhteistyön keinoin. Tämä nähdään poliittisen arktisen yhteistyön alkuna, vaikka yhteistyötä onkin tehty jo ennen tätä esimerkiksi tieteen saralla. Arktis oli kylmän sodan aikana tärkeä alue turvallisuuspolitiikan kannalta, joten siksi yhteistyötä alueen puolesta voitiin avata vasta toisen kylmän sodan osapuolen aloitteesta. Muutokset kylmän sodan ilmapiiristä avoimempaan ja globaalimpaan maailmaan näkyivät muun muassa ympäristöpolitiikan nousuna agendalle. Sotilaallisen turvallisuuden sijaan ympäristöturvallisuus alkoi määrittää toimintaa alueella.


title: Arktinen yhteistyö

text: Ilmastonmuutos on nykyajan arktisen alueen politiikan yksi tärkeimmistä teemoista. Toisin oli vielä kylmän sodan aikana, kun alueella nähtiin lähinnä sotilaallista merkitystä. Arktiset alueet olivat osa suurvaltojen, Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton strategioita. Yhteistyö Arktiksella lähtikin liikkeelle ympäristöasioiden piirissä ja kansainvälinen toiminta lisääntyi jo ennen kylmän sodan loppumista, mutta etenkin 90-luvun kuluessa. Ympäristöasiat näyttäytyivät tarpeeksi matalan kynnyksen ongelmina muuten turvallisuuspoliittisten jännitteiden maailmassa.


title: Arktinen yhteistyö

text: Ylipäätään kansainvälisen järjestelmän muutokset 1900-luvun lopulta nykypäivään näkyvät arktisessa toiminnassa selvästi. Kylmän sodan kaksinapainen järjestelmä ja vallan tasapaino määrittelivät paljolti kansainvälistä toimintaa. Kun tämä järjestelmä romahti viimeistään vuonna 1991, kasvoi myös ei-valtiollisten toimijoiden rooli maailmanpolitiikassa. Myös talouden rooli on kansainvälisen järjestelmän rakenteissa merkittävästi kasvanut. Tämä kaikki on esillä Arktista käsittelevässä yhteistyötoiminnassa.