title: Pullasota

text: Ranskalaiset ja meksikolaiset neuvottelivat saarron alettua useita kuukausia, mutta lopulta 27. marraskuuta ranskalaiset päättivät hyökätä kaupunkiin vaatimustensa tukemiseksi. Meksikolaiset yllättäen ranskalaiset valtasivat kaupungin vieressä sijaitsevan San Juan de Ulúan linnoituksen. Meksikolainen sotilasjohtaja Antonio López de Santa Anna johti paikallisia puolustajia ranskalaisten hyökätessä itse kaupunkia vastaan 5. joulukuuta. Ranskalaiset saatiin lopulta karkotettua neuvottelujen kautta. Lähtiessään he tulittivat vielä Veracruzia ja Santa Anna menetti haavoittuessaan toisen jalkansa.


title: Pullasota

text: Ranska ja Meksiko solmivat lopulta kiistansa maaliskuussa 1839 brittien välityksellä. Meksiko suostui lopulta maksamaan Ranskan alun perin vaatimat 600 000 pesoa.


title: Pullasota

text: Santa Anna sai kaikesta huolimatta maineen sotasankarina karkotettuaan ranskalaiset Veracruzista. Pääkaupunki Méxicossa hänet valittiin ensin väliaikaiseksi presidentiksi vuonna 1839, mutta hän antoi viran takaisin presidentti Anastasio Bustamantelle. Santa Anna nimitettiin kuitenkin jälleen väliaikaiseksi presidentiksi lokakuussa 1842 armeijan ja hallituksen vaadittua Bustamanten eroa. Sotasankarin maine mahdollisti diktaattorimaiset oikeudet Santa Annalle. Pullasodassa amputoidulle jalalleen hän järjesti hautajaiset pääkaupungissa.


title: John William Behnken

text: John William Behnken (19. maaliskuuta 1884 Cypress, Teksas – 23. helmikuuta 1968 Hollywood, Florida) oli yhdysvaltalainen luterilainen pastori, joka toimi vuosina 1935–1962 luterilaisen Missouri-synodin johtajana eli presidenttinä.


title: John William Behnken

text: Behnken syntyi Teksasin Cypressissä 19. maaliskuuta 1884. Hänen valmistuttuaan St. Louisin Concordia Seminarystä vihki pastori Gotthilf Birkmann hänet pappisvirkaan Teksasin Fedorin Kolminaisuuden luterilaisessa kirkossa 12. elokuuta 1906. Hänen ensimmäinen työnsä pastorina oli toimia lähetystyössä Teksasin Houstonissa. Kaksi vuotta tätä työtä tehtyään hänet kutsuttiin Houstonin Kolminaisuuden luterilaisen kirkon pastoriksi.


title: John William Behnken

text: Vuonna 1909 hän avioitui Gertrude Geislerin (1890-1910) kanssa. Tämä kuitenkin kuoli jo seuraavana vuonna. Vuonna 1914 Behnken solmi avioliiton Hilda Grassmuckin (1890-1954) kanssa.


title: John William Behnken

text: Behnken palveli Missouri-synodin Teksasin piiriä useissa tehtävissä, ensin Kirkon laajenemistoimikunnan puheenjohtajana, sitten toisena varapresidenttinä vuodet 1920-1926 ja lopulta piirin presidenttinä vuodet 1926-1929. Hän toimi Missouri-synodin toisena varapresidenttinä vuodet 1929-1932, ensimmäisenä varapresidenttinä vuodet 1929-1932 ja lopulta presidenttinä vuodet 1935-1962. Päätettyään prsidenttikautensa hän sai kunniapresidentin arvonimen. 1934 hän oli saanut Concordia Seminarystä jumaluusopin kunniatohtorin arvon.


title: John William Behnken

text: Behnken kirjoitti uransa aikana useita kirjoja, kuten "Noonday Sermons" (1925), "God Is Our Refuge and Strength" (1942), "Mercies Manifold: Radio Messages Broadcast During the Summer of 1949" (1950), "Know Your Synod's Work" (1961) sekä omaelämäkerran "This I Recall" (1964). Behnken kuoli 23. helmikuuta 1968 Floridan Hollywoodissa.


title: Kent (Ohio)

text: Kent on kaupunki Portagen piirikunnassa, Ohion osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 28 904. Kent asutettiin vuonna 1805, ja se tunnettiin kauan nimellä Franklin Hills. Nykyisen nimensä kaupunki sai 1864.


title: Amri Nal -vaihe

text: Amri Nal-vaihe n. 3600–2800 eaa oli varhaisharappalainen kulttuuri nykyisessä Etelä-Pakistanissa. Amri-Nalin saviastiat muistuttavat pohjoisemman Kot Dijin vaiheen saviastioita.


title: Amri Nal -vaihe

text: Amri Nalin kulttuuria oli Etelä-Pakistanin seudulla ja lähialueilla Belutsistanissa, Sindhissä, Juraratissa, tarkemmin erityisesti Jhalawanissa, Kutchissa ja Dadussa.


title: Amri Nal -vaihe

text: Amri-Nal vaihetta edelsi etelä-Beluchistanissa Togau-vaihe. Amri-Nalin kulttuurin kanssa kilpaili Anarta noin 4200–3350, Padri noin 3800–3250 eaa Pre-Prabhas Somnatissa noin 3300–2800 eaa. Varhaista Amri Nalin keramiikkaa oli Kutchin Surkotadassa ja Dholavirassa.


title: Amri Nal -vaihe

text:
Yli 20 ha
10–20 ha
5–10 ha


title: Amri Nal -vaihe

text: Muita paikkoja


title: Grand Junction (Colorado)

text: Grand Junction on kaupunki Mesan piirikunnassa, Coloradon osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 58 566. Suurkaupunkialueella oli 147 083 asukasta. Grand Junction on läntisen Coloradon suurin kaupunki ja koko Coloradon 15. suurin kaupunki.


title: Seututie 181

text: Seututie 181 on Kemiönsaaren Kemiöstä Liedon Tarvasjoelle johtava seututie. Tiellä on pituutta noin 52 kilometriä. Tie kunto on varsin vaihtelevaa. Se on koko matkalta päällystetty ja kaksiajoratainen.


title: Seututie 181

text: Aluksi tie kulki vain osuudella Kemiö-Sauvo-Paimio. Tietä on vuoden 1996 jälkeen jatkettu Tarvasjoelle.


title: Seututie 181

text: Tie alkaa Kemiönsaaren kuntakeskuksena toimivan Kemiön kaakkoispuolelta, seututien 183 risteyksestä. Jo 450 m jälkeen tie risteää Halikosta tulevan yhdystien 1835 kanssa. Tie on alkuosuudelta hyvää ja pääosin suoraa, lukuun ottamatta säännöllisiä koottuja mutkia. Tie ylittää Halslahdenselkään kuuluvan Rungonsalmen siltaa pitkin. Sillalla on myös Kemiönsaaren ja Sauvon kuntaraja. Sauvon eteläpuolella tie risteää yhdystien 1812 kanssa. Sauvon ympäristössä tie on huomattavasti mutkaisempaa. Tie ohittaa Sauvon keskustan länsipuolelta.


title: Seututie 181

text: Sauvon ja Paimion kuntaraja tulee pian Sauvon keskustan jälkeen. Seututie risteää Paimion eteläosassa ensin seututien 110 kanssa ja sen jälkkeen valtatien 1 ja eurooppatien 18. Paimiossa tie kääntyy kaksi kertaa; ensin yhdystien 2340 risteyksessä ja sitten yhdystien 2352 risteyksessä. Paimion keskustassa tie on varsin kapea.


title: Seututie 181

text: Paimion ja Tarvasjoen välillä on tien huonokuntoisin osuus. Juuri ennen tien päättymistä tulee Paimion ja Liedon kuntaraja. Tie päättyy valtatien 10 risteykseen Lietoon kuuluvan Tarvasjoen Alikulman kylässä.


title: Sothi-Siswal-vaihe

text:
Sothi-Siswal-vaihe n. 3200–2600 eaa. oli kypsää Indus-kulttuuria edeltänyt vaihe Saraswati- ja Sutlej-jokien tienoilla. Tunnetuin kulttuurin löytöpaikka lienee
Kalibangan I, joka oli varhainen linnoitus.


title: Sothi-Siswal-vaihe

text: Sothin kulttuuri alkoi jo 4600 eaa., Siswalin 3800 eaa. Varsinainen Siswal A eli Kalibangan I oli noin 3200–2800 eaa. Siswal A-keramiikassa ei ollut myöhemmälle Kalibanganille tyypillisä eläinkuvia. Keramiikka oli punaista ja harmaata, yleensä dreijattua. Maalaukset olivat mustaa tai tummanruskeata tavallisesti punaisella pinnalla. Josksu harvoin valkeata käytettiin akuva-aiheiden täytteinä. Siswal B alkoi noin 2000 eaa. Tässä keramiikassa oli sekä varhaisempaa vettä harappalaisen vaikutusta. Nyt ilmestyivät harappaislle tyypilliset pipal-puun lehdet, kalanverkko-aihe ja leikaavat ympyrät. Ei-harappalaisessa komponentissa valkea maalaus hävisi. Siswal B:ssä ei ollut punamustaa keramiikkaa. Siswal C-vaiheessa suurin osa harappalaisesta keramiikasta katosi. "Handi"-tyyppinen korkea, ohut sisäänpäin kovera malja ilmestyi. Keramiikkaan ilmestyi Kalmisto H-tyyliä. Siswal D-vaiheessa ilmestyi maalattu harmaa keramiikka. Lisäksi aiempaa Siswal C-keramiikaa tehtuiin nyt harmaana.


title: Sothi-Siswal-vaihe

text: Kulttuuria oli eniten Haryanassa ja ympäröivillä Punjabin ja Rajasthanin lähialueilla. Jonkin verran Sothi-Siswalin löytöjä on tehty myös Uttar Pradeshista ja Jammun-Kashmirin alueelta. Tarkemmin Sothi-Siswalin paikkoja on löydettyeniten Hissarin, ganganagarin, Jindin provinsseista.


title: Sothi-Siswal-vaihe

text: Sothi-Siswalin paikkoja oli vuoteen 1999 mennessä löydetty ainakin 165. Näistä ilmoitettiin 91:n koot. 91 paikasta noin 70:n ala oli alle 5 ha. Paikkojan keskikoko oli 4.3 ha. Yhteensä Sothi siswal-asutusta oli 165 taajamassa noin 706 ha.


title: Sothi-Siswal-vaihe

text:
Yli 20 ha
10–20 ha
5–10 ha


title: Idaho Falls

text: Idaho Falls on kaupunki Bonnevillen piirikunnassa, Idahon osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 56 813. Suurkaupunkialueella oli 145 643 asukasta. Idaho Falls on Idahon suurin kaupunki Boisen suurkaupunkialueen ulkopuolella.


title: Afrikan elokuva-akatemian palkinto

text: Afrikan elokuva-akatemian palkinnot (AMAA, ) ovat tyypillisesti Nigeriassa vuosittain jaettavia afrikkalaisen elokuvan palkintoja. Myös ulkomailla asuvat ja työskentelevät afrikkalaiset voivat saada palkinnon. Vuodesta 2005 lähtien jaettu palkinto on osa nigerialaisen Afrikan elokuva-akatemian toimintaa. AMAA-palkintoa pidetään eräänä arvostetuimmista elokuva-alan palkinnoista koko Afrikassa.


title: Afrikan elokuva-akatemian palkinto

text: Afrikan elokuva-akatemian parhaan elokuvan palkinnon on voittajat luetellaan oheisessa taulukossa:


title: Kurditanssi

text: Kurditanssi (Kurdiksi Govend, Helperkê, Shayî, "ھەڵپەڕکێ", "شایی") tarkoittaa ryhmää kurdien, Kurdistanin alueella (osin Irak, Turkki, Syyria, Iran) tanssimia perinteisiä, käsikädessä tanssittavia piiritansseja, joissa on yhtäläisyyksiä osaan naapurikansojen tansseista, sekä myös rivinä tai jonoissa tanssittavia tansseja.


title: Kurditanssi

text: Kurditansseissa usein yksi tai muutama soolotanssija voi tanssia osan aikaa tanssipiirin keskellä. "Encyclopeedia of Islam" -tietosanakirjan mukaan kurdit laulavat ja tanssivat kaikilla festivaaleillaan, syntymäpäivillä, uutenavuotena, persialaisena uutenavuotena, häissä ja muissa juhlissa. Kurditansseissa miehet ja naiset tanssivat useimmiten yhdessä, toisin kuin etenkin eteläisillä arabi-naapurikansoillaan, joilla miehet ja naiset tanssivat yleensä erikseen.


title: Kurditanssi

text:
Nykyään myös Irakissa, Syyriassa, Turkissa muutkin kuin kurdit tanssivat kurditansseja, etenkin sähkösoitinlauluversioiden säestyksellä.
Kurdi-maahanmuuttajien myötä kurditansseja harrastetaan myös Euroopassa, etenkin Saksassa, Pohjoismaissa ja myös Suomessa (Suomessa asuu noin 13 000 kurdia).
Kurditanssien katsotaan pohjaavan ainakin 3000 vuotta vanhaan tanssiperinteeseen.


title: Kurditanssi

text:
Kurdish dances reflect samples of Kurdish life over the past thousands of years. Rhythmic and elegant movements (originating from historical record, geographical location, the Kurdish way of living, beliefs, work and struggle, war and quarrel), are called Halparke (or "Helperkê/Hilperkê" in Kurdish alphabet). Halparke has got its special place in Kurd's culture in a way that knowing about that needs the deep and valid slight of the viewers to watch the dancers' singing and giving thanks in "Hoshar"
fighting against cruelty in "Zangi"
joy and happiness in "Garyan", etc..


title: Kurditanssi

text: The dancers, hand in hand, are depositories of centuries of revealed culture in Halparke that indicates their unity in history. These movements differ in different parts of Kurdistan from the variety point of views, and joy and worry have their own special place. Some kinds of these rhythms wear out and are forgotten through the passage of time. Kurdish people from Kurdistan mainly dance the helperke; it is easier and the simplest.


title: Kurditanssi

text: Kurdish dance is the one of the main cultural activity for most of the Kurdish women who can enjoy the day.


title: Kurditanssi

text:
In every dance one dancer falls or comes to the head of the circle who is called 'Serchopí', holding a colorful or symbolic object in his/her right hand. It is a tradition that no one take his/her place until he/she leads the dancers group at least one circle.
The rest of dancers are called Gawaní. Sometimes Gawaní is also primarily called to the last dancer of the circle. This line of dancers differ from many ages.


title: Kurditanssi

text: Some Kurdish dances have various and numerous versions such as following:


title: Kurditanssi

text: The Geryan version is a fast motive dance. In the Dilan version, the dancers on the circular path consist, usually, of alternating men and women holding hands and colourful handkerchiefs called "desroke", in a semicircle, and moving around the circle with the leading and trailing persons waving their kerchiefs in elaborate motions. The leading individual often accentuates the customary steps and motions for the dance by displaying more energy or even by adding to the standard moves some of his own personal liking. Chapi comes from the word "chep" or "chap" meaning "left". It is one of the more simple Kurdish dances. It consists of stepping forward on the left foot twice and then stepping back on the right foot twice while traveling in a circle. Sepe is similar to chepi but with motion towards the center of the circle and hitting the right foot roughly to the ground. There are also other variations used by Kurds, each dialect has its own form. Depending on location, some dialects have even the same dances, but in different directions.


title: Oliver Raymond Harms

text: Oliver Raymond Harms (11. joulukuuta 1901 Cole Camp, Missouri – 3. kesäkuuta 1980 Houston, Teksas) oli yhdysvaltalainen luterilainen pastori, joka toimi vuosina 1962–1969 luterilaisen Missouri-synodin johtajana eli presidenttinä.


title: Oliver Raymond Harms

text: Harms syntyi Missourin Cole Campissa 11. joulukuuta 1901. Hän valmistui St. Louisin Concordia Seminarystä vuonna 1926 oltuaan sitä ennen harjoittelijana Pyhän Paavalin luterilaisessa kirkossa Teksasin Wichita Fallsissa. Siellä hän myös samana vuonna avioitui Bertha Serrienin kanssa. Pastori L. Karcher vihki hänet pastoriksi Kolminaisuuden luterilaisessa kirkossa Teksasin Edenissä 4. lokakuuta 1926. Hän toimi kyseisen seurakunnan pastorina vuoteen 1935, jolloin hänet kutsuttiin Houstonin Kolminaisuuden luterilaisen kirkon pastoriksi, Missouri-synodin presidentiksi valitun John William Behnkenin seuraajaksi.


title: Oliver Raymond Harms

text: Harms toimi Teksasin piirin toisena varapresidenttinä vuodet 1939-1942, ensimmäisenä varapresidenttinä vuodet 1942-1948 ja presidenttinä vuodet 1948-1956. Vuosina 1956-1959 hän oli Missouri-synodin neljäs varapresidentti ja lopulta hän oli koko synodin presidentti vuodet 1962-1969. Hän kuoli Teksasin Houstonissa 3. kesäkuuta 1980.


title: Ploemeur

text: Ploemeur on kunta läntisessä Ranskassa Morbihanin departementissa Bretagnen alueella. Kunnan nimi kirjoitetaan joskus myös asussa Plœmeur. Se sijaitsee Biskajanlahden rannalla.


title: Ploemeur

text: Kunnan alueella on runsaasti neoliittiselta kaudelta peräisin olevia megaliittejä. Seudun kaoliiniesiintymä on hyödyttänyt alueen taloutta. Ploemeurissa on lentokenttä "Aéroport de Lorient Bretagne Sud".


title: Ruuvinväännin

text: Ruuvinväännin on työkalu jota käytetään ruuvien kiertämiseen kiinni tai auki. Ruuvinvääntimeen on saatavana erilaisia kärkiä, jotka soveltuvat eri ruuvityypeille. Yleisin ruuvinväännin on akulla toimiva.


title: Guidel

text: Guidel on kunta läntisessä Ranskassa Morbihanin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Biskajanlahden rannalla Laïtajoen laskukohdassa.


title: Guidel

text: Kunta on tunnettu rannoistaan, jossa on hyvät surffauspaikat. Alueella on myös runsaasti megaliittejä.


title: Guidel

text: Iso-Britannia hyökkäsi Guideliin Itävallan perimyssodassa vuonna 1746, tarkoituksenaan valloittaa Lorientin kaupunki. Tämän jälkeen vuonna 1756 rakennettiin linnoitus Fort du Loch estämään uudet hyökkäykset. Linnoitusta ei kuitenkaan koskaan käytetty sotatoimissa.


title: Kindt

text: Kindt on sukunimi, joka on alkuperältään keskieurooppalainen, mahdollisesti joko Sveitsistä tai Saksasta lähtöisin. Germaanisessa kielessä Kindt viittaa lasta tarkoittavaan sanaan.


title: Kindt

text: Kindt esiintyy muun muassa seuraavilla henkilöillä nimenä:


title: Uhattu

text:
Uhattu ("Victim") on Basil Deardenin ohjaama brittiläinen jännitysdraama vuodelta 1961. Elokuvan ovat käsikirjoittaneet
Janet Green ja John McCormick. Siinä salatun homoseksuaalisuutensa takia kiristyksen kohteeksi joutunutta huippulakimiestä esittää Dirk Bogarde ja hänen vaimoaan Sylvia Syms.


title: Uhattu

text: "Uhattu" oli maailman ensimmäinen englanninkielinen elokuva, jonka dialogissa käytettiin sanaa "homosexual". Tästä syystä sen esittäminen kiellettiin Yhdysvalloissa. Elokuva oli yhteiskunnallinen puheenvuoro Britannian homoseksuaalisuuden kriminalisoinnin lopettamisen puolesta, koska silloinen lainsäädäntö antoi helppoja mahdollisuuksia homojen kiristämiseen.


title: Uhattu

text: Elokuva jakoi aikoinaan aiheensa takia mielipiteitä, mutta erityisesti Dirk Bogarden roolityötä pidettiin vaikuttavana. Jälkikatsannossa monien brittiasiantuntijoiden mielestä elokuva vaikutti merkittävästi maan homoseksuaalisuuden dekriminalisointiin vuonna 1967.


title: Uhattu

text: "Helsingin Sanomien" Rauno Harjun mielestä Suomen televisiossa vuonna 1974 esitetty elokuva on ”kiihkoton ja aiheeseensa asiallisesti suhtautuva kertomus”. Elokuvan Suomen teatteriensi-ilta oli tammikuussa 1962.


title: Viljahärö

text:
Viljahärö ("Cryptolestes pusillus") on kovakuoriaisten ("Coleoptera") lahkoon kuuluva viljoissa elävä pikkuhäröheimon ("Laemophloeidae") laji. Aikuinen viljahärö on kooltaan 1,4–1,9 mm pitkä ja väriltään punertavan ruskea. Tuntosarvet ovat pitkät ja helmimäiset. Laji on levinnyt laajasti maailmalle viljakaupan mukana, mutta pysynyt harvinaisena Suomessa. Viljahärö on eräs viljavarastojen yleisimmistä tuholaisista maailmalla. Viljahärön elinkaari munasta aikuiseksi on yleensä 5-9 viikkoa. Aikuinen naaras voi elää noin vuoden.
Viljahärö muistuttaa lesehäröä ("Cryptolestes ferrugineus"), turkinhäröä ("Cryptolestes turcicus") ja ahverihäröä ("Ahasverus advena").


title: Clohars-Carnoët

text:
Clohars-Carnoët on kunta läntisessä Ranskassa Finistèren departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Biskajanlahden rannalla Laïtajoen laskukohdassa.
Le Pouldun merenrantakylä oli suosittu maalauskohde Pont-Avenin koulukunnan taidemaalareille. Kylässä olleessa "Buvette de la Plage" -nimisessä majatalossa asustivat taidemaalarit kuten Paul Gauguin, Paul Sérusier, Charles Filiger ja Meijer De Haan. Vieraillessaan majatalossa vuosina 1889 - 1893 he maalasivat majatalon seiniin freskoja ja maalauksia. Nyttemmin maalaukset on siirretty pois rakennuksesta, ja sen tiloissa toimii kahvila "Café de la Plage". Kylässä on kuitenkin näille taiteilijoille omistettu museo "Maison-Musée du Pouldu", jossa voi nähdä miltä majatalossa on näyttänyt.


Jos huonoo onnee ei ois mul ei ois onnee ollenkaan on suomalaisen punkyhtye Pää Kiin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 19. lokakuuta 2018.


title: Jos huonoo onnee ei ois mul ei ois onnee ollenkaan

text: Albumi sai hyvän vastaanoton. Soundin Jari Mäkelä antoi albumille täydet viisi tähteä. Hän totesi albumin olevan äärimmäisen hyvin tiivistävä ajan hengen kuvaus, joka täynnä synkkyyttä ja pahaa oloa ja jonka seurauksena tekisi mieli kysyä yhtyeen nokkamieheltä Teemu Bergmanilta ”onko kaikki hyvin?”. Noisen Mikko Nissinen kehui albumia päteväksi teokseksi, vaikka sanoikin yhtyeen debyyttialbumin julkaisun jälkeisiä kokoonpanomuutoksia haitallisena soiton tiukkuuden kannalta, sekä sanoi Bergmanin edellisalbumin sävellyksiä ja sanoituksia nykyistä lennokkaampina.


title: Matti Ritola

text: Matti Adolf Ritola (1. tammikuuta 1902 Haapavesi, Suomen suuriruhtinaskunta – 4. toukokuuta 1967 Toijala) oli suomalainen maastohiihtäjä.


title: Matti Ritola

text: Haapaveden Hiihtäjiä ja Toijalan Vauhtia edustanut Ritola kilpaili historian ensimmäisissä talviolympialaisissa Chamonix'ssa 1924, missä hän sijoittui 18 km:llä 11:nneksi. Lahdessa vuonna 1926 järjestetyissä MM-kilpailuissa Ritola oli 30 km:llä yhdeksäs. SM-kilpailuista hän saavutti vuonna 1924 pronssia 30 km:llä ja vuonna 1926 hopeaa 10 km:llä sekä pronssia 30 km:llä. Lisäksi Ritola voitti armeijan mestaruuden vuonna 1923, Ounasvaaran kisojen 30 km:n matkan vuonna 1927 ja oli kolmas Kainuun talvikisoissa 30 km:llä vuonna 1922.


title: Matti Ritola

text: Ritolan isä Juho Ritola (1871–1959) oli 1800-luvun lopun maastohiihdon huippunimiä.


title: Erkki Kämäräinen

text: Erkki Kämäräinen (13. kesäkuuta 1897 Sotkamo, Suomen suuriruhtinaskunta – 14. marraskuuta 1964 Kuopio) oli suomalainen maastohiihtäjä.


title: Erkki Kämäräinen

text: Iisalmen Visaa edustanut Kämäräinen kilpaili historian ensimmäisissä talviolympialaisissa Chamonix'ssa 1924, missä hän keskeytti 50 km:llä. Lahdessa vuonna 1926 järjestetyissä MM-kilpailuissa Kämäräinen oli 30 km:llä 11:s ja 50 km:llä seitsemäs.


title: Erkki Kämäräinen

text: SM-kilpailuista hän saavutti kultaa 60 km:llä ja 5×2 km:llä vuonna 1923 sekä joukkuekilpailussa vuonna 1929, hopeaa 30 km:llä vuosina 1923 ja 1926 sekä 50 km:llä vuonna 1929 ja pronssia 10 km:llä vuonna 1929.


title: Erkki Kämäräinen

text: Lisäksi Kämäräinen voitti vuonna 1923 Helsingissä Suomen talvikisoissa ja Puijolla 1931, oli toinen Salpausselän kisojen 10 ja 50 km:llä vuonna 1924 ja kolmas Tukholmassa 60 km:llä vuonna 1926.


title: MG Spirit

text:
MG Spirit on espanjalainen alkoholijuomia valmistava perheyritys. Yhtiö tunnetaan etenkin ready to drink -juomistaan, jotka lanseerattiin vuonna 1980. Yrityksen edustamiin tuotteisiin kuuluu myös muun muassa viinoja ja liköörejä.
Kuohuviiniyhtiö Henkellin Suomen-tytäryhtiö toi vuonna 2018 Suomen markkinoille kuusi erilaista MG Spiritin ready to drink -juomaa: "Mojito", "Vodka Blueberry", "Gin Tonic", "Cuba Libre", "Whisky Cola" ja "Whisky Ginger Ale". Juomien alkoholipitoisuus on 5,5 tilavuusprosenttia.


title: Mun sydän

text: Mun sydän on Kaija Koon kappale, joka julkaistiin singlenä 31. elokuuta 2018. Kappaleen ovat tehneet Henna Sarriola, Jurek ja Minna Koivisto.


title: Mun sydän

text: Kappaleesta on julkaistu kaksi versiota, joista toisessa kertosäkeen kirosana on korvattu toisella sanalla radiosoittoa varten.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text: Iaidō (jap. 居合道, "iaidō") on perinteinen japanilaiseen miekankäyttötaitoon perustuva budolaji, joka keskittyy miekan vetämisen ja sen käytön harjoitteluun yllättävien tilanteiden varalle. Vuosittain jäjestettävät iaidōn euroopanmestaruuskilpailut (engl. "European Iaido Championships", EIC) ovat suurin kansainvälinen iaidō-kilpailu, sillä lajissa ei ole maailmanmestaruuskilpailuja.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailuissa otellaan Japanin kendō-liiton ZNKR iaidōssa "(jap." 全日本剣道連盟, "Zen Nihon Kendō Renmei"). Kilpailut järjestetään Euroopan kendō-liiton "("engl. "European Kendō Federation", EKF) alaisuudessa ja niitä tukevat sekä Japanin kendō-liitto että kansainvälinen kendō-liitto (engl. "International Kendō Federation", FIK). Usempipäiväinen kilpailu jakaantuu yksilö- ja joukkueturnauksiin. Kilpailuihin osallistuminen on rajattu virallisten kansallisten liitojen nimeämiin maajoukkueisiin.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailuissa ottellaan sekä yksilö- että joukkuekilpailu. Yksilökilpailu on jaettu tasoluokkiin, joihin yksittäinen kilpailija voi osallistua vain rajatun ajan. Joukkuekilpailussa kutakin maata edustaa yleensä nelihenkinen joukkue. Ottelut tapahtuvat kahden kilpailijan suorittaen määrätyt katat, liikesarjat, joita kolme tuomaria arvioi. Ottelutuomio annetaan lippuäänestyksellä, jossa kullakin tuomarilla on yksi ääni.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text: Yksilökilpailujen turnaus jakaantuu kahteen vaiheeseen. Turnaus alkaa alkulohkoilla, joissa yleensä kolme kilpailijaa ottelee vuorotellen toisiaan vastaan kolmessa ottelussa. Näistä kaksi menestyksekkäintä jatkaa pudotuspeleihin ja niiden kautta loppuotteluihin. Kussakin luokassa palkitaan Euroopan mestari, hopea ja kaksi prossia (prossiottelua ei ole). Lisäksi yleensä kaikissa luokissa palkitaan yksi tai kaksi ottelijaa erityisellä Fighting Spirit -palkinnolla. Alkulohkoissa kilpailjoiden tulee tehdä alku- ja loppukumarrusten lisäksi kolme määrättyä kataa neljän minuutin aikarajan puitteissa. Pudotuspeleissä ja loppuotteluissa aikaraja kasvaa kuuteen minuuttiin, mutta kumarrusten lisäksi kilpailijoiden on tehtävä viisi kataa. Iaidōn euroopanmestaruuskilpailuissa ottellaan yleensä seitsemässä yksilökilpailun luokassa.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text: Joukkuekilpailuissa kunkin maan neljän kilpailijan joukkueesta kuhunkin otteluun nimetään kolme. Kilpailijoiden nimet ja ottelujärjetys ilmoitetaan kirjallisesti toimitsijoille ennen kutakin ottelua. Yksittäiseen otteluun osallistuvien kilpailijoiden yhteenlaskettu dan-arvojen määrä ei saa ylittä kymmentä. Ottelun aikana joukkue suorittaa yhdessä alku- ja loppukumarrukset ja kukin kilpailija vuorollaan kolme kataa vastustajajoukkueen jäsenen kanssa samanaikaisesti. Tuomarit arvostelevat kunkin kilpaparin erikseen ja yhteistulos määrittää otteluvoiton. Turnauksen rakenne noudattaa yksilökilpailun rakennetta hyvin läheisesti. Joukkuekilpailun kilpailijat on nimetty sotajoukon osien mukaan: ensimmäinen, nuorin ottelija on "senpō", etujuokko tai tiedustelija, viimeisenä on joukkueen kokenein kilpailija "taishō", kapteeni tai komentaja; heidän välissään ovat "chūken", sotajoukon ydin.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailuissa ottellaan yleensä seitsemässä yksilökilpailun luokassa, jotka määräytyvät kilpailijoiden dan-arvojen mukaan: mudan (ei dan-arvoa), shodan, nidan, sandan, yondan, godan, ja rokudan. Mudan- ja shodan-sarjoihin voi osallistua vain kerran, nidan-sarjaan kahtena, sandan sarjaan kolmena ja yondan-sarjaan neljänä peräkkäisenä vuotena. Godan- ja rokudan-sarjoihin osallistumiseen ei ole rajoitteita.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text: Euroopanmestaruuskilpailuihin voivat osallistua Euroopan kendō-liiton jäseninä olevien kansallisten lajiliittojen nimeämät viralliset maajoukkueet. Yksilökilpailun kuhunkin luokkaan voi kustakin maasta osallistua korkeintaa kaksi kilpailijaa. Joukkuekilpailuun voidaan nimetä kahdesta neljään jäseninen joukkue, jonka jäsenten ei tarvitse osallistua yksilökilpailuun.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailuihin osallistuu myös Euroopan ulkopuolisia valtiota - kuten Jordania ja Israel - joiden kansalliset lajiliitot ovat jäseniä Euroopan kendō-liittossa.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text: ZNKR iaidōsta tuli virallinen osa ä Suomen kendō-seurojen keskuliiton lajivalikoimaa vuonna 2000 ja samantien Suomen joukkue osallitui myös 7. iaidōn euroopanmestaruuskilpailuihin Alankomaissa. Yksilökilpailuissa Suomeen on voitettu vuoteen 2018 menessä yksi Euroopan mestaruus, kolme hopeaa ja neljä pronssia, sekä useita Fighting Spirit -palkintoja. Joukkuekilpailusta ensimmäinen palkintosija saatiin vuonna 2017 Suomen sijoittautuessa täpärästi hopealle Belgiaa vastaan 2-1 tuloksella.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text: Suomen iaidō-maajoukkueen nimeää Suomen kendō-seurojen keskuliiton hallitus maajoukkueringin jäsenistä joukkueen valmentajan ja liiton iaidō-vastaavan esityksen pohjalta. Joukkueen valinta tehdään aiemmin julkaistujen kriteerien perusteella muodostetun kokonaiskuvan perusteella. Maajoukkueeseen valittavilta edellytetään seuraavia ominaisuuksia:Edellytettyjen ominaisuuksien arvioinnissa käytetään seuraavia kriteerejä: 25. iaidōn euroopanmestaruuskilpailu järjestetään Zawierciessa, Puolassa 25.-28.10.2018. Kilpailuiden isäntänä toimii Puolan kendō-liitto (puol. Polski Związek Kendo). Kilpailujen tuomarointia valvoo Japanin kendō-liiton delekaatio Teruo Mitani (hanshi 8.dan), Junichi Kusama (hanshi 8.dan) ja Masato Nakamura (hanshi 8.dan). Suomen kendō-seurojen keskusliiton hallitus julkaisi maajoukkuenimityksensä kilpailuihin 3.8.2018.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text: 25. euroopanmestaruuskilpailuihin osallistui 183 kilpailijaa 21 valtiosta. Suomelle vuosi oli menestyksekäs. Yksilökilpailuissa Tea Pihlaja voitti euroopanmestaruuden sandan-kategorissa ja Paulus Artimo sijoittui kolmanneksi yondan-luokassa. Joukkuekilpailussa joukkue toisti edellisen vuoden saavutuksensa. Alkulohkossaan Suomen joukkue kaatoi Itävallan ja Turkin joukkueet kilpailujen ainoalla puhtaalla 18-0 -tuloksella. Pudotuspeleissä kaatui ensin Espanjan ja sitten Ruotsin joukkue. Loppuottelussa Suomesta voiton vei Belgian joukkue tuomariäänin 4-5.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text: 24. iaidōn euroopanmestaruuskilpailu järjestettiin Torinossa, Italiassa 3.-5.11.2017. Kilpailuiden isäntänä toimii Italian kendō-liitto (ital. Confederazione Italiana Kendo). Kilpailujen tuomarointia valvoi Japanin kendō-liiton delekaatio Teruo Mitani (hanshi 8.dan), Junichi Kusama (hanshi 8.dan) ja Masato Nakamura (hanshi 8.dan). Suomi sijoittui joukkuekilpailussa ensimmäistä kertaa palkintosijalle Paulus Artimon, Pasi Rupposen, Tea Pihlajan ja Richard Raurala taistelemalla hopealle. Joukkue kukisti Unkarin, Itävallan, edellisen vuoden voittajan Ruotsin ja Venäjän joukkueet matkalla loppuotteluun, jossa he hävisivät täpärästi Belgialle 2-1.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text: Kilpailuihin osallistui 212 yksilökilpailijaa ja 21 joukkuetta 24 eri valtiosta. Euroopan kendō-liiton valitsemassa tuomaristossa oli 26 tuomaria, mukaan lukien José Martinez-Abarca Suomesta.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text:
23. iaidōn euroopanmestaruuskilpailu järjestettiin Budapestissa, Unkarissa 17.-20.11.2016. Kilpailuiden isäntänä toimii Unkarin kendō-liitto (ital. Confederazione Italiana Kendo). Kilpailujen tuomarointia valvoi Japanin kendō-liiton delekaatio Teruo Mitani (hanshi 8.dan), Hachiro Nakano (hanshi 8.dan) ja Takashiga Yamazaki (hanshi 8.dan). Osallistujia kilpailuissa oli 26 maasta.
22. iaidōn euroopanmestaruuskilpailu järjestettiin Berliinissä, Saksassa 23.-25.10.2015. Kilpailujen tuomarointia valvoi Japanin kendō-liiton delekaatio Yamazaki, Kusama ja Azuma. Osallitujia oli 22 eri maasta.


title: Iaidōn euroopanmestaruuskilpailut

text: Suomella oli kunnia isännöidä 21. iaidōn euroopanmestaruuskilpailuja 30.10.-2.11.2014 Tapahtuma järjestettiin Vantaan Tikkurilassa. Kilpailujen tuomarointia valvoi Japanin kendō-liiton delekaatio, Kusama, Aoki ja Sakano senseit. Tuomaristossa Suomea edusti Raili Salminen.


Itä-Uudenmaan ja Porvoonjoen vesien- ja ilmansuojeluyhdistys ry on kahdentoista kunnan ja yhdentoista maataloudellisen järjestön ja yhdistyksen muodostama 1988 perustettu vesien ja ilman suojelemista edustava yhdistys. Se on myös Suomen Vesiensuojeluyhdistysten Liiton jäsen. Yhdistys teettää mm. sinilevän havainnointiin liittyviä tutkimuksia jäsenalueellaan.


title: Valoa ja energiaa

text: Valoa ja energiaa on suomalaislaulaja Dannyn vuonna 1996 julkaistu studioalbumi. Danny piti sitä uransa ensimmäisenä todellisena rock-äänitteenään. Levy sisältää modernia rock-musiikkia, jota sävelsivät nuoret lauluntekijät. "Valoa ja energiaa" oli arvostelumenestys ja radiotoimittajat valitsivat sen maaliskuun levyksi.


title: Dom Fernando II e Glória (1843)

text: Dom Fernando II e Glória oli Portugalin laivaston puurunkoinen 50-tykkinen fregatti.


title: Dom Fernando II e Glória (1843)

text: Vuonna laivaston Goan intendentti Cândido José Mourão Garcez Palha esitti hallitukselle uuden fregatin valmistamista Damanissa, jossa voitaisiin käyttää Nagar-Avelin teakvarantoja. Kuningas João I vahvisti 1824 aluksen hankinnan. Sisällissota sekä maan poliittinen ja taloudellinen epävarmuus viivästyttivät töiden aloittamista useaan kertaan. Työt aloitettiin laivastontelakalla Damanissa Gil José da Conceiçãon valvonnassa. Alus valmistettiin Damanin laivastontelakalta Intiasta. Alus laskettiin vesille 22. lokakuuta 1843, minkä jälkeen se hinattiin Goaan takiloitavaksi ja varustettavaksi. Alus otettiin palvelukseen 1845.


title: Dom Fernando II e Glória (1843)

text: Alus aloitti neitsytmatkansa 2. helmikuuta 1845 Goasta päällikkönään Torcato José Marques ja se saapui Lissaboniin 4. heinäkuuta.


title: Dom Fernando II e Glória (1843)

text: Alus korvasi 1865 "Vasco da Gaman" tykistönkoululaivana, minkä jälkeen se oli vuoteen 1878 saakka koululaivana. Tehtävistä vapauduttuaan alus oli ankkurissa Lissabonissa tykistökoulun majoitusaluksena.


title: Matta K

text: Matta K on Tampereelta kotoisin oleva suomalainen rap-artisti.


title: Matta K

text: Tamperelaissyntyinen Matta K. aloitti musiikkiuransa vasta 35-vuotiaana vuonna 2016. Ensimmäinen albumi FACE TO FACE julkaistiin samana vuonna. Albumi on tehty yhteistuotantona 19-vuotiaan nancy.n (USA) kanssa. Taiteilijanimen takaa löytyy viidessä eurooppalaisessa yliopistossa opiskellut yhteiskuntatieteiden maisteri. Artistin sanoituksissa tasapainottelevat kauniit ja karut aiheet, elämänkokemus ja huumori, sekä halu tuoda suomalaiseen musiikkiin kaivattua syvyyttä ja samanaikaisesti rehellisyyttä ja röyhkeyttä sanoa juuri se, mitä haluaa.


title: Matta K

text: Matta K. yhdisti keväällä 2017 voimansa kitaristi L. Berrylandin kanssa. L. Berryland tunnetaan ilmiömäisenä kitarataiturina, erityisesti hänen ”live looping” taitonsa ovat saaneet huomiota niin Suomessa kuin kansainvälisestikin. Kaksikon tiimissä lopullisen soundin takana työskentelee Matta K.n idoli ja ystävä Tommischock, jota kaksikko kutsuu osuvasti nimellä ”Yoda”.


title: Matta K

text: Syksyllä 2018 ilmestyvän EP:n ja livesovitusten pohjalta rouhivan kaksikon musiikki on ainutlaatuinen Hip Hop fuusio, myllytys kitarasooloja ja raspista Matta K. lyriikkaa. Matta K. lupaa tulevaisuuteen yllätyksellisyyttä ja monivivahteista tasapainoisuutta.


title: Ridasjärvi (järvi)

text: Ridasjärvi on Uudellamaalla Hyvinkäällä Ridasjärven kylällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Vantaanjoen vesistöön. Järvi on tunnettu lintujärvi, jolla on Natura 2000-status. Järvi on matala ja se on hiljalleen kasvamassa umpeen.


title: Ridasjärvi (järvi)

text: Järven pinta-ala on 297 hehtaaria eli 3,0 neliökilometriä. Se on muodostunut Ridasjärven kylää seuravan harjanteen ja toisen Ahdenkalliolta Nyryyn seuraavan moreenharjanteen välissä olevaan painateeseen . Järven ympäristö on edelleen soistunutta tai suota, vaikka kauempana suot on raivattu peltomaaksi. Suurimpia suoalueita ovat luoteispuolella sijaitseva Ridassaarensuo ja eteläpuolella Järvisuo, joissa on molemmissa laajoja avosuon alueita. Järvi on 2,3 kilometriä pitkä, 1,7 kilometriä leveä ja se on muodoltaan lähes pyöreä. Järvessä ei ole kartan mukaan yhtään saarta.


title: Ridasjärvi (järvi)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 2,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0023 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 2,6 metriä. Syvin kohta sijaitsee yllättävästi aivan koillisrannassa, missä on ruoppaamalla avattu rantaan avovedenkaistale. Muualla järvi on lähes tasapohjainen.


title: Ridasjärvi (järvi)

text: Järven rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä. Suurin osa järven rannoista ovat luonnontilasta suomaata. Järven itärannoilla kasvaa metsää ja sinne on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa ja muutama kiinteä asunto. Niille johtaa tiet yhdystieltä 1403. Yhdystietä seuraa Ridasjärven kyläraitti.


title: Ridasjärvi (järvi)

text: Järven vedenlaatu on tyydyttävä. Heikkoon arosanaan vaikuttaa osaltaan soilta tuleva humuskuormitus, joka värjää veden punertavaksi. Tällaisia järviä kutsutaan dystrofisiksi eli humusjärviksi. Veden väriluku on yleensä suurempi kuin vertailuarvo 60 milligrammaa platinaa litrassa vettä (mg Pt/l). Väriluku vaihtelee säiden mukaan ja esimerkiksi vuonna 2005 se oli 200 mg Pt/l. Ojien mukana tulee myös pelloilta ja metsistä liukenevat ravinteet ja Aulinjokeen lasketut Ridasjärven kylän puhdistetut jätevedet. Veden fosforipitoisuus on kesäisin varsin korkea 60–120 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l), mutta onneksi vuosien keskiarvoa laskee talven matalammat arvot. Fosforipitoisuuksien perusteella järvi on ilmoitettava rehevöityneiden järvien luokkaan. Rehevöityminen näkyy planktonin ja vesikasvillisuuden määrissä. Planktonin lehtivihreää esiintyy 10–20 µg/l ja järven koko vesiala on erityyppisten vesikasvien valtaamaa.


title: Ridasjärvi (järvi)

text: Järven tilaa tarkkaillaan säännöllisesti. Järven läpivirtausta on lisätty vuodesta 1989 lähtien Päijänne-tunnelista otetulla lisäjuoksutuksella, jolloin vesi on vaihtunut enemmän. Lisäksi järven luusuassa on Keravanjoessa pohjapato, jolla järven vedenpintaa on keinotekoisesti nostettu vähän. Tämä on parantanut järven vedenlaatua eri tavoin, mikä on olut tarkoituskin. Vesi on kirkastunut, sen happamuustaso on noussut (pH-arvo) ja vedessä esiintyvät ravinnepitoisuudet ovat lähes puolittuneet verrattuna 1980-luvun tilanteeseen. Järven vesikasvillisuutta on seurattu 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenillä. Seurannan tuloksien mukaan kuvatut toimenpiteen on vaikuttanut vesikasvillisuuden lajisuhteisiin ja määrään. Järven trendi eli umpeenkasvaminen on kuitenkin edelleen käynnissä.


title: Ridasjärvi (järvi)

text: Järvi kuuluu osana Ridasjärven, Järvisuon ja Ritassaarensuon muodostamaa kokonaisuutta, joka kuuluu Natura 2000-ohjelmaan nimellä "Järvisuo–Ridasjärvi" (FI0100052, 686 hehtaaria). Ridasjärvi on mataluutensa, kasvillisuutensa ja rehevöitumisensä vuoksi tunnettu lintujärvi, joka on suojeltu nimenomaa lintuvesistönä. Järveä ympäröivät suoalueet ovat alkuperäisinä säilyneitä kermikeitaita ja ne kuuluvat soidensuojelualueeseen, joka on rauhoitettu vuonna 1981. Yhdessä nämä muodostavat Natura-alueen, jolle on vuonna 2002 valmistunut käyttö- ja hoitosuunnitelma.


title: Ridasjärvi (järvi)

text: Tavanomaisten lintulajien lisäksi järvellä tavataan säännöllisesti pikkulokkeja, jotka pesivät naurulokkiyhdyskunnan suojissa. Harvalukuisina järvellä pesii harmaahaikara, ruskosuohaukka, mustakurkku-uikku ja luhtahuitti. Suoalueen harvinaisuuksia ovat luumittari, muurainhopeatäplä ja rämelehtimittari.


title: Ridasjärvi (järvi)

text: Järvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keravanjoen valuma-alueella (21.09), jonka Ridasjärven valuma-alueeseen (21.094) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,3 metriä mpy.


title: Ridasjärvi (järvi)

text: Järvi kuuluu Vantaanjoen latvavesistöihin ja se saa pääosan vedestään omalta Ridasjärven valuma-alueelta. Tärkein tulojoki on Sykäristä (196 hehtaaria) itärantaan laskeva Aulinjoki. Muita suuria ojia ovat pohjoisrantaan laskeva Panninjoki, johon yhtyy ojat Hyvinkään kaupungin itäreunalla sijaitsevilta soilta, ja järven lounaisrantaan laskeva Parikkaanoja. Muita valuma-alueella sijaitsevia järviä ovat vain Sykäriin laskeva Tervalampi (3 hehtaaria) ja kaukaisempi Tynnyrilampi (1 hehtaari). Järven erikoisuus on sen saama lisäveden juoksutus Päijänne-tunnelista.


title: Ridasjärvi (järvi)

text: Järven laskujoki on sen eteläpäästä lähtevä Keravanjoki, joka yhtyy Vantaan Tapaninvainiolla Vantaanjokeen ja laskee sitten Itämereen Viikinrannassa Suomenlahden Vanhakaupunginselkään.


title: Keto (täsmennyssivu)

text: Keto voi viitata johonkin seuraavista:


title: Nils Nilsson (toimittaja)

text: Nils Karl Nilsson (12. syyskuuta 1908 Tuusula – 6. marraskuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja ammattiyhdistysliikkeen vaikuttaja. Hän kuului niin sanottuihin skogilaisiin sosiaalidemokraatteihin.


title: Nils Nilsson (toimittaja)

text: Nilsson oli vuosina 1949–1958 Kulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) ruotsinkielisen lehden "Konsumentbladetin" päätoimittaja, vuosina 1958–1960 "Päivän Sanomien" taloustoimittaja ja vuosina 1961–1973 SAK:n taloustutkimussihteeri. Hän kirjoitti "Arbetarbladetiin" 1940–1950-luvuilla nimimerkillä "Sokrates Karlsson" sekä SAK:n "Palkkatyöläiseen" ja "Löntagareniin" 1970–1980-luvuilla. Nilsson sai sosiaalineuvoksen arvonimen vuonna 1970. Hän oli sosiaali- ja terveysministeriön alaisen hintaneuvoston jäsen 1970-luvulla.


title: Nils Nilsson (toimittaja)

text: Nilsson kuului ulkoministeriön asettamaan toimikuntaan, joka selvitti vuoden 1973 EEC-vapaakauppasopimuksen edullisuutta Suomelle. Hän jätti toimikunnan mietintöön eriävän mielipiteen, jossa vastusti sopimuksen solmimista ilman samanaikaista hintojen ja investointien kontrollin tiukentamista. Hän myös allekirjoitti sopimusta vastustaneen EEC-vetoomuksen.


title: Pedofilian vastainen aktivismi

text: Pedofilian vastainen aktivismi ilmenee pedofiilien, pedofiileja puolustavien ryhmien, lapsipornografian ja seksuaalisen hyväksikäytön vastustamisena. Suora toiminta voidaan toteuttaa esimerkiksi mielenosoituksin, joissa vastustetaan seksuaalirikollisuutta, aikuisten ja lasten välisen seksuaalisen kanssakäymisen laillistamista ajavia ryhmiä ja internetin käyttäjiä, jotka yrittävät päästä harrastamaan seksiä alaikäisten kanssa.


title: Pedofilian vastainen aktivismi

text: Suomessa seksuaalisesti hyväksikäytettyjä auttaa ja tukee vuonna 1997 perustettu Suomen Delfins.


title: Artesunaatti

text: Artesunaatti (CHO) on heterosyklinen seskviterpeenilaktoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä malarian hoitoon. Artesunaatti kuuluu WHO:n julkaisemalle tärkeimpien lääkeaineiden listalle.


title: Artesunaatti

text: Artesunaatti vaikuttaa "Plasmodium"-suvun malarialoisioihin. Todennäköinen vaikutusmekanismi on, että artesunaatti hajoaa radikaaleiksi, jotka alkyloivat malarialoisioiden DNA:ta, vaikuttavat solujen ATPaasientsyymeihin ja solukalvojen proteiineihin. Artesunaatti metaboloituu ihmiselimistössä nopeasti varsinaiseksi vaikuttavaksi aineeksi dihydroartemisiniiniksi eli se on aihiolääke.


title: Artesunaatti

text: WHO suosittelee artesunaattia ensilinjan hoitomuodoiksi niin miedon kuin erityisesti vakavan malarian hoidossa. Artesunaattia voidaan annostella joko ruiskeena lihakseen tai laskimoon, suun kautta tablettina tai peräpuikkona. Artesunaattia käytetään ainoastaan yhdistelmänä yhdessä amodiakiinin, meflokiinin tai pyrimetamiinin ja sulfadoksiinin kanssa. Tyypillisesti artesunaattia käytetään natriumsuolanaan artesunaattinatriumina. Lääkeaine on yleisesti ottaen hyvin siedetty ja haittavaikutukset ovat harvinaisia.


title: Artesunaatti

text: Artesunaatti on puolisynteettinen yhdiste ja sitä valmistetaan lähtemällä artemisiniinista. Artemisiniini pelkistetään di-isobutyylialumiinihydridin tai natriumboorihydridin avulla dihydroartemisiniiniksi, joka reagoi meripihkahappoanhydridin kanssa muodostaen artesunaattia.


title: Harri Edgren

text: Harri Herman Edgren (27. heinäkuuta 1909 Pietari, Venäjän keisarikunta – 13. huhtikuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen vasemmistolaisen kansansivistystyön vaikuttaja. Hän vaikutti pääasiassa ruotsinkielisessä työväenliikkeessä.


title: Harri Edgren

text: Edgrenin isä oli konsuli Robert Edgren, jonka perhe asui ennen lokakuun vallankumousta Pietarissa Venäjällä ja sen jälkeen Viipurissa. Edgren opiskeli 1930-luvun alussa Kölnin yliopistossa Saksassa ja valmisteli kesken jäänyttä väitöskirjaa kirjailija Romain Rollandista. Sotien jälkeen Edgren liittyi Suomen Kommunistiseen Puolueeseen (SKP). Hän oli mukana perustamassa vasemmistolaista Folkets bildningsförbund -säätiötä vuonna 1946 ja toimi sen rehtorina ja sihteerinä vuosina 1955–1974. Hän järjesti kodissaan Helsingissä vuosina 1950–1974 kurssimuotoista kulttuurikasvatusta nuorisolle. Hän työskenteli myös Helsingin venäläisen lyseon ruotsinkielen opettajana 1953–1964. Edgren päätoimitti kulttuurilehti "Progressia" vuosina 1963–1965 ja "Kontaktia" vuosina 1965–1970. Hän kuului SKP:n vähemmistöön. Hän oli eläkepäivinään aktiivinen "Uppslagsverket Finland" -tietosanakirjan toimituskunnassa. Hän oli myös Yleisradion ruotsinkielisen ohjelmaneuvoston jäsen 1950–1955.


title: James Ricketson

text: James Ricketson (s. 1949) on australialainen elokuvaohjaaja.


title: James Ricketson

text: Ricketson tuomittiin elokuussa 2018 Kambodžassa kuudeksi vuodeksi vankeuteen vakoilusta. Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch on tuominnut vakoilusyytteet jyrkästi. Pidätettäessä kesäkuussa Ricketson oli kuvaamassa miehittämättömällä lennokilla opposition mielenosoitusta. Ricketson armahdettiin syyskuussa 2018. Pääministeri Hun Senin kansanpuolueen voitettua parlamenttivaalit heinäkuussa 2018 hallitus on vapauttanut poliittisia vankeja.


title: James Ricketson

text: Ricketson tuomittiin jo 2014 kahden vuoden ehdolliseen vankeuteen. Vuonna 2016 hän sai sakot pedofilian vastaisen järjestön halventamisesta väitettyään, että järjestö olisi manipuloinut todistajia.


title: J. A. O. Preus II

text: Jacob Aall Ottesen Preus II (8. tammikuuta 1920 St. Paul, Minnesota – 13. elokuuta 1994 Burnsville, Minnesota) oli yhdysvaltalainen luterilainen pastori, joka toimi vuosina 1969–1981 luterilaisen Missouri-synodin johtajana eli presidenttinä.


title: J. A. O. Preus II

text: Preus syntyi Minnesotan St. Paulissa 8. tammikuuta 1920. 12. kesäkuuta 1943 hän avioitui Delpha Mae Hollequen (1919-1996) kanssa. Preus valmistui Minneapolisin Luther Seminarystä vuonna 1945 ja vihittiin pastoriksi saman vuoden helmikuussa. Kuusi vuotta myöhemmin hän sai filosofian tohtorin arvon Minnesotan yliopistosta.


title: J. A. O. Preus II

text: Preus palveli pastorina useita vuosia eri paikoissa eli Saint Paulissa, Luvernessa sekä Mankatossa, kaikki Minnesotan osavaltiossa. Vuonna 1958 hänestä tuli Illinoisin Springfieldin Concordia Theological Seminaryn professori ja vuonna 1962 sen presidentti.


title: J. A. O. Preus II

text: Vuosina 1969-1981 hän toimi Missouri-synodin presidenttinä ja vuonna 1992 hän sai emeritus-presidentin arvonimen. Hän kuoli 13. elokuuta 1994 Minnesotan Burnsvillessä.


title: J. A. O. Preus II

text: Preusin kirjoittamiin kirjoihin kuuluivat "What Stands Between?" (1949), "It Is Written" (1971) sekä "The Second Martin: The Life and Theology of Martin Chemnitz" (1994). Lisäksi hän käänsi englanniksi useita Martin Chemnitzin teoksia: "The Two Natures in Christ" (1971), "The Lord's Supper" (1979), "Justification: The Chief Article of Christian Doctrine as Expounded in Loci Theologici" (1985) sekä "Loci theologici" (1989). Lisäksi hän käänsi Philipp Melanchthonin teoksen "Loci communes" (1992) (suom. "Ydinkohdat").


title: Euroopan neuvoston museopalkinto

text: Euroopan neuvoston museopalkinto on Euroopan neuvoston vuodesta 1977 alkaen myöntämä palkinto museolle, jonka panostus tietämykseen Euroopan kulttuuriperinnöstä on ollut merkittävä.


title: Euroopan neuvoston museopalkinto

text: Suomeen palkinto on osunut:


title: Mikael Romberg

text: Karl Mikael Romberg (26. syyskuuta 1909 Karjaa – 1997) oli suomalainen vasemmistolainen toimittaja ja poliitikko.


title: Mikael Romberg

text: Romberg oli alkuperäiseltä ammatiltaan sähköteknikko. Hän toimi Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) ruotsinkielisenä sihteerinä vuosina 1945–1951, ja kuului SKP:n keskuskomiteaan vuodesta 1948 sekä SKDL:n ruotsinkieliseen työvaliokuntaan vuodesta 1945. Hän toimi "Kommunisten"-lehden päätoimittajana 1948–1949 ja "Ny Tid" -lehden toimitussihteerinä 1952–1953 sekä päätoimittajana 1953–1973. Romberg oli Suomenruotsalaisten kansankäräjien edustajana vuodesta 1952. Hän kuului myös Suomi–Puola yhdistyksen johtokuntaan.


title: Mikael Romberg

text: Rombergin puoliso oli runokokoelman julkaissut kulttuuritoimittaja Margaretha Lindgren.


title: Junioreiden valtakunnallisten sarjojen karsinnat (salibandy)

text: Junioreiden valtakunnallisten sarjojen karsinnat ovat vuosittaiset, turnausmuotoisena järjestettävät karsinnat salibandyn A-C-junioreiden valtakunnallisiin sarjoihin. Karsinnat pelataan elo-syyskuussa noin kuukausi ennen sarjojen alkamista.


text: Valtakunnallisten sarjojen karsinnoissa ratkaistaan paikat kaikkiin junioreiden valtakunnallisiin sarjoihin, lukuun ottamatta A-poikien SM-sarjaa, jossa on periytyvät sarjapaikat.


text: Lohkot jaetaan neljästä arvontakorista valtakunnallisesti. Jokainen halukas joukkue voi hakea lohkon järjestämisvastuuta itselleen. Karsintalohkon järjestäjä arvotaan.


title: Jusif Ali

text: Jusif Ali (s. 4. toukokuuta 2000) on suomalainen jalkapalloilija. Hän edustaa kroatialaista Dinamo Zagrebia, jonne Ali siirtyi vuoden pituisella lainasopimuksella FC Ilveksestä elokuussa 2018.


title: Jusif Ali

text: Ali on Leppävaaran Pallon kasvatti, joka pelasi myös FC Espoossa ennen siirtymistään Helsingin Jalkapalloklubin C-junioreihin. Hän edusti seuran reservijoukkuetta Klubi 04:ää Kakkosessa, ja teki kauden 2017 päätteeksi sopimuksen FC Ilveksen kanssa. Ensimmäisen Veikkausliigan ottelunsa Ali pelasi huhtikuussa 2018.


title: Kastien sota

text: Kastien sota on nimitys paikallisten maya-intiaanien ja Jukatanin niemimaan valkoisen kreoliväestön välillä käydylle konfliktille vuosien 1847 ja 1901 välillä. Paikalliset mayat olivat nousseet kapinaan esimerkiksi rotujännitteisiin ja maanomistukseen liittyneiden kiistojen takia. Sodan aikana muodostunut käytännössä itsenäisesti toiminut mayojen Chan Santa Cruzin uskonnollinen yhteisö kukistui lopulta vuonna 1901, jolloin sota julistettiin virallisesti päättyneeksi. Viimeinen yhteenotto käytiin kuitenkin vasta vuonna 1933.


title: Kastien sota

text: Kastien sodan syttymisen taustalla oli useita eri osatekijöitä, jotka liittyivät rotujännitteisiin, maanomistukseen, työväen kohteluun, sekä laajempaan poliittiseen epäjärjestykseen Meksikossa maan itsenäistyttyä vuonna 1821. Itsenäistymisen jälkeen vanhoja etnisiä hierarkioita alettiin kyseenalaistaa uusien liberaalien aatteiden myötä, kun taas toisaalta uudet lait mahdollistivat pääasiassa kreolitaustaisten maanomistajien takavarikoida vanhastaan mayojen yhteisöllisesti viljelemää maata. Pinnalla oli myös kiistat meksikolaisten sentralistien ja federalistien välillä. Poliittinen sekasorto syveni, kun Meksikon konservatiivit veivät läpi vuoden 1836 perustuslain, joka oli luonteeltaan yltiösentralistinen ja muutti osavaltiot suoraan keskushallinnon alaisiksi lääneiksi. Federalistit julistivat vastalauseena Yucatánin itsenäiseksi ja paikalliset poliittiset vaikuttajat pyrkivät vahvistamaan asemiaan lupaamalla parannuksia paikallisille mayoille.


title: Kastien sota

text: Kastien sota syttyi vuonna 1847 Valladolidin selkkauksen jälkeen. Joukko mayoja oli ryhtynyt kapinaan ja paikalliset kreolit joutuivat hyökkäysten kohteeksi. Kapina kuitenkin kukistettiin ja sen johtohahmot teloitettiin. Samalla kapinan tukijoiksi epäiltyjen koteja ryösteltiin. Kapinaa seuranneet sortotoimet saivat monet mayat vakuuttumaan aseellisen kapinan välttämättömyydestä ja kapinan kukistamisesta seurasi suurempi aseellinen kapina. Liikkeen varhaisia johtohahmoja olivat Jacinto Pat ja Cecilio Chi. Kapinalliset valtasivat nopeasti monet alueen kaupungeista ja he uhkasivat myös alueen suurinta kaupunkia Méridaa. Sen valtaus ei kuitenkaan lopulta toteutunut, sillä mayojen pääosin talonpojista koostunut armeija hajosi sadonkorjuun ajaksi.


title: Kastien sota

text: Meksiko oli samaan aikaan ajautunut sotaan Yhdysvaltojen kanssa. Yucatán oli ensin tarjonnut jopa liittymistä Yhdysvaltoihin, mutta kun tarjouksesta ei oltu kiinnostuttu Yucatán tyytyi julistautumaan neutraaliksi sodassa osapuolten välillä. Sodan loputtua Yucatánin poliittiset vaikuttajat solmivat riitansa keskushallinnon kanssa. Yucatán julistettiin jälleen osaksi Meksikoa elokuussa 1848 ja nyt kapinan kukistamiseen riitti jälleen keskushallinnon joukkoja. Mayakapinalliset ajettiin syrjäseuduille viidakkoon, mutta vastarinta ei loppunut kokonaan. Sota muuttui luonteeltaan sissisodaksi seuraavien vuosien ajaksi.


title: Kastien sota

text: Tarinan mukaan vuonna 1850 Jukatanin niemimaan itäosassa José María Barrera -niminen kapinallisjohtaja seuraajineen löysi viidakon kätköistä puuhun kaiverretun ristin, joka puhui kapinallisille ohjeistaen näitä jatkamaan sotaansa. Ilmestyksen ympärille muodostui Chan Santa Cruzin uskonnollinen yhteisö, jonka seuraajat tunnettiin nimellä "Cruzob". Chan Santa Cruz ja jotkin muut alueen yhteisöt toimivat vuosikymmenten ajan käytännössä keskushallinnosta itsenäisesti, minkä lisäksi naapurin Brittiläistä Hondurasia (nyk. Belize) hallinnut Yhdistynyt kuningaskunta tunnusti Chan Santa Cruzin suvereniteetin ja kävi kauppaa sen kanssa. Britit luopuivat kuitenkin suhteistaan mayojen kanssa Meksikon presidentti Porfirio Díazin kaudella vuonna 1893. Keskushallinnon joukot valtasivat lopulta Chan Santa Cruzin vuonna 1901 ja vuosikymmeniä jatkunut kastien sota julistettiin virallisesti loppuneeksi. Viimeinen varsinainen yhteenotto käytiin kuitenkin vuonna 1933.


title: Mul on sut

text: ”Mul on sut” on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Leon kappale, joka julkaistiin singlenä 27. heinäkuuta 2018. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Leo, ja sillä vierailee Janna. Tuotannosta vastaavat Aki Sihvonen ja Jukka Immonen. Kappale sai alkunsa keväällä 2018, kun Leo ja Janna olivat yhdessä studiossa työstämässä materiaalia Jannan seuraavalle albumille. Tauolla Leo soitteli itsekseen uutta kappaletta, jonka oli kirjoittanut edellisenä päivänä. Janna tykästyi kuulemaansa ja he päättivät yhdessä tuottaja Aki Sihvosen kanssa levyttää kappaleen duettona. ”Mul on sut” on rakkauslaulu, joka käsittelee tunnetta, kun on ”elämässä kaikki hyvin ja [on] ihminen kenen kanssa voin jakaa ilot ja surut”.


title: Mul on sut

text: ”Mul on sut” nousi parhaimillaan Suomen radiosoittolistan sijalle 37. Yhteensä listaviikkoja kappaleelle kertyi seitsemän. Kappaleeseen kuvattiin myös musiikkivideo, jonka ohjasi Ville Juurikkala. Video on kuvattu Leon ja tämän veljen omistamalla "Kathrina"-purjelaivalla. Videolla nähdään muun muassa The 69 Eyes -rumpali Jussi 69, Sunrise Avenuen solisti Samu Haber, ja malli-juontaja Maryam Razavin.


title: Margareta Aminoff

text: Gerda Margareta Aminoff (o.s. von Rettig; 23. maaliskuuta 1913 Helsinki – 1998) oli suomalainen järjestövaikuttaja ja Ruotsalaisen Kansanpuolueen (RKP) poliitikko.


title: Margareta Aminoff

text: Aminoffin vanhemmat olivat RKP:n puheenjohtaja Eric von Rettig ja Nanna Wilhelminä Ahlström. Aminoff kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1930 ja opiskeli Helsingin yliopistossa kirjallisuushistoriaa ja pohjoismaista filologiaa, mutta ei suorittanut tutkintoa. Hän työskenteli ruotsinkielen ja kansalaistaidon opettajana Helsingin tyttöjen ammattikoulussa 1948–1964. Aminoff oli Barnavårdsföreningen i Finland -yhdistyksen sihteeri vuosina 1937–1942 ja Väestöliiton ruotsinkielisen rinnakkaisorganisaation Svenska befolkningsförbundet i Finlandin toiminnanjohtaja vuodesta 1951. Hän oli toimittajana "Aftonpostenissa" 1944–1945, radiokriitikkona "Nya Pressenissä" 1948–1949 ja teatterikriitikkona "Appellissa" 1949–1960.


title: Margareta Aminoff

text: Aminoff kuului RKP:n puoluehallitukseen vuosina 1957–1962 ja laajennettuun puoluehallitukseen vuodesta 1962, ja oli puolueen Helsingin-osaston varapuheenjohtaja vuodesta 1966. Hän kuului Helsingin kaupunginvaltuustoon vuosina 1961–1968 ja oli edustajana suomenruotsalaisilla kansankäräjillä vuodesta 1964. Aminoff teki Helsingin valtuustossa vuonna 1962 aloitteen Eläintarhanajojen kieltämisestä vaarallisena tapahtumana.


title: Margareta Aminoff

text: Margareta Aminoffin puoliso oli vuodesta 1936 toimittaja ja poliitikko Torsten G. Aminoff.


title: Ympäristöahdistus

text: Ympäristöahdistus tarkoittaa vaikeita tuntemuksia ympäristöongelmiin liittyen. Ympäristötuhot ja niiden uhka aiheuttavat monissa ihmisissä ahdistusoireita, pelkoa ja huolta. Ympäristöahdistuksen oireet muodostavat skaalan. Yhdessä päässä ovat vakavat psykosomaattiset oireet. Toisessa päässä ovat epämääräiset levottomuuden sekä alakulon tuntemukset. Keskeinen osa ympäristöahdistusta on ilmastonmuutokseen liittyvä ilmastoahdistus.


title: Ympäristöahdistus

text: Ympäristöahdistusta on tutkittu kasvavassa määrin 2000-luvulla. Osa tutkijoista käyttää ahdistus-termiä ja toiset määrittelevät samankaltaiset ilmiöt esimerkiksi distressiksi tai huoleksi. Eräissä maissa on keskusteltu selvästi enemmän ympäristöahdistuksesta, kun taas toisissa maissa ilmiötä ei ole julkisesti tunnustettu. Käytännön tutkimusta on tehty etenkin Australiassa, Ruotsissa (klimatångest) ja Yhdysvalloissa. Suomeksi ilmestyi ensimmäinen teos ympäristöahdistuksesta syksyllä 2017: Panu Pihkalan kirja "Päin helvettiä? Ympäristöahdistus ja toivo".


title: Moscow (Idaho)

text: Moscow on kaupunki Latahin piirikunnassa, Idahon osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 23 800. Moscow on Latahin piirikunnan suurin kaupunki ja hallintokeskus.


title: Panu Pihkala

text: Panu Petteri Pihkala (s. 16. maaliskuuta 1979) on suomalainen ympäristötutkija ja kirjailija, joka tunnetaan etenkin ympäristöahdistuksen tutkijana. Pihkalan teos "Päin helvettiä? Ympäristöahdistus ja toivo" (Kirjapaja, lokakuu 2017) oli ensimmäinen suomenkielinen teos ympäristöahdistuksen ilmiöstä. Pihkala on koulutukseltaan teologian tohtori ja hän on aiemmin toiminut monissa tehtävissä Suomen evankelisluterilaisen kirkon piirissä. Vuodesta 2010 alkaen Pihkala on toiminut erilaisissa tutkimustehtävissä Helsingin yliopistossa. Kansanvalistusseura myönsi Pihkalalle vuoden 2018 Sivistyspalkinnon hänen työstään ympäristöahdistuksen julkisen käsittelyn puolesta. Kirjoja


title: Kenneth Appel

text: Kenneth Ira Appel (8. lokakuuta 1932 Brooklyn, New York – 19. huhtikuuta 2013 Dover, New Hampshire) oli yhdysvaltalainen matemaatikko, joka tunnetaan kuuluisan neliväriteoreeman todistamisesta tietokoneen avulla yhdessä Wolfgang Hakenin kanssa vuonna 1976.


title: Kenneth Appel

text: Appel opiskeli New Yorkin Queens Collegessa, josta hän sai bachelor-tutkinnon vuonna 1953. Hän työskenteli jonkin aikaa aktuaarina ja palveli sitten kaksi vuotta armeijassa. Vuonna 1955 Appel aloitti jatko-opinnot Michiganin yliopistossa Roger Lyndonin ohjauksessa ja valmistui tohtoriksi vuonna 1959. Jatko-opintojensa aikana hän tapasi tulevan vaimonsa Carole Steinin. Valmistuttuaan hän työskenteli kaksi vuotta kryptografian parissa Princetonissa (Institute for Defense Analyses).


title: Kenneth Appel

text: Vuodesta 1961 alkaen Appel työskenteli Illinois’n yliopistossa (University of Illinois at Urbana–Champaign). Hän tutki siellä ryhmäteoriaa ja laskettavuutta.


title: Kenneth Appel

text: Yhdessä Wolfgang Hakenin kanssa Appel ratkaisi matematiikassa pitkään avoimena olleen kysymyksen, neliväriongelman. He osoittivat, että jokainen tasossa oleva kartta, jossa on vain yhtenäisiä valtioalueita, voidaan värittää käyttäen enintään neljää väriä niin, että naapurivaltiot ovat aina eriväriset. Appelin ja Hakenin todistus perustui olennaisella tavalla tietokoneen käyttöön: tietokoneohjelman avulla käytiin läpi yli tuhat alkeistapausta. Kun kaikki tapaukset oli käyty läpi, tiedettiin, ettei ole olemassa tasokarttaa, jossa neljällä värillä väritys ei onnistuisi. Tietokoneajo kesti yli tuhat tuntia. Appelin lapset auttoivat todistuksen yksittäisten tapausten tarkastamisessa. Appel ja Haken julkaisivat todistuksensa kahdessa artikkelissa "Illinois Journal of Mathematicsissa". He saivat neliväriongelman ratkaisemisesta American Mathematical Societyn Fulkerson-palkinnon vuonna 1979.


title: Kenneth Appel

text: Vuonna 1993 Appel siirtyi New Hampshiren yliopistoon, josta hän jäi eläkkeelle vuonna 2003.


title: Kenneth Appel

text: Appelilla ja hänen vaimollaan Carolella oli kolme lasta, Andrew (s. 1960), Laurel (1962–2013) ja Peter (s. 1964).


title: Damb Sadaat -vaihe

text: Damb Sadaat -vaihe oli Indus-kulttuuria edeltänyt kehitysvaihe Quetta-Mundigakin seuduilla nykyisisä Pakistanissa ja Afganistanissa noin 3500-2800 eaa. Jaksoa sanotaan myös Faidz Mohamamd-kaudeksi. Kulttuurin asutuskeksittymä on Quettan laaksossa, joka on Pishin Lora-joen sivuhaaran varrella. Etelämpänä kulttuuria oli Shar Sardarin ja nykyisen kalatin tienoilla.


title: Damb Sadaat -vaihe

text: Paikkoja on löydetty 37. Keskimääräine paikan koko 2.6 ha, mikä vatsaa muutaman sadan asukkaan kylää. 29 paikan koko arvioitu. Tällöin 25 paikaka on kooltaan alle 5 ha. Löytöpaikkojen yhteinen ala arviolta noin 97 ha.


title: Damb Sadaat -vaihe

text:
Yli 10 ha
Quetta Miri 23 ha
Mundigak 18.75 ha
Kranai hill 10.7 ha


title: Damb Sadaat -vaihe

text: 1.1-3.5 ha


title: Damb Sadaat -vaihe

text:
Sra Kala
Faiz Mohammad
Damb Sadaat
Gurdi Mound
Q-25
Kasiano Dozakh
Isplinji 1
Deh morasi Ghundai
Q-26


title: Gambinapsykoosi

text: Gambinapsykoosi on Rytmihäiriön seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 28. syyskuuta 2018 levymerkillä Sakara Records. Edeltävien albumien tapaan sanoitukset käsittelevät Saatanan sekä päihteiden voimaa.


title: Gambinapsykoosi

text: Albumin ensimmäinen single ”Spurgurituaali” sekä sen musiikkivideo julkaistiin 18. toukokuuta 2018. Toinen single ”Räjähtävä lepakko helvetistä” julkaistiin 31. elokuuta 2018.


title: Gambinapsykoosi

text:
Yhtye on kuvaillut albumia seuraavasti:
Reilu vuosi "Todellisuuden mestari" -albumin jälkeen yhtye ilmoitti aloittaneensa uusien kappaleiden harjoittelemisen marraskuussa 2014. Lokakuussa 2016 yhtyeen perustamisesta lähtien rumpalina toiminut Otto Luotonen ilmoitti eroavansa yhtyeestä. Luotosen eron jälkeen rumpaliksi pestattiin mm. Herra Ylppö & Ihmiset -yhtyeessä sekä HIM:ssä soittanut Jukka Kröger. Vielä nimeämättömän seitsemännen studioalbumin äänitykset alkoivat 15. helmikuuta 2018.


title: Kechi Beg -vaihe

text:
Kechi Beg -vaihe oli eräs Indus-kulttuuria edeltänyt varhaisharapaplainen vaihe
Belutshistanissa ja nykyisen Pakistanin luoteisosissa.


title: Kechi Beg -vaihe

text: Kulttuuri oli Belutsistanissa ja Luoteis-Pakistanissa. tarkemmin kulttuuria oli paljon Quetta-Pishinissä, Jhalawanissa ja Loralaissakin. Mutta se ulottui etelässä Makraniin asti.


title: Kechi Beg -vaihe

text:
Yli 20 ha
10-20 ha
5-10 ha


title: Kechi Beg -vaihe

text: Joitain muita pienempiä tunnettuja paikkoja


title: Antti Kiiskinen

text: Antti Kiiskinen on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa kaudella 2018 Sotkamon Jymyä. Kiiskinen on Reisjärven Pilkkeen kasvatti. Pelipaikaltaan Kiiskinen on polttaja.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Poosjärvi on Satakunnassa Porissa entisen Noormarkun kunnan alueella ja siellä Poosjärven kulmakunnalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Karvianjoen vesistöön.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Järven pinta-ala on 349 hehtaaria eli 3,5 neliökilometriä. Se on 6,7 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä ja se on muodoltaan pitkänomainen järvi, vaikka sen rannoilla vuorottelevatkin tiheään pienet niemet ja lahdelmat. Järven pohjoisosassa järvi kapaenee salmeksi, jonka päässä on järvenlaajentuma nimeltään Pitkälahti. Järven kaakkoispäätä kutsutaan Itälahdeksi.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Järvi on matala ja siksi kovin kivinen. Siinä on kartan mukaan noin 70 saarta, mutta koska järven vedenpinnanvaihelut ja sen rantojen umpeenkasvu vaikeuttaa saarten havaitsemisen, voidaan saarien lukumäärä määritellä tätä lukua pienemmäksi tai suuremmaksi. Hyvänä esimerkkinä tästä ovat Huhtaluoto ja Röynäsluoto, jotka sijaitsevat koskeikon ympäröimänä ja joilta puuttuu osa vuotta vapata vettä ympäriltä. Järveä ei ole luodattu.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Järven rantaviivan pituus on 37 kilometriä ja suurin osa rannoista ovat kosteikkoa tai suota. Järvellä ei ole maanviljelystä ja sen erämainen ilme on säilynyt hyvin. Poosjärven kulmakunnan viljelykset sijaitsevat etäämpänä järven rannasta. Rannoille ja saariin on rakennettu vapaa-ajan asuntoja. Saarissa niitä on 20 ja rannoilla yli 50. Niille johtaa tiet valtatieltä 23, Noormarkusta, Poikeljärveltä, Poosjärveltä ja Poosjärven Isojärventieltä. Porin ja Pomarkun välinen raja ohittaa järven sen läheltä.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Järvelle on 1800-luvulla toimitettu järvenlasku. Hakemuksen siitä on viranomaisille toimittanut järvenlaskuyhtiön puolesta Johan C. Kihlholm vuonna 1845. Siitä saatiin myönteinen päätös vuonna 1849, mutta ennen sitä oli salaneuvos A. Mellin hakemut lupaa päästä järvenlaskuyhtiöön mukaan vuonna 1851. Tähän tulikin päätös vuonna 1852. Samana vuonna jätti järvellä käynnyt tarkastaja C.A. Bäckström oman näkemyksensä viraston arvioitavaksi ja tämän jälkeen on järvenlaskua alettu toteuttamaan. Järvenlaskut etenivät yleensä verkkaisesti. Ensin sovittiin osuudet, joilla sekä hyödyt että kulut jaettiin. Merkittävä asema sopimisessa oli kunkin osakkaan työmäärällä, sillä työt tehtiin usein itse. Kun laskuoja oli perattu ja vedenpinta laskenut, alettiin paljastuneelle maalle kaivamaan kuivatusojia, jotta maa kuivuisi ja maat saataisiin ensin niityiksi ja myöhemmin viljelymaaksi. Tähän kului usein vuosikymmeniä. Poosjärven tapauksessa järven vesijättömaat ovat toimineet niittyinä, joista korjattiin talteen heinää. Vuonna 1892 on järvenlaskun lopputuloksesta todennäköisesti kerrottu jälkitarkastuksessa havaitut toteutumat ja vesijättömaiden jaosta laskelmat ja piirrokset. Raportin jättäminen oli annettu torpparin Henrik Mäkelän tehtäväksi. Yllättäin myös A. Ahlström on jättänyt järvenlaskuun liittyvän hakemuksen vielä vuonna 1897. Sen kohtalosta ei ole toistaiseksi dokumenttia. Järven tulvaherkkyyden vuoksi vesijättömaat ovat nykyään kosteikkona eikä vesijättömaita ole otettu viljelyyn.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Kun järven maanomistussuhteita tarkastelee Kansalaisen karttapaikan kiinteitörajoilla, voi silmämääräisesti todeta järven kutistuneen arviolta puoleen siitä, mikä se on aikoinaan ollut. Samoin voi arvioida järvenlaskun suuruutta. Tontinrajat näyttävät seuraavan 32,5 metrin korkeuskäyrää.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Isojärven ja Poosjärven välissä virtaa Salmusoja, jonka hyötykäyttöä Johan Kihlholm havitteli hakemuksellaan vuonna 1842. Hän anoi silloin lupaa perustan jokeen sahan, joka olisi ottanut voimansa ojan virtuksesta. Hakemus oli käsitelty vuonna 1845, jolloin sahaa voitiin rakentaa. Kuitenkin jo parin vuoden kuluttua hakija pyysi lupaa laajentaa kotitarvesahaustaan kaupalliseksi toiminnaksi, johon tuli lupa vuonna 1854. Sitten hän haki vielä lupaa laajentaa sahaansa vuoden 1863 hakemuksella, johon hän sai päätöksen vuonna 1866. Ilmeisesti metsäteollisuudella saattoi täälläkin menestyä.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Järvenlasku haittaa usein puunuittoa ja kun ne toteutetaan samalla järvellä nousee ja laskee järven vesi eri syistä. Aktiivisia osapuolia oli ainakin kolme. Maanviljelijä C.F. Lönegren pyysi vuonna 1887 lupaa padota Poosjärven luusua. Näin tehtiin matalissa järvissä ja varsinkin matalissa joissa muuallakin. Kun järvessä oli paljon vettä, oli uitto järvellä helpompaa ja jokeen voitiin johtaa järvestä ylimääräistä vettä uiton helpottamiseksi joessa. Lönegren haki seuraavana vuonna myös itselleen uittolupaa, jotta puut saataisiin uitettua Lamminjokea (nykyinen Poosjoki ja Lampinjoki) myöten merenrantaan. Samaa olivat hakeneet yritys Pihl & C:O ja kauppaneuvos A. Ahlström jo edellisenä vuonna. Kaikki saivat hakemukseensa päätökset viimeistään vuonna 1889.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Järvenlasku on vaikuttanut heikentävästi järven kykyyn toipua luontaisesti ihmistoiminnasta syntyvistä rasitteista. Järven mataluus heikentää happitilannetta ja korkeat ravinnepitoisuudet kuluttavat erityisesti talvella järven happivarastoja. Ravinteita saapuu Isojärvestä, joka on itsekin rehevöitynyt järvi, ja lähes 150 vuotta sitten aloitetusta puunuitosta on jäänyt järveen runsaasti kuorta ja puuta. Järveltä puuttuu täysin säännöstelytoimet, jolloin tulvaherkkä järvi nostaa yli metrin tulvillaan tulva-alueilta ravinteita järven avovesialueelle. Matala järvi onkin vahvasti vesikasvillisuuden vallassa. Järven pääasialliset ongelmat ovat sen rehevöituminen, umpeenkasvu ja sen mataluus. Nykyään järven tilan on kuitenkin kohentunut aiemmasta viime vuosituhannen tilanteestaan.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Järven ympäristöä on osa kerrallaan otettu suojelualueiksi. Eri suojelualueet on yhdistetty Natura-2000- hankkeessa Poosjärven nimellä (FI0200034, 794 hehtaaria). Suojelualueeseen kuuluvat itse Poosjärvi, joitakin rantametsiä ja sen laajat kosteikkoalueet.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Järven luusuaan rakennettiin vuonna 1989 pohjapato, jolla järven vedenpintaa nostettiin. Toimenpiteellä yritetään lisätä järven tilavuutta, jotta sen happitalous paranisi. Toinen syy on umpeenkasvun hillitseminen. Kolmas syy on lintujärven tilan paraneminen ja säilyttäminen pitkälle tulevaisuuteen. Järvelle ollaan valmistelemassa käyttö- ja hoitosuunnitelmaa.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Järvi on saaririkas. Saaret ovat lehtoja tai lintujen pesimäsaaria. Rannoilla on laajoja luhtavyöhykkeitä, jotka paljastuvat aina kevään jälkeen sen kevättulvan alta. Tulva nostaa vedenpintaa yli metrillä. Avovedenalueet täyttyvät pian kasvillisuudella, jota korteikot, kelluvalehtiset kasvit ja vesiruohot pääasiassa edustavat. Ympäröivät metsät ovat sekametsää, jossa mänty, kuusi, koivu ja haapa dominoivat. Metsien aluskasvillisuutta ovat esimerkiksi koiranheisi, taikinanmarja, lillukka, pikkutalvikki, nuokkuhelmikkä, metsäkastikka ja kielo. Metsän saraikon rajalla esiintyy viitakastikka ja monet pajut. Onnekas voi tavata pussikämmekän. Luhdan sarat ovat pääasiassa viiltosara ja vesisara. Muita märän liejun kasvilajeja ovat ranta-alpi, rantakukka ja myrkkykeiso, sekä rahkasammalalueilla terttualpi, kurjenjalka, suoputki ja järvikorte. Vedessä on laajoja korteikkoja, missä viihtyy myös kilpukka sekä kortteen kasvualueen reinoilla sarjarimpi ja jokileinikki. Avovedessä viihtyvät pystykeiholehti, suorapalpakko, uistinvita ja ahvenvita sekä isoulpukka, pohjanlumme, isovesiherne ja kiehkuraärviä.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Järven lintumaailma on muutostilassa, koska kasvillisuuden suhteissa on tapahtunut muutoksia. Vesilinnuista telkä, sinisorsa ja tavi ovat parhaiten säilyttäneet pesintämääränsä ja haapanakin on suhteellisen yleinen. Kuitenkin härkälintu, lapasorsa ja heinätavi ovat taantununeet. Naurulokkiyhdyskunnan joukossa pesii joitakin pikkulokkeja, kalalokkeja ja kalatiiroja. Kahlaajia edustavat taivaanvuohi ja rantasipi. Järvi houkuttelee paikalle petolintuja, jotka ruokailevat järvellä. Niitä ovat ainakin nuolihaukka, mehiläishaukka ja ruskosuohaukka. Muista linnuista voidaan vielä mainita kuikka, kaakkuri, kurki, keltavästäräkki, niittykirvinen, ruokokerttunen, pajusirkku ja pensastasku. Monia kiinnostavat myös saukon metkut.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Järvi sijaitsee Karvianjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 36) Merikarvianjoen alaosan alueella (36.01), jonka Poosjärven alueeseen (36.013) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 30,5 metriä mpy.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Järvi saa pääosan vedestään Salmusojasta, joka on Isojärven laskuoja. Järveen tulee muitakin oman alueen ojia, joista huomattavimmat ovat eteläosaan idästä laskevat Keskijoki, Myllykorvenoja ja Jalosenoja sekä pohjoisesta laskeva Pitkälahden nimetön oja. Järven alueella ei esiinnyt montaa järveä. Niistä voisi mainita Kalatonlammi (6 hehtaaria), Ludelammi (2 hehtaaria) ja pieni Juonilammi.


title: Poosjärvi (järvi Porissa)

text: Järven laskujoki on Poosjoki, joka alkaa eteläosan länsirannasta ja se virtaa Kivijärven ja Lampinjärven kautta Lampinjokeen eli Pohjajokeen, joka laskee pian Itämereen Selkämeren Keikveden lahdessa.


title: Sulo Juntunen

text: Sulo Juntunen (, 1. syyskuuta 1915 Pietari – 19. marraskuuta 1980 Petroskoi) oli Neuvosto-Karjalassa vaikuttanut suomalaissyntyinen taidemaalari, joka tunnetaan erityisesti maisemamaalauksistaan. Luontomaisemien ohella hän maalasi runsaasti kaupunki- ja teollisuusympäristöjä sekä muun muassa metsätyömaita.


title: Sulo Juntunen

text: Juntunen on ainoa Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvonimellä palkittu karjalainen taidemaalari. Häntä pidetään Ragnar Nyströmin, Liisa Tombergin, Ortjo Stepanovin, Jaakko Rugojevin ja Leo Lankisen ohella yhtenä merkittävimmistä suomensukuisista karjalaistaiteilijoista. Juntusen tuotantoa on muun muassa Karjalan tasavallan kansallismuseon, Venäläisen taiteen museon sekä Tretjakovin gallerian kokoelmissa.


title: Sulo Juntunen

text: Sulo Juntunen syntyi pietarinsuomalaiseen perheeseen, joka muutti Tampereelle vuonna 1920. Hänen isänsä oli inkeriläinen suutari Heikki Juntunen. Kansakoulun jälkeen Juntunen ehti hankkimaan ammattikoulusta puusepän ja valurin pätevyyden, ennen kuin hänen perheensä palasi Neuvostoliittoon laittomasti vuonna 1932. Perhe lähetettiin Uralille, josta Juntunen muutti kahden vuoden kuluttua Neuvosto-Karjalan Petroskoíhin yhdessä äitinsä kanssa. Hän työskenteli aluksi Äänisen konetehtaan valimossa kaavaajana, jonka jälkeen opiskeli vuosina 1934–1936 Petroskoin metsäopistossa ja 1936–1941 Petroskoin taidekoulussa sen perustajan Veniamin Popovin johdolla.


title: Sulo Juntunen

text: Myöhemmin toisen maailmansodan aikana Juntunen oli metsätyömiehenä Permin alueella, koska häntä ei inkerinsuomalaisena lähetetty rintamalle. Palattuaan Petroskoihin 1945 Juntunen alkoi työskentelemään taidemaalarina, ja vuotta myöhemmin hänet hyväksyttiin Neuvostoliiton taiteilijaliiton jäseneksi. Neuvostoliitossa pidettyjen näyttelyiden lisäksi hänen töitään oli useaan otteeseen esillä myös Suomessa ja DDR:ssä. Vuosina 1953–1967 Juntunen toimi Neuvosto-Karjalan taiteilijaliiton puheenjohtajana.


title: Sulo Juntunen

text: Juntunen kuoli vaikeaan sairauteen vuonna 1980 Petroskoissa. Hänet on haudattu Suolusmäen hautausmaalle.


title: Nampa

text: Nampa on kaupunki Canyonin piirikunnassa, Idahon osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 81 557. Nampa on Idahon toiseksi suurin kaupunki ja se sijaitsee noin 32 kilometriä Boisesta.


title: Nampa

text: Nampa perustettiin 1886 ja se sai kaupunkioikeudet 1891.


Alankomaiden naisten lentopallomaajoukkue edustaa Alankomaita naisten arvokilpailuissa ja kansainvälisissä lentopallokilpailuissa. Se on voittanut Euroopan-mestaruuden vuonna 1995 sekä saavuttanut useita muita EM-mitaleja. Olympialaisissa joukkue on sijoittunut parhaimmillaan viidenneksi ja MM-kilpailuissa neljänneksi.


title: Serbian naisten lentopallomaajoukkue

text: Serbian naisten lentopallomaajoukkue edustaa Serbiaa naisten arvokilpailuissa ja kansainvälisissä lentopallokilpailuissa. Se on voittanut maailmanmestaruuden vuonna 2018 sekä Euroopan-mestaruuden vuosina 2001 ja 2017. Olympialaisissa joukkue on saavuttanut hopeaa vuonna 2016.


title: Kristus (arvonimi)

text: Kristinuskossa, Kristus (, "Christós", joka tarkoittaa "voideltu") on Jeesuksesta käytetty kunnianimi. Nimi on kreikankielinen käännös heprealaisperäisestä sanasta Messias (k-he|מָשַׁח, "māšaḥ"), joka sekin tarkoittaa "voideltua" ja joka jo ennen Jeesuksen aikaa oli vakiintunut viittamaan profeettojen lupaamaan vapahtajaan ja lunastajaan, joka toisi pelastuksen juutalaiselle kansalle ja ihmiskunnalle. Kristityt uskovat, että Jeesus on Messias, joka on ennustettu sekä heprealaisessa Raamatussa että kristillisessä Vanhassa Testamentissa. "Kristus", jota Kristityt käyttävät sekä nimenä että arvonimenä, on synonyymi Jeesukselle.


title: Kristus (arvonimi)

text: Kristuksen rooli kristinuskossa sai alkunsa juutalaisuuden messias-käsitteestä. Vaikka messias-käsitykset ovat kummassakin uskonnossa samankaltaiset, suurimmaksi osaksi ne ovat selvästi erillään toisistaan johtuen välirikosta varhaisen kristinuskon ja juutalaisuuden välillä 1. vuosisadalla.


title: Kristus (arvonimi)

text: Vaikka alkuperäiset Jeesuksen seuraajat uskoivat, että Jeesus on juutalainen messias, esimerkiksi Pietarin tunnustus, ennen ristiinnaulitsemista ja ylösnousemusta Jeesukseen viitattiin nimityksillä "Jeesus Nasaretilainen" tai "Jeesus, Joosefin poika". He kutsuivat Jeesusta nimellä "Jeesus Kristus" (joka tarkoittaa "Jeesus "Khristós"", eli "Jeesus Messias" tai "Jeesus Kristus") hänen ristiinnaulitsemisensa ja ylösnousemuksensa jälkeen. Kristityt uskovat, että messiaaniset profetiat täyttyivät hänen tehtävässään, kuolemassaan ja ylösnousemuksessaan. Myös Paavalin kirjeet, Uuden testamentin varhaisimmat tekstit, viittaavat usein Jeesuksen olevan "Kristus Jeesus" tai "Kristus". Sana "Kristus" oli alun perin arvonimi, mutta myöhemmin siitä tuli osa nimeä "Jeesus Kristus". Sitä käytetään myös arvonimenä; myös "Kristus Jeesus", joka tarkoittaa "Messias Jeesus"; ja itsenäisesti "Kristus".


title: Kristus (arvonimi)

text: Jeesuksen seuraajat tulivat tunnetuiksi kristittyinä (kuten Apostolien teot 11:26), koska he uskoivat Jeesuksen olevan "Khristós" tai "Mashiach," josta profetoitiin heprealaisessa Raamatussa. Jeesus ei ollut, eikä ole, hyväksytty juutalaisuudessa juutalaisena messiaana, ja jumalallisen messiaan käsitteen juutalaisuus hylkäsi aina epäjumalanpalveluksena. Uskonnolliset juutalaiset odottavat edelleen heidän messiaansa ensimmäistä tulemista ja juutalaisen perinteen messiaanisten profetioiden toteutumista. Uskonnolliset kristityt uskovat Jeesuksen toiseen tulemiseen, ja he odottavat, että loput kristilliset messiaaniset profetiat täyttyvät. Yksi niistä profetioista, erillinen sekä juutalaisessa että kristillisessä messias-käsitteessä, on se, että Daavidin suvusta tulevasta juutalaisesta kuninkaasta, joka "voidellaan" pyhällä öljyllä, tulee kuningas Jumalan valtakuntaan maan päällä, ja hän tulee hallitsemaan juutalaista kansaa ja ihmiskuntaa messiaanisena ja tulevan maailman aikana. Muslimit hyväksyvät Jeesuksen (عيسى) "al-Masihina", islamin messiaana, ja uskovat, että hän tulee jälleen, mutta he eivät usko, että messias on jumalallinen tai Jumalan Poika.


title: Kristus (arvonimi)

text: Kristillisen teologian alue nimeltä kristologia käsittelee ensi sijassa Jeesuksen Kristuksen luonnetta ja henkilöä, kuten se on kirjattu kanonisiin evankeliumeihin ja Uuden Testamentin kirjeisiin.


title: Kristus (arvonimi)

text: Nimi Kristus tulee kreikan kielen sanasta ("Christos"), joka tarkoittaa "voideltu ". Vanhan testamentin kreikankielisessä Septuaginta-käännöksessä heprean sana מָשִׁיחַ ("Mašíaḥ)," joka tarkoittaa "voideltu" ja josta myös johtuu nimitys Messias, käännettiin sanalla "Christos" (Χριστός).


title: Kristus (arvonimi)

text: Arvonimen väitetään olevan peräisin Egyptin faraon voitelun perinteestä kruunajaisten tai avioliiton yhteydessä, jolloin öljy oli peräisin "messeh"in, pyhän krokotiilin, rasvasta. Sama voitelurituaali voidaan jäljittää aikaisen Mesopotamian Mušḫuššuun. Egyptin muumioiden arkuista on löydetty sana "krst" siunauksena ja voiteluna Horukselta ja Osirikselta. Siksi sanan "Christos" on ajateltu olevan lainattu. "Krst" tarkoitti muumion preparointiprosessia balsamoimalla, puhdistamalla ja voitelemalla, ja se voi tarkoittaa voideltua, haudattua tai öljyn peitossa olevaa.


title: Kristus (arvonimi)

text: Sana "Kristus" (ja vastaavia kirjoitusasuja) esiintyy englannissa ja useimmissa Euroopan kielissä. Englannin puhujat käyttävät usein sanaa "Kristus", ikään kuin se olisi nimi, yksi osa nimestä "Jeesus Kristus", vaikka se oli alun perin arvonimi ("Messias"). Sen käyttö muodossa "Kristus Jeesus", korostaa sen luonnetta  arvonimenä.


title: Kristus (arvonimi)

text: Englanninkielen kirjoitustapa "Christ" standardoitiin 1700-luvulla, kun valistuksen hengessä tiettyjen sanojen oikeinkirjoitus muutettiin sopimaan niiden kreikkalaiseen tai latinalaiseen alkuperään. Vanhan ja Keski-englannin kirjoitustapa "Crist" - " - " lausutaan joko /iː/, joka on säilynyt kirkonnimissä, kuten St Katherine Cree, tai lyhyt /ɪ/, joka on säilynyt modernissa sanan "Christmas" ääntämisessä. Kirjoitustapa "Christ" on vahvistettu 1300-luvulta lähtien.


title: Kristus (arvonimi)

text: Modernissa ja antiikin käytössä, jopa sekulaarissa terminologiassa, "Kristus" viittaa yleensä Jeesukseen, perustuen vuosisatoja vanhaan perinteeseen tällaisessa käytännössä.  Apostoliselta ajalta lähtien, englannin kielessä [...] määräisen artikkelin käyttö sanan Kristus edellä ja sen asteittainen kehitys oikeaksi nimeksi osoittaa, että kristityt samaistivat nimen haltijan juutalaisille luvatuksi Messiaaksi.


title: Kristus (arvonimi)

text: Jeesuksen aikaan ei ollut yhtä muotoa Toisen temppelin juutalaisuudessa, ja oli merkittäviä poliittisia, sosiaalisia ja uskonnollisia eroja eri Juutalaisten ryhmien välillä. Kuitenkin juutalaiset olivat vuosisatojen ajan käyttäneet termiä "moshiach" ("voideltu") viittaamaan heidän odotettuun vapauttajaansa. Juutalaiset pitivät suurta määrää Vanhan Testamentin kohtia messiaanisina, paljon enemmän kuin kristityt yleisesti pitävät messiaanisina, ja eri ryhmien juutalaiset antoivat niille eriasteisia merkityksiä.


title: Kristus (arvonimi)

text: Kreikan sana "messias" ilmestyy vain kahdesti Septuaginta-käännöksessä koskien luvattua prinssiä (Daniel 9:26; Psalmi 2:2). Tämä nimitys oli käytössä, kun nimeä etsittiin luvatulle, josta tulisi kerran Kuningas ja Vapahtaja. Uusi testamentti toteaa, että kauan odotettu messias oli tullut ja kuvaa tätä vapahtajaa "Kristuksena". Matteuksen evankeliumin luvussa 16:16 olevista apostoli Pietarin sanoista on tullut kuuluisa uskontunnustus Kristittyjen keskuudessa ensimmäiseltä vuosisadalta lähtien: "Sinä olet Kristus, elävän Jumalan Poika."


title: Kristus (arvonimi)

text: Markuksen evankeliumin kohta 1:1 ("Jeesuksen Kristuksen, Jumalan Pojan, evankeliumin alku") tunnistaa Jeesuksen sekä Kristuksena että Jumalan Poikana. Jumaluus on uudelleen vahvistettu Markuksen evankeliumin kohdassa 1:11. Sen Jälkeen Markus ei koskaan käytä termiä "Kristus" Jeesuksen nimenä. Matteus 1:1 käyttää Kristusta nimenä ja Matteus 1:16 selittää sen uudelleen: "Jesus, jota kutsutaan Kristukseksi".  Johanneksen Evankeliumissa Jeesus viittasi itseensä Jumalan poikana paljon useammin kuin Synoptiset Evankeliumit.


title: Kristus (arvonimi)

text: Määräisen artikkelin käyttö englanninkielessä ennen sanaa "Kristus" ja sanan Kristus asteittainen kehitys oikeaksi nimeksi osoittavat, että kristityt tunnistivat Jeesuksen juutalaisille luvattuna messiaana, joka täytti kaikki messiaaniset ennustukset täydellisemmässä ja korkeammassa mielessä kuin rabbit olivat heille opettaneet.


title: Kristus (arvonimi)

text: Evankeliumeissa Markus ja Matteus aloittavat kutsumalla Jeesusta sekä Kristukseksi että Jumalan Pojaksi, mutta nämä ovat kaksi eri määrettä. Ne kehittyvät Uudessa Testamentissa erillisiä polkuja pitkin, ja niillä on erilliset teologiset seuraukset. Tuolloin roomalaisessa Juudeassa juutalaiset olivat odottaneet "messiasta", ja monet ihmiset ihmettelivät, kuka se olisi. Kun Johannes Kastaja alkoi saarnata, hän keräsi opetuslapsia, jotka olettivat, että hän olisi ilmoittautunut messiaaksi, tai siksi, mitä he olivat odottaneet.


title: Kristus (arvonimi)

text: Ensimmäisen kerta, kun Jeesusta kutsutaan Jumalan Pojaksi, on Johannes Kastajan kastaessa hänet. Kerrotun mukaan taivaasta kuului ääni, joka kutsui Jeesusta pojakseen. Kun Johannes Kastaja oli vankilassa (Matteus 11:2-6 ja Luukas 7:18-23), kaksi hänen opetuslastaan kysyi Jeesukselta hänen puolestaan: "Oletko se, jonka piti tulla minun jälkeeni vai pitääkö meidän odottaa toista?" Tämä osoittaa, että Johannes epäili tuolloin, oliko Jeesus todella Kristus.


title: Kristus (arvonimi)

text: Johanneksen evankeliumin kohdassa 11:27 Martta sanoi Jeesukselle "sinä olet Kristus, Jumalan Poika, joka on tulossa maailmaan", mikä tarkoittaa, että molemmat nimitykset olivat yleisesti hyväksytyt (pidettiin vielä erillisinä) Jeesuksen seuraajien keskuudessa ennen kuin Jeesus herätti Lasaruksen.


title: Kristus (arvonimi)

text: Selviä väitteitä, että Jeesus olisi messias, löytyy kanonisista evankeliumeista Pietarin tunnustuksessa (esimerkiksi Matt. 16:16) ja Jeesuksen sanoista oikeudenkäynnissä Sanhedrinin edessä. Näihin tapauksiin liittyy paljon enemmän kuin pelkkä messiaaninen väite; syytös on, että Jeesus väittää olevansa Jumalan Poika.


title: Kristus (arvonimi)

text: Jeesuksen oikeudenkäynnistä Sanhedrinin ja Pontius Pilatuksen edessä  saattaa näkyä Matteuksen ja Luukaksen kerronnasta käsin, että Jeesus ei ensin halunnut suoraan vastata ylimmäisen papin kysymykseen: "oletko sinä Kristus?", missä hänen vastauksensa on annettu vain ""su eipas"" ("sinä olet sanonut"). Markuksen Evankeliumi toteaa kuitenkin vastauksen ""ego eimi"" ("minä olen"), ja on tapauksia juutalaisessa kirjallisuudessa, jossa ilmaus "sinä olet sanonut" on sama kuin "olet oikeassa". Messiaaninen väite oli vähemmän merkittävä kuin väite jumaluudesta, joka aiheutti ylipapin kauhistuneen syytöksen jumalanpilkasta ja sen seurauksena vaatimuksen  kuolemantuomiosta. Pilatuksen edessä, toisaalta, vain väite hänen kuninkaallisesta arvostaan antoi aihetta hänen tuomitsemiseensa.


title: Kristus (arvonimi)

text: Sana "Kristus" on tiiviisti liitetty Jeesukseen Paavalin kirjeissä, mikä viittaa siihen, että varhaisilla kristityillä ei ollut tarvetta väittää, että Jeesus on Kristus, koska sitä pidettiin laajalti hyväksyttynä heidän joukossaan. Siksi Paavali voi käyttää termiä "Khristós" ilman epäselvyyttä siitä, kehen se viittaa, ja hän voi käyttää sellaisia ilmaisuja, kuin "Kristuksessa" viittaamaan Jeesuksen seuraajiin, kuten 1. Korinttolaiskirje 4:15 ja Roomalaiskirje 12:5. Paavali julisti hänet Viimeiseksi Aadamiksi, joka palautti kuuliaisuuden kautta sen, mitä Adam menetti tottelemattomuutensa kautta. Paavalin kirjeet ovat joidenkin kristologisten avainyhteyksien lähde; esim. Efesolaiskirje 3:17-19 suhteuttaa Kristuksen rakkauden tietoon Kristuksesta, ja katsoo, että Kristuksen rakkaus on välttämättömyys hänen tuntemiselleen.


title: Kristus (arvonimi)

text: On olemassa myös implisiittisiä väitteitä siitä, että hän on Kristus, Jeesuksen sanoissa ja teoissa. Jeesuksen elämän jaksot ja lausunnot siitä, mitä hän teki julkisen toimintansa aikana, löytyvät kautta Uuden testamentin. Kolminaisuusoppi väittää suoraan: "Jeesus Kristus oli tosi Jumala ja tosi ihminen yhdessä persoonassa, ja tulee olemaan niin ikuisesti."


title: Kristus (arvonimi)

text: Kristittyjen keskuudessa on erillisiä, ja eriäviä, näkemyksiä siitä, onko Kristus ollut olemassa ennen sikiämistään. Keskeinen kohta Uudessa testamentissa on Johanneksen evankeliumin luku 1:1-18, jossa Johannes 1:17 mainitsee erityisesti, että "armo ja totuus tulivat Jeesuksen Kristuksen kautta." Ne, jotka uskovat Kolminaisuuteen, ottavat huomioon Kristuksen ennalta olemassa olevan jumalallisen hypostaasin, jota kutsutaan Logokseksi tai Sanaksi. Muut kuin Kolminaisuusopin näkemykset kyseenalaistavat henkilökohtaisen pre-eksistenssin näkökulman tai jumaluuden näkökulman, tai molemmat. Esimerkkinä on ortodoksinen gnominen näkemys, joka väittää, että Kristus ei itse asiassa ollut ennalta olemassa ollut jumalallinen olento.


title: Kristus (arvonimi)

text: Käsite Kristuksesta Logoksena juontuu Johanneksen evankeliumin luvusta 1:1: "Alussa oli Sana, ja Sana oli Jumalan luona, ja Sana oli Jumala." Alkuperäisessä kreikankielisessä tekstissä, "Logosta" (λόγος) käytetään "Sanan" sijasta, ja se jätetään usein kääntämättä. Logoksen kristologiassa, Kristus nähdään "Jumalallisen Logoksen" inkarnaationa, eli Sanana.


title: Kristus (arvonimi)

text: 2. vuosisadalla Irenaeus kytki "Luoja-Kristuksen" "Vapahtaja-Kristukseen"  "kertausteoriassaan", vedoten Efesolaiskirje 1:10:een ("joka oli määräajan tullessa toteutuva: hän oli yhdistävä Kristuksessa yhdeksi kaiken, mitä on taivaassa ja maan päällä") kootakseen yhteen ja "paketoidakseen" Kristuksen syntymän ja ylösnousemuksen syklin.


title: Kristus (arvonimi)

text: Kolossalaiskirjeen luvussa 1:15-16 Apostoli Paavali näki Jeesuksen Syntymän tapahtumana, jolla oli  kosmista merkitystä ja joka muutti maailman luonnetta tasoittamalla tietä pelastukselle.


title: Kristus (arvonimi)

text: Kristilliset opetukset esittävät Kristuksen rakkauden perustana hänen uhrautuvalle teolleen, joka toi pelastuksen. Johanneksen evankeliumin luvussa 14:31 Jeesus selittää, että hänen uhrinsa oli tehty niin "jotta maailma tietäisi, että minä rakastan Isää ja teen niin kuin Isä on minun käskenyt tehdä." Efesolaiskirjeen luvussa 5:25 todetaan, että: "Kristuskin rakasti seurakuntaa ja antoi henkensä sen puolesta".


title: Kristus (arvonimi)

text: 2. vuosisadalla Irenaeus esitti näkemyksiään pelastuksesta jäljittelemällä Kristusta ja "kertausteoriallaan". Irenaeukselle Kristuksen jäjittely perustuu Jumalan pelastussuunnitelmaan, jonka mukaan Kristus on "Viimeinen Aadam". Hän näki inkarnaation tapana, jolla Kristus korjasi Aadamin tottelemattomuudesta koituneen vahingon. Irenaeuksen mukaan Kristus saavutti pelastuksen palauttamalla inhimillisyyden Jumalan kuvaan, ja hän näki kristillisen Kristuksen jäljittelyn avaintekijänä tiellä pelastukseen.  Irenaeuksen mukaan Kristus onnistui joka kohdassa, missä Aadam epäonnistui. Irenaeus veti useita yhtäläisyyksiä, esim. aivan kuten Aadamin lankeemus johtui puun hedelmästä, Irenaeus näki lunastuksen ja pelastuksen toisen puun, ristiinnaulitsemisen ristinpuun, hedelmänä.


title: Kristus (arvonimi)

text: Seuraten Paavalin perinnettä 5. vuosisadalla Augustinus näki Kristuksen Uuden Liiton välimiehenä Jumalan ja ihmisen välillä ja synnin voittajana. Hän näki Kristuksen syynä ihmisen ja Jumalan sovintoon Aadamin lankeemuksen jälkeen, ja hän näki Kristuksessa polun kristilliseen pelastukseen. Augustinus uskoi, että pelastus on saatavilla niille, jotka ovat sen arvoisia, uskon kautta Kristukseen.


title: Kristus (arvonimi)

text: 1200-luvulla Tuomas Akvinolainen pyrki perehtymään kirkkoisien opetuksiin Pyhän Kolminaisuuden roolista pelastustaloudessa. Tuomas Akvinolaisen näkemyksen mukaan enkelit ja ihmiset olivat luodut pelastusta varten alusta alkaen. Akvinolaisen mukaan Kristuksen kärsimys vuodatti pelastuksen armon ja kaikki sen hyveet ihmiskunnalle.


title: Kristus (arvonimi)

text: Martti Luther erotti pelastushistorian Vanhan ja Uuden testamentin välillä, ja näki uuden ulottuvuuden pelastukseen Kristuksen saapumisessa.


title: Kristus (arvonimi)

text: Painopiste ihmisen historiassa oli tärkeä elementti raamattuun sitoutuneen John Calvinin teologiassa 1500-luvulla. Calvin katsoi Kristuksen ensimmäisen tulemisen keskeiseksi käännekohdaksi ihmiskunnan historiassa. Hän näki, että pelastus alkoi Kristuksen kautta, ja hän näki Kristuksen pelastussuunnitelman täydentäjänä hänen kuolemansa ja Ylösnousemuksensa.


title: Kristus (arvonimi)

text: "X":n käyttö, joka on johdettu Chi:stä, kreikkalaisten aakkosten ensimmäisestä kirjaimesta, Kristuksen lyhenteenä (yleisimmin joulua tarkoittavassa englanninkielisessä lyhenteessä "Xmas") on usein virheellisesti tulkittu modernina termin sekularisaationa. Vuosisatoja vanha englanninkielen sana "Xmas", on itse asiassa sanan CHmas lyhennetty muoto, joka on itse sanan "Christmas" lyhennetty muoto. Kristittyihin viitataan joskus sanalla "Xians", jossa " X " korvaa sananosan "Christ".


title: Kristus (arvonimi)

text: Hyvin varhainen kristogrammi on "Chi Rho" - symboli, joka muodostuu päällekkäin asetetuista kahdesta ensimmäisestä kreikkalaisesta kirjaimesta sanassa Kristus (), chi = ch ja rho = r, tuottaa ☧:n."Artikkeli on kirjoitettu englanninkielisen Wikipedian artikkelin "Christ (title)" pohjalta."


title: Saksan naisten lentopallomaajoukkue

text: Saksan naisten lentopallomaajoukkue edustaa Saksaa naisten arvokilpailuissa ja kansainvälisissä lentopallokilpailuissa. Se on saavuttanut Euroopan-mestaruuskilpailuissa hopea- ja pronssimitaleja. Olympialaisissa joukkue on parhaimmillaan sijoittunut kuudenneksi ja MM-kilpailuissa viidenneksi. Saksaan vuonna 1990 liittynyt Itä-Saksa voitti aikanaan kaksi Euroopan-mestaruutta sekä saavutti yhden olympiahopean.


title: Cyril Mardall

text: Cyril Mardall (tai Cyril Sjöström Mardall, alkujaan "Cyril Leonard Sjöström" tai "Lennart Cyril Sjöström", 21. marraskuuta 1909 Helsinki – 1. kesäkuuta 1994 Englanti) oli suomalaissyntyinen brittiläinen modernistisen tyylin arkkitehti. Suomessa hänet tunnetaan parhaiten vuonna 1958 valmistuneesta Lontoon suomalaisesta merimieskirkosta, jonka ensimmäisiä versioita hän suunnitteli jo ennen toista maailmansotaa. Mardall suunnitteli uransa aikana kymmeniä kouluja ja oppilaitoksia, muun muassa Warwickin yliopiston rakennuksia. Myös Lontoon Southwarkin kirjasto on hänen piirtämänsä. Vielä eläkevuosinaankin 1970-luvun keskivaiheilta alkaen hän suunnitteli rakennuksia Irlantiin ja Karibian alueelle yhdessä vaimonsa June Parkin kanssa.


title: Cyril Mardall

text: Cyril Sjöström syntyi Helsingissä arkkitehti Einar Sjöströmin ja englantilaisen oopperalaulaja Phyllis Eleanor o.s. Mardallin pojaksi. Hän opiskeli Helsingin Nya Svenska Läroverketissä ja muutti isänsä kuoltua äitinsä mukana Lontooseen 1920-luvun keskivaiheilla. Siellä hän opiskeli arkkitehtuuria Northern Polytechnic- ja Architectural Association School -oppilaitoksissa. Hän jäi asumaan Englantiin, alkoi käyttää sukunimenään äitinsä tyttönimeä Mardall ja sai Britannian kansalaisuuden 1928.


title: Cyril Mardall

text: 1930-luvulla Mardall opetti arkkitehtuuria Lontoossa ja osallistui Suomessa Olympiastadionin suunnittelukilpailuun Ole Gripenbergin toimistossa, jonka ehdotus sai toisen palkinnon. 1950-luvun lopulla Mardall avusti amerikansuomalaista arkkitehtia Eero Saarista Yhdysvaltojen Lontoon-suurlähetystön rakennusvaiheessa. Myöhemmin hän toimi aktiivisesti Suomen ja Britannian välisten kulttuuriyhteyksien edistäjänä.


title: Cyril Mardall

text: Vuonna 1944 Mardall perusti arkkitehtuuritoimiston yhdessä F. R. S. Yorken ja Eugene Rosenbergin kanssa. Yorke, Rosenberg & Mardall -toimistoja perustettiin Lontoon jälkeen muun muassa Hongkongiin, Singaporeen, Nigeriaan, Egyptin Kairoon ja Australian Sydneyyn. Mardall jäi yrityksestä eläkkeelle 1975.


title: Seututie 717

text: Seututie 717 on Vaasan Tervajoelta Vaasan keskustaan kulkeva seututie. Tie kulkee pääosin Vaasan kaupungin alueella, mutta sillä on lyhyt osuus Mustasaaren kunnassa. Seututiellä 717 on pituutta noin 34 kilometriä ja se on kokonaan päällystetty. Se on pääosin kaksikaistainen lukuun ottamatta lyhyttä nelikaistaista osuutta Vaasan Huutoniemessä. Tiellä on yhteensä kolme epäjatkumoa.


title: Seututie 717

text: Tie alkaa valtatien 18 eritasoliittymästä Vaasaan kuuluvan Vähäkyrön Tervajoelta. Tie kulkee Tervajoen lävitse ja seuraa Kyrönjoen vartta Vähäkyröön. Vähäkyrössä tie kulkee pääkatuna ja risteää kieroliittymässä seututien 718, joka kulkee Vöyrille ja Oravaisiin. Vähäkyröstä tie Kyrönjoen vartta jatkuu Merikaartoon, jossa tie kulkee kylän pohjoispuolitse.


title: Seututie 717

text: Pian Merikaarron jälkeen tulee Vaasan ja Mustasaaren kuntaraja. Veikkaalassa seututie 717 risteää ensin yhdystien 7174 ja sitten yhdystien 7461 kanssa. Mustasaaren ja Vaasan kuntaraja tulee muutama kilometriä Veikkaalan jälkeen. Vanhassa Vaasassa tie risteää yhdystien 7173 kanssa, jossa myös seututie 717 kääntyy. Seuraavaan epäjatkuvuuteen risteyksestä on vain reilut 500 metriä. Huutoniemessä tie risteää valtatien 8 ja eurooppatien 8 kanssa eritasoliittymänä. Risteysalueella on lyhyt nelikaistatie. Tie kääntyy pian risteyksen jälkeen. Osuus Huutoniemestä on eteenpäin on seututieksi kapeaa runkokatua. Tie päättyy Sepänkyläntielle, joka yhdistää valtatiet 3 ja 8 sekä eurooppatiet 8 ja 12.


title: John Edmond

text: John Edmond (s. 18. marraskuuta 1936, Luanshya, Pohjois-Rhodesia) on rhodesialainen folklaulaja, kitaristi ja rumpali. Hän tuli tunnetuksi 70-luvulla rhodesialaisista isänmaallisista lauluistaan ja oli uransa huipulla Rhodesian sisällissodan aikaan.


title: John Edmond

text: Edmondin lapsuudessa hänen vanhempansa muuttivat Skotlannin ja keskisen Afrikan välillä. Hän kävi koulua Pohjois-Rhodesian Luanshyassa, Skotlannin Edinburghissa ja Christian Brothers Collegessa Etelä-Afrikan Pretoriassa. Hänen musikaaliset kykynsä huomattiin jo nuoressa iässä ja hän osallistui muun muassa koulujensa kuoro- ja musiikkitoimintaan sekä erilaisiin musiikkikilpailuihin. Collegen jälkeen Edmond työskenteli Roan Antelopen kuparikaivoksessa.


title: John Edmond

text: 50-luvun puolivälissä kuluttua Edmond liittyi Etelä-Rhodesian armeijaan, jossa hän palveli Kongon rajalla, Njassamaassa (nyk. Malawi) ja Etelä-Rhodesiassa (nyk. Zimbabwe). Näihin aikoihin Edmond hankki kitaran ja tutustui Bill Colemaniin armeijassa. Opittuaan soittamaan kitaraa Colemanin opastuksella Edmond perusti Bushcats Skiffle Group -yhtyeen vuonna 1958 yhdessä armeijassa tapaamiensa ystäviensä Eugene van der Wattin ja Ian Kerrin kanssa. Päätettyään sotilaallisen uransa Edmond lähti Englantiin opiskelemaan tietotekniikkaa, josta hän palasi Rhodesiaan 60-luvun puolivälissä. Bushcats esiintyi ympäri Rhodesiaa muutaman vuoden ajan, kunnes Edmond vuonna 1967 muutti Etelä-Afrikkaan työn perässä.


title: John Edmond

text: Edmondista tuli tunnettu rhodesialaisten keskuudessa maan sisällissodan aikaan julkaistuaan esikoisalbuminsa "Troopiesongs". Laulujen kirjoittamisen ohella hän oli myös säveltäjä, joka sävelsi hittikappaleita kuten ”The UDI Song”. Edmond jatkoi rhodesialaisen musiikin tekemistä myös sisällissodan päättymisen ja Zimbabwen itsenäistymisen jälkeen.


title: John Edmond

text: Edmondilla on myös oma levy-yhtiönsä Roan Antelope Music.


title: John Edmond

text: Vuodesta 1987 lähtien Edmond ja hänen vaimonsa ovat pitäneet "Kunkuru"-nimistä lomakeskusta Etelä-Afrikan Bela-Belassa. Edmondilla on neljä lasta ja hän on harrastanut mm. karatea.


Etelä-Korean naisten lentopallomaajoukkue edustaa Korean tasavaltaa naisten arvokilpailuissa ja kansainvälisissä lentopallokilpailuissa. Se on saavuttanut olympialaisissa pronssia vuonna 1976 sekä MM-kilpailuissa pronssia vuosina 1967 ja 1974.


title: Ayanami

text: Ayanami voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Vanessa Marquez

text: Vanessa Marquez (21. joulukuuta 1968 Los Angeles, Kalifornia – 30. elokuuta 2018 South Pasadena, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän näytteli sairaanhoitaja Wendy Goldmania sairaalasarja "Teho-osastossa" vuosina 1994–1997. Poliisi ampui Marquezin hänen kotonaan South Pasadenassa Kaliforniassa elokuussa 2018. Hän kärsi mielenterveysongelmista.


title: Vanessa Marquez

text: Marquez syytti George Clooneya joutumisestaan pois sarjasta. Hän sanoo, että syynä oli se, että hän puhui rasismista ja seksuaalisesta häirinnästä, kun "Teho-osastoa" tehtiin.


title: I-lista

text: I-lista ("Investors' List") oli keskisuurille yrityksille tarkoitettu Helsingin pörssin arvopaperilista.


title: I-lista

text: I-lista syntyi lokakuussa 1998 yhdistämällä OTC-lista ja meklarilista. Lista oli tarkoitettu keskisuurille, toimintansa ja asemansa vakiinnuttaneille yrityksille. Yrityksen markkina-arvon tuli olla vähintään 20 miljoonaa markkaa.


title: I-lista

text: I-lista poistui käytöstä, kun pörssin kaikki listat yhdistettiin 2.10.2006 alkaen yhdeksi pohjoismaiseksi listaksi.


title: Bulgarian naisten lentopallomaajoukkue

text: Bulgarian naisten lentopallomaajoukkue edustaa Bulgariaa naisten arvokilpailuissa ja kansainvälisissä lentopallokilpailuissa. Se on voittanut Euroopan-mestaruuden vuonna 1981 sekä saavuttanut olympialaisissa pronssia vuonna 1980.


title: Cryptolestes

text: Cryptolestes on kovakuoriaisten ("Coleoptera") lahkoon kuuluva pikkuhäröheimon ("Laemophloeidae") suku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti ainakin yksitoista lajia. Lajien määrä vaihtelee eri lähteissä. Suvun lajeja elää viljavarastojen tuholaisina. Suvun lajeja voi olla vaikeaa tunnistaa toisistaan ilman tarkkaa tutkimusta. Suvun lajeja esiintyy maailmanlaajuisesti.


title: Cryptolestes

text: Lesehärö ("Cryptolestes ferrugineus") on Suomessa varastoidun viljan pahimpia tuholaisia. Suomessa lesehärö luokitellaan vieraslajiksi.


title: Arokosteikko

text: Arokosteikko on osaksi vuotta kausittain kuivuva kosteikko, jossa esiintyy soiden kasvilajistoa, vaikka turvetta ei juurikaan ole.


title: Arokosteikko

text: Osana suoyhdistymiä arokosteikkoja tavataan etenkin Pohjois-Pohjanmaan länsi- ja keskiosissa ja usein hiekkamailla.