title: Lauri Haapanen

text: Lauri Johannes Haapanen (10. syyskuuta 1889 Viljakkala – 24. huhtikuuta 1947 Tampere) oli suomalainen painija. Hän kilpaili Tukholman olympialaisissa vuonna 1912. Hän eteni kreikkalais-roomalaisen painin 60 kilon sarjassa kuudennelle kierrokselle ja päätyi lopputuloksissa jaetulle kuudennelle sijalle.


title: Raziya al-Din

text: Sulttaani Raziya (1205–1240) oli Delhin sulttaanikunnan sulttaani vuosina 1236–1240 ja ensimmäinen naispuolinen muslimihallitsija Intiassa. Raziya oli sulttaani Iltutmishin tytär. Iltutmish oli tullut Delhiin sulttaani Qutb-ud Dinin sotilasorjaksi, ja noussut tämän alaisuudessa merkittävään rooliin. Qutb-ud Dinin kuoltua Iltutmish nousi Delhin sulttaaniksi. Iltutmish oli oli tehokas hallitsija, mutta myös avomielinen henkilö. Hän huomasi että hänen poikansa eivät olleet yhtä päteviä nousemaan hänen seuraajakseen kuin tytär Raziya. Iltutmish rikkoi muslimiperinteen ja nimesi Raziyan seuraajakseen.


title: Raziya al-Din

text: Iltutmish kuoli vuonna 1236. Vaikka Raziya oli nimetty hänen seuraajakseen, muslimiaatelisto ei hyväksynyt naista hallitsijaksi. Raziyan sijasta sulttaaniksi nimettiin hänen veljensä Rukn ud din Firuz. Tämä osoittautui epäpäteväksi hallitsijaksi ja valtataisteluun sekaantui myös tämän äiti ja Iltutmishin leski Shah Turkan. Sulttaani Firuz ehti olla vallassa kuusi kuukautta, kunnes hänet ja hänen äitinsä murhattiin salaliiton seurauksena.


title: Raziya al-Din

text: Raziya nousi puoliveljensä jälkeen Delhin sulttaaniksi. Sulttaaniksi tultuaan hän vaihtoi vaattensa miesten perinteisesti käyttämään asuun ja luopui hunnun käytöstä, mikä järkytti konservatiivista muslimiyhteisöä. Raziya osoittautui päteväksi hallitsijaksi, joka huolehti aidosti alamaisistaan. Hänen aikanaan myös torjuttiin mongolien hyökkäys.


title: Raziya al-Din

text: Maan aatelisto ei kuitenkaan ollut tyytyväinen Raziyaan sulttaanina ja hän joutui salaliiton uhriksi. Hänet murhasi hänen oma palatsihenkivartijansa. Raziya ehti hallita vain kolme ja puoli vuotta. Jälkikäteen jotkut historioitsijat ovat todenneet, että Raziyan ainoa heikkous hallitsijana oli se että hän oli nainen, mutta modernit historioitsijat eivät jaa tätä näkemystä. Hän oli kyvykäs hallitsija ja määrätietoinen sotilasjohtaja, sillä hän johti henkilökohtaisesti kaikkia sotaretkiä hallintokautensa aikana. Hän pukeutui miehen pukuun ja istui valtaistuimella ilman huntua, koska hän halusi hoitaa tehtäviään hallitsijana epäröimättä ja totuudenmukaisesti. Maan aatelisto halusi nostaa valtaistuimelle heikon sulttaanin, joka olisi helpommin ohjattavissa, Raziya ei näin ollen sopinut heidän suunnitelmiinsa, mikä synnytti salaliiton häntä vastaan. Raziyaa seurasi Delhin sulttaanina Iltutmishin poika ja Raziyan puoliveli Bahram.


title: Randžit Singh

text: Randžit Singh (13. marraskuuta 1780 Gujranwala – 27. kesäkuuta 1839 Lahore) oli Intian niemimaan luoteisosassa sijainneen suuren Sikhivaltion perustaja. Randžit loi itselleen eurooppalaisten upseerien avulla nykyaikaisen ja kurinalaisen armeijan, jota hän käytti naapurejaan vastaan alistaen itselleen suuret alueet Punjabista ja Kašmirista. Sikhivaltio ei kuitenkaan kestänyt kauaa Randžitin kuoleman jälkeen, vaan britit alistivat sen kahdessa sodassa vuosina 1845–1846 ja 1848–1849.


title: Randžit Singh

text: Randžit Singh syntyi 13. marraskuuta 1780 Gujranwalassa nykyisessä Pakistanissa. Häntä on kuvailtu lyhyeksi ja rumaksi, minkä lisäksi hän menetti myöhemmin toisen silmänsä taistelussa. Randžit oli isänsä Maha Singhin ainoa lapsi ja tämän kuollessa vuonna 1792 Randžit nousi Shukerchakian sikhiläisen valtion päälliköksi. Punjabin alueella oli guru Gobind Singhin kuoleman jälkeen vuonna 1708 muodostunut useita sikhiläisiä valtioita, joita kutsuttiin nimellä "misl". Randžit Singhin hallussa oli nyt Gujranwala ja sitä ympäröivät alueet kylineen. 15-vuotiaana Randžit otti vaimon Kanhaya-valtiosta ja hänen kunnianhimoinen anoppinsa ohjaili hänen tekemisiään vuosien ajan. Myöhemmin Randžit Singh otti vielä toisen vaimon Nakkai-valtiosta, saavuttaen täten johtavan asemien eri sikhivaltioiden keskuudessa.


title: Randžit Singh

text: Randžit Singh valloitti Punjabin pääkaupunki Lahoren heinäkuussa 1799, jolloin kaupunkia aikaisemmin hallinneen Dorrani-valtakunnan hallitsija Zaman Šah tunnusti hänet kaupungin kuvernööriksi. Vuonna 1801 hän otti kuitenkin tittelin "maharadža", joka oli vanha hindulainen titteli suurkuninkaalle. Randžit Singh palkkasi armeijaansa eurooppalaisia ja amerikkalaisia upseereja ja tykkimiehiä, joiden avulla luotiin suuri ja kurinalainen armeija. Ammattitaitoisista upseereista oli Napoleonin sotien jälkeen Euroopassa runsaasti ylitarjontaa. Punjabin väestöstä sikhejä oli vain alle viidesosa, mutta Randžit otti armeijaansa myös runsaasti hindu- ja muslimisotilaita. Armeijaansa Randžit Singh käytti laajentaen alueitaan edelleen sikhiläisten "misls"-valtioiden kustannuksella. Sikhiläisten pyhä kaupunki Amritsar vallattiin vuonna 1805. Amritsarin tärkeä pyhiinvaelluskohde Harmandir Sahib sai kultaisen päällystyksensä Randžit Singhin valtakaudella ja se tuli tunnetuksi sittemmin Kultaisena temppelinä. Valloitusten kohteeksi joutui myös afgaanien Dorrani-valtakunta. Atakin eli nykyisen Attockin strategisesti merkittävä linnoitus kukistui vuonna 1813, Multan vuonna 1818 ja vuonna 1819 sikhit valtasivat koko Kašmirin provinssin. Valloitusretket kohti itään pysähtyivät kuitenkin brittien vaikutuksesta, mikä esti Randžitia valtaamasta kaikkia aina lähelle Delhiä ulottuneita sikhialueita. Brittien kanssa vuonna 1809 solmittu Amritsarin sopimus veti hänen valtakuntansa itärajan Sutlejjoelle.


title: Randžit Singh

text: Lokakuussa 1831 Randžit neuvotteli brittien kanssa Sindhin alueen kohtalosta. Britit havittelivat Indusjoen liikenteen kannalta tärkeää Sindhiä ja Randžit suostui niiden vaatimuksiin huolimatta siitä, että britit uhkasivat näin saartaa hänen valtakuntansa. Randžit kykeni kuitenkin pitämään omalla kaudellaan britit poissa omilta alueiltaan. Vuonna 1838 Randžit solmi sopimuksen Intian varakuningas Aucklandin jaarli George Edenin kanssa, jonka mukaan hän auttaisi brittejä nostamaan Afganistanin valtaistuimelle brittien tukeman Šudža' Šahin. Vastineeksi sikhien tuesta sotaretkelle Afganistaniin britit tunnustaisivat kaikkien sikhien aiemmin miehittämien alueiden Indusin länsipuolella jäämisen osaksi Randžitin valtakuntaa. Ensimmäisen afgaanisodan puhjettua sikhit päätyivät kuitenkin lähinnä katselemaan sivusta brittien edetessä Afganistaniin. Sikhit ottivat kuitenkin osaa voitonparaatiin Kabulissa. Hieman myöhemmin Randžit sairastui ja hän kuoli Lahoressa 27. kesäkuuta 1839.


title: Randžit Singh

text: Randžitin seuraajat olivat häntä huomattavasti heikompia ja Randžitin perustama Sikhivaltio romahti sittemmin kahdessa verisessä sodassa (ensimmäinen 1845–1846 ja toinen 1848–1849) brittejä vastaan.


title: Randžit Singh

text: Randžit Singhin samadhi eli mausoleumi sijaitsee Lahoressa Pakistanissa. Mausoleumin rakennutti Randžitin vanhin poika Kharak Singh ja se valmistui vuonna 1848.


title: Mädchen Amick

text: Mädchen Amick (s. 12. joulukuuta 1970) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan useista televisiosarjoista ja elokuvista, muun muassa sarjasta "Twin Peaks", jossa hän esitti Shelly Johnsonia. Vuodesta 2017 eteenpäin hän on näytellyt Alice Cooperia jännityssarjassa "Riverdale".


title: Maastapoistumisvero

text: Maastapoistumisvero on yksityishenkilöiden veroa tai toiselta nimeltään "arvonnousuveroa" (englanniksi "exit tax") on esitetty perittäväksi tilanteissa, jossa verovelvollinen muuttaa Suomesta ulkomaille ja myöhemmin myy, lahjoittaa tai jättää perinnöksi omaisuutta, jonka arvo on noussut verovelvollisen asuessa Suomessa. Tällaista yksityishenkilöihin kohdistuvaa veroa on kutsuttu myös nimellä jäähyväisvero. Sellainen on ollut käytössä useissa maissa, kuten Norjassa, Ranskassa, Saksassa, Tanskassa ja Yhdysvalloissa. Veron tarkoituksena on tiivistää veropohjaa, estämällä myyntivoittoveron sekä perintö- ja lahjaveron välttelyä muuttamalla ulkomaille. Välttely on mahdollista, sillä esimerkiksi Ruotsissa ei makseta veroa perinnöistä sekä toisaalta lahjoista ja toisaalta esimerkiksi Belgiassa myyntivoitot ovat yleensä verovapaita (tilanne 2018).


title: Maastapoistumisvero

text: Käytännössä EU:n Lissabonin sopimuksen ja ETA-sopimuksen takaamat perusvapaudet rajoittavat edellä kuvatun arvonnousuveron perimistä ulkomaille muuttavilta henkilöiltä ja yrityksiltä. Yksityishenkilöille tulee muun muassa antaa mahdollisuus lykätä veronmaksua siihen, kunnes omaisuus luovutetaan eli, jolloin vero tulisi muutoinkin maksettavaksi. Arvonnousuverolla kohdennetaan siis verotusoikeus valtiolle, jossa asuessa arvonnousu on kertynyt, mikä vastaa kansainvälisen verotuksen yleistä periaatetta, jossa tulon ensisijainen verotusoikeus on maalla, jossa tulo on kertynyt. Useimmissa maissa, joissa yksityishenkilöiden arvonnousuvero on toteutettu, sille on asetettu alaraja, eli se koskee vain suuria omaisuuksia.


title: Maastapoistumisvero

text: Yhteisöjen arvonnousuvero (exit tax) on käytössä useimmissa maissa, myös Suomessa. EU:n veronkiertodirektiivi velvoittaa kaikki EU-maat ottamaan sen käyttöön viimeistään vuonna 2020.


title: Hapan sulfaattimaa

text: Hapan sulfaattimaa (synonyyminä joskus myös alunamaa) on rikkipitoinen sedimentti joka aiheuttaa hapettuessaan happamuusongelmia ympäristössä. Happamuus on peräisin rikkihaposta joka liuottaa ympäristölle haitallisia aineita maan mineraaleista.


title: Hapan sulfaattimaa

text: Potentiaaliset happamat sulfaattimaat syntyvät luonnollisten prosessien myötä matalissa ja hapettomissa pohjasedimenteissä. Jään vetäytyessä Pohjanmereltä viimeisimmän jääkauden jälkeen noin 10000 vuotta sitten nykyisiä rannikkoalueita peitti Litorinameri. Litorinameren pohjassa syntyi hapettomia sedimenttejä kuolleen planktonin ja levän painautuessa pohjaan. Raudasta ja rikistä syntyi rautasulfidimineraaleja meren pohjasedimentteihin. Rautasulfidimineraalien syntyä ohjaavat mikrobit, jotka tuottavat sulfideja hapettomissa olosuhteissa joissa esiintyy orgaanista materiaalia energianlähteenä, sekä sulfaatteja (SO) ja rautaa (Fe / Fe) reduktiota varten. Maankohoamisen myötä rauta- ja rikkipitoiset sedimentit ovat nousseet merestä. Rikkikiisu (FeS) on yleisin sulfidimineraali jota esiintyy potentiaalisissa happamissa sulfaattimaissa. Postglasiaalisten esiintymien lisäksi on olemassa myös toinen happamuutta aiheuttava mineraalityyppi, kallioperän prekambriset mustaliuske esiintymät jotka ovat syntyneet liejuisista savisedimenteistä merenpohjassa.


title: Hapan sulfaattimaa

text: Pohjaveden tason laskiessa sulfidipitoiset sedimentit joutuvat kosketukseen hapen kanssa ja sulfidit hapettuvat ja muuttuvat monimutkaisten prosessien kautta  rikkihapoksi (HS0)  sekä rauta(III)hydroksideiksi. Raudan ja rikin hapettuessa maaperän pH-arvo voi laskea 3,5-4 asti.


title: Hapan sulfaattimaa

text:
Happamat sulfaattimaat sisältävät sulfidipitoisia kerroksia. Luonnollisessa, häiriintymättömässä tilassa sulfaattimaat ovat veden kyllästämiä ja sulfidipitoisten maakerrosten pH-arvo on kutakuinkin neutraali. Luonnollisessa tilassa olevia happamia sulfaattimaita kutsutaan potentiaalisiksi happamiksi sulfaattimaiksi. Näiden kerroksien hapettuessa esim. ojituksen aiheuttaman veden pinnan laskun seurauksena, sulfidit muuttuvat rikkihapoksi (sulfaatti) joka aiheuttaa voimakkaan happamoitumisen sekä metallien huuhtoutumisen sulfidikerroksista. Tämän tyyppisiä maita kutsutaan todelliseksi happamiksi sulfaattimaiksi. Hapettuneiden maakerroksien alta voi myös löytyä potentiaalisia happamia sulfaattimaita.
Sulfidipitoiseksi maakerrokseksi voidaan määrittää sellaiset kerrokset tai sedimentit jotka sisältävät huomattavan määrän sulfidimineraaleja (sulfidipitoisuus ≥0,01 %).


title: Hapan sulfaattimaa

text: Jos sulfidipitoisuuksia ei ole analysoitu voidaan sulfidisedimentti määrittää seuraavasti:


title: Hapan sulfaattimaa

text: 1)     kokonaisrikkipitoisuus ≥0,01 % sekä


title: Hapan sulfaattimaa

text: 2)     toistuvilla pH-mittauksilla maaperänäytteistä jotka ovat saaneet hapettua (inkubaatio). pH-arvon laskiessa alle 4,0 useamman viikon kestävän hapettumisjakson jälkeen, maaperä voidaan luokitella potentiaaliseksi happamaksi sulfaattimaaksi.


title: Hapan sulfaattimaa

text: Tyypillinen sulfidipitoinen maakerros koostuu hienorakeisista lajitelluista maalajeista tai liejusta joissa kokonaisrikkipitoisuudet ovat suurempia kuin 0,2 %. Näiden lisäksi myös karkearakeisemmat maalajit saattavat aiheuttaa happamuutta niiden kokonaisrikkipitoisuuksien ylittäessä 0,01 %. Viljelymailta otetuista maaperäprofiileista voidaan havaita selkeä hapettumiskerros pohjaveden pinnan yläpuolella joka on värjäytynyt ruosteen punaiseksi rautasaostumista. Pohjaveden pinnan alapuolella kerrokset ovat tumman harmaita. Sulfaattimaita voidaan tunnistaa myös tunnusomaisen hajun perusteella joka on peräsisin rikkivedystä.


title: Hapan sulfaattimaa

text: Happamia sulfaattimaita esiintyy rannikkoalueilla ja niitä on maailmanlaajuisesti noin 24 - 30 miljoonan hehtaarin suuruisella alueella jossa asuu noin 2 miljardia ihmistä. Suurin osa sulfidipitoisista sedimenteistä esiintyy matalissa vuoroveden vaikuttamilla rannikoilla trooppisissa ja subtrooppisissa murtovesialueilla, kuten Mekongjoen suulla Vietnamissa sekä Sumatran ja Kalimantanin rannikoilla. Samankaltaisia esiintymiä löytyy Euroopasta mm. Rein-joen suulla Alankomaissa sekä Pohjois-Saksan kosteikoilla. Suomessa ja Ruotsissa happamat sulfaattimaat esiintyy Pohjanlahden rannikolla jossa tapahtuu maankohoamista. Esiintymät löytyvät pääsääntöisesti muinaisen Litorinameren rantaviivan alapuolella. Happamien sulfaattimaiden riskialue löytyy Suomessa alueella joka ulottuu Oulun seudulta Vaasan eteläpuolelle. Ruotsin riskialueet sijaitsevat Västerbottenin ja Norrbottenin rannikoilla. Arvioiden mukaan Suomessa on noin 340 000 hehtaaria viljeltyä hapanta sulfaattimaata ja Ruotsissa noin 140 000 hehtaaria.


title: Hapan sulfaattimaa

text: Viljelyalueiden happamat sulfaattimaat ovat olleet jo pitkään tiedossa, mutta metsäalueilla sijaitsevat happamat sulfaattimaat ja niiden vaikutukset ovat vähemmän tunnettuja. Suurin osa viljelyaloista joissa happamia sulfaattimaita esiintyy, ovat olleet viljeltyinä jo yli sadan vuoden ajan. Ajan saatossa näissä maissa esiintyvät sulfidit ovat hapettuneet ja aiheuttaneet happamuutta ja metallien huuhtoutumista vesistöihin. Turvemetsissä tilanne on toinen. Turpeen alla olevat sulfidisedimentit ovat vielä suurimmaksi osaksi koskemattomia.


title: Hapan sulfaattimaa

text: Luonnollisessa tilassa olevat happamat sulfaattimaat eivät usein aiheuta ympäristöhaittoja koska ne sijaitsevat hapettomissa olosuhteissa vedenpinnan alla. Erilaiset toimenpiteet kuten ojitus ja ruoppaus laskevat pohjaveden pinnan, joka johtaa sulfidipitoisten maakerroksien hapettumiseen. Tämä saa aikaan ympäristölle haitallisten metallien liukenemisen ja huuhoutumisen vesistöihin. Maankäyttö happamilla sulfaattimailla onkin yksi merkittävä syy happamien sulfaattimaiden aiheuttamiin ympäristöhaittoihin.


title: Hapan sulfaattimaa

text: Kuivan kauden jälkeen sadanta huuhtoo hapettuneesta sulfidikerroksesta rikkihappoa ja metalleja ojiin ja vesistöihin aiheuttaen vakavia ekologisia ongelmia. Arvioiden mukaan sulfaattimaiden metallipäästöt (Al, Cd, Co, Mn, Ni, ja Zn) ovat määriltään 10 – 1000 kertaa suurempia kuin mitä Suomen teollisuuden metallipäästöt yhteensä. Vain harva vesieliö pystyy elämään ja lisääntymään happamassa ja metallipitoisessa vedessä, pH-arvo 5,5 pidetään kriittisenä rajana vesieliöille.


title: Jussi Peltonen

text: Jussi Peltonen (s. 14. helmikuuta 1993) on ensimmäisen danin omaava taekwondoin Tampereelta. Hän aloitti taekwondon harrastamisen vuonna 2007 keväällä ja hän on harrastanut lajia yli 10 vuotta. Hänellä on monia kansallisia saavutuksia, kuten SM ja PM-mitaleja. Suurin saavutus on Suomen Mestaruus vuodelta 2009 alle 18-vuotiaiden -63kg sarjasta. Vuonna 2018 hän saavutti ensimmäisen PM-mitalinsa ottamalla pronssia Vantaalla käydyistä Pohjoismaiden mestaruuskilpailuista.


title: Jussi Peltonen

text: Peltonen edustaa Tampere Kumgang Taekwondoa.


title: Sateenkaaren salaisuus

text: Sateenkaaren salaisuus on Jan-Erik Anderssonin ympäristötaideteos Turun Biolaaksossa. Teos koostuu 24:stä sateenkaaren värein maalatusta tutkijasilhuetilla varustetusta valaisinpylväästä ja kahdesta kevyen liikenteen sillasta, jotka ylittävät Jaaninojan. Materiaaleina on käytetty mm. terästä, betonia, kyllästettyä puuta, vaijeria ja metalliputkea. Teos vihittiin käyttöön 2007.


title: Sateenkaaren salaisuus

text: Toisen sillan keskellä on suuri alaspäin osoittava sininen lapio ja toisen keskellä kolme päällekkäin olevaa punaista sydäntä. Teos muistuttaa siitä, että kulta-aarre sateenkaaren päässä voi olla rakkaus arjessa tai tutkijan löytämä tieto DNA:n salaisuuksista. Valaisimien päässä siluettina toteutetut tieteentekijät jonglööraavat solubiologian perusosilla.


title: Sateenkaaren salaisuus

text: Anderssonin taideteos on saanut kiitosta siitä, että se laskettiin heti alusta alkaen osaksi ympäristörakennushanketta. Valaisinpylväät ja kevyen liikenteen sillat ovat konkreettisia kohteita, jotka joka tapauksessa rakennetaan, miksei niitä voisi siis käyttää valmiina taiteen pohjina.


title: Tanskan kansanäänestys eurosta

text: Tanskan kansanäänestys eurosta järjestettiin 28. syyskuuta 2000. Kansanäänestyksessä 53,2 prosenttia vastusti ja 46,8 prosenttia kannatti maan liittymistä Euroopan unionin rahaliittoon, EMU:un, ja siten myös yhteisvaluutta euroon. Äänioikeutetuista 87.6% prosenttia käytti ääntään.


title: Benedicta Boccoli

text: Benedicta Boccoli (s. , Milano, Italia) on italialainen näyttelijä ja televisiojuontaja.


title: Muiz ud din Bahram

text: Muiz ud din Bahram oli Delhin sulttaanikunnan orjadynastian kuudes sulttaani vuosina 1240–1242. Hän tuli sulttaaniksi sisarensa Raziyan jälkeen vuonna 1240. Bahram nousi sulttaaniksi Raziyaa vastaan kapinoineen ylimystön tuella. Bahram ei ollut voimakas sulttaani ja hänen aikanaan vallitsivat myös hovijuonittelut. Bahram joutui myös salaliiton uhriksi, hänet murhasi vuonna 1242 hänen oma armeijansa.


title: Ala ud din Masud

text: Ala ud din Masud oli Delhin sulttaanikunnan orjadynastian sulttaani vuosina 1242–1246. Sulttaani Masud oli aiempien sulttaanien Firuzin poika ja Iltutmishin pojanpoika. Edellinen sulttaani Bahram oli hänen setänsä. Masud tuli sulttaaniksi vuonna 1242 aateliston salaliiton tuella, kun sulttaani Bahram murhattiin. Masud ei ollut voimakas hallitsija ja hän oli aateliston nukkehallitsija. Masudilla ei ollut kykyjä johtaa sulttaanikuntaa ja kun hän alkoi käyttäytyä tyrannin tavoin, maan ylimystö syrjäytti hänet vallasta.


title: Olli-Pekka Tennilä

text: Olli-Pekka Tennilä (s. 1980 Kuopio) on suomalainen runoilija.


title: Olli-Pekka Tennilä

text: Tennilän esikoisteos "Ololo" (2008) oli ehdolla Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Toisella runokokoelmallaan "Yksinkeltainen on kaksinkeltaista" (2012) hän sai Runeberg-palkinnon vuonna 2013. Teos oli ehdolla myös Yleisradion Tanssiva karhu -palkinnon saajaksi. Tennilän kolmas teos "Ontto harmaa" (2016) palkittiin Vuoden aforismikirjana. Se on ehdolla myös vuoden 2018 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajaksi.


title: Olli-Pekka Tennilä

text: Tennilä on opiskellut kirjallisuutta ja kirjoittamista Jyväskylän yliopistossa. Hän on toiminut Poesia-kustantamon kustannuspäällikkönä vuodesta 2013 alkaen sekä Keski-Suomen Kirjailijoiden puheenjohtajana vuodesta 2014.


title: Merimaltsa

text: Merimaltsa ("Atriplex littoralis") on revonhäntäkasvien (Amaranthaceae) heimoon, maltsojen ("Atriplex") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on yksivuotinen ja kaksikotinen sekä yleisesti ottaen suurikokoiseksi kasvava ja runsaasti haarova maltsalaji. Merimaltsalle tunnusomaisia ovat kapeat lehdet ja harmaanvihreä yleisväritys, joiden perusteella se on kohtuullisen helppo erottaa muista maltsalajeista.


title: Merimaltsa

text: Merimaltsa voi kasvaa noin metrinkorkuiseksi ja varren haarat ovat yleensä kasvutavaltaan kohenevia. Lehdet ovat kapeansuikeita ja hieman möyheitä sekä laidoiltaan harvakseltaan hammaslaitaisia. Sekä lehdet että varsi ovat väriltään harmaanvihreitä. Kukat ovat pieniä ja sijaitsevat pitkänomaisissa rykelmissä. Merimaltsa kukkii heinäkuusta syyskuulle.


title: Merimaltsa

text: Merimaltsa kasvaa merenrannoilla, levävalleilla sekä hiekkadyyneillä. Suomessa merimaltsaa tavataan koko Suomenlahden rannikolla, Turun ja Ahvenanmaan saaristojen eteläosissa sekä myös Vaasan rannikkoseudulla.


title: Ferimtsoni

text: Ferimtsoni (CHN) on hydratsoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää maataloudessa fungisidina.


title: Ferimtsoni

text: Huoneenlämpötilassa ferimtsoni on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen vain vähäisessä määrin, mutta liukenee paremmin muun muassa etanoliin, etyyliasetaattiin ja ksyleeniin. Ferimtsonin fungisidiset vaikutukset perustuvat siihen, että se sitoutuu sienten solukalvoihin. Yhdisteellä on myös antibakteerisia ominaisuuksia.


title: Ferimtsoni

text: Ferimtsonin valmistukseen on kaksi yleisesti käytettyä tapaa. Kummassakin lähtöaineena on o-metyyliasetofenoni, joka reagoi joko 4,6-dimetyyli-2-hydratsinopyrimidiinin kanssa tai ensimmäiseksi pimagediinin kanssa ja tämän jälkeen asetyyliasetonin kanssa. Ferimtsonia käytetään fungisidina riisiviljelmillä.


title: Hätävara (täsmennyssivu)

text: Hätävara tarkoittaa seuraavia


title: Nasir ud din Mahmud

text: Nasir ud din Mahmud oli Delhin sulttaanikuntaa hallinneen orjadynastian sulttaani vuosina 1246–1266. Hänestä tuli Delhin sulttaani vuonna 1246, sen jälkeen kun salaliiton seurauksena edellinen sulttaani Masud syöstiin vallasta. Nasir toimi Delhin sulttaanina 20 vuoden ajan, mutta todellista valtaa piti hänen visiirinsä Balban. Nasirilla ei ollut poikaa ja hänen kuoltuaan Balbanista tuli Delhin sulttaani.


title: Termitty

text: Termitty on Keski-Suomessa Multialla sen kirkonkylän läheisyydessä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Termitty

text: Järven pinta-ala on 170 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä. Se on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee loivassa painaumassa ja se on pitkän muotoinen. Sen yhtenäisyyttä rikkovat vain Pukkiniemi, jonka suojaan jää kapea lahti, ja Lehtoniemi, jonka kohdalla järvi kapenee selvästi. Muuten on järvenselkä avoin. Järven eteläpäätä kutsutaan Koppelolahdeksi.


title: Termitty

text: Järvessä on kartan mukaan kaksi saarta. Suurin saari on 200 metriä pitkä, mutta vain 30 metriä leveä. Sen suojiin jää Myssylänlahti. Toinen saarista on alle 20 metriä pikä luoto. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 5,5 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0055 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys on 8 metriä. Syvin kohta sijaitsee Lehtoniemeä vastapäätä lähellä sen vastarantaa.


title: Termitty

text: Järven rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata ja sen rannoille ulottuu vain muutama peltopalsta. Sen lähiympäristössä sijaitsee yhdeksän maatilaa, joiden yhteensä laskettu peltoala on pieni. Rannoilla on jonkin verran haja-asutusta ja lähes 40 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 18, joka ohittaa järven pohjoispään alle 300 metrin päästä matkallaan Multian kirkonkylälle, ja yhdystieltä 16527, joka vie Asunnalle. Järven itärantoja seuraa Jukojärvelle johtava kylätie.


title: Termitty

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Termityn valuma-alueeseen (35.677) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 160,6 metriä mpy.


title: Termitty

text: Järvi saa vetensä omalta Termityn valuma-alueeltaan, sillä se on vesistöalueensa latvavesiä. Termitty on valuma-alueensa pääjärvi, jonka kautta kaikki vesi laskee eteenpäin Sinervään. Termityn valuma-alueella on yksi yli hehtaarin kokoista lampi Kaijanlampi (4 ha) jotka laskee suoraan järveen.


title: Termitty

text: Termityn laskuoja Myllypuro laskee 900 metrin päässä Sinervän Karalanlahteen. Vesireitti jatkuu sen jälkeen Multianjokea, Soutujokea, Tarhapäänjärveä ja Tarhianjokea myöten Keurusselän Tarhian lahteen.


title: Apellonia

text:
Apellonia () eli Apollonia () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi saaren pohjoisrannikolla nykyisen Malevízin kunnan Agía Pelagían kylän paikalla, noin 20 kilometriä länteen nykyisestä Iraklionista.
Apellonian historiasta ei tiedetä paljoakaan. Kaupungin tiedetään olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä "Apellōnatas" () ja "Apollōniatas" ().


title: Apellonia

text: Apellonian kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. Kaupungin paikalta on löydetty prytaneionin jäänteet, jotka on ajoitettu 300–200-luvulle eaa. Rakennuksen koko oli noin 15 x 6,3 metriä. Sen paikalla on ollut varhaisempi, arkaainen rakennus 500-luvulla eaa. Kaupungin tärkein kultti oli sen nimikkojumalan Apollonin kultti, ja kaupungissa oli tälle omistettu pyhäkkö.


title: Eltynia

text: Eltynia () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Archánes-Asteroúsian kunnan alueella lähellä nykyistä Kounávoin kylää.


title: Eltynia

text: Eltynian historiasta ei tiedetä paljoakaan. Kaupungin tiedetään olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä "Eltynieus" (), "Eltynaieus" () ja "Eltynios" ().


title: Eltynia

text: Eltynian kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. Kaupungin paikalta on tehty joitakin hajanaisia löytöjä, joihin kuuluu muun muassa osia, joiden oletetaan liittyvän arkaaisella kaudella rakennettuun doorilaista tyyliä edustaneeseen temppeliin.


title: Kyme (Aiolis)

text: Kyme (, ) eli Frikonis (, lat. "Phriconis") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Aioliissa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Çakmaklıa, noin viisi kilometriä lounaaseen nykyisestä Aliağasta.


title: Kyme (Aiolis)

text: Kyme sijaitsi Aioliin rannikolla noin 40 kilometriä pohjoiseen Smyrnasta. Stefanos Byzantionlaisen mukaan Aioliissa oli myös toinen Kyme, joka tunnettiin nimellä "Frikonitis". Herodotos tunsi kuitenkin juuri tässä käsitellyn Kymen myös nimellä "Frikonis".


title: Kyme (Aiolis)

text: Kymen kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnettiin nimellä "Kymaia" (). Sen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. Kymen lähellä sisämaan kukkuloilla sijaitsivat polikset Aigai ja Temnos. Kaupungin lähellä virtasi Ksanthos-virta. Kauempana kaupungin eteläpuolella virtasi Hermos-joki.


title: Kyme (Aiolis)

text:
Strabonin kertoman kreikkalaisen perinteen mukaan Kymen perustivat aiolialaiset kreikkalaiset siirtokuntalaiset Troijan sodan jälkeen, sen jälkeen kun nämä olivat vallanneet Larissan seutua asuttaneilta pelasgeilta. Strabonin mukaan asuttajat tulivat Opuntian Lokriista Frikion-vuorelta läheltä Thermopylaita. Nämä huomasivat, että pelasgit, jotka olivat kärsineet Troijan sodasta, pitivät edelleen hallussa Larissaa. Kreikkalaiset perustivat ensin Neonteikhoksen noin 30 stadioninmitan eli noin viiden kilometrin päähän Larissasta, ja hyökkäilivät sieltä pelasgien alueelle. Kyme perustettiin tämän jälkeen, ja se sai nimen "Frikonis" asuttajien kotiseudun vuoren mukaan. Ainakin kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai myöhemmän nimensä amatsoni Kymestä. Siksi kaupunkia kerrotaan kutsutun myös nimellä "Amazoneion". Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Kymaios" ().
Kyme oli osa Aioliin dodekapolista eli kahdentoista kaupungin liittoa. Strabon kuvasi kaupungin Aioliin suurimmaksi ja merkittävimmäksi. Kyme löi omaa hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien. Sen tiedetään perustaneen neljä omaa siirtokuntaa, joihin kuuluivat ainakin Kebren ja Side. Kyme tuli Persian vallan alle sen kukistettua Lyydian kuningaskunnan. Kaupunki osallistui laivoilla Dareioksen sotaretkeen vuonna 512 eaa. Dareioksen aikana Kymen tyranniksi mainitaan Aristagoras. Kyme liittyi Joonian kapinaan, jonka kreikkalaiset hävisivät. Tämän jälkeen se joutui osallistumaan Kserkseen sotaretkeen persialaissodissa vuonna 480 eaa. Siinä kymeläisiä johti Sandokes. Persialaisten kärsittyä tappion Salamiin taistelussa näiden jäljelle jäänyt laivasto talvehti Kymessä. Herodotoksen mukaan aiolialaisilla ja joonialaisilla oli yhteinen oraakkelinpaikka Brankhidaissa.


title: Kyme (Aiolis)

text: Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Kyme kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Thukydides mainitsee Kymen vain muutaman kerran. Rooman voitettua Antiokhoksen Kyme sai Kolofonin tavoin vapauden verotuksesta. Tämän jälkeen se kuului roomalaiseen Asian (Vähän-Aasian) provinssiin. Kaupunki kärsi suuresta maanjäristyksestä Tiberiuksen aikana. Plinius ja Ptolemaios mainitsevat kaupungin olemassaolon. Kyme löi omaa rahaa ainakin 200-luvulle jaa. saakka. Varhaisbysanttilaisella kaudella kaupunki oli piispanistuin.


title: Kyme (Aiolis)

text: Hesiodoksen mukaan hänen isänsä tuli Kymestä ja asettui Boiotian Askraan. Hesiodos itse ei kuitenkaan välttämättä ollut kymeläinen. Kymestä oli kotoisin myös historioitsija Eforos. Antiikin ajan kaskuissa (mm. "Filogelos") kymeläiset esitettiin jostakin syystä tyhminä.


title: Kyme (Aiolis)

text: Kyme oli rakennettu kahdelle akropolis-kukkulalle, joista ainakin etelänpuoleinen oli ympäröity muurein. Muureista vain pieni osa on näkyvissä. Kymessä on ollut suunniteltu asemakaava. Kaupungin paikalta on löydetty muun muassa kreikkalainen teatteri, joka sijaitsi pohjoisemman kukkulan juurella, sekä pieni Isikselle (mahdollisesti myös Kybelelle, Artemiille ja Afroditelle) omistettu joonialaista tyyliä edustanut temppeli. Kaupungin sataman paikalta on löydetty aallonmurtajien jäänteitä.


title: Methylion

text: Methylion () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Thessaliassa Kreikassa. Sen sijaintipaikkaa ei tunneta, mutta sen tiedetään olleen Thessaliotiksen alueella. Yleensä se sijoitetaan nykyisen Mýrinan kylän tienoille lähellä nykyistä Kardítsaa.


title: Methylion

text: Myöskään kaupungin historiasta ei tiedetä paljoakaan. Kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että monet seikat tukevat tällaista tulkintaa, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Kaupunki muun muassa löi omaa hopearahaa 400-luvulta eaa. ja pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien.


title: Methylion

text: Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Methylieus" ().


title: Mondaia

text: Mondaia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Perrhaibiassa Thessaliassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Elassónan kunnan alueella Kastrín kukkulalla nykyisten Loutrón ja Kranían kylien välissä.


title: Mondaia

text: Mondaian historiasta ei tiedetä paljoakaan. Kaupungin tiedetään olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että monet seikat tukevat tällaista tulkintaa, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä "Mondaieus" () ja "Mondaiatas" ().


title: Mondaia

text: Mondaian kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. Kaupungin akropolis ja alakaupunki on ollut ympäröity muurein, joista samoin kuin eräistä akropoliin rakennuksista on säilynyt jäänteitä. Kaupungissa tiedetään olleen Themiin kultti ja tälle omistettu pyhäkkö.


title: Naksos (Kykladit)

text: Naksos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Naksoksen eli nykyisen Náxoksen saarella Kykladeilla Kreikassa. Se kukoisti erityisesti arkaaisella kaudella 600- ja 500-luvuilla eaa. Kaupunki sijaitsi nykyisen Náxoksen kaupungin paikalla.


title: Naksos (Kykladit)

text: Naksoksen poliksen kaupunkikeskus ("asty") sijaitsi saaren luoteisrannikolla samalla paikalla kuin nykyinen Náxoksen kaupunki. Kaupunkivaltion valtaan kuului koko saari. Stefanos Byzantionlainen mainitsee, että saarella olisi ollut myös kaksi muuta polista, Nysa () ja Tragia (tai Tragaia, ). Niistä ei kuitenkaan tiedetä enempää, ja ne kuuluivat ilmeisesti Naksoksen alaisuuteen. Osa naksoslaisista asui kaupunkikeskuksessa ja osa muualla saarella olleissa kylissä ("komai"). Yhden kylän nimi, Lestadai (), tunnetaan.


title: Naksos (Kykladit)

text: Esihistoriallisella ajalla Naksoksen saari oli merkittävä kykladisen kulttuurin keskus. Myöhemmän kaupungin paikalla oli jo tuolloin asutus, jonka jäänteitä on löydetty Gróttasta ja hautausmaat kaupungin läheltä Aplómatasta ja Kamínista. Asutus säilyi mykeneläisellä kaudella. Antiikin aikana saaren alkuperäisinä asukkaina pidettiin traakialaisia ja sitten kaarialaisia. Saaren nimen sanottiin tulleen kaarialaisesta päälliköstä Naksoksesta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Naksios" ().


title: Naksos (Kykladit)

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Naksoksen kaupungin paikka oli sama paikka, johon Theseus hylkäsi Kreetalta tuomansa Ariadnen. Samalta paikalla Dionysos sittemmin löysi Ariadnen ja rakensi tälle palatsin.


title: Naksos (Kykladit)

text: Naksoksen polis kehittyi viimeistään geometrisella kaudella 700-luvulle eaa. mennessä. Se oli alun perin Attikasta tulleiden joonialaisten siirtokunta. Kaupunki kukoisti erityisesti arkaaisella kaudella 600- ja 500-luvuilla eaa. Saaren asema oli luonnollista seurausta sen sijainnista, koosta ja luonnonvaroista. Kaupunki oli Paroksen kilpailija. Se otti osaa Lelantoksen sotaan Khalkiin puolella, ja soti Parosta vastaan osana tätä sotaa. Kyseisessä sodassa joku naksoslainen surmasi paroslaisen Arkhilokhoksen. Sodassa Naksoksen viholliseksi tuli myös Miletos.


title: Naksos (Kykladit)

text: Naksos perusti yhdessä Khalkiin kanssa siirtokuntia Sisiliaan. Yksi siirtokunnista, Sisilian Naksoksen kaupunki, sai nimensä saaresta. Naksos ei kuitenkaan valtansakaan huipulla hallinnut koko Kykladeja.


title: Naksos (Kykladit)

text: Naksoksen vanha valtiomuoto oli aristokraattis-oligarkinen. Lygdamis kaappasi vallan ja toimi tyrannina noin vuosina 540–524 eaa. Hänen ystäviinsä kuuluivat samalla ajalla vaikuttaneet Ateenan tyranni Peisistratos ja Samoksen tyranni Polykrates, ja hän muun muassa auttoi Peisistratosta tämän hankkiutuessa kolmannen kerran valtaan. Lydgamiin tyrannia päättyi Spartan väliintuloon. Naksos löi omaa hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien.


title: Naksos (Kykladit)

text: Naksos vastusti ensimmäisenä persialaisten etenemistä länteen noin 501/500 eaa. eli jo ennen persialaissotia. Miletoksen tukema Persia hyökkäsi Naksokselle sen jälkeen, kun saarelta paenneet aristokraatit olivat pyytäneet asiassa Miletoksen apua. Naksoslaiset kuitenkin torjuivat hyökkäyksen. Kaupungilla mainitaan tuolloin olleen hopliittisotilasta ja suuri laivasto. Sotilaiden määrä tarkoittaisi mahdollisesti noin hengen väestöä vapaina kansalaisina laskettuna ja arviolta noin hengen kokonaisväestöä. Epäonnistuneen hyökkäyksen jälkeen Miletos pelkäsi Persian kostoa, mikä johti sen pyrkimykseen irtautua Persian vallasta, ja tämä johti puolestaan laajempaan Joonian kapinaan.


title: Naksos (Kykladit)

text: Vuonna 490 eaa. Persia valtasi Naksoksen Datiin ja Artaferneen johdolla, ja kaupunki ja saaren pyhäköt tuhottiin. Sodan ajan Naksos oli Persian vallan alla. Kserkseen hyökkäyksessä Kreikkaan vuonna 480 eaa. Naksoksen laivat olivat osana Persian laivastoa, mutta vaihtoivat kreikkalaisten puolelle Salamiin taistelussa. Naksoslaiset osallistuivat myös Plataiain taisteluun.


title: Naksos (Kykladit)

text: Persialaissotien jälkeen Naksos kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon vuodesta 477 eaa. Se kuitenkin kapinoi vuonna 471/470 eaa. Tämän jälkeen ateenalaiset alistivat saaren kokonaan valtaansa ja tekivät siitä lopulta klerukhia-siirtokuntansa noin vuonna 450 eaa. asuttamalla sinne 500 ateenalaista. Saari sai itsenäisyytensä takaisin peloponnesolaissodan jälkeen, mutta ei saanut enää entistä asemaansa takaisin, ja sen myöhemmistä vaiheista antiikin ajalla tiedetään vain vähän. Vuonna 376 eaa. saaren edustalla käytiin meritaistelu, jossa ateenalaiset voittivat Khabriaan johdolla Spartan laivaston, mikä palautti Ateenan merivallaksi. Naksos löi pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien.


title: Naksos (Kykladit)

text: Myöhemmin Naksos päätyi muun Kreikan tavoin ensin Makedonian ja sitten Rooman vallan alle. Rooman sisällissotien aikana Naksos oli jossakin välissä Rhodoksen vallan alla.


title: Naksos (Kykladit)

text:
Akropolis ja alakaupunki
Kaupungin akropoliina eli linnavuorena toimi todennäköisesti sama kukkula, jossa nykyisin sijaitsee keskiaikainen Náxoksen linna ("Kástro"). Kykladisen, mykeneläisen ja geometrisen kauden kaupunkia on kaivettu erityisesti kukkulan pohjoispuolella Gróttan alueella. Sen hautausmaat on löydetty Aplómatan ja Kaminákin alueelta kaupungista koilliseen. Hautoihin lukeutuu pääasiassa kykladisia ja mykeneläisiä kammiohautoja.


title: Naksos (Kykladit)

text: Antiikin aikaisen alakaupungin alueelta on löydetty pylväiköin neljältä sivulta ympäröity rakennus, jonka koko oli noin 60 x 60 metriä. Se oletetaan kaupungin agoraksi ja ajoitetaan varhaiselle hellenistiselle kaudelle. Kaminákissa on ilmeisesti sijainnut antiikin aikana Demeterille omistettu pyhäkkö.


title: Naksos (Kykladit)

text:
Apollonin temppeli
Apollonin temppeliksi yleensä oletetun rakennuksen rauniot sijaitsevat heti kaupungin luoteispuolella Palátian kukkulalla, joka sijaitsee samannimisellä niemellä tai saarella, jonka kannas yhdistää pääsaareen. Temppelin rakentaminen alkoi tyranni Lygdamiin aikana arkaaisella kaudella noin vuonna 530 eaa. Rakennustyö jäi kuitenkin kesken ja työ hylättiin lopullisesti sen jälkeen, kun Lygdamis syöstiin vallasta. Temppelin oletetaan yleensä olleen omistettu Apollonille. Joidenkin tutkijoiden mukaan se olisi saattanut kuitenkin olla omistettu tämän sijaan saaren suojelijalle Dionysokselle.


title: Naksos (Kykladit)

text: Temppeli edusti joonialaista tyyliä. Valmiina sen pituus olisi ollut 59 metriä ja leveys 28 metriä. Temppelissä oli naoksen eli cellan lisäksi pronaos ja opisthodomos, ja sitä ympäröi pylväikkö, joka oli kaksinkertainen (dipteros) lyhyemmillä sivuilla. Julkisivun pylväiden määrän oli tarkoitus olla 6 x 12. Nykyisin temppelin paikka tunnetaan ennen kaikkea temppelin lähes kahdeksan metriä korkeasta ja kuusi metriä leveästä portista ("Portára"), joka on ainoana jäljellä temppelin perustusten ohella. Portti oli temppelin naoksen ovi.


title: Naksos (Kykladit)

text:
Demeterin temppeli
Demeterille ja Korelle omistetun temppelin eli Demetreionin tai Thesmoforeionin rauniot sijaitsevat Gýroulaksessa Áno Sagkrín kylän lähellä. Temppelin paikka on ollut kulttikäytössä jo mykeneläisellä kaudella 1000-luvulla eaa. Demeterin ja Koren eli Persefonen kultti sai alkunsa paikalla viimeistään 700-luvulla eaa. Temppeli rakennettiin Lygdamiin aikana arkaaisella kaudella noin vuonna 530 eaa.


title: Naksos (Kykladit)

text: Temppelin koko oli noin 13 x 13 metriä, ja sen julkisivussa oli viisi pylvästä. Temppelirakennus oli arkkitehtuuriltaan omintakeinen, sillä se muistuttaa eräänlaista ”paviljonkia” ennemmin kuin tyypillistä kreikkalaista temppeliä. Varhaiskristillisellä ajalla rakennus otettiin käyttöön kirkkona. 500-luvulla jaa. sen paikalle rakennettiin kolmilaivainen basilikakirkko, joka tehtiin temppelin osista. Temppelin vuonna 1977 alkaneiden kaivausten yhteydessä havaittiin, että suuri osa temppelin kivistä oli edelleen alueella, ja temppeliä on entisöity laajalti kaivausten yhteydessä ja niiden jälkeen.


title: Naksos (Kykladit)

text:
Dionysoksen pyhäkkö
Dionysokselle omistetun pyhäkön rauniot sijaitsevat Ýriassa lähellä Glinádon kylää. Paikka on ollut kulttikäytössä viimeistään mykeneläisellä kaudella 1300–1100-luvuilla eaa. Kulttia harjoitettiin alun perin ulkotiloissa ja se jatkui tällaisena vielä geometriselle kaudelle noin vuoteen 800 eaa. saakka, jolloin paikalle rakennettiin ensimmäinen pyhäkkörakennus. Sen jälkeen paikalla on ollut eri vaiheissa yhteensä neljä eri pyhäkkörakennusta: pyhäkön toinen vaihe rakennettin noin 730 eaa., kolmas vaihe noin 680 eaa. ja neljäs noin 580–550 eaa. Näistä viimeksi mainittu on varhaisin tunnettu joonialaistyylinen marmorinen prostylos-temppeli, ja se on merkittävä tyylisuunnan kehityksen kannalta.


title: Naksos (Kykladit)

text:
Kurokset
Apóllonaksen kylän lähellä on Apóllonaksen kuroksena tunnettu keskeneräiseksi jäänyt kuros-veistos, jonka pituus on yli 10 metriä. Se on ajoitettu arkaaiselle kaudelle noin vuoteen 570 eaa. ja makaa edelleen samalla paikalla, jossa sitä oli veistetty. Veistos on mahdollisesti esittänyt Apollonia ja ollut tarkoitettu votiivilahjaksi Delokselle. Mélaneksen kylän lähellä on kaksi samoin keskeneräistä kuros-veisosta, jotka tunnetaan nimillä Flerión kurokset. Ne ovat noin viisi metriä pitkiä. Myös nämä kurokset oli veistetty 500-luvulla eaa.


title: Naksos (Kykladit)

text: Muut kohteet


title: Naksos (Kykladit)

text: Apáno Kástrossa (myös Epáno Kástro) saaren keskiosissa olevalla kukkulalla, jossa on ollut venetsialaisaikana linnoitus, on havaittavissa joitakin antiikin aikaisia muureja. Paikalla on mahdollisesti ollut jonkun saaren muun, Naksoksen alaisen kaupungin akropolis. Asutus paikalla saattaa kytkeytyä läheltä löydettyihin protogeometrisen ja geometrisen kauden hautoihin.


title: Naksos (Kykladit)

text: Filótin kylästä kaakkoon sijaitsevat hyvin säilyneen Cheímarroksen tornina ("Pýrgos Cheimárrou") nykyisin tunnetun, hellenistisellä kaudella rakennetun pyöreän tornin rauniot. Plákassa lähellä Ágios Arsénioksen kylää on puolestaan suorakulmaisen tornin jäänteet. Niin kutsutussa Zeuksen luolassa Zas-vuorella on ollut Zeuksen kulttipaikka.


title: Naksos (Kykladit)

text: Naksoksen antiikin aikaiset esinelöydöt ovat Náxoksen arkeologisessa museossa Náxoksen kaupungissa, Apeíranthoksen arkeologisessa museossa Apeíranthoksen kylässä sekä Gýroulaksen arkeologisessa museossa Sagkríssa. Löytöihin lukeutuu löytöjä kykladiselta ja mykeneläiseltä kaudelta antiikin ajan lopulle, muun muassa suuri määrä kykladisia idoleita.


title: Oksoniaioi

text: Oksoniaioi () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Magnesiassa Thessaliassa Kreikassa.


title: Oksoniaioi

text: Oksoniaioin sijaintipaikkaa ei tunneta. Myöskään kaupungin historiasta ei tiedetä juuri mitään. Sen olemassaolo poliksena tiedetään vain yhden piirtokirjoituksen kautta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Oksōniaios" ().


title: Oksynion

text: Oksynion (, myös "Oksyneia", , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Thessaliassa Kreikassa.


title: Oksynion

text: Strabon kuvasi Oksynionin sijainneen 120 stadioninmitan eli noin 21 kilometrin päässä Azoroksesta. Tarkkaa sijaintia ei kuitenkaan tunneta. Sijantipaikaksi arvellaan nykyisin erästä kukkulaa Deskátin kunnan Dasochórin lähellä. Se on suunnilleen oikealla etäisyydellä Azoroksen paikasta, ja sieltä on löydetty joitakin jäänteitä 300-luvulta eaa. roomalaiselle kaudelle saakka. Perinteisesti Oksynion on sijoitettu lähelle Kalampákan kunnan Oxýneian kylää (aiempi Merítsa), joka on myös ottanut nykyisen nimensä antiikin aikaisesta kaupungista. Se sijaitsee kuitenkin liian kaukana.


title: Oksynion

text: Oksynionin historiasta ei tiedetä juuri mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Luettelointi polikseksi perustuu lähinnä yhteen piirtokirjoituslöytöön. Kaupungin oletetaan olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa.


title: Petra (Kreeta)

text: Petra () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Siteían kunnan alueelle lähelle Rízan kylää.


title: Petra (Kreeta)

text: Petran historiasta ei tiedetä juuri mitään. Myös kaupungin nimi on lähinnä päätelty sen kansalaisten etnonyymistä "Petraios" (), joka esiintyy yhdessä piirtokirjoituksessa. Kaupunki on ilmeisesti myös lyönyt pronssirahaa. Petran akropolis on ollut linnoitettu ja ajoitetaan arkaaiselle ja klassiselle kaudelle.


title: Sperkheiai

text: Sperkheiai (, ) oli antiikin aikainen kaupunki tai muu linnoituspaikka Oitaiassa Thessalian maakunnassa Kreikassa.


title: Sperkheiai

text: Sperkheiai tunnetaan muun muassa Liviuksen, Ptolemaioksen ja Plinius vanhemman maininnoista. Liviuksen perusteella sen voidaan päätellä sijainneen lähellä Sperkheios-joen lähteitä, mistä se oli saanut myös nimensä. Ptolemaios sijoitti paikan Fthiotiin alueelle ja Plinius Doriin alueelle. Sen paikka oli ilmeisesti myöhemmin unohtunut.


title: Sperkheiai

text: Nykyisin Sperkheiai sijoitetaan yleensä Makrakómin kunnan alueelle Kastrórachin kukkulalle noin 1,7 kilometriä etelään Vítolin kylästä ja 2,8 kilometriä pohjoiseen Káto Kámpian kylästä. Kukkulalla on ympärysmuurin jäänteet.


title: Thebai (Joonia)

text: Thebai () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan rannikolle nykyisen Doğanbeyn lähelle.


title: Thebai (Joonia)

text: Thebai sijaitsi Mykale-vuorella pohjoiseen Miletoksesta ja länteen Prienestä. Thebain kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.


title: Thebai (Joonia)

text: Thebain historiasta tiedetään vain vähän. Kaupungin tiedetään olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että monet seikat, tukevat tällaista tulkintaa, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Jossain vaiheessa Thebai vaikuttaa olleen Samoksen alaisuudessa osana sen "peraiaa" eli mantereen puolen alueita. Hellenistisellä kaudella 200-luvulla eaa. kaupunki oli tullut Miletoksen alaisuuteen. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Thēbaios" ().


title: Thebai (Joonia)

text: Thebain paikalta on löydetty kaupunginmuurien sekä kahden temppelin ja asutuksen jäänteitä. Piirtokirjoitusten perusteella kaupungissa tiedetään olleen muun muassa Athenen, Hermes Kteniteen ja Hekaten kultit.


title: Boy in Da Corner

text: Boy in Da Corner on englantilaisen grime-laulaja Dizzee Rascalin esikoisalbumi, jonka julkaisi XL Recordings 21. heinäkuuta 2003. Albumi oli menestys Rascalin kotimaassa, se pysyi kaksikymmentäkolme viikkoa OCC:n ylläpitämällä Britannian albumilistalla. Albumi voitti myös Mercury Prize -palkinnon ja toi grimen valtavirtaan.


title: Boy in Da Corner

text: Albumi kuvaa Lontoon katuelämää omien kokemustensa pohjalta ja siltä julkaistiin kolme singleä, "I Luv U", "Fix Up, Look Sharp" ja "Jus' a Rascal". Albumia pidetään innovativiisena ja se ottaa vaikutteita elektronisesta musiikista.


title: Vladimir Žarkov

text: Vladimir Žarkov (s. 10. tammikuuta 1988) on venäläinen jääkiekkohyökkääjä, joka pelaa KHL-joukkue Salavat Julajev Ufassa. Kaudella 2012–2013 alkaneella KHL-urallaan Žarkov on pelannut 262 KHL:n runkosarjaottelua tehopistein 26+25=51 ja 60 pudotuspeliottelua tehopistein 4+8=12. Vuosina 2009–2012 Žarkov pelasi 82 NHL-ottelua New Jersey Devilsissä tehopistein 2+12=14. Žarkov pelaa leftin mailalla.


title: Andri Lunin

text: Andri Oleksijovytš Lunin (; s. 11. helmikuuta 1999 Krasnohrad, Harkovan alue) on ukrainalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti, joka edustaa espanjalaista Leganésia lainalla Real Madridista.


title: Showtime (albumi)

text: Showtime on englantilaisen grime-laulaja Dizzee Rascalin toinen studioalbumi, jonka julkaisi XL Recordings 6. syyskuuta 2004. Albumilta julkaistiin kolme singleä; "Stand Up Tall", "Dream" ja "Off 2 Work" ja "Graftin".


title: Washington-on-the-Brazos

text: Washington-on-the-Brazos on kunnallishallinnoton alue Washingtonin piirikunnassa, Texasissa, Yhdysvalloissa. Se perustettiin Texasin vielä kuuluessa Meksikoon. Vuoden 1836 konventti kokoontui Washington-on-the-Brazossa, ja Texasin itsenäisyysjulistus allekirjoitettiin siellä.


title: Washington-on-the-Brazos

text: Washington-on-the-Brazosin perusti Etelä-Yhdysvalloista tulleet uudisasukkaat. Sitä kutsutaan ”Texasin synnyinpaikaksi” , koska Texasin edustajat kokoontuivat siellä 1. maaliskuuta 1836, julistaen Texasin aikomukset itsenäistyä. He perustivat myös väliaikaisen hallinnon, joka hoitaisi tehtäviä kunnes uusi hallinto äänestettäisiin valtaan.


title: Washington-on-the-Brazos

text: Edustajat julistivat Texasin itsenäiseksi 2. maaliskuuta 1836. He hyväksyivät perustuslain 16. maaliskuuta. Edustajat ja asukkaat pakenivat 17. maaliskuuta Meksikon armeijan edetessä lähemmäs aluetta. Asukkaat palasivat sinne 21. huhtikuuta, San Jancinton taistelun jälkeen.


title: Washington-on-the-Brazos

text: Kylän johtajat yrittivät tehdä Washington-on-the-Brazosta Texasin tasavallan pääkaupungin. Pääkaupunki päätettiin kuitenkin perustaa Waterloohon, joka myöhemmin nimettiin Austiniksi.


title: Washington-on-the-Brazos

text: Washingtonin piirikunta perustettiin 1836. Washington-on-the-Brazos oli piirikunnan hallintokeskus vuoteen 1844, jolloin se siirrettiin Brenhamiin. Kylä oli lähes hylätty kun 1900-luku alkoi.


title: Kuoleman laiva

text: Kuoleman laiva (alkup. engl. "Death Ship") on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut Alvin Rakoffin ohjaama ja Jack Hillin kirjoittama kauhuelokuva.


title: Kuoleman laiva

text: Hylätyn oloinen mystinen musta rahtialus avomerellä suuntaa suoraan kohti matkustaja-alusta törmäyskurssilla. Matkustaja-aluksen kapteeni Ashland (George Kennedy) on perheineen aluksella, sillä matkan piti olla kapteenille uran päätösmatka ja samalla ensimmäinen laivan tulevalle kapteenille Marshallille (Richard Crenna). Väistäminen osoittautuu mahdottomaksi ja raju törmäys avomerellä surmaa suuren määrän matkustajia ja upottaa risteilylaivan. Pieni joukko eloonjääneitä pääsee nousemaan mustalle laivalle. Se vaikuttaa epäilyttävältä ja pelottavalta ja sen tyhjiä käytäviä ja huoneita korostavat hämähäkkien seitit ja 1930-luvulta peräisin oleva rekvisiitta eikä tilannetta paranna se, että osa ovista ja luukuista tuntuvat aukeilevan itsekseen ja mitä pahimmissa tilanteissa selviytyjien kannalta.


title: Kuoleman laiva

text: Ryhmälle selviää pian, että laiva on natsien laivaston entinen vankialus, mutta suurin yllätys on se, että miehistön ja vankien haamut ovat jääneet asuttamaan laivaa ... ja niillä on kyky kaapata haltuunsa elävien selviytyneidenkin tahto ja keho.


title: Kuoleman laiva

text: Valtion Elokuvatarkastamo kielsi ennakkotarkastuksessa elokuvan antamalla sille ikärajan KK (Kokonaan kielletty) 24.9.1980 käyttäen kieltoperusteena elokuvan raaistavuutta, joten elokuvaa ei saanut Suomessa näyttää eikä levittää laillisesti. Uusintatarkastukessa vuonna 1984 elokuvan noin 3 minuuttia lyhennetylle versiolle heltisi jo ikäraja K18.


title: Jarmo Ratia

text: Jarmo Uolevi Ratia (s. 24. tammikuuta 1947 Helsinki) on suomalainen virkamies, joka toimi Maanmittauslaitoksen pääjohtajana.


title: Jarmo Ratia

text: Jarmo Ratia syntyi yli-insinööri Yrjö Risto Ratian ja filosofian maisteri Aino Irja Lahden perheeseen. Hänen puolisonsa 1968–2001 oli lehtori Annikki Ojasti. Ratia tuli ylioppilaaksi 1965 ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1968, varatuomarin arvon hän sai vuonna 1978. Ratia toimi Maanmittaushallituksen esittelijänä 1968–1970 ja pääjohtajana 1991–1993 sekä Maanmittauslaitoksen pääjohtajana vuodesta 1994. Hän oli tehtävästä virkavapaalla 1999–2000. Vesihallituksen esittelijä Ratia oli 1970–1972, ylijohtaja 1983–1991 ja va. pääjohtaja 1990–1991. Maa- ja metsätalousministeriössä hän toimi hallitussihteerinä 1973–1974, toimistopäällikkönä 1974–1983 ja kansliapäällikkönä 1999–2000. Ratia oli korkeimman hallinto-oikeuden ylimääräinen hallintoneuvos vuonna 1984. Hän on sotilasarvoltaan reservin kapteeni ja kunniarajajääkäri vuodelta 2006. Pääjohtajan tehtävästä Ratia jäi eläkkeelle kesällä 2012. Hänen seuraajakseen nimitettiin Arvo Kokkonen.


title: Ruusutangara

text: Ruusutangara ("Rhodinocichla rosea") on varpuslintulaji. Aikaisemmin se luettiin kuuluvaksi tangaroiden heimoon, mutta on sittemmin erotettu omaan ruusutangaroiden heimoonsa. Lajin taksonomia on vielä osin epäselvä. Ruusutangaraa tavataan Väli- ja Etelä-Amerikasta.


title: Ruusutangara

text: Kooltaan ruusutangara on noin 20 cm pitkä. Ruusutangarakoiraan selkä ja siivet ovat harmahtavan mustat. Vatsa, kurkku ja otsa ovat punaiset. Lisäksi koiraalla on valkoinen silmäkulmajuova. Myös alavatsassa on hieman valkoista. Ruusutangaranaaras on tummanharmaa ja vatsa ja kurkku ovat ruskehtavan oranssit. Nokka on pitkähkö.


title: Ruusutangara

text: Ruusutangaroita tavataan Meksikosta, Costa Ricasta, Panamasta, Kolumbiasta ja Venezuelasta, Ne elävät niin kuivissa kuin kosteissakin metsissä tiheiköissä aina 1 500 metrin korkeuteen asti. Niitä tavataan myös pensaikoista. Ruusutangarat elävät melko piilottelevaa elämää yleensä pareittain tai pieninä ryhminä. Ruusutangaroiden ravintoa ovat selkärangattomat eläimet.


title: Valetangarat

text: Valetangarat (Mitrospingidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Aikaisemmin heimon lajit on luettu kuuluviksi tangaroihin, mutta molekyylifylogeneettisten tutkimusten perusteella on sittemmin erotettu tähän heimoon. Valetangarojen heimoon kuuluu 3 sukua ja 4 lajia.


title: Valetangarat

text: Valetangaroita tavataan Keski- ja Etelä-Amerikasta. Niiden elinympäristöä ovat metsät ja ravintoa hedelmät ja selkärangattomat eläimet. Väritys vaihtelee vihreästä mustan ja valkoisen kirjavaan.


title: Guinean ylätasanko

text: Guinean ylätasanko on ylätasanko Guinean, Sierra Leonen, Liberian ja Norsunluurannikon alueilla. Se on melko kosteta ja kasvaa savannia ja sademetsää. Ylätasangolta saa alkunsa muun muassa Nigerjoki


title: Guinean ylätasanko

text: Guinean ylätasanko on pääosin graniittista gneissiä ja kvartsiittiä. Se on keskimäärin 460 metrin korkeudessa merenpinnasta. Siitä kohoaa kuitenkin useita vuoristoja, kuten Nimbavuoristo Guinean, Liberian ja Norsunluurannikon rajalla sekä Lomavuoristo ja Tingivuoret Sierra Leonessa.


title: Guinean ylätasanko

text: Nigerjoki saa alkunsa Guinean ylätasangolta. Sen alkulähteet ovat 750 metrin korkeudessa Guineassa lähellä Sierra Leonen rajaa. Sieltä on Atlantin rannikolle alle 320 kilometriä. Nigerin sivujoista muun muassa Milo, Sankarani ja Bagoé saavat alkunsa Guinean ylätasangolta.


title: Guinean ylätasanko

text: Guinean ylätasanko on kosteata aluetta, ja se saa säännöllisiä sateita lähes ympäri vuoden. Sen ansiosta suurin osa alueesta on joko kosteaa savannia tai sademetsää.


title: Guinean ylätasanko

text: Guinean ylätasangolla on Guinean ja Norsunluurannikon alueille ulottuva Mount Nimban luonnonsuojelualue, joka on valittu Unescon maailmanperintöluetteloon. Guinean puolella oleva Ziama Massifin biosfäärialue on puolestaan osa Unescon biosfäärialueiden verkostoa.


title: Guinean ylätasanko

text: Ylätasangolla eläviä kansoja ovat kpellet, mandinkat ja kissit. Alueella viljellään muun muassa riisiä, verihirssejä, maissia, öljypalmua, kahvia ja kolapähkinöitä, ja sieltä löytyy muun muassa rautamalmia ja timantteja.


title: Guinean ylätasanko

text: Guinean ylätasangon suurimpia kaupunkeja ovat Guineassa olevat Yomou, Macenta, Guéckédou, Beyla ja Nzérékoré.


title: Jerry Wahlforss

text: Jerry Wahlforss (s. 24. toukokuuta 1975 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja tuottaja. Hän kuuluu Turun ruotsalaisen teatterin kiinteään ensembleen.


title: Jerry Wahlforss

text: Wahlforss valmistui näyttelijäksi Teatterikorkeakoulusta 2001. Hän työskenteli näyttelijänä Turun ruotsalaisessa teatterissa kauden 2001–2002, minkä jälkeen hän näytteli Svenska Teaternissa, Wasa Teaterissa ja Teatteri Viiruksessa, kunnes palasi Turun ruotsalaiseen teatteriin.


title: Jerry Wahlforss

text: Wahlforss on näytellyt muun muassa kappaleissa "Spelman på taket", "Anne Franks dagbok", "Jesus Christ Superstar", "Ronja Rövardotter" ja "Stormskärs Maja". Vuonna 2002 hänellä oli nimiosa Svenska Teaternin näytelmässä "Rocky". Vuonna 2004 Wahlforss oli samaisen teatterin "The Hamlets" -tuotannossa käsikirjoittajana ja näyttelijänä.


title: Jerry Wahlforss

text: Syyskaudella 2012 Wahlforss vieraili Tampereen Teatterissa. Hän näytteli Netin roolin Anthony Minghellan teoksessa "Made in Bangkok".


title: Jerry Wahlforss

text: Wahlforss on tehnyt useita sivurooleja kokoillan elokuvissa. Hänen ensimmäinen roolinsa oli Kassu rakkauselokuvassa "Kuutamolla". Komediaelokuvassa "Vieraalla maalla" Wahlforss näytteli Omarin roolin. Timo Koivusalon draamakomediassa "Kalteva torni" hän näytteli Juania.


title: Jerry Wahlforss

text: Televisiorooleja Wahlforss teki etenkin 2000-vuosikymmenen puolivälissä. Hän piipahti muun muassa suositun "Salatut elämät" -sarjan jaksossa "Helin kosto ei olekaan suloinen" syyskuussa 2004. Wahlforss oli ottanut tuntumaa televisionäyttelemiseen jo 1990-luvun alun yhdeksänosaisessa nuorisosarjassa "16", jossa hän teki Tonin roolin.


title: Jerry Wahlforss

text: Teatterityönsä lisäksi Wahlforss on työskennellyt tuottajana.


title: Egon Svensson

text: Egon Edvin Roland Svensson (17. marraskuuta 1913 Malmö – 12. kesäkuuta 1995 Malmö) oli ruotsalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija. Hän edusti seuratasolla IK Spartaa. Hän sai vuoden 1936 kesäolympialaisissa hopeaa 56 kg:n sarjassa. Svensson oli saanut kaksi hopeamitalia Euroopan-mestaruuskilpailuista vuosina 1937 ja 1938. Hänellä oli myös kaksi Ruotsin-mestaruutta.


title: Egon Svensson

text: Egon Svenssonin poika Roland on myös olympiatason painija.


title: Matka (astia)

text: Matka tai "matki" tarkoittaa Intiassa saviastiaa, jonka sisältö pysyy viileänä veden haihtumsien viedessä astiiasta lämpöä pois. Matka-astiaa käytetään kesällä, ei talvella. Matkan historia ulottunee Indus-kulttuuria edeltävälle ajalle.


title: Matka (astia)

text: Tämän tyyppisen saviastian tekoon käytetään kahdenlaista savea: pinnalta otettua, ja syvempää noin 3 m syvyydestä otettua. Muotoilun jälkeen saviastiaa poltetaan viisi päivää. Matka-tyyppisiä saviastoita käyteään nykyään Intiassa, Pakistanissa ja Sri lankassa.Miticool


title: Matka (astia)

text: Nykyaikaa ovat mm poltetusta savesta tehdyt Mitticool-jääkaapit, joista haihtuva vesi pystyy säilyttämään maidon kolme päivää ilman sähköä. Arabialaisessa kulttuurissa matkaa vastaa saviastian sisällä oleva saviastia, joiden välissä on haihtuvaa vettä.


title: Pyhän Neitsyt Marian kirkko (Bromfield)

text: Pyhän Neitsyt Marian kirkko () on kirkkorakennus, joka on entinen benediktiiniluostari Bromfieldissa Englannin Shropshiressa. Kuningas Henrik II myönsi perustamiskirjan luostarille vuonna 1155, vaikka se oli olemassa jo ennen normannivalloitusta.


title: Pyhän Neitsyt Marian kirkko (Bromfield)

text: Luostareiden lakkauttamisen jälkeen sitä laajennettiin 1500-luvulla. Ehtoolliskaide on noin vuodelta 1700.


Cosmic-Ray Extremely Distributed Observatory (CREDO) on elokuussa 2016 Puolalaisen Institute of Nuclear Physics PANin Krakovassa sijaitsevassa observatoriossa aloittama tietellinen hanke. Sen tavoitteena on kosmisen säteilyn havaitsemiseen ja pimeän aineen etsimiseen. Aloittamisen jälkeen hankkeeseen liittyi tutkijoita myös Tšekin tasavallasta, Slovakiasta ja Unkarista.


title: Cosmic-Ray Extremely Distributed Observatory

text: Tavoitteena on saada mahdollisimman monta ihmistä rakentamaan maailmanlaajuinen kosmisten säteilyantureiden järjestelmä.


title: Maltsiot

text: Maltsiot ("Einadia") on revonhäntäkasvien (Amaranthaceae) heimoon kuuluva pienehkö kasvisuku. Sukuun kuuluu kuusi lajia, joista osasta voidaan erottaa erilaisia alalajeja.


title: Miklós Perényi

text: Miklós Perényi (5. tammikuuta 1948 Budapest) on unkarilainen sellisti ja säveltäjä. Hän syntyi musikaaliseen perheeseen ja hyväksyttiin 7-vuotiaana opiskelijaksi Franz Lisztin musiikkiakatemiaaan Budapestissa Ede Bandan johdolla. Tämä huomasi nuoren sellistin lahjakkuuden ja vei hänet esiintymään unkarilaiselle säveltäjälle Zoltán Kodálylle tämän kotiin. Perényi onkin esittänyt runsaasti Kodályn tuotantoa ja tästä syystä hänet on kutsuttu kansainvälisen Kodály-seuran kunniajäseneksi.


title: Miklós Perényi

text: Perényi herätti nopeasti kansainvälistä huomiota ja professori Enrico Mainardi kutsui hänet oppilaakseen Santa Cecilia -akatemiaan Roomaan. Perényi valmistui sieltä vuonna 1962 14-vuotiaana. Vuotta myöhemmin hän voitti Pablo Casalsin kansainvälisen sellokilpailun Budapestissa. Tämä johti hänet Pablo Casalsin mestarikursseille vuosina 1965 ja 1966 Zermattissa ja Puerto Ricossa. Tämän jälkeen hän esiintyi Marlboro Festivaaleilla Vermontissa neljänä vuonna peräkkäin. Vuonna 1974 hän alkoi itsekin opettaa ja toimi vuodesta 1980 professorina Franz Lisztin musiikkiakatemiassa. Samalla hän kuitenkin jatkoi kansainvälisiä esiintymisiään ja on ollut säännöllinen soolo- ja kamarimusiikkiesiintyjä muun muassa Theatre de la Villessä Pariisissa.


title: Miklós Perényi

text: Perényin musiikkia on saatavilla levymerkeillä Hungaroton, Quint, Decca, Metropolitan Video ja ECM New Series. Valikoitu ääniteluettelo:


title: Ghiyas ud din Balban

text: Ghiyas ud din Balban oli Delhin sulttaanikuntaa hallinneen orjadynastian sulttaani vuosina 1266–1286. Hän toimi edellisen sulttaani Nasirin visiirinä ja käytti todellista valtaa sulttaanin takana. Sulttaani Nasirin kuoltua ilman perillistä Balbanista tuli Delhin sulttaani. Balban oli Delhin todellinen hallitsija 40 vuoden ajan.


title: Ghiyas ud din Balban

text: Balban oli taustaltaan orjasotilas. Mongolit sieppasivat hänet syntysijoiltaan Turkestanista hänen ollessaan lapsi. Balban vietiin Bagdadiin ja lopulta hänen tiensä vei Delhiin, kun sulttaani Iltutmish osti hänet. Iltutmish oli vakuuttunut Balbanin kyvyistä ja tämä nousi yhdeksi hänen parhaista orjistaan.


title: Ghiyas ud din Balban

text: Kun Iltutmish kuoli vuonna 1236, häntä seurasi valtaistuimella hänen tyttärensä Raziya. Balban oli alkujaan lojaali Raziyalle, mutta joidenkin historiantutkijoiden mukaan hän oli merkittävä salaliittolainen maan aateliston kanssa, kun Raziya syrjäytettiin sulttaanin paikalta ja hänen tilalleen istutettiin Bahram. Sulttaani Bahramin hallintokaudella Balban oli johtamassa maan armeijaa kun mongolien hyökkäys torjuttiin. Hän piti valtakunnassa järjestystä yllä ankaralla otteella ja sulttaania vastaan rikkoneita rangaistiin ankarasti, tähän hän kuitenkin syyllistyi myös itse. Maan hallinnossa Balban oli yksi neljänkymmenen aatelisen joukossa, joka oli päättämässä maan asioista Iltutmishin jälkeisten heikkojen hallitsijoiden valtakaudella. Balban halusi keskittää vallan sulttaanille ja hän pyrki raivaamaan tieltään maan johtavat aateliset. Monia heistä teloitettiin vähäisempienkin rikkomusten takia. Balbanin vallan tukipylväs oli maan armeija, joka saattoi tukahduttaa maan sisäiset ja ulkoiset aggressiot.


title: Ghiyas ud din Balban

text: Sulttaani Bahram syrjäytettiin ja murhattiin aateliston salaliiton seurauksena vuonna 1242. Tämän tilalle sulttaaniksi nimettiin Ala ud din Masud. Hän oli heikko sulttaani ja helposti aateliston ohjattavissa. Balban oli osallisena Masudin syrjäyttämisessä ja hänen tuellaan sulttaaniksi nostettiin vuonna 1246 Nasir-ud-din. Tämä palkitsi Balbanin tekemällä tästä visiirinsä. Balban vahvisti asemaansa naimalla sulttaani Nasir-ud-dinin tyttären. Balbanin tytär taas oli naitettu sulttaani Nasir-ud-Dinille. Nasir-ud-din ei ollut vahva hallitsija ja todellista valtaa käytti visiirinä toiminut Balban. Balban hallitsi sulttaanin alaisuudessa maata lähes 20 vuotta, vuoteen 1266 asti, jolloin sulttaani Nasir-ud-din kuoli.


title: Ghiyas ud din Balban

text: Nasir-ud-Dinillä ei ollut poikaa ja hän teki Balbanista seuraajansa. Tämä nousi Delhin sulttaaniksi vuonna 1266. Sulttaanina Balban hallitsi rautaisella kädellä ja häntä vastustaneet surmattiin tai ajettiin maanpakoon. Kapinat kukistettiin ja kapinoineet kylät poltettiin ja miespuolinen väestö surmattiin, naiset ja lapset vietiin orjiksi.


title: Ghiyas ud din Balban

text: Mongolit hyökkäsivät Delhin sulttaanikuntaan jälleen vuosina 1279, 1285 ja 1286. Mongolien hyökkäykset torjuttiin mutta kolmannessa kohtaamisessa sotajoukkoja johtanut Balbanin poika Muhammad sai surmansa. Tämä oli suuri menetys Balbanille, joka oli tehnyt Muhammadista seuraajansa. Muhammadin kuoleman jälkeen Balbanin terveys heikkeni, hän oli jo vanha ja hän kuoli vuonna 1287 80-vuotiaana. Muhammadin kuoltua Balban nimesi seuraajakseen toisen poikansa Bughra Khanin, mutta tämä oli nimetty johtamaan Bengalia eikä halunnut tulla Delhin sulttaaniksi. Balbanin kuoltua sulttaaniksi tuli Bughra khanin poika Muiz ud din Qaiqabad. Qaiqabad tuli murhatuksi vuonna 1290, kun sotapäällikkö Firuz Khilji kaappasi vallan. Samalla maata hallinnut orjadynastia tuli päätökseensä


title: Margareeta Navarralainen

text: Margareeta Navarralainen (; 11. huhtikuuta 1492 Angoulême, Ranska – 21. joulukuuta 1549 Odos, Ranska), oli ranskalainen Ala-Navarran kuningatar ja renessanssiajan kirjailija. Hänen ensimmäinen miehensä, Alençonin herttua "Kaarle IV" (), menehtyi vuonna 1525 Pavian taistelussa; toinen aviomies oli Ala-Navarraa hallinnut kuningas Henrik II Navarralainen. Margareeta Navarralaisen aikana Ala-Navarran hovista kehittyi keskeinen ranskalaisen renessanssikulttuurin keskus; hän tuki ja suojeli myös uskonnollisen reformaation edustajia. Margareeta Navarralaisen veli oli Ranskan kuningas Frans I, joka suuresti arvosti isosiskoaan.


title: Margareeta Navarralainen

text: Margareeta Navarralaisen pääteoksena pidetään 72-osaista novellikokoelmaa "Heptamerón" (). Naisen asemaa valtapolitiikassa kuvaava teos muistuttaa rakenteellisesti italialaisen Giovanni Boccaccion varhaisempaa Decamerone-kokoelmaa. Pääosa hänen kirjallisesta tuotannostaan on julkaistu postuumisti.


title: 9-1-1 (televisiosarja)

text: 9-1-1 on yhdysvaltalainen draamasarja, jossa seurataan Los Angelesin palomiesten, ensihoitajien, poliisien ja hätäkeskuspäivystäjien arkea. Sarjan ovat luoneet Ryan Murphy, Brad Falchuk ja Tim Minear. Sarjan nimi tulee Yhdysvaltojen yleisestä hätänumerosta 911 ("nine one one").


title: 9-1-1 (televisiosarja)

text: "9-1-1" alkoi Yhdysvalloissa Fox-kanavalla 3. tammikuuta 2018, saaden erittäin hyvän vastaanoton, ja sarjasta tilattiinkin välittömästi toinen tuotantokausi. Suomen Fox-kanava alkoi esittää sarjaa 20. maaliskuuta 2018.


title: Piennarmatara

text: Piennarmatara ("Galium" × "pomeranicum") on paimenmataran ("Galium album") ja keltamataran ("Galium verum") välinen risteymä. Vaikka piennarmatara on risteymä, se on edelleen lisääntymiskykyinen. Risteymän helppo muodostuminen uhkaa erityisesti keltamataraa, joka puhtaana lajina uhkaa hävitä. Piennarmatara luokitellaan myös Suomessa haitalliseksi vieraslajiksi.


title: Piennarmatara

text: Piennarmatara on ulkonäöltään kantalajiensa välimuoto. Lehdet ovat kapeansuikeita, hieman keltamataran neulasmaisia lehtiä leveämmät. Kukat ovat yleensä vaaleankeltaisia, mutta kukkien väri voi olla lähes millainen vain paimenmataran valkoisen keltamataran keltaisen väliltä. Piennarmataran ulkonäkö voi vaihdella alueellisesti huomattavastikin.


title: Piennarmatara

text: Piennarmataraa tavataan Suomessa etenkin Etelä-Suomessa, mutta havaintoja siitä on kuitenkin monin paikoin aina Oulun korkeudelle asti sekä jonkin verran myös Lapista.


title: William Rapuzzi

text: William Rapuzzi (s. 5. helmikuuta 1990 Anchorage, Alaska, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Vaasan Sportissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.


title: William Rapuzzi

text: Rapuzzi syntyi ja kasvoi Alaskan Anchoragessa, mutta hän siirtyi jo teini-ikäisenä Michiganiin Belle Tiren junioreihin. Green Bay Gamblers varasi Rapuzzin 62. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa 2008. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2008–2009, jolloin Rapuzzi oli Gamblersin neljänneksi paras pistemies tehoilla 21+30=51. Vuodet 2009–2013 hän kävi Colorado Collegea. "Junior -vuotenaan" 2011–2012 Rapuzzi toimi joukkueen varakapteenina. "Senior -vuotenaan" 2012–2013 hän jakoi tehoilla 15+20=35 CC:n sisäisen maalipörssin toisen sijan Alex Krushelnyskin kanssa edellään vain Rylan Schwartz sekä sijoittui sisäisessä pistepörssissä kolmanneksi. Rapuzzi valittiin kauden päätteeksi WCHA:n akateemiseen tähdistökentälliseen.


title: William Rapuzzi

text: Syyskuussa 2013 Rapuzzi teki vuoden mittaisen sopimuksen ECHL-joukkue Idaho Steelheadsin kanssa. Hän osallistui samana syksynä myös AHL-joukkue Texas Starsin harjoitusleirille. Rapuzzi oli kaudella 2013–2014 tehoilla 16+42=58 Steelheadsin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 16+42=58. Hänet palkittiin kauden päätteeksi ECHL:n vuoden tulokkaana John A. Daley Trophylla ja valittiin tulokkaiden tähdistökentälliseen.


title: William Rapuzzi

text: Kaudeksi 2014–2015 Rapuzzi siirtyi Sveitsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle National League B:n EHC Vispiin. Hän oli tehoilla 24+42=66 joukkueen paras maalintekijä James Desmaraisin ja Tomáš Dolanan kanssa sekä koko sarjan toiseksi paras pistemies Desmaraisin jälkeen. Pudotuspeleissä Rapuzzi oli Vispin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 1+4=5. Helmikuussa 2015 seura lainasi hänet sarjatasoa ylemmäs National League A:n Rapperswil-Jona Lakersiin, jossa Rapuzzi pelasi yhden playout-ottelun. Kaudella 2015–2016 hän jatkoi Vispissä. Rapuzzi oli tehoilla 26+27=53 joukkueen paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin toisen sijan Corey Locken kanssa edellään vain Julian Schmutz. Hän sijoittui koko NLB:n maalipörssissä neljänneksi sekä jakoi pistepörssin viidennen sijan Locken ja HC La Chaux-de-Fondsin Dominic Forgetin kanssa. Pudotuspeleissä Rapuzzi oli neljällä osumallaan Vispin paras maalintekijä Niki Altorferin kanssa. Maaliskuussa 2016 Visp lainasi hänet NLA-joukkue EV Zugiin, jossa Rapuzzi pelasi kaksi playoff-ottelua.


title: William Rapuzzi

text: Rapuzzi palasi kaudeksi 2016–2017 taas Vispin vahvuuteen. Hän voitti joukkueen sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 26+29=55. Rapuzzi jakoi NLB:n maalipörssin seitsemännen sijan HC Red Icen Jacob Berglundin kanssa. Marraskuussa 2017 hän siirtyi loppukauden 2017–2018 kattavalla sopimuksella Norjan GET-ligaenin Stavanger Oilersiin oltuaan alkukauden ilman sopimusta. Kaudeksi 2018–2019 Rapuzzi siirtyi 1+1-vuotisella ja syyskuun loppuun asti kestävän try-outin sisältävällä sopimuksella SM-liigajoukkue Vaasan Sportiin. Häntä oli houkuttelemassa joukkueeseen Oilersin apuvalmentajana toiminut Olli Hällfors, joka siirtyi Sportin A-nuorten päävalmentajaksi. Rapuzzi sai lokakuussa koejaksonsa päätteeksi jatkosopimuksen.


title: Niels Fredrik Dahl

text: Niels Fredrik Dahl (s. 11. toukokuuta 1957) on norjalainen kirjailija ja toimittaja.


title: Niels Fredrik Dahl

text: Dahl julkaisi esikoisteoksensa, runokokoelman "I fjor var litt av en natt" 1988. Näytelmästä "Like Thunder" (2000, esitetty norjaksi "Som torden") hän sai Ibsen-palkinnon ja Edinburghin teatterijuhlilla 2002 Fringe First Awardin. Kriitikoiden kiittämä "Matkalla ystävän luo" oli hänen läpimurtoteoksensa ja hän sai siitä Brage-palkinnon. Myös rakkausromaani "Viime kesänä" sai hyvän vastaanoton.


title: Niels Fredrik Dahl

text: Dahlin puoliso on kirjailija Linn Ullmann.


title: Suolla

text: Suolla on Veikko Haukkavaaran veistos päiväkodin pihalla Turussa Luostarinkatu 5:ssä. Teoksen päämateriaalina ovat teräs- ja rautaelementit, jotka Haukkavaara on hitsannut yhteen. Veistoksen aiheena on suolla oleva lintu, joka juuri näyttäisi ottavan askelta eteenpäin. Paljastustilaisuus oli vuonna 1973.


title: Suolla

text: Haukkavaara tunnetaan eläinaiheisista ehkä hiukan humoristisistakin metalliteoksista. Hän kertookin itse, että ” Kun seuraan syrjäsilmällä ja näen, että ihmiset nauravat katsellessaan töitäni, silloin minusta tuntuu, että olen jotenkin onnistunut.”


title: Zeer

text: Zeer (Arabic: زير), saviastiajäähdytin on kaksi sisäkkäistä saviastiaa, joiden välisen veden haihtuminen pitää sisimmäisessä astiassa olevan ruuan viileänä. Näin esimerkiksi vihannakset säilyvät pidenpään esimerkiksi Sudanin ilmastossa. Ulompi astia on huokoinen. Sisemmän astian sisäpinnalla voi olla lasitus. Astioiden välissä on hiekkaa, jossa vettä. Puuhiili saattaa toimia hiekkaa paremmin. Zeer peitetään kostealla, puhtaalla rätillä. Zeer vaatii toimiakseen viileää hyvin kuivaa ilmaa. Ilman täytyy mieluten virrata noin 3 m/s. Zeeriä ei sijoiteta aurinkoon, muttei kosteaan kalleriinkaan. Zeer saattaa jäähdyttää lämpötilaa 6-19 C ympäristöä alemmaksi. Intiassa ja Pakistanissa zeerin sijasta käyteään zhara/matki/surahi astioita. Espanjassa käytetään botijoa.


title: Zeer

text:
Zeerin jäähdytyskykyä liioitellaan usein.
Zeerin jäähdytysteho ei ole hyvä lämpimäsäs, kosteassa ilmassa
Jotta zeer jäähdyttäisi 6 asteeseen, täytyy ulkoilman lämpötilan olla 15 astetta ja suhteellisen kosteuden 20%. Näin kuiva ilma on Suomessa harvinainen.
Jos ilman kosteus on 30%, zeer jäähdyttää vain noin 7 C. Jos kosteus on 50%, zeer jäähdyttää noin 4C.


title: Zeer

text: Jos ilman kosteus on 39%, tuuli 3 m/s zeer jäähdyttää 40 asteesta 28.8 asteeseen.


title: Tapoa (joki)

text: Tapoa on Nigerin sivujoki Burkina Fasossa ja Nigerissä. Sen pituus on 260 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 5 500 neliökilometriä.


title: Tapoa (joki)

text: Joki virtaa yläjuoksullaan tasangolla ja alajuoksullaan mutkitellen kapeassa laaksossa. Se laskee Nigeriin W-kansallispuiston yläpuolella. Puiston sisäänkäynnin kohdalla Tapoa muodostaa parikymmentä metriä korkean vesiputouksen. Sen ainoa suurempi sivujoki on Borofwanou.


title: Tapoa (joki)

text: Tapoan vesimäärä on hyvin pieni. Keskimääräinen virtaus W-kansallispuiston mittauspaikalla oli 1,1 kuutiometriä sekunnissa vuosina 1963–1978. Joulukuusta huhtikuuhun joki on täysin kuiva.


title: Mikael Agricola (veistos)

text: Mikael Agricolan patsas Turun tuomiokirkon edustalla on Oskari Jauhiaisen tekemä pronssiveistos. Koska Agricolasta ei ole säilynyt yhtään aikalaispiirrosta, Jauhiainen käytti luovuuttaan sijoittamalla kasvoihin omia piirteitään.


title: Mikael Agricola (veistos)

text: Teos paljastettiin olympiavuonna 1952. Arkkipiispa Ilmari Salomies kertoi paljastamistilaisuuden puheessaan, kuinka suuri merkitys Agricolalla oli ollut Suomen kirjakielen kehittymiseen. WSOY:n pääjohtaja Yrjö A. Jäntti luovutti patsaan Turun tuomioseurakunnalle, jonka jälkeen patsaan juurelle laskettiin sekä tasavallan presidentin että eduskunnan seppeleet.


title: Mikael Agricola (veistos)

text: Agricolan patsasta pidetään Jauhiaisen ensimmäisenä valtakunnallisesti merkittävänä veistoksena. Sen myötä hän saavuttikin vankan aseman suomalaisten kuvanveistäjien keskuudessa.


title: Mékrou

text: Mékrou on Nigerin sivujoki Beninissä sekä Burkina Fason ja Nigerin rajalla. Sen pituus on 500 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 10 500 neliökilometriä.


title: Mékrou

text: Joki saa alkunsa Atakoravuorilta, jossa se muodostaa Koudoun, Dyodyongan ja Baroun kosket ja putoukset. Sen alajuoksulla sijaitsee W-kansallispuisto. Alueen kasvillisuus on pensas- ja metsäsavannia. Alajuoksua reunustaa galleriametsä. Merkittäviä sivujokia ei ole.


title: Mékrou

text: Mékroun keskimääräinen virtaus Baroun mittauspaikalla oli 31,3 kuutiometriä sekunnissa vuosina 1961–1978. Joki kuivuu lähes kokonaan helmi-toukokuussa.


title: Rondo (viiniköynnös)

text: Rondo eli GM 6494-5 on viiniköynnöksen hybridilajike. Sen risteytti professori Vilém Kraus vuonna 1964 silloisessa Tšekkoslovakiassa. Kraus luovutti risteytyksen eteenpäin tohtori Helmut Beckerille Geisenheimin puutarhatalouden ja viininviljelyn tutkimuslaitokseen, jossa jalostustyötä jatkettiin. Nykyisen nimensä lajike sai vuonna 1999, jota ennen se oli parin vuoden ajan tunnettu nimellä Amurensis Walk. Rondo on Pohjoismaiden eniten kaupallisesti viljelty tumma viinirypäle.


title: Rondo (viiniköynnös)

text: Rondon siniset, keskikokoiset ja aromikkaat rypäleet kypsyvät lokakuussa, ja ne sopivat hyvin viininvalmistukseen. Lajike kestää pakkasta lähteestä riippuen 20-29 astetta, ja sitä suositellaan kasvuvyöhykkeille I-II tai I-III. Suojausta keväthalloilta suositellaan.


title: Rondo (viiniköynnös)

text: Vuonna 2011 brittiläinen viinitarha Denbies voitti kultaa International Wine Challenge -kilpailusta vuoden 2010 Chalk Ridge Rose -viinillään, joka on valmistettu täysin Rondon rypäleistä.


title: Rondo (viiniköynnös)

text: Rondon vanhemmat ovat amurinviinin ja aitoviinin risteytys Zarya Severa ja aitoviini St. Laurent.


title: IONISx

text: IONISx on ranskalainen yritys, joka tarjoaa verkkosivujensa kautta yhteistyösopimuksen tehneiden yliopistojen järjestämiä massiivisia avoimia verkkokursseja ilmaiseksi kaikille rekisteröityneille käyttäjilleen.


title: IONISx

text: IONISx-opiskeluohjelmisto on saatavilla myös Windowsin lisäksi Apple- ja Android-laitteille.


title: IONISx

text: IONISx rahoittavat Groupe Ionis


title: Rondo (täsmennyssivu)

text: Rondo voi tarkoittaa seuraavia:


title: Alibori (joki)

text: Alibori on Nigerin sivujoki Beninissä. Sen pituus on 408 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 13 650 neliökilometriä.


title: Alibori (joki)

text: Joki saa alkunsa Sinendén eteläpuolelta ja laskee Nigeriin Karimaman ja Malanvillen välillä. Sen keskijuoksulla on paljon koskia. Aliborin sivujokia ovat Souedarou, Darouwoka, Konekoga ja Pako. Alueen kasvillisuus on pensas- ja metsäsavannia. Yläjuoksulla on paikoin sademetsän jäänteitä ja alajuoksulla galleriametsää. Pakon valuma-alue kuuluu W-kansallispuistoon.


title: Alibori (joki)

text: Aliborin keskimääräinen virtaus Kandin–Banikoaran maantien mittauspaikalla oli 32,8 kuutiometriä sekunnissa vuosina 1952–1979. Joki kuivuu yleensä kokonaan tammi-huhtikuussa.


title: Pohjoinen (ympäristötaideteos)

text: Pohjoinen on israelilaisen taiteilijan Micha Ullmanin ympäristötaideteos, joka on osa Turun kaupungin Pro Cultura -säätiön taideprojektihanketta. Teos muodostuu 13 graniittikivestä, jotka on aseteltu laivan rungon muotoon. Paljastustilaisuus oli vuonna 1996 Turun Varvintorilla.


title: Pohjoinen (ympäristötaideteos)

text: Teos on noin 20 m pitkä ja 6 m leveä ja se toimii myös istuskelupaikkana. Erilaiset tanssi- ja musiikkiesitykset voivat hyödyntää kivien luomaa tilaa ja muotoa. "Pohjoinen" limittyy taidokkaasti alueen historiaan: paikalla joskus sijainnut telakka liittyy nyt taiteen keinoin nykyiseen kaupunkikuvaan. Kivien voi ajatella viittaavan laivanrakennustyössä tarvittaviin paalutuksiin.


title: Sota (Benin)

text: Sota on Nigerin sivujoki Beninissä. Sen pituus on 284 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 12 100 neliökilometriä.


title: Sota (Benin)

text: Joki saa alkunsa lähellä Nigerian rajaa, virtaa kohti pohjoista ja laskee Nigeriin Malanvillen lähellä. Alajuoksullaan se mutkittelee Nigerjoen laaksossa. Sivujokia ovat Souamon, Tassiné, Bouli ja Irane. Alueen kasvillisuus on pensas- ja metsäsavannia. Alajuoksulla on galleriametsää.


title: Sota (Benin)

text: Sotan keskimääräinen virtaus Couberin mittauspaikalla oli 34,3 kuutiometriä sekunnissa vuosina 1953–1980. Joki ei kuivu vuoden aikana lainkaan.


title: Orjadynastia (Delhi)

text: Delhin sulttaanikuntaa 1200-luvulla hallinnut orjadynastia on saanut nimensä siitä että sen merkittävimmät hallitsijat Qutb al-Din Aibak, Iltutmiš ja Balban olivat kaikki olleet orjasotilaita ennen valtaan nousuaan. Dynastian ensimmäinen sulttaani oli Qutb al-Din Aibak, joka oli nuorena ghuridien sulttaanin orja. Aibak nousi tämän parhaaksi orjaksi ja sotilasjohtajaksi. Sulttaanin kuoltua Aibak jäi hallitsijaksi ghuridien valloittamille alueille, mihin hän perusti Delhin sulttaanikunnan vuonna 1206. Hänen jälkeensä valtaan nousi Iltutmiš vuonna 1210, joka oli ollut nuorena Aibakin orja. Iltutmish oli myös Qutb-ud-Dinin vävy ja Iltutumishin jälkeläiset hallitsivat Delhiä Iltutmishin kuoltua. Iltutmishin perilliset eivät olleet vahvoja hallitsijoita, vaan he olivat maan valtaa pitävän aatelin ohjattavissa. Iltutmishin tytär Raziya, oli maan ensimmäinen naispuolinen muslimihallitsija. Hän ei ollut aateliston ohjattavissa ja hänet syrjäytettiin sulttaanin paikalta. Seuraavaksi merkittäväksi sulttaaniksi nousi Balban, joka hallitsi maata 40 vuotta. Ensin 20 vuotta sulttaanin visiirinä ja tämän kuoltua 20 vuotta sulttaanina. Balbanin kuoltua vallan kaappasi tämän sotilasjohtaja Firuz Khalji, joka aloitti Khalji-dynastian ja lähes 90 vuotta hallinnut orjadynastia tuli päätökseensä.


title: Turun sotaveteraanien muistomerkki

text: Turun sotaveteraanien muistomerkki on Aarne Ehojoen suunnittelema veistos Turun Samppalinnanpuistossa. Paljastamistilaisuus oli vuonna 1992.


title: Turun sotaveteraanien muistomerkki

text: Harmaasta graniitista veistetty taideteos koostuu jalustasta, nelikulmaisesta pylväästä ja pronssisesta tammenlehvästä. Tammenlehvä on viime sotien veteraanien tunnus ja se kuvaa kestävyyttä ja voimaa.


title: Turun sotaveteraanien muistomerkki

text: Veistokseen on kirjoitettu teksti Pro Patria 1939–1945.


title: Albert Jarullin

text: Albert Jarullin (s. 3. toukokuuta 1993) on venäläinen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL:ssa Ak Bars Kazanissa. Hän on edustanut KHL:ssa myös Neftehimikkiä ja Atlant Mytishiä. Jarullin on pelipaikaltaan puolustaja. Kaudella 2011–2012 alkaneella KHL-urallaan Jarullin on pelannut 23.3.2018 mennessä pelannut 253 KHL:n runkosarjaottelua tehopistein 21+48=69 ja 23 pudotupeliottelua tehopistein 3+6=9.


title: Mitticool

text: Mitticool on intialainen kylmä/jääkaappi, joka toimii ilman sähköä. Mitticoolia kylmentää veden voimakas haihtuminen Intian kuumassa ilmastossa. Tämä jääkaappi vaatii hyvin toimiakseen kuivan ilmaston. Se jäähdyttää sisätilansa jopa 8 astetta ympäristöä viileämmäksi. Ruoka säilyy 2-3 päivää, jopa visi päivää. Mitticoolin kehitti Intian Gujaratista kotoisin oleva Mansukhbhai Prajapati. Perusajatuksen Prajapati lienee saanut perinteisestä matki-astiasta.


Turun punavankileirin muistomerkki ”535” on taiteilija Ismo Kajanderin suunnittelema ja Turun Aikuiskoulutuskeskuksen metallipuolen opettajan Reijo Möttösen toteuttama teos Kurjenkaivonkentän rinteessä Turussa. Taideteos paljastettiin vuonna 1994 paikalla, jossa oli sisällissodan jälkeen ollut Turun vankileiri. Leirillä oli enimmillään 3300 punaista vankia, joista 175 menehtyi.


title: Turun punavankileirin muistomerkki ”535”

text: Muistomerkissä voi nähdä ristin, rastin tai kompassin omasta tulkinnasta riippuen. Tasapitkät sakarat yhdistyvät keskeltä nousevaan kalliokumpareeseen. Muistomerkin teksti on pitkäaikaisen turkulaisen poliitikon ja kansanedustajan Pertti Paasion kynästä: ”Te kärsitte toivonne tähden”.


text: Hanketta tukivat useat tahot, muun muassa Tammisaaren punavankileirin rahasto. AGA lahjoitti hitsausmateriaalin ja Raahen rautaruukki tarvittavan metallilevyn.


title: Carla Del Poggio

text: Carla Del Poggio (oikealta nimeltään "Maria Luisa Attanasio") s. 2. joulukuuta 1925 Napoli – 14. lokakuuta 2010 Rooma oli italialainen näyttelijä joka aikaisin alkaneen mutta vain noin 15 vuotta kestäneen uransa aikana kehittyi yhdeksi Italian arvostetuimmista naisnäyttelijöistä. Jo teini-ikäisenä suurena tulevaisuuden lupauksena pidetyn Del Poggion kehittyminen näyttelijänä oli herättänyt suurta huomiota kun hän yllättäen jo 31-vuotiaana lopetti elokuvien tekemisen.


title: Carla Del Poggio

text: Carla Del Poggion isä, Italian armeijan eversti Ugo Attanasio (1887-1969) oli hyvin kiinostunut elokuvista, jopa niin kiinostunut että eläkkeelle siirryttyään aloitti uuden uran näyttelijänä. Hänellä ei ollut mitään sitä vastaan että hänen tyttärensä jo 15-vuotiaana sai pääosan Vittorio De Sican ensimmäisessä ohjaustyössä "Maddalena... zero in condotta" (1940). Se aloitti Del Poggion uran jonka ensimmäiset vuodet hän näytteli periaatteessa samaa osaa kymmenessä elokuvassa, nimittäin hyvän kasvatuksen saanutta huoletonta ja vilkasta yläluokan tyttölasta (”signorinetta”) joka keksii kaikenlaista hauskaa ja jonka kurissa pitämisellä vanhemmilla on täysi työ. Samanaikaisesti kuin yhtä näistä elokuvista Nunzio Malasomman "Incontri di notte" (”Yöllisiä tapaamisia”) kuvattiin 1943, Del Poggio tapasi tulevan miehensä, elokuvaohjaaja Alberto Lattuadan. Tämä merkitsi käännekohtaa ei vain yksityiselämässä vaan myös roolien tarjonnassa.


title: Carla Del Poggio

text: Lattuadan ohjaamat neorealistiset elokuvat "Il bandito" (1946) ja "Ilman sääliä" (1948) merkitsivät Carla Del Poggiolle täysin uuden tyyppisiä rooleja. Huolettomasta hyvän perheen tyttölapsesta oli tullut elämän pahasti kolhima ja rikollisten ympäröimä nainen jonka on turvauduttava prostituutioon elättääkseen itsensä. Saman tapaisen roolin hänelle tarjosi Giuseppe De Santis elokuvassaan "Caccia tragica" (1947). Yhteistyö De Santisin kanssa jatkui tositapahtumiin perustuvassa elokuvassa "Lyönnillä 11" (1952). Kriitikot olivat siinä vaiheessa yhtä mieltä siitä että Carla Del Poggio oli italialaisen elokuvan suurimpia tulevaisuuden lupauksia samalla kun hänen alkuperäinen yleisönsä oli hylännyt hänet. Tämä ilmeni erityisesti Del Poggion omaan aiheeseen perustuvasta Lattuadan ja Federico Fellinin yhdessä ohjaamasta elokuvasta "Varieteen valot" (1950) joka ei vetänyt juuri lainkaan yleisöä. Se ei ollut läheskään samanlaista ”raskasta” neorealismia kuin Lattuadan aikaisemmat elokuvat, pikemminkin vähän surullinen komedia jossa Del Poggio ja monet muut naisnäyttelijöistä, esimerkiksi Sophia Loren, esiintyivät aika vähissä vaatteissa.


title: Carla Del Poggio

text: "Varieteen valot" jäi kalvamaan Del Poggion mieltä hänen uransa suurena pettymyksenä, osittain koska aihe oli hänen itsensä keksimä mutta myös siksi että sekä hän ja Lattuada ennalta olivat vakuuttuneet siitä että se menestyisi hyvin. Se jäi myös avioparin viimeiseksi yhteistyöksi. Vaikka avioliitto kestikin 60 vuotta parin taiteelliset erimielisyydet kasvoivat aikaa myöten suuriksi. Del Poggio näytteli 1950-luvulla parissa Guido Brignonen elokuvassa yhdessä isänsä kanssa mutta alkoi jo kyllästyä elokuvissa näyttelemiseen oltuaan 30-vuotiaana jo yhtä monessa elokuvassa, saaden ensin yleisön ja sitten kriitikoiden tunnustuksen, kuitenkaan voittamatta koskaan mitään merkittävää palkintoa. Hänen viimeiseksi elokuvakseen jäi Hugo Fregonesen ohjaama "I girovaghi" (1956] jossa hänen vastanäyttelijänään oli Peter Ustinov.


title: Carla Del Poggio

text: Viimeisen elokuvansa valmistumisen jälkeen Del Poggio siirtyi teatterin näyttämölle lähtien Eduardo De Filippon seurueen mukana yhden kauden kestäneelle Italian kiertueelle. Hän näytteli pääosaa De Filippon isän Eduardo Scarpettan napolilaisella murteella esitetyssä komediassa "'A Nanassa". Del Poggion uran loppuvaihe sujui pääasiassa televisioteatterin parissa, aikaa myöten aina pienemmissä osissa, viimeisen kerran 1966 minkä jälkeen hän jätti näyttämön kokonaan.


title: Milla Madetoja

text: Milla Madetoja on suomalainen Yleisradion toimittaja ja uutisankkuri. Hän on ollut toimittajana tai juontajana Yleisradion tv-ohjelmissa, mm. Ajankohtainen kakkonen, Erätulilla ja Puoli seitsemän. Syksyllä 2015 hän aloitti Ylen alueellisten tv-uutisten juontajana. Hän on toimittanut kaksi kirjaa, "Erätulilla" (2014) ja "Erätulilla ikuisessa maisemassa" (2015). Hän on yhteiskuntatieteiden maisteri Tampereen yliopistosta, pääaineena tiedotusoppi.


title: European Tour (konserttikiertue)

text: European Tour oli The Jacksons -yhtyeen kaksi ja puoliviikkoa kestänyt Euroopan-kiertue, joka käsitti maat: Ranska, Saksa, Alankomaat ja Iso-Britannia. Viimeksi mainitussa maassa yhtye esiintyi Kuningatar Elisabet II:lle.


title: Ragvaldsin museoalue

text: Ragvaldsin museoalue on perinteinen maatila pihapiireineen vanhan Kuninkaantien reitin varrella Kirkkonummen kunnassa Suomessa.


title: Ragvaldsin museoalue

text: Ensimmäiset tiedot Ragvaldsista ovat 1540-luvulta Kustaa Vaasan maakirjoissa. Viimeinen yksityinen omistaja oli Bertil Malmström (1900-1982). Hänen kuoltuaan tilakeskuksen alueesta muodostettiin kunnallinen museo Kirkkonummelle.


title: Ragvaldsin museoalue

text: Ragvaldsin tila kuuluu Överbyn kylään, joka on Kirkkonummen vanhimpia tunnettuja kyliä. Kylän varhaisimmista vaiheista ei nykyisin tiedetä kovinkaan paljon. Tiedetään, että alueella on ollut asutusta jo kivikaudella, ja että sitä on viljelty 1300-luvulta lähtien. Tuolloin kylä kuului kirkkoherra Ervastille. Hänen kuoltuaan piispa Hemming määräsi alueen Turun tuomiokirkon rakennusrahastolle, jonka hallinnassa kylä pysyi viisi vuotta. Tämän jälkeen se siirtyi piispan määräyksestä Överbyn Petrus Nichilssonille ”ikuiseksi omaisuudeksi”. Seuraavan kerran Överbyn kylä esiintyy kirjallisissa lähteissä Kustaa Vaasan maakirjoissa vuodelta 1540, jolloin Ragvaldsin tila myös mainitaan ensi kerran.


title: Ragvaldsin museoalue

text: Ragvaldsin ikää ei voi tarkasti määritellä lähteiden puuttuessa. On mahdollista, että tilan historia on Jöns Ragvaldsonin aikaa 1540 vanhempikin. Vanhin arkeologinen löytö on tilan alueelta löydetty kivikautinen kaksoistaltta. Nimensä tila sai Jöns Ragvaldsonin isän Ragvald-nimisen talonpojan mukaan. Ragvald-nimi juontaa juurensa muinaisskandinaavisesta erisnimestä Ragnvaldista, jonka osat merkitsevät "jumalallista neuvoa", "valtaa" ja "jumalan neuvoilla hallitsevaa".


title: Ragvaldsin museoalue

text: Ragvaldsia viljeli sama suku ainakin 1500-luvulta vuoteen 1982. Tosin vuosina 1592–1625 tila oli merkitty autioksi maakirjoissa. Varmuudella ei voida sanoa oliko tila autio, sillä oli tavallista, että tila merkittiin autioksi, jos ei veroja pystytty maksamaan. Tämä ei tarkoita, etteikö tila olisi ollut asuttu. Vuosisadan vaihteessa 1700–1800 Carl Gabrielsson Öfverström oli Ragvaldsin isäntänä. Pitkään oletettiin sukulinjan sammuneen Carl Gabrielsson Öfverströmin myötä. Nykyisin kuitenkin tiedetään, että Carl Gabrielsson vaihtoi sukunimekseen Öfverström ja näin ollen sama suku piti yhä tilaa hallussaan.


title: Ragvaldsin museoalue

text: Bertil Malmströmin lapsuuden aikaan venäläistäminen oli ankarimmillaan. Ensimmäinen maailmansota 1914–1917 keskeytti venäläistämisen. Suomessa elettiin rauhanaikaa, mutta vallankumous Venäjällä ja sen jälkimainingit vaikuttivat ratkaisevasti itsenäisen Suomen ensimmäisiin vuosiin. Kirkkonummen suojeluskunta Sigurdskåren perustettiin 25.1.1918 eläinlääkäri Åströmin ja tuomari Palmgrenin toimesta. Vanhempi veli Gustav Malmström oli aktiivinen Sigurdskårenin jäsen, kun taas Bertil ei kuulunut suojeluskuntaan. Tammikuun lopussa punaiset toivat tykkinsä Ragvaldsin pelloille ja ampuivat sieltä kohti valkoisten tukikohtaa Sigurdsissa. Suojeluskunta joutui perääntymään metsien kautta rannikkoa kohti. Epäonnistunut hyökkäys Mac Elliottin linnoitukseen Mäkiluotooon johti 500 miehen vangitsemiseen. Osa onnistui pakenemaan, mutta heidät vangittiin uudestaan myöhemmin ja vietiin Helsinkiin Svenska Reallyceumiin tilapäiseen vankilaan. Gustav lähetti vankilastaan Helsingissä Bertilille kortteja, joissa hän neuvoi tilan hoidossa. Gustav vapautettiin 14.4 1918 ja hän palasi kotitilalleen. Saman vuoden lopussa Gustavin ja Bertilin isä Fredrik Wilhelm Malmström kuoli, ja tila jäi jakamattomana perillisille. Amanda Malmström kuoli 1938, jolloin Gustav ja Bertil perivät tilan. Gustav oli jo 1917 ostanut itselleen tilasta osan, Lustbackan, ja asui siellä vaimonsa kanssa, kun taas Bertil jäi kotitilalle.


title: Ragvaldsin museoalue

text: Toisen maailmansodan jälkeen Porkkala vuokrattiin Neuvostoliitolle 50 vuodeksi. Kirkkonummen ja Siuntion eteläosat ja koko Degerbyn kunta kuului vuokrattavaan alueeseen. Ragvalds jäi vuokra-alueelle ja evakuoitiin. Gustav ja Bertil ostivat pika-asutustilan Espoon Träskbystä ja jatkoivat maanviljelyä. Ragvaldsin rakennuksia käytettiin asuntoina vuokrakauden aikana ja rakennukset olivat kohtuullisessa kunnossa vuokrakauden päätyttyä. Gustav ja Bertil lunastivat yhdessä kotitilansa takaisin ja möivät tilansa Espoossa. Gustav Malmström kuoli 19.4.1968 ja hänen vaimonsa möi vuotta myöhemmin Lustbackan Bertilille. Bertil Malmström kuoli 1982 ja talonpoikaissuku, joka oli viljellyt Ragvaldsia 1540-luvulta lähtien, sammui.


title: Ragvaldsin museoalue

text: Tilan rakennukset ovat peräisin pitkältä ajalta. Päärakennus ja luhtiaitta rakennettiin 1812-20, kun taas riihi, viljavarasto ja maakellari ovat mahdollisesti 1700-luvulta. Tilaa halkovan tien pohjoispuolella sijaitseva navetta ja eteläpuoleinen pieni piharakennus ovat 1900-luvun alusta. Puimala ja vaunuvaja rakennettiin vuokra-ajan jälkeen 1950-luvulla.


title: Ragvaldsin museoalue

text: Nykyinen päärakennus on rakennettu 1800-luvun alussa. Rakennus korjattiin Porkkalan vuokrakauden jälkeen, kun Bertil Malmström palasi evakosta. Rakennus on säilytetty sisustukseltaan sellaisena kuin se oli viimeisen omistajan Bertil Malmströmin eläessä. Päärakennuksen näyttely on autenttinen, sillä Bertil oli säästäväinen vanhapoika,ja niinpä hänen vanhempiensa 1800-luvulla hankkimia huonekaluja on edelleen jäljellä salissa, kamarissa ja tuvassa.


title: Ragvaldsin museoalue

text:
Päärakennuksen vieressä oleva harmaa renkitupa on peruskorjattu toimintatilaksi, jossa voidaan järjestää toimintaa pienille ryhmille. Renkituvassa järjestetään tilauksesta museopajoja pienille ryhmille, esim. koulujen ja päiväkotien lapsiryhmille. Museopajojen teemoina ovat mm. "Kasvikaverit", "Miten ennen asuttiin" ja "Mistä vaatteet tulevat".
Renkitupa toimii Kasvitarhan Ystävien toiminnan tukikohtana.


title: Ragvaldsin museoalue

text: Överbyntien pohjoispuolella, hieman länteen päin sijaitsee Eliasvillan. Eliasvillan on syytinkitupa, jonka rakensi Bertil Malmströmin setä Elias 1800-luvun lopulla. Vuokrakauden aikana Eliasvillanin ulkorakennus muutettiin asunnoksi. Hataran hirsirakennuksen seinät on vuorattu pahvilla ja tapeteilla, joissa on paloja venäjänkielisistä lehdistä. Sähköt vedettiin lähistöllä kasvavien puiden kautta ja joissa on yhä nähtävissä jäänteitä vedoista. Rakennuksessa ja sen pihapiirissä voi tutustua alueen evakuointiin, elämään vuokrakauden aikana ja tunnelmiin alueen palautuksen yhteydessä Porkkalan vuokrakauden näyttelyssä, mikä koostuu vanhoista esineistä, valokuvista ja asiakirjoista.


title: Ragvaldsin museoalue

text: Ragvaldsin museoalueen erikoisuutena on ympärivuorokautinen Kurkistusnäyttely. Navetan ikkunoista kurkistamalla voi nähdä kaksi vuokrakaudelta peräisin olevaa maalausta.


title: Ragvaldsin museoalue

text: Ragvaldsin museoalueella suositaan perinteiseen maatalousympäristöön liittyvää kasvillisuutta. Pihapiirissä kasvaa vanhoja koristekasveja sekä kulttuurin seuralaiskasveja. Tien pohjoispuolinen keto riihen edustalla pyritään elvyttämään täyteen kukkaloistoonsa. Piennarkasvit, kuten mäkitervakko ja matarat, antavat väriä Överbyntien varteen. Lammashakaa pidetään avoimena raivaamalla vesakkoa, siten puistometsän kasvillisuus pysyy monipuolisena.


title: Ragvaldsin museoalue

text: Kasvitarhassa päärakennuksen eteläpuolella esitellään vanhoja viljelykasveja sekä hyötykasveja. Vuosittain vaihtelevassa kasvilajistossa on erilaisia ravintokasveja sekä mauste- ja lääkeyrttejä ja kuitu- ja värjayskasveja.


title: Ragvaldsin museoalue

text: Ragvaldsin luontopolku esittelee kulttuurimaisemaa vanhan maatilan ympäristössä. Luontopolkuun voi tutustua omatoimisesti koska tahansa luontopolun esitteen avulla.


title: George Ezra

text: George Ezra Barnett (s. 7. kesäkuuta 1993) on englantilainen laulaja-lauluntekijä, muusikko ja podcast-juontaja.


title: George Ezra

text: Ezran debyyttialbumi "Wanted on Voyage" julkaistiin kesäkuussa 2014, ja albumi oli Yhdistyneen kuningaskunnan eli Ison-Britannian kolmanneksi myydyin sinä vuonna. BBC:n Sound of -listauksessa, jossa esitellään vuosittain kovimmat tulokasartistit, Ezra sijoittui viidenneksi vuonna 2014.


title: George Ezra

text: George Ezran musiikki on fuusio vanhaa ja uutta, amerikkalaista ja englantilaista. Ezran musiikki on saanut vaikutteita mm. Bob Dylanilta sekä Woody Guthrielta. Ezra on sanonut, ettei koe, että kaiken pitää olla harjoiteltu täydelliseksi vaan kaiken eläväisyydessä ja asioiden muuttumisessa on oma täydellisyytensä.


title: George Ezra

text: Kesäkuussa 2013 Ezra esiintyi Glastonbury festivaalien BBC Introducing -lavalla. Vuoden 2013 lopulla BBC Radio 1 soitti säännöllisesti kappaleita "Did You Hear the Rain?" sekä "Budapest", jotka olivat ensimmäisiä julkaistuja singlejä albumilta "Wanted on Voyage," joka julkaistiin 30. kesäkuuta 2014. 14 viikkoa julkaisun jälkeen, 4. tammikuuta 2015, albumi nousi sijalle 1. Britannian virallisella albumilistalla. Lokakuussa 2014 Ezra julkaisi musiikkivideon kappaleelle "Listen to the Man", jossa esiintyi Ian McKellen.


title: George Ezra

text: Vuoden 2015 Brit Awardseissa Ezra oli ehdolla neljässä eri kategoriassa: Paras brittiläinen miesartisti, Paras brittiläinen tulokas, Vuoden paras brittiläinen single sekä Paras brittiläinen albumi. Vuonna 2015 Ezra toimi lämmittelijänä sekä Sam Smithin että Hozierin Pohjois-Amerikan kiertueilla. Huhtikuun 13. hän esitti "Budapest"-kappaleen talkshowssa "The Late Late Show with James Corden". Ohjelman isäntä James Corden muisteli ensimmäistä kertaa, kun kuuli radiossa Ezran äänen. "Voisi kuvitella, että kuuntelet paljon vanhempaa henkilöä," hän kertoo "mutta hän on niin nuori ja komea. En usko, että kukaan kuuntelee ja sanoo: "En välitä tästä." Ero on siinä, pidätkö siitä vai rakastatko sitä." Toukokuussa 2015 Ezra esiintyi BBC Radio 1 Big Weekend -festivaalin päälavalla. 31. heinäkuuta Ezra esiintyi Montrealissa Osheaga-festivaaleilla. Marraskuun 11. hän esitti kappaleen "Blame it on Me" talkshowssa "The Late Show with Stephen Colbert".


title: George Ezra

text: 3. huhtikuuta 2017 Ezra ilmoitti "huippusalaisesta" Iso-Britannia ja Irlanti -kiertueesta, jolla hän esittäisi uutta tuotantoa. "Dont Matter Now", joka oli ensimmäinen julkaistu single uudelta albumilta "Staying at Tamara's", julkaistiin 16. kesäkuuta 2017. Toinen single "Paradise" julkaistiin 19. tammikuuta 2018. Albumi "Staying at Tamara's" julkaistiin 23. maaliskuuta 2018.


title: George Ezra

text: 12. helmikuuta 2018, Ezra julkaisi ensimmäisen jakson podcastistaan "George Ezra & Friends", 45-minuuttinen ohjelma, jossa hän keskustelee muiden artistien kanssa. Ohjelmassa on vieraillut mm. Ed Sheeran, Rag'n'Bone Man, Craig David sekä Ben Thatcher.


title: Hurja matka halki yön

text: Hurja matka halki yön ("Wilde Reise durch die Nacht") on Walter Moersin kirjoittama fantasiaromaani. Kirja perustuu ranskalaisen taiteilija Gustave Dorén puukaiverruksiin. Dorén piirrokset innoittivat Moersin kirjoittamaan tarinan taiteilijan urasta haaveilevasta Gustave-pojasta, joka yhdessä yössä kokee hurjia seikkailuja.