title: Pailhead

text: Pailhead oli industrial metal -yhtyeen Ministryn lyhytkestoinen sivuprojekti, jossa Dischord Recordsin perustaja ja entisen Minor Threatin keulahahmo Ian MacKaye lauloi. Yhtyeen musiikki oli yhdistelmä industrialia ja hardcore punkia, edeltäen mitä Ministry tulisi myöhemmin tekemään Jello Biafran kanssa toisessa sivuprojektissa Lardissa.


title: Telluurihapoke

text: Telluurihapoke (HTeO) on yksi telluurin happihappoihin kuuluva epäorgaaninen yhdiste.


title: Telluurihapoke

text: Huoneenlämpötilassa telluurihapoke on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on hyvin niukkaliukoinen veteen. Aine on heikko happo ja sen pK-arvot ovat 2,48 ja 7,7. Telluurihapoke on suhteellisen epästabiili ja hajoaa hiemankaan kuumennettaessa telluuridioksidiksi. Telluurihapoke liukenee happoliuoksiin vetytelluriitti-ioneina ja emäsliuoksiin telluriitti-ioneina. Se on siis luonteeltaan amfoteerinen. Voimakkaat hapettimet hapettavat telluurihapokkeen telluurihapoksi.


title: Telluurihapoke

text: Telluurihapoketta voidaan valmistaa saostamalla happoliuosten avulla telluriittisuolojen vesiliuoksista. Sitä muodostuu myös kun telluuri reagoi typpihapon kanssa tai telluuridi- tai tetrakloridia hydrolysoidaan.


title: Freestyle (musiikki)

text: Freestyle on elektronisen tanssimusiikin muoto, joka kehkeytyi Yhdysvalloissa 1980-luvulla. Tyylilaji oli suosituinta 1980-luvun lopulta 1990-luvun alkuun. Freestylea tuotetaan nykyäänkin ja on myös joillain asteella suosittua. Yleinen freestylen teema on kaupungissa tapahtuva sydänsuru.


title: John Johansson

text: John Johansson (s. 17. lokakuuta 1884) oli suomenruotsalainen näyttelijä, joka työskenteli Turun ruotsalaisessa teatterissa 60 vuotta, vuodesta 1904 aina vuoteen 1964 asti.


title: John Johansson

text: Konttoristina työskennellyt 19-vuotias Johansson esiintyi ensi kerran teatterinäyttämöllä 8. tammikuuta 1904, ja vaihtoi saman tien ammattia, siirtyen pysyvästi Åbo Svenska Teaterin näyttelijäksi. Hän kertoi käyneensä katsomassa teatterin esityksiä jo lapsena. Teatteriuransa varrella hän sai opetusta näyttelijäntyöhön Tukholmassa ja ohjasi kesäteatteriesityksiä kesämökkikunnassaan Paraisilla.


title: John Johansson

text: Johansson sai Pro Finlandia -mitalin 1954.


title: Toiminnan käsikirjoitus

text: Toiminnan käsikirjoitus eli skripti tarkoittaa kognitiivisessa psykologiassa oppimisen kautta luomaamme sisäistä mallia eli skeemaa siitä, miten jossakin tilanteessa toimitaan ja missä järjestyksessä asiat tehdään. Skripti on taĺlentunut syvämuistiimme ja me tavallisesti odotamme, että asiat tapahtuvat sen mukaisesti. Tavallisia toiminnan käsikirjoituksia ovat esimerkiksi aamupalan tekeminen, pyörällä ajo, kaupassa käynti tai käsityksemme miten juhlassa käyttäydytään.


title: Toiminnan käsikirjoitus

text: Skriptit ovat kiteytyneitä muistirakenteita, jotka nopeuttavat toimintaamme, meidän ei tarvitse juurikaan ajatella esimerkiksi pyörällä ajoa, kun olemme sen kerran oppinneet. Skriptit myös tavallisesti säilyvät läpi elämän. Jos joutuu uuteen tilanteeseen, jossa asetelmat ja toimintatavat ovat totutusta poikkeavia, joudumme helposti hämillemme ja toimintamme hidastuu, kun vanha skripti ei pääse aktivoitumaan tai sitten toimimme totutun skriptin mukaisesti, mikä ei aina ole paras mahdollinen toimintamalli. Näin voi käydä esimerkiksi joutuessamme uuteen kulttuuriin, jossa käytöstavat ovat täysin erilaiset tai esimerkiksi uudessa ympäristössä, kuten uudenaikaisella lentokentällä vieraillessamme, jossa kaikki poikkeaakin totutusta.


title: Toiminnan käsikirjoitus

text: Tuomas Kyrön kirja Mielensäpahoittaja kuvaa humoristisesti sitä, miten tottunut ihminen voi olla vanhoihin toimintatapoihin. Kirjan päähenkilö on esimerkiksi aina tottunut keittämään pannukahvia ja uuden Moccamaster -keittimen käyttö on ylitsepääsemättömän vaikeaa.


title: Martti Lahtinen

text: Martti Valdemar Lahtinen (10. heinäkuuta 1914 Hämeenlinna – 28. syyskuuta 1982) oli suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja.


title: Martti Lahtinen

text: Lahtinen syntyi Hämeenlinnassa, kävi kuusi luokkaa oppikoulua ja opiskeli teatterialaa Hilda Pihlajamäen johdolla sekä Teatterijärjestöjen Keskusliiton kesäkursseilla. Hän opiskeli myös musiikkia Helsingin Konservatoriossa. Vuosina 1941–1947 hän toimi näyttelijänä ja lavastajan apulaisena Turun Työväen Teatterissa ja kaupunginteatterissa, sitten näyttelijänä, ohjaajana ja apulaisjohtajana Hämeenlinnan kaupunginteatterissa 1947–1955, ohjaaja-näyttelijänä ja johtajana Lappeenrannan kaupunginteatterissa 1955–1961 ja sitten Porin Teatterin taiteellisena johtajana ja teatterinjohtajana vuoteen 1967 saakka.


title: Martti Lahtinen

text: Lahtinen sai Pro Finlandia -mitalin 1966 ja Teatterijärjestöjen Keskusliiton kultaisen ansiomerkin 1975.


title: Osteoblasti

text: Osteoblasti eli luunmuodostajasolu on eläinten luissa esiintyvä solu, joka tuottaa uutta luuta. Se on suuri yksitumainen solu, joka muodostaa ympärilleen kollageenista, glykosaminoglykaaneista ja proteoglykaaneista koostuvaa luun soluväliainetta. Osteoblasti jää usein lopulta soluväliaineen sisään, jolloin siitä tulee osteosyytti eli luusolu.


title: Chamaecyparis hodginsii

text: Chamaecyparis hodginsii eli Fokienia hodginsii on sypressikasvien heimoon kuuluva havupuulaji. Lajin edustajat ovat itäisen ja kaakkoisen Aasian vuoristometsien ainavihantia puita. Puu on perinteisesti luokiteltu omaan yksilajiseen sukuunsa "Fokienia". Useiden 2000-luvulla ja 2010-luvulla tehtyjen geneettisten tutkimusten perusteella kuitenkin valesypressien sukuun ("Chamaecyparis") kuuluvat lawsoninsypressi ja japaninsypressi ovat läheisempää sukua tälle puulajille kuin muille valesypresseille, mikä puoltaa vahvasti lajin luokittelua valesypresseihin. Puulaji kuvattiin vuonna 2007 valesypressien suvun lajina nimellä "Chamaecyparis hodginsii".


title: Chamaecyparis hodginsii

text: Puun tieteellinen lajinimi "hodginsii" viittaa kapteeniin nimeltä A. E. N. Hodgins, joka keräsi lajista ensimmäiset näytteet tieteelle vuonna 1908. Lajista kuvatun suvun tieteellinen nimi "Fokienia" viittaa Kiinan Fujianin maakuntaan. Puun luontaisella esiintymisalueella siitä käytetään kiinankielistä nimeä 福建柏 ("fú jiàn bǎi", suom. "Fujianin sypressi") ja vietnaminkielistä nimeä "pơ mu".


title: Chamaecyparis hodginsii

text: "Chamaecyparis hodginsii" on keskisuuri ainavihanta puu. Se tulee tavallisesti noin 30 metriä korkeaksi ja rungon rinnankorkeusläpimitaltaan noin metrin paksuiseksi. Puun runko on yleensä suora ja alaosastaan oksaton. Rungon purppuranruskea tai ruskean harmahtava kuori on aluksi melko sileää, mutta tulee myöhemmin hilseileväksi ja lopulta vanhemmiten epäsäännöllisen uurteiseksi. Tiheä latvus on aluksi muodoltaan kartiomainen, mutta vanhemmilla puilla pyöristynyt. Oksat voivat olla vaakasuuntaisesti siirottavia tai alaspäin kaartuvia. Sivuttaiset versot haarautuvat tasossa muodostaen litteitä oksanhaaroja, jotka ovat nuorilla puilla muodoltaan sulkamaisia, mutta vanhemmilla puilla usein lyhyempiä ja epäsäännöllisempiä. Uloimmat sivuttaiset versot ovat rangaltaan litteitä.


title: Chamaecyparis hodginsii

text: Lehdet ovat enimmäkseen suomumaisia ja kannaltaan johteisia. Lehtiasento on ristikkäin vastakkainen. Litteiden versojen suomumaiset lehdet ovat vahvasti kaksimuotoisia; litteän versorangan leveiden pintojen litteät keskilehdet ovat rangan kapeiden reunojen kourumaisia laitalehtiä pienempiä. Uloimmissa versoissa kapean vastapuikeat keskilehdet ovat 2–7 millimetriä pitkiä ja 1–2 millimetriä leveitä, kun taas puikeat laitalehdet ovat 4–10 millimetriä pitkiä ja 1,5–2 millimetriä leveitä, mutta vanhempien oksanhaarojen lehdet voivat olla selvästi suurempia. Ilmaraot muodostavat vaaleita juovia lehtien alapinnoille. Keskilehdissä on kaksi vaaleaa ilmarakojuovaa keskisuonen ympärillä, laitalehdissä yksi juova.


title: Chamaecyparis hodginsii

text: Yksikotinen puu tuottaa erillisiä hede- ja emikukintoja. Kukinnot kehittyvät versojen kärkiin. Hedekukinto eli hedekäpy muodostuu yleisimmin 10–12 hedelehdestä, jotka ovat asettuneet rangan ympärille ristikkäin vastakkaisesti viiteen tai kuuteen pariin. Kunkin hedelehden abaksiaalisella eli alapinnalla on kolme siitepölyä tuottavaa pölylokeroa. Hedekäpy on pölytysvaiheessa 4–5 millimetriä pitkä ja 1,5–2 millimetriä leveä.


title: Chamaecyparis hodginsii

text: Emikukinto eli käpy koostuu 10–16 kilpimäisestä käpysuomusta, jotka ovat asettuneet rankaan ristikkäin vastakkaisesti viidestä kahdeksaan pariin. Muodoltaan lähes pallomainen käpy on kypsänä 15–25 millimetriä pitkä ja 12–22 millimetriä leveä. Toisena vuotenaan kypsyvät kävyt varisevat pian käpysuomujen avauduttua. Kukin yksittäinen käpysuomu itsessään muodostuu yhteenkasvettuneesta emisuomusta ja peitinsuomusta. Käpysuomu on muodoltaan kiilatyvisen kilpimäinen ja lavaltaan litteä. Sen keskellä on pieni peitinsuomun kärjen muodostama piikki. Yksi käpy tuottaa tavallisesti 20–30 siementä.


title: Chamaecyparis hodginsii

text: Siemenet ovat munanmuotoisia ja neljästä viiteen millimetriä pitkiä. Siemenellä on kaksi keskenään hyvin erikokoista lenninsiipeä. Suurempi siipi on keskimäärin kuusi millimetriä pitkä ja viisi millimetriä leveä, kun taas pienempi siipi on vain noin 1,5 millimetriä pitkä.


title: Chamaecyparis hodginsii

text: "Chamaecyparis hodginsii" on sypressikasvien heimon (Cupressoideae) alaheimoon Cupressoideae kuuluva havupuulaji. Se luokiteltiin yleisesti suvun "Fokienia" ainoaksi lajiksi nimellä "Fokienia hodginsii" 1910-luvulta 2000-luvulle asti. 2000-luvulla suoritetut molekyylibiologiset genetiikan tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että valesypressien suvun ("Chamaecyparis") lajit lawsoninsypressi ("Chamaecyparis lawsoniana") ja japaninsypressi ("Chamaecyparis obtusa") ovat läheisempää sukua tälle puulajille kuin muille valesypressilajeille. Siten valesypressien suku on kladistisena ryhmänä parafyleettinen ilman tätä lajia. Modernissa luokittelussa kaikkien taksonomisten ryhmien tulisi kuitenkin olla monofyleettisia eli sisältää kaikki yhteisen kantamuodon jälkeläiset, joten luokitusta on ehdotettu korjattavaksi siirtämällä laji valesypressien sukuun. Puulaji kuvattiinkin valesypressinä nimellä "Chamaecyparis hodginsii" vuonna 2007.


title: Chamaecyparis hodginsii

text: "Chamaecyparis hodginsii" kasvaa luonnonvaraisena itäisen ja kaakkoisen Aasian vuoristoissa 300 metrin korkeudelta aina 2 300 metriin. Lajia esiintyy laajalti Kiinassa Chongqingin, Fujianin, Guangdongin, Guangxin, Guizhoun, Hunanin, Jiangxin, Sichuanin, Yunnanin ja Zhejiangin maakunnissa sekä Vietnamissa ja Laosin pohjoisosissa.


title: Chamaecyparis hodginsii

text: "Chamaecyparis hodginsii" kasvaa luonnossa subtrooppisen tai lämpimänlauhkean ilmaston ainavihannissa metsissä. Sitä esiintyy luonnontilassa usein lehtipuuvaltaisissa metsissä, joiden tyypillisiä valtalajeja ovat erityisesti Kiinassa pyökkikasvien (Fagaceae) puut, kuten tammet ("Quercus") sekä sukujen "Lithocarpus" ja "Castanopsis" puut sekä varsinkin Vietnamissa myös laakerikasvien (Lauraceae) ja magnoliakasvien (Magnoliaceae) puut. "Chamaecyparis hodginsii" voi kuitenkin myös paikoin olla metsän valtalajina ja muodostaa puhtaita metsiköitäkin.


title: Chamaecyparis hodginsii

text: Laji kasvaa tyypillisesti happamilla ja hyvin vettä läpäisevillä hiekkapitoisilla mailla. Lajin luontaisten elinalueiden keskimääräinen vuosittainen sadanta on vähintään 1 200 millimetriä.


title: Chamaecyparis hodginsii

text: "Chamaecyparis hodginsii" kestää huonosti varjostusta erityisesti nuorena. Se lisääntyy luonnossa parhaiten metsien reunoilla, veden äärellä ja metsätuhojen aiheuttamilla aukeilla. Vanhemmat ja korkeammat puut menestyvät tiheänkin metsän keskellä ja lajin tiedetään voivan elää ainakin noin 1 500 vuotta vanhaksi.


title: Chamaecyparis hodginsii

text: Puun tasasyistä ja lahonkestävää tumman punertavaa puuainesta arvostetaan suuresti. Sitä on käytetty lajin kotiseudulla runsaasti puurakentamisessa, sisustuksessa ja huonekalujen valmistuksessa. Lajia kasvatetaan lähinnä Kiinassa nykyisin myös koristepuuna erityisesti puistoissa ja hautausmailla, mutta talousmetsien istutukseen se soveltuu huonosti hitaan kasvunopeutensa vuoksi. Pitkäikäistä puulajia on käytetty myös ilmastohistorian tutkimuksessa vuosirengasajoituksen avulla.


title: Chamaecyparis hodginsii

text: Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on määritellyt uhanalaisuusluokituksessaan "Chamacyparis hodginsiin" vaarantuneeksi lajiksi. Lajin levinneisyysalue on suhteellisen laaja, mutta erittäin pirstoutunut. Hakkuut ja elinympäristön tuhoutuminen jatkuvat yhä, vaikka laji on suojeltu lailla Kiinassa ja Vietnamissa.


title: Normek

text: Normek Oy on teräsrakenteita sekä lasi-, alumiini- ja kevytelementtijulkisivuja valmistava ja asentava konserni. Yhtiö toimii Suomessa nimellä Normek Oy ja Ruotsissa Normek Sverige AB.


title: Normek

text: Normek Oy:n tuotanto- ja myyntitoiminnot sijaitsevat Suomessa Vantaalla, Korialla, Oulussa, Naarajärvellä, Alavudella, Vaasassa ja Alkkialla. Ruotsissa yrityksen toimipisteet sijaitsevat Tukholmassa ja Piteåssa.


title: Normek

text: Normek Oy:n pääkonttori on Vantaan Pakkalassa.


title: Normek

text: Konsernin koko henkilöstömäärä on noin 250 ja liikevaihto noin 80 miljoonaa euroa.


title: Normek

text: Normek Oy:n tuotteita ovat rakennusten teräsrunkoratkaisut, terässillat sekä julkisivujen lasi- ja kevytelementtiratkaisut asennuksineen.


title: Normek

text: Normek Oy:n tuotantolaitokset ovat erikoistuneet kukin omalle tuotesektorilleen:


title: Viikunanlehtiä ja lakkoilua

text: Viikunanlehtiä ja lakkoilua tai Herrasmies hakee paikkaa ("I’m All Right, Jack") on Roy Boultingin tuottama ja John Boultingin ohjaama brittiläinen komediaelokuva vuodelta 1959. Se perustuu Alan Hackneyn romaaniin "Private Life", jonka pohjalta käsikirjoituksen on laatinut kirjailijan ja ohjaajan kanssa Frank Harvey. Pääosissa näyttelevät Ian Carmichael ja Peter Sellers, ja elokuvassa nähdään monia muitakin tuon ajan brittiläisiä komedianäyttelijöitä.


title: Viikunanlehtiä ja lakkoilua

text: Tarinassa varakkaan perheen rehti nuori mies saa työpaikan setänsä asetehtaassa. Elokuva satirisoi Britannian tuolloista yrityselämää ja näyttää sekä ammattiliitot että yritysten edustajat enemmän tai vähemmän epäpätevinä ja korruptoituneina.


title: Viikunanlehtiä ja lakkoilua

text: "Helsingin Sanomissa" Paula Talaskivi kuvaa elokuvaa ”ihanan terveen ja kehittyneen mielenlaadun, rohkeuden ja oikean huumorintajun” osoitukseksi ja melkein täydelliseksi täysosumaksi. Hän arvostaa myös sitä, että elokuva näkee humoristisia puolia sekä työnantaja- että työntekijäpuolessa asettumatta kumpaakaan vastaan.


title: Viikunanlehtiä ja lakkoilua

text: Vuonna 1999 British Film Instituten kyselyssä "Viikunanlehtiä ja lakkoilua" äänestettiin kaikkien aikojen 47. parhaaksi brittielokuvaksi. Vastaajina oli tuhat Ison-Britannian elokuva- ja televisioammattilaista."The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.


title: ʻOumuamua

text: ʻOumuamua, viralliselta nimeltään 1 I/2017 U1, on Aurinkokunnan ulkopuolelta peräisin oleva asteroidi. Se havaittiin ensimmäistä kertaa 19. lokakuuta 2017 sen ollessa noin 30 000 000 kilometrin päässä Maasta. ʻOumuamua on ensimmäinen Aurinkokunnasta löydetty tähtienvälisestä avaruudesta peräisin oleva kappale. Sen arvioidaan kulkeneen Linnunradan poikki jo satojen miljoonien vuosien ajan. Se poistuu Aurinkokunnasta kohti Pegasuksen tähdistöä.


title: ʻOumuamua

text: ʻOumuamua on noin 400 metriä pitkä. Se on muodoltaan pitkänomainen, sillä sen leveys on vain noin kymmenesosa sen pituudesta. Se on punertava. Sen arvioidaan koostuvan kivestä ja mahdollisesti myös metallista.


title: ʻOumuamua

text: Havaijin yliopiston tutkija Robert Weryk havaitsi ʻOumuamuan Pan-STARRSin kaukoputkella 19. lokakuuta 2017. Kappaletta luultiin aluksi komeetaksi ja myöhemmin asteroidiksi. Kun kappaleen kiertorataa tutkittiin tarkemmin, huomattiin, ettei painovoima ollut koskaan sitonut kappaletta Aurinkokuntaan. Kappaleen nimeksi annettiin tällöin ʻOumuamua, joka tarkoittaa havaijiksi ”kaukaa ensimmäisenä saapuvaa sanansaattajaa” tai ”viestintuojaa, joka saapuu kaukaisesta menneisyydestä”.


title: ʻOumuamua

text: Harvardin yliopiston tutkijoiden mukaan ʻOumuamua saattaa olla luotain, jonka maan ulkopuolinen sivilisaatio on lähettänyt Maan lähialueille. Teoriaa tukee havainto, että kappale kiihdytti odottamattomasti vauhtiaan ja poistui aurinkokunnastamme. Kappale saattaa olla myös teknologiajätettä, eikä siten toimintakykyinen. Oletus, että ʻOumuamua olisi peräisin vieraasta sivilisaatiosta, ei ole saanut tukea muilta tutkijoilta. Oletuksen esittäneet tutkijat eivät itsekään väitä löytäneensä todisteita asiasta. Jos ʻOumuamua olisi aurinkopurje, kuten tutkijat spekuloivat, sen lähtöpaikka voitaisiin päätellä liikeradan perusteella. Sille ei kuitenkaan ole pystytty määrittämään selkeää lähtöpaikkaa.


title: ʻOumuamua

text: Luonnollisempi selitys kappaleen äkilliselle nopeuden kasvulle voisi olla, että sen sisällä oli jäätynyttä kaasua, joka kuumeni auringon läheisyydessä ja purkautuessaan työnsi kappaletta nopeampaan liikkeeseen. Spitzer-teleskooppi ei havainnut ʻOumuamuaa, joten kyseessä on melko pieni kappale. Se ei välttämättä ole sikarin muotoinen, vaan se voi olla ennemminkin pyöreä.


title: Abai (Fokis)

text: Abai (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Fokiin maakunnassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Lokroín kunnan alueella lähellä Éxarchoksen kylää.


title: Abai (Fokis)

text: Abai sijaitsi Fokiin alueella lähellä Opuntian Lokriin rajaa. Sen lähellä alle kaksi kilometriä luoteeseen sijaitsi Hyampoliin kaupunki. Niiden kautta kulki tie Orkhomenoksesta Opukseen. Ympärillä oli tasankoa, joka oli hyvää viljelymaata. Kaupungin läheltä virtasi Kefisos-joen sivuhaara.


title: Abai (Fokis)

text: Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin perustaja oli Argoksesta tullut Abas, joka oli Lynkeuksen ja Hypermnestran poika ja Danaoksen pojanpoika. Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä "Abaios" () ja "Abantes" (). Abaista tulleiden sanottiin asuttaneen osan Euboiasta, minkä johdosta kyseisiä saaren asukkaita kutsuttiin myös abanteiksi.


title: Abai (Fokis)

text: Abai tunnettiin muun muassa Apollonin oraakkelinpaikastaan. Muun muassa Kroisoksen ja Mardonioksen tiedetään kysyneen neuvoa oraakkelilta. Kserkseen armeija tuhosi kaupungin persialaissodissa vuonna 480 eaa. muiden fokislaisten kaupunkien tavoin.


title: Abai (Fokis)

text: Abain akropolis eli linnavuori ja yläkaupunki sijaitsi kukkulalla noin 2,5 kilometriä länteen nykyisestä Éxarchoksen kylästä. Sen rinteessä on muurien ja porttien raunioita. Muurit ovat mahdollisesti osaksi peräisin arkaaiselta kaudelta ja muutoin noin 300-luvulta eaa.


title: Abai (Fokis)

text: Abain alakaupunki sijaitsi kukkulan juurella, erityisesti sen pohjoispuolella. Pausaniaan kuvauksen perusteella kaupungissa oli ainakin agora ja teatteri.


title: Abai (Fokis)

text: Apollon Abaioksen temppeli, jossa Abain oraakkeli toimi, sijaitsi kaupungin lähellä Hyampoliin johtaneen tien varrella. Se on paikannettu noin 600 metriä akropoliilta luoteeseen. Pyhäkköalueella oli ollut kaksi temppeliä. Vanhempi, arkaaisen kauden temppeli tuhoutui persialaissodissa vuonna 480 eaa. ja toisen kerran kolmannen pyhän sodan aikana vuonna 346 eaa. Toinen, pienempi temppeli oli keisari Hadrianuksen 100-luvulla jaa. rakennuttama. Siinä oli Apollonia, Letoa ja Artemista esittäneet pronssipatsaat. Pyhäkköalueella oli myös klassisella kaudella rakennettu stoa eli pylväshalli sekä lukuisia votiivilahjoja ja aarrekammioita.


title: Abai (Fokis)

text: Kaupungin hautausmaita on löydetty pyhäkön länsipuolelta sekä Éxarchoksen kylän läheltä.


title: Abai

text: Abai voi viitata seuraaviin:


title: Tuulikki Suonivaara-Löyskä

text: Aune Tuulikki Löyskä (o.s. Suonivaara; 5. kesäkuuta 1903 Tampere – 4. elokuuta 1979) oli suomalainen arkkitehti.


title: Tuulikki Suonivaara-Löyskä

text: Suonivaara-Löyskän vanhemmat olivat diplomi-insinööri Kaarlo Wilhelm Suonivaara ja Hanna Johansson ja puoliso vuodesta 1930 arkkitehti Väinö Löyskä. Suonivaara-Löyskä pääsi ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta yhteiskoulusta 1921 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1927. Valmistuttuaan hän työskenteli piirtäjänä Toivo Paatelan toimistossa Helsingissä ja sitten Jalmari Lankisen toimistossa Viipurissa. Omaa toimistoa puolisonsa kanssa hän piti vuodesta 1930 vuoteen 1968. Suonivaara-Löyskä toimi myös opettajana Viipurin teollisuukoulussa 1920-luvun lopulta 1930-luvun loppuun ja sota-aikana Viipurin kaupungin palveluksessa toimistoarkkitehtina. Sotien jälkeen hän toimi Lappeenrannan teknillisen koulun opettajana aina eläköitymiseensä vuonna 1970, joskin hän oli välillä Kymen läänin maaseudun rakennustarkastaja 1949–1954. Suonivaara-Löyskä ja hänen puolisonsa suunnittelivat yhdessä rakennuksia sekä Viipuriin että muualle Suomeen.


title: Aige

text: Aige (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Khalkidiken niemimaalla Kreikassa. Se sijaitsi Pallenen niemen kärjen pohjoisrannikolla nykyisen Kassándran kunnan alueella, noin neljä kilometriä pohjoiseen nykyisestä Palioúrin kylästä.


title: Aige

text: Aigen historiasta tiedetään vain vähän. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. se kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Aigantios" ().


title: Amfikaia

text: Amfikaia () eli Amfikleia () () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Fokiin maakunnassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Amfíkleia-Eláteia kunnan alueella nykyisen Amfíkleian kylän (aiemmin Dadí) paikalla.


title: Amfikaia

text: Amfikaia sijaitsi noin 60 stadioninmittaa eli 10,5 kilometriä Lilaiasta ja noin 15 stadioninmittaa eli 2,6 kilometriä Tithronionista. Persialaiset tuhosivat kaupungin persialaissotien aikaan 480–479 eaa. Amfikaia saattoi olla kaupungin vanhempi nimi, ja vielä Herodotos viittaa kaupunkiin tällä nimellä, mutta paikka tunnettiin nimellä Amfikleia viimeistään sen jälkeen, kun kaupunki rakennettiin sodan jälkeen uudelleen. Jossain välissä kaupunkia kutsuttiin myös nimellä "Ofiteia" ().


title: Amfikaia

text: Pausaniaan mukaan Amfikaiassa oli Dionysokselle omistettu pyhäkkö. Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä "Amfikaieus" () ja "Amfikleieus" ().


title: Daulis

text: Daulis (, myös "Daulia", ja "Daulion", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Fokiin maakunnassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Livadeián kunnan alueella nykyisen Dávleian kylän paikalla.


title: Daulis

text: Daulis sijaitsi Fokiissa Parnassos-vuoren itärinteellä lähellä Boiotian rajaa. Sen kautta kulki Khaironeiasta ja Orkhomenoksesta Delfoihin johtanut tie. Dauliin lähellä virtasi Boiotian Kefissos-joki. Lähellä sijaitsivat myös muun muassa Lilaian ja Panopeuksen kaupungit.


title: Daulis

text: Fokiin Daulista ei tule sekoittaa Dauliiseen Epeiroksessa.


title: Daulis

text: Daulis oli olemassa jo mykeneläisellä kaudella. Varhaisin maininta kaupungista on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä fokislaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Kaupungin nimen selitettiin tulevan joko puista ("daulos", "dalos") tai Daulis-nimisestä nymfistä, joka oli Kefissoksen tytär. Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä "Daulios" () ja "Daulieus" ().


title: Daulis

text: Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki oli myös traakialaisen kuningas Tereuksen asuinpaikka. Tämä nai Proknen, joka oli Ateenan kuninkaan Pandionin tytär. Prokne muuttui pääskyseksi ja tämän sisar Filomele satakieleksi, minkä seurauksena viimeksi mainittua lintua kutsuttiin myös daulislaiseksi linnuksi.


title: Daulis

text: Persialaiset polttivat Dauliin persialaissotien aikaan 480–479 eaa. Lilaian ja Panopeuksen tavoin. Thebalaiset yrittivät vallata Dauliin vuonna 395 eaa., mutta epäonnistuivat, vaikkakin tuhosivat lähialueen. Kolmannen pyhän sodan lopussa vuonna 346 eaa. kaupungin tuhosivat Filippos II:n makedonialaiset joukot. Tämän jälkeen kaupunki rakennettiin uudelleen. Myöhemmin Daulis oli Aitolian liiton vallan alla, mutta aitolialaiset menettivät sen. Vuonna 220 eaa. aitolialaiset yrittivät vallata sen sekä Ambryssoksen takaisin, mutta epäonnistuivat. Roomalaiset saivat kaupungin Filippos V:ltä vuonna 198 eaa. Flamininuksen johdolla.


title: Daulis

text: Daulis säilyi olemassa vielä seuranneella roomalaisella kaudella. Pausanias sanoo kaupungin kuitenkin olleen hänen aikanaan vain pieni.


title: Daulis

text: Dauliin akropolis eli linnavuori ja yläkaupunki sijaitsi jyrkällä kukkulalla, joka sijaitsee nykyisen kylän eteläpuolella. Se tunnettiin antiikin aikana vaikeana valloittaa. Kukkulan korkeus on 468 metriä merenpinnasta laskettuna, ja se yhdistyy Parnassos-vuoreen harjanteen välityksellä. Akropolis oli linnoitettu muureilla, jotka ovat säilyneet suhteellisen hyvin. Nykyisin kukkulalla on Pyhille Theodoroksille ("Ágioi Theódoroi") omistettu kirkko, jonka rakentamisessa on käytetty antiikin aikaisten rakennusten kiviä.


title: Daulis

text: Pausaniaan mukaan kaupungissa oli Athenelle omistettu temppeli. Lisäksi kaupungissa tiedetään olleen ainakin Serapiksen ja Isiksen pyhäkkö. Kaupungin lähellä Troniissa oli Arkhegeteen heroon.


title: Elateia (Fokis)

text: Elateia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Fokiin maakunnassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Amfíkleia-Eláteian kunnan alueella noin 2,5 kilometriä pohjoiskoilliseen nykyisestä Eláteian kaupungista.


title: Elateia (Fokis)

text: Elateia oli antiikin Fokiin merkittävimpiä kaupunkeja Delfoin jälkeen. Se sijaitsi lähes keskellä laajaa ja hedelmällistä tasankoa, joka ulottui Amfikaiasta eli Amfikleiasta Boiotian rajalle saakka. Elateian etäisyys Amfikaiasta oli noin 180 stadioninmittaa eli noin 32 kilometriä. Kaupungin sijainti oli strateginen, sillä se hallitsi luonnollista reittiä pohjoisesta Kefissos-joen laaksoon, ja sitä pidettiin eteläisen Manner-Kreikan hallinnan avaimena.


title: Elateia (Fokis)

text: Elateian seutu on ollut asuttua viimeistään neoliittisella kaudella 6000 eaa. Hautalöytöjen perusteella paikalla on ollut asutusta myös mykeneläisellä kaudella. Kaupunki ei kuitenkaan esiinny Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin nimi oli peräisin Elatoksesta, Areaan pojasta. Antiikin aikana Elateian asukkaat katsoivat olevansa alkuperältään arkadialaisia. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Elateus" ().


title: Elateia (Fokis)

text: Persialaiset tuhosivat Elateian persialaissodissa 480–479 eaa. muiden Fokiin kaupunkien tavoin. Makedonian Filippos II valtasi Elateian vuonna 338 eaa. ollessaan hyökkäämässä Amfissaan, ja kunnosti kaupungin linnoitteet. Myöhemmin kaupunki torjui Kassandroksen hyökkäyksen, kun taas Filippos V onnistui valtaamaan sen. Elateia pysyi uskollisena Makedonialle roomalaisten vallatessa Kreikkaa. Roomalaiset valtasivat sen vuonna 198 eaa. Seuranneella roomalaisella kaudella roomalaiset antoivat Elateialle vapaakaupungin oikeudet, koska kaupunkilaiset olivat vastustaneet Mithridatesta.


title: Elateia (Fokis)

text: Elateian alueella on suoritettu arkeologisia kaivauksia 1900-luvun alkupuolella ja vuonna 1959 sekä jälleen vuodesta 1985 lähtien.


title: Elateia (Fokis)

text: Elateian akropoliina eli linnavuorena ja yläkaupunkina toimi kukkula nykyisen Eláteian kylän pohjoispuolella. Kukkulan eteläpuolelta on löydetty hautausmaa (), joka on ollut käytössä mykeneläiseltä kaudelta 1300-luvulta eaa. protogeometriselle kaudelle 900-luvulle eaa. saakka, ja erityisesti 1200-luvulla eaa. Löytöihin kuuluu muun muassa tholos-hautoja.


title: Elateia (Fokis)

text: Pausaniaan mukaan kaupungissa oli agora, teatteri, Athenen kuvapatsas sekä Asklepiokselle omistettu temppeli, jossa oli jumalaa esittänyt parraton kulttikuva. Noin kolme kilometriä kaupungin paikasta kaakkoon on löydetty Athene Kranaialle omistetun temppelin rauniot. Pausanias mainitsee myös tämän temppelin, ja sen sijainti vastaa hänen antamaansa kuvausta.


title: Elateia

text: Elateia (, , ) tai Elatia () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:


title: Feneos

text: Feneos ( tai , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Sikyónan kunnan alueella lähellä nykyistä Archaía Feneóksen (”Antiikin Feneos”, aiempi Kalývia) kylää.


title: Feneos

text: Feneoksen kaupunki sijaitsi Arkadian koillisosassa samannimisen, nykyisin kuivan järven pohjoisrannalla. Kaupungin akropoliina eli linnavuorena toimi kukkula noin kilometrin nykyisestä Archaía Feneóksen kylästä kaakkoon. Kaupunkivaltion alue tunnettiin nimillä "Feneatike" (Φενεατική), "Feneatis" (Φενεᾶτις) ja "Fenike" (Φενική). Alue on Kyllene- ja Aroania-vuorten ympäröimää tasankoa, jolla virtasivat joet Olbois ja Aroanios. Joet oli antiikin aikana kanavoitu 50 stadioninmittaa eli noin 8,8 kilometriä pitkään kanavaan. Niiden ainoa ulosvirtaus oli maanalainen, ja ne johtivat tätä kautta Ladon-jokeen.


title: Feneos

text: Feneatiken pohjoispuolella sijaitsivat Aigeiran ja Pallenen kaupunkivaltiot, itäpuolella Stymfaloksen alue (Stymfalia), länsipuolella Kleitorin alue (Kleitoria) ja eteläpuolella Kafyain (Kafyatis) ja Orkhomenoksen (Orkhomenia) kaupunkien alueet.


title: Feneos

text: Varhaisin maininta Feneoksesta on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä arkadialaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Kreikkalaisessa mytologiassa Feneoksen jokien kanavoinnin rakentaminen laitettiin Herakleen nimiin. Vergiliuksen mukaan kaupunki oli Euandroksen kotipaikka.


title: Feneos

text: Historiallisella ajalla Feneos mainitaan suhteellisen harvoin. Sen tiedetään kuuluneen Akhaian liittoon. Kleomenes valtasi kaupungin vuonna 225 eaa. Kaupunki löi omaa rahaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Feneatēs" ().


title: Feneos

text: Pausaniaan mukaan Feneoksen asukkaat kertoivat kaupunkinsa jossain vaiheessa tuhoutuneen jokien tulvittua, kun niiden maanalainen ulosvirtausaukko tukkeutui. Pliniuksen mukaan tämä tapahtui viidesti. Eratosthenes puolestaan kertoo, että kerran aukon äkillinen avautuminen aiheutti puolestaan tulvan alajuoksulla Ladon- ja Alfeios-joilla Olympiassa. Ilmiö on toistunut myös nykyaikana, mikä vahvistaa kertomukset.


title: Feneos

text: Pausaniaan aikana 100-luvulla jaa. kaupunki oli pääosin raunioina.


title: Feneos

text: Feneoksen akropoliilla on joitakin muurien jäänteitä. Pausaniaan mukaan kukkulalla oli Athene Tritonialle omistettu temppeli, jossa oli pronssinen Poseidon Hippioksen patsas. Hän mainitsee, että kaupungissa oli myös Hermeelle omistettu temppeli, stadion sekä Herakleen veljen Ifikleen hauta.


title: Feneos

text: Akropoliin kaakkoisrinteestä on löydetty Asklepiokselle omistetun pyhäkön rauniot. Pyhäkköön kuului kaksi rakennusta, joista toisessa oli Attalos Ateenalaisen 100-luvulla eaa. veistämä Asklepioksen kulttikuva. Raunioista on löydetty suurikokoinen Hygieian patsaan pää.


title: Feneos

text: 15 stadioninmittaa eli noin 2,6 kilometriä kaupungista pohjoiseen sijaitsi Apollon Pythiokselle omistettu temppeli. Feneoksen ja Aigeiran rajalla sijaitsi Artemis Pyronian temppeli.


title: Hyampolis

text: Hyampolis () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Fokiin maakunnassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Lokroín kunnan alueella lähellä Éxarchoksen kylää.


title: Hyampolis

text: Hyampolis sijaitsi Fokiin alueella lähellä Opuntian Lokriin rajaa. Sen lähellä alle kaksi kilometriä kaakkoon sijaitsi Abain kaupunki. Niiden kautta kulki tie Orkhomenoksesta Opukseen. Hyampoliin sijainti oli strateginen, sillä se hallitsi solaa, joka johti Lokriista Fokiin ja Boiotian alueille. Ympärillä oli tasankoa, joka oli hyvää viljelymaata. Kaupungin läheltä virtasi Kefisos-joen sivuhaara. Plinius ja Ptolemaios kuvasivat Hyampoliin virheellisesti boiotialaiseksi kaupungiksi. Strabonin mukaan Fokiissa oli myös toinen Hyampolis-niminen kaupunki, joka sijaitsi Parnassos-vuoren rinteellä.


title: Hyampolis

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Hyampoliin perustivat Boiotiasta tulleet hyantit sen jälkeen, kun kadmeialaiset eli thebalaiset olivat ajaneet nämä pois. Varhaisin maininta kaupungista on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä fokislaisista kaupungeista, jotka lähettivät laivoja Troijan sotaan. Tämä kertoo siitä, että kaupunki on todennäköisesti ollut asuttu mykeneläisellä kaudella.


title: Hyampolis

text: Herodotoksen mukaan fokislaiset voittivat thessalialaiset Hyampoliissa arkaaisella kaudella. Myöhemmin Kserkseen armeija tuhosi kaupungin persialaissodissa vuonna 480 eaa. muiden fokislaisten kaupunkien tavoin. Vuonna 347 eaa. kaupungin luona käytiin taistelu boiotialaisten ja fokislaisten välillä.


title: Hyampolis

text: Makedonian Filippos II:n sanotaan tuhonneen Hyampoliin, mutta tämä koski mahdollisesti vain sen linnoitteita. Kaupunki oli olemassa vielä roomalaisella kaudella ja Pausaniaan aikana 100-luvulla jaa.


title: Hyampolis

text: Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Hyampolitēs" ().


title: Hyampolis

text: Hyampoliin akropolis eli linnoituskukkula oli ympäröity muureilla, joiden reitti voidaan jäljittää kauttaaltaan. Parhaiten ne ovat säilyneet kukkulan länsiosassa. Muurien kokonaispituus on ollut noin 1,2 kilometriä.


title: Hyampolis

text: Pausaniaan mukaan Hyampoliissa oli agora, buleuterion ja teatteri sekä Artemiille omistettu temppeli. Keisari Hadrianus rakennutti kaupunkiin stoan eli pylväshallin.


title: Opus (Elis)

text: Opus ( tai "Opous") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Eliin maakunnassa Kreikassa.


title: Opus (Elis)

text: Opus sijaitsi Eliin vuoristosalueella eli Akroreiassa. Alueella oli myös Opus-niminen joki, joka oli mahdollisesti Peneioksen sivujoki. Kaupungin sijaintia ei kuitenkaan tunneta tarkasti.


title: Opus (Elis)

text: Spartalaisten tiedetään vallanneen Opuksen peloponnesolaissodan lopulla 400-luvun eaa. loppupuolella. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Opūntios" ().


title: Opus (Lokris)

text: Opus ( tai "Opous") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Opuntian Lokriin alueella Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Atalántin kaupungin lähelle sen ja Tragánan kylän puoleen väliin Lokroín kunnassa.


title: Opus (Lokris)

text: Opus oli Opuntian Lokriin ja koko itäisen Lokriin merkittävin kaupunki, sillä antiikin aikana ei aina tehty eroa itäisen Lokriin osien Opuntian ja Epiknemidian Lokriin välillä. Kaupunki sijaitsi Pohjoiseen Euboianlahteen kuuluneen pienemmän Opuntianlahden lähellä, Strabonin mukaan noin 15 stadioninmitan eli noin 2,6 kilometrin ja Liviuksen mukaan noin yhden roomalaisen mailin eli noin 1,5 kilometrin päässä rannikosta sisämaahan päin. Lahdessa kaupungin edustalla sijaitsi saari nimeltä Atalante (myös Atalanta).


title: Opus (Lokris)

text: Antiikin aikana Opusta pidettiin yhtenä koko Kreikan vanhimmista kaupungeista. Kreikkalaisessa mytologiassa sen perustajana pidettiin Opusta, joka oli Lokroksen ja Protogeneian poika. Deukalion ja Pyrrha asuivat Opuksessa, ja Patroklos oli kotoisin sieltä. Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa kaupunki esiintyy nimellä "Opoeis" () yhtenä Aiaan, Oileuksen pojan alaisuudessa olleista lokrislaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan.


title: Opus (Lokris)

text: Persialaissodissa Opus liittyi Leonidaan johtamiin spartalaisiin Thermopylain taistelussa persialaisia vastaan vuonna 480 eaa. Se osallistui myös samaan aikaan käytyyn Artemisionin taisteluun seitsemällä laivalla. Myöhemmin kaupunki oli Spartan puolella Ateenaa vastaan. Ateenalaisten vallattua Boiotian vuoden 456 eaa. Oinofytan taistelun jälkeen nämä veivät sata rikkainta opuslaista panttivangeiksi.


title: Opus (Lokris)

text: 400-luvun eaa. loppupuolen peloponnesolaissodassa opuslaiset häiritsivät Ateenan merikauppaa, ja ateenalaiset linnoittivat tämän vuoksi kaupungin edustalla sijainneen Atalanten saaren. Antigonos I:n sodassa Kassandrosta vastaan Opus oli jälkimmäisen puolella, ja siksi Antigonoksen kenraali Ptolemaios piiritti kaupunkia.


title: Opus (Lokris)

text: Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Opūntios" ().


title: Stymfalos

text: Stymfalos (, myös "Stymfelos", tai "Stymfelon", , , "Stymphalum" tai "Stymphala") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee Sikyónan kunnassa noin kilometrin etelälounaaseen nykyisestä Stymfalían kylästä.


title: Stymfalos

text: Stymfaloksen kaupunkivaltio oli antiikin aikana Arkadian aluetta, mutta nykyisin sen alue kuuluu Korinthiaan. Kaupunkivaltion alue tunnettiin nimellä "Stymfalia". Alue oli tasankoa, jonka pohjoispuolella sijaitsi Akhaia, itäpuolella Sikyonin ja Fleiuksen kaupunkivaltion alueet, eteläpuolella Mantineian alue, ja länsipuolella Orkhomenoksen ja Feneoksen alueet. Kaupunki sijaitsi Korintista ja Argoliista länteen johtaneen luonnollisen reitin varrella.


title: Stymfalos

text: Tasangon pohjoispuolella kohoaa Kyllene-vuori sekä siihen kytkeytynyt Stymfalos-vuori, ja eteläpuolella Apelauron-vuori. Kaupunki oli rakennettu tasangon keskellä sijaitsevan Stymfalia- eli Stymfalos-järven pohjoisrannalle. Järvi saa vetensä Kyllene- ja Apelauron-vuorilta sekä kolmesta virrasta tasangolla. Merkittävin virroista laskee järveen sen pohjoispuolelta ja tunnettiin antiikin aikana myös nimellä Stymfalos sekä nimellä Metope. Saman virran uskottiin kulkevan välillä maan alla ja ilmenevän Argoliissa Erasinos-jokena. Ulosvirtaus järvestä tapahtuukin pelkästään maanalaisen aukon kautta. Aukon ajoittainen tukkiutuminen aiheutti alueella tulvia, joita pidettiin Artemiin rangaistuksena.


title: Stymfalos

text:
Stymfaloksen paikka on ollut asuttuna mykeneläisellä kaudella. Kreikkalaisessa mytologiassa Stymfalia-järvellä pesivät pelottavat, ihmislihaa syöneet Stymfaloksen linnut. Näiden lintujen karkottaminen oli Herakleen viides urotyö. Myyteissä kaupunki sai nimensä Stymfaloksesta, joka oli Elatoksen poika ja Areaan pojanpoika.
Pausaniaan mukaan kaupungin perustajana pidettiin kuitenkin Temenosta. Varhaisin maininta Stymfaloksesta on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä arkadialaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Pindaros kutsui kaupunkia ”Arkadian äidiksi”.
Klassisen antiikin aikana Stymfalos ei ollut erityisen merkittävä kaupunki. 300-luvun eaa. lopulla kaupungin valtasi Kassandroksen kenraali Apollonides. Myöhemmin se kuului Akhaian liittoon. Makedonian Filippos V:n joukot voittivat Stymfaloksen lähellä lopullisesti Euripidaan johtamat Aitolian liiton joukot 219–218 eaa. Stymfalos kärsi tuhoja 100-luvun eaa. puolen välin tienoilla, mikä saattaa kytkeytyä siihen, että roomalaiset tuhosivat samaan aikaan Korintin. Kaupungin aikaisempi paikka tai koko alue ilmeisesti hylättiin jossain vaiheessa, ja se asutettiin uudelleen roomalaisella kaudella. Keisari Hadrianus rakennutti akveduktin Stymfalia-järveltä Korinttiin.


title: Stymfalos

text: Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä "Stymfalios" () ja "Stymfēlios" ().


title: Stymfalos

text: Stymfaloksen arkeologiset kaivaukset alkoivat Ateenan arkeologisen seuran suorittamina ja Anastásios Orlándoksen johdolla vuosina 1924 ja 1930. Brittiläisen Kolumbian yliopisto suoritti alueen kartoitusta vuosina 1982–1984. Vuodesta 1994 alueen kaivauksia on jatkanut Canadian Institute in Greece eli Kanadan arkeologinen instituutti.


title: Stymfalos

text:
Stymfalos oli ympäröity kaupunginmuureilla, joiden pituus oli noin 2,5 kilometriä. Niiden reitti voidaan jäljittää kauttaaltaan. Muurit oli varustettu tornein, joista on säilynyt jäänteitä erityisesti muurien länsilaidalla. Kaupungin akropolis eli yläkaupunki sijaitsi harjanteella, joka ulottui lännestä järven pohjoisrannalle saakka. Alakaupunki oli rakennettu ruutuasemakaavassa, jossa kortteleiden leveys oli noin 30 metriä ja niiden välisten katujen leveys noin kuusi metriä.
Akropoliin länsipäästä on löydetty Athene Poliaalle omistetun pyhäkön jäänteet. Siihen kuului pieni temppeli, jossa oli naos ja pronaos, sekä toinen rakennus, joka oletetaan papiston rakennukseksi tai varastotilaksi. Pyhäkön alueelta on löydetty suuri määrä kaupungin naisten votiivilahjaksi antamia kulta-, hopea- ja pronssikoruja sekä terrakottafiguriineja, lamppuja ja keramiikkaa. Pyhäkkö oli tuhoutunut 100-luvun eaa. puolessa välissä.


title: Stymfalos

text: Pausaniaan mukaan Stymfaloksessa oli myös Artemis Stymfalialle omistettu temppeli. Se oli koristeltu veistoksilla, jotka esittivät Stymfaloksen lintuja sekä neitoja, joiden alaruumis oli linnun ruumis. Pausanias sanoo kaupungissa olleen myös kolme Heralle omistettua pyhäkköä, joista ensimmäinen oli omistettu Heralle neitona, toinen vaimona ja kolmes leskenä. Nykyisen Stymfalían kylän pohjoispuolelta on löydetty yhden 400-luvulla eaa. rakennetun temppelin rauniot, ja eri puolilta laaksoa ainakin viiden doorilaista tyyliä edustaneen rakennuksen osia.


title: Stymfalos

text: Akropoliin eteläpuolelta sen ja järven väliseltä alueelta on tunnistettu agoran alue, jolle oli tehty lisää tilaa kaivamalla akropoliin etelärinteeseen suorakulmainen syvennys. Agoran alueen yhteydessä on stoaksi eli pylväshalliksi oletetun rakennuksen rauniot, jotka ovat osittain uponneet järveen. Idempää akropoliin rinteestä on löydetty teatteri, jonka katsomo oli kaiverrettu kukkulan kallioon. Teatterin näyttämörakennus oli tehty kahdessa vaiheessa.


title: Stymfalos

text: Muihin alakaupungin rakennuksiin kuuluvat muun muassa yksi hellenistisellä kaudella rakennettu temppeli sekä palaistra ja eksedra. Roomalaisen kauden löytöihin lukeutuu muun muassa useita huviloita. Roomalaisella kaudella Pausaniaan aikana varsinainen kaupunki sijaitsi ilmeisesti noin 800 metriä pohjoisempana nykyisen Kiónian kylän sekä Zarakán raunioituneen luostarin alueella. Paikka oli alueen asutuksen keskus myös keskiajalla.


title: SU-122

text:
SU-122 on neuvostoliittolainen rynnäkkötykki. Vaunu perustuu T-34:n runkoon, johon on asennettu 122 mm M-30S -haupitsi.
Sitä käytettiin rynnäkkötykkinä tukemaan jalkaväkeä, erityisesti bunkkereiden ja linnoitusten tuhoamiseen ja tykistön epäsuoraan tuleen. Vaunua käytettiin myös tarpeen mukaan panssarintorjuntaan, mihin se ei ollut soveltuva tulinopeuden ja tykin heikon tarkkuuden vuoksi.
Moniin muihin neuvostoliittolaisiin vaunuihin verrattuna valmistusmäärä jäi suhteellisen alhaiseksi, 1150 kappaletta.


title: SU-122

text: Vaunun kehitys alkoi keväällä 1942, kun suunnittelutoimistoja käskettiin tutkimaan 76 mm, 122 mm ja 152 mm tykkien sijoitusta liikkuvalle alustalle Saksan rynnäkkötykkien innoittamana. Fjodor Petrovin kehittämä 122 mm vuosimallin 1938 M-30 katsottiin suurimmaksi sopivaksi keskiraskaan vaunun alustalle.


title: SU-122

text:
Tykki asennetiin aluksi sotasaaliksi saatujen saksalaisten Sturmgeschütz III -rynnäkkötykkien runkoihin. Syntynyt vaunu tunnettiin nimellä SG-122. Näitä valmistui 10. Vaunujen huolto oli mahdotonta puuttuvien varaosien vuoksi.
Uralmašin pääinsinöörit N. Kurin ja G. Ksjunin olivat kehittäneet 76 mm tykillä varustetun tornittoman version T-34-vaunusta, johon 122 mm tykki sovitettiin. Prototyyppi U-35 valmistui kesällä 1942. Testien ja korjausten jälkeen se hyväksyttiin käyttöön.


title: SU-122

text: Tykin koro korkeintaan 26 astetta tilan puutteen vuoksi ja miehistötila oli heikosti tuuletettu ruutikaasujen poistoa ajatellen. 122 mm M-30S -haupitsi oli kömpelö ja sen käsittely vaati kolme miehistönjäsentä, mukaan lukien komentajan panoksen.


title: SU-122

text: SU-122:n pohjalta kehitettiin SU-85- ja SU-100-vaunut panssarintorjuntaan.


title: Oleg Šilin

text: Oleg Šilin (s. 4. toukokuuta 1991 Omsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa VHL:ssä pelaavaa Jugra Hanty-Mansijskia.


title: John Boulting

text: Joseph Edward "John" Boulting (21. joulukuuta 1913 Bray, Berkshire – 17. kesäkuuta 1985 Sunningdale, Berkshire) oli brittiläinen elokuvaohjaaja ja -tuottaja, samoin kuin hänen identtinen kaksosveljensä Roy Boulting. Heillä oli vuodesta 1937 alkaen yhteinen tuotantoyhtiö Charter Films, jonka puitteissa he tekivät 1950-luvun loppupuolella useita satiirisia komediaelokuvia, kuten "Viikunanlehtiä ja lakkoilua" (1959). Toinen John Boultingin tunnetuimpiin kuuluva ohjaustyö on film noir "Kiveä kovempi" (1947). Vuonna 1999 British Film Instituten kyselyssä nämä elokuvat äänestettiin kaikkien aikojen 47. ja 15. parhaiksi brittielokuviksi.


title: Metsä sadeilmalla

text: Metsä sadeilmalla () on Werner Holmbergin maisemamaalaus vuodelta 1859. Teos varmisti Holmbergin lopullisen kansainvälisen läpimurron ja sitä on sanottu yhdeksi taiteilijan hienoimmista.


title: Metsä sadeilmalla

text: Maalauksen innoittajana oli näky sumuisesta metsästä Norjan Ringerikessä, jossa Holmberg oleskeli kesällä 1858, mutta maisema on kuvitteellinen yhdistelmä useasta eri paikasta. Metsä perustuu Holmbergin Ikaalisissa Suomessa tekemiin luonnoksiin, mutta suuri monihaarainen koivu löytyi läheltä Kristianiaa (nyk. Oslo) Norjasta, ja härkävankkurit on luonnosteltu Saksassa. Holmberg maalasi teoksen opiskelukaupungissaan Saksan Düsseldorfissa. Saksalaiset kriitikot ylistivät "Metsää sadeilmalla", jonka oletettiin kuvaavaan saksalaista maisemaa. Maalauksessa romantiikkaa henkivä salaperäinen tunnelma ja suljetun tilan tuntu yhtyvät realistiseen kostean ilman ja sumun kuvaukseen.


title: Metsä sadeilmalla

text: "Metsä sadeilmalla" oli talvella 1859–1860 näytteillä Pietarissa, missä se sai myös runsaasti huomiota. Pietarin taideakatemia myönsi siitä vakuuttuneena Holmbergille taiteilijan arvon. Keväällä 1861 maalaus ostettiin Waseniuksen kirjakaupasta Helsingin keisarilliseen palatsiin (nyk. Presidentinlinna). Maalaus on nykyään tasavallan presidentin työhuoneen seinällä.


title: Roy Boulting

text: Alfred Fitzroy Clarence ”Roy” Boulting (21. joulukuuta 1913 Bray, Berkshire – 5. marraskuuta 2001 Eynsham, Oxfordshire) oli brittiläinen elokuvaohjaaja ja -tuottaja, samoin kuin hänen identtinen kaksosveljensä John Boulting. Heillä oli vuodesta 1937 alkaen yhteinen tuotantoyhtiö Charter Films, jonka puitteissa he tekivät 1950-luvun loppupuolella useita satiirisia komediaelokuvia, kuten "Viikunanlehtiä ja lakkoilua" (1959). Toinen Boultingin veljesten tunnetuimpiin kuuluva tuotanto on film noir "Kiveä kovempi" (1947). Vuonna 1999 British Film Instituten kyselyssä nämä elokuvat äänestettiin kaikkien aikojen 47. ja 15. parhaiksi brittielokuviksi. Roy Boultingin myöhempiä menestyksiä ohjaajaa oli Goldie Hawnin tähdittämä "Tyttö sopassa" (1970).


title: Uralmaš

text: Uralmaš (, УЗТМ, UZTM, «Уралмаш», "Uralin raskas koneenrakennustehdas", ПАО «Уралмашзавод») on konetehdas Jekaterinburgissa Sverlovin alueella Uralilla. Neuvostoaikoina tehdas oli nimetty G. Ordžonikidzen mukaan


title: Uralmaš

text:
Tehdas aloitti toimintansa heinäkuussa 1933.
Suuren isänmaallisen sodan aikana se tuotti 19 000 panssariajoneuvon runkoa, 30 000 tykkiä ja 5 500 panssarivaunua tai telatykkiä.


title: Uralmaš

text: Tehdas tuottaa porausvälineistöä ja kaivinkoneita kaivostoimintaan, valssaus- ja valukoneita, kaasu- ja höyryturbiineja.


title: Uralmaš

text: Vuonna 1996 tehdas liitettiin osaksi Yhdistyneet konetehtaat -yhtiötä (OMZ). Uralmaš irrotettiin tästä yhtiöstä elokuussa 2015 omaksi Uralmash-Izhora Group -yhtiökseen, jonka omistaa Gazprombank-koneenrakennus.


title: Satulasammakko

text: Satulasammakko ("Brachycephalus ephippium") on heimoon Brachycephalidae kuuluva sammakkolaji. Se on kotoperäinen Kaakkois-Brasiliassa (Rio de Janeiron, São Paulon ja Minas Geraisin osavaltioissa). Täysikasvuisen sammakon pituus on 12,5–19,7 millimetriä.


title: Příkazy

text: Příkazy on kunta ("obec") Tšekissä Olomoucin läänissä. Se noin 15 kilometrin päässä Olomoucin kaupungista luoteeseen.


title: Příkazy

text: Kunnan nähtävyyksiä on ulkoilmamuseo ("Hanácké skanzen"), jonka rakennuksissa on näytteillä vanhoja paikallisena käsityönä tehtyjä huonekaluja ja leluja. Museoalueella olevassa ladossa on näytteillä sata vuotta sitten käytettyjä koneita. Paikallinen pubi on kalustettu 200 vuotta vanhoilla esineillä.


title: Compatible Time-Sharing System

text: Compatible Time-Sharing System (CTSS) oli varhainen osituskäyttöjärjestelmä, joka kehitettiin MIT:ssä IBM 7090 -tietokoneelle ja myöhemmin IBM 7094 -tietokoneelle. Kehitys alkoi vuonna 1961 MIT:n professorien haluttua lisää aikaa uudella tietokoneella ja kehitystä johtivat Fernando J. Corbató, Bob Daley, ja Marjorie Merwin-Daggett. Järjestelmä oli varhaisia virtualisointia tukevia alustoja. Järjestelmä oli ensimmäisiä ositusta tukevia järjestelmiä, joka pyrki ratkaisemaan eräajoon liittyviä ongelmia.


title: Compatible Time-Sharing System

text: Vuoteen 1965 mennessä järjestelmä oli ylikuormitettu ja MIT osallistui Multics-projektin kehitykseen.


title: SU-100

text:
SU-100 on neuvostoliittolainen, toisessa maailmansodassa käytetty torniton panssaritorjuntavaunu. Tykkinä on yksi toisen maailmansodan tehokkaimpia,
100 mm D-10S. Vaunuja rakennettiin kokonaisuudessa vajaa 5000 kappaletta ja ne ovat olleet käytössä näihin päiviin saakka.


title: SU-100

text:
SU-100 perustuu 85 mm millimetrin tykillä varustettuun SU-85-vaunuun, joka otettiin käyttöön uusimpia saksalaisia vaunuja torjumaan. SU-85 puolestaan perustui 122 mm haupitsilla varustettuun SU-122-vaunuun, joka perustui keskiraskaan T-34-panssarivaunun alustaan.
SU-85 jäi tarpeettomaksi kun T-34-85-mallissa otettiin käyttöön sama 85 mm tykki.
Saksalaisilla oli edelleen etumatka panssaroinnissa ja panssarinläpäisyssä ja he pystyivät puolustustaistelussa pakottamaan taistelun pitkille etäisyyksille.
Vaunu päätettiin varustaa vielä tehokkaammalla tykillä. Kehitystyö alkoi helmikuussa 1944 Lev Gorlitskin johdolla.
SU-85:n alustalla kokeiltiin useita tykkivaihtoehtoja. 122 mm ja 152 mm tykit osoittautuivat alustalle liian raskaiksi. Suuritehoisten 85 mm tykkien suhteellisen kevyet ammukset eivät puolestaan toimineet tehokkaasti saksalaisten suuren kovuuden panssarilevyjä vastaan.
Laskelmissa päädyttiin 100 mm tai 107 mm kaliiperiin. Varhaisten 107 mm tykkien valmistus oli lopetettu 1941, ja vaunun aseeksi määrättiin 100 mm B-34-laivatykin pohjalta kehitetty S-34. S-34 oli kuitenkin kehitetty alun perin raskaan IS-panssarivaunun aseeksi, eikä se mahtunut SU-85-runkoon ilman siihen tehtyjä merkittäviä muutoksia, jotka olisivat lisänneet massaa yli 3,5 tonnia ja lykänneet projektia kolmella kuukaudella.
Uralmaš otti yhteyttä tehtaan №9 suunnittelijoihin ja lopputuloksena syntyi 100 mm D-10S, joka paitsi mahtui vaunuun ilman muutoksia, oli myös kevyempi kuin S-34.


title: SU-100

text:
Protyyppi varustettuna D-10S-tykillä valmistui helmikuussa 1944 ja läpäisi sekä tehtaan että ANIOP:in testit ja hyväksyttiin käyttöön. Tehdas sai huhtikuussa käskyn valmistautua sen sarjavalmistukseen.
SU-100 erosi SU-85:sta siten että etupanssari oli vahvistettu 75 millimetriin ja vaunuun lisättiin komentajan kupoli.


title: SU-100

text:
Vaunun käyttöönottoa hidasti vielä se, että S-34 ja D-10S-tykeille ei ollut olemassa kuin sirpalekranaatti ja panssarikranaatin oli tarkoitus valmistua vasta vuoden 1944 toisella puoliskolla.
Tällä välin rakennettiin myös SU-100-2-prototyyppi IS-5-protyyppivaunusta otetulla S-34-tykillä ja näitä vertailtiin. Kokeissa vahvistettiin että Tiger ja Panther-vaunut pystyttiin tuhoamaan kaikista kulmista 1500 metrin etäisyydeltä. Ainoastaan Ferdinandin etupanssari kesti osumat.
Väliaikana tehtaalla kehitettiin SU-85M, joka perustui SU-100-runkoon, mutta käytti SU-85:n 85 mm D-5S-85-tykkiä. Tätä valmistettiin 315 kappaletta heinäkuusta marraskuuhun 1944, jolloin 100 mm panssarikranaatti viimein valmistui.


title: SU-100

text: SU-100-vaunun sarjatuotanto alkoi Uralmašilla syyskuussa 1944 ja jatkui maaliskuuhun 1946. Omskin tehdas 174 valmisti vaunua vielä 1947 ja kuusi viimeistä 1948. Vaunua valmistettiin lisäksi Tšekkoslovakiassa lisenssillä 1951–1956.


title: SU-100

text:
SU-100:ta käytettiin taistelussa ensimmäisen kerran tammikuussa 1945, mutta yleisesti sen käyttö jäi vähäiseksi.
Sodan jälkeen vaunu jäi neuvostoarmeijan käyttöön vuosikymmeniksi ja vaunuja ajoittain päivitettiin. Vaunua toimitettiin myös ulkomaisille liittolaisille ja sitä käytettiin yleisesti Israelin ja arabien välisissä taisteluissa.
Kiina sai vaunuja käyttöönsä Neuvostoliiton luovutettua Dalnyin Kiinalle 1950 ja myytyä alueella olleen kaluston. Vaunu on edelleen Vietnamin ja Pohjois-Korean käytössä.
Vaunua käytettiin myös Jugoslavian hajoamissodissa.
Vaunuja on myös kuvattu Jemenin armeijan käytössä Jemenin sisällissodassa 2015–


title: Dirty Story

text: Dirty Story (televisioesityksessä Likainen tarina) on Jörn Donnerin käsikirjoittama ja ohjaama ruotsalais-suomalais-saksalainen draamaelokuva vuodelta 1984. Se perustuu Donnerin romaaniin, Andersin suvun saagan viidenteen osaan "Gabriels dag" (1982, suom. "Itsenäisyyspäivä" 1983), ja sen pääosia esittävät Erland Josephson, Charlotta Larsson, Nils Brandt, Agneta Ekmanner, Lilga Kovanko ja Åke Lindman.


title: Dirty Story

text: Elokuva kertoo suuren suomalaisen teollisuusyhtiön hallituksen puheenjohtajan yllättävän kuoleman aiheuttamista selvittelyistä. Päähenkilönä on ikääntynyt toimitusjohtaja Gabriel Berggren (Josephson), joka aloittaa vaikeuksiensa keskellä romanssin yhtiön pääkonttorin nuoren kesätyöntekijän (Josephsonin oma tytär Charlotta Larsson) kanssa.


title: Dirty Story

text: "Dirty Story" oli Donnerin ensimmäinen fiktio-ohjaus ohjaustyö kuutta vuotta aiemman elokuvan "Miestä ei voi raiskata" jälkeen. Seuraavan näytelmäelokuvansa "Kuulustelu" Donner toi ensi-iltaan vasta 25 vuotta myöhemmin vuonna 2009. Samaan aikaan "Dirty Storyn" tuotannon kanssa Eija-Elina Bergholm ohjasi elokuvaksi toista Andersin sukutarinan osaa, "Angelan sotaa" (1983).


title: Dirty Story

text:
Kreditoimattomia sivuosia elokuvassa näyttelevät lisäksi muiden muassa Paavo Piskonen, Fred Negendanck, Ylva Ekblad, Tom Pöysti, Seppo Kolehmainen, Raiku Kemppi ja Göran Schauman
lääkäri puutarhajuhlissa.


title: Dirty Story

text: "Helsingin Sanomien" Helena Ylänen piti "Dirty Storya" vuoden parhaana kotimaisena elokuvana, kun taas monet muut suomalaiskriitikot luonnehtivat sitä muun muassa latteaksi, itsestään selväksi, kalseaksi ja replikoinniltaan kirjalliseksi. Charmikkaan ruotsalaistähden Erland Josephsonin roolityötä kiitettiin.


title: Police (täsmennyssivu)

text: Police voi tarkoittaa seuraavia:


title: Taosi

text:
Taosi oli muinainen kaupunki n. 2300-1900 eaa. nykyisessä Shanxissa, Kiinassa. Paikka on Xianfengin piirikunnassa Keltaisen joen sivuhaaran Fen-joen varrella. Taosi edelsi varhaisen kiinan valtion syntyä. Väkiluku oli kasvanut suureksi, yhteiskunnassa oli valtaportaikkoja.
Se oli suuri asutuskeksus, jossa palatsialueen ympärillä tavallisempien ihmisten asunnot. Paikalta on löydetty hautausmaa, observatorio ja gnomon, aurinkokeppi. Taosi ajoittui aikaan 2300-1900 eaa
hieman ennen Erlitoun kulttuuria.


title: Taosi

text:
Taosin raunioiden ala on noin 280 ha. Taosissa asui ehkä 10000-13200 asukasta, ja se valvoi 3300 km2 aluetta. Tutkimalal ympäristöä on koetettu päätellä Taosin ympäristön asutuskuvio.
Taosi ei luultavasti ollut valtio, vaan suuri päällikkökunta, hyvin lähellä valtiota oleva esiaste.
Luultavasti yhdellä päälliköllä
oli alipäälliköitä. Näin Taosin hallintojärjestelmä oli 2-portainen.
Taosi hallitsi lisäksi ympäristössään olevia keskisuuria ja pieniä asutuskeskuksia. Niinpä asutuskuvio oli 3-kerroksinen.
2 km säteellä Taosista ei ollut asutuskeskuksia. Suuria lähialueen keskuksia olivat luultavasti Taosin valvomat 90 ha kokoinen Gushu 16,1 km päässä Taosista, 40 ha kokoinen Dongdeng 13 km päässä.


title: Taosi

text:
Taosi oli mahtavimmillaan Longshan-kauden viimeisessä ns. Taosi-vaiheessa 2300-1900 eaa. Taosin keksivaiheessa noin 2100-2000 eaa neliömäinen puristetusta maasta tehty valli sulki sisäänsä 230 ha alueen. Sisäinen
muuri erotti eliitin ja tavallisen kansan asuinalueet.


title: Taosi

text: Luultavasti Erlitou kukisti Taosin.


title: Joseph Banks Rhine

text: Joseph Banks Rhine (29. syyskuuta 1895 – 20. helmikuuta 1980) oli yhdysvaltainen kasvitieteilijä, joka tuli tunnetuksi perustamalla parapsykologian alan. Hän perusti myös parapsykologisen laboratorion Duken yliopistoon, julkaisi kirjoja ja toimitti alan lehtiä.


title: Joseph Banks Rhine

text: J.B.Rhine valmistui kasvitieteen maisteriksi vuonna 1923 ja tohtoriksi vuonna 1925 Chicagon yliopistossa. Siellä ollessaan hän kävi vaimonsa Louisa Rhinen kanssa kuuntelemassa Arthur Conan Doylen luentoa kuolleiden kanssa kommunikoimisesta, millä oli häneen merkittävä vaikutus. Rhine lähti opiskelemaan Harvardin yliopiston psykologian laitokselle. Vuonna 1927 hän siirtyi Duken yliopistoon tutkimaan paranormaaleja kykyjä.


title: Joseph Banks Rhine

text: Rhinen ensimmäinen merkittävä tapaus oli meedio Mina Crandonin esitysten tutkiminen vuonna 1926. Rhinen onnistui huomata useita Crandonin temppuja ja hän syytti tätä huijariksi: Crandon ei ollut oikeasti yhteydessä vainajiin eikä saanut esineitä levitoimaan. Rhine epäili myös Crandonia tutkinutta matemaatikko J. Malcolm Birdiä vilpistä, koska tämä ei ollut havainnut huijausta.


title: Joseph Banks Rhine

text: Rhine käytti opiskeijoita tutkimuskohteenaan. Hänen ensimmäinen löytönsä vuonna 1931 oli opiskelija Adam Linzmayer, joka onnistui saavuttamaan parhaimmillaan 40 prosentin osumatarkkuuden Zener-korttien näkemisessä. Testin idea on arvata oikein tutkijan esiin nostama kortti 25 kortin pakasta, jossa on viittä erilaista korttia. Tilastollisesti osumatarkkuuden pitäisi olla vain 20 prosenttia. Linzmayerin kuuluisaksi tullut suoritus oli arvata 21 korttia oikein 25:stä. Testi tehtiin Rhinen autossa. Koejärjestelyä ei ole pidetty luotettavana. Linzmayerin tulokset ailahtelivat ja hän vaikutti lopulta kadottaneen kykynsä. Tilalle löytyi Hubert Pearce, joka myös pääsi 40 prosentin tulokseen. Tähän saattoi vaikuttaa, että Rhine antoi Pearcen itse sekoittaa kortit. Pearcen kuuluisin koesarja oli tutkimusvustaja Joseph Prattin kanssa tehty testi, jossa Pearce välillä arvasi huomattavan hyvin ja välillä huonosti. Rhine ei ymmärtänyt tilastollista todennäköisyyttä kovinkaan syvällisesti ja piti tuloksia merkittävinä.


title: Joseph Banks Rhine

text: Vuonna 1934 Rhine julkaisi ensimmäisen laitoksen kirjastaan Extra-Sensory Perception. Myöhemmin 1930-luvulla Rhine tutki psykokineesiä laboratorio-oloissa selvittämällä, voiko koehenkilö vaikuttaa paranormaalisti nopanheiton tulokseen. Noppakokeiden positiivisia tuloksia ei ole kyetty toistamaan muualla.


title: Joseph Banks Rhine

text: Vuonna 1940 Rhine ja Pratt julkaisivat teoksen Extra-Sensory Perception After Sixty Years, katsauksen telepatiaa ja selvänäkemistä koskeviin tutkimuksiin. Sota-aikana Rhine julkaisi 1930-luvulla tekemiensä kokeiden tuloksia. Hänen mielestään paranormaaleja kykyjä tuli tutkia laboratorio-oloissa. Toisen maailmansodan jälkeen Rhine tutki myös joitakin merkittäviä tapauksia ei-laboratorio-oloissa.


title: Joseph Banks Rhine

text: 1960-luvun alussa Rhine jätti Duken ja perusti oman Parapsykologian instituutin. Se tunnetaan nykyään nimellä Rhine Research Center.


title: Joseph Banks Rhine

text: Rhine tutki myös Lady Wonder -hevosta, jolla väitettiin olevan paranormaali kyky ennustaa tulevaa ja antaa vastaus osoittamalla kirjainkortteja. Rhine testasi kykyä kirjoittamalla paperille sanoja ja hevonen, joka ei nähnyt oikeaa vastausta osoitti oikeita kirjaimia ja toisti sanat. Rhine piti kykyä aitona. Myöhemmin selvisi, että hevonen toimi kouluttajansa antamien merkkien mukaan.


title: Joseph Banks Rhine

text: Rhinen sanotaan perustaneen parapsykologian tutkimuksen ja sen menetelmät. Hänen saavutuksiaan ei kuitenkaan pidetä merkittävinä. Koejärjestelyt olivat usein puutteellisia, ja tulokset heikkenivät kun huijausmahdollisuuksia heikennettiin. Kokeiden ja tulosten rekisteröinti oli horjuvaa. Testattavat saivat itse laskea omia tuloksiaan ja korteista näki läpi. Rhine ei myöskään ymmärtänyt kovin hyvin tilastomatematiikkaa vaan piti yksittäisiä keskiarvosta poikkeavia hyviä tuloksia ja myös huonoja tuloksia merkittävinä. Poikkeuksellisten tulosten häviämistä Rhine piti paranormaalin ilmiön ominaisuutena ja kutsui sitä laantumistaipumukseksi.


title: Catarratto

text: Catarratto on viinin valmistukseen käytettävä viinirypäle. Siitä on olemassa useita lajikkeita, useimmat vaaleita. Catarratto-rypäleitä viljellään Välimeren maissa, erityisesti Italiassa, sekä Etelä-Afrikassa ja Etelä-Amerikassa.


title: Catarratto

text: Vaaleat Catarratto-rypäleet (Catarratto Bianco, Catarratto Bianco Comune, Catarratto Bianco Lucido) ovat sisilialaisia alkuperäislajikkeita. Niitä viljellään noin 350 neliökilometrin alueella (vuonna 2014) ja käytetään useiden sisililaisten laatuviinien raaka-aineena..


title: Armitage Hux

text: Kenraali Armitage Hux on kuvitteellinen hahmo "Tähtien sota" -elokuvissa. Hän esiintyy ensimmäistä kertaa vuoden 2015 elokuvassa "", jossa häntä esittää Domhnall Gleeson. Hän on Ensimmäisen ritarikunnan armoton komentaja, joka kilpailee Kylo Renin kanssa yksinvaltias Snoken suosiosta.


title: Armitage Hux

text: Hux syntyi planeetta Arkaniksella isänsä, Galaktisen Imperiumin komendantti Brendol Huxin, suhteesta keittiötyöläiseen. Hux vietti nuoruutensa isänsä koulutuksessa Arkanikselle perustetussa Imperiumin akatemiassa ja heidät pelastettiin sieltä, kun Uusi tasavalta perustettiin galaktisen sisällissodan päätyttyä. Kun suurin osa Imperiumin virkamiehistä allekirjoitti Jakkun taistelun jälkeen aseleposopimuksen Uuden tasavallan kanssa, Hux ja hänen isänsä vetäytyivät muutaman muun Imperiumin edustajan kanssa galaksin tuntemattomille lohkoille. Nämä Imperiumin jäänteet muodostivat Ensimmäisen ritarikunnan ja noustessaan sen kenraaliksi Hux hyödynsi isänsä opetuksia omissa johtamismetodeissaan. Hänen johdollaan Ensimmäinen ritarikunta nousi Uuden tasavallan uskoita huolimatta vaikuttavaksi sotilasvallaksi ja Hux odotti kovasti saavansa käyttää johtamansa Tähdentappajatukikohdan asetta Uutta tasavaltaa vastaan.


title: Armitage Hux

text: "in" alussa Hux oli mukana Ensimmäisen ritarikunnan tehtävässä löytää Jakkulta puuttuva osa kartasta, joka johdattaisi Luke Skywalkerin, viimeisen jedin, olinpaikkaan. Hux jäi pitämään komentoa tähtihävittäjä "Finalizerille", kun Kylo Ren ja kapteeni Phasma vangitsivat Poe Dameron ja saivat tietää kartan olevan piilotettu astromekaanikkodroidiin BB-8. Tämän jälkeen Hux lähetti joukkoja Jakkulle etsimään karttaa. Estääkseen jedien paluun ja vaarantaakseen kenraali Leia Organan johtaman Vastarinnan aseman, Snoke antoi Huxille luvan käyttää Tähdentappajatukikohdan asetta tuhotakseen Hosnianin aurinkokunnan, jossa Uuden tasavallan senaatti toimi. Kun Tasavalta ei ollut enää tukemassa Vastarintaa, Hux valmistautui lataamaan aseen käytettäväksi Ileeniumin aurinkokuntaan, jossa sijaitsevalla D’Qar-planeetalla Vastarinnan tukikohta sijaitsi. Mutta ennen kuin asetta ehdittiin käyttää, Han Solo, Chewbacca, entinen iskusotilas Finn ja romunkerääjä Rey tuhosivat asetta suojaavan kilven, Vastarinnan lentäjien tuhotessa aseen Poe Dameronin johdolla. Tukikohdan tuhoutuminen pakotti Huxin evakuoimaan planeetan, mutta hän sai myös Snokelta käskyn pelastaa haavoittunut Kylo Ren.


title: Armitage Hux

text:
Elokuvassa "" Hux osallistui hyökkäyksiin ja takaa-ajoon Vastarinnan joukkoja vastaan. Hän saa myös viestin Poe Dameronilta, joka ärsyttää häntä ja teeskentelee, ettei kuule Huxin omia viestejä. Huxin joukot menettävät "Mandator IV" -luokan tähtitaistelulaiva "Fulminatrixin", mutta onnistuvat tuhoamaan kaikki Vastarinnan MG-100 StarFortress SF-17 -pommittajat. Seuratessaan Vastarinnan jäljellä olevia aluksia, Hux joukkoineen onnistuu tuhoamaan ne, tietämättä aluksi, että komentoalus "Raddus" evakuoitiin pienemmillä aluksilla. Vasta Finnin ja Rose Ticon soluttautumisen paljastuminen sekä koodinmurtaja DJ:n antamat tiedot saavat Huxin tajuamaan Vastarinnan aikeet ja ottamaan evakuointialukset tähtäimeensä. Myöhemmin hän saapuu Snoken valtaistuinsaliin ja huomaa tämän olevan tapettu. Hän vastustaa Kylo Renin julistautumista uudeksi yksinvaltiaaksi, kunnes Kylo uhkaa Voimaa käyttäen tukehduttaa hänet. Kun Kylo käskee AT-M6 -kävelijöiden tulittaa Craitille ilmestynyttä Luke Skywalkeria (joka paljastui myöhemmin pelkäksi Voiman kautta lähetetyksi kuvajaiseksi), Hux yrittää neuvoa häntä keskittymään Vastarinnan tuhoamiseen, mutta Kylo vain tyrmää hänet tajuttomaksi.
Domhnall Gleeson palaa näyttelemään kenraali Huxia "Tähtien sodan" jatko-osatrilogian viimeiseen elokuvaan vuonna 2019.


title: A. A. Sundblad

text: Alfons Aleksander Sundblad (17. kesäkuuta 1903 Lohja – 9. marraskuuta 1981 Espoo) oli suomalainen everstiluutnantti, joka toimi Uudenmaan Rakuunarykmentin komentajana 1948–1955. A. A. Sundblad syntyi Lohjalla ja hänen vanhempansa olivat liikemies Ilmari Sundblad ja Johanna Naumburg. A. A. Sundbladin puoliso oli Laina Sundblad o.s. Lahti. Hän oli ratsastusseura Hubertusseuran puheenjohtaja 1947–1955.


title: A. A. Sundblad

text: Vänrikki -1927, kornetti -1928, luutnantti -1929, ratsumestari -1933, majuri -1940, everstiluutnantti -1944.


title: Bandundun lento-onnettomuus 2010

text: Bandundun lento-onnettomuus 2010 tapahtui 25. elokuuta 2010, kun Filairin Let L-410UVP-E20C Turbolet syöksyi maahan lähestyessään Bandundun lentoasemaa Kongon demokraattisessa tasavallassa. Lennolla oli 18 matkustajaa ja kolme miehistön jäsentä. Maahansyöksystä selvisi vain yksi matkustaja, muut 20 koneessa ollutta kuolivat.


title: Bandundun lento-onnettomuus 2010

text: Lento oli matkalla Kinshasasta Kirin, Bokoron, Semenduan ja Bandundun kautta takaisin Kinshasaan. Sitä lensi Filairin belgialainen omistaja Danny Philemotte. Kone syöksyi maahan lähestyessään Bandundua. Tulipaloa ei syttynyt, minkä vuoksi onnettomuuden syyksi epäiltiin aluksi polttoaineen loppumista. Hylystä kuitenkin löytyi 150 litraa polttoainetta.


title: Bandundun lento-onnettomuus 2010

text: Onnettomuudesta selvisi aluksi kaksi matkustajaa, mutta toinen heistä kuoli sairaalassa. Jäljelle jääneen matkustajan kertoman perusteella onnettomuuden syyksi todettiin epätasapainon aiheuttama hallinnan menetys. Epätasapainon syy jäi kuitenkin epäselväksi. Aluksi hän kertoi, että miehistön käskettiin laskeutua ”varakiitotielle” varsinaisen kiitotien viereen, ja kun matkustajat huomasivat, ettei kone kone suunnannut kohti oikeaa kiitotietä, he ryntäsivät kohti ohjaamoa varoittaakseen lentäjiä. Tämä johti painopisteen siirtymiseen liian eteen ja hallinnan menettämiseen. Myöhemmin hän kuitenkin muutti tarinaansa ja kertoi, että lennolla olleen matkustajan laukusta oli päässyt vapaaksi salakuljetettu krokotiili, jota koneessa olleet olivat paenneet kohti ohjaamoa.


title: Pikku-Parola

text: Pikku-Parola on Hämeenlinnan 30. kaupunginosa. Pikku-Parola sijaitsee neljän kilometrin päässä keskustasta kaupungin pohjoislaidalla ja sitä rajaavat idässä valtatie 3 ja Kirstula, lännessä vanha 3-tie ja Tiirinkoski, etelässä Pullerinmäki sekä pohjoisessa Hattulan kunnanraja. Pullerinmäessä sijaitseva Hämeenlinnan vankila sijoittuu aivan kaupunginosan kaakkoisrajalle. Pikku-Parola on saanut nimensä Hattulan puolella sijaitsevasta Parolannummen varuskunta-alueesta, jonne on alueelta matkaa vajaan kilometrin verran. Parolannummelle vievä Parolannummentie kulkee alueen halki. Kaupunginosan eteläosassa sijaitsee puolustusvoimain vanha varikkoalue Panssarivarikko, joka on nykyään puolustusvoimain yhteistyökumppanin Millog Oy:n omistuksessa. Lisäksi alueen itälaidalla on vähäistä asutusta, mutta muilta osin maa-alueet ovat rakentamattomia. Pikku-Parolan merkittävä nähtävyys on varikkoalueella sijaitseva 400-vuotias Keisarinmänty, joka on rungon paksuudella mitattuna todettu Suomen suurimmaksi metsämännyksi.


title: Luonnonympäristö

text: Luonnonympäristö eli ekologinen ympäristö on bioottisesta eli elollisesta sekä abioottisesta eli elottomasta luonnosta koostuva ympäristö. Se voidaan määritellä myös luonnontilaiseksi alueeksi maan pinnalla, vesissä tai niiden läheisyydessä maan alla tai ilmakehässä. Luonnonympäristöön muodostuu lukuisia erilaisia ekosysteemeitä, joissa aineet ja energia liikkuvat. Luonnonympäristöt korvaantuvat toisilla ja niillä on useita eri tasapainotiloja. Luonnonympäristö jakaantuu eri luontotyyppeihin eli biotooppeihin, jotka muodostavat suurekosysteemeitä eli biomeja, kuten arktinen tundra tai trooppinen sademetsävyöhyke.


title: Luonnonympäristö

text: Luonnonympäristön lisäksi ympäristö voi olla subjektiivinen, sosiaalinen tai rakennettu ympäristö eli luonnonympäristöä on kaikki mitä luonnossa on, pois lukien ihmisen aikaansaannokset. Tämä raja luonnonympäristöön ja inhimilliseen ympäristöön on kuitenkin osin häilyvä, sillä ihminenkin voidaan lukea osaksi luontoa: mihin sijoittuu esimerkiksi viljapelto, jossa elää ruiskaunokkeja, ruisrääkkiä, peltopyitä ja lukuisia muita lajeja? Kyseessä onkin perinnebiotooppi, yksi ihmisen luoma luonnonekosysteemi. Voidaan myös puhua esimerkiksi kaupunkiekosysteemeistä, joiden luonto voi olla yllättävän rikasta. Alueet, joilla ihmistoiminnan funktiot määrittelevät ekosysteemiä eniten ovat antromeereja.


title: Luonnonympäristö

text: Luonnonympäristöä voidaan tarkastella teoreettisesti myös erillisinä kehinä, jotka ovat syntyneet Maan kehityshistorian aikana ja jotka esiintyvät melko kerroksellisesti Maapallolla. Ensimmäinen on kivikehä eli litosfääri, jonka päällä muut kehät ovat. Kivikehä muuttuu alati laattatektoniikan ja eroosion sekä rapautumisen seurauksena.


title: Luonnonympäristö

text: Vesikehä eli hydrosfääri on sen päällä muodostuen meristä, järvistä, joista, jäätiköistä ja ilmakehän vedestä. Veden kierto eli hydrologinen sykli on välttämätön elämälle. Kasvien fotosynteesi ja eliöiden metabolia ja rakentuminen vaativat vettä. Ilmakehä eli atmosfääri ulottuu Maan pinnalta 100 kilometrin korkeuteen Avaruuden rajalle. Se on hyvin ohut kerros kivi- ja vesikehään verrattuna. Ilmakehässä syntyvät sääilmiöt ja sen hiilidioksidi on välttämätöntä fotosynteesille ja Maata sopivan lämpimänä pitävälle kasvihuoneilmiölle. Happi on puolestaan välttämätöntä eliöiden soluhengitykselle. Yläilmakehän otsoni suojelee eliöitä haitalliselta säteilyltä. Uloin kehä, magnetosfääri eli maan magneettikenttä, joka syntyy Maan ytimen metallien liikkeestä, puolestaan suojelee elämää aurinkotuulelta.


title: Luonnonympäristö

text: Elonkehä eli biosfääri on ohuin kehä, joka kattaa maapallon melkein saumattomasti, kun pieneliöt lasketaan mukaan. Biosfääri koostuu kaikista maapallon eliöistä: kasveista, sienistä, eläimistä, bakteereista, arkeoneista ja alkueliöistä. Arvioiden mukaan maapallolla on 10-100 miljoonaa lajia, joista vain murto-osa tunnettaan. Biosfääri on täysin riippuvainen muista kehistä ja niiden tarjoamista resursseista, kuten aineista ja energiasta, elintilasta ja suojasta.


title: Luonnonympäristö

text: Ekologia eli luonnontalous on tiede, joka tutkii bioottisen ja abioottisen luonnon välistä vuorovaikutusta, aineiden ja energian kiertoa ja lajien levinnäisyyteen vaikuttavia tekijöitä. Keskeisessä asemassa ovat ekosysteemit ja biotoopit. Maapallon alueet voidaan jakaa kasvillisuusvyöhykkeisiin, jotka erilaistuvat ainutlaatuisiksi kasvistoltaan ja eläimistöltään useiden eri tekijöiden, kuten säteily- ja lämpövyöhykkeiden, ilmastoalueiden ja maannostyypin perusteella. Myös evoluutiolla on suuri merkitys lajiston kehittymiselle omanlaisekseen. Ekosysteemien ainutkertaisuudesta kertovat esimerkiksi Aasian sademetsien hedelmälepakot, Amerikan mantereen kolibrit, Australian nokkasiilit ja Madagaskarin vettä runkoonsa varastoivat apinanleipäpuut. Luonnon monimuotoisuus eli biodiversiteetti vaihtelee voimakkaasti eri puolilla maailmaa ollen runsainta niin kutsutuilla ekologisilla hotspot -alueilla eli monimuotoisuuskeskuksissa, kuten Välimerellä, itäisen Afrikan sademetsissä, Uudessa-Seelannissa ja Madagaskarilla.


title: Luonnonympäristö

text: Luonnonsuojelu ja ympäristönsuojelu ovat erilaisia toimenpiteitä, joilla pyritään suojelemaan, säilyttämään ja huolehtimaan luonnonympäristöstä, sen monimuotoisuudesta ja luonnon ekologisesta kestävyydestä sekä turvaamaan ihmisen ja biosfäärin elinmahdollisuudet ja terveelliset, hyvät elinolosuhteet Maapallolla. Luonnon ja ympäristön suojelussa on suuri merkitys niin ympäristöpolitiikalla, ympäristöystävällisellä taloudella, teknolologian kehityksellä kuin yksittäisen ihmisen valinnoilla.


title: Vaasa Festival

text: Vaasa Festival on musiikkitapahtuma, joka järjestettiin Vaasassa ensimmäisen kerran heinäkuussa 2016.


title: Vaasa Festival

text: Vuoden tapahtumassa 2016 olivat esiintymässä Elisa-stadionilla: Krista Siegfrids, Jean S, Carola Häggkvist sekä Tom Jones. Tapahtuma järjestettiin 23.7.2016. Ensimmäinen Vaasa Festival keräsi 6 800 kävijää.


title: Vaasa Festival

text: Vuonna 2017 Elisa-stadionilla järjestetyssä Festivalissa olivat esiintymässä Scooter (GER), Jenny Berggren from Ace Of Base (SWE) ja Dj SASH (GER). Tapahtuma järjestettiin 18. elokuuta 2017 ja tapahtuma oli kokonaan täysi-ikäisille suunnattu.


title: Vaasa Festival

text: Vuonna 2018 tapahtuma laajenee kaksipäiväiseksi ja vaihtaa paikkansa Vaasan Sisäsatamaan, ravintola Strampenin ja Hovioikeudenpuiston alueelle. Stadionkeikoista tunnettu Vaasa Festival muuttuu kaksipäiväiseksi viinijuhlaksi. Tapahtuma on vuonna 2018 kokonaisuudessaan vain 18 vuotta täyttäneille. Uudistuneen Vaasa Festivalin teemana on "Music, food & wine". Vuonna 2018 Vaasa Festivalissa ovat esiintymässä The Baseballs (GER), Queen Tribute, E-Type (SWE), Mando Diao (SWE), 1974 Abba Tribute, Evelina, Popeda, Scandinavian Music Group, Samuli Edelmann ja Orkestra Suora Lähetys, Tarja Turunen ja Vaasan Sinfoniaorkesteri, sekä Ida Paul & Kalle Lindroth.


title: Vaasa Festival

text: Tapahtuman järjestämisestä vastaa Nordic Live Productions Oy.


title: Tiga

text: Tiga James Sontag (s. 7. heinäkuuta 1974 Montreal, Quebec, Kanada) on kanadalainen muusikko, DJ sekä elektronisen tanssimusiikin tuottaja. Hän on julkaissut kolme albumia, "Sexor" vuonna 2006, "Ciao!" vuonna 2009 sekä "No Fantasy Required" vuonna 2016. "Sexor" voitti vuoden 2007 Juno Awardin kategoriassa "Dance Recording of the Year". Tiga julkaisi liudan kokoelmia 2000-luvun alussa, muun muassa kokoelma-albumit "American Gigolo", "DJ-Kicks: Tiga" sekä "Mixed Emotions", jotka asettivat hänet yhdeksi ”maailman parhaimmista remixaajista”.


title: Tiga

text: Tiga on remixannut kappaleita muun muassa artisteilta ja yhtyeiltä kuten The xx, LCD Soundsystem, The Kills, Cabaret Voltaire, Scissor Sisters, Peaches, Moby, Depeche Mode, Justice, Friendly Fires ja Mylo.


title: Tiga

text: Sooloartistina Tiga julkaisi kappaleen ”Sunglasses at Night” suomalaisen tuottajan Jori Hulkkosen kanssa. Single sijoittui Britannian dance-albumilistan sijalle 25.


title: Tiga

text: Tiga on BBC Radio 6 Music -ohjelman ”My Name Is Tiga” juontaja ja teki näyttelydebyyttinsä vuoden 2010 elokuvassa "Ivory Tower", jossa mukana näyttelivät Chilly Gonzales, Feist sekä Peaches. Elokuva voitti erityismaininnan Locarnon elokuvajuhlissa.


title: Malmön Itäisen sairaalan murhat

text: Malmön Itäisen sairaalan murhat olivat eräs paljon ja pitkään puhuttanut ruotsalainen sarjamurhatapaus vuosilta 1978 ja 1979. Malmön murhat olivat ensimmäisin "myrkkyhoitajien" eli hoitajan tekemien surmien sarja Pohjoismaissa. Malmön Itäisessä sairaalassa (Malmö Östra Sjukhus/Östra Sjukhuset) hoidettiin vuosien 1935 ja 1995 välillä psykiatrisia potilaita. Osasto 26 oli pitkäaikaisten potilaitten osasto, jolla hoidettiin muun muassa dementikkoja.


title: Malmön Itäisen sairaalan murhat

text: Lokakuun 1978 ja tammikuun 1979 välillä hoito-osastolla 26 tapahtui joukko outoja kuolemantapauksia. Niiden aiheuttajaksi paljastui vasta 18-vuotias sairaala-apulainen Anders Hansson. Hän myrkytti useita potilaita mehuun sekoittamallaan vahvasti emäksisellä ja sisäelimiä vahingoittavalla (ph-luku 12–13) puhdistusaineella, näiden myyntinimet ovat "Gevisol" ja "Ivisol". Laitos- ja sairaalakäyttöön tarkoitetut desinfiointiaineet ovat olleet käytössä myös muun muassa Suomessa; niiden valmistaja on Schülke & Mayr.


title: Malmön Itäisen sairaalan murhat

text: Kaikkiaan 24–27 potilasta myrkytettiin kuoliaiksi. Näistä 15 potilaan kuolema pystyttiin varmentamaan murhiksi. Lisäksi toiset 15 potilasta osoitettiin murhayritysten uhreiksi.


title: Malmön Itäisen sairaalan murhat

text: Surmatöitten sarja paljastui, kun Hanssonin kollega Gun-Britt Nilsson tuli epäluuloiseksi, ja kokeili itse omaan ihoonsa vanhuksien juoma-astioiden sisältöä. Hän sai tästä leukaansa palovamma-tyyppisen vaurion tai ihottuman, ja tapahtumasarja paljastui.


title: Malmön Itäisen sairaalan murhat

text: Hansson vetosi tuomioistuimessa siihen, ”ettei kestänyt katsella vanhusten kärsimyksiä”. Hänet määrättiin määrittämättömän kestoiseen tahdosta riippumattomaan hoitoon eli psykiatriseen pakkohoitoon.


title: Malmön Itäisen sairaalan murhat

text: Eräänlaisena sivujuonteenaan tämä aihe aloitti laajan eutanasiaan liittyneen keskustelun Ruotsissa. Sairaala suljettiin vuonna 1995.


title: Malmön Itäisen sairaalan murhat

text: Gevisol on sairaala- ja laitoskäytön yleispuhdistusaine desinfektointiin. Se sisältää vaikuttavina aineinaan fenyylifenolia ja kloorikresolia. Ivisol on sairaaloiden ja klinikoiden hoitoinstrumenttien desinfektoivaan puhdistukseen tarkoitettu, niin kutsuttu erikoissaippua. Se sisältää kloorikresolia sekä klooribentsyylifenoleja. Molempien valmistaja on Schülke & Mayr.


title: Trait

text: Trait on yhdysvaltalaisen industrial rock -yhtyeen Pailheadin ensimmäinen ja ainoa EP-levy. EP julkaistiin Wax Trax! Recordsilla vuonna 1988, sisältäen yhtyeen neljä ensimmäistä kappaletta hieman erilaisessa järjestyksessä. Kun EP julkaistiin uudelleen 1990-luvun alussa, yhtyeen ensimmäinen single ”I Will Refuse” / ”No Bunny” 12″ lisättiin bonuksena.


title: Wax Trax! Records

text: Wax Trax! Records on yhdysvaltalainen levy-yhtiö. Se aloitti levykauppana Denverissä, Coloradossa, jonka perustivat Jim Nash ja Dannie Flesher. He myivät levykaupan vuonna 1978 ja avasivat uuden liikkeen Chicagoon, Illinois’iin saman vuoden marraskuussa. Levykaupasta tuli Chicagon uuden aallon, punk rockin sekä industrialin skenejen keskus.


title: Wax Trax! Records

text: TVT Records osti alkuperäisen levy-yhtiön vuonna 1992, joka lopetti vuonna 2001. Vuonna 2014 Jim Nashin tytär Julia Nash perusti levy-yhtiön uudelleen.


title: Duken yliopiston lacrosseskandaali

text: Duken yliopiston lacrosseskandaali alkoi 13. maaliskuuta 2006, kun eliittiyliopistona tunnetun Duken yliopiston miesten lacrosse-joukkue järjesti juhlat, joihin palkattiin kaksi tummaihoista stripparia. Juhlien jälkeen toinen strippareista, Crystal Mangum, kertoi poliisille joutuneensa juhlissa kolmen valkoihoisen lacrossepelaajan - Reade Seligmannin, David Evansin ja Collin Finnertyn - raiskaamaksi. Kolmikkoa vastaan nostettiin syytteet kidnappauksesta, raiskauksesta ja seksuaalisesta väkivallasta. Yli vuoden kestäneen oikeusprosessin jälkeen syytteistä luovuttiin, kun raiskaussyytökset paljastuivat perättömiksi.


title: Duken yliopiston lacrosseskandaali

text: Tapauksessa syyttäjänä toimineen Michael Nifongin toiminta tapauksessa sai osakseen laajaa kritiikkiä. Durhamin piirikunnan syyttäjänä toiminut Nifong kertoi muun muassa pian syytteiden nostamisen jälkeen medialle olevansa varma siitä, että raiskaus oli todella tapahtunut. Lisäksi hän kuvaili Duken yliopiston lacrossepelaajia mediassa "huligaaneiksi", jotka piilottelevat "hiljaisuuden muurin" takana. Poliisi oli tutkinnan yhteydessä saanut kerättyä DNA-näytteitä, jotka eivät vastanneet syytettyinä olleiden DNA:ta. Nifong ei kuitenkaan kertonut tästä syytetyille. Myöhemmin Pohjois-Carolinan lakimiesliitto totesi Nifongin rikkoneen oikeuskäsittelyn yhteydessä aikana lukuisia liiton eettisiä sääntöjä ja poisti tämän oikeudet työskennellä lakimiehenä. Lisäksi Nifong tuomittiin oikeudessa yhden vuorokauden mittaiseen vankeusrangaistukseen DNA-todisteiden piilottelun takia.


title: Duken yliopiston lacrosseskandaali

text: Lacrosseskandaali sai Yhdysvalloissa huomattavaa mediajulkisuutta. Syytteiden nostamisen jälkeen tapaus sai paljon huomiota, koska monet näkivät väitetyssä raiskaustapauksessa vastakkainasettelua eri yhteiskuntaluokkien ja ihonvärien välillä. Duken lacrossejoukkue oli ennen raiskaussyytöksiä aiheuttanut paljon ongelmia kampuksella ja monet yliopiston henkilökunnasta kritisoivat voimakkaasti joukkueen pelaajien suhtautumista opetukseen. Tämän on arvioitu olleen osasyy sille, miksi monet pitivät syytettyjä automaattisesti syyllisinä. Ennen oikeudenkäyntiä 88 Duken yliopiston professoria ("Group of 88") allekirjoitti paikallislehteen ostetun ilmoituksen, jossa hyökättiin myöhemmin syyttömäksi osoittautuneita pelaajia vastaan. Myöhemmin mediassa alettiin käsittelemään Michael Nifongin lukuisia virheitä ja sitä, miten syyttömät henkilöt joutuivat kärsimään siitä.


title: Duken yliopiston lacrosseskandaali

text: Syytettyinä olleet miehet haastoivat Duken yliopiston myöhemmin oikeuteen tapauksen vuoksi. Tapaus kuitenkin soviteltiin oikeuden ulkopuolella kesällä 2007. Sovittelun lopputulosta ei julkaistu, mutta arvioiden mukaan yliopisto olisi saattanut maksaa jokaiselle syytetylle jopa 20 miljoonaa dollaria tapauksen vuoksi.


title: Tomm Kristiansen

text:
Tomm Kristiansen (s. 22. tammikuuta 1950 Eidsberg, Norja) on norjalainen toimittaja ja kirjailija. Hän ollut Norjan yleisradioyhtiön NRK:n ulkomaankirjeenvaihtaja.
Hän on työskennellyt 1987–1990 Storebrandin tiedotuspäällikkönä, mutta muuten hän on toiminut eri tiedotusvälineissä: Dagen, Folkets Framtid, Aftenposten ja Vi Menn. Vuonna 1979 hän aloitti NRK Dagsnyttissa ja toimi NRK:ssa vuoteen 2006. Vuosina 2006–2008 Kristiansen oli Etelä-Sudanin presidentin Salva Kiirin viestintäneuvonantaja. Hän päätyi tehtävään Afrikan kehityspankin aloitteesta. Sen jälkeen hän siirtyi Geneveen humanitaarisen järjestön ACT Alliancen viestintäpäälliköksi ja toimi tehtävässä vuoteen 2010, jolloin hän palasi NRK:n ulkomaantoimitukseen.


title: Tomm Kristiansen

text: Kristiansen on julkaissut toistakymmentä kirjaa, joista monissa hän käsittelee Afrikkaa eri näkökulmista. Merkittävin niistä on "Mor Afrika", joka ilmestyi 1994 jolloin hän sai myös merkittävän norjalaisen journalistipalkinnon Den store journalistprisen.


title: Loretta Problem

text: Loretta Problem on vaasalainen, vuonna 1994 perustettu celtic-folkpunk-yhtye. Pitkästä hiljaiselostaan johtuen yhtye tunnetaan live-bändinä. Yhtye vietti 10-vuotis juhlakeikkaansa 11. elokuuta 2005 nyt edesmenneellä Club 25 -keikkapaikalla.


title: Loretta Problem

text: Aktivoitui uudestaan vuonna 2016 julkaisemalla "Welcome to the circus" -singlen ja videon.


title: Infanta María Teresa -luokka

text: Infanta María Teresa -luokka oli Espanjan laivaston kolmen vuosina 1889-1893 valmistetun aluksen muodostama panssariristeilijäluokka. Luokan kaikki alukset tuhoutuivat Santiago de Cuban taistelussa vuonna 1898.


title: Infanta María Teresa -luokka

text: Luokan alukset tilattiin vuonna 1889.


title: Cassidy

text: Cassidy voi tarkoittaa seuraavia:


title: Juankoski, here I come

text: Juankoski, here I come on Juice Leskisen tekemä kappale. Se julkaistiin singlenä Jyrki boyn jälkeen vuonna 1974.


title: Raptile

text: Addis Mussa (s. 14. syyskuuta 1976 München), paremmin tunnettu taiteilijanimillään Addis ja Raptile, on saksalais-etiopialainen rap-artisti ja tuottaja. Hän on uransa aikana tehnyt yhteistyötä mm. Xzibitin, Snoop Doggin, Busta Rhymesin ja Samu Haberin kanssa. Mussa on osa Follow Your Instinct -ryhmää.


title: Raptile

text: Mussa esiintyi Suomessa vuonna 2012.


title: Dash

text: Dash tarkoittaa esimerkiksi seuraavia asioita:


title: Infanta María Teresa (1890)

text: Infanta María Teresa oli Espanjan laivaston vuonna 1890 vesillelaskettu Infanta María Teresa -luokan panssariristeilijä.


title: Infanta María Teresa (1890)

text: Alus tilattiin Bilbaosta, missä köli laskettiin vuonna 1889. Alus laskettiin vesille 30. elokuuta 1890 ja se valmistui vuonna 1893.


title: Infanta María Teresa (1890)

text: Yhdysvaltain laivasto upotti aluksen 3. heinäkuuta 1898. Yhdysvallat nosti aluksen, mutta se upposi hinattaessa myrskyssä.


title: Finnish Music Hall of Fame

text: Finnish Music Hall of Fame – FAME Musiikkimuseo on suunnitteilla oleva musiikkimuseo Helsingin Pasilaan. Se rakennetaan osana kauppakeskus Triplaa. Museo on tarkoitus avata samaan aikaan Triplan kanssa vuonna 2019. Museon tarkoitus on esitellä suomalaisia artisteja, säveltäjiä, kapellimestareita ja muita musiikkivaikuttajia. Museo on Suomen ensimmäinen, joka käsittelee laajasti suomalaista musiikkia genrestä genreen.


title: Finnish Music Hall of Fame

text: Museon toiminnan ytimessä on kunniagalleria, johon valitaan vuosittain suomalaisten arvostamia musiikkia vaikuttajia. Valintakomiteaa johtaa ministeri Lauri Tarasti.


title: Finnish Music Hall of Fame

text: Vuosittainen kävijätavoite on reilu 100 000.


title: Finnish Music Hall of Fame

text: Marraskuussa 2017 museon perustamisen rahoitus oli ainakin vielä osittain auki. Tavoite on saada 4,5 miljoonaa euroa kasaan ja että, kolmannes rahoista saataisiin kasaan valtiolta, Helsingin kaupungilta ja erilaisilta yksityisiltä säätiöiltä. Toinen kolmannes olisi pankkilainaa ja loput olisi tarkoitus kerätä yksityisiltä rahoittajilta.


title: Finnish Music Hall of Fame

text: Museo on saanut inspiraatiota Tukholman -museosta. Myös Roskilden Ragnarockin ja Norjan Rockheim -museoiden kanssa tehdään yhteistyötä museon suunnittelussa.


title: Vizcaya (1891)

text: Vizcaya oli Espanjan laivaston vuonna 1890 vesillelaskettu Infanta María Teresa -luokan panssariristeilijä.


title: Vizcaya (1891)

text: Alus tilattiin Bilbaosta, missä köli laskettiin vuonna 1889. Alus laskettiin vesille 8. heinäkuuta 1891 ja se valmistui vuonna 1893.


title: Vizcaya (1891)

text: Yhdysvaltain laivasto upotti aluksen 3. heinäkuuta 1898.


title: Almirante Oquendo (1891)

text: Almirante Oquendo oli Espanjan laivaston vuonna 1891 vesillelaskettu Infanta María Teresa -luokan panssariristeilijä.


title: Almirante Oquendo (1891)

text: Alus tilattiin Bilbaosta, missä köli laskettiin tammikuussa 1889. Alus laskettiin vesille vuonna 1891 ja se valmistui vuonna 1893.


title: Almirante Oquendo (1891)


title: Pelayo (1887)

text: Pelayo oli Espanjan laivaston vuonna 1887 vesillelaskettu taistelulaiva ollen samalla Espanjan ensimmäinen varsinainen taistelulaiva. Alus muistutti Ranskan laivaston "Marceauta".


title: Pelayo (1887)

text: Alus tilattiin marraskuussa 1884 La Seyneltä, missä köli laskettiin huhtikuussa 1885. Alus laskettiin vesille 5. helmikuuta 1887 ja se valmistui vuonna 1888. Alus saavutti elokuussa 1888 koeajoissa Toulonissa maksiminopeuden 16,2 solmua, mikä ylitti tilaukseen merkityn 15 solmun nopeuden reilulla solmulla.


title: Pelayo (1887)

text: Palvelukseen otettaessa aluksen aseistus ei ollut vielä täysin asennettu. Alus sijoitettiin Cadiziin kontra-amiraali Juan de Carranzan alaisuuteen. Vuoden 1889 lopulla tai vuoden 1890 alussa "Pelayo" joutui Lyoninlahdella Marseillen edustalla myrskyyn eikä se päässyt kahteen päivään satamaan, vaan joutui kääntämään perän myrskyyn. Saavuttuaan Mahoniin alus oli menettänyt yhden veneistään ja toinen oli pahoin myrskyn pieksemä.


title: Pelayo (1887)

text:
Keväällä 1891 alus vieraili amiraali Butlerin laivueen mukana Kreikassa, missä kuningas Yrjö ja kuningatar Olga vierailivat aluksella. Aluksella järjestettiin Pireuksessa päivälliset ja tanssiaiset. Meriministeri Beranger julkisti liikekannallepanosuunnitelman, jonka mukaan "Pelayo" kuului Cartagenaan sijoitettuun 3. divisioonaan yhdessä "Cataluñan", "Vizcayan" ja "Lepanton" kanssa. Laivastoministeri Beranger vieraili aluksella elokuun alussa Ferrolissa ja kuningatar vieraili aluksella 12. elokuuta San Sebastianissa.
Amiraali Sanchez Ocanan johtama osasto, johon kuuluivat "Pelayon" lisäksi "Vitoria", "Reina Regente", "Alfonso XII" ja tykkivene "Temerario", vieraili alkuvuodesta 1892 Genovassa. Alus osallistui 10. lokakuuta 1892 Cadizin edustalla Amerikan löytämisen 400-vuotisjuhlallisuuksien osana järjestettyyn laivastokatselmukseen, johon osallistui myös runsaasti sotalaivoja eri maista.


title: Pelayo (1887)

text: Alus sijoitettiin elokuun lopulla 1893 Cartagenaan, missä järjestettiin erilaisia torpedohyökkäysten torjunta ja toteutus harjoituksia. Viimeinen harjoituksista pidettiin syyskuussa Alicanten edustalla, mistä harjoitusosasto lähti 15. syyskuuta ankkuroituen seuraavana päivänä Santa Polaan. Kontra-amiraali Martinez de Espinozan johtama laivue vieraili 20. kesäkuuta 1895 Kielissä, jossa avattiin Pohjanmeren ja Itämeren yhdistävä kanava. Espanjalaislaivueeseen kuuluivat "Pelayo", "Infanta María Teresa" ja "Marqués de la Ensenada", joka läpäisi vasta avatun kanavan. Avajaisten osana järjestettyä laivastokatselmusta seurasi muun muassa Saksan keisari.


title: Pelayo (1887)

text: Alus vieraili 12. heinäkuuta 1895 vara-amiraali Florencio Montojon koulutuslaivueen mukana Tangerissa. Keväällä 1896 alus osallistui koulutuslaivueen mukana erilaisiin harjoituksiin, kunnes se siirrettiin syksyllä Touloniin modernisoitavaksi La Seynen telakalle. Seuraavana vuonna tehtiin päätös, että modernisoinnin yhteydessä aluksen keskiraskaat ja kevyet tykit korvataan uusilla 57 ja 47 millimetrin tykeillä. Samalla kuin 12 ja 16 senttimetrin tykit korvataan yhdeksällä 14 senttimetrin Canet-tykillä, joista yksi asennettaisiin keulaan ja loput laidoille. Lisäksi alukselle piti asentaa pieni kaliiperinen Gatling-konekivääri.


title: Pelayo (1887)

text: Alus oli Espanjan ja Yhdysvaltain välisen sodan alkaessa huhtikuussa 1898 edelleen telakalla. Alus palautettiin pikaisesti palvelukseen, jolloin sen vanhat 16 ja 12 senttimetrin tykit oli poistettu ilman että uusia 14 senttimetrin tykkejä oli asennettu. Alus liitettiin 14. toukokuuta Manuel Cámaran komentamaan reservilaivueeseen, jonka muut alukset olivat "Carlos V", apuristeilijät "Patriota" ja "Rapido" sekä hävittäjät "Audaz", "Proserpina" ja "Ariete".


title: Pelayo (1887)

text: Kuukauden laivue oli Espanjan alueella torjumassa mahdollisisa Yhdysvaltain laivaston iskuja, minkä jälkeen se lähti Cadizista Filippiineille 16. kesäkuuta. Laivue ohitti vuorokautta myöhemmin Gibraltarin ja saapui 26. kesäkuuta Port Saidiin, missä se pyysi hiilitäydennystä. Egyptin hallitus kuitenkin halusi pysyä puolueettomana ja eväsi 30. kesäkuuta täydennyksen. Laivue saapui 5. toukokuuta Sueziin.


title: Pelayo (1887)

text: Espanjan meriministeri määräsi 7. heinäkuuta laivueen palaamaan Espanjaan saatuaan tiedon Santiago de Cuban taistelusta, jossa vara-amiraali Pascual Cervera y Topeten johtama laivue tuhoutui. Espanjassa Cámaran johtama laivue hajotettiin 25. heinäkuuta ja "Pelayo" oli sodan lopun Espanjan aluevesillä osallistumatta sotatoimiin.


title: Pelayo (1887)

text: Sotatoimien päätyttyä alus jatkoi palvelustaan osallistuen sotaharjoitukseen Biskajanlahdella ja Toulonin laivastokatselmukseen elokuussa 1901. Vuosi 1902 oli toiminnantäyteinen aluksen vieraillessa heinäkuussa Barcelonassa, Mahonissa, Cadizissa ja Ferrolissa. Elokuussa alus vieraili Bilbaossa ja syyskuussa San Sebastianissa ja uudelleen Bilbaossa, Ferrolissa ja Cadizissa. Vuonna 1903 alus vieraili jälleen lukuisissa satamissa Portugalissa, Pohjois-Afrikassa ja Espanjassa ja vuonna 1904 Lissabonissa ja Vigonlahdella.


title: Pelayo (1887)

text: Alus lähti 5. syyskuuta 1911 Cadizista Tangerin kautta Melillaan, jonne se saapui 9. syyskuuta. Alus oli 12.-13. syyskuuta Alhucemasin edustalla tulittaen "Cataluñan" kanssa riffikapinallisten asemia. Alukselta lähetetty osasto tuhosi 15. syyskuuta maissa erilaisia kohteita ja operaatio toistettiin seuraavana päivänä. Alus palasi Melillaan 17. syyskuuta ja lähti seuraavana päivänä hiilestämään Malagaan, mistä se palasi Melillaan 23. syyskuuta.


title: Pelayo (1887)

text: Alus vapautti 27. syyskuuta "Carlos V":n Yazanesta, missä oli myös tykkivene "Recalde". Seuraavana päivänä alus lähti asemapaikaltaan Alhucemasin ja Melillan kautta Malagaan, jonne se saapui 1. lokakuuta. Alukseen nousi Malagassa sotaministeri kenraali Luque, minkä jälkeen alus palasi Melillaan 3. lokakuuta. Alus vieraili ministerin kanssa Chafarinasissa 10. lokakuuta ja alus saapui Ceutaan 20. lokakuuta jatkaen matkaansa Cadiziin, jossa ministeri poistui alukselta 22. lokakuuta. Alus ankkuroitui La Carracan laivastotukikohtaan 26. lokakuuta.


title: Pelayo (1887)

text: Alus lähti 3. marraskuuta Cadizista Alhucemasiin, missä se tulitti 6. marraskuuta kapinallisten hallussa olevia alueita yhdessä "Recalden" kanssa. Alukset ankkuroituivat Melillaan seuraavana päivänä. "Pelayo" lähti 12. marraskuuta tulittamaan jälleen maakohteita palaten Melillaan, mistä se lähti 18. marraskuuta partiomatkalle Marokon rannikolle. Alus palasi Melillaan 21. marraskuuta. Joulukuussa alus palasi La Carracaan.


title: Pelayo (1887)

text: Alus lähti 29. tammikuuta 1912 "Carlos V":n, "Osadon" ja "Audazin" kanssa Algecirasiin. Alukset ampuivat kunnialaukaukset 30. tammikuuta Britannian kuninkaalliselle perheelle, joka oli palaamassa Intiasta. Alukset palasivat 15. helmikuuta Ferroliin osallistuakseen uuden taistelulaivan "Españan" vesillelaskutilaisuuteen. Alukset lähtivät 17. helmikuuta Cartagenaan, jonne ne saapuivat 21. helmikuuta.


title: Pelayo (1887)

text: Amiraali Guillermo Camarco vastaanotti 8. maaliskuuta laivastonkomentajan tehtävät Cartagenassa, jolloin hän nosti lippunasa "Pelayolla". Kesäkuussa muodostettiin 2. divisioona, johon liitettiin "Pelayo", "Reina Regente", "Rio de la Plata" ja "Extremadura". Alus lähti 16. kesäkuuta Melillaan.


title: Pelayo (1887)

text: Toukokuussa 1913 alus oli Tangerissa. Lokakuussa Ranskan presidentti Poincaré vieraili Espanjassa ja hänen vierailunsa kunniaksi järjestettiin Cartagenassa laivastokatselmus, johon myös "Pelayo" osallistui. Brittiläinen alus ajoi karille 26. joulukuuta lähellä Ceutaa, jolloin "Pelayo" tulitti maakohteita suojatakseen karilla olevaa alusta.


title: Pelayo (1887)

text: Ensimmäisen maailmansodan alkaessa alus sijoitettiin Baleaareille yhdessä neljän hävittäjän kanssa. Alus tulitti jälleen Marokon rannikon kohteita Malabatan niemen ja Leonan niemen välillä 20., 29. ja 30. kesäkuuta 1916. Vuoden lopulla alus oli Ceutassa. Tammikuussa 1917 ranskalainen alus törmäsi "Pelayoon" Tangerissa. Aluksen saamat vauriot korjattiin Cadizissa.


title: Pelayo (1887)

text: Kesäkuussa 1919 alus oli koululaivana ollen ainoastaan osittain miehitetty. Aluksella syttyi tulipalo 12. syyskuuta 1920, mikä kuitenkin saatiin nopeasti sammutettua. Alus oli tämän jälkeen majoitusaluksena ja koulutustilana. Lopulta vuonna 1924 alus poistettiin alusluettelosta. Alankomaalainen yritys osti aluksen romutettavaksi ja alus lähti huhtikuussa 1926 Ferrolista Rotterdamiin. Ferrolissa oli poistettu aluksen aluksen tykit.


title: Liisa Tuutti

text: Liisa Tuutti (6. syyskuuta 1941 Viipurin maalaiskunta – 30. heinäkuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, joka toimi "Kotilieden" päätoimittajana 1978–1983. Hän kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen 41-vuotiaana.


title: Liisa Tuutti

text: Ylioppilaaksi tultuaan Tuutti aloitti toimittajana "Ilta-Sanomissa" 1961–1963, toimi sitten "Jaana"-naistenlehden toimitussihteerinä 1963–1967, toimittajana "Pirkassa" 1967–1970, "Hopeapeilissä" 1970–1971, "Annassa" 1971–1974 ja jälleen "Ilta-Sanomissa" 1974–1978. Vuonna 1978 hänet nimitettiin "Kotilieden" päätoimittajaksi Eila Jokelan jälkeen.


title: West Burtonin voimalaitos

text: West Burtonin voimalaitos on EDF Energyn omistama kahdesta yksiköstä koostuva voimalaitos Englannissa. Toinen on 1968 käyttöön otettu kivihiilivoimala ja toinen vuonna 2011 käyttöön otettu kaasuturbiinilaitos.


title: West Burtonin voimalaitos

text: West Burton B CCGT on kombivoimalaitos, jonka maakaasu toimitetaan 19 kilometriä pitkällä kaasuputkella. Kaasuturbiineja on kolme ja niiden tuotanto on yhteensä 1332 MW.


title: Diplomaatia

text: Diplomaatia on ulkopolitiikkaan ja kansainvälisiin suhteisiin keskittynyt virolainen aikakauslehti. Se on Baltian suurin ulko- ja turvallisuuspoliitiikkaa käsittelevä kuukausilehti.


title: Diplomaatia

text: Lehteä on julkaistu vuodesta  2003 lähtien, ja se ilmestyy kerran kuukaudessa, joiden taajuus kerran kuukaudessa. Se julkaisee tekstejä niin virolaisilta kuin ulkomaalaisiltakin kirjoittajilta, jotka ovat yleensä poliitikkoja, toimittajia, diplomaatteja, tutkijoita ja muita asiantuntijoita.


title: Diplomaatia

text: Julkaisu ilmestyy sekä paperisessa muodossa että verkkosivuillaan. Se ilmestyy kulttuurilehti Sirpin oheisjulkaisuna.


title: Diplomaatia

text: Lehden julkaisija vuodesta 2006 lähtien on ollut Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus ("Kainsainvälinen puolustustutkimuskeskus"). Kustantaja on SA Kultuurileht.


title: Diplomaatia

text: Diplomatian päätoimittajat ovat olleet Marianne Mikko (2003–2004), Kadri Liik (2004–2010), Iivi Anna Masso (2010–2012) ja Kaarel Kaas (2013–2014). Marraskuusta 2014 lähtien päätoimittaja on ollut Erkki Bahovski.


title: Diplomaatia

text: Diplomaatian toimituskuntaan kuuluvat Jaak Allik, Lauri Almann, Toomas Hendrik Ilves, Indrek Kannik, Siim Kallas, Andres Kasekamp, Riina Kionka, Jüri Luik, Tiit Matsulevitš, Marianne Mikko, Sven Mikser, Mihkel Mutt, Raul Mälk, Sven Sakkov, Harri Tiido.


title: Hugo Gallet

text: Hugo Gallet (s. 20. kesäkuuta 1997 Amiens, Ranska) on ranskalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa kotimaassaan Ligue Magnusin Boxers de Bordeaux'ssa.


title: Hugo Gallet

text: Gallet on HC Amiens Sommen kasvatti. Hän voitti seurassa Ranskan B-juniorisarjan mestaruuden vuosina 2012 ja 2013, joista jälkimmäisellä kaudella 2012–2013 Gallet oli myös joukkueensa tehokkain puolustaja tehoilla 6+19=25, kuten myös seuraavalla kaudella 2013–2014 tehoilla 10+13=23. Hän voitti pelipaikastaan huolimatta koko Ranskan B-juniorisarjan kevään 2014 pudotuspelien pistepörssin tehoilla 4+6=10. Gallet pelasi reilut puolet kaudestaan myös Amiensin U22-joukkueessa, jossa hän voitti Ranskan U22-sarjan mestaruuden.


title: Hugo Gallet

text: Kauden 2014–2015 Gallet aloitti Ranskan alle 20-vuotiaiden maajoukkueen paidassa pelaten Ranskan liigacupia. Hän pelasi näin ollen ensimmäisen miesten pelinsä 25. elokuuta 2014 Ligue Magnusissa pelaavaa Chamois de Chamonixia vastaan. Cupin jälkeen Gallet siirtyi Yhdysvaltain NAHL-junioriliigan Austin Bruinsiin, jossa hän voitti kauden päätteeksi Robertson Cupin. Myös kauden 2015–2016 Gallet aloitti Ranskan alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa pelaten Ranskan liigacupia. Hän siirtyi tämän jälkeen taas jatkamaan uraansa NAHL:n Minnesota Magaciansiin, jossa hänellä oli yli puolet kaudesta pelanneista joukkueen paras teholukema (+4).


title: Hugo Gallet

text: Gallet siirtyi kaudeksi 2016–2017 Suomeen ja Turun Palloseuran A-nuorten SM-liigajoukkueeseen. Kaudeksi 2017–2018 hän teki vuoden mittaisen juniorisopimuksen seuran SM-liigajoukkueen kanssa. Galletin kausi eteni kuitenkin kokonaan A-nuorissa.