title: Ykseyshelluntailaisuus

text: UPCI lähetti Suomeen lähetyssaarnaajia ensimmäistä kertaa vuonna 2010. Nykyään Helsingissä toimii UPCI:n alainen, suomen- ja englanninkielinen Uudet Alut -seurakunta. Turun Uudet Alut -kirkko toimii Turun ja lähikaupunkien filippiiniläisyhteisön keskuudessa tagalogin ja englannin kielellä.


title: SMS Tb 96F

text: SMS Tb 96F oli Itävalta-Unkarin laivaston Tb 82F -luokan torpedovene, joka luovutettiin 1921 Jugoslavian kuningaskunnalle. Alus palveli Jugoslavian kuninkaallisessa laivastossa nimellä T7.


title: SMS Tb 96F

text: Itävalta-Unkarin laivasto tilasi aluksen Danubiukselta, missä köli laskettiin 24. helmikuuta 1915. Alus laskettiin vesille 7. heinäkuuta 1916 ja valmistui 23. marraskuuta.


title: SMS Tb 96F

text: Alus osallistui 11. toukokuuta 1917 taisteluun Italian laivaston osastoa vastaan. Takaa-ajon jälkeen Itävalta-Unkarin laivasto-osasto palasi suojaamaan miinakenttää. Alus osallistui 3. kesäkuuta Tagliamenton edustalla toisen kerran taisteluun torjuessaan Italian laivaston moottoritorpedoveneitä. Taistelu kesti vain hetken alusten nopeuden mahdollistettua italialaisalusten irtautumisen.


title: SMS Tb 96F

text: Alus annettiin 1920 Jugoslavialle Saint-Germainin rauhassa. "Tb 96F" luovutettiin maaliskuussa 1921, ja liitettiin Jugoslavian kuninkaalliseen laivastoon nimellä "T7". Alus osallistui harjoituksiin Dalmatian rannikolla vuonna 1935 ja laivasto-osaston mukana purjehdukseen Maltalle, Korfulle ja Bizertaan touko-kesäkuussa 1929. Osaston muut alukset olivat viisi torpedovenettä, kevyt risteilijä "Dalmacija", sukellusveneiden emälaiva "Hvar" ja sukellusveneet "Hrabri" ja "Nebojša".


title: SMS Tb 96F

text: Akselivallat hyökkäsivät Jugoslaviaan huhtikuussa 1941, jolloin "T7" kuului Sibenikiin sijoitettuun 3. torpedovenelaivueeseen. Alus määrättiin laivueen mukana hyökkäykseen italialaisten hallussa pitämään Zaraan. Osasto joutui kolmeen Italian ilmavoimien pommitukseen, joista viimeisen jälkeen se siirtyi Zatonista Prokljanjärvelle, missä se oli 11. huhtikuuta saakka. Seuraavana päivänä laivue saapui Milnaan, missä se kieltäytyi täyttämästä annettua käskyä siirtymisestä Kotorinlahdelle. Italian joukot valtasivat osaston alukset.


title: SMS Tb 96F

text: Alus palveli Regia Marinassa samalla nimellä suojaten Adrianmeren liikennettä. Sen pääaseet vaihdettiin kahteen 76 millimetrin ilmatorjuntatykkiin. Italian antauduttua liittoutuneille syyskuussa 1943 saksalaiset valtasivat "T7:n" ja luovuttivat sen itsenäisen Kroatian laivastolle. "T7:n" miehistö siirtyi partisaanien puolelle, mutta saksalaiset valtasivat aluksen miehistön valmistautuessa kapinaan.


title: SMS Tb 96F

text: Alus ja Saksan laivaston 7. moottoritorpedovenelaivueen alukset "S154" ja "S157" partioivat Sibenikin ja Rijekan välillä suojaten alueen liikennettä. Ne joutuivat 24. kesäkuuta 1944 Britannian kuninkaallisen laivaston moottoritorpedoveneiden "MTB 659", "MTB 662" ja "MTB 670" hyökkäyksen kohteeksi Kukuljarin saaren lähistöllä. "T7" ajautui taistelun seurauksena Murterin saaren rantaan, ja MTB:t pelastivat 21 miehistönjäsentä. Britit tutkivat hylyn myöhemmin, jolloin viisi muuta miehistönjäsentä vangittiin ja hylky sytytettiin tuleen. Myöhemmin brittien tuhoajapartio räjäytti sen jatkokäytön estämiseksi.


title: Pietarin retki 1919

text: Pietarin retki oli suomalaisten aktivistipiirien maaliskuun lopulla 1919 toteuttama pommiräjäytysten sarja Pietarissa.


title: Pietarin retki 1919

text: Suomen sisällissodan jälkeen monet jääkäriliikkeessä toimineet aktivistit pääsivät merkittäviin asemiin Suomen armeijassa ja tiedustelussa. Yleisesikunnan tiedusteluosasto jonka päällikkönä oli aktivisteihin kuulunut Eino Suolahti oli aluksi vain löyhästi poliittisten päättäjien valvonnassa ja osastolla toimineet aktivistit pyrkivät erilaisten salahankkeiden avulla johtamaan Suomen ulkopolitiikkaa haluamaansa suuntaan. Kun ensimmäinen maailmansota päättyi aktivistien tukeman Saksaan tappioon marraskuussa 1918 heidän asemansa yleisesikunnan tiedustelussa horjui ja he perustivat sen vuoksi salaisen suojeluskuntien yhteydessä 1919–1920 toimineen tiedustelujärjestön, aktivistien Keskuksen.


title: Pietarin retki 1919

text: Ohjelmansa mukaan Keskus pyrki vähentämään Pietarin kaupungin merkitystä kaikilla mahdollisilla keinoilla koska aktivistien mielestä kaupunki muodosti uhan Suomelle oli se sitten punaisten tai valkoisten venäläisten hallinnassa. Pietarin retki käynnistyi kun Keskuksen johto antoi Eero Heickellille tehtäväksi "häiriöiden järjestämisen Pietarissa". Tavoitteena oli saada kaupunki sekasorron valtaan niin että valkoiset venäläiset eivät voisi enää valita sitä uuden Venäjän pääkaupungiksi.


title: Pietarin retki 1919

text: Heickell otti yhteyttä yleisesikunnan itäisen tiedusteluosaston ITO:n Raudun-osaston päällikön kautta inkeriläisiin pakolaisiin jotka olivat jo aiemmin hoitaneet suomalaisten salaisia toimeksiantoja Pietarissa. Heickel matkusti maaliskuussa 1919 Rautuun perustamaan 35 miehen vahvuista inkeriläisosastoa retkeä varten. Osasto jaettiin seitsemään ryhmään jotka varustettiin käsiaseilla, pommeilla ja polttopulloilla. 22. maaliskuuta valmistelut oli saatu päätökseen ja osaston miehet ja räjähteet kuljetettiin hevos- ja junakyydeillä Pietariin jonne oli varattu salainen huoneisto operaation lopullista suunnittelua varten. Suunnitelmien mukaan eri puolilla kaupunkia piti sytyttää tulipaloja ja räjäyttää pommeja kaupungin vesi- ja sähkölaitoksissa sekä eräissä tehtaissa. Tulipalot oli tarkoitus sytyttää sen jälkeen kun pommi-iskut olisivat keskeyttäneet kaupungin veden ja sähkön jakelun jolloin niiden sammuttaminen olisi ollut vaikeaa.


title: Pietarin retki 1919

text: Operaatio käynnistyi 30. maaliskuuta vastaisena yönä jolloin Pietarin päävesilaitoksella Voinovin kadun varrella räjähti pommi joka rikkoi 500 ikkunaa. Myöhemmin aamulla räjähti lisää pommeja Pietarinportin vesilaitoksella Penkovskajan kadun varrella. Inkeriläisryhmät sytyttivät myös tulipaloja mutta palokunnat onnistuivat sammuttamaan osan niistä, lisäksi tulipaloja oli sytytetty jo ennen pommiräjäytyksiä jolloin vedenjakelu vielä toimi. Kaupungin sähkölaitokselle ei onnistuttu tekemään pommi-iskua. Pommit aiheuttivat aineellisia vahinkoja ja Pietarinportin vesilaitoksella loukkaantui toistakymmentä ihmistä ja muutamia myös kuoli. Suomalaisten tietojen mukaan iskuissa kuoli ainakin 16 ihmistä.


title: Pietarin retki 1919

text: Operaation jälkeen inkeriläisryhmät palasivat Rautuun lähes ilman tappioita vain yhden miehen jouduttua vangiksi. Pommi-iskuja ei kuitenkaan enää voitu jatkaa sillä niille ei saatu enää lisärahoitusta Helsingistä. Pietarissa pommi-iskut johtivat turvatoimien ja eri laitosten ja rautatieasemien vartioinnin tehostamiseen sekä pidätyksiin ja vangitsemisiin. Lenin syytti iskuista liittoutuneiden ja valkoisten venäläisten asiamiehiä.


title: Liv Lisa Fries

text: Liv Lisa Fries (s. 31. marraskuuta 1990 Berliini, Saksa) on saksalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten vuonna 2017 julkaistusta historiallisesta draamasarjasta "Babylon Berlin", joka keräsi kansainvälistä suosiota.


title: Liv Lisa Fries

text: Hän teki ensimmäisen näytelijänsuorituksensa vuonna 2006 "Rikospaikalla"-sarjassa.


title: 2019 Pro Bowl

text: NFL-kauden 2018 Pro Bowl -ottelu pelataan 27. tammikuuta 2019 Camping World Stadiumilla, Orlandossa.


title: 2019 Pro Bowl

text: Hyökkäys


title: 2019 Pro Bowl

text: Puolustus


title: 2019 Pro Bowl

text:
Erikoisjoukkueet
Lähde:


title: Šeikki Lotfallahin moskeija

text: Šeikki Lotfallahin moskeija () on moskeija Esfahanissa Meidan Emamin aukion itälaidalla. Se valmistui vuonna 1619.


title: Šeikki Lotfallahin moskeija

text: Šeikki Lotfallahin moskeija on pienikokoinen moskeija Meidan Emamin itälaidalla. Siinä ei ole pihaa, ja siihen johtaa vain yksi iwan. Sen tekee poikkeukselliseksi se, että moskeijaan ei kuulu minareetti. Tämä todennäköisesti johtuu siitä, että sitä ei oltu tarkoitettu julkiseen käyttöön. Moskeija oli rakennettu šaahin haaremin naisia varten.


title: Šeikki Lotfallahin moskeija

text: Moskeijan pääsisäänkäynti, iwan on koristeltu värikkäillä mosaiikeilla, mikä tuo kontrastia aukion hiekanvärisiin tiileihin. Šeikki Lotfallahin moskeijan sisätilat ovat käytännössä 45 asteen kulmassa aukion reunaan ja pääsisäänkäyntiin nähden. Tämän ansiosta rukoussalin qibla ja sen mihrab on saatu suunnatua Mekkaan kohti.


title: Šeikki Lotfallahin moskeija

text: Moskeijan rukoussaliin johtaa sisäänkäynniltä kaksi käytävää. Sisäänkäynniltä käännytään noin 45 astetta vasempaan ja sen jälkeen 90 astetta oikeaan. Lähes käytävän päässä avautuu oikealla sisäänkäynti saliin.


title: Šeikki Lotfallahin moskeija

text: Kapeneva ja pimenevä käytävä avautuu 19 metriä sivultaan olevaan kammioon, jonka yllä on kupoli. Kupolin keskustassa on aurnkoa esittävä kuvio, josta lähtee kukkamotiiveja alaspäin kupolin reunaa pitkin.


title: Šeikki Lotfallahin moskeija

text: Šeikki Lotfallahin moskeija rakennettiin 1602–1619, Abbas I:n aikakaudella. Se omistettiin Abbasin apelle Šeikki Lotfallahille, joka oli libanonilainen uskonoppinut.


title: Lasimestarin silli

text: Lasimestarin silli tai lasimestarinsilli () on suolatusta sillistä tehty kylmä kalaruoka, joka tunnetaan ainakin Ruotsissa ja Suomessa. Siinä suolatut silliviipaleet on säilötty sipulirenkaiden ja porkkanapalojen kanssa marinointiliemeen, joka on kiehautettu etikasta, sokerista ja vedestä. Muina mausteina liemessä käytetään mauste- ja valkopippuria sekä esimerkiksi tilliä, laakerinlehtiä, piparjuurta, korianteria tai sinapinsiemeniä. Lasimestarinsilliä säilytetään tiiviissä purkissa kylmässä, ja valmista se on parin kolmen päivän kuluttua.


title: Dahomeyn kuninkaat

text: Dahomeyn kuninkaat  (Fonin-kielellä Ahosu) hallitsivat Dahomeyn kuningaskuntaa, joka oli nykyisen Beninin eteläosissa vuodesta 1600 vuoteen 1900, jonka jälkeen ranskalaiset kielsivät kuningaskunnan poliittisen auktoriteetin.


title: Dahomeyn kuninkaat

text: Hallitsijat olivat merkittävässä asemassa Fonien esi-isien kunnioittamiseen liittyvissä vuosittaisissa tapaamisissa. Hallitsijoiden saavuttama tärkeä asema aiheutti sen, että Ranska myönsi maanpakoon pakotetun kuninkaan paluun seremonialliseksi Dahomeyn kuninkaaksi vuonna 1910. Vuodesta 2000 lähtien kuninkuuden hyväksymisestä on kilpailtu, eikä siihen ole löydetty tähän asti poliittista ratkaisua. Kuninkaiden palatsit ja hallintokeskus olivat Abomeyssa.


title: Dahomeyn kuninkaat

text: Aluksi historiankirjoitus esitteli Dahomeyn kuninkaat absoluuttisina hallitsijoina, jotka omistivat virallisesti kaiken valtakunnan omaisuuden ja ihmiset. Historioitsijat  ovat korostaneet viime aikoina, että merkittävä poliittinen kilpailu rajoitti kuninkaan valtaa ja, että Dahomeyssä oli myös naishallitsija Hangbe, joka suurelta osin oli pyyhitty pois aikaisemmista historioista.


title: Dahomeyn kuninkaat

text: Dahomeyn kuninkaista on laadittu useita luetteloita ja monet niistä mainitsevat Dahomeyn kuningaskunnan alkaneen eri aikoina. Eri lähteisssä mainitaan Do-Aiklin, Dakodonu, tai Houegbadja Dahomeyn ensimmäisinä kuninkaina. Suullisen perinteen mukaan Do-Aklin olisi siirtynyt Abomeyn tasangolle Alladasta. Dakodonu loi ensimmäisen asutuksen ja perusti kuningaskunnan (mutta hänet mainitaan usein pelkkänä "päällikkönä"), ja kuningaskunnan perustajaa Houegbadjaa, joka rakensi palatsin ja loi paljon yhteisön rakenteita on usein pidetty Dahomeyn ensimmäisenä kuninkana. Suullinen perinne pitää kuitenkin kiinni siitä, että kaikki kuninkaat kuuluivat "Aladaxonou" -dynastian. Nimen väitetään perityvän Alladan kaupungista, jonka Dahomey valloitti 1700 -luvulla. Historioitsijat uskovat nykyisin pitkälti, että tämä yhteys oli luotu oikeuttamaan Alladan kaupungin hallitsemista ja että yhteydet Alladan kuninkaalliseen sukuun olivat todennäköisesti rajallisia. Useimmiten suullisessa perinteessä Houegbadjaa pidetään ensimmäisenä kuninkaana, jonka tunnustaminen tapahtui ensimmäiseessä Dahomeyn vuotuisessa tapamisessa.


title: Dahomeyn kuninkaat

text: Lähteet:


title: Holomuussi

text: Holomuussi tai holomoossi on varsinaissuomalainen perinneruoka, joka tarkoittaa keitettyä sianlihaa ja sen keitinliemessä kypsennettyä juuressosetta. Juureksina käytetään lanttua, perunaa ja porkkanaa, ja keitetty liha paloitellaan soseen joukkoon. Holomuussi on ollut kylmien vuodenaikojen yleinen ruoka Turun saaristossa. Se on Sauvon pitäjäruoka.


title: Holomuussi

text: Samantapainen ruoka on Rauman seudulla tunnettu, merimiesten mukana Keski-Euroopasta tullut lapskoussi.


title: Iranin–Irakin maanjäristys 2017

text: Iranin–Irakin maanjäristys 2017 tapahtui Iranin ja Irakin rajalla 12. marraskuuta 2017 kello 21.48 Iranin aikaa (UTC+3.30). Sen voimakkuus oli momenttimagnitudiasteikolla 7,3. Järistyksen episentrumi sijaitsi 30 kilometriä etelään Irakin Kurdistanin Halabjasta.


title: Iranin–Irakin maanjäristys 2017

text: Maanjäristys tunnettiin Israelissa ja Yhdistyneissä Arabiemiirikunnissa asti. Järistyksessä kuoli ainakin 630 ihmistä ja haavoittui yli 8 100, joista useimmat Irakin Halabjan kurdimaakunnassa ja Iranin Kermānšāhin kurdiprovinssissa. Kyseessä oli vuoden 2017 tuhoisin maanjäristys.


title: Väinö Vaara

text: Väinö Vaara, vuoteen 1897 Grönvall (26. huhtikuuta 1874 Jämsä – 8. tammikuuta 1957 Jyväskylä) oli opettaja ja paikallishistorioitsija, joka julkaisi tieto- ja oppikirjoja ja toimi myös sähköyhtiön johtajana.


title: Väinö Vaara

text: Vaaran vanhemmat olivat räätälimestari Aadolf Fredrik Grönvall ja Ruusa Erika Videnius ja puoliso vuodesta 1899 Olga Mattila. Vaara valmistui kansakoulunopettajaksi 1897 ja toimi valmistuttuaan opettajana Valkealan Selänpäässä 1897–1936. Hän oli myös Selänpään Sähkö -osakeyhtiön perustaja ja toimitusjohtaja 1914–1936. Vaaralla oli useita luottamustoimia, mukaan lukien Valkealan kunnanvaltuuston jäsenyys 1919–1924, Selänpään osuuskassan perustaminen ja hallituksen puheenjohtajuus sekä Valkealan maamiesseuran, Kouvolan ympäristön osuusliikkeen, Valkealan säästöpankin ja useiden opettajayhdistysten johtoelinten jäsenyydet.


title: Chiloane

text: Chiloane on saari Mosambikissa, Sofalan provinssissa. Saarella on noin 3 000 asukasta.


title: Mannerheimin murhayritys 1920

text: Mannerheimin murhayritys tapahtui Tampereella 4. huhtikuuta 1920. Yritys oli tarkoitus toteuttaa Hämeenkadulla pidetyn suojeluskuntaparaatin aikana, johon kenraali Mannerheim osallistui, mutta se epäonnistui tekijäksi määrätyn Karl (Kaarle) Salon epäröinnin takia.


title: Mannerheimin murhayritys 1920

text: Murhayrityksen takana oli Pietarin kansainvälisen punaupseerikoulun johdossa ollut Eino Rahja, joka kokosi Pietarissa kahdeksan suomalaisen punaupseerin ryhmän tätä varten. Ryhmään kuuluivat Aleksander Weckman, August Enroth, Aleksanteri Suokas, Karl (Kaarle) Salo, Väinö Luoto, Hjalmar Forsman, Emil Kuutti ja Antti Pokkinen. Ryhmää johti Weckman ja varsinaisiksi tekijöiksi valittiin hänen ohellaan Suokas ja Salo. He saapuivat väärillä passeilla varustettuina Helsinkiin maaliskuussa 1920. Ryhmän miehet kokoontuivat 3. huhtikuuta Tampereella Hämeenkadun Puistokahvilassa ja tässä vaiheessa Weckman määräsi Salon ampujaksi ja antoi tälle Colt-pistoolin. Weckman ja Suokas olivat varmistajina ja heillä oli aseinaan Walther- ja Colt-pistoolit. Murhayritys epäonnistui Salon epäröinnin takia ja väentungoksessa Weckman ja Suokas menettivät näköyhteyden häneen eivätkä hekään ehtineet ampua Mannerheimia.


title: Mannerheimin murhayritys 1920

text: 6. huhtikuuta Weckman sai Salon käsiinsä ja antoi tälle viikon aikaa surmata joko Mannerheim tai sotaministeri ja Uudenmaan läänin maaherra Bruno Jalander, muussa tapauksessa hän kuolisi itse. Tämäkään yritys ei onnistunut sillä Mannerheim ja Jalander eivät tulleet Helsingin suojeluskuntajuhlaan viranomaisten saatua vihiä yrityksestä. Salo palautti pistoolinsa ja pakeni sen jälkeen. Weckman ja Suokas yrittivät paeta Venäjälle kahden avustajansa kanssa mutta heidät pidätettiin Helsinki-Viipuri-junasta yöllä 21. huhtikuuta. Salo pidätettiin Espoossa 23. huhtikuuta.


title: Mannerheimin murhayritys 1920

text: Weckmanin avustajana ollut helsinkiläinen seppä Teodor Sädevirta oli todistajana murhayrityksen tekijöitä vastaan käydyssä oikeudenkäynnissä. Ryhmän vielä vapaana olleet jäsenet järjestivät kostoksi käsikranaatti-iskun häntä vastaan 26. elokuuta, iskussa Sädevirran morsian kuoli. Ryhmän muista jäsenistä Pokkinen, Forsman ja Luoto pääsivät pakenemaan Venäjälle, mutta kostoiskun järjestänyt Enroth saatiin pidätettyä. Kuutti oli pidätetty Helsingissä jo 11. heinäkuuta. Molemmat tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen. Weckman ja Enroth luovutettiin kuitenkin Neuvostoliittoon salaisessa vankienvaihdossa kesäkuussa 1926. Joukko poliiseja palkittiin rahapalkkioilla murhayrityksen estämisestä.


title: Mannerheimin murhayritys 1920

text: Teodor Sädevirta pääsi todistuksensa ansiosta vapaaksi ja toimi myöhemmin seppänä Kalvolassa. Hän kuoli 1958. On arveltu, että hän on saattanut olla poliisin tiedottaja, joka soluttautui ryhmään mukaan.


title: Mannerheimin murhayritys 1920

text: Jari Tervon historiallinen romaani "Troikka" (2008) kertoo fiktiivisen version Mannerheimin murhayrityksen taustoista.


title: Nendaz

text: Nendaz on kunta Sveitsissä Valais’n kantonissa. Siellä on vajaat 7 000 vakinaista asukasta. Nendaz on yksi Contheyn hallinnollisen alueen () viidestä kunnasta.


title: Nendaz

text: Nendaz sijaitsee Valais’n ranskankielisessä osassa Sionista viitisen kilometriä lounaaseen. Pohjoisessa kunnan rajana on Rhônejoki. Nendazin korkeimmat vuoret ovat kunnan eteläosassa Valais’n Alppien yli kolmekilometrisiä huippuja.


title: Nendaz

text: Nendaz on talviurheilupaikka, joka muodostaa yhteisen 4 Vallées -laskettelualueen lähikuntien kanssa.


title: Nendaz

text: Nendazissa sijaitseva Lac de Cleuson -tekojärvi muodostaa yhdessä Lac des Dix -tekojärven kanssa Grande Dixence -vesijärjestelmän, jossa on useita voimalaitoksia, yhteisteholtaan yli 2 000 MW.


title: Nendaz

text: Sionista on linja-autoyhteys Haute-Nendaziin, Basse-Nendaziin ja Sivieziin.


title: Kutsumus

text: Kutsumus tarkoittaa sitä, että ihminen kokee palavaa halua suorittaa jotakin itselleen merkitykselliseksi koettua tehtävää. Kutsumukseen liitetään usein toimiminen tietyssä ammatissa tai elämäntavassa, jolla ihminen toteuttaa kutsumustaan. Sanan alkuperäiset juuret tulevat kristillisestä perinteestä, jossa kutsumuksen ajateltiin olevan lähimmäisen palvelemista Jumalan kutsusta. Nykyään sanaa käytetään kuitenkin myös ilman hengellistä merkitystä.


title: Kutsumus

text:
Sanan lähtökohtana pidetään apostoli Paavalin tekstejä (1 Kor. 7:20). Katolisessa kirkossa kutsumus tarkoitti papin tehtäviin hakeutumista ja tehtävässä toimimista. Kirkollisessa sanastossa esiintyy edelleen vokaation käsite, joka käsittää Jumalan antaman kutsun kirkolliseen työhön.
Suomessa kutsumuksen käsite on tullut tutuksi Martti Lutherin tulkitsemana. Luterilaisen näkemyksen mukaan kutsumus ei liity pelkästään papin tehtäviin, vaan kaikki työ on Jumalan edessä yhtä arvokasta. Lutherin käsityksen mukaan kutsumus määrittelee ihmisen paikan ja tehtävän oman yhteisönsä jäsenenä.


title: Kutsumus

text:
Maallisena käsitteenä kutsumus liittyy tieteenaloista mielenfilosofiaaan ja sosiaalipsykologiaan. Kutsumuksen voi ymmärtää omaa identiteettiä tukevaksi sitoutumiseksi ja tunnepohjaiseksi kiinnittymiseksi itselleen merkitystä ja arvoa tuovaan tehtävään.
Kutsumus muodostuu erilaisista kerroksista, jotka voivat vaihdella elämäntilanteen myötä.
Kutsumus voi samanaikaisesti olla yhtä tai useampaa seuraavista:


title: Kutsumus

text: 1) koko elämänmittainen tehtävä, tai koko elämänpiirin kattava suuri teema, jonka eteen työskentelemällä vaikutetaan myös seuraaviin sukupolviin


title: Kutsumus

text: 2) tiettyyn elämänvaiheeseen liittyvä, esim. lasten kasvattaminen aikuiseksi


title: Kutsumus

text: 3) hetkeen liittyvä kutsumus, jossa olennaista on läsnä oleminen ja oman sen hetkisen tehtävän hoitaminen, esim. sairaan ihmisen hoitaminen


title: Phoebis sennae

text: Phoebis sennae on kaaliperhosiin kuuluva perhoslaji. Se on yleensä kelteainen, ja sen siipien kärkiväli on 4,8–6,5. Sitä tavataan Amerikassa Kanadan eteläosista Argentiinan eteläosiin.


title: Phoebis sennae

text: "P. sennae" -lajin aikuisten yksilöiden siipien kärkiväli on 4,8–6,5 senttimetriä. Aikuiset ovat yleensä kirkkaankeltaisia, mutta joskus naaraiden kesämuodot ovat haaleampia tai jopa valkoisia. Naaraan siipien reunoissa on epäsäännölliset mustat reunat ja etusiiven yläpuolella musta täplä. Takasiipien alapinnalla puolestaan on molemmilla sukupuolilla kaksi hopeista täplää, joiden reuna on vaaleanpunainen.


title: Phoebis sennae

text: Munat ovat ensin kermanvärisiä muutta muuttuvat oransseiksi. Toukkia on kahta värivariaatiota. Toisten toukkien pääväri on vihreä. Niiden kyljissä on keltainen viiva, sinisiä täpliä ja selkäpuolella pieniä sinisiä pisteitä, joissa on mustia sukasia. Pääsääntöisesti kukkia syövät toukoat ovat puolestaan keltaisia, ja niillä on mustia raitoja. Kotelo on joko vihreä tai vaaleanpunainen, ja siinä on keltaisia viivoja.


title: Phoebis sennae

text: "P. sennae" on levinnyt lähes koko Amerikan mantereelle. Sitä tavataan aina Etelä-Amerikan eteläkärjestä Kanadan eteläosiin. Kanadassa asti sitä esiintyy kuitenkin pääsääntöisesti vain vaellusvuosina.


title: Phoebis sennae

text: Vaellusaikana lajia voidaan käytännössä tavata kaikista mahdollisista elinympäristöistä. Lisääntymiskaudella ne kuitenkin keskittyvät avoimilla alueille, mistä löytyy toukkien isäntäkasveja ja nektaria.


title: Kutsumus (täsmennyssivu)

text: Kutsumus voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Severi Seppänen

text: Severi Edvard Seppänen (28. maaliskuuta 1917 Pietari – 17. maaliskuuta 1982) oli suomalainen näyttelijä. Hän näytteli usean operetti- ja laulunäytelmän pääroolin ja teki lukuisia elokuva-, televisio- ja radiorooleja.


title: Severi Seppänen

text: Severi Seppäsen vanhemmat olivat puuseppämestari Johan Henrik Seppänen ja Maria Prosevitz. Hän opiskeli Viipurin, Jyväskylän ja Hämeenlinnan musiikkiopistoissa. Seppänen oli mukana Rosi Rinteen kiertueella 1945–1946, mitä seurasi liuta teatterikiinnityksiä: Jyväskylän Työväen Teatteri 1946–1948, Lahden Kaupunginteatteri 1948–1949, Helsingin Ympäristöteatteri 1949–1951, Jyväskylän Työväen Teatteri 1951–1955 ja Hämeenlinnan kaupunginteatteri 1955–1957. Vuodesta 1957 alkaen Seppänen työskenteli vapaana taiteilijana. Hän näytteli muun muassa Teatteri Jurkassa. Vuodesta 1968 hän työskenteli Radioteatterin järjestäjänä.


title: Severi Seppänen

text: Seppäsen näyttämötehtäviä olivat muun muassa Lingleyn rooli näytelmässä "Yli ulapan" ja marsalkan rooli Victorien Sardoun komediassa "Rouva Suorasuu". Aleksis Kiven klassikkoromaaniin perustuvassa näytelmässä "Seitsemän veljestä" Seppänen tulkitsi Aapon osan. Serpin epookkikomediassa "Katupeilin takana" Seppäsellä oli huikentelevaisen Jalle-sedän rooli. William Shakespearen tragediassa "Hamlet" hän näytteli Rosencranzia.


title: Severi Seppänen

text: Severi Seppänen näytteli noin 40 fiktio- ja dokumenttielokuvassa 1950- ja 1960-luvuilla. Hänen roolinsa olivat enimmäkseen sivuosia ja noin puolet niistä jäi kreditoimatta. Vuonna 1956 Seppänen näytteli lääkärin roolin Matti Kassilan palkitussa draamassa "Elokuu". Vuonna 1959 hän näytteli rakennusmestari Sartimon roolin Yrjö Nortan rikoselokuvassa "Kolmas laukaus". Kassilan rikoselokuvassa "Kaasua, komisario Palmu!" (1961) Seppäsellä oli hovimestarin rooli. Valentin Vaalan viimeisessä näytelmäelokuvassa "Totuus on armoton" (1963) Seppäsellä oli nuohooja Lehtimäen rooli.


title: Severi Seppänen

text: Sirkka Metsäsaaren ohjaamassa ja Teatteri Jurkan esittämässä tragikomediassa "Prinssi Maxie" Seppänen näytteli nimiroolin. Näytelmä esitettiin Mainos-TV:n Aitiopaikalla lokakuussa 1966.


title: Severi Seppänen

text: Seppäsellä oli kreditoimaton rooli uhtualaisena Suomen ensimmäisessä kokoillan värielokuvassa "Juha" (1956). Hän näytteli kreditoimattomana myös elokuvissa "Kaunis Kaarina" (1955), "Ei ruumiita makuuhuoneeseen" (1959) ja "Tähdet kertovat, komisario Palmu" (1962). Liana Kaarinan tähdittämässä camp-trillerissä "Kuu on vaarallinen" (1961) Seppänen vilahti miehenä, joka heittää ensimmäisen kohtauksen alussa päähenkilön Elsin ulos.


title: Severi Seppänen

text: Severi Seppänen näytteli myös erinäisissä kuunnelmissa, kuten "Tuntematon sotilas", jossa hänellä oli sotamies Suen Tassun rooli.


title: Severi Seppänen

text: Severi Seppänen oli lyhyen aikaa aviossa näyttelijä Aila Silventoisen kanssa. Liitto alkoi 1947 ja päättyi eroon 1949. Vuonna 1955 Seppänen avioitui näyttelijä Mirja Kariston kanssa.


title: Pyhä (elokuva)

text: Pyhä on suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2017, joka kertoo pyhyyden merkityksestä ja pyhistä paikoista. Pyhistä asioista puhuvat muun muassa presidentti Tarja Halonen, uskontotieteilijä Risto Pulkkinen ja emerituspiispa Wille Riekkinen. Elokuvan ohjasivat Markku Lehmuskallio, Anastasia Lapsui ja Johannes Lehmuskallio.


title: Topseilvellinki

text: Topseilvellinki on satakuntalainen perinneruoka, makea ja lämmin jälkiruoka, joka on keitetty riisistä, fariinisokerista, kuivatuista luumuista ja rusinoista ja suurustettu kiisselimäiseksi perunajauholla. Se on nimetty lapskoussin ohella Rauman pitäjäruoaksi.


title: Topseilvellinki

text: Topseilvellinki tarjotaan perinteisesti pannukakun kanssa. Tarinan mukaan meripojat saatiin kiipeämään purjelaivan mastoon topseilvellingin voimalla.


title: Timber Sycamore

text: Timber Sycamore oli CIA:n johtama salainen asehankinta- ja koulutusohjelma, jonka avulla rahoitettiin ja aseistettiin Syyrian sisällissodassa Syyrian hallitusta vastaan taistelleita joukkoja. Ohjelma käynnistettiin vuodenvaihteessa 2012–2013, mutta jo sitä ennen CIA toimitti Syyriaan aseita muun muassa Libyasta. CIA:n ohella toimintaa tukivat Saudi-Arabian ja Ison-Britannian tiedustelupalvelut. Vuonna 2017 Yhdysvallat ilmoitti, että Timber Sycamore lakkautetaan.


title: Timber Sycamore

text: Verkkosivusto "Salonin" mukaan Saudi-Arabia on aseistanut Syyrian kapinallisia miljardien dollareiden arvosta. Samoin Qatar, Turkki ja Jordania ovat tukeneet kapinallisia rahallisesti. Yhdysvaltain viranomaiset ovat epäilleet, että osa aseistetuista ryhmistä on ollut sidoksissa Al-Qaidaan. Aseita on päätynyt Al-Nusran rintamalle sekä Islamilaiselle valtiolle, jonka riveissä on ollut CIA:n kouluttamia taistelijoita.


title: Timber Sycamore

text: Yhdysvaltain ja Jordanian viranomaisten mukaan Jordanian tiedustelupalvelun virkailijat ovat varastaneet aseita miljoonien dollarien arvosta ja myyneet ne pimeille markkinoille.


title: Alexandre de Lameth

text: Alexandre Théodore Victor de Lameth (28. lokakuuta 1760 Pariisi – 18. maaliskuuta 1829 Pariisi) oli ranskalainen kreivi ja tärkeä poliittinen vaikuttaja Ranskan suuren vallankumouksen alkuvaiheessa.


title: Alexandre de Lameth

text: Lameth osallistui vapaaehtoisena Amerikan vapaussotaan kahden veljensä kanssa. Hän jatkoi sotilasuraansa Ranskassa ja sai vuonna 1785 nimityksen ratsuväkirykmentin everstiksi. Lameth osallistui aatelin edustajana vuoden 1789 säätyjen yleiskokoukseen, ja liittyi 25. kesäkuuta kolmannen säädyn edustajien muodostamaan perustuslakia säätävään kansalliskokoukseen. Lameth osallistui ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistuksen laatimiseen ja feodalismin kumoamiseen. Hän muodosti kansalliskokouksessa yhdessä Antoine Barnaven ja Adrien Duportin kanssa niin sanotun triumviraatin, joka vaikutti monien päätösten syntyyn. He esimerkiksi torjuivat syyskuussa 1789 hankkeen kaksikamarisen parlamentin perustamisesta. Vähitellen he kuitenkin huolestuivat vallankumouksen radikalisoitumisesta ja ryhtyivät keväällä 1791 hovin salaisiksi neuvonantajiksi suojellakseen perustuslaillista monarkiaa. Hovi rahoitti heidän julkaisemaansa "Logographe"-sanomalehteä.


title: Alexandre de Lameth

text: Lameth erosi perustuslaillisten monarkistien mukana jakobiiniklubista heinäkuussa 1791 ja oli yksi feuillanttien klubin perustajajäsenistä. Hän ei ollut vaalikelpoinen syksyllä 1791 valittuun lakiasäätävään kansalliskokoukseen, mutta vaikutti vielä politiikkaan feuillanttien klubin kautta. Vallankumoussodan puhjettua keväällä 1792 Lameth liittyi upseerina Ranskan pohjoiseen armeijaan. Monarkian kukistamisen jälkeen hän pakeni yhdessä kenraali La Fayetten kanssa maasta elokuussa 1792. He pyrkivät Amerikkaan, mutta jäivät itävaltalaisten vangeiksi. Oltuaan kolme vuotta sotavankeudessa Olmützin linnoituksessa Lameth asettui 1796 Hampuriin, jossa hän toimi liikemiehenä. Hän palasi Ranskaan Napoleonin aikana vuonna 1800 ja toimi vuosina 1802–1815 eri departementtien prefektinä. Lameth vaikutti liberaalin opposition jäsenenä vielä Ludvig XVIII:n ja Kaarle X:n valtakausilla. Hän kuului edustajainkamariin vuosina 1820–1823 ja vuodesta 1827 kuolemaansa asti.


title: Alexandre de Lameth

text: Alexandre de Lamethin veli oli poliitikko Charles de Lameth.


title: Piina (vuoden 1977 elokuva)

text: Piina on Eeli Aallon ohjaama suomalainen televisioelokuva vuodelta 1977.


title: Piina (vuoden 1977 elokuva)

text: Elokuvassa tutustutaan kuvanveistäjä ja taidemaalari Alpo Jaakolan ajatuksiin ja taiteeseen.


title: Piina (vuoden 1977 elokuva)

text: Elokuva voitti parhaan televisioelokuvan Jussi-palkinnon vuonna 1977.


title: 2-metyylitetrahydrofuraani

text: 2-Metyylitetrahydrofuraani (CHO) on heterosyklinen eettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään liuottimena.


title: 2-metyylitetrahydrofuraani

text: 2-Metyylitetrahydrofuraani on huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen ja hyvin moniin orgaanisiin liuottimiin. Liukoisuus veteen pienenee lämpötilan noustessa. 2-Metyylitetrahydrofuraani liuottaa useita orgaanisia yhdisteitä ja sen liuotinominaisuudet ovat verrattavissa tetrahydrofuraaniin ja dietyylieetteriin. Näihin verrattuna sen sulamispiste on kuitenkin alempi ja kiehumispiste korkeampi. 2-Metyylitetrafuraani ei ole myöskään yhtä myrkyllistä kuin tetrahydrofuraani.


title: 2-metyylitetrahydrofuraani

text: 2-Metyylitetrahydrofuraania valmistetaan uusiutuvista raaka-aineista. Biomassasta voidaan valmistaa furfuraalia, josta vedyttämällä saadaan 2-metyylifuraani ja edelleen 2-metyylitetrahydrofuraania. Katalyyttinä käytetään nikkeliä. Toinen valmistustapa on levuliinihapon syklisointi happamissa olosuhteissa, muodostuneen tuotteen vedytys ja kondensaatio rengasrakenteiseksi eetteriksi.


title: 2-metyylitetrahydrofuraani

text: 2-Metyylitetrahydrofuraania käytetään liuottimena orgaanisen kemian synteeseissä, erityisesti organometallireagensseja käyttävissä reaktioissa. Etuna esimerkiksi tetrahydrofuraaniin verrattuna on vähäisempi vesiliukoisuus, mikä helpottaa tuotteen puhdistamista, helpompi liuottimen kuivattavuus, laajempi nestemäisen olomuodon lämpötila-alue ja valmistus uusiutuvista raaka-aineista. Ainetta voidaan käyttää liuottimena myös litiumioniakuissa. Yhdiste on tetrahydrofuraania kalliimpaa


title: Adrien Duport

text: Adrien Jean-François Duport (myös muodossa Du Port; 5. helmikuuta 1759 Pariisi – 15. elokuuta 1798 Appenzell, Helvetian tasavalta (Sveitsi)) oli ranskalainen juristi ja merkittävä poliittinen vaikuttaja Ranskan suuren vallankumouksen alkuvaiheessa.


title: Adrien Duport

text: Duport oli ennen vallankumousta juristina Pariisin parlamentissa. Hänet valittiin aatelin edustajana vuoden 1789 säätyjen yleiskokoukseen, ja hän liittyi 25. kesäkuuta kolmannen säädyn edustajien muodostamaan perustuslakia säätävään kansalliskokoukseen. Hän vaikutti kansalliskokouksessa keskeisesti varsinkin uuden oikeusjärjestelmän (tuomarit, valamiehistöt) luomiseen "ancien régimen" tilalle. Duport muodosti yhdessä Antoine Barnaven ja Alexandre de Lamethin kanssa kansalliskokouksessa niin sanotun triumviraatin, joka oli vaikutusvaltainen päätöksenteossa. Kevääseen 1791 mennessä he alkoivat kuitenkin huolestua vallankumouksen radikalismista ja ryhtyivät salaa hovin neuvonantajiksi suojellakseen perustuslaillista monarkiaa. Duport oli yksi perustuslaillisten monarkistien muodostaman feuillanttien klubin perustajajäsenistä. Hän oli myös perustuslakia säätävän kansalliskokouksen puhemiehenä kaksi viikkoa helmikuussa 1791.


title: Adrien Duport

text: Duport nimitettiin vuonna 1791 Pariisin rikostuomioistuimen presidentiksi. Hän pakeni Englantiin pian elokuussa 1792 tapahtuneen monarkian kukistumisen jälkeen, mahdollisesti Georges Dantonin salaisella avulla. Duport palasi Ranskaan vuoden 1794 thermidorin vallankaappauksen jälkeen, mutta pakeni uudelleen maasta syyskuussa 1797 fructidorin vallankaappauksen jälkeen. Hän kuoli seuraavana vuonna Sveitsissä vain 39-vuotiaana.


title: Rantakala

text:
Rantakala on suomalainen perinneruoka, yksinkertainen lämmin ruoka vedessä keitetystä kalasta.
Helpoimmillaan peratut kalat vain keitetään hiljalleen vähässä suolavedessä noin 15 minuutin ajan. Rantakala yleistyi aikoinaan sisävesikalastajien keskuudessa helposti ja nopeasti valmistettavana ruokana heidän työssä ollessaan. Rantakala kypsyi nopeasti valurautapadassa nuotiolla. Yleisimpiä rantakalaan käytettäviä kaloja ovat järvikalat kuten muikku, ahven ja made. Turun saariston Rymättylässä rantakalaa on tehty silakasta ja merivedestä, johon ei tarvitse lisätä edes suolaa.


title: Rantakala

text: Rantakalasta on monia muunnelmia eri puolilla Suomea. Alkuperäiseen rantakalaan laitetaan kalan lisäksi vain vettä, suolaa ja nokare voita. Nykyään rantakalaa muunnellaan usein kalakeittomaiseksi lisäämällä perunaa sekä mausteita kuten maustepippuria, sipulia, tilliä ja ruohosipulia. Ruisleivän paloja voidaan laittaa keiton päälle maustumaan.


title: Rantakala

text: Savonranta-päivien yleisölle Savonlinnassa rantakalaa tehdään vuosittain suuri määrä muikuista, muina aineina tilli, sipuli ja voi. Ruoka syödään sellaisenaan ilman perunoita tai muita lisukkeita.


title: Rantakala

text: Rantakala on Pohjois- ja Ylä-Savon sekä Etelä-Karjalan maakuntaruoka sekä Joutsan, Konneveden, Riistaveden ja Uukuniemen pitäjäruoka.


title: Masako (prinsessa)

text: Masako, Japanin kruununprinsessa (koko nimi , s. 9. joulukuuta 1963 Tokio) on Japanin kruununprinssin Naruhiton vaimo.


title: VAKAVA

text: VAKAVA eli valtakunnallinen kasvatusalan valintayhteistyöverkosto on yliopistollisten kasvatusalojen VAKAVA-valintakoetta toteuttava verkosto. VAKAVA-hankkeessa on vuosittain mukana useita yliopistoja ja koulutusohjelmia, esimerkiksi vuonna 2019 VAKAVAssa mukana olevia yliopistoja on seitsemän ja hakukohteita 35. Kasvatusalan koulutusten yhteinen VAKAVA-koe järjestetään keväisin, ja se pohjautuu kirjalliseen ennakkomateriaaliin sekä koetilanteessa mahdollisesti jaettavaan lisäaineistoon . Osaan VAKAVA-koulutuksista sisältyy soveltuvuuskoe, johon hakijat kutsutaan VAKAVA-kokeen pistemäärän perusteella.


title: VAKAVA

text: VAKAVA-hankkeen luomisen lähtökohtana oli pitkään jatkunut keskustelu erityisesti luokanopettajakoulutuksen opiskelijavalintojen perusteista. Keskustelun taustalla oli myös opetusministeriön huoli siitä, että uusilla ylioppilailla kestää vuosia päästä yliopistoon. Luokanopettajakoulutuksen opiskelijavalinnoissa oli saanut lisäpisteitä muun muassa työkokemuksesta, mikä heikensi uusien ylioppilaiden mahdollisuuksia päästä koulutukseen. VAKAVA-hankkeella haluttiin vahvistaa uusien ylioppilaiden mahdollisuuksia koulutukseen pääsyyn. Kirjallinen VAKAVA-koe korvasi aikaisempina esivalintatekijöinä olleet ylioppilastodistuksen ja työkokemuksen. Tarkoituksena oli myös syventää yhteistyötä valintakokeiden yhtenäisessä kehittämisessä koko kasvatusalalla.


title: VAKAVA

text: VAKAVA-hanke sai ensimmäisen virallisen toimeenpanonsa vuonna 2006, jolloin se sai opetusministeriöltä rahoituksen yliopistollisten kasvatusalojen valintakoekäytänteiden kehittämiseksi. Vuosi 2006 oli hankkeelle pilottivuosi, jolloin koulutusohjelmat saivat mahdollisuuden osallistua opiskelijavalintaan, jossa oli mukana kirjallinen valintakoe, mutta edelleen myös aikaisempaan esivalintajärjestelmään perustuneita asioita. Vuodesta 2007 alkaen VAKAVA-kokeella on ollut vakiintunut asema yliopistollisten kasvatusalojen valintakokeena.


title: VAKAVA

text:
VAKAVA-kokeen tarkoituksena on arvioida yliopistollisissa kasvatustieteen koulutuksissa vaadittavia akateemisia opiskelutaitoja. Koe perustuu kirjalliseen ennakkomateriaaliin, joka sisältää kasvatustieteiden näkökulmaan liittyviä artikkeleita, sekä mahdolliseen koetilanteessa jaettavaan lisäaineistoon. Kokeen muoto on soveltava monivalintakoe.
VAKAVA-koe järjestetään keväisin seuraavilla paikkakunnilla: Helsinki, Joensuu, Turku, Rauma, Tampere, Rovaniemi, Jyväskylä sekä Oulu. Hakija voi osallistua kokeeseen millä tahansa edellä mainituista paikkakunnista, riippumatta siitä, minkä paikkakunnan koulutukseen hän on hakeutunut.


title: VAKAVA

text: VAKAVAssa ovat mukana seuraavat koulutukset:


title: Jean Joseph Mounier

text: Jean Joseph Mounier (12. marraskuuta 1758 Grenoble – 26. tammikuuta 1806 Pariisi) oli ranskalainen juristi ja merkittävä poliittinen vaikuttaja Ranskan suuren vallankumouksen alkuvaiheessa vuonna 1789.


title: Jean Joseph Mounier

text: Mounier oli grenoblelaisen vaatetehtailijan poika. Hän valmistui vuonna 1779 lakimieheksi ja pääsi vuonna 1783 tuomariksi. Hän tutustui opiskeluaikanaan tulevaan kollegaansa Antoine Barnaveen. Mounier työskenteli Grenoblen maistraatissa ennen vallankumousta ja esiintyi esivallankumouksen aikana vuosina 1788–1789 parlamenttien (uudistuksia jarruttaneiden tuomioistuinten) arvostelijana. Hän laati paikallisten asukkaiden puolesta valituskirjelmiä ("cahiers de doléances") vuoden 1789 säätyjen yleiskokouksen käsiteltäviksi, ja hänet myös valittiin itse kolmannen säädyn edustajaksi. Kolmannen säädyn edustajien julistauduttua kansalliskokoukseksi juuri Mounier ehdotti 20. kesäkuuta 1789 Versailles’ssa kuuluisan pallohuoneen valan vannomista, jotta Ranskalle saataisiin säädettyä perustuslaki. Hänet valittiinkin kansalliskokouksen perustuslakikomitean puheenjohtajaksi.


title: Jean Joseph Mounier

text: Mounier kuului kansalliskokouksessa varovaisimpien uudistajien ryhmään, niin sanottuihin monarkisteihin, jotka kannattivat hylätyksi tulleita ehdotuksia kaksikamarisesta edustuslaitoksesta ja kuninkaan ehdottomasta veto-oikeudesta lainsäädäntöön. Hänet valittiin syyskuun 1789 lopulla kansalliskokouksen puhemieheksi, mutta hän jätti paikkansa jo 8. lokakuuta järkytyttyään tavasta, jolla Versailles’hin marssineet väkijoukot kohtelivat kuningas Ludvig XVI:tta ja tämän perhettä, sekä vastustettuaan päätöstä siirtää kansalliskokous Pariisiin. Mounier palasi aluksi kotikaupunkiinsa Grenobleen, mistä hän siirtyi toukokuussa 1790 maanpakoon Sveitsiin. Hän palasi Ranskaan vasta Napoleonin aikana vuonna 1801. Napoleon nimitti hänet prefektiksi ja vuonna 1805 Ranskan valtioneuvoston jäseneksi. Mounierin poika Claude sai myöhemmin Napoleonilta paronin arvon.


title: Jean Joseph Mounier

text: Mounierin tunnetuin teos on Sveitsissä vuonna 1792 julkaistu "Recherches sur les causes qui ont empêché les Français de devenir libres".


title: Klaukkalan Matkakeskus

text: Klaukkalan Matkakeskus on Nurmijärven Klaukkalassa sijaitseva matkakeskus. Matkakeskus valmistui vuonna 2018 ja se otettiin käyttöön 1. tammikuuta 2019.


title: Klaukkalan Matkakeskus

text:
Matkakeskuksessa on linja-autoasema jossa on 6 laituria matkustajia odottaville, ja 6 vuoroaan odottaville linja-autoille. Matkustajille on katokset, katokset pyörille, sekä ajankohtaista tietoa välittävät näyttötaulut. Remontin alla olleiden Klaukkalantien kevyenliikenteen väylien kaksi pysäkkiä on uusittu. Matkakeskuksen viereen tulevan kerrostalon kivijalkaan tulee Matkahuollon toimipiste, sekä odotustilaa matkustajille.
Matkakeskusella on maksuton liityntäpysäköinti, jossa on invapaikkoja, noin 64 autopaikkaa, ja mopopaikkoja. Matkahuollon toimipiste toimii väliaikaistiloissa, kunnes uudet tilat viereen rakentuvaan kerrostaloon saadaan valmiiksi.


title: Klaukkalan Matkakeskus

text: Linja-autoaseman yhteydessä on myös muutama taksitolppa.


title: Klaukkalan Matkakeskus

text: Matkakeskuksen alle on varattu tilaa mahdolliselle rautatieasemalle, joka on mahdollista toteuttaa osana Vantaankosken radan jatkoksi suunniteltua Klaukkalan rataa.


title: Bangladeshin pääministeri

text: Bangladeshin pääministeri on Bangladeshin hallituksen pää. Bangladeshin presidentti nimittää pääministeriksi parlamentin suurimman puolueen puheenjohtajan.


title: Bangladeshin pääministeri

text: Pääministeri käyttää maassa suurinta toimeenpanovaltaa. Presidentin tehtävä on lähinnä seremoniallinen.


title: Pastuskeri (Pori)

text: Pastuskeri (myös Bastuskeri, ) on Selkämerellä Porin edustalla sijaitseva saari, joka on maankohoamisen vuoksi kasvanut kiinni pohjoispuolella sijaitsevaan Anttooran saareen. Anttooran lisäksi Pastuskeristä on maantieyhteys myös eteläpuolella sijaitsevaan Lampaluotoon. Porin keskustaan saaresta on matkaa noin 30 kilometriä. Vuonna 2016 Pastuskerissa oli 12 asukasta.


title: Pastuskeri (Pori)

text: Aikaisemmin Ahlaisten kuntaan kuulunut Pastuskeri asutettiin vakituisesti vuonna 1695. Saaressa sijaitsevat tilat ovat alun perin vanhoja luotsitiloja. Pastuskerissa on Suomen Punaisen Ristin Satakunnan piirin omistama Koivuniemen leirikeskus. Sen 1800-luvulta peräisin oleva päärakennus on rakennettu saaressa toimineen luotsiaseman käyttöön.


title: Sixten Wahlroos

text: Karl Sixten Wahlroos (23. syyskuuta 1864 Pori – 5. joulukuuta 1937 Helsinki) oli yleisen revisiolaitoksen ylijohtaja.


title: Sixten Wahlroos

text: Sixten Wahlroosin vanhemmat olivat lääninmaanmittari Johan Henrik Wahlroos ja Dorothée Henriette Josefine di Fehn ja puoliso vuodesta 1897 Anna Magdalena Kräki. Wahlroos tuli ylioppilaaksi 1885 ja suoritti oikeustutkinnon 1890, varatuomarin arvon hän sai 1893. Wahlroos oli Helsingin 2. kaupunginvouti vuodesta 1897, revisionikonttorin 1. reviisori vuodesta 1907, valtiokonttorin johtaja vuodesta 1917 ja yleisen revisionilaitoksen ylijohtaja 1926–1933.


title: August Stråhlman

text: Bror August Stråhlman (10. helmikuuta 1855 Viipuri – 13. tammikuuta 1943 Helsinki) oli yleisen revisionioikeuden ylijohtaja.


title: August Stråhlman

text: August Stråhlmanin vanhemmat olivat kieltenopettaja, kirkkoherra Kasimir Konstantin Stråhlman ja Charlotta Fredrika Wilhelmina Tamelander ja puoliso vuodesta 1919 Maria Kantola. Stråhlman tuli ylioppilaaksi Viipurissa ja suoritti oikeustutkinnon 1881, varatuomarin arvon hän sai 1884. Hän oli vankeinhoitohallinnon sihteeri 1887–1890, valtiokonttorin sihteeri 1891–1900 ja yleisen revisionioikeuden ylijohtaja 1907–1926. Stråhlman toimi lisäksi useissa eri valtion komiteoissa, mukaan lukien valtion kassa- ja tililaitoksen uudelleenjärjestämiskomitean sihteerinä 1892–1896 ja revisionitoimen uudelleenjärjestämiskomitean puheenjohtajana 1910–1916.


title: Cryptocarpus pyriformis

text: Cryptocarpus pyriformis on ihmekukkakasvien heimoon kuuluva pensasmaisesti kasvava kasvilaji. Sitä tavataan Keski- ja Etelä-Amerikan rannikoilla ja kuivilla alangoilla.


title: Cryptocarpus pyriformis

text: "C. pyriformis" on pystynä tai suikertavasti kasvava pensas. Sen varsi haarautuu useisiin oksiin, joissa on lyhyttä ja tahmeaa karvaa. Lehtiasento on vuorottainen, ja lehdet ovat puikeista herttamaisiin. Lehdet ovat noin 3–5 senttimetriä pitkä.


title: Cryptocarpus pyriformis

text: Kukat ovat tiiviissä huiskiloissa. Niiden verhiö on kellomainen ja väriltään valkoinen ja osin vihertävä. Heteitä on yleensä viisi. Hedelmä on päärynänmuotoinen pähkylä, joka on noin 1,5 millimetriä pitkä.


title: Cryptocarpus pyriformis

text: "C. pyriformis" kasvaa Amerikan mantereella Ecuadorissa, Perussa, Boliviassa ja Meksikon Oaxacan osavaltiossa sekä Galápagossaarilla. Sen elinympäristöä ovat rannikot ja kuivat alankoalueet.


title: Sesuvium edmonstonei

text: Sesuvium edmonstonei on päivikkikasveihin kuuluva kasvilaji, joka kasvaa kotoperäisenä Galápagossaarilla. Se on yleinen saariston kivi- ja hiekkarannoilla, ja se kasvaa usein tiheinä mattoina.


title: Sesuvium edmonstonei

text: "S. edmonstonei" on monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka kasvaa melko matalana. Varsi on mehevä ja suomujen peittämä. Lehtiasento on vastakkainen, ja mehevät lehdet ovat yleensä kolme senttimetriä pitkiä ja kapean vastapuikeita.


title: Sesuvium edmonstonei

text: Kukkien verhiö on valkoinen ja viisiliuskainen. Liuskat ovat noin kuusi millimetriä pitkiä. Hedelmä on munanmuotoinen kota. Mustia siemeniä on lukuisia.


title: Sesuvium edmonstonei

text: "S. edmonstonei" on Galápagossaarten kotoperäinen kasvi, ja sitä kasvaa useiden saarten rantavyöhykkeellä. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto pitää sitä elinvoimaisena, koska se on yleinen kautta levinneisyysalueensa.


title: Sesuvium edmonstonei

text: "S. edmonstonei" kasvaa usein tiheinä mattoina kivi- tai hiekkamaastossa.


title: Veikko Lampola

text: Frans Veikko Sakari Lampola (28. lokakuuta 1910 Pori – 2003) oli juristi ja Valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtaja.


title: Veikko Lampola

text: Veikko Lampolan vanhemmat olivat tuomiokapitulin asessori Frans Oskar Lampola ja Naemi Bergroth ja puoliso vuodesta 1950 Alice Samuelsson. Lampola tuli ylioppilaaksi 1929 ja suoritti yleisen oikeustutkinnon 1934, varatuomarin arvon hän sai 1940. Hän oli nuorempi säästöpankkien tarkastaja 1939–1943 ja vanhempi 1944, valtiokonttorin ylikamreeri Lampola oli 1945–1946 ja johtaja 1947–1959. Valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtajana hän toimi 1960–1973. Lampola oli myös useiden valtion toimikuntien ja komiteoiden jäsen tai puheenjohtaja.


title: Fetissi vodoun-uskonnossa

text: Fetissi vodoun uskonnossa on tavallisesti valmistettu esine, jossa on henkiä tai voimia, jotka liittyvät asiaankuuluviin rituaaleihin vodounissa.


title: Fetissi vodoun-uskonnossa

text: Vodoun-uskonnossa savesta tehdyt fetissit, rituaaliastiat ja figuriinit voivat houkutella jumalia, jumalattaria, esi-isiä ja henkiä. Uskonnon piirissä vodoun-jumalille täytyy uhrata, jotta ne eivät saata ihmisiä onnettomuuksiin. Voimilla ladatut figuriinit voivat vapauttaa yksilön toivottomasta tilanteesta.


title: Fetissi vodoun-uskonnossa

text: Monet fetissit koostuvat aineksista, jotka luovuttavat energiaa. Niissä on usein muun muassa tiettyjä kiviä, sarvia, tassuja, hampaita, luita, kynsiä, avaimia, pillejä, tukkaa, lukkoja, eläinten nahkaa, mutta myös maata ja vastaavia ”epäpuhtaita”, mutta vaikuttavia aineksia.


title: Fetissi vodoun-uskonnossa

text:
Fetissejä myydään Länsi-Afrikassa usein toreilla, joissa myymälän päydän muiden tavaroiden joukossa voi olla myytävänä fetissejä, esimerkiksi kiviä, rautaesinetä, oksia tai puunpalasia.
Fetissejä myydään myös suurilla toreilla (Le Marché aux Fétiches), kuten Lomen Akodessewan fetissitorilla tai Cotonoun Grand Marché de Dantokpalla. Niissä myydään eläimiä, kuolleita lintuja, luita, eläinten päitä tai kalloja. Fetissieläimet voivat olla kotieläimiä tai villieläimiä, kuten rotat, käärmeet, alligaattorit, gepardit, elefantit, sarvikuonot tai gorillat.
Jos haluaa kuvata fetissejä torilla, täytyy maksaa ylimääräistä rahaa. Fetissitohtoreilta voi myös kysyä neuvoa. He voivat tehdä paikan päällä fetisisekoituksia eri tarkoituksiin, kuten esimerkiksi parantamiseen, suojaamiseen, hyvään onneen ja rakkauteen.


title: Fetissi vodoun-uskonnossa

text: Aikoinaan asiakkaiden täytyi konsultoida kotona jumalien kanssa paikallisten fetissipappien avustuksella ja sen jälkeen matkustaa toreille ostamaan jumalien vaatimia tavaroita. Vuonna 1863 fetissimarkkina modernisoitui, kuin perustettiin uskonnollisia mietiskelypaikkoja kaupallisten myyntipöytien yhteyteen, jolloin vodoun-kauppa tuli yksivaiheiseksi.


title: Fetissi vodoun-uskonnossa

text: Nykyisin ihmiset tulevat markkinoille ja poimivat mitä tahansa kalloista ja sarvista karvoitettuihin vuotiin tai puuteroituihin liskoihin tai hyönteisiin, jotka tukevat siunauksissa ja rituaaleissa, ja auttavat ihmisiä kaikenlaisiin asioihin. Esimerkiksi Akodessewan suuri fetissitori Lomessa, Togossa tarjoaa lääkehoitoa, toiveita erityisiin voimiin, tai halua voittaa rakastettunsa puolelleen.


title: Murha Sandhamnissa

text: Murha Sandhamnissa on ruotsalainen tv-sarja, joka perustuu Viveca Stenin dekkareihin. Tätä pohjosmaista rikossarjaa esitettiin Suomessa viimesi 2015 ja uudestaan 2018 kuudetta tuotantokautta. Pääosissa ovat Alexandra Rapaport ja Jakob Cedergren. Sarja kuvataan Ruotsin saaristossa idyllisessä Sandhamnin saarella, jossa sarjan rikostarkastaja Thomas Andreasson ja juristi Nora Linde ratkovat murhia.


title: Murha Sandhamnissa

text: Dekkarin pääosassa Alexandra Rapaport esittää juristi Nora Lindeä. Nora Linde on saaren kesäasukkaita. Sarjan toinen päähenkilö on nuori poliisi Thomas Andreasson (Jakob Cedergren). Alun perin minisarjassa ratkotaan ihmissuhteitden ohella murhia. Nora Lindenin avioliitto rakoilee, ja hän rupeaa auttamaan poliisia saaren murhissa. Sarjassa kuvataan saaristolaiselämää usein kesällä auringon paistaessa.


title: Anu Jaantila

text: Anu Jaantila (s. 1957 Helsinki) on suomalainen Espoossa asuva kirjailija ja kääntäjä.


title: Jussi Kanto

text: Jussi Herman Kanto (6. kesäkuuta 1944 Ilmajoki – 21. syyskuuta 1999 Turku) oli suomalainen lääketieteen tohtori, joka toimi Turun yliopiston anestesiologian professorina vuodesta 1993.


title: Jussi Kanto

text: Jussi Kanto kirjoitti ylioppilaaksi Ilmajoen yhteiskoulusta 1963 ja lähti opiskelemaan lääketiedettä Turun yliopistoon. Hän suoritti lääketieteen lisensiaatin tutkinnon 1970 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1976. Anestesiologian erikoislääkärin oikeudet hän sai 1979. Turun yliopiston farmakologian dosentiksi hänet nimitettiin 1977 ja kliinisen farmakologian dosentiksi 1981. Vuonna 1984 hänet nimitettiin Helsingin yliopiston anestesiologian dosentiksi.


title: Jussi Kanto

text: Vuonna 1993 Jussi Kannosta tuli Turun yliopiston anestesiologian professori ja Turun yliopistollisen keskussairaalan anestesiologian yksikön ylilääkäri. Hänen erityisiä tutkimusalojaan olivat synnytysten kivunlievitys, keisarileikkausten anestesiologia ja kroonisen kivun hoito. Hän oli vierailevana tutkijana Italiassa, Japanissa, Englannissa, Saksassa ja Yhdysvalloissa ja tuotti noin 500 tieteellistä julkaisua.


title: Ohrakirppa

text: Ohrakirppa ("Phyllotreta vittula") on lehtikuoriaisten ("Chrysomelidae") heimoon ja juovakirppojen ("Phyllotreta") sukuun kuuluva viljelykasvien tuholaislaji. Ohrakirppa on kooltaan 1,8-2,3 mm ja perusväriltään musta ja keltainen, jalat keltaiset tai ruskehtavat.


title: Ohrakirppa

text: Ohrakirpat ovat Suomessa kirpoista viljoille suurimpia tuhoja aiheuttava laji. Ne vioittavat viljan oraita syömällä niihin reikiä, jolloin viljan yhteyttävä lehtipinta-ala vähenee ja haihdutus lisääntyy. Ohrakirpan voi sekoittaa melko samannäköiseen aaltojuovakirppaan ("Phyllotreta undulata").


title: Kurt Zilliacus

text: Kurt Zilliacus (21. heinäkuuta 1927 Turku – 30. huhtikuuta 2008 Vantaa) oli suomenruotsalainen arkistonhoitaja ja suomenruotsalaisten paikannimien ja murteiden tutkija.


title: Kurt Zilliacus

text: Zilliacuksen perhe muutti Turusta Helsinkiin 1940 ja hän pääsi ylioppilaaksi 1945 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1953 ja lisensiaatiksi 1965. Hän oli Svenska litteratursällskapet i Finlandin Folkkultursarkivetissa murrearkistonhoitajana 1954–1966 ja nimistöarkistonhoitajana 1966–1976. Tämän jälkeen hän oli toimistopäällikkönä Kotimaisten kielten keskuksen ruotsinkielisellä osastolla 1976–1992. Zilliacus jäi eläkkeelle 1992.


title: Kurt Zilliacus

text: Zilliacus tutki suomenruotsalaisten alueiden paikannimiä ja murteita keskittyen edellisissä erityisesti Turun seudulle. Vuosina 1957–1958 hän tutki Houtskärin murretta ja vuonna 1966 hän julkaisi tutkimuksen Houtskärin paikannimistä. Zilliacus teki Svenska litteratursällskapet i Finlandin omistamalla "Rödan"-veneellä useita tutkimusmatkoja Rauman ja Kotkan välisellä rannikkoalueella sekä Turun saaristossa ja Ahvenanmaalla tutkien matkojen aikana paikannimiä sekä paikallismurteita.


title: Kurt Zilliacus

text: Kurt Zilliacus kuoli sydänkohtaukseen kotonaan Vantaan Myyrmäessä vapunaattona 2008.


title: Aarni Rämö

text: Aarni Rämö on suomalainen lapsinäyttelijä joka tuli tunnetuksi elokuvasta Onneli, Anneli ja Salaperäinen muukalainen jossa hän esitti lastenkodista karannutta Pekki-nimistä poikaa.


title: Alexius Nakamura

text: Autuas Alexius Nakamura (; n. 1561 Konoura, Japani – 27. marraskuuta 1619 Nagasaki, Japani) oli maallikko ja yksi yhdestätoista kristitystä marttyyristä vainoissa Japanissa sekä "Confraternity of the Rosary":n jäsen. Hän oli Ferando-perheen jäsen ja kuoli mestaamalla. Hän eli seuraavien 10 paavien hallintokausien aikana: Pius IV (1559-1565), pyhä Pius V (1566-1572), Gregorius XIII (1572-1582), Sixtus V (1585-1590), Urbanus VII (1590) , Gregorius XIV (1590-1591), Innocentius IX (1591), Klemens VIII (1592-1605), Leo XI (1605) ja Paavali V (1605-21). Paavi Pius IX julisti hänet kunnianarvoisaksi 26. helmikuuta 1866 ja autuaaksi 7. toukokuuta 1867.


title: Simetryni

text: Simetryni (CHSN) on triatsiinijohdannaisiin kuuluva heterosyklinen ja aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään Aasiassa rikkaruohomyrkkynä.


title: Simetryni

text: Huoneenlämpötilassa simetryni on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vähäisessä määrin veteen ja hyvin moniin orgaanisiin liuottimiin kuten metanoliin, asetoniin ja tolueeniin. Simetryni estää kasvien fotosynteesiä. Se sitoutuu plastokinoniin sitoutuvaan proteiiniin, minkä seurauksena katkeava elektronin kuljetus haittaa osana fotosynteesiä olevan fotosysteemi II:n toimintaa.


title: Simetryni

text: Simetryniä valmistetaan simatsiinin ja metaanitiolin välisellä reaktiolla. Simetryniä käytetään rikkaruohomyrkkynä riisi-, puuvilla-, maissi-, vehnä- ja soijapapuviljelmillä. Se levitetään rakeina. Yhdiste on hyväksytty käytettäväksi esimerkiksi Intiassa. Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen alueella sitä ei ole hyväksytty käytettäväksi rikkaruohomyrkkynä.


title: Simetryni

text: Simetryn on vain vähäisessä määrin myrkyllinen aine, joka ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä. Sen akuutti LD50-arvo rotilla suun kautta annosteltuna on 750–1 195 mg/kg.


title: Kristiinankaupungin keskustaajama

text: Kristiinankaupungin keskustaajama () on taajama ja Kristiinankaupungin hallinnollinen keskus. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli 2 720 asukasta ja sen maapinta-ala oli 6,20 neliökilometriä. Ennen vuoden 1973 kuntaliitosta Kristiinankaupunkiin kuului vain keskustaajama ja hiukan sitä ympäröiviä haja-asutusalueita.


title: Kristiinankaupungin keskustaajama

text: Kristiinankaupungin keskustaajama sijaitsee Selkämeren itärannalla Kristiinankaupungin pohjoisosassa melko lähellä Närpiön rajaa. Tiukanjoki laskee hiukan ennen kaupunkia Pohjoislahteen, joka muuttuu etelämpänä leveämmäksi Kaupunginlahdeksi. Pohjoislahti ja Kaupunginlahti jakavat keskustaajaman kahteen osaan, jotka on yhdistetty sillalla. Kristiinankaupungin keskustaajaman asuinalueita tai kaupunginosia ovat idässä Itäpuoli ja Högåsen, lännessä puolestaan Leppäsalmi ja Karhusalmi. Taajaman eteläpuolella sijaitsee Korkeasaari. Yksi kaupungin kaduista on nimeltään Kissanpiiskaajankuja, joka on Suomen kolmanneksi kapein katu Rauman Kitukrännin ja Naantalin Kristiinankadun jälkeen.


title: Kristiinankaupungin keskustaajama

text: Keskustaajaman itäpuolella kulkee valtatie 8, jonne keskustaajamasta vie kolme tieyhteyttä. Koilliseen Tiukan suuntaan vievät seututie 662 ja yhdystie 6651, kaakkoon Lålbyn ja Lapväärtin kirkonkylän suuntaan puolestaan vie seututie 663. Seututie 662 jatkuu yhdystienä 6620 ohittaen Kristiinankaupungin keskustaajaman sen pohjois- ja länsipuolelta. Keskustaajamasta on myös tieyhteys pohjoiseen Närpiön Pjelaxiin. Kristiinankaupungin satamaan johti aiemmin rautatie, joka on sittemmin purettu. Rataosuuden pääteasema oli Kristiinankaupungin rautatieasema.


title: Kristiinankaupungin keskustaajama

text: Keskustaajamassa sijaitsee muun muassa Kristiinankaupungin raatihuone, Kristiinankaupungin uusi kirkko, Ulrika Eleonoran kirkko, Selkämeren sairaala, vanhainkoti, useita kouluja, paloasema, satama, hotelli, leirintäalue ja Korkeasaaressa purjehduspaviljonki. Pohjoislahden länsirannalla on lintutorni ja siitä itään Fjärdsgrundin luonnonsuojelualue. Keskustaajaman länsipuolella on Kristiinan voimalaitos, josta lähtee sähkölinjoja kaupungin länsipuolitse jatkuen pohjoisen ja kaakon suuntaan. Kristiinankaupungin ruutukaava-alue valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.


title: Kristiinankaupungin keskustaajama

text: Vuonna 1918 käytiin Kristiinankaupungin taistelu osana Suomen sisällissotaa.


title: Israelin itsenäisyysjulistus

text: Israelin itsenäisyysjulistus, virallisesti julistus Israelin valtion perustamisesta (), jonka julisti David Ben-Gurion 14. toukokuuta 1948, Maailman Sionistijärjestön johtaja, Palestiinan juutalaisen viraston puheenjohtaja ja pian Israelin ensimmäinen pääministeri. Tapahtumaa juhlitaan vuosittain Israelissa kansallisen juhlapäivän itsenäisyyspäivänä, joka järjestetään joka vuosi.


title: Lapväärtin kirkonkylä

text: Lapväärtin kirkonkylä (, tilastollisena taajamana nykyisin Lapväärtti, ) on taajama Lapväärtissä Kristiinankaupungissa. Ennen vuoden 1973 kuntaliitosta se oli Lapväärtin kunnan hallinnollinen keskus. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli 1 493 asukasta ja sen maapinta-ala oli 10,76 neliökilometriä. Taajama sijaitsee samannimisen Lapväärtin () rekisterikylän alueella.


title: Lapväärtin kirkonkylä

text: Lapväärtin kirkokylän halki virtaa Selkämereen laskeva Lapväärtinjoki. Valtatie 8 ohittaa kirkonkylän sen länsipuolelta. Kylän pohjoispuolitse kulkee seututie 663, jota pitkin pääsee koilliseen Karijoen kirkonkylään sekä länteen Lålbyhyn ja Kristiinankaupungin keskustaajamaan. Kaakkoon vie seututie 664, jonka varrella on ensin Perus ja sen jälkeen Dagsmark.


title: Lapväärtin kirkonkylä

text: Kirkonkylässä sijaitsee Lapväärtin kirkko.


title: Meilahden seurakunta

text:
Meilahden seurakunta oli seurakunta Helsingissä. Seurakunta kuului Helsingin hiippakuntaan Huopalahden rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimi Hannu Ronimus. Vuonna 2017 seurakunnassa oli 11 467 jäsentä.
Vuoden 2019 alusta alkaen seurakunta yhdistyi Töölön seurakunnan kanssa ja uuden seurakunnan nimeksi tuli Töölön seurakunta.


title: Seymourin lentoasema

text: Seymourin lentoasema (IATA: GPS, ICAO: SEGS) on lentoasema Baltran saarella Galápagossaarilla. Se perustettiin Yhdysvaltain armeijan ilmavoimien tukikohdan paikalle, ja siviililennot alkoivat asemalla 1963.


title: Seymourin lentoasema

text: Seymourin lentoaseman uusi terminaalirakennus avattiin joulukuussa 2012. Terminaalin pinta-ala on 6 000 neliömetriä.


title: Seymourin lentoasema

text: Terminaalin rakentamisessa pyrittiin minimoimaan sen vaikutukset ekosysteemiin U.S. Green Building Councilin säännösten mukaisesti. Rakentamisessa käytettiin Amazonin alueen öljynporauksesta kierrätettyjä teräsputkia. Lisäksi 75 prosenttia kaikesta materiaalista, jota vanhasta terminaalista saatiin, käytettiin uuden rakentamiseen.


title: Seymourin lentoasema

text: Terminaali käyttää aurinko- ja tuulivoimaa, ja lähes kaikki rakennuksen tarvitsema energia on uusiutuvista lähteistä. Rakennuksessa ei ole ilmastointia, mutta niin sanotun ilmastotietoisen arkkitehtuurin avulla sinne on pyritty saamaan sopivat olosuhteet vuoden ympäri.


title: Seymourin lentoasema

text: Lentoaseman ainoa kiitotie on asfalttipäällysteinen. Se on 2 401 metriä pitkä ja 35 metriä leveä.


title: Seymourin lentoasema

text: Japanin hyökättyä Pearl Harboriin Ecuador antoi Yhdysvalloille luvan käyttää Baltraa sotilastukikohtanaan. Baltra valittiin armeijan ilmavoimien tukikohdaksi sen tasaisten pinnanmuotojen takia. Lentotukikohdan rakennustyöt alkoivat helmikuussa 1942, ja kenttä oli valmis kahdessa kuukaudessa.


title: Seymourin lentoasema

text: Tukikohta laajeni sodan aikana, ja siellä oli yli 200 rakennusta ja tuhannelle sotilaalle tarkoitettu kasarmi. Suurin osa joukoista vetäytyi syyskuussa 1945. Sotilastoiminta lopetettiin huhtikuussa 1946, ja viestintäyksikkö lähti saarelta helmikuussa 1948. Tukikohta luovutettiin samana vuonna Ecuadorille.


title: Seymourin lentoasema

text: Tukikohdasta muutettiin siviililentoasema vuonna 1963. Se jatkoi kuitenkin myös edelleen Ecuadorin asevoimien tukikohtana.


title: Seymourin lentoasema

text: Seymourin lentoaseman uuden terminaalin rakennustöistä sekä lentoaseman ylläpitäjästä ja toiminnasta järjestettiin tarjouskilpailu. Sen voitti ECOGAL, joka sai 15 vuoden sopimuksen huhtikuussa 2011. Uudistettu lentoasema avattiin joulukuussa 2012. Se sai heinäkuussa 2015 Leadership in Energy and Environmental Designin kultasertifikaatin.


title: Rahapaja (televisiosarja)

text: Rahapaja ("La casa de papel") on espanjalainen tv-sarja, joka lähti nousuun Netflixin myötä. Ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin vuonna 2017. Sarjan onl luonut Álex Pina. Sarja on fiktiivinen esitys espanjalaisesta rikollisjoukosta, joka ryöstää kuninkaallisen rajapajan Espanjan Madridissa. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi koostuu kymmenestä jaksosta, ja se kuvattiin Madridissa.


title: Rahapaja (televisiosarja)

text: The Professor (Álvaro Morte) on ideoinut ryöstön Espanjan Madridissa sijaitsevaan Kuninkaalliseen Rahapajaan. Professori rekrytoi kahdeksan ihmistä, ja ryhmä tekee iskun rahapajaan ja aikoo painaa rahaa miljardien edestä. Osallisena on panttivangit, joiden avulla rahapajaa voidaan pitää hallussa pidemmän aikaa. Jokaisella kahdeksalla rahapajan ryöstäjällä on kaupungin nimi, Tokio (Úrsula Corberó), Moskova (Paco Tous), Berliini (Pedro Alonso), Nairobi (Alba Flores), Rio (Miguel Herrán), Denver (Jaime Lorente), Helsinki (Darco Peric) ja Oslo (Roberto Garcia Ruiz). Lisäksi sarjan alussa ryöstäjät ovat pukeutuneet Salvarod Dalin klovnimaiseen kasvonaamioon, jottei heitä tunnistettaisi poliisin ja panttivankien toimesta


title: Rahapaja (televisiosarja)

text: Ryöstöä organisoi ja hallitsee rahapajan ulkopuolelta The Professor (Álvaro Morte). Poliisin puolelta isossa roolissa on komisario Raquel Murillo (Itziar Ituño) ja apulaiskomisario Ángel Rubio (Fernando Soto).


title: Rahapaja (televisiosarja)

text: "Bella Ciao" on alun perin italialainen kappale, mutta se kirjoitettiin uudelleen useilla kielillä. Kappaleesta tuli lopulta vastarintaliikkeen kappale Benito Mussolinin fasistipolitiikkaa vastaan. La Casa de Papel sarjassa yksi merkittävimmistä kohtauksista on professorin (Alvaro Morte) ja Berliini (Pedro Alonso) kohtaus, jossa he laulavat yhdessä Bella Ciao kappaletta. Laulu soi myös muissa symbolisissa kohtauksissa.


title: Rahapaja (televisiosarja)

text: Espanjalaisella Antenna 3 kanavalla esitettiin 15 jaksoa, ensimmäinen jakso julkaistiin 2.5.2017.


title: Rahapaja (televisiosarja)

text: Netflix editoi sarjan kahteen tuotantokauteen ja 22 jaksoon tiivimpään muotoon, Kolmas tuotantokausi ilmestynee vuoden 2019 aikana . Espanjankielinen sarja nousi Netflixin katsotuimmaksi ei-englanninkieliseksi tv-sarjaksi huhtikuussa 2018.


title: Urheiluvuosi 2019

text: Urheiluvuosi 2019 käsittelee vuoden 2019 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: 4 Vallées

text: 4 Vallées' on talvi- ja kesäurheilualue Lounais-Sveitsissä Valais’n Alpeilla. Se sijaitsee Valais’n kantonissa Sionin ja Martignyn kaupunkien välillä Rhônen eteläpuolella. Nimensä alue on saanut neljästä jokilaaksosta Drance de Bagnes, Borgne, Printse ja Fare. Alueen korkeusero on noin 2,5 kilometriä: korkein vuori on Mont Fort (3 330 m); matalin hissiala-asema on Le Châblessa 820 metrin korkeudessa.


title: 4 Vallées

text: Laskettelua varten alueella on rinteitä 410 kilometriä. Myös perinteisen hiihdon harrastaminen ja esimerkiksi koiravaljakkoajelu on mahdollista. Muun muassa Verbierin, Nendazin ja Veysonnazin vuoristoalueet ovat osa 4 Vallées -aluetta.


title: 4 Vallées

text: Kesäretkeilyreittejä alueella on lähes 1 000 kilometriä. Myös esimerkiksi pyöräilyä tai vuorikiipeilyä voi harrastaa.


title: Kesä Balatonilla

text: Kesä Balatonilla (, "Hunajanaiset") on saksalainen televisiosarja, joka sijoittuu vuoteen 1986. Sarja kertoo itäsaksalaisista sisaruksista Majasta ja Catrinista, jotka matkustavat kesälomalle Balaton-järvelle Unkariin, missä he tapaavat rautaesiripun toiselta puolelta tulevia ihmisiä Länsi-Saksasta. Yle Teema esittää sarjaa vuodenvaihteessa 2018–2019.


title: Suomen urheilu 2019

text: Suomen urheilu 2019 käsittelee vuoden 2019 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.


title: Bistro

text: Bistro ( tai "bistrot") on ranskalaisen ravintolakulttuurin piirissä tunnettu viini- tai oluttupa, usein myös epämuodollinen ruokaravintola, jossa tarjotaan kotiruokaa tai muita yksinkertaisia annoksia. Bistro on edullisempi kuin varsinainen ruokaravintola () eikä sillä usein ole pysyvää "à la carte" -ruokalistaa, vaan päivän annokset on kirjoitettu liitutaululle. Bistro on usein myös kortteliravintola eli kulmakunnan asukkaiden kokoontumispaikka, jossa bistron isäntä tai emäntä toivottaa vieraat tervetulleiksi ja ohjaa pöytiin. Uuden bistron kanta-asiakaskunta muodostuu sen henkilökunnan valitsemana: toivotuille ja usein käyville asiakkaille ollaan ystävällisiä, ei-toivotuille vain asiallisia.


title: Bistro

text: Ravintolatyyppien väliset erot ovat pieniä, ja "Helsingin Sanomien" 1990-luvun kirjeenvaihtajan Patrick Le Louarnin mukaan myös nimellä "café", "bar" tai "brasserie" (suom. ”kahvila”, ”baari” ja ”panimo”) itseään kutsuvat paikat ovat Ranskassa useimmiten bistroja. Aiemmin erona oli, että bistrossa tarjoillaan enimmäkseen viiniä, brasseriessa olutta, mutta tämäkin ero on hämärtynyt. Niin sanotut "gourmet-bistrot" voivat kilpailla hienoimpien ruokaravintoloiden kanssa jopa Michelin-tähdistä.


title: Bistro

text: Bistrojen historian sanotaan juontavan Boulanger-nimiseen keittokauppiaaseen, joka toi kauppaansa myös muutaman pöydän asiakkailleen. Sana bistro tarkoittaa joidenkin mukaan ”paikkaa, jossa juodaan pahaa viiniä”, toisten mukaan se juontaa juurensa venäläisten kasakoiden ”Bystro! Bystro!” -huutoihin (Nopeasti! Nopeasti!). Sana vakiintui ranskan kieleen 1800-luvun lopulla.


title: Bistro

text: Samantapaisia epämuodollisia ravintolatyyppejä ovat italialainen "trattoria" ja "osteria", espanjalainen "bodega", brittiläinen "pub", saksalaiset "Bierstube" ja "Gasthaus", kreikkalainen "taverna" ja ruotsalainen "krog" eli krouvi.


title: Metsälä (Siipyy)

text: Metsälä () on kylä ja aiempi tilastollinen taajama Siipyyssä Kristiinankaupungissa.


title: Metsälä (Siipyy)

text: Kylän keskus sijaitsee aivan valtatien 8 länsipuolella ja sieltä on yhteys Siipyyn kirkonkylään yhdystietä 6601 pitkin. Metsälän lähikyliä tai kulmakuntia ovat etelässä Kallträsk, lounaassa Siipyyn kirkonkylä, luoteessa Henriksdal ja koillisessa Uttermossa. Kylän pellot sijoittuvat kyläkeskuksen länsipuolelle. Valtatien itäpuolella on kaksi järveä, Lilla Sandjärv ja Stora Sandjärv.


title: Metsälä (Siipyy)

text: Vuoden 1960 väestönlaskennassa 1,5 neliökilometrin suuruisessa taajamassa oli 226 asukasta, joista 55,8 prosenttia oli ruotsinkielisiä. Vuoden 1970 väestönlaskennassa Metsälä ei enää ollut taajama.


title: Metsälä (täsmennyssivu)

text: Metsälä voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Arkiomaanjärvi

text: Arkiomaanjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolan Heinlammilla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kymijoen vesistöön.


title: Arkiomaanjärvi

text: Järven pinta-ala on 207 hehtaaria eli 2,1 neliökilometriä. Se on 3,0 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvi on kuitenkin kapeampi kuin sen ulottuvuudet antavat ymmärtää, sillä etelärannassa on yksittäinen Salmenpohjan 600 metriä pitkä lahti, joka kiertää Mustikkaniemen taakse. Huomattavin järvenselältä erottuva piirre on Niininiemi, joka ulotuu 550 metriä pitkänä Salmenpohjaa kohti. Niemen itäpuolella Putkenpohjan lahti jää niemen ja kahden saaren, Muurahaissaaren ja Pajasaaren, taakse suojaan. Järvi kapenee länteen päin mennessä Kylmästenpohjan lahdeksi. Järveltä erottuu Mustikkaniemen 30 metriä korkea mutta pieni Salakarjankallio ja itärannasta kohoava 40 metriä korkea Sireeninkallio. Koko eteläranta on sen takana yli 30 metrin korkeuteen kohoavan Kokkomäen pohjoisrinnettä.


title: Arkiomaanjärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 12 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 4,4 hehtaaria, mikä on noin 2,1 % järven kokonaispinta-alasta. Neljä suurinta saarta ovat Putkenpohjan edustalla olevat Muurahaissaari ja Pajasaari, järven kaakkoisrannassa sijaitseva Kajaanluoto, sekä Salmenpohjan lahdensuulla sijaitseva Tervasaari. Kylmästenpohjassa sijaitsee neljä luotoa ja Tervasaaren lähellä on kolme luotoa. Salmenpohjassa sijaitsee vielä yksi luoto, mutta kartasta löytyy vielä muitakin luotoja. Kolme luotoa sijaitsee Niininiemen ja Muurahaissaaren välissä. Saaria on siten 15.


title: Arkiomaanjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 10,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0106 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,1 metriä ja suurin syvyys on 20,2 metriä. Järvessä on kaksi syvännettä etelä- ja kaakkoisrannassa. Kaijaanluodon itäpuolella on syvänteessä 16,1 metriä syvää ja länsipuolella 20,2 metriä syvää.Syvin kohta sijaitsee


title: Arkiomaanjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 12,7 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata. Järven haja-asutus muodostuu noin 100 taloudesta ja vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet kaakkoiselta seututieltä 140 ja siitä haarautuvasta yhdystieltä 14122 sekä valtatieltä 24.


title: Arkiomaanjärvi

text: Järven vedenlaatua seurataan jatkuvasti Hollolan kunnan toimesta. Vuonna 2013 todettiin luokituksessa, että järvi kuuluu pieniin ja keskikokoisiin vähähumuksisiin järviin (tunnus Vh) ja että sen ekologinen tila on hyvä. Järven näkösyvyys on noin 2 metriä eikä se ole muuttunut viime aikoina. Vaikka ekologinen tila on hyvä, ei järvi ole enää aivan luonnontilassaan, vaan se on lievästi rehevöitynyt. Lievästä kuormituksesta kertovat lämpötilakerrostuneisuusaikana alusveden happipitoisuuksien aleneminen. Vedessä olevat ravinteet kuluttavat veden happea pieneliöiden toimesta ja kemiallisen kulumisen vuoksi. Kesäisin pohja voi muuttua hapettomaksi ja talvellakin happi kuluu vähiin. Ravinteita ei kuitenkaan ole hälyttäviä määriä ja järven rehevyystaso on lievästi rehevöityneen järven tasolla. Kokonaisfosforipitoisuus vaihtelee pitoisuuden 20 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ylä- ja alapuolella. Kokonaistyppipitoisuudet vaihtelevat laajemmin 400–1000 μg/l.


title: Arkiomaanjärvi

text: Järven länsipuolelle on perustettu vuonna 2012 yksityisiä luonnonsuojelualueita, joiden alue ylettyy rantaan asti Kylmästenpohjalla. Lahdenpohjukka kuuluu Niinimäellä sijaitsevaan alueeseen ja lahden etelärannoista osa kuuluu Kylmästenmäen suojelualueeseen.


title: Arkiomaanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Seestanjoen valuma-alueeseen (14.165) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,8 metriä mpy.


title: Arkiomaanjärvi

text: Järvi saa pääosan vedestään sen omalta lähialueeltaan, joka on kovin pieni. Siksi järven vesi vaihtuu hitaasti. Valuma-alueella sijaitsee vain kaksi järveä, jotka laskevat suoraan järveen. Pohjoisessa sijaitsee Kalkkunen (10 hehtaaria), jonka laskuoja laskee pohjoisrantaan Arkiomaan kylässä. Toinen on Mustalammi, jolla ei ole varsinaista laskuojaa ja se sijaitsee lounaispuolella. Vanhastaan järveen on laskenut myös Heinlammi, joka on nykyään kuivatettu kosteikoksi. Kosteikko on nykyään luonnonsuojelualuetta.


title: Arkiomaanjärvi

text: Järven laskujoki on nykyään suoraksi kaivettu oja, joka virtaa Heinlammin kylän peltojen halki ja laskee Kivijärven lounaiskulmaan. Laskuojalla tulee matkallansa pudotusta 7,0 metriä. Vesireitti jatkaa siitä eteenpäin Arrajärvelle ja Kymijokeen.


title: Töölön seurakunta (vanha)

text: Töölön seurakunta oli seurakunta Helsingissä. Seurakunta kuului Helsingin hiippakunta Tuomiorovastikuntaan. Kirkkoherrana toimi Auvo Naukkarinen. Vuonna 2017 seurakunnassa oli 16 404 jäsentä. Vuoden 2019 alusta alkaen seurakunta yhdistyi Meilahden seurakunnan kanssa ja uuden seurakunnan nimeksi tuli Töölön seurakunta.


title: Marseille (televisiosarja)

text: Marseille on ranskalainen poliittinen draamasarja. Sarja kertoo Marseillen kaupunginpolitiikan valtataistelusta keskittyen erityisesti kaupungin pitkäaikaisen pormestarin Robert Taron (Gerard Depardieu) ja tämän entisen oppipojan Lucas Barresin (Benoit Magimel) väliseen valtakamppailuun.


title: Marseille (televisiosarja)

text: Marseillen ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin suoratoistopalvelu Netflixissä vuonna 2016. Sarja oli Netflixin ensimmäinen ranskalainen alkuperäistuotanto. Netflix lopetti sarjan tuottamisen toisen tuotantokauden jälkeen.


title: Marseille (televisiosarja)

text: Marseillen vastaanotto oli pääosin negatiivinen. New York Postin Michael Starr kritisoi sarjan juonikäänteitä tylsiksi ja antoi sille kaksi tähteä viidestä. New York Timesin James Poniewozik taas piti Robert Taron hahmoa liian geneerisenä ja sarjan juonikääteitä naurettavina.


title: Wang Huning

text: Wang Huning (王沪宁) on kiinalainen politiikko ja Kiinan kommunistisen puolueen jäsen. Wang syntyi vuonna 1955 Shanghaissa ja liittyi puolueen jäseneksi 1984. Wang on puolueen 19. keskushallituksen pysyvän politbyroon jäsen (Kiinan korkein poliittinen elin). Tällä hetkellä Wang johtaa keskushallituksen sihteeristöä, henkisen sivilisaation rakentamisen keskuskomissiota sekä puolueen politiikan tutkimuksen keskusta.


title: Wang Huning

text: Wangilla on alempi korkeakoulututkinto ranskan kielestä sekä ylempi korkeakoulututkinto oikeustieteestä. Wang on myös opiskellut Yhdysvalloissa Iowan yliopistossa sekä ollut tutkijavaihdossa Berkeleyn yliopistossa.


title: Wang Huning

text: Wang työskenteli pitkään Shanghaissa Fudanin yliopistossa oikeustieteen tutkijana, mutta toimi myös puoluepolitiikan parissa. Wangin poliittinen ura sai vauhtia vuonna 1995, jolloin Wang siirtyi Pekingiin tutkimusryhmän johtajaksi puolueen politiikan tutkimuksen keskukseen. Pääkaupungissa Wangin ura eteni vauhdilla. Vuonna 2002 Wang nostettin puolueen 16. keskuskomitean jäseneksi ja politiikan tutkimuksen keskuksen johtoon. Tänä aikana Wangista muodostui puolueen johtava poliittinen ajattelija ja teoreetikko. Wang on vaikuttanut keskeisesti puolueen virallisen ideologiaan muotoiluun. Wangin käsialaa ovat sekä Xi Jinpingin uuden aikakauden sosialismi, Hu Jintaon tieteellisen kehityksen konsepti sekä Jiang Zeminin kolme edustusta. Wang nousi puolueen politbyrooseen vuonna 2012 ja myöhemmin vuonna 2017 Wang valittiin vallan huipulle politbyroon pysyvään komiteaan.


title: Wang Huning

text: Wangia pidetään taitavana, muutoskykyisenä poliitikkona. Wang on nykyisen, Xi Jinpingin johtaman hallituksen lisäksi toiminut myös Hu Jintaon ja Jiang Zeminin hallituksissa ja hänellä sanotaan olevan läheiset suhteet kaikkiin elossa oleviin johtajiin.


Wang Huning


title: Marseille (täsmennyssivu)

text: Marseille on kaupunki etelä-Ranskassa. Se voi tarkoittaa myös seuraavia:


title: Norjan kansanäänestys Euroopan unionin jäsenyydestä 1994

text: Norjan EU-kansanäänestys oli 27. ja 28. marraskuuta 1994 Norjassa järjestetty neuvoa-antava kansanäänestys Norjan liittymisestä Euroopan unioniin.


text: Pitkän kiihkeän keskustelun jälkeen "ei"-äänet voittivat 52,2 prosentilla äänestyksen, ja äänestysprosentti oli 88,6 prosenttia. Jäsenyys Euroopan yhteisössä oli aiemmin hylätty vuonna 1972 järjestetyssä kansanäänestyksessä ja Ranskan vetoon vuonna 1962.


text: "Ei" -kampanjaa johti Keskustapuolueen johtaja Anne Enger Lahnstein. "Ei" -kampanjan pääteemat olivat itsemääräämisoikeuden menettäminen, jos Norja liittyisi unioniin, sekä Norjan ja EU:n väliset talouden rakenteelliset erot, sillä Norjan talous perustuu voimakkaasti luonnonvarojen hyödyntämiseen (erityisesti öljyn ja kalan), toisin kuin EU jolla on teollinen pohja taloudessa.


text: Pääministeri Gro Harlem Brundtland johti "Kyllä" -kampanjaa. Hänen puolueensa, työväenpuolueen, oli jakautunut kysymykseen Norjan jäsenyydestä unionissa. Hän kieltäytyi erota, jos kansanäänestys ei johtaisi "kyllä" äänestykseen sillä perusteella, että työväenpuolueessa olisi voinut syntyä vakavampia erimielisyyksiä. "Kyllä" -puolueen tärkeimmät perustelut olivat, että Norja on osa Eurooppaa ja näiden ollen se rooli Euroopan unionissa on tärkeä asia ja että Norjan talous hyötyisi jäsenyydestä.


title: Ruotsin Vuoden museo -palkinto

text: Ruotsin Vuoden museo -palkinto () on Ruotsin museoliiton (Riksförbundet Sveriges museer) ja Ruotsin ICOM:n jakama museoalan palkinto.


title: Ruotsin Vuoden museo -palkinto

text: – "Palkintoa ei jaettu vuosina 2006–2008" –


title: Santa María de Laran kirkko

text:
Santa María de Laran kirkko on viimeisiä säilyneitä visigoottien rakentamia kirkkoja Iberian niemimaalla. Se sijaitsee lähellä Quintanilla de las Viňasin kylää, lähellä Burgosin kaupunkia. Se on rakennettu arvioiden mukaan 600- 900 luvuilla jaa. Espanjan kansallisen monumentin arvon se sai 25. marraskuuta 1929. Kirkkoa pidetään merkittävänä paitsi ikänsä vuoksi, mutta myös siksi, että siellä uskotaan olevan Espanjan vanhin Kristusta esittävä kuva.
Santa Marían aluetta hallitsivat aluksi roomalaiset, jotka rakensivat sinne huviloitaan. Visigootit saapuivat alueelle kansainvaellusten myötä ja ryhtyivät rakentamaan kirkkoaan. Maurit valtasivat Iberian niemimaan vuonna 711. Tuolloin alue autioitui asukkaiden muutettua pohjoisemmaksi.


title: Santa María de Laran kirkko

text: Reconquistan myötä alue vallattiin takain 900-luvulla ja tuolloin huomattiin, että alueen rakennukset olivat hylättyinä raunioituneet. Santa María de Laran kirkko päätettiin rakentaa uudelleen. Burgosin museosta löytyy hautakivi, jonka perusteella on päätelty jälleenrakentamisen tapahtuneen vuonna 902. Vuodelta 967 peräisin oleva kirje kertoo, että kirkko ja läheinen luostari ovat saaneet rahalahjoituksen.


title: Santa María de Laran kirkko

text: Vuonna 1038 kirkko lahjoitettiin läheiselle San Pedro de Arlanzan luostarille. Tämän jälkeen se jäi vähitellen pois käytöstä ja se alkoi raunioitua.


title: Santa María de Laran kirkko

text: Paikallinen seurakuntapappi Don Bonifacio Zamora tajusi vuonna 1921, että hänen kävelyretkellään pensaistosta löytämänsä kasvuston peittämä rakennelma olikin itseasiassa ikivanha kirkko. Tuolloin sitä käytettiin karja-aitauksena. Hän yritti kertoa löydöstään asiantuntijoille, mutta kesti aina vuoteen 1927 asti, että asiantuntijat tulivat tutkimaan niitä.


title: Norjan kansanäänestys Euroopan yhteisön jäsenyydestä 1972

text: Norjan EY-kansanäänestys oli 25. syyskuuta 1972. Pitkän kuuman väittelyjen jälkeen "ei" -puolue voitti 53,5 prosenttia äänistä. Pääministeri Trygve Bratteli erosi tappion seurauksena. Tämä oli Norjan toinen yritys tulla jäseneksi sen jälkeen, kun Ranska hylkäsi sen vuonna 1962 ja uudelleen tilapäisesti vuonna 1967, mutta ensimmäinen yritys kansanäänestyksellä jonka aikana Norjalla oli täysin neuvoteltut liittymisehdot EY:n kanssa.


text: Vuoden 1994 kansanäänestyksessä Euroopan unioniin liittymisestä tuli myös jäsenyyden hylkääminen.


title: Visaginasin ydinvoimala

text: Visaginasin ydinvoimala on Ignalinan voimalan sulkemisen jälkeen laadittu suunnitelma ydinvoimalan rakentamiseksi Liettuaan. Liettuan tavoitteena oli rakentaa uusi ydinvoimala vuoteen 2018 mennessä.


title: Visaginasin ydinvoimala

text: Uusi ydinvoimala on suunniteltu sijoitettavan aivan Ignalinan vanhan voimalan viereen, sen itäpuolelle. Näin voidaan hyödyntää esimerkiksi jo rakennettua sähkönsiirtoverkkoa ja muita olemassa olevia perusrakenteita. Hankkeen huhtikuussa 2009 hyväksytty ympäristövaikutusten arvioinnin on tehnyt osaksi suomalainen Pöyry-konserni.


title: Visaginasin ydinvoimala

text: Kesällä 2012 Liettuan parlamentti hyväksyi alustavasti uudemman suunnitelman 1 350 megawatin ydinvoimalasta. Voimalan reaktori halutaan tilata japanilaiselta Hitachilta, joka tulisi 20 prosentin osuudella myös sijoittajaosakkaaksi tähän noin viisi miljardia euroa maksavaan uuteen ydinvoimalaan. Liettuan valtiolle tulisi 38 prosentin osuus, Viro on kiinnostunut 22 prosentin osuudesta ja Latvia saattaa osallistua 20 prosentin osuudella.


title: Årets museum

text: Årets museum voi viitata johonkin seuraavista:


title: Brown, Boveri & Cie.

text: Brown, Boveri & Cie. (BBC) oli sveitsiläinen sähköalan yritys, joka valmisti sähkömoottoreita, turbiineja ja sähköveturien sähköisiä osia. Sen perustivat Badeniin Sveitsissä vuonna 1891 Charles Brown ja Walter Boveri, jotka työskentelivät aikaisemmin Maschinenfabrik Oerlikonissa pääsähköinsinöörinä ja kokoonpano-osaston johtajana.


title: Brown, Boveri & Cie.

text: Brown Boverin ensimmäinen tilaus oli Badenin kaupungin sähkölaitoksen rakentaminen. BBC teki useita perustavanlaatuisia sähköalan keksintöjä, kuten kolmivaihevirran käyttöön ottamisen rakentamalla Frankfurtiin Euroopan ensimmäisen vaihtovirtaa tuottavan lämpövoimalaitoksen. Vuonna 1910 BBC oli Sveitsin suurin koneenrakennusalan yritys. BBC perusti ympäri Eurooppaa tytäryhtiöitä, joista osa oli liikevaihdoltaan suurempia kuin sveitsiläinen emoyritys.


title: Brown, Boveri & Cie.

text:
Vuonna 1939 BBC valmisti ensimmäisen teollista mittakaavaa olevan 4 MW tehoisen kaasuturbiinikäyttöisen sähkövoimalaitoksen Neuchâteliin Sveitsiin.
Vuonna 1988 BBC fuusioitui ruotsalaisen ASEA:n kanssa muodostaen Asea Brown Boverin (ABB).


title: Sähkötarkastus

text: Sähkötarkastus on kiinteistöjen sähkölaitteiston määräaikaistarkastus, joka tulee tehdä yleensä 10 vuoden välein, jos sähkölaitteisto on luokiteltu. Määräaikaistarkastusvelvollisuus ei koske asuntoja. Sähkölaitteisto on yleensä luokiteltu, jos liittymän ylivirtasuojan nimellisvirta on suurempi kuin 35 A. Poikkeuksena ovat kahden asunnon asuinrakennukset, jotka eivät ole luokiteltuja suojalaitteen nimellisvirrasta riippumatta. Kerrostalon ja rivitalon sähkölaitteistot ovat luokiteltuja, mutta määräaikaistarkastusvelvollisuus niissä koskee vain asuinrakennusten liiketiloja ja vastaavia, joiden ylivirtasuojat ovat suuremmat kuin 35 A.


title: Sähkötarkastus

text: Monissa teollisuushalleissa on sähkölaitteiston määräaikaistarkastus teettämättä, eivätkä niiden haltijat usein ole velvollisuudestaan tietoisia. Vapaaehtoisen tarkastuksen voi tilata luokittelemattomaankin sähkölaitteistoon. Tarkastuksia tekevät valtuutetut sähkötarkastajat ja tarkastuslaitokset. Luettelo tarkastajista on Tukesin nettisivuilla kohdassa sähkö .. tarkastustoiminta.


title: Alpo Silander

text: Alf (Alpo) Silander (14. huhtikuuta 1878 Hamina – 12. marraskuuta 1944 Tampere) oli suomalainen oppikoulun opettaja joka tutki Suomen lehdistöhistoriaa ja painovapausolojen kehitystä.


title: Alpo Silander

text: Silanderin vanhemmay olivat muurarimestari Abel Silander ja Hedvig Lovisa Blomqvist. Hän pääsi ylioppilaaksi Haminan yksityislyseosta 1896 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1900.


title: Alpo Silander

text: Silander toimi suomen kielen ja historian opettajana Säkkijärven yhteiskoulussa ja koulun johtajana 1909–1920. Hän oli sitten opettajana Rauman yhteislyseossa 1920–1924 ja Tampereen yhteiskoulussa 1924–1944. Silander oli Säkkijärven kunnanvaltuuston jäsen 1916–1920 ja puheenjohtaja 1916–1918. Tampereella hän oli Tampereen historiallisen seuran ja kasvatusopillisen yhdistyksen johtokunnan jäsenenä ja sihteerinä. Silander julkaisi koti- ja ulkomaista lehtihistoriaa ja paino-oloja sekä suomalaista kirjallisuutta koskevia tutkimuksia ja kirjoituksia.


title: Alpo Silander

text: Alpo Silander oli naimisissa vuodesta 1911 Ellen Matilda Maria Sormusen kanssa.


title: Rádio Nacional de São Tomé e Príncipe

text: Rádio Nacional de São Tomé e Príncipe (RNSTP) on São Tomén ja Príncipen kansallinen radioyhtiö.


title: Rádio Nacional de São Tomé e Príncipe

text: Yleisradiotoiminta São Tomélla ja Príncipella alkoi vuonna 1949. Keski- ja lyhytaalloilla tapahtuneista lähetyksista huolehti paikallinen Radio-Clube de São Tomé e Príncipe. 1970-luvun alussa toiminta siirtyi Portugalin kansallisen radioyhtiön vastuulle ja asema sai nimen Emissor Regional de São Tomé e Príncipe. Vuonna 1972 sillä oli viiden kilowatin keskiaaltolähetin ja yhden kilowatin lyhytaaltolähetin.


title: Rádio Nacional de São Tomé e Príncipe

text: Maan itsenäistyttyä vuonna 1975 perustettiin Rádio Nacional de São Tomé e Príncipe. Sen ULA- ja keskiaalloilla tapahtuvat lähetykset kattavat yli 80 prosenttia maan pinta-alasta. Lyhytaaltolähetykset loppuivat vuonna 1988. Televisiotoiminnasta huolehtii Portugalin tuella vuonna 1992 perustettu Televisão Santomense. Maassa toimii myös useita yksityisia radioasemia. Lisäksi välitetään Rádio e Televisão de Portugalin, Radio France Internationalen ja Voice of American lähetyksiä.


title: Tunarin päiväkirja

text: Tunarin Päiväkirja () on brittiläinen Mark Grantin ja Mark Chapmanin käsikirjoittama tv-komediasarja, jota lähetettiin BBC Two-kanavalla vuosina 2000–2001 (Chapman myös ohjasi ensimmäisen tuotantokauden jaksot). Sarjassa seurataan kansainvälisen wc-tarviketehtaan toimistossa työskentelevän, työmoraaliltaan laiskan ja käytökseltään häikäilemättömän apulaismarkkinointipäällikkö Bob Slayn elämää. Suomessa ohjelmaa lähetti Nelonen vuonna 2002.


title: Älä kokeile tätä kotona

text: Älä kokeile tätä kotona () on norjalainen komedia-tositelevisiosarja. Norjan yleisradioyhtiö NRK:n tekemän sarjan ensimmäinen jakso näytettiin 6. tammikuuta 2011, ja siitä on tehty yhteensä kuusi tuotantokautta. Sarjan juontajat rikkovat erilaisia arjen kieltoja ja varoituksia ja ottavat selvää niiden taustalla olevista vaaroista. Sarjaa on Suomessa esittänyt Yle TV2.


title: Älä kokeile tätä kotona

text: Sarjan ensimmäisinä juontajina toimivat Per Olav Alvestad (kaudet 1–3) ja Rune Nilsson (kaudet 1–4), joita ovat seuranneet Torfinn Borkhus (kaudet 4–6) ja viimeisimpänä Marte Hedenstad (kaudet 5–6). Juontajien lisäksi myös räjähdeasiantuntija Roar ja kultakala Sveinung ovat esiintyneet sarjassa lukuisia kertoja.


title: Älä kokeile tätä kotona

text: Jokaisen kauden alussa juontajat saavat käyttöönsä omakotitalon, jossa ohjelma kuvataan. Vuosien aikana sarjassa on muun muassa ammuttu ilotulitteita sisätiloissa, täytetty kokonainen huone vedellä, räjäytetty asuntovaunu ja valmistettu olutta lämminvesivaraajassa. Tapaturmien ja onnettomuuksien varalta kuvauksissa on aina paikalla terveydenhuollon ja palokunnan edustajia. Jokainen kausi päättyy talon täydelliseen tuhoon viimeisessä jaksossa.


title: Älä kokeile tätä kotona

text: Jo ensimmäisen kauden aikana sarja sai kritiikkiä norjalaisilta turvallisuusviranomaisilta, joiden mukaan sarja yllytti esimerkiksi kotitekoisten pommien valmistamiseen ja räjähteiden huolimattomaan käsittelyyn. Jokaisessa jaksossa toistetuista moninaisista varoituksista huolimatta eräät psykologit olivat myös sitä mieltä, etteivät kaikki lapset välttämättä kykene ymmärtämään kaikkia sarjassa tehtyihin kokeisiin liittyviä vaaroja. Kritiikistä huolimatta sarja sai hyvän vastaanoton yleisöltä, ja ensimmäisen kauden jaksoja seurasi keskimäärin 672 000 katsojaa.


title: Älä kokeile tätä kotona

text: Sarjasta on tehty omia versioita Kanadassa, Saksassa, Tanskassa, Ruotsissa, Alankomaissa ja Puolassa.


title: Nguyễn Phú Trọng

text: Nguyễn Phú Trọng (s. 14. huhtikuuta 1944) on vietnamilainen poliitikko. Hän on maata johtavan kommunistisen puolueen pääsihteeri vuodesta 2011, ja Vietnamin presidentti vuodesta 2018. Hän on myös kommunistipuolueen politbyroon puheenjohtaja.


title: Nguyễn Phú Trọng

text: Puoluejohdossa toimiessaan Trong on pyrkinyt kitkemään korruptiota. Hän on sanonut haluavansa kehittää Vietnamista modernin teollisuusvaltion. Hän oli ensimmäinen Vietnamin puoluejohtaja, joka vieraili Yhdysvalloissa. Tämä tapahtui Barack Obaman vieraana vuonna 2015.


title: Train to Busan

text: Train to Busan () on 2016 julkaistu eteläkorelainen zombielokuva. Sen on ohjannut Yeon Sang-ho, ja sen pääosissa nähdään mm. Gong Yoo, Jung Yu-mi, ja Ma Dong-seok.


title: Train to Busan

text: Elokuvalle on julkaistu animoitu esiosa "Seoul Station", sekä sille kaavaillaan jatko-osaa vuodelle 2019.


title: Train to Busan

text: Elokuva alkaa nimettömän autonkuljettajan ajaessa peuran yli. Peura kuolee, ja kuljettajan poistuessa ruumiin luota peura muuttuu pian zombiksi.


title: Train to Busan

text: Muualla, Seok-woo, eronnut rahastonhoitaja, laittaa työnsä aina tyttärensä Su-anin edelle. Su-anin syntymäpäivänä tämä lupaa viedä hänet äitinsä luo vierailulle Busaniin. He nousevat Soulin juna-asemalla luotijunaan, jonka kyytiin pääsee myös loukkaantunut nainen. Nainen muuttuu nopeaksi zombiksi, ja alkaa tartuttamaan muita matkustajia puremalla. Zombijoukon alati kasvaessa selviytyjät onnistuvat eristämään ne muista. Televisio lähettää hätäsanoman, jossa reportoidaan epidemian olevan maanlaajuinen. Matkustajat pysähtyvät Daejeon asemalla, joka on kuitenkin täynnä zombeja. Useiden matkustajien kuollessa kourallinen heistä onnistuu pääsemään takaisin junaan, mutta joutuvat erilleen toisistaan.


title: Train to Busan

text: Seok-woo sekä kaksi muuta matkustajaa Sang-hwa ja Yong-guk päättävät pelastaa Su-anin, Sang-hwan naisystävän Seong-kyeongin, vanhan rouvan In-gilin, ja kodittoman miehen toisesta junavaunusta. Samaan aikaan rikas liikemies Yon-suk käskee kaikkia olemaan päästämättä muita sisään heidän vaunuunsa. Lähes kaikki onnistuvat tunkeutumaan sisään heidän vaunuunsa, mutta Sang-hwa ja In-gil kuolevat pidätellessään zombeja. Yon-suk manipuloi muut eristämään tulokkaat kuljettajanvaunuun. Surun murtama In-gilin sisar päästää zombit sisään tappaen lähes kaikki vaunun matkustajat, mutta Yon-suk ja konduktööri Ki-chul pääsevät wc-tilaan piiloon.


title: Train to Busan

text: Matkustajat saapuvat Daegun asemalle, jossa heidän on vaihdettava junaa. Seok-woo, Seong-kyeong, Su-an ja koditon mies päätyvät erilleen Jin-heestä ja Yong-gukista. Yon-suk uhraa Ki-chulin, Jin-heen ja Yong-gukin zombeille päästäkseen pakoon. Junankuljettaja käynnistää uuden lokomotiivin, ja yrittää pelastaa Yon-sukin. Kuljettaja kuolee, mutta Yon-suk pääsee sisään junaan. Samalla koditon mies uhraa itsensä muiden hyväksi ja Seok-woo, Su-an ja Seong-kyeong juoksevat junaan. Sisällä selviää, että Yon-suk on saanut tartunnan ja onnistuu puremaan Seok-woota. Seok-woo uhraa itsensä hyppäämällä lokomotiivista, ja pelastaa Su-anin ja Seong-kyeongin jotka matkaavat Busaniin. Busanissa kaksikkoa tulee vastaan sotilasalue, jonka päässä olevat sotilaat kuulevat Su-anin laulun ja saapuvat pelastamaan heitä.


title: Jackson Wang

text: Jackson Wang (perinteiset merkit: 王嘉爾, hangul: 왕가이; s. 28. maaliskuuta 1994, Kowloon, Hongkong) on hongkongilainen rap-artisti, laulaja, lauluntekijä, tanssija ja televisiopersoona. Hän on yksi eteläkorealaisen poikabändi GOT7:n seitsemästä jäsenestä, minkä lisäksi hän julkaisee englanninkielistä musiikkia sooloartistina. Wang asuu Soulissa, Etelä-Koreassa.


title: Jackson Wang

text: Wang oli aiemmin säilämiekkailija Hongkongin miekkailujoukkueessa. Hän sijoittui 11. sijalle Nuorten olympialaisissa vuonna 2010 ja ensimmäiselle sijalle Asian Junior and Cadet Fencing Championships -kilpailussa vuonna 2011. Tämän jälkeen Wang muutti Souliin luodakseen uran k-popin parissa, ja hän debytoi poikabändi GOT7:n jäsenenä vuonna 2014.


title: Jackson Wang

text: Jackson Wang syntyi Kowloonissa, Hongkongissa, 28. maaliskuuta vuonna 1994. Hänen isänsä Wang Ruiji kuului Kiinan miekkailumaajoukkueeseen ja voitti kultaa Aasian kisojen yksilökilpailuissa vuonna 1978. Hänen shanghailaislähtöinen äitinsä Sophia Chow puolestaan on entinen akrobatiavoimistelija. Vanhempiensa lisäksi Wangilla on vanhempi veli, joka asuu perheineen Australiassa.


title: Jackson Wang

text: Wang aloitti miekkailun 10-vuotiaana. Hän menestyi hyvin ja sijoittui ensimmäiselle sijalle Asian Junior and Cadet Fencing Championships -kilpailussa vuonna 2011. Wang vietti lapsuutensa ja nuoruutensa lähes kokonaan Hongkongissa, missä hän kävi englanninkielistä yksityiskoulua. Wang puhuukin sujuvasti neljää kieltä: mandariinikiinaa, kantoninkiinaa, englantia ja koreaa. Lisäksi hän osaa wu-kiinaa ja japania.


title: Jackson Wang

text: Joulukuussa 2010 Wang koe-esiintyi eteläkorealaiselle levy-yhtiölle JYP Entertainmentille Kowloonissa. Hänet hyväksyttiin harjoittelijaksi levy-yhtiöön, ja heinäkuussa 2011 hän muutti Souliin. Kaksivuotisena harjoitteluaikanaan hän muun muassa opiskeli koreaa ja osallistui tosi-tv-ohjelmaan "W.I.N.: Who Is Next", jossa kahden eri levy-yhtiön harjoittelijat kisasivat toisiaan vastaan.


title: Jackson Wang

text: Wang on kertonut päätöksen musiikkiurasta olleen aluksi vaikea, sillä hän oli kasvanut urheilullisessa perheessä ja harjoitteli koe-esiintymisensä aikoihin Lontoon olympialaisiin. Lisäksi hänen oli hylättävä Stanfordin yliopistoon saamansa stipendi voidakseen muuttaa Souliin ja ryhtyäkseen harjoittelijaksi levy-yhtiölle. Wang on myös todennut k-pop-artistin elämän olevan paljon raskaampaa kuin urheilijan.


title: Jackson Wang

text: Wang debytoi poikabändi GOT7:n jäsenenä tammikuussa 2014. Hänen roolinsa yhtyeessä on räppäri, minkä lisäksi hän säveltää ja sanoittaa yhtyeelle kappaleita. Esiintyessään harjoittelijana ohjelmassa "W.I.N.: Who Is Next" Wang tunnettiin nimellä J-Flawless, mutta sittemmin hän on käyttänyt yhtyeen jäsenenä etunimeään Jackson.


title: Jackson Wang

text: Elokuussa 2017 Wang julkaisi englanninkielisen soolokappaleen ”Papillon”, minkä jälkeen hän on julkaissut muitakin englanninkielisiä singlejä: muun muassa kappaleet ”Okay”, ”Dawn Of Us” ja ”Fendiman”. Marraskuussa 2018 hän julkaisi kappaleen ”Different Game” yhdysvaltalaisräppäri Gucci Manen kanssa. Sooloartistina Wang on pyrkinyt tekemään eroa k-popiin sekä musiikillisesti että imagollisesti, ja hänen musiikkivideonsa muun muassa kuvataan Etelä-Korean sijaan Kiinassa. Hänellä on myös oma yritys nimeltä Team Wang.


title: Jackson Wang

text: Wang on tehnyt tunnusmusiikin iOS-peliin "Novoland: The Castle in the Sky 3D". Peli perustuu samannimiseen kiinalaiseen draamasarjaan.


title: Jackson Wang

text: Wang tunnetaan televisiopersoonana sekä Etelä-Koreassa että Kiinassa. Vuonna 2014 Wang osallistui eteläkorealaisen SBS-kanavan tosi-tv-sarjan "Roommate" toiselle tuotantokaudelle. Esiintyminen kasvatti suuresti Wangin suosiota, ja hän voitti Vuoden tulokkaan palkinnon SBS Entertainment -gaalassa samana vuonna. Tämän jälkeen hän on esiintynyt lukuisissa eteläkorealaisissa tosi-tv-ohjelmissa, joita ovat muun muassa "Star King", "Law of the Jungle", "Happy Together", "Radio Star" ja "Problematic Men". Hän on myös ollut juontajana musiikkiohjelmassa "Inkigayo".


title: Jackson Wang

text: Joulukuussa 2015 Wang debytoi Kiinan televisiossa juontajana tosi-tv-ohjelmassa "Please Take Care of My Refrigerator". Hän myös sävelsi ja kirjoitti tunnusmusiikin ohjelman toiselle ja kolmannelle tuotantokaudelle. Ohjelman jälkeen hän on toiminut juontajana muissakin kiinalaisissa televisio-ohjelmissa.


title: Siipyyn kirkonkylä

text: Siipyyn kirkonkylä () on kirkonkylä, aiempi kuntakeskus ja aiempi tilastollinen taajama Siipyyssä Kristiinankaupungissa. Ennen vuoden 1973 kuntaliitosta se oli Siipyyn kunnan hallinnollinen keskus. Kirkonkylä sijaitsee samannimisen Siipyyn () rekisterikylän alueella. Vuoden 1960 väestönlaskennassa 2,5 neliökilometrin suuruisessa taajamassa oli 213 asukasta, joista 93,4 prosenttia oli ruotsinkielisiä. Vuoden 1970 väestönlaskennassa Siipyyn kirkonkylä ei enää ollut taajama.


title: Siipyyn kirkonkylä

text: Siipyyn kirkonkylän halki kulkee yhdystie 6600, jota pitkin pääsee etelään Merikarvian Kasalaan ja pohjoiseen Skaftungiin. Itään Metsälään ja Kallträskiin vie yhdystie 6601. Kirkonkylän ydinalue ei sijaitse aivan Selkämeren rannalla, mutta sen länsipuolella oleva Kiili () on meren rannalla. Siipyy ja Kiilin kalasatama ovat valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö. Kiilissä on myös kotiseutumuseo.


title: Siipyyn kirkonkylä

text: Kirkonkylässä sijaitsee Siipyyn kirkko. Se on valmistunut vuonna 1972, joka oli Siipyyn viimeinen vuosi itsenäisenä kuntana ennen liittämistä Kristiinankaupunkiin.


title: Festival vodoun

text: Festival vodoun (myös "Perinteiden päivä" tai "Fête du Vodoun", tunnetaan myös "Perinteisenä uskontojen päivänä") on vuosittain tammikuun 10. päivänä Beninissä järjestettävä festivaali, jossa juhlitaan traditionaalisen afrikkalaisen uskonnon kulttuuria ja perinnettä.


title: Festival vodoun

text: Beninissä vodoun julistettiin virallisesti uskonnoksi vuonna 1996. Tammikuun 10. on virallinen vapaapäivä. Festivali on houkutellut osallistumaan sekä tuhansia sille omistautuneita, että matkailijota. Festivaalia vietetään koko maassa, mutta pääasiassa Ouidahissa ja Grand-Popossa.


title: Festival vodoun

text: Festivaali houkuttelee matkailijoita eri maista ja kulttuureista. Lisäksi osallistujia on afrikkalaisen diasporan piiristä, kuten Brasiliasta, Haitista, Martiniquesta, Amerikoista, Euroopasta ja Aasiasta.


title: Festival vodoun

text: Festivaali yrittää rakentaa vodouniin liittyvän taiteen kautta neljän vuosisadan historiaa Afrikan, Karibian, Amerikkojen ja Euroopan välillä. Näiden eri kansojen välinen historia perustuu suurelta osin orjakauppaan, jossa Beninin alue oli orjien merkittävä kokoamispaikka 1700-luvulla. Vaikka orjien edellytettiin luopuvan kulttuuriperintönsä taiteellisista ilmaisuista, vodoun levisi Atlantin yli. Vodoun-rituaaleja järjestettiin muun muassa Brasiliassa ja Boliviassa, vaikka ne olivat kiellettyjä orjien kuoleman- tai vankeusrangaistuksen uhalla. Salassa toimitetut Vodoun-rituaalit integroitiin katolisiin rituaaleihin ja käsityksiin, jolloin niistä tuli hyväksyttäviä. Vodouniin liittyvät Capoeira Brasiliassa ja Santeria Kuubassa, Kolumbiassa ja Venezuelassa.


title: Liikenneopettaja

text: Liikenneopettaja on yleensä autokoulun palveluksessa oleva henkilö, joka vastaa ajokorttia suorittavien kuljettajien ajo- ja teoriaopetuksesta. Liikenneopettajat voivat toimia myös erilaisissa liikennealan asiantuntijatehtävissä. Alalla voi suuntautua erilaisiin erikoistumisvaihtoehtoihin, kuten kaksipyöräisten, raskaan liikenteen tai ekologisen liikenteen koulutuksiin.


title: Liikenneopettaja

text: Liikenneopettajan ammattipätevyysvaatimuksena on liikenneopettajan erikoisammattitutkinto, joka suoritetaan näyttötutkintona. Tutkinto on mahdollista suorittaa Jyväskylän liikenneopettajaopistossa tai Hämeenlinnan liikenneopetuskeskuksessa. Opintojen suorittaminen kestää keskimäärin 2,5-3 vuotta.


title: Liikenneopettaja

text: Liikenneopettajan ammatissa toimimista varten on haettava Liikenne- ja viestintävirastolta liikenneopettajalupa. Luvan hakijan on oltava vähintään 23-vuotias, liikenneopettajan erikoisammattitutkinnon pakolliset osat suorittanut ja hänellä tulee olla opetettavan kulkuneuvon tai sitä ylemmän luokan ajo-oikeus vähintään kolmen vuoden ajalta. Hakija ei saa olla ajokiellossa, hänen on täytettävä yleisimpien ajokorttiluokkien terveysvaatimukset ja oltava henkilökohtaisilta ominaisuuksiltaan pätevä liikenneopettajaksi.