title: Arvo Kananen

text: Veistospuistossa on kuuden taiteilijan teoksia: Hannu Siren, Carolus Enckell, Veikko Hirvimäki, Martti Aiha, Pekka Jylhä, Radoslaw Gryta.


title: Nils Jakob Hoff

text: Nils Jakob Skulstad Hoff (s. 5. helmikuuta 1985 Bergen) on norjalainen soutaja, joka edustaa Fana RK-seuraa. Hän voitti vuonna 2013 pariairokaksikon maailmanmestaruuden Kjetil Borchin parina Chungjussa Etelä-Koreassa. Hoff edusti maataan vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa, jossa hän sijoittui pariairokaksikossa seitsemänneksi, sekä vuoden 2016 kesäolympialaisissa Rio de Janeirossa, jossa hän sijoittui yksikössä 11:nneksi. Hoff on 198 senttimetriä pitkä ja painaa 95 kiloa. Hänellä on kaksi EM-pronssia pariairokaksikosta vuosilta 2012 ja 2013.


title: Nils Jakob Hoff

text: Hoff elää parisuhteessa maastohiihdon olympiavoittajan Therese Johaugin kanssa. Johaug paljasti tämän marraskuussa 2014 Rukalla haastattelussa.


title: Kévin Anin

text: Kévin Anin (s. 5. heinäkuuta 1986 Le Havre) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ligue 1:ssa pelaavaa OGC Niceä. Oikeajalkaisen Aninin pelipaikka on keskikenttäpelaaja. Hän ei ole pelannut yhtään ottelua loukkaannuttuaan kesällä 2013 auto-onnettomuudessa.


title: Kévin Anin

text: Aninin kasvattajaseura on Le Havre AC, jota Anin edusti aikuisten tasolla vuodet 2006-2010. Kaudella 2007-2008 hän voitti Le Havren kanssa Ligue 2:n ja Anin debytoi seuraavalla kaudella Ligue 1:ssä. Kesällä 2010 Anin siirtyi Ligue 1 -seura FC Sochauxiin. jota hän edusti puolentoista vuoden ajan pelaten 38 liigapeliä ilman osumia. Tammikuussa 2012 Anin siirtyi niin ikään Ligue 1:ssä pelanneeseen OGC Niceen, jossa hän sai hyvin vastuuta. Loukkaannuttuaan kesällä 2013 auto-onnettomuudessa Anin ei ole pelannut yhtään peliä Nicen paidassa, vaikka hän on yhä joukkueessa.


title: Kévin Anin

text: Kévin Anin loukkaantui vakavasti 4. kesäkuuta 2013 auto-onnettomuudessa 60 kilometriä Rouenista koilliseen. Hän nukkui takapenkillä, kun auton kuljettaja menetti autonsa hallinnan. Pahoja käsi- ja selkäydinvammoja kärsinyt Anin vaivutettiin koomaan, jossa hänet pidettiin viikon ajan. Kuukauden kuluttua onnettomuudesta Anin pääsi kotiin. Hän ei ole pelannut virallisia otteluita onnettomuuden jälkeen. Tällä hetkellä hän pitää taukoa, mutta kuuluu silti yhä Nicen joukkueeseen. On mahdollista, että Anin vielä jonain päivänä palaa ammattilaisjalkapallon pariin.


title: Suviranta (Järvenpää)

text: Suviranta on taiteilija Eero Järnefeltin talo Järvenpäässä, Tuusulanjärven rannassa. Talo on rakennettu vuonna 1901. Järnefelt asui perheineen talossa vuoteen 1917, jonka jälkeen he muuttivat Helsinkiin. Myös F. E. Sillanpää on oleillut talossa. Eero Järnefeltin tytär Laura Järnefelt muutti taloon vuonna 1933, ja asui talossa kuolemaansa, vuoteen 1985 saakka.


title: Suviranta (Järvenpää)

text: Päärakennus on pinta-alaltaan noin 450 kerrosneliömetriä. Tontissa on maata kaksi hehtaaria ja vettä noin kaksi hehtaaria. Kiinteistöön kuuluu päärakennuksen lisäksi talousrakennus ja rantasauna. Yleiskaavassa alueella on SR-määräys, eli se on suojeltava alue.


title: Suviranta (Järvenpää)

text: Järvenpään kaupunki osti 775 00 eurolla tammikuussa 2018 Suvirannan sen omistajalta ja talossa asuvalta Järnefeltin tyttärenpojalta Juhani Kolehmaiselta, jolle jäi elinikäinen asumisoikeus taloon. Kauppaan kuuluu myös talon irtaimistoa noin 75 000 euron arvosta. Talosta on tarkoitus aikanaan tehdä Järnefelt-museo.


title: Tiibetin kansannousu 1959

text: Tiibetin kansannousu 1959 oli vuonna 1959 käynnistynyt epäonnistunut kansannousu Tiibetissä, Kiinassa. Sen käynnisti huhu, jonka mukaan kiinalaiset suunnittelisivat Dalai-Laman sieppaamista. Norbulingkan kesäpalatsin ympärille kerääntyi tuhansia ihmisiä, jotka suojelivat johtajaansa.


title: Tiibetin kansannousu 1959

text: Kiinan armeija ei puuttunut mielenosoituksiin ennen 17. maaliskuuta 1959. Silloin Kiina alkoi tulittaa Tiibetin pääkaupunki Lhasaa ja vangitsemaan mielenosoittajia. Dalai Lama pakeni Intiaan, jossa asuu yhä. Maanpaossa olevien tiibetiläisten mukaan tuhansia tiibetiläisiä kuoli.


title: Tiibetin kansannousu 1959

text: Tiibet oli ollut nimellisesti osa Kiinaa, mutta käytännössä itsenäinen Kiinan tasavallan aikana vuosina 1912–1949. Kiinassa vallitsevaa tilannetta ei kuitenkaan koskaan hyväksytty ja samalla kannalla olivat vuonna 1949 sisällissodan jälkeen valtaan nousseet Kiinan kommunistit. Mao Zedongin johtamat kommunistit hyökkäsivätkin Tiibetiin lokakuussa 1950 ja voittivat nopeasti pienen paikallisen armeijan. Tiibetiläiset pakotettiin tämän jälkeen hyväksymään niin sanottu 17. kohdan sopimus, jolla Tiibet liitettiin Kiinaan. Sopimuksessa Tiibetille taattiin kuitenkin itsehallinnollisia ja uskonnollisia oikeuksia. Sopimusta alettiin rikkoa pian sen solmimisen jälkeen, kun Kiina alkoi lakkauttaa Tiibetin oman hallinnon toimintoja, minkä lisäksi Tiibetiin tuli kiinalaisia siirtolaisia ja suuri joukko sotilaita.


title: Tiibetin kansannousu 1959

text: Kiinan hyökkäyksen jälkeen Tiibetin kansalliskokous oli pyytänyt Dalai-lama Tenzin Gyatsoa ottamaan vallan vuosia tarkoitettua aiemmin. Dalai-lama neuvotteli Kiinan hallinnon kanssa Tiibetin tilanteesta. Hän matkusti Pekingiin vuonna 1954 tavaten siellä Maon kanssa. Tapaamisesta huolimatta tiibetiläisten ja Kiinan hallinnon välit alkoivat tulehtua entisestään. Siirtymistä kommunistiseen järjestelmään kiihdytettiin entisestään 1955-1958. Tähän liittyi kolhoositilojen perustaminen, suuren paimentolaiskansanosan sitomisyritykset pysyvämpään elämäntapaan, sekä luostarilaitosten aseman heikentäminen. Sortona koetut toimet johtivat tiibetiläisten aseelliseen vastarintaan etenkin Itä-Tiibetin Khamin alueella. Vaikka Dalai-lama itse kannatti rauhanomaista ratkaisua tilanteelle, monet korkea-arvoiset Tiibetin hallinnon jäsenet kannattivat aseellista vastarintaa. Vuonna 1956 toimintansa aloittanut vastarintaliike Chushi Gandruk sai tukea Yhdysvaltojen CIA:lta vuodesta 1958 lähtien.


title: Tiibetin kansannousu 1959

text: Itä-Tiibetin levottomuus aiheutti pakolaisvirran tältä alueelta Tiibetin pääkaupunki Lhasaan. Pakolaiset puolestaan huononsivat paikallisen ruokahuollon tilannetta, jota oli jo ennestään rasittanut Kiinan armeijan joukkojen sijoittaminen alueelle. Maaliskuun alussa 1959 pääkaupunkiin oli tullut vielä joukoittain tiibetiläisen uudenvuoden juhlijoita. Tässä epävakaassa tilanteessa kiinalaisten sotilaskomentaja Lhasassa kutsui Dalai-laman 9. maaliskuuta seuraamaan teatteriesitystä kanssaan ja kehotti tätä saapumaan kiinalaisten parakeille seuraavana päivänä ilman tavanomaista aseistettua henkivartijajoukkoaan. Kutsu tulkittiin tiibetiläisten keskuudessa yritykseksi kaapata Dalai-lama. Tämän seurauksena Dalai-laman kesäpalatsin Norbulingkan luokse kokoontui arviolta 30 000 tiibetiläistä alkuperäisenä tarkoituksenaan estää Dalai-lamaa hyväksymästä kiinalaisten kutsua. Kokoontuminen muuttui kuitenkin nopeasti Tiibetin itsenäisyyttä vaatineeksi mielenosoitukseksi.


title: Tiibetin kansannousu 1959

text: Tilanne kärjistyi kun Kiinan armeijan joukot yrittivät pelotella väkijoukkoa hajaantumaan ampumalla Norbulingkan ympäristöä tykistötulella 17. maaliskuuta. Samana yönä Dala-lama salakuljetettiin tiibetiläissotilaaksi naamioituneena ulos palatsistaan. Pako pidettiin salassa useamman päivän ajan kun Dalai-lama ja pieni joukko hänen tukijoitaan kulkivat vuoriston läpi etelään Intian puolelle, jonne he perustivat Tiibetin pakolaishallituksen. Myöhemmin Dalai-lamaa seurasi Intiaan pakolaisina 80 000–100 000 tiibetiläistä.


title: Tiibetin kansannousu 1959

text: Tällä välin Lhasassa mielenosoittajat olivat alkaneet linnoittaa kaupunkia perustamalla esimerkiksi konekivääripesäkkeitä, jotka oli tähdätty kiinalaisten asemia vastaan. 20. maaliskuuta kiinalaiset yrittivät jälleen hajottaa väkijoukkoja varoituslaukauksilla. Kun tämä ei toiminut, kiinalaiset jalkauttivat sotilaansa kaupunkiin samana yönä. Taistelut alkoivat aamunkoitossa ja jatkuivat kolmen päivän ajan kiinalaisten saadessa lopulta yliotteen. 23. maaliskuuta tiibetiläiset olivat vetäytyneet Jokhangin temppelille, jonka he olivat linnoittaneet. Kiinalaiset hyökkäsivät temppeliin ja veristä taistelua kesti kolmen tunnin ajan. Kiinalaiset pääsivät voitolle täälläkin heidän panssarivaununsa ajettua temppelin portin läpi. Myöhemmin samana päivänä kiinalaiset nostivat lippunsa Potalan ylle ja taistelut olivat päättyneet. Tarkkoja lukuja ei tiedetä, mutta joka tapauksessa tuhannet tiibetiläiset saivat surmansa. Erään Kiinan armeijan tiedusteluraportin mukaan 87 000 tiibetiläistä kiinalaisten vastustajaa eliminoitiin maalis–lokakuun välisenä aikana.


title: Tiibetin kansannousu 1959

text: Tiibetiläiset ja suuri osa maailmaa Kiinan ulkopuolella tulkitsivat tapahtumat kansallismielisenä kansannousuna ulkomaista miehittäjää vastaan. Kansannousun jälkeen tiibetiläinen vastarinta rakentui Dalai-laman ympärille ja hänen aseellisen vastarinnan vastainen kantansa on vaikuttanut siihen, ettei sellaista ole sittemmin Tiibetissä juurikaan järjestetty. Kansannoususta muodostui jakokohta Tiibetin historiassa perinteisen ja nykyajan Tiibetin välille. Kansannousuun viitataan usein vuosien 1989 ja 2008 tapahtumien ohella kampanjoissa Tiibetin itsenäisyyden tai autonomian puolesta.


title: Frillesås BK

text: Frillesås Bandy eli virallisemmin Frillesås Bandyklubb (BK) on vuonna 1960 perustettu Ruotsin järvialueen maakunnan Hallandin Kungsbackan kunnan jääpalloseura, joka 2010-luvulla on pelannut pääosin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla eli 1. Divisioonassa. Kauden 2010 päätteeksi seura putosi Allsvenskanista sen Etelälohkosta.


title: Frillesås BK

text: Frillesås Bandy pelasi kaudella 2008 Elitserienin karsinnoissa, sillä seura sijoittui kolmilohkoisessa toiseksi korkeimman sarjatason Allsvenskanin Etelälohkon toiseksi. Karsinnoissa tuli sitten pelkkiä tappioita. Kauden 2010 jälkeen seura putosi Allsvenskanista ja pelaa siis kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla. Naapurikunnan Sunvära SK muodstaa Frillesåsille kovan kilpakumppanin naapurikunnasta, joten seurojen väliset ottelut ovat olleet merkittäviä paikallisderbyjä.


title: Kuvatarkkaamo

text: Kuvatarkkaamo () on televisiotuotantotilojen, televisiostudion tai ulkotuotantoauton yksikkö, missä säädetään televisiokuvaa. Kuvatarkkaamo kuuluu monikameratuotantoon. Kuvatarkkaamossa sijaitsevat kunkin televisiokameran tarkkailuyksiköt. Niissä säädetään kameran kuvan laatua, mm. valkoisen tasoa, mustan tasoa, keskialuetta eli gammaa ja värien sävyjä. Kamerat myös säädetään teknisesti sellaisiksi, että eri kameroitten kuvia voidaan leikata keskenään. Tämä leikkaustoiminta tapahtuu televisio-ohjaamossa. Kuvatarkkaamossa työskentelee kuvatarkkailija, ja videokuvia leikkaa mikseri eli videomiksaaja. .


title: Kuvatarkkaamo

text: Monikameratuotannon kuvatarkkaamo on yleensä valaistustarkkaamon yhteydessä, koska valaistuksen oikea säätäminen on hyvän kuvatarkkailun edellytys. Näin valaistuksesta vastaava kuvaaja, valaistusmestari tai valaisija sekä kuvatarkkailija työskentelevät tiiviissä yhteistyössä.


title: Ykkösen kausi 2015

text: Ykkösen kausi 2015 on Suomen jalkapallon toiseksi korkeimman sarjatason Ykkösen 43. kausi. Kausi pelattiin kymmenen joukkueen kolminkertaisena sarjana. Ykkösen voittaja nousi seuraavaksi kaudeksi Veikkausliigaan ja toiseksi sijoittunut karsi liigapaikasta Veikkausliigan toiseksi viimeisen kanssa. Kaksi huonoiten sijoittunutta joukkuetta putosi Kakkoseen.


title: Ykkösen kausi 2015

text:
PK-35 Vantaa karsi liigapaikasta FC KTP:n kanssa.
Jalkapallon Pelaajayhdistys valitsi vuoden 2015 Ykkösen parhaan pelaajan pelaajien oman äänestyksen perusteella: Billy Ions (PS Kemi Kings)


title: Elias Karvonen

text: Elias Ilmari Karvonen (s. 28. heinäkuuta 1994 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Turun Palloseuraa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta Karvonen osaa pelata myös keskellä. Hänen suurimpiin vahvuuksiinsa kuuluu kahden suunnan pelaaminen.


title: Elias Karvonen

text: Karvonen on Kaarinan Kiekko-Poikien kasvatti. Hän voitti kaudella 2009–2010 tehoilla 28+34=62 koko B2-nuorten I-divisioonan pistepörssin. Kaudeksi 2010–2011 Karvonen siirtyi Turun Palloseuraan. Hän oli tehoilla 17+11=28 seuran B2-nuorten paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies runkosarjassa. Karvonen pelasi myös TPS:n B-nuorissa, joissa hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kausi 2011–2012 päättyi B-nuorten SM-pronssiin.


title: Elias Karvonen

text: Kaudella 2014–2015 Karvonen debytoi TPS:n SM-liigajoukkueessa. Hän teki liigadebyyttinsä 5. joulukuuta 2014 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan. Karvonen sai ottelussa jääaikaa 11.34 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki 17. helmikuuta 2015 vieraissa Kalevan Palloa vastaan. Karvonen pelasi kautensa suurimmaksi osaksi vielä TPS:n A-nuorissa, joiden toiseksi paras pistemies hän oli Niklas Salon jälkeen tehoilla 11+24=35. Karvonen jakoi viiden muun pelaajan kanssa A-nuorten SM-liigan alivoimamaalipörssin voiton kolmella osumallaan. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden.


title: Elias Karvonen

text: Toukokuussa 2015 Karvonen teki kaksivuotisen SM-liigasopimuksen TPS:n kanssa. Hänen varsinainen tulokaskautensa 2015–2016 toi 43 runkosarjaottelussa tehot 4+9=13 ja kahdeksassa playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Kymmenessä Mestarien liigan ottelussa Karvonen jäi ilman tehopisteitä. Kaudella 2016–2017 hän pelasi TPS:n lisäksi myös kymmenen ottelua lainalla Mestis-joukkue TuTossa. Tammikuussa 2017 Karvonen teki TPS:n kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Saman vuoden marraskuussa sitä jatkettiin taas vuodella. Kaudella 2017–2018 Karvonen ehti pelata 24 runkosarjaottelua tehden 11 tehopistettä, kunnes hänen kautensa päättyi leikkaushoitoa vaatineen olkapäävamman vuoksi joulukuussa 2017.


title: Elias Karvonen

text: Joulukuussa 2018 Karvonen teki TPS:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Elias Karvonen

text: Karvonen valmistui ylioppilaaksi Kaarinan lukiosta keväällä 2013.


title: Jääpallon Allsvenskan-kausi 2008–2009

text: Ruotsin jääpallon Allsvenskan pelattiin kaudella 2008-2009 kolmessa kymmenen joukkueen lohkossa, joissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen kaksi parasta joukkuetta selviytyivät Elitserienin karsintoihin. Koska Allsvenskan muuttui 2-lohkoiseksi 12 joukkueen sarjaksi, joka lohkon kaksi viimeistä putosi suoraan 1. Divisioonaan. Lisäksi 3. viimeiset karsivat 1. Divisioonan joukkueiden kanssa Allsvenskan-paikastaan. Ennen kauden 2008 alkua Linköpingin BK Derby luopui Etelälohkon sarjapaikastaan pelaajapulaan vedoten ja tilalle nousi Tranås BoIS.


title: Jääpallon Allsvenskan-kausi 2008–2009

text: Karsinnat pelattiin kahdessa neljän joukkueen lohkossa. Karsinnoissa pelasivat Elitserienin neljä heikointa ja Allsvenskanin neljä parasta joukkuetta. Molempien lohkojen kaksi parasta joukkuetta selviytyivät seuraavaksi kaudeksi Elitserieniin.


title: Jääpallon Allsvenskan-kausi 2008–2009

text: HaparandaTornio Bandy nousi Elitserieniin.


title: Jääpallon Allsvenskan-kausi 2008–2009

text: IFK Kungälv nousi säilyi Elitserienissä.


title: Jääpallon Allsvenskan-kausi 2008–2009

text: Jönköping ja Gustavsberg säilyttivät Allsvenskan-paikkansa - Rättvik nousi Allsvenskaniin


title: Vesihyasinttikasvit

text: Vesihyasinttikasvit (Pontederiaceae) on koppisiemenisten yksisirkkaisiin kuuluva kasviheimo.


title: Vesihyasinttikasvit

text: Vesihyasinttikasvit ovat vesi- tai suokasveja, tavallisesti monivuotisruohoja, joiden soluissa on oksalaattikiteitä. Lehtiasento on kierteinen tai kierteisesti kaksirivinen eli distikkinen, harvoin kiehkurainen. Lehtilapa on leveä, ja aluksi se ympäröi vanhemman lehden ruotimaisen osan; joskus lapa on tasasoukka. Sivusuonet ovat poikittaisia lavan pituusakseliin nähden, ja tuppi on avonainen tai umpinainen, ja siinä on usein pitkä kieleke. Lehdessä on erityskarvoja. Kukinnossa on kaksi suojuslehteä. Kukat ovat avoinna vain yhden päivän, ja niissä esiintyy yleisesti kolmevartaloisuutta (tristylia), vinovartaloisuutta (enantiostylia) ja vastakohtaisuutta (monosymmetria). Kehälehdet ovat toisinaan kookkaat, vetistyvät ja enimmäkseen siniset tai keltaiset sekä enemmän tai vähemmän yhtyneet. Heteet kiinnittyvät kehälehtiin ja ovat keskenään eripituisia; joskus kukassa on kaksi joutohedettä. Palhot ovat karvaisia, joskus siipipalteisia. Sikiäimessä on tavallisesti mesirauhasia (nektaarioita). Hedelmä on kota, harvoin pähkylä. Kromosomiluku n = (7) 8(–13).


title: Vesihyasinttikasvit

text: Vesihyasinttikasvien levinneisyys on pääasiassa trooppinen ja keskittyy trooppiseen Amerikkaan; Euroopasta ne kokonaan puuttuvat.


title: Vesihyasinttikasvit

text: Vesihyasinttikasveihin kuuluu yhdeksän sukua ja 33 lajia. Runsaslajisin on karttulehtien suku ("Heteranthera") 11 lajillaan. Läheisin sukulainen on kenguruntassukasvien heimo (Haemodoraceae).


title: Vesihyasinttikasvit

text: Suvut ovat:


title: Vesihyasinttikasvit

text: Koristekasveina lammissa ja kasvihuonealtaissa viljellään vesihyasinttia ("Eichhornia crassipes") ja herttasoikkoa ("Pontederia cordata"). Monet lajit tuottavat taloudellisia tappioita rikkakasveina tukkiessaan kastelukanavia ja jopa laivaväyliä. Ongelmallisin on em. vesihyasintti, joka on levinnyt hyvin laajalle tropiikissa. Riisipeltojen rikkakasveja ovat "Heteranthera limosa" ja "H. reniformis" Yhdysvalloissa, "Pontederia rotundifolia" (syn. "Reussia rotundifolia") ja herttasoikko Etelä-Amerikassa, "Eichhornia natans" Afrikassa ja "Monochoria vaginalis" Aasiassa. "Monochoria"-lajien lehtiä käytetään myös vihanneksina Aasiassa.


title: Henry Goodman

text: Henry Goodman (s. 23. huhtikuuta 1950) on brittiläinen näyttelijä, joka on esiintynyt sekä teatterissa että elokuvissa ja televisiossa.


title: Henry Goodman

text: Goodman kasvoi Lontoon East Endissä juutalaisessa perheessä. Hän innostui näyttelemisestä kymmenvuotiaana päästyään kaksosveljensä kanssa esiintymään elokuvaan "Sinetöidyt huulet" (1960). Vuonna 1969 hänet hyväksyttiin opiskelijaksi Royal Academy of Dramatic Artiin.


title: Henry Goodman

text: RADAsta valmistumisensa jälkeen Goodman muutti Kapkaupunkiin, Etelä-Afrikkaan, jossa hän asui vuodet 1973–1981. Palattuaan Englantiin hän pääsi Royal Shakespeare Companyn jäseneksi. Goodman on saanut urallaan kaksi Laurence Olivier -palkintoa, ensimmäisen "Musical for Assassins" -näytelmästä 1993 ja toisen roolistaan Shylockina "Venetsian kauppiaassa" 2000.


title: Henry Goodman

text: Goodman meni 1970-luvun alulla naimisiin tanssinopettaja Sue Parkerin kanssa. Heillä on kaksi lasta.


title: Ritva-Liisa Sumu

text: Ritva-Liisa Sumu, sukunimi vuoteen 1967 "Ahmavaara" (15. joulukuuta 1945 – 15. tammikuuta 1975) oli suomalainen toimittaja.


title: Ritva-Liisa Sumu

text: Sumu valmistui valtiotieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1970. Hän oli toimittajana Maakansa-lehdessä ja HISC–Magazinen päätoimittajana. Sumu oli Ylioppilaslehdessä toimittajana 1966–1967, toimitussihteerinä 1968–1969 ja 1970 sekä vt. päätoimittajana 1970. Hän toimi sen jälkeen freelance–toimittajana Mainos–TV:ssä 1969–1972.


title: Ritva-Liisa Sumu

text: Sumu kirjoitti 1974 elämäkertateoksen "Sunkku, Lapin keisari" isoisästään Kemi-yhtiön metsäpäällikkönä toimineesta Jarl Sundqvistista.


title: Miljoonamasurkka

text: Miljoonamasurkka l. Tanssiinkutsu on muun muassa Viljo Vesterisen soittama masurkka. Sen on säveltänyt D. Djukomen. Sen sävellaji on Es-duuri ja siinä on neljä erilaista teemaa, jotka muodostavat 11 osan kokonaisuuden kaavalla A-B-A-C-D-C-A-B-A-C-A. Osien sävellajeissa on säännönmukaisuus. A-osa on pääsävellajissa, Es-duurissa ja B-osa on rinnakkaissävellajissa, c-mollissa. C-osan alettua kappale siirtyy subdominanttisävellajiin, As-duuriin ja D-osa on sille rinnakkaisessa sävellajissa, f-mollissa. Kappale palaa Es-duuriin, käy kerran As-duurissa ja palaa lopulta takaisin Es-duuriin. Miljoonamasurkka on tehty yhteistyössa Dallapé-orkesterin kanssa vuonna 1937.


title: Joseph Greenberg

text: Joseph Harold Greenberg (28. toukokuuta 1915 Brooklyn, New York, Yhdysvallat – 7. maaliskuuta 2001 Stanford, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen antropologi ja kielitieteilijä. Hän tuli tunnetuksi 1950- ja 1960-luvuilla luomastaan afrikkalaisten kielten luokituksesta neljään kieliperheeseen sekä yleisesti ottaen kielen rakenteita ja eri kielten samankaltaisuuksia koskeneesta tutkimuksestaan.


title: Joseph Greenberg

text: Greenberg kehitteli teoriaa kielten yhteisestä alkuperästä ja alkoi tutkimuksensa antropologina jo tutuksi tulleelta Afrikan mantereelta. Hän julkaisi teoksen "Languages of Africa" vuonna 1963 ja lukuisat tieteilijät hyväksyivät teoksessa esitetyn jaottelun afrikkalaisten kielten neljästä kieliperheestä. Myöhemmin Greenberg teki samankaltaisen tutkimuksen Amerikassa, johon useat aikalaistieteilijät suhtautuivat puolestaan hyvinkin kriittisesti teoksen "Language in the Americas" ilmestyttyä. Myöhemmin esimerkiksi Stanfordin yliopiston geneetikko Luigi Cavalli-Sforza löysi Greenbergin teoriaa kolmesta amerikkalaisten alkuperäiskansojen kieliryhmästä tukevia todisteita. Hänen tutkimusryhmänsä totesi, että tiettyjen geenien samankaltaisuus heijasti myös kansanryhmien yhtenäisyyttä. Myöhemmin Greenberg työskenteli edelleen todistaakseen että kielet, joita hän kutsui euraasialaisiksi kieliksi englannista korean kieleen sisälsivät samankaltaisia juonteita.


title: Joseph Greenberg

text: Greenberg opiskeli antropologiaa Northwestern Universityssa, missä hän suoritti tohtoritutkinnon 1940. Sotien jälkeen hän opetti lyhyen aikaa Minnesotan yliopistossa, kunnes hänet nimitettiin professoriksi Columbian yliopiston. Stanfordin yliopisto palkkasi Greenbergin professoriksi vuonna 1962 ja hän toimi antropologian laitoksen johtajana 1971–1974. Greenberg nimitettiin Linguistic Society of American johtajaksi 1976. Hän sai useita tieteellisiä palkintoja ja tunnustuksia.


title: Joseph Greenberg

text: Etniseltä taustaltaan Greenberg oli juutalainen.


title: Jaakko Surakka

text: Jaakko Surakka (s. 18. heinäkuuta 1934 Nivala) on suomalainen Kouvolassa asuva kirjailija.


title: Jaakko Surakka

text: Surakka suoritti ylioppilastutkinnon ja opiskeli tietotekniikkaa Jyväskylän yliopistossa. Hän on toiminut työnjohtajana puuyrityksessä 1955–1961, toimistotyönjohtajana Juvalla 1961–1968 sekä vuosina 1968–1975 Kouvolassa atk-operaattorina, atk-yhdysmiehenä, ohjelmoijana ja suunnittelijana.


title: Jaakko Surakka

text: Surakka aloitti kirjoittamalla pakinoita ja novelleja lehtiin sekä osallistumalla runoantologioihin. Hänen esikoisteoksensa runokokoelma "Ollako toisin" ilmestyi 1992. Surakan romaanit "Kämppien kasvatti" ja "Rautaköysi" sijoittuvat Pohjois-Suomen metsätyömaille ja rakennustyömaille ja häntä onkin pidetty Kalle Päätalon perinteiden jatkajana. Hän on kirjoittanut myös fantasiaromaanin "Aikamoduli" ja yhteiskunnallisen romaanin "Silmäänkusijat".


title: Finspångs AIK Bandy

text: Finspångs AIK Bandy Finspångin kunnasta Itä-Göötanmaalta. Seura aloitti jääpalloilun jo 1919 edeltäjäseuran Finspångs Idrottsföreningin nimissä. AIK pohjainen seura syntyi fuusiona Finspångs Idrottsförening- ja Finspångs Arbetares Idrottsförening-seuroista. Jääpallo oli yksi jaosto lukuisista muista jaostoista, kuten yleisurheilu, jalkapallo, hiihto. Jääpallojaosto itsenäistyi emäseura Finspångs AIK:sta 2013, jolloin jääpallo muodosti oman seuransa.


title: Finspångs AIK Bandy

text: Finspång AIK nousi kaudeksi 2001-2002 toiseksi korkeimmalle sarjatasolle eli silloiseen 1. Divisioonaan. Myöhemmin tähän asti parhaimmaksi kaudeksi on muodostunut kausi 2004-2005, jolloin seura pelasi silloisen ylimmän sarjatason eli Allsvenskanin karsintoja. Seura on pelannut 2010-luvulla toiseksi korkeimmalla sarjatasolla eli Allsvenskanissa niin Pohjois- kuin Etelälohkossa.


title: Olli Jokinen (jääkiekkoilija, 1990)

text: Olli Jokinen (s. 26. toukokuuta 1990 Joutseno) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Suomi-sarjajoukkue Imatran Ketterässä.


title: Olli Jokinen (jääkiekkoilija, 1990)

text: Jokinen on Imatran Ketterän oma kasvatti. Hän toimi kaudella 2005–2006 seuran C-nuorten kapteenina ja oli Ketterän paras pistemies ja maalintekijä sekä I-divisioonan runkosarjassa tehoilla 19+13=32 että SM-karsinnoissa tehoilla 12+5=17. Jokinen sijoittui runkosarjan maalipörssissä toiseksi ja pistepörssissä kolmanneksi. Kaudella 2006–2007 hän kuului myös Ketterän B-nuorten kapteenistoon. Jokinen pelasi myös ensimmäiset miesten pelinsä vain 16-vuotiaana seuran Suomi-sarjajoukkueessa, jossa hän sai tililleen kahdeksan ottelua tehopistein 3+1=4.


title: Olli Jokinen (jääkiekkoilija, 1990)

text: Kaudeksi 2007–2008 Jokinen siirtyi Saimaan Palloon. Kaudella 2008–2009 hän pelasi seurassa ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan SM-liigaottelunsa 25. marraskuuta 2008 Oulun Kärppiä vastaan. Kaikkiaan Jokinen pelasi SaiPan A-nuorissa neljänä kautensa, joista viimeisellä kaudellaan 2010–2011 hän toimi joukkueen varakapteenina ja oli SaiPan paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Miika Kivirannan jälkeen tehoilla 15+19=34.


title: Olli Jokinen (jääkiekkoilija, 1990)

text: Jokinen palasi kaudeksi 2011–2012 Ketterään, jossa hän pelasi ensimmäisen kokonaisen kautensa miesten sarjoissa tehden 21 ottelussa tehot 12+18=30. Kaudeksi 2012–2013 Jokinen siirtyi Ranskan pääsarja Ligue Magnusiin Diables Rouges de Briançonin riveihin. Hänen ensimmäinen kokonainen ammattilaiskautensa toi 23 runkosarjaottelussa tehot 4+4=8 sekä kahdeksassa playoff-ottelussa tehot 1+1=2. Ranskan liigacupissa Jokinen teki yhteensä kymmenessä ottelussa tehot 5+3=8. Turnaus päättyi Briançonin voittoon.


title: Olli Jokinen (jääkiekkoilija, 1990)

text: Kaudeksi 2013–2014 Jokinen palasi taas Ketterään, jonka kapteeniksi hän nousi. Jokinen oli joukkueen paras maalintekijä 21 osumallaan, joilla hän jakoi koko Suomi-sarjan maalipörssin viidennen sijan S-Kiekon Olli Aallon ja Roope Elosen kanssa. Kauden 2015–2016 päätteeksi Jokinen voitti Suomi-sarjan hopeaa.


title: Olli Jokinen (jääkiekkoilija, 1990)

text: Jokinen pelasi alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2007, jolloin hän voitti hopeaa.


title: Bernhard Grzimek

text: Bernhard Klemens Maria Grzimek (24. huhtikuuta 1909 Neisse, Saksa – 13. maaliskuuta 1987 Frankfurt am Main, Saksa) oli saksalainen eläintieteilijä ja eläinlääkäri. Hän oli Frankfurtin eläintarhan johtaja vuodesta 1945 lähtien ja maailman tunnetuimpia luonnonsuojelijoita. Hänen tuotannostaan on suomennettu muun muassa kirja "Serengeti ei saa kuolla" (suom. 1960).


title: Bernhard Grzimek

text:
Grzimek syntyi aikanaan Saksan Sleesiaan kuuluneessa Neissessä (nyk. Nysa Puolassa). Hänen isänsä oli ammatiltaan poliisituomari. Hän opiskeli eläinlääkäriksi suorittaen tohtoritutkinnon Berliinin yliopistossa vuonna 1932. Grzimek palveli eläinlääkintäupseerina toisessa maalimansodassa.
Grzimekin ura alkoi toden teolla sodan jälkeen. Hän nosti sodassa pahoin vaurioituneen Frankfurtin eläintarhan uuteen kukoistukseen. Eläintarhassa oli hänen aloittaessaan jäljellä enää kaksitoista eläintä ja sen rakennukset olivat palaneet lähes poroksi. Grzimekin varainhankintakeinot tunnettiin epätavanomaisina; hän järjesti urheilufestivaaleja ja juhlia eläintarhan alueella. Hänen johdollaan perustettiin myös eräs maailman johtavia zoologisia puutarhoja ja eläintarha tuli tunnetuksi myös eläinten siemennys- ja kasvatustoiminnastaan. Hän jäi eläkkeelle johtajan toimesta vuonna 1974. Grzimek tunnettiin myös televisiosta, jossa hän isännöi luonto-ohjelmia vuodesta 1956 lähtien. Saksan liittokansleri Willy Brandt nimitti Grzimekin valtakunnalliseen ympäristönsuojeluasioiden asiantuntijavirkaan, josta hän erosi 1977 vastalauseena valtion puutteellisina pitämilleen toimenpiteille luonnonsuojelun suhteen.


title: Bernhard Grzimek

text: Grzimek ohjasi luontodokumenttielokuvan "Serengeti ei saa kuolla" vuonna 1959, jonka kuvausten aikana hän menetti poikansa Michaelin lento-onnettomuudessa. Elokuva voitti parhaan dokumenttielokuvan Oscar-palkinnon 1960. Hän kuoli sydänkohtaukseen seuratessaan sirkusesitystä Frankfurtissa.


title: Péter Hajdú

text: Péter Hajdú (27. joulukuuta 1923 Budapest, Unkari - 19. syyskuuta 2002 Budapest) oli unkarilainen kielitieteilijä. Hajdú toimi Szegedin yliopiston suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professorina 1958 - 1974. Hän oli myös Unkarin tiedeakatemian kielitieteen laitoksen johtaja 1974 - 1982 ja professori Budapestin yliopistossa vuodesta 1983 lähtien. Hajdú sai Suomessa akateemikon arvonimen vuonna 1980.


title: Matti Hako

text: Matti Juhani Hako, sukunimi vuoteen 1935 "Flinck" (24. joulukuuta 1927 Pori – 29. heinäkuuta 2014 Vantaa) oli suomalainen filosofian tohtori, lehtori ja suomen kielestä ja kansankulttuurista kirjoittanut tietokirjailija.


title: Matti Hako

text: Hako oli vuosina 1953–1957 Helsingin yliopistossa professori Martti Haavion assistenttina. Hänen vuonna 1956 valmistuneen saksankielisen tohtorinväitöskirjansa aiheena olivat lumikolle luettavat syntyloitsut.


title: Matti Hako

text: Hako toimi suomen kielen lehtorina ensin ssa ja sitten Helsingin teknillisessä oppilaitoksessa. Hän jäi eläkkeelle 1990. Hako oli myös suomalaisen ja vertailevan kansanrunoudentutkimuksen dosenttina Helsingin yliopistossa, Työväen muistitietotoimikunnan puheenjohtajana vuodesta 1960 ja ylioppilastutkintolautakunnan jäsenenä 1970–1995. Hako laati piilosanoja Suomen Kuvalehteen nimimerkillä "Ilpo I. Ansa" vuosina 1976–2001.


title: Matti Hako

text: Tietokirjojen lisäksi Hako julkaisi 1954 uittoaiheisen novellikokoelman "Erottelijat", joka perustui hänen omiin kokemuksiinsa.


title: Paul Héroult

text: Paul-Louis-Toussaint Héroult (10. huhtikuuta 1863 Thury-Harcourt, Ranska — 9. toukokuuta 1914 Antibesin lähistöllä) oli ranskalainen kemisti. Héroult keksi alumiinin sähkömetallurgisen valmistamismenetelmän sekä kehitti valokaariuunin, jota tarvitaan teräksen valmistukseen. Uusi alumiinin valmistusmenetelmä, joka tunnetaan nimellä Hall–Héroult-menetelmä, halvensi metallin hintaa ja mahdollisti halvan alumiinin ja sen johdannaisten laajamittaisen hyödyntämisen.


title: Alikulku

text: Alikulku on tunnelimainen tien tai kadun osuus, joka alittaa toisen tien. Myös rautatien alittavaa tunnelia voidaan kutsua alikuluksi tai alikulkutunneliksi. Alikulkuja rakennetaan yleensä jalankulkijoille ja/tai pyöräilijöille, jotta he voisivat päästä toiselle puolelle turvallisesti. Alikulkuja voidaan myös rakentaa villieläinten auttamiseksi.


title: Nordic Futsal Cup

text: Nordic Futsal Cup on UEFA:n alainen futsalin maaotteluturnaus, jonka voittaja julistetaan Pohjoismaiden mestariksi.


title: Nordic Futsal Cup

text: Nordic Cup järjestettiin vuonna 2013 ensimmäistä kertaa. Suomi, Ruotsi, Tanska ja Norja ovat osallistuneet kaikkiin neljään turnaukseen. Grönlanti liittyi ensimmäistä kertaa mukaan vuonna 2016 . Vuoden 2018 turnaus järjestettiin joulukuussa Rinkøbing-Skjernissä Tanskassa ja voittajaksi selviytyi neljännen kerran perättäin Suomi.


title: Nordic Futsal Cup

text: Turnauksen kautta-aikain tehokkain maalintekijä on Miika Hosio 12 maalillaan. Hosio on myös ollut kahdesti yksittäisen turnauksen tehokkain maalintekijä (2017 ja 2016). Yksittäisessä turnauksessa eniten maaleja (6) on tehnyt Tanskan Kevin Jørgesen.


title: Matka Italiassa

text: Matka Italiassa ("Viaggio in Italia", rinnakkaisnimi Matka Italiaan) on vuonna 1954 ensi-iltansa saanut Roberto Rossellinin ohjaama neorealistinen elokuva, jonka pääosia esittävät Ingrid Bergman ja George Sanders. Melankolinen elokuva kertoo Napolissa vierailevasta englantilaispariskunnasta, jonka avioliitto on ajautumassa kriisiin. Hiipuvan parisuhteen ohella teemoiksi nousevat ihmisen tunne-elämä ja henkisyys sekä erot pohjois- ja eteläeurooppalaisten kulttuurien välillä. Rossellinilla ja Bergmanilla oli ongelmia omassa avioliitossaan elokuvan kuvausten aikana ja he päätyivät lopulta avioeroon vuonna 1957.


title: Matka Italiassa

text: Tunnettu elokuva-alan lehti "Cahiers du cinéma" ylisti elokuvaa modernismin merkkiteokseksi. Sen uskotaan viitoittaneen suuntaa Michelangelo Antonionin eksistentialistisille elokuville.


title: Matka Italiassa

text: Toisistaan vieraantunut englantilainen aviopari Katherine (Ingrid Bergman) ja Alex Joyce (George Sanders) ovat tulleet Italiaan myydäkseen huvilan, jonka Alex on perinyt äskettäin kuolleelta Homer-sedältään. He yöpyvät napolilaisessa hotellissa, jossa kohtaavat englantilaisia ystäviään. Seuraavana päivänä Homer-sedän hyvä ystävä Tony Burton (Anthony La Penna) vie heidät huvilalle, jonne he majoittuvat väliaikaisesti Tonyn ja tämän vaimon vieraina.


title: Matka Italiassa

text: Odotellessaan ostotarjousta huvilasta Joycet tutustuvat seudun nähtävyyksiin kumpikin omalla tahollaan. He yrittävät setviä tulehtuneita välejään mutta ajautuvat lopulta avioeron partaalle. Burtonin ehdotuksesta he tekevät retken Pompejin arkeologisille kaivauksille, jossa Katherine joutuu tunnekuohun valtaan nähtyään kipsivaloksen tuhkaan hautautuneesta pariskunnasta. Paluumatkalla Napoliin pariskunnan auto juuttuu uskonnolliseen kulkueeseen ja kuin ihmeen kaupalla he löytävät toisensa uudelleen.


title: Špela Rogelj

text: Špela Rogelj (s. 8. marraskuuta 1994 Ljubljana) on slovenialainen mäkihyppääjä. Hän edustaa SSK Costella Ilirija -seuraa ja on pituudeltaan 164 cm.


title: Špela Rogelj

text: Rogelj saavutti nuorten MM-kilpailuissa hopeaa henkilökohtaisessa kilpailussa 2011. Joukkuekilpailussa hän sai kultaa 2013, hopeaa 2014 ja pronssia 2012. Aikuisten MM-kilpailuissa hän on sijoittunut 30:nneksi Liberecissä 2009, 21:nneksi Oslossa 2011, 13:nneksi Val di Fiemmessä 2013 ja kymmenenneksi Falunissa 2015. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli 26:s.


title: Špela Rogelj

text: Rogelj sijoittui kymmenenneksi ensimmäisessä maailmancupin kilpailussaan Lillehammerissa joulukuussa 2011. Ensimmäisen voittonsa – ja palkintosijansa – hän saavutti samassa kaupungissa joulukuussa 2014. Hän oli samalla kaudella kolmas Sapporossa, Zaōssa sekä Hinzenbachissa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui neljänneksi. Helmikuussa 2016 hän oli Ljubnossa kertaalleen kolmas. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kymmenes.


title: L (Godleyn & Cremen albumi)

text: L on englantilaisessa 10cc-yhtyeessä tunnetuksi tulleiden Lol Cremen ja Kevin Godleyn toinen studioalbumi. Julkaisuvuosi on 1978. Albumi menestyi kaupallisesti hyvin.


title: L (Godleyn & Cremen albumi)

text: Albumilta on julkaistu singlenä ainakin kappale "Sandwiches of You" (Mercury). Singlen täysvärikuvakuoreen on esittäjäksi merkitty Godley + Creme.


title: L (Godleyn & Cremen albumi)

text: Levyllä on lisäksi muun muassa kappale "Punchbag", joka kertoo koulukiusaamisesta. Lol Cremellä on asiasta omakohtaisia kokemuksia.


title: L (Godleyn & Cremen albumi)

text: Albumilla vierailevat saksofonistit Andy Mackay (Roxy Music -yhtyeestä) ja Jonathan Handelsman. Avauskappaleella puhujana on rock-kirjoittaja ja radiotoimittaja Paul Gambaccini, jonka tekemistä haastatteluista on muun muassa julkaistu kirja "Paul McCartney in His Own Words" (Omnibus Press 1976).


title: L (Godleyn & Cremen albumi)

text: Albumi on äänitetty maalis-kesäkuussa 1978. Äänityksestä ovat vastanneet Nigel ja Chris Gray. Masteroinnin on tehnyt Melvyn Abrahams Strawberry Mastering -studiossa Lontoossa.


title: L (Godleyn & Cremen albumi)

text: Albumin kannen valokuvat on ottanut Sally Fear. Kansitaiteesta, sen suunnittelusta ja kserografiasta on vastannut Hothouse ja taiteellisena johtajana on toiminut Alan Schmidt. LP-levyn takakannessa on 55 kuvaa, jotka tuovat mieleen L-kirjaimen muodon.


title: L (Godleyn & Cremen albumi)

text:
Kaikki kappaleet ovat Kevin Godleyn ja Lol Cremen tekemiä. Musiikkikustantaja on Man-Ken Music Ltd. (BMI).
Gizmon ja puhallinsoittimien sovituksista ovat vastanneet Godley ja Creme.
"Brilliantly recorded, brilliantly sung, an album of dazing difference." Derek Jewell, The Sunday Times, Lontoo


title: L (Godleyn & Cremen albumi)

text: "Come December, it’ll be one of my ten best." Harry Doherty, Melody Maker


title: L (Godleyn & Cremen albumi)

text: "Godley and Creme possess tremendous musical talent ... but if only the pair of them would stop trying quite so damned hard to be the future of rock and roll ... then their work could prove to be much more satisfying." Fred Dellar, New Musical Express


title: Urša Bogataj

text: Urša Bogataj (s. 7. maaliskuuta 1995 Ljubljana) on slovenialainen mäkihyppääjä. Hän edustaa SSK Costella Ilirija -seuraa.


title: Urša Bogataj

text: Bogataj saavutti nuorten talviolympialaisissa 2012 hopeaa joukkuekilpailussa ja pronssia henkilökohtaisessa kilpailussa. Nuorten MM-kilpailujen joukkuemäessä hän sai kultaa 2013, hopeaa 2014 ja pronssia 2012. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän oli viides 2013 ja kuudes 2014. Aikuisten MM-kilpailuissa hän on sijoittunut 17:nneksi Val di Fiemmessä 2013.


title: Urša Bogataj

text: Bogataj sijoittui 20:nneksi ensimmäisessä maailmancupin kilpailussaan Lillehammerissa joulukuussa 2011. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes Schonach im Schwarzwaldissa tammikuussa 2013. Parhaimmillaan hän on sijoittunut neljänneksi Planicassa tammikuussa 2014. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän on ollut yhdeksäs kaudella 2017–2018.


title: Huoninparatiisiharakka

text: Huoninparatiisiharakka ("Astrapia rothschildi") on paratiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Huoninparatiisiharakka

text: Huoninparatiisiharakkaa tavataan Papua-Uudessa-Guineassa, Uuden-Guinean saarella Huonin niemimaalla. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Smaragdiparatiisiharakka

text: Smaragdiparatiisiharakka ("Astrapia splendidissima") on paratiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Smaragdiparatiisiharakka

text: Smaragdiparatiisiharakkaa tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa Uuden-Guinean saarella. Lajin kanta on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Viuhkaparatiisiharakka

text: Viuhkaparatiisiharakka ("Astrapia stephaniae") on paratiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Viuhkaparatiisiharakka

text: Viuhkaparatiisiharakkaa tavataan Papua-Uudessa-Guineassa Uuden-Guinean saarella. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Vesajärvi (Hämeenkyrö)

text: Vesajärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Vesijärven valuma-alueeseen". Järvi on antanut ympäröivälle kylälle nimensä.


title: Vesajärvi (Hämeenkyrö)

text: Järven pinta-ala on 145 hehtaaria ja sen pituus on 2,5 kilometriä ja leveys 1,3 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla "Niemenlahdessa", josta saa alkuunsa 650 metriä pitkä "Niemenjoki", joka laskee Hirvonjärveen.


title: Vesajärvi (Hämeenkyrö)

text: Järven rantaviiva on 8,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa. Niemenlahti, Levonlahti ja järven pohjoisosat ovat heinittyneet ja kasvamassa umpeen, jonka vuoksi Oksjoen ja Niemenjoen edustat on ruopattu parinsadan metrin matkalta auki. Järvellä on saarena vain yksi luoto.


title: Vesajärvi (Hämeenkyrö)

text: Vuonna 1899 on jätetty hakemus saada laskea Vesajärven vedenpintaa.


title: Nahkalammi

text: Nahkalammi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Vesijärven valuma-alueeseen".


title: Nahkalammi

text: Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja sen halkaisija on 250 metriä. Järven luusuat sijaitsevat järven vastakkaisilla rannoilla ja kuuluvat osana "Teerinevan" ojitusjärjestelmään. Ojat kiertävät molemmin puolin "Nahkalamminkallioita" ja yhtyvät metsäojiin kunnes noin 5,5 kilometrin päässä, "Koivistonojan" nimellä, johto-oja yhtyy ensin Ihananjärven laskuojaan ja sen jälkeen "Oksjokeen". Oksjoki laskee lopuksi Vesajärveen.


title: Nahkalammi

text: Järven rantaviiva on 0,76 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin ojitettua metsäsuota. Rannoille ei ole rakennettu mitään eikä järvelle kulje teitä.


title: Ihananjärvi

text: Ihananjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä "Ihanankulmalla" sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Vesijärven valuma-alueeseen".


title: Ihananjärvi

text: Järven pinta-ala on 9,8 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 1,1 kilometriä pitkä laskuoja "Oksjokeen", joka laskee Vesajärveen.


title: Ihananjärvi

text: Järven rantaviiva on 1,4 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan peltoihin rajoittuvaa suota. Rannalla on kolme loma-asuntoa ja yksi maatila.


title: Ihananjärvi

text: Talollinen Isak Saukko haki kumppaneineen järvenlaskulle lupaa ja siitä päätöksen 21.12.1927.


title: Lamminjärvi (Hämeenkyrö)

text: Lamminjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä "Ihanankulmalla" sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Vesijärven valuma-alueeseen".


title: Lamminjärvi (Hämeenkyrö)

text: Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 50 metriä. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa laskuoja Jyräjokeen ja siitä Oksjokeen, joka laskee Vesajärveen.


title: Lamminjärvi (Hämeenkyrö)

text: Järven rantaviiva on 0,61 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin soista metsämaastoa. Rantoja ei ole rakennettu eikä rantaan johda teitä. Lähellä on kaksi maatilaa, joiden pellot ympäröivät suota.


title: Ahvenlammi (Ikaalinen, Vehunvarppee)

text: Ahvenlammi eli Ahvenlampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Vehunvarppeen lounaispuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Vesijärven valuma-alueeseen.


title: Ahvenlammi (Ikaalinen, Vehunvarppee)

text: Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkuunsa 4,9 kilometriä pitkä Jyräjoki, joka yhtyy Oksjokeen, joka laskee Vesajärveen.


title: Ahvenlammi (Ikaalinen, Vehunvarppee)

text: Järven rantaviiva on 0,57 kilometriä pitkä ja ranta on soista ja ojitettua metsämaastoa. Rannat ovat rakentamattomia ja järven läheltä kulkee metsätie Tampinkankaalta.


title: Kirkkojärvi (Hämeenkyrö)

text: Kirkkojärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Vesijärven valuma-alueeseen.


title: Kirkkojärvi (Hämeenkyrö)

text: Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Jyräjokeen, joka yhdyttyään Oksjokeen laskee Vesajärveen.


title: Kirkkojärvi (Hämeenkyrö)

text: Järven rantaviiva on 0,99 kilometriä pitkä ja ranta on soista ja ojitettua metsämaastoa. Rannat ovat rakentamattomia, mutta järvelle vie yksi metsäautotie Vesajärven kylältä.


title: Paalejärvi

text: Paalejärvi eli Paalajärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Vesijärven valuma-alueeseen.


title: Paalejärvi

text: Järven pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 130 metriä. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta alkuunsa saava lyhyt laskuoja yhtyy metsäojistoon, joka purkautuu Jyräjokeen ja Oksjokeen. Oksjoki laskee Vesajärveen.


title: Paalejärvi

text: Järven rantaviiva on 0,73 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin soista ja ojitettua metsämaastoa. Pohjoisrannat rajoittuvat peltoon, mutta rantojen lähialueet ovat kapeaa avosuota. Rannat ovat rakentamattomia.


title: Georgi Terziev

text: Georgi Ilkov Terziev (; s. 18. huhtikuuta 1992 Sliven) on bulgarialainen jalkapalloilija, joka edustaa A PFG:ssä pelaavaa Ludogorets Razgradia. Pelipaikaltaan molempijalkainen Terziev on keskuspuolustaja. Hän kuuluu myös Bulgarian jalkapallomaajoukkueeseen. Terziev on 183 senttimetriä pitkä.


title: Georgi Terziev

text: Terzievin kasvattajaseura on Naftex Burgas, jota hän edusti aikuisten tasolla vuodet 2008-2009. Heinäkuussa 2009 Terziev siirtyi Tšernomorets Burgasin riveihin. Terziev edusti seuraa vuodet 2009-2013, ennen kuin elokuussa 2013 hän siirtyi maan suurseuraan Ludogorets Razgradiin. Ensimmäisellä kaudellaan seurassa eli kaudella 2013-2014 Terziev voitti heti Bulgarian liigan, cupin sekä supercupin. Kaudella 2014-2015 hän debytoi Mestareiden liigassa, jossa hän teki 2-2-tasoitusmaalin Liverpool FC:tä vastaan 88. minuutilla marraskuussa 2014.


title: Georgi Terziev

text: Bulgarian nuorten maajoukkueissakin pelannut Terziev debytoi Bulgarian jalkapallomaajoukkueessa lokakuussa 2011 Ukrainaa vastaan ystävyysottelussa. Hän on pelannut maajoukkueessa neljä ottelua tekemättä maaleja.


title: Vedekieli

text:
Vedekieli on leikkikieli, joka oli yleinen erityisesti 1950-luvun Helsingissä. Vedeä puhuttiin eniten 1950–1980-luvulla ja "Tsennaaks stadii, bonjaaks slangii" -slangisanakirjassaan Heikki Paunonen rajaa vedenkielen erityisesti Hämeentien, Pengerkadun ja Sakarinkadun kortteleihin, joissa sitä puhuttiin runsaasti. Muiden leikkikielten tapaan kielen tarkoitus oli toimia sisäpiiri- tai salakielenä. Muita suomalaisia leikkikieliä ovat muun muassa kontinkieli, fikon-kieli ja vitikieli.
Kielen rakenne on "sana" = sana + vede > venasade.


title: Tarmo Yli-Rajala

text: Tarmo Aarno Juhani Yli-Rajala (s. 8. lokakuuta 1937 Käkisalmi) on suomalainen Viialassa asuva yhteiskuntatieteiden lisensiaatti, eläkkeellä oleva kirjastotoimenjohtaja ja kirjailija.


title: Tarmo Yli-Rajala

text: Yli-Rajala oli Kaltion toimituskunnan jäsen 1976–1980, Optimisti-kirjallisuuslehden toimitussihteeri 1978–1982 ja päätoimittaja 1985 sekä Virtain Joulu -lehden päätoimittaja ja toimituskunnan jäsen 1984-1988. Hän toimi Virroilla asuessaan myös kirjallisuuspiirin vetäjänä.


title: Tarmo Yli-Rajala

text: Yli-Rajala on kirjoittanut kolme romaania ja murrepakinakokoelman. Hänen pakinoitaan on julkaistu vuodesta 1992 alkaen Suomenselän Sanomissa ja Aamuset-lehdessä.


title: Kalle Kautto

text: Kalle Kautto (s. 8. huhtikuuta 1981 Jyväskylä, Suomi) on suomalainen futsalpelaaja. Hän on pelannut Suomen futsalmaajoukkueessa kolme ottelua. Futsal-liigaa Kautto on pelannut jyväskyläläisessä FS CAMU:ssa.


title: Kalle Kautto

text: Kautto on pelannut myös jalkapalloa, jossa hänen pelipaikkansa on keskikenttäpelaaja. Korkeimmillaan hän on pelannut Kakkosessa, jossa hän vuosina 2000–2012 edusti Äänekosken Huimaa, JJK Jyväskylää, Säynätsalon Rientoa, Jyväskylä Unitedia, FC Vaajakoskea ja Warkauden Jalkapalloklubia yhteensä 181 ottelussa.


title: Kaisu Kasi

text: Kaisu Annikki Kasi, o. s. "Niemistö" (s. 14. lokakuuta 1937 Kauhajoki) on suomalainen näytelmäkirjailija.


title: Kaisu Kasi

text: Kauhajoen Hyypän Kolttokylästä kotoisin olevan Kaisu Kasin vanhemmat olivat asutustilalliset Rikhard ja Maria Niemistö. Kasi lähti kotoaan jo rippikouluikäisenä ja oli sitten kotitalous- ja navettatöissä eri puolella Suomea. Naimisiin mentyään hän asettui vuonna 1960 asumaan Laihialle. Kasi muutti takaisin Kauhajoelle vuonna 2007.


title: Kaisu Kasi

text: Kasi on kirjoittanut sekä historiallisia että nykypäivään sijoittuvia näytelmiä. Historialliset näytelmät sijoittuvat 1900-luvun alkupuolen Laihialle ja Kauhajoelle ja niissä päähenkilöinä esiintyvät muun muassa rovasti Frans Kärki ja ja Maalaisliiton perustaja Santeri Alkio. Nykyaikaan sijoittuvissa näytelmissä käsitellään usein sosiaalisia kysymyksiä ja epäkohtia.


title: Olga Leino

text: Olga Leino (o.s. Kosonen, 17. kesäkuuta 1871 Pietari – 23. toukokuuta 1962) oli suomalainen näyttelijä. Teatterityön ohella hän näytteli sivurooleja suomalaisissa mykkäelokuvissa ja ensimmäisissä suomalaisissa äänielokuvissa.


title: Olga Leino

text: Olga Leino syntyi kauppiaan tyttäreksi. Hän liittyi August Aspegrenin Kansanteatteriin vuonna 1891 ja siirtyi Suomalaiseen Teatteriin 1896. Leinon näyttämötehtäviä olivat muun muassa Anjuša näytelmässä "Pimeyden valta" ja Puck näytelmässä "Kesäyön unelma". Minna Canthin näytelmässä "Sylvi" hän tulkitsi nimiosan kuten myös näytelmässä "Hannele".


title: Olga Leino

text: Leino näytteli yhdeksässä kokoillan elokuvassa, joista osa on kadonnut. Hän näytteli lähinnä sivurooleja emäntinä ja eukkoina. "Sylvin" ensimmäisessä valkokangasadaptaatiossa vuonna 1913 hän teki Elinin roolin. Waldemar Wohlströmin varhaisessa äänielokuvassa "Olenko minä tullut haaremiin" Leino näytteli ruustinnaa.


title: Väinö Valveen puisto

text: Väinö Valveen puisto on puisto Helsingin itäosassa, Siilitien metroaseman vieressä.


title: Väinö Valveen puisto

text: Entiseltä nimeltään aluetta kutsuttiin nimellä Siilitien aseman puistometsä . Siilitielle laskeutuva puistokäytävä on erityisen jyrkkä ja se on saanut lempinimen "Häntäluunmäki". Puusto oli ollut varttunutta ja osittain mänty, osittain koivuvaltaista. Karuilla osilla puusto oli vuoteen 2005 mennessä kärsinyt kuivuustuhoista. Syksyllä 2005 yleisötilaisuuksissa saadun palautteen pohjalta metroaseman lähiympäristön metsä hoidettiin avoimeksi turvallisuuden vuoksi ja häiriökäyttäytymisen hillitsemiseksi.


title: Väinö Valveen puisto

text: Puisto nimettiin vuonna 2007 viimeisen jääkärikenraalin ja Merivoimien entisen komentajan Väinö Valven mukaan. Paikassa sijaitsee myös Väinö Valveen muistomerkki, jonka muistomerkkikivi on tuotu Isosaaren linnakkeelta. Kiven valinnan suoritti prikaatikenraali Asko Kilpinen. Valve asui Oravatiellä puiston vieressä viimeiset elinvuotensa.


title: Bledar Sejko

text: Bledar Sejko (s. 10. syyskuuta 1972 Tirana) on albanialainen laulaja ja kitaristi, joka edusti maataan vuoden 2013 Eurovision laulukilpailussa Adrian Lulgjurajn kanssa kappaleella ”Identitet”. He eivät päässeet jatkoon, vaan jäivät 31 pisteen päähän finaalipaikasta sijoittuen sijalle 15.


title: Bledar Sejko

text: Hän oli mukana perustamassa Albanian ensimmäistä rockyhtyettä.


title: Bledar Sejko

text: Bledar on naimisissa Eda Sejkon kanssa.


title: Kanukkakasvit

text: Kanukkakasvit (Cornaceae) on koppisiemenisten Cornales-lahkoon kuuluva kasviheimo, jossa on kaksi sukua ja 85 lajia.


title: Kanukkakasvit

text: Kanukkakasvit ovat puita tai pensaita, joskus rönsyllisiä varpuja, harvoin ruohoja. Niistä joihinkin kerääntyy alumiinia. Sekundaarisiin aineenvaihduntatuotteisiin kuuluvat erilaiset iridoidit, alkaloidit, saponiinit, flavonolit ja tanniinit. Joillakin lajeilla on limaa, joillakin maitiaisnestettä. Tukisolukoissa on kivisoluja eli sklereidejä. Solukarvat ovat T:n muotoisia. Lehdet sijaitsevat tavallisesti vastakkaisesti, harvemmin kierteisesti tai kahdessa rivissä. Lapa on ehytlaitainen, joskus liuskainen, sulka- tai kourasuoninen. Kukat ovat tavallisesti 4-lukuisia, joskus jopa 10-lukuisia, ja sijaitsevat mykeröissä tai muissa tiheissä kukinnoissa. Kukinnon kukat avautuvat melkein yhtaikaisesti. Verhiö on huomattavan pieni, toisinaan yhdislehtinen; teriö on erilehtinen. Heteet sijaitsevat kohdakkain verholehtien kanssa, määrältään niitä voi olla jopa nelinkertainen määrä verhoihin nähden. Yhdislehtinen ja kehänalainen sikiäin on yhdestä neljään emilehden muodostama, vartalo on tavallisesti lyhyt ja luotti tylppä tai pallomainen. Sikiäimen päällä on mettä erittävä kehrä eli diskus. Luumarja on yksi- tai kaksisiemeninen, ja sen seinämässä on kivisoluja. Siemenessä on hemiselluloosapitoinen endospermi ja vihreä alkio. Kromosomiluku n = 8–11.


title: Kanukkakasvit

text: Kanukkakasveja kasvaa hajanaisesti eri puolilla maapalloa, kuitenkin enimmäkseen pohjoisella pallonpuoliskolla arktisia alueita myöten. Tropiikissa ne rajoittuvat vuoristoihin. Suomessa heimoa edustaa koko maahan levinnyt ruohokanukka ("Cornus suecica") sekä pari viljelystä karannutta pensasta: yleisempi idänkanukka ("C. alba") ja harvinainen mustamarjakanukka ("C. sanguinea").


title: Kanukkakasvit

text: Kanukkakasvit kuuluvat Cornales-lahkossa samaan kladiin yhdessä heimon Grubbiaceae ja keihäspuukasvien (Curtisiaceae) kanssa. Niillä on siiviläputkien plastideissa myös monikulmaisia proteiinikiteitä, vastakkainen lehtiasento, lehtiparia yhdistävä varren poikki kulkeva juova ja pienet kukat.


title: Kanukkakasvit

text: Kanukkakasvien heimon evoluutiopuun haarautuminen lienee alkanut noin 67 miljoonaa vuotta sitten eli heti liitukauden päättymisen ja suuren sukupuuttoajan jälkeen. Kanukoiden ("Cornus") hedelmäfossiileja tunnetaan Pohjois-Amerikasta Pohjois-Dakotan paleoseenisista kallioista, joiden iäksi on arvioitu 58 miljoonaa vuotta.


title: Kanukkakasvit

text: Kanukkakasvien kaksi sukua ovat kanukat ("Cornus") ja "Alangium".. Edellisessä on 65 lajia, jälkimmäisessä 20.


title: Helge Rontu

text: Helge Alf Valter Rontu (8. huhtikuuta 1924 Ruokolahti – 28. helmikuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen juristi ja oikeusministeriön lainsäädäntöneuvos. Hän oli myös Yleisradion radio-ohjelma "Viisasten kerhon" jäsen numero yksi vuosina 1968–1975.


title: Helge Rontu

text: Rontu kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin koelyseosta vuonna 1942, suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1951 ja sai varatuomarin arvon 1956. Hän oli sodan jälkeen tutkijana asekätkentää tutkineessa sisäministeriön tutkintaelimessä ja toimi 1946–1948 valtiollisen poliisin tutkimustoimiston päällikkönä. Valmistuttuaan hän työskenteli 1954 Pielaveden tuomiokunnan notaarina ja 1955–1956 Kiuruveden osuuskassan lakimiehenä. Hänet nimitettiin 1957 Helsingin hovioikeuden viskaaliksi, mutta joutui pian eroamaan poliittisen taustansa vuoksi ja siirtyi samana vuonna Helsingin raastuvanoikeuteen, jossa hän toimi rikosnotaarina ja myöhemmin oikeusneuvosmiehenä. Rontu oli ensimmäinen tuomarina toiminut SKDL:ään kuulunut juristi. Suomen Kommunistisen Puolueen jaossa Rontu edusti oppositiota. Oikeusministerinä 1970–1971 toiminut Erkki Tuominen nimitti hänet lainsäädäntöneuvokseksi oikeusministeriön lainvalmistelukuntaan. Rontu toimi tässä virassa vuoteen 1975 ja sen jälkeen vielä lyhyesti Pielaveden kihlakunnantuomarina.


title: Helge Rontu

text: Rontu oli 1970- ja 1980-luvuilla yksi Suomen Demokraattiset Lakimiehet ry:n (Demla) tärkeimmistä aktiiveista ja taustavaikuttajista. Hän oli järjestön puheenjohtajana vuoden 1974 ajan, mutta hoiti sen raha-asioita vielä pitkään sen jälkeenkin. Demlan puheenjohtajana 1980-luvun alussa toimineen Hannu Takalan mukaan Rontu rahoitti järjestöä ilmeisesti joko omista varoistaan tai mahdollisesti Neuvostoliitosta saamallaan rahalla. Rontu oli 1970-luvulla Kansainvälisen demokraattisten lakimiesten liiton (IADL) asettaman kansainvälisen Indokiinan sotarikoskomission jäsenenä.


title: Helge Rontu

text: Rontua kiinnosti virkakielen selkeys, josta hän kirjoitti useita kirjoja.


title: Strontiumnitraatti

text: Strontiumnitraatti (Sr(NO)) on strontium- ja nitraatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään pyrotekniikassa antamaan liekille punainen väri, strontiumyhdisteiden valmistamiseen ja kosmetiikassa.


title: Strontiumnitraatti

text: Strontiumnitraatti on huoneenlämpötilassa väritöntä tai valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on pintakeskeinen kuutiollinen alkeiskoppi. Strontiumnitraatti liukenee hyvin veteen ja hieman etanoliin. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen tetrahydraatti (Sr(NO)·4HO). Kidevesi poistuu rakenteesta kuumennettaessa tetrahydraatti 100 °C:n lämpötilaan. Muiden nitraattien tavoin strontiumnitraatti on voimakas hapetin.


title: Strontiumnitraatti

text: Strontiumnitraattia valmistetaan strontiumkarbonaatin tai strontiumoksidin ja typpihapon välisellä reaktiolla. Muodostuvasta liuoksesta haihdutetaan vesi pois ja tuote jauhetaan. Mikäli haihdutus suoritetaan alle 30 °C:n lämpötilassa muodostuu strontiumnitraattitetrahydraattia ja korkeammissa lämpötiloissa kidevedetöntä yhdistettä.


title: Strontiumnitraatti

text: Strontiumnitraattia käytetään pyrotekniikassa kirkkaanpunaisen valon tuottamiseen. Yhdistettä käytetään esimerkiksi ilotulitteissa, hätäraketeissa ja merkkipanoksissa. Aine toimii lähtöaineena useiden muiden strontiumyhdisteiden synteesissä. Kosmetiikassa strontiumnitraattia käytetään maitohappoon tai glykolihappoon perustuvissa kuorintavoiteissa ihoärsytystä vähentävänä apuaineena.


title: Grubbiaceae

text: Grubbiaceae on vain yhden suvun ("Grubbia") ja kolme lajia käsittävä kasviheimo koppisiemenisten Cornales-lahkossa.


title: Grubbiaceae

text: "Grubbia"-lajit ovat kanervamaisia pensaita, joilla on solukarvoja. Kukinnot ovat lehtihankaisia, mykerömäisiä tai käpymäisiä. Teriö puuttuu, heteitä on kahdeksan tai 12, ja sikiäin koostuu kahdesta yhteenkasvaneesta emilehdestä. Siemenaiheet ovat tyveltään aksiletyyppisessä, muutoin vapaassa keski-istukassa. Mesiäinen on karvainen. Hedelmä on monesta sikiäimestä syntynyt synkarppi eli kertohedelmä, jonka kussakin osahedelmässä on yksi siemen. Siemenessä on pitkä alkio.


title: Grubbiaceae

text: Heimo rajoittuu levinneisyydeltään Etelä-Afrikan Kapmaahan.


title: Grubbiaceae

text: Lähin sukulainen on keihäspuukasvit (Curtisiaceae). Heimojen muodostamaa kladia luonnehtivat lyhyt ja liuskainen luotti, kunkin emilehden yksi siemenaihe, hedelmäkiven seinämän muodostuminen kivisoluista ja runsas endospermi eli siemenen ravintovarasto. Kladin ikä lienee noin 90 miljoonaa vuotta, mikä viittaa siihen, että kasvit edustavat vanhaa jäännettä Kapmaan kasvistossa. Sisarusparina heimot voitaisiin yhdistää, mutta niiden erillään pitämistä puoltaa kasvien erilainen ulkonäkö.


title: Grubbiaceae

text: Grubbia-lajit ovat:


title: Suuri valamiehistö

text: Suuri valamiehistö (Grand jury) on toimielin, joka suorittaa syyteharkintaa eli päättää virallisen syytteen nostamisesta. Se siis tutkii epäiltyjä rikoksia, sen todisteita, kuulee todistajia ja viime kädessä päättää, onko riittävästi näyttöä syytteen nostamiseen.


title: Suuri valamiehistö

text: Yhdysvalloissa suureen valamiehistöön kuuluu yleensä 16-23 henkilöä, mutta esimerkiksi Texasissa heitä on vain kaksitoista. Menettelyä käytetään liittovaltion tuomioistuimissa sekä joissakin osavaltioissa. Syyttäjän todisteiden kuulemisen lisäksi suuri valamiehistö voi haastaa todistajia kuultavaksi, ja se voi haastaa kuultavaksi myös itse syytetyn, mutta tällä on perustuslaillinen oikeus olla todistamatta itseään vastaan. Syyttäjä voi myöntää suuren valamiehen edessä todistaneelle henkilölle immuniteetin rikossyytteistä. Syytetyn puolustusasianajajat eivät osallistu suuren valamiehistön käsittelyyn.


title: Suuri valamiehistö

text: Toisin kuin varsinainen oikeudenkäynti, suuren valamiehistön käsittely ei ole julkinen. Jos suuri valamiehistö ei anna lupaa nostaa syytettä, syyttäjä voi yrittää uudelleen toisen valamiehistön kanssa. Joissakin tapauksissa syyttäjän täytyy tätä varten esittää uusia todisteita.


title: Tuovi Paju-Laukkanen

text: Tuovi Sylvi Paju-Laukkanen (s. 8. lokakuuta 1937 Uusikirkko) on suomalainen kääntäjä.


title: Tuovi Paju-Laukkanen

text:
Nimellä "Tuovi Paju":
Nimellä "Tuovi Paju-Laukkanen":


title: SuicideGirls

text: SuicideGirls on verkkosivusto ja -yhteisö, jonka aiheena ovat pin-up-valokuvaus ja alternative-henkiset mallit, joita kutsutaan nimellä "Suicide Girls". Sivusto perustettiin vuonna 2001 Portlandissa, josta sen taustayhtiö muutti Los Angelesiin vuonna 2003.


title: SuicideGirls

text: SuicideGirlsin valokuvaajina ovat toimineet muun muassa näyttelijä Paget Brewster, kitaristi Dave Navarro ja laulaja Mike Doughty. Mallit esiintyvät useimmiten jonkin alakulttuurin mukaisessa tyylissä: heillä on dreadlockseja, värjättyjä hiuksia, tatuointeja, lävistyksiä ja vartalonmuokkauksia. SuicideGirlsiä käsitteleviä lehtiartikkeleita on julkaistu Yhdysvaltain suurimmissa sanomalehdissä, ja heidän mallejaan on esiintynyt muun muassa Californication- ja C.S.I.-televisiosarjoissa.


title: SuicideGirls

text: SuicideGirls julkaisee haastatteluja, kolumneja ja reportaaseja, ja heillä on oma radio-ohjelma, jota voi kuunnella podcastina. Vuonna 2004 Probot julkaisi musiikkivideon "Shake Your Blood", jolla esiintyy 66 Suicide Girliä.


title: Oskar Hertwig

text:
Oskar Wilhelm August Hertwig (myös Oscar, 21. huhtikuuta 1849 Friedberg, Hessenin suurherttuakunta — 25. lokakuuta 1922 Berliini, Saksa) oli saksalainen eläintieteilijä, embryologi ja solubiologi. Hän havaitsi ensimmäisenä siittiösolun ja munasolun tumien yhdistymisen olennaisen roolin hedelmöittymisessä tutkittuaan merisiilien munasolujen hedelmöittymistä vuonna 1875. Hän kehitti myös niin sanotun alkiolehtiteorian yhdessä veljensä Richard von Hertwigin kanssa.
Hertwig opiskeli lääketiedettä ja eläintiedettä Jenassa, Zürichissä ja Bonnissa. Hänet nimitettiin anatomian lehtoriksi Jenan yliopistossa vuonna 1875 ja professoriksi 1881. Vuodet 1888 - 1921 Hertwig toimi anatomian ja kehityshistorian professorina Berliinin yliopistossa ja oli myös yliopiston Anatomisch-Biologische Institutin johtaja.


title: Nordic Futsal Cup 2014

text: Vuoden 2014 Nordic Futsal Cup oli järjestyksessään toinen futsalin Pohjoismaiden-mestaruuskilpailu. Turnaus pelattiin Tampereen Pirkkahallissa ja Hyvinkään Martinhallissa 4.–7. joulukuuta 2014. Mukana olivat isäntämaa Suomen lisäksi Norja, Tanska ja hallitseva mestari Ruotsi. Joukkueet pelasivat turnauksessa yksinkertaisen sarjan.


title: Keihäspuukasvit

text: Keihäspuukasvit (Curtisiaceae) on koppisiemenisten Cornales-lahkoon kuuluva kasviheimo, jossa on vain yksi laji: keihäspuu ("Curtisia dentata").


title: Keihäspuukasvit

text: Keihäspuu on ainavihanta puu, jossa on eräitä iridoidi-yhdisteitä. Lehdet ovat sahalaitaiset. Kukinto sijaitsee varsipäätteisesti. Kukissa on pieni verhiö, jossa on yhtä monta lehteä kuin on heteitä; ne sijaitsevat kohdakkain. Kehänalainen ja yhdislehtinen sikiäin on kahdesta neljään emilehdestä koostunut. Hedelmä on neljäsiemeninen marja. Siemenessä on vähäpätöinen alkio. Kromosomiluku n = 13.


title: Keihäspuukasvit

text: Keihäspuu kasvaa Afrikan eteläosassa.


title: Keihäspuukasvit

text: Keihäspuu on läheistä sukua Kapmaassa kasvavalle "Grubbia"-suvulle. Molemmat ovat jäänne vanhasta kehityslinjasta, joka oli aikoinaan laajemmalle levinnyt. Etelä-Englannista on löytynyt keihäspuiden sukuun luokiteltavia hedelmäfossiileja, jotka ovat peräisin eoseenikaudelta.


title: Keihäspuukasvit

text: Puuaines on kovaa ja soveltuu mm. huonekalujen, maataloustarvikkeiden ja keihäänvarsien valmistukseen.


title: Richard von Hertwig

text: Richard Carl Wilhelm Theodor Ritter von Hertwig (23. syyskuuta 1850 Friedberg, Hessenin suurherttuakunta — 3. lokakuuta 1937 Schlederloh, Saksa) oli saksalainen biologi ja eläintieteilijä. Hänet tunnetaan erityisesti alkiolehtiteorian kehittäjänä, jonka mukaan kaikki elimet ja kudokset perustuvat kolmeen eri tyyppiseen kudoskerrokseen. Hänet tunnetaan myös merkittävistä alkueläimiä koskevista tutkimuksistaan.


title: Richard von Hertwig

text: Richard Hertwig opiskeli Zürichin, Jenan ja Bonnin yliopistoissa ja hänet nimitettiin eläintieteen lehtoriksi Jenan yliopistossa 1875. Hänet nimitettiin professoriksi Königsbergin yliopistoon 1881, minkä jälkeen hän toimi professorina myös Bonnin yliopistossa (1883) sekä Ludwig-Maximilians-Universität Münchenissa (1885-1925).


title: Leena Noponen

text: Leena Sisko Maria Noponen (30. joulukuuta 1937 Äyräpää - 3. elokuuta 2006 Lieksa) oli suomalainen kielten opettaja ja runoilija.


title: Leena Noponen

text: Noponen pääsi ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta 1957. Hän opiskeli kieliä ja kirjallisuutta Helsingin yliopistossa ja toimi sitten lähes 30 vuoden ajan kielten opettajana Lieksassa.


title: Leena Noponen

text: Nimellä "Leena Mäkelä":


title: Selånger SK Bandy

text: Selånger SK Bandy on vuonna 1924 perustetun Keski-Ruotsin Medelpadin Sundsvallin kaupungin urheiluseurasta Selånger SK jääpallojaostosta eriytynyt jääpalloseura. Selångerin taajama sijaitsee Sundsvallin länsipuolella. Seura on pelannut 2010-luvulla enimmäkseen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Division 1.:ssä. Jääpallotoiminta oli osa Selånger SK:ta vuosina 1921-1991. Sen jälkeen muodostettiin oma seura Selånger Sundsvall Bandyklubb (SK) vuosiksi 1991-2000. Nimi muuttui vuonna 2000 konkurssin myötä Selånger SK Bandyksi osoittamaan historiallista kytkentää seutukunnan pääseuraan Selånger SK. Kauden 2006 aluksi seuran nimi muuttui muotoon Selånger SK Sundsvall Bandy, mutta kesällä 2008 palattiin lyhyempään muotoon Selånger SK Bandy. Kaikkiaan Selånger SK on pelannut Ruotsin jääpallon pääsarjassa 26 peräkkäistä kautta vuosina 1969-1995.


title: Selånger SK Bandy

text: Selånger SK pelasi 1920- ja 30-luvuilla paikallista sarjaa. Luonnonjää ja talvien epävakaat olot hidastivat pelillisen toiminnan kehittymistä. Tältä ajalta tunnetuin pelimies on Sven Eriksson eli paremmin tunnettu nimellä Sven Selånger, joka saavutti laajempaa urheilullista kuuluisuutta mäkihypyssä ja yhdistetyssä. Määrätietoinen jääpallotoiminta Selånger SK:ssa sai alkunsa 1950-luvulla kaudella 1954-55, jolloin aloitti pelaamisen 3. Divisioonassa. Ensimmäisen kerran seura pelasi 2. Divisioonaa kaudella 1959-60. Kauteen 1966-67 mennessä seura oli vakiinnuttanut pelillisen taitonsa niin, että se karsi noususta pääsarjaan eli 1. Divisioonaan. Kauden 1968-69 päätteeksi Selånger SK lopulta nousi Ruotsin jääpallon sarjaan eli 1. Divisioonaan.


title: Selånger SK Bandy

text:
Nousukauden 1969-70 sijoitus sarjassa oli seitsemäs. Sama sijoitus toistui seuraavina kolmena kautena. Tähän aikaan Sundsvallin jääpalloilu sai tunnustusta, kun keväällä 1970 paikkakunnalla järjestettin ensimmäinen jääpallomaaottelu Ruotsin ja Suomen B-maajoukkueiden kesken. Ottelussa pelasi neljä Selånger SK:n pelaajaa Ruotsin paidassa. Tilanne Selånger SK:n osalta parani kauden 1976 alkaessa merkittävästi, kun
seura sai kotikentälleen Gärdeen tekojään. Näihin aikoihin seura voitti myös valtakunnallisen jääpallon seuratoiminnan hyvyyttä arvioineen rahapalkinnon. Kaikki nämä tekijät osoittivat, että Selånger SK:n toimijat olivat luoneet pohjan jääpallon huippumenestykselle.


title: Selånger SK Bandy

text: Ensimmäisen kerran Selånger SK pääsi loppupeleihin keväällä 1978. Näihin aikoihin kolmesta Selånger-pelaajasta Keith Sahlin, Stefan Nykvist ja Östen Sundin tuli ensimmäiset Ruotsin A-maajoukkuepelaajat. Myöhemmin menestynein oli Owe Hemström, joka saavutti MM-hopeaa vuoden 1979 MM-kisoissa. Kaksi seuraavaa kautta eli 1979 ja 1980 päättyivät ennen aikaiseen putoamiseen loppupeleissä, mutta kaudella 1980-81 Selänger SK pääsi vihdoin loppuotteluun, jossa tuli kuitenkin 4-3 - tappio IF Bolticille. Näihin aikoihin joukkueen maalivahdista Tomas Franssonista tuli maajoukkuemaalivahti, joka oli mukana ensimmäisen MM:n Neuvostoliiton Habarovskissa keväällä 1981 voittaneessa Ruotsin maajoukkueessa.


title: Selånger SK Bandy

text: Seuraavasta kaudesta 1981-82 käynnistyneessä uudelleennimetyssä jääpallon pääsarjassa, Allsvenskanissa Selänger SK oli loppupeleissä, mutta loppuottelupaikkaa seura ei saavuttanut. Kaudella 1984-85 seuran hyökkääjä Ingemar Aava jakoi Allsvenskanin runkosarjan maalikuninkuuden 39 maalilla. Seuraavalla kaudella Aava pelasi useita A-maaotteluita Ruotsin joukkueessa. Vaikka seura ei saavuttanut 1980-luvulla enää loppuottelupaikkaa, seura menestyi vuonna 1988 jääpallon maailmancupissa Ljusdalissa, jossa seura pääsi loppuotteluun Vetlanda BK:ta vastaan, mutta koki 3-1 - tappion. 1990-luvun alussa maajoukkueeseen nousseita Selånger-pelaajia olivat Patrick "Putte" Johansson, Leif "Lenne" Lundberg ja Östen Sundin. Heistä "Putte" Johansson oli voittamassa MM:ää vuoden 1993 kisoissa Norjassa. Näihin aikoihin suomalainen Leo Segerman toimi kauden seuran valmentajana.


title: Selånger SK Bandy

text: Siirryttäessä 1990-luvulle Selånger SK jakautui lajikohtaisiin seuroihin. Jääpallo otti nimekseen Selånger Sundsvall Bandyklubb (BK). Seura menetti kaudella 1993-94 useita kokeneita pelaajia joko heidän lopettaessaan tai vaihtaessaan seuraa. Kaudella 1994-95 Selånger sitten putosikin 26 kauden jälkeen jääpallon pääsarjasta. Sen jälkeinen 1990-luku olikin epävakaata aikaa urheilullisesti ja taloudellisesti seurassa. Seuran junioritoiminta mm. irrottautui pääseurasta. Kaudella 1998-99 seura teki merkittäviä pelaajahankintoja mm. suomalainen Arto Loukkola siirtyi Brobergistä Selångeriin. Ne eivät kuitenkaan auttaneet seuraa nousemaan pääsarjaan Allsvenskaniin. Pääseura Selånger Sundsvall BK ajautui lopulta vuonna 2000 konkurssiin.


title: Selånger SK Bandy

text: Uudeksi seuraksi tuli junioriseura Selånger SK Bandy. Seura pelasi 2000-luvulla toiseksi korkeinta sarjatasoa ja onnistui kaudella 2004-05 päästä silloisen pääsarjan Allsvenskanin karsintoihin. Kaudella 2007 seura oli jälleen lähes konkurssissa. Kaudella 2009-10 oli kuitenkin pakotettu vapaaehtoisesti putoamaan neljännelle sarjatasolle eli 2. Divisioonaan. Tämä tapahtui kuitenkin vain muutamaa päivää ennen sarjakauden alkua., Seuran urheilullinen taso parani sen jälkeen niin, että Selånger karsi kauden 2012-13 päätteeksi Allsvenskaniin nousematta. Tilanne kuitenkin muuttui, kun Finspångs AIK luopui Allsvenskan-paikastaan, ja se tarjottiin Selångerille. Vierailusta Allsvenskaniin tuli kuitenkin kertaluonteinen eli seurasi putoaminen kauden päätteeksi.


title: Selånger SK Bandy

text: Saavutuksia Ruotsin pääsarjassa


title: Alfred Hettner

text: Alfred Hettner (6. elokuuta 1859 Dresden, Saksin kuningaskunta — 31. elokuuta 1941 Heidelberg, Saksa) oli saksalainen maantieteilijä. Hän vakiinnutti yleismaantieteen ja aluemaantieteen käsitteet.


title: Alfred Hettner

text: Hettner pyrki perustamaan maantieteen tieteenalana vankalle filosofiselle ja tieteelliselle perustalle. Hänellä oli merkittävä vaikutus saksalaisen maantieteen moderniin kehittymiseen. Hettner suoritti tohtoritutkinnon Strasbourgin yliopistossa ja perehtyi opiskelujensa aikana syvällisesti filosofiaan saaden vaikutteita Immanuel Kantilta. Hänet nimitettiin titularprofessoriksi Leipzigin yliopistoon, ylimääräiseksi professoriksi Tübingenin yliopistoon 1897 ja lopulta professoriksi Heidelbergin yliopistoon vuonna 1899, missä hän toimi vuoteen 1928 saakka.


title: Novorossija

text: Novorossija (, , "Uusi Venäjä") on nimitys alueelle, jonka Venäjän keisarikunta valloitti 1764-1873 Osmanien valtakunnalta.


title: Johann Wilhelm Hittorf

text: Johann Wilhelm Hittorf (27. maaliskuuta 1824 Bonn, Preussi — 28. marraskuuta 1914 Münster, Preussi) oli saksalainen fyysikko ja kemisti. Hittorf tutki kaasujen sähköpurkauksia sekä elektrolyysiä. Hän selvitti ionien roolin sähkövarauksen kuljettajina ja keksi katodisäteet. Hittorf toimi Münsterin yliopiston fysiikan ja kemian professorina ja laboratorioiden johtajana 1879 - 1899.


title: Otto Hjelt

text: Otto Hjelt voi tarkoittaa jotain seuraavista suomalaisista henkilöistä:


title: Timo Kukkola

text: Timo Kukkola (s. 14. huhtikuuta 1938 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja kääntäjä. ja Kemin kaupunginkirjaston kirjastonjohtaja.


title: Markku Lappalainen (kunnanjohtaja)

text: Markku Lappalainen on Ilomantsin kunnanjohtaja (2007–). Aikaisemmin hän oli Rääkkylän kunnanjohtaja (2004–2007). Hän on koulutukseltaan kasvatustieteen maisteri.


title: Markku Lappalainen (kunnanjohtaja)

text: Ennen kunnanjohtajauraansa hän toimi paikallislehti Koti-Karjalan päätoimittajana Kiteellä.


title: Horna (kirja)

text: Horna on Ilkka Remeksen kirjoittama jännitysromaani vuodelta 2014. Sen on julkaissut WSOY.


title: Horna (kirja)

text: Teos oli vuoden 2014 toiseksi myydyin kotimainen kaunokirja (58 700 kpl). Kirjan juonta jatkaa Remeksen vuonna 2015 ilmestynyt teos "Jäätyvä helvetti".


title: Horna (kirja)

text: Remes yhdistää kirjassaan faktaa ja fiktiota. Teoksessa esiintyvät presidentit Sauli Niinistö, Vladimir Putin sekä Barack Obama. Päähenkilöinä Remeksen kirjassa kuitenkin ovat Tim Vaisanen, Lari Vuori, Marko Raevaara, Arkadi Gramov, Anna Helander, Sara Falck, Oleg ja Kevin Devers.


title: Horna (kirja)

text: Venäjän miehitettyä Krimin, Ruotsi hakee Naton jäsenyyttä. Venäjän hävittäjäkoneet Tupolev-214 ja Suhoi PAK FA lentävät Suomen ilmatilaan ja tutkakuvissa Itämerelle, Ahvenanmaan eteläpuolelle palaa yllättäen sukellusvene "Sankt Peterburg".


title: Horna (kirja)

text: Venäjän ja EU:n välit kiristyvät. Venäjä ilmoittaa siirtävänsä sotakalustoaan Kaliningradiin vastalauseena Naton harjoituksille Liettuassa, samassa mittakaavassa kuin Natolla oli harjoituksessaan joukkoja ja kalustoa. Samaan aikaan paljastuu Yhdysvaltain ja Suomen sotilastiedusteluiden salainen operaatio.


title: Jari Tolonen

text: Jari Antero Tolonen (s. 8. toukokuuta 1964 Ristijärvi) on ollut Kajaanin kaupunginjohtaja kesästä 2009. Hän siirtyi Kajaanin kaupunginjohtajan paikalle Siilinjärven kunnanjohtajan paikalta, jolle hän oli siirtynyt Sotkamon kunnanjohtajan paikalta. Kajaanin valtuuston valitessa kaupunginjohtajaa vuonna 2009 Tolonen voitti Kuusamon kaupunginjohtajan Timo Halosen äänin 28–23. Tolonen on toiminut myös Suomussalmen elinkeinojohtajana. Hän on maatalous- ja metsätieteiden sekä kauppatieteiden maisteri. Tolonen on ollut naimisissa vuodesta 2008 lähtien.


title: Suomen Uutiset

text: Suomen Uutiset oli vuosina 1959–1995 ilmestynyt sanomalehti, jota kustansi Suomen Maaseudun Puolue. Marraskuuhun 1961 saakka se tunnettiin nimellä "Pientalonpoika".


title: Suomen Uutiset

text: Suomen Uutiset lopetti ilmestymisensä maaliskuussa 1995, jolloin SMP oli kärsinyt tappion eduskuntavaaleissa, eikä pystynyt enää tukemaan lehteä taloudellisesti. Sen viimeinen päätoimittaja oli Kari Räisänen.


title: Suomen Uutiset

text: Joulukuussa 2014 perussuomalaisten julkaiseman "Perussuomalainen"-lehden verkkosivusto vaihtoi nimekseen Suomen Uutiset. Päätoimittajana toimii Matias Turkkila. Perussuomalaisten puoluejulkaisun paperiversio jatkaa kuitenkin ilmestymistä alkuperäisellä "Perussuomalainen"-nimellään.


title: Suomen Uutiset

text: Suomen Uutiset ei ole sitoutunut Julkisen sanan neuvoston Journalistin ohjeisiin.


title: Jussi Hyyppä

text: Jussi Matti Ilmari Hyyppä (9. syyskuuta 1930 Ylistaro – 9. heinäkuuta 2018 Espoo) oli suomalainen tietekniikan professori, joka toimi Teknillisen korkeakoulun rehtorina 1985–1994.


title: Jussi Hyyppä

text: Jussi Hyyppä suoritti diplomi-insinöörin tutkinnon Teknillisessä korkeakoulussa vuonna 1955, tekniikan lisensiaatin tutkinnon vuonna 1963 ja tekniikan tohtorin tutkinnon vuonna 1966. Hänet nimitettiin Teknillisen korkeakoulun maa- ja tierakennuksen professoriksi vuonna 1968. Professuurin nimi muutettiin tietekniikaksi vuonna 1972 ja se on Suomessa ainoa laatuaan. Ennen akateemista uraansa Hyyppä toimi Tie- ja vesirakennushallituksen maarakennusinsinöörinä 1957–1963 ja Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen tutkimusinsinöörinä 1963–1967. Hyyppä nimitettiin Teknillisen korkeakoulun rehtoriksi vuonna 1985, ja hän toimi virassa kesään 1994 saakka, jolloin hän siirtyi eläkkeelle.


title: Jussi Hyyppä

text: Jussi Hyypän pojista nuorempi Juha Hyyppä on kaukokartoituksen ja fotogrammetrian professori.


title: Väinö Vartiainen

text: Väinö Emil Vartiainen (28. marraskuuta 1898 Jääski – 20. heinäkuuta 1973 Helsinki) oli sotilas, yritysjohtaja, kauppaneuvottelija ja Teollisuudenharjoittajien Liiton puheenjohtaja.


title: Väinö Vartiainen

text: Vartiaisen vanhemmat olivat ratavartija Paavo Eemil Vartiainen ja Anna Liimatainen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1918 ja kävi Kadettikoulun kurssin 1922. Puolustusvoimien palveluksessa Vartiainen oli vuoteen 1927 asti, jolloin hän siirtyi Korpivaara & Halla Oy:n apulaisjohtajaksi. Firestone rengastukku Oy:n toimitusjohtaja hän oli 1932-1957 ja johtokunnan puheenjohtaja 1938-1964. Lisäksi hän toimi Eri Oy:n toimitusjohtajana ja johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1940, samoin kuin monien muiden yhtiöiden hallintoelimissä. Sotien aikana Vartiainen johti päämajan poltto- ja voiteluaineista vastaavaa huoltoyksikköä. Sodan jälkeen hän oli puolustusvoimien Naantalin keskusvaraston rakennuskomitean puheenjohtaja, kunnes varasto siirrettiin 1948 Neste Oy:lle. Vartiaisesta tuli yhtiön johtokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja, vuonna 1949 puheenjohtaja kymmeneksi vuodeksi ja 1959-1963 yhtiön hallintoneuvoston puheenjohtaja. 1945-1948 Vartiainen toimi Yhdysvaltojen kanssa käytyjen kauppaneuvottelujen asiantuntijana. 1959 hänet nimitettiin Teollisuudenharjoittajien liiton puheenjohtajaksi, missä tehtävässä hän toimi 1970-luvulle saakka. Sotilasarvoltaan Vartiainen oli eversti, vuorineuvoksen arvo hänelle myönnettiin 1968.


title: Väinö Vartiainen

text: Vartiaisen puoliso vuodesta 1922 oli Maiju Annikki Tompuri.


title: Kachinit

text: Kachinit ovat etninen ryhmä Burman, Kiinan Yunnanin ja Intian Assamin alueilla. Heitä on yhteensä eri arvioiden mukaan 700 000:ta yli miljoonaan ja suurin osa heistä asuu Burmassa. Kiinassa heitä oli vuoden 1990 väestönlaskun mukaan 119 209 ja Intian Assamissa muutama tuhat. Kachinit jakautuvat useisiin eri alaryhmiin, joita ovat esimerkiksi jingpot Kiinassa ja singhpot Intiassa.


title: Kachinit

text: Kiinalaisissa lähteissä kachinit mainitaan Yunnanissa asuvana kansana 1300- tai 1400-luvuilta lähtien. Assamissa sijainneessa Ahomin kuningaskunnassa kirjoitetuissa kronikoissa heidät mainitaan jo 1200-luvun alkupuolella. Kachinit elivät läheisissä yhteyksissä shaneihin, joilta he omaksuivat esimerkiksi useita lainasanoja. Kachinipäälliköt hallitsivat omaa kansaansa usein shanhallitsijoiden alamaisina. Kiinassa paikalliset dynastiat puolestaan hallitsivat samanlaisen niin sanotun "tusi"-järjestelmän kautta, jossa keskusvalta käytti paikallisia päälliköitä paikallisten hallitsemisen välikäsinä. 1700-luvun lopulla kachinit levittäytyivät itään ja länteen, mikä johti välikohtauksiin shanien kanssa. Kachinit ottivatkin haltuunsa sittemmin useita shanien hallitsemia ruhtinaskuntia.


title: Kachinit

text: Brittien valloitettua Burman heidän hallintonsa kachinien alueella oli löyhähkö. Toisen maailmansodan jälkeen Burma itsenäistyi vuonna 1948 ja sen osana oli Kachinin osavaltio, joka kattaa suuren osan kachinien asuinalueista Burmassa. Ne Winin johtaman Burman sotilasvallankaappauksen jälkeen vuonna 1962 kachinit ovat tehneet aseellista vastarintaa Myanmarin eli uudelleen nimetyn Burman hallintoa vastaan monien muiden vähemmistöjen tavoin. Näitä yhteenottoja pakoon lähteneiden pakolaisten myötä kachiniyhteisöjä muodostui myös Pohjois-Thaimaahan. Pakolaisia muutti myös Kiinan puolelle, jonne oltiin perustettu jingpojen autonominen alue vuonna 1953.


title: Kachinit

text: Kachinien perinteinen elinkeino on ollut lähes yksinomaan maanviljely, jota on harjoitettu lähinnä kaskiviljelyksen kautta. Yleisin viljelty kasvi on riisi. Kalastusta harjoitetaan suhteellisen paljon, mutta sillä ei ole juurikaan taloudellista merkitystä. Metsästystä harjoitetaan etenkin kylmempinä kuukausina joulukuusta huhtikuuhun, jolloin maanviljely ei vie paljoa aikaa.


title: Kachinit

text: Lähetyssaarnaajien myötä suuri valtaosa kachineista on nykyisin kristittyjä. He kuuluvat protestanttisiin ja katolilaisiin kirkkoihin, joiden välit keskenään ovat usein varsin huonot. Etenkin Burman puolella valtio on pyrkinyt myös käännyttämään heitä buddhalaisuuteen. Kiinan puolella jingpot harjoittavat edelleen pääasiassa perinteistä animismista uskoaan.


title: Eero Hietakari

text: Eero Olavi Hietakari (5. toukokuuta 1907 Vihti – 6. heinäkuuta 1975) oli suomalainen lehtori ja toimittaja.


title: Eero Hietakari

text: Hietakarin vanhemmat olivat sahanhoitaja Hugo Hietakari ja Aino Lundgren. Hän pääsi ylioppilaaksi 1928, valmistui filosofian kandidaatiksi 1933 ja suoritti kansakoulunopettajan tutkinnon 1945.


title: Eero Hietakari

text: Hietakari toimi Ylioppilaslehden päätoimittajana 1935–1936, Werner Söderström oy:n virkailijana 1937–1943 ja siirtoväen seminaarikurssin johtajana 1943–1945. Hän oli Leppävirran yhteiskoulun rehtorina 1945–1946, Savon Sanomain toimittajana 1946-1947, Pohjois-Savon maakuntaliiton toiminnanjohtajana 1948–1951 sekä vuodesta 1951 Kuopion tyttölyseon vanhempana lehtorina.


title: Tupelokasvit

text: Tupelokasvit (Nyssaceae) on koppisiemenisten Cornales-lahkoon kuuluva puuvartisheimo, jossa on viisi sukua ja 20 lajia pääasiassa Itä-Aasiassa.


title: Tupelokasvit

text: Tupelokasvit ovat puita tai pensaita, joiden toissijainen aineenvaihdunta tuottaa eräitä iridoideja, saponiineja, pihkaa, tanniineja, limaa ja maitiaisnestettä. Solukarvat ovat T:n muotoisia. Lehdet sijaitsevat tavallisesti kierteisesti, harvoin vastakkaisesti ja ovat saha- tai ehytlaitaisia. Kasvit ovat kaksikotisia tai sekasopuisia tai kukat ovat kaksineuvoisia. Kukintotyyppi vaihtelee, tavallisesti se on terttumainen. Kukat ovat neli- tai viisilukuisia ja pieniä. Verhiö on huomattavan pieni, terälehtien kärjet sisäänpäin taittuneet tai teriö puuttuu. Heteitä on 4–26. Yhdislehtisen ja kehänalaisen sikiäimen muodostaa viidestä kymmeneen emilehteä, ja vartalo on lyhyt. Hedelmä on 1–5-siemeninen luumarja. Alkio on pitkä tai lyhyt. Kromosomiluku n = 11, 13, 21, 22.


title: Tupelokasvit

text: Tupelokasveilla on erillisiä levinneisyysalueita: Pohjois- ja Keski-Amerikan itäosat, Etelä-Kiinasta Uuteen-Guineaan ulottuva alue sekä Intian niemimaan eteläkärki ja Sri Lanka.


title: Tupelokasvit

text: Tupelokasveihin luokiteltavissa olevia fossiileja on löydetty laajalti pohjoisen pallonpuoliskon myöhäisliitukaudelta ja varhaiselta tertiäärikaudelta.


title: Tupelokasvit

text: Heimon sukuja ovat:


title: Asta Tolonen

text: Asta Tolonen on Suomussalmen kunnanjohtaja. Suomussalmen valtuusto valitsi hänet yksimielisesti kunnanjohtajaksi helmikuussa 2012. Ennen kuin hänestä tuli kunnanjohtaja, hän työskenteli Kainuun maakuntayhtymän talousjohtajana. Hän on kauppatieteiden maisteri.


title: Hertha Sponer

text: Hertha Sponer (1. syyskuuta 1895 – 27. helmikuuta 1968) oli saksalainen fyysikko, joka tutki erityisesti kvanttimekaniikkaa ja molekyylifysiikkaa. Sponer tunnetaan dissosiaatioenergian laskemiseen käytetystä Birge–Sponer-menetelmästä, jonka hän kehitti yhdessä Raymond Thayer Birgen kanssa. Hän oli ensimmäisiä saksalaisia naispuolisia tohtoriksi väitelleitä ja yliopiston dosentteja. Aviomiehensä James Franckin juutalaisuuden vuoksi Sponer menetti mahdollisuutensa työskennellä Natsi-Saksassa, ja hän siirtyi ensin Osloon ja sittemmin Yhdysvaltoihin, mutta toisen maailmansodan jälkeen hän saattoi palata Länsi-Saksan Göttingeniin. Hänen mukaansa on nimetty nuorille naisfyysikoille myönnettävä Hertha Sponer -palkinto.


title: Hertha Sponer

text: Hertha Sponer syntyi 1. syyskuuta 1895 Neissessa, silloisessa Sleesiassa. Hän oli kirjoitustavarakauppiaan viidestä lapsesta vanhin. Kuten moni nainen siihen aikaan, Sponer joutui käymään erilaisia koulutuksia päästäkseen kiertotietä ylioppilaaksi. Hän muun muassa kouluttautui lastenhoitajaksi ja toimi siinä ammatissa kaksi vuotta. Hän kouluttautui myös kansakoulunopettajaksi ja toimi kansakoulussa sota-ajan sijaisena vuoteen 1916 asti. Vuonna 1917, 22-vuotiaana, hän suoritti vihdoin ylioppilastutkinnon Breslaun poikalukion ulkopuolisena opiskelijana.


title: Hertha Sponer

text: Sponer opiskeli fysiikkaa ensin Tübingenin ja sitten Göttingenin yliopistossa. Hän valmistui ennätysajassa, kolmessa vuodessa, ja väitteli vuonna 1920 tohtoriksi väitöskirjallaan "Über ultrarote Absorption zweiatomiger Gase" (), jonka ohjaajana toimi alankomaalainen kemisti ja fyysikko Peter Debye.


title: Hertha Sponer

text: Väitöskirjansa jälkeen Sponer työskenteli vuosina 1920-1921 Kaiser Wilhelm -instituutissa Berliinissä. Siellä hän halusi etenkin harjoitella tieteellisten kokeiden suorittamista, mitä hän ei ollut lyhyenä opiskeluaikanaan ehtinyt tehdä tarpeeksi. Berliinissä hän tutustui myös mentoriinsa ja myöhempään aviomieheensä James Franckiin. Sponer muutti 1921 Franckin mukana Göttingeniin ja toimi siellä aluksi Franckin apulaisena. Vuonna 1925 Sponer habilitoitui ja nimitettiin yksityisdosentiksi. Habilitaatio oli tullut naisille mahdolliseksi vasta vuonna 1918, ja se oli erittäin harvinaista naisten kohdalla. Vuosien 1908 ja 1933 välisenä aikana väitelleistä naisista vain noin viidestä promillesta tuli dosentteja, ja näistä vain puolesta tuli professoreja. Tuohon aikaan fysiikan alalla oli Saksassa vain kolme dosenttia: Sponerin lisäksi Lise Meitner Berliinissä ja Hedwig Kohn Breslaussa. Naisen asema oli tuohon aikaan muutenkin vaikea yliopistomaailmassa. Tieteilijänaisen piti esimerkiksi luopua ammatistaan, jos hän meni naimisiin. Myös Sponerin virka oli kiinnitetty Franckin virkaan. Jos Franck lähtisi, myös Sponerin olisi lähdettävä.


title: Hertha Sponer

text: Habilitaationsa jälkeen Sponer vietti lukukauden Berkeleyn yliopistossa tutkijana. Siellä ollessaan hän kehitti yhdessä Raymond Thayer Birgen kanssa Birge–Sponer-menetelmän, jonka avulla voidaan laskea dissosiaatioenergia. Menetelmä julkaistiin vuonna 1926. Berkeleystä hän palasi takaisin Göttingeniin. Hänet ylennettiin 1930 yliassistentiksi ja 1932 erityisprofessoriksi. Sponer oli tiiviisti mukana Göttingenin tukijayhteisössä, ja häntä pidettiin Franckin oikeana kätenä. Vuonna 1933 natsien noustua valtaan juutalainen Franck kuitenkin lähti Göttingenin yliopistosta. Myös monet muut juutalaiset tutkijat lähtivät, jolloin lähes koko tutkimusryhmä hajosi. Sponer menetti paikkansa yliassistenttina. Hän yritti saada uutta paikkaa monista saksalaisista yliopistoista, mutta se ei onnistunut, sillä natsihallinto yritti pitää naiset poissa yliopistoista. Lopulta Sponer sai vuonna 1934 paikan vierailevana professorina Oslon yliopistosta. Sponer ei kuitenkaan koskaan kunnolla kotiutunut Norjaan. Hänen piti opetella uusi kieli, yliopiston fysikaalinen instituutti oli juuri muuttamassa, yliopiston kirjasto oli Sponerin mielestä huonossa kunnossa ja lisäksi Sponer oli yksinäinen. Tuona aikana hän oli tiiviissä kirjeenvaihdossa James Franckin kanssa.


title: Hertha Sponer

text: Tammikuussa 1936 Sponer muutti Pohjois-Carolinaan, jossa hän työskenteli Duken yliopistossa. Siellä hän oli rakentamassa uutta spektroskopialaboratoriota, jossa hän teki kokeita erityisesti molekyylispektroskopian parissa. Sponer ymmärsi jo varhain spektroskopiatutkimusten merkityksen kemialle ja yhdisteli tutkimuksissaan kvanttimekaniikan ja kemian tietoja. Sponer julkaisi yhteensä noin 90 artikkelia, muun muassa useamman yleiskatsauksen senhetkisestä tutkimuksen tilasta.


title: Hertha Sponer

text: Yhdysvalloissa Sponer tunsi jälleen olonsa kotoisaksi. Siellä hän tapasi myös paljon vanhoja kollegoja ja ystäviä, heidän joukossaan myös James Franck. Sponer tuki Franckia tämän vaimon kuoltua vuonna 1941. 51-vuotias Sponer ja 64-vuotias Franck, jotka olivat tunteneet toisensa jo 20 vuotta ja työskennelleet vuosia tiiviisti yhdessä, menivät vuonna 1946 naimisiin. Sponer ja Franck jatkoivat kuitenkin tutkimuksiaan eri kaupungeissa, Sponer Duken yliopistossa ja Franck Chicagossa, eivätkä he koskaan asuneet yhdessä. Sponer piti naimisiin mennessään tyttönimensä.


title: Hertha Sponer

text: Sodan jälkeen Sponerilla ja Franckilla oli erilainen suhtautuminen saksalaisiin juuriinsa. Sponer kävi jo vuonna 1949 Saksassa tapaamassa perhettään, kun taas Franck päätti käydä Saksassa vasta vuonna 1953 saatuaan Göttingenin kaupungin kunniakansalaisuuden yhdessä Max Bornin kanssa. Sittemmin he kävivät Saksassa myös yhdessä, muun muassa kuntoutusmatkoilla Baden-Badenissa. James Franck kuoli vuonna 1964 Göttingenissä ja Hertha Sponer vuonna 1968 Iltenissä, Hannoverin lähellä.


title: Hertha Sponer

text: Sponerin entinen kollega Friedrich Hund kirjoitti "Physikalische Blätter" -julkaisun nekrologissa Sponerista näin:


title: Hertha Sponer

text: Hertha Sponerin kunniaksi on jaettu vuodesta 2002 Hertha-Sponer-palkintoa, joka myönnetään vuosittain fysiikan alalla ansioituneille nuorille naisille.


title: Ari Lahti (pituushyppääjä)

text: Ari Juha Tapani Lahti (s. 27. marraskuuta 1961 Mäntyharju) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pituushyppääjä. Hänen seuranaan oli koko hänen uransa ajan Heinolan Isku ja hänen valmentajanaan toimi Erkki Paakkinen. Kalevan kisoista Lahti saavutti pituushypyn hopeaa vuonna 1983 sekä pronssia vuonna 1986. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kilpailuista pituushypystä hopeaa vuonna 1986 sekä kaksi pronssia vuosina 1982 sekä 1984. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1988 jälkeen.


title: Jan-Erik Romar

text: Jan-Erik Romar (s. 1. toukokuuta 1957 Jepua) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kymmenottelija. Hän edusti koko uransa ajan IF Nykarlebynejdeniä ja hänen valmentajinaan toimivat Bengt Hellstén sekä Risto Koskinen. SM-kilpailuista Romar saavutti kymmenottelussa kultaa vuonna 1979, kaksi hopeaa vuosina 1985 ja 1986 sekä kolme pronssia vuosina 1981, 1982 ja 1984. Sisäratojen SM-kilpailuista hän saavutti pronssia 60 metrin aitajuoksusta vuonna 1985 sekä seitsenottelusta kaksi kultaa vuosina 1980 ja 1981 ja hopeaa vuonna 1979. Virallisissa kilpailuissa Romar ei ole esiintynyt vuoden 1991 jälkeen.


title: Jan-Erik Romar

text: Romar on alppihiihtäjien Andreas Romarin ja Tii-Maria Romarin isä.


title: Otto Wegelius

text: Carl Otto Wegelius (21. lokakuuta 1920 Rauma – 4. huhtikuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen vakuutuslääkäri ja Helsingin yliopiston sisätautiopin professori.


title: Otto Wegelius

text: Otto Wegeliuksen vanhemmat olivat Alfred Emil Wegelius ja vapaaherratar Saga Maria Stackelberg. Ylioppilaaksi 1938 tultuaan Wegelius aloitti lääketieteen opinnot, mutta sota-aika keskeytti ne aluksi. Talvisodassa Wegelius taisteli muun muassa Summassa, jatkosodassa Sallan rintamalla ja Rukajärven suunnalla. Lääketieteen kandidaatiksi Wegelius valmistui asemasodan aikana 1943, sotien jälkeen hän työskenteli Ruotsissa. Helsingin yliopistoon Wegelius tuli apulaislääkäriksi 1949 ja väitteli ihon kimmokudoksen kehittymisestä 1952. Marian sairaalan apulaislääkärin työnsä ohella hän jatkoi sidekudostutkimuksiaan Kööpenhaminassa 1955 ja 1957, minkä jälkeen hän oli 1958–1959 Rockefeller-stipendiaattina Columbia-yliopistossa New Yorkissa.


title: Otto Wegelius

text: Vuonna 1960 Wegelius nimitettiin Helsingin yliopiston sisätautiopin apulaisopettajaksi, 1964 hänestä tuli apulaisprofessori, ja 1971–1983 hän toimi professorina sekä ruotsinkielistä opetusta antavan IV sisätautien klinikan ylilääkärinä.


title: Otto Wegelius

text: Tutkijana ja opettajana Wegelius paneutui reuman hoitoon. Yliopiston työnsä ohella hän toimi Eläke-Varman vakuutuslääkärinä 1961 ja ylilääkärinä 1962–1985. Hänellä oli myös useita järjestö- ja luottamustehtäviä. Wegelius julkaisi omaelämäkerralliset kirjat "Slumpens vägar" (1998) ja "Slumpens skördar" (2008) sekä runokokoelman "Vemod" (2008).


title: Otto Wegelius

text: Wegeliuksen puoliso vuodesta 1948 oli Maria Christina Elisabeth Lundqvist (s. 1927).


title: Riitta Jallinoja

text: Riitta Jallinoja (o.s. Haantie, s. 1943) on suomalainen sosiologi, joka nimitettiin Suomen ensimmäiseksi perhesosiologian professoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2002. Hänet tunnetaan muun muassa naisen asemaa, perhettä ja modernia elämää koskevista tutkimuksistaan.


title: Riitta Jallinoja

text: Jallinoja suoritti sosiologian tohtoritutkinnon Helsingin yliopistossa vuonna 1983. Hänen väitöskirjansa oli nimeltään "Suomalaisen naisasialiikkeen taistelukaudet" (1983) ja se oli Aura Korppi-Tommolan mukaan eräs ensimmäisiä suomalaisia nykyaikaisen naisnäkökulman omaksuneita väitöskirjoja. Jallinoja on julkaissut alallaan useita teoksia ja johtanut muun muassa Suomen Akatemian rahoittamaa perheen murros -tutkimushanketta, osallistunut lukuisiin alan kansainvälisiin tutkimushankkeisiin ja tieteellisiin neuvottelukuntiin sekä ohjannut useita perhesosiologian alaan kuuluvia väitöskirjoja.


title: Riitta Jallinoja

text: Jallinojalle on myönnetty Valtion tiedonjulkistamispalkinto, sekä muun muassa Helsingin yliopiston J. V. Snellman- ja Väestöliiton Elsa Enäjärvi-Haavio -palkinnot. Hän toimi myös valtiotieteellisen tiedekunnan varadekaanina. Hänen puolisonsa on arkkitehti Reijo Jallinoja.


title: Riitta Jallinoja

text: Jallinoja valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2001.


title: Juhani Misikangas

text: Juhani Misikangas (s. 15. elokuuta 1959) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen keskimatkan juoksija. Hänen seuranaan oli vuodesta 1989 lähtien Lapin Lukko ja hänen valmentajanaan toimi Tapio Leppäkoski. Kalevan kisoista Misikangas saavutti pronssia 800 metrin juoksusta vuonna 1986. Lisäksi hän oli viestijuoksun SM-kisoissa mukana voittamassa hopeaa 4 x 800 metrin viestijuoksusta vuonna 1990. Sisäratojen SM-kilpailuista Misikangas voitti pronssia 1 500 metrin juoksusta vuonna 1989. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1990 jälkeen.


title: Hydrostachyaceae

text: Hydrostachyaceae on koppisiemenisten Cornales-lahkoon kuuluva kasviheimo, jossa on vain yksi afrikkalainen vesikasvisuku ("Hydrostachys") ja 20 lajia.


title: Hydrostachyaceae

text: Kasvit ovat upoksissa kasvavia yksivuotisia tai monivuotisia ruohoja, joiden juuret ovat jälkijuuria. Lehdet ovat järjestyneet kierteisesti ruusukkeiksi ja ovat monimutkaisesti liuskoittuneet ja korvakkeelliset. Kukinto on tähkämäinen, ja siinä on yksineuvoisia kukkia; kasvit ovat kaksi- tai harvemmin yksikotisia. Kukat ovat kehättömiä. Hedekukissa on kaksi hedettä. Hedelmä on liiteluomainen kota, jossa on vähäpätöisen pieniä ja limapintaisia siemeniä. Siemenet ovat kokonaan tai lähes ravintovarastottomia. Kromosomiluku n = 10–12.


title: Hydrostachyaceae

text: Lajit kasvavat Keski- ja Etelä-Afrikassa sekä Madagaskarissa.


title: Hydrostachyaceae

text: "Hydrostachys" on tuottanut kasvisystemaatikoille päänvaivaa. Cronquist (1981) ja Takhtajan (1997) pitivät sitä Lamiidae-ryhmään kuuluvana, ja se on yhdistetty myös Hydrangeales-, Saxifragales- tai Malpighiales-lahkoon. Heimon on ehdotettu kuuluvan myös Lamiales-lahkoon.


title: Hydrostachyaceae

text: Lajeja:


title: Matti Pietikäinen (professori)

text: Matti Kalevi Pietikäinen (s. 20. maaliskuuta 1949 Kiuruvesi, Suomi) on suomalainen tietojenkäsittelytieteilijä. Hän on eräs tärkeimpiä suomalaisia hahmontunnistuksen, digitaalisen kuvankäsittelyn ja konenäön tutkimuksen uranuurtajia. Pietikäisen tutkimusryhmän kehittämä Local Binary Pattern (LBP) -tekstuurioperaattori on eräs hahmontunnistuksen kansainvälisen tiedeyhteisön eniten viitatuista menetelmistä. Menetelmään perustuva 2000-luvulla kehitetty kasvojentunnistusmenetelmä on myös eräs alueen tärkeimpiä. LBP:n erilaisia muunnelmia kehitetään jatkuvasti ja sitä käytetään myös muilla sovellusalueilla.


title: Matti Pietikäinen (professori)

text: Pietikäinen suoritti diplomi-insinöörin tutkinnon vuonna 1973, tekniikan lisensiaattitutkinnon vuonna 1977 ja tekniikan tohtoritutkinnon vuonna 1982 Oulun yliopistossa. Hän on vieraillut tutkijatohtorina Marylandin yliopistossa 1984-1985 ja hänet nimitettiin tietotekniikan professoriksi Oulun yliopistossa vuonna 1991. Hän on toiminut useissa kansallisten ja kansainvälisten tiedeseurojen luottamus- ja johtotehtävissä ja saanut alansa tiedepalkintoja. Vapaa-ajallaan Pietikäinen harrastaa golfia.


title: Matti Pietikäinen (professori)

text: Pietikäinen on saanut IEEE:n fellow-arvonimen vuonna 2011.


title: Kari-Jouko Räihä

text: Kari-Jouko Räihä (s. 15. tammikuuta 1951 Helsinki, Suomi) on suomalainen tietojenkäsittelytieteilijä. Hänet tunnetaan erityisesti vuorovaikutteisen teknologian tutkijana. Räihä tutkii ihmisen ja tietokoneen välistä vuorovaikutusta ja hän on eräs Suomen merkittävimmistä katseenseurantaan perustuvien käyttöliittymien tutkijoista.


title: Kari-Jouko Räihä

text: Räihä suoritti filosofian kandidaatin (1974), filosofian lisensiaatin (1977) ja filosofian tohtorin (1982) tutkinnot Helsingin yliopistossa. Toimittuaan Helsingin yliopistossa tutkimusassistenttina, yliassistenttina ja apulaisprofessorina hän sai nimityksen Tampereen yliopiston tietojenkäsittelyopin professoriksi vuonna 1985. Hän on toiminut vierailevana tutkijana ja professorina useissa kansainvälisissä yliopistoissa sekä kansallisten ja kansainvälisten tiedeseurojen johtotehtävissä. Räihä on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2003 lähtien.


title: Vuoden liikemies

text: Vuoden liikemies on Suomen Liikemies-Yhdistyksen vuosittain jakama palkinto. Sitä on jaettu vuodesta 1980 asti.


title: Hinnoittelu

text: Hinnoittelu on ostettavaksi tarjottavan hyödykkeen sopivan hinnan määrittämistä ja asettamista. Hyödykkeet ovat käytännössä tuotteita (tavaroita) ja palveluita. Hinnoitteluun vaikuttaa keskeisesti hyödykkeen tuotanto- tai hankintakustannus, mutta myös markkinoilla esiintyvä kysyntä (myös kilpailevien yritysten vastaavien hyödykkeiden hinnat). Hinnoittelu on yrityksen keskeisimpiä päätöksiä, sillä liian korkealla hinnalla hyödykkeen kysyntä on vähäistä ja toisaalta liian matala hinta johtaa hyödykkeen liikakysyntään ja toiminnan heikkoon kannattavuuteen. Alennukset kuuluvat hinnoitteluun. Myös arvopapereita täytyy hinnoitella niiden liikkeellelaskun yhteydessä.


title: Hinnoittelu

text:
Hyödykkeen myyntihinnan on katettava hyödykkeen tuotanto- tai hankintakustannus. Tuotanto- tai hankintakustannuksen alittavalla hinnalla myyminen on yritykselle tappiollista. Yrityksen voitot ovat sidoksissa hinnoitteluun: yksinkertaistetusti myyntihinnan ja tuotantokustannuksen erotus on yritykselle voittoa (ottamatta huomioon arvonlisäveroa tmv.). Hinnoittelussa on otettava huomioon, että yrityksen on tiettynä ajanjaksona saatava tuottoja niin paljon, että kaikki kustannukset (sekä muuttuvat että kiinteät) saadaan katetuiksi ja saavutetaan tavoitteen mukainen voitto.
Alennukset kuuluvat hinnoitteluun. Myönnetyt alennukset pienentävät yrityksen voittoja kyseisen tuote-erän osalta, jos myyntimäärä ei kasva (matalampi myyntihinta kuitenkin yleensä kasvattaa myyntimäärää).


title: Hinnoittelu

text: Myös markkinoilla esiintyvällä kysynnällä (myös kilpailevien yritysten vastaavien hyödykkeiden hinnoilla) on merkitystä hinnoittelussa. Hinnoittelu on yrityksen keskeisimpiä päätöksiä, sillä liian korkealla hinnalla hyödykkeen kysyntä on vähäistä ja toisaalta liian matala hinta johtaa hyödykkeen liikakysyntään ja toiminnan heikkoon kannattavuuteen. Laskelmissa markkinoilla esiintyvää kysyntää kuvataan yksinkertaisimmillaan myyntimäärällä.


title: Hinnoittelu

text: Hinnoitteluun on olemassa useita menetelmiä.


title: Hinnoittelu

text: Hinnoittelu vaihtelee teollisuuden, kaupan alan ja muiden palvelualojen välillä, sillä kustannustekijät ovat näillä talouden aloille erilaisia ja kuluttajille suunnattujen hyödykkeiden hinnoittelussa (B2C-myynti) korostuvat erilaiset tekijät kuin muille yrityksille suunnattujen hyödykkeiden tapauksessa (B2B-myynti). Markkinointi keskittyy useisiin hinnoittelun kannalta merkityksellisiin tekijöihin kuluttajamarkkinoilla: hinta on esimerkiksi yksi tekijä 4P- ja 7P-malleissa, mutta markkinoinnissa keskitytään myös kykyyn hinnoitella hyödyke. Hinnoitteluun liittyy käsite hinnoitteluvoima (engl. "pricing power"), joka tarkoittaa yrityksen kykyä nostaa hyödykkeen hintaa kysynnän laskematta. Hinnoitteluvoima tarkoittaa suurempia voittomarginaaleja. Yritys voi pyrkiä saavuttamaan kilpailuetua kilpailijoistaan poikkeavalla hinnoittelutavalla (engl. "pricing strategy").