title: Marjo-Riitta Järvelin

text: Professori Järvelin tunnetaan muun muassa suuriin pohjoissuomalaisiin väestöaineistoihin pohjautuvista kansanterveydellisistä tutkimuksistaan yli 25 vuoden ajalta. Keskeisenä tutkimusaineistona ovat olleet Pohjois-Suomen syntymäkohorttiaineistot NFBC1966 ja NFBC1986, joita kerättiin jo tutkittavien äitien ollessa raskaana vuosina 1965 ja 1985. Järvelin on toiminut näiden syntymäkohorttiaineistojen tutkimusjohtajana useiden vuosien ajan. Pitkä seuranta-aika on mahdollistanut koko elämänkaaren kattavan kansanterveydellisen lähestymisen. Näitä aineistoja käyttäen Järvelin on yhteistyökumppaneineen tutkinut muun muassa geneettisten ja varhaisiän ympäristöön liittyvien tekijöiden vaikutusta monien sairauksien syntymisessä. Hän koordinoi myös kansainvälistä DynaHEALTH-tutkimushanketta (eräs Horisontti 2020 -hanke), joka keskittyy terveemmän ja aktiivisemman ikääntymisen tukemiseen ja kakkostyypin diabeteksen ja lihavuuden pienentämiseen.


title: Marjo-Riitta Järvelin

text: Järvelin on julkaissut yli 700 tieteellistä artikkelia ja ohjannut 29 väitöskirjatyötä vuoden 2017 alkuun mennessä. Professori Järvinen on saanut monia kansainvälisiä tunnustuksia tieteellisestä työstään. Hän on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2013 lähtien.


title: Saksan Länsi-Afrikka

text: Saksan Länsi-Afrikka () oli nimitys Saksan protektoraateille Länsi-Afrikassa vuosien 1884 ja 1919 välillä. Termiä käytettiin yleensä yhdessä Saksan Kamerunista ja Togomaasta. Harvemmin myös Saksan Lounais-Afrikka laskettiin mukaan termin alle.


title: Saksan Länsi-Afrikka

text: Saksan Länsi-Afrikka koostui vuosina 1884–1911 seuraavista alueista, lukuun ottamatta Saksan Lounais-Afrikkaa.


title: Sigurd Wikström

text: Sigurd Viktor Wikström (12. tammikuuta 1907 Karjalohja – 10. maaliskuuta 1994) oli suomalainen linja-autoliikennöitsijä ja liikenneneuvos.


title: Sigurd Wikström

text: Wikström aloitti liikennöinnin vuonna 1931 Helsinki–Porkkala-linjalla ja laajensi liikennöintiä muutamassa vuodessa myös Obbnäsiin ja Lohjalle. Vuonna 1935 hän perusti Oy Lohjan Liikenne Ab:n. Wikström laajensi yritystä ostamalla muun muassa vuonna 1960 "Sulo I. Lahtinen Oy":n ja vuonna 1970 Juho Heinon yrityksen niin että Lohjan Liikenteen toiminta-alueeksi tuli Lohja, Tammisaari, Hanko, Sammatti, Salo ja Siuntio. Vuonna 1970 Wikström osti puolet linja-autoliike "Oy Elin Lindberg Ab":stä ja hän perusti myös "LL Tourist Service" matkatoimiston. Linja-autoliikenteen ohella Wikström harjoitti hinausautopalvelua. Lohjan Liikenteen palveluksessa oli vuonna 1971 yli 130 henkilöä. Wikström sai liikenneneuvoksen arvon vuonna 1972. Hän myi Lohjan Liikenteen vuonna 1978 siirtyen eläkkeelle. Vuonna 1995 Lohjan liikenne Oy, sen emoyhtiö "Siuntion Linja Oy" sekä tytäryhtiö "Kuljetus Huhtala Oy" myytiin Pohjolan Liikenne Oy:lle.


title: Sigurd Wikström

text: Sigurd Wikström oli naimisoissa vuodesta 1967 Liisa Marjatta Pulkkilan (1922–1997) kanssa. Vuonna 1988 he tekivät Paulon Säätiölle lahjoituksen jolla perustettiin säätiön yhteyteen vuonna 1990 "Sigurd ja Liisa Wikströmin rahasto".


title: Germaniawerft

text: Germaniawerft tai virallisemmin Friedrich Krupp Germaniawerft oli saksalainen laivanrakennusyritys, jonka toimitilat sijaitsivat Kielin satamassa. Yritys oli merkittävin sukellusveneiden valmistaja Saksan keisarikunnan laivastolle ensimmäisessä maailmansodassa ja Kriegsmarinelle toisessa maailmansodassa. Alun perin yritys perustettiin vuonna 1867, mutta se ajautui konkurssiin. Friedrich Krupp osti konkurssipesän. Liittoutuneet sulkivat telakan toisen maailmansodan jälkeen.


title: Germaniawerft

text: Lloyd Foster perusti vuonna 1867 Norddeutsche Schiffbau-Gesellschaftin Gaardeniin lähelle Kieliä. Yrityksen tavoitteena oli valmistaa sota- ja kauppalaivoja. Vuonna 1876 yhtiö valmisti keisari Wilhelm II:n henkilökohtaisen jahdin "SMY Hohenzollernin".


title: Germaniawerft

text: Yhtiö ajautui 1879 konkurssiin ja se jouduttiin myymään, jolloin siitä tuli osa Märkisch-Schlesischen Maschinenbau und Hütten-Aktiengesellschaftia. Yhtiö valmisti alusten lisäksi vuoteen 1822 asti höyrykoneita Berliinissä. Muutamaa vuotta myöhemmin yritys ajautui jälleen ongelmiin ja loppuvuodesta 1882 perustettiin uusi yritys, Schiff- und Maschinenbau-Actien-Gesellschaft Germania.


title: Germaniawerft

text: Yhtiö valmisti edelleen jokusen sotalaivan ja sillä oli hyvä maine torpedoveneiden valmistajana. Kuitenkin talousongelmat olivat aina läsnä ja elokuun lopulla 1896 Krupp osti yrityksen kiinnostuttuaan laivanrakennuksesta. Yhtiön telakan pinta-ala kaksinkertaistui 1898-1902 ja se kykeni valmistamaan entistä suurempia aluksia. Vuonna 1902 yhtiö vaihtoi nimensä Friedrich Krupp Germaniawerftiksi.


title: Germaniawerft

text: Vuonna 1908 telakka valmisti Max Oertzin suunnitteleman kuunari "Germanian" Gustav Krupp von Bohlen und Halbachille. Se kokoluokkansa ensimmäinen Saksassa valmistettu jahti. Ennen ensimmäistä maailmansotaa telakka valmisti joukon taistelulaivoja Saksan keisarikunnan laivastolle. Sodan aikana telakka keskittyi sukellusveneiden valmistukseen ja se valmisti laivastolle kaikkiaan 84 sukellusvenettä.


title: Germaniawerft

text: Sodan jälkeen telakka palasi siviilialusten valmistukseen. Toisessa maailmansodassa telakka oli eräs tärkeimmistä Kriegsmarinen toimittajista, mihin eräänä syynä oli telakan ja laivaston Kielin tukikohdan läheisyys. Sodan aikana telakalla oli tilaus 240 sukellusveneestä, joista se valmisti 131. Vuonna 1944 telakalla oli töissä yli 10 000 työntekijää, joista noin 11 % oli pakkotyöläisiä.


title: Germaniawerft

text: Telakalta laskettiin 26. huhtikuuta 1945 vesille viimeinen sukellusvene "U-4714" ja sota päättyi ennen aluksen palvelukseenottamista. Sodan jälkeen osittain raunioitunut telakka oli eräs ensimmäisistä liittoutuneiden haltuunottamista yrityksistä. Raskaasti pommitetun Kielin asukkaat protestoivat tuloksetta päätöstä vastaan. Telakka romutettiin eikä sitä rakennettu uudelleen. Howaldtswerke-Deutsche Werft osti 1960-luvun lopulla telakka-alueen sukellusveneiden valmistamiseksi. Vuonna 2015 sukellusveneiden valmistus alueella alkoi uudelleen.


title: Hannu-Pekka Holmström

text: Hannu-Pekka Holmström on suomalainen balettitanssija ja balettipromoottori. Hän oli 1970-luvun alussa tanssin uusi tähti ja valmistunut Vaganovan balettiakatemiasta.


title: Hannu-Pekka Holmström

text: Holmström oli Kansallisoopperan tanssija 1972–1988. Hän oli Savonlinnan balettijuhlien taiteellinen johtaja 2011, mutta siirtyi kesken sopimuskauden Mikkelin balettijuhlien palvelukseen.


title: Hannu-Pekka Holmström

text: Holmström on tehnyt tanssijan uraa myös Venäjällä ja Keski-Euroopassa.


title: Hooker ’N Heat

text: Hooker ’N Heat on John Lee Hookerin & Canned Heatin tupla-albumi, joka julkaistiin vuonna 1971.


title: Hooker ’N Heat

text: Kaikki kappaleet John Lee Hooker, ellei toisin mainita.


title: Lovelace-mitali

text: Lovelace-mitali on British Computer Societyn vuonna 1998 perustama palkinto, jota jaetaan tietojenkäsittelytieteen parissa tekemistä saavutuksista. Palkinto on nimetty englantilaisen matemaatikon Ada Lovelacen mukaan, ja sitä pidetään alan merkittävimpänä brittiläisenä palkintona.


title: Lovelace-mitali

text: Lovelace-mitalin saajan saavutukset tietojenkäsittelytieteen parissa tulkitaan melko laajasti, sillä palkintoehdokas voi olla ollut mukana kehittämässä tietojenkäsittelytiedettä, tietokonetekniikkaa tai informaatiotutkimusta joko akateemisesti, teollisuuden kannalta tai opetukselliseksi. Pääsääntöisesti vuosittain mitali annetaan yhdelle henkilölle, mutta säännöt eivät estä useampaakaan palkittua. Suurin rajoite mitalin saajalle on se, että henkilöllä tulee olla jonkinlainen suora yhteys Britanniaan.


title: Jouko Vilmunen

text: Jouko Vilmunen on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee taloustieteen professorina Turun yliopistossa. Aiemmin Vilmunen työskenteli Suomen Pankissa eri tehtävissä, muun muassa ekonomistina kansantalousosastolla, tutkimusohjaajana sekä tutkimuspäällikkönä. Lisäksi hän on toiminut kansallisena asiantuntijana Euroopan komissiossa.


title: Jouko Vilmunen

text:
Vilmunen on koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1992 otsikolla "Labour Markets,
Wage Indexation and Exchange Rate Policy". Vilmunen on Helsingin yliopiston dosentti.


title: Fantomas (Louis Feuilladen elokuvasarja)

text: Fantomas () on vuosina 1913–1914 valmistunut ranskalainen mykkäelokuvasarja. Louis Feuilladen ohjaamien rikoselokuvien päähenkilöä Fantomasia esittää René Navarre.


text: Fantomas on eri hahmoiksi muuntautuva mestaririkollinen, joka herättää kauhua koko Pariisissa. Häntä jahtaavat rikosetsivä Juve ja tämän apuri toimittaja Fandor.


text: Gaumontin tuottama "Fantomas" on yksi 1910-luvun merkittävimmistä rikoselokuvasarjoista. Sen tärkeimmät edeltäjät ovat Victorin Jassetin Zigomar-elokuvat (1911–1913). Marcel Allainin ja Pierre Souvestren kioskikirjoihin perustuva sarja käsittää viisi erillistä elokuvaa, joilla on oma juonensa. Cliffhangeriin päättyvistä jaksoista koostuva sarjaelokuva syntyi vasta muutamia vuosia myöhemmin.


text: Ensimmäisen maailmansodan keskeyttämän sarjan elokuvat ovat:


text: Feuilladen Fantomas on eri yhteiskuntaluokkien välillä liikkuva synkkä hahmo, jonka pelottavat ja usein veriset seikkailut sijoittuvat keskelle rauhalliselta vaikuttavaa arkielämää. Valtavan suosion saaneen sarjan ansioina on pidetty sen tehokasta kerrontatekniikaa ja autenttista miljöökuvausta.


text: Suomessa sarjan ensimmäinen elokuva sai ensi-iltansa toukokuussa 1913 ja viimeinen vuotta myöhemmin. Helsingin elokuvaohjelmistosta säännöllisesti kirjoittaneet "Nya Pressen" ja "Dagens Press" kuvailivat sarjaa ”varmasti parhaaksi, mitä täällä on esitetty” ja kertoivat sen olleen suuri yleisömenestys elokuvateatteri Maximissa. Kaivatulle sarjalle lupailtiin jatkoa sodan jälkeen, mutta jonkinlaiseksi korvikkeeksi saatiin jo sitä ennen Gaumontin ja Feuilladen seuraava sarja "Vampyyrit" ("Les Vampires", 1915–1916).


title: Ruutimylly

text: Sodankäynnissä tarvittava Mustaruuti valmistettiin sodankäynnin tarpeisiin ruutimyllyissä. Nämä ruutimyllyt olivat kemianteollisuuden alku ja kemian prosessiteollisuuden lähtökohta Euroopassa.


title: Ruutimylly

text: Eurooppalaiset valtakunnat pyrkivät saamaan sodankäyntiinsä omavaraisuutta luomalla ruudinvalmistusta ruutimyllyissä. Mustaruuti valmistettiin näissä ainesosistaan puuhiilestä, salpietarista ja rikistä . Salpietaria saatiin salpietarikeittämöistä, puuhiiltä sysiä hiilestämällä ja rikkiä malmiesiintymistä louhimalla.


title: Ruutimylly

text:
Ruutimyllyjä pidettiin jo 1500-luvulla toiminnassa Suomen puolustuslinnojen yhteydessä. myös rintaman tarpeisiin perustettiin ruutimyllyjä sodankäynnin tarpeisiin. Ruutimyllyn toimintaa johti ja käskytti ruutimestari.
Suomessa ruutimyllyjen toiminta keskitettiin 1600-luvun kuluessa ruutitehtaille jotka sijaitsivat pääsääntöisesti Ruotsissa. Suomessa toimi Ruotsin vallan aikana kaksi pienehköä ruutitehdasta Marttilassa ja Mustasaaressa. Toiminta kuitenkin siirtyi pikkuhiljaa Ruotsiin siten että Isovihan jälkeen ruudinvalmistus oli siirtynyt Suomesta kokonaan Ruotsiin. Venäjän-vallan alkuaikoina tuli taas ajankohtaiseksi ruutitehtaiden perustaminen Suomeen. Ruutia näet käytettiin lisääntyvässä määrin muutenkin kuin sotilaallisesti. Kahden rauenneen ruutitehtaan perustamishankkeen jälkeen onnistui ruutitehtaan perustaminen Östermyran ruukkiin jossa tehdas aloitti vuonna 1828.


title: Ruutimylly

text: Seinäjoen Östermyran ruutimyllyn reseptin mukaan mustaruudin valmistus alettiin jauhamalla erikseen salpietari, hiili ja rikki jonka jälkeen nämä sekoitettiin suhteessa 75:15:10. Tämä seos sitten sekoitettiin ruutimyllyssä joka oli nahalla sisältä vuorattu sylinteri. Ruutimyllyä pyöritettäessä sekoittumista edistettiin messinkikuulilla jotka sekoittivat vapaasti ruutimassaa. Näin saatu ruuti kostutettiin vedellä ja prässättiin levyiksi. Levyt murettiin puukuulilla murskaten ja eri vahvuisilla sihdeillä lajitellen ruutirakeiksi. Sihdattu ruuti kuivattin kolmen päivän ajan 56 asteen lämmössä. Tämän jälkeen ruutirakeet vielä puhdistettiin ruutipölystä. Hienoin ruutirae saatettiin vielä kiilloittaa ryörivässä tynnyrissä. Kukin ruutilaji pakattiin40 kilon vetoisiin ruutitynnyreihin.


title: Ortamo Mattila

text: Ortamo Mattila (8. lokakuuta 1911 Hollola – 24. syyskuuta 1966 Lahti) oli lahtelainen taiteilija ja kuvaamataidon opettaja.


title: Ortamo Mattila

text: Ortamo Mattila on yksi sodanjälkeisen lahtelaisen kuvataiteen keskeisistä hahmoista. 1930-luvun jälkipuoliskolla hän opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa Helsingissä (Ateneum) graafisella osastolla. 1938 hän voitti ensimmäisen palkinnon Juhannuskeinu-julisteellaan Ateneumin julistekilpailussa. Sodasta palattuaan hän toimi vapaana taiteilijana ensin Jyväskylässä, mutta palasi kotikaupunkiinsa Lahteen 1946. 1940-luvun loppupuolella hän osallistui Lahdessa lukuisiin taidenäyttelyihin, piti yksityisnäyttelyitä Jyväskylässä, Lahdessa ja Kajaanissa sekä yhteisnäyttelyitä Pentti Melasen kanssa Lahdessa ja Riihimäellä.


title: Ortamo Mattila

text: Näyttelyissä hänen teoksensa saivat hyvän vastaanoton sekä arvostelijoilta että yleisöltä. Erityisesti hänen taitonsa akvarellistina ja rohkeana värien käyttäjänä sai tunnustusta. Jyväskylässä hänen 48 työtä sisältänyt näyttelynsä 1945 myytiin loppuun. Hänen työnsä sijoittuivat kilpailuissa kärkisijoille. Esim. Lahtelaisten taiteilijoiden sommittelukilpailu 1948, Vesivärimaalaukset: "Kapea tie" II palkinto. Lahden taiteilijayhdistyksen kevätnäyttely 1949: "Tuntureita" IV palkinto.


title: Ortamo Mattila

text: Jyväskylässä hän kuului 25.9.1945 taide-elämän yhdyssiteeksi perustettuun Jyväskylän taiteilijaseuraan pitäen oman näyttelyn marraskuussa ja osallistumalla vuosinäyttelyyn joulukuussa 1945 sekä taiteilijaseuran 10-vuotisnäyttelyyn 1955. 1947 hän perusti yhdessä Heikki Liimatan, Pentti Melasen, Väinö Raution, Viktor Ahposen, Sirkka Päivisen, Valde Riipisen, Johannes (Juho) Virtamon ja Armas Lyytikäisen kanssa Lahden Kuvaamataiteilijain Kerhon, joka 1954 muutettiin Lahden taiteilijaseuraksi.


title: Ortamo Mattila

text: Maalaustaiteen ohella Mattila toimi myös graafikkona. Hän on esim. laatinut kansikuvia Kustannusosakeyhtiö Mietteen julkaisemiin teoksiin.


title: Ortamo Mattila

text: 1940-luvun lopulla Mattila kiinnostui Lapin maisemista, mistä harrastuksesta kertovat Ortamo Mattilan lapinkirjeet "Neljän tuulen tiellä" Etelä-Suomen Sanomissa 1949. Kiinnostus Lapin maisemiin vei hänet 1950 kansakoulunopettajaksi Kittilän Tepsaan. 1950-luvulla opettajana toimiminen vei voiton vapaan taiteilijan urasta. Kuvaamataidon opettajana hän toimi Suolahden, Leppävirran ja Kangasniemen yhteiskouluissa. Opettajantyönsä ohella hän harjoitti edelleen taidemaalarin ammattiaan tallettaen teoksiinsa Keiteleen, Leppävirran ja Puulaveden maisemia.1961 hän palasi takaisin Lahteen. Kuolemaansa asti 1966 hän opetti kuvaamataitoa Lahden yhteiskoulussa ja graafikkona myös somistusta Lahden kauppaoppilaitoksessa. 1960-luvun maalausretkien kohteena oli Suomenlahti, Tammion ja Haapasaaren saaret. Viimeisenä elinvuotenaan hän liittyi uudelleen Lahden taiteilijaseuran jäseneksi tarkoituksenaan omistautua entistä enemmän taiteelleen.


title: Ortamo Mattila

text: Mattilan haastattelu ja toimittajan vierailu Lahden Möysässä Joutjärven rannalla sijainneessa ateljeessa on kuvattuna Etelä-Suomen Sanomien artikkelissa "Taiteilijaidylliä Möysässä: Käynnillä Ortamo Mattilan ateljeessa."


title: René Navarre

text: René Navarre (8. heinäkuuta 1877 Limoges – 8. helmikuuta 1968 Azay-sur-Cher, Indre-et-Loire) oli ranskalainen näyttelijä.


title: René Navarre

text: Navarre aloitti elokuvauransa vuonna 1911 Gaumontilla, jossa hän teki yli 60 elokuvaa etupäässä Louis Feuilladen ohjaamana. Hänen tunnetuin roolinsa oli Fantomas vuosina 1913–1914. Vuonna 1915 Navarre kutsuttiin ensimmäiseen maailmansotaan. Hänet vapautettiin pian palveluksesta, minkä jälkeen hän perusti oman tuotantoyhtiön. Vuosien 1918 ja 1946 välillä Navarre näytteli yli 20 elokuvassa. 1910- ja 1920-lukujen vaihteessa hän teki myös muutamia ohjaustöitä.


title: Simeon Uusteologi

text: Simeon Uusteologi (, n. 957-1037 jaa.) oli bysanttilainen munkki ja runoilija, ja erityisesti ortodoksisen kirkon merkittävä teologinen ajattelija. Hän on yksi kolmesta henkilöstä, joka on saanut teologin arvonimen ortodoksisessa kirkossa. Simeonia pidetään klassisena mystikkona ja Pyhän Hengen roolia pohtineena teologina. Hän eli ensin maallista elämää, mutta muutti 27-vuotiaana luostariin ja vietti eri luostareissa lopun ikänsä. Hänet myöhemmin julistettiin pyhimykseksi.


title: Simeon Uusteologi

text: Simeon oli tuottelias kirjailija. Häneltä on säilynyt noin 92 opetuspuhetta ja 55 hymniä. Puheissaan hän käsittelee kristillisiä aiheita kuten katumusta, rukousta, hengellistä ohjausta, ehtoollista, Pyhän Hengen kastetta, yhdistymistä Jumalaan ja ihmisen jumalalistumista. Hymneistä parhaiten tunnettuja ovat ne, joissa Simeon kuvailee Jumalan ja ihmisen välistä suhdetta. Yksi Simeonin hymneistä kuuluu rukouksiin, jotka luetaan ennen ehtoollista.


title: Uni (jumalatar)

text: Uni on etruskien jumalatar ja taivaan jumalan Tinian puoliso sekä Perugian suojelusjumalatar. Hän oli etruskimytologian johtava naishahmo. Uni vastaa kreikkalaisten Heraa. Hänen nimensä ei mahdollisesti ole alkuperältään etruskinkielinen, vaan pohjana on latinalainen nimi Iuno eli Juno.


title: Uni (jumalatar)

text: Uni muodosti yhdessä puolisonsa Tinian sekä Menervan kanssa etruskijumalten ylimmän kolminaisuuden.


title: Uni (jumalatar)

text: Etruskien mytologiassa Unin rintamaitoa juo Herkules. Hän tekee sen siksi, että hänestä tulisi kuolematon.


title: Östen Warnerbring

text: Östen Warnerbring (22. marraskuuta 1934 Malmö – 18. tammikuuta 2006 Gran Canaria, Espanja) oli ruotsalainen viihdetaiteilija, iskelmälaulaja, säveltäjä ja sanoittaja. Hän teki ensilevytyksensä vuonna 1952, ja hänen tunnetuimpia kappaleitaan ovat ”Glöm ej bort det finns rosor” (alun perin Gilbert Bécaud’n ”L’importante c’est la rose”), ”Sommarvind” (”Summer Wind”) ja ”En röd blomma till en blond flicka” (”Red Roses for a Blue Lady”). Warnerbring oli yksi useimmin nähdyistä artisteista Ruotsin televisiossa 1960-luvulla.


title: Östen Warnerbring

text: Östen Warnerbring edusti Ruotsia Eurovision laulukilpailussa vuonna 1967 kappaleella ”Som en dröm” ja sijoittui loppukilpailussa kahdeksanneksi. Hän voitti Ruotsin karsinnan myös vuonna 1960 kappaleella ”Alla andra får varann”, mutta maan edustajaksi lähetettiinkin Siw Malmkvist.


title: Östen Warnerbring

text: Warnerbring perusti 1950-luvun alussa ystävänsä kanssa Malmöhön jazzklubin nimeltä 12th Street Club. Muusikkona hän soitti aluksi saksofonia ja klarinettia, mutta osoittautui pian myös varteenotettavaksi laulajaksi ja sai lempinimen ”Östen med rösten”. Vuonna 1952 hän aloitti ammattimuusikon uransa ja esiintyi Skånen seudun ohella muun muassa Saksan sotilastukikohdissa yhtyenimellä Totty Wallén och hans vilda vikingar. Itseään elättääkseen hän toimi ajoittain myös lähettinä ja toimittajana "Sydsvenska Dagbladetissa", äänilevyjen ja vakuutusten myyjänä sekä Oktav-levymerkin studiopäällikkönä.


title: Östen Warnerbring

text: 1950-luvun puolivälissä Arne Domnérus kiinnitti Warnerbringin laulajaksi varieteeteattereihin ja kansanpuistojen esiintymislavoille. 1960-luvun alussa Warnerbringillä oli oma tanssiorkesteri ja levytyssopimus Karusell-levymerkin kanssa. Hän esiintyi "Veckorevyn"-aikakauslehden kiertueella.


title: Östen Warnerbring

text: Östen Warnerbringin läpimurto sooloartistina oli vuoden 1965 kappale ”En röd blomma till en blond flicka”. Sitä seurasivat muun muassa ”Det måste va sången och glädjen”, ”Femton minuter från Eslöv” (”Twenty-Four Hours from Tulsa”), ”Glöm ej bort det finns rosor” ja ”Du borde köpa dig en tyrolerhatt” (”Ich kauf’ mir lieber einen Tirolerhut”). Vuosien mittaan Warnerbring sai noin 40 levytystään Svensktoppen-listalle.


title: Östen Warnerbring

text: Östen Warnerbringin ura oli huipussaan 1960-luvun lopulla, jolloin hän teki monia iltaohjelmia ravintoloihin. Yksi niistä oli Cornelis Vreeswijkin ja Ernst-Hugo Järegårdin kanssa tuotettu "Lyckohjulet", josta tuli Tukholman vanhan Hamburger Börsin viimeinen show. 1970-luvulla Warnerbring yritti irtautua iskelmämusiikista ja sävelsi lauluja muun muassa Hjalmar Gullbergin, Fritiof Nilsson Piratenin, Nils Ferlinin Gustaf Frödingin runoihin. Albumilla "Skåne" hän tulkitsi kotimaakuntansa runoilijoiden tekstejä.


title: Östen Warnerbring

text: Ruotsin lisäksi Warnerbring teki 1970-luvulla uraa myös Tanskassa. Vuonna 1979 hän toimi juontajana jazzaiheisessa televisiosarjassa "I morgon e de lörda’". 1980-luvulta alkaen sydänvaivat hidastivat tahtia, ja viimeiseksi levytykseksi jäi vuoden 2003 albumi "Piraten, Bombi Bitt och jag".


title: Östen Warnerbring

text: Warnerbring kuoli hotellihuoneessaan Kanariansaarilla ehdittyään tehdä kaksi ensimmäistä iltaa sovitusta kiinnityksestään Gran Canarialla sijaitsevassa ruotsalaisomisteisessa hotellissa.


title: Östen Warnerbring

text: Yksi Skånetrafikenin Pågatåg-junista on nimetty Östen Warnerbringin mukaan.


title: Carter Brown

text: Carter Brown, oikea nimi Alan (Allen) Geoffrey Yates, (1. elokuuta 1923 Ilford, Essex, Britannia – 5. toukokuuta 1985 Cremorne, Sydney, Australia) oli englantilaissyntyinen australialainen rikoskirjailija, joka kirjoitti lukemattoman määrän Carter Brown -romaaneja.


title: Carter Brown

text: Solmittuaan avioliiton australialaisen Denise Sinclair Mackellarin kanssa Yates muutti Australiaan 1948. He saivat tyttären ja kolme poikaa.


title: Carter Brown

text:
Uransa alussa Yates työskenteli äänittäjänä elokuvan parissa, myyntimiehenä ja Qantasin tiedottajana ennen kuin 1953 ryhtyi täysitoimiseksi kirjailijaksi. Irtisanoutuminen täysipäiväisestä työstä Qantasilta oli uhkapeli, mutta palkkio oli kaksinkertainen, Yatesista tuli pian kirjallinen ilmiö. Hän kirjoitti lännenromaaneja kirjailijanimellä Todd Conway ja tieteisromaaneja nimellä Paul Valdez. Hän ehti jopa kirjoittaa kirjoja oman nimensä eri versioilla sekä muilla kirjailijanimillä, Dennis Sinclair ja Sinclair MacKellar. Mutta juuri nimellä Peter Carter Brown ja myöhemmin Carter Brown ("Peter" pudotettiin pois Yhdysvaltojen markkinoita varten) hänestä tuli kioskikirjallisuuden kansainvälisten myyntimenestysten kirjoittaja. Omalla nimellään hän kirjoitti yhden romaanin, "Cold Dark Hours".
Ensimmäinen Carter Brown -romaani "The Lady Is Murderer" ilmestyi 1951. Kirjojen menestys 1950-luvulla tarkoitti, että Yates kirjoitti solmimansa sopimuksen mukaan yhden pitkän romaanin ja kaksi lyhyttä romaania kuukaudessa. Yatesin tuotantoon kuuluu 322 julkaistua Carter Brown -romaania ja useita sarjoja, joiden päähenkilöitä ovat Mike Farrell, Andy Kane, Mavis Seidlitz, Al Wheeler, Rick Holman, Danny Boyd, Larry Baker, Zelda Roxanne ynnä muut. Valtavasta tuotannostaan huolimatta Yates paljasti 1963 haastattelussa Pix-lehdessä suhtautuvansa deadlineihin "samalla vastenmielisyydellä kuin pitkän matkan uimari täristessään kylmän harmaan Englanninkanaalin rannalla. Maanisen masennuksen hetkinä kolmantena peräkkäisenä unettomana yönä – kun deadline on jo aikaa sitten mennyt ja valkoisen paperin kauhu on kuin betonieste, kirjailija väistämättä vaipuu itsetutkiskeluun. Hän tietää tietysti, että muuta apua ei ole tiedossa kuin viimeinen piristyspilleri mutta hän takertuu silti naiiviin toiveeseen että jostain löytyy keino välttää nykyisen toivottoman tilanteen toistuminen". Hän käytti ajoittain Dexedrinea, ja 1950-lopulla kustantaja alkoi huolestua, kun annetuissa deadlineissa ei pysytty.


title: Carter Brown

text: Hänen kustantajansa, australialainen Horwitz, loi nimen Carter Brown, alkuun Peter Carter Brown, ja pyysi jännityskirjoja jo aiemminkin julkaissutta Yatesia kirjoittamaan valmiin suunnitelman pohjalta.


title: Carter Brown

text: Horwitzin julkaisemien kirjojen tapahtumaympäristö on Yhdysvallat. Pian niitä alkoi julkaista Signet lisenssillä Yhdysvalloissa, ja sittemmin ne levisivät ympäri englanninkielisen maailman ja muualle lukemattomin käännöksin. Yatesin muistokirjoituksessa 1985 The New York Timesin kirjoittaja huomauttaa, että Yates ehti kirjoittaa "noin 30 amerikkalaiseen ympäristöön sijoittuvaa salapoliisiromaania ennen kuin oli käynyt Yhdysvalloissa – – Hän sanoi valinneensa amerikkalaisen ympäristön, koska se oli australialaisten mieleen". Yhdysvaltojen markkinoita varten kirjoja muokattiin sopiviksi. Ennen Yhdysvaltojen-matkaa kirjoitetut kirjat olivat kuvaukseltaan usein epätarkkoja ja kömpelöitä, ja vasta kun hän vuodesta 1958 kävi Yhdysvalloissa, hän sai niihin paremmin paikallisväriä.


title: Carter Brown

text: Huhun mukaan suosionsa huippuaikoina Yates oli John F. Kennedyn lempikirjailijoita – mikä tietysti lisäsi hänen myyntiään entisestään Yhdysvaltojen markkinoilla. Romaanit ovat olleet vielä suositumpia Euroopassa, jossa niitä on käännetty ainakin ranskaksi, tanskaksi, norjaksi, ruotsiksi, venäjäksi, suomeksi, saksaksi, portugaliksi, romaniaksi ja hollanniksi. Aasiassa romaaneja on käännetty thain kielelle ja japaniksi.


title: Carter Brown

text: Kirjojen nimet saattoivat toisinaan viitata muihin teoksiin, kuten "The Loving and the Dead" (1959) Norman Mailerin teokseen "The Naked and the Dead"(1948, suom. "Kuolema Toledossa"). Kirjojen juoni on nopeatempoista, niissä on huumoria ja toimintaa, mutta kovin väkivaltaisia ne eivät ole. Naiset ovat kauniita, ja ihmiset kuuluisia ja rikkaita. Yates oli perehtynyt kirjallisuuteen ja elokuvaan, ja romaaneissa on viittauksia klassikoihin. Romaaniin "The Dame" (1959, "Taas Wheeler") sisältyy sitaatti John Keatsilta, ja kertomuksen jatkuessa hän vääntää sitä ironiseksi. Yates suhtautui halveksivasti aikakauden salapoliisiromaanien tyyliin ja käytti kieli-poskessa-huumoria vastapainona lajityypin väkivaltaiselle, sadistiselle tyylille, mikä saattoi olla yksi suosion salaisuuksista.


title: Carter Brown

text: 1970-luvulle saakka seksi ei ollut kirjoissa erityisen näkyvää, mutta suunta muuttui 1980-luvulla, mikä ei kaikkia lukijoita miellyttänyt. Viimeisen romaanin Yates kirjoitti 1980-luvun alussa.


title: Carter Brown

text: Carter Brownin valtavan kansainvälinen menestyksen aikana kirjoja painettiin tiettävästi 120 miljoonaa kappaletta, väitteen mukaan toiseksi useimmalle kielelle Raamatun jälkeen. Arvioissa on esitetty maininta lähes 30 kielestä. Menestystä seurasi myös kaksi ranskalaista elokuvaa, japanilainen televisiosarja, vuosina 1956–1958 hänen kirjoihinsa pohjautuvia kuunnelmia sarjassa "The Carter Brown Mystery Theatre", sarjakuvia, radiosarja "Carter Brown Murder Mystery Hour". Ranskassa hän sai kirjallisuuspalkinnon "yhdestä kirjasta, jossa on juotu eniten viskiä".


title: Carter Brown

text: Yates käytti eräiden muiden kanssa kirjailijanimeä Roger Garradine. Nimellä julkaistiin tieteis- ja salapoliisikertomuksia lähinnä 1950-luvun alussa aihepiireihin keskittyvissä lehdissä, kuten Detective Monthly. Hän saattoi käyttää myös nimeä Art Hayman.


title: Carter Brown

text: Yates kuoli 1985 Sydneyssä. Hän sai 1997 elämäntyöstään rikoskirjallisuuden kirjoittajana postuumisti Ned Kelly -palkinnon, joka on Australian merkittävin rikoskirjallisuus-palkinto. Hänen oikealla nimellään A. G. Yates kirjoittamansa omaelämäkerta "Ready When You Are, C. B.! : The Autobiography of Alan Yates Alias Carter Brown" ilmestyi 1983.


title: Carter Brown

text: 1980-luvun alussa "The Rocky Horror Show’n" Richard O'Brien kirjoitti musikaalin "The Stripper" Yatesin samannimisen kirjan pohjalta.


title: Carter Brown

text: Horwitzin kustannustoimittaja C. J. McKenzie sai tehtäväkseen kirjoittaa puolen tusinaa Carter Brown -romaania Yatesin ollessa ulkomailla 1958. Uusi, tuotannon puolittava sopimus solmittiin 1961. McKenzie kirjoitti rikosromaaneja myös nimellä Mike Boon ja sotaromaaneja nimellä Michael Owen.


title: Carter Brown

text:
Association for the Study of Australian Literature on luetteloinut hänen tuotantoonsa kuuluvaksi 368 teosta.
Toni Johnson-Woods on kirjoittamassa Carter Brownista kirjaa australialaiselle University of Sydney Press -kustantamolle.


title: Rewrite

text: Kaikki kappaleet sanoittanut Masafumi Gotō.


title: Aladdin (vuoden 2019 elokuva)

text: Aladdin on vuonna 2019 ensi-iltansa saava Guy Ritchien ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen fantasiamusikaalielokuva. Se on näytelty versio Disneyn vuoden 1992 samannimisestä animaatioelokuvasta, joka puolestaan perustuu Aladdinin ja taikalampun tarinaan Tuhannen ja yhden yön satukokoelmasta. Elokuvan nimiroolissa esiintyy Mena Massoud ja muissa päärooleissa Naomi Scott, Will Smith, Marwan Kenzari, Navid Negahban, Nasim Pedrad, Billy Magnussen ja Numan Acar. Elokuvan kuvaukset alkoivat syyskuussa 2017 ja suunniteltu ensi-ilta on 24. toukokuuta 2019.


title: Helvi Poutasuo

text: Helvi Poutasuo, o.s. Nuorgam (15. lokakuuta 1943 Utsjoki – 16. heinäkuuta 2017 Utsjoki) oli saamen kielen opettaja, kielenkääntäjä ja luottamushenkilö.


title: Helvi Poutasuo

text: Helvi Poutasuon vanhemmat olivat Niiles Nuorgam (Niillas-Jon Niillas) ja Magga Nuorgam, o.s. Helander (Ápparan-Mággá). Isänpuoleinen suku oli kotoisin Utsjoelta ja Inarista, äidinpuoleinen suku Utsjoelta. Hän kävi keskikoulun Ivalossa ja kirjoitti ylioppilaaksi Mäntsälässä. Vuonna 1967 hän meni naimisiin Kari Poutasuon kanssa. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa.


title: Helvi Poutasuo

text: Helvi Nuorgam-Poutasuo oli saamen kielen lehtori Oulun yliopistossa 1970–1972. Hän oli mukana saamenkielisen Sápmelaš-lehden toimituksessa Pekka Sammallahden, Samuli Aikion ja Sulo Aikion kanssa. Sápmelaš-lehden toimituskunta palkittiin Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla sanomalehtityöstä vuonna 1976.


title: Helvi Poutasuo

text: Vuosina 1976–1987 ja 1992–1995 hän oli saamelaisparlamentin jäsen (varapuheenjohtajana 1977–1979 ja 1992–1995). Vuosina 1996–1999 hän oli Saamelaiskäräjien jäsen.


title: Kaiserliche Werft Wilhelmshaven

text: Kaiserliche Werft Wilhelmshaven oli saksalainen Wilhelmshavenissa sijainnut laivanrakennusyhtiö, joka perustettiin vuonna 1871 ja lakkautettiin vuonna 1918. Kaiserliche Werft Danzigin ja Kaiserliche Werft Kielin kanssa se oli kolmas ainoastaan Preussin ja myöhemmin Saksan keisarikunnan laivastolle sotalaivojen valmistukseen keskittynyt telakka. Ensimmäisen maailmansodan päättyessä kaikki kolme telakkaa suljettiin, mutta Wilhelmshaven avattiin uudelleen vuonna 1919 aluksi nimellä Reichsmarinewerft ja vuoden 1935 jälkeen nimellä Kriegsmarinewerft Wilhelmshaven


title: Kaiserliche Werft Wilhelmshaven

text: Yhtiön edeltäjä perustettiin vuonna 1853 Oldenburgin suurherttuakunnan ja Preussin kuningaskunnan välisellä sopimuksella Jade-joen suistoon. Sopimuksen tavoitteena oli suojata Oldenburgin kauppalaivastoa Preussin laivastolla ja toisaalta laajentaa Preussin vaikutusvaltaa Saksan länsiosiin. Jaden sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen noin 3,10 neliökilometriä Oldenburgin aluetta Jaden suistosta siirtyi Preussin hallintaan.


title: Kaiserliche Werft Wilhelmshaven

text: Laivastotukikohta oli Preussin laivastolle aluksi ainoastaan arsenaali, varastoja ja korjaustelakka. Tarvittavat satama, telakka ja työpajat valmistuivat vasta myöhemmin. Preussin voitettua Itävallan vuoden 1866 sodassa perustettiin Pohjois-Saksan liitto ja alue siirtyi Preussilta liiton hallintaan.


title: Kaiserliche Werft Wilhelmshaven

text: Preussin kuningas Wilhelm I avasi telakan virallisesti 1869 ja se tunnettiin aluksi kuninkaallisena telakkana, mutta se sai nimen Marinewerft des Norddeutschen Bundes. Saksan keisarikunnaksi julistamisen jälkeen vuonna 1871 telakka sai lopullisen nimensä Kaiserliche Werft Wilhelmshaven.


title: Kaiserliche Werft Wilhelmshaven

text: Laivaston laajentamistarpeet pakottivat telakan laajentamiseen. Wilhelm II ja hänen merivoimiensa komentaja amiraali von Tirpitz laajnesivat telakkaa, josta tuli nopeasti suurin ja merkittävin kolmesta keisarillisesta telakasta. Vuonna 1880 telakalla työskenteli 3 000 henkeä ja viimeisenä toimintavuonna 1918 21 000.


title: Kaiserliche Werft Wilhelmshaven

text: Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä telakka suljettiin, kunnes se avattiin uudelleen nimellä Reichsmarinewerft Wilhelmshaven ja edelleen vuodesta 1935 alkaen Kriegsmarinewerft Wilhelmshaven


title: Tara (nimi)

text: Tara on pääasiassa englanninkielisissä maissa esiintyvä naisen etunimi. Alkuperältään se on englantilaistettu muoto irlantilaisesta gaelinkielisestä paikannimestä "Teamhair", joka merkitsee maan kohoumaa. Teamhair eli Tara on Dublinin lähellä sijaitseva pyhä kukkula, jolla Irlannin kuninkaat aikoinaan kruunattiin. Tara-nimen yleistymiseen ovat vaikuttaneet Margaret Mitchellin romaani "Tuulen viemää" vuodelta 1936 ja sen pohjalta tehty samanniminen elokuva vuodelta 1939. Niissä Tara esiintyy päähenkilön, Scarlett O’Haran omistaman plantaasin nimenä.


title: Tara (nimi)

text: Nimi Tara esiintyy myös Intiassa, jossa se käsitetään johtuvaksi "tähteä" tarkoittavasta sanskritin sanasta "tara". Tara on myös hindulaisen jumalan nimi.


title: Tara (nimi)

text: Suomessa nimi Tara on syyskuuhun 2017 mennessä annettu 660 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuoden 1980 jälkeen. Taralla ei ole Suomessa nimipäivää.


title: Pakistanin dominio

text: Pakistan (, ), joka tunnettiin myös nimeltä Pakistanin dominio (), oli itsenäinen dominio Etelä-Aasiassa vuodesta 1947 vuoteen 1956. Valtio perustettiin Intian jaon seurauksena, jolloin uusi valtio nimeltä Pakistan perustettiin. Dominio, joka sisälsi suuren osan nykypäivän Pakistanista ja Bangladeshista, koostui entisen Brittiläisen Intian muslimienemmistöisistä alueista.


title: Pakistanin dominio

text: Vuonna 1956 Pakistan jaettiin hallinnollisesti läntiseen Länsi-Pakistaniin ja Itä-Bengalin provinssiin, joka uudelleennimettiin itäiseksi osaksi nimeltä Itä-Pakistan. Vuonna 1971 Itä-Pakistan irrottautui uniosta, jolloin siitä tuli Bangladesh.


title: Elmo (lehti)

text: Elmo on suomalainen urheiluaiheinen viikkolehti. Sen perusti Jukka Rönkä yhdessä usean muun entisen Urheilulehden toimittajan kanssa. Lehden ensimmäinen numero julkaistiin 7. syyskuuta 2017.


title: LehtiMoguli

text: LehtiMoguli Oy on suomalainen aikakauslehtikustantamo.


title: Netta Malinen

text: Netta Malinen (s. n. 1992) on suomalainen ratameloja. Hän edustaa Tampereen Vihuria.


title: Netta Malinen

text: Malinen kilpaili ensimmäisen kerran aikuisten MM-kilpailuissa Račicessa elokuussa 2017 sijoittuen kajakkiyksiköiden 1 000 metrillä kahdeksanneksi ja 5 000 metrin yhteislähtökilpailuissa 13:nneksi. Vuoden 2018 EM-kilpailuissa hän oli 1 000 metrillä viides ja 5 000 metrillä 15:s. Vuoden 2018 raskaissa olosuhteissa kilpailluissa MM-kilpailuissa Malinen sijoittui edellisvuoden tapaan 1 000 m kahdeksanneksi, ja 5 000 metrillä hän oli 19:s.


title: Netta Malinen

text: Malinen on kilpaillut myös maratonmelonnan MM-kilpailuissa. Naisten Suomen mestaruuksia hänellä on kymmeniä, muun muassa silloin ennätykselliset 12 kappaletta vuodelta 2016.


title: Netta Malinen

text: Malinen aloitti melonnan asuessaan kilometrin päästä Tampereen Vihurin Rauhaniemen melotapaikasta. Muutama vuosi myöhemmin hän siirtyi harjoittelemaan Kaukajärvelle. Malinen on toiminut myös melontavalmentajana.


title: Ferdinand I (Toscana)

text: Ferdinand I (; 30. heinäkuuta 1549 – 7. helmikuuta 1609) oli Toscanan suurherttua vuosina 1587–1609. Hän pelasi taitavasti aikansa suurvaltoja vastakkain, ja hänen valtakautenaan Toscanan vaikutusvalta ja vauraus lisääntyivät.


title: Ferdinand I (Toscana)

text: Ferdinand oli Toscanan ensimmäisen suurherttuan Cosimo de’ Medicin eli Cosimo I:n nuorempi poika, joka nimitettiin vain 14-vuotiaana kardinaaliksi. Hänestä tuli Toscanan hallitsija vanhemman veljensä Frans I:n kuoltua pojattomana vuonna 1587. Ferdinand luopui kardinaalin virasta mennessään vuonna 1589 naimisiin Lothringenin herttua Kaarle III:n tyttären Kristiinan kanssa. Avioliiton avulla Ferdinand I tiivisti Toscanan suhdetta Ranskan kanssa, mikä toimi vastapainona Espanjan saavuttamalle vaikutusvallalle Italiassa. Ferdinand tuki Henrik Navarralaista Ranskan hugenottisodissa lainaamalla hänelle salaa rahaa sekä lähettämällä vuonna 1591 Toscanan joukot miehittämään Ifin linnaa, mikä esti Espanjaa hyökkäämästä Marseilleen. Henrikin tultua Ranskan kuninkaaksi Ferdinand veti lopulta joukkonsa pois Ifistä vuonna 1598. Kuningas Henrik meni vuonna 1600 naimisiin Ferdinandin veljentyttären Maria de’ Medicin kanssa, mikä vahvisti maiden välistä liittoa.


title: Ferdinand I (Toscana)

text: Ferdinand I tuki toisaalta Itävaltaa sodassa Osmanien valtakuntaa vastaan. Toscanan laivasto saavutti useita merivoittoja turkkilaisista vuosina 1605–1609. Poikansa Cosimon Ferdinand naitti vuonna 1608 keisari Rudolf II:n serkulle, arkkiherttuatar Maria Magdalenalle. Cosimo seurasi isäänsä valtaistuimelle tämän kuoltua vuonna 1609.


title: Ferdinand I (Toscana)

text: Ferdinand tunnettiin kulttuurin ja taiteiden suosijana. Kardinaaliaikanaan hän rakennutti Roomaan nykyisen Villa Medicin huvilan. Hän toimi myöhemmin muun muassa Giulio Caccinin, Jacopo Corsin ja muiden Camerata-piirin säveltäjien mesenaattina. Ferdinand edisti myös Toscanan alueen taloudellista kehitystä jatkamalla edeltäjiensä aloittamaa soiden kuivattamista, kanavien rakentamista sekä kehittämällä Livornon satamakaupunkia ja tekemällä siitä turvapaikan muista maista karkotetuille juutalaisille ja protestanttisille kauppiaille.


title: Ferdinand I (Toscana)

text: Ferdinandin huhuttiin pitkään myrkyttäneen veljensä Fransin ja tämän toisen vaimon Bianca Cappellon, koska he kuolivat erikoisesti samana päivänä. Vuonna 2010 tehdyn tutkimuksen mukaan Fransin todennäköinen kuolinsyy oli kuitenkin malaria, joten Ferdinandin maine on tältä osin puhdistettu.


title: Sara Lidman

text: Sara Lidman (30. joulukuuta 1923 Missenträsk, Västerbotten – 17. kesäkuuta 2004 Uumaja) oli ruotsalainen kirjailija. Hänen esikoisromaaninsa "Tjärdalen" ilmestyi vuonna 1953 ja loi pohjaa Lidmanin maineelle yhtenä 1900-luvun merkittävimmistä ruotsalaisista työväenkirjailijoista. Vuosina 1955–1963 Lidman oli kirjallisuusakatemia Samfundet De Nion jäsen. Häneltä on suomennettu yhdeksän teosta.


title: Sara Lidman

text: Sara Lidman syntyi pienviljelijäperheeseen noin 300 asukkaan Missenträskin kylässä, joka nykyisin kuuluu Skellefteån kuntaan Västerbottenissa. Kylän elämästä tuli keskeinen osa hänen kirjojensa materiaalia. Kuuden kouluvuoden jälkeen Lidman joutui parantolaan, jossa hän sai kosketuksen kirjallisuuteen ja radio-ohjelmiin. Hän jatkoi koulunkäyntiä kirjekurssina ja työskenteli ajoittain tarjoilijana, postivirkailijana ja teatteriharjoittelijana. Hän aloitti opinnot Uppsalan yliopistossa, mutta joutui usein palaamaan parantolaan, lopulta eurooppalaisia opiskelijoita varten perustettuun yhteisparantolaan Ranskaan.


title: Sara Lidman

text: Uppsalan yliopiston kirjallisuuspiireissä Lidman tutustui muiden muassa Stina Aronsoniin ja Folke Fridelliin, joista tuli myös kirjailijoita. Lidman kiinnostui noihin aikoihin myös muun muassa Marcel Proustin tuotannosta. Valmistuttuaan hän toimi 1950-luvun alussa opettajana Smoolannissa.


title: Sara Lidman

text: Esikoisromaani "Tjärdalen" (1953) esitteli Lidmanin tuotannon jatkuvan teeman, vastuun toisista ihmisistä. Hänen modernistisen tyylinsä osia ovat kotiseudun murre ja luterilaiset uskonnolliset tekstit. Ensimmäisten romaanien suuri suosio oli Lidmanille pikemminkin kahlitsevaa kuin innostavaa, ja hän piti taukoja muun muassa pitkien ulkomaanmatkojen avulla.


title: Sara Lidman

text: Sara Lidman oli ensimmäisiä, jotka kiinnittivät ruotsalaisten huomiota Etelä-Afrikan ihmisoikeustilanteeseen ja Vietnamin sotaan. Kotimaan aiheista häntä kiinnosti muun muassa kaivostyöntekijöiden asema, josta hän kirjoitti haastattelukirjan "Kaivos".


title: Sara Lidman

text: 1970-luvulla Lidman aloitti viisiosaiseksi kasvaneen romaanisarjan "Jernbanesviten" (1977–1985), joka kuvaa uuden ajan tuloa Pohjois-Ruotsiin rautateiden myötä. Sarjasta on suomennettu kolme ensimmäistä osaa, "Palvelijasi kuulee, Vihan lapset" ja "Nabotin kivi".


title: Sara Lidman

text: Lidman on saanut useita kirjallisuuspalkintoja, ja hänen teoksiaan on käännetty monelle kielelle. Vuonna 1978 hänet nimitettiin Uumajan yliopiston kunniatohtoriksi, ja vuonna 1999 hän sai professorin arvonimen.


title: Sara Lidman

text: Uumajan keskusrautatieaseman kevyen liikenteen tunnelissa on Lidmanille omistettu 170 metrin pituinen lasitaideteos "Lev!", jonka on tehnyt taiteilijaduo FA+ (Ingrid Falk ja Gustavo Aguerre). Tunnelin lasiseen seinään on valittu kolmisenkymmentä sitaattia Lidmanin tuotannosta. Vuonna 2014 teki Västerbottenteatern Skellefteåssa kantaesityksen Lidmanista kertovasta näytelmästä " Sara Sara Sara – Starka kvinnor pinkar stående", jota esitettiin myös Tukholman kaupunginteatterissa 2015. Syksyllä 2016 Riksteatern kiersi eri puolilla Ruotsia esittämässä Lidmanin esikoisteokseen "Tjärdalen" perustuvaa musiikkinäytelmää.


title: Sara Lidman

text: Vuonna 2009 Lidmanin romaani "Palvelijasi kuulee" pääsi mukaan kirjaan "Tusen svenska klassiker", johon koottiin tuhat Ruotsissa julkaistujen kirjojen, elokuvien, äänilevyjen ja tv-ohjelmien klassikkoa.


title: Sara Lidman

text: 1950-luvulla Sara Lidmanilla oli useita vuosia kestänyt suhde kirjailijakollega Ivar Lo-Johanssoniin.


title: BMW 5-sarja (F10)

text: BMW F10 on BMW 5-sarjan kuudennen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 2010–2017. Se korvasi edeltäneen E60-mallin ja seuraajaksi tuli G30.


title: BMW 5-sarja (F10)

text: BMW F10 esiteltiin 23. marraskuuta 2009 ja sen valmistus alkoi tammikuussa 2010. Myyntiin auto tuli Euroopassa maaliskuussa 2010. Auto on edeltäjäänsä 4 cm pidempi ja akseliväli 10 cm pidempi. Huhtikuun 10. päivä 2010 esiteltiin mallin farmariversio Touring Leipzigin automessuilla, joka sai mallikoodikseen F11. Frankfurtin kansainvälisessä autonäyttelyssä syyskuussa 2011 esiteltiin mallisarjan viides BMW M5 urheiluversio.


title: BMW 5-sarja (F10)

text: Vuoden 2010 Euro NCAP -kolaritestistä BMW F10 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: BMW 5-sarja (F10)

text: Vuonna 2013 5-sarja sai faceliftin. Lisäämällä jäähdyttäjän munuaisiin uuden reunuslistan ja madaltamalla etupuskurin alla olevia ilmanottoaukkoja pyrittiin korostamaan korin sporttisuutta entisestään. Lisäksi valonheittimien ja takavalojen muotoiluun tehtiin muutoksia ja sivuvilkut integroitiin ulkopeileihin. Xenon-ajovalot kuuluivat nyt vakiovarusteisiin ja adaptiiviset LED-ajovalot sai ensimmäistä kertaa valinnaisena myös LED-sumuvalojen yhteyteen. Yksi merkittävä uudistus oli se, että 5-sarjan sai nyt nelivetoisena jo 520d-versiosta lähtien.


title: Ikitie

text: Ikitie on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut suomalainen historiallinen draamaelokuva, jonka on ohjannut AJ Annila. Annilan, Antti Tuurin ja Aku Louhimiehen kirjoittama käsikirjoitus perustuu Tuurin samannimiseen romaaniin. Elokuva kertoo amerikansuomalaisista 1930-luvun Neuvostoliitossa. Elokuvan pääosissa ovat Tommi Korpela, Sidse Babett Knudsen, Hannu-Pekka Björkman, Irina Björklund, Ville Virtanen, Sampo Sarkola, Eedit Patrakka, Jonna Järnefelt, Antti Virmavirta, Emmi Parviainen, Lembit Ulfsak ja Igor Sigov.


title: Ikitie

text: "Ikitie" sai ensi-iltansa 15. syyskuuta 2017. Elokuva sai 13 Jussi-ehdokkuutta muun muassa parhaasta elokuvasta, ohjauksesta ja miespääosasta. Elokuva voitti parhaan elokuvan Jussi-palkinnon ja lisäksi muun muassa parhaan ohjauksen, sekä parhaat nais- ja miessivuosat (Knudsen ja Björkman).


title: Lidman

text: Lidman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Frans I (Toscana)

text: Frans I (; 25. maaliskuuta 1541 Firenze – 19. tai 20. lokakuuta 1587 Poggio a Caiano) oli Toscanan suurhettua vuosina 1574–1587. Koska Fransilla ei ollut poikia, häntä seurasi hänen nuorempi veljensä Ferdinand I.


title: Frans I (Toscana)

text: Frans I oli Medici-sukuisen Firenzen herttuan Cosimo I de’ Medicin vanhin poika ja hänet nimitettiin vuonna 1564 isänsä sijaishallitsijaksi. Cosimo sai vuonna 1569 paavilta Toscanan suurherttuan arvon, jonka Frans peri isältään tämän kuoltua vuonna 1574. Keisari Maksimilian II vahvisti arvonimen seuraavana vuonna. Turvatakseen dynastiansa perintöoikeuden koko Toscanaan Frans I joutui tekemään palveluksia Habsburgeille. Häntä ehdotettiin myös Puolan kuninkaaksi, mutta hän kieltäytyi ehdokkuudesta kahdesti vuosina 1575 ja 1587.


title: Frans I (Toscana)

text: Frans I vahvisti Toscanan laivastoa, perusti uusia kauppa-asemia ja määräsi vuonna 1577 toteutettavaksi arkkitehti Bernardo Buontalentin suunnitelman Livornon kehittämisestä Toscanan tärkeimmäksi satamaksi. Toisaalta Fransin henkilökohtaisten liiketoimien ja lisääntyneiden verojen on sanottu vahingoittaneen hänen valtakuntansa muuta liike-elämää. Hän halusi sukunsa perinteiden mukaisesti suosia taiteita ja käytännössä raunioitti maansa talouden upottamalla valtavia summia taidehankintoihin ja arkkitehtuuriin aikana jolloin Firenzen merkitys ja Italian kaupunkivaltioiden vauraus oli jo laskussa. Frans toimi muun muassa kuvanveistäjä Giovanni Bolognan mesenaattina ja sijoitti ensimmäisenä Medicien arvokkaan taidekokoelman Firenzen Uffizi-galleriaan. Hän oli kiinnostunut myös luonnontieteistä, varsinkin kemiasta. Tieteellinen seura Accademia della Crusca perustettiin hänen aikanaan.


title: Frans I (Toscana)

text: Frans I:n puoliso oli vuodesta 1565 keisari Maksimilian II:n sisko Johanna. Heille ei syntynyt poikia, mutta heidän tyttärestän  Maria de’ Medicistä tuli myöhemmin Ranskan kuningatar. Frans eli pitkään avoimesti suhteessa rakastajattarensa, venetsialaisen aatelisnaisen Bianca Cappellon kanssa. Johanna kuoli vuonna 1578, ja seuraavana vuonna Frans meni naimisiin Cappellon kanssa. Puolisot kuolivat sattumalta samana yönä lokakuussa 1587, ilmeisesti malariaan, jonka he olivat saaneet metsästysretkellään Maremmien alueella. Myöhemmin keksityn tarinan mukaan suurherttuatar Bianca olisi vahingossa myrkyttänyt miehensä yrittäessään murhata tämän veljeä Ferdinandia ja tehnyt sen jälkeen itsemurhan. Toisen version mukaan Ferdinand olisi myrkyttänyt heidät molemmat, sillä heidän sairautensa puhkesi pian Ferdinandin saavuttua heidän luokseen Poggio a Caianoon. Vuonna 2004 Fransin hauta avattiin kuolinsyyn selvittämiseksi. Vuonna 2006 julkaistu ensimmäinen tutkimus viittasi arsenikkimyrkytykseen, mutta vuoden 2010 toisessa tutkimuksessa ruumiista löydettiin viitteitä "Plasmodium falciparum" -loisesta, mikä tukee alkuperäistä selitystä malariasta kuolinsyynä.


title: Mika Meitz

text: Mika Meitz (s. 7. marraskuuta 1978 Lahti) on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee taloustieteen professorina Helsingin yliopistossa. Aiemmin Meitz on työskennellyt postdoc-tutkijana Oxfordin yliopistossa ja apulaisprofessorina Koçin yliopistossa Turkissa sekä Helsingin yliopistossa.


title: Mika Meitz

text: Meitz on koulutukseltaan ekonometrian tohtori Tukholman kauppakorkeakoulusta (2006) ja matematiikan lisensiaatti Tampereen yliopistosta (2002).


title: Bedwynin rautatieasema

text: Bedwynin rautatieasema on rautatieasema Great Bedwynin kylässä Wiltshiressä. Se sijaitsee Reading–Taunton-radan varrella.


title: Bedwynin rautatieasema

text: Asema avattiin 11. marraskuuta 1862. Sen nimeksi vaihdettiin Bedwyn Halt 2. marraskuuta 1964, mutta alkuperäiseen nimeen palattiin jo 5. toukokuuta 1969. Sitä käytti 121 700 matkustajaa kaudella 2015–2016.


title: Arakanin rohingyojen pelastusarmeija

text: Arakanin rohingyojen pelastusarmeija (burm. "အာရ်ကန်ရိုဟင်ဂျာ ကယ်တင်ရေးတပ်မတော်", engl."The Arakan Rohingya Salvation Army", ARSA) on myanmarilainen rohingyojen perustama kapinallisryhmä, jonka tarkoitus on puolustaa Rakhinen osavaltiossa (ent. Arakan) asuvia rohingyoja. Pääosin islamilaiset rohingyat ovat uskonnollisesti ja etnisesti vähemmistönä Myanmarissa, jossa enemmistö on theravadabuddhalaisia. Hallitus on vuosikymmeniä sortanut rohingyoja.


title: Arakanin rohingyojen pelastusarmeija

text: International Crisis Groupin mukaan liikkeeseen kuuluu satoja jäseniä. Ryhmää johtavat Saudi-Arabiassa asuvat rohingyat, ja sen taistelijat ovat hyvin koulutettuja. Se tekee hyökkäyksiä kuitenkin usein pelkkiä viidakkoveitsiä tai puukeppejä käyttäen. ARSA:lla ei ole ollut yhteyksiä ulkomaisiin jihadistiryhmiin.


title: Arakanin rohingyojen pelastusarmeija

text: ARSA:n edeltäjä oli Harakah al-Yaqin -järjestö (""Uskonliike""), joka piti päämajaa Saudi-Arabiassa. Kaakkois-Aasian historian tutkija Marja-Leena Heikkilä-Hornin mukaan Saudi-Arabia tukee ARSA:a ja ARSA:n otteiden koveneminen on osa Saudi-Arabian vaikutusvallan yleistä kasvua Kaakkois-Aasiassa.


title: Arakanin rohingyojen pelastusarmeija

text: Reutersin mukaan ARSA:n johtaja on arvioijien ja paikallisten ihmisten mukaan Ata Ullah.


title: Arakanin rohingyojen pelastusarmeija

text: ARSA:n mukaan sen tavoitteena on taistella Myanmarin "julmaa sotilashallitusta" vastaan viimeiseen henkeen, kunnes Myanmarin valtiokansleri ja ulkoministeri Aung San Suu Kyi alkaa suojella rohingyoja. Myanmarin johto ei tunnusta rohingyoja kansalaisiksi, eikä etniseksi ryhmäksi. Se kieltää heiltä terveydenhuollon ja liikkumisvapauden. Helmikuussa 2017 YK:n raportti kertoi, että Myanmarin turvallisuusjoukot ovat joukkomurhanneet ja joukkoraiskanneet rohingyoja kukistaessaan kapinaa. YK:n mukaan teot tuomittaisiin mahdollisesti rikoksena ihmisyyttä vastaan.


title: Arakanin rohingyojen pelastusarmeija

text: 24.−25. elokuuta välisenä yönä 2017 noin 100 ARSA:n jäsentä tappoi henkilökuntaa 30:llä poliisin rajavartioasemalla ampumalla, viidakkoveitsillä ja itsetehdyillä kranaateilla. Hallituksen mukaan hyökkäyksessä kuoli 59 hyökkääjää ja 12 turvallisuusjoukkojen työntekijää sekä loukkaantui 11 työntekijää, joista kolme vakavasti.


title: Arakanin rohingyojen pelastusarmeija

text: ARSA ilmoitti 25. päivä Twitterissä olevansa hyökkäyksen tekijä ja perusteli hyökkäysten olevan "puolustavia toimenpiteitä", koska hallitus on tappanut ja raiskannut rohingyoja. Sen mukaan Rathedaung on ollut piiritettynä yli kaksi viikkoa, minkä takia rohingyat kuolevat nälkään ja järjestö uskoo, että hallitus tekee saman Maungdawissa, minkä takia hyökkäyksen tarkoituksena on ajaa Myanmarin "valtausjoukot" pois.


title: Arakanin rohingyojen pelastusarmeija

text: Myanmarin valtiokansleri ja ulkoministeri Aung San Suu Kyi sanoi 25. elokuuta, että armeija ja rajapoliisi vastaavat hyökkäyksiin aloittamalla "puhdistusoperaatiot". Hallitus nimesi ARSA:n samana päivänä terroristijärjestöksi vuonna 2014 laaditun terrorisminvastaisen lain perusteella, ja lähetti lisää turvallisuusjoukkoja osavaltioon. ARSA on ensimmäinen ryhmä, jonka vuonna 2011 lakkautetun sotilashallinnon jälkeinen siviilihallitus on nimennyt terroristijärjestöksi.


title: Arakanin rohingyojen pelastusarmeija

text:
YK:n entisen pääsihteerin Kofi Annanin johtama Rakhinen väkivaltaisuuksia ratkova työryhmä oli julkaissut loppuraporttinsa hyökkäystä edeltävänä päivänä. Raportti suositteli hallituksen pikaisesti parantavan talouskasvua ja tulonjakoa Rakhinessa laannuttaakseen väkivallan buddhalaisten ja rohingyojen välillä. ARSA:n mukaan Myanmarin armeija oli aktivoitunut raportin julkaisua edeltävinä viikkoina tarkoituksenaan tuhota kaikki yritykset toimeenpanna työryhmän suosituksia.
Aung San Suu Kyin kanslia taas väitti Facebookissa, että ARSA teki iskut tarkoituksella raportin julkaisun yhteydessä.


title: Arakanin rohingyojen pelastusarmeija

text: Myanmarin johto aloitti välittömästi kostoksi vastahyökkäykset kaikkia rohingyoja vastaan. 9. syyskuuta 2017 taisteluissa oli kuollut yli 1000 ihmistä, joista suurin osa rohingyoja.


title: Arakanin rohingyojen pelastusarmeija

text: 9. syyskuuta ARSA julisti kuukauden tulitauon, jotta avustusjärjestöt voisivat toimittaa apua Rakhineen, josta yli 270 000 ihmistä on paennut väkivaltaa Bangladeshiin kahden viikon aikana.


title: Savuruoho

text: Savuruoho eli idänsavuruoho ("Conringia orientalis") on yksivuotinen sinivihreän värinen ristikukkaiskasvi.


title: Savuruoho

text: Savuruoho kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Sen tavallisesti haarattomassa varressa kasvaa kierteisesti muutamia ehytlapaisia lehtiä, jotka ovat alaosassa ruodillisia ja varren yläosassa sepiviä. Kukat ovat vaaleankeltaiset. Lidut ovat yleensä noin 10 cm pitkiä, 2 millimetriä paksuja, selvästi nelisärmäisiä ja lähes pystyyn sojottavia.


title: Savuruoho

text: Savuruohon alkuperäistä levinneisyysaluetta ovat Etelä-, Kaakkois- ja Itä-Eurooppa, Pohjois-Afrikka ja Länsi-Aasia. Suomessa savuruohoa on kasvanut melko vähälukuisesti satunnaisena uustulokkaana suuressa osassa maata liikennepaikoilla ja myllyillä. Lajia ei ole havaittu enää useaan vuosikymmeneen, joten se lienee hävinnyt.


title: Robert Gustafsson

text: Carl Robert Olof Gustafsson (s. 20. joulukuuta 1964) on ruotsalainen näyttelijä ja koomikko. Hänet tunnetaan parhaiten ruotsalaisen "Killinggänget"-komediaryhmän jäsenenä. Gustafsson on on yksi Ruotsin tunnetuimpia koomikoita, ja häntä on tituleerattu "Ruotsin hauskimmaksi mieheksi".


title: Robert Gustafsson

text: Vuonna 2013 hän näytteli satavuotiasta Allan Karlssonia elokuvassa "Satavuotias joka karkasi ikkunasta ja katosi".


title: Robert Gustafsson

text: Vaikka "Killinggänget" on enimmäkseen tunnettu ironiasta ja pop-kulttuurin viittauksista, Gustafsson yleensä käyttää perinteisempiä ja fyysisempiä komedian tyyliä, kuten slapstickiä ja hahmoja, joilla on erittäin liioiteltuja persoonallisuuksia. Hän on tunnettu monipuolisesta äänivalikoimasta ja kyvystään matkia eri murteita. Gustafssonilla on taipumuksena esittää hahmoja, jotka päätyvät lopulta satuttamaan itseään.


title: Robert Gustafsson

text: Joitain Gustafssonin komediarooleja:


title: Robert Gustafsson

text: Lisäksi Gustafsson on taitava imitaattori. Hänen imitoimiaan henkilöitä ovat muun muassa Ingmar Bergman, Sven Wollter, Ernst-Hugo Järegård, Tony Rickardsson, Robert Aschberg, Magnus Härenstam, Göran Persson sekä Carl Bildt.


title: Cosimo II

text: Cosimo II (; 12. toukokuuta 1590 – 28. helmikuuta 1621) oli Toscanan suurherttua vuosina 1609–1620.


title: Cosimo II

text: Cosimon vanhemmat olivat suurherttua Ferdinand I ja tämän puoliso, Lothringenin Kristiina. Cosimo tuli hallitsijaksi vain 18-vuotiaana isänsä kuoltua vuonna 1609, ja hän tukeutui siksi äitiinsä sekä neuvonantajaansa Belisario Vintaan. Cosimo pyrki isänsä tavoin tasapainottelemaan Ranskan ja Espanjan välillä ja onnistui myös lähentämään näitä maita toisiinsa. Cosimo jatkoi isänsä aloittamaa merisotaa Osmanien valtakuntaa ja Barbareskivaltioita vastaan. Hänen valtakaudellaan Toscanan laivasto oli Välimerellä ylivoimainen turkkilaisiin nähden ja liitto druusien emiiri Fakhr-al-Dinin kanssa takasi toscanalaisille etulyöntiaseman kaupankäynnissä Levantin alueella. Cosimo toisaalta lakkautti Medicin hallitsijasuvun oman pankki- ja liiketoiminnan, joka oli jatkunut neljäsataa vuotta. Cosimo II kuoli vain 30-vuotiaana, jolloin häntä seurasi hänen poikansa Ferdinand II.


title: Cosimo II

text: Cosimo II toimi tiedemies Galileo Galilein suojelijana ja nimitti Galilein vuonna 1610 hovimatemaatikokseen ja -filosofikseen. Galilei nimesi löytämänsä Jupiterin kuut ”Medicien tähdiksi” ("Sidera Medicea").


title: Karvavariksenkrassi

text: Karvavariksenkrassi ("Coronopus didymus", syn. "Lepidium didymum") on yksivuotinen pahanhajuinen karvainen ristikukkaiskasvi. Sen alkuperäisaluetta ei tiedetä varmasti (mahdollisesti Etelä-Amerikka). Se kasvaa kuitenkin Euroopassa laajalti rikkakasvina.


title: Karvavariksenkrassi

text: Karvavariksenkrassi on kasvutavaltaan samanlainen kuin toinen suvun laji kaljuvariksenkrassi ("Coronopus squamatus"). Karvavariksenkrassi on monivartinen, varret ovat rentoja, haarovia ja karvaisia. Lehdet ovat liuskaisia ja edelleen parihalkoisia. Kukissa on aivan mitättömän pienet, valkoiset tai kellertävät terälehdet. Lidut ovat munuaismaisen muotoisia, 2–3 millimetrin kokoisia, kaksiosaisia, kurttupintaisia.


title: Atlantin yli

text: Atlantin yli on suomalainen tositelevisio-ohjelma, jossa joukko suomalaisia julkisuuden henkilöitä ottaa vastaan elämänsä haasteen ja lähtee purjehtimaan Atlantin yli. Tätä vaativaa purjehdusta kipparoi Suomen tunnetuin yksinpurjehtija, kansanedustaja Hjallis Harkimo. Sarja alkoi elokuussa 2017 TV5-kanavalla.Harkimon miehistöön kuuluu myös hänen poikansa Joel Harkimo sekä kaksi ammattipurjehtijaa.


title: Atlantin yli

text:
Ohjelman vastaavana tuottajana toimi Tuomas Summanen ja tuotantoyhtiö oli Rabbit Films.
Mukaan haluttiin julkkiksia joilla on elämäntarinaa kerrottavanaan, mutta eivät tunne toisiaan
entuudestaan. Myös kokemattomuus purjehtijoina oli julkkisosallistujien kriteerinä.
Purjehduksen ajankohtaa ja suuntaa on luonnehdittu epätavalliseksi, sillä tässä ajankohdassa
reitti karibialta kanarian saarille vei venekunnan reippaisiin vastatuuliin. Navigointiin
saatiin kuitenkin Suomesta asiantuntevaa apua päivittäin.
Vene jolla ylitys suoritettiin 57-jalkainen Lintu jonka omistaa Jyrki Mäki. Jyrki Mäki oli
myös mukana miehistössä. Kuvauksia varten mukaan oli varattu 17 kameraa nelihenkiselle kuvausryhmälle.


title: Mehrin kieli

text: Mehrin kieli on seemiläinen kieli, jota puhutaan osissa Jemeniä ja Omania. Kielellä on nykyisin arviolta 100 000 puhujaa.


title: Mehrin kieli

text: Mehrin kieltä puhutaan Itä-Jemenin Mahran kuvernoraatissa ja Omanin puolella maiden rajaa Dhofarin kuvernoraatissa. Mehrin kielen puhujia on noin 100 000 ja heistä yli puolet asuu Jemenissä. Puhujien määrästä ei ole väestönlaskentoja ja lukumäärä perustuu tutkijoiden arvioihin. Kielen puhujat kuuluvat pääosin al-Mahran heimoon ja sitä puhuu myös osa al-Kathiri-heimon jäsenistä. Kielen puhujat ovat puolipaimentolaisia, jotka kasvattavat kameleita, nautakarjaa ja vuohia.


title: Mehrin kieli

text: Ennen vuotta 1990 monet kielen puhujat työskentelivät kauppiaina Kuwaitissa ja sittemmin heitä on muuttanut Saudi-Arabiaan. Myös Tansaniassa asuu mehriä puhuvia siirtolaisia, jotka vierailevat säännöllisesti kotiseuduillaan Arabiassa.


title: Mehrin kieli

text: Mehrin kieli voidaan jakaa kahteen murreryhmään. Läntisiä murteita puhutaan Jemenissä ja niitä kutsutaan myös Jemenin mehriksi tai eteläiseksi mehriksi. Toista murreryhmää kutsutaan Omanin mehriksi tai Dhofarin mehriksi. Murreryhmien raja ei kuitenkaan vastaa täysin Omanin ja Jemenin valtioiden rajaa. Jemenin mehri voidaan jakaa edelleen itä- ja länsimurteisiin. Omanin mehrin murrejako on epäselvä, mutta sillä ei ilmeisesti ole merkittäviä murre-eroja. Samojen murreryhmien sisällä on myös eroja beduiinien ja kylissä tai kaupungeissa asuvien välillä.


title: Mehrin kieli

text: Mehri on seemiläinen kieliin lukeutuviin nykyeteläarabialaisiin kieliin, joista mehri on puhujamäärältään suurin. Kielten luokittelu tämän ryhmän sisällä on epäselvä, koska kielten kielioppia ei ole tutkittu kattavasti. Muista nykyeteläarabialaisista kielistä harsusi ja bathari ovat kuitenkin selvästi läheistä sukua mehrille. Näiden kielten puhujat myös ymmärtävät toisiaan, jonka perusteella harsusi ja bathari voidaan myös luokitella mehrin murteiksi.


title: Vehnätankio

text: Vehnätankio ("Camelina microcarpa") on yksivuotinen ruistankion lähisukuinen ristikukkaiskasvi. Sen alalajeja ovat hietavehnätankio ("C. microcarpa" ssp. "microcarpa") ja venäjänvehnätankio ("C. microcarpa" ssp. "pilosa").


title: Vehnätankio

text: Vehnätankio esiintyy suurimmassa osassa Eurooppaa, alkuperäisenä Etelä-Ruotsiin asti. Suomeen kasvi on tullut alun perin Itä-Euroopasta. Suomessa se on melko harvinainen uustulokas Pohjois-Pohjanmaan korkeudelle ja kasvaa tai on kasvanut myllyillä ja liikennepaikoilla.


title: Pasi Nuija

text: Pasi Nuija (s. 13. huhtikuuta 1970 Mikkeli) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli keskuspuolustaja. Nuija edusti koko peliuransa ajan synnyinkaupunkinsa Mikkelin seuroja.


title: Pasi Nuija

text: Nuija pelasi Veikkausliigassa ja sen edeltäjässä Mestaruussarjassa yhteensä 29 ottelua, joissa hän ei tehnyt maaleja. Kaikki pääsarjaottelunsa Nuija pelasi MP:ssä. Hän pelasi pääsarjatasolla yhden ottelun kaudella 1989, kaksi ottelua kaudella 1991, viisi ottelua kaudella 1992 ja 21 ottelua kaudella 1996. Kaudella 1991 Nuija oli saavuttamassa SM-hopeaa.


title: Pasi Nuija

text: Ykkösessä Nuija pelasi MP:ssä vuosina 1997–1998 ja 2004–2005 sekä FC Mikkelissä vuosina 1999–2001 yhteensä 126 ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Lisäksi Nuija edusti Kakkosessa MiKiä vuosina 1994–1995, MiPaa vuosina 1999 ja 2000 sekä MP:tä vuosina 2002–2003. III divisioonassa Nuija edusti MiKiä kaudella 1990.


title: Tuoksupielus

text: Tuoksupielus ("Lobularia maritima") on yksi- tai monivuotinen ristikukkaiskasvi, jota viljellään koristekasvina, yleensä yksivuotisena kesäkukkana. Se kasvaa alkuperäisenä Etelä-Euroopassa Välimeren alueen länsiosassa ja ehkä Kanariansaarilla.


title: Tuoksupielus

text: Tuoksupielus on matala, enintään 20 senttimetriä korkeaksi kasvava tyveltä haarova ruohokasvi. Tuoksuvat, pienehköt, mutta runsaslukuiset kukat muodostavat tiheitä pyöreitä kukintoja. Kukkien terälehdet ovat valkoisia tai violetteja. Litu on päärynän muotoinen. Laji muistuttaa koristekasvina viljeltyjä yksivuotisia saippoja.


title: Hietakilpiruoho

text: Hietakilpiruoho ("Alyssum alyssoides") on yksivuotinen ristikukkaiskasvi. Se on matalakasvuinen 5–25 senttimetriä korkeaksi kasvava harmaan tähtikarvainen ruoho. Sillä on pienet kellertävät kukat, joista kasvaa litteän pyöreitä, karvaisia, lyhytperäisiä lituja.


title: Hietakilpiruoho

text: Hietakilpiruoho kasvaa hietikoilla ja monenlaisilla muilla kuivilla kasvupaikoilla. Sitä esiintyy lähes koko Euroopassa. Suomessa kasvi on harvinainen satunnainen uustulokas.


title: Cosimo III

text: Cosimo III (; 14. elokuuta 1642 – 31. lokakuuta 1723) oli Toscanan suurherttua vuosina 1670–1723. Hänen pitkällä valtakaudellaan Toscanan valta heikkeni entisestään.


title: Cosimo III

text: Cosimon isä oli suurherttua Ferdinand II, joka kuoli vuonna 1670. Cosimo III osoittautui hyvin heikoksi hallitsijaksi. Hän joutui tekemään paljon myönnytyksiä pitääkseen Toscanan puolueettomana Ranskan kuningas Ludvig XIV:n aloittamissa sodissa. Toscanan laivasto tuki Venetsian menestyksekkäitä merisotatoimia suuressa Turkin sodassa 1680-luvulla, mutta Toscana ei juuri hyötynyt saavutetuista voitoista. Kohdattuaan valtiomiehenä ja yksityiselämässään pääasiassa vastoinkäymisiä Cosimo uppoutui yhä enemmän uskonnolliseen hurskauteen ja lahjoitti paljon varoja katoliselle kirkolle.


title: Cosimo III

text: Cosimo III:n puoliso oli vuodesta 1661 Ranskan prinsessa Marguerite-Louise d’Orléans, jonka paheellista elämää hän ei sietänyt. Cosimo yritti pitkään saada avioliiton mitätöityä, kunnes Marguerite-Louise hylkäsi hänet vuonna 1675 ja muutti takaisin Ranskaan.


title: Cosimo III

text: Vanhoilla päivillään Cosimo III alkoi pelätä Medicin dynastian sammumista, sillä hänen ainoa veljensä Francesco Maria de' Medici ja vanhin poikansa Ferdinand kuolivat molemmat lapsettomina vuosina 1711 ja 1713, ja toinen poika Gian Gastone eli lapsettomana erossa aviopuolisostaan. Cosimo yritti nimetä kruununperilliseksi tyttärensä Anna Maria Luisan, jonka avioliitto Pfalzin vaaliruhtinas Johan Vilhelmin kanssa oli tosin myös lapseton, ja ehdotti jopa Firenzen tasavallan uudelleenperustamista. Euroopan suurvallat kuitenkin sekaantuivat asiaan, koska ne halusivat kaikki saada Toscanan omaan valtapiiriinsä. Vuonna 1720 Espanja ja kvadrupelallianssin valtiot (Iso-Britannia, Ranska, Hollanti ja Itävalta) sopivat keskenään, että Medicin suvun mieslinjan sammuessa Toscanan hallitsijaksi nostettaisiin Espanjan prinssi Don Carlos. Cosimo III:n kuoltua vuonna 1723 valta siirtyi hänen pojalleen Gian Gastonelle, joka jäi viimeiseksi Medici-sukuiseksi suurherttuaksi. Kvadrupelallianssin suunnitelmasta poiketen valta siirtyi sen jälkeen Habsburg-Lothringenin suvulle.


title: Hietapitkäpalko

text: Hietapitkäpalko eli hietalituruoho ("Cardaminopsis arenosa") on yksi-, kaksi- tai harvoin monivuotinen ristikukkaiskasvilaji. Laji kasvaa alun perin Keski- ja Itä-Euroopassa.


title: Hietapitkäpalko

text: Se on läheistä sukua lituruohoille sekä pitkäpaloille ja muistuttaa niistä erityisesti ruotsinpitkäpalkoa. Hietapitkäpalolla kukat ovat hieman suuremmat kuin ruotsinpitkäpalolla ja ruusukelehdet liuskaisemmat.


title: Hietapitkäpalko

text: Hietapitkäpalko kasvaa 15–30 senttimetriä korkeaksi. Varsi on pysty, haarova, alaosasta karvainen, monesti sinipunainen. Kasvi on usein monivartinen. Ruusukelehdet ovat parijakoisia tai -osaisia ja niissä on iso päätöliuska. Ruusukelehdet ovat karvaisia. Varsilehdet ovat isohampaisia, ylimmät voivat olla lähes hampaattomia.


title: Hietapitkäpalko

text: Kukinto on tukilehdetön terttu. Kukat ovat kaksineuvoisia, verho- ja terälehtiä on neljä. Terälehdet (5–8 millimetriä) ovat leveitä, valkoisia tai punertavia, verholehtiä pidempiä. Heteitä on kuusi (neljä pitkää ja 2 lyhyttä). Sikiäin on kaksilokeroinen, kehänpäällinen. Hedelmänä on monisiemeninen litu. Lidut (2–4 cm) ovat hieman käyriä, 4–5 kertaa lituperän pituisia.


title: Hietapitkäpalko

text: Suomessa hietapitkäpalko kasvaa uustulokkaana, joka on yleisempi maan pohjoisosassa, niukempi maan eteläosassa. Sen kasvupaikkoja ovat etenkin liikennealueet, kuten rautatiet, satamat ja tienvarret. Sitä esiintyy runsaimmin Oulu – Tornio – Rovaniemi -välillä. Laji levisi Pohjois-Suomeen erityisesti saksalaisena sotatulokkaana toisen maailmansodan aikana. Hietapitkäpalko on nimetty Oulun kaupungin nimikkokasviksi.


title: Jäykkäpitkäpalko

text: Jäykkäpitkäpalko ("Arabis hirsuta") on ruohovartinen ristikukkaiskasvilaji, joka on yleensä lyhytikäinen monivuotinen kasvi.


title: Jäykkäpitkäpalko

text: Jäykkäpitkäpalko muistuttaa lähisukuista pölkkyruohoa. Se kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Varsi on jäykkä, haaraton, kankeakarvainen, toisinaan lähes kalju. Lehdet ovat siirottavasti karvaisia. Aluslehdet ovat kapean vastapuikeita, tylppähampaisia ja muodostavat ruusukkeen. Varsilehdet (10–20) ovat ruodittomia, herttatyvisiä, pitkulaisia, tylppiä, sahalaitaisia, miltei sepiviä. Kukkien verho- ja terälehtiä on 4. Terälehdet ovat noin 4 millimetriä, kapeita, valkoisia. Lidut ovat tavallisesti 2,5–4 cm pitkiä ja 1,2–1,5 leveitä, lähes pystyjä, suoria, keskisuoni selvä. Lituperä on noin 5 mm pitkä, pysty.


title: Jäykkäpitkäpalko

text: Suomessa jäykkäpitkäpalkoa esiintyy maan lounaisosassa, pääosin Ahvenanmaalla ja lounaissaaristossa, missä se on myös yleinen. Jäykkäpitkäpalko on kalkinsuosija, joka kasvaa kedoilla, kivikkorinteillä, katajamäillä ja kallioilla.


title: Harviala (kylä)

text: Harviala on Janakkalassa sijaitseva kylä. Kylän alueelle perustettu Harvialan kartano on muodostettu useasta eri tilasta ja on eräs Janakkalan suurkartanoista.


title: Harviala (kylä)

text: Harviala, josta käytetään paikallisessa murteessa myös nimitystä "Harvijala", esiintyy ensimmäisen kerran muodossa Harwiala vuonna 1425. Asiakirjoissa esiintyvät myös kirjoitusasut Harvela, Harvila ja Harvala. Lisäksi ovat olleet käytössä esimerkiksi muoto Morthen Hareasist (1464) sekä muodot Harfuila (1477) ja Harffwela (1490). Nimen pohjana on ehkä sana Harvia(inen), esimerkiksi Oleff Harffwia (1455) Lempäälässä, Mor(ten) Haruia 1571 Lahdenpohjan neljänneksessä Satakunnassa.


title: Harviala (kylä)

text: Tämän Harvialan nimen puitteissa voidaan koota eräänlainen nimipesue, johon kuuluvat: Harvia, Harviala, Harviainen, Harvio, Harva, Harvi[la], Harvo, Harvola, Harvonen sekä esimerkiksi Vanajassa Harvoilanmäki, Harwoila 1766 (Mäskälässä). Tämä nimipesue on Suomen nimistössä melko yleinen.


title: Harviala (kylä)

text: Perimätiedon mukaan kylän paikalle syntyi kartano Ruotsin vallan aikana. Kartanon ensimmäinen omistaja olisi ollut Birger-jaarlin poika Pentti (1254–1291), myöhempi Suomen herttua ja Linköpingin piispa. Harviala oli Vanajan pitäjän suurin yhtenäinen rälssiomistus. Kartano periytyy siis jo keskiajalta, jolloin se oli mm. Kurki-suvun omistuksessa. Näin se kilpailee Laukon kartanon kanssa Kurki-suvun synnyinsijana.


title: Harviala (kylä)

text: Harvialan lääni (vertaa Jokioisten lääni), kuten tilakokonaisuutta yleisesti kutsuttiin, jaettiin neljään osaan 1400-luvun lopulla. Lepaan sukuinen valtaneuvos Björn Klasson omisti vuonna 1527 neljäsosan Harvialasta, Äikäälän ja maita myös Janakkalan Kiialasta. Björn oli yksi Klas Hanssonin perillisistä. Näitä maitansa hän laajensi ostamalla sisarusten osuuksia Harvialasta. Vuonna 1530 hän osti lisäksi Yläneen ja Höitilän talot. Tämän suureksi muodostuneen Harvialan läänin lisäksi hän omista alueita myös muualla Hämeessä, Uudellamaalla sekä Varsinais-Suomessa. Vuonna 1555 Björnin maaomaisuus oli Hämeen mahtavin ja koko Suomen viidenneksi suurin.


title: Batroun

text: Batroun on arviolta 20 000:n asukkaan pikkukaupunki Libanonin rannikolla.


title: Batroun

text: Batrounin kaupunki sijaitsee noin 56 kilometriä Libanonin pääkaupunki Beirutista pohjoiseen Beirutin ja Tripolin välisen tien varrella. Kaupunki on rakennettu kolmionmuotoiselle tasangolle, jonka läpi virtaa Nahr el-Jawz-joki. Lännessä kaupunki rajautuu Välimereen, sekä etelässä ja idässä Libanoninvuoriin.


title: Batroun

text: Historioitsija Josephuksen mukaan Batrounin perusti Tyroksen kuningas Ithobaal, mutta sen historia ulottuu todellisuudessa paljon pidemmälle. Kaupunki mainitaan Amarna-kirjeissä Byblosin alusmaana. Sittemmin se tuli tunnetuksi merirosvojen tukikohtana, jotka kukisti seleukidihallitsija Antiokhos III Suuri. Rooman valtakunnan aikana kaupunkiin rakennettiin suuri amfiteatteri ja se tuli tunnetuksi viinitarhoistaan. 16. heinäkuuta 551 kaupunki tuhoutui monien muiden rannikon kaupunkien tapoin maanjäristyksessä ja sitä seuranneessa hyökyaallossa. Ristiretkien aikaan Batroun oli pieni hiippakunta, joka kuului Tripolin kreivikuntaan. Alue kuului pitkään läänityksenä provencelaiselle d'Agout-suvulle, mutta temppeliherrat tuhosivat sen heidän päädyttyään riitoihin frankkien kanssa. Mamelukkisulttaani al-Mansur Qalawun valloitti Batrounin vuonna 1289 ja se liitettiin hallinnollisesti Tripolin alaisuuteen. Kaupunki menetti vähitellen merkitystään ja eurooppalaiset matkailijat alueella 1600- ja 1700-luvuilla kuvailivat sitä lähes kokonaan hylätyksi rauniokaupungiksi. 1800-luvulla kaupunki elpyi merisienten kalastuksella ja silkkiteollisuudella. Merisienten kalastus työllistää nykyisin vain muutamia veneitä. Sen sijaan investointeja on tehty turismiin.


title: Batroun

text: Batrounissa on arviolta noin 20 000 asukasta. Kaupungin asukkaiden valtaosa on maroniitteja.


title: Heinolan taistelut

text: Heinolan taistelut käytiin Suomen sisällissodan aikana helmi–maaliskuussa 1918 Heinolan kaupungin, Heinolan kirkonkylän ja Lusin kylän hallinnasta. Heinolan ensimmäinen taistelu käytiin 28. helmikuuta, jolloin valkoiset yrittivät vallata punaisten hallussa ollutta kaupunkia. Punaiset puolestaan valtasivat Lusin 9. maaliskuuta, jonka jälkeen valkoiset ottivat sen takaisin neljä päivää myöhemmin. Heinolan toinen taistelu käytiin 15. maaliskuuta, jolloin valkoiset yrittivät jälleen turhaan vallata Heinolan kaupunkia. Taistelut muodostivat Savon rintaman läntisen siiven. Niistä puhutaan toisinaan myös "Sysmän rintamana" valkoisten tukikohtanaan pitämän paikkakunnan mukaan.


title: Heinolan taistelut

text: Itä-Uudenmaan suojeluskuntalaisia oli sodan alkupäivinä jäänyt rintamalinjan eteläpuolelle punaisten hallitsemalle alueelle. Valkoisen armeijan ylipäällikkö kenraali C. G. E. Mannerheim päätti lähettää heille apuvoimia, tietämättä, että suojeluskuntalaiset olivat jo 11. helmikuuta käydyn Pellingin taistelun jälkeen vetäytyneet suojaan Porvoon saaristoon. Valkoisten tarkoituksena oli murtautua rintamalinjan läpi Lahden ja Kouvolan välistä kohti Itä-Uuttamaata ja Kymenlaaksoa, ja näin jakaa punaisten hallitsema eteläinen Suomi kahtia. Tehtävä annettiin eversti Harald Hjalmarsonille, joka oli valkoiseen armeijaan vapaaehtoisena liittynyt ruotsalainen upseeri. Hänen alaisuuteensa annettiin noin 700 miestä, jotka oli koottu lähinnä Etelä-Savosta ja Sysmän suunnalta. Yleisesti epäpätevänä pidetty Hjalmarson päätti tehdä hyökkäyksen juuri Heinolan kautta, vaikka punaiset olivat keskittäneet voimiaan juuri sinne.


title: Heinolan taistelut

text: Punaiset puolestaan yrittivät vallata noin kymmenen kilometriä Heinolan kaupungin pohjoispuolella sijaitsevan Lusin kylän, jonka kautta kulki maantieyhteys Etelä-Savoon ja Keski-Suomeen. Tarkoituksena oli tämän jälkeen edetä Sysmän kautta kohti Jyväskyläa sekä Mäntyharjun kautta Mikkeliin, mutta suunnitelma epäonnistui, kun punaiset eivät saaneet Lusia pysyvästi haltuunsa.


title: Heinolan taistelut

text: Heinola oli siirtynyt punaisten haltuun 21. helmikuuta, jolloin noin 300 miehen vahvuinen Lahden punakaartin osasto miehitti kaupungin taisteluitta. Valtauksen jälkeen punaiset varustivat puolustusasemiaan kaupunkia ympäröivälle harjulle. Rintamapäällikkönä toimi Heinolan työväenyhdistyksen johtomiehiin kuulunut työmies Erik Sirén. Punaisten joukkoja huollettiin 30 kilometrin päästä Lahdesta, josta uusia miehiä lähetettiin päivittäin rintamalle.


title: Heinolan taistelut

text: Valkoiset hyökkäsivät Heinolaan ensimmäistä kertaa aamuvarhaisella 28. helmikuuta, jolloin noin 500 miehen vahvuinen Savon ryhmän osasto eteni Heinolan kirkonkylän kautta pohjoisesta kohti kaupunkia. Hyökkäykseen osalistui kolme Sysmän 1. pataljoonan komppaniaa sekä kihlakunnantuomari Martti Eklundin johtama Mikkelin 1. pataljoonan II komppania, jota oli täydennetty Vöyrin sotakoulun miehillä. Valkoiset onnistuivat saavuttamaan punaisten puolustuslinjan, josta ammuttu konekiväärituli kuitenkin pysäytti hyökkäyksen. Hjalmarson lähetti yhden komppanian kiertämään punaisten selustaan Ruotsalaisen järven kautta, mutta sen eteneminen pysähtyi, kun osastoa johtanut ruotsalainen majuri Gustaf Glimstedt kaatui Jyrängönvirran sillalla. Päällikkönsä menettäneet kokemattomat suojeluskuntalaiset joutuivat pakokauhuun ja onnistuivat niukasti välttämään yhteenoton Kurhilasta paikalle saapuneen punaisten apujoukon kanssa. Pimeän tultua Hjalmarsonille ei jäänyt muuta mahdollisuutta kuin antaa joukoilleen perääntymiskäsky. Taistelussa kaatui 16 valkoista ja 21 punaista.


title: Heinolan taistelut

text: Heinolan kaupunki jäi edelleen punaisten haltuun, valkoisten miehittäessä Lusin kylän. Sysmästä Lusiin siirtyneitä valkoisia komensi nyt kapteeni Aarne Uimonen, joka korvasi juopottelusta syytetyn everstiluutnantti August Lindemanin. Kaupungin ja Lusin välissä sijaitsevasta Heinolan kirkonkylästä tuli ei-kenenkään-maata, jonka suuret elintarvikevarastot kiinnostivat molempia osapuolia. Punaiset kävivät 6. maaliskuuta tyhjentämässä varastoja, ja valkoiset puolestaan hakivat kirkonkylästä seuraavana yönä useita tonneja sokeria ja viljaa.


title: Heinolan taistelut

text: Punaiset hyökkäsivät Lusiin 9. maaliskuuta tuhannen miehen voimin Helsingin punakaartiin kuuluneen leipurin Gösta Sundbergin johdolla. Valkoisilla oli kylässä ainoastaan kaksi kapteeni Uimosen johtamaa Sysmän 1. pataljoonan komppaniaa, jotka perääntyivät Onkiniemeen punaisten tykistön tuhottua heidän konekivääriasemiensa vieressä sijainneen myllyn. Punaiset miehittivät Lusin ja vievät suurimman osan valkoisten hankkimista elintarvikkeista takaisin kirkonkylään. Taistelussa kaatui kolme valkoista.


title: Heinolan taistelut

text: Valkoiset ryhtyivät välittömästi suunnittelemaan kylän takaisinvaltausta. Hjalmarsonin siirryttyä Vaskiveden rintamalle, hyökkäyksen johto annettiin Savon ryhmän esikuntapäällikkönä toimineelle eversti Alexander Tunzelman von Adlerflugille, joka sai komentoonsa Sysmän 1. pataljoonan eli noin tuhat miestä. Rintamapäällikkö Hannes Järvimäen johtamia punaisia oli Lusissa noin 650.


title: Heinolan taistelut

text: Valkoisten hyökkäysjoukot jaettiin kahteen osastoon, joiden päällikköina toimivat kapteeni Aarne Uimonen sekä aikaisemmin Saksan keisarikunnan armeijassa palvellut korpraali Karl Müller, joka oli värväytynyt valkoiseen armeijaan väittäen olevansa yliluutnantti Karl von Zedtwitz zu Hackenbach. 13. maaliskuuta Müllerin pääjoukko hyökkäsi Mikkelin suunnasta ja Uimosen pienempi osasto Sysmästä. Valkoiset onnistuivat saamaan Lusin haltuunsa iltapäivään mennessä, jonka jälkeen punaiset perääntyivät aluksi Heinolan kirkonkylään ja sieltä edelleen kaupunkiin saakka. Kirkonkylän pohjoispuolella punaisilla oli vastassaan sinne koukannut Uimosen osasto, joka kuitenkin joutui väistymään punaisten tieltä.


title: Heinolan taistelut

text: Punaisia kerrotaan Lusin toisessa taistelussa kuolleen noin 60, joista osa teloitettiin. Taistelun aikana valkoiset saivat vangiksi myös 27 punaista, jotka suljettiin latoon. Punaisten tykistötuli kuitenkin osui rakennukseen, jolloin osa vangeista, joidenkin lähteiden mukaan jopa kaikki, menehtyi liekkeihin. Valkoisia taistelussa kaatui 12.


title: Heinolan taistelut

text: Valkoiset miehittivät tyhjäksi jääneen Heinolan kirkonkylän Lusin toista taistelua seuranneena päivänä 14. maaliskuuta, jonka jälkeen Sysmän 1. pataljoona hyökkäsi kaupunkiin heti seuraavana aamuna. Adlerflugin hyökkäyssuunnitelma oli samanlainen kuin Hjalmarsonin pari viikkoa aikaisemmin toteuttama; päähyökkäys tehtiin pohjoisesta ja samanakaisesti toinen osasto koukkasi Ruotsalaisen jään kautta kaupungin eteläpuolelle. Adlerflug sai kuitenkin yöllä sydänkohtauksen ja joutui jäämään hoidettavaksi Heinolan pappilaan. Kun myös kapteeni Uimonen oli sairastunut, jäi hyökkäyksen johto korpraali Müllerille. Aamulla käynnistynyt hyökkäys pysähtyi nopeasti punaisten vahvoihin puolustuslinjoihin, mutta valkoiset eivät pystyneet perääntymään ennen pimeän tuloa. 18 tuntia kestäneen taistelun aikana kaatui 22 valkoista ja viisi punaista. Haavoittuneet punaiset kuljetettiin Lahden kansanopistolle perustettuun sotasairaalaan.


title: Heinolan taistelut

text: Valkoisten epäonnistuneen hyökkäyksen jälkeen punaiset yrittivät vallata Heinolan kirkonkylän 18. maaliskuuta ja saivat sen lopulta haltuunsa ilman taisteluja kolme päivää myöhemmin. Tämän jälkeen rintamalinja vakiintui kirkonkylän ja Lusin välille kuukauden ajaksi, vaikka valkoiset tekivät vielä yhden pienen hyökkäyksen 9. huhtikuuta.


title: Heinolan taistelut

text: Punaiset aloittivat Heinolan kaupungin evakuoinnin Lahden taistelun käynnistyttyä 19. huhtikuuta. Se tyhjeni lopullisesti jo seuraavan päivän aikana, jonka jälkeen eversti Georg Londénin joukot ottivat Heinolan kirkonkylän ja kaupungin haltuunsa. Punaisten suunnitelmana oli vetäytyä Vierumäen kautta kohti itää, mutta perääntyminen pysähtyi heidän kohdattuaan Härkälän risteyksessä Kalkkisen suunnasta saapuneen valkoisten osaston. Tämän jälkeen käyty Vierumäen taistelu vaati jopa 200–300 kaatunutta. Sodan jälkiselvittelyjen aikana valkoiset teloittivat Heinolassa 34 punaista tai heidän kannattajaansa.


title: Heinolan taistelut

text: Heinolan hautausmaalla on punaisten joukkohauta, mutta vainajien lukumäärä tai kuolinpaikka ei ole selvillä. Muistomerkin on tehnyt kivityömies Yrjö Kaikuvuo vuonna 1949. Heinolan hautausmaalla on myös 12:n valkoisen sankarihauta, jonka 1922 paljastetun muistomerkin on suunnitellut arkkitehti Ilmari Launis.


title: Heinolan taistelut

text: Lusissa on vuonna 1965 paljastettu valkoisten muistomerkki, jonka muistolaatan on suunnitellut kuvanveistäjä Armas Lähteenkorva. Lusin taisteluissa kaatuneet punaiset on haudattu Tuusjärven rannalle Kiialankankaalle, jossa on myös 1940-luvulla pystytetty muistomerkki.


title: Sant Mat

text: Sant Mat on henkinen tie, joka rakentuu sisäisen äänen ja valon meditaatiolle, henkisen opettajan antamalle initiaatiolle ja ohjaukselle sekä eettiselle elämäntavalle. Mestarin tehtävä on antaa oppilaalle tietoinen sisäinen kokemus Jumalan voimasta, joka ilmenee sisäisenä valona ja äänenä. Tämä sielun ja Jumalan välisen sisäisen yhteyden luominen tapahtuu initiaatiossa ja se muodostaa meditaatioharjoitusten perustan. Eettiseen elämäntapaan kuuluu kasvisruokavalio, päihdyttävien aineiden välttäminen, sekä sitoutuminen vain yhdenlaiseen meditaatioharjoitukseen. Myös pyyteettömän palvelun toteuttaminen on oleellinen osa Sant Matin periaatteita.


title: Sant Mat

text: Sant Mat -perimyslinjan henkisiä opettajia on Intiassa useita. Suomessa Sant Mat -meditaatiota on esitelty muutamia kertoja ja Helsingissä toimii yksi meditaatioryhmä, joka koostuu Sant Baljit Singh -nimisen mestarin oppilaista.


title: Sant Mat

text: Gospel Flight ry., http://www.uskonnot.fi/yhteisot/view?orgId=103, 22.8.2006.


title: Islannin hallitsija

text: Islannin hallitsija (isl. "Konungsríki Íslands"; tansk. "Kongeriget Island") oli Islannin perustuslaillisen monarkian valtionpäämies vuosina 1918–1944.


title: Islannin hallitsija

text: Islannin ja Tanskan välinen persoonaunioni perustui vuoden 1918 säädettyyn lakiin jonka mukaan Tanskan hallitsija samanaikaisesti myös Islannin hallitsija.


title: Islannin hallitsija

text: Islannin parlamentti pyysi Tanskaa edustamaan Islantia ulkopoliittisesti täysivaltaisesti Reykjavikistä.


title: Islannin hallitsija

text: Saksan miehitettyä Tanskan vuonna 1940 Islantia hallitsi sijaishallitsija.


title: Islannin hallitsija

text: Islannin monarkia päättyi 17. kesäkuuta 1944 kun Islannissa järjestettiin perustuslaillinen kansanäänestys jonka tuloksena Islannin tasavalta perustettiin. Samalla otettiin käyttöön uusi Islannin perustuslaki.


title: Islannin hallitsija

text: Islannin monarkia perustettiin vuonna 1918 tehdyllä unionin säädöksellä, joka muutti entisen Tanskan merentakaisen aluee hallinnan riippumattomaksi valtiolliseksi perustuslailliseksi monarkiksi. Islanti sai uuden perustuslain vuonna 1944 pidetyn kansanäänestyksen jälkeen, joka kumosi monarkian.


title: Islannin hallitsija

text: Vaikka monet tanskalaiset olivat loukkaantuneita siitä, että Islanti ryhtyi tällaiseen toimeen monarkian kumoamiselle, ja Tanska oli vielä tuolloin Saksan miehittämä maa, kuningas Kristian X lähetti islantilaisille onnittelut uudesta valtiomuodosta.


title: Sarasvati (joki)

text:
Sarasvati tai Saraswati on eräs Rigveda-eepoksessa mainittu joki. Sarasvatijoeksi on usein väitetty jo pitkälle kuivunutta Chaggar-Hakra-jokea. Mutta erään tutkijan mukaan Sarasvatijoki saattoi olla Afganistanissa sijaiteva Helmandjoki.
kolmas vaihtoehto on, että Sarasvati olisi kuvitteellinen joki.


title: Chiapasin maanjäristys 2017

text: Vuoden 2017 Chiapasin maanjäristys tapahtui syyskuun 7. päivä kello 23:49 paikallista aikaa Meksikon Tyynenmeren rannikolla. Järistyksen voimakkuus oli 8,1 momenttimagnitudia ja sen keskus sijaitsi 69,7 kilometrin syvyydessä Tehuantepecinlahden vesillä noin 80 kilometrin päässä rannikosta Meksikon Chiapasin osavaltion edustalla. Maanjäristys aiheutti suuria tuhoja erityisesti Oaxacan osavaltiossa. Järistyksessä on kuollut ainakin 91 ihmistä.


title: Chiapasin maanjäristys 2017

text: Meksikon eteläisen Tyynenmeren rannikon Tehuantepecinlahti sijaitsee kahden litosfäärilaatan rajalla. Alueella mereinen Kookossaaren laatta työntyy suuremman mantereisen Pohjois-Amerikan laatan alle, mikä aiheuttaa laattojen rajalle toistuvia maanjäristyksiä. Alityöntövyöhyke on osa suurempaa Tyynenmeren tulirengasta.


title: Chiapasin maanjäristys 2017

text: Maanjäristys iski torstaina 7. syyskuuta hieman ennen puoltayötä kello 23:49:21 paikallista Meksikon keskistä aikaa. Sen järistyskeskus oli merellä Tehuantepecinlahdella 69,7 kilometrin syvyydessä 87 kilometriä lounaaseen Pijijiapanin kaupungista Chiapasin osavaltiossa. Meksikon kansallinen seismologian laitos (SSN) mittasi maanjäristyksen voimakkuudeksi 8,2 momenttimagnitudiasteikolla, kun taas maanjäristyksiä kaikkialla maailmassa tutkiva Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskus (USGS) mittasi sen voimakkuudeksi 8,1.


title: Chiapasin maanjäristys 2017

text: Maanjäristys aiheutti huomattavaa aineellista vahinkoa ja ainakin 91 ihmisen kuoleman. Valtaosa kuolleista oli Oaxacan osavaltiossa, jossa maanjäristyksessä menehtyi ainakin 71 ihmistä. Suuri osa kuolleista kuului sapoteekkien alkuperäiskansaan. Chiapasissa kuoli ainakin 16 ihmistä ja Tabascon osavaltiossa neljä. Maanjäristys tuhosi tai vaurioitti vakavasti kymmeniä tuhansia taloja ja jätti satoja tuhansia ihmisiä kodittomiksi.


title: Utu (jumala)

text: Utu on sumerien auringon jumala. Hän on myös oikeuden suojelusjumala. Mesopotamian mytologiassa Utu tunnettiin nimellä Shamash.


title: Repaglinidi

text: Repaglinidi (CHNO) on aromaattisiin amideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä tyypin 2 diabeteksen hoitoon.


title: Repaglinidi

text: Huoneenlämpötilassa repaglinidi on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on kiraalista, ja lääkeaineena tehokas isomeeri on S-enantiomeeri. Repaglinidin S-enantiomeerin kiertokyky metanoliliuoksessa on +6,97. Repaglinidin vaikutusmekanismi perustuu siihen, että se sitoutuu haiman β-solujen pintaan ja siten aktivoi insuliinin eritystä. Tämän seurauksena verensokeritaso laskee. Repaglinidiä voidaan käyttää joko yksistään tai yhdistelmälääkkeenä metformiinin kanssa tyypin 2 diabeteksen hoidossa. Sen teho on verrattavissa glibenklamidiin. Repaglinidin vaikutus alkaa nopeasti ja on suhteellisen lyhytkestoinen.


title: Repaglinidi

text: Merkittävin repaglinidin haittavaikutus on hypoglykemia eli veren sokeritason laskeminen liian alhaiseksi. Muita mahdollisia haittavaikutuksia ovat ripuli, ummetus, vatsakivut, huonovointisuus sekä allergiset oireet, kuten ihottuma ja kutina.


title: Muurahaispolku

text: Muurahaispolku on Aito Mäkisen ja Virke Lehtisen ohjaama suomalainen draamaelokuva vuodelta 1970. Kahden nuoren Lappiin asti yltävässä odysseiassa päärooleja näyttelevät Tiina Harpf ja Simeon Rabinowitsch.


title: Muurahaispolku

text: Nuori autovaras Jari pysäköi autonsa sivutielle ja nukahtaa. Hän herää ja tapaa lähistöllä asuvan tytön, Marjan. He viettävät päivän yhdessä, ja seuraavanakin aamuna Jari hakee Marjan ajelulle. Tyttö ihmettelee, kun Jari näyttää pelästyvän poliisiautoa. Leirintäalueella juoppo taiteilijapariskunta kutsuu nuoret seuraansa, ja mies alkaa lähennellä Marjaa. Nuoret jatkavat yhdessä matkaa ja ajavat Ruotsin puolelle Haaparantaan asti. Paluumatkalla poliisi pysäyttää heidän autonsa, joka osoittautuu varastetuksi. He pakenevat, jättävät auton ja jatkavat matkaa peukalokyydillä. Norjan Tromssassa Jari ei löydä ystäväänsä, joka on luvannut hänelle työpaikan kalastusalukselta. Suomen puolella Jari ja Marja murtautuvat tyhjään huvilaan piileskelemään. He tapaavat erakoituneen kullankaivajan (Matti Keinänen), joka loukkaantuu pian kaivoksen sortumassa. Jari ja Marja lähtevät viemään miestä hoitoon, mutta tämä kuolee heidän käsiinsä. Rajavartioston lentokoneesta huomataan nuorten tekemä nuotio, ja pian he joutuvat antautumaan viranomaisille.


title: Muurahaispolku

text: "Muurahaispolku" oli Filmiryhmän toiseksi ja viimeiseksi jäänyt tuotanto; ensimmäinen oli "Vain neljä kertaa" (1968). Elokuva kuvattiin Eastmancolor-värifilmille lähes kokonaan ilman keinovaloa, sisäkohtaukset mukaan lukien.


title: Muurahaispolku

text: Aikalaisarvioissa "Muurahaispolkua" pidettiin parempana kuin Filmiryhmän aiempaa tuotosta "Vain neljä kertaa" (1968). Nuorten amatöörien roolisuorituksia pidettiin tuoreina, elokuvan kuvausta kehuttiin ja kiitettiin ettei nuorisoelokuvassa ollut sorruttu ajan muoti-ilmiöön, alastonkohtauksiin. Useimmat kriitikot pitivät kerrontaa kuitenkin ohuena, pinnallisena, hitaana ja tylsänäkin.


title: Muurahaispolku

text: Elokuvan yleisömenestys jäi vuoden keskitason alapuolelle, mutta Mainos-TV:n televisioesityksessä 1974 "Muurahaispolku" sai 1,4 miljoonaa katsojaa.


title: Shelley Hennig

text: Shelley Catherine Hennig (s. 2. tammikuuta 1987 Destrehan, Louisiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä, joka tunnetaan esimerkiksi televisiosarjasta "Teen Wolf" (2014–2017) sekä elokuvista "Unfriended" (2014) ja "Ouija" (2014).


title: Oannes

text: Oannes on mesopotamialainen jumala, puoliksi ihminen, puoliksi kala. Nimi Oannes on jumalan kreikankielinen nimi, mahdollisesti se on rappeutunut muoto akkadinkielisestä sanasta "ummânu", "mestari". Oannes mainitaan babylonialaisen papin Berossoksen kirjoituksissa. Oannes kuvataan kulttuuriheerokseksi, joka opetti ihmiskunnalle käsityön, rakennustaidon, tieteet ja tekniikan.


title: Oannes

text: Berossoksen kuvauksen mukaan Oanneksella oli ihmisen pää kalan pään alla ja ihmisen jalat kalan pyrstön alla. Hän nousi päivisin rantaan Persianlahdella ja opasti ihmiskuntaa kirjoittamisessa, taiteissa ja tieteissä. Oannes saattoi olla käsityötaidon ja viisauden jumalan Ean lähettiläs.


title: Belperin rautatieasema

text: Belperin rautatieasema on rautatieasema Belperin kaupungissa Derbyshiressä. Se sijaitsee Midlandin pääradan ja Derwent Valley Linen varrella.


title: Belperin rautatieasema

text: Asema avattiin 11. toukokuuta 1840. Alkuperäinen asema suljettiin 10. maaliskuuta 1878, jolloin tilalle avattiin uusi asema 1&nbsp:085 metriä alkuperäisestä asemasta pohjoiseen. Belperin asemaa käytti 225 426 matkustajaa kaudella 2015–2016.


title: Suvi Salomaa

text: Suvi Salomaa (s. 22. maaliskuuta 1987) on suomalainen näyttelijä, tanssija, ohjaaja ja koreografi.


title: Suvi Salomaa

text: Salomaa valmistui näyttelijäksi Englannissa vuonna 2012, ja on myös teatterin ja draaman tutkimuksen maisteri. Hän on näytellyt muun muassa Ränssin kievarin kesäteatterissa, Riihivuori Teatterissa, Teatteri Eurooppa Neljässä sekä Talliteatteri Juliuksessa kesällä 2017. Juliuksessa hän näytteli Mimmi-lehmää näytelmässä "Mimmi-lehmä ja Varis". Salomaa näyttelee Mirjamia Ylen draamasarjassa Korpelan kujanjuoksu.


title: Toivakan kirkonkylä

text: Toivakan kirkonkylä on kuntakeskus Toivakassa. Se on pääosin omakotitaloaluetta, mutta siellä on myös rivitaloasutusta. Alueella on runsaasti palveluja, kuten kirkko, Sale, postipalvelut sisältävä K-Market, kirjasto, peruskoulu ja terveysasema.


title: Kati Tervo

text: Kati Tervo (oik. Katri Anneli, o.s. Anttila, s. 22. heinäkuuta 1954 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja kolumnisti.


title: Kati Tervo

text: Kati Tervo kävi keskikoulun Hakalehdon yhteiskoulussa Espoon Tapiolassa. Hän valmistui Tampereen yliopistosta sosionomiksi (yhteiskunnallinen tutkinto) sekä filosofian kandidaatiksi (pääaineena kotimainen kirjallisuus). Helsingin yliopistossa hän opiskeli taidehistoriaa.


title: Kati Tervo

text:
Tervo on työskennellyt kirjastoapulaisena, kirjastonhoitajana ja informaatikkona useissa eri kirjastoissa ja arkistoissa (Helsingin kaupunginkirjasto, Yleisradio, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura).
Nuorena hän kokeili keraamikon ja silkkipainajan ammatteja ja piirsi Vapaassa taidekoulussa.


title: Kati Tervo

text: Tervo on kirjoittanut kolumneja vuodesta 2007 useisiin lehtiin (Kodin Kuvalehti, Meidän mökki, Hyvä terveys, Helsingin Sanomat, Ilta-Sanomat). Hän on kirjoittanut vuodesta 2012 myös Yhteishyvään ( ja vuodesta 2017 Kotilääkäri-lehteen. Tervo käsittelee usein kolumneissaan nykyhetken arkisia asioita palaten lapsuuden kokemuksiin. Hän on julkisesti kertonut lapsettomuuden vuosista ja rintasyövästään.


title: Kati Tervo

text: Tervon isoisä oli jääkärieversti Johan Anttila. Tervo on ollut naimisissa kirjailija Jari Tervon kanssa vuodesta 1991. Heillä on yksi poika. Perhe asuu Helsingin Katajanokalla.


title: Gian Gastone

text: Gian Gastone (; 24. toukokuuta 1671 – 9. heinäkuuta 1737) oli viimeinen Medici-sukuinen Toscanan suurherttua vuosina 1723–1737.


title: Gian Gastone

text: Gian Gastone oli pitkään hallinneen suurherttua Cosimo III:n ja tämän ranskalaisen puolison Marguerite-Louise d’Orléansin nuorempi poika ja samalla sukunsa viimeinen miespuolinen jäsen. Isänsä tavoin hän eli erossa vaimostaan eikä hänen avioliitostaan syntynyt lapsia. Noustessaan valtaan 52-vuotiaana Gian Gastone oli jo rankkojen elämäntapojensa uuvuttama eikä hänellä heikon terveytensä vuoksi ollut sen enempää kykyjä kuin kiinnostustakaan panostaa valtakuntansa hallintoon.


title: Gian Gastone

text: Euroopan suurvallat olivat jo vuonna 1718 sopineet keskenään, että Medicin hallitsijasuvun sammuessa Toscanan valtaistuimelle nostettaisiin Espanjan prinssi Don Carlos, josta tuli vuonna 1731 myös Parma-Piacenzan herttua. Puolan perimyssotaan liittyneen Wienin esirauhan yhteydessä vuonna 1735 suurvallat tekivät kuitenkin uuden sopimuksen, jonka mukaan Toscanan valtaistuimelle nousisikin Medicien jälkeen Lothringenin herttua Frans Stefan. Kun Frans seuraavana vuonna meni naimisiin Itävallan kruununperijättären Maria Teresian kanssa, siirtyi Toscana Itävallan Habsburgien valtapiiriin. Gian Gastone taipui hyväksymään tämän järjestelyn. Espanja veti miehitysjoukkonsa pois Toscanasta ja niiden tilalle saapui itävaltalaisia joukkoja, jotka vannoivat helmikuussa 1737 uskollisuutta suurherttualle. Gian Gastone kuoli viisi kuukautta myöhemmin ja Frans Stefan julistettiin suunnitellusti Toscanan suurherttuaksi. Medicin suvun yksityisomaisuus ja korvaamaton taidekokoelma menivät perintönä Gian Gastonen siskolle Anna Maria Luisa de' Medicille, joka lapsettomana kuitenkin testamenttasi ne suurherttua Fransille.


title: Cosimo de’ Medici (täsmennyssivu)

text: Cosimo de’ Medici voi tarkoittaa seuraavia firenzeläisen Medici-suvun henkilöitä:


title: Matias Ojalehto

text: Matias Johan Ojalehto (s. 15. helmikuuta 1984 Raahe) on suomalainen poliitikko.


title: Matias Ojalehto

text: Ojalehto on toiminut Oulun kaupunginvaltuutettuna ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntavaltuutettuna vuodesta 2009 lähtien. Hän on Keskustan puoluehallituksen jäsen.


title: Matias Ojalehto

text: Ojalehto on koulutukseltaan kone- ja tuotantotekniikan insinööri ja ammatiltaan hankekehitysinsinööri rakennusalalla. Varusmiespalvelun hän suoritti Kainuun Rajalla, sotilasarvoltaan hän on alikersantti. Ojalehto oli Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaana Oulun vaalipiiristä vuonna 2015.


title: Matias Ojalehto

text: Ojalehtoa on kuvailtu värikkäänä persoonana ja voimakkaana oman alueen puolustajana. Toimintatavat ovat aiheuttaneet myös kohuja ja media on saanut hänestä useita otsikoita. Eniten keskustelua aiheutti toiminta valtuuston kokouksessa Sanginjoen ulkometsän suojelupäätöksen yhteydessä, jossa hänen katsottiin painostaneen toista puolueensa valtuutettua äänestämispäätöksen tekemisessä. Hallinto-oikeus totesi myöhemmin, ettei virheellistä menettelyä ole tapahtunut. Myös esitykset koiraverosta ja teatterin alastonesitysten ikärajasta ovat aiheuttaneet vilkasta keskustelua. Ojalehdon toimiessa Oulun Sivistys- ja kulttuurilautakunnan puheenjohtajana, hän ajoi vahvasti tietohallinnon kilpailuttamista. Kulttuurin saralla hänellä kiinnosti lähinnä museo- ja tiedekeskus Luupin tulevaisuus.


title: Jorma Jurvanen

text: Jorma Jurvanen (s. 15. lokakuuta 1952) on suomalainen jalkapalloilija. Hän pelasi kaudella 1970 yhden ottelun Mestaruussarjasta kauden päätteeksi pudonneessa Kuopion Elossa.


title: Hissi (vuoden 1983 elokuva)

text: Hissi ("De Lift") on Dick Maasin ohjaama ja käsikirjoittama alankomaalainen kauhuelokuva vuodelta 1983.


title: Hissi (vuoden 1983 elokuva)

text: Kronenstede-nimiseen liikerakennukseen on hiljattain asennettu hissi. Hissi jumiutuu ukonilmalla ja seurue jää jumiin lähes kohtalokkain seurauksin. Apuun kutsutaan hissimekaanikko Felix Adelaar, joka ei löydä hissistä mitään ongelmia. Tapahtuu uusia onnettomuuksia, jotka vaativat uhreja, poliisin pitäessä tapahtuneita onnettomuutena kunnes rakennuksen siivooja pidätetään epäiltynä sabotaasista. Adelaarin alkaessa selvittää hissin konehuoneessa mikä aiheuttaa vakavat onnettomuudet, paikalle ilmestyy hissin onnettomuuksista kiinnostunut toimittaja Mieke. Adelaar alkaa epäillä hissin elektroniikkapuolta teknisten ongelmien aiheuttajaksi. Koska hänen ammattitaitonsa ei riitä elektroniikan tutkimiseen, hakeutuu hän hissiyhtiölle mikrosiruja tuottavan alihankkijan, Rising Sunin toimistoon ja kyseenalaistaa koneissa käytettävien sirujen turvallisuuden. Kun epäasiallinen vierailu selviää Adelaarin pomolle, joutuu Adelaar jäähylle työstään. Toimittaja Mieke ehdottaa Adelaarille, että taustalla olisi jonkinlainen salaliitto hissiyhtiön johdon sekä Rising Sunin välillä.


title: Per-Erik Juslin

text: Per-Erik Juslin (s. 6. lokakuuta 1934) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä.


title: Per-Erik Juslin

text: Juslin pelasi Mestaruussarjaa kausina 1957 ja 1958 HJK:ssa sekä kausina 1960 ja 1961 Kiffenissä. HJK:ssa Juslin pelasi 16 pääsarjaottelua tehden yhden maalin ja Kiffenissä 24 pääsarjaottelua tehden viisi maalia. Hän saavutti Kiffenissä SM-pronssia 1960 ja SM-hopeaa 1961.


title: Per-Erik Juslin

text: Lisäksi Juslin edusti Gnistania neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla 1956 ja Kiffeniä Suomensarjan kaudella 1959, jonka aikana hän teki 11 maalia.


title: Harri Hakamäki

text: Harri Hakamäki (s. 19. elokuuta 1963) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitapuolustaja.


title: Harri Hakamäki

text: Hakamäki pelasi PPT:ssä yhden Mestaruussarjan ottelun kaudella 1987. Hän pelasi PPT:ssä lisäksi I divisioonaa 19 ottelua kaudella 1989 ja viisi ottelua kaudella 1990 PPT:n noustessa pääsarjatasolle. Hakamäki edusti lisäksi PPP:tä viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla 1986 ja P-Iiroja yhdessä Ykkösen ottelussa kaudella 1994.


title: Kaarlo Ilmari Kalpa

text: Kaarlo Ilmari Kalpa (21. heinäkuuta 1893 Ruhnu Viro – 20. helmikuuta 1963 Nokia) oli suomalainen lääkäri ja lääkintöneuvos, joka toimi Pitkäniemen sairaalan ylilääkärinä.


title: Kaarlo Ilmari Kalpa

text: Kalpan vanhemmat olivat sisällissodan alkuvaiheessa surmattu kirkkoherra Kaarlo Julius Kalpa ja Olga Johanna Emilia Lindgren. Hänen puolisonsa vuodesta 1924 oli sairaanhoitaja Aino Elisabeth Paunu. Kalpa tuli ylioppilaaksi Tampereen suomalaisesta yhteiskoulusta 1912 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1924. Hermo- ja mielitautien erikoislääkärin pätevyyden Kalpa sai 1932. Hän toimi jo ennen sotia lääkärinä Pitkäniemen sairaalassa, jonka ylilääkäriksi hänet nimitettiin 1955. Sotien jälkeen Kalpa työskenteli lyhyen aikaa Sotavammasairaalassa ja sitten Mannerheimin Lastensuojeluliiton ja Tampereen kaupungin kasvatusneuvolan palveluksessa. Hänellä oli laaja joukko kotimaisia ja kansainvälisiä luottamustoimia omalla alallaan, mutta hän oli myös muun muassa Pohjois-Pirkkalan kunnanvaltuuston jäsen 1930-luvulla sekä Nokian kauppalan valtuuston jäsen vuodesta 1937 ja puheenjohtaja 1940-luvun alkuvuosina, samoin kuin kauppalan hallituksen jäsen. Lääkintöneuvoksen arvonimi Kalpalle myönnettiin vuonna 1950.


title: Insectivorous Plants

text: Insectivorous Plants on brittiläisen luonnontieteilijä ja evoluutioteorian edelläkävijä Charles Darwinin kirja, joka julkaistiin Lontoossa 2. heinäkuuta 1875.