title: Suuri kuntauudistus

text: Suuri kuntauudistus tarkoittaa Suomessa vuosina 1961–1982 toteutettua kuntauudistusta. Ahvenanmaan kuntajaon muuttamista ei suunniteltu, joten uudistus koski vain Manner-Suomea.


title: Suuri kuntauudistus

text: Suuri kuntauudistus ei toteutunut odotetulla tavalla, ja vuonna 1982 siitä luovuttiin. Uudistuksen alkaessa vuonna 1961 Suomessa oli 548 kuntaa, ja uudistuksen päättymisvuonna 1982 kuntia oli jäljellä 461 kappaletta.


title: Suuri kuntauudistus

text: Uudistuksella pyrittiin muodostamaan kuntia, joissa olisi ainakin 8 000 asukasta, ja väkiluvun alarajana pidettiin suunnilleen 4 000 asukasta. Uudistusta suunnitteli alkuvaiheessa pienkuntakomitea, jonka jälkeen valmistelutyötä jatkoivat läänit ja kuntauudistuksen neuvottelukunta.


title: Suuri kuntauudistus

text: Kuntauudistusta koski "Laki toimenpiteistä kunnallisen jaotuksen ja yhteistoiminnan kehittämiseksi" (13/1967). Tässä laissa ei ollut mukana mahdollisuutta pakkoliitosten tekemiseen, mutta erityisen painavista syistä valtiolla oli kuitenkin mahdollisuus tehdä pakkoliitoksia. Suuren kuntauudistuksen aikana tehtiin joitakin pakkoliitoksia, joista ensimmäiset vuonna 1967 ja viimeiset vuonna 1977. Lisäksi vapaaehtoisia kuntaliitoksia toteutui suuri määrä.


title: Suuri kuntauudistus

text: Seuraavassa esitettävät luvut suunnitelluista kuntien lukumääristä koskevat vain Manner-Suomea.


title: Suuri kuntauudistus

text: Lääninhallitusten laatimien alustavien ehdotusten mukaan kuntia olisi jäänyt 285 kappaletta, joista 47 olisi ollut kaupunkeja, 25 kauppaloita ja 213 maalaiskuntia. Lääninhallitusten lopullisissa ehdotuksissa Suomeen olisi jäänyt 304 kuntaa, joista 49 kaupunkeja, 26 kauppaloita ja 229 maalaiskuntia. Kuntauudistuksen neuvottelukunnan tarkistusehdotuksissa kuntia olisi ollut 311 tai 312 kappaletta. 311 kunnan tapauksessa kaupunkeja olisi ollut 51, kauppaloita 24 ja maalaiskuntia 236. Lääneittäin kunnat olisivat jakautuneet seuraavasti:


title: Suuri kuntauudistus

text: Vertailun vuoksi yllä olevassa taulukossa on esitetty kuntien lukumäärät lääneittäin myös kuntauudistuksen alkamis- ja päättymisvuonna. Osa muutoksista voi selittyä kuntien siirtämisellä läänistä toiseen.


title: Suuri kuntauudistus

text: Suuren kuntauudistuksen yhteydessä hahmoteltua uutta kuntajakoa on kuvattu muun muassa lääninhallitusten vuonna 1968 laatimissa alustavissa suunnitelmissa ja vuonna 1969 julkaistuissa lopullisissa suunnitelmissa. Julkaisussa "Kuntauudistuksen neuvottelukunnan ehdotus tarkistuksiksi lääninhallitusten kuntauudistusta koskeviin suunnitelmiin" on kuvattu lyhyesti alustavat ja lopulliset suunnitelmat ja mahdollisesti esitetty niihin muutoksia.


title: Suuri kuntauudistus

text: Seuraavassa on lueteltu suuren kuntauudistuksen aikana vuodesta 1961 vuoteen 1982 toteutuneet kuntaliitokset lääneittäin aikajärjestyksessä. Ensimmäisenä on kuntaliitosvuosi, seuraavana lakkautettu kunta ja nuolen jälkeen kunta, johon se on liitetty.


title: Suuri kuntauudistus

text: Seuraavista kunnista lakkautettiin pakkoliitoksella vuonna 1967 Lappee, Lauritsala, Paraisten maalaiskunta ja Vanaja, vuonna 1968 Kakskerta, vuonna 1969 Koijärvi, vuonna 1973 Bergö, Lapväärtti, Siipyy ja Tiukka, vuonna 1974 Pyhämaa sekä vuonna 1977 Kajaanin maalaiskunta, Karhula ja Kymi. Muut liitokset olivat vapaaehtoisia.


title: Kevin Fiala

text: Kevin Fiala (s. 22. heinäkuuta 1996 Uzwil, Sveitsi) on sveitsiläis-tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Nashville Predatorsin organisaatiossa. Joukkue varasi Fialan ensimmäisen kierroksen 11. pelaajana. Hänen vahvuuksiinsa kuuluu hyökkäyspään pelaaminen, luistelu, kädet, mailankäsittelytaidot, kiekonhallinta, ketteryys ja maalintekotaidot. Fialalla on kehitettävää vielä puolustuspelaamisessa, voimassa ja valmentajansa tekemän pelisuunnitelman toteuttamisessa.


title: Kevin Fiala

text: Fialan kasvattajaseura on EHC Uzwil. Hän pelasi juniorina myös EC Wilissä ja SC Rheintalissa. Kaudella 2009–2010 Fiala voitti Uzwilissä U15-junioreiden Top Mini -sarjan piste- ja maalipörssin tehtyään 27 runkosarjaottelussa kovat tehot 63+50=133. Seuraavaksi kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi ZSC Lionsiin, jonka U15-junioreissa Fiala ylsi samaan saavutukseen tehoilla 44+38=82. Kauden 2011–2012 päätteeksi Fiala voitti Elite Jr. B:n mestaruuden.


title: Kevin Fiala

text: Kaudeksi 2012–2013 vain 16-vuotias Fiala siirtyi Ruotsiin, jossa hän edusti Malmö Redhawksin J20- ja J18-junioreita. USHL-joukkue Lincoln Stars varasi Fialan 431. pelaajana kesällä 2013, mutta hän jatkoi kuitenkin uraansa Ruotsissa. Kaudeksi 2013–2014 Fiala siirtyi joukkuetoverinsa Joel Kellmanin kanssa HV71:n J20-junioreihin. Hän voitti kauden päätteeksi J20 SuperElitin-mestaruuden. Fiala nousi kauden mittaan myös HV71:n SHL-joukkueeseen, jossa hän teki 17 runkosarjaottelussa tehot 3+8=11 ja kahdeksassa playoff-ottelussa tehot 1+5=6. Fiala jakoi kevään 2014 pudotuspeleissä joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Mattias Karlssonin kanssa lukemalla +5. Hän oli kauden päätteeksi ehdolla SHL:n vuoden tulokkaaksi, mutta palkinto meni kuitenkin Frölunda HC:n Andreas Johnsonille. Huhtikuussa 2014 Fiala teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen HV71:n kanssa.


title: Kevin Fiala

text: Tammikuussa 2014 NHL:n kykyjenetsijäpalvelu listasi Fialan Euroopassa pelaavista kenttäpelaajista sijalle 11. . Huhtikuun rankingissa hän nousi listalle kolmanneksi edellään vain Kasperi Kapanen ja William Nylander. Lopulta Nashville Predators varasi Fialan ensimmäisellä kierroksella koko varaustilaisuuden 11. pelaajana. Jo saman kesän heinäkuussa hän teki joukkueen kanssa kolmivuotisen tulokassopimuksen, mutta sopi samalla pelaavansa kauden 2014–2015 lainalla HV71:ssä. Fiala ehti pelata siellä 20 ottelua, kunnes hän siirtyi tammikuussa 2015 AHL-joukkue Milwaukee Admiralsin vahvuuteen, kun Predators katsoi sen olevan Fialalle paras paikka kehittyä. Hän debytoi kauden aikana myös NHL:ssä, jossa Fiala pelasi sekä yhden runkosarja- että playoff-ottelun. Hän pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 24. maaliskuuta 2015 Montréal Canadiensia vastaan. Fiala sai ottelussa jääaikaa 11.25 minuuttia.


title: Kevin Fiala

text: Fiala oli voittamassa Sveitsille MM-hopeaa 2018. Hän pelasi ensimmäiset MM-kilpailunsa vain 17-vuotiaana vuonna 2014. Hän pelasi samana vuonna myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa, joissa Fiala oli Sveitsin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 1+4=5. Hän pelasi samana vuonna vielä myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa, joissa Fiala kuului Sveitsin kapteenistoon ja voitti joukkueen sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 4+5=9. Hänet valittiin Sveitsin top-3-pelaajaksi. Fialasta tuli miesten MM-kilpailujen myötä kaikkien aikojen kolmas pelaaja, joka on pelannut samana vuonna sekä miesten, alle 20-vuotiaiden että alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa A-sarjatasolla. Häntä aiemmin samaan on pystynyt vain valkovenäläiset Andrei Kastsitsyn ja Vadim Karaga vuonna 2003. Fiala pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa myös vuonna 2015, jolloin hän toimi Sveitsin varakapteenina ja oli joukkueen paras maalintekijä neljällä osumallaan. Fiala palkittiin Sveitsin top-3-pelaajana.


title: Kevin Fiala

text: Fiala pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuosina 2012 ja 2013 sekä edusti Sveitsin alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleissa vuonna 2013, jolloin hän voitti pronssia.


title: Kevin Fiala

text: Fialan molemmat vanhemmat ovat tšekkiläisiä. Hänen isänsä Jan on entinen alempien sarjojen jääkiekkoilija, joka toimii nykyään EHC Uzwilin urheilujohtajana. Kevin Fiala osaa puhua viittä eri kieltä; tšekkiä, englantia, ranskaa, saksaa ja ruotsia.


title: Nintendo eShop

text: Nintendo eShop () on Nintendo Networkin ylläpitämä verkkokauppa Nintendo 3DS:lle, Wii U:lle ja Nintendo Switchille.


title: Nintendo eShop

text: eShop julkaistiin Pohjois-Amerikassa 6. kesäkuuta, sekä PAL-valtioissa ja Japanissa 7. kesäkuuta 2011 ja se mahdollisti vapautumisen järjestelmän päivityksistä, joka lisää toiminnallisuutta Nintendo 3DS:n HOME-valikossa. Toisin kuin Nintendo 3DS:n kohdalla, eShop oli saatavilla Wii U:lle jo sen julkaisupäivänä, vaikka järjestelmän päivitystä vaaditaankin jos haluaa käyttää sitä. Se on myös moniajosovellus, joka tarkoittaa sitä että se on käytettävissä vaikka peli olisi pyörimässä taustalla HOME-valikon kautta, tosin tämä ominaisuus on saatavilla vain Wii U:lla.


title: Nintendo eShop

text: Nintendo eShop sisältää ladattavia pelejä, sovelluksia sekä tietoa tulevista elokuva ja pelijulkaisuista.


title: Thomas J. Clarke

text: Thomas J. (Tom) Clarke (11. maaliskuuta 1857 Wightsaari, Englanti – 3. toukokuuta 1916 Dublin, Irlanti) oli irlantilainen vallankumousjohtaja. Hän kuului pitkään Irlannin tasavaltalaisveljeskunnan ("Irish Republican Brotherhood", IRB) johtoon ja oli yksi huhtikuun 1916 pääsiäiskapinan tärkeimmistä suunnittelijoista ja johtajista. Hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin kapinan kukistamisen jälkeen.


title: Thomas J. Clarke

text: Clarke syntyi Wightsaarella, jonne hänen kersanttina brittiarmeijassa palvellut isänsä oli tuolloin komennettuna. Hänen isänsä oli anglikaani, mutta äiti kasvatti hänet katoliseen uskoon. Clarke varttui Irlannin Dungannonissa, jonne perhe muutti hänen ollessaan seitsemänvuotias. Hän liittyi feeniläiseen IRB:hen vain 18-vuotiaana. Oleskellessaan vuonna 1882 Yhdysvalloissa hän liittyi myös Clan na Gael -salaseuraan. IRB:n ”dynamiittikampanjan” aikana Clarke sai vuonna 1883 tehtäväkseen räjäyttää London Bridgen sillan Lontoossa, mutta ilmiannon seurauksena hän jäi ennenaikaisesti kiinni räjähteiden kanssa. Hän esiintyi oikeudessa salanimellä Henry Wilson ja hänet tuomittiin elinikäiseen pakkotyöhön. Hän vietti seuraavat 15 vuotta pahamaineisissa vankiloissa eri puolilla Englantia, kunnes vapautui feeniläisille myönnetyn yleisen armahduksen ansiosta vuonna 1898. Clarke muutti vapauduttuaan Yhdysvaltoihin, jossa hän työskenteli Clan na Gaelin johtajan John Devoyn apulaisena. Clarke sai vuonna 1905 Yhdysvaltain kansalaisuuden, mutta hän palasi kaksi vuotta myöhemmin Irlantiin ja perusti kaksi tupakkakauppaa Dublinin keskustaan.


title: Thomas J. Clarke

text: Vaikka Clarke joutui menneisyytensä vuoksi pitämään matalaa profiilia, hän oli edelleen omistautunut Irlannin radikaalien tasavaltalaisten asialle. Koska IRB:n vanhentunut johto oli vajonnut toimettomuuteen, Clarke ryhtyi yhteistyöhön järjestön nuorempien aktiivien kuten Seán Mac Diarmadan, Bulmer Hobsonin ja Denis McCulloughin kanssa, jotka jakoivat hänen tyytymättömyytensä salaseuran aikaansaamattomuuteen. Heistä tuli hänen tärkeitä liittolaisiaan ja suojattejaan. Yhdessä nuorten tukijoidensa kanssa Clarke toi IRB:hen uutta eloa ja järjesti sen toiminnan uudestaan. He perustivat paljon tasavaltalaisia keskustelukerhoja, joiden kautta voitiin rekrytoida uusia nuoria jäseniä. Vuoteen 1914 mennessä Clarken ja nuorten yhteinen piiri sai käytännössä vallan IRB:n johtona toimineessa ylimmässä neuvostossa. He päättivät myös lisätä IRB:n vaikutusvaltaa kannustamalla sen jäseniä liittymään Irlannin ei-vallankumouksellisiin nationalistisiin järjestöihin. Näistä merkittävin oli marraskuussa 1913 perustettu Irlannin vapaaehtoisjoukot ("Irish Volunteers"), jolla näytti olevan suuri vallankumouksellinen potentiaali. Clarke varmisti, että häntä itseään ei valittu näkyvään asemaan vapaaehtoisjoukkojen johdossa, mutta useita nuorempia IRB:n jäseniä valittiin. Clarke liittoutui tiiviisti varsinkin Mac Diarmadan kanssa, kun taas Hobsonin kanssa hän riitautui tämän ehdotettua Irlannin parlamentaarisen puolueen edustajien kutsumista vapaaehtoisjoukkojen johtoelimeen. Vapaaehtoisjoukot hajosivat Clarken harmiksi kahtia ensimmäisen maailmansodan puhjettua syyskuussa 1914 pääosan kannattaessa Ison-Britannian sodankäynnin tukemista. Lopulta Clarke oli kuitenkin tyytyväinen siihen, että joukkojen jäljelle jäänyt tasavaltalaismielinen vähemmistö oli entistäkin tiukemmin IRB:n ohjauksessa.


title: Thomas J. Clarke

text: Clarke meni Yhdysvalloissa naimisiin Kathleen Dalyn kanssa, jonka setä oli tunnettu feeniläisjohtaja John Daly. Kathleen oli pääsiäiskapinan johtoon kuuluneen Edward Dalyn sisar.


title: Thomas J. Clarke

text: Clarken ja Mac Diarmadan mielestä Britannian vaikeudet maailmansodassa tarjosivat tilaisuuden yrittää Irlannin vapauttamista, ja he ryhtyivät suunnittelemaan kapinaa. Syksyllä 1915 he perustivat kapinan suunnittelua johtamaan IRB:n salaisen sotaneuvoston, jonka jäseniksi kutsuttiin sopivia henkilöitä, kuten Joseph Plunkett, Thomas MacDonagh, Patrick Pearse ja myöhemmin myös James Connolly. Clarken on sanottu olleen tärkein liikkeellepaneva voima pääsiäiskapinan takana; hän laati yleisen strategian ja piti yhteyttä tukijoihin Amerikassa, kun taas Mac Diarmada vastasi yksityiskohdista. Kuultuaan Eoin MacNeillin antamasta peruutuskäskystä suunnitellun kapinan alkamispäivän aamuna Clarke kannatti alkuperäisessä suunnitelmassa pysymistä, mutta muiden johtajien toivosta kapinan alkua lykättiin vuorokaudella. Kapinan käynnistyttyä Clarke sai vallankumousliikkeen veteraanina kunnian olla kapinajohdon antaman pääsiäisjulistuksen ensimmäinen allekirjoittaja. Hän vietti kapinaviikon kapinallisten päämajassa Dublinin pääpostitoimistossa. Hän vastusti Patrick Pearsen ehdotusta antautumisesta ja kannatti peräytymistä uusiin puolustusasemiin Dublinin keskustassa, mutta sotilasneuvoton enemmistö päätti toisin. Kapinan kukistamisen jälkeen Clarke tuomittiin sotaoikeudessa kuolemaan ja teloitettiin ensimmäisten kolmen kapinajohtajan joukossa Kilmainhamin vankilassa 3. toukokuuta.


title: Mosaiikkimenetelmä

text: Mosaiikkimenetelmä ("engl. tiling approach") on meteorologiassa, numeerisessa säänennustamisessa käytetty menetelmä, jossa määritetään isolle heterogeeniselle mallin hilaneliölle pintavuot useista hilaneliön osista.


title: Mosaiikkimenetelmä

text: Mosaiikkimenetelmässä paikalliset vuot parametrisoidaan erikseen kullakin alustatyypillä. Hilaneliön laikuille annetaan rosoisuudet ja ennustetaan pintalämpötilat ja -kosteudet erikseen. Pintavuo kasataan osa-alueiden koolla painotetuista osavoista.


Mosaiikkimenetelmä


title: Mosaiikkimenetelmä

text: missä formula_2 on ilman tiheys, formula_3 on lämpökapasiteetti vakiopaineessa, formula_4 on hilaruudussa esiintyvien alustatyyppien lukumäärä ja formula_5 on alustatyypin formula_6 pinta-alaosuus nollan ja yhden väliltä. Kukin siirtokerroin formula_7 lasketaan siis paikallisen rosoisuusparametrin ja stabiilisuuden perusteella. formula_8 on pinnan ja formula_9 ilman potentiaalilämpötila.


title: Mosaiikkimenetelmä

text: Etenkin ilmastomalleissa voi suuren hilaneliön alueella olla montaa eri pintatyyppiä. Mosaiikkimenetelmä on osoittautunut johdonmukaisemmaksi kuin yritykset määrätä yksi yhteinen tehoisa lämmön ja kosteuden rosoisuusparametri ja pinta-arvo koko isolle heterogeeniselle hilaneliölle. Mosaiikkimenetelmä onkin siksi yleistynyt eri malleissa.


title: V. F. Aaltoranta

text: Viktor Fredrik Aaltoranta (1886–1916) oli suomalainen työväenlehtien päätoimittaja.


title: V. F. Aaltoranta

text: Aaltoranta oli viimeksi Sortavalassa ilmestyneen Päivän Tiedot -lehden päätoimittajana vuosina 1915–1916. Hän oli sitä ennen Kuopiossa ilmestyneen Savon Työmies -lehden toimittajana vuoden 1908 alusta lähtien ja sen jälkeen Porvoossa ilmestyneen Työläinen-lehden päätoimittajana 1910–1912.


title: V. F. Aaltoranta

text: Aaltoranta haastettiin vuonna 1908 Venäjän pääministerin Pjotr Stolypinin kunnian loukkaamisesta oikeuteen Kuopiossa. Syytteen aiheutti Savon Työmies -lehdessä 7. maaliskuuta 1908 julkaistu kirjoitus nimeltä "Järkähtämättömän luja hallitus".


title: V. F. Aaltoranta

text: Loimaranta kirjoitti myös runoja ("Kahlehet katki!") ja humoristisen kertomuksen "Kun kenraalikuvernööriä Kuopioon odotettiin".


title: Myllypuron mediakirjasto

text: Myllypuron mediakirjasto on Helsingin kaupunginkirjaston ja HelMet-kirjastojen toimipiste Myllypurossa, keskellä Myllypuron Ostaria osoitteessa Kiviparintie 2. Kirjaston palvelut saa käyttöönsä HelMet-kirjastokortilla.


title: Myllypuron mediakirjasto

text: Myllypuron mediakirjaston aineistot ja palvelut poikkeavat tyypillisestä kirjastosta. Palveluiden painopiste on tietoteknisessä ja viestinnällisessä opastuksessa ja neuvonnassa, ja eräs merkittävä osa-alue on seniorien tutustuttaminen arkiseen tietotekniikkaan. Perinteistä kirja-aineistoa on erityisen vähän. Mediakirjastossa voi kuitenkin lainata, palauttaa sekä varata aineistoa muista kirjastoista, ja asiakkaiden käyttöön on tietokoneita, studio ja digitointivälineet.


title: Myllypuron mediakirjasto

text: Mediakirjasto järjestää henkilökohtaista opastusta, koulutuksia ja infotilaisuuksia. Starttitunti on tunnin mittainen henkilökohtainen opastus asiakkaan valitsemasta tietotekniikan osa-alueesta. Studion käyttöön on mahdollista saada mediatyöntekijän apua maanantaisin ja perjantaisin. Studio, digitointitila, opastukset ja starttitunnit toimivat ajanvarauksella.


title: Myllypuron mediakirjasto

text: Mediakirjasto huolehtii asukastalo Myllärin salin esitystekniikasta ja antaa apua ja opetusta sen käyttöön salin varanneille.


title: Myllypuron mediakirjasto

text: Mediakirjasto koostuu lehtilukusalista, erikseen ilmastoidusta studiohuoneesta ja pienestä monitoimitilasta. Asiakkaiden käytössä on myös paviljonkirakennuksen aula ja varauksella myös kokoushuone ja suuri kahtiajaettava sali, joita hallinnoi Myllypuron asukastalo Mylläri.


title: Myllypuron mediakirjasto

text: Mediakirjastosta on HelMet-kirjastokortilla lainattavissa


title: Myllypuron mediakirjasto

text: Mediakirjastolla on tiloissaan asiakkaiden käytettävissä


title: Myllypuron mediakirjasto

text: Myllypuron mediakirjasto ja asukastalo Mylläri avattiin 14.12.2011 klo 12 Myllypuron uuden ostoskeskuksen yhteyteen keskelle toria pyöreään paviljonkirakennukseen. Kaupunginosaa aiemmin palvelleen lehtisalin henkilökunta ja toiminnot siirtyivät mediakirjastoon.


title: Nintendo 2DS

text: Nintendo 2DS on Nintendon kehittämä käsikonsoli. Tuote esiteltiin elokuussa 2013 ja se julkaistiin Pohjois-Amerikassa, Euroopassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa 12. lokakuuta 2013 yhdessä Pokémon X ja Y -pelin kanssa.


title: Nintendo 2DS

text: Nintendo 2DS on lähtötasoversio Nintendo 3DS:lle, joka sisältää identtisen laitteiston, samanlaista toiminnallisuutta sekä yhteensopivuutta Nintendo DS:n ja 3DS:n laitteiden kanssa. Nintendo 2DS -konsolia myydään samanaikaisesti 3DS- ja 3DS XL -mallien kanssa kannustimena laajentaa Nintendo 3DS -pelien markkinoita. Nintendo of American presidentti Reggie Fils-Aime totesi, että 2DS on ensisijaisesti suunnattu nuoremmille pelaajille (kuten alle 7-vuotiaille), joiden kohdalla oli aiemmin neuvoteltu 3D-toiminnan käyttämättömyydestä 3DS:n aiheuttamien mahdollisten silmien terveysongelmien kannalta.


title: Nintendo 2DS

text: Vastaanotto Nintendo 2DS:n kohdalla on ollut ristiriitaista. Vaikka Nintendo yllättyi siitä, miten 2DS saatiin hinnoiteltua ja sijoitettua sen korkeamman tason kumppanien rinnalle, runsaasti kritiikkiä tuli sen heikommista ominaisuuksista verrattuna 3DS:ään, kuten konsolin designista, jota kuvailtiin vähemmän houkuttavaksi kuin 3DS:n vastaavaa, sen matalammasta äänenlaadusta ja akun kestosta. Jotkut kuitenkin yllättyivät 2DS:n muotoilusta ja kehuivat sen olevan vakaampi ja mukavampi pidellä käsissä kuin 3DS. Jotkut kriitikot kokivat sellaisen tunteen konsolin 3D-tuen puuttumisesta, että se olisi Nintendon luoma hullutus; Nintendo kuitenkin on myöhemmin ilmoittanut että autostereoskooppinen 3D-tuki olisi osa heidän tulevaisuuden suunnitelmiaan.


title: Pieni yösoitto

text: Pieni yösoitto voi tarkoittaa seuraavia:


title: Heteromeles arbutifolia

text: Heteromeles arbutifolia on monivuotinen pensas, joka kasvaa luontaisesti Yhdysvalloissa Oregonin luoteisosissa ja Californiassa sekä Meksikossa Baja Californian alueella. Se on sukunsa "Heteromeles" ainoa laji ja läheistä sukua aasialaiselle punamarjojen ("Photinia") suvulle.


title: Heteromeles arbutifolia

text: "H. arbutifolia" on tärkeä osa rannikkomaruna-aron, kuiviin kausiin sopeutuneen chaparral-pensaikon ja Kalifornian tammimetsän elinympäristöjä. Laji tunnetaan englanniksi nimillä ""Christmas berry"" ("joulumarja") ja ""California holly"" ("kalifornianorjanlaakeri"). Hollywood sai nimensä Los Angelesin kukkuloilla yleisenä kasvaneesta pensaasta.


title: Heteromeles arbutifolia

text: "H. arbutifolia" kasvaa yleensä 2-5 metriä korkeaksi, joskus 10-metriseksi varjoisalla paikalla. Pensaan latvus on pyöreän epäsäännöllinen. Runko on harmaa, versoissa on hentoa nukkaa. Lehdet ovat ikivihreät ja nahkamaiset, lyhyen nirhalaitaiset. Lehden suonet jatkuvat nirhoihin, ruoti on lyhyt. Lehtien pituus on 5–10 cm ja leveys 2–4 cm. Pensas kukkii alkukesällä pienin valkoisin kukin, jotka ovat läpimitaltaan 6–10 mm ja kasvavat tiuhoissa tertuissa. Kukassa on viisi pyöreähköä terälehteä.


title: Heteromeles arbutifolia

text: Hedelmä on mehevä pohjushedelmä, läpimitaltaan 5-10 mm, soikea, kirkkaan punainen tai keltainen. Hedelmäliha on jauhomaista, kookkaahkoja sileitä ruskeita siemeniä on kahdesta kolmeen kappaletta. Hedelmiä kehittyy runsain määrin. Ne kypsyvät syksyllä ja säilyvät pitkälle talveen.


title: Heteromeles arbutifolia

text: "H. arbutifolia" menestyy vettä läpäisevässä maaperässä jopa eteläisessä Englannissa. Lintujen suosimat kirkkaanpunaiset marjat ovat talvella näyttävät.


title: Heteromeles arbutifolia

text: Monien muiden Rosaceae-heimon Maleae-tribuksen lajien tavoin "H. arbutifolia" on altis tulipoltteelle.


title: Heteromeles arbutifolia

text: Perhoset käyvät pensaan kukissa, jotka tuoksuvat miedosti orapihlajamainen tuoksu. Hedelmiä syövät linnut kuten matkijat, punarintarastas ja amerikantilhi sekä nisäkkäät kuten kojootit ja karhut.


title: Heteromeles arbutifolia

text: Muutamat intiaaniheimot kuten chumashit, tongvat ja tataviamit ovat käyttäneet pensaan marjoja ruoaksi ja lehtiä vatsalääkkeeksi. Marjoista voi myös valmistaa hilloa. Myöhemmin uudisasukkaat valmistivat marjoista sokerin kanssa vanukkaita ja hedelmäviiniä.


title: Heteromeles arbutifolia

text: "H. arbutifolian" marjat ovat happanan karvaita ja sisältävät pieniä määriä syanogeenisiä glykosideja, jotka hajoavat ruoansulatuksessa sinihapoksi.


title: Heteromeles arbutifolia

text: 1920-luvulla pensaan oksien keräämisestä joulukoristeeksi tuli Los Angelesissa niin suosittua, että Kalifornian osavaltiossa säädettiin laki, joka kielsi pensaan oksien keräämisen ilman maanomistajan lupaa (CA Penal Code § 384a).


title: Heteromeles arbutifolia

text: "H. arbutifolia" julistettiin Los Angelesin tunnuskasviksi 17. huhtikuuta 2012.


title: Igor Severjanin

text: Igor Severjanin (, oikealta nimeltään Igor Vasiljevitš Lotarjov, ; 16. toukokuuta 1887 Pietari – 20. joulukuuta 1941 Tallinna) oli venäläinen futuristirunoilija. Hän kutsui itseään ego-futuristiksi.


title: Igor Severjanin

text: Severjanin oli 1910-luvun Venäjällä maan suosituimpia runoilijoita. Hän oli ensimmäinen, joka käytti Venäjällä sanaa futurismi, jo vuonna 1911. Hän oli oli erään runokilpailun voittaja, ja hänet nimettiin runonkuninkaaksi. Osallistujina oli muun muassa Vladimir Majakovski. Ajan runoilijoiden tyyliin kuului myös asianmukainen ulkoasu ja käytös, ja Sverjaninin dekadenssi muistutti hänen esikuvaansa Oscar Wildea ja ihastutti aikalaisia.


title: Igor Severjanin

text: Severjanin pakeni poliittisista syistä 1918 Viroon. Severjanin oli Aleksandra Kollontain lähisukulainen.


title: Igor Severjanin

text: Severjaninin esikoiskokoelma "Громокипящий кубок" (’Ukkoskiehuva pikari’) ilmestyi 1913, mutta hän oli julkaissut aiemmin pamfletteja. Hänen runoissaan oli usein kukka-aiheita, mutta ne saattoivat olla synkän ja paheellisen vertauskuvia, esimerkiksi ”Tuhatkaunoissa” sisältää jopa huumeisia merkityksiä.


title: Igor Severjanin

text: Severjanin kävi esiintymiskiertueillaan myös Suomessa. Syksyllä 1923 hän oli Helsingin Venäläisen kauppiasyhdistyksen vieraana, ja hän lahjoitti yhdistyksen jäsenelle Vladimir Schohinille nimikirjoituksellaan varustamansa runokirjan..


title: Igor Severjanin

text: Olavi Paavolainen oli ihastunut Severjaninin ananasrunoon, ja hän lausui mielellään sitä Edith Södergranin ruotsinkielisenä käännöksenä. Paavolainen itse oli Severjaninin tapaan elämäniloinen dandy ja Severjaninin hurmioitunut ja elämäniloinen tyyli antoivat hänelle innostusta. Södergran ruotsinsi useita Sverjaninin runoja, joista osa julkaistiin "Ultra"-lehdessä.


title: Viisi laukausta senaatissa

text: Viisi laukausta senaatissa () on Yleisradion tuottama ja Åke Lindmanin ohjaama ruotsinkielinen televisioelokuva vuodelta 1992. Draamaa ja dokumenttimateriaalia yhdistävä elokuva kertoo tapahtumista, jotka johtivat Eugen Schaumanin tekemään Suomen kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin murhaan 1904.


title: Viisi laukausta senaatissa

text: Lindman laati elokuvan käsikirjoituksen yhdessä historioitsija Seppo Zetterbergin kanssa. Zetterberg toimii elokuvassa myös kertojana, ja tarina perustuu hänen vuonna 1986 julkaistuun kirjaansa aiheesta. Schaumania esittää Mats Långbacka ja Bobrikovia Ernst Romanov. Elokuvaa kuvattiin Suomen ohella Liettuassa.


title: Parviainen (kylä)

text: Parviainen on Taivalkosken kunnassa, lähellä Pudasjärven kunnanrajaa Iijoen länsipuolella sijaitseva kylä. Se sijaitsee noin 25 kilometrin päässä Taivalkosken kirkonkylältä.


title: Parviainen (kylä)

text: Kylä sai nimensä 1620-luvulla sinne rakennetusta Parviaisen talosta, jonka perusti savolainen Heikki Parviainen Kisosjokisuulle.


title: Parviainen (kylä)

text: Alueelta löytyy useita kalastusalueita.


title: Äystö

text: Äystö on noin 500 asukkaan muodostama taajama Teuvan kunnassa Etelä-Pohjanmaalla. Taajama sijoittuu kunnan itäosaan, kantatie 67:n ympäristöön. Matkaa kunnan keskustaan on kylästä noin 12 kilometriä.


Suomen jääkiekkomaajoukkueen kausi 2004–2005 alkoi harjoituspelillä Tšekkiä vastaan Prahassa. Kauteen kuuluu myös kaksi arvoturnausta, syksyn maailmancup ja kevään MM-kilpailut.


title: Laurentius Kempe

text: Laurentius Andreae Kempe (n. 1620 Närpiö – 1669 Lapväärtti) oli suomalainen kirkkoherra ja filosofian maisteri. Hänet tunnetaan myös suomalaisen teatteritaiteen edistäjänä.


title: Laurentius Kempe

text: Kempe kirjoitti ylioppilaaksi Turussa keväällä 1642 ja valmistui filosofian maisteriksi toukokuussa 1653. Hän aloitti Uudenkaarlepyyn triviaalikoulun rehtorina vuonna 1655. Kaupungin pormestari Cordt Bochmöller piti häntä epäkelpona tehtäväänsä ja ryhtyi toimiin hänen erottamisekseen. Piispa Aeschillus Petraeus ehdotti Kempelle kirkollista uraa, jonka tämä sittemmin valitsi. Superintendentti Petrus Erici Steuchius vihki Kempen papiksi 1658. Turun tuomiokapituli nimitti Kempen Lapväärtin kirkkoherraksi 13. toukokuuta 1658. Kristiinankaupungin porvaristo olisi halunnut tehtävään Närpiön kappalaisen Johannes Johannis Wazaeuksen.


title: Laurentius Kempe

text: Kempe kohtasi uudessa virassaan pian ongelmia. Hänet pidätettiin virantoimituksesta helmikuussa 1659, sillä hänen oli väitetty puhuneen saarnatuolistaan ”sopimattomuuksia”. Kempe anoi virkaansa takaisin useaan otteeseen, kunnes joulukuussa 1659 tuomiokapituli myönsi hänelle luvan hoitaa tehtäväänsä joulunpyhinä.


title: Laurentius Kempe

text: Laurentius Kempe on mainittu myös Suomen teatterihistorian yhteydessä. Hänen aikanaan Suomessa ei ollut ammattimaista näyttelijätoimintaa, vaan teatteritaide oli harrastajapohjaista ja levisi opiskelijoiden myötä koulukaupunkeihin. Kempe arvosti teatteria ja oli itse näyttelijänä ainakin komediassa "Surge Eller Flijt och Oflitighetz Skodes Spegel". Kappale esitettiin Turussa 6. toukokuuta 1647; sen oli kirjoittanut Jacobus Petri Chronander.


title: Laurentius Kempe

text: Laurentius Kempen vanhemmat olivat Närpiön kappalainen ja myöhempi Lapväärtin kirkkoherra Andreas Magni Kempe ja Anna Mårtensdotter Wargh.


title: Pavel Durov

text: Pavel Durov on venäläinen yrittäjä, joka perusti sosiaalisen verkkosivuston VK:n.


title: Pavel Durov

text: Huhtikuussa 2014 VK:n hallitus irtisanoi Durovin tämän kieltäydyttyä luovuttamasta Venäjän turvallisuuspalvelulle Ukrainan Euromaidan-sivujen ylläpitäjien tietoja. Pian irtisanomisen jälkeen Durov ilmoitti muuttaneensa pysyvästi ulkomaille, koska näkee Venäjän olevan sopimaton internetliiketoiminnan harjoittamiseen. Hän osti itselleen Saint Kitts ja Nevisin kansallisuuden.


title: Pieni yösoitto (televisioelokuva)

text: Pieni yösoitto on MTV:n tuottama televisioelokuva vuodelta 1987. Sen on käsikirjoittanut Ilse Rautio ja ohjannut Neil Hardwick. Komediallinen elokuva kertoo nuoresta sellististä (Leena Uotila), joka uuteen asuntoon muutettuaan ihastuu naapurissa asuvaan putkimieheen (Aapo Vilhunen).


title: Pieni yösoitto (televisioelokuva)

text: Vuonna 2014 MTV ja Finnkino julkaisivat elokuvan dvd-muodossa, mutta elokuvassa käytetty alkuperäismusiikki oli korvattu Neil Hardwickin mukaan ”tökerösti” arkistomusiikilla, josta ei tarvitse maksaa tekijänoikeuskorvauksia. Alkuperäismusiikkiin kuuluu muun muassa Frank Sinatraa ja otteita kuuluisista sellolevytyksistä, kuten Jacqueline du Prén soittamasta Elgarin sellokonsertosta. MTV sanoi musiikin vaihtamisen halvempaan olevan normaali käytäntö alalla, mutta lupasi kuitenkin vetää kaikki elokuvan dvd-tallenteet pois markkinoilta.


title: Valkoinen talo (Turku)

text: Valkoinen talo on Turussa Aurajokisuun itärannalla V kaupunginosassa sijaitseva vuonna 1937 valmistunut arkkitehti Gunnar Wahlroosin suunnittelema funktionalismia edustava valkoiseksi rapattu nelikerroksinen toimistorakennus.


title: Valkoinen talo (Turku)

text: Valkoinen talo rakennettiin Crichton-Vulcanille, joka vuonna 1938 yhdistyi Wärtsilään. Talo on toiminut siis miltei alusta asti Wärtsilän Turun telakan toimistona ja vuodesta 1999 lähtien Elomaticin pääkonttorina. Rakennusta laajennettiin vuosina 1951 ja 1958 ja korotettiin 1965. Valkoinen talo on osa Aurajokisuun satama-, telakka- ja teollisuusalueen valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä. Pääoven edustalla on vuonna 2011 paljastettu veistosryhmä "Helmet".


title: Valkoinen talo (Turku)

text: Crichton-Vulcan tarvitsi laajentuvalle telakkatoiminnalleen uusia tiloja 1930-luvulla. Uusien toimisto- ja piirustuskonttoritilojen suunnittelijaksi valittiin tunnettu arkkitehti Gunnar Wahlroos, joka oli jo aikaisemmin suunnitellut telakalle köysiradan. Toimistorakennus otettiin käyttöön vuonna 1937, ja vaaleaksi rapatun julkisivun vuoksi se tuli tunnetuksi heti "Valkoisena talona". Rakennus oli joensuuntainen ja kolmikerroksinen, koillispäässä sijaitsi korkea torniosa, jossa oli pääsisäänkäynti. 1950-luvulla rakennettiin 4-kerroksinen kaakkoissiipi, johon siirrettiin myös pääsisäänkäynti. Vuonna 1964 rakennettiin alkuperäiseen osaan neljäs kerros. Valkoinen talo rakennettiin alun perin Crichton-Vulcanille ja se pysyi telakan käytössä vuoteen 1988 saakka, jolloin Wärtsilä Meriteollisuus siirsi varustesuunnittelun osaston Pernon telakalle. Meriteollisuuden konkurssin myötä rakennus siirtyi Oy Lohja Ab:lle ja edelleen Oy Metra Ab:lle. Paikallisradio Auran Aaltojen toimitilat siirrettiin Valkoiseen taloon syksyllä 1990. Vuonna 1999 Elomatic osti Valkoisen talon, ja sen pääkonttori on toiminut siinä siitä lähtien.


title: Albert Palmberg

text: Albert Julius Palmberg (18. marraskuuta 1831 Geta, Ahvenanmaa – 22. joulukuuta 1916 Pohja) oli kansainvälisesti tunnettu suomalainen hygieenikko.


title: Albert Palmberg

text: Palmbergin vanhemmat olivat Pohjan kirkkoherra Anders Palmberg (1785-1854) ja hänen toinen puolisonsa Hedvig Sofia Arenander. Hän kävi Helsingin ja Turun yläalkeiskoulua sekä Turun lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1852. Palmberg valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1856 ja maisteriksi 1857, lääketieteen kandidaatiksi 1858 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1861. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän tuli 1863 väitöskirjalla "Några ord om smaksinnet jemte försök att medelst elektrisk retning bestämma gränserna för detsamma". Professorin arvo hänelle myönnettiin 1893. Palmbergista tuli riemumaisteri 1907.


title: Albert Palmberg

text: Palmberg oli aluksi Fiskarsin tehtaanlääkärinä vuodesta 1860. Hän oli 1868–1896 Helsingin yliopiston lastentautiopin dosenttina ja hän toimi samalla lääkintöylihallituksen ylimääräisenä lääkärinä 1869–1882, rautatielääkärinä Viipurissa 1872 ja samalla muun muassa vt. linnanlääkärinä Viipurissa 1875–1882. Palmberg oli viimeksi Helsingin piirin piirilääkärinä 1887–1896.


title: Albert Palmberg

text: Hänen esityksestään perustettiin "yleisen terveyshoito-opin professorin" eli hygienian professorin virka yliopistoon vuonna 1890. Samoin hänen aloitteestaan perustettiin vuonna 1888 Hälsovårdsföreningen i Finland, Suomen Terveydenhoitoyhdistys. Se otti tehtäväkseen tuolloin kansantaudin asemassa olevan tuberkuloosin hillitsemisen. Hän toimi monissa asioissa senaatin asiantuntijana.


title: Albert Palmberg

text: Palmberg kirjoitti ahkerasti ja oli 1898–1900 Finska Läkaresällskapets Handlingarin toimittaja. Kirjoituksistaan hänet myös palkittiin useita kertoja. Hän osallistui Suomen edustajana kansainvälisiin konferensseihin.


title: Albert Palmberg

text: Albert Julius Palmberg oli naimisissa 1860–1913 Alexandra von Zeisigin (k. 1913) kanssa. Heidän poikansa oli Tammisaaren kaupunginvouti Rudolf Albert Palmberg (1861–1928).


title: Finska Läkaresällskapet

text: Finska Läkaresällskapet on Suomen ruotsinkielisten lääkärien tieteellinen järjestö. Se pyrkii edistämään alaa ja ruotsinkielistä julkaisutoimintaa.


title: Finska Läkaresällskapet

text: Seura on perustettu 1835 ja on kolmas suomalainen tieteellinen seura. Seura perustettiin Carl Daniel von Haartmanin aloitteesta ja hän oli sen ensimmäinen puheenjohtaja. Järjestön julkaisu on nimeltään Finska Läkaresällskapets handlingar, ja se on perustettu 1841.


title: EC Kitzbühel

text: EC Kitzbühel on itävaltalainen jääkiekkojoukkue Kitzbühel kaupungista. Joukkue on perustettu vuonna 1925 ja se pelaa Inter-National-Leaguessa.


title: Valkoinen talo (täsmennyssivu)

text: Valkoinen talo tarkoittaa seuraavia rakennuksia:


title: Kapfenberg Steelers

text: Kapfenberg Steelers on itävaltalainen jääkiekkojoukkue Kapfenbergin kaupungista. Joukkue on perustettu vuonna 2014 ja se liittyi suoraan Inter-National-Leagueen.


title: Lähilaskeumamalli

text: Lähilaskeumamallien avulla pyritään selvittämään jonkin lähteen, kuten tehtaan piipuun, aiheuttamat saasteleviämiset lähiympäristössä. Stationaarisen lähilaskeumallin mukaan epäpuhtauspitoisuuksien keskihajonta kasvaa ja normaalijakauma levenee tuulen suuntaisesti. Pitoisuus näin ollen laimenee myötävirtaan. Näitä malleja kutsutaan "Gaussin leviämismalleiksi".


title: Lähilaskeumamalli

text:
Gaussin vanamallissa ("Gaussian plume") pistemäisen päästölähteen saastepilven konsentraatio formula_1 tietyissä pisteissä on suoraan verrannollinen lähteen konsentraatiopitoisuuteen formula_2 ja kääntäen verrannollinen vallitsevan tuulen nopeuteen formula_3:
formula_4, missä
formula_5 ja formula_6 ovat laimenemistermit y- ja x- akselien suuntaisesti.
formula_7 ja formula_8 ovat ovat keskihajonnan mukaisia parametrejä, jotka ovat riippuvaisia piipun etäisyydestä formula_9 ja vaihtokertoimesta formula_10.
Koska pistemäinen lähde ei sijaitse piipun juuressa, on otettava huomioon sen efektiivinen korkeus, formula_11. Efektiivinen korkeus ottaa huomioon myös lömmöstä aiheutuneen nosteen piipun suulla.


title: Lähilaskeumamalli

text: Saastevanan edetessä ja laskeuteussa maahan, sen eteneminen estyy alaspäin. Tämän johdosta saastepitoisuudet kasvavat maanpinnan yläpuolella ja näin ollen saasteet "heijastuvat" maasta takaisin ilmaan. Matemaattisesti kyseinen heijastuminen on otettu huomioon käyttäen ns. "peilikuvalähdettä", joka vastaa mitoitukseltaan alkuperäistä päästölähdettä, mutta joka on peilattu maanpinnan alapuolelle. Tämä näkyy Gaussin vanamallissa viimeisenä terminä:


Lähilaskeumamalli


title: Lähilaskeumamalli

text: Malli ei ota huomioon päästövaihteluita, eikä läheisistä rakennuksista aiheutuvia virtaushäiriöitä. Gaussin vanamalli ei myöskään sovellu yli 5 km pidemmille matkoille.


title: Kalajoen Mustilankankaan tuulipuisto

text: Kalajoen Mustilankankaan tuulipuisto on vuosina 2014-2016 rakennettava, rakentamisvaiheessa Suomen suurimpiin lukeutuvaksi mainittu tuulipuisto Pohjois-Pohjanmaan maakunnan Kalajoella. Tuulipuiston rakentaa S-ryhmän S-Voiman ja St1:n yhteisesti omistama Tuuliwatti Oy. Se investoi tuulipuistoon yhteensä 110 miljoonaa euroa.


title: Kalajoen Mustilankankaan tuulipuisto

text: Tuulipuistoon pystytetään kaikkiaan 28 tanskalaisen Vestasin valmistamaa 3,3 megawatin tehoista tuulivoimalaa. Näiden yhteisteho on 92,4 megawattia. Tuulivoimaloiden tuuliturbiinit sijoitetaan 137 metriä korkeisiin torneihin. Ensimmäinen rakennusvaihe, 22 voimalaa, valmistui kesällä 2015, ja suunnitelmien mukaan koko puisto valmistuu vuoden 2016 kesällä.


title: Kalajoen Mustilankankaan tuulipuisto

text: Kalajoelle on valmisteilla useita tuulipuistoja. Esimerkiksi Fortum myi vuoden 2014 alussa valmistelemansa, Kalajoen Tohkojan tuulipuistohankkeen saksalaiselle wpd Europe GmbH:lle. Kalajoen Tohkolan tuulipuistoon on suunniteltu 26 tuulivoimalaa, yhteisteholta enintään 83 MW.


title: Tähdet, tähdet (1. tuotantokausi)

text: Tähdet, tähdet -televisiosarjan ensimmäinen tuotantokausi esitettiin MTV3-kanavalla 9. maaliskuuta – 27. huhtikuuta 2014. Kaudella Suomen parhaan esiintyjän-tittelistä kilpailivat Jari Sillanpää, Vicky Rosti, Olli Herman, Diandra, Timo Rautiainen, Irina, Laura Pyrrö ja Stig. Alun perin Stigin tilalla ohjelmassa piti esiintyä rap-artisti Juno, mutta hän joutui vetäytymään ohjelmasta vedoten aikatauluihinsa.


title: Tähdet, tähdet (1. tuotantokausi)

text: Kahdeksan suoraa lähetytystä kattaneella kaudella artistit esittivät viikoittain vaihtuvan genren mukaisia kappaleita.


title: Tähdet, tähdet (1. tuotantokausi)

text: Vakiotuomareina kaudella toimivat Maria Veitola ja Juhani Merimaa. Viikoittain ohjelmassa nähtiin tuomarina myös yksi kyseisen viikon musiikkigenren ammattilainen. Kauden juonsi Mikko Leppilampi. Sairastumisen vuoksi Juhani Merimaa ei tuomaroinut lainkaan semifinaalissa sekä kauden päättäneessä finaalissa.


title: Tähdet, tähdet (1. tuotantokausi)

text: Ohjelmassa kuulluista kappaleista julkaistaan kokoelmalevy 9. toukokuuta 2014. Kappaleita kuultiin myös livekonsertissa Helsingin jäähallissa 17. toukokuuta 2014, josta MTV3 lähetti koosteen 1. kesäkuuta 2014. Konserttia seurasi 409 000 katsojaa.


title: Tähdet, tähdet (1. tuotantokausi)

text: Finaalissa ohjelman voittanut Jari Sillanpää sai 59,5 % annetuista äänistä.


title: Tähdet, tähdet (1. tuotantokausi)

text: Ensimmäisen lähetyksen teemana oli hip hop ja vierailevana tuomarina toimi rap-artisti Iso H. Ensimmäisessä jaksossa kukaan kilpailijoista ei vielä pudonnut.


title: Tähdet, tähdet (1. tuotantokausi)

text: Toisen lähetyksen teemana oli 1980-luvun pop ja vierailevana tuomarina toimi Ressu Redford. Timo Rautiainen sai vähiten ääniä ja hän putosi jatkosta.


title: Tähdet, tähdet (1. tuotantokausi)

text: Kolmannen lähetyksen teemana oli ooppera ja vierailevana tuomarina toimi Lilli Paasikivi. Stig sai vähiten ääniä ja hän putosi jatkosta.


title: Tähdet, tähdet (1. tuotantokausi)

text: Neljännen lähetyksen teemana oli R&B- ja Soulmusiikki ja vierailevana tuomarina toimi Sami Saari. Vicky Rosti sai vähiten ääniä ja hän putosi jatkosta.


title: Tähdet, tähdet (1. tuotantokausi)

text: Viidennen lähetyksen teemana oli Heavy Rock ja vierailevana tuomarina toimi Timo Kotipelto. Laura Pyrrö sai vähiten ääniä ja hän putosi jatkosta.


title: Tähdet, tähdet (1. tuotantokausi)

text: Kuudennen lähetyksen teemoina olivat diskomusiikki sekä kilpailijoiden väliset duetot. Vierailevana tuomarina toimi Eini. Irina sai vähiten ääniä ja hän putosi jatkosta.Seitsemännen lähetyksen teemoina olivat musikaali sekä reggae. Vierailevana tuomarina toimivat Marco Bjurström ja Pelle Miljoona. Olli Herman sai vähiten ääniä ja hän putosi jatkosta juuri ennen finaalia.Kahdeksannessa lähetyksessä, eli finaalissa finalistit Diandra ja Jari Sillanpää esittivät valitsemansa kappaleen kuluneelta kaudelta, yhden oman kappaleensa sekä kappaleen teemalla "kaikkien aikojen biisi". Vierailevana tuomarina toimi Danny. Jari Sillanpää sai finaalissa 59,5 prosenttia annetuista äänistä ja voitti kilpailun.


title: Olkiluodon Vierailukeskus

text:
Olkiluodon Vierailukeskus on Eurajoen Olkiluodossa sijaitseva näyttelykeskus, jossa esitellään ydinvoiman tuotantoa sekä läheisen
Olkiluodon ydinvoimalaitoksen toimintaa. Teollisuuden Voiman omistaman Vierailukeskuksen perusnäyttely on nimeltään "Sähköä uraanista", ja sen on toteuttanut Tiedekeskus Heureka. Näyttely kertoo ydinvoimalaitoksen toimintaperiaatteesta sekä ydinpolttoaineen kiertokulusta aina uraanin louhinnasta käytetyn polttoaineen loppusijoitukseen. Vierailukeskuksen yhteydessä on myös luontopolku, jossa esitellään saaren luontoa sekä alueella tehtäviä ympäristötutkimuksia.


title: Olkiluodon Vierailukeskus

text: Vuonna 2006 toimintansa aloittanut Vierailukeskus sijaitsee meren rannalla, varsinaisen ydinvoimalaitosalueen ulkopuolella. Se korvasi vanhan vierailukeskuksen, joka jäi Olkiluoto 3 -voimalan rakennustyömaan ympäröimäksi. Arkkitehti Aki Alangon suunnittelemassa rakennuksessa on näyttelytilojen lisäksi muun muassa kahvio, kokoustiloja sekä 123-paikkainen auditorio. Vierailukeskus kuuluu Rauman seudun suosituimpiin matkailukohteisiin. Vuosittain siellä vierailee noin 20 000 kävijää, joista suuri osa on luokkaretkeläisiä ja erilaisia ryhmämatkailijoita.


title: Parkanonjärvi

text: Parkanonjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Parkanonjärvi on osa Parkanonjärven lähialuetta.


title: Parkanonjärvi

text: Pohjois-etelä-suuntainen järvi on 7,8 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 470 hehtaaria. Se on syntynyt kallioperän murrokseen muodostuneeseen maaperän painaumaan. Järvessä on kaksi laajempaa järviallasta, joita erottaa toisistaan Salminniemen kohdalla Alasensalmi. Se on kapeimmillaan noin 120 metriä leveä ja paikoin vain 0,5 metriä syvä. Pohjoinen järviallas on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Sen rannoille ulottuvat Parkanon keskustan laita-alueet. Eteläinen järviallas on 3,9 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Parkanonjärven rantoihin rajautuvat yleensä pellot lukuun ottamatta seitsemää lyhyttä metsäistä rantaosuutta.


title: Parkanonjärvi

text: Järven syvyysprofiili on keskeltä hyvin matala. Matalaa on myös järven pohjoispäässä, pohjoisosan saarten ympärillä, eteläosan itärannassa ja Möhkön kohdalla. Muualla on sitä vastoin yli kymmenen metriä syvää. Pohjoisosassa on kaksi yli kaksikymmenmetristä syvännettä ja eteläosassa niitä on yksi. Syvin kohta sijaitsee pohjoisosassa Selkäsaarten itäpuolella, missä on 22 metriä syvää.


title: Parkanonjärvi

text: Vääräjoki on järven laskujoki ja sen luusua sijaitsee sen eteläkärjessä, Joki on samalla koko Parkanonjärven alueen laskujoki. Vääräjoen suistosta virtaa Kyrösjärveen 1183 km² kokoisen alueen sadanta, mutta Parkanonjärven luusuan kautta virtaa vain 705 km² suuruisen alueen vedet. Vääräjoessa sijaitsee Kukkurakosken voimalaitos.


title: Parkanonjärvi

text: Järven pohjoispäähän laskee 1,8 kilometriä pitkä Viinikkajoki, joka on Kairojärven laskujoki. Viinikkajokeen laskee oikealta päin 800 metriä pitkä Kirkkojärven laskujoki Kirkkojoki , jonka kautta virtaa 108 km² kokoisen alueen sadanta. Viinikkajoen takana on siten yli 600 km² suuruinen valuma-alue. Voidaankin sanoa, että Parkanonjärvi on lähinnä läpivirtausjärvi, jossa veden laskennallinen viipymä on lyhyt. Itäpuolella vedenjakaja seuraa järveä keskimäärin kilometrin etäisyydellä.


title: Parkanonjärvi

text: Pienempiä laskuojia on useita. Pohjoispään itärantaan laskee pari kilometriä pitkä Paskolammen laskuoja. Itäpuolella on runsaasti tiheästi ojitettuja soita, joiden vedet päätyvät Parkanonjärveen. Soiden takana Poikkeusharjun länsipuolella sijaitsevan Kiimalammen laskuvedet tekevät myös näin. Itäpuolelta laskee eteläiseen järvialtaaseen Vehkalammen parikilometrinen laskuoja. Järven länsipuolella kulkeva pieni harjujakso toimii myös vedenjakajana. Aivan tämän harjun vierestä ja Lapinnevan läheltä laskee Jouttenjärvi kuusikilomteristä ojaa myöten Alasensalmen eteläosaan.


title: Parkanonjärvi

text: Järvellä on viisi saarta. Suurin saari on Vehkaluoto, joka on yli 300 metriä pitkä ja sijaitsee järven pohjoisosassa. Se on hyvin matala saari. Pohjoispäässä on kolme muutakin matalaa saarta ja näiden lisäksi keskellä järven selkää olevat Selkäsaaret. Selkäsaarten eteläpuolella on rannan tuntumassa matala saari. Vaikka Alasensalmi onkin matala, on siellä vain pieni luoto. Eteläosan saaret ovat Alaskylän rannassa oleva nimetön saari ja eteläosan keskivaiheella oleva Möhkönsaari. Saarten osuus järven rantaviivasta on yli 1,3 kilometriä ja niiden yhteinen pinta-ala on yli 3,6 hehtaaria, sillä tilastoon on otettu vain viisi saarta.


title: Parkanonjärvi

text: Järven eteläkärjessä sijaitsee Lapiolahti (kylä), itärannalla Yliskylä, länsirannalla Alaskylä ja pohjoispäässä Parkanon kirkonkylä eli keskusta. Kylien kautta, eli myös järven ympäri, kiertävät kylätiet. Nykyaikana on järven itäpuolelta linjattu valtatie 3, joka risteää Parkanon keskustassa valtatien 23 kanssa. Viinikanjoen rannalla sijaitsee Parkanon kaupungin vedenpuhdistamo.


title: Parkanonjärvi

text: Järvi on runsashumuksien järvi. Vaikka Vääräjoen tila on joskus vain tyydyttävä, on Parkanonjärven tila hyvä. Veden happipitoisuus on vaihdellut välillä 0,3–12,1 mg/l ja hapen kylläisyysaste on ollut välillä 2–83 %. Happipitoisuus on ollut alausvedessä näitä arvoja huonompi. Järven pohjalla 21 metrin syvyydessä vesi on ollut ajoittain hapetonta. Happivajetta on esiintynyt sekä talvien että kesien lämpötilakerrostuneisuuden loppuaikana. Vuosina 2008–2012 veden happipitoisuus on ollut hyvällä tasolla. Se on silloin vaihdellut välillä 6,7–10,9  mg/l, mikä merkitsee 63–84 % kylläisyysastetta.


title: Parkanonjärvi

text: Järven vesi on yleensä ollut lievästi rehevää. Veden ravinnepitoisuuksia seurataan melko säännöllisesti. Veden fosforin kokonaispitoisuus vaihtelee 19–110 µg/l, mutta yleensä se on välillä 22–39 µg/l. Typen kokonaispitoisuus on vaihdellut välillä 590–1 100 µg/l, josta ammoniumtypen pitoisuus on ollut välillä 11–95 µg/l. Järven syvänteen mittauspaikassa vuosina 2008 ja 2012 oli typen kokonaispitoisuus 670–1 400 µg/l. Veden klorofyllipitoisuus vaihtelee välillä 7,4–27 mg/m³.


title: Parkanonjärvi

text: Vedenlaatua halutaan parantaa rakentamalla Vääräjoen luusuaan pohjapato, joka lisäisi järven veden tilavuutta 5% ja nostaisi vedenpinnan keskikorkeutta 32 senttimetriä. Näin saataisiin järvelle lisää tilavuutta, joka parantaisi esimerkiksi veden happipitoisuuksia talvella. Vedenpinnan nosto näkyisi myös alivedenkorkeuden kohoamisena, koska se nousisi 71 senttimetriä. Suunnitelmissa on ruopata Alasensalmeen veneväylä, joka on kovin matala.


title: Parkanonjärvi

text: Kalastoa on tutkittu vuosina 2006, 2009 ja 2012. Sen perusteella Parkanonjärvellä vallitsee tyypillinen rehevähkön järven särkikalavaltainen lajisto. Yleisimmät saalislajit ovat kuha, lahna, hauki ja särki, mutta varsinaisia arvokaloja ei siinä esiinny. Särkikaloja on koekalastuksen perusteella noin 50 % kokonaissaaliin kappalemäärästä. Parkanon kaupungin jätevedenpuhdistamon kalatalousmaksut on käytetty Parkanonjärven kalaistutuksiin, jolloin on istutettu kuhaa, planktonsiikaa ja järvitaimenta. Nämä eivät kuitenkaan ole lisääntyneet toivotulla tavalla eikä niitä esiinny mainittavasti vapaa-ajan kalatuksessakaan. Kyselyn mukaan rehevöityminen on liannut pyydykset, joina käytetään enimmäkseen vekkoja ja heittovapaa.


title: Parkanonjärvi

text: Jääkauden jälkeen alue jäi kokonaan meriveden alle, mutta maankohoamisen vuoksi alue nousi vedenpinnan yläpuolelle. Parkanonjärvi kuroutui erilleen merenlahdesta jo Itämeren ancylusvaiheen aikana. Tämän jälkeen järven vedenpinnankorkeus on pysynyt samana tuhansia vuosia, mikä näkyy maastossa 93 metrin korkeudella olevana muinaisrantana. Vasta 1800-luvulla järven vedenpintaa on alennettu muutamaan otteeseen, jolloin 93 metrin ranta on jäänyt näkyviin rantojen rinteisiin. Muinaisrannan alapuoliset alueet, jotka ovat 90 metriä merenpinnan yläpuolella, ovat siten ihmistoiminnan aikaansaamia vesijättömaita. Järven rannoilta on löydetty kivikauteen ajoittuvia muinaisjäännöksiä.


title: Parkanonjärvi

text: Järvenlaskuista on säilynyt tieto hakemuksien muodossa. Vuonna 1877 haki talollinen Alanen Emanuel Henriksson Alaskylästä muiden puolesta lupaa laskea järvi. Siihen annettiin päätös vuonna 1879. Vastaavia hakemuksia teki talolliset Alexei Mustalahti vuonna 1887 ja talollinen Aleksius Mustalahti vuonna 1899. Vuonna 1910 haki maanviljelijä Ivar Alanen muiden puolesta lupaa perata tai leventää Vääräjoen uomaa vähentääkseen tulvavesien aiheuttamia tuhoja.


title: Parkanonjärvi

text: Parkanonjoeksi kutsuttiin aikaisemmin kokonaisuutta, joka alkoi Riuttasjärveltä Käenkoskena, laski Kairojärveen ja Kairolammen kautta, jatkoi Kairokosken kautta Viinikanjokena Parkanonjärveen.


title: Kultainen kulma

text:
Kultainen kulma on geometriassa kulma, jonka suuruus määräytyy kultaisen leikkauksen mukaisesta suhteesta täydestä kulmasta. Täysi kulma jaetaan kahteen osaan, jotka ovat toistensa eksplementtikulmia. Kultainen kulma on näistä kahdesta pienempi Ψ, joka toteuttaa kultaisen leikkauksen (suhde φ ≈ 1,618034)
ja missä kulmien summa on täysi kulma eli esimerkiksi asteina formula_2. Eräs kultaisen kulman määrittävän lauseke on
Eri kulma-asteikoilla saadaan tästä


title: Der Sturm

text: Der Sturm oli vuonna 1910 perustettu saksalainen kulttuurilehti ja sen ylläpitämä taidegalleria. Molempien perustaja oli Herwarth Walden. Taustalla oli ekspressionistinen kulttuurisuuntaus, joka leimasi niin kirjallisuutta kuin kuvataidettakin.


title: Der Sturm

text: Lehti ilmestyi alkuun viikoittain, vuodesta 1914 kerran kuukaudessa ja vuodesta 1924 neljännesvuosittain aina lakkauttamiseensa 1932 asti. Sen loistoaikaa oli ensimmäistä maailmansotaa edeltävä aika, jolloin Berliini ja Pariisi olivat yhdessä kulttuurin keskuksia. Sodan jälkeen yhteys syntyi uudestaan maiden sodanjälkeisestä vihamielisyydestä huolimatta.


title: Der Sturm

text: Lehti julkaisi näytelmiä, taideportfolioita, taiteen teorioita käsitteleviä artikkeleita, ja erityisen tunnettuja olivat sen julkaisemat Sturm-kirjat "Sturmbücher". Samoin lehti julkaisi ekspressionistisia taideteoksia esittäviä postikortteja.


title: Der Sturm

text: Lehden kirjallisiin avustajiin kuuluivat Peter Altenberg, Max Brod, Richard Dehmel, Alfred Döblin, Anatole France, Knut Hamsun, Arno Holz, Karl Kraus, Selma Lagerlöf, Adolf Loos, Heinrich Mann, Paul Scheerbart ja René Schickele. Oskar Kokoschkan teoksia julkaistiin portfolioina, ja taidepostikorteissa oli ekspressionistien lisäksi edustettuina kubisteja ja abstraktin taiteen edustajia, muun muassa Franz Marc, Wassily Kandinsky, Oskar Kokoschka, August Macke, Gabriele Münter, Georg Schrimpf, Maria Uhden, Rudolf Bauer.


title: Der Sturm

text: Galleria Der Sturm oli vuosikymmenen ajan Berliinin nykytaiteen keskus. Siellä esillä olleita taiteilijoita olivat Edvard Munch, Georges Braque, Pablo Picasso, Albert Gleizes, Robert Delaunay, Jean Metzinger, Gino Severini, Jean Arp, Paul Klee, Wassily Kandinsky ja Kurt Schwitters.


title: Der Sturm

text: Suomalaisillakin oli yhteyksiä Der Sturm -galleriaan. Sen kiertävä näyttely "Der Blaue Reiter", jossa tosin oli myös "Die Brucke" -ryhmän taiteilijoiden töitä, järjestettiin Strindbergin salongissa helmikuussa 1914. Suomalainen taideyleisö tutustui silloin ensimmäisen kerran saksalaiseen ekspressionismiin. Näyttely sai tyrmistyneen vastaanoton, sillä se oli Suomessa jotakin aivan uutta. Esimerkiksi Ludvig Wennervirta epäili vahvasti, että näyttely oli humpuukia ja sensaation tavoittelua eikä vakavasti otettavaa taidetta. Edwin Lydén tutustui galleriaan 1920 ja tilasi lehdenkin itselleen. Wäinö Aaltonen kävi 1923 tutustumassa galleriaan.


title: Der Sturm

text: Molempien perustaja Herwarth Walden joutui lähtemään maanpakoon. Hän meni Venäjälle, mutta joutui Stalinin puhdistusten uhriksi ja kuoli moskovalaisessa vankilassa 31. lokakuuta 1941.


title: Peter Lacovich

text: Peter Lacovich (2. helmikuuta 1927 Linz – 3. joulukuuta 2013 Wien) oli itävaltalainen kuoronjohtaja ja kapellimestari. Vuosina 1954-1958 ja 1960-1962 Lacovich johti Helsingin tuomiokirkon poikakuoroa Cantores Minoresia. Kuoron kanssa hän johti W. A. Mozartin Kruunajaismessun (nro. 15) Suomen kantaesityksen, josta tehtiin myös Suomen ensimmäinen klassinen lp-levy vuonna 1954. Lacovich opiskeli Wienin musiikkikorkeakoulussa, josta hän siirtyi harjoittajaksi Grazin oopperaan. Tämän jälkeen hän suoritti kapellimestarin tutkinnon ja aloitti vuonna 1949 Wiener Sängerknaben -kuoron yhtenä kuoronjohtajana. Kuoronjohtaja-aikansa jälkeen Suomessa hän siirtyi johtajaksi Kölniin, Wiesbadeniin ja Linziin. Vuodesta 1968 hän opetti Wienin musiikkikorkeakoulussa.


title: Kloorimetyylimetyylieetteri

text: Kloorimetyylimetyylieetteri (CHClO) on kloorattuihin eettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Ainetta käytetään orgaanisessa synteeseissä ja polymeeriteollisuudessa.


title: Kloorimetyylimetyylieetteri

text: Kloorimetyylimetyylieetteri on huoneenlämpötilassa kirkas pistävänhajuinen neste. Yhdiste reagoi veden kanssa, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja asetoniin.


title: Kloorimetyylimetyylieetteri

text: Kloorimetyylimetyylieetteri ärsyttää voimakkaasti hengitysteitä, ihoa ja silmiä. Aineelle altistumisesta voi seurata hengenahdistusta, huonovointisuutta, ihon ja silmien syöpymisvammoja ja nieltynä aine aiheuttaa voimakkaita kipuja, kouristuksia ja jopa šokin. Yhdisteen on todettu olevan ihmiselle karsinogeeninen eli syöpää aiheuttava. Tämän vuoksi kloorimetyylimetyylieetteriä saa Suomessa käyttää vain tutkimustarkoituksiin.


title: Kloorimetyylimetyylieetteri

text: Ensimmäisenä käytetty tapa valmistaa kloorimetyylimetyylieetteriä on formaldehydin, metanolin ja vetykloridin välinen reaktio. Tämä reaktio tuottaa kuitenkin sivutuotteena hyvin karsinogeenista ja myrkyllistä bis(kloorimetyyli)eetteriä. Muita tapoja valmistaa yhdistettä on dimetoksimetaanin ja asetyylikloridin välisellä reaktiolla tai metoksietikkahaposta.


title: Kloorimetyylimetyylieetteri

text: Kloorimetyylimetyylieetteriä käytetään liittämään primäärisiin ja sekundäärisiin alkoholeihin suojaryhmäksi metoksimetyyliryhmä. Tertiääriset alkoholit eivät reagoi yhdisteen kanssa ja niiden suojaamiseen tarvitaan jodimetyylimetyylieetteriä, jota voidaan valmistaa kloorimetyylimetyylieetteristä. Yhdistettä voidaan käyttää myös fenolien, karboksyylihappojen amiinien, β-ketoesterien ja tiolien suojaamiseen. Yhdiste reagoi myös eräiden aromaattisten orgaanisten molekyylien kanssa alkyloiden ne. Esimerkiksi valmistettaessa ioninvaihtoon tarvittavia hartseja kloorimetyylimetyylieetteri reagoi polystyreenin kanssa Lewis-hapon kuten alumiini- tai sinkkikloridin katalysoimana kloorimetyloidun johdannaisen.


title: J. A. Mäki

text: Jyrki Anselmi Mäki tunnetaan yleensä nimellä J.A. Mäki (s. 1962 Pyhäntä) on suomalainen laulaja ja kuvataiteilija. Hän esiintyy Radiopuhelimet-yhtyeen laulajana ja on julkaissut kaksi sarjakuvaromaania Like Kustannuksen kautta. Mäen esikoisalbumi "Hermolomamatka" (2011) oli vuonna 2012 Sarjakuva-Finlandiaehdokkaana. Mäki on sivuhenkilönä Juha Hurmeen romaanissa "Hullu".


title: 835 Naval Air Squadron

text: 835 Naval Air Squadron (835 NAS) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston ilmavoimien lentolaivue, joka perustettiin alun perin helmikuussa 1942 torpedopommitus- ja tiedusteluyksiköksi kalustonaan Fairey Swordfishit. Kesäkuussa 1943 laivueeseen liitettiin kuusi Hawker Sea Hurricanea hävittäjälentueena. Hurricanet vaihdettiin syyskuussa 1944 Grumman Wildcateiksi, joka olivat palveluskäytössä yksikön lakkautukseen 1. huhtikuuta 1945 saakka.


title: 835 Naval Air Squadron

text: Laivue koottiin ensimmäisen kerran 15. tammikuuta 1942 Eastleighissä, mistä se siirrettiin Jamaikalle. Laivue perustettiin virallisesti Palisadoesissa 15. helmikuuta torpedopommittajatiedustelulaivueena kalustonaan neljä Fairey Swordfish I -lentokonetta. Lennettyään pohjoiseen Norfolkiin Virginiaan laivue siirtyi "HMS Furiousille" Britteinsaarille siirtoa varten. Laivueen vahvuus nostettiin toukokuussa kuuteen lentokoneeseen. Marraskuussa laivueen kalusto vaihdettiin Swordfish II -koneiksi ja se siirrettiin "HMS Activitylle" lentotukialuskoulutukseen. Huhtikuussa 1943 laivue siirtyi "HMS Battlerille" saattuepalvelukseen ja hieman myöhemmin lentokoneiden määrää kasvatettiin, kun laivue vastaanotti kolme Swordfishiä ja laivueeseen perustettiin uusi hävittäjälentue. Hävittäjälentueen kalustona oli kuusi Sea Hurricane II -hävittäjää, jotka siirrettiin 804 laivueesta. Marraskuussa laivue siirtyi "HMS Chaserille", mistä se siirrettiin vuoden lopulla "HMS Nairanalle".


title: 835 Naval Air Squadron

text: Tammikuussa ja helmikuussa 1944 laivue kohtasi joitakin akselivaltojen koneita suojatessaan Jäämeren saattueita. Laivueeseen liitettiin maalis-huhtikuussa kolme 784 laivueen Fulmaria, kunnes toukokuussa laivueen vahvuus nostettiin kahteentoista Swordfishiin. Laivue ilmoitti Atlantin saattueita suojatessaan pudottaneensa kaksi Junkers Ju 290 -konetta touko-kesäkuussa ja heinäkuussa laivue vastaanotti Swordfish III -koneen. Laivueen Sea Hurricanet vaihdettiin neljään Wildcat VI:een ja laivue siirtyi Atlantilta suojaamaan Jäämeren saattueita, jossa se hyökkäsi kahta sukellusvenettä vastaan ja ampui alas neljä viholliskonetta. Oltuaan maaliskuussa 1945 Rovdan alueella Trondheimin edustalla laivue palasi Hatstoniin, jossa se lakkautettiin 31. maaliskuuta. Laivueen hävittäjälentue liitettiin 821 laivueeseen.


title: 835 Naval Air Squadron

text: Laivueenpäällikköinä olivat:


title: Storyfilmi

text: Story Filmi Oy (usein myös Storyfilmi, StoryFilmi tai Storyfilms) on suomalainen mainos- ja muihin tilauselokuviin sekä myöhemmin myös televisio-ohjelmatuotantoon erikoistunut tuotantoyhtiö. Sen perustivat Paul Brück, Erkki Kivi ja Juha Tapaninen vuonna 1978.


title: Storyfilmi

text: Storyfilmi oli 1980–1990-luvuilla yksi Suomen suurimmista mainoselokuvayhtiöistä, jonka piiriin kuuluivat 1980-luvun lopulla emoyhtiön lisäksi oma äänilevystudio, mainosvalokuvaamo, yritysvideoyksikkö sekä toimintaa Suomen lisäksi myös Tanskassa. Storyfilmin osakkeilla käytiin kauppaa Arvopaperipörssin OTC-listalla. Suomen 1990-luvun alun lamavuosina Storyfilmi joutui taloudellisiin vaikeuksiin, mutta omistajat perustivat uuden samannimisen yhtiön 1993.


title: Storyfilmi

text: Sekä mainoselokuvissa että yritysvideoissa Storyfilmin tekijät pyrkivät uudistamaan kerrontaa korostamalla tarinan merkitystä ja kuluttajanäkökulmaa pelkän itsekehun sijasta. Yhtiön tuottamiin mainoselokuviin kuuluivat Valion "Maitoa maalta" (1982) ja "Kari Grandi" (1970-luvun puolivälistä lähtien) sekä Elovenan "Rekkamies" (1986). Storyfilmin yritys- ja tiedotusvideoasiakkaisiin kuuluivat Suomen valtio, monet suomalaiset suuryritykset ja Taloudellinen tiedotustoimisto (Inforfilm).


title: Storyfilmi

text: Vuonna 1998 Erkki Kivi luopui osakkuudestaan, jolloin Tapaninen osti Storyfilmin kokonaan itselleen ja nimitti toimitusjohtajaksi Ari Lohenojan. Storyfilmi alkoi tuottaa myös televisio-ohjelmia, kuten "Aaken ja Sakun kesäkeittiö" ja "Iskelmäprinssi".


title: Storyfilmi

text: Juha Tapanisen jäätyä yhtiöstään sairauseläkkeelle ja kuoltua 2013 Story Filmi Oy:n toiminta on hiipunut.


title: 836 Naval Air Squadron

text: 836 Naval Air Squadron (835 NAS) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston ilmavoimien lentolaivue, joka perustettiin alun perin maaliskuussa 1942 torpedopommitus- ja tiedusteluyksiköksi kalustonaan Fairey Swordfishit. Euroopan sotatoimien päätyttyä laivue lakkautettiin heinäkuussa 1945.


title: 836 Naval Air Squadron

text: Laivue koottiin 1. helmikuuta 1942 Eastleighissä ja se perustettiin virallisesti torpedopommittajatiedustelulaivueena Jamaikalle siirron jälkeen Palisadoesissa 1. maaliskuuta kalustonaan kuusi Fairey Swordfish I -lentokonetta. Kesäkuussa laivue siirtyi "HMS Biterillä" Britteinsaarille, missä sen koulutus jatkui. Tammikuussa 1943 laivue liitettiin rannikkojoukkoihin toimimaan yölentoyksikkönä Kanaalin alueella. Maaliskuussa laivue varustettiin Swordfish II -konein ja se siirrettiin Machrihanishiin, jossa se oli operatiivisena reservinä. Laivueen esikunta siirtyi kesäkuussa Maydowniin.


title: 836 Naval Air Squadron

text: Laivue osoittautui tehokkaaksi torjuttaessa Saksan laivaston sukellusveneiden aiheuttamaa uhkaa saattueille ja 13. elokuuta laivueen vahvuus nostettiin 27 Swordfishiin ja kahteen Walrus-lentoveneeseen liittämällä siihen 833 ja 834 laivueet, jotka olivat olleet Machrihanishissa. Walrusit poistettiin pian laivueen vahvuudesta ja laivue vastasi sen jälkeen pääasiassa MAC-alusten lentueista, joissa oli yleensä kolme tai neljä lentokonetta.


title: 836 Naval Air Squadron

text: Tammikuussa 1944 loppuosa 833 laivueesta oli sulautettu ja laivue johti yhdessä Alankomaiden 860 laivueen kanssa 83 lentokonetta, jotka oli pääosin sijoitettu yhdeksälletoista MAC-alukselle. Alusten ollessa Kanadassa lentokoneet olivat Dartmouthissa. New Yorkissa koneet eivät siirtyneet maihin. Sukellusveneiden aiheuttaman uhan pienentyessä laivueen vahvuus rupesi laskemaan ja helmikuussa 1945 siihen kuului ainoastaan 30 lentokonetta. Saman aikaisesti laivueen vahvuuteen saapuivat ensimmäiset Swordfish III -koneet, mutta Euroopan sotatoimien päätyttyä laivueen merkitys oli olematon. Laivueen koneet siirrettiin Bartoniin romutettavaksi. Laivue lakkautettiin 29. heinäkuuta 1945 Maydownissa.


title: 836 Naval Air Squadron

text: Laivueen päällikköinä olivat:


title: 851 Naval Air Squadron

text: 851 Naval Air Squadron (851 NAS) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston ilmavoimien lentolaivue, joka perustettiin alun perin lokakuussa 1943 MAC-alusyksiköksi. Euroopan sotatoimien päätyttyä laivue lakkautettiin heinäkuussa 1945. Laivue perustettiin uudelleen osana Australian asevoimia 3. elokuuta 1954 ja se lakkautettiin 1984.


title: 851 Naval Air Squadron

text: Laivue perustettiin 1. lokakuuta 1943 Squantumissa torpedopommittajatiedustelulaivueena kalustonaan kaksitoista Avenger I -torpedopommittajaa. Se siirrettiin tammikuussa 1944 "HMS Shahille" Intian valtamerelle siirtymistä varten. Laivueeseen liitettiin Wildcat-lentue huhtikuussa ja elokuun aikana laivue hyökkäsi kolmea sukellusvenettä vastaan. Helmikuussa 1945 lentotukialus oli huollettavana Durbanissa, joten laivue siirrettiin maihin Stamford Hilliin ja sen hävittäjälentue lakkautettiin. Huhti-toukokuussa laivueen koneet iskivät Burman rannikkokohteisiin ja 15. toukokuuta Japanin keisarillisen laivaston risteilijää ja hävittäjää vastaan laivueen ollessa tilapäisesti sijoitettuna "HMS Emperorille". Japanin antauduttua laivue palasi "HMS Shahin" mukana Britteinsaarille, jossa se lakkautettiin 7. lokakuuta Gourockissa.


title: 851 Naval Air Squadron

text: Laivueen numero siirrettiin sodan jälkeen Australian laivastolle ja laivue perustettiin uudelleen sukellusveneentorjuntakoulutuslaivueena Nowrassa 3. elokuuta 1954 kalustonaan Firefly AS.6 -koneet. Laivue kuitenkin lakkautettiin jo 13. tammikuuta 1958.


title: 851 Naval Air Squadron

text: Australian laivasto perusti laivueen uudelleen 2. syyskuuta 1968 sekalaivueena, jonka tehtäviin kuuluivat sukellusveneidentorjuntakoulutus, laivaston huolto, VIP kuljetukset ja yhteyslennot. Laivueen kalustona oli Tracker, C-47 ja HS.748 -koneita. Yhdysvaltain laivaston mukainen merkintä VC-851 otettiin käyttöön 1969. Vuodesta 1974 alkaen laivue lähetti osaston Broomeen rannikko- ja kalastuksen valvontaan. Lentokonesuojan tulipalon jälkeen laivue varustettiin S-2G Tracker -konein ja helmikuussa 1981 laivue aloitti öljynporauslauttojen suojauksen Bassinsalmessa. Laivueeseen liitettiin 2. heinäkuuta 1982 VC-816 ja se jatkoi palvelustaan kalustonaan kuusi S-2G Tracker ja kaksi HS.748-konetta. Laivue lakkautettiin 31. elokuuta 1984.


title: 851 Naval Air Squadron

text: Laivueenpäällikköinä olivat:


title: Vasilije Micić

text: Vasilije Micić (, s. 13. tammikuuta 1994 Kraljevo) on serbialainen koripalloilija, joka on edustanut vuodesta 2010 lähtien serbialaista KK Mega Vizuraa.


title: Vasilije Micić

text: Micić aloitti koripallon OKK Belgradin juniorijoukkueissa vuonna 2002 ja pelasi seuran juniorijoukkueissa vuoteen 2006 asti. Kauden 2006–2007 hän vietti KK Crvena zvezdan juniorijoukkueissa, joista hän siirtyi vuosiksi 2007–2010 FMP Železnikin juniorijoukkueisiin.


title: Vasilije Micić

text: Kaudeksi 2010–2011 Micić siirtyi KK Mega Vizuraan, jonka paidassa hän myös debytoi samana kautena Serbian koripalloliigassa. Ensimmäisellä pääsarjakaudellaan hän teki keskimäärin 8,5 pistettä ja antoi 2,8 syöttöä ottelua kohden. Kautena 2011–2012 hän joutui olemaan valtaosasta otteluista sivussa polvivamman vuoksi. Maaliskuussa 2014 hän päätti ilmoittautua vuoden . Philadelphia 76ers varasi Micićin kesällä 2014 NBA:han varausnumerolla 54.


title: Vasilije Micić

text: Micić edusti maansa juniorimaajoukkueita jo alle 16-vuotiaiden joukkueista alkaen. Hän saavutti EM-hopeaa alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuista vuonna 2011 sekä MM-hopeaa alle 19-vuotiaiden MM-kilpailuista vuonna 2013. Hänet valittiin myös vuoden 2013 nuorten MM-turnauksen tähdistöjoukkueeseen.


title: Vasilije Micić

text: Micić pelasi ensimmäiset aikuisten arvokisansa vuonna 2013, jolloin hän edusti Serbiaa EM-kilpailuissa. Hän teki turnauksessa keskimäärin 4,4 pistettä ottelua kohden. Vuoden 2017 EM-kilpailuissa hän kuului Serbian hopeajoukkueeseen.


title: Kemiönsaaren musiikkijuhlat

text: Kemiönsaaren Musiikkijuhlat () on vuosittain heinäkuun puolivälissä järjestettävä kamarimusiikkifestivaali. Kauniissa Lounais-Suomen saaristossa sijaitsevan Kemiönsaaren kuusipäiväisellä festivaalilla esiintyy sekä kotimaisia että ulkomaisia huippumuusikoita.


title: Kemiönsaaren musiikkijuhlat

text: Festivaalin perustivat vuonna 1999 suomalainen pianisti Martti Rautio ja viulisti Katinka Korkeala. Katinka toimii edelleen taiteellisena johtajana jakaen pestin kaksoissisarensa viulisti Sonja Korkealan kanssa vuodesta 2008 lähtien. Toiminnanjohtajana on vuodesta 2009 lähtien toiminut Jukka Mäkelä.


title: Kemiönsaaren musiikkijuhlat

text: Kemiönsaaren Musiikkijuhlat tilaa vuosittain tilausteoksen suomalaiselta säveltäjältä. Teoksia on tilattu ja kantaesitetty mm. seuraavilta säveltäjiltä: Aulis Sallinen, Kalevi Aho, Jouni Kaipainen ja Einojuhani Rautavaara.


title: Kemiönsaaren musiikkijuhlat

text: Konsertit järjestetään paikallisissa kirkoissa, kartanoissa ja ruokapaikoissa. Konsertteja isännöivät mm. Sandön ja Söderlångvikin kartano. Söderlångvik on aikoinaan kuulunut suomalaiselle mesenaatille, Amos Andersonille. Saaristolaisruokaa musiikin ohella tarjoavat ravintola Westers ja Labbnäsin lomakoti. Konserttipaikkoina toimivat myös keskiaikaiset Kemiön kirkko ja Sauvon kirkko, pienemmät Dragsfjärdin kirkko, Västanfjärdin uusi kirkko ja Västanfjärdin vanha kirkko, Hiittisten kirkko sekä Karunan kirkko.


title: Kemiönsaaren musiikkijuhlat

text: Kemiönsaaren Musiikkijuhlat kuulu Finland Festivals -ketjuun.


title: Sergio García

text: Sergio García voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: Il gigante di Metropolis

text: Il gigante di Metropolis (”Metropoliksen jättiläinen”) on vuonna 1961 valmistunut italialainen seikkailuelokuva. Tieteisfiktiota ja peplumia yhdistävän elokuvan on ohjannut Umberto Scarpelli. Sen pääosaa esittää yhdysvaltalainen Gordon Mitchell.


title: Il gigante di Metropolis

text: Vuonna 20 000 eaa. joukko ihmisiä lähestyy tieteen salaisuudet tuntevaa Metropoliksen kaupunkia. Heitä pommitetaan magneettisäteillä, ja vain voimakas Obro jää eloon. Hänet vangitaan ja viedään kaupunkiin, jonka suuruudenhullu kuningas Yotar tekee kokeita ikuisen elämän löytämiseksi. Obro ja Yotarin tutkijat varoittavat tieteen väärinkäytön aiheuttamasta luonnonkatastrofista, mutta kuningas päättää jatkaa koetta isänsä aivojen siirtämiseksi pojalleen Elmosille. Kuningatar Texen yrittää pelastaa Elmosin vapauttamalla Obron, johon liittyy myös Yotarin tytär Meseda. Obro kapinoi Yotaria vastaan, mutta lopulta maanjäristys tuhoaa Metropoliksen ja vain Obro, Meseda ja Elmos pelastuvat.


title: Il gigante di Metropolis

text: "Il gigante di Metropolis" on kuvattu Scope-laajakangastekniikalla Eastmancolor-väreissä Incir De Paolisin ja Olimpian studioilla sekä tulivuori Etnan maisemissa. Pääosaa esittävän Gordon Mitchellin mukaan elokuvan varsinainen ohjaaja on sen tuottaja Emimmo Salvi.


title: Il gigante di Metropolis

text: Elokuva on kiinnostava, joskaan ei täysin onnistunut yritys yhdistää tieteisfiktion kuvastoa ja teemoja tyypilliseen peplum-juoneen. Sen kohokohtia ovat futuristinen lavastus sekä puhdasta peplumia edustavat lihaksikkaan sankarin voimainkoetukset. Synkkä ja painostava, aikaansa edellä ollut elokuva menestyi Italiassa huonosti.


title: Il gigante di Metropolis

text: "Il gigante di Metropolis" on saatavilla ranskalaisen M6 Vidéon hyvälaatuisena DVD-julkaisuna, joka sisältää myös italiankielisen ääniraidan.


title: Carlos Strandberg

text: Carlos Strandberg (s. 14. huhtikuuta 1996 Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, joka edustaa Venäjän valioliigassa pelaavaa TsSKA Moskovaa. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän kuuluu myös Ruotsin alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Carlos Strandberg

text: Mosambikilaisen sukutaustan omaava Strandberg aloitti ammattilaisuransa vuonna 2011 Hisingsbackan joukkueessa seitsemännessä divisioonassa 15-vuotiaana. Hän siirtyi vuonna 2012 BK Häckeniin, jossa hän teki debyyttinsä aikuisten joukkueessa vuonna 2013. Strandberg pelasi seuran paidassa 30 ottelua tehden yhdeksän maalia. Helmikuussa 2015 Strandberg siirtyi Venäjän valioliigan TsSKA Moskovan riveihin.


title: Carlos Strandberg

text: Strandberg valittiin edustamaan Ruotsia alle 17-vuotiaiden MM-kisoihin 2013. Kisoissa Ruotsi voitti pronssia ja Strandberg teki yhden maalin, pronssiottelussa Argentiinaa vastaan. Vuonna 2013 hän teki myös debyyttinsä alle 19-vuotiaiden maajoukkueessa, jota hän edusti vuoteen 2015 asti tehden 13 ottelussa neljä maalia. Kesäkuussa 2015 Strandberg debytoi alle 21-vuotiaissa tehden avausottelussaan heti kaksi maalia.


title: Mario Petri

text: Mario Petri (oikealta nimeltään "Mario Pezzetta", 21. tammikuuta 1922 Perugia – 26. tammikuuta 1985 Città della Pieve) oli italialainen oopperalaulaja ja elokuvanäyttelijä.


title: Mario Petri

text: Petri aloitti oopperalaulajana työskennellen muun muassa Herbert von Karajanin ja Maria Callasin kanssa. Hän esiintyi myös televisiossa ja teki lyhyen mutta intensiivisen uran peplum- ja seikkailuelokuvien näyttelijänä. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli "Tataarien kuningatar" ("La regina dei Tartari") vuonna 1960. Tukeva, kiharatukkainen ja parrakas Petri esitti yleensä elokuvien roistoja.


title: Mario Petri

text: Mozart


title: Mario Petri

text: Monteverdi


title: Mario Petri

text: Paisiello


title: Mario Petri

text: Pergolesi


title: Mario Petri

text: Cherubini


title: Mario Petri

text: Galuppi


title: Mario Petri

text: Rossini


title: Mario Petri

text: Donizetti


title: Mario Petri

text:
Verdi
Jacopo Fiesco/ Simon Boccanegra


title: Mario Petri

text: Puccini


title: Mario Petri

text: Ponchielli


title: Mario Petri

text: Boito


title: Mario Petri

text: Debussy


title: Mario Petri

text: Pizzetti


title: Bernardo Ribeiro

text: Bernardo Ribeiro, taiteilijanimeltään Bernardo (9. lokakuuta 1989 Nova Friburgo, Rio de Janeiro, Brasilia – 7. toukokuuta 2016) oli brasilialainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Brasilian passin lisäksi Ribeirolla oli Italian passi.


title: Bernardo Ribeiro

text: Flamengossa uransa aloittanut Ribeiro siirtyi vuonna 2009 Serie A:ssa pelanneeseen Catania Calcioon, mutta ei lopulta päässyt sopimukseen seuran kanssa työlupaongelmien johdosta. Italiasta hän siirtyi albanialaiseen KF Skënderbeu Korçëen. Skënderbeusta hän siirtyi australialaisen Newcastle Jetsin riveihin ennen kuin IFK Mariehamn hankki hänet vuonna 2013 loukkaantuneen Diego Assisin korvaajaksi.


title: Bernardo Ribeiro

text: Hän kuoli sydäninfarktiin Brasiliassa 7. toukokuuta 2016 26-vuotiaana.


title: Ribeiro

text: Ribeiro on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Ruojärvi (Parkano)

text: Ruojärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa ja Parkanossa Vahojärven kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Ruojärvi on osa Poltinjoen–Leppäsjärven aluetta.


title: Ruojärvi (Parkano)

text: Järven pituus on 2,2 kilometriä, leveys 850 metriä ja sen pinta-ala on 113 hehtaaria. Se sijaitsee Leppäsjärven ja Vahojärven puolivälissä. Ympäristö on paikoin yli 20 metriä korkemapaa kuin Ruojärven vedenpinta ja siksi jotkut rannat nousevat vedestä korkeina rinteinä. Järven selkä muodostaa suuren osan järvestä. Pohjoisessa järvestä työntyy erilleen Ruonanlahti pitkän Kuoppasalmen päässä ja sen vieressä sijaitsee kapeasuinen Paulaanlahti. Etelässä erottuu hieman syvempi Majalahti. Järvessä on kolme saarta ja ne kuuluvat Ikaalisiin. Suurin saari on Takalansaari, joka on 120 metriä pitkä kalliosaari. Samalla alueella on myös kaksi pientä luotoa. Ainoa Parkanolle kuuluva saari sijaitsee Melajoen suussa.


title: Ruojärvi (Parkano)

text: Järveä ympäröivissä metsissä on runsaasti ojitettuja soita, joiden vedet on johdettu Ruojärveen kymmenkunta ojaa myöten. Ainoa lampi, joka laskee suoraan järveen, sijaitsee luusuan vieressä. Lampi on noin 100 metriä pitkä ja nimetön. Näiden ojien merkitys järven vedenlaadulle jää marginaaliseksi, koska Ruojärveen laskee kaksi suurempaa jokea. Pohjoisesta laskee Ruonanlahteen Lehtijärvestä laskeva vuolle ja Lehtikoski, joka tuo järveen Samatinjoen valuma-alueen vedet. Kaakosta Tiililahteen laskee Melajoki, joka laskee Hankajärvestä ja tuo loput Aurejärven valuma-alueen vesistä. Ruojärven luusua sijaitsee järven lounaispäässä, josta alkava lyhyt Kalliokoski laskee noin kuusi metriä alempana Muuraslampeen ja sen jälkeen 1,6 kilometrin jälkeen ja 14 metriä alempana Leppäsjärveen.


title: Ruojärvi (Parkano)

text: Rantaviivan pituus on 9,1 kilometriä. Karkeasti arvioiden noin neljäsosa rannasta on peltomaata ja loput metsää. Suota vaikuttaisi olevan vain luusuassa. Kallio pilkistää siellä täällä näkyviin mäkien rinteillä ja Karjohiedalla vaikuttaisi olevan hiekkaranta. Rantojen läheisyydessä sijaitsee kymmen maatilaa ja rannoille on rakennettu kolmisenkymmentä vapaa-ajan asuntoa. Järven voi kiertää yhdysteitä 13275 ja 13289 pitkin poikkeamalla välillä eri kyläteille.


title: Ruojärvi (Parkano)

text: Järvi on runsashumuksinen ja lievästi rehevöitynyt järvi, jonka vesi on hapanta. Järveä on tutkittu viimeksi vuosina 2000, 2014 ja 2015, joiden tuloksia tässä referoidaan. Mittauspiste sijaitsee selän keskellä olevan syvänteen kohdalla. Päällysvedessä liuenneen hapen määrä vaihtelee 9,5–10,6 mg/l (milligramma litrassa) ja hapen kylläisyysaste on noin 80%–90%. Humuksen suuri määrä aiheuttaa alusvedessä happikatoa, kun järvi on loppukesästä lämpötilakerrostunut. Hapettomuus liuottaa pohjasta ravinteita, jolloin esimerkiksi kokonaistypen pitoisuus nousee lähelle 800 μg/l (mikrogrammaa litrassa) ja kokonaisfosforin jopa 50–70 μg/l. Pintaveden kokonaistyppi pysyttelee aina välillä 400–700 μg/l ja kokonaisfosfori 15–25 μg/l. Veden happamuustaso eli pH on pintavedessä 5,5–6,3 ja alusvedessä 5,2–6,0. Pinnalla veden näkösyvyys on 0,8–1,6 metriä. Sameusluku päällysvedessä on 1,0–1,8 FNU ja alusvedessä 1,6–19 FNU.


title: Ruojärvi (Parkano)

text: Järvi kuuluu osana opastettua melontareittiä Aurejärvi–Petäjäjärvi–Vahojärvi–Ruojärvi–Leppäsjärvi–Kyrösjärvi.


title: Adrian Rizvani

text: Adrian Rizvani (s. 1. marraskuuta 1981 Tirana, Albania) on albanialaissyntyinen Suomen kansalaisuuden omaava futsalpelaaja ja jalkapalloilija. Futsalissa Rizvani on edustanut Futsal-liigan Tervareita syksystä 2002 lähtien eli kaikkiaan 16 kautta. Suomen futsalmaajoukkueessakin esiintynyt Rizvani on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Adrian Rizvani

text: Rizvani on Futsal-Liigan kaikkien aikojen tehokkain pelaaja. Hänen on tehnyt urallaan 329 pistettä (203+126). Pisteiden lisäksi hän pitää ykköspaikkaa hallussaan maalien määrässä. Hän voitti kaudella 2009–2010 Futsal-liigan pistepörssin. Rizvani on voittanut Tervareiden riveissä Futsal-liigan hopeaa kaudella 2013–2014. Kaudella 2016-2017 Rizvani toimi myös Tervareiden päävalmentajana.


title: Adrian Rizvani

text: Rizvani kuului vuonna 1998 Suomeen tulleeseen albanialaiseen jalkapallojoukkueeseen, josta hän ja mm. Dritan Stafsula anoivat turvapaikkaa Suomesta. Heidät sijoitettiin Ouluun, jossa he aloittivat 1990-luvun lopussa futsalin ja jalkapallon pelaamisen oululaisessa Tervareiden joukkueessa. Vuosina 2003–2006 Rizvani pelasi jalkapallossa 76 Ykkösen ottelua tehden kaikkiaan seitsemän maalia. Ykkösen joukkueina olivat AC Oulu, GBK, OLS ja FC Hämeenlinna. Myöhemmin hän on pelannut Kakkosta OLS:n ja Tervareiden riveissä.


title: Muuraslampi

text: Muuraslampi on Pirkanmaalla Parkanossa ja Ikaalisissa Varessalmen kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Muuraslampi on osa Poltinjoen-Leppäsjärven aluetta.


title: Muuraslampi

text: Järven pituus on 950 metriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Se sijaitsee pohjois-etelä-suuntaisen harjujakson kohdalla, missä Ruojärvestä lähtevä Aurejoki (?) on tunkeutunut Leppäsjärveen. Kolme kilometriä pitkässä ja 14 metriä putoavassa joessa Muuraslampi on läpivirtausjärvi. Lampeen laskee kuusi metsäojaa, jotka tuovat vettä ympäröiviltä soilta. Joen yläpuolinen osuus on vain 600 metriä, josta Kalliokoski on 200 metriä pitkä. Alajuoksulla on matkaa 1,1 kilometriä padolle, jossa toimii Leppäkosken Sähkön omistama Leppäskosken voimala (vuosituotanto 2,2 GWh). Voimalasta on vielä puoli kilometriä Leppäsjärvelle. Voimalan padon alle jääneestä koskesta on vielä 200 metriä näkyvissä. Muuraslammen vesiallas on kaksialtainen, koska keskellä on 60 metriä leveä kavenne eikä järvellä ole saaria. Rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Ranta on peltomaata muuten paitsi kaakkoisrannassa, jossa Jyrkänkallionmäki putoaa lampeen. Lammen lähiympäristössä on kuusi maatilaa ja sen rannalle on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13275. Järven keskellä kulkee Parkanon ja Ikaalisten välinen raja.


title: Muuraslampi

text: Lammen vedenlaatua on tutkittu ainakin vuonna 1994. Sen mukaan tulokset olivat samantapaiset kuin Ruojärven päällysvedessäkin oli.


title: Muuraslampi

text: Läpivirtausjokea on ennen vanhaa kutsuttu myös Aurejoeksi.


title: Muuraslampi

text: Lampi kuuluu osana opastettua melontareittiä Aurejärvi–Petäjäjärvi–Vahojärvi–Ruojärvi–Leppäsjärvi–Kyrösjärvi.


title: Florence

text: Florence voi tarkoittaa ainakin seuraavia:Florence on muun muassa englannin- ja ranskankielisissä maissa esiintyvä naisen etunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:Florence on myös seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Itävallan Alankomaat

text: Itävallan Alankomaat (; ; ) oli Habsburgien monarkiaan vuosina 1714-1794 tai 1795 kuulunut alue, joka käsitti suurimman osan nykyistä Belgiaa, Liègen hiippakuntaa lukuun ottamatta, sekä Luxemburgin. Se luettiin kuuluvaksi myös Pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan.


title: Itävallan Alankomaat

text: Itävallan Alankomaiden alueelliset pääkielet olivat saksa ja sen murteeksi katsottu luxemburg, hollanti (flaami) sekä picard ja valloni. Hallintokielenä käytettiin myös latinaa.


title: Itävallan Alankomaat

text: Rastattin rauhansopimuksessa, joka vuonna 1714 lopetti Espanjan perimyssodan, silloin vielä jäljellä ollut osa Espanjan Alankomaista luovutettiin Habsburgien hallitsemalle Itävallalle.


title: Itävallan Alankomaat

text: Itävaltalaiset suhtautuivat yleensä tämän provinssin hallintaan välinpitämättömästi, ja sopimuksen nojalla sen rajoilla sijainneet linnoitukset olivat hollantilaisten sotajoukkojen hallussa varuskuntina. Alue olikin luovutettu Itävallalle lähinnä Britannian ja Alankomaiden vaatimuksesta, jotta se ei joutuisi Ranskan hallintaan, jonka kasvavaa mahtia tuolloin pelättiin.


title: Itävallan Alankomaat

text: Kaarle VI yritti tehdä Itävallan Alankomaissa toimineesta Ostenden kauppakomppaniasta kilpailijan brittiläisille ja hollantilaisille kauppiaille.


title: Itävallan Alankomaat

text: Itävallan perimyssodan (1740–1748) jälkeen seurasi pitkä rauhan kausi, jolloin Itävallan Alankomaat kehittyivät sekä taloudellisesti että henkisesti. Koko 1700-luvun loppupuolen ajan Itävallan Habsburg-sukuisten hallitsijoiden keskeisenä ulkopoliittisena tavoitteena oli kuitenkin saada tämä alue vaihdetuksi Baijeriin, jotta heidän valtakuntaansa kuuluisi laaja ja pyöreähkö yhtenäinen alue Etelä-Saksassa. Versailles'n rauhassa 1757 Itävalta myöntyi itsenäisen, Parman kreivi Filipin hallitseman ja ranskalaisten sotajoukkojen puolustaman valtion perustamiseen Etelä-Alankomaihin vastikkeeksi Ranskan avusta Sleesian takaisinvaltaamiseksi. Tämä sopimus kuitenkin kumottiin vuoden 1758 Versailles'n sopimuksessa, ja Itävallan Alankomaat pysyivät Habsburgien hallinnassa.


title: Itävallan Alankomaat

text: Antwerpen oli aikoinaan ollut huomattava kauppakaupunki, mutta se oli menettänyt yhteytensä merelle, kun Alankomaat oli sulkenut Schelden. Vuonna 1784 Joosef II puuttui asiaan ja vaati Alankomaita avaamaan joen. Hän ei kuitenkaan ryhtynyt suoranaisiin sotatoimiin, vaan kiista johti ainoastaan lyhyeen niin sanottuun kattilasotaan, jonka ainoaksi "uhriksi" joutui muuan kattila. Vaikka Joosef II vuonna 1785 saikin Fontainebleaun rauhaan määräyksen, että Alankomaiden olisi suoritettava hyvitystä Schelden sulkemisesta, tällä saavutuksellaan hän ei saanut osakseen suurta suosiota.


title: Itävallan Alankomaat

text: Itävallan Alankomaissa Joosef II:n yritykset saada aikaan vapaamielisiä uudistuksia herättivät ankaraa vastustusta. Vuonna 1789 joukko Alankomaiden tasavaltaan siirtyneitä pakolaisia palasi maahan, ja he voittivat Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan yhteiset sotajoukot Turnhoutin taistelussa pakottaen keisarilliset sotavoimat vetäytymään alueelta ja rohkaisten samalla väestöä kapinoihin useissa alueen kaupungeissa. Itävallan Alankomaiden yksitoista osavaltiota, Luxemburgia lukuun ottamatta, julistautuivat itsenäisiksi ja perustivat Belgian Yhdysvallat. Vuoden 1790 lopulla keisarilliset sotavoimat kukistivat kapinat, myös Liègessä puhjenneet, ja keisari Lepold II sai alueen uudelleen hallintaansa.


title: Itävallan Alankomaat

text: Vuonna 1794 käytiin Habsburgien ja vallankumouksellisen Ranskan välillä Sprimontin taistelu, jonka tuloksena Ranska valloitti Itävallan Alankomaat ja liitti ne alueeseensa. Alueliitos vahvistettiin Campo Formion rauhansopimuksessa vuonna 1797 ja uudestaan Lunévillen rauhansopimuksessa 1801.


title: Itävallan Alankomaat

text: Wienin kongressin päätöksen mukaisesti vuonna 1815 entiset Itävallan Alankomaat yhdistettiin Alankomaihin. Liitos jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi, sillä Belgia itsenäistyi jo vuonna 1830.


title: Erkki Kivi (äänisuunnittelija)

text: Erkki Juhani Kivi (s. 26. syyskuuta 1946 Jyväskylä) on suomalainen elokuvien äänisuunnittelija sekä elokuva-alan yrittäjä, tietokirjailija ja opettaja. Hän on ollut perustamassa Crea Ääni-, Crea Video- ja Cinemix-yhtiöitä sekä Storyfilmiä, jonka toimitusjohtajana hän työskenteli 1978–1998.


title: Erkki Kivi (äänisuunnittelija)

text: Kivi kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän normaalilyseosta ja pääsi sitten Yleisradion Ammattiopiston äänittäjäkoulutukseen vuosiksi 1966–1967. Jo ennen kurssin päättymistä hän sai paikan Mainostelevision filmiryhmästä, aluksi Paul Jyrälän assistenttina, sitten itsenäisenä ammattilaisena Aarne Tarkaksen, Veikko Kerttulan ja Pauli Virtasen johtamissa työryhmissä. Hän teki ääntä muun muassa MTV-teatterin Aitiopaikka- ja Teatterituokio-näytelmiin. Eräs isoimpia töitä oli kymmenosainen tv-sarja "Kunnon sotamies Svejkin seikkailuja".


title: Erkki Kivi (äänisuunnittelija)

text: 1970-luvun alussa Kivi siirtyi perustamaan elokuvaääneen erikoistuvaa tytäryhtiötä Kyösti Varesvuon ja Hans Haatajan Crea-Filmille. Crea-yhtiöiden ääni- ja videostudioiden päällikkyyden ohella hän toimi äänisuunnittelun opettajana Taideteollisen korkeakoulun elokuvaosastolla. Kiven yrittäjätaival alkoi hänen ostettuaan Finnvox Oy:n elokuvaäänittämön, josta tuli nimellä Cinemix Oy yksi 1970-luvun suosituimmista suomalaiselokuvien äänituotantopaikoista.


title: Erkki Kivi (äänisuunnittelija)

text: Vuonna 1978 Erkki Kivi perusti yhdessä kahden ohjaajan, Paul Brückin ja Juha Tapanisen kanssa uuden mainoselokuvien tuotantoyhtiön, Story Filmi Oy:n, jonka toimitusjohtajana hän toimi parikymmentä vuotta. Se nousi 1980-luvulla vakavaksi kilpailijaksi Kiven aiemmalle työnantajalle, Varesvuon Crea-yhtiöille. Kivi irtautui Storyfilmistä 1998.


title: Erkki Kivi (äänisuunnittelija)

text: Vuonna 1997 Erkki Kivi valittiin Tuusulassa sijaitsevan, aikuiskoulutuskeskus Adultaan kuuluneen av-alan jatkokoulutuskeskuksen Koulutusstudio Alexiksen johtajaksi.


title: Erkki Kivi (äänisuunnittelija)

text: Laskujensa mukaan Kivi on ollut mukana tekemässä noin kolmea tuhatta mainoselokuvaa ja paria sataa yritysvideota. Äänityön lisäksi Kivi on itse myös ohjannut, käsikirjoittanut ja tuottanut sekä dokumenttielokuvia että televisiodraamaa. Hän on myös kirjoittanut ja toimittanut useita elokuva-alan tietokirjoja.


title: Kapteeni Britannia

text: Kapteeni Britannia (Brian Braddock) on Chris Claremontin ja Herb Trimpen luoma Marvel-supersankari jonka ensi esiintyminen oli vuoden 1976 sarjakuvassa Captain Britain Weekly #1. Kapteeni Britannia on Britanniasta vastaava sankari kun Amerikassa on jo Kapteeni Amerikka.


title: Kapteeni Britannia

text: Kapteeni Britannia on palvellut monissa ryhmissä kuten Salaiset Kostajat.


title: Santamartanluura

text: Santamartanluura ("Grallaria bangsi") on luurien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Santamartanluura

text: Santamartanluuraa tavataan Kolumbian pohjoisosissa. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi, koska sen levinneisyysalue on pieni, ja koska se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Lajin populaatioksi arvioidaan 3 500–15 000 yksilöä.


title: Cundinamarcanluura

text: Cundinamarcanluura ("Grallaria kaestneri") on luurien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Cundinamarcanluura

text: Cundinamarcanluuraa tavataan Kolumbiassa. Lajin levinneisyysalue on hyvin pieni ja tunnettuja esiintymiä on vain kolme. Laji on vähenemässä, ja se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi. Sen populaatioksi arvioidaan 500–1 200 yksilöä.


title: Viirupääluura

text: Viirupääluura ("Grallaria andicolus") on luurien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Viirupääluura

text: Viirupääluuraa tavataan Boliviassa ja Perussa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Harmaalakkiluura

text: Harmaalakkiluura ("Grallaria griseonucha") on luurien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Harmaalakkiluura

text: Harmaalakkiluuraa tavataan Venezuelassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Kastanjahuppuluura

text: Kastanjahuppuluura ("Grallaria rufocinerea") on luurien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kastanjahuppuluura

text: Kastanjahuppuluuraa tavataan Kolumbiassa ja Ecuadorissa. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi, koska sen levinneisyysalue ja populaatio ovat pienet ja koska se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia.


title: Voikkaan palo 1933

text: Voikkaan palo 1933 syttyi 9. heinäkuuta 1933. Palossa tuhoutui koko silloinen Voikkaan taajaman keskusta-alue.


title: Voikkaan palo 1933

text: Palo sai alkunsa helteisenä sunnuntain keskipäivänä kello 12.25 aikaan kun leipuri Ikäheimosen talon savupiipusta lentänyt kipinä sytytti naapurissa olleen V. Sillgrenin talon ulkorakennuksen katon. Kolme tuntia kestänyt palo tuhosi 103 rakennusta, joista 41 oli liikerakennuksia. Yli 300 ihmistä menetti asuntonsa mutta kuolonuhreja ei tullut. Paloa sammuttamassa oli yli 1 000 miestä.


title: Voikkaan palo 1933

text: Palon seurauksena suuri osa Voikkaan keskustan vanhemmasta rakennuskannasta on peräisin vuosien 1933 ja 1939 väliltä.


title: Domino (kappale)

text: Domino on brittiläisen laulaja-lauluntekijä Jessie J:n kappale hänen Who You Are-debyyttialbumilta. Se julkaistiin albumin viidentenä singlenä 29. elokuuta 2011. Musikaalisesti "Domino" on electropopkappale, joka sisältää viittauksia diskosta ja R&B:stä. Jessie J sanoitti "Dominon" hänen tuottajiensa, "Dr. Luken ja Cirkutin kanssa ja jonkin verran sanoituksiin osallistuivat myös Claude Kelly sekä Max Martin. Kappaleesta tuli Jessie J:n toinen Britannian singlelistan kärjen saavuttanut single, ensimmäisen ollessa Dr. Luken ja Claude Kellyn käsialaa oleva "Price Tag". Yhdysvalloissa kappale pääsi parhaimmillaan Billboard Hot 100-listan 6. sijalle, muodostuen hänen menestyneimmäksi singleksi Yhdysvalloissa. Kappaletta käytettiin Disneyn Re-Micksissä. Kappale palkittiin Brit Awardilla kategoriassa "Paras brittiläinen single" vuoden 2013 BRIT Awards-gaalassa.


title: Lieksan palo 1934

text: Lieksan palo 1934 syttyi 9. toukokuuta 1934. Palossa tuhoutui 70 puurakennusta Lieksan kirkonkylässä.


title: Lieksan palo 1934

text: Palo sai alkunsa luultavasti Lieksan työväentalon pärekatolle lentäneestä kipinästä ja levisi sieltä sitten tapahtumahetkellä vallineen navakan tuulen ansiosta nopeasti naapuritalojen pärekatoille. Palo tuhosi 70 rakennusta noin 250 × 300 metrin suuruiselta alueelta Lieksan keskustasta ja noin 200 ihmistä menetti kotinsa.


title: Aikakirjat (albumi)

text: Aikakirjat on suomalaisen power-metal yhtye Heavy Metal Perseen toinen pitkäsoitto. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 49.


title: Leppäsjärvi

text: Leppäsjärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Leppäsjärven kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Leppäsjärvi on osa Poltinjoen-Leppäsjärven aluetta.


title: Leppäsjärvi

text: Järven pituus on 3,6 kilometriä, leveys 1,8 kilometriä ja sen pinta-ala on 208 hehtaaria. Se sijaitsee Kyrösjärven pohjoispuolella kolme kilometriä Parkanonjärven itäpuolella. Järvi on pitkänä melko selväpiirteinen. Sen eteläpää erottuu järvenselästä Mustasaaren takia ja Aureperä on puoli kilometriä pitkä lahti sen pohjoispäässä. Puoli kilometriä pitkä Totkulahti muodostaa oman vesialueensa, koska sinne pääsee 20 metriä kapean Varissalmen kautta. Mainita voi myös lyhyet Ojalahti ja Janakansaaren kainalossa oleva nimetön lahti. Järvessä on kuusi saarta. Janakansaari on nykyään niemi, joten suurin saari on Mustasaari. Muita pienempiä saaria ovat Mustassaren lähellä oleva Mustaniemenkari, Janakansaaren edustalla olevat Sippolansaari ja Myllymäensaari sekä Vainioniemen pohjoispuolella sijaitseva nimetön saari.


title: Leppäsjärvi

text: Vaikka noin puolet järven rannoista ovat peltomaata, on järveen laskevat ojat enimmäkseen pienialaisia metsäojia. Tällaisia ojia ovat esimerkiksi länsirantaan laskevan Mutalammen laskuoja, Aureperään laskevat ojat ja monet itärannan ojat. Hieman kauempaa tulee Vataveden ja Karhujärven yhteinen laskuoja, joka laskee järveen Aureperän itäpuolelle. Suurin pikkuojista on Ojalahteen laskeva usean järven yhteinen laskuoja. Sen kautta laskevat Leppäsjärveen vetensä Pitkäjärvi, Teerijärvi, Ojajärvi, Vähä Ojajärvi, Huhtalampi, Ahvenlampi ja Aittolampi. Edellisten ojien yhteisvaikutus jää marginaaliseksi Ruojärven laskujoelle, joka tuo loput Aurejärven valuma-alueen vesistä ja vaikuttaa siten eniten järven tilaan. Järven laskujoki on viisi kilometriä pitkä Poltinjoki, jonka pudotus Vääräjoen yhtymäkohtaan on noin 17 metriä. Pudotuksesta syntyy suurin osa 250 metriä pitkässä Käkelänkoskessa ja 550 metriä pitkässä Poltinkoskessa. Järven läpivirtaus on mitattu Poltinjoen luusuassa ja on noin 4,5–5,0 m³/s.


title: Leppäsjärvi

text: Rantaviivan pituus on 15 kilometriä. Peltovaltaisin alue muodostuu järven etelä- ja kaakkoisrannoille, missa sijaitsee Leppäsjärven kylä. Järven lähiympäristössä sijaitsee 15 maatilaa ja rannoille on rakennettu toistakymmentä vapaa-ajan asuntoa. Järven voi kiertää yhdysteitä 13275 ja 13271 pitkin. Ensin mainittu tie ylittää järven Varissalmessa. Parkanon ja Ikaalisten välinen raja kulkee Aureperällä järveä kiertäen 350 metrin päästä.


title: Leppäsjärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1973−2007. Mittausten mukaan veden hapen kyllästysaste oli päällysvedessä keskimäärin 91% ja alusvedessä noin 13 metrin syvyydessä 39%. Veden kokonaisfosforipitoisuus oli päällysvedessä keskimäärin 24 µg/l ja alusvedessä 49 µg/l. Vastaavasti kokonaistyppipitoisuus oli 540 µg/l ja 710 µg/l. Näkösyvyys oli keskimäärin 1,5 metriä. Fosforin osalta vedenlaatu oli hyvän ja tyydyttävän rajalla.


title: Leppäsjärvi

text: Vanhassa pitäjänkartassa 1800-luvulta Janakansaaren erottaa rannasta itään työntyvästä kapeasta niemestä pieni salmi. Kun vielä huomataan, että Mustasaari on piirretty nykyistä pienempänä ja että Vainioniemen rantaviiva on erilainen kuin nykyään, voidaan otaksua että Leppäsjärvelle on tehty järvenlasku. Vedenpinnan aleneminen on kaventanut Totkunlahden suun nykyiselleen siinä vaiheessa ja vasta sen jälkeen on ollut mahdollista harkita sillan rakentamista Varissalmen yli. Tästä on säilynyt hakemus, jossa talollinen Emanuel Henriksson Alakylästä haki kumppaneineen lupaa laskea Leppäsjärven vedenpintaa vuonna 1877. Siihen annettiin lupa kaksi vuotta myöhemmin 19.7.1879.


title: Leppäsjärvi

text: Ruojärven ja Muuraslammen laskujokea on ainakin joskus kutsuttu Aurejoeksi.


title: Leppäsjärvi

text: Järvi kuuluu osana opastettua melontareittiä Aurejärvi–Petäjäjärvi–Vahojärvi–Ruojärvi–Leppäsjärvi–Kyrösjärvi.


title: Ajankohtainen Nelonen

text: Ajankohtainen Nelonen on suomalainen ajankohtaisohjelma, jossa parodisoidaan ajankohtaisia uutisia. Ohjelmaa juontavat Pihla Penttisen ja Robin Svartströmin esittämät Meggi Halonen ja Lennu Niinistö. Ohjelman kanavakuuluttajaa esittää Kaarina Hazard.


title: Ajankohtainen Nelonen

text: Maanantaista torstaihin kello 19:30 esitettävässä ohjelmassa perehdytään tuoreisiin näkökulmiin päivän uutisista sekä käsikirjoitettuihin skuuppeihin. Ohjelmaa tehdään ainakin toukokuun 2014 loppuun asti, jonka jälkeen päätetään jatkuuko ohjelma syksyllä.


title: Ajankohtainen Nelonen

text: Penttisen, Svartströmin ja Hazardin näyttelemien hahmojen lisäksi sarjassa vierailevina näyttelijöinä ovat muun muassa Pirjo Heikkilä, Mari Turunen, Teemu Aromaa, Santtu Karvonen ja Jaakko Saariluoma.


title: Dimlights

text: Dimlights on suomalainen yhtye, johon ensimmäisen pitkäsoiton jälkeen liittyi yhdysvaltalainen muusikko Dallas Wayne.


title: Vuoristoaallot

text: Vuoristoaalto syntyy, kun stabiilia ilmaa poikkeutetaan pystysuunnassa, jolloin ilmamassa jää heilahtelemaan alkuperäisen tasapainotilansa molemmin puolin. Luonnossa vuoristoaaltoja syntyy ilman ylittäessä vuorijonon, mistä tuleekin nimitys vuoristoaalto. Joissain lähteissä käytetään myös nimitystä gravitaatioaalto kuvaamaan täysin samaa ilmiötä. Koska vuoristoaallot aiheuttavat ilman pystysuuntaista liikettä, muodostavat aallot myös pilviä.


title: Vuoristoaallot

text:
Vuoristoaallon aallonpituus, eli myös pilvien etäisyys toisistaan, saadaan ratkaistua laskemalla aallolle Brunt-Väisälän taajuus.
missä τ on heilahdusaika, g painovoimakiihtyvyys, formula_2 lämpötila aallon syntyessä, formula_3 kuivan ilman lämpötilavähete,formula_4 ilmapaketin lämpötilavähete, formula_5 potentiaalilämpötila ja z korkeus. Värähtelyn taajuuden formula_6 yksikkö on rad/s.


title: Vuoristoaallot

text: Kun aallonpituus formula_7 , jossa "V" on tuulen nopeus, saadaan vuoristoaaltoon liittyvä aallonpituus siis laskettua kun tunnetaan tuulen nopeus formula_8, ilman lämpötila vuoren huipulla formula_2 ja ilman lämpötilavähete formula_4 tai vaihtoehtoisesti potentiaalilämpötilan formula_5 paikallinen muutos korkeuden suhteen. Kaavan mukaisesti vuoristoaaltoja ei siis voi syntyä epävakaalle ilmalle formula_12, koska neliöjuuren alle tulisi negatiivinen luku.


title: Barokin arkkitehtuuri

text: Barokkiarkkitehtuuri oli eurooppalaisen arkkitehtuurin suuntaus. Se syntyi 1500-luvun lopun ja 1600-luvun alun Italiassa, ja huippuunsa se kehittyi Ranskassa kuningas Ludvig XIV:n aikana 1600-luvun lopulla. Se oli osa barokin kokonaisvaltaista tyyliä, johon kuului myös sisustustaide ja barokkimusiikki. Barokille on tyypillistä mahtipontinen koristelu ja symmetria. Barokkiarkkitehtuurin tavoitteena oli selkeiden ääriviivojen häivyttäminen, seinien jäsentely, koristelu ja muuttaminen usein liikettä kuvaaviksi ja kaareviksi.


title: Barokin arkkitehtuuri

text: Barokin arkkitehtuuri alkoi syntyä 1500-luvun lopulla asteittain myöhäisrenessanssin pohjalta. Yksi varhaisimpia sen syntyyn vaikuttaneita arkkitehteja oli renessanssitaiteilija Michelangelo (k. 1564).


title: Barokin arkkitehtuuri

text: Barokkiarkkitehtuurin syntyyn vaikutti katolisen kirkon vallan väheneminen protestantismin nousun myötä, jolloin myös kirkkorakennukset olivat menettäneet määräävän asemansa arkkitehtuurin kehityksessä. Muutosta vastustaakseen katolinen kirkko aloitti vuonna 1545 vastauskonpuhdistuksen, jonka myötä arkkitehtuurin tehtäväksi tuli edustaa niin kirkollisen kuin maallisenkin vallan mahtavuutta ja loistoa. Kirkkojen koristeellisella ja mahtipontisella barokkiarkkitehtuurilla haluttiin vedota katsojan aisteihin tämän ällistyttämiseksi ja vaikutuksen tekemiseksi.


title: Barokin arkkitehtuuri

text: Ranskassa barokki alkoi väistyä arkkitehtuurissa vuoden 1715 jälkeen. Muualla Euroopassa tyyli kukoisti 1700-luvun puoliväliin asti ja Latinalaisessa Amerikassa vielä sen jälkeenkin.


title: Barokin arkkitehtuuri

text: Barokkiarkkitehtuurin kokonaisvaikutelma oli monumentaalinen. Katsoja pyrittiin saamaan tuntemaan itsensä pieneksi suuren koon, liikkeen vaikutelman ja loistokkuuden keinoin. Tukirakenteita korostettiin, ja ne olivat raskaita. Pylväitä ja pilastereita oli kaksittain ja kahdessa kerroksessa. Kompositakapiteelit ja muut antiikin pylväsjärjestelmät sekä pilasterit olivat suosittuja. Symmetria oli ehdottoman tärkeää.


title: Barokin arkkitehtuuri

text: Renessanssin levollinen ympyrämuoto hylättiin, ja pohjapiirroksissa alettiin käyttää entistä enemmän jännittynyttä, levotonta ja dynaamista soikiomuotoa. Rakennuksista tehtiin leveitä mutta ei syviä.


title: Barokin arkkitehtuuri

text: Kirkoissa tärkeäksi nousi etenkin kupoli, joka oli barokin arkkitehtuurissa liikkeen päätepiste ja taivaan symboli. Perspektiivimaalauksilla saatiin tasakatot näyttämään holveilta ja holvit ja kupolit todellisuutta korkeammilta.