title: Kyproslainen kirjoitus

text: Piirtokirjoituksessa kreikkalaisella kirjaimistolla kirjoitettu teksti on attikalaista murretta ja käyttää sanaa , 'rukous', siinä missä kyproslaisella kirjaimistolla kirjoitettu teksti on arkado-kyproslaista murretta ja korvaa kyseisen sanan lopussa olevalla hyvän onnen toivotuksella "i-tu-ka-i" = .


title: Kyproslainen kirjoitus

text: Unicode-standardissa kyproslaisen kirjoituksen merkit ovat koodeilla U+10800–U+1083F sekä siihen liittyvät numeromerkit koodeilla U+10100–U+1013F.


title: Gortynin lait

text: Gortynin lait ("Gortynin koodi") on nimitys, jota käytetään Gortynin kaupungista Kreetalta löydetystä antiikin aikaisesta lakitekstistä. Se on varhaisimpia ja parhaiten tunnettuja kreikkalaisen poliksen eli kaupunkivaltion lakeja. Lakitekstin sisältävä piirtokirjoitus on kirjoitettu 12 kivipylväästä koostuvaan seinään, ja on toiseksi pisin tunnettu koko antiikin Kreikasta Oinoandan piirtokirjoituksen jälkeen.


title: Gortynin lait

text:
Gortyn oli yksi antiikin Kreetan merkittävimpiä kaupunkeja, ja tunnetaan ennen kaikkea roomalaisen Kreetan ja Kyrenen provinssin pääkaupunkina. Kaupunki oli mahdollisesti Peloponnesokselta tulleiden akhaialaisten perustama. Oikeustieteen historiassa kaupunki tunnetaan ennen kaikkea sen arkeologiselta alueelta löydetystä varhaisesta lakitekstistä, joka on ajoitettu klassisen kauden alkuun vuosiin 480–450 eaa. Aiemmin tekstiä pidettiin yleisesti vielä vanhempana, ja se ajoitettiin arkaaiselle kaudelle 500-luvulle eaa., mutta uudempi tutkimus on osoittanut sen jonkin verran myöhäisemmäksi. Kreetalaiset kaupungit olivat joka tapauksessa ensimmäisiä, joissa lait kirjoitettiin ylös. Lakitekstin ansiosta Gortynin kaupungin lait tunnetaan kreikkalaisista kaupungeista parhaiten heti Ateenan jälkeen. Toinen varhainen esimerkki Kreetalta ovat Dreroksen lait.
Ensimmäisen lakitekstiä sisältävän kiven (pylväästä XI) löysi ranskalainen L. Thenon vuonna 1857. Kivi oli rakennettu osaksi virran varrella ollutta myllyä. Siinä ollut teksti herätti tutkijoiden huomion, sillä se osoittautui hankalaksi tulkita. Vuonna 1878 teksti pystyttiin tulkitsemaan adoptiota koskevan lakitekstin osaksi. Bernard Haussoulier löysi vuonna 1879 lisää kiviä (pylväistä VIII–X), joiden teksti koski perintöoikeutta. Niiden teksti kopioitiin tutkimusta varten. Frederico Halbherr löysi kaikki kirjoituksen 12 tunnettua pylvästä vuonna 1884 kaivamalla seinää esiin aiemmin kopioitujen kivien kohdalta ja ympäriltä.


title: Gortynin lait

text: Lakitekstin ensimmäisiä julkaisuja oli kaksi, Ernst Fabriciuksen (1884) ja Domenico Comparettin (1885) tekeminä. Lakiteksti on pisin tunnettu kreikkalainen lakikokoelma ja sitä on kutsuttu ”piirtokirjoitusten kuningattareksi”, mutta alun perin se on ollut osa paljon pidempää tekstiä.


title: Gortynin lait

text: Lakiteksti oli kirjoitettu kaarevaan kiviseinään, joka on alun perin ollut osa jotakin rakennusta, mahdollisesti ekklesiasterionia tai oikeusistuimen kokoontumispaikkaa. Jos seinä on muodostanut täysiympyrän, sen halkaisija on ollut noin 30 metriä. Roomalaisella kaudella ensimmäisellä vuosisadalla eaa. seinä siirrettiin osaksi Gortynin tuolloin rakennettua roomalaista odeionia. Tekstin sisältävät kivet ovat nykyisin nähtävissä odeionin yhteyteen kunnostetussa katetussa tilassa.


title: Gortynin lait

text: Lakitekstin tunnettu osa on kirjoitettu 12 kivipylvääseen, joissa kussakin on neljä päällekkäistä kiveä. Alun perin kussakin on ollut ilmeisesti myös viides kivi, sillä teksti katkeaa kesken, mutta seinän siirron yhteydessä alin rivi kiviä on kadonnut mahdollisesti jäätyään ensin alkuperäiselle paikalleen, jonka jälkeen ne on myöhemmin käytetty uudelleen joihinkin muihin rakennuksiin. Jokainen säilyneistä kivistä on numeroitu ilmeisesti siirtämisen yhteydessä. Kunkin pylvään korkeus on noin 1,52 metriä ja koko seinän leveys noin 9,1 metriä. Jokaisessa pylvässä viimeistä lukuun ottamatta on 53–56 tekstiriviä, ja yhteensä kirjoituksessa on noin 600 tekstiriviä.


title: Gortynin lait

text: Kirjoitus on tehty bustrofedonilla, jossa kunkin pylvään ensimmäinen rivi on kirjoitettu oikealta vasemmalle ja tämän jälkeen suunta vaihtuu riveittäin vuorotellen. Kirjoituksen on tehnyt pääosin yksi henkilö, mutta loppuosan on kaivertanut joku toinen. Kirjoitus on tehty arkaaisella kreikkalaisella kirjaimistolla, jossa monien kirjainten ulkoasu poikkeaa nykyisestä (esim. ioota muistuttaa S-kirjainta, pii C-kirjainta ja sigma M-kirjainta), digamma on edelleen käytössä, eikä ei-foinikialaisia kirjaimia fii, khii, psii ja oomega vielä tunnettu. Gortynissä käytetty kirjaimisto vaikuttaa hyvin varhaiselta ja muistuttaa huomattavasti foinikialaista esikuvaa. Kirjoituksen kieli on doorilaista kreikkaa.


title: Gortynin lait

text: Gortynin lakiteksti jakautuu 35 yksittäiseen lakiin. Niistä 29 muodostavat lakitekstin alkuperäisen osan, ja kuusi viimeistä ovat myöhempiä lisäyksiä. Lait käsittelevät erityisesti avio- ja seksuaalisia rikoksia, avioliittoja ja -eroja, adoptioita ja muita perhesuhteita, omistusoikeutta, perimystä sekä yksilönvapauksia ja orjien oikeuksia. Kokoelma ei säilyneessä muodossaan ole varsinainen systemaattinen lakien kokonaisuus vaan enemmänkin kokoelma erilaisia lakeja sekalaisista aiheista.


title: Gortynin lait

text: Lakiteksti jakautuu lakeihin seuraavasti:


title: Oinoandan piirtokirjoitus

text: Oinoandan piirtokirjoitus on nimitys, jota käytetään antiikin Oinoandan kaupungista löydetystä piirtokirjoituksesta, joka sisältää epikurolaisen filosofian opetuksia. Sen kirjoitutti epikurolainen filosofi Diogenes Oinoandalainen noin vuonna 120 jaa. Piirtokirjoitus sisältää Epikuroksen opetuksia fysiikasta, tietoteoriasta ja etiikasta, ja on tärkeitä lähteitä epikurolaiseen ajatteluun. Piirtokirjoitus on pisin tunnettu koko antiikin Kreikasta.


title: Oinoandan piirtokirjoitus

text: Diogenes pystytti kirjoituksen Lyykiassa sijainneeseen kotikaupunkiinsa vanhalla iällään keisari Hadrianuksen aikana noin vuonna 120 jaa. Hän oli sairas ja odotti elämänsä päättyvän pian, ja käytti siksi koko omaisuutensa kirjoituttaakseen kaikkien näkyville epikurolaisen filosofian mukaiset elämänohjeet, jotka olivat hänen mielestään tehneet hänet onnelliseksi.


title: Oinoandan piirtokirjoitus

text: Tarkoitustaan varten Diogenes rakennutti Oinoandaan suorakulmaisen aukion, jota ympäröivät pylväiköt ja jolla oli myös patsaita. Aukio muodosti ilmeisesti Oinoandan ylemmän agoran (tai nk. ”esplanadin”) ja oli Diogeneen aikana kaupungin keskus. Sisäänkäynti oli yhdellä aukion lyhyemmistä sivuista, ja sen vastakkaisella puolella oli mahdollisesti Diogeneen oma hautakammio. Epikurolaisia oppeja sisältävä piirtokirjoitus oli tehty kahdelle pidemmälle sivulle pylväiköiden seiniin. Kirjoitus oli 2,37 metriä korkea ja 80 metriä pitkä. Siihen kuului alun perin noin sanaa ja se täytti noin 260 neliömetrin alan seinämästä.


title: Oinoandan piirtokirjoitus

text: Mikäli rakennelma ei tuhoutunut maanjäristyksessä jo 140-luvulla, se saattoi olla kaupunkilaisten nähtävissä yli 100 vuotta. Rakennelma purettiin viimeistään 200-luvulla, jolloin sen kiviä käytetiin muun muassa kaupunginmuurin rakentamiseen sekä yksityistaloihin, patsaiden jalustoina jne. Ajan kuluessa kiviä levisi eri puolille lähialuetta myös myöhempiin rakennuksiin.


title: Oinoandan piirtokirjoitus

text: Piirtokirjoituksen ensimmäiset osat löydettiin vuonna 1884, ja ensimmäiset 64 tekstifragmenttia julkaistiin vuonna 1892. Tutkimuksia suoritettiin myös vuonna 1895. Tämän jälkeen piirtokirjoituksen tutkimukset keskeytyivät pitkäksi aikaa, ja niitä jatkettiin vasta vuonna 1962. Brittiläiset tutkijat tutkivat kirjoitusta laajalti vuosina 1968–1983, ja se kaksinkertaisti kirjoituksesta tunnettujen fragmenttien määrän. Fragmentteja on julkaissut ennen kaikkea Martin Ferguson Smith. Nykyisin tutkimuksia suorittaa Saksan arkeologinen instituutti.


title: Oinoandan piirtokirjoitus

text: Oinoandan piirtokirjoituksesta on säilynyt noin 250 katkelmaa, yhteensä noin sanaa, mikä muodostaa noin neljäsosan alkuperäisestä tekstistä.


title: Oinoandan piirtokirjoitus

text: Piirtokirjoitus sisältää Diogeneen kirjoittamia tutkielmia ja useita kirjeitä sekä joukko elämänohjeita ja mietelauseita, jotka on lueteltu alla. Kirjoituksesta on säilynyt myös sekalaisia katkelmia, joista ei saa selvää, millaiseen tekstiin ne ovat kuuluneet.


title: SEAT 1430

text: SEAT 1430 on SEATin vuosina 1969–1975 valmistama neliovinen sedan, joka perustuu SEAT 124 -malliin. Ajovalot olivat kuitenkin 124:n pyöreistä poiketen kulmikkaat. SEAT 1430:n korvaajaksi tuli vuonna 1975 SEAT 131, mutta 124-mallin valmistus jatkui vuoteen 1980 saakka.


title: SEAT 1430

text: Perusmallin moottori oli 1,4-litrainen (70 hv). Especial 1600 -mallissa oli 1,6-litrainen (95 hv) moottori, Especial 1800:ssa 1,8-litrainen (105 hv).


title: Juhani Valkama

text: Juhani Valkama on suomalainen laulaja-lauluntekijä, muusikko ja teatterin sekatyöläinen.


title: Juhani Valkama

text: Valkama julkaisi debyyttialbuminsa "Kahleet" (Eclipse Music) vuonna 2009. Tätä ennen häneltä on julkaistu säveltämänsä musikaalin soundtrack-levy "Väkivaltamusikaali" (Eclipse Music, 2008). Valkama on säveltänyt näyttämömusiikkia ja lauluja esim. Joensuun, Kotkan ja Kajaanin kaupunginteattereihin sekä TV2:lle. Hän toimii myös Tampereen Improvisaatioteatteri Snorkkelin pitkäaikaisena muusikkona.


title: Juhani Valkama

text: Valkama työskentelee myös vapaana kirjoittajana sekä musiikin ja improvisaation kouluttajana. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri pääaineenaan teatterin ja draaman tutkimus.


title: Maksim Poteškin

text: Maksim Aleksejevits Poteškin (, (s. 25. tammikuuta 1965) oli venäläinen jääpalloilija, pelipaikaltaan keskikenttä. Hän aloitti uransa Neuvostoliitto-aikaan Moskovan Dynamossa, joka oli maan huippujääpallojoukkue Neuvostoliiton hajoamiseen asti. Poteškin kuului samaan aikaan Neuvostoliiton jääpallomaajoukkueeseen.


title: Maksim Poteškin

text: Moskovan Dynamolla ja ruotsalaisella Ljusdals BK:lla oli 1990-luvun alussa Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen seurayhteistyötä. Tämän seurauksena Maksim Poteškin siirtyi Ruotsin Allsvenskan-seura Ljusdals BK:n joukkueeseen. Samalla hän pelasi 1990-luvulla Venäjän jääpallomaajoukkueessa. Kaikkiaan Poteškinille kertyi urallaan yli 100 maaottelua.


title: Maksim Poteškin

text: Seurajoukkueurallaan Poteškin saavutti 3 hopeaa ja 2 pronssia Neuvostoliiton mestaruussarjassa vuosina 1984–1991 Moskovan Dynamoa edustaen. Ruotsissa hän edusti Edsbyns BK:ta kaikkiaan 14 kautta (1992–2006)


title: Maksim Poteškin

text: Poteškin debytoi Neuvostoliitton maajoukkueessa 20-vuotiaana kaudella 1985–1986. Venäjän maajoukkueessa hän jatkoi kaudella 1993–1994 aina kauteen 1998–1999 asti. Maajoukkueuransa aikana Poteškin on ollut voittamassa kolme maailmanmestaruutta: Neuvostoliiton joukkueessa sekä 1989, 1991 ja 1999 Venäjän joukkueessa.


title: Maksim Poteškin

text: Uransa lopussa, kaksi viimeistä kautta, hän oli seuran pelaaja-valmentajana. Uransa jälkeen Poteškin kouluttautui liikunnanopettajaksi ja jäi asumaan edelleen Ljusdaliin.


title: Maksim Poteškin

text: Maajoukkueessa


title: Maksim Poteškin

text: Seurajoukkueissa


title: Pizzeria Julietin tuhopoltto

text: Pizzeria Julietin tuhopoltto oli 22. marraskuuta 2010 Tampereen keskustassa osoitteessa Hämeenkatu 10 tehty tuhopoltto ja vakuutuspetoksen yritys, joka vaati kolmen ihmisen hengen.


title: Pizzeria Julietin tuhopoltto

text: Ravintolan toiminnasta vastasivat irakilaiset Araz Bibani ja Aram Bibani. Ravintolan omistaja kertoi poliisin kuulusteluissa suunnitelleensa tekoa useita kuukausia ja hankkineensa teolle tekijät, Abbas Karim Muhammadin ja Zakhariya Hassanin. Teon toteuttajista toinen oli yrityksen toiminnasta vastanneiden veljesten sukulainen. Hän oli kiitollisuuden velassa tuhopolton suunnittelijalle ja päätekijälle, joka rahoitti hänen ja sukulaistensa tulon Irakista Suomeen. Toinen teon toteuttajista saatiin houkuteltua mukaan lupaamalla hänelle apua suomalaisen vaimon löytämisessä, sillä se olisi helpottanut oleskeluluvan myöntämistä tekijälle. Hänellä oli ongelmia oleskelulupansa kanssa.


title: Pizzeria Julietin tuhopoltto

text: Kuulusteluissa syyksi suunnitelmilleen omistaja kertoi ravintolan huonon taloudellisen tilanteen ja ravintolan myynnin kariutumisen. Lopullinen syy tuhoamiselle oli poliisin mukaan vakuutuspetos. Poliisin mukaan ravintolan omistaja otti yritykseensä muun muassa palovakuutuksen syyskuussa noin pari kuukautta ennen paloa. Esitutkinnassa selvisi myös, että yrityksen kirjanpitoon on toimitettu väärennettyjä kuitteja esimerkiksi yrityksen remontteihin liittyen, joita ei todellisuudessa kuitenkaan tehty. Kuiteilla oli tarkoitus nostaa perusteettomasti ravintolan arvoa joko myyntitarkoitukseen ja toisaalta mahdollista vakuutuskorvausta ajatellen.


title: Pizzeria Julietin tuhopoltto

text: Katutasossa sijaitseva pizzeria sytytettiin tahallaan palamaan aamuyöllä. Varsinaiseen tuhopolttoon osallisia olivat Abbas Karim Muhammad ja Zakhariya Hassan. He levittivät bensiiniä ravintolan tiloihin ennen sen sytyttämistä – poliisin mukaan määrä oli valtava, yli 40 litraa. Palo syttyi räjähdyksenomaisesti, kun bensiini oli ehtinyt ennen sytyttämistä höyrystyä suljetussa ravintolassa, joka muodosti suljetun tilan. Räjähtävä palo rikkoi pizzeriaa ympäröiviä rakenteita. Liiketilan viereiseen porrashuoneeseen johtaneen ulko-oven, ja sitä ympäröineen oviaukon lasit rikkoutuivat, ja palo-kaasut pääsivät leviämään porrashuoneeseen. Porrashuoneessa ollut lehdenjakaja pelastautui viidennen kerroksen asuntoon, josta hän poistui asunnossa olleiden kahden asukkaan kanssa ikkunan kautta sisäpihalle. Kolme asukasta pyrki poistumaan porrashuoneen kautta ulos, mutta he kaikki menehtyivät porrashuoneeseen. Palo käynnisti kadun toisella puolella olleen rakennuksen paloilmoittimen, ja hätäkeskus hälytti kohteeseen pelastusyksiköitä. Palon sytyttäjät selvisivät tuhopoltosta vammoitta.


title: Pizzeria Julietin tuhopoltto

text: Pian räjähdyksen jälkeen hätäkeskus vastaanotti useita hätäpuheluja koskien paloa. Hätäpuheluja tuli sekä rakennuksessa olleilta että ohikulkijoilta. Hätäkeskus ilmoitti saamistaan hätäpuheluista päivystävälle palomestarille, joka lisäsi pelastusyksiköitä hälytykseen. Kohteeseen saapuneet pelastusyksiköt aloittivat sammutustyöt Hämeenkadun puolelta ja evakuoinnin sisäpihan puolelta. Sammutustöiden aikana etsittiin talossa olleeseen yökerhoon mahdollisesti jäänyttä siivoojaa. Myöhemmin selvisi, että yökerhon tiloissa olleet kaksi siivoojaa olivat poistuneet takaovien kautta, samoin kuin kaksi yökerhon työntekijää. Sisäpihan puolella A-portaassa toimineet pelastajat havaitsivat voimakkaan palon ensimmäisellä porrastasanteella puisen palo-oven takana. Päästyään sammutustöiden jälkeen etenemään porrashuoneeseen he löysivät ensimmäiset kaksi kuolonuhria toisen kerroksen tasanteelta ja kolmannen menehtyneen viidennen ja kuudennen kerroksen välitasanteelta. Menehtyneet olivat 26- ja 27-vuotiaita miehiä ja 25-vuotias nainen. Nainen ja 27-vuotias mies olivat talon asukkaita. Nuorempi mies asui muualla Tampereella.


title: Pizzeria Julietin tuhopoltto

text: Porrashuoneen savunpoistoa yritettiin tuloksetta. Osa asuntoihin jääneistä asukkaista soitti hätäkeskukseen ja sai ohjeita odottaa palomiehiä sekä tarvittaessa yrittää estää savun leviämisen asuntoihinsa. Hätäkeskuksen välittämän tiedon perusteella seitsemännessä kerroksessa ollut asukas pelastettiin. Ylimmän kerroksen kattohuoneistosta kattoterassille paennut nainen pelastettiin B-portaan kautta. Tämän jälkeen A-portaan tiloja ja asuntoja alettiin järjestelmällisesti käydä läpi. Muiden porrashuoneiden (B, C ja D) tyhjentäminen alkoi jo aiemmin, ja asukkaat siirtyivät paikalle tilattuihin linja-autoihin. Evakuointipaikkana toimi monitoimihalli noin kolmen kilometrin päässä, jonne asukkaat kuljetettiin linja-autoilla. Evakuoituja oli kaiken kaikkiaan 41. Viiden uhrin vammat vaativat sairaalahoitoa.


title: Pizzeria Julietin tuhopoltto

text: Heti teon jälkeen julkisuudessa keskusteltiin teon mahdollisesta rasistisesta motiivista. Teon mahdollisten rasististen motiivien takia silloinen sosialidemokraattien kansanedustaja Päivi Lipponen julkaisi tiedotteen. Lipposen mukaan raja oli ylittynyt, eikä Tampereen tapahtumia ei voitu enää katsoa hiljaa sivusta. Hän totesi: "Minä vetoan ihmisiin, että me maltilliset suomalaiset sanoudumme irti tällaisesta sairaasta väkivallasta ja rasismista. Haluaisin olla järjestämässä kunnon mielenosoitusta tai marssia rasismia vastaan, jossa ilmenisi joukkovoiman vahvuus. Nyt on osoitettava solidaarisuutta maahanmuuttajia kohtaan."


title: Pizzeria Julietin tuhopoltto

text: Toinen SDP:n kansanedustaja Kimmo Kiljunen teki eduskunnassa kirjallisen kysymyksen, jossa hän vaati kovempaa puuttumista viharikoksiin. Kysymys alkoi: "Tampereella ravintolan tuhopoltto on osoittautumassa viharikokseksi." Ilta-Sanomien päätoimittaja Ulla Appelsin kummeksui syytösten laukomista ilman tietoa.


title: Pizzeria Julietin tuhopoltto

text: Miesnelikon tuomiot tulivat törkeästä tuhotyöstä, vakuutuspetoksesta, kolmesta törkeästä kuolemantuottamuksesta ja neljästä vammantuottamuksesta, joista yksi oli törkeä. Tulipalossa surmansa saaneiden uhrien omaiset vaativat käräjillä kuolemantuottamusten muuttamista tapoiksi.


title: Pizzeria Julietin tuhopoltto

text: Pizzeriaa pitäneistä veljeksistä Araz Bibani tuomittiin 10 vuodeksi ja Aram Bibani 11 vuodeksi vankeuteen. Abbas Karim Muhammadin rangaistus koveni hovioikeudessa, sillä oikeus katsoi, ettei hän avustanut poliiseja tutkinnassa. Hänen rangaistuksensa pituudeksi tuli lopulta 9 vuotta ja 8 kuukautta vankeutta. Tulipalon toinen sytyttäjä Zakhariya Hassan sai 10 vuotta vankeutta.


title: Pizzeria Julietin tuhopoltto

text: Palo aiheutti arvioilta 6 miljoonan euron taloudelliset vahingot, ja korjausten alkuvaiheessa arvioitiin, että talon asukkaat joutuvat asumaan muualla seuraavaan syksyyn saakka.


title: Schmid

text: Schmid on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Vjatšeslav Arhipkin

text: Vjatšeslav Timofejevits Arhipkin (, (s. 25. tammikuuta 1965) oli venäläinen jääpalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Urallaan hän pelasi niin Neuvostoliitossa ja sen hajoamisen jälkeen Venäjällä sekä kaikkiaan yli 10 vuotta Ruotsissa useissa eri seuroissa.


title: Vjatšeslav Arhipkin

text: Maajoukkueessa


title: Vjatšeslav Arhipkin

text: Seurajoukkueissa


title: Rautjärvi (Juva)

text: Rautjärvi on Etelä-Savossa Juvalla sijaitseva järvi.


title: Rautjärvi (Juva)

text: Järven pinta-ala on 840 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä. Se on 5,9 kilometriä pitkä ja 5,5 kilometriä leveä. Se sijaitsee Maivalan alueen drumliinimaisten moreeniselänteiden väliin jäävällä alavalla alueella. Järven muoto on pitkien niemien ja lahtien sekä suurten saarien vuoksi hyvin rikkomainen ja järven 81 kilometiä pitkä rantaviiva verrattuna sen pinta-alaan ilmaisee saman asian. Järven ympäristö on alavaa maastoa, jota harvat mäet rikkovat. Tällaisia mäkiä ovat esimerkiksi Kirvesniemen ja Luotonvuoren lähes 30 metrin korkeuteen kohoavat mäet, Rautaselän etelärannan Riuttaniemen lähes yhtä korkeat mäet sekä Honklahdelle näkyvä Ukonvuori, joka kohoaa lähes 40 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven keskikohdassa oleva Raudanselkä on vain kilometrin pitkä ja puoli kilometriä leveä. Rautaselän länsipuolella sijaitse saaristo, jossa ovat järven suurimmat saaret Kaskiensaari, Heinäsaari ja Hietasaari. Sariston pohjoispuolella aukeaa Kirvesselkä, joka on 1,8 kilometriä pitkä ja alle puoli kilometriä leveä. Näistä kahdesta järvenselästä haarautuvat kaikki muut järvenosat.


title: Rautjärvi (Juva)

text: Kirvesselän pohjoispuolen saariston takana aukeaa nimetön selkä, joka on kilometrin pituinen ja puoli leveä. Sen luoteispuolella työntyy luoteeseen 400 metriä pitkä Viinukkalanlahti ja sen itäpuolelta 700 metriä pitkä Tiiliruukinlahti. Sen itäpuolella jakaa järveä 750 metriä pitkä Matinniemi, jonka itäpuolella aukeaa noin 10 metrisen Matinsalmen takaa 1,4 kilometriä pitkä Pekurilanlahti. Kaikki tässä kuvattu jää 2,6 kilometriä pitkän Pekurilanniemen länsipuolelle. Niemen itäpuolella kulkee Kirvesselältä koilliseen Oravasalmi, jonka takana aukeaa Piutanlahti. Lahrea vastapäätä sijaitsee leveä Mustaniemi, jonka luoteispuolelle jää parikilometrinen Kilpolanlahti ja itäpuolelle lähes samanpituinen Talvilahti.


title: Rautjärvi (Juva)

text: Kirvesselän eteläpuolisen saariston lounaispuolelle jää pari kilometriä pitkä lahti, jossa sijaitsee Inkilän kylä. Raudanselkä jää saariston itäpuolelle. Siitä työntyy etelään 700 metriä pitkä Suulahti, sitten lyhyempi Honkalahti ja pohjoispuolelle kilometrin pituinen Valkolahti. Raudanselän puolivälissä Honkaniemen itäpuolella sijaitsee Huudonsaaren kanssa muita saaria, jotka jakavat järvenosan kahtia. Saarten eteläpuolella aukeaa pieni selkä, jonka kaakkoisen haaran muodostaa Karslahti ja lounaisen haaran Vitikkasalmi. Vitikkasalmessa sijaitsee järven luusua, joka on Kotukoski.


title: Rautjärvi (Juva)

text: Järvessä on kartan mukaan 82 saarta. Kolmen suurimman saarten mittoja voidaan arvioida kartasta. Kaskiensaari on järven suurin saari, jonka pituus on noin 750 metriä, leveys noin 600 metriä ja pinta-ala on yli 23 hehtaaria. Heinäsaari on 600 metriä pitkä ja sen pinta-ala on lähes 14 hehtaaria. Kolmanneksi suurin saari Hietasaari on 500 metriä pitkä ja sen pinta-ala on yli 8 hehtaaria. Järven muita nimettyjä saaria ovat esimerkiksi Pekurilanlahdella Verkkosaari, Kirveselän pohjoispuolella Honkasaari, Naurissaari, Palosaari, Vuohisaari, Väärsaari ja Ristosaari, ja Kirvesselän eteläpuolella kolmen suuren saaren läheisyydessä Lamperinsaari, Salakkasaari, Syöpelsaari, Madekallio, Marsaari, Korkeasaari, Sepitsaari, järven lounaispäässä Sikosaari, Hanhisaari, Palosaari ja Nuottasaari, Raudanselän itäpuolella Romusaari, Honkasaari, Huudonsaari, Palosaari ja Ruumissaari.


title: Rautjärvi (Juva)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 29 miljoonaa kuutiometriä eli 0,029 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 15 metriä. Syvin kohta sijaitsee Kirvesselällä Vuohisaaren ja Kaskiensaaren puolivälissä. Muita lähes yhtä syviä syvänteitä esiintyy Raudanselällä, jossa on 14 metriä syvää, ja Raudanselän itäosassa, jossa on 12 metriä syvää, Valkolahdella, jossa on 11 metriä, Pitkälahdella ja sen edustalla, joissa on molemmissa 11 metriä syvää, ja esimerkiksi Kilpolanlahdella, jossa on 10 metriä syvää.


title: Rautjärvi (Juva)

text: Järven asutus on haja-asutusta ja sen ainoa kulmakunta on Inkilä lounaispään Inkilänkosken varressa. Rannoille on rakennettu yli 60 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet järven lännessä ohittavalta valtatieltä 5, josta haarautuu etelässä yhdystie 15151 ja pohjoisessa yhdystie 15152. Yhdyteitä yhdistää Maivalan kautta kulkeva yhdytie 15144.


title: Rautjärvi (Juva)

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Suur-Saimaan alueen (04.1) Syysjärven valuma-alueella (04.16), jonka Rautjärven alueeseen (04.161) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,5 metriä mpy.


title: Rautjärvi (Juva)

text: Valuma-alue saa pääosan vedestään Syysjärven alueelta (04.162), joka laskee Syysjärven (1 093 ha) Otamosta Inkilänkosken kautta Rautjärven lounaispäähän, Pekurilanjoen valuma-alueelta (04.167), jonka lasku-uoma Kilpolankoski laskee Luikujärvestä luoteispäähän Kilpolanlahteen, sekä Talvijoen valuma-alue (04.168), jonka laskujoki Talvijoki laskee järven koillispäähän Talvilahteen.


title: Rautjärvi (Juva)

text: Rautjärven alueella on 11 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Suulahteen laskevan Suulammen (7 ha) ja sen valuma-alueen muut järvet, joita ovat Voipää (64 ha), Mustalampi (7 ha), Haukilampi (1 ha) ja Likolampi (3 ha). Muut järveen laskevat järvet laskevat omaa laskuojaa myöten. Näitä ovat Valkealampi (25 ha), Savilampi (20 ha), Kiiskilampi (12 ha), Majalampi (2 ha), Kärmelampi (3 ha) ja Sulkanen (33 ha).


title: Rautjärvi (Juva)

text: Järven lasku-uoma on Vitikasalmen alapuolella alkava 200 metriä pitkä Kotukoski, joka laskee Evotun (64 ha) Kivisalmen päässä sijaitsevaan lahteen.


title: Rautjärvi (Juva)

text: Järven kohdalla on jääkauden päättyessä ollut lyhytikäinen jäätikköjärvi. Tuhansia vuosia tämän jälkeen Suur-Saimaan vedenpinnan korkeus oli kohonnut ennätykseensä, joka laski Vuoksen puhkeamisen takia. Silloin on Suur-Saimaan vedenpinnankorkeus tällä alueella vastannut 90 metrin korkeuskäyrää, joten järviallas on jäänyt Suur-Saimaan pinnan alle.


title: Pyhäjoki (Perniö)

text: Pyhäjoki on maarekisterikylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä muodostuu nykyään Pyhänjoen tilasta ja sen maista, mutta alueella on ollut aikoinaan selkeää kylärakennetta. Varhaiskeskiajalla alueella sijaitsi Pyhäjoen kuninkaankartano (), joka muodosti laajan läänityksen.


title: Pyhäjoki (Perniö)

text: Pyhäjoki sijaitsee Perniönjoen pohjoisrannalla lähellä paikkaa, jossa Perniönjoki ja Kiskonjoki yhdistysvät. Pyhäjoen kartano lienee perustettu 1200-luvulla. Kylän asutuksen arvellaan olevan samalta ajalta. Varhaisin maininta Pyhäjoesta on vuodelta 1347. Kartano päätyi kruunun omistukseen ja eri vaiheiden kautta se lahjoitettiin 1400-luvulla kirkolle luostarin perustamista varten. Alueen ei kuitenkaan katsottu sopivan luostarin paikaksi ja se rakennettiin myöhemmin Naantaliin. Kustaa Vaasa palautti Pyhäjoen takaisin kruunulle ja perusti sen alueelle Näsen kartanon.


Formula Renault 3.5 Monacon Grand Prix 2007 oli Formula Renault 3.5 -kauden 2007 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 27. toukokuuta Monacon katuradalla Monacossa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Monacon GP:n ohessa.


title: Paula-Mae Weekes

text: Paula-Mae Weekes (s. 23. joulukuuta 1958 Port-of-Spain) on Trinidad ja Tobagon tasavallan kuudes presidentti. Weekes aloitti virassa 19. maaliskuuta 2018. Hän on ensimmäinen nainen Trinidad ja Tobagon presidenttinä.


title: Paula-Mae Weekes

text: Weekes on valmistunut Länsi-Intian yliopistosta ja Hugh Wooding Law Schoolista. Weekes vannoi tuomarin virkavalan 1. helmikuuta 2017 Turks- ja Caicossaarten muutoksenhakutuomioistuimessa. Viran oli määrä kestää vuoteen 2020. Sitä ennen hän toimi tuomarina yksitoista vuotta Trinidad ja Tobagon oikeuslaitoksessa, josta hän jäi eläkkeelle vuonna 2016.


title: Paula-Mae Weekes

text: Presidentti on Trinidad ja Tobagon valtionpäämies. Hän on muun muassa asevoimien ylipäällikkö ja hyväksyy lakiehdotukset ennen kuin ne vahvistetaan laeiksi. Hän nimittää kansakunnan senaattorit: 16 pääministerin ilmoituksen perusteella, kuusi opposition ilmoituksen perusteella ja yhdeksän oman harkinnan mukaan.


Slovenian kansallis- ja yliopistokirjasto (, ) on Slovenian pääkaupungissa Ljubljanassa toimiva maansa kansalliskirjasto ja yliopistillinen kirjasto.


title: Slovenian kansallis- ja yliopistokirjasto

text: Kirjaston alkuna pidetään Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarinna Maria Teresian vuonna 1774 antamalla määräyksellä perustettua Ljubljanan lyseon kirjastoa. Sen kirjakokoelman perustan muodosti noin 637 aiemmin hajoitetun Ljublijanan jesuiittaoppilaitoksen tulipalosta säästynyttä teosta. Kirjasto sai vapaakappaleoikeuden provinssissaan 1807. Vuonna 1919 kirjasto sai Slovenian keskuskirjaston aseman nimellä "Valtion referenssikirjasto". Tämä merkitsi vapaakappaleoikeuden laajentumista koko Slovenian alueelle. Vuonna 1921 kirjastosta tuli valtionkirjasto, ja yksi koko aiemman Jugoslavian alueen vapaakappalekirjastoista. Yliopistokirjaston aseman se sai 1938. Arkkitehti Jože Plečnikin vuosina 1930–1931 suunnittelema, aluksi Belgradissa vastustusta aiheuttanut monumentaalinen yliopistokirjastorakennus valmistui 1941 ja kirjastotoiminnot muuttivat sinne. Vuonna 1945 yliopistokirjasto tunnustettiin Slovenian kansalliskirjastoksi, ja se nimettoon "Slovenian kansallis- ja yliopistiokirjastoksi".


title: Gabriel Scott

text: Gabriel Scott Jensen (8. maaliskuuta 1874 Leith, Britannia – 9. heinäkuuta 1958 Arendal, Aust-Agder, Norja) oli norjalainen prosaisti ja runoilija.


title: Gabriel Scott

text: Jensen käytti kirjailijanimeä Gabriel Scott. Hänen vanhempansa olivat merimiespappi Svend Holst Jensen (1846–1908) ja säveltäjä, kirjailija Caroline Mathilde Schytte Jensen (1848–1935).


title: Gabriel Scott

text: Scott on kirjoittanut luonnonlyriikkaa ja panteistista proosaa, joista merkittävimpiä ovat "Kilden" sekä suositut lastenkirjat. Merimiespappi-isän työn vuoksi Scott syntyi Edinburgin lähellä satamakaupunki Leithissä. Nimi Scott on toinen etunimi ja viittaa syntymäpaikkaan mutta myös kirjailija Walter Scottiin. Perhe palasi Norjaan kun Gabriel oli seitsemänvuotias.


title: Gabriel Scott

text: Scott oli sepänopissa ennen kuin kävi Skiensfjordenin teknillisen ammattikoulun josta hän valmistui 1894. Hän oli kiinnostunut metsästyksestä ja ulkoilmaelämästä, ja molemmat leimaavat hänen tuotantoaan.


title: Gabriel Scott

text: Scottin esikoisteos oli runokokoelma "Digte" (1894), jossa oli uusromanttisia piirteitä. Hän sai vaikutteita Jonas Lieltä ja Sigbjørn Obstfelderilta, ja hänen ystäviinsä kuuluivat kirjailijaveljekset Thomas ja Vilhelm Krag kotiseudulta Sørlandetista. Scott oli tuottelias kirjailija ja halusi saada toimeentulonsa kirjailijana. Vuonna 1898 ilmestynyt Knut Hamsun -vaikutteinen avainromaani "Fugl Føniks" synnytti skandaalin. Se liittyi hänen vanhempiensa asuinpaikkaan Grimstadiin, josta hän itse muutti pois kirjan ilmestyttyä. Hän eli kahdenlaista elämää, toisaalta luonnonläheistä elämää Sørlandetissa, toisaalta boheemielämää Oslon kahviloissa. Kevyt humoristinen "Tante Pose" ilmestyi 1904 ja oli hänen ensimmäinen myyntimenestyksensä. Kirjailijantyönsä ohella hän teki keksintöjä ja sai niille patentteja.


title: Gabriel Scott

text: Scottin taiteellinen läpimurto oli romaani "Camilla Dyring" (1906), jonka hän kirjoitti osittain oleskellessaan Firenzessä. Siinä hän käsittelee syvälleluotaavia uskonnollisia teemoja, kuten pahan ongelmaa. Hänen todellinen läpimurtonsa oli "Jernbyrden" (1915), jonka voimakas päähenkilö Jan Vilbe muistuttaa Hamsunin Isak Sellanraata. Hamsun arvioi kirjan Aftenpostenissa hyvin myönteisesti. 1917 ilmestynyt "Enok Rubens levnedsløp" lujitti hänen asemansa kirjailijana. "Lähteestä" (1918) tuli Scottin tunnetuin teos. Siinä Scott paljastuu uskonnolliseksi luonnonmystikoksi.


title: Gabriel Scott

text: Scottin tuotantoa on filmattu. Elokuviksi ovat päätyneet "Fant" (1937), "Tante Pose" ("Täti Kielevä", 1940), "De vergeløse" ("Turvaton nuoruus", 1939) ja "Himmeluret" (1925), jotka saivat paljon katsojia. Hänen lastenkirjansa ovat olleet suosittuja, ja niistä otetaan yhä uusia painoksia.


title: Gabriel Scott

text: Scottin 1930-luvun saksalaismyönteiset kirjoitukset herättivät sota-aikana paljon keskustelua. Hän otti kuitenkin sittemmin etäisyyttä natsidiktatuuriin, kun juutalaisvainot paljastuivat hänelle.


title: Gabriel Scott

text: Myöhempinä vuosinaan Scott asui maatilallaan Galtesundissa. Hänelle myönnettiin Norjan valtion taiteilijapalkka 1951.


title: Gillian Hills

text: Gillian Hills (s. 5. kesäkuuta 1944 Kairo, Egyptin kuningaskunta) on brittiläinen näyttelijä ja laulaja. Hän sai aluksi kuuluisuutta teini-ikäisenä esiintyessään brittielokuvissa "Paha tyttö" (1960) ja "Blow-Up – erään suudelman jälkeen" (1966). Hän asui Ranskassa useiden vuosien ajan, jossa hän aloitti laulajanuran ja esiintyi lukuisissa ranskalaiselokuvissa.


title: Bakelin departementti

text: Bakelin departementti on hallintoalue Tambacoundan alueella Senegalissa. Sen hallinnollinen keskus on Bakel. Departementin pinta-ala on 22 378 neliökilometriä. Asukkaita on 138 900 henkeä (vuonna 2013, väestönlaskenta).


title: Bakelin departementti

text: Bakelin departementti on pinta-alaltaan yksi Senegalin suurimmista (11 % maan pinta-alasta). Se rajoittuu etelässä Tambacoundan alueen Kédougoun ja lännessä Tambacoundan departementteihin, pohjoisessa Saint Louisin alueeseen sekä idässä Maliin ja Mauritaniaan. Alue on pinnanmuodostukseltaan etupäässä tasankoa. Idässä virtaavat Senegal ja sen sivujoki Falémé. Niériko ja Badiara kuuluvat Gambiajoen vesistöön. Seutu kuuluu Sudanin ja Sahelin vyöhykkeisiin.


title: Bakelin departementti

text: Departementtiin kuuluvat Bakelin ja Diawaran kunnat sekä Ballan, Goudirin, Kenieban, Kidirin ja Mouderin arrondissementit. Jälkimmäiset käsittävät 13 maaseutuyhteisöä. Asukasmäärältään departementti on yksi Senegalin pienimmistä (1,7 % maan väestöstä). Seudulta muuttaa paljon siirtolaisia muualle Afrikkaan ja Ranskaan.


title: Bakelin departementti

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Myyntiin kasvatetaan puuvillaa ja maapähkinää. Kaupallinen keskus on Bakel.


title: Rooman kansallinen keskuskirjasto

text:
Rooman kansallinen keskuskirjasto (, ) on Italian pääkaupungissa Roomassa toimiva Italian kansalliskirjasto.
Se on perustettu vuonna 1876.


title: Rooman kansallinen keskuskirjasto

text: Kirjaston nykyisen, 31. tammikuuta 1975 avatun kirjastorakennuksen suunnittelivat arkkitehdit Massimo Castellazzi, Tullio Dell'Anese ja Annibale Vitellozzi.


title: Rooman kansallinen keskuskirjasto

text: Italiassa on ainakin kahdeksan kansalliskirjastoksi kutsuttua kirjastoa. Näistä keskeisimpiä ovat Rooman kansallisen keskuskirjaston ohella Firenzen kansallinen keskuskirjasto ja Napolissa sijaitseva Vittorio Emanuele III:n kansalliskirjasto.


title: Karl Herman Pankakoski

text: Karl Herman Pankakoski (Hällström) (17. kesäkuuta 1881 Sortavala – 10. joulukuuta 1967 Hämeenlinna) oli luonnontutkija sekä Sortavalan seminaarin johtaja ja luonnonhistorian ja maantiedon opettaja.


title: Karl Herman Pankakoski

text: Karl Herman Pankakosken vanhemmat olivat Sortavalan kaupunginlääkäri, myöhemmin piirilääkäri ja lääkintöneuvos Herman Adolf Hällström ja Olga Maria Karolina Hjerppe. Hänen puolisonsa oli Selma Sofia Kristiina Europaeus. Pankakoski, tuolloin Hällström,  kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1899 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi v. 1903. Sen jälkeen hän toimi luonnonhistorian ja maantiedon opettajana, ensin Porissa ja Tampereen yhteiskoulussa vuoteen 1907 sekä vuonna 1906 assistenttina yliopiston maantieteen laitoksella tutkien perinnöllisyystiedettä. .  Hän julkaisi aiheesta myös kirjan. Sortavalan seminaarin luonnontieteiden lehtoriksi hän tuli vuonna 1911 ja jatkoi opetustyötä myös tultuaan valituksi seminaarin varajohtajaksi vuonna 1926. Johtajana hän aloitti vuonna 1935 toimittuaan sitä ennen vuosina 1934–1935 v.t. johtajana. . Hän opetti samalla vuosina 1921–1935 Sortavalan tyttökoulussa. Hän suomensi itse ja vaimonsa kanssa luonnontieteeseen liittyviä kirjoja. ja avusti mm. Luonnon ystävä-lehteä


title: Karl Herman Pankakoski

text: Pankakoski oli syvällisesti perehtynyt Laatokan Karjalan luontoon ja maantieteeseen ja tunnettu etevänä ja pidettynä opettajana, joka ymmärsi nuorisoa. Hän oli Sortavalan kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1926–1928 ja toimi Raja-Karjalan säätiön hallituksessa.


title: Karl Herman Pankakoski

text: Pankakosken johtajakautta Sortavalan seminaarissa rasittivat talvisota ja jatkosota, jotka merkitsivät seminaarin evakkomatkoja sisämaan opettajaseminaarien suojaan. Seminaari pääsi jälleenrakentamaan Pankakosken johdolla Sortavalaan jatkosodan vuosina 1942–1944, mutta vuonna 1944 seminaari evakuoitiin Sortavalasta lopullisesti. Pankakoski sijoitettiin Raaheen, jonne seminaarin naisosasto oli siirretty Raahen seminaarin yhteyteen.


title: Karl Herman Pankakoski

text: Pankakoski vietti viimeiset vuotensa Tyrvännön Lepaalla ja kuoli siellä 86 vuotiaana.


title: Haderslevin hiippakunta

text: Haderslevin hiippakunta () on yksi Tanskan kansankirkon hiippakunnista. Hiippakunnan pääkirkko on Haderslevin tuomiokirkko Haderslevissä.


title: Haderslevin hiippakunta

text: Hiippakunta on perustettu vuonna 1922. Hiippakunnan raja yltää Saksan puolelle Ejderen-jokeen saakka, sillä hiippakunnan alaisuudessa on myös Saksan puolella toimiva Etelä-Schleswigin tanskalainen kirkko.


title: Haderslevin hiippakunta

text: Vuoden 2017 alussa hiippakunnan alueella asui 474 885, joista hiippakunnan seurakuntiin kuului 385 362. Tämä tarkoittaa sitä, että väestöstä hiippakunnan seurakuntiin kuului 82,1%. Hiippakuntaan kuului 7 rovastikuntaa ja 173 tavallista seurakuntaa sekä 4 vaaliseurakuntaa. Kirkkoja oli 216, pappeja 208.


title: Haderslevin hiippakunta

text: Hiippakunnan piispoina ovat toimineet seuraavat henkilöt:


title: Nepalin kansalliskirjasto

text: Nepalin kansalliskirjasto (, , lyh. NNL) on Nepalin 3. suurimmassa kaupungissa, pääkaupunki Kathmandun naapurina sijaitsevassa Lalitpurissa sijaitseva maansa kansalliskirjasto. Se toimii Nepalin opetusministeriön alaisuudessa.


title: Nepalin kansalliskirjasto

text: Nepalin hallitus perusti kansalliskirjaston tammikuussa 1957. Kirjaston ydinkokoelman muodosti alkuvaiheessa vuonna 1956 hankittu, kuninkaan neuvonantajana toimineen Rajguru Hem Raj Pandeyn kirjaston aineisto. Kokoelma siirrettiin Singha Durbariin, Rana-suvun hallitsijoiden kaudella valmistuneen palatsikokonaisuuden tiloihin ja yhdistettiin siellä jo aiemmin sijainneen kirjaston (Central Secretariat Library) kanssa. Kokoelmaan kuului tässä vaiheessa 34 292 kirjaa ja sarjajulkaisua.


title: Nepalin kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjasto muutti nykyisiin tiloihinsa Lalitpurissa, Rana-kaudella rakennetun Harihar Bhawan -palatsin eteläisen siiven ensimmäiseen kerrokseen vuonna 1961. Pääosa kansalliskirjaston kokoelmista jouduttiin sittemmin sulkemaan turvallisuussyistä yleisöltä kirjastorakennuksen vaurioiduttua vakavasti vuoden 2015 maanjäristyksessä. Tämän jälkeen kokoelmaa on säilytetty erään koulun tiloihin väliaikaisesti varastoituna (yhä tammikuussa 2018), osa säkkeihin pakattuna. Kirjojen ja muun materiaalin todettiin olevan alttiina erilaisten hyönteisten aiheuttamille aineistotuhoille.


title: Nepalin kansalliskirjasto

text: Vuonna 2015 kirjaston kokoelmissa oli yli 100 000 kirjaa tai dokumenttia, toisen lähteen mukaan vuonna 2017 yhteensä 150 000 kirjaa. Aineiston pääkielet ovat nepali, englanti, hindi ja sanskriitti. Kirjaston palveluksessa oli 23 henkeä. Vuoden 2018 alussa kirjaston johtajana ja ylikirjastonhoitajana toimi Upenda Prasad Mainali.


title: MAXQDA

text: MAXQDA on ohjelmisto joka on kehitetty tietokoneavusteiseen kvalitatiivisten ja mixed methods -aineistojen, teksti- ja multimedia-aineistojen analyysiin akateemisissa, tieteellisissä ja liiketoiminnan tutkimusorganisaatioissa. Sitä kehittää ja levittää Saksassa Beliinissä sijaitseva VERBI Software.


title: MAXQDA

text: MAXQDA on kehitetty käytettäväksi kvalitatiivisessa, kvantitatiivisessa ja mixed methods -tutkimuksessa.


title: MAXQDA

text: MAXQDA:n standardiversio Mac:lle ja Windowsille tarjoaa työkalut kvalitatiivisen aineiston organisointiin ja analyysiin, käsittäen tekstin, äänitallenteet, kuvat, videot, bibliografiset tiedostot ja kyselyaineistot, Twitter-postaukset tai fokusryhmähaastattelujen litteroinnit. Aineistot voidaan analysoida neliruutuisessa ikkunassa käyttäen apuna koodeja ja muistioita. MAXQDA:n visualisointitoiminnot ja vientityökalut auttavat esitysten luomisessa. MAXQDA sisältää joitakin kvantitatiivisia analyysityökaluja (mixed methods -työkalut).


title: MAXQDA

text: MAXQDA Plus on MAXQDA:n laajennettu versio ja sisältää MAXDictio-moduulin. MAXDictio:ta voidaan käyttää sanastojen luomiseen, sekä tekstin hakemiseen ja suodattamiseen tekstitiedostoissa. Sanasto- ja sanatiheysanalyysejä voidaan käyttää tukemaan laadullisia tutkimustuloksia.


title: MAXQDA

text: MAXQDA Analytics Pro on MAXQDA:n edistynein versio. MAXDiction-moduulin lisäksi se sisältää myös kattavan moduulin kvantitatiivisten aineistojen tilastolliseen analyysiin. "Stats"-moduuli tarjoaa työkalut MAXQDA-projektin tai ulkopuolelta Excelistä tai SPSS:tä tuotujen aineistojen tilastolliseen analyysiin.


title: MAXQDA

text: MAXQDA Reader mahdollistaa MAXQDA-projektien lukemisen ilman lisenssin omistamista. Projekteja ei voi muokata.


title: MAXQDA

text: MAXApp on ilmainen mobiiliapplikaatio Androidille ja iOS:lle, joka sisältää joitakin MAXQDA:n perustoimintoja. Se mahdollistaa käyttäjille aineiston ja muistiinpanojen koodauksen kenttätyössä ja niiden viemisen myöhemmin tietokoneelle tai olemassaolevaan MAXQDA-projektiin.


title: Karakoro

text: Karakoro on Senegalin sivujoki Mauritaniassa ja Malin rajalla. Sen pituus on 310 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 25 000–40 000 neliökilometriä.


title: Karakoro

text: Joki saa alkunsa Kiffan kaupungin koillispuolelta, virtaa kohti etelää ja laskee Senegaliin Ambidédin ja Bakelin välillä. Sen heikko virtaus muodostaa useita tulvajärviä.


title: Karakoro

text: Karakoro on myös kunta Malin Kayesin alueen Kayesin piirissä.


title: Ranskan ympäriajo 2000

text: Ranskan ympäriajo 2000 alkoi 1. heinäkuuta ja päättyi 23. heinäkuuta 2000. Kilpailun voitti alun perin toisen peräkkäisen kerran Yhdysvaltain Lance Armstrong, toiseksi sijoittui hänelle 6.02 minuuttia hävinnyt Saksan Jan Ullrich ja kolmas oli Espanjan Joseba Beloki 10.04 minuuttia voittajalle hävinneenä.


title: Ranskan ympäriajo 2000

text: Vuonna 2012 Lance Armstrongin voitto mitätöitiin hänen dopingin käyttönsä paljastuttua.


title: Ranskan ympäriajo 2001

text: Ranskan ympäriajo 2001 alkoi 7. heinäkuuta ja päättyi 29. heinäkuuta 2001. Kilpailun voitti alun perin kolmannen peräkkäisen kerran Yhdysvaltain Lance Armstrong, toiseksi sijoittui hänelle 6.44 minuuttia hävinnyt Saksan Jan Ullrich ja kolmas oli Espanjan Joseba Beloki 9.05 minuuttia voittajalle hävinneenä.


title: Ranskan ympäriajo 2001


title: Ranskan ympäriajo 2002

text: Ranskan ympäriajo 2002 alkoi 6. heinäkuuta ja päättyi 28. heinäkuuta 2002. Kilpailun voitti alun perin neljännen peräkkäisen kerran Yhdysvaltain Lance Armstrong, toiseksi sijoittui hänelle 7.17 minuuttia hävinnyt Espanjan Joseba Beloki ja kolmas oli Liettuan Raimondas Rumšas 8.17 minuuttia voittajalle hävinneenä.


title: Ranskan ympäriajo 2002


title: Ranskan ympäriajo 2003

text: Ranskan ympäriajo 2003 alkoi 6. heinäkuuta ja päättyi 27. heinäkuuta 2003. Kilpailun voitti alun perin viidennen peräkkäisen kerran Yhdysvaltain Lance Armstrong, toiseksi sijoittui hänelle 1.01 minuuttia hävinnyt Saksan Jan Ullrich ja kolmas oli Kazakstanin Aleksandr Vinokurov 4.14 minuuttia voittajalle hävinneenä.


title: Ranskan ympäriajo 2003


title: Ranskan ympäriajo 1999

text: Ranskan ympäriajo 1999 alkoi 3. heinäkuuta ja päättyi 25. heinäkuuta 1999. Kilpailun voitti alun perin Yhdysvaltain Lance Armstrong, toiseksi sijoittui hänelle 7.37 minuuttia hävinnyt Sveitsin Alex Zülle ja kolmas oli Espanjan Fernando Escartín 10.26 minuuttia voittajalle hävinneenä.


title: Ranskan ympäriajo 1999


title: Kolimbiné

text: Kolimbiné (myös "Kolinbiné") on Senegalin sivujoki Malissa ja Mauritaniassa. Sen pituus on 450 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 20 000–50 000 neliökilometriä.


title: Kolimbiné

text: Joki saa alkunsa Ouadou-nimisenä Nioron kaakkoispuolelta. Se virtaa hiekkaisella tasangolla muodostaen useita tulvajärviä, joista huomattavin on Magui. Kolimbiné laskee Senegaliin vähän ennen Kayesin kaupunkia.


title: Kolimbiné

text: Kolimbinén virtaus on heikko seudun kuivan ilmaston takia. Alajuoksullaan Kabatén mittausasemalla se on vuosittain neljästä kahdeksaan kuukautta kokonaan vailla vettä. Valuma-alueen arviointia vaikeuttaa pohjoisen autiomaaluonne.


title: Yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 2016

text: Vuoden 2016 yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut kilpailtiin Berliiniissä, Saksassa 5.–6. maaliskuuta 2016. Mestaruuden voittivat alankomaalainen Sven Kramer ja tšekkiläinen Martina Sáblíková. Molemmat olivat nopeimpia kahdella pisimmällä matkalla. Venäjän Denis Juskov oli nopein miesten 500 metrillä ja Norjan Sverre Lunde Pedersen 1 500 metrillä. Japanin Miho Takagi oli paras naisten 500 metrillä ja Alankomaiden Ireen Wüst 1 500 metrillä. Kilpailuihin osallistui 24 mies- ja 24 naisluistelijaa 15 maasta.


text: Kramerille mestaruus oli kahdeksas ja Sáblíkoválle neljäs.


title: Rossio

text: Rossio ("Praça do Rossio", viralliselta nimeltään "Praça de Dom Pedro IV") on Lissabonin keskusaukio. Se sijaitsee pääkatu Rua Augustan pohjoispäässä ja se on vilkas bussi- ja taksiliikenteen keskus. Aukion keskellä on Brasilian keisarin ja Portugalin kuninkaan Pedro IV:n patsas. Aukion pohjoispäässä on kansallisteatteri "Teatro Nacional Dona Maria II" ja sen länsipuolella (yhden korttelin päässä) päärautatieasema. Menneinä vuosisatoina aukiota käytettiin härkätaisteluiden ja julkisten teloitusten näyttämönä.


title: Koppinen

text: Koppinen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:


title: Iranin ilmavoimien lento 48

text: Iranin ilmavoimien lento 48 (ULF48) oli 9. toukokuuta 1976 lennetty Keisarillisen Iranin ilmavoimien kuljetuslento Teheranista Madridin kautta McGuiren lentotukikohtaan New Jerseyssä. Lennolla käytetty Boeing 747-131F -rahtikone räjähti ja syöksyi maahan, kun siihen osui salama lähellä Madridia. Kaikki kymmenen miehistön jäsentä ja seitsemän matkustajaa kuolivat onnettomuudessa.


title: Iranin ilmavoimien lento 48

text: Lento 48 lähti Teheranin Mehrabadin lentoasemalta kello 8.20 (GMT) ja nousi 33 000 jalan matkalentokorkeuteen. Madridin lennonjohto antoi koneelle luvan laskeutua 10 000 jalkaan kello 14.25. Viisi minuuttia myöhemmin miehistö kertoi poikkeavansa reitistä vasemmalle ukkosmyrskyn vuoksi. Kello 14.32 lento 48 sai luvan laskeutua 5 000 jalkaan ja ottaa yhteyden lähestymislennonjohtoon. Miehistö otti yhteyden kello 14.33, ilmoitti ukkospilvistä koneen edessä ja pyysi ohjeistusta niiden ympäri. Viimeisessä radioviestissä lennon 48 miehistö kuittasi saamansa suunnan ja kertoi laskeutuvansa 5 000 jalkaan. Koneen hylky löytyi myöhemmin maatilalta 3 000 jalan korkeudesta.


title: Iranin ilmavoimien lento 48

text: Tutkinnassa selvisi, että koneen etuosaan oli osunut salama, joka oli poistunut koneen rungosta vasemman siivenkärjen kautta. Osa salaman virrasta oli kuitenkin purkautunut siiven etureunassa olleen niitatun liitoksen kautta ja sytyttänyt polttoainetankissa olleet huurut tuleen. Seurasi räjähdys, jonka seurauksena siiven yläpinnan paneeli irtosi muuttaen siiven aerodynaamisia ominaisuuksia radikaalisti. Muutos oli suurin siiven uloimmassa osassa, joka alkoi väristä. Värinä irrotti ensin HF-antennin ja siiven kärjen, sitten loputkin vasemmasta siivestä.


title: Rauvanjärvi (Kaavi)

text: Rauvanjärvi on Pohjois-Savossa Kaavissa sijaitseva järvi.


title: Rauvanjärvi (Kaavi)

text: Järven pinta-ala on 880 hehtaaria eli 8,8 neliökilometriä. Se on 6,5 kilometriä pitkä ja 5,0 kilometriä leveä. Se sijaitsee painaumassa, jonka luoteis- ja kaakkoispuolella on korkeampia mäkiä. Järven lahdet ja niemen seuraavat kallioperän uurroksia ja siksi rannat voivat viettää järveen jyrkästi. Järvi olisi melko yhtenäinen etteivät 1,5 kilometriä pitkä Hautaniemi ja kilometrin pituinen Riihiniemi jakaisi järveä. Riihiniemen ja Iso-Pippurin suojaan jäävät Luvelammen lahti ja Tulilahti. Hautaniemen takana aukeaa 3,3 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä selkä. Suurin järvenselkä aukeaa kuitenkin järven keskiosassa, joka on 3,2 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Sen keskellä sijaitsee vain kolme saarta Rymäsaari, Ahosaari ja Purnusaari. Järven kaakkoispäässä työntyy kaakkoon päin 2,2 kilometriä pitkä lahti, jonka lahdensuu on 400 metriä leveä ja jonka pohjukan nimi on Jokilahti. Järveltä erottuu korkeita mäkiä esimerkiksi Hautaniemessä, jossa niemenpää kohoaa lähes 30 metrin korkeuteen, Itäjahdenkankaalla, jossa mäki kohoaa 40 metriä. Jokilahdella saattaa erottaa pohjoisessa 65 metrin korkeuteen kohoavan Hautamäen.


title: Rauvanjärvi (Kaavi)

text: Järvessä on laskettu olevan 17 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 12 hehtaaria, mikä on noin 1,4 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Iso-Pippuri ja Rymäsaari ovat pinta-alaltaan yli hehtaarin suuruisia, saarista 14 muuta ovat yli aarin ja yksi saarista on alle aarin kokoinen. Kartasta mittattuna Iso-Pippuri on yli 400 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on lähes 7 hehtaaria. Rymäsaari on 200 metriä pitkä ja sen pinta-ala on lähes 1,5 hehtaaria. Muita nimettyjä saaria ovat Pohjoislahdella Myllysaari, järven länsipäässä Lahdensuusaari, Likosaari, Pieni-Pippuri, järvenselällä Rymäsaaren eteläpuolella Ruunasaari, Rihmasaari ja Liimosaari, järvenselän itärannalla Ahosaari ja Purnusaari, sekä vielä pieni Paskonsaari. Vain Iso-Pippurissa on rakennuksia.


title: Rauvanjärvi (Kaavi)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 63 miljoonaa kuutiometriä eli 0,063 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 7,2 metriä ja suurin syvyys on 26,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee Itälahdenkankaan edustalla Hanhikaarren kohdalla noin 300 metriä rannasta. Muita syvänteitä sijaitsee Hautaniemen itäpuolella Itälahdessa, jossa on 17 metriä syvää, Iso-Pippurin kaakkoispuolella, missä on 19 metriä syvää ja järvenselän keskellä, jossa on useassa kohdassa yli 20 metriä syvää.


title: Rauvanjärvi (Kaavi)

text: Järven rantaviivan pituus on 44 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on neljä kilometriä. Rannoilla ei ole kiinteää asutusta juuri ollenkaan ja vapaa-ajan asuntojakin on vain alle 30. Järveä luonnehtii sen erämaisuus. Järven lounaisrantaa seuraavat etäältä seututie 573 ja Siilinjärvi–Viinijärvi-rautatie. Seututieltä haarautuu Rauvantaipaleen suuntaan yhdystie 16498 ja Maarianvaaralla seututie 502. Näiltä teiltä haarautuu rantojen asukkaille omia teitä. Järven ainoa kulmakunta on Kurolankylä, koska Rauvantaipale sijaitsee laskujoen ympärillä.


title: Rauvanjärvi (Kaavi)

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Juojärven reitin valuma-alueen (04.7) Rauvanjärven valuma-alueella (04.78), jonka Rauvanjärven lähialueeseen (04.781) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,0 metriä mpy.


title: Rauvanjärvi (Kaavi)

text: Valuma-alue saa pääosan vedestään kaakon suunnalta Jokilahteen laskevasta Suurjoesta, joka on Suurijoen valuma-alueen (04.783) laskujoki, ja Pohjoislahteen laskevasta Syrjäjoesta, joka on Syrjäjoen valuma-alueen (04.782) laskujoki. Suurjoen valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Rauvanlampi (27 ha) ja Keskilampi (14 ha) ja Syrjäjoen valuma-alueeseella Syrjäjärvi (272 ha), Saarijärvi (254 ha) ja Alimmainen Saarilampi (26 ha). Rauvanjärven alueella on 10 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Suuri-Huussa (3 ha) ja Pieni-Huussa (2 ha) laskevat Pohjoislahteen Huussanpuroa pitkin. Samaan puroon yhtyy Riihilammen oja, johonka yhtyvät vielä Palomäen Valkeinen (27 ha) ja Mustinlampi (2 ha) yhteistä ojaa myöten. Iso-Pippurin pohjoispuolelle Tulilahteen laskevat Onkilampi (2 ha) ja Tulilampi (4 ha) yhteistä ojaa pitkin. Muut järvet laskevat Rauvanjärveen omia laskuojaiaan myöten. Niitä ovat Jokilahteen laskeva Hautalampi (18 ha), Romulahteen Romupuroa myöten laskeva Maarianlampi (2 ha), ja vielä Tervalammen (3 ha) laskuoja Tevapuro laskee Pietunsuonlahteen Hautaniemen vastarantaan.


title: Rauvanjärvi (Kaavi)

text: Järven laskujoki Rauvanjoken luusua sijaitsee Luvelammessa, josta joki laskee kahden kilometrin mittaisena 1,5 kilometrin päässä Rikkaveden Luikonlahteen. Järvien välinen korkeusero on viisi metriä. Jokeen laskee valuma-alueen järvistä vielä Iso Rupanlampi (3 ha) ja Mankara (2 ha) yhteistä laskuojaa myöten.


title: Tervapiiska

text: Tervapiiska tai tervaspamppu on suomalainen historiallinen lähitaisteluase.


title: Tervapiiska

text: Tervapiiska on paksusta köydestä tehty noin 80 senttiä pitkä ase, jonka kärjessä on sitä koossa pitävä solmu ja toisessa päässä kahva.


title: Tervapiiska

text: Köysi josta ase on tehty on tervattu vahvistusmielessä.


title: Tervapiiska

text: Santeri Alkio kuvailee tätä asetta kirjassaan Puukkojunkkarit, jossa se on tärkeä ase kirjan ensi osan päättävässä Korvenloukon tappelussa.


title: Tervapiiska

text: Samoin Aleksis Kivi mainitsee aseen kahdessakin teoksessaan: Seitsemässä veljeksessä Viertolan kartanon vouti kantaa sellaista kädessään kun kartanon väki isännän johdolla tulee katsomaan miten heidän karjansa on käynyt Hiidenkivellä; Nummisuutareissa tervapamppu Eskon äidin Martan kädessä pelottaa perheen miesväkeä.


title: Tervapiiska

text: Nykyisin ase on näyttämön ulkopuolella laiton.


title: China Airlinesin lento 611

text: China Airlinesin lennon 611 onnettomuus tapahtui Etelä-Kiinan meren yläpuolella, kun lentoa operoinut Boeing 747-209B:n runko hajosi ja kone putosi mereen. Kaikki koneessa olleet 225 henkilöä menehtyivät.


title: China Airlinesin lento 611

text: Kone oli Boeing 747, reksteriltään B-18255. Kone oli 24 vuotta ja 11 kuukautta vanha ja sen oli tarkoitus olla viimeisellä lennolla ennen myyntiä Orient Thai Airlinesille.


title: China Airlinesin lento 611

text: Koneessa oli 225 ihmistä joista kolme oli lapsia ja 19 miehistöä.


title: China Airlinesin lento 611

text: Kone lähti portilta kymmenen minuuttia myöhässä kello 14:50. Kone rullasi kiitotielle 06, ja sai lähtöluvan kello 15:07.


title: China Airlinesin lento 611

text: Kone ehti lentää 23 minuuttia, ja koneen lähestyessä 10 500 metriä, kone katosi tutkasta.


title: China Airlinesin lento 611

text: Koneen ollessa vielä nousussa koneen perän alaosan runko kärsi rakenneviasta ja repeytyi irti. Kone alkoi hajota perästä päin ja tuhoutui useaan osaan. Koneen runko putosi mereen noin 50 km Taiwanista ja kaikki koneessa olleet menehtyivät välittömästi.


title: China Airlinesin lento 611

text: Koneen romua löydettiin rantaan ajautuneena 45 kilometriä turmapaikalta Changhuasta.


title: China Airlinesin lento 611

text: Onnettomuuden aiheutti vuonna 1980 tapahtunut pyrstökosketus Hongkongin kansainvälisellä lentoasemalla, jolloin koneen pyrstö vaurioitui, ja korjaus oli tehty väärin, jolloin pyrstöön jäi rakenneheikkous. Onnettomuutta voi verrata JAL 123:een, jolloin konetta ei oltu myöskään korjattu pyrstökosketuksen jälkeen oikein.


title: Johanson-Blizzardin oireyhtymä

text: Johanson-Blizzardin oireyhtymä tai JBS on erittäin harvinainen autosomaalisesti peittyvästi periytyvä geneettinen sairaus, jota ilmenee Euroopassa elävänä syntyneillä lapsilla todennäköisyydellä noin 1/250 000 (0,0004 %). Tapauksia on raportoitu maailmanlaajuisesti yli 100 kappaletta. Oireyhtymä on nimetty sen ensimmäisinä vuonna 1971 kuvanneiden Ann J. Johansonin ja Robert M. Blizzardin mukaan. Tautiin liittyvän geenin yksilöi Martin Zenker ym. vuonna 2005.


title: Johanson-Blizzardin oireyhtymä

text: Sairauden ilmentyminen ja sen vaikeusaste vaihtelevat suuresti siihen sairastuneiden välillä, eikä kaikkia sairauteen liittyviä oireita ole juuri kellään yksittäisellä henkilöllä. Toisaalta sairaudesta on olemassa hyvin lieviä muotoja, joissa lieviä ja määrältään harvalukuisia oireita vähitellen kertyy ja sairauden vaikeusaste kasvaa lapsen varttuessa. Näissä tapauksissa epäily sairaudesta usein myöhästyy ja diagnoosiin päästään vasta pitkällisten poissulkututkimuksien jälkeen.


title: Johanson-Blizzardin oireyhtymä

text: Oireet ilmenevät tavallisesti heti syntymästä alkaen, kuitenkin viimeistään lapsuuden aikana. Yleisimpiin lähes kaikilla sairastuneilla esiintyviin ilmentyviin lukeutuvat nenänsiivekkeiden (lat. "alae nasi") alikehittyneisyys ("hypoplasia") tai puuttuminen kokonaan ("aplasia"), haiman avoerityksen riittämättömyydestä johtuvat ruoansulutaskanavan imeytymishäiriöt sekä pysyvien hampaiden kehityshäiriöt. Nenäsiivekkeiden kehitysähäiriöt tekevät nenän muodosta yleensä ulkonäöltään nokkamaisen. Haiman vajaatoiminta johtaa rasvaliukoisten vitamiinien ja ravinteiden imeytymishäiriöihin ruoansulatuskanavassa, joista edelleen seuraa lapsen kasvun hidastuminen. Myös anemiaa sekä kalsiumin ja proteiinien vajausta on raportoitu, joista viimeksi mainittu voi johtaa nesteen kertymisen vuoksi turvotuksien esiintymiseen. Hampaiden osalta ongelmat liittyvät erityisesti pysyviin hampaisiin, joista vain osa saattaa kehittyä ("oligodontia"). Myös maitohampailla on taipumusta jäädä pienikokoisiksi ("hypodontia")


title: Johanson-Blizzardin oireyhtymä

text: Muita mahdollisia oireita yleisimmistä harvinaisimpaan päin luetellen ovat sensorineuraalinen eli sisäkorvaperäinen kuulovamma, päänahan ihopuutokset ("aplasia cutis"), lyhytkasvuisuus, kilpirauhasen vajaatoiminta ("hypotyreoosi"), pienipäisyys ("mikrokefalia"), sikiön kasvun hidastuminen sekä erilaiset virtsa- ja sukupuolielimien epämuodostumat. Viimeksi mainitut voivat miehellä ilmetä virtsaputken epänormaalina aukeamisena siittimen alapuolelle ("hypospadia"), mikropeniksenä tai piilokiveksisyytenä ("kryptorkidismi"), ja naisella väliseinäisenä vaginana, kaksoiskohtuna tai liikakasvuisena klitoriksena ("klitoromegalia"). Molemmilla sukupuolella munuaisaltaiden laajentuma ("hydronefroosi") on mahdollista virtsan kertyessä munuaiseen virtausesteen myötä. Hieman harvinaisempia oireita ovat synnynnäiset sydänvauriot kuten eteisten ja kammioiden väliseinien poikkeamat, avoin valtimotiehyt (PDA), Fallot'n tetralogia, hypertrofinen kardiomyopatia ja peräaukon umpeuma ("anus imperforatus"), joka estää ulosteen normaalin poistumisen suolistosta.


title: Johanson-Blizzardin oireyhtymä

text: Muita sairauteen liitettyjä vähäisiä poikkeamia ovat kehityshäiriöt kyynelkanavissa, jotka saattavat jäädä kehittymättä kokonaan tai niihin syntyy kyyneleet suoraan ihon pinnalle johtava avanne, huuli- ja suulakihalkiot sekä silmän alaluomen kehityksellisestä umpeutumishäiriöstä johtuva halkio ("kolobooma"). Näihin lukeutuu myös epätyypillinen otsatukan muoto, jossa hiukset nousevat edessä ylöspäin tai kääntyvät pään sivuille, usein tukka on myös epätavallisen karkea, harva tai kuiva. Aukileiden kohdalta hiukset ja myös iho saattavat puuttua kokonaan. Pään ihossa voi esiintyä myös kuoppaisuutta, joiden kohdalta pää jää kaljuksi iän karttuessa. Hyvin harvoin esiintyviä oireita ovat jo syntymähetkellä puhjenneet hampaat, selkäytimen, luuston, aivojen ja eturauhasen kehityshäiriöt, aivolisäkkeen vajaatoiminta ("hypopituitarismi"), varpaiden ylimäärä ("polydaktylia") tai niiden yhteenkasvaminen ("syndaktylia"), refluksitauti, koleostaattiset maksasairaudet, ihon maitokahviläiskät (café-au-lait -läiskät), kasvuhormonipuutokset, aivolisäkkeen vajaatoiminta sekä situs inversus, jossa rintakehän alueen sisäelimet ovat sijoittuneet peilikuvamaisesti normaaliin verrattuna. Lisäksi sairaudella epäillään olevan yhteyttä riskiin varhaisaikuisuuden aikana kehittyvästä diabeteksesta sekä yli puolella sairastuneista esiintyvään vaihtelevan asteiseen älyllisen kehityksen viivästymään tai jälkeenjääneisyyteen.


title: Johanson-Blizzardin oireyhtymä

text: Taudin diagnoosi perustuu laboratoriokokeilla todennettuun synnynnäiseen tai varhaislapsuuden haiman avoerityksen puutteellisuuteen, kun sen yhteydessä esiintyy muita taudille tyypillisiä kehityshäiriöitä. Diagnoosi varmistetaan UBR1-geenin geenitestauksella. Tutkimuksen herkkyys ja tarkkuus ovat molemmat lähes 100 %.


title: Johanson-Blizzardin oireyhtymä

text: Erotusdiagnostisesti muita samankaltaisia oireita aiheuttavia harvinaissairauksia ovat kystinen fibroosi, Shwacman-Diamondin oireyhtymä sekä Pearsonin oireyhtymä. Myös osittainen haimanpuutos, okulodentodigitaalinen kehityshäiriö sekä Adams-Oliverin oireyhtymä voivat oirekuvaltaan muistuttaa Johanson-Blizzardin oireyhtymää.


title: Johanson-Blizzardin oireyhtymä

text: Tauti johtuu mutaatiosta UBR1-geenissä, joka sijaitsee kromosomin 15 pitkässä varressa raidassa 15.2 (15q15.2). UBR1 koodaa yhtä vähintään neljästä ns. N-End Rule -reitin E3-ubikitiini-proteiiniligaasista. Geenin kaikkia tehtäviä ei tiedetä, mutta se ilmentyy erityisen runsaasti haiman avoerityksestä vastaavissa soluissa. N-End Rule -reitin on todettu liittyvän useisiin oleellisiin biologisiin toimintoihin kuten hapen tunnistamiseen, DNA-korjausmekanismien säätelyyn, G-proteiinivälitteiseen signalointiin, metaboliseen säätelyyn, apoptoosiin, meioosiin, spermatogeneesiin, neurogeneesiin sekä elinten kehitykseen ja toiminnanohjaukseen. Koska UBR1-geenin virheet manifestoituvat eriasteisina ongelmina vain osassa elinryhmiä, on muiden ubikitiini-proteiiniligaasien arveltu kohde-elimestä riippuen voivan ainakin osittain kompensoida UBR1-geenivirheen aiheuttamaa toiminnallisuuden puutosta.


title: Johanson-Blizzardin oireyhtymä

text: Johanson-Blizzardin oireyhtymä on autosomaalisesti peittyvästi periytyvä geneettinen sairaus. Lapsen sukupuoli ei vaikuta periytymisen todennäköisyyteen. Potilaan molempien vanhempien täytyy olla vähintään alttiusgeenin kantajia. Oireyhtymän ilmentyminen geenimutaation kantajan lapsissa on harvinaista. Mikäli toinen puolisoista kantaa mutaatiota ja toinen ei, lapset eivät voi sairastua oireyhtymään, mutta keskimäärin puolet heistä on taudin kantajia mahdollistaen geenimutaation periytymisen edelleen heidän jälkeläisilleen. Kahden kantajan lapsista keskimäärin neljäsosa on täysin terveitä, puolet taudin kantajia ja neljäsosa sairastuu oireyhtymään. Sairauden aiheuttama geenivirhe voi periytymistapansa vuoksi kulkea suvussa pitkään piilevänä, jolloin syntyy helposti vaikutelma sairauden hyppäämisestä useidenkin sukupolvien yli.


title: Johanson-Blizzardin oireyhtymä

text: Taudin vaikeusaste vaihtelee lähinnä eri sukujen välillä, saman suvun sisällä oireisto on yleensä samankaltainen. Mikäli suvussa on todettu Johanson-Blizzardin oireyhtymää, voidaan oireettomat sukulaiset ohjata heidän niin halutessaan perinöllisyyspoliklinikalle mahdollisen sairauden kantajuuden todennäköisyyden kartoitukseen ja tarvittaessa geenitutkimuksiin periytymisriskin selvittämiseksi. Sairastuneen lapsen vanhemmille suositellaan perinnöllisyysneuvontaa.


title: Johanson-Blizzardin oireyhtymä

text: Johanson-Blizzardin oireyhtymä ei kuulu rutiinisti raskaudessa seulottaviin sairauksiin. Kaikille raskaanaoleville raskausviikkojen 18-21 välillä tarjotussa rakenneultraäänitutkimuksessa epäily taudista voi herätä sikiön poikkeavien löydösten vuoksi. Näitä ovat lähinnä nenän nokkamainen rakenne sekä sigmasuolen laajentuma peräaukon umpeuman seurauksena, epäily epätavallisesta raskauden kulusta voi syntyä myös sikiön pienikasvuisuuden tai sydämen rakenteen poikkeavuuksien perusteella. Raskauden tässä vaiheessa sikiö kehittyy nopeasti, minkä vuoksi mahdollinen poikkeava rakenne havaitaan sitä luotettavammin, mitä myöhemmin tutkimus voidaan tehdä. Diagnoosi varmistetaan sikiön UBR1-geenitutkimuksella, joka tehdään istukkanäytteestä.


title: Johanson-Blizzardin oireyhtymä

text: Tautiin ei ole tällä hetkellä olemassa parantavaa hoitoa, vaan hoito on aina oireenmukaista. Oireyhtymä voi olla diagnosoimattomana henkeäuhkaava johtuen haiman vajaatoimintaan liittyvistä ravitsemuspuutoksista, mutta hoidettuina potilaat saavuttavat säännönmukaisesti aikuisiän. Lisäksi aikainen puuttuminen sairauteen on tärkeää, jotta sairaudesta kärsivän olisi mahdollista saavuttaa täysi potentiaalinsa kehityskautensa aikana.


title: Johanson-Blizzardin oireyhtymä

text: Oireiden mukainen hoito muotoutuu yksilöllisesti kunkin potilaan taudinkuvan mukaan. Haimaentsyymien puutosta voidaan korvata suun kautta otettavilla entsyymilisillä, joiden käyttö jatkuu läpi koko elämän. Tämä turvaa rasvojen ja ravintoaineiden asianmukaisen imeytymisen suolistosta, Lisäksi voidaan tarvita rasvaliukoisten vitamiinien lisiä (A, D, E ja K), joiden imeytyminen voi haiman vajaatoiminnan vuoksi jäädä puutteelliseksi. Potilaalle voidaan joutua suunnitelemaan myös ravintosisällöltään tarkka dieetti, joka sisältää helposti imeytyviä korkeaproteiinipitoisia ravintolisiä, jolla turvataan ravitsemusvaatimuksien mukainen ravinnonsaanti. Näistä toimenpiteistä huolimatta on hyvin todennäköistä, että potilaan pituuskehitys ei pysy oman ikäluokkansa tahdissa.


title: Johanson-Blizzardin oireyhtymä

text: Taudinkuvasta riippuen potilas voi joutua käyttämään pistosinsuliinia korvaamaan haiman heikentynyttä insuliinituotantoa sekä kilpirauhaslääkitystä kilpirauhasen vajaatoiminnan vuoksi. Osa synnynnäisistä poikkeavuuksista voidaan korjata operatiivisesti. Kirurgisilla toimenpiteillä voidaan korjata esimerkiksi kasvojen, virtsa- ja sukupuolielimien sekä peräaukon kehityshäiriöitä. Pysyvien hampaiden kehittymättä jääminen on mahdollista korvata hammasimplanteilla. Kuulovammaa voidaan lieventää kuulolaitteella tai sisäkorvaistutteella. Kaikissa tapauksissa hoito ei ala heti lapsuudessa, vaan osa oireyhtymään liittyvistä poikkeamista kuten diabetes, kuulon alenema ja hammaspuutokset voivat ilmentyä vasta myöhemmällä iällä.


title: Liane Moriarty

text: Liane Moriarty (s. 1966) on australialainen kirjailija.


title: Liane Moriarty

text: Moriartyn teoksen "Big Little Lies" (suom. "Mustat valkeat valheet", 2014) pohjalta on tehty HBO:n samanniminen minisarja. Myös hänen muista teoksistaan on tekeillä elokuvasovituksia. Moriartyn kirjoja on myyty maailmanlaajuisesti yli kuusi miljoonaa kappaletta.


title: Liane Moriarty

text: Moriarty asuu perheensä kanssa Sydneyssä. Ennen kirjailijanuraansa hän työskenteli mainonnan ja markkinoinnin alalla sekä copywriterina.


title: Federico García Lorcan lentoasema

text: Federico García Lorcan lentoasema (myös Granada-Jaénin lentoasema; ) on lentoasema, joka sijaitsee Chauchinan kunnassa 17 kilometrin päässä Granadan kaupungista länteen. Sitä käytti hieman yli 900 000 matkustajaa vuonna 2017.


title: Leila Hietala-Hämäläinen

text: Leila Sinikka Hietala-Hämäläinen (ent. Hietala; s. 26. syyskuuta 1934 Pohjois-Pirkkala) on suomalainen kuvanveistäjä. Hän on opiskellut Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1965–1968 ja toiminut opettajana Taideteollisessa korkeakoulussa vuosina 1973–1979 sekä Lahden taidekoulussa 1975–1979. Hämäläinen on toteuttanut eräitä julkisia taideteoksia sekä suunnitellut kolmisenkymmentä mitalia.


title: Badajozin lentoasema

text: Badajozin lentoasema on lentoasema, joka sijaitsee 13 kilometrin päässä Badajozin kaupungista itään. Sitä käytti hieman alle 50 000 matkustajaa vuonna 2017.


title: Badajozin lentoasema

text: Lentoasema jakaa kiitotiensä ja lennonjohtotorninsa viereisen Talavera la Realin lentotukikohdan kanssa.


title: Monarca (1756)

text: Monarca oli Espanjan laivaston vuonna 1756 vesille laskettu 70-tykkinen linjalaiva.


title: Monarca (1756)

text: Alus tilattiin Ferrolista ja laskettiin vesille vuonna 1756.


title: Monarca (1756)

text: Espanjan ja Britannian välinen sota alkoi kesäkuussa 1779. Alus osallistui 16. tammikuuta 1780 Cabo de São Vicenten taisteluun, jossa se vallattiin. Alus rekisteröitiin ja nimettiin "HMS Monarcaksi" 20. huhtikuuta. Alus varustettiin Portsmouthissa 7. toukokuuta - 19. syyskuuta, mikä maksoi 15 338 puntaa 18 shillinkiä.


title: Monarca (1756)

text: Alus otettiin palvelukseen huhtikuussa ensimmäisenä päällikkönään John Gell. Alus lähti 29. marraskuuta Hoodin mukana Länsi-Intiaan, mistä se lähti Itä-Intiaan 18. huhtikuuta 1781. Alus saapui määränpäähänsä 3. lokakuuta. Alus osallistui Sadrasin taisteluun 17. helmikuuta 1782, Providienin taisteluun 12. huhtikuuta, Negapatamin taisteluun 6. heinäkuuta, Trincomaleen taisteluun 3. syyskuuta ja Cuddaloren taisteluun 20. kesäkuuta 1783 ennen kuin se lähti kotimatkalle.


title: Monarca (1756)

text: Alus poistettiin palveluksesta kesäkuussa 1784. Alus tarkastettiin heinäkuussa 1791 Portsmouthissa, minkä jälkeen se myytiin 13. lokakuuta 1 061 punnalla.


title: Ulla-Maija Siikavire

text: Ulla-Maija Siikavire (o.s. Karjula, 21. syyskuuta 1945 Kurikka) on suomalainen näyttelijä ja ilmaisutaidon opettaja. Ahaa Teatterista näyttelijänuransa aloittanut Siikavire siirtyi vapaaksi taiteilijaksi 1981. Hän on työskennellyt lukuisissa Yle TV2:n komedia- ja draamasarjoissa aina 1970-luvun lopulta alkaen.


title: Ulla-Maija Siikavire

text: Ulla-Maija Siikavire syntyi toimitusjohtaja Pentti Karjulan ja sairaanhoitaja Ulla Karjulan perheeseen. Hän opiskeli Suomen teatterikoulussa vuosina 1969–1973 ja oli kiinnitettynä Ahaa Teatteriin 1973–1981.


title: Ulla-Maija Siikavire

text: Siikavireen näyttämötehtäviä ovat muun muassa Hanka-Manta ("Hölmöläiset"), Polja ("Pikkuporvarit") ja Ippolina ("Kaksitoista tuolia").


title: Ulla-Maija Siikavire

text: Tamperelaisen Yle TV2:n televisiotuotannot ovat olleet merkittävä osa Siikavireen taiteilijanuraa. Hän on näytellyt vuosikymmenten varrella muun muassa sarjoissa "Tankki täyteen" ja "Reinikainen" sekä "Pakanamaan kartta", "Elämän suola" ja "Korpelan kujanjuoksu". Lähiödraamassa "Kotirappu" Siikavire näytteli isohkon roolin Anneli Eskolana. Maalaisdraamassa "Lehmän vuosi" hän teki Kerttu Rintamäen roolin.


title: Ulla-Maija Siikavire

text: Syyskaudella 1990 ensiesityksensä saaneessa Maria Jotunin tekstiin perustuvassa viisiosaisessa televisiodraamassa "Huojuva talo" Siikavire näytteli Sannan roolin.


title: Zoo TV: Live from Sydney

text: Zoo TV: Live from Sydney on irlantilaisen rockyhtyeen U2:n vuonna 1994 julkaisema konserttielokuva. Elokuvan on ohjannut David Mallet, ja se on taltioitu 27. marraskuuta 1993 Sydneyn jalkapallostadionilla yhtyeen Zoo TV Tour -kiertueen konsertissa. "Zoo TV: Live from Sydney" julkaistiin alun perin 17. huhtikuuta 1994 VHS- ja Laserdisc-formaateissa, ja se myös esitettiin televisiossa ympäri maailmaa. Vuonna 2006 konsertti julkaistiin DVD-formaatissa digitaalisesti uudelleenmasteroituna.


title: Zoo TV: Live from Sydney

text: Vuonna 1995 "Zoo TV: Live from Sydney" palkittiin parhaan musiikkielokuvan Grammy-palkinnolla.


title: Zoo TV: Live from Sydney

text: Suomessa "Zoo TV: Live from Sydneyn" DVD-julkaisu nousi vuonna 2006 viikolla 39 virallisen musiikki-DVD-listan toiseksi.


title: Benevento Calcio

text: Benevento Calcio on italialainen jalkapalloseura Beneventosta, Campaniasta. Seura perustetiin alun perin vuonna 1929 ja uudelleen vuonna 2005. Kaudella 2018–2019 Benevento pelaa Serie B:ssa, jonne se putosi keväällä 2018 Serie A:sta.


title: Yttriumalumiinigranaatti

text: Yttriumalumiinigranaatti (YAG, YAlO, kirjoitetaan joskus "yttrium-alumiini-granaatti") on keinotekoinen silikaattimineraali, joka kuuluu granaattien ryhmään. Se sisältää harvinaista maametallia yttriumia, ja sitä käytetään lähinnä kiinteän olomuodon lasereiden optisena materiaalina. Pelkkä YAG, kuten myöskään muut granaatit tai safiiri, ei puhtaana toimi laseroivana väliaineena, vaan siihen pitää doupata sopivien muiden aineiden ioneja. Yleisimmät douppausaineet ovat lantanoidit neodyymi (Nd:YAG) ja erbium (Er:YAG). Ceriumilla doupattua Ce:YAG-materiaalia on käytetty myös fosforina kuvaputkissa ja valkoisissa valodiodeissa.


title: Yttriumalumiinigranaatti

text: YAG-materiaaleja on myös käytetty koruteollisuudessa timanttien korvikkeena, mutta tämä on vähentynyt lähes olemattomiin zirkoniumdioksidista tehtyjen korukivien myötä.


title: Yttriumalumiinigranaatti

text: Neodyymillä doupattu Nd:YAG on yleisin ja tärkein YAG-tyyppi käytännön sovellutuksissa.


title: Yttriumalumiinigranaatti

text: Erbiumilla doupattu YAG on myös paljolti käytetty. Sen aallonpituus on 2 940 nm.


title: Yttriumalumiinigranaatti

text: Ytterbiumilla doupattu YAG on tärkeä 1μm-alueen laser, jonka pumppaamiseen käytetään yleensä 941 nm:n InGaAs-laserdiodia.


title: Yttriumalumiinigranaatti

text: Tuliumilla doupattu YAG toimii 2 010 nm aallonpituudella. Tm-ioni absorboi 785 nm fotoneja, mitä voidaan hyödyntää pumppaamalla Tm:YAG-kidettä tämän alueen laserdiodilla. Diodipumpatulla rakenteella saavutetaan jopa yli 100 W tehoja. Tm:YAG-lasereita käytetään lääketieteessä, meteorologiassa, sotilaallisissa sovelluksissa ja Lidar-keilauksessa. Tuliumlasereiden aallonpituus tekee niistä erityisen soveltuvia kudosten leikkaamiseen lääketieteellisissä sovellutuksissa. Niitä käytetään varsinkin vettä sisältävien pehmytkudosten operoimiseen.


title: Yttriumalumiinigranaatti

text: Holmiumia käyttävää Ho:YAG-laseria on käytetty pehmytkudosten leikkauksissa. Halvempi Tm:YAG on syrjäyttämässä sitä, mutta Ho:YAG on edelleen käytössä tietyissä kirurgisissa operaatioissa kuten eturauhasen hyperplasian hoidossa. Ho:YAG-lasereita käytetään edelleen, koska niiden aallonpituus 2 100 nm osuu tuliumlasereiden alueen ylärajalle, missä Tm:YAG ei tuota tarpeeksi tehoa.


title: Yttriumalumiinigranaatti

text: Holmiumia, kromia ja tuliumia käyttävä YAG on tehokas laseroinnin väliaine, jolla on monia käyttökohteita meteorologiassa, sotilastekniikassa ja lääketieteessä. Sen aallonpituus on 2 080 nm.


title: Yttriumalumiinigranaatti

text: Pelkästään kromia (Cr-ioneja) käyttävä YAG.


title: Yttriumalumiinigranaatti

text: Dysprosiumilla doupattu YAG on aine jonka fluoresenssi muuttuu lämpötilan mukaan, ja jota voidaan tästä syystä käyttää lämpötilan mittaamiseen.


title: Yttriumalumiinigranaatti

text: Samariumilla doupattu YAG on samankaltainen kuin Dy:YAG.


title: Yttriumalumiinigranaatti

text: Terbiumilla doupattu YAG emittoi kelta-vihreää valoa 544 nm aallonpituudella. Käytetty kuvaputkissa.


title: Yttriumalumiinigranaatti

text: Ceriumilla seostettu YAG-materiaalia käytettiin ensimmäisissä valkoisissa LEDeissä, mistä niiden kehittäjä Shūji Nakamura sai vuoden 2006 Millennium-teknologiapalkinnon ja 2014 Nobelin fysiikanpalkinnon.


title: Anja Bargum

text: Anja Viveca Helene Bargum (8. marraskuuta 1970 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on työskennellyt ruotsinkielisessä improvisaatioteatteri Stjärnfallissa vuodesta 1997.


title: Anja Bargum

text: Anja Bargum syntyi kirjailija Johan Bargumin ja näyttelijä Anita Bergerin perheeseen. Hänen isoäitinsä oli kirjailija Viveca Hollmerus. Bargum opiskeli näyttämötaiteita Uppsalassa vuosina 1991–1994.


title: Anja Bargum

text: Bargum on näytellyt improvisaatioteatteri Stjärnfallin ohella muun muassa Suomen Kansallisteatterissa ja Unga Teaternissa. Hänen näyttämötehtäviään ovat muun muassa Marlène (ranskalaisen Francis Veberin näytelmä "Joka toiselle kuoppaa kaivaa"), Lucky ("I väntan på Godot") ja Martha ("Den hemliga trädgården"). Vuonna 2015 Bargum näytteli Svenska Teaternin tuotannossa "Den älskande" Jean Sibeliuksen isosiskoa Lindaa.


title: Anja Bargum

text: Teatteriuransa ohella Bargum on näytellyt yhdessä elokuvassa ja muutamassa televisiotuotannossa. Yle TV2:n epookkidraamassa "Hovimäki" hän näytteli aatelisneito Sofia Ingbergiä nuorena.


title: Anja Bargum

text: Anja Bargumin puoliso on näyttelijä Niklas Häggblom (s. 1965).


title: One More Light (kappale)

text: One More Light on yhdysvaltalaisen rockyhtyeen Linkin Parkin kappale, joka julkaistiin 3. lokakuuta 2017. Kappale on esillä heidän seitsemännellä studioalbumillaan "One More Light". Kappaleeseen tehty virallinen musiikkivideo julkaistiin 19. syyskuuta 2017.


title: One More Light (kappale)

text: Digitaalinen single – remix


title: Rotimo (Vieremä)

text: Rotimo on Pohjois-Savossa Vieremällä Nissilän kylässä sijaitseva järvi.


title: Rotimo (Vieremä)

text: Järven pinta-ala on 860 hehtaaria eli 8,6 neliökilometriä. Se on 5,1 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Järvi on muodostunut Kumpulanharjun taakse ja sen laskujoki on murtautunut harjun läpi lounaaseen päin. Harju kuuluu Iso-Iiltä alkavaan harjujaksoon, joka katoaa Pyhännällä savipeltojen maapeitteisiin. Sen järvenselkä on avoin ja se on koko järven kokoinen. Järven rannat ovat alavaa maata.


title: Rotimo (Vieremä)

text: Järvessä on laskettu olevan 7 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 3 hehtaaria, mikä on noin 0,3 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista yksi Rämeenniemi on yli hehtaarin suuruinen ja loput kuusi saarta ovat yli aarin kokoisia. Muita saaria ovat Voisaari, Suomensaari, Selkäsaari ja Lokkisaari.


title: Rotimo (Vieremä)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 26 miljoonaa kuutiometriä eli 0,026 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys on 12,9 metriä. Syvin kohta sijaitsee Selkäsaarelta yli 500 metriä etelään.


title: Rotimo (Vieremä)

text: Järven rantaviivan pituus on 20 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 2 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, jota rikkoo järven lounaspuolella peltopalstat. Asutus on haja-asutusta, josta vain muutama kiinteistö sijaitsee rannan tuntumassa. Rannoille on rakennettu noin 40 vapaa-ajan asuntoa. Järven kaakkoispäässä sijaitsee Nissilän kylä, jonka läpi kulkee harjua seuraava yhdystie 8770. Tieltä haarautuu kummallekin puolelle järveä tiet, joista ranta-asutukselle tulee tiet.


title: Rotimo (Vieremä)

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Iisalmen reitin valuma-alueen (04.5) Salahminjärven valuma-alueella (04.54), jonka Rotimojoen alueeseen (04.546) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,3 metriä mpy.


title: Rotimo (Vieremä)

text: Valuma-alue saa pääosan vedestään Rahajoen valuma-alueelta (04.548), jonka laskujoki Rahajoki tulee Rahajärvestä (201 ha), ja Petäjäjoen valuma-alueelta (04.547), joka laskee Petäjäjärvestä (25 ha) Petäjäjokea myöten myös järven pohjoisosiin. Rotimojoen alueella on kolme yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Hällämö (88 ha), Koiralampi, Kotilampi ja Mustalampi (2 ha), jotka laskevat järven luusuan viereen samaa laskuojaa myöten, sekä Hirvilampi (1 ha), joka sijaitsee järven itäpuolella sijaitsevalla Hirvisuolla.


title: Rotimo (Vieremä)

text: Järven laskujoki Rotimonjoki laskee 8,5 kilometrin päässä Salahminjärveen (520 ha), jonka vedenpinta on 45 metriä alempana. Jokeen yhtyy oikealta Luvejoki, joka virtaa siihen pohjois-luoteesta.


title: Castelo de São Jorge

text: Castelo de São Jorge (Pyhän Yrjänän linna) on keskiaikainen linna Alfaman kaupunginosassa Lissabonissa. Paikalla on ollut linnoitus ja roomalaisaikana, mutta vanhin osa nykyisestä linnasta on rakennettu 900-luvulla, kun alue oli maurien miehittämä. Vuonna 1147 ristiretkeläiset valtasivat sen neljän kuukauden piirityksen jälkeen. Linnan uusi isäntä Alfonso I laajensi rakennusta huomattavasti.


title: Castelo de São Jorge

text: Lissabonin maanjäristys 1755 raunioitti linnaa, jota on sittemmin entistetty. Nykyisin alue on viihtyisä vierailukohde laajan puutarhansa ansiosta. Linnan vaiheita esitellään historianäyttelyssä, mutta suuri osa vierailijoista tulee katsomaan muurilta avautuvia näkymiä kaupunkiin ja joelle.


title: USS Gambier Bay (CVE-73)

text: USS Gambier Bay (runkonumerot AVG-73, ACV-73 ja CVE-73) oli Yhdysvaltain laivaston Casablanca-luokan saattuetukialus, joka upposi raskaan japanilaisen laivatykistön osumista Samarin saaren taistelussa 25. lokakuuta 1944.


title: USS Gambier Bay (CVE-73)

text: Alus tilattiin Kaiser Shipbuilding Companyltä Vancouverista Washingtonista. Alus laskettiin vesille 22. marraskuuta 1943 kumminaan rouva H. C. Zitsewitz ja otettiin palvelukseen 28. joulukuuta Astoriassa Oregonissa ensimmäisenä päällikkönään Hugh H. Goodwin.


title: USS Gambier Bay (CVE-73)

text: San Diegossa suoritettujen vastaanottokokeiden jälkeen alus lähti 7. helmikuuta 1944 Pearl Harboriin mukanaan 400 sotilasta. Alus jatkoi matkaansa Marshalleille, missä se lennätti 84 lentokonetta täydennyksenä "USS Enterpriselle". Tehtävänsä suoritettuaan alus palasi Pearl Harborin kautta San Diegoon, missä se kuljetti lentkoneita korjattavaksi sekä kouluttaen lentohenkilöstöä Etelä-Kalifornian rannikolla. Alus lähti 1. toukokuuta liittyäkseen kontra-amiraali H. B. Salladan tukiryhmään (TG52.11), joka oli Marshalleilla valmistautumassa Mariaanien maihinnousuun.


title: USS Gambier Bay (CVE-73)

text:
Aluksen lentokoneet tukivat 15. kesäkuuta Saipanille maihinnousevia merijalkaväen sotilaita tuhoten tykistöasemia, joukkojenkeskityksiä, panssarivaunuja ja ajoneuvoja.
"USS Sheermann" pyrki tuloksetta suojaamaan "Gambier Bayta" keisarillisen Japanin laivaston laivastolta. Raskaiden tykkien tuli pysäytti palavan saattuetukialuksen ja kolme risteilijää lähestyi sitä. Pahoin vaurioitunut alus kaatui upoten 25. lokakuuta 1944 kello 09.07. Pääosa aluksella olleista 800 hengestä pelastettiin Leytenlahdelta saapuneisiin maihinnousualuksiin.


title: Sorainen

text: Sorainen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:


title: GP3 Belgian Grand Prix 2012

text: GP3 Belgian Grand Prix 2012 oli GP3-kauden 2012 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 1.–2. syyskuuta Circuit de Spa-Francorchamps'n moottoriradalla Belgiassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Belgian GP:n ohessa.


title: GP3 Italian Grand Prix 2012

text: GP3 Italian Grand Prix 2012 oli GP3-kauden 2012 kahdeksas ja viimeinen osakilpailu, joka ajettiin 8.–9. syyskuuta Monzan moottoriradalla Italiassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Italian GP:n ohessa.


title: Sveebien kuningaskunta

text: Sveebien kuningaskunta oli sveebien germaaniheimon Pyreneiden niemimaalle perustama kuningaskunta. Sveebit saapuivat Rooman valtakuntaan kuuluneelle niemimaalle vuonna 409 osana sveebit, vandaalit ja alaanit käsittänyttä heimojen liittoa ja Rooman luhistuessa heimot jakoivat suuren osan niemimaata keskenään Sveebien saadessa alueita nykyisestä Portugalista ja Espanjan luoteisosista. Sveebien pääkaupunki sijaitsi Bragassa. Sveebien onnistui sittemmin levittämään valtaansa suureen osaan niemimaata, mutta he kärsivät lopulta tappion visigooteille. Visigoottien kuningas Leovigild syrjäytti viimeisen sveebikuningas Audekan vuonna 585 ja sveebien kuningaskunta liitettiin visigoottien kuningaskuntaan.


title: Sveebien kuningaskunta

text: Sveebien kuningaskunnan eri vaiheista ja esimerkiksi sen sisäisistä oloista tiedetään suhteellisen vähän historiallisten lähteiden puutteellisuuden takia.


title: Sveebien kuningaskunta

text: Rooman valtakunnan aikainen Pyreneiden niemimaa säilyi vuosisatojen ajan ilman ulkopuolisia uhkia. Tämä muuttui sveebien, vandaalien ja alaanien muodostaman löyhän heimojen liittouman ylittäessä Pyreneet Galliasta vuonna 409 jaa. Ei ole täysin selvää, mitä välittömästi seurasi. Tapahtumia vuosien 409 ja 411 välillä käsitteleviä yksityiskohtaisia historiallisia lähteitä ei ole säilynyt nykypäiviin. Sveebit ja vandaalit olivat germaaniheimoja, kun taas alaanit olivat taustaltaan iranilaisia. Kaikkiaan maahantunkeutujia on arvioitu olleen noin 200 000 ja heistä noin 30 000 sveebejä. Rooman valtakunnan vallan romahtaessa nopeasti lähes ilman vastarintaa valloittajat päättivät jakaa alueet Pyreneiden niemimaalla keskenään. Alaanit saivat Lusitanian ja Carthaginensisin provinssit hasdingi-vandaalien ja sveebien jakaessa Gallaecian provinssin. Baetica päätyi silingi-vandaaleille ja Roomalaisvalta säilyi vain Tarraconensisissa.


title: Sveebien kuningaskunta

text: Sveebit perustivat pääkaupunkinsa lähelle Bragaa Gallaecian eteläosaan ja heidän hallitsijansa alkoivat pian levittää valtaansa niemimaan muihin osiin. Sveebien kuningas Hermerik (409?–38) aloitti tämän kehityksen hyökkäämällä hasdingi-vandaaleja vastaan ja hänen seuraajansa Rekhila (438–48) johti joukkonsa Lusitaniaan ja Baeticaan. Mérida vallattiin vuonna 439 ja Hispalis (nyk. Sevilla) vuonna 441. Rekhilan seuraaja Rekhiarius (448–56) teki rauhan Tarraconensisin roomalaisten kanssa Rekhilan kuoleman jälkeen, jolloin sveebit hallitsivat ilmeisesti koko Gallaecian, Lusitanian ja Baetican aluetta. Rauha roomalaisten kanssa kesti vain muutaman vuoden, jolloin Rekhiarius johti sotaretkeä roomalaisten alueelle palaten lopulta omille seuduilleen mukanaan joukoittain vankeja.


title: Sveebien kuningaskunta

text: Sveebit uhkasivat nyt koko niemimaata, jonka menetys näytti roomalaisista nyt mahdolliselta. Sveebien menestystä on hankala selittää, sillä aikakaudesta kertovat historialliset lähteet ovat puutteellisia. Roomalaiset kärsivät sotilaspulasta, mikä teki sveebien vastaisista sotaretkistä mahdottomia ja roomalaiset olivat yhä riippuvaisempia visigoottien foederatus-joukoista. Visigootit olivat puolestaan kuninkaansa Wallian (416–19) johdolla hyökänneet niemimaalle ja tuhonneet vandaalit ja alaanit, jättäen sveebit ilman kilpailijoita visigoottien itse palatessa Galliaan vuonna 418. Alaanien ja vandaalien rippeet liittyivät mahdollisesti sveebeihin. Visigootit olivat liittoutuneet Rooman kanssa ja sveebit ajautuivat heitä vastaan Rekhiariuksen hyökätessä Tarraconensisiin. Visigoottien kuningas Teoderik II johti joukkonsa Rooman keisarin nimissä Pyreneiden niemimaalle ja vuonna 456 hän kukisti sveebit Campus Paramus -nimisessä paikassa lähellä Astorgaa. Braga ryöstettiin ja Rekhiarius teloitettiin, mikä päätti sveebien ensimmäisen dynastian.


title: Sveebien kuningaskunta

text: Rekhiariuksen teloituksen jälkeen visigootit vetäytyivät. Sveebit olivat menettäneet hallintansa suurimmalla osalla entisistä alueistaan, mutta heidän kuningaskuntansa säilyi Gallaeciassa. Useat eri henkilöt taistelivat visigooteille kärsityn tappion jälkeen kuninkuudesta. Yksi heistä oli Rekhimund (459-61), joka oli mahdollisesti aiemman dynastian jäsen. Ajalta tunnetaan myös neljä muuta kruununtavoittelijaa, Maldras (456-60), Framanto (457-8), Frumarius (460-5) ja Remismund (464-?), joista jälkimmäinen yhdisti lopulta sveebit jälleen yhden vallan alle. Sveebit alkoivat pian tehdä uusia sotaretkiä Lusitaniaan ja esimerkiksi Olisipo vallattiin kahteen otteeseen. Vuoteen 500 mennessä sveebit hallitsivat suurinta osaa Gallaeciasta ja Lustianian koillisosia. 500-luvun historia tunnetaan erityisen huonosti, mutta sveebien kuningaskunta säilyi visigoottien alati kasvavasta uhasta huolimatta vuosisadan lopulle saakka. Vuonna 585 syttyi perimmyyskiista, johon visigoottien kuningas Leovigild sekaantui. Sveebien viimeinen kuningas Audeka syrjäytettiin ja Leovigild liitti sveebien kuningaskunnan visigoottien kuningaskuntaan.


title: Sveebien kuningaskunta

text: Sveebien kuningaskunnan hallinnosta tiedetään vain hyvin vähän. Etenkin verojen keruussa noudatettiin todennäköisesti Rooman valtakunnan aikaisia hallinnollisia rakenteita. Kuninkuus oli tiettävästi perinnöllinen ja kruunu siirtyi isältä pojalle. Kuninkailla oli hovi, rahasto, arkisto ja he löivät omia kolikoitaan. Jos lakeja tai hallintoon liittyviä asiakirjoja kirjoitettiin ylös, niitä ei ole säilynyt nykypäivään.


title: Sveebien kuningaskunta

text: Hydatius mainitsee Bragan vuonna 456 valloittaneiden areiolaisten visigoottien tuhonneen kaupungin katolilaiset kirkot. Sveebit itse kääntyivät kuningaskuntansa olemassaolon aikana areiolaisuudesta katolilaisuuteen, mutta kääntymisen yksityiskohtia ei tunneta. Kääntymisen on kuitenkin täytynyt tapahtua ennen katolilaisten piispojen kokousta sveebien pääkaupunki Bragassa vuonna 561.


title: Nini Roll Anker

text: Nicoline Magdalene Roll Anker (3. toukokuuta 1873 Molde, Møre og Romsdal, Norja – 20. toukokuuta 1942 Asker, Norja) oli norjalainen kirjailija.


title: Nini Roll Anker

text: Ankerin vanhemmat olivat korkeimman oikeuden asessori, kaupunkineuvos, stortingetin jäsen Ferdinand Nicolai Roll ja Sophie Nicoline Knudtzon. Hän oli feministi, sosialisti ja pasifisti mutta liikkui myös seurapiireissä, ja hän sai lisänimen ”kuninkaallinen norjalainen hovikommunisti”. Hänen tuotantonsa käsittää 29 kaunokirjallista teosta sekä muistelmateos "Min venn Sigrid Undset". Undset oli hänen ystävänsä.


title: Nini Roll Anker

text: Ankerin esikoisteos "I Blinde" ilmestyi 1898 salanimellä Jo Nein. Hän julkaisi salanimellä myöhemminkin, kolme teosta nimellä nimellä Kåre P, jota pidettiin nuorena, lupaavana miespuolisena kirjailijana. Salanimeä käyttämällä hän halusi irtautua kriitikoiden ja lukijoiden odotuksista ja ennakkoluuloista hänen sukupuolensa ja yhteiskunnallisen asemansa suhteenuusrealismiin, mutta Daniel Haakonsen on luonnehtinut sitä ”eettiseksi realismiksi”. "Den som henger i en tråd" kuuluu parhaisiin norjalaisiin työläisromaaneihin. Kirjailijantyönsä loppupuolella hän käsitteli useita naisen roolin kriittisiä kysymyksiä. "Enken" kertoo äidistä, joka näkee homoseksuaalisen poikansa mieluummin kuolleena kuin että asia tulee julkisuuteen. Postuumisti 1945 ilmestynyt "Kvinnen og den svarte fuglen" sisältää syytöksen naisia kohtaan. Minämuotoisessa kertomuksessa nainen muistelee vankilassa mennyttä elämäänsä. Nainen on menettänyt poikansa sodassa ja syyttää siitä miestään ja koko miessukupuolta mutta tunnustaa samalla osavastuunsa.


title: Nini Roll Anker

text: Kirjeessään Bjørnstjerne Bjørnsonlle Anker sanoo:


title: Vissarion

text: Vissarion on etunimi. Se on ollut etuinimenä tai kutsumanimenä seuraavilla henkilöillä:


title: Johannes Rebmann

text: Johannes Rebmann (16. tammikuuta 1820 Gerlingen, Württemberg – 4. lokakuuta 1876 Korntal, Saksa) oli saksalainen lähetystyöntekijä ja löytöretkeilijä. Hän oli ensimmäinen eurooppalainen, joka tutki Afrikkaa Intian valtameren rannikolta päin. Hän löysi ensimmäisenä eurooppalaisena lumipeitteisen Kilimanjaron vuonna 1848, ja kollegansa Johann Krapfin kanssa Mount Kenyan vuonna 1849.


title: Johannes Rebmann

text: Rebmann opiskeli Sveitsissä Baselissa (Basler Mission) ja Englannissa Islingtonissa (Church Missionary Society). Hän työskenteli Itä-Afrikassa vuosina 1846–1875. Hänen kirjoituksensa ja hänen piirtämänsä kartta suuresta Njassajärvestä kiihdyttivät Niilin yläosiin kohdistuvaa tieteellistä tutkimusta.


title: Johannes Rebmann

text: Rebmann opetteli useita afrikkalaisia kieliä. Hän käänsi Markuksen evankeliumin kamban kielelle ja Luukkaan evankeliumin swahiliksi. 1850-luvulla hän laati njandžan sanakirjan, joka julkaistiin postuumisti vuonna 1877. Hän keräsi myös swahilin sanaston, jota Krapf mahdollisesti käytti swahilin sanakirjassaan.


title: Johannes Rebmann

text: Rebmann avioitui vuonna 1851 Emma Tylerin kanssa. Heidän ainoa poikansa kuoli vuonna 1854 vain muutaman päivän ikäisenä, ja Emma kuoli vuonna 1866.


title: Johannes Rebmann

text: Vuonna 1875 Rebmann palasi Eurooppaan sokeana ja asettui asumaan Stuttgartin lähelle Korntaliin. Keväällä 1876 hän nai leski Luise Friederiken (o.s. Däuble), mutta avioliitto ei kestänyt pitkään, sillä Rebmann kuoli keuhkokuumeeseen samana syksynä.


title: Johannes Rebmann

text: Rebmann oli kuullut afrikkalaisilta kertomuksia sisämaassa olevasta suuresta vuoresta, jonka huipulla on outoa valkoista ainetta, joka on kylmää ja hohtaa kuin hopea. Vuoren arveltiin olevan pahojen henkien vallassa. Eräällä retkellään 11. toukokuuta 1848 Rebmann näki Kilimanjaron noin 40 kilometrin etäisyydeltä ensimmäisenä eurooppalaisena. Näystä innostuneena hän palasi marraskuussa uudelle tutkimusretkelle. Tällöin hän teki lisää näköhavaintoja kahdesta huipusta ja kirjoitti niistä raportin, joka ilmestyi "Church Missionary Intelligencerissä" huhtikuussa 1849.


title: Johannes Rebmann

text: Raportti herätti laajalti hämmästystä ja epäuskoa. Monet pitivät mahdottomana, että lunta esiintyisi näin lähellä päiväntasaajaa. Erityisesti irlantilainen maantieteilijä William Desborough Cooley pilkkasi havaintoa ja piti sitä Rebmannin mielikuvituksen tuotteena. Epäusko jatkui, vaikka Rebmannin kollega Johann Krapf teki uusia näköhavaintoja vuoresta marraskuussa 1849.


title: Johannes Rebmann

text: Vuorelle yritettiin kiivetä vuodesta 1861 alkaen. Joulukuussa 1862 saksalainen Karl Klaus von der Decken pääsi noin 14 000 jalan (4 300 metrin) korkeuteen, mutta joutui palaamaan jouduttuaan lumimyrskyyn. Raportissaan hän kirjoitti: ”Eiköhän tämä vakuuta jääräpäisen Cooleyn.”


title: Johannes Rebmann

text: Vuonna 1852 Rebmann sai ranskalaisen Société de géographien hopeisen kunniamitalin. Hänen mukaansa on myös nimetty Rebmannin jäätikkö Kilimanjarolla.


title: Suomen Punainen Kaarti

text: Suomen Punainen Kaarti (lyh. SPK, ) oli 26. tammikuuta 1918 muodostettu puolisotilaallinen joukko, joka Suomen sisällissodassa toimi kansanvaltuuskunnan eli sodan punaisen puolen armeijana. Yleiskielessä siitä käytetään nimitystä "punakaarti", vaikka Suomessa toimi 1900-luvun alussa myös muita samalla nimellä kutsuttuja joukkoja. SPK:n toiminta päättyi viimeisten punakaartilaisten antautuessa saksalaisille joukoille 5. toukokuuta 1918, mutta käytännössä sen rippeet olivat taistelleet ilman sodanjohtoa jo 25. huhtikuuta lähtien, jolloin ylipäällikkö Kullervo Manner ja suurin osa yleisesikunnasta pakeni Neuvosto-Venäjälle.


title: Suomen Punainen Kaarti

text: Suomen Punaisen Kaartin kokonaisvahvuudeksi sisällissodan aikana on arvioitu noin 100 000 taistelijaa, joiden joukossa oli 3 000–4 000 venäläistä sekä noin 2 600 naista. Rintamalla oli kuitenkin samanaikaisesti vain noin 40 000. Rintamatappiot olivat yhteensä noin 5 700 kuollutta ja 10 000–12 000 haavoittunutta. Suuri osa kuolleista on kuitenkin antautumisen jälkeen teloitettuja, joten taistelukentällä kaatuneiden todellinen määrä ei ole selvillä.


title: Suomen Punainen Kaarti

text: Venäjän helmikuun vallankumouksen jälkeen Suomen suuriruhtinaskuntaan syntyi valtatyhjiö, jota vuoden 1917 aikana pyrkivät täyttämään porvariston suojeluskunnat ja työväenliikkeen piiriin syntyneet työväen järjestyskaartit. Lokakuussa eri puolilla maata toimineet järjestyskaartit organisoitiin Suomen Ammattijärjestön (SAJ) alaisuuteen valtakunnalliseksi "Suomen Työväen Järjestyskaartiksi". Syksyn aikana yhteiskunnallinen tilanne kiristyi entisestään ja samalla sosialidemokraattisen puolueen ja SAJ:n johto menetti kontrollinsa radikaaleihin työväenkaarteihin.


title: Suomen Punainen Kaarti

text: Suomen itsenäistymisen jälkeen 6. tammikuuta 1918 Helsingin työväen järjestyskaarti uudelleenorganisoitiin Helsingin punakaartiksi, joka samalla julistautui SDP:stä riippumattomaksi itsenäiseksi järjestöksi. Porvarillinen senaatti puolestaan julisti 25. tammikuuta suojeluskunnat hallituksen virallisiksi joukoiksi, mikä vasemmiston piirissä tulkittiin avoimeksi sodanjulistukseksi työväestöä vastaan. SDP:n puoluejohto oli tähän saakka vastustanut radikaalien työväen järjestyskaartien omavaltaisia toimia, mutta vuorokautta myöhemmin Helsingissä pidetyssä kokouksessa se lopulta päätti suostua vaatimuksiin vallankumouksen aloittamisesta säilyttääkseen työväenliikkeen yhtenäisyyden. Samalla eri puolilla maata toimineet työväen järjestyskaartit sekä Helsingin punakaarti yhdistettiin "Suomen Punaiseksi Kaartiksi", josta tuli 28. tammikuuta perustetun vallankumoushallituksen armeija.


title: Suomen Punainen Kaarti

text: Punaisen kaartin sodankäyntiä johdettiin Helsingin Smolnassa toimineesta yleisesikunnasta, jonka alaisuudessa olivat rintamaesikunnat, ja niiden alaisuudessa edelleen suuri joukko piiri- ja paikallisesikuntia. Sodan käynnistyessä ylipäällikkönä toimi Ali Aaltonen, joka erotettiin jo kaksi päivää myöhemmin. Tilalle tuli Eero Haapalainen, joka puolestaan syrjäytettiin tehtävästä huonon sotamenestyksen vuoksi 20. maaliskuuta. Haapalaisen tilalle valittiin kolmikko Eino Rahja, Adolf Taimi ja Evert Eloranta, joista Rahja siirtyi jo parin päivän kuluttua päälliköksi Lempäälän rintamalle. Taimi ja Eloranta jatkoivat tehtävissään, kunnes punaisten sodanjohto siirtyi Viipuriin 9. huhtikuuta, ja ylipäälliköksi tuli kansanvaltuuskunnan johtoon diktaattorin valtuuksin valittu Kullervo Manner.


title: Suomen Punainen Kaarti

text:
Punaisen kaartin esikuntapäällikköksi valittiin 16. helmikuuta amerikansuomalainen August Wesley, joka hoiti virkaa Mannerin nimitykseen saakka. Yleisesikunnan sotilasneuvonantaja oli helmikuun lopussa tehtävään nimitetty venäläinen eversti Mihail Svetšnikov. Hän oli vastuussa muun muassa punaisten sotasuunnitelmista, joita Svetšnikov laati yhdessä Ali Aaltosen kanssa. Viipurin taistelun aikana 24.–25. huhtikuuta Manner ja lukuisat muut punaisten johtohenkilöt pakenivat Neuvosto-Venäjälle, jonka jälkeen punainen kaarti taisteli viimeiset puolitoista viikkoa ilman sodanjohtoa.
Sisällissodan käynnistyessä punakaartit olivat työväenjärjestöjen jäsenistä koostuneita pieniä paikallisia yksiköitä, joiden kokoaminen sodankäyntiin kykeneväksi kenttäarmeijaksi aloitettiin vasta helmikuun puolivälissä 5. helmikuuta pidetyn yleisesikunnan järjestämiskokouksen jälkeen. SPK organisoitiin muiden armeijoiden tapaan rykmenteiksi ja pataljooniksi, mutta käytännössä suurimmiksi toimiviksi yksiköiksi jäivät komppaniat, jotka muodostuivat edelleen paikallisten työväenyhdistysten tai ammattiosastojen jäsenistä kootuista punakaarteista. Isosta miesmäärästään huolimatta punainen kaarti ei pystynyt toimimaan suurina yksikköinä, koska niiden liikutteluun vaadittu sotakokemus ja johtamistaito puuttuivat. Esimerkiksi hyökkäysvaiheessa ylipäällikkönä toiminut Eero Haapalainen ohitti johtamisessaan rintamaesikunnat kokonaan, ja piti yhteyttä suoraan rintamilla olleisiin yksiköihin.


title: Suomen Punainen Kaarti

text: Punainen kaarti oli palkka-armeija, jonka jäsenyys perustui vapaaehtoisuuteen. Kaartin jäsenille maksettiin 450 markkaa kuukaudessa tai vaihtoehtoisesti 15 markkaa päivässä, mikä oli suurempi kuin tuolloinen työmiehen keskipalkka. Lisäksi he saivat saivat ilmaisen muonituksen sekä vaatteita ja jalkineita. Huoltojoukoissa palvelleiden palkka oli kuitenkin jonkin verran pienempi. Palkanmaksu tuotti kuitenkin nopeasti ongelmia, sillä helmikuun jälkeen kansanvaltuuskunta pystyi maksamaan ainoastaan osan käteisenä, ja sodan loppuvaiheessa punakaartilaiset eivät usein saaneet palkkaansa edes shekkeina.


title: Suomen Punainen Kaarti

text: Hyvä palkka ja huono työllisyystilanne lisäsivät aluksi punaisen kaartin vetovoimaa järjestäytyneen työväen keskuudessa, mutta sodan jatkuessa kansanvaltuuskunta alkoi värväämään myös työväenjärjestöihin kuulumattomia. Aivan viimeisinä viikkoina oli turvauduttava jopa pakko-ottoihin. Vapaaehtoisuus aiheutti usein kurittomuutta, jollaista ei ilmennyt ammattisotilaista ja asevelvollisista kootuissa armeijoissa. Yksiköitä johdettiin työväenliikkeen järjestöperiaatteiden mukaisesti, jolloin komppaniat valitsivat itse johtajansa ja pystyivät myös halutessaan erottamaan heidät. Päälliköiksi valikoitui työväenjärjestöjen johtohahmoja, joilla harvoin oli minkäänlaista sotilastaustaa. Miehet, jotka olivat palvelleet Venäjän keisarikunnan armeijassa tai Suomen vanhassa väessä, nimitettiinkin yleensä automaattisesti komppanianpäälliköiksi. Koska punaisessa kaartissa ei ollut sotilasarvoja, perustui päälliköiden auktoriteetti ainoastaan heidän henkilökohtaisiin ominaisuuksiinsa. Punainen kaarti järjesti erilaisia päällikkö- ja erikoiskursseja, mutta niiden merkitys jäi vähäiseksi. Lisäksi Kallion kansakoulun tiloissa Helsingissä toimi sotakoulu, jonka tarkoituksena oli kouluttaa punaiselle kaartille komentajia, mutta yksikään kurssilaisista ei ehtinyt valmistumaan.


title: Suomen Punainen Kaarti

text:
Punainen kaarti taisteli normaalin työpäivän tavoin. Sotatoimet aloitettiin aamulla, ja illan tultua joukot palasivat jälleen majapaikkoihinsa. Päivän aikana vallatut alueet saatettiin jopa jättää kokonaan miehittämättä, jolloin ne joutuivat takaisin vihollisen haltuun. Joukot kuljetettiin junilla lähelle rintamaa, josta ne siirtyivät asemiinsa jalkaisin tai hevoskyydillä. Autoja oli käytössä ainoastaan esikunnilla. Heikkojen viestiyhteyksien vuoksi rintama- ja yleisesikunnat eivät aina tienneet käytössä olleiden joukkojen vahvuutta tai sijaintia, minkä vuoksi komppaniat usein päättivät liikkeistään omien puuttellisten tilannearvioidensa mukaan.
Yleisenä ongelmana oli myös huono tiedustelu, mikä vaikutti koko sodankäyntiin. Punaisen kaartin yksiköillä oli orgaisaatiokaavioiden mukaiset esikunnat, mutta niiden tehtävät jäivät yleensä hallinnollisiksi. Varsinaisten sotatoimien johtamisen ja suunnittelun sijasta ne keskittyivät varuste- ja ruokahuollon, joukkojen majoituksen ja palkanmaksun kaltaisiin tehtäviin, sekä huolehtivat yleisestä järjestyksenpidosta.