title: Vaana

text: Palvelusetelipalveluiden lisäksi Vaana on mukana toteuttamassa uusia palvelumuotoja muun muassa sosiaali- ja terveysministeriön ja hallituksen kärkihankkeessa, jossa kokeillaan henkilökohtaisen budjetin toteutusta Keski-Uudellamaalla. Henkilökohtainen budjetti on laaja-alaista ja jatkuvaa tukea tarvitsevalle ikääntyneelle tai vammaiselle maakunnan myöntämä maksusitoumus, jolla henkilö voi valita palveluntuottajia, joilta hankkia hänelle ennalta suunniteltuja palveluja.


title: Vaana

text: Vaanalla työskentelee syksyllä 2018 noin 12 henkilöä, ja yrityksen toimitusjohtajana toimii helsinkiläinen kaupunginvaltuutettu Matti Parpala. Vaana Oy osti Lääkärihinta.fi-palvelun kehittäneen eMedi Innovations Oy:n vuonna 2017. Yhtiöiden henkilöstö yhdistyi ja aloitti toimintansa yhteisen Vaana-nimen alla.


title: Vaana

text: Vaana Oy myöntää vuosittain asiantuntijaraadin valitsemalle taholle Vuoden palveluseteliteko -palkinnon. Palkinto on tarkoitettu innovatiiviselle ja esimerkilliselle taholle ansiokkaasta palvelusetelitoiminnan kehittämistyöstä. Palkinnon saaja voi olla esimerkiksi kunta, yhtiö, järjestö tai muu jokin muu taho.


title: Vaana

text: Vuonna 2017 Vuoden palveluseteliteko -palkinto myönnettiin Lapin kunnille palvelusetelin rivakasta käyttöönotosta, vuonna 2016 Vaasan kaupungin sosiaalityö ja perhepalvelut -yksikölle ja vuonna 2015 Lahden kaupungin ateriapalveluille.


title: Ski Classics 2017–2018

text: Ski Classics 2017–2018 oli maastohiihdon maratonkilpailujen sarjan Ski Classicsin kahdeksas kilpailukausi. Kausi alkoi 26. marraskuuta 2017 Sveitsin Pontresinassa ja päättyi 14. huhtikuuta 2018 Suomen Levillä. Kilpailukausi käsitti 11 kilpailua seitsemässä eri maassa.


title: Ski Classics 2017–2018

text: Kokonaiscup


title: Ski Classics 2017–2018

text: Sprintticup


title: Ski Classics 2017–2018

text: Nuorten cup


title: Insensatez

text: Insensatez on brasilialaisen muusikon Antônio Carlos Jobimin säveltämä bossa nova -kappale ja jazzstandardi vuodelta 1963. Kappaleen portugalinkieliset sanat sanoitti Vinícius de Moraes ja englanninkieliset sanat Norman Gimbel. Kappale on saanut vaikutteita Chopinin sävellyksestä.


title: CoRoT-2b

text: CoRoT-2b (ennen tunnettu nimellä CoRoT-Exo-2b) on toinen CoRoT-satelliitin löytämä eksoplaneetta. Se kiertää CoRoT-2-tähteä. Se sijaitsee 930 valovuoden päässä Kotkan tähdistössä. Sen löydöstä ilmoitettiin 20. joulukuuta 2007.


title: CoRoT-3

text: CoRoT-3 on G-tyypin pääsarjan tähti, se on kuumempi kuin Aurinko. Se sijaitsee suunnilleen 2600 valovuoden päässä Kotkan tähdistössä. Sen magnitudi on 13, joten sitä ei voi nähdä paljaalla silmällä, mutta sen voi nähdä keskikokoisella kaukoputkella pimeällä taivaalla.


title: CoRoT-3

text: CoRoT-3:lla on yksi planeetta, CoRoT-3b.


title: CoRoT-4b

text: CoRoT-4b (ennen tunnettu nimellä CoRoT-Exo-4b) on eksoplaneetta joka kiertää CoRoT-4-tähteä. Se on luultavasti synkronoitunut sen tähden pyörähdysajan kanssa. Sen löysi ranskalainen CoRoT-satelliitti vuonna 2008.


title: Mark 41 Vertical Launching System

text: Mark 41 Vertical Launching System (Mk 41 VLS) on alukselle asennettavista siiloista laukaistava ohjusjärjestelmä, joka mahdollistaa nopeat ohjuslaukaisut mahdollista uhkaa vastaan. Alun perin järjestelmä kehitettiin RIM-66 Standard -ohjusten laukaisemiseksi, mutta siilojen pituuden lisäämisen jälkeen niihin voitiin asentaa myös Tomahawk-ohjuksia. Järjestelmää testattiin asentamalla "USS Norton Soundille", ja ensimmäinen operatiiviseen käyttöön tarkoitettu järjestelmä asennettiin "USS Bunker Hillille".


title: Mark 41 Vertical Launching System

text: Siiloista voidaan laukaista RIM-66 Standard, RIM-67 Standard, RIM-161 SM-3, RIM-174 Standard ERAM, RGM-109 Tomahawk, RUM-139 VL-ASROC, RIM-7 Sea Sparrow ja RIM-162 ESSM -ohjuksia, jotka esiladataan siiloihin asennettaviin kanistereihin. ESSM ladataan neljän ohjuksen ryhminä yhteen Mk 25 kanisteriin. Järjestelmän siilot muodostavat kahdeksan siilon ryhmiä (2 x 4), joissa on palokaasujen poistoa varten keskellä poistoputki. Siilojen syvyys eli ohjusten pituus voi olla 530, 680 tai 770 senttimetriä. Kahdeksan siilon ryhmän tyhjäpaino on eri versioilla 12 200, 13 500 tai 15 000 kilogrammaa.


title: Parpala

text: Parpala voi tarkoittaa:


title: Hoppu

text: Hoppu voi tarkoittaa:


title: Lotvonen

text: Lotvonen voi tarkoittaa:


title: Seitsemän veljestä (animaatioelokuva)

text: Seitsemän veljestä on Riitta Nelimarkan ja Jaakko Seeckin ohjaama suomalainen animaatioelokuva vuodelta 1979. Se on ensimmäinen pitkä suomalainen animaatioelokuva. Teos perustuu Aleksis Kiven samannimiseen romaaniin, joka ilmestyi vuonna 1870. Aiheena on seitsemän hämäläisveljeksen kasvu ja kehittyminen yhteiskunnan kelpo jäseniksi.


title: Seitsemän veljestä (animaatioelokuva)

text: "Seitsemän veljeksen" animaatiotulkintaan otettiin mukaan Kiven alkuperäisteoksen keskeisimpiä kohtia, ja siihen lisättiin Nelimarkan omaa visuaalista huumoria. Elokuvassa käytetään kertojanääntä.


title: Seitsemän veljestä (animaatioelokuva)

text: Kun koulunkäynti ei ota sujuakseen, veljekset muuttavat Impivaaraan, joka on heidän suuren maatilansa Jukolan takamaita. Jouluna saunotaan ja juodaan sahtia siihen malliin, että talo palaa ja veljesten on paettava Jukolan päärakennukseen. Impivaara rakennetaan kuitenkin uudestaan. Eräänä päivänä veljekset joutuvat pinteeseen, kun härät ajavat heidät Hiidenkivelle. Lopulta he ampuvat härät ja tapahtumasarja johtaa tilanteeseen, jossa veljekset alkavat kehittää perintötilastaan maanviljelystilaa, joka taasen johtaa vaurastumiseen suurtilan tarjoamia resursseja hyödyntäen, perheiden perustamisiin sopivien naisten löydyttyä ja Jukolan jakamiseen veljesten kesken.


title: Seitsemän veljestä (animaatioelokuva)

text:
Ennen lopullista yhteiskuntakelpoisuuttaan veljekset toki ottavat vielä kerran yhteen Toukolan poikien kanssa. Myös Simeonin Lusifer-näky on mukana teoksessa.
Helsingin Sanomien Markku Luoto yllättyi "Seitsemän veljeksen" vauhdista ja komiikasta: ”--- pysähtyneitä kohtia ei filmiin juuri ole jäänyt ---”, Luoto kirjoitti arviossaan. Savon Sanomien Eero Hämäläinen nosti esiin Nelimarkan kyvyt animaationtekijänä ja luonnehti tämän työtä sävykkääksi ja tunnelmalliseksi. Veljesten kasvotutkielmia hän piti tarkkaan harkittuina ja luonnosta tehtyjä akvarelleja hän kuvaili lämpimiksi.


title: Seitsemän veljestä (animaatioelokuva)

text: Elokuva sai tunnustusta myös ulkomailla: ASIFA:n eli animaatioelokuvantekijöiden kansainvälisen liiton raati valitsi sen yhdeksi parhaista vuosina 1979 ja 1980 valmistuneista animaatioelokuvista.


title: Seitsemän veljestä (animaatioelokuva)

text: "Seitsemän veljestä" esitettiin teatterielokuvana Ranskassa 2010-luvun alussa. Ranskankielisenä äänenä on Thierry Hancisse. Ranskalaiskriitikot suhtautuivat nuivasti kerrontaan, dialogia oli heidän mielestään liian niukasti. Akvarellit puolestaan saivat ylistystä: ”Elokuvassa on uskomatonta runoutta”, Jean-Baptiste Forest hehkutti.


title: Seitsemän veljestä (animaatioelokuva)

text: "Seitsemän veljestä" toteutettiin kollaasianimaatiotekniikalla, kuten Nelimarkan aiemmatkin animaatioteokset. Siinä on noin 115 000 yksittäistä kuvaa ja 400 käsinmaalattua kuvataustaa. Elokuva esitettiin teattereissa vain kahdesti. Sen pääasialliset levityskanavat olivat televisio ja niin kutsuttu vapaa levitys, kuten kirjastot.


title: Seitsemän veljestä (animaatioelokuva)

text: Leena Uotila teki Venlan äänen, mutta se jätettiin pois levitykseen päätyneestä versiosta. "Seitsemästä veljeksestä" editoitiin myös lyhyempi, 51-minuuttinen versio.


title: Seitsemän veljestä (animaatioelokuva)

text: Nelimarkka julkaisi vuonna 1980 animaatioteokseensa perustuvan samannimisen värikuvakirjan.


title: Seitsemän veljestä (animaatioelokuva)

text: "Seitsemän veljeksen" musiikin sävelsi Pekka Jalkanen. Taustamusiikin yhteydessä on katkelmia sävelteoksista ”Tule, tule kultani”, ”Porilaisten marssi” ja ”Virsi 475” ("Totuuden henki...").


title: Seitsemän veljestä (animaatioelokuva)

text: Televisioensi-iltansa "Seitsemän veljestä" sai kolmiosaisena pienoissarjana jouluna 1979. Katsojia se keräsi lähes 450 000.


title: Seitsemän veljestä (animaatioelokuva)

text: Seneca Oy julkaisi "Seitsemän veljestä" digitaalisena DVD:nä vuonna 2013. DVD:llä on alkuperäinen suomenkielinen versio vuodelta 1979 ja uusi ruotsinkielinen versio vuodelta 2010.


title: Fredrik Wilhelm Scholander

text: Fredrik Wilhelm Scholander (23. kesäkuuta 1816 Tukholma – 9. toukokuuta 1881) oli ruotsalainen arkkitehti ja taidemaalari.


title: Fredrik Wilhelm Scholander

text: Scholanderin eno oli arkkitehti Axel Nyström, joka huolehti hänen kasvatuksestaan kamreeri-isän varhaisen kuoleman jälkeen ja ohjasi hänet opiskelemaan arkkitehtuuria. Scholander kävi vuosina 1831–1840 Tukholman kuninkaallisen taideakatemian rakennus- ja piirustuskouluja sekä työskenteli kesäisin muurarioppilaana Tukholmassa kunnes sai kisällin arvon vuonna 1835. Hänet nimitettiin vuonna 1836 ylimääräiseksi konduktööriksi yli-intendentinvirastoon ja vuonna 1838 Tukholman kaupungin rakennuskonttoriin. Saatuaan taideakatemian matkastipendin hän asui vuosina 1841–1843 Pariisissa, jossa opiskeli arkkitehti Hippolyte Le Bas’n johdolla, ja vuosina 1843–1846 Italiassa. Palattuaan Ruotsiin Scholanderista tuli vuonna 1846 taideakatemian jäsen, vuonna 1847 sen apulaisprofessori ja vuonna 1848 arkkitehtuurin professori enonsa Nyströmin seuraajana. Lisäksi hän oli vuodesta 1855 yli-intendentinviraston arkkitehti ja vuodesta 1864 intendentti. Vuonna 1868 Scholander seurasi Nyströmiä myös taideakatemian sihteerinä ja jatkoi tehtävässä kuolemaansa asti.


title: Fredrik Wilhelm Scholander

text: F. W. Scholanderin poika Sven Scholander oli tunnettu koristeveistäjä, luutunsoittaja ja trubaduuri.


title: Fredrik Wilhelm Scholander

text: Scholanderin vuonna 1843 opinnäytteenään laatima suunnitelma Ruotsin kansallismuseon uudesta rakennuksesta Tukholman Kungsträdgårdenille hyväksyttiin yli-intendentinvirastossa. Kun Ruotsin valtiopäivät päätti sijoittaa rakennuksen Blasieholmenin edustalla olevalle Kyrkholmenin saarelle, Scholander laati vuonna 1846 uuden suunnitelman. Rakennuksen perustustyöt oli jo ehditty aloittaa, kun arkkitehdiksi päätettiinkin vuonna 1847 vaihtaa saksalainen Friedrich August Stüler. Scholander loukkaantui kansallismuseon suunnittelun antamisesta ulkomaalaiselle ja päätti omistaa lopun uransa Ruotsin kotimaisen rakennustaiteen kehittämiselle. Saatuaan professuurin vuonna 1848 hän keskittyi kouluttamaan uutta arkkitehtipolvea ja painotti käytännöllisten ratkaisujen kuten yksinkertaisuuden ja selkeyden suosimista. Hänen oppilaitaan olivat muun muassa ruotsalaiset Isak Gustaf Clason, Helgo Zettervall, Herman Holmgren, Carl Möller ja Albert Theodor Gellerstedt sekä suomalaiset Jac. Ahrenberg, Theodor Höijer ja F. A. Sjöström. Scholanderin pettymykseksi arkkitehtien koulutus siirrettiin vuonna 1877 uuteen teknilliseen korkeakouluun.


title: Fredrik Wilhelm Scholander

text: Scholanderin arkkitehtuuri edustaa eri kertaustyylejä. Eräs hänen päätöistään on vuonna 1870 valmistunut itämaista tyyliä edustava Tukholman synagoga. Scholanderin suunnittelemista noin 15:stä kirkosta mainittavia ovat Vångan kirkko (1866), Gärdhemin kirkko (1879), Tukholman Hedvig Eleonoran kirkon uusi kupoli (1868) ja Bernadotten suvun hautakuori Riddarholmenin kirkossa (1859). Muita Scholanderin suunnittelemia rakennuksia ovat muun muassa tukholmalaiset yksityistalot Warodellin talo (1855) ja Barclayn talo (1857, purettu 1916), Visbyn oppikoulu (1859), Malmön ja Kristianstadin maaherranresidenssit, Teknologisen instituutin talo Tukholmassa (1863), Sjöholmenin linna Katrineholmissa (1864, purettu 1969), Uppsalan katedraalikoulu (1869) ja Smoolannin museo (1884). Scholander valvoi Stülerin suunnitteleman kansallismuseon rakennustöitä 1864–1866.


title: Fredrik Wilhelm Scholander

text: Scholander oli myös vuosina 1847–1859 kuninkaallisten Drottningholmin ja Svartsjön linnojen arkkitehtina sekä vuosina 1850–1873 Tukholman kuninkaanlinnan hovi-intendenttinä. Kruununprinssi Kaarlen pyynnöstä hän suunnitteli kuninkaanlinnaan useita uusia saleja sekä Ulriksdalin linnaan muutostyöt (1858) ja uuden kappelin (1865). Scholander suunnitteli myös kuningas Oskar I:n hautajaisseremonian ja Kaarle XV:n kruunajaiset. Hän suunnitteli muutostöitä myös eräisiin yksityisiin linnoihin ja kartanoihin, kuten Ekholmenin (1858), Wikin (1860) ja Bogesundin linnaan (1867).


title: Fredrik Wilhelm Scholander

text: Taiteilijana Scholander maalasi useita historiallis-romanttisia akvarellimaalauksia ja tutkielmia rakennuksista. Hän julkaisi muun muassa kuvasarjat "Fjolners saga" (1867) ja "Den blödande rosen" (1881). Hän perusti vuonna 1857 yhdessä Johan Christoffer Boklundin kanssa Konstnärsklubben-seuran taiteilijoiden yhteistoimintaa varten. Scholander oli myös lahjakas piirtäjä, runoilija, kirjailija ja laulaja. Hän julkaisi runoelmia ja novelleja, ja hänen kirjeenvaihtoaan julkaistiin postuumisti vuosina 1881–1882.


title: Ei kai eilisestä jäänyt vammoja

text: Ei kai eilisestä jäänyt vammoja – Poliittiset päiväkirjat 1998–2000 on Erkki Tuomiojan poliittisiin päiväkirjoihin perustuva teos. Teoksen on toimittanut Veli-Pekka Leppänen, ja sen on kustantanut Tammi vuonna 2018.


title: Ei kai eilisestä jäänyt vammoja

text: Teos on Tuomiojan päiväkirjojen kolmas osa. Hän kertoo alkusanoissa, että kaikkia osia on editoitu samoin periaattein lyhentäen ja karsien erityisesti henkilökohtaista aineistoa, mutta että muistiinpanoja sinänsä ei ole muutettu. Hän muistuttaa, että ne ovat hänen ajankohtaisia tunnelmiensa ja vaikutelmiensa rekisteröintejä ja korostaa, etteivät ne vastaa kaikilta osin hänen myöhempiä käsityksiään.


title: Ei kai eilisestä jäänyt vammoja

text: Alkuperäiset muistiinpanot siirtyvät aikanaan Kansallisarkistoon ja tutkijoiden käyttöön. Teoksessa on poikkeuksellisen laaja henkilöhakemisto.


title: Ei kai eilisestä jäänyt vammoja

text: Päiväkirja osuu vuosiin, jolloin Tuomioja aloitti ulkoministerinä presidentiksi nousseen Tarja Halosen tuolilla Lipposen toisessa hallituksessa. Hän oletti, tai ”uskotteli itselleen”, kuten Unto Hämäläinen arviossaan sanoo, istuvansa ministerinä kaksi vuotta ja siirtyvänsä sitten kansainvälisiin tehtäviin. Vuosia kertyi kuitenkin kaksitoista.


title: Ei kai eilisestä jäänyt vammoja

text: Hämäläinen huomauttaa arviossaan, että vaikka kyseessä on paksu järkäle, sen ei pidä antaa pelästyttää, sillä teksti vie mukanaan: Tuomioja osaa avata valtapelejä ja poliittisten ratkaisujen sisältöjä.


title: Ei kai eilisestä jäänyt vammoja

text: Alpo Rusi kiinnittää blogissaan huomiota kirjan otsikkoon ja kommentoi: ”ei kai”, sillä Rusin mukaan harva säästyy kritiikiltä, korkeintaan ”samanmieliset tutkijat ja lojaalit avustajat sekä naispuoliset virkamiessihteerit”. Rusin mielestä Tuomioja kirjoittaa kuin ”olisi valtakunnan johtava ajattelija ja päätöksentekijä”. Tuomiojan vakuutuksesta huolimatta Rusi väittää, että muistiinpanoja on peukaloitu jälkikäteen. Hän vihjaa vielä, että teoksen toimittajalla Veli-Pekka Leppäsellä on läheinen yhteys Otto Wille ja Hertta Kuusisen säätiöön.


title: Ei kai eilisestä jäänyt vammoja

text: Myös Riikka Uosukainen viittaa arviossaan Ylen sivulla kirjan nimeen: se on ”näppärä heitto lukijalle. Kirjoittaja tietää olevansa poikkeuksellisen ilkeä päiväkirjamerkinnöissään, mutta kääntää senkin piruiluksi: Luulin olevani aika piruileva”. Uosukainen huomauttaa, että vaikka SDP:llä oli ”ulkopolitiikan värisuora – – presidenttinä Martti Ahtisaari – – pääministerinä Paavo Lipponen ja ulkoministerinä Tarja Halonen. Tuomiojan päiväkirjamerkinnöistä riemukulkua ei huomaa. Hän istuu oppositiossa niin asioiden kuin ihmistenkin suhteen”. Uosukainen sanoo, että politiikasta kiinnostuneille päiväkirjat ovat herkullista luettavaa ja politiikan parissa toimivien kannattaa olla helpottuneita, jos ei nimeä löydy hakemistosta.


title: Ei kai eilisestä jäänyt vammoja

text: Suomenmaan kriitikko Pekka Pohjolainen kiinnittää huomionsa siihen, kuinka Tuomiojan ura ei päässyt nousuun parhaina poliitikkovuosina, sillä edessä oli Paavo Lipposen leveä selkä. Pohjolainen kiittää päiväkirjoja arvokkaiksi poliittiselle historiankirjoitukselle: ne valaisevat peliä, jota Lipposen selän takana ja häntä vastaan käytiin. Pohjolainen toteaa, että Tuomiojan kirjaukset eivät vahvista Lipposesta kuvaa määrätietoisena ja vahvana johtajana viitaten Nizzan huippukokoukseen. Tukijoukotkin alkoivat hermostua lepsuiluun.


title: Lentikulaarinen kuva

text: Lentikulaarinen kuva on kaksiulotteinen tasokuva, joka vaikuttaa kolmiulotteiselta tai liikkuvalta sitä käänneltäessä ja eri kulmista katsottaessa. Painamalla, valokuvaamalla tai tulostamalla luotu lentikulaarikuva perustuu kuvan päälle kiinnitetylle kirkkaalle ja juovitetulle muovimateriaalille, ”linssilevylle”, joka koostuu vierekkäisistä puolilieriön muotoisista harjanteista, "lentikulaarisista linsseistä". Ne suuntaavat valoa eri kohdistaan eri suuntiin. Lentikulaarisen kuvan osakuvat on pilkottu kapeiksi vuorotteleviksi kaistaleiksi, jotka sijaitsevat samassa kohtaa kutakin linssiharjannetta. Näin yhteen suuntaan näkyy yksi kuva, toiseen suuntaan toinen.


title: Lentikulaarinen kuva

text: Lentikulaariset kuvat voivat olla ainakin kolmenlaisia:


title: Lentikulaarinen kuva

text: Lentikulaarisia kuvia on käytetty 1960-luvun keskivaiheilta alkaen lastenkirjoissa, leluissa, posti- ja keräilykorteissa, mainoksissa ja muissa painotuotteissa luomaan yllätyksellisyyttä ja näyttävyyttä. Kuvassa voi olla esimerkiksi ihmishahmo, joka iskee silmää katsojalle, häntää heiluttava koira tai muu yksinkertainen animaatio.


title: Lentikulaarinen kuva

text: Lentikulaarisen kuvan esihistoria juontaa 1500-luvun lopun "tabula scalata" -maalauksiin, jotka on tehty laskostetulle materiaalille ja näyttävät erilaisilta kahdesta eri suunnasta katsottuina. Vuonna 1692 ranskalainen maalari G. A. Bois-Clair kokeili asettaa ohuista sauvoista koottuja ritilöitä tietyllä tavoin tehtyjen maalaustensa eteen. Näin kuvat näyttivät muuttuvan vähitellen, kun katsoja kulki niiden ohi. Tätä tekniikkaa sovellettiin valokuvaukseen 1900-luvun vaihteen tienoilla Ranskassa ja Yhdysvalloissa, jossa Frederick E. Ives (1856–1937) patentoi siihen perustuvan stereokuvien katselulaitteen nimeltä ”Parallax Stereogram”. Hänen poikansa, televisiotekniikan uranuurtajana tunnettu Herbert E. Ives kehitti keksintöä edelleen, ja vielä 1990-luvulla tietokoneella tehdyt, pystysuoriin rimoihin tai harjanteisiin perustuvat, eri suunnista erilaisilta näyttävät mainostaulut nousivat hetkeksi suosioon muun muassa lentoasemilla ennen kuin korvautuivat videoseinillä ja muilla liikkuvan kuvan ratkaisuilla.


title: Lentikulaarinen kuva

text: 1900-luvun taitteessa ranskalainen fyysikko Gabriel Lippmann kehitti stereo- ja värivalokuvausta perustuen pieniin pyöreisiin linssielementteihin ja hilan tavoin aikaansaatuun valon diffraktioon. Tämän Nobel-palkitun keksinnön pohjalta Herbert E. Ives ja muut tutkijat kehittivät 1920-luvun lopulla puolisylinterin muotoisista harjanteista muodostuvan lentikulaarilevyn, jota alettiin vähitellen soveltaa painokuvien ohella myös televisio- ja valokuvaustekniikassa.


title: Lentikulaarinen kuva

text: Lentikulaarisia levyjä opittiin 1960-luvulla valmistamaan sarjatuotantona ja edullisesti ohuina PVC-kalvoina, joilla osakuvien kapeista kaistaleista vuorotellen koostetut kuvat päällystettiin kirjapainon jälkikäsittelyssä. Xograph-nimellä kutsutun tekniikan kehitti Eastman Kodak, ja helmikuussa 1964 "Look"-aikakauslehti julkaisi näin toteutetun kolmiulotteisen mustavalkoisen kuvan Thomas Edisonin rintakuvasta. Huhtikuussa oli vuorossa värillinen lentikulaarikuva. Tekniikkaan perustuvia kuvia alettiin painaa kirjojen kansiin, keräilykortteihin, myymälämainoksiin, rintanappeihin ja muihin näyttävyyttä vaatiiviin kohteisiin useilla eri nimillä eri valmistajien tekeminä. Tuotemerkkejä olivat Vari-Vue, Crowle Communications ja Hallmark, Toppan, Dai-Nippon, Optipan, Linearoptics ja Optigraphics, joka 1980-luvulla oli viimeinen jäljelle jäänyt valmistaja. Toisaalta 1980-luvulla yhdysvaltalaiset Jerry Nims ja Alan Lo kehittivät neliobjektiivisen valokuvauskameran nimeltä Nimslo, jonka palveluun kuului asiakkaan kinofilmille kuvaamien, neljästä negatiiviruudesta muodostuvien kuvien vedostaminen yrityksen varustamassa ja valtuuttamassa kuvavalmistamossa lentikulaarisiksi 3D-kopioiksi. Lentikulaaritekniikkaa kehitetään edelleen kuvankäsittely- ja tulostusmahdollisuuksien jatkuvasti parantuessa.


title: Lentikulaarinen kuva

text: Suomessa lentikulaarikuvia on käytetty muun muassa Kellogg’s-aamiaismurojen keräilykuvina. Suomalaisista kuvataiteilijoista teknikkaa käyttää ainakin Anssi Kasitonni.


title: Waltteri Merelä

text: Waltteri Merelä (s. 6. kesäkuuta 1998 Ylöjärvi) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Pelicansia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Merelä pelannee lähinnä seuran A-nuorissa. Hän laukoo oikealta.


title: Waltteri Merelä

text: Pelicansin A-nuorten päävalmentaja Vesa Petäjän mukaan Merelä on monipuolinen pelaaja, joka pelaa paljon myös sekä yli- että alivoimatilanteissa. Petäjän mukaan hän on hyvä joukkuepelaaja, jonka vahvuudet ovat hyökkäyspäässä. Merelän juonikkuus kiekon kanssa ja pyrkimys haastamaan vastustajaa tilanteessa kuin tilanteessa tulevat hänessä myös esille. Petäjän mukaan yhdistämällä siihen hyvän laukauksen ja hyvät kiekonkäsittelytaidot Merelä tekee tulosta.


title: Waltteri Merelä

text: Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkueen valmennusjohto perusteli Merelän valintaa A-nuorten SM-liigan kuukauden pelaajaksi luonnehtimalla hänestä:


title: Waltteri Merelä

text: Merelä on ylöjärveläisen Uplakersin kasvatti. Hän oli kaudella 2013–2014 seuran B2-nuorten paras syöttäjä 27 syöttöpisteellään. Kaudeksi 2014–2015 Merelä siirtyi Tapparan B2-nuoriin. Hän oli pudotuspeleissä tehoilla 4+1=5 joukkueen paras maalintekijä ja Merelä jakoi sisäisen pistepörssin voiton Karri Forsblomin kanssa.


title: Waltteri Merelä

text: Viiden Tapparassa vietetyn vuoden jälkeen Merelä siirtyi kaudeksi 2018–2019 Pelicansin A-nuoriin. Hän johti A-nuorten SM-liigan pistepörssiä tehoilla 16+23=39, kun Merelä valittiin sarjan lokakuun 2018 kuukauden pelaajaksi. 21. marraskuuta 2018 seura lainasi hänet Mestis-joukkue Heinolan Peliittoihin Merelän kanssa yhdessä ketjukavereidensa Sakke Hämäläisen ja Aleks Haatasen kanssa. Kaksi päivää myöhemmin 23. marraskuuta 2018 Merelä teki Pelicansissa SM-liigadebyyttinsä KooKoota vastaan. Hänet merkittiin joukkueen kolmosketjun oikeaan laitaan Miska Siikosen ja Niko Kivelän viereen. Merelä sai ottelussa jääaikaa 5.49 minuuttia ja hän keräsi teholukeman -1.


title: Hurrikaani Michael

text: Hurrikaani Michael on vuoden 2018 Atlantin hurrikaanikauden kolmastoista nimetty myrsky, seitsemäs hurrikaani ja toinen 4. luokan hurrikaani Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla.


title: Hurrikaani Michael

text: Se lähestyi Floridaa 10. lokakuuta, ja sen tieltä evakuoitiin 375 000 ihmistä. Yhdysvaltain kansallisen hurrikaanikeskuksen mukaan kyseessä on ensimmäinen tunnettu kerta, kun näin voimakas hurrikaani iskee Panhandlen alueelle eli Floridan Meksikonlahden rannikon länsiosaan. Ennustettu myrskyvuoksi on 3-4 metriä ja sademäärä 300 mm.


title: Hurrikaani Michael

text: Myrskyn rantautuessa sen tuulennopeus oli noin 70 m/s.


title: Hurrikaani Michael

text: Seuraavan vuorokauden kuluessa 713 000 kotia ja yritystä oli ilman sähköä, ainakin kaksi ihmistä sai surmansa.


title: Metrohiiret

text: Metrohiiret on englantilainen animaatiosarja. Metrohiirten jaksot kestävät noin viisi minuuttia.


title: Jair Bolsonaro

text: Jair Messias Bolsonaro (s. 21. maaliskuuta 1955 Glicério, São Paulo, Brasilia) on brasilialainen poliitikko, joka on toiminut Brasilian presidenttinä 1. tammikuuta 2019 alkaen.. Bolsonaro on taustaltaan armeijan upseeri. Häntä pidetään monesti Filippiinien Duterten tyyppisenä kovan linjan oikeistojohtajana. Bolsonaro on luvannut taistella kovin ottein rikollisuutta ja korruptiota vastaan. Bolsonaro pyrkii kehittämään ja vapauttamaan kauppaa ja taloutta. Hän kannattaa ainakin ulkoisesti kristillisiä arvoja. Bolsonaro vastustaa ympäristöliikettä, koska se haittaa hakkuisiin ym. perustuvaa taloutta. Bolsonaron vastustajat näkevät hänet yleensä äärioikeistolaisena, kannattajat puolestaan perinteisenä konservatiivina. Bolsonaron mielestä Brasilian sotilasdiktatuuri oli todella hyvää aikaa. Lausuntojensa mukaan hän ei piittaa seksuaalivähemmistöjen, alkuperäiskansojen ja naisten oikeuksista. Bolsonaro on joka tapauksessa luvannut kunnioittaa maan demokratiaa.


title: Jair Bolsonaro

text: Alkujaan Bolsonaro on entinen asevoimien kapteeni. Hänet valittiin kansanedustajaksi kansalliskongressin edustajainhuoneeseen vuonna 1991. Bolsonaro kuuluu sosiaaliliberaaliseen puolueeseen (PSL).


title: Jair Bolsonaro

text: Kovan linjan oikeistolainen Bolsonaro on luvannut taistella rikollisuutta, sosialismia ja korruptiota vastaan. Hän on myös luvannut pienentää valtion osuutta taloudesta. Toisaalta Bolsonaro on antanut seksuaalivähemmistöjen ja värillisten vastaisia lausuntoja. Hän vastustaa maahanmuuttoa. Bolsonaro on myös antifeministi. Bolsonaro vastustaa ankarasti ympäristöliikettä, koska sen päämäärät haittaisivat maan taloutta. Niinpä vastustajat usein epäilevät Bolsonaron ajavan maata kohti diktatuuria.


title: Jair Bolsonaro

text: Bolsonaro sanoo puolustavansa perustuslakia, demokratiaa ja vapautta. Hänen vastustajansa arvioivat hänen olevan vielä oikeistolaisempi kuin vastikään valitut Argentiinan, Chilen, Perun, Paraguayn ja Kolumbian oikeistolaiset johtajat. Bolsonaroa on vasemmiston taholta verrattu Yhdysvaltain Donald Trumpiin ja Filippiinien Rodrigo Duterteen.


title: Jair Bolsonaro

text:
Bolsonaro on puheissaan kiittänyt aiempaa Brasilian sotilasdiktuuria järjestyksen palauttamisesta maahan vuoden 1964 sotilasvallankaappauksessa. Bolsonaron puheiden mukaan Brasilian diktatuurin olisi aikoinaan täytynyt tappaa vastustajansa, ei vain kiduttaa. Hänellä on tukijoita konservatiivisten protestanttien keskuudessa sekä liike-elämässä. Bolsonaro itse on maansa suosituin poliitikko, mutta hänen PSL-puolueensa on kongressissa pieni tekijä.
Presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella Bolsonaro sai eniten ääniä ja pääsi toiselle kierrokselle. Vaalikampanjan aikana vasemmistoaktivisti Adelio Bispo de Oliveira puukotti Bolsonaroa. Iskun jälkeen Bolsonaro pysyi sivussa vaaliväittelyistä eikä antanut haastatteluja. Hänen kannatusprosenttinsa kuitenkin nousi. Teräase upposi 12 senttimetrin syvyyteen ja sairaalasta saadun tiedon mukaan Bolsonaro menetti 40 prosenttia verestä.


title: Jair Bolsonaro

text: Toisella kierroksella Bolsonaro sai 55 prosenttia äänistä ja tuli valituksi.. Bolsonaron voitto perustui siihen, että hän lupasi tapattaa rikolliset, lupasi taistella korruptiota vastaan ja yrittää elvyttää taloutta. Bolsonaro pelotteli äänestäjiään venezuelalaistyylisen sosialismin uhalla.


title: Kiiltotunkkari

text:
Kiiltotunkkari ("Alphitobius laevigatus") on pimikkökuoriaisten ("Tenebrionidae") heimoon ja "Alphitobius"-sukuun kuuluva kovakuoriaislaji. Aikuiset kiiltotunkkarit ovat väriltään tumman punaruskeita tai mustia ja 5,5–7,0 mm pitkiä. Lajin toukat ovat väriltään keltaisia ja sylinterimäisiä.
Kiiltotunkkarin toukkia voidaan hyönteistaloudessa myydä ja markkinoida sekä valmistaa niistä elintarvikkeita.


title: Optima (kirjasintyyppi)

text: Optima on Hermann Zapfin sunnittelema humanistinen sans-serif kirjasintyyppi. Vaikka Optima luokitellaankin yleensä sans-serif kirjasintyypiksi, voidaan sitä oikeastaan pitää päätteettömänä serif-kirjasintyyppinä. Optima on saanut innoituksensa klassisista roomalaisista kapiteelikirjaimista sekä renessanssin aikaisista hautakiviin hakatuista kirjaimista, jotka Zapf näki Firenzessä vuonna 1950. Zapf viimeisteli kirjasintyypin vuonna 1952, ja se tuli saataville metallikirjasimina vuonna 1958. Linotype-versio ilmestyi pari vuotta myöhemmin.


title: Salla Karhu

text: Salla Karhu (s. 9. huhtikuuta 1994 Orivesi) on suomalainen maajoukkuetason lentopalloilija. Hänen peliroolinsa on yleispelaaja. Hänen pituutensa on 178 cm. Erityisesti vastaanottajana hän on saanut arvostusta.


title: Salla Karhu

text: Salla Karhun kasvattajaseurana Suomessa sarjatasolla oli Oriveden Ponnistus. Aikuisten mestaruussarjassa hän pelasi ensi kerran Hämeenlinnan Pallokerhossa kaudella 2013–2014. Siitä hän siirtyi LP Kangasalaan seuraavaksi kaudeksi, ja seura saavutti hopeaa. Hän palasi jälleen kasvattajaseuraansa kausiksisi 2015–2016, joka saavutti pronssia samoin kuin seuraavanakin vuonna. Sitten oli vuorossa jälleen HPK, joka voitti kultaa 2018. Kaudeksi 2018–2019 Karhu siirtyy Ranskaan Quimperin joukkueeseen muun muassa libero Saana Koljosen seuraksi ja jatkaa maajoukkueessa.


title: Salla Karhu

text: Salla Karhu kertoo valinneensa lentopallon, koska kokee, ettei pärjännyt jääkiekossa.


title: Santtu Kinnunen

text: Santtu Kinnunen (s. 25. maaliskuuta 1999 Lahti) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Pelicansia. Hän on pelannut kaudella 2018–2019 myös lainalla Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa. Kinnunen laukoo oikealta.


title: Santtu Kinnunen

text: Kinnunen on Pelicansin oma kasvatti. Hän toimi kaudella 2015–2016 seuran B2-nuorten varakapteenina. Kinnunen oli 25 syöttöpisteellään joukkueen paras syöttäjä Eetu Lehtolan kanssa. Kaudella 2016–2017 hän oli Pelicansin B-nuorten tehokkain puolustaja tehoilla 4+19=23. Kaudella 2017–2018 Kinnunen oli seuran A-nuorten tehokkain puolustaja tehoilla 4+20=24. Hän siirtyi loppukaudella lainalle Mestis-joukkue Heinolan Peliittoihin, jossa Kinnunen pelasi 11 runkosarjaottelua tehden neljä syöttöpistettä ja neljä playoff-ottelua tehopistein 1+1=2.


title: Santtu Kinnunen

text: Florida Panthers varasi Kinnusen seitsemännellä kierroksella 207. pelaajana . Samana kesänä hän oli niin ikään try-out -sopimuksella mukana Pelicansin SM-liigajoukkueessa. Kinnunen aloitti kauden 2018–2019 A-nuorissa, mutta hän pelasi alkukaudella myös lainalla Peliittojen Mestis-joukkueessa. Kinnunen teki liigadebyyttinsä Pelicansissa 10. lokakuuta 2018 vieraissa Porin Ässiä vastaan, kun joukkueen puolustuksesta oli sivussa peräti kolme puolustajaa. Hänet merkittiin Pelicansin kolmospuolustajapariin yhdessä Peliitoista lainatun Jesse Ahosen kanssa. Kinnunen sai ottelussa jääaikaa 11.13 minuuttia.


title: Santtu Kinnunen

text: Kinnunen on pelannut kolme nuorten maaottelua.


title: Roderick Cordobalainen

text: Pyhä Roderick Cordobalainen (myös Rodrigo, Rodriguez, Roderic, Ruderic tai Rudericus; nimi muinaissaksan ilmaisusta "rikas kunniassa"; syntynyt 800-luvulla Etelä-Espanjassa, kuollut 13. maaliskuuta 857 Cordobassa, Espanjassa) oli espanjalainen pappi, marttyyri ja pyhimys. Pyhimyksellä oli kaksi veljeä, toinen muslimi ja toinen uskostaan luopunut katolilainen, ja he hakkasivat miehen tajuttomaksi, kun hän yritti pysäyttää kaksikon välisen riidan. Muslimi väitti että Roderick halusi itse muslimiksi, mutta pyhimys pakeni, vaikkakin myöhemmin julistettiin apostaatiksi islamista ja pidätettiin. Vankilassa hän tapasi pyhän Salomonin, jota syytettiin myös apostaasista ja pitkän vankeuden jälkeen molemmat mestattiin. Heidän oikeudenkäynnistään, kidutuksistaan ja kuolemastaan on säästynyt jonkin verran tietoa pyhän Eulogiuksen kautta. Hänet kuvataan pappina messuvaatteissa pitäen marttyyriuden palmua enkelin tuodessa hänelle ruususeppelettä. Miehen muistopäivää vietetään katolisessa kirkossa 13. maaliskuuta, samana päivänä kuin hänen kanssaan kuolleen pyhän Salomon Cordobalaisen muistopäivää.


Puolan Augsburgin tunnustuksen evankelinen kirkko () on luterilainen kirkko, joka toimii Puolassa. Kirkon jäsenmäärä on 61 270.


title: Puolan Augsburgin tunnustuksen evankelinen kirkko

text: Luterilainen uskonpuhdistus levisi varhain Puolan alueelle. Sen saapumisreittinä toimi Itä-Preussi, jossa saksalaiset ja puolalaiset elivät hyvissä keskinäisissä väleissä. Itä-Preussin luterilainen kirkko käytti puolaa jumalanpalveluskielenä 1800-luvulle asti. Vastauskonpuhdistus oli kuitenkin voimakas ja hävitti suurimman osan Puolaan syntyneestä luterilaisuudesta. Puolan jako vuonna 1795 Venäjän, Itävallan ja Preussin kesken muutti jälleen alueen uskonnollista tilannetta. Suuria luterilaisia seurakuntia syntyi kaupunkeihin. Preussin hallitsemassa osassa Puolaa vahvoja luterilaisia seurakuntia syntyi Sleesian alueelle. Puolan itsenäistyessä vuonna 1918 sen alueella toimi seitsemän eri evankelista kirkkoa, jotka olivat pääosin luterilaisia. Niihin kuului noin 500 000 jäsentä. Toisen maailmansodan aikana monia pastoreita pidätettiin ja vietiin keskitysleireille. Vuoden 1945 jälkeen luterilaisten määrä putosi noin 80 000:een Saksaan suuntautuneen muuttoliikkeen vuoksi.


text: Kirkolla on 61 270 jäsentä. Hiippakuntia on kuusi ja seurakuntia 133. Lähes puolet kirkon jäsenistä elää Sleesiassa Cieszynin alueella. Pienempiä yhteisöjä löytyy Ylä-Sleesian ja Masurian alueilla. Muualla maassa luterilaiset seurakunnat sijaitsevat suurissa kaupungeissa, ja niiden jäsenmäärä vaihtelee hyvin pienestä muutamiin tuhansiin.


title: Morkinskinna

text: Morkinskinna on nimitys laajalle, keskiajan islantilaiselle kuningassaagalle, jonka kirjoittajaa ei tunneta. Islantilainen historioitsija Þormóður Torfason (1636—1719) antoi sen säilyneelle käsikirjoitukselle GkS 1009 fol. nimen "Morkinskinna" (”homeinen” tai ”huonokuntoinen nahka”) sen ulkonäön vuoksi, mutta myöhemmin nimellä on alettu tarkoittaa itse teosta. "Morkinskinna" on eräänlainen Pyhästä Olavista kertovan saagan ("Óláfs saga helga") jatko, sillä sen kerronta alkaa Olavin pojasta eli vuosina 1035–1047 hallinneesta Maunu Hyvästä ja on mahdollisesti jatkunut vuonna 1177 käytyyn Rén taisteluun saakka. "Morkinskinnan" käsikirjoitus ei kuitenkaan ole täydellinen; siitä puuttuu noin kolmannes, ja sen kerronta päättyy äkisti vuoteen 1157 hieman kuningas Sigurðr II Haraldinpojan kuoleman jälkeen. "Morkinskinna", sellaisena kuin se nykyään tunnetaan, sisältää myös useita lyhyempiä "þáttr"-tarinoita, joissa kerrotaan Norjan kuninkaan hovissa oleskelleista islantilaisista, sekä runsaasti skaldirunoutta (265 säkeistöä). "Morkinskinnaa" ei ole suomennettu.


title: Morkinskinna

text: "Morkinskinnan" alkuperäinen versio, joka on oletettavasti laadittu vuoden 1220 tietämillä, ei ole säilynyt, kuten ei myöskään suuri osa sen kirjoittajan käyttämistä lähteistä. Siitä, miten paljon alkuperäinen versio on myöhempien kopioimisten yhteydessä muokkautunut, ei ole varmaa tietoa. Osa esimerkiksi niistä "þáttr"-tarinoista, jotka ovat nykyään tunnetussa, kahden islantilaisen kirjurin noin vuonna 1275 laatimassa "Morkinskinnassa", ei toisten tutkijoiden näkemyksen mukaan ole kuulunut "Morkinskinnan" alkuperäiseen versioon. Ne, sekä jonkin verran skaldirunoutta, lisättiin tämän näkemyksen mukaan mahdollisesti vasta nykyään tunnettuun "Morkinskinnaan".


title: Morkinskinna

text: Jotkut tutkijat ovat kuitenkin katsoneet, että "þáttr"-tarinat olisivat olleet osa "Morkinskinnaa" jo alusta alkaen. Ne sopivat kontekstiinsa eivätkä ole turhia tai irrallisilta vaikuttavia lisäyksiä. On esitetty, että ne ovat toimineet esimerkiksi opettavaisina "exemplum"-kertomuksina, jotka opastivat islantilaisille hoviin kuuluvia käytöstapoja ja kuvasivat kuninkaan roolia yhteiskunnassa.


title: Morkinskinna

text: "Morkinskinnan" kirjoittaja on ollut islantilainen, mutta hän on tuntenut hyvin Norjan historian. Hän kuvaa usein kuninkaan hovissa olleita islantilaisia miehiä ja skaldirunoilijoita ja on kiinnostunut näiden asemasta hovissa, kuten myös kuninkuuden ideologiasta ja hallitsijoiden hyveistä.


title: Morkinskinna

text: Morkinskinnan kirjoittaja käytti lähteenään nyt jo kadonnutta Norjan kuninkaista kertonutta tekstiä *"Hryggjarstykki" sekä suullista perinnettä ja skaldirunoutta. Kirjoittaja on mahdollisesti käyttänyt myös muita kirjallisia lähteitä, kuten "Orkneylaisten saagaa" ja Norjassa 1100-luvun lopulla laadittua Norjan kuninkaista kertovaa teosta "Ágrip" (tai: "Ágrip af Nóregs konunga sögum").


title: Morkinskinna

text: "Morkinskinna" edustaa toisen kuningassaagan, "Fagrskinnan", tavoin vaihetta, jolloin alettiin laatia Norjan kuninkaista ja historiasta pitempiä ja yksityiskohtaisempia teoksia. Niiden materiaali oli peräisin aiemmista kuningassaagoista, skandinaavisten kuninkaiden hoveissa toimineiden skaldien runoudesta ja suullisesta perinteestä. "Morkinskinnaa" pidetään "Fagrskinnaa" vanhempana. "Fagrskinnan" ja "Morkinskinnan" välillä on kuitenkin selviä yhteyksiä. Joskus "Fagskinnan" kerronta seuraa lähes sanatarkasti sitä "Morkinskinnan" versiota, joka nykyään tunnetaan. Myös Snorri Sturluson on oletettavasti tuntenut sekä "Fagrskinnan" että "Morkinskinnan" ja käyttänyt myös viimeksi mainittua kirjoittaessaan Norjan kuninkaista teostaan "Heimskringla". Sekä "Fagrskinnan" että "Heimskringlan" lähteenä on oletettavasti ollut "Morkinskinnan" alkuperäinen versio. Osia "Morkinskinnasta" on säilynyt myös Flateyjarbókissa. Nämä osiot täyttävät joitakin "Morkinskinnan" aukkokohtia.


title: Gregory Winter

text: Sir Gregory Paul Winter (s. 14. huhtikuuta 1951 Leicester, Britannia) on brittiläinen biokemisti. Winter tunnetaan vasta-aineisiin liittyvistä tutkimuksistaan ja useiden lääkinnälliseen käyttöön soveltuvien vasta-aineiden kehittämisestä. Winter sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 2018 ja hän jakoi sen Frances Arnoldin ja George Smithin kanssa.


title: Gregory Winter

text: Lapsuutensa Winter vietti Ghanassa, missä hänen isänsä toimi ranskan kielen professorina. Biokemiaa hän opiskeli Cambridgen yliopistossa ja valmistui tohtoriksi vuonna 1977. Hänen väitökirjatutkimuksensa koski "Bacillus stearothemophilus" -bakteerin tryptofanyyli-tRNA-syntaasientsyymiä. Winter vietti vuoden 1982 Kanadassa, missä hän tutki entsyymejä. Palattuaan Cambridgeen Winter alkoi tutkia vasta-aineita César Milsteinin ehdotuksesta.


title: Gregory Winter

text: Winterin tärkeimmät tutkimukset kohdistuivat niin kutsuttuihin humanisoituihin vasta-aineisiin. George Smithn kehittämällä niin kutsutulla faaginäyttötekniikalla pystyttiin bakteriofagien avulla tuottamaan hiirien vasta-aineita. Näiden jyrsijöiltä peräisin olevian vasta-aineiden ongelmana kuitenkin on, että ne eivät aina ole yhteensopivia ihmiselimistön kanssa. Tämä johtuu siitä, että vasta-aineiden rakenteessa on peptidisilmukoita, joita vasta-aineet käyttävät tarttumiseen toisiin molekyyleihin, ja nämä rakenteet ovat erilaisia ihmisillä ja hiirillä. Winter kehitti tekniikan, jolla faaginäytön ja suunnatun evoluution avulla nämä rakenteet saatiin vastaamaan ihmisen vasta-aineita. Näin kehitettiin ensimmäiset humanisoidut vasta-aineet. Ensimmäinen lääkinnällisiin käyttöön hyväksytty vasta-aine on adalimumabi, jota käytetään reuman hoidossa.


title: Gregory Winter

text: Winter on toiminut tutkimusohjelmajohtajana Cambridgen yliopiston laboratoriossa Medical Research Council’s Laboratory of Molecular Biology vuodesta 1981 alkaen. Vuosina 2006–2011 hän toimi sen varajohtajana. Gregory Winter on perustanut kolme lääkinnällisten vasta-aineiden tuotantoon keskittyvää yritystä: Cambridge Antibody Technology vuonna 1989, Domantis vuonna 2000 ja Bicycle Therapeutics vuonna 2009. Winter on ollut Royal Societyn jäsen vuodesta 1990 ja hän sai arvonimen sir vuonna 2004. Winterille on myönnetty useita tunnustuksia ja palkintoja esimerkiksi Colworth Medal vuonna 1986, Louis-Jeantet-palkinto lääketieteessä vuonna 1989 Royal Societyn Royal Medal vuonna 2011 ja Thaimaan kuningashuoneen myöntämä Prince Mahidol Award vuonna 2016.


title: Pelageja (artisti)

text: Pelageja Sergejevna Telegina (ven. Пелаге́я Серге́евна Теле́гина, o.s. Hanova (ven. Ханова), s. 14. heinäkuuta 1986 Novosibirsk, Neuvostoliitto) on venäläinen laulaja, Pelageja-nimisen yhtyeen perustaja ja solisti. Hän esittää venäläisiä kansanlauluja, romanssimusiikkia ja yhtyeen omaa tuotantoa.


title: Pelageja (artisti)

text: Pelageja Hanova syntyi taiteelliseen perheeseen. Hänen äitinsä oli laulaja ja teatteriohjaaja sekä ohjaamisen ja näyttelemisen opettaja. Ensimmäistä kertaa Pelageja esiintyi lavalla nelivuotiaana. Kahdeksan vuoden iässä hän pääsi ilman pääsykokeita Novosibirskin konservatorion musiikkikouluun.


title: Pelageja (artisti)

text:
Kun Pelageja oli yhdeksänvuotias, hän osallistui Utrennjaja zvezda (Aamutähti) -nimiseen lasten ja nuorten laulukilpailuun ja voitti sen.
Kymmenen vuoden iässä Pelageja solmi sopimuksen Feelee Records -levy-yhtiön kanssa ja muutti Moskovaan. Hän opiskeli musiikkia Gnesin-musiikkiakatemiassa ja kävi musiikki- ja tanssipainotteista koulua nro 1113.
Pelageja valmistui koulusta tavallista nopeammin, 14-vuotiaana, ja pääsi opiskelemaan Venäjän teatteritaiteen akatemiaan näyttämötaiteen linjalle. Hän valmistui erinomaisin arvosanoin vuonna 2005. Samoihin aikoihin perustettiin Pelageja-niminen etno-folk-rock-yhtye.


title: Pelageja (artisti)

text: Vuosina 2012–2014 Pelageja toimi Venäjän The Voice -ohjelman (ven. Голос) tähtivalmentajana ja vuosina 2014–2016 sekä 2018 hän valmensi formaatin lasten versiossa The Voice Kids (ven. Голос. Дети).


title: Pelageja (artisti)

text: 1999 — Любо! (Ljubo!), single


title: Pelageja (artisti)

text: 2003 — Пелагея (Pelageja)


title: Pelageja (artisti)

text: 2006 — Сингл (Singl), single


title: Pelageja (artisti)

text: 2007 — Девушкины песни (Devuškiny pesni)


title: Pelageja (artisti)

text: 2009 — Сибирский драйв (Sibirski draiv), konserttitaltiointi (DVD ja CD)


title: Pelageja (artisti)

text: 2010 — Тропы (Tropy)


title: Pelageja (artisti)

text: Pelageja palkittiin vuoden 1996 parhaana venäläisen kansanlaulun esittäjänä (Лучший исполнитель народной песни в России 1996 года).


title: Pelageja (artisti)

text: Vuonna 2014 Ingušian tasavallan presidentti Junus-bek Jevkurovin päätöksellä Pelagejalle myönnettiin ansioituneen kulttuuritoimijan arvonimi (Заслуженный работник культуры Республики Ингушетия) tunnustuksena merkittävästä Ingušian kulttuurin hyväksi tehdystä työstä.


title: Pelageja (artisti)

text: Vuonna 2015 Pelageja voitti Parhaan folk-musiikin esittäjän palkinnon Venäjän kansallisessa musiikkigaalassa.


title: Pelageja (artisti)

text: Vuonna 2010 Pelageja Hanova meni naimisiin ohjaaja Dmitri Jefimovitšin kanssa. Heidän liittonsa kesti kaksi vuotta. Pelageja ja jääkiekkoilija Ivan Telegin avioituivat 16. kesäkuuta vuonna 2016.


title: Torgeir Skare Thygesen

text: Torgeir Skare Thygesen (s. 18. heinäkuuta 1989) on norjalainen maastohiihtäjä. Hänen seuransa on Rustad IL.


title: Torgeir Skare Thygesen

text: Thygesen on kilpaillut maailmancupissa kahdessa kilpailussa Lillehammerissa joulukuussa 2013. 7. joulukuuta 2013 hän oli 50:s 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa, ja seuraavana päivänä hän oli mukana viestissä kahdeksanneksi sijoittuneessa Norjan nelosjoukkueessa.


title: Torgeir Skare Thygesen

text: Skandinavia Cupissa Thygesenin paras sijoitus on kuudes sija 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa Vuokatissa 18. joulukuuta 2011.


title: Torgeir Skare Thygesen

text: Thygesen oli 2. joulukuuta 2017 toinen Ski Classics -sarjaan kuuluvassa La Sgambeda -hiihdossa.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1848

text: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1848 olivat järjestyksessään 16. Yhdysvaltain presidentinvaalit, jotka järjestettiin 7. marraskuuta 1848. Meksikon–Yhdysvaltain sodan jälkiseurauksena kenraali Zachary Taylor whig-puolueesta voitti senaattori Lewis Cassin demokraattisesta puolueesta. Vaalit olivat ensimmäiset, jotka järjestettiin yhtä aikaa kaikissa osavaltioissa, ja ensimmäisen kerran lakisääteisesti tiistaina.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1848

text:
Yhdysvaltain presidentinvaalit 1848
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;" | Presidenttiehdokas
! rowspan="2" colspan="1" style="text-align:left;" | Puolue
! rowspan="2" colspan="1" style="text-align:left;" | Kotiosavaltio
! rowspan="1" colspan="2" style="text-align:left;" | Kansanäänet
! rowspan="2" colspan="1" style="text-align:center;" | Valitsijamiesäänet
! Määrä


title: Tanhurinteen tanssilava

text: Tanhurinteen tanssilava oli Korson työväenyhdistyksen vuonna 1960-1966 toiminnassa ollut tanssilava. Tanhurinteen valmistumisen myötä tanssiaisten järjestäminen muodostui yhdistyksen pääasialliseksi toimintamuodoksi ja Tanhurinteen toiminta sitoi 50-60 henkilä. Rakennus vaurioitui 1965 Korson kapinana tunnettuna iltana. Tällöin poliisin keskeytetti Renegatesin esityksen, koska rukouslauantaina vallitsi tanssikielto ja tanssiaisten poikkeuslupa oli peruttu samana päivänä. Keskeytyksen vuoksi ilta päättyi mellakkaan. Tanhurinteen tanssilavatoiminta jouduttiin lopettamaan 1966 toiminnan tappiollisuuden, hiipuvan yleisösuosion ja vapaaehtoisten järjestäjien väsymisen takia.


title: Tanhurinteen tanssilava

text: Helsingin maalaiskunta ryhtyi 1950-luvulla kaavoittaman Korson aluetta ja työväenyhdistyksen silloinen kiinteistö olisi jäänyt tiealueeksi. Yhdistyksen johtokunta ryhtyi 1959 etsimään paikka uudelle työväentalolle. Paikaksi valikoitui tontti jonka nimeksi annettiin Tanhurinne ja tanssilavan piirustukset tilattiin arkkitehti Matti Aaltoselta. Piirustukset valmistuivat 15.7.1959 ja tanssilavan avajaiset olivat juhannusaattona 19.6.1960 ja paikalla oli 500 henkeä. Tanssilavan avajaiset olivat 19.6.1960. Näyttämämötila valmistui 1961 jonka jälkeen laajennettiin keittiötä. Vuonna 1964 tanssipalvijonki uusittiin jolloin ravintolatilaa laajennettiin ja tanssilattia uusittiin.


title: Suomalaiset sotavangit Neuvostoliitossa

text: Suomalaiset sotavangit Neuvostoliitossa joutuivat vangituksi ja kuljetetuksi Neuvostoliiton vankileireille talvisodan ja jatkosodan aikana. Talvisodan aikana suomalaisia jäi sotavangeiksi noin 900 ja jatkosodassa noin 3400. Jatkosodan aikana noin 40 prosenttia suomalaisista sotavangeista kuoli vankeudessa.


title: Suomalaiset sotavangit Neuvostoliitossa

text:
Talvisodassa sotavangiksi jäi 858–1100 suomalaista. Vankeusaika jäi lyhyeksi ja jo huhtikuussa 1940 Suomeen palautettiin 838 sotavankia. Suomalaisia sotavankeja pidettiin entisessä luostarissa Grjazovetsissa. NKVD oli suunnittelut yhteensä yhdeksän sotavankileiriä 25 000 suomalaiselle, mutta sodan aikana ei päästy näihin lukemiin. Viimeiset suomalaiset lähtivät palaamaan Neuvostoliitosta 20. huhtikuuta 1940.
Näihin lukuihin eivät sisälly siviilisotavangit noin 1700 henkilöä, joista viimeiset palautettiin suomeen vasta toukokuussa 1940. Näitä vankeja pidettiin ainakin kahdella leirillä Karjalan alueella: Interposolka ja Kaimaoja.


title: Suomalaiset sotavangit Neuvostoliitossa

text: Jatkosodassa suomalaisia sotavankeja oli Neuvostoliiton virallisen tilaston mukaan 2 377. Kotimaahan palautettiin 1 969 henkeä. Sotavankitutkija Timo Malmin mukaan suomalaisia joutui vangeiksi 3 402, leirillä kuoli 1 388 ja kotiutettuja oli 1 938 eli kuolleisuus oli 43 prosenttia. Lukujen eron virallisiin lukuihin selittää osittain se, että neuvostoliittolaisissa tilastoissa otetaan huomioon vain ne sotavangit, jotka selvisivät leirille saakka. Yleisimmät kuolinsyyt olivat nälkä, kylmyys ja julmat siirtymiset huonoissa marssiolosuhteissa.


title: Suomalaiset sotavangit Neuvostoliitossa

text: Jatkosodan aikana oli myös yleistä, että neuvostopartisaanit teloittivat suomalaiset sotavangit lyhyen kuulustelun jälkeen. Jos suomalainen upseeri selvisi kuulusteltavaksi Karjalan rintaman tai NKVD:n päämajaan asti, tällöin todennäköisyys selvitä hengissä nousi.


title: Suomalaiset sotavangit Neuvostoliitossa

text: Neuvostoliitto luovutti Suomeen 62 pitemmän tuomion saanutta sotavankia vielä vuonna 1954 ja seuraavana vuonna neljä muuta. Korpraali Reino Lahtinen palasi vasta vuonna 1958. Timon Malmin mukaan on mahdollista, että tämänkin jälkeen suomalaisia sotavankeja jäi palauttamatta.


title: Suomalaiset sotavangit Neuvostoliitossa

text: Silminnäkijänä vankileirillä ollut Yrjö Korhonen kertoo kuinka neuvostoviranomaiset uhkasivat takaisin leirille joutumisesta jo vapautumisvaiheessa. Sotavankiveteraaneja on Suomessa elossa enää muutamia kymmeniä.


title: Suomalaiset sotavangit Neuvostoliitossa

text: Juuri vangeiksi otettuja suomalaisia uhattiin teloituksilla ja siviilitkin suhtautuivat sotavankeihin vihamielisesti. Vangit marssivat aluksi (ilman kenkiä) 40 kilometrin matkan Perkjärven juna-asemalle, josta heidät kuljetettiin Borovitšin vankileirille härkävaunuilla. Tapa oli hyvin samanlainen kuin lukemattomissa muissa vankien kuvauksissa tältä ajalta (muun muassa Unto Parvilahti kirjassa "Berijan tarhat"). Leirin saunassa vangit saivat desinfioinnin ja karvanpoiston ja se jäikin ainoaksi puhdistustoimenpiteeksi vankiajalle. Borovitšin leirillä olot olivat kurjat ja taudeista punatauti oli yleisin.


title: Suomalaiset sotavangit Neuvostoliitossa

text: Yrjö Korhonen joutui vankina syyskylmien aikaan tukinuittoon joessa ja ainoa vaate oli paita. Korhonen sairastui ja joutui sairaalaan jossa hänellä todettiin myös munuaistulehdus. Myöhemmin Korhonen siirrettiin Tserepovetsin leirille jossa taas riehui kurkkumätä- ja pilkkukuume-epidemia. Päästessään Suomeen tapaninpäivänä 1944 hän painoi vain 52 kiloa.


title: Ikosidodekaedri

text: Ikosidodekaedri on monitahokas, jolla on sivutahkoinaan 20 tasasivuista kolmiota ja 12 säännöllistä viisikulmiota Sillä on 30 keskenään samanlaista kärkeä, joista jokaisessa kohtaa toisensa kaksi kolmiota ja kaksi viisikulmiota, sekä 60 keskenään samanlaista särmää, joista jokaisen toisella puolella on kolmio, toisella puolella viisikulmio. Ikosidodekaedri kuuluu Arkhimedeen kappaleisiin ja on myös kvasisäännöllinen monitahokas.


title: Ikosidodekaedri

text: Nimi ikosidodekaedri johtuu kreikan kielen lukusanoista "ikosi", είκοσι (20) ja "dodeka", δώδεκα (12) ja viittaa siten kappaleen eri muotoisten sivutahkojen lukumääriin.


title: Ikosidodekaedri

text: Ikosidodeakaedrilla on ikosaedrinen symmetria, ja sen ensimmäinen stellaatio on sellaisen dodekaedrin ja sen duaalikappaleen ikosaedrin yhdistelmä, joiden sivujen keskipisteissä ikosidodekaedrin kärjet ovat.


title: Ikosidodekaedri

text: Ikosaedrin duaalikappale on rombinen triakontaedri. Ikosidodekaedrin läpi kulkee kuusi sellaista tasoa, joista jokaisella se voidaan jakaa kahdeksi pentagonaaliseksi rotundaksi, jotka kuuluvat Johnsonin kappaleisiin.


title: Ikosidodekaedri

text: Ikosikodekaedri voidaan käsittää pentagonaaliseksi gyrobirotunda, kahden pentagonaalinen rotundan yhdistelmäksi. Yhdistämällä nämä rotundat eri tavalla voidaan muodostaa myös pentagonaalinen ortobirotunda, joka on yksi Johnsonin kappaleista. Tässä muodossa sillä on diedrinen symmetria D, [10,2], (2*5), kertalukua 20.


title: Ikosidodekaedri

text: Ikosidodekaedrin särmät voidaan kuvata perspektiivisesti kuudella kymmenkulmiolla, joista kaksi leikkaa toisensa jokaisessa kappaleen 30 kärkipisteestä.


title: Ikosidodekaedri

text: Ikosidodekaedrin keskipisteen kautta kulkee kuusi sellaista tasoa, että kun jokin niistä leikataan ikosidodekaedrin kanssa, leikkauskuviona saadaan säännöllinen kymmenkulmio. Jos nämä kymmenkulmiot projisoidaan pallopinnalle, ne muodostavat siinä kuusi isoympyrää. Buckminster Fuller käytti näitä kuutta isoympyrää sekä kahdesta muusta monitahokkaasta saatavaa isoympyrää, joista toisesta niitä saatiin 15, toisesta 10, määritellessään palloikosaedrin 31 isoympyrää.


title: Ikosidodekaedri

text: Ikosidodekaedrin Schläflin symboli on {3 5}.


title: Ikosidodekaedri

text: Jos ikosaedrin keskipiste on origossa ja sen särmä on yhden pituusyksikön pituinen, sen kärkien karteesiset koordaatit voivat olla esimerkiksi:sekä näiden kaikki parilliset permutaatiot, missä formula_3 on kultainen suhde, formula_4.


title: Ikosidodekaedri

text:
Ikosidodekaedrilla on neljä erityistä ortogonaalista projektiota, joiden keskuksina ovat kärki, särmä, kolmiomainen sivu ja viisikulmainen tahko. Kaksi jälkimmäistä vastaavat Coxeterin tasoja A ja H
Jos ikosidodekaedrin särmän pituus on "a", sen pinta-ala ("A") ja tilavuus ("V") ovat:


title: Ikosidodekaedri

text: Ikosidodekaedri voidaan esittää myös pallopinnan laatoituksena eli sen jakamisena osiin, ja sellaisena se voidaan projisoida tasolle stereografisella projektiolla. Tämä projektio on konformikuvaus eli siinä kulmat pysyvät ennallaan, mutta pituudet ja pinta-alat eivät. Pallopinnan isoympyrät ja näin ollen myös ikosidodekaedrin särmät kuvautuvat tasolle ympyränkaarina.


title: Ikosidodekaedri

text: Ikosidodekaedri on suoristettu dodekaedri ja samalla suoristettu ikosaedri, joka saadaan näistä kummastakin säännöllisestä monitahokkaasta leikkaamalla niiden jokaisesta kärjestä pala pois. Ikosidodekaedriin sisältyvät dodekaedrin 12 viisikulmiota ja ikosaedrin 20 kolmiota.


title: Ikosidodekaedri

text: Ikosidodekaedri on myös sukua Johnsonin kappaleisiin kuuluvalle viisikulmaiselle ortobirotundalle, joka saadaan yhdistämällä kaksi viisikulmaista rotundaa, jotka ovat toistensa peilikuvia. Ikosidodekaedria voidaan sen vuoksi nimittää myös "viisikulmaiseksi gyrobirotundaksi", sillä se saadaan viisikulmaisesta ortobirotundasta kiertämällä sen ylä- ja alapuoliskoa toistensa suhteen.


title: Ikosidodekaedri

text: Typistetty kuutio voidaan muuttaa ikosidodekaedriksi jakamalla sen kahdeksankulmiot kukin kahdeksi viisikulmioksi ja kahdeksi kolmioksi. Sillä on pyritoedrinen symmetria.


title: Ikosidodekaedri

text: On olemassa kahdeksan uniformista tähtimonitahokasta, joiden kärjet sijoittuvat toisiinsa nähden samoin kuin ikosidodekaedrissa. Niistä kahdella on ikosidodekaedrin kanssa myös yhteiset särmät: pienellä ikosihemidodekaedrilla (jolla sen kanssa yhteiset kolmiomaiset sivut) ja pienellä dodekahemidodekaedrilla (jolla on sen kanssa yhteiset viisikulmaiset sivut). Ikosidodekaedrin kärkien sijainti on yhteinen myös viiden oktaedrin yhdistelmän sekä viiden tetrahemiheksaedrin kanssa.


title: Ikosidodekaedri

text: Neliulotteisessa geometriassa ikosidodekaedri esiintyy säännöllisen 600-solun ekvatoriaalisena poikkileikkauksena. Toisin sanoen 600-solun kärjistä ne 30, jotka ovat 90 asteen päässä solun kahdesta vastakkaisesta kärjestä 600-solun ympäri piirretyllä hyperpallolla, ovat ikosidodekaedrin kärjet. Tällaisen 600-solun särmien muodostama kuvio tasolle projisoituna koostuu 72 säännöllisestä kymmenkulmiosta. Kuusi niistä ovvat vastakkaisten kärkien parin määrittelemät ekvatoriaaliset kymmenkulmiot. Juuri nämä kuusi kymmenkulmiota muodostavat ikosidodekaedrin särmien projektiokuvan.


title: Ikosidodekaedri

text: Matemaattisessa graafiteoriassa ikosidodekaedraalinen graafi on ikosidodekaedrin kärkien ja särmien muodosma graafi. Sillä on 30 solmua, joita yhdistää 60 kaarta. Koska ikosidodekaedri kuuluu Arkhimedeen kappaleisiin, sitä vastaava graafi kuuluu Arkhimedeen graafeihin. Sen jokaisessa solmussa kohtaa toisensa neljä kaarta, joten se on neljännen asteen graafi ()


title: Airiston Helmi

text: Airiston Helmi on matkailu ja majoituspalveluja tarjoava pöytälaatikkofirma joka on perustettu vuonna 2007. Yritys on ostanut ympäri Suomea erilaisia tontteja, rakentanut niille, ja jättänyt paikat jälkeensä. Yritys on myös ostanut saaria, joilta se voi väitetysti valvoa Turun ja Naantalin satamiin johtavia syvävesiväyliä. 2009 yhtiö oli ostanut 11 kiinteistöä ja käyttänyt niihin reilu 4 miljoonaa euroa. Yritys sai poikkeuslupia ELY-keskukselta: esimerkiksi Ybbernäsin tila oli rakennuskiellossa, mutta poikkeuslupa heltisi. Vuonna 2012 Ybbernäsiin tehtiin katselmus, ja todettiin että sitä rakennetaan vastoin lupia. Rakennustyöt keskeytettiin, ja rakennustarkastaja ehdotti että kunta olisi tehnyt tutkintapyynnön poliisille. Rakennuslautakunta äänesti ehdotuksen nurin. Ybbernäsiin rakennettiin myös helikopterikenttä.


title: Airiston Helmi

text: 22. syyskuuta 2018 poliisi teki tullin kanssa ratsian Airiston helmeen. Syynä oli talousrikostutkinta. Tarkempina nimikkeinä on törkeä rahanpesu, törkeä työeläkevakuutusmaksupetos, ja törkeä veropetos. Rakennustarkastaja Sanna Simonen ei ole sanojensa mukaan havainnut tiloissa mitään tyhjiä tiloja ihmeellisempää.


title: Urheiluvuosi 1969

text: Urheiluvuosi 1969 käsittelee vuoden 1969 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Malkkimuseo

text: Malkkimuseo on Tampereella Kaakinmaan kaupunginosassa sijaitseva yksityinen taidemuseo, joka on perustettu vuonna 1991. Sillä on näyttelytila Klingendahlin vanhassa kutomo- ja kehräämörakennuksessa, osoitteessa Papinkatu 21. Malkkimuseo esittelee pääasiassa suomalaista nykytaidetta; perustana on galleristi Ismo Malkin ja taidemaalari Virpi Malkin kokoelma, joka keskittyy 1980–2000-lukujen taiteeseen. Kokoelmassa on yli 500 teosta.


title: Malkkimuseo

text: Museo on avoinna sopimuksesta.


title: Stellar

text: Stellar (, oli eteläkorealainen tyttöbändi, joka teki debyyttinsä 28. elokuuta 2011. Yhtyeen lopettamisesta ilmoitettiin 25. helmikuuta 2018.


title: Stellar

text: Yhtyeen jäsenet:


title: Katrinebergin kartano

text: Katrinebergin kartano () on Vantaan Seutulan kaupunginosassa sijaitseva kartanorakennus. Se sijaitsee museoviraston kulttuurihistoriallisesti merkittäväksi luokittelemassa ympäristössä välillä Riipilä– Grips– Königstedt– Katrineberg.


title: Katrinebergin kartano

text: Helsingin maalaiskunta osti kartanon vuonna 1949. Kartanon tontille rakennettiin 1950-luvun lopulla Katriinan sairaalan ensimmäinen vaihe. Sairaala on sittemmin laajenunut.


title: Katrinebergin kartano

text: Useita vuosia hiljaiseloa viettänyt kartano kunnostettiin ja avattiin yleisölle kahviloineen vuonna 2016. Vuodesta 2017 lähtien Katrinebergin kartanon yhteydessä on toiminut kesäisin 4H-järjestön paikallisyhdistyksen hoidossa oleva kotieläinpiha.


title: Linnan kartano

text: Linnan kartano () on Vantaan Kivistön kaupunginosassa, linnuntietä noin 1,8 kilometriä Kivistön rautatieasemalta pohjoiseen (Seutulan suuntaan) sijaitseva, yksityisomistuksessa oleva kartano. Se sijaitsee Museoviraston kulttuurihistoriallisesti merkittäväksi luokittelemassa ympäristössä välillä Riipilä– Grips– Königstedt– Katrineberg.


title: Hryggjarstykki

text: Hryggjarstykki (suom. ”selkärankapala”) on nimitys keskiaikaiselle islantilaiselle saagalle. Se on ollut yksi varhaisimpia Norjan kuninkaista ja historiasta kertovia kuningassaagoja. Eiríkr Oddsson -niminen kirjoittaja laati *"Hryggjarstykkin" 1100-luvun jälkipuoliskolla, arvioiden mukaan joko n. vuoden 1150 tietämillä tai n. vuoden 1165 paikkeilla. Se on ensimmäinen Norjan kuninkaista kertonut kansankielinen teksti, minkä vuoksi sitä on kutsuttu myös ”ensimmäiseksi saagaksi” (isl. "fyrsta sagan"). *"Hryggjarstykki" on sittemmin kadonnut, mutta teos ja sen kirjoittaja on mainittu ja sitä on käytetty lähteenä Snorri Sturlusonin "Heimskringlassa" ja "Morkinskinnassa". Myös Fagrskinnan kirjoittaja on käyttänyt *"Hryggjarstykkiä" lähteenä, mutta ei mainitse sitä nimeltä. "Heimskringla" ja "Morkinskinna" ovat lainanneet siitä pitempiäkin osia tekemättä tekstiin mitään suurempia muokkauksia.


title: Hryggjarstykki

text: Siitä ajanjaksosta, jonka *"Hryggjarstykki" on kattanut, ei ole täyttä varmuutta. On oletettu, että teos jatkoi suunnilleen siitä, mihin islantilainen oppinut Ari Viisas oli todennäköisesti päättänyt oman kuninkaiden elämästä kertovan tekstinsä ("konunga ævi"), joka sekään ei ole säilynyt. On oletettu, että Arin teos olisi päättynyt noin vuoteen 1120. *"Hryggjarstykki" on mahdollisesti aloittanut kerrontansa kuningas Sigurðr I Magnússon "Jórsalafarin" (”Jerusaleminkävijä”) kuolemasta ja Haraldr "gillin" valtaannousun aatosta (1130). "Morkinskinna" ja "Heimskringla" viittaavat ajoittain Eiríkr Oddsoniin lähteenään. Näiden viittausten perusteella on oletettu, että *"Hryggjarstykkissä" olisi kuvattu tapahtumia vuoteen 1139 eli Maunu Sokean (isl. "blindi") kuolemaan saakka. Toisen näkemyksen mukaan kerronta on jatkunut jopa vuoteen 1161 ja Haraldr "gillin" poikien kuolemaan saakka. On myös esitetty sellainen mahdollisuus, että Eiríkr olisi keskittynyt vallantavoittelijana tunnettuun Sigurðr "slembiriin" ja tämän marttyyriuteen eli vuosiin 1136–1139.


title: Hryggjarstykki

text: Jotkut tutkijat ovat esittäneet, että teoksen nimi, ”selkärankapala”, olisi viitannut yksittäiseen pergamenttiin, jolle *"Hryggjarstykki" olisi kirjoitettu. Nimen perusteella on siksi oletettu, että *"Hryggjarstykki" olisi ollut melko lyhyt teksti.


title: Hryggjarstykki

text: Eiríkr Oddssonista tiedetään hyvin vähän. Snorri Sturluson kirjoittaa teoksessaan "Heimskringla" hänestä näin: On katsottu, että Eiríkr seurasi Ari Viisaan esimerkkiä ja pyrki esittämään teoksessaan tarkkoja tietoja ja viittasi usein lähteeseen, jolta tietonsa oli kuullut. 1100-puolivälissä Eiríkr vietti jonkin aikaa Norjassa. Käytännössä Eiríkr kuvasi teoksessaan aikalaistapahtumia ja kertoi aikakaudesta, jota muissa lähteissä on kuvattu väkivaltaisena. Hän käytti lähteenään henkilöitä, jotka olivat mahdollisesti olleet jopa osallisina niissä tapahtumista, joista tekstissä kerrottiin. Lisäksi pidetään mahdollisena, että Eiríkr olisi käyttänyt lähteenään myös skaldirunoutta.


title: Brenden Kichton

text: Brenden Fredrick Kichton (s. 18. kesäkuuta 1992 Spruce Grove, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Saimaan Pallossa. Seuran urheilutoimenjohtaja Antti Tuomenoksan mukaan hänen vahvuutensa ovat kiekollisessa pelissä ja pelin tunnistamisessa. Kichton laukoo oikealta.


title: Brenden Kichton

text: Kichton pelasi juniorina Spruce Grove Broncosissa sekä PAC Timberwolvesissa, jonka tehokkain puolustaja hän oli AMBHL-juniorisarjassa kaudella 2006–2007 tehoilla 11+25=36. Spokane Chiefs varasi Kichtonin 55. pelaajana WHL:n varaustilaisuudessa 2007. Hän pelasi kauden 2007–2008 vielä AMHL-junioriliigaa St. Albert Raidersissa, jonka tehokkain puolustaja Kichton oli tehoilla 10+16=26. Kaudeksi 2008–2009 hän siirtyi Chiefsin WHL-joukkueeseen, jossa tulokaskausi toi runkosarjassa tehot 1+8=9. Kaudella 2009–2010 Kichton teki runkosarjassa 19 tehopistettä.


title: Brenden Kichton

text: Syksyllä 2010 Kichton osallistui Detroit Red Wingsin harjoitusleirille. Hän palasi kaudeksi 2010–2011 Spokane Chiefsin WHL-joukkueeseen, jonka toiseksi paras syöttäjä ja kolmanneksi paras pistemies Kichton oli tehoilla 23+58=81. Hän voitti koko liigan puolustajien syöttöpörssin sekä jakoi puolustajien pistepörssin voiton Saskatoon Bladesin Stefan Elliottin kanssa. Kichton voitti myös Chiefsin sisäisen tehotilaston lukemalla +55, kuten myös pudotuspeleissä lukemalla +10. Hänet valittiin kauden päätteeksi WHL:n itäisen konferenssin toiseen tähdistökentälliseen.


title: Brenden Kichton

text: New York Islanders varasi Kichtonin viidennellä kierroksella 127. pelaajana . Kaudella 2011–2012 hän nousi Chiefsin WHL-joukkueen varakapteeniksi. Kichton voitti pelipaikastaan huolimatta joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 17+57=74, joilla hän voitti jälleen koko liigan puolustajien piste- ja syöttöpörssin. Kichtonin kausi päättyi kuitenkin jo ensimmäiseen playoff-otteluun leukamurtuman vuoksi. Hänet valittiin kauden päätteeksi WHL:n itäisen konferenssin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Kaudeksi 2012–2013 Kichton nimettiin Chiefsin kapteeniksi. Hän voitti joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 22+63=85, joilla Kichton voitti jälleen koko liigan puolustajien piste- ja syöttöpörssin. Hän voitti myös Chiefsin sisäisen tehotilaston lukemalla +39. Kichton palkittiin kauden päätteeksi WHL:n parhaana puolustajana Bill Hunter Trophylla ja hänet valittiin itäisen konferenssin ensimmäiseen tähdistökentälliseen.


title: Brenden Kichton

text: Kichton on viiden WHL-kauden jälkeen Spokane Chiefsin seurahistorian kaikkien aikojen runkosarjan syöttöpörssissä toinen Ray Whitneyn jälkeen 201 syöttöpisteellään sekä pelatuissa runkosarjaotteluissa toinen Brandin Coten jälkeen 333 ottelullaan.


title: Brenden Kichton

text: Koska New York Islanders ei tehnyt kahden vuoden aikana tulokassopimusta Kichtonin kanssa, Winnipeg Jets varasi hänet uudelleen yli-ikäisenä (21 vuotta) seitsemännellä kierroksella 190. pelaajana . Hän teki saman vuoden elokuussa seuran kanssa kolmivuotisen tulokassopimuksen. Hän pelasi kaikki kolme sopimuskauttaan farmissa. Kichtonin AHL:n tulokaskausi 2013–2014 St. John’s IceCapsissa toi 76 runkosarjaottelussa tehot 10+28=38 ja 17 playoff-ottelussa tehot 1+10=11. Hän oli runkosarjassa joukkueen toiseksi paras syöttäjä Jason Jaffrayn jälkeen sekä tehokkain puolustaja. Kichton jakoi koko AHL:n tulokkaiden syöttöpörssin voiton Texas Starsin Curtis McKenzien kanssa. Hän sijoittui puolustajien pistepörssissä kuudenneksi. Pudotuspeleissä Kichton voitti IceCapsin sisäisen tehotilaston lukemalla +10. Hän eteni joukkueen kanssa aina Calder Cup -finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei lopulta kuitenkin Texas Stars otteluvoitoin 4–1. Kichton pelasi kauden aikana myös ssa. Hänet valittiin liigan tammikuun 2014 kuukauden tulokkaaksi. Kichton valittiin kauden päätteeksi myös AHL:n tulokkaiden tähdistökentälliseen.


title: Brenden Kichton

text: Kaudeksi 2015–2016 Jetsin farmijoukkueeksi vaihtui Manitoba Moose. Kichton nousi joukkueen varakapteeniksi. Hän voitti Moosen sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 11+30=41. Heinäkuussa 2016 Kichton teki Jetsin kanssa vuoden mittaisen, kaksisuuntaisen ja 600 000 dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Lokakuussa seura lähetti hänet siirtolistan kautta farmijoukkue Mooseen, jossa Kichton pelasi koko kauden 2016–2017. Heinäkuussa 2017 hän teki vapaana agenttina vuoden mittaisen, kaksisuuntaisen ja 700 000 dollarin arvoisen sopimuksen Carolina Hurricanesin kanssa. Kichton pelasi kauden 2017–2018 kokonaan AHL-joukkue Charlotte Checkersin vahvuudessa.


title: Brenden Kichton

text: Lokakuussa 2018 Kichton siirtyi loppukauden 2018–2019 kattavalla sopimuksella SM-liigajoukkue Saimaan Palloon oltuaan alkukauden ilman sopimusta.


title: Brenden Kichton

text: Kichtonin pikkuveli Marcus pelaa puolustajana WHL-joukkue Vancouver Giantsissa.


title: Olympic Order

text: Olympic Order on Kansainvälisen olympiakomitean myöntämä tunnustus. Sitä on jaettu vuodesta 1975 pronssisena, hopeisena ja kultaisena.


title: Olympic Order

text: Suomalaisista tunnustuksen ovat saaneet kultaisena Mauno Koivisto (1994) ja hopeisena Jukka Uunila (1982), Paavo Honkajuuri (1982), Kosti Rasinperä (1996), Matti Salmenkylä (1996), Paavo Komi (2001), Tapani Ilkka (2005), Peter Tallberg (postuumisti 2015.) sekä Risto Nieminen (2016).


title: Ritarilude

text: Ritarilude ("Lygaeus equestris") on harvinainen, kookas, punamusta ludelaji.


title: Ritarilude

text: Ritarilude on kookas, 8,0–14,0 mm, pitkänomainen ludelaji. Väritys on räikeän punamusta ja värien rajat ovat terävät. Musta väri muodostaa aikuisen hyönteisen selkäpuolelle ristiä muistuttavan kuvion. Siipien mustassa kärkikalvossa on selvästi erottuva valkoinen laikku. Raajat ja tuntosarvet ovat mustat.


title: Ritarilude

text: Hyvin yleinen ja laajalle levinnyt verilude ("Corizus hyoscyami") muistuttaa ritariludetta jonkin verran.


title: Ritarilude

text: Ritarilude on laajalle levinnyt laji, jota tavataan suurimmassa osassa Etelä- ja Keski-Europassa sekä Skandinavian eteläosissa. Idässä levinneisyysalue ulottuu aina Kiinaan ja Venäjän kaukoitään asti. Suomessa ritariludetta tavataan ainoastaan Ahvenanmaalla, Turun saaristossa sekä lounaisrannikolla, ja se on kaikkialla hyvin paikoittainen.


title: Ritarilude

text: Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu elinvoimaiseksi


title: Ritarilude

text: Suomessa ritarilude esiintyy kuivilla ja kuumilla paikoilla, joissa kasvaa sen ravintokasvia, käärmeenpistonyrttiä ("Vincetoxicum hirundinaria"). Etenkin ensimmäiset nymfiasteet ovat täysin riippuvaisia käärmeenpistonyrtistä, aikuisia voi tavata satunnaisesti myös muilta kasveilta. Lude imee ravinnokseen kasvinesteitä kukinnoista ja siemenistä. Laji talvehtii aikuisena ja sopivaan talvehtimispaikkaan voi kerääntyä runsaasti yksilöitä.


title: Ritarilude

text: Aikuisia luteita tavataan Suomessa elokuun alusta kesäkuulle.


title: J. K. Paasikiven päiväkirjat

text: J. K. Paasikiven päiväkirjat ovat Suomen presidenttinä toimineen Juho Kusti Paasikiven poliittisia päiväkirjoja, joita on julkaistu Paasikiven kuoleman jälkeen. Vuosien 1941–1956 päiväkirjat on julkaistu täydellisinä kolmessa niteessä vuosina 1985, 1986 ja 1991, kun taas vuosien 1914–1939 päiväkirjoista on julkaistu kaksi valikoitua kokoelmaa vuosina 2000 ja 2004. Vuotta 1914 edeltävistä sekä vuosien 1939–1941 aikaisista tapahtumista Paasikivi ehti eläessään kirjoittaa muistelmat, joten noiden vuosien päiväkirjoja ei ole julkaistu alkuperäisinä. Paasikiven päiväkirjat eivät käsittele hänen yksityiselämäänsä käytännössä lainkaan, mutta niihin on kirjattu runsaasti hänen poleemisia mielipiteitään tapahtumista ja henkilöistä. Erityisesti ensimmäisinä julkaistut vuosien 1944–1956 päiväkirjat ovat olleet merkittävä Suomen poliittisen historiantutkimuksen lähde.


title: J. K. Paasikiven päiväkirjat

text: Paasikivellä oli elinikäisenä tapana tehdä muistiinpanoja työhönsä liittyneistä päivittäisistä tapahtumista ja tapaamisista. Vuosina 1914–1934 syntyneet merkinnät liittyivät pääasiassa hänen tuolloiseen toimintaansa Kansallis-Osake-Pankin (KOP) toimitusjohtajana, ja ne jäivät KOP:n arkistoon. Toisen presidenttikautensa aikana 1950-luvulla Paasikivi alkoi kirjoittaa moniosaisia muistelmia ja käytti niissä apuna päiväkirjojaan. Aluksi hän kirjoitti vuodesta 1944 alkaen hajanaisille muistilapuille tekemänsä merkinnät uudelleen lehtiöihin yhtenäiseksi päiväkirjakokonaisuudeksi, osin pikakirjoituksella, minkä jälkeen hän alkoi kirjoittaa varsinaisia muistelmia vanhemmista tapahtumista. Kirjoittaessaan pääministeri- ja presidenttivuosiensa päiväkirjoja uusiksi Paasikivi lienee ajatellut niitä myös sellaisinaan julkaistaviksi, koska hän aavisti, ettei korkean ikänsä vuoksi luultavasti ehtisi edetä muistelmissaan kyseiseen ajanjaksoon. Tässä yhteydessä hän saattoi myös jälkeenpäin muokata tekstiä ja tehdä siihen lisäyksiä tai poistoja. Paasikivi tiettävästi palkkasi vuoden 1954 tienoilla avustajan puhtaaksikirjoittamaan pikakirjoitettua päiväkirjatekstiä, mutta tämän hankkeen myöhemmästä kohtalosta ei ole säilynyt tietoa.


title: J. K. Paasikiven päiväkirjat

text: Paasikivi ehti ennen vuonna 1956 tapahtunutta kuolemaansa saada valmiiksi muistelmakäsikirjoitukset sortovuosista sekä talvisodan ja välirauhan ajalta. Ne julkaistiin postuumisti nimillä "Paasikiven muistelmia sortovuosilta" (kaksi osaa, 1957) ja "Toimintani Moskovassa ja Suomessa 1939-41" (1958). Suunnitellusta kolmannesta muistelmateoksesta "Valtiolliset muistelmani" ehti valmistua vain muutamia vuosia 1917–1920 käsitteleviä lukuja, joita ei koskaan julkaistu kirjana.


title: J. K. Paasikiven päiväkirjat

text: Paasikiven kuoltua hänen perunkirjoituksestaan vastanneen KOP:n notariaattiosaston sihteeri Marja Maunu puhtaaksikirjoitti sodanjälkeiset päiväkirjat presidentin lesken Alli Paasikiven pyynnöstä, mikä valmistui vuoteen 1958 mennessä. Alli Paasikivi näytti yli 3 000 konekirjoitusliuskaa vuonna 1959 yleisen historian professori Arvi Korhoselle, joka toimitti niistä 250-sivuisen käsikirjoituksen. Käsikirjoituksen lukenut presidentti Urho Kekkonen ei toivonut sen julkaisua ja myös Alli Paasikivi tuli itsenäisesti samaan johtopäätökseen. Koska presidentti Paasikivi paljasti päiväkirjoissa todelliset, kielteiset ajatuksensa Neuvostoliitosta, niiden julkaisua pidettiin ulkopoliittisesti vaarallisena, varsinkin äskettäisen yöpakkaskriisin vuoksi. Kekkonen kaavaili vuonna 1964 päiväkirjojen julkaisuoikeuksien hankkimista valtiolle, mahdollisesti voidakseen salata ne. Paasikivi oli testamentannut päiväkirjojen tekijänoikeudet vaimolleen ja vuonna 1960 kuollut Alli Paasikivi puolestaan määräsi omassa testamentissaan ne pidettäviksi salaisina 25 vuoden ajan oman kuolemansa jälkeen. Vuodesta 1944 alkaneita päiväkirjoja ja niiden puhtaaksikirjoitettua versiota säilytettiin heinäkuuhun 1985 saakka KOP:n Aleksanterinkadun konttorin suljetussa tallelokerossa, minkä jälkeen ne siirtyivät presidentin kahdelle ulkomailla asuneelle lapsenlapselle, Juhani Paasikivelle ja Sinikka Couchmanille, jotka päättivät julkaista ne.


title: J. K. Paasikiven päiväkirjat

text: WSOY julkaisi vuosien 1944–1956 päiväkirjat kahdessa osassa vuosina 1985 ja 1986 nimellä "J.K. Paasikiven päiväkirjat 1944–1956", ensimmäisen osan ulottuessa huhtikuuhun 1949 saakka. Kustannussopimus perikunnan kanssa tehtiin jo kesällä 1984, jolloin kukaan ei ollut vielä nähnyt tallelokeron sisältöä. Toimitustyöstä vastasivat Paasikivi-seuraan kuuluneet professorit Yrjö Blomstedt ja Matti Klinge, joista jälkimmäistä Juhani Paasikivi oli pyytänyt tehtävään. Pohjana käytettiin Marja Maunun puhtaaksikirjoittamaa versiota, jota paikoin verrattiin alkuperäisiin merkintöihin. Vieraskielisten lainausten suomentamiseen osallistuivat Eino Koponen (venäjä) ja Kari Vähäpassi (muut kielet). Ensimmäinen osa ilmestyi marraskuussa 1985 ja sitä myytiin lähes 50 000 kappaletta. Teoksen toisen osan loppuun liitettiin lähes 200-sivuinen henkilöhakemisto.


title: J. K. Paasikiven päiväkirjat

text: Neuvostoliiton kommunistinen puolue (NKP) halusi estää päiväkirjojen julkaisun, koska niiden sisältämien paljastusten pelättiin voivan haitata Suomen ja Neuvostoliiton suhteita. Moskovasta Suomeen tammikuussa 1985 lähetetty lähetystöneuvos Viktor Vladimirov varoitti asiasta presidentti Mauno Koivistoa, pääministeri Kalevi Sorsaa ja muita Suomen johdon edustajia. Neuvostoliittolaisten käsitys päiväkirjojen tulenarkuudesta perustui Kekkoselta aikanaan saatuihin tietoihin. Presidentti Koivisto luki hänelle toimitetun päiväkirjajulkaisun käsikirjoituksen etukäteen ja vetosi elokuussa 1985 kustantajaan, toimittajiin ja perikuntaan, jotta sitä ei julkaistaisi suurelle yleisölle. Koivisto ehdotti, että Valtion painatuskeskus ostaisi päiväkirjojen julkaisuoikeudet ja jättäisi ne toistaiseksi julkaisematta, mutta ehdotukseen ei suostuttu. Päiväkirjojen toimittajat Yrjö Blomstedt ja Matti Klinge osoittivat Koivistolle, että tällä ei ollut keinoja estää päiväkirjojen julkaisua, vaikka hän olisi ollut asiaan kuinka tyytymätön. Lopulta Koivisto kirjoitti NKP:n uudelle pääsihteerille Mihail Gorbatšoville, että julkaisun estämisestä oikeustoimilla olisi luultavasti enemmän haittaa kuin sen sallimisesta.


title: J. K. Paasikiven päiväkirjat

text: Paasikiven henkilökohtainen arkisto, mukaan lukien alkuperäiset muistilappupäiväkirjat, talletettiin hänen testamenttinsa mukaisesti vuonna 1959 Valtionarkistoon ja salattiin myös 25 vuodeksi. Arkisto avautui tutkijoille toukokuussa 1984. Sieltä löytyneet vuosien 1917–1920 muistelmakäsikirjoituksen luvut julkaistiin artikkelisarjana "Helsingin Sanomissa" touko–kesäkuussa 1984. Myös vuosien 1944–1956 päiväkirjojen alkuperäiskappaleet liitettiin tähän arkistoon vuonna 1987. Ensimmäisen päiväkirjajulkaisun jälkeen Valtionarkiston tutkijat alkoivat toimittaa myös vuotta 1944 edeltäviä, pääosin pikakirjoitettuja päiväkirjoja normaaliksi tekstiksi. Hanketta valvoi asiantuntijakomitea, jonka puheenjohtajana toimi valtionarkistonhoitaja Veikko Litzen ja muina jäseninä Juhani Paasikivi, kansliapäällikkö Jaakko Numminen sekä professori Tuomo Polvinen. Itse päiväkirjojen toimittamisen hoiti valtionarkiston tutkija, maisteri Kauko I. Rumpunen. Hanketta rahoittivat Suomen Kulttuurirahasto ja . Työn valmistuttua WSOY julkaisi jatkosodan aikaiset vuosien 1941–1944 päiväkirjat vuonna 1991 nimellä "Jatkosodan päiväkirjat". Kustantamo ei julkaissut enää tätä vanhempia päiväkirjoja, mutta vuonna 1999 perustettu Kansallisarkiston ystävät -yhdistys julkaisi pieninä painoksina vuonna 2000 valikoidun kokoelman vuosien 1914–1934 päiväkirjoista nimellä "”Olen tullut jo kovin kiukkuiseksi”" ja vuonna 2004 kokoelman vuosien 1934–1939 päiväkirjoista nimellä "”Ei pienillä ole mitään turvaa”". Teoksissa on vuosilta 1914–1917 vain muutamia sivuja ja vuosilta 1918–1919 ei mitään.


title: J. K. Paasikiven päiväkirjat

text: Söderström on julkaissut vuosien 1941–1956 päiväkirjat myös ruotsiksi nimellä "J. K. Paasikivis dagböcker". Vuosien 1944–1956 päiväkirjat ruotsinsi Göran Stjernschantz ja ne ilmestyivät kolmessa osassa vuosina 1985–1987 (rajakohtina helmikuu 1947 ja helmikuu 1950). Vuosien 1941–1944 ilmestyivät 1991 Frank Jernströmin ruotsintamina.


title: J. K. Paasikiven päiväkirjat

text: Kauko Rumpusen sanotaan olevan ainoa tutkija, joka osaa lukea Paasikiven käyttämää ja osin itse kehittämää pikakirjoitusta. Paasikivi itse oli sanonut 85-vuotispäivänään "Hufvudstadsbladetille" marraskuussa 1955 antamassaan haastattelussa, että ”kukaan muu ei voi saada pikakirjoituksestani selvää”.


title: J. K. Paasikiven päiväkirjat

text: Paasikiven sodanjälkeisten päiväkirjojen ensimmäisen osan julkaisu herätti vuonna 1985 laajan julkisen keskustelun. Huomiota sai erityisesti se, että Paasikivi esittää päiväkirjoissaan Neuvostoliitosta ja sen johtajista selvästi synkempiä, epäluuloisempia ja kyynisempiä näkemyksiä kuin julkisissa puheissaan. Monet suomalaiset olivat aidosti hämmentyneitä siitä, että Paasikivi olikin yksityisesti kannattanut ”neuvostovastaisia” mielipiteitä, joiden koettiin olevan ristiriidassa häneen henkilöityneen Paasikiven linjan kanssa. Muun muassa "Kansan Uutisten" pääkirjoituksessa marraskuussa 1985 esitettiin huoli siitä, että päiväkirjojen paljastamaa uutta totuutta Paasikiven ajattelusta voitaisiin ja haluttaisiin käyttää ”nykyisen ystävyyspolitiikan vahingoittamiseen”. Pääministeri Sorsa totesi "Suomen Sosialidemokraattiin" kirjoittamassaan kirja-arviossa, että toimittajien päiväkirjoista poimimat sensaatiohakuiset lainaukset uhkasivat horjuttaa koko Paasikiven–Kekkosen linjaa ja Suomi sahasi näin omaa oksaansa. Historiantutkija Lauri Haataja kirjoitti reaktioista vuonna 1986: ”"Poliitikkojen hämmennys Paasikiven päiväkirjojen äärellä perustuu siihen, että he ovat perustelleet toimintaansa nojautumalla Paasikiven sanaan pyhänä kirjoituksena. Uudet kirjoitukset tuntuvat apokryfisiltä, koska niitä ei ole kanonisoitu"”. Paasikiven päiväkirjojen julkaisua on luonnehdittu vertauskuvallisesti ”Suomen lähihistorian Berliinin-muurin murtumiseksi”, ja ”suomalaisen glasnostin keskeiseksi ilmiöksi”, joka avasi portit Suomen ja Neuvostoliiton virallisen ystävyysliturgian kyseenalaistamiselle.


title: J. K. Paasikiven päiväkirjat

text: Paasikiven päiväkirjojen ilmestyminen innosti myös historiantutkijoita, koska niiden kautta saatiin uutta tietoa Paasikiven toiminnasta sekä Neuvostoliiton ja Suomen suhteista niin sanottuina ”vaaran vuosina”, muun muassa valvontakomission Suomen poliittiseen johtoon kohdistamasta painostuksesta. Merkittävää lisävalaistusta saatiin muun muassa sotasyyllisyysoikeudenkäynnin ja YYA-sopimusneuvottelujen taustoihin. Historiantutkijat riensivät nopeasti hyödyntämään uusia tietoja, mikä tuotti paljon uutta tutkimusta. Toisaalta eräiden tutkijoiden mukaan mitään ”varsinaisesti uutta ei tullut esille”.


title: J. K. Paasikiven päiväkirjat

text: Aikalaisten huomiota herätti myös Paasikiven yllättävän terävä ja temperamenttinen kielenkäyttö, esimerkiksi hänen toistuva tapansa kutsua Suomen kansaa ”poliittisesti lahjattomaksi kansaksi”.


title: J. K. Paasikiven päiväkirjat

text: Vaikka Neuvostoliitto paheksui julkisesti Paasikiven päiväkirjojen julkaisua, niitä tiettävästi käytettiin myöhemmin opetusmateriaalina suomalaisten kanssa asioiville neuvostovirkamiehille, esimerkkinä suomalaisten asenteista.


title: Tampereen suojeluskunta- ja lottamuseo

text:
Tampereen suojeluskunta- ja lottamuseo on Tampereella Tammelan kaupunginosassa sijaitseva yksityinen museo, joka on aloittanut toimintansa vuonna 2003. Sillä on näyttelytila Väinölänkatu 2:n kellarikerroksessa, lähellä Tammelantoria. Museo esittelee Suomen itsenäistymisen vaiheita sekä suojeluskunta- ja lottajärjestöjen toimintaa 1920–1930-luvuilla.
Näytteillä on myös sotiin ja marsalkka Mannerheim -perinteeseen liittyvää aineistoa. Museokokoelma on kerätty pääasiassa Pirkanmaan alueelta. Museota ylläpitää Tampereen Suojeluskunta- ja Lottamuseoyhdistys.


title: Tampereen suojeluskunta- ja lottamuseo

text: Museo toimii vapaaehtoisvoimin, ja se on avoinna sopimuksesta.


title: Kaalimato.com

text: Kaalimato.com on seksivälineitä myyvä internetissä toimiva seksikauppa. Verkkokaupan lisäksi Kaalimato.comilla on noutopiste Keravalla yrityksen omissa tiloissa. Verkkokaupassa on Kaalimato.comin edustamien merkkien lisäksi myynnissä myös brändin omia tuotteita. Kaalimato.comin omistaa Kentonec Oy.


title: Kaalimato.com

text: Yrityksen perusti Yrjö Saarela vuonna 1962, jolloin se toimi nimellä Tmi Kenton. Yrityksen toimitilat sijaitsivat Arkadiankadulla Helsingissä. Tmi Kenton myi kondomeja postimyynnillä. Lokakuussa 1998 omistajaksi tuli Mika Nousiainen ja yrityksen nimeksi Kentonec Oy. Kaalimato.com verkkokauppa avautui vuonna 2005. Se toimii Klondyke-talossa Keravan Saviolla.


title: Kaalimato.com

text: Kaalimato.com tunnetaan aikuisille suunnatuista kaksimielisistä radiomainoksistaan. Osasta mainoksia on tehty lausuntopyyntöjä Mainonnan Eettiselle Neuvostolle, joka on ottanut asiaan kantaa.


title: Kaalimato.com

text: Kaalimato.com on ollut mukana järjestämässä naku-uinnin maailmanennätysyritystä osana Ilosaarirock-festivaalia.


title: Kaalimato.com

text: Vuoden 2017 Ilosaarirockissa tehtiin naku-uinnin maailmanennätys 789 naku-uimarin voimin.


title: Elias Kahra

text: Elias (Eljas) Kahra (14. tammikuuta 1857 Alavus – 14. helmikuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen urkuri, musiikkipedagogi ja kapellimestari.


title: Elias Kahra

text: Urkuri Elias Kahran vanhemmat olivat lukkari Elias Kahra ja Maria Rantala ja puoliso vuodesta 1887 Linda Sofia Silvén. Kahra kävi kansakoulukurssin 1872 ja suoritti urkurin tutkinnon Helsingissä 1874. Hän oli Suomalaisen oopperan palveluksessa 1875–1882 ja samalla Richard Faltinin ja Martin Wegeliuksen oppilaana pianonsoitossa ja musiikin teoriassa. Suomalaisten tuomiokirkkojen urkurinvirkoja varten Kahra suoritti tutkinnon 1891 Faltinille. Hän opiskeli Leipzigin konservatoriossa 1894–1895, toimi sotilaskapellimestarina Kuopiossa 1882–1902 ja laulunopettajana Kuopion lyseossa vuodesta 1888, vuoteen 1926 saakka. Kahra oli Kuopion Musiikinystäväin yhdistyksen orkesterin johtaja 1910–1918. Kuopion kaupunki- ja maaseurakuntien urkurina Kahra toimi vuodesta 1891 aina vuoteen 1940 asti. Hänet tunnettiin myös säveltäjänä. Kahra oli kollegireistraattori vuodesta 1899 ja hänelle myönnettiin director cantus -arvonimi.


title: Galaksin Vartijat (vuoden 2008 ryhmä)

text: Galaksin Vartijat () on Marvel-kustantamon luoma avaruusmatkaileva supersankarijoukko. Dan Abnett ja Andy Lanning loivat uuden version samannimisestä ryhmästä, jonka alkuperäisen loivat Arnold Drake ja Gene Colan vuonna 1969. Uuden ryhmän jäsenet eivät kuitenkaan liity millään tavalla vanhaan ryhmään. Ensimmäisessä kokoonpanossa vaikuttivat Tähtilordi, pesukarhu Rocket, Kvasaari, Adam Warlock, Gamora, Drax Tuhoaja ja Groot.


title: Galaksin Vartijat (vuoden 2008 ryhmä)

text: Tämä versio Galaksin Vartijoista teki ensiesiintymisensä huhtikuussa 2008 sarjakuvan "Annihilation: Conquest" numerossa 6. Ryhmästä tehtiin vuonna 2014 elokuva nimeltä "Guardians of the Galaxy". Se sai vuonna 2017 jatko-osan "Guardians of the Galaxy Vol. 2".


title: Galaksin Vartijat (vuoden 2008 ryhmä)

text: Phalanxin vallattua kriiden kotplaneetta Halan, Tähtilordi päättää muodostaa tähtienvälisen sankariryhmän suojelemaan galaksia proaktiivisesti, sen sijaan, että toimisi vain kriisitilanteiden koittaessa. Hän värvää ryhmän jäseniksi Adam Warlockin, Drax Tuhoajan, Gamoran, Phyla-Vellin (uuden Kvasaarin), pesukarhu Rocketin ja Grootin, Mantiksen kuuluessa ryhmän tukihenkilöstöön. Liitolaisensa Novan suosituksesta ryhmä perustaa tukikohtansa avaruusasema Knowhereen, josta pystyy teleporttautumaan mille tahansa lähiuniversaalille alueelle. Knowheren turvallisuuspäällikkö toimiva telepatiaa osaava älykäs koira Cosmo työskenteli läheisesti ryhmän kanssa. Kohdattuaan Totuuden Universaalin Kirkon, ryhmä tapaa osittain muistinsa menettäneen miehen, joka paljastuu Vance Astro - alkuperäisten Galaksin Vartijoiden jäseneksi. Astron esittäytyminen inspiroi Tähtilordin omaa nimeämätöntä ryhmää nimeämään itsensä ”Galaksin Vartijoiksi”. Ryhmä kuiternkin hajoaa, kun paljastuu, että Tähtilordi pakotti heidät liittymään Mantiksen telepatiavoimien avulla.


title: Galaksin Vartijat (vuoden 2008 ryhmä)

text: Rocket päättää kuitenkin jatkaa Tähtilordin tehtävää ja kokoaa uuden ryhmän, johon kuuluvat hänen Mantiksen, Grootin ja Astron lisäksi myös Bug.


title: Galaksin Vartijat (vuoden 2008 ryhmä)

text: Ronan Syyttäjä karkotti Tähtilordin rangaistuksena teoistaan Phalanxin hyökkäyksen aikana Negatiiviselle Vyöhykkeelle. Siellä Tähtilordi huomaa kuningas Blastaarin yrittävän murtautua ”Projekti 42:n” vankilaan käyttääkseen sen portaalia hyökätäkseen Maahan. Tähtilordi ja Jack Flag puolustavat vankilaa ja kutsuvan Rocketin kokoaman Vartijoiden ryhmän avuksi. Tähtilordi ja Jack Flag pelastuvat ja molemmat liittyvät Vartijoihin.


title: Christine and the Queens

text: Héloïse Adelaide Letissier (syntynyt 1. kesäkuuta 1988) on ranskalainen muusikko, lauluntekijä, tuottaja ja tanssija. Taitelijanimeltään Christine and the Queens. Letissier on Syntynyt Nantesissa, Ranskassa. Letissier opiskeli näyttelijäksi, ennen Christine and the Queensin muodostumista. Letissier allekirjoitti levytyssopimuksen riippumattoman levy-yhtiön Because Musicin kanssa vuonna 2012. Hänen työssään yhdistyvät musiikki, tanssi, taidevideot, piirrokset ja valokuvaus.


title: Christine and the Queens

text: Héloïse syntyi 1.kesäkuuta 1988. Hänen isänsä, George Letissier, opettaa englantia University of Nantesissa, ja on erikoistunut Viktoriaanisen aikakauden kirjallisuuteen. Hänen äitinsä opettaa sekä ranskaa ja latinaa paikallisella yläasteella.


title: Christine and the Queens

text: Hänen vanhempansa suosittelivat, kirjailijoita, kuten Sarah Watersia ja Judith Butleria, joiden teokset ovat toimineet sekä inspiraatiota että viittauksina Letissierin nuoruuteen.


title: Christine and the Queens

text: Letissier opiskeli teatteria, École normale supérieure de Lyon (ENS Lyon), muuttaen Pariisiin vuonna 2010, jossa hän kävi opintojaan. Kun hän vieraili Lontoossa vuonna 2010, hän inspiroitui paikallisten drag queen - muusikkojen työstä, mukaan lukien Russellasta, , joka seurasi häntä yhdessä hänen varhaisimmista konserteistaan. Lopulta heistä tuli hänen taustatanssijansa "Queensit". Hän omisti monia hänen luomuksiaan tanssijoilleen, ja kaikille transsukupuolisille henkilöille, kuvaamalla hänen tyylilajiaan  "freakpopiksi".


title: Christine and the Queens

text: Letissier loi Christine and the Queens nimen julkaistuaan debyytti EP:n "Miséricorde, "mistä seurasi toinen EP vuonna 2012 nimeltään "Mac Abbey," josta löytyy hitit "Narcissus is Back" ja "Christine". Vuonna 2012, hän toimi lämppärinä Lykke Lille, The Dølle ja Woodkidlle sekä lilly wood and the prickille vuonna 2013. Kolmas julkaisu oli EP nimeltään "Nuit 17 à 52. "Nuit 17 à 52 oli hänen ensimmäinen lista sijoituksensa Ranskan virallisella musiikkilistalla Chart SNEPlle.


title: Christine and the Queens

text: Vuonna 2012, Christine and the Queens voitti Parhaan uuden artistin palkinnon "Découverte du Printemps de Bourges" sekä myös "Adami Premières Francos 2012" - palkinnon.


title: Christine and the Queens

text: Kappale "Tilted", käännettynä "Christinestä", julkaistiin helmikuussa 2015 Yhdysvalloissa ensimmäisellä englanninkielisellä EP:llä "Saint-Claude". Christine and the Queens kiersi Pohjois-Amerikkaa yhdessä Marina and the Diamondsin kanssa. Kappale julkaistiin Britanniassa vuonna 2016 ja se nousi Britannian singlelistalle. Vuonna 2016, Christine and the Queens esiintyi BBC Live Loungessa ja coveroi Beyoncén  "Sorry" kappaleen, joka nimettiin listalle "6 parasta uutta laulua tällä viikolla."


title: Christine and the Queens

text: Letissier esiintyi Jools' Annual Hootennanny  showssa 31.joulukuuta 2016 – 1.tammikuuta 2017.


title: Christine and the Queens

text: "iT" kappaletta käytettiin Girls-sarjan 5.kauden jakson"Old Loves" lopussa sekä Soundtrackilla 13. maaliskuuta 2016.


title: Christine and the Queens

text: Vuonna 2016 Letissier valittiin BBC's 100 Women -listalle.


title: Christine and the Queens

text: FX Networkin Better Things -sarjan 2 kauden finaalijaksossa, Sam ja hänen äitinsä antavat valmistumislahjaksi perheen vanhemmalle tyttärelle heidän "Tilted" Kappaleeseen luomansa videon. Jakso esitettiin 16.maaliskuuta 2017.


title: Christine and the Queens

text: Vuonna 2018, Letissier ilmoitti syksyn 2018 kiertueensa ja uuden albumin. Levyn ensimmäinen single  "Damn, dis-moi" (ranskankielinen versio) ja "Girlfriend" (englanninkielinen versio) ilmestyi 17. toukokuussa 2018.  Albumi, nimeltään Chris, julkaistiin 21. syyskuuta 2018.


title: Christine and the Queens

text: Vuonna 2014, Letissier kertoi avoimesti olevansa panseksuaali.


title: Hölmö nuori sydän

text: Hölmö nuori sydän on Selma Vilhusen ohjaama suomalainen draamaelokuva vuodelta 2018. Kirsikka Saaren oman romaaninsa pohjalta käsikirjoittama elokuva kertoo lähiöteinien romanssista, joka johtaa teiniraskauteen. Pääparia näyttelevät Jere Ristseppä ja Rosa Honkonen, ja muissa keskeisissä rooleissa nähdään Pihla Viitala, Katja Küttner, Ville Haapasalo ja Abshir Sheikh Nur.


title: Hölmö nuori sydän

text: Elokuva sai maailmanensi-iltansa Toronton kansainvälisen elokuvafestivaalin Contemporary World Cinema -esityssarjassa 8. syyskuuta 2018 nimellä "Stupid Young Heart". Suomen teattereihin "Hölmö nuori sydän" tuli 12. lokakuuta 2018.


title: Hölmö nuori sydän

text: "Helsingin Sanomien" Leena Virtanen kirjoitti "Hölmön nuoren sydämen" nousevan kirkkaasti suomalaisten lähiökuvausten kärkeen: ”Se elää lähiömiljöössään luontevasti, rumentamatta tai kaunistelematta sitä mitenkään.” Hän sanoi elokuvan alkavan Vilhusen "Tyttö nimeltä Varpu" -elokuvan (2016) tavoin hieman hitaasti, mutta puhkeavan ”täyteen loistoonsa siinä vaiheessa, kun pääparin Lennin ja Kiiran elämät lähtevät haarautumaan eri suuntiin”.


title: Hölmö nuori sydän

text: "Episodi"-elokuvajulkaisun Susanna Karhapään mukaan Itä-Helsingin lähiömaisemat lieveilmiöineen nousevat elokuvassa selvemmin esiin kuin elokuvassa "Tyttö nimeltä Varpu", jossa päähenkilön asuinpaikka oli sama. Hänestä Vilhusen ja Kirsikka Saaren yhteistyö toimii elokuvassa yhtä hyvin kuin Oscar-ehdokkuuden saaneessa lyhytelokuvassa "Pitääkö mun kaikki hoitaa?".


title: Hölmö nuori sydän

text: "Film-O-Holic.com"-elokuvasivuston Juha Rosenqvistin mielestä elokuvan teeman yhtäkkinen vaihtuminen teiniraskaudesta äärioikeistoon tekee kokonaisuudesta vaikeasti hallittavan ja toimii huonommin kuin Saaren romaanissa. Kokonaisuutena "Hölmö nuori sydän" on hänestä kuitenkin tärkeä ja terävä ajankuva, jolla on paljon, ehkä liikaakin, sanottavaa.


title: Teijo Mäenpää

text: Teijo Mäenpää on Säkylän kunnanjohtaja. Hänet valittiin virkaansa vuonna 2009, aluksi kunnanjohtajan sijaiseksi Ennen kunnanjohtajan virkaansa Mäenpää toimi Säkylän kunnansihteerinä.


title: Teijo Mäenpää

text: Koulutukseltaan Mäenpää on hallintonotaari. Hän harrastaa metsästystä.


title: Jari Heiniluoma

text: Jari Heiniluoma on Parkanon kaupunginjohtaja. Hänet valittiin virkaansa vuonna 2013 edeltäjänsä Jarkko Malmbergin tultua valituksi Sastamalan kaupunginjohtajaksi. Heiniluoma voitti valtuuston vaalissa Kihniön kunnanjohtajan Petri Liukun äänin 16–11.


title: Jari Heiniluoma

text:
Aikaisemmin Heiniluoma on toiminut neuvottelevana virkamiehenä kauppa- ja teollisuusministeriössä (2006–2007) ja ministeri Juha Korkeaojan (kesk.) erityisavustajana maa- ja metsätalousministeriössä (2003–2004). Keväällä 2011 hän oli elinkeinoministeri Mauri Pekkarisen (kesk.) poliittinen valtiosihteeri työ- ja elinkeinoministeriössä.
Heiniluoma toimi keskustan eduskuntaryhmän EU-sihteerinä vuosina 1996–2001 ja europarlamentaarikko Olli Rehnin erityisavustajana 1995–1996. Hän on työskennellyt myös maaseudun EU-tietokeskus Carrefour West Finlandin toiminnanjohtajana ja Maaseudun sivistysliiton opintosihteerinä.


title: KPV LV

text: KPV LV eli Kam pieder valsts (”"kenelle valtio kuuluu"”) on latvialainen puolue.


title: KPV LV

text: Latvijas Reģionu apvienība -puolueesta eronnut parlamentaarikko Artuss Kaimiņš perusti KPV LV:n toukokuussa 2016. Korruptionvastainen virasto KNAB pidätti Kaimiņšin parlamenttirakennuksessa kesäkuussa 2018 epäiltynä laittomasta puoluerahoituksesta. Heinäkuussa 2018 puolue sai 7 % gallup-kannatuksen. KPV LV:n perustamisajatus oli, että hallituksen on oltava veronmaksajien ja kansalaisten palvelija ja että korruptio on kitkettävä. Kaimiņš oli värikäs hahmo jo LRA:han kuuluessaan. Hän on videokuvannut ja lähettänyt suorana lähetyksenä nauhoitteita Saeiman valiokunnista ja täysistunnoista. Kaimiņš on jäljitellyt Donald Trumpin retoriikkaa.


title: KPV LV

text: Puolueen vuoden 2018 parlamenttivaalien pääministeriehdokas Aldis Gobzems esitti kampanjassaan hallitsevan poliittisen eliitin korruptoituneena, elitistisenä ja valtaantakertuvana, joka ei välitä siitä, että suurin osa väestöstä elää köyhyydessä ja epätoivossa. Gobzems tekee Facebookiin päivittäin videoita, joissa hän kertoo, että viranomaiset ja media peittelevät valtavia väärinkäytöksiä. Hän on uhannut erottaa yleisradioyhtiön toimittajat, jotka eivät ole neutraaleja ja objektiivisia.


title: KPV LV

text: KPV LV sai vuoden 2018 parlamenttivaaleissa 120 264 ääntä eli 14,25 % annetuista äänistä. Puolue sai 16 parlamentin 100 paikasta.


title: KPV LV

text: KPV LV:n parlamenttivaaliteemat vuoden 2018 vaaleissa olivat esimerkillä johtaminen, radikaalit toimenpiteet ja vallan keskittäminen. Puolue muun muassa haluaa korvata ministeriöt joustavimmilla, projektiluontoisilla sihteeristöillä, puuttua terveydenhuollon ongelmiin ja päiväkotien jonoihin, aloittaa maassa nopea väestönkasvu, tehdä tuloverosta progressiivinen sekä uudistaa oikeuslaitoksen niin, että erityisen monimutkaisia juttuja lukuun ottamatta oikeusjutut ratkeavat vuoden sisällä.


title: KPV LV

text: Latvian yliopiston politiikan tutkija Janis Ikstensin mukaan ”KPV LV täyttää kaikki klassiset populistisen puolueen kriteerit” ja ”on oppikirjaesimerkki populismista”. Puolue ei ole oikeistolainen eikä vasemmistolainen, vaan perustuu ajatukseen, että kansa kärsii poliitikkojen huonosta työstä.


title: Magnum P.I. (vuoden 2018 televisiosarja)

text: Magnum P.I. on yhdysvaltalainen Peter M. Lenkovin ja Eric Guggenheimin luoma draamasarja. Se on uudelleenkäynnistys 1980–luvulla esitetylle draamasarjalle "Magnum".


text: Sarjan esittäminen alkoi Yhdysvalloissa CBS-kanavalla 24. syyskuuta 2018.


text: Lenkov on vahvistanut, että Magnum ja poliisisarja "Havaiji 5-0" tulee saamaan useita crossover jaksoja.


text: CBS ilmoitti lokakuussa 2017 "Magnum" sarjan paalaamisesta televisioon uudelleenkäynnistyksen myötä. Pilottijakson tuottavat yhdessä CBS Studios ja Universal Television. Tammikuussa 2018 pilottijakso pääsi tuotantoon asti ja sen ohjaajaksi nimettiin Justin Lin.


text: Ensimmäisen kauden kuvaaminen alkoi heinäkuussa 2018 Hawaiian siunauksella.


text: Sarjan pilottijakso esitettiin vuoden 2018 Comic-Conissa ennen sarjan televisioensiesitystä.


title: Esa Sirviö

text:
Esa Sirviö (s. 1969) on Kotkan kaupunginjohtaja. Hänet valittiin virkaansa vuonna 2017 edeltäjänsä Henry Lindelöfin eläköidyttyä. Sirviö valittiin Kotkan kaupunginjohtajaksi seitsemän vuoden määräajaksi. Toisella äänestyskierroksella Sirviö sai 27 ääntä ja vastaehdokkaana ollut Raision kaupunginjohtaja Ari Korhonen 24 ääntä.
Tammelan kunnanjohtaja Kalle Larsson sai yhdeksän ääntä.


title: Esa Sirviö

text: Ennen Kotkan kaupunginjohtajan tehtäviä Sirviö toimi Mänttä-Vilppulan kaupunginjohtajana ja sitä ennen kunnanjohtajana Punkalaitumella ja Mouhijärvellä.


title: Icehearts

text: Iceheartsin tarkoituksena on ehkäistä lasten ja nuorten syrjäytymistä joukkueurheilua hyväksikäyttäen.


title: Icehearts

text: Icehears ry perustettiin Vantaalla 1996. Icehearts-toimintamalli on pitkäkestoista ja kokonaisvaltaista tukea lapsen hyväksi nopeasti muuttuvassa yhteiskunnassa, jossa lapsen asioiden parissa toimivat aikuiset vaihtuvat usein. Kasvattaja tukee joukkueeseen valittuja lapsia koulussa, kotona ja vapaa-ajalla 12 vuoden ajan.


title: Icehearts

text: Lasten valinnassa auttavat kunkin kunnan esikoulujen ja peruskoulujen henkilöstö ja alueen sosiaalitoimi. Mukaan valitaan lapsia, jotka tarvitsevat erityistä tukea kasvussaan. Joukkueen toimintaan osallistumisesta ja tuen vastaanottamisesta päättävät aina lasten vanhemmat.


title: Icehearts

text: Toimintamallin avulla ennaltaehkäistään osattomuutta ja syrjäytymistä sekä kohennetaan inhimillistä hyvinvointia.


title: Icehearts

text: Joukkueen kasvattaja tukee joukkueensa lasten koulutyötä. Kasvattaja sopii paikallisesti lasten koulutyön tuesta. Kasvattaja voi osallistua opetukseen avustavana henkilönä tai opettaa joukkueensa lapsia sovitusti yksin tai pienissä ryhmissä opettajan johdolla. Kasvattaja toimii koulussa ylimääräisenä resurssina ja tukee ja rauhoittaa toiminnallaan koko luokkaa ja koulua.


title: Icehearts

text: Koulupäivän jälkeen kasvattaja auttaa lapsia tekemään päivän aikana saatuja kotitehtäviä ja järjestää lapsille iltapäivätoimintaa. Iltapäivän aikana pelaajat viettävät yhdessä aikaa, liikkuvat ja harrastavat sekä tekevät retkiä kasvattajansa johdolla. Vanhemmat Icehearts-nuoret tutustuvat kasvattajansa johdolla eri koulutuspolkuihin ja ammatteihin.


title: Icehearts

text: Joukkueen pelaajat valitaan mukaan portaittain 6-12-vuotiaina. Joukkueen harrastama laji valitaan yhdessä kasvattajan ja joukkueen pelaajien kesken. Lajeja voidaan kokeilla monipuolisesti alueen tarjonnan mukaan. Joukkue harjoittelee koulupäivien jälkeen. Joukkue osallistuu normaaleihin lajiliittojen sarjoihin harrastetasolla. Harrastustoimintaamme kuuluvat myös kesäleirit, joissa opettelemme lajiharjoitteiden ohella yhdessä toimimista ja arjen askareita.


title: Icehearts

text: Kasvattaja auttaa lasta ja perhettä tukemalla heitä arjen kasvatuksessa ja osallistuu tarvittaessa lasta koskeviin palavereihin. Kasvattaja tekee tiivistä yhteistyötä sosiaalitoimen, terveystoimen ja opetustoimen kanssa. Kasvattajan merkittävä sosiaalityön työkalu on joukkueurheilu ja sen mukanaan tuoma yhteisö, jota ilman erityisen tuen tarpeessa olevat lapset helposti jäävät. Kasvattaja tukee lapsia ja perheitä kokonaisvaltaisesti ja pitkäkestoisesti.


title: Petri Liukku

text: Petri Liukku (s. 1969) on Kihniön kunnanjohtaja. Koulutukseltaan Liukku on yhteiskuntatieteiden maisteri.


title: Turkiskuoriaiset

text: Turkiskuoriaiset ("Attagenus") on kovakuoriaisten suku. Siihin kuuluu liki 200 lajia. Sukuun kuuluu monia lajeja, jotka eroavat toisistaan selvästi esimerkiksi kokonsa ja tuntosarvien rakenteen osalta, mutta muutamien lajien erottaminen toisistaan on vaikeaa. Tämän suvun lajit erottaa muista suvuista siitä, että jalkojen ensimmäinen nivelväli on korkeintaan puolet toisesta, suun osat liikkuvat vapaasti, tuntosarvet ovat kolmiosaiset eikä niiden tyvellä ole kuoppaa.


title: Turkiskuoriaiset

text: Vyöturkiskuoriainen ja ruskoturkiskuoriainen ovat Suomessa haitallisia vieraslajeja.


title: Tadžikistanin sisällissota

text: Tadžikistanin sisällissota käytiin vuosina 1992–1997 presidentti Emomalii Rahmonia tukevien ja vastustavien joukkojen välillä. Sodassa kuoli eri arvioiden mukaan 25 000–100 000 ihmistä.