title: Ari Virtanen

text: Valmistumisen jälkeen Virtanen työskenteli 1990–1991 Niels Bohr -instituutissa Tanskassa. Palattuaan kotimaahan hän on työskennellyt Jyväskylän yliopistossa fysiikan tutkijana. Hänet nimitettiin Jyväskylän yliopiston dosentiksi 1995. Työskenneltyään välissä jonkin aikaa Jyväskylän Teknologiakeskuksessa Virtanen palasi 1996 tutkijaksi Jyväskylän yliopiston fysiikan laitokselle, jossa hän sai vastuulleen kehittää kaupallista käyttöä yliopiston K130-hiukkaskiihdyttimelle. Hänen johdollaan kiihdytinlaboratoriossa alettiin kehittää erilaisia teollisia sovelluksia. Virtasen oman tutkimustyön ohella on hänen johdollaan pitkään toiminut kiihdytinpohjaisen fysiikan tutkimusryhmä.


title: Ari Virtanen

text:
Vuosina 2000–2001 Virtanen työskenteli vanhempana tutkijana Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen ison hiukkaskiihdyttimen K130 ja 6,4 gigaherzin ECR-ionilähteen ionisuihkujen avulla materiaaleja tutkivassa kiihdytinpohjaisen materiaalifysiikan tutkimusryhmässä, joka perustutkimuksen lisäksi teki soveltavaa tutkimusta. Osa tutkimuksista on tehty Euroopan hiukkasfysiikan tutkimuskeskus CERNin ISOLDE-laitteistolla Genevessä sekä Stuttgartin yliopistossa ja Max Planck-instituutin metallientutkimuslaitoksessa.
Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen ydin- ja materiaalintutkimuslaitos oli vuosina 2000–2005 Suomen Akatemian nimittämä huippuyksikkö, jota johti professori Matti Manninen. Sen jatkona toimi vuosina 2006–2011 Ydin- ja kiihdytinfysiikan huippuyksikkö, jota johti professori Rauno Julin. Professori Julinin johtama tutkimusyksikkö valittiin huippututkimusyksiköksi vielä toiselle toimikaudelle 2012–2017. Ari Virtasen tutkimusryhmä on koko ajan toiminut osana näitä tutkimusyksiköitä.


title: Ari Virtanen

text: Virtanen on vuoden 2011 alusta lähtien työskennellyt hiukkaskiihdytinlaboratoriossa tutkimusjohtajana. Hän jatkoi tehtävässä, kunnes hänet nimitettiin professoriksi.


title: Ari Virtanen

text: Lokakuussa 2016 Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan dekaani, professori Henrik Kunttu esitti yliopiston rehtorille, että Ari Virtanen nimitetään fysiikan professoriksi Jyväskylän yliopistoon. Jyväskylän yliopiston rehtori Matti Mannisen kutsui Virtasen professorin tehtävään keväällä 2017 ja hän aloitti virassaan huhtikuun alussa 2017.


title: Ari Virtanen

text: Ari Virtasen tehtävät professorina liittyvät ydin- ja kiihdytinpohjaisen fysiikan tutkimukseen ja jatkokoulutukseen. Aineen tutkimus hiukkaskiihdyttimen avulla on osa kiihdytinpohjaista fysiikan tutkimusta, joka on yksi fysiikan laitoksen - ja laajemmin Jyväskylän yliopiston määrittelemiä tutkimuksen painopistealueita.


title: Ari Virtanen

text: Euroopan avaruusjärjestö (ESA) valitsi Jyväskylän yliopiston Ylistönrinteen kiihdytinlaboratorion viralliseksi testilaboratorioksi, jossa testataan avaruuteen lähetettävien satelliittien komponentteja. Ari Virtasen johtamassa laboratoriossa tutkitaan, kuinka hyvin elektroniikkakomponentit kestävät kosmista taustasäteilyä. Testauksia tehdään niin kutsutun RADEF-laitteiston avulla. 2000-luvun alusta lähtien Ari Virtanen on johtanut laitteistolla tehtyä tutkimustyötä. Virtasen tutkimusryhmä tekee laitteistolla erilaisia kokeellisia tutkimuksia. Fysiikan laitoksen kiihdytinlaboratorion RADEF-mittausasema ("RADiation Effects Facility") on yksi kolmesta ESA:n ulkopuolisesta säteilytysasemasta (ECIF, "European Component Irradiation Facility"), joiden avulla testataan avaruuselektroniikan komponenttien säteilynkestoa. Hankkeen tärkeimpiä tukijoita ovat avaruusjärjestö ESA sekä avaruusteknologisiin sovelluksiin mikroelektroniikkaa toimittavat yritykset.


title: Ari Virtanen

text: Fysiikan laitoksen kiihdytinlaboratorio on osallistunut kansainväliseen Horisontti 2020-tutkimusohjelmaan. Osana sitä laitoksella toimi vuosina 2014–2015 kaksivuotinen tutkimushanke, jota koordinoi Leibnizin innovatiivisen mikroelektroniikan instituutti (). Hankkeen tavoitteena oli kehittää tavallisista muistipiireistä paremmin säteilyä kestäviä malleja. Virtasen tutkimusryhmä osallistui hankkeeseen. Ryhmän laboratoriossa komponentteja on mahdollista tutkia sopivissa säteilyolosuhteissa, jotka vastaavat avaruudessa normaalisti vallitsevaa tilannetta. Hankkeella on myös yhtenä päämääränä fysiikan ja laajemmin tieteen popularisoiminen, sillä tutkimusten avulla säteilyn vaikutuksia voidaan havainnollistaa suurelle yleisölle.


title: Ari Virtanen

text: Elektroniikkakomponenttien testauksen lisäksi kiihdytinlaboratoriossa on tehty muutakin soveltavaa tutkimusta, jossa on etsitty ratkaisuja teollisuuden kysymyksiin. Laboratoriossa on mm. kehitetty huokoisia membraaneja sveitsiläis-saksalaiselle yritykselle. Membraanitutkimus on eräs esimerkki tutkimuksista, joiden avulla etsittiin uusia materiaaliratkaisuja suodatinteollisuudelle. Hiukkaskiihdytinlaitteiston avulla voidaan tutkia esimerkiksi säteilyn vaikutuksia suodatinmateriaaleihin. Virtasen johdolla fysiikan laitoksen hiukkaskiihdyttimellä on kehitetty sovelluksia myös lääketeollisuudelle. Syklotronin avulla on valmistettu mm. lääkeisotooppeja (esimerkiksi jodin isotooppia I).


title: Ari Virtanen

text: Fyysikkona Virtanen on erikoistunut kiihdytinpohjaisen materiaalifysiikan tutkimukseen. Hän on tehnyt perustutkimusta ja soveltavaa tutkimusta sekä kehittänyt hiukkaskiihdyttimelle erilaisia teollisia käyttösovelluksia. Virtanen on tutkinut mm. ionisuihkujen ja materiaalien vuorovaikutusta. Kokeita on tehty Jyväskylän yliopiston K130-hiukkaskiihdyttimen avulla. Tutkimuksessa on käytetty myös vuonna 1991 käyttöön otettua 6.4 GHz:n ECR-ionilähdettä (ECR= Electron Cyclotron Resonance), jonka avulla saadaan aikaan ionisuihkuja. Tutkimustyö alkoi 1990-luvun lopulla materiaalifysiikan perustutkimuksesta. Vielä vuonna 2000 tutkijoiden keskeisen mielenkiinnon kohteena oli matalaenergisten raskaiden ionien käyttäminen materiaalintutkimuksessa. Sittemmin tutkimus on laajentunut soveltavaan tutkimukseen. Soveltavassa tutkimuksessaan hän on ryhmineen tarkastellut esimerkiksi, millaisia virheitä elektroniikkakomponenttien toimintaan aiheutuu, kun niihin kohdistetaan ionisuihkuja hiukkaskiihdyttimeltä tai ionilähteen avulla tuotettuja ionisuihkuja. Materiaalintutkimuksen ohella Virtanen ryhmineen on kehittänyt gammasäteilyllä kuvattuja radiografisia tutkimusmenetelmiä paperi- ja energiateollisuudelle.


title: Ari Virtanen

text: Tieteellisen uransa aikana professori Virtanen on julkaissut kaikkiaan 177 tieteellistä tutkimusartikkelia fysiikan alan lehdissä ja julkaisuissa. Niistä noin 130 on ilmestynyt vertaisarvioiduissa kansainvälisissä julkaisusarjoissa. Artikkelien aiheet ovat pääosin Virtasen omalta tutkimusalalta eli hiukkaskiihdytinlaitteiston avulla tehtävästä soveltavan fysiikan tutkimuksesta.


title: Ari Virtanen

text: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi itsenäisyyspäivänä 2014 Virtaselle Suomen Leijonan ritarikunnan I luokan ritarimerkin. Liiketoimintakonseptistaan Virtanen on saanut 1. palkinnon Suomen korkeakoulujen yrittäjyysfoorumissa vuonna 2011.


title: Happamuus (limnologia)

text: Happamuus on vesistöjen tutkimuksessa yksi luonnonveden ominaisuutta ilmaiseva suure, jolla pyritään selvittämään vesistön kemiallista tilaa ja eliöiden elinoloja. Luonnonveden happamuuden aiheuttavat erilaiset luonnossa esiintyvät hapot ja emäkset. Vesistön tila voi olla hapan, neutraali tai emäksinen, mutta kaikki nämä tilat ilmaistaan happamuuden eri tasoa esittävillä pH-arvoilla.


title: Happamuus (limnologia)

text: Veden normaali happamuustaso on neutraalia esittävä pH-arvo 7. Vesien eliöstö on sopeutunut elämään pH-arvovälillä 6–8. Meret ovat lievästi happamia, ja niiden pH on 8,0. Suomalaiset järvet ovat yleensä pH 6,5–6,8 johtuen runsaasta humuksen määrästä. Vesien pH-arvo syntyy, kun veteen liukenee kallioperästä, maaperästä tai ihmisen toiminnasta erilaisia emäksiä ja happoja, joiden keskinäiset happo-emäs-reaktiot tuottavat vesistön luontaisen pH-arvon. Ihmisen toiminta tuottaa vesistöihin jätevesipäästöjä, pintavalumia ja sateen tuomia laskeumia, joiden sisältämissä aineissa on myös emäksisiä ja happoja. Näiden vaikutukset ovat luonnossa pääsääntöisesti happamoittavia.


title: Happamuus (limnologia)

text: Vaikka vesistöillä onkin luontainen puskurikyky happamoitumista vastaan, ihmisen toiminta voi vaikuttaa niiden pH-arvoon. Liian raskaat päästöt neutraloivat veden emässuojaa ja murtavat lopulta koko vesistön puskurisuojan. Tällöin vesistö happamoituu pysyvästi. Vesistöjen happamoitumista seurataan jatkuvasti ja happamoitumiskehitykseen saatetaan puuttua kemiallisillakin toimilla. Erityinen syy tarkkailuun on puhtaan juomaveden ja talousveden sekä teollisuuden raakaveden turvaaminen.


title: Happamuus (limnologia)

text: Veden happamuus (pH 7 eli neutraali) perustuu veden luontaiseen autoprotolyysiin, jossa vesi sekä luovuttaa että vastaanottaa vetyionin. Vastaanottavat vesimolekyylit muuttuvat silloin oksoniumioneiksi (HO, happo) ja luovuttavat molekyylit hydoksidi-ioneiksi (OH, emäs). Kun vesi yksinään aiheuttaa kyseiset ionit, syntyy vedessä happo-emäs-tilanne, jota kutsutaan neutraaliksi. Veden oksoniumionin konsentraatio eli pitoisuus on silloin yhtä suuri kuin hydroksidi-ionin konsentraatio eli 1,0008·10 moolia litrassa vettä (mol/l). Kun tämä konsentraatio muutetaan logaritmiselle pH-asteikolle, saadaan happamuudeksi pH 7, joka on siis neutraalin liuoksen pH-arvo.


title: Happamuus (limnologia)

text: Jos neutraaliin veteen lisätään happoa, oksoniumionin konsentraatio kasvaa ja hydroksidin konsentraatio pienenee. Liuosta kutsutaan tämän jälkeen happamaksi ja liuoksen pH-arvosta tulee pienempi kuin pH 7. Jos veteen lisätään emästä, hydroksidi-ionin konsentraatio lisääntyy ja oksiniumionin konsentraatio pienenee. Silloin liuoksen pH-arvo nousee suuremmaksi kuin pH 7 ja liuosta kutsutaan emäksiseksi eli alkaliseksi. Happamuus on arkipäivän aineille lukuarvo välillä pH 2–10 ja vesistöissä se on yleensä välillä pH 6–8.


title: Happamuus (limnologia)

text: Happaman liuoksen happamuuden määrittäminen happo-emästitrauksella perustuu vahvan emäksen oksoniumionia neutraloivaan vaikutukseen. Kun ylimääräiset oksoniumionit on neutraloitu vedeksi, liuos ei ole enää hapan. Jos tunnetaan neutraloivan emäksen konsentraatio ja kemiallinen toiminta, voidaan titrauksen yhteydessä sen kulumisesta laskea tuntemattoman happoliuoksen happamuus. Ekvivalenssikohdan eli neutraaliksi tulemisen kohta määritetään yleensä värillisellä pH-indikaattorilla tai pH-mittarilla.


title: Happamuus (limnologia)

text: pH-mittarit ovat yleistyneet ja useimmiten niillä mitataan juuri veden liuoksien happamuutta. Mittarin herkkyys virheille kuitenkin tunnustetaan, joten laboratorioanalyysi on tehtävä asiantuntevan valvonnan alla ja virhelähteitä välttäen, jolloin saavutetaan ± 0,05 pH-arvon suuruinen virhemarginaali. Yleisindikaattorin käyttö happamuuden määrittämiseen on epätarkka menetelmä, koska siinä pH-arvon määritys perustuu subjektiivisesti visuaaliseen väritunnistukseen. Saadun pH-arvon virhemarginaali on parhaimmillaan pH 0,5 yksikön suuruinen.


title: Happamuus (limnologia)

text: Vesistö saa vettä suoraan sateena, pintavalumana ja pohjaveden valumana. Vesistöjen happamuus syntyy kallio- ja maaperän suolojen liukenemisesta veteen, orgaamisten happojen liukenemisesta veteen ja ilman hiilidioksidin liukenemisesta veteen. Kun joukkoon lisätään ihmistoiminnan jätteet, päästöt ja laskeumat, syntyy yhdisteiden aiheuttama mutkikas happamuuskuorma.


title: Happamuus (limnologia)

text: Kalliot ovat happamuudeltaan sekä emäksisiä että happamia. Kallioperän laatu on eroosiossa vaikuttanut hiekan, soran, moreenin ja saven laatuun. Suomessa jääkauden aikainen kalliopinnan eroosio muodosti maaperän, jonka kemialliset ominaisuudet kallioperä sille antoi. Esimerkiksi maankohoamisen merestä nostamilla niin sanotuilla sulfiittimailla pohjavesi on hapanta sulfiittiyhdisteiden vuoksi. Toisaalta kalkkikivi liukenee pohjaveteen karbonaatteina ja bikarbonaatteina muuttaen pohjaveden emäksiseksi. Valuma-alueen vesistöt voivat muuttua pohjaveden ja pintavaluman johdosta myös emäksisiksi.


title: Happamuus (limnologia)

text: Kasvillisuuden solut sisältävät enimmäkseen happoja ja vähemmän emäksiä. Kun kasvit kuoltuaan hajoavat, vapautuneet karboksyylihapot alkavat hajota hiilidioksidiksi ja vedeksi. Kivennäisaineet sen sijaan huuhtoutuvat pintavalumana muuttumattomina etenpäin. Ne kasvinosat, jotka jostakin syystä jäävät hajoamatta, ovat pääsääntöisesti happamia. Näin käy sekä kankaiden humukselle että soiden ja järvien veteen joutuneille kasvinosille. Joskus biomassa tuottaa emäksiä, kuten käy leväkukintojen aikana vesistöissä. Levän yhteyttäminen tuottaa emästä.


title: Happamuus (limnologia)

text: Ilman hiilidioksidi liukenee veteen muodostaen siellä hiilihapon suoloja, kuten karbonaatteja ja bikarbonaatteja. Näiden happamuus on vähäistä, mutta se on mitattavissa. Vakavamman happamuuskuorman aiheuttavat sellaiset teollisuuden päästöt, joiden joukossa on typen ja rikin oksideja, joista muodostuu typpihappoa ja rikkihappoa, kun ne joutuvat tekemisiin ilmankosteuden kanssa. Hapot liukenevat veteen ja tekevät sateesta hyvin hapanta, jolloin puhutaan happosateista. Happosateet ovat pääsyyllisiä Pohjois-Euroopan metsäjärvien happamoitumisessa.


title: Happamuus (limnologia)

text: Happamuuden impulssi voi tulla ilmasta laskeumana tai tulo-ojien vesien mukana. Riittävän suuri happamuuskuorma voi laukaista järvessä happamoitumisen, joka jättää järven pysyvästi happamaksi. Tällöin vesistöjen happamoitumisen etenemiseen vaikuttavat sekä järven suuruus että järven ja ympäristön kemiallinen rakenne. Kalkkiperäisessä kallioperässä veteen liukenee kalkkia, joka neutraloi veteen joutuneet hapot ja on erinomainen happamuuden säätelijä. Jos vesistö on erittäin rehevöitynyt, vesi sisältää paljon kemikaaleja, jotka reagoivat happaman impulssin happojen kanssa neutraloiden ne. Karut järvet happamoituvat herkemmin kuin rehevöityneet järvet. Toisaalta karut, mutta paljon humusta sisältävät dystrofiset järvet vastustavat happamoitumista paremmin kuin muut karut järvet. Vaikka humus itsekin happamoittaa vettä, on sillä samalla myös puskurivaikutusta vakavampaa happamoitumista vastaan. Järven kykyä neutraloida veteen joutuneet hapot kutsutaan alkaliteetiksi.


title: Happamuus (limnologia)

text: Happamoituneita järviä on Euroopassa eniten Britanniassa, Saksassa, Pohjoismaissa ja yleisesti muuallakin Koillis-Euroopassa. Suomessa niitä on eniten on eniten Länsi-Uudellamaalla, Kaakkois-Suomessa, Tampereen pohjoispuolella, Pohjois-Karjalassa ja Oulun ympäristössä. Happamoituminen oli voimakasta ennen 1990-lukua, mutta tämän jälkeen kehitys on taittunut. Nykyään nähdään Suomessa jo ensimmäisiä toipumisen merkkejä. Kuitenkin Norjaan ja Ruotsiin verrattuna Suomi on toipumisessa muutaman vuoden jäljessä.


title: Happamuus (limnologia)

text: Kun veden happamuustaso laskee alle pH 5,5:n, useimpien kalojen lisääntyminen häiriintyy. Tällaisia lajeja ovat esimerkiksi särki ja lohikalat. Siika kestää vielä pH 5,0–5,5. Parhaiten suomalaisista kaloista kestävät happamuutta ahven, ankerias ja puronieriä.


title: Happamuus (limnologia)

text: Vesistön happamoituminen lisää metallien liukenemista veteen. Vesistön pohjan ja rantojen eroosio tuo veteen maa-ainesta, jonka sisältämistä metalleista jotkut muuttuvat happamassa vedessä liukoiseen muotoon. Tällaisia metalleja ovat yleensä alumiini, kadmium, koboltti, kupari, nikkeli, sinkki, rauta ja uraani. Esimerkiksi sulfaattimaat tuottavat alhaisen happamuustason, ja juuri tällaisella valuma-alueella esiintyy näitä metalleja. Osa näistä metalleista ovat pieninä pitoisuuksina haitallisia eliöille. Esimerkiksi alumiininin liukeneminen veteen voi aiheuttaa kalakuolemia. Sellainen vesi ei sovi myöskään talousveden raaka-aineeksi. Hapan vesi syövyttää korroosion vuoksi myös rautaa, jolloin vaarassa ovat vesirummut, siltojen rakenteet ja vedenottamoiden putkistot.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Yleisvenäläinen neuvostokongressi (, "Vserossijski sjezd Sovetov") oli vuosina 1917–1937 toiminut Neuvosto-Venäjän ja sen jälkeen Venäjän neuvostotasavallan muodollisesti ylin valtioelin. Se syntyi alkujaan työläisten ja sotilaiden neuvostojen valtakunnallisena kokouksena, joka pidettiin kesästä 1917 alkaen muutaman kerran vuodessa, mutta vuodesta 1925 alkaen enää kerran muutamassa vuodessa. Kaikkiaan yleisvenäläinen neuvostokongressi ehti kokoontua 17 kertaa. Kongressien välisenä aikana sen valtaoikeudet kuuluivat yleisvenäläiselle toimeenpanevalle keskuskomitealle. Perustuslain säätäminen ja muuttaminen oli neuvostokongressin yksinoikeus.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Ensimmäinen yleisvenäläinen työläisten ja sotilaiden neuvostojen kongressi järjestettiin Pietarissa 16. (3.) kesäkuuta – 7. heinäkuuta (24. kesäkuuta) 1917. Kongressiin osallistui noin 1 090 edustajaa, jotka edustivat 305 työläisneuvostoa, 53 alueellista neuvostoa sekä eräitä muita sotilaallisia organisaatioita. Edustajista 285 oli sosialistivallankumouksellisia, 248 menševikkejä, 105 bolševikkeja ja 32 menševikeistä eronneeseen mežraiontsy-ryhmään kuuluneita. Kongressin puhemieheksi valittiin menševikki Nikolai Tšheidze. Kongressi käsitteli muun muassa ylimpään valtaan, sodan jatkamiseen, maanjakoon ja kansallisuuskysymyksiin liittyneitä aiheita. Kongressin enemmistö ilmoitti antavansa tukensa väliaikaiselle hallitukselle, kun taas vähemmistöön jääneet bolševikit ehdottivat valtiovallan välitöntä ottamista suoraan neuvostoille. Kongressi valitsi ensimmäisen, 320-jäsenisen yleisvenäläisen toimeenpanevan keskuskomitean, jonka kokoonpano vastasi itse kongressin voimasuhteita ja jonka puheenjohtajaksi valittiin Tšheidze. Pääosa kongressin istunnoista pidettiin Vasilinsaaren Kadettikoulun tiloissa, osa Taurian palatsissa. Istuntopaikan vieressä kulkeva katu "Kadetskaja linja" (”Kadettilinja”) nimettiin vuonna 1918 "Sjezdovskaja linjaksi" (”Kongressilinja”).


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Toinen yleisvenäläinen työläisten ja sotilaiden neuvostojen kongressi pidettiin useiden lykkäysten jälkeen Pietarin Smolnan instituutin tiloissa 7.–9. marraskuuta (25.–27. lokakuuta) 1917. Kongressiin osallistui sen avauspäivänä 649 edustajaa, jotka edustivat 402 neuvostoa. Edustajista 390 oli bolševikkeja, 160 sosialistivallankumouksellisia, 72 menševikkejä ja 20 sosiaalidemokraattien muihin itsenäisiin ryhmiin kuuluneita. Lisää edustajia saapui kahtena seuraavana päivänä. Toisen laskelman mukaan bolševikeilla olisi ollut aluksi vain 300 edustajaa, joka ei aivan riittänyt enemmistöön.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Lev Trotskin ehdotuksesta bolševikit ajoittivat vallankaappauksensa Pietarissa eli niin sanotun lokakuun vallankumouksen juuri toisen neuvostokongressin avajaispäivään, jolloin vallan ottaminen neuvostojen nimissä voitaisiin legitimoida kongressin päätöksellä. Kun kongressin ensimmäinen istunto avattiin Smolnassa 7. marraskuuta kello 22.40, bolševikit hallitsivat jo koko Pietaria ja olivat juuri aloittaneet Talvipalatsin valtaamisen. Istunnon avasi menševikki Fjodor Dan, joka oli tullut edellisen kongressin asettaman toimeenpanevan keskuskomitean johtoon Tšheidzen tilalle. Pääosa menševikeistä ja sosialistivallankumouksellisista esitti heti alkuun bolševikkien vallankaappauksen tuominneen lauselman ja marssi sen jälkeen protestina ulos kongressista yhdessä eräiden muiden ryhmien kuten Bundin edustajien kanssa. Julius Martovin johtamat vasemmistomenševikit aikoivat aluksi jäädä kongressiin puolustamaan ajatusta sosialistisen koalition muodostamisesta, mutta Trotski suututti heidät kuuluisalla huudahduksellaan ”"Te olette säälittäviä! Te olette vararikossa! Teidän osanne on näytelty loppuun! Painukaa sinne mihin kuulutte – historian roskatynnyrille!"” Tämän jälkeen myös Martovin ryhmä marssi loukkaantuneena ulos.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Ulosmarssien seurauksena bolševikit pääsivät dominoimaan kongressia mielensä mukaan, mikä mahdollisesti oli ollut heidän johtajansa Vladimir Leninin suunnitelma alusta alkaen. Jäljelle jääneet vasemmistososialistivallankumoukselliset muodostivat uuden ryhmän, johon tuli lopulta 179 edustajaa, kun taas bolševikeilla oli kongressin lopussa 472 edustajaa. Marraskuun 8. päivän vastaisena yönä Vladimir Antonov-Ovsejenko luki kongressille ilmoituksen väliaikaisen hallituksen vangitsemisesta ja kello 5 aamulla kongressi hyväksyi lähes yksimielisesti Leninin laatiman julistuksen (”Työläiset, sotilaat ja talonpojat!”) kaiken vallan siirtämisestä neuvostoille. Seuraavina kokouspäivinä kongressi hyväksyi myös muun muassa julistukset välittömästä aselevosta rintamilla ja maanjaosta sekä päätöksen Leninin johtaman kansankomissaarien neuvoston asettamisesta Venäjän uudeksi hallitukseksi. Kongressi valitsi uuden toimeenpanevan keskuskomitean, johon bolševikit saivat enemmistön ja jonka puheenjohtajaksi tuli Lev Kamenev.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Kolmas yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui Pietarin Taurian palatsissa 23.–31. (10.–18.) tammikuuta 1918. Siihen osallistui alkujaan 1 046 edustajaa, joista 942 oli äänivaltaisia. Kongressi yhdistyi 26. (13.) tammikuuta yleisvenäläisen talonpoikien neuvostojen kongressin kanssa, minkä jälkeen sen viralliseksi nimeksi tuli "Yleisvenäläinen työläisten, sotilaiden ja talonpoikien neuvostojen kongressi" ja sen edustajamäärä kasvoi 1647:een. Kolmas kongressi vahvisti Neuvosto-Venäjän ensimmäisen valtiosäännön pohjana toimineen ”Työtätekevän ja riistetyn kansan oikeuksien julistuksen” sekä hyväksyi lain maan sosialisoimisesta ja jälkikäteen myös perustuslakia säätävän kansalliskokouksen hajottamisen. Kolmas neuvostokongressi on nähty Leninin vastavetona perustuslakia säätävälle kansalliskokoukselle. Siihen osallistui vain pieni vähemmistö opposition edustajia kuten menševikkejä.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Neljäs yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui 14.–16. maaliskuuta 1918 Moskovassa, jonne pääkaupunki oli juuri siirretty. Menševikit ja sosialistivallankumoukselliset osallistuivat jälleen kongressiin, mutta bolševikit saivat varmistettua itselleen enemmistön peukaloimalla edustusperiaatteita. Neljäs neuvostokongressi hyväksyi Brest-Litovskin rauhansopimuksen, mutta vasemmistososialistivallankumoukselliset äänestivät sitä vastaan. Neljännen kongressin virallisena nimenä oli "Yleisvenäläinen työläisten, sotilaiden, talonpoikien ja kasakoiden neuvostojen kongressi".


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Viides yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui Moskovassa 4.–10. heinäkuuta 1918. Se hyväksyi Neuvosto-Venäjän ensimmäisen perustuslain, joka samalla vahvisti neuvostokongressin aseman ylimpänä valtioelimenä. Vasemmistososialistivallankumoukselliset käynnistivät kongressin aikana 6. heinäkuuta Moskovassa aseellisen kapinan, minkä seurauksena heidän edustajansa erotettiin neuvostokongressista. Muiden suurten oppositiopuolueiden edustajat oli erotettu neuvostoista jo aiemmin kesällä.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Kuudes yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui Moskovassa 6.–9. marraskuuta 1918.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Seitsemäs yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui Moskovassa 5.–9. joulukuuta 1919.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Kahdeksas yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui Moskovassa 22.–29. joulukuuta 1920.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Yhdeksäs yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui Moskovassa 23.–28. joulukuuta 1921.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Kymmenes yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui Moskovassa 23.–27. joulukuuta 1922. Se hyväksyi Venäjän sosialistisen tasavallan liittymisen osaksi Neuvostoliittoa. Neuvostoliitossa yleisvenäläistä neuvostokongressia vastanneeksi elimeksi luotiin Neuvostoliiton neuvostojen kongressi.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Yhdestoista yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui Moskovassa 19.–29. tammikuuta 1924.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Kahdestoista yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui Moskovassa 7.–16. toukokuuta 1925. Se hyväksyi Venäjän neuvostotasavallan uuden perustuslain.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Kolmastoista yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui Moskovassa 10.–16. huhtikuuta 1927.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Neljästoista yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui Moskovassa 10.–18. toukokuuta 1928.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Viidestoista yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui 26. helmikuuta – 5. maaliskuuta 1931.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Kuudestoista yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui Moskovassa 15.–23. tammikuuta 1935.


title: Yleisvenäläinen neuvostokongressi

text: Seitsemästoista yleisvenäläinen neuvostokongressi kokoontui Moskovassa 15.–21. tammikuuta 1937. Se hyväksyi Neuvostoliiton uuteen perustuslakiin liittyneen Venäjän neuvostotasavallan uuden perustuslain, jonka nojalla yleisvenäläinen neuvostokongressi lakkautettiin. Sen valta siirtyi uudelle Venäjän korkeimalle neuvostolle.


title: GP3-kausi 2017

text: GP3-kausi 2017 oli GP3-sarjan kahdeksas kausi. Sarjassa käytettiin tästä kaudesta alkaen Formula 1 ja Formula 2 -sarjan tavoin avautuvaa takasiipeä eli DRS-järjestelmää.Uudet kuljettajat


title: GP3-kausi 2017

text: Tallia vaihtaneet kuljettajat


title: GP3-kausi 2017

text: Poistuneet kuljettajat


title: GP3-kausi 2017

text:
Kausi alkoi 13. toukokuuta, Espanjan Barcelonasta ja päättyi 26. marraskuuta, Abu Dhabin Yas Marinan radalle.
(*) = Tarkoittaa paalupaikkaa, joka on saavutettu pitkän kilpailun kahdeksannesta sijasta.


title: GP3-kausi 2017

text: Suomessa GP3 -kilpailut nähtiin kaudella 2017 C More Max -kanavalla. Kilpailut selosti Niki Juusela.


title: Formula 2 -kausi 2017

text: Formula 2 -kausi 2017 oli ensimmäinen kausi uudella FIA Formula 2 Championship nimellä.


title: Formula 2 -kausi 2017

text: Maaliskuussa 2017 FIA ilmoitti että GP2-sarja muuttaa nimekseen Formula 2. Kausi oli viimeinen jolloin ajettiin Dallara GP2/11 -autoilla, sekä Mecachromen vapaasti hengittävillä V8-moottoreilla. Kaudelle 2018 tulee uudet autot ja moottorit.Uudet kuljettajat


title: Formula 2 -kausi 2017

text:
Paluun tehneet kuljettajat
Tallia vaihtaneet kuljettajat


title: Formula 2 -kausi 2017

text:
Poistuneet kuljettajat
Kesken kauden tallia vaihtaneet kuljettajat


title: Formula 2 -kausi 2017

text:
Kausi alkoi 15. huhtikuuta, Bahrainin Sakhirista ja päättyi 26. marraskuuta, Abu Dhabin Yas Marinan radalle.
(*) = Tarkoittaa paalupaikkaa, joka on saavutettu pitkän kilpailun kahdeksannesta sijasta.


title: Formula 2 -kausi 2017

text: Suomessa Formula 2 -kilpailut nähtiin kaudella 2017 C More Max -kanavalla. Kilpailut selosti Niki Juusela.


title: AVIC

text: AVIC eli Aviation Industry Corporation of China on erittäin suuri monialainen kiinalainen valtionkonserni, joka perustettiin vuonna 2008 yhdistämällä aiemmin kahdeksi yhtiöksi jaetut AVIC I ja AVIC II uudelleen. AVIC toimii muun muassa puolustus-, ilmailu-, ajoneuvo-, elektroniikka- ja meriteollisuudessa, varainhallinnan ja rahoituspalvelujen sekä rakentamistoiminnan (esimerkiksi lentoasemien rakentaminen) alalla.


title: AVIC

text: Talousjulkaisu Fortunen julkaisemalla, julkisesti noteerattujen suuryritysten edellisvuoden liikevaihtoon perustuvalla vuoden 2016 "Fortune Global 500" -listalla AVIC sijoittui sijalle 143. Vuonna 2015 konsernin liikevaihdoksi kirjattiin 60,25 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja liikevoitoksi 0,88 miljardia USD. Teollisuuskonsernin palveluksessa oli runsas 540 000 työntekijää.


title: AVIC

text:
Teollisuuskonserniin kuuluu yli 200 tytäryritystä, joista yli 20 on pörssiyrityksiä. Esimerkiksi suomalaistaustainen Deltamarin liitettiin vuonna 2013 osaksi Singaporen pörssissä listattua AVIC International Maritime Holdings Limited ("AVIC Maritime") -tytäryhtiötä.Hävittäjälentokoneet
Harjoituslentokoneet


title: AVIC

text: Matkustajalentokoneet


title: AVIC

text: Yleisilmailu


title: AVIC

text: Siviilihelikopterit


title: AVIC

text: Maantieliikenne


title: Collection (Flesh Consumedin albumi)

text: Collection on yhdysvaltalaisen brutaalin death metalin yhtye Flesh Consumedin kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 2014 levymerkillä Sevared Records.


title: Amfiaraion

text: Amfiaraion () tai Amfiareion () () oli antiikin aikainen Amfiaraokselle omistettu pyhäkköalue lähellä Oroposta itäisessä Attikassa Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee nykyisessä Oropóksen kunnassa noin kaksi kilometriä itään Markópoulo Oropoún kaupungista.


title: Amfiaraion

text: Amfiaraos oli myyttinen heeros ja Argoksen kuningas, jonka uskottiin olleen tietäjä ja parantaja, ja joka tuli myytissä maan nielaisemaksi. Tämän kultti perustettiin klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Oropoksen Amfiaraion oli sen pääkulttipaikka. Kultin suosio kasvoi ajan myötä. Paikalle tuli suuri määrä pyhiinvaeltajia ja potilaita sekä saamaan ennustuksia että hakemaan parannusta sairauksiin. Pyhiinvaeltajat myös nukkuivat pyhäköllä, jotta heidän unensa tulkittaisiin.


title: Amfiaraion

text: Amfiaraionin hallinnasta kiistelivät Ateena ja Theba. Alun perin se oli muun Oropoksen tavoin osa Boiotiaa ja thebalaisten hallinnassa, ja koko kultti saattoi olla thebalaista alkuperää. Myöhemmin pyhäkköalue vaihtoi usein omistajaa. Lopulta se päätyi muun Oropoksen mukana pysyvästi ateenalaisille 300-luvulla eaa. sen jälkeen kun Filippos II oli voittanut thebalaiset. Oropoksesta ei kuitenkaan koskaan tullut yhtä Attikan demoksista.


title: Amfiaraion

text: Alun perin paikalla oli lähinnä pyhä lähde sekä alttari. 300-luvulla eaa. rakennettiin pieni temppeli ja 200-luvulla eaa. suurempi temppeli. Amfiaraoksen lisäksi paikalla uhrattiin myös muun muassa Iasolle, Panakeialle, Apollonille ja Hygieialle, jotka kaikki liittyivät terveyteen tai parantamiseen, sekä Herakleelle, joka liittyi voimaan ja urheiluun. Pausanias kuvaa, että pyhiinvaeltajat suorittivat paikalla uhrin, jossa uhrattiin pässi kaikille paikan jumalille. Sitten pyhiinvaeltaja nukkui yönsä pyhäkössä pässin taljan päällä. Ennustusten ja parantamiseen liittyvien ohjeiden odotettiin tulevan yöllä unessa.


title: Amfiaraion

text: Amfiaraokselle omistettua Amfiaraia-juhlaa juhlaa vietettiin paikalla joka neljäs vuosi. Siihen liittyi urheilukilpailut sekä hevosurheilukilpailut. Aristofanes kirjoitti kadonneen komedian "Amfiaraos" (414 eaa.), jossa viitataan paikan kulttiin. Myös Ateenassa ja Rhamnuksessa oli vähemmän tunnetut Amfiaraionit.


title: Amfiaraion

text: Pyhäkköalue säilyi käytössä roomalaiselle kaudelle saakka, jolloin juhlat olivat erityisessä suosiossa. Paikka hylättiin 300-luvulla jaa. Alueen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1884–1929. Kaivauksia suorittivat kreikkalaiset (Ateenan arkeologinen seura) ja saksalaiset Vasíleios Leonárdoksen ja Wilhelm Dörpfeldin johdolla.


title: Amfiaraion

text:
Amfiaraionin pyhäkköalue sijaitsee metsäisillä kukkuloilla sijaitsevassa rotkossa noin kolme kilometriä pohjoiseen antiikin Oropoksen kaupungin linnoitetusta paikasta. Paikka on linnuntietä noin kaksi kilometriä itään nykyisestä Markópoulo Oropoún kaupungista, noin kaksi kilometriä länteen Kálamoksen kylästä ja noin 36 kilometriä pohjoiskoilliseen Ateenan keskustasta. Sijainti rotkossa liittyi todennäköisesti siihen, että Amfiaraos oli ktooninen jumaluus.
Pyhäkköalueen merkittävimmät rakennukset ja rakennelmat olivat (numerot viittaavat kaavakuvaan):Amfiaraoksen temppeli ja alttari


title: Amfiaraion

text:
Amfiaraokselle omistettu temppeli sijaitsi rotkon pohjoisrinteessä. Se rakennettiin 200-luvulla eaa. Temppeli edusti doorilaista tyyliä ja sen etupuolella oli kuusi pylvästä. Temppelissä oli Amfiaraoksen kulttikuva. Temppelin edessä oli pyhä lähde sekä alttari, joka oli omistettu Amfiaraoksen lisäksi useille muille jumaluuksille. Alttarin vieressä oli pieni puolikaarenmuotoinen alue uhritoimitusten seuraamista varten. Temppelin pohjoispuolella sijaitsi vanhempi, pieni Amfiaraoksen temppeli, joka oli rakennettu noin vuonna 380–300 eaa.
Amfiaraionin stoa


title: Amfiaraion

text: Rotkon pohjoisrinteessä sijaitsi myös pitkä stoa eli pylväshalli, jota käytettiin osana Amfiaraoksen kulttiin liittyneitä ennustus- ja parantolatoimintoja. Paikalle saapuneet pyhiinvaeltajat ja potilaat nukkuivat stoassa toivoen saavansa yön aikana enneunia, jotka edesauttaisivat parantumista. Stoa oli rakennettu noin vuonna 360–358 eaa. Sen pituus oli noin 108,8 metriä ja sen julkisivun pylväikkö edusti doorilaista tyyliä.


title: Amfiaraion

text: Amfiaraionin teatteri


title: Amfiaraion

text: Stoan takana sijaitsi puolikaarenmuotoinen teatteri. Se rakennettiin 200-luvulla eaa. ja sitä käytettiin paikalla vietyissä Amfiaraia-juhlissa. Teatterissa oli kaksikerroksinen "skene" eli näyttämörakennus sekä kahdeksan doorilaisen pylvään "proskenion".


title: Amfiaraion

text:
Muut rakennukset ja löydökset
Pohjoisrinteessä temppelin ja stoan välissä sijaitsi pitkä votiivipatsaiden tasanne, joka oli tehty 300-luvulla eaa. Patsaiden jalustoista monet ovat säilyneet. Useimmat niistä ovat peräisin roomalaiselta ajalta. Tasanteen paikalla sijaitsi aiemmin varhaisempi stoa, jonka myöhempi korvasi.


title: Amfiaraion

text: Etelärinteessä sijaitsivat papiston sekä pyhiinvaeltajien ja potilaiden majoitustilat. Pyhäkköalueella oli myös klepsydra eli vesikello, jota käytettiin mahdollisesti ajanottoon kilpailuissa; erilliset kylpylät miehille ja naisille; sekä stadion tai muu urheilupaikka urheilukilpailuita varten.


title: Amfiaraionin stoa

text:
Amfiaraionin stoa eli "Koimētērion" () tai "Enkoimētērion" () oli antiikin aikainen stoa eli pylväshalli Amfiaraionin pyhäkköalueella lähellä Oroposta itäisessä Attikassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat pyhäkköalueen arkeologisella alueella nykyisessä Oropóksen kunnassa.
Stoa rakennettiin mahdollisesti klassisen kauden lopulla noin vuonna 360–358 eaa. Sen lahjoittajaksi arvellaan Amyntas IV:ttä. Toisaalta se voi olla thebalaisten tai oroposlaisten itsensä rakennuttama. Stoaa käytettiin osana Amfiaraoksen kulttiin liittyneitä ennustus- ja parantolatoimintoja. Paikalle saapuneet pyhiinvaeltajat ja potilaat nukkuivat stoassa toivoen saavansa yön aikana enneunia, jotka edesauttaisivat parantumista. Nukkumiseen viittaa myös rakennuksen toinen nimi "(En)koimētērion", jota käytettiin vastaavista rakennuksista myös muun muassa Asklepieioneissa. Rakennus korvasi todennäköisesti varhaisemman pylväshallin, joka oli sijainnut sen luoteispuolella myöhemmän votiivipatsasrivin paikalla.


title: Amfiaraionin stoa

text: Stoa oli rakennettu pyhäkköalueen pohjoisrinteeseen Amfiaraionin teatterin kaakkoispuolelle. Se oli sijoitettu rinteen suuntaisesti eli suunnilleen koillis-lounaissuuntaisesti ja sen julkisivu oli kaakkoon. Rakennuksen pituus oli noin 108,8 metriä ja leveys noin 11,1 metriä. Stylobaatin pituus oli noin 110,2 metriä ja leveys noin 11,5 metriä. Stoan julkisivussa oli joko 39 tai 41 doorilaista pylvästä. Rakennuksen sisällä kattoa tuki 17 joonialaista pylvästä, jotka jakoivat stoan kahteen laivaan. Stoan kummassakin päässä oli noin 10 x 5,5 metrin kokoinen huone. Kumpikin huoneista oli erotettu muusta tilasta kahdella pylväällä sekä jonkinlaisella sermillä. Rakennuksen pitkän sisäpuolisen seinän vierustalla oli kiviset penkit ilmeisesti nukkumista varten. Erilliset huoneet oli mahdollisesti varattu naispuolisten pyhiinvaeltajien nukkumapaikoiksi.


title: Amfiaraionin stoa

text: Rakennukseen tehtiin myöhemmin muutoksia ja lisäyksiä, ja se kunnostettiin todennäköisesti roomalaisella kaudella. Rakennuksen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1884–1887.


title: Amfiaraionin teatteri

text:
Amfiaraionin teatteri oli antiikin aikainen teatteri Amfiaraionin pyhäkköalueella lähellä Oroposta itäisessä Attikassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat pyhäkköalueen arkeologisella alueella nykyisessä Oropóksen kunnassa.
Teatteri rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 200 eaa. Se sijaitsi rotkoon rakennetun pyhäkköalueen pohjoisrinteessä Amfiaraionin stoan länsipään pohjoispuolella. Teatteria käytettiin pyhäkköalueella joka neljäs vuosi vietyissä Amfiaraia-juhlissa. Rakennus säilyi käytössä roomalaiselle kaudelle saakka, jolloin siihen tehtiin vielä muutoksia.


title: Amfiaraionin teatteri

text: Teatteri oli tyypillinen puolikaarenmuotoinen kreikkalainen teatterirakennus, jonka keskiössä oli pyöreä näyttämö ("orkhestra"). Katsomon eturivissä oli viisi marmorista selkänojalla varustettua kunniaistuinta. Muutoin katsomon istuimet on todennäköisesti ollut tehty puusta. Näyttämörakennus ("skene") oli kaksikerroksinen. Siihen liittyi "proskenion", jossa oli kahdeksan doorilaista pylvästä ja joka on nykyisin kunnostettu. Sen arkkitraaviin oli kirjoitettu omistuskirjoitus Amfiaraokselle. Roomalaisella kaudella teatterin "parodoi"-sisäänkäynnit varustettiin joonialaisin pylväin.


title: Amfiaraoksen temppeli

text: Amfiaraoksen temppeli oli antiikin aikainen heeros Amfiaraokselle omistettu temppeli Amfiaraionin pyhäkköalueella lähellä Oroposta itäisessä Attikassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat pyhäkköalueen arkeologisella alueella nykyisessä Oropóksen kunnassa.


title: Amfiaraoksen temppeli

text: Amfiaraoksen temppeli rakennettiin hellenistisellä kaudella 200-luvulla eaa. Se sijaitsi rotkoon rakennetun pyhäkköalueen pohjoisrinteessä. Sen pohjoispuolella sijaitsi vanhempi ja pienempi Amfiaraoksen temppeli, joka oli rakennettu noin vuonna 380–300 eaa. Temppelin koillispuolella sijaitsi Amfiaraionin stoa.


title: Amfiaraoksen temppeli

text: Temppeli edusti doorilaista tyyliä. Sen pituus oli noin 28 metriä ja leveys noin 14 metriä. Temppelin julkisivu oli koilliseen päin. Temppelissä oli pronaos, jonka edessä oli kuusi pylvästä ("heksastylos in antis"), mikä oli harvinainen ratkaisu. Lisäksi laitojen anta-pilarit olivat puolipylväitä, joten edestä temppeli näytti kahdeksanpylväiseltä. Pronaoksen takana oli naos eli cella, joka oli jaettu kolmeen laivaan kahdella viiden pylvään pylväsrivillä. Naoksessa oli Amfiaraoksen kulttipatsas. Naoksen perällä oli pieni adyton-kammio, johon johti naoksesta ovi. Toisen tulkinnan mukaan perällä olisi kuitenkin ollut kahden pylvään ympäröimä toinen sisäänkäynti.


title: Amfiaraoksen temppeli

text: Temppelin edessä noin 11 metriä koilliseen sijaitsi Amfiaraoksen ja muiden pyhäkössä palvottujen jumalten alttari. Pausaniaan mukaan alttari oli omistettu seuraaville jumalille, jotka oli piirtokirjoituksessa ryhmitelty viiteen ryhmään:Alttarin pohjoispuolella oli puolikaarenmuotoinen pienen teatterin tapainen alue ilmeisesti uhritoimitusten seuraamista varten. Heti alttarin vieressä sen länsipuolella sijaitsi Amfiaraokselle pyhitetty lähde.


title: Artemiin temppeli (Korfu)

text: Artemiin temppeli () oli antiikin aikainen Artemiille omistettu temppeli Korkyran kaupungissa Korkyran eli nykyisen Korfun saarella Kreikassa. Se oli doorilaisen tyylin merkittäviä varhaisia edustajia. Temppelin arkeologinen kohde sijaitsee Palaiópolin alueella noin kaksi kilometriä etelään nykyisen Korfun kaupungin keskustasta, lähellä Pyhien Theodorosten luostaria ("Moní Agíon Theodóron").


title: Artemiin temppeli (Korfu)

text:
Artemiin temppeli rakennettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 580 eaa. Sen rakennuttivat korinttilaiset, joiden siirtokunta Korkyra alun perin oli. Temppeli sijaitsi antiikin Korkyran kaupungissa, jonka arkeologinen alue eli Korfun Palaiópoli sijaitsee 1800-luvulla rakennetun Mon Repón palatsin alueella. Alueella oli myös lukuisia muita temppeleitä.
Korkyran Artemiin temppeli oli ensimmäinen doorilaista tyyliä edustanut temppeli, joka rakennettiin (todennäköisesti kattorakenteita lukuun ottamatta) kokonaan kivestä, siinä missä aiemmat temppelit oli tehty pääosin savitiilestä ja puusta. Se oli myös ensimmäinen, joka sovelsi kaikkia doorilaiseen tyyliin sittemmin liitettyjä arkkitehtoonisia ja taiteellisia ratkaisuja. Tällaisena se vaikutti paljon myöhempään kreikkalaiseen temppelirakentamiseen.


title: Artemiin temppeli (Korfu)

text: Temppeli löydettiin sattumalta vuonna 1910. Rakennuksesta on kuitenkin säilynyt nykyaikaan vain vähän.


title: Artemiin temppeli (Korfu)

text: Temppeli oli tehty kalkkikivestä. Sen pituus oli noin 47,9 metriä ja leveys noin 22,4 metriä. Temppeli oli pseudodipteraalitemppeli ja siinä oli 8 x 17 pylvästä. Temppelin toisessa päässä oli pronaos, jonka edessä oli kaksi pylvästä. Sen takana oli naos eli cella, joka avautui itään. Kaksi kymmenen pylvään riviä jakoi cellan kolmeen laivaan. Temppelin toisessa päässä oli opisthodomos, jonka edessä oli myös kaksi pylvästä. Temppelin katto oli tehty alun perin savitiilistä ja myöhemmin marmorista. Temppelin edessä sen itäpuolella sijaitsi alttari.


title: Artemiin temppeli (Korfu)

text: Temppeli tunnetaan ennen kaikkea sen länsipään arkaaisesta päätykolmiokoristelusta, jonka keskellä on suuri Medusa eli gorgo. Medusalla on käärmehiukset ja käärmeistä tehty vyö. Pelottavaa vaikutusta on lisätty kasvojen ilmeellä sekä sillä, että pää on veistetty osaksi päätykolmion normaalien rajojen yläpuolelle. Päätykolmion kummassakin laidassa oli pantteri. Yhdessä gorgo ja eläimet toimivat temppelin vartijoina. Samalla ne voidaan nähdä orientalisoivana eli itäisistä kulttuureista ammentavana aiheena. Medusan ja pantterien välissä oli kuvattu Medusan ”lapset” Khrysaor ja Pegasos, jotka tarkkaan ottaen syntyivät kylläkin vasta Medusan kuoltua.


title: Artemiin temppeli (Korfu)

text: Päätykolmio on lajinsa varhaisin tunnettu edustaja koko Kreikassa. Taiteellisesti se vaikuttaa kokeelliselta, ikään kuin kreikkalaiset kuvanveistäjät olisivat vasta opetelleet päätykolmion täyttämistä kuvilla. Koska kolmiossa korkeus vaihtelee suuresti, tuli hyödylliseksi esittää ihmiset eri asennoissa, kuten seisomassa, istumassa ja makaamassa, sekä käyttää täytteenä eläimiä, joilla toinen pää oli toista korkeampi, päin vastoin kuin ihmisillä. Päätykolmio vaikuttaa olevan kaikessa tässä pioneerityö. Päätykolmion pituus on noin 17 metriä.


title: Artemiin temppeli (Korfu)

text: Päätykolmiokoristelun säilyneet osat ovat nykyisin esillä Korfun arkeologisessa museossa. Itäpään päätykolmio vaikuttaa olleen koristeltu samalla tavalla, mutta se on huonommin säilynyt.


title: Muusien laakso

text: Muusien laakso () on laakso ja antiikin aikainen muusille omistettu pyhäkköalue Helikon-vuoren (nyk. Elikónas) itäpuolella lounaisessa Boiotiassa Kreikassa. Pyhäkköalue oli läheisen Thespiain kaupungin alaisuudessa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee nykyisessä Alíartos-Thespiéen kunnassa lähellä Thespiéen ja Áskrin kyliä.


title: Muusien laakso

text: Muusien laakso sijaitsee Helikon-vuoren itäpuolella. Sen pohjoispuolella on Libethrion-vuorijono (nykyinen Koufospithári). Laaksossa virranneiksi joiksi mainitaan Lamos, Permessos ja Olmeios. Lähellä Helikon-vuorella sijaitsivat lähteet Aganippe ja Hippokrene, jotka kummatkin oli myös omistettu muusille. Antiikin aikana laakson alueella sijaitsivat kylät Askra, Keressos, Donakon ja Leontarne. Askra sijaitsi lännempänä kuin nykyinen Áskrin kylä (entinen Palaiopanagiá). Nykyisin laakso on pääasiassa maanviljelyskäytössä, ja siellä viljellään muun muassa oliiveja, viljoja ja viiniä.


title: Muusien laakso

text: Helikon-vuoren itäpuolinen laakso yhdistettiin muusiin eli runottariin viimeistään 500-luvulla eaa. Runonlaulaja Hesiodos oli kotoisin laaksossa sijainneesta Askran kylästä. Hän laulaa paikan muusista runoissaan, ja kertoo itse tavanneensa nämä laaksossa ollessaan paimenessa. Samalla hän kuvaa aluetta ja sen olosuhteita. Myöhemmän antiikin aikana paikalle kehittyi muusille omistettu pyhäkköalue, jonka huippukautta oli erityisesti hellenistinen aika ja 200-luku eaa.


title: Muusien laakso

text: Paikalla vietettiin Museia (Mouseia) -juhlaa, jonka thespiailaiset järjestivät joka viides vuosi. Juhliin kuului runous-, ja musiikki- ja teatterikilpailuita, mukaan lukien epiikka, lyyrinen runous, rapsodia, kitharan- ja auloksen soitto sekä tragedia, komedia ja satyyrinäytelmät. 100-luvulta tai viimeistään ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. lähtien juhlat vietettiin ennen kaikkea Rooman keisarien kunniaksi, ja juhlista käytetiin nimeä "Suuri Kaisareia". Athenaioksen mukaan Amfion Thespiailainen kirjoitti pyhäköstä ainakin kaksi kirjaa käsittäneen teoksen. Filostratos kertoo Apollonios Tyanalaisen käyneen pyhäköllä.


title: Muusien laakso

text: Alueella suoritettiin ensimmäisiä arkeologisia kaivauksia vuonna 1882 Panagiótis Stamatákiksen johdolla. Järjestelmälliset kaivaukset suoritettiin vuosina 1888–1890. Ne suoritti École française d’Athènes eli ranskalainen arkeologinen koulu Ateenassa Paul Jamot'n johdolla.


title: Muusien laakso

text: Muusien laakson merkittävimmät kohteet ovat:


title: Muusien laakso

text: Muusien temppeli


title: Muusien laakso

text: Muusille omistettu pieni temppeli rakennettiin 200-luvulla eaa. Sen pituus oli alun perin noin 12,5 metriä ja leveys noin 6,5 metriä. Temppeli edusti joonialaista tyyliä ja sen kummassakin päässä oli neljä pylvästä. Temppelissä ei vaikuta olleen pronaosta eikä opisthodomosta. Sen naos eli cella avautui länteen. Roomalaisella ajalla temppeliä laajennettiin, niin että myös sen leveydeksi tuli 12,5 metriä. Myöhemmin temppelin paikalle rakennettiin Pyhälle Kolminaisuudelle ("Agía Triáda") omistettu kirkko, joka purettiin kaivausten yhteydessä.


title: Muusien laakso

text: Stoa


title: Muusien laakso

text: Alueella sijaitsi myös stoa eli pylväshalli, jonka pituus oli 96,7 metriä. Se rakennettiin myös 200-luvulla eaa. ja sijaitsi noin 40 metriä temppelistä länteen. Stoaa käytettiin muusille osoitettujen votiivilahjojen säilyttämiseen. Lahjoja antoivat erityisesti Museia-juhlien kilpailuiden voittajat. Stoa edusti joonialaista tyyliä. Sen sisällä oli alun perin sisäseinä ja lukuisia huoneita. Jossain vaiheessa sisäosiin rakennettiin korinttilaiset pylväät.


title: Muusien laakso

text: Teatteri


title: Muusien laakso

text: Teatteri sijaitsi Helikon-vuoren rinteessä laakson länsipäässä. Se rakennettiin 200-luvun eaa. loppupuolella tai 100-luvun eaa. alussa. Teatteria käytettiin paikalla järjestetyissä Museia-juhlien musiikki- ja teatterikilpailuissa. Puolikaarenmuotoinen katsomo oli kaivettu suoraan vuoren rinteeseen, ja sieltä oli hyvä näköala koko laaksoon. Ensimmäisen rivin istuimet oli tehty erikseen marmorista. Teatterin keskiössä ollut näyttämö eli "orkhestra" oli ympyränmuotoinen. Näyttämörakennus eli "skene" oli noin 18,1 metriä pitkä. Siihen liittyi "proskenion"-rakennus, jossa oli 14 doorilaista puolipylvästä. Kummastakin on säilynyt osia.


title: Muusien laakso

text: Veistokset


title: Muusien laakso

text: Alueella oli yhdeksää muusaa esittäneet kuvapatsaat, jotka thespiailaiset olivat lahjoittaneet. Lisäksi alueella oli lukuisia tunnettuja runoilijoita ja muusikkoja esittäneitä patsaita sekä muun muassa Sullan ja Agrippan patsaat.


title: Muusien laakso

text: Askran torni


title: Muusien laakso

text: Laakson pohjoislaidalla Pyrgákin kukkulalla sijaitsi neliskulmainen torni. Se oli rakennettu todennäköisesti hieman ennen Leuktran taistelua vuonna 371 eaa.


title: Uncharted (täsmennyssivu)

text: Uncharted voi tarkoittaa:


title: Juhani Peltonen (kasvatustieteilijä)

text: Kari Juhani Peltonen (s. 1945) on suomalainen kasvatustieteilijä. Hän on ollut Turun yliopiston (Rauman opettajankoulutuslaitos) kasvatustieteen (käsityökasvatus) professori vuodesta 1988. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet didaktiikka ja työkasvatus.


title: Yutong

text: Yutong (virallisesti Zhengzhou Yutong Group Co., Ltd) on vuonna 1963 perustettu kiinalainen linja-autojen valmistaja. Pääsääntöisesti tuotanto on Kiinassa, mutta 2015 yhtiö laajensi tuotantoa myös Venezuelaan. Yutong valmistaa useita erimallisia kaupunkiliikenteen ja kaukoliikenteen linja-autoja. Linja-autoja on runsaasti liikenteessä Aasiassa, Afrikassa, Euroopassa ja Etelä-Amerikassa. Nykyisin Yutong on maailman suurin bussien valmistaja.


title: Jukka Pennanen (antropologi)

text: Jukka Mikko Seppo Pennanen (s. 1945) on suomalainen kulttuuriantropologi. Hän on ollut Oulun yliopiston kulttuuriantropologian professori vuodesta 1989. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet kalastus ja kansatieteen menetelmät. Hän on erikoistunut luontaiselinkinoihin perustuvien kulttuurien tutkimiseen, kulttuurien muutosprosesseihin ja metodologisten tutkimusmallien kehittämiseen.


title: Melanie Martinez

text: Melanie Adele Martinez (s. 28. huhtikuuta 1995 Queens, New York) on yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä. Martinezin tyylilajit ovat indie pop ja electropop.


title: Melanie Martinez

text: Martinez osallistui "The Voice" -laulukilpailuun vuonna 2012. Kilpailussa hän pääsi kuuden parhaan joukkoon Adam Levinen joukkueessa. Viidennellä viikolla hän putosi jatkosta yleisöäänestyksen jälkeen.


title: Melanie Martinez

text: Martinez alkoi työskennellä oman soolomateriaalinsa parissa. Vuonna 2014 Martinez julkaisi kappaleen ”Dollhouse”. Samana vuonna ilmestyi myös Martinezin ensimmäinen EP-levy "Dollhouse", jolla on neljä kappaletta: ”Dollhouse”, ”Carousel”, ”Dead To Me” ja ”Bittersweet Tragedy”. Vuonna 2014 Martinez alkoi käydä kiertueilla. Edellä mainittujen kappaleiden lisäksi hän esitti versioita muiden kappaleista, esimerkiksi Beyoncén kappaleen ”Drunk in Love”. Vuonna 2015 hän julkaisi albumin "Cry Baby", joka ylsi kuudennelle sijalle Billboard 200 -listalla. Melanie Martinezin uuden albumin ja elokuvan pitäisi ilmestyä vuoden 2018 lopussa.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text:
Davaon panttivankikriisi 1989 tapahtui vuonna 1989 Filippiinien Davaon rangaistussiirtolassa. Vankilan huonoihin oloihin tyytymättömät vangit tekivät kapinan. He ottivat panttivangeikseen paikalla vierailleen seurakunnan jäseniä. Kahden päivän päästä kapinoijat yrittivät ulos vankilasta turhaan. Vankilaa piirittävät viranomaiset ampuivat toisen kaappaajien johtajista. Pian sen jälkeen kaappaajat ampuivat panttivankejaan. Sitten poliisi ja armeija rynnäköivät vankilaan. Viranomaiset käyttivät kyynelkaasua ja ampuivat tappaakseen. Tapahtumissa kuoli 15 kaappaajaa ja 5 panttivankia, 10 pelastui.
Tunnetuin kuolleista oli panttivankina ollut australialainen lähestyssaarnaaja Jacqueline Hamill, joka raiskattiin ja ammuttiin.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text:
2. huhtikuuta Felipe Pugoy ja hänen joukkionsa "Davaon rangaistussiirtolan hurjat pojat"
ottivat panttivankeja ja pakenivat 120 km päähän jeepeillä. Teon syynä oli
vankien mukaan se, että vartijat piinasivat heitä. Pugoy vaati muun muassa siirtoa toiseen vankilaan. Seuraavana päivänä tilanne onnistuttiin ratkaisemaan neuvotteluin.
Loppujen lopuksi viranomaiset eivät suostuneet siirtämään väärinkohtelusta valittaneita vankeja toiseen vankilaan.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text: 13. elokuuta 1989 Pugoy johti Samparainin kanssa 14 muuta vankia kapinaan. Näistä vain yksi ei kuulunut "hurjiin poikiin".


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text: Pugoyn aisapari Mohammad Nazir Samparani oli tuomittu murhasta. Tuomio johtui vuoden 1976 panttivankitapahtumasta.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text: Vartijoita oli liian vähän. Veitsin aseistautuneet kaappaajat ottivat kello 16:30 vartijoilta neljä automaattiasetta.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text:
He vangitsivat 15 rangaistussiirtolassa vieraillutta
"Joyful Assembly of God" -kirkon jäsentä. Nämä olivat pitämässä sunnuntain rukoustilaisuutta.
Kaappaajat halusivat puhua parin poliitikon kanssa. Mutta kongressimies Ramon Mitra ja senaattori Nina Rasul kieltäytyivät . He sanoivat, että armeijan neuvottelijoiden tulisi ratkaista kriisi.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text: Kaappaajat vaativat pakobussia, mutta viranomaiset eivät suostuneet. Ensimmäinen määräaika, maanantaina kello 3 kului umpeen.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text: Kaappaajat raiskasivat joitain naispanttivankeja maanantaiyönä veitsillä uhaten. Joukossa oli 36-vuotias lähetyssaarnaaja Jacqueline Hamill. Neuvotteluissa kaappaajat eivät halunneet vapauttaa Hamillia, joka oli heidän kannaltaan sopiva panttivanki.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text: 15. elokuuta kaappaajat yrittivät turhaan ulos rangaistussiirtolasta kello 10:30 kilpinään panttivangit. Syntyi tulitaistelu, ja osa panttivangeista pakeni. Kapinan johtaja Samparani kuoli tarkka-ampujan luotiin. 16-vuotias naispanttivanki kuoli, kun Samparani ampui häntä sen jälkeen kun häneen osui. Kolme miespanttivankia kuoli. Sitten vankilan sisältä kuului laukauksia. Panttivankeja pakeni sekä aamupäivän tulitaistelussa että sitä seuranneissa neuvotteluissa.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text: Poliisi ei halunnut antaa kaappaajien paeta yön turvin. Lisäksi panttivankeja oli surmattu raa'asti. Niinpä poliisi valitsi viimeisen keinon, voimatoimet.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text: Viranomaiset hyökkäsivät rangaistussiirtolaan kello 15:15. Poliisi ja armeija käyttivät kyynelkaasua ja ampuivat tappaakseen. Yhdessä tapauksessa sotilas tappoi vaikeasti haavoittuneen. Loppuvaiheessa jäi vain neljä kaappaajaa ja viisi panttivankia. Tapahtumasarjassa kuolivat kaikki 16 kaappaajaa ja 5 panttivangeista. 5 panttivankia vapautui rynnäkössä.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text: On epäselvyyttä siitä ampuivatko lähetyssaarnaaja Jacqueline Hamillin viranomaiset vai kaappaajat. Kello 11:50 vankilan sisään neuvottelemaan saapunut poliisikapteeni näki neljä ruumista, joista yksi oli hänen mukaansa Hamill.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text:
Kerrottiin, että Hamill lauloi ja rukoili hetkeä enen, kuin kaatui maahan.
Alussa levisi tieto, että Hamillia olisi viilletty veitsellä kurkkuun. Mutta ruumiinavauksen mukaan Jacgueline Hamillia ammuttiin takaapäin
poskeen. Ainakaan tarkka-ampujat eivät Hamillia ampuneet, koska laukaus tuli alhaalta päin. Selvinneiden panttivankien ja yhden vierailijan mukaan ampuminen tapahtui jo aamulla 10:30. Hamill oli sairaalaan tultaessa kuollut.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text: Rodrigo Dutertesta tuli vuonna 2016 Filippiinien presidentti. Kaappausdraaman aikaan Duterte oli Davaon pormestari. Hänen väitettiin neuvoneen rynnäköimään vankilaan. Myöhemmin Duterte puolusti tiukasti voimankäyttöä. Hänen mielestään ei ollut muuta tapaa hoitaa tilannetta.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text: Duterte sanoi väkijoukolle että


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text: " .. oli raivona kun Hamill oli raiskattu. Mutta että nainen oli kaunis. Pormestarin ( Duterten itsensä) olisi pitänyt olla ensimmäinen (raiskaamassa Hamillia)."


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text: Duterten kevytmielinen suhtautuminen raiskaukseen nosti vastalausemyrskyn.


title: Davaon panttivankikriisi 1989

text: Duterte kertoi paikallismedialle, että oli antanut raiskauslausunnon vhioissaan, ei vitsinä.


title: Antti Penttilä (lääkäri)

text: Antti Penttilä (s. 1939) on suomalainen lääkäri. Hän on ollut Helsingin yliopiston oikeuslääketieteen professori vuodesta 1990. Hän oli oikeuslääketieteen dosentti 1976–1983. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet oikeuslääketiede, alkohologia ja kudoskemia.


title: Vigevano

text:
Vigevano on kaupunki Pohjois-Italiassa Pavian maakunnassa Lombardian alueella.
Kaupunki eli kukoistuskauttaan renessanssiajan aatelissukujen Viscontin ja Sforzan alaisuudessa, jolloin siitä kehittyi kulttuurillinen, uskonnollinen ja sotilaallinen keskus.


title: Vigevano

text: Kaupungin nähtävyyksiä ovat Ludovico il Moron rakennuttama aukio "Piazza Ducale" ja sen reunalla sijaitseva Sant'Ambrogion tuomiokirkko. Aukion lähettyvillä ovat kaupungin linna "Castello Sforzesco" sekä Bramanten torni ("Torre del Bramante"), joka on kaupungin symboli. San Pietro Martiren kirkossa on kaupungin suojeluspyhimyksen "Matteo Carrerin" pyhäinjäännökset.


title: Mortara

text: Mortara on kunta Pohjois-Italiassa Pavian maakunnassa Lombardian alueella.


title: Mortara

text: Mortara oli renessanssiajan aatelissuvun Sforzan metsästysmaita sekä vapaa-ajanviettopaikka.


title: Mortara

text: Kaupungin nähtävyyksiä ovat vuosina 1375–1380 rakennettu San Lorenzon basilika sekä 1500-luvulta peräisin oleva Santa Crocen kirkko.


title: Mortara

text: Kaupungin perinteisiin kuuluu syyskuun viimeisenä sunnuntaina pidettävä hanhenmakkara-festivaali ("Sagra del salame d’oca"). Festivaaliin kuuluu myös samaan aikaan kaupungissa järjestettävä "Palio di Mortara", jossa seitsemän eri kaupunginosan miehet mittelevät keskenään jousiammunnassa.


title: Ylinenjärvi (Nokia, Lähdeniitty)

text: Ylinenjärvi on Pirkanmaalla Nokialla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Ylinenjärvi on osa Laajanojan valuma-aluetta.


title: Ylinenjärvi (Nokia, Lähdeniitty)

text: Järven on 1,3 kilometriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Tämä metsäjärvi muodostuu kolmesta järvialtaasta, jotka ovat toisiinsa yhteydessä kapeiden salmien kautta. Pohjoisin järviallas on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantametsät ovat rannoiltaan soistuneet, mutta ne ovat paikoin myös avosuota. Siihen laskee etelästä Ylisenlammi, jolla on yläpuolellaan vielä yksi pieni lammikko. Sen erottaa keskimmäisestä järvialtaasta Kuivasaaren niemi, joka työntyy vain 20 metrin päähän vastarannan niemestä. Keskimmäinen allas on 400 metriä pitkä ja 240 metriä leveä. Myös sen rannat ovat soistuneita. Eteläisin allas, jonka erottaa edellisestä 20 metriä leveä salmi, on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen kaakkoisrantaan laskeutuvat 25 metrin korkuisen Ylisenjärvenkallion rinteet. Eteläisen altaan rannat ovat edellisiä altaita kuivemmat. Altaassa on kaksi saarta. Kämppäsaari on 120 metriä pitkä ja toinen kallioinen saari on halkaisijaltaan 40 metriä. Siihen laskee Ylisenjärvenlammin laskuoja ja sen valuma-alue vastaa suurimmalta osin Ylisenjärven muuten pienestä valuma-alueesta. Tämän tulo-oja vastaa eteläismmän altaan veden vaihtumisesta, kun taas muut altaat tulevat toimeen hyvin pienen vedenvaihdon varassa. Ylinenjärvi laskee Aliseenjärveen 400 metriä pitkää laskuojaa myöten. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 256 vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä. Aivan järven eteläpuolelta ohittaa valtatie 11, josta poikkeaa järven lounaispään näköetäisyydeltä ohittava vanha Pinsiölle johtava tie. Pinsiön tieltä poikkeaa kaksi metsäautotietä, jotka johtavat järven koilliskulmaan. Rinnan metsäautoteiden kanssa järven muotoja seuravat useat metsäpolut. Kämppäsaaressa sijaitsee yksi vapaa-ajan asunto.


title: Ylinenjärvi (Nokia, Lähdeniitty)

text: Ylisenjärven kaikkien kolmen järvialtaan vedenlaatua on tutkittu useana vuonna ja niistä on käytettävissä tutkimustuloksia vuosilta 1988, 1991–1996 ja 1998–2015. Ylisenjärvi kuuluu Alisenjärven reittiin, joka valittiin vuonna 1991 pääkohteeksi valtion happamoituneiden vesistöjen tutkimusprojektiin. Järven vedenväri on vaihdellut vaaleanruskeasta ruskeaan. Vesi oli tutkimuksien alkuaikoina hapanta ja sen vedenlaatua haluttiinkin yrittää parantaa kalkituksella. Kalkitus suoritettiin kahdesti vuosina 1998 ja 2003. Myös valuma-alueen yläosien järviä on tutkimuksen nimessä kalkittu. Näiden toimenpiteiden seurauksena happamuustaso nousi happamasta lähes normaalille tasolle. Samalla järven puskurikyky happamoitumista vastaan parani tasolle hyvä.


title: Ylinenjärvi (Nokia, Lähdeniitty)

text: Veden ravinnepitoisuudet ovat vaihdelleet karujen ja lievästi rehevien järvien tason välillä, mutta ravinnepitoisuudet ovat kalkituksen jälkeen pysyvästi laskeneet alas karujen järvien tasolle. Erityisesti eteläisimmässä järvialtaassa kehittyy kesäisin ja talvisin selvä lämpötilakerrostuminen, jossa alusvesi jää selvästi kylmemmäksi kuin päällysvesi. Alusvedessä on todettu loppukesällä voimakasta hapen kulumista, mutta se ei ole muuttunut täysin hapettomaksi. Ylemmissä järvialtaissa on pohjan lähellä havaittu happikatoa. Silloin pohjan sedimentteihin painuneet ravinteet alkavat liueta takaisin veteen. Järven happitalous on kokonaisuutena ollut tyydyttävä ja Ylisenjärvi on soveltunut virkistyskäyttöön erinomaisesti etenkin kalkitsemisen jälkeen.


title: Ylinenjärvi (Nokia, Lähdeniitty)

text: Ylinenjärvi kuuluu Natura 2000 -verkostossa Nokian Kaakkurijärviin ja muodostavat siellä yhdessä Ylisenjärvenlammin ja Ylisenlammin kanssa yhteisen enklaavin.


title: Ylinenjärvi (Nokia, Lähdeniitty)

text: Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 järven nimi kirjoitettiin silloinkin ”Ylinenjärvi”, mutta se oli silloin laajempi järvi kuin nykyään. Sille ei oltu merkitty laskujokea Alisenjärveen, mutta sellainen on täytynyt olla olemassa. Järvessä oli tuolloin viisi suurempaa saarta, joista kaksi on edelleen olemassa. Eteläisessä altaassa sijaitsi kolmaskin saari, joka on nykyään maatunut rantaan niemeksi. Neljäs saari kulkee nykykartoissa nimellä Kuivasaari. Suurin saarista oli Isosaari, joka on maatunut eteläiseen rantaan kiinni. Eteläisestä salmesta on muistona Ylisenlammi ja sen länsipuolella sijaitseva matala lampi. Järvenlasku on tapahtunut 1850-luvulla tai sen jälkeen.


title: Ylinenjärvi (Nokia, Lähdeniitty)

text: Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa kaikki neljä vesiallasta olivat samalla korkeudella ja niiden yhteisnimenä oli Ylinenjärvi. Nokialta lähtevä Pinsiöön johtava maantie ohitti järven lounaispään rantaa hipoen. Kämppäsaaressa sijaitsi jo tuolloin mökki. Vuosien 1964–1975 välillä on järven vedenpintaa alennettu hieman. Tämän näkee toiseksi suurimmasta saaresta, joka kasvoi, sekä rantaviivan uudesta muodosta järven lounaispäässä, eteläisen vesialtaan niemestä, keskimmäisen vesialtaan itärannasta ja pohjoisimman vesialtaan pohjoisrannasta. Selvin ero aikaisempaan on kuitenkin peräosan kuroutuminen erilliseksi lammeksi, jota kutsutaan vuoden 1975 kartassa Ylisenlammiksi. Sille on kaivettu suohon lounaasta alkava kuivatusoja, mutta nyt siihen on lisätty kaksi uutta lampea, joita ei aiemmissa kartoissa ole ollut. Samassa yhteydessä rakennettiin valtatie 11 Alisenjärven väliin.


title: John Moore (geofyysikko)

text: John Christopher Moore (s. elokuussa 1961) on brittiläissyntyinen, Suomessa työskentelevä geofyysikko ja professori. Hän toimii Lapin yliopiston Arktisessa keskuksessa tutkimusprofessorina. Sen ohella hän on työskennellyt vierailevana professorina Kiinan arktisen tutkimuksen instituutissa () sekä vierailevana tutkijana Beijing Normal Universityssa Pekingissä.


title: John Moore (geofyysikko)

text: John Moore väitteli tohtoriksi Cambridgen yliopistossa 1988. Hänen englanninkielinen väitöskirjansa käsitteli Etelämantereen jääkairausten geofysiikkaa ja oli nimeltään "Geophysical aspects of ice core drilling in Antarctica". Suomessa Moore on toiminut erilaisissa tutkimus- ja opetustehtävissä 1990-luvulta alkaen. Hänet nimitettiin 1995 Helsingin yliopistoon glasiologian dosentiksi.


title: John Moore (geofyysikko)

text: Moore on toiminut Lapin yliopistossa tutkijana vuodesta 1998, ja hän johti tuolloin alkanutta paleoklimatolologista tutkimusprojektia, jossa Etelämantereen jääkenttiä kartoitettiin maatutkan avulla. Hän on tutkinut Etelämannerta jo yli 20 vuoden ajan. Moore nimitettiin Lapin yliopiston ja Oulun yliopiston yhteikseksi tutkimusprofessoriksi Arktiseen keskukseen vuonna 2007. Professorina hänen erikoistumisalansa on ilmastonmuutos.


title: John Moore (geofyysikko)

text: John Moore kutsuttiin Kiinaan Pekingin Normal Universityn globaalin ilmastonmuutoksen ja ilmastotieteellisen tutkimuksen collegeen () vierailevaksi tutkijaksi. Hän toimii collegessaan nykyisin päätutkijana. Vuosina 2009–2011 hän vietti valtaosan ajastaan Kiinassa ja vieraili Lapin yliopistossa vain ajoittain.


title: John Moore (geofyysikko)

text: Geofyysikkona Moore on erikoistunut glasiologiaan, ilmastohistoriaan ja ilmaston muokkaamiseen. Hän johtaa Lapin yliopistossa alan tutkimusryhmää. Professori Mooren kiinnostuksenkohteena ovat olleet erilaiset ilmastonmuutosta kuvaavat ilmiöt. Hän on tarkastellut mm. lämmön heijastumista maanpinnasta ja meren pinnan kohoamista. Hän on tutkinut myös äärimmäisiä sääilmiöitä, kuten trooppisia sykloneja ja niiden taloudellisia vaikutuksia. Professori Mooren tutkimusryhmä on pitkään selvittänyt, miten jäätiköt käyttäytyvät. Ryhmä on tehnyt tutkimusta paitsi Etelämantereella, myös Tiibetissä ja Huippuvuorilla.


title: John Moore (geofyysikko)

text: Perinteisen kokeellisen tutkimuksen ohella Moore tekee tilastollista tutkimusta. Hän analysoi ilmastodataa ja jäätiköiltä kerättyjen näytteiden perusteella saatuja havaintoja maapallon kehityshistoriasta erilaisten matemaattisten mallien ja analyysien avulla.


title: John Moore (geofyysikko)

text: Vuosina 2003–2007 Moore osallistui Oulun yliopiston koordinoimaan kansainväliseen IODS-tutkimushankkeeseen (Integrated Ocean Drilling Program), jonka puitteissa tehtiin kairausmatka Lomonosovin harjanteen alueelle pohjoisella Jäämerellä. IODP on eurooppalaisen tutkimuskonsortio ECORD:in (European Consortium for Ocean Research Drilling) johtama kansainvälinen tieteellinen tutkimusohjelma, jonka päämääränä on selvittää maapallon ilmastohistoriaa, globaaleja ympäristömuutoksia ja maankuoren sisäisiä prosesseja tekemällä porauksia merenpohjassa sekä tutkimalla merenpohjan kerrostumia ja kiviä. Professori Moore johti hankkeen ohessa toiminutta Oulun yliopiston Thule-instituutin johdolla toteutettua "Past Climate Extremes in the North" (PACE) -projektia Oulun yliopiston professori Juha Lunkan kanssa.


title: John Moore (geofyysikko)

text: Vuonna 2016 Moore johti "Earth System Modelling and Geoengineering" -tutkimushanketta, jossa jääkentiltä kerätyistä näytteistä saatavan informaation avulla pyritään mallintamaan erilaisten ilmastomuokkausmenetelmien vaikutuksia maapallon ilmastoon.


title: John Moore (geofyysikko)

text: Tieteellisen uransa aikana professori Moore on julkaissut yli 180 tieteellistä artikkelia. Niistä huomattava osa on kansainvälisesti vertaisarvioituja artikkeleita, jotka ovat ilmestyneet geofysiikan ja muiden luonnontieteiden arvostetuissa julkaisuissa.


title: John Moore (geofyysikko)

text: Professori Moore on Suomen edustajana kansainvälisen arktisen tiedekomitean () glasiologian ryhmässä. Professori Moore on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2016.


title: John Moore (geofyysikko)

text: Tunnustuksena tieteellisistä saavutuksista Kiinassa Moore sai 30. syyskuuta 2014 korkeimman ulkomaalaisille myönnettävän tunnustuspalkinnon, "Friendship Award"-mitalin.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Höyrylaiva Kuru upposi Tampereen edustalla Näsijärvellä 7. syyskuuta 1929. "HL Kurun" uppoaminen on Suomen pahin sisävesillä tapahtunut vesiliikenneonnettomuus.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Uppoamattomaksi mainostetun "Kurun" uppoaminen Tampereen edustalla Näsijärvellä 7. syyskuuta 1929 on Suomen pahin sisävesillä tapahtunut vesiliikenneonnettomuus. Onnettomuudessa menehtyneiden lukumääräksi on yleisimmin esitetty 138 henkeä, mutta Kurun kunnan historian kirjoittanut Erkki Laitinen on hukkuneiden ja kadonneiden luetteloiden läpikäynnin jälkeen päätynyt siihen, että uhrien lukumäärä olisi 136.


title: HL Kurun uppoaminen

text: "Kuru" lähti Mustanlahden satamasta huolimatta siitä, että järveltä puhalsi voimakas tuuli, jonka voimakkuudeksi arvioitiin 8 boforia (17–20 m/s), puuskissa jopa hirmumyrskyn voimakkuuksia. Lähtöpäätöksen teki aluksen päällikkö Onni Saarinen. "Kurun" edellä satamasta lähti HL "Ylöjärvi", ja satamaan oli juuri saapunut HL "Ruovesi". "Ylöjärvi" ja "Ruovesi" olivat "Kurua" pienempiä aluksia. Viisi minuuttia Kurun jälkeen satamasta lähti S/S "Tarjanne".


title: HL Kurun uppoaminen

text: Laivalla oli uppoamishetkellä 150 matkustajaa ja 12 hengen miehistö.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Alus lähti aikataulunsa mukaan klo 15.15 kohti Kurua puskien vastatuuleen Näsijärven selällä. Suurin osa matkustajista oli laivan sisäosissa, välikannella ja alasalongeissa. Alkumatka aallonmurtajalle, noin 100 metriä satamasta, sujui hyvin.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Matkustajia saattaneet ihmiset katselivat laivan matkan edistymistä satamalaiturilta ja Näsikalliolta.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Alus alkoi keikkua pituussuuntaisesti voimakkaassa vasta-aallokossa, ja kun aallot alkoivat lyödä vettä kannelle, vauhtia hiljennettiin. "Kuru" oli tuntemattomasta syystä kallistunut hiukan vasemmalle.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Aluksen ehdittyä Siilinkarin luokse se joutui ristiaallokkoon, ja laivalta huomattiin kolme suurta hyökyaaltoa. Silminnäkijät kuvasivat niitä suurimmiksi koskaan näkemistään.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Päällikkö Saarinen käski pysäyttämään koneen ensimmäisen aallon iskiessä "Kurun" keulaan. Aalto täytti keulakannen vedellä ja painoi keulan syvemmälle. Kun toinen aalto iski, se rikkoi matkustajatilan ovet ja vesi tulvi sisään laivaan. Laiva kallistui vasemmalle, ja kun vesimassat vyöryivät vasemmalle laidalle kolmannen hyökyaallon iskiessä, "Kuru" kääntyi sivutuuleen ja kaatui kyljelleen. Laivan hätäsignaalit kutsuivat apua, ja matkustajia kehotettiin kiipeämään nopeasti yläkannelle. Ne, jotka kerkesivät, ottivat itselleen pelastusvöitä, ja hytteihin loukkuun jääneet potkivat ikkunoita rikki päästäkseen pois. Alakannella ja suljetuissa tiloissa olleet hukkuivat heti, kun taas yläkannella olleet noin 40–60 matkustajaa odottivat laivan kyljelle kavunneina pelastajia. Alus upposi nopeasti, vain muutamassa minuutissa.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Yksi laivan kolmesta pelastusveneestä jäi kaatuvan laivan alle, ja toinen irtosi itsestään. Kolmannen veneistä irrotti päällikkö Saarinen yhdessä erään matkustajan kanssa. Veneet kuitenkin kaatuivat myrskyssä, ja vain kolme matkustajaa pelastui veneillä.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Onnettomuuden huomasi ensimmäisenä "Kurun" perässä satamasta lähteneen "Tarjanteen" perämies, joka huusi päällikkö Niilo Karimaalle: ”"Kuru" on kaatunut!” Karimaa komensi laivan täyteen vauhtiin ja kiiruhti kohti uppoavaa "Kurua", joka vielä makasi aallokossa kyljellään, pelastuneita matkustajia kyljelleen kavunneina. "Tarjanteen" ehdittyä "Kurun" luokse oli "Kuru" jo vajonnut syvyyteen.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Monet "Tarjanteen" matkustajat olivat kauhun valtaamia eivätkä pystyneet osallistumaan pelastustöihin. Kolme kansimiestä, lastiperämies ja neljä laivan miehistöön kuulunutta naista sekä muutamat rohkeammat matkustajat heittivät köysiä vedessä kelluvia matkustajia kohti.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Päällikkö Karimaa ja luotsiperämies Leppänen pysyivät kaiken aikaa laivan ruorissa.


title: HL Kurun uppoaminen

text: "Kurun" matkustajien avunhuudot kuuluivat Näsikallion takaisiin taloihin. Näsilinnan katolla "Kurun" matkaa katseli Hämeen museon johtaja Gabriel Engberg, joka aluksen kaaduttua hälytti poliisin ja lehtimiehet paikalle. Kun tieto onnettomuudesta levisi kaupungilla, väkeä alkoi kertyä runsaasti Mustanlahden satamaan ja Näsikalliolle, josta ihmiset katselivat kohti Siilinkaria. Poliisit ja palokunnan komennuskunta saapuivat satamaan, ja suuri yleisö vaati kovaäänisesti satamassa olevia laivoja lähtemään pelastustoimiin. Palomiehet komennettiin aallonmurtajalle ja rannoille vastaanottamaan rantaan ajelehtivia pelastuneita. "Tarjanteen" sireenin kutsuessa apua pelättiin "Tarjanteenkin" uppoavan.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Poliisimestari selvitti satamassa olevien laivojen mahdollisuuksia osallistua pelastustöihin. Useimmat laivoista olivat kuitenkin tarkoitukseen liian pieniä. Näsi-yhtiön suuremmat laivat "Näsi I" ja "Näsi II" olivat satamassa, mutta "Näsi I:n" koneisto oli poistettu korjauksen vuoksi, ja "Näsi II:n" potkuriin oli takertunut köysi. Vain hinaaja "Näsijärvi" kelpasi pelastustöihin, mutta laivan päällikkö ja perämies olivat poissa ja höyrypannussa oli liian vähän painetta, jota alettiin välittömästi nostaa. Hinaaja "Näsijärveen" etsittiin sopiva päällystö ja vapaaehtoisia pelastustoimiin.


title: HL Kurun uppoaminen

text: "Näsijärvi" lähti pelastustöihin tilapäisellä miehistöllä ja ilman päällikköä, vanhimman laivamiehen Lauri Nevasen johtamana. Tilapäisinä apumiehinä olivat satamaviskaali Mäenpää ja liikemies J. A. Sulkava. Mukana oli myös kolme laivamiestä: Elo Mäkinen, Herman Kekola ja Arvo Kivistö. Laivalla oli mukana myös tohtori Wass, joka antoi pelastettaville ensiapua. Hinaaja "Näsijärvi" veti perässään laivavenettä, jossa olivat J. A. Sulkava ja N. Saarinen, jotka pelastivat laivaveneeseen kolme ihmistä.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Pelastustöihin osallistui Purjehduspaviljongilta auttamaan tullut moottorivene "Suunta", jonka ohjaajina toimivat yhteiskoululainen Teuvo Vaissi ja lämmittäjä Aarne Latva sekä pelastustehtävissä kauppias Kalle Kivinen ja johtaja Vilho Sjöblom. "Suuntaan" pelastettiin eräs nuori naishenkilö. Erästä vanhempaa naishenkilöä, joka sai otteen pelastusrenkaasta, yritettiin myös pelastaa, mutta häntä ei pystytty vetämään veneeseen hänen kädessään kiinni pitämänsä suuren matkalaukun vuoksi. Lopulta nainen irrotti kätensä pelastusrenkaasta ja vajosi syvyyksiin. Seuraavaksi pelastettiin monttööri Varis, joka oli lauttojen ja pelastusrenkaiden varassa. Miestä, joka oli takertunut aaltojen kuljettamiin tikapuihin, ei kyetty pelastamaan "Suuntaan" pelastusrenkaan heiton epäonnistuttua. Hänet pelastettiin kuitenkin hetken päästä hinaaja "Näsijärven" perässä vedettävään laivaveneeseen. "Kurun" matkustajista saatiin pelastetuiksi vain 22 ihmistä, joista moottorivene "Suuntaan" pelastettiin kaksi, "Näsijärveen" kolme ja "Tarjanteeseen" 15, kahden ihmisten ajauduttua rantaan.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Pelastustöissä mukana olleet partiolaiset Teuvo Vaissi ja lämmittäjä Aarne Latva saivat 18. lokakuuta 1929 Suomen partiolaisten kultaisen sankarimerkin ja hengenpelastusmitalin.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Poliisit yrittivät lähteä pelastustöihin kolmella soutuveneellä, mutta niistä yksi murskaantui aallonmurtajaan ja yksi poliiseista vain täpärästi välttyi hukkumiselta. Tämän jälkeen yrityksestä luovuttiin. Yksi "Kurun" pelastusveneistä ajautui aallonmurtajalle. Veneen reunoilla roikkui kolme ihmistä, ja veneessä oli kaksi ihmistä. Yksi heistä kuoli aaltojen heittäessä hänet päin aallonmurtajan kiviä, minkä jälkeen hänet saatiin kuolleena rannalle.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Kaupungista riensi koko ajan juosten ja autoilla lisää väkeä Mustalahden satamaan. Kaupungin sairasautokin saapui paikalle. Tieto onnettomuudesta levisi naapuripitäjiin, ja uppoamisesta kerrottiin saman päivän aikana Berliinin ja Tukholman lehdissä.


title: HL Kurun uppoaminen

text: "Tarjanteen" päällikkö Niilo Karimaa menetti pelastustöissä terveytensä. "Kurun" päällikkö Onni Saarinen oli yksi pelastuneista.


title: HL Kurun uppoaminen

text: "Kurun" mukana hukkuneiden ihmisten nostamiseen ryhdyttiin vasta maanantaina 9.9.1929. Laiva oli uponnut 15 metrin syvyyteen.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Hylyn läheisyydestä nostettiin 44 ruumista ylös. Ruumiita kuljetettiin aluksi moottoriveneellä satamaan, mutta myöhemmin tuotiin paikalle lotja, johon ruumiit kerättiin. Kaupungin ruumishuoneelle ei mahtunut kuin 14 ruumista, minkä vuoksi loput vietiin Frenckellin tehtaan varastohuoneeseen.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Tiistaina oli yli 20 poliisia naaraamassa ja muutamia sukeltajia laivan läheisyydessä. Tuolloin saatiin nostettua viisi ruumista. Keskiviikkona nostettiin 29 ruumista, joista suurin osa oli "Kurun" välikannella. Torstaina löydettiin vielä 20 hukkunutta, perjantaina 13, lauantaina kuusi ja sunnuntaina viisi. Seuraavana maanantaina nostettiin kolme ruumista, keskiviikkona yksi ja torstaina vielä kaksi. Kaiken kaikkiaan löydettiin 118 ruumista. Onnettomuuden uhrien etsinnät lopetettiin 29. syyskuuta, jolloin kateissa oli yhä kuusi henkeä. Pelastuneita oli yhteensä vain 22.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Sunnuntaina 22.9.1929 "Kurun" hylky nostettiin pohjasta ylös ja hinattiin lotjien avulla Lapinniemen rantaan, jossa se nostettiin pintaan. "Kuru" tuotiin vanhalle paikalleen Mustalahden satamaan 3.10.1929.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Näsijärven pohjasta nostettu alus teki ensimmäisen matkansa torstaina 14. lokakuuta 1929.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Onnettomuuden aikana "Kurun" painopiste oli entistä ylempänä, kun sen kansirakennelmia oli korotettu kysymättä suunnittelijoiden tai asiantuntijoiden neuvoa. Se ei kuitenkaan ollut keskeinen syy uppoamiseen. Laivan keulakannen reelinki oli vuotta aiemmin muutettu umpinaiseksi, eikä siinä ollut valuma-aukkoja, joista vesi olisi päässyt poistumaan. Lisäksi kapteeni käski pysäyttää koneet, mikä valuma-aukkojen puutteen ohella on todettu pääsyyksi onnettomuuteen.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Onnettomuuden syiden tutkijat huomauttivat välikannen etuovien olevan sisäänpäin aukenevia, minkä vuoksi keulakannelle päässyt vesi pääsi valumaan laivan sisäosiin.


title: HL Kurun uppoaminen

text: Kalevankankaan hautausmaalle Tampereella pystytettiin vuonna 1930 Kirsti Liimataisen suunnittelema "Kurun" haaksirikon muistomerkki. Onnettomuuden 11-vuotispäivänä vuonna 1940 Mustanlahden sataman tuntumassa Näsikalliolla paljastettiin toinen, Yrjö Liipolan suunnittelema muistomerkki. Onnettomuuden uhreista 38 on haudattu yhteishautaan Kurun Tammikankaan hautausmaalle, jossa on myös onnettomuuden muistomerkki. Myös Ruoveden kirkon hautausmaalle on paljastettu muistomerkki "Kurun" uppoamisessa menehtyneiden muistolle.


title: HL Kurun uppoaminen

text: "Kurun" höyrykone asetettiin vuonna 2013 kunnostettuna nähtäville Mustalahden satamaan, josta laiva lähti uppoamiseen johtaneelle matkalleen.


title: Minna Kimpimäki

text: Minna Kimpimäki (s. 1971) on suomalainen varatuomari, oikeustieteilijä ja professori. Hän toimii Lapin yliopistossa rikosoikeuden professorina vuodesta 2016.


title: Minna Kimpimäki

text: Minna Kimpimäki valmistui 1990 ylioppilaaksi Haukiputaan lukiosta. Lukion jälkeen hän opiskeli Lapin yliopistossa oikeustiedettä valmistuen oikeustieteen kandidaatiksi 1994 ja lisensiaatiksi 1997. Tohtoriksi hän väitteli 2005. Hän suoritti vaaditut auskultoinnit ja hänelle myönnettiin 2004 varatuomarin arvo.


title: Minna Kimpimäki

text: Kimpimäki on työskennellyt vuodesta 1993 eri tehtävissä Lapin yliopistossa. Hän on toiminut mm. tutkimusapulaisena, tutkijana ja rikosoikeuden assistenttina. Hän on toiminut myös rikos- ja prosessioikeuden yliassistenttina, joka erikoistui kansainvälisen rikos- ja prosessioikeuden kysymyksiin. Viimeksi ennen tuloaan professoriksi hän työskenteli yliopistonlehtorina.


title: Minna Kimpimäki

text: Lapin yliopisto myönsi Kimpimäelle vuonna 2010 kansainvälisen rikosoikeuden dosentin arvon.


title: Minna Kimpimäki

text:
Minna Kimpimäki on toiminut useamman kerran professorien viransijaisena vakinaisen professorin ollessa estynyt hoitamasta virkaansa. Hän hoiti Lapin yliopistossa viransijaisena kansainvälisen oikeuden professuuria 2006–2007 ja 2010–2011, sekä rikosoikeuden professorin virkaa vuonna 2008.
Rikosoikeuden professorina Lapin yliopistossa toiminut Terttu Utriainen jäi keväällä 2014 eläkkeelle yli 30 virkavuoden jälkeen. Lapin yliopiston rehtori Mauri Ylä-Kotola nimitti kesällä 2016 hänen seuraajakseen Minna Kimpimäen. Professorina Kimpimäki aloitti elokuun alussa 2016.


title: Minna Kimpimäki

text: Oikeustieteilijänä Kimpimäki on tutkinut etupäässä kansainvälisen rikosoikeuden kysymyksiä. Hänen tutkimustyönsä rikosoikeuden kansainvälistymisen tutkimuksessa on ollut uraauurtavaa.


title: Minna Kimpimäki

text: Kimpimäki on julkaissut oikeustieteen alalta artikkeleita ja teoksia, jotka käsittelevät mm. niin kutsuttua universaaliperiaatetta kansainvälisessä rikosoikeudessa. Helsingin yliopiston Erik Castrén-instituutissa vuonna 2011 toimineen tohtori Magdalena Kmakin mukaan "universaaliperiaatteen" mukaisesti ajatellaan, että vakavat rikokset vahingoittavat kaikkia valtioita, joten kaikilla valtioilla on siksi oikeus syyttää epäiltyjä tahoja näistä teoista.


title: Minna Kimpimäki

text: Julkaisuissaan Kimpimäki on myös pohtinut, mitä prostituution, parituksen ja ihmiskaupan oikeudellinen sääntely on ja miten se tulisi toteuttaa. Hänen tuorein teoksensa on kansainvälisen rikosoikeuden yleisesitys.


title: Ylisenlammi (Nokia)

text: Ylisenlammi on Pirkanmaalla Nokialla sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Ylisenlammi on osa Laajanojan valuma-aluetta.


title: Ylisenlammi (Nokia)

text: Lammen pituus on 150 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Se sijaitsee suolla Ylisenjärven pohjoisimman järvialtaan eteläpuolella. Lammen länsirantaan on kaivettu pienen nimettömän lammen yhdistävä oja ja pohjoisrantaan 20-metrinen laskuoja Ylinenjärveen. Lammen rantaviivan pituus on 450 metriä. Lampi on autio ja sinne johtaa ainoastaan metsäautotieltä alkava polku.


title: Ylisenlammi (Nokia)

text: Ylisenlammi kuuluu Natura 2000 -verkostossa Nokian Kaakkurijärviin ja muodostavat siellä yhdessä Ylisenjärvenlammin ja Ylinenjärven kanssa yhteisen enklaavin.


title: Ylisenlammi (Nokia)

text: Ylisenlammilla on yhteinen alkuhistoria Ylinenjärven kanssa. Sen läntinen naapuri ja nimetön lampi syntyi järvenlaskussa 1850-luvun jälkeen. Vuosien 1964 ja 1975 julkaistujen peruskarttojen välissä on Ylinenjärvellä suoritettu toimenpiteitä, jotka laskivat hieman aiemmin laskettua järveä lisää. Tässä yhteydessä samassa järvialtaassa ollut Ylisenlammi kuroutui omaksi lammeksi. Lammelle kaivettiin laskuoja ja sen nimi ilmaantui karttoihin tässä yhteydessä.


title: Skam

text: Skam () on norjalainen nuorille suunnattu draamasarja, joka kertoo Hartvig Nissenin koulua käyvien oslolaisten nuorten elämästä. Sarjassa käsiteltäviä teemoja ovat muun muassa ystävyys, bileet, uskonto, sydänsurut, homoseksuaalisuus, seksi sekä päihteet.


title: Skam

text: "Skamista" on tähän mennessä julkaistu neljä tuotantokautta, joissa jokaisessa keskitytään eri päähenkilöön. Neljäs ja samalla sarjan viimeinen tuotantokausi alkoi Norjassa 14. huhtikuuta 2017.


title: Skam

text: Suomessa Yle Areenassa sarjan kaksi ensimmäistä tuotantokautta julkaistiin 16. joulukuuta 2016 ja kolmas 20. tammikuuta 2017. Neljännen tuotantokauden jaksot julkaistiin Areenassa päivän alkuperäisen julkaisun jälkeen. Sarja on ollut Suomessa erittäin suosittu; sarjan jaksoja oli huhtikuussa 2017 käynnistetty yli 6 miljoonaa kertaa. Yhdysvalloissa "Skamista" on tehty oma versio nimellä "Skam Austin". Myös Ranskassa julkaistiin Skamista oma versio vuonna 2018. Italiassa, Saksassa ja Alankomaissa on tehty myös oma versio sarjasta.


title: Skam

text: "Skamin" käsikirjoittaja-ohjaaja Julie Andem oli tehnyt NRK:lle aiemmin kolme esiteini-ikäisille suunnattua sarjaa, joiden myötä Andem päätyi myös tekemään "Skamia". NRK halusi Andemilta sarjan 14–18-vuotiaille. Sarjaa varten tehtiin taustatutkimuksia norjalaisnuorten tarpeista ja kiinnostuksenkohteista usean kuukauden ajan. Sarjaa varten koekuvattiin 1 200 nuorta, joiden joukosta sarjan näyttelijät valittiin.


title: Skam

text: Sarjaa tuottaa NRK P3, ja sitä esitetään sen verkkosivuilla, joilla julkaistaan tuotantokauden ajan päivittäin uutta sisältöä, kuten videopätkiä ja sarjan hahmojen toisilleen lähettämiä viestejä. Näistä videopätkistä koostettu jakso tulee nähtäville perjantaisin. Sarjan keskeisimmillä hahmoilla on myös omat Facebook- ja Instagram-tilit.


title: Skam

text: Ensimmäinen videopätkä julkaistiin 22. syyskuuta 2015, ja ensimmäinen kokonainen jakso nähtiin perjantaina 25. syyskuuta 2015. Keskimäärin jokainen jakso saa Norjassa 192 000 katsojaa. Sarjan ensimmäinen jakso on yksi NRK:n kaikkien aikojen katsotuimmista sisällöistä.


title: Skam

text: Sarjan kolmen ensimmäisen tuotantokauden tuotantobudjetti oli yhteensä kymmenen miljoonaa Norjan kruunua (1,1 miljoonaa euroa).


title: Skam

text: Toisella tuotantokaudella sarjassa vierailee laulaja Astrid Smeplass ja Norjan kruununprinsessa Mette-Maritin poika Marius Borg Høiby.


title: Skam

text: Ensimmäinen tuotantokausi kertoo Eva Mohnista ja hänen elämästään uutena opiskelijana Hartvig Nissenin lukion ensimmäisellä luokalla. Kaudella seurataan hänen ystävyys- ja seurustelusuhteitaan. Evan ystäviä ovat Vilde, Sana, Chris ja Noora, mutta hän viettää myös paljon aikaa poikaystävänsä, Jonasin, parhaan ystävän Isakin kanssa. Tapahtumat sijoittuvat syyslukukaudelle 2015.


title: Skam

text: Toinen tuotantokausi seuraa Evan ystävän Noora Sætren elämää. Noora asuu kimppakämpässä Eskildin ja Linnin kanssa. Noora alkaa tapailla Vilden ihastusta Williamia, mikä aiheuttaa paljon draamaa koko kauden ajan. Tapahtumat sijoittuvat kevätlukukaudelle 2016.


title: Skam

text: Kolmas tuotantokausi seuraa Isak Valtersenia. Isak on muuttanut asumaan samaan Eskildin asuntoon, missä Noora myös asui. Kausi seuraa sitä, kuinka Isak alkaa kyseenalaistaa seksuaalisuuttaan ihastuessaan paria vuotta vanhempaan poikaan nimeltä Even. Tapahtumat sijoittuvat syyslukukaudelle 2016.


title: Skam

text: Neljännellä tuotantokaudella seurataan Sana Bakkoushia. Norjassa tuotantokauden ensimmäinen videopätkä julkaistiin 10. huhtikuuta 2017 ja ensimmäinen kokonainen jakso 14. huhtikuuta 2017. Jaksot julkaistaan Yle Areenassa päivän Norjassa julkaisun jälkeen eli lauantaisin sekä suomeksi että ruotsiksi tekstitettyinä. Tapahtumat sijoittuvat kevätlukukaudelle 2017.


title: Lucy Loves Stories

text: Lucy Loves Stories on genrevapaa ja jakelutiestä riippumaton tarinankerrontayhtiö, joka on perustettu maaliskuussa 2015. Sillä on myös tytäryhtiö, Lucy Loves Drama. Lucy Loves Storiesin kolme perustajajäsentä, Mikko Räisänen, Marko Antila ja Rane Tiukkanen ovat palkittuja media-alan ammattilaisia niin kotimaassaan kuin ulkomaillakin.


title: Lucy Loves Stories

text:
Lucy Loves Storiesin toimisto sijaitsee Helsingin Hernesaaressa. Yrityksen toimintakenttään kuuluvat muun muassa mainoselokuvien tuottaminen, sekä käsikirjoitetun draaman ja elokuvien kehittäminen ja tuottaminen. Lucy Loves Storiesin tuottama Huuto.netin mainoselokuva "Ei tartte huutaa" voitti Voitto 2015 Grand Prix'n.
Yrityksen ensimmäinen kehitteillä oleva pitkä elokuva on Nälkävuosi. Elokuva perustuu Aki Ollikaisen romaaniin. Nälkävuosi on valittu ensimmäisenä suomalaisena elokuvahankkeena Torino Film Lab:n AdaptLab -kehittelyohjelmaan, ja se on saanut Suomen elokuvasäätiöltä käsikirjoitustukea ja hankekehittelytukea. Elokuvan ohjaa Mikko Kuparinen ja tuottaa Oskari Huttu.


title: Waltteri Vinkanharju

text: Waltteri Oskari Oiva Vinkanharju (s. 6. toukokuuta 1995) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Vantaan Hiihtoseuraa.


title: Waltteri Vinkanharju

text: Vinkanharju saavutti ensimmäisen SM-mitalinsa Imatralla 2016, kun hän hiihti kolmanneksi viestissä sijoittuneessa Vantaan Hiihtoseuran ykkösjoukkueessa. Vinkanharju hiihti kolmannen osuuden, jolla hän oli toiseksi nopein. Viestijoukkueeseen kuuluivat myös Janne Stenbäck, Anssi Pentsinen ja Matti Heikkinen.


title: Waltteri Vinkanharju

text: Vinkanharju kilpaili Skandinavia Cupissa ensimmäisen kerran Vuokatissa 17. joulukuuta 2011. Parhaimmillaan hän on ollut 39:s Vuokatissa 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 13. joulukuuta 2015.


title: Waltteri Vinkanharju

text: Vinkanharju oli mukana juniorien MM-kilpailuissa Val di Fiemmessä 2014 ja Almatyssä 2015. Hänen paras henkilökohtainen sijoituksensa juniorien MM-tasolla oli 23. sija kymmenen kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 2015.


title: Hemitioasetaalit

text: Hemitioasetaalit eli tiohemiasetaalit ovat orgaanisia yhdisteitä. Hemitioasetaalit voidaan jakaa joko monohemitioasetaaleihin, joiden yleinen rakenne on RC(SR)OH tai R2C(OR)SH ja dihemitioasetaaleihin. Hemitioasetaalit ovat hemiasetaalin rikkianalogeja. Hemitioasetaalit ovat yleensä suhteellisen pysymättömiä ja hydrolysoituvat karbonyyliyhdisteiksi ja tioleiksi, mutta niitä esiintyy tärkeinä välituotteina useissa entsyymikatalysoiduissa reaktioissa.


title: Hemitioasetaalit

text: Hemitioasetaaleja voidaan valmistaa happo- tai emäskatalysoiduissa olosuhteissa aldehydeistä tai ketoneista ja tioleista. Hemitioasetaalit esiintyvät välivaiheina tioasetaalien valmistuksessa.


title: Pariisin observatorio

text: Pariisin observatorio ( tai "Observatoire de Paris-Meudon") on Ranskan suurin tähtitieteellinen observatorio ja yksi maailman suurimmista tähtitieteelisistä tutkimuslaitoksista. Sen historiallinen rakennus on Pariisin 14. arrondissementissa kaupungin eteläosassa, mutta suurin osa sen henkilökunnasta työskentelee Pariisin ulkopuolella Meudonin satelliittikampuksella.


title: Pariisin observatorio

text: Hallinnollisesti Pariisin observatorio on Ranskan korkeamman opetuksen ja tutkimuksen ministeriön alainen "grand établissement", jolla virallisesti on yliopistoa muistuttava asema. Sen tehtäviin kuuluu:


title: Pariisin observatorio

text: Pariisin observatorioon kuuluvat hallinnollisesti myös Meudonin observatorio, joka toimii astrofysiikan tutkimuskeskuksena ja jossa tehdään havaintoja Auringosta, sekä radiotähtitieteen havaintoasema Nançayssä. Observatorion yhteydessä toimi myös Kansainvälinen aikatoimisto (), ennen kuin se vuonna 1987 lakkautettiin.


title: Pariisin observatorio

text: Aiheen Pariisin observatorion perustamiseen antoivat Jean-Baptiste Colbertin kunnianhimoiset pyrkimykset laajentaa Ranskan merivaltaa ja kansainvälistä kauppaa 1600-luvulla. Kun Ludvig XIV ryhtyi tukemaan hanketta, observatorion rakentaminen aloitettiin 21. kesäkuuta 1667, kesäpäivänseisauksena, ja rakennustyöt kestivät viisi vuotta. Se on siis vanhempi kuin Englantiin vuonna 1675 perustettu Greenwichin kuninkaallinen observatorio. Observatorion suunnitteli arkkitehti Claude Perrault, jonka veli Charles toimi Colbertin sihteerinä ja yleisten töiden yli-intendenttinä. Observatorion rakennuksia on laajennettu vuosina 1730, 1810, 1834, 1850 ja 1951. Viimeisimpään laajennukseen kuuluu Jean Prouvén suunnittelema näyttävä "Meridiaanisali".


title: Pariisin observatorio

text: Pariisin observatorion tähtitieteilijät laskivat vuonna 1672 Aurinkokunnan tarkat mitat ja laativat vuonna 1679 yhden ensimmäisistä Kuun kartoista.


title: Pariisin observatorio

text: Pariisin observatorion kautta kulkee Pariisin meridiaani, jota ranskalaisissa kartoissa käytettiin 1900-luvulle saakka nollameridiaanina.


title: Pariisin observatorio

text: Vuonna 1679 observatorio julkaisi maailman ensimmäisen taivaankappaleiden efemeridejä sisältävä kansallisen almanakan, "Connaissance des temps". Siihen sisältyi myös taulukko Jupiterin kuiden pimennyksistä, joiden avulla merenkulkijat saattoivat määrittää pituusasteen. Vuonna 1863 observatorio julkaisi ensimmäiset nykyaikaiset sääkartat. Vuonna 1885 observatorion silloinen johtaja Amédée Mouchez rakennutti tähtien valokuvaamista varten astrografin, ja kaksi vuotta myöhemmin hänen aloitteestaan pantiin alulle kansainvälinen "Carte du Ciel" -hanke koko tähtitaivaan tarkaksi kartoittamiseksi.


title: Pariisin observatorio

text: Marraskuussa 1913 Pariisin observatorio ja United States Naval Observatory (USNO) lähettivät toisilleen radiosgnaaleja, joiden avulla voitiin täsmällisesti määritellä näiden observatorioiden välinen etäisyys pituusasteina. Pariisin observatorio käytti tuolloin Eiffelin tornia antennina.


title: Pariisin observatorio

text: Observatorion historiallinen päärakennus sijaitsee Pariisin 14. arrondissementissa puistoalueen ympäröimänä Avenue de l'Observatoire -nimisen puistokadun päässä. Siellä tehtiin tähtitieteellisiä haaintoja jatkuvasti 1900-luvun lopulle saakka. Rakennuksessa säilytettävät tieteelliset kokoelmat ja arkistot ovat poikkeuksellisen arvokkaat.


title: Pariisin observatorio

text: Meudonin observatorio sijaitsee Meudonissa Hauts-de-Seinen departementissa noin 9 kilometriä Pariisin keskustasta länteen. Se perustettiin vuonna 1876 Jules Janssenin aloitteesta. Se sijaitsee Meudonissa Hauts-de-Seinen departementissa noin 9 kilometrin päässä Pariisista länteen. Se omistettiin kokonaan astrofysiikalle, tuolloin täysin uudelle tieteenhaaralle. Vuodesta 1926 se on toiminut Pariisin observatorion alaisuudessa. Nykyisin siellä tehdään varsinkin Aurinkoa koskevia havaintoja.


title: Pariisin observatorio

text: Observatorioon kuuluvia rakennuksia ja rakennelmia ovat:


title: Pariisin observatorio

text: Meudonin suurrefraktori oli linssikaukoputki, jonka objektiivin halkaisija on 83 senttimetriä. Se valmistui vuonna 1891, ja siihen liittyi valokuvaukseen tarkoitettu sivukaukoputki, jonka halkaisija oli 62 senttimetriä. Se oli tuolloin yksi Euroopan suurimmista käytössä olleista kaukoputkista. Sillä E. M. Antoniadi teki 20. syyskuuta 1909 Marsista havaintoja, jotka osaltaan vaikuttivat siihen, että käsitys Marsin kanavista osoittautui virheelliseksi.


title: Pariisin observatorio

text: Nançayssa, Cherin departementissa Keski-Ranskassa toimii vuonna 1953 perustettu Ranskan ensimmäinen radioastronomian tutkimuskeskus.


title: Pariisin observatorio

text: Vuonna 1974 Pariisin observatorio rakennutti Alpeille Saint-Vérainin observatorion eli Pic de Château Renardin observatorion. Se sijaitsee Pic de Château Renardin huipulla, Saint-Véranin kiunnassa Hautes-Alpesin departementissa, 2900 metrin korkeudessa. Koronografi toimi siellä kymmenen vuotta, mutta sen kupoli siirrettiin sitten Pariisiin observatorion päärakennukseen.


title: Pariisin observatorio

text: Nykyisin laitos on AstroQueyras -nimisen harrastajatähtitieteilijöiden seuran käytössä. Siellä käytetään Observatoire de Haute Provencelta lainattua 60 senttimetrin kaukoputkea. Siellä on löydetty monia asteroideja.


title: Pariisin observatorio

text: Virallisesti observatorion johtajan arvo myönnettiin ensimmäisen kerran César-François Cassini de Thurylle kuninkaallisella kirjeellä 12. marraskuuta 1771. Kuitenkin hänen isällään ja isoisällään oli jo aikaisemmin ollut observatoriossa niin merkittävä asema, että heitä voidaan tavallaan pitää sen ensimmäisinä johtajina. Jos näin tehdään, laitoksen johtajina ovat toimineet seuraavat henkilöt:


title: Bergmann MG15 nA

text: Bergmann MG15 nA () on vuonna 1910 suunniteltu ja ensimmäisessä maailmansodassa käytetty konekivääri.


title: Bergmann MG15 nA

text: Saksan armeija otti konekiväärin käyttöön 1915 ja sitä käytettiin myös lentokoneissa. Ase luotiin vastaamaan Britannian armeijan käyttämää Lewis-pikakivääriä, sillä ennen MG15:n käyttöön ottoa Saksa käytti pääosin Madsenia ja muita sotasaaliiksi saatuja pikakiväärejä. Saksan armeija käytti aiemmin muun muassa MG08 konekivääriä ja MG15 oli siihen nähden kevyempi, mutta ei yhtä luotettava. Bergmannin suunnittelema 7,92 kaliiperinen ilmajäähdytteinen kevyt konekivääri osoittautui ensimmäisissä kokeissa epäluotettavaksi. Louis Schmeisser ratkoi luotettavuusongelmat avoimella lukolla. Tämän myötä sen lisänimeksi tuli "neuer Art". MG15 kykeni ampumaan 500 laukausta minuutissa, mutta se alkoi kuumeta 300 ammutun patruunan jälkeen. Sen tehokas kantama oli neljäsataa metriä ja se oli pääosin tarkoitettu lähitaistelua varten, kuten Lewis-pikakivääri, jonka kantama oli 800 metriä. MG15 oli loppujen lopuksi vähäisessä käytössä jalkaväellä. Sitä vastoin sitä käytettiin enemmän lentokoneissa, jossa sen tulinopeus nostettiin kahdeksaansataan. Vaikka MG15 oli vähäisessä käytössä saksalaisten keskuudessa se oli enemmän Osmaanien valtakunnan ja Itävalta-Unkarin jalkaväen käytössä. Lewis-pikakiväärin nähden MG15 käytti laatikkolipasta panosvyön sijaan, joka oli käytännöllisempi. Tämän myötä aseella kykeni ampumaan kerralla kaksi kertaa enemmän, kuin Lewisin pyöreällä lippaalla.


title: Bergmann MG15 nA

text: Myöhemmin 1930-luvulla aseen korvasi MG34.


title: Tuoteavain

text: Tuoteavain () eli lisenssiavain (licence key) eli CD-avain (CD key) on tietokoneohjelmien ja tietokonepelien jakelussa käytetty keino vähentää laitonta kopiointia. Ohjelman myyntipakkauksen mukana tulee tarra, jossa on satunnaisista kirjaimista tai numeroista koostuva koodi, joka on syötettävä ohjelman ottamiseksi käyttöön. Pelkkä CD-ROM:iltä ladattu tai netistä kopioitu ohjelma on hyödytön, koska sitä ei voi ottaa käyttöön ilman avainkoodia.


title: Tuoteavain

text: Tuoteavaimen vaatimuksen voi kiertää eri tavoin.


title: Tuoteavain

text: Ohjelman voi kräkätä, jolloin avaimen tarve poistuu. Kräkkäysohjelmia on ladattavissa harrastajien verkkosivuilta. Se toimii muuttamalla ohjelmaa siten että kutsu lisenssiavaimen tarkastavaan rutiiniin poistuu. Kräkit saattavat olla ohjelman versioon sidottuja, joten ohjelma on murrettava uudelleen kun se päivittyy.


title: Tuoteavain

text: Toinen vaihtoehto on käyttää ns. keygen-ohjelmaa, joka tuottaa ohjelman hyväksymän avaimen. Ohjelmat toimivat yleisimmin luomalla satunnaisia koodeja ja ajamalla ne alkuperäisestä ohjelmasta otetun tarkistuksen läpi ja tulostamalla avaimet jotka menevät siitä läpi.


title: Tuoteavain

text:
Lisenssiavaimen vaatimuksen voi kiertää käyttämällä vuodettua avainta, joka on tarkoitettu yritysten tai tietokonevalmistajien käyttöön (volume license key/corporate key).
Eräs kuuluisa tapaus tämän käytöstä oli Windows XP -käyttöjärjestelmän FCKGW-alkuinen avain, joka vuosi julki 35 päivää ennen kuin käyttöjärjestelmä virallisesti julkaistiin 28. elokuuta 2001.


title: Tuoteavain

text:
Ohjelmien kehittäjät pyrkivät estämään kopioitujen ja generoitujen avaimien käyttöä.
Monissa tietokonepeleissä peli tarkisti avaimen kehittäjän palvelimelta verkkomoninpeliin liityttäessä. Kaksi pelaajaa ei voinut pelata yhtä aikaa samalla avaimella.


title: Tuoteavain

text:
Kehittyneempää versiota avaimen tarkastamisesta nimitetään tuoteaktivoinniksi. Siinä ohjelma tarkistaa avaimen kehittäjän palvelimelta sitä syötettäessä. Samalla ohjelma sidotaan tietyn tietokoneen käyttöön esim. suorittimen ja verkkokortin sarjanumeron ja laitteiston merkin ja mallin avulla.
Nykyiset kräkit esim. Microsoft Windowsin uudempiin versioihin perustuvat itse kehitetyn KMS-palvelun (Key Management Server) käynnistämiseen käyttöjärjestelmän aktivoinnin ajaksi.


title: Luca Pacioli

text: Luca Pacioli (s. 1445–1448 välillä Borgo Sansepolcro, Toscana, Firenzen tasavalta, k. mahdollisesti 19. kesäkuuta 1517 Sansepolcro) oli italialainen matemaatikko. Häntä pidetään kaksinkertaisen kirjanpidon keksijänä.


title: Luca Pacioli

text: Luca Pacioli oli työteliäs ja tuottelias munkkiveli, joka opiskeli ja työskenteli yleensä italiaksi eikä latinaksi. Nuoruudessaan hän opetti Venetsiassa kauppiaiden poikia, mistä syystä kieltä tarvittiin ja miksi hän myös keskittyi laskentatoimeen. Hänen tiedetään olleen myös Leonardo da Vincin työtoveri. Paciolin julkaisuista ensimmäinen painettu oli "Summa de arithmetica, geometria, proportioni et proportionalita" vuodelta 1494. Hän käsitteli myös kultaista leikkausta ja oli kiinnostunut šakkiongelmista.


title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaiskisat on uittoperinnettä. Kilpailusta voidaan käyttää myös nimitystä tukkilaiset. Alun perin tukkilaiset olivat uittomiehiä, mutta uitto on kadonnut Suomen joilta. Tukkilaistaidot, joita esitellään tukkilaiskisoissa ja -näytöksissä, ovat säilyneet. Tukkilaiskisoja järjestetään kesäjuhlien yhteydessä kisoihin soveltuvissa koskissa. Kilpailuihin kuuluu useita lajeja: koskenlasku tukilla, sauvonta, puomillajuoksu, rullaus, sestominen, soutu.