title: Vladimir Stasov

text: Stasov julkaisi muun muassa Mihail Glinkan ja Modest Musorgskin elämäkerrat. Hän tutki myös venäläistä kansanrunoutta.


title: Johannes von Haartman

text: Carl Erik Johannes von Haartman (15. heinäkuuta 1869 Piikkiö – 20. heinäkuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen asianajaja ja Helsingin kunnallispormestari.


title: Johannes von Haartman

text: Johannes von Haartmanin vanhemmat olivat professori, pääjohtaja, valtioneuvos Carl Daniel von Haartman ja Emilia Theodora Westzynthius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887 Turun ruotsalaisesta lyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1893. Von Haartman sai varatuomarin arvon 1896.


title: Johannes von Haartman

text: Von Haartman toimi asianajajana Helsingissä 1895–1902. Hän oli Helsingissä kunnallisneuvosmiehenä 1907–1918 sekä kunnallispormestarina 1905 ja uudelleen 1918–1925. Von Haartman osallistui myös säätyvaltiopäiville aateliston edustajana.


title: Johannes von Haartman

text: Johannes von Haartman oli naimisissa vuodesta 1919 Eugenie Helene Sabine Röslerin kanssa.


title: New Frontiers

text: New Frontiers on Nasan miehittämätön tiedeavaruusohjelma, jossa tutkitaan useita Aurinkokunnan taivaankappaleita, mukaan lukien kääpiöplaneetta Pluto.


title: New Frontiers

text: Vuoden 2018 lopussa meneillään on kolme New Frontiers -avaruuslentoa:Nasa on kannustamassa kotimaisia ja kansainvälisiä tieteilijöitä lähettämään avaruuslento-ehdotuksia avaruusohjelmaan.


title: Bernd Meinunger

text: Bernd Meinunger (s. 30. syyskuuta 1944 Meiningen) on saksalainen kevyen musiikin sanoittaja. Hän on työskennellyt etenkin tuottaja ja säveltäjä Ralph Siegelin kanssa.


title: Bernd Meinunger

text: Meinungerin lauluja ovat levyttäneet useat saksalaisen kielialueen pop- ja schlager-genreä edustavat artistit, kuten Andreas Martin, Hanne Haller, Nicole ja Wind. Myös ranskalainen chanson-tyylilajia edustava Mireille Mathieu on levyttänyt Meinungerin sanoituksia.


title: Bernd Meinunger

text: Meinunger syntyi Thüringenissä, josta tuli toisen maailmansodan jälkeen osa DDR:n vasemmistodiktatuuria. Hän muutti viisivuotiaana äitinsä kanssa vastaperustettuun Saksan liittotasavaltaan, jossa hänen isänsä asui. Meinunger oli nuoruudessaan solistina ja kitaristina useissa kokoonpanoissa, kuten yhtyeessä Red River Boys, jonka kappale "Drunten am Red River" julkaistiin myös äänilevynä. Opinnoissaan hän suuntautui säveltaiteen sijasta taloustieteisiin.


title: Bernd Meinunger

text: Meinungerin ensimmäinen äänilevylle päätynyt sanoitus oli "Chu Chu" vuonna 1966. Kappaleen tuotti Ralph Siegel. 1970-luvulla Meinunger keskittyi tieteelliseen uraansa. Vuonna 1978 julkaistiin "Himbeereis zum Frühstück", joka oli Meinungerin ensimmäinen listamenestys. Sen jälkeen hän työskenteli vapaana taiteilijana. Parivaljakko Siegel ja Meinunger tehtaili 1970-luvun lopulta alkaen menestyssävellyksiä, kuten "Ein bißchen Frieden", "Moskau" ja "Johnny Blue".


title: Bernd Meinunger

text: Meinunger on työskennellyt menestyksekkäästi myös tuottaja David Brandesin kanssa. Hän tekstitti 1990- ja 2000-luvuilla sävellyksiä muun muassa kokoonpanoille E-Rotic ja Vanilla Ninja.


title: Bernd Meinunger

text: Meinunger on sanoittanut suuren osan Saksan yleisradioyhtiön NDR:n Eurovisio-laulukilpailun edustussävellyksistä, kuten Nicolen esittämän "Ein bißchen Frieden", joka voitti kilpailun 1982. Luxemburgin edustussävellyksistä "Papa pingouin" (1980) ja "Children, Kinder, enfants" (1985) ovat Meinungerin ja Siegelin yhteistyötä. Sveitsille Meinunger on sanoittanut edustussävellykset "Cool Vibes" (2005) ja "If We All Give a Little" (2006).


title: Bernd Meinunger

text: Bernd Meinunger on käyttänyt pseudonyymejä John O’Flynn, Jim Leary, O. Pinion ja Gunter Johansen.


title: Bernd Meinunger

text: Suuri osa Meinungerin sanoituksista liittyy pop- ja schlager-tyylilajeille ominaisesti romanttiseen rakkauteen, kuten "Blondes Wunder" ja "Je t'aime mon amour". Eräät menestyksekkäimmistä kappaleista poikkeavat linjasta, kuten "Johnny Blue", joka kertoo väheksytystä sokeasta pojasta, josta kasvaa menestyvä muusikko. "Ein bißchen Frieden" on "weltschmerzlied", jossa maailmantuskaa poteva tyttö laulaa rauhan puolesta. "Rio Bravo" kertoo traagisesti päättyvän tarinan Meksikon vapaussodasta esittäen Rio Bravon kyynelten virtana. Eräät Meinungerin sanoitukset puolestaan kertovat tunnettujen maantieteellisten paikkojen ainutlaatuisuudesta, kuten "Himalaya" ja "Rom". Rakkaustematiikka ja maantiede yhdistyvät kappaleessa "Allein in Griechenland", jossa laulun kertojaminä ottaa hatkat ja lentää riidan jälkeen Ateenaan.


title: Bernd Meinunger

text: "Dschinghis Khanin" aiheena on keskiaikainen sotilasjohtaja ja valloittaja Tšingis-kaani, joka sanoituksen mukaan oli ylivoimainen myös naistenmiehenä ja siittäjänä, joka saattaa alkuun seitsemän lasta yhden ainoan yön aikana ("Es hieß, die Frau, die ihn nicht liebte, gab es nicht auf der Welt (ha, hu, ha), er zeugte sieben Kinder in einer Nacht"). Alunperin ranskankielinen, sittemmin myös saksaksi versioitu "Le papa pingouin" puolestaan on tarina pingviinin kaukokaipuusta ja kateudesta, jota pingviini tuntee koska ei kykene lentämään kuten muut linnut ("Il envie l'oiseau qui s'en va là-haut du côté de la lune"). "Loreley" puolestaan ammentaa germaanisesta mytologiasta.


title: Norman Lockyer

text: Joseph Norman Lockyer (1836–1920) oli englantilainen tähtitieteilijä. Lockyer oli astrofysiikan uranuurtajia ja kehtitti muun muassa Auringon protuberanssin havainnointia. Hän antoi nimen helium niistä spektroskooppisesti löydetylle uudelle alkuaineelle.


title: Pallasiitti

text: Pallasiitti on oliviinipitoinen rautameteoriitti. Pallasiitti on saanut nimensä saksalaisen luonnontieteilijän ja tutkimusmatkailijan Peter Simon Pallasin mukaan.


title: Planetary Data System

text: Planetary Data System (PDS) on jaettu tietojärjestelmä millä Nasa arkistoi dataa kerätty Aurinkokunta-avaruuslennoista


title: Planetary Data System

text: PDS on aktiivinen arkisto joka tekee käytettäviä hyvin dokumentoituja, vertaisarvioituja planeettojen dataa tutkimusyhteisölle. Sen data tulee kiertävistä, laskeutuneista ja robottisista avaruuslennoista. Sitä hallinnoi Nasan pääkonttorin Planeetta-tieteen jaosto.


title: Jukka Holttinen

text: Jukka Holttinen (s. 30. marraskuuta 1965) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1986–2006 Holttinen pelasi SM-sarjassa ja Superpesiksessä 532 runkosarjaottelua Kiteen Urheilijoiden, Imatran Pallo-Veikkojen, Kiteen Pallon, Oulun Lipon ja Joensuun Mailan joukkueissa. Holttisen kasvattajaseura on Kiteen Urheilijat. Ulkopelissä Holttisen pelipaikka oli lukkarina. Holttinen valittiin 13 kertaa Itä–Länsi-otteluun.


title: (486958) 2014 MU69

text: (486958) 2014 MU69, lempinimeltään Ultima Thule New Horizons -tiimin mukaan, on transneptuninen kappale Kuiperin vyöhykkeellä. Se löytyi Hubble-avaruusteleskoopilla kesäkuun 26. vuonna 2014. 2014 MU69 on cubewano-luokan kappale. Rakenteeltaan sen on epäilty olevan yhteisbinääri tai jopa läheinen kaksoissysteemi, joka on noin 30 kilometriä halkaisijaltaan.


title: (486958) 2014 MU69

text: Elokuussa 2015 "2014 MU69" valittiin New Horizons -luotaimen seuraavaksi kohteeksi. Luotain laukaistiin Maasta jo vuonna 2006 ja se ohitti pääkohteensa Pluton vuonna 2015, joten kohde valittiin kesken lennon. Ohilento tapahtui 1. tammikuuta 2019.


title: Julia Sarah Stone

text: Julia Sarah Stone (s. 24. marraskuuta 1997 Vancouver) on kanadalainen näyttelijä.. Stonen läpimurtorooli oli vuonna 2011 julkaistussa nuortenelokuvassa "The Year Dolly Parton Was My Mom", josta hänelle myönnettiin Young Artist -palkinto. Televisiossa hänet tunnetaan ehkä parhaiten sarjoista "Jälkiä jättämättä" ja "Aftermath". Stone opiskeli psykologiaa Brittiläisen Kolumbian yliopistossa.


title: Julia Sarah Stone

text: Stone käyttää toista nimeään, jottei häntä sekoiteta australialaiseen laulajaan Julia Stone.


title: Julia Sarah Stone

text: Stone liittyi kuusivuotiaana peruskoulun näytelmäkursseille ja oli varma tulevasta urastaan jo yhdeksänvuotiaana. Koulunäytelmien jälkeen hän sai useita pieniä rooleja indie-elokuvissa.


title: Julia Sarah Stone

text: Stonen ensimmäinen elokuvarooli oli vuonna 2009 julkaistussa lyhytelokuvassa "A Brush of Red". Vuonna 2011 hän sai tunnustusta voitettuaan Young Artist -palkinnon roolistaan nuortenelokuvassa "The Year Dolly Parton Was My Mom".


title: Julia Sarah Stone

text: Vuonna 2013, Stonen ollessa 16-vuotias hän sai ensimmäisen suuren televisioroolin rikosdraamasarjasta "Jälkiä jättämättä". Hänen roolihahmo Lyric oli kolmiodraamaan jumittunut ilotyttö, jonka synkkä tarina on kertomisen arvoinen, sanoi Stone juteltuaan roolista äitinsä kanssa.


title: Julia Sarah Stone

text: Kanadalainen ohjaaja Lindsay MacKay valitsi Stonen päärooliin nuortenelokuvaan "Wet Bum", jonka ensiesitys oli vuoden 2014 Toronton elokuvajuhlissa. Stone näytteli Bruce McDonaldin ohjaamassa draamaelokuvassa Weirdos, jonka ensiesitys oli vuoden 2016 Toronton elokuvajuhlissa.


title: Julia Sarah Stone

text:
Stone valittiin Dana Copelandin rooliin Syfyn draamasarjaan Aftermath vuonna 2016.
Marraskuussa 2016 ohjaajat Carlos ja Jason Sanchez kiinnittivät Stonen tähdittämään vuonna 2017 julkaistuun draamaelokuvaan "Allure". Tämä oli kolmas Toronton elokuvajuhlissa julkaistu Stonen näyttelemä elokuva.


title: Ahrens

text: Ahrens on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Flanderin Matilda

text: Matilda (noin 1031 – 2. marraskuuta 1083) oli Alfred Suuren jälkeläinen, josta tuli Vilhelm Valloittajan puolisona Englannin kuningatar.


title: Flanderin Matilda

text: Matildan haudasta löytyneen luurangon perusteella hänen tiedetään olleen varsin lyhytkasvuinen. Muita varmoja tietoja hänene elämästään ei paljoakaan ole.


title: Flanderin Matilda

text: Matilda ja Normandian herttua Vilhelm menivät naimisiin suunnilleen vuonna 1050. Paavi vastusti avioliittoa, koska he olivat kaukaisia sukulaisia keskenään. Heille syntyi yhdeksän lasta, joista seitsemän jäi eloon lapsuuden jälkeen: Robert II, Richard (kuoli noin 1074), Adeliza, Cecilia, Vilhelm Punainen, Constance, Adela ja Henrik I. Vilhelmin sotiessa Englannissa Matilda toimi Normandian sijaishallitsijana. Vuonna 1068 Vilhelm vei Matildan Englantiin, missä hänet kruunattiin kuningattareksi. Esikoispoika Robert ja Vilhelm kiistelivät Normandian herruudesta, ja Matildan kerrotaan lahjoittaneen salaa varoja pojalleen.


title: Jane Colden

text: Jane Colden (27. maaliskuuta 1724 – 10. maaliskuuta 1766) oli amerikkalainen kasvitieteilijä. Hänet tunnetaan ensimmäisenä naisena, joka oli perehtynyt Linnén taksonomiseen järjestelmän, ja joka luetteloi ja luokitteli Pohjois-Amerikan luonnonkasveja sen mukaan.


title: Jane Colden

text: Jane Colden oli kymmenlapsisen perheen viides lapsi ja toinen tytär. Hänen isänsä oli skottisyntyinen Cadwallader Colden ja äitinsä Alice Christie Colden (tai Christy Colden). Cadwallader kävi Edinburghin yliopistoa. Vuonna 1710 hän muutti Pohjois-Amerikkaan, mutta palasi Britanniaan 1715 ja avioitui Skotlannissa, josta palasi vaimonsa kanssa Amerikkaan 1716. Isä Colden toimi muun muassa New Yorkin provinssin varakuvernöörinä sekä maanmittarina. Tohtori Cadwallader Colden oli itsekin innostunut kasvitieteiljä ja oli kirjeenvaihdossa muun muassa Carl von Linnén ja Jan Fredrik Gronoviuksen kanssa.


title: Jane Colden

text:
Naiset eivät saaneet 1700- ja 1800-luvuilla opetusta latinan tai kreikan kielissä, joita oleellisesti tarvitaan kasvitieteessä. Naisten kohdalla botaniikkaa pidettiin lähinnä vain ajanvietteenä, eikä vakavasti otettavana tieteellisenä työnä. Myöskään Jane ei muodollista koulutusta saanut, vaan vanhemmat hoitivat lasten koulutuksen itse. Jane oppi kasvitiedettä isältään ja kirjoista. Isältään hän oppi Linnén järjestelmän, mutta latinaa hän ei opiskellut. Isän kirjeistä on saatu tietoa Janesta ja hänen kasvitieteellisestä osamisestaan. Jane muun muassa löysi ja luetteloi kasveja, joita toiset eivät sitä ennen olleet löytäneet. Aktiivinen botanisti Jane oli noin 25-vuotiaasta avioitumiseensa asti.
Usea Jane Coldenin aikalainen piti hänen työtään arvossa, kuten John Bartram, John Clayton, Peter Collinson sekä Alexander Garden. Garden julkaisi vuonna 1756 yhden Janen lajikuvauksista julkaisussa "Essays and Obsevations, Physical and Literary". Kuvaus koski "Gardenia-suvun" kukkaa, jonka Colden nimesi Gardenin kunniaksi. Colden ja Garden olivat kirjeenvaihdossa, ja tämän seurauksena ensimmäinen julkaisi useita tieteellisiä artikkeleita. Nykyään British Museum omistaa yhden Jane Coldenin käsikirjoituksista: "Flora Nov-Eboracensis", jossa on kuvaus 341 kasvista sekä satoja piirroksia. Kasveista kerrotaan niiden tieteellinen ja kansanomainen nimi, ja monesta on kerrottu perimätietoa kasvin lääkinnällisestä käytöstä. Kirjeissä Janen kuvituksia kehutaan kauniisti väritetyiksi, mutta ilmeisesti nämä piirrokset eivät ole säilyneet, vaan käsikirjoituksen piirrokset ovat yksinkertaisia viivapiirroksia.


title: Jane Colden

text: Vuonna 1759 Jane Colden avioitui leskeksi jääneen skotlantilaisen lääkärin William Farquharin kanssa. Pari sai yhden lapsen. Seitsemän vuotta myöhemmin, vain 42-vuotiaana, Colden kuoli. Myös hänen lapsensa kuoli samana vuonna. Ilmeisesti Jane Colden ei jatkanut kasvitieteellistä työtään avioliiton jälkeen.


title: Port Arthurin piiritys

text: Port Arthurin piiritys oli Japanin sotatoimi Venäjän–Japanin sodan aikana. Japanilaiset piirittivät Venäjän keisarikunnan laivaston tukikohtaa Port Arthuria vuodesta 1904 tammikuuhun 1905. Japanilaisten onnistu estää venäläisten laivojen pako ja tuhota satamassa olleet alukset, mutta he kärsivät myös suuria tappioita veristen ja hitaasti edenneiden maataistelujen aikana.


title: Port Arthurin piiritys

text: Venäjän ja Japanin sodan sytyttyä japanilaiset kuljettivat kenraali Kuroki Tamemoton komentaman 1. armeijan Koreaan, josta se eteni edelleen Koreaa ja Mantšuriaa erottaneelle Jalujoelle. Joen toisella puolella heitä vastassa oli venäläisjoukkoja, jotka japanilaiset yrittivät saartaa vappuna alkaneessa hyökkäyksessä venäläisten selustaan. Puolustajien onnistui kuitenkin vetäytyä ja välttää saarrostus. Port Arthur saarrettiin lopulta kenraali Yasukata Okun johtamien japanilaisten noustua maihin Liaotungin niemimaalla. Venäläisten ylipäällikkö varakuningas Jevgeni Ivanovitš Aleksejev pakeni pohjoiseen ja Port Arthuriin jäi Wilhelm Witthöftin komentama laivasto-osasto ja linnoituksen komentaja Anatoli Stössel.


title: Port Arthurin piiritys

text: Port Arthurin saartorenkaan ulkopuolelle jääneitä venäläisiä komensi Aleksei Kuropatkin. Hän ei kuitenkaan halunnut sitoa joukkojaan piirittäviä japanilaisia vastaan, sillä hänen selustaansa uhkasi Kurokin komentamat japanilaiset. Japanilaisten 2. armeijan komentaja kenraali Oku johti joukkonsa Kuropatkinia vastaan ja Port Arthuria vastaan jäi Maresuke Nogin 3. armeija. Japanilaiset olivat lisäjoukkoja tuodakseen vallanneet Dalnyn satamaan Port Arthurin lähistöllä ja operaation aikana Japanin laivastoa komentanut Tōgō Heihachirō menetti kaksi kuudesta taistelulaivastaan "Hatsusen" ja "Yashiman" ajettua merimiinoihin. Saman operaation yhteydessä uppsivat myös risteilijät "Yoshino" ja "Miyako". Venäläisten Witthöft komensi muiden alustensa lisäksi kolmea taistelulaivaa, jotka olivat tosin vaurioituneet Port Arthurin taistelussa sodan alussa. Taistelulaivat "Retvizan" ja "Tsesarevitš" oli korjattu, mutta "Pobedan" korjaukset olivat vielä kesken. Aleksejev oli antanut hänelle käskyn lähteä Vladivostokiin, mutta japanilaiset saivat tiedon venäläisten aikeista vakoojaltaan. Tōgō johti aluksensa Port Arthurista lähteneitä venäläisiä vastaan, jolloin Witthöft kääntyi takaisin satamaan. Sieltä hän ei suostunut lähtemään Aleksejevin ja keisari Nikolai II:n patisteluista huolimatta.


title: Port Arthurin piiritys

text: Vladivostokin venäläisten panssariristeilijöiden onnistui häiritä japanilaisten kuljetuksia Keltaisellamerellä, mikä hidasti vahvistuksien tuomista. Nogi sai käskyn kiirehtiä Port Arthurin valtaamista ja 26. kesäkuuta japanilaiset aloittivat hyökkäyksen kukkuloilla Dalnyn eteläpuolella. Venäläiset tekivät sitkeää vastarintaa, mutta lopulta heidän asemansa murrettiin. Japanilaiset valtasivat lopulta myös niin sanotut Susikukkulat vain kymmenen kilometrin päässä Port Arthurista. Japanilaiset saattaisivat näin pian uhata venäläisten taistelulaivoja tykkitulellaan, jolloin Witthöftenin oli viimein pakko lähteä kohti Vladivostokia. Venäläiset pääsivät sataman edustan miinoitusten läpi, mutta merellä heitä vastaan tulivat Tōgōn komentamat japanilaiset laivat. Japanilaiset keskittivät tulensa venäläisten lippulaiva "Tsesarevitšiä" vastaan. Komentosillalle osunut kranaatti surmasi Witthöftenin ja laivan ruori jumiutui. Laiva alkoi kiertää kehää, mutta samalla iltahämärä pisti lopun japanilaisten tykkitulelle. Japanilaiset upottivat myös Witthöfteniä vastaan pyrkineen panssariristeilijä "Rurikin" ja vaurioittivat risteilijä "Rossijaa". Venäläiset luopuivat nyt lopullisesti yrityksistään paeta satamasta ja laivamiehistöistä muodostettiin yksiköitä maarintamalle.


title: Port Arthurin piiritys

text: Loppukesällä 1904 Nogi tarjosi Port Arthurin linnoitusta komentaneelle Stösselille mahdollisuutta antautua, josta tämä kieltäytyi. Japanilaiset hyökkäsivät nyt uudelleen, mutta hyökkäys pysähtyi ankaraan kivääri- ja konekiväärituleen. Myös toinen hyökkäys syyskuun puolella torjuttiin, mutta venäläisten ampumatarvikkeet ja muonavarastot alkoivat kulua vähiin. Japanilaisille alkoi tulla kiire. He tiesivät Venäjän Itämerenlaivaston lähteneen kohti Tyyntämerta ja marraskuussa 1904 se oli jo Intian valtamerellä. Japanilaisten tuli se kohdatakseen täydentää Tōgōn laivoja kotisatamissa, mutta niitä tarvittiin edelleen Port Arthurion piirityksessä. Marraskuussa Nogin joukot tekivät jälleen hyökkäyksen. Veristen taistelujen jälkeen 1. joulukuuta japanilaiset valtasivat Vysokajan kukkulan, jolta käsin saatettiin viimein tulittaa venäläisten laivoja. Japanilaiset käyttivät 11-tuumaisia mörssäreitä ja "Poltava" tuhottiin 5. joulukuuta. Siträ seurasivat 7. joulukuuta "Retvizan" ja 9. joulukuuta "Pobeda", "Peresvet" ja "Pallada". "Sevastopol" oli onnistuttu siirtämään turvaan ulkoredille. Alukseen osui kolme torpedoa, mutta se ei kuitenkaan uponnut.


title: Port Arthurin piiritys

text: Venäläisiä komentanut Stössel päätti lopulta, että Port Arthurin puolustamisesta oli tullut mahdotonta. Venäläiset tuhosivat puolustuslaitteensa ja varastonsa, minkä lisäksi puoliksi uponneet alukset upotettiin kokonaan. Valkoinen lippu nostettiin 1. tammikuuta 1905.


title: Port Arthurin piiritys

text: Stössel päätyi sotavankeuteen ja Venäjällä hänet tuomittiin kuolemaan. Nikolai II muutti hänen tuomionsa myöhemmin kymmeneksi vuodeksi vankeutta. Japanilaiset olivat voittaneet, mutta he olivat menettäneet hyökkääjinä puolustajia huomattavasti enemmän joukkoja. Japanilaisten tappiot olivat noin 110 00 sotilasta. Etenkin piirityksen asemasotavaiheessa taistelut olivat edenneet hitaasti. Raskaat tappiot painoivat japanilaisia komentanutta Nogia, joka teki rituaalisen itsemurhan eli seppukun keisari Mutsuhiton kuoltua vuonna 1912.


title: Pyhä Agnes

text: Agnes (noin 291 – noin 304) oli roomalainen kristityn perheen tytär, jota kunnioitetaan pyhänä marttyyrina monissa kristityissä kirkkokunnissa. Hän oli kaunis ja tavoiteltu morsian, mutta Agnes oli päättänyt omistaa elämänsä Kristukselle. Kerrotaan että pettyneet kosijat ilmiantoivat hänet viranomaisille kielletyn kristinuskon harjoittamisesta. Hän sai kuolemantuomion, joka katolisen perimätiedon mukaan toteutettiin 21. tammikuuta 304, kun Agnes oli 12- tai 13-vuotias. Teloituspaikalle on rakennettu 400-luvulla Sant’Agnese in Agone kirkko.


title: Pyhä Agnes

text: Agneksen vertauskuva on lammas, koska hänen nimensä muistuttaa latinan sanaa agnus, lammas. Hän on New Yorkin kaupungin nimikkopyhä.


title: Konstantin Okulov

text: Konstantin Okulov (s. 18. helmikuuta 1995 Novosibirsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkohyökkääjä, joka pelaa KHL-joukkue TsSKA Moskovassa. Hän on edustanut KHL:ssa myös Sibiriä, josta siirtyi TsSKA:an tammikuussa 2017. Kaudella 2013–2014 Sibirissä alkaneella KHL-urallaan hän on 14.4.2018 pelannut 144 runkosarjaottelua tehopistein 25+29=54 ja 11 pudotuspeliottelua tehopistein 2+2=4. Venäjän jääkiekkomaajoukkueessa Okulov on pelannut 14 A-maaottelua.


title: Asko Laine

text: Asko Laine (s. 27. tammikuuta 1963, Lammi) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1982–1995 Laine pelasi SM-sarjassa ja Superpesiksessä 341 runkosarjaottelua vain Hyvinkään Tahkon joukkueessa. Laineen kasvattajaseura on Lammin Luja. Ulkopelissä Laineen pelipaikka oli kakkoskopparina. Laine valittiin 11 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja 10 kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.


title: Shenmue (pelisarja)

text: Shenmue on Segan julkaisema toimintaseikkailupelisarja, jonka kehittäjä on maineikas Yū Suzuki. Kaksi ensimmäistä osaa on julkaistu Sega Dreamcast -konsolille.


title: Shenmue (pelisarja)

text: Sarjaan on tulossa kolmas osa "Shenmue 3" pitkän tauon jälkeen. Suzukin mukaan pelisarjaan kuuluisi kokonaisuudessaan neljä tai viisi peliä.


title: Hannu Litmanen

text: Hannu Litmanen (s. 10. syyskuuta 1958) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1980–1992 Litmanen pelasi SM-sarjassa ja Superpesiksessä 261 runkosarjaottelua Siilinjärven Ponnistuksen ja Siilinjärven Pesiksen joukkueissa. Litmasen kasvattajaseura on Siilinjärven Ponnistus. Ulkopelissä Litmasen pelipaikka oli kakkospolttajana. Litmanen valittiin 11 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja 9 kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.


title: Riku Kytösalmi

text: Riku Kytösalmi (s. 23. syyskuuta 1970 Imatra) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1988–2002 Kytösalmi pelasi SM-sarjassa ja Superpesiksessä 330 runkosarjaottelua Imatran Pallo-Veikkojen, Oulun Lipon ja Koskenkorvan Urheilijoiden joukkueissa. Kytösalmen kasvattajaseura on Imatran Pallo-Veikot. Ulkopelissä Kytösalmen pelipaikka oli kolmospolttajana. Kytösalmi valittiin 10 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja 3 kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.


title: Henrietta Maria

text: Henrietta Maria (1609 – 1669) oli ranskalainen prinsessa, josta tuli Kaarle I:n puolisona Englannin kuningatar. Kaarle II ja Jaakko II olivat hänen poikiaan.


title: Henrietta Maria

text: Henrietta Maria oli Ranskan kuninkaan Henrik IV:n tytär. Hänen isänsä murhattiin Henrietta Marian ollessa pikkulapsi. Hänet naitettiin Kaarlelle 15-vuotiaana. Alkuaika Englannin hovissa oli hankalaa, mutta vähitellen Kaarle rakastui eloisaan vaimoonsa. Hänen avoimesti hovissa harjoittamansa katolinen usko suututti kuitenkin monia englantilaisia.


title: Henrietta Maria

text: Sisällissodan lähestyessä Henrietta Maria aktivoitui poliittisesti ja koetti hankkia puolisolleen tukea mantereelta. Kaarlen teloituksen jälkeen hän asui loppuikänsä Ranskassa.


title: Jarmo Rönkä

text: Jarmo Rönkä (s. 31. elokuuta 1957) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1978–1992 Rönkä pelasi SM-sarjassa ja Superpesiksessä 342 runkosarjaottelua Kiteen Urheilijoiden, Kouvolan Pallonlyöjien ja Kiteen Pallon joukkueissa. Röngän kasvattajaseura on Maaningan Mahti. Ulkopelissä Röngän pelipaikka oli ykkösvahtina. Rönkä valittiin 10 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja 11 kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.


title: Mihail Naumenkov

text: Mihail Naumenkov (s. 19. helmikuuta 1993 Moskova, Venäjä) on venäläinen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa KHL-joukkue TsSKA Moskovassa. Hän on edustanut KHL:ssa myös Admiralia, jossa aloitti KHL-uransa kaudella 2013–2014, mutta siirtyi jo kesken kauden TsSKA:an. 14.4 2018 mennessä pelaamissaan 207 KHL:n runkosarjaottelussa kerännyt tehopisteet 7+27=34 ja 49 pudotuspeliottelussa tehopisteet 1+6=7


title: Anja Rummukainen

text: Anja Ilmi Päivikki Rummukainen (12. kesäkuuta 1939 Enso – 22. heinäkuuta 2003 Helsinki) oli suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1958–1978 Rummukainen pelasi naisten SM-sarjassa 150 runkosarjaottelua Helsingin Pallo-Tovereiden ja Puna-Mustien joukkueissa. Ulkopelissä Rummukaisen pelipaikka oli polttolinjassa. Rummukainen valittiin 13 kertaa Itä–Länsi-otteluun.


title: Bertha Crawford

text: Bertha May Crawford (1886 Toronto – 26. toukokuuta 1937 Toronto) oli kanadalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Hän opiskeli Edward Schuchin johdolla Torontossa ja suoritti opintoja lisäksi Lontoossa sekä Milanossa. Hän debytoi vuonna 1913 Venetsiassa Gildan roolissa Giuseppe Verdin oopperassa "Rigoletto". Hän esiintyi useissa italialaisissa oopperataloissa ja lisäksi muun muassa Moskovassa, Helsingissä sekä Varsovassa. Hän palasi Euroopasta Torontoon noin vuonna 1935 ja kuoli siellä pari vuotta myöhemmin. Hän sai osakseen ihailua etenkin Rosinan, Violettan ja Gildan roolien tulkitsijana.


title: Jukka Kulomaa

text: Jukka Kulomaa (s. 1953) on suomalainen filosofian tohtori ja historiantutkija. Hän toimii Maanpuolustuskorkeakoulun sotahistorian dosenttina.


title: Johanna Vikman

text: Johanna Vikman (s. 5. syyskuuta 1978 Köping, Ruotsi) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1998–2014 Vikman pelasi naisten Superpesiksessä 330 runkosarjaottelua Vimpelin Vedon, Peräseinäjoen Toiveen ja Kirittärien joukkueissa. Vikmanin kasvattajaseura on Vetelin Urheilijat. Ulkopelissä Vikmanin pelipaikka oli ykkösvahtina. Vikman valittiin 13 kertaa Itä–Länsi-otteluun.


title: Marjatta Arkela

text: Marjatta Arkela (s. 26. toukokuuta 1944) on uransa lopettanutsuomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1960–1973 Arkela pelasi naisten SM-sarjassa 100 runkosarjaottelua vain Jyväskylän Kirin joukkueessa. Ulkopelissä Vikmanin pelipaikka oli kopparina. Arkela valittiin 11 kertaa Itä–Länsi-otteluun.


title: Marita Karhunen

text: Marita Karhunen (s. 25. helmikuuta 1958) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1975–1993 Karhunen pelasi naisten SM-sarjassa ja Superpesiksessä 287 runkosarjaottelua Riihimäen Pallonlyöjien, Hyvinkään Tahkon ja Manse PP:n joukkueissa. Ulkopelissä Karhusen pelipaikka oli kakkospolttajana. Vikman valittiin 12 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja 6 kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.


title: Baijerin kansannousu 1705–1706

text: Vuosien 1705 ja 1706 Baijerin kansannousu oli kapina itävaltalaista Habsburgin monarkiaa vastaan, joka valtasi Baijerin Espanjan perimyssodan aikana. Kapina alkoi marraskuussa 1705 ja loppui 18. maaliskuuta 1706. Henric L. Wuermeling kutsuu kapinaa modernin historian ensimmäiseksi vallankumoukseksi.


title: Baijerin kansannousu 1705–1706

text: Itä-Baijerin, Ala-Baijerin ja Innviertelin alueet olivat mukana kansannousussa. Kapinalliset ottivat haltuunsa linnoituksia ja kyliä. Braunaun parlamentin tapaaminen pidettiin joulukuussa 1705 Braunaussa, joka oli silloin osa Baijeria. Ennen Ranskan vallankumousta ja Saksalaista parlamentarismiä tapaaminen pidettiin 21. joulukuuta 1705 Paroni von Paumgartenille kuuluvassa majatalossa.


title: Baijerin kansannousu 1705–1706

text: Kun kansannousu alkoi marraskuussa 1705 siinä oli mukana myös Itävaltalaisia, mutta tämä muuttui, kun kapinalliset yrittivät vallata Baijerin pääkaupungin Munichin. Epäonnistuneen hyökkäyksen seurauksena yöllä 25 joulukuuta 1705 Itävaltalainen rivistö kohtasi talonpoikais armeijan Munichin ulkopuolella Sendlingissä. Tämä taistelu tunnetaan nimillä Sendlingin murhan yö ja Sendlingin joulupäivän verilöyly. Baijerin Oberlandista tulleet kapinalliset joutuivat Keisari Joseph ensimmäisen joukkojen lyömiksi. Tässä taistelussa kuoli noin 1 100 miestä Baijerin puolelta ja noin 40 miestä Itävallan puolelta. Jotkut kapinallisista kuolivat sen jälkeen kun he olivat antautuneet. Noin kaksi viikkoa myöhemmin 8. tammikuuta Aidenbachin taistelu loppui. Taistelussa kuoli noin 4 000 Baijerilaista ja se johti kansannousun loppumiseen.


title: Baijerin kansannousu 1705–1706

text: 11. tammikuuta 1706 kapinan valtuuskunta matkusti Salzburgiin neuvottelemaan rauhasta. 13. tammikuuta Schärdingin kaupunki antautui ja Chamin ja Braunaun kaupungit seurasivat sitä. Viimeinen antautunut kaupunki oli Burghausen, joka antautui 18. tammikuuta.


title: Tiia Pöntinen

text: Tiia Pöntinen (s. 28. elokuuta 1978 Lapua) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1993–2011 Pöntinen pelasi naisten Superpesiksessä 395 runkosarjaottelua vain Lapuan Virkiän joukkueessa. Pöntisen kasvattajaseura on Lapuan Virkiä. Ulkopelissä Pöntisen pelipaikka oli kakkospolttajana. Pöntinen valittiin 12 kertaa Itä–Länsi-otteluun.


title: Jennifer Holt

text: Jennifer Holt (oikealta nimeltään "Elizabeth Marshall Holt", 10. marraskuuta 1920 Hollywood – 21. syyskuuta 1997 Dorset, Britannia) oli yhdysvaltalainen elokuva- ja televisionäyttelijä. Hänen isänsä Jack Holt ja veljensä Tim Holt olivat myös elokuvanäyttelijöitä, ja kaikki kolme esiintyivät lännenfilmeissä, vaikkakaan eivät kertaakaan samassa elokuvassa.


title: Jennifer Holt

text: Holt sai roolin vuonna 1941 Hopalong Cassidy-elokuvasta "Stick to Your Guns" ja allekirjoitti sen jälkeen kuusivuotisen sopimuksen Universal-yhtiön kanssa. Tällöin hän otti käyttöön etunimen Jennifer. Kaikkiaan Holt esiintyi 45 elokuvassa, joista 37 on lännenfilmejä. Holtin mieluisin rooli oli vuoden 1948 elokuvassa "The Hawk of Powder River", jossa hän esitti lainsuojattomien johtajaa.


title: Jennifer Holt

text: Holt esiintyi myös television lastenohjelmissa ja sai mainetta niihin sopivista roolihahmoista.


title: Jennifer Holt

text: Holt oli naimisissa seitsemän kertaa, ja useat puolisot olivat elokuva-alalta. Puolisoista tunnetuin on näyttelijä William Bakewell.


title: Bo Hopkins

text: Bo Hopkins (alk. William Hopkins, s. 2. helmikuuta 1942 Greenville, Etelä-Carolina) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on uransa aikana esiintynyt lukuisissa elokuvissa ja televisiosarjoissa. Hän on näytellyt esimerkiksi elokuvissa "Svengijengi ’62" (1973), "Keskiyön pikajuna" (1978) ja "Juhlat ovat ohi" (1979). Televisiorooleja hänellä on ollut muun muassa lännensarjoissa "Virginialainen", "Gunsmoke" ja "Bonanza" sekä saippuasarjassa "Dynastia".


title: Triakontaani

text: Triakontaani eli n-triakontaani (CH) on 30-hiilinen suoraketjuinen alkaani, jossa kaikki hiilet ovat sitoutuneet toisiinsa yksinkertaisella sidoksella. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan kiinteää. Triakontaanin rakennekaava on CH(CH)CH, moolimassa 422,826 g/mol, sulamispiste 65,9 °C, kiehumispiste 451 °C, tiheys 0,8097 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja CAS-numero 638-68-6. Triakontaani ei käytännössä liukene veteen, mutta liukenee hieman etanoliin ja hyvin bentseeniin.


title: Triakontaani

text: Yhdistettä esiintyy kasveissa ja kukkien tuoksuissa sekä semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.


title: Pindoni

text: Pindoni (CHO) on aromaattisiin ketoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään rodentisidina eli jyrsijätuholaisten torjuntaan.


title: Pindoni

text: Huoneenlämpötilassa pindoni on keltaista tai ruskehtavankeltaista kiteistä ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin. Vaikutusmekanismiltaan pindoni muistuttaa varfariinia. Se estää K-vitamiinista riippuvaisten hyytymistekijöiden muodostumisen ja siten veren hyytymisen. Pindoni on myrkyllistä myös ihmisille ja sille altistumisesta oireina voivat olla runsas verenvuoto, veriset ulosteet ja vatsa- ja selkäkivut.


title: Pindoni

text: Pindonia valmistetaan dimetyyliftalaatin ja pinakolonin välisellä kondensaatioreaktiolla. Pindonia käytään muun muassa Yhdysvalloissa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa kanien, hiirten ja rottien hävittämiseen. Alunperin yhdiste tuotiin markkinoille hyönteismyrkyksi.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Sagaholmin hautakumpu oli Skandinavian pronssikaudella rakennettu hautakumpu, joka sijaitsi Ruotsissa Jönköpingissä Vätternjärven eteläpäässä. Jäänteitä hautakummun vainajasta ei kaivauksissa löydetty, mutta sen sijaan löydettiin 46 hiekkakivestä valmistettua kivilaattaa, joista 15 kiven pintaan oli hakattu kalliopiiroksista tuttuja kuvioita. Hautakumpu on arkeologisten kaivauksien jälkeen poistettu ja tasoitettu. Alueella on nykyään teollisuusalue. Sagaholmin nimi tulee lähellä sijainneen torpan nimestä.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Petrus Magni Nicander kirjoitti vuonna 1670, että tämän viljavan laitumen alareunassa Vätternin ranta-alueella sijaitsee kumpuja, joiden sisään kansa kertoo kätkeytyvän enemmän kultaa, hopeaa ja penninkejä, kuin mitä missään kaupungissa tai linnassa voi olla. Hän huomauttaa vielä, että seudun kumpuja on kaivettu vuosisatojen aikana. Ensimmäiset maininnat Sagaholmin hautakummusta kirjoitti kirkkoherra Samuel Rogberg (1698–1760). Hänen ja muutaman muun ennen 1800-lukua eläneen kirjoittajan muistiinpanot kuvailevat kummuista kaivettujen esineiden olemusta. Rogberg kertoo, että vuonna 1758 hautakumpua tonkineet kaivajat olivat kuvailleet hautakummun kivirakennetta, jonka päällä seisoi keraaminen uurna täynnä tuhkaa ja palaneita luunkappaleita.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Vuonna 1883 mainitsee kaupungin reviisori Axel Ramm, että Smedsbon talon lähellä sijaitsee hautakumpu, jonka korkeus on neljä metriä ja ympärysmitta on 75 metriä. Kummusta on useasta kohdasta ajettu hiekkaa, ja kummun eteläpuolella sijaitsee lisäksi muutama matalampi kumpu. Hän kertoo vielä, että Sagaholmin suuresta hautakummusta pohjoiseen on sijainnut toinenkin yhtä suuri hautakumpu, mutta se oli jo ehditty tasoittaa aikaisemmissa hiekanotoissa. Vuonna 1927 kirjoitti Algot Friberg, että 43 metriä Sagaholmin talosta on jäänteet kummusta, joka on 2,3 metriä korkea ja halkaisijaltaan 24 metriä. 1880-luvulla oli kummun länsipuoli jo hävinnyt soranajossa, mutta sen itäpuoli teki Fribergiin vielä suuren vaikutuksen. Hänelle kerrottiin kummun sisältä paljastuneista isoista kivistä ja keihäänkärjestä, joka oli ollut pronssia. Keihäänkärki oli paroni Knut von Essenin hallussa.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Rakennustoiminta Jönköpingin hautakummun alueella pakotti lääninmuseon aloittamaan alueen muinaisjäännösten tutkimukset. Anders Wihlborg johti Sagaholmin hautakummun jäänteiden kaivauksia 27.9.–17.12.1971. Hän julkaisi itse myöhemmin sen kaivaustulokset. Hautakummun ympäristöstä kaadettiin ensin puut ja alueen päältä kuorittiin pois 650 neliömetriä turvetta. Alueen maata tutkittiin koneellisesti ja käsin lapioimalla. Wihlborgin raportissa kumpu oli mitattu noin 2,0 metriä korkeaksi ja 22 metriä leveäksi.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Aikakauden kaivausmetodien vuoksi hautakummun ajoittaminen on vaikeaa. Kuitenkin jo haudan luonne ja kivipiirrokset ajoittavat sen pronssikaudelle. Piirrosten aiheet ja muotoilu ajoittavat sen varhaisen ja myöhäisen Skandinavian pronssikauden Monteliuksen periodien II ja III vaihteeseen eli noin 1400–1100 eaa. Radiohiiliajoitukseen otettiin hiilinäytteitä hautakummun rakenteiden pohjalta maanpinnan tasolta. Analyysin tulos 3265±130 BP tarkoittaa kalenterivuosina 1700–1420 eaa. Koska puuhiili säilyy luonnossa lahoamatta tuhansia vuosia, hautakumpu on täytynyt rakentaa tämän ajankohdan jälkeen. Goldhahn päätyy ehdottamaan aikaväliä 1500–1100 eaa. eli periodeja II ja III.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Sagaholmin hautakummun eteläpuolella sijaitsi neljä pienempää kumpua. Niistä kolme osoittautui tutkimuksissa haudoiksi, sillä niistä löytyi uurnia. Keraamisissa uurnissa oli tuhkaa ja palaneen luun kappaleita. Uurnien viereen oli laskettu vainajalle kuuluneita esineitä, joiden avulla hautaukset voitiin ajoittaa. Yksi kummuista muodostui vain palaneiden kivien kappaleista. Wihlborg esitti kaivausraportissa, että pienet hautaukset olivat kansainvaellusajalta.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Pienet hautakummut olivat läpimitaltaan 3–5 metriä ja alle metrin korkuisia. Tutkimuksissa poistettiin haudoilta päällimmäinen maakerros, ja sen alta paljastui pyöreä kivilatomus, jossa oli yksi tai kaksi kerrosta kiviä. Uurnan luota löytyi muun muassa puukkoja, kirveitä, saksia, vyönsolki, vaatesolki (fibula) ja renkaita. Esineet on ajoitettu 350–500-luvuille jaa. Pienimmässä kummussa oli kaksi hautausta.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Koska suurta hautakumpua oli kaiveltu vuosisatoja, olivat muinaiset kaivajat olivat löytäneet myös kivilaatat. Hautakummun ympäristöä tutkittaessa löydettiinkin eräästä maakellarin seinärakenteesta useita kivilaattoja, joissa oli myös kalliopiirroksia.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Suuren hautakummun alkuperäisistä mitoista voidaan esittää arvioita. Wihlborgin (1974) mukaan hautakumpu oli 22 metriä leveä ja 2,0 metriä korkea. Fribergin (1927) mukaan se oli 24 metriä leveä ja 2,3 metriä korkea. Rammin (1883) mukaan sen ympärysmitta oli 75 metriä ja korkeus 4 metriä. Jos hautakumpu ajatellaan pallon kalotiksi, sen tilavuus olisi ollut 130 kuutiometriä (m³, Wihlborg), 187 m³ (Friberg) tai 536 m³ (Ramm). Myöhemmissä kirjoituksissaan Wihlborg korjaa kummun korkeudeksi kolme metriä perustelematta tätä mitenkään, mikä kasvattaa kummun tilavuuden arvoon 283 m³.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Kaivauksissa erottui kummun halkileikkauksessa kahdenlaista täytemateriaalia. Hautakummun sisimmän osan rakennusmateriaalina oli käytetty ruohoturpeen paakkuja, jotka oli lapioitu irti maasta ja ladottu päällekkäin kummuksi. Vaikka kumpu oli puoliksi tuhottu, voitiin kaivauksissa vielä nähdä tämä sisärakenteen kalottimainen muoto. Sen pohjahalkaisija oli 9 metriä ja koskeus 1,5 metriä, jolloin kalottimaisena sen tilavuus olisi ollut noin 50 m³. Sisäosan rakentamiseksi oli Wihlborgin mukaan pitänyt kuoria noin 380 neliömetriä maata haudan alta. Muut osat kummusta on muodostettu kasaamalla se sorasta ja hiekasta. Halkileikkauksissa siitäkin kerroksesta erottui kolme eriväristä osaa. Kummun pohjalla ja sen ulkoreunaa seuraten kiersi kivistä rakennettu kivikehä. Se oli noin kolme metriä leveä ja korkeimmillaan metrin paksu. Kivireunuksen sisäreunaa seurasi kivilaattojen reunus ja sen ulkoreunaa pyöreäkivinen reunus. Ulkoreuna oli rakennettu arviolta 140 suuresta pyöreästä kivestä, kooltaan 0,3–1,0 metriä, joista kaivauksessa löytyi 68. Näytti siltä, että ulko- ja sisäreunan kivireunukset sitoivat paikalleen niiden väliin kasatun kivireunuksen. Kivilaatat nojasivat kevyesti kehän ulkopuolelle. Laatat oli työstetty huolellisesti ja aseteltu tiivisti toisiinsa kiinni ympyräkehän muotoon. Kummun pohjalla sijaitsi keskellä vielä yksi kivilatomus, joka oli ollut myös pyöreä. Siitä oli säilynyt vain viisi kiveä, jotka olivat kooltaan 0,3–0,5 metriä. Jos tämän latomuksen sisällä oli sijainnut hautaus, siitä ei enää löytynyt mitään jälkeä.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Hiekkakivestä valmistetut paadet oli irrotettu kalliosta levyinä, joiden leveys oli 0,25–0,85 metriä ja korkeus 0,4–1,0 metriä. Laatat olivat 7–14 senttimetriä paksuja. Joidenkin laattojen ulkosivuilla oli kaiverruksia eri aiheista, jotka ovat tuttuja pronssikauden maanviljelykseen liittyvistä kalliopiirroksista.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Hautakummun sisältä löytyi 46 hiekkakivilaatasta ladottu reunus, joka oli siis vain osittain säilynyt. Löydetyistä laatoista saattoi nähdä, että ne oli aseteltu maahan niin, että niiden yläreuna kulki laatasta toiseen hammastamatta. Koska laatat ovat eri kokoisia, on tämä täytynyt tehdä kaivamalla laatat eri syvyyteen maahan. Laattojen yläreunoista erottuu vielä piikkausten jälkiä, joten paikalleen asentamisen jälkeen laattojen yläreuna oli piikkaamalla tasattu. Näistä 46 laatasta 15:n pintaan oli piirretty kuvioita. Laattareunus kiersi hautakummun keskustaa 17 metrin säteellä.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Kivilaattoja on täytynyt alun perin olla noin 100, jotta niistä olisi syntynyt ympyrän muotoinen kivireunus. Jos kuvioituja laattoja oli yhtä paljon haudan toisella puoliskolla, on kuvitettuja laattoja kadonnut noin 15. Hautakumpua kaivaneet paikallisasukkaat ovat kuljettaneet puolet kivilaatoista muualle. Niitä löytyi kaivauksien jälkeen lähimaastosta ja erästä maakellarista hautakummun läheltä. Näistä laatoista oli kuvitettuja kolme.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Kivilaatat numeroitiin etelästä pohjoiseen numeroilla 1–46. Muualta löytyneet laatat saivat tunnuksiksi aakkoset. Kuvitettuja laattoja olivat laatat 4, 6, 8, 13, 21, 22, 23, 25, 26, 30, 31, 32, 34, 36, 42, A, B, C, D ja E. Seuraavissa kuvauksissa "eläin" tarkoittaa kaksijalkaisesti piirrettyä nelijalkaista eläintä, joka on usein tulkittu hevoseksi (kuvituksesta ):Laattojen kuviot piirrettiin neljällä eri tekniikalla. Yleinen piirrostekniikka oli pistehakkaus, jossa piikillä hakattiin pistemäisiä jälkiä kuvion muotoon. Raaputtaminen tehtiin vetämällä edestakaisin terävää esinettä. Hiominen aiheutti tasasyvyisen jäljen, joka oli sileälinjainen. Pistehakattuja kuvioita saatettiin myös hioa jälkeenpäin tasapintaisiksi. Syvähakattu kuvio erottuu paremmin kuin raaputettu. Reunaviivalla voi seurata motiivin reunaa. Umpeisesti hakatulla kuviolla ei ole erikseen reunaviivaa. Pistehakkausta esiintyy 44 kuviossa, syvähakkausta 7 kuviossa, hiomista 23 kuviossa ja raaputtamista 11 kuviossa. Kuvioita on kaikkiaan 46, joista 31 eli 68 % esittää eläintä (hevosta), 9 eli 20 % esittää laivaa, ihmishamoa 4 eli 9 % ja muita motiiveja 2 eli 4 %.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Hiekkakivilaattojen louhintapaikkaa ei ole ollut vaikeaa löytää. Vätternin eteläosassa sijaitsee kalliomuodostuma, joka näkyy maanpinnalla eteläpään lounaisrannalla ja itärannalla Grännassa sekä järvellä sijaitsevalla Visingön saarella. Seudulla ei maanpinnalla esiinny muualla tätä hiekkakiveä. Kivi lohkeaa luontaisesti ohuiksi laatoiksi, joten se sopi hyvin laattojen materiaaliksi. Monet kalliolla makaavat irtolaatat ovat olleet valmiiksi samankokoisia kuin hautakummun laatat. Laatan piirtäjän on vain tarvinnut hieman tasoitella laatan pintaa ja suoristaa sen reunoja, niin se on kelvannut kivikehään pystytettäväksi.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Hautakummun maa-aineksesta paljastui selviä faaseja, jotka on rakennettu peräkkäisinä vaiheina ja faasien välillä voidaan ajatella kuluneen paljonkin aikaa. Joakim Goldhahn soveltaa omana tulkintaansa siitä, miten hautakumpu on rakennettu, ja yhdistää siihen, mitä uskontoantropologi Arnold van Gennepin esittää tapahtuvan teoriassaan "Les rites de passage". van Gennep jakaa vainajan kuolemanjälkeisen siirtymäriitin yleisteoriansa mukaisesti hautajaisiin sovellettuna kolmeen vaiheeseen: preliminaaliseen riittiin, liminaaliseen riittiin ja postliminaaliseen riittiin. Rituaalit ovat aina olleet van Gennepin mukaan yhteisöllisiä toimintoja ja esimerkiksi hautajaisrituaaleissa yhteisö rohkaisee vainajaa tai vainajan henkeä siirtymään elämäntilasta kuolemanjälkeiseen tilaan. Niiden välissä vainajan henki on normittomassa rajatilassa, josta sen pitäisi jatkaa yhteisön avustamana eteenpäin.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Sagaholmin hautakummista erottui melko selvästi sen sisin rakenne, joka oli rakennettu ruohoturpeita pinoamalla kummuksi. Sen halkaisija oli 9 metriä ja korkeus 1,5 metriä. Tätä Goldhahn pitää siirtymäriitin alkuvaiheen, eli preliminaalisen riitin, jäänteenä. Tässä enimmäisessä riitissä vainaja huollettiin, hyvästeltiin, hänelle rakennettiin hautakammio tai -arkku, jonne kerättiin hänelle hauta-antimet mukaan. Hänet suljettiin tässä muodossa hautausalueen keskelle arkkuun ja arkku peitettiin turpeilla, jotka oli irroitettu hautausalueen maapohjasta. On pohdittu, pystytettiinkö hiekkakiviset laatat ympyrän muotoon tässä ensimmäisessä vaiheessa. Silloin ne olisivat rajanneet kummun ympärille neljä metriä leveän alueen, joka kiertäisi kumpua. Jos kivilaatat tuotiin paikalle vasta toisessa vaiheessa, liittynee siihen myös lisämaan tuonti kummun laajentamiseksi.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Kivilaattojen tekemiseen on osallistunut monia ihmisiä, koska niissä olevien kivipiirroksien tyyli, aiheet ja valmistustekniikka ovat kovin erilaisia. Osa piirtäjistä olivat selvästi taitavampia kuin toiset piirtäjät. Myös lisämaan tuominen kummun laajentamiseksi yli 15 metriä leveäksi on vaatinut paljon työtä. Täyttömaa tuotiin peittämään alue kivilaattojen luo, mutta sitä ei piittänyt kummun korottamiseksi. Goldhahn väittää, että silloin on voitu suorittaa siirtymäriitin välivaihe eli liminaalinen riitti. Siinä vainaja oli ollut kuoleena jo jonkin aikaa ja hän olisi maanut haudassaan tämän ajan. Voidaan ajatella, että vainajan henki viipyi ruumiissa vielä kuoleman jälkeen ja että se vapautui siitä lopulta, kun ruumis maatui. Jääkö henki asumaan hautaan ja vaatiko se ulkoista ohjausta yhteisön taholta siirtyäkseen eteenpäin? Koska tätä rakennusvaihetta seurasi edelleen vielä kaksi vaihetta, voidaan ajatella laattojen jääneen tässä vaiheessa näkyviin.


title: Sagaholmin hautakumpu

text: Kolmas rakennusvaihe sisälsi kiveysreunuksen latomisen kivilaattojen taakse noin kolmen metrin levyiseksi ja korkeintaan metrin korkuiseksi muodostelmaksi. Kivireunuksen ulkoreunaan on vieritetty Goldhahnin tulkinnan mukaan vasta tässä vaiheessa reunakiveys, joka tuki kolmatta lisätäyttömaan levitystä. Nyt siis kummun kiviset rakenteet peitetään, mutta kummun korkeutta ei vieläkään lisätä merkittävästi. Goldhahn liittää tämän vaiheen siirtymäriitin viimeiseen vaiheeseen eli postliminaaliseen riittiin. Jos näin on, herää kysymys, miten suhtautua hautakummun jälkeenpäin tehtyyn korkeuden lisäämiseen. Onko kumpuun tehty jälkeenpäin lisähautaus? Tällöin hautaa olisi varmasti korotettu lisää. Mitään jälkiä tästä hautauksesta ei ole havaittu kaivauksissa.


title: Marie-Thérèse Charlotte

text: Marie-Thérèse Charlotte (1778–1851) oli ranskalainen prinsessa, Marie-Antoinetten ja Ludvig XVI:n tytär. Vanhempiensa teloituksen ja kolmen vankilavuoden jälkeen hänet vapautettiin vankilasta, ja hän muutti ulkomaille. Hän asui ensin Itävallassa, sitten Venäjällä, Preussissa ja Englannissa. Vuonna 1799 hän nai serkkunsa Louis Antoine de Bourbonin, Angoulêmen herttuan, jolloin hänestä tuli Angoulêmen herttuatar. Sulhasen isä Kaarle X nousi valtaan 1814, ja Marie-Thérèse palasi Ranskan hoviin aviomiehensä kanssa.


title: Marie-Thérèse Charlotte

text: Kaarle X:n luopuessa kruunusta Heinäkuun vallankumouksen seurauksena 2. elokuuta 1830 Angoulêmen herttuapari lähti jälleen maanpakoon. Nyt reitti kulki Dorsetin ja Edinburghin kautta Prahaan. Miehensä kuoleman jälkeen Marie-Thérèse asettui Itävaltaan.


title: Alexandra David-Néel

text: Alexandra David-Néel (oik. Louise Eugénie Alexandrine Marie David; 24. lokakuuta 1868 Saint-Mandé, Ranskan keisarikunta – 8. syyskuuta 1969 Digne, Ranska) oli belgialais-ranskalainen tutkimusmatkailija, spiritualisti, buddhalainen, kirjailija ja oopperalaulaja. Hän oli kiinnostunut itämaisista uskonnoista ja filosofiasta ja kirjoitti niistä sekä matkoistaan useita kirjoja. David-Néel vieraili muun muassa tiibetiläiseksi naamioituneena Lhasassa. Hänen kirjoituksensa ovat vaikuttaneet moniin itämaisista uskonnoista kiinnostuneisiin länsimaisiin, muun muassa beatnik-kirjailijoihin.


title: Alexandra David-Néel

text: Alexandra David-Néel syntyi vuonna 1868 Pariisin esikaupungissa Saint-Mandéssa. Hänen alkuperäinen nimensä oli Louise Eugénie Alexandrine Marie David. Hänen isänsä oli ranskalainen toimittaja ja opettaja. Äiti oli kotoisin Belgiasta, jonne perhe muutti, kun Alexandra oli kuusivuotias.


title: Alexandra David-Néel

text: Alexandra Davidin isä Louis oli vapaamuurari, joka tunsi muun muassa anarkistisen maantieteilijän Élisée Reclus’n, joka vaikutti myös Alexandra Davidin ajatteluun. Hän vietti lapsuudessaan ja nuoruudessaan aikaa Reclus’n kanssa ja kiinnostui tämän vaikutuksesta feminismistä ja anarkismista.


title: Alexandra David-Néel

text: David teki jo 17-vuotiaana ensimmäisen matkansa Belgiasta junalla Sveitsin kautta Italiaan. Seuraavana vuonna hän pyöräili Euroopassa ja päätyi myös Lontooseen, missä hän osallistui ryhmään, joka oli yhteydessä Helena Blavatskyn teosofiseen seuraan. Hän kääntyi tuolloin päiväkirjansa mukaan buddhalaisuuteen.


title: Alexandra David-Néel

text: David muutti 21-vuotiaana Pariisiin ja kävi Sorbonnen yliopiston itämaisten uskontojen kursseille. Naisia ei vielä tuolloin hyväksytty varsinaisiksi oppilaiksi. David opiskeli itämaisia uskontoja myös Guimet-museon lukusalissa.


title: Alexandra David-Néel

text: David pystyi vuonna 1890 lähtemään Intiaan saatuaan isoäidiltään perinnön. Hän asui Intiassa, kunnes hänen rahansa loppuivat. Palattuaan Eurooppaan hän kiersi oopperaseurueessa ja käytti lavanimeä Mademoiselle Myrial. Seurue vieraili muun muassa monissa Ranskan Pohjois-Afrikan siirtomaissa. Tunisissa hän tapasi rautatieinsinööri Philippe Néelin, jonka kanssa hän meni naimisiin vuonna 1904. Ajalle poikkeuksellisesti David-Néel piti oman sukunimensä ja lisäsi nimeensä miehensä nimen väliviivalla.


title: Alexandra David-Néel

text: David-Néel alkoi vuonna 1909 keskittyä aasialaisiin ja buddhalaisiin teemoihin. Hän oli vuodesta 1893 kirjoittanut sanomalehtiin feministisistä ja anarkistisista aiheista salanimillä Alexandra David ja Mitra. Hän alkoi saada mainetta itämaisten uskontojen tuntijana, ja hän opettikin aiheesta.


title: Alexandra David-Néel

text: David-Néel matkusti vuonna 1911 Ranskan opetusministeriön apurahan turvin uudestaan Intiaan, missä hän opiskeli sanskritia Varanasissa. Hän oli luvannut miehelleen palaavansa kotiin 18 kuukauden päästä, mutta matkasta tuli huomattavasti pidempi. David-Néel tapasi miehensä seuraavan kerran vasta toukokuussa 1925.


title: Alexandra David-Néel

text: David-Néel tapasi matkalla 13. dalai-laman Thubten Gyatson ja vieraili Sikkimin kuningaskunnan kuninkaallisessa luostarissa, missä hän tapasi kruununprinssi Sidkeong Tulku Namgyalin. David-Néel asui Sikkimissä vuosien 1914–1916 aikana yli vuoden luolassa. Hänelle tuotiin sinne ateria päivässä. Yksi häntä auttaneista munkeista oli Aphur Yongden, josta tuli David-Neélin matkakumppani ja adoptiopoika.


title: Alexandra David-Néel

text: David-Néel ja Yongden ylittivät vuonna 1916 luvattomasti Tiibetin kuningaskunnan rajan. Tiibet oli suljettu ulkomaalaisilta, ja heidät karkotettiin maasta. He eivät voineet matkustaa Eurooppaankaan, sillä ensimmäinen maailmansota esti matkustajalaivaliikenteen. He suuntasivat Euroopan sijaan Japaniin, jossa he tapasivat muun muassa buddhalaismunkki Ekai Kawaguchin, joka oli vieraillut Tiibetin pyhässä kaupungissa Lhasassa kiinalaislääkäriksi naamioituneena.


title: Alexandra David-Néel

text: David-Néel päätti Kawaguchin innoittamana pyrkiä myös Lhasaan. Hän lähti Yongdenin kanssa Kiinan halki, ja joskus 1920-luvun alkupuolella he viettivät aikaa Kumbumin luostarissa. He jäivät talvella 1922–1923 kiinni Gobin autiomaasta, ja heidät karkotettiin. David-Néel ja Yongden pääsivät Lhasaan lopulta vuonna 1924 kaakkoista reittiä. David-Néel oli naamioitunut tiibetiläiseksi naiseksi ja Yongden tämän pojaksi.


title: Alexandra David-Néel

text: David-Néel vietti kaksi kuukautta Lhasassa ja palasi Ranskaan keväällä 1925. Hän kirjoitti matkoistaan lehtiin, ja kirjoitukset julkaistiin kirjana 1927. Kirja oli suosittu, ja siitä saatujen tulojen ansiosta David-Néel osti talon Dignestä, missä hän asui Yongdenin kanssa.


title: Alexandra David-Néel

text: David-Néel päätti vuonna 1937 palata Kiinaan Kumbumin luostariin. Kiinassa hän joutui olemaan useamman vuoden toisen maailmansodan syttymisen takia. David-Néel asettuu paikoilleen Digneen vasta 78-vuotiaana ja keskittyy tämän jälkeen kirjoitustyöhönsä.


title: Alexandra David-Néel

text: David-Néel eli yli 100-vuotiaaksi ja kuoli kuusi viikkoa ennen 101-vuotissyntymäpäiväänsä. Hänen tuhkat siroteltiin Gangesjokeen lähellä Varanasia.


title: Alexandra David-Néel

text: David-Néel oli ensimmäisiä ihmisiä, jotka popularisoivat tiibetinbuddhalaisuuden länsimaissa. Hän nousi suosituksi vuonna 1927 julkaistun kirjansa myötä. Kirjassa hän kertoi matkastaan Lhasaan. David-Néelista tuli kirjan ansiosta kansainvälisesti tunnettu naistutkimusmatkailija ja suosittu Tiibetin ja buddhalaisuuden tuntija.


title: Alexandra David-Néel

text: Monet sukupolvensa edustajista kiinnostuivat Aasiasta sekä itämaisista uskonnoista ja filosofiasta David-Néelin kirjojen myötä. Heihin kuuluivat muun muassa Alan Watts, joka kirjoitti esipuheen David-Néelin teoksen "The Secret Oral Teachings in Tibetan Buddhist Sects" Yhdysvaltain-painokseen, sekä beat-sukupolven edustajat Jack Kerouac, Allen Ginsberg ja Gary Snyder. Ginsberg on kertonut kiinnostuneensa syvemmin buddhalaisuudesta ja kääntyneensä uskontoon David-Néelin kirjoitusten ansiosta.


title: Alexandra David-Néel

text: David-Néel kirjoitti kirjojen lisäksi useita sanomalehtiartikkeleita. Hänen kirjojaan ovat:


title: Omatoimikirjasto

text: Omatoimikirjasto on kirjasto, jota asiakas voi käyttää itsenäisesti varsinaisten aukioloaikojen ulkopuolella. Osaan omatoimikirjastoista ei jää henkilökuntaa kirjaston yleisen aukioloajan jälkeen, mutta tiloja valvotaan kameroiden avulla. Omatoimikirjaston palvelut sisältävät yleensä lainauksen, palautuksen, asiakastietokoneiden käytön, lehtisalin ja kokoustilojen käytön.


title: Omatoimikirjasto

text: Omatoimikirjastojen tarkoituksena on järjestää kansalaisille kirjastopalveluita ilman, että lainaukseen, palautukseen tai muihin palveluihin vaadittaisiin henkilökuntaa. Kirjastossa saattaa olla muutama työntekijä, jotka hoitavat kokoelmaa ja muita välttämättömiä töitä kirjaston toimivuuden kannalta esimerkiksi yhteistyö koulujen kanssa. Omatoimikirjastojen toiminta on mahdollista myös normaalien aukioloaikojen ulkopuolella ja useat kirjastot ovat kaksinkertaistaneet aukioloaikoja.


title: Omatoimikirjasto

text: Tekniikan automatisointi on omatoimikirjastoissa yleistä ja esimerkiksi tilojen valot usein ajastetaan. Nämä automatisoinnit lisäävät mahdollisuuksia erilaisiin toteutuksiin, jopa tiloihin, joista ei löydy erillisiä valokatkaisijoita. Asiakas pääsee asioimaan kirjastoissa omalla kirjastokortillaan ja siihen asetetulla pin-koodilla. Omatoimikirjastot voivat asettaa käytölle ikärajoituksia (15–16 vuotta), mutta myös ikärajattomia kirjastoja on käytössä.


title: Omatoimikirjasto

text: Omatoimikirjastot pyrkivät asettamaan kaikki yleiselle kirjastolle normaalisti kuuluvat palvelut asiakkaiden saataville, vaikka kirjasto olisikin jo kiinni. Kirjastoissa käytössä olevat omatoimipalvelut on kohdennettu kirjastokohtaisesti. Esimerkiksi kirjastossa voi olla käytössä aineiston lainaus ja palautus, mutta varatun aineiston nouto saattaa vaatia kirjaston henkilökuntaa. Lehtiosasto on yksi esimerkki palvelusta, joka on saatettu karsia pois tai sen aineisto ei ole lainattavissa omatoimiaikana.


title: Omatoimikirjasto

text: Omatoimikirjastojen yksi tärkeä osa-alue on niiden valvonta, joka mahdollistaa itsenäisen toiminnan. Kaikissa omatoimikirjastoissa on käytössä valvontakamerat ja portit, jotka käy läpi asiakkaan lainatun, tai lainaamatta jääneen aineiston ja ilmoittaa mahdollisesta varkaudesta. Useiden omatoimikirjastojen ovet tallentavat tiedot asiakkaan käyttämästä kirjastokortista jonka avulla voidaan selvittää esim. tuhoutuneen aineiston korvausvelvollinen.


title: Omatoimikirjasto

text: Omatoimikirjastotoiminta alkoi Tanskassa vuonna 2004. Ensimmäinen Tanskan omatoimikirjasto oli Silkeborgin kirjasto. Toiminta sai alkunsa, kun alueen pienissä paikalliskirjastoissa haluttiin säästää henkilöstökuluista, mutta silti palvella alueen asukkaita. Näin syntyi ajatus siitä, että asiakkaat pääsisivät omatoimisesti käyttämään kirjastoa. Idean kokeiluun saatiin rahoitusta kirjastoviranomaisilta ja tarvittava teknologia kehitettiin yhteistyössä innovaatioyritys Corduran kanssa.


title: Omatoimikirjasto

text:
Kun kuntauudistusten myötä myös kirjastopalveluja alettiin keskittää ja pienempiä sivukirjastoja sulkea, syntyi huoli siitä, olivatko kirjastopalvelut enää tasavertaisesti kaikkien saavutettavissa. Vuonna 2009 kirjastoviranomaiset tarjosivat avustuksia omatoimikirjastojen kehittämiseen. Tämän seurauksena syntyi 40 uutta omatoimikirjastoa, ja kehitys on jatkunut edelleen. Vuonna 2013 450:stä tanskalaisesta kirjastosta 180 olivat omatoimikirjastoja.
Tanskasta omatoimikirjastot levisivät Ruotsiin ja Norjaan. Ruotsin ensimmäinen omatoimikirjasto, Lundissa sijaitseva Veberödin lähikirjasto, aloitti toimintansa vuonna 2009 ja se oli vuoteen 2011 asti Ruotsin ainoa omatoimikirjasto. Hitaan alun jälkeen toiminta alkoi kuitenkin levitä, ja vuonna 2015 omatoimikirjastoja löytyi 53 Ruotsin kunnasta. Toisin kuin Tanskassa, omatoimikirjastot eivät Ruotsissa olleet vaihtoehto kirjastoyksikön lakkauttamiselle, vaan keino lisätä kirjastojen aukioloaikoja ja kokoelman saavutettavuutta.


title: Omatoimikirjasto

text: Suomen ensimmäinen itsepalveluperiaatteeseen perustuva omatoimikirjasto aloitti toimintansa Hämeenlinnan Jukolan lähikirjastossa 23. huhtikuuta 2012, kun alueen kirjasto päätettiin muuttaa osittaiseksi itsepalvelukirjastoksi pilottihankkeena vuosina 2011–2012, jonka rahoittivat Hämeenlinnan kaupunki sekä opetus- ja kulttuuriministeriö. Jukolan omatoimikirjaston esikuvana toimi ruotsalaisen Veberödin lähikirjasto Lundissa, jossa kirjaston aukioloaikoja laajennettiin silloinkin kun henkilökuntaa ei ollut paikalla.


title: Omatoimikirjasto

text: Jukolan kirjaston auettua myös muut suomalaiset kirjastot kiinnostuivat omatoimikirjastojen perustamisesta ja omatoimikirjastojen lukumäärä oli siitä lähtien tasaisessa nousussa. Syksyllä 2014 Suomen kirjastoseuran Kirjastolehden toteuttamassa tutkimuksessa havaittiin, että 51 toimipisteessä oli toiminnallinen omatoimikirjasto tai sellaisen perustamista oltiin suunnittelemassa. Turun Ilpoisten omatoimikirjastossa oli samana vuonna asetettu 15 vuoden ikäraja estämään omatoimikirjaston käyttö lapsilta, mutta koska kirjaston ensimmäisen vuoden aikana ei ollut ilmennyt minkäänlaisia järjestyshäiriöitä, ikärajan katsottiin olevan ristiriidassa Suomen Kirjastolain arvojen kanssa ja ikäraja täten poistettiin.


title: Omatoimikirjasto

text: Muiden suomalaisten kirjastojen automatisointi tapahtui Jukolan omatoimikirjaston lailla kulunvalvontajärjestelmillä sekä valvontakameroilla. Kirjastojen aukioloaikoja laajennettiin vähentämättä työntekijöiden määriä.


title: Omatoimikirjasto

text: Kirjastot.fi on tilastoinut omatoimikirjastojen toimintaa vuodesta 2014 lähtien. Suomessa oli tilastovuoden 2017 mukaan 114 kuntaa, joissa on omatoimikirjastoja. Espoon kaupungilla oli vuoden 2017 kattavimmat omatoimikirjastojen aukiolotunnit koko maassa ja Oulun kaupungilla eniten omatoimikirjastojen toimipisteitä. Kirjastojen itsepalvelutuntien aukioloajat laskettiin omatoimikirjastotoiminnaksi.


title: Omatoimikirjasto

text: Kirjastoalalla ja mediassa termit omatoimipalvelut ja omatoimikirjastot ovat olleet käytössä laajasti. Myös laajennettu aukiolo on vakiintumassa oleva termi. Omatoimiaika-käsitettä käytetään mm. Suomen yleisten kirjastojen virallisissa tilastoissa.


title: Omatoimikirjasto

text: Englanniksi omatoimikirjastoista voidaan käyttää termejä "open library" tai "self service library". Ruotsissa käytetty käsite "meröppet" tai "meröppna bibliotek" korostaa kirjaston aukioloaikojen laajenemista.


title: Omatoimikirjasto

text: Joskus voidaan käyttää myös käsitettä itsepalvelukirjasto, mutta yleisesti sillä on pyritty viittaamaan kirjaston käyttäjien itsepalveluun henkilökunnan läsnä ollessa ja kirjaston aukioloaikojen puitteissa, joten se selvästi eroaa omatoimikirjastojen ideasta.


title: Omatoimikirjasto

text: Omatoimikirjastoilla on ollut positiivinen vastaanotto sekä kirjaston henkilökunnan että asiakkaiden osalta. Toiminnalla on ollut aukiolotunteja lisäävä vaikutus, joka on mahdollistanut kirjaston käytön suuremmalle yleisölle. Omatoimikirjastomallin toivotaan jopa pelastavan kirjastot, jotka ovat lakkautusuhan alla. Sen suurimmiksi haittavaikutuksiksi ovat osoittautuneet meteli ja ilkivalta, mutta näitäkin on saatu hillittyä lisätyn valvonnan avulla.


title: Storm Shadow (ohjus)

text: Storm Shadow, ranskalaiselta nimeltään SCALP (Système de Croisière Autonome à Longue Portée) on brittiläis-ranskalainen lentokoneesta laukaistava risteilyohjus, jota valmistaa MBDA. Se perustuu aiempaan MBDA Apache -ohjukseen, joka on tarkoitettu kiitoteiden tuhoamiseen.


title: Storm Shadow (ohjus)

text: Ohjuksen massa on 1300 kg. Se on täysin itsenäinen ja käyttää inertia- ja GPS-ohjausta ja maaston muotojen seurantaa (Tercom). Ohjuksessa on Turbomeca Microturbo TRI 60-30 -suihkumoottori, jonka ansiosta enimmäisnopeus on 0.8 Mach.


title: Storm Shadow (ohjus)

text: Ohjusta voi käyttää Tornado GR4/IDS, Rafale, Saab Gripen, Mirage 2000D, Eurofighter Typhoon ja F-35 -koneissa. Se on tarkoitettu täsmäiskuihin liikkumattomia kohteita kuten lentotukikohtia, tutka-asemia, viestikeskuksia ja satamia vastaan.


title: Storm Shadow (ohjus)

text: Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriö solmi 1,13 miljardin punnan sopimuksen MBDA Systemsin kanssa ohjuksen kehittämisestä vuonna 1997. Ranskan Direction Générale de l’Armement teki kehityssopimuksen samana vuonna. Italia ja Arabiemiirikunnat tilasivat ohjuksia 1999. Kreikka tilasi ohjuksia 2000 ja 2003 Mirage 2000-5 Mk2 -koneilleen.


title: Storm Shadow (ohjus)

text: Ohjusta käytettiin ensi kerran taistelussa Irakin sodassa Operaatio Telicissä.


title: Rencontres d’Arles

text: Rencontres d’Arles [ʁɑ̃kɔ̃tʁə daʁl], aiemmin "Rencontres internationales de la photographie d’Arles", on Etelä-Ranskan Arlesissa vuosittain järjestettävä valokuvataiteen kansainvälinen festivaali. Vuonna 1970 aloitettu kesätapahtuma on yksi maailman vanhimmista, suurimmista ja arvostetuimmista valokuva-alan katselmuksista. Vuonna 2017 festivaaleilla kävi 125 000 vierasta.


title: Rencontres d’Arles

text: Heinä-syyskuussa järjestettävän festivaalin ydin muodostuu kymmenistä yhtäaikaisista valokuvanäyttelyistä ja iltaisin valokuvien projisoinnista ulkotiloissa. Näyttelyt tuotetaan usein yhteistyössä ranskalaisten ja ulkomaisten alan museoiden kanssa. Joinakin vuosina osa ohjelmistoa on vierailevan taiteellisen johtajan suunnittelemaa, kuten vuonna 2004 Martin Parrin, vuonna 2006 Raymond Depardonin, vuonna 2008 Arlesissa syntyneen muotisuunnittelija Christian Lacroix’n ja vuonna 2009 Nan Goldinin. Näyttelypaikkoina on Arlesissa sellaisiakin tiloja joihin yleisöllä ei muuten ole pääsyä, kuten vanhoja roomalaisajan rakennuksia sekä tyhjille jääneitä teollisuustiloja. Festivaalin keskuspaikkana on SNCF-rautatieyhtiön vanhasta konepajasta kunnostettu valokuvakeskus L’Atelier des Forges. Näyttelyiden lisäksi ohjelmistoon kuuluu muun muassa keskustelutilaisuuksia ja työpajoja, jotka painottuvat festivaalin avajaisviikolle.


title: Rencontres d’Arles

text: Tapahtuman perustivat vuonna 1970 valokuvaaja Lucien Clergue, kirjailija Michel Tournier ja historioitsija Jean-Maurice Rouquette.


title: Rencontres d’Arles

text: Vuodesta 2002 festivaaleilla on jaettu palkintoja, joiden kohteet ja kriteerit ovat vaihdelleet usein. 2010-luvun lopulla palkintoja on neljä: "Prix Découverte" (25 000 euroa) nuorelle ”löydölle”, "Prix du Livre d’Auteur" ja "Prix du Livre Historique" (kumpikin 8 000 euroa) uusille kuvateoksille ja vanhojen kuvien kokoelmateoksille, sekä "Prix Photo-Texte" (6 000 euroa) valokuvausta ja tekstiä yhdistäville teoksille. Vuodesta 2016 on lisäksi jaettu naisvalokuvaajille tarkoitettua palkintoa "Prix de la Photo Madame Figaro-Arles" (10 000 euroa). Vuonna 2016 Arlesissa alettiin pitää virtuaalitodellisuutta hyödyntävien teosten katselmusta, jonka pääpalkinto on 10 000 euroa.


title: Rencontres d’Arles

text: 1980-luvun puolivälistä alkaen festivaalien ohjelmistoon kuului alle 35-vuotiaille valokuvaajille tarkoitettu European Kodak Award -kilpailu rahapalkintoineen. Arlesin loppukilpailua edelsivät maakohtaiset karsinnat. Vuodesta 1992 kilpailu muuttui katselmukseksi nimeltä Kodak European Panorama of Young Professional Photography. Sittemmin Arlesin alkuperäinen pääsponsori Kodak on vetäytynyt festivaalin tukemisesta menetettyään asemiaan valokuvauksen digivallankumouksessa.


title: Rencontres d’Arles

text: Vuoden 1986 festivaaleilla Suomi oli ensi kertaa esillä Arlesissa, kun Arno Rafael Minkkinen ja Markus Leppo kokosivat sinne katsauksen suomalaiseen valokuvaukseen. Sittemmin suomalaisista valokuvaajista ovat olleet laajemmin esillä ainakin Minkkinen (1994), Susanna Majuri (Work in Progress -pääpalkinto 2005), Pentti Sammallahti (yksityisnäyttely 2005), Tuomo Manninen (2007) ja Nelli Palomäki (Discovery-palkintoehdokkuus 2012).


title: Mariam Hakobyan

text: Mariam Hakobyan armeniaksi Մարիամ Հակոբյան (s. 1949 Jerevan) on armenialainen kuvanveistäjä.


title: Mariam Hakobyan

text: Hakobyan valmistui Jerevanissa Valtiollisesta kuvataideinstituutista vuonna 1974 on kuulunut Armenian taiteilijaliittoon vuodesta 1979. Hän on toiminut liitossa kuvanveistäjien jaoksen sihteerinä. Hän on perustanut NorEon keskuksen jonka tehtävänä on auttaa armenialaisia taiteilijoita ammatillisissa kysymyksissä ja tuoda heitä esille maailman taide-elämässä.


title: Mariam Hakobyan

text: Uransa varrella Hakobyan on pitänyt satoja näyttelyitä niin kotimaassaan kuin ulkomaillakin. Hänen grafiikkaansa ja pienoisveistoksiaan on monissa yksityiskokoelmissa ja museoissa eripuolilla maailmaa. Hänet on palkittu Italiassa vuonna 1998, Kiinassa 2001, Liettuassa vuonna 2003 ja Venäjällä 2004. Itävallan armenialainen yhteisö tilasi häneltä teoksen "Usko" kunnioittamaan Armenian 1700 vuotta pitkää taivalta kristittynä valtiona. Teos on Wienissä.


title: Marianne North

text: Marianne North (24. lokakuuta 1830 – 30. elokuuta 1890) oli brittiläinen taidemaalari, joka maalasi lähinnä kasviaiheita. Hän teki maalausmatkoja viidelle eri mantereelle ja kävi 17:ssä eri maassa. Hän kuvasi maalauksissaan kasveja ja eläimiä niiden omassa elinympäristössään, mikä tekee töistä merkittäviä: tuohon aikaa kasvikuvat piirrettiin valkoiselle taustalle, eikä värivalokuvausta ollut vielä keksitty. Matkoillaan North myös keräsi kasveja sekä löysi kuusi uutta kasvia ja antoi näin oman osuutensa kasvitieteille.


title: Marianne North

text: Marianne Northin isä Frederick North oli Hastingsiä edustava parlamentin ylähuoneen jäsen. Frederick North oli myös liikemies, ja perhe matkusteli muun muassa muualla Euroopassa ja Lähi-idässä. Frederick Northilla oli laaja tuttavapiiri, ja hän tunsi myös Kew Gardensin johtajan William Jackson Hookerin. Marianneen vaikutti suuresti William Hookerin poika Joseph Dalton Hooker, joka seurasi isäänsä Kew’n johtajana. Joseph Hookerin tuki ja tunnustus olivat tärkeitä Marianne Northin matkoilla, ja tämä kannusti Northia myös jatkamaan kasvimaailman tutkimista.


title: Marianne North

text: Kew Gardensissa vierailu muutti Northin elämän. Hän oli 25-vuotias ja päätti siitä pitäen omistautua kasvien maalaamiselle, sillä hän koki sen tuovan elämäänsä onnellisuutta. Omistautumisessaan hän oli jopa pakkomielteinen: hän maalasi noin tuhat taulua elinaikanaan. Hän ei kiinnittänyt matkoillaan juurikaan huomiota paikallisiin ihmisiin tai alueen politiikkaan.


title: Marianne North

text: Kuten 1700–1800-luvuilla oli tapana, Marianne North ei saanut muodollista koulutusta vaan oli kotiopetuksessa. Hän oli kuitenkin luonnostaan lahjakas piirtäjä. Maalaustunteja hänelle antoi kuningatar Viktorian kukkamaalari Valentine Bartholomew.


title: Marianne North

text: Northin isä kuoli 1870 (lähteestä riippuen 1869, 1870 tai 1871). Sen jälkeen North matkusteli maailmalla yksin, mikä oli epätavallista tuohon aikaan. Hän kuitenkin saattoi matkailla perimänsä varallisuuden ja laajan sosiaalisen verkon ansiosta. Siitä huolimatta tuohon aikaan matkailu ei olisi ollut mahdollista ilman suosittelukirjeitä.


title: Marianne North

text: North matkusteli ensin 1860-luvulla isänsä kanssa pitkin Eurooppaa ja Lähi-itää. Myöhemmillä matkoilla Joseph Dalton Hookerin tuki oli tärkeä. Vuosina 1871–1873 Marianne matkusti Pohjois-Amerikassa, Jamaikalla ja Brasiliassa. Heti perään, vuosina 1873–1877, seurasi maailmanympärimatka: kohteina olivat Kalifornia, Japani, Borneo, Jaava ja Ceylon. Vuosina 1878–1879 taas oli vuorossa perinpohjainen matka Intiaan. Kun Charles Darwin ehdotti Norhille, että tämän tulisi maalata Australian kasvillisuutta, ja hän lähti reissuun saman tien vuonna 1880. Samalla matkalla hän kävi myös Uudessa-Seelannissa ja Borneolla, ja kotiin hän palasi Kalifornian kautta. Vuosina 1882–1883 matkakohteena oli puolestaan Etelä-Afrikka. Viimeisen matkansa North teki Chileen 1884–85.


title: Marianne North

text: Avioliittoa North piti kammottavana ajatuksena, "kamalana kokeena", joka muutti naisen lähinnä yläluokkaiseksi palvelijaksi. Vaikka hänen sisarensa avioituivat ja hänellä itselläänkin riitti kosijoita, hän uhmasi aikansa tapoja ja pysyi naimattomana, ja säilytti näin itsenäisyytensä. Viktoriaanisen ajan laki mahdollisti naimattomalle, varoissaan olevalle naiselle kohtalaisen mahdollisuuden päättää itse asioistaan, sillä hänellä oli selvästi enemmän oikeuksia kuin avioituneella naisella, kuten oikeus omaan omaisuuteensa. Lain mukaan aviovaimon omaisuus, keho, mahdolliset tulot ja perheen lapset kuuluivat aviomiehelle. Mies oli ikään kuin vaimon holhooja, ja vaimon oli alistuttava miehensä päätösvaltaan. Vasta vuonna 1893 aviovaimon oikeudet lain edessä alkoivat olla yhtä hyvät kuin naimattomalla naisella. Avioitumisen sijaan North pysytteli leskeksi jääneen isänsä kumppanina ja oli hänen luotettunsa. Marianne North ihaili isäänsä ja piti häntä parhaana ystävänään.


title: Marianne North

text: North asettui Alderleyyn Gloucestershireen matkojensa jälkeen vuonna 1886. Matkat kasvien luonnollisille elinpaikoille eivät olleet mitenkään helppoja ja vaativat oman veronsa. North oli kärsinyt murtuneista luista, influenssasta, lavantaudista ja reumakuumesta. Vuoden 1888 jälkipuoliskolla hänelle tuli maksavaivoja, mutta hän toipui niistä osittain vuoden sisällä. Terveys kuitenkin petti uudelleen, ja North kuoli 59-vuotiaana 1890.


title: Marianne North

text: Toisista viktoriaanisen ajan kukkamaalareista poiketen North maalasi kasveja ja eläimiä niiden luonnollisissa elinpaikoissa, jolloin kuviin tuli mukaan niiden elinympäristö. Kun värivalokuvausta ei vielä ollut olemassa, yksityiskohtaiset ja värikkäät maalaukset tallensivat katsojille ainutlaatuisen tilaisuuden nähdä kaukaistakin luontoa. Northin maalaustyyli olikin värikäs ja voimakas. Museoihin säilötyt kasvinäytteet haalistuivat ajan kanssa, mutta maalaukset säilyttivät loistonsa. Kuvien voimallisuuteen ja säilymiseen vaikutti myös se, että North käytti öljyvärejä. Hienolle naiselle sopivampaa olisi ollut maalata vesiväreillä. Vesiliukoiset värit kuitenkin soveltuivat huonosti Mariannen työhön useimmiten kosteassa ilmanalassa.


title: Marianne North

text: Hän kiinnitti matkoillaan huomiota myös siihen, että ihmisen vaikutus vaaransi jo tuolloin monien lajien olemassaolon. Moni Northin maalaamista lajeista on sittemmin jo kadonnut.


title: Marianne North

text: Northia voi kuvata myös kasvitieteilijäksi siinä mielessä, että hän löysi joitain kasvilajeja, jotka olivat olleet Euroopassa ennestään tuntemattomia siihen asti. Erityisen paljon vaivaa North näki löytääkseen kannukasveja, joista "Nepenthes northiana" on nimetty hänen mukaansa. Joseph Dalton Hooker nimesi yhden kasvisuvun Marianne Northin kunniaksi nimellä "Northia". Hänen mukaansa ovat saaneet nimensä myös jotkut yksittäiset kasvit, kuten betelpalmulaji "Areca northiana", kriinumlaji "Crinum northianum" ja soihtuliljalaji "Kniphofia northiana". Näistä "Kniphofia northianan" hän maalasi Etelä-Afrikan Grahamstownissa ja toi sitten mukanaan Kew’hun. Naisten kasvitiede yleensä katsottiin vain harrasteluksi, ei vakavasti otettavaksi kasvitieteeksi. Esimerkiksi Royal Society otti ensimmäisen kerran naisen jäsenekseen vasta 1955, 65 vuotta Northin kuoleman jälkeen.


title: Marianne North

text: Northin maalauksia oli vuonna 1879 esillä näyttelyssä Lontoossa, minkä jälkeen hän sai idean asettaa maalaukset näytteille Kew Gardensiin. North lahjoitti maalauskokoelmansa puutarhalle ja lupasi rakennuttaa kokoelmaa varten gallerian, jos Kew’n johtaja Joseph Hooker asettaisi maalaukset sinne näytille. The Marianne North Gallery avattiin 9. heinäkuuta 1882. Galleria on Britannian ainoa vain yhden naisen taidetta esittelevä museo.


title: Marianne North

text: Galleriassa on lattiasta kattoon Marianne Northin maalauksia, yhteensä niitä on 833 eli valtaosa hänen tuotannostaan. Taiteilija oli itse suunnitellut kaavion, jonka perusteella teokset on seinille aseteltu. Kaksikerroksinen, punatiilinen rakennus restauroitiin 2008 ja samalla maalaukset konservointiin. Projektin yhteydessä löytyi toisen maalauksen takaa yksi uusi maalaus, jota ei ollut nähty yli 120 vuoten.


title: Marianne North

text: North olisi halunnut avata gallerian yhteyteen myös kahvion, jossa olisi tarjoiltu teetä ja kahvia vierailijoille. Hooker ei kuitenkaan suostunut pyyntöön. Asia meni jopa parlamenttiin ja Downing Streetille asti, mutta siihen ei tullut muutosta. Niinpä North sitten asetti yhden sisäänkäyntioven yläpuolelle maalauksen kahvipensaasta ja toisen yläpuolelle teepensaasta. Marianne North vastaanotti kuningatar Viktorialta kirjeen ennen viimeistä matkaansa. Kuningatar pahoitteli, ettei ollut virallista tapaa, jolla Northia olisi voitu kiittää hänen anteliaisuudestaan.


title: Liukoselluloosa

text: Liukoselluloosa () on valkaistua kemiallista massaa, jonka selluloosapitoisuus on 95 % tai korkeampi.


title: Liukoselluloosa

text: Liukoselluloosaa valmistetaan samanlaisella prosessilla kuin tavallista selluloosaa sillä erotuksella, että hemiselluloosa liuotetaan pois ennen keittoa. Nimitys "liukosellu" juontaa tästä liuotusprosessista.


title: Liukoselluloosa

text: 1980-luvun alussa liukosellua valmistivat Suomessa Rauma-Repola, Ahlström, Serlachius ja Keski-Suomen Selluloosa. Vuonna 1991 valmistus Suomessa loppui kokonaan, kunnes vuonna 2012 Stora Enson Uimaharjun tehdas aloitti liukosellun valmistuksen.


title: Liukoselluloosa

text: Liukosellusta voidaan valmistaa selluloosajohdannaisia, kuten viskoosia, selluloosa-asetaattia ja sellofaania. Suomessa valmistettava liukosellu myydään lähes kokonaan Kiinaan kankaiden raaka-aineeksi.


title: Kiiltonahkajäkälä

text: Kiiltonahkajäkälä ("Peltigera polydactylon") on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Sen yläpinta on kuivana harmaanruskea ja kiiltävä. Alapinnan verkkosuonitus on ruskea tai musta. Liuskat ovat noin 10–15 millimetriä pitkiä. Kasvustot ovat enintään 20 senttimetriä halkaisijaltaan. Esiintyy koko Suomessa, mutta on Lapissa harvinaisempi. Kasvaa tienvarsilla ja kedoilla paljaalla maalla tai sammalilla kivien ja kallioiden raoissa.


title: Piennarnahkajäkälä

text: Piennarnahkajäkälä ("Peltigera ponojensis") on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Sen yläpinta on harmaa tai ruskettuva ja huopakarvainen. Alapinnan suonet ovat vaaleita. Liuskat ovat noin yhden senttimetrin levyisiä. Kasvaa paljaalla kivennäismaalla teiden varsilla ja kedoilla.


title: Louise (Tanskan kuningatar)

text: Louise Josephine Eugenie (31. lokakuuta 1851 – 20. maaliskuuta 1926) oli Ruotsin ja Norjan prinsessa, josta tuli Fredrik VIII:n puolisona Tanskan kuningatar.


title: Louise (Tanskan kuningatar)

text: Louise, alkujaan Lovisa, oli Ruotsin kuninkaan Kaarle XV:n tytär. Perheen toinen lapsi, prinssi Carl Oscar (1852-1854) kuoli nuorena, ja Loviisa kasvoi rakastettuna ainoana lapsena. Avioliittoa Tanskan kruununprinssin kanssa suunniteltiin jo siitä alkaen kun Lovisa oli 12-vuotias. Hänelle opetettiin Tanskan kieltä ja kirjallisuutta, kulttuuria ja historiaa.


title: Louise (Tanskan kuningatar)

text: Kruununprinssipari vietti melko eristäytynyttä elämää ensin Amalienborgin, myöhemmin Charlotteborgin linnassa. He saivat kahdeksan lasta. Kristian X nousi isänsä jälkeen Tanskan valtaistuimelle. Toisesta pojasta Kaarlesta tuli vuonna 1905 Norjan kuningas nimellä Haakon VII.


title: Louise (Tanskan kuningatar)

text: Fredrikistä tuli kuningas vasta 62-vuotiaana, ja hänen valtakautensa kesti vain kuusi vuotta. Leskikuningattarena Louise keskittyi uskonnollisiin asioihin ja hyväntekeväisyyteen.


title: Jazmín Chebar

text: Jazmín Chebar (s. 1973 Buenos Aires) on argentiinalainen vaatesuunnittelija. Häntä pidetään yhtenä maansa parhaista suunnittelijoista ja hän suunnittelee "sekä rentoja että muodollisia vaatteita ranskalaistyylisiin buotiquehin".


title: Jazmín Chebar

text: Chebarin vanhemmilla oli oma tunnettu muotiliike Buenos Airesissa. Tytär esitteli aluksi siellä omia suunnitelmiaan. Koulunsa päätettyään hän muutti New Yorkiin, missä hän opiskeli Parsons The New School for Designissä sekä muodin markkinointia että suunnittelua. Sen jälkeen hän työskenteli Valentino n ja Donna Chabarin ateljeissa.


title: Jazmín Chebar

text: Kotimaahansa Chebar palasi vuonna 1997. Hän avasi oman liikkeensä ja kaksi vuotta myöhemmin uuden. Hän aloitti myös suunnittelemiensa vaatteiden viemisen Yhdysvaltoihin. Vuonna 1999 hänet kutsuttiin Pariisin muotiviikoille. Vuonna 2002 hän aloitti yhteistyön Claudio Drescherin kanssa tehdäkseen Chebarin tuotemerkistä kasvava ja merkki laadusta, yksilöllisyydestä ja eksklusiivisuudesta. Nykyään Chebar on maansa huippumerkki ja sillä on Argentiinassa 14 liikettä. Lisäksi liikkeitä on myös Boliviassa, Paraguayssa, Uruguayssa, Chilessä, Perussa ja Meksikossa.


title: Pentakosaani

text: Pentakosaani eli n-pentakosaani (CH) on 25-hiilinen suoraketjuinen alkaani, jossa kaikki hiilet ovat sitoutuneet toisiinsa yksinkertaisella sidoksella. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan kiinteää ainetta. Pentakosaanin rakennekaava on CH(CH)CH, moolimassa 352,691 g/mol, sulamispiste 53,3 °C, kiehumispiste 401,9 °C, leimahduspiste 120 °C (c.c), tiheys 0,812 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja CAS-numero 629-99-2. Pentakosaani ei käytännössä liukene veteen, mutta liukenee kloroformiin ja bentseeniin.


title: Pentakosaani

text: Yhdistettä esiintyy kasveissa ja kukkien tuoksuissa sekä semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.


title: Mark Withers

text: Mark Withers (s. 25. kesäkuuta 1947 Binghamton, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esiintyi vuonna 1981 televisiosarjassa "Dynastia", jossa hän näytteli Steven Carringtonin (Al Corley) ex-poikaystävää Ted Dinardia. Withers on vieraillut myös muun muassa sarjoissa "Wonder Woman", "Magnum", "Santa Barbara", "Dallas", "Päivien viemää", "L.A. Law", "Matlock", "Criminal Minds – FBI-tutkijat" ja "True Blood".


title: Adélaïde Labille-Guiard

text: Adélaïde Labille-Guiard (11. huhtikuuta 1749 Pariisi – 24. huhtikuuta 1803 Pariisi), tunnettu myös nimellä Adélaïde Labille-Guiard des Vertus oli ranskalainen taidemaalari. Hän keskittyi tuotannossaan miniatyyreihin ja muotokuviin.


title: Adélaïde Labille-Guiard

text: Labille- Guiard syntyi porvarisperheeseen. Hänen isänsä omisti kaupan "A La Toilette" jossa työskenteli nuori Jeanne Bécu eli myöhemmin kuuluisa Madame du Barry. Se, miten myöhemmin kuuluisa taiteilija sai koulutuksensa tai miten hän pääsi kosketuksiin taidepiirien kanssa on melko huonosti tunnettu.


title: Adélaïde Labille-Guiard

text: Perhetuttuihin kuului kuitenkin taiteilija François-Andere Vincent joka opetti Labille-Guiardille miniatyrimaalausta. Hän järjesti myös Labille- Guiardille mahdollisuuden esitellä töitään Académie de Saint-Lucissa. Ensimmäisen avioliittonsa Labille-Guiard solmi 20-vuotiaana virkamies Louis-Nicolas Guiardin kanssa.


title: Adélaïde Labille-Guiard

text: Vuonna 1783, 31. toukokuuta Labille-Guiard hyväksyttiin Académie royale de peinture et de sculpturen opiskelijaksi. Toinen kuuluisa naistaiteilija Elisabeth Vigée-Lebrun hyväksyttiin opiskelemaan samana päivänä. Kuningas Ludvig XVI:n täti, Marié Adelaide otti Labille-Guiardin suojatikseen ja hänen kauttaan alkoi tulla ylhäisöltä muotokuvatilauksia. Moutokuvamaalarina Labille-Guiard oli suosittu.


title: Adélaïde Labille-Guiard

text: Suosittuna muotokuvamaalarina Labille-Guiardilla oli suhteita Ranskan kuninkaallisiin ja yläluokkaan. Tämä teki hänestä Ranskan suuren vallankumouksen aikaan vuosina 1789 poliittisesti epäluotettavan henkilön. Vuonna 1793 hänet määrättiin hävittämään maalaamiaan muotokuvia.


title: Adélaïde Labille-Guiard

text: Mielipiteiltään Labille-Guiard oli kuitenkin kaukana konservatiiveista. Vuonna 1790 hän kampanjoi näkyvästi naisten oikeudesta päästä opiskelemaan taideakatemiaan. Hän sai tilauksia myös kansalliskokouksen jäseniltä ja hän maalasi muun muassa Robespierren muotokuvan. Vuonna 1795 hänelle myönnettiin työskentelytila Louvresta ja 2000 livren eläke. Hänestä tuli näin ensimmäinen ranskalainen nainen joka sai perustaa oman ateljeen ja opettaa oppilaitaan Louvressa. .


title: Adélaïde Labille-Guiard

text: Ensimmäisestä aviomiehestään Labille-Guiard oli eronnut jo vuonna 1777, mutta laillisen vahvistuksensa se sai vasta vuonna 1793. Uuden avioliiton hän solmi entisen opettajansa kanssa 8. kesäkuuta 1799 François-André Vincentin kanssa. Tämän jälkeen hän signeerasi maalauksensa usein nimellä Madame Vincent. Hän jatkoi näyttelyiden pitämistä vuoteen 1800. .


title: Nina Mya

text: Nina Mya (s. 1989) on suomalainen jazzlaulaja, säveltäjä ja laulunopettaja.


title: Nina Mya

text: Nina Mya (oik. Nina Höynälä) on kotoisin Torniosta. Hän aloitti musiikkiopintonsa jo lapsena klassisen pianon ja pop/jazz-laulutuntien merkeissä. Ollessaan vain 18-vuotias hän pääsi opiskelemaan Sibelius-Akatemian arvostetulle jazzosastolle, jossa häntä ovat opettaneet muun muassa Jukkis Uotila, Jenny Robson ja Riitta Paakki. Mya on valmistunut musiikin maisteriksi ja instrumenttipedagogiksi Sibelius-Akatemiasta vuonna 2015.


title: Nina Mya

text: Vuonna 2008 perustettiin Myan ensimmäinen yhtye (silloin Nina Höynälä Quartet), jonka taiteellisesta ohjaamisesta hän vastasi.


title: Nina Mya

text: Vuonna 2012 julkaistiin Nina Myan debyyttialbumi Flying Solo (Fredriksson Music), joka sisälsi suurimmaksi osaksi laulajan omia sävellyksiä. 50- ja 60-lukujen amerikkalaista jazzperinnettä mukaileva levy oli moderni ja kehuttu kokonaisuus, joka sai paljon näkyvyyttä. Levyn myötä Mya palkittiin Pori Jazzin Vuoden Taiteilija 2012 -tittelillä. Levyllä soittivat Sampo Hiukkanen (sax), Tuomas Juhani Turunen (pno), Teemu Åkerblom (basso) ja Mikko Arlin (rummut). Debyyttilevynsä myötä Nina Mya ponnahti Suomen jazzkentän ja yleisesti musiikkipiirien tietoisuuteen. Myan tyylille ominaista on afroamerikkalainen tumma lauluääni, äänen vivahteikkuus, tekninen taituruus, voimakas lavaläsnäolo sekä henkilökohtaiset tekstit.


title: Nina Mya

text: Kesällä 2013 Mya oli mukana Ilmavoimien Big Bandin kanssa MILJazz -kiertueella, jolla he esittivät Quincy Jones -tribuutin, joka sisälsi Jonesin tuottamaa ja sovittamaa musiikkia 1960-luvulta eteenpäin. Kapellimestarina toimi Vellu Halkosalmi.


title: Nina Mya

text: Lukuvuoden 2013-14 Nina Mya oli vaihto-opiskelijana Manhattan School Of Musicissa, New Yorkissa, jossa häntä opettivat Gretchen Parlato, Theo Bleckmann, Dave Liebmann ja monet muut.


title: Nina Mya

text: Keväällä 2014 New Yorkin sekä esikoispojan tulevan syntymän innoittamana tehtiin albumi Our Time (Texicalli Records), jolla soittivat Billy Test (pno), Marty Kenney (bass) ja Curtis Nowosad (drs). Aiemmasta debyyttilevystään ja totutusta tyylistään poiketen Our Timen laulut sekä Myan laulutyyli olivat herkkiä ja balladinomaisia. Mya onkin omistanut levyn sarjana kehtolauluja pojalleen.


title: Nina Mya

text: Nina Myan kolmas ja menestynein pitkäsoitto Closure (Fredriksson Music) julkaistiin näyttävästi Pori Jazz -festivaalin Kirjurinluodon Lokkilavalla 15.7. Uudella levyllä kuultiin myös uutta kokoonpanoa: Henri Mäntylä (pno), Petri Puolitaival (sax,flt), Jukka Eskola (trp), Jori Huhtala (bass) ja Tuomas Timonen (drs). Levyn musiikki oli nyt selvästi gospelhenkisempää sekä sävellysten että laulutyylin osalta. Säveltäjänä, sovittajana ja taiteellisena aputuottajana toimi saksofonisti Petri Puolitaival. Kokoonpano on keikkaillut yhdessä siitä asti, muun muassa Suomen Jazzliiton tuottamalla kiertueella ympäri Suomen. Albumi julkaistiin myös 28.10.2016 Saksassa Herbie Martin Music -levymerkin toimesta ja sitä juhlittiin konsertilla Helsingin Savoy-teatterilla.


title: Nina Mya

text: Varsinaisen yhtyeen oheen perustettu pienkokoonpano Nina Mya Goes Gospel esittää nimensä mukaisesti afroamerikkalaista gospelia ja sen vaikutteista musiikkia. Siinä soittavat Myan kvintetistä tutut Mäntylä ja Puolitaival.


title: Nina Mya

text: Nina Mya vaikuttaa pääsolistina Kaira-nimisessä yhtyeessä, jossa mukana ovat Sam Huber (voc), Joonatan Rautio (sax), Markus Niittynen (pno), Sampo Tiittanen (bass) ja Jussi Lehtonen (drs). Yhtyeen debyyttialbumi Kaira (Svart Records) julkaistiin huhtikuussa 2017 April Jazz -festivaalilla.


title: Nina Mya

text: Lisäksi Nina Mya on esiintynyt vuosien varrella vierailevana solistina useiden kotimaisten huippumuusikoiden, kuten Timo Lassy, sekä lukuisten kansainvälisten artistien, esimerkiksi Frank McComb kanssa.


title: Nina Mya

text: Syksystä 2015 Nina Mya on toiminut Kuopiossa Savonia ammattikorkeakoulun rytmimusiikin osastolla laulun lehtorina. Lisäksi hän on opettanut lukuisia kertoja freelancerina sekä yksilö- että ryhmäopetuksina aina Sibelius-Akatemian avointa yliopistoa myöten. Hän on arvostettu ja monipuolinen laulupedagogi, jonka opetusfilosofia on holistinen ja oppilaslähtöinen. Hän nojaa opetuksessaan useisiin eri metodeihin. Laulun lisäksi hän on opettanut yhtyesoittoa, sävellystä, pedagogiikkaa ja improvisaatiota.


title: Kurt Björk

text: Kurt Emil Björk (20. huhtikuuta 1938 Kokkola – 19. huhtikuuta 2010 Vaasa) oli suomalainen taidemaalari.


title: Kurt Björk

text: Björk opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa Helsingissä 1957–1960 ja piti ensimmäisen näyttelynsä 1965. Björk kuvasi 1970-luvun maalauksissaan maaltapaon ja Ruotsin muuton vaikutuksia Pohjanmaan maaseudulla. Hän siirtyi sittemmin lyyrisempään maisema- ja luontomaalaamiseen ja maalasi talvimaisemia, avohakkuiden jälkiä sekä eläimiä. Björk osallistui myös taidepolitiikkaan ja oli muun muassa valtion kuvataidetoimikunnan jäsenenä 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa.


title: Melanie Milburne

text: Melanie Milburne, oikea nimi Ris Wilkinson, on australialainen rakkausromaaneja kirjoittava kirjailija.


title: Melanie Milburne

text: Wilkinsonin kirjoja oli vuonna 2013 myyty yli kymmenen miljoonaa 25 kielellä. Hän on saanut useita alan kirjallisuuden palkintoja. Hän on naimisissa lääkärin kanssa ja kirjoittaa toisinaan lääkäriromansseja. Hän on ollut kilpauimari.


title: Melanie Milburne

text: Wilkinson on kustantajansa Harlequin Mills and Boonin myydyimpiä kirjailijoita.


title: Meritxell Serret

text: Meritxell Serret i Aleu (s. 1975 Vallfogona de Balaguer) on katalonialainen poliitikko. Hän edustaa Katalonian tasavaltalaista vasemmistoa ja toimi Katalonian aluehallinnon maatalousministerinä Carles Puigdemontin johtamassa hallituksessa, joka järjesti 1. lokakuuta 2017 kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä. Serret lähti Puigdemontin ja kolmen muun ministerin (Antoni Comín, Lluís Puig ja Clara Ponsatí) kanssa Belgiaan maanpakoon Espanjan nostettua kansanäänestyksen järjestämisen takia heitä vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Espanja antoi heistä myös eurooppalaisen pidätysmääräyksen, mutta perui sen myöhemmin 5. joulukuuta 2017.


title: Meritxell Serret

text: Uusissa Katalonian parlamenttivaaleissa 21. joulukuuta 2017 yhä maanpaossa ollut Serret valittiin uudelleen parlamenttiin. Hän kuitenkin ilmoitti 28. tammikuuta 2018 samaan aikaan Ponsatín ja Puigin kanssa luopuvansa parlamenttipaikastaan varmistaakseen pääministeriäänestyksessä itsenäisyysmielisen enemmistön, sillä Espanjan korkein oikeus oli torpannut maanpaossa olevilta edustajilta oikeuden valtuuttaa toisen edustajan äänestämään istunnossa puolestaan.


title: Meritxell Serret

text: Serretin kohdalla kapinasyytettä () lievennettiin maaliskuussa 2018 syytteeksi "kansalaistottelemattomuudesta" () ja "julkisten varojen väärinkäytöstä" (). Espanja uusi 23. maaliskuuta 2018 aiemmin jäädytetyn eurooppalaisen pidätysmääräyksen Puigdemontista ja useasta muusta maanpaossa olevasta katalaanipoliitikosta, mukaan luettuna Serret, joka ilmoittautui itse poliisille Belgiassa 5. huhtikuuta 2018 yhdessä muitten Belgiassa yhä olleitten eli Comínin ja Puigin kanssa. Heitä ei kuitenkaan pidätetty ja he saivat odottaa Espanjan vaatiman luovutuksen oikeuskäsittelyä Belgiassa vapaana. Heille ei myöskään määrätty takuita, eikä passeja takavarikoitu, vaikka heiltä kiellettiinkin Belgiasta poistuminen. 16. toukokuuta 2018 Belgian oikeus ilmoitti, että Serretiä, Comínia ja Puigia ei luovuteta Espanjaan.


title: Matilda Skotlantilainen

text: Matilda (n. 1080 – 1118) oli Skotlannin prinsessa, josta tuli Henrik I:n puolisona Englannin kuningatar. Hän kasvoi Skotlannin hovissa vanhempinaan Malcolm III ja Skotlannin Pyhä Margaret. Skotlannissä hänestä käytettiin nimeä Edith of Dunfermline. Hänen kolmesta veljestään tuli Skotlannin kuninkaita. Hänen kummisetänsä oli Robert Curthose, Henrikin vanhempi veli.


title: Matilda Skotlantilainen

text: Henrikin viettäessä pitkiä aikoja Normandiassa Matilda hallitsi käytännössä Englantia sillä aikaa. Hän rakennutti luostareita ja siltoja. Kerrotaan, että Matilda on alkuperäinen "my fair lady" lastenlaulussa ”Lontoon silta romahtaa” (”London Bridge is Falling Down”).


title: Matilda Skotlantilainen

text: Matildalle ja Henrikille syntyi tytär, Matilda, ja poika, William. Poika kuoli traagisessa onnettomuudessa pian äitinsä jälkeen.


title: Eino Lainio

text: Eino "Eka" Lainio (11. syyskuuta 1913 Viipuri – 30. tammikuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen taidegraafikko, kirjailija ja kuvittaja.


title: Eino Lainio

text: Eino Lainion vanhemmat olivat typografi Emil Lainio ja Vilhelmiina Lainio o.s. Niskanen. Hän kävi viisi luokkaa Viipurin lyseota ja opiskeli sitten 1932–1935 Viipurin taidekoulussa. Hän osallistui ensimmäiseen näyttelyynsä Viipurin Taiteilijaseuran jäsenenä 1930-luvun lopulla. Lainion Viipurin koti tuhoutui talvisodan pommitusten aikana helmikuussa 1940 niin että hänelle jäi ainoaksi muistoksi siitä musta ja nokinen kuparinen kahvipannu. Lainio muutti sitten Viipurista Helsinkiin.


title: Eino Lainio

text: Lainio oli jatkosodan aikana 1941–1944 merenkulkuhallituksen palveluksessa merikarttalaitoksen kartanpiirtäjänä. Sodan jälkeen hän oli työssä kolmessa mainostoimistossa Ilmo Oy:llä, Erva-Latvalalla 1946–1951 ja Markkinointi Viherjuurella ateljeepäällikkönä 1960-luvulla.


title: Eino Lainio

text: Lainiosta tuli Grafian, silloisen Taidepiirtäjäin Liiton jäsen vuonna 1942 ja hän oli liiton johtokunnassa 1954–1963 sekä liiton puheenjohtajana 1964–1967. Lainio oli Grafian kokoelmien säätiön hallituksen jäsenenä vuodesta 1968 ja hänestä tuli Grafian kunniajäsen 2003. Lainio toimi Karjalan Liiton taiteellisena avustajana ja sunnitteli vuodesta 1953 alkaen liiton joulujulkaisun "Joulukanteleen" kansikuvat.


title: Eino Lainio

text: Lainio toimi kuvittajana ja graafisena suunnittelijana ja toimitti alan perusteokset "Suomen käyttögrafiikkaa" ja "Suomen piirustustaide I ja II". Lainio suunnitteli myös paljon ex libriksiä ja hänen oma ex libriksensä kuvasi Viipurin kellotornia. Eläkkeellä ollessaan hän kirjoitti, kuvitti ja kustansi 8-osaisen kirjasarjan jonka aiheisiin kuuluivat meri, kalliopiirrokset ja Viipuri.


title: Eino Lainio

text: "Eino Lainion Säätiö" ("EKLA-säätiö") perustettiin 1992. Säätiö tukee Suomea ja Suomen sukulaiskansoja koskevien taiteellisten tai tieteellisten teosten esittämistä, suunnittelua tai julkaisua sekä ylläpitää säätiön omistamaa kuvituspiirustusten ja maalausten näyttelyä.


title: Peitsimöhkäkala

text: Peitsimöhkäkala ("Masturus lanceolatus") on möhkäkaloihin kuuluva suurikokoinen kalalaji. Se voi kasvaa lähes 3,4 metriseksi ja kahden tonnin painoiseksi. Peitsimöhkäkala elää maailmanlaajuisesti trooppisissa ja subtrooppisissa merissä. Peitsimöhkäkalan erottaa möhkäkalasta sen peräosassa olevan ”peitsen” perusteella. Peitsimöhkäkalojen arvioidaan elävän 85-105-vuotiaiksi.


title: Luettelo Lauri Markkasen saavutuksista

text:
Tämä on luettelo koripalloilija Lauri Markkasen saavutuksista. Markkanen on saavuttanut urallaan useita palkintoja ja rikkonut lukuisia ennätyksiä.
Lähde: Sports-Reference LLC.
Uran yhteismäärät


title: Luettelo Lauri Markkasen saavutuksista

text: Otteluennätykset


title: Kay Hagan

text: Kay Hagan (o.s. Ruthven, s. 26. toukokuuta 1953 Shelby, Pohjois-Carolina) on yhdysvaltalainen poliitikko demokraattisesta puolueesta. Hän toimi vuosina 2009–2015 Yhdysvaltain senaatin jäsenenä Pohjois-Carolinasta.


title: Kay Hagan

text: Hagan suoritti vuonna 1975 alemman korkeakoulututkinnon (Bachelor of Arts) Floridan osavaltionyliopistossa ja vuonna 1978 oikeustieteen tohtorin tutkinnon (Juris Doctor) Wake Forest Universityssä. Hän työskenteli ennen poliittista uraansa North Carolina National Bankin (NCNB) palveluksessa yleten lopulta sen varapuheenjohtajaksi.


title: Kay Hagan

text: Hagan toimi vuosina 1992 ja 1996 Jim Huntin kampanjapäällikkönä Guilfordin piirikunnassa tämän pyrkiessä onnistuneesti Pohjois-Carolinan kuvernööriksi. Vuonna 1998 hän tuli itse valituksi Pohjois-Carolinan senaattiin. Hän toimi sen jäsenenä tammikuuhun 2009, jolloin aloitti Yhdysvaltain senaatin jäsenenä. Hagan voitti marraskuun 2008 vaaleissa istuvan senaattorin, republikaani Elizabeth Dolen prosentein 52,6–44,2.


title: Kay Hagan

text: Hagan toimi vuosinaan Yhdysvaltain senaatissa kaikkiaan neljän valiokunnan (Committee on Armed Services, Committee on Banking, Housing, and Urban Affairs, Committee on Health, Education, Labor and Pensions ja Committee on Small Business and Entrepreneurship) jäsenenä ja kahden alivaliokunnan (Subcommittee on Emerging Threats and Capabilities ja Subcommittee on Children and Families) puheenjohtajana. Hän pyrki jatkokaudelle marraskuun 2014 vaaleissa, mutta hävisi Pohjois-Carolinan edustajainhuoneen puhemiehenä toimineelle republikaani Thom Tillisille prosentein 47,25–48,8.


title: Kay Hagan

text: Tammikuussa 2016 Hagan aloitti lobbausfirma Akin Gump Strauss Hauer & Feldin konsulttina Washingtonissa.


title: Kay Hagan

text: Kay Hagan, silloinen Ruthven, syntyi Shelbyssä, Pohjois-Carolinassa, mutta muutti lapsena perheensä kanssa Lakelandiin, Floridaan. Hänen isänsä Joe Ruthven valittiin myöhemmin Lakelandin pormestariksi ja hänen äitinsä Jeanette Chiles Ruthvenin veli Lawton Chiles toimi 1970- ja 1980-luvuilla Yhdysvaltain senaatin jäsenenä Floridasta ja 1990-luvulla Floridan kuvernöörinä.


title: Kay Hagan

text: Kay Hagan on naimisissa Charles “Chip” Haganin kanssa ja hänellä on kolme lasta, poika Tilden ja tyttäret Jeanette ja Carrie.


title: Kay Hagan

text: Hagan joutui joulukuussa 2016 sairaalahoitoon punkkien levittämän Powassan-viruksen takia ja oli tajuttomana 43 vuorokautta. Hän pääsi sairaalasta heinäkuussa 2017, mutta jatkoi kuntoutuksessa viruksen vietyä hänen kävelykykynsä ja rajoitettua hänen puhekykyään.


title: Vuodenajat (Tšaikovskin teos)

text: Vuodenajat, opus 37a (venäjäksi: Времена года; julkaistu ranskankielisellä tittelillä: Les Saisons) on Pjotr Tšaikovskin säveltämä 12 sävellyksen sarja pianolle. Sävellyskokoelman jokainen osa on Tšaikovskin näkemys eri kuukausista pohjoisella pallonpuoliskolla. Yksittäisistä sävellyksistä erityisesti kesäkuuta ja marraskuuta edustavat teokset ovat olleet erityisen suosittuja.


title: Arthur Hildén

text: Arthur Gideon Hildén (31. heinäkuuta 1857 Tampere – 15. helmikuuta 1918 Hämeenkyrö) oli suomalainen agronomi ja maanviljelysneuvos, joka omisti Hämeenkyrön Osarassa sijaitsevan Osaran kartanon. Vuonna 1886 hän perusti kartanoon maatalousoppilaitoksen, jonka toimintaa jatkaa nykyään Ammatti-instituutti Iisakki.


title: Arthur Hildén

text: Tamperelaisen kauppiaan Carl Josef Hildénin perheeseen syntynyt Hildén lopetti yläalkeiskoulun 15-vuotiaana ja muutti Kokemäenkartanoon hankkimaan maanviljelysoppia. Pari vuotta myöhemmin hän aloitti agronomin opinnot Ruotsin Ultunassa, josta Hildén valmistui 1877. Tämän jälkeen hän työskenteli tilanhoitajana isänsä omaistamalla Osaran tilalla Hämeenkyrössä, kunnes osti sen omakseen vuonna 1881. Hildén kokeili tilallaan uusinta tekniikkaa ja työmenetelmiä. Vuonna 1886 hän käynnisti kaksivuotisen maanviljelyskoulun, jonka johtajana Hildén toimi vuoteen 1909 saakka. Vuonna 1898 Osarassa alkoi toimimaan myös maamieskoulu, joka kuitenkin heikensi Osaran taloutta ja lopulta Hildén joutui laittamaan tilan myyntiin vuonna 1905. Sopivaa ostajaa ei kuitenkaan löytynyt ja Osara siirtyi lopulta kannatusyhdistyksen hallintaan hieman ennen Hildénin kuolemaa.


title: Arthur Hildén

text: Hildén hoiti vuosikymmenten ajan lukuisia valtakunnallisia ja paikallisia luottamustehtäviä. Hän kuului muun muassa Mustialan maatalousopiston sekä Satakunnan maanviljelysseuran johtokuntiin. Lisäksi Hildén oli jäsenenä senaatin maatalousopetuskomiteassa ja toimi valtion koulutilojen virallisena tarkastajana. Tilanomistajana Hildén tunnettiin tiukkana ja jääräpäisenä isäntänä. Vuoden 1917 maatalouslakkojen aikana hän kieltäytyi kirjallisista sopimuksista, eikä hyväksynyt työväenyhdistyksen edstajia mukaan neuvotteluihin. Lisäksi Osaran kartanon torpparien sopimuksia irtisanottiin usein.


title: Arthur Hildén

text: Arthur Hildén surmattiin Suomen sisällissodan aikana helmikuussa 1918. Hänet vangittiin Osarassa ja vietiin kuulusteltavaksi Viljakkalan Upan talossa toimineeseen punakaartin esikuntaan. Hildéniä oltiin ilmeisesti viemässä takaisin kotiinsa, kun hänet ammuttiin reessä Kyröskosken itäpuolella Myllyahteessa, jonka jälkeen ruumis heitettiin koskeen. Viljakkalan punakaartin ylipäällikön Erkki Raiteen mukaan ampujina olivat Ikaalisten punakaartin komppanianpäällikkö Väinö Lindeman sekä kaartilainen ”Väinö Leppänen”, jonka oikea henkilöllisyys on epäselvä. Hildénin puolison päiväkirjamerkintöjen mukaan hänet kävi hakemassa kaksi humalaista nuorta miestä. Ampujat eivät kuitenkaan välttämättä olleet samat henkilöt kuin Hildénin vanginneet punakaartilaiset. Surman todennäköisenä syynä oli, että Hildén rahoitti suojeluskuntia sekä oli avustanut rintaman toiselle puolelle pyrkineitä valkoisia. Ennen sisällissotaa Osaran kartano oli seudun suojelskuntalaisten toiminnan keskus.


title: Arthur Hildén

text: Väinö Linna otti myöhemmin Hildénin murhan lähes sellaisenaan "Täällä Pohjantähden alla" -trilogiansa toiseen osaan, jossa punakaartilaiset surmaavat Paroni Magnuksen. Hän kirjoitti romaaniaan Hämeenkyrössä omistamallaan Käkisaaren maatilalla.


title: Arthur Hildén

text: Arthur Hildén ensimmäinen puoliso oli vuosina 1882–1886 Emelie Konstantia Rosendahl, jonka jälkeen hän avioitui Emilia von Bonsdorffin kanssa. Pariskunnan lapsista tunnettuja ovat ministeri ja metsähallituksen pääjohtaja Nils Osara sekä taidemaalari Karin Hildén.


title: Raimo Andersson

text: Raimo Juhani Andersson (25. heinäkuuta 1956 Hamina – 14. huhtikuuta 2018 Vantaa) oli suomalainen rikollinen. Andersson johti huumeliigaa 1990-luvulla ja sai pitkän vankeustuomion törkeästä huumausainerikoksesta ja ampuma-aserikoksesta. Vuonna 1990 Andersson esitti perättömän väitteen, että Juice Leskinen olisi ostanut häneltä noin kilon hasista, ja sai tästä väitteestä myöhemmin tuomion. Andersson myös kuului vuosien ajan rikollisjengi United Brotherhoodin voimahahmoihin.