title: Kahlehdittu Prometheus

text:
Tämän jälkeen Prometheuksen luona vierailee Io, ihmisneito, jota Zeus halusi ja muutti tämän lehmäksi. Mustasukkaisen Heran lähettämä paarma oli ajanut Ion Argoksesta Kaukasukselle saakka. Prometheus ennustaa Ion tulevat matkat ja kertoo, että Zeus tulee päättämään tämän piinan Egyptissä, jossa Io synnyttää pojan nimeltä Epafos. Tämän jälkeläinen kolmetoista sukupolvea myöhemmin tulee lopulta vapauttamaan Prometheuksen, mikä viittaa Herakleehen.
Lopulta paikalle saapuu viestintuojajumala Hermes, jonka suuttunut Zeus oli lähettänyt vaatien Prometheusta paljastamaan, kuka tulisi syrjäyttämään hänet. Prometheus kieltäytyy, joilloin Zeus iskee Prometheusta salamallaan.


title: Kahlehdittu Prometheus

text: "Kahlehdittu Prometheus" oli ensimmäinen osa Prometheus-myyttiä käsitelleessä trilogiassa, joka tunnetaan nimellä "Prometheia". Trilogian toinen tragedia oli "Vapautettu Prometheus", jossa Herakles tulee ja vapauttaa Prometheuksen ja surmaa tämän maksaa nokkineen kotkan. Kolmas osa oli "Prometheus valontuoja", jossa Prometheus varoittaa Zeusta makaamasta merinymfi Thetiin kanssa, koska nymfin kohtalona olisi synnyttää lapsen isää suurempi poika. Tämä saa Zeuksen lopulta armahtamaan Prometheuksen. Näistä kahdesta muusta tragediasta on säilynyt vain katkelmia.


title: Kahlehdittu Prometheus

text: Aiskhyloksen esitys Prometheuksen hahmosta poikkeaa aiemmista, joissa Prometheus on kuvattu lähinnä huiputtajana. Aiskhyloksen Prometheus on sen sijaan viisas hahmo ja ihmiskunnan hyväntekijä.


title: Kahlehdittu Prometheus

text: Näytelmän keskeisenä teemana voidaan nähdä tyrannian vastustaminen sekä järjen ja oikeudenmukaisuuden heikkous voimaan perustuvaa valtaa vastaan. Näytelmässä tyrannina toimii Zeus itse. Prometheus sen sijaan esiintyy paitsi järjen edustajana myös yksilönä, joka kapinoi tyranniaa vastaan. Näytelmän Prometheuksen voidaan nähdä jopa vertautuvan eräänlaiseen Kristus-hahmoon, joka kärsii ihmisten puolesta.


title: Oidipus Kolonoksessa

text: Oidipus Kolonoksessa (, ) on Sofokleen kirjoittama antiikin kreikkalainen tragedia, joka kertoo Oidipuksen viimeisistä hetkistä ja kuolemasta Attikan Kolonoksessa. Se voidaan nähdä sovittavana päätöksenä koko Oidipus-tarulle.


title: Oidipus Kolonoksessa

text: Sofokles kirjoitti näytelmän vähän ennen kuolemaansa noin vuonna 406 tai 405 eaa., jolloin hän oli jo 90-vuotias. Tätä kautta näytelmä voidaan nähdä kirjoittajansa taiteellisena ja poliittisena testamenttina. Näytelmän kirjoitushetkellä Ateenan kaupunkivaltio eli viimeisiä suuruudenhetkiään ja sen demokratia kukistui, joskin väliaikaisesti, vuonna 404 eaa. heti Sofokleen kuoltua.


title: Oidipus Kolonoksessa

text: Tragedia on yksi kirjoitusjärjestyksessä viimeinen Sofokleen kolmesta Thebaan sijoittuvasta tragediasta näytelmien "Kuningas Oidipus" ja "Antigone" ohella. Sisällöllisesti näytelmä on suoraa jatkoa "Kuningas Oidipukselle" ja edeltää "Antigonea". Oidipuksen kuolemasta kerrottiin antiikin aikana monenlaisia versioita ja siksi Sofokles on voinut muokata aineistoa melko vapaasti haluamaansa suuntaan.


title: Oidipus Kolonoksessa

text: Sofokles oli itse kotoisin Kolonoksen demoksesta, johon näytelmä sijoittuu. Erään antiikin aikaisen tarinan mukaan Sofokles joutui vanhoina päivinään oikeuteen, kun sukulaiset syyttivät häntä dementiasta ja vaativat perintöä ennakkoon. Tällöin Sofokles olisi lausunut "Oidipus Kolonoksessa" -tragediasta Kolonoksen ja samalla koko Attikan kauneutta ylistäviä kohtia. Tällöin oikeuden jäsenet puhkesivat samanlaisiin suosionosoituksiin kuin teatterissa, ja Sofokles luonnollisesti vapautettiin.


title: Oidipus Kolonoksessa

text: Tragedia kuvaa, kuinka traagisen elämän kokenut Oidipus lopulta löytää itselleen hautapaikan ja levon Attikassa Ateenan lähellä sijaitsevan Kolonoksen eumenideille omistetusta uhrilehdosta. Tämä oli Sofokleen synnyinseutua. Teos on näin samalla Ateenan ja Attikan ylistystä.


title: Oidipus Kolonoksessa

text: Näytelmän tapahtumat sijoittuvat kyseiseen uhrilehtoon. Ajallisesti se sijoittuu useita vuosia sen jälkeen, kun Oidipus oli ymmärtänyt surmanneensa tietämättään isänsä ja naineensa äitinsä, minkä seurauksena hän oli sokeuttanut itsensä. Näytelmä koostuu runosäkeestä.


title: Oidipus Kolonoksessa

text:
Oidipus, Theban entinen kuningas, on karkotettu kotikaupungistaan sen jälkeen, kun on paljastunut, että hän oli tietämättään surmannut isänsä Laioksen ja nainut äitinsä Iokasten. Hän on sokaissut itsensä häpeissään, ja on nyt maankiertäjänä tyttärensä Antigonen avustamana. Oidipus saapuu Kolonokseen, joka sijaitsee Ateenan lähellä. Eräs paikallinen yrittää ajaa hänet pois, sillä paikka on pyhitetty erinyksille eli raivottarille, verikoston jumalattarille, jotka tunnetaan myös eumenideina. Oidipus pitää kuulemaansa kuitenkin hyvänä merkkinä, sillä hänen saamansa alkuperäinen oraakkelinlause, joka ennusti hänen surmaavan isänsä ja naivan äitinsä, sanoi myös, että hän tulisi kuolemaan erinyksille pyhitetyssä paikassa ja olisi kyseiselle paikalle siunaukseksi.
Kuoro ("khoros"), joka koostuu Kolonoksen vanhimmista, saapuu, koska on huolestunut siitä, että joku häiritsee erinyksiä. He tekevät Oidipukselle selväksi, että maassa on oltava maan tavalla, ja kysyvät, kuka hän on ja mistä kotoisin. Lopulta Oidipus kertoo, kuka on. Kuoro on kauhistunut kuultuaan, että tulija on Laioksen poika, sillä tieto tapahtumista on saavuttanut myös Ateenan. He yrittävät häätää hänet maasta, peläten hänen olevan sille kiroukseksi. Oidipus puolustautuu ja sanoo surmanneensa isänsä itsepuolustukseksi, eikä näin ollut syyllinen rikokseen. Hän sanoo myös tulevansa maahan ”pyhänä ja paljaana” ja tekevänsä sen kansalle suuren palveluksen, ja pyytää saada tavata Ateenan kuninkaan Theseuksen.


title: Oidipus Kolonoksessa

text: Oidipuksen toinen tytär Ismene saapuu ja tuo tiedon, että Oidipuksen nuorin poika Eteokles on ottanut Thebassa vallan, kun taas vanhempi poika Polyneikes on koonnut Argoksessa seitsemän päällikön sotajoukon hyökätäkseen kaupunkiin. Kumpikin pojista on kuuluut, että oraakkelinlauseen mukaan tämän taistelun lopputulos määräytyisi sen perusteella, mihin Oidipus haudataan. Ismene kertoo, että huhun mukaan Oidipuksen juonitteleva eno Kreon haluaisi Oidipuksen kuolevan ja tulevan haudatuksi Theban rajalle ilman tavan mukaisia hautausriittejä, jolloin kumpikaan poika ei voisi vaatia valtaistuinta itselleen.


title: Oidipus Kolonoksessa

text: Oidipus kiroaa kummankin pojistaan, ja vertaa riitapukareita kuuliaisiin tyttäriinsä. Hän vetoaa kolonoslaisten armoon ja suojeluun. Kuoro kyselee Oidipukselta tämän suorittaman isänmurhan ja insestisen suhteen yksityiskohdista. Oidipus kertoo surullisen tarinansa. Lopulta kuningas Theseus saapuu. Hän sanoo jo tietävänsä kaiken Oidipuksesta, ja suhtautuu tähän myötätuntoisesti ja tarjoaa apuaan. Oidipus kiittää Theseusta ja lupaa lahjana hautansa paikalle, mikä auttaisi Ateenaa tulevissa sodissa Thebaa vastaan. Theseus vastustelee, ja sanoo kaupunkinsa olevan hyvissä väleissä Theban kanssa. Oidipus vastaa:


title: Oidipus Kolonoksessa

text: Theseus myöntää Oidipukselle Ateenan kansalaisuuden ja jättää tämän kuoron vartioitavaksi. Kuoro laulaa Kolonoksen ja Ateenan ylistykseksi.


title: Oidipus Kolonoksessa

text: Kreon saapuu Theban edustajana. Hän teeskentelee sääliä Oidipusta ja tämän lapsia kohtaan, ja pyytää Oidipusta palaamaan Thebaan. Oidipus tuntee vastenmielisyyttä Kreonin kaksinaamaisuutta kohtaan, ja muistuttaa tätä kaikesta, mitä tämä on tehnyt hänelle. Kreon suuttuu, ja kertoo jo vanginneensa Ismenen; sitten hän määrää joukkonsa vangitsemaan Antigonen. Kreonin joukot lähtevät viemään neitoja kohti Thebaa. Kuoro yrittää estää heitä, mutta Kreon uhkaa viedä myös Oidipuksen väkisin. Kuoro kutsuu Theseuksen paikalle. Theseus, joka oli ollut uhraamassa Poseidonille, saapuu. Hän tuomitsee Kreonin sanoen: ”Tulet maahan, jossa vallitsee oikeus, jossa kunnioitetaan lakia”. Kreon vastaa, ettei olisi koskaan uskonut ateenalaisen suojelevan isänmurhaajaa, joka on maannut äitinsä kanssa. Oidipus raivostuu ja sanoo jälleen, ettei ole moraalisesti vastuussa teostaan. Theseuksen joukot ottavat Antigonen ja Ismenen takaisin. Oidipus on suudella Theseusta kiitokseksi, mutta tajuaa kuitenkin olevansa edelleen saastainen.


title: Oidipus Kolonoksessa

text: Theseus kertoo Oidipukselle, että Poseidonin temppeliin on tullut turvananoja: Oidipuksen poika Polyneikes, jonka hänen veljensä Eteokles on ajanut pois Thebasta. Oidipus ei halua puhua tälle, mutta Antigone taivuttelee isäänsä sanoen: ”Et ole sinä maailman vanhimmista ainut, jolle osunut on kelvoton poika ja joka hänen tähtensä kantaa kaunaa. Silti niin kuin taika voi vaikuttaa ystävän neuvo ja hillitsemään pystyvät he kiivaan luontonsa”. Oidipus taipuu. Polyneikes valittaa isänsä surkeaa tilaa. Hän jatkaa sanomalla, että hänet on ajettu epäoikeudenmukaisesti pois Thebasta, ja hän aikoo hyökätä kaupunkiin. Polyneikes tietää, että kyse on Oidipuksen langettamasta kirouksesta pojilleen,ja pyytää tätä perumaan sen, sanoen jakavansa saman kohtalon isänsä kanssa. Oidipus kuitenkin sanoo, että Polyneikes ansaitsee kohtalonsa, ja ennustaa, että veljekset tulisivat surmaamaan toisensa taistelussa. Hän kiroaa Polyneikeen uudelleen. Antigone yrittää hillitä Polyneikestä olemaan hyökkäämättä Thebaan. Polyneikes kieltäytyy ja poistuu.


title: Oidipus Kolonoksessa

text:
Keskustelua seuraa ukonilma, jonka Oidipus tulkitsee Zeuksen merkiksi lähestyvästä kuolemastaan. Hän kutsuu jälleen Theseuksen paikalle, ja sanoo, että hänen on tullut aika luovuttaa lahjansa Ateenalle. Oidipus lähtee kävelemään pyytäen tyttäriään ja Theseusta seuraamaan häntä.
Sanansaattaja saapuu ja kertoo kuorolle, että Oidipus on kuollut. Tämä oli peseytynyt ja kaatanut juomauhrit tyttäriensä surressa. Tämän jälkeen maan alta oli kuulunut Zeuksen jyrähdys, joka kutsui Oidipusta. Tämä oli hyvästellyt tyttärensä sanoen, ettei näiden enää tarvitse kantaa hänestä huolta, ja ettei kukaan ole rakastanut näitä niin kuin hän. Sitten maan alta oli kutsuttu Oidipusta nimeltä, ja käsketty häntä jo tulemaan. Niin Oidipus oli lähettänyt tyttärensä pois, sillä ainoastaan Theseus saa tietää hänen hautapaikkansa kertoakseen sen perillisilleen. Kun muut olivat lähdettyään kääntyneet katsomaan taakseen, Oidipus oli jo hävinnyt. Sanansaattaja kertoo:


title: Oidipus Kolonoksessa

text: Theseus saapuu yhdessä isäänsä surevien Antigonen ja Ismenen kanssa. Antigone pyytää nähdä isänsä haudan ja haluaa jopa tulla haudatuksi siihen mieluummin kuin elää. Theseus muistuttaa, että paikka on salainen, ja salassa pitämällä hän turvaisi maansa ikuisesti. Antigone hyväksyy tämän, ja haluaa palata Ismenen kanssa Thebaan estääkseen seitsemän hyökkäyksen kaupunkiin. Muut poistuvat kohti Ateenaa.


title: Oidipus Kolonoksessa

text: Historiallisessa kontekstissaan näytelmä näyttäytyy Ateenan demokratian ja lakien puolustuspuheena aikana, jolloin Ateena oli häviämässä peloponnesolaissodan ja joutumassa kolmenkymmenen tyrannin vallan alle.


title: Oidipus Kolonoksessa

text: Kuolemassa olevan Oidipuksen näytelmässä saama sympaattinen kohtelu on mitä todennäköisimmin yhteydessä siihen, että Sofokles oli näytelmän kirjoitusaikaan itse hyvin vanha, ja katsoi oman kuolemansa lähestyvän. Näytelmä sovittaa Oidipuksen teot, ja näin sen erääksi teemaksi voidaan nähdä ihmisen erehtyväisyys ja mahdollisuus anteeksiantoon. Samalla se käsittelee sitä, missä määrin ihminen on moraalisesti vastuussa teoista, jotka kohtalo on määrännyt. Näytelmän esittämä ratkaisu on kenties se, että vaikka kohtalo ei poistakaan ihmisen suoraa vastuuta omista teoistaan, hänen kärsimyksensä elämän aikana voidaan nähdä riittävänä rangaistuksena, jotta hänet voidaan vapauttaa kuollessaan syyllisyydestä.


title: Finanssilaitos

text: Osakeyhtiö Finanssilaitos - Aktiebolaget Finansinstitutet (myöhemmin Unsa Oy) oli arvopaperiyhtiö, joka omisti huomattavan määrän Suomen Yhdyspankin ja Sammon osakkeita 1990-luvun vaihteessa.


title: Finanssilaitos

text: Helsingin Osakepankki perusti Finanssilaitoksen vuonna 1977. Yhtiö jäi pöytälaatikkoyhtiöksi, jolla ei ollut toimintaa. Myöhemmin se tuli Suomen Yhdyspankin omistukseen.


title: Finanssilaitos

text: Yhtiön toiminta käynnistettiin maaliskuussa 1989. Käynnistäminen liittyi käynnissä olleeseen Yhdyspankin ja Sammon nurkanvaltaukseen (Kouri-kaupat). Omistus järjestettiin siten, että Finanssilaitoksen suurimmat omistajat ja määräysvallan käyttäjät olivat Suomen Yhdyspankki ja Oy Pomi-Trading Ab. Muina omistajina oli kuusi vakuutusyhtiötä: Eläke-Varma, Yrittäjäinvakuutus-Fennia, Teollisuusvakuutus, Sampo, Kaleva ja Henkivakuutus Oy Nova.


title: Finanssilaitos

text: Finanssilaitos osti Kouri-kauppojen nimellä tunnetuissa osakekaupoissa lähes 27,6 miljoonaa Yhdyspankin A-osaketta ja yli 2,2 miljoonaa Sammon A-osaketta. Nämä suuret osakemäärät olivat ratkaisevia käytettäessä omistajavaltaa Yhdyspankin tai Sammon yhtiökokouksessa.


title: Finanssilaitos

text: Finanssilaitoksen tavoitteena oli tehdä suuri rakennejärjestely vakuutusyhtiöissä. Sammon liiketoiminta oli tarkoitus suurelta osin jakaa muiden vakuutusyhtiöiden kesken. Vakuutusyhtiöiden konsortiosta olisi tullut mahtava vaikuttaja Suomen vakuutustoimintaan. Hanke ei kuitenkaan onnistunut, sillä ammattiyhdistysliike ja sosiaali- ja terveysministeriö asettuivat vastustamaan suunnitelmaa. Myös Sampo-yhtiö vastusti järjestelyä.


title: Finanssilaitos

text: Järjestelyn kariuduttua Finanssilaitos jähmettyi omistusyhtiöksi. Ongelmaksi tulivat korkeat rahoituskulut samalla, kun yhtiön omistamien osakkeiden arvo laski laman aikana. Osakeomistuksia ryhdyttiin myöhemmin purkamaan. Yhtiön toiminta väheni sen keskettyä viisi vuotta. Yhtiön nimeksi muutettiin "Unsa Oy" vuonna 1994.


title: Finanssilaitos

text: Finanssilaitoksen avulla koottiin suhteellisen yhtenäinen merkittävä vakuutusyhtiöryhmä, joka pystyi kilpailemaan Pohjola-ryhmän kanssa. Sen turvasi Yhdyspankin aseman itsenäisenä liikepankkina ja loi mahdollisuuden Yhdyspankin oman vakuutusyhtiön perustamiselle. Finanssilaitos tuli kuitenkin maksamaan Yhdyspankille ja Pomi-Tradingille noin miljardi markkaa. Sampo-yhtiöille Finanssilaitoksen merkitys oli suuri, sillä se johti Teollisuusvakuutuksen ja Sammon fuusioon.


title: Finanssilaitos

text: Unsa Oy sulautui vakuutusyhtiö Varmaan vuonna 2002.


title: Pesäpallon naisten Suomenmestaruuskilpailut 1931

text: Pesäpallon naisten Suomen mestaruudesta pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1931. Kilpailuun osallistui 8 joukkuetta. Kilpailu oli cup-kilpailu eli otteluiden voittajat pääsivät seuraavalle kierrokselle ja häviäjät putosivat pois kilpailuista.


text:
Merkillepantavaa on että ensimmäisen naisten mestaruusottelun tuomarina toimi nainen, voimistelunopettaja Elli Karvinen (s. 8.10.1897). Tämä I luokan pesäpallotuomari oli Viipurin tyttölyseon voimistelunopettaja vuosina 1926 – 1940. Lisäksi hän toimi aktiivisesti erilaissa liikunta- ja muissa järjestöissä ja oli osaltaan viipurilaisen naispesäpallon menestyksen taustalla.
Naisten SM-sarjaottelut kautta aikain


title: Haislat

text: Haislat (myös "Xa'islak'ala") ovat Luoteisrannikon intiaaneja, jotka asuvat Kotonakin alueella Brittiläisen Kolumbian rannikolla Kanadassa. Heidän puhumansa kieli on nimetty haislan kieleksi, vaikka he itse nimittävät kieltään xa'iskalaksi. Nimi haisla on muunnettu haislan kielen sanasta Xa'isla tai Xa'isela, joka tarkoittaa vapaasti käännettynä "nuo jotka asuvat joen alajuoksulla". Haislojen naapurikansoina asuvat wuikinuxvit ja heiltsukit.


title: Haislat

text: Kitimatin kylä, haislojen reservaatti on noin 20 minuutin ajomatkan päässä Kitimatin kaupungista Douglasin kanavan päässä.


title: Haislat

text: Haisloja on noin 1700 kappaletta.


title: Haislat

text: Haislojen hallinnollinen keskus on Haisla kansa. Haislojen toimistot sijaitsevat Kittimaatin kylässä Brittiläisessä Kolumbiassa.


title: Haislat

text: Vuonna 2006 Haislat saivat pitkään jatkuneen kansainvälisen kampanjan jälkeen toteemipaalunsa takaisin Tukholman etnografisesta museosta.


title: Haislat

text: Haisla on pohjois-wakashanin kieli, jolla on seitsemänsataa puhujaa. Geologiselta kannalta katsottuna haislan kieli on pohjoisin wakashanin kieliperheen kielistä. Sen läheisin naapurikieli on oowekyala. Haislan kieli liittyy muihin Pohjois-Wakashin kieliin, kwak'walaan, heiltsukin kieleen ja oowekyalan kieleen. Halsan kieli koostuu kahdesta murteesta joita pidetään haislan kielen alkukielinä, kitamaakin ja kitlopen murteista.


title: Klaukkalan linja-autoasema

text: Klaukkalan linja-autoasema on Nurmijärven Klaukkalassa sijaitseva linja-autoasema. Linja-autoasemalla on myös taksiasema ja Matkahuollon asiamies.


title: Klaukkalan linja-autoasema

text: Linja-autoasemalta kulkee toistaiseksi pelkästään paikallisliikenteen vakiovuoroja sekä tilausajoja.


title: Haapaveden kotitalousoppilaitos

text: Haapaveden kotitalousoppilaitos on pohjoispohjalaisessa Haapaveden kunnassa sijaitseva kotitalous- ja puutarhatalousoppilaitos, jonka on perustanut Nora Pöyhönen vuonna 1893. Alun perin oppilaitoksen nimi oli vuoteen 1930 saakka kasvitarha- ja talouskoulu, ja se oli puutarhanhoidon oppilaitoksena ensimmäinen Pohjoismaissa. Se oli myös ensimmäinen tytöille tarkoitettu talouskoulu. Vuonna 1932 se muuttui emäntäkouluksi, ja sen johtajina toimivat Nora Pöyhösen lapset ja lastenlapset vuoteen 1990 asti. Oppilaitos siirtyi valtion omistukseen vuonna 1955, ja vuonna 2000 siitä tuli Haapaveden ammattioppilaitoksen Palvelu- ja luontoalojen yksikkö Nora. Nykyisin oppilaitos on Jokilaaksojen koulutuskuntayhtymän (JEDU) Haapaveden toimipiste, jossa voi opiskella koti- ja puutarha-alojen ohella myös tekniikkaa.


title: Haapaveden kotitalousoppilaitos

text: Haapaveden kotitalousoppilaitos ja siihen liittyvä Mustikkamäen viljelymaisema on luokiteltu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Vuodelta 1911 peräisin olevan huvilatyylisen päärakennuksen kalusteineen on suunnitellut arkkitehti Wivi Lönn. Sen ympärillä on noin 300 hehtaarin opetustila talousrakennuksineen. Uusi päärakennus on peräisin 1960-luvulta..


title: Haapaveden kotitalousoppilaitos

text: Ruustinna Nora Pöyhönen perusti keittokoulun kasvitarhan alun perin perheensä asumaan Haapaveden pappilaan vuonna 1893. Vuonna 1906 hän osti läheisen Alamaan tilan, ja näin koulu siirtyi nykyiselle paikalleen.


title: Sergei Andronov

text: Sergei Vladimirovitš Andronov (; s. 19. heinäkuuta 1989 Penza, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija ja olympiavoittaja, joka pelaa KHL-joukkue TsSKA Moskovassa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa.


title: Sergei Andronov

text: Andronov on Dizel Penzan kasvatti. Hän debytoi seuran miesten kakkosjoukkueessa Venäjän kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Pervaja Ligassa vain 15-vuotiaana kaudella 2004–2005. Kaudeksi 2005–2006 Andronov siirtyi Lada Toljattin organisaatioon. Kaudella 2006–2007 hän debytoi Superliigassa, jossa Andronov sai tililleen kolme runkosarjaottelua jääden niissä ilman tehopisteitä. Varsinaisella tulokaskaudellaan 2007–2008 hän teki siellä 38 runkosarjaottelussa tehot 2+5=7 ja neljässä playoff-ottelussa yhden maalin. Andronov oli pudotuspeleissä Ladan kakkosjoukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 7+2=9. Kaudeksi 2008–2009 Superliigan tilalle perustettiin KHL, jossa Andronov teki 47 runkosarjaottelussa tehot 8+5=13 ja viidessä playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen.


title: Sergei Andronov

text: St. Louis Blues varasi Andronovin kolmannella kierroksella 78. pelaajana . Kesken kauden 2009–2010 hän siirtyi Ladasta TsSKA Moskovaan. Kaudella 2010–2011 Andronov vahvisti myös Venäjän nuorten sarja MHL:n Krasnaja Armija Moskovaa, jossa hän voitti kauden päätteeksi liigan mestaruuden.


title: Sergei Andronov

text: Elokuussa 2012 Andronov teki vuoden mittaisen AHL-sopimuksen hänet varanneen St. Louis Bluesin farmijoukkue Peoria Rivermenin kanssa. Andronovin tulokaskausi 2012–2013 toi siellä 59 runkosarjaottelussa tehot 8+11=19. Maaliskuussa 2013 hän teki vuoden mittaisen tulokassopimuksen Bluesin kanssa. Hän pelasi kauden 2013–2014 kuitenkin kokonaan seuran uudessa farmijoukkueessa, Chicago Wolvesissa.


title: Sergei Andronov

text: Elokuussa 2014 Andronov palasi try-out -sopimuksella TsSKA:n paitaan. Hän sai koejaksonsa päätteeksi saman kuun lopulla kauden 2014–2015 kattavan jatkosopimuksen. Huhtikuussa 2015 Andronov teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2016–2017 hän toimi TsSKA:n varakapteenina. Toukokuussa 2017 Andronov teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Sergei Andronov

text: Andronov edusti venäläisten olympiaurheilijoiden joukkuetta Pyeongchangin olympiakisoissa 2018, jolloin hän voitti kultaa. Andronov pelasi myös MM-kilpailuissa vuonna 2017, jolloin hän voitti pronssia. Andronov valittiin myös vuoden 2016 alustavaan MM-joukkueeseen, mutta hänen, Aleksei Bereglazovin, Daniil Apalkovin ja Jegor Averinin kisapassit jätettiin kuitenkin leimaamatta, kun NHL-joukkue Washington Capitalsin Dmitri Orlov, Jevgeni Kuznetsov ja Aleksandr Ovetškin liittyivät Venäjän joukkueeseen kesken turnauksen. Yhteensä Andronov on pelannut 30 A-maaottelua tehopistein 3+2=5. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Tourin ensimmäisessä kaksoismaaottelussa 5. helmikuuta 2015 Karlovy Varyssa Tšekkiä vastaan. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Andronov teki vuoden 2017 MM-kilpailujen avausottelussa 5. toukokuuta 2017 Saksan Kölnissä Ruotsia vastaan. Hänet valittiin Venäjän ottelun parhaaksi pelaajaksi.


title: Sergei Andronov

text: Andronov pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2009, jolloin hän voitti pronssia. Valmennus valitsi Andronovin Venäjän turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Latviaa vastaan pelatun avausottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Andronov pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2007, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden.


title: Screen Actors Guild Awards 2018

text: Screen Actors Guild Awards 2018 oli 24. kertaa järjestetty palkintogaala, jossa jaettiin Screen Actors Guild -palkintoja vuoden parhaille elokuva- ja televisiosuorituksille. Gaala järjestettiin 21. tammikuuta 2018 Los Angelesissa, Kaliforniassa. Gaalan juontajana toimi Kristen Bell.


title: Screen Actors Guild Awards 2018

text: Ehdokkaat julkistettiin 13. joulukuuta 2017.


title: LANBY

text: LANBY (Large Automatic Navigation Buoy) on miehittämätön merenkulun uiva turvalaite.


title: LANBY

text: LANBY on Isossa-Britanniassa kehitetty laitteisto, jolla alettiin 1980-luvulla korvata miehittämättämiä majakkalaivoja.


title: LANBY

text: Vaikka valtaosa majakkalaivoista korvattiinkin erityisesti toisen maailmansodan jälkeen kasuunimajakoilla, niin silti oli edelleen paikkoja joihin kasuunien rakentaminen tuli liian kalliiksi. Tästä syystä brittien majakkajärjestö, Trinity House, kehittikin tämän laitetyypin. Niitä on palveluksessa runsaasti.


title: LANBY

text: LANBY on teräksinen, 95 tonnia painava pyöreä 12,2 metrin läpimittainen tasakantinen lautta, jonka keskellä on niin ikään 12,2 metriä korkea majakkatorni. Majakka on sähkökäyttöinen ja alun perin niissä oli dieselgeneraattorit, jotka nykyisin ovat varalla. Päävirran kehittävät nykyisin aurinkopaneelit.


title: LANBY

text: Runko on puolipallon muotoinen ja lautan keskipisteessä on ankkurointi.


title: LANBY

text: Laitteisto on kauko-ohjattava ja sen toimintaa seurataan kaukovalvonnalla rannikolta käsin.


Luettelo Keuruun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Keuruun kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Keuruuseen on liitetty Pihlajaveden kunta.


title: Ouidah

text: Ouidah, jota kutsutaan myös nimillä Whydah, Juda, Juida ranskaksi ja Ajudá portugaliksi, on kaupunki Beninin rannikolla. Kaupungin pinta-ala on 364 km. vuonna 2013 väkiluku oli 162 000.


title: Ouidah

text: Paikallisen perinnetiedon mukaan kaupungin perusti Kpase. Tämä tapahtui luultavasti kuudennentoista vuosisadan lopussa, jolloin kaupunki oli alun perin nimellä "Glēxwé", kirjaimellisesti 'Maalaistalo', ja oli osa Xwédan kuningaskuntaa.


title: Ouidah

text: Whydahin joukot raivasivat tiensä Afrikan sisäosiin ja ottivat vangiksi miljoonia ihmisiä heimosodissa, ja myivät ne eurooppalaisille ja arabeille. Vuonna 1716, kun suuri englantilainen orjalaiva "Whydah Gally" saapui ostamaan 500 orjaa kuningas Haffonilta myydäkseen heidät Jamaikassa, Xwédan kuningaskunnasta oli tullut toiseksi suurin orjaportti Kolmiokauppaan.


title: Ouidah

text: Valtakuntaa hallitsi Kuningas Haffon, joka sai kruununsa lahjaksi Portugalilta, kunnes vuonna 1727 kuningaskunnan valtasi Dahomeyn kuningas Agajan joukot.


title: Ouidah

text: Aikaisemmista Xwédan kuningaskunnan maista tuli kaupunki uudessa Dahomeyn valtakunnassa. Portugali, Englanti, Hollanti ja Ranska rakensivat linnoituksia kaupunkiin suojellakseen etujaan orjamarkkinoilla. Portugalilaiset olivat löytäneet kaupungin vuonna 1580, jonka he nimesivät Ajudáksi. Portugalin linnoitus São João Baptista de Ajudá, on nykyisin Ouidahin museo, jonka rakennus on vuodelta 1721 ja se pysyi Portugalin hallussa 31. heinäkuuta 1961 asti.


title: Ouidah

text: 2000-luvulla Ouidah on kasvanut voimakkaasti, samalla kun pääkaupunki Cotonoun kasvu on hidastunut. Pääkaupungin kalliit asunnot, melu ja saasteet ovat saaneet väestön hakeutumaan naapurikuntiin kuten Ouidaihiin.


title: Ouidah

text: Ouidahin nähtävyyksiä ovat Brasilian orjakauppiaiden palautettu kartano Maison du Brésil, voodoo, python temppeli, varhainen kahdennenkymmenennen vuosisadan basilika 1900-luvun alusta  ja Kpassén pyhä metsä, jossa on veistoksia ja raunioita.


title: Ouidah

text: Orjareitin läpi vietiin orjia rannikolle. Sen varrella on lukuisia patsaita ja muistomerkkejä, mukaan lukien "Ovi jolta ei ole paluuta".


title: Ouidah

text: Ouidahin markkinapaikka, jonka partiolaiset perustivat 20 vuotta sitten, kouluttaa nuoria maanviljelystaitoihin ja vastaa näin kaupungistumisen paineisiin.


title: Ouidah

text: Ouidah on Vodun-uskonnon henkinen pääkaupunki, ja siellä järjestetään vuosittain kansainvälinen Vodun-tapaaminen.


title: Ouidah

text: Muita maamerkkejä ovat:


title: Ouidah

text: Kohdetta on ehdotettu UNESCON maailmanperintöluetteloon kulttuuri-luokkaan 31. lokakuuta 1996.


title: Bermuda kesäolympialaisissa 1952

text: Bermuda osallistui Helsingin kesäolympialaisiin 1952. Sen joukkueessa oli kuusi urheilijaa, jotka kilpailivat kolmessa urheilumuodossa.


title: Burma kesäolympialaisissa 1952

text: Burma osallistui Helsingin kesäolympialaisiin 1952. Sen joukkueessa oli viisi urheilijaa, jotka kilpailivat kahdessa urheilumuodossa.


title: Demokratisoituminen

text: Demokratisoituminen tarkoittaa siirtymistä toisesta vallitsevasta päätöksentekomuodosta demokratiaan. Yleisesti historiassa tapahtunut demokratisoituminen voidaan jakaa kolmeen eri aaltoon. Syitä päätöksentekomuodon vaihtamiseen ovat olleet muun muassa sota ja taloudelliset perusteet.


title: Demokratisoituminen

text: Päätäntävaltaa on siirretty kansalle äänioikeuden muodossa, ja yksinvaltiaiden hallinnosta on luovuttu.


title: Peetro Seppälä

text: Peetro Seppälä (s. 17. elokuuta 2000 Kuusankoski) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue KooKoota.


title: Peetro Seppälä

text: Seppälä on KooKoon oma kasvatti. Hän toimi kaudella 2015–2016 seuran C-nuorten kapteenina ja oli C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa joukkueensa tehokkain puolustaja Teemu Natrin kanssa tehoilla 2+6=8. Elokuussa 2016 vain 15-vuotias Seppälä teki kaksivuotisen juniorisopimuksen KooKoon SM-liigajoukkueen kanssa. Hän pelasi kauden 2016–2017 kuitenkin suurimmaksi osaksi seuran A-nuorissa ja vahvisti myös B-nuoria.


title: Peetro Seppälä

text: Kaudella 2017–2018 Seppälä debytoi KooKoon SM-liigajoukkueessa. Vain 17-vuotias Seppälä teki liigadebyyttinsä 13. joulukuuta 2017 vieraissa Tapparaa vastaan. Hänet merkittiin KooKoon seitsemänneksi puolustajaksi. Seppälä sai ottelussa jääaikaa lopulta 7.32 minuuttia ja hän keräsi teholukeman -1. Samassa kuussa Seppälä teki KooKoon kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa kuusi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Seppälä pelasi suurimman osan kaudestaan KooKoon A-nuorissa. Hänet valittiin A-nuorten SM-liigan joulukuun 2017 kuukauden tulokkaaksi.


title: Peetro Seppälä

text: Kaudella 2018–2019, 4. tammikuuta 2019 Seppälä teki SM-liigauransa avausmaalin vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan.


title: Peetro Seppälä

text: Seppälä pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Seppälä pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2016. Yhteensä hän on pelannut 40 poikien maaottelua.


title: Open Geospatial Consortium

text: Open Geospatial Consortium (lyh. OGC) on voittoa tavoittelematon järjestö, joka luo ja ylläpitää avoimia ja ilmaisia paikkatietoa koskevia standardeja.


title: Web Map Service

text: Web Map Service (lyh. WMS) on rajapinta paikkatiedon muodostaman kartan lataamiseen kuvina tietoverkon yli. Kuva voi olla esimerkiksi muodossa kuin PNG, JPEG, GIF tai vektorigrafiikkana esimerkiksi SVG- tai WebCGM-formaateissa.


title: Web Map Service

text: WMS:n on standardina julkaisseet sekä OGC ja ISO. OGC:n viimeisin julkaisema versio on 1.3.0


title: Web Map Service

text: Seuraavat avoimen lähdekoodin paikkatieto-ohjelmistot tarjoavat WMS 1.3.0-rajapinnan:


title: Web Map Service

text: Seuraavat kaupalliset paikkatieto-ohjelmistot tarjoavat WMS 1.3.0-rajapinnan. Sulkujen sisällä on yrityksen nimi. Ohjelmiston versioista on lueteltu vain ensimmäinen:


title: Forssan linja-autoasema

text: Forssan linja-autoasema on yksi Suomen linja-autoasemista. Linja-autoasema on pika- ja vakiovuoroliikenteen käytössä. Linja-autoaseman yhteydessä on myös kahvila. Forssan asemarakennus valmistui vuonna 1958, mutta se peruskorjattiin vuonna 2014.


title: Forssan linja-autoasema

text: Forssan linja-autoaseman rakennus valmistui vuonna 1958. Funktionalismia edustavan asemarakennuksen on suunnitellut kauppalanarkkitehti Yrjö Mykkänen. Museovirasto valmistelee asemarakennuksen suojelupäätöstä. Asemarakennuksessa on tehty avaamisen jälkeen muutamia korjaustöitä sekä 2014 tapahtunut peruskorjaus. Peruskorjauksessa tehtiin kattavia julkisivujen sekä sisätilojen korjauksia jossa paranneltiin toimivuutta ja palautettiin rakennukseen alkuperäistä henkeä. Korjaukseen kuului myös lämmöneristeiden parantaminen ja talotekninen peruskorjaus. Myös piha-alueen pintarakenteet ja ulkovarusteet vaihdettiin.


title: USS Jarvis (DD-799)

text: USS Jarvis (runkonumero DD-799) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1944 vesillelaskettu Fletcher-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: USS Jarvis (DD-799)

text: Alus tilattiin Seattle-Tacoma Shipbuilding Corporationilta Seattlestä Washingtonista, missä köli laskettiin 7. kesäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 14. helmikuuta 1944 kumminaan Oregonin senaattorin Rufus C. Holmanin tytär rouva Harold Burkit ja otettiin palvelukseen 3. kesäkuuta ensimmäisenä päällikkönään E. B. Ellsworth.


title: USS Jarvis (DD-799)

text: Alus lainattiin 3. marraskuuta 1960 viideksi vuodeksi Espanjalle osana avustuspakettia ().


title: USS Jarvis (DD-799)

text: Espanjan laivasto otti aluksen palvelukseen nimellä "Alcalá Galiano".


title: Huittisten linja-autoasema

text: Huittisten linja-autoasema on yksi Suomen linja-autoasemista. Linja-autoasemaa käyttää pika- ja vakiovuorot. Linja-autoasemalla on myös kahvila ja Matkahuollon asiamies.


title: Porin matkakeskus

text: Porin matkakeskus on Porissa sijaitseva matkakeskus, jota käyttävät linja-autoliikenteen pika- ja paikallisvuorot. Syyskuussa 2017 avattu matkakeskus on rakennettu Porin rautatieaseman yhteyteen. Suurin osa linja-autoista alkoi kulkea matkakeskuksesta 4. syyskuuta 2017. Porin matkahuolto säilyi Porin linja-autoasemalla matkakeskuksen avaamisen yhteydessä.


title: Yhdysvaltain 2. laivasto

text: Yhdysvaltain 2. laivasto () oli Yhdysvaltain laivaston yksikkö, jonka toiminta-aluetta oli läntinen Pohjois-Atlantti Grönlannin eteläkärjen länsipuolelta, Meksikonlahti ja Karibia. Toinen laivasto lakkautettiin 30. syyskuuta 2011 ja joukot siirrettiin US Fleet Forces Commandiin., mutta perustettiin uudelleen 24. elokuuta 2018.


title: Yhdysvaltain 2. laivasto

text:
2. laivaston edeltäjänä oli Northwest African Force, joka koottiin toisen maailmansodan aikana luoteis-Afrikkaan tehtäviä maihinnousuja varten. Tästä muodostettiin 15. maaliskuuta 1943 8. laivasto, joka teki amiraali H. Kent Hewittin alaisuudessa maihinnousut Sisiliaan ja Salernoon. 8. laivasto tuki myös maihinnousua Etelä-Ranskaan elokuussa 1944.
8. Laivasto aktivoitiin uudelleen Yhdysvaltain laivaston uudelleenjärjestelyssä toisen maailmansodan jälkeen 1. maaliskuuta 1946 komentajanaan amiraali Marc A. Mitscher, ja siihen siirrettiin Atlantin raskain kalusto, lentotukialukset, mukaan lukien uudet nopeat tukialukset USS Midway ja USS Franklin D. Roosevelt, ja näiden saattajat ja huolto.
Tammikuussa 1950 8. laivasto sai nimen Second Task Fleet ja helmikuussa 1950 Yhdysvaltain toinen laivasto.


title: Yhdysvaltain 2. laivasto

text:
Lokakuussa 1962 presidentti John F. Kennedy määräsi toisen laivaston toteuttamaan Kuuban merisaarron Kuuban ohjuskriisin aikana.
20 vuotta myöhemmin presidentti Reagan määräsi laivaston evakuoimaan Yhdysvaltain kansalaiset Grenadalta Grenadan miehityksen aikana.


title: Yhdysvaltain 2. laivasto

text:
Kylmän sodan aikana toisen laivaston komentaja COMSECONDFLT oli myös NATO:n COMSTRIKFLTLANT eli Nato:n Striking Fleet Atlantic -joukkojen ylin komentaja. Hänen alaisuuteensa koottiin merivoimien yksiköt Belgiasta, Kanadasta, Tanskasta, Länsi-Saksasta, Alankomaista, Norjasta, Portugalista, Britanniasta ja Yhdysvalloista. Sodan aikana laivastoon kuuluisi kolme tai neljä lentotukialusryhmää, yksi tai kaksi sukellusveneentorjuntaryhmää ja maihinnousuryhmä, johon kuuluisi 22000 merijalkaväkeä Alankomaista, Britannista ja Yhdysvalloista.
Yhteistoiminnan takaamiseksi natomaat järjestivät vähintään vuosittain yhteysharjoitukset.


title: Yhdysvaltain 2. laivasto

text:
Laivaston esikunta-aluksena oli "USS Mount Whitney" vuosina 1981–2005.
Esikuntaan kuului 275 henkeä, joista 28 upseeria 12 natomaista.


title: Karkkilan linja-autoasema

text: Karkkilan linja-autoasema on yksi Suomen linja-autoasemista. Karkkilan linja-autoasema on sekä pika- että vakiovuoroliikenteen käytössä. Karkkilan linja-autoasemalla toimii myös Matkahuollon asiamies, sekä useita eri liikkeitä.


title: Yhdysvaltain 3. laivasto

text: Yhdysvaltain 3. laivasto () on Yhdysvaltain laivaston yksikkö, jonka toiminta-aluetta on itäinen ja pohjoinen Tyynimeri, mukaan lukien Beringinmeri, Alaska, Aleutit. Yhdysvaltain Tyynenmeren joukkoihin kuuluu lisäksi Yhdysvaltain 7. laivasto.


title: Yhdysvaltain 3. laivasto

text:
Yhdysvaltain kolmas laivasto muodostettiin toisen maailmansodan aikana 15. maaliskuuta 1943. Komentajana oli William F. "Bull" Halsey. Laivaston päämaja oli Pearl Harborissa Havaijilla. Laivaston operaatiot kohdistuivat Salomonsaarille, Filippiineille, Formosalle, Okinawalle ja Riukiusaarille.
Laivasto teki myös hyökkäykset Tokioon, Kuren laivastotukikohtaan ja Hokkaidolle.
Laivaston lippulaiva oli USS Missouri, jolla amiraali Halsey saapui Tokionlahdelle 29. elokuuta 1945. Japanin antautuminen allekirjoitettiin aluksella. Syyskuussa laivaston alukset purjehdittiin Yhdysvaltain länsirannikolle ja laivasto asetettiin reserviyksiköksi.


title: Yhdysvaltain 3. laivasto

text:
Laivasto aktivoitiin uudelleen 1. helmikuuta 1973 Tyynenmerenlaivaston uudelleenjärjestelyn yhteydessä ja se jatkoi ensimmäisen laivaston ja Tyynenmeren sukellusveneentorjuntajoukkojen tehtäviä Ford Islandilla Havaijilla. Sen tehtäviin kuuluu myös joukkojen koulutus ja uuden teknologian testaaminen.
Lisäksi laivaston yksikköjä on käytetty Persianlahdella.


title: Yhdysvaltain 3. laivasto

text: Vuonna 1986 laivaston komentaja siirtyi USS Coronadolle, jossa hän otti U.S. Middle East Forcen komennon Irakin-Iranin sodan aikana. USS Coronado oli operaatio Praying Mantisin komentoalus Persianlahdella marraskuuhun 1988 asti. Tämän jälkeen alus palasi Pearl Harboriin.


title: Yhdysvaltain 3. laivasto

text: Laivaston komentaja ja esikunta siirtyivät San Diegoon Kaliforniaan 1991.


title: Yhdysvaltain 3. laivasto

text:
Kolmannen laivaston pääasiallinen tehtävä on pelotevaikutus. Sodan syttyessä sen päätehtävä on Yhdysvaltain länsipuolen, mukaan lukien Alaskan ja Aleuttien meriteiden puolustus, mikä varmistetaan nopeilla syvälle ulottuvilla iskuilla konfliktin alkuvaiheessa.
Laivaston joukkoihin kuuluu viisi lentotukialusryhmää ja yli 30 sukellusvenettä. Ilmavoimiin kuuluu yli 300 lentokonetta. Joukot on sijoitettu Havaijille, Washingtoniin ja Kaliforniaan.


title: Yhdysvaltain 3. laivasto

text: 2010-luvulla laivaston yksikköjä on siirretty sen toiminta-alueen ulkopuolella Itä-Aasiaan lähinnä Kiinaa vastaan.


title: USS McGowan

text: USS McGowan (runkonumero DD-678) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1943 vesillelaskettu Fletcher-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: USS McGowan

text: Alus tilattiin Federal Shipbuilding & Dry Dock Companyltä Kearnystä New Jerseystä, missä köli laskettiin 30. kesäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 14. marraskuuta kumminaan kontra-amiraali Samuel McGowanin sisar Rose McGowan Cantey ja otettiin palvelukseen 20. joulukuuta ensimmäisenä päällikkönään James B. Weiler.


title: USS McGowan

text: Lokakuussa 1960 alus päätettiin luovuttaa Espanjalle viideksi vuodeksi osana avustuspakettia ().


title: USS McGowan

text: Espanjan laivasto otti aluksen palvelukseen 30. marraskuuta 1960 Barcelonassa ja se nimettiin seuraavana päivänä "Jorge Juaniksi".


title: Alwar Sundell

text: Samuel Alwar Sundell (22. toukokuuta 1906 Koivulahti – 22. lokakuuta 1990 Vaasa) oli suomalainen poliitikko. Sundell toimi RKP:n kansanedustajana vuosina 1958–1966 edustaen ensin Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä ja sitten Vaasan läänin vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Sundell toimi Vaasan kaupunginvaltuuston jäsenenä. Sundell toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1962.


title: Alwar Sundell

text: Sundell kävi kansakoulun ja valmistui Vaasan baptistiseminaarista 1926, Tukholman betelseminaarista 1929 ja Minnesotan St. Paulin Bethel College & Seminarysta vuonna 1949. Työelämässä hän toimi Yttermarkin baptistiseurakunnan johtajana 1929–1934, Suomen ruotsalaisen baptistilähetyksen nuorisoliiton sihteerinä 1934–1954, baptistilähetyksen sihteerinä 1954–1958, Missionsstandaret-lehden toimittajana 1936–1938 ja päätoimittajana 1938–1966, Fredspostenin toimittajana 1966–1978, Ruotsalaisen Pohjanmaan maakuntaliiton toiminnanjohtajana 1967–1971 sekä tuntiopettajana eri kouluissa 1945–1969.


title: Alwar Sundell

text: Sundellin vanhemmat olivat pastori Isak Alfred Sundell ja Edla Maria Näsman. Sundellin puoliso vuodesta 1950 oli Maria Elisabeth Nilsson.


title: Kari J. Tähtinen

text: Kari Juhani Tähtinen on suomalainen heraldikko. Hän on Suomen Heraldisen Seuran jäsen. ja suunnitellut Akaan vaakunan ja sukuvaakunoita.


title: Sponsor

text: Sponsor Oy oli suomalainen kehitysyhtiö, joka osallistui 1980-luvun kasinotalouteen.


title: Sponsor

text: Sponsor perustettiin vuonna 1967. Perustajia olivat Suomen Pankki ja liikepankit. Yhtiön tarkoitus oli hankkia omistukseensa kehityskelpoisia suomalaisyrityksiä ja tuoteideoita. Lähtökohta oli edistää yhteistä hyvää. Tarkoitus ei ollut välttämättä tehdä voittoa, vaan pelastaa ja auttaa vaikeuksiin joutuneita mutta liikeidealtaan hyviä yrityksiä.


title: Sponsor

text: Sponsorin toiminta muuttui 1980-luvun alussa, kun toimitusjohtajaksi tuli Hannes Kulvik. Hänen mielestään kehitysyhtiöidea oli vanhentunut. Sponsorista piti kehittää teollinen imperiumi. Kulvikin aikana Sponsorin omistuspohja laajeni. Samalla omistajien mahdollisuus valvoa yhtiön toimintaa väheni. Kulvik alkoi keskittää valtaa itselleen pääomistajien sijasta.


title: Sponsor

text: Sponsor perusti Spontel Oy:n vuonna 1984. Spontelin tarkoitus oli tehdä nopeita riskisijoituksia ja kerätä niillä voittoa Sponsorille, joka omisti Spontelin. Spontelin ja Sponsorin toiminnalle tyypillisiä pirteitä olivat yritysten haltuunotto, aggressiivinen riskinotto ja nopeus. Ne manipuloivat pörssikursseja ja käyttivät niitä hyväkseen. Toiminta vaikutti 1980-luvun kasinotalouden syntyyn ja vahvistumiseen.


title: Sponsor

text: Sponsorin Hannes Kulvik ja Spontelin Jan Boëthius pyrkivät pitämään Sponsorin ja Spontelin vallan omissa käsissään, ja omistajat kaukana päätöksenteosta. Tämä herätti omistajakunnassa vastustusta. Tilanne ratkaistiin 1987 ristiinomistuksella, jossa Spontel sai 55 % Sponsorin osakkeista ja Sponsor hieman alle 50 % Spontelin osakkeista. Spontelin muiksi omistajiksi tuli konsortio, johon kuuluivat Yhdyspankki, Beijerinvest, Vakuutusyhtiö Otso, Vakuutusyhtiö Sampo ja OKO yhtäsuurin osuuksin. Näytti siltä, että Sponsor ja Spontel olivat päätyneet Yhdyspankin ja sitä lähellä olevien omistajapiirien hallintaan.


title: Sponsor

text: Järjestely johti Yhdyspankin ja Kansallispankin (KOP) suhteiden heikkenemiseen. KOP oli jätetty järjestelyn ulkopuolelle. Tilanteen ratkaisemiseksi ristiinomistus purettiin ja kehitysyhtiöiden omistus jaettiin niin, että KOP lähipiireineen sai Sponsorin ja Yhdyspankki lähipiireineen Spontelin. Spontelin hallituksen puheenjohtajaksi tuli Björn Wahlroos. Pian kävi ilmi, että Jan Boëthius oli ostanut Spontelille 7–8 % KOP:n osakkeista. Yhdyspankki halusi osakkeista eroon, sillä Yhdyspankissa katsottiin, ettei suurten liikepankkien pitänyt omistaa toistensa osakkeita. Osakkeet myytiin sijoittaja Pentti Kourille vuonna 1988. Tapahtumaketjusta seurannut Yhdyspankin ja Kansallispankin suhteiden huononeminen vaikutti siihen, että KOP osallistui Yhdyspankin nurkanvaltaukseen ns. Kouri-kauppojen yhteydessä.


title: Sponsor

text: Sponsor nimettiin uudelleen Merita Invest Oy:ksi vuonna 1997. Se sulautui Merita Pankkiin vuonna 2001.


title: Porvoon linja-autoasema

text: Porvoon linja-autoasema on yksi Suomen vilkkaimmista linja-autoasemista. Linja-autoasema on pika- ja vakiovuorojen käytössä, mutta myös paikallisliikenteen käytössä. Porvoon linja-autoasemalla toimii ravintola ja Matkahuolto. Linja-autoasemalta oli lähtöjä vuonna 2010 joka työpäivä noin 450 ja matkustajia 2500.


title: Kaarinanpolku

text: Kaarinanpolku on 60 kilometrin pituinen vaellusreitti Kangasalla. Polku kuuluu Pirkanmaan ulkoilureittiverkostoon Pirkan Taipaleeseen. Polku on avattu vuonna 2001.


title: Kaarinanpolku

text: Pohjoinen lähtöpiste sijaitsee Säynäjärventiellä Lihasulassa.


title: Kaarinanpolku

text: Reitin varrella on laavuja, joista Katajajärven laavua ylläpitää Kangasalan Latu. Vaellusreitillä on yhteys Lempäälän Birgitan polulle.


title: Trinidad ja Tobago kesäolympialaisissa 1952

text: Trinidad ja Tobago osallistui Helsingin kesäolympialaisiin 1952. Sen joukkueessa oli kaksi painonnostajaa, jotka molemmat voittivat pronssimitalin sarjassaan.


title: Oquendo-luokka

text: Oquendo-luokka oli Espanjan laivaston kolmen aluksen muodostama hävittäjäluokka.


title: Oquendo-luokka

text: Alun perin alusten pääaseina piti olla kahdeksan 4,1 tuuman tykkiä kaksiputkisissa torneissa, joita täydentäisivät seitsemän 21 tuuman torpedoputkea ja kaksi syvyyspomminheitintä. Nämä kuitenkin vaihdettiin kuuteen sekä meri- että ilmamaaleihin ampuviin 4,7 tuuman 50 pituuskaliiperin tykkiin, jotka asennettiin kaksoisorneihin. Ilmatorjunta-aseistukseksi asennettiin kuusi Boforsin 40 millimetrin 70 pituuskaliiperin ja neljä 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Sukellusveneidentorjuntaan aluksille asennettiin kaksi Hedgehog-sukellusveneentorjuntaheitintä ja kummallekin kyljelle kaksi sukellusveneidentorjuntatorpedoputkea.


title: Oquendo-luokka

text: Propulsiojärjestelmä oli kaksiakselinen Rateau-Bretagne-turbiinimoottori, joihin oli kytketty kolme kolmivaihe kattilaa. Järjestelmä tuotti 60 000 hevosvoimaa, mikä mahdollisti 39 solmun huippunopeuden. Alusten tankeissa oli 659 tonnia öljyä, mikä mahdollisti viidentoista solmun nopeudella 5 000 merimailin toimintamatkan. Alusten elektroniikkana oli brittiläiset tutkat tyyppejä 262, 275 ja 293 sekä yhdysvaltalainen SNW-10. Kaikuluotain oli QHBa.


title: Oquendo-luokka

text: "Oquendon" koeajot osoittivat alusten epävakauden, joten alus siirrettiin telakalle painolastin lisäämiseksi ja kannen ylärakenteiden painon vähentämiseksi. Työ saatiin päätökseen 22. huhtikuuta 1963, minkä jälkeen aluksen standardiuppouma oli 2 582 tonnia ja kuormattuna 3 005 tonnia. Syväys oli kasvanut 3,8 metriin ja huippunopeus laskenut 32,4 solmuun. Aluksen aseistuksesta oli poistettu X-torni sekä 20 millimetrin ilmatorjuntatykki.


title: Oquendo-luokka

text: Kahden muun aluksen työt keskeytettiin ja ne valmistuivat uudistettujen suunnitelmien mukaan Cartagenassa. Alusten pituus ja leveys kasvoivat ja niiden aseistus ja elektroniikka ostettiin Yhdysvalloista. Alukset muistuttivat varustukseltaan Gearing-luokan FRAM II -aluksia.


title: Oquendo-luokka

text: Yhdeksän Ranskan Hardi-luokan alusten suunnitelmiin pohjautuvaa alusta tilattiin vuosina 1947-1948. Tilatuista aluksista kuusi peruutettiin vuonna 1953: "Blas de Lezo", "Gelmírez", "Lángara", "Bonifaz", "Recalde" ja "Blasco de Garay".


title: Onni Mannila

text: Onni Eevert Mannila (19. elokuuta 1898 Sysmä – 15. kesäkuuta 1991 Sysmä) oli suomalainen poliitikko. Mannila toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1948–1951, 1953–1954 sekä 1955–1962 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Mannila nousi eduskuntaan vuonna 1953 kesken vaalikauden kuolleen Aino Luostarisen tilalle ja vuonna 1955 niin ikään kesken vaalikauden kuolleen Väinö Kaasalaisen tilalle. Kunnallispolitiikassa Mannila toimi Sysmän kunnanvaltuuston ja -hallituksen puheenjohtajana sekä kunnallislautakunnan varapuheenjohtajana. Mannila toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1950 ja 1962.


title: Onni Mannila

text: Mannila kävi kansakoulun ja valmistui kansanopistosta 1918 ja maamieskoulusta 1920. Työelämässä hän toimi maanviljelijänä Sysmässä 1922–1964 ja Sysmän kunnan ulosottomiehenä 1928–1946.


title: Onni Mannila

text: Mannilan vanhemmat olivat maanviljelijä Sem Rekola ja Amanda Kristianintytär. Mannilan puoliso vuosina 1922–1946 oli Tyyne Selma Salkola ja vuodesta 1965 Hulda Katariina Tapanila. Mannilalle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1958. Sotilasarvoltaan Mannila oli ylikersantti.


title: Linda Saukko-Rauta

text: Linda Saukko-Rauta (s. 1977 Isokyrö) on suomalainen kuvittaja, Pohjalaisen pilapiirtäjä ja livekuvittaja.


title: Linda Saukko-Rauta

text: Ylistarossa ja Seinäjoella lapsuutensa ja nuoruutensa viettänyt Saukko-Rauta valmistui filosofian maisteriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 2003. Hän toimi ruotsin ja englannin kielen opettajana ja piirsi työstään sarjakuvablogiinsa. Kymmenen opettajavuoden jälkeen hän siirtyi Jyväskylän ammattikorkeakoulun verkko-oppimisen suunnittelijaksi ja alkoi piirtää muistioita työhönsä liittyvistä kokouksista. Hänen uransa livekuvittajana alkoi, kun hän haki vuonna 2011 Nordic Business Forumin vapaaehtoiseksi ja päätyi kuvittamaan muun muassa Al Goren puhetta.


title: Linda Saukko-Rauta

text: Saukko-Rauta on livekuvittanut esityksiä ja keskusteluja muun muassa Ylen ohjelmissa ja erilaisissa seminaareissa. Saukko-Raudan tunnetuimpia töitä on jääkiekon nuorten maajoukkueen Menestyksen portaat -kuva, joka on esillä Tampereella Jääkiekkomuseossa.


title: Linda Saukko-Rauta

text: Linda Saukko-Rauta on tehnyt kirjoihin kuvituksia ja kansikuvakuvitusta.Saukko-Rauta asuu Jyväskylässä aviomiehensä ja kahden lapsensa kanssa.


Wisconsinin evankelis-luterilainen synodi (englanniksi Wisconsin Evangelical Lutheran Synod (WELS) on yhdysvaltalainen tunnustus-luterilainen kirkko. Se on teologisesti konservatiivinen ja on perustettu 1850 Wisconsinin osavaltion Milwaukeessa. Vuonna 2016 Wisconsinin synodiin kuului 1270 seurakuntaa ja 369 221 jäsentä. Se on Yhdysvaltain kolmanneksi suurin luterilainen kirkko..


title: Pirkan Taival

text: Pirkan Taival on ulkoilureitistö Tampereen pohjoispuolella Pohjois-Pirkanmaalla. Kokonaispituus on 350 kilometriä, ja sen varrella on noin kolmekymmentä laavua ja nuotiopaikkaa. Noin 150 kilometriä reitistöstä on talvella hiihtokunnossa.


title: Tsymogeeni

text: Tsymogeeni eli proentsyymi on proteiini, joka on entsyymin katalyyttisesti inaktiivinen esiaste. Tsymogeenista muodostuu aktiivinen entsyymi peptidaasientsyymien hydrolysoidessa inaktiivisen osan entsyymin rakenteesta. Tsymogeeneina esiintyviä proteiineja ovat monet hydrolyyttiset entsyymit ja veren hyytymiseen vaikuttavat entsyymit. Tyypillisiä tsymogeeneja ovat muun muassa kymotrypsinogeeni, trypsinogeeni, protrombiini, plasminogeeni ja proinsuliini, joista muodostuu kymotrypsiiniä, trypsiiniä, trombiinia, plasmiinia ja insuliinia peptidaasien hydrolysoidessa ne. Esimerkiksi kymotrypsiinin substraatit pääsevät sitoutumaan vasta, kun kymotrypsinogeeni on hydrolysoitu kymotrypsiiniksi.


title: Tsymogeeni

text: Tsymogeenien merkitys on toimia erityisesti hydrolyyttisten entsyymien varastomuotoina. Kun entsyymi on tsymogeeninaan, se on inaktiivinen eikä näin ollen pysty katalysoimaan hydrolyysiä väärissä paikoissa ja näin aiheuttamaan vaurioita soluille ja kudoksille. Trypsiinin muodostuminen trypsinogeenista aikaansaa monien muiden entsyymien aktivoitumisen sillä trypsiini hajottaa muun muassa kymotrypsinogeenin, sekä elastaasin, karboksipeptidaasin ja lipaasientsyymien tsymogeenit aktiivisiksi entsyymeiksi.


title: Mikko Volotinen

text: Mikko Volotinen (4. syyskuuta 1918 Kontiolahti – 23. marraskuuta 2002) oli suomalainen agrologi ja kunnallisneuvos, joka toimi Keskustan kansanedustajana Pohjois-Karjalan vaalipiiristä vuosina 1966–1970.


title: Mikko Volotinen

text: Volotinen suoritti pienviljelijäkoulun vuonna 1938 ja maamiesopiston 1946. Hän työskenteli maatalousneuvojana Ilomantsissa vuosina 1947–1978. Volotinen oli mukana myös kunnallispolitiikassa. Hän oli Ilomantsissa sekä kunnanvaltuuston että kunnanhallituksen puheenjohtajana. Presidentin valitsijamiehenä hän toimi vuosien 1962 ja 1968 vaaleissa.


title: Mikko Volotinen

text: Volotisen vanhemmat olivat pienviljelijä Aleksi Volotinen ja Iida Salo. Volotinen oli naimisissa Helli Eelin Parkkisen kansa vuodesta 1949 lähtien. Hän sai kunnallisneuvoksen arvonimen vuonna 1973.


title: Eino Räsänen (poliitikko)

text: Eino August Räsänen (15. marraskuuta 1921 Kuopion maalaiskunta – 8. syyskuuta 1997 Kuopio) oli suomalainen apulaisjohtaja ja sosiaalineuvos, joka toimi Keskustan kansanedustajana Kuopion läänin vaalipiiristä vuosina 1962–1970.


title: Eino Räsänen (poliitikko)

text: Räsänen suoritti kansakoulun vuonna 1941. Hän työskenteli maanviljelijänä, Maalaisliiton Kuopion piirin toiminnanjohtajana sekä Rautaruukin palveluksessa sosiaalipäällikkönä sekä apulaisjohtajana. Kunnallispolitiikassa Räsänen oli mukana toimien sekä kunnanvaltuuston että kunnanhallituksen jäsenenä Kuopion maalaiskunnassa sekä valtuuston jäsenenä Kuopiossa. Presidentin valitsijamiehenä hän toimi vuosien 1962 ja 1968 vaaleissa.


title: Eino Räsänen (poliitikko)

text: Räsäsen vanhemmat olivat maanviljelijä August Räsänen ja Anna Roponen. Räsänen oli naimisissa Hilkka Annikki Jauhiaisen kansa vuodesta 1949 lähtien. Hän sai sosiaalineuvoksen arvonimen vuonna 1980, minkä lisäksi hänelle myönnettiin herastuomarin arvo lautamiehenä toimimisesta.


title: Olli Kervinen

text: Olli Kervinen (23. maaliskuuta 1924 Pyhäselkä – 23. maaliskuuta 1997 Ristiina) oli suomalainen agrologi ja toiminnanjohtaja, joka toimi Keskustan kansanedustajana Mikkelin läänin vaalipiiristä vuosina 1962–1966.


title: Olli Kervinen

text: Kervinen suoritti maatalousopiston vuonna 1948. Hän työskenteli maanviljelijänä, maanviljelysseuran järjestökonsulenttina sekä toiminnanjohtajana Suur-Savon 4H-piirissä ja Mikkelin läänin maakuntaliitossa. Kunnallispolitiikassa Kervinen oli mukana toimien sekä kunnanvaltuuston että kunnanhallituksen puheenjohtajana Ristiinassa. Presidentin valitsijamiehenä hän toimi vuoden 1962 vaaleissa.


title: Olli Kervinen

text: Kervisen vanhemmat olivat maanviljelijä Toimi Olli Kervinen ja Maija Liisa Kinnunen. Kervinen sai kotiseutuneuvoksen arvonimen vuonna 1977.


title: Eero Juntunen (kansanedustaja)

text: Eero Juntunen (20. lokakuuta 1921 Suomussalmi – 19. marraskuuta 1966 Kajaani) oli suomalainen konttorijohtaja, joka toimi Maalaisliiton kansanedustajana Kuopion läänin vaalipiiristä vuosina 1962–1966.


title: Eero Juntunen (kansanedustaja)

text: Juntunen suoritti kauppakoulun vuonna 1943. Hän työskenteli ulosottomiehenä, kunnansihteerinä ja kunnanasiamiehenä Suomussalmella sekä Kainuun säästöpankin Ämmänsaaren konttorin johtajana. Kunnallispolitiikassa Juntunen oli mukana toimien kunnanvaltuuston jäsenenä ja kunnanhallituksen puheenjohtajana Suomussalmella.


title: Eero Juntunen (kansanedustaja)

text: Juntusen vanhemmat olivat maanviljelijä ja kauppias Kalle Juntunen ja Saimi Eufemia Korhonen. Juntunen oli naimisissa Annikki Keräsen kansa vuodesta 1943 lähtien.


title: Karheakellukka

text: Karheakellukka ("Geum hispidum") on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon ja kellukoiden ("Geum") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen sekä karkeakarvainen ruohovartinen kasvi, joka muistuttaa muita keltakukkaisia kellukoita, kuten japaninkellukkaa ("Geum macrophyllum"), idänkellukkaa ("Geum aleppicum") ja kyläkellukkaa ("Geum urbanum").


title: Karheakellukka

text: Karheakellukka voi kasvaa noin 40 cm korkeaksi ja se on kasvutavaltaan pysty. Karheakellukan varret ovat tavallisesti ylös asti punaruskeat ja niissä on keltaisia karvoja. Lehdet ovat väriltään tummanvihreitä. Ylimmät lehdet ovat parilehdykkäisiä ja niissä on melko lyhyet, alle senttimetrin pituiset korvakkeet. Tyvilehdet ovat karvaisia ja niissä on tavallisesti kolmiliuskainen päätölehdykkä. Karheakellukan kukat ovat tummankeltaiset ja kukkien terälehdet ovat suunnileen yhden senttimetrin pituiset. Karheakellukka kukkii heinäkuussa.


title: Karheakellukka

text: Karheakellukka kasvaa laidunmailla, niityillä ja tienpientareilla.


title: Karheakellukka

text: Karheakellukkaa tavataan Euroopassa vain Espanjan itäosissa sekä harvinaisena Etelä-Ruotissa. Karheakellukkaa ei ole tavattu Suomessa.


title: Karheakellukka

text: Karheakellukka on löydetty Etelä-Ruotsista Varbergistä, Hallannin maakunnasta, mistä sen on kuvannut Elias Magnus Fries vuonna 1818.


title: Karheakellukka

text: Karheakellukan tieteellisen nimen lajinimi ("hispidum") tarkoittaa karkeakarvaista.


title: Apassipensaat

text: Apassipensaat ("Fallugia") on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi vain yksi laji: apassipensas ("Fallugia paradoxa"). Sukuun on aikojen kuluessa kuvattu muutamia muitakin lajeja, mutta ne on sittemmin todettu samaksi kuin apassipensas ("Fallugia paradoxa") tai niiden taksonominen on toistaiseksi selvittämättä.


title: Peränne (järvi)

text: Peränne on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä sijaitseva järvi. Peränteen pohjoisosaa kutsutaan Peränteeksi, mutta sen eteläosaa myös Vähä Peränteeksi.


title: Peränne (järvi)

text: Järven pinta-ala on 890 hehtaaria eli 8,9 neliökilometriä. Se on 9,8 kilometriä pitkä ja 3,2 kilometriä leveä. Järvessä on kolme järvenosaa. Pohjoispää jää poikittaisen Suihkonsaaren taakse ja pohjoisesta tuleva vesi kiertää saaren sen kapeiden ja matalien Suihkonsalmen ja Vähäsalmen kautta. Pohjoisosa on alle kaksi metriä syvää ja se on melko ruohottunut järvenosa. Loput Peränteestä on viisi kilometriä pitkää ja kapeahkoa järvenselkää, jonka eheyttä rikkoo neljä saaria. Peränteen eteläosassa järven ylittää Punkaharju, joka katkaisee järven kahtia. Harjussa on kolme osaa, joita kutsutaan Särkäksi, Vuohisaareksi ja Punkaharjuksi. Harjun matalaan kohtaan Punkaharjun ja Vuohisaaren väliin on ruoppaamalla avattu veneilyyn ja tukinuittoon sopiva Kirkkosalmen väylä. Järven eteläosaa kutsutaan Vähä-Peränteeksi, joka muodostaa oman järvialtaansa. Sen eteläpäässä sijaitsee laskujoen Pakarinjoen luusua. Peränteen pinta-ala on 6,74 neliökilometriä ja Vähä-Peränteen 2,05 neliökilometriä.


title: Peränne (järvi)

text: Järvessä on kartan mukaan 32 saarta, joista 21 kuuluvat Peränteeseen ja 11 Vähä-Peränteeseen. Pohjoisessa sijaitsee Suihkonsaari, joka on yli 650 metriä pitkä ja yli 200 metriä leveä. Tämä saari katkaisee järven lähes kahtia. Järven pohjoisosassa sijaitsevat vielä Taivalsaari ja Myllysaari ja Suihkonsaaren eteläpuolella on vielä Tervasaari. Keskellä järvenselkää on Selkäsaari, joka on yli 600 metriä pitkä ja järven toiseksi suurin saari. Vähä-Peränteen suuria saaria ovat Maununsaari ja Talassaari.


title: Peränne (järvi)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Niistä huomaa, että järven pohjoisosa on matalaa ja vasta Tervasaaren eteläpuolelta alkaa syvenevien syvänteiden sarja. Järven syvin kohta on 15 metriä syvä ja se sijaitsee Peränneen eteäosassa. Myös Vähä-Peränneessä on 15 metriä syvä alue. Kartalla järven luotaukset loppuvat Äkspyörtin saaren kohdalle.


title: Peränne (järvi)

text: Järven rantaviivan pituus on 50 kilometriä ja silmämääräisesti arvioiden noin puolet sen rannoista ovat peltomaata. Asutus on haja-asutusta ja rannoille on rakennettu alle sata vapaa-ajan asuntoa. Rantojen läheisyydessä olevissa kulmakunnissa on asutus keskittynyneempää. Rantojen pysyävän asutuksen suuruus on 750 henkilöä . Kulmakuntia ovat pohjoisessa Vääräkoski, länsirannassa Peränne ja Pakarinkylä, ja itärannassa Pusaankylä ja Itä-Peränne. Länsirantoja seuraavat kantatie 68 ja yhdystie 17235, ja itärantoja yhdystie 17133.


title: Peränne (järvi)

text: Perännettä ei säännöstellä, mutta yläpuolisten järvien Ouluveden ja Ähtärinjärven sääntely vaikuttaa myös Peränteen vedenpinnan vaihteluihin. Peränteeseen laskevassa Hyvösenjoen Vääräkoskessa on voimalaitos. Vuonna 2008 Länsi-Suomen ympäristölupavirasto antoi luvan rakentaa Suihkonsaaren salmiin pohjapadot, joilla järven alivedenkorkeutta nostettaisiin 66 senttimetriä ylemmäksi kuin se oli ennen, ja kolmas pohjapato Pakariin Pakarinjokeen, joka nostaisi alivedenvedenkorkeutta 24 senttimetriä.


title: Peränne (järvi)

text: Peränteen vedenlaatu noudattaa Ähtärin reitin vesistön yleispiirteitä. Vesi on sen mukaisesti runsaasta humuspitoisuudesta johtuen ruskeaa, hapanta ja sähkönjohtokyvyltään heikkoa. Vedenväri johtuu valuma-alueen suovaltaisuudesta. Vedessä on tavallista korkeammat ravinnepitoisuudet, mutta veden runsaan vaihtuvuuden vuoksi veden happipitoisuus säilyy korkeana kaikkina vuodenaikoina. Järven syvänteissä esiintyy veden lämpötilakerrostuneisuutta talvisin ja kesäisin, jolloin alusvesi on täysin hapetonta. Järven ravinnekehitys on ollut suotuisa, koska 1990-luvulla ravinnepitoisuudet ovat laskeneet. Järven pohjoisosan mataluus, rehevöityneisyys ja heikompi hygienia ovat rajoittaneet veden käyttöä. Sen sijaan järvenselät ovat puhtaita.


title: Peränne (järvi)

text: Vuonna 1997 suoritetussa kalastuksen seurannassa järven kalasaalis oli 10 000 kilogrammaa, josta yli puolet saatiin verkkokalastuksella. Haukea saatiin 3 600 kilogrammaa. Järveen on istutettu kirjolohta ja myös siikaa, mutta siika on kasvanut heikosti eikä se lisäänny luontaisesti. Siian kalasaalis oli vuonna 1997 344 kilogrammaa. Siian lisäksi järveen on alettu istuttamaan kuhaa. Järvessä on muikkua, mutta sen kanta on heikko.


title: Peränne (järvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Peränteen alueeseen (35.424) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,6 metriä mpy.


title: Peränne (järvi)

text: Valuma-alue saa pääosan vedestään Oulunveden alueella (35.431) sijaitsevasta Ouluvedestä (396 ha), jonka laskujoki Vääräkoski laskee Peränneen pohjoispäähän. Myös Vähä Haapajärven valuma-alueelta (35.428) Vähä Haapajärvestä (140 ha) laskeva oja tuo paljon vettä järven länsirantaan. Peränneen alueella on 10 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Pusaanjärvi (87 ha), joka laskee järven kaakkoisrantaan Pusaanlahteen, sitten Soukanjärvi (51 ha), Kylkiäinen (3 ha), Savilampi (18 ha) ja Kapealampi (3 ha), jotka laskevat Myllypuroa myöten itärantaan, Kumpulampi (4 ha) ja Suolampi (3 ha), jotka laskevat länsirantaan, sekä Iso Säynäslammi (3 ha) ja Pieni Säynäslampi, jotka laskevat järven pohjoispäähän.


title: Peränne (järvi)

text: Peränteen laskujoki Pakarinjoki laskee Iso Vehkajärven (134 ha) järvialtaaseen Vähä Vehkajärveen, josta vedet jatkavat matkaansa lopulta Toisveteen.


title: Peränne (järvi)

text: Järvessä on toimitettu 1930-luvulla järvenlasku, jossa vedenpintaa alennettiin noin 75 senttimetriä verrattuna järven vuoden 1999 kesäveden korkeustasoon.


title: Yhteinen polveutuminen

text:
Yhteisellä polveutumisella tarkoitetaan jo Darwinin aikoinaan esittelemää käsitystä Maan elämän yhteisestä alkuperästä. Kirjassaan Lajien synty hän toteaa: »–– niin yksinkertaisesta alusta mitä kauneimmat ja mitä ihmeellisimmät muodot ovat kehittyneet ja kehittyvät edelleen.» Lukuisat tutkimukset ovat vahvistaneet tämän oletuksen, joka nykyään tunnetaan teoriana elämän yhteisestä alkuperästä Yhteisen polveutumisen teoria ratkaisi luonnonhistoriallisen pulman erilaisten eliöiden jakamista yhteisistä, homologisista ominaisuuksista, jotka voivat johtua parallellismista.
Kaikki (dna-)elämä Maassa on oletettavasti polveutunut yhteisestä kantamuodosta, LUCAsta , ja jakaa siksi mm. geneettisen koodin ja muita ominaisuuksia.


title: Värtsilän taistelu

text: Värtsilän taistelu oli Tohmajärven pitäjään kuuluneessa Värtsilän teollisuustaajamassa 8. helmikuuta 1918 käyty Suomen sisällissodan taistelu. Vajaat pari tuntia kestäneen yhteenoton taustalla oli Joensuun suojeluskunnan suorittama Värtsilän punakaartin aseistariisunta. Taistelu päättyi nopeasti työväentalolle linnoittautuneiden punaisten antautumiseen ja pakoon, jonka jälkeen kylä jäi valkoisten haltuun.


title: Värtsilän taistelu

text: Värtsilän taistelun merkitys oli Pohjois-Karjalalle suuri. Se varmisti valkoisten ylivallan, jonka vuoksi seutu säästyi myöhemmiltä yhteenotoilta. Värtsilän valtaus turvasi myös Karjalan rintamalla olleiden joukkojen huollon kannalta elintärkeän Karjalan radan pysymisen valkoisten hallussa. Kun rintamalinja asettui etelämmäksi Karjalan kannakselle, jäi yhteenotto lopulta ainoaksi Pohjois-Karjalan taisteluksi, eikä myöskään muualla Karjalassa nähty rintamalinjan pohjoispuolisia taisteluja.


title: Värtsilän taistelu

text: Värtsilän taistelupaikka jäi toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitolle luovutetuille aluille ja sijaitsee nykyään Venäjälle kuuluvassa Karjalan tasavallan Värtsilän kunnassa.


title: Värtsilän taistelu

text: Sosialidemokraateilla oli ennen sisällissodan syttymistä vahva kannatus Pohjois-Karjalassa, sillä syksyn 1917 eduskuntavaaleissa SDP sai 45% kannatuksen. Seutu jäi kuitenkin kokonaan rintamalinjan pohjoispuolelle valkoisten hallussa olleelle alueelle. Karjalan radan varren pitäjissä oli jo syksystä lähtien nähty lukuisia punakaartien ja suojeluskuntien välisiä selkkauksia. Tammikuun puolivälistä lähtien seudun suojeluskuntalaiset kerääntyivät harjoittelemaan Joensuun ympäristöön. Sodan käynnistyttyä he osallistuivat Karjalan rintaman taisteluihin Viipurin pohjoispuolella ja myöhemmin Pohjois-Karjalan miehiä lähti rintamalle myös asevelvollisina. Kotiseudulle jääneet puolestaan suojasivat Karjalan rataa ja muita strategisesti tärkeitä kohteita, sekä vartioivat Neuvosto-Venäjän vastaista rajaa.


title: Värtsilän taistelu

text: Pohjois-Karjalan johtava sosialidemokraattinen agitaattori oli puolisonsa kotikaupunkiin Joensuuhun kesällä 1917 Yhdysvalloista muuttanut August Wesley, joka myöhemmin tunnettiin punaisen kaartin esikuntapäällikkönä. Hänet tunnettiin ehdottomasta linjastaan, Wesley ilmoitti jo marraskuun 1917 yleislakon aikana, ettei suostu minkäänlaisiin neuvotteluihin suojeluskuntien kanssa. Valkoiset kuitenkin hajottivat Joensuun punakaartin jo helmikuun alussa, jolloin Wesley pakeni kaupungista ja hiihti yli 300 kilometrin matkan rintamalinjan taakse Lappeenrantaan.


title: Värtsilän taistelu

text: Tuolloin vielä Tohmajärven kuntaan kuulunut Värtsilä oli vahvimpia punaisten tukialueita Pohjois-Karjalassa. Wärtsilän rautaruukin ympärille syntynyt teollisuusyhteisö oli Kuopion, Oulun ja Varkauden ohella merkittävimpiä rintamalinjan pohjoispuolella sijainneita taajamia, jotka sodan alussa jäivät punaisten haltuun. Värtsilän taistelua ja siihen johtaneita vaiheita on kuvannut paikallisen yhteiskoulun johtajana toiminut pastori Kaarlo Aulis, mutta hänen lähes kymmenen vuotta sodan jälkeen kirjoittamat muistelmansa ovat vahvasti valkoisen näkemyksen värittämiä.


title: Värtsilän taistelu

text: Joensuun punakaartin hajottamisen jälkeen valkoiset päättivät ottaa haltuunsa myös Värtsilän, mikä kuitenkin edellytti paikallisen punakaartin riisumista aseista. Värtsilän punakaartin aseet olivat peräisin Helsingistä saapuneesta lähetyksestä, joka toimitettiin Joensuun työväenkaartin päällikölle August Wesleylle yleislakon jälkeen joulukuun alussa 1917. Joensuun tulli takavarikoi kiväärit sluksi, mutta kaupungin venäläisen sotaväen otettua ne haltuunsa, päätyivät aseet lopulta punaisille. Osansa kivääreistä sai myös Värtsilän punakaarti, joka säilytti niitä Värtsilän Työväen ja Pienviljelijäin Osuusliikkeen varastossa. Punakaartin päällikkö oli osuuskaupan varastonhoitaja Juho Koski, mutta ilmeisesti myös liikkeenjohtaja Ilmari Aura tiesi salaisesta asekätköstä.


title: Värtsilän taistelu

text: Värtsilän punakaartin kiväärien takavarikointi oli osa jo ennen sisällisodan alkua käynnistynyttä laajempaa operaatiota, jonka varsinaisena tarkoituksena oli riisua Joensuun seudun ja Laatokan Karjalan venäläiset varuskunnat aseista. Värtsilässä käytiin aluksi suojeluskunnan aloitteesta koollekutsuttuja neuvotteluja, jotka kuitenkin jäivät tuloksettomiksi. Värtsilän suojeluskunta esitti nyt uhkavaatimuksen, ja asetti kiväärien luovuttamisen takarajaksi 2. helmikuuta. Tämän jälkeen jokaisen luvattoman aseen haltijaan suhtauduttaisiin yhteiskunnan vihollisena.


title: Värtsilän taistelu

text: Joensuusta saapui määräpäivänä osasto suojeluskuntalaisia, joiden tarkoituksena oli suorittaa tarpeellisiksi katsotut etsinnät, pidätykset ja kuulustelut. Aseita ei kuitenkaan löytynyt, ja lopulta pidätetyt punakaartilaisetkin oli päästettävä vapaaksi, kun nämä ilmoittivat toimeenpiteiden uhkaavan paikkakunnan turvallisuutta. Pastori Auliksen muistelmien mukaan suojeluskuntalaisten perässä juoksi paikallisia työläisiä, joista erityisesti naiset huutelivat törkeyksiä ja nimittivät heitä lahtareiksi. Lähtiessään joensuulaiset antoivat aseiden luovuttamiselle uuden määräajan, joka umpeutui 4. helmikuuta kello 21.


title: Värtsilän taistelu

text:
Auliksen mukaan Värtsilän punakaarti piti epäonnistuneen takavarikointiyrityksen jälkeen suojeluskuntaa heikkona ja ryhtyi
itse riisumaan paikkakunnan porvaristoa aseista. Hänen väitteensä ei kuitenkaan ilmeisesti pidä paikkaansa, sillä uutena määräpäivänä
Värtsilän ja ympäristökylien punakaartit pitivät kokouksen, jonka tuloksena aseet päätettiin luovuttaa. Vuorokautta myöhemmin järjestetyssä uudessa kokouksessa kuitenkin tehtiin uusi päätös aseelliseen vastarintaan ryhtymisestä. Punakaarti valmistautui omien sanojensa mukaan taistelemaan ”ainakin leivän puolesta”. Pohjois-Karjalaa vaivasi tuolloin muun Suomen tavoin ankara elintarvikepula ja jopa osittainen nälänhätä. Punaiset vangitsivat vielä ennen yhteenottoa parikymmentä Värtsilän porvaria, joiden teloituksen punakaartin päällikkö Koski kuitenkin esti.


title: Värtsilän taistelu

text: Joensuun suojeluskuntalaisia kuljettanut juna saapui Värtsilän asemalle perjantaina 8. helmikuuta noin kello 6 aamulla. Luutnantti Urho Peltosen johtamaan vajaan sadan miehen ryhmään liittyi myös Lieksasta saapunut pieni ratsuosasto. Avuksi oli määrä tulla myös noin 90 Sortavalan suojeluskuntalaista kapteeni Aleksander Pellin johdolla, mutta heitä kuljettanut juna oli myöhässä sovitusta aikataulusta. Luutnantti Peltonen ei jäänyt odottamaan vahvistuksia, vaan kuultuaan punakaartilaisten olevan parin kilometrin päässä sijaitsevalla Wärtsilän tehdasalueella, käännettiin juna sinne johtavalle raiteelle. Suojeluskuntalaiset saapuivat perille puoli seitsemältä ja nousivat välittömästi junasta punakaartin majapaikkana toimineen Värtsilän työväentalon läheisyydessä.


title: Värtsilän taistelu

text: Havaittuaan tehtaan tornista junan saapuneen, punaiset suorittivat hälytyksen soittamalla palosireeniä. Junasta nousseet suojeluskuntalaiset lähtivät samalla etenemään leveässä ketjussa kohti peltoaukean takana sijaitsevaa työväentaloa, josta punakaartilaiset avasivat välitömästi tulen heitä kohti. Työväentalo sijaitsi keskellä Värtsilän teollisuusyhdyskuntaa, joten punaiset puolustautuivat hyökkääjiä vastaan myös omista mökeistään. Taisteluun osallistui heidän puoleltaan myös naisia. Lopulta valkoiset onnistuivat noin puolentoista tunnin taistelun jälkeen saartamaan työväentalon ja valtaamaan sen rynnäköllä. Värtsilän asemalta marssinut Sortavalan suojeluskunnan osasto ehti paikalle vasta tässä vaiheessa ja näin se ehti ilmeisesti kohtaamaan vain taistelupaikalta pakenevia punaisia.


title: Värtsilän taistelu

text: Punakaartilaisia oli yhteensä noin 220, joista toistasataa jäi illan aikana suojeluskuntalaisten vangiksi. Joukossa oli myös punakaartiin kuulumattomia Värtsilän työväenyhdistyksen jäseniä, kuten osuusliikkeen johtaja Ilmari Aura, joka pidätettiin yöllä kotoaan. Osa punakaartilaisista onnistui pakenemaan ympäröiville vaaroille, josta valkoiset jäljittivät heitä viikonlopun ajan. Taistelun jälkeen Värtsilästä pakeni myös naisia ja lapsia, jotka kuitenkin palasivat takaisin jo parin päivän kuluttua. Kiinnijääneistä 19 miestä ja yksi nainen kuljetettiin lopulta vankeina Joensuuhun ja muut päästettiin vapaaksi. Joensuulaisten poistuttua tapauksen jälkiselvittely jäi kapteeni Pellin joukkojen tehtäväksi. Heidän keskuudessaan esitettiin vaatimuksia jopa kaikkien punaisten teloittamisesta välittömästi, mutta Värtsilän suojeluskunnan päällikkönä toiminut pankinjohtaja Raino Hallberg onnistui vaikutusvallallaan estämään aikeet. Lopulta teloitettiin ainoastaan kaksi punakaartilista, joita toinen oli kaartin päällikkö Juho Koski. Osa punaisista, kuten vapaksi päästetty Ilmari Aura, pakeni hiihtäen Neuvosto-Venäjän puolelle.


title: Värtsilän taistelu

text: Joensuulaisten omapäinen toiminta sai jälkeenpäin kritiikkiä Sortavalan suojeluskunnalta. "Suomen Kuvalehteen" kirjoittaneen Viljo Jääskeläisen mukaan taistelussa kärsityt raskaat tappiot johtuivat Peltosen hätiköinnistä, kun hän ei odottanut matkalla olleita vahvistuksia.


title: Värtsilän taistelu

text: Värtsilän taistelun jälkeen työväestön aseellinen toiminta loppui Pohjois-Karjalassa kokonaan. Tästä huolimatta punaisia kannatettiin edelleen avoimesti, muun muassa Rääkkylän kansalaiskokous ilmaisi tukensa Suomen kansanvaltuuskunnalle, eikä suostunut asettumaan kunnallisen suojeluskunnan taakse. Lopulta viimeisetkin työväenjärjestöt kuitenkin pakotettiin lopettamaan toimintansa helmikuun loppuun mennessä.


title: Värtsilän taistelu

text: Maaliskuun alussa valkoiset aloittivat Pohjois-Karjalassa yleiset asevelvollisuuskutsunnat saadakseen miehiä taistelemaan Karjalan rintamalle. Kutsuntoja kuitenkin boikotoitiin usealla paikkakunnalla. Rääkkylässä oli jo kuukautta aikaisemmin pidetty punakaartin kokous, jossa tehtyä päätöstä kutsunnoista kieltäytymisestä noudatti noin puolet asevelvollisista. Kiinnisaatuja karkureita lähetettiin Sortavalan vankileirille ja pidätysten yhteydessä teloitettiin myös ainakin yksi kutsunnoista kieltäytynyt. Kiteellä kutsunnat sen sijaan sujuivat ilman kieltäytymisiä. Osa kutsuntoihin osallistuneista miehistä kuitenkin osoittautui niin epäluotettaviksi, etteivät valkoiset päästäneet heitä taisteluihin. Esimerkiksi Nurmeksesta lähetettiin Raudun rintamalle 260 miestä, jotka ryhtyivät kapinoimaan jo junamatkalla. Perille päästyään heidät riisuttiin aseista ja sijoitettiin linnoitustöihin. Rääkkylän, Tohmajärven ja Kiihtelysvaaran kieltäytyjiä pakeni lähiseutujen metsiin. Heidän yhdistymistään pelännyt Suojeluskunta sai valkoisen armeijan pääesikunnalta sata kivääriä sekä kuusitoistatuhatta patruunaa mahdollisen sissisodan varalta. Pohjois-Karjalan tilanne kuitenkin säilyi rauhallisena sodan loppuun saakka.


title: Värtsilän taistelu

text: Pastori Kaarlo Auliksen mukaan valkoisten voitto kuitenkin rohkaisi ihmisiä myös liittymään suojeluskuntaan. Värtsilästä muodostuikin suojeluskuntalaisten harjoittelu- ja kokoontumispaikka, jossa Karjalan rintamalle lähteviä vapaaehtoisia koulutettiin.


title: Värtsilän taistelu

text: Värtsilän taistelussa kaatui seitsemän suojeluskuntalaista ja kolme punakaartilaista. Kaatuneista valkoisista kuusi kuului Joensuun ja yksi Sortavalan suojeluskuntaan. Lisäksi 15 joensuulaista haavoittui.


title: Värtsilän taistelu

text: Värtsilässä sijainnut valkoisten sankarihauta jäi toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliiton puolelle. Paikalla on nykyään vuonna 1992 paljastettu muistomerkki. Osa Värtsilässä kaatuneista haudattiin Joensuun hautausmaalla sijaitsevaan valkoisten sankarihautaan. Heidän joukossaan on muun muassa Kiihtelysvaaran kansanopiston opettajana työskennellyt taidemaalari Kaarle Lintula, joka kuoli Värtsilässä saamiinsa haavoihin vuorokausi taistelun jälkeen.


title: Värtsilän taistelu

text: Taistelun jälkeen valkoiset aloittivat puhdistukset, joiden aikana paikkakunnalla teloitettiin helmi–maaliskuun aikana ainakin yksitoista punaista. Joensuuhun kuljetetuista vangeista teloitettiin myöhemmin kuusi. Joensuussa ammuttujen punakaartilaisten muistomerkki sijaitsee teloituspaikalla Siilaisilla.


title: Portugalilainen rekisterikilpi

text: Portugalin rekisterikilpijärjestelmä on valtakunnallinen. Rekisterikilvissä on nykyisin ensin kaksi numeroa, sitten on kaksi kirjainta, ja sitten on kaksi kirjainta (00-AA-00). Nykyisen kaltainen järjestelmä alkoi Portugalissa vuonna 1937 formaatilla AA-00-00, vuonna 1992 alkoi formaatti 00-00-AA ja vuonna 2005 alkoi nykyinen formaatti 00-AA-00. Kun 00-AA-00-formaatti saavuttaa loppunsa eli 99-ZZ-99:n, niin sen jälkeen tulee formaatti AA-00-AA, ja sen jälkeen formaatti AA-AA-00, ja sen jälkeen formaatti 00-AA-AA. Aluksi kilvissä oli valkoiset merkit mustalla pohjalla, mutta vuonna 1992 AA-00-00-formaatin loppuessa värit käännettiin ja kilvistä tuli mustamerkkisiä valkoisella pohjalla yleiseurooppalaiseen tapaan. Samassa yhteydessä lakkautettiin myös aluetunnukset, joten järjestelmä muuttui valtakunnalliseksi.


title: Portugalilainen rekisterikilpi

text: Vuosina 1901–1911 käytettiin aluekohtaisia rekisterikilpiä. Niissä oli yleensä alueen lyhenne, esimerkiksi LISBOA 123/ L-123.


title: Portugalilainen rekisterikilpi

text: Vuosina 1911–1937 käytettiin kansallista läänikohtaista järjestelmää. Maa oli jaettu viiteen rekisteröintialueeseen. Rekisteröintialueet olivat Etelä (S), Keski (C), Pohjoinen (N), Madeira (M) ja Azorit (A). Tunnus oli muotoa A-1234-B, jossa A oli rekisteröintialueen tunnuskirjain ja B oli aakkosittain juokseva kirjain. Väliaikaiskäyttökilvissä oli muoto A-1234-WW.


title: Portugalilainen rekisterikilpi

text: 1930-luvulle tultaessa oli siirrytty joillain alueilla jo viiteen numeroon.


title: Portugalilainen rekisterikilpi

text: 1. tammikuuta 1937 tuli käyttöön uusi rekisterikilpijärjestelmä. Se oli edelleen aluekohtainen, mutta muotoa AB-12-34 (AA-00-00). Kirjaimet muodostivat aluetunnuksen. Aluetunnukset AA:sta LZ:ään oli varattu Etelälle, aluetunnukset MA:sta TZ:ään Pohjoiselle ja aluetunnukset UA:sta ZZ:ään Keskialueelle.


title: Portugalilainen rekisterikilpi

text: Maaliskuussa 1992 AA-00-00-formaatti loppui, ja värit käännettiin. Myös aluetunnukset lakkautettiin. Uusi formaatti oli valtakunnallinen 12-34-AB (00-00-AA).


title: Portugalilainen rekisterikilpi

text: Vuodesta 1998 alkaen kilpeen tuli keltainen nauha. Toukokuussa 2005 00-00-AA-formaatti loppui, ja uusi formaatti oli 12-AB-34 (00-AA-00). Tällä hetkellä ollaan 00-UA-01:n tienoilla.


title: Ilmari Tiainen

text: Ilmari Tiainen (11. joulukuuta 1912 Parikkala – 7. toukokuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä ja kapteeni evp, joka toimi Maalaisliiton kansanedustajana Kymen läänin vaalipiiristä vuosina 1948–1951.


title: Ilmari Tiainen

text: Tiainen suoritti maamieskoulun vuonna 1939, maasotakoulun vuonna 1943 ja ylioppilastutkinnon 1944. Hän työskenteli maanviljelijänä sekä rajavartiolaitoksen palveluksessa.


title: Ilmari Tiainen

text: Tiaisen vanhemmat olivat maanviljelijä ja kauppias Oskar Tiainen ja Olga Maria Terävä. Tiainen oli naimisissa Fanny Aleksandra Norivaaran kansa vuodesta 1942 lähtien.


title: Jussi Pöykkö

text: Juho (Jussi) Ferdinand Pöykkö (4. syyskuuta 1901 Rovaniemen maalaiskunta – 25. joulukuuta 1980 Rovaniemen maalaiskunta) oli suomalainen maanviljelijä ja kunnanjohtaja, joka toimi Maalaisliiton kansanedustajana Lapin läänin vaalipiiristä vuosina 1954–1958.


title: Jussi Pöykkö

text: Pöykkö suoritti kansakoulun vuonna 1930. Hän työskenteli muun muassa maanviljelijänä, kantakirjaston hoitajana sekä kunnanjohtajana Rovaniemen maalaiskunnassa. Kunnallispolitiikassa Pöykkö oli mukana toimien kunnanvaltuuston jäsenenä Rovaniemen maalaiskunnassa. Presidentin valitsijamiehenä hän toimi vuoden 1950 vaaleissa.


title: Jussi Pöykkö

text: Pöykön vanhemmat olivat maanviljelijä Mikko Arvid Pöykkö ja Hilda Katariina Halvari. Pöykkö oli naimisissa Elisa Elina Tervon kanssa vuodesta 1933 lähtien.


title: No One Ever Really Dies

text: No One Ever Really Dies (tyyliteltynä NO_ONE EVER REALLY DIES) on yhdysvaltalaisen funk-rock yhtye N.E.R.Din viides studioalbumi, jonka julkaisi Columbia Records 15. joulukuuta 2017.


title: Scott McTominay

text: Scott Francis McTominay (s. 8. joulukuuta 1996 Lancaster, Englanti) on skotlantilainen keskikentällä pelaava jalkapalloilija, joka edustaa Manchester Unitedia.


title: Scott McTominay

text: McTominay on Manchester Unitedin kasvatti. Hän aloitti seuran junioriakatemiassa viiden vuoden ikäisenä. McTominay teki Valioliiga-debyyttinsä kaudella 2016–2017 Arsenalia vastaan 7. toukokuuta 2017, kun hänet vaihdettiin kentälle 84. minuutilla. Euroopan-debyyttinsä hän teki seuraavalla kaudella 18. lokakuuta 2017 Mestarien liigan ottelussa Benficaa vastaan tullen kentälle Henrikh Mkhitarjanin tilalle lisäajalla.


title: Scott McTominay

text: McTominay syntyi Lancasterissa, Englannissa, mutta edustaa isänsä synnyinmaata Skotlantia maajoukkuetasolla.


title: Chainosauria

text: Chainosauria on Anomodontiaan kuuluva terapsidien kladi. Siihen kuuluvat basaalinen eli niin sanottu ”primitiivinen” suku "Patranomodon", sekä "Galeops" ja dikynodontit kuten "Eodicynodon".


title: Chainosauria

text: Chainosaurialle läheistä sukua olevat kehityslinjat ovat nykyiseltä Venäjältä tunnettu ryhmä Venyukovioidea sekä Etelä-Afrikasta löydetty "Galechirus"-suku.


title: Chainosauria

text: Jun Liu, Bruce Rubidge & Jinling Li (2009):


title: Chainosauria

text: Cisneros "et al.", 2011:


title: Zella-Mehlis

text: Zella-Mehlis on kaupunki Saksassa Schmalkalden-Meiningen piirikunnassa ("Landkreis") Thüringenissä. Kaupungissa oli joulukuussa 2013 noin 10 800 asukasta.


title: Zella-Mehlis

text: Kaupungin ohi kulkee moottoritie A 71 ja Erfurtin ja Schweinfurtin välinen rautatie.


title: Zella-Mehlis

text: Zella ja Mehlis ovat aiemmin olleet itsenäisiä paikkakuntia. Mehlis muodostui Itämeren ja Välimeren välisen kauppatien varrella, joka on ollut käytössä jo esihistoriallisina aikoina. Zella on alun perin ollut piispa Blasiuksen luostarin (Reinhardsbrunn) takamaata. Zellasta tuli vuonna 1645 kauppala ("Marktflecken").


title: Zella-Mehlis

text: 1600-luvulla kummallakin paikkakunnalla pidettiin useita noitaoikeudenkäyntejä. Mehlis sai 1894 kaupunkioikeudet, 1918 syntyi Zella-Mehlis.


title: Uusi päivä (esityskausi 2010–2011)

text: Uuden päivän ensimmäinen esityskausi esitettiin Yle TV2-kanavalla syksystä 2010 kevääseen 2011.


title: Uusi päivä (esityskausi 2011–2012)

text: Uuden päivän toinen esityskausi esitettiin Yle TV2-kanavalla syksystä 2011 kevääseen 2012.


title: Uusi päivä (esityskausi 2012–2013)

text: Uuden päivän kolmas esityskausi esitettiin Yle TV2-kanavalla syksystä 2012 kevääseen 2013.


title: Uusi päivä (esityskausi 2013–2014)

text: Uuden päivän neljäs esityskausi esitettiin Yle TV2-kanavalla syksystä 2013 kevääseen 2014.


title: Uusi päivä (esityskausi 2014–2015)

text: Uuden päivän viides esityskausi esitettiin Yle TV2-kanavalla syksystä 2014 kevääseen 2015.


title: Uusi päivä (esityskausi 2015–2016)

text: Uuden päivän kuudes esityskausi esitettiin Yle TV2-kanavalla syksystä 2015 kevääseen 2016.


title: Uusi päivä (esityskausi 2016–2017)

text: Uuden päivän seitsemäs esityskausi esitettiin Yle TV2-kanavalla syksystä 2016 kevääseen 2017.


Lentomäen maailmanmestaruuskilpailut 1990 järjestettiin Vikersundissa, Norjassa, 25. helmikuuta 1990. Ohjelmaan kuului vain henkilökohtainen kilpailu. Lämpimät säät olivat aiheuttivat lumipulan ja virallisia harjoituksia ei hypätty lainkaan vaan kilpailijat saivat hypätä vain yhden koekierroshypyn ennen kilpailuhyppyjä. Kilpailussa kukin hyppääjä suoritti kolme hyppyä, joista kaksi parasta laskettiin mukaan lopputuloksiin.


title: Lentomäen maailmanmestaruuskilpailut 1990

text: Maailmanmestaruuden voitti Länsi-Saksan Dieter Thoma 357,7 pisteellä. Toiseksi sijoittui Suomen Matti Nykänen ja kolmanneksi Itä-Saksan Jens Weißflog. Kilpailun pisimmät hypyt olivat Nykäsen 171 metriä ensimmäisellä kierroksella sekä Thoman 171 metriä ja Weißflogin 170 metriä toisella kierroksella.


title: Kuokkalankoski

text: Kuokkalankoski sijaitsee Lempäälässä. Se on suosittu kalastuspaikka.


title: Kuokkalankoski

text: Kosken rannalla on Kuokkalan kylä. Lempäälän tärkeimmät myllyt ovat aikoinaan olleet kosken rannalla. Koskea perattiin 1700- ja 1800-luvulla, mutta sitä ennen siinä oli suuri putous.


title: Kuokkalankoski

text: Ennen Lempäälän kanavan rakentamista koski oli ainoa Vanajaveden ja Pyhäjärven välinen vesireitti, mutta laivaliikennettä siinä ei voinut harjoittaa, vaan kosken on noussut vain kaksi laivaa. Höyrylaiva Ilmarinen onnistui pääsemään läpi vuonna 1863, ja vuonna 1866 siitä purjehti siipirataslaiva Vanaja.


title: Kuokkalankoski

text: Kosken partaalla pidetään vuosittain Kuokkalankosken markkinat.


title: Aleksei Bereglazov

text: Aleksei Aleksejevitš Bereglazov (; s. 20. huhtikuuta 1994 Magnitogorsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa KHL-joukkue Metallurg Magnitogorskissa lainalla NHL-joukkue New York Rangersista.


title: Aleksei Bereglazov

text: Bereglazov on Metallurg Magnitogorskin kasvatti. Seura varasi hänet KHL:ään 82. pelaajana kesällä . Bereglazov siirtyi kaudeksi 2011–2012 Venäjän nuorten sarja MHL:n Stalnyje Lisy Magnitogorskiin. Hän debytoi Metallurgin KHL-joukkueessa kaudella 2013–2014, jolloin Bereglazov pelasi siellä kuusi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän sai tililleen ensimmäisen KHL-ottelunsa 16. syyskuuta 2013 Metallurg Novokuznetskia vastaan. Bereglazov jäi ottelussa kuitenkin ilman peliaikaa. Hän sai ensimmäiset jääaikansa KHL:ssä vasta viidennessä ottelussaan 23. tammikuuta 2014 vieraissa Metallurg Novokuznetskia vastaan. Bereglazov sai ottelussa peliaikaa 9.24 minuuttia. Hän keräsi myös yhden kahden minuutin jäähyn kiinnipitämisestä. Bereglazov keräsi ottelusta teholukeman –1. Bereglazov pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kymmenen ottelun verran VHL-joukkue Južnyi Ural Orskin vahvuudessa.


title: Aleksei Bereglazov

text: Varsinaisella KHL:n tulokaskaudellaan 2014–2015 Bereglazov teki 38 runkosarja- ja kymmenessä playoff-ottelussa tehot 1+5=6. Hän teki KHL-uransa ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen osumansa 26. joulukuuta 2014 Barys Astanaa vastaan. 7. syyskuuta 2014 Bereglazov valittiin liigan viikon hyökkääjäksi. Kauden 2015–2016 päätteeksi hän voitti Gagarin Cupin. Toukokuussa 2016 Bereglazov teki Metallurgin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2016–2017 hän teki KHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 1+18=19.


title: Aleksei Bereglazov

text: Huhtikuussa 2017 Bereglazov teki kaksivuotisen tulokassopimuksen New York Rangersin kanssa. Hän aloitti kauden 2017–2018 AHL-joukkue Hartford Wolf Packin vahvuudessa, jossa Bereglazov pelasi 13 ottelua tehopistein 1+3=4, kunnes marraskuussa 2017 Rangers lainasi hänet loppukaudeksi Metallurg Magnitogorskin KHL-joukkueeseen.


title: Aleksei Bereglazov

text: Bereglazov pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2014, jolloin hän voitti pronssia. Bereglazov pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012, jolloin hän toimi Venäjän varakapteenina ja oli joukkueen paras syöttäjä kuudella syöttöpisteellään. Bereglazov valittiin Saksaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Venäjän ottelun parhaaksi pelaajaksi.


title: Aleksei Bereglazov

text: Venäjän A-maajoukkueessa Bereglazov on pelannut 16 ottelua tehopistein 1+2=3. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Tourin ensimmäisessä kaksoismaaottelussa 11. helmikuuta 2016 Třinecissä Tšekkiä vastaan. Bereglazovin ensimmäinen A-maajoukkuemaali syntyi Karjala-turnauksessa 6. marraskuuta 2016 Helsingin Hartwall Arenalla Tšekkiä vastaan. Hänet valittiin vuoden 2016 alustavaan MM-joukkueeseen, mutta Bereglazovin, Sergei Andronovin, Daniil Apalkovin ja Jegor Averinin kisapassit jätettiin kuitenkin leimaamatta, kun NHL-joukkue Washington Capitalsin Dmitri Orlov, Jevgeni Kuznetsov ja Aleksandr Ovetškin liittyivät Venäjän joukkueeseen kesken turnauksen.


Luettelo Säkylän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Säkylän kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Säkylään on liitetty Köyliön kunta.


title: Herakles (Euripides)

text: Herakles (, tai "Heracles") on Euripideen kirjoittama antiikin kreikkalainen tragedia. Sen aiheena on Herakleen saama hulluuskohtaus, jonka aikana tämä surmasi vaimonsa ja lapsensa.


title: Herakles (Euripides)

text: Euripideen "Herakleen" kantaesitys oli Ateenan Dionysoksen teatterilla Dionysia-juhlilla noin vuonna 416 eaa. Se oli Euripideen toinen Herakleesta kertonut tragedia "Herakleen lapsien" jälkeen. Näytelmä ei voittanut palkintoja näytelmäkilpailuissa.


title: Herakles (Euripides)

text: Tragedia koostuu runosäkeestä.


title: Herakles (Euripides)

text: Näytelmä sijoittuu Thebaan. Se alkaa Herakleen isäpuolen Amfitryonin pitämällä prologilla, jossa hän kertaa Herakleen ja Lykoksen sukujen taustat. Lykos hallitsee Thebaa kuninkaana laittomasti, ja aikoo surmata Amfitryonin sekä Herakleen puolison Megaran lapsineen, koska Megara on Theban laillisen kuninkaan Kreonin tytär. Herakles ei voi auttaa perhettään, koska on Haadeessa suorittamassa viimeistä kahdestatoista urotyöstään, noutamassa Haadeen portteja vartioivaa Kerberos-koiraa. Perhe on hakenut turvapaikkaa Zeuksen alttarilta.


title: Herakles (Euripides)

text:
Kuoro ("khoros"), joka koostuu Theban vanhoista miehistä, on perheen puolella ja yrittää rohkaista näitä, mutta ei kykene auttamaan muutoin. Lykos tulee kysymään, kuinka kauan he aikovat pitkittää elämäänsä pitämällä kiinni alttarista. Hän väittää, että Herakles on saanut surmansa Haadeessa, eikä saavu koskaan auttamaan heitä. Lykos yrittää esittää oikeutuksen aikomalleen surmatyölle väittäen, että Herakleen lapset tulisivat kasvettuaan surmaamaan hänet itsensä kostaakseen isoisänsä Kreonin puolesta. Hän vähättelee Herakleen tekoja ja kutsuu tätä pelkuriksi. Amfitryon yrittää puhua perheen puolesta ja pyytää, että heidän sallittaisiin lähteä maanpakoon. Lykos sanoo kyllästyneensä puheisiin, ja käskee miehensä tuoda puita, aikomuksenaan polttaa perheen alttarille.
Megara kieltäytyy tulemasta poltetuksi elävältä niin kuin pelkurit. Hän on luopunut toivosta, että Herakles palaisi, ja pyytää lupaa saada pukea lapsensa kuolinvaatteisiin kohdatakseen teloittajansa. Kuoro voi vain esittää erimielisyytensä Lykoksen kanssa ja ylistää Herakleen kuuluja urotöitä.


title: Herakles (Euripides)

text: Megara palaa lasten kanssa, jotka on nyt valmistettu kuolemaan. Hän kertoo niistä valtakunnista, jotka Herakles oli aikonut antaa pojilleen, ja morsioista, joille nämä olisi naitettu. Amfitryon valittaa elämänsä turhuutta. Silloin Megara näkee Herakleen olevan tulossa. Kun Herakles kuulee, että Kreon on syösty vallasta ja Lykos aikoo surmata hänen perheensä, hän päättää kostaa. Hän kertoo pitkän viipymisensä syyksi sen, että Kerberoksen ylösraahaamisen ja vangitsemisen lisäksi hän toi Haadeesta myös Theseuksen, joka on nyt matkalla kotiinsa Ateenaan. Hän astuu palatsiin yhdessä Megaran ja lastensa kanssa.


title: Herakles (Euripides)

text: Lykos palaa ja näkee ainoastaan Amfitryonin olevan valmiina. Hän syöksyy palatsiin hakemaan muita. Sisällä Lykos kohtaa Herakleen, joka surmaa hänet. Kuoro laulaa juhlalaulun, mutta sen keskeyttävät Iris ja henkilöitynyt Hulluus, jotka leijuvat ilmassa talon yläpuolella (tämä oli toteutettu teatterilaitteistoon kuuluneella mekhane-nosturilla). Iris kertoo, että hän on tullut siksi, että laittaisi Herakleen surmaamaan omat lapsensa hulluuden puuskassa. Suunnitelman taustalla on Zeuksen puoliso Hera, joka on aina vihannut Heraklesta, koska Zeus oli saanut tämän toisen naisen kanssa. Hera ei myöskään pidä Herakleen jumalankaltaisista voimista, ja haluaa saada tämän nöyrtymään.


title: Herakles (Euripides)

text: Sanansaattaja kertoo, että kun hulluuden puuska iski Herakleehen, tämä uskoi tarpeelliseksi surmata kuningas Eurystheuksen, joka oli määrännyt hänen urotekonsa suoritettaviksi. Herakles siirtyi huoneesta huoneeseen, kuvitellen matkaavansa maasta maahan. Kun Amfitryon yritti estää häntä, Herakles luuli tätä Eurystheukseksi, ja omia lapsiaan Eurystheuksen lapsiksi. Hulluudessaan hän surmasi kolme lastaan ja vaimonsa. Kun Herakles uhkasi Amfitryonia, Athene iski häntä ja hän nukahti. Palatsin ovet avautuvat, ja yleisö näkee nukkuvan Herakleen, joka on sidottu pilariin, sekä hänen lastensa ja vaimonsa ruumiit. Kun Herakles herää, Amfitryon kertoo, mitä hän on tehnyt. Herakles haluaa häpeissään surmata itsensä.


title: Herakles (Euripides)

text: Theseus, jonka Herakles oli vapauttanut Haadeesta, saapuu. Hän on kuullut, että Lykos on syössyt Kreonin vallasta, ja haluaa auttaa Lykoksen kukistamisesta. Kun hän kuulee Herakleen teosta, hän sanoo, että ystävyys on suurempi kuin mikään häpeä tai saastuminen, jonka sukulaisen surmaaminen tuottaa ihmiselle. Herakles ei kuitenkaan tyynny helpolla ja sanoo, että hänen olisi parempi surmata itsensä, valittaen koko elämäänsä:


title: Herakles (Euripides)

text: Theseus kutsuu Herakleen Ateenaan ja tarjoaa tälle puolta omaisuudestaan, sanoen, että jumalatkin tekevät pahoja tekoja, kuten sortuvat aviorikoksiin, ja elävät silti Olympoksella. Herakles sanoo, että tällaiset tarinat jumalista ovat vain runoilijoiden keksintöä. Todellisella jumalla ei ole intohimoja. Lopulta Theseus saa ystävänsä kuitenkin luopumaan itsemurha-aikaista ja mukaansa Ateenaan. Koska Herakles ei lain mukaan voi enää jäädä Thebaan eikä edes osallistua vaimonsa ja lastensa hautajaisiin, hän pyytää Amfitryonia hautaamaan kuolleet, ja poistuu Theseukseen nojaten.


title: Herakles (Euripides)

text: Näytelmän pääteemoina voidaan nähdä muun muassa sankaruus ja hulluus, jumalten tekojen käsittämättömyys sekä ystävyys, joka voittaa kaikki vastoinkäymiset. Näytelmä jakaantuu jyrkästi kahteen jaksoon, joista ensimmäinen kuvaa Herakleen sankariutta ja toinen hulluutta. Tästä syystä juonta on myös kritisoitu, sillä jaksot ovat juonellisesti toisistaan melko irrallisia, eivätkä seuraa toisistaan suoraan. Toisaalta Heran viha Heraklesta kohtaan oli yleisön tuntema aihe, jonka voi katsoa oikeuttavan siirtymän.


title: Hippolytos (Euripides)

text: Hippolytos (, ) on Euripideen kirjoittama antiikin kreikkalainen tragedia. Sen aiheena on myytti, jossa Thesuksen puoliso Faidra rakastuu poikapuoleensa Hippolytokseen, mikä johtaa kummankin kuolemaan.


title: Hippolytos (Euripides)

text: Euripideen "Hippolytoksen" kantaesitys oli Ateenan Dionysoksen teatterilla kaupunki-Dionysia-juhlassa vuonna 428 eaa. Se voitti ensimmäisen palkinnon osana tragediatrilogiaa.


title: Hippolytos (Euripides)

text: Euripides käsitteli todennäköisesti samaa aihetta jo aikaisemmissa tragedioissaan "Verhottu Hippolytos" ("Hippolytos Kalyptomenos") ja "Kruunattu Hippolytos" ("Hippolytos Stefanoforos"), jotka kummatkin ovat kadonneet. Nykyaikaan säilynyt "Hippolytos" oli siis hänen kolmas versionsa samasta myytistä. Euripides ilmeisesti paranteli juonenkehittelyä näytelmien saaman vastaanoton perusteella. Kadonneissa näytelmissä Faidra esitettiin ilmeisesti hyökkäävämpänä ja enemmän halunsa orjana, kun taas säilyneessä versiossa henkilöhahmojen käsittely on tasapuolisempaa ja hienostuneempaa, ja Faidra esitetään siveellisempänä.


title: Hippolytos (Euripides)

text: Sama myytti on aiheena myös Seneca nuoremman latinankielisessä tragediassa "Faidra" ("Phaedra").


title: Hippolytos (Euripides)

text: Tragedia koostuu runosäkeestä.


title: Hippolytos (Euripides)

text: Näytelmä sijoittuu Troizeniin, Peloponnesoksen koillisrannikolla sijaitsevaan kaupunkiin. Siellä elää Hippolytos, joka on Ateenan kuninkaan Theseuksen avioton poika tämän suhteesta amatsonien kuningatar Hippolyten kanssa. Hippolytos on elänyt lapsesta saakka Troizenin kuninkaan Pittheuksen kasvatettavana. Theseus ja tämän puoliso Faidra, Hippolytoksen äitipuoli, puolestaan asuvat Ateenassa. Nyt he ovat kuitenkin väliaikaisesti Troizenissa, koska Theseus on valinnut vuoden kestävän vapaaehtoisen maanpaon surmattuaan sukulaisensa.


title: Hippolytos (Euripides)

text: Näytelmä alkaa sillä, että rakkaudenjumalatar Afrodite kertoo Hippolytoksen vannoneen siveysvalan, sillä tämä ”halveksii rakkautta eikä halua avioliittoon”, ja kieltäytyy siksi kunnioittamasta jumalatarta. Sen sijaan Hippolytos palvelee siveää metsästyksenjumalatar Artemista. Tämän vuoksi Afrodite suunnittelee kostoa Hippolytokselle. Jumalatar kertoo valmistelleensa kostoa kauan, sillä jo kaksi vuotta aiemmin, kun Hippolytos oli ollut käymässä Ateenassa, hän oli saattanut Faidran rakastumaan poikaan.


title: Hippolytos (Euripides)

text:
Hippolytos astuu näyttämölle ja osoittaa kunnioitustaan Artemiin kuvapatsaalle. Palvelija varoittaa häntä loukkaamasta Afroditea, mutta Hippolytos kieltäytyy kuuntelemasta varoituksia.
Kuoro ("khoros"), joka koostuu Troizenin nuorista aviovaimoista, saapuu näyttämölle ja kuvaa laulussaan, kuinka Faidra ei ole saanut nukuttua ja syötyä kolmeen päivään. Faidra saapuu paikalle hoitajan kanssa. Keskustelun jälkeen hän lopulta tunnustaa sairautensa syyn: hän on rakastunut Hippolytokseen. Hoitaja ja kuoro ovat järkyttyneitä. Faidra selittää, että hänen täytyy näännyttää itsensä ja kuolla kunniansa säilyttäen. Hoitaja toipuu alun järkytyksestään ja sanoo, että hänellä on taikakeino Faidran parantamiseksi. Sivummalla hän kuitenkin esittää toisenlaisen suunnitelman. Kuoro laulaa rakkaudesta:


title: Hippolytos (Euripides)

text: Hoitaja menee Hippolytoksen luo, vannottaa tätä olemaan kertomatta kenellekään, ja sen jälkeen paljastaa Faidran rakastuneen tähän. Hän myös ehdottaa, että Hippolytos myöntyisi Faidran tunteisiin. Hippolytos kuitenkin raivostuu ja uhkaa kertoa kaiken isälleen Theseukselle heti kun tämä saapuu. Faidra ymmärtää kaiken menneen pieleen. Hän vannottaa kuoroa pitämään salaisuuden, menee sisään ja hirttää itsensä.


title: Hippolytos (Euripides)

text: Theseus palaa ja löytää vaimonsa kuolleen ruumiin. Koska kuoro on vannonut pitävänsä salaisuuden, se ei voi kertoa Theseukselle syytä, miksi Faidra surmasi itsensä. Theseus löytää ruumiin luota kirjeen, jossa Faidra väittää, että Hippolytos raiskasi hänet. Theseus raivostuu ja kiroaa poikansa kuolemaan tai ainakin maanpakoon. Kirouksen toteuttamiseksi hän kutsuu isänsä Poseidonin, joka on luvannut toteuttaa kolme poikansa toivetta. Hippolytos saapuu ja vakuuttelee syyttömyyttään, mutta hänkään ei voi kertoa koko totuutta, koska on vannonut pitävänsä salaisuuden. Theseus ajaa poikansa pois maasta, ja kuoro valittaa tämän kohtaloa.


title: Hippolytos (Euripides)

text: Jonkin ajan päästä sanansaattaja tuo Theseukselle tiedon Hippolytoksen kohtalosta. Hippolytos oli vaunuissaan matkalla pois maasta, kun merestä syöksyi härkä, joka pelästytti hevoset (mikä on selvä viittaus Poseidonin toimintaan). Hippolytos raahautui vaunujen perässä ja vaikutti kuolleen tai ainakin loukkaantuneen vakavasti. Sanansaattaja myös sanoo pojan olleen syytön, mutta Theseus ei usko tätä. Sen sijaan hän on iloinen, että Hippolytos kärsii ja on kuolemaisillaan.


title: Hippolytos (Euripides)

text: Jumalatar Artemis saapuu ja raivoaa Theseukselle siitä, että tämä on surmannut oman poikansa. Jumalatar kertoo tälle totuuden: Faidra oli valehdellut, mitään raiskausta ei ollut ja poika oli syytön. Theseus järkyttyy paljastuksesta. Hippolytos kannetaan paikalle kuolemaisillaan. Tämä ehtii antaa Theseukselle anteeksi, ja isä ja poika vaihtavat ystävällisiä sanoja. Lopussa Hippolytos kuolee.


title: Hippolytos (Euripides)

text: Näytelmän teemoina voidaan nähdä muun muassa henkilökohtaisten halujen ja yhteisön sääntöjen välinen ristiriita, epätoivottu rakkaus, liian hätäisten päätösten vaarallisuus, jumalten epämiellyttävät luonteenpiirteet sekä sen esilletuominen, ettei vannottuja valoja välttämättä kannata pitää jokaisessa tilanteessa.


title: Ifigeneia Auliissa

text: Ifigeneia Auliissa (, tai "Iphigenia in Aulide") on Euripideen kirjoittama antiikin kreikkalainen tragedia. Sen aiheena on Ifigeneian uhraaminen Auliissa, jotta kreikkalaisten armeija voisi purjehtia Troijan sotaan.


title: Ifigeneia Auliissa

text: Euripides kirjoitti "Ifigeneia Auliissa" -tragedian "Orestes"-näytelmän vuonna 408 eaa. ja kuolemansa vuonna 406 eaa. välisenä aikana. Se jäi Euripideen viimeiseksi näytelmäksi. Hänen poikansa (tai veljenpoikansa) Euripides nuorempi järjesti sen kantaesityksen Ateenan Dionysoksen teatterilla kaupunki-Dionysia-juhlilla vuonna 405 eaa. Näytelmä kuului trilogiaan, johon kuuluivat myös tragediat "Bakkhantit" ja "Alkmaion Korintissa". Euripides nuorempi voitti tuolloin Euripideen näytelmillä ensimmäisen palkinnon.


title: Ifigeneia Auliissa

text: Joidenkin tutkijoiden mukaan osa näytelmän tekstistä on alkuperältään epäaitoa. On mahdollista, että monet eri henkilöt ovat muokanneet tekstiä Euripideen kuoleman jälkeen.


title: Ifigeneia Auliissa

text: Tragedia koostuu runosäkeestä.


title: Ifigeneia Auliissa

text: Kreikkalaisten laivasto on Auliin satamassa Boiotian rannikolla valmiina purjehtimaan kohti Troijaa. Se ei kuitenkaan voi lähteä matkaan, koska jostakin syystä on täysin tyyntä. Kreikkalaisten sotapäälliköt pyytävät neuvoa näkijä Kalkhaalta, ja tämä kertoo, ettei kyseessä ole pelkkä sääoikku, vaan Artemiin tahto. Tämä pidättää tuulta, koska sotajoukon ylipäällikkö Agamemnon on loukannut häntä.