title: Taisto Tikkanen

text: Taisto Tikkanen (s. 8. toukokuuta 1940 Nurmo) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Tikkanen pelasi vuosina 1955–1967 pesäpallon mestaruussarjassa ja suomensarjassa Seinäjoen Maila-Jussien, Helsingin Pallo-Tovereiden ja Nurmon Jymyn joukkueissa. Tikkanen valittiin kolmesti Itä–Länsi-otteluun vuosina 1958, 1964 ja 1966. Pelipaikaltaan Tikkanen toimi kopparina.


title: Taisto Tikkanen

text: Tikkanen sai kaudella 1959 pelikieltoa, kun hänen pelaajasiirtoaan puitiin Pesäpalloliitossa Puna-Mustien toimesta, kun Tikkanen liittyi naapuriseura Pallo-Toverieden joukkueeseen. Jupakan taustalla oli mahdolliset rahapalkkiot siirron taustalla.


title: Ville Lehmus

text: Ville Lehmus (s. 5. tammikuuta 1936 Seinäjoki) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Lehmus pelasi vuosina 1952–1964 pääasiassa Suomensarjassa Seinäjoen Maila-Jussien, Puna-Mustien ja Hämeenlinnan Paukun joukkueissa. Kaudella 1958 Lehmus pelasi mestaruussarjassa. Kaudella 1959 Lehmus valittiin Itä–Länsi-otteluun. Pelipaikaltaan Lehmus toimi kakkosvahtina.


title: Raimo Rajala

text: Raimo Rajala (s. 16. marraskuuta 1945) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija, pelinjohtaja ja pesäpallovaikuttaja. Vuosina 1969–1976 Rajala pelasi pesäpallon SM-sarjassa Seinäjoen Maila-Jussien ja Alajärven Ankkureiden joukkueissa. Rajala voitti pelaajaurallaan yhden SM-hopean ja edusti Itä–Länsi-ottelussa vuonna 1969 ja kahdesti Liitto–Lehdistö-ottelussa 1970 ja 1971. Pelipaikaltaan Rajala toimi kopparina.


title: Raimo Rajala

text: Pelinjohtajana Rajala toimi vuonna 1977 SMJ:n SM-sarjajoukkueessa ja vuonna 1981 Nurmon Jymyn Ykköspesisjoukkueessa.


title: Raimo Rajala

text: Vuosina 1993-1995 Rajala toimi Pesäpalloliiton 1. varapuheenjohtajana ja vuosina 1996–2000 puheenjohtajana.


title: Markku Vainio

text: Markku Vainio (s. 6. kesäkuuta 1944 Alajärvi) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja. Vuosina 1962–1981 Vainio pelasi SM-sarjassa, Ykkössarjassa ja Suomensarjassa pääsääntöisesti Alajärven Ankkureiden ja Seinäjoen Maila-Jussien. Lisäksi Vainio pelasi myös Lahden Mailaveikkojen ja Vaasan Mailan joukkueissa 1963 ja 1981. Vainio valittiin viisi kertaa Itä–Länsi-otteluun ja kuudesti Liitto–Lehdistö-otteluun.


title: Markku Vainio

text: Pelinjohtajana Vainio toimi vuosina 1996–1997 Nurmon Jymyn Ykköspesis-joukkuessa ja vuosina 2003 ja 2006 Lapuan Virkiän Naisten Superpesis-joukkueessa. Vuonna 1999 Vainio valittiin Vuoden nuorisovalmentajaksi.


title: Veijo Parhiala

text: Veijo Parhiala (s. 15. marraskuuta 1946) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1964–1981 Parhiala pelasi SM-sarjassa ja Suomensarjassa Seinäjoen Maila-Jussien, Ilmajoen Kisailijoiden, Halsuan Toivon ja Kokkolan Kirin joukkueissa. Parhiala valittiin 9 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja 8 kertaa Liitto-Lehdistö-otteluun. Parhiala valittiin Vuoden pesäpalloilijaksi vuonna 1973. Pelipaikaltaan Parhiala toimi kopparina.


title: Hannu Södervik

text: Hannu-Jaakko Södervik (s. 16. heinäkuuta 1948) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1966–1980 Södervik pelasi pesäpallon SM-sarjassa Vimpelin Vedon, Seinäjoen Maila-Jussien ja Alajärven Ankkureiden joukkueissa sekä vuosina 1981–1982 Kokkolan Kirin Ykkössarjajoukkueessa. Södervik valittiin pelaajaurallaan kahdesti Itä–Länsi- ja Liitto–Lehdistö-otteluihin.


title: Hannu Södervik

text: Pelaajauransa jälkeen Södervik on toiminut lääkärinä ja osallistunut Vedon taustajoukkoihin.


title: Voitto Hautala

text: Voitto Hautala (s. 8. tammikuuta 1947) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja. Vuosina 1966–1978 Hautala pelasi pesäpallon SM-sarjassa Seinäjoen Maila-Jussien ja Vimpelin Vedon joukkueissa. Hautala valittiin pelaajaurallaan kerran Itä–Länsi-otteluun ja kahdesti Liitto–Lehdistö-otteluun.


title: Voitto Hautala

text: Pelaajauransa jälkeen Hautala on toiminut pelinjohtajana vuonna 1980 SMJ:n SM-sarjajoukkueessa. Hautala valittiin tuolloin myös Liitto–Lehdistö-otteluun pelinjohtajaksi.


title: Aulis Peltomäki

text: Aulis Peltomäki (9. toukokuuta 1946 Alajärvi – 15. huhtikuuta 2014 Seinäjoki) oli suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja. Vuosina 1971–1980 Peltomäki pelasi SM-sarjassa Seinäjoen Maila-Jussien, Nurmon Jymyn ja Alajärven Ankkureiden joukkueissa. Peltomäki valittiin kahdesti Itä–Länsi-otteluun vuosina 1975 ja 1976. Pelipaikaltaan Peltomäki toimi etenijänä ja siepparina.


title: Aulis Peltomäki

text:
Pelaajauransa jälkeen Peltomäki toimi Kauhajoen Karhun ja SMJ:n pelinjohtajana vuosina 1969 ja 1982.
Pesäpallon lisäksi Peltomäki menestyi myös pikajuoksijana. Vuonna 1963 Peltomäki juoksi alle 17-vuotiaiden poikien Etelä-Pohjanmaan piirinennätyksen 300 metrin matkalla ajalla 37,1. Yleisurheilussa Peltomäki edusti kasvattajaseuransa Alajärven Ankkureiden lisäksi Seinäjoen Urheilijoita, Lappajärven Veikkoja, Kauhajoen Karhua ja Vaasan Vasamaa. Peltomäen parhaat ajat pikamatkoilla olivat 100 metriä 11,1, 200 metriä 22,9, 110 metrin aidat 15,7 ja 400 metrin aidat 58,6.


title: Ari Rinta-Rahko

text: Ari Rinta-Rahko (s. 21. kesäkuuta 1956) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja. Vuosina 1977–1992 Rinta-Rahko pelasi SM-sarjassa ja Superpesiksessä 356 runkosarjaottelua Seinäjoen Maila-Jussien joukkueessa. Rinta-Rahko valittiin viidesti Itä–Länsi- ja seitsemän kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.


title: Ari Rinta-Rahko

text: Pelaajauransa jälkeen Rinta-Rahko toimi SMJ:n pelinjohtajana vuosina 1993–1996. Pelinjohtajana Rinta-Rahko johdatti joukkueensa kahdesti pronssimitaleihin. Vuonna 1996 hänet valittiin Itä–Länsi-otteluun pelinjohtajaksi.


title: Johan Falkberget

text: Johan Falkberget (30. syyskuuta 1879 Røros, Sør-Trøndelag, Norja – 5. huhtikuuta 1967 Røros, Norja) oli norjalainen kirjailija.


title: Johan Falkberget

text: Falkberget oli useita kertoja Nobelin kirjallisuuspalkinnon ehdokkaana.


title: Johan Falkberget

text: Falkberget syntyi Falkbergetin tilalla Rugldalin laaksossa norjalaisessa Rørosin kuparikaivoskylässä. Hänen sukunimensä oli alun perin ollut Lillebakken, mutta kirjailijan työnsä vuoksi hän muutti nimensä muotoon Falkberget virallisesti vuonna 1893. Falkberget on hänen kotitilansa nimi.


title: Johan Falkberget

text: Hän aloitti 1891 "Taistelu vuoresta" -trilogian ("Christianus Sextus"), joka kuitenkin ilmestyi vasta myöhemmin, 1927–1935. Hänen esikoisteoksensa, uusnorjaksi kirjoitettu "Naar livskvelden kjem", ilmestyi 1902.


title: Johan Falkberget

text: Hän lopetti kaivostyöläisenä 1906 ja sai työn Ålesundissa ilmestyvässä "Nybrott"-sanomalehdessä. Kun lehti lakkautettiin vuonna 1907, hän muutti Kristianiaan (Oslo), jossa hän oli yhteyksissä lehtiin, kustantajiin ja kirjailijoihin. Vuonna 1908 hän siirtyi toimittajaksi Fredrikstadiin "Smaalenenes Socialdemokrat" -sanomalehteen. Hän sai valtion kirjailija-apurahan vuonna 1911 ja matkusti Roomaan. Kööpenhaminassa ollessaan hän sai kristianialaiselta "Social-Demokratenilta" pyynnön kirjoittaa matkakirjeitä ja palattuaan Norjaan hän meni lehden palveluksen. Kööpenhaminassa hän solmi yhteyden Georg Brandesiin ja Johannes V. Jenseniin; viimeksi mainitun kanssa hän kävi kirjeenvaihtoa useita vuosia.


title: Johan Falkberget

text: Vuosina 1910–1920 hän kirjoitti Kristianiassa kahteen lehteen, jotka olivat lähellä työväenpuoluetta. Samaan aikaan ja lähes koko 1920-luvun hän kirjoitti myös "Social-Demokrateniin" (vuodesta 1923 "Arbeiderbladet").


title: Johan Falkberget

text: Falkberget palasi Rørosiin 1922, kun hänen äitinsä kuoli ja asui Ratvoldenin tilalla, joka oli vajaan kilometrin päässä Falkbergetistä. Siellä asuessaan hän oli 1931–1933 Norjan työväenpuolueesta valittuna Sør-Trøndelagin edustajana suurkäräjillä. Hänen Ratvoldenin talonsa on nykyisin museona.


title: Johan Falkberget

text: Falkberget vietti lapsuutensa kaivosseudulla ja oli nuorena töissä kaivoksessa, siksi hänen teoksensa perustuvat paljolti kaivosväen kokemuksiin, maaseudun kulttuuriin ja kaivokseen.


title: Johan Falkberget

text: Falkbergetin pääteos on 1923 ilmestynyt historiallinen romaani "Den fjerde nattevakt", jonka tapahtumaympäristöä ovat 1800-luvun kaivokset. Sen jälkeen ilmestyi 1720-luvulle sijoittuva "Taistelu vuoresta" ("Christianus Sextus") -trilogia, jossa kaivos on myös keskeinen teema.


title: Johan Falkberget

text: Falkberget kirjoitti uransa alussa kymmenkunta vuotta sanomalehti "Fjell-Ljomiin". Työ oli hänen oppiaikaansa journalismiin.


title: Johan Falkberget

text: Elämäkerran kirjoittaja Sturle Kojenin mukaan "Falkbergetin kirjailijantyön keskeinen osa oli kaivostyöläisen työ ja elämänrytmi.


title: Johan Falkberget

text: Falkberget on haudattu sukuhautaan Rørosin ylemmälle hautausmaalle.


title: Kuluttajaluotto

text: Kuluttajaluotto tarkoittaa Suomessa luottoa, jonka elinkeinonharjoittaja myöntää kuluttajalle lainana tai maksulykkäyksenä tai muuna vastaavana taloudellisena järjestelynä. Kuluttajaluotoista säädetään kuluttajansuojalaissa.


title: Kuluttajaluotto

text: Kuluttajaluottoja koskevat Suomessa muista luotoista poikkeavat säädökset. Kuluttajaluottoja ovat muiden muassa asuntolaina, opintolaina ja kulutusluotto. Kuluttajaluottojen sääntely ei koske korottomia luottoja, sosiaalisia luottoja eikä panttilainauslaitoksen myöntämiä luottoja. Asuntolainat ovat kulutusluottoja, mutta niitä koskevat erityissäännökset.


title: Kuluttajaluotto

text: Jatkuva luotto tarkoittaa kuluttajaluottoa, joka on jatkuvasti kuluttajan käytettävissä ennalta sovittuun luottorajaan asti ilman luotonantaja erillistä luottopäätöstä.


title: Kuluttajaluotto

text: Kertaluotto tarkoittaa muuta kuluttajaluottoa kuin jatkuvaa luottoa.


title: Kuluttajaluotto

text: Hyödykesidonnainen luotto on kulutushyödykkeen hankkimista varten myönnettävä kuluttajaluotto. Sen antaa myyjä itse tai joku muu taho.


title: Kuluttajaluotto

text: Osamaksukauppa tarkoittaa tavarakauppaa, jossa kauppahinta suoritetaan erissä. Jos hintaa ei makseta sopimuksen mukaisesti, myyjällä on oikeus ottaa tavara takaisin.


title: Kuluttajaluotto

text: Kulutusluottojen markkinointia on rajoitettu. Luoton myöntäminen ei saa olla pääasiallinen markkinointikeino markkinoitaessa muita kulutushyödykkeitä. Kuluttajaluottoa ei saa markkinoida niin, että se selvästi heikentäisi kuluttajan kykyä harkita luoton ottamista huolellisesti. Kiellettyä on markkinoida luottoa esimerkiksi riskittömänä tai huolettomana ratkaisuna talousongelmiin.


title: Kuluttajaluotto

text: Kulutusluotosta on ilmoitettava seuraavat tiedot: korko ja muut kustannukset, niin sanottu todellinen vuosikorko, luoton määrä tai luottoraja, luoton kesto, luoton ja luottokustannusten yhteismäärä sekä maksuerien määrä. Tietyn hyödykkeen ostoon mainostetussa luotossa on ilmoitettava käteishinta ja mahdollinen käsiraha. Jos luoton saamisen edellytyksenä on jonkin lisäpalvelun kuten vakuutuksen hakkiminen, siitä on ilmoitettava. Korkoa ja maksuja kuluttajaluotosta saa periä vain sen mukaan, mitä sopimuksella on sovittu. Muita maksuja tai korvauksia ei voi periä.


title: Kuluttajaluotto

text: Luotonantajan on selvitettävä kuluttajan henkilöllisyys ja arvioitava hänen luottokelpoisuutensa.


title: Kuluttajaluotto

text: "Kuluttajaluottosopimus" on tehtävä kirjallisesti ja kuluttajalle on annettava siitä oma kappale. Sähköinen sopimus on sallittu, jos kuluttaja voi tallentaa ja toisintaa sen muuttumattomana. Sopimuksen sisältö on laissa määrätty. Kuluttajalla on oikeus perua sopimus 14 päivän kuluessa; asuntoluottoa perumisoikeus koskee vain, jos luottoa on tarjottu koti- tai etämyynnissä.


title: Kuluttajaluotto

text: Kuluttajaluottoa ei saa antaa yöllä. Jos kuluttajaluottoa on haettu kello 23:n ja 7:n välillä, rahat saa maksaa kuluttajalle vasta kello 7:n jälkeen.


title: Kuluttajaluotto

text: Kuluttaja saa maksaa kuluttajaluoton takaisin ennen sen erääntymistä. Maksun voi tehdä joko kokonaan tai osittain. Kiinteäkorkoisissa luotossa luotonantaja voi periä korvausta ennenaikaisesta takaisinmaksusta. Tähän on kuitenkin poikkeuksia. Korvauksesta asuntoluoton ennenaikaisesta takaisinmaksusta on omat säädöksensä.


title: Kuluttajaluotto

text: Jos luotto jää maksamatta, luotonantaja voi periä sitä itse tai antaa sen perittäväksi. Perintätoimiston on annettava kirjallinen maksuvaatimus. Tuomioistuimessa maksua voi yleensä vaatia vasta, kun maksuvaatimus on lähetetty ja siinä mainitut maksuaika ja huomautusten esittämisaika ovat päättyneet. Kuluttajan on maksettava perinnästä aiheutuvat kohtuulliset kulut. Ne on maksettava riippumatta siitä, periikö maksua luotonantaja itse vai perintätoimisto.


title: Kuluttajaluotto

text: Kuluttajaluoton vanhentumisaika on kolme vuotta eräpäivästä. Jos luottomaksetaan erissä, kunkin maksuerän vanheneminen alkaa erikseen sen erän eräpäivästä. Vanhentuminen kuitenkin katkeaa eli alkaa alusta, kun kuluttaja maksaa velkaa tai muuten tunnustaa velan, tai kun luotonantaja muistuttaa velasta tai vaatii suoritusta. Katkeaminen tapahtuu muulloinkin, muun muassa silloin, kun velkaa käsitellään oikeudessa tai ulosotossa.


title: Forrea

text: Forrea on historiallinen alue nykyisen Guinea-Bissaun lounaisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Corubaljokeen ja lännessä Rio Granden sivujokeen Saholiin. Etelässä alue käsittää pienen osan nykyistä Guineaa.


title: Forrea

text: Forrean kanta-asukkaita olivat biafadat ja nalut. Biafadat hallitsivat yhtätoista ja nalut neljää päällikkökuntaa. Mandinkojen "forreaksi" eli ’vapaaksi maaksi’ kutsumien alueiden päälliköt maksoivat veroa Kaabun hallitsijalle, joka ei kuitenkaan suoraan puuttunut heidän toimintaansa.


title: Forrea

text: 1800-luvulla Forreaan siirtyi Kaabusta paenneita fulbeja, jotka pian ottivat Futa Djallonin avulla alueen hallintaansa. Vuonna 1868 perustettiin Forrean fulbevaltio, jonka hallitsija oli Futa Djallonin vasalli. Vuosina 1878–1890 fulbet kävivät alueella veristä sisällissotaa, johon biafadat ja mandinkat yhtyivät.


title: Forrea

text: Portugali käytti sisällissotaa hyväkseen asemansa lujittamiseksi. He tarjosivat Forrean kapinallisille ja pakolaisille turvapaikan Bubassa, minkä johdosta fulbet alkoivat hävittää portugalilaisten linnoituksia ja plantaaseja Rio Grandella. Portugali vastasi lähettämällä afrikkalaisista liittolaisistaan koostuvia rangaistusretkikuntia, jotka päättyivät fulbepäällikköjen kanssa solmittuihin liittosopimuksiin. Sotien seurauksena Forrea menetti suuren osan väestöstään ja sen talous romahti pitkäksi aikaa.


title: Propenyyliguaetoli

text: Propenyyliguaetoli (CHO) on aromaattinen fenolijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää hajusteissa ja elintarvikkeissa aromiaineena.


title: Propenyyliguaetoli

text: Huoneenlämpötilassa propenyyliguaetoli on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste ei käytännöllisesti katsoen liukene veteen, mutta liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi alkoholeihin. Propenyyliguaetolilla on voimakas vaniljankaltainen tuoksu ja maku. Propenyyliguaetolia valmistetaan etyloimalla isoeugenolia dietyylisulfaatilla, jolloin muodostuu 1-etoksi-2-metoksi-4-propenyylibentseeniä. Tämä välituote hydrolysoidaan etanoli- tai glykoliliuoksessa, jolloin muodostuu propenyyliguaetolia. Yhdistettä käytetään aromiaineena muun maussa makeisissa, leivonnaisissa ja juomissa. Lisäksi sitä voidaan lisätä hajusteeksi muun muassa saippuoihin ja pesuaineisiin.


title: Maglebrænde Sogn

text: Maglebrænden seurakunta () on Lolland-Falsterin hiippakuntaan ja Falsterin rovastikuntaan kuuluva Tanskan kansankirkon seurakunta, joka toimii Guldborgsundin kunnan alueella. Seurakunta kuuluu Stubbekøbing-Maglebrænden pastoraattiin.


title: Saladon taistelu

text: Saladon taistelu oli yhteenotto Reconquistan aikana 30. lokakuuta 1340 Kastilian kuningas Alfonso XI:n ja Portugalin kuningas Afonso IV:n johtamien kristittyjen, sekä marinidien Marokon sulttaani Abu al-Hasanin ja Granada sulttaani Yusuf I:n johtamien muslimien välillä lähellä nykyistä Tarifan kaupunkia Espanjan Andalusiassa. Salado oli Tarifan lähellä virrannut joki. Taistelu päättyi kristittyjen voittoon ja se päätti myös muslimien Afrikasta käsin Espanjaan tekemät suuremmat sotaretket.


title: Saladon taistelu

text: Ennen Saladon taistelua muslimeja vastaan Kastilian kuningas Alfonso XI oli joutunut vuosien ajan taistelemaan omia vasallejaan vastaan. Tuekseen hän tarvitsi Portugalin ja Aragonian kuningaskunnat, mutta vasta suuren muslimihyökkäyksen uhka sai Portugalin Afonso IV:n liittoutumaan Alfonso XI:n kanssa 1. heinäkuuta 1340. Marokkoa hallinneet marinidit olivat alkaneet suunnitella hyökkäystä 1330-luvun loppupuolella. Vuonna 1339 yksi sulttaani Abu al-Hasan Ali ibn Othmanin pojista nimeltä Abu Malik sai surmansa tämän johtaessa sotaretkiä Andalusiaan Gibraltarilta ja Algecirasilta käsin. Suurta hyökkäystä Andalusiaan oli suunniteltu jo aiemmin ja sulttaanin pojan kuolema toi mukaan myös kostonhalun.


title: Saladon taistelu

text: Aikalaiskronikoitsijat kertovat 70 000:n ratsumiehen ja 400 000:n jalkaväen sotilaan alkaneen kokoontua Ceutaan hyökkäystä varten vuonna 1340. Muslimiarmeijan oikeampi koko lienee ollut noin 60 000 miestä. Muslimit alkoivat ylittää Gibraltarinsalmea heinäkuussa 1340 ja Abu al-Hasan itse rantautui Algecirasiin 4. elokuuta ja myöhemmin hänen joukkoihinsa liittyi Granadan sulttaani Yusuf I:n johtamat 7 000 ratsumiestä. Kristityt hallitsijat pystyivät kokoamaan muslimiarmeijaa vastaan noin 22 000 miestä. Paavi Benedictus XII oli julistanut Alfonson tueksi ristiretken, mutta tästä huolimatta ongelmana oli etenkin varojen vähäisyys ja Alfonso joutui esimerkiksi pantittamaan kuninkaalliset jalokivensä.


title: Saladon taistelu

text: 23. syyskuuta muslimiarmeija alkoi piirittää kristittyjen käsissä ollutta pientä Tarifan satamakaupunkia Gibraltarinsalmella ja heidän tarkoituksenaan oli näin haastaa kristityt taisteluun. Alfonson joukot saapuivat läheiselle La Peña del Ciervon kukkulalle noin 8 kilometrin päähän Tarifasta 29. lokakuuta. Alfonson mukana oli 8 000 ritaria ja 12 000 jalkaväen sotilasta, sekä Portugalin kuninkaan johtamat 1 000 ritaria. Tarifaa puolusti noin 1 000 miestä ja Alfonso päätti vahvistaa kaupungin varuskuntaa lähettämällä heidän tuekseen 1 000 ritaria ja 4 000 jalkaväen sotilasta omasta armeijastaan. Alfonson kaupunkiin lähettämät vahvistukset osoittautuivat sittemmin ratkaiseviksi itse taistelun lopputuloksen kannalta.


title: Saladon taistelu

text: Muslimeja johtanut Abu al-Hasan veti piirittävät joukkonsa läheiselle kukkulalle. Yusufin granadalaiset muodostivat muslimien oikean siiven, Abu al-Hasanin poika Abu ’Umar johti vasenta siipeä ja Abu al-Hasan itse keskustaa. Portugalin kuningas Afonso komensi kristittyjen vasenta siipeä ja Kastilian Alfonso muita joukkoja. Vasemmalla siivellä oli portugalilaisten ritarien lisäksi noin 3 000 kastilialaista. Armeijat kohtasivat toisensa aamulla 30. lokakuuta molempien osapuolten suoritettua uskonnollisia menoja. Kristityt olivat tuoneet mukanaan Pyhän Ristin ja Abu al-Hasanilla sanottiin olleen mukanaan pala profeetta Muhammedin asua. Taistelun tarkaa tapahtumien kulkua ei tunneta. Kristittyjen oikea siipi ylitti Tarifan lähellä kulkeneen Saladojoen sillan, mutta muslimien onnistui ajamaan nämä takaisin. Kristittyjen suurempi osa hyökkäsi Abu ’Umarin johtamia joukkoja vastaan pakottaen nämä vetäytymään ylämäkeen kohti muslimiarmeijan leiriä. Jossain vaiheessa taistelua Tarifan varuskunta ja Alfonson aikaisemmin sen tueksi lähettämät vahvistukset eli yhteensä 6 000 miestä hyökkäsivät ulos kaupungista muslimien selustaan, mikä johti sekasortoon muslimien keskuudessa. Kristityt hyökkäsivät ryöstösaaliin toivossa joukoittain muslimien leiriin, jolloin Alfonso jäi hetkellisesti vain pienen joukon puolustamaksi. Abu al-Hasan huomasi tilanteen ja kokosi joukkonsa hyökkäykseen kuningasta vastaan. Tarifan varuskunta hyökkäsi kuitenkin hänen sivustaansa ja leiriä ryöstelleet kristityt hyökkäsivät nyt alamäkeen piirittäen Abu al-Hasanin joukon. Abu al-Hasan hylkäsi taistelukentän ja pakeni kristittyjen viedessä voiton taistelussa.


title: Saladon taistelu

text: Kristityt jahtasivat muslimeja kahdeksan kilometrin verran surmaten näistä monet, vaikka tarkkoja tappioita ei tunnetakkaan. Muslimien leirin kukistuessa leirissä olleet naiset ja lapset tapettiin. Heidän mukanaan sai surmansa Abu al-Hasanin vaimo Fatima. Abu al-Hasanin oli onnistunut paeta ja Ceutaan palatessaan hän väitti ottaneensa voiton kristityistä. Myös Granadan hallitsija Yusufin oli onnistunut paeta tuhoa. Muslimien hallitsema Granada säilyi vielä 50 vuoden ajan, mutta muslimit eivät enää Saladon taistelun jälkeen järjestäneet suurta sotaretkeä Afrikasta käsin. Taloudellisista vaikeuksista kärsineen Alfonson tilannetta helpotti muslimeilta saatu suuri ryöstösaalis.


title: Luettelo Suomen luteista

text: Suomessa on tavattu 544 ludelajia 34 eri heimosta. Suomessa tavattuja luteiden heimoja ovat:


title: Ryyni

text: Ryyni tarkoittaa viljakasvien kuorittuja ja rikottuja jyviä. Ryyni-sanaa käytetään lisäksi varsinkin puhekielessä hiutaleista eli höyrytetyistä ja litistetyistä jyvistä. Ryyni on lainasana ruotsin kielen sanasta gryn. Elintarviketeollisuudessa ja kaupan alalla ryynistä käytetään yleisesti suurimo-sanaa.


title: Tärnanpoimulehti

text: Tärnanpoimulehti ("Alchemilla taernaënsis") on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon, poimulehtien ("Alchemilla") sukuun kuuluva kasvilaji. Sen tunnusomaisia piirteitä ovat varren karvoitus, joka ei jatku ylös kukintoihin asti, sekä lehtien lähes pyöreä muoto, voimakkaasti aaltoileva pinta, vähäinen karvoitus ja liuskojen ulkonäkö. Muista pohjoismaisista poimulehtilajeista se muistuttaa eniten keräpääpoimulehteä ("Alchemilla glomerulans"), mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan lehtien ulkonäön sekä karvoituksen perusteella.


title: Tärnanpoimulehti

text: Tärnanpoimulehti on monivuotinen sekä keskikokoinen ruohovartinen kasvi, jolla on vankka juurakko. Tärnanpoimulehden kasvutapa vaihtelee pystystä kohenevaan ja varret voivat kasvaa reilut 30 cm pitkiksi. Varret ovat alaosistaan karvaiset ja yläosistaan kaljut, mutta lehtiruodit ovat karvaiset. Lehdet ovat puhtaanvihreitä, hieman kiiltäviä ja vahvasti aaltoilevia. Lehtien reunoilla on yhdeksän liuskaa, jotka ovat paljolti yhteen kasvaneita, minkä seurauksena lehdet ovat muodoltaan lähes ympyrämäisen pyöreitä. Lehtiliuskoissa on 16–19 leveää ja lyhytkärkistä hammasta. Lehden alapinta on lähes täysin kalju, ja karvoja on vain lehtisuonien kohdilla. Tärnanpoimulehden kukat ovat pieniä sekä kellanvihreitä, ja ne sijaitsevat melko tiiviinä rykelminä. Kukkaperät ja kukkapohjukset ovat kaljuja. Tärnanpoimulehti kukkii heinäkuussa.


title: Tärnanpoimulehti

text: Tärnanpoimulehti kasvaa kosteilla ihmisvaikutteisilla kasvupaikoilla, kuten niityillä, tienpientareilla ja ojissa. Tärnanpoimulehteä ei ole tavattu Suomessa ja Pohjois-Ruotsissa sitä tavataan harvinaisena.


title: Tärnanpoimulehti

text: Tärnanpoimulehden tieteellisen nimen lajinimi ("taernaënsis") viittaa Tärnabyn kylään, josta laji on kuvattu.


title: Cavallasca

text: Cavallasca oli kunta eli "comune" Italiassa Comon maakunnassa Lombardiassa Sveitsin rajalla noin 40 kilometriä Milanosta pohjoiseen ja noin neljä kilometriä Comosta länteen. Se on ollut vuodesta 2017 San Fermo della Battaglian frazione. Sen väkiluku oli 2 816, ja pinta-ala oli 2,7 km² 31. joulukuuta 2004.


title: Takadji

text: Takadji (myös "Tagadji") on Nigerjoen tulvajärvi Timbuktun alueen Niafunkén piirin Soboundoun kunnassa Malissa. Sen enimmäispinta-ala on 90 neliökilometriä.


title: Takadji

text: Takadjin yhdistää Nigerjokeen Dabin kylän luota lähtevä kanava, jonka kautta joen tulvavedet virtaavat järveen. Hiekan täytettyä kanavan se oli 1980-luvulla täysin kuiva. Kanavan syventäminen ja vuonna 1991 rakennettu pato ovat mahdollistaneet järven pinta-alan palauttamisen maatalouskäyttöön. Uusi Nounoun ja Diengon kylien välille rakennettu pato on antanut 1 200 lisähehtaaria. Takadjilla ja Soboundoun kunnan muilla järvillä viljellään riisiä, hirssiä ja durraa sekä myytäväksi menevää tupakkaa, sipulia, perunaa ja maniokkia.


title: Takadji

text: Järven itärannalla sijaitsee Tondidaroun megaliittialue.


title: Vastakarvapoimulehti

text: Vastakarvapoimulehti ("Alchemilla sarmatica") on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon ja poimulehtien ("Alchemilla") sukuun kuuluva kasvilaji. Vastakarvapoimulehti on monivuotinen sekä keskikokoinen ruohovartinen kasvi, joka on kotoisin Itä-Euroopasta. Sen tunnusomaisia piirteitä ovat varsien ja lehtiruotien alaspäin suuntautunut karvoitus sekä kaljut kukkapohjukset. Muista pohjoismaisista poimulehtilajeista vastakarvapoimulehti muistuttaa eniten ruotsinpoimulehteä ("Alchemilla subglobosa"), mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan karvojen sekä kukkapohjusten ulkonäön perusteella.


title: Vastakarvapoimulehti

text: Vastakarvapoimulehdellä on vankka juurakko. Varret voivat kasvaa reilut 30 cm korkeiksi ja ne ovat lähes kukintoihin asti alaspäin suuntautuneiden karvojen peittämät. Varsien tavoin lehtiruodit ovat samaan tapaan alaspäin suuntautuneiden karvojen peittämät. Lehtilavat ovat vaaleanvihreitä, muodoltaan pyöreitä sekä heikosti aaltoilevapintaisia. Lehtilavan reunoilla on yhdeksästä yhteentoista lähes yhteen kasvanutta liuskaa ja jokaisen liuskan reunoilla on 15–19 hammasta. Vastakarvapoimulehden kukat sijaitsevat harsuna kukintona varren haarojen kärjissä olevina väljinä rykelminä. Kukat ovat pieniä ja kellanvihreitä. Kukkaperät ja kukkapohjukset ovat kaljuja. Vastakarvapoimulehti kukkii touko–kesäkuussa.


title: Vastakarvapoimulehti

text: Vastakarvapoimulehti kasvaa tienpientareilla, nurmikoilla sekä muilla ihmisvaikutteisilla kasvupaikoilla. Suomessa vastakarvapoimulehteä tavataan lähinnä Kainuussa, mutta havaintoja on myös muualta maasta.


title: Fati

text: Fati on Nigerjoen tulvajärvi Timbuktun alueen Goundamin piirin Tonkan kunnassa Malissa. Sen enimmäispinta-ala on 140 neliökilometriä.


title: Fati

text: Fatin yhdistää Nigerjokeen Tindirman kylän luota lähtevä kanava. Se on Horon ohella ainoa Nigerin pohjoisista tulvajärvistä, jossa on lähes aina ollut vettä. Järveä säännöstellään vuonna 1991 rakennetulla padolla. 1900-luvun alussa Fati yritettiin yhdistää Goundamin suvantoon kanavalla, jonka jäljet ovat yhä näkyvissä.


title: Fati

text: Järvellä harjoitetaan maanviljelyä, karjanhoitoa ja kalastusta. Se on myös tärkeä lintujen pysähdyspaikka.


title: Jukka Peltoniemi

text: Jukka Peltoniemi (s. 6. kesäkuuta 1956) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja. Vuosina 1978–1989 Peltoniemi pelasi SM-sarjassa 246 runkosarjaottelua Seinäjoen Maila-Jussien ja Ilmajoen Kisailijoiden joukkueissa. Peltoniemi valittiin kahdeksan kertaa Itä–Länsi- ja viisi kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.


title: Jukka Peltoniemi

text: Pelaajauransa jälkeen Rinta-Rahko toimi miesten Superpesiksessä SMJ:n pelinjohtajana kausina 1999–2000 ja 2002 sekä Kankaanpään Mailan pelinjohtajana kaudella 2001. Naisten Superpesiksessä Peltoniemi toimi SMJ:n pelinjohtajana kausina 1994–1995 ja 2015. Vuosina 1999 ja 2002 Peltoniemi valittiin miesten Itä–Länteen Lännen joukkueen pelinjohtajaksi.


title: América (1736)

text: América eli Nuestra Señora de Belen oli Espanjan laivaston vuonna 1736 vesille laskettu 64-tykkinen linjalaiva.


title: América (1736)

text: Alus tilattiin Havannasta Kuubasta, missä köli laskettiin vuonna 1735. Alus laskettiin vesille 21. tammikuuta 1736 ja otettiin palvelukseen 1738.


title: América (1736)

text: Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi aluksen 13. elokuuta 1762 vallatessaan Havannan. Alus liitettiin 74-tykkisenä kolmannen luokan linjalaivana kuninkaalliseen laivastoon nimellä "HMS Moro" ja romutettiin 1770.


title: Luettelo Heikki Kuulan kappaleista

text: Tämä on luettelo rap-artisti Heikki Kuulan levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä. Luettelo sisältää vain Kuulan omalla nimellä julkaistut soolokappaleet. Luettelo ei sisällä remixejä.


title: Shazam! (elokuva)

text: Shazam! on vuonna 2019 ensi-iltansa saava yhdysvaltalainen supersankarielokuva, joka perustuu Fawcett Comicsin luomaan ja DC Comicsin omistuksessa nykyään olevaan samannimiseen sarjakuvahahmoon, joka tunnettiin aiemmin nimellä ”Kapteeni Marvel”. Sen on tarkoitus olla Worlds of DC:n seitsemäs elokuva. Elokuvan ohjaa David F. Sandberg ja käsikirjoittavat Darren Lemke ja Henry Gayden. Elokuvan pääosissa ovat Zachary Levi, Asher Angel, Mark Strong, Jack Dylan Grazer ja Djimon Hounsou.


title: Shazam! (elokuva)

text: Kuvaukset alkoivat Torontossa tammikuussa 2018. "Shazam!" tulee saamaan ensi-iltansa 5. huhtikuuta 2019.


title: Shazam! (elokuva)

text:
14-vuotias sijaiskodissa asuva poika Billy Batson saa muinaiselta tietäjältä kyvyn saada muuttua aikuiseksi supersankariksi huutamalla taikasanan ”Shazam”, saaden käyttöönsä Salomon viisauden, Herkuleen voimat, Atlaksen sisun, Zeuksen mahdin, Akhilleen rohkeuden sekä Merkuriuksen nopeuden. Hänen on opittava hallitsemaan nämä kyvyt pysäyttääkseen ilkeän tohtori Thaddeus Sivanan.
New Line Cinema alkoi toteuttaa näyteltyä "Shazam!"-elokuvaa jo 2000-luvun alussa, William Goldmanin, Alec Sokolowin, Joel Cohenin, Bryan Goluboffin ja John Augustin tehdessä useita luonnostelmia käsikirjoitukselle. Peter Segal oli kiinnitettynä ohjaajaksi ja entinen showpainija Dwayne "The Rock" Johnsonin oli neuvotteluissa elokuvan roiston, Mustan Adamin, näyttelemisestä. New Line Cineman oli alun perin tarkoitus tuottaa elokuva ennen kuin siitä tuli esituotannon aikana osa Warner Brosia. Warner Brosin Batman-elokuva "Yön ritarin" menestyminen ja perhe-elokuva "Speed Racerin" negatiivinen vastaanotto kesällä 2008 johtivat Augustin eroamiseen projektista, kun hänet pakotettiin kirjoittamaan käsikirjoitus vastaamaan "Yön ritarin" vakavampaa tyyliä. Kesällä 2009 Bill Birch ja "JSA/52":n tekijä Geoff Johns saivat laatia uuden käsikirjoituksen, Segalin ollessa yhä kiinnitettynä ohjaajaksi. Elokuussa 2010 Los Angeles Timesin kolumnisti Geoff Boucher raportoi Warner Brosin aloittaneen neuvottelut siitä toteuttaisiinko elokuvan sijaan mieluummin näytelty televisiosarja. Joulukuussa Segal kertoi ComingSoon.netin haastattelussa, että elokuvan toteuttaminen oli peruttu.


title: Shazam! (elokuva)

text: 28. huhtikuuta 2014 SciFiNow kuitenkin raportoi DC Comicin sarjakuviin perustuvien elokuvien koskevaan Warner Brosiin suunnitelmaan kuuluvan "Justice Leaguen" lisäksi myös Kapteeni Marvelin, Fablesin ja 100 Bulletsin elokuvasovitukset. Ensi-iltapäivämääriä ei ollut vielä päätetty, mutta "Justice Leaguen" oli tarkoitus saada ensi-iltansa "n" jälkeen. Elokuussa 2014 Johnsonin vahvistettiin kuuluvan "Shazamin" näyttelijäkaartiin, mutta hänen rooliaan ei paljastettu. Syyskuussa 2014 Johnson vahvistettiin Mustan Adamin näyttelijäksi, Darren Lemken ollessa vahvistettuna käsikirjoittajaksi. Helmikuussa 2017 David F. Sandberg oli neuvotteluissa "Shazamin" ohjaajaksi ryhtymisestä. Lisäksi ilmoitettiin, että "Shazamissa" esiintymisen sijaan Dwayne Johnson esiintyisikin Mustan Adamin omassa elokuvassa. Heinäkuussa 2017 raportoitiin, että studio oli alkanut edetä nopeammin projektin kanssa. Dwayne Johnson sanoi, että kun hän vielä oli ollut kiinnitettynä projektiin, luova tiimi oli erilainen kuin silloin, ja oli innoissaan studion päätöksestä jakaa Musta Adam omaan elokuvaansa. Heinäkuun 2017 aikana myös aloitettiin Shazamin (Kapteeni Marvelin) ja muiden hahmojen näyttelijän valinta. Sandberg ilmoitti etsivänsä Billy Batsonille sekä Shazamille erilliset näyttelijät.


title: Shazam! (elokuva)

text: Elokuussa 2017 ohjaajaksi kiinnitetty David F. Sandberg kertoi elokuvan olevan seuraavaksi kuvattava DC-elokuva "Aquamanin" jälkeen. 29. elokuuta elokuvan esituotannon ilmoitettiin alkaneen. Lokakuussa 2017 Zachary Levi valittiin Shazamin näyttelijäksi. Marraskuussa Grace Fulton, joka oli aiemmin näytellyt Sandbergin ohjaamassa elokuvassa "", valittiin näyttelemään Mary Batsonia. Marraskuun aikana Mark Strong oli neuvotteluissa tohtori Thaddeus Sivanan rooliin. Tammikuussa 2018 paljastettiin Strongin olleen virallisesti valittu rooliin. Asher Angelin paljastettiin näyttelevän Shazamin todellista minää: Billy Batsonia. Joulukuussa Jack Dylan Grazer valittiin näyttelemään Frederick ”Freddy” Freemania, Batsonin parasta ystävää. Saman kuukauden aikana Jovan Armand, Ian Chen ja Faithe Herman valittiin näyttelemään Pedro Peñaa, Eugene Choita ja Darla Dudleya, kun taas Cooper Andrews valittiin näyttelemään Batsonin ja tämän ystävien sijaiskodin isäntää. 18. tammikuuta 2018 Ron Cephas Jonesin paljastettiin olevan neuvotteluissa Billy Batsonille tämän voimat antaneen tietäjä Shazamin rooliin. Myöhemmin saman kuukauden aikana Marta Milans liittyi näyttelijäkaartiin Batsonin sijaiskodin emännän roolissa. Tammikuussa 2018 Lotta Losten paljasti näyttelevänsä elokuvassa.


title: Shazam! (elokuva)

text: Kuvaukset alkoivat 29. tammikuuta 2018 Torontossa, Kanadassa. Huhtikuussa 2018 Ross Butlerin ilmoitettiin liittyneen näyttelijäkaartiin. Kuvaukset päättyvät 11. toukokuuta 2018.


title: Shazam! (elokuva)

text: Heinäkuussa 2018 paljastettiin, että Djimon Hounsou oli korvannut Cephas Jonesin Shazam-tietäjän näyttelijänä Cephas Jonesin erottua projektista aikataulunsa vuoksi. David F. Sandbergin yhteistyökumppanina aiemminkin toiminut Michel Aller toimii "Shazamin" leikkaajana. Visuaalisista efekteistä vastaa Technicolorin studio nimeltä Mr. X, joka tunnetaan työstään elokuvien "The Shape of Water" ja "" parissa.


title: Shazam! (elokuva)

text: 21. heinäkuuta 2018 Benjamin Wallfischin paljastettiin säveltävän "Shazamin" musiikki, tehden tästä kolmannen Sandbergin ohjaaman elokuvan, jonka parissa hän on työskennellyt, "Lights Outin" ja "in" jälkeen. Wallfisch oli aiemmin mukana tekemässä lisämusiikin "en", Worlds of DC:n toiseen elokuvaan.


title: Yamé

text: Yamé on Nigerin oikeanpuoleinen sivujoki Moptin alueella Malissa. Sen pituus on 137 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 4 400 tai 4 670 neliökilometriä.


title: Yamé

text: Joki saa alkunsa Bandiagaran ylängöltä. Sen valuma-alue käsittää koko ylängön sen luoteisosassa virtaavaa pientä Banajokea lukuun ottamatta. Yamé laskee Nigeriin Moptin ja Konnan välillä. Sen tärkein sivujoki on Douro.


title: Yamé

text: Yamé on Nigerin ainoa merkittävä sivujoki Moptin ja Niameyn välisellä alueella. Se tuo Nigeriin vuosittain 250–500 miljoonaa kuutiometriä vettä. Kuivina vuosina Yamén virtaus lakkaa kokonaan. Seudulla on myös useita muita samannimisiä väliaikaisia jokia.


title: Yamé

text: Jokilaaksossa viljellään hirssiä, riisiä ja vihanneksia. Se on myös tärkeä karjanhoidon vesilähde. Yläjuoksulla sijaitsee Ounjougoun arkeologinen löytöalue.


title: John Danyel

text: John Danyel tai John Daniel (s. 6. marraskuuta 1564 – k. 1626) oli englantilainen luutunsoittaja ja lauluntekijä. Hän syntyi Wellow`ssa, Somersetissä, ja hän oli runoilija Samuel Danielin nuorempi veli. Hänen säilyneitä teoksiaan ovat mm. Daphne-nymfistä kertova ""Coy Daphne Fles"" ja ""Like as the lute delights"", josta ote alla:


title: Ranskan avoin tennisturnaus 1998

text: Ranskan avoin tennisturnaus 1998 järjestettiin 25. toukokuuta – 7. kesäkuuta 1998.


title: Ranskan avoin tennisturnaus 1998

text: Carlos Moyà – Àlex Corretja 6–3, 7–5, 6–3


title: Ranskan avoin tennisturnaus 1998

text: Arantxa Sánchez Vicario – Monica Seles 7–6, 0–6, 6–2


title: Ranskan avoin tennisturnaus 1998

text: Jacco Eltingh / Paul Haarhuis – Mark Knowles / Daniel Nestor 6–3, 3–6, 6–3


title: Ranskan avoin tennisturnaus 1998

text: Martina Hingis / Jana Novotná – Lindsay Davenport / Nataša Zvereva 6–1, 7–6


title: Ranskan avoin tennisturnaus 1998

text: Venus Williams / Justin Gimelstob – Serena Williams / Luis Lobo 6–4, 6–4


title: Tuire ja Sateenkaarimaa

text: Tuire ja Sateenkaarimaa () on kanadalainen animaatiosarja.


title: Dimotikí

text: Dimotikí (, ”kansan kieli”) on nimitys, jota käytetään nykykreikan kansankielen mukaisesta kirjakielestä. Se syntyi Kreikan kansallisuusaatteen myötä 1800-luvulla. Kielimuoto alkoi saada enemmän jalansijaa vuosisadan loppupuolella, mikä johti Kreikan kielikiistaan, sillä monet kannattivat kirjakielenä arkaaisempaa katharévousaa. Moninaisten vaiheiden kautta dimotikí virallistettiin kreikan kirjakieleksi lopulta vuonna 1976.


title: Dimotikí

text: Dimotikí oli kreikan kielimuotona suoraa jatkumoa bysanttilaisena aikana muodostuneelle puhutulle kreikalle, ja laajassa merkityksessä termillä voidaan viitata kreikan puhekieleen yleensä. Tunnetumman merkityksen nimitys sai 1800-luvun alkupuolella, kun kreikalle alettiin kehittää kirjakieltä. Tuolloin vallitsi erilaisia näkemyksiä siitä, mihin kirjakieli tulisi perustaa. Monet kannattivat kirjakielen perustamista suoraan klassiseen kreikkaan. Realistisemmin ajatelleet kannattivat klassisesta kreikasta ja puhekielestä otettujen piirteiden yhdistelemistä, ja tältä pohjalta kehitettiin "katharévousa"-kirjakieli. Jotkut kannattivat sen sijaan puhekielen käyttöä sellaisenaan kirjakielenä. Varhaisin nimityksen dimotikí käyttö tällaisen kielimuodon nimenä tunnetaan Panagiótis Kodrikákselta vuodelta 1818.


title: Dimotikí

text: Merkittäviä varhaisia dimotikín käyttäjiä oli runoilija Dionýsios Solomós. Hän arvosteli vuonna 1824 katharévousaa, kytkien kansankielen Kreikan vapaussodan sankareihin: ”Menkää ja etsikää sotasankarit, tuntekaa heidän haavansa (λαβωματιές, "lavomatiés") ja kertokaa heille, että heidän tulisi kutsua niitä sanalla τραύματα ("tráfmata")”.


title: Dimotikí

text: Vielä 1800-luvun alkupuolella dimotikí ei nauttinut vielä kovin laajaa suosiota, sillä kieltä kehittäneet oppineet osasivat yleensä itse klassista kreikkaa, ja pitivät usein kansankieltä turmeltuneena ja katsoivat siinä olevan liikaa vaikutteita turkista, albaniasta, italiasta ja muista kielistä. Siksi kiinnostus suuntautui alkuvaiheessa kielen ”puhdistamiseen”, mihin katharévousan nimikin viittaa. Kreikan itsenäistyttyä katharévousasta tuli uuden valtion käyttämä kielimuoto. Myös proosakirjailijat käyttivät yleensä katharévousaa, ja vaihtoivat tyylin dimotikíksi lähinnä kuvatessaan kansan puhetta tai tavoitellakseen maalaistunnelmaa.


title: Dimotikí

text: Dimotikí oli kuitenkin erityisesti runoilijoiden käytössä, ja monet halusivat osoittaa, että sillä pystyttiin kirjoittamaan minkälaista runoutta tahansa. Merkittävä askel dimotikílle oli se, kun Kreikan kansallislauluksi valittiin vuonna 1863 Solomóksen dimotikíksi jo vuonna 1823 kirjoittaman runon kaksi ensimmäistä säkeistöä.


title: Dimotikí

text: Siinä missä katharévousa pyrki palauttamaan kielen mahdollisimman lähelle klassista kreikkaa, dimotikín kannattajat argumentoivat kielen luonnollisen jatkumon puolesta, ja halusivat osoittaa kansan puhekielen olevan oikeaoppista kreikkaa. Ajatusta tuettiin myös kielentutkimuksen kehittymisellä.


title: Dimotikí

text: Kahden erillisen kirjakielimuodon seurauksena nykykreikan kirjakieleen syntyi diglossia, joka uusinti bysanttilaisen ajan diglossian muinaiskreikkaan perustuneen kirjakielen ja siitä erilleen kehittyneen puhekielen välillä; nyt diglossia vallitsi kahden kilpailevan kirjakielen välillä, joista toinen perustui klassiseen kreikkaan ja toinen puhuttuun nykykreikkaan.


title: Dimotikí

text: Noin vuosien 1830 ja 1880 välisenä aikana tilanne näytti välillä ratkenneen virallisesti katharévousan hyväksi. Todellisuudessa kirjallisuudessa vallitsi – katsontatavasta riippuen – joko täydellinen vapaus tai kaaos, sillä sen enempää katharévousan kuin dimotikínkaan muotoa ei oltu tarkasti määritelty. Katharévousan kannattajat saattoivat pyrkiä kirjoittamaan tarkoituksellisen arkaaisesti, esimerkiksi puhdasta attikalaista klassista kreikkaa, kun taas dimotikín kannattajat saattoivat käyttää mitä tahansa paikallista murretta.


title: Dimotikí

text: Katharévousa kytkeytyi ajan myötä yhä enemmän kreikkalaiseen kansallismielisyyteen, ja sen nähtiin asettuvan osmaniturkkilaisia ja slaavilaisia poliittisia pyrkimyksiä vastaan kreikkalaisten asuma-alueilla. Dimotikín kannattajia syytettiin turkkilais- ja slaavilaismielisiksi. Dimotikín kannattajat puolestaan katsoivat olevansa ylpeitä kreikkalaisuudestaan ja omasta kielestään sellaisena kuin se oli, ja pyrkivät ammentamaan kansan puhumasta aidosta kielestä. Katharévousaa he pitivät keinotekoisena kielimuotona, joka ei edustanut nykyisiä kreikkalaisia.


title: Dimotikí

text: Dimotikí alkoi kasvattaa suosiotaan, ja sitä alkoivat edistää erityisesti monet runoilijat, jotka halusivat osoittaa sen olevan tarpeeksi hienostunutta mitä tahansa runoutta varten. Ensimmäisen vakavamieliseksi tarkoitetun kirjan dimotikíksi kirjoitti Giánnis Psycháris vuonna 1888. Hänen proosateoksensa oli nimeltään "To taxídi mou" (”Matkani”), ja se oli kuvaus kirjoittajansa matkasta Kreikassa. Samalla Psycháris ehdotti siinä katharévousan täydellistä hylkäämistä ja korvaamista dimotikílla kaikessa kirjallisessa käytössä.


title: Dimotikí

text: Psycháris kannatti "Megáli idéaa", jopa Konstantinopolin liittämistä Kreikkaan, ja huomautti katharévousan käytön itse asiassa hankaloittavan päämäärän saavuttamista. Hänen mukaansa kreikkalaisten tuli keskittyä maansa todellisuuteen menneisyyden palvonnan sijasta, ja keskittyä mieluummin ajamaan turkkilaiset pois kreikkalaisilta alueilta kuin turkin sanat kreikan kielestä.


title: Dimotikí

text: Psycháriksen kirjoitus johti kielikiistan polarisoitumiseen kahden jyrkästi toisistaan erottuneen leirin välille. Dimotikí alkoi saada yhdä suuremman osan kirjallisista piireistä taakseen. Sen kannattajiin liittyi ajan myötä myös yhä enemmän opettajia, jotka saivat kouluissa havaita, etteivät oppilaiden oppimistulokset olleet tarpeeksi hyviä, kun näitä opetettiin vain muinaiskreikaksi ja katharévousaksi.


title: Dimotikí

text: Dimotikín kannatus kytkeytyi usein muiden yhteiskunnallisten uudistusten kannatukseen ja ajan muuhun poliittiseen tilanteeseen. Vasemmistolaiset näkivät katharévousan työväen sorron välineenä. Dimotikía kannattaneet oikeistolaiset nationalistit puolestaan alkoivat nähdä katharévousan ongelmallisena kansallisuusaatteen ajamisen kannalta. Samaan aikaan Kreikassa tuli nimittäin ajankohtaiseksi kysymys kreikkalaisen Makedonian saamisesta osaksi Kreikkaa. Vaihtoehtona oli, että alue menetetään Bulgarialle. Monet katsoivat, että katharévousan käyttö vaikeuttaa makedonialaisten voittamista Kreikan puolelle, sillä se ajaa kansan bulgarialaisiin kouluihin, joissa käytettiin kansankieltä.


title: Dimotikí

text: Dimotikín nousu johti välillä ankariinkin kiistoihin eri kielimuotojen kannattajien välillä. Vuonna 1901 Uuden testamentin evankeliumien julkaiseminen dimotikíksi tehtynä käännöksenä sai Ateenan kaduilla aikaan niin kutsutun ”evankeliumimellakan”. Samanlaisena loukkauksena nähtiin myös muun muassa Aiskhyloksen "Oresteian" kääntäminen dimotikiksi, mikä johti myös mellakointiin. Vielä 1920-luvulla dimotikíksi kirjoitettuja oppikirjoja poltettiin, ja ne korvattiin katharévousaksi kirjoitetuilla. Vuonna 1941 klassisten kielten professori Ioánnis Kakridís joutui syytteeseen siitä, että hän oli julkaissut dimotikilla kirjoitetun teoksen, jossa ei käytetty polytonista ortografiaa. Seurannut oikeudenkäynti tunnetaan ”aksenttioikeudenkäyntinä”.


title: Dimotikí

text: Ajan kuluessa kirjakielen valinnasta tuli poliittisesti yhä värittyneempi kysymys, ja yleistäen voi sanoa, että oikeisto, konservatiivit ja kuningasmieliset usein kannattivat katharévousaa, ja vasemmisto, liberaalit ja tasavaltalaiset puolestaan dimotikía. Erityisesti sotilasdiktatuurin aikana 1930-luvulla sekä Kreikan sotilasjuntan aikana vuosina 1967–1974, jolloin katharévousa viimeksi oli virallisena kielenä, katharévousa kytkettiin ihmisten mielissä lopullisesti (ääri)oikeistolaiseen ajatusmaailmaan. Kreikan sisällissodan aikana 1945–1949 sekä sotilasjuntan aikana dimotikín käyttö johti helposti syytteisiin ”kommunistisympatioista”. Väkiaikana 1950- ja 1960-luvuilla dimotikía kuitenkin opetettiin ainakin koulujen alaluokilla.


title: Dimotikí

text: Sotilasjuntan kauden päätyttyä dimotikísta tuli käytännössä "de facto" Kreikan kolmannen tasavallan virallinen kieli, osittain voimakkaana vastareaktiona aiemmalle sorrolle. Uusi vuoden 1975 perustuslaki ei määritellyt valtiolle virallista kieltä, mutta dimotikísta tehtiin koulujen virallinen opetuskieli vuonna 1976.


title: Dimotikí

text: Vaikka dimotikí ”voitti” kielikiistaan, nykyinen kreikan kirjakieli ei kuitenkaan ole alkuperäistä dimotikía, vaan ennemminkin sekoitus dimotikía, erityisesti sellaisena kuin sitä puhutaan Ateenassa, sekä katharévousasta tulleita vaikutteita. Voidaankin sanoa, että nykyinen dimotikí on ikään kuin suodatettu katharévousan läpi. Ajan kuluessa kielimuoto on omaksuttu eri puolilla Kreikkaa paikallisten dimotikín variaatioiden tilalle.


title: Dimotikí

text: Kielikiistan jälkeenkin kielessä on tapahtunut muutoksia. Eräs merkittävä uudistus oli, että Andréas Papandréoun hallitus yksinkertaisti kreikan oikeinkirjoitusta vuonna 1982 poistamalla polytonisen ortografian käytöstä. Nykyisestä kirjakielestä käytetään joskus nimitystä "nykykreikkalainen yleiskieli" (Νεοελληνική Κοινή, "Neoellinikí Koiní").


title: Katharévousa

text: Katharévousa (myös "katharévusa", , ”puhdistava (kieli)”) on nykykreikan kirjakielen osin keinotekoinen muoto, jossa kieltä on pyritty muokkaamaan klassisen kreikan suuntaan. Se kehitettiin Kreikan kansallisuusaatteen myötä 1800-luvun alussa, ja oli aina vuoteen 1976 saakka Kreikan valtion virallinen kielimuoto. Nykyisin se on pääosin korvautunut kansan puhekieleen pohjautuvalla dimotikílla.


title: Katharévousa

text: Nimi ”"katharévousa"” viittasi alun perin oppineeseen, ”puristiseen” eli puhdistavaan kielimuotoon, josta oli pyritty poistamaan kreikan kieleen vuosisatojen kuluessa tullut turkin, albaanin, italian ja muiden kielten vaikutus.


title: Katharévousa

text: Osmanivallan aikana kansaomaista nykykreikkaa ei juurikaan kirjoitettu missään. Ortodoksinen kirkko käytti vanhaa, muinaiskreikasta periytynyttä koinee-kreikkaa (tai sen keskiaikaista muotoa bysanttilaista kreikkaa), ja opetti sitä. Kirjakielen kehittäminen nykykreikalle alkoi kansallisen heräämisen myötä 1700–1800-lukujen taitteessa, jo ennen Kreikan itsenäistymistä. Ensimmäisenä kirjakielen muotona kehitettiin "katharévousa". Sen ideoijana pidetään Adamántios Koraísia (1748–1833). Katharévousan varhaisiin puolestapuhujiin kuului myös muun muassa Nikifóros Theotókis (1731–1800), jolta tunnetaan varhaisin ilmaisun "katharévousa" käyttö kyseisestä kielimuodosta, vuodelta 1796.


title: Katharévousa

text: Katharévousan kannattajat, jotka olivat yleensä oppineita ja osasivat klassista kreikkaa, näkivät kansan puhuman kielen vulgaarina ja turmeltuneena kielenä. Tuon ajan kansankielessä olikin paljon nykyistä enemmän turkin, albanian ja muiden kielten vaikutusta. Jyrkimmät, kuten Koraís, näkivät minkä tahansa poikkeaman klassisesta kreikasta turmeltuneena ja virheellisenä. Koraís halusi puhdistaa kielen klassisen kreikan kieliopin mukaiseksi. Puhdistettuun kieleen oli kyllä tarkoitus ottaa vaikutteita ja sanastoa kansan puhekielestä, mutta se piti saada niin klassisen kreikan mukaiseksi ja näköiseksi kuin mahdollista. Tarkoituksena oli voida osoittaa, että nykykreikkalaiset olivat antiikin kreikkalaisten henkisiä perillisiä.


title: Katharévousa

text: Katharévousan kannattajilla, kuten Koraísilla, oli usein yhteyksiä Länsi-Eurooppaan, ja he kohtasivat siellä toisia oppineita, jotka tunsivat kreikan vain klassisena kreikkana, ja joutuivat puolustelemaan näille ”kreikan kielen huonoa tilaa”. Koraís itse oli asunut pääasiassa ulkomailla, mutta tunsi kreikan Smyrnasta, missä kieli oli täynnä turkkilaisia ja italialaisia vaikutteita. Klassisesta kreikasta ammentava kieli tuotti sen sijaan kansallisylpeyttä.


title: Katharévousa

text: Katharévousa yritti näin palauttaa kreikan kielen vuosisatojen takaiseen asuunsa. Eräänä ajatuksena oli saada tavallinen, oppimattomana ja kulttuuriltaan monin tavoin ei-kreikkalaisena pidetty kansa vähitellen omaksumaan muinaiskreikka kielekseen. Käytännössä päämääränä oli näin herättää muinaiskreikka uudelleen henkiin, hieman samalla tavalla kuin heprea herätettiin myöhemmin henkiin uudelleen syntyneessä Israelin valtiossa.


title: Katharévousa

text: Kirjakielen perustaminen antiikkiseen esikuvaan rinnastui laajalle levinneeseen pyrkimykseen perustaa uusi Kreikan valtio helleenisen sivistyksen pohjalle myös muilla aloilla: arkeologit aloittivat antiikin aikaisten muistomerkkien esiinkaivamisen ja kunnostamisen, arkkitehtuurissa käytettiin laajalti uusklassista tyyliä, uusien kaupunkien (kuten Spárti) asemakaavat perustettiin Hippodamoksen asemakaavaan, ja niin edelleen.


title: Katharévousa

text: Jonkin verran katharévousaa myöhemmin sen rinnalle kehitettiin enemmän kansan puhekieltä muistuttava "dimotikí"-kirjakieli. Varhaisin ilmaisun dimotikí käyttö kielimuodon nimenä tunnetaan Panagiótis Kodrikákselta vuodelta 1818. Seurauksena nykykreikan kirjakieleen syntyi diglossia, joka uusinti bysanttilaisen ajan diglossian muinaiskreikkaan perustuneen kirjakielen ja siitä erilleen kehittyneen puhekielen välillä; nyt diglossia vallitsi kahden kilpailevan kirjakielen välillä, joista toinen perustui klassiseen kreikkaan ja toinen puhuttuun nykykreikkaan.


title: Katharévousa

text:
Itsenäistynyt Kreikan valtio otti katharévousan viralliseksi kielimuodokseen. Siitä kehittyi noin 1830–1880 hallinnon, sanomalehtien ja koulutuksen kielimuoto. Aikakaudella myös monet proosakirjailijat käyttivät katharévousaa, ja vaihtoivat tyylin dimotikíksi lähinnä kuvatessaan kansan puhetta tai tavoitellakseen maalaistunnelmaa.
Noin vuosien 1830–1880 välisenä aikana tilanne näytti välillä ratkenneen ainakin virallisesti katharévousan hyväksi. Todellisuudessa kirjallisuudessa vallitsi – katsontatavasta riippuen – joko täydellinen vapaus tai kaaos, sillä sen enempää katharévousan kuin dimotikínkaan muotoa ei oltu tarkasti määritelty. Katharévousan kannattajat saattoivat pyrkiä kirjoittamaan tarkoituksellisen arkaaisesti, esimerkiksi puhdasta attikalaista klassista kreikkaa tai ainakin koinee-kreikkaa, tai käyttää enemmän kansaomaisia muotoja, kun taas dimotikín kannattajat saattoivat käyttää mitä tahansa paikallista murretta.


title: Katharévousa

text: Katharévousa kytkeytyi ajan myötä yhä enemmän kreikkalaiseen kansallismielisyyteen, ja sen nähtiin asettuvan osmaniturkkilaisia ja slaavilaisia poliittisia pyrkimyksiä vastaan kreikkalaisten asuma-alueilla. Katharévousan toivottiin voivan toimia yhteisen, uuden panhelleenisen valtion kielenä, kun Kreikkaan olisi liitetty kreikkalaisen Makedonian ja kreikkalaisen Vähän-Aasian alueet ("Megáli idéa"). Dimotikín kannattajia syytettiin turkkilais- ja slaavilaismielisiksi. Dimotikín kannattajat puolestaan olivat ylpeitä kreikkalaisuudestaan ja omasta kielestään sellaisena kuin se oli, ja pyrkivät ammentamaan kansan puhumasta aidosta kielestä. Katharévousaa he pitivät keinotekoisena kielimuotona, joka ei edustanut nykyisiä kreikkalaisia.


title: Katharévousa

text: Giánnis Psycháris, joka kirjoitti ensimmäisen vakavamieliseksi tarkoitetun kirjan dimotikíksi vuonna 1888, oli ensimmäinen, joka ehdotti katharévousan täydellistä hylkäämistä ja korvaamista dimotikílla. Hän syytti katharévousaa muun muassa koulujärjestelmän epäonnistumisesta, ja katsoi, ettei keinotekoinen kielimuoto kyennyt ilmaisemaan sen enempää kansan sielua kuin aikakauden uusia tarpeitakaan.


title: Katharévousa

text: Ajan myötä dimotikí sai yhä lisää kannatusta. Sen nousu johti välillä ankariinkin kiistoihin ja jopa väkivaltaan eri kielimuotojen kannattajien välillä. Muun muassa vuonna 1901 Uuden testamentin evankeliumien julkaiseminen dimotikíksi tehtynä käännöksenä sai Ateenan kaduilla aikaan niin kutsutun ”evankeliumimellakan”.


title: Katharévousa

text: Ajan kuluessa kirjakielen valinnasta tuli yhä vahvemmin poliittisesti värittynyt kysymys, ja yleistäen voi sanoa, että oikeisto, konservatiivit ja kuningasmieliset usein kannattivat katharévousaa, ja vasemmisto, liberaalit ja tasavaltalaiset puolestaan dimotikía. Erityisesti sotilasdiktatuurin aikana 1930-luvulla sekä Kreikan sotilasjuntan aikana vuosina 1967–1974, jolloin katharévousa viimeksi oli virallisena kielenä, katharévousa kytkettiin ihmisten mielissä lopullisesti (ääri)oikeistolaiseen ajatusmaailmaan. Kreikan sisällissodan aikana 1945–1949 sekä sotilasjuntan aikana dimotikín käyttö johti helposti syytteisiin ”kommunistisympatioista”.


title: Katharévousa

text: Sotilasjuntan kautta voidaan näin pitää viimeisenä iskuna katharévousalle, koska se paitsi kytki kielimuodon äärioikeistoon myös jakoi sen tukena aiemmin olleet konservatiivit kahteen leiriin. Sotilasjuntan kauden jälkeen Kreikan hallitus otti dimotikín koulujen viralliseksi opetuskieleksi vuonna 1976. Samalla Kreikan perustuslaista poistettiin maininta, jonka mukaan katharévousa on valtion virallinen kielimuoto. Näin dimotikísta tuli Kreikan "de facto" kielimuoto.


title: Katharévousa

text: Vaikka katharévousaa ei enää juurikaan käytetä kirjakielenä, sillä on ollut suuri vaikutus dimotikín kehitykseen, ja monet dimotikín sanat ja ilmaisut ovat peräisin katharévousasta. Katharévousan ilmaisuja käytetään erityisesti tieteessä. Monissa tapauksissa arkisessa käytössä käytetään dimotikín sanaa, tieteellisessä ja täsmällisemmässä käytössä puolestaan katharévousan sanaa. Katharévousa vaikuttaa myös kirja- ja puhekieleen kielen ylemmissä ja oppineemmissa rekistereissä. Voidaankin sanoa, että kreikan nykyinen kirjakieli on dimotikía, joka on suodatettu katharévousan läpi, samoin kuin Kreikan nykyinen kansallinen ideologia on suodatettu hellenisointiprosessin läpi.


title: Katharévousa

text: Katharévousan käyttöä ei ole Kreikassa kielletty, ja monet konservatiivit ja myös jotkut kirjailijat kannattavat sen käyttöä yhä. Sitä käytetään myös joissakin hallinnollisissa ja juhlallisissa yhteyksissä, tiedotteissa, kylteissä, opasteissa, perinteisten instituutioiden nimimuodoissa jne. Kreikan ortodoksinen kirkko ja monet muut ortodoksiset instituutiot, kuten ekumeeninen patriarkaatti, käyttävät katharévousaa virallisissa julkaisuissaan.


title: Katharévousa

text: Katharévousan muinaiskreikkaan palautuvia piirteitä suhteessa dimotikíin ovat muun muassa:Seuraavat esimerkit havainnoillistavat katharévousan vaikutusta dimotikíin. Piirteet eivät olleet osa alkuperäistä dimotikía, vaan ne ovat tulleet kieleen katharévousan kautta erityisesti kirjoitetussa mutta joskus myös puhutussa muodossa.


title: Katharévousa

text: Sanoja ja sanontojaMorfologisia piirteitäFonologisia piirteitäSeuraava esimerkkiteksti on ensyklopediasta "Megáli Ellinikí Enkyklopaídeia" (”Suuri kreikkalainen ensyklopedia”) vuodelta 1930. Teksti käsittelee Adamántios Koraísin suhdetta Kreikan kirkkoon.


title: Katharévousa

text: Katharévousa: Ἡ δ' ἀπὸ τῆς Ἑλλάδος ἀποδημία του ἐγένετο πρόξενος πολλῶν ἀδίκων κρίσεων περὶ προσώπων καὶ πραγμάτων καὶ πρῶτα πρῶτα τῆς περὶ ἧς ἀνωτέρω ἔγινε λόγος πρὸς τὸν κλῆρον συμπεριφορᾶς του. Ἂν ἔζη ἐν Ἑλλάδι καὶ ἤρχετο εἰς ἐπικοινωνίαν πρὸς τὸν κλῆρον καὶ ἐγνώριζεν ἐκ τοῦ πλησίον ὄχι μόνον τὰς κακίας, ἀλλὰ καὶ τὰς ἀρετὰς αὐτοῦ, ὄχι μόνον πολὺ θὰ συνετέλει εἰς διόρθωσίν τινων ἐκ τῶν κακῶν ἐν τῇ Ἐκκλησίᾳ ἐχόντων, ἀλλὰ καὶ δὲν θὰ ἤκουεν ὅσα ἤκουσεν ἐκ τῶν ὑπερβολικῶν κατὰ τοῦ κλήρου ἐκφράσεών του.


title: Katharévousa

text:
Τranslitteraatio (nykykreikan mukaisesti): "I d' apò tîs Elládos apodimía tou egéneto próxenos pollôn adíkon kríseon perì prosópon kaì pragmáton kaì prôta prôta tîs perì îs anotéro égine lógos pròs tòn klîron symperiforâs tou. Àn ézi en Elládi kaì îrcheto eis epikoinonían pròs tòn klîron kaì egnórizen ek toû plisíon óchi mónon tàs kakías, allà kaì tàs aretàs autoû, óchi mónon polỳ thà synetélei eis diórthosín tinon ek tôn kakôn en tî Ekklisía echónton, allà kaì dèn thà íkouen ósa íkousen ek tôn hypervolikôn katà toû klírou ekfráseón tou."
Dimotikí: Η αποδημία του από την Ελλάδα έγινε πρόξενος πολλών άδικων κρίσεων για πρόσωπα και πράγματα και πρώτα πρώτα, για την οποία έγινε λόγος παραπάνω, της συμπεριφοράς του προς τον κλήρο. Αν ζούσε στην Ελλάδα και ερχόταν σε επικοινωνία με τον κλήρο και γνώριζε από κοντά όχι μόνο τις κακίες, αλλά και τις αρετές αυτού, όχι μόνο θα συντελούσε πολύ στη διόρθωση μερικών από τα κακά που υπάρχουν στην Εκκλησία, αλλά και δεν θα άκουγε όσα άκουσε εξαιτίας των υπερβολικών εκφράσεών του εναντίον του κλήρου.


title: Katharévousa

text: Τranslitteraatio: "I apodimía tou apó tin Elláda égine próxenos pollón ádikon kríseon gia prósopa kai prágmata kai próta próta, gia tin opoía égine lógos parapáno, tis symperiforás tou pros ton klíro. An zoúse stin Elláda kai erchótan se epikoinonía me ton klíro kai gnórize apó kontá óchi móno tis kakíes, allá kai tis aretés aftoú, óchi móno tha synteloúse polý sti diórthosi merikón apó ta kaká pou ypárchoun stin Ekklisía, allá kai den tha ákouge ósa ákouse exaitías ton ypervolikón ekfráseón tou enantíon tou klírou."


title: Katharévousa

text: Suomeksi: Hänen poissaolonsa Kreikasta oli syynä moniin epäoikeudenmukaisiin arvioihin koskien ihmisiä ja asioita sekä ennen kaikkea, mistä oli puhetta ylempänä, hänen käytökseensä papistoa kohtaan. Jos hän olisi elänyt Kreikassa ja ollut yhteydessä papistoon ja tuntenut läheltä ei pelkästään sen paheet vaan myös sen hyveet, hän ei olisi pelkästään vaikuttanut suuresti joidenkin epäkohtien korjaamiseen kirkossa, vaan olisi myös ollut kuuntelematta kaikkea sitä mitä hän kuunteli sen vuoksi, että hänellä oli liioiteltu asenne papistoa kohtaan.


title: Kreikan kielikiista

text: Kreikan kielikiista (, ”kielikysymys”) viittaa pitkäaikaiseen kiistaan nykykreikan kirjakielen muodosta. Kiistaa käytiin Kreikassa suuri osa 1800- ja 1900-luvuista, ja se koski kysymystä siitä, tulisiko nykykreikkaa kirjoittaa "katharévousan" vai "dimotikín" mukaisesti. Kielikiista politisoitui ja johti välillä ankaraankin kulttuurisotaan. Kiista käytännössä päättyi vuonna 1976, jolloin dimotikín asema virallistettiin.


title: Kreikan kielikiista

text: Katharévousa on kreikan kirjakielen osin keinotekoinen muoto, joka luotiin muokkaamalla kieltä klassisen kreikan suuntaan. Se kehitettiin 1800-luvun alussa, ja se oli lähes koko ajan Kreikan itsenäistymisestä aina vuoteen 1976 saakka Kreikan valtion virallinen kielimuoto. Nimi ”"katharévousa"” viittasi alun perin oppineeseen, ”puristiseen” eli puhdistavaan kielimuotoon, josta oli pyritty poistamaan kreikan kieleen vuosisatojen kuluessa tullut turkin, albaanin, italian ja muiden kielten vaikutus.


title: Kreikan kielikiista

text: Dimotikí on kreikan kirjakielen muoto, joka perustuu kansan puhekieleen. Se kehittyi myös 1800-luvulla ja alkoi horjuttaa katharévousan asemaa enemmän 1880-luvulta lähtien. Dimotikín nousu johti konservatiivien taholta ankaraan vastarintaan. Dimotikín asema käytännössä virallistettiin vasta Kreikan sotilasjuntan kauden jälkeen vuonna 1976.


title: Kreikan kielikiista

text: Kreikan kielessä vallitsi diglossia eli kielen jakutuminen kahteen muotoon jo Bysantin valtakunnan aikana, jolloin oppineet kirjoittivat muinaiskreikkaan pohjautunutta bysantin kreikkaa, kun taas kansa puhui siitä vuosisatojen kuluessa yhä kauemmaksi erkaantunutta puhekieltä. Tätä kansan puhekieltä voidaan kutsua dimotikíksi termin laajassa merkityksessä.


title: Kreikan kielikiista

text: Osmanivallan aikana kansanomaista nykykreikkaa ei käytetty kirjallisesti missään. Ortodoksinen kirkko käytti vanhaa, muinaiskreikasta periytynyttä koinee-kreikkaa (tai sen bysanttilaisena kreikkana edelleen elänyttä muotoa), ja opetti sitä ylläpitämissään kouluissa. Klassista kreikkaa puolestaan opetettiin läntisissä yliopistoissa.


title: Kreikan kielikiista

text:
Kirjakielen kehittäminen nykykreikalle alkoi kansallisen heräämisen myötä 1700–1800-lukujen taitteessa, jo ennen Kreikan itsenäistymistä. Kansallista heräämistä samoin kuin kirjakielen kehittämistä ajoivat kreikkalaiset oppineet valistusajattelijat, jotka osasivat itse klassista kreikkaa. Monet, niin kutsutut arkaistit, kannattivat klassisen kreikan käyttöönottoa kirjakielenä sellaisenaan. Toiset, realistisemmin ajatelleet katsoivat, että olisi kehitettävä uusi kirjakielen muoto, joka yhdistelisi klassista kreikkaa ja kansan puhekieltä. Alkuvaiheessa vain vähemmistö oppineista katsoi, että puhekieltä voitaisiin käyttää suoraan kirjakielenä.
Ensimmäisenä kirjakielen muotona kehitettiin "katharévousa", joka kehitettiin klassisen kreikan ja kansankielen yhdistelmäksi. Sen ideoijana pidetään Adamántios Koraísia (1748–1833). Katharévousan varhaisiin puolestapuhujiin kuului myös muun muassa Nikifóros Theotókis (1731–1800), jolta tunnetaan varhaisin ilmaisun "katharévousa" käyttö kyseisestä kielimuodosta, vuodelta 1796.


title: Kreikan kielikiista

text: Katharévousan kannattajat näkivät kansan puhuman kielen vulgaarina ja turmeltuneena kielenä. Tuon ajan kansankielessä olikin paljon nykyistä enemmän turkin, albanian ja slaavikielten vaikutusta. Jyrkimmät näkivät minkä tahansa poikkeaman klassisesta kreikasta turmeltuneena ja virheellisenä. Koraís itse halusi puhdistaa kielen klassisen kreikan kieliopin mukaiseksi. Puhdistettuun kieleen oli kyllä tarkoitus ottaa vaikutteita ja sanastoa kansan puhekielestä, mutta se piti saada niin klassisen kreikan mukaiseksi ja näköiseksi kuin mahdollista. Tarkoituksena oli voida osoittaa, että nykykreikkalaiset olivat antiikin kreikkalaisten henkisiä perillisiä.


title: Kreikan kielikiista

text: Katharévousan kannattajilla, kuten Koraísilla, oli usein yhteyksiä Länsi-Eurooppaan, ja he kohtasivat siellä toisia oppineita, jotka tunsivat kreikan vain klassisena kreikkana, ja joutuivat puolustelemaan näille ”kreikan kielen huonoa tilaa”. Koraís itse oli asunut pääasiassa ulkomailla, mutta tunsi kreikan Smyrnasta, missä kieli oli täynnä turkkilaisia ja italialaisia vaikutteita. Klassisesta kreikasta ammentava kieli tuotti sen sijaan kansallisylpeyttä.


title: Kreikan kielikiista

text: Katharévousa yritti näin palauttaa kreikan kielen vuosisatojen takaiseen asuunsa. Eräänä ajatuksena oli saada tavallinen, oppimattomana ja kulttuuriltaan monin tavoin ei-kreikkalaisena pidetty kansa vähitellen omaksumaan muinaiskreikka kielekseen. Käytännössä päämääränä oli näin herättää muinaiskreikka uudelleen henkiin, hieman samalla tavalla kuin heprea herätettiin myöhemmin henkiin uudelleen syntyneessä Israelin valtiossa.


title: Kreikan kielikiista

text: Vuonna 1830 itsenäistynyt Kreikan valtio otti katharévousan tai ainakin sitä muistuttavan kielen viralliseksi kielimuodokseen, ja siitä tuli viranomaisten käyttämä kieli, vaikkakaan tätä ei vielä kirjattu suoraan lakiin. Kouluissa opetettu kreikka oli kuitenkin edelleen muinaiskreikkaa, mikä jatkui aina 1800-luvun lopulle saakka. Eräänä syynä lienee ollut se, ettei katharévousan muoto ollut pitkään aikaan tarpeeksi vakiintunut.


title: Kreikan kielikiista

text: Katharévousa kohtasi alusta lähtien vastustusta sekä arkaistien että kansankielen kannattajien taholta. Kiistassa oli kyse paitsi kielestä myös vallasta vasta syntyneessä uudessa valtiossa. Kielen määrittäminen määräisi samalla myös sen kulttuurin, jonka pohjalle uusi valtio rakennettaisiin, ja sen, ketkä olisivat sitä tekemässä. Valistusajattelijana Koraís oli sekularismin, demokratian ja tasavaltalaisuuden kannattaja ja suhtautui etäisesti kirkkoon. Tämän seurauksena häntä vastustivat muun muassa fanariootit, jotka olivat olleet merkittävä voimatekijä jos Osmanien valtakunnassa ja edelleen myös itsenäistyneessä Kreikassa. Samalla vastustus suuntautui myös katharévousaan.


title: Kreikan kielikiista

text: Jonkin verran katharévousaa myöhemmin sen rinnalle kehitettiin enemmän kansan puhekieltä muistuttava "dimotikí"-kirjakieli. Varhaisin ilmaisun dimotikí käyttö kielimuodon nimenä tunnetaan Panagiótis Kodrikákselta vuodelta 1818.


title: Kreikan kielikiista

text: Merkittäviä varhaisia dimotikín käyttäjiä oli runoilija Dionýsios Solomós. Hän arvosteli vuonna 1824 katharévousaa, kytkien kansankielen Kreikan vapaussodan sankareihin: ”Menkää ja etsikää sotasankarit, tuntekaa heidän haavansa (λαβωματιές, "lavomatiés") ja kertokaa heille, että heidän tulisi kutsua niitä sanalla τραύματα ("tráfmata")” – "tráfmata" oli klassisesta kreikasta otettu ”uudissana”, siinä missä "lavomatiés" oli kansan puhekielinen ilmaisu.


title: Kreikan kielikiista

text: Seurauksena myös nykykreikan kirjakieleen syntyi diglossia, joka uusinti bysanttilaisen ajan diglossian muinaiskreikkaan perustuneen kirjakielen ja siitä erilleen kehittyneen puhekielen välillä; nyt diglossia vallitsi kahden kilpailevan kirjakielen välillä, joista toinen perustui klassiseen kreikkaan ja toinen puhuttuun nykykreikkaan.


title: Kreikan kielikiista

text: 1800-luvun kuluessa katharévousan asema vakiintui, ja sitä käytetiin yhä enemmän virallisissa yhteyksissä. Myös monet proosakirjailijat käyttivät katharévousaa, ja vaihtoivat tyylin dimotikíksi lähinnä kuvatessaan kansan puhetta tai tavoitellakseen maalaistunnelmaa. Suurin osa runoudesta kirjoitettiin kuitenkin dimotikílla.


title: Kreikan kielikiista

text:
Noin vuosien 1830 ja 1880 välisenä aikana kielikiista näytti välillä ratkenneen virallisesti katharévousan hyväksi. Todellisuudessa kirjallisuudessa vallitsi – katsontatavasta riippuen – joko täydellinen vapaus tai kaaos, sillä sen enempää katharévousan kuin dimotikínkaan muotoa ei oltu tarkasti määritelty. Katharévousan kannattajat saattoivat pyrkiä kirjoittamaan tarkoituksellisen arkaaisesti, esimerkiksi puhdasta attikalaista klassista kreikkaa tai ainakin koinee-kreikkaa, tai käyttää enemmän kansanomaisia muotoja, kun taas dimotikín kannattajat saattoivat käyttää mitä tahansa paikallista murretta. Muun muassa Fílippos Ioánnou ja Kléon Rízos Ragkavís huomauttivat tilanteen ongelmallisuudesta, ja toivoivat siihen ratkaisua.
Katharévousa kytkeytyi ajan myötä yhä enemmän kreikkalaiseen kansallismielisyyteen, ja sen nähtiin asettuvan osmaniturkkilaisia ja slaavilaisia poliittisia pyrkimyksiä vastaan kreikkalaisten asuma-alueilla. Katharévousan toivottiin voivan toimia yhteisen, uuden panhelleenisen valtion kielenä, kun Kreikkaan olisi liitetty kreikkalaisen Makedonian ja kreikkalaisen Vähän-Aasian alueet ("Megáli idéa"). Dimotikín kannattajia syytettiin usein turkkilais- ja slaavilaismielisiksi.


title: Kreikan kielikiista

text: Vuonna 1863 Kreikan kansallislauluksi otettiin Solomóksen vuonna 1823 dimotikílla kirjoittaman runon kaksi ensimmäistä säkeistöä, mikä oli erikoinen valinta, sillä valtio käytti virallisesti kilpailevaa kielimuotoa. Samaan aikaan katharévousan kehitys vei sitä usein enemmän muinaiskreikan kuin puhekielen suuntaan, mikä teki siitä entistä vaikeampaa tavalliselle kansalle.


title: Kreikan kielikiista

text: Katharévousan ongelmana nähtiin myös se, että se pyrki hellenisoivana ohittamaan bysanttilaisen ajan kehityksen, joka oli kuitenkin oleellinen osa Kreikalle henkisesti tärkeän ortodoksisen kirkon välittämää perintöä. Näin katharévousa ei voinut sellaisenaan täysin tyydyttää kansan tarpeita. Monien mielestä tuli tarpeelliseksi ottaa bysanttilaisen ajan historia osaksi kansallista kertomusta, ja vastaavasti nähdä kieli luonnollisena jatkumona. Muinaiskreikasta luonnollisen kehityksen kautta muodostunut kansankieli alkoi vähitellen saada itsenäistä arvoa, sen sijaan että se nähtiin vain klassisen kreikan turmeltumana.


title: Kreikan kielikiista

text: Seurauksena kritiikki katharévousaa kohtaan alkoi kasvaa, samalla kuin dimotikí alkoi kasvattaa suosiotaan. Dimotikía alkoivat nyt edistää monet runoilijat, jotka halusivat osoittaa sen olevan tarpeeksi hienostunutta mitä tahansa runoutta varten. Dimotikín kannattajat katsoivat olevansa ylpeitä kreikkalaisuudestaan ja omasta kielestään sellaisena kuin se oli, ja pyrkivät ammentamaan kansan puhumasta aidosta kielestä. Katharévousaa he pitivät keinotekoisena kielimuotona, joka ei edustanut nykyisiä kreikkalaisia.


title: Kreikan kielikiista

text: Ensimmäisen vakavamieliseksi tarkoitetun kirjan dimotikíksi kirjoitti Giánnis Psycháris vuonna 1888. Hänen proosateoksensa oli nimeltään "To taxídi mou" (”Matkani”), ja se oli kuvaus kirjoittajansa matkasta Kreikassa. Samalla Psycháris ehdotti siinä katharévousan täydellistä hylkäämistä ja korvaamista dimotikílla kaikessa kirjallisessa käytössä.


title: Kreikan kielikiista

text: Psycháris kannatti "Megáli idéaa", jopa Konstantinopolin liittämistä Kreikkaan, ja huomautti katharévousan käytön itse asiassa hankaloittavan päämäärän saavuttamista. Hänen mukaansa kreikkalaisten tuli keskittyä maansa todellisuuteen menneisyyden palvonnan sijasta, ja keskittyä mieluummin ajamaan turkkilaiset pois kreikkalaisilta alueilta kuin turkin sanat kreikan kielestä.


title: Kreikan kielikiista

text: Psycháriksen kirjoitus johti kielikiistan polarisoitumiseen kahden jyrkästi toisistaan erottuneen leirin välille. Dimotikí alkoi saada yhdä suuremman osan kirjallisista piireistä taakseen. Sen kannattajiin liittyi ajan myötä myös yhä enemmän opettajia, jotka saivat kouluissa havaita, etteivät oppilaiden oppimistulokset olleet tarpeeksi hyviä, kun näitä opetettiin vain muinaiskreikaksi ja katharévousaksi. Jo Psycháris oli syyttänyt katharévousaa koulujärjestelmän epäonnistumisesta.


title: Kreikan kielikiista

text: Dimotikín kannatus kytkeytyi samalla muiden yhteiskunnallisten uudistusten kannatukseen ja ajan muuhun poliittiseen tilanteeseen. Vasemmistolaiset näkivät katharévousan työväen sorron välineenä. Dimotikía kannattaneet oikeistolaiset nationalistit puolestaan alkoivat nähdä katharévousan ongelmallisena kansallisuusaatteen ajamisen kannalta. Samaan aikaan Kreikassa tuli nimittäin ajankohtaiseksi kysymys kreikkalaisen Makedonian saamisesta osaksi Kreikkaa. Vaihtoehtona oli, että alue menetetään Bulgarialle. Monet katsoivat, että katharévousan käyttö vaikeuttaa makedonialaisten voittamista Kreikan puolelle, sillä se ajaa kansan bulgarialaisiin kouluihin, joissa käytettiin kansankieltä.


title: Kreikan kielikiista

text: Dimotikín nousu johti välillä ankariinkin kiistoihin ja jopa väkivaltaan eri kielimuotojen kannattajien välillä. Uuden testamentin evankeliumien julkaiseminen dimotikíksi tehtynä käännöksenä vuonna 1901 nähtiin monissa piireissä loukkauksena. Se sai Ateenan kaduilla aikaan niin kutsutun ”evankeliumimellakan”, jossa kuoli kahdeksan ihmistä. Se puolestaan johti Kreikan hallituksen kaatumiseen. Mellakointiin johti myös muun muassa Aiskhyloksen "Oresteian" kääntäminen dimotikíksi.


title: Kreikan kielikiista

text: 1900-luvun alkupuolella ja ensimmäisen ja toisen maailmansodan välisenä aikana kirjakielen valinnasta tuli yhä poliittisemmin värittynyt kysymys. Yleistäen voi sanoa, että oikeisto, konservatiivit ja kuningasmieliset usein kannattivat katharévousaa, ja vasemmisto, liberaalit ja tasavaltalaiset puolestaan dimotikía ja samalla laajempia yhteiskunnallisia ja koulutuspoliittisia uudistuksia. Oikeisto näki dimotikín muun liberaalin ja uudistusmielisen ajatusmaailman mukana uhkana kansalliselle kulttuurille, joka kiteytettiin ajatukseen ”kodista, uskonnosta ja isänmaasta”.


title: Kreikan kielikiista

text: Elefthérios Venizéloksen noustua pääministeriksi vuonna 1910 monet dimotikín kannattajat siirtyivät hänen puolelleen, ja näkivät ajan koittaneen sekä dimotikílle että "Megáli idéan" toteuttamiselle. Venizélos kuitenkin suosi yksinkertaistettua katharévousaa. Vuonna 1911 hänen hallituksensa sääti ensimmäisen kerran lain, joka määritteli katharévousan viralliseksi kieleksi, kuitenkaan mainitsematta sitä nimeltä — lakiin kirjattiin virallisen kielen olevan se, jolla Kreikan perustuslaki ja muut lait on kirjoitettu.


title: Kreikan kielikiista

text: Tästä huolimatta Venizéloksen hallitus teki vuonna 1917 dimotikísta koulujen alaluokkien opetuskielen. 1920-luvulla dimotikíksi kirjoitettuja oppikirjoja poltettiin jälleen, ja ne korvattiin katharévousaksi kirjoitetuilla. Seuranneina vuosina jokainen uusi hallitus joko vähensi tai lisäsi niiden alempien vuosiluokkien määrää, joilla opetus oli dimotikíksi. Samaan aikaan dimotikí kuitenkin voitti puolelleen yhä suuremman osan kirjoitetusta kirjallisuudesta. Radion tulon jälkeen radiouutiset luettiin katharévousaksi, mutta vapaamuotoisempi ohjelma ja laulut olivat luonnollisesti kansankieltä.


title: Kreikan kielikiista

text: 1920-luvulla alkaneen sotilasdiktatuurin aikana katharévousa kytkeytyi voimakkaasti (ääri)oikeistolaiseen ajatusmaailmaan ja kommunismin vastustamiseen. Kreikan ensimmäinen diktaattori Theódoros Págkalos julisti kaikki dimotikín kannattajat kommunisteiksi.


title: Kreikan kielikiista

text: Toinen diktaattori Ioánnis Metaxás sen sijaan otti tavoitteeksi dimotikín kielimuodon vakiinnuttamisen. Työn suoritti Manólis Triantafyllídis, ja hänen kielioppinsa julkaistiin vuonna 1941. Sodan vuoksi sitä ei kuitenkaan voitu käyttää. Samana vuonna klassisten kielten professori Ioánnis Kakridís joutui syytteeseen siitä, että hän oli julkaissut dimotikílla kirjoitetun teoksen, jossa ei käytetty polytonista ortografiaa. Seurannut oikeudenkäynti tunnetaan ”aksenttioikeudenkäyntinä”.


title: Kreikan kielikiista

text: Kreikan sisällissodan aikana vuosina 1945–1949 dimotikí oli vasemmistolaisen osapuolen käytössä. Sodan aikana ja sen jälkeen kielimuodon käyttö johti muissakin yhteyksissä jälleen helposti syytteisiin ”kommunistisympatioista”, ja kielimuodon käyttö julkisissa yhteyksissä oli lähes kriminalisoitua. Sodan jälkeen 1950-luvulla dimotikí toimi jälleen koulujen opetuskielenä, mutta tuolloinkin sitä oli alun perin tarkoitus käyttää vain alaluokilla valmistelemaan oppilaita katharévousan käyttöön ylemmillä luokilla. Tuossa vaiheessa jo selvästi suurin osa uudesta kirjallisuudesta kirjoitettiin dimotikíksi. Vuonna 1964 Geórgios Papandréoun hallitus teki päätöksen dimotikín ja katharévousan tasa-arvoisuudesta kouluissa.


title: Kreikan kielikiista

text: Kreikan sotilasjuntta, joka hallitsi vuosina 1967–1974, teki katharévousasta virallisen kielimuodon kirjaamalla sen nimen ensimmäistä kertaa eksplisiittisesti ylös vuonna 1911 säädettyyn lakiin virallisesta kielestä. Papandréoun hallituksen päätös dimotikín käytöstä kouluissa kumottiin. Sotilasjuntan kaudella dimotikín kannattajat saivat jälleen kohdata kommunistisyytteitä. Samalla katharévousa kytkettiin ihmisten mielissä lopullisesti äärioikeistolaiseen ajatusmaailmaan.


title: Kreikan kielikiista

text: Sotilasjuntan kautta voidaan pitää viimeisenä iskuna katharévousalle, koska se jakoi kielimuodon tukena aiemmin olleet konservatiivit kahteen leiriin. Samalla dimotikín nousu toisen maailmansodan jälkeisinä vuosikymmeninä voidaan nähdä väistämättömänä, sillä yhteiskunta muuttui vääjäämättä, maan sisäinen muuttoliike lisääntyi ja sosiaalinen nousu tuli mahdolliseksi, siinä missä perinteisen katharévousaksi koulutuksensa saaneen yläluokan merkitys yhteiskunnassa pieneni. Yhtenä tekijänä voidaan nähdä myös mediassa tapahtunut muutos, sillä vapaa radio ja televisio levittivät yhä enemmän puhekieltä, kun taas lehdistön sekä valtion kontrolloiman radion ja television merkitys pienenivät. Media muuttui näin sellaiseksi, että se levitti ja uusinti nimenomaan kansankielen käyttöä. Jälkeenpäin voidaan sanoa, että katharévousan saavuttama asema oli mahdollinen lähinnä suhteellisen suljetussa yleisössä kaupunkien koulutetun väestön keskuudessa sekä näiden hallitseman kirjoitetun sanan ja printtimedian parissa.


title: Kreikan kielikiista

text: Sotilasjuntan kauden päätyttyä dimotikísta tuli käytännössä Kreikan kolmannen tasavallan virallinen kieli, osittain voimakkaana vastareaktiona aiemmalle sorrolle. Uusi vuoden 1975 perustuslaki ei määritellyt valtiolle virallista kieltä, mutta dimotikísta tehtiin koulujen virallinen opetuskieli vuonna 1976. Andréas Papandréoun hallitus yksinkertaisti kreikan oikeinkirjoitusta vuonna 1982 poistamalla polytonisen ortografian käytöstä.


title: Kreikan kielikiista

text: Vaikka katharévousaa ei enää juurikaan käytetä kirjakielenä, sillä on ollut suuri vaikutus dimotikín kehitykseen, ja monet dimotikín sanat ja ilmaisut ovat peräisin katharévousasta. Katharévousan käyttöä ei ole Kreikassa kielletty, ja monet konservatiivit ja myös jotkut kirjailijat kannattavat sen käyttöä yhä. Merkittävimpänä sitä käyttää edelleen Kreikan ortodoksinen kirkko ja monet muut ortodoksiset instituutiot. Sitä käytetään myös joissakin hallinnollisissa ja juhlallisissa yhteyksissä, tiedotteissa, kylteissä, opasteissa, perinteisten instituutioiden nimimuodoissa jne. Samoin polytonista ortografiaa esiintyy yhä edelleen paitsi katharévousassa myös dimotikíssa.


title: Kreikan kielikiista

text: Varsinainen kielikiista voidaan katsoa Kreikassa päättyneeksi. Sen sijaan maassa on keskusteltu edelleen muinaiskreikan pakollisesta opetuksesta eri kouluasteilla.


title: Kuneluteet

text: Kuneluteet (Miridae) on suurin luteiden heimo.


title: Kuneluteet

text: Kuneluteiden ulkonäkö vaihtelee suuresti. Heimolle tyypillinen piirre on peitinsiiven erillinen kärkiosa, kuneus.


title: Kuneluteet

text: Kuneluteet elävät hyvin monenlaisissa ympäristöissä. Useat lajit elävät vain yhdellä kasvilajilla ja toiset ovat polyfageja, eli voivat käyttää hyväkseen useita kasvilajeja.


title: Kuneluteet

text: Suurin osa kuneluteista talvehtii munana ja niiden aikuisjakso ajoittuu kesä-syyskuulle. Vaihtelu aikuisten lentoajan ajoittumisessa on hyvin suurta. Osa lajeista talvehtii aikuisina.


title: Step Sisters (elokuva)

text: Step Sisters on tanssia sisältävä komediaelokuva, jonka on ohjannut Charles Stone III. Sitä tähdittää Megalyn Echikunwoke, musta opiskelijatyttö, joka suostuu opettamaan SBB-sisaryhteisölle steppiä.


title: Step Sisters (elokuva)

text: Jamilah on kunnianhimoinen opiskelija. Hän on presidenttinä mustassa sisarkunnassa, kapteeni arvostetussa step-tanssi joukkueessa ja tavoitteena hänellä on mennä opiskelemaan Harvardin yliopistoon.


title: Step Sisters (elokuva)

text: Jamillah tekee sopimuksen, jonka mukaan hän saa Harvardin alumnin suosituskirjeen, jos palauttaa SBB:n maineen. Tytöiltä puuttuu yhteishenki ja rakkaus toisiaan kohtaan, ja vasta vastoinkäymisten kautta heidän ryhmähenkensä kasvaa.


title: CXOU J164710.2-455216

text: CXOU J164710.2-455216 on röntgenpulsari, joka sijaitsee avoimessa tähtijoukossa Westerlund 1 Linnunradalla. Se sijaitsee Maasta noin 16 000 valovuoden päässä Alttarin tähtikuvion suunnassa. Pulsaria edeltäneen tähden massan laskettiin olleen vähintään 40 Auringon massaa.


title: CXOU J164710.2-455216

text: Swift-teleskooppi mittasi pulsarista 20 millisekunnin purkauksen. Havaintojen perusteella pääteltiin, että muodonmuutokset neutronitähden kuoressa aiheuttivat pieniä muutoksia magneettikentässä, jotka olivat röntgenpurkauksen suora syy.


title: Oiva Lundén

text: Oiva Lundén (31. tammikuuta 1895 Helsinki – 22. toukokuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen entinen punakaartilainen, joka oli aktiivisesti mukana toisen maailmansodan jälkeen perustettujen sisällissodan punaisten veteraanijärjestöjen toiminnassa. Hän toimi Vuoden 1918 Punainvaliidit -veteraanijärjestön puheenjohtajana koko sen toiminnan ajan vuosina 1948–1986 sekä Entisten Punakaartilaisten Keskusjärjestöstä eronneen kommunistisen Entiset Punakaartilaiset ry:n puheenjohtajana 1946–1969. Lisäksi Lundén oli jäsenenä valtioneuvoston vuonna 1945 perustamassa sotaeläkekomiteassa yhdessä muun muassa kansanedustaja Elli Nurmisen kanssa. Lundén kertoi sotakokemuksistaan myös Yleisradion tuottamissa televisiodokumenteissa "Käy eespäin" (1967) ja "Tammisaaren vankileiri 1918" (1988).


title: Oiva Lundén

text: Lundén syntyi Helsingissä, mutta asui pienestä asti isovanhempiensa luona Asikkalan Kurhilan kylässä. Hän liittyi naapurikylässä Iso-Äiniössä toimineeseen työväenyhdistykseen ja työskenteli myöhemmin Helsingissä räätälinä. Lundén palasi Kurhilaan joulukuussa 1916 ja lähti helmikuun lopussa 1917 kahdeksi viikoksi venäläisten linnoitustöihin Espooseen, jossa hän pyynnöstä suoritti kurhilalaisen isäntämiehen työvelvollisuuden. Linnoistustyöt kuitenkin keskeytyivät nopeasti Venäjän helmikuun vallankumouksen vuoksi ja Lundén palasi Kurhilaan, jossa hän vuoden mittaan seurasi paikallisen suojeluskuntalaisten aktivoitumista. Tammikuussa 1918 Lundén oli mukana neljän työläisnuoren ryhmässä, joka katkaisi Asikkalan suojeluskunnan puhelinlinjat, ja sisällissodan sytyttyä hän liittyi helmikuun puolivälissä perustettuun Lahden punakaartin alaisuudessa toimineeseen Kurhilan punakaartiin.


title: Oiva Lundén

text: Lundén kuului Kurhilan punakaartin esikuntaan ja toimi sen takavarikointipäällikkönä. Sodan jälkeen hänen väitettiin ryöstäneen koko pitähän porvareiden talot, mutta syytöksissä ei ollut perää. Maaliskuun alussa Lundén taisteli Hämeen rintamalla Padasjoella ja haavoittui hieman myöhemmin Kuhmoisten taistelussa 10. maaliskuuta. Sodan loppuvaiheessa hänet evakuoitiin Kurhilassa toimineesta sotasairaalasta Viipuriin, jossa Lundén Viipurin taistelun jälkeen jäi valkoisten vangiksi. Hänelle langetettiin kuolemantuomio, jota ei kuitenkaan ehditty panna täytäntöön, ennen kuin kaikki kuolemantuomiot 20. toukokuuta siirrettiin valtiorikosoikeuden käsiteltäviksi. Kesäkuussa Lundén siirrettiin Tammisaaren vankileirille, jossa hän sai valtiorikosoikeudelta uuden kuolemantuomion 17. syyskuuta, ja siirrettiin sen jälkeenLahteen Hennalan vankileirille odottamaan teloitustaan. Lundén kuitenkin vältti jälleen teloituksen, kun kuolemantuomiot ehdittiin muuttamaan elinkautiseksi ennen sen täytäntöönpanoa. Hänet vapautettiin lopulta vuonna 1921 yleisen armahduksen myötä.


title: Lundén

text: Lundén on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Tagondaing

text: Tagondaing eli Tagundaing () on kylä Kayinin osavaltiossa Myanmarissa. Sen asukasluku oli vuonna 2014 noin 4 994.


title: La Diagonela

text: La Diagonela on Sveitsissä hiihdettävä pitkänmatkan hiihtokilpailu. Se on järjestetty vuosittain tammikuussa vuodesta 2014 alkaen Engadinin laaksossa Graubündenin kantonissa. Lähtö- ja maalipaikka on Zuozissa. Reitti kulkee Innjoen vartta St. Moritziin ja Sankt Moritzersee -järvelle, josta Pontresinan kautta takaisin Zuoziin.


title: La Diagonela

text: Sääolosuhteiden takia kilpailumatka on vaihdellut suunnitellusta 65 kilometristä. Hiihtotyyli kilpailussa on perinteinen.


title: La Diagonela

text: Päämatkan lisäksi järjestetään samaan aikaan 30 kilometrin (La Pachifica) ja 11 kilometrin (La Cuorta) kilpailut.


title: Tara Tuominen

text: Tara Tuulia Tuominen (s. 21. marraskuuta 1993) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Uudenkaupungin Kenttäkarhuja ja hänen valmentajanaan on vuodesta 2014 lähtien toiminut Juhani Nykänen.


title: Tara Tuominen

text: Tuominen on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista kuulantyönnön pronssia vuonna 2017. Hänen ennätyksiään ovat ulkoa 14,67 metriä (2016) ja hallista 14,49 (2017).


title: Ilta (laulaja)

text: Ilta Elina Fuchs on suomalais-saksalainen laulaja-lauluntekijä, joka tuli alun perin tunnetuksi oltuaan vierailevana solistina Cheekin ”Sillat”-kappaleella vuonna 2015.


title: Ilta (laulaja)

text: Ilta päätyi laulamaan ”Sillat”-kappaleelle tutustuttuaan lauluopettajansa kautta toiseen oppilaaseen, joka myöhemmin päätyi työskentelemään Fullsteam-managerointiyhtiöön ja ehdotti Iltalle ryhtyvänsä hänen managerikseen. Ilta teki Fullsteamille demoja, jotka päätyivät myös saman yrityksen manageroitavana olleen Cheekin kuultaviksi.


title: Ilta (laulaja)

text: Alkuvuodesta 2016 hän solmi levytyssopimuksen Warner Music Finlandin kanssa ja julkaisi coverit Adelen kappaleista ”All I Ask” ja ”River Lea”. Hänen ensimmäinen oma singlensä ”Koukkuun” julkaistiin heinäkuussa 2017. ”Koukkuun” on ylittänyt kultalevyrajan.


title: Ilta (laulaja)

text: Ilta on valmistunut ylioppilaaksi Schildtin lukiosta Jyväskylästä keväällä 2015. Hän opiskelee Helsingin Pop & Jazz Konservatoriossa. Hänen isänsä on saksalainen.


title: Arttu Korkeasalo

text: Arttu Kasperi Korkeasalo (s. 4. helmikuuta 2000 Ylöjärvi) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Lielahden Kipinää ja hänen valmentajanaan toimii Kari Korkeasalo.


title: Arttu Korkeasalo

text: Korkeasalo on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista kuulantyönnön pronssia vuonna 2017. Hänen ennätyksiään 7,26 kilon kuulalla ovat ulkoa 17,31 metriä (2018) ja hallista 17,99 metriä (2018). Korkeasalo on työntänyt SE-tuloksia niin 15-, 17- kuin 19-vuotiaidenkin tilastoihin.


title: Oona Vilermo

text: Oona Eeva Vilermo (s. 28. huhtikuuta 1996) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Nokian Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimii Esa Kivioja.


title: Oona Vilermo

text: Vilermo on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista kuulantyönnön hopeaa vuonna 2016. Hänen ennätyksiään ovat ulkoa 14,45 metriä (2018) ja hallista 14,64 metriä (2016).


title: Matti Sivonen

text: Matti Janne Juhani Sivonen (s. 28. heinäkuuta 1994 Oulu) on suomalainen kuulantyöntäjä ja futsalmaalivahti. Hän edustaa Kuivasjärven Auraa ja hänen valmentajanaan toimii Ilkka Sivonen.


title: Matti Sivonen

text: Sivonen on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista kuulantyönnön pronssia vuonna 2014. Hänen ennätyksiään 7,26 kilon kuulalla ovat ulkoa 17,83 metriä (2014) ja hallista 17,66 metriä (2014).


title: Matti Sivonen

text: Kaudella 2018-2019 Sivonen pelaa Oulun Tervareissa Futsal-Liigaa.


title: Minna-Marjatta Liimatainen

text: Minna-Marjatta Liimatainen (s. 30. huhtikuuta 1993 Alajärvi) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Alajärven Ankkureita ja hänen valmentajinaan toimivat Jyrki Paavola Tomi Nissinen.


title: Minna-Marjatta Liimatainen

text: Liimatainen on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista kuulantyönnön pronssia vuonna 2013. Hänen ennätyksiään ovat ulkoa 14,36 metriä (2012) ja hallista 14,17 metriä (2012).


title: Salvator Mundi (Leonardo)

text: Salvator Mundi on Leonardo da Vincin puulle 1500-luvulla maalaama öljyvärimaalaus Jeesuksesta.


title: Salvator Mundi (Leonardo)

text: Vuonna 2017 maalaus huutokaupattiin New Yorkissa 450,3 miljoonalla dollarilla, mikä on kaikkien aikojen ennätys. Teoksen osti Badr bin Abdullah bin Mohammed Al Farhan ja se on määrä tulla osaksi Louvre Abu Dhabin kokoelmaa.


title: Alonen

text: Alonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla tai suomalaistaustaisilla henkilöillä:


title: Foliinihappo

text: Foliinihappo eli leukovoriini on eräs lääkeaine joka kuuluu happojen ryhmään. Foliinihappo kehiteltiin vuonna 1945. Sitä voidaan käyttää metotreksaatin ja pyrimetamiinin vastavaikuttajana eli antagonistina. "Leucovorin amp." -nimistä lääkeainetta on voitu annostella parenteraalisti, eli sitä ei anneta suun kautta. Lääkeampulli sisältää 3mg vaikuttavaa ainetta. Foliinihappo toimii vastamyrkkynä, antidoottina. Siten se kumoaa esimerkiksi liikaa saadun tai annostellun metotreksaatin vaikutuksia. Metotreksaattia käytetään sytostaattina syöpä- ja reumahoidoissa.


title: Foliinihappo

text: Foliinihapolla on voitu hoitaa lisäksi aneemisia sairauksia. Foliinihapolla voidaan hoitaa metanoli-myrkytyksiä osana muita hoitoja. Sitä voidaan myös käyttää eräänlaisena apuaineena eli tukihoitona fluorourasiililla tehdyissä syöpähoidoissa.


title: Foliinihappo

text: Foliinihappo on kiteistä kiinteää ainetta, joka liukenee niukasti veteen. Sen sulamispiste on 245 °C ja moolimassa 473,446 g/mol. Foliinihapon kemiallinen kaava on CHNO ja CAS-numero 58-05-9. Foliinihappo on foolihapon metaboli, jota syntyy elimistössä C-vitamiinin eli L-askorbiinihapon ja B-vitamiinin (syanokobalamiini) myötävaikutuksella. Foliinihapolla on optisesti aktiiviset d- ja l-enantiomeerit sekä optisesti tehoton raseeminen dl-muoto.


title: Baoulé (Bakoyen sivujoki)

text: Baoulé on Senegalin alkujoen Bakoyen sivujoki Malissa. Sen pituus on 632 kilometriä. ja valuma-alueen laajuus 59 000 neliökilometriä.


title: Baoulé (Bakoyen sivujoki)

text: Joki saa alkunsa Bamakon lounaispuolelta, virtaa Mandinguen ylängöllä kohti pohjoista, tekee kaksi suurta mutkaa ja kääntyy sitten lounaaseen. Se laskee Bakoyeen Toukoton kylän luona. Baouléjoen mutkassa sijaitsee Boucle du Baoulén kansallispuisto.


title: Baoulé (Bakoyen sivujoki)

text: Baoulé tarkoittaa mandingon kielellä ’punaista jokea’. Samanniminen alkujoki on myös Nigerin sivujoella Banilla.


title: Baoulé

text: Baoulé voi tarkoittaa seuraavia:


title: Roopelude

text: Roopelude ("Dicyphus errans") on uudehko laji Suomen ludefaunassa. Se löytyi ensimmäisen kerran vuonna 2009 Ahvenanmaalta. Se on edelleen melko harvinainen ja harvalukuinen.


title: Roopelude

text: Roopeluteen pituus on 4,5–5,2 mm. Se muistuttaa muita "Dicyphus"-suvun luteita ja on hyvin hoikka ja pitkäraajainen. Peitinsiivet ovat läpikuultavat, cuneuksen ja coriumin kärjissä on selvät tummat täplät ja etuselän poikkiuurre etuselän puolivälissä kuten karvahorsmaluteellakin ("D. epilobii"). Takaruumis ja keskiruumiin sivut ovat mustat. Etuselän väritys vaihtelee mustasta ruskeaan, peitinsiipien kuviointi vaihtelee mustasta punaruskeaan.


title: Roopelude

text: Roopelude esiintyy lähes koko Euroopassa. Suomesta se on löydetty Ahvenanmaalta ja muutamalta paikalta Uudeltamaalta.


title: Roopelude

text: Roopelude elää muutamalla kasvilajilla, etenkin haisukurjenpolvella. Sitä on löydetty lisäksi tarhakurjenpolvelta, tarha-alpilta ja kurkkuyrtiltä.


title: Roopelude

text: Naaraat talvehtivat aikuisena ja munivat keväällä. Nymfit kehittyvät aikuisiksi loppukesällä. Havaintoja Suomesta on toistaiseksi niukasti.


title: Wilco Kelderman

text: Wilco Kelderman (s. 25. maaliskuuta 1991 Amersfoort, Utrecht, Alankomaat) on alankomaalainen maantiepyöräilijä. Hän ajoi Rabobankin Continental-tason kehitysryhmässä kausilla 2010–2011 ja jatkoi saman tallin ykkösjoukkueessa UCI World Tour -tasolla 2012–2016. Tallin nimi vaihtui tuona aikana Belkinin kautta Team LottoNL-Jumboksi. Kaudesta 2017 hän on edustanut Team Sunwebia.


title: Wilco Kelderman

text: Lähteet:Cycling Archives, Pro Cycling stats


title: Irja Niemelä

text: Irja Niemelä (o.s. Petäjä, 27. kesäkuuta 1927 Tampere – 12. joulukuuta 2017 Espoo) oli suomalaisen naissuunnistuksen pioneereja. Hän oli itse huippusuunnistaja ja suunnistuskouluttaja. Hän oli 1950-luvun menestynein naissuunnistaja Suomessa ja hän voitti seitsemän Suomen mestaruutta yleisessä sarjassa. Lisäksi hän voitti Venlojen viestin edeltäjä Venlojen juoksun neljästi vuosina 1951, 1952, 1955 ja 1965. Hänen kasvattajaseuransa oli tamperelainen Epilän Esa.


title: Irja Niemelä

text: Hän opetti suunnistamista opinahjossaan Helsingin yliopiston voimistelulaitoksella, partiolaisille, voimistelunopettajien kesäpäivillä ja suunnistusliiton leireillä ja kursseilla. Hän oli myös perustamassa suunnistusliiton naisvaliokuntaa vuonna 1949 toimien sen puheenjohtajana ja toimi naisten suunnistusvalmentajana. Siviiliammatiltaan hän oli voimistelunopettaja.


title: Matúš Sukeľ

text: Matúš Sukeľ (s. 23. tammikuuta 1996 Liptovský Mikuláš, Slovakia) on slovakialainen jääkiekkoilija, joka pelaa kotimaassaan Extraliga-joukkue HK 32 Liptovský Mikulášissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Matúš Sukeľ

text: Sukeľ on HK 32 Liptovský Mikulášin oma kasvatti. Hän oli kaudella 2012–2013 seuran B-nuorten paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 38+30=68, joilla Sukeľ voitti koko Slovakian B-nuorten sarjan maalipörssin ja jakoi pistepörssin kolmannen sijan HK Popradin Matej Paločkon kanssa. Kaudella 2013–2014 hän debytoi miesten peleissä. Sukeľ pelasi koko runkosarjan Slovakian alle 18-vuotiaiden maajoukkueohjelma HK Orange 18:n mukana maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. hokejová liga SR:ssä. Pudotuspelit hän pelasi samassa sarjassa kasvattajaseurassaan HK 32 Liptovský Mikulášissa. Alkukauden 2014–2015 Sukeľ pelasi suurimmaksi osaksi Slovakian Extraligassa HK Orange 20:n paidassa tehden 20 runkosarjaottelussa tehot 5+5=10. Hän pelasi loppukauden HK 32:ssa.


title: Matúš Sukeľ

text: Myös kauden 2015–2016 Sukeľ aloitti HK Orange 20:ssa. Hän toimi joukkueen kapteenina. Tammikuussa 2016 Sukeľ siirtyi Suomeen ja Tapparan A-nuorten SM-liigajoukkueeseen. Kaudeksi 2016–2017 hän palasi kasvattajaseuraansa HK 32 Liptovský Mikulášiin, joka oli noussut edellisenä keväänä Extraligaan. Sukeľ oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 21+16=37. Hän jakoi liigan maalipörssin kahdeksannen sijan HC Banská Bystrican Tomáš Surovýn kanssa. Tapaninpäivänä 2016 Sukeľ teki loppukauden kattavan sopimuksen KHL-joukkue HC Slovan Bratislavan kanssa. Hän pelasi siellä loppukaudella viisi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä, mutta jatkoi kevään mittaan pelejään kuitenkin HK 32:ssa. Sukeľ voitti Extraligan karsintasarjan syöttöpörssin ja sijoittui pistepörssissä toiseksi edellään vain joukkuetoveri Marek Uram.


title: Matúš Sukeľ

text: Kaudella 2017–2018 Sukeľ jatkaa uraansa HK 32 Liptovský Mikulášin Extraliga-joukkueessa. Hän oli tehoilla 19+12=31 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Martin Kriškan jälkeen. Sukeľ sijoittui koko Extraligan maalipörssissä yhdeksänneksi. Hän voitti myös Liptovský Mikulášin sisäisen tehotilaston lukemalla +9. Sukeľ voitti myös koko karsintasarjan pistepörssin tehoilla 8+11=19 sekä hän jakoi tehotilaston voiton samassa joukkueessa pelanneen veljensä Jakubin kanssa.


title: Matúš Sukeľ

text: Sukeľ edusti Slovakiaa Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Yhteensä hän on pelannut 13 A-maaottelua tehopistein 1+1=2. Sukeľ teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Ice Hockey Challengessa 9. helmikuuta 2017 Innsbruckissa Itävaltaa vastaan. Hän keräsi ottelusta teholukeman -2. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Sukeľ teki seuraavassa ottelussa 10. helmikuuta 2017 Innsbruckissa Ranskaa vastaan.


title: Matúš Sukeľ

text: Sukeľ pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2015 ja 2016, joista ensimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Vuoden 2016 turnauksessa hän toimi Slovakian varakapteenina. Valmennus valitsi Sukeľin joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Tšekkiä vastaan pelatun puolivälieräottelun päätteeksi Slovakian ottelun parhaaksi pelaajaksi.


title: Matúš Sukeľ

text: Sukeľ pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2014 sekä alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2013.


title: Matúš Sukeľ

text: Sukeľin kaksoisveli Jakub pelaa Matúšin joukkuetoverina HK 32 Liptovský Mikulášin Extraliga-joukkueessa.


title: Bemegridi

text:
Bemegridi eli metyylietyyliglutarimidi (kauppaniminä "Bemegride", "Megimide", "Malysol") on alun perin barbituraattien antidootiksi eli vastavaikuttajaksi kehitetty aine, jonka kemiallinen rakenne muistuttaa jonkin verran barbituurihapon johdoksia. 1960-luvulla olivat barbituraattien yliannostelu sekä näillä lääkeaineilla tehdyt itsemurhat suuri ongelma useassa maassa. Sen vuoksi näille rauhoitteille tarvittiin vastalääkkeitä. Se luetaan kuitenkin hengitystä yleisti stimuloivaksi aineeksi, joka vähentää muidenkin aineiden aiheuttamaa hengityksen lamaantumista. Näin ollen bemegridi ei ole suoranaisesti barbituraateille kilpaileva eli kompetitiivinen vastavaikuttaja eli spesifinen inhibiittori.
Metyylietyyliglutarimidia on annettu tippainfuusiona laskimoon sairaalatasoisissa olosuhteissa. Lääkeaine tehostaa barbituraattien lamaamaa hengitystä, sillä se vaikuttaa aivojen hengityskeskusta kiihottavasti. Esimerkiksi liian syvissä nukutuksissa eli narkoositiloissa on leikattavalle potilaalle annettu vastavaikuttajaksi bemegridiä joskus yhdessä amifenatsolin (DAPT:n) kanssa, joka on tehonnut kipulääke opiaatteihin barbituurihapon johdosten ohella.


title: Hellen Willberg

text: Hellen Willberg (s. 31. toukokuuta 1967 Turku) on suomalainen näyttelijä. Hän on Svenska Teaternin näyttelijä ja tehnyt siellä useita eri rooleja. Hän ääninäytteli "Muumilaakson tarinoiden" ruotsinkielisessä versiossa Mörköä.


title: Matej Paulovič

text: Matej Paulovič (s. 13. tammikuuta 1995 Topoľčany, Slovakia) on slovakialainen jääkiekkoilija, joka pelaa kotimaassaan Extraliga-joukkue HK Nitrassa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Paulovič laukoo oikealta.


title: Matej Paulovič

text: Paulovič on HC Topoľčanyn kasvatti. Hän voitti kaudella 2010–2011 seuran B-nuorten sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 33+29=62, joilla Paulovič jakoi koko Slovakian B-nuorten sarjan pistepörssin neljännen sijan HC Košicen Denis Markusin ja HK Popradin Andreas Strauchin kanssa. Hän siirtyi kuitenkin kesken kauden HK Nitran A-nuoriin. Kesällä 2011 Paulovičin varasi sekä Muskegon Lumberjacks 76. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa että Vaughan Stars 28. pelaajana GMHL:n varaustilaisuudessa. Hän siirtyi kaudeksi 2011–2012 kuitenkin Ruotsiin ja Färjestad BK:n junioreihin. Paulovič voitti J18 Allsvenskanissa joukkueensa sisäisen tehotilaston lukemalla +8.


title: Matej Paulovič

text: KHL:n slovakialainen laajennusjoukkue HC Slovan Bratislava varasi Paulovičin 133. pelaajana kesällä . Kauden 2012–2013 päätteeksi hän voitti Färjestadissa J20 SuperElitin pronssia. Dallas Stars varasi Paulovičin viidennellä kierroksella 149. pelaajana . Samana kesänä hänet varasi myös OHL-joukkue Peterborough Petes koko CHL:n varaustilaisuuden kahdeksantena pelaajana. Paulovič siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2013–2014, mutta joulukuussa 2013 hän vaihtoi kuitenkin Paulovičin kaksi vuotta aiemmin varanneen Muskegon Lumberjacksin USHL-joukkueeseen.


title: Matej Paulovič

text: Kaudella 2014–2015 Paulovič oli tehoilla 17+33=50 Lumberjacksin toiseksi paras pistemies Griffen Molinon jälkeen. Hän eteni joukkueen kanssa aina Clark Cup -finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin Sioux Falls Stampede otteluvoitoin 3–0. Kaudella 2015–2016 Paulovič oli Lumberjacksin kolmanneksi paras pistemies tehoilla 20+33=53 ja hän voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +10.


title: Matej Paulovič

text: Paulovič palasi kaudeksi 2016–2017 kotimaahansa ja siirtyi Extraligan nousijajoukkue HC Nové Zámkyyn. Hänen tulokaskautensa toi 56 runkosarjaottelussa tehot 12+12=24 ja viidessä playoff-ottelussa kolme maalia. Paulovič oli runkosarjassa joukkueen toiseksi paras maalintekijä Ossi Saarisen jälkeen sekä jakoi sisäisen tehotilaston voiton Saarisen ja Marek Drtinan kanssa lukemalla +12. Pudotuspeleissä hän oli Nové Zámkyn paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Michal Hudecin ja Štěpán Novotnýn kanssa. Kaudeksi 2017–2018 Paulovič siirtyi jatkamaan Extraliga-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella HK Nitraan.


title: Matej Paulovič

text: Paulovič edusti Slovakiaa Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Yhteensä hän on pelannut 13 A-maaottelua tehopistein 1+1=2. Paulovič pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015, jolloin hän voitti pronssia. Paulovič pelasi myös alle 18-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2012, jolloin hän voitti kultaa ja oli nostamassa Slovakiaa seuraavaksi vuodeksi pääsarjatasolle.


title: Matej Paulovič

text: Paulovič pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuosina 2011 ja 2012. Hän edusti myös Slovakian alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta World U-17 Hockey Challengessa ja Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2011.


title: Urho Kujanpää

text: Urho Väinö Johannes Kujanpää (s. 18. toukokuuta 1997 Ylöjärvi) on suomalainen seiväshyppääjä. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä ja hänen valmentajinaan toimivat Raimo Eskola ja Hannu Kujanpää.


title: Urho Kujanpää

text: Kujanpää on voittanut Kalevan kisoista seiväshypyn kultaa vuonna 2018 ja sisäratojen SM-kilpailuista kultaa vuosina 2017 ja 2018. Hänen ennätyksiään ovat ulkoa 555 cm (2018) ja hallista 556 cm (2019).