title: Mikel Merino

text: Merino on kotikaupunkinsa Pamplonan Osasunan kasvatti. Hän debytoi seuran edustusjoukkueen paidassa Segunda Divisiónissa kaudella 2014–2015, jolloin hän teki 29 pelaamassaan ottelussa yhden maalin. Helmikuussa 2016 Merino solmi sopimuksen Saksan Bundesliigan Borussia Dortmundin kanssa. Merino siirtyy Dortmundin paitaan kesällä 2016.


title: Mikel Merino

text: Merino oli mukana voittamassa alle 19-vuotiaiden EM-kultaa vuonna 2015. Hän pelasi turnauksessa viidessä ottelussa tehden yhden maalin.


title: Industrial and Commercial Bank of China

text: Industrial and Commercial Bank of China (ICBC; , ) on erittäin suuri, vuonna 1984 perustettu kiinalainen pankki. Yhtiömuodoltaan se on osakeyhtiö. Pankin osakkeet noteerataan Shanghain ja Hongkongin pörsseissä. Pankin kotipaikka on Peking.


title: Industrial and Commercial Bank of China

text: Kiinan kansantasavalta on pankin suurin osakkeenomistaja, sillä esimerkiksi valtion varainhallintaan osallistuvan China Investment Corporation -konsernin (CIC) täysin omistama tytäryhtiö Central Huijin Investment Ltd omisti 35,00 prosenttia ja Kiinan valtionvarainministeriö 34,60 % pankin A-osakkeista (9/2015).


title: Industrial and Commercial Bank of China

text: Vuoden 2015 tilaston mukaan ICBC oli markkina-arvoltaan (207,8 mrd. USD) Shanghain pörssin toiseksi arvokkain yhtiö. Maailman suurimpien yritysten Forbes Global 2000 -listan vuoden 2015 vertailussa ICBC katsottiin useilla mittareilla arvioituna maailman suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yhtiöksi. Taseensa perusteella (3 452,02 mrd. USD) pankki luokiteltiin vuonna 2015 Kiinan ja maailman suurimmaksi julkisesti noteeratuksi pankiksi.


title: Industrial and Commercial Bank of China

text: Maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan Financial Stability Boardin loppuvuoden 2015 listalla pankki luetellaan yhtenä maailman 30 keskeisimmistä pankista (G-SIBs, maailmanlaajuisesti systemaattisesti tärkeät pankit).


title: Agricultural Bank of China

text: Agricultural Bank of China Ltd (AgBank, ABC; , epävirall. suom. "Kiinan maatalouspankki") on erittäin suuri kiinalainen, vuonna 1951 perustettu pankki. Yhtiömuodoltaan se on julkinen osakeyhtiö. Pankin osakkeet noteerataan Shanghain ja Hongkongin pörsseissä. Pankin kotipaikka on Peking.


title: Agricultural Bank of China

text: Agricultural Bank of Chinan liiketoiminta jakautuu neljään eri toimialaan: yrityspankki-, yksityispankki- ja varainhoitopalveluihin, sekä muihin toimintoihin.


title: Agricultural Bank of China

text: Vuoden 2015 tilaston mukaan ICBC oli markkina-arvoltaan (175,8 mrd. USD) Shanghain pörssin kolmanneksi arvokkain yhtiö. Maailman suurimpien yritysten Forbes Global 2000 -listan toukokuun 2015 vertailussa ICBC katsottiin useilla mittareilla arvioituna maailman kolmanneksi suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yhtiöksi. Vertailu oli tehty Kiinan vuoden 2015 pörssihuuman aikaan. Taseella (2 716,31 mrd. USD) arvioituna pankki luokiteltiin vuonna 2015 Kiinan ja maailman kolmanneksi suurimmaksi julkisesti noteeratuksi pankiksi. Maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan Financial Stability Boardin loppuvuoden 2015 listalla pankki luetellaan yhtenä maailman 30 keskeisimmistä pankista (G-SIBs, maailmanlaajuisesti systemaattisesti tärkeät pankit).


title: Agricultural Bank of China

text: Kiinan kansantasavalta on pankin suurin osakkeenomistaja, ja käyttää tässä valtionyhtiössä määräävää valtaa. Pelkästään valtion varainhallintaan osallistuvan China Investment Corporation -konsernin (CIC) täysin omistama tytäryhtiö Central Huijin Investment Ltd omisti 40,41 prosenttia ja Kiinan valtionvarainministeriö 39,21 % pankin A-osakkeista (9/2015). Kiinan valtiolla on myös muiden hallitsemiensa tahojen kautta useita pienempiä osakeosuuksia pankista.


title: Agricultural Bank of China

text: Vuoden 2014 lopussa pankilla oli 23 612 konttoria Kiinassa, ja kahdeksan ulkomaan konttoria sekä kaksi ulkomaan edustajistoa. Pankki toteaa keskittyvänsä San Nongin ( 三農; sān nóng) eli kolmen maaseudun kehittämisteeman edistämiseen (maatalous, maaseutu ja maanviljelijät). Myös kaupunkialueiden ja maaseudun synergian rahoittaminen saa huomiota. Pankki kertoo pyrkivänsä ensiluokkaiseksi kansainväliseksi ja laaja-alaiseksi liikepankiksi.


title: Agricultural Bank of China

text: Pankin taseen loppusumma oli 15 974,152 miljardia CNY vuoden 2014 lopussa. Lainoja ja maksuennakkoja asiakkaille oli 8 098,067 miljardia CNY ja talletuksia 12 533,397 miljardia CNY. Vuoden 2014 nettovoitto oli 179,510 miljardia CNY.


title: Agricultural Bank of China

text: Pankin historian katsotaan alkaneen 10. heinäkuuta 1951, jolloin perustettiin nykyisen ABC:n edeltäjä "Agricultural Cooperative Bank" (suom. Maataloudellinen osuuspankki). Se oli vuonna 1948 perustetun Kiinan kansanpankin (PBOC) maaseudun talouselämän elvyttämiseksi ja kehittämiseksi perustettu erikoistunut tytäryhtiö. Heinäkuussa 1952 tytäryhtiöksi perustetun pankin toiminnot liitettiin takaisin Kiinan kansanpankin osaksi. Maaliskuussa 1955 maatalousosuuskuntien luotottamiseen perustettiin pankki nimellä "Agricultural Bank of China" (ABC), mutta jo huhtikuussa 1957 tämänkin toiminnot liitettiin takaisin osaksi Kiinan kansanpankkia. Kolmas varhainen toimintajakso sijoittui marraskuun 1963 ja marraskuun 1965 välille, mutta sekin pankki palautettiin osaksi Kiinan kansanpankkia.


title: Agricultural Bank of China

text: Pankkitoiminnan neljäs käynnistäminen ajoittui helmikuun 23 päiväksi 1979. Tällöin Agricultural Bank of China aloitti jälleen. Kesäkuussa 1984 ABC sai ensimmäisen lainansa Maailmanpankilta. Joulukuussa 1993 ABC muutettiin valtio-omisteiseksi liikepankiksi. Huhtikuussa 1994 enemmistö ABC:n aiemmista valtiolliseen politiikkaan liittyvistä pankkitoiminnoista siirrettiin uuteen ADBC-pankkiin (Agricultural Development Bank of China, suom. "Kiinan maatalouden kehityspankki"). Heinäkuussa 1999 ABC:sta siirrettiin valtionhallinnon talletuksia China Great Wall Asset Management Corporationiin.


title: Agricultural Bank of China

text: Vuodesta 2004 lähtien pankista pyrittiin kehittämään kaupallista, julkista osakeyhtiötä. Kahdeksaan Kiinan maakuntaan (Jilin, Anhui, Fujian, Hunan, Guangxi, Sichuan, Gansu ja Chongqing) kohdistetun pilottihankkeen avulla kehitettiin piirikunta- ja kaupunkitasolle ulottuvaa konttoriverkostoa ja paikallispankkitoimintaa. Lokakuussa 2008 pankki muutetaan osakeyhtiöksi. Marraskuussa Central Huijin Investment Ltd ja Kiinan valtionvarainministeriö ryhtyvät pankin pääosakkaiksi. Tammikuun 15. päivänä 2009 perustetaan "Agricultural Bank of China Limited". Huhtikuussa 2010 pankki järjestää osakeannin ja listautuu heinäkuussa 2010 onnistuneesti Shanghain pörssiin A-sarjan osakkeilla ja Hongkongin pörssiin H-sarjan osakkeilla. Pankki luonnehtii osakeantia Kiinan historian suurimmaksi siihen mennessä.


title: Marsha Linehan

text: Marsha M. Linehan (s. 5. toukokuuta 1943, Tulsa, Oklahoma) on yhdysvaltalainen psykologi ja kirjailija. Hän on dialektisen käyttäytymisterapian kehittäjä ja toimii psykologian professorina sekä psykiatrian ja käyttäytymistieteiden dosenttina Washingtonin yliopistossa. Linehanin pääasiallinen tutkimuskohde on epävakaa persoonallisuushäiriö ja sen hoitaminen käyttäytymisterapian avulla. Hän on myös mielenterveyspotilaita auttavan The Linehan Institute -järjestön perustaja.


title: Marsha Linehan

text: Linehan opiskeli Yhdysvaltain Chicagossa sijaitsevassa Loyola Universityssä, ja sai psykologia pääaineenaan alemman korkeakoulututkinnon (BSc) vuonna 1968, valmistui maisteriksi (MSc) 1970 ja edelleen psykologian tohtoriksi (PhD) vuonna 1971. Tämän jälkeen hän toimi kliinisenä post-doc. harjoittelijana New Yorkin osavaltion Buffalossa (Suicide Prevention and Crisis Service Inc.; 1971-1972) ja edelleen käyttäytymisen muokkauksen tutkijana (Behavior Modification) post-doc. fellow -asemassa New Yorkin Stony Brookin osavaltioyliopistossa (SUNY Stony Brook, 1972-1973).


title: Marsha Linehan

text: Linehan on avoimesti puhunut omista nuoruudessaan kärsimistään mielenterveysongelmista, sekä 1960-luvulla saamastaan hoidosta. Aikanaan hänet diagnosoitiin skitsofreenikoksi, mutta Linehan itse uskoo kärsivänsä epävakaasta persoonallisuudesta. Hän on kertonut menneisyytensä kokemusten vaikuttaneen uravalintaansa.


title: Cygnus CRS Orb-2

text: Cygnus CRS Orb-2 (myös Orbital Sciences CRS Flight 2) oli Orbital Sciencesin kolmas onnistunut rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle. Cygnus-rahtikapseli laukaistiin Antares-raketilla 13. heinäkuuta 2014 kello 16.52 UTC-aikaa useiden viivästysten jälkeen, ja kapseli telakoitui avaruusasemaan kolme päivää myöhemmin. Cygnus oli reilun kuukauden telakoituna asemaan ennen irrottamistaan 15. elokuuta 2014. Kapseli pudotettiin kiertoradalta noin kaksi päivää myöhemmin kello 13.15 UTC-aikaa ja se paloi suunnitellusti Maan ilmakehässä. Lento kuului Nasan Commercial Resupply Services -ohjelmaan.


title: Cygnus CRS Orb-2

text: Orbital Sciencesin Cygnus-kapseli laukaistiin yhtiön Antares-raketilla osana NASAn Commercial Resupply Services (CRS) -ohjelmaa. Laukaisun oli alun perin tarkoitus tapahtua 1. toukokuuta 2014, mutta sitä lykättiin ensin 6. toukokuuta. Epäonnistuneen AJ-26-moottorin kokeen vuoksi laukaisua siirtyi tapahtumaan aikaisintaan 17. kesäkuuta. Myöhemmin laukaisua lykättiin vielä tapahtumaan aikaisintaan 1. heinäkuuta, mistä se siirtyi 10. heinäkuuta. Laukaisun oli tarkoitus tapahtua ensin 11. heinäkuuta kello 17.40 UTC-aikaa, mutta laukaisua siirrettiin huonon sään takia kahdella päivällä. Raketti laukaistiin lopulta onnistuneesti 13. heinäkuuta kello 16.52 UTC-aikaa Mid-Atlantic Regional Spaceportin laukaisualustalta 0A.


title: Cygnus CRS Orb-2

text: Kapseli telakoitui Kansainväliseen avaruusasemaan kolme päivää myöhemmin 16. heinäkuuta. Aseman Canadarm2-robottikäsivarsi kiinnittyi kapseliin kello 10.36 UTC-aikaa, ja kapseli telakoitiin aseman Harmony-moduuliin noin kaksi tuntia myöhemmin kello 12.53 UTC. Cygnus irrotettiin asemasta 15. elokuuta 2014 kello 9.14 UTC-aikaa, oltuaan reilun kuukauden telakoituna. Kapseli ja siihen lastatut noin 1 610 kilogrammaa jätettä paloivat kaksi päivää myöhemmin pudotessaan ilmakehään Uuden-Seelannin yllä 17. elokuuta 2014 noin kello 13.15 UTC-aikaa.


title: Cygnus CRS Orb-2

text: Kapseli vei asemalle noin 1 494 kilogrammaa rahtia.


title: Cygnus CRS Orb-2

text: Lähde:


title: China Life Insurance

text: China Life Insurance, usein muodossa China Life, on erittäin suuri, vuonna 1949 perustettu kiinalainen vakuutusyhtiö. Yhtiömuodoltaan se on osakeyhtiö. Yhtiön osakkeet noteerataan New Yorkin, Shanghain ja Hongkongin pörsseissä. Yhtiön kotipaikka on Peking.


title: China Life Insurance

text: Vuoden 2015 tilaston mukaan China Life oli markkina-arvoltaan (114,7 mrd. USD) Shanghain pörssin viidenneksi arvokkain yhtiö. Maailman suurimpien yritysten Forbes Global 2000 -listan vuoden 2015 vertailussa China Life katsottiin useilla mittareilla arvioituna maailman 37. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yhtiöksi.


title: Heikki Kyöstilä

text: Karl Heikki Kyöstilä (s. 19. tammikuuta 1946 Orimattila) on suomalainen yrittäjä ja teollisuusneuvos, joka toimii perustamansa hammaslääketieteellisiä instrumentteja valmistavan Planmeca Groupin toimitusjohtajana ja hallituksen jäsenenä. Hän sai teollisuusneuvoksen arvon 2005. Koulutukseltaan hän on merkonomi. Vuonna 2018 "Forbes"-talouslehti arvioi Heikki Kyöstilän olevan maailman 1103:nneksi rikkain ihminen.


title: Heikki Kyöstilä

text: Orimattilalaiseen viljelijäperheeseen syntynyt Heikki Kyöstilä kävi keskikoulun ja valmistui merkonomiksi Lahden kauppaoppilaitoksesta 1965. Hän perusti perheen jo teini-iässä ja sai armeijan jälkeen myyntiedustajan paikan helsinkiläisestä hammaslääkintäalan yrityksestä Oy Dentaldepot Ab:sta. Vuonna 1969 veljekset Heikki ja Tapio Kyöstilä rekisteröivät toiminimen Planmeca ja päättivät ryhtyä valmistamaan alan tuotteita itse. Ensimmäinen tuote, hammaslääkärin aputuoli, syntyi kulosaarelaisessa autotallissa 1971.


title: Heikki Kyöstilä

text: Planmeca Group on vuosikymmenten mittaan kasvanut yhdeksi maailman johtavista hammashoitolaitteiden valmistajista. Konsernin liikevaihto oli vuonna 2015 noin 730 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä lähes 2 700. Heikki Kyöstilä toimi yhtiönsä toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtaja 1990-luvun lopulle saakka, kunnes siirsi puheenjohtajuuden vaimolleen Tuula Kyöstilälle. Hän on yhä Planmecan hallituksen jäsen.


title: Heikki Kyöstilä

text: Kyöstilä oli vuosina 1989–1998 Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliiton tutkimus- ja teknologiavaliokunnan jäsen. Hän on istunut myös sairaalatarvikevalmistajien järjestön SAVAn ja Yritys-Sammon hallituksissa, vakuutusyhtiö Kalevan hallintoneuvostossa sekä Nordean yrityskonttorin valvojana.


title: Heikki Kyöstilä

text: Kyöstilä on alusta asti ollut Planmecan pääomistaja. "Forbes"-lehden mukaan hänen omaisuutensa arvo alkuvuodesta 2018 oli noin 2,2 miljardia dollaria.


title: Heikki Kyöstilä

text: Heikki Kyöstilän äidinisä oli taidemaalari Carl Bengts.


title: Uppokiekko

text: Uppokiekko on veden alla pelattava joukkuepeli.


title: Uppokiekko

text: Pelin tarkoituksena on tehdä enemmän maaleja kuin vastustaja. Maali tehdään lyömällä kiekko mailalla maaliin. Joukkueissa on kuusi pelaajaa ja kuusi vaihtopelaajaa. Ottelussa on kaksi 15 minuutin puoliaikaa ja kolmen minuutin tauko niiden välissä. Jos peli on tasan, pelataan kaksi viiden minuutin jatkoerää ja niiden jälkeen tarvittaessa äkkikuolemaerä.


title: Uppokiekko

text: Maalit ovat kolme metriä leveät ja 25 senttimetriä korkeat. Pelivälineenä käytettävän kiekon halkaisija on 80 millimetriä, paksuus 30 millimetriä ja paino 1,3 kilogrammaa. Puinen maila on enintään 35 senttimetriä pitkä. Pelaajilla on sukellusmaski, uimalakki, hanska, snorkkeli, räpylät ja korvasuojat.


title: Uppokiekko

text: Uppokiekko keksittiin 1950-luvulla. Maailmanmestaruuskisoissa 2006 oli mukana 17 maata. Kansainväliset turnaukset järjestää CMAS.


title: Arjun Maini

text: Arjun Maini (s. 10. joulukuuta 1997 Bangalore, Intia) on intialainen rata-autoilija.


title: Arjun Maini

text: Maini toimii Formula 1 -sarjassa kilpailevan Haas-tallin kehityskuljettajana.


title: Arjun Maini

text: Maini aloitti karting-sarjoissa vuonna 2010 sijoittuen Rotax Max Challenge India Junior -luokassa toiseksi. Vuonna 2011 hän voitti JK Tyre-FMSCI National Rotax Max Championship India Junior -luokan mestaruuden.


title: Arjun Maini

text: Vuonna 2013 Maini aloitti kilpauransa Asia Cup Series -sarjassa voittaen sarjan mestaruuden. Vuonna 2014 Maini siirtyi kilpailemaan Euroopan radoille ja ajoi BRDC Formula 4 -sarjassa. Hän saavutti neljä voittoa, yhdeksän palkintosijaa ja kuusi kilpailun nopeinta kierrosta sijoittuen sarjan loppupisteissä toiseksi. Vuonna 2015 Maini siirtyi Euroopan Formula 3 -sarjaan. Hän saavutti kauden aikana 27 pistettä sijoittuen 18:nneksi. Samana vuonna hän ajoi Toyota Racing Series -sarjassa saavuttaen kaksi voittoa, kolme paalupaikkaa ja viisi palkintosijaa sijoittuen sarjan neljänneksi.


title: Arjun Maini

text: Vuonna 2016 Maini jatkoi Euroopan F3 -sarjassa. Samana vuonna Maini siirtyi kesken kauden ajamaan GP3-sarjaan Jenzer-talliin saavuttaen 50 pistettä sijoittuen sarjan kymmenenneksi. Mainin kauden parhaaksi tulokseksi jäi Unkarin sprinttikilpailun toinen sija. Hän jatkoi kaudella 2017 Jenzerillä.


title: Arjun Maini

text: Toukokuussa 2017 Maini alkoi toimimaan Formula 1 -talli Haasin kehityskuljettaja.


title: Arjun Maini

text: Maini harrastaa vapaa-ajallaan painia, pyöräilyä ja videoeditointia. Hänen lempikuljettajansa on Sebastian Vettel.


title: Arjun Maini

text: Mainin suvusta hänen pikkuveljensä Kush Maini on myös moottoriurheilija. Heidän isänsä Guatam on myös harrastanut kilpa-autoilua.


title: Black (vuoden 2005 elokuva)

text: Black on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Sanjay Leela Bhansali ja päärooleja näyttelevät Rani Mukerji ja Amitabh Bachchan. Elokuva kertoo kuurosokeasta tytöstä ja hänen suhteestaan opettajaansa, jolle kehittyy Alzheimerin tauti. Elokuva on saanut inspiraationsa Helen Kellerin elämästä.


title: Black (vuoden 2005 elokuva)

text: "Black" sai hyvän vastaanoton kriitikoilta ja voitti lukuisia palkintoja, mukaan lukien kaksi National Film Awards -palkintoa ja ennätykselliset yksitoista Filmfare Awards -palkintoa. "Time"-lehden eurooppalainen painos valitsi sen yhdeksi vuoden 2005 parhaista elokuvista.


title: Black (vuoden 2005 elokuva)

text: Elokuvan musiikin on säveltänyt Monty Sharma. Monista muista Bollywood-elokuvista poiketen elokuvassa on vain yksi laulu, ”Haan Maine Chookar Dekha Hain”, jonka esittää Gayatri Iyer.


title: Méridan amfiteatteri

text: Méridan amfiteatteri on roomalainen amfiteatteri Méridassa, Espanjassa. Kaiverrusten mukaan se avattiin vuonna 8 jaa.


title: Christen C. Raunkiær

text: Christen Christiansen Raunkiær (1860–1938) oli tanskalainen kasvitieteilijä, joka tutki varsinkin kasvien ekologiaa ja sosiologiaa. Vuosina 1912–1923 Raunkiær oli professori Kööpenhaminassa. Hän esitti niin sanotut Raunkiærin elomuototyypit.


title: Mudéjar

text: Mudéjar on nimitys muslimeille, jotka jäivät Espanjaan al-Andalusin reconquistan jälkeen 800–1400-luvuilla. 1500-luvun alussa Kastilian ja Aragonian muslimit määrättiin kääntymään kristinuskoon, jonka jälkeen usein salassa islamia harjoittanut yhteisö tunnettiin moriskoina.


title: Mudéjar

text: Termillä mudéjar viitataan myös arkkitehtuuri- ja taidetyyliin, jossa yhdistyvät eurooppalaisen gotiikan ja arabialaisen taiteen piirteet.


title: Mudéjar

text: Termiä mudéjar alettiin käyttämään vasta 1400-luvulla ja ensimmäinen viittaus sanaan espanjalaisissa teksteissä on vuodelta 1462. Tätä ennen käytettiin termejä kuten "mauri"/"moros" eli maurit ja "sarraceni"/"sarrahins" eli saraseenit. Nimi on johdettu arabiankielisestä sanasta "mudadjdjan" tai "ahl al-dadjn" ja sillä viitattiin muslimeihin, jotka suojelurahaa maksaen jäivät asumaan kristittyjen valtaamille alueille.


title: Mudéjar

text: Mudéjareista saatetaan puhua vuoden 803-4 jälkeen, jolloin frankkien kuningas Ludvig Hurskas valtasi Barcelonan ja valtauksen jälkeen alueen muslimeille taattiin tiettyjä oikeuksia. Kun Toledo vallattiin vuonna 1085 muslimeille taattiin heidän omaisuutensa koskemattomuus ja moskeijat. Myös verotuksen luvattiin pysyvän ennallaan. El Cidin vallatessa Valencian vuonna 1094 muslimeille taattiin oikeus muuttaa maasta, ylläpitää uskontoaan ja vapautus pakkotyöstä. Saman mallin mukaisia oikeuksia tarjottiin muslimeille myös, kun kristityt valtasivat Tudelan vuonna 1115, Zaragozan vuonna 1118 ja Tortosan vuonna 1148. Oikeudet toimivat muslimeille tarjottujen oikeuksien mallina myös paljon myöhemmin, esimerkiksi Purchenan (1489), Almerian (1490) ja Granadan (1491) valtauksien jälkeen.


title: Mudéjar

text: Muslimeille tarjottujen oikeuksien syynä oli heidän taloudellinen merkityksensä. Näin heitä ei pyritty ajamaan pois, vaan valtauksien yhteydessä paenneita muslimeja pyrittiin jopa houkuttelemaan takaisin. Muslimiväestöä tarvittiin etenkin vallattujen alueiden maatalouden ylläpitämiseksi. Heritä vastoin kaupunkiväestö päätyi joidenkin valtausten yhteydessä karkotetuksi. Muslimiväestön korvaamista kristityillä alettiin myös suosia hiljalleen 1100-luvulta eteenpäin valloitusten edetessä ajan myötä. Moniin kaupunkeihin muodostui "moreria"-nimellä tunnettuja kaupunginosia, jonne muslimiväestö keskittyi. Muslimit muodostivat pitkään huomattavan osan valloitettujen alueiden väestöstä. Aragonian asukkaista he muodostivat 30 % ja Valencian asukkaiden valtaosan vielä 1300-luvulla. Muslimien tarkkaa määrää Kastiliassa ei tunneta, mutta heitä oli tarpeeksi jotta muslimien kapina 1200-luvulla muodosti merkittävän uhan.


title: Mudéjar

text: Kristityn vallan alaisuudessa monet muslimien tavat alkoivat hiljalleen kadota. Kulttuurillisen yläluokan kadottua esimerkiksi arabian kielen taito väheni ja lopulta kehkeytyi niin sanottu aljamiadokirjoitus, joka oli käytännössä espanjan kieltä arabialaisella kirjaimistolla kirjoitettuna. Arabian kieli hävisi lopulta kokonaan laajoista osista entistä al-Andalusia, mutta osa Valencian ja Aragonian asukkaista puhui ja kirjoitti arabiaa aina moriskojen karkotukseen saakka vuosina 1611-14. Mudéjarit sanan merkityksessä uskoaan vapaasti harjoittavina muslimeina Pyrenneiden niemimaalla sai päätöksensä 1500-luvun alussa. Kastiliassa kaikki muslimit määrättiin kääntymään kristinuskoon vuonna 1502 ja Aragoniassa annettiin vastaava määräys vuonna 1526. Kääntyneet ja heidän jälkeläisensä tulivat tunnetuksi moriskoina, jotka heidätkin karkotettiin lopulta 1600-luvulla. Osa moriskoista jatkoi islamin uskon harjoittamista salassa pakkokäännytyksen jälkeen.


title: Mudéjar

text: Termillä mudéjar viitataan myös tuona aikana kehittyneeseen arkkitehtuuri- ja taidetyyliin, jossa yhdistyvät eurooppalaisen gotiikan ja arabialaisen taiteen piirteet. Tyylin katsotaan yleisesti syntyneen 1100-luvulla Sahagúnissa.


title: Kepler-78b

text: Kepler-78b on eksoplaneetta, jonka löytämisestä ilmoitettiin julkisesti 5. marraskuuta 2013. Se kiertää himmeää kahdennentoista magnitudin tähteä Kepler-78 noin 400 valovuoden päässä Maasta, Joutsenen tähdistön suunnalla. Planeetta on noin 20% maata suurempi kooltaan, ja sen massa vastaa noin 1,8-1,9 Maan massaa, ja sen tiheys 5 570 kg/m on lähes sama kuin Maan tiheys, eli se on supermaa. Sitä luonnehdittiinkin pian löytämisen jälkeen eniten maankaltaiseksi eksoplaneetaksi. Poikkeuksellista on kuitenkin sen kiertorata, sillä se kulkee 40 kertaa lähempänä tähteä kuin Merkurius omassa aurinkokunnassamme. Nykyisten planeettojen syntyä koskevien mallien mukaan planeetan ei pitäisi olla mahdollista syntyä näin lähelle järjestelmän keskustähteä, mutta ei tiedetä mitään mekanismiakaan, joka voisi sen sinne siirtää.


title: Kepler-78b

text: Kepler-78b kiertää emotähteään vain 0,01 AU:n etäisyydellä, ja sen kiertoaika on vain noin 8,5 tuntia. Planeetta onkin yksi lyhimmässä ajassa tähtensä kiertävistä ja lyhimmän kiertoradan omaavista planeetoista. Lisäksi läheisyys emotähteen nostanee planeetan pintalämpötilan jopa 1 966 Kelviniin tai toisten lähteiden mukaan jopa 2 250 tai 2 330 Kelviniin, mikä tekee siitä erään kuumimmista tunnetuista eksoplaneetoista. Planeetan pinta lieneekin kokonaan sulaa laavaa, eikä siellä voi olla nestemäistä vettä eikä sitä muutenkaan pidetä elämälle soveliaana paikkana.


title: Wolfgang Ratke

text: Wolfgang Ratke (1571–1635) oli saksalainen uudistuspegagogi. Vuoden 1612 kirjelmässään hän kertoi uudistavansa Saksan koululaitoksen, mutta Ratken uudistustesti Anhalt-Köthenissä ei onnistunut. Hän olisi halunnut uudistaa myös Ruotsin koululaitoksen mutta ei saavuttanut Axel Oxenstiernan luottamusta. Hänen arvostettuja kantojaan olivat esim., että kielenopetuksen lähtökohtana on oltava teksti, ei kielioppi, että samanaikaisten oppiaineiden määrässä oli pysyttävä kohtuudessa ja että oli vähennettävä rangaistuksia. Johan Amos Comenius tuki Ratken kantoja kieltenopetuksessa. Ratken ja William Pettyn esittämiä pedagogiseen realismiin liittyviä teorioita pyrittiin soveltamaan mm. Tanskan ja Saksan ritariakatemioissa. Ratke oli ensimmäinen, joka ponnekkaasti vaati äidinkieltä käytettävän ensimmäisenä opetuskielenä. Häntä pidetään maansa ensimmäisenä uudenaikaisen kasvatuksen esitaistelijana.


title: Kutšuk Kainardžin rauha

text: Kutšuk Kainardžin rauha (, ) oli Venäjän keisarikunnan ja Osmanien valtakunnan allekirjoittama rauhansopimus, joka päätti vuosina 1768-1774 käydyn Venäjän–Turkin sodan. Allekirjoittajina osapuolia edustivat sotamarsalkka Pjotr Rumjantsev ja Muhsinzade Mehmet pašša. Turkkilaisten rauhanneuvottelukunnan johtaja oli Ahmed Resmî Efendi ja venäläisiä edusti Rumjantsevin lisäksi ruhtinas Nikolai Repnin. Rauha nimettiin Bulgariassa olevan Kutšuk Kainardžin kylän mukaan, missä sopimus allekirjoitettiin 21. heinäkuuta 1774.


title: Kutšuk Kainardžin rauha

text: Venäläisten kasakoiden Osmanien valtakunnan alueelle tekemien rajaloukkausten vuoksi sulttaani Mustafa III julisti sodan. Sota antoi keisarinna Katariina II:lle mahdollisuuden uuteen sotaretkeen Krimille ja Kaukasukselle. Krimin tataarit liittyivät turkkilaisten puolelle kuten aiemminkin, mutta sota oli menestys ajanmukaisesti varustautuneelle Venäjän keisarilliselle armeijalle, jonka johtajasta sotamarsalkka Rumjantsevista tuli yksi aikakautensa maineikkaimmista kenraaleista.


title: Kutšuk Kainardžin rauha

text: Kutšuk Kainardžin rauhan allekirjoittamisen ajankohdaksi sotamarsalkka Pjotr Rumjantsev valitsi huolellisesti saman päivämäärän, joka oli merkitty vuosina 1710–1711 käydyn aiemman Venäjälle tappiollisen sodan päättäneen Prutin rauhan solmimispäiväksi.


title: Kutšuk Kainardžin rauha

text: Venäjä palautti Valakian ja Moldavian osmaneille, mutta sai oikeuden toimia kristittyjen suojelijana Osmanien valtakunnan alueella ja oikeuden puuttua tilanteeseen mikäli koki osmanihallinnon tekevän virheitä alueilla. Bukovina siirrettiin Itävallalle 1775. Osmanien protektoraattina ollut Krim (Krimin kaanikunnalle kuuluva alue) julistettiin itsenäisiksi, mutta sulttaani sai oikeuden toimia Krimin tataarien uskonsuojelijana ja muslimien kalifina. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun eurooppalainen suurvalta ratifioi sulttaanin vallan ulottuvan varsinaisten Osmanien valtakunnan rajojen ulkopuolelle.


title: Kutšuk Kainardžin rauha

text: Venäjä sai Kabardian Kaukasuksella, rajoittamattoman oikeuden hallita Azovin satamaa sekä Kertšin ja Yeni-Kalen satamia Krimin niemimaalla, sekä Yedisanin alueesta Bug- ja Dnepr-jokien välisen osan. Tähän alueeseen kuului myös H’ersonin satamakaupunki. Vuonna 1739 allekirjoitetussa Nissan rauhassa sovitut rajoitukset koskien Venäjän pääsyä Asovanmerelle sekä linnoitusoikeutta Asovanmeren alueella poistettiin. Näin Venäjä sai kaksi kulkuväylää Mustalle merelle, joka käytännössä oli ollut osmanien sisämeri yli 300 vuotta. Edelleen Venäjä sai kulkuoikeuden Dardanellien salmelle. Lisäksi sopimuksessa myönnettiin ortodoksiseen kirkkoon kuuluville kristityille oikeus käyttää Venäjän lippua merenkulussa sekä oikeus rakentaa venäläisortodoksinen kirkko Istanbuliin. Tätä oikeutta ei kuitenkaan käytetty.


title: Kutšuk Kainardžin rauha

text: Sopimus mahdollisti yhden Venäjän pitkäaikaisen tavoitteen toteutumisen. Vaikka Krimin tataarit saivat sopimuksessa nimellisen oikeuden hallita itsenäisesti aluettaan, Venäjä pyrki asettamaan nukkehallitsijansa Krimin kaaniksi. Seurannut yhdeksän vuoden itsenäisyyden jakso oli poliittisesti levoton ja Venäjän armeija miehitti Krimin kolmesti sen aikana. Viimein vuonna 1783 Venäjä saattoi liittämään Krimin alueisiinsa, jonka jälkeen Katariina II aloitti pyrkimyksen asuttaa Krim venäläisellä väestöllä, jota siellä ei aiemmin ollut.


title: Kutšuk Kainardžin rauha

text: Krimin liittäminen mahdollisti myös toisen askeleen laajenemiselle. 1783 Venäjä solmi Georgian kuninkaan Erekle II:n kanssa sopimuksen, joka siirsi Georgian Venäjän protektoraatiksi. Näin Venäjä sai yhteyden myös Kaukasuksen eteläosiin.


title: Kutšuk Kainardžin rauha

text: Aikanaan mahtavalle Osmanien valtakunnalle Kutšuk Kainardžin rauhansopimus oli nöyryyttävä. Se varjosti kahden suurvallan välejä ja oli osasyynä tuleviin konflikteihin. Historiallisesti Venäjän rauhassa saavuttamat tavoitteet edustivat jatkumoa keisarikunnan pyrkimykselle vallata alueita osmaneilta Balkanilla, Mustallamerellä ja Kaukasuksella sekä saada laajempaa vaikutusvaltaa rajojensa ulkopuolelle.


title: Sovicille

text: Sovicille on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Sienan maakunnassa. Se sijaitsee noin kaksitoista kilometriä Sienasta lounaaseen Montagnola Senesen alueen kukkuloilla. Kunta mainitaan ensimmäisen kerran kirjallisesti Sienan tasavallan asiakirjassa vuodelta 1004. Sovicille on vanhaa etruskien asuinaluetta, ja siellä sijaitsee Malignanon arkeologinen alue, joka on etruskien vanha hautapaikka.


title: Sovicille

text: Sovicillen kylissä, kuten Rosia, Torri ja Orgia, on useita kauniita keskiaikaisia kirkkoja. Alkujaan roomalaisten rakentama Ponte della Pian silta on rakennettu uudelleen keskiajalla. Tätä siltaa pitkin kulki kuvankaunis Pia de' Tolomei Dante Alighieri kirjoittaman Jumalaisen näytelmän luvussa kiirastuli.


title: Teodorico Pedrini

text: Teodorico Pedrini C.M. (德理格, "Dé Lĭgé") (30. kesäkuuta 1671 Fermo – 10. joulukuuta 1746 Peking) oli italialaissyntyinen lähetyssaarnaaja, säveltäjä, musiikinteoreetikko ja soitinrakentaja. Roomassa koulutuksensa saanut Pedrini matkusti Kiinaan, jonne hän saapui yhdeksän vuotta kestäneen matkansa päätteeksi helmikuussa 1711 ja jossa hän vietti loppuelämänsä keisarillisen hovin palveluksessa. Pekingissä hän täydensi edeltäjänsä, portugalilaisen jesuiitta Tomás Pereiran, aloittaman länsimaista musiikinteoriaa käsittelevän kirjan (律呂纂要, "LǜlǚZhèngyì-Xùbiān") vuonna 1713.


title: Teodorico Pedrini

text: Pedrinin sävellyksistä tunnetaan ainoastaan Kiinan kansalliskirjastossa säilytettävät 12 sonaattia viululle ja continuolle op. 3 ("Sonate a violino solo col basso del Nepridi, opera terza"), joiden esikuvana on erinäisiä lainauksia myöten Arcangelo Corellin sonaattikokoelma op. 5.


title: Toriparkki (Turku)

text: Toriparkki on Turun kauppatorin alle 1990-luvulta lähtien suunniteltu pysäköintilaitos, jonka rakentaminen alkoi lokakuussa 2018. Arvioiden mukaan parkkiluola olisi valmis vuonna 2020 tai 2021. Parkkiluolan rakennuttaa T-Park Oy, jolle siirrettiin aiemman rakennuttajan Turun Toriparkki Oy:n koko osakekanta miljoonan euron hinnalla syksyllä 2017.


title: Toriparkki (Turku)

text: Parkkihalliin on tulossa paikkoja noin 600 autolle ja kuusi yhdyskäytävää viereisiin kauppakortteleihin.


title: Toriparkki (Turku)

text: Parkkiluolan rakentaminen on kohdannut suurta vastustusta, ja päätöksenteon pitkittymisen on kutsuttu leimaavaan turkulaista päätöksentekokulttuuria.


title: Toriparkki (Turku)

text: Vuonna 2016 hyväksytyn suunnitelman mukaan toriparkkiin tulisi pysäköintipaikkoja vähintään 600 autolle, jolloin kaduilta poistuisi noin 180 pysäköintipaikkaa. Kolmekymmentä pysäköintipaikkaa varataan torikauppiaille. Maanalaiset tilat vuokrataan parkkihallin toteuttajalle vähintään 50 vuodeksi. Turun kaupungin mukaan toriparkin toteuttaminen mahdollistaa kävelykeskustan ulottamisen jokirantaan. Yliopistonkatu muutetaan kävelykaduksi sekä Eerikinkatu ja Aurakatu joukkoliikennekaduiksi. Parkkihalliin on tulossa kaksi kerrosta ja kuusi yhdyskäytävää maan pinnalla sijaitseviin kauppakortteleihin.


title: Toriparkki (Turku)

text: Rakentamisen ajaksi kaupunki on kunnostanut torikauppiaille Yliopistokadun puolen osan torista torikauppaa varten. Arkeologiset kaivaukset aloitettiin keväällä 2018. Lisäksi ortodoksisen kirkon pohja pitää vahvistaa paalutuksella. Vuokrasopimuksen mukaan paalutuksen toteuttaminen ja kustantaminen on rakennuttajan vastuulla.


title: Toriparkki (Turku)

text: T-Parkin toimitusjohtaja Jari Pölönen on kertonut yhtiön tutkivan, onko parkkiluolasta mahdollista tehdä nollaenergiaparkki. Vuonna 2018 Työ- ja elinkeinoministeriö päätti myöntää 1,3 miljoonan euron investointiavustuksen aurinkoenergiaa varaavan akun rakentamiseksi torin alle. Savimaan on tarkoitus toimia akkuna, johon torikivetyksen keräämä aurinkolämpö varastoidaan.


title: Toriparkki (Turku)

text: Eri arvioiden mukaan parkkiluola olisi käytössä vuonna 2020 tai 2021. Rakennustyömaa muuttaa keskustan joukkoliikenteen reittejä ja päätepysäkkejä.


title: Toriparkki (Turku)

text: Turun toriparkkia alettiin suunnitella 1990-luvun puolivälissä, jolloin Eläkevakuutusyhtiö Tapiola, kiinteistösijoitusyhtiö Kapiteeli sekä SOK ja Turun Osuuskauppa perustivat Turun Toripaikoitus -nimisen yhtiön. Tuolloin tehdyt suunnitelmat eivät johtaneet parkkiluolan rakentamiseen. Toriparkkia ja uutta kirjastoa yritettiin koplata yhteen, mutta hanke kaatui maankäyttö- ja rakennuslakiin vuonna 2001. Kulttuuri- ja urheiluministeri Stefan Wallin tulkitsi vuonna 2008, että samalla päättyi Turun tauti. Tarkoituksena oli, että vastineeksi tontin luovuttamisesta uudelle kirjastorakennukselle Oy J. Österblad Ab olisi voinut rakentaa samalle tontille liiketalon ja saanut lisäksi oikeuden 120 pysäköintipaikkaan torin alle rakennettavaan pysäköintihalliin.


title: Toriparkki (Turku)

text: Vuonna 2005 kymmenen torin ympäristössä toimivaa liikeyritystä ja kiinteistönomistajaa sopivat aloittavansa parkkiluolan rakentamisen valmistelun. Yritykset perustivat keväällä 2006 Turun Toriparkki Oy:n, johon tulivat mukaan myös aiemman yhtiön lakkauttaneet SOK ja Turun Osuuskauppa. Yhtiön johtoon tuli SOK:n Christian Lybeck. Kaupunginhallituksen puheenjohtaja Aleksi Randell (Kok.) kannatti hanketta.


title: Toriparkki (Turku)

text: Toriparkki tuli uudestaan poliittiseen käsittelyyn vuoden 2008 kunnallisvaalien jälkeen. Pysäköintilaitosta vastustava kansanliike vaati kunnallista kansanäänestystä toriparkista, ja keräsi sen puolesta 13 000 allekirjoitusta. Valtuusto kuitenkin päätti olla järjestämättä neuvoa-antavaa kansanäänestystä. Vaalikonekyselyissä enemmistö valtuutetuista oli suhtautunut kielteisesti toriparkkiin.


title: Toriparkki (Turku)

text: Turun kaupunginvaltuusto hyväksyi toriparkin mahdollistavan kaavamuutoksen maaliskuussa 2009, jolloin pääosa Kokoomuksen ja SDP:n valtuutetuista kannatti esitystä. Samaan aikaan valtuuston kokouksen kanssa järjestettiin mielenosoitus parkkilaitosta vastaan. Seuraavana vuonna hallinto-oikeus kuitenkin kumosi asemakaavamuutoksen lainvastaisena. Syynä olivat puutteelliset liikennettä sekä maaperä- ja pohjavesiolosuhteita koskevat selvitykset. Turun kaupunginhallitus valitti päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen, mutta se hylkäsi valituksen.


title: Toriparkki (Turku)

text: Uusi asemakaavamuutos hyväksyttiin valtuustossa kesäkuussa 2012 vain yhden äänen enemmistöllä. Kaavamuutosta varten oli tehty lisäselvityksiä ja parkkilaitoksen kokoa pienennetty. Uudessa kaavassa oli varattu tilaa 800 parkkipaikalle ja 11 000 neliömetrin maanalaiselle liiketilalle. Kaavamuutoksesta tehtiin yhteensä kahdeksan asemakaavavalitusta, jotka kaikki kuitenkin hylättiin Turun hallinto-oikeudessa. Myös korkein hallinto-oikeus hylkäsi valitukset 2014. Saman vuoden syksyllä 28 valtuutettua teki aloitteen toriparkin palauttamisesta valtuuston käsittelyyn, mutta marraskuussa valtuusto päätti, että asemakaavamuutosta ei valmistella uudelleen.


title: Toriparkki (Turku)

text: Maaliskuussa 2016 Turun kaupunki kertoi että parkkilaitosta koskeva maanvuokrasopimus oli tulossa keväällä päätöksentekoon. Esiaiesopimus parkkilaitoksen rakentamisesta oli solmittu Turun Toriparkki Oy:n kanssa. Kaupunki aikoi alun perin tilata konsultilta toriparkin rakennuslupasuunnitelman ja periä 160 000 euron kustannukset rakennusyhtiöltä jälkikäteen, mutta päätti lopulta olla osallistumatta yhtiön vastuulla olevaan hankkeeseen.


title: Toriparkki (Turku)

text: Toriparkin maanalaisten tilojen vuokrasopimus ja kauppatorin ympäristön katusuunnitelmat tulivat kaupunginvaltuuston käsittelyyn toukokuussa 2016. Hanketta kannattivat Kokoomus ja Sdp. Valtuusto hyväksyi vuokrasopimuksen, yhteisten alueiden suunnitelmat ja alueen katusuunnitelmat äänin 36−30.


title: Toriparkki (Turku)

text: Meidän Turku ry teki kaksi valitusta vuokrasopimuksesta sekä keskustan katu- ja liikennesuunnitelmista Turun hallinto-oikeuteen. Yhdistyksen mukaan suunnitelmat olivat maankäyttö- ja rakennuslain vastaisia ja maanalaisten tilojen 70 000 euron vuokra alle markkinahinnan. Hallinto-oikeus hylkäsi vuokrasopimusta koskevan valituksen toukokuussa 2017. Saman vuoden joulukuussa rakennuslautakunta myönsi toriparkille rakennusluvan kahden äänestyksen jälkeen.


title: Toriparkki (Turku)

text: Turun Toriparkki Oy:n koko osakekanta siirrettiin syksyllä 2017 T-Park Oy:lle, jonka hallituksen ainoa varsinainen jäsen on Jari Pölönen. Kaupungin aiemmin solmima vuokrasopimus säilyi voimassa. Myyntihinta oli miljoona euroa. Toriparkin omistajat ja rakennuttaja oli vielä tammikuun 2018 lopussa pimennossa. Huhtikuussa 2018 ilmeni, että toriparkin rahoitus oli vielä epäselvä. Rahoitusta oli järjestelemässä Taaleri. Toukokuussa yhtiö ilmoitti tytäryhtiönsä Taaleri Sijoitus Oy:n tulevan Turun toriparkki Oy:n enemmistöosakkaaksi. Parkkiluolan kustannusarvioksi esitettiin 40 miljoonaa euroa, rahanlähteeksi juniorivelkakirjalaina ja pankin projektirahoitus. Kesäkuussa Taaleri ilmoitti saaneensa tarvittavan rahoituksen kasaan. Kaupungin hallitus hyväksyi rahoitusselvityksen 20. elokuuta 2018. Rakentajana toimii Skanska ja rakennustyöt alkoivat lokakuussa 2018.


title: Toriparkki (Turku)

text: Joukkoliikenteellä tehtyjen matkojen määrä laski Turussa 1,5 prosenttia vuonna 2018. Suurin lasku ajoittui syksyyn, jolloin bussiliikenteen reittejä muutettiin toriparkin työmaan takia.


title: Toriparkki (Turku)

text: Turun entisen kaupunginjohtajan Armas Lahoniityn mukaan toriparkista on muodostunut ”elämää suurempi kysymys”, jossa osapuolet ovat valinneet linjansa eikä niistä jousteta. Turun yliopiston eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja Markku Jokisipilä on pitänyt toriparkkiasiaa ”omantunnon kysymyksenä”, jossa perinteisillä puoluelinjoilla ei ole merkitystä. Kuntapolitiikkaa tutkineen Jenni Airaksisen mukaan ”Turussa on usein vaikeuksia saada päätöksiä aikaan”. Hänen mukaansa toriparkkipäätöksen venyminen usealla vuosikymmennelle kertoo siitä, että puolueiden ja valtuutettujen keskusteluyhteys on heikko. Hän sanoo, että asiassa ei ole enää kyse toriparkista, ”vaan asia on politisoitunut ja siinä haetaan valta-asemia”. Asian pitkittyminen onkin leimannut kuvaa Turun poliittisesta päätöksentekokulttuurista.


title: Toriparkki (Turku)

text: Kun valtuusto päätti hyväksyä vuokrasopimuksen Turun Toriparkki Oy:n kanssa toukokuussa 2016, "Turun Sanomien" toimittaja Jari Heino kommentoi toriparkin edenneen näinkin pitkälle ”poliittisen tuurin ja aika sattumanvaraisten päätösten varassa”. Monelle valtuutetulle toriparkin vastustaminen on ollut syy lähteä mukaan politiikkaan.


title: Toriparkki (Turku)

text: Yle Turun Taloustutkimuksella teettämässä kyselyssä 2013 57 prosenttia turkulaisista vastusti toriparkin rakentamista ja 20 prosenttia kannatti. Kannattajien määrä oli pysynyt samana edellisistä tutkimuksista, mutta vastustajien määrä oli kasvanut Parkkilaitoksesta on myös toivottu monta kertaa kansanäänestyksen järjestämistä. Meidän Turku ry on vastustanut Toriparkkia perustamisestaan 1993 lähtien. Elävä keskusta ilman toriparkkia -liike on kyseenalaistanut hanketta ajavien perustelut, joiden mukaan keskusta kuihtuisi ilman toriparkkia. He ovat ehdottaneet Louhi-parkkiluolan laajentamista ratkaisuna.


title: Toriparkki (Turku)

text: Parkkiluola Louhen omistaa P-Turkuparkki Oy, jossa myös Turun kaupunki on osakkaana. P-Turkuparkki Oy:n hallituksen puheenjohtajan Aarne Markkula on kommentoinut, että heidän mielestään Louhen laajentaminen olisi mahdollista, mutta nykykäytöllä ei laajennukseen vielä ole tarvetta. Lisäksi toriparkki-hankkeen 600−800 paikan laajuuteen yhtiöllä ei ole omasta takaa taloudellista valmiutta.  Markkulan mukaan keskustelut laajentamisesta olisi kuitenkin mahdollista käynnistää, mikäli keskustan kiinteistönomistajat niin haluaisivat.


title: Taza (intiaanipäällikkö)

text:
Taza (noin 1843 – 1876) oli chiricahua-päällikkö.
Taza oli päällikkö Cochisen vanhin poika ja päällikkö Naichen veli. Tazasta tuli päällikkö isänsä kuoleman jälkeen vuonna 1874. Hänen johdollaan chiricahuat hyväksyivät siirron San Carlosin reservaattiin. Monet kieltäytyivät muuttamasta, mutta Taza ei elänyt niin kauan, että olisi saanut kokea sitä päättäväistä vastustusta, jota oli tapahtuva myöhemmin.


title: Taza (intiaanipäällikkö)

text:
Heinäkuussa 1876 parikymmentä apassia, mukaan lukien Taza ja Eskiminzin, sekä kaksi yavapaita jättivät San Carlosin. He olivat mukana John Clumin järjestämässä kiertävässä teatteriseurueessa. Clum keksi ajatuksen intiaaniteatterista rahoittaakseen oman matkansa Ohioon, jossa hän aikoi mennä naimisiin. Ryhmän tarkoitus oli muun muassa esiintyä Philadelphiassa ja vierailla presidentin luona Washingtonissa. Clumin ryhmä oli Buffalo Billin "Wild West Show'n" edeltäjä. Clum halusi myös "antaa intiaanien nähdä Yhdysvaltojen suurenmoisuus ja vaikuttua valkoisten veljiensä edistyksestä."
Presidentti Grantin tapaamisen jälkeen Taza sairastui keuhkokuumeeseen ja kuoli lyhyen ajan sairastettuaan. Kotiseutunsa Arizonan sijasta hänet haudattiin kongressin hautausmaalle Washingtoniin.
Taza omasi isänsä tavoin yliluonnollista voimaa, joka kompensoi muiden silmissä hänen nuoruuttaan ja kokemuksen puutetta.


title: Kaitlin Sandeno

text: Kaitlin Shea Sandeno (s. 13. maaliskuuta 1983 Mission Viejo, Kalifornia) on yhdysvaltalainen uransa lopettanut uimari.


title: Kaitlin Sandeno

text: Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 Sandeno saavutti pronssia 800 metrin vapaauinnissa. Fukuokan MM-kilpailuissa 2001 hän sai pronssia 800 metrin vapaauinnissa ja 200 metrin perhosuinnissa.


title: Kaitlin Sandeno

text: Ateenan kesäolympialaisissa 2004 Sandeno voitti kultaa 4×200 metrin vapaauintiviestissä ja saavutti hopeaa 400 metrin sekauinnissa ja pronssia 400 metrin vapaauinnissa. Indianapolisin lyhyen radan MM-kilpailuissa 2004 hän voitti neljä kultaa; 400 metrin vapaauinnissa, 200 metrin perhosuinnissa, 400 metrin sekauinnissa ja 4×200 metrin vapaauintiviestissä.


title: Kaitlin Sandeno

text: Montrealin MM-kilpailuissa 2005 Sandeno voitti kultaa 4×200 metrin vapaauintiviestissä ja sai pronssia 400 metrin sekauinnissa. Shanghain lyhyen radan MM-kilpailuissa 2006 hän saavutti hopeaa 200 metrin sekauinnissa ja pronssia 4×200 metrin vapaauintiviestissä.


title: Kaitlin Sandeno

text: Sandeno lopetti urheilu-uransa vuoden 2008 Yhdysvaltain olympiakarsintojen jälkeen.


title: Kirjolaiskurit

text: Kirjolaiskurit ("Notharchus") on laiskurien heimoon kuuluva tikkalintusuku. Kirjolaiskurien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan neljä lajia.


title: Patrick Teagues

text: Patrick Teagues (s. 3. huhtikuuta 1973) on yhdysvaltalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.


title: Patrick Teagues

text: Teagues pelasi yliopistotasolla Fresno Statessa, minkä jälkeen hän pelasi muun muassa Suomen pääsarjassa Pyrbasketissa syksyn 1999, jolloin hän kirjautti 14 runkosarjaottelussa keskimäärin 15,8 pistettä ja 7,2 levypalloa.


title: Juutit (suku)

text: Juutit ("Corchorus") on malvakasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on noin 75 lajia. Suku on aiemmin luokiteltu malvakasveihin yhdistettyyn lehmuskasvien ("Tiliaceae") heimoon. Luonnonvaraisena juutit kasvavat enimmäkseen trooppisella vyöhykkeellä.


title: Juutit (suku)

text: Monia juuttilajeja viljellään kuitukasvina, muun muassa kuitujuuttia ja arabianjuuttia. Sekä intianjuuttia ("Corchorus olitorius"). Juuteista saatavasta kasvikuidusta juutista valmistetaan esimerkiksi säkkikangasta.


title: Punapäälaiskurit

text: Punapäälaiskurit ("Bucco") on laiskurien heimoon kuuluva tikkalintusuku. Punapäälaiskurien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan neljä lajia.


title: Trent Pulliam

text: Trent Pulliam (s. 13. elokuuta 1975) on yhdysvaltalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.


title: Trent Pulliam

text: Pulliam pelasi yliopistotasolla Jackson Statessa, minkä jälkeen hän pelasi muun muassa Suomen pääsarjassa Pyrbasketissa kevään 2000, jolloin hän kirjautti 15 runkosarjaottelussa keskimäärin 23,8 pistettä, 8,7 levypalloa ja 1,3 heitontorjuntaa. Pyrbasket ylsi keväällä 2000 pudotuspeleihin, joissa se hävisi heti Namika Lahdelle. Kolmessa pudotuspeliottelussa Pulliam teki keskimäärin 20,0 pistettä ja otti 10,3 levypalloa ottelua kohden.


title: Trent Pulliam

text: Pulliam teki Pyrbasketin kanssa sopimuksen myös seuraavaksi kaudeksi mutta ilmoitti elokuussa 2000, ettei palaa Tampereelle. Hän pelasi muun muassa Harlem Globetrottersissa.


title: Charlie Puth

text: Charlie Otto Puth Jr. (s. 2. joulukuuta 1991 Rumson, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja. Puth aloitti musiikkiuransa YouTube-videopalvelussa, jonne hän latasi videoita itsestään laulamassa kappaleiden cover-versioita. Siellä hänet huomasi talk show -juontaja Ellen DeGeneres, joka kiinnitti hänet omaan levy-yhtiöönsä vuonna 2011. Vuonna 2015 Puth solmi levytyssopimuksen Atlantic Recordsin kanssa, jonka kautta hän julkaisi tammikuussa 2016 esikoisalbuminsa "Nine Track Mind".


title: Charlie Puth

text: Puth nousi suuren yleisön tietoisuuteen "Fast & Furious 7" -elokuvan kappaleella ”See You Again”, jossa Puth esiintyy vierailevana artistina Wiz Khalifan rinnalla. Kappale tehtiin edesmenneen elokuvatähden Paul Walkerin muistolle, ja se julkaistiin singlenä 17. maaliskuuta 2015. Kappale nousi listaykköseksi Yhdysvalloissa ja useissa muissa maissa, mukaan lukien Suomessa. Myös Puthin muut singlet, esikoisalbumilta julkaistut ”Marvin Gaye” yhdessä Meghan Trainorin kanssa ja ”One Call Away” ovat olleet listamenestyksiä.


title: Kristjan Raud

text: Kristjan Raud (1865–1943) oli virolainen taidemaalari. Raud oli realisti ja symbolisti.


title: Kristjan Raud

text: Raud opiskeli taidetta vuosisadan vaihteen tienoilla taideakatemioissa Pietarissa, Düsseldorfissa ja Münchenissä. Sittemmin hän työskenteli opettajana Tartossa ja sitten Tallinnassa. Tämän jälkeen Raud oli kansanvalistusministeriössä aluksi ensin taide- sitten muinaismuistomuseon johtaja. Hänen 1910-luvun lopussa muiden taiteenharrastajien kanssa perustamastaan Tallinnan museosta tuli Viron taidemuseo. Hän on tunnetuin Kalevipoegin kuvittajista. Tässä työssä häneen vaikuttivat kansanomaiset puuveistokset.


title: Komilainen mytologia

text: Komilainen mytologia on Pohjois-Venäjällä asuvien komien mytologia.Ankan munasta syntyivät En ja Omöl, hyvän ja pahan henget vastaavasti. En otti joutsenen hahmon, Omöl uikun. Ne nousivat alkumeren pohjasta luomaan maailman.


title: Komilainen mytologia

text: Komilaisissa uskomuksissa ajateltiin ihmisen sielulla (лов, "lov") olevan kaksoiskappale (орт, "ort", tai орд, "ord"). Ort syntyy jokaisen ihmisen mukana ja antaa ennakkoaavistuksen kuolemasta joko kuolevalle henkilölle tai hänen perheenjäsenelleen.


title: Komilainen mytologia

text: Kuolleiden maan ajateltiin olevan pohjoisessa, vuorten, jokien ja metsien takana. Komilainen vastine tuonpuoleisen joelle (vrt. Tuonelan virta tai Styks) oli "Syr Yu" (Сыр Ю). Kuolleiden sieluille annettiin useita tapoja ylittää joki heidän syntiensä mukaan: rautasilta, hutera palkki, ohut tanko tai hämähäkin verkko. Tämän jälkeen kuolleiden piti kiivetä suuren, liukkaan vuoren huipulle. Tämä onnistui vain, jos ihminen oli elänyt hyvän elämän ja hänellä oli vahvat kynnet. Komit perinteisesti säilyttivät leikatut kyntensä, jotta heidät haudattaisiin niiden kanssa tuonpuoleista varten.


title: Komilainen mytologia

text: Komeilla oli šamaaneja ja he uskoivat taikojiin ja noitiin. Tunnetuin noita komilaisessa kansanperinteessä on Yoma (tai Yoma-Baba).


title: Ylva Ekblad

text: Ylva Ekblad (s. 2. helmikuuta 1961 Mustasaari) on suomalainen näyttelijä, joka on työskennellyt muun muassa Åbo Svenska Teater -teatterissa (1985–1989), Svenska Teaternissa (1989–1990) ja Wasa Teaterissa (1990–2005) sekä monissa elokuva- ja tv-rooleissa.


title: Ylva Ekblad

text: Hän on Stina Ekbladin sisar.


title: Berta Cáceres

text: Berta Isabel Cáceres Flores (4. maaliskuuta 1973 La Esperanza – 3. maaliskuuta 2016 La Esperanza) oli hondurasilainen kansalaisaktivisti, joka ajoi kotimaansa alkuperäiskansojen oikeuksia sekä ympäristöasioita. Lisäksi hänet tunnettiin muun muassa naisten oikeuksien puolustajana. Cáceres kuului itse lencojen alkuperäiskansaan. Vuonna 2015 Cáceres sai toiminnastaan kansainvälisen Goldman Environmental Prize -palkinnon.


title: Berta Cáceres

text: Cáceres perusti opiskeluaikoinaan vuonna 1993 Consejo Cívico de Organizaciones Populares e Indígenas de Honduras (COPINH) -nimisen järjestön, jonka tehtävänä on puolustaa Hondurasin alkuperäiskansojen oikeuksia. Järjestö on vastustanut muun muassa alkuperäiskansojen asuinalueilla tehtyjä laittomia metsänhakkuita sekä paikallisten suurmaanomistajien mielivaltaa. Viime vuosina COPINH on protestoinut erityisesti Gualcarque-jokeen Länsi-Hondurasiin rakenteilla olevaa Agua Zarca -vesivoimahanketta, jonka tukijoihin kuuluu myös Suomen valtion kehitysrahoitusyhtiö Finnfund. Maailmanpankki ja kiinalainen Sinohydro ovat vetäytyneet hankkeesta, ja COPINH on pyytänyt myös Finnfundia lopettamaan sen rahoittamisen.


title: Berta Cáceres

text: Cáceres oli toimintansa johdosta saanut jo vuosien ajan erilaisia uhkauksia. Hänet ammuttiin kotonaan Intibucán provinssissa sijaitsevassa La Esperanzan kaupungissa aamuyöllä 3. maaliskuuta 2016. Hyökkäyksessä loukkaantui myös meksikolainen ympäristöaktivisti Gustavo Castro Soto. Hän oli ainoa todistaja. Viranomaiset alkoivat häiritä Castroa pian murhan jälkeen ja hänen maasta poistumisensa estettiin, kunnes hän pääsi kotimaahansa Amnestyn kampanjoitua sen puolesta.


title: Berta Cáceres

text: Hondurasin viranomaisten mukaan murha ei liity Cáceresin toimintaan aktivistina. Muun muassa Cáceresin äiti on kuitenkin toista mieltä. Perhe vaati Cáceresin murhan selvittämiseksi kansainvälistä riippumatonta tutkintaryhmää. Suomessa vierailleen tyttären Bertha Zúñiga Cáceresin mukaan tutkinnassa on ollut paljon epäselvyyksiä, sillä rikospaikkaa on muuteltu ja murhaa tutkitaan järjestön sisäisenä intohimorikoksena.


title: Berta Cáceres

text: Cáceresin murha herätti suurta huomiota eri puolilla maailmaa. Sen tuomitsivat esimerkiksi Amerikan valtioiden järjestö OAS, Yhdysvaltain Hondurasin suurlähettiläs sekä Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomissio. Tapaukseen ottivat kantaa myös muun muassa näyttelijä Leonardo DiCaprio sekä kanadalainen kansalaisaktivisti Naomi Klein.


title: Berta Cáceres

text: 2. toukokuuta poliisi pidätti neljä ihmistä epäiltynä murhasta. Joukossa on sotilas ja entinen sotilas. Yksi pidätetyistä, Sergio Rodríguez Orellana, on Suomen rahoittaman vesivoimayhtiön työntekijä, joka vastasi sosiaalisista ja ympäristöasioista.


title: Berta Cáceres

text: Hollantilainen 15 miljoonaa dollaria hankkeeseen sijoittanut päärahoittaja FMO ilmoitti lopettavansa kaiken toimintansa Hondurasissa välittömästi "jatkuvien väkivaltaisuuksien" vuoksi. 5 miljoonaa sijoittanut Finnfund jäädytti rahoituksensa Agua Zarca -patohankkeelle 15. maaliskuuta 2016. Finnfundin toimitusjohtaja Jaakko Kangasniemi kommentoi, ettei usko murhan ja patohankkeen välillä olevan yhteyttä ja yhtiön uskovan, että paikalliset haluavat hankkeen toteutuvan, mutta että tilannetta on tarkasteltava uudelleen.


Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 15 (LC-15) oli rakettien laukaisukompleksi Cape Canaveral Air Force Stationissa Floridassa. Kompleksia käytettiin vuosina 1959–1964 Titan I- ja Titan II -rakettien laukaisuihin.


title: Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 15

text: Alustan rakennussopimus solmittiin tammikuussa 1957. Rakennustyöt valmistuivat heinäkuussa 1958 ja niihin kului 4,9 miljoonaa dollaria. Alustalle rakennettiin muiden lähialueen laukaisukompleksien tapaan betoninen suojabunkkeri, mutta muiden alustojen bunkkereista poiketen LC-15:n bunkkeri oli kaksikerroksinen. Yhdysvaltain ilmavoimat hyväksyi kompleksin käyttöön helmikuussa 1959, ja ensimmäinen laukaisu tapahtui 6. helmikuuta 1959, kun kompleksilta laukaistiin Titan I -raketti. Rakettityyppiä laukaistiin LC-15:stä kaikkiaan kymmenen viimeisen laukaisun tapahtuessa 29. syyskuuta 1960. Titan I -rakettia varten alusta ja sen apulaitteet oli suunniteltu RP-1 – nestehappi -polttoaineyhdistelmälle, kun taas Titan II käytti polttoaineenaan Aerozine 50 tunnettua hydratsiinin ja typpitetraoksidin yhdistelmää, minkä seurauksena kompleksin polttoaineinfrastruktuuriin jouduttiin tekemään muutoksia Titan II -rakettiin siirtymisen yhteydessä. Ensimmäinen Titan II -laukaisu tapahtui 7. kesäkuuta 1962. Alustalta tehtiin kaikkiaan 16 Titan II -laukaisua viimeisen tapahtuessa 9. huhtikuuta 1964. Kompleksi deaktivoitiin noin kolme vuotta myöhemmin maaliskuussa 1967, minkä jälkeen sen alustarakenteet myytiin romuksi saman vuoden kesäkuussa. Alustan betonibunkkeri purettiin marraskuun 2012 ja helmikuun 2013 välisenä aikana.


title: Vladimir Kramarenko

text: Vladimir Konstantinovitš Kramarenko (1860 Jekaterinoslavin kuvernementti – 21. heinäkuuta 1905 Viipuri) oli venäläinen santarmieverstiluutnantti, jonka työläisaktivisti Kalle Procopé murhasi Viipurissa vuonna 1905.


title: Vladimir Kramarenko

text: Nykyisen Ukrainan alueella sijaitsevassa Jekaterinoslavin kuvernementissä aatelisperheeseen syntynyt Kramarenko kävi koulunsa Chișinăussa ja jatkoi sen jälkeen sotilasoppiin Kiovan jalkaväkikouluun, josta hän astui vakinaiseen palvelukseen vuonna 1881. Kramarenko palveli aluksi Tiraspolissa 131. jalkaväkirykmentissä, josta hänet lähetettiin vielä samana vuonna Kiovaan kadettikouluun. Valmistuttuaan vuonna 1884 Kramarenko ylennettiin 1885 luutnantiksi ja 1889 yliluutnantiksi. Santarmijoukkoihin hän siirtyi 1894, jolloin Kramarenkosta tehtiin Jekaterinoslavin kuvernöörin adjutantti. Vuonna 1896 Kramarenko siirrettiin esikuntakapteeniksi ylennettynä Viipuriin sijoitettujen santarmijoukkojen komentajaksi. Pyhän Annan ja Pyhän Stanislauksen ritarikuntien kunniamerkit hänelle myönnettiin helmikuussa 1905.


title: Vladimir Kramarenko

text: Vladimir Kramarenko murhattiin Viipurissa lähellä Torkkelin- ja Maununkatujen kulmauksesta 21. heinäkuuta 1905 noin kolmen aikaan iltapäivällä. Sortokausien aktivistiliikkeeseen kuulunut viipurilainen maalari Kalle Procopé ampui häntä kohti useita laukauksia Browning-merkkisellä pistoolilla ja pakeni sen jälkeen kohti Punaisenlähteentoria. Vaikeasti haavoittunut Kramarenko onnistui palaamaan asuntoonsa, josta hänet pian kiidätettiin lääninsairaalaan. Kramarenko kuitenkin kuoli vammoihinsa vielä saman päivän aikana.


title: Vladimir Kramarenko

text: Kuulusteluissa Procopé ilmoitti toimineensa yksin ja hetken mielijohteesta, mutta myöhemmin on arveltu, että murha olisi ollut etukäteen suunniteltu ja tehty paikallisen työläisaktivistien ryhmän toimeksiannosta. Murhaajan pidätys aiheutti Viipurissa laajoja mellakoita, joita rauhoittamaan tarvittiin poliisivoimien lisäksi myös sotilaita. Procopé tuomittiin hirtettäväksi, mutta keisari Nikolai II armahti hänet ja muutti tuomion elinkautiseksi pakkotyörangaistukseksi. Procopé kuoli muutamaa vuotta myöhemmin Siperiaan karkotettuna.


title: Terassitalo (Helsinki)

text: Terassitalo on asuinkerrostalo Pikku Huopalahden asuinalueella Ruskeasuon kaupunginosassa Helsingissä. Arkkitehti Reijo Jallinojan suunnittelema rakennus valmistui vuonna 1994.


title: Terassitalo (Helsinki)

text: Terassitalon rakennutti Asokodit. Siinä on 15 kerrosta ja yhteensä 94 asumisoikeusasuntoa. Rakennuksen pyramidimaisen muodon takia lähes kaikissa asunnoissa on terassit.


title: Terassitalo (Helsinki)

text: Terassitalo on korkeana rakennuksena Pikku Huopalahden maamerkki. Huomiota herättävän talon arkkitehtuuri poikkeaa tavanomaisesta kerrostalorakentamisesta myös sisätiloissa.


title: Zaman

text: Zaman on turkkilainen sanomalehti. Sen levikki on 650 000, ja se on Turkin laajalevikkisin lehti.


title: Zaman

text: Turkin viranomaiset ottivat lehden maaliskuussa 2016 haltuunsa oikeuden päätöksellä. Lehden englanninkielisen sisarjulkaisun Today's Zaman päätoimittaja Sevgi Akarçeşme sanoi, että se "tarkoittaa käytännössä lehdistönvapauden loppua Turkissa". Haltuunoton syynä on yleisesti pidetty sitä, että maan johto pelkää lehden tukevan muslimisaarnaaja Fethullah Gülenia, joka Turkin presidentin Recep Tayyip Erdoğanin mukaan suunnittelee vallan kaappaamista Turkissa.


title: Zaman

text: Lehti on arvostellut hallitusta, ja haltuunoton jälkeen toimituksen eteen kerääntyi ihmisiä osoittamaan mieltään.


title: Zaman

text: Kaksi päivää haltuunoton jälkeen lehteä alkoivat tehdä uudet tekijät. Lehden uutta linjaa luonnehdittiin hallitusta tukevaksi. Osa vanhoista tekijöistä julkaisi samana päivänä uuden lehden nimeltään Yarina Bakis. Zamanin Saksan-painos aikoo jatkaa hallituksen arvostelua emolehdestä riippumattomana.


title: Zaman

text: Alun perin lehti tuki islamistista Oikeus ja kehitys -puoluetta, mutta sen kriittisyys puoluetta ja sen johtajaa Erdoğania kohtaan alkoi lisääntyä, kun nämä nousivat valtaan ja muuttuivat yhä autoritatiivisemmiksi.


title: Felix Passlack

text: Felix Passlack (s. 29. toukokuuta 1998 Bottrop) on saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin mestaruussarjan Norwich Cityä lainasopimuksella Borussia Dortmundsta. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Passlack on oikea laitahyökkääjä.


title: Felix Passlack

text: Passlack siirtyi Borussia Dortmundin juniorijoukkueeseen Rot-Weiß Oberhausenista vuonna 2012. Vuonna 2015 hän voitti Saksan lupaavimman alle 17-vuotiaan pelaajan Fritz Walter -mitalin. Dortmundin edustusjoukkueessa Bundesliigassa Passlack teki debyyttinsä maaliskuussa 2016 Darmstadtia vastaan.


title: Felix Passlack

text: Passlack edusti Saksan alle 17-vuotiaita vuoden 2015 ikäluokan MM-kilpailuissa, joissa hän teki kaksi maalia ja toimi myös kapteenina. Samana vuonna hän oli myös voittamassa alle 17-vuotiaiden EM-hopeaa, tehden turnauksessa kolme maalia.


title: Felix Passlack

text: Maajoukkuetasolla


title: Felix Passlack

text: Henkilökohtainen


title: Kaarlo Saarialho

text: Kaarlo Matias Saarialho, sukunimi aik. Sikiö (25. marraskuuta 1886 Impilahti – 7. toukokuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen kouluneuvos, opettajaseminaarin johtaja, oppikirjojen laatija ja suomentaja.


title: Kaarlo Saarialho

text: Saarialhon vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Matti Sikiö ja tämän ensimmäinen puoliso Olivia Sofia Tallberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1905 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1914. Saarialho toimi Haminan suomalaisen yhteiskoulun opettajana 1913–1917, Sortavalan seminaarin lehtorina 1917–1920, Jyväskylän seminaarin lehtorina 1920–1928 ja Sortavalan seminaarin johtajana 1928–1934. Vuodesta 1934 lähtien Saarialho oli kouluneuvoksena kouluhallituksen kansanopetusosastolla. Hän jäi eläkkeelle 1951 ja toimi vielä tämän jälkeen opetusharjoittelun opettajana Helsingin opettajakorkeakoulussa. Saarialho oli lisäksi Karjalan sotilaspiirissä tietotoimiston päällikkönä ja esikuntapäällikkönä 1918.


title: Kaarlo Saarialho

text: Saarialho oli Jyväskylän yliopistoyhdistyksen valtuuskunnan jäsenenä ja sihteerinä 1920–1928, Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsenenä 1926–1928 sekä valtuuston varapuheenjohtajana 1926–1927 ja puheenjohtajana 1928. Hän oli Karjalan Kansanopistoyhdistyksen johtokunnan puheenjohtaja sekä Raja-Karjalan säätiön, Rajaseutu-yhdistyksen ja Karjalan Sivistysseuran johtokunnan jäsen.


title: Kaarlo Saarialho

text: Saarialhon puoliso oli Aino Kirsti Maria Wartiainen. Heidän pojastaan Matti Pellervo Saarialhosta (s. 1930) tuli lääkäri.


title: Koti ja Koulu

text: Koti ja Koulu oli Jyväskylässä vuosina 1864–1866 ilmestynyt kasvatusopillinen aikakauslehti. Se oli kaupungin ensimmäinen aikakausjulkaisu.


title: Koti ja Koulu

text: Vastikään perustetun Jyväskylän seminaarin johtajan Uno Cygnaeuksen ideoimaa lehteä toimittivat seminaarin uskonnon, suomen kielen ja historian lehtorit Nestor Järvinen, Jaako Länkelä ja Olai Wallin. Cygnaeus hankki sitä varten kaupunkiin ensimmäisen kirjapainon, kun F. M. Huhtin osti tammisaarelaisen pastori Odert Reuterin painon ja siirsi sen Jyväskylään. Alaotsikolla "Sanomia lasten kasvattajille" kerran viikossa julkaistun lehden pääsisältöä olivat kasvatustieteelliset artikkelit sekä kansanopetus- ja kansakouluolojen kuvaukset. Aikana, jolloin aikakaus- ja sanomalehden ero ei ollut vielä täysin selvä, se julkaisi myös Jyväskylän uutisia, maaseutukirjeitä sekä paljon ilmoituksia.


title: Koti ja Koulu

text: Lehdelle tunnusomainen piirre olivat numerosta toiseen jatkuneet pitkät artikkelit. Niissä käsiteltiin muun muassa Jyväskylän seminaaria, Johann Heinrich Pestalozzin kasvatusperiaatteita, kansakoulua ja kansanopetuksen historiaa, varhaiskasvatusta ja lukemisen opettamista. "Koti ja Koulu" julkaisi myös Suomen opetusoloja käsitteleviä kirjeitä, joita pyydettiin lähettämään eri puolilta maata. Lehti edusti etupäässä cygnaeuslaisia näkemyksiä kansanopetuksesta, mutta korosti myös kodin merkitystä ja kannatti poikien ja tyttöjen yhteisopetusta. Lisäksi esiteltiin ulkomaiden kouluoloja, suomen kielen uudissanoja, opettajille hyödyllistä kirjallisuutta ja annettiin käytännön opetusneuvoja. Kieliasultaan "Koti ja Koulu" pyrki olemaan esimerkillinen.


title: Koti ja Koulu

text: Aikansa muiden lehtien tavoin "Koti ja Koulu" oli kvarttokokoinen, nelisivuinen ja kaksipalstainen. Artikkelit veivät palstatilasta noin puolet ja uutiset, tiedotukset ja ilmoitukset yli neljänneksen. Jyväskylän-osasto käsitti toisinaan eräänlaisen pääkirjoituksen, tietoja kulttuuririennoista, säätilasta, markkinoista ja maataloustuotteiden myynnistä. Varsinaista uutisosastoa värikkäämpiä olivat kuulutukset ja ilmoitukset, jotka tarjosivat paikalliselle liike-elämälle ensimmäistä kertaa tilaisuuden mainostaa tuoteitaan ja palveluitaan. "Koti ja Koulu" oli ladottu fraktuuralla, mutta ilmoituksissa käytettiin myös antiikvaa. Muutamia alkeellisia mainoskuvia lukuun ottamatta lehdessä ei ollut lainkaan kuvitusta.


title: Koti ja Koulu

text: Tilaushinnaltaan edullinen lehti sai ensimmäisenä vuonna yllättävän suuren levikin, 590 tilaajaa, joista 152 asui Jyväskylässä, 145 Keski-Suomen lähipitäjissä, 256 muualla maassa ja 37 Venäjällä. Seuraavana vuonna tilaajamäärä oli enää 359. Suurin vähennys oli tapahtunut Keski-Suomen maaseudulla. Tilaajat olivat lähinnä opettajia ja muita kasvatusasioista kiinnostuneita, mutta heidän joukossaan oli myös Jyväskylän porvareita ja Keski-Suomen talollisia, jotka ehkä olivat toivoneet varsinaista uutis- ja ilmoituslehteä. Lehtiyrityksenä "Koti ja Koulu" oli hädin tuskin kannattava ja silloinkin vain siksi, että sen toimittajat eivät ottaneet työstään palkkaa.


title: Koti ja Koulu

text: "Koti ja Koulu" lakkasi keväällä 1866 kirjanpainaja Huhtinin kuoleman takia. Huhtinin kuolinpesä joutui velkaisena vararikkoon, ja eräiden välivaiheiden jälkeen kirjapaino myytiin piirilääkäri Wolmar Schildtille. Seminaarin lehtoreiden kanssa henkilökohtaisista syistä riitautunut Schildt perusti vuonna 1867 uuden "Kansan Lehti" -nimisen sanomalehden.


title: Kerola

text: Kerola on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Antti Hämäläinen (kansanperinteen kerääjä)

text: Andrus (Antti) Hämäläinen (14. heinäkuuta 1897 Skuoritsa, Inkerinmaa – 24. huhtikuuta 1976 Lieto) oli suomalainen kansakouluntarkastaja, valokuvaaja ja inkeriläisen ja Lapin kansanperinteen kerääjä.


text: Hämäläinen valmistui kansakoulunopettajaksi vuonna 1920 Kolppanan opettajaseminaarin kurssilta Helsingissä ja Sortavalan opettajaseminaarista. Hän opiskeli tämän jälkeen vielä Helsingin yliopistossa eri aineita.


text: Hämäläinen oli aluksi Itä-Hämeen kansanopiston johtajana Hartolassa ja sitten hän toimi kansakouluntarkastajana Lapin ja Turun piireissä. Hän osallistui jatkosodan aikana inkeriläisten siirtämiseen saksalaisten valtaamilta alueilta Suomeen ja tässä yhteydessä hän kuvasi noin 4 000 valokuvaa Inkerinmaalta. Kuvat oli tarkoitus julkaista teoksena "Kadonnutta Inkeriä", mutta kirja joutui julkaisuvaiheessa syksyllä 1944 valvontakomission määräyksestä kiellettyjen kirjojen listaan ja kirjan painos tuhottiin niin että siitä säilyi vain muutamia tekijänkappaleita.


text: Hämäläinen keräsi inkeriläistä kansanperinnettä myös äänittämiensä noin 200 haastattelun avulla. Lapissa ollessaan hän julkaisi kuvateoksen Tenojoesta, kirjan "Koltta-Lappia sanoin ja kuvin" sekä yhdessä kenraali K. M. Walleniuksen kanssa kuvateoksen Lapin talvisodasta nimellä "Lapin sota 1939–40". Hän lahjoitti Kansallismuseolle keräämänsä noin 200 lappalaisen luuesineen kokoelman.


title: Asciano

text: Asciano on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Sienan maakunnassa. Se sijaitsee Crete Senesin alueella noin 30 kilometriä Sienasta kaakkoon. Kunnan nimi juontuu legendan mukaan Rooman kaupungin perustajiin Romulusiin ja Remusiin. Remusin pojat Senio ja Aschio pakenivat setäänsä Romulusta etruskien asuinalueelle pohjoiseen. Siellä Achio perusti Ascianon Ombronejoen varrelle. Senio taas perusti Sienan.


title: Asciano

text: Ascianon tärkeimpiä nähtävyyksiä on benediktiiniläisluostari Abbazia di Monte Oliveto Maggiore.


title: Ā

text: Ā eli ā on latinalainen kirjoitusmerkki A, jonka päällä on pituusmerkki.


title: Ā

text: Jossain kielissä Ā merkitsee pitkää A:ta, kuten esimerksiksi balttilaisissa ja polynesialaisissa kielissä, joissain japanin romanisaatioissa (rōmaji), persiassa, paštussa ja arabiassa, sekä joissain latinankielisissä teksteissä (etenkin aloittelijoille). Romanisoidussa mandariinikiinassa (pinyin) sitä käytetään merkitsemään A:ta, joka lausutaan korkeana toonina. Sitä käytetään myös joissain englannin oikeinkirjoitukseen pohjautuvissa kirjoituksissa diftongina /eɪ/.


title: Ā

text: International Alphabet of Sanskrit Transliterationissa Ā tarkoittaa laveaa väljää takavokaalia आ.


title: Ā

text: Muissa kielissä kuin sanskritissa Ā luokitellaan muiden A:iden kanssa, eikä sitä pidetä itsenäisenä kirjaimena. Pituusmerkki huomioidaan vain, kun aakkostettavat sanat ovat muuten identtisiä. Esimerkiksi maorissa tāu (sinun) tulee sanan tau (vuosi) jälkeen, mutta ennen sanaa taumata (mäki).


title: Kyläkirjaston Kuvalehti

text: Kyläkirjaston Kuvalehti oli K. J. Gummeruksen Jyväskylässa vuonna 1877 perustama kuvitettu aikakauslehti.


title: Kyläkirjaston Kuvalehti

text: K. J. Gummerus perusti "Kyläkirjaston Kuvalehden" vuodesta 1873 lähtien julkaisemansa "Kyläkirjasto"-lehden rinnalle. Lehdestä tuli suuri menestys, ja vuonna 1888 sen rinnalle perustettiin toinenkin kuvalehti. Siitä lähtien vanhempaa lehteä kutsuttiin A-sarjaksi ja uudempaa B-sarjaksi. Vuodesta 1880 lehden liitteenä ilmestyi myös "Lasten Kuvalehti". Gummerus luovutti vuonna 1896 B-sarjan toimittamisen Helsinkiin Hannes Gebhardille ja Väinö Wallinille. K. J. Gummeruksen kuoltua vuonna 1898 lehtien toimittamisesta vastasi Jaakko Gummerus. A- ja B-sarjat yhdistettiin vuonna 1916, minkä jälkeen yhdistetty lehti ja "Lasten Kuvalehti" ilmestyivät tammikuuhun 1918 saakka.


title: Kyläkirjaston Kuvalehti

text: "Kyläkirjaston Kuvalehdestä" ja sittemmin sen tärkeämmästä A-sarjasta noin kolmas- tai neljäsosa oli kaunokirjallisuutta. Tietopuoliset artikkelit käsittelivät historiaa, maantiedettä, luonnontieteitä, yhteiskuntaa ja uskontoa. Lähdemateriaalina käytettiin alkuvuosina ruotsalaisia "Arbetarens vän" ja "Läsning för folket" -lehtiä. Kotimaisista avustajista tärkeimpiä olivat historian professori E. G. Palmén ja jyväskyläläinen lehtori Juuso Hedberg. Viimeisten vuosikertojen kirjoittajia olivat muun muassa Juhani Siljo, Uuno Kailas, Iivo Härkönen, Samuli Paulaharju, Kyösti Vilkuna ja Lauri Pihkala. 12- ja myöhemmin pienikokoisempana 24-sivuisessa lehdessä oli myös jonkin verran ilmoituksia. Kuvalaattoja saatiin alkuvuosina puupiirroksina Ruotsista ja vuoden 1882 jälkeen niitä ryhdyttiin teettämään myös Suomessa. Valokuvat yleistyivät lehdissä 1890-luvulta lähtien. Fraktuurasta alettiin siirtyä antiikvaan 1890-luvun puolivälissä.


title: Kyläkirjaston Kuvalehti

text: Kuvalehden levikki oli 1880- ja 1890-luvuilla Suomen oloissa poikkeuksellisen suuri. Se saavutti huippunsa, 14 200 tilaajaa vuonna 1886, mutta laski sen jälkeen parilla tuhannella. A-sarjan tilaajamäärä pysyi 11 000:n tienoilla ja nousi uuteen huippulukuun, 16 600 tilaajaan vuonna 1905. "Kyläkirjasto" kuvalehtineen ja varsinkin sen A-sarja oli Gummeruksen kustantamon tuottavin myyntiartikkeli. Kansanomaisilla, hengeltään uskonnollisilla ja suomalaiskansallisilla lehdillä oli suuri merkitys lukutaidon ja valistuksen levittäjänä. 1900-luvun alussa niiden tyyli ja sisältö alkoi vaikuttaa vanhanaikaiselta, mikä johti levikin laskuun ja kannattavuuden heikkenemiseen.


title: Jenny Lehtinen

text: Jenny Lehtinen (s. 28. huhtikuuta 1978 Espoo) on suomalainen radiotoimittaja ja mediapersoona. Lehtinen juonsi YleX-radiokanavan iltapäivälähetyksiä vuosina 2004–2012. Hän aloitti työt YleX:llä vuonna 2004, jolloin hän teki Kromosomi X -ohjelmaa yhdessä Marja Hintikan kanssa. Myöhemmin Lehtinen siirtyi YleX Iltapäivä -ohjelmaan, jota hän juonsi yhdessä Aino Töllisen ja Juuso ”Mäkkäri” Mäkilähteen kanssa. Tammikuussa 2012 hän siirtyi ohjelman tuottajaksi. Kesällä 2013 Lehtisellä oli nimeään kantava iltapäiväohjelma Yle Puheella, jossa käsiteltiin perinteisten kuolemansyntien roolia nyky-yhteiskunnassa.


title: Jenny Lehtinen

text: Syksystä 2015 lähtien hän on esiintynyt Marja Hintikka Live -ohjelman vakiokommentaattorina. Vuonna 2016 hän alkoi pitää elämäntapamuutokseen pyrkivää Jenny ja läskimyytinmurtajat -nettiprojektia, jota esitettiin myös radiossa. Vuoden 2017 alussa Lehtinen aloitti Ylellä vuoden mittaisen verkkokonaisuuden: armolliseen ja pysyvään elämänmuutokseen tähtäävän Vaakakapina -projektin. Vielä samana vuonna aihe laajeni omaksi tv-ohjelmakseen. Omalla nimellään kulkevaa Jenny+-ohjelmaa Lehtinen juontaa yhdessä ystävänsä Saara Sarvaksen kanssa. Viikoittaisen hyvinvointiin keskittyvän ohjelman ohjelman kolmas kausi alkaa syksyllä 2018 Yle Areenassa ja TV2:lla.


title: Jalkapallon Suomen Cup 1966

text:
Jalkapallon Suomen Cup 1966 oli cupin 12. järjestämisvuosi. Kilpailuun osallistui 230 joukkuetta joista 1 luovutti, joukkueet jakautuivat sarjoittain seuraavasti: Mestaruussarja 10, Suomen-sarja 33, Maakuntasarja 66, Alue-sarja 70 ja muut 51. Ensimmäisen ja toisen sarjatason joukkueet pääsivät suoraan varsinaiselle kierrokselle.
Loppuotteluun selvisivät Helsingin Jalkapalloklubi ja Kotkan Työväen Palloilijat, ja se pelattiin Helsingin Olympiastadionilla. Ottelua seurasi 7069 maksanutta katsojaa ja sen voitti HJK 6-1.
Mestarit: Paavo Heinonen, Reijo Jalava, Pentti Kokko, Raimo Kauppinen, Nils Laine, Markku Peltoniemi, Kaj Österberg, Kari Lehtolainen, Pekka Talaslahti, Kai Pahlman, Raimo Pajo


title: Nyrkkitervehdys

text: Nyrkkitervehdys () on kättelyn kaltainen tapa tervehtiä. "Merriam-Webster"-sanakirja määrittelee nyrkkitervehdyksen tapahtumana, jossa kaksi ihmistä iskee nyrkkinsä yhteen juhlinnan tai tervehtimisen vuoksi.


title: Nyrkkitervehdys

text: Nyrkkitervehdys tunnetaan etenkin suosiostaan urheilijoiden, rap-muusikoiden ja jengiläisten keskuudessa.


title: Nyrkkitervehdys

text: "American Journal of Infection Control" -lehdessä julkaistun tutkimuksen mukaan nyrkkitervehdyksessä leviää merkittävästi vähemmän bakteereja verrattuna kättelyyn. Tutkimusryhmä suositteli nyrkkitervehdystä mahdollisena hygieenisempänä vaihtoehtona kättelylle. Nyrkkitervehdyksen hygieenisyyttä selittää se, että siinä kontakti on lyhyempää ja kosketus vähäisempää.


title: Nüwa

text: Nüwa (/nỳwá/ kiina: 女媧) tai Nügua on jumalatar kiinalaisessa mytologiassa, joka tunnetaan parhaiten ihmiskunnan luojana ja taivaan pilarin korjaajana. Yleensä hänet kuvataan kehon yläosasta ihmisnaiseksi ja alaosasta lohikäärmeeksi. Häntä on eri tarinoissa kutsuttu sekä Fuxin siskoksi että vaimoksi.


title: Nüwa

text: Nüwa loi ihmisiä savesta, mutta kyllästyi pian pitkäveteiseen työhön. Siksi hän otti köyden, kastoi sen saveen ja pyöritti sitä niin, että savea lensi kaikkialle maailmaan. Nüwan käsin tehdyistä ihmisistä tuli rikkaita ja aatelisia, savipisaroista syntyneistä köyhiä. Nüwa antoi ihmisille myös kyvyn saada lapsia. Demonien taistellessa ja tuhotessa taivaan pilarin, Nüwa korjasi sen suuren kilpikonnan jaloilla ja kiinnitti taivaan seitsemällä erivärisellä kivellä. Taivas jäi kuitenkin hieman vinoon, mikä selittää esimerkiksi taivaankappaleiden liikkeitä.


title: Mattias Gregersson (Lillie)

text: Mattias Gregersson (kuoli 1520) oli ruotsalainen katolisen kirkon pappi, virkamies ja Strängnäsin hiippakunnan piispa vuosina 1501–1520. Mattias mestattiin Tukholman verilöylyssä vuonna 1520.


title: Mattias Gregersson (Lillie)

text: Mattias Gregerssonin isä oli Gregers Matsson (Lillie). Mattias oli valtaneuvos ja Västmanlannin ja Dalarnan laamanni vuosina 1478–1488. Hänet nimettiin Strängnäsin piispaksi vuonna 1501. Hän työskenteli myös valtionhoitaja Sten Sture nuoremman kanslerina vuodesta 1513 kuolemaansa 1520 asti.


title: Mattias Gregersson (Lillie)

text: Piispa Mattias Gregersson osallistui Uppsalan arkkipiisa Jakob Ulfssonin kanssa piispa Hemmingin autuaaksijulistamisjuhlaan Turussa vuonna 1514. Hän oli myös mukana, kun Hemmingin käsivarren reliikki sijoitettiin Tukholman kaupunginkirkkoon 12. heinäkuuta samana vuonna. Piispa Mattias oli yksi Almarestäketin piispanlinnan purkamismääräyksen allekirjoittajista 23. marraskuuta 1517. Hän oli myös ensimmäinen, joka mestattiin Tukholman verilöylyssä vuonna 1520.


title: Raido Ränkel

text: Raido Ränkel (s. 13. tammikuuta 1990 Rakvere) on virolainen maastohiihtäjä. 186 senttimetriä pitkä ja 75 kilogrammaa painava Ränkel edustaa Võru Suusaklubia.


title: Raido Ränkel

text: Ränkel kilpaili vuoden 2014 talviolympialaisissa, joissa hän oli parhaimmillaan sprintin 51:s ja viestin kymmenes. MM-kilpailuihin Ränkel on osallistunut kahdesti, vuosina 2013 ja 2015.


title: Raido Ränkel

text: Maailmancupissa Ränkel debytoi tammikuussa 2009 Otepään perinteisen sprintissä ollen 66:s. Ensimmäistä kertaa Ränkel sijoittui 30 parhaan joukkoon maaliskuussa 2016 Ski Tour Canadaan kuuluvassa Quebec Cityn vapaan sprintissä ollen 25:s.


title: Salomon van Ruysdael

text: Salomon van Ruysdael (n. 1602–1670) oli alankomaalainen taidemaalari. Ruysdael oli hollantilaisen maisemamaalauksen perustajia Jan van Goyenin ohella ja maansa johtavia realistisia maisemamaalareita. Hän edustaa Hollannin maalaustaiteen kulta-aikaa. Hän maalasi läpikuultavin, vaaleahkoin, monesti harmaasävyisin värein kotitienoonsa kanavia, tasankoja, kanavissa kulkevia lauttoja, veden yläpuolelle kurkottavia puita ja suurten puiden ympäröimiä kyliä. Hänen töissään esiintyy täytehenkilöitä. Myöhemmin hänen tyylinsä muuttui aikaisempaa voimakkaammaksi ja värikkäämmäksi.


title: Salomon van Ruysdael

text: Sukuun kuuluu useita taidemaalareita. Salomonin veli Isaac van Ruisdael oli myös tunnettu maisemamaalari. Salomon oli Jacob van Ruisdaelin setä ja eroaa tästä tarkkuutensa ja pidättyvyytensä suhteen. Salomon sai joukon jäljittelijöitä, joista tunnetuin on hänen poikansa Jacob van Ruysdael.


title: Salomon van Ruysdael

text: Salomon van Ruysdael syntyi Naardenissa lähellä Amsterdamia. Hänen isänsä oli Jacob van Gooyer, joka oli ammatiltaan huonekalupuuseppä. Salomon ja Isaac muuttivat myöhemmin sukunimensä lähistöllä sijainneen linnan mukaan. Erottuakseen toisistaan Salomon ja hänen poikansa Jacob käyttivät nimeä Ruysdael, kun taas Isaac ja hänen poikansa Jacob käyttivät nimeä Ruisdael. Salomon eli suurimman osan elämäänsä Haarlemissa, mutta maalasi myös muita hollantilaisia maisemia. Hän kuoli Haarlemissa.


title: Bentsaalikloridi

text: Bentsaalikloridi (CHCl) on halogenoituihin aromaattisiin hiilivetyihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä valmistettaessa muita kemikaaleja.


title: Bentsaalikloridi

text: Bentsaalikloridi on huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä, jolla on pistävä haju. Yhdiste ei juurikaan liukene veteen, mutta liukenee helposti useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin. Happamissa tai emäksisissä vesiliuoksissa se hydrolysoituu bentsaldehydiksi ja katalyytteinä voidaan käyttää esimerkiksi rauta(III)kloridia tai sinkkifosfaattia. Amiinien toimiessa katalyytteinä yhdiste reagoi kaliumasetaatin kanssa kuumennettaessa kanelihapoksi. Lewis-hapot katalysoivat bentsaalikloridin polymeroitumista. Metallisen natriumin vaikutuksesta bentsaalikloridista muodostuu stilbeeniä.


title: Bentsaalikloridi

text: Bentsaalikloridi ärsyttää limakalvoja, ihoa ja silmiä aiheuttaen muun muassa yskää, kurkkukipua, vaikeutunutta hengitystä sekä ihon ja silmien kipua ja punoitusta. Aine on todennäköisesti karsinogeeninen ja luokitellaan Suomessa syöpäsairauden vaaraa aiheuttavaksi kemikaaliksi.


title: Bentsaalikloridi

text: Bentsaalikloridia valmistetaan pääasiassa klooraamalla tolueenia radikaali-initiaattoreiden läsnä ollessa. Reaktiossa muodostuu seos, joka sisältää bentsaalikloridin lisäksi myös bentsyylikloridia ja bentsotrikloridia. Ainetta muodostuu silloin kun kloorin ja tolueenin ainemäärien suhde on 2–2,2. Tuote puhdistetaan tislaamalla. Puhdasta bentsaalikloridia voidaan valmistaa klooraamalla bentsaldehydiä tionyylikloridilla tai klooraamalla tolueenia sulfuryylikloridilla bentsoehappoanhydridin toimiessa katalyyttinä.


title: Bentsaalikloridi

text: Suurin osa tuotetusta bentsaalikloridista käytetään bentsaldehydin valmistamiseen. Siitä voidaan valmistaa myös eräitä muita yhdisteitä kuten kanelihappoa.


title: Muinaisruotsi

text: Muinaisruotsi (nykyruots. "fornsvenska") on nimi kahdelle ruotsin kielen muodolle, joita puhuttiin keskiajalla: varhainen muinaisruotsi ("klassisk fornsvenska"), jota puhuttiin vuosina 1225–1375, ja myöhäinen muinaisruotsi ("yngre fornsvenska"), jota puhuttiin 1375–1526.


title: Muinaisruotsi

text: Muinaisruotsi kehittyi itämuinaisnorjasta. Ruotsin ja tanskan kielten aikasimmat muodot, joita puhuttiin vuosina 800–1100, olivat muinaisnorjan murteita, joita kutsuttiin "riimuruotsiksi" ja "riimutanskaksi", koska niitä kirjoitettiin silloin vain riimuilla. Murteiden väliset erot olivat kuitenkin pieniä, ja ne alkoivat kunnolla erkaantua 1100-luvulla. Muinaisruotsi ja muinaistanska syntyivät 1200-luvulla. Ei ole varmuutta siitä, milloin muinaisgutniska ja älvdalska alkoivat erkaantua ruotsista, mutta muinaisgutniska erkaantui kauan ennen muinaistanskaa.


title: Muinaisruotsi

text: Varhainen muinaisruotsi oli merkittävästi erilainen nykyruotsiin verrattuna siten, että siinä oli monimutkaisempi sijamuotorakenne eikä se ollut vielä kokenut sukurakenteen supistumista, joten siinä oli kolme sukua. Substantiiveja, adjektiiveja, pronomineja ja joitain numeraaleja taivutettiin neljässä sijassa: nominatiivi, genetiivi, datiivi ja akkusatiivi.


title: Per Erik Rundquist

text: Per Erik Gunnar Rundquist (23. maaliskuuta 1912, Tukholma – 1986) oli ruotsalainen kirjailija, joka kirjoitti psykologisesti ja tyylillisesti onnistuneina pidettäviä nuoruusikää kuvaavia teoksia, rakkaus- ja avioliittoromaaneja sekä novelleja ja runoutta. Rundquistin teoksista on suomennettu "Kalla mig Ismael" (suom. "Lola"). Romaaneissaan Rundquist kuvaa myös Välimeren seudun ympäristöä.


title: Vilho Myrsky

text: Vilho Myrsky (16. lokakuuta 1899 Halikko – 1971 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja, oppikirjojen tekijä ja kansanperinteen kerääjä.


title: Vilho Myrsky

text: Myrskyn vanhemmat olivat kioskinpitäjä Herman Myrsky ent. Bange (1868–1933) ja Katarina Vilhelmina (Miina) Nylund. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi 1920-luvun alussa Jyväskylän opettajaseminaarista. Myrsky toimi opettajana Perniön Tuohitussa ja sen jälkeen 1950- ja 1960-luvuilla Helsingissä Lapinlahden ja Käpylän kansakouluissa. Myrsky oli Helsingissä myös opettajakandidaattien ohjaajana Lapinlahden kansakoulussa.


title: Vilho Myrsky

text: Myrsky kirjoitti useita kansakoulun maantiedon, laskennon, åidinkielen ja uskonnon oppikirjoja yhdessä Arvi Ulvisen ja vaimonsa Helvi Myrskyn kanssa. Hän keräsi vuosina 1914–1915 Perniön seudulta loruja sekä leikki- ja tuutulauluja. Myrsky sävelsi ja sanoitti myös itse lauluja mieskuoroille.


title: Dennis Edwards (koripalloilija)

text: Dennis Edwards (s. 24. helmikuuta 1972) on yhdysvaltalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.


title: Dennis Edwards (koripalloilija)

text: Edwards pelasi yliopistotasolla Fort Hays Statessa, minkä jälkeen hän pelasi muun muassa Suomen pääsarjassa Pyrbasketissa syksyn 2001, jolloin hän kirjautti 12 runkosarjaottelussa keskimäärin 20,6 pistettä, 7,5 levypalloa ja 5,3 koriinjohtanutta syöttöä per ottelu.


title: Antti Hämäläinen

text: Antti Hämäläinen -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Arvi Ulvinen

text: Eero Arvi Ulvinen (2. lokakuuta 1897 Alavus – 7. joulukuuta 1992) oli suomalainen filosofian tohtori, luonnonhistorian lehtori, kasvitieteilijä ja oppikirjojen tekijä.


title: Arvi Ulvinen

text: Ulvisen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Eero Ulvinen ja Maria Elisabeth Soini. Hän pääsi ylioppilaaksi 1916 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1922, lisensiaatiksi 1938 ja tohtoriksi 1941.


title: Arvi Ulvinen

text: Ulvinen toimi Kouvolan suomalaisen yhteiskoulun luonnonhistorian ja maantiedon opettajana 1922–1929, Kouvolan yhteislyseon vanhempana lehtorina 1929–1945 sekä Helsingin 2. suomalaisen lyseon lehtorina vuodesta 1945 ja Helsingin väliaikaisessa opettajakorkeakoulussa luonnonhistorian ja maantiedon opettajana vuodesta 1947 lähtien.


title: Johan Rohde

text: Johan Gudman Rohde (1856–1935) oli tanskalainen taidemaalari, graafikko, muotoilija, hopeaseppä ja kivipiirtäjä. Osa hänen tuotannostaan on symbolistista ja syntetististä. Rohde maalasi intiimejä näkymiä pienistä kaupungeista. Uutta hänen tuotannossaan on hopeaesineiden ja huonekalujen yksinkertaisuus ja koruttomuus. Rohde teki myös muotokuvia.


title: Ana Sofía Sánchez

text: Ana Sofía Sánchez (s. 13. huhtikuuta 1994 San Luis Potosí) on meksikolainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 280 lokakuussa 2014. Hän on voittanut urallaan kymmenen ITF-turnausta kaksinpelissä ja viisi nelinpelissä.


title: Ana Sofía Sánchez

text: Sánchez edusti Meksikoa Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2012.


title: Jorma Soveri

text: Jorma Eelis Soveri (1. toukokuuta 1909 Lammi – 9. toukokuuta 1967) oli suomalainen filosofian tohtori, luonnonhistorian opettaja ja oppikirjojen tekijä.


title: Jorma Soveri

text:
Soverin vanhemmat olivat maanviljelijä Eelis Selim Soveri ja Hilma Lydia Mattila. Hän pääsi ylioppilaaksi 1928 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1935, lisensiaatiksi 1940 ja tohtoriksi 1941. Soveri teki opintomatkat Länsi-Eurooppaan 1948 sekä Espanjaan ja
Marokkoon 1951.


title: Jorma Soveri

text: Soveri toimi luonnonhistorian ja maantiedon opettajana Lohjan yhteiskoulussa 1939–1941 ja Helsingin suomalaisessa yhteiskoulussa vuodesta 1941 alkaen sekä Kustannus oy Otavan virkailijana vuodesta 1945. Hän oli Helsingin suomalaisen yhteiskoulun rehtorina 1954–1964, Korkeasaaren eläintarhan va. valvojana 1944–1946 ja Helsingin yliopiston Lammin biologisen aseman esimiehenä vuodesta 1953 alkaen.


title: Victoria Rodríguez

text: Victoria Rodríguez (s. 22. huhtikuuta 1995 Durango) on meksikolainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 216 marraskuussa 2015. Hän on voittanut urallaan viisiITF-turnausta kaksinpelissä ja yhdeksän nelinpelissä.


title: Victoria Rodríguez

text: Rodríguez edusti Meksikoa Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2014.


title: Antoine Gérard

text: Antoine Gérard (s. 15. kesäkuuta 1995 Remiremont) on ranskalainen yhdistetyn hiihtäjä. Gérard edustaa Ventron-seuraa.


title: Antoine Gérard

text: Gérard debytoi maailmancupissa joulukuussa 2015 Ramsaun normaalimäen kilpailussa. Kilpailu päättyi hänen osaltaan hylkäykseen. Ensimmäiset pisteensä Gérard saavutti helmikuussa 2016 Lahden suurmäen kilpailussa ollen 27:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes Chaux-Neuvessa tammikuussa 2017. Parhaimmillaan hän on ollut kaksi kertaa viides Rukan suurmäen ja 10 kilometrin hiihdon kilpailuissa marraskuussa 2017.


title: Antoine Gérard

text: Gérard kilpaili vuoden 2015 MM-kilpailuissa Falunissa ollen suurmäen kilpailun 35:s. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui suurmäen kilpailussa 18:nneksi, normaalimäessä 26:nneksi sekä joukkuekilpailussa seitsemänneksi.


title: Pistepörssi

text: Pistepörssi on palloilussa ja erityisesti joukkueurheilussa käytetty tilastointimenetelmä, jolla osoitetaan, kuinka monta tehopistettä jokin pelaaja on tehnyt. Tehopisteiksi lasketaan, esimerkiksi jääkiekossa, maali tai maaliin johtanut syöttö.


title: Pistepörssi

text: Tyypillisesti pistepörssi on luettelo, jossa näytetään eniten tehopisteitä tehneet pelaajat yksittäisellä kaudella. Pistepörssin voittajaksi ilmoitetaan kauden tai turnauksen päätteeksi eniten tehopisteitä tehnyt pelaaja. Jääkiekossa on tapana palkita pistepörssin voittaneita pelaajia: esimerkiksi jääkiekon SM-liiga myöntää vuosittain Veli-Pekka Ketola -palkinnon ja NHL-liiga on jakanut yli 50 vuoden ajan Art Ross Trophyn runkosarjan pistepörssin voittaneelle pelaajalle.


title: Raitalaiskurit

text: Raitalaiskurit ("Nystalus") on laiskurien heimoon kuuluva tikkalintusuku. Raitalaiskurien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan neljä lajia.


title: Turun puistot

text: Turun puistot ovat hoidettuja viheralueita Turussa. Turku tunnetaan lehtevien puistojen kaupunkina ja puistokulttuurin edelläkävijänä.


title: Turun puistot

text: Turun dominikaaniluostarilla oli alueellaan todennäköisesti Suomen varhaisin puutarha ja Turun linnassa viljeltiin Suomen ensimmäiset puutarhakasvit. Myös keskiaikaisten kaupunkitalojen takapihoilla oli yrtti- ja kasvitarhoja, joista turkulaisissa asiakirjoissa yleisimmin käytetään nimitystä ”kaalimaa”, mutta varsinaisia puistoja ei vielä keskiaikaisessa kaupunkikulttuurissa esiintynyt muuallakaan Euroopassa. Varsinainen puutarhanhoito saapui Suomeen Kustaa Vaasan aikana 1530-luvulla, jolloin asiakirjoista löytyvät varhaisimmat tiedot puutarhoista ja vauraitten talojen ympärille istutetuista hedelmäpuista. Juhana Herttuan ansiota on Turun linnan puutarhan kunnostaminen. Ruissaloon tehtiin jahtipuisto, johon istutettiin muun muassa tammia.


title: Turun puistot

text: Turun vanhimpina julkisina puistoina voidaan pitää Ruissaloa sekä Kupittaanpuistoa, joita on käytetty virkistykseen jo 1600-luvulta lähtien. Keskeinen tekijä Turun varhaisen puistokulttuurin syntymiselle oli Turun Akatemialla sekä sen professoreilla, jotka toivat matkoiltaan kaupunkiin uusia lajikkeita ja tyylisuuntia.


title: Turun puistot

text: Vahva innostus puutarhoihin alkoi kuitenkin vasta 1700-luvulla. Tällöin puutarhoihin hankittiin etenkin hyötykasveja kuten omenapuita, marjapensaita ja tupakkaa. Turun kadut alkoivat saada 1700-luvun lopulla ensimmäistä kertaa ympärilleen myös puuistutuksia. Ruissalosta siirrettyjä tammia istutettiin tällöin Suurtorin, Hämeenkadun ja Ison Kirkkokadun varsille. 1700-luvulla Turun kautta Suomeen tuotiin myös ulkomailta useita uusia lajikkeita, muun muassa syreeni vuonna 1728, jonka Turkuun toi ulkomailta apteekkari Synnerberg.


title: Turun puistot

text: Turun puistoja ja suomalaista puistokulttuuria edistämään perustettiin 1820 myös Suomen ensimmäinen puutarha-alan yhdistys Trädplantering Sällskapet i och omkring Åbo eli Turun ja sen ympäristön puidenistutusseura. Yhdistyksen tavoitteena oli perustaa kaupunkiin lisää puistoja ja hoitaa jo olemassa olevaa puistokulttuuria. Seuran toiminta katkesi vuoden 1827 Turun paloon kuten myös useiden Turkulaisten puistojen toiminta. Uuden asemakaavan ja jälleenrakennuksen myötä Turun kaupunkikuvasta katosi useita ennen paloa tunnettuja puistoja. 1800-luvulla puistojen suunnitelmallinen toteutus ja hoito tehostuivat, kun kaupunkiin palkattiin ensimmäinen ammattimainen kaupunginpuutarhuri. Uudistusten myötä Carl Ludvig Engelin suunnitteleman asemakaavan puistot oli suurimmalta osaltaan toteutettu 1800-luvun aikana ja myös Turun keskustan kukkuloita oli alettu muuttaa puistoiksi.


title: Turun puistot

text: Turun hautausmaa vihittiin käyttöön vuonna 1807. Alueen pinta-ala on 59,2 hehtaaria, ja sillä sijaitsee noin 45 000 hautaa. Hautausmaalle on haudattu useita merkkihenkilöitä, ja sen haudoilla on tunnettujen kuvanveistäjien suunnittelemia veistoksia ja muistomerkkejä. Alueella on viiden uskontokunnan hautausmaat.


title: Turun puistot

text: 1900-luvulle tultaessa puistot olivat erinomaisessa kunnossa. Vuosisadan ensimmäisinä vuosikymmeninä puistoja elävöitettiin rakentamalla lapsille leikkikenttiä ja altaita sekä Kupittaanpuistoon lintulammikoita.


title: Turun puistot

text: Sotavuosina puistot pääsivät huonoon kuntoon ja vielä sotien jälkeenkin kesti kauan ennen kuin normaalit olosuhteet palasivat. Turkuun tehtyjen kuntaliitosten myötä kaupungin pinta-ala moninkertaistui ja virkistysalueita rakennettiin paljon myös keskustan ulkopuolelle. 1970-luvulta lähtien kaupunkiin on rakennettu myös koirapuistoja, joista ensimmäiset sijaitsivat Raunistulassa ja Iso-Heikkilässä.


title: Turun puistot

text: Huonon taloudellisen tilanteen vallitessa 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulla kaupunkiin rakennettiin silti uusia puistoja, joista tehtiin kuitenkin aikaisempaa helppohoitoisempia.


title: Turun puistot

text: Tietoykkösen tekemän tutkimuksen mukaan vuonna 2016 puistojen kunto sai lukijaraadilta kohtalaisen hyvän yleisarvosanan. Kupittaanpuisto nousi suosituimmaksi ja toisena tuli Brahenpuisto ja koko Turun tuomiokirkon ympäristö. Kolmannesta sijasta taistelivat tasaväkisesti Vartiovuori ja Puolalanpuisto. Muita suosittuja puistoja Turussa ovat muun muassa Barkerinipuisto, Fleminginpuisto, Asemanpuisto, Linnanpuisto, Samppalinnanpuisto ja Runeberginpuisto.


title: Tehopiste

text: Tehopiste on palloilussa ja erityisesti joukkueurheilussa käytetty abstrakti termi. Tehopisteiksi osoitetaan, esimerkiksi jääkiekossa, maali tai maaliin johtanut syöttö.


title: Tehopiste

text: Kansainvälisesti tehopisteet ilmoitetaan niin, että ensimmäisenä näytetään maalit, ja vasta sen jälkeen maalisyötöt. Jos yksilö on tehnyt esimerkiksi viisi maalia, ja antanut 16 maaliin johtanutta syöttöä, pistepörssissä lukee 5+16=21 (tyypillisesti tehopisteet summataan yhteen). Tehopisteet ovat keskeisessä roolissa pistepörssissä, sillä pistepörssissä lasketaan yksittäisten pelaajien/kilpaurheilijoiden tehopisteitä.


title: San Miguel de Escalada

text: San Miguel de Escalada on esiromaaninen kirkko Leónin maakunnassa, Espanjassa. Kirkko on ajoitettu vuoden 913 paikkeille ja se toimi keskiajalla luostarina Córdobasta muuttaneelle mozarabeille.


title: Jalkapallon Suomen Cup 1967

text:
Jalkapallon Suomen Cup 1967 oli cupin 13. järjestämisvuosi. Kilpailuun osallistui 244 joukkuetta, joukkueet jakautuivat sarjoittain seuraavasti: Mestaruussarja 12, Suomen-sarja 34, Maakuntasarja 68, Alue-sarja 79 ja muut 51. Ensimmäisen ja toisen sarjatason joukkueet pääsivät suoraan varsinaiselle kierrokselle.
Loppuotteluun selvisivät Lahden Reipas ja Kotkan Työväen Palloilijat, ja se pelattiin Helsingin Olympiastadionilla. Ottelua seurasi 5243 maksanutta katsojaa ja sen voitti KTP 2-0.Mestarit: Veli-Pekka Kylliäinen, Einari Arpula, Juhani Haavisto, Kalervo Paananen, Pentti Puranen, Risto Haltsonen, Sauli Pietiläinen, Makku Eronen, Arto Tolsa, Pekka Heikkilä, Esko Järvinen


title: Toivo Vähäkallio

text: Toivo Reijo Vähäkallio (vuoteen 1906 Vilander; 28. heinäkuuta 1888 Helsinki – 6. helmikuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri ja Teknillisen korkeakoulun professori.


title: Toivo Vähäkallio

text: Vähäkallion vanhemmat olivat Hietalahden puusepäntehtaan työnjohtaja Niilo Vilander ja Anna Blom. Hän pääsi ylioppilaaksi 1907 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1913. Vähäkallio oli rautatiehallituksen palveluksessa vuosina 1914–1925 toimien valtionrautateiden ratakonttorin teknillisen toimiston ylimääräisenä insinöörinä 1914–1919, siltaosaston johtajana 1919–1923 sekä rautatiehallituksen apulaisjohtajana ja siltarakennustoimiston esimiehenä 1923–1925. Hän oli sitten Teknillisen korkeakoulun rakennustekniikan ja insinööritieteiden lehtorina vuodesta 1925 ja huoneenrakennustekniikan professorina vuodesta 1945 vuoteen 1954. Hän toimi myös rakennusalan konsulttina ja laati konstruktiosuunnitelmia siltoihin sekä tuotanto- ja asuinrakennuksiin. Vähäkallio johti vuodesta 1934 alkaen valtion lentokone- ja tykkitehtaan tehdasalueiden suunnittelua Jyväskylän Rautpohjaan. Hän oli perushankintaohjelman rakennustöiden suunnittelun ja rakentamisen johtavana insinöörinä 1938–1942.


title: Toivo Vähäkallio

text: Toivo Vähäkallion vanhempi veli oli arkkitehti Väinö Vähäkallio. Toinen hänen veljistään oli Reino Vähäkallio joka oli yksi Akateemisen Karjala-Seuran kolmesta perustajajäsenestä. Toivo Vähäkallion poika Pentti Vähäkallio (1920–2000) oli Teknillisen Korkeakoulun rakennetekniikan professorina.


title: Pokémon BW: Seikkailut Unovassa

text: Pokémon BW: Seikkailut Unovassa (ja kauempana) () on televisiosarja Pokémonin kuudennentoista tuotantokauden nimi. Tähän kauteen päättyy 142 jaksoa käsittänyt Best Wishes -sarja, seuraava kausi aloittaa XY-sarjan.


title: Pokémon BW: Seikkailut Unovassa

text: Kausi alkoi Suomessa 16. helmikuuta 2014 jaksolla "Kaunottaret taistelemassa maineesta ja kunniasta" ja päättyi 11. lokakuuta 2014 jaksoon "Unelma jatkuu". Jakson "Hyvästi Unova! Laivalla kohti uusia seikkailuja!" kohdalla kauden nimeen lisättiin sana "ja kauempana", koska sen jakson kohdalla Ash, Iris ja Cilan jättivät Unova-alueen ja alkoivat matkata Decolore-saariston halki kohti Kantoa.


title: Pokémon BW: Seikkailut Unovassa

text: Kausi alkoi Cartoon Networkilla Yhdysvalloissa 2. helmikuuta 2013 jaksolla "Beauties Battling for Pride and Prestige!". Kuudestoista tuotantokausi käsitti 45 jaksoa, joka päättyi jaksoon "The Dream Continues!" 7. joulukuuta 2013. Tavallisten jaksojen lisäksi sarjan ohjelmapaikalla esitettiin ainoastaan Japanissa kaksi erikoisjaksoa "Cilan and Brock! Gyarados's Outrage!" (ennen XY-sarjan alkua) ja "Iris vs. Clair! The Road to Become a Dragon Master!" (XY-sarjan 21. jakson ohessa).


title: Pokémon BW: Seikkailut Unovassa

text: Tunnuslaulun esittävät Iriksen ja Cilanin ääninäyttelijät Saara Aalto ja Petrus Kähkönen.


title: Ruskolaiskurit

text: Ruskolaiskurit ("Malacoptila") on laiskurien heimoon kuuluva tikkalintusuku. Ruskolaiskurien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan seitsemän lajia.


title: Pikkununnat

text: Pikkununnat ("Nonnula") on laiskurien heimoon kuuluva tikkalintusuku. Pikkununnien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kuusi lajia.


title: Cudillero

text: Cudillero (asturiaksi "Cuideiru"), jota kutsutaan joskus nimellä "Villa Pixueta", on kunta Asturian maakunnassa Pohjois-Espanjassa. Cudilleron asukasluku on noin 5200 (2015).


title: Slagelse

text: Slagelse on Slagelsen kunnan keskustaajama Tanskassa. Vuoden 2018 alussa siellä oli vajaat 34 000 asukasta.


title: Slagelse

text: Slagelse on yksi Tanskan vanhimmista kaupungeista, ja keskiajalla se oli vauras kauppapaikka. Vanhimmat osat ovat kuitenkin tuhoituneet lukuisissa tulipaloissa.


title: Nunnat (eläinsuku)

text: Nunnat ("Monasa") on laiskurien heimoon kuuluva tikkalintusuku. Nunnien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan neljä lajia.


title: Sigüenza

text: Sigüenza on kunta Espanjassa Guadalajaran maakunnassa. Sen asukasluku on noin 4700.


title: Lääkärikeskus Minerva

text: Lääkärikeskus Minerva on yksityinen suomalainen vuodesta 1988 Raumalla toiminut lääkärikeskus. Myöhemmin yritys avasi toimipisteen myös Euraan. Yrityksen toimitusjohtajana on Heimo Ylitalo, vastaavana lääkärinä Tapani Järvinen ja potilasasiamiehenä toimii Sari Salminen. Lääkärikeskus Minervassa on yli 50 vastaanottavaa lääkäriä.


title: Karvasputket

text: Karvasputket ("Laserpitium") on kasvisuku sarjakukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu The Plant Listin mukaan 14 lajia.


title: Karvasputket

text: Suomessa esiintyy luonnonvaraisena lehtokarvasputkea Ahvenanmaan ja lounaisen saariston lehtometsissä. Laji on Ahvenanmaalla yleinen.


title: Pukinjuuret

text: Pukinjuuret ("Pimpinella") on kasvisuku sarjakukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu 106 lajia.


title: Pukinjuuret

text: Pukinjuurilajeista anisruoho on tunnettu maustekasvi. Suomessa luonnonvaraisena kasvavia pukinjuuria ovat yleinen ahopukinjuuri sekä harvinainen, uhanalainen ja rauhoitettu isopukinjuuri.


title: Punakatkot

text: Punakatkot ("Torilis") on kasvisuku sarjakukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu kahdeksan lajia.


title: Punakatkot

text: Suvun lajeista Suomessa esiintyy luonnonvaraisena vain punakatko ("Torilis japonica"). Se on uhanalainen ja rauhoitettu Ahvenanmaan maakunnassa.


title: Haavayrtit

text: Haavayrtit ("Sanicula") on kasvisuku sarjakukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu 44 lajia. Haavayrtit kuuluvat sarjakukkaiskasvien "Saniculoideae"-alaheimoon. Se poikkeaa sarjakukkaisten pääryhmästä siten, että yksittäiset kukat ovat perättömiä, jolloin kukinnon pikkusarjoista muodostuu mykerömäisen tiheitä.


title: Haavayrtit

text: Suomessa esiintyy luonnonvaraisena yksi laji haavayrtti ("Sanicula europaea"). Se on yleinen Ahvenanmaalla lehtometsissä. Haavayrtillä on muualla Suomessa vain yksi tunnettu kasvupaikka Houtskarissa. Haavayrttiä käytetään perennana ja lääkekasvina.


title: Sarjaputket

text: Sarjaputket ("Scandix") on kasvisuku sarjakukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu neljä lajia.Pohjoismaissa esiintyy luonnonvaraisena kampasarjaputkea ja kaukasiansarjaputkea. Ne ovat matalia yksivuotisia ruohoja, joiden erikoispiirre on lohkohedelmien hyvin pitkä nokka. Suomessa nämä lajit ovat satunnaisia tulokkaita.


title: Sorsanputket

text: Sorsanputket ("Sium") on kasvisuku sarjakukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu yhdeksän lajia.


title: Sorsanputket

text: Suvun lajeista erittäin myrkyllinen sorsanputki kasvaa Pohjoismaiden eteläosassa. Suomessa sorsanputki on hyvin harvinainen, uhanalainen ja rauhoitettu joenrantakasvi. Sokerijuurta viljellään ravintokasvina.


title: Särmäputket

text: Särmäputket ("Selinum") on kasvisuku sarjakukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu kahdeksan lajia.


title: Särmäputket

text: Särmäputket ovat kaksi- tai monivuotisia ruohovartisia kasveja. Niiden varret ovat sileitä tai harjanteisia sekä kasvutavaltaan pystyjä. Lehtituppien pituus vaihtelee, mutta lehdet ovat useaan kertaan parilehdykkäiset ja lehdyköiden kärjet ovat valkoiset. Kukat ovat valkoisia tai punertavia, ja ne sijaitsevat sarjakukinnoissa. Hedelmä on muodoltaan pyöreä tai soikea lohkohedelmä, jonka hedelmyksissä on viisi harjannetta.


title: Särmäputket

text: Pohjoismaissa esiintyy kaksi eteläosaan jäävää lajia: harjasärmäputki ("Selinum carvifolia") ja silosärmäputki ("Selinum dubium"). Suomessa luhtasuoputkea ("Peucedanum palustre") muistuttavaa harjasärmäputkea kasvaa maan eteläosassa merenrannoilla ja niityillä.


title: Naisten Liiga -kausi 2016

text: Naisten Liiga -kausi 2016 oli vuonna 2006 perustetun Naisten Liigan kymmenes kausi ja kaikkiaan 46 kerta, jolloin jalkapallon naisten Suomen mestaruus ratkaistiin. Kauteen lähdettäessä hallitseva mestari oli PK-35 Vantaa ja sarjanousijoita ONS sekä TiPS.


title: Naisten Liiga -kausi 2016

text: Vuonna 2016 Suomen mestaruuden voitti jälleen PK-35, jolle mestaruus oli kolmas peräkkäinen. Naisten Ykköseen putosivat NiceFutis ja TiPS, liigaan nousivat GBK ja JyPK.


title: Naisten Liiga -kausi 2016

text: Naisten Liigan kausi 2016 pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertaisena alkusarjana, jonka jälkeen kuusi parasta jatkoivat ylemmässä loppusarjassa ja neljä huonointa alemmassa loppusarjassa. Ylempi loppusarja pelattiin yksinkertaisena ja alempi kaksinkertaisena, niin että alkusarjan pisteet laskettiin mukaan molemmissa sarjoissa. Alemman loppusarjan neljänneksi sijoittunut putosi Naisten Ykköseen kaudeksi 2017 ja kolmas karsi liigapaikastaan Ykkösen toiseksi sijoittuneen kanssa.


title: Naisten Liiga -kausi 2016

text: Jyväskylän Pallokerho nousi Naisten Liigaan kaudeksi 2017 yhteismaalein 4–2.