title: Malesian intialaiset

text: Vuoden 2010 väestönlaskennassa intialaiset muodostivat 7,3 % Malesian kansalaisista. Historiansa takia suurin osa Malesian intialaisista asuu Malesian osavaltioissa, joissa oli aikanaan brittien plantaaseja, kuten Selangorissa, Negri Sembilanissa ja Johorissa. Heitä löytyy kuitenkin myös muista osavaltioista. Plantaasit säilyttivät tärkeän taloudellisen aseman intialaisten keskuudessa pitkään, mutta etenkin 1980-luvulta alkaen suuri osa heistä on muuttanut kaupunkeihin. Maaseutuväestön osuus tippui vuoden 1970 lukemasta 65 % lukemaan 30 % vuoteen 2000 mennessä.


title: Malesian intialaiset

text: Vuonna 2000 eri intialaisia etnisiä ryhmiä oli Malesiassa seuraavasti: Intian tamilit 1 396 480 (87,6 %), malajalamit 35 809 (2,3 %), telugut 38 993 (2,4 %), sikhit 33 231 (2,1 %), punjabit 23 147 (1,5 %), muita intialaisia 41 477 (2,6 %), pakistanilaisia 11 313 (0,7 %), bangladeshiläisiä 2 951 (0,2 %), Sri Lankan tamilit 8 735 (0,5 %) ja sinhalit 1 641 (0,1 %).


title: Malesian intialaiset

text: Intialaisia kauppiaita tuli nykyisen Malesian alueelle jo 1300-luvulla. Heidän mukanaan alueelle tuli myös islam. Osa varhaisista muuttajista avioitui paikallisiin hallitsijasukuihin ja saavutti merkittävän aseman. Suuremmissa määrin intialaisia tuli kuitenkin vasta 1800-luvulta lähtien ja etenkin 1900-luvun alussa. Heitä toivat alueelle tuolloiset siirtomaaisännät britit työskentelemään kumiplantaaseille. Vuosina 1911-1930 Malesiaan tuli vuosittain noin 90 000 intialaista. plantaasityöntekijöiden ohella maahan tuli intialaisia asiantuntijoita, lääkäreitä ja opettajia. Vaikka intialaisia on huomattavasti vähemmän kuin malaijeja ja kiinalaisia, heillä on huomattava asema maan politiikassa. Malaysian Indian Congress eli MIC on intialaisten asioita ajava poliittinen puolue.


title: Malesian intialaiset

text: Tamilin kielen ja muiden intialaisten kielten ohella miltei kaikki Malesian intialaiset osaavat puhua ja kirjoittaa myös malaijia. Huomattava osa osaa myös kiinaa. Suurin osa intialaisista on hindulaisuus, mutta osa kuuluu muihin uskonnollisiin ryhmiin, kuten sikheihin, buddhalaisiin, muslimeihin ja kristittyihin. Kaksi merkittävää intialaisten Malesiassa viettämää juhlapäivää ovat Diwali ja Thaipusam.


title: Cable Streetin taistelu

text: Cable Streetin taistelu oli 4. lokakuuta 1936 Lontoon East Endin kaupunginosassa järjestetyn fasistisen British Union of Fascists -puolueen kannattajien juutalaisvastaisen marssin yhteydessä tapahtunut välikohtaus heitä vastustaneiden antifasistien ja Suur-Lontoon poliisivoimien välillä. Vastamielenosoittajien tarkoitus oli pysäyttää BUF:n marssi, missä he myös onnistuivat.


title: Cable Streetin taistelu

text: Tapahtumat saivat alkunsa, kun noin 2 000–3 000 Oswald Mosleyn johtamaa mustiin paitoihin pukeutunutta fasistia yritti marssia läpi East Endin kaupunginosan, jossa asui yli 60 000 juutalaista. BUF oli perustettu vuonna 1932 fasistisena järjestönä, mutta se omaksui nopeasti myös antisemitismin sekä muun muassa natsitervehdykset. Marssijoita oli vastassa arviolta 100 000:n vastamielenosoittajan joukko, joka koostui irlantilaisista ja juutalaisista työläisistä sekä ammattiyhdistysaktiiveista, kommunisteista ja anarkisteista. Vastamielenosoittajat käyttivät espanjankielistä iskulausetta ”No pasarán”, josta myöhemmin muodostui yksi antifasistisen liikkeen tunnuslauseista.


title: Cable Streetin taistelu

text: Antifasisistit rakensivat Christian Street- ja Cable Street -katujen risteykseen katusulkuja, joiden tarkoitus oli estää marssin kulku. Paikalle komennetut 10 000 poliisia, joista 4 000 oli ratsupoliiseja, puolestaan yrittivät purkaa katusulkua, jotta BUF:n marssi pääsisi etenemään. Tilanne kärjistyi väkivaltaiseksi yhteenotoksi, jossa vastamielenosoittajat olivat varustautuneet erilaisilla astaloilla ja katukivillä. He saivat tukea kadunvarren asukkailta, jotka ikkunoistaan paiskoivat poliiseja elintarvikkeilla, jätteillä ja kukkaruukuilla. Lapset puolestaan häiritsivät poliisihevosia muun muassa vierittämällä marmorikuulia niiden kavioihin. Tilanne raukesi lopulta, kun poliisi pakotti Mosleyn johtamat fasistit keskeyttämään marssinsa ja nämä perääntyivät Hyde Parkin suuntaan.


title: Cable Streetin taistelu

text: Mellakan aikana pidätettiin noin 150 vastamielenosoittajaa, mutta vastaavasti myös joitakin poliiseja joutui heidän vangeikseen. Loukkaantuneita oli noin 175, poliisien ja antifasistien lisäksi joukossa oli myös naisia ja lapsia. Välikohtauksen johdosta vielä samana vuonna tuli voimaan laki, joka vaati poliisin luvan kaikille poliittisille mielenosoituksille ja kielsi niiden osallistujia pukeutumasta minkäänlaisiin yhtenäisiin asusteisiin.


title: Cable Streetin taistelu

text: Brittiläinen työväenliike ja vasemmisto pitää Cable Streetin taistelua merkittävänä työväenluokan keskinäisen solidaarisuuden osoituksena ja voittona 1930-luvulla maassa nousussa olleesta fasismista. Marssin tarkoituksena oli saada East Endin irlantilaiset kääntymään alueen juutalaisia vastaan, mutta Mosleyn kansankiihotus ei kuitenkaan saanut vastakaikua, vaan sen sijaan irlantilaiset torjuivat fasistit yhdessä juutalaisten kanssa. Toisaalta BUF onnistui tapauksen jälkeen kasvattamaan jäsenmääräänsä, koska se pystyi käyttämään marssin väkivaltaista pysäyttämistä propaganda-aseena. Puolue ei kuitenkaan missään vaiheessa noussut merkittäväksi tekijäksi Britannian politiikassa.


title: Cable Streetin taistelu

text: Välikohtaukseen osallistuneita antifasisteja pidetään myös nykyään suuressa arvossa. Esimerkiksi toukokuussa 2015 Irlannin presidentti Michael D. Higgins lähetti tervehdyksen Cable Streetin taistelussa mukana olleelle Max Levitasille tämän 100-vuotispäivän johdosta.


title: Cable Streetin taistelu

text: Cable Streetin taistelua on käsitelty lukuisissa musiikkikappaleissa sekä muun muassa kirjallisuudessa. Tunnetuimpia kappaleita ovat punk-yhtye Oi Polloin ”Let the Boots Do the Talking” (1999) ja laulaja-lauluntekijä Billy Braggin ”The Battle of Barking” (2010). Kirjallisuudessa tapaus esiintyy muun muassa jännityskirjailija Ken Follettin romaanissa "Maailman talvi" (2012) ja siihen viitataan myös fantasiakirjailija Terry Pratchettin romaanissa "Yövartiosto" (2001).


title: Cable Streetin taistelu

text: Cable Streetin taistelun muistoksi maalattiin 1980-luvun alussa suuri seinämaalaus, joka entistettiin vuonna 2011. Sitä pidetään Lontoon tunnetuimpana seinämaalauksena.


title: No pasarán

text: ¡No pasarán! (, tai ""On ne passe pas"", suom. ""He eivät pääse läpi"") on espanjankielinen iskulause, jota poliittisissa yhteyksissä käytetään puhuttaessa vastustajan pysäyttämisestä. Nykyään se on tunnettu erityisesti antifasistien tunnuslauseena.


title: No pasarán

text: Lauseen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta se kuultiin ranskankielisenä ensimmäisen maailmansodan aikana Verdunin taistelussa, jonka yhteydessä sitä tiettävästi käytti ranskalainen kenraali Robert Nivelle tai toisten lähteiden mukaan marsalkka Pétain. Lause esiintyi myös sota-ajan ranskalaisissa propagandajulisteissa.


title: No pasarán

text: Varsinaisesti "No pasarán" tuli tunnetuksi Espanjan sisällissodan alettua tasavaltalaisten johtoon kuuluneen Dolores Ibárrurin pitämässä radiopuheessa, jossa hän kehotti kansalaisia unohtamaan keskinäiset erimielisyytensä ja käymään yhteiseen rintamaan kenraali Francon johtamia fasisteja vastaan. Ibárruri päätti heinäkuussa 1936 pitämänsä puheen raivokkaasti lauseisiin ""Los fascistas no pasarán! No pasarán!"". Tämän jälkeen tasavaltalaiset omaksuivat sen tunnuslauseekseen. Valloitettuaan Madridin 28.3. 1939 Franco julisti "Hemos pasado" ("Olemme päässeet läpi".)


title: No pasarán

text: "No pasarán" levisi nopeasti myös muualle, ja jo lokakuussa 1936 sitä käytettiin Lontoossa niin sanotun Cable Streetin taistelun yhteydessä. Myöhemmin lauseen ovat ottaneet omakseen lähinnä vasemmistolaiset antifasistit, mutta se on kuultu myös muun muassa Viron keskustapuolueen vaalilauseena.


title: Lisbet

text: Lisbet tai Lisbeth on naisen etunimi, Elisabet-nimen lyhentynyt muoto. Muodossa Lisbet nimi on käytössä pääasiassa Skandinavian maissa, muodossa Lisbeth varsinkin Saksassa.


title: Lisbet

text:
Suomessa nimi Lisbet on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu
vuoden 2009 loppuun mennessä 684 ja Lisbeth noin 1100 henkilölle. Lisbetin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 19. marraskuuta.


title: Andrés Guglielminpietro

text: Andrés Guglielminpietro (s. 10. huhtikuuta 1974 San Nicolás de los Arroyos, Argentiina) on argentiinalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Peliuransa päätyttyä Guglielminpietro on toiminut valmentajana.


title: Andrés Guglielminpietro

text: Guglielminpietro pelasi pääsarjatasolla argentiinalaisissa Gimnasia LP:ssa ja Boca Juniorsissa, italialaisissa Milanissa, Internazionalessa ja Bolognassa sekä Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa Al-Nasr Dubaissa.


title: Andrés Guglielminpietro

text: Argentiinan A-maajoukkueessa Guglielminpietro pelasi kuusi ottelua vuonna 1999.


title: Kai Paimiala

text: Kai Paimiala (s. 10. tammikuuta 1959) on suomalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.


title: Kai Paimiala

text: Paimiala pelasi kaudella 1985 Porin Pallo-Tovereissa kuusi SM-sarjan ottelua.


title: Wörner

text: Wörner on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Lakkadiivienmeri

text: Lakkadiivienmeri () on Intian valtameren alue Intian niemimaan, Sri Lankan ja Malediivien välissä.


title: Lakkadiivienmeri

text: Merialueen pinta-ala on 786 000 neliökilometriä, keskisyvyys 1 929 ja suurin syvyys 4 131 metriä. Meriveden lämpötila on talvella noin 25 °C, elokuussa 26–28 °C. Suolaisuus vaihtelee pohjois- ja keskiosan 35 ja eteläosan 35,5 promillen välillä.


title: Lakkadiivienmeri

text: Alueella on lukuisia koralliriuttoja. Intian vesialueilla kalastusta (kalat, ravut, langustit). Suurimmat satamat ovat Tuticorin (Thoothukudi), Mangalore (Intia) ja Colombo (Sri Lanka).


title: Lakkadiivienmeri

text: Kansainvälinen hydrografinen järjestö (IHO) määrittelee Lakkadiivienmeren rajat seuraavasti (1953):


title: Bamba (Moptin alue)

text: Bamba on maalaiskunta Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Sen keskuskylä Deguéré sijaitsee Bandiagaran kalliorinteellä 65 kilometriä Korosta pohjoiseen. Kunnassa on 13 600 asukasta (vuonna 2009).


title: Bamba (Moptin alue)

text: Bamban kunta rajoittuu pohjoisessa Koron piirin Kassan, idässä ja etelässä Diankaboun, lounaassa Bandigaran piirin Sanghanin sekä lännessä Métoumoun ja Ondougoun kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Bamba (Moptin alue)

text: Kuntaan kuuluu 28 kylää. Asukkaat ovat etupäässä dogoneja. Heidän lisäkseen kunnassa asuu fulbeja. Uskonnoltaan valtaosa on muslimeja.


title: Bamba (Moptin alue)

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, lehmänpapu, maapapu, seesami ja maapähkinä. Kotieläimiä ovat lampaat, vuohet, hevoset, aasit, siipikarja ja kamelit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Kunnassa käy myös matkailijoita.


title: Bamba (Moptin alue)

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluvat koulut ja terveysasema.


title: Diankabou

text: Diankabou on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 65 kilometriä Korosta pohjoiseen. Kunnassa on 11 300 asukasta (vuonna 2009).


title: Diankabou

text: Diankaboun kunta rajoittuu luoteessa Koron piirin Kassan ja Bamban, idässä Diounganin ja etelässä Madougoun, lännessä Bandiagaran piirin Sanghanin sekä pohjoisessa Douentzan piirin Dianwélin, Kérénan ja Dallahin kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Diankabou

text: Kuntaan kuuluu 21 kylää. Asukkaat ovat dogoneja, fulbeja, moseja ja bozoja. Heistä valtaosa on muslimeja. Lisäksi on animisteja ja kristittyjä.


title: Diankabou

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, riisi, lehmänpapu, maapapu, maapähkinä ja seesami. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, aasit, kamelit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.


title: Diankabou

text: Diankaboun kautta kulkee Koron ja Douentzan välinen paikallistie. Palveluihin kuuluvat viisi alakoulua, yläkoulu ja terveysasema.


title: Dioungani

text: Dioungani on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 53 kilometriä Korosta koilliseen. Kunnassa on 32 400 asukasta (vuonna 2009).


title: Dioungani

text: Diounganin kunta rajoittuu idässä Koron piirin Dinangouroun, lännessä Bondon, Barapirélin, Madougoun ja Diankaboun sekä pohjoisessa Douentzan piirin Dallahin kuntiin ja etelässä Burkina Fasoon. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Eteläosassa on metsiä.


title: Dioungani

text: Kuntaan kuuluu 21 kylää ja 32 pikkukylää. Lähes kaksi kolmasosaa asukkaista on muslimeja ja kolmasosa kristittyjä.


title: Dioungani

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, lehmänpapu, maapapu, seesami ja maapähkinä. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, kamelit ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.


title: Dioungani

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluvat kymmenen alakoulua, yläkoulu ja terveysasema.


title: Luettelo 1960-luvun suomalaisista elokuvista

text: Tämä on luettelo 1960-luvun suomalaisista elokuvista.


title: Boraginales

text: Boraginales on koppisiemenislahko, joka kuuluu asteridien Lamiidae-ryhmään yhdessä lahkojen Garryales, Gentianales, Solanales ja Lamiales kanssa. Lahkon tunnetuin heimo on lemmikkikasvit (Boraginaceae).


title: Boraginales

text: Lahkon kasvit ovat enemmän tai vähemmän ruohovartisia kasveja, joita peittää enemmän tai vähemmän karkea karvoitus; karvan tyvellä on kystoliitti eli solun sisäinen kiinteä kalsiumkarbonaattimuodostuma tai sen kaltainen kappale, ja tyvisolun soluseinät ovat kalkkeutuneet tai piityneet. Lehtiasento on kierteinen ja lehdet korvakkeettomia. Kukinto sijaitsee kasvin kärjessä terminaalisesti, ja on yksihaaraviuhko eli monokaasio, joka kukkien ollessa nupullaan on kiemurana. Kukat ovat säteittäisiä. Kukan verhiö on erilehtinen, ja teriö kasvaa kehityksensä kuluessa yhteen torveksi; teriö on usein ratasmainen. Tavallisesti kahdesta emilehdestä muodostuneessa ja usein neljäosaisessa sikiäimessä on paljon siemenaiheita (usein kuitenkin neljä). Verhiö jää kehittyvän hedelmän suojaksi.


title: Boraginales

text: Lahkon läheisin sukulainen on lahko Lamiales, joka on sen rinnakkaisryhmä (sisar) Lamiidae-kladin evoluutiopuussa. Ne muodostavat yhdessä kehityshaaran, jota luonnehtivat iridoidien eli välkehtivien yhdisteiden puuttuminen, viuhkomainen kukinto ja sikiäimen laitaistukat. Yhteistä näiden kahden lahkon kasveille ovat sikiäimen tyveen kiinnittyvät, gynobaasiset vartalot ja lohkohedelmä. Erottavia ominaisuuksia on kuitenkin enemmän, joten lahkot on syytä pitää systemaattisesti erillään.


title: Boraginales

text: Boraginales-lahkoon kuuluu kahdeksan heimoa, joissa on yhteensä 148 sukua ja 2 755 lajia. Heimot ovat (synonyymit suluissa):


title: Urmijärvi

text: Urmijärvi on Satakunnassa Eurassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistöön Isosuonojan valuma-alueeseen.


title: Urmijärvi

text: Järven pinta-ala on 7,4 hehtaaria ja sen pituus on noin 500 ja leveys 270 metriä. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkuunsa 1,3 kilometriä pitkä Koisonoja, joka yhtyy Koumanojaan heti Auvaisen pohjoispuolella ja se puolestaa Vilimussuonojaan.


title: Urmijärvi

text: Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja se on puoliksi ojitettua suota ja metsäistä moreenimaata. Kaakkoisrannalla on loma-asuntoja. Pohjoisranta rajautuu peltoon. Viereisestä Auvoljärvestä laskee lyhyt suo-oja Urmijärveen. Järvien pinnan korkeuserot ovat vain 30 senttimetriä. Järville pääsee Lapin ja Honkilahden yhdistävältä seututieltä 210.


title: Urmijärvi

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, jotka on alkuperäinen laji, sekä ankerias, joka on istutettu laji. Kaakossa nousee 40 metriä ylemmäksi Pärkänvuori.


title: Urmijärvi

text: Järven allas muodosti joskus jääkauden jälkeen pienen lahden, jonka suu alkoi maankohoamisen vuoksi kuroutua umpeen litorinamerestä. Tämä aiheutti järven suolapitoisuuden alenemisen ja esimerkiksi levien lajisto vaihtui makeavetisille järville tyypilliseksi. Lajiston muuttumisen alkuhetki on ajoitettu pohjasedimenttien kairauksella noin 3580–3480 eaa. ja täysin makeavetiseksi järvi oli muuttunut kairauksien perusteella 3400–3300 eaa. Sitä välivaihetta, jolloin järvessä on laimeaa murtovettä, kutsutaan kluuvifladaksi. Järvialtaan kynnys, joka erotti lopulta järven merestä, sijaitsi 40,7 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella.


title: Urmijärvi

text: Vuoden 1849 Euran pitäjänkartassa "Eura Socken 1849" Umrijärven nimi on kirjoitettu "Wähä Avuljärvi".


title: Auvoljärvi

text: Auvoljärvi sijaitsee Hinnerjoella Eurassa Satakunnassa ja kuuluu Lapinjoen vesistön Isosuonojan valuma-alueeseen.


title: Auvoljärvi

text: Järven pinta-ala on 33,1 hehtaaria ja sen pituus on 1,3 kilometriä ja leveys 450 metriä. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkuunsa 100 metriä pitkä yhdysoja Urmijärveen. Järvessä ei ole saaria.


title: Auvoljärvi

text: Järven rantaviiva on 3,5 kilometriä pitkä. Ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista maastoa sekä metsäistä suota. Peltoa on vain vähän. Rannoilla on lukuisia loma-asuntoja ja Elorannan uimaranta ja leirintäalue. Järville pääsee Lapin ja Honkilahden yhdistävältä seututieltä 210.


title: Auvoljärvi

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, jotka on alkuperäinen laji, sekä ankerias, joka on istutettu laji.


title: Auvoljärvi

text: Vuoden 1849 Euran pitäjänkartassa "Eura Socken 1849" Auvoljärven nimi kirjoitettiin "Iso Avuljärvi". Vuonna 1903 talollinen Juho Kallio ja kumppanit Hinnerjoelta hakivat lupaa järvenlaskuun ja saivat sen vuonna 1905.


title: Salajärvi (Eura)

text: Salajärvi on Satakunnassa Euran ja Rauman rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Uitto-Isonniitunoja valuma-alueeseen".


title: Salajärvi (Eura)

text: Järven pinta-ala on 29,3 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 700 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 7,5 kilometriä pitkä "Salajärvenoja", joka liityttyään "Uitto-Isonniitunojaan" yhtyy lopulta Lapinjokeen Kodiksamin länsipuolella.


title: Salajärvi (Eura)

text: Järven rantaviiva on 2,9 kilometriä pitkä. Ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista maastoa, mutta matalaa metsäistä suotakin on vähän. Pohjois-, itä- ja lounaisrannalla on runsaasti loma-asutusta. Länsipuolen viisi tekolampeakin ovat osittain mökitettyjä.


title: Salajärvi (Eura)

text: Rauman ja Euran raja kulkee Salajärven poikki niin, että yli puolet järvestä jää Euran puolelle. Järvelle pääsee Neittamolta Lappiin kulkevalta tieltä.


title: Salajärvi (Eura)

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, ahven ja hauki, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari ja ankerias, joka ovat istutettuja lajeja.


title: Mustajärvi (Rauma)

text: Mustajärvi tai Mustjärvi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Uitto-Isonniitunoja valuma-alueeseen".


title: Mustajärvi (Rauma)

text: Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 3 kilometriä pitkä "Syöstävänoja", joka yhtyy "Salajärvenojaan" ja se puolestaan Lapinjokeen.


title: Mustajärvi (Rauma)

text: Järven rantaviiva on alle kilometrin pitkä ja sen itäranta rajautuu idässä metsäiseen mäkeen. Ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista maastoa, mutta etelässä ja pohjoispäässä on metsäistä suota. Pohjoiselta suolta "Laurinniitulta" on kaivettu järveen suo-ojia. Laurinniitun toisessa päässä on pieni lampare.


title: Mustajärvi (Rauma)

text: Järven rannoilla on muutama loma-asunto ja sinne pääsee Kodiksamista tulevilta teiltä.


title: Mustajärvi (Rauma)

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, ahven ja hauki, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari että ankerias, joka ovat istutettuja lajeja.


title: Kajajärvi

text: Kajajärvi sijaitsee Euran ja Rauman rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Uiton-Isoniityn valuma-alueeseen".


title: Kajajärvi

text: Järven pinta-ala on 23,4 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 5,2 kilometriä pitkä "Myllyoja". Noin 3 kilometrin kohdalla se virtaa "Koskenrannalla" olevan lammen läpi.


title: Kajajärvi

text: Järven rantaviiva on 2,7 kilometriä pitkä. Ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista maastoa, mutta järven länsipään pohjoisrannat rajautuvat peltoihin ja itäpää metsäsuohon. Suo-oja tuo sinne läheiseltä "Kiimasuolta" vettä. Järven eteläreuna nousee korkealle "Kajajärvenmäelle".


title: Kajajärvi

text: Järvelle pääsee sekä Euran Mestilästä että Rauman Kodiksamista.


title: Kajajärvi


title: Rekolan Panimo

text: Rekolan Panimo, virallisesti Malty-J Oy, on suomalainen pienpanimo, jonka toiminta alkoi kesällä 2012. Panimon vuosituotanto on noin 100 000 litraa olutta. Panimon perustivat Jari Leinonen ja Juha Kuronen. Panimo sijaitsee Fiskarsin ruukissa.


title: Iso Palijärvi

text: Iso Palijärvi on Satakunnassa Euran ja Pöytyän rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Koskeljärven valuma-alueeseen.


title: Iso Palijärvi

text: Järven pinta-ala on 18,1 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 550 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 100 metriä pitkä yhdysoja Pikku Palijärveen.


title: Iso Palijärvi

text: Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pelto rajautuu rantaan järven pohjoisrannalla ja lännessä on soinen lahti. Järven etelärannalla on muutama loma-asunto, jonne pääsee seututieltä 210.


title: Iso Palijärvi

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä ankerias, karppi ja suutari, jotka ovat istutettuja lajeja.


title: Iso Palijärvi

text: Honkilahtelaiset hakivat vuonna 1900 talollisen August Eskolan valtuuttamana lupaa laskea Palijärven vedenpintaa. Järvelle oli tehty piirirajat vuotta aiemmin 1899. Asia siirrettiin kuitenkin lääninkonttoriin. Asiaan palattiin vuonna 1903, jolloin selvitykset oli tehty, ja lupa annettiin vuonna 1908. Järvi laskettiin perkaamalla Palijärven laskuoja, joka virtasi Koskensuon kautta nykyiseen Alhonojaan. Järvenlaskun seurauksena rantoja paljastui ja järviallas jakaantui kahdeksi järveksi. Pikku Palijärvi jäi luusuan puolelle ja Iso Palijärvi sen taakse.


title: Kassa (Mali)

text: Kassa on maalaiskunta Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Sen keskuskylä Berdossou sijaitsee Bandiagaran kalliorinteen juurella 75 kilometriä Korosta pohjoiseen. Kunnassa on 18 600 asukasta (vuonna 2009).


title: Kassa (Mali)

text: Kassan kunta rajoittuu idässä Koron piirin Diankaboun ja etelässä Bamban, lännessä Bandiagaran piirin Métoumoun ja pohjoisessa Douentzan piirin Dianwélin kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kunnan alueella sijaitsee Wendoun järvi.


title: Kassa (Mali)

text: Kuntaan kuuluu 19 kylää. Asukkaat ovat etupäässä dogoneja. Heidän lisäkseen kunnassa asuu fulbeja. Uskonnot ovat islam, kristinusko ja animismi.


title: Kassa (Mali)

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, lehmänpapu, maapapu, seesami, maapähkinä ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.


title: Kassa (Mali)

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluu viisi alakoulua ja terveysasema.


title: Pikku Palijärvi

text: Pikku Palijärvi on Satakunnassa Euran ja Pöytyän rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Koskeljärven valuma-alueeseen.


title: Pikku Palijärvi

text: Järven pinta-ala on 10,3 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkuunsa 3,4 kilometriä pitkä Alhonoja, joka laskee umpeen kasvaneen Latvajärven kautta Välijokeen.


title: Pikku Palijärvi

text: Järven rantaviiva on 1,6 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi pellonreunaan rajoittuvaa suoja-aluetta. Järveen laskee Isosta Palijärvestä yhdysoja sekä muutama metsäoja. Järven etelärannalla on muutama loma-asunto, jonne pääsee seututieltä 210.


title: Pikku Palijärvi


title: Pikku Palijärvi


title: Leejärvi

text: Leejärvi sijaitsee Eurassa Satkunnassa ja kuuluu Lapinjoen vesistön Koskeljärven valuma-alueeseen. Se laskee Kortojaa myöten Koskeljärven ohituskanavaan ja siitä edelleen Hinnerjokeen.


title: Leejärvi

text: Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 120 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 2,4 kilometriä pitkä Kortoja, joka laskee Koskeljärven ohi kaivettuun ohituskanavaan. Kanava on Välijoen jatke, joka yhdistää sen suoraan Hinnerjokeen. Järven rantaviiva on alle kilometrin pituinen ja ranta on pääosin avosuota.


title: Leejärvi


title: Leejärvi

text: Leejärvi tunnettiin vuoden 1849 Lindstömin kartassa "Eura socken" nimellä "Leevijärvi". Vuoden 1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin "Levajärvi".


title: Peräjärvi (Eura)

text: Peräjärvi on Satakunnassa Eurassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Koskeljärven valuma-alueeseen".


title: Peräjärvi (Eura)

text: Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 450 metriä pitkä laskuoja Koskeljärveen.


title: Peräjärvi (Eura)

text: Järven rantaviiva on puoli kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Ainoa oja on "Saarensuolta" laskeva oja. Idässä on "Vuorenmaan" tila, jonka pellot rajautuvat rantaan. Eteläpuolella on "Perävuoren" kalliot, jossa on kolmen kunnan rajapyykki.


title: Peräjärvi (Eura)


title: Suolammi (Eura)

text: Suolammi tai Suolampi on Satakunnassa Eurassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Koskeljärven valuma-alueeseen".


title: Suolammi (Eura)

text: Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Lampi sijaitsee avosuon keskellä, joten sillä ei ole laskujokea. Sen rantaviiva on kilometrin pituinen ja ranta on pääosin avosuon reunaa. Etelässä lampi rajoittuu metsäsuohon.


title: Vähäjärvi (Honkilahti)

text: Vähäjärvi sijaitsee Eurassa Honkilahden kirkolta neljä kilometriä itään Satakunnassa ja kuuluu Lapinjoen vesistön Koskeljärven valuma-alueeseen.


title: Vähäjärvi (Honkilahti)

text: Järven pinta-ala on 34,8 hehtaaria ja sen pituus on 1,1 kilometriä ja leveys 700 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 4,1 kilometriä pitkä Humaloja, joka yhtyy Välijokeen Löyttylän kylässä Kohmoisessa.


title: Vähäjärvi (Honkilahti)

text: Järven rantaviiva on 3,3 kilometriä pitkä ja se on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Tyynistönlahti on heinittynyt ja Kouluvuoren puoleisessa lounaiskulmassa se on peltokaistaleeseen rajautuvaa suota. Pohjois- ja etelärannoilla on runsaasti loma-asutusta. Etelärannalla on uimaranta. Järven ohittaa seututie 210 itäpuolelta, Yläneen kirkolta noin 14 km.


title: Vähäjärvi (Honkilahti)

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä ankerias, suutari ja karppi, jotka ovat istutettuja lajeja.


title: Psykoottinen masennus

text: Psykoottinen masennus on vaikea-asteinen masennus, johon liittyy harhaluuloja, aistiharhoja, psykomotorista hidastumista, kiihtymistä tai sulkutila. ICD-10-luokituksessa sairaus on "F32.3 vaikea-asteinen, psykoottinen masennustila".


title: Psykoottinen masennus

text: Psykoottisen masennuksen oireet vastaavat muuten vaikeaa masennusta, mutta masennuksen lisäksi esiintyy joko harhaluuloja, aistiharhoja, psykomotorista hidastumista tai kiihtymistä sekä jopa täydellinen pysähtyminen eli sulkutila. Psykomotorinen eli mielen ja liikkeiden yhteistoiminnan hidastuminen näkyy liikkumisen, puheen, ilmeiden, eleiden tai hienomotoriikan vähentymisenä. Tavallisimpia psykoottisen masennuksen oireita ovat harhaluulot ja kuuloharhat.


title: Psykoottinen masennus

text:
Usein kyyniset ajatukset ovat hallitsevin oire. Masentunut henkilö kärsii yleensä hellittämättömän masentuneesta mielialasta, väsymyksestä, mielihyväkokemusten puutteesta, unihäiriöistä, ruokahaluttomuudesta, joskus lisääntyneestä ruokahalusta, keskittymisvaikeuksista, päättämättömyydestä, syyllisyyden ja arvottomuuden tunteista, toivottomuudesta tai itsetuhoajatuksista.
"Depressiivinen stupor" tarkoittaa psykoottiseen masennukseen liittyvää sulkutilaa, jossa potilas on täysin pysähtynyt, reagoimaton, puhumaton ja kykenemätön syömään tai juomaan. Pitkittyessään tila on hengenvaarallinen.


title: Psykoottinen masennus

text: Kuuloharhojen sisältö voi olla halventava, masentunut, vihjaileva, kyyninen tai syyttävä. Tavallisesti kuuloharhat eivät puhu kolmannessa persoonassa tai kommentoi ihmistä. Hajuharhat saattavat olla esimerkiksi mädäntyneen lihan tai jätteiden hajun haistamista.


title: Psykoottinen masennus

text: Harhaluulojen sisältö on tavallisesti vainoava tai luulotautinen. Harhaluuloinen henkilö voi olla esimerkiksi vakuuttunut, että hän on tehnyt rikoksen tai syntiä tai että hän on puilla paljailla. Hän saattaa myös uskoa sellaisen katastrofin tai tuhon olevan tulossa, josta hän on vastuussa. Vanhoilla ihmisillä somaattiset harhaluulot liittyvät usein suoliston toimintaan.


title: Psykoottinen masennus

text: Harhaluulot ovat harvoin yhtä mahdottomia tai kummallisia kuin skitsofrenian kirjon sairauksissa eli kokemuksia telepatiasta, satunnaisten asioiden liittymisestä itseensä tai tunnetta siitä, että joku toinen hallitsee henkilön mieltä.


title: Psykoottinen masennus

text: Usein psykoottisesta masennuksesta kärsivä on selvästi työkyvytön ja tarvitsee aluksi psykiatrista sairaalahoitoa, koska todellisuudentaju vääristyy ja toimintakyky heikkenee huomattavasti, mikä puolestaan vaikuttaa olennaisesti kotona selviytymiseen. Itsemurhavaara on myös suuri, samoin toipumisen jälkeen uudelleen sairastumisen riski. Sähköhoito on psykoottisen masennuksen tehokkain hoito. Tutkimuksen mukaan 95 % potilaista hyötyi sähköhoidosta ja se vähensi sairauden uusiutumisen vaaraa. Lääkehoidoksi suositellaan masennus- ja psykoosilääkkeiden samanaikaista käyttöä. Lisäksi annetaan psykoterapiaa. Hoidon keskeinen tarkoitus on myös tarjota potilaalle yleistä mielenterveydellistä ja sosiaalista tukea.


title: Psykoottinen masennus

text: 0,35 % ihmisistä sairastuu Suomessa elämänsä aikana psykoottiseen masennukseen. Vuoden aikana Suomessa sairastetuista masennustiloista 3,4 % oli psykoottisia.


title: Psykoottinen masennus

text: Vanhuksilla psykoottinen masennus on yleisempi kuin nuoremmilla. Vanhusten kaikista masennustiloista on psykoottisia arviolta 15–20 %. Vanhusväestöstä 1–4 % kärsii masennuksesta, sairaalahoidossa olevista jopa 10–12 % on vaikeasti masentuneita ja kotihoidossa olevista 6–9 %. Vanhenemisen myötä tulevat sairaudet saattavat aiheuttaa masentumista.


title: Psykoottinen masennus

text: Kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön liittyvillä masennusjaksoilla esiintyy psykoottisuutta useammin kuin muissa masennuksissa.


title: Hänttijärvi

text: Hänttijärvi on Satakunnassa Eurassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Hinnerjoen alueeseen".


title: Hänttijärvi

text: Järven pinta-ala on 19,6 hehtaaria ja sen pituus on 850 metriä ja leveys 800 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla pitkän lahden pohjukassa, josta saa alkuunsa 400 metriä pitkä oja Patajärveen. Hänttijärveen laskee muutama pelto-oja.


title: Hänttijärvi

text: Järven rantaviiva on 2,4 kilometriä pitkä ja pääosin peltomaan reunaa. Kaakkoisrannat ovat "Myllykalliolla" moreeni- ja kalliopohjaista maastoa. Tällä rannalla on runsaasti loma-asuntoja. Järvelle pääsee seututieltä 210.


title: Hänttijärvi

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja.


title: Liesjärvi (Laitila)

text: Liesjärvi on Satakunnassa Laitilan ja Euran rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Hinnerjoen alueeseen".


title: Liesjärvi (Laitila)

text: Liesjärvi on lähes umpeen kasvanut suojärvi, jossa on avovettä enää sokkeloisen kanavaverkoston verran. Sen vesialueen pituus on 1,1 kilometriä ja leveys alle 300 metriä. Järven luusua sijaitsee pohjoispäässä, josta saa alkuunsa kaivettu suo-oja. Se virtaa 4,5 kilometriä "Liesjärvenojana" yhtyen Hinnerjokeen 2,6 kilometriä Hinnerjoesta etelään.


title: Liesjärvi (Laitila)

text: Liesjärvi kuivatettiin osittain 1800-luvulla. Nykyään se on keväisin tulviva ja kesäisin matala ja kuivillaan. Liesjärvi on valtakunnallisesti arvokas lintujärvi ja yhdessä läheisen "Liesrahkan" ja suuren "Iso-Hölön" kanssa se muodostaa Natura 2000-alueen.


title: Liesjärvi (Laitila)

text: Vuonna 1969−1974 nostettiin järven vedenpintaa koemielessä, mutta sen jälkeen pintaa alennettiin nykytasolleen. Ympäröivät asukkaat ja maanomistajat ovat tehneet aloitteita vedenpinnan nostamiseksi. Vuonna 2003 perustettiin yhdistys Liesjärven hoitoyhdistys "ry" ajamaan vedennostohanketta.


title: Liesjärvi (Laitila)

text: Liesjärvi on laskettu kosteikoksi vuonna 1895. Lasketun järven kuivattavaa ojaa on perattu sen jälkeen monta kertaa, joskin syitä ovat olleet kuivattaminen tai tukintuitto. Järvenlaskuyhtiön nimissä yhteisesti omistettua heinää niitettiin ja sitten myytiin huutokaupalla. Saadut rahat jaettiin tai jätettiin yhtiön haltuun.


title: Liesjärvi (Laitila)

text: Järven maatuma-alue jaettiin myöhemmin palstoihin eli "loteihin". Lotteja jaettiin osakkuuden suuruuksien mukaisesti ja niiden mukaan jaettiin tuotot. Sana merkitsee yleisesti eli palsta tai osuus, mutta Satakunnassa sillä tarkoitettiin yleensä palstaa.


title: Lieslammi (Eura)

text: Lieslammi tai Mustalampi on Satakunnassa Eurassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Hinnerjoen alueeseen".


title: Lieslammi (Eura)

text: Pyöreähkön järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja sen halkaisija on 120 metriä. Järven luusua on metsäoja, joka sijaitsee järven koillisrannalla. Siitä saa alkuunsa yli kilometrin pituinen laskuoja, joka laskee Pitkäjärveen. Järven rantaviiva on 460 metriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. Lammelle ei johda mitään tietä.


title: Lieslammi (Eura)

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven.


title: Mullasjärvi

text: Mullasjärvi sijaitsee Eurassa Satakunnassa ja kuuluu Lapinjoen vesistön "Hinnerjoen alueeseen".


title: Mullasjärvi

text: Järven pinta-ala on 18,1 hehtaaria ja sen pituus on kilometrin ja leveys 250 metriä. Järvellä ei ole luusuaa, koska Hinnerjoki virtaa järven soistuneen osan läpi.


title: Mullasjärvi

text: Järven rantaviiva on 2,1 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista maastoa ja peltojen reunaa. "Haukkalankallio" sijaitsee järven itäpuolella ja siellä on vain yksi loma-asunto. Länsipuolella on "Vähäpuolenrahka", joka on ojitettu suo. Noin viidesosa järven pohjoisosasta on soistunut umpeen. Seutua kutsutaan "Lamminkulmaksi".


title: Mullasjärvi

text: Järvi on voimakkaasti ruohottunut järvi. Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven.


title: Patajärvi (Eura)

text: Patajärvi on Satakunnassa Eurassa Honkilahden kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Hinnerjoen alueeseen.


title: Patajärvi (Eura)

text: Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta jatkaa kulkuaan järven läpi virtaava Hinnerjoki. Järven rantaviiva on 850 metriä pitkä ja ranta on pääosin peltojen rajaamaa ja heinittynyttä rantaniittyä.


title: Patajärvi (Eura)

text: Järvi on sekä rehevöitynyt että ruohottunut ja sitä uhkaa umpeenkasvu. Järvi olikin kasvanut lähes umpeen, mutta se kunnostettiin mittavassa hankkeessa vuosina 2000−2002. Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven.


title: Patajärvi (Eura)

text: Myös järven virkistyskäyttöä on lisätty, koska sen sijainti Honkilahdessa on keskeinen. Kunnostustyön jälkeen ruoppaustyön jäljet maisemoitiin, järven ja lähialueet liitettiin mukaan ulkoilureittiin. Järvelle on kunnostettu myös uimaranta.


title: Patajärvi (Eura)

text: Vuonna 1836 talollinen (Heuru) Johan Mattsson haki lupaa kuivauttaa "Patojärvi" ja saikin siihen luvan samana vuonna.


title: Shoreditch

text: Shoreditch on Lontoon kaupunginosa Hackneyn kaupunkipiirissä. Sen etelärajalta alkaa Lontoon City.


title: Shoreditch

text: Keskiaikainen Shoreditchin seurakunta oli paikallishallinnollinen yksikkö vuoteen 1899, jolloin perustettiin Shoreditchin kaupunkipiiri ("Borough"). Kaupunkipiiriin kuului kolme aluetta: Shoreditch, Hoxton ja Haggerston. Niillä oli oma kaupungintalo, Shoreditch Town Hall, joka seisoo yhä Old Streetin itäpäässä. Shoreditch yhdistettiin Hackneyyn vuonna 1965.


title: Shoreditch

text: Shoreditchilla on entisaikoina ollut maine East Endin köyhänä alueena, jossa oli paljon rikollisuutta, prostituutiota ja sosiaalisia ongelmia mutta myös vireää kulttuurielämää teattereineen ja varietee-esityksineen. Charlie Chaplin esiintyi siellä ennen muuttoaan Yhdysvaltoihin. Shoreditchissa sijaitsivat The Theatre- ja Curtain-teatterit, joille Shakespeare kirjoitti näytelmiä ja näytteli niissä itsekin. Gainsboroughin studio, jossa Alfred Hitchcock aloitti uransa, sijaitsi Hoxtonissa, joka usein luetaan kuuluvaksi Shoreditchiin.


title: Shoreditch

text: Nykyään Shoreditch on trendikäs kaupunginosa, jossa toimistojen ja asuntojen neliöhinnat ovat korkeita. Sitä on luonnehdittu hipstereiden kaupunginosaksi New Yorkin Williamsburgin tai lievemmässä mitassa Helsingin Punavuoren tapaan. Shoreditch on ollut Työväenpuolueen kannatusaluetta kaikissa parlamenttivaaleissa vuodesta 1935 lähtien. Alueen nykyinen edustaja Britannian parlamentissa on Meg Hillier. Hän sai 79 prosenttia äänistä vuoden 2017 vaaleissa Hackney South and Shoreditchin vaalipiirissä.


title: Pitkäjärvi (Eura)

text: Pitkäjärvi on Honkilahdella Eurassa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Hinnerjoen alueeseen.


title: Pitkäjärvi (Eura)

text: Järven pinta-ala on 26,6 hehtaaria ja sen pituus on kilometrin ja leveys 450 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta jatkaa järven läpi virtaava Hinnerjoki (alempana Lapinjoen niminen) kulkuaan.


title: Pitkäjärvi (Eura)

text: Järven rantaviiva on 2,3 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Lounaisranta on metsäsuota ja pohjoisranta osittain avosuota. Sekä tulo- että lasku-uoma on perattu ja perkausmaat on kasattu jokien rannoille.


title: Pitkäjärvi (Eura)

text: Noin 800 metriä alajuoksulle päin sijaitsee kivikautinen Kolmhaaran asuinpaikan jäänteet.


title: Pitkäjärvi (Eura)

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja.


title: Pitkäjärvi (Eura)

text: Vuonna 1836 Patajärven kuivattaminen vaikutti myös Pitkäjärven laskemiseen. Vuonna 1841 torppari Daniel Johansson haki oikeutta vesijättömaihin. Päätös annettiin lääninkonttorin tehtäväksi.


title: Lauri Hollmen

text: Lauri Hollmen on suomalainen kirjailija, joka on tehnyt historiakirjoja Salosta.


title: Kakkurilammi (Eura)

text:
Kakkurilammi tai myös Kakkurlammi
sijaitsee Eurassa Satkunnassa ja kuuluu Lapinjoen vesistöön "Hinnerjoen alueeseen". Se on suolampi, josta ei erkane laskuojaa muuhun vesistöön, vaan vedet suotuvat ojitusverkon kautta viereiseen Vaaljärveen tai Vaaljärven entiseen laskujokeen Aliseenjokeen.


title: Kakkurilammi (Eura)

text: Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 180 metriä ja leveys 420 metriä. Järvellä ei ole luusuaa eikä laskujokea, sillä se on soiden ympäröimä järvi. Järven rantaviiva on 500 metriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota tai avosuota.


title: Kakkurilammi (Eura)

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven.


title: Kakkurilammi (Eura)

text: Järven allas muodosti joskus jääkauden jälkeen pienen lahden, jonka suu alkoi maankohoamisen vuoksi kuroutua umpeen litorinamerestä. Tämä aiheutti järven suolapitoisuuden alenemisen ja esimerkiksi levien lajisto vaihtui makeavetisille järville tyypilliseksi. Lajiston muuttuminen on ajoitettu pohjasedimenttien kairauksella noin 5800–5500 eaa. Sitä välivaihetta, jolloin järvessä on laimeaa murtovettä, kutsutaan kluuvifladaksi. Järvialtaan kynnys, joka erotti lopulta järven merestä, sijaitsi 54,3 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella.


title: Kloraloosi

text: Kloraloosi (CHCO) on orgaaninen yhdiste ja glukoosin kloorattu asetaalijohdannainen. Yhdistettä käytetään eläinlääketieteessä nukutusaineena ja jyrsijä- sekä lintumyrkkynä.


title: Kloraloosi

text: Huoneenlämpötilassa kloraloosi on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain niukasti veteen ja paremmin kuumaan kuin kylmään veteen. Kloraloosi liukenee runsaammin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja etikkahappoon. Yhdiste on optisesti aktiivinen ja sen ominaiskiertokyky etanoliliuoksessa on +19.


title: Kloraloosi

text: Kloraloosin α-anomeerilla on sedatiivisia ja hypnoottisia ominaisuuksia. Yhdisteen vaikutusmekanismi ei ole täysin tunnettu, mutta mahdollisesti sen aktiivinen metaboliitti trikloorietanoli vaikuttaa GABA-reseptoreihin aiheuttaen sedaation. Eläinten aineenvaihdunta hidastuu yhdisteen vaikutuksesta, mutta yhdisteellä ei ole vaikutusta sydämen toimintaan tai hengitysrefleksiin. Kloraloosin aiheuttama sedaatio on pitkäkestoinen tyypillisesti noin 8–10 tuntia.


title: Kloraloosi

text: Kloraloosia valmistetaan kuumentamalla glukoosia ja kloraalia rikkihapon läsnä ollessa. Reaktiossa muodostuu kloraloosin α- ja β-anomeerien seos.


title: Kloraloosi

text: Kloraloosia voidaan käyttää pienjyrsijöiden kuten hiirten hävittämiseen. Tehokkain yhdiste on viileissä alle 15 °C:n lämpötiloissa. Yhdistettä voidaan käyttää myös lintujen kuten lokkien hävittämiseen. Eläinlääketieteen tutkimuksissa kloraloosia käytetään pääasiassa laboratorioeläinten nukuttamiseen. Tähän tarkoitukseen aine annostellaan ruiskeena laskimoon. Kloraloosia voidaan käyttää yhdessä etyylikarbamaatin kanssa.


title: Ihmissyöjä (eläin)

text: Ihmissyöjä on nimitys eläimelle, joka saalistaa ihmisiä. Vaikka monenlaiset eläimet voivat hyökätä ihmisen kimppuun, ihmissyöjien ruokavalioon ihmisliha kuuluu yleisemmin. Raportoiduissa tapauksissa on yleisimmin osallisena tiikerit, leopardit, leijonat ja krokotiilit. Myös karhut, komodonvaraanit, hyeenat, puumat ja hait ovat ottaneet ihmisiä saaliikseen.


title: Milka Peltokangas

text: Milka Peltokangas (s.  10. tammikuuta 1986 Raahe) on suomalainen kuvataiteilija.


title: Milka Peltokangas

text: Peltokangas on julkaissut kolme lastenkirjaa yhdessä runoilija Aunimarjut Karin kanssa. Ensimmäinen on vuonna 2013 julkaistu "Hupsista keikkaa" -kuvarunokirja. Vuonna 2014 julkaistu "Metsänmörkö ja Valonpiika" on satu- ja runokirja, joka perustuu raahelaiseen mytologiaan. Kirjassa on myös Kaj Chydeniuksen sävellyksiä. Kuvarunokirja "Taikuri Kuu - lumousta ja äkkilähtöjä" julkaistiin vuonna 2015. Peltokangas on kuvittanut muun muassa Niko Peltokankaan vuonna 2009 ilmestyneen "Rintani rossi - Runoja tähän asti" -kokoelman (BoD). Lisäksi hän on pitänyt viisi taidenäyttelyä Raahessa ja Pyhäjoella vuosina 2010–2016. Koulutukseltaan Peltokangas on sosionomi (AMK) ja hän työskentelee lastentarhanopettajana.Milka Peltokankaan kotisivut


title: Kinnalanjärvi

text: Kinnalanjärvi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Lapinjoen yläosan alueeseen".


title: Kinnalanjärvi

text: Järven pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja sen pituus on puoli kilometriä ja leveys yli 100 metriä. Järven läpi virtaa Lapinjoki.


title: Kinnalanjärvi

text: Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista maastoa tai joen kohdissa metsäistä suota.


title: Kinnalanjärvi

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu.


title: Kaurajärvi (Eura)

text: Kaurajärvi sijaitsee Eurassa Satkunnassa ja kuuluu Lapinjoen vesistön "Lapinjoen yläosan alueeseen". Lammen vedet laskevat suo- ja metsäojien kautta metsäpuroon, joka virtaa pohjoisessa "Laukassuonojana" ja yhtyy "Leparistonojaan" ja Hinnerjokeen Hinnerjoen "Harjunnummessa".


title: Kaurajärvi (Eura)

text: Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa yli 4 kilometriä pitkä "Laukassuonoja". Se yhtyy Hinnerjokeen Hinnerjoen keskustan liepeillä kantatien 43 sillan vieressä.


title: Kaurajärvi (Eura)

text: Järven rantaviiva on yksi kilometri pitkä ja ranta on pääosin avosuota, mutta koillisranta on moreenimaastoa. Järvellä on yksi saari. Järvelle johtaa kärrypolku Auvoljärven suunnasta.


title: Kaurajärvi (Eura)

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu.


title: Kaurajärvi (Eura)

text: Järven allas muodosti joskus jääkauden jälkeen pienen lahden, jonka suu alkoi maankohoamisen vuoksi kuroutua umpeen litorinamerestä. Tämä aiheutti järven suolapitoisuuden alenemisen ja esimerkiksi levien lajisto vaihtui makeavetisille järville tyypilliseksi. Lajiston muuttumisen alkuhetki on ajoitettu pohjasedimenttien kairauksella noin 4460–4370 eaa. ja täysin makeavetiseksi järvi oli muuttunut kairauksien perusteella 4140–4040 eaa. Sitä välivaihetta, jolloin järvessä on laimeaa murtovettä, kutsutaan kluuvifladaksi. Järvialtaan kynnys, joka erotti lopulta järven merestä, sijaitsi 45,4 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella.


title: Schumacher (futsalpelaaja)

text: Flávio Sérgio Viana (taiteilijanimeltään Schumacher; s. 31. elokuuta 1975 São Paulo) on brasilialainen futsalpelaaja, pelipaikaltaan puolustaja, joka edustaa seuratasolla Corinthiansia.


title: Schumacher (futsalpelaaja)

text: Brasilian futsalmaajoukkuetta Schumacher edusti aiemmin kolmissa MM-kisoissa, joista hänelle kertyi yksi kutakin mitalia. Vuoden 2008 kisoista hän voitti kultaa ja samana vuonna hänet valittiin maailman parhaaksi futsalpelaajaksi.


title: Schumacher (futsalpelaaja)

text: Seuratasolla Schumacher on edustanut vuodesta 2013 alkaen Corinthiansia. Sitä ennen hän pelasi vuodet 2001-2012 espanjalaisessa Inter Movistarissa.


title: Katonajärvi

text: Katonajärvi on Satakunnassa Raumalla Lapissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen yläosan alueeseen.


title: Katonajärvi

text: Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa kilometrin pituinen oja, joka laskee Lapinjokeen.


title: Katonajärvi

text: Järven rantaviiva on 450 metriä pitkä ja ranta on pääosin avosuota. Järvelle pääsee Lapista etelään johtavalta tieltä noin 2,5 kilometriä etelään.


title: Katonajärvi

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu.


title: Katonajärvi

text: Järven allas muodosti joskus jääkauden jälkeen pienen lahden, jonka suu alkoi maankohoamisen vuoksi kuroutua umpeen litorinamerestä. Tämä aiheutti järven suolapitoisuuden alenemisen ja esimerkiksi levien lajisto vaihtui makeavetisille järville tyypilliseksi. Lajiston muuttumisen alkuhetki on ajoitettu pohjasedimenttien kairauksella noin 3080–2960 eaa. ja täysin makeavetiseksi järvi oli muuttunut kairauksien perusteella 2700–2600 eaa. Sitä välivaihetta, jolloin järvessä on laimeaa murtovettä, kutsutaan kluuvifladaksi. Järvialtaan kynnys, joka erotti lopulta järven merestä, sijaitsi 32,5 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella.


title: Katonajärvi

text: Järven ympärillä oleva avosuon alue selittyy järven laskemisella. Vuonna 1805 lukkari G. Morgin haki lupaa järvenlaskuun ja sai sen vuonna 1807.


title: Kaatmojärvi

text: Kaatmojärvi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Lapinjoen keskiosan alueeseen".


title: Kaatmojärvi

text: Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 2 kilometriä pitkä "Kaatamo-oja", joka laskee Kauklaistenjärveen. Järven rantaviiva on 900 metriä pitkä ja ranta on pääosin suota, joka rajautuu peltoon tai moreenimaastoon.


title: Kaatmojärvi

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari, joka on istutettu laji.


title: Kauklaistenjärvi

text: Kauklaistenjärvi tai Kauklainen on Lapissa Raumalla Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen keskiosan alueeseen.


title: Kauklaistenjärvi

text: Järven pinta-ala on 67,4 hehtaaria ja sen pituus on 6,9 kilometriä ja leveys 1,1 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 4,3 kilometriä pitkä Saarnijärveen laskeva Haaronjoki.


title: Kauklaistenjärvi

text: Järven rantaviiva on 6,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoon rajoittuvaa suota tai ruohikkoista joutomaata. 1920-luvulla järven vedenpintaa alennettiin 60 senttimetriä. Järven nykyinen keskisyvyys on vain 0,7 metriä.


title: Kauklaistenjärvi

text: Järven vedenlaatu on tyydyttävä ja ravinnepitoisuudet ovat varsin korkeat. Suurin kuormittava tekijä ovat ympäröivien peltojen valumavedet, mutta läheinen turvetuotantoalue kuormittaa osaltaan järveä. Yhdessä edellisten seikkojen kanssa järven mataluus on aiheuttanut happivajetta. Järvi on valtakunnallisesti merkittävä lintujärvi.


title: Kauklaistenjärvi


title: Kauklaistenjärvi

text: Järven ranta-asukkaat ja maanomistajat ovat Kauklaisten kyläyhdistyksen kautta hakeneet kunnostuslupaa. Vuonna 2003 ympäristölupavirasto myönsi luvan nostaa järven vedenpintaa kahdeksan senttimetriä, mutta vuonna 2005 Vaasan hallinto-oikeus kumosi luvan. Vesikasvillisuutta saa kuitenkin niittää edelleen.


title: Kauklaistenjärvi

text: Ensimmäinen järvenlasku on varmaan tehty 1800-luvulla, mutta siitä ei ole muuta tietoa kuin, että se koski myös viereistä Kirvelänjärveä. Mikäli Yli-Kierin järvi tarkoittaa Kauklaistenjärveä, on sille tehty järvenlasku ennen vuotta 1796. Sitä on sittemmin jatkettu vuonna 1920, kun talollinen Karl Hunsala ja hänen kumppaninsa hakivat lupaa suorittaa järvellä järvenlasku. Lupa siihen saatiin vuonna 1921. Kun vertaa järven nykyistä rantaviivaa vuoden 1856 Kalmbergin kartaston rantaviivaan, huomaa avosoiden ja rantaniittyjen seuraavan järven entisiä rantoja.


title: Kourulammi

text: Koululammi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Lapinjoen keskiosan alueeseen".


title: Kourulammi

text: Järven pinta-ala on 11,7 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 4,9 kilometriä pitkä "Kourulamminoja", johon yhtyy alempana "Satlamminoja". Alajuoksulla ojan nimi muuttuu "Pappilanojaksi".


title: Kourulammi

text: Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin avosuota keskellä ojitettua "Isosuota". Järvelle pääsee Lapin keskustasta tulevaa tietä pitkin.


title: Kourulammi


title: Lutanjärvi (Eurajoki)

text: Lutanjärvi on Satakunnassa Eurajoen ja Rauman rajalla Lutan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen keskiosan alueeseen.


title: Lutanjärvi (Eurajoki)

text: Järven pinta-ala on 40,3 hehtaaria ja sen pituus on 1,3 kilometriä ja leveys 2,1 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 1,2 kilometriä pitkä laskuoja Lapinjokeen juuri Hautjärven alapuolelle. Luusuaan on rakennettu pato säätelemään järven vedenpinnan korkeutta.


title: Lutanjärvi (Eurajoki)

text: Järven rantaviiva on 3,3 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin heinittynyttä pellonreunaa. Itärannalla on kallioista moreenipohjaista metsää. Tärkein tulovesiuoma on Paskajärvenuoma, jonka varrella on suurin järveä kuormittava peltoalue. Järvellä on kyläläisten uimaranta ja loma-asuntoja on noin 20 pääasiassa järven itärannalla. Järvelle pääsee Eurajoen ja Lapin yhdistävältä tieltä.


title: Lutanjärvi (Eurajoki)

text: Järven veden laatu on ollut jopa erinomainen, mutta joitakin merkkejä järven rehevöitymisestä on jo havaittu. Keväisin järvi tulvii herkästi, mikä osaltaan heikentää järven tilaa. Kasvillisuutta on paljon ja se on lajistoltaan monipuolista. Matalien rantojen edessä on runsaasti vesikasvillisuutta. Joinakin talvina esiintyy happikatoa, joka esimerkiksi vuonna 2003 aiheutti kalakuolemia.


title: Lutanjärvi (Eurajoki)


title: Lutanjärvi (Eurajoki)

text: Vuoden 1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Luttanjärvi" ja järven vieressä sijaitsi Lutan kylä ("Lutta by"). 1810-luvun loppupuolella alettiin pohtia järvenlaskuja, joilla saisi kasvatettua niittyjen pinta-alaa. Vuonna 1819 ja 1821 jätettiin Anders Henricsonin (Laurila) ja Johan Simonssonin (Kikola) toimesta anomukset soiden kuvattamisesta ja järvenlaskusta. Näille annettiin suostumus, mikä on aiheuttanut ainakin Lutanjärven vedenpinnan laskun.


title: Lutanjärvi (Eurajoki)

text: Toinen tieto järvenlaskusta on neljän järven yhteishanke vuodelta 1891. Silloin teetettiin katselmus Vahajärven, Rohtoisjärven, Luttanjärven ja Lammijärven järvenlaskusta.


title: Ojajärvi (Rauma)

text: Ojajärvi on Satakunnassa Rauman ja Laitilan rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Lapinjoen keskiosan alueeseen".


title: Ojajärvi (Rauma)

text: Järven pinta-ala on 16,2 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 5,5 kilometriä pitkä "Ojajärvenoja".


title: Ojajärvi (Rauma)

text: Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin suota, mutta itäranta on moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvelle pääsee Narvijärven eteläpuolelta käsin. Järven eteläpää kuuluu Laitilan kunnan alueeseen.


title: Ojajärvi (Rauma)

text: Järvi kuuluu osana laajaa "Ojasuota", jonka eteläpäähän järvi sijoittuu. Siinä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari, joka on istutettu laji.


title: Ojajärvi (Rauma)

text: Vuonna 1874 teetettiin järvenlaskuun liityen katselmus. Laskun onnistumisesta tai vaiheista ei ole teitoa.


title: Paskajärvi (Eurajoki)

text: Paskajärvi on Satakunnassa Eurajoella sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Lapinjoen keskiosan alueeseen".


title: Paskajärvi (Eurajoki)

text: Järven pinta-ala on 0,8 hehtaaria ja pyöreän lammen halkaisija on 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa noin 2 kilometriä pitkä Lutanjärveen laskeva oja. Järven rantaviiva on 350 metriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota.


title: Pirttijärvi (Rauma)

text: Pirttijärvi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Lapinjoen keskiosan alueeseen".


title: Pirttijärvi (Rauma)

text: Lähes umpeen kasvaneen suojärven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa noin 6 kilometriä pitkä Lapinjokeen hieman "Hautjärven" yläpuolelle laskeva "Leppäjärvenoja". Järven rantaviiva on 680 metriä pitkä ja ranta on pääosin avosuota.


title: Pirttijärvi (Rauma)

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari, joka on istutettu laji.


title: Rapajärvi (Rauma)

text: Rapajärvi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen keskiosan alueeseen.


title: Rapajärvi (Rauma)

text: Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja lähes pyöreän järven halkaisija on 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa noin 6 kilometriä pitkä laskuoja Saarnijärveen.


title: Rapajärvi (Rauma)

text: Järven rantaviiva on 500 metriä pitkä ja ranta on pääosin peltoon rajautuvan avosuota.


title: Rapajärvi (Rauma)


title: Rapajärvi (Rauma)

text: Järven allas muodosti joskus jääkauden jälkeen pienen lahden, jonka suu alkoi maankohoamisen vuoksi kuroutua umpeen litorinamerestä. Tämä aiheutti järven suolapitoisuuden alenemisen ja esimerkiksi levien lajisto vaihtui makeavetisille järville tyypilliseksi. Lajiston muuttumisen alkuhetki on ajoitettu pohjasedimenttien kairauksella noin 1920–1800 eaa. ja täysin makeavetiseksi järvi oli muuttunut kairauksien perusteella 1700–1600 eaa. Sitä välivaihetta, jolloin järvessä on laimeaa murtovettä, kutsutaan kluuvifladaksi. Järvialtaan kynnys, joka erotti lopulta järven merestä, sijaitsi 23,6 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella.


title: Saarnijärvi (Rauma)

text: Saarnijärvi on Lapissa Raumalla Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Lapinjoen keskiosan alueeseen".


title: Saarnijärvi (Rauma)

text: Järven pinta-ala on 60 hehtaaria ja sen pituus on 2,2 kilometriä ja leveys 4,2 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta jatkaa järven läpi virtaava Lapinjoki.


title: Saarnijärvi (Rauma)

text: Järven rantaviiva on 3,7 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoon tai moreeni- ja kalliopaohjaiseen maastoon rajautuvaa kosteikkoa.


title: Saarnijärvi (Rauma)


title: Saarnijärvi (Rauma)

text: Osana Lapinjoen perkausta aleni myös Saarnijärven pinta. Näitä toimenpiteitä varten tehtiin anomus laskea järven vedenpintaa vuonna 1827.


title: Saarnijärvi (Rauma)

text: Järven pohjoisrannalla sijaitsee Unescon maailmanperintökohde Sammallahdenmäki.


title: Vahejärvi

text: Vahejärvi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Lapinjoen keskiosan alueeseen".


title: Vahejärvi

text: Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja sen halkaisija on alle 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 100 metriä pitkä laskuoja. Järven rantaviiva on 800 metriä pitkä ja ranta on pääosin avosuota.


title: Vahejärvi

text: Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä ankerias, joka on istutettu laji.


title: Pula (futsalpelaaja)

text: Vágner Kaetano Pereira (taiteilijanimeltään Pula; s. 2. joulukuuta 1980 São Paulo, Brasilia) on brasilialaissyntyinen venäläinen futsalpelaaja, joka edustaa Dinamo Moskovaa ja Venäjän futsalmaajoukkuetta. Hänen pelipaikkansa on hyökkääjä.


title: Pula (futsalpelaaja)

text: Pula on osallistunut kaksiin MM-kisoihin, ja ensimmäisissä arvokisoissaan Venäjän paidassa eli vuoden 2008 MM-kisoissa hän oli kisojen paras maalintekijä 16 osumallaan, joista yhdeksän tuli alkulohkon 31-2-voittoon päättyneessä ottelussa Salomonsaaria vastaan. Yhdeksän maalia on MM-kisojen kaikkien aikojen suurin yksittäisen pelaajan maalimäärä yhdessä ottelussa. Vuodesta 2004 Venäjällä asunut Pula on ollut mukana kolmissa EM-kisoissa, joista parhaana tuloksena on hopea vuodelta 2012. Pula on edustanut Dinamo Moskovaa vuodesta 2006 alkaen.


title: Dona

text: Francisco Jesús Donaire López (taiteilijanimeltään Dona; s. 16. elokuuta 1982) on espanjalainen beachfutismaalivahti, joka edustaa FC Barcelonaa ja Espanjan beachfutismaajoukkuetta. Dona on voittanut maajoukkueessa yhden MM-hopean vuoden 2013 kisoista. Samoissa kisoissa hänet valittiin myös turnauksen parhaaksi maalivahdiksi. Eurocupin Dona on voittanut kahdesti, vuosina 2008 ja 2009. Vuonna 2013 hänet valittiin Euroliigan Moskovan kilpailun parhaaksi maalivahdiksi. Seurajoukkuetasolla Dona on edustanut vuodesta 2013 asti FC Barcelonaa. Hän on 179 senttimetriä pitkä. Dona on osallistunut neljiin MM-kilpailuihin.


title: LG G2

text: LG G2 on LG Electronicsin syyskuussa 2013 julkaisema älypuhelin. Sitä on pidetty LG:n lippulaivana ennen sen seuraajaa LG G3:a. LG G2:ssa on 5,2 tuuman IPS LCD kapasitiivinen kosketusnäyttö. Sen mitat ovat 138,5 × 70,9 × 8,9 millimetriä ja se painaa 143 grammaa. Kameran tarkkuus on 13 megapikseliä takana ja 2,1 megapikseliä edessä.


title: LG G2

text: LG G2:n pienempi versio on LG G2 Mini, joka tuli myyntiin huhtikuussa 2014. LG G2:n käyttöjärjestelmä on Android 4.4.2. Joulukuun 2013 lopussa eteläkorealainen uutistoimisto raportoi, että puhelimia oli myyty jo kolme miljoonaa kappaletta.


title: Kari Torkler

text: Kari Kalevi Torkler (s. 2. lokakuuta 1944) on suomalainen art director ja mainonnan suunnittelija, joka palkittiin vuoden 2000 Vuoden Huiput -kilpailussa elämäntyöstään Platinahuippu-palkinnolla. Hänet tunnetaan erityisesti tuotantohyödyke- eli B2B-mainonnan tekijänä ja yhtenä Asanti Konttinen Torkler Oy:n (1980, sittemmin AKT/BBDO ja BBDO Helsinki Oy) perustajaosakkaana.


title: Kari Torkler

text:
Platinahuipun perusteluissa copywriter Airi Kirkkala kuvaa Torkleria näin:
Torkler on Vuoden Huiput -kilpailuissa 1980–2000 neljänneksi palkituin art director Unto Paltemaan, Herbie Kastemaan ja Erkki Ruuhisen jälkeen. Hän on saanut palkintoja myös muissa kotimaisissa ja monissa kansainvälisissä mainoskilpailuissa.


title: Kari Torkler

text: Uransa alussa Mainosgraafikkojen koulun käynyt Torkler työskenteli Elannon somistajana, Hankkijan mainospiirtäjänä ja Mainos Kunnaksen AD:nä, kunnes vuonna 1971 pääsi töihin mainostoimisto SEKiin. Siellä hänen asiakkaitaan olivat muun muassa MTV, Mallasjuoma ja Paulig. Kari Torkler teki 1970-luvulla kalustekauppias Tauno Korhoselle räväkän kampanjan, joka opetti kuluttajat asioimaan hänen uudessa Seutulan kalustehallissaan. Myymälä aloitti Kehä III:n varrelle sijoittuneiden suurmyymälöiden trendin.


title: Kari Torkler

text: Pian Torkler kiinnostui ammattipäättäjille markkinoitavien tuotantohyödykkeiden mainonnasta ja siirtyi ruotsalaisen Anderson & Lembken Helsinkiin perustettuun tytäryritykseen. Vuonna 1980 tästä toimistosta irrottautuneet Klaus Asanti, Hannu Konttinen ja Kari Torkler perustivat oman tuotantohyödyketoimistonsa Asanti Konttinen Torkler Oy. Vuonna 1987 kolmikko myi enemmistöosuuden vasta perustetulle kansainväliselle markkinointiviestintäjätille Omnicom Groupille, ja toimistosta tuli osa sen BBDO-ketjua. 1990-luvun puolivälissä yhä enemmän kuluttajamainontaan suuntautunut AKT/BBDO muutti nimekseen BBDO Helsinki Oy. Kari Torkler oli mukana toimiston työssä vielä 1990-luvun loppupuolella, kunnes perusti sisustussuunnittelijavaimonsa Leena Torklerin kanssa yhteisen yrityksen Torkler Design Oy.


title: Kari Torkler

text: Torklerin tunnetuimpia ja palkituimpia töitä 1980-luvulla olivat kampanjat Gyproc-kipsilevyille ja Nixdorf-yritystietokoneille. 1990-luvulla Torkler palkittiin muun muassa mainonnasta Talouselämä-lehdelle ja Arabian Storybirds-keramiikkasarjalle.


title: Koeberliniaceae

text: Koeberliniaceae on Brassicales-lahkoon kuuluva kukkakasviheimo.


title: Koeberliniaceae

text: Heimon lajit ovat piikkisiä ja runsashaaraisia pensaita, joiden varsissa on solujenvälisiä kanavia. Oksien tai piikkien tyvellä on esilehtiä. Lehdet ovat vähäpätöisiä, lyhytikäisiä ja korvakkeettomia. Kukinto sijaitsee lehtihangassa, ja siinä on pieniä ja huomaamattomia kukkia. Kukassa on mesirauhasia hetiön tyvellä ja gynofori: sikiäin sijaitsee varren päässä. Hiukan laajentunut luotti sijaitsee vartalon päässä. Siemenaiheet kiinnittyvät aksiletyyppiseen istukkaan ja niitä on noin kymmenen kutakin emilehteä kohden. Hedelmä on muutamasiemeninen, joskus vain yksisiemeninen marja, jonka päässä on jäljellä vartalon jäänne. Siemenessä on paksu kuori, vihreä alkio ja keskinkertaisesti vararavintoa (endospermi).


title: Koeberliniaceae

text: Lajit kasvavat Pohjois-Amerikan lounaisosissa, Keski-Amerikassa ja Boliviassa kuivilla alueilla.


title: Koeberliniaceae

text: Koeberliniaceae kuuluu yhdessä heimojen Bataceae ja Salvadoraceae kanssa Brassicales-lahkon evoluutiopuussa kladiin, jossa ei esiinny muista soluista selvästi erottuvia eli idioblastisia myrosiinisoluja, ja jonka kukat ovat neljälukuisia, sikiäin yhdislehtinen ja kahdesta emilehdestä muodostunut, ja jonka hedelmä on avautumaton.


title: Koeberliniaceae

text: Heimossa on vain yksi suku "Koeberlinia" ja siinä kaksi lajia. Se on joskus liitetty kapriskasvien heimoon ("Capparaceae").


title: Toissijainen perillinen

text: Toissijaisella perillisellä tarkoitetaan Suomen perintöjärjestelmässä ensiksi kuolleen aviopuolison perillisiä, jotka saavat perinnön sen jälkeen kun ensiksi kuolleen puolison perinyt leski kuolee. Sääntö tulee sovellettavaksi tilanteessa, jossa ensiksi kuolleella aviopuolisolla ei ole rintaperillisiä (lapsia tai lapsenlapsia) eikä hän ole tehnyt testamenttia. Tällöin perintö menee leskelle suoraan lain mukaan. Sitten kun leski kuolee, jaetaan hänen omaisuutensa toissijaisten perillisten ja lesken omien perillisten kesken.


title: Toissijainen perillinen

text: Perintökaaren 3 luvun 1 §:n mukaan, milloin eloonjääneen puolison kuollessa ensiksi kuolleen puolison isä, äiti, veli tai sisar tahi veljen tai sisaren jälkeläinen on elossa, saavat ne heistä, joilla silloin lähinnä on oikeus periä ensiksi kuollut puoliso, puolet eloonjääneen puolison pesästä, mikäli kyseisessä perintökaaren luvussa ei toisin säädetä. Eloonjäänyt puoliso ei saa testamentilla määrätä siitä, mitä on tuleva ensiksi kuolleen perillisille. Jos viimeksi kuolleelta puolisolta ei jäänyt perillistä, saavat hänen osuutensa ensiksi kuolleen puolison perilliset.


title: Toissijainen perillinen

text: Toissijaisella testamentinsaajalla tarkoitetaan sitä tahoa, joka saa testamentissa tarkoitetun omaisuuden ensisijaisen saajan kuoltua.


title: Karlóvasi

text: Karlóvasi () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Sámoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καρλοβασίων, "Dimotikí Enótita Karlovasíon") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Sámoksen saarella, Sámoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 9 855 ja varsinaisen Karlóvasin kaupungin (virallisesti Néo Karlóvasi, Νέο Καρλόβασι) väkiluku 6 708 (vuonna 2011).


title: Karlóvasi

text: Karlóvasi on Sámoksen saaren toiseksi suurin keskus pääkaupunki Sámoksen jälkeen. Kaupunki sijaitsee saaren pohjoisrannikolla noin 35 kilometriä pääkaupungista länteen. Karlóvasin kunnallisyksikkö käsittää saaren koko luoteisosan. Karlóvasi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Sámoksen kunnaksi yhdessä Marathókampoksen, Pythagóreion ja Vathýn kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Karlóvasi

text: Karlóvasi on eräs Sámoksen turistialueista ja sen lähellä on useita suosittuja rantoja. Kunnallisyksikön länsilaidalla sijaitsevat muun muassa Megálo Seïtánin ja Mikró Seïtánin rannat. Kaupungissa toimii yksi Egean yliopiston yksiköistä (osa luonnontieteellistä tiedekuntaa).


title: Karlóvasi

text: Karlóvasin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Marathókampos

text: Marathókampos (; myös "Marathókambos") on Kreikan kylä sekä samanniminen Sámoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μαραθοκάμπου, "Dimotikí Enótita Marathokámpou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Sámoksen saarella, Sámoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 609 ja varsinaisen Marathókampoksen kylän väkiluku 1 069 (vuonna 2011).


title: Marathókampos

text: Marathókampoksen kylä sijaitsee Sámoksen lounaisosassa sisämaassa noin 55 kilometrin päässä saaren pääkaupunki Sámoksesta ja noin kahden kilometrin päässä merestä. Kylä on rakennettu Kérkis-vuoren rinteelle. Sen ranta-asutus Órmos Marathokámpou sijaitsee meren rannalla. Marathókampoksen kunnallisyksikkö käsittää saaren koko lounaisosan. Marathókampos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Sámoksen kunnaksi yhdessä Karlóvasin, Pythagóreion ja Vathýn kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Marathókampos

text: Marathókampoksen ranta on suosittua turisti-aluetta ja siellä on lukuisia suuria hotelleja.


title: Marathókampos

text: Marathókampoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Vathý (Sámos)

text: Vathý (, myös "Áno Vathý", Άνω Βαθύ, ”Ylempi Vathý” tai "Palaió Vathý", Παλαιό Βαθύ, ”Vanha Vathý”) on Kreikan kylä sekä samanniminen Sámoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βαθέος, "Dimotikí Enótita Vathéos") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Sámoksen saarella, Sámoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 12 517 ja varsinaisen Vathýn kylän väkiluku (vuonna 2011).


title: Vathý (Sámos)

text: Vathý on vanha yläkylä, jonka alapuolella sijainnut satama on myöhemmin kehittynyt erilliseksi kaupungiksi, nykyiseksi saaren pääkaupungiksi Sámoksen kaupungiksi (myös "Káto Vathý", ”Alempi Vathý”). Varsinainen Vathý eli ”Ylempi Vathý” sijaitsee ylärinteessä aivan Sámoksen kaupungin vieressä ja muodostaa käytännössä yhden taajaman sen kanssa. Siksi koko taajamasta ja Sámoksen kaupungista käytetään usein edelleen vanhempaa nimeä Vathý. Nimi viittaa taajaman sijaintiin lahdenpohjukassa. Koko Sámoksen kaupungin ja Vathýn kylän muodostaman taajaman väkiluku on noin .


title: Vathý (Sámos)

text: Vathýn kunnallisyksikkö käsittää saaren koillisosan. Sámoksen kaupunki on kunnallisyksikön suurin asutus. Sen muut suurimmat asutukset ovat Vathýn kylä itse sekä Kokkárin kylä.


title: Vathý (Sámos)

text: Vathý oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Sámoksen kunnaksi yhdessä Karlóvasin, Marathókampoksen ja Pythagóreion kanssa.


title: Vathý (Sámos)

text: Vathýn yläkylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa jälkibysanttilaisen ajan Pyhän Johanneksen ("Aï Giannákis") kirkko sekä vanhat rakennukset, kuten uusklassista arkkitehtuuria edustava koulutalo.


title: Vathý (Sámos)

text: Vathýn kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Chóra (Sámos)

text: Chóra () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella ja kuuluu Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Pythagóreion kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Pythagóreion kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 218 (vuonna 2011).


title: Chóra (Sámos)

text: Chóra sijaitsee Sámoksen saaren eteläosissa Sámoksen kansainvälisen lentoaseman pohjoispuolella noin neljä kilometriä Pythagóreion kaupungista luoteeseen. Se muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Χώρας, "Dimotikí Koinótita Chóras"), johon kuuluu varsinaisen Chóran kylän lisäksi saaren etelärannalla sijaitseva Potokákin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 340. Lentokenttä sijaitsee Potokákin alueella.


title: Chóra (Sámos)

text: Chóra eli ”Kylä” oli Sámoksen pääkylä ("chóra") vuoteen 1854 saakka, ja siksi sillä on Kreikan saarille tyypillinen saaren pääkylään viittaava nimi. Nykyään kylän väestö saa elantonsa turismista ja maanviljelystä.


title: Kokkári

text: Kokkári (; kath. Κοκκάριον, "Kokkárion") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella ja kuuluu Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kokkári muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Κοκκαρίου, "Topikí Koinótita Kokkaríou"). Kylän väkiluku on 1 060 (vuonna 2011).


title: Kokkári

text: Kokkári sijaitsee Sámoksen pohjoisrannikolla noin kymmenen kilometriä pääkaupunki Sámoksesta länteen. Kylän ympäristö on eräs Sámoksen rantalomailun keskuksia. Kokkárin nimi viittaa sipuleihin, joita alueella on aiemmin viljelty.


title: Gustavo (futsalpelaaja)

text: Gustavo Lobo Paradeda (yleensä vain Gustavo; s. 5. lokakuuta 1979 Pelotas, Brasilia) on Brasiliassa syntynyt venäläinen futsalmaalivahti, joka edustaa Moskovan Dinamoa ja Venäjän futsalmaajoukkuetta. Gustavo valittiin maailman parhaaksi maalivahdiksi vuonna 2013.


title: Gustavo (futsalpelaaja)

text: Hänellä on maajoukkuetasolta kolme EM-hopeaa vuosilta 2012, 2014 ja 2016. Gustavo on osallistunut kaksiin EM-kilpailuihin ja yksiin MM-kilpailuihin vuonna 2012. Seuratasolla vuonna 2004 Venäjälle yhdessä toisen nykyisen brasilialaissyntyisen Venäjän maajoukkuepelaajan Pulan kanssa muuttanut Gustavo on edustanut Moskovan Dinamoa vuodesta 2012. Tätä ennen hän edusti niin ikään venäläistä FK Sibiriä.


title: Mytilinioí

text: Mytilinioí () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella ja kuuluu Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Pythagóreion kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Pythagóreion kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 982 (vuonna 2011).


title: Mytilinioí

text: Mytilinioí sijaitsee Sámoksen itäisissä keskiosissa vuorten ympäröimänä. Se on yksi Sámoksen suurimpia kyliä. Kylä on saanut nimensä siitä, että sen alkuperäinen väestö muutti Lesboksen Mytilínistä 1700-luvulla maanjäristyksen jälkeen. Kylässä toimii Egeanmeren luonnonhistorian museo, joka esittelee alueen geologiaa, mineralogiaa ja paleontologiaa sekä eläin- ja kasvitiedettä.


title: Mytilinioí

text: Mytilinioí muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Μυτιληνιών, "Dimotikí Koinótita Mytilinión"), johon kuuluvat varsinaisen Mytilinioín kylän lisäksi kylät Kamára, Potámi Mesokámpou ja Rizovráchos sekä Pyhän Kolminaisuuden luostari ("Moní Agías Triádos"). Koko yhdyskunnan väkiluku on 2 107.


title: Pýrgos (Sámos)

text: Pýrgos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella ja kuuluu Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Pythagóreion kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Pythagóreion kunnallisyksikköön. Kylä muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Πύργου, "Topikí Koinótita Pýrgou"). Kylän väkiluku on 419 (vuonna 2011).


title: Pýrgos (Sámos)

text: Pýrgos sijaitsee Sámoksen eteläosassa saaren sisäosissa. Kylän väestö saa elantonsa pääosin maanviljelystä, ennen kaikkea oliivin- ja viininviljelystä.


title: Sámos (kaupunki)

text: Sámos (; myös "Káto Vathý", Κάτω Βαθύ, ”Alempi Vathý”; vanha nimi "Liménas Vathéos", Λιμένας Βαθέος, ”Vathýn satama”) on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Sámoksen saarella ja kuuluu Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on (vuonna 2011). Sámos on Sámoksen saaren pääkaupunki sekä Sámoksen kunnan kuntakeskus.


title: Sámos (kaupunki)

text: Sámoksen kaupunki on Sámoksen kaupallinen keskus ja merkittävin satama. Se sijaitsee lahdenpohjukassa Sámoksen saaren pohjoisrannikolla. Ylempänä rinteessä sijaitsee Váthyn (myös "Áno Vathý", "Ylempi Vathý") kylä. Se on vanha yläkylä ja perua ajalta, jolloin aivan rannikolla ei ollut turvallista asua. Alempi kaupunki on kehittynyt kylän satamasta 1800-luvulta lähtien. Nykyisin kaupunki ja yläkylä muodostavat käytännössä yhden taajaman, ja siksi vanhempaa Vathýn nimeä käytetään usein myös Sámoksen kaupungista.


title: Sámos (kaupunki)

text: Sámoksen kaupunki muodostaa myös laajemman Samía-nimisen kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Σαμίων, "Dimotikí Koinótita Samíon"), johon kuuluvat varsinaisen kaupungin lisäksi kylät Agía Paraskeví, Asprochórti ja Galázio, sekä joukko pieniä asumattomia lähisaaria. Koko kaupunkiyhdyskunnan väkiluku on . Koko Sámoksen ja Vathýn muodostaman taajaman väkiluku on noin .


title: Sámos (kaupunki)

text: Nykyistä Sámoksen kaupunkia ei tule sekoittaa saaren antiikin aikaiseen pääkaupunkiin ja kaupunkivaltioon Samokseen, joka sijaitsi saaren kaakkoisrannikolla nykyisen Pythagóreion kylän paikalla.


title: Sámos (kaupunki)

text: Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Sámoksen arkeologinen museo, joka tunnetaan erityisesti suurikokoisesta Samoksen kuros-patsaasta, sekä Sámoksen viinimuseo. Merkittävimmät kirkot ovat Pyhän Nikolaoksen ("Ágios Nikólaos") katedraali, joka on Sámoksen ja Ikarían hiippakunnan piispanistuin, sekä kaupungin suurin kirkko Pyhän Spyridonin ("Ágios Spyrídonas") kirkko. Kaupungin vanha rakennuskanta edustaa uusklassista arkkitehtuuria. Áno Vathý vanhoine taloineen sijaitsee rinteessä pienen kävelymatkan päässä.


title: Lucas Neff

text: Lucas Neff (s. 7. marraskuuta 1985) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten sarjasta Isän tyttö, jossa hän näyttelee Jimmy Changea.


title: Lucas Neff

text: Neff on syntynyt ja kasvanut Andersonvillessä Chicagossa. Hänellä on irlantilainen ja juutalainen syntyperä.


title: Samiopoúla

text: Samiopoúla () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Sámoksen eteläpuolella ja kuuluu Pohjoisen Egean saariin. Saaren pinta-ala on 1,018 km² ja asukasluku 4 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saarella on muutama talo sekä kaksi pientä kirkkoa, jotka muodostavat saaren Samiopoúlan kylän. Saaren nimi on suomeksi ”Pieni Sámos”.


title: Lajitteleva purkaminen

text: Lajitteleva purkaminen on käytöstä poistettavien rakenteiden purkamistapa, jossa rakenteet puretaan järjestelmällisesti ja jätteet lajitellaan sekä uusiokäytetään mahdollisimman pitkälle. Lajittelevan purkutyön tarkoituksena on siis saavuttaa mahdollisimman suuri hyötykäyttöaste ja näin pienentää purkujätteiden käsittelyn aiheuttamia ympäristövaikutuksia.


title: Lajitteleva purkaminen

text: Lajittelevaa purkutekniikkaa käyttäessä työ vaiheistetaan seuraavasti:


title: Lajitteleva purkaminen

text: Lajittelevan purkutekniikan taloudellisen ja aikataulullisen onnistumisen pohjana on huolellinen ennakkosuunnittelu. Ensimmäisenä kohteeseen tehdään asbesti- ja ongelmajätekartoitus. Tämän jälkeen purkujakeet inventoidaan ja selvitetään mitä rakennusosia on mahdollista käyttää uudelleen ja mistä voidaan valmistaa uusiomateriaalia.


title: Lajitteleva purkaminen

text: Osa purettavasta materiaalista on jätettä, jolle täytyy selvittää loppusijoituspaikka. Jätteiden sijoituspaikkoja selvitettäessä tavoitteena voidaan pitää sijoituspaikkojen löytäminen mahdollisimman läheltä, jotta kuljetuskustannukset eivät nouse suuriksi.


title: Lajitteleva purkaminen

text: Purku-urakoitsijan suurimmaksi vastuuksi voidaan sanoa jätteiden lajittelua ja käsittelyä.


title: Dikaios

text: Dikaios () voi viitata seuraaviin:


title: Chóra (Pátmos)

text: Chóra () eli Pátmos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Pátmoksen saarella ja kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 541 (vuonna 2011). Chóra on Pátmoksen saaren pääkylä ja Pátmoksen kunnan kuntakeskus.


title: Chóra (Pátmos)

text: Chóran kylä sijaitsee Pátmoksen eteläisen osan keskellä sijaitsevalla kukkulalla noin kolme kilometriä Skálan kylästä etelään. Kylän tunnetuin nähtävyys on Johannes Teologin luostari. Kylä on syntynyt linnoitusmaisen luostarin ympärille 1100-luvulta alkaen. Kylän rakennuskanta on hyvin perinteinen ja kylässä on pääluostarin lisäksi lukuisia pienempiä luostareita ja kirkkoja. 1500- ja 1600-luvuilla kylään rakennettiin useita rikkaiden sukujen kartanoita. Pátmoksen Chóraa on usein sanottu Kreikan saarten pääkylien eli "chórien" kauneimmaksi.


title: Chóra (Pátmos)

text: Kylä on vuodesta 1999 osa Unescon maailmanperintökohdetta nimeltä "Pátmoksen Chóran kylä ja Johannes Teologin luostari". Kylän ja luostarin lisäksi siihen kuuluu myös alempana sijaitseva Ilmestyskirjaluola. Skálan kylästä johtaa ylös Chóraan autotien lisäksi vanha kivetty aasipolku.


title: Kámpos (Pátmos)

text: Kámpos (; myös "Kámbos") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Pátmoksen saarella ja kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 633 (vuonna 2011).


title: Kámpos (Pátmos)

text: Kámpos sijaitsee Pátmoksen saaren pohjoisen osan keskiosissa noin kuusi kilometriä Skálan kylästä pohjoiseen. Kylä jakautuu sisämaassa sijaitsevaan Áno Kámpokseen (”Ylempi Kámpos”) ja rannalla sijaitsevaan Káto Kámpokseen (”Alempi Kámpos”).


title: Skála (Pátmos)

text: Skála () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Pátmoksen saarella ja kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1 747 (vuonna 2011).


title: Skála (Pátmos)

text: Skála sijaitsee Pátmoksen saaren keskellä. Kylästä on matkaa sen eteläpuolella sijaitsevaan saaren pääkylään Chóraan noin kolme kilometriä ja pohjoispuolella sijaitsevaan Kámpoksen kylään noin kuusi kilometriä. Skála on Pátmoksen suurin asutus, saaren satamapaikka sekä kaupan ja palveluiden keskus. Kylä oli merkittävä satama jo 1500-luvulla, mutta tuolloin väestö asui vielä Chórassa, joka oli asuinpaikkana turvallisempi. Kylän asutus on muodostunut 1800-luvulta lähtien.


title: Dmitri Afanasenkov

text: Dmitri Anatolijevitš Afanasenkov (; s. 12. toukokuuta 1980 Arkangeli, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi NHL:ssä yhteensä 227 runkosarjaottelua tehopistein 27+27=54 ja keräten 52 jäähyminuuttia sekä 28 playoff-ottelua tehopistein 1+3=4 ja keräten kahdeksan jäähyminuuttia. Afanasenkov voitti keväällä 2004 Tampa Bay Lightningissä Stanley Cup -mestaruuden. Lightningin lisäksi hän edusti NHL:ssä Philadelphia Flyersia. NHL-uransa jälkeen hän palasi Venäjälle ja pelasi viidessä eri joukkueessa Venäjän pääsarjassa. Lisäksi hän pelasi Sveitsissä ja Valko-Venäjällä. Afanasenkov edusti Venäjän maajoukkuetta maailmancupissa 2004.


title: Dmitri Afanasenkov

text: Afanasenkov oli HK Spartak Arkangelin kasvatti. Hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä Torpedo Jaroslavlin kakkosjoukkueessa Venäjän kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Pervaja Ligassa kaudella 1995–1996. Kaksi seuraavaa kautta Afanasenkov pelasi joukkueessa sarjatasoa ylempänä Vysšaja Ligassa. Tampa Bay Lightning varasi hänet kolmannella kierroksella 72. pelaajana . Samana kesänä myös QMJHL-joukkue Moncton Wildcats varasi Afanasenkovin kuudentena pelaajana .


title: Dmitri Afanasenkov

text: Afanasenkov siirtyi kaudeksi 1998–1999 Monctoniin, mutta Moncton myi hänet kesken kauden lokakuussa 1998 QMJHL:n Sherbrooke Castorsiin. Moncton sai vaihdossa kolmannen kierroksen varausvuoron QMJHL:n varaustilaisuuteen 1999 sekä ensimmäisen kierroksen varausvuoron CHL:n varaustilaisuuteen 1999. Afanasenkov teki 23 maalia ja oli joukkueen toiseksi paras maalintekijä Yannick Landryn kanssa. Hän oli kevään 1999 pudotuspeleissä Sherbrooken paras maalintekijä kymmenellä maalilla. Kaudella 1999–2000 Afanasenkov voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin tehopisteillä 56+43=99. Hän sijoittui koko QMJHL:n maalipörssissä kahdeksanneksi. Afanasenkov oli Sherbrooken paras maalintekijä myös kevään 2000 pudotuspeleissä kolmella maalilla Maksim Potapovin kanssa.


title: Dmitri Afanasenkov

text: Afanasenkov siirtyi Tampa Bay Lightningin organisaatioon kaudeksi 2000–2001. Hän pelasi kautensa suurimmaksi osaksi IHL-joukkue Detroit Vipersissa, jonka toiseksi paras pistemies Afanasenkov oli Martin Cibákin jälkeen tehopisteillä 15+22=37. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa myös Lightningin NHL-joukkueessa, jossa Afanasenkov teki yhdeksässä runkosarjaottelussa tehopisteet 1+1=2. Kauden 2001–2002 hän pelasi pääasiassa AHL:ssä Springfield Falconsin ja Grand Rapids Griffinsin joukkueissa. Afanasenkov pelasi kauden aikana viisi NHL-ottelua. Kaudella 2002–2003 Afanasenkov pelasi vain Springfieldissa, kunnes hän siirtyi helmikuussa 2003 loppukaudeksi Sveitsin Nationalliga A:n Kloten Flyersiin. Saman vuoden elokuussa Afanasenkov teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Lightningin kanssa.


title: Dmitri Afanasenkov

text: Afanasenkov nousi kaudella 2003–2004 harjoitusleirin päätteeksi Lightningin NHL-kokoonpanoon, eikä hän palannut enää farmijoukkueeseen. Afanasenkov teki ensimmäisellä kokonaisella NHL-kaudella 71 runkosarjaottelussa pisteet 6+10=16 sekä 23 pudotuspeliottelussa pisteet 1+2=3. Tampa Bay voitti kauden päätteeksi Stanley Cupin. Elokuussa 2004 Afanasenkov teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Lightningin kanssa. Kauden 2004–2005 hän pelasi kotimaassaan Superliigan Lada Toljatissa vuoksi. Elokuussa 2005 Afanasenkov teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Lightningin kanssa. Kaudella 2005–2006 hän teki pudotuspelit mukaan lukien 16 tehopistettä. Heinäkuussa 2006 Afanasenkov teki jälleen vuoden mittaisen jatkosopimuksen Tampa Bayn kanssa. Hänen sopimuksensa arvo oli 738 045 dollaria.


title: Dmitri Afanasenkov

text: Afanasenkovia kaavailtiin kaudella 2006–2007 Lightningin ykkösketjuun, jossa hän pelasi koko harjoituskauden Brad Richardsin ja Martin St. Louis’n kanssa. Afanasenkov pelasi kauden aikana kuitenkin vain 33 ottelua pistein 3+3=6. Joukkue asetti hänet lopulta waiver-listalle, josta Philadelphia Flyers otti hänet vuodenvaihteessa. Afanasenkov teki NHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä: 74 runkosarjaottelussa tehopisteet 11+10=21.


title: Dmitri Afanasenkov

text: Afanasenkov palasi kaudeksi 2007–2008 Venäjälle ja siirtyi Dinamo Moskovaan. Hän oli 13 maalillaan joukkueen toiseksi paras maalintekijä Aleksei Badjukovin jälkeen. Kaudeksi 2008–2009 Superliigan tilalle perustettiin KHL, jossa Afanasenkov teki ensimmäisellä kaudellaan Venäjän pääsarjan yhden kauden piste-ennätyksensä tehopisteillä 19+16=35, joilla hän oli Dinamon paras pistemies ja maalintekijä. Afanasenkov edusti Dinamoa kauden aikana myös Spengler Cupissa, joka päättyi joukkueen voittoon. Afanasenkov oli Dinamon paras pistemies ja maalintekijä. Hän jakoi koko turnauksen pistepörssin voiton HC Davosin Andres Ambühlin ja Kanadan Serge Aubinin ja Domenic Pittisin kanssa. Afanasenkov valittiin turnauksen tähdistökentälliseen. Kesken kauden 2009–2010, syyskuussa 2009 hän palasi Jaroslavliin Lokomotiviin (ent. Torpedo Jaroslavl).


title: Dmitri Afanasenkov

text: Kaudella 2010–2011 Afanasenkov jatkoi KHL-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella Traktor Tšeljabinskissa, jonne hän siirtyi jo kauden alettua lokakuussa 2010. Kauden 2011–2012 Afanasenkov pelasi Sveitsin NLA-liigaa Fribourg-Gottéronissa. Kauden 2012–2013 hän aloitti KHL-joukkue Avtomobilist Jekaterinburgissa, mutta Afanasenkov kuitenkin loukkaantui ja jätti joukkueen vain kolmen ottelun jälkeen lokakuussa 2012. Tammikuun 2013 lopulla Afanasenkov siirtyi loppukaudeksi Valko-Venäjän Ekstraligaan H’K Homelin joukkueeseen. Hän lopetti pelaajauransa kevääseen 2013.


title: Dmitri Afanasenkov

text: Afanasenkov pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1998, jolloin Venäjä voitti pronssia. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2000, jolloin Venäjä voitti hopeaa. Afanasenkov edusti Venäjää maailmancupissa vuonna 2004.


title: Timo Berry

text: Timo Andrew Berry (s. 14. helmikuuta 1973) on suomalainen graafinen suunnittelija. Hän on tullut tunnetuksi erityisesti julisteistaan, postimerkeistään ja ympäristötaideteoksistaan, joita tekee yhdessä arkkitehtivaimonsa Eeva Kaisa Berryn kanssa. Timo Berry on perustajaosakas Both-muotoilutoimistossa, erikoisaloinaan yritysidentiteetti, aikakauslehtimuotoilu ja typografia.


title: Timo Berry

text: Timo Berryn julisteita on ollut esillä muun muassa Helsingin, Brnon, Lahden, Hangzhoun, Chamonix’n ja Varsovan julistebiennaleissa. Vuonna 2003 hän voitti Grand Prix’n Lahdessa ja 2004 kultamitalin Meksikossa.


title: Timo Berry

text: Berry on toiminut opettajana Taideteollisessa korkeakoulussa, josta hän itse valmistui vuonna 2002.


title: Timo Berry

text: Vuonna 2014 Berry suunnitteli Suomen Postille kansainvälistä huomiota herättäneet Tom of Finland -postimerkit.


title: Suomen Vapaasatama

text: Suomen Vapaasatama (ruots. "Finlands Frihamn", engl. "Freeport of Finland") on perustettu vuonna 1960. Vapaasatama tarjoaa yrityksille varastointipalveluja ja tukee Suomen ulkomaankauppaa. Vapaasatama on hyvien palvelujensa ja edullisen sijaintinsa ansiosta palvellut autontuontia Suomeen. Vapaasatamasta on muodostunut Suomen autologistiikan keskus, jonka kautta välitetään vuosittain noin 500.000 ajoneuvoa muihin maihin Suomen lisäksi. Vapaasataman alueella sijaitsee logistiikkaan läheisesti liittyvien toimialojen taitajia, ja siellä toimii Hangon tulli, joka on erikoistunut autoverotukseen.


title: Olli Tulenheimo

text: Olli Elias Tulenheimo (vuoteen 1905 Thulé; 24. helmikuuta 1891 Kangasala - 22. kesäkuuta 1971 Turku) toimi asianajajana yli 50 vuotta ja kuului Suomen Asianajajaliiton perustajiin.


title: Olli Tulenheimo

text: Tulenheimon isä oli Kangasalan urkutehtaan omistaja Bror Axel Thulé ja äiti Minna Fredrika Meurman. Poliitikko, yliopiston rehtori, pääministeri Antti Tulenheimo (1879–1952) oli hänen veljensä, samoin kuin asianajaja, poliitikko Eino Tulenheimo (1885–1962) ja insinööri, urkujenrakentaja Martti Tulenheimo (1883–1945). Tulenheimo suoritti oikeustutkinnon 1915, ja hänet palkattiin 1919 apulaiseksi veljensä Einon ja T. M. Kivimäen lakiasiaintoimistoon Turkuun. Toimisto jäi Tulenheimon ja Ilmari Katajan hoitoon jo seuraavana vuonna ja laajeni niin, että se oli 1930-luvulla Suomen suurin alallaan. Tulenheimo työskenteli toimistossa aina kuolemaansa saakka.


title: Olli Tulenheimo

text: Tulenheimo oli 1919 perustamassa Suomen Asianajajaliittoa, jonka hallitukseen hänet valittiin 1954 ja jonka Turun-osastoa hän johti 1953-1963. Tulenheimo toimi asianajotyönsä ohella pankki- ja vakuutusalalla, muun muassa Vakuutusyhtiö Sammon hallituksessa ja Turun Suomalaisen Säästöpankin isännistössä ja hallituksessa. Turun Teatterin johtokuntaan Tulenheimo kuului 1920- ja 1930-luvulla, oli kymmenen vuotta teatterin johtokunnan puheenjohtaja ja avusti teatteria taloudellisesti.


title: Olli Tulenheimo

text: Tulenheimon puoliso vuodesta 1934 oli hänen lakiasiaintoimistonsa sihteerinä työskennellyt Irma Margareta Johnsson. Oikeusneuvos Anja Tulenheimo-Takki (s. 1937) on heidän tyttärensä.


title: Arkoí

text: Arkoí (; myös "Arkí") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Leipsoí-saarten pohjoispuolella ja Pátmoksesta koilliseen. Saaren pinta-ala on 6,697 km² ja asukasluku 44 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Arkoí

text: Saarella on Arkoín kylä. Samaan saarien rykelmään kuuluvat myös saaret Agreloússa, Aváptistos, Kalóvolos, Kómaros, Makronísi, Márathos, Psathonísi, Smyneronísi, Strongyló, Tsoúka ja Tsoukáki, joista Arkoín lisäksi vain Márathos on asuttu.


title: Márathos (saari)

text: Márathos () eli Maráthi (Μαράθι) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 0,355 km² ja asukasluku 5 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on yksi Leipsoín pohjois- ja Pátmoksen koillispuolella sijaitsevista Arkoín saarista ja sijaitsee Arkoín pääsaaren lounaispuolella.


title: Suomen Mallaswhiskyseura

text: Suomen Mallaswhiskyseura ry on perustettu vuonna 1998, ja se on Suomen ensimmäinen rekisteröity whiskyseura. Seuran kotipaikka on Helsinki, mutta sen toiminta on laajentunut ympäri Suomea.


title: Suomen Mallaswhiskyseura

text: Seuran tavoitteena on edistää erityisesti skotlantilaista mallasviskikulttuuria Suomessa. SMWS kerää tietoa mallaswhiskyistä, niiden valmistuksesta, käyttötavoista, historiasta, tislaamoista, raaka-aineista sekä henkilöistä, jotka ovat merkittävästi vaikuttaneet whiskykulttuurin kehittymiseen.


title: Suomen Mallaswhiskyseura

text: Suomen Mallaswhiskyseura levittää whiskytietoisuutta erilaisin tiedottein ja tilaisuuksin sekä järjestää viskitastingtilaisuuksia niin jäsenilleen kuin laajemmalle yleisölle.


title: Suomen Mallaswhiskyseura

text: Suomen Mallaswhiskyseuran alaisuuteen kuuluu useita paikallisklubeja. Paikallisklubin perustamiseen tarvitaan vähintään viisi SMWS ry:n jäsentä. Paikallisklubeja toimii Hämeenlinnassa, Järvenpäässä, Kotkassa, Kuopiossa, Lahdessa, Mikkelissä, Pieksämäellä, Pietarsaaressa, Raahessa ja Tampereella. Myös Helsingin Ruoholahdessa toimii oma paikallisklubi.


title: Suomen Mallaswhiskyseura

text: Suomen Mallaswhiskyseuran presidenttinä toimii Mika Jansson. Suomen Mallaswhiskyseuran entinen presidentti Antti Tuuralan ylläpitää Virtuaalinen viskikaappi –sivustoa, jonka kekusteluforumilla myös seuran jäsenet ovat aktiivisia. Itse keskustelufoorumi on kuitenkin riippumaton Suomen Mallaswhiskyseurasta.


title: Ross (näytelmä)

text: Ross on brittiläisen näytelmäkirjailijan Terrence Rattiganin näytelmä vuodelta 1960. Näytelmä kertoo brittiläisen yhteysupseerin T. E. Lawrencen elämästä ja tutkii myös tämän väitettyä homoseksuaalisuutta.


title: Ross (näytelmä)

text: Lawrence käytti valenimeä John Humes Ross palvellessaan Kuninkaallisissa ilmavoimissa.


title: Terence Rattigan

text: Sir Terence Mervyn Rattigan (10. kesäkuuta 1911 – 30. marraskuuta 1977) oli brittiläinen näytelmäkirjailija. Hän oli yksi suosituimmista 1900-luvun puolivälin brittiläisistä näytelmäkirjailijoista ja hänet näytelmänsä käsittelevät usein ylemmän keskiluokan elämää. Hänen tunnettuihin näytelmiinsä kuuluvat muun muassa "The Winslow Boy" (1946, elokuvana "Tapaus Winslow" 1948), "The Browning Version" (1948, elokuvana "Miehen varjo" 1951), "The Deep Blue Sea" (1952, elokuvana "Syvänsininen meri" 2011) ja "Separate Tables" (1954, elokuvana "Eri pöydissä" 1958).


title: Terence Rattigan

text: Terence Rattigan oli homoseksuaali. Hän sai Brittiläisen imperiumin ritarikunnan jäsenyyden 1958 huolimatta hänen seksuaalisuutensa herättämistä huolenaiheista, mutta lyötiin ritariksi vasta 1971.


title: Elisa Juholin

text: Elisa Juholin (ent. "Ikävalko", s. 3. huhtikuuta 1950 Tampere) on suomalainen valtiotieteiden tohtori, tietokirjailija, Helsingin yliopiston viestinnän dosentti ja Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun viestinnän johtamisen dosentti.


title: Elisa Juholin

text: Juholinin erikoisalueita ovat strateginen viestintä ja viestinnän strategiat, työyhteisöviestintä ja johtamisviestintä, organisaatioiden ja median väliset suhteet ja vastuullinen viestintä sekä viestinnän arviointi ja mittaaminen. Hän on toiminut pitkään luennoijana, kouluttajana ja konsulttina ja julkaissut paljon yhteisöviestintään liittyvää ammattikirjallisuutta.


title: Elisa Juholin

text: Juholin opiskeli Tampereen yliopistossa ensin dramaturgiaa ja sitten tiedotusoppia ja valmistui 1976. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa 1996. Vuosina 2001–2004 hän toimi Jyväskylän yliopiston yhteisöviestinnän professorina.


title: Elisa Juholin

text: Juholin on johtanut Haaga-Helia ammattikorkeakoulun Työyhteisöviestintä 2010 -hanketta ja sen myötä syntyneiden Biblo-verkkopalvelun ja ComBaro-mittariston kehittämistä. Juholin oli Viestinnän eettisen neuvottelukunnan (VEN) puheenjohtaja 2015-2017. Hän toimi Tiedonjulkistamisen neuvottelukunnan jäsenenä 2003–2006. Hän on ollut myös muun muassa Kunnallisalan kehittämissäätiön tieteellisen neuvottelukunnan jäsen. Juholin on Viestinnän ammattilaiset ProComin kunniajäsen. Hän on saanut ProComin viestinnän elämäntyöpalkinnon vuonna 2016 ja JAT ry:n viestinnän kunniamerkin vuonna 2017 sekä Tasavallan presidentin myöntämän Suomen Leijonan 1. luokan ritarimerkin (2018).


title: Frank Velásquez

text: Francisco Hernando Velásquez Henríquez (eli Frank Velásquez; s. 12. helmikuuta 1990 La Barra de Santiago, Ahuachapán) on elsalvadorilainen beachfutispelaaja, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelaa El Salvadorin beachfutismaajoukkueessa. Velásquez palkittiin vuoden 2011 MM-kisojen jälkeen sekä Bronze Ballilla että Bronze Bootilla eli kolmanneksi parhaan pelaajan ja kolmanneksi parhaan maalintekijän palkinnolla. Yksi hänen maaleistaan valittiin myös turnauksen hienoimmaksi maaliksi. Vuonna 2009 maajoukkueessa debytoinut Velásquez voitti samana vuonna CONCACAF:in mestaruuden eli maanosan mestaruuden. Hän on osallistunut kolmiin MM-kilpailuihin, vuosina 2009, 2011 ja 2013 ollen parhaimmillaan neljäs vuonna 2011 Ravennassa.


title: Raymond Sargent

text: Raymond Sargent (2. lokakuuta 1952 – 9. maaliskuuta 2008) oli brittiläinen näyttelijä, muusikko ja näytelmäkirjailija. Hänet tunnettaan muun muassa yhden miehen näytelmistään, kuten T. E. Lawrencen elämästä kertovasta näytelmästä "The Warrior and the Poet". Hän oli säännöllinen radiovieras BBC:n radio-ohjelmassa "Poetry Please" ja oli esiintyi tuotannoissa kuten Doctor Who, Blake's 7 ja The Two Ronnies, sekä useissa mainoksissa. Raymond Sargent kuoli vatsasyöpään maaliskuussa 2008.


title: BelAZ-75710

text: BelAZ-75710 on maailman suurin dumpperi. Dumpperi on 20,6 metriä pitkä, 9,8 metriä leveä ja 8,1 metriä korkea. Tyhjällä kuormalla auto painaa 360 tonnia ja se voi kuljettaa enintään 450 tonnia tavaraa. Siinä on jokaiselle renkaalle oma sähkömoottori, jotka ovat teholtaan 1200 kW (1632 hv) per moottori. Näiden sähkömoottoreiden tarvitsema sähkö tuotetaan kahdella V16-moottorilla, joiden teho on 1715 kW (2332 hv) per moottori ja vääntöä 9313 Nm. Tämä tekee siitä maailman suurimman sähköauton. Auto saavuttaa tyhjänä nopeuden 64 kilometriä tunnissa. Ensimmäinen auto on käytössä Kuzbassin alueen kaivoksessa Venäjällä. Ajoneuvoa voidaan käyttää alhaisimmillaan –60 celsiusasteen lämpötilassa ja lähes 5 000 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Huijarisyndrooma

text: Huijarisyndroomaksi kutsutaan psykologista ilmiötä, jonka vaikutuksesta ihminen ei kykene sisäistämään omia saavutuksiaan todisteista huolimatta. Huijarisyndroomasta kärsivä on vakuuttunut olevansa huijari ja että hänen saavutuksensa ovat ainoastaan hyvän onnen tai ajoituksen tulosta, tai että hän on vain harhauttanut muut luulemaan itseään todellista kyvykkäämmäksi.


title: Huijarisyndrooma

text: Nimestään huolimatta huijarisyndroomaa ei pidetä mielenterveyden häiriönä. Psykologit ovat kuitenkin tutkineet sitä paljon. Termi esiintyi ensi kerran Pauline Clancen ja Suzanne Imes'n vuonna 1978 julkaisemassa artikkelissa, jossa he tutkivat menestyneiden naisten käsityksiä itsestään.


title: Stephen Massicotte

text: Stephen Massicotte (s. 18. huhtikuuta 1969 Trenton, Ontario) on kanadalainen palkittu näytelmäkirjailija, elokuvakäsikirjoittaja ja näyttelijä. Hän suoritti draama-aiheiset opintonsa Calgaryn yliopistossa.


title: Stephen Massicotte

text: Massicotten palkittuihin näytelmiin kuuluvat "Looking After Eden", "Pervert", "The Boy’s Own Jedi Handbook" -näytelmäsarja, "Mary's Wedding" ja "The Oxford Roof Climber’s Rebellion" (2006). Hänen kirjoittamiinsa elokuvakäsikirjoituksiin kuuluvat "Ginger Snaps Back" ja "The Dark".


title: Luettelo televisiosarjan NCIS: New Orleans jaksoista

text: Tämä on luettelo televisiosarjan "" jaksoista.


title: NCIS: New Orleans

text: NCIS: New Orleans on yhdysvaltalainen rikossarja, jonka on luonut Gary Glasberg. Sarja on "NCIS Rikostutkijoiden" (2003–) spin-off, ja sarjan luoja toimii myös pääsarjan tuottajana. Sarja on toinen alkuperäisestä NCIS-rikossarjasta tehty spin-off: ensimmäistä spin-offia, "" -nimistä sarjaa, on tehty kuusi tuotantokautta.


title: NCIS: New Orleans

text: "NCIS: New Orleansin" tapahtumat sijoittuvat New Orleansiin. Sarja kertoo NCIS-yksiköstä, joka selvittää laivastoon ja merijalkaväkeen liittyviä rikoksia. Yksikköä johtaa erikoisagentti Dwayne Pride (Scott Bakula).