title: Manuel Mendívil

text: Mendívil saavutti joukkuekilpailun olympiapronssia Moskovasta 1980. Hän kilpaili myös Tokion 1964 ja Münchenin 1972 kesäolympialaisissa. Myös Pan-Amerikan kisoista mitaleja saavuttanut Mendívil oli painonnoston olympiavoittaja Soraya Jiménezin setä tai eno..


title: Manuel Mendívil

text: Mendívil kuoli hieman ennen 80-vuotissyntymäpäiväänsä 15. elokuuta 2015.


title: Negroni

text: Negroni on cocktail, joka valmistetaan ginistä, makeasta vermutista ja Camparista. Se luokitellaan aperitiiviksi.


title: Negroni

text: Kuten monien muidenkin klassikkodrinkkien, Negronin alkuperä on epävarma. Yleisimmän tarinan mukaan se keksittiin firenzeläisessä Caffè Casonissa vuonna 1919, kun kreivi Camillo Negroni pyysi baarimikkoa sekoittamaan hänelle vahvemman version Americanosta.


title: Americano

text: Americano on cocktail, joka valmistetaan Camparista, makeasta punaisesta vermutista ja hiilihapotetusta vedestä.


title: Americano

text: Tämä juomasekoitus juontaa juurensa 1860-luvulle, jolloin sitä tarjoiltiin Gaspare Camparin baarissa, Caffè Camparissa. Se tunnettiin alun perin nimellä Milano-Torino, koska sen raaka-aineista Campari tuli Milanosta, ja Punt e Mes- merkkinen vermutti taas Torinosta. 1900-luvun alussa juomasta tuli amerikkalaisten turistien suosima, ja se sai nykyisen nimensä.


title: The Affair

text: The Affair on yhdysvaltalainen draamasarja, joka alkoi Showtime-kanavalla 12. lokakuuta 2014. Suomessa AVA aloitti sarjan esittämisen 5. kesäkuuta 2015. Kriitikoiden kehumassa, palkitussa sarjassa pohditaan pettämisen syitä ja seurauksia.


title: The Affair

text: Sarjan toinen tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 4. lokakuuta 2015 ja Suomessa AVA-kanavalla 10. huhtikuuta 2016. Kolmas tuotantokausi sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 20. marraskuuta 2016. Neljäs tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 17. kesäkuuta 2018 ja Suomessa AVA-kanavalla 18. kesäkuuta 2018. Sarjan viides ja samalla viimeinen tuotantokausi esitetään vuonna 2019, ja kauden tapahtumat sijoittuvat 20–30 vuoden päähän tulevaisuuteen.


title: The Affair

text: Sarja sijoittuu Long Islandiin, New Yorkiin. Noah on onnellisesti naimisissa oleva neljän lapsen isä ja kirjailija, joka kamppailee toisen romaaninsa kirjoittamisen kanssa. Eräänä päivänä Montaukin lomakylässä Noah tutustuu henkilökohtaisesta tragediasta toipuvaan ja onnettomassa avioliitossa sinnittelevään Alisoniin, joka työskentelee tarjoilijana. Noah ja Alison ajautuvat intohimoiseen suhteeseen ja huomaavat, ettei mikään ole niin kuin ennen.


title: The Affair

text: Suhteen tarina on kerrottu erikseen, kokonaan erillisinä muistikuvina vuorotellen Noahin ja Alisonin näkökulmasta. Seuraavilla tuotantokausilla tarinaa kerrotaan myös muun muassa Noahin ex-vaimon ja Alisonin ex-miehen näkökulmista.


title: Pär Rådström

text: Pär Rådström (29. elokuuta 1925 Tukholma – 29. elokuuta 1963 Tukholma) oli ruotsalainen kirjailija, journalisti ja radiomies.


title: Pär Rådström

text: Rådström tuli journalistiksi 17-vuotiaana. Hän oli mukana, kun Expressen-yhtye perustettiin vuonna 1944. 19-vuotiaana hänestä tuli Ruotsin eliittiorkesterin manageri yhdessä muun muassa Charlie Normanin, Simon Brehmin Alice Babsin kanssa. Hän teki pakinoita iltapäivälehtiin ja radioon. Hän loi viihdettä radioon ja televisioon ja myös poliittista teatteria Lars Forssellin kanssa, muun muassa kabareen Två åsnor. Rådströmin romaaneissa keveän pinnan alle kätkeytyy elämänongelmia.


title: Pär Rådström

text: Rådström oli naimisissa journalisti ja teatterinjohtaja Anne Marie Rådströmin kanssa. Rådströmin isä oli kirjailija ja ohjaaja Karl Johan Rådström ja veli matemaatikko Hans Rådström ja poika on kirjailija Niklas Rådström.


title: Bombardier CRJ 700

text: Bombardier CRJ-700 on kaksimoottorinen lyhyiden ja keskipitkien matkojen matkustajasuihkukone. Konetta valmistaa kanadalainen Bombardier.


title: Knudåge Riisager

text: Knudåge Riisager (6. maaliskuuta 1897 Kunda, Viron kuvernementti – 26. joulukuuta 1974 Kööpenhamina) oli tanskalainen säveltäjä. Hän valmistui valtiotieteen kandidaatiksi vuonna 1921 ja johti Kööpenhaminan konservatoriota vuodesta 1956 lähtien. Hän oli Tanskan merkittävimpiä modernisteja.


title: Mäntyrinteen hautausmaa

text: Mäntyrinteen hautausmaa on hautausmaa, joka perustettiin Hämeenkyrön Turkkilaan 1970-luvun alussa vanhan, kirkon läheisyydessä olevan hautausmaan käytyä ahtaaksi. Sinne on rakennettu myös Mäntyrinteen kappeli. Hautausmaan koko on noin kolme hehtaaria.


title: Mäntyrinteen hautausmaa

text: Mäntyrinteelle on haudattu mm. laulaja-lauluntekijä Antti Hammarberg.


title: UNU-MERIT

text: UNU-MERIT (Maastricht Economic and Social Research Institute on Innovation and Technology) on YK-yliopiston ja Maastrichtin yliopiston yhteistutkimuslaitos, joka sijaitsee Maastrichtissa, Hollannin eteläosassa.


title: UNU-MERIT

text: UNU-MERIT keskittyy tutkimaan sosiaalisia, poliittisia ja taloudellisia tekijöitä, jotka vaikuttavat teknologisten innovaatioiden syntyyn. Erityisesti tutkitaan tiedon luontia, tiedon leviämistä sekä tiedon saatavuuteen vaikuttavia tekijöitä. Tutkimuslaitoksen tohtorikoulussa työskentelee n. 100 tohtorikoulutettavaa ja sen maisteriohjelmissa opiskelee n. 100 maisteriopiskelijaa.


title: UNU-MERIT

text: UNU-MERIT toimii myös YK:n ajatushautomona etsien ratkaisuja tieteeseen, innovaatioihin ja hallintotapoihin liittyviin politiikkakysymyksiin.


title: Jonathan Meese

text: Jonathan Meese (23. tammikuuta 1970, Tokio, Japani) on saksalainen nykytaiteilija. Hän asuu Berliinissä ja Hampurissa. Hänen teoksensa ovat performansseja, maalauksia, veistoksia ja monista aineksista koostuvia installaatioita.


title: Jonathan Meese

text: Meesen taidetta on kuvattu sirpaleiseksi ja groteskiksi. Teosten tyyli on vimmainen ja energinen, olipa toteutustapana sitten performanssi, maalaus tai installaatio. Meese ammentaa aineksia populaarikulttuurista, politiikasta, historiasta ja mytologiasta. Friedrich Nietzschen filosofia on inspiroinut häntä.


title: Jonathan Meese

text: Meese syntyi brittiläis-saksalaiseen perheeseen Tokiossa. Hän muutti äitinsä ja sisarustensa kanssa Hampuriin vuonna 1973. Hän opiskeli myöhemmin Hampurin taideakatemiassa yhdessä mm. John Bockin ja Christian Jankowskin kanssa. Opiskeluaikanaan hän kiinnostui dadasta, installaatiotaiteesta ja performanssista mutta teki myös maalauksia. Hän tutustui Mike Kelleyn ja Paul McCarthyn taiteeseen, joka teki häneen suuren vaikutuksen.


title: Jonathan Meese

text: Meese on pitänyt näyttelyitä 1990-luvun lopulta lähtien. 2000-luvulla hänen teoksiaan ollut esillä merkittävissä museoissa ja gallerioissa eri puolilla maailmaa.


title: Työmaahuolto

text: Työmaahuolto Oy oli 1940-luvulta 1970-luvulle toiminut yritys, joka huolehti muun muassa sodanjälkeisten Lapin jälleenrakennustyömaiden ja Helsingin kesäolympialaisten muonituksesta. Yritys syntyi Lotta Svärd -järjestön lakkauttamisen jälkeen perustetun Suomen Naisten Huoltosäätiön piirissä ja käytti työvoimanaan paljolti entisiä muonituslottia. Vuonna 1978 valtakunnalliseksi työpaikkaruokailuyritykseksi kasvanut Työmaahuolto Oy siirtyi osaksi pari vuotta aiemmin perustettua Fazer Cateringiä, josta sitten kehittyi nykyinen lounasravintolaketju Amica.


title: Työmaahuolto

text: Vuonna 1944 Lotta Svärd -järjestön keskusjohtokunta perusti Suomen Naisten Huoltosäätiön, jonka tarkoituksena oli huoltaa ja avustaa kotirintaman naisia ja lapsia ja toisaalta jatkaa rauhansopimuksessa lakkautettavaksi määrätyn lottajärjestön työtä.


title: Työmaahuolto

text:
Osaksi säätiön varainkeruuta toimitusjohtaja Maja Genetz ja talousopettaja Tellervo Hakkarainen saivat ajatuksen organisaatiosta, joka ottaisi hoitaakseen sodan jälkeen perustettujen jälleenrakennustyömaiden ruokahuollon. Henkilökunnaksi palkattiin entisiä muonituslottia, ja toiminta aloitettiin yhdistysmuotoisena. Toiminta kuitenkin yhtiötettiin jo maaliskuussa 1945. Hakkaraisesta tuli Työmaahuollon toimitusjohtaja vuosiksi 1946–1973, ja hän toimi myös sen johtokunnan puheenjohtajana 32 vuotta.
Osakeyhtiön toiminta laajeni nopeasti ympäri Suomen, ja jälleenrakennustyömaiden ohella se sai muonitettavakseen kaikki Suomen suurimmat tapahtumat. Sen palveluita käyttivät myös yritykset, kuten Nokia, Neste, Rautaruukki, Posti ja Outokumpu.


title: Työmaahuolto

text: Vuonna 1948 Työmaahuollosta eriytettiin Valtion väliaikainen ravitsemuskeskus, josta sitten kehittyi Valtion ravitsemuskeskus (VARK). Se keskittyi hoitamaan valtion työmaaruokaloita ja myöhemmin valtion laitosten ja virastojen ruokaloita. VARK yhtiöitettiin vuonna 1993 Kulinaari Ravintolat Oy:ksi ja myytiin sekin osaksi Fazerin lounasravintolatoimintaa.


title: Työmaahuolto

text: Helsingin olympialaisissa 1952 Työmaahuolto Oy muonitti päivittäin noin 75 000 asiakasta yhdeksässä kenttäruokalassa.


title: Työmaahuolto

text: Olympialaisiin valmistui myös Työmaahuolto Oy:n perustama White Lady -ravintola Helsingin Laaksossa sijaitsevaan Naistentaloon. Yhä toiminnassa oleva White Lady oli tiettävästi ensimmäinen laaturavintola, johon naiset pääsivät ilman miesseuraa.


title: Työmaahuolto

text: Seuraavina vuosikymmeninä Työmaahuollon toiminta kasvoi eri puolilla maata ja työllisti vuonna 1972 jo yli 1 500 henkilöä, joista vain 35 oli miehiä. Tuotoillaan yritys avusti vuosittain muun muassa sotainvalidijärjestöjä ja vapaaehtoista maanpuolustustyötä tekeviä yhdistyksiä.


title: Työmaahuolto

text: Vuonna 1978 tuolloin 1 800 ihmistä työllistänyt Työmaahuolto Oy myytiin Fazerille.


title: Litmanen 10

text: Litmanen 10 on Suomen kaikkien aikojen menestyneimmän jalkapalloilijan Jari Litmasen omaelämäkerta, joka ilmestyi 10. syyskuuta 2015. Kirjan on kustantanut Tammi.


title: Litmanen 10

text: Kirjassa vuonna 2011 aktiiviuransa päättänyt Litmanen kertoo omin sanoin uransa suurimmista voitoista, pahimmista pettymyksistä ja tärkeimmistä henkilöistä urallaan muun muassa Ajaxissa ja Suomen jalkapallomaajoukkueessa. Litmanen on kirjoittanut teoksen ilman ulkopuolisen henkilön apua. Hän ilmoitti kirjoittavansa omaelämäkerran joulukuussa 2013.


title: Litmanen 10

text: Kirjan oikeudet on myyty Alankomaihin, jossa Litmanen pelasi pitkään, ja Viroon. Kirja oli ilmestymisvuonnaan Suomen myydyin tietokirja (43 800 kpl).


title: Ompa til du dør

text: Ompa til du dør (Tanssi ompaa kunnes kuolet) on norjalaisen alternative rock -yhtyeen Kaizers Orchestran debyyttialbumi, joka julkaistiin 1. syyskuuta 2001.


title: Ompa til du dør

text: Keulahahmo Janove Ottesenin ja kitaristi Geir Zahlin edellisen yhtyeen gnomin hajottua heikon menestyksen takia kaksikko päätti perustaa uuden yhtyeen. Aloittaen edellisen yhtyeensä ainoaksi suosituksi kappaleeksi osoittautuneesta "Bastard" -kappaleesta, Kaizers Orchestra alkoi muodostua hiljalleen. Yhtyeen ensimmäinen tiedossa oleva konsertti järjestettiin Det Beste Stedet -nimisessä pubissa (Paras paikka) Sandnesissa, Norjassa. Viikon ajan vuoden 2000 kesällä Ottesen ja Zahl esittivät yhtyeidensä Blod, snått & julingin, gnomin sekä Kaizers Orchestran kappaleita kesätyökseen. Pubin omistaja Osman soitti bändille rumpuja. Yhtye soitti muun muassa kappaleet "Bøn fra helvete", "Ompa til du dør" ja "Resistansen".


title: Ompa til du dør

text: Bändin palkattua Rune Solheimin, Jon Sjøenin ja Helge Risan takaisin, he äänittivät 14 kappaleen demon. Äänitettyjen kappaleiden lisäksi mukana oli erilainen versio Bastardista, sekä kolme muuta, jotka myöhemmin hylättiin; "Abstinenser", "Damplokomotiv" ja "Stormfull vals". Vuonna 2001 yhtye sai toisen kitaristin, Terje Vinterstøn. Allekirjoitettuaan levysopimuksen pienen levy-yhtiö Broiler Farmin kanssa, Kaizers Orchestran ensimmäisen studioalbumin teko alkoi. Tänä aikana kappaleet "Bris", "170" ja "Kontroll på kontinentet" kirjoitettiin, korvaten Abstinenserin, Damplokomotivin sekä Bastardin, jonka urkuriffiä käytetään 170 -kappaleessa. Stormfull vals hylättiin, palaten kuitenkin pintaan käyttämättömien demojen kokoelma-albumi Våre demonerilla.


title: Ompa til du dør

text: Kontroll på kontinentet -kappaleelle kuvattiin musiikkivideo vuonna 2001 ja sitä näytettiin ZTV -kanavalla (norjalainen vastine MTV:lle). Tämä auttoi yhtyeen nousua julkisuuteen. Harmittavan unohdettavan julkaisutilaisuuden jälkeen "Ompa til du dør" kuitenkin sai sekä yleisön että kriitikoiden suosion, nousten nopeasti VG-listan huipulle. Myös heidän konserttinsa saivat hyviä arvosteluja, ja Kaizers Orchestra nousi nopeasti kuuluisuuteen. "Ompa til du dør"


title: Ompa til du dør

text: Vuoden 2002 alussa albumi voitti "Paras albumi" -palkinnon Spellemannprisenissä (norjalainen Grammy). He voittivat myös "Paras live-esiintyjä" -palkinnon. Myöhemmin samana vuonna, varsinkin yhtyeen Roskilde-konsertin jälkeen yhtyeestä tuli myös kansainvälisesti tunnettu. "Ompa til du dør"istä julkaistiin kansainvälinen versio hieman erilaisella biisilistalla, johon myös lisättiin kappaleet "Død manns tango" ja "Mann mot mann". Se myös nippujulkaistiin "Død manns tango EP":n kanssa.


title: Ompa til du dør

text: Kaikki kappaleet ovat norjaksi ja ne on kirjoittanut pääasiassa Janove Ottesen lukuun ottamatta muutamaa yhteistyötä Geir Zahlin kanssa sekä hänen omia kappaleitaan.


title: Länsivaltojen ja Venäjän välinen kriisi 2014–

text: Länsivaltojen ja Venäjän välinen kriisi 2014- on Ukrainan kriisistä alkanut Venäjän ja talouspakotteita asettaneiden valtioiden välisen jännitteen kasvu (pakotteita asettivat Australia, Euroopan unionin jäsenvaltiot, Georgia, Japani, Kanada, Uusi-Seelanti, Ukraina ja Yhdysvallat). Venäjän armeijan sotimista ja valtausta vastustavien valtioiden hallitukset uskoivat Venäjän tavoittelevan monijohtoista maailmaa, jossa pienet valtiot kuuluivat jonkin suurvallan etupiiriin. Tämä loi kylmää sotaa muistuttavan tilanteen. Aiemmin 2000-luvulla jännitettä lisäsivät Naton jäsenvaltioiden lisääntyminen Itä-Euroopassa, Ukrainan oranssi vallankumous ja sotilasliitto Naton hanke sijoittaa ohjuksia kohti Venäjää. Toimet oli Venäjän mielestä suunnattu sitä vastaan.


text: Itä-Ukrainan sisällissota käynnisti lännen talouspakotteet Venäjää vastaan, mihin Venäjä vastasi omilla pakotteillaan. Länsivallat ja Venäjä ajautuivat kiistaan Syyriassa, missä niiden oli tarkoitus sotia yhdessä Islamilaista valtiota vastaan. Venäjän kansallismieliset ihmiset tukivat lännessä pieniä kansallismielisiä ryhmittymiä.


text: Molemmat suurvallat syyttelivät toisiaan Ukrainan kriisin osallisiksi. Venäjältä tuli vapaaehtoisjoukkoja auttamaan Ukrainan kapinallisia ja Natolta kouluttajia tukemaan Ukrainan hallitusta. Venäjä lisäsi ydinaseita kuljettavien sukellusveneidensä ja lentokoneidensa partiointia. Se aktivoi muutenkin lentotoimintaansa Itämerellä. Länsi sijoitti joukkojaan Baltiaan ja uhkasi sijoittaa jatkossa lisää Itä-Eurooppaan. Venäjän mukaan Euroopassa vallitsi laaja venäläisvastaisuus eli rasismi.


text: Suomen suurimman sanomalehden, Helsingin Sanomien, mukaan sekä Venäjä että länsimaat ovat kapitalistisia, toisin kuin aiemman kylmän sodan aikana. Hallintomalleissa ja ajattelussa on silti suuria eroja. Venäjä on Helsingin Sanomien mukaan vanhoillinen yhden johtajan maa, jossa sananvapautta ei kunnioiteta. Länsimaat ovat lehden mukaan kansanvaltaisempia ja vapaamielisempiä. Venäjällä valtio on alkanut suosia ortodoksikirkkoa, ja kovan linjan kansallismielisyys on ollut maassa nousussa. Venäjällä on eurasianistisia ajattelijoita, joiden mukaan Venäjä on mantereen mahtavin valtio ja länsi on rappeutumassa. Niinpä Venäjä on arvoja myöten lännen vastakohta.


text: Suomen sotilas -lehden mukaan Venäjällä elää halu tehdä maasta aluellisesti suuri. Lopullinen tavoite on kukistaa Yhdysvallat maailmanmahtina. Kylmä sota luhisti Neuvostoliiton imperiumin, jossa venäläisellä kansalla oli keskeinen merkitys. 1990-luvulla räyhäkansallismielisenä pidetty Vladimir Zhirinovski puhui näkyvimmin suuren Venäjän palauttamisen tarpeesta. Moni ajattelee Venäjällä, että Neuvostoliiton hajottaminen oli virhe. Venäläisiä jäi paljon naapurimaihin, jotka olivat aiemmin Neuvostoliiton osia. Joillain venäläisillä oli taipumus syyttää länttä neuvostoimperiumin hajoamisesta. 2000-luvulla eurasianisti Alexandr Dugin ennusti maansa hyökkäävän Georgiaan ja Krimille.


text:
Uusi kylmä sota alkoi Naton laajenemisesta itään. Vuonna 2004 Baltian maat liittyivät EU:hun ja Natoon. Tämä ja Ukrainan oranssi vallankumous vuonna 2004 synnytti Venäjän valtaeliittiin pelon siitä, että samantapainen vallankumous voisi syöstä sen vallasta lännen tuella.
Vuonna 2007 Venäjän presidentti Vladimir Putin piti Münchenin turvallisuuskonferenssissa puheen, jossa syytti Natoa kilpavarustelun lietsomisesta laajentumalla entisen Neuvostoliiton osatasavaltoihin asti. Putinin mukaan Venäjä ei suostuisi kylmän sodan häviäjäksi ja ettei sitä voisi enää sivuuttaa, kun kansainvälisessä politiikassa tehdään päätöksiä..


text: Venäjän–Georgian sota vuonna 2008 kiristi jännitteitä maiden välillä. Lännen vuonna 2010 esittämä ajatus sijoittaa torjuntaohjuksia Puolaan oli Venäjän mielestä uhka sille, ja länsi peruikin Pohjois-Koreaa vastaan suunnatun kilven viimeisen vaiheen. Myös Syyrian sisällissodasta käydyssä keskustelussa näkyi suurvaltojen, Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton perillisen Venäjän vastakkaisasettelu.


text: Venäjän presidentti Putin sanoi 18. joulukuuta 2014, että Naton itälaajeneminen vastaa Berliinin muurin rakentamista. Länsi piti Putinin mielestä itseään voittajina. Putin myös sanoi länsimaita imperiumiksi, joka pitää muita maita vasalleinaan


text: Putin allekirjoitti 1. tammikuuta 2016 turvallisuustrategian, jonka mukaan länsi uhkaa maan itsenäistä sisä- ja ulkopolitiikkaa, koska pyrkii toimimaan Venäjää vastaan. Ulkoministeri Lavrov syytti välien huononemisesta Barack Obaman hallintoa.


text: Nato päätti rakentaa ohjuskilven Itä-Eurooppaan lähinnä Iranin ja Pohjois-Korean uhan takia. Venäläisten mielestä pelote tekisi tyhjäksi heidän ydinpelotteensa, ja rikkoisi kauhun tasapainon. Tämän takia Venäjän asevoimat uhkasivat mm. Tanskaa ydinaseilla.


text: Naton mukaan ohjuskilpi ei missään tapauksessa suojaisi suurvaltojen tekemältä isolta ydinhyökkäykseltä, koska pystyisi torjumaan vain vähän ohjuksia.


text:
Venäläiset poliitikot raivostuivat, kun Nato sijoitti
Romaniaan ohjuskilpeen kuuluvan SM3-ohjuspuolustuspatterin. Iranin ohjukset kantoivat kehittelyherkenä noin 2000 km, vain Euroopan reunalle. Järjestelmä on suunniteltu torjumaan alle 6000 km kantavia ohjuksia.


text:
Venäjän presidentti Putin sanoi ohjuspuolustushannkkeen olevan askel kohti uutta varustelukilpaa.
Putin sanoi, ettei Venäjä lähde varustelukilpaan mukaan, mutta muokkaa
armeijansa hankkeita. Putin katsoi Iranin ydinuhan väistyneen, koska maa allekirjoitti sopimuksen jossa kieltäytyi hankkimasta ydinaseita..


text:
Suurvaltojen välit kiristyivät pahoin ja keskinäinen epäluulo lisääntyi vuonna 2014 Ukrainan vallankumouksen, Krimin ja Itä-Ukrainan kriisien takia. Kun Venäjä keväällä 2014 kaappasi Krimin itselleen, länsi vastasi talouspakotteilla. Venäjä katsoi Ukrainan vallankumouksen olevan lännen juoni
Ukrainan kääntämiseksi pois Venäjän johtamasta talousliitosta. Se katsoi myös vallankumouksen olevan osa Venäjää vastaan suunnattua Yhdysvaltojen, Naton ja EU:n harjoittamaa geopoliittista peliä. Länsimaat puolestaan katsoivat Venäjän liittäneen Krimin niemimaan alueeseensa laittomasti ja käyvän peitettyä sotaa Itä-Ukrainassa maan laillista keskushallitusta vastaan. Yhdysvaltain presidentti Obama luokitteli Venäjän ebolan ja Isisin kaltaiseksi uhaksi. Venäjän valtaeliitti pelkäsi myös lännen ajavan maata kohti vallankumousta.
Putin sanoi 27. syyskuuta 2015 CBS-televisioyhtiön haastattelussa Yhdysvaltojen aiheuttaneen Ukrainan vallankumouksen. Hän myös sanoi Venäjän ja Yhdysvaltojen välien olevan melko huonot, ja piti tätä Yhdysvaltojen syynä.


text: Venäjä on tukenut perinteisesti Syyrian hallitusta. Maassa vuonna 2011 puhjenneessa sisällissodassa Venäjä on YK:ssa pyrkinyt tukemaan Assadin hallitusta. Länsi on tukenut maltillisiksi katsomiaan kapinallisryhmiä, mutta näiden ja ääri-islamilaisten raja Syyriassa on liukuva. Lännen aseapua maltillisille kapinallisille on päätynyt myös jyrkän linjan islamisteille. Venäjä on syyttänyt länttä yhteistyöhaluttomuudesta "taistelussa terrorismia vastaan". Venäjä siirsi syksyllä ilmatorjuntaohjuksia Syyriaan. Länsi tuomitsi Venäjän asevoimien sotatoimet Syyriassa, koska ne aiheuttivat myös siviiliuhreja. Venäjä ja Kiina estivät turvallisuusneuvoston lausunnon, jossa tuomittiin Syyrian hallituksen tekemät Aleppon pommitukset. Venäjä tuomitsi huhtikuussa 2017 Yhdysvaltain risteilyohjusiskun syyrialaiseen lentotukikohtaan, vaikka iskun vaiheuttamat vauriot olivat loppujen lopuksi melko vähäiset. Iskun syynä oli se, että Yhdysvaltain ja YK:n mukaan Syyria käytti kapinallisiin kiellettyä hermokaasua, tappaen muiden muassa kymmeniä naisia ja lapsia. Venäjä katkaisi vähäksi aikaa yhteistyön ilmatörmäysten välttämiseksi Syyriassa. Venäjä myös esti päätöslauselman, jossa olisi vaadittu Syyrian hallitusta yhteistyöhön kemikaali-iskun tutkimuksessa. Helmikuussa 2018 kävi ilmi, että amerikkalaiset olivat tappaneet jopa kymmeniä venäläisiä Wagner-yrityksen palkkasotilaita Syyriassa ilmaiskuilla.


text: Länsimaat vastasivat maaliskuusta 2014 alkaen talouspakottein Venäjän tekemään Krimin kaappaukseen ja siihen, että Venäjältä tuli tukea Itä-Ukrainan kapinallisille. Venäjä vastasi heinäkuusta 2014 alkaen omilla vastapakotteilla kieltämällä elintarvikkeiden tuontia länsimaista.


text: Sekä Venäjä että Nato järjestivät sotaharjoituksia ja kiristivät osaltaan turvallisuuspoliittista tilannetta Euroopassa.


text:
Nato sijoitti asevoimiaan Baltian maihin Ukrainan kriisin takia. Ilmeisesti vastauksena tähän
Venäjän lentokoneet alkoivat lentää aktiivisemmin.
Venäjä ilmoitti että sen pommikoneet alkavat partioida lähellä Yhdysvaltoja.
Ilmavoimien aktiivisuus lisääntyi myös Japanin seuduilla. Maan sukellusveneet alkoivat vuonna 2014 taajemmin partioida Jäämerellä.


text:
Venäjän lentokoneet loukkasivat useasti Euroopan maiden, mm Suomen ilmatilaa. Ne tekivät muutenkin länsimaisten kohteiden lähellä uhkaaviksi tulkittavia liikkeitä. Joulukuussa 2014 venäläiset sotilaskoneet ruuhkauttivat Itämeren yllä olevan ilmatilan jopa aiheuttaen vaaraa siviilikoneille.
Toisaalta venäläiset olivat tehneet näitä kaupunkien lähestymisiä aiemminkin. Venäjän puolustusministeriö kiisti väitetyt ja todetut ilmatilan loukkaukset.


text:
Venäjä sijoitti jo ennen Ukrainan kriisiä Kaliningradiin lyhyen kantaman Iskander-ohjuksia.Tämä oli vastaus siihen, ettei länsi kuunnellut Venäjää turvallisuuspoliittisissa kysymyksissä. Venäläiset uhkasivat toistuvasti ydinaseiden käytöllä Ukrainan kriisin aikana, mm. jos Krimia yritetään palauttaa Ukrainalle tai Nato tuo joukkoja Baltiaan. Venäjä ilmoitti vastauksena Naton raskaan kaluston siirtoon Itä-Euroopassa kasvattavansa asearsenaaliaan kymmenillä mannertenvälisillä ohjuksilla. Maa päätti ottaa uudelleen käyttöön ydinasein lastatut junat, joiden tarkoitus
oli estää tai vaikeuttaa ohjusten tuhoamista laukaisupaikoilleen mahdollisessa ydinsodassa. Vuoden 2018 alussa Venäjä siirsi lisää Iskandereita Kaliningradiin. Näitten tarkoitus oli Nato-kohteiden nopea tuhoaminen mahdollisenj sodan syttyessä. Vuoden 2018 vaalipuheessaan Putin ilmaisi Venäjän kehittävän uusia, torjumattomia ydinaseita.


text:
Venäjän armeija varautui Ukrainan ja Baltian maiden suunnasta tulevaan uhkaan
perustamalla 1. panssariarmeijan, joka oli määrä varustaa uudella kalustolla.


text: Venäjällä Pietarissa toimi trollitehdas, joka sulki ovensa. Venäläiset hakkerit joko valtion käskystä tai vapaaehtoisesti tekivät erilaisia kyberhyökkäyksiä länsimaihin. Putinin mukaan Yhdysvaltain marraskuun 2016 vaaleihin sotkeutunet hakkerit voivat olla mistä vain. Putin kertoi yksitysten venäläisten hakkerien ehkä tehneen ja aikovan tehdä kyberhyökkäyksiä länteen, mutta sanoi ettei Venäjän hallitus tee sellaista. Ukrainalaiset hakkerit hakkeroivat joitain Venäjän viranomaisia.


text: Entinen kaksoisagentti Sergei Skripal ja hänen tyttärensi lyyhistyivät maaliskuussa 2018 ulkona istuessaan penkille.


text:
He joutuivat tehohoitoon ja olivat sairaalassa kuoleman kielissä. Oireet aiheuttanut aine oli harvinaista, erittäin tehokasta Novitshok-myrkkyä, joka oli kehitetty Neuvostoliitossa. Hyökkäyksen syyksi epäiltiin mm kostoa siitä että
Skripal paljasti monia työtovereitaan. Venäjä kiisti myrkyttäneensä Skripalit. Brittannia vastasi venäläisten diplomaattien ja yrittäjien karkotuksin.


text:
Nato ei ollut aiemmin sijoittanut joukkojaan Saksan itäpuolelle, mistä oli sovittu Venäjän kanssa. Ukrainan kriisi muutti
Natonkin mielestä tilanteen.
Nato sijoitti tilapäisiä joukkoja Baltian maihin, joissa oli suuria venäläisvähemmistöjä. Nämä maat pelkäsivät Venäjän
lietsovan siellä levottomuuksia, tai mahdollista Venäjän suoraa aggressiota. Kaikki Baltian maat pyysivät pysyvää alle 1000 sotilaan Nato-joukkojen sijoitusta kuhunkin maahan.


text: Nato irtautui huhtikuussa 2014 rauhankumppanuudesta Venäjän kanssa. Nato vahvisti valmiusjoukkojaan ja loi syksyllä 2014 uudet muutaman tuhannen sotilaan "keihäänkärkijoukot".


text: Nato lähetti keväällä 2015 kouluttajia Ukrainaan, mitä Venäjä paheksui. Nato päätti varastoida raskasta aseistusta Baltiaan kesäkuun puolivälissä.


text: Pohjoismaat tiivistivät sotilasyhteistyötään, julistaen kuitenkin, ettei tarkoituksena ollut reagoida Venäjän uhkaan.


text: Suomi tuomitsi Krimin liittämisen Venäjään. Suomi ajautui epämääräiseen poliittiseen ja turvallisuuspoliittiseen tilanteeseen, koska oli EU:n pakoterintamassa, muttei halunnut oman taloudellisen etunsa vuoksi niin jyrkkiä pakotteita kuin muut länsimaat. Venäjä ilmoitti, ettei Suomen tule liittyä Natoon.


text: Alexander Stubbin hallitus koki Venäjän uhkaavan Suomen turvallisuutta, jos lännen ja Venäjän jännitys kiristyisi edelleen. Suomen hallitus lähetti keväällä 2015 sotilaille kirjeen, jossa neuvottiin sodan ajan sijoituspaikka. Jotkut ulkomaiset asiantuntijat tulkitsivat reaktioksi Ukrainan kriisin ja sen mahdolliseen laajenemiseen ja kasvaneeseen jännitteeseen. Suomen armeijan mukaan reserviläiskirje perustui vuoden 2013 uudistukseen, ei Ukrainan kriisin luomaan jännitteeseen.


text: Putin sanoi Suomen presidentti Sauli Niinistölle (kok.), että Suomen ei pidä liittyä Natoon. Juha Sipilän hallitus pyrki vuonna 2017 kasvattamaan sodanajan vahvuuttaan.


text: Venäläiset tahot pitivät monia ukrainalaisia ja läntisiä reaktioita Venäjää kohtaan venäläisvastaisina.


title: Rupukkavaara

text: Rupukkavaara on vaara Kajaanin ja Sotkamon rajalla. Sen korkeus merenpinnasta on 276 metriä.


Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 2017 olivat järjestyksessään 31. jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut. Kilpailujen isäntämaana toimi Gabon. CAF myönsi kisat ensin Libyalle, mutta maassa alkaneesta sisällissodasta johtuen kilpailut siirtyivät Gabonille.


title: Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 2017

text: Järjestämisestä olivat kiinnostuneet seuraavat valtiot: Botswana, Guinea, Etelä-Afrikka, Guinea, Kongon demokraattinen tasavalta, Marokko, Sambia ja Zimbabwe. Lopullisia hakemuksia joko vuoden 2015 tai 2017 kilpailujen järjestämisestä CAF sai kolme: Kongolta, Marokolta ja Etelä-Afrikalta. Myöhemmin Kongo veti hakemuksensa pois. Lopulta päätettiin, että Marokko järjestää vuoden 2015 kilpailut ja Etelä-Afrikka vuoden 2017. Etelä-Afrikka ja Libya vaihtoivat järjestysvuoroa siten, että Libyan piti järjestää vuoden 2017 kilpailut ja Etelä-Afrikan vuoden 2013.


text: Elokuussa 2014 Libya vetäytyi kisaisännyydestä sisällissodasta johtuen. Kilpailujen uudella hakukierroksella kilpailuja haki seitsemän valtiota: Algeria, Egypti, Gabon, Ghana, Kenia, Sudan ja Zimbabwe. Näistä vain Egypti, Algeria, Gabon ja Ghana todettiin hakukelpoisiksi. Äänestyksen jälkeen Gabon valittiin isäntämaaksi huhtikuussa 2015. Kilpailut ovat toiset Gabonin järjestämät Afrikan-mestaruuskilpailut: edellisen kerran maa järjesti kilpailut 2012 yhdessä Päiväntasaajan Guinean kanssa.


text: Karsintalohkot arvottiin 8. huhtikuuta 2015 Kairossa. Isäntämaa Gabon pääsee kilpailuihin suoraan ilman karsintoja. Aluksi Marokko suljettiin turnauksen ulkopuolelle johtuen epäselvyyksistä kisaisännyydestä, mutta CAS perui sulkemisrangaistuksen, jolloin Marokko saa osallistua karsintoihin.


text: Joukkueet jaettiin 13 lohkoon, joissa jokaisessa on neljä joukkuetta. Lohkojen voittajat ja parhaat kaksi toiseksi sijoittunutta pääsevät lopputurnaukseen.


text: Lohkoarvonta suoritettiin 19. lokakuuta 2016 Librevillessä, Gabonissa. Kuusitoista maata oli jaettu neljään koriin, joista ensimmäisessä korissa oli neljä parasta maata. Gabon oli ensimmäisessä arvontakorissa isäntämaana. Loput viisitoista maata on sijoitettu niiden kolmen edellisten Afrikan-mestaruuskilpailujen tilastojen mukaan.


text:
3 maalia:
2 maalia:


text: 1 maali:1 oma maali:


title: Violeta Violeta

text: Violeta Violeta on norjalaisen alternative rock-yhtyeen Kaizers Orchestran albumitrilogia. Vuosien 2011 ja 2012 aikana julkaistut albumit muodostavat yhtyeen kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen studioalbumin.


title: Violeta Violeta

text: Violeta Violeta Volume I julkaistiin 31. tammikuuta 2011, nousten heti VG-listan ykköseksi. Volume II julkaistiin 11. marraskuuta 2011 ja Volume III 2. marraskuuta 2012.


title: Violeta Violeta

text: Vuonna 2007 Kaizers Orchestran keulahahmo Janove Ottesen koki suuren inspiraation ja sävelsi kaksi tai kolme kappaletta päivittäin kymmenen päivän ajan. Käyttäen tätä laajaa kappalekausamaa pohjanaan Ottesen hahmotteli albumitrilogian, joka pohjautui samaan teemaan. Vetäytyen kotinsa öljytynnyrillä varustettuun kellaristudioon Ottesen äänitti "raakoja" demoversioita kappaleista, joita suunnitteli trilogiaa varten. Vuonna 2009 julkisuuteen toimitettiin tieto Kaizers Orchestran tulevasta studioalbumista, joka julkaistaisiin vuonna 2011. Myöhemmin yhtye julisti "studiokiertueen", norjansisäisen neljän konsertin kiertueen, jolla rahoitettaisiin tuleva albumi. Konserttiin osallistuville annettiin kirje ensimmäisen albumin rajattua erikoispainosta varten. Ottesenin vuoden 2009 laajan laulunkirjoitusurakan ansiosta albumin nimi ja rakenne julkaistiin jo 10. helmikuuta 2010, samana päivänä, kun studiokiertue starttasi. NRK:n haastattelussa yhtye ilmoitti trilogian jokaisen albumin sisältävän 10 kappaletta, poiketen heidän 12 kappaleen vakiostaan. Kysyttäessä mahdollisista lisäkappaleista albumin erikoispainoksessa, yhtye kiisti tämän, pysyen vahvasti 10 kappaleessa per albumi.


title: Violeta Violeta

text: Trilogian ensimmäisen albumin äänitys alkoi 28. helmikuuta 2010 Duper Studiosilla Bergenissä. Jørgen Træen, Yngve Sætre sekä itse Ottesen toimivat tuottajina. 11. maaliskuuta Ottesen paljasti 12 kappaletta tulleen nauhoitetuksi 12 päivässä, saaden näin trilogian ensimmäisen osan valmiiksi. Ylimääräisten instrumenttien, kuten jousisoittimien ja orkesterin äänitys oli aikataulutettu myöhemmälle ajalle. Kesäkuun 7. päivä yhtyeen virallinen kotisivu vahvisti Volume I:n olevan valmis, luvaten ensimmäisen singlen julkaisun elokuulle ja toisen singlen tammikuun 2011 alkuun (vaikkakin päivämäärä siirrettiin vuoden 2010 lokakuuhun). Ensimmäisen singlensä julkaisua tukevan VG Nettin haastattelussa yhtye selitti trilogian kahden ensimmäisen albumin olleen jo äänitetty, ensimmäisen albumin vieden vain kaksi viikkoa. Vieraileviksi muusikoiksi Volume I:llä ilmoitettiin Stavangerin sinfoniaorkesteri ja 14-vuotias tyttö (Lykke Sofie Myrås, Ottesenin vaimon sisko). Aftenbladetin haastattelussa yhtye paljasti aikovansa äänittää trilogian kolmatta eli viimeistä osaa vuoden 2011 joulukuussa, ennen Volume II:n julkaisua tukevaa kiertuetta. He äänittivät joulukuussa puolet Volume III:sta ja saivat äänityksen päätökseen vuoden 2012 toukokuussa Volume II:n kiertueen jälkeen. He toivat Stavangerin sinfoniaorkesterin takaisin studioon käyttäen heitä oleellisena osana trilogian kolmatta albumia.


title: Violeta Violeta

text: Trilogian ensimmäisen osan ensimmäinen single, "Philemon Arthur & the Dung", julkaistiin digitaalisesti 24. elokuuta 2010. Lokakuussa single lisättiin suuren norjalaisen radiokanavan NRK P3:n "A-listalle", kanavan etusijaiselle hittilistalle. Näin kappale sai lisää huomiota ja soittokertoja. Mainostaakseen toista singleään "Hjerteknuseria" ("Sydämensärkijä"), Kaizers Orchestra julkaisi kappaleen viralliset nuotit ja sanoitukset ilmaiseksi ladattavaksi nettiin antaen amatöörimuusikoiden äänittää omat versionsa kappaleesta. 27. lokakuuta radiokanavalla voittajaksi julistettiin Moi, joka sai cover-versionsa kappaleesta julkaistuksi Kaizers Orchestran levy-yhtiön nimen alla sekä mahdollisuuden osallistua yhtyeen kiertueelle. Toisen ja kolmannen sijan voittajat saivat myös luvan julkaista omat versionsa. Samassa radiolähetyksessä alkuperäinen, Kaizers Orchestran oma Hjerteknuser soitettiin ensimmäisen kerran. Kappaleen musiikkivideota tähdittää muun muassa norjalainen näyttelijä Ane Dahl Torp esittäen Beatricea, yhtä trilogian taustatarinan keskeistä hahmoa.


title: Violeta Violeta

text: Albumin kolmas single, "En for orgelet, en for meg" ("Yksi elimelle, yksi minulle"), toi vierailevia räppäreitä Kaizers Orchestran studioon. Prinz Pi Saksasta, Timbuktu Ruotsista ja Blaxtar Alankomaista loivat kappaleesta omat versionsa, jotka julkaistiin heidän kotimaissaan. Yhtyeen oma albumiversio kappaleesta oli ladattavissa digitaalisesti ennakkotilatessa albumia. Edistääkseen albumin myyntiä vielä lisää, Ottesen ja yhtyeen basisti Øyvind Storesund aloittivat kiertueen pienillä lavoilla ympäri Eurooppaa esiintyen akustisena duona. Viimeisenä kymmenenä päivänä ennen albumin julkaisua yhtye latasi videon yhtyeen urkusoittajasta Helge Risasta levyn nauhoitusta edeltävältä kiertueelta. Myös kitaristi Geir Zahl latasi YouTubeen dokumentielokuvan albumintekoprosessista.


title: Violeta Violeta

text: Kaikki kappaleet ovat norjaksi ja ne on kirjoittanut ja säveltänyt Janove Ottesen.


title: Violeta Violeta

text: Maaliskuun 1. päivä ennen "Vol. I":n Eurooppa-kiertuetta yhtye ilmoitti soittavansa trilogian toisen osan, "Vol. II":n kokonaisuudessaan ensimmäistä kertaa Øya-festivaaleilla Oslossa 11. elokuuta 2011. Tapahtumasta oli myös livestream netissä. Volume II:n ensimmäinen single, "Tusen dråper regn" ("Tuhat pisaraa sadetta"), julkaistiin 31. toukokuuta 2011 P3Morgen-radio-ohjelmassa. Singlen julkaisun yhteydessä pidetyssä haastattelussa paljastettiin, että yhtyeen kitaristi Geir Zahl laulaisi kahdella itse säveltämällään kappaleella albumilla. Kappaleen toinen single, "Drøm videre Violeta" ("Unelmoi vain, Violeta"), julkaistiin syyskuun 23. päivä 2011. Viikon sisällä kappale oli radiokanavat P1 ja P3:n hittilistoilla.


title: Violeta Violeta

text: Marraskuun ensimmäisestä päivästä alkaen yhtye pyysi fanejaan osallistumaan 11 päivän laskentaan "Live i Oslo Spektrum" -livealbumin julkaisuun ja Sonny-musikaalin ensi-iltaan. He kannustivat fanejaan jakamaan yhtyeen Facebook-sivulle kuvia, jotka näyttivät kyseisen päivän lähtölaskennan, ja joka päivä yhtye valitsi yhden fanin kuvan profiilikuvakseen. He järjestivät faneille myös kilpailun, jossa piti suunnitella juliste Vol. II:n kiertuetta varten. Trilogian toisen albumin kiertue keskittyi pääasiassa norjalaisiin esiintymispaikkoihin ja vain muutamaan eurooppalaiseen konserttiin kiertueen alussa. Kesken kiertueen toukokuussa he palasivat studioon äänittääkseen Vol. III:n loppuun. Sitten he kiersivät esiintymässä kesäfestivaaleilla kutsuen tätä Vol. II-kiertueen jatkoksi.


title: Violeta Violeta

text: Kaikki kappaleet ovat norjaksi ja ne on kirjoittanut ja säveltänyt Janove Ottesen, ellei toisin mainita.


title: Violeta Violeta

text: Ennen syyskuuta Kaizers Orchestran trilogian kolmatta osaa oli hädin tuskin markkinoitu. Fanisivuston haastattelussa Ottesen kertoi yhtyeen tulevaisuudesta paljastaen esimerkiksi tulevan levyn ensimmäisen singlen nimen ja mitä tapahtuisi Vol. III:n julkaisun ja sitä seuraavan kiertueen jälkeen. Yhtyeen jäsenet pitäisivät taukoa määrittelemättömäksi ajaksi kokeillakseen ja perehtyäkseen muihin projekteihin. Ottesen teki kuitenkin selväksi, ettei kyseessä ollut yhtyeen loppu vaan hyvin pitkä tauko. Hän myös sanoi Vol. III:n olevan niin monitasoinen, että sen kuunteluun menisi vuosia. Tämä oli hänen sanojensa mukaan "osa suunnitelmaa."


title: Violeta Violeta

text: 7. syyskuuta 2012 salaperäinen video yhtyeen urkujensoittajasta Helgestä ja pikkutytöstä ilmestyi YouTubeen. Ainoa teksti, joka videon mukana tuli, oli: "Olemme täällä levittääksemme Kaizer-virusta. Saat tartunnan eikä parannusta ole." ("We're here to spread the Kaizervirus. You will get infected and there is no cure."). Seuraavana päivänä "Kaizervirus" -nettisivu löydettiin. Pian tämän jälkeen virus sai lisäselitystä; yhtye pyysi fanejaan kertomaan miksi juuri he olisivat täydellisiä levittämään virusta, ja viikon päästä yksi henkilö valittiin. Myös Kaizervirus-applikaatio julkaistiin. Sovellus levitti "viruksia" ollessaan toisten "tartunnan saaneiden" läheisyydessä. Kun virus oli levinnyt tarpeeksi, yhtye julkaisi seuraavan sellaisen, luottaen näin vahvasti faniensa "itsenäiseen" albumin markkinointiin ja mainostukseen. Virukset järjestyksessä olivat: "Aldri Vodka, Violeta" (kappale), "Siste Dans Intro" (kappale), "Siste Dans" (kappale), "Aldri Vodka, Violeta" (musiikkivideo), "Behind the Scenes at Budapest" (dokumentti musiikkivideon teosta), "Forloveren" (kappale), "Det polaroide liv" (kappale) ja "Perfekt i en drøm" (kappale).


title: Felix ja Ottilia

text: Felix ja Ottilia ("Felix și Otilia") on neliosainen romanialainen television minisarja vuodelta 1972. Sen on ohjannut Iulian Mihu ja se perustuu George Calinescun romaaniin "Enigma Otiliei". Sarja esitettiin Yle TV1 -kanavalla alkuvuodesta 1973.


title: Felix ja Ottilia

text: Nuori Felix saapuu Bukarestiin opiskelemaan lääketiedettä ja pääsee asumaan enonsa taloon, jossa hän tutustuu toinen toistaan värikkäämpiin sukulaisiinsa. Kaikista muista poikkeaa epätodellisen kaunis Ottilia, johon Felix rakastuu saamatta vastakaikua. Ottilia nai suojelijansa, rikkaan Pascalopolin, mutta ei löydä onneaan ja tuhoaa lopulta hänetkin.


Karsinnat jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailuihin 2017 alkoivat 12. kesäkuuta 2015 ja päättyvät 6. syyskuuta 2016. Lohkojen voittajat sekä kaksi lohkossaan parhaiten pärjännyttä toiseksi sijoittunutta pääsevät Gabonissa pelattavaan lopputurnaukseen.


title: Karsinnat jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailuihin 2017

text: Karsintoihin osallistuvat joukkueet jaettiin neljään arvontakoriin rankingpisteiden perusteella. Arvonta suoritettiin 7. huhtikuuta 2015 Kairossa, Egyptissä. Vaikka Gabon isäntämaana oli jo selviytynyt turnaukseen, arvottiin se myös yhteen lohkoista. Gabonin otteluita ei huomioida lohkon tuloksiin, vaan ne ovat ystävyysotteluita.


text: Kori 1


text: Kori 2


text: Kori 3


text:
Kori 4
Joukkueet jaetaan kolmeentoista lohkoon, joissa jokaisessa on neljä joukkuetta. Lohkojen voittajat etenevät suoraan lopputurnaukseen. Kaikkien lohkojen, paitsi lohkon, johon on arvottu isäntämaa Gabon, parhaat toiseksi sijoittuneet pääsevät myös lopputurnaukseen.


text: Jos kaksi joukkuetta on tasapisteissä, ratkaistaan joukkueiden järjestys seuraavalaisella järjestyksellä:


text:
Tšad vetäytyi turnauksesta rahaongelmien takia. Kaikki pelatut ottelut mitätöitiin vetäytymisen jälkeen.
Myös Gabon on arvottu lohkoon, mutta ottelut, joissa Gabon on toisena osapuolena, ovat ystävyysotteluja, sillä Gabon pääsee turnaukseen isäntämaana suoraan eivätkä näin vaikuta sarjataulukkoon.
"Tilanne 7. syyskuuta 2015"


title: Range Rover (1970)

text: Ensimmäisen sukupolven Range Roveria valmistettiin vuosina 1970–1996. Jälkikäteen malli on nimetty "Range Rover Classiciksi."


title: Range Rover (1970)

text: Range Rover suunniteltiin alusta alkaen maastokelpoiseksi, mutta samalla myös sivistyneeksi keskikokoiseksi autoksi.


title: Range Rover (1970)

text: Land Rover -autotehdas suunnitteli silloista karua maastoautoa sivistyneempää mallia jo 1950-luvun alussa. Tehdas rakensi vuosina 1952–1956 näistä lähtökohdista useita prototyyppejä. Esikuvina olivat Yhdysvalloissa suositut Jeep Wagoneer sekä Ford Bronco.


title: Range Rover (1970)

text: Ison-Britannian puolustusministeriö perui vuonna 1965 maavoimien Land Rover -tilauksen ja tuli samalla jouduttaneeksi Range Roverin kehitystä. Vuonna 1966 aloitettiin Range Roverin suunnittelu. Pääsuunnittelijoita olivat Spen King ja Gordon Basford. Mallin lähtökohtia olivat Land Roveria mukavampi, suorituskykyisempi ja ajo-ominaisuuksiltaan parempi maastoauto.


title: Range Rover (1970)

text: Maaliskuussa 1967 valmistui ensimmäinen Range Roverin prototyyppi. Tammikuussa 1968 kehitettiin toinen prototyyppi, jossa oli jousituksena kierrejouset. Samalla kehitettiin uusi vaihteisto, jossa oli nelivedossa tarpeellinen kitkalukko. Jatkuva ja pysyvä neliveto oli prototyypin lähtökohta.


title: Range Rover (1970)

text: Range Rover esiteltiin lopulta 7. kesäkuuta 1970. Se sai heti runsaasti tilauksia, mistä seurasi pitkä jonotusaika.


title: Range Rover (1970)

text: Ensimmäisten mallien ongelmana oli raskas ohjaus, jota korjattiin kevyemmäksi vuonna 1972. Ohjaustehostin tuli lisävarusteeksi vuonna 1973 ja myöhemmin vakiovarusteeksi.


title: Range Rover (1970)

text: Range Roverin ainoa korimalli oli kaksiovinen (sekä takaluukku) vuoteen 1981 saakka. Vasta vuonna 1981 esiteltiin neliovinen Range Rover. Epävirallinen neliovinen malli oli esitelty vuotta aiemmin, kun sveitsiläinen Monteverdi oli rakentanut oman neliovisen versionsa, tehtaan luvalla.


title: Range Rover (1970)

text: Manuaalivaihteisto oli ainoa vaihteisto kahdentoista vuoden ajan. Vasta vuonna 1982 tuli saataville lisävarusteena Chryslerin valmistama kolmiportainen automaattivaihteisto. Vuonna 1985 automaattivaihteiston valmistajaksi vaihtui ZF, ja vaihteisto muuttui neliportaiseksi.


title: Range Rover (1970)

text: Vuosina 1970–1990 Range Roverin V8-moottorin iskutilavuus oli 3 528 cm³ ja teho 101 kW (DIN, 135 britti-hv, liioitteleva SAE-bruttoteho oli 156–162 hv). Vuonna 1985 esitellyn suihkutusversion teho oli 116 kW eli 155 britti-hv. Vuonna 1990 V8-moottorin koko kasvoi 3,9 litraan (3 947 cm³). Samalla nelivedon käsikäyttöinen keskitasauspyörästön lukko vaihtui viskokytkimeen. Myöhemmin vuonna 1992 moottorin koko kasvoi vielä 4 197 kuutiosenttiin.


title: Range Rover (1970)

text: Painavan auton iso kulutus sai jotkut omistajat asentamaan dieselmoottorin vuoden 1973 energiakriisin jälkeen. Tuon aikaisten dieselmoottorien teho oli kuitenkin heikko liikuttamaan toista tonnia painavaa Range Roveria.


title: Range Rover (1970)

text: Range Roverin Suomen maahantuoja tarjosi V8-bensiinimoottorisen mallin lisäksi vuosina 1983–1984 italialaisen VM:n 2,4 litran dieselmoottorilla varustettua mallia. Sen teho oli kuitenkin vain 73,5 kilowattia / 4 200 r/min (100 hv) ja vääntömomentti 196 Nm / 2 400 r/min, joten suorituskyky jäi vaatimattomaksi. Turbodiesel- Range Rover 2400 SD kiihtyi 0–100 km/h vaatimattomassa 27,3 sekunnissa.


title: Range Rover (1970)

text: Vuonna 1986 autotehdas esitteli turbodieselmallin. 2 393 kuutiosenttimetrin moottorin teho oli 84 kilowattia / 4 200 r/min (113 hv). Tekniikan Maailman 12/1989 esittelyssä Range Rover Turbodiesel kiihtyi 0–80 km/h 13,0 sekunnissa, 0–100 km/h 19,8 sekunnissa ja 0–120 km/h 36,8 sekunnissa. Huippunopeus oli valmistajan mukaan 147 km/h.


title: Range Rover (1970)

text: Range Rover sai Tekniikan Maailman vertailussa (14/1972) myönteisen arvion. Auto on hyvä yhdistelmä henkilöautoa ja maastoautoa. Range Rover on mukava ajettava maantiellä ja samalla myös auton maastoajo-ominaisuudet ovat hyvät. Vaihteensiirto on kuitenkin melko hidas. Range Rover on maastoajossa yllättävän ketterä kokoisekseen ja se kulkee vakaasti kuoppaisillakin sorateillä.


title: Range Rover (1970)

text: Korissa on käytetty runsaasti alumiinia. Etuistuimet ovat muuten mukavia, mutta istuinmateriaali on ikävää muovia (1972). Vuoden 1981 mallin istuimet ovat kangasverhoillut. Pääntukia ei ollut vuoden 1972 mallissa eikä vielä vuoden 1981 mallissakaan.


title: Range Rover (1970)

text: Suorituskyky on 1970-luvun maastoautoksi hyvä: Tekniikan Maailma mittasi V8-moottorisen Range Roverin kiihtyvyydeksi 0–100 km/h 14,2 sekuntia. Huippunopeus on lehden mukaan 165,7 km/h. Vuonna 1981 samalla V8-moottorilla 1 850 kiloa painava Range Rover kiihtyi hieman heikommin, 0-100 km/h 16,0 sekunnissa.


title: Sara Säkkinen (jääkiekkoilija)

text: Sara Säkkinen (s. 7. huhtikuuta 1998 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pituudeltaan 160 cm ja laukoo vasemmalta.


title: Sara Säkkinen (jääkiekkoilija)

text: Säkkinen aloitti naisten SM-sarjassa pääsarjauransa Tampereen Ilveksessä kaudella 2013–2014. Hän edusti Team Kuortanetta kaudesta 2014–2015 kauteen 2017–2018 asti.


title: Sara Säkkinen (jääkiekkoilija)

text: Kaudella 2017–2018 Säkkinen saavutti joukkueelleen pronssia. Kaudeksi 2018–2019 Säkkinen siirtyi Yhdysvaltojen yliopistosarjoihin pelaamaan Ohion osavaltionyliopistossa.


title: Sara Säkkinen (jääkiekkoilija)

text: Säkkinen on edustanut Suomea alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2014, 2015 ja 2016. Hänet valittiin naisten maajoukkueeseen ensimmäisen kerran elokuussa 2015. Hän on pelannut naisten MM-kilpailuissa 2016, jolloin Suomi oli neljäs, ja 2017 Suomen saadessa pronssia. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän saavutti pronssia. Ennen kautta 2017–2018 hän on pelannut 26 naisten maaottelua ja kerännyt niissä tehopisteet 1+4=5.


title: Andrei Vorontsevitš

text: Andrei Konstantinovitš Vorontsevitš (, s. 17. heinäkuuta 1987 Omsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen koripalloilija.


title: Andrei Vorontsevitš

text: Vorontsevitš on pelannut kotimaansa PBK TsSKA Moskovassa, jossa hän on voittanut muun muassa Euroliigan mestaruuden kaudella 2007–2008 ja useita VTB United-liigan mestaruuksia.


title: Andrei Vorontsevitš

text: Venäjän maajoukkueessa Vorontsevitš on pelannut muun muassa Pekingin kesäolympialaisissa 2008, missä Venäjä sijoittui yhdeksänneksi, vuoden 2010 MM-kilpailuissa, joissa se oli seitsemäs ja vuoden 2011 EM-kilpailuissa, missä maa voitti pronssia.


title: Sergei Bykov

text: Sergei Vladimirovitš Bykov (, s. 26. helmikuuta 1983 Novodvinsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen koripalloilija.


title: Sergei Bykov

text: Bykov on pelannut kotimaansa seurajoukkueissa kuten PBK TsSKA Moskovassa ja BK Lokomotiv Kubanissa. Hän voitti Eurocupin vuonna 2013.


title: Sergei Bykov

text: Venäjän maajoukkueessa Bykov pelasi muun muassa Pekingin kesäolympialaisissa 2008, missä Venäjä sijoittui yhdeksänneksi, vuoden 2010 MM-kilpailuissa, joissa se oli seitsemäs, vuoden 2007 EM-kilpailuissa, missä Venäjä voitti Euroopan mestaruuden ja vuoden 2011 EM-kilpailuissa, missä maa voitti pronssia.


title: Keisarin Morsian

text: Keisarin Morsian on maustettua mustaa teetä. Se on vuonna 1985 Nordqvistin teetalossa kehitetty, morsianta etsivästä keisarista kertovan tarinan pohjalle luotu teelaatu.


title: Keisarin Morsian

text: Keisarin Morsian on Suomen suosituin maustettu teesekoitus. Pohjana on mustaa assam- ja ceylonteetä. Teepohja on maustettu mustaseljan ja kvittenin aromeilla, appelsiinikuoren ja ananaksen paloilla. Mukana on myös ohdakekukan terälehtiä.


title: Keisarin Morsian

text: "Kertomuksen mukaan keisari lähetti itse maustamansa teen valitulleen. Neito ihastui teehen ja myöntyi keisarin kosintaan. Neidon maku kehittyi mukaan vuosien saatossa vaativaksi, ja hän toimitutti itselleen herkkuja ympäri valtakuntaa. Tarina kertoo, että näin Kiinan logistiikkajärjestelmä kehittyi..."


title: Nikita Šаbаlkin

text: Nikitа Aleksejevitš Šаbаlkin (, s. 9. lokakuuta 1986 Ordžonikidze, Pohjois-Ossetian ASNT, Neuvostoliitto) on venäläinen koripalloilija.


title: Nikita Šаbаlkin

text: Šаbаlkin voitti Venäjän maajoukkueessa Euroopan mestaruuden Espanjassa 2007 ja EM-pronssia Liettuassa 2011.


title: Tampereen Työväenyhdistys

text: Tampereen Työväenyhdistys on vuonna 1886 perustettu Tampereella toimiva työväenyhdistys, joka on yksi Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen jäsenjärjestöistä. Se omistaa muun muassa kaupungin keskustassa sijaitsevan Tampereen työväentalon sekä osittain samassa kiinteistössä toimivan Tampereen Työväen Teatterin. Tampereen Työväenyhdistys on Helsingin ja Vaasan jälkeen Suomen kolmanneksi vanhin työväenyhdistys, joka oli aluksi osa porvarillista wrightilaista työväenliikettä. 1890-luvun aikana yhdistyksen johtopaikat kuitenkin siirtyivat työväestön haltuun ja samalla se muuttui sosialistiseksi. Yhdistyksen nykyinen toiminnanjohtaja on Kari Laihanen.


title: Tampereen Työväenyhdistys

text: Tampereen Työväenyhdistys on koko historiansa ajan ollut yksi Suomen merkittävimmistä työväenyhdistyksistä, jonka toiminnalla on ollut vaikutuksensa työväenliikeen lisäksi myös Suomen muuhun yhteiskunnalliseen ja poliittiseen elämään. Yhdistyksen arvostusta kuvaa esimerkiksi se, että Tampereen Työväenyhdistys oli ensimmäinen järjestö, jolle Tarja Halonen aikoinaan antoi suostumuksensa asettaa hänet ehdolle presidentinvaaleissa.


title: Tampereen Työväenyhdistys

text: Tampereen Työväenyhdistys aloitti toimintansa huhtikuussa 1886. Sen perustajiin lukeutui lähinnä porvaristoa ja varsinaisia työläisiä oli joukossa vain muutama. Yhdistyksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin kansakoulunopettaja J. A. Pelkonen. Ensimmäisen vuoden aikana työväenyhdistykseen liittyi kaikkiaan 241 jäsentä. Sääntöjen mukaan sen piti olla ainoastaan yhdysside työnantajien ja työläisten välillä, eikä se varsinaisesti ajanut parannusta työväestön asemaan. Wrightilaisen työväenliikkeen perusteiden mukaan sen johdossa oli lähinnä porvaristoa, eikä yhdistyksen piirissä juurikaan ollut työläisten omaehtoista toimintaa.


title: Tampereen Työväenyhdistys

text: Vuonna 1896 Tampereella pidettiin Suomen työväenyhdistysten 2. edustajainkokous, jonka yhteydessä wrightiläisen työväenliikkeen johtoon nousi porvarien ja sivistyneistön tilalle sosialismista innostuneita työläisiä ja samalla myös Tampereen Työväenyhdistys radikalisoitui. Sen johdossa olleet nuorsuomalaiset jättivät yhdistyksen vuoteen 1898 mennessä, jolloin Atte Törnqvist erosi puheenjohtajan tehtävästä. Tämän jälkeen työväenyhdistyksen johtohahmoiksi nousivat muun muassa Yrjö Mäkelin, Matti Vuolukka Heikki Lindroos sekä Juho Hellberg. Tampereen Työväenyhdistyksen jäsenmäärä oli huipussaan suurlakkovuonna 1905, jolloin jäseniä oli yli 3 000.


title: Tampereen Työväenyhdistys

text: Tampereen Työväenyhdistyksen toiminta käsitti muiden porvarillisten työväenyhdistysten tavoin aluksi lähinnä yleistä sivistys- ja kansanvalitustoimintaa, kuten lukusalin ja kirjaston ylläpitoa sekä erilaisia luentoja ja kursseja. Myöhemmin toiminta laajeni huomattavasti ja mukaan tuli muun muassa kunnallisen asuntotuotannon aloittanut työväen asuntojen rakennusrahasto sekä monipuolinen kulttuuritoiminta, joihin kuuluivat esimerkiksi torvisoittokunta, kuorolaulutoiminta sekä näytelmäkerho, josta vuonna 1901 syntyi Tampereen Työväen Teatteri. Työväenyhdistyksen pitämien kurssien pohjalta syntyi vuonna 1899 Tampereen työväenopisto, joka oli ensimmäinen Suomeen perustettu työväenopisto. Tampereen Työväenyhdistyksen perustamia ovat myös vuosina 1899–1991 ilmestynyt sosiaalidemokraattinen sanomalehti "Kansan Lehti", Tampereen Työväen Osuuskauppa sekä Hämeen Työväen Säästöpankin edeltäjänä toiminut säästökassa. Ennen oman sanomalehden perustamista Työväenyhdistys oli jo vuosina 1888–1893 julkaissut "Kansalainen"-nimistä lehteä, joka ilmestyi "Tampereen Sanomien" liitteenä.


title: Tampereen Työväenyhdistys

text: Ensimmäisen työväentalon Tampereen Työväenyhdistys rakensi vuosina 1889–1890 ja nykyinen Tampereen työväentalo valmistui samalle tontille marraskuussa 1900. Työväenliikkeen toiminnan lisäksi rakennuksesta muodostui iltamineen ja teatteriesityksineen koko Tampereen huvielämän keskus. Tampereen työväentalolla on toiminut useita suomalaiseen työväenliikkeeseen kuuluvia järjestöjä, joista merkittävimpiä ovat Suomen Ammattijärjestö, Työväen Musiikkiliitto sekä Työväen Näyttämöiden Liitto. Työväentalolla on perustettu työväenopiston ja Hämeen Työväen Säästöpankin lisäksi muun muassa vakuutusyhtiö Turva sekä lukuisia tamperelaisia urheiluseuroja. Myöhemmin sen viereen rakennettiin Tampereen Työväen Teatterin uusi teatteritalo, joka otettiin käyttöön vuonna 1985.


title: Jeunesse Esch

text: Association Sportive La Jeunesse d’Esch eli Jeunesse Esch on luxemburgilainen jalkapalloseura Esch-sur-Alzettesta maan lounaisosasta. Sen joukkue pelaa maan korkeimmalla sarjatasolla Kansallisessa divisioonassa.


title: Jeunesse Esch

text: Jeunesse Esch perustettiin vuonna 1907, ja sen tunnusvärit ovat musta ja valkoinen. Seuran kotistadion on 4 000 -paikkainen Stade de la Frontière.


title: Jeunesse Esch

text: Jeunesse Esch on Luxemburgin menestynein jalkapalloseura. Se on voittanut Luxemburgin-mestaruuden 28 kertaa ja Luxemburgin cupin 13 kertaa. Seuran paikallisvastustaja on Fola Esch.


title: Sä huudat

text: "Sä huudat" on ensimmäinen single suomalaisen rap-artisti Cheekin lokakuussa 2015 julkaistavalta yhdeksänneltä studioalbumilta Alpha Omega. Single julkaistiin 19. elokuuta 2015.


title: Sä huudat

text: "Sä huudat" oli ensimmäinen kappale, jonka Cheek julkaisi vuoden kestäneen keikka- ja julkaisutaukonsa jälkeen. Hän on kuvaillut kappaletta "voimakkaimmaksi koskaan tekemäkseen biisiksi", ja kertonut sen kuvaavan tauon aikana syntyneitä ajatuksia.


title: Sä huudat

text: Kappaletta kuunneltiin Spotifyssa ensimmäisen vuorokauden aikana 254 900 kertaa. Se rikkoi näin Suomen Spotifyn vuorokauden kuunteluennätyksen, jonka JVG:n "Tarkenee" kuukautta aiemmin vei Cheekin "Timantit on ikuisia" -kappaleelta 110 000 toistolla.


title: Sä huudat

text: "Sä huudat" sijoittui Suomen virallisella listalla ensimmäiseksi sekä single- että latauslistoilla. Se nousi suoraan molempien listojen kärkeen viikolla 35/2015. Kappale pysyi singlelistan ykkösenä myös seuraavan viikon. Radiosoittolistalla "Sä huudat" oli parhaimmillaan viides viikoilla 37/2015 ja 39/2015. Yhteensä listaviikkoja kertyi sekä single-, lataus- että radiosoittolistoilla 11.


title: Sä huudat

text: Hannu Aukian ohjaama musiikkivideo kappaleeseen julkaistiin YouTubessa 28. elokuuta. Sitä on katsottu 4,5 miljoonaa kertaa.


title: Crimson Peak

text: Crimson Peak on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut romanttinen kauhuelokuva, jonka on ohjannut Guillermo del Toro ja käsikirjoittanut del Toro yhdessä Matthew Robbinsin kanssa.


title: Crimson Peak

text: Vuonna 1887 nuoren Edith Cushingin (Mia Wasikowska) luona vierailee hänen äitinsä haamu, joka varoittaa häntä "verenpunaisesta huipusta".


title: Crimson Peak

text: Neljätoista vuotta myöhemmin varakkaan liikemiehen tytär Edith on aloitteleva kirjailija, joka haluaa kirjoittaa kauhunovelleja romanttisten tarinoiden sijaan. Hän tapaa englantilaisen baronetin Sir Thomas Sharpen (Tom Hiddleston), joka ottaa yhteyttä Edithin isään Carter Cushingiin (Jim Beaver) koska hän on saapunut Yhdysvaltoihin etsimään sijoittajia keksinnölleen. Cushing kieltäytyy sijoittamasta turhanpäiväisenä aristokraattina pitämänsä Sharpen keksintöön, mutta Sir Thomas päättää saada hänet muuttamaan mielensä.


title: Crimson Peak

text: Sir Thomas ja Edith kiinnostuvat toisistaan, mitä Edithin isä tai hänen lapsuudenystävänsä tohtori Alan McMichael (Charlie Hunnam) eivät hyväksy. Cushing palkkaa yksityisetsivän herra Hollyn (Burn Gorman) tutkimaan Sir Thomasin ja tämän siskon Lady Lucille Sharpen (Jessica Chastain) taustaa. Paljastusten seurauksena Cushing päättää lahjoa Sharpen sisarukset palaamaan Englantiin. Sir Thomas hylkää Edithin illallisella, mutta selittää tekonsa syyn myöhemmin kirjeessä.


title: Crimson Peak

text: Lyhyen ajan kuluttua Cushing murhataan raa'alla tavalla, mutta kuolema todetaan vahingoksi. Sureva Edith ja Sir Thomas menevät naimisiin ja muuttavat Englantiin. Heidän uusi kotinsa on Allerdale Hall, Sharpen suvun kolkko ja ränsistynyt kartano, joka sijaitseen kukkulalla punaisen savikaivoksen yläpuolella. Kun Edith yrittää kotiutua, kohtelevat sekä hänen tuore aviomiehensä että tämän sisko Lucille häntä hyvin kylmästi. Edithin epäilykset kasvavat, ja hän alkaa nähdä aaveita kartanon eri osissa. Sir Thomas suostuu ottamaan Edithin mukaansa matkalle läheiseen kylään, ja päätyvät viettämään siellä ensimmäisen yhteisen yönsä avioparina lumimyrskyn vuoksi. Lucille on heille hyvin vihainen heidän palattuaan kartanoon seuraavana aamuna. Sir Thomas kertoo Edithille, että Allerdale Hallia kutsutaan nimellä "Crimson Peak" (verenpunainen huippu), koska savi värjää lumen punaiseksi. Edithin fyysinen tila heikkenee ja hän yskii verta.


title: Crimson Peak

text: Edith tutkii kartanoa ja löytää vihjeitä siitä, Sir Thomas on ollut häntä ennen naimisissa kolmen varakkaan naisen kanssa, jotka kaikki on myrkytetty perintöjensä vuoksi. Hänelle paljastuu, että myös hänet on myrkytetty. Hän saa lisäksi tietää että sisaruksilla on ollut pitkään rakkausuhde, jonka seurauksena on syntynyt sairaalloinen lapsi, joka on kuollut. Lucille murhasi heidän äitinsä, kun sisarusten suhde oli paljastunut tälle. Sir Thomas peri perheen kartanon, joka ei ajalle tyypilliseen tapaan ole kannattava ylläpitää jättäen sisarukset rahattomiksi. Sisarukset ryhtyivät murhaamaan perijättäriä elättääkseen itsensä ja saadakseen rahaa Sir Thomasin keksinnön kehittämiseen.


title: Crimson Peak

text: Yhdysvalloissa Cushingin palkkaama yksityisetsivä kertoo Alanille mitä hän sai selville Sharpen sisaruksista, mukaan lukien Sir Thomasin avioliitot ja Lucillen mielisairaalassa viettämät vuodet. Kuullessaan Edithin olevan vaarassa, Alan matkustaa Allerdale Halliin pelastamaan tämän. Lucille puukottaa Alania ja vaatii Sir Thomasia antamaan kuolettavan iskun. Sir Thomas on kuitenkin ajan kuluessa rakastunut Edithin ja piilottaa siksi Alanin kellariin. Lucille pakottaa Edithin allekirjoittamaan sopimuksen omaisuutensa siirtämisestä Sharpen sisarusten nimiin ja tunnustaa tälle murhanneensa Edithin isän. Allekirjoitettuaan paperin Edith kuitenkin puukottaa Lucillea ja pakenee. Sir Thomas polttaa sopimuksen ja lupaa suojella Edithia, jotta tämä voi paeta Alanin kanssa. Mustasukkainen ja petetty Lucille murhaa veljensä. Lucille ajaa takaa Edithia, mutta tämä tappaa hänet lapiolla Sir Thomasin aaveen avustuksella. Sir Thomas hyvästelee Edithin mutta Lucillen aave jää kummittelemaan Allerdalen kartanoon. Edith kirjoittaa Crimson Peak -teoksen tapahtumien seurauksena.


title: Crimson Peak

text: Ennen elokuvan julkaisua, maaliskuussa 2015 kauhukirjailija Stephen King sanoi elokuvan ennakkonäytöksen jälkeen elokuvan olevan upea ja erittäin pelottava. Valtaosa kriitikoista on suhtaununut elokuvaan positiivisesti. Kriitikoiden arvosanoja keräävä Metacritic on antanut elokuvalle 37 kriitikon arvion perusteella arvosanan 66/100 ja Rotten Tomatoes sivuston arvosana elokuvalle on 69%, joka perustuu 201 arvioon.


title: Crimson Peak

text: "Crimson Peak" on tammikuuhun 2016 mennessä tuottanut maailmanlaajuisesti noin 74,5 miljoonaa dollaria.


title: Måns

text: Måns on ruotsalainen miehen etunimi, lyhentymä latinalaisperäisestä nimestä Magnus.


title: Måns

text: Suomessa nimi Måns on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2009 loppuun mennessä noin 170 henkilölle. Månsin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 19. elokuuta, joka on vanhastaan myös Magnuksen nimipäivä.


title: I pirati della Malesia (vuoden 1941 elokuva)

text: I pirati della Malesia (”Malesian merirosvot”) on vuonna 1941 valmistunut italialainen seikkailuelokuva. Emilio Salgarin samannimiseen romaaniin perustuvan elokuvan on ohjannut Enrico Guazzoni. Sen pääosia esittävät Massimo Girotti ja Clara Calamai.


text: Nuori metsästäjä Tremal-Naik rakastuu Adaan, jonka fanaattinen hindulahko on kaapannut papittarekseen. Ystävänsä Kamammurrin avulla Tremal-Naik vapauttaa Adan, mutta jää itse lahkon vangiksi. Vapautensa hintana hänet lähetetään murhaamaan vihattu brittikuvernööri lordi Brooke. Viime hetkellä Tremal-Naik saa tietää lordi Brooken olevan Adan kummisetä ja britit vangitsevat hänet. Sillä aikaa Kammamurri ja Ada matkustavat Mompracemin saarelle hakemaan apua brittien periviholliselta Sandokanilta ja tämän merirosvoilta. Sandokanin ystävä Yanez hankkiutuu hollantilaisen paronitar Van Zeelandin avulla Brooken linnoitukseen. Lopulta Sandokanin joukot lyövät britit ja Tremal-Naik ja Ada saavat toisensa.


text: Mustavalkoinen "I pirati della Malesia" on kuvattu Cinecittàn studioilla samaan aikaan kuin sen jatko-osa "Le due tigri". Kritiikin mukaan elokuvan näyttelijäsuoritukset ovat heikot eikä se tavoita Salgarille ominaista romanttisen seikkailun henkeä. Salgarin romaanista tehtiin vuonna 1964 Steve Reevesin tähdittämä uusi versio "Malesian merirosvot".


title: Konjugaatio (kemia)

text:
Konjugaatio tarkoittaa kemiassa sellaista yhdisteen rakennetta, jossa kaksois- tai kolmoissidokset ovat yhteydessä toisiinsa yhden yksinkertaisen sidoksen kaltaisen sidoksen välityksellä. Konjugoituneissa systeemeissä sp- ja/tai sp-hybridisoituneen atomin p-orbitaalien peitto on suuri ja ne vuorovaikuttavat keskenään. Konjugaation katkaisee sp-hybridisoitunut atomi. Konjugaatio vaikuttaa yhdisteen fysikaalisiin ja kemiallisiin ominaisuuksiin. Esitettäessä orgaanisten yhdisteiden rakennetta viivakaavalla konjugaatio ilmenee vuorottelevina yksin- ja moninkertaisina sidoksina. Konjugoituneissa systeemeissä sidoselektronit ovat usein delokalisoituneet. Konjugaatioon voivat osallistua myös vapaat elektroniparit ja siirtymämetalleilla d-orbitaalien elektronit. Esimerkkejä konjugoituneista yhdisteistä ovat muun muassa bentseeni ja muut aromaattiset yhdisteet, eräät dieenit kuten butadieeni, polyynit, sekä α,β-tyydyttymättömät karbonyyliyhdisteet ja nitriilit. Yhdistettä kutsutaan ristiinkonjugoituneeksi, mikäli se sisältää kolme rakenteellista ryhmää, joista kaksi eivät ole konjugoituneet keskenään, mutta ovat kummatkin konjugoituneena kolmanteen ryhmään.
Kun yhdisteen rakenteessa on konjugaatiota, ovat sen rajaorbitaalit HOMO (highest occupied molecular orbital) ja LUMO (lowest unoccupied molecular orbital) energiatiloiltaan lähempänä toisiaan kuin yhdisteissä, joiden rakenteessa on isoloituneita moninkertaisia sidoksia. Tämä ilmenee yhdisteen absorboiman sähkömagneettisen säteilyn aallonpituuden kasvamisena. Jos konjugoituneiden sidosten määrä on alle 8, absorboi yhdiste UV-säteilyn aallonpituuksilla noin 200–400 nm. Kun konjugoituneita sidoksia on 8, on absorptio näkyvän valon aallonpituudella 400 nm, jolloin yhdisteet näyttävät vihertävänkeltaisilta. Esimerkiksi beta-karoteenin oranssinpunainen väri johtuu 11 konjugoituneesta kaksoissidoksesta, jotka on merkitty alla olevaan kuvaan punaisella.


title: Konjugaatio (kemia)

text: Konjugaatio vaikuttaa yhdisteen molekyyliorbitaalien energiatiloihin. Kokonaisenergialtaan konjugoituneiden yhdisteiden energiatila on alhaisempana kuin samankaltaisten isoloituneita moninkertaisia sidoksia sisältävien yhdisteiden kokonaisenergiat. Näin ne ovat siis termodynaamisesti niitä stabiilimpia. Konjugoituneiden sidosten HOMO on energiatilaltaan korkeammalla kuin isoloituneita monenkertaisia sidoksia sisältävien yhdisteiden HOMO:t. Tämän vuoksi konjugaatio tekee yhdisteestä helpommin reagoivan elektrofiilien kanssa. Konjugoituneet yhdisteet reagoivat konjugoimattomia helpommin myös nukleofiilien kanssa, koska konjugaation vuoksi LUMO on energiatilaltaan alempana kuin konjugoimattomien yhdisteiden LUMO.


title: Kansallinen palveluarkkitehtuuri

text: Kansallinen palveluarkkitehtuuri on ohjelma, jonka tavoitteena on luoda Suomeen yhteentoimiva digitaalisten palvelujen infrastruktuuri. Kansallisen palveluarkkitehtuurin (lyh. KaPA) avulla helpotetaan tiedon siirtoa organisaatioiden, kansalaisten, palvelujen ja tietojärjestelmien välillä.


title: Kansallinen palveluarkkitehtuuri

text: Kansallinen palveluarkkitehtuuri on osa hallituksen rakennepoliittista ohjelmaa, jolla mahdollistetaan julkisten palveluiden entistä tehokkaampi hyödyntäminen. Ohjelman ohjauksesta vastaa valtiovarainministeriö ja hankkeiden käytännön toteutuksesta vastaa Väestörekisterikeskus. Lisäksi Kuntaliitto auttaa kuntia sekä kuntayhtymiä sijoittamaan palveluarkkitehtuurin tuomat palvelut osaksi toimintaympäristöään sekä välittämään kuntasektorin tarpeet kansalliseen ratkaisuun. Kansallisen palveluarkkitehtuurin perusrakenteet luodaan vuoteen 2017 mennessä.


title: Kansallinen palveluarkkitehtuuri

text: Kansallisen palveluarkkitehtuurin myötä uudistetaan Suomi.fi- ja Yrityssuomi.fi-verkkopalvelut. Ensimmäinen versio verkkopalvelun uudesta kehitysversiosta avautui osoitteessa beta.suomi.fi 15. joulukuuta 2015.


title: Kansallinen palveluarkkitehtuuri

text: Kansallisen palveluarkkitehtuurin keskeiset elementit ovat tiedon välityskerroksena toimiva kansallinen Suomi.fi-palveluväylä, kansalaisten, yritysten ja viranomaisten tarvitsemat yhteiset Suomi.fi-palvelunäkymät, uusi kansallinen sähköinen tunnistusratkaisu Suomi.fi-tunnistaminen (joka korvaa tällä hetkellä käytössä olevat Vetuma- sekä Tunnistus.fi-palvelut) sekä Suomi.fi-asiointivaltuudet-ratkaisu organisaatioiden ja luonnollisten henkilöiden roolien ja valtuutusten hallintaan.


title: Kansallinen palveluarkkitehtuuri

text: Palveluarkkitehtuurin keskeisenä elementtinä toimii myös Suomi.fi-palvelutietovaranto (PTV), joka on kansallinen tietovaranto julkisen hallinnon palveluja ja toimipaikkoja kuvailevien tietojen (metatiedot) tallentamiseen, säilyttämiseen ja käyttöön rajapintojen kautta. Palvelutietovarannon tietomalli pohjautuu JHS 183 -suositukseen ("Julkisen hallinnon palvelujen tietomalli ja ryhmittely verkkopalveluissa").


title: Akonlahti

text: Akonlahti () on entinen kylä Karjalan tasavallan Kostamuksen kaupunkipiirikunnassa. Se sijaitsi Kiitesjärven (ven. "Kamennoje ozero") rannalla 30 kilometriä Kostamuksesta länteen.


title: Akonlahti

text: Kymmentaloinen Akonlahden kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1679. Muistitiedon mukaan sen perustajia olivat Tuuposen veljekset. Kylällä oli suuri merkitys Kalevalan ja karelianismin syntyyn. Ensimmäisenä siellä kävi Elias Lönnrot vuosina 1832 ja 1833 ja myöhemmin monet muut runonkerääjät. Taiteilijat Akseli Gallen-Kallela ja Louis Sparre vierailivat kylässä vuonna 1890. Akonlahden perinteestä kertoo kylässä syntyneen Vilho Jyrinojan kirja "Akonlahden arkea ja juhlaa".


title: Akonlahti

text: 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Akonlahti kuului Kontokin volostin Nilmilahden eli Munankilahden (ven. "Nilmaguba") kyläkuntaan. Vuonna 1905 siellä oli 53 taloa, kyytiasema, kirkko, koulu ja 358 asukasta. Akonlahdesta oli yhteys Suomen puolelle Kuhmon Rimmin kylään.


title: Akonlahti

text: Neuvostoaikana perustettiin Uhtuan piiriin kuulunut Akonlahden kyläneuvosto, joka käsitti myös Jehrimänvaaran (ven. "Ehrinavara"), Lytän ("Ljuttja"), Munankilahden, Märkävaaran ("Mokrovary"), Sappovaaran ("Šapovara") ja Tetriniemen ("Teternavolok") kylät. Vuonna 1933 niissä oli 465 asukasta, jotka kaikki olivat karjalaisia. Akonlahdessa asukkaita oli 133. Sen kylänosiin kuuluivat Hukkasalmi, Kallivoniemi, Mihheinvaara, Nakrislahti, Nykyttilä ja Tulliniemi.


title: Akonlahti

text: Jatkosodan aikana Akonlahti oli suomalaisten miehittämä. Sen asukkaista vain osa oli lähtenyt evakkoon, ja sodan loppuvaiheessa monet siirtyivät Suomen puolelle. Sodan jälkeen Akonlahteen keskitettiin asukkaita seudun tuhoutuneista kylistä. 1950-luvulla rajan lähellä ja huonojen kulkuyhteyksien päässä sijainnutta kylää alettiin pitää ”perspektiivittömänä”. Vuonna 1958 Akonlahden asukkaat siirrettiin Uhtualle ja kylän rakennukset poltettiin. Akonlahden kyläneuvoston alue liitettiin Vuokkiniemen kyläneuvostoon.


title: Akonlahti

text: Nykyään Kiitesjärvet rannat kuuluvat Kostamuksen luonnonpuistoon, joka on avoinna matkailulle. Kesällä 1994 Akonlahden keskuspaikkaan Tulliniemeen pystytettiin kylästä kertova muistomerkki.


title: Miesten Superpesiksen kausi 2014

text: Superpesiksen kausi 2014 on Suomen pesäpallon pääsarjan Superpesiksen 25. kausi. Sarja pelattiin kaksinkertaisena, minkä lisäksi pelattiin välisarja siten, että jokaisella joukkueella on 30 runkosarjaottelua. Runkosarjan jälkeen pelattiin pudotuspelit, joihin pääsi kahdeksan parasta joukkuetta. Sarjan 12. sijoittunut ja alemman pudotuspelin eli runkosarjan 11. ja 10. sijoittuneiden joukkueiden välisen ottelusarjan hävinnyt joukkue karsivat putoamisesta kahta Ykköspesiksen parasta joukkuetta vastaan kaudelle 2015.


title: Miesten Superpesiksen kausi 2014

text: "Lähde:


title: Naisten Superpesiksen kausi 2014

text: Superpesiksen kausi 2014 on Suomen pesäpallon pääsarjan Superpesiksen 25. kausi.


title: Naisten Superpesiksen kausi 2014

text: Kaudeksi 2014 ainoa muutos joukkueissa oli Turku-Pesiksen luovuttama sarjapaikka. Ykköspesiksen voittaja saa täten suoran paikan Superpesiksestä kaudeksi 2015.


title: Naisten Superpesiksen kausi 2014

text: "Lähde:


title: Euro Hockey Tour 2015–2016

text: Euro Hockey Tourin kausi 2015–2016 on sarjan 20. kausi. Siinä pelaavat Suomen, Venäjän, Ruotsin ja Tšekin miesten jääkiekkomaajoukkueet.


title: Károly Kós

text: Károly Kós [kaːɾoj koːʃ] (16. joulukuuta 1883 Temesvár, Itävalta-Unkari – 25. elokuuta 1977 Cluj, Romania) oli unkarilainen kansallisromanttinen arkkitehti, kirjailija, kuvittaja, kansatieteilijä ja poliitikko Itävalta-Unkarissa ja Romaniassa.


title: Károly Kós

text: Károly Kós syntyi Transilvanian Temesvárissa (nyk. Romanian Timișoara) 1883 postivirkamiehen pojaksi. Hän suoritti ylioppilastutkinnon Kolozvárissa ja valmistui arkkitehdiksi Budapestissa 1907. Kansallisromanttisena arkkitehtina hänen paras luomiskautensa oli vuosina 1907–1918, jolloin hän suunnitteli muun muassa Budapestin eläintarhan, useita kirkkoja, kouluja ja museoita sekä Budapestiin virkamiesten ja työläisten asuinkortteleita.


title: Károly Kós

text: Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä Kósille tarjottiin arkkitehtuurin professuuria Budapestin taideteollisessa korkeakoulussa, mutta hän kieltäytyi ja muutti takaisin nuoruutensa Kolozváriin, joka oli sodassa joutunut Romanian puolelle ja tunnettiin nyt nimellä Cluj. Siellä hän sai vain vähäisiä suunnittelutehtäviä ja elätti itsensä kirjapainoalalla kuvittajana ja latojana. Hänestä tuli Romanian unkarilaisen vähemmistön vahva kulttuurihahmo, joka ajoi vähemmistökansallisuuden oikeuksia ja kirjoitti useita tutkielmia kulttuurihistoriasta ja arkkitehtuurista. Hän teki myös kaunokirjallisia teoksia.


title: Károly Kós

text: Vuonna 1977 Kotiliesi-lehdelle antamassaan haastattelussa Károly Kós sanoo nuorena ihailleensa suomalaista Eliel Saarista ja pitäneensä tätä Gropiuksen ja Mies van der Rohen veroisena arkkitehtina. Omaksi asunnokseen 1910 Sztánaan rakentamassaan Varjúvárissa on paljon vaikutteita Hvitträskistä.


title: Iduna (lehti)

text: Iduna oli nationalistinen ruotsalainen aikakauslehti, jonka perustamisesta teki ehdotuksen runoilija Erik Gustaf Geijer. Lehti alkoi ilmestyä vuonna 1811. Hän vastasi ystävineen lehden teosta. Julkaisija oli Götiska förbundet.


title: Iduna (lehti)

text: Lehden tehtäväksi ilmoitettiin "uinuvan pohjoismaisen hengen herättäminen". Siinä julkaistiin Geijerin runoja.


title: Laululeikki

text: Laululeikki on leikki tai peli, johon kuuluu laulun ja liikkeiden yhdistäminen omaksi kokonaisuudekseen.


title: Laululeikki

text: Laululeikkejä on monenlaisia sormileikeistä isoihin piirileikkeihin ja tanssipeleihin. Laululeikeissä on usein leikinjohtaja tai -aloittaja, jonka ohjeiden ja esimerkin mukaan toimitaan.


title: Seicho Matsumoto

text: Seichō Matsumoto (21. joulukuuta 1909 – 4. elokuuta 1992) oli japanilainen kirjailija. Vuosina 1963–1971 hän johti seuraa Mystery Writers of Japan.


title: Seicho Matsumoto

text: Suomeksi Matsumoton tuotannosta on julkaistu "Junaongelma" (1973) Sapo-sarjassa.


title: Anna-Liisa Rekola

text: Anna-Liisa Rekola (ent. "Ahmavaara", o.s. "Sundqvist", 11. marraskuuta 1922 Rovaniemi – 18. syyskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli Kaunis koti -lehden päätoimittajana, sitten Uuden Suomen kulttuuritoimittajana ja vuodesta 1974 alkaen Kotiliedessä, jossa hän erikoistui muun muassa arkkitehtuuriin ja asumiseen. Hän kirjoitti myös tietokirjoja puutarhan- ja kodinhoidosta.


title: Anna-Liisa Rekola

text: Anna-Liisa Rekolan äiti oli kirjailija Annikki Setälä ja isä metsänhoitaja Jarl Sundqvist. Hän kirjoitti vanhemmistaan ja suvustaan muistelmateoksen "Miksi elämä erottaa" (Otava 1997). Rekolan ensimmäinen puoliso oli varatuomari Eero Ahmavaara ja toinen puoliso ministeri Esko Rekola. Ammattiyhdistysjohtaja Pekka Arvi Ahmavaara on Anna-Liisa Rekolan ja Eero Ahmavaaran poika.


title: Abu Salimin vankila

text: Abu Salimin vankila () on Tripolissa, Libyassa sijaitseva tarkoin vartioitu vankila. Vankila tuli tunnetuksi Muammar Gaddafin vallan aikaisista ihmisoikeusrikkomuksista. Vankeja vammautui ja kuoli siellä pahoinpitelyihin ja kidutuksiin. Vuoden 1996 vankilakapina kukistettiin niin, että yli 1 200 vankia teloitettiin ampumalla. Libyan sisällissodassa kapinalliset vapauttivat kaikki vangit.


title: Abu Salimin vankila

text: Vankilassa oli sekä rikollisia että oppositioaktivisteja. Vankilaan joutumisen syyksi riitti pelkkä Gaddafin arvostelu. Gaddafin aikana vankien olot vaihtelivat huomattavastikin riippuen ajasta, vangitsemisen syystä ja vartijoista. Huonoiten kohdeltiin jihadisteja. Usein vangeilta evättiin riittävä ravinto ja lääkärinhoito, ja heitä myös kidutettiin kuoliaaksi.


title: Abu Salimin vankila

text:
Vuonna 1996 Abu Salimin vankilassa oli noin 1 600–1 700 vankia oloissa, joista vangit olivat vihaisia.
Jotkut vangit saivat 1995 salakuljetettua vankilaan taatelin sisällä rautasahan. Vankeja pakeni vuonna 1995 kahteen otteeseen. Vartijat kostivat paon koventamalla rangaistuksia. Tätä kesti vuoden ajan. Muutamaa kuukautta ennen kapinaa vankilan olot huononivat, kun jossain päin Libyaa oli islamilaisen LIFG:n kapina. Vartijat muuttuivat yhä aggressiivisemmaksi. Vangit suunnittelivat kapinaa viikkokausia. He halusivat kaapata vartijoita panttivangeiksi ja näiden avulla yrittää parantaa vankilan oloja.


title: Abu Salimin vankila

text:
Eräässä sellissä vangit hyökkäsivät 28. heinäkuuta 1996 aseistamattoman, ruokaa tuovan vartijan kimppuun. Tätä vartijaa pidettiin erityisen julmana. Hyökkääjillä oli keppejä ja putkia. He ajoivat takaa vartijaa, joka pääsi pakoon. Vangit tappoivat erään lempeämmän vartijan. He saivat tältä avaimet. Nyt vangit aukoivat muita sellejä niin paljon kuin pystyivät.
Pian satoja vankeja oli vapaana vankilan sisällä.


title: Abu Salimin vankila

text:
Vartijat alkoivat ampua katolta käsin vankeja ja surmasivat ainakin kuusi.
Pian vankilanjohtaja julisti, että jokainen sellinsä jättänyt voitaisin ampua. Johtajan kanssa vangit eivät halunneet neuvotella. Vangit vaativat Gaddafin lankoa ja turvallisuuspäällikköä Abdullah al-Sanussia puheisin kanssaan. Vaikka Sanussi olikin yksi Libyan pelätyimpiä miehiä ja tunnettu julmuudestaan, vankien piti neuvotella jonkun merkittävän henkilön kanssa.
Sanussi saapuikin paikalle, kuten myös Gaddafin erikoisjoukkojen komentaja Abdullah Mansour.
Sanussi käski vihaisena lopettamaan vankien tappamisen, mutta myös uhkasi vankeja hävittäjähyökkäyksellä, joka panisi vankilan maan tasalle. Vangit vaativat parempaa ruokaa ja perheensä tapaamisoikeutta. Vankilakapina loppui.


title: Abu Salimin vankila

text:
Yli sata vankia lähti busseilla nähtävästi sairaalaan, mutta bussit ajoivat vankilan taakse, jossa vangit teloitettiin konepistoolein. Karanneita vankeja siirrettiin siviilipuolelta sotilaspuolelle. Mutta kaikki eivät mahtuneetkaan sinne. Vartijat ajoivat sellistään karanneita ja ilmeisesti muitankin vankeja sisäpihoille.
Sitten vartijat heittivät eräälle vankeja täynnä olevalle sisäpihalle kranaatin. Erikoisjoukot alkoivat nyt tulittaa vankeja jatkuvasti katolta Kalašnikoveilla, konepistooleilla ja konekivääreillä. Myös selleissä olevia vankeja ammuttiin. Ampumista kesti pari tuntia. Sen jälkeen joukot tappoivat pistooleilla haavoittuneita. Seuraavana päivänä vartijat ja vangit alkoivat siivota ruumiita ja verijälkiä. Ruumiit pantiin vankilan ulkopuolelle joukkohautaan, joka myöhemmin peitettiin sementillä.
Verilöylyssä kuoli 29. heinäkuuta 1 270 vankia, ja 500 jäi eloon..


title: Abu Salimin vankila

text:
Viranomaiset kiistivät alussa koko tapahtuman. Vuonna 2004 Gaddafi myönsi vankilakapinan tapahtuneen kertoen siitä monia yksityskohtiakin. Hän sanoi kuitenkin osan vangeista paenneen ja vankien varastaneen aseita vartijoilta, ja monien vankien kuolleen poliisin ja vankien välisissä tulitaisteluissa. Vuonna 2005 asiaa pantiin tutkimaan komitea, joka ei tehnyt mitään. Yritys nostaa oikeusjuttu joukkomurhasta vastuunalaisia vastaan kariutui. Gaddafin poika Saif al-Islam myönsi suuren välikohtauksen tapahtuneen ja surmattujen perheiden joutuneen kärsimään.
Salainen poliisi valvoi joukkomurhan omaisten mielenosoitusta. Vuonna 2009 oli määrä tehdä virallinen tutkimus, jonka tarkoitus ei ollut jakaa oikeutta vaan päästä sovintoon. Tämä tapahtui tarjoamalla surmattujen perheille rahakorvauksia, joita vastaan perheet eivät sitten haastaisi viranomaisia oikeuteen.


title: Invisible Sightseeing

text: Invisible Sightseeing on Puola-yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 2001.


title: Alkeet (albumi)

text: Alkeet on Puola-yhtyeen toinen albumi vuodelta 2011.


title: Salmi (Suomusjärvi)

text: Salmi on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee noin 13 kilometrin päässä Suomusjärveltä. Sen lähimmät naapurikylät ovat Salittu ja Arpalahti lännessä ja Taipale pohjoisessa.


title: James Guy

text: James Guy (s. 26. marraskuuta 1995 Bury) on englantilainen uinnin maailmanmestari.


title: James Guy

text: Guy saavutti junioreiden EM-kilpailuissa pronssia 400 metrin vapaauinnissa 2012 sekä kultaa 200 metrin vapaauinnissa ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä 2013. Barcelonan MM-kilpailuissa 2013 hän oli viides 400 metrin vapaauinnissa. Junioreiden MM-kilpailuissa 2013 hän saavutti kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä sekä hopeaa 200 ja 400 metrin vapaauinneissa.


title: James Guy

text: Guy sai Glasgow'n Kansainyhteisön kisoissa 2014 pronssia 400 metrin vapaauinnissa ja ui alkuerissä Englannin 4 × 100 metrin sekauintiviestijoukkueessa, joka toisella kokoonpanolla voitti finaalissa kultaa. Dohan lyhyen radan MM-kilpailuissa 2014 hän sai hopeaa 400 metrin vapaauinnissa.


title: James Guy

text: Guy voitti Kazanissa 2015 maailmanmestaruuden 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.45,14 sekä 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Lisäksi hän saavutti hopeaa 400 metrin vapaauinnissa ajalla 3.43,75. Lontoon EM-kilpailuissa 2016 hän saavutti kultaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä ja pronssia 200 metrin vapaauinnissa.


title: James Guy

text: Guy saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hopeaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Lisäksi hän sijoittui neljänneksi 200 metrin vapaauinnissa ja kuudenneksi 400 metrin vapaauinnissa.


title: James Guy

text: Budapestin MM-kilpailuissa 2017 Guy saavutti kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä, hopeaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä ja pronssia 100 metrin perhosuinnissa. Lisäksi hän oli viides 200 metrin vapaauinnissa ja kuudes 400 metrin vapaauinnissa.


title: James Guy

text: Guy saavutti Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa 2018 hopeaa 100 metrin perhosuinnissa ja kaikissa kolmessa viestissä sekä pronssia 400 metrin vapaauinnissa. Saman vuoden Glasgow'n EM-kilpailuissa hän voitti kolme viestikultaa ja lisäksi pronssia 100 metrin perhosuinnissa.


title: Anitta Mattila

text: Anitta Hannele Mattila (18. tammikuuta 1994 Karvia) on suomalainen iskelmälaulaja. Hän esiintyy taiteilijanimellä Anitta.


title: Anitta Mattila

text:
Musiikki vei Anittan mukanaan jo 9-vuotiaana ja hän teki ensimmäisen keikkansa jo 12-vuotiaana. Hän on siitä lähtien keikkaillut satunnaisesti.
Ensimmäinen levytys "Hipi-Hepan joululahja" äänitettiin vuonna 2004, seuraavaksi hän vieraili 2008 siskonsa Carpenters-teemalevyllä kappaleella "Jambalaya".


title: Anitta Mattila

text: Anittalta on ilmestynyt kolme singleä: "Hulluna Rakastat" (2011), "Lattianrako" (2011) sekä "Hullu Nuori Sydän" (2012).


title: Anitta Mattila

text:
Anittan sisarukset Anniina, Anne ja Anneli ovat myöskin laulajia, ja he innoittivat hänet mukaansa esiintymään ja kiertämään Suomea jo hyvin nuoresta lähtien. Pikkulapsesta lähtien musiikkia tehdessään Anitta oppi laulamisen lisäksi myös taitavaksi tanssijaksi.
Hänellä on kaksi lasta, 2012 ja 2015 syntyneet tytöt.


title: Vasyl Lomatšenko

text: Vasyl Anatolijovytš Lomatšenko (, s. 17. helmikuuta 1988 Bilhorod-Dnistrovskyi, Ukrainan SNT) on ukrainalainen ammattinyrkkeilijä, entinen amatöörinyrkkeilijä, olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan-mestari. Vasenkätinen Lomatšenko on 168 senttimetriä pitkä. Ammattiurallaan hän on voittanut höyhensarjan WBO-liiton mestaruuden ja ylemmän höyhensarjan WBO-liiton mestaruuden. Lomatšenko kilpailee ylemmässä höyhensarjassa.


title: Vasyl Lomatšenko

text: Amatöörinä Lomatšenko voitti höyhensarjan olympiakultaa vuoden 2008 kesäolympialaisista Pekingistä. Hän otti toisen olympiavoittonsa vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta, tällä kertaa kevytsarjasta. MM-kilpailuista hänellä on kaksi kultaa ja yksi hopea ja EM-kilpailuista yksi kultamitali.


title: Vasyl Lomatšenko

text:
Kun nyrkkeilyn kaksinkertainen olympiavoittaja Vasyl Lomatšenko neuvotteli ammattilaissopimuksesta, hänellä oli yksi erityislaatuinen toive. Hän halusi otella MM-tittelistä heti ammattilaisdebyytissään. Se ei nyrkkeilyliittojen sääntöjen mukaan kuitenkaan ollut mahdollista. Lomatšenko otteli ensimmäisen ammattilaisottelunsa lokakuussa 2013 ja voitti José Ramirezin. Promoottori Bob Arum onnistui järjestämään ukrainalaiselle MM-mahdollisuuden jo tämän toiseen ammattilaisotteluun. Vain yhden ottelun kokemuksella mestaruusotteluun lähtenyt Lomatšenko kuitenkin hävisi kiistanalaisesti pistein Orlando Salidolle, mutta kolmas yritys toi toivotun tuloksen. Lomatšenko valtasi kolmannessa ammattilaisottelussaan WBO-liiton höyhensarjan mestaruuden voittamalla Gary Russell Jr:n pistein.
Yhtä nopeasti ammattinyrkkeilyn MM-tittelin on onnistunut voittamaan vain thaimaalainen Saensak Muangsurin.
Lomatšenko puolusti titteliään toista kertaa 2. toukokuuta 2015 Las Vegasissa Floyd Mayweatherin ja Manny Pacquiaon esiottelijana. Hän tyrmäsi puertoricolaisen Gamalier Rodriguezin ylivoimaisen esityksen jälkeen yhdeksännessä erässä Vuonna 2016 Lomatšenko siirtyi ylempään höyhensarjaan nyrkkeilemään ja tyrmäsi heti avausottelussaan Roman Martinezin tyrmäyksellä viidennessä erässä. Ensimmäisen kerran Lomatšenko puolusti ylemmän höyhensarjan mestaruutta vuoden 2016 marraskuussa ottelemalla Nicholas Waltersia vastaan. Lomatšenko voitti ottelun Waltersin luovutettua seitsemännen ja kahdeksannen erän väliselä tauolla.
Hän on hävinnyt käymistään 400:sta ottelusta vain kaksi, kerran amatöörinä ja kerran ammattilaisena.


title: Urantšimegijn Mönh-Erdene

text: Urantšimegijn Mönh-Erdene (, s. 20. maaliskuuta 1982 Arvaiheer sum, Övörhangai) on mongolialainen amatöörinyrkkeilyn olympiamitalisti. 174 senttimetriä pitkä ja 64 kilogrammaa painava Mönh-Erdene kilpailee kevyessä välisarjassa.


title: Urantšimegijn Mönh-Erdene

text: Mönh-Erdene saavutti pronssia kevyestä välisarjasta vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. Hän oli mukana myös vuosien 2004 ja 2008 kesäolympialaisissa. MM-kilpailuista Mönh-Erdenellä on kaksi pronssia vuosilta 2009 ja 2013. Vuoden 2006 Aasian kisoista hän saavutti hopeaa. Aasian-mestaruuskilpailuista Mönh-Erdenellä on yksi kutakin mitalia.


title: Silja Paavola

text: Silja Paavola (s. 19. joulukuuta 1956) on Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin puheenjohtaja. Paavola on pohjakoulutukseltaan apuhoitaja. Lisäksi hän on suorittanut muun muassa psykiatrisen hoidon erikoisammattitutkinnon.


title: Silja Paavola

text: Paavola valittiin SuPerin puheenjohtajaksi liittokokouksessa 2012. Sitä ennen hän toimi SuPerin liittohallituksen ja työvaliokunnan jäsenenä vuodesta 2008 lähtien.


title: Silja Paavola

text: Paavola valittiin jatkamaan puheenjohtajana uudelle nelivuotiskaudelle SuPerin liittokokouksessa 8.6.2016.


title: Silja Paavola

text: Vuosina 2004–2008 Paavola toimi SuPerin edustajiston jäsenenä.


title: Silja Paavola

text: Silja Paavola on työskennellyt muun muassa Helsingin kaupungin palveluksessa eri työpisteissä, ja hän on toiminut Helsingin kaupungin pääluottamusmiehenä vuosina 2007–2012.


title: Silja Paavola

text: Puoluetaustaltaan Paavola on sitoutumaton.


title: Niki Tuuli

text: Niki Tuuli (s. 26. lokakuuta 1995 Imatra) on suomalainen ratamoottoripyöräilijä, joka kilpailee kaudella 2015 Superstock 600:n EM-sarjassa Kallio Racingin Yamahalla. Hänen managerinaan toimii itsekin ratamoottoripyöräilyssä kilpaillut Vesa Kallio.


title: Niki Tuuli

text: Tuuli debytoi Superstock 600:n EM-sarjassa kaudella 2013, jolloin hän sijoittui sarjan 14:nneksi oltuaan parhaimmillaan neljäs ja kerättyään 36 pistettä. Kaudella 2014 Tuuli oli kolmesti palkintopallilla voittaen yhden kilpailun Assenissa ja oli sarjan lopputuloksissa neljäs.


title: Niki Tuuli

text: Toukokuussa 2015 hän debytoi villin kortin ansiosta Superstockin MM-sarjassa Donington Parkilla ollen yhdeksäs.


title: Henry J

text: Henry J oli yhdysvaltalainen henkilöautomerkki, jota valmistettiin vuosina 1950–1954. Auto oli suunnattu kooltaan pienempien autojen luokkaan, joka puuttui Yhdysvaltain markkinoilta lähes kokonaan. Henry J:n valmistaja Kaiser Industries markkinoi uutta merkkiä kansanautona ja uskoi vakaasti sen mahdollisuuksiin menestyä nopeasti kasvavilla automarkkinoilla.


title: Henry J

text: Amerikkalaisten kohonnut elintaso sai ostajat kuitenkin suosimaan suuremman kokoluokan autoja, jotka tarjosivat enemmän mukavuusvarusteita. Mallivuosi 1954 jäi Henry J:n viimeiseksi, ja sen valmistus lopetettiin vähentyneen kysynnän vuoksi.


title: Henry J

text: Vuonna 1950 Kaiser-yhtymä otti 44 miljoonan dollarin lainan Kaiserin uuden tuotteen valmistusta varten. Alun perin auton suunnittelija Howard ”Dutch” Darrin oli piirtänyt tulevan mallin paljon isommaksi, mutta Kaiserin johto vaati kompaktimpaa kokoa uudelle tuotteelle. Darrin taipui vaatimuksiin ja Amerikan tärkeimmäksi autoksi mainostettu uusi ”kansanauto” ilmestyi myyntiin vuoden 1951 alussa. Auto nimettiin Henry J:ksi yhtymän perustajan Henry J. Kaiserin mukaan. Valmistajan ennakko-odotukset olivat kovat, sillä Henry J tähtäsi pienemmän kokoluokan henkilöautojen markkinoille, jossa kilpailua ei juuri ollut.


title: Henry J

text: Mainos viittasi Henry J:n edulliseen, vain 1 363 dollarin hintaan. Auto oli sisätiloiltaan hyvin askeettinen, ja sen kojetaulusta löytyi mittariston lisäksi vain virtalukko, valokytkin ja polttoaineenrikastin. Lisäksi ensimmäisen vuoden malleista puuttuivat hansikaslokero ja tavaratilan luukku. Vuoden 1951 alussa aukeava tavaratilan kansi lisättiin valinnaisvarusteeksi, mutta hansikaslokeroa ei katsottu tarpeelliseksi. Puutteellisesta varustetasostaan huolimatta ensimmäisen mallivuoden Henry J:t myivät kohtuullisen hyvin ja myyntitulos oli lähes 82 000 autoa.


title: Henry J

text: Henry J:n valikoimat lisääntyivät 1952, ja sitä oli saatavana kahtena eri mallisarjana, joista Corsair oli 100 dollaria kalliimpi kuin Vagabond-malli. Kummankin perusmallit olivat 4-sylinterisiä, kun taas molempien "De Luxe" -varustukseen kuuluivat 6-sylinteriset Supersonic-moottorit. Moottorit tulivat autonvalmistaja Willysiltä, ja molempien moottorien polttoainetalous oli aikanaan erinomainen. Tästä parhaana todisteena oli autojen kulutuslukemia mittaavan kilpailun (Mobil Economy Run) ensimmäinen sija.


title: Henry J

text: Kaiserin pettymykseksi Henry J:n kysyntä vuonna 1952 ei noussut edellisvuoden tasolle ja vain hieman yli 30 000 autoa myytiin. Samaan aikaan kun Henry J:n malliston myynti takelteli, sen ainoana kilpailijana pidetty saman kokoluokan Nash Rambler paransi myyntilukemiaan. Ramblerin takana oli pienten itsenäisten valmistajien paras myyntiverkosto ja Nashin maine kestävänä ja hyvintehtynä autona. Samaan pienempien autojen luokkaan esitelty uusin tulokas Willys Aero onnistui myös horjuttamaan Henry J:n asemaa oman luokkansa markkinajohtajana. Lisäksi monet ostajat pitivät Henry J:n lähtöhintaa liian korkeana, sillä ylemmän kokoluokan Chevrolet’n halvimman mallin sai lähes samaan hintaan.


title: Henry J

text: Vuoden 1953 Henry J -mallistoon tehtiin lukuisia pieniä teknisiä uudistuksia, mutta ulkoisesti auto pysyi lähes ennallaan. Uusien autojen ostajat eivät kuitenkaan vakuuttuneet Henry J:n erinomaisuudesta, ja auton kilpailukykyä huononsivat työn heikko laatu ja arvon nopea aleneminen. Henry J sai myös kritiikkiä kovasta jousituksestaan, epävakaasta ajettavuudestaan ja ahtaista takatiloistaan, jotka eivät soveltuneet aikuisille.


title: Henry J

text: Vuoden 1954 mallivuosi jäi Henry J:n viimeiseksi. Mallit säilyivät muuttumattomina, ja Kaiserin johtajat hylkäsivät aiemmat suunnitelmansa lisätä auton korivalikoimia farmarilla, hardtopilla ja cabrioletilla. Yhtymä myönsi tehneensä virhearvioinnin autonostajien halukkuudesta ostaa halvempia autoja. Talouden nopea kasvu oli kohottanut merkittävästi elintasoa 1950-luvun alkuvuosina, ja amerikkalaiset olivat valmiit maksamaan autojensa ylellisyysvarusteluista ja tyylikkäästä muotoilusta. Tässä kilpailussa Henry J:llä ei ollut mahdollisuuksia pärjätä, sillä sen lähtökohtana ollut kuva ”vailla mukavuuksia olevasta perusautosta” ei istunut aikakauden amerikkalaiseen käytäntömalliin.


title: Henry J

text: Huonosti varusteltu Willys Aero koki saman kohtalon vain vuotta myöhemmin. Sen sijaan Rambler nousi suureen menestykseen 1950-luvun lopulla ja seuraavan vuosikymmenen alkuvuosina.


title: Dani Ceballos

text: Daniel "Dani" Ceballos Fernández (s. 7. elokuuta 1996 Utrera, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Primera Divisiónissa pelaavaa Real Madridia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Ceballos on keskikenttäpelaaja.


title: Dani Ceballos

text: Utrerasta, Sevillan maakunnasta kotoisin oleva Ceballos liittyi Sevilla Fútbol Clubin junioriakatemiaan vuonna 2004. Viisi vuotta myöhemmin hän joutui jättämään seuran kroonisen keuhkoputkentulehduksen oireiden takia. Tämän jälkeen hän liittyi kotikaupunkinsa seuraan Club Deportivo Utrerasiin ja jatkoi sieltä kaksi vuotta myöhemmin matkaansa toiseen sevillalaisseuraan Real Betisiin. Ensimmäisen ammattilaissopimuksensa hän solmi seuran kanssa 22. helmikuuta 2014, ollessaan vielä juniori-ikäinen.


title: Dani Ceballos

text: 26. huhtikuuta 2014 Ceballos nostettiin suoraan seuran edustusjoukkueen kokoonpanoon otteluun Real Sociedadia vastaan, jossa hän myös teki ensiesiintymisensä tultuaan vaihdosta kentälle 81. peliminuutin kohdalla. 21. joulukuuta 2014 hän teki ensimmäisen maalinsa ammattilaisurallaan ottelussa Racing de Santanderia vastaan. Ceballos pelasi ensimmäisellä kokonaisella kaudellaan 2014–2015 edustusjoukkueessa 33 sarjaottelua ja teki niissä viisi maalia. Kauden päätteeksi seura palasi takaisin maan pääsarjaan Primera Divisióniin.


title: Dani Ceballos

text: 15. lokakuuta 2015 Ceballos allekirjoitti seuran kanssa pitkään jatkuneiden neuvottelujen jälkeen vuoteen 2020 asti ulottuvan jatkosopimuksen.


title: Dani Ceballos

text: 14. heinäkuuta 2017 Ceballos siirtyi kuusivuotisella sopimuksella Real Madridiin. Hänestä maksettiin arviolta noin 16,5 miljoonan euron siirtokorvaus.


title: Dani Ceballos

text: Ceballos oli mukana voittamassa Espanjan alle 19-vuotiaiden maajoukkueen kanssa ikäluokan EM-kultaa kesällä 2015. Samana vuonna hän debytoi alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa.


title: Dani Ceballos

text: Vuoden 2017 alle 21-vuotiaiden EM-kilpaluissa Espanja sijoittui hopealle, hävittyään loppuottelussa Saksalle numeroin 0–1. Ceballos valittiin turnauksen parhaaksi pelaajaksi.


title: Taipale (Suomusjärvi)

text: Taipale on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee noin 10 kilometrin päässä Suomusjärveltä, lähellä Uudenmaan rajaa. Sen lähimmät naapurikylät ovat Salmi, Salittu, Arpalahti ja Laidike.


title: Aneriojärvi

text: Aneriojärvi on järvi Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se kuuluu Kiskonjoki–Perniönjoki-päävesistöön. Suurin aneriojärveen laskeva joki on siihen pohjoisesta laskeva Varesjoki, jonka valuma-alue on 57,1 km².


title: Aneriojärvi

text: Aneriojärvi kuuluu lintuvesien suojeluohjelmaan monipuolisen ja arvokkaan lintulajistonsa johdosta.


title: Aneriojärvi

text: Järven rantakylien Suomusjärven Laperlan ja Häntälän sekä Aneriojärveen pohjoisesta laskevan Varesjoen varrella sijaitsevan Kiikalan Yltäkylän vanhin asutus muodostavat Aneriojärven kyläasutuksen valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön. Sen piirissä kyläasutuksen rakenne on Varsinais-Suomelle tyypillisesti säilynyt tiivinä huolimatta iso- ja uusjaoista ja antaa hyvän käsityksen 1800- ja 1900-lukujen talonpoikaisesta rakentamisesta vauraalla maanviljelysalueella.


title: Aneriojärvi

text: Aneriojärvellä on luonto-kulttuuripolku lähellä Kitulan taajamaa.


title: Pohjois-Elimäki

text:
Pohjois-Elimäki on Kouvolan kaupungin Elimäen suuralueen kaupunginosa. Pohjois-Elimäellä ei ole yhtään taajamaa.
Alue on suurimmilta osin maaseutua. Kaupunginosan suurimpia kyliä on Teuroinen, Takamaa, ja Löytty.


title: Pohjois-Elimäki

text: Kaupunginosa-jaossa Soppi kuuluu Pohjois-Elimäkeen, mutta on osa Korian taajamaa.


title: Painotettu aritmeettinen keskiarvo

text: Painotettu aritmeettinen keskiarvo on matematiikassa ja tilastotieteessä yleinen menetelmä laskea lukujoukolle tai lukujonolle keskiarvo siten, että tietyt lukujoukon luvut vaikuttavat tulokseen enemmän kuin muut luvut. Jokaiseen lukuarvoon liitetään painokerroin, joka on suuri, jos luku on tarkastelun kannalta tärkeä, ja pieni, jos se taas on vähämmän tärkeä. Monesti painokertoimet määräytyvät fysikaalisen laina-alaisuuksien perusteella, joskus painokertoimet määräytyvät etäisyyteen perustuvaan ajatteluun ja parhaimmissa menetelmissä painokertoimet määräytyvät menetelmällä, joka antaa parhaan tilastollisen vastaavuuden.


title: Painotettu aritmeettinen keskiarvo

text: Lukujoukon luvut ovat yleensä otos tutkittavana olevasta mitatusta ilmiöstä ja tarkoituksena on määrittää tutkittavaan ilmiöön liittyvä lukuarvo mahdollisimman tarkasti. Tällöin painokertoimien määräytymisessä huomioidaan ilmiön luonnollisia ominaisuuksia. Tällainen tarkoitus tekee painotetusta keskiarvosta estimaattorin. Estimaattorilla tarkoitetaan interpolaatiomenetelmää, joka pyrkii tuottamaan mahdollisimman hyviä luonnon ilmiötä seuraavia lukuarvoja. Painokertoimien määrittämiseen löytyy lukuisia strategioita.


title: Painotettu aritmeettinen keskiarvo

text: Painokertoimia käytetään, kun havainnoilla on erisuuri vaikutus tutkittavan ilmiön kannalta. Esimerkki: haluamme selvittää tankatun bensiinin keskimääräisen hinnan Suomessa ns. otantamenetelmällä, eli selvitämme bensiinin hinnan vain joillakin asemilla. Tällöin kannattaa myös selvittää kyseisen aseman myymä bensiinin määrä esimerkiksi vuodessa. Kun nyt myyntihintaa (havainnot formula_1) painotetaan myyntimäärillä (painot formula_2), on tulos tarkempi. Painotus ehkäisee sen, että esimerkiksi hyvin kallista hintaa pitävän aseman tiedot eivät vääristä lopputulosta, jos kyseisellä asemalla ei juuri kukaan käy tankkaamassa.


title: Painotettu aritmeettinen keskiarvo

text: Määritetään lukujoukon formula_3 painotettu aritmeettinen keskiarvo, kun käyttöön on saatu eräällä tavalla määräytyneet painokertoimet formula_4 Kunkin lukuarvo formula_1 ja formula_6, joilla on sama indeksi "i", liittyvät toisiinsa. Silloin painotettu keskiarvo formula_7 kirjoitetaan


title: Painotettu aritmeettinen keskiarvo

text:
Monissa tapauksissa vaaditaan, että painokertoimet ovat kaikki positiivisia tai ainakin ei-negatiivisia. Tällä yritetään varmistaa, että keskiarvo pysyy halutuissa rajoissa. Silloin painotettu aritmeettinen keskiarvo määritellään
ja osittelulakia soveltamalla yksittäisen painokertoimen arvoksi saadaan
Näiden painokertoimien summaksi saadaan yksi eli
jolloin tilastollisesti keskiarvon odotusarvoksi saadaan sama arvo kuin otoksen odotusarvo populaatiossa.


title: Painotettu aritmeettinen keskiarvo

text: Vielä yleisemmässä tapauksessa painokertoimet voivat olla sekä positiivisia tai negatiivisia reaalilukuja. Tämän painotetun aritmeettisen keskiarvon odotusarvo ei enää ole sama kuin populaation odotusarvo, ellei normeerausehto ole voimassa. Kehittyneissä menetelmissä painokertoimiin vaikuttaa muitakin tilastollisisa ehtoja, jolloin keskiarvon tulokset noudattavat populaation muita ominaisuuksia.


title: Painotettu aritmeettinen keskiarvo

text:
Artimeettisessa keskiarvossa kukin lukuarvo huomioidaan tasa-arvoisesti keskiarvoa määritettäessä. Niillä kaikilla on siksi yhtäsuuret painokertoimet. Tämän huomaa, kun modifioi keskiarvon lauseketta hieman
missä
Koululaisen eri oppiaineissa saamat tärkeimmät arvosanat voidaan sisällyttää keskiarvoon, joka lasketaan aritmeettisena keskiarvona. Näin oppilaalle saadaan yksittäinen tilastollinen vertailuarvo, jolla hänen suoritustaan voidaan verrata muihin oppilaisiin.


title: Painotettu aritmeettinen keskiarvo

text:
Frekvenssikeskiarvo on itse asiassa tavallinen aritmeettinen keskiarvo, jossa jonkin luvun toistuva esiintyminen lausekkeessa yksinkertaistetaan muuttamalla sen summat kertolaskuksi. Kerroin on sillon frekvenssi (ylin esimerkki), joita lasketaan luokka-aineistojen ja luokiteltujen aineistojen lukuarvoille. Vertaamalla painotettua keskiarvoa ja frekvenssikeskiarvoa, voidaan myös suhteellisten frekvenssien todeta olevan painokertoimia. Painokertoimet ovat suhteelliset frekvenssit
missä


title: Painotettu aritmeettinen keskiarvo

text:
Luonnontieteellisissä tapauksissa käytetään painotettuja artitmeettisiä keskiarvoja laskettaessa esimerkiksi tiheyksiä ja painopisteitä. Mekaniikassa sekoite voidaan ajatella joukoksi eritiheyksisiä ainesosia, joiden painokertoimet ovat ainesosien tilavuuksia. Kun painokerroin (tilavuus, formula_16) kerrotaan ainesosan (tiheys, formula_17) kanssa, saadaan tulokseksi massa (formula_18). Kun massojen summa jaetaan tilavuuksien summalla, saadaan tulokseksi tiheys. Sekoituksen tiheys on siten
ja painokertoimet ovat formula_20 Staattisessa mekaniikassa levyn painopisteen x-koordinaatti määritellään palojensa painopisteiden painotettuna keskiarvona formula_21 ja y-koordinaatti formula_22


title: Painotettu aritmeettinen keskiarvo

text: Joissakin oppilaitoksissa vaaditaan tärkeiden oppiaineiden painotetun keskiarvon ilmoittamista hakulomakkeessa. Esimerkiksi Helsingin luonnontiedelukiossa painot ovat matematiikassa (formula_23), fysiikassa, kemiassa, maantiedossa ja biologiassa (formula_24) ja muissa aineissa (formula_25).