title: Georgialainen unelma

text: Georgialainen unelma (ქართული ოცნება – დემოკრატიული საქართველო, K’art’uli ots’neba – demokratiuli Sak’art’velo) on georgialainen koalitiopuolue, joka syntyi kuuden puolueen yhteenliittymänä. Puoluetta johti aluksi miljardööri Bidzina Ivanišvili mutta marraskuussa 2013 hän luovutti asemansa Irakli Garibašvilille.


title: Georgialainen unelma

text: Koalition jäsenpuolueet ovat


title: Georgialainen unelma

text: Georgialainen unelma on Georgian parlamentissa vuoden 2012 vaalien jälkeen suurin ryhmittymä, jolla on 85 paikkaa 150:sta. Se sai 55% äänistä, kun toisen valtapuolueen Yhdistyneen kansalliseen liikkeen (ENM) ääniosuus oli 40%.


title: Georgialainen unelma

text: Vaikka Georgialainen unelma on perustettu vastustamaan Mikheil Saakašvilin ENM-puoluetta, niillä on varsin samankaltaiset poliittiset arvot. Molemmat ovat selvästi länsimielisiä.


title: Soon-Tek Oh

text: Soon-Tek Oh (29. kesäkuuta 1933 Mokpo, Korea – 4. huhtikuuta 2018) oli korealais-amerikkalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Fa Zhouin roolistaan elokuvissa Mulan ja Mulan 2. Hän sai myös roolin James Bond -elokuvaan 007 ja kultainen ase, jossa hän esitti Luutnantti Hip nimistä hahmoa.


title: Kimon ruukki

text: Kimon ruukki oli Jepualla ja Oravaisissa toiminut rautaruukki, joka perustettiin 1703 Röykasjärvestä Pohjanlahteen laskevan, monia koskia sisältävän Kimojoen varteen.


title: Kimon ruukki

text: Kimon rautaruukin toiminta oli jakautunut kolmeen erilliseen kohtaan joen varrella sekä neljäntenä masuuniin, joka sijaitsi kahdeksan kilometrin päässä alimmasta ruukista. "Yläruukilla" (Övre hammaren) Röykasjärven rannalla ruukin vesivoimaa sääteli luonnonkivipato, joka on yksi Suomen vanhimmista ja suurimmista. Yläruukilla on säilynyt myös 1784 rakennettu vasarapaja, joka on myöhemmin muutettu myllyksi. "Keskiruukki" (Mellanbruket tai Nyhammare) on Mutta-nimisen kosken varteen vuonna 1788 rakennettu vasarapaja. "Alaruukki" (Nedre hammaren) joen alimman kosken varrella oli Kimon ruukin ydinosa, jossa toimi vasarapajan ohella käsipaja ja mekaaninen verstas. Pajan seinään on merkitty vuosiluku 1791. Kosken vastarannalla entisen puhallushuoneen paikalla on pieni tiilinen voimalaitos vuodelta 1920.


title: Kimon ruukki

text: "Masuunin" alue oli Kimon ruukin toimipisteistä pisimpään elinvoimainen, vaikka itse masuuni purettiin 1915. Alueelle muodostui vilkas tehdasyhdyskunta vuonna 1893 perustetun Oravaisten verkatehtaan ansiosta. Masuunin alueen nykyinen punatiilinen rakennuskanta on pääosin peräisin verkatehtaan kukoistuskaudelta 1920–1930-luvuilta. Tehdasrakennuksia ja 1922 rakennettua höyryvoimalaitosta ympäröivät kasarmin kaltaiset työväenasunnot.


title: Kimon ruukki

text: Kimon ruukin perusti ruotsinsaksalainen Peter Heijke, joka siirsi masuunin omistamastaan Orisbergin ruukista läheisestä Isostakyröstä. Orisbergistä ei odotusten vastaisesti ollutkaan löytynyt rautamalmia, ja malmin tuominen meritse ja rahtaaminen sisämaahan oli kallista. Niinpä Heijke päätti siirtää masuuninsa Kimoon, jonne sai ruukille perustamisprivilegion 1703. Paikka oli kaikin puolin sopivampi: alueella sai koskista vesivoimaa, metsistä polttoaineeksi puuhiiltä, ja satama oli lähellä rautamalmin rahtaamiseksi jaaloilla Ruotsin Roslagenista ja Tukholman saariston Utöstä, 1800-luvulla Suomesta Sillbölen ja Jussarön kaivoksista.


title: Kimon ruukki

text: Alkuperäisen masuunin tuhosivat venäläisjoukot isonvihan aikana 1714, ja uusi masuuni rakennettiin Oravaisiin vieläkin lähemmäs satamaa. Sieltä harkkorauta kuljetettiin Kimojokea ylös ruukille, jossa se taottiin kankiraudaksi.


title: Kimon ruukki

text:
Kimon ja Orisbergin ruukit osti vuonna 1758 ruotsalaisten Robert Finlayn ja John Jenningsin omistama ruukkiyhtiö. Vuonna 1776 ruukkien omistus siirtyi ruotsalaisille A. Hasselgrenille ja Bengt Magnus Björkmanille. Björkman hankki omistukseensa myös Fiskarsin, Antskogin ja Kosken ruukit. Kimon ruukin masuuni nousi 1700-luvun lopulla Fiskarsin masuunin ohella Suomen suurimpia harkkoraudan valmistajia.
Vuonna 1818 Kimon ruukin sai itselleen Bengt Magnus Björkmanin poika Lars Magnus Björkenheim, joka oli saanut Orisbergin ruukin toimimaan kannattavasti. Hän alkoi uudistaa myös Kimon ruukkia ja rakennutti 1857 pookin eli tunnusmajakan Uudenkaarlepyyn edustan Stubbenin saarelle helpottamaan malmijaalojen navigointia. Raudanvalmistus kuitenkin hiipui 1890-luvulle mennessä, mutta alueen teollisuushistoria sai jatkoa vuonna 1881 perustetusta villakutomosta, josta muodostui eri yhtiönimillä monenlaista tuotantoa näihin päiviin jatkanut Oravaisten tehdas. Teollista toimintaa tehtaassa jatkaa nyt KWH Groupiin kuuluva hiomatarvikevalmistaja Mirka.


title: Henri Brocard

text:
Pierre René Jean Baptiste Henri Brocard (s. 12. toukokuuta 1845, Vignot, Ranska, k. 16. tammikuuta 1922, Bar-le-Duc, Ranska) oli ranskalainen matemaatikko. Hänet tunnetaan pääasiassa työstään kolmion geometrian parissa, mutta hän oli myös Ranskan armeijan upseeri ja meteorologi.
Hänen tunnetuimmat saavutuksensa ovat Brocardin pisteiden, Brocardin kolmion ja Brocardin ympyrän keksiminen.


title: Mitä on taide?

text: Mitä on taide? ("Tšto takoje iskusstvo?") on Leo Tolstoin vuonna 1897 ilmestynyt kirja. Teoksen on suomentanut Martti Anhava ja käännöksen julkaissut Kustannus Oy Taide vuonna 2000.


title: Sympatikotonia

text: Sympatikotonialla tarkoitetaan sympaattisen hermoston ylivilkasta ja epävakaata toimintatilaa.


title: Turbo (täsmennyssivu)

text: Turbo voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Rush team

text: Rush team on Roka-yhtiön vuonna 2012 kehittämä sotapeli. Peliä pelataan ilmaiseksi verkossa selaimen kautta. Pelaajan roolina on toimia jalkaväen sotilaana, joka voi pelata toisia pelaajia vastaan joko joukkueena (Team Deathmatch -moodi) tai yksin (Free For All -moodi). Pelaaminen tapahtuu käyttäjien luomissa pelihuoneissa (), joihin pelaajat voivat asettaa rajoituksia esim. aseille tai lisätä useita erilaisia pelikenttiä. Lisäksi pelaaja voi valita mahdollisuuden pelata vain ystävien kanssa yksityisissä pelihuoneissa.


title: Rush team

text: Vuoden 2015 syys-lokakuussa peli saa jatko-osan Rush Team 2, joka korvaa ensimmäisen pelin verkossa.


title: Oravaisten ruukki

text: Oravaisten ruukki sijaitsi Vöyrissä Kimojoen varrella noin kahden kilometrin päässä Pohjanlahden rannasta. Ruukin masuuni oli toiminnassa vuosina 1703–1866.


title: Oravaisten ruukki

text: Oravaisten masuuni rakennettiin sen jälkeen kun sen emäruukkina toiminut Kimon ruukki sai perustamisprivilegion 1703. Masuunin käyttämä rautamalmi tuli meritse Utöstä, Pohjanmeren eteläsaaristosta ja Ruotsista Herrängin kaivokselta Roslagenissa. Valmistunut takkirauta kuljetettiin sitten Kimojokea ylös Kimon ruukille jossa se taottiin kankiraudaksi. Oravaisten masuuni ja Fiskarsin masuuni olivat 1700-luvun lopulla Suomen suurimmat takkiraudan tuottajat.


title: Oravaisten ruukki

text: Vuonna 1818 Oravaisten ruukin omistajaksi tuli kapteeni Lars Magnus Björkman joka teki ruukissa merkittäviä uudistuksia. Rautamalmi tuli 1800-luvulla ruukille Suomesta Sillbölen ja Jussarön kaivoksista. Lisäksi käytettiin järvimalmia ja suomalmia. Masuuni ja valimo toimivat vuoteen 1866 saakka. Masuuni purettiin vuosien 1900-1915 vaiheilla.


title: Oravaisten ruukki

text: Ruukkialueelle perustettiin 1885 Evert Holmbergin villakutomo ja -värjäämö nimellä "Masugns Yllevefveri och Färgeri". Tämä yritys teki konkurssin jo 1893 mutta Holmberg jatkoi toimintaa uuden yhtiön "Oravais-Fabrik Ab" nimissä. Tehdas valmisti sarka- ja pukukankaita, saaleja ja huopia sekä karstalankoja. Vuonna 1918 villatehdas ja sen yhteydessä toiminut maatila työllistivät yhdessä noin 300 ihmistä.


title: Oravaisten ruukki

text: Yhtiön nimeksi tuli vuonna 1935 Oravaisten Verkatehdas Oy (Oravais Klädesfabrik Ab). Päätuotteina olivat 1950-luvulla huopa-, sarka- ja diagonaalikankaat, 1960-luvun puolivälissä naistenvaatteissa suosioon nousseet keinokuituiset jersey- ja crimplenekankaat. Vielä vuonna 1975 Oravaisten tehtaalla oli 430 työntekijää mutta tekstiiliteollisuus päättyi Oravaisissa vuoteen 1988 mennessä.


title: Oravaisten ruukki

text: Oravaisten tehtaan tiloja käyttää nykyisin KWH-yhtymään kuuluva hiomatuotevalmistaja Mirka joka on toiminut alueella vuodesta 1977 alkaen. Tehtaan vanhalla asuntoalueella toimii vuonna 1992 avattu työväenasuntomuseo Virgo.


title: Oravaisten ruukki

text: Ruukkialueen nykyinen rakennuskanta on peräisin tekstiilitehtaan kukoistusajalta 1920- ja 1930-luvuilta. Alueella on myös vuonna 1922 rakennettu höyryvoimalaitos. Nämä punatiiliset tehdasrakennukset on rakennettu ruukin masuunin ja konepajan paikalle. Tehdasrakennuksen länsipuolella sijaitsi 1970-luvulle saakka raudanvalmistuksessa syntynyt masuunikuonakasa.


title: Assaminnakkeli

text: Assaminnakkeli ("Sitta nagaensis") on nakkelien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Assaminnakkeli

text: Assaminnakkelia tavataan Kiinassa, Intiassa, Laosissa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa. Lajin on raportoitu olevan suurimmaksi osaksi melko yleinen. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Kashmirinnakkeli

text: Kashmirinnakkeli ("Sitta cashmirensis") on nakkelien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kashmirinnakkeli

text: Kashmirinnakkelia tavataan Afganistanissa, Intiassa, Nepalissa ja Pakistanissa. Lajin on raportoitu olevan yleinen itäisessä Afganistanissa, Pakistanissa ja Luoteis-Intiassa sekä melko yleinen Nepalissa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Aasiannakkeli

text: Aasiannakkeli ("Sitta castanea") on nakkelien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Aasiannakkeli

text: Aasiannakkelia tavataan laajalla alueella Intian niemimaalla ja Kaakkois-Aasian pohjoisosissa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Get Lucky

text: Get Lucky voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Himalajannakkeli

text: Himalajannakkeli ("Sitta himalayensis") on nakkelien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Himalajannakkeli

text: Himalajannakkelia tavataan Bhutanissa, Kiinassa, Intiassa, Laosissa, Myanmarissa, Nepalissa ja Vietnamissa. Lajia on kuvattu yleiseksi Himalajan alueella ja melko yleisestä harvinaiseksi muualla. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Burmannakkeli

text: Burmannakkeli ("Sitta victoriae") on nakkelien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Burmannakkeli

text: Burmannakkelia tavataan Myanmarissa. Lajia esiintyy vain pienellä alueella, ja se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia. Se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.


title: Justus Kilpinen

text: Justus Kristian Kilpinen (s. 23. elokuuta 1993) on suomalainen koripalloilija. Pienenä laitahyökkääjänä pelaava Kilpinen on Tampereen Pyrinnön kasvatti. Hän on pelannut Korisliigassa kasvattajaseuransa edustusjoukkueessa, missä voitti Suomen mestaruden vuonna 2014, ja Korihaissa. Hän pelasi myös Pyrinnön reservijoukkueessa M1DA:ssa.


title: Justus Kilpinen

text: Tampereen Pyrinnön kasvatti Kilpinen edusti Pyrinnön nuorisojoukkueita ja nousi kaudeksi 2011–2012 Pyrinnön I-divisioonassa pelanneeseen reservijoukkueeseen, jossa on pelannut siitä lähtien. Kaudeksi 2012–2013 Kilpinen nousi Pyrinnön edustusjoukkueen harjoitusrinkiin ja teki ensiesiintymisensä miesten pääsarjatasolla 7. huhtikuuta 2013 Joensuun Katajaa vastaan ottaen yhden levypallon ja antaen yhden syötön. Kilpinen pelasi kyseisellä kaudella myös toisen ottelun Korisliigassa, kun hän neljä päivää edellisen ottelun jälkeen pelasi Lappeenrannan NMKY:tä vastaan 11 minuuttia. Kilpinen teki ottelussa kolme pistettä, otti neljä levypalloa ja antoi yhden syötön.


title: Justus Kilpinen

text: Kilpinen pelasi Korisliigassa myös kaudella 2013–2014, jolloin hän esiintyi runkosarjassa yhden ottelun verran ilman tilastomerkintöjä. Hän sai kuitenkin peliaikaa puolivälierissä Namika Lahtea vastaan. Kolmessa ottelussa Kilpinen jäi pisteittä, otti 0,7 levypalloa ja antoi 0,3 syöttöä ottelua kohden. Pyrintö voitti Korisliigan runkosarjan uudella voittoennätyksellä, ja kauden lopuksi Pyrintö voitti historiansa kolmannen ja Kilpinen uransa ensimmäisen Suomen mestaruuden. Pyrintö pelasi myös Baltian liigaa, jossa sijoittui neljänneksi. Kilpinen ei Baltian liigassa pelannut.


title: Justus Kilpinen

text: Kaudella 2014–2015 Kilpinen pelasi Pyrinnön edustusjoukkueessa kahdeksan ottelua 1,3 pisteen keskiarvolla. I-divisioona A:ssa hän teki 11,3 pistettä ja otti 4,5 levypalloa ottelua kohden. Syyskuussa 2015 Kilpinen teki jatkosopimuksen Pyrinnön kanssa. Hän pelasi koko kauden Pyrintö II:ssa mutta harjoitteli edustusjoukkueen mukana. Pudotuspelivaiheessa, M1DA-kauden päätyttyä, hänet nostettiin myös edustusjoukkueen kokoonpanoon. Vain yhdellä ulkomaalaispelaajalla pelannut Pyrintö II pelasi I-divisioonan syyskaudella useita alle 10 pisteen tappioita ja sijoittui lopulta runkosarjassa viimeiseksi. Joukkue karsi sarjapaikastaan PeU-Basketia vastaan ja pysyi sarjassa. Kilpinen paransi tilastolukemiaan huomattavasti edelliskausista ja lukeutui sarjan kärkipelaajiin myös ulkomaalaispelaajat huomioiden. Hänen tilastolukemansa runkosarjassa olivat 20,5 pistettä, 9,6 levypalloa, 2,8 koriinjohtanutta syöttöä ja 1,1 riistoa ottelua kohden, ja hän oli Pyrintö II:n paras pisteidentekijä kummassakin karsintaottelussa. 21. lokakuuta 2015 hän heitti uuden M1DA:n piste-ennätyksensä, 32. Korisliigassa Kilpinen pelasi kahdessa välieräottelussa Helsinki Seagullsia vastaan.


title: Justus Kilpinen

text: Toukokuussa 2016 Kilpinen teki seuraavaksi kaudeksi sopimuksen Pyrinnön edustusjoukkueen kanssa. Kilpinen pelasi Pyrinnön edustusjoukkueessa tammikuuhun asti, jolloin hän siirtyi auttamaan Pyrinnön reservijoukkuetta M1DA:han. Pyrintö II:n varmistettua sarjapaikkansa Kilpinen siirtyi takaisin edustusjoukkueeseen jossa pelasi yhdessä runkosarja- ja yhdessä pudotuspeliottelussa Pyrinnön pudottua puolivälierissä Salon Vilpasta vastaan. Korisliigan piste-ennätyksekseen Kilpinen teki 4. marraskuuta 2016 Karhua vastaan yhdeksän pistettä. Korisliigan runkosarjassa hänen kauden keskiarvonsa olivat 1,7 pistettä ja 1,1 levypalloa, M1DA:n runkosarjassa 17,1 pistettä, 6,5 levypalloa ja 3,4 korisyöttöä ottelua kohden.


title: Justus Kilpinen

text: Kesäkuussa 2017 Kilpinen siirtyi tutkintonsa valmistuttua Korisliigassa pelanneeseen Korihaihin 1+1-vuotisella sopimuksella.


title: Justus Kilpinen

text: Heinäkuussa Kilpinen siirtyi takaisin Pyrintöön yksivuotisella sopimuksella.


title: Justus Kilpinen

text: Tammikuussa 2019 Kilpinen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Pyrinnön kanssa.


title: Justus Kilpinen

text: Pyrinnön valmentaja Ilkka Palviainen kuvaili Kilpistä syksyllä 2015 monipuolisiin rooleihin kentällä soveltuvaksi pelaajaksi ja kovaksi harjoittelijaksi. Palviaisen mukaan Kilpinen tuo kentällä ollessaan joukkueeseensa vauhtia ja terävyyttä. Pyrinnön koripallojaoston kausijulkaisun 2015–2016 mukaan Kilpinen on monipuolinen joukkuepelaaja.


title: Justus Kilpinen

text: Kilpisen kaksoisveli Lassi Kilpinen on myös Pyrinnön organisaatiossa pelaava koripalloilija, ja heidän isänsä on Pyrinnön pitkäaikainen seuratoimija.


title: Justus Kilpinen

text: Kilpinen valmistui rakennustekniikan insinööriksi (AMK) Tampereen ammattikorkeakoulusta vuonna 2017.


title: Petri Mäntylä

text: Petri Mäntylä (s. 12. huhtikuuta 1974) on suomalainen koripalloerotuomari.


title: Petri Mäntylä

text: Vuodesta 1999 lähtien kansainvälisiä otteluita tuominnut Mäntylä on valittu Korisliigan vuoden erotuomariksi neljästi peräkkäin vuosina 2013–2016. Hän on tuominnut myös muun muassa vuosien 2011 ja 2013 EM-kilpailuissa.


title: Kauneuden sukupuoli

text: Kauneuden sukupuoli on vuonna 2002 ilmestynyt kokoomateos feministisestä estetiikasta. Teoksen ovat toimittaneet Pauline von Bonsdorff ja Anita Seppä ja julkaissut Gaudeamus.


title: Kukonharjun kanava

text: Kukonharjun kanava on kanava Puumalan ja Ruokolahden rajalla. Sen pituus on 800 metriä, ja syväys 1 metri. Se on yksi 1700-luvun lopussa rakennetuista Suvorovin sotakanavista.


title: Johannes Sarekoski

text: Johannes Sarekoski (s. 30. huhtikuuta 1975) on suomalainen koripalloerotuomari.


title: Johannes Sarekoski

text: Sarekoski on valittu Korisliigan vuoden erotuomariksi kahdesti peräkkäin vuosina 2008–2009 sekä vuonna 2018.


title: Pekka Niemi

text: Pekka Niemi nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat:


title: Pasi Kaukoranta

text: Pasi Kaukoranta (s. 7. toukokuuta 1967 Helsinki) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja -analyytikko, joka toimii jääkiekkoseura Porin Ässien päävalmentajana. Tätä ennen hän toimi pesäpalloseura Kankaanpään Mailan urheilujohtajana ja superpesisjoukkueen henkisenä valmentajana.


title: Pasi Kaukoranta

text: Kaukoranta syntyi Helsingissä, mutta kasvoi Porissa. Hän pelasi jääkiekkoa Porin Ässissä, jossa Kaukoranta voitti C-nuorten SM-pronssia vuonna 1983. Hän ei kuitenkaan pelannut enää aikuisena. Kaukoranta lähti junioriuransa jälkeen opiskelemaan Turkuun, jossa hän aloitti valmentajauransa Turun Palloseuran juniorijoukkueissa. Kaukoranta aloitti siellä TPS:n C-nuorten valmentajana kaudella 1993–1994. Hän voitti C-nuorten SM-hopeaa vuosina 1996 ja 1997.


title: Pasi Kaukoranta

text: Kaudella 1997–1998 Kaukorannasta tuli JYPin B-nuorten päävalmentaja. Hän luotsasi joukkueen kauden päätteeksi suomenmestaruuteen. Kaudella 1998–1999 Kaukoranta valmensi Jämsän Kiekko-Susien miesten joukkuetta II-divisioonassa. Kaudella 1999–2000 hän toimi Helsingin IFK:n A-nuorten päävalmentajana ja voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Vuonna 2001 Kaukoranta suoritti ammattivalmentajatutkinnon kurssinsa priimuksena. Hän teki tämän jälkeen tutkimus- ja analysointityötä sekä toimi Urheilukanavan Mestis-otteluiden kommentaattorina.


title: Pasi Kaukoranta

text: Kaudeksi 2004–2005 Kaukoranta siirtyi Porin Ässien SM-liigajoukkueen apuvalmentajaksi Mika Toivolan johtamaan valmennustiimiin, jossa hän toimi lähinnä katsomo- ja videovalmentajan roolissa. Kauden 2005–2006 päätteeksi Kaukoranta voitti SM-hopeaa. Hän toimi Ässien apuvalmentajana myös yhdeksänä seuraavana kautena Juha Pajuojan, Jari Härkälän, Alpo Suhosen, Pekka Rautakallion ja Karri Kiven aisaparina. Joukkue selvisi hopeakevään jälkeen pudotuspeleihin kuitenkin seuraavan kerran vasta viisi vuotta myöhemmin keväällä 2011. Kauden 2012–2013 päätteeksi Kaukoranta voitti suomenmestaruuden. Finaalivastustaja Tapparan päävalmentaja Jukka Rautakorpi ei kuitenkaan suostunut Ässien mestaruuden ratkettua kättelemään Kaukorantaa. Tapaus juonsi juurensa Jatkoaika.comin haastattelusta, jossa Kaukoranta totesi:


title: Pasi Kaukoranta

text: Kaukoranta siirtyi kaudeksi 2013–2014 Ässien A-nuorten päävalmentajaksi. Hän johdatti joukkueen kauden päätteeksi SM-pronssiin. Huhtikuussa 2014 Suomen jääkiekkovalmentajat ry palkitsi Kaukorannan hänen lajin eteen tekemästään työstä. Kaudeksi 2014–2015 Kaukoranta palasi vuoden mittaisella sopimuksella Ässien SM-liigajoukkueen valmennukseen Pekka Rautakallion apuvalmentajaksi.


title: Pasi Kaukoranta

text: Kaukoranta toimi kaudesta 2016 lähtien pesäpalloseura Kankaanpään Mailan superpesisjoukkueen henkisenä valmentajana ja aloitti seuran urheilujohtajana kauden 2017 päätteeksi.


title: Pasi Kaukoranta

text: Kaukoranta on aiemmin toiminut myös opettajana Kaipolan ja Vähärauman kouluissa sekä Harjavallan yläasteella liikunnanopettajana. Hän toimii nykyisin opettajana Niinisalon koulussa Kankaanpäässä.


title: Unbiheksium

text: Unbiheksium () on IUPACin antama väliaikainen nimi löytymättömälle alkuaineelle, jonka symboli on Ubh ja järjestysluku 126. Alkuaineen ennakoidaan olevan stabiilisuuden saaren keskellä, mikä takia sen puoliintumisaika voi olla verrattain pitkä transuraaniksi. Useimmat transuraanien puoliintumisajat ovat vaihteluvälillä kymmenistä miljoonista vuosista sekunnin murto-osiin, joten tämän takia se on kerännyt huomiota tutkijoilta, jotka yrittävät syntetisoida sitä. Alkuaineen isotooppeja, joissa on 184 ja 196 neutronia, pidetään alkuaineen mahdollisesti vakaampina isotooppeina (Ubh ja Ubh).


title: Unbiheksium

text: Ensimmäinen yrityksen syntetisoida alkuainetta tekivät René Bimbot ja John M. Alexander 1971 Cernissä lämminfuusioreaktiota hyödyntäen. Koe epäonnistui.


title: Stepan Makarov

text: Stepan Osipovitš Makarov (8. tammikuuta 1849 Nikolajev, Ukraina – 13. huhtikuuta 1904 meri Port Arthurin edustalla) oli venäläinen vara-amiraali ja merentutkija, joka kehitteli uusia alustyyppejä ja merisodankäynnin aseita. Hän toimi Venäjän Tyynenmeren-laivaston komentajana Venäjän–Japanin sodan alussa. Makarov hukkui hänen lippulaivansa "Petropavlovskin" upotessa vuonna 1904.


title: Stepan Makarov

text: Makarovin vanhemmat olivat alikapteeni Osip Fjodorovitš Makarov ja Elizabet Andrejevna Kirillova. Hän valmistui meriakatemiasta vuonna 1865 ja aloitti 1869 upseerina laivastossa. Makarov tunnettiin kekseliäänä ja taitavana sota-alusten kehittäjänä ja taktikkona. Hän kehitteli muun muassa ensimmäiset torpedoveneiden emäalukset sekä panssarikranaattien läpäisytehoa lisäävän kärkikappaleen, joka tunnettiin ”Makarovin kärkenä” (). Makarov oli kiinnostunut tutkimaan alusten vakautta ja kelluvuutta. Hän arveli nopeiden ja kevyempien sota-alusten kehittämisen olevan viisaampaa kuin jatkuvasti suurempien ja raskaammin panssaroitujen alusten. Turkin sodassa vuosina 1877–1878 Makarov toimi Mustallamerellä "Veliki Knjaz Konstantinin" päällikkönä. Tämä entinen matkustaja-alus oli muutettu Makarovin valvonnassa torpedoveneiden emäalukseksi, joka kykeni kuljettamaan kannellaan neljä pientä torpedovenettä niiden toiminta-alueelle. Alus laski 26. tammikuuta 1878 Batumin edustalla vesille kaksi torpedovenettä, "Tšesman" ja "Sinopin", joista kumpikin oli aseistettu yhdellä torpedolla. Molemmat veneet ampuivat onnistuneesti torpedonsa kohti Osmanien laivaston "Intibahia" ja upottivat sen. Tämä oli historian ensimmäinen onnistunut merisotatoimi, jossa aseena käytettiin omalla voimallaan kulkevaa torpedoa. Pian sodan jälkeen Makarov nimitettiin keisarin sivusadjutantiksi.


title: Stepan Makarov

text:
Makarov oli myös ansioitunut merentutkija ja hän julkaisi useita hydrologisia tutkimuksia. Perehdyttyään Huippuvuorilla ja Pohjois-Amerikan Suurten järvien luona jäänmurtajiin hän suunnitteli ja rakennutti jäänmurtaja "Jermakin", joka oli tarkoitettu arktisten merialueitten tutkimiseen. Makarov valvoi laivan rakentamista Newcastlessa ja toimi myöhemmin sen kapteenia kahdella Jäämerelle tehdyllä purjehduksella. "Jermak" ei pärjännyt hyvin napa-alueiden paksuissa jäissä, mutta se sopi hyvin talvimerenkulkuun jäisellä Suomenlahdella.
Makarov ylennettiin vuonna 1890 kontra-amiraaliksi, jolloin hänestä tuli 41-vuotiaana Venäjän laivaston nuorin amiraali. Hän toimi vuosina 1891–1894 meritykistön tarkastajana ja sen jälkeen eskaaderin komentajana. Hänet ylennettiin vuonna 1896 vara-amiraaliksi. Vuosina 1899–1904 hän oli Kronstadtin laivastotukikohdan komentaja. Venäjän–Japanin sodan sytyttyä Makarov nimitettiin helmikuussa 1904 Venäjän Tyynenmeren-laivaston komentajaksi. Saavuttuaan maaliskuussa Port Arthuriin hän ryhtyi nopeasti järjestelemään kyseisen sotasataman puolustusta sekä komensi sinne sijoitetun eskaaderin tekemään vastaiskuja Japanin laivastoa vastaan murtaakseen japanilaisten saartoyritykset. Makarov oli 13. huhtikuuta palaamassa avomereltä Port Arthuriin, kun hänen lippulaivansa, taistelulaiva "Petropavlovsk" ajoi miinaan aivan sataman lähellä ja upposi hetkessä. Samalla hukkui vara-amiraali Makarov esikuntineen. Aluksella olleista 759 henkilöstä saatiin pelastettua vain 80.


title: Stepan Makarov

text: Makarovin mukaan on nimetty useita Venäjän laivaston aluksia sekä vuonna 1946 Makarovin kaupunki Sahalinin saarella.


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Tämä artikkeli on epätäydellinen luettelo osakuntaliitoksista Suomessa. Osakuntaliitos tarkoittaa alueliitosta, jossa kunnasta liitetään alueita johonkin toiseen kuntaan. Alueliitoksen jälkeen molemmat kunnat jatkavat toimintaansa. Luettelossa on mainittu myös sellaiset kuntaliitokset, joissa kunta on lakkautettu kokonaan ja sen alueet jaettu kahden tai useamman kunnan kesken. Lisäksi luettelon alkupuolella on tapauksia, joissa on perustettu uusi kunta yhden tai useamman kunnan alueista.


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Luettelossa nuolen (→) vasemmalla puolella ovat kunnat, joista on liitetty alueita nuolen oikealla puolella olevaan kuntaan. Lisäksi on mainittu liitetyn alueen väkiluku. Vuoteen 1940 asti kyseessä ovat seurakuntajaon muutokset ja vuodesta 1941 alkaen kuntajaon muutokset. Tiedot on otettu Tilastokeskuksen Internetiin digitoimista julkaisuista vuoteen 2004 asti. Myöhemmät tiedot ovat peräisin Tilastokeskuksen Internet-sivuilta. Luettelossa ei ole mukana sellaisia osakuntaliitoksia, joissa siirretyt alueet ovat olleet asumattomia. Lähteissä on usein mainittu myös muunlaisia aluejärjestelyjä kuin osakuntaliitoksia, mutta tähän on poimittu vain osakuntaliitokset.


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1916 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1917 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1918 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1921 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1922 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1923 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1924 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1925 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1926 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1927 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1928 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1929 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1930 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1931 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1932 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1933 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1934 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1935 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1936 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1936 siviilirekisterissä tehtiin seuraavat siirrot:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Lisäksi vuonna 1936 perustettiin Pohjaslahden seurakunta, johon tuli kuulumaan 2 081 asukasta Ruovedeltä. Omaksi kunnaksi Pohjaslahti erosi Ruovedestä vuonna 1941.


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1937 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1937 siviilirekisterissä tehtiin seuraavat siirrot:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1938 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1938 siviilirekisterissä tehtiin seuraavat siirrot:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1939 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1939 siviilirekisterissä tehtiin seuraavat siirrot:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1940 tehtiin seuraavat muutokset seurakuntajaossa:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1941 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1942 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1943 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1944 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1945 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1946 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1947 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1948 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Osakuntaliitokset kuntien lakkauttamisen yhteydessä:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1949 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1950 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1951 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1952 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1953 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1954 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1955 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1956 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1957 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Lisäksi Kemijärven maalaiskunnasta liitettiin 4 166 asukasta Kemijärveen, kun Kemijärven kauppala perustettiin.


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1958 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1959 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1960 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1961 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1962 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1963 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1964 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1965 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Osakuntaliitokset kuntien lakkauttamisen yhteydessä:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1966 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1967 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1968 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1970 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1971 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1972 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1973 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Osakuntaliitokset kuntien lakkauttamisen yhteydessä:Vuonna 1974 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1975 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1976 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1977 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1978 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1979 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1980 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1981 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1985 tehtiin (ainakin) seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1986 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1994 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1995 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 1998 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 2001 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 2002 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 2003 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 2004 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 2005 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 2007 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Längelmäki lakkautettiin ja sen alue jaettiin yllämainittujen kuntien kesken.


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 2009 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 2010 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 2011 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 2016 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa

text: Vuonna 2018 tehtiin seuraavat osakuntaliitokset:


title: Alan Titchmarsh

text: Alan Titchmarsh (s. 2. toukokuuta 1949) on englantilainen puutarhuri, televisioesiintyjä ja kirjailija.


title: Alan Titchmarsh

text: Titchmarsh kiinnostui puutarhanhoidosta kymmenvuotiaana, ja lopetti koulut viisitoistavuotiaana ja meni puutarhalle töihin. Kahdeksan vuotta myöhemmin hän lähti opiskelemaan puutarha-alaa. Valmistuttuaan hän työskenteli Kew Gardensissa. Vuonna 1974 hän ryhtyi puutarha-asioihin erikoistuneeksi toimittajaksi. Hän siirtyi painetusta mediasta radioon ja alkoi toimittaa BBC2:n puutarha-ohjelmaa vuonna 1988.


title: Alan Titchmarsh

text: Titchmarsh veti ohjelmaa "Puutarhurin maailma" (Gardener’s World) seitsemän vuoden ajan alkaen 1996. Vuonna 1997 hän aloitti ohjelmassa "Ground Force" yhdessä Charlie Dimmockin ja Tommy Walshin kanssa. Ohjelma sai parhaimmillaan 12 miljoonaa katsojaa.


title: Alan Titchmarsh

text: Titchmarsh on kirjoittanut nelisenkymmentä puutarhakirjaa ja joukon romaaneja.


title: Luettelo Ruotsin suurimmista saarista

text: Tämä artikkeli on luettelo Ruotsin suurimmista saarista maapinta-alan mukaan.


title: Luettelo Ruotsin suurimmista saarista

text: Ruotsissa on 221 831 saarta, joiden maapinta-ala on yhteensä 10 573,71 neliökilometriä. Vuonna 2008 Ruotsissa oli 1 085 pysyvästi asuttua saarta, joista 197 saarella oli vähintään 50 asukasta. Pysyvästi asutuista saarista 598 oli ilman kiinteää yhteyttä mantereelle.


title: Luettelo Ruotsin suurimmista saarista

text: Seuraava luettelo perustuu Ruotsin vuoden 1960 väestönlaskennan tietoihin. Luettelossa ovat mukana saaret, joiden pinta-ala on vähintään 10 neliökilometriä. Seuraavassa taulukossa ensimmäisessä sarakkeessa on saaren nimi ja sen alapuolella suluissa mahdolliset mukaan lasketut lähisaaret, toisessa sarakkeessa lääni johon saari vuonna 1960 kuului ja kolmannessa sarakkeessa saaren maapinta-ala vuoden 1960 väestönlaskennassa.


title: Torsö

text: Torsö voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Anna Erikssonin diskografia

text: Tämä artikkeli on suomalaisen iskelmä- ja poplaulaja Anna Erikssonin diskografiasta.


title: Anna Erikssonin diskografia

text: Eriksson on julkaissut uransa aikana yhdeksän studioalbumia, kolme kokoelmaa sekä useita menestyneitä singlejä. Hän on saanut julkaisuistaan kolme kultalevyä, viisi platinalevyä sekä kaksi tuplaplatinalevyä. Hän on myynyt yli 440 000 levyä.


title: Anna Erikssonin diskografia

text: Listasijoitukset albumeissa viittaavat Suomen viralliseen albumilistaan. Singleissä Suomen viralliseen single- ja latauslistaan, radiosoittoa mittaavaan radiolistaan sekä vuosina 1992–2007 Rumba-lehdessä julkaistuun levymyynnin ja radiosoiton yhdeksi hittilistaksi yhdistäneeseen Top 50 Hitit-listaan (Rumba Top 50). DVD:issä viitataan Suomen virallisen Musiikki DVD -listaan.


title: Stéfanos Kapíno

text: Stéfanos Kapíno (, s. 18. maaliskuuta 1994 Pireus) on kreikkalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Kreikan Superliigassa pelaavaa Panathinaikosia.


title: Stéfanos Kapíno

text: Kapíno teki debyyttinsä Kreikan A-maajoukkueessa 17-vuotiaana marraskuussa 2011, jolloin hänestä tuli maan kaikkien aikojen nuorin A-maajoukkuepelaaja. Hänet valittiin Kreikan joukkueeseen vuoden 2014 maailmanmestaruuskilpailuihin.


title: Morgan Schneiderlin

text: Morgan Schneiderlin (s. 8. marraskuuta 1989 Obernai) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Evertonia.


title: Morgan Schneiderlin

text: Ranskalainen on edustanut kotimaassaan vain kasvattajaseuraansa RC Strasbourgia. Schneiderlin siirtyi 18-vuotiaana englantilaisseura Southamptonin riveihin ja teki liigadebyyttinsä syksyllä 2008.


title: Morgan Schneiderlin

text: Seitsemän Southamptonin paidassa pelatun kauden jälkeen Schneiderlin siirtyi kesällä 2015 Manchester Unitedin vahvuuteen, kun United julkisti ranskalaisen tehneen manchesterilaisten kanssa 4-vuotisen sopimuksen. Siirtosummaksi englantilainen BBC raportoi noin 25 miljoonaa puntaa.


title: Morgan Schneiderlin

text: Tammikuussa 2017 Schneiderlin siirtyi Manchester Unitedista Evertoniin 20 miljoonan punnan siirtosummalla.


title: Morgan Schneiderlin

text: Schneiderlin valittiin Ranskan joukkueeseen vuoden 2014 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin Franck Ribéryn loukkaannuttua, vaikkei hän ollut ennen valintaa pelannut yhtään A-maaottelua Ranskan paidassa. Hän teki debyyttinsä "Les Bleusin" paidassa kesäkuussa 2014 Irlantia vastaan.


title: Nickelodeon Kids’ Choice -palkinto

text: Nickelodeon Kids’ Choice -palkinnot tai pelkät Kids’ Choice -palkinnot jaetaan vuosittain parhaille elokuva-, televisio- ja musiikkialan esiintyjille. Palkinnoista äänestävät Nickelodeon-kaapelikanavan katsojat. Ensimmäiset palkinnot jaettiin keväällä 1988.


title: Ajab Prem Ki Ghazab Kahani

text: Ajab Prem Ki Ghazab Kahani on vuonna 2009 ilmestynyt intialainen romanttinen komedia, jonka on ohjannut Rajkumar Santoshi. Päärooleja näyttelevät Ranbir Kapoor ja Katrina Kaif.


title: Ajab Prem Ki Ghazab Kahani

text: Nuori mies Prem on valmis uhraamaan oman rakkautensa varmistaakseen muiden onnen, ja järjestääkseen unelmiensa tytön naimisiin tämän unelmamiehen kanssa.


title: Ajab Prem Ki Ghazab Kahani

text: Box Office India julisti elokuvan ”superhitiksi”.


title: Ferdinand II (Sisilia)

text: Ferdinand II (12. tammikuuta 1810 Palermo – 22. toukokuuta 1859 Caserta) oli Molempain Sisiliain kuningaskunnan kuningas vuosina 1830–1859. Hän hallitsi autoritaarisesti ja yksinvaltaisesti. Vallankumousvuoden 1848 aikana hän joutui hetkeksi myöntämää valtakunnalleen perustuslain, mutta kukisti pian vallankumouksen ja palasi absolutismiin.


title: Ferdinand II (Sisilia)

text: Ferdinand II:n isoisä oli kuningas Ferdinand I. Hänen vanhempansa olivat silloinen kruununprinssi, myöhempi kuningas Frans I ja tämän puoliso, Espanjan prinsessa María Isabel. Ferdinand II tuli hallitsijaksi isänsä kuoltua 8. marraskuuta 1830. Molempain Sisiliain kuningaskunnan sisäiset asiat olivat tuolloin kurjalla tolalla, joten Ferdinand II pyrki heti valtakautensa alussa parantamaan hallintoa, lakeja ja valtionvarojen tilaa. Liberaalit suhtautuivat häneen aluksi toiveikkaasti, sillä hän antoi poliittisille vangeille yleisen armahduksen ja palautti virkoihinsa upseereita, joita oli erotettu tasavaltalaisiksi epäiltyinä. Vähitellen Ferdinand II kuitenkin omaksui yhä autoritaarisemman politiikan, ja alkoi käyttää armeijaa, poliisia, urkkijoita ja sensuuria poliittisen liberalismin tukahduttamiseen. Hän joutui tukahduttamaan useita kapinoita, joista kuuluisin oli niin sanottujen Bandieran veljesten johtama kapina vuonna 1844.


title: Ferdinand II (Sisilia)

text: Ferdinand II meni vuonna 1832 naimisiin Sardinian prinsessan Maria Cristinan kanssa ja heille syntyi yksi poika, kruununprinssi ja tuleva kuningas Frans. Kuningatar Maria kuoli vuonna 1836, ja seuraavana vuonna Ferdinand II meni toisen kerran naimisiin Itävallan arkkiherttuatar Theresan kanssa, joka oli arkkiherttua Kaarlen tytär. He saivat yhdeksän poikaa ja neljä tytärtä. Puolison valitseminen vanhoillisesta Itävallasta tulkittiin sekin merkiksi kuninkaan konservatiivisuudesta.


title: Ferdinand II (Sisilia)

text: Sisilian Palermossa puhkesi 12. tammikuuta 1848 menestyksekäs vallankumous, joka sai myös Napolin liberaalit astumaan esiin vaatimustensa kanssa. Ferdinand II katsoi olevansa pakotettu myöntämään 29. tammikuuta valtakunnalleen perustuslain, joka perustui Ranskan vuoden 1830 peruskirjaan. Kuningas joutui nimittämään samalla liberaalin hallituksen. Hän joutui Napolin liberaalien painostuksesta muuttaman perustuslakia myöhemmin vielä demokraattisempaan suuntaan sekä hyväksymään huhtikuussa 1848 joukkojen lähettämisen Pohjois-Italiaan sotimaan Itävaltaa vastaan Italian yhdistymisen puolesta. Sisilian saaren parlamentti julisti 13. huhtikuuta Bourbonien vallan päättyneen Sisiliassa. Kun Ferdinand II kieltäytyi tunnustamasta huhtikuussa Napolissa valittua parlamenttia kansallikokoukseksi, Carlo Troyan liberaalihallitus erosi ja kuninkaan vallankaappausta pelätessään radikaalit sekä kansalliskaartilaiset ryhtyivät pystyttämään pääkaupungin kaduille barrikadeja. Ferdinand määräsi tulittamaan kaupunkia sitä ympäröineistä linnakkeista ja otti sen takaisin haltuunsa 15. toukokuuta uskollisina pysyneiden sotajoukkojen, sveitsiläisrykmenttien ja katuköyhälistön ("lazzaroni") avulla. Murskattuaan kaiken vastarinnan Ferdinand palautti valtansa seuraavan kolmen päivän aikana syrjäyttämällä perustuslain, hajottamalla parlamentin, nimittämällä konservatiivisemman hallituksen ja kutsumalla Itävaltaa vastaan lähetetyt joukot takaisin.


title: Ferdinand II (Sisilia)

text: Kesäkuussa 1848 järjestetyissä vaaleissa valittiin uusi parlamentti, joka ei kuitenkaan saanut koskaan todellista valtaa. Kuninkaan vastaista vastarintaa esiintyi mantereella tämän jälkeen vain Calabriassa, mutta se nujerrettiin heinäkuussa 1848. Syyskuussa Ferdinand II lähetti 20 000 miehen armeijan valtaamaan Sisiliaa. Messinan valtauksen yhteydessä kaupunkia pommitettiin ankarasti tykkitulella, jopa vastarinnan päättymisen jälkeenkin, minkä ansiosta Ferdinand sai lempinimen ”kuningas pommi” ("Bomba"). Englannin ja Ranskan väliintulo pakotti Ferdinandin tekemään lokakuussa 1848 aselevon Sisilian kapinallisten kanssa, mutta maaliskuussa 1849 hän jatkoi saaren valtausta ja lakkautti kokonaan Napolin parlamentin. Palattuaan yksinvaltaiseen hallintoonsa Ferdinand II rankaisi ankarasti vallankumouksiin osallistuneita kansalaisia sellaisella tavalla, joka johti hänen tuomitsemiseensa monissa Euroopan maissa. Hän ei kuitenkaan antanut ulkomaisen mielipiteen vaikuttaa maansa sisäisiin asioihin. Vuonna 1850 Ferdinandin valtakunnassa arvioitiin olevan noin 20 000 poliittista vankia. Ferdinand tarjosi vuosina 1848–1850 Gaetan linnoituksesta turvapaikan paavi Pius IX:lle, joka oli joutunut pakenemaan Roomasta. Kuningas lähetti myös joukkojaan paavin pyynnöstä kukistamaan Rooman tasavaltaa vuonna 1849.


title: Ferdinand II (Sisilia)

text: Kun Ferdinandia vastaan oli joulukuussa 1856 tehty murhayritys, hän julisti Napolin piiritystilaan ja vetäytyi Casertaan, jossa vietti viimeiset vuotensa. Hän eristäytyi aiempaa voimakkaammin kansalaisistaan pelätessään uusia henkeensä kohdistuvia salaliittoja. Ferdinand II kuoli vain 49-vuotiaana. Italian yhdistyminen johti koko Molempain Sisiliain kuningaskunnan romahtamiseen seuraavana vuonna.


title: Chapter One

text: Chapter One on englantilaisen laulaja-lauluntekijä Ella Hendersonin esikoisalbumi, julkaistiin syksyllä 2014. Albumin kappaleita työstivät artistin itsensä lisäksi muun muassa Ryan Tedder, Babyface ja Emeli Sandé. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 37.


title: Chapter One

text: Hendersonin mukaan albumi on kuin päiväkirja. "Halusin, että jokainen kappale selittää jonkin tilanteen, ja seuraava kappale ikään kuin käy läpi sen tilanteen", laulaja kertoi Digital Spylle kesällä 2014. Albumin ensimmäinen single, "Ghost", julkaistiin Isossa-Britanniassa 8. kesäkuuta 2014. Kappale ylsi singlelistan kärkeen sekä Isossa-Britanniassa että Irlannissa.


title: Chapter One

text: Toinen single, "Glow", julkaistaan 14. syyskuuta 2014. Sen virallinen musiikkivideo ladattiin YouTubeen 8. elokuuta.


title: Teo Torriatte (Let Us Cling Together)

text: Teo Torriatte on brittiyhtye Queenin kappale, joka on sävelletty Japania varten. Se ilmestyi vuonna 1976 albumilla "A Day at the Races". Levy-yhtiö EMI oli yhteistyössä tekemässä albumia, jonka kappaleet tehtiin Japania kunnioittaen. Kappaleen tuottoa lahjoitettiin Japanin Punaiselle Ristille.


title: Teo Torriatte (Let Us Cling Together)

text: Osa kappaleen kertosäkeistöistä lauletaan japaniksi kiitoksesi yhtyeen sen alkuaikoina saamasta suosiosta Japanissa.


title: Ferdinand II

text: Ferdinand II voi tarkoittaa ainakin seuraavia hallitsijoita:


title: Kannabiksen kasvatus

text: Kannabiksen kasvatus tarkoittaa hampun ("Cannabis sativa") päihdyttävän lajikkeen kasvattamista siitä saatavien kannabistuotteiden saamiseksi.


title: Kannabiksen kasvatus

text: Kannabista voidaan kasvattaa kesäaikaan ulkona luontoon kylvettynä tai istutettuna sekä esimerkiksi parvekkeilla tai kattotasanteilla. Kannabis ei ole Suomen luonnossa kovin satoisa, sillä kasvukausi on lyhyt ja vain lyhytkasvuiset nopeasti valmistuvat lajikkeet ovat soveltuvia. Luonnossa sijaitseva kannabisviljelmä voi paljastua vahingossa tai toistuvien sen luona käyntien seurauksena. Luonnossa sijaitsevan kannabisviljelmän luona on käytävä vähintään perustamassa se ja korjaamassa sato. Kannabista kasvattanut voi jäädä kiinni kuljettaessaan satoa sadonkorjuun jälkeen.


title: Kannabiksen kasvatus

text: Kannabista voidaan kasvattaa ympäri vuoden sisätiloissa käyttäen keinovaloja. Kotona sijaitseva kannabisviljelmä voi paljastua keinovalojen sytyttämän tulipalon vuoksi. Kotona sijaitseva kannabisviljelmä voi paljastua myös kannabiksen erittämän tunnusomaisen tuoksun vuoksi, joka voi levitä porraskäytävään ja ilmanvaihtohormia pitkin, tätä yleensä naapurit alkavat ihmettelemään ja naapurusto voi paikantaa kasvatus asunnon hajusta. Poliisin mukaan sisäkasvatukset ovat selvä turvallisuusriski, sillä omatekoiset valaistusjärjestelmät sisältävät tulipalon vaaran. Myös muut vahingot ovat mahdollisia.


title: Kannabiksen kasvatus

text: Kannabiksen kasvatus tapahtuu myyntiä varten, jolloin kasveja on useita, tai omaan käyttöön. Kotona tapahtuvaa (pienimuotoista) kannabiksen kasvatusta kutsutaan kannabiksen kotikasvatukseksi. Kannabiskasvin kukinnot ovat arvokkainta osaa ja lehdet vähemmän arvokasta osaa. Kannabiskasvin varsia ei käytetä eikä myydä. Myyntiä varten kasvattavat antavat sadon kuivua ja punnitsevat kuivina kukinnot ja mahdollisesti lehdet (sadot ja niiden arvo lasketaan kuivapainosta). Poliisilla on ollut tapana punnita löytyneet kasvit tuoreina ("märkinä"), jolloin niiden painot ovat olleet huomattavasti suurempia kuin kuivina. Pääkaupunkiseudulla gramma kannabista maksaa katukaupassa poliisin arvion mukaan 15-20 euroa. Kannabiskasvin sato kuivana vaihtelee riippuen monista tekijöistä, (lajikkeesta, valosta, ravinnosta, lämmöstä yms.) mutta yksi kannabiskasvi voi tuottaa jopa 200 grammaa satoa kuivana. Yhden kasvin keskituotoksi on arvioitu 25 grammaa.


title: Kannabiksen kasvatus

text: Suomessa kannabiksen kasvatus on huumausainerikos ja siihen syyllistynyt voidaan tuomita sakkoon tai enintään kahdeksi vuodeksi vankeuteen. Suomen rikoslain 50. luvun mukaan kannabiksen siementen myynti ja ostaminen huumausainetarkoitukseen on kielletty. Jos kannabista kasvattaa suuren määrän, voi kyseessä olla törkeä huumausainerikos, josta tuomitaan vankeuteen vähintään yhdeksi ja enintään kymmeneksi vuodeksi. Vankeusrangaistuksesta tulee myös merkintä rikosrekisteriin.


title: Kannabiksen kasvatus

text: Huumausainerikoksista säädettäessä nykyisenkaltaista kotikasvatusilmiötä ei vielä ollut Suomessa. Ankarat rangaistukset ja huumausainerikollisen leima lisäävät syrjäytymisen vaaraa ja mm. entinen sosiaali- ja terveysministeriön sosiaalineuvos Tapani Sarvanti on ehdottanut, että pienimuotoisen kasvattamisen rinnastamista käyttörikokseen tulisi harkita. Poliisiammattikorkeakoulun vuonna 2012 tekemässä ennakointitutkimuksessa asiantuntijat arvioivat että vuoteen 2020 mennessä kannabiksen käyttö ja kotikasvatus saattavat lisääntyä niin paljon, että yhteiskunnan arvellaan sopeutuvan pakon edessä rangaistuskäytäntöjen lieventämiseen. Tutkimuksen asiantuntijoina toimivat Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa toimivan kansallisen huumeseurantakeskuksen yhteistyöverkoston jäsenet mm. keskusrikospoliisista, tullista, A-klinikkasäätiöstä, oikeusministeriöstä sekä tilastokeskuksesta. Joissain Euroopan maissa, kuten Alankomaissa, Espanjassa, Sveitsissä ja Tšekissä, muutamien kannabiskasvien kasvatus omaan käyttöön ei ole enää rangaistavaa.


title: Kannabiksen kasvatus

text: Keskusrikospoliisin vuoden 2009 arvion mukaan Suomessa on ainakin tuhat laitonta hamppuviljelmää. Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen Huumetilanne Suomessa 2012 -raportin arvion mukaan aktiivikasvattajia on 10 000. Suurin osa (72 %) kotikasvattajista kasvattaa 1–5 kannabiskasvia kerrallaan. Kasvatuksen takia kannabiksen kukinto on syrjäyttänyt laittomilla markkinoilla ulkomailta salakuljetettua hasista ja järjestäytyneen rikollisuuden osuus jakelussa on laskenut. Vuodesta 2016 lähtien takavarikoitujen kasvien määrä on vähentynyt merkittävästi. Keskusrikospoliisi epäilee, että verkossa käytävä huumekauppa on lisännyt huumeiden saatavutta ja siten vähentänyt tarvetta kasvattaa kannabista itse. Lisäksi takavarikoidun hasiksen määrä on lisääntynyt vuodesta 2014 asti.


title: Kannabiksen kasvatus

text: Ulkoviljely metsän keskellä ja muualla maastossa on yleistynyt Suomessa 2010-luvulla. Erityisesti aurinkoisilla kesäsäillä ulkokasvatus lisääntyy, kun kasveihin muodostuu korkeampia THC-pitoisuuksia.


title: Olavi Kaskisuo

text: Olavi Kaskisuo (s. 1942) on suomalainen lehtivalokuvaaja, joka tunnetaan julkisuuden henkilöitä esittävistä valokuvistaan 1960–1980-lukujen aikakauslehdissä.


title: Olavi Kaskisuo

text: Olavi Kaskisuo oli keskeisiä hahmoja suomalaisen julkkiskulttuurin syntymisessä aikana, jolloin muun muassa iskelmälaulajia, televisiokasvoja ja poliitikkoja alettiin järjestelmällisesti seurata herkullisten jutunaiheiden toivossa. Toinen, Kaskisuon suosima tapa oli sopia kohdehenkilön kanssa etukäteen jutusta ja siihen liittyvistä kuvista. Kaskisuon ideoimia julkisuustemppuja olivat muun muassa laulaja Kristianin tekaistu itsemurha ja riippuminen ristillä, laulaja Salomonin lavastettu hukkuminen sekä Anita Hirvosen ja Harri Piitulaisen häät, jotka myytiin yksinoikeudella Kaskisuon edustamalle lehdelle. Uusia poptähtiä synnytettiin viemällä nuori laulaja Monsieur Mossen ehostettavaksi ja puettavaksi ja sitten Kaskisuon kuvattavaksi jossain erikoisessa paikassa. Monsieur Mosse myös vinkkasi Kaskisuota jutunaiheista työssään kuulemien juorujen perusteella.


title: Olavi Kaskisuo

text: Kaskisuo tunnettiin Dannyn ja muiden D-Tuotannon artistien vakiokuvaajana jopa niin, että muilla kuvaajilla oli vaikeuksia päästä heitä kuvaamaan. Tästä hyvästä Suomen lehtikuvaajat valitsivat Dannyn ”Vuoden sitruuna 1968” -palkinnon saajaksi, ironisena tunnustuksena tämän ”ponnisteluista lehtikuvaajain työn vaikeuttamiseksi”.


title: Olavi Kaskisuo

text: 1960-luvun loppupuolella Kaskisuo oli mukana seitsemän lehtikuvaajan perustamassa Finnseven-osuuskunnassa, jolla oli yhteinen studio ja kuvatoimisto. Finnsevenin muut jäsenet olivat C. G. Hagström, Timo Kirves, Aulis Nyqvist, Kristian Runeberg ja Seppo Saves sekä vuoden verran Caj Bremer, jonka tilalle tuli Martti Brandt.


title: Olavi Kaskisuo

text: Vuonna 2006 Nina af Enehjelm koosti Kaskisuon valokuvista ja tarinoista kirjan "Poppareita, sankareita ja kaunottaria: Olavi Kaskisuo ja Suomen julkkishistorian villit vuodet" (Minerva 2006).


title: Ystävyyden silta (Brasilia–Paraguay)

text: Ystävyyden silta (, ) on Paranájoen ylittävä kaarisilta, joka yhdistää Foz do Iguaçun (Brasilia) ja Ciudad del Esten (Paraguay) kaupungit.


title: Ystävyyden silta (Brasilia–Paraguay)

text: Silta on 552,4 metriä pitkä ja rakennettiin vuosina 1960–1965.


title: RND

text: RND tai Rnd voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Vickers

text: Vickers voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Amvrosijivka

text:
Amvrosijivka (; ) on Itä-Ukrainan Donetskin alueen kaakkoisosassa sijaitseva kaupunki ja Amvrosijivkan piirin hallintokeskus. Ukrainan tilastokeskuksen arvion mukaan kaupungissa oli vuoden 2013 alussa 18 832 ja koko piirissä 45 508 asukasta.
Amrosijivkan kaupunki sijaitsee noin 20 kilometriä Venäjän Rostovin alueen rajan luoteispuolella; rajalla on kansainvälinen, Ukrainan rajavartiolaitoksen ylläpitämä Uspenkan rajanylityspaikka. Ainakin toukokuun lopulla ja kesäkuun 2014 alussa seudulla oli Ukrainan hallitusvaltaa vastustavia ja yleistä järjestystä häiritseviä ja Venäjä-mielisiä aseistettuja separatisteja (terroristeja), joita maan turvallisuusviranomaiset pyrkivät riisumaan aseista.


title: Salon Mannerheim-ristin ritarit

text: Salon Mannerheim-ristin ritarit on muistomerkki, joka sijaitsee Salossa Sibeliuspuistossa. Muistomerkki on Hajalasta löytynyt luonnonkivi, johon on laitettu pronssinen laatta ja laattaan on laitettu kolmen salolaisen Mannerheim-ristin saajan eli Hans Olof von Essenin, Eino Laisin ja Urho Lehtovaaran nimet. Muistomerkki on paljastettu 7. kesäkuuta 2014 ja paljastuspuheen piti Tasavallan Presidentti Sauli Niinistö.


title: Kaitila (yritys)

text: Kaitila Oy oli orimattilalainen trikoovaatteiden ja -asusteiden valmistaja, joka toimi vuodesta 1924 vuoteen 1986. Suurimmillaan vuonna 1974 se työllisti 840 ihmistä ja oli Suomen Trikoon jälkeen maan toiseksi suurin trikoovalmistaja. Kaitilan näkyvimpiä tuotemerkkejä olivat Kaitex-alusvaatteet ja Kaisport-vapaa-ajanasut.


title: Kaitila (yritys)

text: Yritys sai alkunsa vuonna 1924, kun Bertta Kaitila perusti Orimattilan Mallusjoelle Kaitilan Kotikutomon, jossa teki käsikoneilla villapaitoja ja -takkeja aluksi yksin, mutta parin vuoden kuluttua jo viidentoista työntekijän voimin. Sotien aikana yritys muutti isompiin tiloihin Orimattilan kirkonkylään ja muutti nimekseen Kaitilan Kutomo Oy.


title: Kaitila (yritys)

text: Bertta Kaitilan kuoltua 1954 toimitusjohtajaksi tuli hänen poikansa Pauli Kaitila. Päätuotteiksi muodostuivat trikoiset alusvaatteet ja paksummat neuleet. 1960-luvulla tehdasta Orimattilassa laajennettiin useaan otteeseen ja tuotantoa laajennettiin myös Kuusankoskelle ja Kouvolaan. Anna-Liisa Kajakosken suunnittelemasta Kaisport-vapaa-ajanmallistosta tuli yhtiön yksi menestystuote. Trikootuotteiden ja neuleiden tavaramerkki oli Kaitex, ja ne edustivat noin 80 prosenttia myynnistä.


title: Kaitila (yritys)

text: 1970-luvun alussa Kaitila Oy:ksi muuttunut yritys laajensi Jap Oy:ltä vapautuneeseen tehtaaseen Luumäelle ja vietti 1974 viisikymmenvuotisjuhliaan kunniavieraina tasavallan presidentti Urho Kekkonen sekä kauppa- ja teollisuusministeri Jermu Laine. Pauli Kaitila sai teollisuusneuvoksen arvon 1975.


title: Kaitila (yritys)

text: Nopeasti kasvaneen yrityksen käänne huonompaan tuli vuosikymmenen lopulla perustetun oman 16 myymälän vähittäiskauppaketjun myötä. Se osoittautui tappiolliseksi ja lopetettiin 1982, jolloin myös Suomen korkeat työvoimakustannukset olivat alkaneet purra kaikkeen suomalaiseen tekstiiliteollisuuteen. Vuonna 1986 huippuvuosista työntekijämäärältään puolet pienentynyt yhtiö ajautui konkurssiin. Teollisuusneuvos Pauli Kaitila piti Orimattilan Sanomien haastattelussa joulukuussa 1986 konkurssin syinä työvoimakustannusten lisäksi pankkien löysää rahapolitiikkaa ja yhä korkeampia korkoja.


title: Kaitila (yritys)

text: Anna-Liisa Kajakosken lisäksi muita Kaitilan käyttämiä vaatesuunnittelijoita olivat Mosaik-mallistollaan menestynyt Riitta-Liisa Lehto sekä Helka Partanen, Kaarina Koponen, Liisa Aumo, Liisa Vesterinen, Carita Korolainen, Eila Vainio ja Päivi Lampola.


title: Paasivuoren puistikko

text: Paasivuoren puistikko, Paasipuisto, aiemmin Sirkuspuisto () on pieni suorakaiteen muotoinen puisto Helsingin Siltasaaressa. Sitä rajaavat yhdeltä sivulta Saariniemenkatu ja kolmelta sivulta Paasivuorenkatu. Puisto on muutoin joka puolelta korkeiden kerrostalojen ympäröimä, paitsi sieltä avautuu näkymä Hakaniementorille itäpäädystä.


title: Paasivuoren puistikko

text: Saariniemenkadulta Siltasaarenkadulle johtava Sirkuskatu nimettiin vuonna 1938 Paasivuorenkaduksi huomionosoituksena edellisenä vuonna kuolleelle helsinkiläiselle ammattiyhdistyspioneerille, kaupunginvaltuutetulle ja kansanedustajalle Matti Paasivuorelle. Entisestä Sirkustorista tuli Paasivuoren puistikko.


title: Paasivuoren puistikko

text: Paasivuoren puistikko peruskorjattiin 1990-luvun lopussa ja se valittiin Vuoden ympäristörakenteeksi vuonna 2000. Kilpailun tuomariston mielestä kokonaisuudessa on yhdistetty sopusointuisesti kasvillisuus ja luonnonkivi. Korjauksen yhteydessä puistoon tehtiin tuntemattomaksi jääneen henkilön ideoima ympäristötaideteos "Punainen viiva", kulkuväylälle upotettu punaisesta graniitista tehty murtoviiva, joka symboloi äänioikeuden käyttöä, ”punaisen viivan vetämistä”. Korjaussuunnitelman tekivät Kaija Uusitalo ja Matti Ventola Maisema ja Ympäristö Oy:stä.


title: Paasivuoren puistikko

text: Puisto on aidattu metalliaidalla ja sen läpi johtavat kulkuväylät ovat osin hiekkapintaisia, osin päällystetty nupukivin. Nurmialueet on rajattu nupukivillä, joista on tehty myös pintavesikourut. Puiston etelälaidan puut ovat lehmuksia. Perennojen ja pensaiden istutusalueet on rajattu graniittisin reunakivin ja matalalla metallisella suoja-aidalla. Teräksiset puistonpenkit ja pollarivalaisimet ovat punaiset, punaista on myös aidan yksityiskohdissa.


title: Paasivuoren puistikko

text: Kukkaistutukset ovat puiston keskellä olevan patsaan graniittijalustan ympärillä. Kuvanveistäjä Johannes Haapasalon pronssiveistos "Nyrkkeilijät" paljastettiin 1932. Puistikkoon näkyy myös viereisten rakennusten julkisivuihin kiinnitettyä taidetta: Saariniemenkatu 6 pääsisäänkäynnin yläpuolella on Kimmo Pyykön reliefi "Vuorovaikutus" vuodelta 1978 ja Paasivuorenkatu 3 julkisivussa on Pyykön reliefi "Rinnakkaiselo", joka on paljastettu kolme vuotta myöhemmin.


title: Paasivuoren puistikko

text: Puiston ympäristön rakennukset liittyvät tai ovat liittyneet työväenliikkeeseen:


Brittiläinen 20. erillinen jalkaväkiprikaati oli Britannian armeijan yhtymä toisessa maailmansodassa.


title: Brittiläinen 20. erillinen jalkaväkiprikaati

text: Prikaati perustettiin Aldershotin alueella 22. huhtikuuta 1940. Ranskan taisteluihin se liitettiin vuonna 1940 osaksi 1. panssaridivisioonaa. Prikaati puolusti 22.-23. toukokuuta Boulognea, josta se evakuoitiin takaisin Britteinsaarille. Paluun jälkeen prikaati liitettiin itäiselle alueelle ja edelleen Lontoon suojaksi.


text: Prikaati muutettiin 15. syyskuuta 1941 5. kaartin panssariprikaatiksi Kaartin panssaridivisioonaan, millä nimellä se osallistui Normandian maihinnousuun ja Ranskan, Belgian ja Alankomaiden vapauttamiseen sekä Saksan valtaukseen.


text: Prikaatinkomentajina olivat:


text: Seuraavat joukko-yksiköt kuuluivat prikaatiin:


title: Uber

text: Uber on yhdysvaltalainen vuonna 2009 perustettu, maailmanlaajuista tietoverkkoihin perustuvaa henkilökuljetuspalvelua tarjoava yritys. Se kehittää, markkinoi ja ylläpitää Uber-nimistä mobiilisovellusta ja palvelualustaa palvelunsa osana. Sovelluksen tarkoituksena on mahdollistaa helppo taksin tai muun kyydin tilaaminen matkapuhelimella. Sovellus on saatavissa iOS-, Android- ja Windows Phone -puhelimille.


title: Uber

text: Sovellus näyttää käyttäjää lähellä olevat vapaat Uber-taksit, joista hän voi valita mieluisensa. Matkan maksaminen tapahtuu sovelluksen välityksellä. Paikallistamisessa käytetään GPS:ää, ja velotus hoituu automaattisesti käyttäjätililtä. Hinnoittelun määrää algoritmi kyytien kysynnän ja tarjonnan pohjalta, mikä on tosin joskus johtanut hintapiikkeihin ja arvosteluun. Uber-kuljettajat käyttävät omia autojaan.


title: Uber

text: Vuoden 2016 elokuussa yritys toimi 507 kaupungissa ja 66 maassa. Monissa maissa viranomaiset ja taksiluvan omaavat taksiyrittäjät ovat kyseenalaistaneet Uberin laillisuuden ja turvallisuuden.


title: Uber

text: Uber sai alkunsa Pariisissa, jossa startup-yhtiönsä myynneillä rikastuneet Travis Kalanick ja Garrett Camp osallistuivat vuotuiseen teknologia-alan LeWeb-konferenssiin, jossa suunnitellaan tulevaisuutta. Kaksikko ei saanut eräänä iltana tilattua taksia, joten he saivat idean perustaa palvelun, jossa limusiinin voisi tilata älypuhelinsovelluksella. Palattuaan kotiin San Franciscoon Camp osti UberCab.com-domainnimen.


title: Uber

text: Camp alkoi suunnitella UberCab-taksin prototyyppiä vuonna 2009 ja sai Kalanickin partneriksi. Palvelua testattiin New Yorkissa alkuvuonna 2010 kolmella autolla. Virallisesti palvelu julkaistiin San Franciscossa toukokuussa 2010.


title: Uber

text: UberCab-yhtiön toimitusjohtajaksi tuli elokuussa 2010 Ryan Graves. Joulukuussa Kalanickista tuli toimitusjohtaja ja Graves siirtyi operatiiviseksi johtajaksi ja johtokunnan jäseneksi.


title: Uber

text: Yhtiö sai ensimmäisen merkittävän lahjoituksensa 1,25 miljoonaa dollaria First Round Capitalilta lokakuussa 2010. Yhtiö joutui vaihtamaan nimekseen Uber, sillä San Franciscon kunnallinen liikennevirasto ei hyväksynyt nimessä sanaa "cab", ’taksi’.


title: Uber

text: Uber keräsi vuonna 2011 lisää rahoitusta, kasvoi ja laajeni New Yorkiin, Seattleen, Bostoniin, Chicagoon, Washingtoniin ja Pariisiin Ranskaan.


title: Uber

text: Vuonna 2012 yhtiö julkaisi UberX:n, joka tarjoaa huokean hybridiauton vaihtoehdoksi limusiineille.


title: Uber

text: Vuonna 2014 yrityksen arvo arvioitiin 13,3 miljardiin euroon, mikä teki siitä yhden maailman arvokkaimmista startup-yrityksistä.


title: Uber

text: Uber aloitti vuoden 2014 lopussa palvelunsa myös Helsingissä. Elokuussa 2017 yritys keskeytti toimintansa Suomessa vuodeksi ja jatkoi heinäkuussa 2018, kun uusi liikennepalvelulaki astui voimaan.


title: Uber

text: Vuonna 2017 Uberia koetteli skandaali, kun yhtiön entinen insinööri syytti sen yrityskulttuuria vihamieliseksi. Syytösten seurauksena moni työntekijä erosi tai erotettiin. Toimitusjohtaja Kalanick erosi kesäkuussa 2017 osakkeenomistajien vaatimuksesta. Hänen tilalleen tuli Dara Khosrowshahi. Yhtiön operatiiviseksi johtajaksi tuli joulukuussa 2017 Barney Harford.


title: Uber

text: Uber ei ole mennyt pörssiin, joten sen ei tarvitse tiedottaa julkisesti tuotoistaan. Huhtikuussa 2017 yhtiö ilmoitti 3,8 miljardin dollarin tappiot vuodelle 2016.


title: Uber

text: Uberilla on myös toimituspalvelu UberEATS ja kimppakyytipalvelu UberPool. Yhtiö suunnittelee hakevansa lupaa omille itseajaville autoilleen Kaliforniassa. Autoja on testattu vuoden 2018 aikana.


title: Uber

text: Judd Cramerin ja Alan B. Kruegerin tutkimuksen mukaan Uber-kuljettaja käyttää kapasiteettiaan tehokkaammin kuin taksikuski: sekä työajasta että ajetuista kilometreistä suurempi osa tapahtuu asiakas kyydissä. Syitä ovat 1. teknologia kohdistaa asiakkaat ja kuljettajat toisilleen tehokkaammin, 2. suurempi mittakaava, 3. taksisääntelyn tuottama tehottomuus, 4. Uberin työvoimamalli on tehokas, 5. ruuhkahinnoittelu (surge pricing) tuottaa tehokkaamman asiakkaiden ja kuljettajien kohtaamisen.


title: Uber

text: Uber lisää asiakkaiden valinnanvaraa ja tarjoaa kuljettajille joustavia ja riippumattomia töitä. Käyttäjä voi älypuhelimestaan nähdä, milloin auto saapuu.


title: Uber

text: Uberin on väitetty tekevän taksin saamisen helpommaksi köyhille ja haja-asutusalueille. Sen on myös väitetty vähentävän ruuhkia esimerkiksi New Yorkissa, koska Uber-kuskien ei tarvitse taksien tavoin ajella ympäriinsä etsien asiakkaita vaan vain ottavat vastaan tilauksia. Erään tutkimuksen mukaan Uberin tulo kaupunkiin vähensi rattijuopumuksia.


title: Uber

text: Sekä kuski että asiakas voivat toisen aiemmin saaman palautteen perusteella valita, hyväksyvätkö kyydin, ja asiakas voidaan tarvittaessa tavoittaa jälkeenpäin. Tämä mahdollistaa turvallisemman ammatin ja turvallisemmat kyydit. Perinteisen taksin kuljettajista esimerkiksi Helsingissä alle 2 % on naisia.


title: Uber

text: Uberin "ruuhkahinnoittelu" ("surge pricing") saa kysynnän ja tarjonnan kohtaamaan siten, että odotusaika on melkein aina alle viisi minuuttia. Taloudellista tehokkuutta ruuhkahinnoittelu lisää siten että hintojen nousu asiakkaiden lisääntyessä houkuttelee lisää kuskeja ajamaan ja kun kuskeja ei riitä kaikille, kyydit päätyvät niille asiakkaille, joiden tarve on suurin (suostuvat maksamaan korkeamman hinnan). Suurin osa hinnannoususta päätyy kuljettajille. Kun uudenvuoden aaton kysyntäpiikkiin tulleen teknologiavirheen vuoksi ruuhkahinnoittelu ei nostanut hintoja, kuskeja ei niin kiinnostanut lähteä ajamaan ja matalan hinnan vuoksi asiakkailla ei niin kiinnostanut etsiä Uberille vaihtoehtoisia kulkutapoja, joten odotusajat venyivät ja kuljetukset vähenivät dramaattisesti. Taloudellisen tehokkuuden näkökulmasta tulos oli heikko. Muutama onnekas asiakas sai halvan kyydin, useimmat eivät mitään kyytiä.


title: Uber

text: Monet kokevat ruuhkahinnoittelun epäoikeudenmukaiseksi, ja siksi Uber on kirjoittanut asiakkaille ohjeita, miten aikatauluttaa matkansa sen välttämiseksi. Uber myös esittää hinnat asiakkaalle ennen kyydin hyväksymistä. Myös hotelli- ja lentoyhtiöt hinnoittelevat dynaamisesti, mutta Uber eroaa näistä siinä, että sen hinnoittelu on läpinäkyvää.


title: Uber

text: Uber on kohdannut vastustusta taksialalta ja sääteleviltä viranomaisilta. Taksikuskit neljässä suuressa eurooppalaiskaupungissa järjestivät vuonna 2014 mielenosoituksia Uberia vastaan. Taksiyhtiöt ovat syyttäneet Uberia epäreilusta kilpailusta, sillä se välttää kalliit lisenssimaksut eikä noudata paikallisia lakeja. Uber menetti vuonna 2017 toimilupansa Lontoossa, mutta kielto kumottiin kesäkuussa 2018.


title: Uber

text: New Yorkissa vuonna 2017 Uberin havaittiin laskuttaneen kuskeilta liikaa. Newyorkilainen tuomioistuin määräsi Uberin kohtelemaan kuskejaan palkollisinaan eikä itsenäisinä toimeksisaajina. Elokuussa 2018 Uberin uusia toimilupia rajoitettiin New Yorkissa.


title: Uber

text: Suomen Taksiliiton mielestä Uber-kyydit ovat laitonta ja luvatonta liikennettä. Taksiliiton mukaan Uber-kyytien ajaminen vaatii liikenneluvan. Uberin on myös kerrottu mahdollisesti lisäävän harmaata taloutta, sillä kyytejä tarjoavilta kuljettaja/yrittäjiltä ei edellytetä minkäänlaista todistusta siitä, että he hoitavat työnantaja- ja työntekijämaksunsa sekä muut valtiolle kuuluvat velvollisuutensa asianmukaisesti.


title: Uber

text: Helsingin käräjäoikeus langetti 5. huhtikuuta 2016 tiettävästi Suomen ensimmäisen Uber-kuljettajan saaman tuomion luvattomasta taksiliikenteen harjoittamisesta. Tuomion suuruus oli 25 päiväsakkoa ja lisäksi kuljettajaa vaaditaan menettämään rikoksen tuottamana hyötynä 12 250 euroa valtiolle. Muutaman päivän kuluttua Espoon käräjäoikeus antoi toiselle Uber-kuljetuksia ajaneelle miehelle 20 päiväsakon rangaistuksen ja määräsi rikoshyötynä maksettavaksi valtiolle 3 000 euroa. Helsingin hovioikeus vahvisti 21. syyskuuta 2016 antamissan kahdessa tuomiossa kuljettajien syyllistyneen luvattomaan taksiliikenteen harjoittamiseen ja pystytti käräjäoikeuksien antamat tuomiot ennallaan. Espoolainen Uber-kuljettaja haki tuomiolleen muutosta korkeimmasta oikeudesta, joka otti asian käsittelyyn nimenomaan rikoshyödyn menettämistä koskevan tuomiokohdan osalta. Korkein oikeus antoi ratkaisunsa elokuussa 2017. Oikeus piti luvattomasta taksiliikenteen harjoittamisesta annetun sakkotuomion ennallaan, mutta vähensi valtiolle maksettavaksi tulevaa rikoshyödyn menettämiskorvausta 2 800 eurosta 2 100 euroon.


title: Gennadi Gusarov

text: Gennadi Aleksandrovitš Gusarov (, 11. maaliskuuta 1937 Moskova, Venäjän SFNT – 2. kesäkuuta 2014 Moskova, Venäjä) oli Neuvostoliittoa edustanut jalkapalloilija.


title: Gennadi Gusarov

text: Gusarov saavutti Neuvostoliiton jalkapallomaajoukkueessa EM-hopeaa Espanjasta 1964.


title: Gennadi Gusarov

text: Gusarov kuoli Moskovassa 2. kesäkuuta 2014, 77-vuotiaana.


title: Hamza Younes

text: Hamza Younes (, s. 16. huhtikuuta 1986 Monastir) on tunisialainen jalkapalloilija. Hyökkääjänä pelaava Younes edustaa Bulgarian pääsarjassa pelaavaa Botev Plovdivia.


title: Hamza Younes

text: Younes siirtyi kasvattajaseurasta US Monastirista CS Sfaxien vuonna 2006. Hän saavutti seurassa menestystä voitettuaan muun muassa CAF Confederation Cupin kahdesti vuosina 2007 ja 2008. Younes siirtyi elokuussa 2011 kolmen vuoden sopimuksella ES Saheliin. Hänen sopimuksensa kuitenkin purettiin marraskuussa 2011.


title: Hamza Younes

text: Helmikuussa 2012 Younes siirtyi Romaniaan Petrolul Ploieștiin. Hän pelasi avauskaudellaan 13 sarjaottelua ja teki niissä kaksitoista maalia. Younes teki muun muassa heti avausottelussaan Concordia Chiajnaa vastaan kolme maalia. Myös kaudella 2012–2013 Younes onnistui heti avausottelussaan Ceahlăul Piatra Neamţia vastaan tekemään kolme maalia. Hän teki lopulta kauden aikana kolmetoista maalia. Younes voitti myös joukkueen mukana Romanian cupin. Kaudella 2013–2014 hän ehti pelata yksitoista sarjaottelua ja teki niissä yhdeksän maalia, kunnes jätti seuran joulukuussa.


title: Hamza Younes

text: 28. tammikuuta 2014 Younes siirtyi kolmen vuoden sopimuksella bulgarialaiseen Botev Plovdiviin. Younes teki loppukauden aikana viisi maalia ja onnistui tekemään muun muassa heti avausottelussaan kaksi maalia Ludogoretsia vastaan.


title: Hamza Younes

text: Younes pelasi ensimmäisen maaottelunsa Tunisian paidassa harjoitusottelussa Etelä-Koreaa vastaan 28. toukokuuta 2014.


title: Ivica Brzić

text: Ivan ”Ivica” Brzić (28. toukokuuta 1941 Novi Sad, Unkarin kuningaskunta – 2. kesäkuuta 2014) oli Jugoslaviaa pelaajaurallaan edustanut serbialainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja.


title: Ivica Brzić

text: Brzić kuoli 2. kesäkuuta 2014, 73-vuotiaana.


title: Schaumburg-Lippe

text: Schaumburg-Lippe oli saksalainen Pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan kuuluva läänitys ja myöhemmin ruhtinaskunta nykyisen Ala-Saksin osavaltion alueella.


title: Schaumburg-Lippe

text: Ruhtinaskunta syntyi vuonna 1643 Schaumburgin ruhtinaskunnan hajoamisen yhteydessä. Vuonna 1777 siihen liitettiin Lippe-ruhtinassuvun hallitsema Lippe-Alverdissen niminen läänitys. Schaumburg-Lippe oli läänitys aina vuoteen 1807 asti, jolloin se kohosi ruhtinaskunnaksi ja sitä hallitsi Pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan kuuluva prinssi. Vuodesta 1871 alkaen se oli osa Saksan keisarikuntaa ja muodosti sen pienimmän osavaltion. Se sai lähettää yhden edustajan liittoneuvostoon ("Bundesrat") ja yhden valtiopäiville ("Reichstag"). Vuoden 1868 perustuslain mukaan osavaltiota hallitsi 15-jäseninen lainsäädäntöelin, jonka kymmenen jäsentä valitsi kaupungit tai maaseutupiirikunnat, aatelisto, papisto ja koulutetut luokat saivat kukin yhden edustajan ja ruhtinas sai nimittää kaksi.


title: Schaumburg-Lippe

text: Kun monarkia vuonna 1918 lakkautettiin tuli Schaumburg-Lippestä Saksaan kuuluva tasavalta; nimeltään Schaumburg-Lippen vapaavaltio (saks. Freistaat Schaumburg-Lippe). Schaumburg-Lippe oli nyt Weimarin tasavallan osavaltio. Natsien noustua valtaan 1933 osavaltion demokraattinen järjestelmä purettiin. Saksan hävittyä Toisen maailmansodan, Schaumburg-Lippe joutui osaksi Brittien miehitysvyöhykettä. Britit päättivät yhdistää Schaumburg-Lippen Preussiin kuuluneen Hannoverin maakunnan sekä osavaltioiden Braunschweigin vapaavaltion ja Oldenburgin vapaavaltion kanssa yhdeksi Ala-Saksin osavaltioksi. Näin Schaumburg-Lippe lakkasi olemasta oma itsenäinen yksikkönsä 1. marraskuuta 1946. Schaumburg-Lippen alue kuuluu pääosin nykyisin Ala-Saksin Schaumburgin piirikuntaan.


title: Schaumburg-Lippe

text: Schaumburg-Lippe oli sekä pinta-alaltaan (340 km²) että väkiluvultaan (53 277 asukasta vuonna 1939) Saksan pienin osavaltio. Sen pääkaupunki oli Bückeburg ja osavaltiossa sijaitsi vain toinen kaupunki Stadthagen. Kummatkin kaupungit ovat nykyisin osa Schaumburgin piirikuntaa.


title: Ánna Pollátou

text: Ánna Pollátou (, 8. lokakuuta 1983 Kefaloniá – 17. toukokuuta 2014 lähellä Várdaa) oli kreikkalainen rytminen voimistelija ja olympiamitalisti.


title: Ánna Pollátou

text: Pollátou saavutti Kreikan joukkueessa Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 pronssia joukkuekilpailusta.


title: Ánna Pollátou

text: Pollátou kuoli 30-vuotiaana 17. toukokuuta 2014 lähellä Várdaa auto-onnettomuudessa.


title: Frans I (Sisilia)

text: Frans I (14. elokuuta 1777 Napoli – 8. marraskuuta 1830 Napoli) oli Molempain Sisiliain kuningaskunnan kuningas vuosina 1825–1830.


title: Frans I (Sisilia)

text: Fransin vanhemmat olivat kuningas Ferdinand I ja tämän puoliso, Itävallan Maria Karoliina. Frans esiintyi nuorempana liberaalin ajatusmaailman kannattajana. Hän toimi isänsä neuvonantajana, kun koko hallitsijaperhe oli Napoleonin sotien aikana joutunut perääntymään Napolista Italian mantereelta Sisilian saarelle. Frans kannatti Sisilian säätykokouksen vuonna 1812 hyväksymää perustuslakia, joka oli muotoiltu brittiläisen parlamentaarisen mallin mukaiseksi. Perustuslain hyväksymisen jälkeen hänet nimitettiin sijaishallitsijaksi ("vicario") Napoliin. Kuningas Ferdinand sai valtansa takaisin vuonna 1815, ja seuraavana vuonna Frans nimitettiin Sisilian kuvernööriksi. Carbonari-salaseuran vuonna 1820 johtaman vallankumouksellisen kansannousun jälkeen kruununprinssi Frans ryhtyi jälleen valtakunnan sijaishallitsijaksi ja kutsui koolle parlamentin, joka sai tehtäväkseen säätää uuden perustuslain. Hän vastusti Laibachin kongressin vuonna 1821 tekemää päätöstä, jonka nojalla itävaltalaiset joukot lähetettiin Napoliin kukistamaan vallankumous ja palauttamaan Bourbonien yksinvalta. Itävallan sotilaallisen väliintulon jälkeen hän oli muutaman vuoden syrjässä kuningaskunnan johdosta.


title: Frans I (Sisilia)

text: Kun Frans tuli isänsä kuoleman myötä hallitsijaksi 4. tammikuuta 1825, hän irtisanoutui aiemmasta liberaalista politiikastaan. Hallitsijana hän tuki Itävallan konservatiivista politiikkaa ja osoittautui jopa taantumuksellisemmaksi kuin isänsä. Hän lakkautti kansalliskaartin, pyysi Itävallan armeijan joukkojen oleskelua Napolissa jatkettavan vuoteen 1827 ja tukahdutti vuonna 1828 Cilentossa puhjenneen kapinan.


title: Frans I (Sisilia)

text: Frans I oli kahdesti naimisissa. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli keisari Leopold II:n tytär Klementina, jonka kanssa hän ei saanut poikia. Heidän tyttärestään Carolinasta tuli Berryn herttuan puoliso. Vuonna 1802 Frans meni toisen kerran naimisiin Espanjan kuningas Kaarle IV:n tyttären Maria Isabellan kanssa. Heidän poikansa oli Fransin seuraajaksi tullut Ferdinand II. Yksi heidän tyttäristään oli Espanjan kuningatar Maria Kristiina.


title: Vasili Blohin

text: Vasili Mihailovitš Blohin (7. tammikuuta 1895 – 3. helmikuuta 1955) oli neuvostoliittolainen kenraalimajuri, joka toimi NKVD:n pääteloittajana Stalinin vainojen ja toisen maailmansodan aikana. Hänen on arvioitu ampuneen omakätisesti 7 000 puolalaista sotavankia Katynin joukkomurhassa ja ehkä useita tuhansia muita Neuvostoliiton sisäisissä puhdistuksissa. Blohin on Guinnessin ennätystenkirjan mukaan kaikkien aikojen tuotteliain pyöveli. Hän on eniten yksitellen tehtyjä murhia toteuttanut henkilö maailmanhistoriassa.


title: Vasili Blohin

text: Tunnettuja Blohinin ampumia ihmisiä olivat Moskovan näytösoikeudenkäynneissä tuomitut korkea-arvoiset neuvostojohtajat sekä marsalkka Mihail Tuhatševski. Samoin Blohinin entiset esimiehet Genrih Jagoda ja Nikolai Ježov heidän menetettyään asemansa.


title: Vasili Blohin

text: Stalinin kuoleman ja Nikita Hruštšovin valtaannousun jälkeen Blohin erotettiin nopeasti kaikista tehtävistään ja hänen sotilasarvonsa julistettiin menetetyksi. Hän alkoholisoitui vakavasti.


title: Vasili Blohin

text: Virallisen tiedon mukaan Blohin teki itsemurhan vuonna 1955.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Säräisniemen keramiikka 1 on ensimmäinen Karjalassa, Norjassa ja Pohjois-Suomessa käyttöönotetun kivikautisen keramiikan tyylisuunta. Sen pioneerikäyttäjät, mesoliittiset metsästäjä-keräilijät, aloittivat pitkän keraamisten astioiden valmistusperinteen, jonka kaikkia tyylisuuntia kutsutaan yhteisesti kampakeramiikan läntiseksi ryhmäksi. Kirjallisuudessa siitä käytetään lyhennettä "Sär 1" erotukseksi myöhemmin valmistetusta 2-tyylistä Säräisniemen keramiikka 2, joka lyhennetään "Sär 2". Ensimmäisen keraamisen tyylin syntypaikkaa ei edelleenkään tunneta. Ajoituksien valossa on ollut kolme varhaista esiintymää (noin 5300−5100 eaa.): Pohjois-Norja, Vienan Karjala ja Pohjois-Kainuu. Tätä Fennoskandian kultturivaihetta kutsutaan venäläisessä ja suomalaisessa kirjallisuudessa myös neoliittisen kivikauden alkuvaiheeksi eli subneoliittiseksi kivikaudeksi. Väestö luopui kuitenkin keramiikan valmistuksesta Pohjois-Norjassa ja Etelä-Lapissa 4300 eaa. mennessä, mutta Kuolassa, minne se levisi viimeiseksi, se säilyi vielä ainakin 3400 eaa. asti tai metallikauden alkuun saakka. Seuraavaksi keramiikkaa käytettiin Lapissa vasta pronssikaudella.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Astiat voidaan ryhmitellä koon mukaan kahteen eri luokkaan (cm = senttimetriä), missä astian suun halkaisija (Ø) ja astian seinämän paksuus (p) on ilmoitettu seuraavasti:


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Astiat ovat katkaistun munan muotoisia ja pohjan muoto on joko pyöreä tai suippokärkinen. Reunat nousevat yleensä suoraan ylöspäin. Joskus reuna on vahvempi kuin astian seinä yleensä ja samalla reuna on myös koristeltu. Savimassaan on sekoitettu hiekkaa ja kivimursketta. Valmistustekniikka ja koristelu muistuttaa sekä varhaiskampakeramiikkaa että tyypillistä kampakeramiikkaa. Säräisniemeä pidetään kuitenkin itsenäisenä ja riippumattomasti kehittyneenä tyylisuuntana.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Astiat on koristeltu reunaa lukuun ottamatta ulkopuolelta kokonaan käyttäen erilaisia leimaisimia. Leimoja ovat olleet esimerkiksi kampaleimasin, ristikkokuvio, tikun ympärille kiedottu naru eli kierrenuoraleimasin, simpukankuori, puulastan pää, puolikuu ja tikun pyöreä pää. Tikilla on myös piirretty viivoja. Suomessa on erityisesti pitkiä kampaleimoja, joiden molempiin päihin on painettu kuopat. Astiat on yleensä maalattu punaiseksi (punamaalilla) tai mustaksi ja kaikki astiat ovat koristelultaan yksilöllisiä. Astioiden kovettaminen polttamalla ei aina ole ollut tasalaatuista.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Useimmat tutkijat ovat samaa mieltä siitä, että Säräisniemen keramiikan valmistustaidon leviämiseen ei liity uuden väestön saapumista alueelle, vaan sitä on kuvattu taidon diffuusioksi eli taidon leviämiseksi. Tutkijat uskovat, että valmistustaito on hankittu naapuriryhmiltä, joiden kokemukset astioiden käytöstä ovat olleet rohkaisevia. Tähän viittaa maailman eri puolilla tehty havainto, että keramiikkaa on otettu käyttöön alueittain lähes samanaikaisesti tai korkeintaan muutaman sadan vuoden viiveellä.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Valmistustaidon hankkimistapa on useampien tutkijoiden mukaan ollut eksogamia, jossa naisen käsityötaito ja keramiikan käyttöideat siirtyvät hänen mukanaan, kun hän "avioitui" toisen metsästäjä-keräilijä ryhmittymään. Tämä mekanismi selittäisi sen, ettei keramiikasta ole tunneta esimerkkejä valmistuksen "kokeilemisesta", vaan kaikki käytetyt astioiden valmistusmenetelmät johtivat käyttökelpoisiin astioihin.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Tällä tavalla keramiikan valmistustapa on saattanut levitä pohjoiseen asti. Tutkijat ovat pohtineet pitkään, minkä keraamisen tradition kautta taito on tänne asti kulkeutunut. Tällä hetkellä vahvin ehdokas on Ylä-Volgan keraaminen traditio, josta kehittyi sen "pohjoinen traditio" (nothern types) sen leitessä pohjoista kohti. Myös ajatukset Suhonajoen keramiikan samankaltaisuudesta Sääräisniemen keramiikan kanssa tulee huomioida. Muitakin ehdokkaita on esitetty, mutta niidenkin todistaminen oikeaksi on näytön puutteesta johtuen mahdotonta.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Säräisniemen keramiikka syntyi ja levisi ajallisesti rinnakkain etelässä levinneen toisen keraamisen perinteen varhaiskampakeramiikan kanssa. Näiden alueiden väliin jäi leveä yhteinen alue, josta on löytynyt kumpaakin valmistustyyliä. Tällä alueella asuinpaikkojen kaivauksissa löytyy toinen näistä vanhimpanan keramiikkana ja toinen tyyli sitä seuraavana. Vaikutelmaksi jää, että asuinpaikalla asunut ryhmä on vaihtanut käyttämäänsä keramiikan tradition. Ajan kuluessa levinnäisyysalueet mahdollisesti selkiintyivät ja vakiintuivat.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Säräisniemen keramiikan kehittymistä on ollut vaikea seurata, koska sen ajoituksia on ollut käytettävissä vähän. Esmerkiksi ajoitusten valossa sillä on kolme varhaista löytöpaikkaa. Pohjois-Norjassa asuinpaikoilla "Nordlii" ja "Lossoas hus" tradition alku sijoitetaan aikavälille 5500−5300 eaa.. Vienan Karjalassa "Kalmozerossa" sen alku ajoitetaan taas 5300−5000 eaa.. Kun vielä Lapin ja Kainuun kohteet "Jokkavaara", "Vepsänkangas", "Kiikarusniemi" ja "Pyhäniska" ajoitetaan noin 5100 eaa. alkaen. On siten vielä epäselvää, missä tyyli on alun perin kehittynyt.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Tutkijoita tämä on hämmentänyt. Aluksi ajateltiin sen syntyneen Kuolassa ja Vienanmeren rannikolla, josta se olisi levittäytynyt Suomeen. Kun tietoa karttui lisää, ajateltiin sen syntyneen joko Kainuussa tai Varangin vuonolla. Viimeisimmät ehdotukset sijoittavat tyylin kehittymisen Kainuuseen ja Vienan Karjalaan.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Suurin osa löydöistä sijaitsevat Pohjanlahden ja Vienanmeren välissä siten, että alle 150 asuinpaikkaa jää napapiirin ja Oulujärvi−Ääninen-linjan väliin. Erikoisuutena on Ruotsin ainoa asuinpaikka "Stor-Brändberget" Kalixjoen varrella. Sen ajoitus, joka on tehty rannansiirtymisen avulla, antaa karkeasti aikahaarukan 4600−4500 eaa., joka on myös tämän asuinpaikan ensimmäinen jälki kampakeramiikan käyttämisestä.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Napapiirillä on useita asuinpaikkoja Rovaniemellä (11 asuinpaikkaa = ap), josta "Jokkavaaralta" on ajoituksia väliltä 5050−3800 eaa., ja Kemijärvellä (9 ap, 5000 eaa. ja 4600 eaa.). Posiolla on kaksi asuinpaikkaa (4600 eaa.) ja Sallassa ja Ranualla on molemmissa vain yhdet. Suomenselän itäpuolella Venäjällä on suuri 10 asuinpaikan keskittymä Vienanmeren, Pääjärven ja Tuoppajärven välisessä ympäristössä.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Suurin keskittymä Suomen puolella on Oulujärvi ja sen laajempi piiri. Oulujärvellä Vaalassa ovat myös ensimmäiset Säräisniemen keramiikan löytöpaikat (8 ap, erityisesti "Nimisoja"). Pohjanlahteen laskevien jokien varsilla on 7 asuinpaikkaa. Näistä on ajoitettuja Ylikiimingin "Latokangas" 4650 eaa., "Vepsänkangas" 5050−4900 eaa. sekä Utajärven "Pyhäniska" 5100 eaa.. Kiuruvedellä (2 ap), Pielavedellä (1 ap) ja Pihtiputaalla(1 ap) sijaitsevatkin seudun levinneisyysalueen eteläisimmät kohteet.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Oulujärvestä koilliseen vie Suomusjärven vesireitti, jota pitkin pääsi Vienanmerelle. Sen varrella on Suomen puolella Paltamossa kaksi asuinpaikkaa, Hyrynsalmella neljä asuinpaikkaa ja Suomussalmella 8 asuinpaikkaa. Kun siirrytään Suomenselän yli, ollaan jo Vienanmereen laskevien jokien valuma-altaissa. Siellä on Kuittijärvien ympäristössä 9 asuinpaikkaa ja merenrannikolla on vielä 5 asuinpaikkaa.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Oulujärvestä kaakkoon vie vesireitti Sotkamon (6 ap, noin 5000−4200 eaa.) ja Kuhmon (3 ap) kautta Suomenselälle, josta pääsee Venäjällä Lietmajärven kautta merelle. Lietmajärven kunnan alueella on 3 asuinpaikkaa, josta Kalmozeron asuipaikka on ajoitettu 5300−5000 eaa.. Sosnavitsan kunnassa on Tungudajärvi, jonka rannoilta tunnetaan 4 asuinpaikkaa ja sitten on vielä Berezovossa 5 asuinpaikkaa.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Äänisen ja Vienanmeren välissä sijaitsee Uikujoen veistö. Sen piiriin on luettava Ääninen, jonka pohjoisrannoilla on 5 asuinpaikkaa. Myös itäisellä Sumajoella on 7 asuinpaikkaa. Uikujoen suistossa on yksi asuinpaikka "Jerpin Pudas", jossa on tunnettuja kalliopiirroksia, ja Uinusaaressa vielä toinen.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Suomen puolella on vielä "Koukunniemen" asuinpaikka Enossa, joka on poikkeuksellisen etelässä. Myös Suomenselän Venäjän puoleisella osalla on hajallaan 3 asuinpaikkaa.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Inarinjärven vesistöalueella Suomessa ja Venäjän Petsamon alueella sekä Norjassa Jäämeren rannikolla Varanginvuonossa on keramiikan levinneisyysalueen pohjoinen painopiste, joka käsittää yhteensä alle 20 asuinpaikkaa. Varanginvuonossa ovat asuinpaikat "Nordlii" (5500 eaa. ja 5300 eaa.), "Gressbacken Øvre" ja "Lossaus hus" (Nyelvissä, 5300−4600 eaa.). Näiden varhaisten ajoitusten merellinen vaikutus ("reservoareffect") saattaa lisätä niiden ajoitusta noin 100−300 vuotta, jota ei vielä olla kakissa tutkimuksissa huomioitu. Luovutetun Petsamon läpi virtaavalla Paatsjoella on asuinpaikka Salmijärvellä. Edelleen ylävirtaan päin sijaitsee asuinpaikkoja "Mennikan" (4900−4700 eaa.) kosken varrella, "Gravholmissa", "Nessheimissa" ja lopuksi on vielä kolme asuinpaikkaa "Noatun'issa" (5100 eaa.). Näiden asuinpaikkojen ajoitukset eivät alita enää 4200 eaa..


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Suomen puolella Inarinjärven itäpuolella ovat sitten "Nellimöjoensuun" (4900 eaa.), "Rajavartioston" ja "Heikkilän" asuinpaikat. Inarinjärven länsipäässä on "Saamelaismuseon" asuinpaikka ja järven lounaiskulmassa ovat "Aunionlahdensuun", "Mustalantojen" ja "Rönkönraivion" (4700 eaa.) asuinpaikat. Näidenkin asuinpaikkojen ajoitukset eivät alita 4000 eaa..


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Näistä hieman erillään ja etelässä sijaitsevat sodankyläläiset "Alemman Kiertämäjärven" asuinpaikka, joka kuuluu Luttojoen valuma-altaaseen. Lännempänä on "Ylä-Liesjoen" asuinpaikka, joka kuuluu Kitisen valuma-altaaseen.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Venäjällä Kuolan niemimaan alueelta tunnetaan yhteensä noin 20 asuinpaikkaa (vuonna 2000, 17 ap), jotka sijaitsevat merenrannalla lukuun ottamatta niitä 7 asuinpaikkaa, jotka sijaitsevat Lovozeron () rannalla tai sen läheisyydessä. Kantalahdessa on "Nivassa" 3 asuinpaikkaa, "Tševangassa" (4400 eaa.) on yksi, Kuolan niemimaan kaakkoisrannikolla ovat asuinpaikat "Pjalitsan" ja "Navolokin", Varžinajoen () ympäristössä ovat asuinpaikat "Majak" (4600−3400 eaa.), "Varžina", "Ust-Drozdovka" (4400 eaa.) ja "Nerpèja Guba" (3400 eaa.). Sisämaassa Lovozeron rannoilla on viisi asuinpaikkaa ja läheisen järven ympäristössä ovat "Mys Semerka" ja "Tšaga" (4600−3500 eaa.).


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Nivassa on siitä erikoinen tilanne, että varhaiskampakeramiikka löytyy vanhemmista kerroksista kuin Säräisniemen keramiikka. Paikan asuttajat ovat siten "vaihtaneet" keramiikkaa tai sitten asukkaatkin ovat vaihtuneet.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Suomessa ajateltiin vielä 1920-luvulla, että Säräisniemen keramiikka on vain pohjoinen variaatio varhaiskampakeramiikasta. Nykyään yleinen kanta on toinen. Säräisniemen keramiikka kehittyi samaan aikaan, mutta yksilöllisesti, mahdollisesti samoista virikkeistä kuin varhaiskampakeramiikka. Useimmat nykytutkijat viittaavat Ylä-Volgalaiseen keramiikkaan, joka oli jo tätä ennen leviämässä sekä pohjoiseen että luoteeseen päin. Niillä alueilla, joissa varhaiskampakeramiikka ehti levitä pohjoiseen asti, korvaantui se nopeasti Säräisniemen keramiikalla. Tyylien välinen "raja" ilmeisesti asettui Oulujärven eteläpuolelle, mistä tuli sittemmin varhaiskampakeramiikan levinnäisyyden pohjoisraja.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Yleensä kivikauden ryhmät, jotka ottavat käyttöön jonkin innovaation, säilyttävät sen ja kehittävät sitä eteenpäin. Näin on käynnyt useimmissa tapauksissa kivikautisen keramiikan kanssa eri puolilla maailmaa. Ryhmät ovat luopuneet Säräisniemen keramimiikan käyttämisestä 300−600 vuodessa ja se otettiin uudelleen käyttöön vasta pronssikauden kynnyksellä. Syytä luopumiseen ei tiedetä. Otaksutaan, että liikkuva elämäntapa lisääntyi ja hankalien astioiden siirtäminen kävi mahdottomaksi. Ne on ilmeisesti korvattu muilla astioilla, jota ei näe arkeologisessa aineistossa. Tällaisia astioita voivat olla korit, puu- ja tuohiastiat. Toinen syy voi olla asuinalueen vaihtuminen. Eteläisemmän varhaiskampakeramiikan loppumisen syy on sen tyylin vaihtuminen Jäkärlän ryhmän keramiikkaan tai tyypilliseen kampakeramiikkaan. Keramiikan käyttö jatkui siellä nykypäivään saakka.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Kuolassa keramiikan valmistustaito säilyi, vaikka se loppuikin Pohjois-Norjasta ja Pohjois-Suomesta. Nämä alueet "liittyivät" yli tuhanneksi vuodeksi Skandinavian esikeraamiseen kulttuurijatkumoon siihen asti, kunnes tyypillistä kampakeramiikkaa alettiin valmistaa sen entisen alueen eteläosissa. Se, kuinka kauan keramiikkaa valmistettiin Kuolan niemimaalla, on vielä avoin kysymys. Viimeisten ajoituksien valossa sitä valmistettiin vielä noin 4600 eaa., mutta mahdollisesti aina varhaismetallikaudelle asti.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Vastauksen kysymykseen, onko keramiikka tuonut näkyviin ryhmien välisiä etnisisiä tai kielellisiä rajoja, ei voi saada pelkästään arkeologisilla menetelmillä. Ennen keramiikan saapumista eri alueiden ryhmien käyttämissä esineissä ei ole havaittu mainittavia erilaisuuksia, joista olisi voitu erotella etniset ryhmät toisistaan. Kun keramiikan koristelun piirteet asetettiin kartalle, syntyi kartalle "uusia" rajoja. Niiden syntymiseen ei olla keksitty mitään erityisiä syitä, joten etnoksen ottaminen keskusteluun ilman lisäperusteluita on arvailua. Kun tämän lisäksi Säräisniemen keramiikka myöhemmin katosi, muodostui taas uudelleen ei-keraaminen alue, joka alkoi Etelä-Norjasta, jatui yli Pohjois-Ruotsin, yli Pohjois-Suomen Kuolan reunalle. On siis liioittelua sanoa, että on ollut olemassa "Säräisniemen kampakeraaminen kulttuuri".


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Oulujärvellä Vaalan (entinen Säräisniemi) Nimisjärvellä Julius Ailio jakoi kaivauksilla löytämänsä keramiikan kahteen vaiheeseen. Hän kutsui vanhempaa vaihetta numerolla "1" ja nuorempaa vaihetta numerolla "2". Vaihetta "1" hän piti kivikautisena ja vaihetta "2" pronssikautisena. Vanhempaa tyyliä kutsutaan edelleen nimellä Säräisniemen keramiikka 1 ja myöhäisempää numerolla 2. 1920-luvulla Aarne Äyräpää kutsui sitä varahiskampakeramiikan muunnelmaksi, mutta norjalainen Anders Nummedal kuvaili keramiikan tuntomerkit ja sijoitti sen vanhemmaksi keramiikaksi varhaiskampakeramiikan rinnalle. Gutorm Gjessing tutki 1940-luvulla norjalaisia asuinpaikkoja ja kuvaili onnistuneesti Säräisniemen keramiikan yleispiirteitä. Vasta 1950-luvulla Povl Simonsen julkaisi laajan yhteenvedon ja kuvauksen, joka on vielä nykyäänkin käyttökelpoinen. Hän arveli keramiikan syntyneen Kainuussa tai, jos kaksi keskusta sallittaisiin, myös Varangerissa.


title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Suomalaiset heräsivät Säräisniemen keramiikan tutkimiseen mukaan vasta Ari Siiriäisen tutkielmalla 1970-luvulla. Hän vertasi asuinpaikkoja varhaiskampakeramisiin ja totesi ne rannansiirtymiskronologiaan perusteella samanaikaisiksi ja huomasi, että Säräisniemen keramiikkaa olisi käytetty rinnan myös tyypillisen kamapakeramiikan (Ka II) kanssa. Matti Huurre laajensti käytettyä näkökulmaa ja hän asetti keramiikan synnyinseudun Kainuun tai Vienan Karjalan alueelle, mutta Varangerin hän torjui joukosta. Löytömateriaalia karttui merkittävästi 1980-1990-luvuilla sekä Suomessa että Venäjällä. Kuva Säräisniemen keramiikasta laajeni sen vuoksi Markku Torvisen tutkimusten myötä. Venäjällä asiaan olivat paneutuneet muun muassa Nina N. Gurina ja Paula Pesonen.


title: Pekka Niemi (koripalloerotuomari)

text: Pekka Niemi (s. 1981 tai 1982) on suomalainen koripalloerotuomari.


title: Pekka Niemi (koripalloerotuomari)

text: Tampereella asunut Niemi on valittu Korisliigan vuoden erotuomariksi vuonna 2011.


title: Tazul Izan Tajuddin

text: Tazul Izan Tajuddin (s. 1969 Banting) on malesialaissyntyinen säveltäjä, joka on asunut vuodesta 1997 Isossa-Britanniassa. Hänen orkesteri- ja kamarimusiikkiteoksiaan on esitetty eri puolilla maailmaa.


title: Tazul Izan Tajuddin

text: Tajuddin aloitti kitaransoiton itsenäisesti 15-vuotiaana ja säveltämisen 24 vuoden iässä. Hän opiskeli sekä länsimaista taidemusiikkia että malesialaista perinnemusiikkia Universiti Teknologi MARAssa Shah Alamissa vuosina 1988–1991. Lisäksi hän sai sävellysopetusta Leonardo Baladalta ja tutki Iannis Xenakisin musiikkia Juan Pablo Izquierdon johdolla Carnegie Mellon -yliopistossa vuosina 1994–1996. Hän pääsi opinahjoon Malesian kulttuuriministeriön stipendillä ja sai siellä musiikin maisterin arvon. Hän täydensi sävellysopintojaan vielä Martin Butlerin, Michael Finnissyn ja Jonathan Harveyn johdolla Sussexin yliopistossa (1997–2001), jossa hän sai filosofian tohtorin arvon.


title: Tazul Izan Tajuddin

text: Tajuddin on johtanut Malesian kansalliskuoroa Kuala Lumpurissa ja tehnyt useita sovituksia sille. Hän on johtanut kokoonpanoja myös Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Hänelle on myönnetty useita palkintoja ja palkintoehdokkuuksia.


Tazul Izan Tajuddin


title: Le sette folgori di Assur

text: Le sette folgori di Assur (”Assurin seitsemän salamaa”) on vuonna 1962 valmistunut italialainen elokuva. Tyylilajiltaan historia-aiheista peplumia edustavan elokuvan on ohjannut Silvio Amadio. Sen pääosia esittävät yhdysvaltalaiset Howard Duff ja Jackie Lane.


title: Le sette folgori di Assur

text: Vanhempansa menettänyt kaunis Mirra tuodaan Assyrian kuninkaan Assurbanipalin hoviin Niniveen. Kuninkaan veli Šamaš ihastuu tyttöön, mutta myös Assurbanipal ja Mirra rakastavat salaa toisiaan. Šamašista tehdään Babylonian kuningas ja Mirra lähtee hänen mukaansa. Miehet riitautuvat keskenään neuvonantaja Arbacen juonittelun seurauksena. Arbace tapattaa Šamašin ja babylonialaiset hyökkäävät Assyriaan. Mirra palaa Niniveen, joka tuhoutuu Assurbanipalin suututettua jumalan.


title: Le sette folgori di Assur

text: "Le sette folgori di Assur" on kuvattu Cinemascope-laajakangastekniikalla Eastmancolor-väreissä Rooman Cinecittàn studioilla. Siinä käytetään samoja lavasteita kuin samoihin aikoihin tehdyssä Primo Zeglion elokuvassa "Io, Semiramide" (1963).


title: Le sette folgori di Assur

text: Silvio Amadion ohjaustyö on näyttävästi toteutettu pukudraama, jonka suhde historiaan on puhtaasti viitteellinen. Sen tarina ei ole kovin kiinnostava ja näyttelijäsuoritukset korkeintaan keskinkertaisia. Elokuvan kohokohta on lopun suuri vedenpaisumus. Se sai kriitikoilta huonon vastaanoton ja tuotti Italiassa melko vaatimattomat 213 miljoonan liiran kassatulot.


title: Le sette folgori di Assur

text: Elokuvan englanninkielinen versio on saatavilla Retromedian laadultaan tyydyttävänä aluekoodittomana DVD:nä.


title: Nikolaj Lie Kaas

text: Nikolaj Lie Kaas (s. 22. toukokuuta 1973 Rødovre, Tanska) on tanskalainen elokuva- ja teatterinäyttelijä, joka on menestynyt sekä kotimaassaan että ulkomailla.


title: Nikolaj Lie Kaas

text: Nikolaj Lie Kaas syntyi taiteilijaperheeseen: isä Preben Kaas (1930–1981) oli näyttelijä ja äiti Anne Mari Lie Kaas (1945–1989) kirjailija ja näyttelijä. Molemmat vanhemmat tekivät itsemurhan 1980-luvulla. Perheen tragedioista huolimatta Nikolaj pyrki näyttelijänuralle. Jo hänen ensimmäinen roolinsa oli menestys: sivuosa Søren Kragh-Jacobsenin sotaelokuvassa "Sankt Petrin pojat" (1991) palkittiin sekä Bodil- että Robert-palkinnolla. Seuraava elokuvarooli oli Carl Nielsenin elämäkertaelokuvassa "Min fynske barndom" (1994).


title: Nikolaj Lie Kaas

text: Lie Kaas opiskeli Valtion teatterikoulussa vuosina 1994–1998. Valmistumisensa jälkeen hän oli mukana Dogma-elokuvissa "Idiootit" (1998), "Et rigtigt menneske" (2001) ja "Rakastan sinua ikuisesti" (2002). Varhaisiin menestyselokuviin kuuluivat myös komediat "I Kina spiser de hunde" (1999) ja "Vilkkuvat valot" (2000). Kuninkaallisessa teatterissa Lie Kaas esiintyi "Peer Gyntin" pääroolissa vuonna 2001 ja "Ivanhoen" pääroolissa 2003.


title: Nikolaj Lie Kaas

text: Kansainvälistä menestystä Lie Kaas saavutti Susanne Bierin elokuvissa "Rakastan sinua ikuisesti" ja "Veljekset" (2004). Hänen englanninkielisiin rooleihinsa kuuluvat sivuosat elokuvissa "The Half Life of Timofey Berezin" (2006) ja "Enkelit ja demonit" (2009), ja ulkomaisista tuotannoista voidaan mainita myös norjalainen televisioelokuva "" (2010). Dirch Passerin elämäkertaelokuva "Dirch – hauska mies" (2011) toi hänelle sekä Bodil- että Robert-palkinnon. Robert-palkinnon hän sai myös pääosastaan televisiosarjassa "Rikos" vuonna 2013.


title: Nikolaj Lie Kaas

text: Lie Kaas on tehnyt myös tanskankielisiä äänirooleja animaatioelokuviin, kuten "Karhuveljeni Koda" ja "Rottatouille".


title: Nikolaj Lie Kaas

text: Vuonna 2013 Lie Kaas esitti ensimmäisen kerran Carl Mørckiä, Jussi Adler-Olsenin luomaa poliisihahmoa, rikoselokuvassa "Vanki" ("Kvinden i buret"). Elokuvasarjasta suunnitellaan kymmenosaista.


title: Nikolaj Lie Kaas

text: Lie Kaas avioitui vuonna 2008 Anne Langkilden kanssa, ja heillä on kaksi lasta. Nikolaj Lie Kaasin vanhempi velipuoli Jeppe Kaas on säveltäjä ja näyttelijä.


title: Severi Parko

text: Severi Raimo Kalervo Parko (11. tammikuuta 1932 Somero – 30. toukokuuta 2014 Helsinki) oli Taideteollisen korkeakoulun professori, taidekriitikko ja tietokirjailija. Severi Parko muistetaan erityisesti luennoitsijana ja puhujana.


title: Severi Parko

text: Severi Parko opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa 1951–1954. Hän toimi taidekriitikkona ja vapaana toimittajana Suomen Sosiaalidemokraatissa 1961–1964. Hän toimi ensin Taideteollisen oppilaitoksen, myöhemmin Taideteollisen korkeakoulun tuntiopettajana 1962–1973, vt. professorina 1973–1976 ja vakinaisena professorina vuoteen 1995. Vaikuttavia olivat varsinkin Parkon muoto-opin luennot, joissa hän käsitteli havainnollisesti aate-, kulttuuri-, taide- ja taideteollisuuden historiaa.