title: Heinunlammi

text: Lammen pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se on melko matala lampi, jos sen rehevä ja vedenpinnalla viihtyvästä rehevästä vesikasvillisuudesta voi niin päätellä. Lampi on kasvamassa umpeen. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat monin paikoin soistunutta metsämaata. Rannoille ei ole rakennettu mitään, mutta rannasta hieman kauempana on yli viisi vapaa-ajan asuntoa. Entisen maatalon Vähä-Heinuun pellot on metsitetty.


title: Heinunlammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu kahdeksan kuivatusojaa lähimetsästä tai rantasuolta. Lännestä laskeva Pikku-Heinun laskuoja on Särkijärvenojan jatke. Heinulammiin laskee myös Koivulammi luoteesta päin. Heinuulammin laskuoja putoaa 30 senttimetriä 170 metrin matkalla Myllyjärveen, joka laskee vuorostaan Kaartjärveen.


title: Heinunlammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli laajempi ja U-kirjaimen muotoinen. Tämä viittaa järvenlaskuun, jossa entinen ”Heino lampi” jakautui laskettaessa mahdollisesti kolmeksi lammeksi. Ne ovat nykyään nimeltään Pikku-Heinu, Heinunlammi ja Myllyjärvi. Kartassa oli laskuojen yläjuoksulle merkitty vesimyllyn paikka ja järven luoteispäähän Heinon talo peltoineen. Särkijärvenoja, joka laskee nykyään Heinunlammiin, laski Kalmbergin kartan mukaan nykyiseen Myllyjärveen. Vuoden 1958 peruskartassa erottuu vielä mahdollisen laskuojan jäänne heikosti ja uusi uoma on merkitty kulkemaan ”Kiesalon” eli nykyisen Pikku-Heinun kautta ”Heinuun”. Vuoden 1979 kartassa ympäristön järvien nimet ovat samoja kuin nykyään. Vuoden 1987 kartassa Vähä-Heinuun pellot olivat lähes kaikki metsitettyjä.


title: Laihanen (Loppi)

text: Laihanen on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva umpilampi.


title: Laihanen (Loppi)

text: Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lampi sijaitsee maaston ”uomassa”, joka saattaa olla sandurin sulamisvesiuoman jäänne . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.


title: Laihanen (Loppi)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy. Lampeen ei tule eikä lähde ojia. Laihasensuon ojitukset ottavat lammen vierestä vettä, mutta ojaa ei ole johdettu lampeen asti. Sitä voi siksi pitää umpijärvenä.


title: Särkijärvi (Loppi, Räyskälä)

text: Särkijärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Särkijärvi (Loppi, Räyskälä)

text: Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Sillä on kaksi selvästi erottuvaa niemeä, joista Haukanpesännokka on pitempi. Järven perukoille jää viisi lahtea, ja sen luoteispäässä sijaitsee kaksi saarta, joiden pituudet ovat yli 50 metriä. Järvi sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järven itäpäähän asti ulottuu Räyskälän lentokenttä, jonka kiitotie päättyy rannan tuntumaan. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu noin 40 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Räyskälästä lähteviltä teiltä.


title: Särkijärvi (Loppi, Räyskälä)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy. Järveen on johdettu kahdeksan metsä- tai suo-ojaa, jotka ovat myös lampien laskuojia. Järven eteläpäähän laskee Kaidan laskuoja, jonka valuma-alueella ovat myös Perslammi ja Honkalammi. Haukanpesännokan viereen laskevat suo-ojia, jotka ovat myös Pikku- ja Keski-Pompun laskuojia. Järven luoteispäähän laskevat Pikku Särkijärvi, Pohjaton ja Mälkiä yhteistä ojaa myöten. Myös osa Viiverin vesistä kulkeutuvat tänne. Järven oma laskuoja Särkijärvenoja laskee Pikku-Heinun, Heinunlammin ja Myllyjärven kautta Kaartjärveen.


title: Särkijärvi (Loppi, Räyskälä)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi laski ”Heino lampeen”, joka oli nykyistä paljon suurempi järvi. Vuoden 1958 peruskartassa näkyy itärannassa kaksi rakennusta, joille tulee tiet Räyskälästä. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa oli jo 25 mökkiä. Järven itärantaan asti ulottui Räyskälän lentokentän luode-kaakko-suuntainen kiitotie.


title: Iso-Pomppu

text: Iso-Pomppu on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Iso-Pomppu

text: Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Räyskälän lentokenttä työntyy lammen molemmille puolille. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja se rannat ovat soistuvaa metsämaata. Lampi on autio ja tietön.


title: Iso-Pomppu

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. Suolle on kaivettu muutama kuivatusoja, mutta mikään niistä ei ulotu lampeen asti. Se on siksi umpilampi. Suo-ojat on johdettu pienempien lampien Keski-Pomppu ja Pikku-Pomppu kautta Särkijärveen.


title: Pikku Särkijärvi (Loppi)

text: Pikku Särkijärvi , joka voidaan kirjoittaa myös Pikku-Särkijärvi , on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Pikku Särkijärvi (Loppi)

text: Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Särkijärven luoteispuolella Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven luoteispäässä on vieläpä avosuota. Järvi on autio, mutta sen kiertää Särkijärveltä Mälkiälle kulkeva metsäautotie.


title: Pikku Särkijärvi (Loppi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä suo-ojaa, joista yksi on Pohjattoman ja Mälkiän laskuoja. Järven oma laskuoja laskee 180 metrin mittaisena Särkijärveen.


title: Kaita (Loppi)

text: Kaita on Kanta-Hämeessä Lopella Pernunnummella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kaita (Loppi)

text: Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja se ranta on soistuvaa metsämaata. Pohjoisrannalla sijaitsee kuusi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tie järven eteläpuolelta kulkevalta yhdystieltä 13623.


title: Kaita (Loppi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,9 metriä mpy. Siihen on johdettu ojitetulta Kaidansuolta kaksi suo-ojaa, jotka tuovat myös Honkalammin ja Perslammin vesiä. Järven oma laskuoja lähtee itäpääsätä ja se laskee Särkijärveen, jonka vedenpinta 20 senttimetriä alempana.


title: Honkalammi (Loppi)

text: Honkalammi on Kanta-Hämeessä Lopella Pernunnummen metsäalueella sijaitseva lampi.


title: Honkalammi (Loppi)

text: Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän kylän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.


title: Honkalammi (Loppi)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu kaksi suo-ojaa Kaidansuolta. Näiden ojien kautta lampi on yhteydessä Kaitaan ja sen jälkeen Särkijärveen. Lammen vedet päätyvät lopuksi Kaartjärveen. Pohjoisessa olevaan Mälkiään ei johda ojia.


title: Mälkiä (Loppi)

text: Mälkiä on Kanta-Hämeessä Lopella Pernummen kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Mälkiä (Loppi)

text: Järven pinta-ala on 18,4 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sillä on kaksi saarta. Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoisrannalla Mälkiän maatilan peltoja. Rannolle on rakennettu noin 15 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 16623.


title: Mälkiä (Loppi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,8 metriä mpy. Järven laskee vain lyhyt suo-oja ja sen laskuoja lähtee itäpäästä kohti Viiverinsuota, mutta kääntyy Pohjattomasta Pikku Särkijärven läpi Särkijärveen.


title: Mälkiä (Loppi)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on unohtunut piirtää ja nimetä, mutta vuoden 1958 peruskartassa se näkyy. Pohjoisrannat peltoja oli silloin nykyistä vähemmän seikä vapaa-ajan asutusta ollut vielä ilmaantunut. Vuoden 1979 kartassa niitä oli kuusi.


title: Salmijärvi (Loppi)

text: Salmijärvi on Kanta-Hämeessä Lopella ja Tammelassa Pernunummen metsäalueella sijaitseva järvi.


title: Salmijärvi (Loppi)

text: Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Järvi vaikuttasi syntyneen aivan sandurin kohdalle, mutta alueen painaumat ovat voineet syntyä hiekan alla olleiden jääkappaleiden sulettua . Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itärannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet yhdystieltä 13623. Lopen ja Tammelan kuntaraja ylittää järven länsiosan niin, että vain pieni osa järvestä länsiranalla kuuluu Tammelaan.


title: Salmijärvi (Loppi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,3 metriä mpy. Järveen on johdettu kymmenen lyhyttä suo-ojaa. Ne tuovat mukanaan myös Pikku Salmilammin vesiä. Järvellä ei ole onaa laskuojaa ja järven vesitalous on riippuvainen pohjaveden ja sadannan yhteisvaikutuksesta.


title: Kyläntaustanjärvet

text: Kyläntaustanjärvet ovat Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan kylän lähellä sijaitsevat kaksi vierekkäistä järveä. Järvet ja alue niiden ympäristöstä on rauhoitettu.


title: Kyläntaustanjärvet

text: Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummen koillispuolella Kalattomannummen ja Kyläntaustanmaan välissä, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Pienemmän järven, jota sijaitsee toisesta 100 metriä luoteeseen, pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 160 metriä pitkä ja 80 metriä leveä. Suuremman järven pinta-ala on 2,2 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvet on yhdistetty kaivetulla ojalla. Järvien vedenpinnakorkeudet eroavat 10 senttimetriä. Järvien rantaviivan pituudet ovat vastavasti 400 metriä ja 650 metriä. Rannat ovat suota ja järvet ovat autiot.


title: Kyläntaustanjärvet

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Pienemmän järven vedenpinnan korkeus on 120,3 metriä mpy. ja suuremman 120,2 metriä mpy. Suuremman järven itäpäästä alkaa sen laskuoja Kylätaustanoja, joka laskee 1,6 kilometrin päässä Kaartjärveen.


title: Kyläntaustanjärvet

text: Järvet ja niiden lähiympäristö on rauhoitettu Natura 2000-ohjelman luonnonsuojelulueeksi (FI0327007). Järvien rantahetteikkö on sammalkasvustoa, johon purkautuvat erilaiset lähteet. Alueen erikoisuus on isonuijasammal, joka esiintyy rantasuolla. Muita erityisiä lajeja ovat hoikkavilla, lettokilpisammal, pikkukihokki, punakuirisammal, suopunakämmekkä ja suovalkku


title: Kyläntaustanjärvet

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvillä oli nykyiset ojat luontaisina olemassa. Järvet olivat asumattomia myös tuolloin.


title: Kalattomanlammit

text: Kalattomanlammit on Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan kylän lähellä sijaitsevat kaksi vierekkäistä umpilampea, jotka ovat yhteydessä toisiinsa.


title: Kalattomanlammit

text: Lampia on kaksi, jotka pitkiä kaakko-luoteis-suunnassa, ja ne sijaitsevat rinnakkain yli 50 metrin välein. Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lammet ovat yhdessä alle 10 metriä leveällä kanavalla tai salmella, joten niiden vedenpinnat ovat samalla tasolla. Lounaassa sijaitsee suurempi lampi, jonka pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Pienempi lampi on vastaavasti 3,8 hehtaaria, alle 500 metriä pitkä ja yli 100 metriä leveä. Niiden rantaviivat ovat 1,3 ja 1,1 kilometriä pitkät. Rannat ovat kangasmetsää ja lammet ovat asutuksesta autiot. Lampien ohi kulkee kuitenkin Voijakkalasta lähtevä yhdystie 2824, joka jatkaa Somerolle. Yhdystieltä tulee metsäautotie suuremman lammen rantaan. Lampien rannan läheltä on kaivettu soraa laajalta alueelta.


title: Kalattomanlammit

text: Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Niiden vedenpinnan korkeus on 123,1 metriä mpy. Lampien ympäristössä olevissa sandurin painaumissa on muitakin lampia kuten esimerkiksi Kyläntaustanjärvet, Kakaristonlammi, Ämmälammi, Sonninlammi, Vaunulammit, Lintulammi ja Ruuttanalammi.


title: Sonnilammi

text: Sonnilammi on Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan kylän lähellä sijaitseva umpilampi.


title: Sonnilammi

text: Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lammen ympäristö erottuu terävärajaisena painaumana ja se saattaa siksi olla suppa . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio ja sinne johtaa viereiseltä yhdystieltä 2824 kärrypolku.


title: Sonnilammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy. Lampeen ei tule tai lähde ojia, joten se on umpijärvi. Viereiset ja mahdollisesti samalla tavalla muodotuneita lampia ovat Kalattomanlammit ja Lintulammi.


title: Metsäläinen

text: Metsäläinen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Metsäläinen

text: Järven pinta-ala on 15,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaastoa, jota pienet peltoalat rikkovat. Järven lounaispuolella on Järvenmäki, jonka huiput kohoavat 20 metriä korkeuteen vedenpinnasta. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13639.


title: Metsäläinen

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,5 metriä mpy. Siihen laskee muutama lyhyt metsäoja ympäröiviltä mäen rinteiltä ja san laskuoja lähtee järven lounaispäästä ja se yhtyy Lairoon laskevaan Ootanjokeen.


title: Pursunjärvi

text: Pursunjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Pursunjärvi

text: Pyöreän järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järven etelärannassa on yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa ja rantoihin on rakennettu noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2831. Länsirannalla entisen Nummenkylän koulun alueella on uimaranta ja laituri.


title: Pursunjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,6 metriä mpy. Järvestä johtaa kaivettu oja ohi juoksevaan Ruokojokeen, joka yhtyy alempana Ootanjokeen ja joka laskee Lairoon.


title: Pursunjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Pursie järvi” ja sen ympäristö oli raivattu peltomaiksi. Peltoja hoitivat neljä torppaa ja järven länsipuolelta kulki ohitse Hämeen härkätie.


title: Ruokojärvi (Hämeenlinna)

text: Ruokojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Ruokojärvi (Hämeenlinna)

text: Järven pinta-ala on 76 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee muutaman mäen keskellä Ruokojärvensuon, Paju- ja Porrsasuon puristuksessa. Vaimaroisen ja Valajärven kautta kylkeva harjujakso ohittaa järven sen koillispuolelta. Järven keskellä sijaitsee luotomainen autio saari. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä.


title: Ruokojärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,1 metriä mpy. Suurin osa järveen johdetuista ojista tulee Ruokojärvensuolta. Suon koillispuolella oleva harjujakson pohjavesi syöttää vettä suon kautta järveen. Järven laskuoja Riihioja lähteen sen eteläpäästä ja se yhtyy Metsäläistenojaan juuri ennen sen yhtymistä Ruokojokeen. Ruokojoki yhtyy Ootanjokeen, joka laskee Lairoon.


title: Ruokojärvi (Hämeenlinna)

text:
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Rasko järvi”. Kartassa sen pohjoisrannat oli raivattu niityiksi ja etelärannassa oli jo muutama niitty. Järvi oli autio. Järven pohjoispuolella kulkevan Hämeen härkätien varressa oli kuusi torppaa,
joiden niityt ulottuivat järvelle. Vuoden 1961 peruskartassa oli rantaan rakennettu yksi mökki, mutta myöhemmin niitä oli jo yli 10.


title: Raidonjärvi

text: Raidonjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Raidonjärvi

text: Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se on syntynyt veden jäätyä lounaisrantaa seuraavan harjujakson taakse. Itärannalla sijaitsee ympäristöään korkeampi Santamäki. Järven kaakkoispää on kapeneva ja terävä lahti, jonka päästä lähtee sen laskujoki. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata kahta kohtaa lukuun ottamatta. Järven lähiympäristössä on toiminut kaksi maatilaa, mutta nykyään maatilat sijaitseva mäkien takana. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa ja muutama kiinteistö. Niille johtaa tiet Nummenkylän suunnalta valtatieltä 10 tulevalta tieltä.


title: Raidonjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy. Viereiseltä Leskijärveltä laskee Raidonjärveen oja Santamäen juureen. Luoteesta tulee Pahasuon suunnalta luontainen puro Raidonpäähän. Sen valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Haaralammi, Tuiskulammi, Valkealampi ja Mustalampi. Raidonjärven laskujoki on Kortejoki, joka muuttuu alempana Ootanjoen nimiseksi ennen Lairoon laskemistaa.


title: Raidonjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ruidlo järvi”. Järvi oli asumaton, mutta Läskijärven rannalla olevasta torpasta viljeltiin järvien välistä peltoja. Yksi peltotilkku ulottui Raidonjärven rantaan asti.


title: Leskijärvi

text: Leskijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Leskijärvi

text: Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se on muodoltaan lähes pyöreä ja sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Järven rannoille asti on ulottuneet peltomaata, mutta pohjoisessa rannassa on soistuvaa metsämaata ja estelässä hiekkaharjua. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa, joiden peltoja sijaitsee järven ympäristössä. Rannoille on rakennettu kuuden vapaa-ajan asunnon rakennuksia. Niille johtaa tiet valtatieltä 10 tai siitä haarautuvilta kyläteiltä.


title: Leskijärvi

text:
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,2 metriä mpy. Järveen laskee pieniä metsä-
tai pelto-ojia. Yksi ojista on Sotkalammin laskuoja. Sen laskuoja lähtee järven luoteisrannasta ja se laskee 750 metrin päähän Raidonjärveen. Vesi kulkeutuu siitä etenpäin Ruokojokea myöten Lairoon.


title: Leskijärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Läski järvi”. Silloin järvellä oli kaksi torppaa ja niiden pellot ja niityt. Hämeen härkätie ohitti järven vajaa puolen kilometrin päästä.


title: Sotkalammi (Hämeenlinna)

text: Sotkalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa valtatien 10 varressa Nummenkylän kylän kohdalla sijaitseva lampi.


title: Sotkalammi (Hämeenlinna)

text: Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen ympäristö on soistunutta metsämaata, jonka rantaviivan pituus on 850 metriä. Lampi on asumaton paitsi rannassa sijaitsevaa Sotkanlinnan tanssilavaa.


title: Sotkalammi (Hämeenlinna)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy. Lammesta on kaivettu oikaistu oja Leskijärveen.


title: Haaralammi (Hattula)

text: Haaralammi eli myös Haaralampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lounaispuolella erämaassa sijaitseva lampi.


title: Haaralammi (Hattula)

text: Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee soistuneella metsäalueella Tuiskulammin kanssa samalla ojitetulla Pahasuolla. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio, mutta sen länsipuolelta kulkee suon ylitse metsäautotie. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja on 100 metrin etäisyydellä.


title: Haaralammi (Hattula)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,5 metriä mpy. Lampeen on johdettu seitsemän suo-ojaa, joista yksi tuo vettä Valkealammista. Sen laskuoja lähtee sen luoteispäästä ja se laskee 2,5 kilometrin päässä Raidonjärveen.


title: Tuiskulammi

text: Tuiskulammi tai myös Tuiskulampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Tuiskulammi

text: Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on ojitetulla Pahasuolla sijaitsevasta kahdesta lammesta läntisin. Toinen lampi on Haaralammi. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat kokonaan soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Haaralammin ohittava tie kulkee 150 metrin päässä.


title: Tuiskulammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi Pahasuon ojista ja sen laskuoja, joka lähtee lammen itäpäästä, yhtyy pian Haaralammista lähtevään laskuojaan. Se laskee 2,5 kilometrin päässä Raidonjärveen.


title: Valkealammi (Hämeenlinna, Nummenkylä)

text: Valkealammi eli myös Valkealammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Valkealammi (Hämeenlinna, Nummenkylä)

text: Lammen pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lampi sijaitsee suolla Mustalammin vieressä. Lampien välistä kulkee matala harjujakson osuus ja se erottaa lammet eri valuma-alueisiin. Lammessa on viisi saarta, joista kaksi on metsäsaaria ja muut suosaaria. Suurin saarista on halkaisijaltaan yli 50 metriä. Saaret ovat autiot. Valkealammin rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja se on soistunutta metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Nummenkylän ja Teuron väliseltä maantieltä. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja käy lammesta alle 100 metrin päässä siitä.


title: Valkealammi (Hämeenlinna, Nummenkylä)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,5 metriä mpy. Sen laskuoja laskee 600 metrin päässä Pahasuolla sijaitsevaan Haaralammiin.


title: Mustalammi (Hämeenlinna, Nummenkylä)

text: Mustalammi tai myös Mustalampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Mustalammi (Hämeenlinna, Nummenkylä)

text: Lammen pinta-ala on 13,9 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee suoalueella yhdessä viereisen Valkealammin kanssa. Lampien välissä kulkee matala harju, joka erottaa ne omiin valuma-alueisiinsa. Lammen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen soistuvaa metsämaata. Lammen pohjoisrantaan laskee harjun rinteet. Lammen rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Nummenkylän suunnalta.


title: Mustalammi (Hämeenlinna, Nummenkylä)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy. Siihen on johdettu yli kymmenen suo-ojaa. Merkittävin niistä on ojitetulta Hirvilamminsuolta tuleva johto-oja. Lammen laskuoja lähtee mahdollisesti sen itäpäästä ja se laskee Karhumäensuolle.


title: Karhulammi (Hattula)

text: Karhulammi tai myös Karhulampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Karhulammi (Hattula)

text: Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Pahasuon pohjoispuolella. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne tule tietä, mutta Teuron ja Nummenkylän välinen maantie ohittaa sen alle 200 metrin päässä.


title: Karhulammi (Hattula)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja lähtee lammesta etelään Pahasuolle. Pahasuon johto-oja laskee Tuiskulammiin.


title: Kuotolanjärvi

text: Kuotolanjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalan kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Kuotolanjärvi

text: Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi on Räikälänjoen läpivirtausjärvi, jota voidaan myös pitää joen järvimäisenä laajentumanakin. Se sijaitsee alavan maan alueella ja sen ympäristössä on vain yksi mäki Lystinmäki. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta rantametsää tai joissakin kohdin peltomaata. Järven itärannalla on tiheä vapa-ajan asuntojen rakennuskanta. Samassa yhteydessä sijaitsee myös Pappilanranta, jossa on yleinen uimaranta.


title: Kuotolanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy., mikä on sama kuin yläpuolisella Viralanjärvellä ja alapuolisella Kernaalanjärvellä.


title: Kuotolanjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvellä ei ollut karttanimeä ja sen rannat oli raivattu niityiksi muualla paitsi lounaassa, missä sijaitsi Kuotalan talon pellot. Järven itäpuolella sijaitsi pappila ja tien toisella puolella kirkko. Vuoden 1962 peruskartassa Viralanjärvestä Kuotolanjärveen johtavaa jokea kutsuttiin Kesiäisjoeksi. Vuoden 1979 kartassa oli merkitty leirikeskus.


title: Viralanjärvi

text: Viralanjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Viralan kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Viralanjärvi

text: Järven pinta-ala on 118 hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi on kapea ja se asemoituu luode-kaakko-suuntaisesti. Järven luoteinen pää on Palsanlahti ja kaakkoinen pää Kirsta. Sen rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä ja kartan mukaan noin puolet rannoista ovat peltomaata ja loput metsämaata. Luoteispäässä sijaitse Viralan kylä, mutta muuten on asutus haja-asutusta. Vapaa-ajan asuntoja on lähes 30. Kaakkoispäässä sijaitsee Viralan kartano.


title: Viralanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, jonka Räikälänjoen alaosan alueeseen järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy.


title: Viralanjärvi

text: Järveen laskee sen luoteispäähän Koskenjoki, joka on Suojärven laskujoki ja se johtaa Jokilanjoen tuoman veden eteenpäin. Sen luoteispäähän laskee myös Koskelanoja, joka on Lähdelammin laskuoja. Viralanjärvestä laskee lyhyt Kesiänjoki Kuotolanjärveen, joka vuorostaan laskee Räikälänjokea myöten Kernaalanjärveen.


title: Viralanjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen kaakkoispäässä sijaitsi ”Wiralan” kylä, jonka pellot ulottuivat rantaan saakka. Muut rannat olivat niittyjä tai metsämaata. Luoteispään niittyjen takana sijaitsi muutama torppa. Vuoden 1979 peruskartassa oli järven luoteispäähän perustettu leirintäalue. Vielä vuoden 1989 kartassa Kesisäisjoen ylitti vanha Hämeenlinnan valtatie, mutta sen jälkeen sen rinnalle oli rakennettu moottoritie.


title: Lähdelammi

text: Lähdelammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Viralan kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Lähdelammi

text: Lammen pinta-ala on 15 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat alavaa metsämaata. Pohjoisessa sijaitsee maatalon pellot ja sen rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa.


title: Lähdelammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,6 metriä mpy. Sen pohjoisrantaan laskee Karanoja, joka tuo Hämeenlinnan puolelta Karanojanummella sijaitsevan jätteenkäsittelylaitoksen luota vesiä. Järven laskuoja on Koskelanoja, joka laskee parin kilometrin päässä Viralanjärven Palsanlahteen.


title: Lähdelammi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli asumaton, mutta sen ympäristön suot sekä Karalanojan että Koskelanojan puronvarret oli raivattu niitylle. Vuoden 1962 peruskartassa ei järven rannassa ollut vielä mökkejä, mutta vuoden 1979 kartassa ne olivat jo olemassa.


title: Kuuslammi (Janakkala)

text: Kuuslammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa sijaitseva lähes umpeen kasvanut lampi.


title: Kuuslammi (Janakkala)

text: Lammen pinta-ala on 0,1 hehtaaria ja sekosteikkoalue on 950 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se on kuivatettu järvi, josta on jäljellä kosteikon keskellä sijaitseva lampi, jonka rantaviivan pituus on 100 metriä.


title: Kuuslammi (Janakkala)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy. Järvi laskee nykyään Koskenjokeen.


title: Kuuslammi (Janakkala)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Kuuslampi”. Se oli suolla sijaitseva lampi, joka oli nykyisen kosteikon kokoinen lampi. Se laski alunperin Suojärveen, mutta järvenlaskun aikana sille kaitettiin laskuoja Viralanjärveen. Uusi laskuoja näkyy vuoden 1962 peruskartassa ja järvi on vuoden 1979 kartassa merkitty jo suoksi.


title: Koskenjoki (Janakkala)

text: Koskenjoki tai myös Koskenjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Myllynkylän kylän lähellä sijaitseva tekojärvi. Se on syntynyt, kun Koskenjoki on padottu vedenpinnan nostamiseksi.


title: Koskenjoki (Janakkala)

text: Tekojärven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 50 metriä leveä. Sen pato sijaitsee Myllykylässä ja tekojärvi ulottuu Lanakoskelle asti. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Myllykylän pellot ulottuvat tekojärven rantaan asti.


title: Koskenjoki (Janakkala)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on yli 85,2 metriä mpy.


title: Koskenjoki (Janakkala)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa tekojärveä ei vielä esiinny, mutta vuoden 1962 peruskartassa se oli nykyisenlaisena olemassa.


title: FC Progrès Niederkorn

text: Football Club Progrès Niederkorn on jalkapalloseura Niedekornin kaupungista, Differdangen kunnasta. Seura pelaa Luxemburgin pääsarjassa Kansallisessa divisioonassa. Maan mestaruuden Niederkorn on voittanut kolmesti: 1952–53, 1977–78 ja 1980–81. Luxemburgin cupin se on voittanut neljästi: 1932–33, 1944–45, 1976–77 ja 1977–78.


title: Talmont-sur-Gironde

text: Talmont-sur-Gironde on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Charente-Maritimen departementissa. Gironden estuaarin pohjoisrannalla sijaitsevan kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 105. Kunta kuuluu departementissaan Saintonge Estuairen kantoniin Saintesin arrondissementissa.


title: Talmont-sur-Gironde

text: Talmont-sur-Gironde kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France", johon kuuluu neljä muutakin Charente-Maritimen kylää.


title: FK Dinamo Brest

text: FK Dinamo Brest (, ) on jalkapalloseura Brestin kaupungista. Seura pelaa Valko-Venäjän korkeimmalla sarjatasolla Valko-Venäjän jalkapalloliigassa. Seura on voittanut Valko-Venäjän Cupin kolmasti: 2006–07, 2016–17 ja 2017–18.


title: Angles-sur-l’Anglin

text: Angles-sur-l’Anglin on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Viennen departementin itärajalla. Asukasluku vuonna 2014 oli 384. Kunta kuuluu departementissaan Montmorillonin kantoniin Montmorillonin arrondissementissa.


title: Angles-sur-l’Anglin

text: Nimensä mukaisesti Anglin-joen varrella sijaitseva Angles-sur-l’Anglin kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France". Kunnan nähtävyyksiin kuuluvat Roc-aux-Sorciersin kalliomaalaukset.


title: KV1

text: KV1 voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:


title: Sony SMC-70

text: Sony SMC-70 oli Sonyn valmistama mikrotietokone, joka julkaistiin vuonna 1982. Tietokone oli ensimmäinen, jossa käytettiin 3,5 tuuman levykettä.


title: Sony SMC-70

text: Tietokone oli ulkoasusta huolimatta suunnattu ammattikäyttöön.


title: Sony SMC-70

text: Tietokoneelle julkaistiin kehittyneempi malli SMC-70G (1984), jossa oli "genlock" videokuvan ja tietokonekuvan synkronointiin.


title: GP3 Saksan Grand Prix 2014

text: GP3 Saksan Grand Prix 2014 oli GP3-kauden 2014 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 19.–20. heinäkuuta Hockenheimringin moottoriradalla Saksassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Saksan GP:n ohessa.


title: GP3 Saksan Grand Prix 2014

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi ART Grand Prix -tallin kuljettaja Marvin Kirchhöfer. Sunnuntain kilpailun voitti Arden International -tallin Jann Mardenborough.


title: Transformers: The Last Knight (soundtrack)

text: Transformers: The Last Knight – Music from the Motion Picture on 21. kesäkuuta 2017 ilmestyneen yhdysvaltalaisen elokuvan "" sävellyksiä sisältävä soundtrack. Sävellykset on tehnyt Steve Jablonsky. Toisin kuin aiempien "Transformers"-elokuvien sävellykset, näiden kesto oli yli kaksi tuntia.


title: GP3 Britannian Grand Prix 2014

text: GP3 Britannian Grand Prix 2014 oli GP3-kauden 2014 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 5.–6. heinäkuuta Silverstonen moottoriradalla Englannissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Britannian GP:n ohessa.


title: GP3 Britannian Grand Prix 2014

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi Koiranen GP -tallin kuljettaja Jimmy Eriksson. Sunnuntain kilpailun voitti Status Grand Prix -tallin Richie Stanaway.


title: Micral N

text: Micral N oli ensimmäinen kaupallisesti saatava mikroprosessoriiin perustuva mikrotietokone, joka ei ollut rakennussarja.


title: Micral N

text: Tietokoneen oli kehittänyt ranskalainen François Gernelle ja se esiteltiin vuonna 1973. Tietokoneessa on Intel 8008-suoritin 500 KHz taajuudella.


title: Micral N

text: Tietokoneen valmistaja oli R2E-yhtiö.


title: Micral N

text: Tietokoneelle julkaistiin myöhemmin Intel 8080-suorittimeen perustuvat seuraajat Micral G ja Micral S.


title: GP3 Unkarin Grand Prix 2014

text: GP3 Unkarin Grand Prix 2014 oli GP3-kauden 2014 viides osakilpailu, joka ajettiin 26.–27. heinäkuuta Hungaroringin moottoriradalla Unkarissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Unkarin GP:n ohessa.


title: GP3 Unkarin Grand Prix 2014

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi Status Grand Prix -tallin kuljettaja Richie Stanaway. Sunnuntain kilpailun voitti Arden International -tallin Patric Niederhauser.


title: Kenbak-1

text: Kenbak-1 on John Blankenbakerin kehittämä henkilökohtainen tietokone, joka on julkaistu vuonna 1971. Konetta pidetään ensimmäisenä kaupallisesti saatavana henkilökohtaisena tietokoneena.


title: Kenbak-1

text: Tietokone ei vielä käyttänyt mikroprosessoria, mutta ei ollut myöskään rakennussarja.


title: Deborah Levy

text: Deborah Levy (s. 1959) on brittiläinen kirjailija ja runoilija. Hänen näytelmiään on esittänyt muun muassa Royal Shakespeare Company, ja hänen romaaninsa "Uiden kotiin" ("Swimming Home", 2011) ja "Hot Milk" (2016) olivat kumpikin Booker-finalisteja.


title: Deborah Levy

text: Levy syntyi Etelä-Afrikassa, Johannesburgissa, josta hänen perheensä muutti isän poliittisen vankeuden jälkeen Lontooseen vuonna 1968. Levy opiskeli Dartington College of Artsissa ja ryhtyi jo vuonna 1981 kirjoittamaan näytelmiä. Vuonna 1986 julkaistiin hänen ensimmäinen romaaninsa, "Beautiful Mutants", ja seuraavina vuosina Levy julkaisi vielä muutaman romaanin, minkä jälkeen alkoi äitiyden myötä pidempi kirjallinen hiljaiselo. Vuonna 2011 julkaistu "Swimming Home" nousi Booker-ehdokkaaksi, ja sen jälkeen myös Levyn vanhemmista teoksista on alettu ottaa uusintapainoksia.


title: Deborah Levy

text: Romaanit


title: Deborah Levy

text: Novellikokoelmia


title: Jeremy Northam

text: Jeremy Northam (s. 1. joulukuuta 1961 Cambridge, Englanti), on englantilainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa "Emma", "Gosford Park" ja "". Hän on myös esittänyt Thomas Morea televisiosarjassa "Tudors" ja Anthony Edeniä sarjassa "The Crown".


title: Jeremy Northam

text: Northam opiskeli näyttelemistä Bristol Old Vic Theatre School -teatterikoulussa.


title: Jeremy Northam

text: 1980-luvun lopussa ja 1990-luvulla Northam esiintyi National Theatren ja Royal Shakespeare Companyn tuotannoissa. Hän oli muun muassa Daniel Day-Lewisin sijaisnäyttelijä Hamletin pääroolissa. Hän sai vuonna 1990 parhaan tulokkaan Olivier-palkinnon näytelmästä "The Voysey Inheritance".


title: Jeremy Northam

text: Hänen ensimmäinen merkittävä roolinsa Hollywood-elokuvassa oli vuoden 1996 elokuvassa "The Net – verkko kiristyy", jossa hänen vastanäyttelijänään oli Sandra Bullock.


title: FC Zaria Bălți

text: Football Club Zaria Bălți on jalkapalloseura Bălțin kaupungista. Seura pelaa Moldovan korkeimmalla sarjatasolla Kansallinen divisioonassa. Seura on voittanut Moldovan Cupin kertaalleen vuonna 2016.


title: GP3 Belgian Grand Prix 2014

text: GP3 Belgian Grand Prix 2014 oli GP3-kauden 2014 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 23.–24. elokuuta Circuit de Spa-Francorchampsn moottoriradalla Belgiassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Belgian GP:n ohessa.


title: GP3 Belgian Grand Prix 2014

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi Marussia Manor Racing -tallin kuljettaja Dean Stoneman. Sunnuntain kilpailun voitti Carlin -tallin Alex Lynn.


title: Palle Hardrup

text: Palle Wischmann Hardrup (3. joulukuuta 1922 Kööpenhamina – 6. maaliskuuta 2012 Kööpenhamina) tunnetaan Tanskassa 50-luvulla sattuneesta Hypnoosimurhat-tapauksesta. Hardrup teki 29. maaliskuuta vuonna 1951 aseellisen ryöstön kööpenhaminalaiseen pankkiin ampuen pankkivirkailijan sekä pankin johtajan hengiltä. Silminnäkijät ohjasivat poliisit Hardrupin jäljille, ja tämä jäi nopeasti kiinni. Hardrup antautui ilman vastarintaa.


title: Palle Hardrup

text: Hardrupia epäiltiin myös hieman aiemmin tapahtuneesta toisen pankin ryöstöstä, mutta saalista ei ikinä löydetty eikä aiempaa ryöstöä pystytty todistamaan Hardrupin tekemäksi.


title: Palle Hardrup

text: Hardrupin lisäksi tapauksesta tuomittiin Tanskan korkeimman oikeuden päätöksellä toinenkin mies, Bjørn Schouw Nielsen. Korkein oikeus katsoi, että Nielsen oli hypnotisoinut Palle Hardrupin tekemään rikokset. Nielsen tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen, kun taas Hardrup suoritti tuomionsa vankimielisairaalassa. Molemmat vapautettiin, toisistaan riippumatta, vuonna 1967.


title: Palle Hardrup

text:
Hypnoosimurhien tutkintaa johti Roland Olsen.
"Pääartikkeli: Hypnoosimurhat"


title: Palle Hardrup

text: Toisen maailmansodan ja Tanskan natsimiehityksen aikana Palle Hardrup toimi ns. Hipo-miehenä. Hipo eli Hilfspolitzei oli saksalaisten miehittäjien alaisuudessa toiminut vapaaehtoisten tanskalaisten joukko, joka mm. ilmiantoi ja otti kiinni vastarintamiehiä. Sodan jälkeen Hardrup tuomittiin maanpetturuudesta vankeuteen.


title: Palle Hardrup

text: Hardrup suoritti rangaistustaan Horsensin vankilassa, jossa hän tutustui sellitoveriinsa Bjørn Schouw Nielseniin. Molemmat olivat kiinnostuneita hypnoosista, joogasta sekä itämaisesta filosofiasta. Hardup kertoi Hypnoosimurhien oikeudenkäynnissä olleensa varma, että Nielsen oli hypnotisoinut hänet tekemään ryöstön ja tapot vuonna 1951. Bjørn Schouw Nielsen teki itsemurhan syankaliumilla vuonna 1974.


title: Palle Hardrup

text: Vapautumisensa jälkeen Hardrup vaihtoi nimensä Palle Wischmanniksi poistaen kaikki siteet vanhaan elämäänsä. Edes hänen viimeinen tyttöystävänsä ei tiennyt hänen rikostaustastaan.


title: Palle Hardrup

text: Hypnoosimurhista ollaan tekemässä "The Guardian Angel" -nimistä elokuvaa, joka tulee teatterilevitykseen vuonna 2018. Palle Hardrupia esittää Cyron Melville. Elokuvan ohjaa Arto Halonen, joka tapasi Hardrupin vuonna 1997 ja on yksi harvoista häntä haastattelemaan päässeistä ihmisistä. Elokuvassa näyttelee myös Pilou Asbæk, jonka roolihahmo Anders Olsen perustuu Hypnoosimurhia tutkineeseen rikostutkija Roland Olseniin, sekä Josh Lucas, joka näyttelee Bjørn Schouw Nielseniä. Elokuvan suomalaisnäyttelijöitä ovat Sara Soulié, Pamela Tola sekä Mikko Nousiainen.


title: L/A Elektra

text: L/A Elektra on Paraisten ja Nauvon välillä liikennöivä hybridilautta. Lautta aloitti liikennöintinsä kesäkuussa 2017. Se on valmistettu Puolan Gdyniassa S.A. Cristin telakalla. Elektran ohella Paraisten ja Nauvon välillä kulkee lautta-alus Sterna.


title: L/A Elektra

text: Elektraa voidaan sähkökäytön lisäksi ajaa dieselmoottorilla. Pelkästään sähköä ei välttämättä voida käyttää hankalien jääolosuhteiden vuoksi. Tavoite on kuitenkin hoitaa 98% liikenteestä sähköllä.


title: GP3 Italian Grand Prix 2014

text: GP3 Italian Grand Prix 2014 oli GP3-kauden 2014 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 6.–7. syyskuuta Monzan moottoriradalla Italiassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Italian GP:n ohessa.


title: GP3 Italian Grand Prix 2014

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi Koiranen GP -tallin kuljettaja Jimmy Eriksson. Sunnuntain kilpailun voitti Marussia Manor Racing -tallin Dean Stoneman.


title: Menet

text: Menet [mə'nɛ] on Ranskan kunta Auvergne-Rhône-Alpesin alueella Cantalin departementissa. Asukasluku vuonna 2014 oli 556. Kunta kuuluu departementissaan Riom-ès-Montagnesin kantoniin Mauriacin arrondissementissa. Menet sijaitsee Mauriacista noin 35 kilometriä itäkoilliseen.


title: Menet

text: Kunnan nähtävyyksiin kuuluvat 1100-luvulta peräisin oleva kirkko ja pieni järvi.


title: GP3 Itävallan Grand Prix 2014

text: GP3 Itävallan Grand Prix 2014 oli GP3-kauden 2014 toinen osakilpailu, joka ajettiin 21.–22. kesäkuuta Red Bull Ringin moottoriradalla Itävallassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Itävallan GP:n ohessa.


title: GP3 Itävallan Grand Prix 2014

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi Carlin -tallin kuljettaja Alex Lynn. Sunnuntain kilpailun voitti Carlin -tallin Emil Bernstorff.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Ruotsalaisten tulo Suomeen on 1100-luvun lopulta 1350-luvulle jatkunut ruotsalaisten vaiheittainen Suomen saariston ja rannikkoalueiden kolonisaatio ristiretkien yhteydessä. Se johti Suomen ruotsinkielisen asutuksen sekä suomenruotsalaisten syntymiseen. Nimistötutkimuksen perusteella lähtijät olivat kotoisin Keski-Ruotsista. On arvioitu, että siirtolaisia oli kaikkiaan tuhansia.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Ruotsalaisten kolonisaatio Suomeen liittyy katolisen kirkon pyrkimykseen levittää kristinuskoa itämeren piirissä. Tulokkaat olivat kristittyjä ja he saapuivat vielä suurelta osin pakanalliseen maahan. Ruotsalaisten kolonisaatio oli ristiretkien ohella keino käännyttää suomalaisia kristinuskoon, ja sitä tuki katolisen kirkon ohella myös vielä kehittymässä ollut Ruotsin kuningaskunta. Kristinuskon levittämisen lisäksi siirtolaisuuden taustalla on vaikuttanut myös Ruotsin kuninkaan Maunu Eerikinpojan vuonna 1334 myöntämä neljän vuoden verovapaus Varsinais-Suomen, Uudenmaan, Ahvenanmaan, Hämeen ja Satakunnan siirtolaisille.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Kolonisaation taustalla oli myös varhaiskeskiajan suotuisa ilmastovaihe. Vuodet 980-1250 vallinnut lämpimän ilmaston vaihe oli johtanut väestönkasvuun, jonka seurauksena siirtolaisuuspaine oli kasvanut. Ilmiö oli yleiseurooppalainen ja myös siirtolaisuus Suomeen oli osa tätä laajempaa muuttoliikettä. Samaan aikaan ruotsalaisia siirtyi myös Pohjois-Ruotsin suuntaan sekä Länsi-Viroon. Ruotsalaiset asuttivat 1300-luvulla esimerkiksi Medelpadin ja Ångermanlandin.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Ensimmäisessä vaiheessa ruotsalaisten siirtolaisuus ulottui Ahvenanmaalle mahdollisen ensimmäisen ristiretken aikoihin 1150-luvulla. Ruotsinkieliset paikannimet näyttävät syntyneen yhtenä aaltona saariston asuttamisen yhteydessä. Ahvenanmaalla on kuitenkin säilynyt joitakin suomalaisperäisiä paikannimiä. On oletettavaa, että ulkosaaristo sai ruotsalaisen asujamistonsa myöhemmin kuin saariston suuret pääsaaret. "Bolstad"-liitteen sisältävistä paikannimistä on päätelty, että tulokkaat olivat mahdollisesti kotoisin Uplannista ja he kohtasivat alueella paikka paikoin autioita talonraunioita. Kalmistot katosivat Ahvenanmaalta vuoden 1000-tienoilla, minkä johdosta on pidetty mahdollisena että saari olisi autioitunut. Tämän tulkinnan mukaan alue olisi muuttunut Etelä-Suomen keskusseutujen eränkäyntialueeksi jossa käytiin satunnaisesti kauppaa.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Toisessa vaiheessa ruotsalainen siirtolaisuus eteni Varsinais-Suomen saaristoon ja Satakunnan rannikolle. Varsinais-Suomen saaristossa siirtolaisuus ulottui Iniön, Houtskarin, Nauvon, Korppoon, Paraisten, Hiittisten, Kemiön, Dragsfjärdin ja Västanfjärdin pitäjiin sekä myös Särkisalon alueelle. Kaikki Varsinais-Suomen ruotsinkieliset paikannimet ovat keskiaikaisia.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Siirtolaiset hakeutuivat ensin viljaville maille Paraisiin ja Kemiöön, sitten Ahvenanmaan itäisille saarille sekä läntiseen Varsinais-Suomen saaristoon ja lopuksi Suomen mannermaalle kuninkaankartanoiden läheisyyteen, mikä johtui ilmeisesti sotilaallisista turvallisuussyistä. Kemiö oli asuttu ruotsalaisten tullessa alueelle ja on mahdollista, että seurauksena oli konflikti alkuperäisen suomalaisen väestön kanssa. Myös muilla siirtolaisuuden kohteena olevilla alueilla oli suomenkielistä väestöä päätelleen paikannimien osittaisesta jatkuvuudesta.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Kolonisaation kolmannessa vaiheessa ruotsalaiset siirtyivät rannikkoa itäänpäin Uudellemaalle vaiheittain ensin siirtyen Länsi-Uudellemaalle. Gunvor Kerkkonen on esittänyt, että tanskalainen itirenaario eli purjehdusopas, olisi kuvannut ruotsalaisen asutuksen tilannetta joskus 1200-luvulla. Siinä paikannimet vaihtuvat suomalaisiksi hieman Hangon itäpuolella. Näin ollen ruotsalaisten kolonisaatio ei olisi ylettynyt Uudellemaalle vielä itirenaarion kirjoittamisen aikoihin.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Uudenmaan asutus liittyy mahdollisesti vuosina 1249-50 hämäläisiä vastaan tehtyyn niin sanottuun toiseen ristiretkeen. Ristiretken seurauksena Varsinais-Suomeen aiemmin siirtyneet ruotsalaiset levittäytyivät paikannimien perusteella myös Karjaan saaristoon. Uudenmaan rannikolla ruotsalaiset siirtolaiset kohtasivat alueella asuneita hämäläisiä ja varsinaissuomalaisia. Suurimmat määrät ruotsalaisia siirtolaisia asettui Pohjan pitäjään, Inkoon suurpitäjän sekä Helsingen ja Pernajan itäosiin, josta he jatkoivat Karjalohjan ja Lohjan eteläosiin sekä Tuusulaan, Askolaan ja Myrskylään.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Uudenmaan ruotsalaisen kolonisaation kunniaksi Johannes Bureus laati vuonna 1599 Uudenmaan ja Helsingin vaakunat, jotka esittävät meren aalloilla kulkevaa laivaa, näin kuvaten ruotsalaisten saapumista Uudellemaalle.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Länsi-Uudellamaalla ruotsalaiset tulivat ensin Tenholaan ja Karjaalle ja he asettuivat vanhan suomalaisasutuksen lomaan. Karjaan synty on ajoitettu vuoteen 1326, Kirkkonummen vuoteen 1330, Inkoon vuoteen 1337 ja Lohjan vuoteen 1382. Karjaan seutu vaikuttaa tulleen täydellisesti ruotsalaisten asuttamaksi vuoden 1400 tienoilla. 1300-luvulla muuttoliike kohdistui myös Raaseporiin jossa linnan rakennustyöt mahdollisesti vetivät paikalle väestöä Ruotsista.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Itä-Uusimaa sai asutuksensa yhdestä järjestelmällisestä väestönsiirrosta Porvooseen. Se oli ylhäältäpäin johdettua ja siirtolaiset kuljetettiin Suomeen vankoissa aluksissa kaikilta Svean valtakunnan alueilta. Tulijat saivat palkinnoksi siemenviljaa ja pienkarjaa sekä neljän vuoden verovapauden. Heitä oli työvoimana kuninkaankartanoiden rakentamisessa ja heidän velvollisuutenaan oli ylläpitää sotaväkeä. Itä-Uudenmaan rannikon ja jokilaaksojen viljelyskelpoiset maat asutettiin ripeästi, mistä asutus myöhemmin levisi eri suuntiin. Itä-Uudenmaan vanhin historiallisissa lähteissä mainittu ruotsalaisesiintymä on maininta Porvoon Stensbölästä vuodelta 1327.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Viimeinen ruotsalaisten kolonisaation vaihe liittyy karjalaisia vastaan vuonna 1293 tehtyyn kolmanteen ristiretkeen. Kymijoki oli aiemmin ilmeisesti toiminut hämäläisten ja karjalaisten rajana ja siirtolaisten asutus ylitti sen joskus 1200-luvun lopulla tai 1300-luvun alussa. Tästä ruotsalaisen maahanmuuton viimeisestä vaiheesta on jäänyt vain vähän tietoja. Sen jäljet ovat hävinneet jo 1500-luvulla useita paikannimiä lukuun ottamatta. Rannikolta tunnetaan useita satoja suomentuneita paikannimiä Vehkalahden ja Virolahden alueelta. Muuttoaallon on tulkittu olleen järjestäytynyttä ja ruotsalaisen yläluokan tukemaa. Mitä kauemmaksi Ruotsin keskusseuduilta tultiin, sitä vaikeampaa talonpoikien oli muuttaa alueelle omin voimin.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Pohjanmaan ruotsinkielinen paikannimistö on kristillistä ja peräisin keskiajalta. On arveltu, että siirtolaisuus Pohjanmaalle alkoi samoihin aikoihin kuin Itä-Uudellemaalle ja Kymenlaaksoon 1200-luvun lopussa ja 1300-luvun alkupuolella. Pohjanmaan siirtolaisia tuettiin Ruotsista käsin ja sisämaassa asuneiden suomalaisten kalalahdet ja -satamat annettiin heidän käyttöönsä.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Ristiretkistä kertovien lähteiden lisäksi ruotsalaisissa tarinoissa ja perinnetiedoissa kuvataan taisteluita ja muita konflikteja siirtolaisten ja suomalaisten välillä. Tarinoissa pohjalaiset ovat kertoneet, että siirtolaisten avuksi tarvittiin sotaväkeä Ruotsista. Myös Mikael Agricola kirjoitti 1500-luvulla pakanallisten suomalaisten ahdistelleen kolonisaation aikoina ruotsalaisia siirtolaisia, mistä syystä he olivat pyytäneet apua sukulaisiltaan Ruotsista ja sitä myös saaneet. Eräs tarina kuvailee Ruotsista tulleen pääasiassa rikollisia ja pahantekijöitä, jotka tulivat maahan käydäkseen sotaa suomalaisia vastaan. Vuonna 1303 Kristiinankaupungin tienoille tulleet siirtolaiset saivat toisen ristiretken seurauksena luvan asettua "hämäläisten maahan". Helsingin pormestari Anders Larsson Ehredt kirjoitti Pietari Brahelle vuonna 1639 , ettei Helsingin nimeä saanut vaihtaa kaupungin siirron yhteydessä koska nimi oli "muistuma meidän esi-isiemme voitokkaista aseista.". Kemiönsaaren alkuperäinen suomalaisasutus katosi kokonaan paikalta ruotsalaisten tultua alueelle, mikä voi kertoa konfliktista ryhmien välillä.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Konflikteja suomalaisten ja siirtolaisten välillä syntyi myös koskien alueiden käyttöoikeuksia. Näitä riitoja koskevia kirjeitä tunnetaan useita. Esimerkiksi 1. kesäkuuta 1303 Satakunnan ruotsalaiset siirtolaiset olivat riitaantuneet alueen suomalaisten kanssa heidän tilojensa ollessa suomalaisten kaskimailla. Vuonna 1347 annettiin määräys Helsingin alueen kalastusoikeuksien siirrosta suomalaisilta rannikon ruotsalaisille. Ruotsin kuningas antoi lähtökohtaisesti kalastusoikeudet aina siirtolaisille jolloin suomalaiset menettivät oikeutensa niihin. Vuodelta 1348 tunnetaan piispa Hemmingin ja Turun linnanpäällikön suojelukirje, jonka tarkoituksena on suojella Pohjanlahden rannikon siirtolaisia suomalaisia vastaan.


title: Ruotsalaisten tulo Suomeen

text: Kristityn ruotsalaisen siirtolaisuuden seurauksena muun muassa Hämeestä ja Satakunnasta väestöä lähti kohti pohjoista, koska he eivät suostuneet ottamaan vastaan heidän vanhoille kotiseuduilleen levittäytynyttä uutta uskontoa.


title: GP3 Espanjan Grand Prix 2014

text: GP3 Espanjan Grand Prix 2014 oli GP3-kauden 2014 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 10.–11. toukokuuta Circuit de Catalunyan moottoriradalla Espanjassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Espanjan GP:n ohessa.


title: GP3 Espanjan Grand Prix 2014

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi Carlin -tallin kuljettaja Alex Lynn. Sunnuntain kilpailun voitti Marussia Manor Racing -tallin Dean Stoneman.


title: GP3 Espanjan Grand Prix 2015

text: GP3 Espanjan Grand Prix 2015 oli GP3-kauden 2015 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 9.–10. toukokuuta Circuit de Catalunyan moottoriradalla Espanjassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Espanjan GP:n ohessa.


title: GP3 Espanjan Grand Prix 2015

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi ART Grand Prix -tallin kuljettaja Esteban Ocon. Sunnuntain kilpailun voitti ART Grand Prix -tallin Marvin Kirchhöfer.


title: Get Stoned

text: Get Stoned on suomalaisen speed metal -yhtye Stonen toinen single yhtyeen albumilta Stone. Se julkaistiin vuonna 1988 levymerkillä Mechanic Records.


title: Get Stoned

text: A-puoli


title: Get Stoned

text: B-puoli


title: GP3 Itävallan Grand Prix 2015

text: GP3 Itävallan Grand Prix 2015 oli GP3-kauden 2015 toinen osakilpailu, joka ajettiin 20.–21. kesäkuuta Red Bull Ringin moottoriradalla Itävallassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Itävallan GP:n ohessa.


title: GP3 Itävallan Grand Prix 2015

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi paalupaikalta startannut Trident -tallin kuljettaja Luca Ghiotto. Sunnuntain kilpailun voitti Trident -tallin Óscar Tunjo.


title: Risifrutti

text: Risifrutti on norjalaisen Orklan valmistama maitotuote. Sitä markkinoi ja myy Suomessa Orkla Foods Finland. Suomen lisäksi Risifruttia myydään enimmäkseen Ruotsissa ja Tanskassa.


title: Risifrutti

text: Risifrutti koostuu maidosta, riisistä, sokerista, marjoista, kermasta, sakeuttamisaineesta ja aromeista, kuten vanilliinista. Tuotetta myydään muun muassa mansikan-, vadelman- ja mustikanmakuisena sekä XL-koossa. Perinteisen riisikoostumuksen rinnalla myydään mannasuurimosta tehtyä Mannafrutti-välipalaa.


title: Mad Hatter’s Den / Emotional Playground

text: Mad Hatter’s Den / Emotional Playground on suomalaisen speed metal -yhtye Stonen single yhtyeen albumilta Emotional Playground. Se julkaistiin vuonna 1991 levymerkillä Megamania.


title: Mad Hatter’s Den / Emotional Playground

text: A-puoli


title: Mad Hatter’s Den / Emotional Playground

text: B-puoli


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1804

text: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1804 järjestettiin 2. marraskuuta – 5. joulukuuta 1804. Vaaleissa vastakkain olivat istuva presidentti Thomas Jefferson demokraattis-republikaanisesta puolueesta ja Yhdysvaltain vapaussodan sankari ja entinen Ranskan suurlähettiläs Charles Cotesworth Pinckney federalistisesta puolueesta. Jefferson voitti Pinckneyn selvästi ja varapresidentiksi valittiin George Clinton.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1804

text: Vuoden 1804 presidentinvaalit olivat ensimmäiset jotka järjestettiin sen jälkeen kun perustuslain 12. lisäys oli ratifioitu, joka uudisti presidentin ja varapresidentin valintamenetelmän. 12. lisäyksen mukaan valitsijamiesten piti tarkasti eritellä valintansa presidentiksi ja varapresidentiksi; aiemmin valitsijamiehet äänestivät vain presidentistä ja toiseksi eniten ääniä saanut valittiin varapresidentiksi.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1804

text:
Yhdysvaltain presidentinvaalit 1804
! colspan="2" rowspan="1" style="text-align:left;" | Presidenttiehdokas
! rowspan="1" colspan="1" style="text-align:left;" | Puolue
! rowspan="1" colspan="1" style="text-align:left;" | Kotiosavaltio
! rowspan="1" colspan="1" style="text-align:left;" | Valitsijamiesäänet
! colspan="2" rowspan="1" style="text-align:left;" | Varapresidenttiehdokas
! rowspan="1" colspan="1" style="text-align:left;" | Puolue
! rowspan="1" colspan="1" style="text-align:left;" | Kotiosavaltio
! rowspan="1" colspan="1" style="text-align:left;" | Valitsijamiesäänet
Lähde: National Archives and Records Administration


Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1913 olivat neljännet viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut. Kilpailut käytiin Turun urheilupuistossa 14.–15. kesäkuuta 1913 Turun Riennon järjestäminä. Kilpailuissa juostiin ensimmäisen kerran myös naisten 100 metrin henkilökohtainen mestaruuskilpailu.


title: Ruunaanjärvi

text: Ruunaanjärvi on Pohjois-Karjalassa Lieksassa lähellä Venäjän rajaa sijaitseva järvi. Rajavyöhykkeelle on matkaa kilometrin ja rajalle 3,5 kilometriä.


title: Ruunaanjärvi

text: Järven pinta-ala on 1 250 hehtaaria eli 12,5 km². Se on 13,3 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Järven selkä on melko avoin, mutta sen kaakkoispuoliskossa on saaria. Järvessä on laskettu olevan yhteensä 25 saarta. Suurin saari on Suusaari, jonka pinta-ala on 20 hehtaaria. Se on 900 metriä pitkä ja 430 metriä leveä. Sen ympärillä on 350 metriä pitkä Tiaisen saari sekä yksitoista pienempää saarta. Järven eteläpäässä sijaitsee 400 metriä pitkä Kotasaari ja pieni Kuikkasaari. Pohjoispäässä järveä sijaitsevat kuin jonossa Vahtisaaret, Vihtasaari, Koirasaari, Juuppulasaari ja 700 metriä pitkä Marjosaari.


title: Ruunaanjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 51 miljoonaa m³ eli 0,051 km³. Järven keskisyvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys on 22,5 metriä. Järvenselällä voi silti olla vain metrinkin syvää.


title: Ruunaanjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 45 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa matalaa metsämaata, jota pienet suoalueet katkovat. Järven kaakkoispäässä jokien suistoissa on avosuota. Järvelle erottuu korkea mäki Ruunaanvaara, joka kohoaa 65 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvellä on yhden kiinteän asunnon lisäksi muutama vapaa-ajan asunto.


title: Ruunaanjärvi

text: Järven rantoja on liitetty Ruunaan suojelualueeseen, jossa voi rajoitetusti retkeillä. Suojelualueen eteläpuolella on tämän lisäksi Ruunaan retkeilyalue.


title: Ruunaanjärvi

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Pielisen reitin valuma-alueen (04.4) Ruunaanjoen valuma-alueella (04.49), jonka Ruunaanjärven alueeseen (04.492) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,1 metriä mpy.


title: Ruunaanjärvi

text: Vesistön valuma-alue saa pääosan vedestänsä Venäjän puolella olevista vesistöalueista, jotka laskevat Suomen puolelle Lieksanjokea pitki. Lieksanjoki työntyy Säynäsemän (165 ha) läpi ja laskee Ruunaanjärveen Mätäsjokea myöten. Järven kaakkoispäähän laskee kaksi jokea Suurijoki ja Särkkäjoki. Ne ovat pienten Suurjoen valuma-alueen (04.495) ja sitä hieman suuremman Särkkäjoen valuma-alueen (04.494) laskujokia. Pieni laskuoja on Muorinpuro. Järven luoteispää on nimeltään Oinasjärvi, joka laskee Polvijärveen (356 ha). Sen laskujoki on myös nimeltään Lieksanjoki. Järven pohjoispäästä on kaivettu uittokanava suoraan Lieksanjokeen.


title: Ruunaanjärvi

text: Ruunaanjärven lähialueella on muutama yli hehtaarin kokoinen järvi tai lampi, joka laskee suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Lietejärvi (34 ha) ja Muorinlampi (11 ha).


title: GP3 Britannian Grand Prix 2015

text: GP3 Britannian Grand Prix 2015 oli GP3-kauden 2015 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 4.–5. heinäkuuta Silverstonen moottoriradalla Englannissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Britannian GP:n ohessa.


title: GP3 Britannian Grand Prix 2015

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi paalupaikalta startannut ART Grand Prix -tallin kuljettaja Marvin Kirchhöfer. Sunnuntain kilpailun voitti Arden International -tallin Kevin Ceccon.


Euroopan konservatiivien ja reformistien allianssi (, lyh. ACRE) on vuonna 2009 perustettu eurooppalainen EU-kriittinen ja konservatiivinen puolue.


title: Euroopan konservatiivien ja reformistien allianssi

text: Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmä on puolueen parlamentaarinen ryhmä Euroopan parlamentissa.


title: GP3 Unkarin Grand Prix 2015

text: GP3 Unkarin Grand Prix 2015 oli GP3-kauden 2015 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 25.–26. heinäkuuta Hungaroringin moottoriradalla Unkarissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Unkarin GP:n ohessa.


title: GP3 Unkarin Grand Prix 2015

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi paalupaikalta startannut Trident -tallin kuljettaja Luca Ghiotto. Sunnuntain kilpailun voitti Arden International -tallin Kevin Ceccon.


title: Nummi (Hämeenlinna)

text: Nummi on Hämeenlinnan Voutilan kaupunginosassa sijaitseva lähiöalue. Alueen rakennuskanta muodostuu suureksi osaksi asuinkerrostaloista, mutta sen laitamilla on myös pientaloja. Nummi rajoittuu idässä Aleksis Kiven katuun, etelässä Loimalahdentiehen ja pohjoisessa Sammontiehen. Nummen itäpuolella, samassa kaupunginosassa, sijaitsee Jukolan lähiö. Nummella sijaitsee vuonna 2018 valmistunut Nummikeskus, johon sisältyvät uusi yhtenäiskoulu, kirjasto ja neuvola. Nummikeskuksen tieltä purettiin paikalla aikaisemmin sijainnut Nummen koulu. Nummella on myös ostoskeskus, jossa sijaitsee muutamia lähipalveluita. Nummen rikostilastot ovat Hämeenlinnan korkeimmat.


title: Complete

text: Complete on Stonen boksijulkaisu, joka sisältää kaikki julkaistut albumit, singlet, "Get Stoned, Stay Stoned" DVD:n sekä CD-levyllisen demoja ja ennenjulkaisemattomia versioita. Lisäksi boxilla 2 ennenjulkaisematonta studiobiisiä sekä 36 sivuinen kirjanen. Boksin julkaisi Johanna Kustannus


title: Complete

text: Boksi nousi suomen virallisen listan sijalle 14.


title: GP3 Belgian Grand Prix 2015

text: GP3 Belgian Grand Prix 2015 oli GP3-kauden 2015 viides osakilpailu, joka ajettiin 22.–23. elokuuta Circuit de Spa-Francorchampsn moottoriradalla Belgiassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Belgian GP:n ohessa.


title: GP3 Belgian Grand Prix 2015

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi Arden International -tallin kuljettaja Emil Bernstorff. Sunnuntain kilpailun voitti Trident -tallin Luca Ghiotto.


title: Veskijõgi

text: Veskijõgi (myös Tullmurru jõgi tai Vaisi jõgi ) on joki Nõvassa Läänemaalla Viron pohjoisosissa, joka laskee Keibu-lahteen Suomenlahdella.


title: Veskijõgi

text: Joki alkaa Hindaste järvestä, joka sijaitsee Suursoon alueella. Se on suoraksi kaivettu oja, joka on johdettu Veskijärveen. Veskijärveen laskee myös Tänavjärven laskuoja, joka sisältyy Veskijõen vesistöön. Alajuoksulla joki halkoo suoraksi kaivettuna aution metsäalueen ja tulee asutulle alueelle Nõvan kirkonkylän Vaisiin. Sieltä se siirtyy ranta-alueelle, missä se laskee autiolla rannikolla Keibu-lahteen.


title: GP3 Italian Grand Prix 2015

text: GP3 Italian Grand Prix 2015 oli GP3-kauden 2015 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 5.–6. syyskuuta Monzan moottoriradalla Italiassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Italian GP:n ohessa.


title: GP3 Italian Grand Prix 2015

text: Lauantain kilpailun voittoon ajoi Arden International -tallin kuljettaja Emil Bernstorff. Sunnuntain kilpailun voitti ART Grand Prix -tallin Marvin Kirchhöfer.


title: Rachid El Basir

text: Rachid El Basir (s. 4. lokakuuta 1968) on aktiiviuransa päättänyt marokkolainen keskimatkojen juoksija ja olympiamitalisti.


title: Rachid El Basir

text: El Basir osallistui olympialaisiin kaksi kertaa, vuonna 1992 Barcelonassa sekä vuonna 1996 Atlantassa. Vuonna 1992 hän saavutti hopeaa 1 500 metrin juoksusta. Vuonna 1996 El Basir sijoittui samalla matkalla omassa alkuerässään kuudenneksi eikä selviytynyt finaaliin. Ennätyksekseen 1 500 metrillä hän juoksi ajan 3:33,82 vuonna 1995.


title: Katinen

text: Katinen on Hämeenlinnan 17. kaupunginosa ja lähiöalue. Se sijaitsee keskustasta kaakkoon Katumajärven rannalla. Katisilla sijaitsee muun muassa Katisten kartano, Katisten työväentalo, urheilukenttä, pitseria ja uimaranta. Merkittävin asutus muodostuu kaupunginosan pohjoislaidalla sijaitsevasta Katisten lähiöstä. Kaupunginosan kautta kulkee valtatie 10.


title: Peter Koech

text: Peter Koech (s. 18. helmikuuta 1958 Kilibwoni) on aktiiviuransa päättänyt kenialainen estejuoksija ja olympiamitalisti.


title: Peter Koech

text: Koech osallistui olympialaisiin kerran, vuonna 1988 Soulissa saavuttaen kisoista hopeaa 3 000 metrin estejuoksusta. Ennätyksekseen 3 000 esteissä Koech juoksi ajan 8:05,35 3. heinäkuuta 1989. Aika oli esteiden maailmanennätys yli kolmen vuoden ajan.


title: Bruno Baptista

text: Bruno Baptista (s. 24. maaliskuuta 1997 São Paulo) on brasilialainen autourheilija. Kaudella 2017 hän kilpaili GP3-sarjassa DAMS -tallissa.


title: William Mutwol

text: Boniface William Mutwol (s. 10. lokakuuta 1967 Kapsowar) on aktiiviuransa päättänyt kenialainen estejuoksija ja olympiamitalisti.


title: William Mutwol

text: Mutwol osallistui olympialaisiin kerran, vuonna 1992 Barcelonassa saavuttaen kisoista pronssia 3 000 metrin estejuoksusta. Ennätyksekseen 3 000 esteissä Koech juoksi ajan 8.10,74 vuonna 1992.


title: Laaniitty

text: Laaniitty on lähiö Hämeenlinnassa, Idänpään kaupunginosassa. Alue sijoittuu Laaniitynkadun molemmin puolin, ja sen keskellä sijaitsee pitkänomainen puisto. Laaniityn rakennuskanta on kerrostalovaltaista, mutta pohjoisosassa on myös rivitaloja.


title: Julien Falchero

text: Julien Falchero (s. 2. maaliskuuta 1997) on ranskalainen autourheilija. Kaudella 2017 hän kilpaili GP3-sarjassa Campos Racing -tallissa. Hän jatkoi kaudella 2018 Arden International -tallissa.


title: Puistonmäki

text: Puistonmäki on Hämeenlinnan 12. kaupunginosa ja lähiö. Se sijaitsee noin kahden kilometrin etäisyydellä keskustasta pohjoiseen. Idässä pitkänomainen Puistonmäki rajoittuu Vanajaveteen ja lännessä Ojoisten kaupunginosaan.


title: Puistonmäki

text: Puistonmäen lähiö sijaitsee korkean Kettumäen päällä, joten sen rakennukset näkyvät pitkälle kaupunkikuvassa.


title: Puistonmäki

text: Osa Puistonmäen palveluista on nimetty naapurikaupunginosa Ojoisten mukaan. Vuonna 2013 valmistuneessa Ojoisten lastentalossa (Mäyräntie 3) toimii neuvola, päiväkoti, esikoulu ja Seminaarin koulun alakoulun kaksi ensimmäistä luokkaa. Lastentalon paikalla sijainnut Ojoisten koulu purettiin vuonna 2012 sisätiloista löytyneen homeen takia. Lastentalon naapurissa sijaitsevat Ojoisten terveysasema (Veteraanipolku 1) ja kuntoutuksia tarjoava yksityinen palvelutalo Ilveskoti.


title: Puistonmäki

text: Kaupunginosan itälaidalla Tampereentien ja Vanhankaupunginlahden välissä sijaitsee Hämeenlinnan kaupunginpuisto eli Parkki.


title: Synkin hetki

text: Synkin hetki () on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut sotadraamaelokuva, jonka on ohjannut Joe Wright. Se kertoo Winston Churchillin pääministerikauden alkuvaiheista toisessa maailmansodassa. Churchillia näyttelee Gary Oldman. Muita päärooleja esittävät Kristin Scott Thomas, Lily James, Stephen Dillane, Ronald Pickup ja Ben Mendelsohn.


title: Synkin hetki

text: "Synkin hetki" sai ensi-iltansa Telluriden elokuvajuhlilla 1. syyskuuta 2017. Teatteriensi-illan se sai Britanniassa 12. tammikuuta ja Suomessa 19. tammikuuta 2018. Oldman voitti roolistaan parhaan miespääosan Golden Globen, SAG-palkinnon sekä parhaan miespääosan Oscar-palkinnon.


Jääkiekon alle 18-vuotiaiden Aasian ja Oseanian mestaruuskilpailut oli vuosittain järjestetty arvoturnaus, jota pelattiin vuosina 1984–2002. Turnaukseen osallistui joukkueet pääasiassa Aasiasta sekä Australia. Vastaavasti Euroopassa pelattiin alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuja vuodet 1977–1998 (alle 19-vuotiaiden EM-kilpailut vuosina 1968–1976), ennen kuin turnaus laajeni alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruusformaattiin vuonna 1999. Eniten mestaruuksia AM-kilpailuista voitti kymmenellä kullallaan Japani.


title: Jääkiekon alle 18-vuotiaiden Aasian ja Oseanian mestaruuskilpailut

text: Turnaus pelattiin ensimmäisen kerran Japanin Kushirossa ja Tomakomaissa Japanin, Kiinan, Etelä-Korean ja Australian kesken vuonna 1984. Japani voitti kolme ensimmäistä turnausta, jonka jälkeen Pohjois-Korea osallistui ensimmäisen kerran vuoden 1987 turnaukseen ja voitti heti ensimmäisellä kerralla mestaruuden. Vuonna 1991 Meksiko Pohjois-Amerikasta osallistui ainoan kerran turnaukseen, mutta joukkue kuitenkin hävisi kaikki neljä otteluaan.


text: Vuonna 1993 turnaukseen liittyi Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Kazakstan, joka voitti kaikki neljä otteluaan maalierolla 88-0. Joukkueen maalilla torjuivat myöhemmin NHL:ssäkin pelanneet Vitali Jeremejev ja Jevgeni Nabokov. Kazakstanin vuoden 1997 hopeaa voittaneessa joukkueessa esiintyivät tulevista NHL-pelaajista maalivahti Vitali Kolesnik ja hyökkääjä Nikolai Antropov. Joukkue voitti viidestä pelaamastaan turnauksesta kolme kultaa ja kaksi hopeaa, kunnes Kazakstan siirtyi vuonna 1998 pelaamaan alle 18-vuotiaiden D-sarjan EM-kilpailuihin. Vuonna 2001 myös alemman sarjatason EM-kilpailut liittyivät MM-kisaformaattiin, jossa Kazakstan sittemmin nousi aina alle 18-vuotiaiden pääsarjatason MM-kilpailuihin vuoden 2003 turnaukseen.


text: Kazakstanin lähdettyä EM-kisaformaattiin vuoden 1997 turnauksen jälkeen vuoden 1998 turnaukseen liittyivät mukaan Uusi-Seelanti ja Thaimaa. Uusi-Seelanti voitti debyyttiturnauksessaan Thaimaan lukemin 12-2, mutta hävisi kaikki neljä muuta otteluaan. Thaimaa puolestaan hävisi kaikki viisi otteluaan peräti maalierolla 217-3. Maiden välillä nähtiin koko turnauksen historian ajan suuria tasoeroja, mikä korostui Thaimaan debyyttiturnauksessa, jossa nähtiin Etelä-Korean ennätyksellinen 92-0 voitto maasta. Ottelussa nähtiin myös toinen ennätys, kun Song Dong-hwan teki Etelä-Korean maaleista 30. Hän voitti koko turnauksen piste- ja maalipörssin tehtyään viidessä ottelussa tehot 44+12=56. Ennätyksen myötä Dong-hwanin paita on nykyään esillä Kanadan Torontossa sijaitsevassa Hockey Hall of Famessa.


text: Vuonna 1999 turnaus laajeni kahdeksaan joukkueeseen, joten se jaettiin kahdelle sarjatasolle. Sekä I- että II-divisioonassa pelasi neljä joukkuetta. I-divisioonan muodostivat turnauksen alkuperäisjoukkueet Japani, Etelä-Korea, Kiina ja Australia. II-divisioonan turnausta isännöi Pohjois-Korea. Uuden-Seelannin lisäksi turnauksessa pelasivat myös ensimmäisen kerran Kiinan Taipei ja Etelä-Afrikka, joista jälkimmäisenä mainittu sijoittui toiseksi voitettuaan kaksi ottelua. Pohjois-Korea voitti turnauksen. Kiinan Taipei hävisi kaikki ottelunsa suurella maalierolla 133-8.


text: Alkuperäisjoukkue Japani jättäytyi vuoden 2000 turnauksesta lähdettyään mukaan alle 18-vuotiaiden B-sarjan MM-kilpailuihin. Joukkue on myöhemmin pysynyt MM-kilpailujen I-divisioonatasolla. Japanin AM-kilpailujen I-divisioonassa korvasi Pohjois-Korea, joka voitti turnauksen. II-divisioonassa Uuden-Selannin ja Kiinan Taipein kanssa pelasivat paluun tehnyt Thaimaa sekä tulokasjoukkue Mongolia. Mongolia onnistui pelaamaan Thaimaan kanssa 4-4-tasapelin, mutta joukkue jäi kuitenkin viimeiseksi. Seuraavana vuonna Mongolia voitti II-divisioonan turnauksen. Uusi-Seelanti liittyi I-divisioonaan Pohjois-Korean tilalle, mutta jäi viimeiseksi. Pohjois-Korea liittyi alle 18-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuihin, joissa joukkue sijoittui viimeiseksi ja putosi II-divisioonaan. Pohjois-Korea ei ole enää sittemmin osallistunut ikäluokan turnauksiin.


text: Vuonna 2002 turnaus pelattiin viimeisen kerran. Joukkuemäärä väheni kuuteen ja II-divisioona poistui, kun Etelä-Korea siirtyi pelaamaan alle 18-vuotiaiden III-divioonan MM-kilpailuihin, josta se sittemmin nousi seuraavaksi vuodeksi II-divisioonaan. Sittemmin Etelä-Korean korkein sijoitus on I-divisioonan A-lohkon viides sija vuodelta 2010. Vuoden 2002 turnauksen kaksi ensimmäistä sijaa menivät alkuperäisjoukkueille Kiinalle ja Australialle, kun taas isäntäjoukkue Uusi-Seelanti voitti pronssia.


text: Aasian ja Oseanian mestaruuskilpailujen päätyttyä Kiina, Australia ja Uusi-Seelanti siirtyivät vuonna 2003 pelaamaan alle 18-vuotiaiden III-divisioonan MM-kilpailuihin. Joukkueet muodostivat turnauksen A-lohkon, jossa pelasi myös isäntäjoukkue Meksiko. Australia voitti kultaa ja nousi seuraavaksi vuodeksi II-divisioonaan. Kiina voitti pronssia. Australian sarjataso on myöhemmin vaihdellut II- ja III-divisioonan MM-tasojen välillä ja joukkueen parhaat sijoitukset ovat II-divisioonan lohkon viidennet sijat vuosilta 2006 ja 2007. Kiinan sarjataso on Australian tapaan vaihdellut II- ja III-divisioonan välillä. Joukkue on parhaimmillaan sijoittunut II-divisioonan lohkossa viidenneksi vuosina 2008 ja 2011. Huhtikuussa 2017 maan KHL-joukkue Kunlun Red Starin ilmoitettiin ottavan tehtäväkseen kehittää Kiinan maajoukkuekiekkoilua ja koota maan alle 18-vuotiaiden maajoukkue pohjoisamerikkalaiseen Northwest Hockey -liigaan. Uusi-Seelanti on puolestaan kerran onnistunut nousemaan II-divisioonatasolle vuoden 2011 turnaukseen.


text: Viimeisen turnauksen jälkeen muista joukkueista Kiinan Taipei on osallistunut III-divisioonan MM-kilpailuihin vuodesta 2008, jolloin joukkue ylsi myös parhaimmalle sijoitukselleen hopeaan. Mongolia on osallistunut saman sarjatason turnaukseen vuosina 2008 ja 2010. Yhden turnauksen visiitin AM-kisojen II-divisioonassa tehnyt Etelä-Afrikka pelasi ensin vuoden 2000 turnauksen II-divisioonan EM-kilpailuissa ja sen jälkeen pääsääntöisesti III-divisioonan MM-kilpailuissa. Joukkue nousi II-divisioonatasolle vuosien 2003 ja 2005 turnauksiin. Meksiko aloitti III-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2003 ja on jatkanut pääsääntöisesti siellä. Parhaimmillaan joukkue on sijoittunut II-divisioonassa lohkonsa neljänneksi vuosina 2005 ja 2006.


text: Alle 18-vuotiaiden turnaus pidettiin IIHF Challenge Cup of Asian yhteydessä kertaalleen vuonna 2012. Ainoa aiemmin AM-kilpailuihin osallistunut maa oli Thaimaa, joka voitti kultaa. Muut turnaukseen osallistuneet joukkueet olivat Arabiemiirikunnat, Malesia, Intia ja Hong Kong.


text: Alle 20-vuotiaiden kilpailuja on pelattu vuodesta 1974 ja virallisesti vuodesta 1977. Formaattiin liittyi alempi sarjataso ensimmäisen kerran vuonna 1979 ja Japani liittyi ensimmäisenä aasialaisena joukkueena ikäluokan MM-turnauksiin vuonna 1982, jolloin se sijoittui B-sarjassa kolmanneksi. Seuraavana vuonna Australia osallistui ensimmäisen kerran C-sarjan MM-turnaukseen sijoittuen lopulta viimeiseksi. Vuonna 1985 Japani pääsi ensimmäisen kerran isännöimään alle 20-vuotiaiden ikäluokan B-sarjan turnausta, jolloin joukkue sijoittui kolmanneksi.


text: Pohjois-Korea osallistui alle 20-vuotiaiden ikäluokan MM-kilpailuhin vuosina 1988–1993 ja 2010–2011. Joukkue nousi B-sarjaan vuoden 1992 turnaukseen. Etelä-Korea osallistui C-sarjan turnaukseen vuosina 1990–1993, mutta on ollut ikäluokassa jälleen aktiivinen vuodesta 2003. Kiina teki visiitin C-sarjan MM-kilpailuissa vuonna 1986, mutta aktivoitui III-divisioonatasolla vasta seuraavan kerran vuonna 2004. Kazakstan on osallistunut alle 20-vuotiaiden ikäluokan MM-kilpailuihin Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen vuodesta 1993. Etelä-Afrikka on puolestaan ollut ikäluokan MM-kuvioissa vuodesta 1996 ja Meksiko vuodesta 1997.


text: Alle 18-vuotiaiden AM-joukkueista ei lopulta juuri edetty edellä mainittuja esimerkkejä lukuun ottamatta alle 20-vuotiaiden MM-joukkueisiin turnauksen olemassaolon aikana. Uusi-Seelanti sai alle 20-vuotiaiden MM-turnauksiin osallistuneen joukkueen jalkeille viimeisiin AM-turnauksiin osallistuneesta rungosta ensimmäisen kerran vuonna 2004. Kiinan Taipei sai ensimmäisen alle 20-vuotiaiden MM-joukkueen vuonna 2010. Thaimaa ja Mongolia eivät ole kertaakaan osallistuneet turnauksiin.


text: AM-kisamaista lähes kaikkien miesten joukkueet ovat osallistuneet aktiivisesti MM-turnauksiin. Pohjois-Korea ei tosin osallistunut aikuisten MM-turnauksiin vuosina 1994–2001. Kiinan Taipei osallistui D-sarjan MM-kilpailuihin vuonna 1987, mutta seuraavan kerran MM-kilpailuihin vasta vuonna 2017. Thaimaa ei ole koskaan osallistunut miesten MM-kilpailuihin ja Mongolia sai joukkueen III-divisioonaan jalkeille lopulta vuonna 2003. Aasialaista miesten jääkiekkoa edusti AM-kisavuosina myös Aasian talvikisat, johon osallistui AM-kilpailujen olemassaolon aikana sen maista Japani, Kiina, Etelä-Korea, Pohjois-Korea, Kazakstan ja Mongolia. Vuosina 1992–1995 kaikki edellä mainitut maat Mongoliaa lukuun ottamatta osallistuivat myös Aasian Cupiin.


title: Kauriala

text: Kauriala on Hämeenlinnan 8. kaupunginosa. Se sijaitsee välittömästi keskustan länsipuolella rajoittuen etelässä Turuntiehen, lännessä Poltinahontiehen, luoteessa Matintiehen ja idässä valtatiehen 3. Kauriala on kaupunkimaisesti rakennettu alue, jonka vanhimmat osat ovat peräisin 1800- ja 1900-lukujen taitteesta ja loppu rakennuskanta pääosin 1950-luvulta. Kaupunginosan pohjoislaidalla on vanha teollisuusalue, jonka kaavoittamista asuntoalueeksi suunnitellaan.


title: Kauriala

text: Keskustan läheisyydestä johtuen Kaurialaan on sijoittunut paljon kauppoja, ravintoloita sekä erikoisliikkeitä. Kaupunginosassa sijaitsevat myös Kaurialan kenttä, Seminaarin koulu, Kaurialan koulu, Kaurialan lukio ja Hämeenlinnan ortodoksinen kirkko. Ennen siirtymistään Tampereelle vuonna 2012 Kaurialassa sijaitsivat myös Tampereen yliopiston opettajankoulutuslaitos ja Hämeenlinnan normaalikoulu. Erikoispiirteenä Kaurialassa on useita hämeenlinnalaisten kulttuurivaikuttajien mukaan nimettyjä katuja, kuten Eino Leinon katu, Larin-Kyöstin katu ja Cygnaeuksenkatu.


title: Naftali Bon

text: Naftali Bon (9. lokakuuta 1945 Kapsabet – 2. marraskuuta 2018) oli kenialainen pikajuoksija ja olympiamitalisti.


title: Naftali Bon

text: Bon osallistui olympialaisiin kerran, vuonna 1968 Méxicossa. Hän osallistui henkilökohtaisilla matkoilla 400 metrin juoksuun, selviytyen puolivälieriin. Tämän lisäksi Bon oli mukana hopeaa voittaneessa Kenian pitkän viestin joukkueessa. Ennätyksekseen 400 metrilä hän juoksi ajan 46,21 vuonna 1968.


title: Keinusaari

text: Keinusaari on Hämeenlinnan 5. kaupunginosa. Länsipuolella sijaitsevasta keskustasta sitä erottaa Vanajavesi ja idässä kaupunginosan rajana on rautatie ja Hätilä. Kaupunginosan nimi on peräisin ajalta, jolloin alue todella muodosti veden ympäröimän saaren; sittemmin se on kasvanut itälaidastaan kiinni mantereeseen vedenpinnan laskun ja maatäyttöjen myötä. Tällä hetkellä Keinusaari on Hämeenlinnan kantakaupungin nopeimmin kehittyvää aluetta.


title: Keinusaari

text: Keinusaaressa on runsaasti palvelutarjontaa; kaupunginosassa sijaitsevat kulttuurikeskus Verkatehdas, Hämeenlinnan maakunta-arkisto, Hämeenlinnan rautatieasema, Viipurintien terveysasema, Hämeenlinnan taidemuseo, Sokos Hotel Vaakuna sekä palvelutalo Keinukamari. Lisäksi Keinusaaressa on useita pieniä liikkeitä ja ravintoloita. Alueella sijaitsevat myös Keinusaaren kaukolämpölaitos sekä pysäköintitalo Keinuparkki.


title: Keinusaari

text: Liikenneyhteydet Keinusaaressa ovat hyvät, sillä sen kautta kulkevat kaikki kaupunkiliikenteen linjat kaupunginosassa sijaitsevan rautatieaseman vuoksi. Kaupunginosan halki kulkee nelikaistainen Viipurintie, joka on Hämeenlinnan vilkasliikenteisin katu. Keinusaarta yhdistää keskustaan myös Paasikiventie ja Kantolaan Vanajantie. Tieyhteys Vanajantien ja valtatien 10 välille rautatien ali on suunnitteilla. Lisäksi jotkin vesibussit pysähtyvät ajoittain Vanajaveden rannalla sijaitsevalla laivalaiturilla.


title: Keinusaari

text: Keinusaaren pohjoisosan Varikonniemessä on tiettävästi ollut rautakaudella asutusta, joka tunnetaan nimellä Vanain kaupunki. Alueelta on löydetty puolustusvallien jäänteitä sekä merkkejä metallinkäsittelystä.


title: Keinusaari

text: Alkujaan Keinusaarella tarkoitettiin Vanajavedestä erillistä saarta, joka sijaitsi nykykaupunginosan itäosassa niin kutsutulla "Mahlianmäellä". Kyseinen alue liitettiin Hämeenlinnan kaupunkiin vuonna 1819 maanvaihtojen yhteydessä. Hämeenlinnan lääninsairaala, nykyinen Viipurintien terveysasema, rakennettiin Keinusaareen vuosina 1840-1844. Suomen ensimmäisen rautatien valmistuttua vuonna 1862 Hämeenlinnan asema sijaitsi Keinusaaressa, tuolloin vielä kaupungin rajojen ulkopuolella. Alueen ensimmäinen saha perustettiin 1870-luvulla ja vuonna 1895 aloitti toimintansa Hämeenlinnan verkatehdas, josta kehittyi aikanaan eräs kaupungin merkittävimmistä teollisuusyrityksistä.


title: Keinusaari

text: Keinusaaren keskustaan yhdistävä Pitkäsilta valmistui vuonna 1909 ja se uusittiin 1963. Vuonna 1915 rautatieaseman alue siirrettiin Hämeenlinnan maalaiskunnasta Hämeenlinnaan, ja maalaiskunnan lakkauttamisen yhteydessä 1948 loputkin nykyisen Keinusaaren alueista liitettiin kaupunkiin. Varsinaisen saaren mantereeseen yhdistymisen jälkeenkin alueen keskellä säilyi lampimainen Pikkujärvi, joka kuivatettiin 1930-luvulla. Hämeenlinnan taidemuseo perustettiin vuonna 1952 entiseen kruununmakasiiniin.


title: Keinusaari

text: Keinusaari on kasvanut nopeasti, sillä se on ollut 2000-luvulla kaupungin keskustan päälaajenemissuunta. Se onkin merkitty yleiskaavassa keskustatoimintojen alueeksi, jollainen se tällä hetkellä on vasta osittain. Keinusaareen on toteutettu laajoja kerrostaloalueita, Vanajanranta I ja Keinusaari I, ja tällä hetkellä on rakenteilla kolme uutta aluetta (Vanaranranta II, Keinusaari II ja Asemanranta). Näiden hankkeiden myötä kaupunginosan asukasluku nousee tuhansilla ja sinne syntyy tavoiteltua keskustamaisuutta. Ennen 2000-luvun rakennushankkeita Keinusaaren kerrostalokanta koostui kolmesta korttelista rautatieaseman läheisyydessä.


title: Linnadoktriini

text: Linnadoktriini (engl. "castle doctrine") on oikeudellinen oppi, jonka mukaan yksilöllä ei ole velvollisuutta poistua paikasta, jossa hänellä on laillinen oikeus asua (esimerkiksi oma koti). Jos joku oikeudettomasti rajoittaa yksilön oikeutta olla laillisesti paikallaan, yksilöllä on oikeus käyttää tarvittaessa kuolettavaa voimaa ja torjua oikeudeton hyökkäys. Linnadoktriini ei ole tarkasti määritelty laki, mutta sillä voi olla periaatevaikutusta lainsäädäntöön (esimerkiksi hätävarjeluun) ja tuomioistuinten ratkaisuihin. Linnadoktriinin tulkinnallisuus liittyy muun muassa siihen, onko yksilöllä velvollisuus ensin paeta ennen kuin hän on oikeutettu käyttämään kuolettavaa voimaa hyökkääjään.


title: Linnadoktriini

text: Käsite on tunnettu erityisesti Yhdysvalloissa, jossa monet osavaltiot ovat omaksuneet sen osavaltion lainsäädäntöön. Linnadoktriinia ei pidä sekoittaa toiseen samankaltaiseen termiin, ns. "Stand-your-ground"-periaate, joka viittaa yksilön oikeuteen puolustautua voimakeinoin myös kodin ulkopuolella..


title: Linnadoktriini

text:
Linnadoktriini on mainittu Raamatussa 2. Mooseksen kirjan 22. luvussa:
Kotirauhan käsite on tunnettu länsimaisessa sivilisaatiossa Rooman valtakunnan ajalta lähtien. Englantilaiseen lakiin käsitteen toi 1600-luvulla juristi Sir Edward Coke. Yhdysvaltoihin muuttaneet englantilaiset siirtolaiset toivat mukanaan myös opin linnadoktriinista. Myös englantilainen juristi, tuomari ja poliitikko William Blackstone puolusti oikeutta kodin loukkaamattomuuteen teoksessaan "Commentaries on the Laws of England""."


title: Linnadoktriini

text: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen allekirjoittaja ja korkeimman oikeuden tuomari James Wilson puolusti linnadoktriinia toteamalla:"Homicide is enjoined [required] when it is necessary for the defense of one's person or house... [E]very man's house is deemed, by the law, to be his castle; and the law, while it invests him with the power, [places] on him the duty of the commanding officer [of his house]. "Every man's house is his castle ... and if anyone be robbed in it, it shall be esteemed his own default and negligence.""'


title: Linnadoktriini

text: Vuonna 1889 säädetyn Suomen suuriruhtinaskunnan rikoslain 3. luvussa säädettiin seuraavaa:"6 §""Jos joku, suojellaksensa itseään tahi toista taikka omaansa tai toisen omaisuutta aloitetulta tahi kohta päätä uhkaavalta oikeudettomalta hyökkäykseltä, on tehnyt teon, joka, vaikka muuten rangaistava, oli hyökkäyksen torjumiseksi välttämätön; älköön häntä tästä hätävarjeluksesta rangaistukseen tuomittako.""7 §""Jos joku luvattomasti tunkeutuu toisen huoneeseen, taloon, kartanoon tahi alukseen, taikka tekee vastarintaa sille, joka verekseltä tahtoo omansa ottaa takaisin, olkoon hätävarjelus niinikään oikeutettu."Samaisen rikoslain 8 ja 9 §:ssä säädettiin myös hätävarjelusta sekä hätävarjelun liioittelusta.


title: Linnadoktriini

text:
Vuonna 2003 uudistetussa Suomen rikoslain 4 luvun 4 §:ssä säädetään hätävarjelusta ja hätävarjelun liioittelusta seuraavaa:"Aloitetun tai välittömästi uhkaavan oikeudettoman hyökkäyksen torjumiseksi tarpeellinen puolustusteko on hätävarjeluna sallittu, jollei teko ilmeisesti ylitä sitä, mitä on pidettävä kokonaisuutena arvioiden puolustettavana, kun otetaan huomioon hyökkäyksen laatu ja voimakkuus, puolustautujan ja hyökkääjän henkilö sekä muut olosuhteet.""Jos puolustuksessa on ylitetty hätävarjelun rajat (hätävarjelun liioittelu), tekijä on kuitenkin rangaistusvastuusta vapaa, jos olosuhteet olivat sellaiset, ettei tekijältä kohtuudella olisi voinut vaatia muunlaista suhtautumista, kun otetaan huomioon hyökkäyksen vaarallisuus ja yllätyksellisyys sekä tilanne muutenkin."
Suomen Korkein oikeus on antanut tuomioita hätävarjelua koskevissa jutuissa, jotka ovat tapahtuneet asunnossa tai liiketiloissa.


title: Linnadoktriini

text: Jutussa KKO 1997:182 henkilö A oli tullut raivoissaan toisen asunnolle, uhannut tappaa veitsellä ja aikoi ampua haulikolla asunnossa asuneen henkilön M. Puolustautuakseen M oli ottanut pienoiskiväärin ja ampunut tähtäämättä kohti A:ta, joka oli kuollut luodista saatuihin vammoihin. Korkein oikeus katsoi, että kyse oli hätävarjelusta ja siten oikeutettu:"A:n mielentilan ja edellä kuvattujen olosuhteiden perusteella M:llä ei ole A:n laukauksen estämiseksi ollut muuta vaihtoehtoa kuin ampua A:ta. Tilanne on kehittynyt niin nopeasti, ettei M:llä ole ollut aikaa tähdätä laukaustaan. M:n teko on siten ollut rikoslain 3 luvun 6 §:ssä tarkoitetulla tavalla hyökkäyksen torjumiseksi välttämätön. Edellä sanotuilla perusteilla Korkein oikeus katsoo M:n suorittaneen teon hätävarjelutilanteessa."Jutussa KKO 1988:49 raastuvanoikeus ja hovioikeus olivat aiemmin hyväksyneet hätävarjeluna tehdyn ampumisen huoltoasemalla. Korkein oikeus puolestaan katsoi puolustautuneen osapuolen käyttäneen liian suuria voimakeinoja ampumisella. Korkein oikeus äänesti asiasta. Eri mielipiteen antanut korkeimman oikeuden jäsen kirjoitti:"Oikeuskäytännössä on edellä mainittujen rikoslain säännösten soveltamiselle hätävarjelutilanteessa, josta nytkin on kysymys, asetettu ahtaat rajat. Näin on asianlaita ollut varsinkin silloin, kun hyökkäyksen kohteeksi joutunut henkilö itse on käyttänyt ampuma-asetta. Esillä olevassa tapauksessa tilanne huoltoasemalla on kuitenkin kehittynyt niin nopeasti ja yllättäen, ettei B oman turvallisuutensa vuoksi ole voinut muulla tavoin menetellä. B:llä on yksityisenä kansalaisena ollut kerrotussa tilanteessa oikeus varjella itseään ja omaisuuttaan. Tästä syystä katson, ettei B ole tuottamuksellaan aiheuttanut A:lle reisiluun vammaa. Näillä ja muutoin alempien oikeuksien mainitsemilla perusteilla jätän hovioikeuden tuomion pysyväksi."


title: Rotimi Peters

text: Rotimi Peters (s. 18. joulukuuta 1955) on aktiiviuransa päättänyt nigerialainen pikajuoksija ja olympiamitalisti.


title: Rotimi Peters

text: Peters osallistui olympialaisiin kerran, vuonna 1984 Los Angelesissa ollen mukana pronssia voittaneessa Nigerian pitkän viestin joukkueessa. Ennätyksekseen 400 metrillä hän juoksi ajan 45,6 vuonna 1982.


title: Eila Kumpuniemi

text: Eila Kumpuniemi on Ranualta kotoisin oleva suomalainen veteraaniurheilija ja voimanostaja. Kumpuniemellä ja hänen aviomiehellään Veli Kumpuniemellä on yhteensä lähes 300 SM-kilpailujen ja sitä korkeampien kisojen mitalia. Eila Kumpuniemi on valittu EPF Hall Of Fameen.


title: Eila Kumpuniemi

text: Vuonna 2016 hän voitti maailmanmestaruuden Tallinnassa masters-voimanoston MM-kilpailuissa. Samana vuonna Tšhekin Plzenissä käydyissä voimanoston masters-sarjan EM-kilpailuissa hän teki uuden Suomen ennätyksen ja voitti tuloksellaan Euroopan mestaruuden masters-sarjassa. 70-vuotiaiden 52-kiloisten sarjassa kisannut Kumpuniemi nosti yhteistuloksen 258,5 kilogrammaa. Hän teki jalkakyykyssä tuloksen 98,5 kiloa, penkkipunnerruksessa 50,0 kiloa ja maastavedossa 110,0 kiloa. Jalkakyykyssä hän paransi puolella kilolla omissa nimissään ollutta ikäluokan maailmanennätystä. Hän oli kilpailun aikaan 73-vuotias.


title: Albrekt Fredrik

text: Albert Frederick (, , 7. toukokuuta 1553 Königsberg – 28. elokuuta 1618 Fischhausen) oli Preussin herttua vuodesta 1568 lähtien kuolemaansa saakka. Hän oli herttua Albrekt Brandenburgilaisen ja Anna Maria von Braunschweig-Calenberg-Göttingenin poika. Hän oli toinen ja samalla viimeinen Hohenzollernin suvun ansbachilaiseen haaraan kuulunut Preussin herttua.


title: Albrekt Fredrik

text: Albrekt Fredrikin aikana Preussin herttuakunta oli Puolan alainen läänitysvaltio. Kun hän isänsä kuoltua sai herttuakunnan perinnöksi, hänen oli sen vuoksi vannottava Lublinissa 19. kesäkuuta 1569 uskollisuudenvala Puolan kuningas Sigismund II Augustille. Valaa kuvaili sittemmin puolalainen kronikoitsija Jan Kochanowski teoksessaan "Proporzec". Puolassa vuonna 1573 pidetyissä vaaleissa Alberkt Fredrikiä kannatti Puolann senaatti, mutta häntä vastusti Puolan vaikutusvaltainen, myöhemmin Puolan hetmaniksi tullut Jan Zamoyski, joka pelkäsi protestanttien pääsevän määräävään asemaan Puolan parlamentissa. Albrekt Fredrik kieltäytyi ensin tunnustamasta Stefan Batoryn valintaa kuninkaaksi ja kannatti Saksan keisari Maksimilian II:n ehdokkuutta myös Puolan kuninkaaksi. Toruńin sejmissä lokakuussa 1576 hän kuitenkin ilmaisi tukensa uudelle hallitsijalle.


title: Albrekt Fredrik

text: Koska Albrekt Fredrik oli Puolan kuningas Kasimir IV Jagiellonin tyttärenpojanpoika ja koska hän osasi sujuvasti myös puolaa, häntä pidettiin jonkin aikaa vahvana ehdokkaana Puolan seuraavaksi kuninkaaksi. Puolan kuninkuushan ei enää tuohon aikaan ollut perinnöllinen, vaan kuningas valittiin vaaleilla. Albrekt Fredikiä kannattivat varsinkin Puolan luterilaiset.


title: Albrekt Fredrik

text: Vuodesta 1572 lähtien Albrekt Fredrikillä alkoi ilmetä merkkejä mielenvikaisuudesta, eikä hän enää kyennyt hoitamaan hallitsijan tehtäviä. Vuoden 1578 alussa hallitusvallan otti sijaishallitsijana käsiinsä hänen serkkunsa, Brandenburg-Ansbachin marrkkreivi Georg I Friedrich (1539–1603). Georg Friedrich kuoli vuonna 1603, ja vuonna 1605 Puolan kuningas Sigismund III Vaasa nimitti Preussin sijaishallitsijaksi Brandenburgin vaaliruhtinas Joakim Fredrikin ja vuonna 1611 tämän pojan, Juhana Sigismundin.


title: Albrekt Fredrik

text: Juhana Sigismund oli myös Albrekt Fredrikin vävy. Koska Albrekt Fredrikillä ei ollut miespuolista jälkeläistä, hänen kuoltuaan herttuakunnan peri Juhana Sigismund, joka oli myös Brandenburgin vaaliruhtinas. Täten Brandenburg ja Preussi muodostivat personaaliunionin, Brandenburg-Preussin, josta myöhemmin sai alkunsa Preussin kuningaskunta.


title: Albrekt Fredrik

text: Albrekt Fredrik meni vuonna 1573 naimisiin Marie Eleonore von Jülich-Kleve-Bergin kanssa, joka oli Jülich-Kleve-Bergin herttua Wilhelmin ja Itävallan arkkiherttuatar Marian tytär. Maria taas oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Ferdinand I:n sekä Böömin ja Unkarin prinsessa Annan tytär.


title: Albrekt Fredrik

text: Albrekt Fredrikillä ja Marialla oli seitsemän lasta:


title: Albrekt

text: Albrekt () on ollut nimenä muun muassa seuraavilla hallitsikoilla:


title: Vanaja (Hämeenlinna)

text: Vanaja on Hämeenlinnan 39. kaupunginosa, joka on muodostettu entisen Vanajan kunnan keskuksesta. Kaupunginosa sijaitsee noin 3 kilometriä keskustasta etelään Vanajaveden rannalla. Vanajan alueella ovat mm. keskiaikainen Vanajan kirkko ja hautausmaa, Vanajan kaukolämpölaitos sekä sähkömuseo Elektra, joka on sittemmin suljettu. Kaupunginosassa on jonkin verran asutusta, pääasiassa voimalaitoksen työntekijöille 1950-luvulla rakennettuja pientaloja.


title: Moses Ugbisien

text: Moses Omote Ugbisien (s. 11. joulukuuta 1965 Uwherun) on aktiiviuransa päättänyt nigerialainen pikajuoksija ja olympiamitalisti.


title: Moses Ugbisien

text: Ugbisien osallistui olympialaisiin kaksi kertaa, vuonna 1984 Los Angelesissa ja vuonna 1988 Soulissa. Vuonna 1984 hän mukana pronssia voittaneessa Nigerian pitkän viestin joukkueessa. Ugbisien oli osa Nigerian viestijoukkuetta myös seuraavissa olympialaisissa, tuolloin maa sijoittui finaalin seitsemänneksi. Ennätyksekseen 400 metrilä hän juoksi ajan 45,28 vuonna 1987.


title: Football Manager (videopeli)

text: Football Manager on Addictive Gamesin vuonna julkaisema urheilupeli. Peli on jalkapalloaiheinen managerointipeli.


title: Football Manager (videopeli)

text: Peli on julkaistu useille alustoille, joista ensimmäisenä Sinclair ZX80:lle. Pelille on julkaistu useita jatko-osia.


title: Sunday Uti

text: Sunday Uti (s. 23. lokakuuta 1962) on aktiiviuransa päättänyt nigerialainen pikajuoksija ja olympiamitalisti.


title: Sunday Uti

text: Uti osallistui olympialaisiin kolme kertaa, vuonna 1980 Moskovassa, vuonna 1984 Los Angelesissa ja vuonna 1988 Soulissa. Vuoden 1980 olympialaisissa hän oli mukana Nigerian pitkän viestin joukkueessa, joka jäi omassa alkuerässään viidenneksi eikä selviytynyt jatkoon. Vuonna 1984 hän mukana pronssia voittaneessa Nigerian viestijoukkueessa, minkä lisäksi hän sijoittui 400 metrin juoksussa kuudenneksi. Seuraavissa olympialaisissa vuonna 1988 Uti osallistui 400 metrille selviytyen puolivälieriin saakka, minkä lisäksi hän mukana seitsemänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa.


title: Sunday Uti

text: Ennätyksekseen 400 metrillä hän juoksi ajan 44,83 vuonna 1984.


title: Impossible Mission

text: Impossible Mission on Epyxin vuonna julkaisema toimintapeli, jossa on tasohyppelyn ja pulmapelin ominaisuuksia.


title: Impossible Mission

text: Pelaaja on salainen agentti, jonka tehtävä on pysäyttää professori Elvin Atombender. Pelissä on aikakaudelle epätavallisen suuri ja tarkasti animoitu pelaajahahmo, joka oli ensimmäinen tehty asia pelissä ja joka vakuutti Epyxin pelin kehittämisestä.


title: Impossible Mission

text: Pelille on julkaistu jatko-osa "Impossible Mission II" (1988).


title: Impossible Mission

text: Zzap!64-lehti antoi pelille arvosanan 95% arvostelussaan.


title: Kantola (Hämeenlinna)

text: Kantola on Hämeenlinnan 19. kaupunginosa, joka sijaitsee keskustasta katsoen etelässä, Vanajaveden toisella puolella. Kantola koostuu pääosin 1950-luvulta alkaen rakentuneesta teollisuusalueesta sekä pienestä asuinalueesta, jossa on kaksi kerrostaloa ja noin 15 pientaloa. Tulevaisuudessa kaupunki on kaavaillut Kantolaan lisää asumista ja palveluja teollisuustoiminnan väistyessä hitaasti pois alueelta. Kaupunginosassa sijaitsevat muun muassa vuonna 2014 avattu Kantolan tapahtumapuisto, Kantolanniemen siirtolapuutarha, Hämeenlinnan kiipeilykeskus Hänkki, Lihateollisuuden tutkimuskeskus sekä Hämeen Sanomien toimitalo. Suurimmat Kantolassa nykyään toimivat teollisuuslaitokset ovat Lujabetonin betonitehdas ja Vanajan Keksien keksitehdas, minkä lisäksi alueella on paljon mm. auto- ja rautakauppoja. Kantolan eteläosassa sijaitsevat viljasiilot ympäröivine rakennuksineen ovat eräitä Hämeenlinnan korkeimmista rakennuksista.


title: Kantola (Hämeenlinna)

text: Kantolan siiloihin valmistui syyskuussa 2017 Pohjoismaiden suurin seinämaalaus eli muraali. Sen on tehnyt australialainen taiteilija Guido van Helten. Viljasiilot omistaa valtionyhtiö Suomen Viljava Oy.


title: Lipolan ryhmä

text: Lipolan ryhmä oli yksi talvisodan suojajoukkoihin kuuluneista joukkoyksiköistä, joiden tehtävänä oli suojata muiden joukkojen perustaminen ja ryhmittyminen pääpuolustuslinjalle. Se oli alistettu 11. divisioonan esikunnalle ja oli keskitetty Pulkkisen, Lipolaan ja Valkjärven kaakkoispuolelle.


title: Lipolan ryhmä

text: Vahvuus yhteensä 150 upseeria, 682 aliupseeria ja 2717 sotilasta. Yhteensä 3730 miestä.