title: Jani Honkavaara

text: Kaudella 2014 Honkavaara luotsasi HIFK:n Ykkösen mestaruuteen. Helsinkiläisten nousu Veikkausliigaan yli 40 vuoden tauon jälkeen varmistui viimeisellä kierroksella HIFK:n kaadettua FC Jazzin ja sarjan kärjessä olleen FC KooTeePeen jäätyä tasapeliin JIPPOn vieraana. Kaudella 2015 HIFK sijoittui Honkavaaran alaisuudessa seitsemänneksi ja säilytti sarjapaikkansa. Kausi 2016 sujui HIFK:lta mollivoittoisemmin. Huhtikuun jälkeen HIFK saavutti vain yhden voiton ja vajosi Veikkausliigan toiseksi viimeiseksi. Lopulta seurajohto päätyi heinäkuun lopussa 2016 erottamaan Honkavaaran päävalmentajan tehtävistä.


title: Jani Honkavaara

text: Lokakuussa 2016 Honkavaara teki 1+1-vuotisen sopimuksen Kuopion Palloseuran kanssa.


title: Fatih Avan

text: Fatih Avan (s. 1. tammikuuta 1989 Andırın, Turkki) on turkkilainen keihäänheittäjä, joka edustaa istanbulilaista Fenerbahçe Athletics-seuraa. Hänen ennätyksensä on Izmirissä vuonna 2012 heitetty 85,60.


title: Fatih Avan

text: Urallaan Avan on voittanut mm. kahdesti Välimeren kilpailut (2009, 2013), kultaa vuodelta 2011 ja pronssia vuodelta 2013 kesäuniversiadeista sekä alle 23-vuotiaiden EM-pronssia. 700-grammaista keihästä Avan on heittänyt parhaimmillaan 68.92 vuonna 2006 Kreikan Thessalonikissa. Vuoden 2011 MM-kilpailuissa hän oli viides tuloksella 83,34. Vuoden 2013 MM-kilpailuissa ja vuoden 2012 kesäolympialaisissa Avan jäi karsintaan.


title: Fatih Avan

text: Nykyisin Avania valmentaa Metin Altintaş. Ensimmäisen kerran Avan heitti yli 80 metriä vuonna 2011.


Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2014 järjestettiin 5.–6. heinäkuuta Lahdessa.


title: Kurkkukirva

text: Kurkkukirva ("Aphis gossypii") on kirvoihin kuuluva hyönteinen. Se on maailmanlaajuisesti merkittävä viljelykasvien tuholainen. Laji on taksonomisesti hankala.


title: Kurkkukirva

text: Suomessa kurkkukirva on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi


title: Kurkkukirva

text: Kurkkukirvan siivettömät sukupolvet ovat suotuisissa olosuhteissa kookkaita ja väriltään vihreästä lähes mustaan, kun huonommissa olosuhteissa ne jäävät pienemmiksi värin ollessa vaalean kellertävä. Siivekkäiden sukupolvien pää ja keskiruumis ovat mustat, takaruumis vihreä ja sen sivuilla on mustat pisteet. Koiraat ovat aina siivekkäitä. Raajat ja tuntosarvet ovat vaaleat, mutta raajojen kärjet ja nivelet ovat mustat. Tuntosarvet ovat 6-jaokkeiset ja lähes ruumiin pituiset. Takaruumiin kärjen cauda on vaalea ja noin puolet mustien vaharauhasputkien pituudesta. Ruumiin pituus vaihtelee 0,9–1,8 mm.


title: Kurkkukirva

text: Lajin kromosomiluku 2n=8.


title: Kurkkukirva

text: Lajina kurkkukirva on taksonomisesti hankala, sillä suvussa "Aphis" on useita kirvalajeja, jotka eroavat kurkkukirvasta korkeintaan ravintokasvin ja/tai elintapojensa osalta. Toisaalta myös eräät kurkkukirvana pidetyt populaatiot vaikuttavat muodostavan erillisiä lajeja. Aikaisemmin kurkkukirvaa on etenkin eurooppalaisissa lähteissä myös paatsaman perunakirvan ("Aphis frangulae") alalajina.


title: Kurkkukirva

text: Kurkkukirvan levinneisyys on maailmanlaajuinen. Erityisen yleinen laji on trooppisessa Afrikassa, Aasiassa, Amerikassa ja Australiassa. Se on levinnyt myös Karibian ja Tyynenmeren saarille.


title: Kurkkukirva

text: Euroopassa kurkkukirva elää ilmeisesti täysin neitseellisesti lisääntyvinä sukupolvina, joita voi parhaissa olosuhteissa olla vuodessa jopa 50, joskin Ranskasta on havaintoja sinihibiskuksella ja meloneilla elävistä kurkkukirvoista, joilla saattaa olla suvullinen lisääntymisvaihe. Yksittäinen suvuttomasti lisääntyvä kirva elää noin 17–22 päivää ja tuottaa sinä aikana noin 85 jälkeläistä. Kirvat elävät kolonioina lehtien alapinnoilla tai nuorissa versoissa ja aiheuttavat lehden kellastumisen. Kolonian yhteydessä saattaa olla muurahaisia. Kirvan kannalta sopivimmat olosuhteet ovat 16–22 °C:n lämpötila ja 60–80 %:n ilmankosteus. Yli 25 °C:n lämpötila haittaa kirvoja. Etelä-Euroopassa laji selviytyy ulkona, mutta pohjoisempana sitä tavataan lähinnä kasvihuoneissa. Laji talvehtii aikuisena.


title: Kurkkukirva

text: Isäntäkasvin vaihtoa kurkkukirvalla esiintyy etenkin Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Pohjois-Amerikassa primääri-isäntinä toimivat muun muassa monet lehtipuut ja pensaat.


title: Kurkkukirva

text: Kasvinesteiden imemisen lisäksi kurkkukirva levittää yli 50 kasvien virustautia. Kirva aiheuttaa erityisen suurta vahinkoa puuvillalle, kurkkukasveille ja koisokasveille. Suomessa laji on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi.


title: Kurkkukirva

text: Kurkkukirva on erittäin polyfagi, joka on tavattu yli 300 eri kasvilajilta. Ravintokasveja ovat esimerkiksi erilaiset malvakasvit (Malvaceae), kurkkukasvit (Cucurbitaceae), ruutakasvit (Rutaceae), ruusukasvit (Rosaceae) ja koisokasvit (Solanaceae).


title: Anders Lindahl

text: Anders Erik Lindahl (s. 26. joulukuuta 1987 Kristiinankaupunki) on suomalainen yleisurheilija joka on keskittynyt keskimatkojen juoksuun. Hän edustaa IF Länkeniä ja hänen valmentajansa on Lars Lövdahl.


title: Anders Lindahl

text: Lindahl on saavuttanut IF Länkenin 4 x 800 metrin joukkueessa hopeaa vuosina 2008, 2009, 2010 ja pronssia 2011. Lisäksi kaudella 2014 tuli SM-pronssia 4 x 1 500 metrillä. Lindahl voitti Kuopion Kalevan kisoissa 2014 hopeaa 10 000 metrin juoksussa ennätysajallaan 30.06,09 ja Porin Kalevan kisoissa 2015 pronssia 5 000 metrin juoksussa ajalla 14.48,75.


title: Anders Lindahl

text: Lindahl edusti Suomea Ruotsi-ottelussa 2014 10 000 metrillä ollen lopputuloksissa 6. eli viimeinen ajalla 30.43,19.


title: Persikkakirva

text: Persikkakirva ("Myzus persicae") on maailmanlaajuisesti merkittävänä viljelykasvien tuholaisena tunnettu kirvoihin kuuluva hyönteinen. Sitä pidetään maailman vahingollisimpana kirvalajina.


title: Persikkakirva

text: Suomessa laji on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi.


title: Persikkakirva

text: Siivettömät aikuiset ovat himmeäpintaisia, pituussuunnassa soikeita ja litteitä kirvoja, joiden väri vaihtelee valkeahkosta tai kellanvihreästä vihreään tai vaaleanpunaisesta punaiseen. Kylmällä säällä yksilöistä tulee tavallista tummempia. Raajat ja vaharauhasputket ovat vaaleat tummentuen kärkiä kohti. Siivellisten yksilöiden pää ja keskiruumis ovat tummat ja takaruumis keltainen tai kellanvihreä. Takaruumiin tyviosassa on muutama tumma poikkiraita ja takaruumiin kärkiosan selkäpuoli on usean jaokkeen pituudelta kokonaan tumma. Koiraat ovat naaraita hoikempia. Tuntosarvet ovat 6-jaokkeiset ja suunnilleen ruumiin pituiset. Vaharauhasputket ovat pitkät ja levenevät hieman kärkeä kohti. Ruumiin pituus on 1,2–2,3 mm.


title: Persikkakirva

text: Lämpimän ilmaston maissa esiintyvät munivat naaraat ovat väriltään punaisesta lähes mustaan, joskin nymfeinä vihreitä. Raajat ja vaharauhasputket ovat tummat ja takimmaisen raajaparin reidet paksuuntuneet.


title: Persikkakirva

text: Lajin kromosomiluku 2n=12. Lähes pelkästään tupakoilla elävä "Myzus nicotianae" katsotaan usein persikkakirvan alalajiksi "Myzus persicae nicotianae".


title: Persikkakirva

text: Lajin arvellaan olevan alkujaan Itä-Aasiasta, mutta levinneisyys on nykyään jokseenkin maailmanlaajuinen.


title: Persikkakirva

text: Riittävän lämpimillä alueilla persikkakirvan primääri-isäntinä toimivat persikat sekä eräät muut lämpimän ilmaston "Prunus"-suvun puulajit ja sekundääri-isäntinä varsin monet eri kasvilajit. Kirvakolonia aiheuttaa persikan lehtien käpertymisen. Mikäli primääri-isäntää ei elinympäristössä kasva, isäntäkasvin vaihtoa ei tapahdu ja kirvat elävät koko elämänkaarensa sekundääri-isännillä. Näin tapahtuu etenkin trooppisilla alueilla sekä kasvihuoneissa. Kasvihuoneissa koloniat hajoavat ja kirvat elävät erillään.


title: Persikkakirva

text: Laji talvehtii munina, joista kuoriutuu primääri-isännällä ensimmäinen neitseellisesti lisääntyvä sukupolvi keväällä. Nämä kantaemot tuottavat kukin noin 40 jälkeläistä, jotka puolestaan lisääntyvät neitseellisesti kunnes kesäkuussa syntyy enää siivekäs sukupolvi. Siivelliset kirvat vaihtavat ravintokasvia sekundääri-isännille ja tuottavat siellä useita sukupolvia. Kirvojen aikuisvaihe kestää +5 °C lämpötilassa noin kolme kuukautta ja +25 °C lämpötilassa noin 10 vuorokautta. Aikuisuutta edeltävä nymfivaihe puolestaan kestää 21 vuorokautta +10 °C lämpötilassa ja viikon +25 °C lämpötilassa. Kukin aikuinen tuottaa noin 80 nymfiä ja siivettömät aikuiset tuottavat enemmän jälkeläisiä kuin siivelliset. Yli +30 °C lämpötilassa lisääntymiskyky heikkenee. Lopulta syksyllä alkaa syntyä siivekäs sukupolvi, jossa on sekä koiraita että naaraita. Nämä palaavat primääri-isännälle parittelemaan ja munimaan. Talvehtivat munat munitaan silmujen tyvelle.


title: Persikkakirva

text: Primääri-isännän puuttuessa munivaa sukupolvea ei kehity ja persikkakirva selviytyy talven yli vain neitseellisesti lisääntyvinä sukupolvina kasvihuoneissa. Kuitenkin Tanskasta tunnetaan havainto lajin selviytymisestä talvesta ulkona lauhana talvena 1988-1989. Lisäksi sen tiedetään talvehtineen Tanskassa 1950–1970-luvuilla sokerijuurikaskasoissa, joissa lämpötila ei ole laskenut talven aikana alle +4 °C.


title: Persikkakirva

text: Kasvinesteiden imemisen lisäksi persikkakirvan arvellaan levittävän ainakin 180 erilaista kasvien virustautia. Suomessa persikkakirva on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi.


title: Persikkakirva

text: Primääri-isäntä on persikka ("Prunus persicae"), mutta sekundääri-isäntinä ovat yli 40 kasviheimoon kuuluvat kasvilajit, myös muut "Prunus"-suvun puut. Laji elää huomattavan monilla viljelyskasveilla, kuten perunalla, kaaleilla, salaateilla. Se elää myös paprikoilla ja chileillä, joille se on eräiden tutkimusten mukaan näiden vahingollisin tuholainen.


title: Mir (täsmennyssivu)

text: Mir voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia asioita:


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 1973

text: Uinnin pitkän radan maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1973 Jugoslavian Belgradissa 31. elokuuta – 9. syyskuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Kansainvälinen uimaliitto FINA. Kilpailulajeina olivat ratauinti, uimahypyt, taitouinti ja vesipallo.


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 1973

text: Isäntämaa


title: Tuomikirva

text: Tuomikirva ("Rhopalosiphum padi") on erittäin yleinen ja laajalle levinnyt kirvalaji. Se on merkittävä viljelyskasvien tuholainen.


title: Tuomikirva

text: Siivettömät aikuiset ovat primääri-isännällä pulleita, vaihtelevan vihreitä, ruskeita tai lähes mustia ja jauhemaisen vahan peittämiä. Sekundääri-isännällä väri erottuu paremmin, sillä vaha puuttuu kokonaan. Vaharauhasputkien tyvellä on ruskea laikku. Tuntosarvet ovat kuusijaokkeiset ja yli puolet ruumiin pituudesta. Vaharauhasputket ovat melko lyhyet, kärjestään pullistuneet. Takaruumiin kärjen cauda on vaharauhasputkia lyhyempi ja melko vaalea. Siivekkäiden aikuisten pää ja keskiruumis ovat mustahkot ja takaruumis vihreä. Kirvan pituus on 1,2–2,4 mm, sekundääri-isännällä kirvat ovat pienempiä.


title: Tuomikirva

text: Lajin kromosomimäärä 2n=8, joskus 9.


title: Tuomikirva

text: Tuomikirvan levinneisyys on kosmopoliittinen.


title: Tuomikirva

text: Keväällä tuomikirva elää eläviä poikasia synnyttävinä, neitseellisesti lisääntyvinä kolonioina primääri-isäntänsä, Euroopassa lähes poikkeuksetta tuomen, lehtien alapinnoilla aiheuttaen lehden käpristymisen kirvakolonian suojaksi. Myöhemmin kirvat elävät myös oksien kärkiosissa ja kukinnoissa. Yksittäinen siivettömän, neitseellisesti lisääntyvän sukupolven kirva elää noin 15–19 vuorokautta ja vaihe tuomella kestää 2–3 sukupolvea. Touko-kesäkuussa syntyvä siivellinen kirvasukupolvi siirtyy sekundääri-isäntinä toimiviin heinäkasveihin, jolloin ne voivat asettua myös viljoihin. Isännänvaihto ei ole ehdoton ja osa populaatiosta pysyttelee tuomissa tai siirtyy muihin "Prunus"-suvun puihin. Heinissä kirvat elävät korrella, lehden tyvessä, lehtien alapinnoilla tai tähkissä. Heinäkasveilla esiintyy myöhemmin kesällä toinen siivellinen sukupolvi, jotka siirtyvät myös heinäkasveihin. Lopulta syyskuussa syntyy koiraista ja naaraista muodostuva siivellinen sukupolvi palaa tuomiin. Tuomissa nämä parittelevat ja naaraat munivat. Talvehtiminen tapahtuu munina tuomen silmujen ympärillä.


title: Tuomikirva

text:
Lämpimissä maissa sekä alueilla, joilla primääri-isäntää ei ole saatavilla, tuomikirvat elävät koko ajan heinäkasveilla. DNA-tutkimusten mukaan Euroopassa yleisimmät tällaiset populaatiot ovat ilmeisesti tuomikirvan ja jonkin tuntemattoman lähilajin välisiä risteymiä.
Suomessa tuomikirva on yleisin viljojen tuholaiskirva ja vahingoittaa etenkin ohraa ja kauraa. Sadonmenetys voi olla jopa 20–30 %. Se on myös kansainvälisesti merkittävin viljan kääpiökasvuviroosin (BYDV) levittäjä. Kirvoja torjutaan kemiallisesti pahoina kirvavuosina.


title: Tuomikirva

text: Tavallisesti primääri-isäntä on tuomi ("Prunus padus"), sekundääri-isäntiä monet heinäkasvit (Poaceae), joskus myös sarakasvit (Cyperaceae), vihviläkasvit (Juncaceae), osmankäämikasvit (Typhaceae) sekä kurjenmiekkakasvit (Iridaceae).


title: Tuomikirva

text: Maailmanlaajuisesti ravintokasvivalikoima on laajempi ja tuomikirvaa on tavattu yli 20 kasviheimolta.


title: Imipramiinioksidi

text: Imipramiinioksidi eli myös imipramiini-N-oksidi ("Imiprex") on eräs trisyklinen masennuslääke sekä imipramiinin, "Tofranil", läheinen sukulainen. Sille läheinen on myös desipramiini, "Pertofran". Imiprex oli indisoitu kaikenlaisten masennustilojen hoitoon, erityisesti niihin joihin liittyi estyneisyyttä, eli normaalin arkitoiminnan depressiivistä alenemaa.


title: Imipramiinioksidi

text: Imiprexia annosteltiin, sekä 10 että 25 mg vahvuisina tableteina (Dumex). Tehdyissä kliinisissä kokeiluissa oltiin tätä lääkeainetta vertailtu sekä amitriptyliiniin että imipramiiniin. Kokeissa esitettiin Imiprexin olevan vähemmän altistava, kardiovaskulaarisille ja antikolinergisille haittavaikutuksille kuin imipramiinin taikka amitriptyliinin.


title: Imipramiinioksidi

text: Lääke oli ilmeisesti käytössä Suomessa vain lyhyehkön aikaa. Sinä aikana (1976) sitä suositeltiin eri tyyppisien depressiotilojen hoitoon. Imipramiinioksidi poistui kuitenkin varsin pian, ja esim. imipramiini ja amitriptyliini lienevät jääneet sitä pidempään käyttöön.


title: Imipramiinioksidi

text: Imipramiinioksidin normaali annostelu oli 3x 25 mg/vrk (=75 mg/vrk). Suurin sallittu annostelu oli 200 mg/vrk.


title: Imipramiinioksidi

text: Imipramiinioksidi vaikutti kuten muutkin imipramiinin sukulaisaineet. Ehdoton vasta-aihe oli jonkin MAOI-tyypin lääkkeen samanaikainen käyttö. Lisäksi imipramiinioksidi oli yleensä estetty potilailla, joilla oli todettu glaukoomaa, epilepsiaa, virtsaumpi, raskaus (alkuneljännes) taikka eturauhasen liikakasvu.


title: Jakob Zidén

text: Jakob Zidén (1. marraskuuta 1754 Kiikka – 29. huhtikuuta 1801 Marttila) oli suomalainen kirkkoherra ja suomen kielellä kirjoittanut runoilija.


title: Jakob Zidén

text: Kiikassa sijaitsevassa Ruotsilan kartanossa syntyneen Zidénin vanhemmat olivat Jomalan kirkkoherrana toiminut Jakob Zidén (1722–1771) ja Kristina Juliana Enholm. Hän kävi Porin triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa vuonna 1772. Zidén vihittiin papiksi 1779. Hän toimi Leskikuningattaren henkirykmentin ylimääräisenä pataljoonansaarnaajana vuodesta 1779 ja Tukholman suomalaisen seurakunnan kappalaisen apulaisena 1782. Marttilan kirkkoherrana hän oli vuodesta 1782 alkaen.


title: Jakob Zidén

text: Zidén oli naimisissa Kristina Elisabet Fahlbergin kanssa. Heidän poikansa oli Suomen sodassa taistellut luutnantti Jakob Henrik Zidén joka tunnetaan J. L. Runebergin Vänrikki Stoolin tarinain yhtenä henkilöhahmona.


title: Saffron Walden

text: Saffron Walden on vanha keskiaikainen markkinakaupunki Itä-Englannin Essexissä. Siellä on pidetty markkinoita vuodesta 1141. Kaupungissa on 1100-luvulla rakennetun Walden Castlen linnan rauniot. Kaupungin keskustaa hallitsee suurikokoinen kirkko "St. Mary’s Church". Muita kaupungin nähtävyyksiä ovat historiallinen turvelabyrintti, jonka halkaisija on noin 30 metriä, sekä Bridge End Gardenin puutarha. Puutarhan lähellä on näyttelytila "Fry Art Gallery", jossa Essexissä 1900-luvun puolivälissä vaikuttanut Great Bardfield -taiteilijaryhmä piti näyttelyitään.


title: Eugene O’Brien

text: Eugene O’Brien (oikealta nimeltään Louis O’Brien; 14. marraskuuta 1880 Boulder, Colorado – 29. huhtikuuta 1966 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä.


title: Eugene O’Brien

text: Eugene O’Brien syntyi Coloradon Boulderissa vuonna 1880 John ja Kate Eugene O’Brienille. Hän opiskeli lääketiedettä Coloradon yliopistossa Boulderissa, mutta lääkärin ammatin sijaan hän kiinnostui näyttelijänurasta. Perheensä opastuksessa hän alkoikin opiskella rakennustekniikkaa, mutta hänen unelma-ammattinaan oli edelleen näytteleminen. Hän muutti New Yorkiin, ja hänet "löysi" teatteri-impressaari Charles Frohman, jonka kanssa hän solmi kolmivuotisen sopimuksen. Hänen unelmansa toteutui, ja hän esiintyi ensimmäisen kerran Broadwaylla vuonna 1905. Broadwaylla hän esiintyi muun muassa Ethel Barrymoren kanssa Sir Arthur Wing Pineron näytelmässä "Trelawny of the ’Wells’" (1911), joka teki hänestä tähden.


title: Eugene O’Brien

text: O’Brien teki ensiesiintymisensä elokuvissa vuonna 1915. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli lyhyt "The Lieutenant Governor", jonka tuotti Essanay Studios. Hänen toinen elokuvansa, pitkä mysteerielokuva "The Moonstone" (1915), teki hänestä valkokangastähden. Hän alkoi esiintyä ajan suurimpien naistähtien, Mary Pickfordin, Norma Talmadgen ja Gloria Swansonin, kanssa. Hänestä tuli etenkin naisten ihailema näyttelijä.


title: Eugene O’Brien

text: O’Brien vetäytyi näyttelemisestä ennen kuin äänielokuvat saapuivat. Hän teki 47-vuotiaana viimeisen elokuvaesiintymisensä draamassa "Faithless Lover" (1928). Näyttelijänuransa aikana hän esiintyi yli 50:ssä elokuvassa ja yli 10:ssä näytelmässä. O’Brien kuoli keuhkokuumeeseen 85-vuotiaana Kalifornian Los Angelesissa vuonna 1966, ja hänet haudattiin Glendalen Forest Lawn Memorial Park -hautausmaalle. Hän sai elokuvaurastaan ja työstään viihdeteollisuuden hyväksi tähden Hollywoodin Hollywood Walk of Famelle osoitteeseen 1620 Vine Street 8. helmikuuta vuonna 1960.


title: Italia (täsmennyssivu)

text: Italia voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Vitagraph Studios

text: Vitagraph Studios (myös Vitagraph Company of America) oli yhdysvaltalainen elokuvayhtiö, jonka perustivat J. Stuart Blackton ja Albert E. Smith New Yorkin Brooklynissa vuonna 1897. Vuoteen 1907 mennessä Vitagraph Studiosista oli muodostunut Yhdysvaltain tuottoisin elokuvayhtiö, joka tuotti monia kuuluisia mykkäelokuvia. Elokuvayhtiön osti Warner Bros. vuonna 1925.


title: Vitagraph Studios

text: Studion ensimmäisiin suuriin tähtiin lukeutuvat Florence Turner (tunnettiin nimellä "Vitagraph Girl"; yksi maailman ensimmäisiä elokuvatähtiä), Maurice Costello ja Harry T. Morey. Vitagraphin mykkäelokuvissa aloittivat myös John Bunny, Viola Dana, Norma Talmadge, Constance Talmadge ja Moe Howard.


title: David Lönneström

text: David Lönström, myöhemmin Lönneström (noin 1746 Padasjoki – 8. huhtikuuta 1819 Iitti) oli suomalainen kirkkoherra ja arkkiveisujen tekijä.


title: David Lönneström

text: Lönneströmin vanhemmat olivat Padasjoen Kauratteen kylän Postin talollinen Henrik Johansson (k. 1784) ja Sofia Kristersdotter. Hän kävi Hämeenlinnan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1766. Lönneström vihittiin papiksi Porvoon hiippakunnassa 1773.


title: David Lönneström

text: Lönneström toimi Hollolan kirkkoherran apulaisena vuodesta 1773 ja Hollolan pitäjänapulaisena Kärkölässä vuodesta 1781. Hän sai varapastorin arvon 1787. Iitin kirkkoherrana hän oli vuodesta 1818 alkaen.


title: David Lönneström

text: Lönneström oli naimisissa vuodesta 1782 Eva Sofia Krookin kanssa.


title: Viljakirva

text: Viljakirva ("Sitobion avenae") on kirvoihin kuuluva, kansainvälisesti merkittävä viljakasvien tuhohyönteinen.


title: Viljakirva

text: Viljakirva on kiiltäväpintainen ja hieman päärynänmuotoinen. Siivettömät yksilöt ovat väriltään vihreitä tai punertavan ruskeita ruskean värimuodon ollessa selvästi yleisempi. Raajat ovat pitkät ja vaaleankeltaiset, mutta reiden, säären ja nilkan kärkiosat ovat mustat. Tuntosarvet ovat mustat ja likimain ruumiin pituiset. Takaruumiin kärjessä on vaalea ja teräväkärkinen cauda. Vaharauhasputket ovat mustat ja noin 1,5 kertaa caudan pituiset. Siivekkäillä yksilöillä on tummat poikkijuovat takaruumiissaan, minkä lisäksi vihreiden yksilöiden keskiruumis on punertavan ruskea. Koiraat ovat aina siivekkäitä. Ruumiin pituus 1,3–3,3 mm.


title: Viljakirva

text: Kromosomiluku 2n=18.


title: Viljakirva

text: Viljakirvan levinneisyys kattaa Euroopan, Afrikan, Lähi-Idän, Keski- ja Etelä-Aasian sekä Amerikat. Suomessa siitä on havaintoja koko maasta Enontekiön Lappia lukuun ottamatta.


title: Viljakirva

text: Viljakirva elää erityisesti heinäkasveilla, mutta joissain määrin myös sara- ja vihviläkasveilla. Kirvan taloudellisesti merkittävään ravintokasvivalikoimaan kuuluvat muiden muassa vehnä, ohra, ruis, kaura hirssi ja maissi. Laji elää pääasiassa ravintokasvin yläosien lehdissä ja etenkin tähkässä. Se ei muodosta suuria kirvakolonioita eikä elä liitossa muurahaisten kanssa. Varsinaista ravintokasvinvaihtoa ei tapahdu, mutta siivellisiä kirvayksilöitä syntyy pitkin kesää ja nämä lentävät valtaamaan uusia elinpaikkoja DNA-tutkimukset ovat osoittaneet eräiden viljakirvapopulaatioiden erikoistuneen vain tiettyihin ravintokasveihin, esimerkiksi vehnään..


title: Viljakirva

text: Eräissä lähteissä mainitaan isännänvaihto, jossa primääri-isäntänä ovat vatukat ("Rubus") ja sekundääri-isäntinä heinäkasvit.


title: Viljakirva

text: Lajilla esiintyy kaksi elinkaareltaan poikkeavaa populaatiota. Suurin osa kirvoista kuuluu populaatioon, joka on anholosyklinen eli tuottaa ainoastaan neitseellisesti lisääntyviä naaraita ja yksilöt talvehtivat nymfi- tai aikuisvaiheessa. Yksilömäärältään pienempi populaatio on holosyklinen, jolloin syksyisin alkaa syntyä myös koiraita, jotka parittelevat naaraiden kanssa, naaraat munivat ja munat ovat talvehtiva vaihe. Neitseellisesti lisääntyvät naaraat elävät 30–60 vuorokautta ja tuottavat sinä aikana 20–40 elävänä syntyvää poikasta. Munivat naaraat tuottavat 6–12 munaa. Entisen Neuvostoliiton alueella viljakirva tuottaa vuodessa 14–20 sukupolvea. Lajille suotuisimmat olosuhteet ovat 16–20 °C:n lämpötila ja 65–80 % ilmankosteus.


title: Viljakirva

text: Suomessa viljakirvan aiheuttama sadonalenema on pahimmillaan 20 % luokkaa. Kirvojen kemiallinen torjunta ei ole tarpeen juuri koskaan.


title: Viljakirva

text: Viljakirvan ravintokasveja ovat heinäkasvit (Poaceae) sekä monet muut yksisirkkaiset. Joskus laji kelpuuttaa jopa eräät kaksisirkkaiset luten lutukan ("Capsella bursa-pastoris").


title: Varapastori

text: Varapastori eli nimipastori () oli Suomessa 1700-luvun alkupuolelta aina 1910-luvulle käytössä ollut kirkollinen arvonimi, joka myönnettiin ansioituneille kappalaisille. Varapastorin arvon saaneen kappalaisen katsottiin olevan kirkkoherran arvoon korotettu varakirkkoherra.


title: Varapastori

text: Varapastorin arvo esiintyi vielä Suomen vuoden 1914 leimaveroasetuksessa mutta tämän jälkeen arvonimi poistui käytöstä.


title: Berkley

text: Berkley voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Akame ga Kill!

text: Akame ga Kill! (アカメが斬る!, Punasilmäinen Tappaja) on kauhuseikkailu-mangasarja, josta on myös tehty anime. Sarja on etenkin tunnettu siitä, että se vaikuttaa aluksi hyvinkin viattomalta ja onnelliselta shonen-fantasia-seikkailulta, kunnes sarja paljastaa oikeat kyntensä verisyydellään ja väkivaltaisuudellaan. Sarja käsittelee ihmisille hyvin arkoja aiheita, kuten läheisten kuolemaa, kiduttamista, korruptiota, köyhyyttä, vapaudenriistoa, sekä raiskatuksijoutumista. Sarja on suomalaisille ilmaiseksi nähtävissä Crunchyroll-animepalvelussa.


title: Akame ga Kill!

text: Nuori Tatsumi niminen poika lähtee kotikylästään seikkailulle. Hänen on tarkoitus pelastaa köyhä kotikylänsä veroilta, hankkimalla rahaa palkkasoturina. Hän matkaa kuninkaallisten kaupunkiin pahaa aavistamatta. Aluksi kaikki vaikuttaa kaupungissa mukavalta, mutta kolikolla on kääntöpuolensa. Kaupungissa rikkaat nauttivat elämästä kun köyhät nyljetään hengiltä. Valtion keisari on vasta lapsi, tyranni joka hallitsee valtiota verisin käsin. Koko valtio on korruption, tyrannian ja valheiden peittossa. Ihmisten kiduttaminen ja teloittaminen on suurkaupungissa arkipäivää. Kun Nightraid-niminen kapinallisten salamurhaajien yhteisö pelastaa Tatsumin hengen, Tatsumi saa tietää että hänen lapsuuden ystävänsä ovat joutuneet rikkaan sadistiperheen uhreiksi. Kun Tatsumin ystävä kuolee hänen syliinsä, päättää hän liittyä Nightraidiin, tehtävänään auttaa salamurhaajia tappamaan valtion johtajat. Kun hän aloittaa murhaamistyönsä, hän oppii että kaikilla murhilla on seurauksensa.


title: Akame ga Kill!

text: Tatsumi on sarjan protagonisti. Sarja seuraa etenkin alussa tarinaa hänen näkökulmastaan. Hän alun perin vastusti Nightraidin murhaajia, mutta päätti lopulta liittyä murhaajien joukkoon, sadistisen perheen tapettua hänen parhaat ystävänsä. Tatsumi kuitenkin oppii murhaamisen hinnan, kun hänen murhaamansa kapteenin oppityttö janoaa kostoa mestarinsa surmaamisesta. Tatsumin voimakkuus on hänen nopea oppimiskykynsä.


title: Akame ga Kill!

text: Akame on toinen sarjan protagonisteista. Hänestä koulutettiin valtion sotilas jo lapsena ja hän työskenteli valtion korkeimmille virkamiehille salamurhaajana, sekä vakoojana. Hän alkoi tuntemaan vihaa valtiota kohtaan, kun monet hänen ystävistään kuolivat valtionjohdon tekemien suunnitelmien vuoksi. Hänen puolenvaihtonsa tapahtui kun hänet määrättiin tappamaan kapinaallinen kenraali Najenda. Akame vaikuttaa ulkoapäin hyvin kylmältä murhaajalta, mutta hänen sisältään paljastuu ihmisen tunteet, joita Akame joutuu pidättelemään sisällään. Akamen voimakkuus on hänen nopeutensa.


title: Akame ga Kill!

text: Najenda oli aikoinaan valtion suuri kenraali, mutta hän ei enää kestänyt viattomien ihmisten tappamista, eikä jatkuvia sotia, joten hän ryhtyi vastarintaan perustamalla Nightraid nimisen salamurhaajien yhteisön. Najenda on hyvä kehittämään strategioita vihollisten voittamiseksi.


title: Akame ga Kill!

text: Bulat on Tatsumin mestari, joka opettaa hänelle taistelutaitoja. Bulattia on vaikea tappaa hänen erityisen haarniskansa vuoksi. Bulat pystyy myös muuttumaan näkymättömäksi. Bulatin tapaista on pitää hiukset siisteinä, jopa taistelun keskellä.


title: Akame ga Kill!

text: Leone on nainen, jolla on eläimelliset vaistot, sekä leijonan voimakkuus.


title: Akame ga Kill!

text: Sheele on nuori, hyvin hajamielinen ja kömpelö nainen, mutta mainio murhaaja, joka ei epäröi pistää uhriaan palasiksi. Toisin kuin muilla, Sheeleen tappajan vaistot ovat synnynnäisiä.


title: Akame ga Kill!

text: Lubbock on nuori, hyvin perverssi mies. Lubbock tykkää kaikista naisista, mutta hän on kaikista eniten ihastunut Najendaan. Lubbock on hyvä virittelemään ansoja.


title: Akame ga Kill!

text: Mine on nuori tyttö, joka toimii tarkka-ampujana. Hän on tsundere ja suuttuu helposti.


title: Akame ga Kill!

text: Esdeath on killan johtaja. Esdeath perusti Jaegers yhteisön sen jälkeen, kun Nightraid murhasi hänen 3 parasta soturiaan. Esdeath on koko valtion voimakkain soturi ja hän ei ole hävinnyt koskaan. Esdeath vihaa heikkoja, mutta tykkää voimakkaista ihmisistä. Esdeath ihastuu Tatsumiin, koska tämä on nuori, voimakas, söpö mies. Hän ei kuitenkaan tiedä, että Tatsumi kuuluu Nightraidiin. Esdeath on yksi sarjan pääantagonisteista.


title: Akame ga Kill!

text: Bols on Esdeathille työskentelevä veteraanisoturi. Hän on massamurhaaja, joka on liekinheittimellä tappanut tuhansia ihmisiä. Hänellä on kuitenkin myös pehmeä puolensa, koska hänellä on vaimo sekä pienoinen tytär, joista Bols pitää hyvää huolta.


title: Akame ga Kill!

text: Kurome on Akamen pikkusisko. Hänen voimansa ovat hirvittäviä. Hän pystyy nimittäin hallitsemaan kuolleita. Kurome tykkää ahmia makeisia. Hän suuttuu, mikäli joku uhkaa viedä hänen keksinsä.


title: Akame ga Kill!

text: Wave on nuori kalastaja, joka omaa hirmuiset voimat. Niin kuin Tatsumi, Wave liittyi Jaegersseihin pelastaakseen perheensä veroilta. Mutta kun hän alkaa viimein ymmärtämään valtion sisäisen tilanteen, hän jatkaa työskentelemistä Esdeathille, siitä huolimatta ettei hän mielellään koske viattomiin ihmisiin.


title: Akame ga Kill!

text: Dr. Stylish on hullu professori, joka tekee ihmisillä kokeita, luodakseen mutantteja armeijaansa.


title: Akame ga Kill!

text: Seryu on kapteeni Ogren oppityttö. Kun Tatsumi murhasi Ogren, sai hän Seryun vihan päällensä.


title: Akame ga Kill!

text: Run on salaperäinen mies, joka omaa enkelin voimat. Hän toimii Esdeathin uljaana palvelijana, mutta vaikuttaa siltä, etteihän ole Esdeathin puolella. Hänen epäillään olevan yksi sarjan voimakkaimmista hahmoista.


title: Estyneisyys

text: Estyneisyys liittyy psykologiassa estoihin, joilla tarkoitetaan henkilön kykenemättömyyttä normaaleiden toimien suorittamiseen. Estyneisyys saattaa liittyä moneenkin eri sairauteen: masennukseen, ikääntymiseen eli iän mahdollisesti mukanaan tuomaan epäluuloisuuteen, eli toisiin ihmisiin liittyvän luottamuksen puuttumiseen liittyen (esim. dementia), ja psykoottisuuteen. Psykiatrisesti estynyt henkilö voi olla sellainen, joka luo omalla mielikuvituksellaan rajoja, joita ei kykene ylittämään. Yleensä estynyt henkilö on samalla heikko luomaan ja ylläpitämään ihmissuhteita.


title: Hernekirva

text: Hernekirva ("Acyrthosiphon pisum") on kirvoihin kuuluva pieni hyönteislaji. Se on merkittävä herneen ja sinimailasen viljelyn tuholainen.


title: Hernekirva

text: Hernekirvan siivettömät yksilöt ovat kookkaita, päärynänmuotoisia, kiiltäviä ja väriltään vaaleanvihreitä tai vaaleanpunaisia. Verkkosilmät ovat kirkkaanpunaiset. Tuntosarvet ovat vähintään ruumiin pituiset. Tuntosarvet, raajat ja vaharauhasputket ovat vaaleat, mutta tuntosarvien jaokkeiden kärjet ovat tummat, samoin säärten ja vaharauhasputkien kärkiosat. Takaruumiin kärjessä on pitkä, vaalea ja teräväkärkinen cauda. Vaharauhasputket ovat 1,2–1,9 kertaa caudan pituiset. Keskenkasvuiset yksilöt ovat jauheisen vahapeitteisiä. Siivekkäiden yksilöiden pää ja keskiruumis ovat vain hieman takaruumista tummemmat. Koiraat ovat siivettömiä. Ruumiin pituus 2,4–5,0 mm.


title: Hernekirva

text: Kromosomiluku 2n=8.


title: Hernekirva

text: Hernekirva on levinneisyydeltään jokseenkin kosmopoliitti ja myös Suomessa sitä on tavattu koko maassa


title: Hernekirva

text: Hernekirva elää erilaisilla luonnonvaraisilla ja viljellyillä hernekasveilla ja niille kelpaavat sekä ruoho- että puuvartiset lajit. Kirvat elävät kolonioina lehtien alapinnoilla, versojen kärjissä, kukinnoissa sekä kehittyvissä paloissa ja aiheuttavat kasviin kasvuhäiriöitä. Häirittynä kirvat pudottautuvat maahan. Laji on holosyklinen eli naaraat lisääntyvät neitseellisesti synnyttäen eläviä poikasia, mutta syksyllä syntyy myös koiraita, jotka pariutuvat naaraiden kanssa ja nämä naaraat munivat. Keväällä laji elää luonnonvaraisilla hernekasveilla, mutta kesän aikana syntyy siivekkäitä yksilöitä, jotka siirtyvät uusille elinpaikoille mukaan lukien kasvimaat ja viljelmät. Hernekirva talvehtii munana.


title: Hernekirva

text: Hernekirvan arvellaan levittävän ainakin 40 kasvien virustautia.


title: Hernekirva

text:
Suomessa hernekirvan kemiallinen torjunta voi olla joskus tarpeen.
Hernekirvan ravintokasveja ovat monet hernekasvit ("Fabaceae"), etenkin mailaset ("Medicago"), mesikät ("Melilotus"), apilat ("Trifolium") ja maitteet ("Lotus"). Kuivissa olosuhteissa sitä on tavattu myös eräiltä muilta kasveilta, kuten lutukalta ("Capsella bursa-pastoris").


title: Vaihdokkaat

text: Vaihdokkaat () on yhdysvaltalainen draamasarja, jonka on luonut Lizzy Weiss. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin ABC Family -kaapelitelevisiokanavalla 6. kesäkuuta 2011. Sarja kertoo kahdesta tytöstä, jotka vaihtuivat vauvoina sairaalassa, ja haluavat nyt teini-ikäisinä tutustua toistensa perheisiin.


title: Vaihdokkaat

text: Sarjaa on esitetty Yhdysvalloissa viisi tuotantokautta, ja se on palkittu esimerkiksi parhaan nuortenohjelman TCA-palkinnolla. Suomessa sarjan ensimmäinen jakso esitettiin Nelosella 29. kesäkuuta 2014, ja se keräsi enimmillään 121 000 katsojaa.


title: Patrick Breen

text: Patrick Breen (s. 26. lokakuuta 1960 New York, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Breen on myöntänyt "Metro Weekly" -lehdelle olevansa biseksuaali.


title: Rob the Mob

text: Rob the Mob on yhdysvaltalainen vuonna 2014 julkaistu rikoselokuva, jonka on käsikirjoittanut Jonathan Fernandez ja ohjannut Raymond De Felitta. Elokuvan pääosissa näyttelevät Michael Pitt ja Nina Arianda.


title: Mih’ail Sivakou

text: Mih’ail Sjarhejevitš Sivakou (, ; s. 16. tammikuuta 1988 Minsk, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Azerbaidžanin valioliigassa pelaavaa Qəbələ ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Preussin yleinen maanlaki

text: Preussin yleinen maanlaki (, usein lyhennettynä "ALR") oli merkittävä siviililakikodifikaatio Preussissa. Kodifikaatio tuli voimaan vuonna 1794 ja sen kodifioivat Carl Gottlieb Svarez ja Ernst Ferdinand Klein Fredrik II Suuren määräyksestä. Laissa oli yli 19,000 pykälää ja se kattoi muun muassa siviilioikeuden, rikosoikeuden, perheoikeuden, julkisoikeuden ja hallinto-oikeuden alat.


title: Preussin yleinen maanlaki

text: Fredrik I halusi laatia maalleen yhdenmukaisen lakikoonnoksen, mutta sitä ei aloitettu kuin vasta Fredrik II Suuren aikana. Fredrikin ajatus ei ollut vain koota yhdenmukainen lakien koonnos, vaan tehdä niistä selkeitä ja poistaa eri tulkintamahdollisuuksista johtuva mahdollinen hyväksikäyttö. Aikaisempi yritys lakikodifikaatioksi, Samuel von Coccejin laatima "Project eines Corporis Juris Fridericiani" (1749–51) osoittautui epäonnistuneeksi.


title: Preussin yleinen maanlaki

text: Ensimmäistä versiota kutsuttiin nimellä "Preussin yleislaki" (, AGB, 1792). Lain kodifioivat vuonna 1794 etupäässä Svarez ja Klein Fredrik II Suuren määräyksestä.


title: Preussin yleinen maanlaki

text: Tulkinnat lain soveltamisesta ovat ristiriitaisia; joidenkin mukaan laki oli helppolukuinen ja helposti tulkittavissa eikä se ollut kovin abstrakti vaan jokapäiväistä säännöstelyä, toisten mukaan lain kieli, vaikkakin se oli saksaksi kirjoitettu, oli äärettömän kasuistista ja epätarkkaa tehden siitä vaikean tulkita oikein ja käytännössä hankalaa käyttää.


title: Preussin yleinen maanlaki

text: Puolan toisen jaon jälkeen se saatettiin voimaan Preussiin liitetyillä alueilla toissijaisena oikeuslähteenä, tarkoituksena integroida alue Preussiin.


title: Preussin yleinen maanlaki

text: Maanlaki oli tyypillinen esimerkki feodalismin ja kapitalismin välisestä siirtymäkauden laista, jossa feodaaliajan vanhat oikeudelliset instituutiot (esim. jaettu omistusoikeus, säätyjako, aateliston erioikeudet, talonpoikien alisteinen asema) olivat olemassa rinnakkain modernien oikeudellisten instituutioiden (esim. omaisuuden määritelmä) kanssa.


title: Preussin yleinen maanlaki

text: Maanoikeus lakkasi toimimasta järjestelmän uudistuksen (Stein-Hardenberg-reformit) yhteydessä, kun feodaaliajan jäänteet lakkautettiin.


title: Oikeuden historiallinen koulukunta

text: Oikeuden historiallinen koulukunta on 1800-luvulla syntynyt Saksan oikeutta tutkinut suuntaus. Romantiikkaan nojaten se painotti oikeuden historiallisia rajoitteita. Se vastusti aikaisempia luonnonoikeuden ja rationaalisen oikeuden ("Vernunftrecht") suuntauksia.


title: Oikeuden historiallinen koulukunta

text: Historiallinen koulukunta pohjautuu Gustav Hugon ja erityisesti Friedrich Carl von Savignyn kirjoituksiin ja opetuksiin. Luonnonoikeuden kannattajat ajattelivat, että oikeus voidaan löytää vain rationaalisella deduktiolla ihmisluonnosta.


title: Oikeuden historiallinen koulukunta

text: Historiallisen koulukunnan perusoletus oli, että oikeutta ei tule tarkastella sattumanvaraisena sääntelyn ryhmittelynä, jonka joku viranomainen on asettanut. Sen sijaan tämä sääntely tulee nähdä kansakunnan vakaumuksen ilmaisuna samoin kuin kieli ja tavat ovat kansakunnan itseilmaisua. Oikeus perustuu yleisen tietoisuuden muotoon nimeltä kansanhenki ("Volksgeist").


title: Oikeuden historiallinen koulukunta

text: Oikeus voi johtua viranomaisten sääntelystä, mutta useammin oikeus kehittyy orgaanisesti ajan myötä ilman viranomaisten puuttumista asiaan. Jatkuvasti muuttuvilla ihmisten käytännön tarpeilla on erittäin tärkeä rooli tässä jatkuvassa orgaanisessa kehityksessä.


title: Oikeuden historiallinen koulukunta

text: Oikeusjärjestyksen kehittyessä on oikeusoppineiden ammatillinen velvollisuus (merkityksessä työn jakautuminen yhteiskunnassa) perustaa akateemiset työnsä oikeudesta ottamalla selvää kansan tahdosta. Tällä tavoin oikeusoppineet ruumiillistavat yleisen tahdon.


title: Oikeuden historiallinen koulukunta

text: Historiallinen koulukunta jakautui romanisteihin ja germanisteihin. Romanistit, joihin myös Savigny kuului, ajattelivat kansanhengen tulevan esille roomalaisen oikeuden reseptiossa. Germanistit (esim. Karl Friedrich Eichhorn, Jacob Grimm, Georg Beseler, Otto von Gierke) taasen näkivät keskiaikaisen saksalaisen oikeuden olevan kansanhengen ilmentymä.


title: Oikeuden historiallinen koulukunta

text: Historiallisella koulukunnalla oli merkittävä vaikutus oikeuden akateemiseen tutkimiseen Saksassa. Georg Friedrich Puchta ja Bernhard Windscheid jatkoivat Savignyn aloittamaa romanistista juonnetta johtaen niin sanotun pandektioikeuden syntyyn, joka nähdään käsitelainoppina ("Begriffsjurisprudenz").


title: Tor (nimi)

text: Tor tai Thor on skandinaavinen miehen etunimi, joka johtuu muinaisskandinaavisesta ukkosen- ja sodanjumalan nimestä Tor. Nimen alkumuoto on ollut "Þórr", joka merkitsee ukkosta.


title: Tor (nimi)

text: Suomessa nimi Tor on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu heinäkuuhun 2017 mennessä 2324 ja Thor 520 henkilölle. Torin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 8. heinäkuuta. Torin sisarnimi on Tora.


title: Kahiluoto

text: Kahiluoto voi tarkoittaa seuraavia:


title: Bhili

text: Bhili on Pohjois-Intiassa Madhya Pradeshin ja Gujaratin osavaltioissa puhuttu indoarjalainen kieli, jota puhuu äidinkielenään noin kolme miljoonaa ihmistä. Bhiliä voidaan kirjoittaa devanagarilla tai gudžaratilaisilla kirjaimilla.


title: Modi (täsmennyssivu)

text: Modi voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: New York -luokka

text: New York -luokka oli Yhdysvaltain laivaston kahden 1908-1914 valmistetun aluksen muodostama taistelulaivaluokka. Kumpikin luokan aluksista palveli Vera Cruzin miehityksestä toiseen maailmansotaan.


title: New York -luokka

text: Ne olivat laivaston ensimmäiset alukset, joiden pääaseistuksena olivat 14 tuuman 45 pituuskaliiperin tykit. Ne olivat kuitenkin samalla viimeiset viidellä tornilla varustetut ja hiiltä polttoaineena käyttävät alukset. Niiden suurin heikkous oli ilmatorjunta-aseistuksen puuttuminen lähes täysin sekä panssaroinnin sijoittelu, joka oli suunniteltu pinta-alusten aiheuttamaa uhkaa varten. Siten aluksia modernisoitiin useaan otteeseen palvelusuran aikana.


title: Modi-kirjaimisto

text: Modi () on abugida-tyyppinen kirjoitusjärjestelmä, jota käytettiin marathin kielen kirjoittamiseen Intian Maharashtran osavaltiossa. Kirjaimisto kehitettiin 1600-luvulla devanagarin pohjalta ja se oli käytössä 1950-luvulle asti, jolloin devanagari korvasi sen marathin pääasiallisena kirjaimistona.


title: Pennsylvania-luokka (taistelulaiva)

text: Pennsylvania-luokka oli Yhdysvaltain laivaston kahden aluksen muodostama taistelulaivaluokka, jonka alukset valmistuivat ennen Yhdysvaltain liittymistä ensimmäisen maailmansotaan.


title: New Mexico -luokka

text: New Mexico -luokka oli Yhdysvaltain laivaston kolmen aluksen muodostama taistelulaivaluokka. Nevada-luokan suunnitelmista lähtökohtansa saaneiden paranneltujen alusten valmistus alkoi 1915. Niiden kaksitoista putkiseen pääpatteriin asennettiin pidempi putkiset 50 pituuskaliiperin 14 tuuman tykit kolmiputkisiin torneihin. Runkorakenteeseen lisättiin klipperikeula parantamaan merikelpoisuutta ja luomaan virtaviivaisemman ulkonäön. "USS New Mexicoon" asennettiin lisäksi sähköinen voimansiirto.


title: New Mexico -luokka

text: Alusten apuaseista oli kahdeksan patteria sijoitettu erittäin kosteisiin keulaan ja perään ja siten ne poistettiin modernisoinneissa. Loput viisituumaiset asennettiin kansirakenteisiin, mikä oli parannus edeltäneisiin luokkiin verrattuna.


title: Toukokuun kolmas 1808

text: Toukokuun kolmas 1808 (tunnetaan myös nimellä "Toukokuun kolmas 1808 Madridissa", tai "Los fusilamientos") on espanjalaisen taidemaalarin Francisco de Goyan vuonna 1814 maalaama historiamaalaus, joka esittää Napoleonin joukkoja teloittamassa Madridin kansannousuun osallistuneita espanjalaisia. Sitä pidetään yhtenä Goyan päätöistä.


title: Toukokuun kolmas 1808

text: Maalauksen leveys on 347 ja korkeus 268 senttimetriä. Se kuuluu Madridissa sijaitsevan Museo del Pradon kokoelmiin.


title: Toukokuun kolmas 1808

text: Napoleonin armeijan miehitettyä Espanjan keväällä 1808 Madridissa oli puhjennut 2. toukokuuta kansannousu, joka kukistettiin kuitenkin jo samana päivänä. Goya, entinen Espanjan Bourbonien hovimaalari, oli siirtynyt miehitysvuosina Napoleonin Espanjan valtaistuimelle asettaman Joseph Bonaparten palvelukseen, joten ranskalaisten vetäydyttyä Espanjasta ja Ferdinand VII:n palattua valtaistuimelle vuonna 1814 hän joutui aluksi hankalaan asemaan. Hänelle kuitenkin palautettiin pian hovimaalarin asema ja Espanjan hovi tilasi häneltä kaksi taulua, joihin hänen oli määrä ”"ikuistaa siveltimellä Euroopan tyrannia vastaan suunnatun kunniakkaan kansannousumme tärkeimmät ja sankarillisimmat tapahtumat ja kohtaukset"”. Goya täytti toimeksiannon tekemällä kaksi maalausta, joista ensimmäinen, "Toukokuun toinen 1808" (alaotsikoltaan "Taistelu mamelukkeja vastaan") kuvasi itse kapinan kukistamista, ja toinen, "Toukokuun kolmas 1808" ("Principe Píon kukkulan teloitukset") kuvasi seuraavana päivänä suoritettuja kapinallisten teloituksia. Teokset eivät saaneet innokasta vastaanottoa, koska odotusten vastaisesti Goya ei kuvannut niissä lainkaan sankaruutta, vaan lähinnä väkivallan mielettömyyteen liittyvää kauhua. Goya ei ollut itse todistamassa vuoden 1808 toukokuun 3. päivän teloituksia, mutta oli kyllä muuten nähnyt paljon erilaisia kauheuksia.


title: Toukokuun kolmas 1808

text: Maalaus sijoitettiin aluksi Madridin kuninkaalliseen palatsiin, josta se siirrettiin vuonna 1834 Museo del Pradoon. Taulu vaurioitui hieman vuonna 1937, kun se Espanjan sisällissodan aikana siirrettiin Valenciaan. Se restauroitiin vuonna 2008.


title: Toukokuun kolmas 1808

text: "Toukokuun kolmatta" pidetään nykyään Goyan mestariteoksena ja yhtenä kaikkien aikojen omaperäisimmistä historiamaalauksista. Maalaus ei esitä mitään tiettyä teloituksiin liittyvää kohtausta, vaan kuvaa yleisesti tapahtumien järkyttävyyttä esittämällä dramaattisen vastakkainasettelun epätoivoisten uhrien ja armottomien teloittajien välillä. Dramaattisuutta lisää teloitettaviin kohdistuva kirkas valo, joka mahdollistaa myös heidän kasvonpiirteidensä ja ilmeidensä yksityiskohtaisen kuvauksen.


title: Toukokuun kolmas 1808

text: Kuvaus teloituksesta ei ole täysin autenttinen. Esimerkiksi teloitettavia ei ole sidottu ja teloitusryhmä seisoo liian lähellä heitä, mutta Goya sai näin tehostettua maalauksen vaikuttavuutta. Taustalla näkyvät rakennukset eivät ilmeisesti esitä mitään tiettyä paikkaa Madridissa. Ne on tosin yhdistetty useisiin paikkoihin Madridissa, mutta ei kuitenkaan Principe Píon kukkulan alueeseen, johon maalauksen nimi viittaa. Erään näkemyksen mukaan ne olisivatkin mahdollisesti viittaus El Grecon kuuluisaan maalaukseen "Näkymä Toledosta".


title: Toukokuun kolmas 1808

text: "Toukokuun kolmannen" tyylin on katsottu vaikuttaneen 1800-luvun jälkipuolen ranskalaiseen impressionismiin. Erityisesti taidemaalari Édouard Manet otti siitä vaikutteita. Manet’n kuuluisa maalaus "Keisari Maksimilianin teloitus" on mukaelma Goyan maalauksesta. Myös Pablo Picasson vuonna 1951 maalaama "Korean verilöyly" mukailee Goyan maalausta.


title: Horisontti 2020

text: Horisontti 2020 on Euroopan unionin kahdeksas puiteohjelma (tunnetaan myös nimellä FP8), jonka tarkoituksena on tukea ja kannustaa tutkimusta eurooppalaisella tutkimusalueella (ERA). Horisontti 2020:n ohjelmakausi ulottuu ajanjaksolle 2014–2020 ja tarjoaa lähes 80 miljardia euroa rahoitusta, jossa on noin 8 % kasvua aikaisempaan ohjelmakauteen FP7:aan verrattuna. Ohjelman tavoitteena on tukea kasvua ja työpaikkojen syntymistä Euroopassa sekä vahvistaa eurooppalaisten yritysten globaalia asemaa.


title: Horisontti 2020

text: Aikaisemmasta ohjelmakaudesta poiketen uudessa ohjelmassa on tarjolla rahoitusinstrumentteja myös pienille ja keskisuurille yrityksille omassa ohjelmassaan. Pk-yrityksille rahoitusta on tarjolla hieman yli 2,8 miljardia euroa.


title: Horisontti 2020

text: Ensimmäisessä vaiheessa yhteisöjen ja yritysten innostus yllätti EU:n viranomaiset. Hakemuksia saapui yli 16 000 kappaletta, joka on noin kaksinkertainen määrä aikaisempaan ohjelmakauteen verrattuna.


title: Papua-Uuden-Guinean vaakuna

text: Papua-Uuden-Guinean vaakuna on yksi Papua-Uuden-Guinean kansallissymboleista.


title: Papua-Uuden-Guinean vaakuna

text: Vaakuna kuvaa paratiisilintua istumassa keihään ja perinteisen Kundu-rummun päällä. Vaakuna otettiin käyttöön 1975 maan itsenäistyessä.


title: Tennessee-luokka (taistelulaiva)

text: Tennessee-luokka oli Yhdysvaltain laivaston kahden aluksen muodostama taistelulaivaluokka. Alukset olivat paranneltuja versioita edeltäneestä New Mexico -luokasta. Parannuksia olivat muun muassa parempi suoja torpedoita vastaan ja pääaseiden 30 asteen korotuskulma aiemman ollessa 15 astetta. Kumpikin alus kärsi pahoja vaurioita 7. joulukuuta 1941 japanilaisten hyökkäyksessä Pearl Harboriin ja ne modernisoitiin korjausten yhteydessä. Kumpikin alus romutettiin pian toisen maailmansodan päätyttyä.


title: Tore

text: Tore on skandinaavinen miehen etunimi. Nimi johtuu muinaisskandinaavisesta ukkosen- ja sodanjumalan nimestä Tor ja tarkoittaa "Torin taistelijaa".


title: Tore

text:
Nimi Tore on ollut käytössä Ahvenanmaalla jo 1300-luvulla ja 1400-luvulla muuallakin Suomessa. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan nimi on 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä
annettu 468 henkilölle. Torin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 8. heinäkuuta.


title: Keski-Suomen Sosialisti

text: Keski-Suomen Sosialisti oli Jyväskylässä vuosina 1907–1908 ilmestynyt sanomalehti. Loppuvaiheessa vuonna 1908 sen nimenä oli Suomen Sosialisti.


title: Keski-Suomen Sosialisti

text: Nuorsuomalaisten tukeman "Keski-Suomen Sosialistin" perusti jyväskyläläisestä "Sorretun Voimasta" erotettu päätoimittaja Leander Linnavuori. Linjaltaan revisionistinen, väkivaltaisen luokkataistelun kieltänyt sosialistilehti ei kyennyt kilpailemaan "Sorretun Voiman" kanssa ja se lopetettiin kannattamattomana. Aluksi kolmesti ja "Suomen Sosialistina" kahdesti viikossa ilmestyneen lehden levikki oli 3000 kappaletta vuonna 1907.


title: Sharpless-epoksidointi

text: Sharpless-epoksidointi on stereoselektiivinen kemiallinen reaktio, jossa allyylisen alkoholin kaksoissidos hapetetaan orgaanisen peroksidin, kiraalisen tartraattiesterin ja titaanikatalyytin avulla epoksidiksi. Reaktiota käytetään useissa luonnonainesynteeseissä sen erittäin hyvän selektiivisyyden ja suhteellisen halpuuden vuoksi. Reaktion on kehittänyt K. Barry Sharpless yhdessä Tsutomu Katsukin kanssa ja he julkaisivat sen ensimmäistä kertaa vuonna 1980.


title: Sharpless-epoksidointi

text: Sharpless-epoksidoinneissa hyvän enantioselektiivisyyden saavuttamiseksi lähtöaineen tulee olla allyylinen alkoholi. Alkoholin kaksoissidos voi olla mono-, di-, tri- tai tetrasubstituoitu eli siinä voi olla liittyneenä yhdestä neljään muuta ryhmää kuin vetyatomeja. Tavanomaiset alkeenit ilman alyylisessä asemassa olevaa hydroksyyliryhmää eivät reagoi selektiivisesti Sharpless-epoksidoinneilla, koska titaanikatalyytti vaatii koordinoituakseen alkeeniin hydroksyyliryhmän. Epoksidoivana hapettimena Sharpless-epoksidoinneissa käytetään tyypillisimmin tert-butyylihydroperoksidia tai kumeenihydroperoksidia, tartraattiesterinä joko dietyylitartraattia tai di-isopropyylitatraattia, joista molemmista on saatavina sekä (+)- että (-)-enantiomeerit ja titaanikatalyyttinä titaani-isopropoksidia.


title: Sharpless-epoksidointi

text:
Sharpless-epoksidoinneissa katalyyttisesti aktiivinen kompleksi muodostuu siten, että tartraattiesteri korvaa kahdesta tiataani-isopropoksidimolekyylistä kaksi isopropoksidiligandia ja muodsotaa dimeerisen kompleksin. Tartraattiesteri sitoutuu titaaniin yhdellä hydroksyyliryhmällä ja yhdellä karbonyyliryhmällä. Tämän jälkeen hapettimena toimiva orgaaninen peroksidi sitoutuu titaaniin korvaten yhden isopropoksidi-ligandin ja tartraattiesterin karbonyyliryhmän. Neljäs isopropoksidiligandi korvautuu, kun allyylisen alkoholin hydroksyyliryhmä korvaa sen. Näin on muodostunut katalyyttisesti aktiivinen kompleksi, joka siirtää happiatomin orgaaniselta peroksidilta allyylisen alkoholin kaksoissidokseen muodostaen epoksidin. Kiraaliset tartraattiesteriligandit muodostavat kompleksiin steeristä estettä siten, että allyylinen alkoholi voi kiinnittyä vain yhdeltä suunnalta ja tuote on pääasiassa vain yhtä enantiomeeria. Sharpless-epoksidointien enantioylimäärä voi olla lähes 100%. Muodostuvan enantiomeerin stereokemia riippuu ainoastaan käytetyn tartraattiesterin stereokemiasta. (R,R)- eli (-)-isomeeri tartraattiestereistä, johtaa eri epoksidienantiomeerin muodostumiseen kuin (S,S)-eli (+)-isomeeri.
Sharpless-epoksidointeja voidaan käyttää useiden luonnoaineiden ja lääkeaineiden asymmetrisissä synteeseissä, esimerkiksi propranololin ja takrolimuusin synteeseissä. Suuressa mittakaavassa menetelmän käyttö on kuitenkin harvinaista ja tärkein useita tonneja vuodessa Sharpless-epoksidoinnilla valmistettava kemikaali on glysidoli. Sharpless-epoksidoinnin ongelmia ovat vaatimus allyylisen alkoholin käytöstä lähtöaineena, orgaanisten peroksidien käsittely ja muodostuvien epoksialkoholien vaikea puhdistettavuus. Tämän vuoksi asymmetriseen epoksidointiin on kehitetty myös muita menetelmiä kuten Jacobsen-epoksidointi.


title: Kansan Lehti (Vaasa)

text: Kansan Lehti oli Vaasassa vuosina 1886–1887 ilmestynyt sanomalehti.


title: Kansan Lehti (Vaasa)

text: Suomenmielisten raittius- ja nuorisoseuramiesten perustaman "Kansan Lehden" tavoitteena oli Etelä-Pohjanmaan henkinen ja taloudellinen edistäminen. Poliittisesti maltillinen lehti oli leimallisimmin raittiushenkinen. Kerran viikossa ilmestynyt "Kansan Lehti" jäi kilpailussa "Vaasan Lehden" varjoon ja lakkasi taloudellisiin vaikeuksiin sekä sopivan toimittajan puutteeseen. Sen julkaisija ja vastaava toimittaja oli Otto Edvard Könni.


title: Kansan Lehti (Jyväskylä)

text: Kansan Lehti oli Jyväskylässä vuosina 1867–1870 ilmestynyt sanomalehti.


title: Kansan Lehti (Jyväskylä)

text: Wolmar Schildtin julkaiseman ja toimittaman "Kansan Lehden" tavoitteina olivat kansanvalistus ja suomen kielen edistäminen. Kerran viikossa ilmestynyt lehti oli hengeltään uskonnollinen, ajoi raittiusasiaa ja sisälsi paljon maaseutukirjeitä ja kulttuuriuutisia. Sen ansiona oli Keski-Suomen maakuntakäsitteen täsmentäminen. Schildtin ajanpuutteen takia lakanneen lehden tilalle perustettiin sanomalehti "Keski-Suomi".


title: Kansan Lehti (täsmennyssivu)

text: Kansan Lehti -nimisiä lehtiä on useita:


title: Helsingfors Börsförenings Tidning

text: Helsingfors Börsförenings Tidning oli Helsingissä vuosina 1866–1867 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti.


title: Helsingfors Börsförenings Tidning

text: Helsingin pörssiyhdistyksen lehti perustettiin ajamaan pääkaupungin kauppiaiden etuja. Sen tavoitteena oli edistää talouselämän kehitystä ja elinkeinovapautta liberaalien ohjelman mukaisesti. Lehden julkaisija ja vastaava toimittaja oli Johan Wilhelm Boxberg ja sen toimittajana työskenteli Johan Alfthan. Se ilmestyi kerran viikossa runsaan kolmen kuukauden ajan.


title: Heinolan Sanomat

text: Heinolan Sanomat oli Heinolassa vuosina 1905–1939 ilmestynyt sanomalehti. Vuosina 1912–1918 sen nimenä oli Uusi Heinolan Sanomat..


title: Heinolan Sanomat

text: Lehti perustettiin vuoden 1905 suurlakon jälkeen Heinolan nuorsuomalaisten äänenkannattajaksi. Vuodesta 1911 lähtien se ilmoitti olevansa puolueeton. Vuoden 1912 lopussa lehden kustantaja vaihtui ja sen nimeksi otettiin "Uusi Heinolan Sanomat", jonka kerrottiin syntyneen molempien suomalaisten puolueiden yhteistyönä. Sisällissodan jälkeen siihen yhdistettiin "Heinolan Lehti", jolloin se otti takaisin entisen nimensä "Heinolan Sanomat". Jatkossa lehti oli ensin lievän edistyspuoluelainen ja sitten avoimen kokoomuslainen, kunnes se ilmoittautui sitoutumattomaksi porvarilliseksi. 1930-luvulla lehti ymmärsi ensin lapualaisia ja julistautui sitten kokoomuslaiseksi. Sen ilmestyminen päättyi taloudellisiin vaikeuksiin ja talvisodan syttymiseen.


title: Heinolan Sanomat

text: Kahdesti ja välillä kolmesti viikossa ilmestyneen lehden päätoimittajina työskentelivät Ukko Andersin (1906), Hannes Laasonen (1906), Aleksis Ruokosalmi (1906–1909), Heikki Hyppönen (1909–1911), V. A. Otava (1911–1912), Arvi A. Seppälä (1913), Aarne Rahunen (1913–1916), Lauri Apala (1916), Eino Salmelainen (1916–1919), Kuuno A. Talvioja (1919), Väinö Leisio (1919), J. Vesanen (1920–1922), Hiskias Hokkanen (1922–1923), Kaarlo Marjokorpi (1923–1927), Jaakko Holstila (1927–1930), Väinö S. J. Laamanen (1930–1933), Aaro A. Nuutinen (1933–1937) ja Väinö V. Kinnunen (1937–1939).


title: Haminan Sanomat

text: Haminan Sanomat (vuosina 1900–1907 Koitar) oli Haminassa vuosina 1889–1915 ilmestynyt sanomalehti.


title: Haminan Sanomat

text: Suomenmielisten äänenkannattajaksi perustettu "Haminan Sanomat" oli linjaltaan aluksi hyvin maltillinen ja sisällöltään paikallinen. Sortovuosina lehti ryhtyi arvostelemaan Venäjän hallituksen toimia, jolloin kenraalikuvernööri Bobrikov lakkautti sen ensimmäisenä suomenkielisenä lehtenä kesällä 1899. Tämän jälkeen "Haminan Sanomien" tilalla ilmestyi lukuisia tilapäislehtiä, kunnes vuoden 1900 alussa sen julkaisijat saivat luvan uuden "Koitar"-lehden perustamiseen. Varovaisen nuorsuomalainen ja perustuslaillinen "Koitar" otti entisen nimensä takaisin kesällä 1907. Seuraavalla vuosikymmenellä "Haminan Sanomien" perustuslaillisuus terävöityi ja se lakkautettiin sotasensuurin nojalla vuoden 1916 vaihteessa. Lehden kirjapaino myytiin maalaisliittolaisille, jotka ryhtyivät julkaisemaan uutta "Maaseutu"-lehteä.


title: Haminan Sanomat

text: Aluksi kahdesti ja vuodesta 1897 lähtien kolmesti viikossa ilmestyneen lehden levikki oli 2 500 kappaletta vuonna 1898 ja 2 850 kappaletta vuonna 1910. Sen päätoimittajina ja vastaavina toimittajina työskentelivät H. F. Helminen (vast. toim. 1890), Aleksanteri Grönberg (vast. toim. 1890–1898), Pekka Putkonen (1898), Erland Virkki (vast. toim. 1898–1899), Aleksanteri Grönberg (vast. toim. 1900–1904), Eelu (Erland) Piirinen (1900–1903), Vilkku Joukahainen (1904–1905) ja Leo Syrjänen (1905–1915).


title: Haminan Lehti

text: Haminan Lehti oli Haminassa vuosina 1907–1957 ilmestynyt sanomalehti.


title: Haminan Lehti

text: Haminan ja Vehkalahden vanhasuomalaiset perustivat "Haminan Lehden" nuosuomalaisten "Haminan Sanomien" vastapainoksi. Vuodenvaihteessa 1918 se esiintyi nuor- ja vanhasuomalaisten sekä kansanpuolueen yhteisenä lehtenä, mutta kuningasmielisyyden kautta siitä tuli kokoomuksen äänenkannattaja. Taloudellisista vaikeuksista kärsinyt "Haminan Lehti" myytiin vuonna 1940 maalaisliittolaisen "Maaseudun" julkaisuhtiölle, joka säilytti sen Haminan kaupunkia varten tarkoitettuna sitoutumattomana paikallislehtenä. Vuoden 1958 alusta tappiollinen lehti yhdistettiin "Maaseutuun".


title: Haminan Lehti

text: Kolmesti viikossa ilmestyneen lehden levikki oli 2 000 kappaletta vuonna 1910, 1 700 kappaletta vuonna 1939 ja 2 300 kappaletta vuonna 1951. Sen päätoimittajina työskentelivät Kalle Patomäki (1908), Aimo Ervasti (1908–1914), Paavo Aho (1914–1917), Tahvo Könönen (1918–1922), Jalmari Seppä (1922–1924), K. B. Löw (1924), Hannes Seppänen (1924–1933), Lauri Blomberg (1933–1936), Lauri Arlo (1937), A. A. Niskala (1937–1940), Jaakko Holstila (1939), Emil Hauhio (1940–1950) ja Eetu Karppinen (1950–1957).


title: Gamlakarleby (sanomalehti)

text: Gamlakarleby oli Kokkolassa vuosina 1909–1911 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti.


title: Gamlakarleby (sanomalehti)

text: Kokkolan ruotsin- ja suomenkieliset perustivat "Gamlakarlebyn" kaupungin kunnallispoliittiseksi oppositiolehdeksi. Lehti ei pärjännyt kilpailussa vakiintuneen "Österbottningenin" kanssa ja se jouduttiin lopettamaan taloudellisesten vaikeuksien takia. Kahdesti viikossa ilmestyneen lehden päätoimittajina työskentelivät C. A. Knape (1909), Oskar Holmström (1910–1911), Helge Wilén (1911), Carlo Sandström (1911) ja Emil Micklin (1911).


title: Folkvännen (Pori)

text: Folkvännen oli Porissa vuonna 1906 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti.


title: Folkvännen (Pori)

text: Axel Wilhelm Sohlströmin julkaisema "Folkvännen" pyrki olemaan puolueeton kansanlehti. Se ilmestyi kerran viikossa vain vajaan vuoden ajan ja lopetettiin ilmeisesti taloudellisesti kannattamattomana.


title: Kasvihuonekirva

text: Kasvihuonekirva ("Neomyzus circumflexus") on kirvoihin kuuluva hyönteislaji. Se on maailmanlaajuisesti merkittävä kasvien tuholainen ja luetaan Suomessakin haitallisiin vieraslajeihin.


title: Kasvihuonekirva

text: Kasvihuonekirva on helposti tunnistettava kirvalaji. Siivettömät yksilöt ovat päärynänmuotoisia, hyvin kiiltäväpintaisia ja väriltään vaaleankeltaisesta tai lähes valkeasta kirkkaan vihreään. Keskiruumiin selkäpuolella on mustia poikkijuovia ja takaruumiin selkäpuolella on musta, eteenpäin avautuvan U-kirjaimen muotoinen kuvio. Raajat ovat vaaleat, nivelkohdista ja nilkoista tummat. Tuntosarvet ovat ruumista pidemmät. Takaruumiin kärjen cauda on lyhyt ja vaharauhasputket ruskehtavat, kärjestään tummat ja noin kaksi kertaa caudan pituiset. Ruumiin pituus 1,2–2,6 mm.


title: Kasvihuonekirva

text: Kromosomiluku 2n=8.


title: Kasvihuonekirva

text: Kasvihuonekirvan alkuperäistä levinneisyysaluetta ei tunneta, mutta laji saattaa olla peräisin Itä-Aasiasta. Se on levinnyt ihmisen mukana kaikkialle maailmaan ja on nykyisin levinneisyydeltään täysin kosmopoliitti. Suomessa laji elää luultavasti ainoastaan sisätiloissa.


title: Kasvihuonekirva

text: Kasvihuonekirva elää erittäin monilla erilaisilla kasvilajeilla. Viileämmän ilmanalan alueilla laji elää pääasiassa kasvihuoneissa kukilla ja vihanneksilla tai asunnoissa huonekasveilla. Laji on lisääntymiseltään täysin anholosyklinen eli naaraat lisääntyvät neitseellisesti synnyttäen eläviä poikasia. Koiraita tai munivia naaraita ei ole löydetty.


title: Kasvihuonekirva

text: Kasvinesteiden imemisen aiheuttaman haitan lisäksi kirvan arvellaan levittävän yli 31 kasvien virustautia. Suomessa kasvihuonekirva on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi.


title: Kasvihuonekirva

text: Laji on äärimmäisen polyfagi ja ravintokasvivalikoima on kirvalajiston laajimpia kattaen lajeja yli 80 eri kasviheimosta. Se kelpuuttaa ravinnokseen paitsi tavanomaiset kukkakasvit, myös esimerkiksi havupuut ja jopa sanikkaiset.


title: Form

text: Form voi viitata johonkin seuraavista:


title: Elämä (sanomalehti)

text: Elämä oli Helsingissä vuosina 1905–1907 ilmestynyt sanomalehti.


title: Elämä (sanomalehti)

text: "Elämän" perustaja ja päätoimittaja oli marxilaisuudesta etääntynyt Matti Kurikka, jonka kumppaneina oli teosofeja ja muita idealisteja. Syksyllä 1906 Kurikan piiri perusti Suomen sosialistisen reformipuolueen. Lehden vakituinen kiistakumppani oli "Työmies", jonka päätoimittajana Kurikka oli itse aikaisemmin työskennellyt.


title: Elämä (sanomalehti)

text: Lehden talous oli jatkuvasti heikko. Se ilmestyi aluksi kahdesti, heinäkuusta 1906 kolmesti, helmikuusta 1907 lähtien kerran ja saman vuoden touko-kesäkuussa kuudesti viikossa. Levikki oli 3500 kappaletta vuonna 1906. Ennen lakkaamistaan "Elämää" julkaistiin vielä syksystä 1907 kesään 1908 aikakauslehtenä.


title: Keisari Maksimilianin teloitus

text: Keisari Maksimilianin teloitus () on ranskalaisen taidemaalarin Édouard Manet’n historiamaalaus, joka esittää syrjäytetyn Meksikon keisari Maksimilian I:n teloitusta vuonna 1867. Manet teki maalauksesta useita eri versioita.


title: Keisari Maksimilianin teloitus

text: Vallasta syöstyn keisari Maksimilianin teloitus meksikolaisten tasavaltalaisten käsissä kesäkuussa 1867 järkytti ranskalaisia, koska Ranskan keisari Napoleon III oli neljä vuotta aiemmin määrännyt sotaretken Meksikoon Maksimilianin nostamiseksi valtaistuimelle, mutta joutunut myöhemmin vetämään joukkonsa pois. Nukkehallitsija Maksimilian ei pystynyt säilyttämään valtaansa ilman ranskalaisten tukea, joten tasavaltalaishallitus kukisti hänet nopeasti ja hänet teloitettiin 19. kesäkuuta 1867. Tieto Maksimilianin kuolemasta saapui Eurooppaan 1. heinäkuuta. Kun Ranskan sotaretken ponnistelut näin valuivat tyhjiin, Ranskan koettiin tulleen nöyryytetyksi. Keisari Napoleon III:n hallintoa ja ulkopolitiikkaa aatteellisista syistä vastustanut Manet päätti samantien tarttua aiheeseen. Hän teki Maksimilianin teloituksesta vuosina 1867–1869 kolme suurta öljymaalausta, yhden öljyluonnoksen sekä yhden litografian. Tunnetuin on vuosina 1868–1869 valmistunut viimeinen ja suurin versio, johon Manet lisäsi myös teloitusta seuraavan yleisön.


title: Keisari Maksimilianin teloitus

text: "Keisari Maksimilianin teloitus" sisältää useita yksityiskohtia, jotka viittaavat teloitusta koskeneisiin tarinoihin. Yhdessä Maksimilianin kanssa ammuttiin hänelle uskollisina pysyneet meksikolaiset kenraalit Tomás Mejía ja Miguel Miramón. Euroopassa tuolloin kiertäneiden selostusten mukaan miehet olisivat pidelleet toisiaan kädestä teloitusryhmän edessä, ja Manet liitti tämän yksityiskohdan maalaukseensa. Myöhemmin tieto on osoittautunut perättömäksi. Oikealla seisovan kenraali Miramónin tarkasti kuvatut kasvot Manet maalasi todennäköisesti käytten lehtikuvaa mallinaan. Teloitusryhmän sotilaille on kuvattu samanlaiset säärystimet kuin Ranskan keisarillisen armeijan joukoilla tuohon aikaan oli. Tämä on tulkittu siten, että Manet vihjasi keisari Napoleon III:n olevan vastuussa Maksimilianin kuolemasta.


title: Keisari Maksimilianin teloitus

text:
Manet’n selkeänä esikuvana oli Francisco de Goyan maalaus "Toukokuun kolmas 1808" vuodelta 1814. Kuten Goya, myös Manet on kuvannut teloitusryhmän jäsenet takaapäin niin ettei heidän kasvojaan voi nähdä, mikä korostaa teloitukseen liittyvää persoonatonta julmuutta. Manet ei kuitenkaan pyri Goyan tavoin vetoamaan dramatiikalla katsojan tunteisiin, vaan esittää teloituskohtauksen viileän realistisesti kuvattuna ja etäisyyttä ottaen.
"Keisari Maksimilianin teloitusta" ei poliittisista syistä voitu asettaa näytteille Ranskassa sen valmistumisen jälkeen. Ainoastaan maalauksen tunnetuin versio oli näytteillä yhden kerran Manet’n elinaikana, vuonna 1879 Yhdysvalloissa. Tämän tunnetuimman version leveys on 305 ja korkeus 252 senttimetriä. Se kuuluu nykyään Mannheimin taidehallin kokoelmiin. Lontoon National Galleryssa on toinen, pienempi versio, joka on Manet’n kuoleman jälkeen leikattu osiin. Maalauksen kolmas versio on Bostonin Museum of Fine Artsissa, pienempi luonnos Kööpenhaminan Glyptotekissa ja litografiakuva New Yorkin Metropolitan Museum of Artissa.


title: Juurikaskirva

text: Juurikaskirva eli papukirva ("Aphis fabae") on kirvoihin lukeutuvat pieni hyönteinen, jolla on merkitystä viljelykasvien tuholaisena. Laji on eräs moniruokaisimmista ja maailmalle laajimmin levinneistä kirvalajeista. Se on myös taksonomisesti hankala ja muodostuu useasta alalajista.


title: Juurikaskirva

text: Juurikaskirvan erottaminen sen lähilajeista on vaikeaa. Siivettömät yksilöt ovat muodoltaan pulleita, väriltään mustia tai hyvin tummanruskeita ja niiden selkäpuolella on usein vaaleita vahatäpliä. Keskenkasvuisilla yksilöillä on vahatäplät lähes poikkeuksetta. Raajat ja tuntosarvet ovat vaaleat. Tuntosarvet ovat pituudeltaan korkeintaan 2/3 ruumiin pituudesta. Takaruumiin kärjen cauda sekä vaharauhasputket ovat mustat ja cauda pituudeltaan noin puolet vaharauhasputkien pituudesta. Siivekkäiden yksilöiden pää ja keskiruumis ovat kiiltävän mustat, takaruumis vihreä. Koiraat ovat aina siivekkäitä. Munivat naaraat ovat pienikokoisia ja niiden takimmaisen raajaparin sääri on huomattavasti paksuuntunut. Ruumiin pituus 1,2–2,9 mm.


title: Juurikaskirva

text: Kromosomiluku 2n=8.


title: Juurikaskirva

text: Laji on kosmopoliitti, jota tavataan Tyynenmeren saaria myöten. Myös Suomessa sitä tavataan pohjoisimmassa Lapissa saakka.


title: Juurikaskirva

text: Juurikaskirva kuuluu kirvalajeihin, jotka vaihtavat ravintokasviaan kesän aikana. Keväällä primääri-isäntinä toimivat euroopansorvarinpensas ("Euonymus europaeus"), pihajasmike ("Philadelphus coronarius") sekä koiranheisi ("Viburnum opulus"). Kirvat elävät näillä muurahaisten suojelemina kolonioina lehtien alapinnoilla aiheuttaen lehden käpristymisen. Alkukesällä kolonioihin alkaa syntyä siivekkäitä kirvoja jotka siirtyvät sekundääri-isäntiin. Näiden kasvilajien kirjo on huomattava ja juuri sekundääri-isännän valinta on keskeinen eri alalajeja määrittävä piirre. Kesän aikana voi tapahtua myös toinen isännänvaihto uusiin sekundääri-isäntiin. Myös sekundääri-isännillä kirvat elävät kolonioina lehtien alapinnoilla muurahaisten suojelemina. Kirvojen asuttamat lehdet käpristyvät ja kuivuvat.


title: Juurikaskirva

text: Kirvat lisääntyvät neitseellisesti synnyttäen eläviä poikasia. Yksittäinen naaras elää 45–52 vuorokautta ja tuottaa sinä aikana jopa 30 poikasta. Syksyllä alkaa syntyä koiraita sekä naaraita, jotka palaavat primääri-isännille, parittelevat ja naaraat munivat. Muniva naaras tuottaa noin 6–10 munaa jotka talvehtivat. Vuodessa kirvasukupolvia on kymmenkunta. Lämpimän ilmaston alueilla laji voi olla anholosyklinen eli suvullista lisääntymistä ei esiinny ja kirvat lisääntyvät neitseellisesti ympäri vuoden.


title: Juurikaskirva

text: Laji sietää hyvin kylmää. Talvehtivat munat ovat kestäneet −32 °C eivätkä aikuiset kirvatkaan kuole vielä −5 °C:n lämpötilassa.


title: Juurikaskirva

text: Juurikaskirvan arvioidaan levittävän yli 40 kasvien virustautia. Näistä Suomessa merkittävä on etenkin perunan Y-virus


title: Juurikaskirva

text: Juurikaskirva on äärimmäisen polyfagi ja se on tavattu lähes 120 eri kasviheimoon kuuluvilta kasveilta. Merkittäviä sekundääri-isäntiä luonnossa ovat ohdakkeet, takiaiset ja savikat, viljelykasveista ainakin sokerijuurikas, pavut, perunat ja tomaatti.


title: Elämä (täsmennyssivu)

text: Elämä voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Elokirva

text: Elokirva, joissakin lähteissä ruusukirva, ("Metopolophium dirhodum") on pieni kirvoihin kuuluva hyönteinen. Sillä on jonkin verran merkitystä viljakasvien tuholaisena.


title: Elokirva

text: Elokirvan siivettömät yksilöt ovat kapean päärynänmuotoisia, väriltään hailakan vaaleanvihreästä vaalean kellanvihreään ja eläimen selkäpuolella on tummempi, vihreä pitkittäisjuova. Tuntosarvet ovat noin 2/3 ruumiin pituudesta. Raajat, tuntosarvet ja vaharauhasputket ovat vaaleat, mutta kunkin tuntosarven jaokkeen kärki on tumma, samoin säären kärki ja nilkka. Takaruumiin kärjen cauda on vaalea, kärjestään melko tylppä ja pituudeltaan noin puolet vaharauhasputkien pituudesta. Vaharauhasputket ovat pitkät ja tyvestään paksummat. Siivelliset yksilöt muistuttavat siivettömiä. Ruumiin pituus 1,6–2,9 mm.


title: Elokirva

text: Kromosomiluku 2n=18.


title: Elokirva

text: Elokirvaa tavataan laajalti lauhkeilla alueilla Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa Suomessa siitä on havaintoja lähinnä maan eteläosista, mutta kirva on tavattu aina Inarin korkeudelta saakka


title: Elokirva

text: Elokirva kuuluu kirvalajeihin, jotka vaihtavat ravintokasviaan. Primääri-isäntiä ovat luonnonvaraiset ja viljellyt ruusut. Näissä kirvat elävät pieninä ryhminä kasvin yläosissa lehtien alapinnoilla sekä kukannupuilla ja niiden varsilla. Kesäkuun lopulla tapahtuu osittainen isännänvaihto, jolloin osa kirvoista siirtyy sekundääri-isäntiin, joita ovat erilaiset heinä-, sara- ja vihviläkasvit. Tällöin niitä siirtyy myös vehnään, ohraan, kauraan ja maissiin. Sekundääri-isännillä kirvat elävät kasvin keskiosissa lehtien alapinnoilla ja aiheuttavat lehden kellastumisen, käpristymisen ja kuivumisen. Yksittäinen neitseellisesti lisääntyvä naaras elää 20–38 vuorokautta, jona aikana se synnyttää jopa 160 poikasta. Loppukesällä kirvat palaavat ruusuille ja syksyllä alkaa syntyä myös koiraita. Koiraat parittelevat naaraiden kanssa, jotka munivat ruusujen silmujen ympäristöön. Lajin kannalta parhaat olosuhteet ovat 21–25 °C lämpötila 70–80 % ilmankosteus. Vuoden aikana sukupolvia on 10–14 ja laji talvehtii munana.


title: Elokirva

text: Länsi-Euroopassa laji lisääntyy usein ainoastaan neitseellisesti, jolloin talvehtiva vaihe on nymfi tai aikuinen kirva. Kasvitaudeista elokirva levittää ainakin maissin mosaiikkivirusta (MMV) ja viljan kääpiökasvuviroosia (BYDV).


title: Elokirva

text: Elokirvan torjunta tapahtuu muiden kirvojen torjunnan yhteydessä.


title: Elokirva

text: Primääri-isäntiä ovat ruusut ("Rosa"), sekundääri-isäntiä heinäkasvit (Poaceae) ja sarakasvit (Cyperaceae) ja vihviläkasvit (Juncaceae).


title: Arbetaren–Työmies

text: Arbetaren ja sen suomenkielinen käännös Työmies olivat Helsingissä vuosina 1886–1889 ilmestyneitä porvarillisen työväenliikkeen lehtiä, jotka toimivat Viktor Julius von Wrightin johtaman Helsingin työväenyhdistyksen äänenkannattajina. Ne ilmestyivät kerran viikossa muiden sanomalehtien ”nurkkalehtinä”. "Arbetaren" oli vuonna 1886 osa "Folkwänneniä", vuonna 1887 "Finlandia", vuonna 1888 "Nya Presseniä" ja vuonna 1889 "Lördagsqvälleniä". "Työmies" puolestaan sisältyi koko ajan "Uuteen Suomettareen". Molemmat lehdet saattoi tilata myös erikseen, mutta niillä oli vain vähän itsenäistä levikkiä.


title: Arbetaren–Työmies

text: Lehtien päätoimittajina työskentelivät von Wright ja Viktor Petterson (1888–1889). Luonteeltaan valistavina ne olivat osa liberaalien humanitaarisia pyrkimyksiä, jotka samalla oli tarkoitettu torjumaan sosialismia. Muita wrightiläisiä lehtiä olivat "Suupohjan Työmies" sekä "Tampereen Sanomien" osastona vuosina 1887–1893 julkaistu "Kansalainen". Ensimmäinen varsinainen työväenlehti oli vuonna 1895 perustettu "Työmies".


title: Arbetaren (täsmennyssivu)

text: Arbetaren tarkoittaa seuraavia asioita:


title: USS New York (BB-34)

text: USS New York (runkonumero BB-34) oli Yhdysvaltain laivaston New York -luokan taistelulaiva.


title: USS New York (BB-34)

text: Alus tilattiin Brooklynin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 11. syyskuuta 1911. Alus laskettiin vesille 30. lokakuuta 1912 ja otettiin palvelukseen 15. huhtikuuta 1914.


title: USS New York (BB-34)

text: Alus poistettiin palveluksesta 29. elokuuta 1946 ja poistettiin alusluettelosta 13. heinäkuuta 1948, jonka jälkeen se oli maalilaivana ydinasetesteissä Bikiniatollilla. Alus upposi 7. elokuuta lentokoneiden ja alusten maalina 40 merimailia Pearl Harborista lounaaseen.


title: Maksa ruokana

text: Maksa on eläinten maksaa ruoka-aineena. Eri eläinlajien maksoja käytetään ruoanlaitossa monissa kulttuureissa. Tunnettuja ruokalajeja, joissa maksaa käytetään, ovat maksalaatikko, maksapasteija, maksamakkara, hanhenmaksa ja maksa sipulin kanssa (kuten "Fegato alla Veneziana").


title: Maksa ruokana

text: Maksa on hyvin A-vitamiinipitoista, ja siksi sitä ei tule syödä liian usein. Esimerkiksi jääkarhujen maksoissa on niin paljon retinolia, että sen syöminen voi johtaa A-hypervitaminoosiin ja vakaviin oireisiin, jopa kuolemaan. Maksan A-vitamiinipitoisuuden vuoksi raskaana olevien tulee välttää maksaruokia.


title: Maksa ruokana

text: Kalanmaksasta valmistetaan kalanmaksaöljyä, jota käytetään ravintolisänä.


title: Ahti (sanomalehti)

text: Ahti oli Kristiinankaupungissa ja Vaasassa vuosina 1878–1881 ilmestynyt sanomalehti.


title: Ahti (sanomalehti)

text: Kauppias Vilho Parmasen ja viinatehtailija Vilho (Wilhelm) Pasin Kristiinankaupunkiin perustama "Ahti" oli linjaltaan suomenmielinen ja yhteiskunnallisesti radikaali. Riitaannuttuaan Parmasen kanssa Pasi siirsi lehden vuoden 1881 alussa Vaasaan, jossa se ei kuitenkaan menestynyt kilpailussa "Vaasan Sanomien" ja uuden "Vaasan Lehden" kanssa. Kerran viikossa ilmestyneen "Ahdin" toimittajana työskenteli Johannes Lampinen. Sen lakattua Pasi perusti ruotsinkielisen fennomaanilehden "Wasa Framåtin" ja myöhemmin wrightiläishenkisen "Suupohjan Työmiehen".


title: Northampton (täsmennyssivu)

text: "'Northampton" voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Blanfordinkettu

text: Blanfordinkettu eli mustatäpläkettu ("Vulpes cana") on kettujen sukuun kuuluva petoeläin.


title: Blanfordinkettu

text: Blanfordinkettua tavataan Koillis-Afrikassa ja Aasian länsiosissa. Sitä esiintyy Afganistanissa, Egyptissä, Iranissa, Israelissa, Jordaniassa, Omanissa, Pakistanissa, Palestiinassa, Saudi-Arabiassa, Turkmenistanissa, Arabiemiraateissa ja Jemenissä. Lajin levinneisyysalue on suhteellisen laaja, ja se on paikallisesti yleinen laji osissa levinneisyysaluettaan. Vaikka blanfordinkettu saattaa olla paikoittain vähenemässä, ei lajilla ole sitä vaarantavia koko levinneisyysalueen laajuisia uhkia, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi.


title: Ansarikirva

text: Ansarikirva ("Macrosiphum euphorbiae") on kirvoihin kuuluva pieni hyönteislaji. Se on kansainvälisesti merkittävä kasvien tuholainen ja luokiteltu myös Suomessa haitalliseksi vieraslajiksi.


title: Ansarikirva

text: Siivettömät yksilöt ovat pitkulaisen päärynänmuotoisia, melko kiiltäviä ja väriltään vihreitä tai vaaleanpunaisia. Vihreillä yksilöillä on selkäpuolella tummanvihreä pitkittäisjuova. Verkkosilmät ovat aina punaiset. Tuntosarvet, raajat, vaharauhasputket ja takaruumiin kärjen cauda ovat pitkät ja vaaleat. Näistä tuntosarvet ja vaharauhasputket tummenevat hieman kärkeä kohti. Lisäksi raajoissa säären kärkiosa on hyvin tumma. Siivelliset yksilöt muistuttavat siivettömiä, mutta tuntosarvet ja vaharauhasputket ovat tummemmat. Keskenkasvuiset yksilöt ovat vaalean, jauhemaisen vahan peittämiä ja niillä on tumma selkäjuova. Ruumiin pituus 2,0–4,0 mm.


title: Ansarikirva

text: Kromosomiluku 2n=10.


title: Ansarikirva

text: Ansarikirva on peräisin Pohjois-Amerikasta, mutta levinnyt ihmisen mukana ja on nykyisin levinneisyydeltään kosmopoliittinen. Ensimmäiset kirvat kulkeutuivat Eurooppaan vuonna 1917


title: Ansarikirva

text: Alkuperäisellä elinalueellaan ansarikirvan primääri-isäntiä ovat ruusut, joilta neitseellisesti lisääntyvät yksilöt siirtyvät myöhemmin moniin eri sekundääri-isäntiin, kunnes kirvat lopulta palaavat ruusuihin lisääntymään suvullisesti ja munimaan. Sen sijaan muualla maailmassa laji lienee täysin anholosyklinen eli lisääntyminen tapahtuu sekundääri-isännillä ja kokonaan neitseellisesti. Ansarikirvan sekundääri-isäntien valikoima on huomattavan laaja ja siihen kuuluu lajeja yli 20 eri kasviheimosta, mukaan lukien monet viljelykasvit kuten peruna, salaatti, juurikkaat, paprikat, kurkut ja erilaiset koristekukat kuten daaliat ja krysanteemit. Laji on erityisen merkittävä tuholainen lämmittämättömissä kasvihuoneissa ja koisokasveille.


title: Ansarikirva

text: Ansarikirvat muodostavat ravintokasvien lehdille tai kukintoihin kirvakolonioita. Yksittäinen kirva elää 10–35 vuorokautta ja tuottaa 30–50 poikasta. Neitseellinen lisääntyminen on tehokasta ja kirvojen määrä voi kaksinkertaistua alle kolmessa vuorokaudessa


title: Ansarikirva

text: Kasvinesteiden imeminen heikentää ravintokasvia. Tämän lisäksi ansarikirva levittää lähes 70 kasvien virustautia, joista merkittävä on ainakin perunan Y-virus. Suomessa ansarikirva kuuluu haitallisten vieraslajien luetteloon.


title: Ansarikirva

text: Ansarikirvan saalistajia ovat ainakin seuraavat: kaksipistepirkko ("Adalia bipunctata"), kosteikkopirkko ("Anisosticta novemdecimpunctata"), Aphidoletes aphidimyza, maakiitäjäiset ("Carabidae"), Ceraeochrysa cubana, pihaharsokorento ("Chrysoperla carnea"), Chrysoperla harrisii, Chrysoperla rufilabris, seitsenpistepirkko ("Coccinella septempunctata"), Coccinella transversoguttata, Dicyphus tamaninii, Episyrphus balteatus, Eupeodes corollae, harlekiinileppäpirkko ("Harmonia axyridis"), Hippodamia undecimnotata, nummipirkko ("Hippodamia variegata"), Macrolophus melanotoma eli ("Macrolophus caliginosus"), Melanostoma fasciatum, Orius insidiosus, Orius sauteri, seinälukki ("Phalangium opilio"), tarhasysikiitäjäinen ("Pterostichus madidus"), aitosysikiitäjäinen ("Pterostichus melanarius") ja Scymnus apetzi.


title: Ansarikirva

text: Laji on erittäin polyfagi ja se on tavattu yli 200 eri kasvilajilta.


title: Rana (suku)

text: Rana on sammakkoeläinsuku. Suvun lajeja tavataan Euraasian lauhkealla vyöhykkeellä Indokiinaan asti sekä Pohjois-Amerikan länsiosissa.


title: Rana (suku)

text: "Amphibian Species of the Worldin" mukaan sukuun kuuluu 47 lajia:


title: Suojele minua!

text: Suojele minua! oli vuonna 2011 Yle Teema:lla esitetty kymmenosainen televisiosarja, jonka tarkoituksena oli kiinnittää huomiota Suomessa sijaitseviin rakennusperintökohteisiin, jotka eivät vielä olleet rakennussuojelun piirissä ja joita uhkasi purkaminen tai rappeutuminen. Ne valittiin katsojien tekemien ehdotusten joukosta, joita tuli kaikkiaan noin 600. Sarjaan pääsi mukaan kahden vuoden aikana yhteensä 30 kohdetta eri puolilta Suomea. Lisäksi ohjelman toisen kauden päätteeksi esitettiin seurantajakso, jossa kerrottiin niiden nykytilasta.


title: Suojele minua!

text: Suojele minua! -ohjelmasarjan toimittajina olivat kulttuuritoimittaja Minna Joenniemi ja arkkitehti Tuomas Toivonen sekä muusikot Samuli Putro ja Jarkko Martikainen, jotka esittivät myös rakennuksista tekemiään lauluja. Ohjelma sai vuoden 2011 KOURA-palkintojen kunniamaininnan parhaan kulttuuriohjelman sarjassa sekä samana vuonna Yhdyskuntasuunnittelun seuran tunnustuspalkinnon esimerkillisestä työstä suomalaisen yhdyskuntasuunnittelun hyväksi.


title: Isoruusukirva

text: Isoruusukirva ("Macrosiphum rosae") on hyvin yleinen kirvalaji. Sillä on merkitystä myös viljelyskasvien tuholaisena.


title: Isoruusukirva

text: Isoruusukirvan siivettömät yksilöt ovat päärynänmuotoisia, kiiltäväpintaisia kirvoja, joiden väri vaihtelee tummanvihreästä vaaleanpunaiseen ja ruskehtavan violettiin. Tuntosarvet ovat keskiosastaan vaaleat, mutta muutoin mustat. Vaharauhasputket ja usein myös pää sekä keskiruumiin etuosa ovat mustat. Takaruumiin kärjen cauda on pitkä ja vaalea, samoin raajat, joskin reiden ja säären kärkiosat ovat mustat. Vaharauhasputket ovat silmiinpistävän pitkät, jopa lähes puolet ruumiin pituudesta, ja kaartuvat selvästi ulospäin. Ruumiin pituus 1,7–4,2 mm.


title: Isoruusukirva

text: Kromosomiluku 2n=10.


title: Isoruusukirva

text: Isoruusukirvaa tavataan kaikkialla maailmassa pois lukien Itä- ja Kaakkois-Aasia. Pohjois-Amerikkaanlaji levisi Euroopasta vuonna 1841. Suomessa lajia tavataan koko maassa.


title: Isoruusukirva

text: Isoruusukirvalla tapahtuu osittainen isännänvaihto. Keväällä kirvat elävät primääri-isäntinä toimivilla luonnonvaraisilla tai viljellyillä ruusuilla muodostaen tuoreille versoille kirvakolonioita ja lisääntyen neitseellisesti. Alkukesällä syntyvät siivekkäät yksilöt siirtyvät sekundääri-isäntiin,joita ovat etenkin purtojuuri- ja virmajuurikasvit, mutta myös muut ruusukasvit sekä vähemmissä määrin muiden kasviheimojen lajit. Osa kirvoista pysyttelee ruusuissa koko kesän. Syksyllä alkaa syntyä koiraita ja suvullisesti lisääntyviä naaraita, jotka palaavat ruusuille, parittelevat ja naaraat munivat. Munat talvehtivat.


title: Isoruusukirva

text: Laji on etenkin viljeltyjen ruusujen tuholainen. Isoruusukirva levittää ainakin 11 kasvien virustautia.


title: Isoruusukirva

text: Primääri-isäntiä ovat ruusut ("Rosa"), sekundääri-isäntiä monet muut kasvilajit ainakin 20 eri kasviheimosta.


title: Johan Fredrik Wallin

text: Johan Fredrik Wallin (17. maaliskuuta 1799 Turku – 6. maaliskuuta 1850 Kalvola) oli suomalainen kirkkoherra, opettaja ja suomenkielellä kirjoittanut tietokirjailija.


title: Johan Fredrik Wallin

text: Wallinin vanhemmat olivat turkulainen räätäli Johan Walin (k. 1806) ja Anna Katarina Seiström. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1819. Wallin vihittiin papiksi 1820.


title: Johan Fredrik Wallin

text: Wallin toimi Perniön kirkkoherran apulaisena vuodesta 1820, Turun poika-alkeiskoulun opettajana vuodesta 1824, Turun linnansaarnaajana vuodesta 1825 ja Turun lukion venäjänopettajana vuodesta 1830. Viimeksi hän toimi Kalvolan kirkkoherrana vuodesta 1841 alkaen.


title: Johan Fredrik Wallin

text: Wallin oli naimisissa vuodesta 1827 Fredrika Malmin ja vuodesta 1848 Kristina Sofia Planmanin kanssa. Hänen poikansa Werner Waldemar Wallin (1849–1905) toimi tiilitehtailijana Tuusulan Jokelassa.


title: Luettelo Euroopan parlamentin ryhmistä

text: Tämä on luettelo Euroopan parlamentin ryhmistä. Europarlamentti ryhmät eivät järjestäydy maittain, vaan kymmenen europuolueen ja seitsemän maanosanlaajuisen poliittisen ryhmän tunnusten alle. Ryhmät ovat ajan myötä vaihdelleet. Vuoden 2014 vaalien jälkeen Euroopan parlamentin poliittiset ryhmät suuruusjärjestyksessä ovat:


title: Tapio Niemi

text: Tapio Niemi (s. 15. syyskuuta 1956 Rauma) on suomalainen toimittaja, kirjailija ja esiintyjä. Hän on kirjoittanut lukuisia näytelmiä eri kesäteattereille, erilaisia historiikkeja, Rauma-aiheisia teoksia sekä muun muassa Hj. Nortamon, Unto Koskelan ja Veikko Tuomen elämäkerrat.


title: Tapio Niemi

text: Niemi tunnetaan lisäksi rauman murteella kirjoitetuista tarinoista ja pienoisnäytelmistä. Niiden päähenkilöinä ovat apteekkari Samuel Nyberg ja jumaluusopin dosentti Nils Brander, joita Niemi ja kirjailija-toimittaja Hannu Heino esittävät luominaan Nyyper ja Brander -hahmoina stand up-komiikan tyylisesti. Vuonna 2013 Niemi sijoittui toiseksi Murteella puhumisen SM-kilpailuissa.


title: Miss Farkku-Suomi (kilpailu)

text: Miss Farkku-Suomi oli suomalainen kauneuskilpailu, jota järjesti nuortenlehti Suosikki.


title: Miss Farkku-Suomi (kilpailu)

text: Kilpailu järjestettiin ensi kerran vuonna 1977, jolloin voittajaksi tuli mallitoimistoalalla yhä toimiva Tiina Heinivaho. Seuraavana vuonna kilpailun voitti Anne Murto. Kesällä 1982 Miss Farkku-Suomi -kilpailuun liittyi ajan muodin mukaan rockabilly-henkinen kiertue, jonka pääesiintyjänä oli Jerry & the Teenangels -yhtye. Suosikki järjesti kilpailun vielä ainakin vuonna 2007 yhteistyössä Sokos-tavaratalojen kanssa.


title: Miss Farkku-Suomi (kilpailu)

text: Kilpailuun osallistuva tyttö on keskeinen hahmo Kauko Röyhkän väljästi omaelämäkerrallisessa romaanissa "Miss Farkku-Suomi" vuodelta 2003 ja sen pohjalta tehdyssä "samannimisessä elokuvassa" vuodelta 2012. Elokuvan markkinointiin liittyi uuden Miss/Mr Farkku-Suomen valitseminen; ajan hengen mukaan sukupuolineutraalin kilpailun järjestivät Ilta-Sanomat, Nordisk Film ja vaatemerkki Lee Cooper.


title: Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 1983

text: Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1983 12.-13. helmikuuta Otaniemessä. Kilpailut olivat avoimet eli myös ulkomaiset urheilijat saivat osallistua. Moniotteluiden mestaruuksista kilpailtiin Turussa.


title: Kaalikirva

text: Kaalikirva ("Brevicoryne brassicae") on kirvoihin kuuluva pieni hyönteislaji ja merkittävä viljelyskasvien tuholainen.


title: Kaalikirva

text: Kaalikirvan siivettömät yksilöt ovat soikeita, väriltään likaisen kellanvihreitä ja kauttaaltaan vaalean vahajauheen peittämiä. Takaruumiin selkäpuolella on tummanvihreitä poikkijuovia sekä usein pieniä, tummia kitiinikilpiä, joiden koko kasvaa kohti eläimen peräpäätä. Tuntosarvet ovat ruumista lyhyemmät. Takaruumiin kärjen cauda on lyhyt ja leveän kolmiomainen ja vaharauhasputket ovat hyvin lyhyet, korkeintaan caudan pituiset ja keskiosastaan paksuuntuneet. Raajat ja tuntosarvet ovat vaaleanruskeat, vaharauhasputket ja cauda ovat vaaleat. Siivellisten yksilöiden pää, keskiruumis, raajat ja tuntosarvet ovat tummat ja kellertävässä takaruumiissa on tumma poikkijuova. Ruumiin pituus 1,9–2,7 mm.


title: Kaalikirva

text: Kromosomiluku 2n=16.


title: Kaalikirva

text: Kaalikirva on peräisin Euroopasta, mutta nykyisin sitä tavataan kaikkialla maapallon lämpimillä ja lauhkeilla alueilla. Pohjois-Amerikkaan laji levisi 1700-luvun lopulla. Suomessa havaintoja on hajanaisesti Ahvenanmaalta sekä Etelä- ja Keski-Suomesta.


title: Kaalikirva

text: Kaalikirvalla ei tapahdu isäntävaihtoa. Ravintokasveja ovat etenkin kaalit, mutta myös muut ristikukkaiset kuten rypsi, retiisi, sinapit ja näiden luonnonvaraiset sukulaiset kelpaavat. Kaalikirva edellyttää sinappiöljyn esiintymistä kasvissa ja satunnaisesti se elää myös muilla sinappiöljyä tuottavilla kasveilla, kuten resedoilla. Kirvat lisääntyvät neitseellisesti synnyttäen eläviä poikasia, mutta viileämmän ilmaston alueilla lajilla esiintyy syksyisin suvullista lisääntymistä, jolloin muna on talvehtiva elämänvaihe. Lämpimässä ilmastossa neitseellistä lisääntymistä tapahtuu ympäri vuoden. Kirvat muodostavat suuria kolonioita lehtien ylä- ja alapinnoille sekä lehtiruodeille ja ajoittain syntyy siivellisiä yksilöitä, jotka etsiytyvät uusille elinpaikoilla. Yhdysvalloissa lajilla on jopa 15 sukupolvea vuodessa ja se on taloudellisesti merkittävä tuholainen.


title: Kaalikirva

text: Yksittäinen neitseellisesti lisääntyvä naaras elää noin 30 vuorokautta ja tuottaa noin 40 poikasta. Muniva naaras tuottaa noin 10 munaa. Lämpötilan nousu lyhentää kirvojen elinikää. Kirvat heikentävät kasvien kasvua ja kukintaa sekä aiheuttavat lehtiin keltaisia laikkuja ja lehtien kuivumista. Esiintyessään runsaana kaalikirva voi pienentää satoa jopa 34–62 %.


title: Kaalikirva

text: Kaalikirva levittää ainakin 17 kasvien virustautia.


title: Kaalikirva

text: Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 kaalikirva on luokiteltu silmälläpidettäväksi (NT), vuoden 2000 arvioinnissa se oli vaarantunut.


title: Kaalikirva

text: Kaalikirvan pääravintokasvi on kaali ("Brassica oleraceae"), mutta se kelpuuttaa myös muut ristikukkaiskasvit (Brassicaceae) sekä muita sinappiöljyä tuottavia kasveja.


title: Mega Man (videopelihahmo)

text:
Mega Man () on Akira Kitamuran ja Keiji Inafunen luoma videopelihahmo, joka esiintyi ensimmäistä kertaa vuonna 1987 pelissä "Mega Man". Hahmo seikkailee pelaajan ohjastamana alkuperäisessä, eli niin sanotussa klassisessa Mega Man -pelisarjassa. Mega Man on yksi Capcomin maskoteista ja yksi videopeliteollisuuden tunnetuimmista päähahmoista.
Mega Manin hahmon suunnittelusta ovat vastanneet sekä Keiji Inafune että Akira Kitamura. Alustavan suunnittelun teki ensin Inafunen mentori Kitamura, jonka jälkeen Inafune on tehnyt hahmon yksityiskohtaisemman suunnittelun..


title: Mega Man (videopelihahmo)

text: Ennen kuin Capcom päätyi nimeen Rockman, suunnitteluvaiheessa esitettyjä nimiä olivat muun muassa Mighty Kid, Battle Kid ja Knuckle Kid. Lisäksi nimen edessä oli kehityksen aikana sana Rainbow, todennäköisesti viittauksena siihen miten hahmo vaihtaa väriään pelin aikana.


title: Mega Man (videopelihahmo)

text:
Mega Manin sininen väritys on seuraus Nintendo Entertainment Systemin rajallisesta väripaletista. Konsolin paletissa on hieman enemmän sinisen eri sävyjä kuin muita värejä.
Mega Man on alkuperäisen Mega Man -pelisarjan protagonisti ja sankari.


title: Mega Man (videopelihahmo)

text:
Mega Man syntyi tohtori Lightin rakentamana kodinhoitorobottina alun perin nimellä Rock, samaan aikaan kuin hänen sisarrobottinsa Roll. Kun tohtori Wily kaappaa ja uudelleenohjelmoi tohtori Lightin teollisuusrobotit, Rock ehdottautuu vapaaehtoiseksi tullakseen muutetuksi taistelurobotiksi, ja siten muuttuu Mega Maniksi. Mega Manin kohtalona on toistuvasti pelastaa maailma tohtori Wilyn maailmanvalloitusaikeilta.
Mega Manin käsi muuttuu tarvittaessa käsikanuunaksi nimeltä Mega Buster, joka on hänen pääaseensa. Toinen hahmon tärkeimmistä kyvyistä on aseiden kopiointijärjestelmä, jonka avulla Mega Man pystyy kopimoimaan muiden robottien aseita ja käyttämään niitä itse. Sivuvaikutuksena Mega Manin väri muuttuu, kun hän käyttää kopioituja aseita. Pelisarjan kolmannesta osasta alkaen Mega Mania on avustanut robottikoira Rush, joka pystyy muuttamaan muotoaan. "Mega Man 6" -pelissä esiteltiin adapterit, joiden ansiosta Mega Man pystyy yhdistymään Rushin kanssa ja käyttämään uusia voimia.


title: Mega Man (videopelihahmo)

text: Mega Man on yksi pelattavista taistelijoista peleissä "Marvel vs. Capcom" ja "Marvel vs. Capcom 2". Hahmo nähdään myös ammuntapelissä nimeltä "Cannon Spike". Mega Man esiintyy myös pelissä "Street Fighter X Tekken", mutta tässä pelissä esiintyvä hahmo perustuu ensimmäisen "Mega Man" -pelin Pohjois-Amerikassa nähtyyn, vitsiksi muodostuneeseen kansikuvaan eikä paljoakaan muistuta alkuperäistä hahmoa.


title: Mega Man (videopelihahmo)

text: Mega Man on yksi pelattavista hahmoista Wii U:lle ja Nintendo 3DS:lle julkaistussa "Super Smash Bros.:issa". Lisäksi Mega Man on pelattavana seuraavassa sarjan pelissä, "Super Smash Bros. Ultimatessa".


title: Matti A. Mustonen

text: Matti Albin Mustonen (12. elokuuta 1900 – 6. toukokuuta 1983) oli suomalainen kirkkoherra ja kirjailija.


title: Matti A. Mustonen

text: Mustosen vanhemmat olivat vahtimestari Erik Mustonen ja Vilhelmina Heiskanen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1919 ja hänet vihittiin papiksi 1923. Mustonen valmistui vielä filosofian kandidaatiksi 1933, filosofian maisteriksi 1934 ja teologian kandidaatiksi 1943.


title: Matti A. Mustonen

text: Mustonen oli Ruoveden vt. 2 kappalaisena 1928–1930, Tyrvännon kirkkoherrana 1930–1934, Mellilän kirkkoherrana 1934–1938, Äänekosken kirkkoherrana 1938–1944 ja Porin kaupunki- ja maaseurakunnan kirkkoherrana 1944–1961. Hän sai rovastin arvon 1948.


title: Matti A. Mustonen

text: Mustosen Neuvostoliitossa toimineesta uskonnonvastaisesta Taistelevien jumalattomien liitto -järjestöstä kirjoittama teos "Jumalattomuusliike ja taistelevien jumalattomien liitto Neuvosto-Venäjällä" oli niiden kirjojen joukossa, jotka Suomen Kustannusyhdistys kehotti 1944 ja 1945 kirjakauppoja poistamaan myynnistä.


title: Matti A. Mustonen

text: Vuonna 1958 Mustonen julkaisi 200-luvulla eläneen paavi Calixtus I:n elämäkerran "Orjasta piispaksi: ihmiskohtalo antiikin ajalta".


title: Tutti Frutti

text: Tutti Frutti voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Shakkiolympialaiset 2014

text: 41. shakkiolympialaiset käytiin 1.–14. elokuuta 2014 Tromssassa, Norjassa. Yleisessä sarjassa pelasi 177 joukkuetta ja naisten sarjassa 136 joukkuetta.


title: Shakkiolympialaiset 2014

text: Pelipaikkana toimi Tromssan keskustassa sijaitsevan Mack-panimon Mackhallen.


title: Shakkiolympialaiset 2014

text: Peliaika olympialaisissa oli 90 minuuttia 40 siirtoon ja 30 minuuttia pelin loppuun, 30 sekunnin lisäajalla per siirto. Alle 30-siirtoisia tasapelejä ei saanut sopia.


title: Shakkiolympialaiset 2014

text: Olympialaisten yhteydessä kokoontui Maailman shakkiliitto FIDE:n 85. kongressi, jossa valittiin 11. elokuuta 2014 FIDE:n puheenjohtaja seuraavalle kaudelle. Vaaliin ainoana haastajana lähtenyt entinen maailmanmestari Garri Kasparov hävisi vuodesta 1995 istuneelle puheenjohtajalle Kirsan Iljumžinoville.


title: Shakkiolympialaiset 2014

text: Naisissa kärkisijoitettu oli Kiina elo-keskiarvolla 2549 ja seuraavina Venäjä (2519), Ukraina (2510) ja Georgia (2499).


title: Shakkiolympialaiset 2014

text: Avoimessa ryhmässä kolme kärkijoukkuetta olivat Venäjä (2773), Ukraina (2722) ja Ranska (2719).


title: Shakkiolympialaiset 2014

text: Kotijoukkue Norjan ykkösjoukkueen kärkipöytää pelasi maailmanmestari Magnus Carlsen. Muut 14. sijoitetun Norjan pelaajat olivat suurmestarit Agdestein, Hammer, Johannessen ja Lie. Norjan naisten neljännelle pöydälle oli nimetty suomalaislähtöinen Niina Koskela.


title: Shakkiolympialaiset 2014

text: Suomen naiset, jotka lähtivät kilpailuun 76:nneksi vahvimmalla joukkueella, tulivat sarjassaan sijalle 96 ja 56:nneksi sijoitetut miehet sijalle 32.


title: Shakkiolympialaiset 2014

text: Pöytäpalkinnot


title: Napoleon Sankt Bernhardin solassa

text: Napoleon Sankt Bernhardin solassa (tunnetaan myös lukuisilla muilla nimillä, kuten "Bonaparte ylittämässä Sankt Bernhardin solaa", "Napoleon ylittämässä Alppeja", "Bonaparte ylittämässä Alppeja" jne.) on Jacques-Louis Davidin maalaama muotokuva, josta hän teki viisi eri versioita vuosina 1801–1803. Teos esittää valkoisella hevosella ratsastavaa sotapäällikkö Napoleon Bonapartea johtamassa armeijaansa Alppien yli Ison Sankt Bernhardin solan kautta toukokuussa 1800.


title: Napoleon Sankt Bernhardin solassa

text: Vaikka David oli ollut alun perin Ranskan vallankumouksen ja ensimmäisen tasavallan kannattaja, hän oli nopeasti kääntynyt Napoleon Bonaparten ihailijaksi tämän saavuttamien sotilaallisten voittojen myötä. David myös hyötyi uudesta hallinnosta saadessaan siltä tilauksia merkittävien tapahtumien ja henkilöiden ikuistamisesta kankaalle. Tämä maalaus sai kuitenkin alkunsa siten, että Espanjan Ranskan-lähettiläs pyysi Davidia tekemään tuolloin ensimmäisenä konsulina toimineesta kenraali Bonapartesta muotokuvan Espanjan kuningas Kaarle IV:lle, ja se oli tarkoitus ripustaa Madridin kuninkaalliseen palatsiin. Tilaus esitettiin mahdollisesti alkujaan jo vuonna 1799 tai vuoden 1800 alussa, siis ennen kuin maalauksen aiheeksi valikoitunut Alppien ylitys oli edes tapahtunut. Toukokuussa 1800 tapahtunut Bonaparten Alppien ylitys liittyi hänen toiseen Italian-sotaretkeensä ja sai paljon huomiota Euroopassa, koska Sankt Bernhardin solan läpi kulkemista keväällä pidettiin lähes mahdottomana. David toteutti maalauksen ensimmäisen version syyskuun 1800 ja tammikuun 1801 välisenä aikana.


title: Napoleon Sankt Bernhardin solassa

text: Napoleon arvosti maalausta ja siitä tuli välittömästi hyvin suosittu. David sai tehdä siitä seuraavina vuosina yhteensä neljä uutta kappaletta. Ensimmäinen niistä tehtiin Pariisin lähellä sijaitsevaa Saint-Cloudin linnaa varten, mutta Preussin armeijan joukot takavarikoivat sen Napoleonin kukistuttua vuonna 1815 ja vuodesta 1816 se on sijainnut Charlottenburgin linnassa Berliinissä. Toinen sijoitettiin vuonna 1802 Pariisin Hôtel des Invalidesiin, mistä se heinäkuun monarkian aikana siirrettiin Versailles’n palatsiin. Kolmas versio sijoitettiin keväällä 1803 Italian tasavallan hallituspalatsiin Milanoon, mistä se vietiin vuonna 1834 Wieniin Itävaltaan ja päätyi lopulta nykyiseen sijoituspaikkaansa Belvederen palatsiin. Viimeinen, mahdollisesti vuonna 1803 tuntematonta sijoituspaikkaa varten maalattu versio jäi Davidin ateljeehen. Davidin kuoltua hänen tyttärensä lahjoitti sen Napoleonin veljenpojalle ja se kulki sen jälkeen Bonaparten suvussa, kunnes suvun päämies Louis Napoléon lahjoitti sen vuonna 1979 Ranskan valtiolle. Se sijoitettiin myös Versailles’n palatsiin. Alkuperäinen, Espanjan kuninkaalle toimitettu maalaus on nykyään Château de Malmaisonin linnassa Ranskassa. Joseph Bonaparte otti sen mukaansa lähtiessään Espanjasta vuonna 1814 ja se oli hänen jälkeläisillään, kunnes he lahjoittivat sen vuonna 1949 Malmaisonin museolle.


title: Napoleon Sankt Bernhardin solassa

text: Maalauksen kuvaamaksi ajankohdaksi on ilmoitettu 20. toukokuuta 1800. Maalauksessa Napoleon näyttää tyyneltä, vaikka hänen hevosensa on kiihkoisa. Napoleon on pukeutunut kenraalin univormuun, kaksikärkiseen hattuunsa ("bicorne") ja kietoutunut tuulessa liehuvan punaiseen viittaan. Ojennetulla sormellaan hän osoittaa taustalla näkyvälle armeijalleen tien. Todellisuudessa Napoleon ylitti Alpit muulilla ratsastaen ja tavalliseen sotilasmantteliin pukeutuneena. Maalauksen vasemmassa alalaidassa näkyviin kiviin on kaiverrettu Bonaparten, Hannibalin ("Annibal") ja Kaarle Suuren ("Karolus Magnus") nimet, rinnastaen näin Napoleonin kahteen aiempaan kuuluisaan Alppien yli marssineeseen sotapäällikköön. Maalauksessa on hyödynnetty oikeasta alakulmasta vasempaan yläkulmaan kulkevaa diagonaalista akselia. Napoleonin vaatetuksen ja hänen hevosensa värit valkoinen, sininen ja punainen ovat samalla myös Ranskan trikolorilipun värit.


title: Orvokkikirva

text: Orvokkikirva ("Myzus ornatus") on kirvoihin kuuluva hyönteislaji, jolla on merkitystä kasvien tuholaisena. Laji on Suomessa luokiteltu tarkkailtavaksi tai paikallisesti haitalliseksi vieraslajiksi.


title: Orvokkikirva

text:
Orvokkikirva on varsin pienikokoinen laji, jonka ruumiin pituus on vain 1,0–1,7 mm. Siivettömät yksilöt ovat kiiltäväpintaisia, litteitä, melko soikeita ja väriltään likaisen kellertävästä kellanvihreään. Selkäpuolella on pienistä pisteistä muodostuvia tummanvihreitä tai ruskeita poikkijuovia, jotka katkeavat keskeltä. Vaharauhasputket ovat melko pitkät ja takaruumiin kärjen cauda on terävän kolmiomainen.
Kromosomiluku 2n=12.


title: Orvokkikirva

text: Laji lienee peräisin Intian seudulta, mutta on levinnyt vieraslajina ihmisen mukana ja on nykyisin kosmopoliitti. Suomessa lajia on tavattu ainoastaan sisätiloissa.


title: Orvokkikirva

text: Orvokkikirvat elävät yksittäin ravintokasvien lehtien ylä- tai alapinnoilla, yleensä kaukana lehtisuonista. Intiasta on löydetty orvokkikirvoja "Spiraea lindleyana" -pensasangervolta sekä siivekkäitä koiraita, mikä saattaa viitata suvulliseen lisääntymiseen pensasangervon toimiessa primääri-isäntänä. Munivia naaraita lajilta ei kuitenkaan tunneta. Muualla maailmassa laji lisääntyy ainoastaan neitseellisesti. Orvokkikirvan ravintokasveja ovat varsin monet kasvit, etenkin asteri-, huulikukkais-, tatar-, esikko-, ruusu- ja orvokkikasvit. Merkittävä viljelystuholainen se on muun muassa ristikukkaisille, kurkkukasveille, sipuleille ja mansikoille.


title: Orvokkikirva

text: Lajin arvellaan levittävän lähes 20 kasvien virustautia. Suomessa orvokkikirva on luokiteltu tarkkailtavaksi tai paikallisesti haitalliseksi viraslajiksi.


title: Orvokkikirva

text: Orvokkikirva on polyfagi, joka on tavattu lähes 80 eri heimoon kuuluvilta kasvilajeilta.


title: Le Touquet-Paris-Plage

text: Le Touquet-Paris-Plage (usein Le Touquet) on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais’n departementissa Englannin kanaaliin rajoittuvalla Opaalirannikolla ("Côte d'Opale"). Kunta perustettiin 1900-luvun vaihteessa, ja se on ollut siitä saakka pariisilaisten suosima lomanviettopaikka. Matkailu onkin kunnan tärkein elinkeino. Matkailijoita käy ympäri vuoden ja kesäaikaan Le Touquetissa käy neljännesmiljoona vierailijaa. Kunnan asukkaita kutsutaan nimellä "Touquettois".


title: Le Touquet-Paris-Plage

text: Le Touquetissa on 20 historiallisesti arvokasta rakennusta.


title: Le Touquet-Paris-Plage

text: Le Touquetissa on yksi Ranskan vanhimmista golfkentistä. Kunnan laajoilla rantahietikoilla suosittu urheilumuoto on maapurjehtiminen.


title: Éder Álvarez Balanta

text: Éder Fabián Álvarez Balanta (s. 28. helmikuuta 1993 Bogotá, Kolumbia) on kolumbialainen jalkapalloilija, joka edustaa Argentiinan pääsarjassa pelaavaa River Platea. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Vuodesta 2014 Balanta on kuulunut myös Kolumbian jalkapallomaajoukkueeseen.