title: ABCS-turnaus

text:
Ottelut pelattiin Ergilio Hato Stadiumilla, Willemstadissa Curaçaon saarella. Pronssiottelu keskeytettiin Bonairen pelaajien marssittua pois kentältä. Ottelu tuomittiin Aruban voitoksi.
Turnauksen ottelut pelattiin Dr. Ir. F. Essed Stadionilla Paramaribossa, Pohjois-Surinamessa.
Ottelut pelattiin Trinidad Stadiumilla, Oranjestadissa, Aruballa.
Ottelut pelattiin Ergilio Hato Stadiumilla, Willemstadissa Curaçaon saarella.
Turnaus piti pelata marraskuussa 2014, mutta sitä jouduttiin siirtämään Curaçaon muiden maaotteluiden takia. Turnaus siirrettiin pelattavaksi vuoden 2015 tammikuussa.


title: ABCS-turnaus

text: Turnauksen ottelut pelattiin Dr. Ir. F. Essed Stadionilla Paramaribossa, Pohjois-Surinamessa.


title: Jenny Patana

text: Jenny Patana ("o.s. Paulin", s. 29. kesäkuuta 1989) on suomalainen suunnistaja. Patana edustaa Hiidenkiertäjiä. Hän on erikoistunut sprintteihin.


title: Jenny Patana

text: Patana osallistui ensimmäistä kertaa MM-kilpailuihin vuonna 2015 Skotlannissa. Patana sijoittui sprintissä sijalle 24 ja sekaviestissä sijalle kuusi. Kesäkuussa 2015 Patana voitti Huippuliigan osakilpailun Loviisassa.


title: Jenny Patana

text: Patana meni vuonna 2014 naimisiin suunnistuksen Suomen-mestarin, Mikko Patanan kanssa. Heillä on kolme lasta. Siviilissä Jenny Patana työskentelee lastenhoitajana.


title: Arabia (kauppakeskus)

text: Arabia on Helsingin Arabianrannassa sijaitseva kauppakeskus. Sen omistaa Citycon Oyj. Kauppakeskus avattiin vuonna 2002 Kotisaarelta ja Ingmanilta tyhjiksi jääneisiin teollisuusrakennuksiin.


title: Arabia (kauppakeskus)

text: Kauppakeskuksessa on noin 30 liikettä, mm. K-Supermarket, S-market, Tokmanni, Alko, H&M, Faunatar ja muutama ravintola. Kauppakeskuksessa sijaitsi Suomen ensimmäinen Cinnabon-ketjun kahvila-leipomo, kunnes se suljettiin keväällä 2016. Nykyään paikalla sijaitsee Kotipizza, joka avattiin joulukuussa 2016. Lisäksi Lidl avasi myymälän kauppakeskukseen 11.1.2018. Tammikuussa 2019 kauppakeskukseen muutti Pilatesstudio Arabia.


title: Arabia (kauppakeskus)

text: Kauppakeskuksen vieressä pysähtyvät raitiovaunut 6 ja 8 sekä bussit Helsingin keskustan, Pohjois-Helsingin ja Vantaan suuntiin.


title: Jonathan Brownlee

text: Jonathan "Jonny" Brownlee (s. 30. huhtikuuta 1990 Leeds) on brittiläinen triathlonin olympiamitalisti ja maailmanmestari. 178 senttimetriä pitkä ja 68 kilogrammaa painava Brownlee edustaa Bingley Harriersia. Hänen valmentajinaan toimivat Malcolm Brown ja Jack Maitland.


title: Jonathan Brownlee

text: Brownlee saavutti olympiapronssia vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. Neljä vuotta myöhemmin Rio de Janeiron olympialaisissa hän sijoittui toiseksi. MM-kilpailuista hän on saavuttanut kuusi kultaa ja kaksi hopeaa. Mitaleista kolme kultaa ja molemmat hopeat ovat tulleet henkilökohtaisista kilpailuista. EM-kilpailuista Brownleellä on yksi hopea. Vuoden 2014 Kansainyhteisön kisoista Glasgow'sta Brownlee saavutti sekajoukkuekilpailun kultaa ja yksilökilpailun hopeaa.


title: Jonathan Brownlee

text: Myös Brownleen isoveli Alistair Brownlee on triathlonisti. Hän on olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan-mestari.


title: Euroopan pienten valtioiden kisat

text: Euroopan pienten valtioiden kisat () ovat joka toinen vuosi käytävät, Euroopan pienille valtioille tarkoitetut monilajiurheilukilpailut. Ensimmäiset Euroopan pienten valtioiden kisat käytiin vuonna 1985 San Marinossa, jonka ehdotuksesta kilpailut syntyivät. Euroopan pienten valtioiden kisojen menestynein maa on Islanti ennen Kyprosta ja Luxemburgia.


title: Euroopan pienten valtioiden kisat

text: Viimeisimmät kilpailut käytiin kesäkuussa 2015 Islannin Reykjavíkissa. Isäntämaa Islanti oli mitalitaulukon ykkönen ennen Luxemburgia ja Kyprosta.


title: Euroopan pienten valtioiden kisat

text: Lajit, jotka olivat mukana vuoden 2015 kilpailuissa Islannissa.Montenegro liittyi uutena maana mukaan vuonna 2009.


title: Póros

text: Póros () on Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 22,9 neliökilometriä ja asukasluku 3 993 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Póros kuuluu Póroksen kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Saaren pääkaupunki on Póroksen kaupunki.


title: Póros

text: Póros sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Peloponnesoksen niemimaan ja Attikan välissä olevassa Saroninlahdessa. Saaren erottaa Peloponnesoksen rannikosta ainoastaan noin 300 metriä leveä salmi. Póroksen kaupunki sijaitsee saaren eteläkärjessä tämän salmen pohjoisrannikolla, kun taas etelärannikolla Peloponnesoksen puolella sijaitsee sen eräänlainen kaksoiskaupunki Galatás.


title: Póros

text: Saaren korkein kohta on Óros Vígla (358 metriä).


title: Póros

text: Póros kuuluu hallinnollisesti Póroksen kuntaan. Saaren suurimmat asutukset ovat Póroksen kaupunki (3 651 asukasta), Kyaní Aktí (213) ja Ágios Nektários (101). (Katso myös: Luettelo Póroksen kunnan kaupungeista ja kylistä.)


title: Póros

text:
Arkaaisella ajalla Póroksen pohjoisosa eli "Kalaureia" (myös Kalauria, nykyinen Kalavría) oli Troizenin hallinnassa, ja saaren koko antiikin historia liittyy läheisesti Troizenin vaiheisiin. 600-luvulla eaa. Póros toimi muun muassa Hermionen, Epidauroksen, Aiginan, Ateenan, Nauplian ja Orkhomenoksen kaupunkivaltioiden muodostaman amfiktyoniliiton keskuksena. Liiton tarkoituksena oli suojella kaupankäyntiä argoslaisia vastaan, ja se oli sekä poliittinen, merenkulullinen että uskonnollinen liittouma. 500-luvulla eaa. saarelle rakennettiin merkittävä Poseidonin temppeli, joka oli merkittävä kulttikeskus. Demosthenes teki itsemurhan siellä vuonna 322 eaa.
Póros oli muun Kreikan tavoin ensin Makedonian, sitten Ptolemaiosten ja Rooman vallassa. Tätä seurasivat bysanttilainen ja osmanivallan aika. Osmanivallan aika keskeytyi saarella välillä, kun saari oli venetsialaisten hallinnassa. Osmanivallan ajalta lähtien Póroksella oli merkittävä kauppalaivasto. Saari oli merkittävässä osassa Kreikan vapaustaistelun aikana ja toimi muun muassa sijaintinsa ansiosta merkittävänä kokouspaikkana. Vuonna 1828 saarella järjestettiin merkittävä kokous, jossa Iso-Britannian, Ranskan ja Venäjän lähettiläät tapasivat Ioannis Kapodistriaksen ja keskustelivat tämän kanssa itsenäisen Kreikan rajoista. Suunnitelma pantiin täytäntöön vuonna 1830. Saarella toimi Kreikan ensimmäinen laivastoakatemia vuosina 1828–1878 ja se on ollut merkittävä laivastosatama.


title: Póros

text: Saaren nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Póroksen kaupungin pieni arkeologinen museo, Kreikan laivaston historiaan liittyvät paikat sekä antiikin aikaisen Poseidonin temppelin paikka saaren pohjoisosassa.


title: Psará

text: Psará () on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 42 neliökilometriä ja asukasluku 454 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Psará kuuluu Psarán kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Psarán kylä.


title: Psará

text: Psará sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren itäosissa. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Antípsara aivan saaren länsipuolella sekä Chíos kauempana idässä ja Lesbos koillisessa. Etäisyys Chíokselle on noin 19 kilometriä.


title: Psará

text: Psaŕa on vuoristoinen ja kallioinen saari. Saaren korkein kohta on Profítis Ilías (531 metriä), joka sijaitsee saaren pohjoisosassa.


title: Psará

text: Psará kuuluu hallinnollisesti Psarán kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Psará

text: Saaren pääkylä ja ainoa asutus on Psarán kylä (454 asukasta), joka sijaitsee luonnonsatamalahden pohjukassa saaren etelärannikolla.


title: Psará

text: Arkeologisten löydösten perusteella Psára oli asuttu viimeistään mykeneläisellä ajalla ja edelleen antiikin ajalla. Keskiajalla saari oli venetsialaisten hallussa. Osmanivallan aikana kaikki saarelaiset vietiin pois ja saari asutettiin turkkilaisilla. 1500–1600-luvuilla saarelle tuli Chíokselta ja Epeiroksesta orjana olleita kreikkalaisia. Näin se sai jälleen kreikkalaisen väestön.


title: Psará

text: Kreikan vapaustaistelun aikaan 1800-luvun alussa saarella oli yksi Kreikan suurimmista kauppalaivastoista, mikä oli merkittävä tekijä kansannousussa, ja monet kansannousun merkkihenkilöt tulivat saarelta. Vuonna 1824 turkkilaiset hyökkäsivät Psarálle ja polttivat koko saaren. Saaren tuolloisesta 30 000 asukkaasta vain 3 000 saatiin pelastettua ranskalaisilla laivoilla. Loput asukkaat kuolivat, mikä tekee saaresta yhden vapaussodan traagisimmista paikoista. Saari ei ole koskaan toipunut tästä iskusta, ja nykyään siellä on paljon vähemmän asukkaita.


title: Psará

text: Psarálla on vain vähän nähtävää vuoden 1824 tuhon seurauksena. Psarán kylässä on pieni museo. Palaiókastron kukkulalla, jossa ennen tuhoa oli venetsialaisaikainen linna, on nykyään muutama kappeli. Paikalta on hyvä näköala.


title: Sífnos

text: Sífnos () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 73,942 neliökilometriä ja asukasluku 2 625 (vuonna 2001). Hallinnollisesti Sífnos kuuluu Sífnoksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Apollonía.


title: Sífnos

text: Sífnos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren eteläosissa. Se on Kykladien saariryhmän saarista eteläisimpiä. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Sérifos luoteispuolella, Kímolos, Polýaigos ja Mílos lounaispuolella sekä Antíparos ja Páros itäpuolella.


title: Sífnos

text: Saari on vuoristoinen ja sen korkein kohta on Profítis Ilías (682 metriä).


title: Sífnos

text: Sífnos kuuluu hallinnollisesti Sífnoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Sífnos

text: Saaren suurimmat asutukset ovat pääkylä Apollonía eli Chóra (869 asukasta), joka sijaitsee saaren sisäosissa; sekä Artemónas (800 asukasta), saaren pääsatama Kamáres (245), joka sijaitsee saaren länsirannikolla luonnonsatamalahden pohjukassa; sekä Platýs Gialós (199). (Katso myös: Luettelo Sífnoksen kunnan kylistä.)


title: Sífnos

text: Varhaisimmat merkit asutuksesta Sífnoksella ovat peräisin neoliittiselta kaudelta. Myöhemmin Sífnoksen asukkaita olivat ensin pelasgit, ja sen jälkeen sitä asuttivat foinikialaiset, kaarialaiset ja lelegit. Myöhemmällä pronssikaudella noin 1600-luvulla eaa. saari kuului minolaiseen kulttuuripiiriin ja tämän jälkeen mykeneläiseen kulttuuripiiriin. Mykeneläisellä kaudella saarella oli merkittävä akropolis Ágios Andréaksessa. Joonialaiset asuttivat saaren noin 1130–1120 eaa. Saaren antiikin aikaisen Sifnoksen poliksen kaupunkikeskus ja akropolis sijaitsi nykyisen Kástron paikalla.


title: Sífnos

text: 500-luvulla eaa. Sifnokselle toivat vaurautta sen kulta- ja hopeakaivokset. Saaren vauraus näkyy muun muassa saarelaisten Delfoihin rakennuttamassa niin kutsutussa Sifnoslaisten aarrekammiossa. Roomalaisella ja bysanttilaisella ajalla saari taantui ja sitä käytettiin muun muassa karkotuspaikkana.


title: Sífnos

text: Bysanttilaisen ajan jälkeen saari päätyi Marco Sanudon valtaan ja osaksi Náxoksen herttuakuntaa vuonna 1207. Myöhemmin saarta hallitsi muun muassa Gozzadinon suku. Osmanit valtasivat saaren vuonna 1537. Venetsialaiset saivat sen takaisin vuosiksi 1568–1617. Vuonna 1821 Sífnos liittyi Kreikan vapaustaisteluun turkkilaisia vastaan ja siitä tuli pian tämän jälkeen osa itsenäistynyttä Kreikkaa.


title: Sífnos

text: Saaren nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa mykeneläisaikainen linnavuori Ágios Andréaksessa sekä sen Ágios Andréaksen arkeologinen museo lähellä Apolloníasta, antiikin aikainen linnavuori ja venetsialaisaikainen linna Kástrossa, sekä samoin Kástrossa sijaitseva Sífnoksen arkeologinen museo. Muihin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Chrysopigín luostari vuodelta 1650 saaren kaakkoisrannikolla sekä antiikinaikaisten kultakaivosten paikka saaren pohjoisosassa.


title: Síkinos

text: Síkinos () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 41,676 neliökilometriä ja asukasluku 273 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Síkinos kuuluu Síkinoksen kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Síkinoksen kylä.


title: Síkinos

text: Síkinos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Se on eteläisimpiä Kykladien saarista. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Íos itäpuolella ja Folégandros länsipuolella.


title: Síkinos

text: Saaren korkein kohta on Troúlos (553 metriä).


title: Síkinos

text: Síkinos kuuluu hallinnollisesti Síkinoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Síkinos

text: Saaren suurimmat asutukset ovat pääkylä Síkinoksen kylä eli Chóra (184 asukasta), joka sijaitsee saaren sisäosissa ja on kasvanut yhteen Kástron kylän kanssa, sekä saaren satamakylä Aloprónoia (89 asukasta), joka sijaitsee saaren itärannikolla. (Katso myös: Luettelo Síkinoksen kunnan kylistä ja saarista.)


title: Síkinos

text:
Antiikin aikana Síkinos tunnettiin nimellä "Oinoi", mikä viittaa viiniin ("oinos"). Nimi esiintyy ensimmäisen kerran Solonilla vuonna 604 eaa. Kreikkalaisen mytologian kertomuksen mukaan saari sai nimensä Lemnoksen maanpakoon lähteneen kuningas Thoaksen ja oinoilaisen nymfin pojasta Sikinoksesta.
Arkeologisten löydösten perusteella saari on ollut asuttu viimeistään mykeneläisellä ajalla. 900-luvulla eaa. saaren asuttivat joonialaiset ja 400-luvulla eaa. doorilaiset. Keskiajalla saari kärsi merirosvojen hyökkäyksistä muiden Kykladien saarten tavoin. Sitä hallitsivat ensin venetsialaiset 1200-luvulta lähtien ja sitten osmanit vuodesta 1537. Saaresta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1830. Vuonna 1834 saarella oli 979 asukasta.


title: Síkinos

text: Kreikan sotilasdiktatuurin aikana vuosina 1936–1940 saari toimi vasemmistolaisten karkotuspaikkana. Toisen maailmansodan aikana saari oli ensin italialaisten ja sitten saksalaisten miehittämä. Sodan jälkeen monet ovat muuttaneet pois saarelta.


title: Síkinos

text: Saaren nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Episkopín luostari. Sen kirkko oli alun perin roomalaisaikainen 200-luvulla eaa. rakennettu hautamuistomerkki, jota käytettiin myöhemmin temppelinä ja sitten kirkkona. Se on erikoinen yhdistelmä antiikin aikaista temppeliä ja myöhempää kirkkorakentamista. Luostari sijaitsee saaren lounaisosassa. Toinen luostari on Ζοodóchos Pigín luostari, joka sijaitsee Chóran kylän koillispuolella.


title: Skýros

text: Skýros (; myös "Skíros") on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 209,5 neliökilometriä ja asukasluku 2 994 (2011). Hallinnollisesti Skýros kuuluu Skýroksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Saaren pääkylä on Skýroksen kylä.


title: Skýros

text: Skýros sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Euboian itäpuolella erillään muista Pohjoisten Sporadien saarista, jotka sijaitsevat Magnesian rannikolla Skýroksesta luoteeseen.


title: Skýros

text: Saaren korkein kohta on Kóchylas (792 metriä).


title: Skýros

text: Skýros kuuluu hallinnollisesti Skýroksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Skýros

text: Saaren suurin asutus on pääkylä Skýroksen kylä eli Chóra (1 657 asukasta), joka sijaitsee saaren itärannikolla. Muut suurimmat asutukset ovat Mólos (618 asukasta), Trachý (196) ja Linariá (116). (Katso myös: Luettelo Skýroksen kunnan kylistä ja saarista.)


title: Skýros

text:
Kreikkalaisessa mytologiassa Skýros kytkeytyy monilla tavoin Akhilleukseen. Se oli muun muassa paikka, jonne Thetis kätki tytöksi puetun Akhilleuksen saaren kuninkaan Lykomedeen tyttärien joukkoon säästääkseen tämän Troijan sodalta.
Antiikin aikana saaren alkuperäisiä asukkaita olivat pelasgit, kaarialaiset ja dolopialaiset. Ateena valtasi sen persialaissotien jälkeen. Se säilyi Ateenalla myös Antalkidaan rauhan jälkeen. Myöhemmin Makedonia valtasi saaren, mutta roomalaiset palauttivat sen Ateenalle.


title: Skýros

text: Bysanttilaisena aikana saarelle rakennettiin linna. Neljännen ristiretken jälkeen vuodesta 1204 Skýros oli venetsialaisvallan alla. Osmanit valtasivat saaren vuonna 1538. Saarella oli kuitenkin suhteellisen vapaa asema. Skýros osallistui merkittävällä panoksella Kreikan vapaustaisteluun ja julistautui itsenäiseksi vuonna 1829. Pian tämän jälkeen se liittyi itsenäistyneeseen Kreikkaan.


title: Skýros

text: Skýroksen nähtävyyksiä ovat muun muassa Skýroksen eli Chóran kylä ja sen bysanttilais-venetsialainen linna, Pyhän Yrjön luostari ("Moní Agíou Georgíou") sekä runoilija Rupert Brooken patsas ja hauta.


title: Skýros

text: Skýroksen pääsatama on Linariá saaren länsirannikolla. Skýroksen lentoasema sijaitsee noin 17 kilometriä pohjoiseen Skýroksen kylästä.


title: Tínos

text: Tínos eli "Tenos" () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 194,59 neliökilometriä ja asukasluku 8 636 (vuonna 2001). Hallinnollisesti Tínos kuuluu Tínoksen kuntaan, Tínoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Tínoksen kaupunki.


title: Tínos

text: Tínos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren keskiosissa ja kuuluu pohjoisimpiin Kykladien saarista. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Ándros luoteispuolella, Mýkonos kaakkoispuolella, Delos ("Dílos") eteläpuolella ja Sýros lounaispuolella.


title: Tínos

text: Saaren korkein kohta on Tsikniás (726 metriä). Toinen korkea huippu on Exómvourgo (641 metriä).


title: Tínos

text: Tínos kuuluu hallinnollisesti Tínoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Vuoteen 2011 saakka saari jakautui kolmeen kuntaan.


title: Tínos

text: Saaren suurin asutus on sen pääkaupunki Tínoksen kaupunki (4 762 asukasta), joka sijaitsee saaren eteläkärjen länsipuolella. Muut suurimmat asutukset ovat Agía Varvára (357 asukasta), Pánormos (336), Stení (295), Falatádos (226) ja Kalloní (201). (Katso myös: Luettelo Tínoksen kunnan kaupungeista ja kylistä.)


title: Tínos

text: Antiikin Tenos tunnettiin myös nimillä "Hydrussa" ("Hydroussa/Hydroessa", ) sen lähteiden ansiosta sekä "Ofiussa" ("Ofioussa", ) sen käärmeiden ansiosta. Saaren antiikin aikainen pääkaupunki sijaitsi saaren lounaisrannikolla suurin piirtein samalla paikalla kuin nykyinen Tínoksen kaupunki. Saarella palvottiin erityisesti Poseidonia, jonka uskottiin karkottaneen käärmeet saarelta. Saarella oli merkittävä Poseidonin ja Amfitriten temppeli.


title: Tínos

text: Saaren ensimmäiset tunnetut asukkaat olivat mahdollisesti foinikialaisia. Näitä seurasivat joonialaiset 1000-luvulla eaa. 500-luvulla eaa. eretrialaiset valtasivat saaren. Persialaissodissa se joutui persialaisten valtaamaksi vuonna 490 eaa. Myöhemmin saaresta tuli Ateenan liittolainen, demokratia ja osa Deloksen meriliittoa. Vuonna 386 eaa. saari saavutti itsenäisyyden, mutta se päätyi pian Makedonian vallan alle. Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen sitä hallitsivat Ptolemaiokset. 100-luvulla eaa. saaresta tuli osa Rooman valtakuntaa. Bysanttilaisena aikana saari oli merirosvojen hyökkäysten kohde, ja asukkaat muuttivat saaren sisäosiin.


title: Tínos

text: Vuonna 1207 Tínos päätyi venetsialaisten vallan alle muiden Kykladien tavoin. Venetsialaisvaltta kesti saarella pidempään kuin monilla muilla saarilla, sillä turkkilaisten hyökkäykset torjuttiin pitkään onnistuneesti. Saari menestyi taloudellisesti, ja tämä jatkui turkkilaisvallan aikana, joka alkoi vuonna 1715. Vuonna 1821 saari olikin Kykladien väkirikkain.


title: Tínos

text: Vuonna 1823, juuri kun Kreikan vapaussota oli käynnissä, saarelta löydettiin ihmeitätekeväksi uskottu Neitsyt Marian ikoni. Tämä nähtiin hyvänä merkkinä vapaustaistelulle. Tínoksesta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1830. Pian tämän jälkeen saaresta tuli yhteiskreikkalainen hengellinen keskus. 15. elokuuta 1940 italialainen sukellusvene upotti kreikkalaisen risteilijä Ellin Tínoksella jo ennen Kreikan ja Italian sotatilaa.


title: Tínos

text: Tínos on Kreikan merkittävimpiä hengellisiä keskuksia ja yksi maan suosituimpia pyhiinvaelluskohteita Tínoksen kaupungin Panagía Evangelístrian kirkon ja sen kuuluisan Neitsyt Marian ikonin ansiosta. Tämän johdosta suurin osa saarella käyvistä on kreikkalaisia. Erityisesti Marian kuolonuneen nukkumisen päivä 15. elokuuta on saarella suuri juhla. Ikonin ansiosta saarta on kutsuttu nimellä ”Egeanmeren Lourdes”.


title: Tínos

text: Tínoksen muita nähtävyyksiä ovat Poseidonin ja Amfitriten temppelin rauniot, Exomvoúrgon antiikin aikainen akropolis ja venetsialaisaikainen linna sekä sen Demeterin ja Persefonen temppelin jäänteet, Kechrovoúnin luostari ("Moní Koimíseos tis Theotókou" eli "Moní tis Kyrías ton Angélon") sekä Tínoksen kaupungissa toimiva Tínoksen arkeologinen museo.


title: Strongylí

text: Strongylí () ja Strongyló (Στρογγυλό), ”Pyöreä”, ovat Kreikan saaristossa tyypillisiä pienen pyöreähkön saaren nimiä. Tämännimisiä ovat muun muassa:


title: Keikarilude

text: Keikarilude ("Miris striatus") on keikariluteiden sukuun kuuluva laji.


title: Keikarilude

text: Pituus 9,1 mm - 11,7 mm Etuselän pääväri on musta ja keskellä on suurikokoinen keltainen laikku. Pää on musta ja silmien takana on keltaiset täplät. Jalat ovat väriltään punaruskeat. Siivissä on suonet, jotka ovat joko punaiset tai keltaiset. Siiven takaosassa on suuri oranssinpunainen laikku.


title: Keikarilude

text: Keikariludetta tavataan koko Euroopassa aina Fennoskandian puoliväliin saakka. Esiintyy yleisenä Etelä-Suomessa.


title: Keikarilude

text: Sitä on tavattu lukuisilta lehtipuilta, erityisesti lepiltä, pajulta, pihlajalta tammilta ja pähkinäpensaalta. Lentoaika on kesäkuulta heinäkuulle.


title: Keikarilude

text: Talvehtii munana. Nymfit kuoriutuvat keväällä ja ne aikuistuvat toukokuun lopulta alkaen. Lajin aikuisaika on melko lyhyt. Aikuisia voi tavata heinäkuulle asti.


title: Marseillen-käännös

text: Marseillen-käännös (tunnetaan myös nimellä ruletti) on harhautusliikesarja jalkapallossa, jossa pelaaja pyörähtää ympäri 360 astetta, vaihtaen pallon hallintaa jalalta toiselle. Se on saanut nimensä ranskalaisen jalkapalloilija Zinedine Zidanen kotikaupungin Marseillen mukaan, vaikkakin temppu on verraten yleinen jalkapallossa, toisti juuri Zidane harhautusoptiota usein pelatessaan huipulla, jonka vuoksi liikesarja tunnetaan myös Zidane-käännöksenä.


title: Giórgos Kalafátis

text: Giórgos Kalafátis (, s. 17. maaliskuuta 1890 – 19. helmikuuta 1964) oli kreikkalainen jalkapalloilija, valmentaja, yleisurheilija ja Panathinaikos-urheiluseuran perustaja.


title: Saniaislude

text: Saniaislude ("Monalocoris filicis") on saniaisluteiden sukuun kuuluva laji. Se on 2–3 millimetrin pituinen. Pääväriltään saniaislude on ruskeansävyinen. Etuselän takakulmissa ja siivissä saattaa olla keltaisia juovia. Jalat ovat väriltään keltaiset. Talvehtiminen tapahtuu aikuismuodossa. Saniaisludetta esiintyy heinäkuulta alkaen varjossa kosteisilla alueilla saniaskasvustossa. Sitä tavataan eteläisessä ja keskisessä Suomessa.


title: Ilari Piipponen

text: Ilari Piipponen (s. 25. syyskuuta 1988) on suomalainen keskipitkien matkojen juoksija. Hänen seuransa on Karhulan Katajaiset.


title: Ilari Piipponen

text: Porin Kalevan kisoissa 2015 Piipponen voitti SM-kultaa 1 500 metrin juoksussa. Hän voitti kultaa 1 500 ja 3 000 metrillä myös sisäratojen SM-kisoissa 2015. Piipponen voitti kultaa 3 000 metriltä myös vuonna 2013. Hän on edustanut Suomea 1500 metrillä Suomi–Ruotsi-maaottelussa 2014 ja Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa 2015 sekä hallimaaotteluissa.


title: Ilari Piipponen

text: Viestijuoksun SM-kisoissa 2013 Piipponen saavutti pronssia 4 × 800 metrin viestissä. Lisäksi hän on juossut pronssia 4 kilometrin matkalla maastojuoksujen SM-kisoissa 2013.


title: Jan Malypetr

text: Jan Malypetr (21. joulukuuta 1873 – 27. syyskuuta 1947) oli tšekkoslovakialainen poliitikko. Hän oli Tšekkoslovakian pääministerinä kolme kautta:


title: Ville Jankeri

text: Ville Jankeri (s. 1976) on suomalainen äänisuunnittelija ja elokuvaohjaaja, joka tunnetaan Mikko Rimmisen kirjaan "Pussikaljaromaani" perustuvasta esikoisohjauksestaan "Pussikaljaelokuva" (2011). Kesällä 2015 Jankeri kuvaa Turussa toista pitkää elokuvaansa, Pekko Pesosen käsikirjoittamaa "Onnenonkijaa", joka saa ensi-iltansa keväällä 2016.


title: Ville Jankeri

text: Jankeri vietti lapsuutensa Espoon Olarissa ja teinivuotensa Lapin Kolarissa. Hän valmistui Lahden Muotoiluinstituutista 1999 ja lähti sitten jatko-opintoihin Englannin National Film and Television Schooliin, josta palasi Suomeen 2004.


title: The Local

text: The Local on englanninkielinen internet-uutissivusto, jolla on paikalliset uutissivustot seuraaville maille: Ruotsi, Saksa, Ranska, Espanja, Sveitsi, Norja, Tanska Itävalta ja Italia. Sivustot ovat tyyliltään ja visuaalisesti samanlaisia, mutta niillä on erilliset uutistoimituksensa, jotka keskittyvät maansa asioihin.


title: The Local

text: Sivustot julkaisevat englanninkielisiä uutisia koskien ajankohtaisia asioita, politiikkaa, taloutta, urheilua ja kulttuuria, sekä julkaistavana on myös analyyseja ja mielipidekirjoituksia. Yhtiö omistaa myös suurimmat englanninkieliset keskustelufoorumit Saksassa (Toytown Germany) ja Sveitsissä (English Forum).


title: The Local

text:
Yhtiö kertoi tammikuussa 2015 sivuston kuukausittaisen lukijamäärän olevan yli 4,5 miljoonaa.
"The Local" -uutissivuston perustivat sen nykyinen toimitusjohtaja Paul Rapacioli ja James Savage.


title: The Local

text: Alkuperäinen ruotsalainen sivusto aloitti toimintansa vuonna 2004 viikoittaisena sähköpostiuutispalveluna. Saksalainen sivusto perustettiin vuonna 2008, ja sveitsiläinen sivusto 2011. Vuonna 2013 yhtiö avasi toimistonsa Ranskassa, Espanjassa ja Italiassa.


title: Turkin ja PKK:n konflikti

text: Turkin ja PKK:n konflikti on pitkään jatkunut aseellinen konflikti Turkin hallinnon ja Kurdistanin työväenpuolueen eli PKK:n välillä. Konfliktissa on saanut surmansa yhteensä 40 000–45 000 ihmistä. Konfliktin taustalla on kurdien itsenäistymishalut.


title: Turkin ja PKK:n konflikti

text: Konfliktin juuret ovat Osmanien valtakunnan hajoamisessa. Kurdeille luvattiin oma maa Sèvresin sopimuksessa vuonna 1920, mutta maa-alueet jaettiin Turkin, Syyrian, Iranin ja Irakin kesken Lausannen sopimuksessa vuonna 1923, mikä nostatti kurdit aseelliseen kapinaan ensi kerran. Turkki taannutti kapinan vasta vuonna 1938.


title: Turkin ja PKK:n konflikti

text: PKK aloitti vuonna 1984 sissisodan, jonka tarkoituksena oli itsenäisen Kurdistanin perustaminen. Turkki vastasi tekemällä kostoiskuja siviiliväestöä kohtaan, ja konflikti syveni nopeasti. PKK:n johtaja Abdullah Öcalan vangittiin vuonna 1999 ja samana vuonna hän tuomitsi konfliktin osapuolten voimankäytön. PKK julistikin pian yksipuolisen tulitauon joka kesti vuoteen 2004.


title: Turkin ja PKK:n konflikti

text: Vuosina 2009–2011 Turkin hallitus ja PKK kävivät salaisia neuvotteluja konfliktin ratkaisemiseksi, mutta neuvottelut katkesivat kiihtyneisiin taisteluihin. Konflikti oli verinen vuosina 2011–2012, jolloin yli 2 000 ihmistä sai surmansa. Vuonna 2013 osapuolet alkoivat jälleen neuvotella rauhasta ja liennytyksiä tapahtui.


title: Turkin ja PKK:n konflikti

text: Kurdien ja Turkin välit kiristyivät uudelleen heinäkuussa 2015 Suruçin pommi-iskun seurauksena. Syyriassa ja Irakissa kurdeja vastaan taisteleva Isis teki itsemurhaiskun Suruçin kaupunkiin, jossa joukko opiskelijoita oli kokoontunut keräämään avustusta Kobanên kaupungille Syyriaan. Turkki vastasi iskuun pommittamalla Isiksen sekä samalla kurdien asemia Syyriassa ja Irakissa. PKK vastasi ampumalla turkkilaisia poliiseja, minkä jälkeen Turkki lisäsi ilmaiskuja kurdien asemiin.


title: Mäki-Matin perhepuisto

text: Mäki-Matin perhepuisto on perhepuisto Jyväskylän Mäki-Matin Oikokadun varrella. Se on Suomen vanhin perhepuisto, perustettu vuonna 1979. Puisto koostuu kahdesta rakennuksesta ja laajasta ulkoilualueesta. Mäki-Matin perhepuiston tuki ry tukee puiston toimintaa ja järjestää puistossa tapahtumia.


title: Ingemar Hedenius

text: Per Arvid Ingemar Hedenius (1908–1982) oli ruotsalainen filosofi. Vuosina 1947–1973 hän toimi professorina Uppsalassa. Hän tutki mm. eettisiä velvoituksia, näihin liittyvien modaalikäsitteiden logiikkaa sekä eettisten ja moraalisten käsitysten perusteita. Hänen teoksensa "Tro och vetande" herätti keskustelua Hedeniuksen siinä esittämän uskonnollisen tiedon kritiikin takia.


title: Mustanselkä

text: Mustanselkä on Päijänteen selkä Jyväskylän Korpilahdella Päijänteen kahden kapeimman kohdan välissä. Vaikka Päijänne yleisesti ottaen on suunnilleen pohjois-eteläsuuntainen, Mustanselkä on pikemmin lounais-koillissuuntainen. Itäosastaan selkä liittyy pohjoiseen Ristinselkään, josta sitä erottaa Rutaniemi. Länsiosastaan se liittyy Kalliosaarenselän kautta Kirkkoselkään. Selältä haarautuvat etelään Synsiänlahti ja Pajulahti eli Soukka.


title: Gustavo Menezes

text: Gustavo Menezes (s. 19. syyskuuta 1994 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen moottoriurheilija. Menezes aloitti Karting-uransa vuonna 2002 ja kilpaili eri luokissa vuoteen 2009 asti. Vuonna 2005 hän voitti IKF Region 7 Sprint - HPV 1 Cadet -luokan mestaruuden ja vuonna 2007 Stars of Karting West ICA Junior -luokan mestaruuden. Vuonna 2010 Menezes aloitti kilpauransa Formula 2000 Pacific -sarjassa. Hän ajoi vain kaksi kilpailua joista hän saavutti 12 pistettä sijoittuen sarjassa 14:ksi. Vuonna 2011 Menezes kilpaili Star Mazda Championship -sarjassa saavuttaen yhden palkintosijan sijoittuen sarjan kahdeksanneksi. Samana vuonna hän kilpaili Euroopassa Eurocup Formula Renault ja Formula Renault Alps -sarjoja. Vuonna 2012 Menezes jatkoi Star Mazda -sarjassa sijoittuen sarjan yhdeksänneksi. Vuonna 2013 Menezes kilpaili Saksan Formula 3 -sarjassa saavuttaen kaksi voittoa ja kahdeksan palkintosijaa sijoittuen sarjan neljänneksi. Vuonna 2014 Menezes siirtyi Euroopan Formula 3 -sarjaan saavuttaen yhden paalupaikan ja kaksi kolmossijaa sijoittuen 11:ksi. Vuonna 2015 Menezes jatkoi sarjassa sijoittuen sarjan 13:ksi.


title: Gustavo Menezes

text: Formula-luokkien ohella Menezes on ajanut urheiluautoluokkia United SportsCar Championship -sarjassa ja myös sitä edeltäneessä American Le Mans Series -sarjassa. Hän on osallistunut muun muassa Daytonan 24 tunnin ajoon vuonna 2014 ja Sebringin 12 tunnin ajoon vuonna 2015.


title: Ylisjärvi

text: Ylisjärvi on järvi Jyväskylässä, Korpilahden Putkilahden kylässä. Sen pinta-ala on 2,9214 km², ympärysmitta 12,54 kilometriä ja suurin syvyys 22 metriä. Järvessä esiintyy kolmeatoista kalalajia. Myös rapuja järvessä on ainakin joskus esiintynyt. Järven yleiskunto on hyvä.


title: Ylisjärvi

text: Järvi laskee Virtasalmea pitkin Päijänteeseen. Suurimmat saaret ovat Lettosaari, Iso-Naulasaari, Leppäsaari ja Pieni-Naulasaari.


title: Lauri Orispää

text: Kaarlo Lauri Orispää, sukunimi aik. "Fröjdman" (s. 23. kesäkuuta 1907) oli suomalainen Tamperella asunut varatuomari, Akateemisen Karjala-Seuran aktiivi ja myöhemmin sukututkija.


title: Lauri Orispää

text: Orispään vanhemmat olivat pankinjohtaja, oikeusneuvosmies Kaarlo Herman Yrjö Fröjdman (1872–1946) ja Aili Johanna Lönnqvist (1882–1939).


title: Lauri Orispää

text: Akateemisessa Karjala-Seurassa aktiivisesti toiminut Orispää oli jatkosodan aikana kapteenin arvoisena suomalaisten Itä-Karjalan miehityshallinnossa Soutjärven vepsäläisalueen aluepäällikkönä. Olavi Paavolainen kuvasi Synkkä yksinpuhelu-kirjassaan kriittisesti ""Vepsän kuninkaaksi"" kutsumaansa Orispäätä. .


title: Lauri Orispää

text: Orispää toimi Ulvilan kihlakunnan henkikirjoittajana asuen Raumalla. Orispää toimi Tampereen työväenopiston sukututkimuskurssin opettajana 1978–1979 ja hänen aloitteestaan perustettiin keväällä 1979 "Tampereen seudun sukututkimusseura ry". Orispäästä tuli seuran kunniajäsen 1983.


title: Lauri Orispää

text: Kirsti ja Lauri Orispään toinen poika toimi maaoikeustuomarina Rovaniemellä.


title: Kaarlo Fröjdman

text: Kaarlo Herman Yrjö Fröjdman (9. heinäkuuta 1872 Vaasa – 27. syyskuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen pankinjohtaja, kaupunginviskaali ja oikeusneuvosmies.


title: Kaarlo Fröjdman

text: Fröjdmanin vanhemmat olivat nimismies Herman Leonhard Fröjdman ja Matilda Wilskman. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1892 ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon 1898. Frödjman sai varatuomarin arvon 1901.


title: Kaarlo Fröjdman

text: Frödjman toimi aluksi asianajajana Viipurissa ja Helsingissä. Hän oli Ab Outokumpu Oy:n toimitusjohtajana 1917–1921, Etelä-Suomen Pankki Oy:n pankinjohtajana 1921–1923 sekä Atlas Pankki Oy:ssä toimitusjohtajana ja pääjohtajana 1923–1929. Viimeksi Frödjman toimi Helsingissä kaupunginviskaalina 1930–1935 ja oikeusneuvosmiehenä 1935–1942.


title: Kaarlo Fröjdman

text: Frödjman oli naimisissa 1903–1939 Aili Johanna Lönnqvistin (k. 1939) kanssa ja vuodesta 1940 Ellen Constance Nordenswanin kanssa. Varatuomari ja Akateemisen Karjala-Seuran aktiivi Lauri Orispää oli hänen poikansa ensimmäisetä avioliitosta.


title: Honkasen lasten- ja nuortentalo

text: Honkasen lasten- ja nuortentalo (aikaisemmalta nimeltään Honkasen monitoimitalo) oli Kempeleen Honkasessa sijaitseva lapsille ja nuorille suunnattu vapaa-ajanvietto- ja kohtaamispaikka. Paikkakuntalaisten keskuudessa paikka tunnettiin nimellä "Monari".


title: Honkasen lasten- ja nuortentalo

text: Honkasen lasten- ja nuortentalossa järjestettiin ohjattua vapaa-ajan toimintaa lapsille ja nuorille.


title: Honkasen lasten- ja nuortentalo

text: Monitoimitalo rakennettiin vuonna 1981. Tilojen yhteydessä toimivat myös Honkasen päiväkoti sekä Kempeleen Asukastupa. Tiloissa toimi vuosina 1981–1996 Honkasen sivukirjasto sekä hammashoitola. Sivukirjasto suljettiin Kempeleen pääkirjaston siirryttyä kauppakeskus Zeppelinin tiloihin, ja hammashoitola vuonna 2012 siirryttyään Ylikylän yhtenäiskoulun tiloihin. Monitoimitalon tilat ovat olleet myös Ylikylän koulun käytössä luokkatiloina.


title: Honkasen lasten- ja nuortentalo

text: Lasten- ja nuortentalon toiminta lopetettiin kesäkuussa 2016, jonka jälkeen käyttöikänsä päähän tullut rakennus purettiin.


title: Tõnno Lepmets

text: Tõnno Lepmets (31. maaliskuuta 1938 Tallinna – 26. kesäkuuta 2005 Harjumaa) oli virolainen koripalloilija, joka edusti maajoukkuetasolla Neuvostoliittoa.


title: Tõnno Lepmets

text: Lepmets voitti Neuvostoliiton maajoukkueessa Euroopan mestaruuden Puolassa 1963 ja Suomessa 1967.


title: Elämä lupaa mulle

text: Elämä lupaa mulle on suomalaisen Elias Kaskinen & Päivän Sankarit -yhtyeen esikoisalbumi. Warner Music Finland julkaisi sen 28. elokuuta 2015. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan 13. sijalle. Yhteensä se oli listalla kolme viikkoa.


title: Elämä lupaa mulle

text: Yhtye työsti albumia alun perin Jiffel Music Group -levy-yhtiölle, mutta tammikuussa 2015 yhtye siirtyi Warner Music Finland -levy-yhtiölle. Albumi oli tarkoitus julkaista jo kesäkuussa 2015, mutta sen julkaisua siirrettiin elokuulle sillä albumille haluttiin mukaan Elias Kaskisen kevään aikana tekemiä uusia kappaleita.


title: Elämä lupaa mulle

text: Albumin teko aloitettiin jo vuonna 2010. Viiden vuoden aikana Kaskinen luonnosteli albumia varten yli sata kappaletta. Albumi ehdittiin jo kertaalleen saada masterointia myöten valmiiksi, mutta albumin tekoa päätettiin kuitenkin jatkaa ja jo valmiit kappaleet päädyttiin äänittämään uudestaan.


title: Elämä lupaa mulle

text: Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Elias Kaskinen.


title: Elämä lupaa mulle

text: Albumin ensimmäinen single ”Sano se mulle” julkaistiin jo marraskuussa 2013. Kappale lisättiin muun muassa Iskelmä-radiokanavan soittolistalle. Kappaleesta on julkaistu Saku Perinnön ohjaama musiikkivideo, jota on katsottu YouTubessa elokuuhun 2015 mennessä yli 400 000 kertaa.


title: Elämä lupaa mulle

text: Toinen single ”Pelkään koskea kadulla” julkaistiin 9. toukokuuta 2014. Heinäkuussa 2014 kappale lisättiin Iskelmä-radion soittolistalle. Kappaleen musiikkivideo esitettiin ensimmäisen kerran helsinkiläisessä Kaiku-ravintolassa 11. kesäkuuta 2014 ja päivää myöhemmin se julkaistiin virallisesti. Videon on ohjannut Saku Perintö.


title: Elämä lupaa mulle

text: Kolmas single ”Aina minä jään” julkaistiin 3. lokakuuta 2014. Kappale menestyi hyvin nousten Suomen radiolistalla parhaimmillaan 24:nneksi. Kappaleen yhdellä otolla kuvatun musiikkivideon ohjasi Oskari Sipola.


title: Elämä lupaa mulle

text: ”Rakasta vielä kun voit” -kappale julkaistiin albumin neljäntenä singlenä 17. huhtikuuta 2015. Radiolistalla se nousi parhaimmillaan 49. soitetuimmaksi radiokappaleeksi. Singlen julkaisupäivänä julkaistiin myös Lauri Laukkasen ohjaama musiikkivideo. Video on kuvattu Espoossa WeeGee-näyttelytalossa sekä sen pihalla olevassa Futuro-talossa.


title: Elämä lupaa mulle

text: Vielä ennen albumin julkaisua yhtye julkaisi albumin nimikappaleen ”Elämä lupaa mulle” singlenä 7. elokuuta 2015. Syys–lokakuussa kappale nousi 15. soitetuimmaksi radiokappaleeksi.


title: Scho-Ka-Kola

text: Scho-Ka-Kola on saksalainen suklaamakeinen. Scho-Ka-Kola sisältää kofeiinia, kaakaota, kahvia ja kolapähkinää. Rasian sisällä on 16 palaa erittäin kofeiinipitoista suklaata, joka on jaettu valmiiksi kahteen kahdeksan palan kerrokseen. Rasia ja resepti ovat muuttuneet vain vähän vuoden 1936 tuotteen julkaisun jälkeen. Scho-Ka-Kolaa valmistetaan sekä tummasta että maitosuklaasta. Myös täysmaidosta valmistettu versio on saatavana sinisessä rasiassa.


title: Scho-Ka-Kola

text: Suomen virallinen Scho-Ka-Kolan maahantuoja on Varusteleka.


title: Scho-Ka-Kola

text: Scho-Ka-Kola esiteltiin natsi-Saksan vuoden 1936 kesäolympialaisten aikana. Tuotteen kerrottin tuolloin olevan ”sporttisuklaata” stimuloivalla vaikutuksella.


title: Scho-Ka-Kola

text: Toisen maailmansodan aikana tuotetta kutstuttiin ”lentäjän suklaaksi”, sillä suklaata jaettiin paljon Luftwaffen lentäjille. Suklaa oli myös tärkeä osa jalkaväen muonitussysteemiä. Suklaa väitetysti korotti moraalia ja sai myös väsyneeseen sotilaaseen puhtia. On tosin liikkunut huhuja, että nämä sotilaille tuolloin jaetut suklaat olisivat sisältäneen muitakin stimulantteja.


title: Scho-Ka-Kola

text: Liittoutuneiden miehityksen aikana suklaata jaettiin myös saksalaisille siviileille.


title: Scho-Ka-Kola

text: Sokeri, kaakaovoi, täysmaitojauhe, kaakaomassa, kahvi (2,6 %), kolapähkinäjauhe (1,6 %), emulgointiaineet: soijalesitiini ja aromi (E476). Kofeiinia tuote sisältää 200 milligrammaa 100 grammaa kohden.


title: Pensaskaskas

text: Pensaskaskas ("Aphrophora alni") on sylkikaskaisiin kuuluva laji. Se on 6–8 mm:n pituinen. Väriltään se on yleensä vaaleanruskea ja siivissä on vaaleita täpliä. Selän keskellä on pitkittäin harjanne. Toukat ovat kasveissa vaahdon sisällä toukokuulta kesäkuulle. Pensaskaskasta esiintyy pensaissa ja lehtipuissa ja sitä tavataan eteläisessä ja keskisessä Suomessa. Lentoaika on kesäkuulta syyskuulle.


title: Pisa-luokka

text: Pisa-luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston kahden 1900-luvun alussa valmistetun aluksen muodostama panssariristeilijäluokka. Lisäksi valmistettiin yksi alus Kreikan kuninkaalliselle laivastolle.


title: Rosarion kaasuräjähdys 2013

text: Rosarion kaasuräjähdys 2013 tapahtui Argentiinan kolmanneksi suurimmassa kaupungissa, Rosariossa, 6. elokuuta 2013. Sen syynä oli suuri kaasuvuoto. Lähellä oleva talo romahti, ja muihin oli vaarana tulla rakenteellisia vaurioita. 22 ihmistä kuoli ja 60 loukkaantui. Alueelle tuli eri järjestöjä etsimään kadonneita ja auttamaan kotinsa menettäneitä ihmisiä. Pian räjähdyksen jälkeen korjaustöiden kestoksi arvioitiin puoli vuotta.


title: Rosarion kaasuräjähdys 2013

text: Maakunnan oikeuslaitos aloitti räjähdyksen syyn tutkinnan. Alustavat epäilyt kohdistuivat Litoral Gasiin, joka tuottaa Rosariolle luonnonkaasua, ja erääseen työntekijään, joka teki sinä päivänä rakennuksessa huoltotöitä.


title: Otepää (kunta)

text: Otepää (aik. suom. "Ohdonpää", ) on entinen kunta Etelä-Virossa Valgamaan maakunnassa.


title: Otepää (kunta)

text: Otepään kunnassa oli asukkaita 3 737, ja sen pinta-ala on 217,36 km² ja asukastiheys 17,1 asukasta neliökilometrillä (1.1.2015). Kunnan keskuspaikka oli Otepään epäitsenäinen kaupunki, jossa asuu noin 1 900 asukasta.


title: Otepää (kunta)

text: Vuonna 2011 Otepään silloisessa kunnassa (Otepään epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 3 727 asukasta, joista 3 633 (97,5 %) oli virolaisia, 51 (1,4 %) venäläisiä ja 36 (1,0 %) muita kansallisuuksia.


title: Otepää (kunta)

text: Otepään kunta syntyi vuonna 1999, kun Otepään kaupunki yhdistyi Pühajärven kunnan kanssa Otepään kunnaksi. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Otepään ja Sangasten kunnat sekä iso osa Paluperan ja Pukan kunnista yhdistettiin uudeksi Otepään kunnaksi.


title: Joni Purmonen

text: Joni Purmonen (s. 1974 Vantaa) on suomalainen kuntosaliyrittäjä ja eläinsuojelija. Hän oli 1990-luvulta alkaen julkisuudessa eläinsuojelijana ja Oikeutta eläimille -yhdistyksen keulakuvana. Hän toimi Muutoksen kevät -lehden ensimmäisenä päätoimittajana.


title: Joni Purmonen

text: Purmonen asuu Berliinissä, jossa hänellä on ollut vuodesta 2014 lähtien vegaaninen kuntosali. Hän on kilpaillut vahvin mies -kilpailuissa Suomessa ja Britanniassa ja ollut Britannian vahvin mies -kilpailussa parhaimmillaan kahdeksas.


title: Liina Röösgrén

text: Liina Röösgrén oli suomalainen 1900-luvun alussa elänyt kirjailija.


title: Liina Röösgrén

text: Röösgrénin esikoisteos oli kaksiosainen taitelijaromaani "Murtuneita toiveita".


title: Liina Röösgrén

text: Röösgrénin tarkempia henkilötietoja ei ole saatu selville, saattaa olla että kyseessä on ollut "Lisa Johanna Röösgrén" (29. marraskuuta 1883 Korsnäs – 15. syyskuuta 1965) mutta tätä ei ole pystytty varmistamaan.


title: Kalmoduliini

text: Kalmoduliini on kaikissa eukaryootteihin kuuluvien eliöiden soluissa esiintyvä proteiini. Kalmoduliini sitoutuu kalsiumioneihin ja toimii soluissa useita entsyymejä aktivoivana proteiinina sekä säätelee useitä tärkeitä solujen toimintoja, muun muassa solujenvälistä viestintää ja lihaskudoksen supistumista.


title: Kalmoduliini

text: Ihmisen kalmoduliini on 148 aminohaposta koostuva, molekyylimassaltaan noin 17 kDa kokoinen proteiini, joka koostuu neljästä toistuvasta samanlaisesta yksiköstä. Kalmoduliini koostuu pääasiassa polaarisista aminohapoista, jotka muodostavat niin kutsutun EF-käsirakenteen. Polaaristen aminohappojen lisäksi proteiinissa on muutama hydrofobinen aminohappo. EF-käsi on rakenne, joka koostuu kahdesta α-kierteestä, joita yhdistää silmukka. Kaikki alayksiköt kykenevät sitoutumaan yhteen kalsiumioniin, ja kalsiumionin sitoutumiskohta on kierteitä yhdistävässä silmukassa. Kun kalsiumionit sitoutuvat kalmoduliiniin, muuttuu proteiinin konformaatio siten, että hydrofobiset aminohapot tulevat esille. Nämä hydrofobiset aminohapot sitovat kalmoduliinin muiden proteiinien α-kierteisiin. Sitoutumista tapahtuu, kun kalsiumionikonsentraatio soluissa on yli 500 nmol/l.


title: Kalmoduliini

text: Kalmoduliinin kalsiumioni-indusoitu konformaation muutos aktivoi useita muita proteiineja, kuten useita tärkeitä entsyymejä. Näitä ovat muun muassa ravinnonhyödyntämistä, ionien solukalvon läpäisevyyttä sekä välittäjäaineiden synteesiä ja vapautumista sääteleviä proteiineja fosforyloivat kalsium-kalmoduliiniriippuvaiset proteiinikinaasit, glykogeenin biosynteesiin ja hajotukseen osallistuvat entsyymit fosforylaasikinaasi ja proteiinifosfataasi 1 ja typpioksidisyntaasit. Lisäksi kalmoduliini säätelee mitoosia ja osallistuu sileän lihaskudoksen supistumiseen aktivoimalla myosiinin kevytketjun kinaasientsyymiä, joka fosforyloi myosiinipeptidin pään, mikä sallii myosiinin sitoutua aktiiniin.


title: Belousov–Zhabotinskyn reaktio

text: Belousov–Zhabotinskyn reaktio (BZ reaktio) on kemiallinen reaktio, jolla monesti demonstroidaan kemiallista systeemiä, joka ei ole tasapainossa. Kyseessä on oskilloiva reaktio eli reaktio liikkuu tasapainoasemansa ympärillä.


title: Belousov–Zhabotinskyn reaktio

text: 1950-luvulla Boris Belousov oli töissä Neuvostoliiton terveysministeriön biofysiikan laitoksella. Belousov tutki tuolloin Krebsin sykliä, jossa asetyylijohdannaiset hapetetaan hiilidioksidiksi. Hän yritti simuloida sykliä koeputkessaan sekoittamalla sitruunahappoa, bromaattia, happoa ja ceriumia, jolloin syntyi oskilloiva reaktio värittömästä keltaiseen. Reaktio kesti yli tunnin huoneenlämmössä. Belousov ryhtyi tutkimaan löytämäänsä reaktiota. Hän myös luonnosteli ensimmäisen version reaktiomekanismista. Hänen kollegansa Safronov ehdotti lisäämään reaktioon ferroiinia, joka toimii reaktiossa väriaineena. Belousov ei koskaan saanut julkaistua artikkelia tieteellisessä julkaisussa, koska hänen teoriansa ei ollut virheetöntä. Vuonna 1961 opiskelija Anatol Zhabotinsky kehitti Belousovin reakiota. Zhabotinsky julkaisi tulokset viitaten Belousovin aikaisempiin tuloksiin. Länsi-Euroopassa tulokset tulivat julkisuuteen vasta 1968. Vuonna 1972 Richard J. Field, Endre Körös, and Richard M. Noyes julkaisivat mekanismin Belousov–Zhabotinskyn reaktiolle.


title: Belousov–Zhabotinskyn reaktio

text: Reaktion mekanismi on monimutkainen. Reaktiossa käytetään tavallisesti hapetus-pelkistyskatalyyttiä: tavallisia ovat Ce(+III)/Ce(+IV), Mn(+II) tai ferroiini), mutta myös ruteniumkomplekseja on tutkittu. Reaktio vaatii orgaanisen molekyylin, joka on helppo bromata ja hapettuu helposti. Tavallisesti tämä on malonihappo, mutta myös sitruunahappoa on käytetty. Reaktio vaatii bromaattia, joka on tavallisesti kalium- tai natriumbromaattia. Aineet liuotetaan tavallisesti joko rikki- tai typpihappoon.


title: Belousov–Zhabotinskyn reaktio

text: Reaktiomekanismi voidaan tiivistää kymmeneen reaktioyhtälöön:


title: San Giorgio -luokka

text: San Giorgio -luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston kahden 1900-luvun alussa valmistetun aluksen muodostama panssariristeilijäluokka.


title: Cameron Winklevoss

text: Cameron Howard Winklevoss (s. 21. elokuuta 1981 Southampton, New York) on yhdysvaltalainen uransa jo päättänyt soutaja, yrittäjä ja liikemies. 193 senttimetriä pitkä ja 96 kilogrammaa painava Winklevoss edusti urallaan Saugatuck Rowing Clubia.


title: Cameron Winklevoss

text: Winklevoss osallistui identtisen kaksoisveljensä Tyler Winklevossin kanssa kaksikkoon vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä sijoittuen kuudenneksi. Winklevossit olivat mukana voittamassa kultaa kahdeksikosta ja hopeaa perämiehettömästä nelosesta vuoden 2007 Pan-Amerikan kisoista Rio de Janeirosta. Winklevossin veljekset päättivät soutu-uransa vuonna 2012.


title: Cameron Winklevoss

text: Winklevossin veljekset tunnetaan todennäköisesti parhaiten heidän yhdessä Divya Narendran kanssa vuonna 2003 kehittelemästään yliopistojen välisestä viestintäpalvelusta HarvardConnectionista (myöhemmin ConnectU), joka sai nimensä kolmikon opiskelupaikasta Harvardin yliopistosta. He pyysivät projektiin mukaan erästä lahjakasta Harvardin opiskelijaa Mark Zuckerbergiä, joka otti ideaa HarvardConnectionista parantaakseen omaa työn alla olevaa hieman samankaltaista viestintäpalveluaan Facebookia. Facebookin noustua suosituksi Winklevossit ja Narendra haastoivat Zuckerbergin oikeuteen suullisen sopimuksen rikkomuksesta ja varastamisesta ja saivat 65 miljoonan dollarin korvausmaksun.


title: Cameron Winklevoss

text: Cameron Winklevoss perusti sosiaalisen median sivuston "Guest of a Guest" yhdessä Rachelle Hruskan kanssa vuonna 2008. Nykyisin Winklevossin veljeksillä on oma yritys, vuonna 2012 perustettu yritystoiminnan aloituksen rahoittamiseen erikoistunut Winklevoss Capital Management.


title: Cameron Winklevoss

text: Vuonna 2010 sai ensi-iltansa elokuva "The Social Network", joka kertoo Facebookin syntytarinan. Cameron Winklevossia esittää elokuvassa Armie Hammer.


title: Koja-yhtiöt

text: Koja-yhtiöt on vuonna 1935 perustettu perheomisteinen suomalainen ilmankäsittely- ja ilmastointilaitteita valmistava yritysryhmä. Koja-yhtiöt muodostuu Koja Oy:stä, Kojacool Oy:stä ja Fennocon Oy:stä. Yritys toteuttaa ilmankäsittelyratkaisuja sekä puhaltimia niin rakennuksiin, laivoihin kuin teollisuuteen.


title: Koja-yhtiöt

text: Koja Oy kehittää, valmistaa ja markkinoi ilmastointi- ja ilmankäsittelyratkaisuja sekä puhaltimia rakentamisen, teollisuuden ja laivojen tarpeisiin.


title: Koja-yhtiöt

text: Kojacool Oy vastaa päämiessuhteista italialaisiin laitevalmistajiin.


title: Koja-yhtiöt

text: Fennocon Oy on Koja-yhtiöihin kuuluva laiva- ja laitesuunnitteluun erikoistunut insinööritoimisto.


title: Koja-yhtiöt

text: Rakennusmestari Väinö Aalto ja insinööri Oskari J. Koivunen perustavat Koja Oy:n Tampereella. Koja valmisti alkuvuosina rakennusteollisuuden tuotteita, kuten heloja, ilmanvaihtoventtiilejä, ikkunarautoja, myymäläkalustojen metalliosia ja pilkkejä. Kojan toiminta laajeni vuonna 1939 kun yritys osti oman tontin Tampereelta, Hatanpään Puistokujalta.


title: Koja-yhtiöt

text: Sotavuosien aikana Koja valmisti pääosin häkäpönttöjä ja puukaasutinlaitteita armeijan autoihin. Toisen maailmansodan päätyttyä Koja valmisti ensimmäisen oman teollisuuspuhaltimen.


title: Koja-yhtiöt

text: Kojassa päätettiin keskittyä pääosin ilmanvaihdon tuotteiden valmistukseen. Vuonna 1951 ensimmäiset omat ilmastointikoneet valmistettiin Kojan tehtaalla. Vuonna 1952 Kojan liikevaihto nousi ensimmäisen kerran yli 25 miljoonan markan.


title: Koja-yhtiöt

text: Koja teki mittavia ilmastointiurakoita kuten muun muassa Tampereen jäähalliin. Koja Oy osti tontin Lentokentänkadulta Rantaperkiöstä. Väinö Aallon poika Pekka Aalto nimitettiin Koja Oy:n toimitusjohtajaksi.


title: Koja-yhtiöt

text: Koja-yhtiöiden työntekijämäärä nousi yli sadan ja vienti Neuvostoliittoon käynnistyi. Uusi pääkonttorirakennus valmistui ja toiminta siirtyi kokonaisuudessaan Rantaperkiöön. Koja sai merkittävän toimituksen Irakiin, joka käsitti ilmastointilaitteiden toimituksen ja asennuksen 28 ammattikoululle.


title: Koja-yhtiöt

text: Koja-yhtiöt täytti 50 vuotta vuonna 1985 ja liikevaihto kasvoi yli 60 miljoonaan markkaan. Riku Helle nimitettiin Koja Oy:n toimitusjohtajaksi.


title: Koja-yhtiöt

text: Koja-yhtiöiden liikevaihto ylitti 100 miljoonan markan rajan. Vuonna 1993 Vesa Sorkio nimitettiin Koja Oy:n ja Koja Ilmastointi Oy:n toimitusjohtajaksi. Projektivienti Venäjälle käynnistyi uudelleen ja Kojassa aloitettiin Marine-liiketoiminta, jonka kautta Koja pääsi suunnittelemaan ja toimittamaan maailman suurimpien risteilyalusten ilmastointeja. Vesa Sorkio nimitettiin koko Koja-Yhtiöt Oy:n toimitusjohtajaksi. Vuonna 1998 Kojan uusi tehdas rakennettiin Jalasjärvelle.


title: Koja-yhtiöt

text: 2000-luvun alussa Koja laajensi Jalasjärven tehdastaan. Liiketoiminta-alueiksi muodostuivat marine, prosessipuhaltimet ja yleisilmanvaihto. Kansainvälistyvä liiketoiminta vei perheyrityksen globaaliin talouteen. Marinessa Koja sai merkittäviä risteilyalusten ilmastointiurakoita kuten maailman suurimpien risteilyalusten Oasis-sarjan, prosessipuhaltimissa muun muassa mittavan puhallintoimituksen Uruguayhin sellutehtaalle ja yleisilmanvaihdossa Helsinkiin rakennetun Musiikkitalon ilmastoinnin Future-koneilla. Urakointitoiminta myytiin vuonna 2008 ja Koja keskittyi teolliseen valmistukseen.


title: Koja-yhtiöt

text: Vuonna 2011 Koja Oy:n toimitusjohtajaksi nimitettiin Matti Sippola, Kojacool Oy:n toimitusjohtajaksi Harri Huhtamäki ja Koja-Yhtiöt Oy:n toimitusjohtajaksi Jorma Aalto. Koja ryhtyi pääosakkaaksi suunnittelutoimisto Fennocon Oy:hyn. Elinkaaripalvelut eriytettiin omaksi liiketoiminta-alueeksi. Leena Aalto nimitettiin Koja-Yhtiöt Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 2014. Konsernin liikevaihto ylitti 64 miljoonaa euroa ja henkilöstä oli noin 280. Koja-yhtiöt käynnisti vuonna 2015 historiansa suurimman Suomeen tehtävän investointiohjelman. Lisäksi Koja perusti tytäryhtiön Venäjälle ja laivapuolella elinkaaripalveluja tehostettiin Floridaan perustetulla kaupintavarastolla. Perheyritys täyttää 80 vuotta.


title: Sohjanansuu

text: Sohjanansuu () on entinen kylä Karjalan tasavallan Louhen piirin Kiestingin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Tuoppajärvestä Pääjärveen virtaavan Sohjananjoen suussa 25 kilometriä Kiestingistä linnuntietä länteen.


title: Sohjanansuu

text: 1700-luvun alussa syntynyt Sohjanansuu oli Pääjärven eli myöhemmän Oulangan volostin vanhimpia kyliä. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se muodosti lähikylineen Oulangan volostiin kuuluneen kyläkunnan, joka käsitti myös Laitasalmen (ven. "Laidasalma") ja Miikkulanlahden ("Nikolskaja Guba") kylät. Vuonna 1905 niissä oli 390 asukasta. Sohjanansuun kylässä oli 27 taloa ja 150 asukasta.


title: Sohjanansuu

text: Neuvostoaikana perustettiin Kiestingin piirin Laitasalmen kyläneuvosto, jota myöhemmin kutsuttiin Sohjanan kyläneuvostoksi, koska sen keskuspaikka oli Sohjanansuussa. Siihen kuuluivat myös Kananaisen eli Tungjärven, Käpälin (ven. "Kjabel") ja Pontšelensuun ("Ust-Pontša") kylät, 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa syntynyt Sohjanankosken asutus sekä kaksi metsätyömaata. Vuonna 1933 kyläneuvostossa oli 844 asukasta, joista vajaat 80 % oli karjalaisia ja loput etupäässä Sohjanankoskella ja Käpälissä asuneita suomalaisia ja venäläisiä. Sohjanansuussa oli 113 asukasta, jotka yhtä suomalaista lukuun ottamatta olivat kaikki karjalaisia.


title: Sohjanansuu

text: Sohjanan kyläneuvoston keskus siirrettiin vuonna 1958 Sohjanankoskelle. Samalla siihen liitettiin Tuhkalan kyläneuvosto. Myöhemmin Sohjanansuu jäi Kumajoen säännöstelyaltaan vedenpinnan alle.


title: Nicola Leali

text: Nicola Leali (s. 17. helmikuuta 1993 Castiglione delle Stiviere) on italialainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Serie A:ssa pelaavaa Frosinone Calciota lainalla saman sarjan Juventuksesta. Leali on oikeajalkainen.


title: Nicola Leali

text: Lealin kasvattajaseura on Brescia Calcio. Hän debytoi seuran edustusjoukkueen paidassa Serie A:ssa toukokuussa 2011 AC Cesenaa vastaan. Ottelu jäi Lealin ainoaksi Brescian paidassa Serie A:ssa. Yhteensä hän pelasi seuran paidassa 16 ottelua. Heinäkuussa 2012 Leali siirtyi Serie A:n Juventukseen. Kauden 2012-2013 hän oli kokonaan lainassa Serie Bn Virtus Lancianossa pelaten 37 ottelua ja seuraavan kauden hän oli lainassa saman sarjan Spezia Calciossa pelaten 39 ottelua. Kauden 2014-2015 Leali pelasi Serie A:han nousseessa AC Cesenassa. Hän pelasi 28 ottelua pitäen nollapelin neljä kertaa.


title: Nicola Leali

text: Heinäkuussa 2015 Leali siirtyi kauden mittaisella lainasopimukselle Serie A:han nousseeseen Frosinone Calcioon.


title: Nicola Leali

text: Leali on edustanut Italiaa käytännössä kaikissa nuorten maajoukkueissa. Vuonna 2013 oli mukana voittamassa hopeaa alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuista Israelista, muttei pelannut turnauksessa minuuttiakaan.


title: Nicola Leali

text: Italia


title: Kuntikylä

text: Kuntikylä (myös "Kuntijärvi", ) on entinen kylä Karjalan tasavallan Louhen piirin Kiestingin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Pääjärvestä Kuntijärveen laskeneen Kuntijoen rannalla 55 kilometriä Kiestingistä linnuntietä luoteeseen.


title: Kuntikylä

text: 1700-luvun alussa syntynyt Kuntikylä oli Pääjärven eli myöhemmän Oulangan volostin vanhimpia kyliä. Vuonna 1859 se mainitaan volostin keskuspaikkana.


title: Kuntikylä

text: 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Kuntikylä muodosti lähikylineen Oulangan volostiin kuuluneen kyläkunnan, joka käsitti myös Kankahaisen (ven. "Borovskaja") ja Niskan kylät sekä Kukasjärven ("Kukasozero") uudiskylän. Vuonna 1905 niissä oli 397 asukasta. Kuntikylässä oli 22 taloa ja 177 asukasta.


title: Kuntikylä

text: Neuvostoaikana Kuntikylä kuului Kiestingin piirin Niskan kyläneuvostoon. Vuonna 1933 siellä oli 212 asukasta, joista lähes 90 % oli karjalaisia ja loput etupäässä venäläisiä. Vuoden 1960 asutusluettelossa kylää ei enää mainita. Myöhemmin se jäi Kumajoen säännöstelyaltaan vedenpinnan alle.


title: Oscar Ågren

text: Oscar Ågren (18. heinäkuuta 1914 Tukholma – 26. lokakuuta 1992 Nacka) oli ruotsalainen väli- ja keskisarjan amatöörinyrkkeilijä, jonka ura ajoittui vuosille 1934–1941.


title: Oscar Ågren

text: Oscar Ågren aloitti nyrkkeilyuransa välisarjassa eli alle 66,7 kg lokakuussa 1934 tukholmalaisen Narva BK:n riveissä. Ensimmäisen maaottelunsa Ågren nyrkkeili tammikuussa 1937 suomalaista Bruno Ahlbergia vastaan, mutta koki suomalaiselle Los Angelesin olympiamitalistille tappion. Ruotsin mestari hänestä tuli samana vuonna maaliskuussa. Sen jälkeen hän pääsi edustamaan Ruotsia EM-kisoissa Milanossa. Ågren voitti kaksi ensimmäistä otteluaan, mutta koki välierässä tappion Saksan olympiahopeamitalisti Michael Murachille. Ottelussa pronssista Ågren voitti puolalaisen Stanislaw Sipinskin.


title: Oscar Ågren

text: Vuoden 1938 Ruotsin mestaruuden ja useiden maaotteluiden jälkeen Ågren edusti Ruotsia vuoden 1939 EM-kisoissa Dublinissa – tällä kertaa keskisarjassa eli alle 72,6 kg. Kuten edellisissäkin EM-kisoissa Ågren pääsi välieriin, mutta tappio puolalaiselle Josef Pisarskille pudotti hänet pronssiotteluun, jossa hän voitti englantilaisen Henry Daviesin. Vuonna 1940 hän otteli Ruotsin keskisarjan mestaruudesta, mutta koki tappion Einar Hammarille, jota vastaan hän urallaan oli otellut aiemmin jo neljä kertaa ja voittanut kaikki edelliset kohtaamiset. Viimeiset ottelunsa Ågren otteli helmikuussa 1941.


title: Oscar Ågren

text: Ågren saavutti amatöörinyrkkeilyurallaan kaksi EM-pronssia, kaksi Ruotsin mestaruutta, otteli 11 maaottelussa, joissa saavutti viisi voittoa. Hänet valittiin uransa jälkeen Ruotsin nyrkkeilyn Stora Grabbareihin numerolla 28.


title: Oscar Ågren

text: Ågren kuului veljessarjaan, jossa kolme muutakin veljestä oli tunnettuja nyrkkeilijöitä. Carl muutti Yhdysvaltoihin ja nyrkkeili ammattilaisena. Erik nyrkkeili samaan aikaan Oscarin kanssa ja saavutti olympia- ja EM-pronssia 1930-luvun lopulla. Nuorin veli Ture saavutti saavutti Ruotsin mestaruuden ja edusti maaotteluissa.


title: Soukelo

text: Soukelo () on entinen kylä Karjalan tasavallan Louhen piirin Kiestingin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Soukelojärven rannalla 75 kilometriä Kiestingistä linnuntietä luoteeseen.


title: Soukelo

text: Entisen Ruvan saamelaispogostan alueelle perustettu Soukelo muodosti 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa lähikylineen Oulangan volostiin kuuluneen kyläkunnan. Vuonna 1905 siihen kuuluivat Soukelon lisäksi Ruvan ja Tumtšan kylät sekä Koutajärvenpään ja Ruvanniskan uudiskylät, joissa oli 512 asukasta. Soukelon kylässä oli 18 taloa ja 150 asukasta.


title: Soukelo

text: Neuvostoaikana Soukelo kuului Kiestingin piirin Ruvan kyläneuvostoon. Vuonna 1933 siellä oli 91 asukasta, jotka kaikki olivat karjalaisia. Vuoden 1960 asutusluettelossa kylää ei enää mainita. Myöhemmin se jäi Jovan säännöstelyaltaan vedenpinnan alle.


title: Angeliño

text: José Ángel Esmorís Tasende (tunnetaan paremmin taiteilijanimellään "Angeliño" tai nimellä "José Ángel Tasende", s. 4. tammikuuta 1997 Coristanco) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Yhdysvaltain Major League Soccerissa pelaavaa New York City FC:tä lainalla Englannin valioliigan Manchester Citystä. Pelipaikaltaan vasenjalkainen Angeliño on vasen laitapuolustaja.


title: Angeliño

text: Angeliño siirtyi Manchester Cityn juniorijoukkueeseen vuonna 2013 kotimaansa Deportivo La Coruñasta. Kaudella 2014-2015 hän oli yhdessä Valioliigaottelussa penkillä. Heinäkuussa 2015 Angeliño siirtyi Manchester Cityn yhteistyöseuraan, Major League Soccerin New York City FC:hen vuoden 2015 loppuun kestävällä sopimuksella. Hän debytoi pääsarjatasolla samassa kuussa.


title: Angeliño

text: Angeliño on pelannut Espanjan alle 17-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa yhden ottelun vuonna 2013.


title: Tyler Winklevoss

text: Tyler Howard Winklevoss (s. 21. elokuuta 1981 Southampton, New York) on yhdysvaltalainen uransa jo päättänyt soutaja, yrittäjä ja liikemies. Winklevoss on 196 senttimetriä pitkä ja painaa 93 kilogrammaa.


title: Tyler Winklevoss

text: Winklevoss kilpaili kaksikossa yhdessä identtisen kaksosveljensä Cameron Winklevossin kanssa vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä. He sijoittuivat kuudenneksi. Vuoden 2007 Pan-Amerikan kisoissa Rio de Janeirossa Winklevossit olivat mukana saavuttamassa kultaa kahdeksikosta ja hopeaa perämiehettömästä nelosesta. Winklevossit lopettivat urheilu-uransa vuonna 2012.


title: Tyler Winklevoss

text: Winklevossit tunnetaan todennäköisesti parhaiten heidän yhdessä Divya Narendran kanssa vuonna 2003 kehittelemästään yliopistojen välisestä viestintäpalvelusta HarvardConnectionista (myöhemmin ConnectU), joka sai nimensä kolmikon opiskelupaikan Harvardin yliopiston mukaan. Veljekset ja Narendra pyysivät erästä lahjakasta saman yliopiston opiskelijaa Mark Zuckerbergiä mukaan projektiin. Zuckerberg kuitenkin otti ideaa HarvardConnectionista parantaakseen omaa työn alla olevaa viestipalveluaan, Facebookia. Facebookin suosion myytä Winklevossit ja Narendra haastoivat Zuckerbergin oikeuteen ja saivat tältä 65 miljoonan dollarin korvausmaksun.


title: Tyler Winklevoss

text: Urheilu-uransa jälkeen, vuonna 2012, Winklevossin veljekset perustivat yritystoiminnan aloituksen rahoittamiseen erikoistuneen yrityksen, Winklevoss Capital Managementin.


title: Tyler Winklevoss

text: Facebookin syntytarinasta kertova elokuva "The Social Network" sai ensi-iltansa vuonna 2010. Tyler Winklevossia esittävät elokuvassa sekä Armie Hammer että Josh Pence.


title: Harry Glaß

text: Harry Glaß (11. lokakuuta 1930 Klingenthal – 13. joulukuuta 1997 Rodewisch) oli saksalainen mäkihypyn olympiamitalisti. Hän edusti urallaan SC Aufbau Klingenthalia. Glaß työskenteli siviilissä poliisina.


title: Harry Glaß

text: Glaß saavutti normaalimäen olympiapronssia vuoden 1956 talviolympialaisista Cortina d’Ampezzosta. Hän jäi hopeaa saavuttaneesta Aulis Kallakorvesta vain puoli pistettä ja kultamitalisti Antti Hyvärisestäkin vain kaksi ja puoli pistettä. Mitali oli ensimmäinen itäsaksalaisen urheilijan saavuttama olympiamitali. Tuolloin olympiakisoilla oli myös MM-arvo. Glaß osallistui vuoden 1958 MM-kilpailuihin sijoittuen normaalimäessä neljänneksi. Kauden 1956-1957 Keski-Euroopan mäkiviikolla hän sijoittui viidenneksi.


title: Harry Glaß

text: Lempinimellä "Cherry" tunnettu Glaß ei ollut samasta sukunimestä huolimatta mitään sukua mäkihypyn olympia- ja MM-mitalistille Henry Glaßille. Harry Glaß kuoli joulukuussa 1997 67-vuotiaana.


title: Niska (Kiestinki)

text: Niska () on kylä Karjalan tasavallan Louhen piirin Kiestingin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Pääjärven koillisrannalla 73 kilometriä Kiestingistä luoteeseen. Kylässä on 34 asukasta (vuonna 2013).


title: Niska (Kiestinki)

text: Pääjärven volostiin kuulunut Niskan kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1788. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se kuului Oulangan volostin Kuntikylän kyläkuntaan. Vuonna 1905 kylässä oli 18 taloa ja 118 asukasta.


title: Niska (Kiestinki)

text: Neuvostoaikana perustettiin Kiestingin piiriin kuulunut Niskan kyläneuvosto, johon käsitti myös Hirvieniemen (ven. "Hirvinavolok"), Kukasjärven ("Kukasozero") ja Kuntikylän sekä joukon 1920- ja 1930-luvun vaihteessa syntyneitä metsätyömaita. Vuonna 1933 niissä oli 666 asukasta, joista yli 90 % oli karjalaisia ja loput etupäässä venäläisiä. Niskan kyläryhmään kuuluivat Niskankylän lisäksi Aarinkiranta, Nuuppa ja Säynöäniemi. Niissä oli yhteensä 129 asukasta, kaikki karjalaisia. Vuonna 1959 Niskan kyläneuvostoon liitettiin Oulangan kyläneuvosto.


title: Niska (Kiestinki)

text: Niskaan johtaa maapohjainen tie Kiestingistä. Palveluihin kuuluvat kirjasto ja lääkintäasema. Kylässä on jatkosodassa kaatuneiden neuvostoliittolaisten rajavartijoiden hautapaikka ja lähistöllä kivikautinen asuinpaikka. Majoitusta ja muita matkailupalveluja tarjoaa lomakylä Niska.


title: Erik Ågren (nyrkkeilijä)

text: Erik Ågren (3. tammikuuta 1916 Stallarholmen – 3. heinäkuuta 1985 Hägersten) oli ruotsalainen kevyen ja välisarjan amatöörinyrkkeilijä, jonka ura ajoittui vuosille 1934–1942. Hän saavutti olympiapronssia ja EM-hopeaa.


title: Erik Ågren (nyrkkeilijä)

text: Erik Ågren aloitti nyrkkeilyuransa kevyessä sarjassa eli alle 61,2 kg huhtikuussa 1934 tukholmalaisen Narva BK:n riveissä. Ensimmäisen maaottelunsa Ågren nyrkkeili lokakuussa 1935 Ruotsi–Englanti-maaottelussa. Vaikka hän koki maaliskuussa 1936 loppuottelutappion Ruotsin mestaruusturnauksessa, hänet valittiin kesällä Berliinin olympialaisiin. Niissä hän voitti 1. kierroksella Meksikon Lorenzo Delgadon, 2. kierroksella Italian Marino Facchinin ja 3. kierroksella Yhdysvaltain Andrew Scrivanin. Sen jälkeen oli vuorossa välieräottelu Viron Nikolai Stepulovia vastaan, jonka Ågren hävisi. Sen jälkeen Ågren otteli pronssista toista välierissä hävinnyttä eli tanskalaista Poul Kopsia vastaan, jonka hän voitti ja saavutti näin olympiapronssia.


title: Erik Ågren (nyrkkeilijä)

text: Ågrenin nyrkkeilyura jatkui sen jälkeen vielä samassa sarjassa. Hän sai hyvityksen olympiakisojen välierätappiolleen joulukuussa 1936 voittamalla Stepulovin Tallinnassa. Keväällä 1937 hän saavutti ensimmäisen Ruotsin mestaruutensa ja edusti Ruotsia Milanon EM-kisoissa, jossa koki tappion ennen mitaliotteluita Saksan Herbert Nürnbergille, josta sarjan Euroopan mestari. Vuoden 1938 Ruotsin mestaruuden ja maaotteluiden jälkeen oli edessä vuonna 1939 EM-kisavuosi. Ågren oli noussut sarjaa ylemmäs välisarjaan eli alle 66,7 kg. Hän pääsi kahden voittamansa ottelun jälkeen loppuotteluun, mutta koki tappion Puolan Antoni Kolczynskille. Ågren jatkoi uraansa vielä sen jälkeen, vaikka alkaneen maailmansodan vuoksi kansainvälisiä suurkilpailuja ei järjestetty. Hän saavutti Ruotsin mestaruudet vielä 1940 ja 1941, mutta koki tappion vuoden 1942 kisojen loppuottelussa. Tähän loppuottelutappioon Ågren päättikin uransa.


title: Erik Ågren (nyrkkeilijä)

text: Ågren saavutti amatöörinyrkkeilyurallaan olympiapronssia, EM-hopeaa, viisi Ruotsin mestaruutta, otteli 15 maaottelussa, joissa saavutti 14 voittoa. Hänet valittiin uransa jälkeen Ruotsin nyrkkeilyn Stora Grabbareihin numerolla 25. Suomalaisista Ågrenin vastustajana oli vain Ahti Lehtinen, jonka Ågren tyrmäsi huhtikuussa 1939 käydyssä maaottelussa.


title: Erik Ågren (nyrkkeilijä)

text: Ågren kuului veljessarjaan, jossa kolme muutakin veljestä oli tunnettuja nyrkkeilijöitä. Carl muutti Yhdysvaltoihin ja nyrkkeli ammattilaisena. Oscar nyrkkeili samaan aikaan Erikin kanssa ja saavutti kaksi EM-pronssia 1930-luvun lopulla. Nuorin veli Ture saavutti saavutti Ruotsin mestaruuden ja edusti maaotteluissa.


title: Ruva

text: Ruva () on entinen kylä Karjalan tasavallan Louhen piirin Kiestingin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Ruvanjärven rannalla 80 kilometriä Kiestingistä linnuntietä luoteeseen.


title: Ruva

text: Seudun saamelaisasutus mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1611. Vuoteen 1793 mennessä siitä muodostettiin Pääjärven eli Ruvan pogosta, jonka kaikkia 22 perhettä kutsuttiin yhä saamelaisiksi. Myöhemmin he omaksuivat maanviljelyn ja sulautuivat karjalaisiin.


title: Ruva

text: 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Ruva kuului Oulangan volostin Soukelon kyläkuntaan. Vuonna 1905 kylässä oli 27 taloa ja 182 asukasta. Lähistölle oli syntynyt yksitaloinen Ruvanniskan uudiskylä.


title: Ruva

text: Neuvostoaikana perustettiin Kiestingin piiriin kuulunut Ruvan kyläneuvosto, joka käsitti myös Soukelon, Tumtšan ja Ukonniemen (ven. "Tsipringa") kylät sekä joukon 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa syntyneitä metsätyömaita. Vuonna 1933 kyläneuvostossa oli 672 asukasta, joista yli 90 % oli karjalaisia ja loput etupäässä venäläisiä. Ruvan kyläryhmään kuuluivat Niemi, Ruvanniska, Saari ja Tšokka. Niissä oli yhteensä 231 asukasta, lähes kaikki karjalaisia.


title: Ruva

text: Niskan kyläneuvostoon kuulunut Ruvan kylä lakkautettiin autiona vuonna 1962. Myöhemmin se jäi pääosin Jovan säännöstelyaltaan vedenpinnan alle. Nykyään alue on täysin asumaton.


title: Sound Pack

text: Sound Pack voi tarkoittaa:


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text: Todennäköisyydet generoiva funktio (lyhennetään joskus "tgf") on todennäköisyyslaskennassa ja tilastotieteessä satunnaismuuttujan todennäköisyysjakaumasta määritelty funktio, jonka avulla voidaan laskea jakauman todennäköisyyksiä ja tekijämomentteja.


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text: Todennäköisyydet generoiva funktio voidaan määritellä sekä diskreeteille- että jatkuville satunnaismuuttujille. Se on kuitenkin käytännöllisempi diskreeteille satunnaismuuttujille, jonka tuloksia esitellään tässä.


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text: Todennäköisyydet generoiva funktio on odotusarvo


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text:
Diskreetille satunnaismuuttujalle generoiva funktio on potenssisarja
jonka eri asteisten potenssien kertoimet ovat pistetodennäköisyysfunktion arvoja eri satunnaismuuttujan formula_3 arvoille formula_4. Muuttuja formula_5 on usein reaaliluku, mutta se voi olla myös kompleksiluku, sillä kaikki tarvittavat matemaattiset ominaisuudet periytyvät myös sille. Laittamalla muuttujan formula_5 arvoksi nolla, voidaan funktion derivaatoista poimia esille todennäköisyydet ja arvolla yksi, laskea niistä erilaisia summia.


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text:
Potenssisarja suppenee yleisesti reaaliluvuilla vain, jos formula_7. Siten arvo formula_8 on sallittu arvo. Sen sijaan arvo formula_9 ei välttämättä käy, sillä sarja ei silloin suppene yleisessä tapauksessa. Potenssisarjalla saattaa kuitenkin olla olemassa sarjan raja-arvo, kun ykköstä lähestytään vasemmalta päin. Jos näin on, niin raja-arvoa voidaan ilmaista miinus-merkillä
Todennäköisyyslaskennassa alueen voi laajentaa formula_11, sillä summassa olevien todennäköisyyksien summa on aina yksi. Monissa teksteissä formula_12 merkitään siksi formula_13. Merkintää sovelletaan tässä myös derivaatoille.


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text: Jatkuvalle satunnaismuuttujalle generoiva funktio määritetään


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text: Yleisessä tapauksessa, missä formula_15, saadaan


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text:
Erityistapauksessa, jossa formula_17 ja niiden todennäköisyydet vastaavasti formula_18, tulee generoivasta funktiosta
josta saadaan
kunhan formula_21


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text:
Yleisessä tapauksessa, missä formula_15, saadaan
sillä satunnaismuuttujan kaikkien arvojen todennäköisyyksien summa on aina yksi.


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text: Jos muodostetaan uusi satunnaismuuttuja formula_24 kahdesta riippumattomasta satunnaismuuttujasta formula_25 ja formula_26 merkitsemällä formula_27, voidaan uusi generoiva funktio muodostaa vanhojen avulla


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text:
Satunnaismuuttujan momentit generoiva funktio on odotusarvo
Momenttifunktio voidaan kirjoittaa todennäköisyydet generoivan funktion avulla


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text: Sarjan derivointi suoritetaan jokaiselle sarjan termille yksittäin seuraavasti:


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text:
Ensimmäisen derivoinnin tulokset voidaan kirjoittaa
ja sen arvo ykkösessä antaa
eli tuloksena on satunnaismuuttujan odotusarvo. Toisen derivoinnin tulokset voidaan kirjoittaa
ja sen arvo ykkösessä on
eli satunnaismuuttujan toinen tekijämomentti. Odotusarvo voidaan tulkita siten ensimmäiseksi tekijämomentiksi.
Yleisesti, kun on otettu r:s derivaatta, saadaan
eli r:s tekijämomentti.


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text:
Erityistapauksessa, jossa formula_40 ja niiden todennäköisyydet vastaavasti formula_41, saadaan derivaatoista määritetty pistetodennäköisyydet formula_42. Generoiva funktio on nyt
ja sen ensimmäinen derivaatta on
Sijoittamalla siihen formula_8 saadaan
kun tilanteessa "formula_47" huomataan formula_48 Toinen derivaatta antaa
ja sijoittamalla taas formula_8 saadaan
Pienellä päättelyllä saadaan todennäköisyydet laskettua
Tästä lausekkeesta voidaan ymmärtää funktion nimi: "todennäköisyydet generoiva funktio".


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text:
Noppapeleissä käytetään arpakuutiota, jolla arvotaan kuusi lukua 1−6 ja jonka eri lukujen todennäköisyydet ovat yhtä todennäköisiä (eli noppa antaa luvun formula_53 todennäköisyydellä formula_54. Muodostetaan todennäköisyydet generoiva funktio
jolla on ominaisuus
eli todennäköisyyksien summa on yksi.


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text: Koska todennäköisyydet ovat samat ja muualla nolla, on sarja itse asiassa summa:


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text:
Derivaatta kohdassa yksi on
ja


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text:
Toinen derivaatta kohdassa yksi on
ja


title: Todennäköisyydet generoiva funktio

text: Huomaa, miten saadaan varianssi näistä kahdesta tuloksesta


title: Raastuvankokous

text: Raastuvankokous oli Ruotsissa ja sitä myötä myös Suomessa keskiaikaisissa kaupunkilaeissa määrätty kokous, jossa kaupungin porvarit, myöhemmin äänivaltaiset asukkaat, päättivät pormestarin johtamina asioistansa. Jo 1600-luvulla sen olennaisin tehtävä oli luottamusmiesten valitseminen. Jos kaupungissa ei ollut valtuusmiehiä, pidettiin määräasioiden käsittelyä varten raastuvanoikeus kesä- tai joulukuussa ja muulloinkin, jos maistraatti katsoi raastuvankokouksen tarpeelliseksi tai kuvernööri päätti, että oli pidettävä raastuvankokous. Kaupungeissa, joissa oli valtuusmiehet, järjestettiin raastuvankokous, jossa valittiin kaupunginvaltuusmiehet, taksoitus- ja tarkastuslautakuntien jäsenet ja tilintarkastajat sekä määrättiin kerrallaan vähintään kolme- ja enintään viisivuotiseksi määräajaksi, kuinka suuri tulojen osa pidettiin vastaavana yhtä veroäyriä. Poikkeustapauksissa muutenkin voitiin järjestää raastuvankokouksia. Ajan myötä raastuvankokouksen merkitys pieneni. Vuoden 1917 kaupunkien kunnallislaissa määrättiin, että raastuvankokous pidettäisiin enää vain pormestarin, neuvosmiehen ja maistraatinsihteerin valitsemiseksi. Suomessa raastuvankokous lakkautettiin vuonna 1927.


title: Vidar (jumala)

text: Vidar on skandinaavisessa mytologiassa Odinin ja jättiläisnainen Gridin poika. Vidar on hiljaisuuden ja koston jumala, ja hän on jumalista toiseksi vahvin. Ragnarökissä Fenrir-susi tappaa Odinin, ja Vidar kostaa isänsä tappamalla suden paljain käsin. Vidar asettaa jalkansa Fenririn alalaeuan päälle ja repii suden kidan auki käsillään. Toisen version mukaan Vidar tappaa Fenrir-suden puukottamalla tätä sydämeen. Vidar on yksi niistä jumalista, jotka tulevat hallitsemaan Ragnarökin jälkeen syntyvää uutta maailmaa. Vidarin sali Asgårdissa on nimeltään Vidi.


title: Paattisten seurakunta

text: Paattisten seurakunta on Turun arkkihiippakuntaan ja tuomiorovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Turun kaupungin Paattisten alueella.


title: Paattisten seurakunta

text: Paattinen mainitaan ensi kerran asiakirjoissa vuonna 1359, alueen kuuluessa Maarian seurakuntaan. Vuonna 1689 alueesta muodostettiin Maarian kappeliseurakunta. 1901 annettiin määräys Paattisten erottamisesta itsenäiseksi seurakunnaksi, mikä toteutui 1937. 1973 Paattisten kunta liitettiin Turkuun. Seurakunta säilyi kuitenkin itsenäisenä ja liittyi kahdeksantena seurakuntana Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymään. Vuodesta 2000 lähtien seurakunnan kirkkoherrana on toiminut Jukka Järvensivu.


title: Paattisten seurakunta

text: Seurakunnan kirkko on 1909 rakennettu puinen Paattisten kirkko. Seurakunnalla on myös seurakuntatalo.


title: Richard Thorp

text: Richard Stanley Thorp (2. tammikuuta 1932 Purley, Surrey – 22. toukokuuta 2013 Leeds, West Yorkshire) oli englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Alan Turnerin roolista saippuasarjassa Emmerdale, jossa hän näytteli vuodesta 1982 vuoteen 2013 eli kuolemaansa saakka.


title: Art goes Kapakka

text: Art goes Kapakka on vuonna 1995 perustettu Helsingissä vuosittain elokuussa järjestettävä kaupunkifestivaali. Festivaali kestää 10 päivää ja sen kaikkiin ohjelmiin on ilmainen sisäänpääsy. Festivaalin tapahtumat järjestetään ravintoloissa, kahviloissa ja kapakoissa Helsingin keskustan, Kallion, Sörnäisten ja Töölön kaupunginosissa. Vuosittain festivaalilla on mukana yli 30 festivaaliravintolaa. Festivaalilla esitellään vuosittain yli 300 ohjelman kokonaisuus. Vuonna 2015 ravintoloita on 34 ja tapahtumia 345. Ohjelma tarjoaa laadukkaan ja monipuolisen kattauksen kotimaisten taiteilijoiden esityksiä. Mukana on musiikkia (jazzia, poppia, bluesia, rockia, funkia, kansanmusiikkia, folkia jne.), teatteriesityksiä ja performansseja, tanssia, akrobatiaa, keskusteluita ja paljon näitä elementtejä keskenään sekoittavia esityksiä.


title: Art goes Kapakka

text: Art goes Kapakassa on esiintynyt alusta lähtien suomalaisen esittävän taiteen huippunimiä. Festivaalille on tärkeää myös uuden taiteen, tekemisen ja ilmiöiden esittely. Vuosittain sarjassa yhdistyvät monet eri genret ja yleisöt. Festivaalin yhteistyökumppanina toimi vuoteen 2015 asti Sinebrychoff. Muita tärkeitä yhteistyökumppaneita ovat olleet muun muassa Interbrands Wines & Spirits, Laitilan Wirvoitusjuomatehdas sekä Viking Line.


title: Art goes Kapakka

text: Art goes Kapakan on aloittanut perinteisesti Kuorojen kierros -tapahtuma jo vuodesta 1996. Kuorojen Kierroksella yli 100 kuorosta ja lauluryhmästä (vuonna 2017 122 kuoroa) eli yli 2260 laulajasta koostuva kuoro esiintyy yhteiskonsertissa. Yhteiskonsertti järjestetään perinteisesti Senaatintorilla. Esityksen jälkeen kuorot lähtevät kiertämään Art goes Kapakoita. Kierros alkaa klo 20 ja viimeinen esiintyminen on klo 22.30. Kuorojen kierros on yksi Suomen suurimmista kuorotapahtumista.


title: Art goes Kapakka

text: Taidenäyttelysarja Tsiigaa esittelee kotimaisia kiinnostavia taiteilijoita festivaaliravintoloissa. Sarjaa kuratoi vuosittain aina kiinnostava kotimainen taiteilija tai kuraattori. Sarjaa ovat kuratoineet mm. Anna Tuori, Rauha Mäkilä, Camilla Vuorenmaa, Sakari Kannosto, Suomen Kuraattorien yhdistys sekä uusimpana Helsingin Taiteilijaseuran Taidelainaamo.


title: Art goes Kapakka

text: Art goes Kapakka esittelee ajankohtaisia aiheita ruoan ympäriltä ja tarjoaa mahtavia makuelämyksiä. Sarjassa esitellään ruokaa laajemmin, mm. demojen ja keskusteluiden äärellä. Sarjaa ovat kuratoineet mm. Jyrki Sukula, Santeri Hämäläinen, Iina Thieulon ja Kirsi Ojanperä.


title: Art goes Kapakka

text: Tiede on Taidetta -keskustelusarjassa puhutaan ajankohtaisesti tiedosta alan asiantuntijoiden kanssa. Sarja koostuu vuosittain paneelikeskusteluista ja luennoista. Sarjaa on järjestetty vuodesta 2006. Keskustelusarjan kumppaneita ovat Tekes, Suomen Akatemia ja Duodecim.Vuonna 2017 lanseerattiin uusi keskusteluohjelmakokonaisuus nimeltä AGK Pohtii.


title: Art goes Kapakka

text: Helsinki Hauskemmaksi on Art goes Kapakka -kaupunkifestivaalin tunnustuspalkinto, joka jaetaan vuosittain henkilölle tai yhteisölle, joka on riemastuttanut ja vilkastuttanut Helsingin kaupunki- ja kulttuurielämää. Palkinto luovutetaan vuosittain elokuussa Art goes Kapakan yhteydessä. Palkinnon luovuttavat Art goes Kapakan vastaava tuottaja ja festivaalin perustaja Mikko Leisti. Palkintoa on annettu vuodesta 2000.


title: Skiáthos

text: Skiáthos () on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 48 neliökilometriä ja asukasluku 6 088 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Skiáthos kuuluu Skiáthoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Saaren pääkaupunki on Skiáthoksen kaupunki.


title: Skiáthos

text: Skiáthos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Se on Pohjoisista Sporadeista läntisin ja lähimpänä Magnesian rannikkoa ja Pelionin (Pílio) niemimaata. Sen itäpuolella sijaitsevat Skópelos ja Alónnisos.


title: Skiáthos

text: Saaren korkein kohta on Karafiltzanáka (433 metriä).


title: Skiáthos

text: Skiáthos kuuluu hallinnollisesti Skiáthoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Skiáthos

text: Saaren suurimmat asutukset ovat pääkaupunki Skiáthoksen kaupunki (4 883 asukasta), joka sijaitsee saaren etelärannikolla; sekä Kalývia (312 asukasta), Troúllos (158), Xánemos (143) ja Plataniás (126). (Katso myös: Luettelo Skiáthoksen kunnan kaupungeista ja kylistä.)


title: Skiáthos

text: Skiáthos tunnettiin samalla nimellä jo antiikin aikana. Nimi, joka viittaa varjoihin ("skia"), on mahdollisesti peräisin saarta asuttaneilta pelasgeilta. Myöhemmin saarta asuttivat kreetalaiset ja tämän jälkeen se kuului mykeneläiseen kulttuuripiiriin muiden Sporadien tavoin. Antiikin aikana saarella palvottiin erityisesti Dionysosta.


title: Skiáthos

text: 600-luvulla eaa. saaren asuttivat euboialaiset. Persialaissodissa saari oli Ateenan puolella ja toimi laivaston tukikohtana. Vuonna 478 eaa. saari liittyi Deloksen meriliittoon. Siitä tuli itsenäinen vuonna 404 eaa. ja se säilytti tämän aseman Ateenan avulla Makedonian nousuun saakka. Makedonialaiset nostivat saarella valtaan tyrannin. Demokratia palautettiin vuonna 341 eaa. ja uudelleen erilaisten vaiheiden jälkeen vuonna 197 eaa. Roomalaiset antoivat Kreikan vallattuaan saarelle suhteellisen paljon vapauksia. Mithridates V tuhosi saaren sodassa roomalaisia vastaan vuonna 88 eaa. Vuonna 42 eaa. saari päätyi uudestaan Ateenan hallintaan ja jälleen tiukemmin Rooman hallintaan vuonna 221 jaa.


title: Skiáthos

text: Skiáthoksen ensimmäinen tunnettu kristillinen kirkko rakennettiin vuonna 530. Bysanttilaisena aikana saari oli osa Thessaliaan provinssia. 600-luvulla saarta vainosivat alueen muiden saarten tavoin saraseenimerirosvot. Neljännen ristiretken seurauksena vuonna 1204 saari päätyi venetsialaisille. Osmanit valtasivat saaren vuonna 1538.


title: Skiáthos

text: 1800-luvulla saarella kehitettiin laivanrakennusta ja kauppalaivastoa. Tästä oli hyötyä, kun saari osallistui vuosisadan alussa Kreikan vapaustaisteluun. Sodan jälkeen vanha Kástron kylä hylättiin ja asukkaat muuttivat rannikolle syntyneeseen Skiáthoksen kaupunkiin. Kaupunki kärsi vakavia vaurioita toisessa maailmansodassa. 14. syyskuuta 1943 saksalaiset upottivat kreikkalaisen sukellusvene Lámbros Katsóniksen saaren edustalla.


title: Skiáthos

text: Skiáthoksen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa venetsialaisaikaisen linnan rauniot Kástrossa sekä Evangelístrian luostari. Saarella on useita rantoja, joihin kuuluvat muun muassa kalliomuodostelmistaan tunnettu Lalárian ranta saaren koilliskärjessä sekä Kanapítsan kylän rannat saaren eteläosassa.


title: Skiáthos

text: Saaren pääsatama on Skiáthoksen kaupunki. Sieltä on yhteys Vólokseen mantereelle sekä muille Sporadien saarille. Skiáthoksen lentoasema sijaitsee noin kaksi kilometriä kaupungista koilliseen.


title: Skópelos

text: Skópelos () on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 95,5 neliökilometriä ja asukasluku 4 960 (2011). Hallinnollisesti Skópelos kuuluu Skópeloksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Saaren pääkaupunki on Skópeloksen kaupunki.


title: Skópelos

text: Skópelos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Se sijaitsee Skiáthoksen ja Alónnisoksen saarten välissä Skiáthoksen itä- ja Alónnisoksen länsipuolella.


title: Skópelos

text: Saaren korkein kohta on Délfi (681 metriä).


title: Skópelos

text: Skópelos kuuluu hallinnollisesti Skópeloksen kuntaan.


title: Skópelos

text: Saaren suurimmat asutukset ovat pääkaupunki ja pääsatama Skópeloksen kaupunki (3 090 asukasta), joka sijaitsee saaren pohjoisrannikolla; sekä Glóssa (993 asukasta), Néo Klíma (463) ja Loutráki (163). (Katso myös: Luettelo Skópeloksen kunnan kaupungeista ja kylistä.)


title: Skópelos

text: Arkeologisten löydösten perusteella Skópelos on ollut asuttu viimeistään neoliittisella kaudella. 1600-luvulla eaa. saaren asuttivat minolaiset. Myöhemmin saari oli osa mykeneläistä kulttuuripiiriä. Sen jälkeen saarta asuttivat ensin dolopialaiset ja sitten euboialaiset.


title: Skópelos

text: Antiikin aikana saari tunnettiin nimellä "Peparethos" (). Nimi esiintyy muun muassa Thukydideellä. Saarella oli kolme kaupunkia, jotka olivat Panormos, joka sijaitsi nykyisen Glóssan kylän paikalla; Seleinus (Seleinous), joka sijaitsi nykyisen Loutrákin kylän paikalla; sekä Peparethos, joka sijaitsi nykyisen Skópeloksen kaupungin paikalla.


title: Skópelos

text:
Persialaissodissa saari oli puolueeton. Sodan jälkeen se liittyi Deloksen meriliittoon ja siitä tuli demokratia. Peloponnesolaissodan jälkeen spartalaiset pystyttivät saarelle oligarkian. Klaudios Ptolemaios 100-luvulla jaa. on ensimmäinen, joka käytti saaresta nimeä "Skópelos", mikä viittasi mahdollisesti saarta ympäröiviin riuttoihin.
Vuonna 1207 saaren valtasivat venetsialaiset. Vuosisadan loppupuolella saari päätyi kuitenkin lähinnä merirosvojen tukikohdaksi. Saari oli venetsialaisten hallussa jälleen vuosina 1453–1538. Vuonna 1538 Barbarossa hyökkäsi saarelle ja lähes koko sen väestö surmattiin, mikä aloitti osmanivallan ajan. Saaresta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuoden 1821 jälkeen.


title: Skópelos

text: Eräs Skópeloksen nähtävyys on Ágios Ioánnis Kastrín kirkko, joka esiintyy elokuvassa "Mamma Mia!"


title: Spétses

text: Spétses (, ) on Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 22,2 neliökilometriä ja asukasluku 4 027 (vuonna 2001). Hallinnollisesti Spétses kuuluu Spétseen kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Saaren pääkaupunki on Spétseen kaupunki.


title: Spétses

text: Spétses sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Argoliinlahden suulla ja Peloponnesokseen kuuluvan Argoliin niemimaan eteläkärjen edustalla. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Spetsopoúla etelässä, Tríkeri idässä sekä Dokós ja Hydra kauempana itäkoillisessa.


title: Spétses

text: Saaren korkein kohta on Profítis Ilías (245 metriä).


title: Spétses

text: Spétses kuuluu hallinnollisesti Spétseen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kunta kuuluu muiden Attikan saaristokuntien tavoin Saarten alueyksikköön.


title: Spétses

text: Saaren suurimmat asutukset ovat pääkaupunki ja pääsatama Spétseen kaupunki (4 001 asukasta), joka sijaitsee saaren koillisrannikolla eli mantereen puolella, sekä Ágioi Anárgyroin kylä (18 asukasta). Lähes kaikki saaren asukkaat asuvat pääkaupungissa. (Katso myös: Luettelo Spétseen kunnan kaupungeista, kylistä ja saarista.)


title: Spétses

text:
Arkeologisten löydösten perusteella Spétses on ollut asuttu viimeistään varhaisella pronssikaudella noin 2500 eaa. Keskiajalla saari tuli asumattomaksi jatkuvien merirosvojen hyökkäysten vuoksi. Saari asutettiin uudelleen pysyvästi vasta 1600-luvulla. Tuon ajan asutus oli Kastélissa (myös Kastélli). Saarella kehitettiin laivanvarustusta ja kauppalaivastoa ja siitä tuli tällä alalla yksi Kreikan merkittävimmistä keskuksista. Kapinoinnin johdosta turkkilaiset tuhosivat Kastéllin 1700-luvulla.
1800-luvun alussa saari osallistui Kreikan vapaussotaan, missä sen laivastosta oli hyötyä. Spétsesläiset laivat osallistuivat muun muassa Náfplion, Monemvasián, Mánin ja Mesolóngin vapauttamiseen, sekä taistelivat Kreetalla turkkilaisten kanssa liitossa ollutta egyptiläistä laivastoa vastaan. Vapaustaisteluajan sankareihin lukeutui spétsesläinen Laskarína Boumpoulína (Bouboulína), joka otti miehensä laivaston komentoon tämän kuoltua, ja käytti suuren osan omaisuudestaan sodan rahoittamiseen.


title: Spétses

text: Sodan jälkeen saari oli edelleen merkittävä merenkulun keskus, mutta taantui Pireuksen sataman noustua maan kauppamerenkulun keskukseksi. Myös ensimmäinen ja toinen maailmansota vaikuttivat saaren taantumiseen, ja monet muuttivat pois saarelta. Sotien jälkeen saari on toipunut turismin ansiosta.


title: Spétses

text: Saaren nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Spétseen kaupungissa oleva Boumpoulínan museo, joka toimii tämän entisessä kotitalossa.


title: Punahevosmuurahainen

text: Punahevosmuurahainen ("Camponotus ligniperda") on muurahaisiin kuuluva laji. Työläiset ovat 6–8 mm:n, kuningatar 16–18 mm:n ja koiraat 8–12 mm:n pituisia. Punahevosmuurahainen syö enimmäkseen mesikastetta ja mahlaa. Pesä sijaitsee kiven alla, yleisimmin metsän reunalla aurinkoisessa paikassa. Punahevosmuurahaista esiintyy niin lehtimetsissä kuin havumetsissäkin ja sitä tavataan yleisimmin eteläisessä Suomessa. Se muistuttaa hevosmuurahaista.


title: Anánes

text: Anánes () on joukko pieniä Kreikan saaria, jotka kuuluvat Kykladien saariryhmään ja sijaitsevat Míloksen lounaispuolella. Saaria on yhteensä kuusi. Niistä yksi on selvästi muita isompi. Saaret ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti Anáneksen saaret kuuluvat Míloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Áno Antikéri

text: Áno Antikéri () eli Antíkeros (Αντίκερος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Kéroksen ja Amorgóksen välissä. Saaren pinta-ala on 1,077 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Áno Antikéri kuuluu Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Áno Antikéri

text: Áno Antikérin (”Ylempi Antikéri”) länsipuolella sijaitsee Káto Antikérin (”Alempi Antikéri”) eli Dríman saari.


title: World of Warcraft: Legion

text: World of Warcraft: Legion on kuudes lisäosa "World of Warcraft" -nettiroolipelille. Lisäosa julkistettiin ensimmäisen kerran 6. elokuuta 2015 Gamescomissa, ja se julkaistiin 30. elokuuta 2016.Demoninmetsästäjä () on kuolonritarin jälkeen pelin toinen "sankarihahmoluokka". Kuolonritareiden aloittaessa Lich-kuninkaan palvelijoina, demoninmetsästäjät aloittavat Illidanin palvelijoina. Demoninmetsästäjien taistelutapaa perustuu "taistelemiseen tulella tulta vastaan", käyttämällä demonitulta apua fyysisissä hyökkäyksissä ja hyödyntäen tappamiensa demonien voimaa taistelussa Palavaa Legioonaa vastaan. Samalla he saavat itse demoninkaltaisia piirteitä.


title: World of Warcraft: Legion

text: Kuolonritarin tavoin, demoninmetsästäjäkin voi aloittaa jo ylemmällä tasolla ja aloitustaso demoninmetsästäjälle on 98. Demoninmetsästäjä voi olla rodultaan vain joko yöhaltia tai verihaltia. Demoninmetsästäjällä on kaksi eri suuntautumista: hävitys () ja kosto ().


title: World of Warcraft: Legion

text: Artifaktiaseet () ovat voimakkaita aseita, joita ovat kantaneet itse "Warcraft"-universumin legendaarisimmat hahmot ja ovat myös ainoat uudet aseet koko "Legion"-lisäosassa. Jokaiselle hahmoluokalle ja erikoistumiselle on tietty ase ja niitä on yhteensä 36. Aseisiin kuuluvat Ashbringer (), Tirion Fordringin kantama miekka paladiineille, Doomhammer (), Thrallin kantama vasara shamaaneille, sekä Icebringer ja Soul Reaper, kuolonritareille suunnatut miekat, jotka on taottu Frostmournen sirpaleista. Pelaajat voivat myös vaikuttaa aseiden ulkomuotoon.


title: World of Warcraft: Legion

text: Archimonden saatua surmansa vaihtoehtoisessa Draenorissa, Gul'dan siirtyy demoniportaalin kautta todelliseen aikajatkumoon ja saa tehtäväksi avata Palavalle Legioonalle tien Azerothiin, jotta nämä voisivat tehdä suuremman hyökkäyksen kuin Muinaisten sodan aikoina. Tutkiessaan Broken Islesin kätkettyjä holveja, Gul'dan löytää Illidan Stormragen ruumiin. Arkkimaagi Khadgar huomaa Palavan Legioonan paluun ja varoittaa kuningas Varian Wrynniä nousevasta uhasta.


title: Antímilos

text: Antímilos () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 8 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Antímilos kuuluu Míloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Antímilos

text: Antímilos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren eteläosassa noin 4,9 meripeninkulmaa (noin 9 kilometriä) Míloksesta luoteeseen. Se on Kykladien läntisimpiä saaria. Saari on tuliperäinen ja koostuu laavakivestä. Saarta kutsutaan myös nimellä "Erimómilos" (Ερημόμηλος) eli ”Autio Mílos”.


title: Ánydros

text: Ánydros (; myös "Ánidros") on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 1,2 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ánydros kuuluu Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Ánydros

text: Ánydros sijaitsee Kykladien kaakkoisosassa eteläisellä Egeanmerellä Amorgóksen saaren lounaispuolella jotakuinkin sen, Íoksen, Thíran ja Anáfin saarten keskellä. Etäisyys Amorgókseen on noin 9 meripeninkulmaa (noin 17 kilometriä).


title: Askaniá

text: Askaniá () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladeihin ja tarkemmin Santorínin saariryhmään. Saaren pinta-ala on 0,257 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Askaniá kuuluu Thíran kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Askaniá

text: Askaniá sijaitsee Santorínin pääsaarten lounaispuolella kauempana suurimmasta osasta saariryhmän muita saaria. Sen pohjoispuolella sijaitsee suurempi Christianí. Saaria kutsutaan yhdessä Christianín saariksi.


title: Askania

text: Askania voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Christianí

text: Christianí () eli Christianá (Χριστιανά) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladeihin ja tarkemmin Santorínin saariryhmään. Saaren pinta-ala on 1,188 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Christianí kuuluu Thíran kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Christianí

text: Christianí sijaitsee Santorínin pääsaarten lounaispuolella kauempana suurimmasta osasta saariryhmän muita saaria. Sen eteläpuolella sijaitsee pienempi Askaniá. Saaria kutsutaan yhdessä Christianín saariksi.


title: Despotikó

text:
Despotikó () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 7,754 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Despotikó kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Despotikó sijaitsee Egeanmeressä aivan Antíparoksen lounaispuolella, itään kauempana sijaitsevasta Sífnoksesta. Despotikón lounaispuolella sijaitsee pienempi Strongylín saari.


title: Despotikó

text: Antiikin aikana Despotikó tunnettiin nimellä "Prepesinthos" (, ). Sen merkittävin antiikin aikainen kohde ovat Apollonin temppelin rauniot.


title: Donoúsa

text: Donoúsa (; myös "Donoússa") on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin. Saaren pinta-ala on 13,652 neliökilometriä ja asukasluku 167 (vuonna 2011).


title: Donoúsa

text: Hallinnollisesti Donoúsa kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Donoúsa muodostaa oman Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Donoúsan kunnallisyksikön. Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Donoúsan kyläkunta.


title: Donoúsa

text: Donoúsa sijaitsee noin 9 meripeninkulmaa (noin 17 kilometriä) Náxoksestä itään. Saaren pääkylä on Donoúsan kylä (141 asukasta). Sen muut asutukset ovat Mersíni (22 asukasta), Charavgí (2) ja Kalotarítissa (2). (Katso myös: Luettelo Donoúsan kunnallisyksikön kylistä ja saarista.)


title: Gramvoússa

text: Gramvoússa () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Amorgóksen länsikärjen pohjoispuolella. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Gramvoússa kuuluu Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Gramvoússa

text: Gramvoússan ja Amorgóksen erottaa noin 550 metriä leveä salmi. Saarella on Neitsyt Marialle ("Panagía") omistettu kirkko.


title: Gramvoúsa

text: Gramvoúsa () voi viitata useaan maantieteelliseen kohteeseen Kíssamoksen kunnassa Kreetan saarella Kreikassa:


title: Irakleiá (saari)

text: Irakleiá (; myös "Irakliá") tai "Irákleia" (Ηράκλεια) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin. Saaren pinta-ala on 18,078 neliökilometriä ja asukasluku 141 (vuonna 2011).


title: Irakleiá (saari)

text: Hallinnollisesti Irakleiá kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Irakleiá muodostaa oman Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Irakleián kunnallisyksikön. Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Irakleián kyläkunta.


title: Irakleiá (saari)

text: Irakleiá sijaitsee noin 3,3 meripeninkulmaa (noin 6 kilometriä) Náxoksesta etelään. Sen koillispuolella sijaitsee Schoinoúsa. Saaren pääkylä on Irakleián kylä eli Panagía tai Chóra (36 asukasta). Saaren suurin asutus on Ágios Geórgios (105 asukasta). (Katso myös: Luettelo Irakleián kunnallisyksikön kylistä ja saarista.)


title: Kaméni

text: Kaméni (, ”Palanut”) voi viitata kahteen tuliperäiseen Kreikan saareen, jotka sijaitsevat Santorínin kalderan keskellä:


title: Kardiótissa

text: Kardiótissa () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 1,05 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kardiótissa kuuluu Síkinoksen kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Kardiótissa

text: Kardiótissa sijaitsee Egeanmeressä Síkinoksen ja Folégandroksen saarten välissä Síkinoksen länsi- ja Folégandroksen itäpuolella.


title: Káto Antikéri

text: Káto Antikéri () eli Dríma (Δρίμα) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Kéroksen ja Amorgóksen välissä. Saaren pinta-ala on 1,079 neliökilometriä ja asukasluku 2 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Káto Antikéri kuuluu Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Káto Antikéri

text: Káto Antikérin (”Alempi Antikéri”) itäpuolella sijaitsee Áno Antikérin (”Ylempi Antikéri”) eli Antíkeroksen saari.


title: Káto Koufonísi

text: Káto Koufonísi (, ”Alempi Koufonísi”) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin ja Koufonísian saariin Áno Koufonísin ohella. Saaren pinta-ala on 3,898 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Káto Koufonísi kuuluu Koufonísian kunnallisyksikköön, Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Káto Koufonísi

text: Káto Koufonísi sijaitsee noin 3 meripeninkulmaa (noin 5,5 kilometriä) Náxoksesta kaakkoon. Sen koillispuolella sijaitsee Áno Koufónisi, kaakkoispuolella Kéros ja lounaispuolella Schoinoúsa.


title: Kéros

text:
Kéros () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin. Saaren pinta-ala on 15,042 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Kéros kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Kéros sijaitsee noin 5,4 meripeninkulmaa (noin 10 kilometriä) Náxoksesta kaakkoon. Náxoksen ja Kéroksen välissä ovat Koufonísian saaret (Áno Koufonísi ja Káto Koufonísi).


title: Kéros

text: Kéroksen Kávoksesta ja sen edustalla sijaitsevasta pienestä Daskalión saaresta on löydetty merkittävä kykladisen kauden aikainen asutus ja pyhäkköalue. Saari oli ennen Kérokseen kuulunut niemeke, jolla on ollut aikakaudelle laajakokoinen asutus ja saaren satama. Pyhäkköalueelta puolestaan on löydetty suuri määrä rikottuja kykladisia idoleita.


title: Kéros

text: Tutkija arvelee, että idolit oli rikottu uskonnollisista syistä ja niitä on tuotu Kérokselle muiltakin Kykladien saarilta. Siellä on jalostettu metallia, vaikka metallinjalostus oli siihen aikaan vielä erittäin harvinaista. Saarella on kasvatettu oliivia ja viiniköynnöstä, jotka oli siihen aikaan uusia viljelykasveja.


title: Kéros

text: Löytöjen ansiosta saari on antanut nimensä kykladiselle Kéros-Sýros-kulttuurille noin 2800–2300 eaa.


title: Zündapp Janus

text: Zündapp Janus on vuosina 1957–1958 valmistettu kääpiöauto. Moottoripyöriä valmistanut Zündapp-tehdas pyrki 1950-luvun kääpiöautomarkkinoille omalla kääpiöautollaan, joka jäi tehtaan ainoaksi automalliksi.