title: Geneven kielitieteellinen koulukunta

text: Geneven kielitieteellinen koulukunta on Albert Sechehayen (1870-1946) artikkelin (1927) herättämänä 1920-luvun lopulla muotoutunut strukturalistinen kielitieteellinen koulukunta, jonka historia yltää 1950-luvulle. Satunnaisia mainintoja koulukunnasta on kuitenkin esiintynyt jo aiemmin. Toinen suuntauksen merkittävä edustaja on Charles Bally (1865-1947). Ryhmään katsotaan kuuluvan myös heidän oppilaansa Serge Karcevski (1884-1955), Henri Frei (1899-1980) ja Robert Godel (1902-1984). Ryhmän merkitys on sittemmin painunut unohduksiin, vaikka jäsenet olivat eurooppalaisessa kielitieteessä tärkeitä vaikuttajia 1900-luvun alkupuoliskolla.


title: Geneven kielitieteellinen koulukunta

text: Koulukunnan piirissä syntyi 1940 Société genevoise de linguistique -niminen seura ja sen lehdeksi 1941 perustettu Cahiers Ferdinand de Saussure. Seuran keskeisiä toimintamuotoja olivat kokouksessa pidetty luento ajankohtaisesta kielitieteellisestä aiheesta ja sen jälkeinen keskustelu. 1940-luvun puolivälin kriisin seurauksena Henri Frei vetäytyi seuran toiminnasta, ja samalla vuosikymmenellä kuolivat seuran puheenjohtajina toimineet Bally ja Sechehaye. Seuran toiminta alkoi hiipua ja jäädä muiden koulukuntien varjoon, ja se lakkautettiin 1956.


title: Gaston Darboux

text: Jean Gaston Darboux (1842–1917) oli ranskalainen matemaatikko ja korkeamman geometrian tutkija. Hänen pääteoksensa on "Leçons sur la théorie des surfaces". Hän sai vuonna 1916 Sylvester-mitalin.


title: Burgdorf (Sveitsi)

text: Burgdorf on kaupunki Sveitsissä Bernin kantonissa. Kaupungissa on runsaat 16 000 asukasta.


title: Burgdorf (Sveitsi)

text: Burgdorf sijaitsee Keski-Sveitsin tasangolla, Mittellandissa, Emmejoen varrella Emmentalin alueella Bernistä parikymmentä kilometriä koilliseen.


title: Burgdorf (Sveitsi)

text: Burgdorf on rautateiden risteysasema. Sieltä lähtee rautatie neljään suuntaan:.


title: Burgdorf (Sveitsi)

text: Burgdorf on tunnettu linnastaan (Schloss Burgdorf).


title: Paul Dardé

text: Paul Dardé (1888 Olmet, Ranska – 1963 Lodève, Ranska) oli ranskalainen kuvanveistäjä. Hänen veistoksensa "Fauni" palkittiin Pariisin salongissa 1920. Veistos sijaitsee Musée Rodinissa.


title: Luettelo Suomen lämpötilaennätyksistä

text:
Tämä on luettelo Suomen lämpötilaennätyksistä.
Ilmatieteen laitos


title: Anton Monti

text: Anton Monti (s. 1964 Helsinki) on suomalainen tietokirjailija. Hän on kirjoittanut kirjoja Italian ja Suomen poliittisesta radikalismista, ääriliikkeistä sekä terrorismista. Monti asui Roomassa vuodet 1969–1988. Hän on naimisissa Helsingin kaupungin apulaispormestari Anni Sinnemäen kanssa.


title: Arsène Darmesteter

text: Arsène Darmesteter (1846–1888) oli ranskalainen kielentutkija. Hän oli Sorbonnen yliopistossa muinaisranskan professori.


title: Arsène Darmesteter

text: Darmesteterin veli oli kirjailija James Darmesteter.


title: Kummun asukin tarina

text: Kummun asukin tarina (isl. "Kumlbúa þáttr") on keskiaikainen islantilainen lyhytsaaga, jonka kirjoittajaa ei tunneta. Tarina on 1200-luvulta ja se kertoo Reykjanesissä eläneestä Þorsteinn-nimisestä miehestä, joka vie eräästä hautakummusta miekan. Hän näkee myöhemmin pahaa unta, jossa kummun asukki vaatii miekkaa takaisin itselleen ja lausuu runon. Þorsteinn ei kuitenkaan suostu luopumaan miekasta vaan vastaa kummun asukille omalla runollaan. Unen jälkeen Þorsteinn ei enää seuraavana päivänä pysty löytämään hautaa. "Kummun asukin tarinaa" ei ole suomennettu.


title: Kummun asukin tarina

text: "Kummun asukin tarina" on ollut osa Vatnshyrna-käsikirjoitusta, joka tuhoutui Kööpenhaminan palossa vuonna 1728. Tätä ennen Árni Magnússon ja hänen kirjurinsa Ásgeir Jónsson olivat kuitenkin ehtineet tehdä Vatnshyrnasta kopioita. Näin myös "Kummun asukin tarina" on säilynyt Vatnshyrnan kopioissa. Osa tarinasta on säilynyt myös Pseudo-Vatnshyrnana tunnetussa käsikirjoituksessa AM 564 a 4to.


title: Kummun asukin tarina

text: "Kummun asukin tarinan" tapahtumat sijoittuvat sen mukaan Länsi-Islantiin Reykjanesin niemelle, nykynäkemyksen mukaan Reykhólariin Breiðafjörður-vuonon alueelle. Tarinan päähenkilön, Þorsteinn Þorvarðssonin, kerrotaan olevan apotti Þorfinnrin lanko. Kyseinen apotti Þorfinnr (k. 1216) mainitaan "Landnámabókin" Hauksbók- ja Melabók-versioissa. Sen perusteella tarinan tapahtumat on voitu ajoittaa 1100-luvun loppuun tai 1200-luvun alkuun. Þorfinnr oli sukua Sturlungeille eli yhdelle 1200-luvun islantilaisista mahtisuvuista, johon kuuluivat esimerkiksi Snorri Sturluson ja Sturla Þórðarson.


title: Kummun asukin tarina

text: "Kummun asukin tarina" kuvaa näin ollen sitä samaa aikakautta, josta myös aikalaissaagat kertoivat. Käsikirjoituksissa se esiintyy kuitenkin yhdessä islantilaissaagojen ja -tarinoiden kanssa. Nykytutkimuksessa "Kummun asukin tarinaa" käsitellään yleensä islantilaissaagojen yhteydessä. Myös islantilaissaagoihin luetun "Vuoren asukin tarinan" tavoin "Kummun asukin tarina" eroaa monesta muusta islantilaisesta kertovasta "þáttr"-tarinasta siinä, ettei se ole ollut osa sellaisia kuningassaagojen kokoelmia kuin Flateyjarbók ja "Morkinskinna".


title: Kummun asukin tarina

text: "Kummun asukin tarina" on Vatnshyrna- ja Pseudo-Vatnshyrna-käsikirjoitusten editoijien antama nimi kyseiselle lyhyelle kertomukselle. Vatnshyrnan kopion AM 564 c 4to marginaalissa "Kummun asukin tarinaa" ja toista käsikirjoituksen tarinaa, "Draumr Þorsteins Siðu-Hallssonar" (”Þorsteinn Siða-Hallrinpojan uni”), kutsutaan ”kahdeksi uninäyksi” (isl. "tvaer drauma vitranir"). Niissä kummassakin kohdataan unessa tuonpuoleinen olento ja lausutaan samassa yhteydessä runoja.


title: Kummun asukin tarina

text: Stephen A. Mitchell on määritellyt "Kummun asukin tarinan" paikalliseksi legendaksi, jonka sanoma poikkeaa pyhimyslegendoista ja sankarilegendoista. Kahdessa ensin mainitussa pyhimykset ja sankarit hallitsivat tuonpuoleiset olennot, mutta "Kummun asukin tarinassa" sanomana oli, että keskiajan islantilaisen elinpiirin ulkopuolella oli voimia, joita elävät eivät ymmärtäneet ja joiden kanssa näiden ei tullut ryhtyä tekemisiin.


title: Khalil Al-Haddad

text: Autuas Khalil Al-Haddad O.F.M. Cap (myös Ya‘Qub Ghazirlainen tai Yaaqub El-Haddad; ; 1. helmikuuta 1875 Ghazir, Kesrwan, Jabal Lubnan, Libanon – 26. joulukuuta 1954 Beirut, Libanon) oli libanonilainen kapusiini, hengellisen yhteisön perustaja ja pappi. Hän oli kolmas viidestä veljestä, meni italialaisten kapusiinien pitämään kouluun 7-vuotiaana ja 1892 toimiessaan opettajana Egyptissä sai kutsumuksen pappeuteen ja teki ikuiset valansa 1898 kapusiinimunkkina sekä vihittiin papiksi 1901. Libanonin Beirutissa hän teki uupumatta työtä paikallisten ihmisten hyväksi perustaen ja rakentaen kirkkoja, kouluja, sairaaloita ja orpokoteja. Hän perusti 1930 hengellisen yhteisön, joka sittemmin omistautui hoitamaan vammautuneita, henkisesti vammaisia, vanhuksia ja perheidensä hylkäämiä parantumattomia ihmisiä sekä kouluttamaan orpoja. Hän kuoli ristiä pitäen luonnollisista syistä 26. kesäkuuta 1954 jättäen jälkeensä 24 nidettä saarnoja, jotka oli pidetty Libanonissa, Palestiinassa, Iranissa ja Syyriassa. Hän eli seuraavien kuuden paavin hallintokausien aikana: autuas Piux IX (–1846–1878), Leo XIII (1878–1903), pyhä Pius X (1903–1914), Benedictus XV (1914–1922), Piux XI (1922–1938) ja Piux XII (1939–1959). Paavi Johannes Paavali II julisti hänet kunnianarvoisaksi 21. joulukuuta 1992 ja autuaaksi 22. kesäkuuta 2008.


title: Häppölä

text: Häppölä voi tarkoittaa:


title: Wiherheimo

text: Wiherheimo voi tarkoittaa:


title: James Darmesteter

text: James Darmesteter (28. maaliskuuta 1849 Chateau Salins, Alsace, Ranska – 19. lokakuuta 1894 Maisons-Laffitte) oli ranskalainen kirjailija ja muinaistutkija. Hänen vanhempansa olivat juutalaisia. Sukunimi on peräisin heidän entisestä kotikaupungistaan Darmstadtista.


title: James Darmesteter

text: Darmesteter opiskeli Pariisissa, missä hän ollessaan Michel Bréalin ja Abel Bergaignen oppilaana kiinnostui itämaiden tutkimuksesta, jolle hän omistautui joksikin aikaa kokonaan. Vuonna 1875 hän julkaisi tutkimuksen Zend Avestan mytologiasta, ja vuonna 1877 hän alkoi opettaa Zendiä École pratique des hautes étudesissa. Hän julkaisi "Etudes iraniennes" 1883, ja kymmenen vuoden kuluttua hän julkaisi Zend Avestan koko käännöksen sekä historiallisia ja kielitieteellisiä kommentaareja siihen (3 osaa, 1892–1893) julkaisussa "Annales du musée Guimet". Hän toimitti Zend Avestan myös Max Müllerin sarjaan "Sacred Books of the East". Darmesteter arvioi tekstit paljon uudemmiksi kuin yleensä uskottiin, varhaisimman niistä ensimmäiselle vuosisadalle eaa. ja useimmat kolmannelle vuosisadalle jaa.


title: James Darmesteter

text: Darmesteter sai vuonna 1885 nimityksen professoriksi College de Franceen, ja vuonna 1886 hän matkusti itään keräämään afganistanilaisia kansanlauluja, joiden käännöksen sekä laajan esseen afgaanin kielestä ja Afganistanin kirjallisuudesta hän julkaisi palattuaan. Hänen vaikutelmansa brittien vallasta Intiassa käyvät ilmi teoksesta "Lettres sur l’Inde" (1888). Englanti kiinnosti häntä syvästi, ja hänen kiintymyksensä lahjakkaaseen englantilaiseen kirjailijaan Agnes Mary Frances Robinsoniin, jonka kanssa hän pian avioitui, saivat hänet kääntämään vuonna 1888 Robinsonin runoja ranskaksi. Hänen englantilaisia aiheita käsittelevien esseidensä kokoelma ilmestyi kaksi vuotta hänen kuolemansa jälkeen. Hän julkaisi lisäksi teokset "Le Mahdi depuis les origines de l’Islam jusqu’à nos jours" (1885), "Les Origines de la poésie persane" (1888), "Prophètes d’Israël" (1892) sekä muita itään liittyviä teoksia, ja vuodesta 1883 alkaen hän laati Société Asiatiquen vuosiraportit. Hän oli juuri alkamassa kirjoitustyön Revue de Parisiin, kun hän sai sairauskohtauksen 19. lokakuuta 1894.


title: James Darmesteter

text: Darmesteterin vanhempi veli oli kielitieteilijä Arsène Darmesteter (1846–1888).


title: Särkilampi (Mikkeli, Pursiala)

text: Särkilampi on pieni, vajaan kolmen hehtaarin suuruinen lampi Mikkelin Pursialan kaupunginosan eteläosassa.


title: Asklepioksen temppeli (Akragas)

text: Asklepioksen temppeli, roomalaisittain Asclepiuksen temppeli, oli antiikin aikainen Asklepiokselle omistettu kreikkalainen temppeli Akragaan kaupungissa Sisiliassa Italiassa. Temppelin rauniot sijaitsevat nykyisen Agrigenton eteläpuolella, etelään Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnetusta arkeologisesta alueesta.


title: Asklepioksen temppeli (Akragas)

text: Asklepioksen temppeli oli rakennettu klassisella kaudella noin vuonna 400–390 eaa. Päin vastoin kuin useimpien Akragaan temppelien, kyseisen temppelin tunnistus on suhteellisen varma, sillä sen mainitsevat sekä Cicero että Polybios. Polybios mainitsee sen roomalaisten piirityksen vuonna 262 eaa. yhteydessä.


title: Asklepioksen temppeli (Akragas)

text: Temppeli sijaitsi kaupungin ulkopuolella nykyisellä San Gregorion tasangolla lähellä Akragas- ja Hypsas-jokien yhtymäkohtaa. Polybioksen mukaan sen etäisyys kaupungista oli 8,5 stadioninmittaa eli noin 1,5 kilometriä, mikä vastaa löydettyjen raunioiden sijaintia. Temppeli edusti doorilaista tyyliä. Se oli rakennettu korkealle jalustalle ja sen koko oli noin 10,7 x 21,7 metriä. Sisällä temppelissä oli naos eli cella sekä pronaos, jonka etupuolella oli kaksi pylvästä, ja vale-opisthodomos, jossa oli kaksi puolipylvästä. Ciceron mukaan temppelissä oli Myronin veistämä Apollonia esittänyt kulttipatsas, jonka Verres yritti varastaa itselleen.


title: Asklepioksen temppeli

text: Asklepioksen pyhäkkö/temppeli (roomalaisittain "Asclepiuksen pyhäkkö/temppeli") tai Asklepieion () voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin Asklepiokselle omistettuihin pyhäkköihin:


title: Concordian temppeli

text: Concordian temppeli () on antiikin aikainen kreikkalainen temppeli Agrigentossa Sisiliassa Italiassa. Se on antiikin Akragaan kaupungin parhaiten säilynyt temppeli, ja sen rauniot sijaitsevat Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnetulla arkeologisella alueella nykyisen Agrigenton eteläpuolella.


title: Concordian temppeli

text: Temppeli on rakennettu klassisen kauden alkupuolella noin vuonna 450–430 eaa. Siitä käytetty nimi on peräisin Tommaso Fazellolta, joka löysi 1500-luvulla sen läheltä roomalaisaikaisen, latinankielisen piirtokirjoituksen, jossa luki:


title: Concordian temppeli

text: Fazello tulkitsi sen viittaavan temppelin rakentamiseen ja sen omistamiseen Concordia (Harmonia) -jumalattarelle. Kirjoitus on kuitenkin peräisin ensimmäiseltä vuosisadalta jaa. ja näin huomattavasti temppeliä myöhäisempi, eikä liity mitenkään kreikkalaisaikaiseen temppeliin. Fazellon antama nimi on kuitenkin säilynyt, koska jumaluutta, jolle temppeli oli omistettu, ei tiedetä varmuudella. Siksi temppeli tunnetaan tutkimuksessa myös nimellä "Temppeli F". Temppelin on arveltu olleen todellisuudessa omistettu Dioskuureille eli Kastorille ja Polydeukeelle nykyisin Dioskuurien temppelinä tunnetun rakennuksen sijaan.


title: Concordian temppeli

text: Temppelirakennus on säilynyt nykyaikaan poikkeuksellisen hyvin, koska se muutettiin 500-luvulla kirkoksi. Tämän ansiosta se on yksi parhaiten säilyneitä kreikkalaisia temppeleitä Ateenan Hefaistoksen temppelin ja Paestumin temppeleiden ohella. Kirkko oli omistettu apostoleille Pietari ja Paavali. (Toisen tiedon mukaan kuitenkin ainakin myöhemmin Pyhälle Gregoriokselle.)


title: Concordian temppeli

text: Temppeli sijaitsee muiden Akragaan tunnetuimpien temppeleiden tavoin kaupungin eteläosan harjanteella. Temppelirakennus edustaa doorilaista tyyliä, ja sen peristyylissä on 6 x 13 pylvästä. Temppelin korkeus on noin 13,5 metriä ja pylväiden korkeus noin 6,8 metriä. Pylväät koostuvat neljästä pylväsrummusta, joissa on 20 pystyuraa. Temppelin stylobaatin koko noin 16,9 x 39,4 metriä. Koko pylväikkö, päätykolmiot sekä entablatuuri aina korniisiin saakka ovat edelleen pystyssä.


title: Concordian temppeli

text: Sisällä temppelissä on ollut naos eli cella, jonka koko on noin 9,7 x 27,4 metriä, sekä pronaos ja opisthodomos, joiden kummankin edustalla on ollut kaksi pylvästä ("distylos in antis"). Sisärakenteita on kuitenkin muutettu kirkoksi muuttamisen yhteydessä: naoksen ja opisthodomoksen välinen takaseinä on poistettu, ja sivuseiniin on tehty kaaria.


title: Concordian temppeli

text: Rakennuksen ympäristössä on roomalaisaikaisia ja kristillisiä katakombeja ja muita hautausmaita.


title: Lauluja elämästä

text: Lauluja elämästä on Veikko Lavin musiikkialbumi vuodelta 1979. Sen tunnetuimpia kappaleita ovat singlen A- ja B-puolina julkaistut ”Onnen pipanoita” ja ”Depressio tango” sekä albumin B-puolen aloittava ”Takarivin Taavi”.


title: Lauluja elämästä

text: Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Lavi itse, ja sovitukset on tehnyt Kalevi Nyqvist. Albumin on tuottanut Harri Saksala. Albumilla soittavia muusikoita ei ole lueteltu levykannessa. Kannen kuvan on ottanut Ari Hietala ja takakannen esittelytekstin on kirjoittanut Peter von Bagh."Helsingin Sanomien" Kalle Heikkinen kuvasi albumin arvostelussa Lavia harvinaiseksi iskelmien tekijäksi, joka kykenee välittämään lauluissaan aitoja tunteita ja koskettavia tarinoita tavallisista ihmisistä: ”Lavin levyt ovat mainio oppitunti siitä, miten tunteita voidaan kuvata muutenkin kuin teennäisin rakkaudenvaloin.”


title: Demeterin temppeli (Akragas)

text:
Demeterin temppeli, roomalaisittain Cereen temppeli, oli antiikin aikainen Demeterille omistettu kreikkalainen temppeli Akragaan kaupungissa Sisiliassa Italiassa. Temppelin rauniot ovat nykyisin osa Agrigenton kaupungin San Biagion kirkkoa, ja sijaitsevat lähellä Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnettua arkeologista aluetta nykyisen kaupungin kaakkoispuolella.
Temppeli oli rakennettu klassisen kauden alussa noin vuonna 480–460 eaa. Temppeli sijaitsi Akragaan kaupunkialueen itälaidalla Athenen kukkulan eli kaupungin korkeamman akropoliin alarinteessä. Se edusti doorilaista tyyliä ja sen koko oli noin 13,3 x 30,2 metriä. Sisiliaa keskiajalla hallinneet normannit muuttivat temppelin ydinosan, naoksen eli cellan, San Biagion kirkoksi. Temppelin muut osat, kuten sitä ympäröinyt peristyyli eli pylväikkö, eivät ole säilyneet nykyaikaan.


title: Demeterin temppeli (Akragas)

text: Lähellä hieman etelämpänä, juuri kaupunginmuurien ulkopuolella, sijaitsi toinen Demeterille omistettu pyhäkkö, joka oli esihelleenistä alkuperää. Se koostui kahdesta luonnonluolasta, joissa virtasi vesi. Paikalta on löydetty suuri määrä Demeterille ja Korelle osoitettuja terrakotasta tehtyjä votiivilahjoja.


title: PetMedData

text: PetMedData on lohkoketjuteknologiaan perustuva eläinten terveystietojen tietopankki. PetMedData -palvelussa eläinten terveystietoja voidaan säilyttää ja välittää helposti eri eläinterveydenhuollon toimijoiden kesken eläimen omistajan suostumuksella. Parhaillaan PetMedData on kehitysvaiheessa, ja se julkaistaan loppuvuonna 2018. Palvelu on kansainvälinen. Tietoja PetMedData -palveluun voidaan siirtää esimerkiksi eläinlääkärien käyttämistä ohjelmistoista.


title: PetMedData

text: PetMedData -palvelua toteuttaa suomalainen Finnish Net Solutions Oy yhdessä yhteistyökumppaneidensa kanssa.


title: Dioskuurien temppeli (Akragas)

text:
”Dioskuurien temppeli” on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta kreikkalaisesta temppelistä
antiikin Akragaan kaupungin arkeologisella alueella eli Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnetulla alueella nykyisen Agrigenton kaupungin eteläpuolella Sisiliassa Italiassa.


title: Dioskuurien temppeli (Akragas)

text: Temppeli rakennettiin klassisella kaudella 400-luvulla eaa., ja se tuhoutui jo vuonna 406 eaa. karthagolaisten vallattua kaupungin. Temppeliä kutsutaan perinteisestä Dioskuureille eli Kastorille ja Polydeukeelle, roomalaisittain Castorille ja Polluxille, omistetuksi temppeliksi, mutta todellisuudessa kohdetta ei tiedetä. Akragaan todelliseksi Dioskuurien temppeliksi on ehdotettu myös Concordian temppelinä tunnettua rakennusta.


title: Dioskuurien temppeli (Akragas)

text: Temppelin rauniot sijaitsevat Valle dei Templin alueen länsiosassa, länteen Olympoksen Zeuksen temppelin jäänteistä. Luoteispuolella sijaitsevat Hefaistoksen temppelin rauniot.


title: Dioskuurien temppeli (Akragas)

text: Arkkitehtuuriltaan temppeli edusti doorilaista tyyliä. Se oli rakennettu kolmiportaiselle jalustalle, ja sen stylobaatin koko oli noin 15,9 x 34,1 metriä. Temppelissä oli 6 x 13 pylvästä eli yhteensä 34 pylvästä.


title: Dioskuurien temppeli (Akragas)

text: Temppelirakennuksesta on säilynyt vain sen perustukset. Rakennusta rekonstruoitiin vuosina 1836 ja 1856, mutta lopputulos on nykytutkimuksen valossa täysin virheellinen, sillä se yhdistelee osia eri rakennuksista ja eri aikakausilta. Rekonstruktio koostuu neljästä pylväästä ja osasta entablatuuria, jotka on pystytetty rakennuksen perustusten luoteiskulmaan.


title: Dioskuurien temppeli (Akragas)

text: Temppelin ympäristössä on lukuisten muiden pyhäköiden jäänteitä, mukaan lukien ktoonisille jumalille omistetun pyhäkön raunioita. Niihin kuuluu muun muassa suorakulmaisia ja pyöreitä alttareita sekä erilaisia pyhäkkörakennuksia.


title: Sukaskeräkärsäkäs

text: Sukaskeräkärsäkäs "(Sciaphilus asperatus)" on kärsäkkäiden heimoon kuuluva eurooppalainen kovakuoriaislaji.


title: Sukaskeräkärsäkäs

text: Aikuinen sukaskeräkärsäkäs on pieni, 4,2–5,5 millimetrin pituinen, musta, ruskeajalkainen kovakuoriainen. Sen päätä, etuselkää ja peitinsiipiä peittävät pienet ja pyöreät kellanruskeat suomut. Lajin kärsä on lyhyt ja leveä.


title: Sukaskeräkärsäkäs

text: Sukaskeräkärsäkäs on eurooppalainen laji, jota tavataan Välimereltä Skandinaviaan saakka. Lajia tavataan myös Pohjois-Amerikassa ihmisen mukana kulkeutuneena vieraslajina. Suomessa sukaskeräkärsäkästä tavataan yleisenä maan etelä- ja keskiosissa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi Suomessa.


title: Sukaskeräkärsäkäs

text: Sukaskeräkärsäkästä tavataan monenlaisista elinympäristöistä, mutta se suosii erityisesti kosteita ja varjoisia lehtimetsiä. Aikuiset kuoriaiset ovat lähinnä yöaktiivisia, mutta päivisinkin niitä voi löytää puiden ja pensaiden oksilta. Laji käyttää ravinnokseen useita ruohovartisia kasveja ja saattaa esiintyä mansikan ja vatukoiden tuholaisena. Toukat käyttävät ravinnokseen ravintokasvinsa juuria.


title: Hefaistoksen temppeli (Akragas)

text: Hefaistoksen temppeli oli antiikin aikainen Hefaistokselle omistettu kreikkalainen temppeli Akragaan kaupungissa Sisiliassa Italiassa. Temppelin rauniot sijaitsevat Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnetulla arkeologisella alueella nykyisen Agrigenton eteläpuolella.


title: Hefaistoksen temppeli (Akragas)

text: Hefaistoksen temppeliksi kutsuttu temppeli rakennettiin klassisella kaudella noin vuonna 430 eaa. Paikalla oli kuitenkin ollut varhaisempi, arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. rakennettu temppeli.


title: Hefaistoksen temppeli (Akragas)

text: Temppeli sijaitsi Akragaan kaupunkialueen lounaiskulmassa itään niin kutsutusta Dioskuurien temppelistä. Temppeli edusti doorilaista tyyliä, ja siinä oli tavanmukaiset 6 x 13 pylvästä eli yhteensä 34 pylvästä. Temppelin stylobaatin koko oli noin 20,8 x 43 metriä. Temppelistä on säilynyt lähinnä sen perustukset sekä osa naoksesta ja kahdesta pylväästä.


title: Sassenage

text: Sassenage on kunta itäisessä Ranskassa Isèren departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee aivan Grenoblen länsipuolella Isèrejoen varrella.


title: Sassenage

text: Kunnan nähtävyyksiä on 1600-luvulla rakennettu linna "Château de Sassenage". Sen rakennutti paikalliseen Sassenagen sukuun kuulunut Charles Louis Alphonse de Sassenage. Toinen linna, "Château des Blondes", toimii nykyään kaupungintalona. Kunta sijaitsee Vercorsin massiivin juurella, ja yksi sen luonnonnähtävyyksistä on veden kallioon muovaama luola "Cuves de Sassenage". Legendan mukaan luolassa asuu keijukainen nimeltä Mélusine.


title: Heran temppeli (Akragas)

text: Hera Lakinian temppeli tai roomalaisittain Juno Lacinian temppeli on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta kreikkalaisesta temppelistä Akragaan kaupungissa Sisiliassa Italiassa. Temppelin rauniot sijaitsevat Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnetulla arkeologisella alueella nykyisen Agrigenton eteläpuolella.


title: Heran temppeli (Akragas)

text: Temppeli on rakennettu klassisen kauden alkupuolella noin vuonna 460–440 eaa. Rakennuksessa on merkkejä siitä, että se olisi palanut, todennäköisesti karthagolaisten vallattua kaupungin vuonna 406 eaa. Temppeli ilmeisesti kunnostettiin tuon jälkeen, ja sitä on kunnostettu vielä myöhemminkin roomalaisella kaudella.


title: Heran temppeli (Akragas)

text: Temppeliä kutsutaan vakiintuneesti Heran tai Junon temppeliksi. Nimi perustuu väärään tulkintaan eräästä Pliniuksen tekemästä maininnasta. Todellisuudessa jumalaa tai jumalatarta, jolle pyhäkkö oli omistettu, ei tunneta. Tämän vuoksi tutkimuksessa temppelistä on käytetty myös nimeä "Temppeli D". Temppelin rauniot kunnostettiin jo varhain, vuonna 1787.


title: Heran temppeli (Akragas)

text:
Temppeli sijaitsee muiden Akragaan tunnetuimpien temppeleiden tavoin kaupungin eteläosan harjanteella, kaupungin alueen kaakoiskulmassa itään Concordian temppelinä tunnetusta rakennuksesta. Se on rakennettu noin 120 metrin korkeudelle merenpinnasta, ja sitä varten on tehty suurikokoinen tasanne. Temppelirakennus edustaa doorilaista tyyliä, ja sen peristyylissä on 6 x 13 pylvästä. Pylväiden korkeus noin 6,3 metriä ja halkaisija niiden alaosassa noin 1,7 metriä. Pylväät koostuvat neljästä pylväsrummusta, joissa on 20 pystyuraa. Pylväistä 30 on edelleen pystyssä, ja niistä 16 on tallella myös kapiteeli eli pylväänpää. Temppelin stylobaatin koko noin 16,9 x 38,1 metriä.
Sisällä temppelissä on ollut naos eli cella, jonka koko on noin 9,5 x 28,0 metriä, sekä pronaos ja opisthodomos, joiden kummankin edustalla on ollut kaksi pylvästä ("distylos in antis"). Roomalaisella kaudella temppelin itäpäähän rakennettiin ramppi.


title: Heran temppeli (Akragas)

text: Temppelin alttari sijaitsi tavan mukaisesti ulkona sen itäpuolella. Sen perustukset ovat säilyneet.


title: Kevin Wendell Crumb

text: Kevin Wendell Crumb on kuvitteellinen henkilö, jota esitti vuoden 2016 "Split"-elokuvassa James McAvoy. Hän on monipersoonahäiriöstä kärsivä mies ja elokuvan pääkonna, jolla on mielessään 24 eri persoonaa. Kevinin kehon kemia muuttuu, kun jokin persoonista ottaa kehon hallintaansa. Ihmislihaa himoava petomainen hirviö ”Peto” on erittäin voimakas, haavoittumaton ja pystyy liikkumaan huoletta seinillä. Hänen mielestään ihmiset, jotka eivät ole kärsineet lapsuudentraumaa, eivät ansaitse elää, joten hän syö ne. Pedon yleisimmät kohteet ovat olleet teinityttöjä.


title: Kevin Wendell Crumb

text: Kevinin isän jätettyä perheensä Kevin eli lapsuutensa pakko-oireista häiriötä potevan äitinsä huostassa. Äiti rankaisi Keviniä vaatehenkarilla, jos kotona ei ollut jokin hänen mielestään puhdas tai kunnossa. Tämä sai Kevinin luomaan itselleen 24 eri persoonaa puolustusmekanismiksi äitiään kohtaan. Nämä persoonat myöhemmin muuttuivat eläviksi ja ovat kukin kerrallaan ottaneet Kevinin kehon hallintaansa aina silloin tällöin. Kevinillä ei ole mitään muistikuvia persooniensa teoista tai muusta ajalta, jolloin persoonat vievät vallan. Koska Kevin pelkäsi persoonien mahdollisesti jatkossa tekemiä kauheuksia, hän osti itselleen haulikon ja toivoi, että jonain päivänä hän tai joku muu tappaisi hänet samalla lopettaen persoonien pahat aikeet.


title: Junon temppeli

text: Junon temppeli () voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin Junolle omistettuihin temppeleihin:


title: Kantanen

text: Kantanen voi tarkoittaa:


title: Herakleen temppeli (Akragas)

text: Herakleen temppeli, roomalaisittain Herculeen temppeli, oli antiikin aikainen Herakleelle omistettu kreikkalainen temppeli Akragaan kaupungissa Sisiliassa Italiassa. Temppelin rauniot sijaitsevat Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnetulla arkeologisella alueella nykyisen Agrigenton eteläpuolella.


title: Herakleen temppeli (Akragas)

text:
Herakleen temppeli oli rakennettu arkaaisen kauden lopulla noin vuonna 510 eaa., jonkin verran aiemmin kuin läheinen Olympoksen Zeuksen temppeli. Näin se on Akragaan suurista temppeleistä varhaisin. Temppelin ajoitus perustuu sen arkkitehtuurin joihinkin yksityiskohtiin. Temppeliä on kunnostettu tai paranneltu klassisella kaudella 400-luvun eaa. alkupuolella.
Temppelin tunnistus Herakleelle omistetuksi perustuu lähinnä yhteen Ciceron tekemään mainintaan. Tutkimuksessa temppeli on tunnettu myös nimellä "Temppeli A". Temppeliä kunnostettiin vuonna 1924.


title: Herakleen temppeli (Akragas)

text: Herakleen temppeli sijaitsi lähellä Kultaiseksi portiksi nykyisin kutsuttua Akragaan kaupunginmuurin pääporttia. Sen länsipuolella sijaitsi Olympoksen Zeuksen temppeli ja hieman kaueampana itäpuolella niin kutsuttu Concordian temppeli. Herakleen temppeli edusti doorilaista tyyliä. Siinä oli 6 x 15 pylvästä eli yhteensä 38 pylvästä, ja sen stylobaatin koko on noin 25,3 x 67 metriä. Sisällä temppelissä oli naos eli cella, jonka koko oli noin 13,9 x 47,7 metriä, ja itäpäässä pronaos ja länsipäässä opisthodomos, joiden kummankin etupuolella oli kaksi pylvästä ("distylos in antis"). Naoksen oven kummallakin puolella oli portaat ylempiin osiin.


title: Herakleen temppeli (Akragas)

text: Temppelin arkaaisuus näkyy muun muassa siinä, että se on melko pitkä suhteessa sen leveyteen, sekä sen pylväiden ja kapiteelien eli pylväänpäiden muodossa. Yhdeksän temppelin pylväistä on nykyisin kunnostettu, näistä osa kokonaisina.


title: Herakleen temppeli (Akragas)

text: Temppelin alttari oli tavan mukaisesti ulkona sen itäpuolella. Sen perustukset on löydetty.


title: Allschwil

text: Allschwil on kaupunki Luoteis-Sveitsissä Basel-Landschaftin kantonissa. Kaupungissa on noin 21 000 asukasta, ja Allschwil on kantonin väekkäin kunta.


title: Allschwil

text: Allschwil sijaitsee Ranskan rajalla Reinin länsipuolella. Allschwilin keskusta-alue muodostaa yhteisen kaupunkialueen Baselin kanssa.


title: Herakleen temppeli

text: Herakleen temppeli, roomalaisittain Herculeen temppeli, voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin Herakleelle omistettuihin temppeleihin:


title: Stop (kirjasintyyppi)

text: Stop on Aldo Novaresen vuonna 1971 suunnittelema futuristinen sans-serif-kirjasintyyppi tai fontti. Sen kirjaimet ovat kuin sapluunalla tehtyjä, ja osan kirjainmerkeistä pystyy hahmottamaan vain muiden rinnalla. Kirjaimistossa ei ole pienaakkosia. Stop viittaa muotokieleltään vahvasti teknologiaan ja tietokoneisiin. Kirjasintyyppi sopii parhaiten julisteisiin ja otsikoihin.


title: Olympoksen Zeuksen temppeli (Akragas)

text: Olympoksen Zeuksen temppeli eli Olympieion () oli antiikin aikainen Zeukselle omistettu kreikkalainen temppeli Akragaan kaupungissa Sisiliassa Italiassa. Se oli yksi koko antiikin Kreikan suurimpia temppelirakennuksia. Temppelin rauniot sijaitsevat Valle dei Templi ('Temppelien laakso') -nimellä tunnetulla arkeologisella alueella nykyisen Agrigenton eteläpuolella.


title: Olympoksen Zeuksen temppeli (Akragas)

text: Olympoksen Zeuksen temppeli rakennettiin sen jälkeen, kun akragaslaiset olivat voittaneet karthagolaiset Himeran taistelussa vuonna 480 eaa. Tämän jälkeen kaupungissa käynnistettiin suurisuuntainen rakennusohjelma, johon kuului useita suurikokoisia temppeleitä ja muita julkisia rakennuksia. Rakentamisessa hyödynnettiin karthagolaisia orjia. Olympoksen Zeuksen temppeli oli kaupungin päätemppeli, ja se oli osoitettu Zeukselle kiitokseksi voitosta. Se jäi kuitenkin keskeneräiseksi ja tuhoutui karthagolaisten vallattua kaupungin vuonna 406 eaa. Tutkimuksessa temppeli tunnetaan myös nimellä "Temppeli B".


title: Olympoksen Zeuksen temppeli (Akragas)

text: Temppelin löysi historioitsija Tommaso Fazello 1500-luvulla. Hänen mukaansa osa temppelin pylväistä ja patsaista oli pystyssä vielä edeltäneellä vuosisadalla, sillä hän sanoo niiden romahtaneen 9. syyskuuta 1401. Tämän jälkeen kiviä käytettiin rakennusmateriaalina Agrigenton aallonmurtajaan.


title: Olympoksen Zeuksen temppeli (Akragas)

text: Zeuksen temppeli sijaitsi Akragaan eteläosassa lähellä kaupungin agoraa. Temppelin rauniot sijaitsevat Valle dei Templin alueen länsiosassa länteen Concordian temppeliksi kutsutusta rakennuksesta.


title: Olympoksen Zeuksen temppeli (Akragas)

text: Arkkitehtuuriltaan temppeli edusti doorilaista tyyliä. Se oli rakennettu viisiportaiselle korokkeelle. Temppelin stylobaatin koko oli noin 56,3 × 112,6 metriä, ja sen pinta-ala oli siten lähes neliömetriä eli lähes jalkapallokentän verran. Tämä tekee siitä suurimman kaikista doorilaisista temppeleistä ja myös yhden kaikista suurimmista kreikkalaisista temppeleistä joonialaista tyyliä edustaneiden Efesoksen Artemiin temppelin ja Samoksen Heraionin ohella. Temppeli oli pseudoperipteraali, toisin sanoen tavanomaisen vapaasti seisovan pylväikön sijasta se oli ympäröity seinämuurilla, jossa oli määrävälein doorilaiset puolipylväät. Lyhyemmillä sivuilla puolipylväitä oli seitsemän ja pidemmillä sivuilla 14. Pylväät olivat niin suuria, että ihmisen kerrotaan mahtuneen pylvään pystyuraan.


title: Olympoksen Zeuksen temppeli (Akragas)

text: Puolipylväiden välin täytti seinä noin puoleenväliin niiden korkeudesta. Ylemmässä puoliskossa oli puolestaan syvennykset, joissa jokaisessa oli suurikokoinen, noin 7,65 metriä korkea atlantti- eli telamonpatsas. Puolipylväiden lisäksi palkistoa kannattelivat patsaiden koholla olevat kädet. Osa patsaista on säilynyt. Temppelin ylemmät osat oli koristeltu gigantomakhiaa ja Troijan kukistumista esittävillä veistoksilla.


title: Olympoksen Zeuksen temppeli (Akragas)

text: Temppelin alttari sijaitsi tavan mukaan sen itäpuolella. Alttarin perustusten koko on noin 17,5 × 54,5 metriä.


title: Cognin-les-Gorges

text: Cognin-les-Gorges on kunta itäisessä Ranskassa Isèren departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Grenoblesta länteen Isèrejoen varrella.


title: Cognin-les-Gorges

text: Kunnan alueella oleva rotko Gorges du Nan on suosittu matkailukohde. Grésivaudan laaksossa on suuri saksanpähkinöiden tuotantoalue. Kunnan alueelta on 1700-luvulta peräisin oleva pähkinöiden kuivain, joka on seudun vanhin. Laaksossa kasvavilla pähkinöillä on AOC tuotesuoja. Ne kuuluvat Grenoblen ympäristössä viljeltäviin saksanpähkinöihin, joiden yhteinen tuotemerkki on Noix de Grenoble.


title: Urpolanlampi

text: Urpolanlampi on pienehkö, 13,5 hehtaarin suuruinen järvi runsas kilometri Mikkelin keskustan eteläpuolella. Järven pinta on keskimäärin 87,4 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven pohjoisosa kuuluu Urpolan, kaakkoisosa Kattilansillan ja lounaisosa Pitkäjärven kaupunginosan alueeseen.


title: Urpolanlampi

text:
Urpolanlampea kiertää kuntopolku, joka muodostaa osan Urpolan-Pitkäjärven suunnan ulkoilureitistöä. Lammen pohjoisrannalla on uimaranta ja sen lähellä erilaisia urheilukentiä skeittaamista, tennistä ja jalkapalloa varten. Ne palvelevat osaltaan lammen pohjoispuolella sijaitsevan Urpolan koulun (Rinnekatu 8) tarpeita. Järven länsirannalla sijaitsee erityistä tukea tarvitsevia lapsia palveleva Valteri-koulu Mikael (Mikael-koulu, Liuskekatu 1). Itärannalla (Urpolantaku 32) sijaitsee Urpolan luontokeskus.
Urpolanlammen länsirannalle laskee runsas 500 metriä lännempää sijaitsevasta Pitkäjärvestä (89,5 mpy) saapuva Urpolanjoki. Se jatkaa Urpolanlammen itärannalta laskujokena Ukonveden (75,8 m mpy) pohjoisosan Pappilanselän länsipuolella sijaitsevaan suojaisaan Kattilanlahteen. Urpolanjoki rantoineen on maakunnallisesti merkittävänä pidettyä luonnonsuojelualuetta.


title: Anaksilas

text: Anaksilas () tai Anaksilaos () () voi viitata seuraaviin:


title: Getz/Gilberto Vol. 2

text: Getz/Gilberto #2 on Stan Getzin ja João Gilberton livealbumi, joka julkaistiin huhtikuussa 1966. Se nauhoitettiin livekonsertissa Carnegie Hallissa 9. lokakuuta 1964. Albumin kansikuvan maalasi Olga Albizu. Kappaleet 11. ja 15. eivät sisältyneet alkuperäisessä LP-levyssä.


title: Rakkauden sävel (Sigin kappale)

text: Rakkauden sävel on Matti Inkisen Sig-yhtyeen kappale vuodelta 1996. Sen esitti yhtyeen Turun kokoonpano. Kappale on poppia ja iskelmää.


title: Rakkauden sävel (Sigin kappale)

text: Kappale nousi parmaimmillaan valtakunnallisten radioiden yhteisellä viikkolistalla kolmannelle sijalle. Ulmanen ja Roiha-ohjelmassa tämä kappale soitetiin aina kahdesta kappaleesta jatkoon joka päivä kahden viikon ajan. Normaalistihan ohjelmassa sama kapaple pysyi vain muutaman päivän. Tämän Sigin tekemän ennätyksen rikkoi samana vuonna Leevi and The Leavingsin kappale Itkisitkö onnesta.


title: Ihminen – Homo sapiens

text: Ihminen – Homo sapiens on Veikko Lavin musiikkialbumi vuodelta 1982. Albumin on tuottanut Harri Saksala. Kannen kuvituksen on tehnyt Markus Heikkerö ja esittelytekstin Pekka Gronow.


title: Ihminen – Homo sapiens

text:
Kaikki kappaleet on säveltänyt Lavi, paitsi ”Saunapalvipolkan” (A3) Pertti Husu. Kaikki sanoitukset ovat Lavin. Sovitukset on tehnyt Anssi Tikanmäki.
Vuonna 1996 ensiesitettiin noin 40-minuuttinen, miltei samanniminen Yle TV2 -kanavan lyhytdokumentti "Veikko Lavi – Homo sapiens", alaotsikkona ”Laulajamestarin muotokuva”.


title: Tuhannen ja yhden yön tarinat (Sigin kappale)

text: Tuhannen ja yhden yön tarinat on Matti Inkisen Sigin kappale, joka kertoi yhden yön jutusta ja sen jälkeisestä yksinäisydestä.


text:
Sig pani kotisivuilleen ennen levynsä julkaisemista lyhyet näytteet tulevan albuminsa kappaleista.
Kyselyyn vastannaiden oli tarkoitus valita niistä parhaat kappaleet. Tämän parusteella Sig valitsi kappaleensa.
"Suomalaisella pop-levylle". "Tuhannen ja yhden yön tarinat" oli 39%:n mielestä paras Sig-biisi.
Kappaletta myytiin virallisesti noin 5000 kappaletta, jolloin se saavutti kultalevyrajan.
Kuitenkin suurimman osan levyistä osti Bauhaus, joka jakoi levyä eteenpäin asiakaslahjoina.


title: Jormakka

text: Jormakka voi tarkoittaa:


title: Ruusuja ja risuja

text: Ruusuja ja risuja on Veikko Lavin musiikkialbumi vuodelta 1980. Sen on tuottanut Harri Saksala.


title: Ruusuja ja risuja

text: Kaikki sävellykset ovat Lavin paitsi ”Hunajainen tango” Viljo Ylösen. Kaikki sanoitukset on tehnyt Veikko Lavi, ja sovituksista ja orkesterinjohdosta vastaa Olli Ahvenlahti.Kannen on suunnitellut Nikolai Punin, ja esittelytekstin on kirjoittanut Pekka Gronow.


title: Pont-en-Royans

text: Pont-en-Royans on kunta Itä-Ranskassa Isèren departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 60 kilometriä Grenoblesta lounaaseen Bournejoen varrella.


title: Pont-en-Royans

text: Pont-en-Royans on tunnettu kalliolle rakennetuista värikkäistä taloistaan. Kunnalla on pitkä ja rikas historia. Kylä on ollut aikanaan linnoitettu, ja siellä on edelleen havaittavissa neljä entistä kaupungin porttia, jotka ovat olleet sitä suojanneissa valleissa. Nykyään Pont-en-Royans on matkailijoiden suosima kohde.


title: O Amor em Paz

text: O Amor em Paz on bossa nova -kappale ja jazzstandardi vuodelta 1960. Sen on säveltänyt Antônio Carlos Jobim ja sanoittanut Vinícius de Moraes. Englanninkielisen version ”Once I Loved” sanat teki myöhemmin Ray Gilbert.


title: O Amor em Paz

text: Kappaleen levytti ensimmäistä kertaa João Gilberto vuonna 1961 eponyymillä albumillaan "João Gilberto".


title: Fort Pierce

text: Fort Pierce on kaupunki Floridan osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 41 910. Kaupungin pormestari on Linda Hudson. Fort Pierce on St. Lucien piirikunnan hallintokeskus.


title: Kirjojen historia

text: Kirjojen historia alkaa kirjoitetun kielen kehittämisestä ja monista muista keksinnöistä, kuten paperi ja painaminen, ja jatkuu nykyajan moderniin kirjanpainantaan.


title: Kirjojen historia

text: Aikaisimmat merkinnät kirjoista viittaavat esimerkiksi tauluihin tai papyruskääröihin, joita ei nykyään enää kirjoiksi kutsuta.


title: Kirjojen historia

text: Niiden jälkeen ilmestyivät käsin kirjoitetut koodeksit. Painokoneen keksiminen johti kirjojen massatuotantoon.


title: Kirjojen historia

text: Nykyisin kirjoja on tuotettu myös sähköisenä.


title: Kirjojen historia

text: Kirjat tulivat useamman käytettäväksi pistekirjoituksen ja äänikirjojen myötä.


title: Stone Flower

text: Stone Flower on brasilialaisen jazzmuusikon Antônio Carlos Jobimin kuudes studioalbumi. Albumin nauhoitti Rudy Van Gelder Van Gelder Studiosissa New Jerseyssä 16. maaliskuuta – 22. toukokuuta 1970 ja sen tuotti Creed Taylor. Albumin julkaisi CTI Records vuonna 1970.


title: Stone Flower

text: "Stone Flower" sijoittui Billboard 200 -albumilistan sijalle 196.


title: Kinmen

text: Kinmen eli Quemoy on Taiwanille kuuluva saariryhmä Taiwaninsalmessa Xiamenin lahden suulla, noin 2,5 km Manner-Kiinan rannikosta ja 275 km Taiwanista luoteeseen. Se koostuu samannimisestä pääsaaresta ja 11 pienemmästä saaresta ja luodosta. Pääsaarella on kukkuloita, kallioita ja tasankoja. Pääasiallinen tulonlähde on maanviljely, joka tuottaa bataattia, maapähkinöitä, hirssiä, vehnää, soijapapuja, vihanneksia ja riisiä.


title: Kinmen

text: Kinmen kuului Fujianin maakuntaan, kunnes vuonna 1949, kun nationalistit pakenivat Taiwaniin, he valloittivat Kinmenin saaret. Saarten hallinnasta on sodittu sen jälkeen (ensimmäinen Taiwaninsalmen kriisi ja toinen Taiwaninsalmen kriisi) ja ne olivat sotilasaluetta vuoteen 1992 asti.


title: Kinmen

text: Vuonna 2003 Kinmenin maakunnassa oli noin 60 000 asukasta.


title: Chega de Saudade

text: Chega de Saudade on Antônio Carlos Jobimin säveltämä ja Vinícius de Moraesin sanoittama kappale vuodelta 1959. Kappaletta pidetään usein ensimmäisenä bossa nova -kappaleena.


title: Chega de Saudade (albumi)

text: Chega de Saudade on brasilialaisen muusikon João Gilberton esikoisalbumi, jota pidetään usein ensimmäisenä bossa nova -albumina. Albumin julkaisi Odeon Records vuonna 1959.


title: Chega de Saudade (albumi)

text: "Chega de Saudade" valittiin Grammy Hall of Fameen vuonna 2000.


title: Eljas Lönnrot (pappi)

text: Eljas Lönnrot (8. huhtikuuta 1858 Kiiminki – 1. lokakuuta 1933 Sotkamo) oli pappi ja valtiopäivämies.


title: Eljas Lönnrot (pappi)

text: Eljas Lönnrotin vanhemmat olivat rovasti Frans Fredrik Lönnrot ja Sofia Amanda Snellman. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1888 oli Aina Kristina Sahlberg (k. 1907), toinen vuodesta 1908 Hanna Maria Forsell o.s. Nordlund (k. 1920) ja kolmas vuodesta 1925 Siiri Elisabet Hurme o.s. Snellman. Lönnrot tuli ylioppilaaksi 1879, valmistui filosofian kandidaatiksi 1884 ja vihittiin papiksi 1887. Hän toimi ylimääräisenä pappina Ristijärvellä, Paltamossa, Puolangalla, Leppävirralla ja Suonenjoella 1887–1897, oli kirkkoherra Kiimingissä 1896–1903, Alatorniolla 1903–1906 ja Sotkamossa 1914–1933. Oulun tuomiokirkkoseurakunnan tuomiorovasti Lönnrot oli 1906–1914 ja Kuopion tuomiokapitulin asessori 1900–1901 ja 1902–1909. Pappissäädyn jäsen hän oli valtiopäivillä 1905–1906, kirkolliskokouksen jäsen 1903–1918.


title: Rubí

text: Rubí on televisioyhtiö Televisa:n esittämä meksikolainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Bárbara Mori, Eduardo Santamarina, Jacqueline Bracamontes, Sebastián Rulli ja Ana Martín.


title: Unfriended: Dark Web

text: Unfriended: Dark Web on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen kauhuelokuva, joka on jatkoa vuoden 2014 elokuvalle Unfriended. Elokuvan on ohjannut Stephen Susco. Kuten edeltäjänsä, tämäkin elokuva on kuvattu tietokoneelta, eli tapahtuu kokonaan tietokoneen näytöllä.


title: Unfriended: Dark Web

text: Elokuvassa joukko kavereita löytävät kannettavan tietokoneen, jolla on pääsy Anonyymit verkkoon mutta he eivät tiedä että heitä tarkkailevat kannettavan tietokoneen kautta oikeat omistajat.


title: Unfriended: Dark Web

text: Lexx: Työnnettiin pois katolta


title: Unfriended: Dark Web

text: AJ: Joutui ammutuksi poliiseille


title: Unfriended: Dark Web

text: Serenan äiti: Elämän tuki leikattiin


title: Unfriended: Dark Web

text: Nari: Joutui metron alle


title: Unfriended: Dark Web

text: Charon: Joutui samalla metron alle työntäessään Narin metron alle


title: Unfriended: Dark Web

text: Serena: Murhatiin (Ei näytetä)


title: Unfriended: Dark Web

text: Damon: Joutui hirtetyksi


title: Unfriended: Dark Web

text: Amaya: Murhattiin (Ei näytetä)


title: Unfriended: Dark Web

text: Erica: Korkki oli laitettu Erican otsaan kun hän oli tajuton. Hän otti sen pois otsastaan, paljastaen reiän otsassaan sitten hän huusi ja video loppui. Kuoli jollain tavalla


title: Unfriended: Dark Web

text: Matias O´Brien: Joutui pakettiauton alle


title: Unfriended: Dark Web

text: Toisessa lopussa:


title: Unfriended: Dark Web

text: Matias O`Brien: Hautautui elävänä ja tukehtui hengenpuutteesta


title: Dan Brouthers

text: Dennis Joseph Brouthers oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja, joka pelasi pääuransa Yhdysvaltain baseball-liigassa Buffalo Bisons joukkueessa. Kaikkiaan hän kävi kymmenessä joukkueessa ja päätti uransa New York Giantsiin. Hänet on valittu Baseballin Hall of famen miehistöön 1945. Hänen pääpelipaikkansa oli ykköspesällä.


title: Dan Brouthers

text: Brouthersista tuli amatööritähti New Yorkissa ja hän oli yksi aikakautensa suuremmista pelaajista. Hän teki debyyttinsä liigaan vuonna 1879 Troy Trojansin joukkueessa.


title: Dan Brouthers

text: "Hän oli hieno hyökkääjä, yksi kaikkien aikojen voimakkaimmista taistelijoista", sanoi Hall of Fame- pelitoveri John McGraw vuonna 1894 Baltimore-joukkueesta. Hän teki 1171 pistettä vain 129 ottelussa. Brouthersin valtti oli hänen nykyaikainen syöttönsä.


title: Dan Brouthers

text: Lyöntikeskiarvo (pesälle päästyt lyönnit/ lyöntivuorot)- 0,220 on heikko ja 0,320 todella hyvä lyöntikeskiarvo.


title: Amoroso

text: Amoroso on brasilialaisen bossa nova -muusikon João Gilberton albumi. Albumi nauhoitettiin vuosina 1976–1977 ja julkaistiin vuonna 1977.


title: Tiku ja Taku (talousrikosjuttu)

text: ”Tiku ja Taku” oli 1990-luvulla toiminut tamperelainen liikemieskaksikko Jukka Malminen ja Jari Tanner, jotka tuomittiin pitkiin vankeusrangaistuksiin laajassa talousrikosvyyhdissä pääosin törkeistä petoksista ja kirjanpitorikoksista. Miehet olivat eräitä 1990-luvun talousrikosoikeudenkäyntien eniten julkisuutta saaneita tekijöitä, jotka aloittivat toimintansa 1980-luvun lopun ”löysän rahan” kasinotalousvuosina.


title: Tiku ja Taku (talousrikosjuttu)

text: Malminen ja Tanner tuomittiin Helsingin käräjäoikeudessa 1996 seitsemän vuoden ehdottomiin vankeusrangaistuksiin. Hovioikeus alensi 1997 Malmisen tuomion kuuteen vuoteen ja Tannerin 5 vuoteen 6 kuukauteen. Hovioikeuden mukaan Malminen ja Tanner olivat tietoisesti käyttäneet hyväksi Osuuspankkien Keskuspankki OKOn Helsingin Aleksanterinkadulla sijainneen konttorin johtajan ”kevytmielisyyttä ja törkeää huolimattomuutta”, jolloin miehille myönnetyt lainat olivat aiheuttaneet pankille kymmenien miljoonien markkojen luottotappiot. Entinen pankinjohtaja Risto Iso-Lotila pidätettiin kaksi vuotta asioiden ilmitulon jälkeen ja tuomittiin neljän ja puolen vuoden vankeuteen pääasiassa törkeistä kavalluksista. OKO-pankin lisäksi vahingon kärsijänä oli turkulainen Master-Rahoitus Oy.


title: Tiku ja Taku (talousrikosjuttu)

text: Iso-Lotila piti kärsimäänsä tuomiota epäoikeudenmukaisena ja teki jutusta Jorma Ojaharjun kanssa kirjan "Aleksilta Nokalle". Hänen mukaansa OKO-pankin johto oli myöntänyt Malmiselle ja Tannerille jo 22 miljoonan markan luotot ennen kuin hän edes tapasi miehiä, ja samoilla perusteilla olisi voinut tuomita monia muitakin tuon ajan pankinjohtajia.


title: Wave (albumi)

text: Wave on brasilialaisen bossa nova -muusikon Antônio Carlos Jobimin viides studioalbumi, jonka A&M Records julkaisi vuonna 1967. Levyn sovitukset on tehnyt saksalainen Claus Ogerman, joka myös johtaa orkesteria. Jobim soittaa kosketinsoittimia ja Ron Carter bassoa.


title: Wave (albumi)

text: Albumi nauhoitettiin Van Gelder Studiosissa New Jerseyssä. Se sijoittui Billboard 200 -albumilistan sijalle 114.


title: Wave (albumi)

text: Albumin kansikuvan on kuvannut Pete Turner ja kannen on suunnitellut Sam Antupit. Esittelytekstit ovat kirjoittaneet George Frazier IV ja Norman Gimbel.


title: Wave (albumi)

text: Kaikki albumin kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Jobim itse.


title: Ora (kasvitiede)

text: Ora on kasvitieteessä kasvin piikki, joka on muodostunut oksasta tai lehdestä. Oria ovat esimerkiksi akaasioiden ("Acacia") ja orapihlajien ("Crataegus") piikit.


title: Ora (sienitiede)

text: Orat ovat sienitieteessä orakkailla itiöemän alapinnalla olevia pienikokoisia piikkimäisiä rakenteita.


title: Artur Malin

text: Nils Artur Malin (21. lokakuuta 1871 Turku – 6. helmikuuta 1939 Helsinki) oli pappi, sotarovasti, opettaja ja kristillisten järjestöjen sihteeri.


title: Artur Malin

text: Artur Malinin vanhemmat olivat värjärimestari Anders Malin ja Edla Amanda Lundell ja puoliso vuodesta 1903 Hildur Maria Branders. Malin tuli ylioppilaaksi 1892 ja vihittiin papiksi 1897. Hän toimi ylimääräisenä pappina Turussa 1897–1904, Suomen NMKY:n matkasihteerinä 1904–1907 ja Helsingin NMKY:n pääsihteerinä 1907–14. Pietarissa hän oli Pyhän Katarinan ruotsalaisen seurakunnan kirkkoherra 1914–1918, Porissa kirkkoherra 1919–1921 ja Suomen armeijan sielunhoidon ja valistustyön johtaja, puolustusministeriön osastopäällikkönä, 1918–1939. Malin toimi myös uskonnon opettajana Turussa, Helsingissä ja Pietarissa. Turun NMKY:n sihteerinä, varapuheenjohtajana tai puheenjohtajana hän toimi 1897–1905, Helsingin NMKY:n johtokunnan jäsenenä 1919–1931 ja Suomen NMKY:n puheenjohtajana 1919–1931. Hänellä oli myös useita luottamustoimia. Malin julkaisi teoksen "Om Kristi uppståndelse" 1906 ja teoksen "Konfirmatsiooniopetuksesta ja konfirmatsioonista" 1912 sekä toimitti Suomen kirkon pappisliiton vuosikirjaa 1919–1927. Hän oli myös "Nuorten airueen" toimittaja 1907–1910 ja "Kotimaan" avustaja lehden perustamisesta saakka.


title: Artur Malin

text: Sotarovasti Malinista tuli vuonna 1919, minkä arvonimen on itsenäisyyden ajan Suomessa saanut hänen lisäkseen vain Reinhold Hedberg. Malinin tapauksessa sotarovasti oli sittemmin myös hänen virkanimikkeensä puolustusvoimien kirkollisen työn johtajana.


title: Day

text: Day on päivää tai vuorokautta tarkoittava englannin kielen sana. Day on myös muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Vuoren asukin tarina

text: Vuoren asukin tarina (isl. "Bergbúa þáttr") on on keskiaikainen islantilainen "þáttr"-tarina, jonka kirjoittajaa ei tunneta. Tarina kertoo länsi-islantilaisesta miehestä nimeltä Þórðr, joka lähtee eräänä talvipäivänä palkollisensa kanssa messuun. Matka on pitkä ja sen aikana miehet yllättää lumimyrsky, minkä seurauksena nämä joutuvat pitämään yötä löytämässään luolassa. Yön aikana jokin luolan perällä oleva olento (tulkintojen mukaan peikko), jolla on silmät suuret kuin täysikuu, lausuu kolmesti 12-säkeistöisen runon, jossa kehotetaan opettelemaan runo ulkoa tai heille kävisi huonosti. Aamulla miehet jatkavat matkaansa, mutta myöhästyvät messusta. Paluumatkalla he eivät enää löydä luolaa. Þórðr muistaa kuulemansa runon ulkoa, mutta hänen palkollisensa ei. Palkollinen kuolee vuoden kuluttua, mutta Þórðr siirtää tilansa lähemmäs kirkkoa ja menestyy. "Kummun asukin tarinan" tavoin "Vuoren asukin tarina" eroaa monesta muusta islantilaisesta kertovasta "þáttr"-tarinasta siinä, ettei se ole ollut osa sellaisia kuningassaagojen kokoelmia kuin Flateyjarbók ja "Morkinskinna". "Vuoren asukin tarinaa" ei ole suomennettu.


title: Vuoren asukin tarina

text: "Vuoren asukin tarinan" sisältämä runo tunnetaan nykytutkimuksessa nimellä "Hallmundarkviða". Sen ja mahdollisesti myös itse tarinan on arvioitu olevan peräisin 1200-luvulta. On katsottu, että tarina olisi alkujaan kirjoitettu jossain luostarissa.


title: Vuoren asukin tarina

text: Varhaisimmat "Vuoren asukin tarinan" sisältäneet käsikirjoitukset ovat olleet vuoden 1400 tietämiltä. Tarina on ollut alkujaan osa Vatnshyrna-käsikirjoitusta, joka tuhoutui Kööpenhaminan palossa vuonna 1728. Tätä ennen Árni Magnússon ja hänen kirjurinsa Ásgeir Jónsson olivat kuitenkin ehtineet tehdä Vatnshyrnasta kopioita. Näin myös "Vuoren asukin tarinasta" on säilynyt osia Vatnshyrnan kopioissa (esim. AM 564 c 4to, v. 1686). Lisäksi tarina on säilynyt esimerkiksi Pseudo-Vatnshyrnana tunnetussa käsikirjoituksessa AM 564 a 4to, joka on ajoitettu vuosien 1390–1425 väliseen aikaan, sekä muissa myöhemmissä paperikäsikirjoituksissa.


title: Vuoren asukin tarina

text: Vuoren asukki lausuu luolassa suojaa pitäville miehille 12 säkeistöä käsittävän "dróttkvætt"-runomittaisen runon. "Dróttkvætt" eli ”hovi-mitta” oli suosituin ja arvostetuin skaldirunounessa käytetty runomitta, jota käytettiin ylistysrunoissa ja saagoissa esiintyvissä yksittäisissä runosäkeistöissä. Tyylillisesti "Hallmundarkviða" muistuttaa edda-runon "Völuspá" ("Näkijättären ennustus") ja runon "Merlínússpá" profetioita. Viimeksi mainittu "Merlínússpá" on Geoffrey Monmouthilaisen teoksen "Historia regum Britanniae" osan "Prophetiae Merlini" muinaisislanninkielisen käännös. "Hallmundarkviðan" sisällöstä on lisäksi huomioitu, että sen ensimmäisen säkeistön loppu ("Hátt stígr höllum fæti" / "Hallmundr í gný fjalla") esiintyy lähes identtisenä myös "Grettir Väkevän saagassa" olevassa "Hallmundarflokkr"-nimellä tunnetussa runossa ("Hátt stígr höllum fæti" / "Hallmundr í sal fjalla").


title: Vuoren asukin tarina

text: "Hallmundarkviðan" katsotaan kuvaavan vulkaanista toimintaa. On esitetty, että runo olisi alkujaan kuvannut Borgarfjörðurin alueella noin v. 940–950 tapahtunutta tulivuorenpurkausta, jonka seurauksena syntyi Hallmundarhraun-nimellä tunnettu laavakenttä.


title: Metsähovin geodeettinen tutkimusasema

text: Metsähovin geodeettinen tutkimusasema on Paikkatietokeskuksen tutkimusasema Kirkkonummen Metsähovissa. Samalla observatorioalueella sijaitsevat Aalto-yliopiston Metsähovin radiotutkimusasema sekä Helsingin yliopiston kaukoputkia. Paikkatietokeskus ylläpitää Metsähovissa useita geodesian ja geodynamiikan tutkimuksen laitteistoja.


title: Metsähovin geodeettinen tutkimusasema

text: Asemalla on 1970-luvulta saakka sijainnut satelliittilaserjärjestelmä, jolla voidaan tehdä tarkkoja laseretäisyysmittauksia Maata kiertäviin satelliitteihin. Satelliittilaser uusittiin 1990-luvulla, ja toimi 2000-luvun alkuun. Uusi laserjärjestelmä on valmisteilla ja sen odotetaan aloittavan toiminnan vuonna 2019.


title: Metsähovin geodeettinen tutkimusasema

text: Asemalla sijatsee kiinteä GNSS-asema, jonka GPS-antenni on osa kansallista Finnref-verkkoa.


title: Metsähovin geodeettinen tutkimusasema

text: Aseman painovoimalaboratoriossa sijaitsee kaksi suprajohtavaa gravimetria sekä absoluuttigravimetrien mittauspiste.


title: Metsähovin geodeettinen tutkimusasema

text: Vuonna 2018 asemalle valmistui uusi radioteleskooppi, joka on osa kansainvälistä geodeettista VLBI-havaintoverkkoa.


title: Metsähovin geodeettinen tutkimusasema

text: Muutaman kilometrin päässä Sjökullassa sijaitsee lisäksi testikenttä, jota käytetään fotogrammetrian ja kaukokartoitusmenetelmien kalibroinnissa.


title: Botnia-palkinto

text: Botnia-palkinto on Oulun kirjailijaseuran jakama kirjallisuuspalkinto. Se myönnetään teokselle, jonka tekijä on kotoisin Pohjois-Pohjanmaalta tai toimii siellä. Palkittu teos voi olla kauno- tai tietokirjallisuutta. Palkintosumma on 10 000 euroa.


title: TEHDAS teatteri

text:
TEHDAS Teatteri on vuonna 2000 perustettu turkulainen vapaan kentän ammattiteatteri ja suomalaisen nukketeatterin päänäyttämö. Teatteri sijaitsee Aurajoen rannalla Manillan vanhassa Makasiini-salissa. TEHDAS toimii areenana ennakkoluulottomille näyttämötaiteellisille avauksille ja tukee kunnianhimoisesti, tutkien ja kokeillen työhönsä suhtautuvia ammattitaiteilijoita ja -ryhmiä.
Teatterilla on vuodessa 6-8 omaa ensi-iltaa sekä useita vierailuesityksiä sekä klubi-iltoja. Tiloja vuokrataan myös juhla- ja muuhun yksityiskäyttöön.
Ohjelmistossa korostuvat yhteistyöprojektit eri taiteen alojen välillä. Teatterin ohjelmistossa painopisteen saavat omat kantaesitykset sekä rajoja rikkova ohjelmisto.


title: TEHDAS teatteri

text: Aiheesta muualla: http://tehdasteatteri.fi/


title: Pyörällä kaiken ikää

text:
Pyörällä kaiken ikää nimi viittaa toimintaan, jossa ikäihmisiä tai liikuntarajoitteisia viedään ulkoilemaan riksapyörän kyydissä. Tarkoitus on tuoda virkistystä ja vaihtelua ihmisille, joitten elämänpiiri usein rajoittuu kodin tai hoitokodin välittömään läheisyyteen.
Toiminta on vapaaehtoistyötä. Pyörällä voidaan käydä vain virkistäytymässä tai asiointimatkalla. Tärkeä osa toimintaa on sukupolvien kohtaaminen ja yksinäisyyden lievittäminen.


title: Pyörällä kaiken ikää

text: Pyörällä kaiken ikää on lähtöisin Tanskasta, jossa se tunnetaan nimellä Cykling uden alder. Tanskasta malli on levinnyt erityisesti Euroopassa ja Yhdysvalloissa, mutta myös esimerkiksi Australiassa ja Etelä-Amerikassa löytyy toimintaa. Suomessa toimintaa on n. 40 kaupungissa. Konseptin lanseerasi Suomeen Pyöräliitto. Riksapyörät ovat useimmiten kaupungin tai hoitokodin hankkimia, mutta niitä on hankittu myös yksityisellä ja sponsorirahoituksella.


title: Pyörällä kaiken ikää

text:
https://cyklingudenalder.dk/
https://pyoraliitto.fi/toiminta/riksapyora


title: Kesäläinen

text: Kesäläinen voi tarkoittaa:


title: Einarr Skúlason

text: Einarr Skúlason oli 1100-luvulla vaikuttanut islantilainen skaldi-runoilija ja kirkonmies, joka mainitaan mm. "Morkinskinnassa" sekä Snorri Sturluson Proosa-Eddassa ja "Heimskringlassa".


title: Einarr Skúlason

text: Tiedot Einarr Skúlasonista ovat vähäiset. Hän syntyi mahdollisesti noin v. 1090 Borgarfjörður-vuonon alueella. Pidetään todennäköisenä, että hän kuului Myrar-sukuun, jonka varhaisimpia edustajia "Egillin, Kalju-Grímrinpojan saagan" mukaan oli Egill Skalla-Grímsson. Einarrin epäilläänkin olleen Egillin pojan, Þorsteinn Egilssonin jälkeläinen, ja saagakirjoittajana tunnetun Snorri Sturlusonin äidinpuoleisen isoisän veli. "Morkinskinnan" Sigurðr Jerusaleminkävijästä kertovassa osiossa (ns. "Þinga saga") Einarrin kerrotaan toimineen viestinviejänä kuninkaan ja Sigurðr Hranasonin välillä vuosina 1112–1114. Hän on oletettavasti ollut Norjassa myös Haraldr (Maununpoika) "gillin" valtakaudella joskus vuosien 1130–1136 välisenä aikana.


title: Einarr Skúlason

text: Einarrin tarkkaa kuolinvuotta ei tunneta. Einarr mainitaan eräässä noin v. 1220 peräisin olevassa pappisluettelossa, jossa listattiin vuonna 1143 Islannissa elossa olleita pappeja. Vuonna 1153 hänen kerrotaan "Morkinskinnan" mukaan esittäneen pyhän Olavin kunniaksi laatimansa runon "Geisli" (suom. ”valonsäde”) Nidarosin tuomiokirkossa Trondheimissa ("Kristkirken"). On oletettu, että Einarr viipyi myöhemmin Norjassa kuningas Eysteinn Haraldrinpojan kuolemaan vuonna 1157 saakka. "Morkinskinnan" mukaan kuningas Eysteinn oli myöntänyt Einarrille "stallarin" (”marsalkka”) arvonimen. Tämän jälkeen Einarr mahdollisesti matkusti Tanskaan ja Ruotsiin, mutta palasi vielä myöhemmin Norjaan. Einarrin oletettavasti nuorin tunnettu runo "Elfarvísur" on mahdollisesti syntynyt joskus vuosien 1159–1161 välisenä aikana.


title: Einarr Skúlason

text:
Einarrin nimiin on luettu useita skaldirunoja, jotka muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta kuuluvat kuninkaiden kunniaksi laadittujen ylistysrunojen perinteeseen. Einarria on kuitenkin pidetty ensimmäisenä merkittävänä kristillisenä skaldi-runoilijana. On katsottu, että Einarr vältteli käyttämästä pakanallista kuvastoa runoudessaan, muttei silti suhtautunut kielteisesti vanhempaan runouteen vaan hyödynsi sitäkin. Nykytutkimuksessa hänen runonsa tunnetaan seuraavilla, tutkijoiden myöhemmin antamilla nimillä:
Näiden runojen lisäksi Einarrilta on säilynyt eri lähteissä, kuten Proosa-Eddassa, myös yksittäisiä runojen säkeistöjä. Toisaalta vasta myöhemmät tutkijat ovat liittäneet osan edellä mainittujen runojen säkeistöistä kyseisiin runoihin esimerkiksi runomitan tai sisällön perusteella.
Einarr Skúlasonia pidetään yhtenä tuotteliaimmista 1100-luvulla eläneistä skaldi-runoilijoista. Säilyneitten lähteiden perusteella vain skaldi Sighvatr Þórðarsonilta on säilynyt enemmän runoutta. Esimerkiksi Snorri siteeraa teoksessaan "Heimskringla" Einarrin nimissä olevia runoja suhteessa enemmän kuin kenenkään muun skaldin.


title: Einarr Skúlason

text: Proosa-Eddan käsikirjoituksessa DG 11 ja "Heimskringlan" käsikirjoituksessa AM 761 4to on skaldien luettelo ("Skáldatal"), jossa Einarr mainitaan seuraavien kuninkaitten hovirunoilijana: Sigurðr Jerusaleminkävijä (isl. "Jórsalafari"), Eysteinn Magnusson, Magnus blindi, Haraldr Gilli, sekä Haraldr gillin pojat Sigurðr, Eysteinn ja Ingi. Lisäksi Einarr ylisti runoudessaan "Skáldatalin" mukaan norjalaista merkkimiestä Eindriði Nuorta ("ungi" Jónsson) sekä oletettavasti Sverkerin sukua edustanutta kuningas Sverker Vanhempaa (isl. Sörkvir Kolsson) ja tämän poikaa Jonia (Jón jarl Sörkvisson) kuten myös Tanskan kuningasta Sveinn III Eiríkssonia (isl. Sveinn "svífandi", tansk. Svend Grathe, hallitsi 1146–1157). Einarrin runo "Elfarvísur" taas on laadittu norjalaisen päällikön Grégóríus Dagssonin kunniaksi.


title: Nunatsiavut

text: Nunatsiavut on Kanadan Newfoundlandin ja Labradorin provinssissa sijaitseva vuonna 2005 perustettu Labradorin inuitien itsehallinnollinen alue. Sen hallitus vastaa esimerkiksi terveys-, koulutus- ja kulttuuripolitiikasta.


title: Nunatsiavut

text: Nunatsiavut sijaitsee Kanadaan kuuluvan Newfoundlandin ja Labradorin provinssissa. Nimi Nunatsiavut tarkoittaa suomeksi ”kaunis maamme”. Itsehallinnolliseen alueeseen kuuluu 72 520 km² maata ja 44 030 km² merioikeuksia. Inuitit eivät varsinaisesti omista koko aluetta, mutta heillä on siihen käyttöoikeus. Omistettuun alueeseen kuuluu noin 16 000 km² ja käyttöoikeusalueeseen noin 44 000 km².


title: Nunatsiavut

text: Nykyiset Labradorin inuitit ("Labradormiut") polveutuvat niin sanotusta Thulen kulttuurista, jonka edustajat lienevät muuttaneet itään Kanadan arktisilta alueilta 1000-luvun paikkeilla. Labradorininuitiesta tuli eri inuitiryhmistä eteläisimpiä, mutta heillä on kulttuurilliset ja kielelliset siteet pohjoisempiin ryhmiin. Eurooppalaisia alkoi saapua alueelle 1500-luvulta lähtien ja vuonna 1763 Labrador liitettiin Isoon-Britanniaan. Herrnhutilaiset lähetyssaarnaajat perustivat alueelle lähetysasemia siirtomaahallinnon tuella. Toisen maailmansodan jälkeen monet inuiteista muuttivat alueen muutamiin asutuskeskuksiin ja 1950-luvulla väestönsiirtoja teki myös keskushallinto. Muuttoliikkeiden seurauksena pysyvät inuitiyhteisöt katosivat nykyisen Nainin pohjoispuolelta.


title: Nunatsiavut

text: Vuonna 1973 Labradorin inuitit perustivat Labradorin inuit-järjestön "Labrador Inuit Association" eli LIA. Jo vuonna 1977 järjestö teki vaatimuksen Labradorin inuitien omasta autonomisesta alueesta, mutta neuvottelut vaatimusta koskien alkoivat vasta vuonna 1988. Inuitien maa-vaatimukset ratkaistiin vuonna 1997 ja Nunatsiavutin itsehallinnollinen alue perustettiin vuonna 2005.


title: Nunatsiavut

text: Nunatsiavutin hallitus edustaa oman alueensa asukkaita, sekä muualla Kanadassa asuvia Labradorin inuiteja. Hallintoon kuuluu alueen presidentti, sekä alueen kuntien ja inuit-ryhmien edustajat. Kaikkiaan hallinnon jäseniä on vähintään 16. Nunatsiavutin hallinnollinen pääkaupunki on Nain ja lainsäädännöllinen pääkaupunki Hopeldale. Kolme muuta alueen yhteisöä ovat Rigolet, Makkovik ja Postville. Hallitus vastaa alueen terveys-, koulutus- ja kulttuuripolitiikasta, sekä järjestää alueen paikallisvaalit.


title: Nunatsiavut

text: Vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan Nunatsiavutin asukasluku oli 2 588. Heistä inuiteja oli 2 290. 2 185 ilmoitti äidinkielekseen englannin kielen ja 350 henkilöä inuktitutin. Inuktitutia ilmoitti osaavansa kaikkiaan 460 henkilöä. Nykyisin suurin osa alueen inuiteista asuu Nainin, Hopedalen ja Makkovikin asutuskeskuksissa.


title: Alontion

text: Alontion (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi nykyisen San Marco d'Alunzion kaupungin paikalla.


title: Alontion

text: Alontion sijaitsi lähellä Sisilian pohjoisrannikkoa, noin kolme kilometriä rannikosta sisämaahan. Sen länsipuolella sijaitsivat Apollonia ja Himera ja itäpuolella Agathyrnon ja Tyndaris. Kaupunki oli rakennettu jyrkälle luoteis-kaakkoissuuntaiselle akropolis-kukkulalle ja harjanteelle, jolla myös nykyinen San Marco d'Alunzion kaupunki sijaitsee.


title: Alontion

text: Kreikkalaisen mytologian mukaan Alontionin asutti Patron Akarnanialainen, joka toimi Ankhiseen oppaana. Näin kaupunki vaikuttaa esittäneen olevansa taustaltaan kreikkalainen. Sen väestö oli kuitenkin pääasiassa ei-kreikkalaista, alun perin sikuleita. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Alontīnos" ().


title: Alontion

text: Alontionin historiasta ei tiedetä paljoakaan. Kaupunki vaikuttaa hellenisoituneen 300-luvulla eaa., ja luetaan polikseksi eli varsinaiseksi kreikkalaiseksi kaupunkivaltioksi vasta myöhäiseltä klassiselta kaudelta alkaen, jolloin se muun muassa löi omaa pronssirahaa.


title: Alontion

text: Roomalaisella kaudella Alontion oli asemaltaan "civitas decumana", toisin sanoen se joutui maksamaan Roomalle kymmenyksiä. Sen mainitaan osallistuneen yhdellä laivalla merirosvojen vastaiseen laivastoon ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Varhaisella keisarikaudella kaupunki oli "municipium".


title: Alontion

text: Alontionista on säilynyt joitakin jäänteitä nykyisessä kaupungissa ja sen ympäristössä. Kaupunki on ollut ainakin hellenistisellä kaudella ympäröity muureilla, jotka on tehty paikallisesta marmorista. Niitä on säilynyt muun muassa keskiaikaisen San Antonion portin lähellä. Akropoliin korkeimmalla kohdalla on nykyisin normanniaikainen linna, jonka alueelta on löydetty joitakin antiikin aikaisten rakennusten osia.


title: Alontion

text: Merkittävin rakennus on Herakleen tai roomalaisittain Herculeen temppelinä paikallisesti tunnettu pieni temppeli, joka sijaitsee nykyisen kaupungin luoteislaidalla (). Se on rakennettu hellenistisellä kaudella, ja sen koko on noin 20 x 7 metriä. Rakennuksen ydinosa on säilynyt suhteellisen hyvin, koska se on toiminut myöhemmin kirkkona.


title: Galeria

text: Galeria (, myös "Galaria", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.


title: Galeria

text: Myös Galerian historiasta tiedetään vain vähän. Stefanos Byzantionlaisen mukaan se oli alun perin ei-kreikkalaisten sikulien kaupunki. Noin vuonna 345/344 eaa. Galeria lähetti Entellan avuksi hopliittia karthagolaisia vastaan; nämä kaikki saivat surmansa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Galarinos" ().


title: Galeria

text: Galeria on luettu polisten eli kreikkalaisten kaupunkivaltioiden joukkoon lähinnä siksi, että Diodoros Sisilialainen mainitsee sen poliksena. Lisäksi sen tiedetään lyöneen omaa kreikkalaistyyppistä rahaa klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Kaupungissa oli myös kreikkalainen Zeus Soterin kultti.


title: Rautee

text: Rautee voi tarkoittaa:


title: Piakos

text: Piakos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella.


title: Piakos

text: Piakoksen historiasta ei tiedetä juuri mitään, eikä myöskään sen sijaintia tunneta. Sen arvellaan kuitenkin sijaineen lähellä Adranonin kaupunkia, nykyisen Mendoliton tienoilla lähellä Adranoa. Ainoa kirjallinen lähde, joka mainitsee Piakoksen, on Stefanos Byzantionlainen. Kaupunki on luettu polisten eli kreikkalaisten kaupunkivaltioiden joukkoon lähinnä siksi, että se löi klassisella kaudella 400-luvulla eaa. omaa kreikkalaistyylistä hopea- ja pronssirahaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Piakinos" ().


title: Sileraioi

text: Sileraioi (, myös "Silaraioi", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella.


title: Sileraioi

text: Sileraioin historiasta ei tiedetä mitään, eikä myöskään sen sijaintia tunneta. Kaupungin olemassaolo tiedetään pelkästään sen klassisella kaudella 300-luvulla eaa. lyömien kreikkalaistyylisten pronssirahojen kautta. Niihin perustuu myös sen lukeminen polisten eli kreikkalaisten kaupunkivaltioiden joukkoon. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Silaraios" ().


title: Stielanaioi

text: Stielanaioi () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella.


title: Stielanaioi

text: Stielanaioin historiasta ei tiedetä juuri mitään, eikä myöskään sen sijaintia tunneta varmuudella. Kaupunki sijoitetaan usein nykyisen Mazzarronen lähelle Sisilian eteläosaan, mutta sen on ehdotettu myös sijainneen lähempänä antiikin Megara Hyblaian kaupunkia. Stielanaioi löi omaa rahaa klassisella kaudella noin vuodesta 460 eaa. lähtien. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Stielanaios" ().


title: Tauromenion

text: Tauromenion (), roomalaisella kaudella Tauromenium (lat.), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella. Se on kehittynyt nykyiseksi Taorminan kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.


title: Tauromenion

text: Tauromenion oli aiemman Naksoksen kaupungin perillinen alueella. Sitä asuttivat alun perin ei-kreikkalaiset sikulit, ja siitä tuli kreikkalaiskaupunki viimeistään vuonna 358 eaa. Kaupunki kukoisti edelleen roomalaisella kaudella, joka alkoi 200-luvulla eaa.


title: Tauromenion

text: Tauromenion sijaitsi, samoin kuin nykyinen Taormina, Sisilian itärannikon pohjoisosassa koilliseen tulivuori Aitnasta (nyk. Etna). Kaupunki oli rakennettu sille nimen antaneen Tauros-vuoren (”Härkä”) rinteeseen noin 200–300 metrin korkeudelle merenpinnasta laskettuna. Kaupunki sijaitsi suunnilleen Messenen eli aiemman Zanklen ja Katanen puolessa välissä, etäisyyden kumpaankin oltua alle 50 kilometriä, ja vain noin kolme kilometriä pohjoiseen aikaisemman Naksoksen kaupungin paikasta.


title: Tauromenion

text: Tauromenionin paikalla on oletettavasti ollut varhaisempi saaren ei-kreikkalaisten asukkaiden sikulien asutus. Paikalta on tehty joitakin löytöjä jo 600–400-luvuilta eaa. Tauromenionin kaupunki perustettiin vuonna 358 eaa., toisin sanoen se oli varsin myöhäinen Sisilian kreikkalaiskaupunkien joukossa. Sen perustivat varhaisemman, Syrakusan tyranni Dionysios I:n vuonna 403 eaa. tuhoaman Naksoksen kaupungin entisten asukkaiden jälkeläiset.


title: Tauromenion

text: Antiikin lähteiden mukaan naksoslaiset oli kaupunkinsa tuhon jälkeen ajettu maanpakoon, ja Dionysios luovutti kaupungin alueen lähiseudun sikuleille. Nämä asettuivat Naksoksen paikan sijasta ylemmäksi vuorenrinteelle kaupungin pohjoispuolelle, paikalle, jota kutsuttiin Tauros-vuoreksi. He pystyttivät paikalle alun perin noin vuonna 396 eaa. tilapäisen asutuksen, mutta myöhemmin rakensivat sille muurit ja tekivät siitä tavallisen kaupungin, jolle antoivat nimen Tauromenion.


title: Tauromenion

text: Vuonna 394/393 eaa. Dionysios yritti vallata Tauromenionin, mutta epäonnistui. Vuonna 392 eaa. tehdyssä rauhassa kaupunki alistui Dionysioksen valtaan. Tämä karkotti suuren osan väestöstä ja asutti sinne omia palkkasotilaitaan. Tämän jälkeen kaupungista kuullaan seuraavan kerran vasta vuonna 358 eaa., jolloin Andromakhos, historioitsija Timaioksen isä, toi paikalle joukon jäljellä olleita, eri puolilta saarta koottuja naksoslaisten jälkeläisiä, ja asutti nämä Tauromenioniin. Diodoros Sisilialainen vaikuttaa pitäneen tätä kokonaan uuden kaupungin perustamisena, mutta historian perusteella tämä ei täysin pidä paikkansa, ja ainakin kaupungin vanha nimi säilyi. Tämän jälkeen kaupunki oli joka tapauksessa kreikkalainen, ja sitä pidettiin Naksoksen seuraajana, vaikka se sijaitsikin eri paikassa. Tämän vuoksi Plinius sanoo, että kaupunki tunnettiin aiemmin nimellä Naksos. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Tauromenitēs" (), myöhemmin latinaksi "Tauromenitanus".


title: Tauromenion

text: Uusi kaupunki vaikuttaa nousseen nopeasti kukoistavaksi, ja se vaikuttaa olleen huomattava jo Timoleonin karthagolaisia vastaan suuntautuneen sotaretken aikaan vuonna 345 eaa. Tuolloin se oli ensimmäinen paikka saarella, johon sotajoukot rantautuivat tultuaan Rhegionista. Kaupunki oli tuohon aikaan edelleen Andromakhoksen vallassa. Hänen hallintonsa kuvataan hyväksi, erityisesti suhteessa aikakaudelle tyypillisiin tyrannioihin seudun muissa kaupungeissa. Tauromenion liittoutui Timoleonin kanssa, ja Andromakhos pysyi vallassa Timoleonin karkotettua tyrannit muista kaupungeista.


title: Tauromenion

text: Myöhemmin valta kaupungissa vaikuttaa siirtyneen Syrakusan tyranni Agathokleelle, joka ajoi muun muassa historioitsija Timaioksen maanpakoon. Myöhemmin Tauromenionilla oli oma tyranni, Tyndarion, joka vaikutti samaan aikaan kuin Hiketas Syrakusassa ja Fintias Akragaassa. Tyndarion oli yksi niistä, jotka kutsuivat Epeiroksen kuninkaan Pyrrhoksen sotimaan Sisiliaan, ja samalla liittoutui tämän kanssa Syrakusaa vastaan. Myöhemmin Tauromenion oli Syrakusan tyranni Hieron II:n vallassa ja toimi tämän tukikohtana Messenessä valtaa pitäneitä mamertiineja vastaan. Kaupunki jäi Hieronin valtaan myös tämän Rooman kanssa vuonna 263 eaa. tekemässä sopimuksessa, ja säilyi tällaisena tämän kuolemaan saakka. Ilmeisesti tämän vuoksi se ei esiinny ensimmäisen puunilaissodan yhteydessä 264–241 eaa.


title: Tauromenion

text: Tauromenion löi omaa rahaa ainakin 300- ja 200-luvuilla eaa.


title: Tauromenion

text: Tauromenion tuli Rooman vallan alle vasta kun koko saaresta tehtiin roomalainen provinssi vuoden 241 eaa. jälkeen. Sitä ei juurikaan mainita toisen puunilaissodan aikaan 218–202 eaa., mutta se vaikuttaa antautuneen roomalaisille hyvillä ehdoilla, mistä sen hyvä asema myöhemmin roomalaisella kaudella saattaa johtua. Myöhemmin Tauromenion oli yksi Sisilian kolmesta liittolaiskaupungista ("civitas foederata"), mikä tarkoitti etuoikeutettua asemaa ja nimellistä itsenäisyyttä. Kaupungin ei edes tarvinnut Messenen tavoin varustaa laivoja Rooman laivastoon.


title: Tauromenion

text: Tauromenion kärsi kuitenkin suuresti ensimmäisestä orjasodasta 135–132 eaa., sillä kapinoivat orjat tekivät siitä yhden tukikohdistaan ja kykenivät vastustamaan pitkään konsuli Rupiliuksen joukkoja. Kaupunki tuli vallatuksi vasta pitkän nälänhädän jälkeen, kun Sarapion-niminen kapinallisten johtajiin kuulunut petti kaupungin roomalaisille. Tämän jälkeen henkiinjääneet surmattiin.


title: Tauromenion

text: Sextus Pompeiuksen sodassa Sisiliassa kaupunki toimi tämän tukikohtana Octavianusta eli myöhempää Augustusta ja toista triumviraattia vastaan vuonna 36 eaa. Pompeiuksen kukistuttua Augustus teki Tauromeniumista roomalaisen colonian "Colonia Tauromeniorum" vuonna 30 eaa. Entiset asukkaat karkotettiin tuolloin.


title: Tauromenion

text: Tauromenium kukoisti seuranneella keisarikaudella, ja se oli Sisilian harvoja huomattavampia paikkoja. Strabon mainitsee kaupungin huomattavana omana aikanaan, vaikkakin se oli pienempi kuin Messene ja Katane. Sekä Plinius vanhempi että Ptolemaios kutsuvat sitä coloniaksi. Kaupunki tunnettiin muun muassa viinistään ja marmoristaan.


title: Tauromenion

text: Kaupunki säilyi olemassa keskiajalle siirryttäessä, ja se oli Itä-Rooman eli Bysantin valtakunnan viimeisiä asemia saarella. Saraseenit valtasivat kaupungin vuonna 906 kaksivuotisen piirityksen jälkeen, ja tuhosivat sen.


title: Tauromenion

text: Tauromenionin kaupunkialue käsitti noin 65 hehtaarin kokoisen alueen. Se oli rakennettu vuoren rinteeseen tehdyille pengerryksille. Kaupungin säilyneet jäänteet ovat pääosin peräisin hellenistiseltä ja roomalaiselta kaudelta.


title: Tauromenion

text: Akropoliit ja kaupunginmuurit


title: Tauromenion

text: Tauromenionin korkeimpana akropoliina eli linnavuorena toimi oletettavasti ylempi kukkula Tauros-vuoren rinteessä. Se kohosi jyrkkänä jo muutoinkin korkealla olleen kaupungin yläpuolelle. Siellä on nykyisin saraseeniaikainen linnoitus, nykyinen Castello Saraceno (Castello di Taormina). Toisena akropoliina toimi kukkula, jonka etelärinteeseen teatteri oli kaiverrettu. Kaupunginmuurien osia on eri puolilla kaupungin ympäristössä. Muureja on säilynyt erityisesti lähellä kaupungin agoran paikkaa.


title: Tauromenion

text: Agora ja sen ympäristö sekä temppelit


title: Tauromenion

text: Kaupungin kreikkalaisena agorana eli kokoontumis- ja kauppapaikkana toimi tasanne teatterin länsipuolella. Se vastaa suurin piirtein nykyistä Piazza Vittorio Emanuelea. Agoran länsipuolella nykyisen Santa Caterinan kirkon paikalla sijaitsi ilmeisesti temppeli, joka edusti doorilaista tyyliä. Myös nykyisen San Pancrazion kirkon paikalla on ollut temppeli, joka oli oletettavasti omistettu Zeus Serapikselle. Kolmas temppeli sijaitsi ilmeisesti teatterin lähellä.


title: Tauromenion

text:
Roomalaisella kaudella agora säilyi forumina. Sen lähelle rakennettiin roomalainen kylpylä, jossa oli kolme huonetta. Näistä kaksi oli lämmitetty hypokausteilla. Forumin länsisivulla oli pieni roomalaisaikaisen odeion eli musiikkiteatteri, joka oli katettu puisella katolla. Sen jäänteet on ajoitettu 100-luvulle jaa. Ne sijaitsevat heti nykyisen Santa Caterinan kirkon vieressä.
Teatteri


title: Tauromenion

text: Teatteri sijaitsee noin 100 metriä itään forumin paikasta. Se oli rakennettu kaupungin toisen akropoliin rinteeseen roomalaisella kaudella 100-luvulla jaa. Teatterin ylemmät rakenteet oli tehty roomalaiseen tapaan tiilestä. Pohjakaava paljastaa, että paikalla on kuitenkin ollut varhaisempi kreikkalainen teatteri, joka oli tehty hellenistisellä kaudella 200-luvulla eaa. ja on muistuttanut monin tavoin Syrakusan teatteria.


title: Tauromenion

text: Teatterin näyttämörakennus on edustanut korinttilaista tyyliä ja se on ollut monin tavoin koristeltu. Rakennuksen taustaseinä on säilynyt poikkeuksellisen hyvin. Katsomosta avautuu suurenmoinen näköala Etnan suuntaan, ja mahdollisesti tätä varten näyttämön taustaseinään oli jätetty kolme suurta kaari-ikkunaa. Puolikaarenmuotoisen katsomon istuinkivet ovat kadonneet ja korvattu kunnostuksen yhteydessä, mutta katsomon takamuuri on säilynyt. Myöhemmällä roomalaisella kaudella teatteri muutettiin roomalaisiin näytäntöihin soveltuvaksi areenaksi.


title: Tauromenion

text:
Nykyisin teatterin rauniot ovat Taorminan ja koko Sisilian tunnetuimpia antiikin aikaisia nähtävyyksiä sekä siksi, että ne ovat säilyneet suhteellisen hyvin, että ainutlaatuisen sijaintinsa ja näköalansa vuoksi.
Muut löydökset


title: Tauromenion

text: Teatterin läheltä Via Bagnoli Crocelta on löydetty gymnasioniksi oletetun rakennuksen rauniot. Se koostui keskellä olleesta peristyyli-pihasta ja sen kolmella tai neljällä sivulla olleista huoneista. Yksi huoneista on tunnistettu kirjastoksi.


title: Tauromenion

text: Lähellä forumia on Naumakhiana (Naumachia) tunnetun koristeellisen tiilimuurin jäänteet. Muuri oli uloin osa suuresta kaksiosaisesta vesisäiliöstä ja muodosti samalla pengerryksen tukimuurin. Suuria vesisäiliöitä on löydetty myös Vicolo Florestalta ja Contrada Giafarilta. Muihin löytöihin lukeutuu muun muassa katukiveystä, hautoja, veistoksia, lattiamosaiikkeja ja piirtokirjoituksia eri puolilla kaupungin aluetta ja ympäristöä.


title: Taorminan teatteri

text: Taorminan teatteri ("Tauromenionin/Tauromeniumin teatteri") oli antiikin aikainen roomalainen teatteri Tauromenionin kaupungissa eli nykyisessä Taorminassa Sisiliassa Italiassa. Sen rauniot ovat Taorminan tunnetuin nähtävyys ja sijaitsevat kukkulan rinteessä kaupungin itäosassa.


title: Taorminan teatteri

text: Tauromenionin teatteri rakennettiin alun perin kreikkalaisena teatterina hellenistisellä kaudella noin vuonna 265–215 eaa. Se muistutti tuolloin monin tavoin Sisilian toista suurta antiikin aikaista teatteria, Syrakusan teatteria. Kreikkalainen teatteri muutettiin roomalaiseksi teatteriksi 100-luvulla jaa. jossain välissä keisari Hadrianuksen (98–138 jaa.) kautta. Samalla sitä laajennettiin. Myöhemmällä roomalaisella kaudella 100-luvun lopulla tai 200-luvun alkupuolella teatteri muutettiin roomalaisiin taistelunäytäntöihin soveltuvaksi areenaksi.


title: Taorminan teatteri

text: Nykyisin teatterin rauniot ovat Taorminan ja koko Sisilian tunnetuimpia antiikin aikaisia nähtävyyksiä sekä siksi, että ne ovat säilyneet suhteellisen hyvin, että ainutlaatuisen sijaintinsa ja näköalansa vuoksi.


title: Taorminan teatteri

text: Teatteri oli rakennettu Tauromenionin pienemmän akropoliin rinteeseen noin 100 metriä itään kaupungin agoran eli forumin paikasta. Teatteri koostui tyypillisestä puolikaarenmuotoisesta katsomosta, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra. Katsomon leveys on noin 107 metriä ja orkhestran halkaisija noin 29 metriä.


title: Taorminan teatteri

text: Teatterin katsomossa oli alun perin tilaa arviolta noin hengelle ja myöhemmässä roomalaisessa vaiheessa noin hengelle. Katsomo oli jaettu yhdeksään sektoriin kahdeksalla pystysuuntaisella käytävällä. Pystysuunnassa se oli puolestaan jaettu kolmeen osioon ("maenianum") kahdella poikkikäytävällä. Katsomon istuinkivet ovat kadonneet ja korvattu kunnostuksen yhteydessä, mutta katsomon takamuuri on säilynyt. Katsomon yläpuolelle on voitu ilmeisesti levittää suuri aurinkokatos.


title: Taorminan teatteri

text: Teatterin myöhemmän vaiheen ylemmät rakenteet oli tehty roomalaiseen tapaan tiilestä. Pohjakaava kuitenkin paljastaa, että roomalainen rakennelma on tehty kreikkalaisen esikuvan päälle. Teatterin näyttämörakennus on edustanut korinttilaista tyyliä, ja se on ollut monin tavoin koristeltu. Rakennuksen taustaseinä on säilynyt poikkeuksellisen hyvin. Katsomosta avautuu suurenmoinen näköala Etnan suuntaan, ja mahdollisesti tätä varten näyttämön taustaseinään oli jätetty kolme suurta kaari-ikkunaa.


title: Einarr Skúlinpojan tarina

text: Einarr Skúlinpojan tarina (isl. "Einars þáttr Skúlasonar") on keskiaikainen islantilainen, anekdoottimainen "þáttr"-tarina. Se kertoo 1100-luvulla eläneestä ja vaikuttaneesta Einarr Skúlasonista, joka oli kirkonmies ja usean Norjan kuninkaan hovissa toiminut skaldirunoilija. Tarinassa kuvataan Einarrin taitoa improvisoida hänen laatiessaan runoja. Tarina sisältää myös kolme erillistä Einarrin lausumaa runosäkeistöä (isl. "lausavísur"). "Einarr Skúlinpojan tarina" on laadittu 1200-luvulla, mahdollisesti noin viisikymmentä vuotta siinä kuvattujen tapahtumien jälkeen, ja se on säilynyt Norjan kuninkaista kertovassa "Morkinskinnassa". Ajallisesti tarina sijoittuu näin ollen 1200-luvun islantilaisten lähimenneisyyteen eli aikakauteen, jota kuvaavia saagoja kutsutaan aikalaissaagoihin. Nykytutkimuksessa "Einarr Skúlinpojan tarina" luetaan kuitenkin islantilaissaagoihin, monen muun kuningassaagojen kokoelmassa (esim. Flateyjarbók) olevien "þáttr"-tarinoiden tavoin . "Einarr Skúlinpojan tarinaa" ei ole suomennettu.


The Wonderful World of Antônio Carlos Jobim on brasilialaisen jazzmuusikon Antônio Carlos Jobimin toinen studioalbumi, jonka Warner Bros. Records julkaisi vuonna 1966. Levyn sovitukset on tehnyt Nelson Riddle.


title: The Wonderful World of Antônio Carlos Jobim

text: Kaikki albumin kappaleet on säveltänyt Antônio Carlos Jobim, sanoittajat mainitaan erikseen.


title: ENTER ry

text: ENTER ry on tieto- ja viestintätekniikasta kiinnostuneiden ikäihmisten yhdistys, jonka toiminnan tarkoituksena on auttaa ikääntyneitä ihmisiä tietotekniikan käytössä.


title: ENTER ry

text: Toiminta lähti käyntiin Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Stakesin aloitteesta 1990-luvulla. Alkuperäiseltä nimeltään Ikäihmisten atk-yhdistys ENTER ry perustettiin 1997 ja kirjattiin yhdistysrekisteriin 18.2.1998. Yhdistyksen virallinen nimi lyhennettiin muotoon ENTER ry vuonna 2005. Jäsenmäärä pysyi pitkään 200 - 250 jäsenen tienoilla, mutta 2010-luvulla se on kasvanut nopeasti ja oli vuoden 2018 lopulla yli 900.


title: ENTER ry

text: Tärkein toimintamuoto on Enterin vapaaehtoisten vertaisopastajien antama henkilökohtainen opastus tietokoneen, tabletin ja kännykän käytössä. Opastus on avointa kaikille eikä vaadi yhdistyksen jäsenyyttä. Opastuspaikkoja on Uudellamaalla yli 70 ja vapaaehtoisia vertaisopastajia noin 170.


title: Stickball

text: Stickball on baseballiin perustuva katupeli, jota on pelattu Yhdysvaltojen suurimmissa kaupungeissa, mm. New Yorkissa ja Pennsylvaniassa. Pelivälineenä käytetään harjanvartta tai keppiä, jolla lyödään tennis- tai kumipalloa (Spaldingin urheiluosasto Spaldeen valmisti lajia varten kumisia palloja 1950–70-luvuilla ja toi pallon retroesineeksi uudelleen tuotantoon 2000-luvun alussa). Pelin sääntöjä voidaan muokata katuolosuhteisiin soveltuviksi, esimerkiksi käyttämällä viemärinaukon kansia tai paloposteja pesinä ja rakennuksia rajalinjoina. Peli oli suosittu 1900-luvulla, mutta suosio on hiipunut kaupunkilaisten keskuudessa.


title: Stickball

text: Amerikan alkuperäisasukkaat pelasivat hikkoripuusta valmistetuilla kepeillä ja peuran karvasta tai nahasta valmistetuilla palloilla stickballin kaltaisia seurapelejä, joista on myöhemmin kehittynyt, mm. lacrosse. Itsesyöttämismenetelmässä eli "fungo"'ssa lyöjä heittää pallon ilmaan ja lyö sitä joko heti tai tietyn pomppumäärän jälkeen.


title: Mustikkalampi (Oulu)

text: Mustikkalampi on pieni järvi Oulun kaupungin itäosassa Ylivuoton kylässä Vuoton kaupunginosassa. Järven korkeus on 119 metriä merenpinnasta ja rantaviivaa sillä on reilu kilometri. Järvellä ei ole varsinaista laskuojaa ja se on soiden ympäröimä. Lännen puolella on Mustikkasuo, pohjoisluoteessa Kivilamminsuo, idässä Torvensuo ja kaakossa Viidansuo. Järven etelärannalla on kuitenkin kapea kangaskaistale, jonka lähettyville menee Kontioviitaan päättyvä metsäautotien sivuhaara Kiiminkijoen pohjoispuolelta. Järvi on matala ja siinä on turvelauttoja. Järvestä noin kilometri luoteeseen on sitä pienempi Pieni Mustikkalampi ja kilometri pohjoiseen Kolmas Mustikkalampi -niminen lampi.


title: Tyrrhenoi

text: Tyrrhenoi () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella.


title: Tyrrhenoi

text: Tyrrhenoin historiasta ei tiedetä juuri mitään, eikä myöskään sen sijaintia tunneta. Sen väestö oli alun perin oletettavasti ja kaupungin nimenkin perusteella tyrrheeneitä eli etruskeja, mahdollisesti saarelle tulleita palkkasotilaita. Kaupunki sijoitetaan joskus Himeran lähelle nykyisen Alimenan tienoille, josta on löydetty antiikin aikaisen asutuksen jäänteitä, tai vaihtoehtoisesti jonnekin Aitnan ja Syrakusan välille. Kaupunki löi omaa kreikkalaistyylistä pronssirahaa ainakin klassisella kaudella 300-luvulla eaa. Tähän perustuu myös sen lukeminen polisten eli kreikkalaisten kaupunkivaltioiden joukkoon.


title: Pieni Mustikkalampi (Oulu)

text: Pieni Mustikkalampi on pieni järvi Oulun kaupungin itäosassa Ylivuoton kylässä Vuoton kaupunginosassa. Järven korkeus on lähes 121 metriä merenpinnasta ja rantaviivaa sillä on vajaa kilometri. Järvellä ei ole varsinaista laskuojaa, rannat ovat suota. Järven lähettyville tulee polku Mustikkaselkään päättyvästä metsäautotien sivuhaarasta Kiiminkijoen pohjoispuolelta. Järvestä noin kilometri kaakkoon on hieman suurempi Mustikkalampi ja vajaa kilometri itäkoilliseen pienempi Kolmas Mustikkalampi.


title: Talousrikollisuus

text: Talousrikollisuus on rikosten tekemistä tehtävässä, joka liittyy taloudelliseen toimintaan.. Talousrikoksella havitellaan taloudellista hyötyä yleensä yritykselle tai muulle organisaatiolle, mutta siihen voi liittyä myös henkilökohtaista etua, kuten lahjuksia.


title: Talousrikollisuus

text: Talousrikollisuudesta käytetään myös nimityksiä "yhteisörikollisuus" tai "organisaatiorikollisuus". Talousrikoksiksi ei siis yleensä lueta yksityishenkilöiden vain omaksi hyödykseen tekemiä omaisuusrikoksia, kuten anastusta tai kavallusta, vaikka rikos olisi tehty työn yhteydessä ja sen mahdollistamana. Talousrikollisuutta on vanhastaan kutsuttu ”valkokaulusrikollisuudeksi” (), koska tekijöinä ovat usein yritys- tai julkisen sektorin johto- tai toimihenkilöt, siis hyvässä yhteiskunnallisessa asemassa olevat. Monimutkaisten talousrikosten teko vaatii myös asiantuntemusta. Koska talousrikokset tapahtuvat laillisen liiketoiminnan suojissa, niitä on usein vaikea havaita, ja rikollinen toimintatapa voi jatkua vuosia. Nykyisin eräät moottoripyöräjengit ovat laajentaneet rikostoimintaansa talousrikoksiin pienen kiinnijäämisriskin ja melko lievien rangaistusten takia.


title: Talousrikollisuus

text: Suomen sisäministeriö määrittelee talousrikoksen ”julkishallinnon, yrityksen tai muun tällaisen yhteisön toiminnan yhteydessä tai näitä hyväksikäyttäen” tapahtuvaksi, huomattavaan taloudelliseen hyötyyn pyrkiväksi rangaistavaksi teoksi tai laiminlyönniksi. Usein talousrikos saakin alkunsa teon sijasta juuri tietyn velvollisuuden, kuten kirjanpidon tai ennakkoveron maksamisen tahallisesta tai tahattomasta tekemättä jättämisestä.


title: Talousrikollisuus

text: Talousrikoksia ovat verorikokset, muut velallisen rikokset, kirjanpitorikokset, rahanpesu, yrityssalaisuuteen liittyvät rikokset ja arvopaperirikokset. Joskus myös työoikeuden piiriin kuuluvat rikokset luetaan Suomessa talousrikoksiksi, jos työnantaja saa niistä taloudellista etua. Myös ympäristörikokset voidaan lukea talousrikoksiksi, jos niistä aiheutuu tekijälle merkittäviä taloudellisia etuja.


title: Talousrikollisuus

text: Suomessa yleisin talousrikos on "velallisen epärehellisyys", jolla pyritään piilottamaan velkojille kuuluvia varoja ja näyttämään maksukyvyttömiltä esimerkiksi omaisuutta toisten nimiin siirtämällä tai kirjanpitoa väärentämällä. Tavallisinta on veronmaksun välttely eli verottajalle kuuluvien varojen piilottaminen eri tavoin. Yleisimpiä verorikosten tekijöitä ovat pk-yrittäjät erityisesti rakennusalalla, jossa muun muassa rehottaa kuittikauppa.. Talousrikoskierre saattaa saada alkunsa yksittäisestä aluksi seuraamuksia aiheuttamattomasta laiminlyönnistä, jota aletaan toistaa. Eriasteiset veropetokset ja muut yritysten tekemät talousrikokset alkavat yleensä paljastua verotarkastuksessa, jossa viranomainen saapuu yllättäen tutkimaan yrityksen kirjanpitoa.


title: Talousrikollisuus

text: Yleisiä velallisen rikoksia ovat myös konkurssirikokset, joissa huonosti menevän yrityksen omaisuutta piilotetaan velkojilta ja haetaan yritys konkurssiin näennäisen maksukyvyttömyyden takia. Tähän voi liittyä yritys jatkaa liiketoimintaa toisella toiminimellä ilman aiempaa velkataakkaa. Yhtenä keinona tämän estämiseen on oikeuden määräämä määräaikainen liiketoimintakielto.


title: Talousrikollisuus

text: Kirjanpitorikokset liittyvät yleensä muihin talousrikoksiin, koska väärällä kirjanpidolla pyritään peittämään muita tehtyjä talousrikoksia. Kirjanpitorikoksia ovat kirjanpidon laiminlyönti, väärät tai ilman tositetta tehdyt kirjaukset ja kirjanpitodokumenttien hävittäminen.


title: Talousrikollisuus

text: Rahanpesu on toimintaa, jossa rikoksella saatu omaisuus yritetään saada näyttämään laillisin keinoin hankitulta, kuten tavanomaisen liiketoiminnan tuotoilta.


title: Talousrikollisuus

text: Yrityksen liikesalaisuudet ovat kilpailutilanteen takia luottamuksellisia asioita, jotka työntekijöiden ja yhteistyökumppanien kanssa on sovittu pidettäväksi omana tietona. Tätä luottamusta pettäviä rikoksia ovat Suomen lainsäädännössä "yrityssalaisuuden rikkominen", "yritysvakoilu" tai teollisuusvakoilu eli tietojen luvaton urkinta kilpailevan yrityksen käyttöön, ja "yrityssalaisuuden väärinkäyttö", kuten muilta tietoon saadun salaisen tiedon myynti tai välittäminen eteenpäin.


title: Talousrikollisuus

text: Taloudellista hyötyä kilpailijan kustannuksella voi saada myös tekijänoikeutta loukkaamalla, esimerkiksi plagioimalla eli jäljittelemällä jo markkinoilla olevaa menestystuotetta.


title: Talousrikollisuus

text: Arvopaperimarkkinarikoksilla tarkoitetaan muun muassa "kurssin vääristämistä" eli osakemarkkinoiden ja osakkeiden kurssikehityksen manipulointia väärillä tiedoilla tai jättämällä kertomatta olennaisista uusista tiedoista, tai "sisäpiiririkoksia" eli yritystä koskevan luottamuksellisen tiedon hyväksikäyttöä omissa osakekaupoissa silloin, kun samaa tietoa ei ole kaikkien osakemarkkinoilla toimivien saatavissa.


title: Talousrikollisuus

text: Talousrikoksiksi voidaan lukea myös julkisen sektorin viranhaltijoiden tekemät, virankäyttösäädöksiä rikkovat teot, jotka tuovat taloudellista hyötyä viranhaltijalle itselleen tai tämän työstä riippuvaiselle taholle, esimerkiksi tietynlaista viranomaispäätöstä hakevalle yritykselle. Tällaisia voivat olla lahjusrikokset, virka-aseman väärinkäyttäminen sekä virkavelvollisuuden rikkominen.


title: Talousrikollisuus

text: Suuriin talousrikoksiin syyllistyvät helposti maataan diktaattorin ottein johtavat hallitsijat, jotka pyrkivät hämärtävämään eroa valtion omaisuuden ja henkilökohtaisen omaisuutensa välillä. Heidän varainsiirtonsa valtiolta itselle, sukulaisille ja muille suosikeille jäävät usein pankkisalaisuuden ja heidän suorittamiensa muiden hirmutekojen varjoon.


title: Talousrikollisuus

text: Talousrikoksiksi luetaan myös taloudellista toimintaa edistävät huijaukset ja petokset. Niiden kohteena voi olla julkisen sektorin toimija, kuten avustuspetoksissa eli tukihuijauksissa kunta, valtio, Euroopan Unioni tai muu rahallisen tuen antaja. Yritysten välisessä toiminnassa on myös monenlaisia huijausmahdollisuuksia, kuten tekaistut huijauslaskut muka tilatuista palveluista tai verkkokauppapetokset.


title: Talousrikollisuus

text: Talousrikoksista nostetut oikeusjutut venyvät usein pitkiksi, tuottavat valtavan määrän asiakirja-aineistoa ja uusia sivujuttuja niin, että tapahtumien jakaminen erillisiksi tutkintakokonaisuuksiksi on hankalaa.


title: Talousrikollisuus

text: Liiketoiminnan lainsäädäntö ja etiikka ovat erilaisia eri maissa, jolloin kansainvälistä kauppaa käyvät yritykset joutuvat kohtaamaan kunkin markkinan toimintatapojen erityispiirteet. Lahjonnan, syrjinnän, ympäristöasioiden laiminlyönnin ja muun moraalittoman ja laittoman toiminnan kohdalla maan tapaan suhtautuminen on kuitenkin liiketoiminnan etiikan kannalta vaikea ratkaista: pitäisikö esimerkiksi olla lahjomatta, taipuako lahjusten antamiseen vai vetäytyäkö tällaiselta markkinalta kokonaan.


title: Daniil Troshin

text: Daniil Troshin (s. 18. helmikuuta 1999 Tampere) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Tampereen Ilvestä. Hän pelannee lähinnä seuran A-nuorissa, joiden varakapteenina Troshin toimii.


title: Daniil Troshin

text: Troshin on Tampereen Ilveksen oma kasvatti. Hän nousi kaudella 2018–2019 seuran A-nuorten varakapteeniksi. Troshin nousi samalla kaudella myös Ilveksen SM-liigajoukkueeseen. Hän teki liigadebyyttinsä 23. lokakuuta 2018 vieraissa Kalevan Palloa vastaan. Troshinille vapautui paikka Ilveksen kokoonpanosta loukkaantumisten myötä. Hänet merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Troshin sai ottelussa jääaikaa lopulta 3.44 minuuttia.


title: Daniil Troshin

text: Troshinin kaksoisveli Anton pelaa puolustajana Daniilin joukkuetoverina Ilveksen A-nuorissa. Veljeksillä on venäläiset sukujuuret. Heidän virallinen äidinkielensä on englanti, mutta he puhuvat kotonaan venäjää.


title: Daniil Troshin

text: Daniil Troshin kirjoitti ylioppilaaksi Sammon keskuslukiosta keväällä 2018.


title: Mäkihypyn maailmancup 2018–2019

text: Mäkihypyn maailmancup 2018–2019 alkoi 17. marraskuuta 2018 Puolan Wisłassa ja päättyy Slovenian Planicassa sekä Venäjän Tšaikovskissa 24. maaliskuuta 2019. Miesten kilpailukalenterissa on 28 henkilökohtaista osakilpailua sekä seitsemän joukkuekilpailua, naisilla kilpailuja on 25 ja kaksi joukkuekilpailua.


title: Mäkihypyn maailmancup 2018–2019

text:
"Tilanne 15/28 osakilpailun jälkeen:"
"Tilanne 10/24 osakilpailun jälkeen:"


title: Härölä

text: Härölä on suomalainen komedia-sketsisarja, jossa seurataan kuvitteellisessa Härölässä sijaitsevan kerrostalon asukkaiden elämää. Naapurikateus on keskeisessä roolissa naapuruston asukkaiden välillä. Jatkuvajuonisen sarjan rakennetta rikkoo jaksojen keskellä nähtävät sketsit.


title: Härölä

text: Sarjan pääosissa näyttelevät Pilvi Hämäläinen, Jussi Puhakka, Anna-Riikka Rajanen sekä Matti Leino, jotka esittävät muiden sarjan näyttelijöiden ohella useampaa hahmoa.


title: Härölä

text: Sarjassa cameoroolit tekevät Anna-Leena Härkönen sekä Ressu Redford ja Elias Kaskinen, jotka esittävät ”supersankareita”, jotka pelastavat Pia Anderssonin esittämän Sannan mitä arkipäiväisimmistä tilanteista.


title: Saint-Nazaire-en-Royans

text: Saint-Nazaire-en-Royans on kunta itäisessä Ranskassa Drômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 35 kilometriä Valencen kaupungista koilliseen Isèrejoen ja sen sivujoen Bournen haarassa.


title: Saint-Nazaire-en-Royans

text: Kunnan nähtävyyksiä on sen keskustaa halkova akvedukti. Se rakennettiin vuosina 1876 – 1878, ja se on 235 metriä pitkä ja 35 metriä korkea. Akvedukti on osa 118 kilometriä pitkää Canal de la Bournen kanavaverkostoa, jonka avulla kuljetetaan kasteluvettä Valencen tasangolle. Akveduktin juurella on museo, jossa kerrotaan kanavan historiaa. Akveduktin yläosaan pääsee hissillä, josta on näkymät Bournen laaksoon.


title: Saint-Nazaire-en-Royans

text: Saint-Nazaire-en-Royansista pääsee jokiristeilylle siipiratasaluksella. Risteilyalus pysähtyy Grotte de Thaïs -luolalle, johon on mahdollista käydä tutustumassa.


title: Jake Arrieta

text: Jake Arrieta (s. 6. maaliskuuta 1986 Farmington, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän edustaa MLB-liigassa pelaavaa Philadelphia Phillies -joukkuetta. Arrieta aloitti MLB-uransa vuonna 2010 Baltimore Oriolessa. Piituudeltaan hän on 193 cm ja painoltaan 102-kiloinen. Jake Arrieta solmi vuonna 2018 kolmivuotisen, arvoltaan 75 miljoonan dollarin sopimuksen Philadelphia Phillies -joukkueen kanssa vuosiksi 2019–2021. Vuonna 2018 hänen vuosipalkkansa on 30 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria kaudessa ja hän on liigan palkkataulukossa neljäntenä.


title: Jake Arrieta

text: Arrietan pelipaikka on aloittava syöttäjä. Pelissä hän syöttää ja lyö oikealta. Arrieta sai vuonna 2015 Cy Young -ykköspalkinnon, joka on MLB:n vuosittain jaettava palkinto American Leaguen ja National Leaguen parhaalle syöttäjälle.


title: Elis & Tom

text: Elis & Tom on brasilialaisten laulajan Elis Reginan ja laulaja-lauluntekijän Antônio Carlos Jobimin bossa nova -albumi, jonka Verve Records julkaisi vuonna 1974. Albumi nauhoitettiin 22. helmikuuta – 9. maaliskuuta 1974 MGM:n äänitysstudiolla Los Angelesissa.


title: Kalle Ruusukallio

text: Kalle Ruusukallio on suomalainen muusikko ja näyttelijä. Hän näytteli Aapo Rönkköä vuosina 2010–2018 Ylen tv-sarjassa Uusi päivä, soitti koskettimia sarjan Vihreät Valot -yhtyeessä ja toimi säveltäjänä, sanoittajana ja sovittajana osana sarjan musiikkitiimiä. Ruusukallio näytteli Aapo Rönkköä myös Uuden päivän spin-off-sarjassa Väärät Bileet, joka esitettiin Ylellä vuonna 2016. Ruusukallio juonsi omaa radio-ohjelmaa YleX-kanavalla Valtteri Lehtisen kanssa vuosina 2014-2016.Muusikkona hän on soittanut ja laulanut mm. Screaming Thundersin, Sami Hintsasen, Costello Hautamäen, Heikki Salon, Sointi Jazz Orchestran ja TAKOMOn kanssa.


title: USS John Paul Jones (DDG-53)

text: USS John Paul Jones (runkonumero DDG-53) on Yhdysvaltain laivaston Arleigh Burke -luokan ohjushävittäjä.


title: USS John Paul Jones (DDG-53)

text: Alus tilattiin Bath Iron Worksilta Bathista Mainesta, missä köli laskettiin 8. elokuuta 1990. Alus laskettiin vesille 26. lokakuuta 1991 ja otettiin palvelukseen 18. joulukuuta 1993.


title: USS John Paul Jones (DDG-53)

text: Alus on palveluksessa.


title: USS Curtis Wilbur (DDG-54)

text: USS Curtis Wilbur (runkonumero DDG-54) on Yhdysvaltain laivaston Arleigh Burke -luokan ohjushävittäjä.


title: USS Curtis Wilbur (DDG-54)

text: Alus tilattiin Bath Iron Worksilta Bathista Mainesta, missä köli laskettiin 12. maaliskuuta 1991. Alus laskettiin vesille 16. toukokuuta 1992 ja otettiin palvelukseen 19. maaliskuuta 1994.


title: USS Curtis Wilbur (DDG-54)

text: Alus on palveluksessa.


title: USS John S. McCain (DDG-56)

text: USS John S. McCain (runkonumero DDG-56) on Yhdysvaltain laivaston Arleigh Burke -luokan ohjushävittäjä.


title: USS John S. McCain (DDG-56)

text: Alus tilattiin Bath Iron Worksilta Bathista Mainesta, missä köli laskettiin 3. syyskuuta 1991. Alus laskettiin vesille 26. syyskuuta 1992 ja otettiin palvelukseen 2. heinäkuuta 1994.


title: USS John S. McCain (DDG-56)

text: Alus on palveluksessa.


title: USS Laboon (DDG-58)

text: USS Laboon (runkonumero DDG-58) on Yhdysvaltain laivaston Arleigh Burke -luokan ohjushävittäjä.


title: USS Laboon (DDG-58)

text: Alus tilattiin Bath Iron Worksilta Bathista Mainesta, missä köli laskettiin 23. maaliskuuta 1992. Alus laskettiin vesille 20. helmikuuta 1993 ja otettiin palvelukseen 18. maaliskuuta 1995.


title: USS Laboon (DDG-58)

text: Alus on palveluksessa.


title: USS Paul Hamilton (DDG-60)

text: USS Paul Hamilton (runkonumero DDG-60) on Yhdysvaltain laivaston Arleigh Burke -luokan ohjushävittäjä.


title: USS Paul Hamilton (DDG-60)

text: Alus tilattiin Bath Iron Worksilta Bathista Mainesta, missä köli laskettiin 24. elokuuta 1992. Alus laskettiin vesille 24. heinäkuuta 1993 ja otettiin palvelukseen 27. toukokuuta 1995.


title: USS Paul Hamilton (DDG-60)

text: Alus on palveluksessa.