title: Arnaldo Otegi

text: Otegin mukaan Espanja on ”harvainvalta, joka kieltää kansoilta vapauden ja työläisiltä tasa-arvon”. Syyskuussa 2016 Otegi oli asettumassa vasemmistolaisen EH Bildu -liittouman kärkiehdokkaaksi baskien aluevaaleissa, mutta Espanjan perustuslakituomioistuin ei antanut lupaa vuoteen 2021 ulottuvan virkakieltotuomion vuoksi.


title: Kuivausaine

text: Kuivausaine on mitä tahansa hygroskooppista ainetta, jota käytetään kuivattamaan ympäristöään. Tyypillisesti kyseessä on kiinteä aine, joka absorboi vettä ilmasta.


title: Kuivausaine

text: Esimerkiksi joissain tuotteissa myyntipakkauksessa mukana tuleva pieni pussi silikageeliä on tyypillisin arjessa tavattava kuivausaine.


title: Maastohiihdon maailmancup 2016–2017

text: Maastohiihdon maailmancup 2016–2017 oli historian 36. virallinen maailmancup-kausi. Se alkoi 26. marraskuuta 2016 Suomen Kuusamossa ja päättyi 19. maaliskuuta 2017 Kanadan Quebecissä.


title: Maastohiihdon maailmancup 2016–2017

text: 13. lokakuuta 2016 Norjan tietotoimisto NTB uutisoi, että edelliskauden naisten kokonaiscupin voittanut Therese Johaug oli kärähtänyt clostebol-nimisen anabolisen steroidin käytöstä. Norjan hiihtoliitto, ja Johaug itse kertoivat, että käry johtuu Trofodermin-nimisestä voiteesta, jota käytettiin Johaugin auringon polttamien huulten hoitoon. Norjan hiihtomaajoukkueen lääkäri Fredrik S. Bendiksen kertoi, että oli ostanut aineen italialaisesta apteekista, eikä tiennyt sen sisältäneen Wadan kielettyjen aineiden listalla olevia aineita. Bendiksen erosi tehtävästään välittömästi. Monet asiantuntijat, esimerkiksi Suomen hiihtoliiton vastuulääkäri Maarit Valtonen ja hiihtovalmentaja Toni Roponen, ovat tyrmänneet Johaugin selityksen epäuskottavana. Aine josta Johaug kärähti on sama, joka siivitti DDR:n monena vuonna olympiamenestykseen.


title: Maastohiihdon maailmancup 2016–2017

text: Syyskuussa 2016 ennen dopingkäryä Johaug myönsi käyttävänsä astmalääkettä, vaikka ei sairastakaan astmaa.


title: Maastohiihdon maailmancup 2016–2017

text: Norjan hiihtoliitto määräsi 19. lokakuuta 2016 Johaugin kahden kuukauden väliaikaiseen kilpailukieltoon dopingin vuoksi. Norjan antidopingkomitea ilmoitti 29. marraskuuta vaativansa Johaugille 14 kuukauden kilpailukieltoa. Norjan urheilun keskusjärjestö langetti helmikuussa 2017 rangaistukseksi kolmentoista kuukauden kilpailukiellon, ja se lasketaan alkavaksi 18. lokakuuta 2016, joten se päättyy 18. marraskuuta 2017. Kansainvälinen hiihtoliitto FIS valittaa tapauksesta urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen CASiin. FIS pitää kilpailukieltoa liian lyhyenä.


title: Maastohiihdon maailmancup 2016–2017

text: Kansainvälinen hiihtoliitto ilmoitti 23. joulukuuta 2016 siirtävänsä maastohiihdon maailmancupin päätösviikonlopun pois Tjumenista Venäjän dopingskandaalin vuoksi. Samalla FIS asetti kuusi venäläishiihtäjää väliaikaiseen kilpailukieltoon.


title: Maastohiihdon maailmancup 2016–2017

text: La Clusaz’ssa oli tarkoitus hiihtää 17. joulukuuta 15 kilometrin (naiset) ja 30 kilometrin (miehet) yhdistelmäkilpailut, mutta lumenpuutteen vuoksi ohjelmaa muutettiin.


title: Mika Ihanamäki

text: Mika Ihanamäki (s. 21. maaliskuuta 1989) on suomalainen pesäpalloilija. Hän on edustanut koko uransa Kankaanpään Mailaa.


title: Yhdistetyn maailmancup 2016–2017

text: Yhdistetyn maailmancup 2016–2017 alkoi 26. marraskuuta 2016 Kuusamon Rukalla ja päättyi 19. maaliskuuta 2017 Saksan Schonachissa. Kauden aikana järjestettiin 23 henkilökohtaista kilpailua sekä kaksi joukkuekilpailua, joista toinen oli parikilpailu.


title: Čoahpejávri

text: Čoahpejávri tai Čoahppejávri on Yykeänperänjoen (, ) vesistöön kuuluva järvi Norjan ja Suomen rajalla pääosion Omasvuonon kunnassa Norjassa ja pienemmältä osaltaan Enontekiöllä Suomessa.


title: Čoahpejávri

text: Järven korkeus merenpinnasta on Norjan Kartverketin tietojen mukaan 680 metriä ja Suomen maanmittauslaitoksen mukaan 681,0 metriä. Järven pinta-ala on Norges vassdrags- og energidirektoratin tietojen mukaan 2,0662 km².


title: Čoahpejávri

text: Järveen laskee pohjoisesta Norjan puolelta Sáđgejohka, joka saa alkunsa Sáđgejávrista, johon edelleen laskee Áldojohka. Tämä vesireitti muodostaa Yykeänperänjoen vesistön () hydrologisesti määritellyn pääuoman ylimmän osan.


title: Čoahpejávri

text: Suomen puolelta idästä järveen laskee Saarijärvi (pohjoissaameksi "Suolojávri"), johon edelleen laskee pohjoisesta nimetön järvi ja kaakosta Salmijärvi (pohjoissaameksi "Šalmmijávr"i). Tähän laskee vielä idästä Bahtasgophejávri eli Jágonajávri.


title: Čoahpejávri

text: Järvi laskee lounaaseen Norjan ja Suomen rajalla olevaan Čoahpeluoppaliin (myös Čoahppeluoppal) joka laskee Čoahppejohkaa myöden Gállaluoppaliin ja edelleen Gállajávriin. Tämä laskee Gállajohkaa myöten Gálkkojávriin, jonka laskujoki Gálkkojohka muodostaa Yykeänperänjoen yläjuoksun Yykeänperänvankan laaksossa.


title: Arthur Bispo do Rosário

text: Arthur Bispo do Rosário (1909 Japaratuba, Sergipe, Brasilia − 5. heinäkuuta 1989, Rio de Janeiro, Rio de Janeiron osavaltio) oli tekstiilitaiteilijana ja kuvanveistäjänä tunnettu brasilialainen.


title: Arthur Bispo do Rosário

text: Tiedoissa Bispo do Rosárion taustasta on ristiriitaisuuksia. Sergipen osavaltiossa sijaitsevan Japaratuban seurakunnan vuoden 1909 kastetietojen mukaan hänen isänsä on Claudino Bispo do Rosário ja äitinsä Blandina Francisca de Jesus. Laivaston rekisteriin on kuitenkin merkitty isän nimeksi Adriano Bispo do Rosário ja sen mukaan Arthur Bispo do Rosário syntyi 14. toukokuuta 1909 Minas Geraisin osavaltiossa. Erään työpaikan arkistojen mukaan Bispo do Rosário syntyi 16. maaliskuuta 1911 Sergipen osavaltiossa.


title: Arthur Bispo do Rosário

text: Vuonna 1925 Bispo do Rosário ryhtyi opiskelemaan Sergipessä oppisopimuksella merenkulkua. Vuosina 1926−1932 hän työskenteli hyttipoikana ja harrasti samalla nyrkkeilyä. Hänet erotettiin laivastosta 8. kesäkuuta 1933 niskoittelun vuoksi. Nyrkkeilijän ura taas katkesi tammikuussa 1936, jolloin Bispo do Rosário kaatui ja jalasta murtui luu.


title: Arthur Bispo do Rosário

text: Vuonna 1938 Bispo do Rosário joutui psykoosiin, jonka aikana hän erään kertomuksen mukaan koki tarpeen muotoilla maailmankaikkeus sellaiseksi, että jumala kelpuuttaisi sen ja antaisi Tuomiopäivänä pelastuksen. Bispo do Rosário pidätettiin ja vietiin sitten sairaalaan, jossa hänellä diagnosoitiin paranoidinen skitsofrenia. Sittemmin hän päätyi Rio de Janeiron Jacarepaguá-asuinalueella sijaitsevaan "Colônia Juliano Moreira" -mielisairaalaan, jossa asui lopun elämänsä vinttikammarissa.


title: Arthur Bispo do Rosário

text: Sairaalassa Bispo do Rosário alkoi rakentaa useista materiaaleista koostuvia ripustettavia tai lattialle pystytettäviä veistoksia ja muita teoksia. Käsinkirjottuihin kankaisiin oli kiinnitetty sekalaisia osia: ylijäämätavaraa kuten nappeja, pulloja, paperia, pahvia, sairaalan liinavaatteita, ruokailuvälineitä, vanhoja univormuja ja kumisaappaita. Bispo do Rosário teki yli 800 teosta, muun muassa vaatteita, julistekankaita, vene-, auto-, ja nyrkkeilykehäveistoksia, pieniä kääreisiin sidottuja katukylttejä, kortteja, joiden tarkoitus oli siirtää esineitä, sekä Marianpäivän vaatteensa eli ponchon, jota hän aikoi pitää Tuomiopäivänä. Osa teoksista muistuttaa hänen alueensa perinteistä taidetta, joissain näkyy kristinusko ja eräät ovat samantyylisiä kuin perinteiset afrikkalaiset hautakoristelut tai kongolaiset taikakalut.


title: Arthur Bispo do Rosário

text: Bispo do Rosário ei mielestään ollut taiteilija. Hänen mukaansa hänellä ei ollut muita vaihtoehtoja. Hän ei tehnyt teoksiaan yleisöä ajatellen, eikä hän myynyt niitä.


title: Arthur Bispo do Rosário

text: Bispo do Rosário kuoli heinäkuussa 1989 "Colônia Juliano Moreirassa" sydänkohtauksen, valtimonkovettumataudin ja pesäkekeuhkokuumeen seurauksena.


title: Arthur Bispo do Rosário

text: Brasiliassa Bispo do Rosárion elämästä on tehty elokuvia, kirjoja, ja näytelmiä. Hänen tuotantonsa on virallisesti tunnustettu osaksi Brasilian kulttuuriperintöä. Rio de Janeirossa "Museu Bispo do Rosário Arte Contemporanea" -museossa on pysyvästi esillä kokoelma Bispo do Rosárion töistä. Töitä on ollut esillä myös Euroopassa, esimerkiksi Venetsian biennaalissa vuonna 1995 ja 2013 ja lisäksi ainakin Lontoossa ja Pariisissa.


title: FugeFest

text: FugeFest on Fuengirolassa Espanjassa vuosittain järjestettävä suomalaisen iskelmämusiikin pienoisfestivaali. Tapahtuma järjestetään lokakuun lopulla ja se on kaksipäiväinen. Aurinkorannikolla (Costa del Sol) asuu yhteensä yli 20 000 suomalaista, joille festivaali on suunnattu. Tapahtumapaikkana on Palazio de la Paz (Rauhanpalatsi), jossa on myös ruokaa ja alkoholitarjoilua, jonka vuoksi sinne sisäänpääsyn ikärajana on 18 vuotta. Festivaalille järjestetään myös pakettimatkoja Suomesta.


title: FugeFest

text: Festivaali järjestettiin 23.–24. lokakuuta 2015 ja yleisöä oli noin 3 500 henkeä. Juontajana toimi Lasse Norres.Festivaali järjestettiin 21.–22. lokakuuta 2016 ja yleisöä oli noin 4 000 henkeä. Festivaali näytettiin myös suorana nettistriimauksena ISTV:ssä. Festivaali järjestettiin 20.–21. lokakuuta 2017. Yleisöä oli saman verran kuin vuotta aiemmin. Juontajana toimi Suomipopin hovimuusikko Ilkka.Festivaali järjestetään 19.–20. lokakuuta 2018. Suunnitellut esiintyjät ovat:


title: Crossroads – bluesjätkät

text: Crossroads – bluesjätkät on Walter Hillin ohjaama musiikkidraama vuodelta 1986. Elokuvan musiikin on säveltänyt Ry Cooder, joka soittaa kitaraa ääniraidalla. Hänen lisäkseen kitarassa kuullaan Steve Vaita, ja huuliharppua soittaa Sonny Terry. Elokuvan käsikirjoitus on John Fuscon opinnäytetyö, jolla hän voitti FOCUS-palkinnon (Films of College and University Students) vuonna 1984.


title: Crossroads – bluesjätkät

text: Elokuvan juoni on muunnelma Faust-teemasta, jossa päähenkilö myy sielunsa paholaiselle saadakseen vastineeksi jonkin ylivertaisen kyvyn, tässä tapauksessa kitaransoittotaidon. Vastaavaa tarinaa on kerrottu vuosikymmenten ajan Robert Johnsonista, jonka yhtyeessä elokuvan hahmo Willie Brown kertoo soittaneensa.


title: Crossroads – bluesjätkät

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 "Crossroads" saa kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: International Order of Runeberg

text: International Order of Runeberg () oli vuosina 1920–2015 toiminut Pohjois-Amerikan suomenruotsalaisten järjestö.


title: International Order of Runeberg

text: Järjestö syntyi Amerikan suomenruotsalaisten raittiusseurojen liiton ("Svensk-Finska Nykterhetsförbundet av Amerika") ja sairausapuyhdistysten liiton ("Svensk-Finska Sjukhjälpsförbundet Finland av Amerika") yhtyessä vuonna 1920. Se jakautui idän, Keskilännen ja lännen piireihin, joissa oli vuonna 1929 71 osastoa ja 8 500 jäsentä. 1930-luvun alun pulavuosien aiheuttaman notkahduksen jälkeen jäsenmäärä kohosi 7 200:aan vuonna 1939, mutta alkoi sen jälkeen tasaisesti laskea ja oli 4 100 vuoden 1965 lopussa. Jäsenkunnan vähenemistä Yhdysvalloissa kompensoi jonkin verran maahanmuuton jatkuminen Kanadaan.


title: International Order of Runeberg

text: Alkuperäisestä raittiustoiminnasta luovuttiin pian Yhdysvaltojen kieltolain seurauksena ja sairausapu menetti merkityksensä 1930-luvun sosiaaliuudistusten ansiosta. Runeberg-seuran tärkeimmiksi tehtäviksi muodostuivat jäsenkuntansa yhteis- ja harrastustoiminta, kontaktien ylläpito Suomeen sekä opiskelustipendien jakaminen. Tärkeitä toimintamuotoja olivat muutaman vuoden välein järjestetyt valtakunnalliset ja piiritapaamiset sekä vuodesta 1930 järjestetyt kuoromatkat Suomeen. Toiminnan kieleksi tuli vähitellen ruotsin sijaan englanti. Seuran pääosin englanninkieliseksi muuttunut lehti "Ledstjärnan" sai vuonna 1946 nimen "Leading Star".


title: International Order of Runeberg

text: International Order of Runeberg päätettiin lakkauttaa Vancouverissa vuonna 2014 pidetyssä järjestön kokouksessa. Sen toimintaa kuitenkin jatkavat seitsemän paikallisosastoa, jotka päättivät julkaista "Leading Star" -lehteä vielä kolmen vuoden ajan. Amerikan suomenruotsalaisten perintöä ylläpitää vuonna 1991 perustettu Suomenruotsalainen historiaseura ("Swedish Finn Historical Society"), jonka arkistoon Runeberg-seuran aineisto on talletettu.


title: Brasilianrypälemyrtti

text: Brasilianrypälemyrtti ("Myrciaria cauliflora") on myrttikasvien heimoon kuuluva puu. Brasilianrypälemyrtin hedelmiä kutsutaan nimellä jabuticaba.


title: Brasilianrypälemyrtti

text: Brasilianrypälemyrtti on pienikasvuinen puu, yleensä 3–5 metriä korkea. Sen hedelmät muistuttavat rypäleitä tai viinimarjoja. Ne kasvavat suoraan puun rungosta.


title: Brasilianrypälemyrtti

text: Brasilianrypälemyrtti kasvaa luonnonvaraisena Minas Geraisin osavaltiossa Brasiliassa, ja on levinnyt Boliviaan, Paraguayhin ja Argentiinan pohjoisosiin. Sitä viljellään laajemminkin trooppisessa ja subtrooppisessa ilmastossa.


title: Luettelo keskeisistä kirjallisuuden aiheista

text: Tämä luettelo antaa yleiskatsauksen kirjallisuuden keskeisistä aiheista.


text: Kirjallisuus on kirjoitettua tai suullista proosaa (kaunokirjallisuus/tietokirjallisuus), draamaa tai runoutta.


text: "Katso myös: luettelo keskeisistä runouden aiheista, luettelo keskeisistä kertomakirjallisuuden aiheista"


text: Kirjallisuutta voi luonnehtia kaikilla näillä termeillä:Tietokirjallisuus


text:
Kaunokirjallisuus
Kirjallisuuden historia


title: Paavo Asanti

text: Paavo Kalevi Gabriel Asanti (vuoteen 1936 Aschan; 19. syyskuuta 1916 Turku – 15. lokakuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen tekniikan tutkija ja professori.


title: Paavo Asanti

text: Asanti valmistui diplomi-insinööriksi 1940 Teknillisestä korkeakoulusta ja tohtori-insinööriksi 1944 Berliinin teknillisestä yliopistosta.


title: Paavo Asanti

text: Asanti oli kauppa- ja teollisuusministeriön kaivosinsinööri 1941, Bolidens gruv-ab:n tutkija 1944, Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen tutkija 1945–1966, sen metallurgian laboratorion johtaja, sittemmin professori vuodesta 1966. Hän oli Tekniska läroverketin erikoisopettaja 1945–1958, Teknillisen korkeakoulun erikoisopettaja vuodesta 1947, valimotekniikan dosentti vuodesta 1961, Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun erikoisopettaja, dosentti vuodesta 1977. Hän oli Unidon tehtävissä Teheranissa 1971, 1972–1975.


title: Paavo Asanti

text: Asanti veli oli suurlähettiläs Atle Asanti.


title: Arbetaren (Yhdysvallat)

text: Arbetaren oli New Yorkissa vuosina 1894–1928 ilmestynyt ruotsinkielinen sosialistinen sanomalehti.


title: Arbetaren (Yhdysvallat)

text: Nimellä "Skandinaviska-Amerikanska Abetaren" perustettu lehti ilmestyi säännöllisesti joka toinen viikko vapusta 1895 lähtien. Se sisälsi myös tanskan- ja norjankielistä aineistoa, kunnes vuonna 1896 lehti siirtyi osuuskunnalta skandinaaviselle sosialistiyhdistykselle, muuttui kokonaan ruotsinkieliseksi viikkolehdeksi ja sai nimen "Arbetaren". Tanskalaiset ja norjalaiset perustivat samaan aikaan Chicagoon oman lehden "Arbejderenin", joka lakkasi vuonna 1902.


title: Arbetaren (Yhdysvallat)

text: "Arbetarenin" julkaisijaksi tuli vuonna 1906 Skandinaviska Socialistiska Arbetareförbundet, joka liittyi Amerikan sosialistiseen työväenpuolueeseen vuonna 1915. "Arbetaren" oli tosin jo aikaisemmin tukenut Amerikan sosialistipuolueen varjoon jäänyttä Daniel De Leonin sosialistista työväenpuoluetta, jolla oli huomattavan paljon ruotsalaisia kannattajia. Skandinaviska Socialistiska Abetareförbundet hajosi kahtia vuonna 1920, jolloin järjestöstä erotettu ryhmä perusti New Yorkiin Anders H. Lyzellin toimittaman "Folket"-lehden. "Folket" ja "Facklan"-nimen vuonna 1921 saanut "Svenska Socialisten" yhtyivät vuonna 1922 Chicagossa ilmestyneeksi kommunistiseksi "Ny Tid" -lehdeksi. "Arbetaren" puolestaan siirtyi vuonna 1927 suoraan sosialistisen työväenpuolueen julkaistavaksi ja lakkasi seuraavana vuonna taloudellisista syistä. Samaan aikaan päättyi myös puolueelle uskollisen skandinaavijärjestön jatkuvasti kutistunut toiminta.


title: Arbetaren (Yhdysvallat)

text: Lehden toimittajina työskentelivät aluksi Eric Nordman, noin vuodesta 1900 lähtien vuonna 1907 kuollut Viktor Funke, hänen jälkeensä Anders H. Lyzell, vuosina 1920–1921 Henning Carlson ja vuodesta 1921 suomenruotsalainen Thor Borg. Sen painos oli enimmillään 5 000 kappaletta vuosina 1917–1918. "Arbetaren" oli ulkoasultaan vanhanaikainen, mutta hyvä uutislehti, joka sisälsi runsaasti myös mainoksia ja julkaisi paljon amerikanruotsalaisten kirjoittajien runoja. Skandinaviska Socialistiska Abetarförbundet julkaisi myös "Landkänning" -nimistä joululehteä vuosina 1913–1928 ja "Första Maj" -vappulehteä vuosina 1916–1922 sekä jonkin verran käännettyä ja alkuperäistä kirjallisuutta.


title: Luettelo keskeisistä kertomakirjallisuuden aiheista

text: Tämä luettelo antaa yleiskatsauksen kertomakirjallisuuden keskeisistä aiheista.


text: Kertomakirjallisuus (epiikka) on kertovaa kaunokirjallisuutta, jonka muodostaa tekijän sepittämä narratiivi.


text: Kertomakirjallisuutta voi luonnehtia kaikilla näillä termeillä:


title: Joseph Aspdin

text: Joseph Aspdin (1778 Leeds – 20. maaliskuuta 1855 Wakefield) oli brittiläinen muurari ja sementinvalmistaja, joka keksi portlandsementin, joka on muurauslaastin ja betonin tärkeimpiä ainesosia.


title: Joseph Aspdin

text: Aspdin (tai Aspden) oli vanhin Yorkshiren Leedsissä asuneen muurari Thomas Aspdinin kuudesta lapsesta. Syntymäpäivää ei tiedetä, mutta poika kastettiin joulupäivänä 1778. Hän seurasi isäänsä muurarin ammatissa ja avioitui Mary Fotherbyn kanssa 1811.


title: Joseph Aspdin

text: Aspdin alkoi tehdä sementin sekoituskokeita ja sai vuonna 1824 patentin ”parannuksesta keinotekoisen kiven valmistustapaan”. Hän kutsui keksintöään Portland-sementiksi sen kalkkikivilajin mukaan, jota saatiin Portlandin saarelta Englannin kanaalista.


title: Joseph Aspdin

text: Heti patentin saatuaan Aspdin alkoi yhdessä naapurinsa William Beverleyn kanssa valmistaa uudenlaista sementtiä Wakefieldissä 15 kilometrin päässä Leedsistä, jonne hän perheineen muutti. Toisen patenttinsa Aspdin sai vuonna 1825.


title: Joseph Aspdin

text: 1830-luvun lopulla tehtaan toiminnassa olivat jo mukana Aspdinin kaksi poikaa, esikoinen James kirjanpitäjänä ja nuorempi William tehtaanjohtajana.


title: Joseph Aspdin

text: William Aspdin perusti 1843 oman tehtaan Rotherhitheen lähelle Lontoota. Siellä hän esitteli uuden ja isänsä sementtiä huomattavasti vahvemman sementtilaadun. Joseph Aspdin jäi eläkkeelle 1844 ja siirsi perheyrityksestä omistamansa osuuden James-pojalle, jonka perustama sementtitehdas Ings Roadilla oli toiminnassa vuoteen 1900 saakka.


title: Joseph Aspdin

text: Joseph Aspdin kuoli 20. maaliskuuta 1855 kotonaan Wakefieldissä.


title: Thor Borg

text: Thor Borg (1. heinäkuuta 1881 Pohja – 20. lokakuuta 1934 New York) oli suomalaissyntyinen Yhdysvaltojen työväenliikkeen aktivisti ja toimittaja.


title: Thor Borg

text: Borg valmistui tie- ja vesirakennusinsinööriksi Helsingin Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1901 ja työskenteli vähän aikaa esimiehenä valtionrautateillä. Vuonna 1903 hän muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän oli teollisuustyöläisenä Chicagossa ja muualla Keskilännessä. Borg liittyi Amerikan sosialistista työväenpuoluetta tukeneeseen Skandinaviska Socialistiska Arbetareförbundetiin ja ryhtyi kirjoittamaan sen lehteen "Arbetareniin". Vuonna 1911 hänestä tuli lehden toimittaja. Vuosina 1914–1919 Borg toimi myös Arbetareförbundetin sihteerinä. Vuodesta 1921 lähtien hän työskenteli "Arbetarenin" päätoimittajana ja johti sosialistiselle työväenpuolueelle uskollista Arbetareförbundetin joukkoa järjestön lakkauttamiseen saakka vuonna 1928.


title: Artturi Toivola

text: Artturi Toivola (s. 23. toukokuuta 1998 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Pelicansia. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Toivola osaa pelata myös laidassa.


title: Artturi Toivola

text: Toivola on Porin Ässien kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Hämeenlinnan Pallokerhoon, jonka C-nuorten varakapteenina Toivola toimi kaudella 2012–2013. Hän oli C-nuorten SM-sarjassa joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 14+22=36. Kauden 2014–2015 päätteeksi Toivola voitti A-nuorten SM-hopeaa. Kaudella 2015–2016 hän oli HPK:n A-nuorten toiseksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies tehoilla 10+13=23.


title: Artturi Toivola

text: Elokuun 2016 lopulla Toivola teki 1+1-vuotisen SM-liigasopimuksen Pelicansin kanssa. Hän pelasi kaudella 2016–2017 SM-liigassa 13 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Toivola sai tililleen ensimmäisen SM-liigaottelunsa 13. lokakuuta 2016 vieraissa JYPiä vastaan. Hänet merkittiin Pelicansin 13. hyökkääjäksi ja Toivola jäi lopulta ilman peliaikaa. Ensimmäiset jääaikansa hän sai SM-liigassa kuitenkin toisessa ottelussaan 22. lokakuuta 2016 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Toivola sai ottelussa jääaikaa 14.19 minuuttia. Hän pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kuusi ottelua lainalla Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa. Suurimman osan kaudestaan Toivola pelasi kuitenkin Pelicansin A-nuorissa, joiden paras maalintekijä hän oli pudotuspeleissä neljällä osumallaan.


title: Artturi Toivola

text: Toivola pelasi kaudella 2017–2018 Pelicansin SM-liigajoukkueessa 22 runkosarjaottelua tehopistein 1+3=4. Hän teki ensimmäisen SM-liigamaalinsa kauden toisella kierroksella 9. syyskuuta 2017 vieraissa Mikkelin Jukureita vastaan. Toivola sai ottelussa myös syöttöpisteen Joonas Alanteen tekemään maaliin. Hän pelasi valtaosan kaudestaan myös lainalla Peliitoissa. Loppukauden Toivola vietti lähinnä Pelicansin A-nuorissa. Tammikuussa 2018 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Artturi Toivola

text: Toivola pelasi alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2015. Yhteensä hän on pelannut neljä nuorten ja 19 poikien maaottelua.


title: Artturi Toivola

text: Toivolan isä Mika on valmentanut SM-liigassa Ässiä, Lukkoa ja Pelicansia sekä toiminut Ässien urheilutoimenjohtajana.


title: Työnantajakuva

text: Työnantajakuva on subjektiivinen mielikuva siitä, millainen organisaatio on työnantajana eli mitkä ovat sen erityiset, keskeiset ja pysyvimmät piirteet työnantajana. Mielikuva vaihtelee yksilöittäin riippuen esimerkiksi henkilön näkökulmasta, tiedoista, kokemuksista, asenteista ja tuntemuksista. Vaikka mielikuva on subjektiivinen, vaikuttaa organisaatio omilla toimillaan työnantajakuvan muodostumiseen.


title: Työnantajakuva

text: Organisaatio voi vaikuttaa työnantajakuvaan ja kehittää sitä. Rekrytointi on keskeinen osa työnantajakuvaan vaikuttamista. Toisaalta hyvä työnantajakuva vaikuttaa merkittävästi rekrytoinnin onnistumiseen. Hyvällä työnantajakuvalla organisaatio voi erottautua kilpailijoistaan ja siten saada sekä määrällisesti että laadullisesti parempia työnhakijoita, jotka vuorostaan nostavat yrityksen suorituskykyä.


title: Työnantajakuva

text: Työnantajakuvasta käytetään myös nimityksiä työnantajamielikuva, työnantajabrändi.


title: Työnantajakuva

text: Työnantajakuvaa voi tarkastella useista eri näkökulmista.


title: Työnantajakuva

text: Esimerkiksi sisäisen ja ulkoisen työnantajakuvan näkökulmasta:


title: Työnantajakuva

text: Tai odotusten näkökulmasta:


title: Työnantajakuva

text: Tai konkreettisesta ja aineettomasta näkökulmasta:


title: Työnantajakuva

text: Tai työsuhteeseen liittyvien etujen näkökulmasta:


title: Työnantajakuva

text: Työnantajakuvaan vaikuttavia tekijöitä voi arvioida ja suunnitella 12 kohdan listalla. Listan kohdat 1-6 liittyvät organisaation laajempaan kontekstiin, kuten politiikkoihin ja linjauksiin. Listan kohdat 7-12 liittyvät lähikontekstiin, kuten toimintatapoihin ja käytäntöihin. Kussakin kohdassa on pohdittava sen merkitys ja vaikutus olemassa olevaan tai potentiaaliseen työntekijään.


title: Työnantajakuva

text: Työnantajakuvan ohjausvastuu on organisaation johdolla. Työnantajakuvan omistajuus ja rakentaminen edellyttävät organisaation henkilöstöhallinnon ja viestinnän yhteistyötä. Toiminnallisesti sen toteuttamisesta vastaa jokainen työntekijä.


title: Työnantajakuva

text: Työnantajakuvaa on kehitettävä pitkäjänteisesti. Se on otettava huomioon organisaation strategisessa suunnittelussa ja strategisten muutosten vaikutuksia on hyvä peilata organisaation työnantajakuvaan.


title: Työnantajakuva

text: Organisaation työnantajakuva välittyy useasta eri lähteestä, joista sosiaalinen media on yksi. Sosiaalista mediaa voi hyödyntää vuorovaikutteisena kanavana työantajakuvan rakentamisessa. Sosiaalisen median vuoksi organisaatioiden toiminta on läpinäkyvää niin organisaation sisällä nykyisille työntekijöille kuin organisaatiosta ulospäin potentiaalisille työntekijöille.


title: Svenska Socialisten

text: Svenska Socialisten oli Yhdysvalloissa vuosina 1905–1922 ilmestynyt ruotsinkielinen työväenlehti.


title: Svenska Socialisten

text: Illinoisin Rockfordissa perustettu lehti siirtyi vuonna 1911 Amerikan sosialistipuolueen skandinaaviselle järjestölle Skandinaviska Socialistförbundetille, joka muutti sen Chicagoon. Samalla perustettiin norjalais-tanskalainen lehti "Social-Demokraten". Vuonna 1915 niitä kustantamaan muodostettiin Scandinavian Workers’ Publishing Society -niminen yhtiö.


title: Svenska Socialisten

text: Lehden talous oli jatkuvasti heikko, ja ensimmäisen maailmansodan aikana se joutui usein viranomaisten sensuurin kohteeksi. Lokakuun vallankumouksen jälkeen "Svenska Socialisten" ja sen taustayhteisö siirtyivät kannattamaan kommunismia, minkä johdosta vuonna 1920 poliisi ratsasi sen toimiston ja pidätti toimittajat. Kesäkuussa 1921 lehti sai nimen "Facklan". Vuonna 1922 Skandinaviska Socialistförbundet ja Amerikan sosialistisesta työväenpuolueesta erotettu Skandinaviska Socialistiska Arbetareförbundetin oppositioryhmä yhtyivät Yhdysvaltain kommunistisen puolueen skandinaaviseksi järjestöksi. Samalla yhdistettiin myös niiden lehdet "Facklan" ja "Folket", joiden seuraajaksi perustettiin "Svenska Socialistenin" ja "Facklanin" numerointia jatkanut "Ny Tid".


title: Svenska Socialisten

text: "Svenska Socialisten" oli etupäässä Amerikan asioihin keskittynyt värikäs ja moniääninen lehti. Sen levikki oli 1910-luvulla noin 5 000 kappaletta. Useasti vaihtuneisiin toimittajiin kuuluivat muun muassa Nils R. Swenson ja Oscar W. Larson. Pitkäaikaisena liikkeenhoitajana ja ajoittain myös toimittajana työskenteli Henry Bengston, joka kertoo lehden ja Socialistiska Förbundetin tarinan teoksessaan "Skandinaver på vänsterflygeln i USA".


title: Niko Kivelä (jääkiekkoilija)

text: Niko Kivelä (s. 21. helmikuuta 1995 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Pelicansia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Kivelää on luonnehdittu pelityyliltään voimahyökkääjäksi.


title: Niko Kivelä (jääkiekkoilija)

text: Kivelä on Jokereiden kasvatti. Hän voitti seurassa kauden 2009–2010 päätteeksi C-nuorten Suomenmestaruuden, jonka jälkeen Kivelä siirtyi kaudeksi 2010–2011 Helsingin IFK:n C-nuoriin. Hän oli C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 10+9=19. Kaudella 2013–2014 Kivelä edusti HIFK:n A-nuoria myös U20 Super Challengessa. Kaudeksi 2014–2015 hän siirtyi Pelicansin A-nuoriin. Kaudella 2015–2016 Kivelä oli joukkueen paras maalintekijä 26 osumallaan. Hän debytoi myös miesten peleissä pelattuaan 19 ottelua lainalla Pelicansin yhteistyöjoukkue Heinolan Peliitoissa, Mestiksessä tehopistein 3+4=7.


title: Niko Kivelä (jääkiekkoilija)

text: Elokuun 2016 lopulla Kivelä teki vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen Pelicansin kanssa. Hän pelasi kaudella 2016–2017 SM-liigassa 11 runkosarjaottelua tehden kaksi maalia. Kivelä teki liigadebyyttinsä 22. lokakuuta 2016 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 9.06 minuuttia. Kivelä teki ottelussa myös liigauransa avausmaalin ensimmäisellä laukauksellaan. Hän pelasi kauden aikana myös 16 ottelua lainalla Peliitoissa. Kevätkauden Kivelä vietti lähinnä Pelicansin A-nuorissa. Toukokuussa 2017 hän teki seuran kanssa 1+1-vuotisen jatkosopimuksen.


title: Niko Kivelä (jääkiekkoilija)

text: Kauden 2017–2018 Kivelä pelasi suurimmaksi osaksi lainalla Peliitoissa, joiden kolmanneksi paras maalintekijä hän oli 14 osumallaan. Kivelä pelasi joukkueessa kauden loppuun. Hän jakoi koko Mestiksen karsintasarjan maalipörssin voiton joukkuetoverinsa Samuel Salosen ja Hermeksen Mikko Virtasen kanssa neljällä osumallaan. Hän pelasi kauden aikana Pelicansissa seitsemän SM-liigaottelua.


title: Niko Kivelä (jääkiekkoilija)

text: Kivelä teki kaudeksi 2018–2019 vuoden mittaisen sopimuksen Peliittojen kanssa. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Kivelä pelasi alkukaudella lainalla Pelicansin SM-liigajoukkueessa, jossa hän paikkasi loukkaantumisia, kunnes marraskuussa 2018 Kivelä teki joukkueen kanssa loppukauden kattavan jatkosopimuksen.


title: Niko Kivelä (jääkiekkoilija)

text: Kivelä on pelannut kuusi poikien maaottelua.


title: Fladalandet

text: Fladalandet on saari Tammisaaren kansallispuistossa sisä- ja ulkosaariston rajalla noin 14 kilometriä Tammisaaren keskustasta etelään. Saari kuuluu Raasepori kaupunkiin. Fladalandet on suosittu retkeilykohde ja saaresta löytyy palveluita retkeilijöille. "Flada" viittaa saaren sisälle työntyvään lahteen tai lammikkoon, joita Fladalandetilla on useita.


title: Fladalandet

text: Fladalandet arvellaan olleen käytössä lampaiden kesälaitumena. Tammisaaren kansallispuiston perustamisen yhteydessä 1989 saari suojeltiin perinnemaisemabiotooppina.


title: Tetrahydrofoolihappo

text: Tetrahydrofoolihappo (CHNO) on foolihapon johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdiste on tärkeä koentsyymi useissa entsymaattisissa reaktioissa niin eukaryootti- kuin prokaryoottisoluissakin.


title: Tetrahydrofoolihappo

text: Tetrahydrofoolihappo on huoneenlämpötilassa kiteistä ainetta. Yhdisteen rakenne koostuu bisyklisestä pteridiinirakenteesta, p-aminobentsoehaposta johdetusta ryhmästä ja glutamiinihappo-osasta. Tetrahydrofoolihappo hapettuu suhteellisen helposti ilman hapen vaikutuksesta dihydrofoolihapoksi (CHNO). Yhdisteen stabiilius riippuu huomattavasti pH:sta ja stabiilein se pH:n ollessa 7,4. Tetrahydrofoolihappo on optisesti aktiivinen yhdiste ja sen ominaiskiertokyky natriumhydroksidia sisältävässä vesiliuoksessa on -16,9. Tetrahydrofoolihappoa voidaan syntetisoida kemiallisesti pelkistämällä foolihappoa happamissa olosuhteissa vedyttämällä tai natriumsyanoboorihydridin avulla.


title: Tetrahydrofoolihappo

text: Nisäkkäät pelkistävät foolihapon ensin dihydrofoolihapoksi ja edelleen dihydrofolaattireduktaasin katalysoimana tetrahydrofoolihapoksi. Nisäkkäät kykeneät biosyntetisoimaan pteridiinirakenteen, mutta eivät liittämään sitä p-aminobentsoehappoon ja glutamiinihappoon. Monet bakteerit sen sijaan kykenevät tekemään tämän. Tetrahydrofoolihappo toimii koentsyyminä useissa aminohappojen ja nukleotidien biosynteesiä katalysoivissa entsyymeissä. Siitä muodostuu myös useita esimerkiksi metyloituja tai formyloituja johdannaisia, jotka ovat niin ikään tärkeässä roolissa aminohappojen ja nukleotidien biosynteeseissä.


title: Mélanie Meillard

text: Mélanie Meillard (s. 23. syyskuuta 1998) on sveitsiläinen alppihiihtäjä, joka edustaa SC Hérémenciaa.


title: Mélanie Meillard

text: Malbunin Euroopan nuorten talviolympiafestivaaleilla 2015 Meillard saavutti pronssia suurpujottelussa. Lillehammerin nuorten talviolympialaisissa 2016 Meillard voitti kultaa suurpujottelussa ja hopeaa alppiyhdistetyssä. Nuorten MM-kilpailuissa Sotšissa 2016 hän saavutti suurpujottelussa pronssia. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän oli suurpujottelussa kolmastoista.


title: Mélanie Meillard

text: Meillard kilpaili alppihiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Åressa joulukuussa 2015. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Söldenin suurpujottelussa lokakuussa 2016 oltuaan 18:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kuudes Levin pujottelussa marraskuussa 2016. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Oslon kaupunkitapahtumassa uudenvuodenpäivänä 2018.


title: Rami Ahonen

text: Rami Ahonen (s. 9. helmikuuta 1991 Pori) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Rami Ahonen

text: Ahonen on Toejoen Veikkojen kasvatti. Ahonen edusti juniorivuodet Toejoen Veikkoja ja FC Jazzia. Hän viimeisteli vuonna 2009 ensimmäiset (3) maalinsa kakkosessa FC Jazzin riveissä. Vuonna 2010 Ahonen viimeisteli FC Jazzissa 8 ottelussa A-junioreiden ykkösdivisioonassa 28 maalia sekä edustusjoukkueessa kakkosessa 4 maalia. Vuonna 2011 Ahonen viimeisteli Jazzin edustusjoukkueessa läntisen lohkon kakkosdivisioonassa kuudessa ottelussa 5 maalia, jonka jälkeen hän sitoi kaksivuotisen sopimuksen FC Popaan. PoPa meni kuitenkin nurin ennen kauden alkamista jo talvella 2011. Kaudeksi 2012 Ahonen siirtyi Kajaanin Hakaan, jossa pelasi 16 ottelua ja teki niissä 19 maalia kakkosessa. Hän siirtyi kausiksi 2013, 2014 ja 2015 Ouluun ja ehti edustaa mm. Oulun Rotuaarin Palloa, OPS:a ja AC Oulua. Hän kirjautti virallisissa otteluissa tililleen 7 osumaa Oulun reissullaan.


title: Eurooppa-liigan kausi 2017–2018

text: Eurooppa-liigan kausi 2017–2018 on UEFA:n järjestämän Euroopan toissijaisen jalkapallosarja Eurooppa-liigan 47. kausi.


title: Eurooppa-liigan kausi 2017–2018

text: Karsintakierroksilla ja play-off-kierroksella joukkueet jaetaan sijoitettuihin ja sijoittamattomiin perustuen niiden UEFA:n seurajoukkueranking-pisteisiin.


title: Eurooppa-liigan kausi 2017–2018

text: 100 joukkuetta pelannee ensimmäisellä karsintakierroksella.


title: Eurooppa-liigan kausi 2017–2018

text: 66 joukkuetta pelannee toisella karsintakierroksella: 16 joukkuetta aloittaa tällä kierroksella ja 50 voittajaa edelliseltä kierrokselta.


title: Eurooppa-liigan kausi 2017–2018

text: 58 joukkuetta pelannee tällä kierroksella: 25 joukkuetta aloittaa tällä kierroksella ja 33 voittajaa edelliseltä kierrokselta.


title: Eurooppa-liigan kausi 2017–2018

text: 44 joukkuetta pelannee tällä kierroksella: 29 voittajaa edelliseltä kierrokselta ja 15 häviäjää Mestarien liigan kauden 2017–2018 kolmannelta karsintakierrokselta.


title: Eurooppa-liigan kausi 2017–2018

text: 48 joukkuetta jaetaan kahteentoista neljän joukkueen lohkoon. Saman jalkapalloliiton joukkueita ei voida jakaa samaan lohkoon. Arvontaa varten joukkueet sijoitetaan neljään koriin perustuen niiden UEFA:n seurajoukkueranking-pisteisiin.


title: Eurooppa-liigan kausi 2017–2018

text: 48 joukkuetta pelaa tällä kierroksella: 16 joukkuetta aloittaa tällä kierroksella, 22 voittajaa play-off-kierrokselta, ja 10 häviäjää Mestarien liigan kauden 2017–2018 play-off-kierrokselta.


title: Rallienglanti

text: Rallienglanti on karikatyyrinen nimitys englannin ääntämistavalle, jonka ovat tehneet tunnetuksi suomalaiset urheilijat, erityisesti rallikuskit.


title: Rallienglanti

text: Markku Alén on tunnettu rallienglannin taitaja. Rallia on myös mainostettu Suomen televisiossa rallienglanniksi.


title: Rallienglanti

text: Rallienglantiin on joko suhtauduttu suomalaisten kielitaidon puutetta irvaillen tai puhumisen vapautta korostaen. Englannin kielen ääntämisen opetusta tutkineen Elina Tergujeffin mukaan tärkeintä on, että ”viesti menee perille -- vaikka ääntäminen hieman puutteellista olisikin.”


title: Groupe BPCE

text: Groupe BPCE suuri ranskalainen pankki- ja finanssiryhmittymä. Groupe BPCEn pääkonttori sijaitsee Pariisissa.


title: Groupe BPCE

text: Taseella mitaten (1 267,01 mrd. USD) pankki luokiteltiin vuonna 2016 maailman 20. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi pankiksi (edellisvuonna sijalla 21). Tässä vertailussa Groupe BPCEa suurempia ranskalaisia pankkeja olivat BNP Paribas, Crédit Agricole ja Société Générale.


title: Groupe BPCE

text: Noin kaksi kolmasosaa pankkiryhmittymän tuloista kertyy vähittäispankkitoiminnasta ja yksi kolmasosa tytäryritys Natixista, joka sijoittui talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla vuonna 2016 sijalle 305. Markkina-arvoltaan 17,2 miljardin dollarin arvoinen Natixis oli tällä listalla Ranskan 19. suurin julkisesti noteerattu yritys.


title: Groupe BPCE

text: Maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan Financial Stability Boardin loppuvuoden 2015 listalla pankki luetellaan yhtenä maailman 30 keskeisimmistä pankista (G-SIBs, maailmanlaajuisesti systemaattisesti tärkeät pankit).


title: Paskolampi (Nokia)

text: Paskolampi on Pirkanmaalla Nokialla Tottijärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Paskolampi on osa Pyhäjärven lähialuetta.


title: Paskolampi (Nokia)

text: Lammen pituus on 200 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Se sijaitsee 600 metriä Pyhäjärven Malvaselän perukan lahdesta, Jänijärvestä, länteen yli 30 metriä korkean moreenimäen päällä Ekkermanninkulman itäpuolella. Se jää viereisen Humalojanvuoren taakse. Siihen laskee vain yksi metsäoja kaakosta ja sen laskuoja lähtee koilliseen pienen lammikon läpi ja laskee Jänisjärven lahdenpohjukkaan. Rantaviivan pituus on 500 metriä. Lampi on autio eikä sinne johda teitä.


title: Paskolampi (Nokia)

text: Paskolammen lähihistoriassa ei näy karttoja tarkastelemalla mitään mielenkiintoista. Sen sijaan lammen laskuojan alkutaipaleella erottuu vuonna 1954 julkaistussa peruskartassa yhteismetsäpalstalla suoritettu turpeenottoa, jonka pinta-ala on Paskolammen alasta noin puolet. Seuraavassa kartassa vuodelta 1975 alue on täyttynyt vedellä. Tekolampi on aivan nelikulmion muotoinen, jollaisena se näkyy vielä 1991 kartassa. Nykykartassa alue on kasvamassa umpeen eikä vesialue ole enää nelikulmion muotoinen.


title: Lasten liikennepuisto (Tampere)

text: Lasten liikennepuisto on Tampereen Sorsapuistoon vuonna 1956 avattu lapsille suunnattu liikennepuisto. Nykyiselle paikalleen Kalevaan se siirtyi vuonna 1989. Puiston toiminta sijoittuu kesäaikaan ja se tarjoaa 6–10-vuotiaille mahdollisuuden opetella liikennekäyttäytymistä.


title: Sinihibiskus

text: Sinihibiskus ("Hibiscus syriacus") on Aasiasta kotoisin oleva puuvartinen kukkakasvi.


title: Sinihibiskus

text: Sinihibiskus kasvaa 1,5–4 metriä korkeaksi pensaaksi. Sen kukan halkaisija on 5–6 cm, ja väri violetti, valkoinen tai vaaleanpunainen, joskus tummempi kukan keskiosassa.


title: Sinihibiskus

text: Sinihibiskusta on kasvatettu Koreassa satojen vuosien ajan, ja se on Korean kansalliskukka. Siitä on kehitetty noin 200 lajiketta, joista noin sataa esiintyy vain Koreassa.


title: Hahmojärvi

text: Hahmojärvi on Pirkanmaalla Pirkkalassa Tampere-Pirkkalan lentoaseman alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Hahmojärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.


title: Hahmojärvi

text: Järven pituus on 450 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Se on syntynyt länsipuolella sijaitsevan Ristikallion taakse alavaan kohtaan. Järveen on johdettu muutama metsäoja, joista yksi tuo vettä lentoaseman liikennealueelta ja kaksi itäpuolen Raiskiojärvestä. Järven laskuoja on Toritunoja, joka lähtee järven länsipäästä. Se juoksee vajaa 6 kilometriä luontaisen näköisesti ensin metsän, niittyjen ja peltojen läpi länteen ja sitten kaakkoon kääntyen jatkaen Toritun peltoaukean läpi. Siellä se yhtyy Säijokeen Urvantajärven yläpuolella. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Ranta on kuivaa metsämaata lukuun ottamatta itäpäätä, missä suo erottaa sen Raiskiojärvestä. Koillisrantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie järveä kiertävältä lentokentän huoltotieltä. Lempäälän raja ohittaa järven aivan etelärantaa hipoen.


title: Hahmojärvi

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Hahmajärvi”. Järvi oli nykyistä leveämpi eikä sen itäpuolelle ole kartassa piirretty muita järviä. Nykyinen tilanne syntyy, jos historiallisen järven vedenpintaa olisi laskettu.


title: Hahmojärvi

text: Vuoden 1954 peruskartassa Hahmojärven luoteispuolella sijaitsi Hahmon ja Pukkiniityn maatilat. Hahmon pellot ulottuivat Hahmojärven rantaan asti. Järven itäpuolella sijaitsi Raiskon maatila ja pellot. Hahmon pelloilta laski kahdesta lähteestä vetensä saava pelto-oja järven pohjoisrantaan. Vuoden 1961 kartassa näkyy kaksi pelto-ojaa lisää, jotka laskevat järveen. Tampere-Pirkkalan lentoaseman kiitotie näkyy vuoden 1980 kartassa ja se saa viereensä rullaustien vuoden 1991 kartassa. Viimeisessä kartassa pellot ovat hävinneet eli metsitetty eikä Hahmon ja Pukkiniityn rakennuksia ole enää merkitty karttaan. Nykykartoissa näkyvä vapaa-ajan asunto on ilmaantunut järven rantaan vuoden 1991 kartan julkaisun jälkeen.


title: Malta-Buretin kulttuuri

text:
Malta-Buretin kulttuuri (Mal'ta-Buret':in kulttuuri) oli varhainen kivikauden kulttuuri Itä-Siperiassa
Baikaljärven ja Altain lähellä. Löytöpaikat sijaitsevat Irkutskista pohjoiseen. Tämä metsästyskulttuuri ajoitetaan aikaan noin 24000-15000 kalenterivuotta eaa. Se tunnetaan mammutinluisista tyylitellyistä naispatsaista. ja lintupatsaista. Osa lintupatsaista on viulun muotoisia.
Buretin ihmiset asuivat puoliksi maanalaisisa kupolimaisisa majoissa ainakin kulttuurin myöhemmässä vaiheessa.
Geenitutkimusten mukaan kulttuurin ihmiset olivat sukua joillekin siperialaisille, eteläaasialasille, intiaaneille ja eurooppalaisille, mutteivat itäaasialaisille.


title: Malta-Buretin kulttuuri

text:
Malta-Buretin myöhäispaleoliittisten löytöjen alue on Irkutskin oblastissa Venäjällä.
Maltan ja Buretin löytöpaikat sijaitsevat Baikaljärven länsipäästä pohjoiseen. paikak on Angara-joen latvan altaassa
15 km päässä toisistaan. Maltan kulttuurilliseen kompeksiin kuuluu myös Afontova Gora, joka on ajoitetu noin aikaan 15000 BP.
Luultavasti Malta oli pääasutus ja Buret talvileiri. Molemmat paikat ovat joen lähellä.


title: Malta-Buretin kulttuuri

text: Maltassa ja Buretissa asuttiin jääkaudella. Maltan löytöjä, lähinnä luita on ajoitettu radiohiilellä. Maltasta on huomattu 13 kerrostumaa. Suurin osa löydöistä on tehty kerrostumasta 8. Pääkulttuurikerrostumasta on kaksi ajoitusta 20900-20800+-200 radiohiilivuotta sitten.(BP uncal.).


title: Malta-Buretin kulttuuri

text: Monet kerrostuman 8 löydöt osuvat aikaan 22900-19000 BP uncal. Asutus väheni noin 20000 radiohiilivuotat sitten. 8. kerrostuman keskimääräinen ajoitus on 21040+-240 radiohiilivuotta sitten.


title: Malta-Buretin kulttuuri

text: Maltan kerrostuma 9 "horisontti 2" ajoittuu aikaan 14900 radiohiilivuotta sitten.


title: Malta-Buretin kulttuuri

text: Seudulla oletaan kasvaneen jääkaudella puistotundraa. Peuroja, nappajäniksiä, wapitihirviä, tavallisia hirviä, paksusarvilampaita, biisoneita, hevosia ja villanammutteja eli alueella jääkauden lylmimpään aikaan. petoeläimiin kuuluivat napaketuut, sudet, karhut, ahmat,


title: Malta-Buretin kulttuuri

text:
Maltasta ja Buretista löydetyt yleensä luiset, joskus kiviset naispatsaat tuovat mieleen kivikautiset Gravetten kulttuurin naispatsaat Euroopassa. Oatsaat ovat kahta lajia: pullakoita naisia ja laihoja
naisia. Naiset ovat joko alstomia tai niillä on turkki päällä. Erään tulkinnan mukaan pienoispatsaat esittävät sekä miehiä, naisia että lapsia. Patsaat ajoiteaan aikaan 23000-19000 BP, ehkä tarkemmin 22000-21000 BP.


title: Malta-Buretin kulttuuri

text:
Maltasta löydetty vanhempi lapsi on ajoitettu aikaan 19980 radiohiilivuotta sitten. Maltan pojan MA-1:n isälinjan haplotyyppi on R, äitilinjan tyyppi U. Afontova Gorasta löydetty 17000
vuoden takainen ihmisen luu on tyyppiä Q1a1-F1215 (mtDNA R).


title: Raiskiojärvi

text: Raiskiojärvi on Pirkanmaalla Pirkkalassa Tampere-Pirkkalan lentoaseman alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Raiskiojärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.


title: Raiskiojärvi

text: Järven pituus on 200 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Se jää Hahmojärven ja Pikkujärvenäyrään väliin. Järven rannat ovat puoliksi soistuneet ja puoliksi kuivaa metsämaata. Siihen laskee idästä Luomakorven kuivatusoja ja pohjoisesta lyhyt metsäoja. Järvellä on kaksi kaivettua laskuojaa Hahmojärveen. Rantaviivan pituus on 550 metriä. Lampi on autio ja sitä reunustaa etelässä suoja-aita. Lentokentän huoltotie kulkee järven länsipuolelta läheltä ohi. Lempäälän raja ohittaa järven 150 metrin päässä.


title: Raiskiojärvi

text: Järven lähihistoria on sama kuin Hahmojärvelläkin.


title: Primeira Ligan kausi 2016–2017

text: Primeira Ligan kausi 2016–2017 on järjestyksessään Portugalin pääsarjan Primeira Ligan 83. kausi.


title: Louis Wain

text: Louis William Wain (5. elokuuta 1860 Lontoo, Iso-Britannia − 4. heinäkuuta 1939 St Albans, Iso-Britannia) oli kissapiirroksistaan tunnettu brittiläinen kuvataiteilija.


title: Louis Wain

text: Wain syntyi Lontoossa vuonna 1860 kuusilapsisen perheen esikoisena. Hänen äitinsä Felicia työskenteli mattosuunnittelijana ja isä William kankaanvalmistajana. Wain oli ruumiillisesti heikko ja hän aloitti koulun vasta 10-vuotiaana. Wain lintsasi koulusta ja suhtautui opiskeluun välinpitämättömästi. 17-vuotiaana hän alkoi opiskella "West London School of Art" -taidekoulussa ja valmistui 20-vuotiaana vuonna 1880.


title: Louis Wain

text: Wain työskenteli aluksi taideopettajana ja teki sen ohella freelancerinä aikakauslehdille kuvituksia saadakseen lisätuloja. Hän Sittemmin hän siirtyi päätoimiseksi kuvittajaksi "Illustrated Sporting and Dramatic News" - lehteen.


title: Louis Wain

text: Vuonna 1884 24-vuotias Wain meni naimisiin 34-vuotiaan kotiopettaja Emily Richardsonin kanssa. Suhdetta on kuvattu onnelliseksi, mutta Richardson sairastui pian rintasyöpään. Samoihin aikoihin pari otti hoiviinsa mustavalkoisen kulkukissan pennun, jonka he nimesivät Peteriksi. Valvoessaan vaimonsa sairasvuoteen äärellä Wain alkoi piirtää Peteriä eri kuvakulmista. Ne olivat hänen ensimmäisiä kissapiirroksiaan. Emily kuoli syöpään kaksi vuotta häiden jälkeen.


title: Louis Wain

text: Wainin työt olivat suosionsa huipulla 1800-luvulla: kuvituksia näkyi aikakauslehdissä, kirjoissa ja postikorteissa. Kissat on usein kuvattu ihmismäisissä tilanteissa, kuten pelaamassa korttia, juomassa teetä, kalastamassa tai rannalla.


title: Louis Wain

text: Kissojen piirtämisen lisäksi Wain liittyi hyväntekeväisyysjärjestöihin, kuten "Elävien eläinten leikkelyä vastustavaan yhdistykseen" ("National Anti-vivisection Society") ja "Kissojensuojeluyhdistykseen" ("The Society for the Protection of Cats") sekä toimi vuosia "Kansallisen kissakerhon" ("National Cat Club") puheenjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana.


title: Louis Wain

text: Töiden kysyntä heikkeni 1920-luvulla ja Wain alkoi köyhtyä. Osasyy Wainin talousvaikeuksiin oli se, että hän ei ollut taitava yrityksensä taloudenpidossa. Wain elätti myös siskojaan, mikä lisäsi rahanmenoa. Wain alkoi käyttäytyä loukkaavasti, harhaisesti, aggressiivisesti ja joskus väkivaltaisesti. 64-vuotiaalla Wainillä diagnosoitiin vuonna 1924 skitsofrenia. Hänet vietiin vaivaisille tarkoitettuun Springfield Hospital -mielisairaalaan Lontoon Tootingissa. Wain jatkoi sairaalassa piirtämistä ja maalaamista, ja vuoden kuluttua sairaalan vartijan tunnistettua hänen teoksensa tieto sairastumisesta levisi julkisuuteen. Ihmiset järjestivät kampanjan Wainin rahalliseksi tukemiseksi, jotta hänet saatiin siirrettyä mukavampaan The Royal Bethlem Hospital -sairaalaan Lontoon Southwarkissa. Siellä hän joutui ajan tavan mukaisesti viettämään loppuelämänsä, mutta jatkoi töidensä tekemistä.


title: Louis Wain

text: 78-vuotiaana Wain kuoli sydänkohtauksen jälkiseuraamuksiin vuonna 1939 ja hänet on haudattu Lontooseen St Maryn roomalais-katoliselle hautausmaalle.


title: SKO

text: SKO tarkoittaa seuraavia asioita:


title: 99 Luftballons

text: 99 Luftballons (, ) on saksalaisen Nena-yhtyeen sodanvastainen protestilaulu vuodelta 1983. Kappale julkaistiin yhtyeen vuoden 1983 esikoisalbumilla "Nena". Kun kappale oli saanut paljon suosiota Euroopassa ja Japanissa, siitä julkaistiin Kevin McAlean sanoittama englanninkielinen versio, ”99 Red Balloons” albumilla "99 Luftballons". Englanninkielinen versio ei kuitenkaan ole aivan suora käännös.


title: 99 Luftballons

text: Kappaleen tyyli on Neue Deutsche Welleä, joka on Saksassa post-punkista ja uudesta aallosta kehittynyt tyylilaji, jossa on myös elektronisen musiikin vaikutteita. Kappaleessa Nena laulaa, Carlo Karges soittaa kitaraa, Jürgen Dehmel bassokitaraa, Rolf Brendel rumpuja sekä lyömäsoittimia ja Jörn-Uwe Fahrenkrog-Petersen kosketinsoittimia sekä syntetisaattoria.


title: 99 Luftballons

text: Kun Nenan kitaristi Carlo Karges oli kesäkuussa 1982 The Rolling Stonesin konsertissa Länsi-Berliinissä, Mick Jagger päästi joukoittain ilmapalloja ylös taivaalle. Kun ilmapallot liikkuivat kohti horisonttia, ne näyttivät Kargesin mielestä oudolta avaruusalukselta; ufolta. Hän alkoi miettiä, mitä tapahtuisi, jos pallot leijuisivat Berliinin muurin yli Itä-Berliinin puolelle.


title: 99 Luftballons

text: Nena halusi laulaa kappaleen heti, ja yhtye sai sen valmiiksi tunnissa. Yhtye halusi julkaista kappaleen singlenä Saksassa, mutta levy-yhtiön mielestä se ei ollut tarpeeksi kaupallinen, sillä siinä ei ollut kertosäettä. Kappale kuitenkin julkaistiin, ja siitä tuli yksi 1980-luvun suosituimmista kappaleista.


title: 99 Luftballons

text: Kappaleen saksankieliset sanat kertovat tarinan 99 ilmapallosta. Ilmapalloja luullaan ufoiksi, mikä saa kenraalin lähettämään 99 hävittäjälentäjää tutkimaan asiaa. Lentäjät huomaavat, että kyseessä ovat vain ilmapallot, mutta päättävät järjestää ilotulituksen ja ampua ne alas. Naapurivaltiot pitävät sitä provokaationa ja ampuvat takaisin, minkä jälkeen 99 sotaministeriä julistaa sodan saadakseen lisää valtaa. Alun perin harmittomista ilmapalloista puhkeaa 99-vuotinen sota, joka johtaa kaikkien osapuolien tuhoon ja häviöön. Lopussa laulaja kävelee tuhoutuneiden raunioiden läpi, löytää ilmapallon ja päästää sen ilmaan.


title: 99 Luftballons

text:
Englanninkielinen versio säilyttää alkuperäisen tarinan hengen: laulun kertoja päästää taivaalle punaisia ilmapalloja, jotka aiheuttavat sotilashälytyksen ja lopulta maailmansodan. Englanninkielinen sanoittaja Kevin McAlea ei kääntänyt saksankielistä tekstiä tarkkaan, vaan hän pyrki tekemään sanoituksen joka toimisi itsenäisesti ja kuulostaisi hyvältä.
Kappaleen musiikkivideo kuvattiin sotilasleirillä Alankomaissa. Videossa yhtye esittää kappaletta lavalla, ja taustalla on armeijan järjestämiä räjähdyksiä ja tulenlieskoja. Videon lopussa yhtyeen jäsenet hylkäävät lavan ja menevät suojaan, mikä ei ollut suunniteltua, sillä he pelkäsivät räjähdysten riistäytyvän hallinnasta.


title: 99 Luftballons

text: Muun muassa Yhdysvaltojen ja Australian yleisöt pitivät alkuperäisestä saksankielisestä versiosta, josta tuli todella suosittu ei-englanninkielinen kappale ja joka oli listojen kärkisijoilla molemmissa maissa. Se saavutti ensimmäisen sijan Cashboxin ja Kent Music Reportin listoilla sekä toisen sijan Billboard Hot 100 -listalla, Van Halenin ”Jumpin” jälkeen. RIAA antoi levylle kultasertifikaatin.


title: 99 Luftballons

text: Yhdysvaltalainen kaapelitelevisioasema VH1 Classic juonsi hyväntekeväisyystapahtumaa hurrikaani Katrinan uhreille vuonna 2006. Katsojat, jotka lahjoittivat rahaa uhreille, saivat päättää, mitä musiikkivideoita asema lähettäisi. Yksi katsoja lahjoitti saadakseen päättää ohjelman seuraavan tunnin ajan ja pyysi kappaleiden ”99 Luftballons” sekä ”99 Red Balloons” musiikkivideoiden jatkuvaa toistoa. Asema lähetti videot pyynnön mukaisesti kello kahden ja kello kolmen välillä paikallista aikaa 26. maaliskuuta 2006.


title: 99 Luftballons

text: Vuoden 2010 kirjassaan "Music: What Happened?" kriitikko ja muusikko Scott Miller kirjoitti, että kappaleessa on yksi 1980-luvun parhaimmista kertosäkeistä ja luetteli sen yhtenä hänen vuoden 1984 suosikkikappaleistaan. Siitä huolimatta hän sanoi, että kappale ”kärsii kiusallisen kuulumattomasta disco funk -välisoitosta sekä sanasta ’kriegsminister’ ().”


title: 99 Luftballons

text: 7 Seconds, yhdysvaltalainen hardcore punk -yhtye teki coverin kappaleesta heidän kolmannella albumillaan "Walk Together, Rock Together" vuodelta 1985. Angry Salad julkaisi version kappaleesta heidän vuoden 1998 albumillaan "Bizarre Gardening Accident". Heidän versionsa on myös yhtyeen vuoden 1999 albumilla "Angry Salad".


title: 99 Luftballons

text: Yhtye Goldfinger teki myös kappaleesta coverin vuonna 2000 heidän albumilleen "Stomping Ground", joka sai suosiota sen ollessa elokuvassa "EuroTrip". Tämä versio kappaleesta on englanniksi viimeistä säkeistöä lukuun ottamatta, joka on saksaksi. Kappale on tosin videopelissä "" kokonaan englanniksi.


title: 99 Luftballons

text: Eteläafrikkalainen yhtye Southern Gypsy Queen julkaisi coverin kappaleesta vuonna 2011.


title: 99 Luftballons

text: Japanilainen poplaulaja Yoko Okinomi julkaisi oman coverinsa albumillensa "Dead Pop Singer", joka julkaistiin 20. elokuuta 2014.


title: 99 Luftballons

text: Parodialauluntekijä Tim Cavanagh nauhoitti parodiakappaleen nimeltä ”99 Dead Baboons” (), jonka debyytti oli Dr. Dementon radioshow’ssa lyhyesti Nenan kappaleen julkaisemisen jälkeen. Siitä tuli suosittu pyyntö show’n Funny Five -ohjelmassa.


title: 99 Luftballons

text: Australialainen laulaja Kylie Minogue teki oman coverinsa kappaleesta 18. heinäkuuta 2015 hänen Kylie Summer 2015 Tour -kiertueensa aikana Melt! Festival -festivaalissa Saksassa.


title: 99 Luftballons

text: 99 Luftballons kuullaan monissa elokuvissa, muun muassa seuraavissa: Paul Thomas Andersonin ohjaamassa draamaelokuvassa "Boogie Nights", Frank Coracin ohjaamassa vuoden 1998 elokuvassa "The Wedding Singer", Zack Snyderin ohjaamassa vuoden 2009 elokuvassa "Watchmen" sekä Jaco Van Dormaelin ohjaamassa elokuvassa "Mr. Nobody".


title: 99 Luftballons

text: Televisiosarjoja, joissa kappale esiintyy, on muun muassa "Simpsonit" sekä "Gilmoren tytöt".


title: 99 Luftballons

text: Videopeleissä kappale on muun muassa pelissä "Lazy Jones", jossa kuullaan 1980-luvun videopeleille ominaista ollut yksinkertaistettu chiptune-versio alkuperäisestä kappaleesta. Se kuullaan myös Rockstar Gamesin vuoden 2002 videopelissä "", jossa se soi pelin fiktiivisellä Wave 103 -kanavalla. Muita videopelejä, joissa kappale esiintyy on muun muassa "Donkey Konga" sekä "Just Dance" -pelisarjaan kuuluvassa pelissä "Just Dance 2014".


title: Pysyvä välitystuomioistuin

text: Pysyvä välitystuomioistuin (, ) on maailmanlaajuisesti toimiva hallitustenvälinen järjestö, joka on perustettu tarjoamaan palveluita valtioiden välisten riitojen ratkaisuun. Tuomioistuin toimii nykyisin valtioiden välisten ja toisaalta valtioiden ja yksityishenkilöiden välisten riitojen ratkaisemiseksi. Samoin se käsittelee riitoja, joissa osapuolena on valtiollinen toimija tai hallitustenvälinen organisaatio. Välitystuomioistuimella on 121 jäsenvaltiota. Se sijaitsee Haagissa Rauhanpalatsissa, samassa rakennuksessa kuin Kansainvälinen tuomioistuin. Välitystuomioistuin ei ole YK:n alainen toimielin, mutta sillä on pysyvä tarkkailijan rooli YK:n yleiskokouksessa.


title: Pysyvä välitystuomioistuin

text: Pysyvä välitystuomioistuin ei ole sanan tavanomaisessa merkityksessä tuomioistuin, vaan pysyvä ja aina käytössä oleva hallinnollinen kehys välimiesoikeuden käytölle kansainvälisissä kiistoissa. Tuomioistuin tarjoaa kansainväliselle yhteisölle välitysoikeudellisen menettelyn ohella muita riitojen ratkaisemiseen tähtääviä palveluita kuten sovittelua, välitysapua ja tiedonkeruusta vastaavia tutkintalautakuntia. Kansainvälisiä riitoja voidaan välitysoikeudellisessa menettelyssä ratkaista yksittäisen tapauksen käsittelyä varten perustetuissa välitystuomioistuimissa. Yksittäistapausta varten perustetun välitystuomistuimen toiminta perustuu riidan osapuolten väliseen välityssopimukseen, eikä tuomioistuimella ole pysyvän välitystuomioistuimen tavoin valmista organisaatiota ja menettelytapasääntöä.


title: Pysyvä välitystuomioistuin

text:
Pysyvä välitystuomioistuin perustettiin vuonna 1899 Haagin ensimmäisessä rauhankonferenssissa ja vahvistettiin toisessa rauhankonferenssissa vuonna 1907. Siitä tuli ensimmäinen globaali ratkaisumekanismi, jonka tavoitteena oli valtioiden välisten riitojen sovittelu. Välitystuomioistuin kirjattiin ensimmäisen rauhankonferenssin kansainvälisten riitaisuuksien sovinnollista ratkaisemista koskevan yleissopimuksen 20. artiklaan. Välitystuomioistuimen perustaminen vahvistettiin toisessa rauhankonferenssissa, jossa sen asema kirjattiin vastaavan yleissopimuksen 41. artiklaan:
Pysyvään välitystystuomioistuimeen tuotiin sen perustamisen jälkeisinä vuosina useita tapauksia, kunnes kiinnostus tuomioistuimen palveluja kohtaan väheni jo maailmansotien välisinä vuosina. Tapausten määrä on kuitenkin kasvanut merkittävästi uudelleen 2000-luvulla.


title: Pysyvä välitystuomioistuin

text: Seuraavassa on listattu pysyvän välitystuomioistuimen käsittelemiä tapauksia. Päätökseen tulleista tapauksista on mainittu lopullisen tuomion antamisen vuosi:Pysyvän välitystuomioistuimen jäsenmaita ovat ne valtiot, jotka ovat allekirjoittaneet joko vuoden 1899 tai vuoden 1907 rauhankonferenssin yleissopimuksen. Yleissopimuksen allekirjoittaneita tuomioistuimen jäsenmaita on 121. Suomen osalta vuoden 1907 yleissopimus on astunut voimaan 9. kesäkuuta 1922.


title: Pysyvä välitystuomioistuin

text: Tuomioistuimella on Haagissa sijaitseva toimisto, jota kutsutaan kansainväliseksi toimistoksi. Toimistoa johtaa tuomioistuimen pääsihteeri, jonka alaisuudessa työskentelee tuomioistuimen sihteeristö. Sihteeristö tarjoaa tuomioistuimen toimintaa tukevia juridisia, tutkimuksellisia ja hallinnollisia palveluja, jotka liittyvät muun muassa välimiesmenettelyyn, taloushallintoon, logistiikkaan, matkajärjestelyihin ja kielenkääntämiseen. Tuomioistuimella on lisäksi hallintoneuvosto, jonka tehtävänä on ohjata ja valvoa tuomioistuimen hallintoa ja taloutta. Hallintoneuvosto koostuu jäsenmaiden Alankomaihin lähettämistä diplomaattisista edustajista, ja sen puheenjohtajana toimii Alankomaiden ulkoministeri, joka on myös hallintoneuvoston jäsen. Tuomioistuimen pääsihteeri antaa vuosittain hallintoneuvostolle raportin tuomioistuimen toiminnasta ja taloudesta.


title: Pysyvä välitystuomioistuin

text: Pysyvä välitystuomioistuin toimii samassa rakennuksessa kuin Kansainvälinen tuomioistuin, johon se toisinaan sekoitetaan. Kansainvälisestä tuomioistuimesta poiketen pysyvä välitystuomistuin ei kuitenkaan toimi YK:n alaisuudessa. Välitystuomioistuimella on kuitenkin tarkkailijan rooli YK:n yleiskokouksessa.


title: Pysyvä välitystuomioistuin

text: Pysyvän välitystuomioistuimen keskeinen hallinnollinen rakenne on tuomariluettelo, johon kirjataan kaikki välitystuomareiksi tai sovittelijoiksi käytettävissä olevat henkilöt eli välitystuomioistuimen jäsenet. Kullekin tuomioistuimeen tuodulle tapaukselle riidan osapuolet valitsevat tapauskohtaisen välitystuomioistuimen, joka koostuu yhdestä tai useammasta välitystuomarista. Tuomariluetteloon merkityn välitystuomioistuimen jäsenen ei tarvitse oleskella Haagissa.


title: Pysyvä välitystuomioistuin

text: Jokainen välitystuomioistuimen jäsenvaltio saa nimetä tuomioistuimen jäseneksi enintään neljä henkilöä. Haagin vuoden 1907 rauhankonferenssissa laaditun yleissopimuksen 44 artiklan mukaisesti jäsenen tulee olla kansainvälisissä oikeuskysymyksissä päteväksi tunnustettu ja tunnetusti korkean moraalin omaava henkilö, joka on antanut suostumuksensa tehtävään. Yksittäisen tuomioistuimen jäsenen toimikausi on enintään kuusi vuotta, joskin toimikauden kokonaiskestoa voidaan pidentää tästä uudistamalla määräys jäsenyydestä. Kunkin jäsenmaan nimeämät välitystuomarit muodostavat niin kutsutun kansallisen ryhmän, jolla on oikeus nimittää ehdokkaita Kansainvälisen tuomioistuimen tuomarivaaliin.


title: Pysyvä välitystuomioistuin

text: Suomessa päätösvalta tuomioistuinten jäsenten nimittämisestä on siirtynyt tasavallan presidentiltä valtioneuvoston yleisistunnolle, jolle asiasta antaa esityksen kansainvälisten tuomioistuinten tuomari- ja jäsenehdokkaiden nimeämisestä vastaava asiantuntijalautakunta. Suomen nimittämiä jäseniä välitystuomioistuimessa ovat Martti Koskenniemi, Pekka Timonen, Marjut Jokela ja Kaija Suvanto. Aiemmin Suomen nimittäminä jäseninä ovat toimineet muun muassa Gustav Bygglin, Eero Manner, Paavo Kastari, Alexander Gadolin ja Veli Merikoski.


title: Pysyvä välitystuomioistuin

text: Pysyvään välitystuomioistuimeen tuotavan tapauksen osapuolet voivat sopia välimiesten lukumäärästä siten kuin välitystuomioistuimen menettelytapasäännössä määrätään. Osapuolet voivat sopia, että tapauksen käsittelyyn nimetään joko yksi, kolme tai viisi välimiestä. Jos osapuolet sopivat yhdestä välimiehestä, voidaan välimies nimetä joko toisen osapuolen ehdotuksen perusteella tai välitystuomioistuimen pääsihteerin, viranomaisen tai muun tahon toimesta. Jos osapuolet sopivat kolmesta välimiehestä, nimeävät molemmat osapuolet yhden välimiehen. Tämän jälkeen osapuolten nimeämät välimiehet valitsevat kolmannen välimiehen, josta tulee välimiesoikeuden puheenjohtaja. Vastaavasti jos sovitaan viidestä välimiehestä, kumpikin osapuoli nimeää yhden välimiehen. Nimetyt välimiehet nimeävät loput kolme välimiestä, joista yhden he nimeävät välimiesoikeuden puheenjohtajaksi. Jos välimiesten määrästä ei sovita tai ei päästä sopuun, välimiehiä on kolme. Välimiesten määrän sopimiseen on määrätty välitystuomioistuimen säännöissä tarkat määräajat ja menettelykäytännöt, mikäli määräajoista poiketaan.


title: Pysyvä välitystuomioistuin

text: Välimiesehdokkaan tulee tuoda tapauksen asianosaisille ilmi kaikki seikat, joiden vuoksi hänen puolueettomuuttaan tai riippumattomuuttaan voidaan oikeutetusti epäillä. Osapuolet voivat vastustaa välimiehen nimitystä ja myös riitauttaa välimiehen nimittämisen. Menettelytapasäännössä on säädetty käytännöt tilanteisiin, jossa välimies ei hoida tehtäviään, eroaa tehtävästään tai kuolee välimiesmenettelyn aikana. Jos tapauksen käsittelyyn on nimetty vain yksi välimies, joudutaan tällaisessa tilanteessa kaikki aiemmin pidetyt istunnot uusimaan. Useampijäsenisen välimiesoikeuden tapauksessa muut välimiehet päättävät mahdollisesta istuntojen uusimisesta.


title: Pysyvä välitystuomioistuin

text: Pysyvään välitystuomioistuimeen tuodun tapauksen käsittelyyn nimetyillä välimiehillä on vapaus toteuttaa välimiesmenettely parhaaksi katsomallaan tavalla, kunhan osapuolille taataan tasapuolinen kohtelu ja oikeus asiansa ajamiseen käsittelyn kaikissa vaiheissa. Asianosaiset voivat pyytää välimiesoikeudelta oikeusistuntoja, joissa esitetään puheenvuoroja tai kuullaan todistajia ja asiantuntijoita. Mikäli tällaisia pyyntöjä ei esitetä, välimiesoikeus voi päättää toimia ilman istuntoja. Tällöin asia ratkaistaan kirjallisten dokumenttien ja muiden aineistojen perusteella. Välimiehet voivat päättää myös välimiesmenettelyn paikasta ja kielistä, elleivät osapuolet ole niistä erikseen sopineet. Välimiesoikeus voi toteuttaa keskinäisiä neuvottelujaan, todistajien ja asiantuntijoiden kuulemisia tai esimerkiksi todistusaineiston katselmuksia missä tahansa paikassa, kunhan menettelyn olosuhteet huomioidaan ja asianosaisille varataan riittävä mahdollisuus osallistua tilaisuuksiin. Lisäksi välimiesoikeus määrää menettelyn kuluista ja välimiesten palkkioista, joiden on oltava määrältään kohtuulliset.


title: Pysyvä välitystuomioistuin

text: Tapauksen kantajan tulee esittää kirjallisesti kanteensa välimiesoikeudelle ja vastaajalle. Kanne voidaan esittää ennen välimiesoikeuden nimeämistä tai sen jälkeen, jossa tapauksessa kanteeseen tulee liittää osapuolten välinen sopimus välimiesmenettelystä. Kanteen esittämisen jälkeen vastaajan tulee esittää välimiesoikeudelle ja kantajalle vastauskirjoituksensa sekä mahdollinen vastavaatimuksensa. Sekä kanteessa että vastauskirjoituksessa voidaan esittää todisteita ja asiakirjoja, joihin menettelyssä halutaan vedota.


title: Pysyvä välitystuomioistuin

text: Välimiesmenettelyn päätteeksi välitystuomioistuin antaa asiassa lopullisen kirjallisen tuomion, jonka jokainen välimies allekirjoittaa. Tuomio annetaan perusteltuna, mikäli osapuolet eivät ole muuta sopineet. Välitystuomioistuimen tuomio on osapuolia sitova ja viipymättä toimeen pantava. Tuomio on julkinen vain silloin, kun osapuolet ovat tähän suostuneet. Välitystuomioistuin voi päätyä keskeyttämään välimiesmenettelyn ennen välitystuomion antamista, mikäli riidan osapuolet eivät esitä riittäviä perusteluita menettelyn jatkamiseen. Välimiesoikeuden kustannukset tulevat lähtökohtaisesti hävinneen osapuolen kannettaviksi, mikäli välimiesoikeus ei päätä kustannusten jakamisesta.


title: Čoahpeluoppal

text: Čoahpeluoppal tai Čoahppeluoppal on Yykeänperänjoen (, ) vesistöön kuuluva järvi Norjan ja Suomen rajalla Omasvuonon kunnassa Norjassa ja Enontekiöllä Suomessa.


title: Čoahpeluoppal

text: Järven korkeus merenpinnasta on Norjan Kartverketin tietojen mukaan 661 metriä ja Suomen maanmittauslaitoksen mukaan 663,7 metriä. Järven pinta-ala on Norges vassdrags- og energidirektoratin tietojen mukaan 0,4882 km².


title: Čoahpeluoppal

text: Järveen laskee koillisesta Norjan ja Suomen rajalta Čoahpejávri. Tähän laskevia suurimpia järviä ovat Norjan puolella Sáđgejávri ja Suomen puolelta Saarijärvi (pohjoissaameksi "Suolojávri") ja Salmijärvi (pohjoissaameksi "Šalmmijávr"i)


title: Čoahpeluoppal

text: Järven lasku-uomana on Norjan puolella luoteeseen virtaava Čoahppejohka joka laskee Gállaluoppaliin ja edelleen Gállajávriin. Tämä laskee Gállajohkaa myöten Gálkkojávriin, jonka laskujoki Gálkkojohka muodostaa Yykeänperänjoen yläjuoksun Yykeänperänvankan laaksossa.


title: Khao Sokin kansallispuisto

text: Khao Sokin kansallispuisto () on kansallispuisto Surat Thanin provinssissa Thaimaassa. Kansallispuisto perustettiin vuonna 1980 ja sen pinta-ala on 739 neliökilometriä. Puiston perustamisen jälkeen Pasaengjoki padottiin, jolloin syntyi 165 neliökilometrin laajuinen Cheow Lan -tekojärvi.


title: Khao Sokin kansallispuisto

text: Suojelualueella kasvaa muun muassa raatokukkiin, rafflesioihin, kuuluva suurikukkainen "Rafflesia kerrii". Puistossa on tavattu 48 nisäkäslajia. Alueella asuvia nisäkkäitä ovat muun muassa erittäin uhanalainen nautaeläin bantengi, gauri eli viidakkohärkä, intiantapiiri, lari, malaijikarhu ja silmälasilanguri. Kansallispuistossa on tavattu 38 lepakkolajia ja 188 lintulajia, muun muassa lepakkohaukka, pikkukalakotka ja pikkujalokotka.


title: Georg Boldt

text: Georg Didrik Boldt (24. elokuuta 1862 Kuopio – 21. kesäkuuta 1918 Turku) oli suomalainen opettaja ja uskontofilosofi. Hänet tunnettiin sosialistina, joka otti vaikutteita muun muassa tolstoilaisuudesta.


title: Georg Boldt

text: Boldtin vanhemmat olivat kenraalimajuri Johan Didrik Boldt ja Anna Kristina Frosterus, joka oli piispa Robert Frosteruksen tytär. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion Lyseon lukiosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa vuodesta 1880 lähtien. Tohtoriksi Boldt väitteli 1902 Immanuel Kantin ajatusten ja protestanttisuuden välisestä suhteesta. Tämän jälkeen Boldt toimi historian, maantiedon ja ruotsin opettajana muun muassa Turun ruotsalaisessa klassillisessa lyseossa, josta hän sai lehtorin viran vuonna 1909.


title: Georg Boldt

text: Boldt kuului Turun ruotsinkieliseen sivistyneistöön, joka 1900-luvun vaihteessa oli kiinnostunut sosialismista. Hänen lisäkseen vuonna 1908 perustetun "Arbetet"-työväenlehden ympärille syntyneesä ryhmässä olivat muun muassa liikemies Walter Borg, taidekauppias Ivar Hörhammer, asioitsija William Lundberg, toimittajat Johan Adolf Ojala, Axel Åhlström ja K. H. Wiik sekä opiskelija Allan Wallenius. Boldt alkoi itse kirjoittamaan lehteen vuonna 1909. Hän kritisoi voimakkaasti vallinneita uskonnollisia näkemyksiä korostaen Leo Tolstoin tapaan rauhanaatetta ja rakkauden merkitystä. Boldt arvosteli kirjoituksissaan kärkkäästi myös valtiota ja koko yhteiskuntaa. Hänen ihanteensa oli anarkismin kaltainen yhteiskunta, jossa toiminta lähtisi instituutioiden sijaan yhteisöllisyydestä. Kristinuskon olennainen sisältö oli Boldtin mukaan yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden tavoittelu. Hänen mielestään myöhemmät uskonoppineet, kuten Paavali ja Augustinus olivat vääristelleet Jeesuksen saarnojen moraalista perussävyä. Kantin lisäksi Boldt otti vaikutteita Thomas Moren ja Tommaso Campanellan kaltaisilta renessanssifilosofeilta ja oli tutustunut myös Pjotr Kropotkinin ja Mihail Bakuninin ajatuksiin mutta ei kuitenkaan itse kannattanut anarkismia.


title: Georg Boldt

text: Sisällissodan aikana Boldt edusti maltillista linjaa. "Arbetar"-lehdessä hän tuomitsi Turun punakaartilaisten väkivaltaisuudet, minkä vuoksi Gunnar Mörn syytti Boldtia vallankumouksen jarruttamisesta. Huhtikuussa Boldt pakeni Helsinkiin, missä hänet vangittiin toukokuun lopussa. Hän kuoli turkulaisessa mielisairaalassa muutamaa viikkoa myöhemmin kesäkuussa 1918. Boldtin kerrotaan olleen murtunut sodan molempien osapuolten tekemistä kauheuksista.


title: Georg Boldt

text: Boldt on myös sivuhahmona Kjell Westön vuonna 2006 ilmestyneessä historiallisessa romaanissa "Missä kuljimme kerran".


title: Georg Boldt

text: Boldt avioitui vuonna 1906 Hildur Katarina Karlssonin kanssa. Heidän poikansa oli eversti Lauri Boldt, joka toimi muun muassa Kyproksen suomalaisten YK-joukkojen komentajana. Georg Boldtin veljiä olivat teosofina ja anarkistina tunnettu toimittaja Jean Boldt, kotiseutututkija Robert Boldt sekä kirjailija Alexander Boldt.


title: Michaela Meijer

text: Michaela Meijer (s. 30. heinäkuuta 1993) on ruotsalainen seiväshyppääjä, joka edustaa Örgryte IS:ää. Hän hyppäsi ennätyksensä ja Ruotsin ennätyksen 471 cm Göteborgissa heinäkuussa 2017. Sisäradoilla hän on hypännyt parhaimmillaan tuloksen 460 cm. Tämä tapahtui maaliskuussa 2016 Norjan sisäratojen mestaruuskilpailuissa Rudissa.


title: Michaela Meijer

text:
Meijer saavutti hopeaa Brixenin alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2009. Lisäksi hän voitti Tallinnan alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa hopeaa vuonna 2015. Aikuisten arvokilpailuissa hän hyppäsi 2015 sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 455 cm ja jäi sillä tuloksella karsintaan. Hän
selvisi Pekingin vuoden 2015 maailmanmestaruuskilpailuissa finaaliin tuloksella 455 cm, mutta jäi finaalissa ilman tulosta. Vuonna 2016 hän sijoittui Amsterdamin Euroopan-mestaruuskilpailuissa viidenneksi tuloksella 455 cm. Samana vuonna käydyissä Rion kesäolympialaisissa hän jäi karsintaan tuloksella 445 cm. Belgradin sisäratojen EM-kilpailuissa 2016 hän sijoittui viidenneksi tuloksella 455. Saman vuoden Lontoon MM-kilpailuissa hän jäi karsinnassa ilman tulosta.


title: Richard Allen

text: Richard Allen -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Iivisniemen koulu

text: Iivisniemen koulu sijaitsee Espoossa Kaitaalla osoitteessa Arttelikuja 4. Iivisniemen koulussa on noin 360 oppilasta. Iivisniemen koulussa on luokat 1-6. Lisäksi koulussa toimii kaksi esikoululuokkaa.


title: Petkelejärvi

text: Petkelejärvi on Pirkanmaalla Pirkkalassa Tampere-Pirkkalan lentoaseman alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Petkelejärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.


title: Petkelejärvi

text: Järven pituus on 250 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Aikaisempi metsäjärvi on jäännyt paikalle rakennetun lentokentän sisään puristuksiin. Siihen on kaivettu kolme metsäojaa, jotka kuivattavat järven lähiympäristöä. Kartasta ei voi päätellä, onko järvellä pitkälle juoksevaa laskuojaa. Rantaviivan pituus on 650 metriä. Itäpuolelle on rakennettu yhdystie 3003 niin lähelle järveä, että tien pengerrys ylittää järven itäpäätä. Järvi on joka puolelta teiden ympäröimä ja se on jäänyt lähes kokonaan aidan sisäpuolelle. Järven lounaiskulmassa sijaitsee pieni rakennus, jonne ei johda tietä. Lähin rakennus sijaitsee yli 100 metrin päässä.


title: Petkelejärvi

text: Vuoden 1953 peruskartassa järven ympärillä oli kolmen maatilan peltoja ja sen laskuoja Juoksijanoja lähti pohjoisrannasta ja laski luoteessa Pyhäjärveen Kotolahteen. Vuoden 1975 peruskartassa huomataan jo vajaa kymmenen vapaa-ajan asuntoa järven ympärillä. Tilojen viljely on loppunut ja pellot on merkitty vuoden 1980 karttaan niityiksi. Samalla, kun vuoden 1991 kartassa on lentokentän rakennuksia rakennettu järven lounaispuolelle, ovat pohjoisrannan vapaa-ajan asunnot kadonneet kartasta.


title: Säijärvi

text: Säijärvi on Pirkanmaalla Lempäälän Säijässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Säijärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.


title: Säijärvi

text: Järven pituus on 350 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Se sijaitsee peltomaiseman keskellä ja siihen laskee Säijoen lisäksi pitkä peltoaukean valtaoja kaakosta. Koillisesta laskee järveen Säijoen pääuoma, joka alkaa Urvantajärvestä. Järven oma laskuoja lähtee länsipäästä ja juoksee kilometrin verran kapeana uomana ja levenee sen jälkeen kilometrin pituiseksi vuonomaiseksi lahdeksi, joka laskee Pyhäjärven Säijänselkään. Rantaviivan pituus on 800 metriä. Ranta-alue on peltojen reunustamaa suoja- ja suovyöhykettä. Pohjoisrannassa sijaitsee yksi asunto, jolle johtaa tie yhdystieltä 13780.


title: Säijärvi

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa Säijärvelle on piirretty pitkä ja taivutettu muoto, mikä voi tarkoittaa järven vedenpinnan laskua.


title: Säijärvi

text: Vuoden 1954 peruskartassa järvi oli autio ja nykyistä suuremman kokoinen. Ensimmäinen merkki järven vedenpinnan alenemisesta näkyy vuoden 1980 kartassa, kun itäranta oli työntynyt eteenpäin ja soistunut. Tilanne oli 1991 kartassa sama, mutta nykyään järvestä on jäljellä enää kaksi kolmasosa vuoden 1954 tilanteeseen verrattuna. Järven pohjoisrantaan ilmaantui vuoden 1991 karttaan ensimmäinen rakennus.


title: No You Girls

text: No You Girls on skotlantilaisen indie rock-yhtye Franz Ferdinandin kappale, joka julkaistiin toisena singlenä yhtyeen kolmannelta albumilta "" ja se nousi Britannian singlelistan sijalle 22. ”No You Girls” nousi maailmanlaajuiseen tietoisuuteen, kun sitä käytettiin iPod-musiikkisoittimen mainoksessa.


title: Ruonanlampi (Vesilahti)

text: Ruonanlampi on Pirkanmaalla Vesilahden Hastian ja Palhon välissä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Ruonanlampi on osa Pyhäjärven lähialuetta. Järvi on voimakkaasti ruohottunut ja se on kasvamassa umpeen.


title: Ruonanlampi (Vesilahti)

text: Järven pituus on 450 metriä, leveys alle 100 metriä ja sen pinta-ala on muodollisesti 2,0 hehtaaria. Järvi on nykyään kasvanut lähes kokonaan umpeen. Siinä on paljon avovettä vain korkean veden aikana, mutta muutoin sitä on vain parin pienen lammen verran joten sitä voidaan pitää kosteikkona. Sen läpi kulkee etelästä pelloilta vettä tuova oja, joka on samalla sen laskuoja. Oja laskee Pyhäjärven Ruonanselkään. Rantaviivan pituus on 850 metriä. Molemmat pitkät rannat ovat pitkien mäkien alarinteitä. Koillisrinteillä on peltoja, mutta muuten rannat ovat pääosin metsämaata. Järvi on Lamminsivun maatilaa lukuun ottamatta autio. Sen itäpuolella kulkee yhdystie 13763.


title: Ruonanlampi (Vesilahti)

text: Vuoden 1954 peruskarttaan järvi on piirretty suoreunaisena järvenä, joka on alkanut kasvaa umpeen. Vuosien 1964–1991 kartoissa näkyy umpeenkasvamisen nopea kehitys.


title: Dihydropteroaattisyntaasi

text: Dihydropteroaattisyntaasi on entsyymi, joka katalysoi dihydropteroiinihapon muodostumista p-aminobentsoehaposta ja 6-hydroksimetyyli-7.8-dihydropteriinipyrofosfaatista. Entsyymiä esiintyy bakteereissa, arkeissa, kasveissa ja sienissä. Entsyymi on tärkeä osa foolihapon biosynteesiä. Dihydropteroaattisyntaasin EC-numero on EC 2.5.1.15.


title: Dihydropteroaattisyntaasi

text: Rakenteeltaan dihydropteroaattisyntaasi on dimeeri tai tetrameeri. Entsyymi vaatii toimiakseen magnesium-ioneja. Dihydropteroaattisyntaasi katalysoi reaktiota S1-mekanismilla. Ensimmäisessä vaiheessa pyrofosfaattiryhmä irtoaa 6-hydroksimetyyli-7,8-dihydropteridiinipyrofosfaatista ja muodostuu resonanssin stabiloima karbokationi. Magnesiumioni koordinoituu pyrofosfaattiryhmään, mikä tekee siitä paremman lähtevän ryhmän. Magnesiumioneilla voi olla myös rooli pyrofosfaatin irtoamisesta entsyymin anionitaskusta. Dihydropteroaattisyntaasissa tapahtuu tällöin myös rakenteellinen muutos, joka tuo p-aminobentsoehapon lähemmäs aktiivista keskusta. Nukleofiilinen p-aminobentsoehappo reagoi karbokationin kanssa muodostaen dihydropteroiinihappoa.


title: Dihydropteroaattisyntaasi

text: Koska dihydropteroaattia ei ole eläimillä kuten ihmisillä on se hyödyllinen antibioottien vaikutuskohde. Sulfonamidiantibioottien teho perustuu siihen, että ne sitoutuvat entsyymiin p-aminobentsoehapon sijaan ja estävät täten bakteerien tarvitseman foolihapon biosynteesin. Myös eräät herbisidit kuten asulaami vaikuttavat dihydropteroaattisyntaasin toimintaan inhiboiden sen.


title: Voikahvi

text: Voikahvi on kahvijuoma, joka koostuu kahvista, voista ja MCT-öljystä. Kahvireseptin on kehittänyt yhdysvaltalainen IT- ja terveysyrittäjä Dave Asprey vuonna 2009. Aspreyn mukaan voikahvi tehostaa oppimista ja painonpudotusta, ja juoma onkin saavuttanut suuren suosion maailmanlaajuisesti. Tutkittuja terveyshyötyjä ainesosista on kuitenkin vähän.


title: Voikahvi

text: Aspreyn reseptiin kuuluu 2 dl mahdollisimman hyvälaatuista kahvia, jonka joukkoon sekoitetaan 1 rkl suolatonta voita ja 1 rkl MCT-öljyä. Kaikki ainekset sekoitetaan blenderissä, ja juoma nautitaan kuumana.


title: Voikahvi

text: Kahvilla väitetään olevan terveyshyötyjä. Juoma sisältää paljon antioksidantteja ja kohtuullisesti käytettynä kahvin sisältämä kofeiini piristää. Lisäksi kahvin väitetään tehostavan rasvanpolttoa, sillä kofeiinin väitetään tehostavan aineenvaihduntaa. Lisäksi jotkut tutkimukset ovat osoittaneet kahvin ennalta ehkäisevän joitakin sairauksia. Lisäksi kahvin on väitetään myös nostattavan mielialaa.


title: Voikahvi

text: Voin lisääminen juomaan on vanha perinne. Muun muassa saamelaisten, mongolialaisten ja etiopialaisten on tiedetty lisäävän juomansa joukkoon voita. Voi on energiapitoinen lisä juomaan, ja lisäksi se on tyydyttynyttä rasvaa. Rasvan syöminen runsaasti voi kohottaa veren LDL- ja HDL-kolesterolipitoisuutta ja lisätä sydän- ja verisuonitautiriskiä. Elimistön reagoiminen rasvaan on kuitenkin yksilöllistä.


title: Voikahvi

text: MCT-öljy on juoman toinen rasvakomponentti. MCT tulee englannin kielen sanoista "medium-chain triglycerids" ja tarkoittaa keskipitkiä triglyseridiketjuja. Näiden keskipitkien triglyseridien sanotaan olevan hiukan erilaisia kuin lyhyt- ja pitkäketjuiset. Keskipitkien triglyseridien sanotaan kulkeutuvan elimistössä suoraan maksaan eivätkä ne siten varastoituisi. Lisäksi MCT-öljyn väitetään kiihdyttävän rasvanpolttoa


title: Bury Tomorrow

text: Bury Tomorrow on melodinen metalcore-yhtye Englannin Southamptonista. Yhtye on perustettu vuonna 2006, ja siihen kuuluvat laulaja Daniel Winter-Bates, rumpali Adam Jackson, laulaja-kitaristi Jason Cameron, basisti Davyd Winter-Bates ja kitaristi Kristan Dawson, joka korvasi vuonna 2013 yhtyeestä lähteneen Mehdi Vismaran. Bury Tomorrow on julkaissut viisi studioalbumia, ja heidän uusin albuminsa Black Flame julkaistiin vuonna 2018.


title: Bury Tomorrow

text: Bury Tomorrow perustettiin vuonna 2006 Southamptonissa. Yhtye julkaisi ensimmäisen EP:nsä "The Sleep of the Innocence" vuonna 2007. Heidän ensimmäinen albuminsa Portraits julkaistiin vuonna 2009.


title: Bury Tomorrow

text: Vuonna 2011 yhtyeen jäsenet alkoivat tuntea painostusta sen aikaisen levy-yhtiönsä Artery recordingsin suunnalta. Levy-yhtiö yritti muun muassa saada yhtyettä muuttamaan Yhdysvaltoihin sekä lisäämällä musiikkiinsa enemmän electronisen musiikin piirteitä. Yhtyeen kieltäytyessä muutosta se menetti yhteistyönsä Artery recordingsin kanssa. Tapahtuman jälkeen yhtye oli todella tiukalla rahallisesti ja he olivat lähellä lopettaa.


title: Bury Tomorrow

text: Kuitenkin parin onnistuneen festivaalikeikan jälkeen Leedsissä yhtyeen jäsenten itseluottamus alkoi taas palautua katsojilta saamastaan positiivisesta palautteesta. Näillä keikoilla yhtye myös tapasi heidän tulevan managerinsa.


title: Bury Tomorrow

text: 6.1.2014 Bury Tomorrow ilmoitti julkaisevansa seuraavan albuminsa nimeltä Runes 26.5.2014.


title: Bury Tomorrow

text: 1.11.2015 yhtye julkaisi ensimmäisen kappaleen Earthboundin musiikkivideon kera neljänneltä studioalbumiltaan.


title: Bury Tomorrow

text: Yhtyeen musiikkityyliä kuvaillaan pääsääntöisesti melodiseksi metalcoreksi, mutta sitä on kuvailtu myös post-hardcoreksi.


Bury Tomorrow


title: Albanian kommunistinen puolue

text: Albanian kommunistinen puolue on kommunistinen ja antirevisionistinen marxilais-leniniläinen puolue Albaniassa. Puolue on perustettu 1991 Albanian työn puolueen hajoamisen yhteydessä, jolloin se otti uudeksi nimekseen Albanian sosialistinen puolue. Se vaalii edelleen Enver Hoxhan ja hänen kehittämänsä hoxhalaisen kommunismin suuntauksen perintöä. Puoluetta johti Hysni Milloshi kuolemaansa saakka, vuoteen 2012.


title: Albanian kommunistinen puolue

text: Hoxhan leski Nexhmije Hoxha on puolueen jäsen.


title: Urvantajärvi

text: Urvantajärvi eli Urvantojärvi on Pirkanmaalla Lempäälän Säijässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Urvantajärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.


title: Urvantajärvi

text: Järven pituus on 200 metriä, leveys 50 metriä ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Järvi on muodostunut moreenimäen taakse ja sen ympäristö on peltomaata lukuun ottamatta pohjoista suota, joka on entistä järvenpohjaa. Siihen laskee yksi pelto-oja ja suurempi Säijoen pääuoma, joka alkaa Kaakkolammista. Aivan järven yläpuolelle yhtyy lännestä Toritunoja, joka saa alkuunsa Tampere-Pirkkalan lentokentältä Hahmojärvestä. Järven oma laskuoja lähtee järven länsipäästä ja juoksee kaksi kilometriä peltojen halki ja laskee Säijärveen. Rantaviiva on kilometrin pitkä, mutta se on täysin autio. Lähin maantie on yhdystie 3003, joka ohittaa sen 50 metrin päästä.


title: Urvantajärvi

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ruovajärvi”, mutta mahdollisesti sitäkin aikaisemmassa pitäjänkartassa sen nimi oli kirjoitettu ”Urvandajärvi”. Se oli silloin pitkä ja sillä oli leveä pohjoispää. Järven etelään työntyvä lahti oli pitkä.


title: Urvantajärvi

text: Vuoden 1954 peruskartassa järvi on suuremman kokoinen. Järven pohjoispuolella oleva suo oli tuolloin osa järveä. Kun vertaa karttoja vuosilta 1975–1991 huomaa, kuinka järven pohjoisosassa tapahtuu lyhenemistä ja kapenemista. Suurin vedenpinnan aleneminen on kuitenkin tapahunut vuoden 1991 jälkeen. Silloin on yli puolet järven pohjasta maatunut ja järvestä on jäljellä enää sen entinen eteläosa.


title: Karim Jouini

text: Karim Jouini (s. 29. helmikuuta 1996) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä.


title: Karim Jouini

text: Jouini on HJK:n kasvatti. Hän pelasi vuosina 2012–2014 yhteensä 52 Kakkosen ottelua seuran reservijoukkue Klubi 04:ssä tehden 11 maalia.


title: Karim Jouini

text: Kaudeksi 2015 Jouini siirtyi niin ikään Kakkosessa pelaavaan Honkaan. Syyskuussa 2016 Honka lainasi Jouinin loppukaudeksi Veikkausliigassa pelaavaan PK-35 Vantaaseen. Hän pelasi ensimmäisen pääsarjaottelunsa 9. syyskuuta, kun joukkue hävisi FC Lahdelle vieraissa 0–2. Yhteensä Jouini pelasi syksyn aikana kahdeksan liigaottelua.


title: Karim Jouini

text: Jouini on pelannut Suomen alle 17- ja alle 18-vuotiaiden maajoukkueissa.


title: Aaron Dell

text: Aaron Dell (s. 4. toukokuuta 1989 Airdrie, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-seura San Jose Sharksin organisaatiota.


title: Aaron Dell

text: Dell teki NHL-debyyttinsä Sharksin paidassa 18. lokakuuta 2016 New York Islandersia vastaan.


title: 3rd Party

text: 3rd Party oli yhdysvaltalainen tanssipopyhtye, jossa oli kolme jäsentä, Maria Christensen, Karmine Alers ja Elaine Borja. Yhtyeeltä julkaistiin yksi albumi, "Alive" vuonna 1997. Albumin kappaleista ”Waiting for Tonight” tuli myöhemmin tunnetuksi Jennifer Lopezin esittämänä.


title: Ateenalainen Apollonin temppeli

text:
Ateenalainen Apollonin temppeli oli antiikin aikainen Apollonille omistettu temppeli Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen Apollonin ja Artemiin pyhäkköaluetta.
Ateenalainen Apollonin temppeli rakennettiin klassisella kaudella noin vuonna 425–417 eaa. Sen rakennuttivat Delokselle ateenalaiset, joiden vallassa saari tuohon aikaan oli. Temppeli oli myöhäisin kolmesta Deloksen Apollonille omistetusta temppelistä, ja sijaitsi niistä keskimmäisenä. Sen eteläpuolella sijaitsi jonkin verran aiemmin rakennettu Deloslainen Apollonin temppeli ja pohjoispuolella arkaainen niin kutsuttu Poros-temppeli. Ateenalainen Apollonin temppeli tunnetaan myös nimellä Seitsemän veistoksen temppeli.


title: Ateenalainen Apollonin temppeli

text: Temppeli edusti doorilaista tyyliä. Sen pituus oli noin 17 metriä ja leveys noin 11 metriä. Temppeli oli amfiprostyylitemppeli ja sekä sen etu- että takapuolella oli kuusi pylvästä. Lännen puolisen julkisivun pylväiden takana oli pronaos, jonka edessä oli neljä suorakulmaista pylvästä, ja niiden takana länteen avautunut naos eli cella. Naoksen sisällä oli puolikaaren muotoinen tila kulttipatsaille. Niitä oli seitsemän ja ne esittivät eri jumalia, mutta ei ole varmuutta siitä, mitkä jumalat olivat kyseessä.


title: Ateenalainen Apollonin temppeli

text: Temppelin edessä sen länsipuolella sijaitsi Apollonille omistettu, sarvista tehty Keraton-alttari.


title: Deloksen teatteri

text:
Deloksen teatteri oli antiikin aikainen teatteri Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin teatterin alue on osa niin kutsuttua Deloksen Teatterikorttelia.
Teatteri rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 280 eaa. Se sijaitsi Deloksen Apollonin ja Artemiin pyhäkköalueen eteläpuolella. Teatteria käytettiin muun muassa Deloksen Delia-juhlien näytelmäkilpailuissa.


title: Deloksen teatteri

text: Teatteri oli tyypillinen puolikaarenmuotoinen kreikkalainen teatterirakennus. Sen keskellä oli pyöreä näyttämö, jonka takana oli "skene"- eli näyttämörakennus. Näyttämörakennuksen leveys oli noin 15,4 metriä ja syvyys noin 6,2 metriä, ja siinä on saattanut olla kolme kerrosta. Rakennus oli koristeltu tripodein ja bukranion-koristuksin.


title: Deloksen teatteri

text: Teatterin katsomossa oli tilaa noin 5 500 katsojalle. Katsomo koostui alaosasta, jossa oli 26 penkkiriviä ja jonka käytävät jakoivat seitsemään lohkoon, ja yläosasta, jossa oli 17 penkkirivä ja joka oli jaettu kymmenenen lohkoon. Ala- ja yläosan välissä kulki leveämpi käytävä. Esiintymislavalle oli "paradoi"-sisäänkäynnit sivuilla. Katsomoon oli erilliset sisäänkäynnit sivuilla sekä ylhäällä. Teatteri oli rakennettu valkoisesta marmorista ja siihen liittyi myös suuri vesisäiliö, johon kerättiin sadevettä.


title: Deloksen teatteri

text: Teatterirakennuksen ympärillä olleessa Teatterikorttelissa oli lukuisia hienoin mosaiikein koristeltuja yksityistaloja. Eräs rakennuksista on niin kutsuttu Naamioiden talo, jossa asuivat todennäköisesti näyttelijät. Muita tunnettuja taloja ovat muun muassa Dionysoksen talo ja Kleopatran talo. Korttelin läpi kulki niin kutsuttu Teatteritie, joka sai alkunsa Kompetaliastien agoralta ja nousi rinteessä olleelle teatterille.


title: Deloslainen Apollonin temppeli

text:
Deloslainen Apollonin temppeli eli "Suuri Apollonin temppeli" oli antiikin aikainen Apollonille omistettu temppeli Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen Apollonin ja Artemiin pyhäkköaluetta.
Deloslaisen Apollonin temppelin rakentaminen alkoi varhaisella klassisella kaudella noin vuonna 475–450 eaa. Se valmistui lopullisesti kuitenkin vasta 300-luvun lopulla eaa. tai 200-luvun alussa eaa. Temppeli oli toinen kolmesta Deloksen Apollonille omistetusta temppelistä, ja sijaitsi niistä eteläisimpänä. Sen pohjoispuolella rakennettiin myöhemmin Ateenalainen Apollonin temppeli, jonka pohjoispuolella sijaitsi puolestaan varhaisempi, arkaainen niin kutsuttu Poros-temppeli.


title: Deloslainen Apollonin temppeli

text: Temppeli edusti doorilaista tyyliä. Sen pituus oli noin 30 metriä ja leveys noin 13 metriä. Temppeli oli peripteraalitemppeli, jossa oli 6 x 13 pylvästä. Temppeli oli Deloksen suurin ja saaren ainoa peripteraalitemppeli. Temppelissä oli pronaos ja opisthodomos, joiden kummankin edessä oli kaksi pylvästä, ja sen naos eli cella avautui länteen.


title: Deloslainen Apollonin temppeli


title: Heran temppeli (Delos)

text:
Heran temppeli eli Heraion () oli antiikin aikainen Heralle omistettu temppeli Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Kýnthos-vuoren länsirinteen aluetta.
Heran temppeli rakennettiin arkaaisen kauden lopulla noin vuonna 500 eaa. Sen paikalla oli varhaisempi arkaainen temppeli, joka oli tehty 600-luvun eaa. alkupuolella. Temppeli sijaitsi Deloksen teatterin ja niin kutsutun Serapeion C:n itäpuolella.


title: Heran temppeli (Delos)

text: Temppeli edusti doorilaista tyyliä. Siinä oli pronaos, jonka edessä oli kaksi pylvästä, sekä naos eli cella, joka avautui etelään. Temppelin edessä sen eteläpuolella oli alttari. Temppeli ja alttari oli tehty marmorista. Myös varhaisemmasta, paljon pienemmästä temppelistä on säilynyt jäänteitä, joiden perusteella sen on päätelty olleen tehty savitiilistä ja pylväiden puusta.


title: Leijonaterassi

text: Leijonaterassi oli antiikin aikainen leijonapatsain koristeltu penger Deloksen saarella Kreikassa. Siihen liittyi patsaiden edestä kulkenut "Leijonien katu". Rakennelman rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen Pyhän järven aluetta.


title: Leijonaterassi

text: Leijonaterassi sijaitsee Pyhän järven länsipuolella. Leijonien katu kulki penkereen ja järven välistä. Penger oli koristeltu leijonapatsailla, jotka oli veistetty arkaaisella kaudella noin vuonna 620–600 eaa. Ne olivat naksoslaisten Apollon-jumalalle lahjoittamia ja niiden tehtävänä oli jumalan syntymäpaikan Pyhän järven ja sen Pyhän palmupuun vartioiminen. Patsaat oli tehty naksoslaisesta marmorista ja kunkin pituus oli noin 1,72 metriä. Istuvat leijonat katsoivat kaikki itään järvelle päin ja niiden suut olivat auki ikään kuin ne karjuisivat. Leijonat on veistetty poikkeuksellisen hoikiksi ja niillä on pienet päät. Kaikki leijonat olivat urospuolisia, mutta niille ei kuitenkaan ollut veistetty leijonanharjaa. Patsailla oli jalustat ja ne oli sijoitettu penkereeseen noin 3,5 metrin välein.


title: Leijonaterassi

text: Leijonapatsaita oli alun perin ainakin yhdeksän ja mahdollisesti jopa 16. Nykyaikaan patsaista on säilynyt Deloksella viisi. Ne löydettiin saaren arkeologisissa kaivauksissa vuosien 1886–1906 aikana. Patsaat olivat hajallaan pitkin aluetta, ja arvellaan, että niitä oli käytetty roomalaisten vuonna 69 eaa. tekemän linnoitusmuurin rakentamiseen. Löytämisen jälkeen patsaat sijoitettiin alkuperäisille paikoilleen. Vuodesta 1999 alkuperäiset patsaat ovat Deloksen arkeologisessa museossa. Niiden paikalla kadun varrella on nykyisin kipsiin valetut kopiot. Leijonaterassi on yksi Deloksen suosituimpia nähtävyyksiä.


title: Leijonaterassi

text: Kuudes säilynyt leijonapatsas vietiin Delokselta Venetsiaan vuonna 1716 ja asetettiin siellä vartioimaan Arsenaalia. Sen pää kuitenkin korvattiin enemmän venetsialaista makua vastanneella leijonanpäällä harjoineen, joten alkuperäisestä patsaasta on jäljellä vain vartalo.


title: Leton temppeli (Delos)

text:
Leton temppeli eli Letoon () oli antiikin aikainen Letolle omistettu temppeli Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen Pyhän järven aluetta.
Leton temppeli rakennettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 550 eaa. Se sijaitsi Apollonin ja Artemiin pyhäkköalueen ja Pyhän järven välissä myöhemmän Italialaisten agoran länsipuolella. Temppeli oli omistettu Letolle, jonka uskottiin synnyttäneen Apollonin järven rannassa.


title: Leton temppeli (Delos)

text: Temppelissä oli pronaos, joka on mahdollisesti ollut kattamaton, sekä naos eli cella. Niiden välissä on ollut kaksi pylvästä. Temppelin seinustoilla sekä sisä- että ulkopuolella oli marmoriset penkit votiivilahjoille.


title: Leton temppeli

text: Leton temppeli eli Letoon () voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin Letolle omistettuihin temppeleihin:


title: Naksoslaisten kolossi

text: Naksoslaisten kolossi (myös "Naksoslaisten Apollon") oli suurikokoinen antiikin aikainen Apollon-jumalaa esittänyt kuros-veistos, joka sijaitsi Apollonin ja Artemiin pyhäkköalueella Deloksen saarella Kreikassa.


title: Naksoslaisten kolossi

text: Veistos oli tehty arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. Sen olivat lahjoittaneet pyhäkköalueelle naksoslaiset. Se oli veistetty Naksoksella ja kuljetettu Delokselle laivalla (tai useammalla yhteensidotulla aluksella). Deloksella se oli sijoitettu pyhäkköalueen länsilaidalle lähelle Apollonin temppeleitä. Kolossi on todennäköisesti sama suurikokoinen veistos, jonka Plutarkhos (n. 100 jaa.) kertoo kaatuneen sen lähellä sijainneen, Nikiaan vuonna 417 eaa. lahjoittaman pronssisen palmupuun kaaduttua. Kaatumisen ajankohtaa ei kuitenkaan tunneta.


title: Naksoslaisten kolossi

text: Veistos oli tehty naksoslaisesta marmorista. Sen korkeus oli noin kymmenen metriä ja se on painanut noin 30 tonnia. Apollon oli kuvattu alastomana, vasen jalka astuneena eteen ja kädet hieman kohotettuna. Pitkät hiukset laskeutuivat hartioille. Rinnan ympäri kulki metallinen vyö. Patsas oli asetettu katsomaan länteen merelle päin. Veistoksen jalustan koko oli noin 3,5 x 5,1 metriä. Sen länsisivulla on piirtokirjoitus ΝΑΞΙΟΙ ΑΠΟΛΛΩΝΙ ("Naksioi Apollōni", ”Naksoslaiset Apollonille”) ja itäsivulla [Τ]Ο ΑϜΥΤΟ ΛΙΘΟ ΕΜΙ ΑΝΔΡΙΑΣ ΚΑΙ ΤΟ ΣΦΕΛΑΣ ("to awuto litho emi andrias kai to sfelas", "Olen samaa kiveä sekä patsas että jalusta").


title: Naksoslaisten kolossi

text: Cyriacus Anconalainen (Ciriaco de' Pizzicolli) vieraili Deloksella vuonna 1445 ja teki huomioita kaatuneesta veistoksesta, joka oli vielä tuolloin paremmassa kunnossa. Kuroksen pään tiedetään olleen tallella vielä vuonna 1655. Tämän jälkeen veistoksen osia katoili eri puolille 1800-luvulle saakka.


title: Naksoslaisten kolossi

text: Nykyaikaan veistoksesta on säilynyt jalusta sekä erinäisiä muita osia. Jalusta on alkuperäisellä paikallaan. Sen lähellä on kaksi suurempaa torson osaa. Veistoksen käsi on Deloksen arkeologisessa museossa. Vasen jalka on puolestaan British Museumissa vuodesta 1819.


title: Neorion

text:
Neorion () eli "Härkämuistomerkki" oli antiikin aikainen laivasuojan mallinen muistomerkkirakennus Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen Apollonin ja Artemiin pyhäkköaluetta.
Neorion rakennettiin hellenistisen kauden alussa noin vuonna 300 eaa. Sen rakennutti Antigonos Gonatas juhlistaakseen voittoaan Ptolemaioksista meritaistelussa. Rakennus oli tarkoitettu yhden ilmeisesti samassa meritaistelussa käytetyn trieerin eli kolmisoudun säilyttämiseen muistona. Neorion sijaitsi Deloksen pyhäkköalueen itälaidalla. Antigonos lahjoitti alueelle myös Antigonoksen stoan.


title: Neorion

text: Neorion oli pitkänmuotoinen, laivasuojaa muistuttanut halli, jonka pituus oli noin 67,2 metriä ja leveys noin 8,9 metriä. Rakennuksen julkisivussa sen länsipäässä oli kahdeksan pylvään muodostama pronaos-pylväikkö, jonka pylväistä kuusi oli julkisivun puolella. Sisäänkäynti johti pitkään halliin tai cellaan, jonka lattian keskiosaa oli laskettu noin puoli metriä niin, että ympärille kaikille neljälle sivustalle jäi penkit. Trieeri on sijainnut huoneen keskellä. Cellan pohjoispäässä oli ovi, joka johti Python Apollonille omistettuun huoneeseen. Oviaukossa oli kaksi doorilaista puolipylvästä sekä kaksi pylvästä, jotka olivat toiselta puoleltaan doorilaisia puolipylväitä ja toiselta puolelta koristeltu häränpääkapiteeleilla. Rakennuksen pohjoisosa oli kaksikerroksinen.


title: Neorion

text: Rakennuksesta aiemmin tutkimuksessa käytetty nimi "Härkämuistomerkki" viittaa sen pylväiden häränpääkoristeluun. Cellan pohjoispuolella olleen huoneen mukaan rakennuksesta on käytetty myös nimeä "Pythion" ("Pythium").


title: Poros-temppeli

text:
Poros-temppeli () on nimitys, jota käytetään yhdestä antiikin aikaisesta Apollonille omistetusta temppelistä Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen Apollonin ja Artemiin pyhäkköaluetta.
Temppeli rakennettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 550–525 eaa. Sen pystyttivät saarelle ateenalaiset, ja se korvasi mahdollisesti paikalla olleen varhaisemman naksoslaisten rakentaman temppelin. Deloksen meriliiton kassaa säilytettiin alun perin tässä temppelissä. Temppeli oli yksi kolmesta Deloksen Apollonille omistetusta temppelistä, ja sijaitsi niistä pohjoisimpana. Sen eteläpuolelle rakennettiin myöhemmin Deloslainen Apollonin temppeli ja näiden väliin vielä myöhemmin Ateenalainen Apollonin temppeli.


title: Poros-temppeli

text: Temppeli edusti joonialaista tyyliä. Sen pituus oli noin 15,5 metriä ja leveys noin 10 metriä. Temppelissä oli pronaos, jonka edessä oli kaksi pylvästä, ja sen takana naos eli cella, joka avautui länteen. Erään tulkinnan mukaan temppelissä olisi ollut edessä kuusi joonialaista pylvästä.


title: Poros-temppeli

text: Temppelin edessä sen länsipuolella sijaitsi Apollonille omistettu, sarvista tehty Keraton-alttari.


title: Pyhä järvi (Delos)

text: Pyhä järvi on entinen järvi Deloksen saarella Kreikassa. Se oli osa Deloksen pyhää aluetta ja paikka, jossa Leto myytin mukaan synnytti Apollonin. Järvi on nykyisin kuivattu ja osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.


title: Pyhä järvi (Delos)

text: Järven lounaiskulmassa sijaitsi pyhänä pidetty palmupuu, jonka juurella Leton uskottiin synnyttäneen Apollonin ja joidenkin myyttiversioiden mukaan myös tämän sisaren Artemiin. Samalla paikalla on nykyisinkin siihen istutettu suuri palmupuu. Palmun lähellä sijaitsi arkaaiselta kaudelta lähtien Leton temppeli. Järven länsipuolella sijaitsee niin kutsuttu Leijonaterassi, joka oli koristettu pitkällä rivillä leijonapatsaita. Sen ja järven välistä kulkee niin kutsuttu Leijonien katu. Järven pohjois- ja luoteispuolella oli lukuisia hienosti koristeltuja hellenistisellä kaudella tehtyjä asuinrakennuksia, joista tunnetuin on niin kutsuttu Järvitalo. Roomalaisella kaudella järven eteläpuolelle rakennettiin Italialaisten agora.