title: Beninin maantiede

text: Beninissä on avoimaita, joissa on kesantomaata, mangrovea ja suurten pyhien metsien jäänteitä. Muualla maassa savannia peittää piikikäs pensaikko ja sitä laikuttvat suuret baobabipuut. Jotkut metsät kasvavat jokien rannoilla. Beninin pohjoispuolella ja luoteisosassa W du Niger resrvaatti ja Pendjarin kansallispuisto houkuttelevat matkailijoita, jotka haluavat nähdä norsuja, leijonia, antilooppeja, hippoja ja apinoita. Aiemmin Benin tarjosi elinympäristön uhanalaiselle hyeenakoiralle, "Lycaon pictus, vaikka tämän koiraeläimen luultiin kuolleen sukupuuttoon Beninissä väestönkasvun myötä. Metsiä on noin 31 prosenttia Beninin maa-alasta.


title: Beninin maantiede

text: Beninin ilmasto on kuuma ja kostea. Vuosittainen sademäärä, joka rannikkoalueella on keskimäärin 1 360 millimetriä, ei ole erityisen suuri verrattuna Länsi-Afrikan rannikkoalueisiin. Beninissä on kaksi sateista ja kaksi kuivaa vuodenaikaa.


title: Beninin maantiede

text: Tärkein sadekausi on huhtikuusta heinäkuun loppuun, ja lyhyempi sateinen aika on syyskuusta ja marraskuuhun. Tärkein kuiva kausi on joulukuusta huhtikuuhun, jonka lisäksi on lyhyt viileämpi kuiva kausi heinäkuun lopusta syyskuun alkuun. Lämpötilat ja kosteus ovat korkeita trooppisella rannikolla. Cotonoussa keskimääräinen maksimilämpötila on 31 C ja minimi on 24 C.


title: Beninin maantiede

text: Lämpötilan vaihtelu kasvaa siirryttäessä pohjoiseen savannin ja tasangon kautta kohti Sahelia. Kuiva tuuli Saharasta jota nimitetään sanalla Harmattan puhaltaa joulukuusta maaliskuuhun. Ruoho kuivuu, kasvillisuus muuttuu punertavan ruskeaksi, maata peittää ohut pölyhuntu ja taivas on pilvinen. Se on myös kausi, jolloin viljelijät polttavat pensaikkoa.


title: Beninin maantiede

text: Tämä on luettelo Beninin äärimmäisistä kohdista, jotka ovat kauimpana pohjoisessa, etelässä, idässä tai lännessä kuin mikään muu paikka.


title: Piero Umiliani

text: Piero Umiliani (17. heinäkuuta 1926 Firenze, Italia – 14. helmikuuta 2001 Rooma, Italia) oli italialainen elokuvasäveltäjä. Hän teki sävellyksiä useisiin eksploitaatioelokuviin 1960- ja 1970-luvuilla, muun muassa spagettiwesterneihin ja gialloelokuviin.


title: Piero Umiliani

text: Yksi Umilianin tunnetuimmista sävellyksistä on ”Mah Nà Mah Nà”. Sävellys tehtiin alun perin vuoden 1968 Ruotsista kertovaa mondo-dokumenttia "Svezia inferno e paradiso" varten. Siitä tuli entistäkin tunnetumpi, kun se esitettiin "Seesamtiessä" muppetien laulamana.


title: Vadim Fadejev

text: Vadim Ivanovitš Fadejev (; 25. joulukuuta 1917 – 5. toukokuuta 1943) oli neuvostoliittolainen taistelulentäjä ja hävittäjä-ässä. Kapteenin sotilasarvoisena hän taisteli 16. GIAP:ssa. Fadejev lensi aluksi I-16-konetyypillä sekä sittemmin Curtiss P-40 Kittyhawkilla ja P-39 Airacobralla. Fadejev kaatui vuonna 1943 saksalaisten Me 109 -parvea vastaan taistellessaan. Hän saavutti Neuvostoliiton sankarin arvon kaatumisensa jälkeen. Matalahyökkäyksistään tunnetun Fadejevin kutsutunnus ja lempinimi oli "Boroda" eli "Parta". Fadejev saavutti vähintään 20 (17+3) pudotusta ja toimi lentueen päällikkönä 16. GIAP:ssa.


title: Outi Vapaavuori

text: Outi Maria Inkeri Vapaavuori (o.s. "Laitinen", ent. "Laitinen-Vapaavuori"; s. ) on suomalainen eläinlääkäri ja Helsingin yliopiston Eläinlääketieteellisen tiedekunnan pieneläinkirurgian professori.


title: Outi Vapaavuori

text: Laitinen valmistui Eläinlääketieteellisestä korkeakoulusta eläinlääkäriksi (ELL) vuonna 1985, pieneläinsairauksien erikoislääkäriksi 1990 ja eläinlääketieteen tohtoriksi vuonna 1994. Hän suoritti lisäksi Diplomate of European College Veterany Surgeons -tutkinnon (Dipl. ECVS; Versailles, Ranska). Hän oli Helsingin yliopiston eläinlääketieteen kirurgian dosentti 2002–2007.


title: Outi Vapaavuori

text:
Laitinen työskenteli Eläinlääketieteellisen korkeakoulun, sittemmin Helsingin yliopiston eläinlääkärinä vuosina 1985–1999. Hän toimi Vantaalla Tikkurilan eläinlääkäriaseman eläinlääkärinä vuosina 1991–2000. Tästä ajasta hän teki useamman vuoden ajan tutkimustyötä Yhdysvalloissa ensin Michiganin valtionyliopistossa (1995–1996) ja vähän myöhemmin Pennsylvanian yliopistossa (1998–1999). Suunnittelijana hän valmisteli Helsingin yliopiston eläintieteellisen tiedekunnan siirtoa Viikkiin (2000–2001) ja johti yliopistollista eläinsairaalaa (2002–2006). Outi Vapaavuori toimi seuraavaksi saman tiedekunnan kliinisenä opettajana (2007). Pieneläinkirurgian professorina hän on toiminut vuodesta 2008.
Vapaavuoren tieteellinen tuotanto käsitti vuoden 2014 loppupuoleen mennessä noin 60 tieteellistä julkaisua ja abstraktia.


title: Outi Vapaavuori

text: Hänen puolisonsa on Helsingin kaupunginjohtaja, oikeustieteen kandidaatti Jan Vapaavuori (2005–).


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Juseliuksen mausoleumin freskot ovat seinämaalauksia, jotka taidemaalari Akseli Gallen-Kallela suunnitteli vuonna 1903 Poriin valmistuneeseen Juseliuksen mausoleumiin. Alkuperäiset teokset olivat Gallen-Kallelan maalaamia, mutta nykyiset ovat hänen poikansa Jorma Gallen-Kallelan 1930-luvulla tekemiä uusinnoksia, jotka maalattiin alkuperäisten tuhouduttua rakennusteknisten virheiden ja tulipalon seurauksena. Freskoista tunnetuimmat ovat keskihuoneen seiniä kiertävä kuuden maalauksen sarja, jonka lisäksi nähtävillä on kaksi suurta seinäfreskoa sekä kupolien koristemaalauksia.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Naturalistista kansankuvausta ja symbolismia sisältävät moniselitteiset freskot ovat yhteenveto Gallen-Kallelan siihenastisesta urasta, ja ne ovat myös hänen kansallisromanttisen monumentaalitaiteensa päätepiste. Maalausten teemat tulevat kalevalaisesta perinteestä ja raamatullisista aiheista, mutta niissä näkyy myös viittauksia teosofiaan ja okkultismiin. Yhdessä arkkitehti Josef Stenbäckin suunnitteleman mausoleumin kanssa freskot muodostavat ainutlaatuisen kokonaisuuden Suomen taidehistoriassa.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Liikemies F. A. Jusélius rakennutti Käppärän hautausmaalla sijaitsevan mausoleumin kesäkuussa 1898 yksitoistavuotiaana kuolleen Sigrid-tyttärensä hautamuistomerkiksi. Rakennuksen suunnittelijaksi hän valitsi tunnetun kirkkoarkkitehdin Josef Stenbäckin, joka pyysi marraskuussa 1899 koristemaalausten ehdotukset Akseli Gallen-Kallelalta, Pekka Haloselta ja Väinö Blomstedtilta. Teemaksi Stenbäck oli valinnut ”kuoleman voiton ruumiin yli”, jota hän halusi käsiteltävän jo keskiajalta lähtien kirkkotaiteessa esiintyneen kuolemantanssin kautta. Maalausten toteuttajiksi Stenbäck valitsi Gallen-Kallelan ja Halosen. Suurin osa työstä annettiin Gallen-Kallelan tehtäväksi, kun Halonen sai maalattavakseen ainoastaan eteishuoneen.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Gallen-Kallela maalasi vuosien 1901–1903 aikana mausoleumin keskihuoneeseen kahdeksan freskoa, jonka lisäksi hän koristeli kupolien sisäpinnat sekä kuorihuoneen seinät. Sisäänkäynnin oikealla puolella ovat freskot "Kevät", "Rakennus" ja "Tuonelan virralla", joiden muodostamaa kokonaisuutta Gallen-Kallela kutsui nimellä ”Suomen kansa Tuonen tiellä”, ja vasemmalla puolella freskot "Hävitys", "Syksy" ja "Talvi". Jokaisella 150×300 senttimetrin kokoisella maalauksella on oma vastinparinsa toisella puolella seinää. Oviaukkojen yläpuolella ovat seitsemän metriä korkeat freskot "Kosmos" ja "Paratiisi". Muiden pintojen koristeluun Gallen-Kallela käytti kasviornamentteja ja puuaiheita. Suurin osa maalausten symboliikasta ei edusta kristillisyyttä, vaan sitä on kutsuttu jopa okkultistiseksi. Taivaankappaleiden ja kalevalaisten aiheiden ohella mukana on vapaamuurarien symboliikkaa, koska Jusélius Gallen-Kallela olivat järjestön jäseniä. Esimerksi kryptan seiniä koristavat symbolit ovat kaikki vapaamuurarien käyttämiä. Lisäksi maalauksissa näkyy Gallen-Kallelan kriittinen suhtautuminen kirkkoon ja papistoon, sekä hänen kiinnostuksensa teosofiaan ja esoteerisuuteen. Pekka Halonen maalasi eteishuoneeseen freskot "Kirkkomiehiä" ja "Kivityömiehiä", jotka sisälsivät muun muassa tolstoilaisuuteen viittaavaa symboliikkaa.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Freskot alkoivat nopeasti vaurioitumaan rakennuksen ulkoseinissä käytetyn hiekkakiven sisältämien mineraalien imeydyttyä maalausten pintaan, ja lopullisesti ne tuhoutuivat joulukuussa 1931 raivonneessa tulipalossa. Akseli Gallen-Kallelan kuoltua Jorma Gallen-Kallela maalasi isänsä teokset uudelleen vuosina 1933–1939, mutta Halosen freskoja ei uusittu. Gallen-Kallelan luonnoksia ja esitöitä on nähtävillä Ateneumin taidemuseossa, ja lisäksi niitä on Sigrid Juséliuksen säätiön sekä Satakunnan museon kokoelmissa.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Akseli Gallen-Kallela oli innoissaan saamastaan tehtävästä, koska hänellä oli nyt mahdollisuus työstää muutamaa vuotta aikaisemmin tapahtuneen oman tyttärensä kuoleman herättämiä tuntemuksia synnyinkaupungissaan. Gallen-Kallela sai myös vihdoin toteuttaa italialaisten renessanssimaalausten kaltaisen monumentaalisen työn. Hän ei ollut aikaisemmin tehnyt kirkkomaalauksia, eikä saanut sellaisia myöhemminkään, joten Juseliuksen mausoleumin freskot jäivät Gallen-Kallelan uran ainoiksi kirkkotaiteeseen verrattavissa olevaksi työksi. Haaste oli suuri, sillä hän ei täysin tuntenut isokokoisiin freskoihin liittyvää tekniikkaa tai niiden muita vaatimuksia.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Gallen-Kallela teki ensimmäiset luonnokset palattuaan Pariisin maailmannäyttelystä toukokuussa 1900, ja aloitti harjoitelmien maalaamisen Helsingin ateljeessaan joulukuussa. Stenbäckille hän kertoi aikovansa kuvata ”kansamme hiljaista kaarevaa kulkua elämän harjua pitkin Tuonelan syliin.” Jusélius yritti teettää työn mahdollisimman halvalla, minkä vuoksi neuvottelut venyivät, ja sopimukseen päästiin vasta syyskuussa 1901. Gallen-Kallela pyysi urakasta 40 000 markkaa, mutta Juséliuksen pitkäaikaisen tinginnän jälkeen hinnaksi tuli 34 000 markkaa. Kyseessä oli suhteellisen pieni korvaus, sillä summa sisälsi kaiken elinkustannuksista lähtien. Myös taiteellisesta näkemyksestä syntyi erimielisyyksiä, kun Jusélius toivoi tyttärensä kuvaamista freskoissa. Tämä ei miellyttänyt Stenbäckiä, joka kehotti Gallen-Kallelaa luopumaan ajatuksesta.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Ensimmäisten luonnosten ollessa jo valmiita matkusti Gallen-Kallela puolisonsa Maryn kanssa Poriin vielä syyskuun 1901 lopussa. Kupolin valmistui marraskuussa, jonka jälkeen työhön tuli tauko, sillä lämmittämättömässä mausoleumissa oli mahdotonta maalata talvipakkasilla. Gallen-Kallela muutti perheineen Tampereelta vuokraamaansa asuntoon, josta oli hyvät kulkuyhteydet sekä Poriin että Ruovedellä sijaitsevaan taitelijakoti Kalelaan. Keskushallin päätyfreskojen luonnokset olivat valmiita huhtikuussa 1902, jonka jälkeen maalaustyö jatkui ilmojen lämmettyä huhtikuun lopussa. Maryn lisäksi avustajina olivat Porissa vaikuttanut arkkitehti Torkel Nordman sekä Gallen-Kallelan mukana jo Pariisissa ollut ruotsalaissyntyinen koristemaalari C. A. Lexander. Perhe asui kesän ajan Juséliukselta vuokratussa huvilassa meren rannalla Kuuminaisissa, josta Gallen-Kallela pyöräili 17 kilometrin matkan kaupunkiin. Hänen kerrotaan aiheuttaneen hautausmaalla kävijöissä hämmennystä pitäessään lepotaukoja avoinaisten hautojen pohjilla paksua sikaria tuprutellen. Syksyllä Gallen-Kallelat muuttivat Annankadulta vuokrattuun puutaloon, jonka sisäpihalle rakennettiin väliaikainen ateljee. Talven aikana Gallen-Kallela sai valmiiksi keskihuoneen freskojen luonnokset. Niissä esiintyvien ihmishahmojen malleina hän käytti perheenjäseniään sekä paikallisia asukkaita.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Viimeiset maalaustyöt tehtiin keväällä ja kesällä 1903 niin, että Gallen-Kallelan ja Halosen teokset olivat valmiina samaan aikaan elokuun puolivälissä. Kryptan koristemaalauksia ja päähallin ikkunoiden lasimaalauksia ei tässä vaiheessa toteutettu Gallen-Kallelan suunnitelmien mukaisesti, vaan hän palasi lepäämään kotiinsa Ruovedelle. Urakasta oli muodostunut suuri henkinen ponnistus, kun Gallen-Kallela freskoja maalatessaan purki vuonna 1895 tapahtuneen Marjatta-tyttärensä kuoleman aiheuttamaa syyllisyydentuntoa. Gallen-Kallelan ja Halosen mausoleumia varten tekemät esityöt olivat samana syksynä esillä Ateneumissa järjestetyssä Suomen Taiteilijaseuran näyttelyssä. Kahden mausoleumiin maalaamansa freskon lisäksi myös Halosen symbolistiset maalauksensa "Tuonelan joella" (1900) ja "Tuonen lehto" (1902) syntyivät samassa yhteydessä.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Vaikka maalaustekniikassa noudatettiin äärimmäistä huolellisuutta ja oikeaoppisuutta freskot alkoivat nopeasti kärsimään vahingoista. Julkisivumateriaalina oli käytetty merestä nostettua hiekkakiveä, johon imeytyneet mineraalit pääsivät kosteuden mukana freskojen laastipohjaan ja edelleen maalausten pintaan asti. Tilannetta pahensi vielä laastissa käytetty rantahiekka, joka sisälsi runsaasti salpietaria. Lisäksi vuotava katto piti mausoleumin sisätilat jatkuvasti kosteana. Gallen-Kallela sai tiedon vahingoista lokakuussa 1904. Julkisuudessa asiasta kerrottiin ensimmäiseksi "Euterpe"-kulttuurilehden marraskuun numerossa, jolloin "Kevät"-freskon kerrottiin muuttuneen tuhkanharmaaksi, eikä henkilöistä ollut enää jäljellä kuin ääriviivat. Myös kaksi muuta seinäfreskoa oli lehden mukaan kärsinyt vaurioita, ja lisäksi holvin koristemaalauksissa oli useissa paikoissa tummia pilkkuja, sekä kuorin maalauksissa kämmenen kokoisia kalkkijauhon muodostamia läiskiä. Rappaus alkoi pian irtoilemaan läikkien kohdalta ja samalla maalausten pintaa putoili alas. Parannuskeinoa ei löydetty, eikä sellaista juurikaan edes etsitty, vaan Jusélius ja Gallen-Kallela keskittyivät syyttelemään toisiaan. Suurin osa vaurioista olisi voitu välttää seinäpintojen kuivatuksella, jota varten Gallen-Kallela oli jo maalausvaiheessa hankkinut modernin kosteutta imevän laitteen. Jusélius kuitenkin kielsi sen käytön peläten prosessin vaatiman hiilihapon vaurioittavan marmoripintoja. Osapuolten väliset riidat johtivat myös kryptaan suunniteltujen koristemaalausten sekä keskihallin lasimaalausten peruuntumiseen.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text:
Freskot olivat Gallen-Kallelan siihenastisen uran päätyö, joten niiden tuhoutuminen oli valtava takaisku, eikä hän masentuneena halunnut edes nähdä vaurioita. Gallen-Kallela ei myöskään ollut kiinnostunut freskojen korjaamisesta, koska ei halunnut maalata samaa kahteen kertaan. Hän sanoi olevansa halukas vain luomaan uutta. Gallen-Kallela pyrki lieventämään pettymystään matkustelemalla eri puolilla Keski-Eurooppaa, josta hän lopulta päätyi Keniaan vuosiksi 1909–1911. Syksyllä 1913 raportoitiin freskojen alaosien hävinneen kokonaan. Lehtitietojen mukaan pahimmin olivat vaurioituneet Halosen eteismaalaukset. Gallen-Kallela kävi vihdoin itse tarkistamassa mausoleumin kunnon saman vuoden joulukuussa. Hänen mukaansa kupolien sekä päätyseinien maalaukset olivat vahingoittumattomia ja keskihuoneen kuusi freskoakin olisi vielä mahdollista pelastaa. Suunnitelmia maalausten korjaamiseksi tehtiin, mutta niitä ei koskaan käynnistetty. Gallen-Kallelan ja Juséliuksen välit kuitenkin lämpenivät niin, että kryptan koristelu saatiin aikaiseksi, ja he keskustelivat myös lasimaalauksista. Ne eivät milloinkaan toteutuneet, vaikka asiaan palattiin vielä 1920-luvun alussa. Tuolloin seinämaalaukset olivat vahingoittuneet jo niin pahoin, että ainoastaan katossa ja kryptassa olevat maalaukset sekä paratiisia esittävä fresko säilyivät muiden hävitessä näkymättömiin.
Gallen-Kallelan mukaan vauriot syntyivät, kun katosta päästettiin vuotamaan vettä freskoille huolimatta hänen määräyksistään. Talvella vesi vielä pääsi jäätymään, koska rakennuksessa ei ollut lämmitystä. Vuonna 1923 keskigallerian ja eteishuoneen freskot päätettiin peittää Emil Cedercreutzin suunnittelemilla pronssireliefeillä, jotka valmistuivat vuosikymmenen loppuun mennessä.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Juséliuksen kuoltua helmikuussa 1930 hänen omaisuutensa haltijaksi tuli Sigrid Juséliuksen säätiö, joka päätti aloittaa mausoleumin restauroinnin alkuperäiseen asuunsa. Korjaustyöt käynnistyivät Gallen-Kallelan kuoleman jälkeen syksyllä 1931, jolloin Cedercreutzin reliefit poistettiin ja mausoleumi ympäröitiin väliaikaisesti puisella suojarakennuksella. Joulukuussa 1931 lämmityskaminat aiheuttivat suojarakennuksessa tulipalon, ja mausoleumin sisätiloihin levinneet liekit tuhosivat freskot lopullisesti. Hävitystä täydensi vielä sammutusvesi, ja ainoastaan kupolin freskot säilyvät ilman lisävahinkoja. Tulipalon jälkeen päätös korjaustöiden jatkamisesta tehtiin vielä joulukuun aikana. Kesäkuussa 1932 säätiö otti yhteyttä Jorma Gallen-Kallelaan, ja sopimus freskojen uudelleenmaalaamisesta syntyi vuotta myöhemmin. Jokainen teos maalattiin alusta lähtien uudelleen alkuperäisten tempera- ja öljyluonnosten pohjalta.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Gallen-Kallela teki työn Helsingissä Lallukan taiteilijakodissa sijainneessa ateljeessaan. Maalaukset toteutettiin irtofreskoina, jotta ne saivat kuivua valvotuissa olosuhteissa. Hän tutkitutti kaikki ainesosat laboratorioissa perehtyen niiden kemiallisiin reaktioihin A. I. Virtasen konsultoimana. Freskojen taakse tuli suojaava asbestikerros ja seinän väliin jätettiin ilmarako. Kattofreskojen uudelleenmaalauksen tekivät vuonna 1938 taiteilijat Oskari Niemi ja Paavo Leinonen Gallen-Kallelan vastatessa viimeistelelystä. Työ valmistui kesäkuussa 1939, ja mausoleumi vihittiin uudelleen käyttöön 13. kesäkuuta 1941. Juhlassa puhunut professori Yrjö Hirn korosti erityisesti talvisodassa kaatuneen Jorma Gallen-Kallelan ansioita, jotta hänen isänsä henki oli säilynyt maalauksissa. Akseli Gallen-Kallelan alkuperäistä töistä ovat jäljellä ainoastaan tulipalon jälkeen palasina irrotetut kattofreskot, jotka siirrettiin Satakunnan museon varastoon. Ne olivat ensimmäistä kertaa yleisön nähtävinä vuonna 1989.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: "Kevät" on nuoruutta, kauneutta ja heräävää luontoa ylistävä maisemakuva, jonka tapahtumat Gallen-Kallela sijoitti korkealle ”elämän harjulle”. Teos muistuttaa Gallen-Kallelan muutamaa vuotta aikaisemmin Italiassa tapaaman Beda Stjernschantzin maalausta "Pastoraali", jota tämä juuri tuolloin oli maalaamassa.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Freskon oikeassa reunassa Gallen-Kallelan lapset Kirsti ja Jorma seuraavat koivun latvassa pesäpuuhissaan olevaa lintua, jota nuori talonpoika kuolemaa symboloiden tähtää varsijousellaan. Toisessa laidassa seisoo mustaan rippimekkoon pukeutunut nuori nainen, joka on kääntänyt selkänsä lapsuudelle, ja katsoo vakavana tulevaan. Hänen mallinaan toimi Mary Gallen-Kallelan sisar Anna Stina Slöör. Talonpojan mallina oli Simo-niminen poika, jonka perhe asui Kuuminaisissa Gallen-Kallelan vuokraaman huvilan naapurina. Taustan kuvitteellisen järvimaiseman innoitus tuli Slöörin perheen kesäpaikasta Sääksmäen Rapolasta.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Kolmen eri freskon luonnoksissa esiintyy kaapuun pukeutunut hahmo, joka on nimetty ”Totuudenetsijäksi”. Sauvaansa tukeutuen vaeltava hahmo jäi lopulta pois maalausten lopullisista versioista, vaikka se oli kulkenut mukana koko projektin ajan ensimmäisistä luonnoksista saakka. "Kevät"-freskon luonnoksiin Gallen-Kallela oli sijoittanut sen kuvan keskelle nousemaan ylös harjun rinnettä.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Aikuisuutta kuvaavan "Rakennus"-freskon aiheena on tuvan rakentaminen. Kuvassa on hirsitalon runko, jonka salvoksia talonpoika työstää kirveellään. Etuvasemmalla on jo imeväisiän ohittanutta poikaansa imettävä äiti. Hirsirakennelman takana näyttäytyy Kuolema tapin reikää kairaavan isoisän hahmossa. Taustan kivinen rinne pohjautuu "Kevät"-freskon tapaan Sääksmäeltä löytyvään maisemaan. ”Kuoleman kairamiehen” mallina olivat porilaisesta vaivaistalosta löytynyt ”ikäloppu ukko” sekä paikallinen nuori leski. Talonpojan mallina oli mausoleumin rakennustöissä työskennellyt K. Vinterkvist. Maalaus on myös omaelämäkerrallinen, sillä Gallen-Kallelan vanhin tytär Impi Marjatta kuoli Ruovedellä juuri kun Kalelan hirsiseiniä pystytettiin. Freskon luonnos oli näytteillä talvella 1902 Dresdenin kansainvälisessä taidenäyttelyssä.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Taidehistoroitsija Onni Okkosen tulkinnan mukaan maalauksen poika saa vauvana kuolleen sisarensa rintamaitoa. Janne Gallen-Kallela-Sirén kuitenkin kertoo väitöskirjassaan, että häämatkallaan Kuhmossa Akseli Gallen-Kallela tapasi isänsä piippua polttaneen pojan, joka tämän jälkeen oli pyytänyt äidiltä maitoa myös itselleen. Lisäksi tulkinnat eroavat äidin kohdalla, sillä Okkonen sanoo hänen kääntäneen katseena tulevaisuutta kohden, kun taas Gallen-Kallela-Sirénin mukaan äiti katsoo kohti mausoleumin lattiassa olevaa aukkoa ja pohjakerroksen kryptassa olevaa Sigrid Juséliuksen arkkua.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Fresko kuvaa Tuonelan virtaa, jonka rannalla ihmiset odottavat kuolemaa. Kahden ensimmäisen freskon talonpoika esiintyy maalauksessa vanhana miehenä, joka on nousemassa hänet Tuonelaan kuljettavaan veneeseen. Taustalla on tummassa vedessä uiva verenpunainen Tuonelan joutsen, joka esiintyy jo vuonna 1897 valmistuneessa maalauksessa "Lemminkäisen äiti". Freskon sommitelma on nähtävissä myös toisessa 1897 valmistuneessa teoksessa "Väinämöisen lähtö".


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Hahmojen malleina olivat muun muassa vanha mies porilaisesta ukkokodista, metsään kadottamaansa pientä tyttöään itkenyt vanha sokea nainen Ruovedeltä sekä tuberkuloosia sairastanut nuori nainen, jonka kerrottiin järkyttyneen mallina olostaan niin pahoin, että kuoli pian sen jälkeen. Todellisuudessa naisen kuolema kuitenkin johtui hänen sairaudestaan. Gallen-Kallela kuvaa myös itsensä muurauslasta kädessään, mikä viittaa hänen vapaamuurariaatteeseensa. Huivipäisen naisen takana erottuvat Gallen-Kallelan ystävän ja taiteilijatoverin Pekka Halosen kasvot. Luonnosvaiheessa Gallen-Kallela sovitti maalaukseen myös lukuisia muita hahmoja, kuten kruunua kädessään pitelevää Juséliuksen tytärtä, kaatuneita sotilaita, polvillaan rukoilevaa poikaa, frakkipukuista porvaria sekä venettä ohjaavaa Tuonelan lautturia. Varhaisimmissa luonnoksissa esiintyi myös ”Totuudenetsijä”, joka ilmeisesti jäi näkyviin ainoastaan tähän maalaukseen taiteilijan omakuvan muodossa.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Keväällä 1904 Gallen-Kallela vieraili Keski-Euroopassa ja myi Wienissä kolme freskojensa harjoitelmaa. Veneessä olevaa hahmoa ja punaista joutsenta esittävän maalauksen "Tuonelan virran rannalla" osti wieniläinen rouva, joka myi sen Ateneumin taidemuseolle vuonna 1925.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Marraskuussa 1973 fresko vaurioitui mausoleumiin tehdyn murron yhteydessä. Varkaat olivat rikkoneet suojalasin ja ilmeisesti yrittäneet irroittaa maalausta, jolloin sen reunoille syntyi syviä naarmuja. Lisäksi Gallen-Kallelaa esittävän hahmon kasvoja oli naarmutettu.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Tulivuorenpurkauksen aiheuttamaa luonnonkatastrofia ja sivistyksen katoamista kuvaavaa maailmanloppua esittävä "Hävitys" poikkeaa aiheeltaan muista suomalaiskansallisista freskoista. Se sai ideansa vuonna 1902 Martiniquen saarella tapahtuneesta Mont Peléen tulivuorenpurkauksesta. Gallen-Kallela oli itse vuonna 1898 vieraillut Italiassa Vesuviuksen tulivuoren kraaterilla. Maalauksen laavavirrassa näkyvät silinteripäinen luurankomies, kirkonkello sekä ristinpuuta muistuttava kaatunut sähköpylväs, joka symboloi modernin maailman tuhoa.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Onni Okkonen sanoo "Syksyn" esittävän Porin seudulta olevaa merimaisemaa, ja siinä näkyvien ristit olevan haaksirikkoutuneiden laivojen muistomerkkejä. Maiseman innoittajana on pidetty Gallen-Kallelan Kuuminaisissa syksyllä 1902 näkemää jäätyvää merta. Janne Gallen-Kallela-Sirénin mukaan maisema on kuitenkin lainattu vuoden 1897 maalauksesta "Joukahaisen kosto", jonka ihmishahmojen tilalla on mustia ristejä.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: "Syksyn" toisinto on ollut Porin kaupungin taidekokoelmassa vuodesta 1966 lähtien.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Fresko kuvaa vuodenaikojen kiertokulkua, jota edes kuolema tai tulivuorenpurkaus eivät voi pysäyttää. Maisema on peräisin Gallen-Kallelan pariskunnan Ruoveden erämaihin tekemiltä pitkiltä hiihtoretkiltä.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Eteisoven päällä on aikakautensa käsitystä maailmankaikkeudesta kuvaava "Kosmos", jonka nimeksi Gallen-Kallela alunperin suunnitteli "Sfeerien harmonia". Se kuvaa ”sfäärien harmoniaa” sekä ”maailmankaikkeuden selittämätöntä ikuisuussäveltä”. Etualalla ovat planeetat ja keskellä suurikokoinen kuu. Avaruuden sfäärien soittoa symbolisoivat niiden yläpuolella olevat kaksitoista urkupilliä, jotka samalla ovat muisto Kalelaan vuonna 1900 asennetusta saksalaisista uruista. Maalauksessa voi myös nähdä viittauksen jälleensyntymään.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Kuorihuoneen oviaukon yläpuolella olevan "Paratiisin" etualalla kuvataan pohjoista kevätmaisemaa, johon kuuluvat nuori mänty ja vihreä koivu. Taustalla ovat korkean muurin erottamat Eedenin puutarha ja kultainen linna, jonne pohjolan asukkaat kuoltuaan matkaavat kiemurtelevaa polkua pitkin. Portin luona on kaksi valkoasuista hahmoa, jotka ilmeisesti kuvaavat Sigrid Juséliusta ja Impi Marjatta Gallen-Kallelaa. Vartiotornin alapuolella näkyy suojelusenkelinä siivekäs Pallas Athenen hahmo.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: "Paratiisi" on kolmas fresko, jonka luonnoksissa ”Totuudenetsijä” esiintyi. Se oli mukana jo projektin varhaisessa vaiheessa syksyllä 1901, jolloin suurin osa muista kuvista liittyi vielä Stenbäckin ehdottamaan kuolemantanssin teemaan. Maalaus syntyi ilmeisesti ruotsalaisen kirjailijan Viktor Rydbergin romaanin "Aseseppä" innoittamana, sillä luonnoksista löytyy useita samoja elementtejä kuin kirjasta.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Keskigallerian kupoliin maalatut freskot ovat Gallen-Kallelan kunnianosoitus suomalaiselle luonnolle, jota hän ihaili puolisonsa kanssa tekemillään erämaavaelluksilla. Kupolin keskellä on aurinko, ja holvipintoja koristavat kevätasussa olevat puulajit mänty, koivu, haapa, raita, kuusi, tammi, leppä ja pihlaja. Puiden välissä on kahdeksan pienempää kasvia, joista riidenlieko, keltalieko, maitikka, vanamo, vaivaiskoivu, kallioimarre ja karhunsammal on tunnistettu. kuolemaa kuvaa kitukasvuinen mänty, jonka juurakon päällä lepää pääkallo. Männyn runkoa hakkaa Gallen-Kallelan Paanajärvellä näkemä palokärki.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Mausoleumin takaosassa sijaitsevaa pientä kuorihuonetta koristaa seiniin ja kattoon maalattu elämänpuu, joka esiintyy myös useissa muissa Gallen-Kallelan teoksissa. Katossa ovat myös jo "Conceptio artis" -maalauksessa esiintyvät laakeriseppeleen lehdet, sekä lehtikullalla koristellut kultaomenat. Gallen-Kallela suunnitteli kupoliin myös jumalankasvoja sekä seinille kerubeja ja palavaa sydäntä, mutta toteutti lopulta pelkistetymmän koristelun.


title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Kryptan kuudelle lunetinmuotoselle pinnalle Gallen-Kallela luonnosteli merenrantamaisemia ja rantanittyjä, sekä niitä ympäröiville seinille loiskasveja ja jäkäliä. Lopulta meriaiheet maalattiin vain pelkistettynä aaltoja kuvaavina viivoina, joiden lisäksi seinille tuli päivänkakkaroita ja vanhoja kuoleman symboleja. Jusélius oli kuitenkin niihin tyytymätön ja freskot hakattiin pois. Tämän jälkeen lunettipinnat maalattiin ruskeanpunaisiksi, ja niihin tuli kuusi vapaamuurarien käyttämää symbolia; kehäristi, svastika, neliö, heksagrammi, ankh ja pääkallo. Sigridin sargofagi sijotettiin paikoilleen vasta vuosia koristelun valmistumisen jälkeen.


title: Marja Aarnio-Isohanni

text: Marja Aarnio-Isohanni (s. 1962) on suomalainen liikkeenjohtaja. Hän on toiminut hoiva-alan yritysten Esperi Caren, Esperi Care Groupin ja Esperi Care Holdingin toimitusjohtajana vuodesta 2003, kahden ensinmainitun yhtiön hallituksen puheenjohtajana sekä Ilmarisen hallituksen varajäsenenä.


title: Marja Aarnio-Isohanni

text: Ennen hoiva-alaa Aarnio-Isohanni oli media-alan sarjayrittäjä.


title: Marja Aarnio-Isohanni

text: Aarnio-Isohanni on koulutukseltaan terveystieteen tohtori ja MBA.


title: Marja Aarnio-Isohanni

text: Aarnio-Isohanni on Elinkeinoelämän Keskusliiton sekä sosiaali- ja terveysalan yritysten asiaa ajavan Hyvinvointiala HALI ry:n hallituksen jäsen.


title: Marja Aarnio-Isohanni

text: Vuonna 2016 Aarnio-Isohanni oli Suomen toiseksi eniten ansainnut nainen. Hän sai tuolloin tuloja Esperin enemmistöomistuksen myymisestä sijoitusyhtiö ICG:lle. Aarnio-Isohanni sai sinä vuonna 5,2 miljoonaa euroa pääomatuloja. Aarnio-Isohanni omistaa vuonna 2019 Esperistä suoraan ja oman yhtiönsä kautta 10,49 prosenttia.


title: Marja Aarnio-Isohanni

text: Esperi Caren hoivakodeissa paljastuneista epäkohdista nousseen kohun seurauksena hän ilmoitti 29. tammikuuta 2019 jättävänsä tehtävänsä Esperi Caren toimitusjohtajana. Esperi Caren hallituksen puheenjohtaja Harri-Pekka Kaukosen mukaan Aarnio-Isohanni jatkaa edelleen yrityksen omistajana.


title: Ruotsin naisten salibandymaajoukkue

text: Ruotsin naisten salibandymaajoukkue on Svensk Innebandyn hallinnoima joukkue, joka edustaa Ruotsia kansainvälisissä otteluluissa. Ruotsi on ylivoimaisesti MM-kisoissa menestynein joukkue. Se on voittanut 8 viimeisintä maailmanmestaruutta.


title: Canzio

text: Canzio on Aleksis Kiven vuosina 1867–1869 kirjoittama viisinäytöksinen tragedia. Näytelmän suomenkielinen kantaesitys annettiin Suomalaisessa Teatterissa keväällä 1901. Kiven tuotantoa käsittelevässä tutkimuksessa "Canzio" on usein sivuutettu lyhyin maininnoin. Teoksen italialainen maisema ja tematiikka keskiaikaisine sotatovereineen on antanut aiheen uumoilla, että se on saanut alkusysäyksensä Kaarlo Bergbomilta, tunnetulta Kiven tekstien muokkaajalta. "Canziossa" on vahvoja piirteitä italialaisesta rosvoromantiikasta ja rosvonäytelmistä, joissa pohditaan uskonnollisia ja moraalisia kysymyksiä. Nähtävissä on myös vaikutteita William Shakespearen italialaisaiheisista teoksista


title: Canzio

text: Kivi kirjoitti alkuvuodesta 1868 ystävälleen August Robert Svanströmille saavansa pian valmiiksi viisinäytöksisen tragedian, jonka tapahtumapaikka on Arnon ranta Toscanassa. Kesäkuussa Kivi uumoili teoksen ilmestymisen viivästyvän "epämääräiseen tulevaisuuteen". Vuonna 1869 käsikirjoitus oli päätynyt Bergbomin haltuun, mutta elokuun kymmenentenä päivätyssä kirjeessään Kivi pyytää käsikirjoitusta takaisin. "Canzio" julkaistiin vasta 1897. Se ei edusta Kiven vahvinta tuotantoa; sen syntyyn lienee vaikuttanut "Karkurien" saama myönteinen vastaanotto.


title: Canzio

text: "Canzio" tapahtuu suurten sisällisten puoluesotien jälkeisenä aikana. Nuori meriupseeri Canzio on ollut kolme vuotta Neapelin sotakoulussa ja on palaamassa kotilinnaansa. Häntä odottavat sisar ja morsian. Matkalla Canzio kohtaa rosvoruhtinas Vincention lesken, lumoavan kauniin Flaminian, joka on murhannut hänen isänsä, ja jonka oikea nimi on Marcia. Canzio ei tosin tunnista Flaminiaa, vaan joutuu tämän kauneuden pauloihin. Hän unohtaa morsiamensa Mariamnen ja viilenee siskoaan Rachelia kohtaan. Rachel tulee lopulta hulluksi ja Mariamne päätyy luostariin. Flaminiaa eli Marciaa yritetään häätää paikkakunnalta - turhaan.


title: Canzio

text: Canzion ystävä Claudio tulee loukanneeksi Marciaa siinä määrin, että Canzio haastaa Claudion kaksintaisteluun. Marcia ottaa ohjat käsiinsä ja päättää myrkyttää Claudion, sillä tämä on ainoa, joka tietää hänen olevan murhaaja. Ennen kuolemaansa Claudio ehtii kertoa Canziolle totuuden Marciasta. Tyrmistynyt Canzio tajuaa tulleensa petetyksi ja kohdelleensa kaltoin Rachelia, Mariamnea ja Claudiota. Hän päättää sovittaa virheensä ja tappaa itsensä. Rachel kuolee hänen vierelleen Marcian miekasta saaneena. Pakoa yrittävä Marcia jää kiinni, mutta hänen onnistuu jälleen paeta ja hän tekee itsemurhan. Mariamne jää eloon viettämään yksitotista luostarielämää.


title: Canzio

text: Paikka: Lehtimetsäinen seutu; perillä näkyy virta ja taaempana kallioinen tienoo.


title: Canzio

text: Rachel ja Mariamne odottavat Canziota palaavaksi. Mariamne arvelee hänen tulevan maitse, "elleivät surmanneet häntä ryövärit janoissaan kullan ja veren", Rachel virkkoo peloissaan. Canzion ja Rachelin setä Varro tulee lavalle. Varro tuo mukanaan ylioppilas Angelon Calabriasta. Hän kertoo veljensä väkivaltaisesta kuolemasta. Myös Claudio kertoo kokemuksistaan Etelä-Italiassa. Canzio saapuu Marcia mukanaan. "Minä otan sinun siipieni suojaan, huolimatta ehkä herätänki mustakivun raivottaret huoneessani", Canzio selittää Marcialle.


title: Canzio

text: Paikka: Avara, vanhanaikainen sali Canzion linnassa.


title: Canzio

text: Claudio ja Marcia käyvät keskustelua. Claudio tietää Marcian olevan Canzion isän murhaaja. "Mutta tietkäät, että tämä on sen miehen huone, jonka isän te olette murhanut", Claudio kertoo Marcialle. Canzion välit Racheliin ja Mariamneen viilenevät, joten Marcia on päässyt tavoitteeseensa. "Miksi kolkutti rukoillen linnamme portille se, joka oli linnanherran sydämmen herra?", Rachel kysyy Marcialta.


title: Canzio

text: Paikka: Avoin paikka puistossa lähellä Canzion linnaa.


title: Canzio

text: Mariamne on päättänyt mennä luostariin. Claudio ja Varro haluavat Marcian häipyvän. "Me annamme teille rahaa ja luotettavan suojellusmiehen tiellenne myötä", Claudio lupaa Marcialle. Canzion ja Claudion välit rikkoutuvat.


title: Canzio

text: Paikka: Sama kuin ensimmäisessä näytöksessä.


title: Canzio

text: Claudio ja Canzio taistelevat. Claudio kertoo Canziolle totuuden: "Marcia on tosin Albericon leski, mutta Albericus kuoli ryöväri Vincenziona ja Marcia oli Flaminia, joka tappoi sinun isäs". Claudio kuolee saamaansa myrkkyyn. Suomukset putoavat Canzion silmiltä: "Ah, lystillistä! Kohta on Canzio kaiken Italian syntipukki", hän virkkoo epätoivoissaan.


title: Canzio

text: Paikka: Sama huone kuin toisessa näytöksessä.


title: Canzio

text: Tunnelma linnassa on synkistynyt, mitä Angelo kommentoi näytöksen alussa. Marcia on kadonnut, Canzio haluaa häntä rangaistavan. Canziosta on tullut hylkiö. Marcia kertoo Canziolle: "Niin, minä murhasin isäs, laskin hänen verensä ahneeseen multaan alas, josta huutakoon se kostoa aina taivaaseen asti. Sen tein, mutta tee nyt sinä kostosi teos." Canzio surmaa itsensä. Marcia surmaa Rachelin Canzion miekalla. Paikalle tulee poliisimies, jolle Pisano suuttuu, koska Marcia on päässyt karkuun. Poliisi rauhoittaa tilanteen kertomalla, että Marcia makaa kuolleeksi ruhjoutuneena jyrkänteen kupeessa. Mariamne haluaa rukoilla Rachelin ja Canzion ruumiiden äärellä.


title: Canzio

text: "Canzio" on näytelty harvoin. Kantaesitys oli Suomalaisessa Teatterissa lähes kolme vuosikymmentä Kiven kuoleman jälkeen. Maaliskuussa 1901 esitetyn tuotannon ohjasi Jalmari Finne. Roolitus oli: Oskari Salo (Canzio), Kirsti Suonio (Rachel), Eino Salmela (Varro), Tyyne Finne (Mariamne), Elli Malm (Marcia), Knut Weckman (Claudio), Evert Suonio (Angelo), Hemmo Kallio (Gregorio) ja Otto Närhi (Giotti).


title: Canzio

text: Seuraavaa ammattiteatteriesitystä saatiin odottaa lähes kuusikymmentä vuotta. "Canzio" näyteltiin Intimiteatterissa 1959–1960. Jälleen kului vuosikymmeniä ennen seuraavaa "Canzio"-tulkintaa: Veikko Jääskeläinen ohjasi kappaleen Joensuun Kaupunginteatteriin 1984, katsojia se sai noin 2&nsbp;700. Samana vuonna "Canzio" näyteltiin myös Helsingin Kaupunginteatterissa; siellä se keräsi katsojia noin 12 500. Vuonna 1984 tuli kuluneeksi 150 vuotta Kiven syntymästä.


title: Canzio

text: Viljo Tarkiainen vertaa Canzion syyllisyyden taakkaa Kullervoon, ja päättelee Canzion taakan olevan raskaampi. Canzio on pettänyt koko lähipiirinsä ja saanut koko ympäristön vihat niskoillensa. Pitääpä hän itseään koko Italian syntipukkina. Lukijan näkökulmasta Canzio on kuitenkin varsin viaton. Kivi ei perustele hänen rikoksiaan uskottavasti - hänen virheensä tuntuvat kumpuavan hänen heikosta luonteestaan. Onnettomuudet yksinkertaisesti vain tapahtuvat hänelle. Myös Marciaa Tarkiainen pitää psykologisesti epäuskottavana. Marcia on viettelevä lumoojatar ja femme fatale, mutta ei uskottava. Myös muita "Canzion" henkilöitä Tarkiainen pitää epäuskottavina. Canzion ja Rachelin setä Varro on ainoa realistisesti kuvattu hahmo. Suorasukaisuudessaan Varrossa on piirteitä "Karkurien" pehtoori Martista.


title: Canzio

text: Myös paikan- ja epookinkuvaus jää ontoksi. Kiven mielikuvitus ei saa italialaisia hahmoja riittävän eloisiksi. Tarkiainen arvioi "Canzion" sovinnaiseksi "miekka- ja kaapunäytelmäksi", jonka pelastaa ainoastaan dialogin lyyrinen väkevyys ja tunnelmien vahvuus. Tarkiainen rinnastaa "Canzion" ruotsalaisen runoilijan Stagneliuksen näytelmiin, joissa lyyrinen lataus tukahduttaa draamallisen toiminnan ja tekee rakenteesta epäselvän.


title: Canzio

text: Italian aatelisto oli Kivelle varsin vieras aihe, mutta hän ei empinyt tarttua siihen. Kivellä ei ollut empiiristä kokemusta Suomen suuriruhtinaskunnan ulkopuolelta, vaan hän oli hankkinut kaiken tietonsa kirjallisuudesta. Italialaisaiheen hallintaa hankaloitti myös monimutkainen ja monihaarainen juoni.


title: Canzio

text: Useat "Canzio"-näytelmän henkilöiden nimistä on mukaeltu Shakespearen näytelmistä, etenkin komediasta "Mitta mitasta", jossa esiintyvät Angelo, Claudio, Mariana (Mariamne) ja Vincentio. Itse päähenkilö eli Canzio sekä Giotti, Gregorio, Marcia ja Rachel osoittavat kuitenkin toisaalle. Rachel saattaa viitata Raamattuun.


title: Canzio

text: Canzio on italialainen miehennimi, jonka alkuperästä ei ole täyttä varmuutta. Se saattaa johtua latinan sanasta cantus (laulu) tai kaupunginnimestä Cantium, joka on kaakkoisenglantilaisen Kentin latinankielinen nimi. Canzio on myös sukunimi, tosin harvinainen. Sen kantajia on lähinnä Apuliassa ja Liguriassa.


title: Canzio

text: Varro on muinaisten roomalaisten cognomen, ja sattumalta myös suomenkielisen varrota-verbin yksikön toisen persoonan imperatiivi. Nykyitaliassa Varroa ei juurikaan tavata. Mariamne on Herodesten hallitsijasuvussa yleinen naisennimi. Marcia viittaa espanjaan ja portugaliin. Nimen italiankielinen muoto on Marzia, sen kantajia on etenkin Pohjois- ja Keski-Italiassa. Claudio on yleinen miehennimi, varsinkin Pohjois-Italiassa. Enkeliä tarkoittava Angelo on vielä yleisempi, sitä kannetaan etenkin Lombardiassa. Gregorio on puolestaan harvinainen miehennimi. Sukunimenä se painottuu yhtäältä Luoteis-Italiaan, toisaalta Campaniaan ja Sisiliaan. Sukunimi Giotti keskittyy 2000-luvun Italiassa vahvasti Toscanan alueelle.


title: Albina Palmqvist

text: Albina Maria Palmqvist (1. kesäkuuta 1829 Kööpenhamina – 12. toukokuuta 1903 Helsinki) oli suomalainen porvarisnainen. Hänet tunnetaan kirjailija Aleksis Kiven romanttisen rakkauden kohteena ja Kiven todennäköisenä muusana. Albina Palmqvistin kautta Kivi sai ensikosketuksensa maailmankirjallisuuteen.


title: Albina Palmqvist

text: Albina Palmqvistin vanhemmat olivat räätälimestari Albin Palmqvist (1804–1855) ja Ane Nielsen (1807–1886). Hänellä oli vanhempi sisar Sofia (1828–1894), veljet Ludvig "Lullu" (1831–1880) ja Edmund (1840–1871) sekä nuorempi sisar Hilma (1842–1925). Albin Palmqvist oli rakennuttanut 1830-luvulla Helsinkiin Pohjoisesplanadin ja Fabianinkadun kulmaan suurehkon kivitalon, josta perhe joutui sittemmin muuttamaan talousvaikeuksien takia Kaivokadulle, missä he omistivat puutalon. Albina Palmqvist ei tullut toimeen vanhempiensa kanssa ja elämä riitaisassa perheessä johti tuskatiloihin. Albina oli kiinnostunut kirjallisuudesta ja musiikista, ja sai niistä henkireiän.


title: Albina Palmqvist

text: Albina Palmqvist tutustui Aleksis Kiveen kenties Edmundin kautta; toinen vaihtoehto on Kiven opiskelukaveri Rudolf Bandly. Albinan äidinkieli oli ruotsi, eikä hän taitanut suomea, siten hän seurusteli myös Kiven kanssa ruotsiksi. Hän opasti nuorta Kiveä maailmankirjallisuuden klassikoiden pariin. Palmqvist ja Kivi tapasivat keskustella lukemistaan kirjoista, ja Palmqvistien laaja kirjasto oli lajissaan aarreaitta ajan Helsingissä. Kirjasto oli enimmäkseen ruotsinkielinen.


title: Albina Palmqvist

text: Kivi kosi Albina Palmqvistia kirjeitse vuonna 1854, mutta tämän vanhemmat eivät suostuneet. Kosinta lienee kaatunut ainakin osittain Kiven vähävaraisuuteen. Palmqvist asui vuosina 1857–1861 pitkiä aikoja äitinsä sukulaisten luona Kööpenhaminassa, missä hän tutustui kuvanveistäjä Walter Runebergiin. Kivi kosi Palmqvistia toistamiseen kesällä 1865, mutta vastaus oli jälleen kielteinen. Kivi kuoli 1872.


title: Albina Palmqvist

text: Albina Palmqvist adoptoi Edmundin tyttären Annan 1873. Hän asui Annan (1865–1939) ja äitinsä kanssa Pohjoisesplanadin talossa, Ane Nielsen oli tuolloin jälleen varoissaan. Albina Palmqvist peri äidiltään huomattavan omaisuuden. Suuri osa varoista meni Annan puolisolle Matti Kurikalle (1863–1915), jonka omistama sanomalehti Viipurin Sanomat ajautui tuonnempana vararikkoon, ja Albina Palmqvist menetti sitä myötä valtaosan omaisuudestaan. Äitinsä kuoleman jälkeen Albina asui Anna ja Matti Kurikan luona Viipurissa.


title: Albina Palmqvist

text: Kurikoiden liitto päättyi eroon ja Anna avioitui Nurmekseen, minne myös Albina Palmqvist muutti joksikin aikaa. Palmqvist palasi Helsinkiiin, missä hän asui sisarensa Hilman kanssa. Hilman puoliso August Robert Svanström (1838–1901) oli Aleksis Kiven läheinen ystävä. Albina Palmqvist kuoli lyhyen sairastelun jälkeen 73-vuotiaana.


title: Albina Palmqvist

text: Finna: Albina : Aleksis Kiven suuri rakkaus


title: Rauta(II)oksalaatti

text: Rauta(II)oksalaatti eli ferro-oksalaatti (COFe·2 HO) on rauta- ja oksalaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhistettä käytetään väriaineena ja valokuvauskemikaalina.


title: Rauta(II)oksalaatti

text: Huoneenlämpötilassa rauta(II)oksalaatti on keltaista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain vähäisessä määrin veteen, mutta hyvin happoliuoksiin. Kuumennettaessa se hajoaa rauta(II)oksidiksi, rauta(III)oksidiksi, raudaksi, hiilidioksidiksi, hiilimonoksidiksi ja hapeksi. Rauta(II)oksalaatin alkeiskoppi on rombinen ja sen rakenne on polymeeri, joka koostuu rauta- ja oksalaattiyksiköistä, jotka ovat liittyneet toisiinsa vesimolekyylien välityksellä.


title: Rauta(II)oksalaatti

text: Rauta(II)oksalaattia valmistetaan vesiliukoisen rautasuolan ja oksaalihapon tai oksalaattisuolan välisellä reaktiolla. Niukkaliukoinen rauta(II)oksalaatti saostuu liuoksesta. Yhdistettä käytetään värjäämään lasia ja emaleja vihertävänruskeiksi ja sitä käytetään myös eräiden taiteilijavärien ja maalien valmistukseen. Yhdistettä voidaan myös käyttää valokuvauskemikaalina.


title: Tammisaaren saaristo

text: Tammisaaren saaristo () on saariryhmä läntisellä Uudellamaalla. Se sijaitsee pääasiassa Raaseporin kunnan alueella Hankoniemen ja Porkkalan välisellä rannikkoalueella. Saaristo jakautuu ulko- ja sisäsaaristoon. Osa ulkosaaristoa kuuluu Tammisaaren saariston kansallispuistoon.


title: Tammisaaren saaristo

text: Saaristosta löytyy jokaista Suomen luonnolle tyypillistä rannikkotyyppiä. Laaja saaristo muodostuu loivasta peneplaanista, jota kallioperän murtumalinjat rikkovat. Saariston länsiosassa monilla saarilla on matalia hietikoiden reunustamia poukamia, jotka ovat linnustollisesti arvokkaita.


title: Putous (11. tuotantokausi)

text: "Putouksen" yhdestoista tuotantokausi esitetään keväällä 2019.


title: Putous (11. tuotantokausi)

text: Yhdennentoista tuotantokauden näyttelijät julkistetaan 12. helmikuuta 2019 ja kausi alkaa 16. maaliskuuta 2019.


title: Painovoimagradienttivakautus

text: Painovoimagradienttivakautus () on satelliittien vakautusmenetelmä, jossa vakautus tapahtuu satelliitin massajakauman ja taivaankappaleen painovoimakentän avulla. Menetelmän etuna erilaisiin aktiivisiin vakautusmenetelmiin (esim. propulsiojärjestelmät ja reaktiopyörät) nähden on sen tekninen yksinkertaisuus.


title: Painovoimagradienttivakautus

text: Vakautusmenetelmän toimintaperiaate perustuu kierrettävän kappaleen käänteiseen neliöön heikkenevään painovoimaan, minkä seurauksena satelliitin eri osiin saadaan vaikuttamaan merkittävästi erilainen painovoima, jos ne ovat tarpeeksi kaukana toisistaan. Näin ollen esimerkiksi pitkän puomin päihin asennetuista massoista koostuvan satelliitin taivaankappaletta lähempään massaan kohdistuu voimakkaampi painovoimavaikutus, ja se hakeutuu kohti taivaankappaleen pintaa.


title: Bestlab

text: BestLab Oy on rakennusalan analyyseihin erikoistunut laboratorio, jonka erikoisalaa ovat asbestianalyysit, haitta-aineanalyysit ja mikrobitutkimus. BestLab tekee asbestianalyysit pyyhkäisyelektronimikroskooppia (SEM) ja energiadispersiivistä spektrometriä (EDS) käyttäen.


title: Bestlab

text: BestLab on FINAS-akkreditointu. FINAS on Suomen ainoa kansallinen ja puolueeton akkreditointielin. Se on mukana kaikissa eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen akkreditoinnin tunnustamissopimuksissa. BestLab on myös saanut Eviran hyväksynnän asbestianalyyseille.


title: Bestlab

text: BestLab tekee mikrobianalyyseja sisäilmatutkimuksia varten ja on Sisäilmayhdistys ry:n kannattajajäsen.


title: Bestlab

text: BestLabilla on asbestilaboratoriot Helsingissä, Vaasassa ja Seinäjoella.


Ampumahiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailut () ovat vuosittain alle 22- ja alle 19-vuotiaille urheilijoille järjestettävät arvokilpailut. Kilpailut järjestää Kansainvälinen ampumahiihtoliitto (IBU).


title: Ampumahiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailut

text: Ensimmäisen kerran nuorten maailmanmestaruusmitaleista kilpailtiin vuonna 1967. Tuolloin kilpailut järjestettiin miesten maailmanmestaruuskilpailujen yhteydessä, lukuunottamatta olympiavuosia. Kilpailut siirrettiin naisten maailmanmestaruuskilpailujen yhteyteen vuonna 1984. Nuorten kilpailuista tuli oma erillinen tapahtumansa vuonna 1989. Alle 19-vuotiaiden sarja lisättiin kilpailuihin vuonna 2007.


title: Erik Ahopelto

text: Erik Ahopelto (s. 5. huhtikuuta 1996 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Mestis-joukkue KOOVEE:tä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Ahopelto osaa pelata myös laidassa. Hän pelannut kaudella 2018–2019 myös lainalla seuran yhteistyöjoukkueessa, SM-liigajoukkue Tampereen Ilveksessä.


title: Erik Ahopelto

text: Ahopelto on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän voitti seurassa kauden 2015–2016 päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudella 2016–2017 Ahopelto debytoi miesten peleissä pelattuaan kaksi ottelua lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa.


title: Erik Ahopelto

text: Elokuussa 2017 Ahopelto siirtyi try-outille LeKin Mestis-joukkueeseen. Syyskuussa hän sai joukkueeseen kauden 2017–2018 kattavan jatkosopimuksen. Ahopellon tulokaskausi toi 25 runkosarja-, viidessä playoff- ja yhdessä Suomen Cupin ottelussa tehot 2+4=6. Hän pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua lainalla Suomi-sarjajoukkue KOOVEE:ssä. Noin puolet kaudestaan Ahopelto pelasi kuitenkin LeKin A-nuorten Mestisjoukkueessa, jossa hän voitti kauden päätteeksi hopeaa.


title: Erik Ahopelto

text: Kaudeksi 2018–2019 Ahopelto siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella edellisenä keväänä Mestikseen nostettuun KOOVEE:hen. Hänet nostettiin 26. tammikuuta 2019 seuran yhteistyöjoukkueen, Tampereen Ilveksen SM-liigajoukkueen kokoonpanoon, kun joukkueen kokoonpanosta oli sivussa mm. Teemu Rautiainen ja Panu Mieho. Ahopelto merkittiin liigadebyytissään Ilveksen kakkossentteriksi laidoilleen Teemu Lepaus ja Joose Antonen. Hän sai ottelussa jääaikaa 11 minuuttia.


Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2019 järjestetään 5. – 17. helmikuuta Ruotsin Åressa.


title: Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2019

text: Åressa on järjestetty aikaisemmin MM-kilpailut vuosina 1954 ja 2007.


title: Jean-Clair Todibo

text: Jean-Clair Todibo (s. 30. joulukuuta 1999 Cayenne) on ranskalainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa on keskuspuolustaja. Todibo edustaa ranskalaista Toulousea. Hänen sopimuksensa loputtua kesällä 2019 hän siirtyy FC Barcelonaan.


title: Ahopelto

text: Ahopelto voi tarkoittaa:


title: Pekka Salo (kirjailija)

text:
Pekka Aarne Olavi Salo (s. 3. toukokuuta 1942 Helsinki) on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Häneltä on ilmestynyt seitsemän rikosromaania ja yksitoista kuunnelmaa. Novelleja on julkaistu seitsemässä kokoelmassa. Ensimmäinen dekkari "Varjonainen" ilmestyi 1977, rikosnovellikokoelma "Kuningatar ruutuun e5" julkaistiin 2018.
Pekka Salo hyödyntää teksteissään matkakokemuksiaan eri puolilta maailmaa. Tyylilaji vaihtelee veijariromaanista trilleriin. Kerrontaa sävyttää tietty absurdi huumori, dialogin osuus on vahva. Osan kuunnelmista Salo on dramatisoinut romaaneistaan ja novelleistaan, osa romaaneista on esitetty ensin kuunnelmana.


Ampumahiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2018 järjestettiin Viron Otepäässä helmi–maaliskuussa 2018. Kilpailuissa järjestettiin kolme henkilökohtaista ja yksi viestikilpailu kummallekin sukupuolelle sekä alle 19-vuotiaiden että alle 22-vuotiaiden sarjoissa.


title: Ampumahiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2018

text: Kilpailuissa oli 16 eri kilpailutapahtumaa. Alle 22-vuotiaiden kilpailut vaikuttivat myös IBU Juniorcupin pisteisiin.


text: Päivämäärä: 27. helmikuuta


text: Päivämäärä: 1. maaliskuuta


text: Päivämäärä: 3. maaliskuuta


text: Päivämäärä: 4. maaliskuuta


text: Päivämäärä: 26. helmikuuta


text: Päivämäärä: 28. helmikuuta


text: Päivämäärä: 2. maaliskuuta


title: Demokratia (mytologia)

text: Demokratia () oli antiikin Kreikassa demokratian eli kansanvallan henkilöitymä tai jumalatar, joka kuvattiin nuorena naisena. Demokratian hahmo ja kultti luotiin Ateenassa poliittisin tarkoitusperin oletettavasti 300-luvun eaa. lopulla.


title: Demokratia (mytologia)

text: Demokratia käsitteenä alkoi muotoutua 400-luvulla eaa. Kreikkalaiseen tapaan tärkeälle käsitteelle muodostettiin ajan kuluessa personifikaatio eli henkilöitymä, jota alettiin käyttää taiteessa. Demokratia esiintyi hahmona kreikkalaisessa komediassa Heniokhoksella, sekä Aristofaneella näytelmissä "Akharnalaiset" ja "Linnut". Varhaisin tunnettu kuvallinen esimerkki on Kritiaan haudasta vuodelta 403 eaa. Siihen oli kuvattu sekä Demokratia että oligarkian henkilöitymä Oligarkia. Zeuksen stoassa kerrotaan olleen Eufranorin tekemä seinämaalaus, jossa esiintyivät Demokratia, Demos (”Kansa”) ja Theseus.


title: Demokratia (mytologia)

text: Peloponnesolaissodan päättymistä seuranneen lyhyen oligarkian kauden jälkeen palautettu demokratia otettiin Ateenassa ilmeisesti entistä vakavammin. Varsinainen Demokratian kultti tunnetaan kaupungista varmuudella noin 330-luvulta eaa. Agoralla oli Demokratian patsas, jonka oletettu jalusta on löytynyt. Demokratiaa palvottiin kaupungissa ilmeisesti yhdessä Tykhen (”Onni”) ja Eirenen (”Rauha”) kanssa. Näille oli omistettu yhteinen päivä Boedromion-kuussa, mahdollisesti kuun 12. päivä, jolloin juhlittiin kaupungin vapauttamista. Piirtokirjoituksissa mainitaan jumalattarelle suoritetut uhrit.


title: Oligarkia antiikin Kreikassa

text: Oligarkia () eli harvainvalta oli antiikin Kreikassa yksi kolmesta tärkeimmästä polisten eli kaupunkivaltioiden valtiomuodoista demokratian ja tyrannian ohella.


title: Oligarkia antiikin Kreikassa

text: Antiikin kreikkalaisessa oligarkiassa valta oli kaupunkivaltion kansalaisten vähemmistöllä, joka katsoi olevansa oikeutettu valtaan joko paremman syntyperän tai varallisuuden vuoksi. Oligarkioita oli eri tyyppisiä, ja osassa valta oli kokonaan tällaisella vähemmistöllä, kun taas osassa vähemmistöllä oli muita suuremmat poliittiset oikeudet, vaikka myös muulla osalla kansasta oli joitakin oikeuksia, kuten oikeus äänestää "ekklesiassa" eli kansankokouksessa. Jälkimmäisessä tapauksessa oli mahdollista, että ainoastaan ylemmillä kansanluokilla oli mahdollisuus toimia julkisissa viroissa, mutta virat kuitenkin täytettiin äänestämällä ehdolla olleista; tai se, että ainoastaan ylemmillä luokilla oli oikeus kutsua kansankokous koolle; oikeus johtaa kansankokouksia; tai oikeus tehdä ehdotuksia, joista kansankokous äänesti.


title: Oligarkia antiikin Kreikassa

text: Ainakin seuraavat polikset olivat valtiomuodoltaan oligarkioita jossakin vaiheessa historiaansa (ajoitustiedot osin summittaisia):


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Tyrannia () eli yksinvalta oli antiikin Kreikassa yksi kolmesta tärkeimmästä polisten eli kaupunkivaltioiden valtiomuodoista demokratian ja oligarkian ohella. Siinä valta oli yhdellä henkilöllä, tyrannilla ().


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Tyrannit nousivat yleensä valtaan köyhempien kansanryhmien tuella rikkaita aristokraatteja vastaan. Tyrannien ”kulta-aikaa” manner-Kreikassa ja saarilla oli arkaainen kausi 600–500-luvuilla eaa. Erityisesti Sisiliassa tyrannia säilyi aina 200-luvulle eaa. saakka. Platon ja Aristoteles pitivät tyranniaa turmeltumana basileiasta eli monarkiasta. Tyrannia edusti heille huonoa yhden ihmisen hallintoa omaksi edukseen, siinä missä monarkia tarkoitti hyvää yhden ihmisen hallintoa kaikkien eduksi. He katsoivat myös, että demokratiakin voi taantua tyranniaksi, jos sille ei aseteta mitään rajoja.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Kreikan herooisella ajalla kaikki kreikkalaiset valtakunnat olivat monarkioita. Kuningas toimi sekä pappina, tuomarina että sotapäällikkönä. Kreikan niin kutsuttuina pimeinä vuosisatoina eli protogeometrisella ja geometrisella kaudella kuninkuudet hylättiin tai kuninkaiden valtaa ainakin rajoitettiin eri syistä. Syitä olivat mahdollisesti muun muassa varhaisempien yhdyskuntien hajaantuminen ja pieneneminen, yhteiskunnalliset levottomuudet, kaikkien kohtaama elintason lasku sekä muuttoliikkeet ja siirtokuntien perustaminen. Perinnölliset kuninkuudet muuttuivat vaalikuninkuuksiksi, ja kuninkaiden aikaisemmat tehtävät jaettiin useammille henkilöille. Muut ylhäiset suvut saivat saman aseman kuin kuninkaalliset suvut, ja tämän seurauksena suurimmassa osassa varhaisia poliksia valtiomuoto kehittyi aristokratiaksi tai oligarkiaksi, vaikka niitä ei vielä kutsuttukaan näillä nimillä.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Nämä oligarkiat eivät kuitenkaan pystyneet tuottamaan yhteiskunnallista vakautta ja onnellisuutta. Ylimyssuvut kilpailivat usein keskenään vallasta ja polkivat niiden asemaa, joiden katsoivat olevan syntyperäisesti itsensä alapuolella. Alemmat luokat alkoivat usein kaivata varhaisempaa yksinvaltaista hallintomuotoa, ja saattoivat tukea ketä tahansa, joka pyrki palauttamaan sellaisen. Tämä tarjosi tilaisuuksia valtaannousuun kunnianhimoisille miehille, jotka pystyivät esiintymään suurten kansanryhmien edustajana. Onnistumista helpotti se, jos tällainen henkilö oli itse muinaisen kuninkaallisen suvun jälkeläinen. Esimerkiksi Ateenan tyrannian perustanut Peisistratos oli kuningas Kodroksen sukua.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Tämä johti siihen, että useissa kreikkalaisissa kaupunkivaltioissa kehittyi tietynlainen monarkian muoto, tyrannia ("tyrannis"), eli yksinvaltius, jossa hallitsija ei ollut laillisessa vastuussa kenellekään. Alemmat kansanryhmät pitivät tätä usein ainakin alussa hyvänä vaihtokauppana kärsittyään oligarkiahallinnnon aikana.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Kaikki tyranniat eivät kuitenkaan olleet kansan enemmistön tukemia. Joskus ylimystö nosti tyrannin valtaan ajamaan omia etujaan. Esimerkiksi kansan Syrakusasta pois ajamat gamoroit siirtyivät ensin Gelaa ja Kamarinaa hallinneen Gelonin suojiin ja sitten auttoivat tätä nousemaan Syrakusan tyranniksi.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Joissakin tapauksissa keskenään kilpailleet yhteiskuntaryhmät valitsivat keskuudestaan voimakkaan miehen, jolla oli laajojen piirien luottamus, ja antoivat tälle kaiken vallan kokonaan tai rajoitetuksi ajaksi. Tällaisesta henkilöstä käytettiin nimitystä "aisymnētēs" (). Nämä tulee kuitenkin erottaa varsinaisista tyranneista, joita ei valittu äänestämällä, vaan jotka saivat vallan usein jonkinlaisessa vallankaappauksessa tai väkivaltaisessa tapahtumassa, kuten luomalla ympärilleen henkivartijoiden joukon tai kaappaamalla haltuunsa kaupungin akropoliin. Samalla tavalla tyrannit tulee erottaa aidoista kuninkaista, joiden valta ei perustunut vallananastukseen vaan perittyyn asemaa.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Varhaisia tyranneja oli Orthagoras, joka perusti Sikyonin tyrannian noin vuonna 672 eaa. Tämän lähes sata vuotta hallinneen tyrannian myöhempiin edustajiin kuului esimerkiksi Kleisthenes Sikyonilainen, joka oli ateenalaisen Kleistheneen isoisä. Tunnetuimpia varhaisia tyranneja on Kypselos, joka sai vallan Korintissa ajamalla bakkhiadit pois kaupungista vuonna 656 eaa. Bakkhiadit olivat tehneet kaupungista taloudellisesti kukoistavan, mutta hallinneet väkivaltaisesti. Kypselos, joka oli itse bakkhiadeja äitinsä puolesta, nautti suosiota ”kansanmiehenä”, ja valtaan päästyään nujersi muun aristokratian. Kaupunki jatkoi kukoistustaan Kypseloksen aikana. Hänen kuoltuaan tyrannina jatkoi hänen poikansa Periandros, joka luettiin Kreikan seitsemän viisaan joukkoon.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Muita varhaisia tyranneja olivat Pantaleon Pisalainen, joka sai Olympian kisat kotikaupungilleen elisläisiltä noin vuonna 644 eaa.; sekä Theagenes Megaralainen, joka oli ateenalaisen Kylonin appi. Ateenalainen Peisistratos, joka yritti nousta tyranniksi ensimmäisenä kerran vuonna 561 eaa., karkotettiin kahdesti ja sai lopulta valtansa vakiinnutettua vuonna 546 eaa., oli poikineen manner-Kreikan viimeisiä tyranneja.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Sisiliassa, jossa tyranniat erityisesti kukoistivat, varhaisista tyranneista tärkeimpiä olivat Falaris Akragaslainen, joka nousi valtaan vuonna 568 eaa.; Theron Akragaslainen; Gelon, joka voitti karthagolaiset yhdessä Theronin kanssa vuonna 480 eaa.; sekä Gelonin veli Hieron. Egeanmeren saarilla vaikuttivat erityisesti Lygdamis Naksoslainen ja Polykrates Samoslainen. Miletoksessa vaikuttivat puolestaan Histiaios ja Aristagoras, vaikkakaan nämä eivät tarkemmin ottaen olleet varsinaisia tyranneja vaan liittyivät Persian hallintoon.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Tyrannioiden taantumiseen vaikuttivat muun muassa joidenkin tyrannien oma käytös, kuten korruptio, joutilas ylellisyys, hallinnon väkivaltaisuus ja erilaiset ylilyönnit. Joidenkin tyrannien huono käytös saattoi kaikki tyrannit huonoon maineeseen. Tyranniaa ei useinkaan pystytty periyttämään menestyksellisesti isältä pojalle: vaikka isä olikin toiminut tyrannina hyvin, poika ei usein noudattanut esimerkkiä. Vain harvat tyranniat jatkuivat yli kolmen sukupolven.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Samaan aikaan kansan itsetunto nousi ja ihmiset alkoivat keskustella eri valtiomuotojen eduista, mikä johti vaatimuksiin demokratiasta. Manner-Kreikassa Sparta vaikutti monen tyrannin karkottamiseen, sillä vaikka se ei ollut puhdas demokratia, vaan hallinnoltaan yhdistelmä oligarkiaa, demokratiaa ja monarkiaa, tyrannia oli monella tavalla kauhistus sen perinteiselle doorilaiselle valtiomuodolle eikä kaupungissa harvoina ollut koskaan tyranniaa. Toisaalta Sparta halusi kasvattaa valtapiiriään, ja tyrannien kaataminen oli hyvä tapa näyttäytyä positiivisessa valossa.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Tyrannioiden kaatumisen jälkeen useimmat doorilaiset kaupungit kehittyivät oligarkioiksi, joonialaiset demokratioiksi. Tyrannia säilyi kuitenkin erityisesti Sisiliassa. Sen myöhempien aikojen tyranneista merkittävimpiä olivat Syrakusan Dionysios I ja Dionysios II sekä Hieron II, joka otti kuninkaan arvonimen ottaakseen etäisyyttä tyranniaan. Dionysios I nousi valtaan sotapäällikkönä vuonna 406 eaa. aikana, jolloin pelättiin Karthagoa. Hallittuaan 38 vuotta hän siirsi vallan pojalleen Dionysios II:lle, joka oli kaikin tavoin isäänsä huonompi hallitsijana. Dion karkotti Dionysioksen, mutta tämä nousi myöhemmin takaisin valtaan. Lopulta hänet kukisti Timoleon, joka palautti vapauden Sisilian kaupungeille.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Tyrannia ja kuninkuus erosivat toisistaan ennen kaikkea nimen ja vallan alkuperän kautta, ei sen kautta, kuinka henkilö käytti valtaansa. Tyrannit olivat itse usein taustaltaan aristokraattisia, mutta nojautuivat suurten kansanryhmien tukeen. Tyrannin valta ei aina ollut täysin ehdotonta, ja kuninkaalla saattoi olla jopa enemmän valtaa. Tyrannioissa tyrannilla ei yleenä ollut kuninkaan arvonimeä, vaikkakin jotkut tyrannit saattoivat ottaa tällaisen nimen. Tyranniat eivät olleet myöskään perinnöllisiä kuninkuuksia, vaikkakin yleensä valta alettiin käytännössä periyttää isältä pojalle tai muulle sukulaiselle.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Kreikkalaista tyranniaa luonnehti ennen kaikkea se, että sitä eivät sitoneet mitkään lait, eikä sen vallankäytölle ollut muitakaan rajoitteita minkään muun auktoriteetin taholta. Sitä rajoittivat lähinnä tyrannin oma luonne ja suhtautuminen, pelko tai ajan henki. Tyrannit saattoivat pitää aiemmat lait voimassa ja tukea näin yhteiskunnan vakautta. Tyrannit pitivät tarkasti silmällä erityisesti ylimystöä ja rikkaita, ja lähettivät näitä usein maanpakoon tai jopa surmauttivat näitä. Tyranneilla oli usein ulkomaisista palkkasotilaista koostunut henkivartiosto, joiden avulla nämä hallitsivat kansaa kotikaupungissaan. Tyrannit ryhtyivät kuitenkin vain harvoin sotiin, etteivät antaisi kansalle tilaisuutta tehdä kansannousu tyrannin ollessa poissa sotaretkellä.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Kreikkalaisten tyrannien valta ei alun perin ollut erityisen julmaa, eikä nimeen liittynyt ainakaan alussa samanlaisia mielleyhtymiä vallan väärinkäytöstä kuin nykyään. Useita tyranneja kiitettiin hyvästä ja maltillisesta hallinnosta. Myöhempinä aikoina, kun tyrannit eivät enää olleet yhtä yleisiä, tyrannin nimestä tuli moite samalla tavalla kuin kuninkaan ("rex") nimestä Roomassa.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Tyrannit pyrkivät usein kehittämään taloutta, ja monissa kaupungeissa tyrannian aika oli tässä mielessä suurta kukoistuskautta ainakin aikaisempaan verrattuna. Tässä kunnostautuivat erityisesti Kypselos ja Peisistratos. Tyrannit aloittivat usein suuria rakennushankkeita toisaalta oman maineensa ikuistamiseksi, toisaalta kansan pitämiseksi työllistettynä. Monet kaikkein suurimmat temppelihankkeet olivat tyrannien alullepanemia. Polykrates aloitti Samoksen Heraionin uusimisen ja Peisistratos Ateenan Olympoksen Zeuksen temppelin rakennuttamisen. Usein hankkeet jäivät kesken vallan vaihduttua.


title: Tyrannia antiikin Kreikassa

text: Ainakin seuraavat polikset olivat valtiomuodoltaan tyrannioita jossakin vaiheessa historiaansa (ajoitustiedot osin summittaisia):


title: Kainaattireseptori

text: Kainaattireseptorit (KAR) ovat ionikanaviin kuuluvia glutamaattireseptoreita (iGluR), joiden luonnollinen aktivoiva eli agonistinen välittäjäaine on L-glutamaatti. KAR:ien lisäksi samaan iGluR-ryhmään kuuluvat AMPA- ja NMDA-reseptorit. Aktivoituessaan KAR:ät läpäisevät lähinnä K- ja Na-ioneita, joka aiheuttaa solukalvon depolarisaation. Tätä seuraa solutyypistä ja sen sijainnista riippuvat tapahtumat. Jotkin KAR:ät voivat rakenteestaan riippuen läpäistä myös Ca-ioneita. Liiallinen Ca-pitoisuuden kasvu hermosoluissa voi aiheuttaa eksitotoksisen vaikutuksen.


title: Kainaattireseptori

text: KAR:ät on nimetty eksitotoksisen kaiinihapon mukaan, jonka ionimuoto on nimeltään kainaatti. Kaiinihappo on valikoivampi agonisti KAR:ille kuin muille iGluR:ille ja kaiinihapon avulla KAR:ät löydettiin 1980-luvun alkupuolella. Kaiinihappo eristettiin 1953 "Digenea simplex" punalevästä.


title: Kainaattireseptori

text: KAR:ät jaetaan neljään osaan kuten muutkin iGluR:ät (AMPAR ja NMDAR):


title: Kainaattireseptori

text:
KAR:ät ovat tetrameerejä eli ne koostuvat 4:stä proteiinialayksiköstä. KAR:ien alayksikköjä on ihmisillä 5 (vanhentunut nimitys on suluissa):
GluK4- ja Gluk5-yksikköjä kutsutaan usein suuren affiniteetin yksiköiksi, sillä niihin sitoutuu muita voimakkaammin kainaatti. Kutakin edeltävää yksikköä koodaa vastaavasti geeni "GRIK1, GRIK2, GRIK3, GRIK4" ja "GRIK5". Geenien mRNA:n vaihtoehtoinen silmukointi CTD-alueella tuottaa ihmisillä yksiköistä seuraavanlaisia yksikkömuotoja:


title: Kainaattireseptori

text: Ihmisillä GluK1:n ATD-alueen silmukointi voi tuottaa vielä muodot GluK1-1 ja GluK1-2. Lisäksi ainakin ihmisillä GluK1 ja GluK2 voivat läpikäydä silmukoinnin lisäksi muita mRNA:n muokkauksia. Yksi näistä on GluK1:n Q/R-muutos P-silmukkamotiivin sisältävällä M2-alueella. Muutoksessa aminohappoketjun tietty glutamiini (Q) muuttuu arginiiniksi (R). Arginiinimuodon (GluK1-(R)) Ca kaltaisten divalenttisten kationien ionikanavan läpäisyky on heikentynyt suhteessa glutamiinimuotoon (GluK1-(Q)).


title: Kainaattireseptori

text: GluK4- tai GluK5-tyyppiset yksiköt eivät voi muodostaa yksistään KAR:ää, mutta GluK1-3 voivat. Toimivan KAR:än muodostavat yksiköt voivat sisältää pelkästään samoja yksikköjä, jolloin tetrameeri ovat homomeeri. Osa yksiköistä voi olla eri, jolloin yhdistelmä on heteromeeri. Heteromeerit ovat yleisempiä eliöissä. Esimerkiksi K2/K5-KAR heteromeeri on nisäkkäiden hermoston yleisin KAR. Nimilyhenne tarkoittaa KAR:ää, joka sisältää 2 kpl GluK2-yksikköjä ja 2 kpl GluK5-yksikköjä. Reseptorissa samanlaiset yksiköt eivät useinkaan ole keskenään vierekkäin.


title: Kainaattireseptori

text: KAR:iä löytyy keskushermostosta, jossa ne säätelevät hermosolujen välistä viestintää. Esimerkiksi presynaptiset KAR:ät voivat tarkemmasta sijainnistaan riippuen osaltaan mm. tehostaa tai heikentää glutamaatin ja GABA:n vapautumista hermosoluista. KAR:ät voivat myös tehostaa tai hillitä muun glutaminergisen hermoston ärsykeherkkyyttä. Edeltävät toiminnot välittyvät monimutkaisten tapahtumaketjujen kautta ja ne ovat rajoittuneet vain tiettyihin solutyyppeihin ja hermoston alueisiin. Poikkeavaa KAR:issä muihin iGluR:iin verrattuna on mm. se, että joidenkin hermosolujen KAR:ien vaikutuksista välittyvät tiettävästi G-proteiinikytkentäisesti.


title: Kainaattireseptori

text: Kilpailevia agonisteja (sitoutumiskohteet suluissa):


title: Kainaattireseptori

text: Kilpailevia antagonisteja (sitoutumiskohteet suluissa):


title: Barathron

text: Barathron (, myös , ”Kuoppa”) oli antiikin ajan Ateenassa syvä kuoppa, johon rikolliset ja teloitettujen ruumiit heitettiin. Se sijaitsi Keiriadain demoksessa kaupungin luoteisosassa kaupunginmuurien ulkopuolella.


title: Barathron

text: Varhaisin maininta Barathronista on persialaissotien ajalta 400-luvun eaa. alkupuolelta, jolloin ateenalaiset heittivät sinne Dareioksen lähettiläät, ja sitä käytettiin vielä ainakin 300-luvulla eaa. Pyövelistä käytettiin nimitystä ”se joka on kuopan reunalla” ().


title: Barathron

text: Spartassa Ateenan Barathronia vastasi Kaiadas.


title: Diakria

text: Diakria (, ), myös Epakria (, ) tai Hyperakria (, ) oli antiikin Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion hallussa olleen alueen koillisosan vuoristoisen alueen nimitys Kreikassa.


title: Diakria

text: Diakria sijaitsi koilliseen Attikan tasangosta ja käsitti Parnes- ja Pentelikon-vuorten ja meren välisen alueen. Siihen kuului oletettavasti myös rannikko etelään aina Brauroniin saakka. Diakrian ainoa tasaisempi alue oli Marathonin tasanko, joka avautui merelle. Alueen koillispäässä sijaitsee vuori, joka on todennäköisesti sama kuin antiikin Felleus. Ateenalaiset ottivat sen nimen käyttöön mistä tahansa kallioisesta vuoresta, joka sopi vuohien laiduntamiseen.


title: Diakria

text: Epakria joko vastasi nimenä Diakriaa tai oli enemmän siellä sijainneen kyläkunnan tai muun asutuksen nimi. Perinteisen ateenalaisen käsityksen mukaan Epakria oli yksi Attikan alueen kahdestatoista alkuperäisestä Kekropsin perustamasta kaupungista tai kyläkunnasta, joista Ateenan kaupunkivaltio muodostettiin "synoikismoksessa", joka myyteissä laitettiin Theseuksen nimiin. Kreikkalaiset itse sijoittivat Attikan synoikismoksen niinkin kauas kuin vuoteen 1259/1258 eaa. Myytillä ei kuitenkaan välttämättä ole juurikaan historiallisia perusteita.


title: Diakria

text: Diakrian asukkaista käytettiin etnonyymejä "Diakreis" ja "Diakrioi" (), ja joskus myös nimeä "Hyperakrioi" (), koska nämä asuivat vuorten toisella puolella kaupungista katsottuna. Nämä ”vuoristolaiset” olivat köyhempää kansaa verrattuna tasankojen vauraampaan väkeen. Tällä oli merkitystä Ateenan 500-luvun eaa. puolueriidoissa, ja Peisistratos nousi näiden avulla Ateenan tyranniksi vuonna 561 eaa.


title: Kaiadas

text: Kaiadas (, ) tai Keadas (, ) oli antiikin ajan Spartassa syvä rotko tai halkeama, johon heitettiin kuolemaantuomitut rikolliset sekä perinteisen käsityksen mukaan myös elinkelvottomiksi todetut lapset. Se sijaitsi Taygetos-vuorella.


title: Kaiadas

text: Kaiadas on tulkittu samaksi kuin niin kutsuttu Trýpin luola Trýpin kylän lähellä, noin kymmenen kilometriä nykyisestä Spártista länteen Kalamátaan johtavan tien varrella. Luola on noin 50 metriä pitkä kallionhalkeama ja vastaa monin tavoin antiikin aikaisia kuvauksia Kaiadaksesta. Sieltä on löydetty muun muassa ihmisten luita. Luut ovat kuitenkin enimmäkseen aikuisten luita, ja ainoastaan yksi luuranko kuuluu noin 10-vuotiaalle lapselle. Tämän perusteella on kyseenalaistettu, heitettiinkö Kaiadakseen todella myös lapsia.


title: Kaiadas

text: Kaiadas mainitaan muun muassa sotapäällikkö Pausaniaan tapauksessa, sillä spartalaiset olivat aikeissa heittää tämänkin ruumiin Kaiadakseen, mutta päättivät lopulta haudata sen. Herodotos mainitsee spartalaisten heittäneen Dareioksen lähettiläät kaivoon, mutta tätä ei yhdistetä missään Kaiadakseen.


title: Kaiadas

text: Ateenassa Kaiadasta vastasi Barathron.


title: Kavoúri

text:
Kavoúri (), antiikin Zoster (), on niemi Attikan niemimaan lounaisrannikolla Kreikassa. Se sijaitsee jotakuinkin Pireuksen ja Soúnion (antiikin Sunion) niemen puolessa välissä. Nykyisin sillä sijaitsee Vouliagménin kaupunki, ja sen alue kuuluu Vári-Voúla-Vouliagménin kuntaan.
Kavoúrin niemi on Ymittós-vuoren (Hymettos) jatke, joka työntyy Saroninlahteen. Niemellä on kolme kärkeä, joista läntinen tunnetaan nimellä Megálo Kavoúri (”Suuri Kavoúri”) ja keskimmäinen nimellä Mikró Kavoúri (”Pieni Kavoúri”). Antiikin aikana nimi Zoster viittasi ilmeisesti lähinnä jälkimmäiseen, joka on niemenkärjistä uloin. Sillä sijaitsee nykyisin Vouliagménin Laimóksen kaupunginosa. Sen itäpuolelle muodostuu lahti, jonka ŕannalla on Vouliagménin keskusta. Saroninlahdessa niemenkärjen edustalla sijaitsee pieni Flévesin saari.


title: Kavoúri

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Zoster oli paikka, jossa Leto alkoi hellittää vyötään valmistautuessaan synnyttämään Apollonin, mikä tapahtui myöhemmin Deloksella. Antiikin aikana niemi oli Halai Aiksonideen demoksen aluetta. Siellä oli Athenelle, Apollonille, Artemiille ja Letolle omistettu alttari sekä Apollon Zosterin temppeli, jonka varhaisin vaihe on ajoitettu noin vuoteen 500 eaa. Arkeologisissa kaivauksissa on löydetty myös varhaisen helladisen kauden asutuksen jäänteitä sekä linnoitteita Ptolemaios II:n ja Khremonideen sodan ajalta vuosilta 267–261 eaa.


title: Leipsydrion

text: Leipsydrion (, ) oli antiikin aikainen asutus ja linnoitus Attikassa lähellä Ateenaa. Se sijoitetaan Parnes-vuoren etelärinteeseen Attikan tasangon pohjoislaidalle, jonkin verran ylärinteeseen Paionidain demoksesta.


title: Leipsydrion

text: Leipsydrionin nimi tarkoitti ”vedetöntä” tai ”vähävetistä” (< ). Sitä ei luettu Attikan demosten joukkoon. Alkmeonidit linnoittivat Leipsydrionin vuonna 514 eaa. Hipparkhoksen murhan jälkeen yrittäessään vapauttaa Ateenan Peisistratoksen suvun tyranniasta. Yritys kuitenkin epäonnistui, ja Peisistratidit saivat vallattua linnoituksen.


title: Leipsydrion

text: Parnes-vuoren eli nykyisen Párnithan etelälaidalta Korakofolézan (Κορακοφολέζα, 580 metriä) huipulta on löydetty linnoitteiden jäänteitä, jotka on ajoitettu 300-luvulle eaa. Paikalla on säilynyt kahden metrin paksuista muuria noin 1,2 metrin korkeudelta. Ne on paremman puutteessa yhdistetty Leipsydrioniin.


title: Työväen tietokirja

text: Työväen tietokirja – työläisille välttämättömiä tietoja valtiollisista ja yhteiskunnallisista asioista on vuonna 1922 julkaistu suomalainen yhteiskunnallisia aiheita käsittelevä hakuteos, jonka toimittivat sosiaalidemokraattista työväenliikettä edustaneet henkilöt. Sen oli tarkoitus tarjota julkisessa elämässä käsitellyistä yhteiskunnallisista ja poliittisista aiheista helppokäyttöistä sekä työläisten tarpeita ja ”työväen ajatustapaa” vastaavaa tietoa, jota muu tietokirjallisuus ja koululaitos eivät tarjonneet. Teoksen kustansi Työväen Sanomalehti Oy.


title: Työväen tietokirja

text: "Työväen tietokirja" sisältää 97 artikkelia, joiden aiheet liittyvät yhteiskuntaan, historiaan ja Suomen poliittiseen järjestelmään. Teoksen julkaisun taustalla olivat sekä kansansivistykselliset että aatteelliset pyrkimykset. Toimituskuntaan kuuluivat Hannes Ryömä, Väinö Voionmaa, Väinö Hupli, Lauri af Heurlin ja Taavi Tainio, joista kaikki olivat SDP:n tärkeitä vaikuttajia ja kaikki paitsi af Heurlin myös kansanedustajia. Toimitussihteerinä oli aluksi Hupli ja myöhemmin Roope Tuhti. Artikkeleiden kirjoittajiin kuuluivat muun muassa Mikko Ampuja, J. W. Keto, Matti Paasivuori, Miina Sillanpää, Hjalmar Eklund, V. J. Kostiainen, Hulda Salmi, Svante Lehtonen , J. E. Janatuinen ja Heikki Laakso. Kustannusyhtiö Tammi julkaisi vuonan 1951 "Työväen tietokirjasta" uudistetun laitoksen.


title: Paralia (Attika)

text: Paralia (, ”Rannikko”) tai Paralos () oli antiikin Attikan alue, joka käsitti nimensä mukaisesti Attikan niemimaan eteläosan rannikkoalueet. Se ulottui lännestä Zosterin niemeltä etelään Sunionin niemelle ja sieltä koilliseen Brauroniin saakka. Joskus nimellä viitattiin koko alueeseen Hymettos-vuoren itäpuolella.


title: Paralia (Attika)

text: Paralia oli yksi Attikan viidestä maantieteellisestä pääalueesta Thriasian ja Ateenan tasankojen sekä Diakrian ja Mesogaian ohella. Paralian alue oli kukkulaista ja karua, mutta siellä sijaitsivat Laurionin hopeakaivokset.


title: Paralia (Attika)

text: Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. nimi sai teknisemmän merkityksen, sillä yksi Attikan demosten trittys-jaossa käytetystä kolmesta alueesta oli myös nimeltään "Paralia". Siihen kuului demoksia myös maantieteellisen Paralian ulkopuolelta muun muassa läntisestä ja koillisesta Attikasta. Klassisella kaudella Paralian kymmeneen trittykseen kuului yhteensä 46 demosta.


title: Tetrakomoi

text: Tetrakomoi (, myös ) oli antiikin Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion hallussa olleen alueen osa Kreikassa. Se käsitti neljä demosta Attikan lounaisrannikolla. Ne olivat Pireus, Faleron, Thymaitadai ja Ksypete.


title: Tetrakomoi

text: Tetrakomoi oli mainitun neljän kylän yhteenliittymä jo esihistoriallisella ajalla. Ainakin historiallisella ajalla sen merkitys oli pääasiassa uskonnollinen, ja sitä yhdisti Herakleen kultti ja tälle omistettu pyhäkkö "Tetrakōmon Hērakleion". Tähän liittyi omat juhlat ja kisat, joissa kilpailtiin urheilussa, laulussa ja tansissa. Ne järjestettiin vielä ainakin klassisen kauden lopulla vuonna 330/329 eaa.


title: Tetrakomoi

text: Perinteisen ateenalaisen käsityksen mukaan Tetrakomoi oli yksi Attikan alueen kahdestatoista alkuperäisestä Kekropsin perustamasta kaupungista tai kyläkunnasta, joista Ateenan kaupunkivaltio muodostettiin "synoikismoksessa", joka myyteissä laitettiin Theseuksen nimiin. Kreikkalaiset itse sijoittivat Attikan synoikismoksen niinkin kauas kuin vuoteen 1259/1258 eaa. Myytillä ei kuitenkaan välttämättä ole juurikaan historiallisia perusteita.


title: Tetrakomoi

text: Kleistheneen uudistuksissa vuonna 508 eaa. Tetrakomoin demokset jaettiin ilmeisesti tarkoituksella eri fyleihin vanhojen klikkien purkamiseksi. Tämän jälkeen Pireus ja Thymaitadia kuuluivat Hippothontis-fyleen, Faleron Aiantis-fyleen ja Ksypete Kekropis-fyleen. Tetrakomoi säilyi tämän jälkeen mahdollisesti sen Hippothontis-fylen trittyksen nimenä, johon Pireus ja Thymaitadia kuuluivat.


title: Tetrapolis (Attika)

text: Tetrapolis (, ”Nelikaupunki”) oli antiikin Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion hallussa olleen alueen osa Kreikassa. Se käsitti neljä demosta Attikan koillisosassa. Ne olivat Marathon, Oinoe, Probalinthos ja Trikorythos.


title: Tetrapolis (Attika)

text: Tetrapoliin nimi käsitettiin alun perin ilmeisesti erisnimeksi, joka tarkoitti yhtä kaupunkia, joka on muodostettu neljästä osasta (”Nelikaupunki”); ei neljää erillistä kaupunkia (”Neljä kaupunkia”). Se oli ilmeisesti luotu jonkinlaisena "sympoliteiana" jo hyvin varhaisina aikoina. Tetrapoliin kansalaisista käytettiin demonyymiä "Tetrapoleus" (). Sillä oli oma hallinto sekä omat kultit ja syntymyytti. Klassisen kauden ateenalaiset katsoivat, että Tetrapolis olisi varhaisina aikoina ollut jopa itsenäinen polis eli kaupunkivaltio. Tälle ei kuitenkaan ole nykynäkemyksen mukaan perusteita, sillä koillisen Ateenan alueelta ei ole tehty tähän viittaavia arkeologisia löytöjä ennen noin vuotta 800 eaa. Näin ajatus Tetrapoliista varsinaisena poliksena on saattanut syntyä vasta 600–500-luvuilla eaa., ja se on mahdollisesti syntynyt tuonaikaisten maantieteeseen perustuneiden Ateenan puolueriitojen seurauksena.


title: Tetrapolis (Attika)

text: Perinteisen ateenalaisen käsityksen mukaan Tetrapolis oli yksi Attikan alueen kahdestatoista alkuperäisestä Kekropsin perustamasta kaupungista tai kyläkunnasta, joista Ateenan kaupunkivaltio muodostettiin "synoikismoksessa", joka myyteissä laitettiin Theseuksen nimiin. Kreikkalaiset itse sijoittivat Attikan synoikismoksen niinkin kauas kuin vuoteen 1259/1258 eaa. Erään nykyaikaisen teorian mukaan prosessi olisi ollut pidempi, ja Tetrapolis olisi yhdistetty Ateenaan viimeisten alueiden joukossa vasta noin 600-luvulla eaa., samoin kuin esimerkiksi Eleusis. Yhtä mahdollista on kuitenkin sekin, ettei myytillä ole juurikaan historiallisia perusteita.


title: Tetrapolis (Attika)

text: Ajan kuluessa Tetrapolis-nimi jäi pois käytöstä joko synoikismoksen seurauksena tai muutoin alueen tultua kiinteämmin osaksi Ateenaa. Sen osista tuli neljä erillistä demosta. Kleistheneen uudistuksissa noin 508 eaa. Tetrapoliin demokset jaettiin ilmeisesti tarkoituksella eri fyleihin vanhojen klikkien purkamiseksi. Tämän jälkeen Probalinthos kuului Pandionis-fyleen, kun muut kolme demosta kuuluivat Aiantis-fyleen.


title: Kynósoura (Attika)

text: Kynósoura (), antiikin Kynosura ( tai "Kynosoura", ”Koiranhäntä”; ), on niemi Attikan itärannikolla Kreikassa. Se sijaitsee nykyisen Marathónaksen kunnan alueella.


title: Kynósoura (Attika)

text: Niemi on kapea ja kiemurainen ja saanut nimensä koiranhäntää muistuttavasta ulkonäöstään. Se toimii eräänlaisena luonnollisena aallonmurtajana Marathónaksenlahdelle. Niemi on suojeltu osana Schiniáksen kansallispuistoa ja Natura 2000 -aluetta.


title: Kynósoura

text: Kynósoura (), antiikin Kynosura ( tai "Kynosoura", ”Koiranhäntä”; ), voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:


title: Selma Des Coudres

text: Selma Des Coudres , (s. Plawneek , latv. Pļavnice, 2. tammikuuta 1883 Riika – 4. tammikuuta 1956 Fŭrstenfeldbruk) oli latvialaissyntyinen, Saksassa uransa luonut taidemaalari. Hänen tyylisuuntansa olivat art nouveau, ekspressionismi ja japonismi.


title: Havutikaskuoriainen

text: Havutikaskuoriainen eli havupuuntikaskuoriainen ("Trypodendron lineatum") on kaarnakuoriainen alaheimoon ja tikaskuoriaisten ("Trypodendron") sukuun kuuluva laji. Aikuiset havutikaskuoriaiset ovat pituudeltaan 3,0-3,5 mm ja niiden peitinsiivet ovat ruskeanmustat ja pitkittäisjuovaiset. Havutikaskuoriaiset aikuistuvat heinä - elokuussa ja niiden elinkierto on yksivuotinen.


title: Havutikaskuoriainen

text: Laji pilaa havupuutavaraa kaivamalla pintapuuhun pitkiä tikapuumaisia käytäviä. Havutikaskuoriaisemot istuttavat käytäviin sienirihmastoa jalattomille valkeille toukilleen syötäväksi. Emot pysyttelevät käytäväverkoston suulla säädellen käytäviin pääsevän kosteuden määrää siten, että käytävissä olevan sienirihmaston kasvualosuhteet pysyvät edullisina. Käytävät eivät ulotu sydänpuuhun, mutta käytävien ympäriltä puuaine mustuu. Käytävien vuoksi vioittunut sahatavara ei kelpaa vientiin, vaikka se on teknisesti kelvollista moniin tarkoituksiin.


title: Havutikaskuoriainen

text: Havutikaskuoriainen ei vioita eläviä puita vaan se iskee tuoreisiin, juuri kuolleisiin tuulenkaatoihin, kuorelliseen puutavaraan, kantoihin sekä pystyyn kuolleisiin puihin, joissa puun kosteusolot ovat säilyneet sopivina. Laji elää erityisesti varjoisilla paikoilla kasvaneiden juuri kuolleiden mäntyjen, kuusten ja lehtikuusten puuaineessa.


title: Havutikaskuoriainen

text: Havutikaskuoriainen muistuttaa sen läheistä sukulaista lehtitikaskuoriaista ("Trypodendron signatum").


title: Havutikaskuoriainen

text: Havutikaskuoriaista saalistaa luonnossa ainakin isomuurahaiskuoriainen (Thanasimus formicarius).


title: Arjessa

text: Arjessa Oy on ruotsalaisen hoivapalveluyhtiö Humanan tytäryhtiö. Toukokuussa 2016 Kilpailu- ja kuluttajavirasto hyväksyi Humana AB:n ja Arjessa Oy:n välisen yrityskaupan.


title: Päivi Åstedt-Kurki

text: Päivi Marjatta Åstedt-Kurki (o.s. Åstedt, s. 28. tammikuuta 1957 Hollola) on suomalainen sairaanhoitaja, terveydenhuollon tohtori ja Tampereen yliopiston hoitotieteen professori (1998-).


title: Päivi Åstedt-Kurki

text: Vuoden 2014 loppupuoleen mennessä hän oli julkaissut yli 250 tieteellistä julkaisua, kongressijulkaisua ja yleistajuisia artikkeleita hoitotieteestä, erityisesti perhehoitotieteen alalta. Hän on saanut myös kansainvälistä tunnustusta perhehoitotieteen edistämisestä Suomessa ja kansainvälisesti (muun muassa Distinguished contribution to family nursing -palkinto, 2009).


Euroopan karsinnat salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailuihin 2019 järjestetään tammi-helmikuussa Puolassa ja Slovakiassa 30.1.–3.2.2019. Karsintoihin osallistuu 18 joukkuetta, joista 10 pääsee joulukuussa pelattavaan MM-lopputurnaukseen. Belgia osallistuu karsintoihin ensimmäistä kertaa.


title: Euroopan karsinnat salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailuihin 2019

text: Joukkueet pelaavat neljässä 4-5 joukkueen lohkoissa. Lohkoissa pelataan yksinkertainen sarja jonka jälkeen jokaisen lohkon kaksi parasta ja kaksi parasta lohkokolmosta pääsee MM-lopputurnaukseen. Kisaisäntä Sveitsi ei osallistu karsintoihin.


title: Cavendish-banaani

text: Cavendish-banaani on kääpiöbanaanin triploidinen muoto. Se on ollut eniten viljelty banaanilajike 1950-luvulta alkaen. Silloin aikaisemmin suositun Gros Michel -lajikkeen banaaneihin levisi panamantaudiksi kutsuttu sienitauti. Cavendish-banaani on tälle taudille vastustuskykyisempi, mutta taudista leviävä uusi muunnelma uhkaa myös sitä.


title: Cavendish-banaani

text: Joseph Paxton kasvatti ensimmäisen Cavendish-banaanin, joka sai nimensä hänen työnantajansa, Devonshiren 6. herttuan, William Cavendishin mukaan. Paxton kasvatti Chatsworthin kartanon kasvihuoneissa banaaneita vuodesta 1830, jolloin hän hankki ensimmäiset kasvit Mauritiukselta. Vuonna 1835 Paxtonin kasvit tuottivat ensimmäistä kertaa hedelmiä. Hän lähetti kasveistaan pistokkaita lähetyssaarnaajien mukana eri puolille maailmaa.


title: Cavendish-banaani

text: Cavendish-banaani ei ole yksi klooni vaan kloonien ryhmä, ja siksi sen luokittelusta on erilaisia käsityksi, samoin kuin siitä, kuka pitäisi nimetä sen kasvitieteelliseksi auktoriksi.


title: Jeremi Wehmas

text: Jeremi Wehmas (s. 1. joulukuuta 1998 Tampere) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Tapparaa. Hän pelannee lähinnä seuran A-nuorissa, joiden kapteenina Wehmas toimii.


title: Jeremi Wehmas

text: Wehmas on Tapparan oma kasvatti. Hän oli kaudella 2014–2015 seuran B2-nuorten tehokkain puolustaja tehoilla 10+22=32, joilla Wehmas sijoittui B2-nuorten SM-sarjan puolustajien pistepörssissä kolmanneksi. Kaudella 2015–2016 Wehmas toimi Tapparan B-nuorten kapteenina. Kaudella 2017–2018 hän nousi seuran A-nuorten kapteeniksi.


title: Jeremi Wehmas

text: Kaudella 2018–2019 Wehmas debytoi miesten peleissä. Joulukuussa 2018 hän pelasi kaksi ottelua lainalla Mestis-joukkue TuTossa. Wehmas debytoi Tapparan SM-liigajoukkueessa 30. tammikuuta 2019 vieraissa Porin Ässiä vastaan. Hänelle avautui paikka joukkueen kokoonpanosta, kun Tapparan puolustuksesta olivat sivussa sekä Veli-Matti Vittasmäki, Elias Fälth että Juho Rautanen. Wehmas merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 3.53 minuuttia.


title: Beninin politiikka

text: Beninin politiikka on osa presidenttijohtoista edustuksellista demokraattista tasavaltaa ja monipuoluejärjestelmää, jossa Beninin presidentti on sekä valtionpäämies että hallituksen päämies. Hallitus käyttää toimeenpanovaltaa. Lainsäädäntövalta kuuluu sekä hallitukselle että lainsäätäjälle. Oikeuslaitos on riippumaton toimeenpano- ja lainsäädäntövallasta. Nykyinen poliittinen järjestelmä perustuu Beninin vuoden 1990 perustuslakiin ja sitä seuranneeseen siirtymiseen demokratiaan vuonna 1991. Economist Intelligence Unit on arvioinut Beninin "hybridihallinnoksi" vuonna 2018.


title: Beninin politiikka

text: Dahomeyn kuningaskuntaa (jonka rajat ulottuivat laajemmalle kuin nykyiseen Beniniin) hallitsi 1600-luvulta siirtomaa-aikaan hallitsija, joka tunnetaan nimellä "oba". Dahomey oli Ranskan siirtomaa vuosina 1892–1960, ja maa itsenäistyi vuonna 1960.


title: Beninin politiikka

text: Vuosina 1960–1972 Beninissä järjestettiin useita sotilasvallankaappauksia (maa oli vuoteen 1975 asti Dahomeyn tasavalta), jotka johtivat moniin hallinnon muutoksiin. Viimeisessä nousi valtaan majuri Mathieu Kérékoun voimakkaasti marxilais-leniniläistä periaatetta soveltavan järjestelmän johtajana. Beninin kansantasavallassa valta oli kokonaan Beninin kansan vallankumouksellisella puolueella (PRPB) 1990-luvun alkuun saakka.


title: Beninin politiikka

text: Ranskan ja muiden demokraattisten maiden rohkaisemana Kérékou kutsui koolle kansalliskokouksen, joka otti käyttöön uuden demokraattisen perustuslain ja järjesti presidentin- ja eduskuntavaalit. Kérékoun tärkein vastustaja presidentinvaalissa ja lopullinen vaalin voittaja oli pääministeri Nicéphore Soglo. Soglon kannattajat saivat enemmistön myös Kansalliskokouksessa.


title: Beninin politiikka

text: Benin oli ensimmäinen Afrikan maa, joka saattoi onnistuneesti päätökseen siirtymisen diktatuurista moniarvoiseen poliittiseen järjestelmään. Maaliskuussa 1995 pidetyn kansalliskokouksen vaalin toisella kierroksella Soglon poliittinen puolue Parti de la Renaissance du Benin oli suurin yksittäinen puolue, mutta se ei saanut suurta enemmistöä. Aktiivisesta politiikasta virallisesti eläkkeelle jääneen entisen presidentin Kérékoun kannattajien muodostaman puolueen menestys kannusti Kérékoua osallistumaan menestyksekkäästi sekä vuoden 1996 että vuoden 2001 presidentinvaaleihin.


title: Beninin politiikka

text: Benin hyväksyi uuden perustuslain vuonna 1990 osittain Neuvostoliiton romahtamisen ja sitä seuranneen tilanteen takia, kun supervalta ei enää myöntänyt taloudellista tukea. Tämä johti maan talouskriisiin. Uuden perustuslain määrä oli vuonna 1990 avata ja vapauttaa poliittinen järjestelmä ja talous. Sen päätavoitteita ovat lakiin sisältyneinä oikeudellinen vastuu, avoimuus, uskonnonvapaus, lehdistönvapaus, valtionhallinnon valtajärjestelmien erottaminen, lakko-oikeus, yleinen äänioikeus (18-vuotiaana) ja oikeuslaitoksen riippumattomuus.


title: Beninin politiikka

text:
Nämä kehityssuunnat ovat luoneet Beninissä talouskasvua, mutta eräitä perustuslain rohkeita ihanteita ei ole vielä täysin toteutettu. Päävastuun ja avoimuuden puute, kyvyttömyys erottaa oikeuslaitos poliittisesta järjestelmästä ja korkea lukutaidottomuus (lukutaitoisuus vuonna 2015 oli 38,4 prosenttia väestöstä) ovat tärkeimpiä kompastuskiviä. Valtion työntekijät saavat pientä palkkaa, mikä aiheuttaa sen, että he ovat alttiita lahjonnalle ja korruptiolle. Ratkaisemattomia ongelmia on useissa ennen perustusakia säädetyissa laeissa, jotka ovat ristiriidassa uuden perustuslain kanssa. Monet vanhemmista laeista juontuvat ranskalaisista oikeusnormeista, koska Ranska oli entinen siirtomaavalta. Kriitikot ovat myös valittaneet, että perustuslaissa ei mainita oikeutta riittävään elintasoon.
Perustuslain hyväksymisen jälkeen se on käännetty kahdeksalle Beninin kansallisista kielistä. Paikallisradioasemien lähetyksissa koko maassa, sekä kaupungeissa, että maaseuduilla on julkistettu perustuslakia.


title: Beninin politiikka

text: Beninin presidentti valitaan viideksi vuodeksi. Henkilö voi olla virassa vain kaksi kautta, jotka voivat olla joko perättäisiä tai erillisiä. Valinta tapahtuu ehdottomalla enemmistöllä, tarvittaessa järjestetään toinen vaalikierros.


title: Beninin politiikka

text: Hakijoiden on oltava: Vuonna 2006 Mathieu Kérékoun osallistuminen vaaliin ei ollut perustuslaillisesti sallittua, koska hän oli ollut virassa jo kaksi kautta ja oli yli 70-vuotias. Spekuloinneista huolimatta tätä ei muutettu, ja hän luopui, kun hänen seuraajakseen valittiin Yayi Boni.


title: Beninin politiikka

text: Hallitus on presidentin alainen, ja sen tehtävänä on neuvoa ja auttaa laatimaan strategioita. Se toimii myös ministeriöiden ja muiden julkisyhteisöjen kanssa.


title: Beninin politiikka

text: Vaalikampanjassaan presidentti Patrice Talon julisti muuttavansa suosionsa menettäneen edeltäjänsä, Yayin Bonin politiikan. Talon vaati, että Benin tarvitsee huomattavia uudistuksia kaikilla aloilla, ja hän esitti ohjelman, jossa on pitkä luettelo poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia, joita toteutettaisiin seuraavan viiden vuoden aikana. Talon kannattaa myös perustuslain uudistuksia vahvistaakseen Beninin demokraattisia instituutioita. Hänen suosituin ja ristiriitainen ehdotuksensa on ollut presidentin virka-ajan rajoittaminen yhteen kauteen. Osoittaakseen aikomuksensa vahvuuden hän ilmoitti, että ei pyri uudelleen ehdokkaaksi.


title: Beninin politiikka

text: Talonin uudistuspyrkimyksiä vaikeuttaa kaksi tekijää. Hänen toimikautensa alku osoitti, että presidentti ei ole immuuni itselleen. Vaikka hän julisti, että kaikki nimitykset tullaan tekemään pätevyyden perusteella, hän korvasi useita edeltäjänsä nimittämiä virkailijota omilla liittolaisillaan. Talonilla on selvästi eturistiriita presidentin roolin ja hänen omien liike-etujensa välillä. Jotkut Talonin liikkeet vaikuttavat lähtevän hänen halustaan saavuttaa talouden avainsektoreiden kontrolli, kuten Cotonoun sataman, jonka Yayi riisti häneltä, tai puuvillan tuotannon.


title: Beninin politiikka

text: Poliittisten ja talousuudistusten toteuttaminen on ristiriidassa pitkään säilyneiden piirteiden kanssa Beninin talouspolitiikassa. Benin demokratiaa luonnehtii yhä heikko puoluejärjestelmä (jonka haurauden vuoden 2016 vaalit osoittivat), korruptio ja klientelismi, sekä hämärä suhde keskeisten liikemiesten ja poliitikkojen välillä. Valtionhallinnon kapasiteetti toteuttaa uudistuksia on kyseenalainen.


title: Beninin politiikka

text: Kansallinen edustajakokous on Beninin parlamentti ja ensisijainen lainsäädäntöelin. Varajäsenet valitaan neljän vuoden välein, toisin kuin presidentin viiden vuoden toimikausi. Käytettävissä on 83 paikkaa. Edustajakokous käyttää lainsäädäntövaltaa ja valvoo hallituksen toimintaa. Armeijan jäsenet eivät saa olla ehdokkaina, elleivät he eroa sotilasasemastaan.


title: Beninin politiikka

text: Vuoden 2015 vaaleissa Cauri Forces for an Emerging Benin sai 33 paikkaa. Se oli suurin puolue, joka tuki presidentti Thomas Boni Yayita. Kaksi suurinta oppositiopuoluetta olivat Union Makes the Nation (UN) 13 edustajanpaikalla ja Party for Democratic Renewal (PRD) kymmenellä. Kansanedustajista kuusi on naisia ja 77 miehiä. Oleellisia ovat koalitioiden muodostamiset. Kansalliskokouksen viime vuosien pääaihe on ollut esitys, jossa perustuslain lisäyksellä sallittaisiin presidentin olevan virassaan enemmän kuin kaksi kautta, joka ei ole saavuttanut tarpeeksi tukea.


title: Beninin politiikka

text: Adrien Houngbédji valittiin Kansalliskokouksen puheenjohtajaksi vuonna 2015, opposition ehdokkaan saadessa 42 ääntä.


title: Beninin politiikka

text: Vuoden 2001 presidentinvaalien aikana väitetyt väärinkäytökset johtivat tärkeimpien opposition ehdokkaiden boikotteihin ja kyselyihin. Presidentinvaalien ensimmäisen kierroksen jälkeen neljä eniten ääniä saanutta olivat: Mathieu Kérékou (vakiintunut) 45,4 prosenttia, Nicephore Soglo (entinen presidentti) 27,1 prosenttia, Adrien Houngbédji (kansanedustaja) 12,6 prosenttia ja Bruno Amoussou (valtionministeri) 8.6 prosenttia. Toisen kierroksen äänestystä, joka oli alun perin suunniteltu 18. maaliskuuksi 2001, lykättiin useilla päivillä, koska sekä Soglo että Houngbédji vetäytyivät vaalipetosten vuoksi. Jäljelle jäi Kérékou, joka oli ehdokkaana omaa apulaisministeriään Amoussouta vastaan "ystävällisessä ottelussa". Seuraavat presidentinvaalit pidettiin maaliskuussa 2006. Kun sekä Kérékou että Soglo olivat perustuslaillisesti esteellisiä asettumaan ehdokkaiksi, valittiin poliittinen tulokas Yayi Boni, joka voitti Houngbédjin toisella äänestyskierroksella. Yayi Boni ja hänen parlamentaariset liittolaisensa voittivat myös vuoden 2011 vaalit.


title: Beninin politiikka

text: Patrice Talon oli riippumaton ehdokas maaliskuun 2016 presidentinvaaleissa. Vaikka hän tuli toiseksi pääministeri Lionel Zinsoun jälkeen, joka oli ensimmäisen kierroksen voittaja Benin Cowry Forcesin ehdokkana, hän voitti toisen kierroksen 65 prosentilla äänistä. Talon sanoi, että hän "aikoo ennen kaikkea ratkaista perustuslakiuudistuksen" keskustelemalla hänen suunnitelmastaan rajoittaa presidentinvirka viiteen vuoteen, jotta "omahyväisyys" voidaan torjua. Hän sanoi myös, aikovansa vähentää hallituksen kokoa 28:sta 16:een jäseneen. Hän vannoi presidentinvalan 6. huhtikuuta 2016. Talonin hallituksen kokoonpano ilmoitettiin myöhemmin samana päivänä.


title: Beninin politiikka

text:
Monipuoluejärjestelmän palauttamisen jälkeen vuonna 1990 Beninin puoluejärjestelmää on luonnehtinut vähäinen institutionalisoituminen ja suuri hajaannus. Vuoden 2016 presidentinvaaleissa hajaannuksen seurauksena poliittisten puolueiden ehdokkaiden määrä lisääntyi. Rekisteröityneitä puolueita on nykyisin yli 150, vaikka varteenotettavia puolueita ei ole enempää kuin 30. Ideologinen polarisaatio on hyvin vähäistä ja vakavat yhteenotot puolueiden välillä ovat harvinaisia.
Perustuslakituomioistuin sallii sen, että yksityishenkilö voi haastaa hallituksen. Tätä on käytetty erityisesti työsyrjinnässä. Korkeimmalla tuomioistuimella on korkein tuomiovalta. Se on suunniteltu valvomaan toimeenpanovirastoa ja toimii myös neuvoa-antavassa roolissa. Korkein oikeus, johon presidentti ei voi kuulua, koostuu perustuslakituomioistuimen ja parlamentin jäsenistä, sekä korkeimman oikeuden puheenjohtajasta. Se yksin voi tuomita presidentin.


title: Beninin politiikka

text: Tämä toimielin takaa lehdistönvapauden ja pääsyn tiedotusvälineisiin. Sen tehtävänä on myös varmistaa, että kaikilla kansalaisilla on pääsy virallisiin tietoihin.


title: Beninin politiikka

text: Kansalaisvapaudet on luokiteltu ja yleensä ne ovat taattuja, mutta hyvitysten saaminen lakiteitse vapauksien rikkomisesta ovat usein vain paperilla ja vähäinen lukutaitoisuus maaseudulla aiheuttaa sen, että näiden oikeuksien tehokas toteuttaminen on vaikeaa. Ihmisioikeuksien rikkomukset ovat vähemmän tulosta valtion toimijoiden teoista, kuin resurssien puutteesta, erityisesti vankiloissa, joissa vangit saattavat viettää kuukausia tai vuosia kurjissa oloissa oikeudenkäyntiä odottaen, koska oikeusjärjestelmässä on suuria sumia. Vastaavasti joistakin parannuksista huolimatta naisten oikeudet eivät toteudu useimmilla maaseutualueilla.


title: Beninin politiikka

text: Beninissä jatkuvat samat vahvuudet ja heikkoudet kuin aikaisemminkin. Yhteisymmärrys demokraattisten periaatteiden tärkeydestä ja väkivallattomuuden merkityksestä, sekä etnisten ryhmien välisestä yhteistyöstä on syvään juurtunut. Mutta Beninin talouspolitiikka osoittaa vain vähäisiä merkkejä tehokkaista muutoksista kohti sosiaalisesti kestävää markkinataloutta huolimatta presidentti Talonin kunnianhimosta.


title: Beninin politiikka

text: AKT, AfDB, tilintarkastustuomioistuin, ECOWAS, Entente, FAO, FZ, G-77, IAEA, IBRD, ICAO, ICCt, ICFTU, ICRM, IDA, IDB, IFAD, IFC, IFRCS, ILO, IMF, IMO, Interpol, IOC, IOM, ITU , MIPONUH, MONUC, NAM, OAU, OIC, OPCW, YK, UNCTAD, UNESCO, UNIDO, UNMEE, UPU, WADB (alueellinen), WAEMU, WCL, WCO, WFTU, WHO, WIPO, WMO, WToO ja WTrO.


title: Uhuru

text: Uhuru ( tunnettiin myös nimellä Small Astronomical Satellite 1 eli SAS–1) oli ensimmäinen satelliitti joka teki havaintoja avaruudessa yksinomaan röntgenalueella. Sen laukaisupäivä 12. joulukuuta, oli kunnianosoitus Kenialle jolla se on itsenäisyyspäivä. Nimi "Uhuru" on swahilia ja tarkoittaa "vapautta".


title: Uhuru

text: Se teki havaintoja 399 röntgensäteilyn kohteesta jotka olivat muun muassa kaksoistähtijärjestelmistä, supernovajäänteitä, Seyfertin galakseja ja galaksijoukkoja. Sen havainnot kaksoistähtijärjestelmien ja mustien aukkojen röntgenhavainnoista olivat ensimmäisiä. Sillä saatiin myös ensimmäisen kerran taivaasta kattava kuva röntgenalueelta.


title: Uhuru

text: Uhuru teki havaintoja havaintoja 2–20 keV alueella. Siinä oli kaksi kollimoitua röntgenteleskooppia jotka osoittivat vastakkaisiin suuntiin ja ilmaisinina kaksi sarjaa verrannollisuuslaskureita. Joissa oli tehokasta pinta-alaa ~ 0,084 m². Sen resoluutio oli noin 30 kulmasekuntia.


title: Uhuru

text: Uhurun kaksoiskappale joka ei ole käynyt avaruudessa on täysikokoisena ja ennallistettuna Smithsonian Institution National Air and Space Museumissa. Se on aito lukuun ottamatta aurikopaneeleja jotka ovat toimimattomia jäljitelmiä. Osat on siiretty museoon NASA:lta vuonna 1976. Se ei kuitenkaan ole näytteillä.


title: Loiskärsäkkäät

text: Loiskärsäkkäät ("Anthribus") on typpykärsäkkäiden ("Anthribidae") heimoon kuuluva hyönteissuku. Sukuun kuuluu ainakin kolme lajia. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä.


title: Nukleofiilinen asyylisubstituutio

text: Nukleofiiliset asyylisubstituutioreaktiot ovat tyypillisiä karboksyylihappojen ja niiden johdosten reaktioita. Reaktio tapahtuu kahdessa vaiheessa: kun nukleofiili (:Nu) liittyy karboksyylihapon tai sen johdoksen karbonyyliryhmään, syntyy tetraedrinen välituote, josta irtoaa lähtevä ryhmä, L ja uusi karbonyyliyhdiste muodostuu. Ketoneilla ja aldehydeillä ei lähtevää ryhmää ole, joten niillä ei tapahdu asyylisubstituutiota. Niillä tapahtuu sen sijaan additioreaktio karbonyyliryhmään.


title: Nukleofiilinen asyylisubstituutio

text: Happokloridit ovat kaikkein reaktiivisimpia karboksyylihappojohdoksia, koska elektronegatiivinen kloori polaroi voimakkaasti karbonyyliryhmää. Amidit reagoivat heikoiten. Siksi happokloridit voidaan helposti muuttaa estereiksi tai amideiksi, mutta amideista ja estereistä ei saada happoklorideja.


title: Ryersonin yliopisto

text: Ryersonin yliopisto ("Ryerson University") on Kanadan Torontossa toimiva julkinen yliopisto. Se on nimetty metodistipappi Egerton Ryersonin (1803–1882) mukaan, joka perusti vuonna 1852 samalla paikalla sijainneen, opettajia kouluttaneen Toronton normaalikoulun. Nykyinen oppilaitos perustettiin 1948, ja se sai yliopisto-oikeudet 1993. Ryersonin kampus sijaitsee Toronton keskustan Garden District -alueella. 2010-luvun lopulla yliopiston opiskelijamäärä oli yli 45 000, ja se tarjosi yli sata eri koulutusohjelmaa.