title: Punikki (pilalehti)

text: Kesällä 1912 Suvanto siirtyi Kanadan Port Arthuriin, jossa hänestä tuli "Työkansan" yhteydessä ilmestyneen vanhemman pilalehden "Väkäleuan" toimittaja. "Lapatossun" toimittajaksi palkattiin John Salminen ja ”piirustajaksi” taiteilija Tyko Sallinen Suomesta. Hyvin menestynyttä lehteä vastaan nostettiin erään pilakuvan johdosta oikeusjuttu, jonka takia Salminen ja "Työmiehen" liikkeenhoitaja Johan Nummivuori tuomittiin vuonna 1914 kahdeksi kuukaudeksi vankilaan. Samana vuonna Suvanto palasi "Lapatossuun", josta "Väkäleuan" lakattua vuoden 1915 lopussa tuli Pohjois-Amerikan ainoa suomenkielinen sosialistinen pilalehti.


title: Punikki (pilalehti)

text: 1920-luvun alussa "Lapatossu" siirtyi "Työmiehen" mukana kommunistien leiriin ja sai uuden nimen "Punikki". Vuodesta 1931 lähtien sitä julkaistiin "Eteenpäin"-lehden yhteydessä New Yorkin Brooklynissa. "Punikin" levikki oli enimmillään yli 15 000 kappaletta, kun "Lapatossulla" oli ollut parhaimmillaan yli 12 000 tilaajaa. Kuvan ja sanan voimalla se herjasi amerikkalaisen kapitalismin lisäksi maltillisempaa "Raivaaja"-lehteä ja porvarillisia amerikansuomalaisia. "Punikki" suhtautui hyvin myönteisesti Neuvostoliittoon, mutta arvosteli ankarasti valkoista Suomea.


title: Punikki (pilalehti)

text: Levikkiään menettänyt ja tappiota tuottanut lehti sai vuonna 1936 neutraalimmalta kuulostaneen nimen "Kansan Huumori", joskaan sen linjassa ei tapahtunut suurta muutosta. Kommunistiseen ideologiaan pettynyt ja poikansa Stalinin vainoissa menettänyt Suvanto vetäytyi lehdestä vuoden 1937 lopussa. Lyhytikäiseksi jääneen "Kansan Huumorin" toimittajaksi tuli Toivo Korpela ja piirtäjäksi suomalaissyntyinen Charlie Carlson.


title: Herkku Hernesniemi

text: Herkku Mauri Tapio Hernesniemi (14. syyskuuta 1955 Oulu – 10. lokakuuta 2015 Nokia) oli suomalainen kommunistipoliitikko.


title: Herkku Hernesniemi

text: Hernesniemi oli Asukasliiton puheenjohtaja sekä Nokian kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1984. Hernesniemi valittiin valtuustoon Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (1984), Demokraattisen Vaihtoehdon (1988), Rauhan ja Sosialismin puolesta – Kommunistisen Työväenpuolueen (1996) ja Suomen Kommunistisen Puolueen (2000, 2004, 2008 ja 2012) listoilta. Vuoden 2000 kunnallisvaaleissa Hernesniemi keräsi kuntansa suurimman äänimäärän. Hän oli läsnä jokaisessa valtuuston kokouksessa 31 vuoden ajan. Hänet muistetaan muun muassa Kennonnokan uimarannan uudesta hyppytornista tekemästään hypystään.


title: Herkku Hernesniemi

text: Hernesniemi toimi aktiivisesti myös ammattiyhdistysliikkeessä ja sai Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön kultaisen ansiomerkin. Tasavallan presidentti myönsi hänelle Suomen Valkoisen Ruusun 1. luokan mitalin kultaristein vuonna 2005.


title: Herkku Hernesniemi

text: Hernesniemi aloitti poliittisen toimintansa Suomen Demokratian Pioneerien Liitossa 1960-luvulla. 15-vuotiaana Hernesniemi liittyi Nokian demokraattisiin nuoriin, joka oli Suomen Demokraattisen Nuorisoliiton suurin jäsenjärjestö. Hernesniemi toimi myöhemmin pitkään paikallisjärjestönsä puheenjohtajana.


title: Herkku Hernesniemi

text: Hernesniemi liittyi vanhaan Suomen Kommunistiseen Puolueeseen vuonna 1973. Hän kuului alusta asti puolueen taistolaiseen oppositioon. SKP:n hajottua 1980-luvun puolivälissä Hernesniemi siirtyi Suomen kommunistisen puolueen (yhtenäisyys) ja sen vaalijärjestökseen perustaman Demokraattisen Vaihtoehdon riveihin. Devan ja SKDL:n valtuustoryhmät yhdistyivät 1990-luvun alussa Vasemmistoliiton ryhmäksi, mutta Hernesniemi perusti jo 1991 oman Kommunistisen valtuustoryhmänsä, joka vaaleissa 1996 laajeni kaksijäseniseksi. Uuden SKP:n ehdokkaana vuoden 1999 eduskuntavaaleissa Hernesniemi sai enemmän ääniä kuin kukaan muu puolueen ehdokkaista koko maassa. Hän oli myös Pirkanmaan maakuntavaltuuston jäsen.


title: Herkku Hernesniemi

text: "Nokian Uutisten" järjestämässä Vuoden Nokinäätä -lukijaäänestyksessä vuonna 2012 Hernesniemi keräsi kaikista muista erottuvan äänisaaliin niin, että tulos oli yksiselitteisen selvä.


title: Herkku Hernesniemi

text: Hernesniemi kuoli kotonaan sairauskohtaukseen todennäköisesti lauantaina 10. lokakuuta 2015.


title: Katleri

text: Katleri on asuinalue () Lasnamäen kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 38 hehtaaria ja väkiluku 5 084 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 35 prosenttia oli virolaisia.


title: Jalkapallon III divisioonan kausi 1992

text: III divisioonan kausi 1992 oli Suomen jalkapallon neljänneksi korkeimman sarjatason kausi, joka pelattiin yhdeksässä alueellisessa lohkossa. Lohkovoittajat nousivat II divisioonaan kaudeksi 1993.


title: Antonin Rouzier

text: Antonin Rouzier (s. 18. elokuuta 1986 Saint-Martin-d’Hères) on ranskalainen lentopalloilija, joka edustaa Turkin lentopalloliigassa pelaavaa Arkas Sporia ja Ranskan lentopallomaajoukkuetta. Pelipaikaltaan 201 senttimetriä pitkä ja 100 kilogrammaa painava Rouzier on hakkuri. Hänen iskulyöntinsä ylettyy 350 ja torjuntalyöntinsä 330 senttimetrin korkeuteen.


title: Antonin Rouzier

text: Rouzier aloitti uransa kotimaassaan Toulouse VB:n riveissä ja pelasi neljässä eri seurassa vuoteen 2008 asti. Kauden 2008–2009 hän pelasi Belgian Knack Randstad Roeselaressa. Vuodet 2009–2011 Rouzier edusti kotimaansa Stade Poitevin Poitiersia, jossa hän voitti Pro A-liigan mestaruuden kaudella 2010–2011. Vuonna 2011 Rouzier siirtyi puolalaiseen ZAKSA Kędzierzyn-Koźleen, jossa hän pelasi kaksi kautta. Hän voitti seuran paidassa Puolan cupin kaudella 2012–2013. Kauden 2013–2014 Rouzier pelasi Italian A1-liigan Piemonte Volleyssä. Kaudeksi 2014–2015 Rouzier siirtyi Turkkiin Ziraat Bankası Ankaraan, ja siirtyi vuonna 2015 saman sarjan Arkas Sporiin.


title: Antonin Rouzier

text: Ranskan lentopallomaajoukkueessa Rouzier debytoi vuonna 2006. Vuoden 2009 EM-kilpailuissa hän oli saavuttamassa hopeaa. Vuonna 2015 Rouzier voitti Ranskan kanssa sekä maailmanliigan ja EM-kultaa. EM-kilpailuissa hänet valittiin turnauksen parhaaksi pelaajaksi.


title: Antonin Rouzier

text: Seurajoukkue


title: Antonin Rouzier

text: Maajoukkue


title: Antonin Rouzier

text: Henkilökohtainen


title: Paranassaipalmu

text: Paranassaipalmu eli tarha-assaipalmu ("Euterpe oleracea") on assaipalmujen ("Euterpe") sukuun kuuluva palmulaji, josta käytetään myös nimiä kaalipalmu ja acai. Sitä kasvatetaan hedelmien ja palmuytimen tuotantoon lähinnä trooppisessa Etelä-Amerikassa.


title: Paranassaipalmu

text: Paranassaipalmu on monivartinen palmu, joka voi kasvaa yli 25 metriä korkeaksi. Yhdellä palmuyksilöllä saattaa olla samanaikaisesti yli 45 vartta eri kehitysvaiheissa, mutta luonnonvaraisilla kasveilla on tavallisesti vain 4–8 suurempaa vartta. Varret ovat joustavia, väriltään harmaita ja läpimitaltaan yleensä 9–16 senttimetriä leveitä. Laaja juuristo on suurimmaksi osaksi alle 20 senttimetrin syvyydessä maan alla. Varren pullistuneesta tyviosasta kasvaa yleensä myös useita maanpäällisiä jälkijuuria, joita saattaa muodostua jopa 80 senttimetrin korkeudelle maanpinnan yläpuolelle.


title: Paranassaipalmu

text: Yhdessä varressa on yleensä samanaikaisesti 9–15 suurta lehteä. Lehdet ovat sulkamaisen parilehdykkäisiä ja keskimäärin noin 2,5 metriä pitkiä. Yhdessä lehdessä on 50–62 parittaista lehdykkää, jotka ovat 39–77 senttimetriä pitkiä. Varren yläosaa verhoavat suurten lehtien noin 1,2 metriä pitkät vihreät tai kellertävät lehtikannat, jotka jättävät varistessaan jälkeensä vartta rengasmaisesti ympäröiviä lehtiarpia.


title: Paranassaipalmu

text: Paranassaipalmu on yksikotinen, ja erilliset hede- ja emikukat kehittyvät samaan kukintoon, joka on rakenteeltaan kerrannainen tähkä. Kaksineuvoinen kukinto on aikaisheteinen, eli hedekukat avautuvat ja vapauttavat siitepölynsä ennen emikukkien avautumista. Pienet kukat ovat yleensä 2,6–4,5 millimetriä halkaisijaltaan. Hedekukat ovat hieman suurempia kuin emikukat. Kukat ovat hyönteispölytteisiä.


title: Paranassaipalmu

text: Hedelmä on rakenteeltaan luumarja. Se on muodoltaan pallomainen ja halkaisijaltaan 1,1–1,5 senttimetriä leveä. Hedelmä on yleensä raakana vihreä ja kypsänä tumman purppuran värinen, mutta joillakin kasveilla hedelmä voi olla kypsänäkin vihreä.


title: Paranassaipalmu

text: Paranassaipalmua kasvaa laajalti Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Se on hyvin yleinen Brasilian Parán osavaltiossa, jossa sillä on myös suuri taloudellinen merkitys. Paranassaipalmu kasvaa yleensä kosteilla ja soisilla alueilla. Se on sopeutunut myös elämään Amazonasin alueella yleisissä kausittain tulvivissa metsissä. Ekologisessa sukkessiossa sitä pidetään kliimaksivaiheen lajina, sillä se kasvaa hitaasti, tarvitsee paljon kosteutta ja tulee toimeen taimivaiheessa hyvin vähäisellä valolla.


title: Paranassaipalmu

text: Hedelmiä käytetään ravintona. Paranassaipalmun ja lähisukuisen amazoninassaipalmun ("Euterpe precatoria") hedelmiä kutsutaan usein yhteisesti nimellä ”acai-marja”. Hedelmiä ei yleensä syödä sellaisenaan, vaan niistä valmistetaan sakeaa mehua, joka on perinteisesti ollut tärkeä osa Amazonin alueen asukkaiden ruokavaliota. Hedelmä on 2000-luvulla saanut suuren antioksidanttipitoisuutensa vuoksi suosiota länsimaissa, ja sitä on markkinoitu superruokana.


title: Paranassaipalmu

text: Hedelmien lisäksi palmusta käytetään ravintona varren kasvupisteellä olevia lehtien aiheita, joita kutsutaan palmuytimeksi. Palmuytimen kerääminen tuhoaa varren kasvupisteen, ja siten tappaa varren, mutta ei koko monivartista palmuyksilöä. Palmuydintä kerätään useista muistakin palmulajeista, mutta paranassaipalmu tuottaa suurimman osan maailman kaupallisesta palmuydintuotannosta.


title: Kurepõllu

text: Kurepõllu on asuinalue () Lasnamäen kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 68 hehtaaria ja väkiluku 4 042 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 17 prosenttia oli virolaisia.


title: Jari Åhman

text: Jari Åhman (s. 14. elokuuta 1971 Kemi) on suomalainen jalkapallovalmentaja, joka toimii Veikkausliigassa pelaavan PS Kemi Kingsin päävalmentajana.


title: Jari Åhman

text: Åhman edusti peliurallaan FC-88:aa, Visan Palloa sekä Kemin Palloseuraa korkeimmillaan Kakkosessa ja Kolmosessa. Åhman toimi vuonna 2011 kemiläisen FC-88:n päävalmentajana. Vuodet 2013–2014 Åhman toimi PS Kemi Kingsissä Tommy Taylorin apuvalmentajana. Kaudeksi 2015 seura nousi Ykköseen ja Åhmanista tuli seuran päävalmentaja Taylorin astuttua sivuun. Åhman johti PS Kemin Ykkösen mestaruuteen ja Veikkausliigaan kaudeksi 2016.


title: Jari Åhman

text: Suomen jalkapallovalmentajien yhdistys palkitsi Jari Åhmanin vuonna 2015 ansiokkaasta työstä.


title: Jari Åhman

text: Siviilityössään Åhman toimii Kemin K-Citymarketin tavaratalopäällikkönä.


title: Kuristiku

text: Kuristiku on asuinalue () Lasnamäen kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 84 hehtaaria ja väkiluku 11 065 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 23 prosenttia oli virolaisia.


title: Ruotsin maatalous

text: Ruotsin maatalous on elinkeino, joka tuottaa Ruotsiin enimmäkseen viljaa. Muita maataloustuotteita maassa ovat juurikaskasvit kuten sokerijuurikas ja peruna. Myös maitotuotteita ja lihaa tuotetaan. Maan pinta-alasta noin kymmenen prosenttia on maatalousmaata, ja tästä suurin osa keskittyy eteläosiin kuten Skåneen, Blekingeen ja Hallandiin. Ruotsin bruttokansantuotteesta maatalouden osuus vuonna 2007 oli noin kaksi prosenttia. Maan omavaraisuusaste on 80 prosenttia.


title: Ruotsin maatalous

text: Ruotsin maatalous on tehokasta. Maatilojen lukumäärä on vähentynyt ja tilakoko kasvanut viimeisen sadan vuoden aikana. Euroopan unioni on vaikuttanut maatalouden tukijärjestelmiin. Vuonna 1930 maatalouden osuus maan pinta-alasta oli peltoa, puutarhaa ja luonnonniittyä yli 12%. Vuonna 2007 osuus oli kymmenisen prosenttia, mutta tiloja oli alle neljännes aikaisemmasta. Nykyinen viljelys on sangen koneistettua. Ympäristötukien osuus Ruotsin maataloustuista on kansainvälisesti arvioituna korkea. Kuriositeettina voi sanoa, että muun muassa Ruotsin kuningas saa merkittäviä maataloustukiaisia.


title: Ruotsin maatalous

text: Uppsalassa sijaitsee Ruotsin maatalousyliopisto, ja sillä on osastoja Uumajassa, Alnarpissa ja Skarassa.


title: Pelgulinn

text: Pelgulinn on asuinalue () Põhja-Tallinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 238 hehtaaria ja väkiluku 16 025 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 56 prosenttia oli virolaisia.


title: Torupilli

text: Torupilli on asuinalue () Kesklinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 51 hehtaaria ja väkiluku 4 160 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 65 prosenttia oli virolaisia.


title: Mustjõe

text: Mustjõe on asuinalue () Haaberstin kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 179 hehtaaria ja väkiluku 3 174 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 70 prosenttia oli virolaisia.


title: Mustjõe

text: Alue on nimetty samannimisen joen (Mustjõgi) mukaan.


title: Agía Varvára (Iraklion)

text: Agía Varvára () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Górtynan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίας Βαρβάρας, "Dimotikí Enótita Agías Varváras") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 587 ja varsinaisen Agía Varváran kaupungin väkiluku 2 020 (vuonna 2011).


title: Agía Varvára (Iraklion)

text: Agía Varváran kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 26 kilometriä Iraklionista lounaaseen. Agía Varváran kunnallisyksikkö käsittää alueen Kreetan saaren keskiosissa Messarán tasangon pohjoispuolella. Agía Varvára oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Górtynan kuntaan yhdessä Kófinaksen ja Roúvaksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Agía Varvára (Iraklion)

text: Agía Varváran kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Infosota

text: Infosota on sotatieteen tohtori Saara Jantusen kirjoittama kirja informaatiosodankäynnistä. Sen on julkaissut vuonna 2015 Otava.


title: Infosota

text: Kirjan aiheena on erityisesti Venäjä. Jantunen kertoo, että Ukrainan kriisin aikana hänelle tuli paljon haastattelu- ja luentopyyntöjä. Hän kirjoitti kirjan näiden luentojen pohjalta. Jantunen teki väitöskirjan Yhdysvaltojen käymästä informaatiosodasta. Kirjoittajan mukaan "Infosota" ei ole kuitenkaan akateeminen tutkimus, Jantunen sanoo haluavansa kertoa informaatiosodankäynnin ilmiöistä siten, että kirjaa antaa jotakin juuri suomalaisille lukijoille. Kirjassa ei ole lähteitä.


title: Infosota

text: Jantunen kertoo nostaneensa työnsä kannalta keskeisiksi Umberto Econ teoksen "Matka arkipäivän epätodellisuuteen" ja Jean Baudrillardin ajatukset. "Infosota"-kirjassaan Jantunen soveltaa nyky-Venäjään samaa lähestymistapaa kuin Eco ja Baudrillard Yhdysvaltoihin.


title: Infosota

text: Jantunen joutui työnsä vuoksi verkkopalstoilla solvausten kohteeksi. Esimerkiksi MV-lehti-nimisellä verkkosivulla julkaistussa henkilöesittelyssä hänen väitöskirjaansa väitettiin plagiaatiksi ja hänen edustamaansa Maanpuolustuskorkeakoulua sanottiin idioottilaitokseksi.


title: Infosota

text: Unto Hämäläinen vertaa Jantusen esittämää kuvaa Suomen ja Venäjän suhteiden tilasta siihen aurinkoiseen kuvaan, jota esiteltiin Sergei Lavrovin ja Timo Soinin tapaamisessa Rovaniemellä juuri kirjan ilmestymisaikaan. Venäjän käymän informaatiosodan erikoisuus Hämäläisen mukaan on, että trolleja on onnistuttu värväämään myös Suomesta. Heidän yhteistoimintamiehenään toimii dosentti Johan Bäckman avustajineen. Hämäläinen myös huvittuu siitä, että Bäckman ja Jon Hellevig saivat aivan äsken venäläisen Rauhantekijä-ansiomerkin, ja katsoo, että kunniamerkkitapaus on hyvä todiste Jantusen väitteiden paikkaansapitävyydestä. Hämäläisen mukaan kirja tekee suomalaisille suuren palveluksen tarjoamalla kokonaiskuvan siitä, minkälaisia menetelmiä verkkosodassa käytetään.


title: Infosota

text: Jarmo Koponen arvioi tutkijan osoittavan selkeästi, mitä on hyvä tietää propagandasta, sananvapaudesta, informaatiovaikuttamisesta, vihapuheesta, rauhanpuolustamisesta, kanssakeskustelijoiden marginalisoinnista ja monesta muusta asiasta. Koposen mukaan henkilökohtainen ote, julkiseen keskusteluun antautuminen ja siitä raportointi on kirjan vahvuus, mutta se on myös kysymyksiä herättävä tapa lähestyä mutkikasta kokonaisuutta.


title: Anatolikó Sélino

text: Anatolikó Sélino (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ανατολικού Σελίνου, "Dimotikí Enótita Anatolikoú Selínou") on yksi Kántanos-Sélinon kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 021 (vuonna 2011).


title: Anatolikó Sélino

text: Anatolikó Sélino, suomeksi ”Itäinen selleri”, käsittää Kántanos-Sélinoksen kunnan itäosan Kreetan saaren lounaisosassa. Kunnallisyksikön alueella sijaitsevat muun muassa Agía Eirínin rotko sekä pienimuotoiseksi turistikohteeksi kehittynyt Soúgian kylä saaren etelärannikolla.


title: Anatolikó Sélino

text: Anatolikó Sélino oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kántanos-Sélinon kunnaksi yhdessä Kántanoksen ja Pelekánoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Anatolikó Sélino

text: Anatolikó Sélinon kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Arkádi

text: Arkádi (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Αρκαδίου, "Dimotikí Enótita Arkadíou") on yksi Réthymnon kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Réthymnon alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 6 936 (vuonna 2011).


title: Arkádi

text: Arkádi sijaitsee Kreetan saaren pohjoisrannikolla Réthymnon kaupungin ja kunnallisyksikön itäpuolella ja Ídavuoren luoteispuolella. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä siellä sijaitsevasta merkittävästä Arkádin luostarista. Kunnallisyksikön alueella sijaitsevat myös muun muassa antiikin Eleuthernan (Eléftherna) rauniot. Arkádi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Réthymnon kuntaan yhdessä Láppan ja Nikifóros Fokáksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Arkádi

text: Arkádin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Elefthérios Venizélos (kunnallisyksikkö)

text: Elefthérios Venizélos (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ελευθερίου Βενιζέλου, "Dimotikí Enótita Eleftheríou Venizélou") on yksi Chanián kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 13 145 (vuonna 2011).


text: Elefthérios Venizéloksen kunnallisyksikkö sijaitsee Kreetan saaren länsiosassa Chanián kaupungin eteläpuolella. Se on nykyisin Chanián esikaupunkialuetta. Kunnallisyksikkö on nimetty sen alueella Mourniésissa syntyneen merkittävän poliitikko Elefthérios Venizéloksen mukaan.


text: Elefthérios Venizélos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chanián kuntaan yhdessä Akrotírin, Keramián, Néa Kydonían, Soúdan ja Thérison kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


text: Elefthérios Venizéloksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Harri Järvinen

text: Harri Järvinen (s. 12. maaliskuuta 1958, Kuusankoski) on SAK:n yhteyspäällikkö. Hänen vastuullaan ovat järjestön yhteiskuntavaikuttaminen, puheenjohtajan avustaminen, palkansaajakeskusjärjestösuhteet sekä kunta-, maakunta- ja turvallisuuspolitiikka.


title: Harri Järvinen

text: Lukion jälkeen Järvinen työskenteli paperitehtaassa, lastenkodissa ja kehitysvammalaitoksessa. Nuorisotyöntekijäksi (Suomen Nuoriso-opisto) hän valmistui vuonna 1983 ja toimi nuoriso-ohjaajana Kuusankoskella 1983-1985.


title: Harri Järvinen

text: Toimittajana Järvinen oli vuosina 1985 - 1997; ensin Kouvolan Sanomissa alue-, uutis- ja politiikan toimittajana sekä Demarissa (nyk. Demokraatti) politiikan, työmarkkinoiden ja talouden toimittajana. Vuosina 2000 - 2006 Järvinen toimi myös Suomen Sosialidemokraattisen Sanomalehtimiesliiton puheenjohtajana.


title: Harri Järvinen

text: Viestintäuransa Järvinen aloitti Kunta-alan Ammattiliitto KTV:ssä vuonna 1997 tiedottajana sekä myöhemmin viestintäyksikön vastaavana ja viestintäpäällikkönä.


title: Harri Järvinen

text: Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Järvinen oli SDP:n viestintäpäällikkö. Vaalien jälkeen valitussa hallituksessa hän toimi valtiovarainministeri Antti Kalliomäen ja Eero Heinäluoman erityisavustajana ja demariryhmän viestintävastaavana. Useaan otteeseen hän toimi myös puolueensa hallitusryhmän sihteerinä/ykkösavustajana.


title: Harri Järvinen

text: Vuonna 2006 Järvinen valittiin SAK:n viestintäpäälliköksi ja vuoden 2009 organisaatiomuutoksen jälkeen yhteyspäälliköksi.


title: Harri Järvinen

text: Järvinen on harrastanut keilailua vuodesta 1973 ja ollut mukana juniorien maajoukkueryhmässä. Täyden 300 sarjan hän on tehnyt kahdesti. Suomen Keilailuliiton puheenjohtajana Järvinen toimi vuosina 2008-2016.


title: Harri Järvinen

text: Järvinen on naimisissa ja vuonna 2006 syntyneen tyttären isä.


title: Gorgolaḯnis

text: Gorgolaḯnis (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Γοργολαΐνη, "Dimotikí Enótita Gorgolaḯni") on yksi Iraklionin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 930 (vuonna 2011).


title: Gorgolaḯnis

text: Gorgolaḯnis sijaitsee Kreetan saaren keskiosissa noin 20 kilometriä lounaaseen Iraklionin kaupungista. Se oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Iraklionin kuntaan yhdessä Néa Alikarnassóksen, Palianín ja Témenoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Gorgolaḯnis

text: Gorgolaḯniin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Jenia Grebennikov

text: Jenia Grebennikov (s. 13. elokuuta 1990 Rennes) on ranskalainen lentopalloilija, joka edustaa Italian A1-liigassa pelaavaa Lube Macerataa ja Ranskan lentopallomaajoukkuetta. Pelipaikaltaan 188 senttimetriä pitkä ja 85 kilogrammaa painava Grebennikov on libero. Hänen iskulyöntinsä ylettyy 345 senttimetriin ja torjuntalyönti 330 senttimetriin.


title: Jenia Grebennikov

text: Grebennikov aloitti uransa synnyinkaupunkinsa Rennes Volley 35:ssä. Hän voitti seuran kanssa Ranskan cupin kaudella 2011–2012. Vuonna 2013 Grebennikov siirtyi Saksan Bundesliigan VfB Friedrichshafeniin. Hän edusti seuraa kaksi kautta voittaen Saksan cupin kaudella 2013–2014 ja Saksan mestaruuden seuraavalla kaudella. Huhtikuussa 2015 Grebennikov siirtyi Italian A1-liigan Lube Macerataan.


title: Jenia Grebennikov

text: Grebennikov debytoi Ranskan lentopallomaajoukkueessa vuonna 2011. Hän oli mukana vuoden 2014 MM-kilpailuissa, joissa Ranska sijoittui neljänneksi ja Grebennikov palkittiin parhaana liberona. Vuoden 2015 EM-kilpailuista Grebennikov saavutti kultaa ja jälleen parhaan liberon palkinnon.


title: Jenia Grebennikov

text: Grebennikovin isä, venäläinen Boris Grebennikov on entinen lentopalloilija ja lentopallovalmentaja.


title: Jenia Grebennikov

text: Seuratasolla


title: Jenia Grebennikov

text: Maajoukkuetasolla


title: Jenia Grebennikov

text: Henkilökohtainen


title: Ítanos

text: Ítanos (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ιτάνου, "Dimotikí Enótita Itánou") on yksi Siteían kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 108 (vuonna 2011).


title: Ítanos

text: Ítanos käsittää Kreetan saaren itäpään. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä antiikin ajan Itanoksen kaupungista, joka sijaitsi sen alueella. Kunnallisyksikön alueella sijaitsee myös lukuisia minolaisen ajan kohteita, kuten Káto Zákros ja Palaíkastron Rousolákos, sekä Toploún luostari ja Váin palmuranta.


title: Ítanos

text: Ítanos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Siteían kuntaan yhdessä Léfkin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Ítanos

text: Ítanoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Kántanos

text: Kántanos () eli Kándanos (Κάνδανος) on Kreikan kylä sekä samanniminen Kántanos-Sélinon kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καντάνου tai "Κανδάνου", "Dimotikí Enótita Kantánou" tai "Kandánou") ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 118 (vuonna 2011).


title: Kántanos

text: Kántanoksen kylä sijaitsee Kreetan saaren lounaisosan sisämaassa saaren pohjoisrannikolta etelärannikon Palaióchoraan johtavan tien varressa. Etäisyys Chaniásta on noin 60 kilometriä ja Palaióchorasta noin 14 kilometriä. Kylä oli olemassa jo bysanttilaisena aikana, ja sen lähellä on useita tuon ajan kirkkoja ja luostareita. Toisen maailmansodan aikana saksalaiset miehittäjät tuhosivat kylän kostotoimenpiteenä sen asukkaiden vastarinnasta Kreetan taistelun aikana, ja pystyttivät paikalle kivilaattoja, joihin on kirjoitettu mm. ”Kándanos hävitettiin maan tasalle 3.6.1941, niin ettei sitä milloinkaan jälleenrakenneta”. Sodan jälkeen kylä jälleenrakennettiin. Kivilaatat on säilytetty muistona.


title: Kántanos

text: Kántanos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kántanos-Sélinon kunnaksi yhdessä Anatolikó Sélinon ja Pelekánoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Kántanos

text: Kántanoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Keramiá

text: Keramiá (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κεραμιών, "Dimotikí Enótita Keramión") on yksi Chanián kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 678 (vuonna 2011).


title: Keramiá

text: Keramiá sijaitsee Kreetan saaren länsiosassa ja käsittää Chanián kunnan kaakkoisosan. Se oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chanián kuntaan yhdessä Akrotírin, Elefthérios Venizéloksen, Néa Kydonían, Soúdan ja Thérison kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Keramiá

text: Keramián kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Láppa

text:
Láppa (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Λαππαίων, "Dimotikí Enótita Lappaíon") on yksi Réthymnon kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Réthymnon alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 216 (vuonna 2011).
Láppan kunnallisyksikkö käsittää Réthymnon kunnan länsiosan ja sijaitsee Nikifóros Fokáksen kunnallisyksikön länsipuolella Kreetan saaren pohjoisrannikolla. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä antiikin ajan Lappan kaupungista, joka sijaitsi sen alueella nykyisen Argyroúpolin kylän paikalla. Kunnallisyksikön suurin asutus on Episkopí.


title: Láppa

text: Láppa oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Réthymnon kuntaan yhdessä Arkádin ja Nikifóros Fokáksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Láppa

text: Láppan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Makrý Gialós

text:
Makrý Gialós (; myös "Makrí Gialós") eli Makrygialós (Μακρυγιαλός; myös "Makrigialós") on Kreikan kylä sekä samanniminen Ierápetran kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μακρύ Γιαλού, "Dimotikí Enótita Makrý Gialoú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 894 ja varsinaisen Makrý Gialóksen kylän väkiluku 760 (vuonna 2011).
Makrý Gialóksen kylä, suomeksi ”Pitkä ranta”, sijaitsee Kreetan saaren kaakkoisosassa sen etelärannikolla noin 38 kilometriä etelään Siteíasta ja 25 kilometriä itään Ierápetrasta. Kylä on nykyisin turistikohde. Makrý Gialós oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ierápetran kuntaan.


title: Makrý Gialós

text: Kylän lähellä sijaitsee minolaisaikaisen huvilan arkeologinen kohde, joka tunnetaan kylän mukaan nimellä Makgygialóksen minolainen huvila.


title: Makrý Gialós

text: Makrý Gialóksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Palianí

text: Palianí (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Παλιανής, "Dimotikí Enótita Palianís") on yksi Iraklionin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 844 (vuonna 2011).


title: Palianí

text: Palianí sijaitsee Kreetan saaren keskiosissa noin 20 kilometriä Iraklionin kaupungista lounaaseen. Se oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Iraklionin kuntaan yhdessä Gorgolaḯniin, Néa Alikarnassóksen ja Témenoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Palianí

text: Palianín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Pelekános

text: Pelekános (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Πελεκάνου, "Dimotikí Enótita Pelekánou") on yksi Kántanos-Sélinon kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 292 (vuonna 2011).


title: Pelekános

text: Pelekános, suomeksi ”Pelikaani”, käsittää Kreetan saaren lounaiskulman. Sen suurin asutus on saaren etelärannikolla sijaitseva Palaióchoran kylä. Pelekános oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kántanos-Sélinon kunnaksi yhdessä Anatolikó Sélinon ja Kántanoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Pelekános

text: Pelekánoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Soúda (kaupunki)

text: Soúda (; myös "Súda") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Chanián kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Σούδας, "Dimotikí Enótita Soúdas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8 442 ja varsinaisen Soúdan kaupungin väkiluku 6 358 (vuonna 2011).


title: Soúda (kaupunki)

text: Soúdan kaupunki sijaitsee Soúdanlahden pohjukassa noin kuusi kilometriä Chanián kaupungista itäkaakkoon. Se on nykyisin käytännössä Chanián esikaupunkialuetta. Soúda on satamakaupunki, ja sen satama on Kreetan toiseksi suurin ja yksi koko Kreikan suurimmista. Siellä toimii myös Naton laivastotukikohta. Soúdan kunnallisyksikkö käsittää lahden etelärannikon. Siihen kuuluu myös pieni Soúdan saari, joka sijaitsee lähempänä lahden pohjoisrantaa ja Akrotírin niemeä. Saarella on venetsialaisaikainen linnoitus. Kunnallisyksikön alueella sijaitsevat myös muun muassa antiikin ajan Apteran kaupungin rauniot sekä turkkilaisten rakentama Itzedínin linnoitus.


title: Soúda (kaupunki)

text: Soúda oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chanián kuntaan yhdessä Akrotírin, Elefthérios Venizéloksen, Keramián, Néa Kydonían ja Thérison kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Soúda (kaupunki)

text: Soúdan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Soúda

text: Soúda (; myös "Súda") voi viitata seuraaviin:


title: Témenos

text: Témenos (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Τεμένους, "Dimotikí Enótita Teménous") on yksi Iraklionin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 260 (vuonna 2011).


title: Témenos

text: Témenos sijaitsee Kreetan saaren keskiosissa noin 18 kilometriä Iraklionin kaupungista etelälounaaseen. Se oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Iraklionin kuntaan yhdessä Gorgolaḯniin, Néa Alikarnassóksen ja Palianín kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Témenos

text: Témenoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Thériso

text: Thériso (; ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Chanián kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Θερίσου, "Dimotikí Enótita Therísou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8 596 ja varsinaisen Thérison kylän väkiluku 113 (vuonna 2011).


title: Thériso

text: Thérison kylä sijaitsee vuoristossa noin 13 kilometriä Chanián kaupungista etelään. Kunnallisyksikkö käsittää alueen, joka ulottuu Chanián kaupunkialueen eteläosista sisämaan vuoristoon. Sen suurimmat asutukset ovat aivan Chanián kupeessa sijaitsevat Perivólian ja Vamvakópoulon kaupungit.


title: Thériso

text: Thériso oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chanián kuntaan yhdessä Akrotírin, Elefthérios Venizéloksen, Keramián, Néa Kydonían ja Soúdan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Thériso

text: Thérison kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Vrachási

text: Vrachási (; myös "Vrahási"; ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Ágios Nikólaoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βραχασίου, "Dimotikí Enótita Vrachasíou") ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 932 ja varsinaisen Vrachásin kylän väkiluku 311 (vuonna 2011).


title: Vrachási

text: Vrachásin kylä sijaitsee Kreetan saaren itäosassa noin neljä kilometriä luoteeseen Neápolista ja noin 17 kilometriä luoteeseen Ágios Nikólaoksesta. Vrachásin kunnallisyksikkö käsittää Ágios Nikólaoksen kunnan luoteisosan. Sen suurin asutus on saaren pohjoisrannikolla sijaitseva Sísin kylä. Seudun nähtävyyksiin lukeutuu muun muassa Selinárin Pyhän Yrjön luostari.


title: Vrachási

text: Vrachási oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ágios Nikólaoksen kuntaan yhdessä Neápolin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Vrachási

text: Vrachásin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylistä tai muista asutuksista:


title: Finland Times

text: Finland Times on joulukuussa 2012 perustettu Rovaniemellä toimitettava englanninkielinen verkkolehti. Sen perustaja ja päätoimittaja on Bangladeshista vuonna 2007 Suomeen muuttanut Ofiul Hasnat. Finland Times on Suomen luetuin englanninkielinen verkkomedia, jonka sivuilla vierailee päivittän noin 5 000 ihmistä. Lisäksi lehteä luetaan paljon myös Yhdysvalloissa ja Britanniassa.


title: Norjan maatalous

text: Norjan maatalous ei ole maan luonnonolosuhteiden johdosta maan pääelinkeinoja. Maatalous keskittyy viljelyksen osalta eteläiseen Norjaan. Esimerkiksi vuonna 1929 viljelysmaana oli vain reilu kaksi prosenttia maan pinta-alasta ja laidunmaana reilu prosentti. Parhaat viljelysmaat ovat Gudbrandsdalslågen-joen ympäristön maakunnissa, Gudbrandsdalenissa Oslon pohjoispuolella.


title: Norjan maatalous

text: Norja kuuluu Euroopan talousalueeseen ETA:an, mutta sitä koskevat Euroopan unionin säännöksistä vain ne, joihin se on itse sitoutunut. Tilakoon muutoskehitys on ollut kuitenkin selvää Norjassakin viimeisen sadan vuoden aikana. Kun vuonna 1933 keskimääräinen tilakoko on ollut alle 0,5 hehtaaria, se on kasvanut. Maa keskittyy enemmän eläintentuotantoon. Vertailussa vuoteen 1933 maassa oli vuonna 2010 yli kaksi miljoona lammasta, määrä hienoisessa nousussa, 67 000 vuohta, määrä selvässä laskussa, 37 000 hevosta, määrä huomattavasti laskenut, 875 000 nautaa, jossa on selkeää laskua sekä 850 000 sikaa, joka on taas selvästi kohonnut 80 vuoden aikana. Poroja arvioitiin olevan 1930-luvulla noin 100 000, nykyisestä määrästä ei ole varmuutta. Porotaloutta pidetään Norjassa perinteisesti saamelaisten elinkeinona. Søgnen ja Hardangerin vuonoalueet ovat vanhastaan tunnettuja puutarhanhoidostaan. Mesjuusto on tunnettu erikoistuote, joka on usein ainakin osittain kutunjuustoa.


title: Norjan maatalous

text: Maataloutta opetetaan Åsissa sijaitsevassa Norjan ympäristötieteen ja biologian yliopistossa, joka on entinen Norjan maatalouskorkeakoulu.


title: Tauno Olkkonen

text: Tauno Toivo Olkkonen (13. helmikuuta 1925 Helsinki – 21. syyskuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen tekniikantutkija ja professori. Hän oli Teknillisen korkeakoulun teollisuustalouden professori vuodesta 1975. Hän tutki teollisuustaloutta ja tuotantotekniikkaa.


title: Tauno Olkkonen

text: Olkkonen diplomi-insinööriksi 1950, tekniikan lisensiaatiksi 1968 Teknillisestä korkeakoulusta ja väitteli tohtoriksi 1973 Lappeenrannan teknillisestä korkeakoulusta. Hän työskenteli Kone oy:n tehdasinsinöörinä 1950–1952, Rastorin konsulttina ja tutkimusjohtajana 1952–1965, tutkimusjohtajana 1966–1967, ja Suomen Kaapelitehdas oy:n tutkimusinsinööri hän oli 1965–1966.


title: Busto Arsizio

text: Busto Arsizio on kaupunki Pohjois-Italiassa Varesen maakunnassa Lombardian alueella. Se on maakunnan väekkäin kunta.


title: Busto Arsizio

text: Kunnan talous perustuu kauppaan ja teollisuuteen. Kaupungin tekstiiliteollisuudella on pitkät perinteet.


title: Busto Arsizio

text: Kaupunkia edustava lentopallojoukkue Futura Volley Busto Arsizio pelaa naisten pääsarjassa A1-liigassa. Joukkueen kotiareenassa PalaYamamayssa pelattiin vuonna 2015 miesten lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailujen välieräotteluita.


title: Futura Volley Busto Arsizio

text:
Futura Volley Busto Arsizio on italialainen naisten lentopallojoukkue. Joukkueen kotikaupunki on Lombardiassa sijaitseva Busto Arsizio. Joukkue on pelannut ylimmällä sarjatasolla kaudesta 2007–2008 lähtien.
Suomalainen Saara Esko pelasi joukkueessa kolme kautta vuosina 2006–2009.


title: Malcolm Dunkley

text: Malcolm Dunkley (12. heinäkuuta 1961 Wolverhampton, Englanti – 24. syyskuuta 2005 Englanti) oli brittiläinen jalkapalloilija. Hän edusti Rovaniemen Palloseuraa vuosina 1988–1990, pelaten kolmen kauden aikana yhteensä 75 ottelua SM-sarjassa ja Veikkausliigassa. Dunkley kuoli sydänkohtaukseen kotonaan Englannissa syyskuussa 2005.


title: 20 kilometrin kävely olympialaisissa

text: 20 kilometrin kävely on kuulunut olympialaisten lajivalikoimaan vuoden 1956 olympialaisista lähtien. Naisten 20 km kävelymatka on ollut olympiaohjelmassa vuoden 2000 kisoista lähtien. Menestynein 20 km kävelyn olympiaurheilija on Neuvostoliittoa edustanut Vladimir Golubnitši, joka on voittanut kaksi olympiakultaa, yhden hopean ja yhden pronssin.


title: Sulforidatsiini

text: Sulforidatsiini (lääkenimiä: "Imagotan", "Psychoson", "Inofal") on eräs tyypillinen antipsykootti, jolle likeistä sukua ovat tioridatsiini ja mesoridatsiini. Se on neuroleptinen lääkeaine, ja vaikuttaa hillitsevästi psykoottisiin tiloihin sekä maniaan. Lääke ei ilmeisesti ole ollut käytössä Suomessa aktiivisti.


title: Sulforidatsiini

text: Sulforidatsiini on myös tioridatsiinin "metaboliitti", eli aineenvaihdunnan tuote. Tällä nimenomaisella lääkeaineella on tunnettu haittavaikutuksia, ne ovat samansuuntaiset kuten muillakin ensimmäisen polven neuroleptisillä lääkeaineilla.


title: Sulforidatsiini

text: Sulforidatsiinin kemiallinen kaava on CHNOS, moolimassa 402,573 g/mol ja CAS-numero 14759-06-9.


title: Milnasipraani

text: Milnasipraani (Suomessa: "Ixel") on ei-trisyklinen masennuslääke. Lääke vaikuttaa noradrenaliinin ja serotoniinin aineenvaihduntaan aivoissa, josta syystä sitä on kutsuttu kaksikanavaiseksi. Lääke on kielletty alle 18-vuotiailta, eikä sitä suositella alle 25-vuotiaille. Lääkkeellä voidaan hoitaa myös fibromyalgiaa.


title: Milnasipraani

text: Milnasipraanin kemiallinen kaava on CHNO, moolimassa 246,348 g/mol ja CAS-numero 92623-85-3. Milnasipraanin enantiomeeri on levomilnasipraani (CAS 96847-55-1).


title: Milnasipraani

text:
http://www.laakeinfo.fi/Medicine.aspx?m=1593
http://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=far12585


title: Robert John ”Mutt” Lange

text: Robert John ”Mutt” Lange on (s. 11. marraskuuta 1948 Mufulira, Rhodesia) on brittiläinen äänitetuottaja ja lauluntekijä. Hän on työskennellyt lukuisten yhtyeiden ja artistien kanssa, joihin lukeutuvat AC/DC, Def Leppard, The Boomtown Rats, Foreigner, The Cars, Bryan Adams, Billy Ocean, The Corrs, Nickelback ja Maroon 5. Hän myös kirjoitti ja tuotti lauluja entisen vaimonsa Shania Twainin kanssa.


title: Tor Arneberg

text: Tor Birger Arneberg (4. syyskuuta 1928 Oslo – 23. syyskuuta 2015 Belleair, Florida, Yhdysvallat) oli norjalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti.


title: Tor Arneberg

text: Arneberg kuului Norjan olympiahopeaa 6mR-luokassa saavuttaneeseen joukkueeseen Helsingissä 1952.


title: Tor Arneberg

text: Arneberg sai myöhemmin Yhdysvaltain kansalaisuuden ja muutti maahan. Hän kuoli Yhdysvalloissa sairastettuaan pitkään 87-vuotiaana 23. syyskuuta 2015. Arneberg oli viimeinen elossa ollut viisihenkisen olympiahopeavenekuntansa jäsen.


title: Erik Heiberg

text: Erik Oscar Heiberg (24. tammikuuta 1916 Kristiania – 30. joulukuuta 1996 Oslo) oli norjalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti.


title: Erik Heiberg

text: Heiberg kuului Norjan olympiahopeaa 6mR-luokassa saavuttaneeseen joukkueeseen Helsingissä 1952.


title: Carl Mortensen

text: Carl Lauritz Mortensen (2. maaliskuuta 1919 Kristiania – 1. marraskuuta 2005 Oslo) oli norjalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti.


title: Carl Mortensen

text: Mortensen kuului Norjan olympiahopeaa 6mR-luokassa saavuttaneeseen joukkueeseen Helsingissä 1952.


title: Finn Ferner

text: Finn Christian Ferner (10. maaliskuuta 1920 Kristiania – 11. maaliskuuta 2001 Nesøya, Asker) oli norjalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti.


title: Finn Ferner

text: Ferner kuului Norjan olympiahopeaa 6mR-luokassa saavuttaneeseen joukkueeseen Helsingissä 1952 ja sijoittui seitsemänneksi 5.5mR-veneluokassa Rooman kesäolympialaisissa 1960. Fernerin Johan-veli oli myös mukana olympiahopeavenekunnassa.


title: Startup Sauna

text: Startup Sauna on Startup Säätiön alainen voittoa tavoittelematon järjestö, joka on lähtöisin Aalto-yliopiston opiskelijajärjestö Aaltoesin piireistä. Se järjestää kaksi kertaa vuodessa yliopiston kampusalueella Startup Sauna-kiihdytysohjelman, jossa osallistuvat yritykset saavat kokeneilta yrittäjiltä ja sijoittajilta mentorointia kuuden viikon ajan. Heidän kanssaan käydään läpi rahoituksen hankintaa, myyntityötä ja hinnoittelua. Osallistujat hiovat yritysideaansa, tapaavat sijoittajia ja pääsevat kasvuyritystapahtuma Slushiin. Vuonna 2013 Startup Sauna valittiin Piilaaksossa maailman parhaaksi yliopistopohjaiseksi yrityskiihdyttämöksi.


title: Startup Sauna

text: Vuoden 2014 syksyllä ohjelmaan osallistui 19 tiimiä 13 maasta. Kaukaisimmat startupit tulivat Etelä-Koreasta, Keniasta ja Libanonista. Hakemuksia tuli 781 yritykseltä. Syksyyn 2014 mennessä kiihdyttämäohjelmaan oli osallistunut 126 yritystä, jotka olivat keränneet yhteensä 29 miljoonaa euroa ulkopuolista rahoitusta.


title: Juha Lankinen

text: Juha Jaakko Jalmari Lankinen (13. lokakuuta 1937 Viipuri – 11. syyskuuta 2015 Lahti) oli suomalainen arkkitehti, joka tutki Viipurin rakennushistoriaa ja toteutti työryhmineen Etelä-Karjalan museossa sijaitsevan Viipurin kaupungin pienoismallin, joka kuvaa kaupunkia sellaisena kuin se oli ilmakuvien perusteella 2. syyskuuta 1939 kello 10.30. Mallissa on noin 3 500 rakennusta. Mallin piirustusten pohjalta on toteutettu myös 3D-mallinnuksella VirtuaaliViipuri 1939 projekti.


title: Juha Lankinen

text: Lankisen isä oli arkkitehti Jalmari Lankinen.


title: HMS Captain (1869)

text: HMS Captain oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1869 vesillelaskettu panssarifregatti.


title: HMS Captain (1869)

text: Alus tilattiin Birkenheadistä Laird Brothersilta ja sen köli laskettiin 30. tammikuuta 1867. Alus laskettiin vesille 27. maaliskuuta 1869 ja se valmistui huhtikuussa 1870.


title: HMS Captain (1869)

text: Alus kaatui Biskajanlahdella aamuyöllä 7. syyskuuta 1870 kovassa tuulessa, jolloin ainoastaan kahdeksantoista miestä pelastui. Kuolonuhrien joukossa oli kommodori Hugh Burgoyne, joka oli ollut eräs ensimmäisiä Viktorian ristillä palkittuja.


title: Space Quest IV

text: Space Quest IV: Roger Wilco and the Time Rippers on vuonna 1991 peliyhtiö Sierra On-Linen julkaisema graafinen seikkailupeli. Peli julkaistiin levykeillä 4. maaliskuuta 1991 ja CD-ROM-versio julkaisiin joulukuussa 1992, missä oli täysi tuki äänipuheelle. Pelissä on 256 väriä ja täysin hiiriohjattu käyttöliittymä. Peli oli ensimmäisiä pelejä joissa käytettiin liikkeenkaappausanimaatiota. Tuotantokustannukset olivat yli miljoona Yhdysvaltain dollaria ja peliä myytiin enemmän kuin kolmea ensimmäistä pelijaksoa yhteensä. Atari ST -versiota mainostettiin Sierra On-Linen lehdessä, Sierra News Magazinessa, mutta se keskeytettiin myöhemmin.


title: Space Quest IV

text: Roger, pelin päähenkilö, joutuu aikamatkalle jossa matkustaa sekä menneisiin että tuleviin Space Quest -peleihin. Hologrammi uudestisyntyneestä Sludge Vohaulista tulevaisuuteen sijoittuvasta jaksosta "Space Quest XII: Vohaul's Revenge II" jahtaa Rogeria läpi aikojen tavoitteenaan hänen lopullinen tappamisensa. Roger vierailee peleissä "Space Quest X: Latex Babes of Estros" (jonka nimi on väännös Infocomin pelistä "Leather Goddesses of Phobos") ja "Space Quest I", missä on ensimmäisen pelisarjan grafiikka ja musiikki ja häntä uhkailevat monokromaattiset moottoripyöräilijät jotka pitävät Rogerin 256 väriä pröystäilevänä. Mitkään näistä pelitapahtumista eivät tapahdu pelissä Space Quest IV. Todellisuudessa ainoa "oikea" Space Quest IV nähdään pelin johdannossa.


title: Space Quest IV

text: Seikkailun alussa Roger kertoo tarinoita baarissa avaruusolioiden kuunnellessa hänen tarinoitaan. Baariin astuu sisään sädeaseineen kaksi poliisia (pelissä englanniksi Sequel Police) ja he pyytävät Rogeria tulemaan mukaansa. Ulkona he näyttävät Rogerille Sludge Vohaulin hologrammin ja tämä ruumiiton henkiolento purkaa turhautumistaan Rogerille ja käskee poliiseja tappamaan Rogerin. Roger pelastuu täpärästi kahden hänelle tuntemattoman henkilön avustuksella ja he pakenevat baarin ulkopuolelta.


title: Space Quest IV

text:
Tietämättömänä tulevasta, Rogerille avataan aika-avaruusaukko johon hänen käsketään hyppäämään, jotta hänen henkensä säilyisi. Aikamatkan jälkeen Roger päätyy sodanjälkeiselle planeetta Xenonille ja ihmettelee minne on joutunut. Planeettaa hallitsee supertietokone ja viimeiset hengissä olevat ihmiset on muutettu supertietokonetta palveleviksi kyborgeiksi. Hengissä pysyäkseen on Rogerin vältettävä kyborgeja.
Planeetta Xenonilla Roger pyydystää paristokäyttöisen jäniksen ja löytää muitakin myöhemmin tarpeellisia esineitä. Viemäriverkon kautta hän onnistuu livahtamaan poliisien ilma-alukseen ja sitten hän pääsee pakenemaan planeetalta aikakoneella Estros-planeetalle. Estroksella Roger jää bikinityttöjen kiinniottamaksi, mutta hänet vapautetaan tuhottuaan iljettävän bikinityttöjä vainoavan vesipedon. Planeetalta bikinitytöt ja Roger lentävät avaruusasemalle.


title: Space Quest IV

text: Avaruusasemalla Roger pestautuu hampurilaispaikkaan tekemään hampurilaisia, ostaa pelissä myöhemmin tarvittavia tarvikkeita ja joutuu väistämään hänen perässään olevia poliiseja. Avaruusasemalta hän pääsee matkaamaan aikakoneella mm. Space Quest 1 ja Space Quest 3 peleihin, vaikkakaan Space Quest 3 -pelissä hänen ei kannata astua ulos aikakoneesta. Myöhemmin Roger onnistuu palaamaan takaisin sodasta kärsineelle planeetta Xenonille. Xenonilla on Rogerin aikuinen poika, josta hän ei vielä ole tietoinen ja Sludge Vohaul onnistuu siirtämään oman sielunsa tämän ruumiseen. Pelin loppuvaiheissa Rogerin on pelastettava poikansa ja tuhottava Sludge Vohaulin henki.


title: Space Quest IV

text: Aikaisempiin peleihin verrattuna, "Space Quest IV" käyttää hiiriohjattua käyttöliittymää ja kuvakkeita eri toiminnoille. Kuvakkeita ovat silmä, puhuva pää, kävelevä henkilö, käsi, suu ja nenä. Kahta viimeistä kuvaketta ei varsinaisesti tarvitse pelissä.


title: Space Quest IV

text: "Ms. Astro Chicken: Flight of the Pullet" on videopeli joka on liitetty "Latex Babes of Estros" -jaksoon pelissä. Se on jatko-osa pelille "Astro Chicken", joka löytyi "Space Quest III" -pelistä. Pelin nimi on parodia "Ms. Pac Man" -pelistä.


title: Space Quest IV

text: Pelissä ohjataan lentävää kanaa jonka vihollisia ovat mm. lentävät oravat ja tuulimyllyt. Munien pudottaminen vihollisten päälle pysäyttää viholliset ja nostaa pelaajan pisteitä. Kun peliä on pelattu jonkin aikaa, räjähtää pelikone, mutta sillä ei ole vaikutusta pelin kulkuun.


title: Space Quest IV

text: Yhteen pääsiäismunaan pääsee pelissä aikakoneen avulla kun näpyttelee aikakoneen näppäimistössä ylimmän rivin nappeja vasemmalta oikealle. Tämä siirtää Rogerin tuliperäiselle planeetalle nimeltä Ortega pelistä "Space Quest III". Tällä kertaa Rogerilla ei valitettavasti ole käytössään ilmastoituja alusvaatteita ja jos hän astuu ulos aikakoneesta, sulaa hän planeetan pinnalle.


title: Space Quest IV

text: Toinen pääsiäismuna löytyy pelin lopusta missä Rogerin täytyy hävittää kuvakkeita tiputtamalla niitä WC-pyttyä esittävään kuvaan. Tietyt kuvakkeet täytyy hävittää WC-pyttyyn, mutta jos SQIV-kuvakkeen hävittää, loppuu peli saman tien.


title: Space Quest IV

text: Alun perin aikakoneen koodit löytyivät ainoastaan pelin mukana tulleesta manuaalista, mutta myöhemmin koodit lisättiin itse peliin.


title: Riitta Suominen

text: Riitta Marja Kristiina Suominen (o.s. "Suhonen", 5. marraskuuta 1946 – 16. lokakuuta 2015) oli kokoomuslainen Helsingin kaupunginvaltuutettu ja kokoomusvaikuttaja Ilkka Suomisen puoliso.


title: Riitta Suominen

text: Suominen toimi Helsingin kaupunginvaltuustossa neljä kautta 1989–2004. Hänen näkyvin tavoitteensa oli vanhusten elinolojen kohentaminen. Suominen edusti Kokoomusta myös Helsingin koululautakunnassa 1989-1992, kaupunginhallituksessa 1993–1996, sosiaalilautakunnassa 1997–2000 ja kulttuuri- ja kirjastolautakunnassa 2001–2004.


title: Riitta Suominen

text: Suominen oli Suomen Taitoluisteluliiton puheenjohtaja vuosina 1997–1998. Hän oli myös Gastronomien seuran puheenjohtaja.


title: Blot-Sven

text: Blot-Sven ('uhri-Sven') oli 1200-luvulta peräisin olevan kuningasluettelon mukaan Ruotsin kuningas 1080-luvun puolivälissä. Hervörin saagan mukaan hän oli kuningas Inge vanhemman lanko.


title: Blot-Sven

text: Noin vuonna 1084 kristinuskon omaksunut Inge yritti lakkauttaa perinteiset Upsalassa toimitetut veriuhrit aasoille. Vaikka ruotsalaiset olivat tähän aikaan jo pääasiassa kristittyjä, he eivät hyväksyneet ikivanhasta perinteestä luopumista. Inge syrjäytettiin valtaistuimelta, ja uhraamaan valmis Sven nousi kuninkaaksi.


title: Blot-Sven

text: Noin vuonna 1087 Inge saapui sotajoukkoineen Upsalaan, surmasi Svenin ja nousi uudelleen kuninkaaksi.


title: Blot-Sven

text: Pehr Henrik Ling on kirjoittanut kuninkaasta näytelmän "Blot-Sven" (1924).


title: Juovanaamasorsa

text: Juovanaamasorsa ("Anas superciliosa") on sorsalintu.


title: Juovanaamasorsa

text: Juovanaamasorsa on 55 cm pitkä. Se on väritykseltään ruskea ja päässä sillä on tumma silmäjuova ja siivessä vihreä siipipeili. Sukupuolet ovat samannäköiset.


title: Juovanaamasorsa

text: Juovanaamasorsaa tavataan laajalla alueella Kaakkois-Aasiassa, Australiassa ja Oseaniassa. Sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 8 850 000 km. Lajin kannaksi arvioidaan 180 000–1 200 000 yksilöä. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Juovanaamasorsa

text: Juovanaamasorsa elää monenlaisissa vesistöissä. Se kuitenkin pesii yleensä kaukana vedestä, usein puunkolossa. Laji munii yleensä 10–12 munaa. Juovanaamasorsa voi risteytyä sinisorsan kanssa.


title: Kadmiumsulfidi

text: Kadmiumsulfidi (CdS) on kadmium- ja sulfidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää pigmenttinä muun muassa taiteilijaväreissä ja keramiikan ja lasin värjäykseen sekä puolijohteena aurinkokennoissa. Luonnossa kadmiumsulfidia esiintyy harvinaisina greenockiitti- ja hawleyiittimineraaleina.


title: Kadmiumsulfidi

text: Kadmiumsulfidi on huoneenlämpötilassa valmistusprosessista riippuen kirkkaan keltaista tai punertavankeltaista kiteistä ainetta. Yhdiste on polymorfista ja sillä on kaksi eri kiderakennetta. Huoneenlämpötilassa se esiintyy alkeiskopiltaan kuutiollisena ja tämä muoto muuntuu kuumennettaessa noin 700–800 °C:n lämpötilaan punaiseksi rakenteeltaan heksagoniseksi kadmiumsulfidiksi. Hapen läsnä ollessa yhdiste voi myös hapettua kuumennettaessa kadmiumsulfaatiksi tai kadmiumoksidiksi. Kadmiumsulfidi ei liukene veteen, mutta liukenee happoliuoksiin. Myös ammoniakkiliuokset liuottavat kadmiumsulfidia, koska muodostuu liukoinen kompleksi-ioni, jossa kadmium on keskusatomina. Kadmiumsulfidi on n-tyypin puolijohde ja sen valenssivyön ja johtavuusvyön välinen energiaero on 2,58 eV.


title: Kadmiumsulfidi

text: Koska kadmiumsulfidi on veteen liukenematonta, ei se ole muihin kadmiumyhdisteisiin nähden erityisen myrkyllistä akuutisti. Useat kadmiumyhdisteet ovat kuitenkin karsinogeenisia, minkä vuoksi myös kadmiumsulfidi luokitellaan todennäköisesti syöpää aiheuttavaksi aineeksi.


title: Kadmiumsulfidi

text: Tyypillisin tapa valmistaa kadmiumsulfidia on johtaa liukoisen kadmiumsuolan vesiliuokseen rikkivetyä tai jonkin alkalimetallin sulfidin kuten natriumsulfidin avulla. Neutraalissa pH:ssa saostettuna tuote on kirkkaan keltaista ja happamissa liuoksissa punertavaa. Yhdistettä valmistetaan myös kuumentamalla kadmiumoksidia tai -karbonaattia rikin kanssa.


title: Kadmiumsulfidi

text: Kadmiumkeltaista käytetään taiteilijamaaleissa kadmiumkeltaisen nimellä ja lisäksi sitä käytetään värjäämään muun muassa laseja, lasitteita, keramiikkaa ja muoveja. Väriaineena yhdistettä on käytetty 1800-luvulta alkaen. Sitä voidaan sekoittaa muun muassa sinkkisulfidiin, kadmiumselenidiin ja bariumsulfaattiin tai muihin pigmentteihin tai sideaineisiin. Kadmiumsulfidimaalit säilyttävät kirkkautensa pitkään ja niillä on hyvä säänkesto. Sinkkisulfidin ja kadmiumsulfidin seos on loisteaine, jota on käytetty muun muassa kuvaputkitelevisioissa. Kadmiumsulfidi on puolijohde ja sitä käytetään muun muassa aurinkokennoissa, transistoreissa, diodeissa ja lasereissa.


title: HMS Sultan (1870)

text: HMS Sultan oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1870 vesillelaskettu panssarifregatti. Alus oli paranneltu "HMS Hercules" ja siihen oli lisätty toinen panssaroitu tykkipatteri ylemmälle kannelle, millä saatiin korjattua tulen kattavuudessa havaitut puutteet.


title: HMS Sultan (1870)

text: Alus tilattiin Chathamin telakalta ja sen köli laskettiin 29. helmikuuta 1868. Alus laskettiin vesille 31. toukokuuta 1870 ja se valmistui 10. lokakuuta 1871.


title: HMS Sultan (1870)

text:
Panssarointi oli keskilaivassa yhdeksäntuumainen kaveten keulaan ja perään, joissa se oli kahdeksan ja kuusi tuumaa. Tykkipatterin suojana oli yhdeksän tuuman panssarointi sivuilla ja keulassa kuuden ja perässä viiden tuuman panssarilaipiot. Ylemmän patterin sivupanssarointi oli kahdeksantuumainen ja laipiot 4,5-tuumaiset. Kaikki kymmenen tuuman rihlatut, suusta ladattavat tykit olivat alemmassa patterissa, ja yläpatterissa oli yksi yhdeksän tuuman tykki kummallakin sivulla siten, että ne voitiin siirtää ampumaan joko taakse tai sivuille. Loput kaksi yhdeksäntuumaista tykkiä oli asennettu yläkannen keulan puoleiseen päähän, ja niiden suojana oli siirrettävä panssarilaipio.
Aluksen aseistusta täydennettiin vuonna 1879 seitsemällä neljän tuuman takaaladattavalla tykillä ja neljällä kuuden naulan pikatykillä. Samalla aluksen pääkannelle asennettiin neljän torpedon kuljettamiseksi tarvittavat telineet sekä kaksi etsintävalonheitintä. Aluksen ilmastointia parannettiin, ja kattilat vaihdettiin. Koeajoissa alus saavutti 15 solmun nopeuden 7 736 hevosvoimalla. Sen oli mahdollista myös kuljettaa kahta torpedovenettä.


title: HMS Sultan (1870)

text: Alus oli täystakiloitu, ja sen purjepinta-ala oli 34 100 neliöjalkaa. Alus takiloitiin parkiksi vuonna 1876. Alus oli purjein hidas, mutta se oli vakaa tykkilavetti.


title: HMS Sultan (1870)

text: Vuonna 1882 alus osallistui Aleksandrian tulittamiseen. Alus ajoi 6. maaliskuuta 1889 kartoittamalle karille Maltan ja Gozon välisessä Cominonsalmessa, jolloin aluksen pohja repesi. Alus täyttyi hitaasti vedellä. Voimakas aalto irroitti 14. maaliskuuta aluksen karilta, ja se vajosi pohjaan. Italialainen Baghino & Co nosti elokuussa aluksen hylyn 50 000 punnalla, ja se saapui 27. elokuuta Maltalle.


title: HMS Sultan (1870)

text: Tilapäiskorjausten valmistuttua alus siirrettiin Portsmouthiin, jossa se modernisoitiin ja korjattiin vuosina 1893–1896. Aluksen neljän tuuman tykit poistettiin, ja niiden tilalle asennettiin neljä 4,7 tuuman tykkiä. Samalla aluksen höyrykone ja kattilat vaihdettiin, ja siihen asennettiin uudet savuhormit ja mastot. Alukselle rakennettiin myös uusi komentosilta savuhormien etupuolelle, ja alukselle asennettiin torpedoverkot. Aluksen vakauden parantamiseksi asennettiin yhdeksän tuuman puinen rengas vesirajaan. Modernisoinnin jälkeisessä koeajossa alus saavutti 14,6 solmun nopeuden 6 531 hevosvoimalla.


title: HMS Sultan (1870)

text: Alus sijoitettiin reserviin, josta se siirrettiin koululaivaksi nimellä "HMS Fisgard IV" vuonna 1906. Aluksen nimeksi palautettiin vuonna 1931 "HMS Sultaniksi". Toisessa maailmansodassa alus oli miinanraivaajien emälaivana Portsmouthissa. Se myytiin romutettavaksi vuonna 1947.


title: Olduvai

text: Olduvai voi viitata seuraaviin:


title: Ragnvald

text: Ragnvald ("Ragnvald Knaphövde" tai "Knaphöfde", 'Ragnvald Tuittupää') oli Ruotsin kruunun tavoittelija. Myöhäisen lähteen mukaan hän oli Olof Näskonungin poika, mutta on myös esitetty, että hän olisi ollut sama henkilö kuin kuningas Inge vanhemman poika Ragvald.


title: Ragnvald

text: Kuningas Inge nuoremman kuoltua 1120-luvulla Ruotsissa alkoi levottomuuksien kausi, josta on niukasti tietoja. Länsi-Götanmaan lain esipuhe ja Saxo Grammaticus kertovat, että svealaiset valitsivat Ragnvaldin kuninkaaksi, mutta göötit olivat jo aikaisemmin valinneet kuninkaaksi Maunu Niilonpojan. Ragnvaldin ratsastettua Länsi-Götanmaalle paikalliset talonpojat surmasivat hänet noin vuonna 1130.


title: Helsingfors Segelklubb

text: Helsingfors Segelklubb ry eli HSK (myös Hoski) on vuonna 1899 perustettu helsinkiläinen pursiseura. Seuran kotisatama sijaitsee Lauttasaaressa saaren itäpuolella Vattunokan alueella. Jäseniä seuralla on noin 1600 ja venepaikkoja noin 500. Seuran kommodori on Joni Nuorivaara.


title: Helsingfors Segelklubb

text: Vuonna 1899 Helsingin länsiosien purjehduksen harrastajat perustivat yhdistyksen nimellä Helsingfors Arbetare Segelklubb. Jäseniä yhdistyksessä oli jo ensimmäisenä vuonna toistasataa ja purjeveneitä 21. Useat yhdistyksen perustajista olivat ruotsinkielisiä ja monet heistä kirjapainoalalla. Tuohon aikaan veneenomistajiksi pääsi rakentamalla veneensä itse.


title: Helsingfors Segelklubb

text: Suomen saavutettua itsenäisyytensä yhdistys merkittiin vuonna 1919 uuteen yhdistysrekisteriin eräänä ensimmäisistä, nyt nimellä Helsingfors Segelklubb. Yhdistyksen kotisatamat ovat aina sijainneet Helsingin länsilaidalla. Entiset satamat, Kellosaari ja Iso-Pässi, joiden hyväksi menneet sukupolvet työskentelivät, ovat jääneet täytemaan, liikenteen tai rakentamisen alle.


title: Helsingfors Segelklubb

text: Nykyinen kotisatama Lauttasaaren itärannalla on ollut yhdistyksen käytössä vuodesta 1959 lähtien ja se saavutti jo 1970-luvun alussa lähes nykyisen laajuutensa. Sataman alue on vuokrattu Helsingin kaupungilta, mutta rakennukset ovat yhdistyksen omat. Satama on vuosien varrella laajentunut. Tällä hetkellä veneiden laituripaikkoja on runsaat 300, ja kevytveneiden maapaikkoja toistasataa. Uusi klubitalo valmistui 2010.


title: Helsingfors Segelklubb

text: Sataman sijainti:


title: Helsingfors Segelklubb

text: HSK:n satamassa ja sen läheisyydessä on monipuolisia palveluita veneilijöille kuten ST1-merihuoltoasema, ravintola Blue Peter sekä monia veneliikkeitä. Vierasvenesataman sisäänajon koordinaatit ovat . Satamassa on mahdollisuus käyttää vettä ja sähköä.


title: Helsingfors Segelklubb

text: HSK:lla on pitkät perinteet kilpapurjehduksessa. Tunnettuja hoskilaisia kilpapurjehtijoita ovat muun muassa Suomen purjehdusmaajoukkueeseen 2016 kuuluvat Tuuli Petäjä-Sirén, Mikaela Wulff, Kaarle Tapper, sekä veljekset Joonas Lindgren ja Niklas Lindgren. Suomen aiempia HSK:laisia olympiaedustajia ovat olleet muun muassa Jouko Lindgren ja Heikki Elomaa.


title: Helsingfors Segelklubb

text: Seura on järjestänyt useita kansainvälisen tason purjehduskilpailuja. Muutamia suurimpia näistä on listattu alla.


title: HMS Northumberland (1866)

text: HMS Northumberland oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1868 valmistunut Minotaur-luokan panssarifregatti.


title: HMS Northumberland (1866)

text: Alus tilattiin 2. syyskuuta 1861 Lontoon Millwallista Millwall Iron Worksiltä ja sen köli laskettiin 10. lokakuuta 1861. Alus laskettiin vesille 17. huhtikuuta 1866 ja se valmistui 8. lokakuuta 1868.


title: HMS Northumberland (1866)

text: Alus otettiin palvelukseen 14. elokuuta 1868 Devonportissa ensimmäisenä päällikkönään Roderick Dew ja se liitettiin Kanaalin laivastoon. Dewin kuoltua 24. maaliskuuta 1868 aluksen päällikkyyden vastaanotti 25. maaliskuuta 1869 Charles Henry May. Alus hinasi yhdessä "HMS Agincourtin" kanssa Bermudan kelluvan telakan Madeiralle kesäkuussa 1869.


title: HMS Northumberland (1866)

text: Alus vaurioitui 25. joulukuuta 1872 pahoin aluksen ankkurin irrottua ja aluksen ajauduttua "HMS Herculeksen" keulaan. Aluksen vauriot korjattiin Maltalla, mistä se palasi palvelukseen 2. lokakuuta 1873 päällikkönään Thomas Bridgeman Lethbridge. Alus oli Kanaalin laivastossa kontra-amiraali George Hancockin ja myöhemmin kontra-amiraali lordi John Hayn lippulaivana. Alus poistettiin palveluksesta 28. heinäkuuta 1875.


title: HMS Northumberland (1866)

text: Telakalla olleen aluksen takila muutettiin vuosina 1875-1879 ja sen aseistus muutettiin MLR-tykeiksi. Se palasi palvelukseen 30. lokakuuta 1879 päällikkönään Henry Rushworth Wratislaw ja sijoitettuna Kanaalin laivastoon. Aluksen päällikkyyden vastaanotti 31. joulukuuta 1880 George Stanley Bosanquet. Alus määrättiin Välimeren laivastoon, jonka mukana se osallistui Egyptin sotaan. Alus palasi Kanaalin laivastoon 15. elokuuta 1883 päällikkönään Frederick Charles Bryan Robinson. Se poistettiin palveluksesta 16. toukokuuta 1885.


title: HMS Northumberland (1866)

text: Alus oli modernisoitavana vuosina 1885-1887, jolloin osa sen aseistuksesta poistettiin. Se palasi Kanaalin laivastoon 26. marraskuuta 1887 päällikkönään James Andrew Thomas Bruce. Sachaveral Darwin vastaanotti päällikkyyden 17. huhtikuuta 1888 ja alus poistettiin palveluksesta 7. maaliskuuta 1891.


title: HMS Northumberland (1866)

text: Alus muutettiin vuonna 1898 varastoksi. Alus muutettiin edelleen lämmittäjien koululaivaksi ja se nimettiin maaliskuussa 1904 "HMS Acheroniksi". Se muutettiin vuonna 1909 hiiliproomuksi Invergordoniin nimellä "C.8" ja proomu nimettiin vuonna 1926 uudelleen "C.68":ksi. Alus myytiin kesäkuussa 1927 Wardille, joka myi sen edelleen nimellä "Stedmound" proomuksi Dakariin. Alus romutettiin vuonna 1935.


title: 2300-luku

text: 2300-luku on tuleva vuosisata, joka käsittää vuodet 2300–2399. Se on kolmannen vuosituhannen neljäs vuosisata.


title: Haakon Punainen

text: Haakon Punainen oli Ruotsin kuningas noin vuosina 1070–1079. Tiedot hänen hallituskaudestaan ovat hyvin niukat.


title: Haakon Punainen

text: Länsi-Götanmaan lain esipuheen mukaan Haakon syntyi Länsi-Götanmaan Levenessa ja hänet myös haudattiin sinne. Adam Bremeniläisen kronikan "Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum" mukaan Haakon menin naimisiin "nuoren Olavin äidin" kanssa, mikä todennäköisesti viittaa Norjan kuningas Olav Kyrreen, mutta on mahdotonta sanoa oliko kysymyksessä Olavin äiti Tora Torbergintytär vai hänen äitipuolensa Elisabet.


title: Ahven (täsmennyssivu)

text: Ahven voi tarkoittaa seuraavia:


title: Italian ympäriajo 2016

text: Italian ympäriajo 2016 oli järjestyksessään 99. maantiepyöräilyn Italian ympäriajo. Se alkoi Alankomaiden Apeldoornista 6. toukokuuta ja päättyi Torinoon 29. toukokuuta 2016.


title: Italian ympäriajo 2016

text: Vincenzo Nibali voitti kilpailun 52 sekunnin erolla Esteban Chavesiin. Vielä 18. etapin jälkeen Nibali oli neljäntenä neljä minuuttia 43 sekuntia kilpailua johtanutta Steven Kruijswijkia jäljessä. Nibali voitti Risouliin päättyneen 19. etapin nousten kokonaiskilpailussa toiseksi 44 sekunnin päähän kilpailun johtoon siirtyneestä Chavesista. Toiseksi viimeisellä etapilla Nibali karkasi Chavesilta nousussa 15 kilometriä ennen maalia ja siirtyi kokonaiskilpailun johtoon lopullisella 52 sekunnin erolla. Alejandro Valverde sijoittui kolmanneksi. Pistekilpailun voitti Giacomo Nizzolo, mäkikirikilpailun Mikel Nieve, nuorten kilpailun Bob Jungels, aikaan perustuvan joukkuekilpailun Astana Team ja pisteisiin pohjautuvan joukkuekilpailun Etixx-Quick Step.


title: Italian ympäriajo 2016

text: Kilpailussa olivat mukana seuraavat joukkueet:


title: Italian ympäriajo 2016

text: Lähde: Gazzetta.it


title: Aljaksandr Hutar

text: Aljaksandr Pjatrovitš Hutar (, , s. 18. huhtikuuta 1989 Minsk, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Valko-Venäjän pääsarjassa pelaavaa Dinamo Minskiä ja on pelipaikaltaan maalivahti.


title: HMS Prince Consort (1862)

text: HMS Prince Consort oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1862 vesillelaskettu puurunkoinen Prince Consort -luokan panssarifregatti.


title: HMS Prince Consort (1862)

text: Alus tilattiin 8. huhtikuuta 1859 Pembroken telakalta 91-tykkisenä Bulwark-luokan toisen luokan linjalaivana nimellä "HMS Triumph" ja sen köli laskettiin 13. elokuuta 1860. Aluksen muutostyöt panssarifregatiksi hyväksyttiin 31. toukokuuta 1861 ja työt aloitettiin 6. kesäkuuta. Töiden aikana aluksen keskelle lisättiin seitsemän metrin jatko. Se nimettiin 14. helmikuuta 1862 uudelleen "HMS Prince Consortiksi", millä nimellä se laskettiin vesille 26. kesäkuuta. Alus valmistui 6. helmikuuta 1864.


title: HMS Prince Consort (1862)

text: Alus otettiin palvelukseen 27. lokakuuta 1863 koeajoja varten ensimmäisenä päällikkönään Charles Vesey. Alus poistettiin palveluksesta 10, marraskuuta ja se palautettiin palvelukseen 14. tammikuuta 1864 Kanaalin laivastoon päällikkönään George Ommanney Willes. Edward Augustus Inglefield vastaanotti 10. huhtikuuta 1866 aluksen päällikkyyden. Aluksen aseistus muutettiin vuonna 1867 neljään kahdeksan tuuman ja kahteenkymmeneen seitsemän tuuman rihlattuun suustaladattavaan tykkiin (), kun se määrättiin Välimeren laivastoon.


title: HMS Prince Consort (1862)

text: Aluksen päällikkyyden vastaanotti 3. maaliskuuta 1868 William Armytage ja se palasi Kanaalin laivastoon 1869. Seuraavan kerran aluksen aseistusta modernisoitiin vuonna 1871, jolloin aseistukseksi tuli seitsemän yhdeksän tuuman ja kahdeksan kahdeksan tuuman tykkiä. se poistettiin palveluksesta vielä samana vuonna. Alus myytiin maaliskuussa 1882 romutettavaksi Castlelle.


title: HMS Caledonia (1862)

text: HMS Caledonia oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1862 vesillelaskettu puurunkoinen Prince Consort -luokan panssarifregatti.


title: HMS Caledonia (1862)

text: Alus tilattiin 5. maaliskuuta 1860 Woolwichin telakalta 91-tykkisenä Bulwark-luokan toisen luokan linjalaivana ja sen köli laskettiin 1. lokakuuta. Alus muutostyöt panssarifregatiksi hyväksyttiin 31. toukokuuta 1861 ja työt aloitettiin 6. kesäkuuta. Muutostöiden aikana aluksen keskiosaan lisättiin seitsemän metriä Alus laskettiin vesille 24. lokakuuta 1862. Alus valmistui 6. heinäkuuta 1865.


title: HMS Caledonia (1862)

text: Alus otettiin palvelukseen 27. huhtikuuta 1865 Plymouthissa ensimmäisenä päällikkönään Fitzgerald Algernon Charles Foley Välimeren laivastoon, jossa se sijoitettiin kontra-amiraali Hastings Reginald Yelvertonin lippulaivaksi. Aluksen aseistus muutettiin vuonna 1867 neljään kahdeksan tuuman ja kahteenkymmeneen seitsemän tuuman rihlattuun suustaladattavaan tykkiin (). Aluksen päällikkönä oli 10. kesäkuuta 1867 alkaen Alan Henry Gardner ja se oli kontra-amiraali lordi Clarence Edward Pagetin lippulaivana. Alus poistettiin 31. toukokuuta 1869 palveluksesta Maltalla.


title: HMS Caledonia (1862)

text: Alus palautettiin palvelukseen seuraavana päivänä päällikkönään Thomas Cochran ja päällikkyyden vastaanotti 11. toukokuuta 1871 Chandos Scudamore Scudamore Stanhope, joka kuoli 7. heinäkuuta. Aluksen päällikkyyden vastaanotti 8. heinäkuuta Charles Pringle ja 11. elokuuta Edward Henry Gage Lambert. Alus poistettiin palveluksesta 24. syyskuuta 1872 Devonportissa.


title: HMS Caledonia (1862)

text: Alus palautettiin 1. lokakuuta 1872 rannikkovartioston vastaanottoaluksena Birkenheadissä päällikkönään John Eglington Montgomerie. Alus palautettiin palvelukseen 18. marraskuuta 1874 päällikkönään Edmund Hope Verney. Alus myytiin 30. syyskuuta 1886 romutettavaksi Castlelle.


title: Space Quest V

text: Space Quest V: Roger Wilco – The Next Mutation (lyhyesti Space Quest V) on Sierra On-Linen julkaisema graafinen seikkailupeli. Peli on julkaistu vuonna DOS:lle. Peli eroaa "Space Quest" -sarjan edeltävistä peleistä siten, että se on parodia lähinnä "Star Trekistä" vaikka sisältääkin jonkin verran viittauksia myös muuhun fiktioon, kuten "Predatoriin", "Alieniin" ja "Kärpäseen".


title: Space Quest V

text: Päähenkilön Roger Wilcon uudella jätteidenkeruualuksella (SCS Eureka) on komentosilta ja useita käskytettäviä alaisia sekä hämähäkin kaltainen inhottava olento, jolle hän antaa kutsumanimen Spike. Peli koostuu useista osista, mutta päätehtävänä on estää avaruudessa mutageenisen taudin leviäminen. Pelin lopussa tauti saastuttaa "StarConin" lippulaivan "SCS Goliathin" miehistön, jonka mutatoitunut ja pahansisuinen komentaja Raems T. Quirk hyökkää Eurekalle. Roger uhraa oman aluksensa ja pakenee miehistöineen uudella aluksellaan.


title: Space Quest V

text: Peli on "Space Quest" -sarjan ensimmäinen, jossa suunnittelijoina ei ollut ”Two Guys from Andromeda” -kaksikko – heistä oli mukana vain Mark Crowe. Pelin kehittäjänä ei ollut aikaisempien pelien tapaan Sierra On-Line vaan tytäryhtiö Dynamix, johon Mark Crowe siirtyi "Space Quest IV:n" julkaisun jälkeen.


title: Justin Trudeau

text: Justin Pierre James Trudeau (25. joulukuuta 1971 Ottawa, Ontario) on kanadalainen poliitikko, maan nykyinen pääministeri ja Kanadan liberaalipuolueen johtaja. Trudeau nousi Kanadan pääministeriksi liberaalien saatua enemmistön vuoden 2015 parlamenttivaaleissa.


title: Justin Trudeau

text: Trudeau on Kanadan pitkäaikaisen pääministerin Pierre Trudeaun vanhin poika. Hän kävi muun muuassa International Baccalaureate -ohjelman ja opiskeli Englannin ja Ranskan kirjallisuutta McGill-yliopistossa Montrealissa sekä pedagogiikkaa Brittiläisen Kolumbian yliopistossa Vancouverissa. Politiikkaan Trudeau hakeutui vähitellen isänsä kuoleman jälkeen. Hänet valittiin Kanadan parlamenttiin vuonna 2008. Liberaalipuolueen johtoon Trudeau valittiin huhtikuussa 2013 yli 80 prosentin kannatuksella.


title: Justin Trudeau

text: Lokakuussa 2015 pidetyissä vaaleissa Trudeaun johtama liberaalipuolue sai enemmistön Kanadan parlamenttiin. Vielä syksyllä hallitseva konservatiivipuolue, liberaalit ja Uusi demokraattinen puolue olivat mielipidetiedusteluissa tasaväkisiä. Edellisissä vuoden 2011 vaaleissa puolue oli pudonnut kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi ensimmäistä kertaa historiansa aikana. Trudeau on ilmoittanut haluavansa kasvattaa panostuksia infrastruktuuriin ja tiukentaa Kanadan ilmastopolitiikkaa. Hän on myös kertonut haluavansa laillistaa marihuanan sekä korottaa varakkaiden verotusta ja laskea samalla vähemmän ansaitsevien verotusta.


title: Justin Trudeau

text: Virkavalansa Trudeau vannoi 4. marraskuuta 2015. Trudeaun hallituksen kokoonpano herätti huomiota, sillä ensimmäistä kertaa Kanadan historiassa hallituksen ministereistä puolet oli naisia ja ministereiksi valitut olivat pääosin nuoria ja edustivat erilaisia väestöryhmiä.


title: Justin Trudeau

text: Trudeau on julkisesti julkistanut olevansa feministi. Liberaalipuolue on myös julistanut nollatoleranssin seksuaaliselle häirinnälle.


title: Justin Trudeau

text: Kesällä 2018 eräs bloggaaja julkaisi lehtileikkeen vuodelta 2000, jossa Trudeaun kerrotaan musiikkifestivaaleilla "tarttuneen naispuoliseen toimittajaan sopimattomasti". Naistoimittajan nimeä ei ole julkaistu. Trudeau ei ollut tuolloin politiikassa, mutta oli kuitenkin tunnettu henkilö entisen pääministerin poikana. Trudeau on toistuvasti joutunut puolustautumaan syytöksiä vastaan ja on sanonut ettei koe toimineensa sopimattomasti.


title: Justin Trudeau

text: Trudeau on naimisissa televisiojuontaja Sophie Grégoiren kanssa. Heillä on kolme lasta. Uskonnoltaan hän on katolilainen.


title: HMS Ocean (1863)

text: HMS Ocean oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1863 vesillelaskettu puurunkoinen Prince Consort -luokan panssarifregatti.


title: HMS Ocean (1863)

text: Alus tilattiin Devonportin telakalta ja sen köli laskettiin 23. elokuuta 1860. Alus laskettiin vesille 19. maaliskuuta 1863 ja se valmistui 6. syyskuuta 1866.


title: HMS Ocean (1863)

text: Alus palveli Kiinan laivastoasemalla vuosina 1867-1872, jona aikana se ei käynyt telakalla. Se vapautti "HMS Rodneyn" aseman lippulaivan tehtävästä vuonna 1869, jolloin vara-amiraali Henry Kellett nosti lippunsa aluksella. "HMS Iron Duke" vapautti "Oceanin" lippulaivan tehtävistä vuonna 1872. Aluksen syväys oli kuitenkin liian suuri Suezin kanavan läpäisyyn ja se sai määräyksen kiertää Afrikan ympäri. Britteinsaarilla alus sijoitettiin huonon kuntonsa vuoksi reserviin ja se myytiin romutettavaksi vuonna 1882.


title: Sammy Ofer Stadion

text: Sammy Ofer Stadion on monikäyttöstadion, joka sijaitsee Haifassa Israelissa. Se otettiin käyttöön 27. elokuuta 2014 ja sen nykyinen yleisökapasiteetti on 30 870. Se toimii paikallisten jalkapalloseurojen Maccabi Haifan ja Hapoel Haifan kotikenttänä.


title: Sammy Ofer Stadion

text: Kaudella 2015–2016 myös Maccabi Tel Aviv pelasi Mestarien liigan kotiottelunsa stadionilla.


title: Kanadan parlamenttivaalit 2015

text: Kanadan 42. parlamenttivaalit, virallisesti ja järjestettiin maanantaina 19. lokakuuta 2015. Niissä valittiin Kanadan 42. parlamentin edustajainhuoneen jäsenet.


title: Kanadan parlamenttivaalit 2015

text: Vaaleissa Justin Trudeaun johtama Kanadan liberaalipuolue voitti 184 paikkaa ja sai siten enemmistön 338-paikkaisessa edustajainhuoneessa.


title: Teleskooppivapa

text: Teleskooppivapa on teleskooppisesti kokoonmenevä vapa kalastuksessa. Teleskooppivapaa voidaan käyttää esimerkiksi jigi- ja heittokalastuksessa. Teleskooppivapoja löytyy eripituisina ja niitä löytyy useista eri tavarataloista.


Denverin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta on roomalaiskatolinen arkkihiippakunta Coloradossa Yhdysvalloissa. Se perustettiin 15. marraskuuta 1941 ja siihen kuuluvat Cheyennen, Colorado Springsin ja Pueblon hiippakunnat. Nykyinen arkkipiispa on Samuel J. Aquila, joka asetettiin virkaansa 18. heinäkuuta 2012.


title: Rauno Lesonen

text: Rauno Lesonen (s. 4. lokakuuta 1959 Kajaani) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelasi Kokkolan Pallo-Veikoissa yhteensä 115 pääsarjaottelua vuosina 1982–1985 ja 1990. Peliuransa jälkeen hän on toiminut muun muassa KPV:n valmennuspäällikkönä sekä valmentanut Futsal-liigassa pelannutta TP-Kaarlea vuosina 2011–2012.


title: Matti Peltonen (professori)

text: Matti Tapani Peltonen (s. 24. huhtikuuta 1952 Pornainen) on suomalainen sosiaalihistorian professori Helsingin yliopistossa vuodesta 2000. Hän on tutkinut muun muassa maaseudun historiaa ja alkoholihistoriaa.


title: Matti Peltonen (professori)

text: Peltonen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1971, valtiotieteiden kandidaatiksi 1979 ja lisensiaatiksi 1986. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1992.


title: Matti Peltonen (professori)

text: Peltonen työskenteli Suomen Akatemian tutkimusassistenttina 1986–1989 ja assistenttina Helsingin yliopistossa 1990–1992. Hän on ollut talous- ja sosiaalihistorian dosentti vuodesta 1992 ja toimi vuosina 1993–2000 apulaisprofessorin ja professorin viransijaisena.


title: Peugeot Bipper

text:
Peugeot Bipper on Peugeot’n vuodesta 2007 lähtien valmistama pieni pakettiautomalli. Sen sisarmallit ovat lähes identtiset Fiat Fiorino ja Citroën Nemo. Kolmikko valittiin Vuoden Pakettiautoksi 2009. Tavarankuljetusmallin lisäksi saatavana on Bipper Tepee -niminen tila-autoversio.
Vuonna 2010 testattu Citroën Nemo sai Euro NCAP -kolaritestistä tulokseksi kolme tähteä viidestä.


title: Peugeot Bipper

text: Bensiinimoottori on kahdeksanventtiilinen 1,4-litrainen (72 hv). Dieselvaihtoehdot olivat aluksi Fiatin 1,3 Multijet (75/95 hv) ja PSA:n 1,4 8V (69 hv). Vuonna 2010 jälkimmäinen moottori kuitenkin poistui valikoimasta. Viisivaihteisen manuaalivaihteiston lisäksi dieselin yhteyteen on saatavissa viisiportainen "2-tronic"-robottivaihteisto.


title: Villi kortti (televisiosarja)

text: Villi kortti on Yle TV2:lla lokakuusta 2015 alkaen esitetty paneelishow, joka käsittelee viime aikana urheilumaailmassa tapahtuneita asioita. Ohjelman juontajana ja tuomarina toimii Riku Riihilahti. Ohjelmaa kuvataan Mediapoliksessa Tampereen Ristimäessä.


title: Villi kortti (televisiosarja)

text:
Villissä kortissa on kaksi toisiaan vastaan kilpailevaa joukkuetta (keltainen ja punainen), joiden kapteeneina ja vakiopanelisteina toimivat Tommy Lindgren ja Essi Hellén. Muut panelistit ovat Tuomas Kyrö, Kalle Palander, Aki Riihilahti, Juuso Mäkilähde, Paula Noronen ja Helena Pöllänen. Keväällä 2016 uutena panelistena Kyrön ja Pölläsen tilalle liittyi Ville Myllyrinne ja syksyllä 2016 Hellénin tilalle liittyivät Minna Kauppi ja Pilvi Hämäläinen. Syksyllä 2017 Mäkilähteen ja Kaupin tilalle panelisteina toimii Jenni Poikelus ja Mikko Töyssy
Lisäksi ohjelmassa on viikoittain vaihtuva julkisuuden henkilö vieraana. Ohjelmassa suoritetaan erilaisia tehtäviä, joiden päätteeksi joka jaksossa vaihtuva tuomarikolmikko ilmaisee korteillaan, minkä väriselle joukkueelle pisteet heidän mielestään kuuluisivat. Eniten pisteitä ohjelman lopuksi saavuttanut joukkue voittaa.


title: Villi kortti (televisiosarja)

text:
Villin kortin jalkapalloetkot on 15 minuuttia kestävä lähetys, jonka tarkoitus on virittää tunnelma valmiiksi heti ohjelman jälkeen alkavaan Mestareiden liigan otteluun. Etkojen lopussa on aina
Kalle ennustaa-osio, jossa kilpikonna Kalle tai vaihtoehtoisesti Kalle Palander, joka ennustaa
illan ottelun tuloksen. Jalkapalloetkoissa on poikkeuksellisesti kuuden sijasta neljä panelistia,
kaikki vakiopanelisteja.


title: Villi kortti (televisiosarja)

text: Villi kortti alkoi Yle TV2:lla 19. lokakuuta 2015. Sarjaa esitettiin aluksi maanantai-illassa, mutta vuoden 2016 alussa se siirtyi tiistai-iltaan edellisen vuoden lopussa päättyneen Ajankohtaisen kakkosen paikalle.


title: Jussi Nyström

text: Jussi Nyström (s. 2. toukokuuta 1989) on suomalainen futsalpelaaja, joka edustaa Futsal-liigassa pelaavaa Leijona Futsalia. Nyström on toiminut myös seuran toiminnanjohtajana vuoden 2018 alusta alkaen.


title: Jussi Nyström

text: Pelipaikaltaan Nyström on laita- tai kärkipelaaja. Kaudella 2016-2017 Nyström voitti Futsal-liigan maalipörssin 33 osumalla ja oli 39 tehopisteellä pörssikakkonen.


title: Jussi Nyström

text: Nyström edusti vuodet 2011–2014 Kylmäkosken Veikkoja. Vuonna 2014 seuran nimi muuttui Leijona Futsaliksi. Kauden 2015–2016 Nyström pelasi Ilveksessä.


title: Ammu vaan!

text: Ammu vaan! (Just Shoot Me) on yhdysvaltalainen televisiosarja, jota tehtiin seitsemän tuotantokautta vuosina 1997-2003. Sarja kertoo Blush-nimisen muotilehden toimituksesta. Suomessa sitä esitti TV5. David Spade sai sarjasta monia Emmy-ehdokkuuksia.


title: Merivälja

text: Merivälja on asuinalue () Piritan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 163 hehtaaria ja väkiluku 3 094 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 81 prosenttia oli virolaisia.


title: Merivälja

text: Idässä aluetta rajaa Mähen asuinalue ja etelässä Piritan asuinalue. Pohjoisessa sitä rajaa Viimsin kunta.


title: Kaarle Tapper

text: Kaarle Tapper (s. 19. syyskuuta 1995) on suomalainen kilpapurjehtija, joka edustaa Helsingfors Segelklubbia. Tapper kilpailee Laser Standard -luokassa.


title: Kaarle Tapper

text: Tapper voitti junioreiden EM-pronssia vuonna 2014. Samana vuonna hän varmisti Suomelle ensimmäisen maapaikan vuoden 2016 olympialaisiin MM-kilpailuissa Santanderissä. Tapper oli noissa kilpailuissa lopulta 45:s. Vuoden 2015 MM-kilpailuissa Tapper sijoittui 59:nneksi ja vuoden 2016 MM-kilpailuissa 47:nneksi.


title: Pirttijärvi (Ylöjärvi)

text: Pirttijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Pirttijärvi on osa Karhejärven aluetta.


title: Pirttijärvi (Ylöjärvi)

text: Järven pituus on 400 metriä, leveys on 250 metriä ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Järveä ympäröi karu metsämaasto, jossa on soita aivan rannataan asti. Järveen laskee kolme suo-ojaa, joista yksi tuo Majajärven vedet junaradan alta. Järven laskuoja lähtee järven koilliskulmasta ja kulkee noin 1,5 kilometriä metsän ja peltomaan läpi Karhejärven Korpilahteen. Laskuojaan yhtyy myös Korpijärven laskuoja. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 64 vuorokautta.


title: Pirttijärvi (Ylöjärvi)

text: Järven rannoilla sijaitsee melko runsaasti vapaa-ajan asuntoja, joille pääsee metsäautoteitä pitkin Majanmaankulman kautta yhdystieltä 2773. Tampere-Seinäjoki-junarata ohittaa järven kaakkoiskulmassa sen rantaa viistäen.


title: Pirttijärvi (Ylöjärvi)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuonna 1990. Sen vesi on ruskeaa ja se sisältää runsaasti humusta. Tämä selittyy valuma-alueella olevilla suo- ja metsäalueilla, joiden valumavedet ovat myös happamia. Veden happamuustaso on lähellä arvoa 6,0 ja alusvedessä on mitattu alle 6,0 olevia arvoja. Rapujen kannalta happamuuden pH-arvo tulisi pysyä yli kuuden. Järven puskurikyky happamuutta vastaan on vain välttävä, joten valuma-alueen happamuustaso säätelee vahvasti järven happamuutta. Vedessä on paljon ravinteita ja järven ranninnetaso on noussut voimmakkaasti järven luontaisen tason yläpuolelle. Fosforipitoisuus oli pintavedessä 43 µg/l ja typpipitoisuus 870 µg/l. Fosforipitoisuudet ovat rehevien järvien tasolla, mutta pitoisuus on jo erittäin rehevien järvien tason (50 µg/l) tuntumassa. Typpipitoisuus oli 1,5-kertainen luontaiseen tasoon nähden. Yläjuoksulla olevassa Majajärvessä ravinnetasot ovat pienemmät, vaikka sen ympäristö on samanalinen kuin Pirttijärvessä. Syypäänä ravinnetason kohoamiseen voidaan pitää järven vapaa-ajan asutusta. Vaikka talvella 1990 happitilanne oli hyvä, voitiin todeta alusvesissä happikatoa. Hapen määrän väheneminen voimistui talven kuluessa ja oli enää tyydyttävä. Pirttijärvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.


title: Pirttijärvi (Ylöjärvi)

text: Viime jääkauden loppuvaiheessa, jolloin mannerjäätikkö oli sulanut ja sen reuna perääntynyt näille seuduille, paljastui alueella paksu pohjamoreenin kerrostuma. Järvi on syntynyt moreenikerrostumassa olleeseen painanteeseen. Alue oli aluksi veden alla, mutta joutui aallokon huuhomaksi, kun maankohoaminen nosti sen pinnalle. Lähialueiden savikot syntyivät tämän huuhtoutumisen seurauksena.


title: Pirttijärvi (Ylöjärvi)

text: Järvellä oli vuoden 1955 peruskartassa vain yksi asunto. Vuoden 1982 peruskartassa niitä oli kaksi.


title: Majajärvi (Ylöjärvi, Niemenperä)

text: Majajärvi on Pirkanmaalla Ylöjärven ja Hämeenkyrön rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Majajärvi on osa Karhejärven aluetta.


title: Majajärvi (Ylöjärvi, Niemenperä)

text: Järvi on 750 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 12,2 hehtaaria. Järveä ympäröi karu metsämaasto ja siihen laskee kuusi metsä- ja suo-ojaa muun muassa Karhunevalta ja Pehkusolta. Karhunevan suolampi yhdistettiin samalla Majajärveen. Järven laskuoja lähtee järven pohjoiskulmasta ja se laskee puoli kilometriä alempana Pirttijärveen ja sen jälkeen Karhejärven Korpilahteen. Veden laskennallinen viipymä on 169 vuorokautta.


title: Majajärvi (Ylöjärvi, Niemenperä)

text: Rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja rantaan on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa sekä yksi kiinteä maatila. Niille johtaa tie yhdystieltä 2773. Järven itäpään rantaa pitkin ohittaa Tampere-Seinäjoki-junarata kaksiraiteisena. Ylöjärven ja Hämeenkyrön välinen raja kulkee järven poikki siten, että yli puolet järvestä kuuluu Ylöjärven puolelle.


title: Majajärvi (Ylöjärvi, Niemenperä)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1990, 2002 ja 2003. Vesi on melko kirkasta, mutta väriltään ruskeaa ja siinä on runsaasti humusta. Veden happamuustaso on niin alhainen, että vesi on hapahkoa. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on vain välttävä. Järven ravinnetaso on lievästi reheville järville ominainen. Fosforipitoisuus on vaihdellut pintavedessä 19−30 µg/l ja typpipitoisuus vastaavasti 580−680 µg/l. Ravinteita on hieman enemmän kuin luontaisesti tulisi olla ja syyksi voidaan olettaa vapaa-ajan asuntojen tuomaa lisäkuormitusta. Järven veden happipitoisuudessa ei ole suuria ongelmia, vaikka tutkimustuloksia ei olekaan käytettävissä siltä ajalta, jolloin järvessä olisi ollut veden lämpökerrostuneisuutta. Alkutalvella 1990 happitilanne oli erittäin hyvä ja joulukuussa 2002 ja toukokuussa 2003 vedenkierto oli juuri päättynyt ja tilanne oli silloinkin erinomainen. Majajärvi soveltuu virkistyskäyttöön melko hyvin.


title: Majajärvi (Ylöjärvi, Niemenperä)


title: Majajärvi (Ylöjärvi, Niemenperä)

text: Järvelle rakennettiin vapaa-ajan asuntoja vasta vuoden 1962 peruskartan julkaisemisen jälkeen.


title: Korpijärvi (Ylöjärvi)

text: Korpijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärven ja Hämeenkyrön rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Korpijärvi on osa Karhejärven aluetta.


title: Korpijärvi (Ylöjärvi)

text: Järvi on 400 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Sitä ympäröi karu metsämaasto ja vain pohjoisrannalla on soistunut alue. Järveen laskee kaksi pelto-ojaa Korpijärven maatilalta, mutta ojien kautta virtaa myös läheisen suon vedet. Järven laskuoja lähtee järven länsikärjestä ja yhtyy kilometrin jälkeen Pirttijärvestä tulevaan laskuojaan. Oja laskee Karhejärven Korpilahteen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 85 vuorokautta. Järven ympäristössä on vain kaksi maatilaa, joille pääsee yhdystieltä 2773. Ylöjärven ja Hämeenkyrön välinen raja jakaa järven lähes kahtia.


title: Korpijärvi (Ylöjärvi)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu talvella 2001. Vesi oli erittäin ruskeaa ja humuspitoista vettä. Vesi oli hapanta ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan oli tyystin loppu. Veden ravinnetaso vastasi rehevien järvien tasoa. Hapen kuluminen jopa pintavedessä oli voimakasta ja siellä happea esiintyi 56% normaalista. Alusveden happitilanteesta ei ole tutkittua tietoa. On kuitenkin mahdollista, että alusvedessä hapen kuluminen on vieläkin voimakkaampaa ja että siellä happitilanne laskee talvella välttävälle tasolle. Korpijärvi soveltuu virkistyskäyttöön välttävästi. Huonon happitilanteen vuoksi arvosanan voi tiputtaa huonoksikin.


title: Korpijärvi (Ylöjärvi)

text: Vanhassa pitäjänkartassa 1840−1850-luvuilta sen nimi kirjoitettiin "Korpijärvi", kuten nykyäänkin, mutta kartturilla ei ollut vielä oikeaa käsitystä ojien virtaussuunnista.


title: Korpijärvi (Ylöjärvi)


title: Suurlammi

text: Suurlammi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Suurlammi on osa Karhejärven aluetta.


title: Suurlammi

text: Lampi on 200 metriä leveä, 200 metriä pitkä ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Se sijaitsee metsässä suon keskellä ja siihen laskee kaksi suo-ojaa. Lammen laskuoja lähtee sen pohjoisrannasta ja se laskee 1,3 kilometrin jälkeen Sauninjärven itäpäähän. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 132 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 700 metriä eikä sille ole rakennettu mitään. Lammelle johtaa kärrypolku ja sen vierestä kulkee metsäautotie, joille pääsee yhdystien 13286 ja kantatien 65 risteyksestä.


title: Suurlammi

text: Lammen vedenlaatua on tutkittu vuonna 2004. Vesi oli kirkasta, ruskean väristä ja hyvin humuspitoista. Veden happamuustaso lievästi hapan, mikä johtuu valuma-alueella olevista soista ja metsämaasta. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on vain välttävä. Järven ravinnetaso vastasi lievästi rehevöityneen järven tasoa. Alusvesien ravinnepitoisuudet olivat pintavesiä suuremmat. Järven happipitoisuus on välttävällä tasolla. Alusvedessä happipitoisuus on alhaisimmillaan, mutta se ei kuitenkaan ole kulunut kokonaan sieltäkään. Suurlammi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.


title: Suurlammi


title: Suurlammi

text: Vanhassa pitäjänkartassa Ylöjärveltä järven nimi kirjoitettiin "Suurilammi". Lammella ei kartassa ollut laskuojaa.


title: Jamaikan kirje

text: Jamaikan kirje on kirje, jonka Simón Bolívar kirjoitti 6. syyskuuta 1815 ollessaan Jamaikalla maanpaossa. Kirje oli osoitettu Jamaikalla asuneelle englantilaiselle Henry Cullenille. Kirjeessä Bolívar analysoi syitä sille, miksi Etelä-Amerikan itsenäisyystaistelu päättyi tappioon 1810-luvulla. Bolívar kritisoi Eurooppaa siitä, ettei konkreettista tukea itsenäisyyspyrkimyksille tullut. Hän huomauttaa kirjeessä, että paikallisasukkaille (jotka hänen mukaansa eivät olleet toisaalta intiaaneja, mutteivät eurooppalaisiakaan) oli Espanjan alaisuudessa varattuna vain passiivisten ja orjamaisten alamaisten rooli. Täten Amerikan ja Euroopan historiat poikkeavat toisistaan merkittävästi. Bolívarin ajatuksena oli muodostaa tarkoin ja harkitusti suunniteltu yhtenäinen Etelä-Amerikan liitto Espanjaa vastaan. Vuonna 2004 muodostettu ALBA on syntynyt Bolívarin ajatusten pohjalta.


title: Jamaikan kirje

text: Venezuelassa vietettiin syyskuussa 2015 kirjeen 200-vuotispäivää.


title: Pétros Pandís

text: Pétros Pandís (, s. 1941 Korfu, Kreikka) on kreikkalainen laulaja ja englanninopettaja. Hän on yksi Míkis Theodorákisin "Canto Generalin" kantaesittäjistä yhdessä Arja Saijonmaan ja María Farantoúrin kanssa. Hän on myös levyttänyt useita Theodorákisin lauluja ja ollut hänen mukanaan maailmankiertueilla. Parhaiten Pandís tunnetaan juuri Theodorákisin musiikin tulkkina.


title: Pétros Pandís

text: Pandís on äänialaltaan baritoni.


title: Suklaan temperointi

text: Suklaan temperointi tarkoittaa suklaan käsittelyprosessia, jossa suklaan lämpötilaa muutetaan niin, että sen rakenne muuttuu. Temperointi tekee suklaasta kiiltävää ja harmaantumatonta. Temperoinnissa suklaa täytyy ensin lämmittää, sitten jäähdyttää ja vielä kerran lämmittää. Kotioloissa suklaan voi temperoida esimerkiksi mikroaaltouunia ja kylmävesihaudetta hyödyntäen. Erilaiset suklaalaadut vaativat eri temperointilämpötilat.


title: Arkalochórin luola

text:
Arkalochórin luola () on luola ja minolaisaikainen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee noin 400 metrin korkeudessa Arkalochórin kaupungin keskustan lounaispuolella pienen Profeetta Elialle ("Profítis Ilías") omistetun kappelin luona.
Luolaan johtaa kapea sisäänkäynti, jonka leveys on noin 0,7 metriä ja korkeus 1,6 metriä. Sisältä luola on noin 30 metriä pitkä, mutta se on nykyisin pienempi kuin muinaisina aikoina, sillä sen katto romahti mahdollisesti maanjäristyksen seurauksena noin vuonna 1500 eaa. Luola oli minolaisena aikana luolapyhäkkönä. Sitä on käytetty ainakin 2500-luvulta eaa. lähtien. Luolasta on löydetty paljon votiiviesineitä, joista monet ovat kultaisia tai hopeisia. Suuri osa löydöistä on erilaisia aseita, kuten "labryksiä" eli kaksoiskirveitä. Tästä on päätelty, että luola on mahdollisesti ollut omistettu sodanjumalalle. Eräs löydöksistä on niin kutsuttu Arkalochórin kirves, jossa on tuntematonta kirjoitusta, mahdollisesti lineaari-A-kirjoitusta.


title: Arkalochórin luola

text: Luolan ensimmäiset kaivaukset suoritti Josíf Chatzidákis vuonna 1912. Järjestelmällisemmät kaivaukset suoritettiin vuosina 1934–1935 Spyrídon Marinátoksen ja Nikólaos Platónin johdolla. Luolasta tehdyt löydökset ovat Iraklionin arkeologisessa museossa.


title: Eileithyian luola

text: Eileithyian luola (; myös "Spíleo tis Ilíthiias") on luola ja arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Iraklionin itäpuolella lähellä Karteróksen kylää noin kilometri etelään muinaisen Amnisoksen paikasta. Paikallisesti luola tunnetaan myös nimellä "Neraïdóspilios" (Νεραϊδόσπηλιος, ”Haltijaluola”).


title: Eileithyian luola

text: Luola oli luolapyhäkkö, joka oli omistettu myöhemmin Eileithyiaksi kutsutulle jumalattarelle, joka suojeli synnytyksiä. Lineaari-B-kirjoituksissa jumalattaren nimi esiintyy muodossa "e-re-u-ti-ja". Kreikkalaisessa mytologiassa luola oli paikka, jossa Hera synnytti Eilethyian. Paikka mainitaan myös Homeroksen "Odysseiassa" (XIX.188). Luola oli käytössä neoliittiselta kivikaudelta roomalaiselle kaudelle saakka. Erityisen merkittävä se oli minolaisella ajalla. Luola oli merkittävin Eilethyialle omistettu pyhäkkö. Paikka on ollut kulttikäytössä myös varhaiskristillisenä aikana.


title: Eileithyian luola

text: Luola on 64,5 metriä pitkä, 9–12 metriä leveä ja 3–4,5 metriä korkea. Sen sisäänkäynti on idästä päin. Sisällä luolassa on eräänlainen alttari sekä stalagmiittipylväitä, joiden uskotaan olleen palvonnan kohteina ikään kuin jumalpatsaina. Luolasta on löydetty votiiviesineitä. Luolan ulkopuolella on mahdollisesti pappien käytössä olleiden rakennusten jäänteitä ajalta 1300–1200 eaa.


title: Eileithyian luola

text: Luolan ensimmäiset kaivaukset suoritti Josíf Chatzidákis vuonna 1885. Järjestelmällisemmät kaivaukset suoritettiin vuosina 1929–1938 Spyrídon Marinátoksen johdolla.


title: Gioúchtas

text: Gioúchtas (; myös Juktas, "Jukhtas", "Iuktas", "Ioukhtas") on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeimman huipun Psilí Korfín korkeus on 811 metriä. Vuori sijaitsee Kreetan keskiosissa Iraklionin kaupungin eteläpuolella lähellä saaren pohjoisrannikkoa. Gioúchtas oli merkittävä kulttipaikka minolaisena aikana ja se on arkeologinen kohde.


title: Gioúchtas

text: Gioúchtasvuorella sijaitsi merkittävin tunnettu minolainen vuorenhuippupyhäkkö. Se on ollut käytössä noin 2100–1100 eaa. Pyhäkkö palveli Knossoksen palatsikeskusta ja sillä oli mahdollisesti yhteys myös Archáneen palatsiin. Vuori sijaitsee noin 13 kilometriä Knossoksesta etelälounaaseen ja aivan Archáneen länsipuolella. Pyhäkkö rakennettiin MM IA -kaudella noin vuonna 2100 eaa. MM III -kaudella noin 1700–1600 eaa. huipulle rakennettiin monumentaalisempi pyhäkkö samaan aikaan kun Knossoksen palatsi rakennettiin uudelleen. Paikka on ollut todennäköisesti kulttikäytössä minolaisen ajan lopulle saakka. Vuoren pohjoisrinteellä sijaitsi Anemóspilian pyhäkkö.


title: Gioúchtas

text: Ensimmäiset arkeologiset kaivaukset vuorella suoritti Arthur Evans vuonna 1909 ja kaivauksia jatkettiin vuonna 1974 Aléxandra Karétsoun johdolla. Vuorelle vuonna 1952 tehdyn linkkimaston rakentaminen on tuhonnut osan huipulla olevista muinaisjäänteistä.


title: Gioúchtas

text: Paikalta on löydetty pohjois-eteläsuunnassa rakennetun kaksitasanteisen ulkoilmapyhäkön jäänteet. Sen sisäänkäynti on ollut etelästä. Rakennuksen länsipuolella on ollut alttari, joka on pystytetty vuorenhuipun reunassa olevan pystysuuntaisen halkeaman yläpäähän. Alttarista on säilynyt 4,7 meträ pitkä ja 0,5 metriä korkea osuus. Halkeamasta on tehty lukuisia votiiviesine- ja muita löytöjä.


title: Gioúchtas

text: Varsinaisen pyhäkön itäpuolelta on löydetty viisihuoneisen rakennuksen jäänteet. Pyhäkön ympärillä on ollut 735 metriä pitkä, 3 metriä paksu ja 3,5 metriä korkea kyklooppimuurin kaltainen temenos-muuri.


title: Gioúchtas

text: Tutkijoilla ei ole varmuutta siitä, mitä jumalaa pyhäkössä palvottiin. Eräs ehdotus on suuren minolaisen naispuolisen jumalattaren miespuolinen kumppani, joka tunnetaan muun muassa nimillä Velkhanos, Hyakinthos, Dias ja Zeus. Minolaisessa uskonnossa kyseessä oli kasvillisuuden kukoistuksen ja maan tarjoaman vaurauden jumala, joka yhdistettiin myöhemmin antiikin kreikkalaisen uskonnon ylijumalaan Zeukseen.


title: Gioúchtas

text: Kreetalaisissa taruissa Gioúchtas on Zeuksen hautapaikka. Iraklionista päin katsottuna vuori muistuttaa makaavan miehen kasvojen sivuprofiilia. Ajatus Zeuksen haudasta esiintyy usein antiikin ajan kreetalaisessa mytologiassa. Muut kreikkalaiset yleensä halveksivat ajatusta ylijumalan kuolemasta. Tutkijat ovat kuitenkin erimielisiä siitä, onko juuri Gioúchtasvuori esiintynyt Zeuksen hautana jo antiikin ajan kirjallisuudessa; varmuudella näkemys esiintyy vasta 1400-luvulla, mistä lähtien monet kävivät katsomassa paikkaa. Antiikin aikana hautapaikoiksi esitettiin ainakin Ídavuorta, Díktivuorta ja Knossosta.


title: Petsofás

text:
Petsofás () on vuori ja minolaisaikainen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Vuoren korkeus on noin 215 metriä. Se sijaitsee Siteían kunnassa Lasíthin alueyksikössä saaren itäosassa lähellä Palaíkastron kylää.
Vuorella sijaitsi yksi merkittävimmistä tunnetuista minolaisista vuorenhuippupyhäköistä Gioúchtas- eli Juktasvuoren ohella. Se palveli Rousolákoksen pronssikautista asutusta nykyisen Palaíkastron lähellä. Huipulle rakennettiin kolmihuoneinen pyhäkkö MM III -kaudella eli noin 1700–1600 eaa., mutta paikka oli ollut kulttikäytössä jo kauan ennen tätä. Pyhäköstä on jäljellä noin 1,8 metriä korkea osa seinästä. Paikalta on tehty lukuisia votiiviesinelöytöjä.


title: Priniátikos Pýrgos

text: Priniátikos Pýrgos (; myös "Priniátikos Pírgos") on minolais- ja antiikin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Mirampéllonlahden rannalla olevassa pienessä niemessä Ágios Nikólaoksen kunnassa Lasíthin alueyksikössä aivan Ístron kylän länsipuolella. Paikan nimi on nykyaikainen. Sen minolaisaikaista nimeä ei tunneta.