title: Éder Álvarez Balanta

text: Balantan kasvattajaseura on bogotálainen Academia FC. Hän siirtyi vuonna 2011 Kolumbiasta argentiinalaisjätti River Platen juniorijoukkueeseen. Edustusjoukkueessa Balanta debytoi jo samana vuonna. Vasenjalkainen pelaaja voitti nuorten joukkueen kanssa U20 Copa Libertadoresin vuonna 2012.


title: Éder Álvarez Balanta

text: Balanta teki maajoukkuedebyyttinsä vuonna 2014 Kolumbian jalkapallomaajoukkueen paidassa Alankomaita vastaan nollan juniorimaaottelun kokemuksella. Maajoukkueen päävalmentaja José Pekerman valitsi hänet vuoden 2014 MM-kisoihin, joissa Balanta pelasikin yhden ottelun, alkulohkon päätöskierroksella Japania vastaan. Kolumbia selviytyi lopulta puolivälieriin.


title: CAF:n karsinnat jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin 1998

text: Vuoden 1998 jalkapallon MM-kilpailujen karsintoihin osallistui Afrikan maanosaliitosta CAF:stä 38 maata, jotka pelasivat Afrikan viidestä MM-kisojen kiintiöpaikasta.


text: Karsintojen ensimmäisellä kierroksella joukkueet pelasivat kaksoisottelut, joiden voittajat pääsivät toisen kierroksen lohkovaiheeseen. Toisen kierroksen lohkovaiheessa joukkueet jaettiin viiteen viiden joukkueen lohkoon. Lohkovoittajat selviytyivät MM-lopputurnaukseen.


text: Burundi olisi selviytynyt toiselle kierrokselle voitettuaan Sierra Leonen, mutta maa luopui ja jatkopaikka annettiin Sierra Leonelle.


text: "Toukokuussa 1997 Zaire nimettiin uudelleen Kongon Demokraattiseksi tasavallaksi."


text: Ottelu Gabon-Sierra Leone jätettiin merkityksettömänä pelaamatta.


text: "Ottelu keskeytettiin 53 minuutilla väkijoukon aiheutettua ongelmia. FIFA määräsi että tulos jää voimaan."


text: "Ottelua siirrettiin, koska Sierra Leonen joukkue ei päässyt matkustamaan Freetownista levottomuuksien takia. Ottelu päätettiin jättää järjestämättä, koska sillä ei ollut enää vaikutusta lohkon lopputulokseen."


title: Koisokirva

text: Koisokirva ("Aulacorthum solani") on pieni, kirvoihin kuuluva hyönteislaji. Se on eräs maailman moniruokaisimmista kirvalajeista ja merkittävä viljelyskasvien tuholainen. Myös Suomessa laji on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi.


title: Koisokirva

text: Siivettömät aikuiset ovat päärynänmuotoisia, kiiltäväpintaisia ja vaihtelevat väriltään haaleanvihreistä tummanvihreään. Vaharauhasputkien tyvellä on oranssinruskeat tai likaisenvihreät laikut. Siivekkäiden yksilöiden pää ja keskiruumis ovat mustat ja takaruumiissa on vaihtelevasti erottuvia tummia poikkiraitoja. Tuntosarvien tyvinystyjen sisäsyrjät ovat yhdensuuntaiset ja tuntosarvet ruumista pitemmät. Raajat ja tuntosarvet ovat vaaleat, mutta nivelkohdista tummat. Vaharauhasputket ovat vaaleat, kärkeä kohti kapenevat ja kärjestään tummat. Siivellisillä yksilöillä raajat, tuntosarvet ja vaharauhasputket ovat kauttaltaan hieman tummemmat. Koiraat ovat lähes aina siivettömiä. Ruumiin pituus 1,3–3,0 mm.


title: Koisokirva

text: Lajin kromosomiluku 2n=10. Euroopassa esiintyy muita "Aulacorthum"-suvun kirvalajeja, jotka muistuttavat koisokirvaa hyvin paljon.


title: Koisokirva

text: Koisokirva lienee alkujaan peräisin Euroopasta, mutta levinnyt jokseenkin kaikkialle maailmaan. Pohjois-Amerikasta sitä on tavattu vuodesta 1879 lähtien. Suomessa havaintoja on koko maasta


title: Koisokirva

text: Koisokirvat elävät kolonioina ravintokasvin alaosien lehdillä, lisääntyvät neitseellisesti ja pudottautuvat häirittyinä herkästi maahan. Laji ei välttämättä vaihda isäntäkasviaan, mutta sekundääri-isäntien lajivalikoima on huomattavan laaja. Se voi myös lisääntyä suvullisesti monilla eri kasvilajeilla, mikä on kirvojen joukossa poikkeuksellista. Kasvihuoneissa lisääntyminen on aina neitseellistä. Talvehtii nymfivaiheessa.


title: Koisokirva

text: Huomattava tuholainen koisokirva on ainakin tomaatille, perunalle, tupakalle, pippureille, sellerille, porkkanalle, kurkkukasveille ja tulppaaneille. Se elää myös monilla muilla viljelyskasveilla sekä avomaalla että kasvihuoneissa. Kasvinesteiden imemisen lisäksi kirva levittää ainakin 45 kasvien virustautia, muttei vaikuta olevan kovin tehokas näiden tautien levittäjänä. Suomessa koisokirva on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi.


title: Koisokirva

text: Koisokirvan saalistajia luonnossa ovat ainakin seuraavat: Aphidius matricariae, seitsenpistepirkko ("Coccinella septempunctata"), ("Coccinella septempunctata brucki"), Coccinella transversoguttata, harlekiinileppäpirkko ("Harmonia axyridis"), Hippodamia undecimnotata ja Orius sauteri.


title: Koisokirva

text: Koisokirva on erittäin polyfagi ja kelpuuttaa ravinnokseen niin kaksisirkkaisia kuin yksisirkkaisiakin kasveja yli 80 eri kasviheimosta. Euroopassa primääri-isäntiä ovat sormustinkukat ("Digitalis"), sekundääri-isäntiä monet muut kasvilajit.


title: Harja

text: Harja voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kosti Kalke

text: Konstantin (Kosti) Kalke (5. joulukuuta 1858 Koski Hl – 2. helmikuuta 1938 Tohmajärvi) oli suomalainen kirkkoherra ja paikallishistoriasta sekä uskonnollisista aiheista kirjoittanut kirjailija.


title: Kosti Kalke

text: Kalkkeen vanhemmat olivat talollinen Heikki Kalkela (entinen Hannula) ja Helena Katariina Kalkela. Hän kävi Hämeenlinnan normaalilyseota ja pääsi ylioppilaaksi 1883. Kalke suoritti teologian erotutkinnon Helsingin yliopistossa ja hänet vihittiin papiksi 1886.


title: Kosti Kalke

text: Kalke toimi Isonkyrön kappalaisena 1898–1916 ja Tohmajärven kirkkoherrana vuodesta 1916. Hän sai rovastin arvon 1928.


title: Kosti Kalke

text: Kalke oli naimisissa vuodesta 1886 Hilma Henriette Brusilan (1862–1943) kanssa.


title: Sachsenspiegel

text: Sachsenspiegel (alasaksaksi "Sassenspegel", keskialasaksaksi "Sassen Speyghel") on tärkein saksalainen keskiajalta peräisin oleva oikeudellinen säädös ja lakikirja. Sachsenspiegel on noin vuonna 1220 kirjoitettu olemassa olevien lakien kokoelma, jota käytettiin osissa Saksaa vuoteen 1900 asti. Teos on merkittävä ei vain sen pitkäaikaisen merkityksen vuoksi Saksan oikeudelle, vaan myös varhaisena esimerkkinä kirjoitetusta saksankielisestä proosasta ollen ensimmäinen iso saksankielinen oikeudellinen dokumentti latinankielisen sijaan. Latinankielisen laitoksen tiedetään olleen olemassa, mutta siitä on säilynyt vain katkelmia.


title: Sachsenspiegel

text: Sachsenspiegel on yksi ensimmäisistä alasaksaksi kirjoitettuja proosateoksia. Alkuperäinen otsikko oli "Sassen Speyghel" kun taas "Sachsenspiegel" on myöhäisempi saksankielinen käännös. Sen uskotaan koonneen ja kääntäneen latinasta saksilainen hallintomies Eike von Repgow lääninherransa Graf Hoyer von Falkensteinin käskystä vuosina 1220 - 1235. Epäselvää kuitenkin on se, että missä kokoaminen tapahtui. Kokoamisen ajateltiin tapahtuneen Burg Falkensteinissa, mutta keskiaikaisen kanonisen lain asiantuntija Peter Landau ehdotti hiljan kokoamisen tapahtuneen Altzellen luostarissa.


title: Sachsenspiegel

text: Sachsenspiegel toimi mallina muille saksankielisille lakikirjoille, kuten "Augsburger Sachsenspiegel", "Deutschenspiegel" ja "Schwabenspiegel". Sen vaikutus ulottui myös Itä-Eurooppaan, Alankomaihin ja Baltiaan.


title: Sachsenspiegel

text: Preussissa Sachsenspiegel oli käytössä aina Preussin yleisen maanlain voimaantuloon asti vuonna 1794. Saksissa se oli voimassa Saksin siviililain käyttöönottamiseen asti vuonna 1865. Anhaltissa ja Thüringenissä "Sachenspiegel" lakkasi olemasta voimassa vasta Bürgerliches Gesetzbuchin tullessa voimaan vuonna 1900. Sen ennakkotapauksiin viitattiin niinkin myöhään kuin 1932 Saksan korkeimmassa oikeudessa.


title: Sachsenspiegel

text: Sachsenspiegelin tai ainakin sen vastineiden sääntelyä voidaan yhä löytää nykyaikaisesta Saksan oikeudesta, esimerkiksi jäämistöoikeudesta tai naapureiden kiistoja käsittelevästä lainsäädännöstä.


title: Sachsenspiegel

text: Sachsenspiegel sisälsi kaksi osaa: maanlain ja feodaalilain.


title: Sachsenspiegel

text: Maanlaki ("Landrecht") oli vapaiden ihmisten laki mukaan lukien talonpojat. Se sisälsi sääntelyä omistusoikeudesta, perinnöstä, avioliitosta, tavaroiden jakamisesta ja joidenkin oikeudellisten riitojen sääntelystä. Se sisälsi myös rikoslain ja sääntelyä tuomiostuimista. Modernein lakitermein sen voidaan ajatella sisältäneen rikos- ja siviililain.


title: Sachsenspiegel

text: Feodaalilaki ("Lehnrecht") määritteli eri valtioiden ja hallitsijoiden väliset suhteet, esimerkiksi keisareiden ja kuninkaiden valinnan, feodaalioikeudet, jne.. Nykyaikaisessa oikeudessa sille ei ole vertailukohtaa, mutta sitä voidaan verrata nykyajan perustuslakeihin.


title: Sachsenspiegel

text:
Sachsenspiegel sai erityisen aseman siinä kuvatun seitsemän ritaritason ("Heerschild") vuoksi:
Talonpoikia ja kaupunkien asukkaita ei mainittu.


title: Sachsenspiegel

text: Seitsemästä alkuperäisestä kuvitetusta käsikirjoituksesta neljä on vielä olemassa. Ne sijaitsevat Heidelbergissä, Oldenburgissa, Dresdenissä ja Wolfenbüttelissä, joiden mukaan ne on nimetty. Ne ovat peräisin vuosilta 1295-1371. Nykyään on olemassa yli 400 versiota käsikirjoituksesta.


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 1975

text: Uinnin pitkän radan maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1975 Kolumbian Calissa 19.–27. heinäkuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Kansainvälinen uimaliitto FINA. Kilpailulajeina olivat ratauinti, uimahypyt, taitouinti ja vesipallo.


title: Isohavukirva

text: Isohavukirva ("Adelges abietis") on kuuselle äkämiä muodostava pieni hyönteinen. Se kuuluu havukirvojen heimoon.


title: Isohavukirva

text: Siivekäs isohavukirva on ruskehtavan keltainen tai kellanvihreä, sameasiipinen hyönteinen. Tuntosarvet ovat 5-jaokkeiset ja lyhyet, vaharauhasputkia ei ole. Ruumiin pituus 0,5–2,0 mm.


title: Isohavukirva

text: Kromosomiluku 2n=18.


title: Isohavukirva

text: Lähes aina havukirvat tapaa vain niiden muodostamina äkäminä. Isohavukirvan äkämä on kuusen oksassa oleva, noin 15–20 mm:n pituinen, hieman terveitä neulasia vaaleamman vihreä ja pinnaltaan pientä ananasta tai käpyä muistuttava pullistuma. Oksa jatkuu äkämän yläpuolelle. Ennen äkämän sisällä elävien kirvojen aikuistumista äkämän särmät muuttuvat usein punertaviksi. Aikuisten kirvojen kuoriuduttua äkämä kuivuu ruskeaksi ja mikäli äkämä on ympäröinyt koko oksan, myös yläpuolinen osa kuolee.


title: Isohavukirva

text: Isohavukirva esiintyy Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Intiaan saakka sekä Pohjois-Amerikassa, minne se on kulkeutunut Euroopasta ennen 1900-luvun alkua. Suomessa lajia tavataan laajalti Lappiin saakka


title: Isohavukirva

text: Monista havukirvoista poiketen isohavukirvalla ei tapahdu isäntäkasvin vaihtoa. Kirvojen munista kuoriutuu nymfejä, jotka hakeutuvat talvehtimaan silmujen tyville. Keväällä nämä aikuistuvat ja kukin kirvayksilö, jotka ovat kaikki naaraita, lisääntyvät neitseellisesti ja tuottavat munia. Tämä piirre erottaa ne eläviä poikasia synnyttävistä varsinaisista kirvoista. Munat ovat noin 50 kappaleen ryhminä ja niitä peittävät vahasäikeet. Näistä munista kuoriutuvat nymfit ("pseudofundatrix") aiheuttavat äkämänmuodostumisen. Loppukesällä ja alkusyksystä äkämät aukeavat ja niistä vapautuu siivekkäitä naaraita ("gallicolae"), jotka myös lisääntyvät neitseellisesti. Ne liikkuvat laiskasti ja munivat yleensä samaan puuhun kuin missä ovat itse eläneet tai sen vierellä kasvaviin puihin. Naaraat kuolevat heti munittuaan. Näistä munista kuoriutuvat talvehtivat nymfit.


title: Isohavukirva

text: Metsätaloudelle isohavukirva on tuholaisena merkityksetön, mutta voi aiheuttaa ulkonäköhaitan joulukuusien kasvatuksessa.


title: Isohavukirva

text: Ravintokasveja ovat kuuset ("Picea"), etenkin metsäkuusi ("P. abies"), valkokuusi ("P. glauca"), ajaninkuusi ("P. jezoensis"), koyamankuusi ("P. koyamai") ja sitkankuusi ("P. sitchensis").


title: Pikkuhavukirva

text: Pikkuhavukirva ("Adelges laricis") on havukirvojen heimoon kuuluva hyönteislaji. Sillä on merkitystä lehtikuusen tuholaisena ja kuuluu taksonomisesti erittäin hankalaan lajiryhmään, johon Suomessa kuuluvat myös "Adelges lapponicus" ja "Adelges tardus".


title: Pikkuhavukirva

text: Äkämistä kuoriutuvat siivelliset aikuiset ovat 1,9–2,0 mm:n pituisia mustahkoja hyönteisiä. Lehtikuusella siivettömät kirvat ovat tummanharmaita ja sukupolvesta riippuen ne joko ovat vahapeitteisiä tai eivät. Lehtikuusella syntyvät siivelliset aikuiset ovat 1,0–1,5 mm:n pituisia, niiden pää ja keskiruumis ovat harmaat ja takaruumis vihreä. Kromosomiluku 2n=20.


title: Pikkuhavukirva

text: Kuusen oksalle muodostuva, pientä ananasta muistuttava äkämä on vaalean kellertävä ja muuttuu ennen aikuisten kirvojen kuoriutumista usein vaaleanpunaiseksi tai ruskehtavaksi. Äkämä on usein oksan kärjessä, mutta sen yläpuolella voi olla jonkin verran oksaa.


title: Pikkuhavukirva

text: Pikkuhavukirvaa tavataan Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Suomessa sitä on tavattu Etelä-Lappiin saakka.


title: Pikkuhavukirva

text: Pikkuhavukirvalla esiintyy useimmille havukirvalajeille ominainen, varsin monivaiheinen isäntävaihto, ja erityyppisiä yksilöitä esiintyy vaihtokierron eri vaiheissa. Lajin primääri-isäntinä toimivat kuuset, joilla munista kuoriutuu kantaemoja ("fundatrix"). Nämä talvehtivat kuusen silmujen tyvillä ja käynnistävät keväällä äkämänkehityksen.


title: Pikkuhavukirva

text: Kesä-heinäkuussa äkämistä kuoriutuvat siivelliset kirvat ("gallicolae") lentävät sekundääri-isäntinä toimiviin lehtikuusiin, missä ne munivat neitseellisesti. Näistä munista syntyvät kirvat ("neosistenstes") talvehtivat lehtikuusen tuoreimpien vuosikasvujen silmujen ympärillä ja puolestaan munivat neitseellisesti keväällä. Syntyvät lehtikuusella elävät kirvat ("sistentes") eivät muodosta äkämiä vaan elävät vahasta muodostuneen villan suojissa ja aiheuttavat neulasten kasvuhäiriöitä ja kuivumisen. Näiden neitseellisesti munitut jälkeläiset ovat muista poikkeavia: joko emojensa tapaan siivettömiä ("progrediens") tai siivellisiä ("sexuparae"). Siivelliset yksilöt lentävät takaisin kuusiin ja munivat siellä neitseellisesti. Näistä munista kuitenkin kuoriutuu koiraita sekä suvullisesti lisääntyviä naaraita, jotka parittelevat ja naaraat munivat. Hedelmöittyneistä munista syntyy lopulta uusia kantaemoja. Lehtikuuselle jäävät "progrediens"-sukupolven kirvat jatkavat suvutonta lisääntymistä ja erittävät erittäin runsaasti vahaa ja mesikastetta.


title: Pikkuhavukirva

text: Kierto voi olla epätäydellinen eli pikkuhavukirva saattaa elää useita sukupolvia ainoastaan kuusella tai ainoastaan lehtikuusella. Tällaisessa tapauksessa kuuselle saattaa muodostua äkämiä tai sitten ei.


title: Pikkuhavukirva

text: Kuusella pikkuhavukirva on tuholaisena merkityksetön. Sen sijaan useita vuosia kestänyt kirvojen aiheuttama rasitus voi johtaa jopa lehtikuusen kuolemaan.


title: Pikkuhavukirva

text: Pikkuhavukirvan primääri-isäntiä ovat metsäkuusi ("Picea abies"), koreankuusi ("P. koraiensis"), mustakuusi ("P. mariana"), punakuusi ("P. rubens"), sitkankuusi ("P. sitchensis") ja sekundääri-isäntiä euroopanlehtikuusi ("Larix decidua"), japaninlehtikuusi ("L. kaempferi"), kanadanlehtikuusi ("L. laricina").


title: Göta

text: Göta voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Digesta

text: Digesta, tunnetaan myös nimellä Pandektit (, mukailtu muinaiskreikan πανδέκτης "pandektes", "kaiken sisältävä"), on Justinianus I:n määräyksestä koottu roomalaisen oikeuden yhteenveto 500-luvulta (530-533). Se käsittää 50 osaa ja se edustaa sen ajan tunnetun roomalaisen oikeuden supistamista ja kodifikaatiota.


title: Digesta

text: "Digesta" oli osa "Corpus iuris civilistä", Justinianus I:n aikana julkaistua siviilioikeuden kokoelmaa. Muuta kaksi osaa ovat "Institutiones" ja "Codex". Neljäs osa "Novellae" lisättiin myöhemmin.


title: Digesta

text: Alkuperäinen "Codex Justinianus" saatettiin voimaan huhtikuussa 539. Täten siitä tuli ainoa keisarillisen lainsäädännön oikeuslähde ja se kumosi aikaisemmat kodifikaatiot. Kuitenkin oli sallittua viitata aikaisempiin juristeihin, joiden kirjoituksia oli alettu pitää auktoriteetteinä. Nämä auktoritatiivisen aseman saaneet juristit, joihin sai viitata tuomioistuimissa, olivat Papinianus, Paulus, Ulpianus, Modestinus ja Gaius.


title: Digesta

text: Kodifioidut auktoriteetit olivat usein ristiriidassa keskenään. Sen vuoksi Justinianus I määräsi että nämä ristiriidat pitää selvittää ja viisikymmentä näistä julkaistiin nimellä "quinquaqinta decisiones" (viisikymmentä päätöstä). Pian hän myös päätti, että näiden entisten kirjoittajien teokset pitää tiivistää 1500:stä kirjasta viiteenkymmeneen. Tämä sai nimen "Digesta" (latinaa, "järjestetyt tiivistelmät") tai "Pandektit" (kreikkaa, "ensyklopedia"). Täyttääkseen tämän käskyn, Tribonianus perusti komission tekemään tämän työn. Komissioon kuului kuusitoista jäsentä - yksi hallintovirkamies, neljä professoria ja yksitoista lainoppinutta.


title: Digesta

text: Komissiolle annettiin valta tiivistää ja muuttaa tekstejä niiden yksinkertaistamiseksi, selkeyttämiseksi ja ristiriitojen poistamiseksi niistä. "Digestan" järjestys on monimutkainen; viisikymmentä kirjaa, joissa useita otsikoita, ja ne jaettuna laeiksi, joissa useita osia ja kappaleita. Nykyajan tutkimus on pystynyt luomaan melko tarkan kuvan työn toteuttamisesta.


title: Digesta

text: "Digestan" pääasiallinen säilynyt käsikirjoitus on Littera Florentina myöhäiseltä 500-luvulta tai 600-luvun alusta. Keskiajalla "Digesta" jaettiin kolmeen osaan ja useat käsikirjoitukset sisälsivät vain yhden näistä osista.


title: Digesta

text: Noin kaksi viidesosaa "Digestasta" on Ulpianuksen kirjoituksia kun taas yksi kuudesosa on Pauluksen. Teos julistettiin ainoaksi ei-säädännäisen oikeuden oikeuslähteeksi. Kokoelman kommentointi ja jopa alkuperäisten lainoppineiden teosten siteeraaminen tekstin epäselvyyksien selittämiseksi kiellettiin.


title: Raamatunkäännösinstituutti

text: Raamatunkäännösinstituutti ry (RKI) on Raamatun tekstejä entisen Neuvostoliiton alueen vähemmistökielille kääntävä ja julkaiseva järjestö.


title: Raamatunkäännösinstituutti

text: Lähes kaikille Venäjän alueen suomensukuisille kielille oli käännetty raamatunosia jo 1800-luvun alkupuolelta lähtien; joillekin jopa koko Uusi testamentti. Julkaisutyö katkesi kuitenkin Venäjällä vuonna 1917 tapahtuneiden vallankumousten myötä 60 vuoden ajaksi. Vuonna 1973 Tukholmassa perustettiin Raamatunkäännösinstituutti kartoittamaan raamatunkäännösten tarvetta ja olemassa olevien käännösten laadukkuutta sekä uudelleen painamaan vanhoja raamatunkäännöksiä Neuvostoliiton vähemmistökielille. Olemassa olevat vanhat käännökset kuitenkin havaittiin kieleltään vanhentuneiksi ja siten vaikeasti ymmärrettäviksi, joten uusien käännösten tarve oli ilmeinen. Kymmenen vuotta myöhemmin, vuonna 1983 perustettu Helsingin osasto keskittyy suomensukuisten kielten käännöshankkeisiin, joita on 12. Suomen ja Ruotsin lisäksi käännöstyötä tehdään nykyään myös Venäjällä, Yhdysvalloissa ja Britanniassa.


title: Raamatunkäännösinstituutti

text: Suomensukuisten kielten raamatunkäännöshankkeita on kaksitoista: vienan- ja aunuksenkarjala, vepsä, komi(syrjääni) ja komipermjakki, udmurtti, niitty- ja vuorimari, ersä- ja mokšamordva, hanti ja mansi. RKI on julkaissut Uuden testamentin näistä kahdeksalla kielellä. Udmurtit saivat ensimmäisinä koko Raamatun omalla kielellään vuonna 2013. Raamatunkäännösinstituutin tavoitteena on julkaista koko Raamattu vielä ersäksi, komiksi ja niittymariksi, uusi testamentti komipermjakiksi ja mokšaksi sekä evankeliumit hantiksi ja mansiksi.


title: Raamatunkäännösinstituutti

text: RKI on julkaissut lapsille tarkoitetun Lastenraamatun tähän mennessä 44:llä kielellä, joista 9 on suomensukuisia. Tämän lisäksi on julkaistu lastenkirjasia "Jeesuksen elämä" ja "Jeesus lasten ystävä" lukuisilla eri kielillä. Painetun sanan lisäksi RKI julkaisee Raamatun tekstejä myös äänitteinä.


title: Raamatunkäännösinstituutti

text: Kussakin RKI:n työryhmässä varsinaisen käännöstyön tekevät kohdekieltä äidinkielenään puhuvat kääntäjät, jotka ovat myös oman kielensä asiantuntijoita. Heidän työtään tukemassa on lisäksi erilaisia kielen ja sisällön laatua tarkkailevia käännöstarkistajia sekä neuvonantajia, kuten kielitieteilijöitä ja teologeja. Käännökset tarkistetaan huolellisesti ennen julkaisua niin kielensä kuin sisältönsäkin puolesta. Myös kohdekieltä puhuvalta yleisöltä pyydetään lukijapalautetta kielen sujuvuudesta ja termien ymmärrettävyydestä ennen tekstin painamista.


title: Raamatunkäännösinstituutti

text: RKI järjestää käännöstyössä mukana oleville raamatunkäännöskoulutusta sekä tekee yhteistyötä muiden raamatunkääntämiseen erikoistuneiden järjestöjen kanssa, joista tärkeimmät ovat Yhtyneet Raamattuseurat ja Wycliffe Raamatunkääntäjät. Yhteistyötä on myös paikallisseurakuntien, eri kirkkojen sekä tieteellisten laitosten kanssa. Varat käännöstoimintaan saadaan yksityishenkilöiltä sekä työtä tukevilta seurakunnilta ja järjestöiltä. Suomensukuisten kielten käännöstyötä tukevat yhteistyökumppanit Avainmedia ja Suomen Pipliaseura.


title: Giorgio Faletti

text: Giorgio Faletti (25. marraskuuta 1950 Asti Italia – 4. heinäkuuta 2014 Torino, Italia) oli italialainen dekkarikirjailija. Ennen kirjailijanuraansa Faletti oli näyttelijä ja laulaja, ja hän myös sävelsi esittämiään kappaleita. Hän sijoittui vuonna 1994 toiseksi Sanremon musiikkifestivaaleilla itse säveltämällään ja sanoittamallaan kappaleella "Signor tenente" ("Herra luutnantti").


title: Giorgio Faletti

text: Falettin teoksia on käännetty lähes kolmellekymmenelle kielelle, myös suomennettu.


title: Nanna (nimi)

text: Nanna on naisen etunimi. Nimen on selitetty johtuvan muinaisskandinaavisesta "rohkeaa" tarkoittavasta sanasta. Muinaisilla germaaneilla Nanna oli myös puhtauden ja kasvillisuuden jumalatar, Balderin puoliso. Toisaalta Nanna saattaa olla myös muunnos nimestä Anna. Varsinkin englanninkielisissä maissa nimi esiintyy myös muodossa "Nanny".


title: Nanna (nimi)

text:
Suomessa nimi Nanna on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2009 loppuun
mennessä 1041 ja Nanny 471 henkilölle. Nannan ja Nannyn nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 9. heinäkuuta. Vuodesta 2015 lähtien sama päivä on myös suomenkielisen kalenterin mukaan Nannan nimipäivä.


title: Rauni

text: Rauni on muinainen suomalainen jumala, Ukko-ylijumalan puoliso tai toisen tulkinnan mukaan itse Ukko.


title: Rauni

text: Rauni sisältyy Mikael Agricolan pakanallisten jumalten luetteloon (1551):


title: Rauni

text: Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä versiossa Agricolan luettelosta Ukko synnyttää sateita ja sinkoo peljättäviä salamoita, Rauna panee liikkeelle tuulet ja uhkaa itsekin salamalla.


title: Rauni

text: Kansanrunoudessa nimeä Rauni ei sellaisenaan tavata. Kuitenkin Vermlannin metsäsuomalaisten Ison sian runossa esiintyvä Ryönikkä eli Röönikkä tarkoittaa todennäköisesti Raunia:


title: Rauni

text: Agricolan säkeet ovat osittain vaikeaselkoisia. Ongelmallisia kohtia ovat erityisesti ilmaisu "Rauni Ukon Naini", sanat "härsky" ja "pärsky" sekä ilmaisu "Wdhen Tulon". Näiden sanojen ja ilmaisujen oikeasta tulkinnasta riippuu onko Raunia pidettävä ukkosen jumalana vai hedelmällisyyden jumalana.


title: Rauni

text: "Rauni Ukon Naini" voidaan lukea joko "Rauni, Ukon nainen" tai "Rauni-ukon nainen".


title: Rauni

text: "Härskymisen" ja "pärskymisen" on esitetty tarkoittavan mies- ja naispuolisen ukkosenjumalan riitelyä, mistä aiheutuisi ukonilma ja sade. Toisen tulkinnan mukaan sanat kuvaisivat sukupuoliyhdyntää, pyhiä häitä ("hieros gamos").


title: Rauni

text: Ilmaisun "Wdhen Tulon" merkitys voi olla joko "uuden tulon", "vuoden tulon" tai "veden tulon". Kaksi ensimmäistä ilmaisua liittyisivät uuteen sadonkorjuuseen, kolmas taas sateeseen.


title: Rauni

text: Uno Harva pitää Raunia naispuolisena Ukkosen jumaluutena. Teoksessaan suomalaisten muinaisuskosta Harva käsittelee myös perusteellisesti E. N. Setälän ensimmäisenä esittämää näkemystä, että Rauni on personoitu pihlaja ja lähtöisin muinaisskandinaavisesta pihlajaa tarkoittavata sanasta "raunir" (ruots. "rönn").


title: Rauni

text:
Martti Haavio katsoi Agricolan kuvauksen kertovan "Rauni-ukosta" ja hänen nimeltä mainitsemattomasta vaimostaan sekä näiden pyhistä häistä.
Haavio katsoi Agricolan kuvauksen alkuosassa mainittujen pitojen, ukon vakan tuomisen sekä ukon maljan juomisen liittyvän tähän hedelmällisyysriittiin.


title: Northampton-luokka

text: Northampton-luokka oli Yhdysvaltain laivaston kuuden 1928-1931 valmistuneen aluksen muodostama raskas risteilijäluokka. Luokan alukset osallistuivat useisiin toisen maailmansodan taisteluihin, joissa kolme niistä tuhoutui. Kolme sodasta selvinnyttä poistettiin palveluksesta pian sodan jälkeen ja ne romutettiin 1959-1961.


title: Gili Cohen

text: Gili Cohen (s. 19. kesäkuuta 1991) on israelilainen judoka, joka kilpailee alle 52 kg:n painoluokassa.


title: Gili Cohen

text: Cohen sijoittui seitsemänneksi Budapestin EM-kilpailuissa 2013. Hän sai samana vuonna hopeaa alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Samakovissa. Hän saavutti pronssia Montpellier’n EM-kilpailuissa 2014. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän karsiutui ensimmäisen ottelun jälkeen. Hän oli 2017 viides sekä Varsovan EM-kilpailuissa että Budapestin MM-kilpailuissa.


title: Gili Cohen

text: Cohen on saavuttanut Masters-, Grand Slam- ja Grand Prix -kilpailuissa kaksi turnausvoitoa, viisi kakkossijaa ja seitsemän kolmossijaa. Maailmancup- ja Continental Open -kilpailun hän on voittanut kahdesti, ollut kerran toinen ja kaksi kertaa kolmas. Israelin-mestaruuden hän on voittanut kuusi kertaa.


title: Kadmiumjodidi

text: Kadmiumjodidi (CdI) on kadmium- ja jodidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään metallurgiassa pinnoittamiseen, valokuvauskemikaalina ja lääketieteessä.


title: Kadmiumjodidi

text: Kadmiumjodidilla on kaksi allotrooppista kidemuotoa, jotka ovat α-muoto ja β-muoto. Väriltään α-kadmiumjodidi on valkoista kiteistä ainetta ja β-muoto on ruskeaa kidemassaa. Heksagonaalinen α-kiderakenteinen yhdiste on stabiilimpi ja β-kadmiumjodidi on sitä harvempaa sekä sulaa matalammassa lämpötilassa (tiheys 5,3 g/cm, sulamispiste 404 °C). Alkeiskopiltaan heksagonaalisen kadmiumjodidin kiderakenne on kerrosmainen ja sidostyypit ovat kovalenttisen ja ionisidosten välillä. Rakenne muodostuu toisiinsa koskettavista jodidi-ionikerroksista, joiden välisiin taskuihin kadmium-ionit ovat sijoittuneet. Osa kerrosten välisistä taskuista on tyhjiä. Kadmiumjodidin kiderakenteen pitävät koossa sähköisten ionisten voimien lisäksi heikot Van der Waals-vuorovaikutukset jodidikerrosten välillä.


title: Kadmiumjodidi

text: Kadmiumjodidi liukenee hyvin veteen ja veden lisäksi myös monet orgaaniset liuottimet kuten etanoli, dietyylieetteri ja asetoni kykenevät liuottamaan yhdisteen.


title: Kadmiumjodidi

text: Kadmiumjodidia voidaan valmistaa alkuaineistaan kadmiumista ja jodista veden läsnä ollessa tai neutraloimalla vetyjodidia emäksisellä kadmiumsuolalla, kuten kadmiumoksidilla, kadmiumhydroksidilla, kadmiumsulfidilla tai kadmiumkarbonaatilla.


title: Kadmiumjodidi

text: Kadmiumjodidia voidaan käyttää valokuvauskemikaalina. Muita käyttökohteita ovat esineiden pelkistys kadmiumilla elektrolyyttisesti, litografiassa, analyyttisessä kemiassa alkaloidien tunnistamiseen, loisteaineiden ja voiteluaineiden valmistuksessa ja lääketieteessä sukkulamatojen häätämiseen.


title: Part of Me (Katy Perryn kappale)

text: Part of Me on yhdysvaltalaisen laulaja Katy Perryn kappale hänen kolmannen studioalbuminsa uusintapainoksesta, . Kappaleesta on kuvattu myös musiikkivideo ja samanniminen elokuva. Se oli hyvin suosittu ja siksi se on saanut positiivista palautetta.


title: Vasavi

text: Vasavi on Intiassa Maharashtran ja Gujaratin osavaltioissa puhuttu indoarjalainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 1,2 miljoonaa ihmistä. Kieli on läheistä sukua bhilille, mutta bhilin ja vasavin puhujat eivät ymmärrä toisiaan. Vasavia voidaan kirjoittaa devanagarilla tai gudžaratilaisilla kirjaimilla.


title: Kaamakettu

text: Kaamakettu ("Vulpes chama") kettujen sukuun kuuluva petoeläin.


title: Kaamakettu

text: Kaamakettua tavataan Eteläisessä Afrikassa, ja se on laajentanut levinneisyysaluettaan viime vuosikymmeninä. Laji on yleinen tai melko runsaslukuinen suurimmassa osassa levinneisyysalueettaan. Kannan arvellaan olevan vakaa, ja kaamakettu on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Kaamakettu

text: Kaamakettu elää pääasiassa avoimessa maastossa, esimerkiksi preerioilla.


title: Vaeltaja sumumeren yllä

text: Vaeltaja sumumeren yllä () on saksalaisen Caspar David Friedrichin maalaus noin vuodelta 1818. Se on muodostunut romanttisen tyylisuunnan tunnuskuvaksi. Se on myös Friedrichin tunnetuimpia töitä.


title: Vaeltaja sumumeren yllä

text: Maalaus esittää takaapäin kuvattua vaellussauvaan nojaavaa miestä katselemassa kallionkielekkeeltä sumun peittämää laaksoa. Kuvakulman ansiosta katsoja voi nähdä saman maiseman ikään kuin taiteilijan silmin. Sumuisen maiseman voi ajatella kuvastavan tiettyä mielentilaa. "Vaeltaja sumumeren yllä" edustaa romantiikalle ja varsinkin Friedrichille tyypillistä ajatusta, että tavoittaakseen ja ilmaistakseen todelliset tunteensa taiteilijan oli tavoiteltava henkilökohtaista kosketusta ja yhteyttä luontoon etäällä sivistyksestä. Friedrichin maisemamaalaukset olivatkin enemmän kuvauksia yksilöllisen luonnon kohtaamisen kokemuksista kuin vain pelkkää maiseman taltiointia. Vuonna 1840 kuollut Friedrich oli pitkään unohduksissa, kunnes Alfred Lichtwark nosti hänet uudelleen arvostukseen.


title: Vaeltaja sumumeren yllä

text: Vaikka maalauksen mies näyttää seisovan jylhällä vuorenhuipulla, maalauksen etualan kallio sijaitsee todellisuudessa keskellä erästä alavaa niittyä Dresdenin läheisyydessä. Myös maalauksen miehen päällystakki on pikemminkin kaupunkilaisen herrasmiehen kuin vuorikiipeilijän asu. Taustalla näkyvät huiput kuuluvat Saksin ja Böömin rajaseudulla sijaitsevaan matalaan Elbsandsteingebirge-vuoristoon, joskaan ne eivät todellisuudessa sijaitse yhtä lähekkäin. Takaoikealla näkyvä tasalakinen huippu on Zirkelstein-kukkula.


title: Vaeltaja sumumeren yllä

text: Maalaus on sommiteltu geometrisesti. Vaeltaja on sijoitettu täsmälleen keskikohtaan ja maisemassa vasemmalta ja oikealta tulevat rinteet yhtyvät tarkalleen hänen sydämensä kohdalla.


title: Vaeltaja sumumeren yllä

text: Maalaus on kuulunut vuodesta 1970 Hampurin taidehallin kokoelmiin.


title: Culpeo

text: Culpeo eli andienkettu ("Lycalopex culpaeus") on Etelä-Amerikan länsi- ja eteläosissa tavattava petoeläin.


title: Culpeo

text: Culpeota tavataan Etelä-Amerikassa Kolumbian lounaisosista Argentiinan Tierra del Fuegoon ulottuvalla alueella. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Culpeo

text: Culpeon pääasiallista ravintoa ovat jyrsijät, jänikset, linnut sekä erilaiset matelijat.


title: Culpeo

text: Culpeota metsästetään ja pyydystetään turkin takia, mutta metsästys on vähentynyt. Lisäksi sitä vainotaan metsästämällä sekä myrkyttämällä, koska se saalistaa ajoittain myös karjaa.


title: Colbyt

text: Colbyt (, alun perin "Dynasty II: The Colbys") on yhdysvaltalainen prime time -saippuasarja, joka luotiin 1980-luvun puolivälissä menestyssarja "Dynastian" rinnalle. Kyseessä on spin-off-sarja, joka rakentuu "Dynastiasta" tutun hahmon Jeff Colbyn ympärille. "Colbyja" tehtiin kaksi tuotantokautta, ja sarja sai ensiesityksensä ABC-kanavalla vuosina 1985–1987. Suomessa "Colbyt" kuului Kolmoskanavan ohjelmistoon vuosina 1988–1989.


title: Colbyt

text: Ajatus "Colbyt"-sarjasta syntyi "Dynastian" toisena näytäntövuotena. Televisioyhtiö ABC:ssä ei heti innostuttu ohjelmaideasta, mutta suhtautuminen muuttui, kun "Dynastiasta" tuli myöhemmin erittäin suosittu. Sarjan tuottajan Douglas S. Cramerin mukaan "Colbyista" pyrittiin tekemään hyvin samanlainen kuin "Dynastiasta", jotta se vetoaisi samaan katsojajoukkoon. Toisaalta "Colbyista" haluttiin tehdä riittävän erilainen, niin ettei yleisö kyllästyisi.


title: Colbyt

text: Spin-off-sarjaan investoitiin suuria summia: jo pelkät lavasteet maksoivat 2,5 miljoonaa dollaria, eikä puvustuksessakaan säästetty kustannuksia. Päärooleihin haalittiin maineikkaita elokuvanäyttelijöitä. Filmitähti Charlton Heston suostui mukaan, kun hänelle kerrottiin, että "Colbyissa" näyttelisi myös Barbara Stanwyck. Todellisuudessa Stanwyckia ei ollut tuolloin vielä edes pyydetty sarjaan. Tämä otti kuitenkin vastaan Constance Colbyn roolin, kun kuuli, että Heston oli jo palkattu Jason Colbyksi.


title: Colbyt

text: Sable Colbyn roolia tarjottiin Faye Dunawaylle, mutta hän torjui sen, koska piti palkkaa liian pienenä. Myös Angie Dickinson, Elizabeth Ashley ja Diana Rigg kieltäytyivät osasta, joten Sablea esittämään valittiin lopulta brittinäyttelijä Stephanie Beacham.


title: Colbyt

text: Ennen spin-off-sarjan alkua "Colbyjen" tarinaa pohjustettiin "Dynastiassa". Sarjan viidennellä tuotantokaudella katsojille selviää, että Jeff Colbyn (John James) ex-vaimo Fallon Carrington Colby (Emma Samms) on elossa. Kuolleeksi luultu hahmo harhailee Kaliforniassa muistinsa menettäneenä ja tukeutuu Miles Colby -nimiseen poolopelaajaan (Maxwell Caulfield). Kuudennen kauden alussa "Dynastian" katsojille tulevat tutuksi myös Jason, Constance, Sable, Monica ja Bliss Colby. Carringtoneilla ja Colbyilla on tuolloin hoidettavanaan yhteisiä liikeasioita, joten sukujen tiet risteävät.


title: Colbyt

text: "Colbyt"-sarjan alussa Jeff muuttaa Denveristä sukulaistensa luokse Los Angelesiin, jossa hän aikoo työskennellä yhdessä setänsä Jason Colbyn (Charlton Heston) kanssa. Jeffin täti Constance Colby (Barbara Stanwyck) on kutsunut Jeffin asumaan Colbyjen sukukartanoon, ja siellä tämä kohtaa muun muassa pitkään poissa olleen äitinsä Francesca Hamiltonin (Katharine Ross). Jeff törmää Kaliforniassa myös ex-vaimoonsa Falloniin, joka kärsii yhä muistinmenetyksestä ja käyttää siksi nimeä Randall Adams. Jeffin tyrmistykseksi ”Randall” on mennyt juuri naimisiin Jeffin serkun Milesin kanssa eikä hän tunnista entistä aviomiestään."Colbyt" päättyy kuuluisaan kohtaukseen, jossa Fallon joutuu pimeällä aavikolla tekemisiin ufon kanssa. Hämmentyneenä hän nousee alukseen ja katoaa taivaalle muukalaisen matkaan. Tarina saa jatkoa "Dynastian" kahdeksannella kaudella, kun Jeff löytää vaimonsa makaamasta tien poskesta. Fallon kertoo lopulta miehelleen ufosieppauksesta, mutta tämä ei usko häntä. Molemmat muuttavat takaisin Denveriin, jossa heidän keskinäinen epäluottamuksensa jatkuu. Lopulta pari eroaa.


title: Colbyt

text: "Dynastian" yhdeksännellä tuotantokaudella myös Sable ja Monica asettuvat asumaan Denveriin. Sable hankkii omistukseensa hotelli Carltonin ja päätyy nahistelemaan serkkunsa Alexis Colbyn (Joan Collins) kanssa. Sable tutustuu samalla Dex Dexteriin (Michael Nader) ja tulee raskaaksi. Sarjan loppusuoralla selviää, että Monica ja Miles eivät todellisuudessa olekaan Jasonin lapsia, sillä Sablen on aikoinaan raiskannut toinen mies.


title: Colbyt

text:
Miles palaa kuvioihin vielä minisarjassa "Dynastia – viimeinen luku" (1991). Siinä Fallon on ajautunut taas tilanteeseen, jossa hänen on valittava, haluaako hän olla Jeffin vai Milesin kanssa.
"Colbyjen" molemmat tuotantokaudet ovat ilmestyneet DVD-levyillä. Sarjan kaikki jaksot sekä lisämateriaalia sisältävä DVD-boksi tuli Yhdysvaltojen ja Kanadan markkinoille toukokuussa 2015. Saksassa tuotantokaudet julkaistiin kahdessa erässä heinä-elokuussa 2015. Marraskuussa 2016 siellä tuli myyntiin myös DVD-boksi, joka sisältää molemmat kaudet sekä lisämateriaalia.


title: Castelluccio dei Sauri

text: Castelluccio dei Sauri ("Castellùzze" (Foggian murteella)) on kunta Italiassa, Foggian maakunnassa, Apulian alueella. Sen asukasluku on runsaat 2 000. Sen naapurikunnat ovat Ascoli Satriano, Bovino, Deliceto, Foggia, Lucera, Orsara di Puglia ja Troia.


title: Castelluccio dei Sauri

text: Kylä sijaitsee Daunian Subappenniinien vuoriston ensimmäisillä kukkuloilla.


title: Castelluccio dei Sauri

text: Castelluccio dei Saurin varhaisimmilta asukkailta on jäänyt daunien laattoja, jotka olivat heidän hautakiviään (500-400 eaa.). Roomalaiselta ajalta on jäänyt jotain mainintoja Horatiukselta hänen "Satire"-teoksessaan viides satiiri, kuten myös jotain mainintoja bysantin valtakunnan ajoilta.


title: Castelluccio dei Sauri

text: Ensimmäinen asiakirjamaininta on vuodelta 1118, jolloin normannikuningas Roberto II di Loritello lahjoitti Bovinon kirkolle Castelluccion alueen. Vuonna 1273 tämä oikeus siirtyi Leccen kreiville Ugo di Briennelle. Vuonna 1324 Roberto d'Angiò vahvisti Bovinon oikeudet.


title: Castelluccio dei Sauri

text: 1300-luvun lopulla ja 1400-luvun alussa alue autioitui ja vasta vuonna 1446 se asutettiin uudelleen 60 perheellä, jotka tulivat Albaniasta. He olivat kreikkalaisortodoksisia. Alueen tuhosi Pietro di Toledo vuonna 1549, joka luovutti feodaalioikeudet Guevaran perheelle vuonna 1564. Tämä feodaalioikeus säilyi perheellä 1800-luvun alkuun asti.


title: Castelluccio dei Sauri

text: Castelluccio kärsi vakavia vaurioita Irpinian maanjäristyksessä 23.11.1980.Castelluccio dei Saurissa asuu 175 ulkomaan kansalaista, joka on 8,39 % väestöstä (31.12.2010). Suurimmat ulkomaalaisryhmät olivat:


title: Maximilian Arnold

text: Maximilian Arnold (s. 27. toukokuuta 1994 Riesa) on saksalainen jalkapalloilija. Hän on vuodesta 2011 lähtien pelannut Bundesliigan VfL Wolfsburgissa. Arnold pelaa tavallisesti ns. "kymppipaikalla" eli hyökkäävänä keskikenttäpelaajana.


title: Maximilian Arnold

text: Arnoldista tuli Wolfsburgin seurahistorian nuorin edustusjoukkueessa debytoinut hänen tullessa vaihdosta kentälle marraskuussa 2011 ottelussa FC Augsburgia vastaan. Kesäkuussa 2013 Arnold solmi seuran kanssa nelivuotisen jatkosopimuksen.


title: Maximilian Arnold

text: Arnold on edustanut Saksaa tiheään eri ikäkausimaajoukkueissa. A-maajoukkuedebyyttinsä hän teki toukokuussa 2014 harjoitusmaaottelussa Puolaa vastaan.


title: RKI

text: RKI voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ghost Town

text: Ghost Town voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Nurmikohokkikirva

text: Nurmikohokkikirva ("Brachycolus cucubali") on kirvoihin kuuluva pieni hyönteislaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi (CR).


title: Nurmikohokkikirva

text: Siivettömät yksilöt ovat vaaleankeltaisia tai vihertäviä ja niiden pää, raajat, vaharauhasputket sekä takaruumiin kärjen cauda ovat ruskeat. Takaruumiissa on lisäksi kaksi poikkijuovaa. Tuntosarvet ovat pituudeltaan noin puolet ruumiin pituudesta. Siivelliset yksilöt muistuttavat siivekkäitä. Ruumis 1,4–2,2 mm.


title: Nurmikohokkikirva

text: Nurmikohokkikirvan levinneisyys ulottuu Pohjois-Afrikasta suureen osan Eurooppaa. Suomesta havaintoja on Pohjanmaalta sekä Etelä-Savosta, muissa Pohjoismaissa laji on tavattu Tanskasta ja Etelä-Ruotsista.


title: Nurmikohokkikirva

text: Nurmikohokkikirvan ravintokasveja ovat kohokit, joiden lehdet se saa käpristymään pitkänomaisiksi valeäkämiksi. Laji lisääntyy neitseellisesti kunnes syksyllä syntyy suvullisesti lisääntyvä sukupolvi.


title: Nurmikohokkikirva

text: Suomessa laji on vuoden 2010 uhanalaisarvioinnin mukaan äärimmäisen uhanalainen. Sen elinympäristöiksi ilmoitetaan kuivat niityt ja kedot sekä Itämeren niitty- ja luhtarannat. Uhkatekijöitä ovat avoimien alueiden umpeenkasvu sekä rakentamisen vaikutukset. Vuoden 2000 arvioinnissa laji oli vaarantunut.


title: Nurmikohokkikirva

text: Laji elää kohokeilla ("Silene"), etenkin nurmikohokilla ("Silene vulgaris") ja nuokkukohokilla ("Silene nutans").


title: Masmalokirva

text: Masmalokirva ("Aphis klimeschi") on kirvoihin kuuluva pieni hyönteislaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi (EN).


title: Masmalokirva

text: Siivettömät yksilöt ovat väriltään harmaanvihreästä tumman vihertävänruskeaan. Takaruumiin selkäpuolella on tummaa kuviointia. Kirvat eivät ole vahapeitteisiä. Tuntosarvet ovat vaaleat, samoin raajat, mutta reiden, säären ja nilkan kärkiosat ovat tummat. Takaruumiin kärjen cauda ja vaharauhasputket ovat tummat. Koiraat ovat siivettömiä. Ruumiin pituus 1,2–2,3 mm.


title: Masmalokirva

text: Masmalokirva esiintyy Euroopassa Italiaa ja Iberian niemimaata lukuun ottamatta. Suomessa lajia on tavattu ainoastaan Varsinais-Suomesta


title: Masmalokirva

text: Masmalokirvan elinkierto on holosyklinen eli kesän ajan naaraat lisääntyvät neitseellisesti synnyttäen eläviä poikasia ja syksyllä muodostuu koiraista ja naaraista muodostuva suvullisesti lisääntyvä sukupolvi. Kirvat elävät ainoana ravintokasvina toimivan masmalon alalehdillä muurahaisten rakentamissa suojissa.


title: Masmalokirva

text: Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 masmalokirva on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi. Elinympäristöiksi ilmoitetaan järvien ja jokien niitty- ja luhtarannat. Uhkatekijöitä ovat avoimien paikkojen umpeenkasvu sekä rakentamisen vaikutukset. Vuoden 2000 arvioinnissa laji oli silmälläpidettävä.


title: Masmalokirva

text: Ravintokasvi on masmalo ("Anthyllis vulneraria").


title: USS Augusta (CA-31)

text: USS Augusta (CA-31) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1931 palvelukseenotettu Northampton-luokan raskas risteilijä.


title: USS Augusta (CA-31)

text: Alus tilattiin Newport Newsistä Virginiasta Newport News Shipbuilding and Dry Dock Companyltä ja sen köli laskettiin 2. heinäkuuta 1928. Alus laskettiin vesille 1. helmikuuta 1930 kumminaan neiti Evelyn McDaniel ja se otettiin palvelukseen 30. tammikuuta 1931 ensimmäisenä päällikkönään James O. Richardson.


title: USS Augusta (CA-31)

text: Alus poistettiin palveluksesta 16. heinäkuuta 1946 ja se poistettiin alusluettelosta 16. heinäkuuta 1959. Alus romutettiin 1960.


title: Carlos Fondacaro

text: Carlos Rubén Fondacaro (s. 21. toukokuuta 1987 Rosario, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa Club Atlético Tiro Federalia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.


title: Carlos Fondacaro

text: Fondacaro edusti Veikkausliigassa FF Jaroa kaudella 2014, siirtyen seuraan kreikkalaisesta Iraklis Psachnasta. Hän on Boca Juniorsin kasvatti ja on pelannut seuran edustusjoukkueessa Argentiinan pääsarjassa. Fondacarolla on myös Portugalin kansalaisuus.


title: USS Sangamon (CVE-26)

text: USS Sangamon (runkonumerot AO-28, AVG-26, ACV-26 ja CVE-26) oli Yhdysvaltain laivaston Sangamon-luokan saattuetukialus, joka valmistettiin tankkerista. Alus oli alun perin Cimarron-luokan laivaston tankkeri, joka oli valmistettu laivaston ja merenkulkukomission T3-S2-A1 piirustusten mukaan.


title: USS Sangamon (CVE-26)

text: Alus tilattiin Kearnystä New Jerseystä Federal Shipbuilding and Dry Dock Companyltä Standard Oil Companyn aluksena nimellä MV "Esso Trenton" (MC Hull 7). Sen köli laskettiin 13. maaliskuuta 1939, ja se laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 4. marraskuuta kumminaan rouva Clara Esselbom. Alus kuljetti öljyä Meksikonlahden satamista Yhdysvaltain itärannikolle, Kanadaan ja Islantiin. Yhdysvaltain laivasto lunasti aluksen 22. lokakuuta 1940, ja se otettiin palvelukseen seuraavana päivänä tankkerina runkonumerolla AO-28 ensimmäisenä päällikkönään J. H. Duncan.


title: USS Sangamon (CVE-26)

text: Alus palveli aluksi länsirannikolla ja Havaijilla, kunnes se siirrettiin Atlantin laivastoon keväällä 1941. Puolueettomuusvalvontaan liittyen alus kuljetti öljyä Meksikonlahden satamista itärannikon tukikohtiin, Kanadaan ja Islantiin. Yhdysvaltain liittyessä 7. joulukuuta 1941 toiseen maailmansotaan alus oli Argentiinassa purkamassa lastia. Samalla viikolla alus lähti kohti etelää hakeakseen uuden kuorman.


title: USS Sangamon (CVE-26)

text: Vuoden vaihteessa alus määrättiin muutettavaksi apulentotukialukseksi. Se saapui 11. helmikuuta 1942 Hampton Roadsiin, ja kolme päivää myöhemmin aluksen runkonumeto vaihdettiin AVG-26:ksi. Alus poistettiin palveluksesta 25. helmikuuta, ja sen muutostyöt aloitettiin Norfolkin laivastontelakalla.


title: USS Sangamon (CVE-26)

text: Kevään ja kesän aikana apulentotukialusten, jotka olivat saaneet uuden nimen "saattuetukialus", tarve lisääntyi. "Sangamonin" ja kolmen muun Cimarron-luokan tankkerin sekä 20 C-3-kauppalaivan muutostyöt jatkuivat kiristetyllä aikataululla. Elokuussa USS "Sangamon" valmistui luokkansa ensimmäisenä. Muutotöiden aikana alukselle valmistettiin 502 jalkaa pitkä ja 81 jalkaa leveä lentokansi, jossa oli kaksi hissiä ja katapultti. Lisäksi alukselle tehtiin lentokonehangaari, korjauspajat ja materiaalivarastot sekä asennettiin kaikuluotain. Majoituskapasiteettia kasvatettiin mahdollistamaan kasvaneen miehistön ja lentokonehenkilöstön majoittaminen. Alukselle asennettiin lisäksi kaksi kpl viiden tuuman, 22 kpl 40 millimetrin ja 21 kpl 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Aluksen runkonumero vaihdettiin 20. elokuuta ACV-26:ksi, ja viisi vuorokautta myöhemmin se palasi palvelukseen päällikkönään C. W. Wieber.


title: USS Sangamon (CVE-26)

text: Chesapeakenlahdella ja Bermudalla tehtyjen koeajojen jälkeen alus palasi telakalle viimeisiä muutoksia varten. Alus lähti 25. lokakuuta itään osana Task Force 34:ää suojatakseen operaatio Torchissa Pohjois-Afrikkaan maihinnousevia joukkoja.


title: Meitei-kirjaimisto

text: Meitei eli meitei mayek on abugida-tyyppinen kirjoitusjärjestelmä, joka kehitettiin 1000-luvulla Koillis-Intiassa Manipurin osavaltiossa puhutun manipurin kielen kirjoittamiseen. Se oli manipurin pääasiallinen kirjaimisto 1700-luvulle asti, jolloin se korvattiin bengalilaisella kirjaimistolla. 1940- ja 1950-luvulla Manipurissa alettiin kampanjoida vanhan kirjaimiston uudelleen käyttöön ottamisen puolesta, ja kirjaimistoa on opetettu kouluissa bengalilaisten kirjainten rinnalla 1980-luvulta lähtien.


title: Helsingin Wiikko-Sanomia

text: Helsingin Wiikko-Sanomia oli Helsingissä vuosina 1881–1884 ilmestynyt sanomalehti.


title: Helsingin Wiikko-Sanomia

text: Entisen Sederholmin kirjapainon omistajien David Halosen, Evald Jahnssonin ja Petter Jurvan perustama "Helsingin Wiikko-Sanomia" oli kristillis-siveellinen kansanvalistuslehti. Sen kilpailija oli G. W. Edlundin "Kansan Ystävä", joka joutui väistymään "Wiikko-Sanomien" tieltä. Kerran viikossa ilmestyneen lehden erikoisuutena olivat kirjapainon mukana tulleet kuvalaatat, jotka oli julkaistu "Folkwännenissä" jo 1860-luvulla. Vastaavina toimittajina työskentelivät Evald Jahnsson (1882) ja Karl Lindroos (1882–1884).


title: Juna (lehti)

text: Juna oli Helsingissä vuosina 1907–1918 ilmestynyt sanomalehti.


title: Juna (lehti)

text: Aluksi kerran viikossa ilmestynyt "Juna" oli rautatieläisten asioihin keskittynyt sosiaalidemokraattinen erikoissanomalehti. Sitä julkaisseen osuuskunnan talous oli heikko, ja vuodesta 1912 lähtien lehti ilmestyi enää joka toinen viikko. Sen päätoimittajina työskentelivät Voitto Eloranta (1907–1909) ja Emil Pienimäki (1909–1918).


title: Antoine-Jean Gros

text: Antoine-Jean Gros (16. maaliskuuta 1771 Pariisi – 26. kesäkuuta 1835 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari, joka tunnetaan parhaiten Napoleonia esittävistä historiamaalauksistaan. Grosin voimakas värien käyttö ja vauhdikas liikkeen kuvaus ennakoivat myöhempää romantiikkaa. Hän myös toi itämaisen aihepiirin Ranskan taiteeseen.


title: Antoine-Jean Gros

text:
Gros sai ensimmäisen taideopetuksen isältään, joka oli miniatyyrimaalari. Vuodesta 1785 hän oli oppilaana isänsä ystävän, tunnetun taidemaalari Jacques-Louis Davidin ateljeessa. Gros ihaili Davidia, mutta otti nuoruudessaan vaikutteita enemmänkin Peter Paul Rubensin ja venetsialaisten mestareiden töistä kuin oman aikansa uusklassismista. Gros opiskeli myös Académie Royalessa. Isänsä kuoleman ja siitä seuranneen vararikon jälkeen hän joutui elättämään itsensä maalaamalla muotokuvia. Hävittyään kilpailun Prix de Rome -taiteilija-apurahasta Gros matkusti vuonna 1793 Davidin tuella Genovaan Italiaan perehtyäkseen tarkemmin Rubensin ja venetsialaisten töihin. Siellä hän tutustui Joséphine de Beauharnaisiin ja tämän kautta myös kenraali Napoleon Bonaparteen. Gros seurasi vuonna 1796 Ranskan armeijaa Arcolen taistelussa ja oli läsnä, kun Napoleon pystytti Ranskan lipun vallatulle sillalle. Tämä tapahtuma toimi innoittajana Grosin ensimmäiselle mestariteokselle, "Bonaparte Arcolen sillalla", joka valmistui samana vuonna. Teoksen on sanottu ”luoneen pohjan Bonaparten legendalle taiteissa”. Napoleon otti tämän jälkeen Grosin armeijaansa sotilasarvolla "inspecteur aux revues". Gros kulki Napoleonin mukana koko tämän ensimmäisen Italian-sotaretken ajan ja auttoi valitsemaan italialaisia taideteoksia, jotka Napoleon otti mukaansa sotasaaliina ja toimitti Louvreen Pariisiin.
Gros ei seurannut Napoleonia Egyptiin, vaan jäi Italiaan, jonka itävaltalaiset valtasivat tilapäisesti takaisin Napoleonin poissa ollessa. Vuonna 1799 Gros matkusti Marseilleen, jossa pitkään sairastettuaan hän pääsi 1801 palaamaan Pariisiin. Vuonna 1802 hänen työnsä "Napoleon jakaa kunniasapeleita Marengon taistelun jälkeen" oli näytteillä Pariisin salongissa. Gros myös voitti konsulien julistaman kilpailun Nasaretin taistelun ikuistamisesta maalauksellaan "Nasaretin taistelu", mutta hän ei saanut palkintoa, koska Napoleon ei halunnut antaa tunnustusta työlle, joka esitti hänen kilpailijansa Jean-Andoche Junot’n voittoa. Seuraavina vuosina Gros maalasi kolme Napoleonia esittänyttä sankarillista maalausta, jotka herättivät suurta huomiota ja tekivät hänestä Ranskan tunnustetuimman taiteilijan. Nämä työt olivat "Napoleon vierailee Jaffan ruttotautisten luona" (1804), "Abukirin taistelu" (1806) ja "Napoleon Eylaun taistelussa 9. helmikuuta 1807" (1808). Niitä seurasi joukko muita Napoleonin sotien voittoja kuvanneita maalauksia. Maalauksen "Napoleon vierailee Jaffan ruttotautisten luona" on sanottu tuoneen pittoreskit itämaiset aiheet nykyaikaiseen maalaustaiteeseen.
Napoleonin kukistumisen jälkeen valtaanpalanneet Bourbonit antoivat Grosille paronin arvon ja hänestä tuli maanpakoon lähteneen Davidin maalausstudion johtaja. Hän siirtyi nyt maalaamaan Bourboneita esittäneitä maalauksia. Uransa myöhäisvaiheessa Gros pyrki lähentymään taiteessaan Davidin uusklassista tyyliä. Hän teki joitain suuria julkisia tilaustöitä, muun muassa Louvren egyptiläisen huoneen kattomaalaukset vuonna 1824, mutta ei enää tavoittanut varhaisten töidensä eläväisyyttä. Vuonna 1824 valmistui myös hänen tekemänsä Pariisin Panthéonin sisäkupolin suuri kattomaalaus. Historiamaalauksissaan hän alkoi siirtyä antiikin taruaiheisiin. Grosin myöhäiskauden parhaiksi töiksi on sanottu hänen maalaamiaan muotokuvia. Muun muassa Davidin esittämä kritiikki sai kuitenkin Grosin tyytymättömäksi omaan myöhäistuotantoonsa. Kun Gros vuonna 1835 esitteli Pariisin salongissa uuden maalauksensa "Herkules ja Diodemes", se sai kriitikkojen tuomion. Gros ajautui masennukseen ja teki itsemurhan 64-vuotiaana hukuttautumalla Seineen lähellä Meudonia.


title: Antoine-Jean Gros

text: Gros oli École des Beaux-Arts -taidekorkeakoulun professori ja Ranskan instituutin jäsen.


title: Antoine-Jean Gros

text: Napoleonin myyttiä rakentaneista lukuisista taiteilijoista Grosilla oli luultavasti suurin vaikutus romanttisen tyylisuuntauksen kehitykseen. Hänen työnsä innoittivat muun muassa Théodore Géricaultia ja Eugène Delacroix’ta. Varsinkin hänen elinvoimaista värien käyttöään ihailtiin.


title: Juna (täsmennyssivu)

text: Juna tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Itä-Karjala (1942–1944)

text: Itä-Karjala oli Joensuussa ja Helsingissä vuosina 1942–1944 ilmestynyt itäkarjalaisten äänenkannattaja.


title: Itä-Karjala (1942–1944)

text: Karjalakerhojen Keskusliiton julkaisema lehti oli tarkoitettu 1920-luvun pakolaisille, jotka jatkosodan aikana näkivät mahdollisuuden palata kotiseudulleen. Kahdesti kuukaudessa ilmestynyt sanomalehtimäinen "Itä-Karjala" lakkasi suomalaisten vetäytyessä Itä-Karjalan alueelta. Sen päätoimittajina työskentelivät M. Karvonen (1941–1942) ja Vilho Timonen (1943–1944).


title: Itä-Karjala (1923–1924)

text: Itä-Karjala oli Helsingissä vuosina 1923–1924 ilmestynyt sanomalehti.


title: Itä-Karjala (1923–1924)

text: Wasili Keynäsin julkaisema ja toimittama "Itä-Karjala" oli itäkarjalaisten pakolaisten oma lehtihanke. Sen taustavoimiin kuului suomalaisia heimoaatteen harrastajia kuten E. N. Setälä. Lehti käsitteli Itä-Karjalan kysymystä ja pyrki seuraamaan alueen kehitystä. Siitä ilmestyi kerran viikossa vain viisitoista numeroa.


title: Itä-Karjala (Käkisalmi)

text: Itä-Karjala oli Käkisalmessa vuosina 1896–1906 ilmestynyt sanomalehti.


title: Itä-Karjala (Käkisalmi)

text: Käkisalmen vanhasuomalaiset perustivat "Itä-Karjalan" nuorsuomalaisen "Vuoksen" kilpailijaksi. Sortovuosina se oli kaupungin ainoa lehti "Vuoksen" tultua lakkautetuksi vuonna 1901. Myös "Itä-Karjala" oli vuonna 1902 kolmen kuukauden ajan lakkautettuna.


title: Itä-Karjala (Käkisalmi)

text: Vuonna 1904 "Itä-Karjala" siirtyi uudelle omistajalle, joka muutti sen linjan nuorsuomalaiseksi ja perustuslailliseksi. Vuonna 1906 uusi nuorsuomalainen Kaakkois-Karjalan Kirjapaino Oy osti lehden ja perusti sen tilalle "Käkisalmen Sanomat".


title: Itä-Karjala (Käkisalmi)

text: Kahdesti viikossa ilmestyneen lehden levikki oli 1100 kappaletta vuonna 1906. Sen päätoimittajina ja vastaavina toimittajina työskentelivät Theodor Dahlgren (1897–1904), Jaakko Oskari Lahtinen (1904–1906) ja Kaarlo Korpilahti (1905–1906).


title: Itä-Karjala (täsmennyssivu)

text: Itä-Karjala tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Pohjois-Karjala (IKL:n lehti)

text: Pohjois-Karjala oli nimellisesti Joensuussa vuosina 1936–1939 ilmestynyt IKL:n sanomalehti. Tosiasiassa se oli kuitenkin yksi kuopiolaisen "Savon Suunnan" rinnakkaispainoksista.


title: Pohjois-Karjala (IKL:n lehti)

text: Kuopiolaista Yhtyneet Lehdet Oy:tä pyörittäneen Aarne Somersalon Natsi-Saksasta lainaaman kopfblatt-idean mukaisesti "Pohjois-Karjala" koostui etupäässä "Savon Suunnan" aineistosta paikallisella materiaalilla täydennettynä. Kolmesti viikossa ilmestyneen lehden päätoimittajana oli Somersalo yhtiön muiden julkaisujen tapaan. Sen aluetoimittajina työskentelivät ensin Eino J. Aaltonen Joensuusta ja keväästä 1938 lähtien Eino Kiianmies Nurmeksesta. Konkurssikypsän yrityksen lehti lakkasi Somersalon lähdettyä talvisotaan. Loppuvaiheessa sen tilalla ilmestyi "Yhtyneet Lehdet".


title: Kalafornian golfkenttä

text: Kalafornian golfkenttä on Porissa sijaitseva 27-reikäinen golfkenttä, jonka omistaa Porin Golfkerho (PGK). Se sijaitsee Porin läntisen ohikulkutien eli Länsitien varrella Kokemäenjoen Hanhiluodon saaressa.


title: Kalafornian golfkenttä

text: Vuonna 1939 perustetun Porin Golfkerhon ensimmäinen kenttä sijaitsi vajaan 10 kilometrin päässä keskustasta Preiviikin Kaarluodossa. Seuraava 9-reikäinen kenttä valmistui Tiilimäen kaupunginosaan Porin lentokentän kupeeseen vuonna 1954. Pelaaminen siirtyi Isomäen urheilukeskukseen vuonna 1963, jossa PGK:n kenttä toimi 1980-luvun alkuun saakka. Kun Isomäen kenttä jäi valtatie 8:n uudelleenjärjestelyiden alle, sai PGK uuden alueen Hanhiluodon luoteispäässä sijaitsevasta Kalaforniasta. Ensimmäisen kerran Kalaforniassa pelattiin vuonna 1985 ja viralliset 9-reikäisen kentän avajaiset vietettiin elokuussa 1987. Sen pääsuunnittelijana toimi arkkitehti Reijo Louhimo, joka on suunnitellut myös Yyterin golfkentän.


title: Kalafornian golfkenttä

text: Vuonna 1992 Kalafornia laajeni 18-reikäiseksi ja samana vuonna kentälle siirrettiin kerhorakennukseksi entinen Delfin Cruises -yhtiön terminaalirakennus Turun satamasta. Lisärakennus pukuhuone- ja saunatiloineen valmistui 2000. Nykyiseen muotoonsa 27-reikäiseksi Kalafornian golfkenttä laajennettiin vuonna 2006.


title: Kalafornian golfkenttä

text: Kalafornia on ollut tunnettu kesäisenä virkistysalueena 1800-luvun puolesta välistä saakka. Nimensä alue on saanut Yhdysvaltain Kalifornian osavaltion mukaan, jonne Porin tulitikkutehdas harjoitti vientiä 1860-luvulta lähtien.


title: Karjalan Sanomat (1934–1936)

text: Karjalan Sanomat oli Viipurissa vuosina 1934–1936 ilmestynyt sanomalehti.


title: Karjalan Sanomat (1934–1936)

text: Suomen pienviljelijäin puolueen äänenkannattajaksi perustettu "Karjalan Sanomat" oli pikemminkin poliittinen sanansaattaja kuin varsinainen uutislehti. Se lopetettiin taloudellisesti kannattamattomana. Vuonna 1935 kahdesti ja vuonna 1936 kolmesti viikossa ilmestyneen lehden päätoimittajana työskenteli Paavo Karhu.


title: Karjalan Sanomat (1929–1931)

text: Karjalan Sanomat oli Viipurissa vuosina 1929–1931 ilmestynyt sanomalehti.


title: Karjalan Sanomat (1929–1931)

text: "Karjalan Sanomat" perustettiin edistyspuolueen paikalliseksi äänenkannattajaksi, vaikka se osan aikaa esiintyikin ”puolueista riippumattomana vapaamielisenä viikkolehtenä”. Aluksi kerran ja vuoden 1930 lopusta kolmesti viikossa ilmestynyt lehti lopetettiin taloudellisesti kannattamattomana. Sen päätoimittajina työskentelivät Henry Flinck (1930) ja Toivo Mero (1930–1931).


title: Karjalan Sanomat (Joensuu)

text: Karjalan Sanomat oli Joensuussa vuosina 1906–1918 ilmestynyt sanomalehti.


title: Karjalan Sanomat (Joensuu)

text: Joensuun nuorsuomalaiset ryhtyivät perustamaan uutta lehteä "Pohjois-Karjalan" muututtua suurlakon jälkeen vanhasuomalaiseksi. He onnistuivat hankkimaan entisen äänenkannattajansa julkaisuyhtiön Pohjois-Karjalan Kirjapaino Oy:n osake-enemmistön, lopettivat "Pohjois-Karjalan" ja perustivat sen tilalle uuden puoluelehden "Karjalan Sanomat". Vuoden 1918 hallitusmuotokiistassa julkaisijat osoittautuivat monarkisteiksi ja he päättivät yhdistää lehden samaa poliittista suuntaa kannattaneeseen "Karjalaiseen". "Karjalan Sanomat" lopetettiin ja yhtiön lehtenä jatkoi kokoomuspuolueen äänenkannattajksi ryhtynyt "Karjalainen".


title: Karjalan Sanomat (Joensuu)

text: "Karjalan Sanomat" ilmestyi aluksi kolmesti ja vuonna 1918 kuudesti viikossa. Viimeisenä vuotenaan se julkaisi myös kolmipäiväistä painosta. Lehden levikki oli 4 400 kappaletta vuonna 1910, 7 550 kappaletta vuonna 1915 ja 10 000 kappaletta vuonna 1918. Sen päätoimittajina työskentelivät Johannes Laine (1907–1909), Ari Pitkänen (1909–1918), Yrjö Juuti (1918) ja Matti Klemola (1918).


title: Karjalan Sanomat (täsmennyssivu)

text: Karjalan Sanomat -nimisiä lehtiä on useita:


title: Allgemeines bürgerliches Gesetzbuch

text: Allgemeines bürgerliches Gesetzbuch (lyhenne ABGB) on merkittävin Itävallan yksityisoikeuden kodifikaatio ja saksankielisen kielialueen vanhin yhä voimassa oleva laki. Laki tuli voimaan 1. tammikuuta 1812.


title: Allgemeines bürgerliches Gesetzbuch

text: Vuonna 1753 keisarinna Maria Teresia perusti komission suunnittelemaan koko keisarikuntaa koskevaa siviilioikeuden lakikoonnosta. Koonnoksen tuli olla kompromissi paikallisten oikeustraditioiden, roomalaisen oikeuden ja luonnonoikeuden välillä. Vuonna 1766 tämä komissio jätti ehdotuksensa, "Codex Theresianus", jonka valtioneuvosto kuitenkin hylkäsi. Uusi komissio asetettiin vuonna 1772, jonka piti laatia lyhyempi ja selkeämpi lakiesitys kuin ensimmäisen eikä käsitellä muuta kuin henkilöoikeutta. Hyväksytty esitys astui voimaan vuonna 1787.


title: Allgemeines bürgerliches Gesetzbuch

text: Keisari Leopold II halusi muuttaa "Codex Theresianus" -lakia. Vuonna 1790 hän nimitti uuden komission puheenjohtajanaan Karl Anton von Martini ja joka kuuden vuoden työn jälkeen jätti esityksen yleisestä siviililaista. Tämän esityksen työstämistä jatkoi Franz von Zeiller ja komissio päätti työnsä vuonna 1808. Ehdotettu "Allgemeines Bürgerliches Gesetzbuch" oli kompromissi valistuksen ajan filosofian ja vanhan vallan traditioiden välillä. Esitys hyväksyttiin vuonna 1811 ja se astui voimaan vuoden 1812 ensimmäisenä päivänä.


title: Allgemeines bürgerliches Gesetzbuch

text: Euroopan hullun vuoden vaikutukset Itävallassa hävittivät feodaalisen yhteiskuntajärjestyksen. Vuoden 1867 perustuslailliset muutokset vaikuttivat lain tulkintaan ja synnyttivät uusia vapauksia.


title: Allgemeines bürgerliches Gesetzbuch

text: Martini ja Zeiller halusivat suppean lain, joka aiheutti tiettyjä oikeudellisen sääntelyn aukkoja. Vuosina 1914-1916 hyväksyttiin Saksan BGB:stä vaikutteita saaneet kolme osauudistusta, jotka mullistivat alkuperäistä tekstiä erityisesti velvoite- ja sopimusoikeuden alalla.


title: Allgemeines bürgerliches Gesetzbuch

text: Kuten Code Napoléon Allgemeines Bürgerliches Gesetzbuch jakaantuu kolmeen osaan Gaiuksen "Institutiones" -oppikirjan jaottelun mukaan. Lain kielen suunniteltiin olevan selkeää ja ymmärrettävää, mutta nykyään jotkut termit vaikuttavat arkaaisilta.


title: Allgemeines bürgerliches Gesetzbuch

text: Kuten Saksan oikeudessakin, omaisuuden siirto ei tapahdu yksinkertaisesti myynnillä vaan vaatii erillisen toimenpiteen (abstraktioperiaate).Huolimatta Itävalta-Unkarin hajoamisesta laki säilyi voimassa Puolassa, Jugoslaviassa ja Tšekkoslovakiassa aina toiseen maailmansotaan asti, jonka jälkeen ne korvattiin sosialistisella lainsäädännöllä. Liechtenstein on säilyttänyt joitain osia ABGB:stä näihin päiviin asti.


title: Kotkan Uutiset

text: Kotkan Uutiset oli Kotkassa vuosina 1897–1906 ilmestynyt sanomalehti.


title: Kotkan Uutiset

text: Ruotsinmielisen "Kotka Nyheterin" julkaisuyhtiö perusti "Kotkan Uutiset" suomenmielisten "Kotkan Sanomien" kilpailijaksi. Sortovuosina linjaltaan perustuslaillisen lehden päätoimittaja Ville Finnberg joutui eroamaan kenraalikuvernööri Bobrikovin vaatimuksesta. Suurlakon jälkeen lehden ohjelmaan tuli nuorsuomalaisten kansanvaltaisia vaatimuksia. "Kotkan Uutiset" ei pystynyt kilpailemaan kaupungin muiden suomenkielisten lehtien kanssa ja se lopetettiin kannattamattomana.


title: Kotkan Uutiset

text: Lehti ilmestyi aluksi kerran, vuodesta 1898 lähtien kahdesti ja viimeisenä vuotenaan kolmesti viikossa. Vuonna 1900 sillä oli 1 500 tilaajaa. Päätoimittajina työskentelivät A. W. Odenwall (1897), Hjalmar Reinholm (1897–1898), Ville Finnberg (1898–1903), Karl Israel Forsman (1903–1905) ja Verneri Vesterdahl (1905–1906).


title: Harsupyrstö

text: Harsupyrstö ("Sylviorthorhynchus desmursi") eli aiemmalta nimeltään harsupyrstöorneero on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Harsupyrstö

text: Harsupyrstöä tavataan Argentiinassa ja Chilessä. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Andientulikulma

text: Andientulikulma, aikaisemmalta nimeltään okapyrstö ("Aphrastura spinicauda") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Andientulikulma

text: Andientulikulmaa tavataan luonnonvaraisena Argentiinassa ja Chilessä. Falklandinsaarilla olevan kannan alkuperästä ei ole tietoa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Primera Divisiónin kausi 2014–2015

text: Primera Divisiónin kausi 2014–2015 oli Espanjan jalkapallon pääsarjan Primera Divisiónin 84. kausi. Kausi alkoi 23. elokuuta 2014 ja päättyi 14. kesäkuuta 2015. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Atlético Madrid. Primera Divisióniin nousi kolme uutta joukkuetta Segunda Divisiónista. Edellisellä kaudella pudonneiden Betisin, Osasunan ja Valladolidin tilalle nousivat Córdoba, Deportivo ja Eibar, joista Eibar teki seurahistoriaa nousemalla ensimmäistä kertaa maan pääsarjaan.


title: Primera Divisiónin kausi 2014–2015

text: Huolimatta 13. sijasta Elche pudotettiin hallinnollisella päätöksellä Primera Divisiónista talousongelmiensa vuoksi. Täten paikkansa pääsarjassa säilytti 18. sijoittunut Eibar.


title: Primera Divisiónin kausi 2014–2015

text: Kaudelle 2014–2015 nimettiin 20 erotuomaria. Ensimmäistä kertaa pääsarjassa oikeutta jakoivat Mario Melero López, Santiago Jaime Latre ja Iñaki Vicandi Garrido. Kauden päätteeksi urheilulehti "Marca" myöntää parhaiten suoriutuneelle erotuomarille Guruceta-palkinnon. Edelliskauteen tuomariuransa pääsarjassa päättivät Miguel Ángel Ayza Gámez, Carlos Delgado Ferreiro ja César Muñiz Fernández.


title: Primera Divisiónin kausi 2014–2015

text: Pichichi-palkinnon myöntää urheilulehti "Marca" pelaajalle, joka tekee eniten maaleja kauden aikana.


title: Primera Divisiónin kausi 2014–2015

text:
Eniten maaliin johtaneita syöttöjä antaneet pelaajat."
Zarra-palkinnon myöntää urheilulehti "Marca" kauden parhaalle espanjalaiselle maalintekijälle.


title: Primera Divisiónin kausi 2014–2015

text: Zamora-palkinnon myöntää urheilulehti "Marca" maalivahdille, joka on päästänyt vähiten maaleja kauden aikana. Palkinnon voittavan maalivahdin tulee pelata kuitenkin kaudella vähintään 28 ottelua, joista jokaisessa vähintään 60 minuutin ajan.


title: François Gérard

text: François Pascal Simon Gérard (4. toukokuuta 1770 Rooma, Kirkkovaltio – 11. tammikuuta 1837 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari, jonka työt edustavat uusklassista tyyliä. Hänet tunnetaan parhaiten Napoleonin ajan merkkihenkilöitä esittävistä muotokuvista sekä historiamaalauksista.


title: François Gérard

text:
Gérardin isä oli Ranskan Vatikaanin-lähettiläs ja hänen äitinsä oli italialainen. Gérard varttui Roomassa, ja säilytti koko ikänsä kestäneen kiinnostuksen italialaiseen maalaustaiteeseen. Hän asettui vuonna 1782 Pariisiin. Hän oli ensin kuvanveistäjä Augustin Pajoun ja sitten taidemaalari Jacques-Louis Davidin oppilaana, ja toimi vuodesta 1791 Davidin avustajana. Vuonna 1793 Gérard nimitettiin Davidin pyynnöstä Pariisin vallankumoustribunaalin jäseneksi, mutta hän ei ottanut osaa sen langettamiin kyseenalaisiin kuolemantuomioihin. Gérard työskenteli aluksi kirjojen kuvittajana, kuvittaen muun muassa Vergiliuksen ja Jean Racinen teoksia. Hänen ensimmäinen näyttävämpi maalauksensa oli vuonna 1795 valmistunut "Sokea Belisarius". Gérardin ystävä, miniatyyrimaalari Jean-Baptiste Isabey auttoi häntä eteenpäin maalarinuralla. Gérardin vuonna 1796 Isabeysta maalaama muotokuva sekä vuonna 1798 Pariisin salongissa esillä ollut "Cupido ja Psykhe" tekivät tunnetuksi tyylin, jota monet tuon ajan taiteilijat pyrkivät jäljittelemään. Lahjakkaana maalarina ja miellyttävänä ihmisenä tunnettu Gérard onnistui tulemaan toimeen Ranskan kulloistenkin vallanpitäjien kanssa, niin jakobiinien kuin sittemmin Napoleoninkin.
Napoleonin noustua valtaan Gérardista tuli Davidin tavoin keisarillisen hovin suosiosta nauttinut taiteilija. Napoleonin vallan aikana hän maalasi muun muassa tunnetun muotokuvan tämän puolisosta Josephinesta (1799) sekä historiamaalauksen "Austerlitzin taistelu" (1808). Gérard maalasi myös kaksi muotokuvaa Napoleonista itsestään, ensin konsulina ja sitten keisarina, samoin kuin muotokuvia lukuisista Napoleonin marsalkoista ja hoviherroista sekä -naisista. Parhaiten hänet muistetaankin tuona aikana syntyneistä muotokuvista. Napoleonin kukistuttua Gérardista tuli Ludvig XVIII:n hovimaalari ja hän sai 1819 paronin arvon. Myös kuningas Kaarle X suosi häntä, ja hän sai maalata muun muassa vuonna 1830 valmistuneet Pariisin Panthéonin seinämaalaukset. Gérardin myöhäisiin vallanpitäjiä esittäviin historiamaalauksiin kuuluvat muun muassa "Kaarle X:n kruunajaiset" (1827) sekä "Ludvig Filip vastaanottaa kuninkuuden Hôtel de villen luona". Kaukaisempaa Ranskan historiaa esittävistä teoksista mainittava on muun muassa "Henrik IV:n saapuminen Pariisiin" (1817).


title: François Gérard

text: Gérardin taiteen on katsottu muistuttavan monissa suhteissa tyyliltään Davidin töitä, mutta olevan niitä elegantimpia. Vaikka Gérardin historiallisia ja mytologisia aiheita käsitelleet maalaukset perustuivat Davidin uusklassismille, niissä vallitsee usein unenomainen tunnelma.


title: Je t’aime... moi non plus

text: Je t’aime... moi non plus (suomeksi ”Rakastan sinua... enkä minäkään”) on Serge Gainsbourgin kirjoittama kappale, joka julkaistiin vuonna 1969. Alun perin Gainsbourg levytti kappaleen duettona Brigitte Bardotin kanssa 1967, mutta tämä versio julkaistiin vasta vuonna 1986. Vuonna 1969 Gainsbourg äänitti kappaleen duettona rakastajansa Jane Birkinin kanssa. Kappale saavutti kansainvälistä menestystä ollen listaykkösenä Iso-Britannissa sekä toiseksi myydyin Irlannissa. Kappaleen radioesittäminen kiellettiin kuitenkin muun muassa Italiassa, Ruotsissa ja Espanjassa, sillä kappaleessa kuullaan naisen orgasmin ääniä.


title: Delfin Cruises

text: Delfin Cruises oli suomalainen laivanvarustamo, joka järjesti vuosina 1989–1990 Turusta muun muassa Visbyhyn ja Tukholmaan suuntautuneita risteilyjä. Yhtiön tarkoituksena oli tarjota ylellisempää ja kiireettömämpää matkustamista kuin ajalle tyypilliset autolautat.


title: Delfin Cruises

text: Turussa perustettu Delfin Cruises tilasi vuonna 1988 Rauma-Repolan Rauman telakalta uudentyyppisen risteilyaluksen, jonka suunnittelussa oli otettu huomioon varustamon liikeidean mukaiset vaatimukset. MS Delfin Clipper -niminen alus valmistui jo vuoden kuluttua kesäkuussa 1989, jonka jälkeen Delfin Cruises tilasi myös toisen vastaavanalisen, mutta hieman suuremman risteilyaluksen. Delfin Clipper liikennöi keskiviikkoisin ja sunnuntaisin Gotlannin Visbyhyn ja perjantaisin Tukholmaan. Talvikauden risteilyt eivät saavuttaneet toivottua menestystä ja talvella 1990 alus vuokrattiin Silja Linelle korvaamaan tulipalossa tuhoutunutta Sally Albatrossia.


title: Delfin Cruises

text: Toisen aluksensa MS Delfin Caravellen varustamo vastaanotti toukokuussa 1990. Se liikennöi menestyksekkäästi kesän ajan Gotlantiin, Bornholmille, Tallinnaan ja Saarenmaalle, lisäksi aluksella järjestettiin 24 tunnin risteilyjä sekä konferenssimatkoja, joilla yritys tai yhteisö pystyi vuokraamaan koko laivan käyttöönsä. 1990-luvun alun laman johdosta Delfin Cruises ajautui kuitenkin nopeasti vaikeuksiin, eikä suunniteltu Delfin Caravellen myynti singaporelaiselle yhtiölle myöskään toteutunut. Maksuvaikeuksien vuoksi alus päätyi takaisin Rauma-Repolan haltuun, jonka jälkeen Delfin Cruises lopetti toimintansa. Yhtiön Turun satamassa sijainnut terminaalirakennus puolestaan siirrettiin vuonna 1992 Poriin Kalafornian golfkentän klubitaloksi, jossa käytössä se on edelleen.


title: Hietikkosarakirva

text: Hietikkosarakirva ("Iziphya bufo") on kirvoihin kuuluva pieni hyönteislaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi (EN).


title: Hietikkosarakirva

text: Laji on muiden "Iziphya"-suvun kirvojen tapaan ulkonäöltään muunteleva. Siivettömät aikuiset ovat keltaisia tai vihertävänkeltaisia ja niiden selkäpuolella on tummanharmaata kuviointia. Tyypillisesti kuviointi muodostaa tumman laikkuparin keskiruumiiseen ja tumman kaaren vaharauhasputkien välille, mutta joskus lähes koko eläimen selkäpuoli voi olla musta. Siivellisillä yksilöillä on tumma laikku takaruumiin selkäpuolella sekä laajat tummentumat siipisuonten ympärillä. Ruumiin pituus on 1,4–2,1 mm.


title: Hietikkosarakirva

text: Uusimmissa lähteissä lähilajeiksi manittujen "Iziphya maculata"n, "Iziphya austriaca"n ja "Iziphya oettingenii"n katsotaan olevan samaa lajia hietikkosarakirvan kanssa. Joka tapauksessa "I. austriaca" ja "I. oettingenii" ovat ilmeisesti sama laji. Hyvin pienet ulkonäköerot "I. austriaca/oettingenii" -lajin ja hietikkosarakirvan välillä voivat johtua erosta ravintokasvissa ja elinympäristössä.


title: Hietikkosarakirva

text: Hietikkosarakirvan levinneisyys ulottuu Euroopasta Iraniin ja Kazakstaniin. Suomessa sitä on tavattu vain Ahvenanmaalta ja Uudenmaan rannikolta. Jos "I austriaca" on samaa lajia, esiintymiä on huomattavasti laajemmalla alueella aina Lappia myöten.


title: Hietikkosarakirva

text: Hietikkosarakirva elää kuivilla, hiekkapohjaisilla mailla, kuten dyynirannoilla ja aroilla. "I. austriaca/oettingenii" suosii kosteampia elinympäristöjä. Häirittynä kirvat hyppäävät pois kasvilta. Suomen kansallisessa uhanalaisarvioinnissa 2010 laji katsottiin erittäin uhanalaiseksi, kun vuonna 2000 se oli silmälläpidettävä. Lajia uhkaa Itämeren hietikkorantojen kuluminen.


title: Hietikkosarakirva

text: Hietikkosarakirvan ravintokasvi on etenkin hietikkosara ("Carex arenaria"), mutta se on myös tavattu muilta saroilta ("Carex"). Mikäli "I. austriaca" on samaa lajia, ravintokasvi on myös harmaasara ("Carex canescens"), ja mikäli "I. maculata" on samaa lajia, ravintokasveihin kuuluu myös sormiheinä ("Cynodon dactylon").


title: Keulankärkikirva

text: Keulankärkikirva ("Nearctaphis vera") on kirvoihin kuuluva pieni hyönteislaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi (EN).


title: Keulankärkikirva

text: Siivelliset aikuiset ovat likaisen vihreitä ja pituudeltaan 2,7 mm. Takaruumiissa on poikkijuovia ja 6-jaokkeiset tuntosarvet ovat noin puolen ruumiin mittaiset. Takaruumiin kärjen cauda on kolmiomainen ja hieman vaharauhasputkia pitempi. Siivettömiä aikuisia ei tunneta.


title: Keulankärkikirva

text: Keulankärkikirva on pienen pohjoisamerikkalaisen "Nearctaphis"-suvun ainoa palearktinen laji. Siitä on havaintoja Suomessa Etelä-Hämeen ja Etelä-Savon alueilta sekä Venäjällä Kuolan niemimaalta.


title: Keulankärkikirva

text: "Nearctaphis"-suvun lajien elintavat tunnetaan huonosti. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 laji luokiteltiin erittäin uhanalaiseksi ja vuoden 2000 arvioinnissa vaarantuneeksi. Muutoksen syynä on lajia koskevan tiedon lisääntyminen. Keulankärkikirvan elinympäristöjä ovat harjujen kangasmetsät ja sen uhkatekijöitä ovat rakentaminen ja/tai rakentamiseen liittyvät maansiirrot.


title: Keulankärkikirva

text: Keulankärkikirvan ravintokasviksi tiedetään ainoastaan idänkeulankärki ("Oxytropis sordida").


title: Pierre-Narcisse Guérin

text:
Pierre-Narcisse Guérin (13. maaliskuuta 1774 Pariisi – 16. heinäkuuta 1833 Rooma) oli ranskalainen taidemaalari. Hänen tunnetuimmat teoksensa esittävät antiikin mytologiaan ja Antiikin Rooman historiaan liittyviä kohtauksia.
Guérin oli kauppiaan poika, joka pääsi 11-vuotiaana opiskelemaan Académie royale de peinture et de sculpture -taideakatemiaan. Hän voitti vuonna 1797 Prix de Rome -taiteilija-apurahan ja saavutti menestystä joillain varhaisista teoksistaan. "Marcus Sextuksen paluu" herätti vuonna 1799 myönteistä huomiota Pariisin salongissa, samoin kuin myöhemmin melodramaattiset ja yleisön taidemakua kosiskelleet "Faidra ja Hippolytos" (1802) sekä "Andromakhe ja Pyrrhos" (1810). Guérin kehitti tyyliään pidemmälle ja teatraalisempaan suuntaan maalauksissaan "Aeneas kertoo Didolle Troijan tuhosta" (1813) sekä "Klytemnestra valmistautuu murhaamaan Agamenmonin" (1817). Hän maalasi myös lähemmäs nykyaikaa sijoittuneen teoksen "Napoleon armahtaa Kairon kapinalliset" (1808). Bourbonien palattua valtaan hän maalasi muun muassa vuonna 1817 ihannoivan muotokuvan Vendéen kapinan rojalistimarttyyrista Henri de la Rochejaqueleinista.


title: Pierre-Narcisse Guérin

text: Guérin oli sekä Eugène Delacroix’n että Théodore Géricaultin opettaja. Hänen oppilaisiinsa kuului muitakin nimekkäitä taidemaalareita. Hän oli vuodesta 1815 Ranskan instituutin jäsen ja vuodesta 1816 École royale des beaux-arts -taideakatemian professori. Vuosina 1822–1828 hän toimi Ranskan Rooman-Akatemian johtajana. Guérin sai vuonna 1829 kuningas Kaarle X:ltä paronin arvon. Hän matkusti Roomaan hieman ennen kuolemaansa vuonna 1833.


title: Laillisuuden rajoissa

text: Laillisuuden rajoissa () on vuonna 1923 ensi-iltansa saanut Frank Lloydin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä melodraamaelokuva, jonka pääosissa ovat Norma Talmadge ja Lew Cody.


title: Laillisuuden rajoissa

text: "Laillisuuden rajoissa" perustuu Bayard Veillerin samannimiseen näytelmään, jota esitettiin Broadwaylla vuodet 1912–1913. Näytelmä oli saanut ensi-iltansa 11. syyskuuta 1912, ja sen viimeinen ja 541. esitys oli ollut joulukuussa 1913. Näytelmän naispääosassa oli Jane Cowl. Alkuperäisen näytelmän pohjalta Frances Marion laati elokuvan käsikirjoituksen, ja elokuvan tuottivat Norma Talmadge ja Joseph M. Schenck. "Laillisuuden rajoissa" -elokuvan tuotantoyhtiönä oli Joseph M. Schenck Productions.


title: Laillisuuden rajoissa

text: "Laillisuuden rajoissa" sai Yhdysvaltain ensi-iltansa New Yorkissa 29. huhtikuuta vuonna 1923, ja seuraavana päivänä elokuva pääsi maanlaajuiseen teatterilevitykseen. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 2. marraskuuta vuonna 1924. Elokuvan levittäjänä oli First National Pictures. "Laillisuuden rajoissa" julkaistiin DVD:lle 16. maaliskuuta vuonna 2010. DVD-julkaisu sisältää myös Talmadgen "Kiki"-elokuvan (1926). Elokuvaa säilytetään myös Yhdysvaltain kongressin kirjaston elokuva-arkistossa.


title: Laillisuuden rajoissa

text: Mary Turner (Norma Talmadge) joutuu vankilaan rikoksesta, jota hän ei tehnyt. Hän vannoo kostoa niille ihmisille, jotka lähettivät hänet syyttömänä vankilaan. Kun Mary vapautuu vankilasta, hän aloittaa kostoretkensä – laillisuuden rajoissa.


title: Ruostepiikkipyrstö

text: Ruostepiikkipyrstö ("Leptasthenura fuliginiceps") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Ruostepiikkipyrstö

text: Rusotepiikkipyrstöä tavataan Argentiinassa ja Boliviassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Suhon majakka

text: Suhon majakka sijaitsee Venäjällä Laatokan kaakkoisosassa noin 35 kilometriä luoteeseen Novaja Ladogan kaupungista. Vuonna 1891 rakennettu majakka sijaitsee matalikolle rakennetulla keinotekoisella saarella. Punavalkoisen kahdeksankulmasen kivisen majakkatornin korkeus on 24 metriä ja majakan valo on 27 metrin korkeudessa. Majakan yhteydessä oleva majakanvartijan talo on raunioitunut.


title: Suhon majakka

text: Jatkosodan aikana saksalaisista tykkilautoista ja neljästä italialaisesta MAS-moottoritorpedoveneestä muodostettu laivue yritti 22. lokakuuta 1942 tuhota Suhon majakan ja saarella olleen tykkipatterin. Saksalaiset pääsivät maihin saarelle mutta joutuivat pian vetäytymään takaisin aluksiinsa. Majakkaa ei saatu tuhottua ja 23 maihinnousuun osallstuneesta aluksesta vaurioitui tai katosi 17.


title: Édouard Detaille

text: Jean Baptiste Édouard Detaille (5. lokakuuta 1848 Pariisi – 23. joulukuuta 1912 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari, joka tunnetaan parhaiten sotilaselämää ja historiallisia taisteluita esittävistä realistisista historiamaalauksistaan.


title: Édouard Detaille

text:
Detaille oli vuodesta 1865 Ernest Meissonierin oppilaana ja debytoi Pariisin salongissa vuonna 1867. Hän erikoistui jo varhain sotilaselämää kuvaaviin maalauksiin ja osallistui vuosien 1870–1871 Ranskan–Saksan sotaan, joka innoitti monia hänen myöhemmistä töistään. Näihin kuuluu muun muassa 1879 valmistunut "Champignyn puolustus". Detaille kehitti Meissonierin tyyliin perustuneen tekniikan, jonka päämääränä oli yksityiskohtainen tarkkuus. Hän hankki laajat tiedot sotilasmaailmasta, minkä ansiosta hänen taiteellinen tuotantonsa on toiminut lähteenä Ranskan 1800-luvun jälkipuoliskon sotahistorian tutkimukselle. Detaille kuvitti yhdessä Alphonse de Neuvillen kanssa vuonna 1883 valmistuneen kaksiosaisen Ranskan armeijaa esitelleen teoksen "L’armée française, types et uniformes". Vuosina 1882 ja 1883 hän maalasi Neuvillen kanssa kaksi Ranskan–Saksan sodan taisteluihin liittynyttä suurta panoraamaa. Detaille osallistui myös Ranskan armeijan Tunisian-sotaretkeen, mikä antoi hänelle joitain uusia aiheita. Lisäksi hän teki joitain ulkomaanmatkoja, joiden aikana hän tutustui Englannin, Itävallan ja Venäjän armeijoihin ja niiden univormuihin.
Detaillen tunnetuimmat työt ovat Napoleonia ja hänen armeijaansa esittäviä historiamaalauksia, joihin hän liitti usein legendoja ja tunteilua. Eräs Detaillen tunnetuista töistä on myös vuonna 1888 valmistunut "Uni", joka kuvaa harjoitusleirillä nukkuvia ranskalaisia sotilaita uneksimassa menneiden aikojen suurista voitoista. Teos on tulkittu tuen ilmaisuksi tuolloin huipussaan olleen boulangistisen liikkeen revanssiajatuksille. Detaille teki julkisina tilaustöinä joitain suuria maalauksia, muun muassa vuosina 1900–1902 kaksi vallankumoussotiin ja Napoleonin voittoihin liittynyttä maalausta Pariisin kaupungintaloon sekä 1905 "Vers la gloire" -triptyykin Panthéoniin. Hän maalasi myös muotokuvia ja joitain ei-sotilaallisia aiheita. Lisäksi hän oli lahjakas näyttelijä.


title: Ruosteharsupyrstö

text: Ruosteharsupyrstö eli säämiskäpiikkipyrstö, aikaisemmalta nimeltään tiaisokapyrstö ("Sylviorthorhynchus yanacensis") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Ruosteharsupyrstö

text: Ruosteharsupyrstöä tavataan Argentiinassa, Boliviassa ja Perussa. Lajin levinneisyysalue ja populaatio ovat suhteellisen pienet, ja sitä uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Töyhtöpiikkipyrstö

text: Töyhtöpiikkipyrstö ("Leptasthenura platensis") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Töyhtöpiikkipyrstö

text: Töyhtöpiikkipyrstöä tavataan Argentiinassa, Brasiliassa, Paraguayssa ja Uruguayssa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Mustapiikkipyrstö

text: Mustapiikkipyrstö ("Leptasthenura aegithaloides") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mustapiikkipyrstö

text: Mustapiikkipyrstöä tavataan Argentiinassa, Boliviassa, Chilessä ja Perussa. Lajia on kuvatu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Pähkinäpiikkipyrstö

text: Pähkinäpiikkipyrstö ("Leptasthenura striolata") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Pähkinäpiikkipyrstö

text: Pähkinäpiikkipyrstöä tavataan Brasiliassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Perunpiikkipyrstö

text: Perunpiikkipyrstö ("Leptasthenura pileata") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Perunpiikkipyrstö

text: Perunpiikkipyrstöä tavataan Perussa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Vuoripiikkipyrstö

text: Vuoripiikkipyrstö ("Leptasthenura xenothorax") on uhanalainen orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Vuoripiikkipyrstö

text: Vuoripiikkipyrstöä tavataan Perussa. Lajin populaatio ja levinneisyysalue ovat hyvin pienet, ja se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.


title: Pikkupiikkipyrstö

text: Pikkupiikkipyrstö ("Leptasthenura striata") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Pikkupiikkipyrstö

text: Pikkupiikkipyrstöä tavataan Chilessä ja Perussa, ja sen levinneisyysalueen laajuus on 188 000 neliökilometriä. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Herttuattaren henkivartija

text: Herttuattaren henkivartija () on vuonna 1923 ensi-iltansa saanut Frank Lloydin ohjaama ja käsikirjoittama yhdysvaltalainen mykkä melodraamaelokuva, jonka pääosassa on Norma Talmadge. "Herttuattaren henkivartija" sijoittuu vuoden 1572 Ranskaan, missä Katariina de’ Medici painostaa kuningas Kaarle IX:tä antamaan käskyn, että kaikki vääräuskoiset hugenotit on surmattava. Käskystä seuraa pärttylinyön verilöyly.


title: Herttuattaren henkivartija

text: "Herttuattaren henkivartija" perustuu H. B. Somervillen samannimiseen romaaniin (1914), jonka pohjalta ohjaaja Lloyd laati käsikirjoituksen. Joseph M. Schenck ja Talmadge olivat elokuvan tuottajina, ja tuotantoyhtiönä oli Norma Talmadge Film Corporation. "Herttuattaren henkivartija" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 6. elokuuta vuonna 1923. Suomessa elokuva ilmestyi elokuvateattereihin 19. tammikuuta vuonna 1925. Elokuvan levittäjänä toimi First National Pictures. "Herttuattaren henkivartijaa" säilytetään Yhdysvaltain kongressin kirjaston ja New Yorkin Rochesterissa sijaitsevan George Eastman House -taidemuseon elokuva-arkistoissa.


title: Isopiikkipyrstö

text: Isopiikkipyrstö ("Leptasthenura setaria") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Isopiikkipyrstö

text: Isopiikkipyrstöä tavataan Argentiinassa ja Brasiliassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, mutta sen arvellaan olevan vähenemässä suhteellisen nopeasti elinympäristöjen tuhoutumisen takia. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Luettelo New Brunswickin kunnista

text: Luettelo New Brunswickin kunnista käsittää Kanadan provinssin New Brunswickin kunnat. New Brunswick on jaettu 105 kuntaan. Kuntia on neljää tyyppiä: kaupungit "(cities)", maalaiskunnat "(rural communities)", kaupunkikunnat "(towns)" ja kylät "(villages)".


title: Benguelandelfiini

text: Benguelandelfiini ("Cephalorhynchus heavisidii") eli namibiandelfiini on kirjodelfiinien sukuun kuuluva laji. Benguelandelfiinillä, kuten kaikkilla kirjodelfiineillä, on vankka rakenne ja tylppä kuono. Sen vatsapuolella on valkoisia kuvioita. Benguelandelfiiniä tavataan Afrikan lounaisosan rannikolla.


title: Benguelandelfiini

text:
Se elää yleensä melko kylmissä vesissä, 9–19 °C:ssa. Benguelandelfiinit elävät joko yksin tai pienissä laumoissa. Laji käyttää ravintona kaloja ja mustekaloja.
Benguelandelfiini on rauhoitettu. Sitä kuitenkin pyydetään laittomasti ja sen lisäksi lajia uhkaavia tekijöitä ovat verkkokalastus, liikenne ja saasteet.


title: Benguelandelfiini

text: Benguelandelfiinin kokonaisyksilömäärää ei ole tiedossa, mutta levinneisyysosan eteläosissa se vaikuttaa olevan suhteellisen runsaslukuinen. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto pitää lajia silmälläpidettävänä.


title: Operaatio Tähti

text: Operaatio Tähti ( (Zvezda)) oli puna-armeijan operaatio toisessa maailmansodassa itärintamalla. Se oli seurausta Stalingradin taistelusta. Operaation tarkoituksena oli vallata Harkovan ja Kurskin kaupungit, ja sen suorittivat 2. helmikuuta 1943 alkaen Filipp Golikovin johtaman Voronežin rintaman joukot. Puna-armeija onnistui valtaamaan molemmat kaupungit, mutta huoltolinjojen venymisen seurauksena sotamarsalkka Erich von Manstein onnistui suorittamaan vastahyökkäyksen, jonka seurauksena Harkova vallattiin takaisin kolmannessa Harkovan taistelussa. Yritys Kurskin takaisin valtaamiseksi kuitenkin epäonnistui Kurskin taistelussa. Operaatio suoritettiin samanaikaisesti Operaatio Gallopin kanssa.


title: Operaatio Gallop

text: Operaatio Gallop oli toisessa maailmansodassa puna-armeijan sotilasoperaatio itärintamalla. Operaatio alkoi 29. tammikuuta 1943 ja sen suorittivat Nikolai Vatutinin komentaman Luoteen rintaman joukot. Se oli seurausta Stalingradin taistelusta. Operaation tarkoituksena oli murtautua heikkojen saksalaisten linjojen läpi ja vallata Luhanskin ja Donetskin kaupungit ja edetä Asovanmerelle katkaisten saksalaisten joukot Donetskin itäpuolelta. Yhdessä Operaatio Zvesdan kanssa neuvostojoukot murtautuivat heikkojen saksalaislinjojen läpi työntäen saksalaiset Luhanskin länsipuolelle. Saksalaiset muodostivat uuden Erich von Mansteinin komentaman Etelän armeijaryhmän, ￼￼ joka muodostettiin Armeijaryhmä A:n, B:n ja Armeijaryhmä Donin hajonneista osastoista, ja onnistuivat Neuvostoliiton joukkojen huoltolinjojen venymisen seurauksena käynnistämään vastahyökkäyksen ja valtaamaan Harkovan takaisin Kolmannessa Harkovan taistelussa. Saksalaiset aloittivat viimeisen hyökkäyksensä Kurskia kohti, joka torjuttiin.


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 1978

text: Uinnin pitkän radan maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1978 Länsi-Saksan Länsi-Berliinissä 20.–28. elokuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Kansainvälinen uimaliitto FINA. Kilpailulajeina olivat ratauinti, uimahypyt, taitouinti ja vesipallo.


title: Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 1978

text: Isäntämaa


title: Death Race (videopeli)

text: Death Race on Exidyn kehittämä ja julkaisema kolikkopeli, joka julkaistiin alun perin vuonna 1976 Yhdysvalloissa. Peli kehitettiin "Death Race 2000" -elokuvan innoittamana. "Death Racessa" ideana on ohjata autoa ja kerätä pisteitä ajamalla kentällä olevien otusten päälle.


title: Death Race (videopeli)

text: Peli on yksi kiistellyimmistä peleistä. Sen on pelätty innostavan holtittomaan ajamiseen.


title: Ostajan oikeudella

text: Ostajan oikeudella () on vuonna 1918 ensi-iltansa saanut Charles Millerin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä melodraama, jonka pääosissa ovat Norma Talmadge ja Eugene O’Brien. "Ostajan oikeudella" kertoo Margot Hughesista, joka avioituu varakkaan miehen kanssa, vaikka hän rakastaa erästä toista.


title: Ostajan oikeudella

text: "Ostajan oikeudella" perustuu Margery Land Mayn novelliin, jonka pohjalta Harry O. Hoyt laati elokuvan käsikirjoituksen. Elokuva kuvattiin New Yorkissa työnimellä "The Man Who Bought a Wife". "Ostajan oikeudella" tuotti Joseph M. Schenck, ja elokuvan tuotantoyhtiönä oli Norma Talmadge Film Corporation. "Ostajan oikeudella" sai Yhdysvaltain ensi-iltansa helmikuussa vuonna 1918. Suomessa elokuva sai ensi-illan 15. huhtikuuta vuonna 1923. Elokuvan levittäjänä toimi Lewis J. Selznickin Select Pictures Corporation -yhtiö.


title: Ostajan oikeudella

text: "Ostajan oikeudella" -elokuvaa säilytetään Yhdysvaltain kongressin kirjaston elokuva-arkistossa. Elokuva on muuten säilynyt kokonaan, mutta puolet kuudennesta kelasta on ajan kuluessa huonontunut käyttökelvottomaksi. "Ostajan oikeudella" esitettiin 3. syyskuuta vuonna 2011 Hollywoodissa pidetyissä Cineconin klassikkoelokuvajuhlilla.


title: Haaga (Turku)

text: Haaga on kaupunginosa, kylä ja kartano Turussa Liedon ja Kaarinan rajalla. Haagan kaupunginosa rajoittuu lännessä Turun Metsämäkeen, etelässä Kaarinan Ravattulaan, pohjoisessa Liedon Pahkaan, idässä Liedon Vanhalinnaaan ja kaakossa Liedon Littoisten kylään.


title: Haaga (Turku)

text: Haagan kaupunginosan länsipuolella, osittain Haagan kylän alueella, virtaa Vähäjoen sivuhaara Topinoja. Idässä Haaga rajoittuu Aurajoen laaksoon vastapäätä Vanhalinnantietä ympäröivää peltoaukeaa.


title: Haaga (Turku)

text: Aiemmin Haagan kylä on ollut yhdessä viereisen, vielä nytkin Kaarinaan kuuluvan Ravattulan kanssa osa Kaarinaa.


title: Haaga (Turku)

text: Kulttuuriympäristönä viehättävän kokonaisuuden muodostava Haagan kartano on yhdessä vastapäisen Vanhalinnan linnavuoren kanssa osa Aurajokilaakson valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.


title: Haaga (Turku)

text: Haagan kartanon omistajana on 2000-luvulla vaikuttanut turkulainen toimittaja ja kulttuurihenkilö Markku Heikkilä.


title: Helsinki POP SHOW

text: Helsinki POP SHOW oli Helsingissä järjestetty konsertti, joka pidettiin Helsinki Cup -jalkapalloturnauksen yhteydessä, Helsingin Olympiastadionilla. Tapahtuma järjestettiin 9. heinäkuuta 2014. Tapahtumassa esiintyi useita eri esiintyjiä, kuten artisteja.


title: Smedsby

text: Smedsby voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Smedby

text: Smedby voi tarkoittaa seuraavia asioita Ruotsissa:


title: Rakkauden korkea veisu

text: Rakkauden korkea veisu () on Chester M. Franklinin ja Frances Marionin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä romanttinen draamaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1923. Draamaelokuvan pääosassa on Norma Talmadge, joka toimi myös elokuvan tuottajana Joseph M. Schenckin kanssa. "Rakkauden korkea veisu" sijoittuu arabimaahan, missä tanssija Noorma-hal yrittää suojella rakastamaansa ranskalaista agenttia.


title: Rakkauden korkea veisu

text: "Rakkauden korkea veisu" perustuu Margaret Petersonin romaaniin "Dust of Desire" (1922), jonka pohjalta ohjaajana toiminut Marion laati elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuotantoyhtiönä oli Norma Talmadge Film Corporation, ja se sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 24. joulukuuta vuonna 1923. Suomessa elokuvan ensi-ilta oli 26. tammikuuta vuonna 1925. "Rakkauden korkea veisu" -elokuvan levittäjänä toimi First National Pictures. Elokuvan kokonaan säilynyttä kopiota säilytetään Yhdysvaltain kongressin kirjaston elokuva-arkistossa.


title: Automorfinen muoto

text: Automorfimuoto on harmonisessa analyysissä ja lukuteoriassa hyvin käyttäytyviä funktioita topologiselta ryhmältä G kompleksiluvuille tai kompleksiselle vektoriavaruudelle, joka on topologisen ryhmän diskreetin aliryhmän formula_1 toiminnan invariantti. Automorfiset muodot ovat jaksollisten funktioiden yleistyksiä euklidiselta avaruudelta topologisiin ryhmiin.


title: Automorfinen muoto

text: Modulimuodot ovat automorfimuotoja, jotka ovat määritelty yli ryhmien SL(2, R) tai PSL(2, R), jossa diskreetti aliryhmä on moduliryhmä tai eräs sen kongruenssialiryhmistä. Tässä mielessä automorfimuotojen teoria on modulimuotojen teorian yleistys.


title: Automorfinen muoto

text: Poincaré keksi ensimmäisenä automorfimuodot trigonometristen- ja elliptisten funktioden yleistyksenä. Langlandin otaksumien kautta automorfimuodot ovat keskeisessä asemassa modernissa lukuteoriassa.


title: Paimala

text: Paimala on kaupunginosa ja kylä Turussa lähellä Liedon rajaa.


title: Paimala

text: Kaupunginosana Paimala rajoittuu lännessä Saramäen, Urusvuoren ja Moision kaupunginosiin, pohjoisessa Yli-Maarian, Koskennurmen ja Jäkärlän kaupunginosiin, lännessä Taston kaupunginosaan ja Lietoon sekä etelässä Metsämäen kaupunginosaan.


title: Paimala

text: Paimalan luonnonympäristöä hallitsee Turun Vähäjokeen padottu Maarian allas.


title: Paimala

text: Paattisten ja Paimalan kaupunginosien yrityksistä suuri osa on kauppapuutarhoja. Paimalassa toimii muun muassa Huiskulan puutarha, joka oli vuonna 2008 Suomen suurin kasvihuoneyritys.


title: Ejby

text: Ejby voi tarkoittaa seuraavia paikannimiä Tanskassa:


Luettelo Prinssi Edwardin saaren kunnista käsittää Kanadan provinssin Prinssi Edwardin saaren kunnat. Provinssi on jaettu 74 kuntaan, joilla on kolme eri tasoa: kaupungit "(city)", kaupunkikunnat" (town)" ja kunnat "(communities)".


title: Tanskan läänit

text: Tanskan läänien () lukumäärä on vaihdellut aikojen saatossa. Läänejä on suurimman osan aikaa ollut noin 50, mutta uskonpuhdistuksen jälkeen perustettiin monia pieniä läänejä, jolloin lukumäärä nousi noin 200 lääniin.


title: Tanskan läänit

text:
Siirryttäessä absoluuttiseen monarkiaan vuonna 1660 ja amteihin vuonna 1662 Tanskassa oli 49 lääniä.
Bornholmilla ja Saarenmaalla sijainneita läänejä lukuun ottamatta näiden läänien alue kuuluu nykyään Ruotsiin.


title: Tasto

text: Tasto on kaupunginosa Turussa Liedon rajalla. Se sijoittuu Turun Vähäjokeen padotun Maarian altaan itäpuolelle Maarian altaan ja Liedon rajan väliin. Taston eteläosassa sijaitsee nykyään Turkuun kuuluva entisen Maarian pitäjän Haihun kylä. Pohjoisosa on Maarian altaaseen Myllyojan sillan luona rajoittuvaa metsää.


title: Tanskan amtit

text: Tanskat amtit () olivat Tanskan hallinnollisia alueita vuodesta 1662 vuoteen 2006. Amtit korvasivat aiemmat läänit ("len") ja syssel-nimiset hallintoalueet. Amtien tilalle perustettiin alueet ("region") vuonna 2007 kuntauudistuksen yhteydessä.


title: Tanskan amtit

text:
Seuraavissa luetteloissa Tanskan amteista numerointi viittaa vieressä olevaan karttaan.
Vuosien 1799 ja 1942 välillä amtien rajoihin tehtiin joitakin muutoksia.


title: Samaran kuvernementti

text: Samaran kuvernementti () oli Venäjän keisarikunnan kuvernementti vuosina 1851–1928. Se sijaitsi Volgan itäpuolella ja sitä reunustivat pohjoisessa Kazanin kuvernementti, lännessä Simbirskin ja Saratovin kuvernementit, etelässä Astrahanin kuvernementti ja idässä Ufan ja Orenburgin kuvernementit ja Uralin alue.


title: Samaran kuvernementti

text: Kuvernementin pinta-ala oli noin 155 588 km² ja vuonna 1897 siellä oli 860 021 asukasta. Alueen pääkaupunki oli Samara (89 999 as.). Kuvernementti oli jaettu seitsemään kihlakuntaan, jotka oli nimetty kihlakuntakaupunkiensa mukaan: Bugulma, Buguruslan, Busuluk, Nikolajevsk (myöhempi Pugatšov), Novouzensk, Samara ja Stavropol (myöhempi Togliatti).


title: Samaran kuvernementti

text: Kielellis-etniseltä jakaumaltaan kuvernemetti oli vuonna 1897 vahvasti ei-venäläinen. Suurinta kieliryhmää edustivat uzbekit (59,0 %) ja tadžikit (26,8 %). Venäläisiä oli vain 1,5 % kuvernementin väestöstä.


title: Vera Räsänen

text: Vera Maria Räsänen (s. Vesa Räsänen, 9. elokuuta 1967 Orimattila) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Kuusankosken Kisaa. Vuoteen 2014 asti hän edusti Lahden Ahkeraa. Hänellä oli heinäkuusta 2014 alkaen ehdollinen kilpailuoikeus Suomen Urheiluliiton alaisten kilpailuiden naisten sarjoissa. Joulukuussa 2014 Räsäselle myönnettiin pysyvä oikeus naisten sarjoihin 8. tammikuuta 2015 alkaen hänen korjattuaan sukupuolensa naiseksi.


title: Vera Räsänen

text: Kalevan kisoissa hän on karsiutunut molempina osallistumisvuosinaan loppukilpailusta. Parhaimmillaan hän oli vuonna 2014 karsinnan 16.


title: Vera Räsänen

text: Räsäsen ennätys on 3. kesäkuuta 2015 Lappeenrannassa työnnetty 12,69.


title: Rauman telakka

text: Rauman telakka on Raumalla sijaitseva telakka. Sen omistaja on maaliskuusta 2014 lähtien ollut Rauman kaupunki, joka osti telakan toimintansa Raumalla lopettaneelta STX Finlandilta.


title: Rauman telakka

text: Laivanrakennus Raumalla alkoi jo 1500-luvulla, jolloin kaupunkiin perustettiin ensimmäinen laivaveistämö eli varvi. Purjealuksia rakennettiin Raumalla aina purjelaivakauden loppuun saakka. Viimeinen kaupungissa valmistettu purjealus laskettiin vesille vuonna 1891. Tämän jälkeen Rauman laivanrakennustoiminta oli pysähdyksissä aina toisen maailmansodan päättymiseen asti, jolloin Korkeakariin perustettiin F.W. Hollming Oy:n telakka valmistamaan sotakorvauslaivoja Neuvostoliitolle. Hollmingin telakka rakensi vuoteen 1952 mennessä yhteensä 34 puurakenteista kuunaria. Sotakorvausten valmistuttua telakka siirtyi valmistamaan moderneja teräsrakenteisia aluksia, joita toimitettiin aina 1970-luvulle saakka pääosin neuvostoliittolaisille tilaajille.


title: Rauman telakka

text: Toinen Raumalla toiminut telakka oli Rauma-Raahe Oy, joka aloitti Hollmingin tavoin sotakorvausalusten tuotannon vuonna 1945. Vuodesta 1952 lähtien yhtiö tunnettiin Rauma-Repolana. Hollmingin ja Rauma-Repolan telakkatoiminnot yhdistettiin vuonna 1991 Finnyards Oy:ksi, jonka puolestaan norjalainen Aker Maritime osti 1998. Tämän jälkeen Aker Finnyards Oy -nimellä toiminut telakkayhtiö yhdistyi vuonna 2004 Kvaerner Masa-Yards Oy:n kanssa ja viimeisin nimi STX Finland otettiin käyttöön 2008.


title: Rauman telakka

text: Telakkatoimintaa oli Rauman sataman tuntumassa kahdella erillisellä alueella, joista pohjoisempana sijaitseva kuului Hollmingille. Viimeinen tältä telakalta valmistunut alus laskettiin vesille vuonna 1996, jonka jälkeen toiminta keskittyi vanhalle Rauma-Repolan telakka-alueelle.


title: Rauman telakka

text: STX Finland ilmoitti syyskuussa 2013 lopettavansa Rauman telakan ja samalla irtisanovansa noin 600 työntekijää. Maaliskuussa 2014 STX ja Rauman kaupunki allekirjoittivat sopimuksen, jolla telakka-alue rakennuksineen ja irtaimistoineen siirtyy kaupungin omistukseen 18 miljoonan euron hinnalla. STX jäi telakalle vielä vuokralaiskeksi kesäkuun loppuun saakka, jolloin viimeiset tilaukset olivat valmiita. Rauman kaupungin tarkoituksena on perustaa telakka-alueelle teollisuusalue, jolle sijoittuu lähinnä raskaan konepajateollisuuden yrityksiä.


title: Rauman telakka

text: Kesäkuussa 2014 ilmoitettiin että Rauman telakalla aloittaa toimintansa uusi telakkayhtiö nimeltään Rauma Marine Constructions. Sen on tarkoitus työllistää aluksi noin 50 henkeä.


title: Rauman telakka

text: Merivoimien uusien Pohjanmaa-luokan korvettien rakentamisen on määrä alkaa telakalla vuonna 2019. Hankkeen 1,2 miljardin euron budjetista noin 500 miljoonaa on varattu itse alusten rakentamiseen.


title: Rauman telakka

text: RMC on myös solminut aiesopimukset Tallinkin ja Wasalinen kanssa matkustaja-autolauttojen rakentamisesta.


title: Kari Virta

text: Kari Virta (3. helmikuuta 1932 Helsinki – 6. toukokuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka tunnetaan erityisesti Oulun yliopiston rakennusten suunnittelusta.


title: Kari Virta

text: Kari Virta valmistui Teknillisestä korkeakoulusta 1957. Hän perusti opiskelutoverinsa Timo Penttilän kanssa arkkitehtitoimiston, joka toimi vuosina 1955–1962. Toimisto suunnitteli muun muassa Tampereen työväenopiston Sampolan talon ja Helsingin Kaupunginteatterin rakennuksen.