title: Hjkr 4 Waria

text: Euroopan sotatoimien päätyttyä alus palautettiin 15. lokakuuta 1945 omistajilleen, joka liitti sen laivastoonsa alkuperäisellä nimellä. Se jatkoi rahtikuljetuksia Itämerellä, kunnes se myytiin 1961 Rijekaan Jugoslaviaan Kvanerska Plovidballe. Alus sai uuden nimen "Plavnik". Alus luovutettiin 1963 Linijska Plovidballe ja edelleen 1967 Losinjska Plovidballe, joka nimesi aluksen "Rasaksi". Varustamo vaihtoi 1974 nimekseen Losinjska Plovidba Oour Brodrarstvoksi.


title: Hjkr 4 Waria

text: Vuonna 1980 alus muutettiin eläinkuljetuksiin ja 24. heinäkuuta 1982 alus maksi ankkurissa Cresin saarella. Alus romutettiin 17. syyskuuta 1985 Rijekassa.


title: Jaak

text: Jaak on virolainen miehen etunimi. Se on Jaakob-nimen virolainen muoto, ja yleisin vastaava suomalainen nimi on Jaakko.


title: Jaak

text: Kaikki listan henkilöt ovat virolaisia.


title: Pyhän Oswaldin kirkko (Ravenstonedale)

text: Pyhän Oswaldin kirkko () on Englannin kirkon Carlislen hiippakunnan kirkko, joka sijaitsee Ravenstonedalen kylässä Englannissa. Se on Grade I -luokan rakennussuojelukohde.


title: Pyhän Oswaldin kirkko (Ravenstonedale)

text: Torni on rakennettu vuonna 1738 ja muu osa kirkosta 1744.


title: Pyhän Oswaldin kirkko (Ravenstonedale)

text: Kirkkomaalla on ristin tynkä ja perustus, joka on mahdollisesti ajalta ennen normannivalloitusta. Ristin päällä on aurinkokello, jossa on vuosiluku 1700 Kirkon pohjoispuolella on entisen luostarin raunio.


title: Pariser–Parr–Pople-menetelmä

text: Pariser–Parr–Pople-menetelmä tai Pariser–Pople–Parr-menetelmä tai PPP-menetelmä on semi-empiirinen laskennallisen kemian menetelmä, jossa hyödynnetään kvanttikemiallisia periaatteita molekyylien elektronirakenteiden ja värähtelytilojen laskemiseen π-elektroniapproksimaation avulla. Menetelmän kehittivät Rudolph Pariser, Robert Parr ja John Pople, jotka julkaisivat sen ensimmäisen kerran vuonna 1953. Pariser–Parr–Pople-menetelmää käytetään erityisesti aromaattisten yhdisteiden ja muiden konjugoituneita kaksoissidoksia sisältävien yhdisteiden laskennalliseen tutkimukseen. Menetelmä ottaa paremmin huomioon elektronien väliset hylkivät vuorovaikutukset verrattuna yksinkertaisimpiin malleihin kuten Hartree-Fock-menetelmään


title: Pariser–Parr–Pople-menetelmä

text: Pariser–Parr–Pople-menetelmä soveltuu vain π-elektronisysteemien laskentaan ja σ-elektronien oletetaan muodostavan muodostavan verkoston, joka pitää molekyylien p-orbitaalit oikeassa geometriassa. Menetelmässä lasketaan jokaiselle kaksoissidokselle sen п-sidosluonne ρ esimerkiksi molekyylille A=B-C=D voidaan laskea ρ ja ρ. Molekyylin atomien väliset sidospituudet R, voimavakio k ja pyörimisenergia riippuvat ρ:n arvosta seuraavasti:


title: Pariser–Parr–Pople-menetelmä

text: missä β on resonanssiparametri. Pariser–Parr–Pople-menetelmä on iteratiivinen. Mentelmässä lasketaan parametri ρ π-systeemeille ja tämän jälkeen lasketaan parametrin R ja V. Parametrien jälkeen laskettu molekyyligeometria optimoidaan ja parametrit lasketaan uudelleen. Tätä jatketaan kunns ero kahden iterointikierroksen välillä on merkityksetön.


title: Pariser–Parr–Pople-menetelmä

text: Pariser–Parr–Pople-menetelmää käytetään erityisesti konjugoituneiden tyydyttymättömien yhdisteiden UV-spektrien sekä singletti- ja triplettiviritystilojen laskemiseen. Menetelmä antaa suhteellisen hyvin kokeellisiin tuloksiin yhteensopivia tuloksia ja mentelmää voidaan parantaa konfiguraatiovuorovaikutuslaskujen avulla.


title: Julian Opie

text: Julian Opie (s. 1958) on brittiläinen kuvataiteilija. Hänet tunnetaan graafisesta, minimaalisesta tyylistään, jossa näkyy viitteitä niin kadunvarsikyltteihin kuin taidehistorian perinteeseen.


title: Julian Opie

text: Julian Opie syntyi Lontoossa 1958. Oxfordissa kasvanut Opie valmistui Lontoosta Goldsmithsin yliopistosta (Goldsmiths, University of London) 1982, jossa hänen opettajanaan toimi käsitetaiteilija ja taidemaalari Michael Craig-Martin. Opie asuu ja työskentelee Lontoossa.


title: Julian Opie

text: Julian Opie tunnetaan graafisesta, pelkistetystä kuvakielestä, jolle tunnusomaisia piirteitä ovat paksut, mustat ääriviivat sekä voimakkaat väripinnat. Maalauksen ja veistoksen välistä rajaa töissään sivuava Opie itse on korostanut kaikkien teostensa veistosluonnetta .


title: Julian Opie

text:
Sarjallisesti työskentelevän Opien tunnetuimpia töitä ovat voimakkaasti yksinkertaistetut muotokuvat sekä käveleviä ihmisiä esittävät maalaukset ja LED-animaatiot. Opien tuotantoon kuuluu myös veistoksia, kuten 3D-tulostimella toteutettuja, käsin maalattuja rintakuvia sekä tanssivaa naista esittävien akryyliveistosten sarja..
Maineeseen hän nousi 1980-luvulla tekemillään, maalatuilla metalliveistoksilla .


title: Julian Opie

text: Yksi Opien kuvakielen tunnusomaisista piirteistä on kohteen piirtäminen esiin mahdollisimman vähin yksityiskohdin, vain oleellisessa pitäytyen. Hänen töissään on nähtävissä vaikutteita minimalismista ja pop-taiteesta, kadunvarsimainoksista, klassisesta muotokuvamaalauksesta ja kuvanveistosta sekä japanilaisesta puupiirrosperinteestä.


title: Julian Opie

text: Opie on pitänyt lukuisia yksityisnäyttelyitä ja osallistunut ryhmänäyttelyihin ympäri maailmaa. Hänen teoksiaan kuuluu mm. British Museumin, Tate Britainin, Victoria & Albert Museumin, MoMan sekä Stedelijk Museumin kokoelmiin . Hänen teoksiaan on sijoitettu myös julkiseen tilaan . Opien kädenjälki on nähtävissä myös Blurin Blurin The Best Of –levyn kannessa.


title: Julian Opie

text:
Julian Opien ensimmäinen yksityisnäyttely Suomessa nähtiin Helsingin Taidehallissa kesällä 2015. .
Myös EMMAssa on esillä Opien teos, joka kuuluu Saastamoisen säätiön kokoelmiin .


title: Luettelo Afrikan suurimmista metropolialueista

text: Tämä on luettelo Afrikan suurimmista metropolialueista. Luettelossa on myös huomioitu hallinnollisen alueen tiedot.


title: Geraldo Pino

text: Geraldo Pino ("Gerald Pine"; 10. helmikuuta 1939 Freetown – 10. marraskuuta 2008 Port Harcourt) oli sierraleonelainen laulaja ja kitaristi, joka vaikutti huomattavasti Länsi-Afrikan soulin, funkin ja afrobeatin kehitykseen. Hän oli Nigeriassa työskennelleen juristin poika, joka menetti äitinsä ja siskonsa varhaisella iällä. 1960-luvun alussa Pino oli mukana perustamassa Heartbeats-yhtyettä, joka soitti amerikkalaisten hittien coverversioita ja kongolaista rumbaa.


title: Geraldo Pino

text: Kun Sierra Leonessa otettiin käyttöön ensimmäiset televisiot vuonna 1962, Pino ja Heartbeats saivat sinne oman show'nsa. Kokoonpanon ensimmäiset levytykset ovat vuodelta 1963; ne julkaistiin Pinon omalla levymerkillä. Näiden levytysten joukossa on "Zamzie", jota on yhä käytetty Voice of American teemakappaleena. Vuosina 1965–67 Pino kiersi Ghanassa sekä Nigeriassa, jossa hän teki vaikutuksen Fela Kutiin. Vuonna 1967 hän asettui Accran Ringway-hotelliin. Heartbeats hajosi 1960-luvun lopussa, mutta Pino perusti uuden kokoonpanon, Heartbeats 72'n, joka esiintyi 1970-luvulla Jimmy Cliffin, Rufus Thomasin ja Manu Dibangon kanssa.


title: Geraldo Pino

text: Vuonna 1969 Pino muutti pysyvästi Nigeriaan ja osti televisioaseman sekä lentokenttähotellin Port Harcourtista. Hän saavutti mainetta niinkin kaukana kuin Keniassa ja esiintyi vielä vanhoilla päivillään Lontoon Barbican Centressä. Pino kuoli sairastettuaan syöpää ja diabetesta.


title: Franzénia

text: Franzénia on Helsingin Kalliossa Torkkelinmäellä sijaitseva rakennus, jonka omistaa Helsingin yliopisto. Se on alkujaan valmistunut Yhteiskunnallisen korkeakoulun käyttöön. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Väinö Vähäkallio, ja se valmistui 1930.


title: Franzénia

text: Yhteiskunnallisen korkeakoulun siirryttyä Tampereelle rakennus tuli Helsingin yliopiston käyttöön. Tyhjillään se on ollut vuodesta 2009, ja kaksivuotisen peruskorjauksen jälkeen siinä toimii elokuusta 2015 Helsingin kaupungin lasten päiväkoti, jossa kuitenkin yliopiston opettajankoulutuslaitoksen opiskelijat käyvät harjoittelemassa. Sen oppimisympäristö toimii kehitystyössä koelaboratoriona.


title: Franzénia

text: Rakennuksessa on kolme kerrosta. Sen sisätilat ovat osittain suojeltuja, ja korjaustöiden yhteydessä on väritykseen sovellettu 1920-luvun väritystä. Juhlasali ja aula on erotettavissa omaksi tilakseen, jotka voidaan vuokrata muuhun käyttöön.


title: Axel Fredrik Nikolaus Cedercreutz

text: Axel Fredrik Nikolaus Cedercreutz (23. marraskuuta 1847 Viipuri – 13. syyskuuta 1909 Köyliö) oli suomalainen vapaaherra ja valtiopäivämies. Hän toimi Köyliönkartanon omistajana vuodesta 1869 kuolemaansa saakka. Vuonna 1904 innokkaana paikallishistoriantutkijana tunnettu Cedercreutz käynnisti arkeologiset kaivaukset Köyliön Kirkkosaarella yhdessä rovasti Viktor Salmisen kanssa.


title: Axel Fredrik Nikolaus Cedercreutz

text: Cedercrutzin isä oli asessori Carl Emil Cedercreutz. Hän avioitui Björkenheimin sukuun kuuluneen Johanna Lovisa Mariana Björkenheimin kanssa. Pariskunta sai viisi lasta, joista tunnettuja ovat professori Axel Cedercreutz, kuvanveistäjä Emil Cedercreutz sekä toimitusjohtaja Edward Cedercreutz.


title: Axel Fredrik Nikolaus Cedercreutz

text: Vuonna 2009 sai Tuiskulan kesäteatterissa ensi-iltansa Axel Cedercreutzin elämästä kertova näytelmä "Axel – maan ja taivaan välissä", jonka käsikirjoitti Mirva Koivukangas ja ohjasi Pekka Saaristo.


title: Lumiraja (aurinkokunnan synty)

text: Lumiraja on se etäisyys auringosta, jolla vesi tiivistyy jääksi. Yleisemmin lumiraja on jonkin haihtuvan aineen tiivistymisetäisyys. Alkuaurinkokunnassa veden lumiraja oli asteroidivyöhykkeellä, mutta häkäkaasun lumiraja Neptunuksen etäisyydellä.


title: Lumiraja (aurinkokunnan synty)

text: Monet asteroidit ja komeetat sisältävät paljon haihtuvia aineita, koska syntyivät lumirajan ulkopuolella.


title: Lumiraja (aurinkokunnan synty)

text: Veden lumirajan arvellaan monesti olleen noin 2,7-3,2 AU päässä auringosta, Tällä etäisyydellä on nykyään asteroidivyöhyke. Nykyään lumiraja on lähempänä Aurinkoa, noin 1,7 AU päässä siitä.


title: Lumiraja (aurinkokunnan synty)

text:
Vesi tiivistyi harvassa alkuaurinkoa ympäröineessä sumussa vasta hyvin kylmässä
alle 150-170 K:n lämpötilassa.


title: Lumiraja (aurinkokunnan synty)

text: Lumirajan etäisyys vaihteli aurinkokunnan synnyn aikanakin. Toisaalta lumirajan etäisyys riippui suhteellisen vähän alkuauringon kirkkaudesta ja kiekon tiheydestä.


title: Lumiraja (aurinkokunnan synty)

text: Lunta saattoi säilyä varjoisissa kohdissa lumirajan sisäpuolellakin.


title: Lumiraja (aurinkokunnan synty)

text:
Teoreettinen esiplaneteerisen kiekon pintatiheys kasvoi lumirajan kohdalla noin 3-4-kertaiseksi. Näin koska haihtuvia aineita oli alkuaurinkosumussa 1,6%, kun kiveä ja metallia 0,6%.
Niinpä tiivistyneitten jäitten takia tiheämmässä kiekossa syntyi suuria planeettaytimiä, jotka keräsivät ympärilleen suuren vetyvaipan.


title: Lumiraja (aurinkokunnan synty)

text: Maapallon vesi tuli lumirajan takaa asteroideista ja/tai komeetoista.


title: Lumiraja (aurinkokunnan synty)

text: Muita lumirajoja ovat esimerkiksihiilidioksidin, häkäkaasun, ammoniakin jne lumirajat. Häkäkaasun lumiraja oli noin 30 AU päässä Auringosta, eli suunnilleen Naptunuksen radan nykyisellä paikalla.


title: Viktor Salminen

text: Viktor Salminen (19. toukokuuta 1861 Kuhmalahti – 19. syyskuuta 1927 Jaakkima) oli suomalainen rovasti ja historioitsija. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Hämeenlinnan normaalilyseosta ja opiskeli myöhemmin Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa. Papiksi Salminen vihittiin vuonna 1888. Hän toimi Köyliön kirkkoherrana vuodet 1892–1915 ja sen jälkeen Jaakkiman kirkkoherrana kuolemaansa saakka. Rovastin arvonimi Salmiselle myönnettiin 1919. Hänen poikansa oli vain 17-vuotiaana kuollut runoiliija Hannu Viktor Salminen.


title: Viktor Salminen

text: Salminen oli innokas paikallishistorian tutkija, joka kirjoitti Köyliön pitäjän historian sekä postuumisti 50 vuotta hänen kuolemansa jälkeen julkaistun Jaakkiman pitäjän historian ensimmäisen osan. Vuonna 1904 Salminen käynnisti arkeologiset kaivaukset Köyliön Kirkkosaarella yhdessä vapaaherra Axel Cedercreutzin kanssa. Hän muu tuotantonsa käsittää lähinnä uskonnollista kirjallisuutta. Lisäksi Salminen kustansi vuonna 1909 hieman aikaisemmin kuolleen poikansa runokokoelman "Särkynyt kannel".


title: Hourunkoski (Pyhäjoki)

text: Hourunkoski on myös Pyhäjoella, Pyhäjoessa sijaitseva vesivoimala, jonka teho on 740 kW, putouskorkeus 6 m ja vuosituotanto keskimäärin 3,7 GWh. Voimalaitoksen omistaja on Koskienergia Oy.


title: Sipilän hallitus

text: Sipilän hallitus on Suomen tasavallan 74. ja nykyinen hallitus. Se muodostettiin vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen ja nimitettiin tehtäväänsä 29. toukokuuta 2015. Pääministerinä toimii Suomen Keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä, ja siihen kuuluu Keskustan lisäksi Kansallinen Kokoomus ja Perussuomalaisista irtaantunut Sininen tulevaisuus (ent. Uusi vaihtoehto). Hallitukseen osallistuvien puolueiden ja eduskuntaryhmien yhteenlaskettu paikkamäärä eduskunnassa on 103 paikkaa.


title: Sipilän hallitus

text: Vuoden 2015 vaalien jälkeen hallituksen muodostivat Keskusta, Kokoomus ja Perussuomalaiset. Kesäkuussa 2017 Perussuomalaisten puoluekokouksen jälkeen Keskusta ja Kokoomus päättivät, että hallitus ei voi toimia puoluekokouksen muutosten jälkeen silloisella kokoonpanolla. Ennen kuin pääministeri antoi hallituksen eroanomuksen Perussuomalaisten eduskuntaryhmästä irtaantui joukko kansanedustajia, Uusi vaihtoehto-ryhmä (nyk. Sininen eduskuntaryhmä). Tämän ryhmän kanssa muut hallituspuolueet katsoivat voitavan jatkaa hallitusyhteistyötä, minkä myötä muuttunut mutta sama hallitus jatkaa samalla ohjelmalla ilman uusia hallitusneuvotteluja.


title: Sipilän hallitus

text: Hallitusneuvottelut alkoivat 8. toukokuuta 2015 keskustan, perussuomalaisten ja kokoomuksen kesken valtioneuvoston juhlahuoneistossa Smolnassa. Neuvotteluiden aluksi perustettiin työryhmät käsittelemään neljää eri aihekokonaisuutta. Nämä olivat strategiaryhmä, ulko- ja turvallisuuspoliittinen ryhmä, maahanmuuttoryhmä ja EU-politiikan ryhmä. Myöhemmin työnsä aloittivat myös johtoryhmä sekä hyvinvoinnin, työn ja työllisyyden, koulutuksen ja osaamisen, biotalouden, reformien, kestävän julkisen talouden, verotuksen, sisäisen turvallisuuden ja rakenneuudistusten työryhmät. Neuvotteluiden edettyä päätettiin perustaa myös asuntotyöryhmä.


title: Sipilän hallitus

text: Hallituspuolueet asettivat tavoitteeksi että hallitusohjelmasta tulee selvästi lyhyempi kuin aikaisempien hallitusten pitkiksi kasvaneista ohjelmista. Tavoitteena oli pituudeltaan noin 5-10 sivun strateginen paperi. Erityisesti Alexander Stubb halusi "näyttää äänestäjille, että jos laajasti Suomessa on oltu yksimielisiä strategisemman hallitusohjelman tarpeesta, niin sellainen pitää pystyä myös laatimaan" ja että "vain oleellisin otetaan mukaan". Hallitusneuvottelujen lopputuloksena syntyi kuitenkin 74-sivuinen hallitusohjelma, jossa listattiin hyvin yksityiskohtaisia päätöksiä. Mediassa kiinnitettiin huomiota esimerkiksi hevosenlannan polttamisen sallimisen kaltaisen asian mainitsemiseen hallitusohjelmatasolla.


title: Sipilän hallitus

text: Hallitusneuvottelut etenivät sujuvasti, ja puolueet löysivät nopeasti yhteisen kannan monissa asioissa. Neuvotteluissa muun muassa päätettiin palata vuoden 2007 kirjaukseen Nato-optiosta ja periä EU- ja ETA-maiden ulkopuolelta tulevilta opiskelijoilta lukukausimaksut. Maahanmuuttopolitiikassa päätettiin pitää pakolaiskiintiö ennallaan vastoin Perussuomalaisten vaatimuksia. Pakolaisia koskevat muotoilut tehtiin tulkinnanvaraisksi, niin että ne jättävät liukumavaraa hallitukselle. Hallitusohjelman mukaan "kiintiöpakolaisten määrä pidetään ainakin viime vuosien tasolla ja tällä osallistumme kansainväliseen taakanjakoon", missä sana ainakin antaa mahdollisuuden kasvattaa määriä. EU-politiikasta linjattiin, ettei Suomi ole valmis kasvattamaan vastuitaan eurokriisin hoidossa, mistä kuitenkin luovuttiin vain muutaman viikon päästä kun hallitus päätti myöntää Kreikalle 1,5 miljardia lisää tukea. Verotuksesta puolueet sopivat, ettei kokonaisveroaste nouse vaalikaudella ja että luvassa on sekä kevennyksiä että kiristyksiä verotukseen. Yhteiskuntasopimuksen yhteydessä kuitenkin kasvatettiin palkansaajien pakollisia maksuja: työttömyysvakuutusmaksua siirretään palkansaajalle lisää 0,85 prosenttiyksikköä ja työeläkemaksua 1,2 prosenttiyksikköä. Nämä ovat palkansaajalle veronkaltaisia maksuja, jotka alentavat Aamulehden laskelman mukaan tyypillisen lapsiperheen käteen jääviä tuloja 3000 eurolla. Myös sote-uudistuksesta päästiin sopuun. Hallitusohjelman sote-mallissa olisi ensin tehty julkisen hallinnon sosiaali- ja terveyspalvelujen integroiminen ja rakenneuudistus. Sen jälkeen olisi luotu uusi sote-rahoitusmalli, ja viimeisessä vaiheessa olisi laadittu järjestelmä jolla voidaan tehdä palveluiden kilpailuttamista. Tätä mallia ei kuitenkaan toteuteta, vaan sen sijaan hallitus aikoo toteuttaa sote-mallin, joka pakottaa suoraan yhtiöittämiseen ja kilpailuttamiseen. Muutos on välitön, eikä uudistuksia porrasteta. Mallissa lisätään uusia päätöksentekotasoja perustettavien sote-yhtiöiden tasolla, uuden maakuntahallinnon tasolla ja viiden uuden sote-alueen tasolla.


title: Sipilän hallitus

text: Hallituspuolueet sitoutuivat valtiovarainministeriön arvioon kuuden miljardin euron sopeutustarpeesta, jonka myötä valtion menoista tulisi leikata neljä ja kuntien menoista kaksi miljardia euroa. Mikäli Sipilän kaavailema yhteiskuntasopimus saadaan muodostettua, hallitus on valmis miljardin euron tuloveron kevennyksiin. Strateginen hallitusohjelma julkaistiin 27. toukokuuta 2015, ja uusi hallitus nimitettiin tehtäväänsä 29. toukokuuta.


title: Sipilän hallitus

text: Ulkoministeriksi tulleen Perussuomalaisten puheenjohtajan Timo Soinin vaatimuksesta hallituksen ohjelmaan kirjattiin ns. Lex Vennamon eli vuonna 1972 tehdyn puoluetukilain muutoksen kumoaminen. Soini luonnehti asiaa ”suuren historiallisen vääryyden korjaamiseksi” ja kiisti jyrkästi spekulaatiot siitä, että taustalla olisi ollut pelko PS:n eduskuntaryhmän hajoamisesta.


title: Sipilän hallitus

text: Hallitusohjelma esiteltiin eduskunnalle täysistunnossa 2.6.2015. Päähallituspuolue Keskustan ryhmäpuheenvuorossa Matti Vanhanen sanoi hallitusohjelman osoittavan "että maassa on johtajuutta, että on olemassa korkeimmilla valtiollisilla instansseilla käsitys siitä, millä tavalla Suomi selviää. Siihen on nyt ohjelma laadittu." Toiseksi suurimman hallituspuolueen ryhmäpuheenvuorossa Sampo Terho painotti hallituksen kansalta saamaa tukea: "Suomen kansa on viisas kansa. Hädän hetkellä se nousee yhtenäisenä ja toimintahaluisena, se nousee vastatakseen pahimpaankin tilanteeseen." Kolmannen hallituspuolueen Kokoomuksen ryhmäpuheenvuorossa Arto Satonen painotti tulevaisuuden merkitystä: "Meidän velvollisuutemme on jättää myös tuleville sukupolville yhtä hieno kotimaa. Sen teemme yhdessä. Meidän jokaisen on luotava uskoa — ja voitava uskoa — tulevaisuuteen."


title: Sipilän hallitus

text: Opposition ryhmäpuheenvuoroissa sosialidemokraattien Antti Rinne näki hallitusohjelman epätasa-arvoisena: "tämän porvarihallituksen ohjelma vapauttaa osallistumisen ja korjaamisen vastuusta isotuloiset, varakkaat ihmiset, jotka eivät liiemmin julkisia sosiaali- ja terveyspalveluja taikka yhteiskunnan tulonsiirtoja tarvitse. Korjaamisesta laitetaan vastuuseen ne, joilla on jo nyt vähemmän tai ei lainkaan mahdollisuuksia ja voimavaroja kyetä tätä taakkaa kantamaan." Vihreiden Ville Niinistö luonnehti ryhmäpuheenvuorossaan hallitusohjelmaa poikkeuksellisen oikeistolaiseksi: "Hallitusohjelmaansa esittelevä hallitus on perusoikeistolainen hallitus. Sitä on myös luonnehdittu ohjelmaltaan republikaaniseksi. Ensimmäistä kertaa Suomen historiassa meillä on hallitus, joka tietoisesti haluaa supistaa julkisen vallan vastuuta ihmisistä." Vasemmistoliiton Paavo Arhinmäki painotti ryhmäpuheenvuorossaan hallituksen poikkeamista vaalilupauksistaan: "Valtiovarainministeriön omienkin laskelmien mukaan eläkeläisiin, lapsiperheisiin ja työttömiin kohdistuu eniten leikkauksia hallitusohjelmassa. Jos hallitusohjelmaa käsiteltäisiin käräjäoikeudessa, olisi rikosnimike todennäköisesti törkeä petos."


title: Sipilän hallitus

text: Hallitusneuvottelujen lopputuloksena hallituksessa oli 14 ministeriä, mikä oli kolme vähemmän kuin Stubbin hallituksessa. Keskusta sai hallitukseen kuusi ministeriä ja kokoomus sekä perussuomalaiset kumpikin neljä ministeriä. Kokoomus ja perussuomalaiset nimesivät ministerinsä 27.5. ja keskusta 28.5. Pääministerin sijaiseksi nimettiin ulkoministeri Timo Soini.


title: Sipilän hallitus

text: Hallituksen ministereistä Jari Lindström on historian ensimmäinen oikeusministeri, jolla ei ole korkeakoulututkintoa. Ministerivalinnan julkistamisen yhteydessä uutisvälineet nostivat julkisuuteen Lindströmin vanhan kyselyvastauksen, jossa hän oli ilmoittanut kannattavansa kuolemantuomiota. Ylen haastattelussa häneltä kysyttiin kannattaako hän edelleen kuolemantuomiota, missä yhteydessä ministeri vahvisti myönteisen kantansa pysyneen ennallaan. Muista ministereistä huomiota ovat kiinnittäneet sosiaali- ja terveysministeri Hanna Mäntylän rokotuskriittisyys ja ulkoasiain- ja eurooppaministeri Timo Soinin kuuluminen EU-kriittiseen ryhmään ollessaan europarlamentaarikko.


title: Sipilän hallitus

text: Vaalien jälkeen Ylen tutkivat journalistit saivat selville, että ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Lenita Toivakka samoin kuin liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner hallinnoivat Benelux-maihin ulottuvia yritysomistusketjuja verojen maksun välttämiseksi Suomeen.


title: Sipilän hallitus

text: 11. kesäkuuta 2016 Kokoomuksen puheenjohtaja Alexander Stubb hävisi puheenjohtajavaalin Petteri Orpolle, minkä myötä myös Stubbin tehtävät valtiovarainministerinä siirtyivät 22. kesäkuuta 2016 Orpolle, jonka entisen sisäministerin paikan sai Paula Risikko. Uudeksi ulkomaankauppa- ja kehitysministeriksi Lenita Toivakan tilalle tuli Kai Mykkänen.


title: Sipilän hallitus

text: Sosiaali- ja terveysministeri Hanna Mäntylä ilmoitti elokuussa 2016 luopuvansa ministerin tehtävästä perhesyihin vedoten. Hänen tilalleen ministeriksi nousi kansanedustaja Pirkko Mattila.


title: Sipilän hallitus

text: Elinkeinoministeri Olli Rehn valittiin lokakuussa 2016 Suomen Pankin johtokuntaan, minkä takia hän luopuu kansanedustajan ja ministerin tehtävistä. Hänen seuraajakseen ministerinä valittiin kansanedustaja Mika Lintilä.


title: Sipilän hallitus

text: 24. – 25. huhtikuuta 2017 pidetyssä puolivälin kehysriihessä hallitus päätti lisätä ministereiden määrää kolmella, kullekin hallituspuolueelle yksi ministerinpesti lisää. Maatalous- ja ympäristöministerin salkku jaettiin, jolloin uudet salkut olivat keskustan sisällä jaetut asunto- energia- ja ympäristöministeri ja maa- ja metsätalousministeri, omistajanohjausministerin tehtävät siirtyivät pääministeri Sipilältä elinkeinoministeri Lintilälle, oikeus- ja työministerin salkku jaettiin työministerin ja oikeusministerin salkuiksi , työministeri perussuomalaisilla ja oikeusministeri kokoomuksella ja kulttuuri- ja urheiluministerin salkku jaettiin opetusministerin ja eurooppa- kulttuuri- ja urheiluministerin salkuiksi, opetusministeri kokoomuksella ja eurooppa- kulttuuri- ja urheiluministeri perussuomalaisilla. Uudistuksen jälkeen hallituksessa on ollut 17 ministeriä.


title: Sipilän hallitus

text: Vaalikauden loppupuoliskon perhe- ja peruspalveluministerinä Juha Rehulan jälkeen on Annika Saarikko, joten hallituksessa on 11 miestä ja 6 naista. Tässä Suomi poikkeaa muista Pohjolan maista, joissa on hallituksissa yhtä paljon miehiä ja naisia. Myös Suomessa on ollut tapana 1990-luvulta lähtien huolehtia tasa-arvoisesta ministeripaikkajaosta. Juha Sipilä lupasi ennen vaaleja tavoitella hallituskokoonpanoa, jossa on yhtä paljon naisia ja miehiä. Erityisesti painoarvoltaan merkittävissä ministerinsalkuissa jakauma on vielä epätasaisempi, mikä näkyy ministerivaliokuntien kokoonpanossa: ulko- ja turvallisuuspoliittisessa valiokunnassa kaikki 7 ovat miehiä, EU-ministerivaliokunnassa 8 miestä ja 2 naista, raha-asiainvaliokunnassa 3 miestä ja 1 nainen sekä talouspoliittisessa ministerivaliokunnassa 6 miestä ja 1 nainen. Hallituksen kokoonpano on vaikuttanut myös siihen, että esimerkiksi yhteiskuntasopimuksesta päättämässä olleet avainhenkilöt olivat lähes kaikki miehiä. Monialainen professoriryhmä on arvostellut Sipilän hallitusta sukupuolten välisen tasa-arvon huomioimatta jättämisestä päätöksenteossa.


title: Sipilän hallitus

text: 12. helmikuuta 2018 sisäministerin salkku siirtyi Paula Risikolta Kai Mykkäselle. Kai Mykkäsen tehtävät ulkomaankauppa- ja kehitysministerinä siirtyivät Anne-Mari Virolaiselle.


title: Sipilän hallitus

text: Sipilän hallitukseen viitattiin aluksi SSS-lyhenteellä, joka tuli hallituspuolueiden puheenjohtajien sukunimien ensimmäisistä kirjaimista: Sipilä, Stubb, Soini. SSS-nimitys herätti jonkin verran keskustelua, koska sitä verrattiin kansallisosialistisen työväenpuolueen Schutzstaffel-joukkojen SS-lyhenteeseen. Sipilä itse kutsui hallitusta "kolmen ässän hallitukseksi".


title: Sipilän hallitus

text: Petteri Orpon noustua kokoomuksen puheenjohtajaksi Timo Soini vitsaili, että uusi lyhenne on SOS-hallitus.


title: Sipilän hallitus

text: 12. kesäkuuta 2017, kaksi päivää sen jälkeen kun Jussi Halla-aho oli valittu perussuomalaisten puheenjohtajaksi, Suomen Keskustan ja Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtajat kokoontuivat keskustelemaan pääministerin virka-asunnolle Kesärantaan. Iltapäivällä pääministeri Juha Sipilä ja valtiovarainministeri Petteri Orpo ilmoittivat esittävänsä puolueidensa eduskuntaryhmille, ettei yhteistyötä perussuomalaisten kanssa jatketa. Halla-ahon mukaan perussuomalaiset oli muutoin halukas sitoutumaan hallitusohjelmaan, mutta Sipilä ei suostunut tiukentamaan maahanmuuttopolitiikkaa. Vielä samana päivänä Sipilä kertoi pyytävänsä myöhemmin presidentiltä hallituksen eroa, hallituksen oltua tehtävässään 745 päivän ajan.


title: Sipilän hallitus

text: 13. kesäkuuta Sipilä ilmoitti, että ei aio jättää hallituksen eropyyntöä, sillä samana päivänä 20 kansanedustajaa oli eronnut Perussuomalaisista uudeksi eduskuntaryhmäksi nimeltään Uusi vaihtoehto -ryhmä ja ilmoittanut olevansa valmiita jatkamaan hallituksessa samalla kokoonpanolla ja ohjelmalla. Hallituskriisin jälkeen ministeristö ei muuttunut, mutta Petteri Orposta tuli pääministerin sijainen Timo Soinin tilalle ja Sampo Terhosta tuli niin sanottu "trio-ministeri". Hallituspuolueiden kansanedustajia on tämän jälkeen 105+1.


title: Sipilän hallitus

text: Jälkeenpäin julkisuuteen tuli tietoa, että Sipilä olisi tiennyt etukäteen loikkariryhmän muodostamisesta, mikä herätti epäilyksiä, valehteliko pääministeri Sipilä eduskunnalle, kun hän väitti, ettei tiennyt loikkariryhmästä etukäteen. Pääministeri Sipilä kiisti väitteet.


title: Sipilän hallitus

text: Pääministeri Sipilä halusi jo ennen hallitusneuvottelujen alkua toukokuussa 2015 solmia etujärjestöjen kanssa "yhteiskuntasopimuksen", jolla Suomen tuottavuutta ja kilpailukykyä ja siten työllisyyttä parannettaisiin. Ensimmäisen version yhteiskuntasopimuksesta kirjoitti keskustan Mikko Alkio. Tavoitteena viiden prosentin tuottavuuden parantaminen. Neuvotteluihin osallistuivat Elinkeinoelämän keskusliitto, Kuntatyönantajat, SAK, Akava ja STTK ja Suomen yrittäjät.


title: Sipilän hallitus

text: Keinoiksi yhteiskuntasopimuksen viiden prosentin tuottavuuden nousuun esiteltiin EK:n taholta "merkittävä työajan lisäys ilman kustannusten nousua". Tämä oli tarkoittanut samaa kuin palkkojen alentaminen eli sisäinen devalvaatio.


title: Sipilän hallitus

text: Lehdistössä sopimus uutisoitiin jopa "kiristyksenä", koska sopimuksen kaatuessa hallitus ilmoitti tekevänsä 1,5 miljardin lisäsäästöt ja jättävänsä tekemättä ehdolliset veronkevennykset.


title: Sipilän hallitus

text: Alustavien neuvottelujen jälkeen hanketta alettiin kutsua kilpailukykysopimukseksi. Kesäkuun 2016 alkupäiviin mennessä melkein kaikki ammattiliitot hyväksyivät sopimuksen, joka alensi työvoimakustannuksia tuntia kohti kaikkiaan 4,2 prosenttia. Sopimuksen mukaan kaikki sopimuspalkat jäädytettiin vuodeksi, vuosittaista työaikaa pidennettiin korvauksetta keskimäärin 24 tunnilla ja julkisen sektorin työntekijöiden lomarahoja leikattiin 30 prosenttia. Lisäksi työnantajien työeläke- ja työttömyysvakuutusmaksuja alennettiin ja palkansaajien vastaavia maksuja nostettiin.


title: Sipilän hallitus

text: Aluksi tarkoituksena oli pidentää päivittäistä työaikaa puolella tunnilla, mutta neuvottelujen myötä pidennys kutistui lopulta puoleen tuntiin viikossa.


title: Sipilän hallitus

text: Suomen julkisen hallinnon sekä sosiaali- ja terveydenhuollon eli sote-palveluiden uudistamiseen tähtäävä hanke, jonka tarkoituksena on siirtää julkisten sote-palveluiden vastuu kunnilta 18 perustettavalle maakunnalle. Erikseen valmistellaan valinnanvapauslaki, jonka myötä asiakas voisi vapaasti valita lain piiriin kuuluvissa palveluissa maakunnan yhtiön, yksityisen yhtiön tai järjestön tuottaman palvelun väliltä. Maakuntamalli on keskustan ajama asia ja valinnanvapaus kokoomuksen ajama asia.


title: Sipilän hallitus

text: Hallitusohjelmaan kirjattiin Kreikan lainaohjelmasta, että Suomen vastuut eivät saa kasvaa. Kun Kreikan lisälainoitus tuli vain joitain viikkoja hallituksen muodostamisen jälkeen taas ajankohtaiseksi, eurooppaministeri Timo Soini ilmoitti 10.7.2015 että Suomi ei anna Kreikalle enää yhtään lainaa. 12.7.2015 valtiovarainministeri Alexander Stubb ilmoitti että Suomen kanta Kreikka-neuvotteluissa liikkuu jatkuvasti. 16.7.2015 mennessä oli selvää että Suomi myöntää Kreikalle 1,5 miljardin euron lisälainan ilman vakuuksia. Hallituksen myöntämän tukipaketin jälkeen Suomen suhteellinen osuus Kreikan veloista nousi Euroopan viidenneksi suurimmaksi. Suomen ailahtelevainen kanta sai Kreikan pääministeriltä osakseen irvailua myöskin tiukkana esintyneen Hollannin rinnalla.


title: Sipilän hallitus

text: Hyvin pian hallitusneuvotteluiden jälkeen hallitus päätti merkittävistä määrärahaleikkauksista poliisin harmaantalouden tutkimusyksikköön. Leikkausten mittakaava henkilötyövuosissa arvioitiin lähes sadaksi poliisitutkijaksi. Hallitusohjelmaan kirjattiin ns. aktiivisen katumisen malli, jossa verorikolliset olisivat saaneet palauttaa veroparatiiseihin piilotetut omaisuutensa Suomeen ilman rangaistusta. Tällä oli tarkoitus saada kerättyä enemmän verotuloja Suomeen. Transparency Internationalin Erkki Laukkasen mukaan hallituksen kaavailema armahduslaki olisi ongelmallinen, koska se saattaisi sallia veroja välttäneiden laistaa seurauksista, vaikka kansainvälinen tiedonvaihto olisi paljastamassa heidän toimensa joka tapauksessa lähitulevaisuudessa. Myöskin ongelmana nähtiin, että veronkiertäjien nimet olisivat jääneet piiloon, vaikka muuten verotustiedot Suomessa ovat julkisia. Lakia rikkoneet olisivat tässä mielessä saaneet lievemmän kohtelun kuin lainkuuliaiset veronmaksajat. Lopulta hallitus joutui perääntymään armahduslaista sen laajan vastustuksen takia, ja se vedettiin pois valmistelusta.


title: Sipilän hallitus

text: Sipilän hallituksen hallitusohjelmaan kirjattiin hallintarekisterin käyttöönotto, joka oli kaatunut edellisessä hallituksessa sosialidemokraattien vastustustukseen. Hallintarekisteri on sijoitusomaisuuden omistusjärjestely, joka sallisi osakeomistusten salaamisen. Hallituksen hanke kohtasi laajaa vastustusta omistusten avoimuudesta huolestuneiden kansalaisjärjestöjen, mutta myöskin monien viranomaisten taholta. Uudistusta vastustivat mm. poliisi, syyttäjä, ulosottaja, verottaja, finanssivalvonta, oikeusministeriö ja Suomen pankki. Tästä huolimatta valtiovarainministeri Alexander Stubb esitti eduskunnalle hankkeella olevan laaja, yli 90-prosenttinen tuki. Myöhemmin Stubb tunnusti luvun olleen hänen omasta päästään ja pyysi asiaa anteeksi. Hallitus veti hallintarekisteriesityksen pois, mutta yrittää nyt muilla säädösmuutoksilla saada aikaan hallintarekisterin kaltaisten omistusjärjestelyjen laillistamisen.


title: Sipilän hallitus

text: Sipilän hallituksen aikana eduskunta hyväksyi työttömyysturvan aktiivimallin, johon sisältyy pakollista työntekoa tai työllistymistä edistävää toimintaa, muussa tapauksessa työttömyysetuus pienenee. Työttömille työnhakijoille säädettiin pakolliset TE-toimiston haastattelut joita on kolmen kuukauden välein. Jos haastatteluun ei saavu, menettää oikeuden työttömyysturvaan 15 päivän ajaksi. Vähintään 30 päiväksi työttömyysetuuden menettää, jos kieltäytyy työnhakusuunnitelman laatimisesta tai tarkistamisesta tai muuten aiheuttaa sen, ettei suunnitelmaa voi laatia tai tarkistaa.


title: Sipilän hallitus

text: Sipilän hallitus esitti työharjoittelua muistuttavaa työnäytepalvelua, joka olisi voinut avata halpatyömarkkinan. Työnäytepalvelun kautta yksityiset yritykset olisivat saaneet työvoimaa. Lisäksi hallitus esitti pitkäaikaistyöttömien työllistämiseen työelämäkokeilua, jossa pitkäaikaistyöttömän olisi saanut ilmakseksi töihin.


title: Sipilän hallitus

text:
Suomi jakaa vuosittain 4–7,3 miljardia euroa yritystukia, joita mm. Elinkeinoelämän keskusliitto ja Suomen Yrittäjät ovat ehdottaneet karsittaviksi, mutta hallituksen puoliväliriihessä yritystukiin ei puututtu.
Hallitus teki leikkauksia useisiin kohteisiin, mutta yritystuet jäivät leikkausten ulkopuolelle. Hallitusohjelmassa oli luvattu, että hallitus ei toimillaan nosta teollisuuden kustannuksia. Hallitus kuitenkin käynnisti selvityksen yritystukien uudistamisesta ja tukia pohtivan työryhmän vetäjäksi ryhtyi keskustan Mauri Pekkarinen. Pekkarinen harmitteli että miksi hän suostui vetäjäksi ja ihmetteli miksi työryhmä on ylipäätään perustettu. Yritystukiin oltiin kaavailemassa ensin noin 170 miljoonan euron säästöjä, sitten 60,4 miljoonan euron säästöjä. Uudistus kaatui lopulta kokonaan.


title: Sipilän hallitus

text: Syyskuussa 2018 hallitus ajoi lakiesitystä helpottaa irtisanomista alle 20 hengen yrityksissä. Lokakuussa 2018 ammattiliitot vastustivat laajasti Sipilän hallituksen lakitavoitteita helpottaa työntekijöiden irtisanomista. OECD:n mukaan Suomalaisten työntekijöiden irtisanomissuoja on heikko muuhun Eurooppaan verrattuna, jossa työnantaja maksaa suuriakin erorahoja. Suomessa irtisanominen on helpompaa kuin esimerkiksi Tanskassa, Saksassa, Yhdysvalloissa ja Iso-Britanniassa.


title: Sipilän hallitus

text: Keskustan, kokoomuksen ja perussuomalaisten muodostaman hallituksen politiikkaa on pidetty oikeistolaisena. Alexander Stubb arvioi puheenjohtajakampanjansa avajaisissa, että hallitus tekee Suomen historian kokoomuslaisinta politiikkaa. Vihreiden silloinen puheenjohtaja Ville Niinistö kutsui hallitusta perusoikeistolaiseksi ja sen politiikkaa jopa republikaaniseksi. Vasemmiston Arhinmäki luonnehti hallituksen linjaa thatcherilaiseksi. Keskustan piirissä erityisesti monet nuoret pitivät hallituksen linjaa jopa liian oikeistolaisena. Keskustanuorten varapuheenjohtaja Katja Asikainen näki keskustan johtaman oikeistohallituksen ohjelman keskustan alkiolaisen perinteen hautauksena ja puolueensa muuttuneen kokoomuksen jatkeeksi. Sipilä itsekin myöntää että hallituksen politiikka on lisännyt eriarvoisuutta.


title: Sipilän hallitus

text: Yleisradion suomalaisista perheistä koostama paneeli koki pääosin taloustilanteensa heikentyneen ja antoi hallitukselle kouluarvosanan välttävä. Evankelis-luterilaisen kirkon arkkipiispa Kari Mäkinen on kiinnittänyt huomiota epäsuhtaan pieni- ja suurituloisten osallistumisessa hallituksen tiukkiin talouslinjauksiin. Hän katsoo että siinä missä hyväosaiset voivat itse valita osallistumisensa, heikoimmassa asemassa olevat joutuvat kiristämään vyötä pakosta. Mäkisen mukaan oikeudenmukaiset päätökset koskisivat kaikkia yhteiskunnan jäseniä.


title: Sipilän hallitus

text: Taloustieteen Nobelilla palkittu Maailmanpankin pääekonomisti Joseph Stiglitz kutsui Suomen vierailullaan hallituksen leikkauspäätöksiä liiallisiksi: "Nuorten tulevaisuudennäkymien tuhoamisella tulee olemaan poliittisia ja sosiaalisia seurauksia. Maanne hallitus rapauttaa Suomen tulevaisuutta." Hän varoitti leikkausten heikentävän kasvua kotimaisen kysynnän pienenemisen kautta. Myös luottoluokittaja Fitch pienensi Suomen kasvuennustetta hallituksen leikkaussuunnitelmien vuoksi. Nobel-palkitun ekonomisti Bengt Holmströmin mukaan Sipilän hallituksen päätös säästää opetuksesta ja tutkimuksesta satoja miljoonia euroja "heijasti aika syvällistä halveksuntaa yliopistomaailmaa kohtaan" .


title: Sipilän hallitus

text: Metsänomistajat, metsäteollisuus ja luonnonsuojelujärjestöt vetosivat yhdessä METSO-ohjelman rahoituksen puolesta hallituksen leikattua siitä 70%. 68 professoria, dosenttia, tutkijaa ja tohtoria ilmaisi yhteisessä kirjoituksessaan huolensa maan nykyisen ja hallituksen suunnitteleman metsänkäytön haitallisesta vaikutuksesta ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen.


title: Sipilän hallitus

text: Valtioneuvoston toimien lainmukaisuutta sekä perus- ja ihmisoikeuksien toteutumista valvova oikeuskansleri Jaakko Jonkka kertoi joutuneensa sivuutetuksi, kun hallitus valmisteli perustuslain vastaista lakiesitystä. Jonkan mukaan Sipilän hallitus on ollut valmis tinkimään oikeusvaltion keskeisistä periaatteista. Kolme perustuslakiin erikoistunutta professoria yhtyi kritiikkiin ja kutsui tilannetta mm. pöyristyttäväksi ja ennenkuulumattomaksi. Toisaalta emeritusprofessori, oikeustieteen tohtori Markku Helin huolestui ajattelusta, että hallituksen pitäisi aina noudattaa oikeuskanslerin mielipidettä: "Suomi lakkaisi olemasta demokratia, jos oikeuskansleri tai muu virkamies voisi määrätä, millaisen esityksen hallitus saa viedä eduskuntaan." Lakiesityksen perustuslainmukaisuus ratkaistaan perustuslakivaliokunnassa.


title: Sipilän hallitus

text: Ensimmäisten puolentoista vuoden aikana Sipilän hallitus perui useita lakihankkeitaan. Peruttuja hankkeita oli lähes kaksikymmentä. Oikeustieteen professori Juha Lavapuron mukaan tämä määrä oli poikkeuksellisen paljon aiempiin hallituksiin verrattuna. Juha Sipilä itse laski, että varsinaisiksi lakiesityksiksi asti ehtineistä hankkeista peruttiin vain kolme. Vuoden 2017 joulukuuhun mennessä peruttuja hankkeita oli kertynyt lähes kolmekymmentä kaikkiaan 602:n annetun lakiesityksen kokonaismäärästä.


title: Sipilän hallitus

text: Sote-uudistusta arvosteli lääketieteen professoreiden ryhmä, jonka mukaan kukaan ei ollut koko hankkeen aikana kyennyt esittämään, miten käytännössä syntyisivät ne säästöt, joita uudistuksella tavoiteltiin. Perustuslakivaliokunta totesi uudistuksen perustuslain vastaiseksi, koska se ei kohtelisi kansalaisia yhdenvertaisesti ja koska se velvoittaisi maakuntia yhtiöittämään kaikki sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut. Myös uudistuksen aikataulu todettiin epärealistiseksi.


title: Sipilän hallitus

text: KHO arvioi tammikuussa 2016, että ulkomaalaislakiin tehtävät muutokset tulisivat heikentämään turvapaikanhakijoiden oikeusturvaa. Lain tultua voimaan KHO:n presidentti Pekka Vihervuori ja valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojanen arvioivat, että turvapaikanhakijoiden oikeusturvaa oli heikennetty tarpeettomasti.


title: Sipilän hallitus

text: Taloustieteen professori Markus Jäntti moitti perustulokokeilun asetelmaa ja kutsui kokeilua ajantuhlaukseksi ja hyödyttömäksi pr-tempuksi.


title: Sipilän hallitus

text: Kelan asiantuntijat kyseenalaistivat ja arvostelivat hallituksen työttömien väkisin aktivointiin perustuvan työllisyyspolitiikan. Heistä työn kysyntään ja työttömien terveysongelmiin oli kiinnitetty vain vähän huomiota. VATT:n johtavan tutkijan Kari Hämäläisen mukaan työttömien aktivoinnin hyödyistä ei ole näyttöä, mutta se on helpoin tapa kaunistella työttömyystilastoa.


title: Sipilän hallitus

text: Heinäkuussa 2017 hallituspuolueiden kannatus oli laskenut 39,9 prosenttiin, kun vaalien jälkeen kesällä 2015 yhteenlaskettu puoluekannatus oli 57 %.


title: Sipilän hallitus

text: Kesällä 2015, kun hallitus oli juuri aloittanut, Helsingin Sanomien gallupissa hallitukseen suhtautui myönteisesti 37 prosenttia. Joulukuussa 2017 HS:n gallupissa hallituksen arvosana oli korkein sitten kesän 2015. 29 prosenttia suomalaisista katsoi, että hallitus on onnistunut tehtävissään melko hyvin tai erittäin hyvin, kun taas 33 prosenttia koki, että melko huonosti tai erittäin huonosti. Kokoomuslaisista 70 prosentin mielestä heidän puolueensa oli onnistunut hallituksessa vähintään melko hyvin, keskustalaisista samaa mieltä oli 64 prosenttia. Kriittisimmin hallituksen politiikkaan suhtautuivat nuoret aikuiset, Helsingin Sanomien mukaan todennäköisesti hallituksen koulutusleikkausten vuoksi. Oppositiopuolueista kaikkein huonoimmat arvosanat antoivat vasemmistoliiton ja SDP:n kannattajat.


title: Sipilän hallitus

text: Huhtikuussa 2018 suomalaisista 32 prosenttia piti hallituksen toimintaa huonona ja 28 prosenttia melko huonona. Vain kuusi prosenttia antaa arvosanan hyvä.


title: Sipilän hallitus

text: Vuoden 2018 toukokuussa Helsingin Sanomat arvioi Sipilän hallituksen hallitusohjelmassa asetettujen tavoitteiden toteutumista.


title: Sipilän hallitus

text: Useiden hallitusohjelman tavoitteiden toteutumista on vaikea tai mahdoton arvioida. Kuitenkin HS totesi, että suotuisten taloussuhdanteiden tuella Sipilän hallitus oli kyennyt toteuttamaan suurimman osan asettamistaan tavoitteista.


title: Sipilän hallitus

text: Kokonaan tai ainakin osittain toteutunevat 10 miljardin euron säästö- ja rakenneohjelma; velkaantumisen hillitseminen; veroasteen pitäminen aloillaan; työllisyystoimet ja kilpailukyvyn parantaminen; työllisyysasteen nostaminen 72 prosenttiin ja työllisten määrän kasvattaminen; oppimisympäristöjen modernisointi; koulutuksen ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten määrän vähentäminen; koulutuksen ja työelämän vuorovaikutuksen lisääminen; koulutuksen viennin ja kansainvälisyyden lisääminen; terveys- ja hyvinvointierojen kaventaminen; ilmasto- ja energiatavoitteet sekä norminpurku. Vain osittain toteutuu ikääntyneiden kotihoidon lisääminen. Tavoiteltu 72 prosentin työllisyysaste toteutui marraskuussa 2018.


title: Sipilän hallitus

text: Joko Sipilän hallituksen aikana tai kokonaan toteuttamatta jäivät sosiaaliturvauudistus; sosiaali- ja terveydenhuollon uudistus; ruuantuotannon kannattavuuden ja kauppataseen kohentaminen sekä yhden luukun digitaaliset palvelut.


title: Tim Hardaway (nuorempi)

text: Timothy Duane Hardaway nuorempi on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän pelaa NBA:n New York Knicksissä. Hardaway on NBA:ssa pelanneen Tim Hardawayn poika.


title: Tim Hardaway (nuorempi)

text: New York Knicks valitsi Hardawayn numerolla 24. Kesäkuussa 2015 Hardaway siirtyi Atlanta Hawksiin. Hän joutui pelaamaan muutaman ottelun myös alemmissa sarjoissa Canton Chargen ja Austin Spursin joukkueissa. Kesällä 2017 Hardaway palasi New York Knicksin joukkueeseen.


title: Tykki–Kiviharju

text: Tykki–Kiviharju on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue. Se sijaitsee kaupungin keskustassa.


title: Tykki–Kiviharju

text: Kaupunginosa muodostuu erityyppisistä Tykin ja Kiviharjun alueista, joiden rajana voidaan pitää Kangaskadun ja Mäntykadun risteystä. Osittain alueiden väliin jää vuonna 1887 käyttöönotettu Vanha hautausmaa. Tykki ja Kiviharju kehittyivät 1880-luvulta alkaen Lappeenrannan teollisuuslaitosten työntekijöiden asuinalueiksi. Ne liitettiin kaupunkiin vuoden 1932 alueliitoksessa, mitä ennen ne kuuluivat Lappeeseen. Tykin asutus on täysin pientaloasutusta, jolle erityisen leimansa antavat alueen kapeat kadut ja pienet tontit. Alueen sanotaan saaneen nimensä lempinimellä Tykki tunnetun ruotusotamies Juho Ekqvistin mukaan, joka oli alueen ensimmäisiä asukkaita. Kiviharju puolestaan on 1970–1980-luvuilta alkaen muuttunut kerrostaloalueeksi. Tykin–Kiviharjun tilastoalueella on 2 790 asukasta. Se on Keskustan suuralueen tilastoalueista väkiluvultaan suurin.


title: Tykki–Kiviharju

text: Tykin–Kiviharjun kaupunginosan pohjoisosassa on Lappeenrannan kauppatori, jonka ympäristön kerrostalojen alakerroksissa on myös liiketiloja. Koko kaupunginosan länsireunaa rajaa vanha Simola–Lappeenranta-rata, Lappeenrannan ensimmäinen rautatie. Kiviharjun länsipuolella sijainnut vanha, vuonna 1885 rakennettu rautatieasema eli Keisarinasema paloi tammikuussa 2013. Kiviharjulta lähti myös vuonna 1896 rakennettu pistoraide itään Kaukaan paperitehtaalle.


title: Tykki–Kiviharju

text: Kaupunginosan koillisnurkassa Tykin itäpuolella on Jalmari Lankisen suunnittelema, vuonna 1938 valmistunut funktionalistinen Armilan koulu, joka on toiminut myös sotasairalaana. Koulutyö Armilan koulussa päättyi vuonna 2013. Sen läheisyydessä ovat alkuperäinen puinen koulurakennus vuodelta 1922 sekä uudempi punatiilinen niin sanottu U-koulu, jossa on toiminut Armilan lukio, vuodelta 1965. Alueella on myös muutama 1950–1970-luvuilla rakennettu kerrostalo.


title: Tykki–Kiviharju

text: Kaupunginosaa rajaavat Oksasenkatu pohjoisessa, Kauppakatu idässä, Ratakatu etelässä ja vanha Simola–Lappeenranta-rata lännessä. Tykin–Kiviharjun naapurikaupunginosia ovat Keskus, Peltola, Alakylä, Reijola, Kesämäki ja Leiri.


title: Tohmajärven kirkko

text: Tohmajärven kirkko on Tohmajärvellä sijaitseva puinen, tasavartinen ristikirkko, jonka rakensi Eskil Collenius 1751 ja joka vihittiin käyttöön 1756.


title: Tohmajärven kirkko

text: Tohmajärven kirkko on Pohjois-Karjalan vanhin puukirkko. Alun perin kirkko oli keskeisesti korostamaton ristikirkko, jonka ristiharjalla oli piikkimäinen kattoratsastaja. Rakennus kuitenkin uusittiin perusteellisesti 1900-luvun alussa A. E. Ollilaisen johdolla. Päätyjen eteen rakennettiin matalammat ja kapeammat satulakattoiset jatkokset, seiniä korotettiin, ikkunoista tehtiin kaksikerroksiset ja kattoratsastaja korvattiin lyhdyllä. Kirkon sisäkatteena on puuholvit. Kirkkoa on korjattu vuosina 1785, 1850, 1910–1911, 1956 ja 2005–2006. Erillinen kolminivelinen kellotapuli rakennettiin 1760, sen kellot ovat vuosilta 1733 (ei enää käytössä) ja 1936. Tapulin paanukatto uusittiin 1990-luvulla.


title: Tohmajärven kirkko

text: Kirkon pinta-ala on 576 neliömetriä ja siellä on istumapaikkoja 700 hengelle. Alttaritaulun "Ristiinnaulittu" on maalannut Mikael Toppelius vuonna 1783. Kirkon 17+2-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1956.


title: Tohmajärven kirkko

text: Kirkon pihapiirissä on sankarihauta-alue, muistokivi sekä vartijapatsas, samoin kuin muun muassa piispa Eino Sormusen hautakivi ja kruununvoutien Gabriel Wallenius ja Gustav Adolf Järnefelt muistomerkit sekä suurten nälkävuosien aikana 1865–1868 nälkään kuolleiden muistomerkki.


title: Jan Polanc

text: Jan Polanc (s. 6. toukokuuta 1992 Kranj) on slovenialainen maantiepyöräilijä. Hän edusti slovenialaista Radenska-joukkuetta vuodesta 2011 kesäkuun 2013 loppuun, ja aloitti ammattilaisuransa elokuussa 2013 Lampre-Merida-tallissa. Hän edustaa edelleen samaa joukkuetta, nimeltään nykyisin UAE Team Emirates.


title: Jan Polanc

text: Polanc voitti Italian ympäriajossa 2015 viidennen etapin karattuaan irtiottoryhmästä etapin päättäneessä pitkässä nousussa. Hän voitti toiseksi tulleen Sylvain Chavanelin minuutilla ja 31 sekunnilla. Italian ympäriajossa 2017 hän voitti Etnalle päättyneen neljännen etapin kuuluttuaan niin ikään etapin alkuvaiheessa lähteneeseen irtiottoryhmään. Hän voitti etapin lopulta 21 sekunnin erolla Ilnur Zakariniin.


title: Jan Polanc

text: Lähteet: Pro Cycling stats, Cycling Archives


title: John Persson

text: John Persson (s. 18. toukokuuta 1992 Östersund, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Mora IK:ssa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Persson on aiemmin pelannut kymmenen NHL-ottelua New York Islandersissa kaudella 2013–2014. Elite Prospects -sivuston mukaan hän on hyvällä koolla varustettu laitahyökkääjä, joka tykkää mennä kovaa tilanteisiin ja maalintekopaikoille. Perssonin heikkouksiin kuuluu luistelu, mutta hän on sen sijaan tasaisen halukas haastamaan vastustajia.


title: John Persson

text: Persson pelasi Mora IK:n junioreissa kaudella 2008–2009, jolloin hän oli J18 Elitissä seuran paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 16+9=25. WHL-joukkue Red Deer Rebels varasi Perssonin 41. pelaajana . Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2009–2010, jonka aikana Persson teki kaikkiaan 11 tehopistettä. Kaudella 2010–2011 hän nosti WHL:ssä tasoaan ja oli tehoilla 33+28=61 Rebelsin toiseksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies. New York Islanders varasi Perssonin viidennellä kierroksella 125. pelaajana . Kaudella 2011–2012 hän voitti Rebelsin sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 23+35=58. WHL-kauden jälkeen, maaliskuussa 2012 Persson siirtyi amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue Bridgeport Sound Tigersiin.


title: John Persson

text: Toukokuussa 2012 Persson teki kolmivuotisen tulokassopimuksen New York Islandersin kanssa. Kauden 2012–2013 hän pelasi kokonaan farmijoukkue Sound Tigersissa, jossa tulokaskausi toi 65 runkosarjaottelussa tehot 17+12=29. Persson oli joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä. Kaudella 2013–2014 hän debytoi Islandersin NHL-joukkueessa, jossa Persson pelasi kymmenen runkosarjaottelua tehden yhden maalin. Hän teki NHL-debyyttinsä 27. maaliskuuta 2014 vieraissa Tampa Bay Lightningia vastaan ja sai ottelussa jääaikaa 12.49 minuuttia. Persson teki NHL-uransa avausmaalin ja toistaiseksi ainoan tehopisteensä viidennessä ottelussaan 5. huhtikuuta 2014 Washington Capitalsin Braden Holtbyn taakse. Hänet valittiin ottelun kolmostähdeksi. Kauden 2014–2015 Persson pelasi taas kokonaan Sound Tigersissa.


title: John Persson

text: Kaudeksi 2015–2016 Persson palasi kotimaahansa ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella SHL-joukkue Färjestad BK:hon. Hänen tulokaskautensa toi 52 runkosarjaottelussa tehot 12+4=16, viidessä playoff-ottelussa yhden maalin ja viidessä Mestarien liigan ottelussa kaksi maalia. Persson oli runkosarjassa Färjestadin kolmanneksi paras maalintekijä Mikael Johanssonin ja Joakim Nygårdin kanssa.


title: John Persson

text: Persson palasi kaudeksi 2017–2018 kasvattajaseuraansa Mora IK:hon, joka oli noussut edellisenä keväänä SHL:ään. Hän jakoi kymmenellä osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin toisen sijan Matt Baileyn kanssa edellään vain Robin Johansson.


title: John Persson

text: Persson on pelannut Ruotsin A-maajoukkueessa kaksi ottelua ilman tehopisteitä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Tourin ensimmäisessä kaksoismaaottelussa 11. helmikuuta 2016 Örebrossa Suomea vastaan. Persson merkittiin heti Ruotsin ykkösketjun oikeaan laitaan Joel Lundqvistin ja Nicklas Danielssonin viereen.


title: John Persson

text: Persson on pelannut myös kolme poikien maaottelua.


title: John Persson

text: Perssonin isoveljet Joel, Johan, Jonathan ja Johnas ovat kaikki pelanneet jääkiekkoa. Heistä Johan pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue Timrå IK:ssa. Hän pelasi myös Johnin joukkuetoverina Färjestadissa kaudella 2015–2016.


title: Jonny Howson

text: Jonathan Mark "Jonny" Howson (s. 21. toukokuuta 1988 Morley) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin mestaruussarjassa pelaavaa Norwich Cityä. Pelipaikaltaan molempijalkainen Howson on keskikenttäpelaaja.


title: Jonny Howson

text: Howsonin kasvattajaseura on Leeds United, jonka riveissä hän aloitti uransa vuonna 2006 Englannin mestaruussarjassa, josta se putosi seuraavaksi kaudeksi Englannin ykkösliigaan. Ykkösliigassa Leeds pelasi kolme kautta, kunnes kaudeksi 2010-2011 se nousi takaisin Mestaruussarjaan. Howson valittiin maaliskuussa 2011 sarjan kuukauden pelaajaksi. Vuosina 2011-2012 Leedsin kapteenina toiminut Howson pelasi seurassa yhteensä 190 liigaottelua tehden niissä 25 maalia.


title: Jonny Howson

text: Tammikuussa 2012 Howson siirtyi Englannin valioliigan Norwich Cityyn. Hän teki pääsarjadebyyttinsä maaliskuussa 2012 Stoke Cityä vastaan. Uran ensimmäinen maali Valioliigassa syntyi seuraavassa kuussa ottelussa Evertonia vastaan. Parhaalla valioliigakaudellaan, kaudella 2012-2013, Howson teki 30 ottelussa kaksi maalia. Tuohon maalisaldoon hän ylsi myös seuraavalla kaudella. Kaudeksi 2014-2015 Norwich putosi Mestaruussarjaan.


title: Jonny Howson

text: Howson on pelannut Englannin alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa yhden ottelun vuonna 2011.


title: Akaan kirkko

text: Akaan kirkko on Akaassa sijaitseva uusgotiikkaa edustava puinen, länsitornillinen, erivartinen ja sisäviisteinen ristikirkko, jonka suunnitteli Carlo Bassi Intendentinkonttorissa 1814 ja joka rakennettiin 1816-1817. Kirkon kaikissa ristisakaroissa on kolmiopäädyt, ristikeskustassa on särmäkartiomainen katto. Sakaroiden sisäkatteena on lautaholvit, keskustassa puukupu. Korjauksissa 1800-luvun lopulla kirkon yksityiskohtia muutettiin koristeellisemmiksi ja torni uusittiin. Myöhempiä korjauksia on tehty 1908-1909, 1924, 1935 ja 1967. Istumapaikkoja kirkossa on 800 hengelle. Alttaritaulun "Kristuksen kirkastuminen" on maalannut Juho Forsell 1881, kirkon kattomaalaukset teki Kalle Carlstedt 1935. Kirkon järjestyksessä kolmannet, 27-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1982, kuorin lasimaalaukset hankittiin 1937. Akaan kirkko on ollut koko ajan samanniminen, vaikka vuosina 1946–2006 sen sijaintikuntana olikin Toijala.


title: Raúl Bobadilla

text: Raúl Marcelo Bobadilla (s. 18. kesäkuuta 1987 Buenos Aires, Argentiina) on paraguaylais-argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa FC Augsburgia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Bobadilla on hyökkääjä. Hän kuuluu myös Paraguayn jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Raúl Bobadilla

text: Bobadilla aloitti ammattilaisuransa River Platessa, jossa hän ei pelannut yhtään ottelua. Vuosina 2006-2007 Bobadilla oli lainassa Sveitsin kakkostason Concordia Baselissa, jossa hän pelasi 28 ottelua tehden 18 maalia. Heinäkuussa 2007 Bobadilla siirtyi Sveitsin Raiffeisen Super Leaguen Grasshoppersiin, jota hän edusti vuodet 2007-2009 tehden 47 ottelussa hienot 26 maalia.


title: Raúl Bobadilla

text: Heinäkuussa 2009 Bobadilla siirtyi Saksan Bundesliigan Borussia Mönchengladbachiin, jossa debyytti tapahtui elokuussa 2009 VfL Bochumia vastaan. Avausmaali syntyi vielä samassa kuussa Mainzin verkkoon. Bobadilla pelasi Mönchengladbachissa 59 ottelua onnistuen kahdeksan kertaa maalinteossa. Vuonna 2011 hän kävi lainalla Kreikan Superliigan Aris FC:ssä, jonka paidassa hän debytoi myös Eurooppa-liigassa.


title: Raúl Bobadilla

text: Tammikuussa 2012 Bobadilla siirtyi Raiffeisen Super Leaguen BSC Young Boysiin. Hän edusti seuraa vuoden ajan tehden 24 ottelussa 12 maalia. Loppukauden kaudesta 2012-2013 Bobadilla pelasi saman sarjan FC Baselissa, jossa hän voitti liigamestaruuden.


title: Raúl Bobadilla

text: Elokuussa 2013 Bobadilla siirtyi Bundesliigan FC Augsburgin riveihin. Debyytti seuran paidassa tapahtui samassa kuussa Werder Bremeniä vastaan ja avausmaali syntyi joulukuussa 2013 Hamburger SV:n verkkoon. Ensimmäisellä kaudellaan seurassa Bobadilla teki 17 ottelussa kolme maalia.


title: Raúl Bobadilla

text: Bobadilla valitsi maajoukkueekseen Argentiinan sijasta Paraguayn, jonka edustusoikeuden hän sai maasta kotoisin olevien vanhempiensa kautta. Bobadilla debytoi Paraguayn jalkapallomaajoukkueessa maaliskuussa 2006 ystävyysottelussa Costa Ricaa vastaan.


title: Uudenmaan historia

text: Nykyisin Uutenamaana tunnettu maa-alue Suomen etelärannikolla oli pitkään Varsinais-Suomen ja Hämeen takamaata. Omana historiallisena maakuntanaan Uusimaa syntyi keskiaikaisen uudisasutusvaiheen myötä.


title: Uudenmaan historia

text: Kivikausi alkoi noin 8 600 vuotta ennen ajanlaskun alkua ja kesti seitsemän tuhatta vuotta. Uudenmaan alueella arvioidaan olleen asutusta ennen vuotta 7000 eaa. Tähän viittaavat löydöt Askolasta sekä erinäiset suolöydöt.


title: Uudenmaan historia

text: Pronssikauden (1500–500 eaa.) aikana rannikon yhteydet länteen lisääntyivät edelleen. Nykyinen Uusimaa kuului läntisen pronssikulttuurin piiriin. Viljelykselle suotuisa verraten lämmin ilmasto alkoi viilentyä. Vanhemman rautakauden ajalta 1 eaa.–200 jaa. Uudenmaan alueelta on löydetty muutama kalmisto. Uusimaa sijaitsi Idäntien varrella. On spekuloitu, että Idäntien varrelle kehittyi kauppapaikkoja todennäköisesti muun muassa Hankoniemelle ja Helsingin edustalle. Teorian mukaan sisämaan hämäläiset kävivät niissä kauppaa viikinkien kanssa. Jaakko Masosen mukaan Uudenmaan rannikon kauppapaikat ovat kuitenkin myytti, koska yhteydet Uudenmaan ja Hämeen välillä olivat hyvin vaikeakulkuisia.


title: Uudenmaan historia

text: Etenkin Uudenmaan länsiosassa on tehty rautakautiseen asutukseen liittyviä löytöjä: Karjaalta on löydetty useita kalmistoja, hautoja ja linnavuoria vuosilta 300–1000, Tenholassa on asunut talonpoikaisväestöä noin vuosina 500–800. Myös Lohjan alueella on asuttu ennen viikinkiaikaa, todennäköisesti 400–700-luvuilla. Länsi-Uudenmaan rautakautinen asutus lienee ollut varsinaissuomalaisen asutuksen jatketta. Uusimaa sai väkeä myös Vanajan Hämeestä ja Hollolan Hämeestä. Nykyisen Uudenmaan itäiset ja pohjoiset alueet lienevät olleet rauta-aikana eränkäyntialuetta vailla pysyvää asutusta. Tämä vakiintunut käsitys on kuitenkin muuttunut 1990-luvulta lähtien ja muun muassa Pernajan Koskenkylänjoen, Loviisan Tesjoen ja Kymijoen suistoalueelta on löytynyt arkeologisia todisteita asutuksesta ja toiminnasta rautakauden eri aikoina.


title: Uudenmaan historia

text: Arkeologianharrastajien tekemien tutkimusten mukaan Tesjoen ja Kymijoen jokivarsilta on löydetty myös metallurgisia todisteita varhaisesta raudanvalmistuksesta ainakin seitsemästä kohteesta, jotka ajoittuvat radiohiilitutkimusten mukaan ajanlaskun molemmin puolin.


title: Uudenmaan historia

text: Kymijoen Ahvenkoskelta löytyi Koskenkylä–Kotka-moottoritiehankkeen yhteydessä keskiaikainen satama, jossa Museovirasto teki koe- ja pelastuskaivaustutkimuksia 2011. Satamassa sijainneella "Pajamäellä" tehdyt tutkimukset osoittavat toiminnan ajoittuneen pääosin 1200–1400-luvuille, mutta harrastajien työryhmä löysi arkeologiset todisteet myös viikinkiaikaisesta toiminnasta. Sataman alueella sijaitsee 800-luvun lopulle ajoitettu viikinkiaikainen polttohauta ja toinen mahdollinen polttohauta tuhoutui moottoritien meluvallin alle. Syksyllä 2014 myös Pyhtään Strukan jokisuistosta löydettiin viitteitä viikinkiajan polttohautauksesta, kuten pronssiesineen katkelmia ja palaneita hopeakoristeisen viikinkimiekan osia.


title: Uudenmaan historia

text: Löytöjen perusteella niin Uudenmaan länsi- ja keskiosat kuin itäosat ja Kymenlaakson rannikon jokilaaksot ovat aiemmista käsityksistä poiketen olleet asuttuja rautakaudella. Suuria asutuskeskittymiä tai kalmistoja ei ole löydetty, vaan kyse on pikemmin yhden tai korkeintaan muutaman asumuksen pienalaisista asuinpaikoista, jotka sijaitsivat verrattain kaukana toisistaan. Poikkeuksen tekee Kymijoen läntisen jokihaaran Tammijärven ja Ahvenkosken välinen suistoalue, jossa on havaittavissa tiheä asutuskeskittymä. Alueen kohteista lähes kaikki vaikuttavat esinelöytöjen ja keramiikan perusteella moniperiodisilta, eli asutusta lienee ollut pronssikaudesta lähtien esiroomalaiselle ja roomalaiselle rautakaudelle ja edelleen kansainvaellusajalta viikinkiaikaan ja keskiajalle. Suurin osa löydetyistä kohteista sijaitsee jo keskiajan kirjallisissa lähteissä mainittujen lohikoskien töyräillä.


title: Uudenmaan historia

text: Vaikka Uudenmaan ilmasto ja maaperä ovat yhtä suotuisia viljelylle kuin Varsinais-Suomen ja Vanajan Hämeen, sieltä ei ole löydetty vastaavassa määrin rautakaudelta nykyaikaan jatkuvaan katkeamattomaan asutukseen viittavia löytöjä. Karjaan Läppträskistä tehty siitepölyanalyysi tosin kertoo rautakaudelta nykyaikaan ulottuvasta maanviljelystä, joka viikinkiaikana oli vieläpä melko voimallista. 1100-luvulle asti asutus oli enimmäkseen tilapäistä, rannikko oli tuolloin virolaisten ja hämäläisten nautinta-aluetta. Näin sitä ehkä pidettiin Hämeen rantamaana.


title: Uudenmaan historia

text: Uudellamaalla sijaitsee useita rautakautisia tai keskiaikaisia muinaislinnoja:Vanhin Uuteenmaahan mahdollisesti liittyvä historiallinen lähde on Olavi Pyhän saaga, jossa kerrotaan Herdalerin taisteluun päättyneestä, myöhemmin Norjan kuninkaaksi nousseen Olavin ryöstöretkestä alueelle vuonna 1008. Retken on katsottu suuntautuneen Inkooseen.


title: Uudenmaan historia

text: Ruotsalaisten kolonisaatio Uudellemaalle alkoi mahdollisesti hämäläisiä vastaan tehdyn voitokkaan ristiretken jälkeen 1200-luvun lopulla ja jatkui 1300-luvulla. Kolonisaatiolla pyrittiin vahvistamaan ruotsalaisten tuoreita aluevaltauksia. Uudiskyliä kasvoi Vantaanjoen ja Keravanjoen alajuoksujen vehmaille rantaseuduille. Näin saivat nimensä Helsinki ja Uusimaa, joka ruotsalaisten siirtolaisten näkökulmasta oli "uusi maa". Maakuntana varhaisin maininta Uudestamaasta (Nyland) on kuningas Birgerin tekemässä sopimuksessa vuodelta 1310, nimitys lienee vastannut lähinnä asutus- ja kulttuurialuetta, joka muodostui Suomen ja Hämeen Suomenlahden puoleisesta alueesta. 1300-luvulla maakunnan rannikolla lienee ollut jo vankka kyläasutus, dokumenteissa on ensimmäisiä mainintoja esimerkiksi pitäjistä Kariis (1326), Borga (1327) ja Tenalum (1329).


title: Uudenmaan historia

text: Läntisen Uudenmaan eli Raaseporin läänin taloluvun on arvioitu olleen noin tuhat vuosina 1250–1300. Itäisen Uudenmaan taloluku oli noin 300, josta se kasvoi noin 800:aan 1300-luvun puoliväliin mennessä. Lännessä kasvu oli maltillisempaa. 1100-luvulla alkanut ruotsalaisten muuttovirta Uudellemaalle tyrehtyi 1300-luvulla. Ruotsalainen asutus oli levinnyt rannikolta paitsi saaristoon, myös sisämaahan. Vanha suomalainen asutus oli ajan mittaan sulautunut ruotsalaiseen.


title: Uudenmaan historia

text: Ensimmäisenä kaupunkioikeudet Uudellamaalla sai Porvoo 1380-luvulla. Kaupungin väkiluku oli keskiajalla noin 200. Porvoon suurpitäjä oli syntynyt 1200-luvun lopulla ja siihen kuului laajoja alueita Porvoon molemmin puolin. Läntiselle Uudellemaalle perustettiin Raaseporin linna 1300-luvulla. Linnoitus hylättiin 1550-luvulla ja se raunioitui. Uudenmaan alueelta tunnetaan yksitoista keskiaikaisiksi tulkittua muinaislinnaa. Ne ovat jääneet paikannimistöön Linnavuori- tai Linnamäki-nimisinä. Esimerkkinä mainittakoon Porvoon Linnamäki rautakautisine kalmistoineen ja keskiaikaisine linnoitusjäänteineen sekä luonnonsuojelullisine perinnebiotooppeineen.Keskiajalla Uudellemaalle rakennettiin yhteensä neljätoista kivikirkkoa joista kolmetoista on säilynyt nykypäivään. Säilyneitä kirkkoja ovat muun muassa Porvoon tuomiokirkko, Espoon tuomiokirkko ja Vantaan Pyhän Laurin kirkko sekä Lohjan Pyhän Laurin kirkko, joka on Suomen suurin keskiaikainen pitäjänkirkko. Vihdin kirkko on raunioina.


title: Uudenmaan historia

text:
Keskiajan uusmaalaisille vesireitit olivat tärkein liikennemuoto. Maaliikenne oli vähäistä ja puolustuksellisistakin näkökohdista hankalaa. Muinainen purjehdusväylä Tanskasta ja Ruotsista Tallinnaan ja Novgorodiin seuraili Uudenmaan rannikkoa. Tallinna oli uusmaalaisten tärkein kauppapaikka aina 1700-luvun alkuun saakka. Tuolloin Viro siirtyi Ruotsilta Venäjälle. Sisäsaaristossa kulkevia väyliä oiottiin rakentamalla niin kutsuttuja vetokannaksia (ruots. "drag", "ede"), joita pitkin veneet voitiin vetää. Näin vältettiin pitkät purjehdusmatkat niemien ympäri. Vetokannaksia sijaitsi muun muassa Porkkalanniemellä. Keskiajalla merenpinta oli huomattavasti korkeammalla kuin 2000-luvun alussa. Maankohoaminen on vuosisatojen kuluessa muuttanut rannikkoseutua ja madaltanut vanhoja vesiväyliä, joista monet ovat kasvaneet umpeen.
Suuri rantatie eli Kuninkaantie Turusta Viipuriin oli Uudenmaan maaliikenteen valtaväylä vuosisatojen ajan 1300-luvulta alkaen. Tie kulki Perniön ja Tenholan rajalta Karjaanjoen yli Siuntion Pikkalaan. Reitti jatkui Kirkkonummen, Espoon ja Sipoon kautta Mäntsälänjoen yli Porvoon kautta Kymijoelle. Postiliikenne tiellä alkoi 1630-luvulta. Säännöllisiä postireittejä olivat Turku–Helsinki–Viipuri sekä Helsinki–Porkkala. 1600-luvulla Rantatien varrella edellytettiin olevan kievareita parin peninkulman välein. Sekä kievareiden palvelutasolle että tienpidolle asetettiin tarkkoja määräyksiä. Enin osa vanhasta tielinjauksesta on edelleen käytössä.


title: Uudenmaan historia

text: Rannikon elinkeinot eivät juuri muuttuneet vuosisatojen kuluessa: tärkeimpiä olivat kaupankäynti, maanviljely ja karjanpito. Lisäksi rakennettiin veneitä ja laivoja sekä pyydettiin hylkeitä ja harjoitettiin kalastusta.


title: Uudenmaan historia

text: Kustaa Vaasa perusti Tammisaaren 1546 ja Helsingin 1550. Hän oli aikeissa myöntää Espoolle kaupunkioikeudet 1559, mutta suunnitelma kariutui hänen kuolemaansa 1560.


title: Uudenmaan historia

text: Vuonna 1560 Uudenmaan väestö keskittyi lähinnä jokivarsille ja rannikkoseudulle. Myös harjut houkuttelivat asujaimistoa. Kiinteä asutus oli tuolloin levinnyt jo maakunnan pohjoisimpiin kolkkiin saakka. Väestön painopiste oli vahvasti Länsi-Uudellamaalla, asumattomia alueita oli lähinnä Keski-Uudenmaan pohjoisosassa. Maakunnassa oli seitsemän kuninkaankartanoa ja 78 säterikartanoa. Kyliä ja yksittäistaloja oli 1 031. Uusmaalaiskylät olivat yleensä pieniä ja tiiviitä ryhmäkyliä, taloluvultaan korkeintaan viisi. Itään mentäessä kyläkoko suureni: Itä-Uudellamaalla oli muutama 20 talon suurkylä.


title: Uudenmaan historia

text: Uudenmaan teollisuus sai alkunsa 1500-luvulla, kun maakuntaan perustettiin Suomen ensimmäinen rautaruukki, Suitian ruukki. 1600–1800-luvuilla rautaruukkeja perustettiin kaikkiaan neljätoista, muun muassa Mustion (1616), Fagervikin (1646) ja Fiskarsin (1649) ruukit. Ruukkien myötä Uudellemaalle muutti ulkomaista ammattityöväkeä.


title: Uudenmaan historia

text: 1570-luvulla venäläiset ja tataarit hyökkäilivät Uudenmaan rannikolle jäitse Viron puolelta. Hyökkäykset johtivat sotaväen uudelleensijoitteluun ja merialueiden vartioinnin tehostamiseen. Nuijasota 1590-luvulla ei ulottunut Uudenmaan alueelle, konfliktin eteläisimmät kahakat käytiin Asikkalassa.


title: Uudenmaan historia

text:
1600-luvulla Uudenmaan keskiaikainen kylärakenne alkoi muuttua: vanhojen aateliskartanoiden maille perustettiin torppia. Ruotsin nousu suurvallaksi vaikeutti Uudenmaan asemaa: jatkuvat sotaväenotot ja linnaleirien ylläpito rasittivat talouselämää.
1400-luvulla alkaneen nelisensataa vuotta kestäneen viileän kauden kylmin jakso koettiin 1690-luvulla. Suomea ja koko Pohjois-Eurooppaa koettelivat niin sanotut suuret kuolonvuodet 1695–1697. Nälänhätä ja kulkutaudit tappoivat suuren osan väestöstä, rannikolla tuhot tosin jäivät pienemmiksi kuin sisämaassa. Toinen šokki koitti pian: 1710-luvun venäläismiehityksen aikana eli isonvihan vuosina Uudenmaan kehitys pysähtyi.


title: Uudenmaan historia

text: Ruotsin ja Venäjän välisten sotien aikana 1700-luvulla Venäjän luoteisraja siirtyi lännemmäksi aina Kymijoelle asti. Uudenmaan rannikolle rakennettiin linnoitusketju Loviisasta Hankoon. Päälinnoitus oli Sveaborg eli Suomenlinna. Degerbyn ratsutilan maille 1745 perustetun Loviisan oli määrä korvata valtakunnanrajan itäpuolelle jääneet Hamina ja Viipuri. Loviisa jäi Uudenmaan viimeiseksi Ruotsin vallan aikana perustetuksi kaupungiksi.


title: Uudenmaan historia

text: Suomen sodan aikana keväällä 1808 Venäjän joukot piirittivät Viaporin linnoitusta. Piiritys päättyi linnoituksen antautumiseen toukokuussa. Porvoossa pidettiin valtiopäivät vuonna 1809. Sota oli tuolloin vielä käynnissä. Suomen pääkaupunki siirrettiin Varsinais-Suomesta Uudellemaalle Helsinkiin Venäjän vallan myötä. Uusimaa lakkasi olemasta rajamaakunta, kun Vanha Suomi liitettiin muun autonomisen Suomen yhteyteen 1812.


title: Uudenmaan historia

text: Helsingin voimakas kasvu ja suomenkielistyminen alkoi. Vuonna 1815 Helsinki oli Suomen toiseksi suurin ja Uudenmaan suurin kaupunki. Asukkaita Helsingissä oli noin 4 800. Loviisan väkiluku oli noin 2 400 ja Porvoon noin 2 200. Pienin uusmaalaiskaupunki oli Tammisaari: 1 095 asukasta. Vuosisadan kuluessa Helsingin väkiluku kasvoi yli 90 000 asukkaaseen muiden rannikon vanhojen kaupunkien jäädessä pikkukaupungeiksi.


title: Uudenmaan historia

text: Krimin sodan aikana englantilais-ranskalainen laivasto hyökkäsi Suomen rannikolle. Hankoniemen linnoitukset vallattiin ja tuhottiin kesäkuussa 1855. Samana kesänä laivasto pommitti Viaporia ja tuhosi Svartholman merilinnoituksen.


title: Uudenmaan historia

text: Teollinen vallankumous ennätti 1800-luvulla myös Uudellemaalle. Uusi tehdasteollisuus perustui usein vanhojen ruukkien varaan, lisäksi syntyi kokonaan uusia teollisuusympäristöjä. Satamien merkitys kasvoi ulkomaankaupan lisääntyessä. Talviliikenteelle suotuisa Hangon satama perustettiin 1873 ja seuraava vuonna Hanko sai kaupunkioikeudet viidentenä Uudenmaan kaupunkina. Rautatieliikenne alkoi 1862, ensin Helsingistä Hämeenlinnaan. Rautatieverkko laajeni ja ratojen varteen syntyi teollisuutta ja taajamia. Rautatieyhteys Helsingistä Pietariin avattiin 1870 ja Tampereelle pääsi rautateitse 1876. Vuonna 1873 avattu Hyvinkää–Hanko-rata vauhditti paitsi Hangon, myös Lohjan seudun ja Nurmijärven Rajamäen kylän teollistumista. Kerava–Porvoo-rata avattiin 1874. Porvoon seudulle syntyi saha- ja selluteollisuutta. Teollistuminen ja uudet liikenneyhteydet vaikuttivat ratkaisevasti myös Helsingin kasvuun. Höyryvoima mullisti energiantuotannon, teollisuutta ei tarvinnut enää keskittää vesivoiman ääreen koskien rannoille. Helsingin lähelle alkoi muodostua toisaalta pienituloisten henkilöiden asuttamia esikaupunkialueita, toisaalta varakkaan väen huvilakaupunkeja.


title: Uudenmaan historia

text: Uusimaa oli Suomen sisällissodan aikana punaisten hallussa. Virallisesti sota myös alkoi Uudeltamaalta punaisten miehitettyä Helsingin keskeiset kohteet tammikuussa 1918. Helmikuun alussa Siuntio ja Kirkkonummi sekä Porvoo ja Sipoo olivat valkoisten hallinnassa, mutta punaiset valtasivat pian kyseiset alueet. Pellinkiin hyökkäsi kahden tuhannen punakaartilaisen joukko, joka vei valkoisten johtohenkilöt teloitettaviksi Helsinkiin. Vihdissä tehtiin helmikuun alussa niin sanotut Vihdin teloitukset, joissa punaiset murhasivat kahdeksantoista valkoisten puolelle pyrkinyttä miestä. Valkoiset valtasivat Uudenmaan saksalaisten joukkojen avulla huhtikuussa 1918. Helsingin ympäristön sotatoimissa kaatui noin 200 saksalaista ja 20 valkoista suomalaista. Punaisia kaatui noin 300. Helsingin valtauksen yhteydessä vangitut punaiset vietiin Suomenlinnaan. Tammisaaren vankileirillä kuoli tuhansia punavankeja. Valkoisten voitonparaati pidettiin Helsingissä 16. toukokuuta 1918.


title: Uudenmaan historia

text: Maailmansotien välillä Uudenmaan nopea kasvu jatkui. Rautatieverkko oli pääosin nykyisellään ja voimavaroja suunnattiin tieverkon kehittämiseen. Linja-autoliikenne mahdollisti asutuksen leviämisen Helsingistä alueille, jotka olivat rataverkon ulottumattomissa. Yhteydet muualle Eurooppaan kohenivat lentoliikenteen kehittymisen myötä: Helsingin Malmille avattiin lentokenttä 1936. Sitä ennen oli käytetty Katajanokan siviililentosatamaa.


title: Uudenmaan historia

text: Helsingin ympärille syntyneet huvilayhdyskunnat saivat itsenäisen kauppalan tai kunnan aseman 1920-luvun alkupuoliskolla. Maakunnan ensimmäinen kauppala oli Kauniainen, joka erotettiin Espoosta vuonna 1920. Sisämaassa rautateiden ja teollisuuden myötä syntyneistä taajamista perustettiin kauppaloita: Kerava 1924, Hyvinkää 1926 ja Karjaa 1930. Puunjalostuksen ja kaivosteollisuuden varassa kasvanut Lohja muutettiin kauppalaksi 1926. Kauppala erotettiin keskiaikaisesta Lohjan emäpitäjästä. Karkkila syntyi metalliteollisuuden ympärille, se erotettiin kauppalaksi Pyhäjärvi Ul:n kunnasta 1932.


title: Uudenmaan historia

text: Talvisodan aikana 1939–1940 Neuvostoliitto pommitti paitsi Helsinkiä, myös Hankoa, Kirkkonummea, Loviisaa, Nurmijärveä, Porvoota, Ruotsinpyhtäätä ja Tammisaarta. Jatkosodan aikana 1941–1944 Neuvostoliiton pommitusten kohteina olivat osapuilleen samat paikkakunnat. Talvisodan jälkeen Suomi vuokrasi Neuvostoliitolle Hankoniemen 30 vuodeksi. Neuvostoliitto veti joukkonsa alueelta kuitenkin jo loppuvuodesta 1941. Jatkosodan jälkeen Neuvostoliitolle vuokrattiin Porkkala 50 vuodeksi. Alueeseen kuului valtaosa Degerbystä sekä laajat alueet Kirkkonummea, Siuntiota ja Inkoota. Myös Espoon saaristoa kuului vuokra-alueeseen. Vuokratun alueen pinta-ala oli noin tuhat neliökilometriä, josta suurin osa oli merialuetta. Neuvostoliitto palautti Porkkalan vuokra-alueen Suomelle alkuvuodesta 1956.


title: Uudenmaan historia

text: Toisen maailmansodan jälkeen Uudenmaan itäiset kunnat liitettiin Viipurin läänin länsiosasta muodostettuun Kymen lääniin. Uudenmaan voimakas väestönkasvu jatkui. Helsingin olympiavuonna 1952 läänin henkikirjoitettu väkiluku oli 693 000, kaksi kolmasosaa väestöstä asui kaupungeissa ja kauppaloissa. Tavanomaisen muuttoliikkeen lisäksi Uuttamaata kasvatti karjalainen siirtoväki. Uudenmaan keskiosaan Suomenlahden rannalta maakunnan pohjoisrajalle muodostui 1900-luvun jälkipuoliskolla Helsingin suurkaupunkialue, jonka länsi- ja itäpuoliset alueet puolestaan kasvoivat maltillisemmin. 2010-luvun kaupunki–maaseutu-luokituksessa suurin osa Uudestamaasta luettiin kaupunkialueeksi tai kaupungin kehysalueeksi. Harvaan asuttua maaseutua oli paikka paikoin Uudenmaan saaristossa ja maakunnan läntisimmässä osassa.


title: Uudenmaan historia

text: Helsingin suuri alueliitos tammikuussa 1946 moninkertaisti kaupungin hallinnollisen alueen. Haagan kauppalan ja Kulosaaren huvilakaupungin kaltaiset hallinnolliset yksiköt muuttuivat Helsingin kaupunginosiksi. Rautatien myötä kasvaneesta Järvenpäästä tuli kauppala vuonna 1951 ja kaupunki 1967. Hyvinkään kauppalasta tuli virallisesti Uudenmaan ensimmäinen sisämaan kaupunki 1960. Espoon maalaiskunta muutettiin kauppalaksi 1963 ja kaupungiksi 1972. Helsingin maalaiskunnasta puolestaan tehtiin Vantaan kauppala 1972 ja Vantaan kaupunki kaksi vuotta myöhemmin. 1920- ja 1930-luvulla perustetut kauppalat virallistettiin kaupungeiksi 1960- ja 1970-luvuilla. Kaupunkien keskustaajamat kasvoivat kuntarajojen yli niiden maalaiskuntien alueille, joista ne oli aikoinaan erotettu. Lopulta kaupungit ja niitä ympäröivät maalaiskunnat liitettiin jälleen toisiinsa. 2000-luvulla myös kaupunkikuntia alkoi liittyä toisiinsa, Tammisaari ja Karjaa muodostivat Raaseporin kaupungin tammikuussa 2009.


title: European Battery Technologies

text: European Battery Technologies on yritys, joka jatkaa Varkaudessa vuonna 2013 konkurssiin päätyneen yrityksen European Batteries toimintaa. Alkuperäinen yritys aloitti toimintansa 2010.


title: Massiivimuovi

text: Massiivimuovi (, ”massiivipinta”) on keinotekoinen komposiittimateriaali, joka valmistetaan kivijauheesta kuten marmoripölystä tai bauksiitista, sitä sitovasta akryyli- tai polyesterihartsista sekä pigmenteistä. Massiivimuovien yleisin käyttökohde on keittiöiden, laboratorioiden ja muiden kulutuskestävyyttä vaativien kohteiden työpöytälevyt ja altaat. Massiivimuovimateriaaleja myydään monilla eri tuotemerkeillä, kuten Avonite, Corian, Durat, Lyric ja Swanstone.


title: Massiivimuovi

text: Massiivimuovi on nimensä mukaisesti läpeensä samaa materiaalia, ei vain pinnaltaan kuten laminaattipinnoitetut levyt. Massiivimuovi kilpailee hinnaltaan ja ominaisuuksiltaan luonnonkivestä leikattujen ja hiottujen kivitasojen kanssa. Myös sen ulkonäkö on helppo tehdä muistuttamaan kivimateriaalia, mutta värivalikoima voi olla lähes rajaton. Työtasoiksi soveltuvien valmiiden levyjen lisäksi massiivimuovista voidaan valaa tai lämpömuovata muun muassa pesualtaita, suihkualtaita ja kylpyammeita mittojen mukaan. Massiivimuovilevyjä voidaan liittää toisiinsa näkymättömin saumoin. Käytössä vahingoittunut pinta voidaan hioa uudelleen siistiksi. Massiivimuovin huono puoli on rajallinen lämmönkesto kivitasoon verrattuna.


title: Massiivimuovi

text: Massiivimuovin ja massiivikiven väliin sijoittuu enemmän kiviainesta sisältävä "kvartsikomposiitti" (), josta 90 % on kvartsijauhetta ja 10 % sidosainetta. Sidosaine voi olla akryyliä, epoksia tai sementtiä.


title: Hemminki Karjalainen

text: Hemminki (Hemming) Karjalainen (28. toukokuuta 1875 Helsinki – 4. huhtikuuta 1933 Hämeenlinna) oli suomalainen lyseon lehtori ja kirjallisuuden suomentaja.


title: Hemminki Karjalainen

text: Karjalaisen vanhemmat olivat muurari Hemming Karjalainen ja Edla Maria Strand. Hän pääsi ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta 1894 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1898 ja maisteriksi 1900.


title: Hemminki Karjalainen

text: Karjalainen toimi Hämeenlinnan lyseon latinan ja suomen kielen lehtorina 1905–1933 ja hän oli koulun rehtorina 1930–1933.


title: Hemminki Karjalainen

text: Karjalainen oli naimisissa vuodesta 1913 Märtha Sofia Schultzin kanssa.


title: Albenga

text: Albenga on kunta Pohjois-Italiassa olevassa Savonan maakunnassa Ligurian alueella. Se sijaitsee Välimeren rannikolla Centajoen suulla. Kunnan nähtävyyksiä ovat vanhakaupunki sekä Albengan katedraali ("Cattedrale di San Michele Arcangelo").


title: Andrey Amador

text: Andrey Amador Bikkazakova (s. 29. elokuuta 1986 San Ramón, Alajuelan maakunta) on costaricalainen maantiepyöräilijä. Hänen isoisänsä on espanjalainen ja äitinsä venäläinen.


title: Andrey Amador

text: Amador aloitti ammattilaisuransa Caisse d'Epargne -joukkueessa 2009, ja edustaa edelleen samaa tallia, nykyiseltä nimeltään Movistar Team. Hän joutui ryöstetyksi ja pahoinpidellyksi kotimaassaan joulukuussa 2010. Häntä puukotettiin, ja hänet jätettiin tajuttomana joen rannalle useiksi tunneiksi. Hän sai munuais- ja keuhkovammoja, joista toipuminen kesti useita kuukausia.


title: Andrey Amador

text: Amador voitti Italian ympäriajossa 2012 Cervinian nousuun päättyneen etapin ennen Jan Bártaa ja Alessandro De Marchia. Kaksi päivää aiemmin hän oli sijoittunut kolmanneksi Sestri Levanteen päättyneellä etapilla. Hänestä tuli ensimmäinen suuren ympäriajon etapin voittanut costaricalaispyöräilijä.


title: Andrey Amador

text: Amador sijoittui Italian ympäriajon 2015 kokonaiskilpailussa neljänneksi. Hän sai saman vuoden Richmondin MM-kilpailuissa 2015 pronssia joukkueaika-ajossa.


title: Andrey Amador

text: Amador sai Italian ympäriajossa 2016 kokonaiskilpailun johtajan pinkkipaidan 13. etapin jälkeen ensimmäisenä costaricalaisena pyöräilijänä. Hän menetti paidan seuraavan etapin jälkeen ja sijoittui kokonaiskilpailussa lopulta kahdeksanneksi.


title: Andrey Amador

text: Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives


Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 4 (LC-4) on entinen kahdesta alustasta koostuva rakettien laukaisukompleksi Cape Canaveralin lentotukikohdassa Floridassa. Kompleksin alustoja käytettiin muun muassa RV-A-10 -koerakettien, BOMARC -ohjusten, Redstone-rakettien sekä Snark- ja Matador-ohjusten laukaisuihin vuosina 1952-1960.


title: Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 4

text:
LC-4 -laukaisualustan rakennustyöt käynnistyivät syyskuussa 1950 U.S. Army Corps of Engineersin valittua hankkeen urakoitsijat. Yhdysvaltain ilmavoimat hyväksyi alustan 1952. Alustalle alettiin seuraavan vuoden elokuussa rakentaa ohjusten laukaisutornia (, MSS) Redstone-laukaisuja varten. Laukaisutorni siirrettiin kolme vuotta myöhemmin LC-6:een.
Kompleksin toinen, BOMARC-ohjusten laukaisuun tarkoitettu alusta rakennettiin vuosina 1955–1958. Alusta sai nimen Launch Complex 4A, ja sen rakenteisiin kuului avattavakattoinen rakennus, jonka sisältä Bomarc-ohjus voitaisiin nostaa laukaistavaksi. Rakennus siirtyi muutamaksi vuosikymmeneksi NASAn Delta-ohjelman käyttöön, mutta palautui ilmavoimille vuonna 1976. Alustat 4 ja 4A olivat ilman käyttöä vuosina 1960–1983, mutta kompleksi otettiin uudelleen käyttöön Tethered Aerostat Radar System (TARS) -ohjelmaa varten. Ohjelma jatkui vuoteen 1989, jonka jälkeen alustat jäivät jäälleen ilman käyttöä.


title: Charmaine Crooks

text: Charmaine Crooks (s. 8. elokuuta 1962 Mandeville, Jamaika) on kanadalainen entinen yleisurheilija ja olympiamitalisti, joka kilpaili 400 ja 800 metrillä. Hän voitti urallaan olympiahopeaa naisten 4 × 400 metrin viestissä Kanadan joukkueessa Los Angelesin olympialaisissa 1984.


title: Charmaine Crooks

text: Charmaine Crooks valittiin urallaan viisiin olympialaisiin, ja hän saavutti niissä yhden hopeamitalin. Ensimmäiset vuoden 1980 Moskovan olympialaiset jäivät kilpailematta Kanadan osallistuttua boikottiin. Hän syntyi Jamaikan Mandevillessä, mutta edusti urheilu-urallaan Kanadaa yleisurheilussa lähes 20 vuoden ajan. Hän oli ensimmäinen kanadalaisnainen, joka alitti 800 metrillä kahden minuutin rajan ajalla 1.58,52 vuonna 1990. Urallaan hän saavutti Pan-Amerikan, Kansainyhteisön ja Universiadien mestaruudet. Vuoden 1996 Atlantan kisoissa hän kantoi avajaisissa Kanadan lippua.


title: Charmaine Crooks

text: Ensimmäiset kansainväliset menestykset tulivat vuoden 1980 nuorten Pan-Amerikan mestaruuskisoissa 1980 saavutuksen ollessa hopeaa 4 × 400 metrin viestissä. Seuraavana vuonna eli 1981 hän oli mukana Maailman cupissa Amerikan joukkueessa, joka sijoittui kolmanneksi 4 × 400 metrillä. Vuoden 1982 Kansainyhteisön kisoissa hän saavutti kultaa Kanadan joukkueen voittaessa 4 × 400 metriä ja seitsemäs 400 metrillä. Vuoden 1983 Pan-Amerikan kisoissa tuli henkilökohtainen mestaruus 400 metrillä ja hopeaa Kanadan 4 × 400 metrin viestijoukkueessa. Saman vuoden Universiadeissa Crooks saavutti hopeaa 4 × 400 metrillä Kanadan joukkueessa. Vuoden 1984 Los Angelesin olympialaisissa hän oli Kanadan hopeaa saavuttaneessa 4 × 400 metrin joukkueessa maansa ennätyksellä 3.31,21. Henkilökohtaisella 400 metrillä hän sijoittui seitsemänneksi ennätyksellään 50,45. Vuoden 1986 Kansainyhteisön kisoissa hän oli 4 × 400 metrillä kultaa voittaneessa Kanadan joukkueessa ja viides henkilökohtaisella 400 metrillä. Vuoden 1987 Pan-Amerikan kisoissa tuli jälleen hopeaa 4 × 400 metrin viestissä. Vuoden 1989 Maailman Cupissa hän oli mukana voittoisassa Amerikan 4 × 400 metrin viestijoukkueessa. Vuoden 1992 Maailman cupissa oli saavutuksena hopeaa henkilökohtaisella 400 metrillä ja jälleen mukana myös voittoisassa 4 × 400 metrin Amerikan joukkueessa. Viimeisin merkittävä urheilusaavutus Crooksin uralla oli hänen Kansainyhteisön kisoissa 1994 saavuttamansa 800 metrin hopea. Hän oli mukana myös Kanadan pronssia saavuttaneessa 4 × 400 metrin viestijoukkueessa.


title: Charmaine Crooks

text: Olympialaisissa Crooksin paras henkilökohtainen saavutus oli siis vuoden 1984 Los Angelesin kisojen 400 metrin seitsemäs sija. Soulin vuoden 1988 olympialaisissa hän jäi 400 metrillä välieriin, Barcelonan vuoden 1992 olympialaisissa myös välieriin – tällä kertaa 800 metrillä. Atlantassa vuoden 1996 olympialaisissa hän jäi alkueriin 800 metrillä. 4 × 400 metrin viestissä Los Angelesin vuoden 1984 kisojen lisäksi hän oli saavutti neljännen sijan Barcelonan vuoden 1992 kisoissa Kanadan joukkueessa.


title: Charmaine Crooks

text: Urheilu-uransa loppuvaiheessa Charmaine Crooks aloitti toimintansa konsultointiyrityksessä, joka keskittyi urheilumarkkinointiin. Tässä roolissa hän oli kysytty puhuja ryhmien kehittämiseen tähtäävissä aiheissa sekä olympialiikettä koskevissa aiheissa.


title: Charmaine Crooks

text: Hänet valittiin vuonna 1996 uransa loppuvaiheessa Kansainvälisen olympiakomitean (KOK) Urheilijakomissioon. Hän toimi vuosina 2000–2004 täysivaltaisena KOK:n jäsenenä. Vuodesta 2001 hän on toiminut KOK:n lehdistökomissiossa ja oli perustajajäsen KOK:n eettisessä komissiossa.


title: Charmaine Crooks

text: Crooks valittiin Kanadan olympiakomitean hallitukseen. Hän toimi myös vuoden 2010 Vancouverin talviolympialaisten kanadalaisessa hakukomiteassa vuodesta 1998 lähtien. Vancouverin saatua kisat hän toimi Vancouverin kisaorganisaatiossa.


title: Charmaine Crooks

text: Vuosina 2003–2011 Crooks valittiin jäseneksi olympia-aatteen näkyvyyttä kehittävän yhdistyksen ns. Maailman olympiayhdistys (engl. ‘World Olympians Association‘) hallitukseen. Hän on toiminut 2010-luvulla monacolaislähtöisessä Urheilijat rauhan puolesta (engl. ‘Champions for Peace‘) -ryhmässä.


title: Charmaine Crooks

text: Aktiivisesta toiminnastaan olympialiikkeeseen ja urheiluun kytkeytyvien aktiviteetteihin osallistumisesta Crooksille myönnettiin vuonna 2006 KOK:n Nainen Urheilussa (engl. 'Women in Sport') -palkinto.


title: Varazze

text: Varazze on kunta Pohjois-Italiassa olevassa Savonan maakunnassa Ligurian alueella. Se sijaitsee Välimeren rannikolla. Rannikon läheisillä kukkuloilla on ollut saatavilla laivanrakentamiseen tarvittavaa puuta. Kunnan perinteet laivanrakentamisesta juontavatkin roomalaisten aikaan saakka. Silloin Varazze tunnettiin nimellä "Ad Navalia".


title: Zizur Nagusia

text: Zizur Nagusia () on kunta Nafarroan maakunnassa Baskimaan Espanjan puoleisessa osassa.


title: Zizur Nagusia

text: Zizur Nagusia sijaitsee noin 4 kilometrin (maanteitse 6 kilometrin) päässä Pamplonasta.


title: Tafalla

text: Tafalla on kunta ja kaupunki Nafarroan maakunnassa Baskimaan Espanjan puoleisessa osassa. Tafallan väkiluku on noin 10 700 (2016).


title: Antsoain

text: Antsoain () on kunta Nafarroan maakunnassa Baskimaan Espanjan puoleisessa osassa. Antsoainin väkiluku on noin 10 800 (2016).


title: Atarrabia

text: Atarrabia () on kunta Nafarroan maakunnassa Baskimaan Espanjan puoleisessa osassa. Atarrabian väkiluku on noin 10 300 (2016).


title: Luxemburg (täsmennyssivu)

text: Luxemburg tai Luxembourg voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:


title: Niilo Lehmuskoski

text: Niilo Henrik Lehmuskoski, sukunimi vuoteen 1906 "Lindfors" (26. elokuuta 1888 Pusula – 16. kesäkuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen filosofian lisensiaatti, lyseon lehtori ja yliopettaja sekä suomentaja.


title: Niilo Lehmuskoski

text: Lehmuskosken vanhemmat olivat Kankaanpään kirkkoherra, rovasti Kaarle Henrik Lindfors (1847–1920) ja Lovisa Elisabet Roos (s. 1853). Hän pääsi ylioppilaaksi Turun klassillisesta lyseosta 1907 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1911 ja lisensiaatiksi 1930.


title: Niilo Lehmuskoski

text: Lehmuskoski oli Helsingin suomalaisessa normaalilyseossa latinan ja kreikan sijaisopettajana 1913-1915 ja vt. yliopettajana 1916-1917, toimi latinan, kreikan ja suomen tuntiopettajana 1917-1920 ja oli viimeksi latinan, kreikan ja suomen lehtorina 1920-1935 ja latinan ja kreikan yliopettajana 1935-1948.


title: Niilo Lehmuskoski

text: Niilo Lehmuskoski oli naimisissa vuodesta 1924 filosofian maisteri Saimi Hedvig Tammelan kanssa.


title: Robin Figren

text: Robin Figren (s. 7. maaliskuuta 1988 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue HV71:ssä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.


title: Robin Figren

text: Figren on Hammarby IF:n kasvatti. Hän siirtyi 16-vuotiaana Frölunda HC:n junioreihin kaudeksi 2004–2005, jolloin Figren voitti koko J18 Allsvenskanin maalipörssin ja jakoi pistepörssin voiton AIK IF:n Oskar Arvidssonin kanssa. Hän voitti myös sarjan jäähypörssin 94 minuutillaan. Figren voitti kauden päätteeksi J18 Allsvenskanin mestaruuden. Kaudella 2005–2006 hän debytoi Frölundan Elitserien-joukkueessa, jossa Figren pelasi kaksi runkosarjaottelua. Hän teki Elitserien-debyyttinsä 17-vuotiaana 29. joulukuuta 2005 vieraissa Brynäs IF:ää vastaan. Figren pelasi myös Frölundan molemmat ottelut Euroopan seurajoukkueiden mestaruusturnauksessa. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin seuran J20-junioreissa, joissa Figren voitti kauden päätteeksi J20 SuperElitin hopeaa.


title: Robin Figren

text: New York Islanders varasi Figrenin kolmannella kierroksella 70. pelaajana . Samana kesänä myös Calgary Hitmen varasi hänet 17. pelaajana . Figren siirtyi Hitmeniin kaudeksi 2006–2007 ja kaudeksi 2007–2008 hän vaihtoi toiseen WHL-seuraan, Edmonton Oil Kingsiin, jonka paras maalintekijä Figren oli 18 osumallaan. Toukokuussa 2008 hän teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Islandersin kanssa. Samalla Figrenin kerrottiin pelaavan kausi 2008–2009 lainalla kotimaassaan Djurgårdens IF:n riveissä. Hänen tulokaskautensa Elitserienissä toi 49 runkosarjaottelussa tehot 3+6=9. Elitserien-kauden jälkeen Figren siirtyi loppukevääksi AHL-joukkue Bridgeport Sound Tigersin vahvuuteen. Hän pelasi joukkueessa myös kokonaan kaksi jälkimmäistä sopimuskauttaan.


title: Robin Figren

text: Kaudeksi 2011–2012 Figren palasi taas kotimaahansa ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Linköpings HC:n paitaan. Kaudeksi 2013–2014 hän palasi kaksivuotisella sopimuksella Frölundaan. Kesäkuussa 2014 Figren jatkoi sopimustaan vuodella kevääseen 2016 saakka. Kaudella 2014–2015 Figren oli joukkueen toiseksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies tehoilla 16+15=31, jotka ovat hänen Ruotsin pääsarjatason yhden kauden piste-ennätyksensä. Figren voitti kauden aikana Mestarien liigan hopeaa. Kaudella 2015–2016 hän voitti CHL:n mestaruuden. Figren voitti kauden päätteeksi myös Ruotsin-mestaruuden. Maaliskuussa 2016 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Frölundan kanssa. Figren voitti CHL:n mestaruuden myös kaudella 2016–2017.


title: Robin Figren

text: Figren siirtyi kaudeksi 2017–2018 kaksivuotisella sopimuksella HV71:n riveihin.


title: Robin Figren

text: Figren pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2008, jolloin hän voitti hopeaa. Figren voitti tehoilla 5+2=7 Ruotsin sisäisen maalipörssin ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Mikael Backlundin ja Patrik Berglundin kanssa. 28. joulukuuta 2007 hän onnistui tekemään ilmaveivimaalin alkulohkon ottelussa Tanskaa vastaan.


title: Robin Figren

text: Figren pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2006 sekä U-18 Junior World Cupissa vuonna 2005. Ruotsin A-maajoukkueessa hän on pelannut seitsemän ottelua tehopistein 4+3=7.


title: Robin Figren

text: Figrenin isä Robert on pelannut jääkiekkoa Ruotsin alemmissa sarjoissa.


Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 5 (LC-5) on entinen rakettien laukaisualusta Cape Canaveralin lentotukikohdassa Floridassa. Alustaa käytettiin Jupiter-A-, Jupiter-C-, PGM-19 Jupiter-, Juno I-, PGM-11 Redstone-, Juno II-, Redstone MRLV -rakettien laukaisuihin.


title: Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 5

text:
LC-5 -laukaisualustan rakennustyöt käynnistyivät vuonna 1954. Alustalta laukaistiin käyttönsä aikana muun muassa Ham-simpanssin avaruuteen vienyt Mercury-Redstone 2-lento, sekä ensimmäisen yhdysvaltalaisen astronautin suborbitaali Mercury-Redstone 3-laukaisu, sekä Gus Grissomin suborbitaali Mercury-Redstone 4-lento.
Alustan käyttö päättyi Grissomin Mercury-Redstone 4 -lentoon, ja se museoitiin vuoden 1964 tammikuussa. LC-5:lle pystytettiin muistomerkiksi Redstone-raketti. Alustan betonisessa suojabunkkerissa on edelleen jäljellä Mercury-ohjelmassa käytettyä tekniikkaa.


title: Jon Øivind Ness

text: Jon Øivind Ness (s. 1968 Bærum) on norjalainen säveltäjä. Hän aloitti lapsena klarinetin-, kitaran-, nokkahuilun- ja viulunsoiton. Myöhemmin hän opiskeli kitaransoittoa Jan Birger Danielsenin johdolla Norjan musiikkiakatemiassa Oslossa (1987–88). Siellä hän opiskeli myös sävellystä Bjørn Krusen, Ragnar Søderlindin, Olav Anton Thommessenin ja Lasse Thoresenin johdolla vuosina 1989–95.


title: Jon Øivind Ness

text: Nessin musiikkia on esitetty Norjan lisäksi myös Australiassa, Kanadassa, Tanskassa, Virossa, Suomessa, Ranskassa, Saksassa, Islannissa, Malesiassa, Puolassa, Ruotsissa, Sveitsissä, Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa.


title: Krepost Sveaborgin merilinnoitteet

text:
Krepost Sveaborgin merilinnoitteet olivat joukko Helsingin maa- ja merilinnoitukseen, eli Krepost Sveaborgiin kuuluneita linnoitteita. Meririntamaan kuuluivat kahdessa, sekä yhteensä 37 numeroitua tukikohtaa Helsingin ympäristössä nykyisten Espoon, Helsingin ja Vantaan kuntien alueilla.
Meririntama koostui Helsinginniemen ympäristön saarille rakennetuista kahteen sisäkkäiseen puolustuslinjaan jaetuista linnoitteista.


title: Krepost Sveaborgin merilinnoitteet

text: Harmajan tukikohdan aseistuksena oli neljä 152 millimetrin Canet-tykkiä. Saaren tykkiaseman rintavarustuksen sisällä oli kolme kellaritilaa. Harmajalle rakenettiin myöhemmin toisen maailmansodan aikana IT-patteri laitteistoineen. Saaren asemista neljän tykin patteri ja tähystystorni ovat suojeltuja.


title: Krepost Sveaborgin merilinnoitteet

text: Isosaaren tukikohdan aseistuksena oli kolme tykkipatteria, joiden varustukseen kuului yhteensä kahdeksan 254 millimetrin Durlacher-tykkiä kahdessa patterissa ja neljä 152 millimetrin Canet-tykkiä kolmannessa patterissa. Tukikohdan tykkiasemien rintasuojiin on rakennettu kellaritiloja. Saarella sijaitsee myös voima-asema, kaksi valonheitinasemaa, sekä kaksi betonista tähystystornia.


title: Krepost Sveaborgin merilinnoitteet

text: Katajaluodon tukikohdan aseistuksena oli neljän 254 millimetrin Durlacher-tykin patteri. Tukikohdan tykkiaseman rintasuojaan on rakennettu kellaritila, minkä lisäksi saarella sijaitsee myös kaksi voima-asemaa, valonheitinasema, sekä betoninen tähystystorni.


title: Krepost Sveaborgin merilinnoitteet

text: Kuivasaarella sijaitsi kolmiosainen valonheitinkokonaisuus, johon kuului betoninen tähystystorni, voima-asema, valonheittimen siirtorata, sekä itse valonheitin. Valonheitinkokonaisuus on nykyisin suojeltu muinaismuistolain nojalla.


title: Krepost Sveaborgin merilinnoitteet

text: Miessaaren tukikohdan aseistuksena oli neljän 152 millimetrin Canet-tykin patteri. Tukikohdan tykkiaseman rintasuojaan on rakennettu kellaritila, jossa oli ammus-, keskus- ja hissitilojen lisäksi puhelinkeskus ja konehuone. Saarella sijaitsee myös kolmikerroksinen kallioon louhittu miehistön suojatila, valonheitinasema ja kolmihuoneinen kallioon louhittu keskuskasematti.


title: Krepost Sveaborgin merilinnoitteet

text: Pihlajasaaren tukikohdan aseistuksena oli neljän tykin hajasijoitettu patteri. Patteri on ainut laatuaan aikakaudeltaan Helsingin linnoituksessa. Saarella sijaitsee myös kallioon louhittu betonirakenteinen miehistön- ja ammussuoja.


title: Krepost Sveaborgin merilinnoitteet

text: Rysäkarin tukikohdan aseistuksena oli neljän 254 millimetrin Durlacher-tykin patteri, jonka rakentamisessa on huomoitu maaston korkeuserot. Tukikohdan tykkiaseman rintasuojaan on rakennettu kellaritila, minkä lisäksi saarella sijaitsee myös kaksi betonirakenteista mittaustornia, kaksikerroksinen panssaritorni ja betonirakenteinen valonheitinasema.


title: Krepost Sveaborgin merilinnoitteet

text: Santahaminan itäniemen tukikohdan aseistuksena oli kaksi tykkipatteria, joiden varustukseen kuului yhteensä neljä 75 millimetrin tykkiä ja neljä 152 millimetrin Canet-tykkiä. Neljän 75 millimetrin tykin patterissa ammus- ja miehistötilat sijaitsevat tykkien välissä. Neljän Canet-tykin pattereissa ei ole kellaritiloja.


title: Krepost Sveaborgin merilinnoitteet

text: Itä-Villingin tukikohdan aseistuksena oli neljän 254 millimetrin Durlacher-tykin patteri. Tukikohdan tykkiaseman rintasuojaan on rakennettu kellaritila, minkä lisäksi saarella sijaitsee myös kolmiosainen valonheitinkokonaisuus, johon kuuluvat kallioon louhittu voima-asema, valonheittimen siirtorata ja valonheitinasema. Saarella on tämän lisäksi kallioon louhittu kaksihuoneinen varastotila.


title: Krepost Sveaborgin merilinnoitteet

text: Vuosaaren Skatanniemen tukikohdan aseistuksena oli neljän 152 millimetrin Canet-tykin patteri.


title: Forever (televisiosarja)

text: Forever on yhdysvaltalainen Matt Millerin luoma rikosdraamasarja. Sen esittäminen aloitettiin ABC-kanavalla 22. syyskuuta 2014. Toukokuussa 2015 "ABC" ilmoitti lopettavansa sarjan ensimmäisen kauden jälkeen.


title: Forever (televisiosarja)

text: Tohtori Henry Morgan (Ioan Gruffudd) on New York Cityn kuolinsyyntutkija, joka poliisitapausten lomassa tutkii kuolemaa, selvittääkseen ratkaisun omaan kuolemattomuuteensa. Morganin ensimmäinen kuolema tapahtui 200 vuotta sitten hänen toimiessaan lääkärinä sukunsa laivalla, jolla kuljetettiin orjia Afrikasta. Siitä lähtien hän katoaa joka kerta kuoltuaan ja palaa alastomana veteen. Morgan ei ikäänny ja hänen ajan kuluessa saamansa tieto hämmästyttää muita. Hän työskentelee NYPD:lle oikeuslääkärinä ja toimii etsivä Jo Martinezin (Alana de la Garza) parina.


title: Forever (televisiosarja)

text: Tapahtumat Henry Morganin menneisyydestä näytetään sarjan kuluessa takaumina. Morgan on kasvattanut pojan, Aben (Judd Hirsch), joka on sarjan nykyhetkessä noin 65-vuotias. He omistavat yhdessä antiikkiliikkeen. Abe on sarjan alussa ainoa, joka tietää Morganin kuolemattomuudesta.


title: Forever (televisiosarja)

text: Vastaanotto sarjan katsojien puolesta oli hyvä, mutta katsojaluvut eivät olleet kovin korkealla. Rotten Tomatoes antoi sarjalle arvosanaksi 57% ja Metacritic 54/100 pistettä. Sosiaalisessa mediassa sarjan fanit ovat nousseet tukemaan Foreverin jatkamista muilla kanavilla. Heinäkuussa 2015 Miller lähetti Twitter viestin kertoen ettei  Warner Bros ole löytänyt halukasta studiota jatkamaan sarjaa.


title: Forever (televisiosarja)

text: Pete Hamill julkaisi vuonna 2003 novelliin nimellä "Forever", jonka tarinassa on samoja piirteitä kuin "ABC":n televisiosarjassa. Novellissa iiriläinen päähenkilö saa lahjaksi kuolemattomuuden, mutta hänen on pysyttävä Manhattanin alueella tai menettää sen. 21. toukokuuta 2014 RadicalMedia pyysi virallisesti kirjeitse Warner Brosia muuttamaan televisiosarjan nimeä. Syyskuussa 2014 Hamill sanoi, ettei ole suunnitellut oikeustoimia.


title: UMF Tindastóll

text: Ungmennafélag Tindastóll on monilajinen urheiluseura Sauðárkrókurista, Islannista. Vuonna 1907 perustettu seura pelaa koripallossa Islannin pääsarjassa.


title: UMF Tindastóll

text: Tindastóll on voittanut muun muassa Islannin pääsarjan hopeaa vuonna 2015 ja Islannin cupin hopeaa vuonna 2000.


title: UMF Tindastóll

text: Kaudella 2015–2016 seuran miesten edustusjoukkuetta valmensi hetken suomalainen Pieti Poikola apunaan toinen suomalaisvalmentaja Harri Mannonen.


title: Björkqvistin puisto

text: Björkqvistin puisto sijaitsee Upan kaupunginosassa Seinäjoen kantakaupungin alueella. Puisto sijaitsee Pajuluoman rannalla palvelutalojen ja kerrostalojen välisellä alueella. Puisto on suunniteltu erityisesti seniori-ikäisiä kaupunkeja huomioiden mm. varjostavien köynnösrakenteiden ja penkkien avulla. Björkqvistin puistoon on istutettu noin 60 erilaista kasvilajia.


title: Revaz Mindorašvili

text: Revaz Mindorašvili (, s. 1. heinäkuuta 1976 Kolagi, Gurdžaanin piirikunta, Kakheti) on georgialainen vapaapainin olympiavoittaja, maailman- ja Euroopan-mestari. Hän sai kaikki arvokisamitalinsa sarjassa 84 kg.


title: Revaz Mindorašvili

text: Mindorašvili voitti olympiakultaa Pekingissä 2008 kukistettuaan 84-kiloisten loppuottelussa Tadžikistanin Jusup Abdusalomovin jaksoin 2–1. Hän voitti maailmanmestaruuden Budapestissa 2005 lyötyään loppuottelussa kuubalaisen Yoel Romeron. Hän sai MM-hopeaa Kantonissa 2006 ja MM-pronssia New Yorkissa 2003 sekä sijoittui kuudenneksi 2002 (84 kg) ja seitsemänneksi 2001 (76 kg). Hän saavutti EM-kilpailuissa kultaa 84-kiloisissa 2003, hopeaa 2004 ja 2008, pronssia 2002 sekä sijoittui viidenneksi 2005 (84 kg) ja kahdeksanneksi 2001 (76 kg).


title: Jouppilanranta

text: Jouppilanranta sijaitsee Jouppilan kaupunginosassa Seinäjoella. Puisto sijaitsee Seinäjoen länsirannalla muodostaen puistokokonaisuuden. Puistokokonaisuus rajautuu Kirkkokatuun ja Suupohjantien väliselle alueelle. Puisto sijaitsee ammattikorkeakoulun rannassa ja alueella on käytetty runsaasti kiveyksiä, puita ja pensaita.