title: Tenedos (saari)

text: Varhaisista ajoista saakka, ilmeisesti jo pronssikauden lopulla, Tenedosessa palvottiin ennen kaikkea Apollon Smintheusta, jonka uskottiin sekä lähettävän kulkutauteja että suojelevan niiltä. Apollon yhteys Tenedokseen ilmenee myös Iliaan ensimmäisestä kirjasta, jonka mukaan pappi kutsui Apollonia sanoen:


title: Tenedos (saari)

text: Perimätiedon mukaan Tenedoksessa olisi muinaisina aikoina uhrattu ihmisiä, etupäässä lapsia, mutta nykyisin kertomuksia ihmisuhreista pidetään myyttisinä. Saarella palvottiin Paleomon-nimistä sankaria, jonka kulttiin uhrit on liitetty. Tenedoksessa tiedetään kyllä uhratun vastasyntyneitä koturniin puettuja vasikoita, kun lehmää oli kohdeltu kuin synnyttävää naista. Sen jälkeen vasikan tappanut henkilö karkotettiin merelle. Harold Willoughbyn mukaan tämä tapa johtui siitä, että vasikan uskottiin olevan jumalan rituaalinen inkarnaatio.


title: Tenedos (saari)

text: Ensimmäiset rahat, joissa oli kreikankielistä tekstiä, lyötiin Tenedoksessa ja Lesboksessa. Niihin lyötiin rypäleterttujen ja viiniastioiden kuten amoforien ja kantharosten kuvia. Kaikkein varhaisimmissa rahoissa oli toisella puolella miehen ja naisen pään kuva. Varhaiset rahat olivat hopeaa, ja niissä oli kaksipäisen kirveen kuva. Tämän on selitetty symboloineen Tenedoksessa voimassa ollutta lakia, jonka mukaan aviorikokseen syyllistyneet oli mestattava. Todennäköisemmin kyseessä kuitenkin oli joko uskonnollinen symboli tai rahan liikkeeseenlaskijan sinetti.


title: Tenedos (saari)

text: Arkeologiset löydöt, varsinkin hyvin varustetut haudat todistavat Tenedoksen vauraudesta sekä arkaaisena että klassisena kautena. Suuret säiliöt viittaavat siihen, että saarella viljeltiin viiniköynnöstä ja oliivipuuta. Niitä käytettiin myös kuolleiden lasten hautaamiseen. Viimeistään 300-luvulla eaa. viinirypäleet ja viini olivat saaneet huomattavan taloudellisen merkityksen. Ilmeisesti viini oli Tenedoksen tärkein vientituote. Ajan kirjalliset lähteet kertovat, että viljelyskelpoista maata ei ollut riittävästi, mikä viittaa siihen, että saarelle oli asettunut lyhyessä ajassa runsaasti muualta tullutta väestöä. Saarelaiset joutuivat riitoihin naapurisaaren Sigeumin asukkaiden kanssa, mutta sovittelijaksi saatiin korinttilainen Periander.


title: Tenedos (saari)

text: Joidenkin lähteiden mukaan filosofi Thales kuoli Tenedoksessa. Tähtitieteilijä Kleostratos eli ja vaikutti Tenedoksessa, mutta ei tiedetä, tapasiko hän koskaan Thalesta. Kleostratus on yksi Kreikan tähtitieteen perustajista, joka oli perehtynyt babylonialaisten tietämykseen ja sai siitä vaikutteita.


title: Tenedos (saari)

text: Ateenalla oli laivastotukikohta saarella 400- ja 300-luvuilla eaa. Demosthenes mainitsi, että Apollodoros, erästä laivaa komentanut trierarkki, ehdotti, että laivan olisi pitänyt poiketa Tenedokseen ostamaan ruokaa, minkä jälkeen hän olisi voinut luovuttaa päällikkyyden Polykleelle. Vuonna 493 eaa. persialaiset valloittivat Tenedoksen ja joukon muita kreikkalaisten asuttamia saaria mutta noin vuonna 450 eaa. Ateena ilmeisesti perusti sinne entistä voimakkaamman tukikohdan. Ksenofonin mukaan spartalaiset hyökkäsivät saareen vuonna 389 eaa., mutta Ateenan laivasto voitti heidät, kun he kaksi vuotta myöhemmin yrittivät samaa uudestaan.


title: Tenedos (saari)

text:
Saaren maaperä ei soveltunut laajamittaiseen laiduntamiseen tai maanviljelykseen. Paikallisista rypäleistä ja viineistä on mainintoja piirtokirjoituksissa ja rahoissa, mutta ei esimerkiksi Pliniuksen ja hänen aikalaistensa teoksista. Lisäksi siellä tuotettiin meiramia eli oreganoa, joka oli yksi kreikkalaisessa keittiössä käytetyistä mausteista. Useimmat sekä välttämättömyys- että ylellisyyshyödykkeistä olivat tuontitavaraa.
oihin liit


title: Tenedos (saari)

text: Aristoteles kirjoitti "Politiikka" -teoksessaan lyhyesti Tenedoksen yhteiskunnallisesta ja poliittisesta rakenteesta. Hän mainitsi, että huomattavan suuri osa saaren väestöstä työskenteli lauttaliikenteeseen liittyvissä tehtävissä, mahdollisesti jopa satoja henkilöitä saaren vain muutamaan tuhanteen nousseesta väestöstä. Ei kuitenkaan tiedetä, oliko Tenedoksessa koskaan vallalla samankaltainen demokraattinen valtiomuoto kuin Ateenassa.


title: Tenedos (saari)

text: Tenedoksessa aviorikokseen syyllistyneitä rangaistiin katkaisemalla heidän kaulansa kirveellä. Pausanias mainitsi, että muutamat yleiset kreikkalaiset sananparret viittasivat tenedoslaisten tapoihin. Sanonta ”Hän on mies Tenedoksesta” viittasi ehdottoman rehelliseen henkilöön, ja ”leikkaaminen tenedoslaisella kirveellä” merkitsi ehdotonta ja lopullista kieltävää vastausta. Lykofron toisella vuosisadalla eaa. viittasi Melikertes-jumalaan ”vauvojen tappajana”.


title: Tenedos (saari)

text: Makedonian kuningas Filippos II, Aleksanteri Suuren isä, lähetti hallituskaudellaan saarelle sotajoukkoja taistelemaan Persian laivastoa vastaan. Muiden Egeanmeren saarten tavoin myös Tenedos nousi tällöin kapinaan Persia vastaan, joka oli sillä välin vallannut saaren uudestaan.


title: Tenedos (saari)

text: Aleksanteri Suuren sotiessa Persiaa vastaan persialainen sotapäällikkö Farnabazos hyökkäsi Tenedokseen sadan laivan voimin ja valtasikin sen, kun Aleksanteri ei ehtinyt lähettää laivastoa ajoissa puolustamaan saarta. Saaren muurit purettiin ja asukkaiden oli uudelleen hyväksyttävä Persian kuningas Dareios I:n kanssa aikoinaan tehty Antalkidaan rauhansopimus. Myöhemmin Aleksanterin sotapäällikkö Hegelokhos Makedonialainen valtasi saaren persialaisilta. Aleksanteri teki saarelaisten kanssa liiton rajoittaakseen Persian mahtia merellä. Hän myös otti armeijaansa ja laivastoonsa mukaan 3000 tenedoslaista kauppiasta ja soutajaa.


title: Tenedos (saari)

text: Hellenistisenä aikana Tenedoksessa palvottiin myös egyptiläistä Isis-jumalatarta. Hänen yhdistettiin läheisesti aurinkoon, mihin hänestä käytetyt lisänimetkin viittaavat.


title: Tenedos (saari)

text: Kun roomalaiset olivat vallanneet Kreikan, myös Tenedos tuli pian heidän hallintaansa. Saaresta tuli osa Rooman valtakuntaa vuonna 133 eaa., kun Pergamonin kuningas Attalos III testamentilaan luovutti valtakuntansa roomalaisille. Roomalaiset rakensivat Dardanellien salmelle uuden sataman nimeltä Alexandreia Troas. Sen vuoksi Tenedos menetti entisen merkityksensä ja alkoi rappeutua. Vergilius totesi "Aeneis"-teoksessaan, että sen satama oli autio eivätkä laivat voineet enää hänen aikanaan ankkuroitua lahteen. Saaren viiniviljelyksetkin oli ilmeisesti hylätty. Oliivien viljelys ja oliiviöljyn valmistus mahdollisesti jatkuivat, mutta todennäköisesti niitäkään ei riittänyt vientiin. Arkeologisten todisteiden mukaan asutusta oli etupäässä kaupungissa sekä vain muutamissa paikoissa maaseudulla.


title: Tenedos (saari)

text: Strabonin mukaan Tenedoksen asukkaat olivat Kyknoksen kautta sukua Korintin seudulla sijainneen Tenean asukkaiden kanssa.


title: Tenedos (saari)

text: Ciceron mukaan kreikkalaiset palvoivat monia jumalaksi korotettuja ihmisiä. Tenedoksessa tällaiseen asemaan oli korotettu Tenes. Hän mainitsi myös, että Teneksen kunniaksi saarelle oli rakennettu temppeli, ja että saarella vallitsi ankara oikeusjärjestelmä.


title: Tenedos (saari)

text: Kolmannen Mithridateen sodan aikana noin 73 eaa. Tenedoksen luona käytiin suuri meritaistelu roomalaisen sotapäällikkö Luculluksen ja Pontoksen kuningas Mithridates VI:n laivaston välillä, jota komensi Neoptolemus. Tämä Tenedoksen taistelu päättyi roomalaisten täydelliseen voittoon. Noin vuosina 81–75 eaa. Kilikian kuvernööri Gaius Dolabellan lähetti saarelle Varreksen, joka ryösti sieltä Teneen patsaan ja jokin verran rahaa. Vuoteen 6 eaa. mennessä manterelle perustettu satama oli käynyt vähemmän hyödylliseksi, ja Tenedos alkoi saada entistä merkitystään takaisin. Dion Krysostomoksen ja Plutarkhoksen mukaan Tenedos oli vuoden 100 jKr. aikoihin kuuluisa saviastioistaan. Rooman suojeluksessa Tenedoksessa alettiin jälleen lyödä rahaa yli sadan vuoden tauon jälkeen. Rahat olivat vanhan mallin mukaisia, mutta niihin lyödyt kuvat olivat yksityiskohtaisempia ja tarkempia.


title: Tenedos (saari)

text: Kun Konstantinopoli 300-luvulla tuli yhdeksi Rooman valtakunnan tärkeimmistä kaupungeista ja lopulta Itä-Rooman keisarikunnan pääkaupungiksi, Tenedos sai huomattavan merkityksen kauppapaikkana. Keisari Justinianus I:n määräyksestä saarelle rakennettiin suuri viljavarasto, ja Tenedoksen ja Konstantinopolin välillä aloitettiin säännöllinen lauttaliikenne. Viljaa Egyptistä Konstantinopoliin kuljettaneet laivat pysähtyivät Tenedoksessa, jos sää ei ollut suotuisa. Satamakaupunkia lukuun ottamatta saari lienee kuitenkin ollut harvaan asuttu. Siellä oli viinitiloja, hedelmätarjoja ja viljapeltoa, jotka aika ajoin hylättiin levottomuuksien vuoksi.


title: Tenedos (saari)

text: Ortodoksinen kirkko teki Tenedoksesta oman hiippakuntansa, joka 800-luvulta lähtien oli Mytilinin metropoliitan alainen, mutta sai 1300-luvun alussa oman metropoliittansa. Tenedos oli siihen aikaan osa Bysantin valtakuntaan, mutta sen sijainnin vuoksi sitä tavoittelivat myös Venetsia Genova ja Osmanien valtakunta. Sodissa, joita heikentynyt Bysantti joutui toistuvasti käymään Genovaa ja Venestiaa vastaan kauppareittien hallinnasta, Tenedos sai keskeisen strategisen merkityksen. Vuonna 1304 genovalainen seikkailija Andrea Morisco, jolle Bysantin keisari Andronikos III oli myöntänyt amiraalin arvon, valtasi Tenedoksen. Kun poliittinen jännitys Bysantissa vuosien 1352–1357 sisällissodan edellä kiristyi, venetsialaiset tarjosivat vuonna 1350 Johannes V Palaiologokselle 20 000 dukaattia siitä, että olisivat saaneet Tenedoksen valvontaansa. Kun Johannes V sitten sisällissodan aikana vangittiin, Johannes VI Kantakuzenos määräsi Tenedoksen hänen karkotuspaikakseen.


title: Tenedos (saari)

text: Johannes V väitti lopulta voittaneensa sisällissodan, mutta velkaantui samalla suuresti, etupäässä venetsialaisille. Kesällä 1369 Johannes V purjehti Venetsiaan ja tarjoutui myymään Tenedoksen venetsialaisille 25 000 dukaatin hinnasta edellyttäen, että saisi takaisin myös omat kruununjalokivensä. Hänen poikansa Andronikos IV Palaiologos, joka toimi Konstantinpolissa sijaishallitsijana, kuitenkin hylkäsi sopimuksen, mahdollisesti genovalaisten painostuksen vuoksi. Andronikos yritti saada isänsä luopumaan kaupasta, mutta ei onnistunut. Vuonna 1376 Johannes V myi saaren Venetsialle aiemmin alustavasti sovituin ehdoin. Tämä oli Galatan genovalaisille suuri järkytys. Genovalaiset auttoivat vangittua Andronikosta pakenemaan ja syrjäyttämään isänsä. Palkkioksi avusta Andrikos luovutti Tenedoksen genovalaisille. Saarella toiminut varuskunta ei kuitenkaan hyväksynyt sopimusta, vaan luovutti saaren hallinnan venetsialaisille.


title: Tenedos (saari)

text: Venetsialaiset perustivat saarelle tukikohdan, mikä suuresti kiristi Bysantin, Genovan ja Venetsian välejä. Torinon rauhansopimuksen mukaan, joka vuonna 1381 lopetti Venetsian ja Genovan välisen Chioggian sodan, Venetsian oli luovutettava saari Savoijijin hallitsija Amadeolle, mutta genovalaisten oli kustannettava linnoitusten purkaminen saarelta. Rauhansopimuksen mukaan venetsialaisten oli hävitettävä saarelta kaikki linnat, muurit, puolustuslaitteet, talot ja asumukset niin perusteellisesti maan tasalle, ettei niitä enää koskaan voitu jälleenrakentaa tai asuttaa uudestaan. Saaren kreikkalaisväestö ei ollut osallistunut neuvotteluihin, mutta sille luvattiin maksaa korvauksia siitä, että se karkotettiin. Tenedoksen käskynhaltija Zanachi Mudazzo kieltäytyi evakuoimasta saarta, ja Venetsian doge Antonio Venier esitti vastalauseensa. Venetsian senaattorit vahvistivat sopimuksen uudestaan ehdotettuaan ensin saaren palauttamista Bysantille, mitä Genova ei voinut hyväksyä. Vuoden 1383 lopulla saaren koko väestö, lähes 4000 henkeä, siirrettiin Euboiaan ja Kreetaan. Saaren tyhjilleen jääneet rakennukset hävitettiin.


title: Tenedos (saari)

text: Venetsialaiset vartioivat mustasukkaisesti niitä oikeuksia, jotka Torinon rauhansopimus jätti heille Tenedoksen suhteen. Rodoksen ritarien suurmestari halusi vuonna 1405 rakentaa sinne linnoituksen ritarien kustannuksella, mutta venetsialaiset eivät sitä sallineet. Saari pysyi suurimmaksi osaksi asumattomana vuosikymmeniä. Kun Ruy Gonzáles de Clavijo kävi siellä vuonna 1403, hän totesi, että se oli Trinon rauhansopimuksen jäljiltä edelleen asumaton.


title: Tenedos (saari)

text:
Ensimmäinen meritaistelu Venetsian ja nousevan osmanien valtakunnan laivastojen välillä käytiin Gallipolissa 29. toukokuuta 1416. Venetsian laivaston päällikkö Pietro Lordean voitti, karkotti lähistöltä kaikki turkkilaiset ja nousi maihin Tenedoksessa, jossa hän surmasi kaikki ei-turkkilaiset vangit, jotka olivat vapaaehtoisesti liittyneet Turkin puolelle. Vuonna 1419 sulttaani Mehmed I teki venetsian kanssa rauhansopimuksen, jonka mukaan Tenedos oli rajana, jonka toiselle puolelle Turkin laivasto ei saanut edetä. Kun espanjalainen Pedro Tafur kävi saarella, hän totesi, että se oli suurimmaksi osaksi autio, siellä oli runsaasti kaniineja, sen viinitarhat olivat rappeutuneet, mutta satama oli pidetty hyvässä kunnossa. Hän mainitsi myös turkkilaisten usein hyökänneen satamaan. Vuonna 1453 venetsialaisen sotalaivan komentaja Giacomo Loredan tarkkaili Tenedoksesta käsin Turkin laivastoa sen ollessa matkalla Konstantinopoliin, joka tällöin viimeisen kerran yritti puolustautua turkkilaisten hyökkäystä vastaan.
Sulttaani Mehmed II miehitti Tenedoksen vuonna 1455, kaksi vuotta sen jälkeen kun hän oli valloittanut Konstantinopolin ja tehnyt siten lopun Itä-Rooman keisarikunnasta. Siitä tuli ensimmäinen Egeanmeren saari, jonka osmanit saivat valtaansa. Silloin saari oli kuitenkin lähes 75 vuotta aikaisemmin pakolla suoritetun evakuoinnin jäljiltä edelleen autiona. Mehmed II jälleenrakensi saaren linnoituksen. Hänen hallitessaan osmanien laivasto käytti sitä huoltotukikohtana. Kun venetsialaiset ymmärsivät saaren strategisen merkityksen, he yrittivät vallata sen. Vuonna 1464 Giacopo Loredano onnistuikin valtaamaan sen Venetsialle, mutta jo samana vuonna osmanien amiraali Mahmud Pašša valtasi sen takaisin.


title: Tenedos (saari)

text: Osmanien valtakaudella saari asutettiin jälleen, ja asukkaita sinne houkuteltiin myöntämällä heille verovapaus. Osmanien laivaston amiraali ja kartografi Piri Reisin vuonna 1521 valmistuneessa teoksessa "Kitab-i-Bahriye" on hänen laatimansa kartta rannikosta ja sen läheisyydessä olevista saarista, Tenedos mukaan luettuna. Hän mainitsi, että Smyrnasta pohjoiseen, Darnanelleille matkalla olleet laivat tavallisesti kulkivat saaren ja manteren välisen seitsemän mailin levyisen salmen kautta.


title: Tenedos (saari)

text: Venetsialainen Tommaso Morosini komensi 23 laivaa, jotka 20. maaliskuuta 1646 lähtivät Kreetasta määränpäänään Istanbul. Ne pysähtyivät Tenedoksen luona, mutta miehistö ei pystynyt nousemaan maihin, kun laivoja ammuttiin niin, että monet miehistön jäsenet saivat surmansa. Vuonna 1654 turkkilainen meriupseeri Hozam Alin nousi saarella maihin ja johti Turkin joukkojen meritaistelua venetsialaisia vastaan. Turkkilaiset voittivat tämän ensimmäisen Dardanellien taistelun, josta tuli ensimmäinen neljän taistelun sarjassa. Kun alueella oli vuonna 1656 jälleen taistelu, venetsialainen Barbaro Badoer valtasi saaren 8. heinäkuuta. Tämä osmanien häviö heikensi silloin 16-vuotiaan Mehmed IV:n asemaa, kun taas suurvisiiri Köprülü Mehmed Paššan asema vahvistui. Vuonna 1657 Dardanellien läpi purjehti suuri osmanien laivasto, joka mursi venetsialaisten rakentaman sulun tarkoituksenaan vallata Tenedos takaisin, minkä venetsialaiset kuitenkin onnistuivat estämään. Heinäkuussa 1657 pašša päätti murtaa venetsialaisten sulun ja vallata alueen takaisin. Venetsialaiset olivat keskenäänkin eri mieltä siitä, oliko Tenedosta ja Lemnosta puolustettava vai voitiinko ne luovuttaa osmaneille. Kiista päättyi vasta, kun pašša 31. elokuuta 1657 valloitti Tenodoksen neljännessä ja viimeisessä Dardanellien taisteluista.


title: Tenedos (saari)

text: Voiton jälkeen suurvisiiri Köprülü Mehmed Pašša kävi saarella ja valvoi sen jälleen rakentamista, minkä aikana hän pani alulle myös hänen mukaansa nimensä saaneen moskeijan rakennustyöt. Moskeijan perustamiskirjan mukaan se rakennettiin aikaisemman, venetsialaismiehityksen aikana tuhoutuneen "Mıhçı" -nimisen moskeijan paikalle. Ennen kuin Köprülü syyskuussa 1661 kuoli, hän oli rakennuttanut saarelle kahvilan, leipomon, 84 kauppaa ja yhdeksän myllyä, kaksi moskeijaa, koulun, majatalon matkustajia varten, tallin ja kylpylän.


title: Tenedos (saari)

text: Kaniineja, joihin Tafur oli 250 vuotta aikaisemmin kiinnittänyt huomiota, oli saarella runsaasti vielä 1600-luvun puolivälissä. Saarella 1600-luvulla vallinnut sekasorto johti usein siihen, että siemenviljastakin oli puutetta.


title: Tenedos (saari)

text: Seurauksena tappioista, jotka osmanit Mehmed IV:n hallitsijakauden lopulla kärsivät Rumeliassa, suurvisiiri Sarı Süleyman Paššan aikana, Tenedoksessa olleet sotajoukot nousivat vuonna 1687 kapinaan, johon osallistui myös Rumeliassa taistelleista joukoista. Näiden laajalle levinneiden kapinoiden vuoksi sekä sulttaani että suurvisiiri joutuivat eroamaan jo saman vuoden aikana.


title: Tenedos (saari)

text: Vuonna 1691 venetsialaiset liittolaisineen perustivat sotaneuvoston suunnittelmaan Tenedoksen valloittamista. Neuvosto kokoontui säännöllisesti Venetsian laivaston komentaja Domenico Mocenigon laivassa. Siihen aikaan saarella ei ollut muita asukkaita kuin linnoituksen väki. Mocenigo arvioi heitä olevan noin 300 ja että linnoitus olisi heikosti aseistettu. Sotaneuvosto kokoontui 17. heinäkuuta 1691 laivassa lähellä Tenedosta ja päätti vallata sen, sillä heidän arvionsa mukaan se olisi maineestaan huolimatta ollut heikosti puolustettu. Ensin he päättivät ottaa asiasta selvää. Seuraavassa kokouksessaan kuusi päivää myöhemmin he kuulivat vangituilta orgilta, että turkkilaisessa varuskunnassa oli noin 3000 miestä, jotka olivat kaivaneet juoksuhautoja ja vahvistaneet puolustusta. Suunnitelma saaren valtaamiseksi hylättiin. Vuonna 1697 venetsialaiset kuitenkin yrittivät vielä kerran tuloksetta valla Tenedoksen.


title: Tenedos (saari)

text: Osmanien Turkki, Venetsia ja joukko muita Euroopan valtiota allekirjoitti 26. tammikuuta 1699 Karlowitzin rauhansopimuksen, jonka yhteydessä osmanit ensimmäisen kerran joutuivat kosketukseen Euroopan valtavirran diplomatian kanssa. Venetsian senaatti lähetti edustajansa Soranzon Tenedoksen kautta Istanbuliin. Saarella häntä tervehdittiin kuninkaallisin kunnianosoituksin tykinlaukauksineen, ja juhlallisuuksiin osallitui myös saaren pašša.


title: Tenedos (saari)

text: Osmanien klassisella kaudella saari oli kadiluk. Osmanit rakensivat sinne moskeijoita, suihkulähteitä, kylpylöitä ja madrasan. He omaksuivat myös bysanttilaisten tavan käyttää saaria valtiollisten vankien karkotuspaikkana. Tenedokseen karkotettiin muun muassa Konstantinos Mourouzis ja Halil Hamid Pašša. Vuonna 1633 ortodoksisen kirkon Aleppon metropoliitta Cyril Contari nimitettiin patriarkaksi hänen luvattuaan maksaa keskushallitukselle 50 000 dollaria. Koska hän ei kyennyt näin suurta summaa maksamaanm hänet karkotettiin joksikin ajaksi Tenedokseen.


title: Tenedos (saari)

text: Vuonna 1807, Venäjän–Turkin sodan aikana, Venäjän ja Britannian laivastot yhdessä valtasivat saaren. Venäläiset käyttivät sitä sotilastukikohtanaan voittaakseen Dardanellien ja Athoksen taistelut, mutta vetäytyivät sieltä tehtyään Korkean portin kanssa aseleposopimuksen. Lyhytaikaisuudestaan huolimatta venäläismiehitys oli kuitenkin saaren kannalta tuhoisa. Kaupunki poltettiin, satama lähes täytettiin ja melkein kaikki rakennukset hävitettiin. Saarelaiset pakenivat ja Tenedos autiotui jälleen kerran.


title: Tenedos (saari)

text: Vuonna 1822 Kreikan vapaussodan aikana vallankumoukselliset päätivät hyökätä osmanien laivastoa vastaan ja polttaa yhden sen laivoista Tenedoksen edustalla. Tapaus rohkaisi suuresti Kreikan vapaustaistelijoita ja herätti huomiota kaikkialla Euroopassa. Saaren metsät tuhoutuivat sodassa.


title: Tenedos (saari)

text: 1800-luvulla viinin tuotanto saarella pysyi kannattavana liiketoimintana, kun taas vehnän vuotuinen tuotanto tyydytti paikallisen tarpeen vain kolmeksi kuukaudeksi vuodessa. Viinin ohella saaren ainoa vientituote oli pieni määrä villaa. Saarelle yritettiin 1800-luvulla istuttaa myös päärynä-, viikuna- ja mulperipuita. Vähäisessä määrin siellä oli jo aikaisemmin viljelty hedelmiä, varsinkin viikunoita.


title: Tenedos (saari)

text: Vuoden 1852 tanzimat-laki organisoi Turkin saarten hallinnon uudelleen, ja Tenedos tuli osaksi Bosje Adassin (Bozcaadan) sancakia, joka kuului Saariston (Archhipelagon) vilajettiin (Vilayet Jazaǐri). Vuonna 1854 saaressa oli noin 4000 asukasta, joista noin kolmasosa oli turkkilaisia. Siellä toimi kreikkalainen koulu, jossa oli noin 200 oppilasta.


title: Tenedos (saari)

text: Heinäkuussa 1874 saarella sattui tuhoisa tulipalo. Vuonna 1876 saarelle perustettiin siellä ennestään toimineiden koulujen lisäksi keskikoulu, jossa oli 22 oppilasta ja jossa opetettiin turkkia, arabiaa ja persiaa. Vuonna 1878 saarella asui 2015 miespuolista henkilöä, joista noin neljäsosa oli muslimeja, ja siellä oli noin 800 taloa. Siellä oli myös Turkin tykistön varuskunta sekä Itävallan ja Ranskan varakonsulaatit.


title: Tenedos (saari)

text: 1900-luvun alussa saarella, joka edelleen kuului Turkkiin, oli noin 2000 asukasta, jota asuivat puutarhojen ympäröimissä puutaloissa. Satama suojasi laivoja ankarilta pohjoistuulilta. Britannialla oli siellä varakonsulaatti. Kaupunki toimi lennätinasemana, johon itävaltalainen laiva saapui joka toinen viikko. Vuonna 1906 kaupungin tuonti oli arvoltaan 17 950 liiraa ja vienti, joka koostui pääasiassa viinistä ja rypäleistä, 6 250 liiraa. Saarelle johti merenalaisia lennätinkaapeleita, joiden saaren puoleinen pää oli lähellä satamaa.


title: Tenedos (saari)

text: Ensimmäisessä Balkanin sodassa kreikkalaiset valtasivat Tenedoksen 20. lokakuuta 1912 ensimmäisenä Egeanmeren pohjoisosan saarista. Saaren turkkilainen väestönosa ei ollut mielissään kreikkalaishallinnosta. Valtaamalla saaren Kreikan laivasto rajoitti Turkin laivaston mahdollisuuksia liikkua Dardanelleilla. Saari oli Kreikan hallinnassa 12. marraskuuta 1922 saakka.


title: Tenedos (saari)

text: Neuvottelut Balkanin sodan lopettamiseksi alkoivat Lontoossa joulukuussa 1912, ja kiista Egeanmeren saarista oli jatkuva ongelma. Suurvalloista Saksa, Itävalta-Unkari ja Italia asettuivat Turkin puolelle tämän vaatiessa kaikkien Egeanmeren saarten palauttamista, kun taas Britannia ja Ranska tukivat Kreikan pyrkimyksiä saada ne kaikki hallintaansa. Koska Italia hallitsi joitakin seudulla avainasemassa olleita saaria, neuvottelut kariutuivat niin Lontoossa kuin myöhemmin Bukarestissakin. Marraskuussa 1913 Romania uhkasi ryhtyä yhdessä Kreikan kanssa sotatoimiin Turkkia vastaan pakottaakseen tään neuvotteluihin. Lopulta Saksa asettui Kreikan ja Britannian painostuksesta tukemaan sopimusta, jonka mukaan Turkille jäisivät Tenedos, Kastelorizo ja Imbros, mutta Kreikka saisi muut Egeanmeren saaret. Kreikka hyväksyi ehdotuksen, mutta Turkki hylkäsi vaatimuksen muiden Eganmeren saarten luovuttamisesta. Tehtyä sopimusta ei toteutettukaan, mutta ensimmäisen maailmansodan ja sen jälkeen Kreikan–Turkin sodan vuoksi asia jäi sikseen.


title: Tenedos (saari)

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1915 Britannia valtasi saaren. Gallipolin taistelussa britit käyttivät saarta huoltotukikohtana ja rakensivat sinne 600 metriä pitkän kiitoradan sotilaslentokoneita varten.


title: Tenedos (saari)

text: Sen jälkeen kun Turkin itsenäisyyssota oli päättynyt Kreikan tappioon Anatoliassa sekä Lloyd Georgen Lähi-idän -politiikan epäonnistumiseen ja Osmanien hallitseman Turkin tilalle oli tullut uusi Turkin tasavalta, länsivallat allekirjoittivat tämän kanssa Lausannen rauhansopimuksen vuonna 1923. Rauhansopimuksen mukaan Tenedos ja Imbros jäivät Turkille, mutta niille oli niiden kreikkalaisväestön vaatimusten tyydyttämiseksi vuoksi myönnettävä autonominen asema. Kreikan ja Turkin väestönvaihto ei myöskään koskenut näiden saarten asukkaita, ja sopimus sisälsi määräyksiä saarten kreikkalaisvähemmistön oikeuksien turvaamiseksi.


title: Tenedos (saari)

text: Kreikka palautti saaren Turkille vuonna 1922. Lausannen rauhansopimuksen mukaan Kreikan ja Turkin väestönvaihto ei koskenut sen asukkaita. Sopimuksesta huolimatta Kreikan ja Turkin väliset suhteet sekä yleisemmin maailmanpoliittiset tekijä samoin kuin Turkin sisäpoliittisetkin tekijät vaikuttivat suuresti Tenedoksen kreikkalaisväestön asemaan. Rauhansopimuksen 14. artiklaa, jonka mukaan saarelaisille oli myönnettävä itsehallinnollisia oikeuksia, ei koskaan toteutettu eikä myöskään 39. artiklaa, jonka mukaan Turkin kansalaisilla oli oikeus itse valita, mitä kieltä he käyttivät jokapäiväisessä elämässään. Turkki teki myös useita yrityksiä evakuoida kreikkalaisväestö saarelta.


title: Tenedos (saari)

text: Vuoden 1926 tenedoslaiset asevelvolliset ja reserviläiset kuljetettiin Anatoliaan. Tapaus herätti suuren paniikin, ja nuoret kreikkalaiset pelkäsivät joutuvasa sorrettuun asemaan. Osa heistä yritti piileksiä vuorilla, mutta heidät löydettiin pian ja kuljetettiin Anatoliaan.


title: Tenedos (saari)

text: Vuonna 1927 säädetty Turkin laki nro 1151 nimenomaisesti vahvisti saaren hallinnon kuuluvan Turkin hallitukselle eikä paikalliselle väestölle, kielsi opetuksen kreikan kielellä ja sulki kreikkalaiset koulut.


title: Tenedos (saari)

text: Kun Kreikka ja Turkki vuonna 1930 lähentyivät tavalla, joka merkitsi maiden suhteissa käännekohtaa, myös Tenedoksen kreikkalaisväestön asema parani jonkin verran. Syyskuussa 1933 lisäksi saarelta Amerikkaan muuttaneet saivat oikeuden palata. Turkki salli saarelaisten myös valita säännöllisesti kreikkalaisen pormestarin, seitsemän kylänvanhinta ja joukon paikallisia virkamiehiä.


title: Tenedos (saari)

text: Kun Kreikan ja Turkin välit 1950-luvulla paranivat, vuoden 1927 laki kumottiin ja korvattiin vuoden 1951 lailla nro 5713, jonka mukaisesti saaren kouluihin perustettiin kreikankielisiä luokkia. Myös matkustusrajoituksia lievennettiin, ja kasvava määrä kreikkalaisia ja muita matkailijoita alkoi käydä Tenedoksessa. Nämä turistit eivät ainoastaan tuoneet kipeästi kaivattuja lisätuloja vaan tekivät myös lopun saaren 27 vuotta kestäneestä eristyksestä ulkomaailmasta.


title: Tenedos (saari)

text: Vuonna 1963 maiden välinen jännitys kuitenkin kiristyi jälleen Kyprosta koskevan kiistan vuoksi. Silloin Turkin hallitus kielsi jälleen kreikankielisen opetuksen ja pakkolunasti sotilastukikohtaa varten suuren osan saaren viljelyskelpoisesta maasta. Tämä politiikka, paremmat taloudelliset mahdollisuudet muualla, suuremman kreikkalaisyhteisön läsnäolo Kreikassa, pelko ja painostus johtivat siihen, että suuri osa saaren kreikkalaisväestöstä muutti pois. Pois muuttaneet säilyttivät Turkin kansalaisuuden, joka kuitenkaan ei peritytynyt heidän jälkeläisilleen. Monet saarelta 1960-luvulla pois muuttaneista kreikkalaista myivät omaisuutensa pilkkahintaan turkkilaisille naapureilleen, mikä kuvasti heidän silloista ankeaa tilaansa, jonka vuoksi he poistuivat.


title: Tenedos (saari)

text: Viime vuosina saaren eri uskonnollisten ryhmien väliset suhteet ovat jonkin verran parantuneet. Vuonna 2005 Kreikan ja Turkin yhteinen valtuuskunta vieraili Tenedoksessa, ja myöhemmin samana vuonna siellä kävi myös Turkin pääministeri Recep Tayyip Erdoğan. Vierailun jälkeen Turkin hallitus myönsi varat Tenedoksen vuonna 1869 rakennetun ortodoksisen kirkon kellotapulin kunnostamiseen. Saaren ortodoksiset seurakunnat ovat vuodesta 1925 lähtien kuuluneet Imbroksen ja Tenedoksen metropoliitan alaisuuteen. Vuodesta 2002 lähtien sen piispana on toiminut Cyril Dragounis. Vuonna 2009 Bozcaada Kimisis Tedokun kreikkalais-ortodoksisen kirjo säätiö voitti Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen vedetyn kiistan häväistyn hautausmaan tunnustamisesta ja rahakorvauksesta.


title: Tenedos (saari)

text: Vanhan käytännön mukaisesti Tenedosta on edelleen käytetty myös karkotuspaikkana. Demokraattinen puolue karkotti sinne "Ticani" -nimisen uskonlahkon johtaja Kemal Pilavoğlun Tenedokseen rangaistukseksi Atatürkin muiston häpäisemisestä. Ulkomaalaisilta saaret olivat suljettuja 1990-luvulle saakka, mutta 1990-luvun puolivälissä Turkin hallitus tuki taloudellisestikin saaren viininviljelyn laajentamista ja matkailun mahdollisuuksien parantamista. Nykyään saari on kesäisin suosittu matkailukohde varsinkin viinien harrastajille.


title: Tenedos (saari)

text: Vuodesta 2011 lähtien saarella on vuosittain juostu puolimaraton.


title: Tenedos (saari)

text: Vuonna 1854 Tenedoksessa oli noin 4000 asukasta, joista noin kolmasosa oli turkkilaisia.


title: Tenedos (saari)

text: Turkin vuoden 1893 väestönlaskennan mukaan saaren asukaista oi 2479 kreikkalaista, 1247 turkkilaista, 103 ulkomaiden kansalaista ja 6 armenialaista.


title: Tenedos (saari)

text: Kun Konstantinopolin ekumeeninen patriarkaatti vuonna 1912 pani toimeen oman väestönlaskennan, sen mukaan saaren asukkaista oli 5 420 kreikkalaista ja 1 200 turkkilaista.


title: Tenedos (saari)

text: Turkin vuonna 1927 toimeenpaneman virallisen väestönlaskennan tulosten mukaan saarella asui tuolloin 2500 kreikkalaista ja 1247 turkkilaista.


title: Tenedos (saari)

text: Vuonna 2000 saarella vakinaisesti asuvia etnisiä kreikkalaisia oli virallisen tilaston mukaan enää 22. Vuonna 2011 saarella asui kaikkiaan 2472 henkeä. Kesäisin saarelle saapuu paljon vierailijoita, jolloin siellä saattaa oleskella jopa yli 10 000 henkeä.


title: Tenedos (saari)

text: Historiallisesti Tenedoksessa turkkilaisten kaupunginosa, "mahalle", on ollut kaupungin eteläosassa, kreikkalaisten pohjoisessa. Kummallakin kaupunginosalla on omat uskonnolliset instituutionsa, moskeijat turkkilaisten ja kirkot kreikkalaisten puolella. Kreikkalaisten kaupunginosa tuhoutui tulipalossa vuonna 1874 ja rakennettiin sen jälkeen uudestaan, kun taas turkkilaisten kaupunginosa on säilyttänyt vanhan asunsa. Eri kaupunginosien arkkitehtuurilla on selvä ero. Kreikkalaisten kaupunginosa on ruutukaavoitettu, ja siellä on liikkeitä, gallerioita ja hotelleja. Kaupuginosaa hallitsee Jumalan Äidin kuolonuneen nukkumisen kirkon kellotapuli. Vuosittain 26. heinäkuuta, Pyhän Paraskevin juhlapäivänä, kreikkalaiset kokoontuvat paikalle syömään ja tanssimaan.


title: Tenedos (saari)

text:
Turkkilaisten kaupunginosassa on etupäässä asuintaloja. Suurin piirtein nykyiseen muotoonsa se kaavoitettiin vuonna 1702. Siellä sijaitsee myös suurvisiiri Halil Hamid Paššan hauta. Pašša teloitettiin Tenedoksessa, jonne hänet oli karkotettu hänen yritettyään syrjäyttää sulttaani Abd-ul-Hamid I asemastaan ja asettaa hänen tilalleen kruununprinssi Selim, josta myöhemmin tulikin sulttaani Selim III. Hauta sijaitsee historialliseksi monumentiksi julistetun Alaybeyn moskeijan pihalla. Toinenkin moskeija, "Köprülü Mehmet Paşan moskeija" (eli Yalin moskeija), on historiallinen monumentti. Turkkilaisten kaupunginosassa, Alaybeyssä, on myös hammameja sekä Namazgahin suihkulähde.
Saaren asukkaista osa on syntyperäisiä, joiden suku on asunut siellä vuosisatoja, osa on äskettäin Istanbulista muuttaneita varakkaita henkilöitä, minkä lisäksi siellä asuu runsaasti työn perässä Anatoliasta, varsinkin Bayramiçista muuttaneita.


title: Tenedos (saari)

text: Tenedoksen perinteisiä elinkeinoja ovat kalastus ja viininviljely. Lisäksi siellä viljellään oliivipuuta ja vehnää. Suurin osa viljelyksistä on saaren keskiosan tasangoilla ja loivarinteisillä kukkuloilla. Myös punaisia unikkoja viljellään jonkin verran ja käytetään sharbatin ja hillojen valmistukseen. Lampaita ja vuohia pidetään saaren koillis- ja lounaisosissa, jotka eivät sovellu maanviljelykseen. Viime vuosina viininviljelijöiden lukumäärä on kasvanut 210:staä 397:een, vaikka viljelty pinta-ala on pienentynyt 1800 hehtaarista 1200 hehtaariin.


title: Tenedos (saari)

text: Matkailu on 1970-luvulta lähtien tullut taloudellisesti merkittäväksi. Aluksi se oli rajoitettua, mutta 1990-luvulta lähtien se on kehittynyt nopeasti. Saaren huomattavin nähtävyys on vuonna 1815 jälleen–rakennettu linna, joka valaistaan öisin ja jonka luota avautuu näkymä avomerelle. Yleisöllä ei kuitenkaan yleensä ole pääsyä sisään linnaan eikä kreikkalaiseen kirkkoon, vaan niitä on tyydyttävä katselemaan ulkoapäin. Saaren historiasta kertoo pieni museo, jossa yksi huone on omistettu sen kreikkalaiselle väestölle. Kaupungin torilla käydään aamuisin torikauppaa, jossa myydään tuoreita tuotteita ja meren antimia sekä saaren erikoisuutta, tomaattihilloa. Istanbulista muuttaneet ylläpitävät saarella joitakin baareja, kauppoja ja majataloja. Vuonna 2010 saari nimitettiin Condé Nast -lehden järjestämässä kilpailussa maailman toiseksi kauneimmaksi saareksi. Seuraavana vuonna saman lehden lukijat äänestivät sen Euroopan 10 parhaan saaren joukkoon.


title: Tenedos (saari)

text: Kalastuksella on osansa saaren taloudessa, mutta kuten muillakin Egeanmeren saarilla, maanviljelykseää on suurempi merkitys. Vuonna 2011 saarella oli 48 kalastusalusta ja 120 kalastajaa. Kalastusta harjoitetaan ympäri vuoden, ja meren antimia on saatavilla kaikkina vuoden–aikoina. Kalakanta on vuosien kuluessa romahtanut ja kalastus sen myötä menettänyt merkitystään, vaikka samaan aikaan kalatuotteiden kysyntä on matkailun vuoksi kasvanut. Tenedoksen ympärillä oleva merialue on tärkeimpiä väyliä, joiden kautta Egeanmeren kalat vuosittain säännöllisesti vaeltavat. Vaellus–aikoina saaren läheisyyteen saapuu kalastus–aluksia muualtakin.


title: Tenedos (saari)

text: Vuonna 2000 saaren läntiseen niemeen rakennettiin joukko tuulivoimaloita, joissa on yhteensä 17 turbiinia. Niiden nimellisteho on yhteensä 10,2 megawattia, ja ne tuottavat vuodessa 30 gigawattituntia sähköä. Tämä on paljon enemmän kuin saarella käytetään, ja ylijäämä johdetaan merenalaista kaapelia pitkin manterelle Anatoliaan. Esteettisistä syistä ja maiseman suojelemiseksi ei haluttu pystyttää lorkeita sähköpylväitä ja niistä riippuvia johtimia. Tuulen nopeus paikallisella säähavaintoasemalla on keskimäärin 6,4 m/s ja sen keskimääräinen energiatiheys 324 W/. Kuten tämä osoittaa, tuulivoimaloita olisi mahdollista rakentaa vielä lisääkin.


title: Tenedos (saari)

text: Yhdistyneiden kansakuntien teollistamisjärjestön (UNIDO) erään hankkeen yhteydessä Kansainvälinen vetyenergiateknologian keskus (ICHET) asensi 7. lokakuuta 2011 Bozcaadan kuvernöörin rakennukseen koelaitteiston, jonka avulla uusiutuvien energianlähteiden avulla tuotetaan vetyenergiaa. Hanketta tuki Turkin energia- ja luonnonvarojen ministeriö (MENR), ja se oli maassa ensimmäinen laatuaan. Voimala tuottaa energiaa 20 kilowatin aurinkopaneelilla, ja se käyttää kaikkiaan 50 kilowattia elektrolyysiin, jolla energia varastoidaan vetyyn. Polttokennolla tämä energia voidaan tarvittaessa muuttaa takaisin sähköksi, ja koelaitteisto voi tuottaa noin 20 kotitalouden tarvitseman määrän sähköä.


title: Tenedos (saari)

text: Vuonna 2011 kaupungin sairaala ja kuvernöörin virka-asunto olivat maailman ainoat rakennukset, joissa käytettiin vetyenergiaa. Sama laitteisto tuottaa energiaa myös eräälle laivalle ja golfkentälle. Kuvernäärin virka-asuntoon energiaa tuottavat 20 kilowatin aurinkopaneeli ja 30 kilowatin tuulimylly. Niiden tuottama energia käytetään veden elektrolysoimiseen vedyksi. Vety varastoidaan painesäiliöön, ja se käytetään myöhemmin joko sähkön tuotantoon tai vetykäyttöisissä autoissa. Kesäkuussa 2011 Cookinsaarten pääministeri Henry Puna vieraili Tenedoksessa perehtymässä siihen, miten saarella käytetän vetyenergiaa.


title: Tenedos (saari)

text: Vuonna 2012 Turkin hallitus avasi saarelle tullikamarin. Tarkoituksena on mahdollisesti avata suora laivayhteys Kreikan satamien ja Tenedoksen välille.


title: Tenedos (saari)

text: Saari on tuulinen läpi vuoden, ja sen ansioista sen ilmasto on tarpeeksi kuiva ja lämmin viinirypäleiden tuotantoon. Antiikin aikana viinintuotanto liittyi Dionysoksen kulttiin, ja rypäleiden kuvia oli myös paikallisissa rahoissa. Paikallinen viinikulttuuri säilyi myös läpi osmanien valtakauden. Viinitarhoja saarella on ollut antiikin ajoista lähtien, ja nykyisin ne vievät kolmasosan saaren pinta-alasta ja 80 % viljellystä alasta. Saaresta vietiin maailmalle 1800-luvun puolivälissä vuosittain 800 000 tynnyriä viiniä, ja sitä arvostettiin itäisen Välimeren alueen parhaana viininä. Turkkilainen matkailija Evliya Çelebi oli jo 1500-luvulla kirjoittanut, että maailman parhaat viinit tuotettiin Tenedoksessa. Nykyäänkin saari on Turkin tärkeimpiä viinintuotantoalueita, ja siellä viljellään neljää paikallista rypälelajiketta: Çavuş, Karasakız (Kuntra), Altinbaş (Vasilaki), and Karalahna. Viime vuosina siellä on kuitenkin alettu viljellä enenevässä määrin myös perinteisiä ranskalaisia lajikkeita, etenkin Cabernet Sauvignonia.


title: Tenedos (saari)

text: Ennen vuotta 1923 saarella viljeli viiniä yksinomaan kreikkalainen väestö. Mainitun ajankohdan jälkeen kuitenkin Turkin kotimainen viinintuotanto alkoi laajeta, ja saaren kreikkalaiset opettivat turkkilaisille viinin valmistustaidon. Vuoden 1980 aikoihin saarella toimi 13 viinin valmistuslaitosta. Korkeiden verojen vuoksi monet niistä joutuivat myöhemmin lopettamaan toimintansa, kunnes Turkin valtio vuonna 2001 kevensi viinin verotusta ja alkoi tukea joitakin saaren viinintuottajia. Viime vuosina uusimmat tuottajat ovat ovat turvautuneet italialaisiin ja ranskalaisiin asiantuntijoihin tuotannon parantamiseksi. Vuonna 2010 saarella tuotettiin ennätysmäärä, 5000 tonnia viiniä. Corvus on tehnyt nykyaikaiset viininvalmistustekniikat tunnetuiksi Tenedoksessa. Viininkorjuujuhlaa vietetään vuosittain syyskuun ensimmäisellä viikonloppuna.


title: Tenedos (saari)

text: Tenedokseen on lauttayhtyes Turkin manterelta sekä Geyiklistä että Çanakkalesta. Saari on noin viiden kilometrin päässä Turkin manteresta. Geyiklin laiturista saarelle kuljetetaan lautalla sekä matkustajia että autoja, ja matka kestää noin 35 minuuttia. Vain matkustajia kuljettava lautta Çanakkalesta aloitti liikenteen vuonna 2009. Matka Istanbulista Tenedokseen linja-autolla ja lautalla kestää noin seitsemän tuntia. Vuonna 2012 Seabird Airlines aloitti lentoliikenteen Istanbulin Kultaisen sarven ja Tenedoksen välillä.


title: Estrie

text: Estrie () on hallinnollinen alue Quebecin provinssissa, Kanadassa. Hallintoalueen etelärajan muodostaa Yhdysvaltain raja. Alueen pinta-ala on 10 212 neliökilometriä ja väkiluku 319 004 (2016). Hallintoalueen keskus on Sherbrooken kaupunki (161 323 as., 2016).


title: Ensimmäinen foliopainos

text: Ensimmäinen foliopainos (, alkuperäiseltä nimeltään "Mr. William Shakespeare's Comedies, Histories, & Tragedies") on vuonna 1623 julkaistu kokoelma William Shakespearen näytelmiä. Siihen kuuluu 36 Shakespearen näytelmää, joista noin puolet julkaistiin foliossa ensimmäistä kertaa painetussa muodossa. Kokoelma on yksi merkittävimmistä Shakespearen tuotantoa käsittelevistä lähdeaineistoista.


title: Ensimmäinen foliopainos

text: Nimityksestään huolimatta Shakespearen näytelmiä oli julkaistu painettuina versioina jo ennen ensimmäistä foliopainosta. 17 tai 18 Shakespearen näytelmää oli julkaistu painettuina versioina jo aiemmin, mutta osa niistä oli laadultaan hyvin heikkotasoisia: esimerkiksi "Romeosta ja Juliasta" julkaistiin vuonna 1597 versio, jonka käsikirjoitus perustui näytöstä katsomassa olleen henkilön muistiinpanoihin.


title: Ensimmäinen foliopainos

text: Ensimmäisestä foliosta otettiin noin 750–1 000 kappaleen painos, joista tiettävästi noin 230 on säilynyt nykyaikaan asti. Folion alkuperäiset painokset ovat nykyään hyvin arvokkaita: esimerkiksi vuonna 2003 Oxfordin yliopiston myymästä kirjasta maksettiin 3,5 miljoonaa puntaa.


title: Liisa Sulkakoski

text:
Liisa Sulkakoski (13. marraskuuta 1945 – 21. huhtikuuta 2016) oli suomalainen lääkäri ja homeopaatti.
Sulkakoski oli jäsenenä ministeri Paula Risikon nimeämässä vaihtoehtohoitoja koskevan lainsäädännön tarpeita selvittäneessä työryhmässä 1. kesäkuuta 2008 – 31. maaliskuuta 2009, jonka raporttiin jätti eriävän mielipiteen. Hän suhtautui kielteisesti mm. lasten rokotuksiin. Vuonna 2009 Sulkakosken blogissaan julkaisemat kuvaukset herättivät huolta potilaiden turvallisuudesta. Sulkakoski ilmoitti, että potilaat ovat pääosin fiktiivisiä, oireita on muunneltu tai pedagogisesti lisäilty eikä hän kerro vastaanoton kulkua eikä sitä, onko potilaat lähetetty esimerkiksi erikoislääkärille.


title: Liisa Sulkakoski

text:
Sulkakoski oli valitsijayhdistyksen ehdokkaana europarlamenttivaaleissa 2009, sai 8 463 ääntä eikä tullut valituksi.
Sulkakoski sairastui haimasyöpään. Sitä hoidettiin TYKSissä, mutta Sulkakoski ilmoitti paenneensa Sveitsiin homeopaattiselle syöpäklinikalle, missä kuoli 21.4.2016.


title: Côte-Nord

text: Côte-Nord (ranskaa, vapaa suomennus "Pohjoisrannikko") on hallinnollinen alue Quebecin provinssissa, Kanadassa. Hallintoalueen pinta-ala on 247 655 neliökilometriä ja väkiluku 92 518 (2016). Côte-Nordin hallintokeskus on Baie-Comeaun kaupunki (21 536 as., 2016), joka sijaitsee 422 kilometriä Québecin kaupungista koilliseen. Toinen merkittävä kaupunki hallintoalueella on Sept-Îles (24 400 as., 2016).


title: Biar

text: Biar on kunta Alicanten maakunnassa Espanjassa. Vuoden 2016 alussa Biarin väkiluku oli 3647.


title: Malediivien maantiede

text: Malediivit on noin 1200 pienen korallisaaren muodostama saarivaltio Intian valtameressä, Intian lounaispuolella. Malediiveilla vallitsee trooppinen ilmasto ja runsaita sateita saadaan ympäri vuoden. Saaret ovat hyvin matalia ja ilmaston lämpenemisestä johtuva merenpinnan nousu muodostaa Malediiveille vakavan uhan.


title: Malediivien maantiede

text:
Malediivit sijaitsee Intian valtameressä, Intian niemimaan lounaispuolella. Malediivien länsipuolella on Arabianmeri ja itäpuolella Lakkadiivienmeri. Malediivit koostuu noin 1200 korallisaaresta, jotka ryhmittyvät 27 atollin muodostamaan kahteen ketjuun. Atollisaaret sijaitsevat merenalaisen 960 kilometriä pitkän pohjois-eteläsuuntaisen harjanteen huipulla, joka kohoaa jyrkästi Intian valtamerestä. Useimmat atollit koostuvat suuresta rengasmaisesta koralliriutasta, johon kuuluu lukuisia pieniä saaria. Saarten pinta-ala on keskimäärin vain 1-2 neliökilometriä ja niiden keskimääräinen korkeus on 1-1,5 metriä merenpinnasta. Korkeimman saaren korkein kohta on kolme metriä merenpinnasta. Suurimmat atollit ovat pohjois-etelä suunnassa noin 50 kilometriä pitkiä ja itä-länsi suunnassa noin 30 kilometriä leveitä, mutta yksittäiset saaret eivät ole kahdeksaa kilometriä pitempiä. Malediiveilla ei ole kukkuloita eikä jokia.
Jokaisella atollilla on noin 5-10 asuttua saarta. Asumattomia saaria atolleilla on 20-60. Useimmat atollit koostuvat yhdestä suuresta saaresta, jota ympäröi jyrkkä koralliranta.


title: Malediivien maantiede

text: Hallinnollisesti Malediivit on jaettu yhdeksääntoista hallinnolliseen alueeseen. Maan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Malé.


title: Malediivien maantiede

text: Malediiveilla vallitsee trooppinen ilmasto. Saarilla on kuumaa ja kosteaa ympäri vuoden. Lämpötila vaihtelee välillä 24-33 °C. Keskimääräinen vuotuinen lämpötila maan pääkaupungissa Maléssa on 28.4 °C. Useimpina kuukausina sataa runsaast. Vaikka kosteus on suhteellisen korkea, merituulet pitävät ilmavirtausta yllä. Kuiva kausi on lyhyt ja vaikuttaa maan yleiseen ilmastoon vain vähän ja se osuu helmikuulle. Kesäisin lounaismonsuuni tuo sadekauden, joka kestää huhtikuusta lokakuuhun. Vuosittaiset sademäärät ovat maan pohjoisosissa keskimäärin 2405 mm ja etelässä 3810 mm.


title: Malediivien maantiede

text: Malediivien trooppinen kasvillisuus koostuu leipäpuiden ja kookospalmujen muodostamista metsiköistä, joissa puiden latvat kohoavat tiheän pensaikon yläpuolelle. Korkeimmaksi kasvava puu saarilla on banianiviikuna. Asumattomien ja asuttujen saarien kasvillisuus on erilainen. Asumattomilla saarilla kasvaa pääasiassa heinäkasveja, kuten bambua ja tiheästi kasvavia pensaita ja muutamia kookospalmuja. Asutuilla saarilla on pieniä viljelyksiä. Maaperä on hiekkainen ja erittäin emäksinen. Typen, raudan ja potaskan puute rajoittaa voimakkaasti maatalouskäyttöä. Maa-alasta 10 prosenttia, eli noin 2600 hehtaaria on viljelykäytössä. Saarilla viljellään taaroa, banaania, kookospähkinää muita hedelmiä. Ainoastaan Fuvahmulahin rehevä saari tuottaa ananasta ja appelsiineja, osittain siksi että saaren maasto on korkeammalla kuin useimmilla muilla saarilla, jolloin pohjavesi ei ole yhtä altis meriveden tunkeutumiselle.


title: Malediivien maantiede

text: Makea vesi on kerrostunut ylemmälle tasolle kuin merivesi, joka läpäisee saaren kalkkikiveä ja korallihiekkaa. Pohjavesikerrokset kutistuvat nopeasti Malella ja saarilla joissa on paljon ulkomaisia turisteja. Suolaveden tunkeutuminen pohjaveteen muun muassa mangopuut kuolevat Malella. Useimmat atollien asukkaat saavat juomavetensä pohja- tai sadevedestä.


title: Malediivien maantiede

text: Malediiveja ympäröivä meri on biologisesti monimuotoinen, ja alue tarjoaa elinympäristön useille kalalajeille, ravuille ja muille merieläimille. Maaeläimistä saarilla tapaa lepakkoja, rottia ja liskoja. Malediivien biologinen monimuotoisuus on vakavasti uhattuna väestönkasvun takia, mikä on johtanut muun muassa luonnollisten elinympäristöjen tuhoutumiseen ja luonnonvarojen liikakäyttöön.


title: Cymru Alliance

text: Cymru Alliance (tai Huws Gray Alliance) on Walesin jalkapallojärjestelmän toiseksi korkein sarjataso. Se muodostaa toiseksi korkeimman sarjatason Welsh Football League Division Onen kanssa. Cymru Alliance vastaa Pohjois- ja Keski-Walesin alueesta. Jos sarjan kauden voittajalla on sopiva lisenssi, voi se korvata toisen pääsarjan Walesin Valioliigan edellisen kauden kahdesta huonoiten sijoittuneesta joukkueesta.


title: Malediivien historia

text: Malediivien ensimmäisten asukkaiden uskotaan olevan kotoisin Sri Lankalta. Tulijat olivat buddhalaisia, mutta 1200-luvulla Lähi-idästä tulleiden merenkävijöiden mukana levinnyt islam syrjäytti buddhalaisuuden saaren pääasiallisena uskontona. Portugalilaiset olivat ensimmäiset eurooppalaiset, jotka saapuivat Malediiveille. He eivät kuitenkaan onnistuneet pitämään saaria kauaa hallussaan. Hollantilaiset valtasivat saaret 1600-luvulla, mutta Britit ottivat saaret haltuunsa 1700-luvun lopulla. Malediivit pysyi brittien hallinnassa vuoteen 1965 asti, jolloin maa itsenäistyi.


title: Malediivien historia

text: Maan ensimmäiseksi presidentiksi valittiin kansanäänestyksellä Ibrahim Nasir, joka hallitsi autoritaarisesti vuoteen 1978 asti, jolloin hänet syrjäytettiin. Valtaan noussut presidentti Maumoon Abdul Gayoom hallitsi maata itsevaltaisesti kolmenkymmenen vuoden ajan. Poliittista oppositiota ei ollut ja hän keskitti kaiken vallan itselleen. Häntä vastaan tehtiin kolme vallankaappausyritystä 1980-luvulla, niistä vakavin vallankaappausyritys vuonna 1988 kukistettiin Intian tuella.


title: Malediivien historia

text:
2000-luvulla Malediiveilla alettiin vaatia poliittisia uudistuksia ja demokraattisempaa hallintoa. Äänekkäimmäksi demokratian vaatijaksi nousi Mohamed Nasheed. Painostuksen alla Gayoom taipui myöntymään poliittisiin uudistuksiin. Maassa järjestettiin vaalit vuonna 2008 ja Nasheed astui presidentin virkaan. Demokratiakehitys ei kuitenkaan täysin toteututunut ja Nasheed syrjäytettiin presidentin virasta 2012 epäselvissä olosuhteissa. Uusien vaalien jälkeen presidentiksi nousi Gayoomin velipuoli Abdulla Yameen.
Länsimaalaisten kiinnostus Malediivien arkeologisiin jäänteisiin alkoi 1800-luvun lopulla, kun brittiläinen komissaari H.C.P. Bell Ceylonin virkamieskunnasta oli haaksirikkoisena saarilla vuonna 1879. Hän palasi saarille useita kertoja tutkimaan antiikin buddhalaisia raunioita. Historioitsijat ovat todenneet, että Ceylonista peräisin oleva theravada-buddhalaisuus on 300-luvulta lähtien ollut Malediivien väestön hallitseva uskonto. 1980-luvulla Malediivien hallitus antoi kuuluisan tutkimusmatkailija Thor Heyerdahlin suorittaa maassa kaivauksia arkeologisissa kohteissa. Hän tutki monien atollien muinaisia kumpuja, joita paikalliset kutsuivat nimellä "hawitta". Osa hänen löydöksistään on nykyisin esillä Malén kansallismuseossa.


title: Malediivien historia

text: Heyerdahlin tutkimukset osoittivat, että jo 2000-luvulla eaa. Malediivit oli Egyptin, Mesopotamian ja Indus-kulttuurin merenkävijöiden kauppareiteillä levähdyspaikkana. Heyerdahl uskoo, että ihmiset joita hän kutsui aurinkoa palvoviksi merenkävijöiksi, olivat ensimmäiset saarille aloilleen asettuneet asukkaat. Nimi perustui siihen että nykyään monet Malediivien moskeijat eivät ole julkisivultaan rakennettu kohti Mekkaa, vaan aurinkoa, mikä tuki tätä teoriaa. Koska saarilla oli tilaa ja materiaaleja hyvin vähän, peräkkäiset kulttuurit rakensivat palvontapaikkojaan aiempien perustuksiin. Heyerdahl oletti, että aurinkoa kohti olevat moskeijat rakennettiin edellisen kulttuurin temppelien perustuksiin. Heyerdahlin tutkimat hawitta-kumpareet olivat hyvin samankaltaisia kuin Sri Lankalta myöhemmin löydetyt buddhalaiset pylväät, stupat. Jotkut akateemiset arkeologit kiistävät Heyerdahlin teoriat.


title: Malediivien historia

text: On myös olemassa viitteitä aikaisemmista maahanmuuttoajankohdista. Kaakkois-Aasian suunnalta, etenkin Indonesiasta, on ajanlaskun alun tienoilla lähtenyt siirtolaisia Madagaskarille. Nämä ihmiset ovat luultavasti matkalla pysähtyneet Malediiveilla. Malediiveilla on nähtävissä kaakkoisaasialaisia piirteitä kulttuurissaan ja esineissään ja saarilla kasvatetaan kaakkoisaasialaisia kasveja kuten taaroa. Malediiveilla on vieraillut myös Pohjois-Intian, nykyisen Gujaratin alueelta kotoisin olevia merenkävijöitä. He asettuivat Sri Lankalle noin vuonna 500 eaa. Malediiveilla on havaittu suoraa kulttuurivaikutusta pohjoisintialaisista veneenrakennusmenetelmistä ja Maurya-valtakunnan aikaisista hopeakolikoista. On mahdollista että Gujaratin suunnalta tulleet merenkävijät olivat Malediiveilla haaksirikkoisina, tai pakolaiset asettuivat saarille asumaan, kuten he tekivät Sri Lankalla ennen tamili-malayalam väestön nousua.


title: Malediivien historia

text: Nykyään uskotaan yleisesti että ensimmäiset saarille asettuneet ihmiset olivat Sri Lankalta ja Etelä-Intiasta kotoisin olleita tamileita ja sinhaleeseja, jotka saapuivat 500-luvulla. Uskonnoltaan he olivat buddhalaisia Malediivilaisten legendojen mukaan saarien Raa-atollilla pysähtyi srilankalainen prinssi ja hänen vaimonsa, joita pyydettiin asettumaan saarille hallitsijointa. Kuningas Koimala asettui Giraavaru-heimon luvalla Malén atollille, mihin hän perusti kuningaskuntansa 1100-luvulla. Giraavarun saari sijaitsee Pohjois-Malén atollien länsipuolella.


title: Malediivien historia

text: Malediiveilla on vieraillut saarten strategisen sijainnin vuoksi Lähi-Idästä kotoisin olleita kauppiaita. Heitä houkutteli Malediiveille myös saarilta saatavat kotilonkuoret, joita käytettiin maksuvälineinä Aasiassa ja Itä-Afrikassa. Arabikauppiaat alkoivat 900-luvulla kulkea Malediivien kautta matkoillaan Aasiaan. Arabikauppiaiden mukana saarille levisi islam. Vuonna 1153 viimeinen buddhalainen kuningas kääntyi islaminuskoon ja otti arvonimekseen islamilaisen hallitisjanimen sulttaani. Islamiin kääntyminen ei ollut täysin rauhanomaista, sillä historialliset lähteet ovat osittaneet että buddhalaismunkkeja teloitettiin ja luostareita ja buddhalaisia monumentteja tuhottiin.


title: Malediivien historia

text: Portugalilaiset olivat ensimmäiset eurooppalaiset, jotka saapuivat Malediiveille. Portugalilaiset saapuivat vuonna 1558 ja he hallitsivat Malediiveja Intian länsirannikolta Goalta käsin. Portugalilaiset eivät hallinneet saaria kauaa, sillä paikalliset sulttaanit onnistuivat ajamaan heidät pois parinkymmenen vuoden kuluttua. Seuraavat eurooppalaiset Malediiveilla olivat hollantilaiset, jotka valloittivat Ceylonin 1656 ja samalla myös Malediivit otettiin Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian hallintaan. Britit karkottivat hollantilaiset Ceylonilta vuonna 1796 ja samalla Malediivit otettiin Britannian suojelualueeksi. Malediivien asema Britannian protektoraattina vahvistettiin virallisesti vuonna 1887, jolloin sulttaani hyväksyi brittiläisten vaikutusvallan saarten ulkopolitiikassa ja puolustuksessa. Saarten sisäiseen hallintoon britit eivät puuttuneet ja sulttaani pysyi vallassa.


title: Malediivien historia

text: Sulttaani pysyi vallassa aina vuoteen 1953 saakka, jolloin maa julistettiin tasavallaksi. Maan ensimmäisenä presidenttinä toimi Muhammad Amin Didi. Hän tuli kuitenkin epäsuosituksi naisten oikeuksien tukemisen vuoksi ja islamilaiset konservatiivit syrjäyttivät hänet, ja sulttaanikunta perustettiin uudelleen vuonna 1954.


title: Malediivien historia

text: Malediivien poliittiseen historiaan vaikutti 1950-luvulta lähtien brittiarmeijan läsnäolo saarilla. Sulttaanikunnan uudelleen perustaminen vuonna 1954 jatkoi brittien läsnäoloa. Kaksi vuotta myöhemmin britit saivat luvan perustaa sodan ajan lentokentän Ganin saarelle, maan eteläisimmälle Addun atollille. Sopimus velvoitti britit maksamaan Malediiveille 2000 puntaa vuodessa. Vuonna 1957 Malediivien pääministeri Ibrahim Nasir vaati sopimuksen tarkastamista, vuokra-ajan lyhennystä ja vuokran korotusta. Nasir oli vastuunalainen sulttaani Muhammad Farid Didille, mutta eteläisimmät atollit hyötyivät brittien läsnäolosta ja he vastustivat Nasirin vaatimuksia.


title: Malediivien historia

text: Maa ajautui sisäisiin kiistoihin, kun eteläisimmät atollit ja Nasirin hallinto ajautuivat erimielisyyksiin Addun atollin vuokrasopimuksen ehdoista. Eteläisimmät saaret katkaisivat siteensä muihin Malediiveihin ja julistatuivat Suvadivien tasavallaksi. Vuonna 1962 Nasir lähetti Malélta tykkiveneitä rauhoittaakseen tilanteen ja kukistaakseen hänen hallintoaan vastustavat kapinalliset. Kapinajohtaja Abdulla Afif Didi pakeni Seychelleille.


title: Malediivien historia

text: Malediivit itsenäistyi Britanniasta vuonna 1965, jolloin sulttaanikunta lopetettiin lopullisesti ja maassa pidettiin kansanäänestys kolme vuotta myöhemmin, vuonna 1968. Presidentiksi valittiin Ibrahim Nasir. Pääministeriksi hän nimesi Ahmed Zakin. Uudelleen Nasir valittiin presidentiksi epäsuoralla vaalitavalla vuonna 1973, ja samalla presidentin virkakautta pidennettiin viiteen vuoteen. 1970-luvulla Malediivit joutui taloudellisiin vaikeuksiin kun Sri Lankan markkinat Malediivien päävientituotteelle kalalle romahtivat. Ongelmia lisäsi vuonna 1975 brittien päätös sulkea lentokenttänsä uuden politiikkansa mukaisesti, missä se hylkäsi Suezin kanavan itäpuolella sijaitsevien alueiden puolustusvelvoitteensa. Taloudelliset vaikeudet aiheuttivat Nasirin hallituksen suosion laskun. Maan pääministeri Ahmad Zaki pidätettiin ja karkotettiin syrjäiselle atollille, tulkintojen mukaan hänen suuri suosionsa uhkasi Nasirin puolueryhmää. Autoritaarisesti hallinnut Nasir syrjäytettiin kahdenkymmenen vuoden vallassaolon jälkeen vuonna 1978, jolloin hän pakeni Singaporeen. Seuranneissa tutkimuksissa ilmeni, että hänen mukanaan katosi miljoonia dollareita valtion varoja.


title: Malediivien historia

text: Vuonna 1978 Nasirin seuraajaksi valittiin Malediivien YK:n suurlähettiläs Maumoon Abdul Gayoom. Hänen tavoitteenaan oli ensisijaisesti kehittää Malediivien köyhimpiä saaria. Samana vuonna Malediivit liittyi kansainväliseen valuuttarahastoon IMF:n ja maailmanpankkiin. Gayoomin edeltäjä Nasir oli ensimmäinen, joka havaitsi Malediivien merkittävän matkailupotentiaalin, mutta turismi lisääntyi merkittävästi vasta Gayoomin hallintokaudella 1980-luvulla. Malediivien väestö näytti hyötyvän lisääntyneestä turismista ja ulkomaisten yhteyksien lisääntymisestä. Gayoomin suosio kansan keskuudessa säilyi vahvana, vaikka häntä vastaan suoritettiin vallankaappausyrityksiä vuosina 1980, 1983 ja 1988. Gayoomin hallinto ei hyväksynyt minkäänlaista poliittista oppositiota. Poliittiset puolueet kiellettiin ja lehdistönvapautta rajoitettiin. Gayoom toimi sekä presidenttinä armeijan päällikkönä.


title: Malediivien historia

text: Vuosien 1980 ja 1983 vallankaappausyritkset Gayoomia vastaan eivät olleet vakavia, mutta vuoden 1988 vallankaappausyritys oli vakavampi. Vuonna 1988 Sri Lankasta hyökkäsi noin 80 tamilitiikereiden sissijärjestön sotilasta Malélle. Samansuuruinen sissijoukko oli saapunut naamioituneena Maléen jo aiemmin. Kapinallisjoukot saivat haltuunsa saaren lentokentän, mutta he eivät saaneet vangittua presidentti Gayoomia, jonka onnistui paeta kapinallisia. Gayoom pyysi Intian, Yhdysvaltain ja Iso-Britannian väliintuloa. Intian pääministeri Rajiv Gandhi lähetti välittömästi 1600 miehen vahvuisen armeijan Gayoomin avuksi. Alle vuorokaudessa intialaisjoukot saapuivat Maléen ja srilankalaississit pakenivat rahtialukselleen ja takaisin Sri Lankaan. Sissijoukot jotka eivät ehtineet pakoalukselle ajoissa, oli äkkiä saarrettu. Taisteluissa raportoitiin kuolleen 19 ihmistä, ja myös useita panttivankeja kuoli. Kolme päivää myöhemmin intialaiset saivat kiinni paenneet kapinalliset lähellä Sri Lankan rannikkoa ja heidät vietiin Malediiveille oikeudenkäyntiin. Presidentti Gayoom muutti heille langetetut kuolemantuomiot elinkautiseksi vankeudeksi. Vallankaappausyrityksen taustalla oli malediivilainen liikemies Abdullah Luthufi, joka hoiti maatilaa Sri Lankalla.


title: Malediivien historia

text: Gayoom hallitsi Malediiveja diktatuurisella otteella ja poliittisia puolueita ei ollut. Hänen valtakautensa myöhemmässä vaiheessa maassa nousi demokraattisia uudistuksia vaativaa poliittista liikehdintää. Vuodesta 2003 lähtien maassa nähtiin useita hallituksen vastaisia mielenosoituksia, joissa vaadittiin poliittisia uudistuksia ja vapauksia. Merkittäväksi Gayoomin vastustajaksi nousi Mohamed Nasheed. Nasheed vangittiin yhteensä 16 kertaa Gayoomin hallintokaudella. Pystyäkseen vaikuttamaan asioihin, hän perusti Malediivien demokraattisen puolueen maanpaossa vuonna 2003. Hänen aktivisminsa vuoksi Gayoom toteutti poliittisia uudistuksia, jotka huipentuivat uuden perustuslain julkistamiseen vuonna 2008. Sen mukaan Malediivit on islamin periaatteisiin perustuva demokraattinen tasavalta. Maassa laajennettiin poliittisia vapauksia, luvattiin riippumaton oikeuslaitos ja perustettiin ihmisoikeus- ja korruptionvastaiset valiokunnat. Muutaman kuukauden kuluttua maassa järjestettiin ensimmäiset monipuoluevaalit, jotka nostivat Mohamed Nasheedin presidentiksi. Malediivit siirtyi kolmen vuosikymmen autoritarismin jälkeen demokratiaan pääosin rauhanomaisesti.


title: Malediivien historia

text: Nasheed toteutti hallintokaudellaan sosiaalisia hankkeita, kuten julkisen lauttaliikennejärjestelmän rakentamisen ja yleisen terveydenhuollon. Hän myös julkisti suunnitelman Malediivien hiilineutraaliuden saavuttamisesta vuosikymmenen aikana. Tämä oli yksi hänen keinoistaan varoittaa kansainvälistä yhteisöä Malediivien ahdingosta, sillä saaret ovat vaarassa joutua veden alle ilmastonmuutoksen ja merenpinnan nousun vuoksi. Hänen suunnitelmissaan Malediiveille perustettiin rahasto uuden kotimaan hankkimiseksi Malediivien väestölle suuremmasta valtiosta, kuten Intiasta tai Australiasta.


title: Malediivien historia

text: Maan sisäpolitiikassa Nasheed kohtasi pian kasvavia ongelmia. Hänellä ei ollut parlamentaarista enemmistöä, minkä vuoksi hän oli altis kiistoille oppositiopuolueen kanssa. Maa ajautui poliittisiin kriiseihin, kun parlamentti ja oikeuslaitos eivät tukeneet hallituksen politiikkaa. Polittiisten tarkkailijoiden mukaan monet korkeimman oikeuden tuomarit olivat hyötyneet asemastaan Gayoomin kaudella, ja he pysyivät tosiasiassa entisen hallinnon alaisena, jotka estivät korruptio- ja kavallustapausten käsittelyt. Tärkeitä oikeudellisia uudistuksia maassa ei toteutettu ja laajamittainen epätasa-arvo jatkui. Tämä johti tyytymättömyyteen Nasheedia kohtaan ja hänen hallintoaan syytettiin huonosta taloushallinnosta raaka-aineiden hintojen nousun ja huonon taloudellisen tilanteen myötä. Tilanne paheni vuonna 2012, kun huonon taloudellisen tilanteen lisäksi Nasheed määräsi armeijan pidättämään maan rikosoikeuden ylituomarin. Nasheed perusteli tämän välttämättömänä sillä ylituomari oli jättänyt huomiotta korruptiosyytökset ja kumonnut oman alaisensa pidätysmääräyksen. Nasheedin vastustajat näkivät pidätyksen poliittisesti motivoituneena ja protestit Nasheedia vastaan Maléssa kiihtyivät. Maan poliisiviranomaiset puolustivat mielenosoittajia ja lopulta Nasheed erosi virastaan. Myöhemmin hän on väittänyt, että hän joutui eroamaan aseella uhattuna. Nasheedin kiistanalaisen eron jälkeen valta luovutettiin varapresidentti Mohamed Waheed Hassanille. Nasheedin tukijat kukistettiin väkivaltaisesti.


title: Malediivien historia

text: Maassa pidettiin uudet vaalit vuonna 2013 ja predidentiksi valittiin Abdulla Yameen, joka on entisen presidentti Gayoomin puoliveli. Yameen ilmoitti hänen hallintonsa tärkeimmän painopisteen olevan talouden vakauttaminen ja työpaikkojen luominen. Nasheedin kaudella maan ulkopolitiikka suuntautui länsimaihin, mutta Waheedin kaudella maa on lisännyt sitoutumistaan Kiinan kanssa. Sisäpolitiikassa on nähty antilänsimaisen retoriikan nousua ja Yameen on käyttänyt islamia maan identiteettipolitiikan välineenä, ratkaisuna länsimaiden yrityksille heikentää Malediivien kansallista suvereniteettiä. Yameenin kaudella maan yhteiskunnallinen tilanne muuttui poliittisesti vakaammaksi ja hänen hallintonsa ei ole kärsinyt yhtä paljon eri instituutioiden häirinnästä kuin Nasheedin aikana. Muutos on kuitenkin tapahtunut demokratian kasvun kustannuksella. Nähtäväksi jää mihin suuntaan Malediivien demokratia on kehittymässä. Vuonna 2015 Nasheed tuomittiin 13 vuoden vankeuteen. Kansainvälisessä yhteisössä monet pitivät tätä uuden hallituksen pyrkimyksenä poistaa potentiaalinen poliittinen vastustus.


title: Welsh Football League Division One

text: Welsh Football League Division One on Walesin jalkapallojärjestelmän toiseksi korkein sarjataso. Se muodostaa toiseksi korkeimman sarjatason Cymru Alliancen kanssa. Welsh Football League Division One vastaa Etelä-Walesin alueesta. Jos sarjan kauden voittajalla on sopiva lisenssi, voi se korvata toisen pääsarjan Walesin Valioliigan edellisen kauden kahdesta huonoiten sijoittuneesta joukkueesta.


title: FK Tosno

text: FK Tosno () on venäläinen jalkapalloseura Tosnon kaupungista. Seura pelaa kaudella 2017–18 Venäjän korkeimmalla sarjatasolla Venäjän jalkapalloliigassa. Suurimpana saavutuksenaan seura voitti vuonna 2018 Venäjän cupin.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja (R172)

text: Mercedes-Benz R172 on Mercedes-Benz SLK-sarjan kolmannen sukupolven malli, jota on valmistettu vuodesta 2011 lähtien. Se korvasi markkinoille tullessaan edeltäneen R171-mallin. Vuonna 2016 auton nimi muutettiin SLK-sarjasta SLC-sarjaksi.


title: Mercedes-Benz SLK-sarja (R172)

text: Mercedes-Benz R172 esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 2011.


title: FK SKA Habarovsk

text: FK SKA Habarovsk () on venäläinen jalkapalloseura Habarovskin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2017–18 Venäjän korkeimmalla sarjatasolla Venäjän jalkapalloliigassa.


title: Mercedes-Benz Vaneo

text: Mercedes-Benz Vaneo (W414) on Mercedes-Benzin vuosina 2002–2005 valmistama tila-automalli, joka perustuu tekniikaltaan Mercedes-Benz A-sarjaan (W168). Vaneon korvaajaksi tuli vuonna 2012 Mercedes-Benz Citan.


title: Mercedes-Benz Vaneo

text: Vuoden 2002 Euro NCAP -kolaritestistä Vaneo sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.


title: NK Rudeš

text: Nogometni Klub Rudeš on jalkapalloseura Zagrebin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2017–18 Kroatian korkeimmalla sarjatasolla 1. HNL:ssä, mikä on Rudešin ensimmäinen kausi pääsarjassa.


title: PeukaLoiset (performanssiryhmä)

text: PeukaLoiset on valokuvataiteilija Juha Metson ja näytelmäkirjailija Miko Kivisen perustama performanssiryhmä.


title: PeukaLoiset (performanssiryhmä)

text: Vuonna 2014 aloittanut ryhmä on koostuu eri taiteentekijöistä. Taiteellisen johtaja Metson ja laulaja-kitaristi Kivisen lisäksi yhtyeessä vaikuttavat näyttelijä Jarmo Tulonen, rumpali Harri ”Hate” Heininen, basistit Kari-Jukka ”Kärsä” Koivistoinen ja Janne Ruuska sekä maskeeraaja Maiju Kivikoski.


title: PeukaLoiset (performanssiryhmä)

text: Ryhmä on esiintynyt taidemuseoissa, sekä Provinssissa 2016. PeukaLoiset julkaisee ensimmäisen täysipitkän albuminsa LintuKoto vuoden 2017 lopussa. PeukaLoiset on tehnyt myös taidevideoita, joita on nähty useissa gallerioissa ympäri Suomea.


title: PeukaLoiset (performanssiryhmä)

text: Ryhmän sanoitukset ovat Miko Kivisen ja Juha Metson, sävellykset Miko Kivisen, Juha Metson ja PeukaLoisten.


title: PeukaLoiset (performanssiryhmä)

text: PeukaLoiset soittaa VoodooPunkia. VoodooPunk on PeukaLoisten kehittämä metodi, joka heidän omien sanojensa mukaan "parantaa nykyihmisen rahan- ja vallanhimosta, sekä näiden kääntöpuolena olevasta ahdistuksesta ja yksinäisyydestä. VoodoPunk on vapautumista rakenteellisesta väkivallasta, talouden kahleista ja yksisilmäisestä ihmiskuvasta."


title: Hornhattula

text:
Hornhattula on Porvoon kaupunginosa, joka sijaitsee lähellä keskustaa. Alueella toimii asukasyhdistys, joka on perustettu vuonna 2006. Hornhattulassa on myös frisbeegolfrata ja päiväkoti. Asuinaluetta alettiin rakentaa 2000-luvulla vanhan kartanon alueelle.
Aiemmin Hornhattula oli Porvoon pitäjään kuulunut yksinäistila. Tilasta puhutaan eräässä vuodelta 1414 peräisin olevassa kirjeessä, ja otsikko, johon sisältyy nimi Hoornhatt, on ilmeisesti peräisin myöhemmältä 1400-luvulta. Myöhempiä kirjoitusasuja ovat mm. Hornehattela, Horn Hattula ja Hornhaett. Nimi on tulkittu maastonimeksi – hatt esiintyy monissa paikannimissä merkityksessä ’vuorenhuippu’ – mutta sillä saattaa olla yhteyttä myös Peder Hornhusiin, joka vaikutti Porvoon pitäjässä 1400-luvun alussa. Hän oli Hornhattulan naapurikartanoiden Näsin ja Skinnarbackan (Johannisberg) omistajan vävy.
Alun perin Hornhattula koostui kahdesta tilasta, jotka kuuluivat 1400-luvulla Turun tuomiokirkon alaiselle Pyhän Sigfridin kappelille. 1540-luvulla Porvoon koulumestarin Bertil Christopherin tiedetään saaneen tilan tuotot palkakseen. Todennäköisesti Hornhattulan tuotot olivat jo keskiajalla menneet Porvoon koulun ylläpitoon. Hornhattula peruutettiin kruunulle vuonna 1556, kunnes se muutama vuosi myöhemmin tuli Ruuth-suvun omistukseen. Hornhattula kulki Ruuthin suvussa perintönä. 1700-luvun-luvun lopulla Hornhattula siirtyi Holmin suvun haltuun, minkä jälkeen Hornhattula sulautettiin Johannisbergin kartanoon, joka puolestaan liitettiin yhteisviljelykseen Näsin kartanon kanssa.
Holmin perilliset tarjosivat Näsiä, Johannisbergiä ja Hornhattulaa Porvoon kaupungille 1882 ja 1883 Porvoon kaupunki sai ostettua maat omakseen ja mahdollisuuden laajentua joen länsipuolelle. 1.1.1927 alueet erotettiin Porvoon maalaiskunnasta ja liitettiin Porvoon kaupunkiin.


title: Luettelo Attikan demoksista

text: Tämä on luettelo antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demoksista.


title: Luettelo Attikan demoksista

text: Katso myös: Luettelo Attikan demoksista fyleittäin ja luettelo Attikan demoksista trittyksittäin.


title: Fratria

text: Fratria (, att. , "fratria", ”veljeys”, ”veljeskunta” < , "fratēr", ”veli”) oli antiikin Kreikassa fylen eli heimon osa. Fratriat koostuivat useista suvuista ja vastasivat eräänlaista klaania. Fratriat tunnetaan suhteellisen huonosti, parhaiten Attikasta eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneelta alueelta.


title: Fratria

text: Fratriat perustuivat ilmeisesti ennen kaikkea yhteisen kultin ylläpitoon paikallisessa pyhäkössä. Pyhäkössä palvottiin usein Zeus Fratriosta tai Athene Fratriaa, tai jotain paikallista heerosta.


title: Fratria

text: Ennen Kleistheneen uudistusta vuonna 508 eaa. jokainen Attikan neljästä vanhasta fylestä oli jaettu kolmeen fratriaan, mikä teki fratrioiden kokonaismääräksi kaksitoista. Jokainen fratria puolestaan koostui 30 suvusta. Jokainen Ateenan kansalainen kuului johonkin fratriaan, ja tämä toimi kansalaiskirjanpidon perustana. Uudet syntyneet poikalapset esiteltiin näiden isän fratrialle aina vuosittain Apaturia-juhlan yhteydessä, ja kirjattiin kansalaisiksi, mikäli lapsen syntyperä todettiin lailliseksi. 18 vuotta täyttäneet efebit tarkastettiin uudelleen, ja heille myönnettiin täydet kansalaisoikeudet. Fratriat tunnustivat myös avioliitot ja ratkoivat perintöoikeuteen liittyvät kysymykset.


title: Fratria

text: Kleistheneen uudistuksessa fratrioiden määrään ja niiden sosiaaliseen ja uskonnolliseen rooliin ei tehty muutoksia; Kleisthenes pyrki ainoastaan poistamaan niiden poliittisen merkityksen. Uudistuksen jälkeen kansalaiskirjanpito perustui jäsenyyteen jossakin demoksessa fratrian sijasta, mutta fratriat jatkoivat silti omien luetteloiden ylläpitoa. Arkaaisen kauden lopulta klassiselle kaudelle tultaessa fratrioiden merkitys kuitenkin väheni vähitellen.


title: Fratria

text: Fratrioita tiedetään olleen myös muun muassa Aiginalla, Delfoissa, Korintissa ja Thebassa. Esimerkiksi Delfoissa käytettiin nimimuotoa "patria" (). Doorilaisilla alueilla fratriat tunnettiin yleensä nimellä "patra" (), Kreetalla kuitenkin nimellä "hetaireia" ().


title: Eponyymi heeros

text: Eponyymi heeros (, mon. , "hērōes epōnymoi") tarkoittaa jollekin asialle nimensä antanutta heerosta. Eponyymit heerokset olivat yleisiä selityksiä esimerkiksi paikannimille ja heimojen nimille antiikin Kreikassa.


title: Eponyymi heeros

text: Esimerkkejä:Attikassa eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneella alueella eponyymeillä heeroksilla viitattiin fyleille eli ”heimoille" nimensä antaneisiin heeroksiin. Nämä nimettiin Kleistheneen uudistuksen yhteydessä vuonna 508 eaa. Kleistheneen kerrotaan esittäneen Delfoin oraakkelille sadan nimen luettelon, josta oraakkeli valitsi kymmenen nimeä Kleistheneen perustamien uusien fylejen heeroksiksi.


title: Eponyymi heeros

text: Eponyymit heerokset olivat klassisella kaudella:Hellenistisellä ja roomalaisella kaudella eponyymeiksi heeroksiksi hyväksyttiin myös seuraavat:Eponyymeille heeroksille oli Agoralla oma Eponyymien heerosten muistomerkki. Jokaisella fylellä oli myös oma heroon eponyymille heerokselleen, sekä tämän kultista vastaava nimetty pappi.


title: Naukraria

text: Naukraria () oli antiikin ajan Attikassa eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneella alueella arkaaisella kaudella käytössä ollut hallinnollinen yksikkö, joka liittyi ennen kaikkea kaupunkivaltion sotavoimien toiminnan järjestämiseen.


title: Naukraria

text: Jokainen Attikan neljästä vanhasta fylestä eli heimosta oli jaettu kolmeen trittykseen ja nämä puolestaan kukin neljään naukrariaan. Näin vanhoissa fyleissä oli kaksitoista naukrariaa kussakin, ja yhteensä naukrarioita oli 48. Jokaisen naukrarian tuli varustaa Ateenan laivastolle yksi sotalaiva ja Ateenan ratsuväkeen kaksi hevosmiestä. Naukrioilla oli ilmeisesti jonkinlainen yhteys maantieteeseen, koska joidenkin tunnettujen naukrarioiden nimet vastaavat paikkakuntien nimiä. Naukrarian johtajana toimi "naukraros".


title: Naukraria

text: Naukrariat säilytettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa., ja niiden määräksi tuli viisi jokaista uutta kymmentä fyleä kohti, yhteensä siis 50. Tämä sopii yhteen sen kanssa, että Herodotoksen mukaan Ateenan laivastolla oli ennen persialaissotia 50 sotalaivaa. Uudistuksessa demokset korvasivat neukrarioiden poliittisen roolin, ja "naukrarosten" tehtävät siirtyivät "dēmarkhoksille".


title: Trittys

text: Trittys (, monikossa "trittyes", ) oli antiikin ajan Attikassa eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneella alueella fylen eli ”heimon” kolmannes. Trittykset koostuivat yhdestä tai useammasta demoksesta. Trittykset tunnettiin jo vanhastaan, kun fylejä oli neljä, mikä teki trittysten määräksi alun perin 12. Kleistheneen uudistuksesta vuodesta 508 eaa. lähtien, jolloin fylejen määräksi tuli 10, trittyksiä oli vastaavasti 30.


title: Trittys

text: Attikan vanhojen, Kleistheneen uudistusta edeltäneiden trittysten lukumäärä, kaksitoista, liittyi mahdollisesti siihen, että Theseuksen katsottiin yhdistäneen Attikan alun perin kahdestatoista itsenäisestä kaupungista tai kyläryhmästä. Vanhoista trittyksistä tiedetään suhteellisen vähän. Trittysten tiedetään jakaantuneen neljään naukrariaan, josta kukin varusti Ateenan laivastoon yhden sotalaivan ja ratsuväkeen kaksi hevosmiestä. Trittyksen johtajana toimi "trittyarkhos". Trittyksillä oli ilmeisesti nimet, ja ainakin yhden nimi tiedetään; se oli Geleontes-fyleen kuulunut trittys "Leukotainioi" (”valkonauhaiset”). Uudistuksen jälkeen vanhoilla trittyksillä säilyi jonkinlainen uskonnonharjoittamiseen liittynyt merkitys.


title: Trittys

text: Kleistheneen järjestelmässä trittykset muodostuivat niin, että Attikan kuhunkin kymmeneen fyleen kuuluvat demokset oli jaettu kolmen alueen kesken: Yksi osa fylen demoksista kuului kaupunkialueen (, "asty") trittykseen, yksi osa rannikkoalueen (, "paralia") trittykseen ja yksi osa sisämaan (, "mesogeios") trittykseen. Tämä muodosti yhteensä kolmekymmentä trittystä, jotka perustuivat maantieteeseen; jokaista aluetta vastasi siis kymmenen trittystä. Trittykseen kuuluneiden demosten määrä vaihteli; kuhunkin kuului yhdestä useampaan demosta.


title: Trittys

text: Trittysten, samoin kuin fylejen ja demosten, uudistaminen oli osa Kleistheneen pyrkimystä hajottaa Attikan vanhat poliittiset rakenteet ja vanhojen, tietyiltä seuduilta kotoisin olleiden klaanien asema. Kuhunkin trittykseen kuului yleensä joukko suhteellisen lähellä toisiaan olevia demoksia, joskin eräissä tapauksissa joku demoksista sijaitsi erillään muista. Se, että kolme trittysjaon pohjana olevaa aluetta sijaitsivat erillään, sai kuitenkin aikaan se, että kuhunkin fyleen kuului demoksia ja näin ihmisiä eri puolilta Attikaa. Näin esimerkiksi Hippothontis-fyleen kuului niin merimiehiä Pireuksesta, kauppiaita ja käsityöläisiä Koilesta kuin maanviljelijöitä Eleusiista. Trittysten jakamisen fylejen kesken kerrotaan tapahtuneen arpomalla. Kaikellä tällä pyrittiin tasapainottamaan yhteiskuntaa ja jakamaan poliittinen valta tasaisemmin eri alueille, sillä paikkamäärät bulessa eli neuvostossa perustuivat fyleihin ja demoksiin.


title: Trittys

text: Päin vastoin kuin fyleillä ja demoksilla, trittyksillä oli vain vähän suoraa merkitystä itse hallinnossa. Kunkin fylen kymmenesosan vuotta käsittäneessä prytanivuorossa olleet 50 miestä jaettiin trittyksittäin (17 + 17 + 16), ja tätä jakoa käytettiin ympärivuorokautisen päivystyksen järjestämisessä Tholoksessa. Lisäksi kukin jokaisen fylen kolmesta johtajasta ("epimelētai tēs fylēs") tuli eri trittyksestä. Ateenan jalkaväkeä ei organisoitu trittyksittäin, mutta eräistä merkeistä on päätelty, että trittykset olisivat olleet jollakin tavalla käytössä Ateenan laivaston organisoinnissa. Erään teorian mukaan Attikan maaseudun teattereita olisi ollut yksi per trittys.


title: Trittys

text: Trittykset oli yleensä nimetty niiden merkittävimmän (tai ainoan) demoksen mukaan, mutta joillakin oli ilmeisesti omat nimet; tällainen oli muun muassa Oineis-fylen "mesogeios"-trittys, jonka nimi oli "Pedieis".


title: Trittys

text: Seuraavassa esitetään fylejen demosten jako trittyksiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Se oli voimassa koko klassisen kauden. Myöhemmin hellenistisellä ja roomalaisella kaudella perustettiin uusia fylejä ja demoksia, joita tässä ei ole lueteltu, ja osa vanhoista demoksista vaihtoi fyleä. Mikään vanha demos ei kuitenkaan vaihtanut trittys-aluettaan.


title: Trittys

text: Katso myös: Luettelo Attikan demoksista ja luettelo Attikan demoksista fyleittäin.


title: Bosnia ja Hertsegovina Turkvision laulukilpailussa

text: Bosnia ja Hertsegovina on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kolme kertaa, vuonna 2013, 2014 ja 2015.


text: Bosnia ja Hertsegovina osallistui kaikkien aikojen ensimmäiseen Turkvision laulukilpailuun Turkin Eskişehirissä vuonna 2013. Edustajaksi valittiin rockbändi Emir & Frozen Camels yhdessä Mirza Šoljanin kanssa kappaleella "Ters Bosanka". Turkvision laulukilpailun semifinaalissa Emir & Frozen Camels pääsi jatkoon ja sijoittui finaalissa kuudenneksi 187 pisteellä.


text: 10. syyskuuta 2014 ilmoitettiin että Bosnia ja Hertsegovina osallistuisi myös vuoden 2014 kilpailuun, joka järjestettiin Kazanissa, Tatarstanissa. Edustajaksi valittiin laulaja Mensur Salkić kappaleella "Šutim". Kilpailun semifinaalissa Salkić sai 168 pistettä, sijoittui kolmanneksitoista ja pääsi finaaliin. Finaalissa hän sijoittui kymmenenneksi 176 pisteellä.


text: Bosnia ja Hertsegovina osallistui myös vuoden 2015 kilpailuun, joka järjestettiin Istanbulissa, Turkissa. Edustajaksi valittiin Adis Škaljo kappaleella "Pa šta". Finaalissa Škaljo sai 153 pistettä ja sijoittui kahdenneksitoista.


title: Aiantis

text: Aiantis (, ) oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Fylen eponyymi heeros oli Aias, salamislainen Telamonin poika, ja sen alkuperäinen numero oli IX.


title: Aiantis

text: Fyleen kuului alun perin kuusi demosta. Myöhemmin osa demoksista siirrettiin perustettuihin uusiin fyleihin, ja pienimmillään loppuvaiheessa fyleen kuului kolme demosta. Kuten kaikilla fyleillä, fylen demokset oli jaetty kolmeen trittykseen ja sillä oli yhteensä 50 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Demosten määrä oli muihin fyleihin nähden pieni, koska Afidna ja Faleron olivat väkiluvultaan suuria; samasta syystä ne olivat trittystensä ainoita demoksia. Fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.


title: Aiantis

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä "Aiantidēs" (), monikossa "Aiantidai" ().


title: Aigeis

text: Aigeis (, ) oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Fylen eponyymi heeros oli Ateenan varhainen kuningas Aigeus ja sen alkuperäinen numero oli II.


title: Aigeis

text: Fyleen kuului alun perin 21 demosta. Myöhemmin osa demoksista siirrettiin perustettuihin uusiin fyleihin, ja pienimmillään fyleen kuului 16 demosta. Niin kutsuttujen makedonialaisten fylejen (Antigonis, Demetrias) lakkauttamisen jälkeen osa demoksista palautettiin Aigeis-fyleen. Kuten kaikilla fyleillä, fylen demokset oli jaetty kolmeen trittykseen ja sillä oli yhteensä 50 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.


title: Aigeis

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksillä (mon.) "Aigeis" (), "Aigēeis" () ja "Aigeides" ().


title: Akamantis

text: Akamantis (, ) oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Fylen eponyymi heeros oli Akamas, Theseuksen poika, ja sen alkuperäinen numero oli V.


title: Akamantis

text: Fyleen kuului alun perin 13 demosta. Myöhemmin osa demoksista siirrettiin perustettuihin uusiin fyleihin, ja pienimmillään fyleen kuului yhdeksän demosta. Niin kutsuttujen makedonialaisten fylejen (Antigonis, Demetrias) lakkauttamisen jälkeen osa demoksista palautettiin Akamantis-fyleen. Kuten kaikilla fyleillä, fylen demokset oli jaetty kolmeen trittykseen ja sillä oli yhteensä 50 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.


title: Akamantis

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä "Akamantidēs" (), monikossa "Akamantidai" ().


title: Antiokhis

text: Antiokhis (, ) oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Fylen eponyymi heeros oli Antiokhos, Herakleen ja Medan poika, ja sen alkuperäinen numero oli I.


title: Antiokhis

text: Fyleen kuului alun perin 13 demosta. Myöhemmin osa demoksista siirrettiin perustettuihin uusiin fyleihin, ja pienimmillään fyleen kuului yhdeksän demosta. Niin kutsuttujen makedonialaisten fylejen (Antigonis, Demetrias) lakkauttamisen jälkeen osa demoksista palautettiin Antiokhis-fyleen. Kuten kaikilla fyleillä, fylen demokset oli jaetty kolmeen trittykseen ja sillä oli yhteensä 50 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.


title: Antiokhis

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä "Antiokhidēs" (), monikossa "Antiokhidai" ().


title: Erekhtheis

text: Erekhtheis (, ) oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Fylen eponyymi heeros oli Ateenan varhainen kuningas Erekhtheus ja sen alkuperäinen numero oli I.


title: Erekhtheis

text: Fyleen kuului alun perin 14 demosta. Myöhemmin osa demoksista siirrettiin perustettuihin uusiin fyleihin, ja pienimmillään fyleen kuului kymmenen demosta. Niin kutsuttujen makedonialaisten fylejen (Antigonis, Demetrias) lakkauttamisen jälkeen osa demoksista palautettiin Erekhtheis-fyleen. Kuten kaikilla fyleillä, fylen demokset oli jaetty kolmeen trittykseen ja sillä oli yhteensä 50 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.


title: Erekhtheis

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä "Erekhtheus" (), monikossa "Erekhtheidai" ().


title: Hippothontis

text: Hippothontis (, myös "Hippothōntis", tai "Hippothoōntis", ) oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Fylen eponyymi heeros oli Hippothoon, Poseidonin ja Alopen poika, ja sen alkuperäinen numero oli VIII.


title: Hippothontis

text: Fyleen kuului alun perin 17 demosta, muun muassa Ateenan satamakaupunki Pireus sekä heeros Hippothoonin kotipaikkana pidetty ja Eleusiin mysteereistä tunnettu Eleusis. Myöhemmin osa demoksista siirrettiin perustettuihin uusiin fyleihin, ja pienimmillään fyleen kuului 13 demosta. Niin kutsuttujen makedonialaisten fylejen (Antigonis, Demetrias) lakkauttamisen jälkeen osa demoksista palautettiin Hippothontis-fyleen. Kuten kaikilla fyleillä, fylen demokset oli jaetty kolmeen trittykseen ja sillä oli yhteensä 50 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.


title: Hippothontis

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä "Hippothoōntidēs" (), monikossa "Hippothoōntidai" ().


title: Kekropis

text: Kekropis (, ) oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Fylen eponyymi heeros oli Ateenan varhainen kuningas Kekrops ja sen alkuperäinen numero oli VII.


title: Kekropis

text: Fyleen kuului alun perin 11 demosta. Myöhemmin osa demoksista siirrettiin perustettuihin uusiin fyleihin, ja pienimmillään fyleen kuului seitsemän demosta. Niin kutsuttujen makedonialaisten fylejen (Antigonis, Demetrias) lakkauttamisen jälkeen osa demoksista palautettiin Kekropis-fyleen. Kuten kaikilla fyleillä, fylen demokset oli jaetty kolmeen trittykseen ja sillä oli yhteensä 50 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.


title: Kekropis

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä "Kekropidēs" (), monikossa "Kekropidai" ().


title: Leontis

text: Leontis (, myös "Leōntis", ) oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Fylen eponyymi heeros oli Leos, Orfeuksen poika, ja sen alkuperäinen numero oli IV.


title: Leontis

text: Fyleen kuului alun perin 20 demosta. Myöhemmin osa demoksista siirrettiin perustettuihin uusiin fyleihin, ja pienimmillään fyleen kuului 14 demosta. Niin kutsuttujen makedonialaisten fylejen (Antigonis, Demetrias) lakkauttamisen jälkeen osa demoksista palautettiin Leontis-fyleen. Kuten kaikilla fyleillä, fylen demokset oli jaetty kolmeen trittykseen ja sillä oli yhteensä 50 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.


title: Leontis

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä "Leōntidēs" (), monikossa "Leōntidai" ().


title: Oineis

text: Oineis (, ) oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Fylen eponyymi heeros oli Oineus, Pandionin avioton poika, ja sen alkuperäinen numero oli VI.


title: Oineis

text: Fyleen kuului alun perin 13 demosta, muun muassa suurin demos Akharnai. Myöhemmin osa demoksista siirrettiin perustettuihin uusiin fyleihin, ja pienimmillään fyleen kuului yhdeksän demosta. Niin kutsuttujen makedonialaisten fylejen (Antigonis, Demetrias) lakkauttamisen jälkeen osa demoksista palautettiin Oineis-fyleen. Kuten kaikilla fyleillä, fylen demokset oli jaetty kolmeen trittykseen ja sillä oli yhteensä 50 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.


title: Oineis

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä "Oineus" (), monikossa "Oineis" () tai "Oinēeis" ().


title: Pandionis

text: Pandionis () oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Fylen eponyymi heeros oli Ateenan varhainen kuningas Pandion ja sen alkuperäinen numero oli III.


title: Pandionis

text: Fyleen kuului alun perin 11 demosta, muun muassa Ateenan kaupunkialueen suuri demos Kydathenaion. Myöhemmin osa demoksista siirrettiin perustettuihin uusiin fyleihin, ja pienimmillään fyleen kuului seitsemän demosta. Niin kutsuttujen makedonialaisten fylejen (Antigonis, Demetrias) lakkauttamisen jälkeen osa demoksista palautettiin Pandionis-fyleen. Kuten kaikilla fyleillä, fylen demokset oli jaetty kolmeen trittykseen ja sillä oli yhteensä 50 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.


title: Pandionis

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä "Pandionidēs" (), monikossa "Pandionidai" ().


title: Henkka on hiekkaa -show

text: Henkka on hiekkaa -show oli Yle TV1:ssä lähetetty musiikkiviihdeohjelma vuodelta 1979. Pääosaa esitti Heikki Kinnunen. Sarjaa ohjasivat ja käsikirjoittivat Pentti Järvinen ja Kari Kyrönseppä.


title: Antigonis

text: Antigonis () oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin hellenistisellä kaudella vuonna 307/306 eaa. Ateenalaiset kunnioittivat tuolloin Makedonian kuningasta Antigonos I Monoftalmosta nimittämällä tämän eponyymiksi heerokseksi ja antamalla tälle oman fylen. Samaan aikaan perustettiin fyle Demetrias. Fylet tunnettiin yhdessä ”makedonialaisina fyleinä”.


title: Antigonis

text: Fyleen kuului alun perin 15 demosta. Siihen siirrettiin jo olemassa olleita demoksia muista fyleistä; siihen sekä samankokoiseen Demetrias-fyleen siirrettiin yhteensä kolme demosta kustakin vanhasta fylestä, lukuun ottamatta Aiantis-fyleä, mikä korvattiin siirtämällä Leontis-fylestä kaksi ylimääräistä ja Aigeis-fylestä yksi ylimääräinen demos. Fylen numeroksi tuli I ja Demetrias-fylen numeroksi II, jolloin alkuperäisistä fyleistä I–X tuli fylet III–XII. Usein fyleen viitataan selkeyden vuoksi kuitenkin numerolla XI ikään kuin se olisi sijoitettu loppuun.


title: Antigonis

text: Trittyksillä ei ollut tässä vaiheessa enää erityistä merkitystä. Vuonna 224/223 eaa. fylen demosten määrä väheni 14, kun Kolonai siirrettiin uuteen Ptolemais-fyleen. Makedonialaiset fylet lakkautettiin vuonna 201/200 eaa. Ateenan ja Makedonian välisen sodan vuoksi. Tuolloin niiden demokset siirrettiin takaisin vanhoihin fyleihinsä (tai uuteen Attalis-fyleen).


title: Antigonis

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä "Antigoneus" () tai "Antigonidēs" (), monikossa "Antigonidai" ().


title: Škoda Rapid (Intia)

text: Škoda Rapid on Škodan vuodesta 2011 lähtien Intian markkinoille valmistama pieni sedan-korinen automalli, joka on uudelleennimetty Intiassa myytävä Volkswagen Vento (Polo Sedan). Nimestään huolimatta se on eri malli kuin Euroopassa myytävä Škoda Rapid.


title: Škoda Rapid (Intia)

text: Rapidin ulkonäkö eroaa Volkswagenista muun Škoda-malliston tyyliin muokatulla keulan ilmeellään (alkuperäinen keula muistuttaa läheisesti Fabia-mallia). Sisällä kojelauta on sama kuin Polossa, mutta ohjauspyörä, mittaristo, vaihteenvalitsin sekä ilmastoinnin ja audiojärjestelmän säätimet ovat muista Škoda-malleista lainattuja.


title: Škoda Rapid (Intia)

text: Mallivuodelle 2017 Rapid koki perusteellisen kasvojenkohotuksen, jossa sen ulkoasua muokattiin vastaamaan uutta Škoda-malliston ilmettä.


title: Demetrias (fyle)

text: Demetrias () oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin hellenistisellä kaudella vuonna 307/306 eaa. Ateenalaiset kunnioittivat tuolloin makedonialaista sotapäällikköä ja myöhempää kuningasta Demetrios Poliorketesta nimittämällä tämän eponyymiksi heerokseksi ja antamalla tälle oman fylen. Samaan aikaan perustettiin fyle Antigonis. Fylet tunnettiin yhdessä ”makedonialaisina fyleinä”.


title: Demetrias (fyle)

text: Fyleen kuului alun perin 15 demosta. Siihen siirrettiin jo olemassa olleita demoksia muista fyleistä; siihen sekä samankokoiseen Antigonis-fyleen siirrettiin yhteensä kolme demosta kustakin vanhasta fylestä, lukuun ottamatta Aiantis-fyleä, mikä korvattiin siirtämällä Leontis-fylestä kaksi ylimääräistä ja Aigeis-fylestä yksi ylimääräinen demos. Fylen numeroksi tuli II ja Antigonis-fylen numeroksi I, jolloin alkuperäisistä fyleistä I–X tuli fylet III–XII. Usein fyleen viitataan selkeyden vuoksi kuitenkin numerolla XII ikään kuin se olisi sijoitettu loppuun.


title: Demetrias (fyle)

text: Trittyksillä ei ollut tässä vaiheessa enää erityistä merkitystä. Vuonna 224/223 eaa. fylen demosten määrä väheni 14, kun Oinoe siirrettiin uuteen Ptolemais-fyleen. Makedonialaiset fylet lakkautettiin vuonna 201/200 eaa. Ateenan ja Makedonian välisen sodan vuoksi. Tuolloin niiden demokset siirrettiin takaisin vanhoihin fyleihinsä (tai uuteen Attalis-fyleen).


title: Demetrias (fyle)

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä "Dēmētrieus" (), monikossa "Dēmētrieis" () tai "Dēmētriadai" ().


title: Johnny Mnemonic – kuoleman kuriiri

text: Johnny Mnemonic – kuoleman kuriiri on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut kanadalais-yhdysvaltalainen kyberpunk-elokuva, jonka on ohjannut Robert Longo. Elokuvan käsikirjoitus perustuu William Gibsonin vuonna 1980 julkaistuun novelliin "Johnny Mnemonic", joka kuvaa kirjailijalle tyypillistä dystooppista tulevaisuutta jota hallitsee megakorporaatiot.


title: Johnny Mnemonic – kuoleman kuriiri

text: Vuonna 2021 Johnny (Keanu Reeves) on datakuriiri, jonka tehtävä on kuljettaa aivoissaan olevan datasirun avulla salassa pidettävää tietoa, jota megakorporaatiot eivät voi lähettää virtuaalitodellisuutta käyttävän Verkon välityksellä. Johnny on luopunut osasta muistojaan tehdäkseen tilaa datasirulle, ja hän haluaa viimeisen keikan avulla saada kokoon tarvittavat rahat muistojensa palauttamiseen.


title: Johnny Mnemonic – kuoleman kuriiri

text: Johnnyn aivoihin on ladattu tietoa, jota hän ei itse tiedä. Se on parannuskeino maailmanlaajuiseen epidemiaan, tautiin nimeltä Nerve Attenuation Syndrome (NAS), johon puolet virtuaalitodellisuudessa viihtyvistä kansalaisista on sairastunut. NAS:in aiheuttaa laitteiden sähkömagneettinen säteily, ja se johtaa poikkeuksetta kuolemaan. Johnnyn tehtävänä on salakuljettaa tämä elintärkeä tieto Aasiasta Yhdysvaltoihin. Hänen tiellään ovat kuitenkin tietoa havitteleva japanilainen yakuza ja kansainvälinen lääkeyhtiö Pharmakom. Lisäksi Johnnyn muisti on ylikuormitettu hengenvaarallisesti, ja hänen päänsä räjähtää jos hän ei saa tietoa ladattua sieltä pois ajoissa.


title: Johnny Mnemonic – kuoleman kuriiri

text: "Johnny Mnemonic" on taidemaalarina ja kuvanveistäjänä paremmin tunnetun Robert Longon esikoisohjaus. Se oli myös William Gibsonin ensimmäinen Hollywood-käsikirjoitus. Alun perin tekijöiden oli tarkoitus tehdä taide-elokuva pienellä noin puolentoista miljoonan dollarin budjetilla, mutta budjetin koko kasvoi lopulta 30 miljoonaan dollariin. Longo ja Gibson käyttivät viisi vuotta elokuvan rahoittamiseen ja kuvaamiseen.


title: Johnny Mnemonic – kuoleman kuriiri

text: Elokuva kuvattiin Torontossa, jossa lavasteet rakennettiin tyhjään tehdasrakennukseen.


title: Johnny Mnemonic – kuoleman kuriiri

text: Sony käytti elokuvan markkinoinnissa useita eri kanavia: samaan aikaan elokuvan ensi-illan kanssa julkaistiin soundtrack Columbia Recordsin kautta ja videopeli Sony ImageWorksin kautta. Sony myös järjesti verkkotiedotustilaisuuden William Gibsonin kanssa ja internetissä toimivan aarrejahdin, jossa jaettiin palkintoja 20 000 dollarin edestä.


title: Johnny Mnemonic – kuoleman kuriiri

text: Elokuvan sanotaan olleen osana tuomassa kyberpunkin suuremman yleisön tietoisuuteen.


title: Johnny Mnemonic – kuoleman kuriiri

text: "Johnny Mnemonic" ei ollut menestys ilmestyessään ja sai enimmäkseen negatiivista palautetta kriitikoilta. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 13 prosenttia arvostelijoista piti elokuvasta. Sivuston otanta on 30 arviota, ja elokuvalla on sivustolla arvosana 3.4/10. Lisäksi Keanu Reeves sai roolisuorituksestaan elokuvissa "Johnny Mnemonic" ja "Rakkauden pilvitarha" huonoimman miespääosan Golden Raspberry -ehdokkuuden, mutta palkinnon voitti Pauly Shore roolistaan elokuvassa "Rankka velvollisuus".


title: Ptolemais (fyle)

text: Ptolemais () oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin hellenistisellä kaudella vuonna 224/223 eaa. Tuolloin ateenalaiset kunnioittivat Egyptin kuningasta Ptolemaios III Euergetestä nimittämällä tämän eponyymiksi heerokseksi ja antamalla tälle oman fylen.


title: Ptolemais (fyle)

text: Fyleen kuului alun perin 13 demosta. Siihen siirrettiin yksi olemassa ollut demos kustakin aiemmasta fylestä, toisin sanoen yhteensä 12 demosta. Lisäksi fyleä varten luotiin yksi kokonaan uusi demos, Berenikidai, joka nimettiin Ptolemaioksen puolison kuningatar Bereniken mukaan. Fylen numeroksi tuli VII, jolloin aiemmista fyleistä VII–XII tuli fylet VIII–XIII. Usein fyleen viitataan selkeyden vuoksi kuitenkin numerolla XIII ikään kuin se olisi sijoitettu loppuun viimeiseksi fyleksi. Ptolemais tunnetaan myös ”egyptiläisenä fylenä”.


title: Ptolemais (fyle)

text: Trittyksillä ei ollut tässä vaiheessa enää erityistä merkitystä. Myöhemmin vuonna 201/200 eaa. kun niin kutsutut makedonialaiset fylet Antigonis ja Demetrias lakkautettiin, fylen numeroksi tuli V. Roomalaisella kaudella 124/125 jaa. fylen demosten määrä väheni 12, kun Afidna siirrettiin uuteen Hadrianis-fyleen. Ptolemais-fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.


title: Ptolemais (fyle)

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä "Ptolemaieus" (), monikossa "Ptolemaidai" ().


title: Attalis

text: Attalis () oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin hellenistisellä kaudella vuonna 201/200 eaa. Tuolloin ateenalaiset halusivat kunnioittaa Pergamonin kuningasta Attalos I:tä nimittämällä tämän eponyymiksi heerokseksi ja antamalla tälle oman fylen.


title: Attalis

text: Fyleen kuului alun perin 12 demosta. Siihen siirrettiin yksi olemassa ollut demos kustakin aiemmasta fylestä, toisin sanoen yhteensä 11 demosta. Lisäksi fyleä varten luotiin yksi kokonaan uusi demos, Apollonieis, joka nimettiin Attaloksen puolison Apolloniksen mukaan. Fylen numeroksi tuli XII. Usein fyleen viitataan selkeyden vuoksi kuitenkin numerolla XIV erotuksena Demetrias-fylestä, johon viitataan usein samalla numerolla.


title: Attalis

text: Trittyksillä ei ollut tässä vaiheessa enää erityistä merkitystä, eikä fylejen suhteellista kokoa enää pyritty tasapainottamaan. Roomalaisella kaudella vuonna 124/125 jaa. fylen demosten määrä väheni 11, kun Oinoe siirrettiin uuteen Hadrianis-fyleen. Attalis-fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.


title: Attalis

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä "Attaleus" (), monikossa "Attaleis" () tai "Attalidai" ().


title: Gagauzia Turkvision laulukilpailussa

text: Gagauzia on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kolme kertaa, vuonna 2013, 2014 ja 2015.


title: Gagauzia Turkvision laulukilpailussa

text: Gagauzia osallistui kaikkien aikojen ensimmäiseen Turkvision laulukilpailuun Turkin Eskişehirissä vuonna 2013. Edustajaksi valittiin laulaja Lüdmila Tukan kappaleella "Vernis Lubov" (Вернись любовь). Turkvision laulukilpailun semifinaalissa Tukan ei päässyt jatkoon.


title: Gagauzia Turkvision laulukilpailussa

text: 20. heinäkuuta 2014 ilmoitettiin että Gagauzia osallistuisi myös vuoden 2014 kilpailuun, joka järjestettiin Kazanissa, Tatarstanissa. Edustajaksi valittiin laulaja Marija Topal kappaleella "Aaladım". Kilpailun semifinaalissa Topal sai 162 pistettä, sijoittui kuudenneksitoista, eikä päässyt näin finaaliin.


title: Gagauzia Turkvision laulukilpailussa

text: Gagauzia osallistui myös vuoden 2015 kilpailuun, joka järjestettiin Istanbulissa, Turkissa. Edustajaksi valittiin Valentin Ormanji kappaleella "Sev beni sev". Finaalissa Ormanji sai 154 pistettä ja sijoittui kymmenenneksi.


title: Gagauzia Turkvision laulukilpailussa

text: Gagauzia osallistuu uudelleen vuoden 2017 kilpailuun, joka järjestetään Astanassa, Kazakstanissa. Edustajaksi on valittu Julija Arnaut kappaleella "Kemençä".


title: Hadrianis

text: Hadrianis () oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin roomalaisella kaudella vuonna 124/125 jaa. Tuolloin ateenalaiset halusivat kunnioittaa keisari Hadrianusta nimittämällä tämän eponyymiksi heerokseksi ja antamalla tälle oman fylen.


title: Hadrianis

text: Fyleen kuului alun perin 12 demosta. Siihen siirrettiin yksi olemassa ollut demos kustakin aiemmasta fylestä. Vuonna 130 jaa. fyleen lisättiin 13. demokseksi sitä varten luotu kokonaan uusi demos, Antinoeis, joka nimettiin Hadrianuksen tuolloin vasta kuolleen rakastetun Antinooksen mukaan. Fylen numeroksi tuli VII, jolloin aiemmista fyleistä VII–XII tuli fylet VIII–XIII. Usein fyleen viitataan selkeyden vuoksi kuitenkin numerolla XV ikään kuin se olisi sijoitettu loppuun viimeiseksi fyleksi.


title: Hadrianis

text: Trittyksillä ei ollut tässä vaiheessa enää erityistä merkitystä, eikä fylejen suhteellista kokoa enää pyritty tasapainottamaan. Fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.


title: Hadrianis

text: Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä "Hadrianieus" (), monikossa "Hadrianieis" () tai "Hadrianidai" ().


title: Petri Mielonen

text: Petri Mielonen (s. 28. huhtikuuta 1979 Pori) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.


title: Petri Mielonen

text: Mielonen pelasi Veikkausliigassa yhdeksän ottelua kaudella 2001 edustaen Jazzia. Ensimmäisen liigaottelunsa hän pelasi 22. huhtikuuta, kun Jazz hävisi kotonaan Atlantikselle 1–3.