title: Keuruun museo

text: Keuruun museolla ei ole perusnäyttelyä, vaan se järjestää vuosittain useita näyttelyjä eri galleriatiloissaan. Päänäyttelysalissa Kamanassa järjestetään vuosittain 5-6 vaihtuvaa näyttelyä. Viime vuosien merkittäviä näyttelyjä Kamanan isossa näyttelysalissa ovat olleet muun muassa Herpmannin pojat – Isoviha Keuruulla (2014), Tällaista elämä oli – kulttuurihistoriallinen näyttely veteraaniväen elämäntarinoista (2012) sekä Veden väki – vesikulttuuria Keuruun seudulla (2010).


title: Keuruun museo

text: Keuruun taidemuseon taidekokoelmissa on taidetta 1900-luvun alusta nykypäivään saakka, mutta kokoelman pääpaino on 1970-1990-luvuilla valmistuneessa taiteessa. Vuonna 2015 Keuruun taidemuseon taidekokoelman suuruus on 680 teosta. Keuruun kaupungin taidekokoelmaan puolestaan kuuluu kaupungin hankkimia tai kaupungille lahjoitettuja taideteoksia, joita on yhteensä 1 169 teosta. Julkiset taideteokset kuuluvat myös Keuruun kaupungin kokoelmaan. Keuruun museon hallinnoimissa kokoelmissa vanhimmat taideteokset koostuvat mm. Hilda Flodinin teoksista, joita Keuruun taidemuseon kokoelmissa on 59. Keuruun museo on koonnut näistä teoksista koostuvan näyttelyn nykyisten näyttelytilojensa avajaisnäyttelyksi vuonna 2000. Kyseinen näyttely on sittemmin kiertänyt monissa muissakin museoissa ympäri Suomea mm. Halosenniemessä Tuusulassa. Tätä kiertonäyttelyä on mahdollista yhä tilata Keuruun museosta.


title: Adelfoí

text: Adelfoí (; myös "Adelfí"; ”Veljekset”) on kahden Kreikan saaren ryhmä, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Egeanmeressä Alónnisoksen kaakkoispuolella. Saaret ovat suurempi Adélfi (Αδέλφι) eli "Megálo Adélfi" (Μεγάλο Αδέλφι, ”Isoveli”), jonka pinta-ala on 1,027 neliökilometriä, ja pienempi Adelfópoulo (Αδελφόπουλο) eli "Mikró Adélfi" (Μικρό Αδέλφι, ”Pikkuveli”), jonka pinta-ala on 0,391 neliökilometriä.


title: Adelfoí

text: Adelfoín saaret ovat asumattomia (2011). Hallinnollisesti saaret kuuluvat Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.


title: Ágios Geórgios (Sporadit)

text: Ágios Geórgios () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Skópeloksen ja Alónnisoksen saarten välissä. Saaren pinta-ala on 0,417 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágios Geórgios kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.


title: Arkó

text: Arkó () eli "Árkos" (Άρκος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Skiáthoksen itäpuolella. Saaren pinta-ala on 0,414 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Arkó kuuluu Skiáthoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.


title: Kuorilahti

text: Kuorilahti () on entinen kylä Karjalan tasavallan Louhen piirin Ambarnyin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Tuoppajärven kaakkoisrannalla 50 kilometriä Kiestingistä linnuntietä kaakkoon.


title: Kuorilahti

text: Paanajärven pogostaan kuulunut Kuorilahden kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1597. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se kuului Paanajärven volostin Kuren kyläkuntaan. Vuonna 1905 kylässä oli 162 asukasta.


title: Kuorilahti

text: Neuvostoaikana perustettiin aluksi Louhen ja sittemmin Kiestingin piiriin kuulunut Kuorilahden kyläneuvosto. Vuonna 1933 Kuorilahdessa ja samannimisellä metsätyömaalla oli 231 asukasta, joista lähes 90 % oli karjalaisia ja loput etupäässä venäläisiä ja suomalaisia. Myöhemmin Vaarakylän kyläneuvostoon kuulunut Kuorilahti siirrettiin Kiestingin taajamaneuvoston alaisuuteen vuonna 1959.


title: Gioúra

text: Gioúra () on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Alónnisoksen ja Kyrá Panagián saarten koillispuolella. Saaren pinta-ala on 11,052 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Gioúra kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.


title: Gioúra

text: Gioúra on Pohjoisten Sporadien pohjoisimpia saaria. Sen eteläpuolella sijaitsee Grammézan saari, itäpuolella Pipéri ja pohjoispuolella Psathoúra.


title: Kyrá Panagiá

text: Kyrá Panagiá (; myös "Kirá Panagiá"; ”Neitsyt Maria”) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Alónnisoksen koillispuolella. Saaren pinta-ala on 25 neliökilometriä ja asukasluku 2 (2011). Hallinnollisesti Kyrá Panagiá kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.


title: Kyrá Panagiá

text: Kyrá Panagiá on Pohjoisten Sporadien pohjoisimpia saaria. Sen koillispuolella sijaitsee Gioúran saari ja länsipuolella Gramméza ja Pipéri. Saaren nimi viittaa Neitsyt Mariaan.


title: Lechoúsa

text: Lechoúsa () eli "Lykórema" (Λυκόρεμα) tai "Lykourína" (Λυκουρίνα) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Alónnisoksen itäpuolella ja Peristéran koillispuolella. Saaren pinta-ala on 0,688 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Lechoúsa kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.


title: Peristéra

text: Peristéra () on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Alónnisoksen itäpuolella. Saaren pinta-ala on 14,2 neliökilometriä ja asukasluku 30 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Peristéra kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.


title: Peristéra

text: Peristéra koostuu kahdesta osasta, joita yhdistää kapeampi kannas. Pieni Peristéran kylä on pohjoisosan länsirannikolla. Saaren erottaa Alónnisoksesta noin kilometrin levyinen salmi. Saaren koillispuolella sijaitsee Lechoúsan saari ja eteläpuolella pieni Adelfoín saaripari.


title: Pipéri (Sporadit)

text: Pipéri () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Alónnisoksen koillispuolella ja Kyrá Panagián ja Gioúran saarten itäpuolella. Saaren pinta-ala on 4,228 neliökilometriä ja asukasluku 6 (2011). Hallinnollisesti Pipéri kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.


title: Platý

text: Platý (; myös "Platí") eli "Plateiá" (Πλατειά) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Skýroksen eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 0,619 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Platý kuuluu Skýroksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.


title: Platý

text: Platýn erottaa Skýroksesta noin 600 metriä leveä salmi. Saaren kaakkoispuolella on Sarakinón saari.


title: Banpo

text: Banpo on yksi alue Xi’anin kaupungissa Baqiaon kaupunginosassa.


title: Banpo

text: Banpon kylä on 1950-luvulla löydetty kivikautinen asuinalue, jossa on tehty arkeologisia kaivauksia. Kaivausalueelle on perustettu museo kattamalla kaivausalue ja rakentamalla yleisölle parvet, joista näkee kaivauksiin. Museossa on nähtävillä muun muassa vanhoja asuinpaikkojen perustuksia, hautoja, hautaruukkuja, nuotiopaikkoja sekä kivikautisesta elämästä kertovia dioraamoja.


title: Banpo

text: Kylä on ollut linnoitettu suojakaivannolla ja siellä on ollut puusta ja savesta rakennettuja asuinrakennuksia.


title: Banpo

text:
Banpo sijaitsee joen rantapenkereellä. paina ala on
noin 5 ha, josta asuttua 3 ha.
Asutulla alalla oli 56 taloa. Lisäksi tällä vallihaudan ympäröimällä alalla oli varstokuoppia ja eläinkarsinoita. Hautausmaa oli kylän ulkopuolella. varhemmat talot olivat ainakin osin maan alla, uudemmat maan pinnalla. Asumukset olivat yleensä pyöreitä, läpimitta 3-5 metriä. Eräässä vaiheessa tehtiin pyöreiden majamaisten asumusten lisäksi monihuoneinen 20x12.5 m minihuoneinen pitkä talo. Ne oli tehty puupylväiden varaan rakennetusta oksapunos-savesta. Aikuiset haudattiin hautausmaahan, lapset uruukkuihin talojen lähelle. Kaurikotelo, joka kuvaa naisen sukupuolielintä, oli usein kuvattuna luuesineissä ja saviastioissa.
Banpon kylän ihmiset lienevät eläneen malko tasa-arvoisesti, vaikka erikoishenkilöitä mm shamaani oli
malko varmasti kylässä.


title: Prásso

text: Prásso () eli "Gramméza" (Γραμμέζα) tai "Grámiza" (Γράμιζα) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään. Se sijaitsee Egeanmeressä Alónnisoksen saaren koillispuolella Kyrá Panagián ja Gioúran saarten välissä. Saaren pinta-ala on 0,843 neliökilometriä ja se on asumaton (2001). Hallinnollisesti Prásso kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.


title: Psathoúra

text: Psathoúra () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Alónnisoksen koillispuolella. Saaren pinta-ala on 0,763 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Psathoúra kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.


title: Psathoúra

text: Psathoúra on Pohjoisten Sporadien pohjoisin saari. Sen eteläpuolella sijaitsevat Gioúran, Kyrá Panagián ja Pipérin saaret.


title: Ríneia (Sporadit)

text: Ríneia (; myös "Rínia") eli "Eriniá" (Ερηνιά) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Skýroksen länsipuolella Válaxan ja Skyropoúlan saarten välissä. Saaren pinta-ala on 0,533 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2001). Hallinnollisesti Ríneia kuuluu Skýroksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.


title: Sarakinó

text: Sarakinó () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Skýroksen saaren eteläpuolella. Skýroksen ja Sarakinón erottaa noin 600 metriä leveä salmi. Saaren pinta-ala on 3,4 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Sarakinó kuuluu Skýroksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.


title: Skántzoura

text: Skántzoura () on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 6,229 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Skántzoura kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.


title: Skántzoura

text: Skántzoura sijaitsee Egeanmeressä Alónnisoksen ja Skýroksen saarten välissä. Alónnisoksen ja Skántzouran välissä sijaitsevat puolestaan pienemmät Adelfoín saaret sekä Peristéra. Skántzouran ympärillä on joukko pienempiä saaria ja kareja.


title: Skyropoúla

text: Skyropoúla (; myös "Skiropoúla") on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Skýroksen saaren länsipuolella sen ja Euboian välissä. Saaren pinta-ala on 3,8 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Skyropoúla kuuluu Skýroksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Saaren nimi tarkoittaa ”Pientä Skýrosta”.


title: Tsougkriá

text: Tsougkriá () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Skiáthoksen eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 1,140 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Tsougkriá kuuluu Skiáthoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.


title: Tsougkriá

text: Saaren etäisyys Skiáthoksen etelärannikosta ja Kanapítsan kylästä on noin 1,5 meripeninkulmaa (noin 2,8 kilometriä). Saarten välissä sijaitsee pienempi Tsougkriákin saari.


title: Válaxa

text: Válaxa () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Skýroksen saaren länsipuolella Péfkon ja Linarián kylien edustalla. Saaren pinta-ala on 4,3 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Válaxa kuuluu Skýroksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.


title: Válaxa

text: Válaxan erottaa Skýroksesta noin 170 metriä leveä salmi.


title: Lauri Santtu

text: Lauri Aleksanteri Santtu (vuoteen 1939 Järvinen; 3. elokuuta 1902 Valkeasaari, Inkeri – 4. toukokuuta 1986 Vantaa) oli suomalainen taidegraafikko ja -piirtäjä, lausuntataiteilija sekä professori.


title: Lauri Santtu

text: Santtu osoitti taiteellista lahjakkuutta jo lapsena ja tekikin ensimmäiset muotokuvat jo silloin. Hän innostui taiteesta jo nuorena, kenties vanhemman veljensä Vilhon myötävaikutuksella, joka oli Eero Järnefeltin oppilaana. Lauri Santtu opiskeli Kristiinan suomalaisessa yhteiskoulussa, josta hän valmistui ylioppilaaksi 1922. Taideopinnot Santtu aloitti 1924 Helsingissä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa sekä Helsingin yliopiston piirustussalissa. Pian Santun opinnot kuitenkin tyssäsivät, sillä hänellä ei ollut riittävästi rahaa jatkaa opintojaan ja lainaa hän ei saanut silloisen kotikaupunkinsa, Keuruun, pankilta. Hän päätti luopua haaveestaan taiteilijana ja suuntasi Viipurin sahateollisuuskouluun Nurmoon. Tuona aikana Santtu kiersi mm. Lapualla ja Nurmossa metsien leimauksessa samalla piirtäen majapaikkojen isäntien muotokuvia. Hän sai näistä piirroksista positiivista palautetta ja hiljalleen unelma taiteilijan ammatista heräsi jälleen eloon. Vuonna 1926 Lauri Santtu lähti Kristiinaan Carl Bengtsin taideoppilaaksi, johon hän oli tutustunut käydessään koulua Kristiinassa. Ansaitakseen rahaa jatko-opiskeluihinsa Santtu lähti Sortavalan seminaariin, jossa piirtäminen innosti häntä opiskeluja enemmän. Santtu valmistui Sortavalan seminaarista kansakoulun opettajaksi vuonna 1928. Kesällä 1928 hän tapasi Akseli Gallen-Kallelan, joka piti Santun tekemistä kuvista. Gallen-Kallela antoi Santulle teknisiä neuvoja taiteen tekemiseen ja tutustutti Santun litografiaan. Gallen-Kallela kehotti Santtua luopumaan opettajan ammatista, mutta näistä kehotuksista huolimatta Santtu aloitti opettajan työt Jämsässä syksyllä 1928, jossa hän jatkoi aina vuoteen 1932 asti.


title: Lauri Santtu

text: Santtu oli myöhemmin muun muassa kuvaamataidon opettajana Kajaanin seminaarissa, Kouluhallituksen kuvaamataidon tarkastajana vuosina 1945–1947 ja Helsingin opettajakorkeakoulun kuvaamataidon lehtorina vuosina 1952–1969.


title: Lauri Santtu

text: Santtu on kuvannut monia ihmisiä luonteenomaisine piirteineen milloin millekkin pinnalle; tupakkalaatikon kanteen tai konserttiohjelman sivulle. Lauri Santun töitä on sanottu tarkkasilmäisiksi tilannekuviksi, kaunisviivaisiksi sekä esitystavaltaan vaivattomiksi. Häntä pidetään myös yhtenä Suomen taidokkaimmista kivipiirtäjistä. Santun töille on tyypillistä myös pilakuvamainen huumori, vaikka hän ei omasta mielestään pilakuvia piirtänytkään. Kuvataiteen ohella Santtu oli myös lausuntataiteilija, suullista ilmaisua hän oli harrastanut nuoresta saakka. Ihmisten äänet kiinnostivat häntä, joka näkyy myös Santun muotokuvissa. Santun muotokuvien henkilöiden ääni ja puhetyyli on helppo kuulla ainoastaan katsomalla kuvaa.


title: Lauri Santtu

text: Santtu piti ensimmäisen yksityisnäyttelynsä 1976 Keuruulla, jossa hän oli asunut nuorena ja vietti myöhemmin kesiä. Näyttely koostui mm. lyijykynätöistä keuruulaisista henkilöistä, jotka Santtu oli tehnyt varta vasten tätä näyttelyä silmällä pitäen. Keuruulaiset saivat idean Santun yksityisnäyttelystä, että Santulle tulisi anoa professorin arvonimeä, joka myönnettiin Santulle 1979.


title: Lauri Santtu

text: Keuruun museon kokoelmissa on noin 357 Lauri Santun työtä. Santun omana toiveena oli, että hänen keuruulaiset ja keskisuomalaiset piirrustustuotantonsa työt sijoitettaisiin pysyvästi Keuruulle.


title: Lohilahti

text: Lohilahti () on entinen kylä Karjalan tasavallan Louhen piirin Kiestingin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Tuoppajärven samannimisen lahden rannalla 15 kilometriä Kiestingistä linnuntietä itään.


title: Lohilahti

text: Lohilahden kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1723. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se kuului Kiestingin volostiin ja kyläkuntaan. Vuonna 1905 kylässä oli 14 taloa, kyytiasema ja 110 asukasta.


title: Lohilahti

text: Neuvostoaikana perustettiin Kiestingin piiriin kuulunut Lohivaaran (ven. "Lohivara") kyläneuvosto. Lohilahti toimi kyläneuvoston keskuspaikkana, minkä takia sitä alettiin pian kutsua Lohilahden kyläneuvostoksi. Lohivaaran ja Lohilahden lisäksi kyläneuvostoon kuuluivat Lampahaini ("Lambašguba"), Liinamaa ("Linama"), Nilmilahti ("Nilmoguba"), Pohjois-Suurijärvi ("Severnoje Bolšoje Ozero") ja Salmivaara ("Salmavara"). Vuonna 1933 niissä oli 479 asukasta, jotka neljää suomalaista lukuun ottamatta olivat kaikki karjalaisia. Lohilahden kylässä asukkaita oli 122. Myöhemmin Lohilahti liitettiin Suurijärven kyläneuvostoon.


title: Kreikan Superliigan kausi 2015–2016

text: Kreikan Superliigan kausi 2015–2016 oli järjestyksessään 80. Kreikan korkeimman sarjatason Kreikan Superliigan kausi. Kausi alkoi 23. elokuuta 2015 ja päättyi 17. huhtikuuta 2016. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Olympiakos. Olympiakos varmisti mestaruuden 24. pelikierroksella. Mestaruus on Olympiakoksen kuudes peräkkäinen.


title: Kreikan Superliigan kausi 2015–2016

text: 1 Ottelu jouduttiin siirtämään Panathinaikoksen kannattajien heitettyä soihtuja Olympiakoksen pelaajia kohti. Ottelu tuomittiin Olympiakoksen 0–3 voitoksi ja Panathinaikokselta otettiin kolme pistettä pois.


title: Heinäjärvi

text: Heinäjärvi () on entinen kylä Karjalan tasavallan Louhen piirin Kiestingin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi samannimisen järven rannalla 30 kilometriä Kiestingistä linnuntietä pohjoiseen.


title: Heinäjärvi

text: Heinäjärven kylä asutettiin Kiestingistä käsin 1700-luvun puolivälissä. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se muodosti lähikylineen Kiestingin volostiin kuuluneen Heinäjärven kyläkunnan. Heinäjärven lisäksi kyläkuntaan kuuluivat Ahvenlahden (ven. "Okuneva Guba"), Jelettijärven, Kuukasjärven ("Kukas"), Pohjois-Suurijärven ("Severnoje Bolšoje Ozero"), Šaapkajärven ("Šapkozero") ja Särkiniemen ("Sjarginijemi, Tikšezero") kylät sekä Kyyrölän, Lamakkavaaran ("Lomanka-Varaka"), Leipäniemen ("Hlebnavolok"), Moššolan ja Priitšan ("Prittšaostrov") uudiskylät. Vuonna 1905 niissä oli lähes 1 300 asukasta. Heinäjärven kylässä oli 31 taloa ja 212 asukasta.


title: Heinäjärvi

text: Neuvostoaikana Heinäjärvi kuului ensin Kiestingin piirin Jelettijärven kyläneuvostoon. Myöhemmin siitä muodostettiin oma kyläneuvostonsa, johon kuuluivat myös Leipäniemi, Priitša eli Suurisaari ja Šaapkajärvi sekä Heinäjärveen luettu Aikasniemi. Vuonna 1933 kyläneuvostossa oli 377 asukasta, joista lähes kaikki olivat karjalaisia. Heinäjärvellä asukkaita oli 187. Vuoden 1960 asutusluettelossa Heinäjärveä ei enää mainita.


title: Anton Ryen

text: Anton Ryen (15. joulukuuta 1894 - 17. helmikuuta 1968) oli norjalainen poliitikko, joka kuului Norjan keskustapuolueeseen. Hän syntyi Vågåssa. Hänet valittiin Norjan valtiopäiville Opplandista 1945, ja sen jälkeen hänet uudelleenvalittiin kahdesti.


title: Flash Airlinesin lento 604

text: Flash Airlinesin lennolla 604 ollut Boeing 737-300 syöksyi 3. tammikuuta 2004 Punaiseenmereen pian sen jälkeen, kun se oli noussut ilmaan Sharm el-Sheikhin lentoasemalta. Koneessa oli 135 matkustajaa ja 13 miehistön jäsentä, jotka kaikki menehtyivät onnettomuudessa. Suurin osa matkustajista oli ranskalaisia turisteja, jotka olivat palaamassa kotimaahansa. Turma on tuhoisin Boeing 737:lle sattunut onnettomuus ja Egyptin toiseksi vakavin lentoturma heti vuonna 2015 sattuneen Kolavian lento 9298:n onnettomuuden jälkeen, jossa sai surmansa 224 ihmistä.


title: Lehtokiitäjäinen

text: Lehtokiitäjäinen ("Carabus nemoralis") on maakiitäjäisten heimoon kuuluva laji. Se on 22–28 millimetrin pituinen ja väriltään musta. Peitinsiivet ovat vihertävät tai metallinhohtoiset ja niissä on kolmessa rivissä kuparinruskeita painanteita. Toukka ja aikuismuoto talvehtivat. Lentoaika on loppukesällä ja syksyllä. Lehtokiitäjäinen syö hyönteisten toukkia ja matoja ja saalistaa niitä öisin. Lajia esiintyy kuivahkossa, runsaasti humusta sisältävässä maassa ja sitä tavataan eteläisessä ja keskisessä Suomessa.


title: Suvanto (Kiestinki)

text: Suvanto () on kylä Karjalan tasavallan Louhen piirin Kiestingin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Pistojoen muodostaman Suvantojärven rannalla 82 kilometriä Kiestingistä länteen. Kylässä on neljä asukasta (vuonna 2013).


title: Suvanto (Kiestinki)

text: Suvannon kylä on syntynyt 1700-luvun puolivälissä. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se muodosti lähikylineen Pistojärven volostiin kuuluneen Suvannon kyläkunnan. Suvannon lisäksi kyläkuntaan kuuluivat Kiimasjärven eli Närhilän (ven. "Kimasjarvi") kylä ja Makarielan ("Makarely") uudiskylä. Vuonna 1905 niissä oli 263 asukasta. Suvannon kylässä oli 27 taloa ja 167 asukasta.


title: Suvanto (Kiestinki)

text: Neuvostoaikana perustettiin aluksi Uhtuan ja sittemmin Kiestingin piiriin kuulunut Suvannon kyläneuvosto. Suvannon lisäksi siihen kuuluivat Akkala (ven. "Akkola"), Katoslampi ("Katošlamba"), Kiimasjärvi, Korpijärvi ("Korpiozero"), Kutuni, Makariela ja Tuhkala sekä Tuhkalan yhteyteen luettu Ahonvaara. Vuonna 1933 niissä oli 461 asukasta, joista lähes kaikki olivat karjalaisia. Suvannossa asukkaita oli 140. Myöhemmin Suvanto liitettiin Sohjanansuun kyläneuvostoon.


title: Eléni Karaḯndrou

text: Eléni Karaḯndrou (, s. 25. marraskuuta 1939 Teíchio, Fokis, Kreikka) on kreikkalainen säveltäjä, joka on parhaiten tunnettu elokuvasävelmistään erityisesti Theó Angelópouloksen elokuviin.


title: Eléni Karaḯndrou

text: Karaḯndrou opiskeli nuoruudessaan musiikin teoriaa ja pianonsoittoa Kreikkalaisessa konservatoriossa ("Ellinikó Odeío"), kuten kävi myös historian ja arkeologian kursseja yliopistossa. Kreikan sotilasjuntan aikaan vuosina 1967–1974 hän asui Pariisissa, jossa opiskeli etnomusikologiaa ja orkesterinjohtoa. Tällöin hän aloitti sävellystyönsä.


title: Eléni Karaḯndrou

text: Karaḯndroun ensimmäinen soundtrack-albuminsa Christofóros Cristofíksen elokuvasta "Periplánisi" ilmestyi vuonna 1979. Vuonna 1982 hänet palkittiin Thessalonikin kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla, ja sai huomiota Theó Angelópoulokselta, tuomariston puheenjohtajalta. Tällöin myös heidän vuosia kestänyt yhteistyönsä alkoi.


title: Eléni Karaḯndrou

text: Karaḯndrou on hyvin tuottelias. Vuoteen 2008 mennessä hän oli säveltänyt musiikin 18 kokoillanelokuvaan, 35 näytelmään ja teatteriproduktioon ja 11 televisiosarjaan ja -elokuvaan. Vuonna 1992 hän sai Premio Fellini -palkinnon. Monet elokuvien kappaleista ovat nousseet suosituiksi, kuten ”The Weeping Meadow”, ”Taxídi sta Kýthira”, ”To vals tou gámou” ja ”Rosa’s Aria”, viimeinen varsinkin María Farantoúrin tulkitsemana.


title: Luettelo Erkki Melartinin sävellyksistä

text: Tämä on luettelo Erkki Melartinin sävellyksistä.


title: Luettelo Erkki Melartinin sävellyksistä

text:
Sävellykset on järjestetty systemaattisesti ja kunkin ryhmän sisällä ensin opusnumeroidut teokset ja niiden perässä opusnumerottomat teokset EM-numeronsa mukaisessa järjestyksessä. Yhdelle äänelle sävelletyistä lauluista osa on yksinlauluissa, kuorolauluiksi tulkitut (unisonokuoro) kuorolauluissa. Opunumeroidut ovat julkaistuja, ellei toisin ole mainittu. Opusnumerottomat teokset ovat puolestaan julkaisemattomia, jollei toisin ole mainittu. Luettelo perustuu teokseen Heikki Poroila: "Erkki Melartinin teosluettelo" (Joulukuu 2016).
Kaikki sävellykset on tehty lauluäänelle ja pianolle, ellei toisin ole merkitty.
[Opusta 122, nro 2 ei tunneta]
[Opusta 122, nro 5 ei tunneta]Kuoron tyyppi ja mahdollinen säestys on mainittu kunkin teoksen kohdalla.Esityskokoonpano on sinfoniaorkesteri, ellei toisin ole merkitty.
Esityskokoonpano on viulu ja piano, ellei toisin ole merkitty


title: Luettelo Erkki Melartinin sävellyksistä

text: Seuraavat teokset ovat mahdollisesti Melartinin säveltämiä tai ainakin ne ovat olleet harkinnassa. Tarkemmat tiedot löytyvät teosluettelosta.Sovitukset on järjestetty alkuperäisen säveltäjän nimen mukaan.


title: Luettelo Erkki Melartinin sävellyksistä

text:
Johann Sebastian Bach
Leonhard Emil Bach
Carl Michael Bellman
Ole Bull
Enrico De Leva
Henry Desmarets & Co.
Richard Faltin
Giovanni Giacomo Gastoldi
Emil Genetz
Kreeta Haapasalo
August Halm
Georg Friedrich Händel
Armas Järnefelt
Heino Kaski
Toivo Kuula
Oskar Merikanto
Wolfgang Amadeus Mozart
Gustaf Nordqvist
Fredrik Pacius
Bernardo Pasquini
K. Ranuszewicz
Franz Schubert
Jean Sibelius
Jāzeps Vītols
Karl Wilhelm
Rafael Öhberg


title: Laidike

text: Laidike on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee yhdeksän kilometrin päässä Suomusjärven vanhasta kuntakeskuksesta Karjalohjantien varrella. Laidiken lähimmät naapurikylät ovat Taipale ja Suomusjärven kirkonkylä.


title: Laidike

text: Laidike eli Loidikka eli Laidikka sijaitsee 110-tien eteläpuolella. Idässä siihen rajautuu entinen Sammatin kunta. Kylää ympäröi etelä-, kaakkois- ja itäpuolelta Enäjärvi. Laidikkeentien toisessa päässä on Karjalohjantie, joka kulkee 110-tieltä Karjalohjalle. Toisessa päässä on Lokontie, jota pitkin myös pääsee 110-tielle.


title: Laidike

text: Laidikkeen kylään rakennettiin Suomusjärven ensimmäinen saarnahuone 1635, ja se vihittiin kirkoksi 1678 samalla kun Laidikkeeseen perustettiin Suomusjärven kappeli 1678.. Se jäi pois käytöstä kun Suomusjärven kylään rakennettiin kirkko 1708.


title: Laidike

text: Kirkosta ei tiedetä juuri mitään, ei edes sijaintia, vain että siinä on ollut saarnahuone, kellotorni, ja ympäri on kiertänyt hirsiaita. Perimätieto kertoo, että sen olisi rakennuttanut Jusalan talon tytär Ursula vuonna 1635. Häntä pidetään kappeliseurakunnan perustajana, vaikka seurakunta on saattanut olla olemassa jo 1500-luvulla.


title: EHC Freiburg

text: EHC Freiburg on saksalainen jääkiekkojoukkue Freiburgin kaupungista. Joukkue on perustettu 1984 ja se pelaa maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla DEL 2ssa. Joukkue on muutamia satunnaisia kausia lukuun ottamatta pelannut alemmille sarjatasoilla. Maan pääsarjassa DEL-liigassa joukkue on pelannut perustamisen alussa muutaman kauden ajan sekä muutaman kerran 2000-luvulla. Vuonna 2011 nimellä Wölfe Freiburg pelannut joukkue teki konkurssin, jonka johdosta seura tiputettiin maan alimmalle tasolle. Uuden joukkueen nousu takaisin ylemmäs on tapahtunut nopeasti ja seura onnistui nousemaan kauden 2014-2015 päätteeksi karsinnoista DEL 2-liigaan.


title: Louis Roederer

text: Louis Roederer on ranskalainen samppanjan tuottaja Reimsissa Champagnessa.


title: Louis Roederer

text: Yritys perustettiin 1700-luvulla. Louis Roederer nousi sen johtoon 1833 ja antoi sille oman nimensä. Yritys on edelleen perheyritys. Sen tunnetuin merkki on luksussamppanja Cristal. Talo omistaa 180 hehtaaria viinitarhoja, joista se saa 75 prosenttia käyttämistään rypäleistä.


title: Louis Roederer

text: Ranskalaisen viinilehden "La Revue du vin de France" mukaan Louis Roederer oli vuonna 2013 maailman paras samppanjamerkki.


title: Suomusjärvi (järvi)

text: Suomusjärvi on keskikokoinen järvi Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se kuuluu Kiskonjoki–Perniönjoki-päävesistöön. Suomusjärvi kuuluu Varsinais-Suomen ELYn ympäristövastuualueeseen.


title: Eino Roine

text: Eino Olavi Roine (8. joulukuuta 1905 Turku – 31. tammikuuta 1987 Turku) oli suomalainen putkiasentaja ja Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustaja.


title: Eino Roine

text: Roineen vanhemmat olivat suutari Johan Erik Roine ja Emilia Eufrosyne Vuorinen, Eero Roine oli hänen isoveljensä. Hän kävi kansakoulun ja suoritti myöhemmin Sirola-opiston kurssin. Roine työskenteli putkiasentajana Turussa 1925–1945 ja hän oli kommunistisen nuorisoliiton Turun piirin sihteerinä vuoteen 1930 saakka. Roine oli vankilassa poliittisista syistä 1930–1933 ja jatkosodan aikana 1941–1944.


title: Eino Roine

text: Roine oli Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustajana 1945–1951, 1954–1962 ja 1962–1966 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän tuli viimeiselle edustajakaudelleen kesäkuussa 1962 kuolleen SKDL:n Inkeri Virtasen tilalle. Roine toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950, 1956 ja 1962 presidentinvaaleissa. Roine oli Turun kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsenenä ja hän oli myös Suomen kommunistisen puolueen Turun piirijärjestön ja Turun nuorisopiirin puheenjohtajana sekä hoiti puolueen Turun piirisihteerin tehtäviä.


title: Eino Roine

text: Roine oli naimisissa vuodesta 1929 Anna Maria Henrikssonin kanssa.


title: Aarne Pulkkinen

text: Aarne Ilmari Pulkkinen (1. tammikuuta 1915 Pielavesi – 30. joulukuuta 1977 Pielavesi) oli suomalainen pienviljelijä ja Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustaja.


title: Aarne Pulkkinen

text: Pulkkisen äiti oli konekutoja Iida Aliina Pulkkinen. Hän kävi kansakoulun ja suoritti myöhemmin Sirola-opiston kurssin. Pulkkinen työskenteli metsätyömiehenä Pielavedellä 1929–1944, oli pienviljelijänä 1944–1947 ja toimi Pienviljelijäin liiton apulaisneuvojana 1945–1952. Pulkkinen oli sitten vuodesta 1952 alkaen Suomen kansan demokraattisen liiton Kuopion piirijärjestön toimitsijana, valistussihteerinä ja vt. piirisihteerinä.


title: Aarne Pulkkinen

text: Pulkkinen oli Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustajana 1958–1970 ja 1972–1977 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä 1958–1962 ja Kuopion läänin vaalipiiriä 1962–1970 ja 1972–1977. Hän kuoli joulukuun lopulla 1977 kesken edustajakautensa ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli SKDL:n Veikko J. Rytkönen. Pulkkinen oli Pielaveden kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana ja hän oli myös muun muassa Suomen kommunistisen puolueen Kuopion piirijärjestön puheenjohtajana ja Pienviljelijäin liiton johtokunnan varapuheenjohtajana.


title: Aarne Pulkkinen

text: Pulkkinen oli naimisissa vuodesta 1940 Kerttu Laukkasen kanssa.


title: Kansan vapautusarmeijan laivasto

text: Kansan vapautusarmeijan laivasto on yksi Kiinan kansantasavallan kansan vapautusarmeijan neljästä puolustushaarasta. Muut kolme puolustushaaraa ovat maavoimat, ilmavoimat ja strategiset ohjusjoukot.


title: Kansan vapautusarmeijan laivasto

text: Kansan vapautusarmeijan laivasto perustettiin 23. huhtikuuta 1949, kun Mao Zedong oli julistanut maan tarvitsevan ”vahvan laivaston imperialistisen aggression vastustamiseen”. Laivaston esikunta perustettiin Pekingiin huhtikuussa vuonna 1950, ja sen ensimmäinen tukikohta perustettiin Qingdaoon saman vuoden syyskuussa. Laivaston johtoon siirtyi aluksi maavoimien komentajia, ja heitä avusti noin 2 500 neuvostoliittolaista neuvonantajaa. Miehistö koostui aluksi pääasiassa entisistä kansallismielisten laivastossa palvelleista sotilaista, joista suurin osa oli vaihtanut puolta vapaaehtoisesti. Kylmän sodan aikana laivaston rakennetta uudistettiin useaan otteeseen, ja sen kalustoa pyrittiin parantelemaan jonkin verran. Sen päätehtävänä oli kuitenkin pitkään pelkkä Kiinan rannikon puolustaminen, sillä Mao Zedongin laajemman mittakaavan sotastrategian mukaan mahdollinen vihollinen voitettaisiin suurissa maataisteluissa. Tätä strategiaa alettiin muutta 1970-luvun lopulla. Deng Xiaopingin mukaan suurvaltojen välistä sotaa ei todennäköisesti syttyisi ja tärkeämmäksi seikaksi muodostui merellisten luonnonvarojen turvaaminen ja kysymys Taiwanin itsenäisyydestä. Tätä strategiaa kehitteli edelleen amiraali Liu Huaqing, joka auttoi muuttamaan kansan vapautusarmeijan laivaston nykyiaikaiseksi puolustushaaraksi.


title: Kansan vapautusarmeijan laivasto

text: Yhdysvaltain väliintulo kolmannen Taiwaninsalmen kriisin aikana vuosina 1995–1996 korosti laivaston kyvyttömyyttä estää Yhdysvaltain laivaston väliintulo alueella. Mahdollisesti tämän takia laivaston pääpaino siirrettiin sukellusveneiden kehitykseen. Kiina on sittemmin kehittänyt useita kotimaisia diesel- ja ydinsukellusveneitä. Sukellusveneiden ohella on uusittu myös laivaston hävittäjiä ja fregatteja. Laivaston hankintoihin on kuulunut myös maan ensimmäinen lentotukialus Liaoning.


title: Kansan vapautusarmeijan laivasto

text: Kansan vapautusarmeijan laivasto on jaettu viiteen aselajiin, sukellusveneisiin, pinta-aluksiin, laivaston ilmavoimiin, rannikkopuolustukseen ja merijalkaväkeen. Näiden lisäksi laivastoon kuuluu joitakin erikoistuneita joukko-osastoja. Laivasto jakaantuu kolmeen laivastoon, jotka ovat Beihain laivasto (pohjoinen), Donghain laivasto (itä) ja Nanhain laivasto (etelä). Laivastossa palvelee kaiken kaikkiaan noin 235 000 miestä ja heistä 35 000 on varusmiehiä. Laivaston kalustoon kuuluu 70 sukellusvenettä, 72 suurta pinta-allusta, yli 223 partio- ja rannikkoalusta sekä 211 logistiikka- ja tukialusta. Laivaston ilmavoimilla on kolmisen sataa eri tyyppistä lentokonetta ja alle sata helikopteria. Merijalkaväessä palvelee noin 10 000 henkilöä.


title: Väinö Virtanen

text: Väinö Rafael Virtanen (31. elokuuta 1910 Pirkkala – 8. kesäkuuta 1981 Nokia) oli suomalainen sosiaalisihteeri ja Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustaja.


title: Väinö Virtanen

text: Virtasen vanhemmat olivat työmies Juho Vihtori Virtanen ja Aina Matilda Stenman. Hän kävi kansakoulun ja opiskeli Sirola-opistossa ja 1954 Työväen akatemiassa. Virtanen oli rakennustyöläisenä 1929–1939 ja Kansaneläkelaitoksen Nokian piiriasiamiehenä 1938–1941. Hän oli Suomen kommunistisen puolueen Tampereen aluejärjestön sihteerinä 1945–1947, Suomen paperiteollisuuden työntekijäin liiton valistussihteerinä 1947–1949 ja Nokian kauppalan sosiaalisihteerinä 1949–1973.


title: Väinö Virtanen

text: Virtanen oli Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustajana 1958–1970 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950, 1956 ja 1962 presidentinvaaleissa. Virtanen oli Nokian kunnanvaltuuston, kauppalanvaltuuston ja kaupunginvaltuuston puheenjohtajana ja hän oli myös Suomen kommunistisen puolueen Tampereen piirijärjestön puheenjohtajana.


title: Väinö Virtanen

text: Virtanen oli naimisissa vuodesta 1933 Helmi Kaarina Mäkelän kanssa.


title: Henry Söderholm

text: Henry Söderholm (17. huhtikuuta 1938 Turku – 15. heinäkuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti. Hän oli suurlähettiläs Bagdadissa 1987–1990, Bernissä 1992–1996 ja Luxemburgissa 1998–2001.


title: Oinasjoki

text: Oinasjoki on kylä Vihdin kunnassa, Kirkonkylän ja Nummelan välissä.


title: Oinasjoki

text: Kylässä on oma kyläkoulu.


title: Oinasjoki

text: Oinasjoelta on matkaa Helsinkiin 52 km. Valtatie 2 kulkee Oinasjoen läpi.


title: Lineaarinen interpolaatio

text: Lineaarinen interpolaatio on matematiikassa approksimaatiomenetelmä, jossa sovituskäyrinä käytetään lineaarisia polynomeja eli suoria. Lineaarisella interpolaatiolla halutaan yleensä laskea tunnettujen pisteiden välistä puuttuvia pisteitä, mutta sitä käytetään myös täydentämään taulukkoarvojen välistä puuttuvia arvoja. Toisinaan halutaan määrittää lineaarisen funktion lauseke tai sitä kuvaava suoran yhtälö ("interpolaatiosuora" tai myös "interpolantti"), jolla interpolaation voi suorittaa. Joskus vain lasketaan lineaarinen funktio, jolla approksimoidaan mutkikkaampaa funktiota.


title: Lineaarinen interpolaatio

text:
Jos ilmiöstä tunnetaan vain kaksi havaintopistettä formula_1 ja formula_2, voidaan pisteitä yhdistävältä suoralta määrittää mikä tahansa piste formula_3 interpoloimalla. Tarvittavan suoran yhtälö määritetään seuraavasti. Kollineaariset pisteet muodostavat samansuuruiset erotusosamäärät eli suoran kulmakertoimet
Ratkaisemalla yhtälöstä muuttuja "y", joka saadaan kohdassa "x", tulee yhtälöstä
Tällä voidaan interpoloida minkä tahansa välillä formula_6 olevan "x"-kohdan "y"-koordinaatin arvo. Jos liikutaan välin ulkopuolella, voidaan samalla yhtälöllä suorittaa lineaarisen ekstrapoloinnin.


title: Lineaarinen interpolaatio

text:
Yhtälö voidaan myös kirjoittaa siten, että kertoimet formula_7 ja formula_8 ovat painotetun aritmeettisen keskiarvon painokertoimia, jotka voidaan tulkita olevan interpoloitavan pisteen etäisyyksiä välin päätepisteistä. Tämä yhtälö kirjoitetaan silloin muodossa
eli
missä painot formula_11 ovat Lagrangen kertojapolynomit.


title: Lineaarinen interpolaatio

text:
Jos "y"-koordinaatit ovat tunnetun funktion arvoja formula_12 ja jos funktiolla on toinen derivaatta olemassa, voidaan funktion interpoloinnissa tehtyä maksimivirhettä arvioida lausekkeella
Luku formula_14 on jokin välin formula_6 luku, jolla virhe suurenee maksimiarvoonsa. Toinen tapa arvioida virhettä on laskea funktion ja interpolantin välinen erotus
ja tutkia sen suuruus suljetun välin formula_6 ääriarvotehtävänä.


title: Lineaarinen interpolaatio

text: Jos tarvitaan interpolointi, joka ulottuu usean pisteen formula_18 yhteiselle alueelle formula_19 voidaan interpolaatio suorittaa kullekin perättäisen pisteparin välille kahden pisteen välisenä interpolointina. Saadut interpolaation arvot muodostavat jatkuvan käyrän, joka kulkee kaikkien pisteiden kautta, mutta käyrä ei ole derivoituva tunnetuissa pisteissään. Se ei ole sileä, mutta se on jatkuva (merkitään formula_20). Funktiota, joka määritellään kullekin välille erikseen, kutsutaan paloittaiseksi funktioksi.


title: Lineaarinen interpolaatio

text: Lineaarisen interpoloinnin varhainen käyttö liittyi taulukkoarvojen välistä puuttuvien lukujen laskemiseen. Kahden taulukkoarvon välisiä arvoja interpoloidaan ja taulukkoarvojen ulkopuolisia arvoja ekstrapoloidaan.


title: Lineaarinen interpolaatio

text: Jos esimerkiksi funktion laskeminen on työlästä, funktiota ei voi jollakin välillä laskea, funktion lauseketta ei kaikkialla tunneta, funktion nollakohtaa ei pystytä laskemaan, funktiota ei pystytä suoraan derivoimaan tai integroimaan, niin approksimoimalla funktio interpolaatiosuoralla tai -käyrällä voidaan erilaiset vaikeudet sivuttaa. Esimerkiksi funktion nollakohdan laskeminen saattaa alkuperäisen lausekkeen avulla olla algebrallisesti mahdotonta, mutta korvaamalla funktion lauseke hetkeksi suoralla, voidaan arvio nollakohdasta määrittää nopeasti. Tähän ajatukseen perustuvat esimerkiksi Newtonin menetelmä ja sekanttimenetelmä, jotka hakevat nollakohtaa interpoloimalla tai ekstrapoloimalla approksimoitavaa suoraa. Määrätyn integraalin määritys funktiolle, jonka lausekkeen integrointi on vaikeaa ja josta tunnetaan vain pisteitä, voidaan tehdä puolisuunnikassäännöllä. Siinä funktio korvataan funktiota seuraavalla murtoviivalla, jota on helppo integoida.


title: Lineaarinen interpolaatio

text: Mikäli lineaarisuus aiheuttaa liikaa virhettä tai pisteissä oleva derivoituvuuden puute on hankalaa, voidaan suorat korvata korkeamman asteen polynomeilla kuten esimerkiksi kuutiosplineillä.


title: Lineaarinen interpolaatio

text: Lineaarista interpolatiota käytetään yleisesti myös kaksi- ja kolmeulotteisissa tapauksissa. Mikään ei estä käyttämästä sitä myös useampiulotteisissa tilanteissa. Kaksiulotteisena sitä kutsutaan bilineaariseksi interpolaatioksi ja kolmiulotteisena trilineaariseksi interpolaatioksi. Kaksiulotteisessa interpolaatiossa voidaan annettujen kolmen pisteen muodostaman kolmion sisäosa interpoloida, jolloin arvot muodostavat lineaarikombinaationa tasomaisen arvojoukon. Joskus alue jaetaan suorakulmaiseen hilaan, jolloin interpoloidaan neljää pistettä ja lineaarikombinaatio antaa paraboloidimaisen arvojoukon. Tällä menetelmällä voidaan luoda esimerkiksi maaston mittauspisteiden korkeusarvoista kumpuileva kolmiulotteinen kartta.


title: Lineaarinen interpolaatio

text: Vaihtamalla lineaariset suorat mutkitteleviin käyriin, saadaan menetelmän tarkkuutta ja soveltuvuutta parannettua. Eräs tunnettu käyräjoukko muodostuu erityyppisistä splineistä. Myös korkeampiasteisia polynomeja käytettään yleisesti.


title: Lineaarinen interpolaatio

text: Muinaisesta Babyloniasta, ja erityisesti nuolenpääkirjoituksissa Urukista ja Babylonista (noin 300 eaa.), tunnetaan esimerkkejä lineaarisen interpolaation käytöstä. Interpolaatiota käytettiin pääasiassa astronomisten kalentereiden havaintoluetteloiden tihentämisessä. Sään takia puuttuvia mittaushavaintoja luotiin puuttuville päiville interpoloimalla ne viereisistä mitatuista arvoista. Niillä myös ekstrapoloitiin eli ennustettiin taivaan tapahtumia taulukoiden pohjalta. Muinaisten kreikkalaisten kirjoituksissa löytyy esimerkkejä interpoloinnista. Hipparkhos (noin 100 eaa.) käytti sitä laskiessaan trigonometrisiä taulukoita ympyrän jänteiden pituuksista. Myös Ptolemaios käytti interpolaatiota yrittäessään helpottaa raskaita laskutehtäviään muun muassa kirjassaan Almagest (100 jaa.). Kiinassa ja Intiassa oli jo käytössä toisen asteen interpolaatiomenetelmiä 600- ja 800-luvuilla jaa. Ennen niiden käyttöönottoa oli ilmeisesti ollut käytössä lineaarisia interpolointimenetelmiä.


title: Flying Tiger Linen lento 739

text: Flying Tiger Linen lennolla 739 Lockheed Constellation -mallinen matkustajakone katosi läntisellä Tyynellämerellä 16. maaliskuuta 1962. Kone kuljetti 93 Yhdysvaltain ja kolme Etelä-Vietnamin sotilasta Travisin lentotukikohdasta Kaliforniasta Saigoniin. Polttoainetankkauksen jälkeen kone jatkoi matkaa Guamilta kohti Clarkin lentotukikohtaa Filippiineillä. Viimeinen radiokontakti oli kello 14.22, jolloin se ilmoitti sijainnikseen 13 40'N ja 140 00'E.


title: Flying Tiger Linen lento 739

text: Etsintäoperaatio aloitettiin kello 19.43. Liberialaisen tankkeri "T L Linzenin" miehistö huomasi kirkkaan välähdyksen taivaalla lähellä kadonneen koneen reittiä noin 90 minuuttia sen jälkeen kun koneeseen oli viimeksi oltu yhteydessä.


title: Märkäjärvi (täsmennyssivu)

text: Märkäjärvi viittaa seuraaviin:


title: Kerichon piirikunta

text: Kerichon piirikunta on yksi Kenian aluehallinnon 47 piirikunnasta. Piirikunnan keskus on Kerichon kaupunki (42 029 as. vuonna 2009). Piirikunnan pinta-ala on 2 479 neliökilometriä ja väkiluku 752 396 (2009).


title: Kerichon piirikunta

text: Kerichon piirikunta on Kenian keskeisimpiä teentuotantoalueita. Tee on Kenian merkittävin vientituote (1,3 mrd. USD vuonna 2013). Seudun suuria teeplantaaseja ylläpitää esimerkiksi Finlays. Se toteaa tuottavansa piirikunnassa noin 23 miljoonaa kilogrammaa teetä vuosittain.


title: Kerichon piirikunta

text: Piirikunta jakautuu kuuteen vaalipiiriin, joissa on yhteensä 30 paikallistason aluetta (ward).


title: Halt and Catch Fire

text: Halt and Catch Fire on yhdysvaltalainen draamasarja, jonka ovat luoneet Christopher Cantwell ja Christopher C. Rogers. Sarja sijoittuu vuoteen 1983 ja kertoo kotitietokoneiden synnystä.


title: Museu Picasso

text: Museu Picasso eli Picasso-museo (esp: "Museo Picasso") on Espanjassa Barcelonassa sijaitseva Pablo Picasson taiteen museo. Teoksia on 4 251. Museo on avattu 1963. Museo sijaitsee La Riberassa Barcelonan pankkialueella viidessä keskiaikaisessa palatsissa.


title: Picasso-museo

text: Picasso-museo voi tarkoittaa useita eri maissa olevia museoita:


title: La Coiffeuse

text: La Coiffeuse on Pablo Picasson maalaus vuodelta 1911. Sen koko on 33 × 46 cm.


title: La Coiffeuse

text: Maalaus on lahjoitettu Ranskan valtiolle. Se on ollut viimeksi esillä Saksassa Berliinissä 1998. Sen jälkeen se varastoitiin Pariisiin Pompidou-keskukseen. Vuonna 2001 se ilmoitettiin kadonneeksi. Joulukuussa 2014 se lähetettiin Fed Exin kautta joululahjana Belgiasta Yhdysvaltoihin. Sen avasi U.S. Immigration and Customs Enforcement Newarkissa. Elokuussa 2015 se palautui Ranskan valtiolle.


title: La Coiffeuse

text: Vuonna 2015 sen arvoksi on arvioitu 14 miljoonaa euroa. Vaatimattomampi arvio keväällä 2015 oli 2,2 miljoonaa euroa.


title: Sonny Anderson

text: Anderson da Silva Nilmar, tunnetaan nimellä Sonny Anderson (s. 19. syyskuuta 1970 Goiatuba), on brasilialainen peliuransa lopettanut jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä.


title: Sonny Anderson

text: Sonny Anderson edusti ammattilaisurallaan brasilialaisia Vasco da Gamaa ja Guarania, sveitsiläistä Servetteä, ranskalaisia Marseillea, Monacoa ja Lyonia, espanjalaisia Barcelonaa ja Villarrealia sekä qatarilaisia Al-Rayyania ja Al-Gharafaa. Hän voitti kansallisen mestaruuden seitsemän kertaa – Vasco da Gamassa kaudella 1989, Servettessä kaudella 1993–1994, Monacossa kaudella 1996–1997, Barcelonassa kausina 1997–1998 ja 1998–1999 sekä Lyonissa kausina 2001–2002 ja 2002–2003.


title: Sonny Anderson

text: Brasilian maajoukkueessa Sonny Anderson pelasi vuosina 1997–2001 kuusi ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Hän oli mukana Maanosaliittojen cupissa 2001, jossa pelasi kaksi ottelua.


title: Sonny Anderson

text: Vasco da Gama


title: Sonny Anderson

text: Servette


title: Sonny Anderson

text: Monaco


title: Sonny Anderson

text: Barcelona


title: Sonny Anderson

text: Lyon


title: Bianca (nimi)

text: Bianca on alkujaan italialainen, nykyisin muissakin maissa esiintyvä naisen etunimi. Nimi on latinalaisen "Blanca" -nimen italialainen vastine ja johtuu latinan "puhdasta" ja "kirkasta" tarkoittavasta sanasta "blanca".


title: Bianca (nimi)

text:
Viime vuosikymmeninä nimi on tullut käyttöön Suomessakin. Elokuuhun 2015 mennessä se on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettun noin 420 henkilölle,
joista valtaosa on vuoden 1980 jälkeen syntyneitä. Nimi lisättiin suomenruotsalaiseen kalenteriin vuonna 2015, mistä lähtien Biancan nimipäivä on 14. elokuuta.


title: Julian Weigl

text: Julian Weigl (s. 8. syyskuuta 1995 Bad Aibling) on saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa Borussia Dortmundia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Weigl on puolustava keskikenttäpelaaja. Hän kuuluu myös Saksan jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Julian Weigl

text: Weigl edusti 1860 Münchenin juniorijoukkueita vuodesta 2010 alkaen. Kaudella 2013-2014 hän pelasi seuran kakkosjoukkueen paidassa 23 ottelua. Samalla kaudella hän debytoi myös seuran edustusjoukkueen paidassa 2. Bundesliigassa pelaten 14 ottelua. Seuraavalla kaudella, eli kaudella 2014-2015, Weigl pelasi 2. Bundesliigassa jo 24 ottelua. Heinäkuussa 2015 hän siirtyi Bundesliigan Borussia Dortmundiin. Weigl teki pääsarjadebyyttinsä seuraavassa kuussa Borussia Mönchengladbachia vastaan. Kaudella 2015–2016 hän debytoi myös Eurooppa-liigassa. Avauskaudellaan seurassa Weigl pelasi 30 bundesliigaottelussa.


title: Julian Weigl

text: Weigl edusti vuosina 2013-2014 Saksan alle 19-vuotiaiden maajoukkuetta. Vuodet 2014–2015 hän kuului alle 20-vuotiaiden maajoukkueeseen, jonka paidassa hän pelasi kolmessa ottelussa kesän 2015 MM-kilpailuissa. Vuonna 2015 hän teki debyyttinsä Saksan alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa.


title: Julian Weigl

text: Saksan jalkapallomaajoukkueessa Weigl debytoi toukokuussa 2016 ystävyysottelussa Slovakiaa vastaan. Hänet nimettiin Saksan joukkueeseen saman kesän EM-kilpailuihin.


title: Typpioksidisyntaasi

text: Typpioksidisyntaasi eli NOS on entsyymi, joka katalysoi typpioksidin muodostumista arginiinista. Typpioksidin lisäksi reaktiossa muodostuu sitrulliinia. Typpioksidi on tärkeä aine soluissa signaalienvälitysprosesseissa, minkä vuoksi myös typpioksidisyntaasilla on suuri merkitys tässä tehtävässä. Lisäksi entsyymillä on osuus tulehdusreaktioissa. Typpioksidisyntaasin EC-numero on EC 1.14.13.39 ja entsyymiä esiintyy sekä eukaryootti- että bakteerisoluissa.


title: Typpioksidisyntaasi

text: Typpioksidisyntaasi on suurikokoinen proteiini ja molekyylimassaltaan noin 130–150 kDa. Ihmisellä esiintyy kolme typpioksidisyntaasin isoentsyymiä, jotka ovat neuronaalinen typpioksidisyntaasi (nNOS), joka esiintyy aivoissa ja hermosoluissa, endoteelisoluissa esiintyvä endoteelinen typpioksidisyntaasi (eNOS) ja ihmisen elimistön puolustusreaktioissa bakteereita vastaan, haavan parantumisessa ja tulehduksissa esiintyvä indusoituva typpioksidisyntaasi (iNOS). Indusoituvaa typpioksidisyntaasia esiintyy useissa soluissa kuten hepatosyyteissä, makrofageissa, monosyyteissä ja neutrofiileissä. Näistä nNOS ja iNOS ovat rakenteeltaan dimeerejä, jotka koostuvat reduktaasi- ja oksidaasialayksiköistä, joita yhdistää kalmoduliiniin sitoutuva yksikkö, Kun kalmoduliini sioutuu proteiiniin, muuttuu entsyymin rakenne siten, että hapetus-pelkistysreaktiohin osallistuvat alayksiköt tulevat lähemmäksi toisiaan. Endoteelinen typpioksidisyntetaasi on sitoutunut solukalvoon myristoylaation seurauksena.


title: Typpioksidisyntaasi

text: Typpioksidisyntaasin kaikki isoentsyymimuodot ovat sikäli poikkeuksellisia entsyymejä, että ne tarvitsevat peräti viisi koentsyymiä, kalmoduliinin, NADPH-molekyylin, FAD-molekyylin, FMN-molekyylin, hemiryhmän ja tetrahydrobiopteriinin. Kalmoduliini osallistuu entsyymin toiminann säätelyyn ja NADPH, FAD, FMN ja hemiryhmä osallistuvat elektroninsiirtoreaktioihin. Lisäksi typpioksidisyntaasin nNOS- ja eNOS-isoentsyymit tarvitsevat toimiakseen kalsiumioneja, jotka sitoutuvat kalmoduliiniin.


title: Typpioksidisyntaasi

text: Typpioksidisyntaasin katalysoiman reaktion ensimmäisessä vaiheessa elektronit siirtyvät NADPH:lta arginiinille, josta muodostuu N-ω-hydroksiarginiinia. Tämä yhdiste hapettuu edelleen NADPH:n avulla hapen läsnä ollessa sitrulliiniksi ja samalla vapautuu typpioksidia. Reaktion sivutuotteena voi muodostua superoksideita.


title: Typpioksidisyntaasi

text: Typpioksidisyntaasia inhiboivat arginiinia rakenteellisesti muistuttavat yhdisteet kuten agmatiini, kanavaniini ja metyyliarginiini. Lisäksi entsyymiä iniboivat kalmoduliinin antagonistit. Entsyymin inhibiittoreita on tutkittu aivojen iskemian ehkäisyssä ja metyyliarginiinia on tutkittu verenmyrkytysten hoitoon, mutta tutkimukset keskeytettiin kolmanteen faasiin.


title: Fongaus

text: Fongaus eli kalabongaus tarkoittaa kalastusharrastusta, jossa pyritään kalastamaan mahdollisimman monta eri kalalajia. Kalan näkeminen ei siis riitä (vrt. lintubongaus), vaan kalan on oltava kalastajan hallussa kuten kädessä.


title: Fongaus

text: Jokaisesta kalalajista saa yhden lajipisteen eli kalan painolla tai pituudella ei ole merkitystä. Suurin osa harrastajista laskee lajipisteeksi vain aktiivivälinein pyydytyt ja suusta koukutetut kalalajit. Suomessa esiintyy kuitenkin muutamia kalalajeja (mm. nahkiainen, siloneula, särmäneula ja tuulenkalat), joita on hyvin vaikeaa tai jopa mahdoton kalastaa koukuttamalla. Tällöin käytetään muita aktiivivälineitä, kuten haavia ja kättä.


title: Fongaus

text: Virallisia sääntöjä fongauksessa käytettävistä pyyntimenetelmistä ei ole, joten jokainen voi määrittää omaan fongausharrastukseensa parhaiten soveltuvat kalastusvälineet.


title: Fongaus

text: Fongarille täysin uusi kalalaji kartuttaa aina yhden elämänpisteen eli “eliksen”. Elämänpisteluku esitetään usein muodossa:


title: Fongaus

text: Suusta koukutetut lajit + muilla aktiivivälineillä saadut lajit = elämäpisteiden määrä (20+10=30).


title: Fongaus

text: Fongarit laskevat myös vuosipisteitä eli vuoden aikana fongattuja kalalajeja. Tällöin pisteiden eli “fongojen” kerääminen alkaa uudelleen aina vuoden vaihduttua.


title: Fongaus

text: Vuosipisteistä on mahdollista pitää kirjaa Suomen Kalastusmatkailun edistämisseura ry:n internet-sivuilla.


title: Fongaus

text: Fongauksessa voi myös kilpailla kokoamalla joukkueen vuosittain pidettäviin kalamaraton-kilpailuihin. Kilpailuja pidetään tällä hetkellä Helsingissä, Kotkassa, Turussa ja Joensuussa.


title: Fongaus

text: Joukkuekilpailun lisäksi voi osallistua yksilökilpailuna pidettäviin lajikalastuksen SM-kisoihin.


title: Fongaus

text: Erilaiset kalatalouden järjestöt järjestävät myös vähemmän vakavamielisiä lajikalastuskilpailuja, kuten kalatalouden keskusliiton tai Päijät-Hämeen Kalatalouskeskuksen fongauskilpailut.


title: Fongaus

text: Särkikalojen tunnistamisen helpottamiseksi on luotu tunnistustaulukko, jonka avulla kalan pystyy määrittämään lajilleen.


title: Fongaus

text: Lajiristeymistä eli hybrideistä ei saa lajipistetettä. Tavallisimpia ovat särkikalaristeymät (särki/lahna/pasuri/salakka/sorva). Myös lohikalojen kuten muikun ja siian risteymät ovat järvissä tavallisia. Suomesta on lisäksi tavattu kahdesti ahvenen ja kuhan risteymä ja/tai takaisinristeymä.


title: Dionysadit

text: Dionysadit (, myös "Dionysiádes", Διονυσιάδες tai "Gianysádes", Γιανυσάδες) on pieni Kreikan saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan saaren koilliskärjen pohjoispuolella. Saaret ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti saariryhmän saaret kuuluvat Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.


title: Dragonáda

text: Dragonáda () on Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja tarkemmin Dionysadeihin. Se sijaitsee Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan koilliskärjen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on 2,892 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Dragonáda kuuluu Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.


title: Dragonáda

text: Dragonáda on Dionysadien kolmesta pääsaaresta keskimmäinen ja pinta-alaltaan suurin. Sen pohjoispuolella sijaitsee Paximádan saari ja eteläpuolella Gianysáda.


title: Dragonáda

text: Dragonádalta on löydetty merkkejä asutuksesta antiikin ajalta, sekä muun muassa varhaiskristillisiä hautakiviä.


title: Gianysáda

text: Gianysáda (; myös "Gianisáda") on Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja tarkemmin Dionysadien saariryhmään. Se sijaitsee Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan koilliskärjen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on 2,098 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Gianysáda kuuluu Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.


title: Gianysáda

text: Gianysáda on Dionysadien kolmesta pääsaaresta eteläisin ja pinta-alaltaan toiseksi suurin. Sen pohjoispuolella sijaitsevat Dragonádan ja Paximádan saaret.


title: Paximáda

text: Paximáda () on Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja tarkemmin Dionysadien saariryhmään. Se sijaitsee Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan koilliskärjen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on 0,311 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Paximáda kuuluu Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.


title: Paximáda

text: Paximáda Dionysadien kolmesta pääsaaresta pohjoisin. Sen eteläpuolella sijaitsevat Dragonádan ja Gianysádan saaret.


title: Ágioi Pántes

text: Ágioi Pántes (; myös "Ágii Pántes", "Ágii Pándes") on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja sijaitsee Mirampéllonlahdessa Ágios Nikólaoksen kaupungin edustalla. Saaren pinta-ala on 0,346 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágioi Pántes kuuluu Ágios Nikólaoksen kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Saari on omistettu ”Kaikille Pyhille”.


title: Ágria Gramvoúsa

text:
Ágria Gramvoúsa (, myös "Ágria Gramvoússa", Άγρια Γραμβούσσα) on Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin. Se sijaitsee Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan luoteiskärjen Gramvoúsan niemimaan pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on 0,825 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágria Gramvoúsa kuuluu Kíssamoksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Saaren eteläpuolella sijaitsee Ímeri Gramvoúsan saari.


title: Elása

text: Elása (; myös "Elássa", Ελάσσα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin. Se sijaitsee Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan koilliskärjen Síderoksen niemen edustalla. Saaren pinta-ala on 1,746 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Elása kuuluu Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.


title: Ímeri Gramvoúsa

text:
Ímeri Gramvoúsa (, myös "Ímeri Gramvoússa", Ήμερη Γραμβούσσα, usein vain "Gramvoús(s)a", Γραμβούσ(σ)α) on Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin. Se sijaitsee Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan luoteiskärjen Gramvoúsan niemimaan pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on 0,722 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Imeri Gramvoúsa kuuluu Kíssamoksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Saarella on satamapaikka, pieni linnoitus ("Kástro") sekä Pyhälle Yrjölle ("Ágios Geórgios") omistettu kirkko. Saaren pohjoispuolella sijaitsee Ágria Gramvoúsan saari. Saarelle tehdään turistiretkiä Kíssamoksen kaupungista eli Kastélli Kissamoústa.


title: Kalydón

text:
Kalydón (; myös "Kalidón") eli Spinalónga (Σπιναλόγκα, "Spinalógka") on Kreikan niemi- ja saarialue, joka sijaitsee Mirampéllonlahden pohjoisosassa Eloúntanlahdessa Kreetalla. Se koostuu kahdesta osasta, joiden kummankin virallinen nimi on Kalydón: nämä ovat pienempi Spinalóngan saari, sekä sen eteläpuolella sijaitseva suurempi Spinalóngan niemimaa, joka tunnetaan myös nimellä Kolokýtha (Κολοκύθα). Kumpikin on asumaton (vuonna 2011).
Sekä saaresta että niemimaasta käytetään samaa nimeä Kalydón/Spinalónga siksi, että ne olivat alun perin mahdollisesti samaa Kolokýthan niemimaata. Kerrotaan, että Spinalóngan saari olisi kaivettu irti niemimaasta samalla, kun venetsialaiset muuttivat saaren linnoitukseksi vuonna 1526. Samalla sekä saari että niemi saivat uuden nimen Spinalónga. Vuonna 1957 italialaisperäinen nimi yritettiin kreikkalaistaa ottamalla sekä saaresta että niemimaasta käyttöön nimi Kalydón. Nimi ei kuitenkaan ole yleistynyt laajalti. Koska sama nimi viittaa kahteen vierekkäiseen kohteeseen, nimeäminen aiheuttaa usein sekaannusta. Nykyisin juuri kuuluisampi linnoitussaari tunnetaan nimellä Spinalónga, kun taas nimellä Kalydón viitataan useammin joko niemeen tai niemeen ja saareen yhdessä.


title: Kalydón

text: Kalydónin niemimaan yhdistää varsinaiseen Kreetan saareen vain kapea kannas, jota pitkin kulkee tie Eloúntan kylään varsinaisen Kreetan puolelle. Kannaksen poikki kulkee kanava. Kalydónin alueeseen voidaan lukea myös niemimaan itäpuolella sijaitseva Kolokythián (myös Kolokýthas) saari.


title: Kalydón

text: Hallinnollisesti Kalydón kuuluu Ágios Nikólaoksen kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.


title: Koufonísi (Lasíthi)

text:
Koufonísi (), antiikin "Leuke" (, ”Valkoinen”), on Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin. Se sijaitsee Libyanmeressä Kreetan itäpään eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 4,26 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Koufonísi kuuluu Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Koufonísi on karu ja lähes puuton saari. Sen etäisyys Kreetan etelärannikosta on noin 3,2 meripeninkulmaa (noin 6 kilometriä). Saaren ympärillä on useita pienempiä saaria (mm. Makroúlo, Strongyló, Tráchila ja Mármara).


title: Koufonísi (Lasíthi)

text: Antiikin Leuke oli merkittävä satamapaikka. Sen omistuksesta kiistelivät Itanos ja Hierapytna. Itanos sai sen haltuunsa vuonna 132. Saarella on paljon hellenistisen ja roomalaisen ajan raunioita, muun muassa teatterin ja temppelin rauniot. Sieltä on löydetty myös jäänteitä asutuksesta ja suurikokoisesta marmoripatsaasta. Saaren luolia on käytetty kappeleina bysanttilaisella ajalla. Saarella on suoritettu arkeologisia kaivauksia vuodesta 1976.


title: Koufonísi (Lasíthi)

text: Saarelle tehdään turistiretkiä Kreetan etelärannikon Makrý Gialóksesta.


title: Paximádia

text:
Paximádia () on Kreikan kahden pienen saaren ryhmä, joka kuuluu Kreetan saariin. Sen saarista käytetään nimiä "Paximádia Éna" (Παξιμάδια Ένα, ”Paximádia yksi”) ja "Paximádia Dýo" (Παξιμάδια Δύο, ”Paximádia kaksi”). Saaret ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti Paximádian saaret kuuluvat Ágios Vasíleioksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Paximádian saaret sijaitsevat Libyanmereen kuuluvan Messaránlahden suulla Kreetan etelärannikon edustalla noin 6,5 meripeninkulmaa (noin 12 kilometriä) Agía Galínin kylästä etelään. Saarten yhteispituus on noin 3 kilometriä. Saarilla on hiekkarantaa ja niille tehdään turistiretkiä Kreetan etelärannikon kylistä.


title: Paximádia

text: Antiikin aikana saaret tunnettiin myös Dionysoksen mukaan nimellä "Dionysoi" ja Leton mukaan nimellä "Letoai". Saarten nykyinen nimi tarkoittaa "Korppuja" (kuivia leipiä).


title: Pseíra

text:
Pseíra (; myös "Psíra") on Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin. Se sijaitsee Kreetanmereen kuuluvan Mirampéllonlahden itäosassa Kreetan pohjoisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 1,518 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pseíra kuuluu Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Pseíran etäisyys Mirampéllonlahden itärannikosta on noin 2,6 kilometriä. Saarella on minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen alue. Idempänä sijaitsevasta Móchloksen saaresta on myös löydetty minolainen asutus.


title: Mercedes-Maybach S 600

text: Mercedes-Maybach S 600 on Mercedes-Benzin valmistama loistoauto. Malli on entistä loistokkaampi versio Mercedeksen lippulaivasta, S-sarjasta.


title: Mercedes-Maybach S 600

text: Vuonna 2015 Mercedes palautti Maybachin mallistoonsa, tällä kertaa muodossa Mercedes-Maybach. S 600 on brändin ensimmäinen malli. Mercedes nimesi myös pidennetyn Pullman-mallin uusimman version Mercedes-Maybach-brändin mukaan.


title: Mercedes-Maybach S 600

text: Maybachin saa neljä- ja viisipaikkaisena.


title: Nakurun piirikunta

text: Nakurun piirikunta on yksi Kenian aluehallinnon 47 piirikunnasta. Piirikunnan pinta-ala on 7 496,5 neliökilometriä ja väkiluku 1 603 325 (2009). Piirikunta on eräs Kenian väkirikkaimmista. Piirikunnan keskus on 165 kilometriä pääkaupunki Nairobista luoteeseen sijaitseva, hedelmällisen maanviljelyseudun keskus Nakuru (286 411 as. vuonna 2009).


title: Nakurun piirikunta

text: Piirikunta jakautuu 11 vaalipiiriin, jotka jakautuvat edelleen useisiin kymmeniin paikallistason hallintoalueisiin (ward).


title: Chersonísi

text: Chersonísi (; myös "Hersonísi") eli "Chersonísi Petalión" (Χερσονήσι Πεταλιών) on Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí-saariin. Se sijaitsee Petaliónlahdessa Euboian saaren eteläkärjen länsipuolella. Saaren pinta-ala on 3,8 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Chersonísi kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.


title: Chersonísi

text: Chersonísi on Petalioí-saarten toiseksi suurin saari. Sen lounaispuolella sijaitsee suurempi Megalónisoksen saari ja länsipuolella joukko saariryhmän pienempiä saaria.


title: Kavallianí

text: Kavallianí () on Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin. Se sijaitsee Eteläisessä Euboianlahdessa Euboian saaren länsipuolella Panagían kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 1,93 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kavallianí kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.


title: Lamperoúsa

text: Lamperoúsa (; myös "Lamberoúsa") on Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí-saariin. Se sijaitsee Petaliónlahdessa Euboian saaren eteläkärjen länsipuolella Marmárin kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 0,332 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Lamperoúsa kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.


title: Lamperoúsa

text: Lamperoúsa on Petalioín saarista pohjoisimpia. Sen eteläpuolella sijaitsevat saariryhmän suurimmat saaret Megalónisos ja Chersonísi.


title: Lichádes

text: Lichádes () eli "Lichadonísia" (Λιχαδονήσια) on pieni Kreikan saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat Pohjoisessa Euboianlahdessa Euboian saaren luoteiskärjen eli Lichádan niemen länsipuolella Manner-Kreikan puolella sijaitsevan Kaména Voúrlan kaupungin edustalla. Saaret ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti saariryhmän saaret kuuluvat Istiaía-Aidipsóksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.


title: Lichádes

text: Saariryhmään kuuluu seitsemän hieman isompaa saarta sekä lukuisia pieniä saaria. Saaret ovat syntyneet kenotsooisella maailmankaudella tuliperäisen toiminnan seurauksena. Ne olivat aiemmin yhteydessä Euboian saareen. Osa alueesta peittyi meren alle maanjäristyksessä vuonna 426 eaa., mikä synnytti nykyisen saariryhmän. Saarista suurin on Monoliá. Siellä on jälkiä vanhoista taloista sekä varhaiskristillisestä basilikakirkosta. Saarella on luonnonsatama ja Pyhän Yrjön ("Ágios Geórgios") kirkko. Strongylín saarella on majakka sekä Pyhän Nikolaoksen ("Ágios Nikólaos") ja Pyhän Gregorioksen ("Ágios Grigórios") kirkot.


title: Megalónisos

text: Megalónisos () eli "Megalónisos Petalión" (Μεγαλόνησος Πεταλιών) tai "Petalía" (Πεταλία) on Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí-saariin. Se sijaitsee Petaliónlahdessa Euboian saaren eteläkärjen länsipuolella. Saaren pinta-ala on 17,2 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2001). Hallinnollisesti Megalónisos Petalión kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.


title: Megalónisos

text: Megalónisos Petalión on nimensä mukaisesti Petalioí-saarten suurin saari. Sen koillispuolella sijaitsee Chersonísin saari ja pohjoispuolella joukko saariryhmän muita pienempiä saaria.


title: Petalioí

text: Petalioí (; myös "Petalií") on Kreikan saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat Petaliónlahdessa Euboian saaren eteläkärjen länsipuolella. Monet saarista ovat yksityisomistuksessa. Saarilla on yksi vakituinen asukas (vuonna 2011). Hallinnollisesti saaret kuuluvat Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.


title: Tragonísi (Petalioí)

text: Tragonísi () on Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí-saariin. Se sijaitsee Petaliónlahdessa Euboian saaren eteläkärjen länsipuolella. Saaren pinta-ala on 0,268 neliökilometriä. Saari on yksityisomistuksessa ja siellä asuu yksi vakituinen asukas (vuonna 2011). Hallinnollisesti Tragonísi kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.


title: Hilda Seppälä

text: Hilda Seppälä (12. heinäkuuta 1879 Joutsa – 31. maaliskuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen kansanedustaja, joka kuului SDP:n eduskuntaryhmään vuosina 1922–1932. Hänen varsinainen ammattinsa oli ompelija.


title: Hilda Seppälä

text: Seppälä toimi myös Helsingin kaupunginvaltuutettuna, Sosialidemokraattisen Työläisnaisliiton sihteerinä vuosina 1919–1932 sekä työskenteli toimittajana "Toveritar"-lehdessä 1927–1932. Presidentin valitsijamiehenä hän oli vuosien 1925 ja 1931 vaaleissa. Seppälä kuoli kesken kansanedustajakautensa, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Anni Huotari.


title: Stýra (saari)

text: Stýra (; myös "Stíra") on Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin. Se sijaitsee Eteläisessä Euboianlahdessa Euboian saaren länsirannikolla sijaitsevan Stýran kyläyhdyskunnan edustalla. Saaren pinta-ala on 1,7 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Stýra kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.


title: Isokiekkosukeltaja

text: Isokiekkosukeltaja ("Acilius sulcatus") on sukeltajien heimoon kuuluva laji. Se on 16–18 mm:n pituinen. Se on pääväriltään kellanruskea. Etuselässä on kaksi mustaa poikittaista vyömäistä kuviota. Naaraalla nämä poikittaisvyöt ovat erittäin lähellä toisiaan. Peitinsiivissä on paljon mustia täpliä ja naaraalla niissä on neljä pitkittäistä uraa. Munat ovat rykelmissä maan päällä. Toukka on väriltään vihertävä kellanruskea, sen keskiruumis on kaulamainen ja takaruumis paksuhko. Isokiekkosukeltajaa esiintyy järvissä, lammissa, hitaasti virtaavissa virtapaikoissa ja soilla.


title: Beni-amerit

text: Beni-amerit ovat yksi bedžojen etnisen ryhmän suurimmista alaryhmistä. Heitä on arviolta 300 000 ja heitä asuu Itä-Sudanissa ja Eritreassa. Asuinalueidensa pohjoisosissa asuvat beni-amerit ovat perinteisesti olleet kameleita kasvattaneita paimentolaisia, kun taas eteläosissa he kasvattavat pääsääntöisesti nautakarjaa. Eritrean poliittisen epävakauden takia monet beni-amerit ovat viime vuosikymmenien aikana siirtyneet karjoineen Sudanin puolelle. Monet ovat myös siirtyneet viljelemään maata tai muuttaneet kaupunkeihin töihin.


title: Beni-amerit

text: Beni-amerien yhteiskuntajärjestelmä on jakaantunut voimakkaasti kahteen eri luokkaan. Yläluokan muodostavat niin sanotut oikeat beni-amerit eli nabtabit. Heitä on noin 40 000 ja loput beni-amereista kuuluvat nimellä tigre tai hedarab tunnettuun ryhmään. Heidät voidaan edelleen jakaa satoihin eri alaryhmiin sukulaisuussuhteiden mukaan. Beni-amerit ovat jakaantuneet myös kielellisesti. Asuinalueidensa pohjoisosissa beni-amerit puhuvat tyypillisesti kuušilaisiin kieliin kuuluvaa bedawia eli bedžan kieltä, sekä jonkin verran seemiläistä tigren kieltä. Alueidensa eteläosien beni-amerit puhuvat pääasiassa jälkimmäistä kieltä. Arabian kieli on paikallinen lingua franca, eli yleisesti yhteisöjen välillä käytetty kieli.


title: Beni-amerit

text: Beni-amerit ovat sunnalaisia muslimeja, vaikkakin he kääntyivät islamin uskoon vasta suhteellisen hiljattain. Arabilähetyssaarnaajat toivat islamin alueelle 1800-luvulla.


title: Julius Sundberg

text: Julius Berndt Sundberg (13. syyskuuta 1887 Helsinki – 15. tammikuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen kansanedustaja ja toimittaja. Hän nousi eduskuntaan vuoden 1916 vaaleissa, jossa valittu eduskunta pääsi kokoontumaan ensimmäistä kertaa vasta vajaan vuoden kuluttua huhtikuussa 1917. Eduskunta hajotettiin saman vuoden heinäkuussa, jonka jälkeen järjestetyissä uusissa vaaleissa Sundbergiä ei enää valittu. Vuoden 1918 sisällissodan jälkeen hän oli vangittuna poliittisista syistä ja sai Valtiorikosoikeuden 23. osastolla 10. elokuuta 1918 kahden vuoden ehdollisen tuomion valtiopetoksen valmistelusta.


title: Julius Sundberg

text: Sundberg työskenteli muun muassa Suomen kauppa- ja liiketyöntekijäin liiton rahastonhoitajana, Työväen Arkiston apulaistoimitsijana sekä toimittajana Helsingfors socialdemokratiska ungdomsklubbin julkaisemissa "Kamrat!" ja "Till storms!" -lehdissä. Vuodet 1921–1926 hän oli "Arbetarbladetin" päätoimittaja. Finlands Svenska Arbetarförbundin sihteeri Sundberg oli kolmeen otteeseen vuosien 1915 ja 1930 välillä.


title: Kakamegan piirikunta

text: Kakamegan piirikunta on yksi Kenian aluehallinnon 47 piirikunnasta. Piirikunnan pinta-ala on 3 051 neliökilometriä ja väkiluku 1 660 651 (2009). Kakamega on eräs Kenian väkirikkaimmista piirikunnista.


title: Kakamegan piirikunta

text:
Piirikunnan keskus on Kakamegan kaupunki (69 502 tai 99 987 as. vuonna 2009). Kakamega sijaitsee noin 30 kilometriä päiväntasaajasta pohjoiseen ja on keskimäärin 1 535 metriä merenpinnan yläpuolella. Sieltä on 52 kilometriä etelässä sijaitsevaan Kisumuun, joka on yksi Kenian suurimmista kaupungeista.
Osa Kakamegan trooppisista sademetsistä on suojelualuetta. Alueelta on tavattu yli 400 lintulajia. Siellä esiintyviä myrkkykäärmeitä ovat esimerkiksi aggressiivisena ja vaarallisena pidetty mustahuulikobra (paikallisesti ”kakamegankobra”), gaboninkyy, mustamamba ja vihermamba.


title: Kakamegan piirikunta

text: Piirikunta jakautuu 12 vaalipiiriin, jotka jakautuvat edelleen useisiin kymmeniin paikallistason hallintoalueisiin ("ward").


title: Keltalaitasukeltaja

text: Keltalaitasukeltaja ("Dytiscus marginalis") on sukeltajien heimoon kuuluva laji. Se on 3–3,5 sentin pituinen. Se on väriltään enimmäkseen punaruskea ja sillä on tummanvihreää hohdetta. Sen takasiipien reunoissa ja etuselässä on keltaista. Koiras ja naaras ovat erinäköiset. Koiraalla on leveämmät etujalat ja sen peitinsiivet ovat sileät. Naaras on pienempi kuin koiras. Sen peitinsiivet ovat usein koirasta himmeämmät, pitkittäisuurteiset ja usein niissä on tiheämmässä pistemäisiä täpliä. Toukka on 50 mm:n pituinen ja suuripäinen. Keltalaitasukeltajaa esiintyy järvissä ja lammissa enimmäkseen metsän keskellä. Sitä tavataan eteläisessä ja keskisessä Suomessa.


title: Riley

text:
Riley on englantilainen automerkki, jota valmistettiin vuosina 1898-1970. William Riley ja hänen neljä poikaansa perustivat vuonna 1898 autotehtaan Englannin Coventryyn.
Rileyt saavuttivat 1920-1930-luvuilla monia autokilpailujen voittoja.


title: Riley

text: Tehtaan valmistamat Riley-autot olivat teknisesti edistyksellisiä. Esimerkiksi vuonna 1927 esitellyssä Riley Nine -mallin moottorissa oli kaksi kannen yläpuolista akselia, vinoon sijoitetut venttiilit ja puolipallon muotoinen palotila. Tämä moottorin rakenne oli urheilullisten autojen esikuvana 1950-luvulle asti.


title: Riley

text: Riley RMF vuodelta 1953 sisälsi uuttaa tekniikaa, mutta ulkonäkö periytyi 1930-luvulta. RMF-mallissa oli 2,5 litran nelisylinterinen rivimoottori, jossa oli kaksi nokka-akselia. Vuodesta 1953 alkaen RMF:ssä oli nestetoimiset jarrut sekä hypoidityyppinen vetopyörästö. Ohjaus oli melko raskaskäyttöinen, huippunopeus 160 km/h. Kahdeksan vuoden aikana RMF-mallia myytiin 8960 kappaletta, joka juuri ylitti kannattavuusrajan.


title: Riley

text:
Vuonna 1938 Riley-autotehdas joutui Morris-yhtymän haltuun, mutta Riley-autojen valmistus jatkui. Morris- ja Austin-autotehtaat yhdistyivät vuonna 1952. Tällöin Riley oli osa British Motor Corporationia ja yksi yhtymän automerkeistä. Rileyn valmistus loppui 1970.
Suomeen tuotiin muutamia Riley-autoja 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin maahantuojana toimi myös Morrista edustanut Oy Voimavaunu Ab. Vuonna 1961 Riley 4/68 maksoi 1 085 000 markkaa, kun sitä vastaavan Morris Oxfordin hinta oli 900 000 markkaa. Rekisteritilastossa Riley ei yltänyt erikseen tilastoitujen autojen joukkoon. Vuoden 1999 lopussa Suomen ajoneuvorekisterissä oli vain kolme Riley-autoa.


title: Rosengart

text:
Rosengart on ranskalainen automerkki, jota valmistettiin vuosina 1927-1955. Rosengart-autotehtaan perusti vuonna 1927 Lucien Rosengart, joka oli aiemmin työskennellyt Citroën- ja Peugeot-autotehtaissa.
Ensimmäinen automalli oli Rosengart LR, joka oli lisenssillä valmistettu Austin Seven. Vuosina 1927-30 LR-mallia valmistettiin 6000 kappaletta. LR:ssä oli 750 cm³ moottori, teholtaan 11 hv (8 kW). 1930-luvulla Rosengart alkoi valmistaa etuvetoisia autoja, jotka ulkonaisesti muistuttivat Adler Trumpf Junior-mallia. Sodan jälkeen Rosengart yritti pikkuautojen valmistajana. Näissä oli pieni 2-sylinterinen bokserimoottori.


title: Rosengart

text: Rosengart joutui lopettamaan autojen valmistuksen 1955.


title: Smäidätään

text: "Smäidätään" on ensimmäinen single suomalaisen rap-artisti Uniikin kuudennelta studioalbumilta "Pikku prinssi". Kappale julkaistiin 27. toukokuuta 2015. Kappaleella ovat mukana myös Heikki Kuula ja Emma. Sen ovat säveltäneet Sakke Aalto sekä Heikki Kuula ja sanoittaneet Uniikki sekä Heikki Kuula.


title: Smäidätään

text: Kappaleen musiikkivideo julkaistiin YouTubessa 27. toukokuuta 2015. Helsingissä muun muassa Vanhassa kauppahallissa ja Arkada International Bookshop -kirjakaupassa kuvatulla videolla esiintyy näyttelijä Oona Kare.


title: Salmson

text: Salmson on ranskalainen tehdas, joka valmisti autoja, lentokoneita, lentokonemoottoreita sekä magneettoja. Emile Salmson perusti vuonna 1919 autotehtaan Billancourtiin Pariisin lähelle. Aluksi tehdas valmisti brittiläisiä GN-autoja lisenssillä. Myöhemmin Salmson alkoi valmistaa kevyitä urheilullisia nelisylinterisiä autoja. Niissä oli 1 086 cm³ moottori, teholtaan 29 kW eli 40 hv. Näitä valmistettiin 1925–1929.


title: Salmson

text:
1930-luvulla Salmson alkoi valmistaa kalliita loistoautoja, esimerkiksi S4E-mallia. Siinä oli 2 336 cm³ rivinelosmoottori, teholtaan 51,5 kW eli 70 hv. Tätä valmistettiin 1938–1947.
Salmson-autojen valmistus loppui konkurssiin 1957, jonka yhteydessä Renault osti Salmsonin jäljelle jääneen omaisuuden.


title: Nandin piirikunta

text: Nandin piirikunta on yksi Kenian aluehallinnon 47 piirikunnasta. Piirikunnan pinta-ala on 2 884 neliökilometriä ja väkiluku 752 965 (2009). Piirikunnan keskus on Kapsabetin kaupunki (22 804 as. vuonna 2009).


title: Nandin piirikunta

text: Piirikunta jakautuu edelleen kuuteen vaalipiiriin (Aldai, Chesumei, Emgwen, Mosop, Nandi Hills ja Tinderet), jotka jakautuvat edelleen paikallistason hallinnollisiin alueisiin (ward).


title: Nandin piirikunta

text: Piirikunta on Kenian keskeisimpiä teentuotantoalueita. Tee on Kenian merkittävin vientituote (1,3 mrd. USD vuonna 2013). Suuria teeviljelmiä on esimerkiksi Nandi Hillsin vaalipiirin ja pikkukaupungin () ympäristössä, noin 2 000 metriä merenpinnan yläpuolella. Toinen suurten teeplantaasien sijaintialue on Kobujoi-Chekumiarich. Teen lisäksi ravinteikkaassa, vulkaanisessa maaperässä viljellään maissia ja sokeriruokoa.


title: Nandin piirikunta

text:
Ilmastoa luonnehditaan viileän kosteaksi. Sadekausia on kaksi. Pitempikestoisia sateita saadaan maalis–kesäkuussa ja lyhytkestoisempia loka–marraskuussa. Vuotuinen sademäärä on 1 200–2 000 millimetriä. Lämpötila vaihtelee välillä 15–25 °C.
Seutu tunnetaan myös useiden kenialaistaustaisten yleisurheilijoiden, erityisesti keskipitkän ja pitkän matkan juoksijoiden kotiseutuna. Jotkut heistä ovat myöhemmin vaihtaneet kansallisuutta. Luontaisen vuoristoharjottelun mahdollistava seutu markkinoi itseään mestarien kotiseutuna ("Home of champions"). Kansainvälisesti menestyneitä ovat esimerkiksi Paul Bitok, Amos Biwott, Mike Boit, Wilfred Bungei, Priscah Jepleting Cherono, Augustine Choge, Pamela Jelimo, Janeth Jepkosgei, Kipchoge Keino, Wilson Kipketer, Benjamin Kogo, Julius Korir, Bernard Lagat, Martin Lel, Henry Rono, Moses Tanui ja Julius Yego.
Nandin piirikuntaa palvelee Kapsabetin ja naapuripiirikunnan Eldoretin välillä sijaitseva Eldoretin kansainvälinen lentoasema. Sinne on noin 40 kilometrin matka Kapsabetistä.


title: André Lacroix

text: André Joseph Lacroix (s. 5. kesäkuuta 1945) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija. Lacroix on WHA:ssa eniten tehopisteitä (798) tehnyt pelaaja. Hänellä on myös WHA:n ennätys pelatuissa otteluissa (551) sekä syötöissä (547).


title: Kesäjoki (Kuusema)

text: Kesäjoki () on autioksi jäänyt kylä Karjalan tasavallan Kemin piirin Kuuseman kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmereen laskevan samannimisen joen suussa 30 kilometriä Kuusemasta linnuntietä kaakkoon.


title: Kesäjoki (Kuusema)

text: Kesäjoki on vanha pomorilaiskylä, jossa on venäläisten lisäksi asunut myös karjalaisia. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se kuului kyläkuntana Ponkaman volostiin. Vuonna 1905 Kesäjoella oli 42 taloa, kyytiasema, koulu ja 286 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Kemin piiriin kuulunut Kesäjoen kyläneuvosto. Vuonna 1933 kylässä oli 261 asukasta, joista valtaosa oli venäläisiä. Myöhemmin kyläneuvostoon kuuluivat myös Kesäjoen ja Lambinon asemat sekä joukko muita Muurmannin radan asutuksia.


title: Kesäjoki (Kuusema)

text: Kylän rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat vuonna 1850 pystytetty tsasouna, hautausmaa ja joukko vanhoja aittoja.


title: Maybach Landaulet

text: Maybach Landaulet tai Maybach 62 Landaulet on Maybachin vuosina 2008–2013 valmistama loistoauto. Valmistus päättyi kun Daimler lakkautti Maybach-brändin. Auto pohjautuu Maybach 62S -autoon.


title: Kesäjoki (täsmennyssivu)

text: Kesäjoki tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Rudolf Molnár

text: Rudolf Molnár (14. elokuuta 1915 Budapest – 14. toukokuuta 2003 Turku) oli unkarilainen teologian tohtori joka asui vuodesta 1957 alkaen Suomessa. Hän oli kirkkoherrana sekä Unkarissa että Suomessa ja hän toimi myös unkarin kielen opettajana ja kääntäjänä.


title: Rudolf Molnár

text: Molnár pääsi ylioppilaaksi 1933. Hän opiskeli teologiaa Sopronin yliopistossa ja vuonna 1938 hänet vihittiin papiksi. Hän työskenteli sitten Budapestissa evankelisen kirkon Deáktérin seurakunnassa. Molnár tuli Suomeen 1941 opintomatkalle. Hän jäi Suomeen jatkosodan ajaksi ja oli Yleisradion palveluksessa. Hän meni naimisiin 1942 suomalaisen teologi Elmi Heikiön kanssa. Molnár palasi 1944 perheineen Budapestiin. Hän väitteli teologian tohtoriksi 1947 ja toimi sitten Monorin seurakunnan kirkkoherrana.


title: Rudolf Molnár

text: Molnár muutti Suomeen 1957. Hän toimi Turun yliopiston unkarin kielen lehtorina ja oli Turun tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherran apulaisena ja Turun evankelisluterilaisten seurakuntien väliaikaisena sairaalapappina. Molnár oli sitten Maskun kirkkoherrana 1964–1978 ja hän oli myös Tampereen yliopistossa unkarin kielen opettajana 1965–1974. Hänestä tuli unkarilaisen Sopronin yliopiston riemutohtori vuonna 1997. Molnár toimi myös kääntäjänä kääntäen uskonnollista kirjallisuutta unkarin kielestä suomen kielelle ja päinvastoin.


title: Suwannee

text: Suwannee eli Suwanee on joki eteläisessä Georgiassa ja pohjoisessa Floridassa Yhdysvalloissa. Se on noin 396 kilometrin pituinen luonnontilainen tummavetinen joki.


title: Suwannee

text: Suwannee sijaitsee muinaisen salmen kohdalla, joka aikoinaan erotti saarena olleen Floridan niemimaan manteresta.


title: Suwannee

text: Joki alkaa Okefenokeen soilta Fargosta, Georgiasta. Sieltä se virtaa lounaaseen Floridaan, jossa se virtaa kalkkikivipitoisten maiden halki. Lähellä White Springsiä se kääntyy länteen, ja siihen laskevat sivujoet Alapaha ja Withlacoochee, joiden valuma-alue käsittää suuren osan eteläistä ja keskistä Georgiaa. Joen mutkitteleva osuus on Floridan Hamiltonin piirikunnan etelärajana. Myöhemmin joki kääntyy etelään lähellä Ellavilleä ja jälleen lounaiseen lähellä Luravilleä. Siihen laskee idästä Branford pian Branfordin jälkeen, minkä jälkeen joki kääntyy etelään ja laskee Meksikonlahteen lähellä Suwanneen kaupunkia.


title: Suwannee

text: Joen nimen alkuperälle on esitetty useita selityksiä:


title: Suwannee

text: Suwannee-joen seutu on ollut asuttu jo tuhansia vuosia. Ajanlaskumme ensimmäisellä vuosituhannella sen tienoilla vallitsi Weedon-saaren arkeologinen kulttuuri ja vuoden 900 aikoihin siitä kehittynyt paikallinen kulttuuri, joka tunnetaan Suwanneen laakson kulttuurina.


title: Suwannee

text:
1500-luvulla jokilaaksossa asui kaksi lähisukuista timucuakielistä kansaa, yustagat joen länsi- ja
pohjoisutinat itäpuolella.


title: Suwannee

text: 1700-luvulla joen varrella asuivat seminolit.


title: Suwannee

text: Höyrylaiva "Madison" liikennöi joella ennen Yhdysvaltain sisällissotaa, ja White Springsin alueella sijainneet rikkipitoiset lähteet tulivat suosituksi terveyskylpylöinä. 1800-luvun lopulla alueella toimi 14 hotellia.


title: Suwannee

text: Suwannee-joen ranta mainitaan laulajan kaipaamana kotiseutuna Stephen Fosterin vuonna 1851 kirjoittamassa tunnetussa laulussa "Old Folks at Home", jossa sen nimi esiintyy muodossa "Swanee River", alkuperäisessä versiossa murteellisesti muodossa "Swanee Ribber".


title: Suwannee

text: Foster itse ei ollut koskaan käynyt Floridassa eikä nähnyt Suwannee-jokea. Kun hän kirjoitti laulua ja oli saanut sen muilta osin lähes valmiiksi, hän kuitenkin tarvitsi siihen jonkin Yhdysvaltojen eteläosassa sijaitsevan joen nimen, jonka oli oltava kaksitavuinen sopiakseen laulun rytmiin. Sitä varten hän kysyi veljeltään Morrison Fosterilta, tunsiko hän jonkin sellaisen joen nimen. Yazoota ja Pee Deetä ehdotettiin, mutta Stephen Foster hylkäsi molemmat. Kun he etsivät sopivaa joen nimeä kartasta, he löysivät Suwannee-joen, jonka nimi kuitenkin oli lyhennettävä muotoon "S'wanee", jotta se sopisi rytmiin. Vuonna 1935 laulu julistettiin Floridan osavaltion lauluksi. Kun laulun sanoja ei kuitenkaan kaikilta osin voitu pitää poliittisesti korrekteina, vuonna 1983 laulun virallisen version sanoitukseen tehtiin useita muutoksia. Useilla Suwannee-joen ylittävillä silloilla on kyltti, jossa ilmoitetaan kyseessä olevan "historiallinen Suwannee-joki" ja joissa on myös laulun ensimmäisen säkeen nuotit.


title: Suwannee

text: Fosterin laulusta on olemassa ainakin kaksi suomennosta, joista toisen (nimellä "Synnyinseutu") on tehnyt R. R. Ryynänen ja toisen Kullervo (nimellä "Vanhempien koti"). Koska laulussa esiintyvä joen nimi Swanee muistuttaa englannin kielen sanaa "swan" ’joutsen’, joen nimi on kummassakin, muutoin toisistaan täysin poikkeavassa, versiossa suomennettu "Joutsenvirraksi".


title: Suwannee

text: Joki mainitaan myös George Gershwinin laulussa "Swanee", jonka on sanoittanut Irving Caesar ja jonka teki tunnetuksi Al Jolson.


title: Suwannee

text:
Molemmissa lauluissa viitataan banjon soittoon ja elämään plantaaseilla, tosin sellaisena kuin ne ennen Yhdysvaltain sisällissotaa olivat tyypillisiä enemmänkin Etelä-Carolinalle kuin Etelä-Georgialle ja Pohjois-Floridalle soineen ja pienine maatiloineen.
Don Ameche esitti Fosteria fiktitiivisessä elämäkerrallisessa elokuvassa "S'wanee River" vuodelta 1939.


title: Suwannee

text: Floridan ympäristönsuojeluviranomaiset, Suwanneen vesipiiri, kaupungit, liikeyritykset ja kahdeksan piirikunnan asukkaat ovat käynnistäneet "Suwannee River Wilderness Trail" -nimisen yhteishankkeen. Joella liikennöidään 274 kilometrin pituista laivalinjaa, joka uluttuu Stephen Foster Folk Culture Centerin valtionpuistosta Meksikonlahdelle.


title: Suwannee

text: Joen alajuoksun varrella on suojelualue, Lower Suwannee National Wildlife Refuge, jossa voi tarkkailla ja valokuvata lintuja ja villieläimiä, kalastaa tai liikkua kanootilla ja jossa pidetään myös opastettuja kävelyretkiä. Alueella on pitkospuupolkuja ja lintutorneja, ja myös ajoreitti on rakenteilla.


title: Suwannee

text: Viime vuosina Suwanneen varrella on pidetty monia musiikkitapahtumia. Magnolia Festival, SpringFest ja Wanee on pidetty vuosittain Live Oakissa joen rannalla. Niissä ovat esiintyneet muun muassa Vassar Clements, Peter Rowan, David Grisman, Allman Brothers Band ja String Cheese Incident.


title: Star Wars: Battlefront (vuoden 2015 videopeli)

text:
Star Wars: Battlefront on Digital Illusions CE:n kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema toimintapeli. Peli julkaistiin marraskuussa 2015 Microsoft Windowsille, PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle.
"Star Wars: Battlefront" on kolmas osa samannimisessä pelisarjassa, mutta peliä ei pidetä "in" (2004) ja (2005) jatko-osana vaan pikemminkin sarjan uudelleenkäynnistäjänä. Pelille on julkaistu seuraaja "" (2017).


text: Peli oli taloudellinen menestys ja sitä myytiin yli 13 miljoonaa kappaletta. Kriitikoilta "Battlefront" sai kuitenkin ristiriitaisen vastaanoton. Pelin grafiikkaa ja pelattavuutta kehuttiin mutta yleisesti pelin sisältö koettiin puutteelliseksi. Moninpelin lisäksi pelissä on pieniä yhteistyötehtäviä, mutta ei tarinavetoista yksinpeliä.


text: Peliä voi pelata joko ensimmäisessä tai kolmannessa persoonassa, ja kuvakulmaa on mahdollista vaihtaa milloin tahansa.


text: Verkkomoninpelin otteluihin mahtuu 40 pelaajaa. Moninpelissä pelaajat jaetaan kahteen joukkueeseen, Galaktiseen Imperiumiin ja Kapinaliittoon. Kapinallissotilaiden ja Imperiumin iskujoukkojen lisäksi on mahdollista pelata tutuilla elokuvahahmoilla, kuten Darth Vaderilla, Luke Skywalkerilla ja Boba Fettilla.


text: Moninlisäksi pelissä on yksinpelinä, jaetulla ruudulla tai verkossa kaksinpelinä pelattavia yhteistyö- ja kaksintaistelupelimuotoja.


text: Pelialueet koostuvat suurimmaksi osaksi alkuperäisen "Tähtien sota" -elokuvatrilogian planeetoista, joihin kuuluvat muun muassa Endor, Hoth ja Tatooine. Pelialueelta löytyy erilaisia kulkuneuvoja ja sotakoneita, kuten AT-AT. Aseet, varusteet ja pelihahmot ovat muokattavissa.


text: Peli hyödyntää Frostbite 3 -pelimoottoria.


title: Kisiin piirikunta

text: Kisiin piirikunta on yksi Kenian aluehallinnon 47 piirikunnasta. Piirikunnan pinta-ala on 1 332,7 neliökilometriä ja väkiluku 1 152 282 (2009). Väkuluvuksi ennakoidaan noin 1,36 miljoonaa vuonna 2017. Piirikunnan keskus on Kisiin kaupunki (61 892 as. vuonna 2009).


title: Kisiin piirikunta

text: Paikallistasolla piirikunta jakautuu yhdeksään vaalipiiriin, joissa on yhteensä 45 paikallistason hallintoaluetta (electoral wards, ’äänestysalue’).


title: Kisiin piirikunta

text: Kumpuileva piirikunta voidaan jakaa kolmeen topografiseen vyöhykkeeseen: alle 1 500 metrin korkeudella merenpinnasta olevaan osaan, noin 1 500–1 800 metrin korkeudella sijaitsevaan vyöhykkeeseen ja yli 1 800 metrin korkeudella sijaitsevaan vyöhykkeeseen.


title: Kisiin piirikunta

text:
Vuoden minimilämpötila on tyypillisesti 15–20 °C ja ylin lämpötila 21–30 °C seutuvilla. Vuosisademäärä on luokkaa 1 500 mm. Sateet saadaan pääosin kahtena sadekautena: maalis–kesäkuulle ajoittuu pitempiksestoisia sateita ja syys–lokakuulle lyhyempikestoisia.
Viljavaksi katsotaan 78 prosenttia on alueesta, ja tästä 57 prosenttia on viljeltyä aluetta. Kisiin piirikunta kuuluu esimerkiksi Kenian teentuotantoalueisiin, ja seudulla tuotettu tee on luokiteltu Mombasan teepörssissä laadukkaaksi. Seudulla tuotetaan myös hedelmiä (avocado, ananas, banaani) ja kahvia.


title: Claus Hjort Frederiksen

text: Claus Hjort Frederiksen (s. 4. syyskuuta 1947 Kööpenhamina) on tanskalainen poliitikko, joka edustaa liberaalia Venstre-puoluetta. Frederiksen on toiminut marraskuusta 2016 lähtien Tanskan puolustusministerinä. Aiemmin hän oli valtiovarainministerinä vuosina 2009–2011 ja 2015–2016 sekä työministerinä vuosina 2001–2009. Ennen ministerintehtäviä Frederiksen toimi pitkään Venstren puoluesihteerinä vuosina 1985–2001.


title: Claus Hjort Frederiksen

text: Frederiksen on valmistunut oikeustieteen kandidaatiksi 1972. Samana vuonna hän meni naimisiin ruotsalaissyntyisen Christina Hall Frederiksenin kanssa, jonka kanssa hänellä on kaksi aikuista poikaa.


title: Elizabeth David

text: Elizabeth David (26. joulukuuta 1913 – 22. toukokuuta 1992) oli englantilainen ruokatietokirjailija, joka 1900-luvun puolivälissä piristi ja vaikutti vahvasti englantilaisten ruoanlaittoon kirjoittamillaan kirjoilla ja lehtiartikkeleilla, jotka esittelivät ja tekivät tutuiksi eurooppalaisia ruokakulttuureja sekä perinteisiä brittiläisiä ruokia.


title: Elizabeth David

text: Elizabeth David syntyi yläluokkaiseen perheeseen ja kapinoi aikakautensa sosiaalisia normeja vastaan. Hän opiskeli taidetta Pariisissa, ryhtyi näyttelijäksi ja lähti matkoihin erään naimisissa olleen miehen kanssa. He purjehtivat yhdessä Italiaan, jossa heidän veneensä takavarikoitiin. Saksa miehitti Kreikkaa vuonna 1940, ja he miltei jäivät loukkuun alueelle mutta pakenivat Egyptiin, jossa he erosivat. Elizabeth David ryhtyi sen jälkeen palvelemaan Ison-Britannian hallitusta johtaen Kairossa sijaitsevaa kirjastoa. Siellä ollessaan hän meni naimisiin, mutta avioliitosta ei tullut pitkäikäistä.


title: Elizabeth David

text: Sodan jälkeen David palasi Englantiin, ja tympääntyneenä yleiseen synkkyyteen ja kehnoon ruokaan hän kirjoitti Välimeren ruoasta useita lehtiartikkeleita, jotka herättivät yleisön mielenkiinnon. Vuonna 1950 hän kirjoitti kirjan "A Book of Mediterranean Food". Hän vaati rohkeasti ruoka-aineita, kuten munakoisoja, basilikaa, viikunoita, valkosipulia, oliiviöljyä ja sahramia, joita oli melko vaikeaa saada käsiinsä niihin aikoihin jopa Lontoossakin. Silti muutamassa vuodessa paellasta, musakasta, ratatouillesta, hummuksesta ja gazpachosta tuli tavallisia ruokalajeja koko maassa niin ravintoloissa kuin kodeissakin.


title: Elizabeth David

text: Häneltä seurasi sittemmin kirjoja ranskalaisesta ja italialaisesta keittiöstä, ja kymmenessä vuodessa David oli iso vaikuttaja brittiläisessä ruokakulttuurissa. Hän vihasi syvästi huonoa kakkosluokan ruoanlaittoa ja klassisten ruokalajien ja ainesosien epäaitoja korvikkeita.


title: Elizabeth David

text: David avasi 1960-luvulla keittiötarvikkeita myyvän kaupan. Se jatkoi toimintaansa hänen nimellään huolimatta hänen lähdöstään yrityksestä 1973. David tunnetaan silti parhaiten julkaisemistaan artikkeleista ja kirjoista, joita painetaan yhä. Elizabeth Davidille myönnettiin myös kunniatohtorin arvo Essexin ja Bristolin yliopistosta sekä Chevalier de l’Ordre du Merite Agricole -palkinto.


title: Elizabeth David

text: David, alun perin Elizabeth Gwynne, syntyi nelilapsisen perheen toiseksi lapseksi. Neljän tyttären perheen isä oli konservatiivipoliitikko Rupert Sackville Gwynne ja äiti Stella Ridley. Kummankin vanhemman suvulla oli huomattavaa omaisuutta, Gwynnet olivat rikastuneet koneteollisuudella ja maakeinottelulla, Ridleyt kivihiilellä. Hänen isänsä, jolla oli heikko sydän, halusi siitä huolimatta tavoitella vaativaa poliittista uraa, ja hänet valittiin kansanedustajaksi Eastbournen vaalipiiristä, ja hänestä tuli myös ministerin apulainen Andrew Bonar Law’n hallitukseen. Liika työskentely yhdessä uuvuttavien vapaa-ajan harrastusten parissa, pääasiassa autoilun, ratsastuksen ja aviorikosten, koitui hänen kohtalokseen vuonna 1924, 51-vuotiaana. Elizabeth ja hänen sisarensa Priscilla, Diana ja Felicite, jotka saivat vain vähän kiintymystä leskeksi jääneeltä äidiltään, vietiin sisäoppilaitokseen.


title: Elizabeth David

text: David piti teini-ikäisenä paljon maalaamisesta, ja hänen äitinsä piti hänen lahjakkuuttaan kehittämisen arvoisena. David vietiin vuonna 1930 Pariisiin ja hän sai osallistua Pariisin yliopiston ranskalaisen sivistyksen opintokurssille, johon kuului historiaa, kirjallisuutta ja arkkitehtuuria. Hän majoittui erään ranskalaisen perheen luo, jonka suunnatonta omistautumista pöydän antimille hän kuvasi koomisesti kirjassaan "French Provincial cooking". Siitä huolimatta jälkikäteen hän myönsi, että kyseinen kokemus oli ollut arvokkain osa hänen Pariisissa viettämästään ajasta. Stella Gwynnea ei innostanut tyttärensä aikainen paluu Englantiin tämän saatua tutkintotodistuksen Pariisin yliopistosta, ja lähetti hänet Pariisista Müncheniin vuonna 1931 opiskelemaan saksaa.


title: Elizabeth David

text: Englantiin palattuaan David suoritti haluttomasti yläluokkaisille nuorille naisille suunnatut sosiaaliset rituaalit debytanttina esittäytymisestä Englannin kuninkaallisen hovin luona tähän liittyvine tansseineen. Hänen jälkimmäisissä tapaamansa nuoret, kunnioitettavat englantilaismiehet eivät vetäneet puoleensa. David tuli siihen tulokseen, ettei hän ollut tarpeeksi hyvä taidemaalariksi, ja äitinsä harmiksi hän päätti sen sijaan ryhtyä näyttelijäksi. Hän liittyi Oxford Repertory Companyyn vuonna 1933 ja siirtyi sitä seuraavana vuonna Regent’s Parkissa sijaitsevaan Open Air Theatreen.


title: Elizabeth David

text: Huomattuaan ettei menestyisi näyttämöllä David työskenteli jonkin aikaa apulaisena House of Worthissa, mutta koki muiden palvelemisen myyntityössä ärsyttävänä. Hän jätti paikan alkuvuonna 1938, ja miesystävänsä Gibson-Cowanin kanssa he ostivat juuri riittävänkokoisen veneen, jolla heidän oli tarkoitus purjehtia Kreikkaan. He ylittivät Englannin kanaalin heinäkuussa 1939 ja purjehtivat veneellä Ranskan kanavien läpi. He pysähtyivät Marseillessa ja viipyivät sen jälkeen yli puoli vuotta Antibesissa, jossa David tapasi kirjailija Norman Douglasin, josta hän myöhemmin kirjoitti laajalti. David ja Gibson-Cowan lähtivät lopulta Antibesista toukokuussa 1940 ja purjehtivat Korsikaan ja sen jälkeen Sisiliaan, jossa heitä epäiltiin vakoilusta ja heidät pidätettiin. Oltuaan 19 päivää pidätettyinä eri puolilla Italiaa heidän annettiin mennä rajan yli Jugoslaviaan. He olivat menettäneet melkein kaiken omaisuutensa – veneen, rahat, käsikirjoitukset, muistivihot ja Davidin tärkeänä pitämän reseptikokoelman. Zagrebissa Britannian konsulin avustuksella he pääsivät Ateenaan heinäkuussa 1940. David ei enää rakastanut kumppaniaan, mutta pysyi hänen kanssaan välttämättömyyden pakosta. Gibson-Cowan sai työtä englannin opettajana Sýroksen saarella, jossa David oppi valmistamaan ruokaa tuoreista, paikallisista aineksista. Kun saksalaiset tunkeutuivat huhtikuussa 1941 Kreikkaan, pari onnistui pakenemaan siviilisaattueessa Egyptiin.


title: Elizabeth David

text: Erinomaista ranskaa ja hyvää saksaa puhuvana hän sai varmistettua itselleen työpaikan laivaston salakirjoitustoimistosta Aleksandiasta. Hän pääsi pian pois väliaikaisesta pakolaisten majapaikasta tavattuaan erään vanhan ystävän Englannista, jolla oli "järjettömän mahtipontinen" asunto kaupungissa ja joka kutsui Davidia toimimaan taloudenhoitajana asunnossaan. David pestasi töihin kreikkalaisen pakolaisen ja kokin, Kyriacoun, jonka erikoiset tavat eivät estäneet häntä valmistamasta herkullista ruokaa. Vuonna 1942 David sai infektion jalkateriinsä. Hän joutui viettämään joitakin viikkoja sairaalassa ja tunsi, että hänen oli jätettävä työpaikkansa salakirjoitustoimistossa. David muutti sitten Kairoon, jonne häntä pyydettiin perustamaan Britannian Informaatioministeriön käsikirjasto ja pitämään sitä yllä. Kirjasto oli kaikille avoin ja sai paljon kysyntää lehtimiehiltä ja muilta kirjoittajilta. Hänen ystäväpiiriinsä kuuluivat tänä aikana muun muassa Alan Moorehead, Freya Stark, Olivia Manning ja Lawrence Durrell.


title: Elizabeth David

text: Kairossa vietettyjen vuosien aikana Davidilla oli useita suhteita. Hän nautti niistä sellaisina kuin ne olivat, mutta erästä poikkeusta lukuun ottamatta hän ei rakastunut. Useat hänen nuorista miehistään kuitenkin rakastuivat häneen; eräs heistä oli everstiluutnantti Tony David. Nyt jo kolmikymppiseksi ehtineenä hän punnitsi sen hyötyjä ja haittoja, että pysyisi naimattomana kunnes jonain päivänä ihannemies ilmaantuisi hänen kohdalleen, ja lopulta hän suostui empien Tony Davidin kosintaan.


title: Elizabeth David

text: Elizabeth Gwynne meni naimisiin Tony Davidin kanssa Kairossa 30. elokuuta 1944. Vuoden sisällä hänen aviomiehensä siirrettiin palvelemaan Intiaan. David tuli hänen perässään tammikuussa 1946, mutta hänestä elämä Brittiläisen Intian upseerin vaimona oli pitkästyttävää, seuraelämä tylsää ja ruoka yleisesti ottaen ”turhauttavaa”. Kesäkuussa 1946 hän sai vakavan sivuontelotulehduksen, ja lääkärit kertoivat hänelle, että vaiva pysyisi jos hän jäisi kesän kuumuuteen Delhiin. Sen sijaan häntä neuvottiin palaamaan Englantiin, ja niin hän tekikin.


title: Elizabeth David

text: Palatessaan Välimeren lämmössä vietettyjen vuosien ja tuoreiden ruoka-aineksien yltäkylläisyyden jälkeen takaisin, hän koki sodanjälkeisen synnyinmaansa harmaaksi ja lannistavaksi. Hän kohtasi hirveää ruokaa: "Oli vehnä-vesikeittoa pelkällä pippurilla maustettuna; leipä- ja rustopyöryköitä; kuivattuja sipuleita ja porkkanoita... - Ei minun tarvitse jatkaa". Hän tapasi erään vanhan rakastettunsa, ja heidän suhteensa syttyi uudelleen, mutta eversti Davidin palatessa Intiasta vuonna 1947 Elizabeth David välittömästi jatkoi vaimon roolissaan. He hankkivat kotinsa Lontoon kaupunginosasta Chelseasta, josta tuli hänen kotinsa hänen loppuelämäkseen. Tony David ei siviilielämässään onnistunut löytämään itselleen sopivaa työtä, ja hänelle kertyi velkoja toisensa perään.


title: Elizabeth David

text: Osittain ansaitakseen vähän rahaa ja osittain ”tuskaisen palavasta halustaan aurinkoon”, David alkoi kirjoittaa artikkeleita Välimeren ruoanlaitosta. Hänen ensimmäiset aikaansaannoksensa julkaistiin brittiläisessä "Harper’s Bazaar" -aikakauslehdessä vuonna 1949. Alusta lähtien David kieltäytyi myymästä artikkeliensa tekijänoikeuksia, ja niinpä hän pystyi keräämään ja muokkaamaan niitä julkaistavaksi kirjaksi. Ennen kuin kaikkia artikkeleita oli edes julkaistu, hän oli koonnut niistä käsikirjoituksen nimeltä "A Book of Mediterranean Food" ja lähettänyt sen useille kustantajille, joista kaikki torjuivat sen. Yksi kustantajista selitti, että kokoelma toisistaan irrallaan olevia reseptejä tarvitsee yhdistävää tekstiä. David kuunteli neuvoa, mutta tietoisena kokemattomuudestaan kirjoittajana hän piti oman kirjoittelunsa lyhyenä ja siteerasi laajasti arvovaltaisia kirjailijoita, joiden näkemyksillä Välimeren asioista saattaisi olla enemmän painoarvoa. Julkaistussa kirjassa kappaleita yhdistävät toisiinsa merkittävät lainaukset teoksista, joiden tekijöihin kuuluivat muun muassa Norman Douglas ja Lawrence Durrell. Hän lähetti tarkistetun käsikirjoituksen kustantaja John Lehmannille, joka keskittyi enemmän runouteen kuin keittokirjoihin, mutta tämä hyväksyi sen suostuen 100 punnan ennakkomaksuun. "A Book of Mediterranean Food" julkaistiin vuonna 1950.