title: TRS-80

text: Alkuperäinen vuonna 1977 julkaistu TRS-80 (joka tunnettiin myöhemmin Model I:nä) oli yksi ensimmäisistä sarjavalmisteisista henkilökohtaisista tietokoneista. TRS-80 saavutti suosiota harrastelijoiden, kotikäyttäjien ja pienyritysten joukossa. Tandyn johtava asema "vuoden 1977 kolmikossa", joksi Byte-lehti nimitti Applea, Commodorea ja Tandyä, perustui suuresti Tandyn omistaman yli 3000 kaupan Radio Shack -ketjun kykyyn tavoittaa asiakkaat.


title: TRS-80

text: Merkittäviä ominaisuuksia alkuperäisessä TRS-80:ssä oli kunnollisen kokoinen QWERTY-näppäimistö ja prosessori samassa yksikössä, erillinen virtalähde, pieni koko, näytön sisältyminen laitteeseen, liukulukuja käsittelevä BASIC-ohjelmointikieli sekä 600 dollarin lähtöhinta (noin 2230$ vuoden 2011 rahassa). Ennakkotilaajat saivat koneen 500 dollarilla maksamalla 50 dollarin etumaksun, joka palautettiin toimituksen yhteydessä.


title: TRS-80

text: Suurempi takaisku Tandylle TRS-80:stä oli sen aiheuttama radiotaajuushäiriö ympäröiville elektronisille laitteille, mikä johti määräysten kiristymiseen ja myöhemmin Model I:n korvaamiseen Model III:llä.


title: TRS-80

text: Vuonna 1979 TRS-80:llä oli mikrotietokonemarkkinoiden suurin ohjelmatarjonta.


title: TRS-80

text: TRS-80-nimeä käytettiin alkuperäisen Model I:n ja sen seuraajien lisäksi myös muista Tandyn tietokoneista tuotemerkkinä, vaikka nämä olivat teknisesti alkuperäiseen liittymättömiä kuten TRS-80 Model II, TRS-80 Color Computer ja TRS-80 Pocket Computer.


title: TRS-80

text:
TRS-80 tietokoneen BASIC-ohjelmointikielen käskykantaa: PEEK POKE LIST VAL MID$ LEFT$ RIGHT$ CHR$ ASC LEN STR$ POS FRE DIM READ NEXT INPUT PRINT REM/ELSE DATA RETURN GOTO GOSUB RUN CONT END STOP RESTORE FOR NEW ATN TAN SIN COS RND EXP SQR INT SGN ABS LOG PUT GET TO CLS SET CMD SAVE DEF LET IF GOSUB
REM TAB ELSE FN USING EOF USR TIME$ INKEY$ ON THEN OPEN NOT STEP CLOSE LOAD "-" "*" "/" AND READ CALL SOUND SPC "=" OR XOR MOD "\"


title: TRS-80

text: Mikroprossorina TRS-80-koneessa oli Zilog Z80.


title: Viialan lasitehdas

text: Viialan lasitehdas (tunnetaan myös nimellä Wiialan lasitehdas) oli Viialassa vuosina 1890–1938 toiminut lasitehdas. Viialan lasitehdas, oli omana aikanaan jonkin aikaa Suomen kolmanneksi suurin lasitehdas. Tehtaan päätuotteena oli koko toiminta-ajan pakkauslasi, lisäksi tehdas valmisti myös talouslasia ja tehtaan yhteydessä oli talouslasihiomo. Ainoaksi jäänyt talouslasikuvasto ilmestyi vuonna 1911.


title: Tadžikistan talviolympialaisissa 2014

text: Tadžikistan osallistuu Sotšin talviolympialaisiin 2014. Joukkue koostuu yhdestä urheilijasta, joka kilpailee alppihiihdossa.


title: Hawker Siddeley HS125

text: Hawker Siddeley HS.125 "Dominie" on suihkumoottorein varustettu brittiläinen matkustajalentokone. Koneen kaksi Rolls-Royce Viper -suihkuturbiinia sijaitsevat koneen rungossa takana. Lentokoneen konstruktio on nuolimuotoinen alataso, jossa korkeusperäsimet sijaitsevat korkealla ylhäällä pyrstössä. Peräsin ei kuitenkaan ole T-kirjainta täysin muistuttava. Koneen suunnittelussa on pyritty välttämään tasojen, peräsinten ja moottorien välistä turbulenssia.


title: Hawker Siddeley HS125

text: Konetyypin ensilento tapahtui 13. elokuuta 1962. Tuotanto kattoi enemmän kuin 1 000 koneyksilöä, ja se päättyi niinkin myöhällä kuin vuonna 2013.


title: Hawker Siddeley HS125

text: Koneessa on kahden hengen miehistö. Konetta käytettiin muiden tehtävien ohella henkilökuljetukseen, kuten VIP-koneena. Se saattoi ottaa tähän tarkoitukseen kahdeksan matkustajaa. Muussa henkilökuljetuksessa koneeseen mahtui 14 henkilöä.


title: Eugene V. Debs

text: Eugene Victor Debs (5. marraskuuta 1855 Terre Haute, Indiana – 20. lokakuuta 1926 Elmhurst, Illinois) oli yhdysvaltalainen ammattiyhdistysjohtaja ja sosialistinen poliitikko. Hän oli yksi Socialist Party of American johtajista ja sen presidenttiehdokkaana vuosien 1900, 1904, 1908, 1912 ja 1920 vaaleissa. Vuoden 1912 vaaleissa hän sai kuusi prosenttia äänistä. Debs on kaikkien aikojen tunnetuimpia yhdysvaltalaisia sosialisteja.


title: Eugene V. Debs

text: Debsin perhe oli Elsassista Yhdysvaltoihin muuttaneita siirtolaisia. Hän jätti koulunkäynnin 14-vuotiaana ja meni töihin rautateille, missä hän työskenteli ensin maalarina ja vuodesta 1870 veturinlämmittäjänä. Vuonna 1874 hän siirtyi tukkukaupan konttoristiksi. Debsin järjestöura käynnistyi 1875, kun hän osallistui veturinlämmittäjien veljeskunnan (Brotherhood of Locomotive Firemen) paikallisen loosin perustamiseen ja ryhtyi sen sihteeriksi. Vuonna 1880 hänestä tuli järjestön valtakunnallinen sihteeri ja rahastonhoitaja sekä sen lehden päätoimittaja. Debs toimi demokraattisen puolueen mandaatilla kotikaupunkinsa Terre Hauten kaupunginkirjurina 1879–1883. Hänet valittiin 1884 Indianan osavaltion edustajainhuoneeseen, jossa hän toimi edustajana seuraavan vuoden.


title: Eugene V. Debs

text: Debsin puoliso oli vuodesta 1885 Kate Metzel. Heillä ei ollut lapsia.


title: Eugene V. Debs

text: Debs toivoi työläisten muodostavan ammattiliittoja ennemmin tuotannonaloittain kuin ammateittain. Vuonna 1893 hänen johdollaan perustettiin Yhdysvaltain ensimmäinen tällainen ammattiliitto, rautatietyöläisten liitto American Railway Union (ARU), joka onnistui yhdistämään eri ammatteja edustaneet rautatiealan työläiset ympäri maan. Debs toimi liiton ensimmäisenä puheenjohtajana 1893–1897. Liitto nousi kansalliseen kuuluisuuteen huhtikuussa 1894, jolloin se organisoi 18 päivää kestäneen lakon Great Northern Railway -rautatieyhtiön linjoilla. Työnantaja joutui taipumaan vaadittuihin palkankorotuksiin. Toukokuussa 1894 Debs ryhtyi johtamaan niin sanottua Pullmanin lakkoa eli työläisten maanlaajuista boikottia rautatievaunuja valmistanutta Pullman Palace Car Companya vastaan. Hänet ja joukko muita ARU:n johtajia vangittiin tämän johdosta heinäkuussa 1894 ja tuomittiin toukokuussa 1895 kuuden kuukauden vankeuteen oikeuden halveksunnasta. Tuomio teki Debsistä kuuluisuuden ja vapauduttuaan marraskuussa 1895 Woodstockin vankilasta hänet otettiin riemusaatossa vastaan Chicagossa.


title: Eugene V. Debs

text:
Vankeusaikanaan Debs tutustui muun muassa Karl Marxin teoksiin, mikä vaikutti hänen poliittiseen ajatteluunsa. Hän ryhtyi vastustamaan kapitalismia ja alkoi nähdä työväenliikkeen toiminnan luokkataisteluna. Aatteelliseen muutokseen vaikutti sosialistipoliitikko Victor L. Berger, joka kävi tapaamassa Debsiä vankilassa ja esitteli hänelle Marxin teoksia. Vuoden 1896 presidentinvaaleissa Debs tuki vielä populistisena demokraattina tunnettua William Jennings Bryania, mutta jo seuraavana vuonna hän ilmoitti kääntyneensä sosialistiksi. Samana vuonna hän johti sosiaalidemokraattisen puolueen (Social Democratic Party, vuodesta 1901 Socialist Party of America) perustamista. Debs oli puolueen presidenttiehdokkaana ensi kerran vuoden 1900 vaaleissa, joissa hän sai vain 96 116 ääntä. Vuoden 1904 vaaleissa hänen äänimääränsä oli jo 398 000. Debs osallistui myös Industrial Workers of the World (IWW) -ammattijärjestön perustamiseen vuonna 1905, mutta vetäytyi pian sen toiminnasta sen liiallisen radikalismin vuoksi. Vuosina 1907–1912 Debs oli "Appeal to Reason" -nimisen lehden toimittaja.
Debs oli sosialistisen puolueen presidenttiehdokkaana myös vuosina 1908, 1912 ja 1920. Ainoastaan vuoden 1916 vaaleista hän kieltäytyi. Hänen äänimääränsä oli suurimmillaan vuoden 1920 vaaleissa, joissa hän sai 915 000 ääntä. Vaalien aikaan Debs istui vankilassa: Hän oli pitänyt kesäkuussa 1918 Ohion Cantonissa ensimmäiseen maailmansotaan liittyneen sodanvastaisen puheen, minkä seurauksena hänet tuomittiin edellisenä vuonna säädetyn vakoilulain (Espionage Act) nojalla kansankiihotuksesta kymmeneksi vuodeksi vankeuteen. Hän kärsi tuomiotaan huhtikuusta 1919 alkaen Moundsvillen vankilassa Länsi-Virginiassa ja kesästä alkaen Atlantan vankilassa Georgiassa. Presidentti Warren Harding armahti Debsin jouluna 1921, mutta hän ei saanut takaisin tuomion yhteydessä menettämäänsä Yhdysvaltain kansalaisuutta. Se palautettiin postuumisti vuonna 1976. Debsin terveys kärsi vankeusvuosien seurauksena. Hän kuoli vuonna 1926 Lindahrin parantolassa lähellä Chicagoa, ja hänet haudattiin kotikaupunkiinsa Terre Hauteen.


title: Eugene V. Debs

text: Vuonna 1924 suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko K. H. Wiik ehdotti Debsille Nobelin rauhanpalkintoa jaettavaksi yhdessä brittiläisen Edmund Dene Morelin kanssa.


title: Eugene V. Debs

text: Debsin tunnetuimmat teokset ovat "Unionism and Socialism" (1904), "Industrial Unionism" (1911) ja "Walls and Bars" (1927).


title: Eugene V. Debs

text: Eugene V. Debsin säätiö osti vuonna 1962 hänen 1890 valmistuneen kotitalonsa Terre Hautessa ja muutti sen kotimuseoksi. Se sai 1966 valtakunnallisen National Historic Landmark -statuksen, ja sen hoidosta vastaa näin ollen sisäministeriön alainen National Park Service.


title: García II

text: García II voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Gilfach Goch

text: Gilfach Goch on kylä Walesissa, lähellä Tonyrefailin kaupunkia. Kylässä oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 1 920 asukasta. Vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan Gilfach Goch oli Britannian vähiten uskonnollisin paikkakunta; sen asukkaista 38,5 prosenttia ilmoitti, ettei kuulu mihinkään uskontokuntaan.


title: Lettopaju

text: Lettopaju ("Salix myrsinites") on pajujen sukuun kuuluva laji. Se on matala pensas, jonka korkeus on 20 cm:stä metriin. Oksat ovat mutkikkaita, paksuja, kyhmyisiä ja väriltään punarusehtavan mustia. Lehdet ovat soikeita, verkkosuonisia, lyhytruotisia ja nahkeita. Niissä on suurehkot korvakkeet. Lehtien asento on kierteisiä. Silmut ovat kellanruskeita ja niiden kärjet ovat pyöreät. Hedelmän muoto on kota. Siemenissä on lenninhaivenet. Lettopaju kukkii kesäkuussa samaan aikaan kun lehdet puhkeavat. Sitä esiintyy kosteilla paikoilla, kuten letoilla ja ojan varsilla sekä tunturikoivikoissa. Sitä tavataan Skotlannissa, Fennos-Skandinavian pohjoisosassa ja Huippuvuorilla.


title: Lukukeskus

text: Lukukeskus (aiemmin Kirjailijakeskus) on vuonna 1972 perustettu lukemista edistävä järjestö ja kirjailijavierailujen välittäjä. Valtakunnallisesti toimiva Lukukeskus välittää vuosittain yli tuhat kirjailijaesiintymistä. Lisäksi se järjestää lukukampanjoita ja toimii lukemisen ja lukutaidon asiantuntijajärjestönä. Järjestö julkaisee verkossa nuorille suunnattua Lukufiilis-lehteä sekä kirjallisuuskritiikin Kiiltomato.net-verkkolehteä. Aiemmin se julkaisi myös lasten Vinski-kirjallisuuslehteä.


title: Lukukeskus

text: Lukukeskuksella on erityinen asema erityisesti lasten ja nuorten lukemisen edistämisessä. Opettajat ja kirjastoalan ammattilaiset eri puolilta Suomea käyttävät Lukukeskuksen palveluja työssään. Asiantuntijuuden kysyntä lukemiseen ja lukutaitoon liittyvissä kysymyksissä on kasvanut merkittävästi. Lukukeskus toimii yhteistyössä kirjailijoiden, kääntäjien, kustantajien, kirjastojen, koulujen sekä kulttuurijärjestöjen kanssa. Keväällä 2012 avatussa kirjailijatietokannassa on lähes 400 kauno-, tieto- ja näytelmäkirjailijaa, kääntäjää ja kirjallisuuden ammattilaista.


title: Lukukeskus

text: Lukukeskuksella on kymmenen kirjallisuuden alan jäsenjärjestöä: Finlands Svenska Författareförening, Kansanvalistusseura, Suomen arvostelijain liitto, Suomen Kirjailijaliitto, Suomen kirjastoseura, Suomen kääntäjien ja tulkkien liitto, Suomen Nuorisokirjailijat, Suomen Näytelmäkirjailijat ja Käsikirjoittajat, Suomen tietokirjailijat ja Äidinkielen opettajain liitto. Järjestön toimintaa rahoittavat Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö sekä suomalaiset säätiöt. Vuonna 2013 merkittävimmät tukijat olivat ministeriön lisäksi Svenska kulturfonden, WSOY:n kirjallisuussäätiö, Konstsamfundet, Jenny ja Antti Wihurin rahasto ja Alfred Kordelinin säätiö.


title: Lukukeskus

text: Lukukeskuksen toiminnanjohtaja on tammikuusta 2015 Ilmi Villacís. Hallituksen puheenjohtajana toimii vuodesta 2018 kirjailija Juha Itkonen.


title: Leeliat

text: Leeliat ("Laelia") on suku, joka kuuluu heimoon kämmekkäkasvit ("Orchidaceae"). Sen lajeja käytetään koristekasveina, huonekasvina ja leikkokukkana.


title: Leeliat

text: Leelioihin kuuluu noin 50 lajia ikivihreitä, epifyyttisiä tai maassa kasvavia orkideoita. Niitä esiintyy luonnossa Amerikan mantereella, Meksikosta, Brasiliaan ja Argentiinaan. Kasvavat usein tammimetsissä, rannikoilta 2600 metrin korkeuteen.


title: Leeliat

text: Viljellyt leeliat viihtyvät viileässä. Niitä kasvatetaan epifyyttiorkideojen ruukkuseoksessa tai pieninä kaarnalevyn päällä. Leelioita on risteytetty suvun katleijat ("Cattleya") lajien kanssa.


title: George M. Pullman

text: George Mortimer Pullman (3. maaliskuuta 1831 Brocton, New York – 19. lokakuuta 1897 Chicago) oli yhdysvaltalainen teollisuudenharjoittaja, joka kehitti niin sanotun Pullman-vaunun eli junissa käytetyn makuuvaunun ja perusti rautatievaunuja valmistaneen Pullman Palace Car Companyn.


title: George M. Pullman

text: Pullmanin isä oli Erien kanavan rakennustyömaalla urakoitsijana työskennellyt puuseppä, joka patentoi vuonna 1841 kehittämänsä työkalun kokonaisten rakennusten siirtämiseen. Isänsä kuoltua vuonna 1853 Pullman jatkoi aluksi tämän liiketoimintaa ja siirsi rakennuksia kanavan tieltä New Yorkin osavaltion tilauksesta, kunnes muutti vuonna 1857 Chicagoon uuden työtilaisuuden perässä. Pullman vastasi yhdessä parin muun urakoitsijan kanssa operaatiosta, jossa Chicagon kaupunki kirjaimellisesti nostettiin ylös. Kaupunki sijaitsi alavalla alueella, jossa pohjavesi ja Michiganjärven tulvat usein muuttivat kadut liikennettä ja hygieniaa haittaavaksi mutavelliksi. Niinpä koko kaupunkia nostettiin puolisentoista metriä tunkkien avulla talo kerrallaan. Vanhaan katutasoon rakennettiin viemäriverkosto. Vuonna 1855 aloitettu urakka saatiin päätökseen vuonna 1866, mutta Pullman oli jo sitä ennen irtautunut hankkeesta.


title: George M. Pullman

text:
Pullman ryhtyi 1850-luvun lopulla kehittämään uusia junavaunutyyppejä yhdessä liikekumppaninsa Benjamin Fieldin kanssa. Rautatieliikenteen merkitys oli tuolloin nopeasti kasvamassa, mutta matkustajavaunut olivat usein karuja ja epäviihtyisiä. Pullman halusi luoda ylellisen makuuvaunun yömatkoja varten ja muunsi vuonna 1859 kokeeksi kaksi Chicago, Alton and St. Louis Railroad -yhtiön vaunua sellaisiksi. Vastaanotto oli välittömästi myönteinen. Pullman siirtyi samana vuonna kultaryntäyksen houkuttelemana Coloradoon, johon hän perusti majatalon kullankaivajille, mutta hän palasi muutamaa vuotta myöhemmin Chicagoon jatkamaan junavaunujen valmistusta. Ensimmäinen varsinainen Pullman-vaunu, ”Pioneer”, valmistui vuonna 1865. Siinä oli makuusijoja kahdessa tasossa: taitettavat yläpedit sekä istuinpenkit, jotka pystyi laajentamaan alapedeiksi.
Pullmanin vaunut saivat Yhdysvalloissa kansallista huomiota, kun niitä käytettiin murhatun presidentti Abraham Lincolnin ruumiin kuljettamiseen takaisin Illinoisiin. Vuonna 1867 Pullman lopetti yhteistyön Fieldin kanssa ja perusti Pullman Palace Car Companyn, joka rakensi makuuvaunuja ja liikennöi niitä eri linjoilla rautatyhtiöiden kanssa tehdyillä sopimuksilla. Vaikka yhtiö tunnettiin parhaiten ylellisistä makuuvaunuistaan, se valmisti ja myi myös muita vaunutyyppejä kuten tavallisia matkustajavaunuja, rahtivaunuja ja kylmävaunuja. Yhtiö jatkoi toimintaansa Pullmanin kuoleman jälkeen 1980-luvulle saakka.


title: George M. Pullman

text: Pullman johti myös toista yhtiötä, joka rakennutti New Yorkiin "Metropolitan Elevated Railway" -ilmaradan.


title: George M. Pullman

text: Tehtaitaan ja työntekijöitään varten Pullman perusti vuonna 1881 Chicagon eteläpuolelle Calumetjärven rannalle Pullmanin kaupungin. Hän osti kaupunkia varten vuonna 1880 yhteensä 16,2 neliökilometriä maata 23 kilometrin päästä Chicagosta 800 000 dollarin hinnalla. Yhtiön omistama ja hallitsema kaupunki oli aikanaan paljon huomiota herättänyt sosiaalinen kokeilu, joka oli näkyvästi esillä myös vuoden 1893 Chicagon maailmannäyttelyssä. Pullmanin kaupungissa ei ollut paheellisia houkutuksia kuten saluunoita tai bordelleja, ja asuntojen siisteyttä valvottiin tiukasti. Vuokrat olivat poikkeuksellisen korkeat, jotta kaupunki tuottaisi omistajalleen voittoa, mutta myös asuinolot olivat tavallisia työläiskaupunginosia paremmat. Pullman uskoi voivansa myös välttää työtaistelut pitämällä työvoiman tiukasti kontrollissaan, joten kaupungissa kiellettiin lehtien julkaiseminen, julkiset esiintymiset ja kokoukset ilman yhtiön lupaa. Arvostelijoiden mielestä Pullman hallitsi kaupunkiaan itsevaltaisesti kuin feodaaliruhtinas.


title: George M. Pullman

text: Kun Pullman lamakautena päätti alentaa työläistensä palkkoja, Pullmanin kaupungissa puhkesi toukokuussa 1894 niin sanottu Pullmanin lakko, joka johti maanlaajuisiin rautatieläisten tukilakkoihin, Pullmanin vaunujen boikotointiin ja väkivaltaisiin levottomuuksiin. Lakko murrettiin lopulta lähettämällä Chicagoon liittovaltion sotilaita. Tapauksen jälkiselvittely johti siihen, että Illinoisin osavaltion korkein oikeus määräsi vuonna 1898 Pullmanin kaupungin liitettäväksi Chicagoon.


title: Lykastet

text: Lykastet ("Lycaste") on suku, joka kuuluu heimoon kämmekkäkasvit ("Orchidaceae"). Sen lajeja on käytössä koristekasveina, huonekasvina.


title: Lykastet

text: Lykasteja on noin 45 lajia epifyyttisiä tai maassa kasvavia orkideoita, joita esiintyy luonnossa Meksikossa, Keski-Amerikassa, Etelä-Amerikassa ja Länsi-Intiassa. Kasvavat pilvimetsissä 600–2200 metrin korkeudella merenpinnasta. Suuret tuoksuvat kukat ovat tavallisesti kolmion muotoiset.


title: Lykastet

text: Viljellyt lykastet viihtyvät viileässä. Niitä kasvatetaan kaarnamurskassa tai muussa ilmavassa ruukkuseoksessa tai kaarnalevyjen pinnalla.


title: Pullman

text: Pullman voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Hayes Smartmodem

text: Hayes Microcomputer Products oli Yhdysvaltalainen modeemien valmistaja, joka tunnetaan Smartmodem-tuotteestaan. Siinä otettiin käyttöön yksinkertaisin käskyin toteutettu modeemin hallinta, josta sittemmin on tullut standardi, sillä yhä vieläkin useimmat modeemit käyttävät muunnelmia Hayes-käskyistä.


title: Hayes Smartmodem

text: Hayes oli valtamerkki modeemimarkkinoilla sen jälkeen, kun yritys oli vuonna 1981 esitellyt 300 bittiä sekunnissa vauhdilla toimivan Smartmodem-tuotteensa. Laite oli automaattinen, kiinnitettiin suoraan puhelinverkkoon ja käytti Hayes-käskykantaa. Puhelinverkkoon liitetyt modeemit olivat käytössä 90-luvulla ja mahdollistivat Internetin kehityksen.


title: Hayes Smartmodem

text: Hayes pystyi pitämään asemansa johtavana modeemitoimittajana läpi 80-luvun. 90-luvun alussa markkinoille tuli edullisia nopeita modeemeja, kuten SupraFAXModem 14400, jotka aiheuttivat hintaeroosion. Hayes ei koskaan pystynyt vastaamaan näihin haasteisiin tehokkaasti. Lisäksi ADSL:n ja kaapelimodeemien käyttöönotto 90-luvun lopulla pakotti yhtiön suojautumaan konkurssilta ja se lopetettiin vuonna 1999.


title: Hayes Smartmodem

text: Dennis C. Hayes (s. 1950) lähti Georgia Institute of Technologystä 1970-luvun puolivälissä töihin tietoliikenneyritykseen, National Data Corpiin, joka hoiti luottokortteihin liittyviä rahasiirtoja ja tunnistuksia. Hänen työnään oli rakentaa modeemiyhteyksiä NDC:n ja asiakkaiden välille.


title: Hayes Smartmodem

text: 70-luvulla yhteydet tietokoneiden, yleensä minitietokoneen ja suurtietokoneen välille puhelinverkon kautta hoidettiin manuaalisesti. Hayes oli tietokoneharrastaja ja tunnisti modeemien tulevan tarpeen kasvavien kotitietokoneiden määrien vuoksi. Silloin tarjolla olleet modeemit olivat liian kalliita ja vaikeakäyttöisiä suurimmalle osalle käyttäjistä. Mitä tarvittiin oli yksinkertainen puhelinverkkoon liitettävä modeemi, joka tekisi "kaikki", vastaisi soittoihin, valitsisi numeron avatakseen yhteyden ja lopettaisi puhelun, kun tiedonsiirto oli saatu valmiiksi.


title: Hayes Smartmodem

text: Hayes alkoi valmistaa harrastusmielessä tietokoneen emolevylle asennettavia modeemeja keittiössään vuonna 1977 ystävänsä ja työtoverinsa Dale Heatheringtonin kanssa. Heidän ensimmäinen tuotteensa oli "80-103A", 300 bit/s Bell 103-yhteensopiva laite S-100 väylän-koneisiin. Liiketoiminta käynnistyi nopesti ja tammikuussa 1978 molemmat sanoituivat irti NDC:ltä ja käynnistivät oman yrityksen "D.C. Hayes Associates". 80-luvulla tuli käyttöön nimi "Hayes Microcomputer Products".


title: Hayes Smartmodem

text: Vaikka sisäinen modeemi oli tehokas, se ei ollut käytännöllinen. Eri tietokoneet eivät vaativat vain erilaista ajuriohjelmaa, vaan myös erilaisen hardwaren. Joissakin tietokoneissa, kute Atarin 400-sarja ei edes tarjonnut asennuspaikkaa. Ilmeinen ratkaisu oli käyttää RS-232-sarjaliikkeen väylää, jota useimmat tietokoneet tukivat. Hayes ja yrityksen markkinointijohtaja Glenn Sirkis hahmottelivat Heatheringtonille käsky-ohjatun ulkoisen modeemin. Hän loi kahdessa moodissa, käsky- ja datatilassa toimivan laitteen, jossa tilaa vaihdettiin lähettämällä harvinaisia merkkijonoja, kuten +++. Jotta merkkijonon vahingossa lähettäminen ei vaihtaisi modeemin tilaa, jonon edellä ja jäljessä piti olla sekunnin tauko. Hayesin toiveesta Heaterington lisäsi ominaisuuden, jolla modeemi automaattisesti tunnisti liikennöintinopeuden.


title: Hayes Smartmodem

text: Kun tuote julkistettiin modeemimarkkinat olivat vielä suhteellisen pieniä. Mutta ei kestänyt pitkään, kun harrastat kytkivät Smartmodem-laitteet BBS-purkkeihin ja loivat suuren kysynnän modeemeille. Hayes kasvoi yrityksenä 80-luvulla nopeasti. Heatherington siirtyi eläkkeelle vuonna 1984.


title: John Murray Dunmore

text: John Murray, Dunmoren neljäs jaarli (n. 1730 – 25. helmikuuta 1809 Ramsgate, Kent) oli brittiläinen virkamies, joka toimi Pohjois-Amerikassa Virginian provinssin kuvernöörinä vuosina 1771–1775 eli aivan Amerikan vallankumouksen alla.


title: John Murray Dunmore

text: Hän oli William Murrayn, Dunmoren kolmannen jaarlin vanhin poika, ja hän peri isänsä aatelisarvon vuonna 1756. Dunmore kuului parlamentin ylähuoneeseen vuosina 1761–1770. Hänet nimitettiin 1770 New Yorkin ja seuraavana vuonna Virginian provinssin kuvernööriksi. Dunmore oli huolissaan Virginian länsirajan turvaamisesta ja kiinnostunut sen länsipuolisten alueiden valtaamisesta, joten vuonna 1774 hän lähetti 3 000 miestä kukistamaan Ohiojoen laaksossa asuneita shawnee-intiaaneja. Sotaretki tunnetaan lordi Dunmoren sotana.


title: John Murray Dunmore

text: Vallankumouksen lähetessä lordi Dunmoren arvovalta Amerikan siirtokuntalaisten parissa väheni tasaisesti. Hän hajotti Virginian edustajakokouksen vuosina 1772, 1773 ja 1774, koska siellä ilmaistut poliittiset mielipiteet olivat liian radikaaleja. Kun hän huhtikuussa 1775 takavarikoi Virginian ruutivaraston, siirtokuntalaiset nousivat aseelliseen kapinaan ja syrjäyttivät hänet. Dunmore joutui pakenemaan englantilaiseen sotalaivaan, mistä käsin hän julisti Virginiaan poikkeustilan ja lupasi vapautuksen brittijoukkoihin liittyville orjille. Dunmoren joukot kärsivät tappion siirtokuntalaisille Great Bridgen taistelussa vuoden 1775 lopussa. Tämän jälkeen hän käski laivansa 1. tammikuuta 1776 pommittamaan Norfolkin kaupunkia, joka sen seurauksena paloi. Dunmore palasi Englantiin heinäkuussa 1776. Hän palasi ylähuoneeseen ja toimi vielä 1787–1796 Bahaman kuvernöörinä.


title: Nystykämmekät

text: Nystykämmekät ("Oncidium") on suku, joka kuuluu heimoon kämmekkäkasvit ("Orchidaceae"). Sen lajeja on hyötykäytössä koristekasveina, huonekasvina.


title: Nystykämmekät

text: Nystykämmeköihin kuuluu yli 450 lajia ikivihreitä orkideoita, jotka ovat epifyyttisiä, litofyyttisiä tai maassa kasvavia. Niitä esiintyy luonnossa Meksikossa, Keski-Amerikassa, Etelä-Amerikassa ja Länsi-Intiassa. Kasvavat vaihtelevissa ympäristöissä merenpinnasta 3000 metrin korkeudelle. Jotkin nystykämmekät ovat tiiviskasvuisia ja pienilehtisiä. Muilla lajeilla varsimukulasta kasvaa yksi suuri tai kaksi pienempää lehteä. Kukat ovat tavallisesti keltaisia ja niiden huuli on huomattavan suuri.


title: Nystykämmekät

text: Viljellyt nystykämmekät viihtyvät viileässä tai keskilämpimässä ilmassa. Niitä kasvatetaan epifyyttien ruukkuseoskasvualustassa tai kaarnan pinnalla tai korissa.


title: Anders Hellant

text: Anders Hellant (30. marraskuuta 1717 Pello – 23. marraskuuta 1789 Tornio) oli liike-elämän vaikuttaja, tähtitieteilijä ja fyysikko.


title: Anders Hellant

text: Hellantin vanhemmat olivat Pohjois-Lapin vouti Anders Hellant vanhempi ja Brita Kempe. Hän opiskeli Uppsalassa muun muassa tähtitieteilijä Anders Celsiuksen johdolla ja pääsi tämän avulla mukaan ranskalaisen Maupertuiksen 1736-1737 johtamaan astemittausretkikuntaan Tornionjoelle. Hellant puolusti Uppsalassa 1738 tutkimustaan "Et nyt sät at fiska i the norländska elfvar", mutta palasi sitten tehtailijaksi Tornioon. 1742 hänet nimitettiin Lapin varatuomariksi ja 1756-1762 hän oli Lapin taloustirehtööri. Hän jatkoi silti ilmatieteellisten havaintojen sekä magneettisten ja tähtitieteellisten mittausten tekemistä. 1744-1748 hän julkaisi almanakan Tornion horisontin mukaan ja 1748-1749 hän oli tähtitieteilijänä mukana Ruotsin ja Norjan rajankäynnissä. Ruotsin tiedeakatemian jäseneksi Hellant kutsuttiin 1750. Akatemian julkaisuihin hän kirjoitti parikymmentä tutkielmaa, muun muassa "Om vattnets värme i norden" (1753), "Om klimatets hälsösamhet i Kuusamo och Sodankylä" (1769) sekä "Beskrifning om staden Torneå" (1774). Celsiuksen ohella hän oli ensimmäisiä, joka kiinnitti huomiota maankohoamiseen Suomessa ja Ruotsissa.


title: Anders Hellant

text: Hellant kuoli naimattomana.


title: S/S Furst Menschikoff (1836)

text: "S/S Furst Menschikoff" oli Åbo Ångfartysbolagin vuonna 1836 valmistunut kuunaritakiloitu siipiratashöyrylaiva. Se oli ensimmäinen Suomessa valmistettu avomerihöyrylaiva.


title: S/S Furst Menschikoff (1836)

text: Alus tilattiin Turusta Åbo Gamla Skeppsvarfilta. Runko oli tehty mäntylankuista ja vahvistettu kuparilevyin. Sen höyrykone asennettiin Motala Mekaniska Verkstadilla Norrköpingissä Ruotsissa.


title: S/S Furst Menschikoff (1836)

text: Laivan ensimmäisenä päällikkönä toimi oululainen J. W. Callmeijer. Alus saapui höyrykoneen asennuksen jälkeen Tukholman kautta Turkuun 20. lokakuuta 1836 tuoden samalla 13 matkustajaa. Syksyn aikana alus teki koe- ja huvimatkoja Airistolle. Seuraavana keväänä alus lähti 9. toukokuuta Turusta Degerbyn ja Furusundin kautta Tukholmaan, jonne se saapui 13. toukokuuta ahtojäiden ja heikon näkyvyyden hidastettua matkantekoa Ahvenanmerellä. Alus siirrettiin muutamaa vuotta myöhemmin reitille Tukholmasta Kronstadtiin, jonne matkattiin Turun, Helsingin ja Tallinnan kautta. Vuonna 1845 se palasi Turku Tukholma reitille.


title: S/S Furst Menschikoff (1836)

text: Ruotsin viranomaiset kielsivät 1848 koleravaaran vuoksi matkat Turusta Tukholmaan, jolloin alus siirrettiin reitille Turusta Kronstadtiin. Seuraavana vuonna yhtiö ajautui konkurssiin, jolloin alus myytiin 22. elokuuta E. Julin & Co.:lle 59000 ruplalla. Alus sijoitettiin perustettuun Åbo Nya Ångfartygsbolagetiin, jossa se oli aina romuttamiseensa saakka vuonna 1850.


title: Victor L. Berger

text: Victor Louis Berger (28. helmikuuta 1860 Nieder-Rehbach, Itävalta – 7. elokuuta 1929 Milwaukee, Wisconsin, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen sosialistinen poliitikko. Hän oli ensimmäinen sosialisti, joka valittiin Yhdysvaltain kongressiin.


title: Victor L. Berger

text: Itävallassa syntynyt Berger muutti siirtolaisena Yhdysvaltoihin vuonna 1878. Hän työskenteli koulunopettajana Milwaukeessa ja vuodesta 1892 perustamansa "Vorwärts"-nimisen saksankielisen lehden toimittajana. Hän toimitti myös "Social Democratic Herald" (myöhemmin "Milwaukee Leader") -nimistä vasemmistolaista lehteä. Berger perusti yhdessä Eugene V. Debsin kanssa Yhdysvaltain sosiaalidemokraattisen puolueen, josta vuonna 1901 tuli sosialistinen puolue, Socialist Party of America. Berger valittiin 1910 puolueensa edustajana Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen, jolloin hänestä tuli ensimmäinen sosialisti kongressissa. Hän toimi edustajana yhden kauden.


title: Victor L. Berger

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Berger vastusti Yhdysvaltain osallistumista sotaan, ja hänet tuomittiin puheidensa vuoksi Espionage Actin nojalla 20 vuoden vankeuteen. Kun hänet valittiin vankilasta käsin vuoden 1918 vaaleissa toisen kerran edustajainhuoneeseen, edustajainhuone peruutti hänen paikkansa äänestyksen jälkeen. Vuonna 1919 järjestyssä täytevaalissa hän tuli uudelleen valituksi, mutta tälläkin kertaa hänen paikkansa peruttiin. Korkein oikeus kumosi Bergerin maanpetostuomion vuonna 1921, ja seuraavana vuonna hänet valittiin jälleen edustajainhuoneeseen, jossa hän sai nyt istua vuoteen 1929. Vuodesta 1927 kuolemaansa asti Berger toimi sosialistipuolueen toimeenpanevan komitean puheenjohtajana.


title: Senghenyddin kaivosturma

text: Senghenyddin kaivosturma tapahtui Senghenyddissä Aber laaksossa lähellä Caerphillyä Etelä-Walesissa 14. lokakuuta 1913 kello 8:00. "Universal Colliery" -kaivoksella sattuneessa räjähdyksessä, jonka aiheutti metaanikaasun syttyminen, kuoli 439 kaivostyöläistä ja yksi pelastaja. Räjähdys oli niin voimakas että se työnsi painavan hissinhäkin ylös takaisin kaivoskuilusta rikkoen rakenteet kuilun suulta.


title: Senghenyddin kaivosturma

text: Kylässä oli koettu jo aikaisemmin kaivosonnettomuus vuonna 1901, jolloin 81 sai surmansa, mutta kaikeksi onneksi se tapahtui työvuorojen välillä, jolloin suurin osa miehistä oli maan päällä. Se herätti katkeruutta etteivät kaivoksen omistajat olleet tämän ensimmäisen onnettomuuden jälkeen suostuneet parantamaan turvatoimia. Tällä kertaa lähes kaikki miehet olivat maan alla, lähes 1 000, osa heitä oli kylläkin poikia vielä. Pelastustoimet kestivät kolme viikkoa.


title: Senghenyddin kaivosturma

text: Ensimmäisen maailmansodan syttyminen vuotta myöhemmin ei hävittänyt muistoa Senghenyddin kaivosturmasta. Turman jäljiltä jäi 542 orpoa lasta ja yli kaksi sataa naista jäi leskeksi. Tämän sekä muiden kaivosonnettomuuksien muistoksi paljastettiin muistomerkki turman satavuotispäivänä.


title: Blessed with Love

text: Blessed with Love on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Saara Aallon ensimmäinen studioalbumi. Albumin tuottajana toimi Teemu Roivainen, ja sen julkaisi Yume Records -omakustannelevy-yhtiö 11. toukokuuta 2011.


title: Blessed with Love

text: Albumi sisältää kappaleen "Blessed with Love", jolla Aalto osallistui keväällä 2011 Suomen euroviisukarsintoihin sijoittuen toiseksi.


title: Blessed with Love

text: Aalto on itse sanoittanut ja säveltänyt levyn kaikki kappaleet. "Empty Show" -kappaletta on ollut säveltämässä myös albumin tuottaja Teemu Roivainen. Albumin kappaleet ovat englanninkielisiä, lukuun ottamatta albumin bonusraitaa "Varpaisillaan", jonka Aalto esitti ensimmäistä kertaa "Talent Suomi" -ohjelman karsinnoissa vuonna 2007.


title: Blessed with Love

text: Aalto on kuvaillut levyn kappaleita "eeppiseksi rakkauspopiksi". Kappaleet ovat pääosin balladeja, ja ne ovat saaneet vaikutteita muun muassa elokuvamusiikista. Aalto on myöhemmin sanonut, että levyä tehdessä hänellä oli meneillään "söpöstely-vaihe".


title: Blessed with Love

text: Levyn nimikkoraita "Blessed with Love" julkaistiin myyntiin 8. helmikuuta 2011. Aalto osallistui kappaleella Suomen euroviisukarsintoihin, mutta hävisi finaalissa niukasti Paradise Oskarille. "Blessed with Love" -kappaleesta julkaistiin myöhemmin myös kiinan- ja japaninkieliset versiot, ja kappaleen kiinankielinen nimi ("Ai De Zhu Fu") valittiin myös Aallon ensimmäisen kiinankielisen levyn nimeksi. "Blessed with Love" -kappaleen lisäksi musiikkivideot tehtiin kappaleille "Out of Sight, Out of Mind" ja "Cage Bird".


title: Blessed with Love

text: "Blessed with Love" -nimestä on sittemmin kehittynyt Aallon brändi ja tuotemerkki; vuonna 2012 avattiin "Blessed with Love" -verkkokauppa, jossa myydään muun muassa koruja ja muita Aallon fanituotteita.


title: Blessed with Love

text: Albumi ei ole saavuttanut juurikaan kaupallista menestystä, eikä se ole noussut Suomen viralliselle albumilistalle.


title: Blessed with Love

text: Viihdeportaali V2:n kriitikko antoi levylle kolme tähteä viidestä. Hän sanoi kappaleiden kaipaavan lisää särmää, mutta kehui Aallon vokaalisuorituksen ja tulkinnan olevan "sytyttävän hohdokasta". Särmää kaipasi myös Metropoli.net-sivuston kriitikko. Euroviisu-sivusto "ESC Insightin" toimittaja sanoi levyn tuoneen mieleen Disney-musiikin. Hän kehui Aallon ääntä fantastiseksi, mutta sanoi, ettei mikään levyn kappaleista noussut erityisesti esille.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Kierikkikankaan asuinpaikka sijaitsee Oulun Yli-Iissä 1,6 kilometriä Iijoen Kierikin voimalaitoksesta yläjuoksulle päin Kierikkisaaren kohdalla joen pohjoisrannalla. Vuonna 1966 löytynyt laaja asuinpaikka on osa Kierikin kivikautista löytökompleksia, jonka muinaiset asukkaat ovat kuuluneet tyypillisen kampakeramiikan kulttuurin loppuvaiheeseen. Yhden asumuksen läheltä teetetyt ajoitukset antoivat 3 500 eaa.. Kuuluisa vuonna 2001 avattu arkeologinen matkailukeskus Kierikkikeskus on rakennettu juuri tänne, jossa se on toiminut vuodesta 2005 lähtien myös tutkimuskeskuksena ja museona.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Kun Kierikin voimalaitoskanketta alettiin toteuttaa, ryhdyttiin patoaltaan ja sen lähialueita inventoida ja tutkia muinaisjäänteiden varalta. Vuonna 1966 oli Aimo Kehusmaa huomannut Kierikkikankaalla kolme painannetta, joita ensin otaksuttiin olevan kohdanpohjia. Sorakuopan lähellä suoritetuissa testikaivauksissa löydettiin keramiikkaa, jotka kytkivät alueen tyypilliseen kampakeramiikan kulttuurivaiheeseen. Kun kodanpohjia eli asumuspainanteita, kuten niitä nykyään kutsutaan, käytiin 1970-luvulla katsastamassa, huomattiin niitä olevan paljon enemmän.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Niitä ei tuolloin vielä alettu tutkia, sillä ensiksi tutkittiin vuonna 1963 löydetyt Kierikin sorakuopan osittain tuhoutuneet asumuspainanteet Eeva-Liisa ja Hans-Peter Schultzin johdolla vuosina 1986−1987. Samalla he inventoivat Kierikkikankaalta 29 asumuspainannetta. Saman vuoden aikana löydettiin myös vielä Korvalan asuinpaikka ja Purkajasuon kalastusalue. Vuonna 1993 Oulun yliopiston inventointikurssi saapui inventoimaan Kierikkikangasta, kun Kuuselankankaalla huomattiin maansiirtotyömaalla kivikautisia esineitä. Siitä tuli merkittävä kohde, jota tutkittiin vielä 2000-luvulla. Viimein vuoden 1995 inventoinnissa Pentti Koivunen totesi Kierikinkankaalla 36 asumuspainannetta, jotka sijaitsivat kaikki Pahkatien ja joen välissä.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Vuonna 1998 alettiin Kierikkikankaalla valmistella Kierikkikeskuksen rakentamista suorittamalla ensimmäinen kaivaus Petro Pesosen johdolla ja toinen kaivaus Hans-Peter Schulzin ja Eija Ojanlatvan johdolla. Seuraavana kesänä 1999 Pesonen jatkoi alueen tutkimuksia, jolloin hän oli kaivanut jo noin 570 m². Vuosina 1999, 2000 ja 2003 kaivauksia jatkettiin, jotta matkailuhotelli, sen parkkipaikka ja sinne johtavat tiet voitiin rakentaa. Vuonna 2002 tunnettiin alueelta 65 ja vuonna 2006 jo 66 asuinpainannetta.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Vuodesta 2006 saakka Kierikkikankaalla on suoritettu vuosittain tutkimuksia erilaisin yleisökaivauksin ja tutkijakoulutuskaivauksin. Näitä aiotaan tehdä edelleen.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Kierikkikangas on laaja asuinpaikka, jossa on ollut 66 asumuspainannetta ja josta on jo ennen tutkimuksien alkamista tuhoutunut noin 40 asuinpainannetta muun muassa hiekanotossa. Asuinpaikka on jaettu tutkimuksellisista syistä neljään alueeseen, joihin viitataan kirjaimilla A, B, C ja D sekä kahteen löytöpaikkaan E ja F.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Kierikkikankaan asuinpaikka on sijainnut muinoin Iijoen jokisuiston rantavalleilla, joita on muodostunut maankohoamisen, meren aallokon, tuulen ja jäiden yhteisvaikutuksesta. Vallit seuraavat muinaisen joenuoman- tai meren rantaa. Osa asumuspainanteista sijaitsevatkin nykyisen joenrannan lähellä. Valli seuraa joenrantaa, mutta kääntyy metsään pohjoissuuntaan. Sieltä löytyy lisää asumuspainanteita.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Vuonna 2006 löytyi asuinpainanteesta asumuksen nurkkarakennetta. Sen kohdalta löydetystä hiilenpalasesta teetettiin radiohiiliajoitus, joka antoi vuodeksi 3 500 eaa.. Asumus on kaivettu maahan ja seinämiä on tuettu puisilla rakenteilla. Niistä on jäänyt hiekkaan tummia värjäytymiä, joista on päätelty asumuksen mittoja ja seinien välisiä kulmia. Lounais-luode-suuntainen seinä on saattanut palaa, koska sen vierestä on jäänyt jäljelle runsaasti hiilenkappaleita. Vaikuttaa siltä, että asumus ei ole ollut suorakaiteen muotoinen vaan monikulmio. Koska lattian likamaakerros on ohut ja epäselvä, ei lattian muotoa voida vielä pitää selvitettynä. Lattialla on voinut olla jokin rakenne, kuten puualusta tai nahkapeite, mikä olisi estänyt maa-aineksen tummumisen ja sekoittumisen. Asumuksen oviaukko osoittaa kaakkoon, mutta asumuksen kattorakenteista ei ole löydetty merkkejä.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Asumuksen sisällä ollutta tulisijaa oli käytetty vain vähän. Tästä voitiin päätellä, että asumusta ei ole käytetty tavella ja että tulen polttaminen on ollut satunnaista. Asumuksen ulkopuolella ollut tulisija on ollut runsaamassa käytössä ja sen rakenne on kuoppalieden kaltainen. Muualtakin asumuksen läheltä tavattiin tulkenpidon merkkejä, mutta olivatko ne asumuksen kanssa samanikäiset, ei ole tietoa. Asuinpaikkaahan asutettiin useita sukupolvia.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Kierikkikankaalta löytyi vuonna 2008 ensimmäinen hautaus koko Kierikin muinaisalueelta. Itse vainajasta ei löydetty jälkeäkään ja olettamus haudasta perustuukin punamullan käyttöön. Punamultaläikkä sijoittui alueelle, joka oli 2 metriä pitkä, 0,5 metriä leveä ja paksuimmillaan 30 senttimetriä paksu. Punamultahaudat ovat Suomessa olleet yleisiä kivikaudella. Niissä koko vainaja tai osa vainajasta peitettiin punamultakerroksella.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Haudan alta otettiin hiilinäyte ajoitusta varten. Myös haudan kohdalla hajonneen saviastian sirpaleissa olevasta korjausliimasta teetettiin ajoitus. Hiilenpalanen, joka on ollut paikalla ennen hautausta, antoi noin 3 515 eaa. Myös saviruukku on todennäköisesti hautaa vanhempi ja se ajoitettiin noin 3 505 eaa. Vainajalle ei ilmeisesti annettu mukaan sellaisia epäorgaanisia hauta-antimia, jotka olisivat säilyneet, ja jos ne olivat orgaanisia, ovat ne hävinneet jäljettömiin niin kuin vainajakin.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Kaivauksissa tarkkailtiin hautakuopan muotoa, jolloin huomattiin hiekan kerroksien väristä ja lajittuneisuuden säilymisestä, että aukon muoto on ollut kulmistaan pyöritetty suorakulmio. Haudan pohja oli ilmeisesti kuoppamainen, sillä vainajan hajottua punamulta oli vajonnut kuopan pohjalle muodostaen V-kirjaimen muotoisen poikkileikkauksen.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Happamassa hiekkamaassa, joka huuhtoutuu läpi eikä pidätä happea, orgaaninen aines ei säily pitkään. Siksi kaikki teurasjäte ja jopa luut häviävät kokonaan. Luuta voi kuitenkin säilyä, jos se poltetaan ensin nuotiossa. Palanutta luuta etsikäänkin nuotionpohjista seulomalla niiden tuhkaa tiheällä seulalla. Kierikkikankaan luujäte on ollut pientä ja murustuvaa, joten lajitunnistusta on ollut vaikeaa tehdä. Silmämääräisesti tarkasteltuna palaneessa luuaineksessa on erottunut hylkeiden sormiluita, kalan nikamia ja ehkä linnunluita. Kahdesta näytteestä, jotka sisälsivät yhteensä 69 fragmenttia, tunnistettiin grönlanninhylkeen luuta. Asuinpaikan sijainnin perusteella oli odotettavissakin, että kalastuksella ja hyljestyksellä olisi ollut suuri merkitys. Luuanalyysi voisi kertoa, oliko luujätteen joukossa muita nisäkkäitä.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Korvalan asuinpaikan lähettyvillä Purkajsuolla on paljastunut maatunut muinainen lahdelma, josta löytyi työstettyä puutavaraa ja kalastukseen liittyviä katsikoja tai rysiä. Ne ovat sinne paikalleen jääneitä tai joen sinne uittamia. Niiden radiohiiliajoitus vastaa Kierikkikankaan asutusta.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: "Tuuraa" on käytetty esimerkiksi avannon tekemiseen jäähän tai kolojen iskemiseen maahan. Tällaiset terät on tehty kovista aineista, joita ovat esimerkiksi kivi tai hirven sääriluu. Muutama tuuran kärki ja yksi pituussuunnassa haljennut tuura löytyi vuosien 2008 ja 2009 kaivauksilla. "Kirveet" ja "taltat" saattavat olla molemmat saman kokoiset ja muotoiset. Kirveitä on useimmin käytetty oksimiseen ja puun kaatamiseen. Taltat ovat olleet veistotyökaluja, jotka on vartettu työtehtävästä riippuen eri tavoin. Taltaksi nimettyjä teriä on löytynyt jokaisella yleisökaivauksella, joten niiden voi olettaa olleen yleisimpiä työvälineitä. "Veitsiä" tai niiden katkelmia on löytynyt usealta kaivaukselta. Erikoisen muotoisia ovat liuskekivestä tehdyt T-kirjaimen muotoiset veitset. "Kaapimet" ovat kivikauden työvälineistä vähiten työstettyjen työvälineiden joukossa. Ne ovat teräväreunaisia kivityökaluja, joilla kaavitaan kuorta puusta, rasvaa nahasta tai muuta vastaavaa. Vuonna 2006 löytyi muinaisesta kuopsta yli 30 kaavinta yhdestä kasasta. Kaivauksilla on löytynyt lukuisia hioutuneita kiviä, joita arvellaan "hioimiksi". Hioimella pyöristettiin puuesineitä taikka teroitettiin kirveitä tai muita kivisiä työvälineitä.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Löydetty keramiikkaa koostuu enimmäkseen sirpaleista, joita on löydetty likamaakerroksesta tai jätekuopista. Kyseessä lienee hajonneiden ruukkujen sirpaleista, joka on hylätty jätteenä. Vuoden 2008 yleisökaivauksella löydettiin yksi kokonainen hajonnut ruukku, jonka sirpaleet löytyivät pienen alueen sisällä. Tämäkin alue oli sekoittunut, kun paikalle oli jälkeenpäin kaivettu punamultahauta. Ruukku oli vanhuuttaan halkeillut ja sitä oli korjailtu koivuntuohitervalla. Siitä teetetty ajoitus antoi tervan iäksi 3 500 eaa.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Löytynyt keramiikka-aineisto käsittää enimmäkseen tyypillistä kampakeramiikkaa, jota merkitään "KaII:1b". Sen astioiden raaka-aineena on yleensä ollut hieno savi, jonon on sekoitettu orgaanista kuitua ja joka on poltettaessa palanut pois. Myös hiekka on täällä yleinen sekoiteaines, mutta sen sijaan asbestikuidut ovat harvinaisia. Joissakin tyypillisen kampakeramiikan astioissa oli mukana hieman asbestia, mutta vasta myöhemmin Kierikin keramiikan astioissa se tuli tärkeäksi sekoiteaineeksi. Kierikin keramiikkaa on kuitenkin ollut Kierikinkankaalla harvinaisempaa.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Kaakkois-Suomen suunnalta leviävä asbestin käyttö keramiikan lisäsekoitteena on täällä jo alkanut ja lopulta, vaikkakin myöhemmin, asbestin käyttö vakiintui Kierikin keramiikassa. Tilanne on ollut hieman samantapainen Iijoen vastarannalla Kotikankaan asuinpaikalla, jossa on myös havaittu asbestin käytön kokeilua.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Savi-idolit on suomalaisessa arkeologiassa nimitys ihmis- tai eläinhahmoisille saviesineille, jotka on tulella muutettu keraamisiksi. Ne ovat yleisiä tyypillisen kampakeramiikan yhteydessä ja niitä on löydetty myös täältä Kierikinkankaalla.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Vuosina 2006, 2007, 2010 ja 2011 löytyi poltettujen saviesineiden kappaleita. Vuonna 2006 löydetyistä 5 savenkappaleesta kaksi sisälsi joitakin savi-idolin piirteitä. Koska ne on hajoitettu, ei alkuperäistä motiiva voi enää selvittää. Vuonna 2007 löydettiin kahdesta jätekuopasta kaksi mahdollista savi-idolin katkelmaa. Vuoden 2010 esine oli pitkänomainen ja vuoden 2011 löytö sekä pitkänomainen että kaareva, mutta nekin olivat hajonneet tunnistamattomiksi. Kierikkikankaan yleisökaivauksilta ei ole toistaiseksi tavattu ehjiä savi-idoleita.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Tyypillisellä kampakeraamisella kaudella meripihkakorut ovat olleet harvinaisempia kuin sitä seuranneella kulttuurikaudella. Meripihkan määrä Kierikin alueella on Suomessa huomattava ja siksi siihen kiinnitetään paljon huomiota. Kierikkikankaalla meripihkan suurtuonti oli vasta alkamassa. Vuonna 2006 löytyi kaksi putkihelmeä. Putkihelmi on pyöristetty palanen, jonka läpi pituussuuntaan on porattu reikä pujottamista varten. Tutkija on todennut, että reikä on tehty ensiluokkaisen hyvin. Seuraavana vuonna löytyi meripihkarengas, joka oli kuitenkin katkennut. Katklmaa on vielä kannettu koruna, sillä sen nurkkaan on porattu ripustamista varten reikä. Samana vuonna löytyi toinen putkihelmi, joka on vain 5 millimetriä pitkä. Vuonna 2009 löytyi yhä yksi putkihelmi.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Vuosien 2006–2011 yleisökaivauksilta löytyi vain muutama piikivenkappale. Se, että piikiveä ja meripihkaa ilmaantuu löytöihin, liittynee kaukokaupan käyntiin. Kumpaakin löytyi kuitenkin vähän, joten sitä on varmaan pidetty arvokkaana materiaalina. Piikiven iskoksetkin ovat harvalukuisia. Ennen yleisökaivauksia on löytynyt yksi nuolenkärki ja yleisökaivauksissa on löytynyt kaksi pii-iskosta, yksi ruskeasta piistä valmistettu nuolenkärki vuonna 2008 ja toinen nuolenkärki vuonna 2009.


title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Punamultaa on kivikaudella käytetty ainakin hautausten pyhittämiseen siten, että vainajien päälle ripoteltuun kerros punamultaa. Tapa on erittäin vanha. Kierikistä tavattu ainoa hauta paljastui juuri punamullan käytön vuoksi. Vuoden 2008 kaivauksissa löytyi kaksi punamultakokkaretta, jotka on voitu kätkeä hautauksen varalta talteen tai esimerkiksi väriaineen valmistamiseen. Myös aikaisemmissa tutkimuksissa on havaittu punamultakokkare.


title: Sahrajärvi (järvi)

text: Sahrajärvi on melko pieni järvi Multian itäosassa, ja sen rannalla on Sahrajärven kylä. Kapea salmi erottaa järvestä länsiosan, jota nimitetään Pienvedeksi. Sahrajärven nimi on perimätiedon mukaan tullut vesistön järvimalmiesiintymästä. Nostetusta malmista on valmistettu maataloustyökoneita, kuten sahroja.


title: Sahrajärvi (järvi)

text: Järvi sijaitsee vedenjakajaseudulla, jossa läntisemmät järvet kuuluvat Keuruun reittiin ja laskevat Kokemäenjokeen. Sahrajärvi taas laskee lähes pohjoiseen, Saarijärven reittiin kuuluvaan Mahlujärveen. Tämä jokireitti oli 1800-luvun lopulta alkaen tärkeä uittoväylä. Järvessä oleva "Kuoliosaari" kertoo, että alueella on ollut asutusta jo nelisensataa vuotta sitten, jolloin tällaisia hautasaaria käytettiin.


title: Sahrajärvi (järvi)

text: Sahrajärveen on istutettu kuhaa, taimenta ja rapua. Suovesien takia Pieniveden ja Sahrajärven vesi on humuspitoista ja hapanta.


title: Jaarlinkämmekät

text: Jaarlinkämmekät ("Stanhopea") on suku, joka kuuluu heimoon kämmekkäkasvit ("Orchidaceae"). Sen lajeja on hyötykäytössä koristekasveina, huonekasvina.


title: Jaarlinkämmekät

text: Jaarlinkämmeköihin kuuluu noin 30 lajia ikivihreitä, epifyyttisiä orkideoita. Niitä esiintyy luonnossa Meksikossa, Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikassa. Kasvavat kosteissa metsissä yhden–kahden kilometrin korkeudella. Jokaisesta varsimukulasta kasvaa yksittäinen suuri lehti. Riipuvissa kukkatertuissa on kahdesta kymmeneen erittäin tuoksuvia lyhytikäisiä kukkia. Viljeltynä nämä orkideat viihtyvät viileässä ilmassa.


title: Norman Thomas

text: Norman Thomas (20. marraskuuta 1884 Marion, Ohio – 19. joulukuuta 1968 Huntington, New York) oli yhdysvaltalainen presbyteeripappi ja sosialistinen poliitikko, joka oli kuusi kertaa Socialist Party of American ehdokkaana presidentinvaaleissa.


title: Norman Thomas

text: Thomas valmistui papiksi New Yorkin Union Theological Seminarysta vuonna 1911. Hän toimi sen jälkeen seurakuntapappina ja setlementtitalon johtajana Manhattanin East Harlemissa, eräässä New Yorkin köyhimmistä kaupunginosista. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän ryhtyi pasifistiksi ja liittyi 1918 sosialistipuolueeseen. Samana vuonna hän jätti seurakuntansa ja siirtyi Fellowship of Reconciliation -nimisen rauhanjärjestön sihteeriksi. Vuodesta 1921 Thomas oli vasemmistolaisen "The Nation" -lehden apulaispäätoimittaja. Hän oli myös yksi League for Industrial Democracy -järjestön johtajista 1920-luvulla sekä eräs American Civil Liberties Unionin perustajista.


title: Norman Thomas

text: Thomas oli Socialist Party of American ehdokkaana New Yorkin osavaltion kuvernööriksi 1924, New Yorkin kaupungin pormestariksi 1925 ja 1929 sekä Yhdysvaltain presidentiksi 1928, 1932, 1936, 1940, 1944 ja 1948. Hän arvosteli presidentti Franklin D. Rooseveltin New Deal -politiikkaa, joka hänen mielestään korjasi vain akuutteja taloudellisia ongelmia, mutta laiminlöi moraaliset kysymykset. Vuonna 1935 Thomas irtisanoutui marxilaisten sosialistien hallitsemasta "New Leader" -lehdestä ja tuki uuden "Socialist Call" -lehden perustamista, mikä hajotti sosialistipuolueen rivejä. Hän kuitenkin säilytti asemansa puolueen keulahahmona vielä toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan saakka. Thomas vastusti Yhdysvaltain osallistumista myös toiseen maailmansotaan pasifistisen katsomuksensa vuoksi, mikä heikensi hänen suosiotaan. Sodan jälkeen hän toimi kansainvälisissä järjestötehtävissä maailmanrauhan hyväksi.


title: Millrose Games

text: Millrose Games on vuosittain helmikuussa New Yorkissa järjestettävät yleisurheilun sisäratakilpailut. Ne pidettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1914. Kilpailupaikkana oli vuoteen 2011 saakka Madison Square Garden, jonka jälkeen ne siirrettiin Washington Heightsin kaupunginosassa sijaitsevaan Fort Washington Avenue Armoryyn.


title: Millrose Games

text: Kilpailuihin osallistuneista suomalaisurheilijoista muistetaan erityisesti Paavo Nurmi, joka vuonna 1925 juoksi kisoissa puolentoista mailin uuden maailmanennätyksen.


title: Me ei kuolla koskaan

text: Me ei kuolla koskaan on suomalaisen laulaja Olavi Uusivirran toinen studioalbumi, joka julkaistiin 28. syyskuuta 2005. Albumin julkaisi Universal Music Group. Albumi on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän, yli 15 000 kappaletta.


title: Me ei kuolla koskaan

text: Albumin kappaleet ovat Uusivirran sanoittamia ja säveltämiä. Albumin viimeiseen kappaleeseen ”Hautalaulu” on lainattu säkeitä Eino Leinon samannimisestä runosta. Levyn kappaleet ovat brittiläisvaikutteista pop-rockia.


title: Me ei kuolla koskaan

text: Albumin julkaisua edelsi single ”Irrallaan”, joka julkaistiin heinäkuussa 2005. ”Irrallaan” sijoittui parhaimmillaan singlelistan sijalle 14. Albumilta julkaistiin myöhemmin vielä promosingleinä kappaleet ”On niin helppoo olla onnellinen”, ”Hautalaulu”, ”Me ei kuolla koskaan” ja ”Rakkausrunoja”.


title: Me ei kuolla koskaan

text: "Me ei kuolla koskaan" nousi ilmestyessään Suomen virallisen albumilistan sijalle 18 ja pysyi listalla yhteensä seitsemän viikkoa. Albumia on myyty yhteensä yli 15 000 kappaletta, ja sille myönnettiin kultalevy vuonna 2006.


title: Me ei kuolla koskaan

text: Soundin kriitikko antoi levylle neljä tähteä viidestä sanoen sen olevan ”ilahduttavan naseva ja puhutteleva”. Mesta.net-sivuston kriitikko sanoi Uusivirran kehittyneensä selvästi debyyttilevynsä "Nuoruustangoon" verrattuna, vaikkei täysin levystä vakuuttunutkaan. Vuoden 2006 Emma-gaalassa Uusivirta oli ehdolla vuoden miessolistiksi, mutta hävisi Kari Tapiolle.


title: Corina Cretu

text: Corina Crețu (s. 24. kesäkuuta 1967) on romanialainen poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuonna 2005, ja uudelleen vuoden 2009 vaaleissa. Hän on Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän varapuheenjohtaja ja Kehitysyhteistyövaliokunnan varapuheenjohtaja.


title: Avro 748

text: Avro 748, mutta myös nimellä Andover on brittiläinen potkuriturbiini-käyttöinen lentokone. Konetta käytettiin etupäässä siviilikäyttöön, ja lähinnä matkustajalentokoneena. Tyypin alku pohjautuu sotilasilmailun tarpeisiin. Vuonna 1960 ensilentonsa lentänyt kone tarkoitettiin lyhyen matkan sotilaskuljetuskoneeksi, ja korvaamaan jo ikääntynyt Douglas DC-3 eli C-47 Skytrain -konetyyppi.


title: Avro 748

text: Siviilikäytössä konetyyppiä käytettiin niin kutsuttuun transito- eli syöttöliikenteeseen varsinaisille runkoreiteille. Konetyyppiä kehiteltiin edelleen, ja se sai alatyyppejä. Avro 748 ei suoranaisesti korvannut esimerkiksi Vickers Viscount -tyyppiä, vaikka matkustajamäärien tilavuudet olivat suunnilleen vastaavaa luokkaa (40—58 henkeä).


title: Avro 748

text: Tyyppinä helposti tunnistettava Avro 748 käytti Rolls Royce Dart -potkuriturbiineja. Tätä tyyppiä valmisti muun muassa HAL Industriesin (Hindustan Aeronautics Ltd.) Intiassa HAL748:na. Se oli käytössä ja tuotannossa pitkälle 1980-luvulle asti. Erikoista koneen muotoilussa on se, että R.Da-potkuriturbiinit on asetettu siiven yläpinnalle. Tämä tekee trapetsi-siipisen ja muutoin perinteisen konetyypin tunnistuksesta helpompaa. Propellit ovat nelilapaiset.


title: Avro 748

text: Series 1 -tyypin koneet saattoivat saavuttaa 515 km/h huippunopeuden ja 470 km/h matkalentonopeuden. Koneen kantama oli noin 1 800 kilometriä. Konetyyppiä valmistettiin arviolta 380 koneyksilöä, joskin varmistamattomien lähteiden mukaan - vielä tätä huomattavan paljon enemmän.


title: Véronique De Keyser

text: Veronique De Keyser (s. 23. maaliskuuta 1945) on belgialainen poliitikko. Hän nousi Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuonna 2001, ja hänet valittiin uudelleen vuosien 2004 ja 2009 vaaleissa. Hän on Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän varapuheenjohtaja ja Kehitysyhteistyövaliokunnan jäsen.


title: Ikuiset lapset

text: Ikuiset lapset on suomalaisen laulaja Olavi Uusivirran kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 28. helmikuuta 2014. Levyn julkaisi Johanna Kustannus.


title: Ikuiset lapset

text: Albumin kappaleet ovat pääosin Uusivirran säveltämiä ja sanoittamia. Joidenkin kappaleiden tekemiseen ovat osallistuneet myös levyn tuottaja Timo Kämäräinen sekä Jaakko Kämäräinen. Tyyliltään levy edustaa suomirockia. Laulaja Anna Puu vierailee levyn kappaleella "Tiedän miten tulta tehdään"; Marco Hietala on taustalaulajana kappaleella "Rakkautta ilmassa".


title: Ikuiset lapset

text: "Ikuiset lapset" julkaistiin fyysisessä ja digitaalisessa muodossa 28. helmikuuta 2014. Albumi oli kuunneltavissa kokonaisuudessaan YleX-radiokanavan sivuilla jo julkaisua edeltäneellä viikolla.


title: Ikuiset lapset

text: Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin tammikuussa 2014 "Kauneus sekoittaa mun pään", johon kuvattiin Jenni Kangasniemen ohjaama musiikkivideo. "Kauneus sekoittaa mun pään" on ollut parhaimmillaan Suomen radiokanavien 14:nneksi soitetuin kappale.


title: Ikuiset lapset

text: "Ikuiset lapset" debytoi Suomen virallisen albumilistan kolmannella sijalla.


title: Ikuiset lapset

text: Albumi sai kriitikoilta pääosin positiivisen vastaanoton. Levyn hyväntuulinen energia herätti kiitosta. Soundin sanoi Uusivirran olevan "maamme taitavimpia sanoittajia"; toisaalta sanomalehti Keskisuomalaisen kriitikko kaipasi sanoituksiin uusia teemoja ja näkökulmia. Rumban kriitikko luonnehti levyä valtavirtaisemmaksi ja radioystävällisemmäksi Uusivirran edellisiin albumeihin verrattuna.


title: Sylvie Guillaume

text: Sylvie Guillaume (s. 11. kesäkuuta 1962) on ranskalainen poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa. Hän on Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän varapuheenjohtaja ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan jäsen.


title: Sylvie Guillaume

text: Guillaume on ollut erilaisissa toimissa Ranskan sosialistisessa puolueessa vuodesta 1993 lähtien. Vuosina 1998–2004 hän oli Rhône-Alpesin aluevaltuuston jäsen, ja vuodesta 2001 lähtien hän on ollut Lyonin kaupungin apulaiskaupunginjohtaja.


title: Sylvie Guillaume

text: Koulutuksena Guillaumella on ylioppilastutkinnon lisäksi sosiaali- ja terveysalan sihteerin tutkinto.


title: Shin Sang-hoon

text: Shin Sang-hoon (s. 1. elokuuta 1993 Soul, Etelä-Korea) on eteläkorealainen jääkiekkoilija, joka pelaa kotimaassaan Daemyung Sangmun joukkueessa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa. Sang-hoon laukoo oikealta.


title: Shin Sang-hoon

text: Sang-hoon pelasi vuosina 2009–2012 Etelä-Korean paikallista sarjaa Jung Dong HS:n joukkueessa, jonka jälkeen hän siirtyi kaudeksi Yonsei Universityn yliopistojoukkueeseen kaudeksi 2012–2013.


title: Shin Sang-hoon

text: Kaudeksi 2013–2014 Sang-hoon siirtyi monen maanmiehensä ohella Mestis-joukkue Kiekko-Vantaahan seuran ja eteläkorealaisen Halla Group -konsernin välisen yhteistyön myötä. Hän oli joukkueen toiseksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies tehoilla 13+10=23.


title: Shin Sang-hoon

text: Sang-hoon palasi kaudeksi 2014–2015 kotimaahansa ja siirtyi Aasian liigan Anyang Hallaan. Kesällä 2016 Sang-hoon osallistui Dallas Starsin kehitysleirille. Kaudella 2016–2017 hän oli Anyang Hallan kolmanneksi paras maalintekijä 21 osumallaan. Pudotuspeleissä Sang-hoon oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 3+7=10. Hän jakoi myös Anyang Hallan sisäisen tehotilaston voiton isoveljensä Shin Sang-woon ja Lee Don-kun kanssa lukemalla +7.


title: Shin Sang-hoon

text: Kaudeksi 2017–2018 Sang-hoon siirtyi pelaamaan Daemyung Sangmun joukkueeseen.


title: Shin Sang-hoon

text: Sang-hoon edusti Etelä-Koreaa Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Hän pelasi myös MM-kilpailuissa vuonna 2018 sekä IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2013, 2014, 2016 ja 2017, joista viimeisin turnaus päättyi hopeaan ja Etelä-Korean historian ensimmäiseen sarjanousuun MM-kilpailujen pääsarjatasolle. Vuoden 2016 turnauksessa hän jakoi joukkueensa sisäisen tehotilaston voiton Eric Reganin kanssa lukemalla +4. Sang-hoon pelasi myös IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2015 voittaen kultaa. Hän pelasi myös Aasian talvikisoissa vuonna 2017, jolloin hän voitti hopeaa. Sang-hoon oli Etelä-Korean paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 3+2=5. Hän jakoi myös joukkueensa sisäisen tehotilaston voiton Seo Yeong-junin ja Kim Sang-wookin kanssa lukemalla +3.


title: Shin Sang-hoon

text: Sang-hoon pelasi myös alle 20-vuotiaiden IIB-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2014 voittaen hopeaa. Hän oli Etelä-Korean paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 9+5=14. Sang-hoon pelasi myös alle 18-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2010 ja 2011. Hän oli ensimmäisessä turnauksessa Etelä-Korean paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 9+3=12. Sang-hoon palkittiin joukkueen parhaana pelaajana. Jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Etelä-Korean kapteenina.


title: Shin Sang-hoon

text: Sang-hoon pelasi myös IIHF U20 Challange Cup of Asiassa vuonna 2012 voittaen pronssia.


title: Shin Sang-hoon

text: Sang-hoonin isoveli Shin Sang-woo pelaa ALIH:ta Anyang Hallassa ja hän on kuulunut myös Etelä-Korean maajoukkueen vakiopelaajiin.


title: Zero 76

text: ”Zero 76” on alankomaalaisten housemusiikin tuottajien Tiëston ja Hardwellin kappale, joka julkaistiin singlenä 7. helmikuuta 2011. Kappale löytyy myös Tiëston huhtikuussa 2011 julkaistulta "Club Life Volume One - Las Vegas" -miksauskokoelma-albumilta.


title: Elena Băsescu

text: Elena Băsescu (s. 24. huhtikuuta 1980) on romanialainen poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa. Hän on Euroopan kansanpuolueen ryhmän jäsen ja Vetoomusvaliokunnan varapuheenjohtaja.


title: Elena Băsescu

text: Elena Băsescu on presidentti Traian Băsescun tytär. Kampanjan aikana häntä arvosteltiin kokemattomuudesta, mutta kehuttiin korruptoitumattomuudesta.


title: Daniel Hannan

text: Hannan on journalisti ja kirjailija. Hän pitää blogia The Daily Telegraph-lehden sivuilla.


title: C’mon

text: C'mon on hollantilaisen house-musiikin tuottajan Tiëston ja yhdysvaltalaisen DJ:n Diplon kappale. Kappale julkaistiin 11. toukokuuta 2010. Kappale löytyy myös Tiëston Club Life Volume One - Las Vegas -miksauskokoelma-albumilta.


title: Oulun vankileiri

text: Oulun vankileiri (myös Raatin vankileiri) oli Suomen sisällissodan aikana vuonna 1918 Oulun Raatinsaaressa toiminut vankileiri. Sille oli enimmillään sijoitettuna noin 1 100 punakaartilaista ja työväenliikkeen aktiivia. Kyseessä oli yksi Suomen 13 keskusvankileiristä, joille punavangit kesäkuun alusta lähtien keskitettiin. Raatinsaareen päätyivät Oulun ja Lapin läänien pienemmillä leireillä olleet punaiset. Touko-kesäkuun vaihteeseen saakka Oulun vankileirillä oli myös noin 1 000 Venäjän armeijan sotilaista.


title: Oulun vankileiri

text: Valkoiset saivat 3. helmikuuta 1918 päättyneen Oulun taistelun jälkeisinä päivinä yhteensä noin 850 vankia. Antautuneiden punakaartilaisten ohella vangittiin 55 taisteluihin osallistunutta Venäjän armeijan sotilaista sekä 20 hallituksen asepalveluksesta kieltäytynyttä suomalaista. Vangittuihin kuului lisäksi viitisenkymmentä naista, joista osa oli pidätetty venäläisten kasarmeista ilmeisesti prostituoituina. Naisten joukossa oli myös kansanedustaja Yrjö Mäkelinin puoliso Ellen ja 16-vuotias tytär Gertrud. Heistä Ellen sai myöhemmin kolmen ja Gertrud kahden vuoden pituisen kuritushuonetuomion.


title: Oulun vankileiri

text: Vankeja sijoitettiin aluksi ympäri kaupunkia muun muassa paikalliseen elokuvateatteriin sekä Oulun lyseon tiloihin. Punakaartin johtohenkilöt ja Oulun työväenneuvoston jäsenet vangittiin Oulun lääninvankilaan sekä lääninhallituksen talon kellariin. Heidän joukossaan oli muun muassa Yrjö Kallinen, vaikka tämä ei osallistunut taisteluihin, eikä vakaumuksellisena pasifistina kantanut edes asetta.


title: Oulun vankileiri

text: Raatin vankileiriä alettiin muodostamaan tilanahtauden vuoksi saaren itäosassa sijainneelle venäläisten kasarmialueelle 20. maaliskuuta. Raatinsaaren kasarmit oli rakennettu ensimmäisen maailmansodan alkaessa merivartioaseman tarpeisiin. Oulussa olleet joukot olivat vastuussa Pohjanlahden rannikon vartioinnista. Vangit sijoitettiin tupiin, joissa kussakin joutui asumaan 40–140 miestä. Leiriä ympäröi piikkilanka-aita. Kasarmirakennuksista ei ole jäänyt jäljelle mitään dokumentteja, joten esimerkiksi niiden kokoa ei tiedetä. Vankileirin päällikkönä toimi aluksi V. O. Juvelius, joka nimitettiin 23. huhtikuuta punavangeista vastanneen Sotavankilaitoksen johtajaksi. Hänen jälkeensä tehtävään tuli oululainen maanmittausinsinööri H. G. Thomé.


title: Oulun vankileiri

text: Vankien ruokahuolto oli koko ajan heikkoa ja he joutuivat elämään lähes aliravittuina. Vähäinenkin ruoka oli usein laadultaan ala-arvoista. Tilannetta helpotti leirin ulkopuolelta toimitetut ruokapaketit, jotka tosin olivat osan aikaa kiellettyjä. Niitä saatiin kuitenkin toimitettua perille vartijoiden leväperäisyydestä johtuen. Toukokuun lopusta lähtien vartioinnista olivat huolehtineet suojeluskuntalaisten sijasta asevelvolliset, joilla yleensä oli samanlainen tausta kuin heidän vartioitavillaankin. Vankiviranomaisten arvioiden mukaan suuri osa asevelvollisista oli "punaisia mieleltään". Vartijat saattoivat vankeja myös leirin ulkopuolelle pakkotyöhön ja antoivat toisinaan näiden kulkea niin vapaasti, että heillä oli jopa mahdollisuus asioida kaupungilla.


title: Oulun vankileiri

text: Vankien määrä Raatissa oli suurimmillaan hieman yli tuhat. Valtiorikosoikeus aloitti toimintansa Oulussa 19. kesäkuuta, jolloin vankien määrä alkoi vapauttavien tuomioiden johdosta tasaisesti laskemaan. Raatin vankileiri päätettiin lakkauttaa jo heinäkuun alussa ja kaikki jäljellä olevat 263 tuomittua siirrettiin Tampereen vankileirille elokuun puolivälissä. Vankeja tuli kuitenkin Ouluun vielä tämän jälkeenkin valtiorikosoikeuden tuomittavaksi. Lisäksi Raattiin siirrettiin muilla leireillä olleita oululaisia. Syyskuun ensimmäisellä viikolla saapui vielä 42 Ruotsin internointileireillä ollutta punakaartilaista, mutta leiri suljettiin ilmeisesti lopullisesti syyskuun aikana.


title: Oulun vankileiri

text: Kuolleisuus Oulun vankileirissä oli Suomen leirien pienimpiä. Pahimmilla leireillä, kuten Tammisaaressa tai Lappeenrannassa se oli jopa 20–30 %, mutta Oulun kuolleisuus oli vain noin 4 %. Suomen sotasurmat 1914–1922 -tietokannan mukaan kuolleita oli 46, joidenkin lähteiden mukaan taas 49. Teloitettuja heistä oli ilmeisesti 9 ja loput kuolivat nälkään tai kulkutauteihin. Raatin vankileirin pientä kuolleisuutta on selitetty sillä, että muista leireistä poiketen vankeja käytettiin pakkotyössä, jolloin heille oli pakko antaa suurempia ruoka-annoksia.


title: Oulun vankileiri

text: Oulun vankileirin muistomerkki sijaitsee saaren länsilaidalla. Vuonna 1988 paljastettu teos on kuvanveistäjä Jouko Toiviaisen tekemä.


title: Oulun vankileiri

text: Useita eri kansallisuuksia edustaneita venäläisiä sotilaita oli Oulussa yli tuhat, mutta heistä vain sotatoimiin osallistuneet olivat varsinaisesti Raatin vankileirillä. Muut saivat oleskella omissa kasarmeissaan, joista heidät päästettiin lähtemään Helsingin kautta Venäjälle touko-kesäkuun vaihteessa. Oulun taisteluihin osallistuneet siirrettiin kevään aikana Helsinkiin Isosaaren vankileirille.


title: Oulun vankileiri

text: Oulussa oli vangittuna myös Neuvosto-Venäjän lähettiläs Lev Kamenev, joka oli Lev Trotskin lanko. Häntä pidettiin punaisten johtohahmojen tavoin lääninvankilassa. Kamenev oli pidätetty Ahvenanmaalla 20. maaliskuuta 1918 matkallaan Iso-Britanniasta Pietariin. Oltuaan ensin parin kuukauden ajan Kastelholmassa ja Vaasassa hän päätyi lopulta touko-kesäkuun vaihteessa Ouluun. Kamenev sai lääninvankilassa erityiskohtelua muun muassa ruokahuollon suhteen ja sai vastaanottaa elintarvikkeita Ruotsin konsulilta. Hän oli Oulussa heinä-elokuun vaihteeseen saakka. Kamanev vaihdettiin lopulta 3. elokuuta 1918 Pietarissa vangittuina olleisiin suomalaisiin, joihin kuului muun muassa taidemaalari Hugo Backmansson.


title: Esko Pekonen

text: Esko Einar Pekonen (19. kesäkuuta 1923 Mikkelin maalaiskunta – 27. tammikuuta 2014 Mikkeli) oli suomalainen kunnallispoliitikko, kansanedustaja ja karjatilallinen. Pekonen toimi Mikkelin maalaiskunnan kunnanvaltuutettuna 42 vuoden ajan vuodesta 1951 ja valtuuston puheenjohtajana 36 vuoden ajan. Hänet valittiin keskustapuolueen kansanedustajaksi Mikkelin läänin vaalipiiristä vuosiksi 1970–1972 ja 1975–1983. Presidentin valitsijamiehenä Pekonen oli 1978, 1982 ja 1988.


title: Esko Pekonen

text: Pekonen vaikutti myös Suomen kunnallisliitossa ja useissa muissa luottamustehtävissä, muun muassa Valio Oy:n hallintoneuvoston puheenjohtajana. Hän sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1973 ja maanviljelysneuvoksen arvonimen 1987.


title: V. O. Juvelius

text: Verner Ossian Juvelius (15. marraskuuta 1869 Pyhäjoki – 21. huhtikuuta 1937 Oulu) oli suomalainen vankilanjohtaja.


title: V. O. Juvelius

text: Pyhäjoella syntynyt Juvelius suoritti kameraalitutkinnon vuonna 1889 ja ylemmän hallintotukinnon 1895. Hän aloitti vankilauransa Helsingin kuritushuoneen kirjanpitäjänä vuonna 1891 ja työskenteli sen jälkeen asianajajana Oulussa vuodesta 1897 lähtien. Samana vuonna Juvelius nimitettiin Oulun lääninvankilan johtajaksi. Hänet erotettiin tehtävästä toisen sortokauden aikana 1916.


title: V. O. Juvelius

text: Juvelius sai virkansa takaisin sisällissodan yhteydessä, jolloin hän toimi myös Oulun vankileirin ensimmäisenä johtajana. Leirin huonojen olosuhteiden johdosta Juvelius sai uhkauksia kaupungin asukkailta. Erään suojeluskuntalaisen hänelle toimittaman varoituskirjeen mukaan Juvelius uhattiin "naulata kielestään sähköpylvääseen". Hänestä käytettiin Oulussa myös nimitystä "rosvopäällikkö".


title: V. O. Juvelius

text: Punavangeista vastanneen sotavankilaitoksen vankilatoimenosaston johtajana hän aloitti 23. huhtikuuta 1918. Juveliuksen tehtäviin kuului muun muassa vankileirien sijoituspaikkojen suunnittelu sekä niiden yleisen toiminnan hallinnointi ja kehittäminen. Sisällissodan jälkeen Juvelius toimi Oulun lääninvankilan johtajana aina vuoteen 1936 saakka. Sotilasarvoltaan hän oli majuri.


title: V. O. Juvelius

text: Juveliuksen vanhemmat olivat maanmittari Johan Henrik Juvelius ja Ida Maria Åkerman. Hän avioitui vuonna 1893 Augusta Elisabeth Schreyn kanssa. Heidän poikansa, eversti Eero Juva toimi muun muassa rykmentin komentajana jatkosodan aikana.


title: V. O. Juvelius

text: V. O. Juveliuksella oli seitsemän sisarusta, joista tunnettuja ovat kirjallisuuden tutkija J. W. Juvelius (1863–1927), kirjailija Valter Juva (1865–1922), lähetyssaarnaaja ja diakoni Ester Juvelius (1876–1962), näytelmäkirjialija ja suomentaja Veera Roos (1882–1961) sekä kirjailija Siiri Juva (1886–1974).


title: Heksaklooributadieeni

text: Heksaklooributadieeni (CCl) on butadieenin kloorattu johdannainen. Yhdistettä käytetään teollisuudessa klooria sisältävien yhdisteiden liuottimena ja eräissä muissa sovelluksissa.


title: Heksaklooributadieeni

text: Huoneenlämpötilassa heksaklooributadieeni on väritöntä tärpätinhajuista nestettä. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin. Kemiallisesti heksaklooributadieeni on stabiilia ja suhteellisen reagoimatonta. Se ei polymeroidu butadieenin tavoin eikä reagoi emästen kanssa. Kloorin kanssa heksaklooributadieeni reagoi korkeassa lämpötilassa ja tuotteina muodostuu lämpötilasta riippuen heksakloorietaania, tetrakloorieteeniä, oktaklooributeenia ja dekaklooributaania. Heksaklooributadieeni liuottaa eräitä muoveja ja kumeja.


title: Heksaklooributadieeni

text: Heksaklooributadiieniä muodostuu sivutuotteena valmistettaessa muita kloorattuja hiilevetyjä kuten tetrakloorieteeniä tai tetrakloorimetaania. Näiden klorinolyysiprosessien tuotanto kattaa tyypillisesti myös heksaklooributadieenin tarpeen. Yhdistettä voidaan valmistaa myös klooraamalla butadieeniä ja kloorattuja butaanijohdannaisia ja näissä prosesseissa käytetään suurta klooriylimäärää, joka tyypillisesti on vähintään neljäkertainen tarvittavaan kloorimäärään verrattuna. Katalyyttinä prosesseissa voidaan käyttää rauta(III)kloridia.


title: Heksaklooributadieeni

text: Tärkein heksaklooributadieenin käyttökohde teollisuudessa on muiden klooria sisältävien orgaanisten yhdisteiden liuotus. Yhdistettä voidaan käyttää myös kumien ja muovien liuottimena. Muita käyttökohteita ovat käyttö kylmäaineena ja hydraulisena nesteenä, sähköäjohtavien polymeerien valmistus, hiiliveyjen adsorboiminen kaasuista esimerkiksi vetykloridista ja levien kasvun estäminen teollisuuden vesisäiliöissä. Aikaisemmin yhdistettä on käytetty myös tuhoeläinten hävittämiseen, mutta tästä käytöstä on luovuttu, koska yhdiste on myrkyllistä myös ihmisille.


title: Heksaklooributadieeni

text: Heksaklooributadieeni on myrkyllistä erityisesti maksalle ja munuaisille. Aineen hengittäminen aiheuttaa kurkkukipua, vaikeutunutta hengittämistä ja pahimmassa tapauksessa šokin. Yhdiste voi myös syövyttää kudoksia kuten ihoa. Eläinkokeissa heksaklooributadieenin on todettu aiheuttavan munuaiskasvaimia ja aine on todennäköisesti karsinogeeninen myös ihimisille.


title: Preeria (albumi)

text: Preeria on suomalaisen laulaja Olavi Uusivirran neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 7. huhtikuuta 2010. Levyn julkaisi Universal Music Group.


title: Preeria (albumi)

text: "Preeria" julkaistiin digitaalisena ja fyysisenä painoksena 7. huhtikuuta 2010. Levyä edelsi helmikuussa 2010 julkaistu single "Nukketalo palaa", joka pääsi radiosoittoon ainakin YleX-kanavalla. Albumin julkaisun jälkeen julkaistiin vielä singlet "Erika" ja "Sydänmaa". Musiikkivideot kuvattiin single-julkaisujen lisäksi kappaleisiin "Sinä elät yksin" ja "Uni" .


title: Preeria (albumi)

text: Levyn kaikki kappaleet ovat Uusivirran sanoittamia ja säveltämiä. Uusivirran mukaan hänen tavoitteenaan oli saada levystä "valoisampi ja keskitempoltaan hieman nopeampi" kuin edellisestä albumista "Minä olen hullu". Levy on saanut vaikutteita 1970–luvusta.


title: Preeria (albumi)

text: "Preeria" debytoi Suomen virallisen listan sijalla 5, mutta putosi listalta pois nopeasti pysyen sillä vain kuuden viikon ajan.


title: Preeria (albumi)

text: Kriitikoilta "Preeria" sai pääosin positiivisen vastaanoton. Soundin kriitikko sanoi levyn olevan kauttaaltaan vahva kokonaisuus. Rumban kriitikko taas totesi, ettei levy ole yhtä eheä kuin sitä edeltänyt "Minä olen hullu", mutta sanoi Uusivirran olevan sanoittajana "rohkea ja häpeilemätön". Sanomalehti Keskisuomalaisen kriitikon mukaan "Preeria" on "vahva näyte Uusivirran kyvyistä musiikintekijänä".


title: San Marino talviolympialaisissa 2014

text: San Marino osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014. San Marinolla oli kisoissa mukana kaksi urheilijaa alppihiihdossa, ja ensimmäistä kertaa San Marinoa edusti olympialaisissa myös naisurheilija, Federica Selva. Avajaisissa joukkueen lipunkantajana toimi Vincenzo Michelotti.


title: Liechtenstein talviolympialaisissa 2014

text: Liechtenstein osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014. Liechtensteiniä edusti neljä urheilijaa kahdessa eri urheilumuodossa. Avajaisissa joukkueen lipunkantajana toimi alppihiihtäjä Tina Weirather.


title: Liechtenstein talviolympialaisissa 2014

text: Liechtenstein sai olympialaisten alppihiihtoon kaikkiaan seitsemän maapaikkaa, mutta maan olympiakomitea päätti nimetä kisoihin lähteväksi vain kolme urheilijaa.


title: Liechtenstein talviolympialaisissa 2014

text: Alppihiihtäjä Tina Weirather joutui jättäytymään pois kilpailuista harjoituksissa sattuneen loukkaantumisen takia.


title: Liechtenstein talviolympialaisissa 2014

text: Liechtenstein sai yhden maapaikan maastohiihtoon.


title: Monaco talviolympialaisissa 2014

text: Monaco osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014. Monacoa edusti viisi urheilijaa kahdessa eri urheilumuodossa. Lisäksi Monacon kisajoukkueeseen oli nimetty yksi varaedustaja miesten rattikelkkailun joukkueeseen. Avajaisissa joukkueen lipunkantajana toimi alppihiihtäjä Olivier Jenot.


title: Monaco talviolympialaisissa 2014

text: Monaco sai kolme maapaikkaa alppihiihtoon.


title: Monaco talviolympialaisissa 2014

text: Monaco sai yhden paikan kahden miehen kelkkakilpailuun. Kelkkajoukkue koostui kahdesta urheilijasta sekä varamies Rudy Renaldista.


title: Colourstrings

text: Colourstrings on soitinopetusmetodi, jonka ovat luoneet Géza Szilvay ja hänen veljensä Csaba Szilvay.


title: Colourstrings

text: Colourstrings on kasvattanut useita sukupolvia musiikin ammattilaisiksi tai aktiivisiksi harrastajiksi. Szilvayn veljekset aloittivat opetustyön Suomessa vuonna 1971. Helsingin Juniorijouset -orkesterin kansainväliset konsertit ja levytykset tekivät Colourstrings-metodin tunnetuksi yhdessä "Viuluviikarit musiikkimaassa" -televisio-ohjelman ohella.


title: Colourstrings

text: Soitinopetus on musiikkileikkikoulun luonnollinen jatke. Värien ja visuaalisen hahmottamisen avulla omaksutaan kaikki perusopetuksessa tarvittavat taidot ja tiedot. Colourstringsin käyttämä relatiivinen solmisaatio edistää intonaatiota, helpottaa transponointia ja edesauttaa sormien itsenäistä ja vapaata liikkumista soittimen kaikissa rekistereissä.


title: Colourstrings

text: Colourstrings-opetusmateriaaleja on kehitelty viulun, alttoviulun, sellon ja kontrabasson opetukseen. Myös Colour Flute ja Colour Keys -opetusmetodit perustuvat Colourstings-menetelmään.


title: Loiste

text: Loiste (entinen E.ON) on suomalainen energiayhtiö. Yhtiöllä on Suomessa noin 200 000 asiakasta, ja vuonna 2012 yrityksen liikevaihto oli 147 milj. €. Loisteen toimipisteet sijaitsevat Kajaanissa ja Helsingissä.


title: Loiste

text: Yhtiön myymä sähköenergia on tuotettu seuraavilla energialähteillä (vuoden 2013 tilasto):


title: Loiste

text: Konserniin kuuluu kolme yhtiötä:


title: Loiste

text: Loisteen omistama "Karhu Voima Oy", joka harjoittaa maakaasun myyntiä ja verkkotoimintaa Karhulan teollisuusalueella Kotkassa, myytiin vuodenvaihteessa 2015–2016 Kotkan Energia Oy:lle .


title: Egbert Van Alstyne

text: Egbert Van Alstyne (4. maaliskuuta 1882 Chicago – 9. heinäkuuta 1951 Chicago) oli yhdysvaltalainen lauluntekijä ja pianisti, joka työskenteli 1900-luvun alkupuolella New Yorkin Tin Pan Alleylla muun muassa Gus Kahnin ja Harry Williamsin kanssa.


title: Egbert Van Alstyne

text: Van Alstynen ensimmäinen merkittävä hitti oli vuoden 1905 ”In the Shade of the Old Apple Tree”, ja muihin hänen menestyneihin sävellyksiinsä lukeutuvat ”What’s the Matter with Father?” (1910), ”Your Eyes Have Told Me So” (1919) ja ”Beautiful Love” (1931). Hänen kappaleensa olivat usein humoristisia ja 1900-luvun alun huumorimusiikille tyypillisesti niissä pilailtiin usein jonkin kansanryhmän, kuten intiaanien tai mustaihoisten, kustannuksella.


title: Egbert Van Alstyne

text: Vuonna 1916 Van Alstyne teki pianisti Tony Jacksonin kanssa jazzkappaleen ”Pretty Baby”. Vaikka Van Alstyne merkittiin toiseksi säveltäjäksi, on epäselvää, osallistuiko hän tosiasiassa kappaleen säveltämiseen.


title: Egbert Van Alstyne

text: Van Alstynen Broadway-tuotantoon kuuluvat musikaalit "Down the Pike" (1904), "Tom, Dick and Harry" (1905), "Not Yet, But Soon" (1907), "A Broken Idol" (1909) ja "Girlies" (1910).


title: Egbert Van Alstyne

text: Vuonna 1970 Van Alstyne valittiin Songwriters Hall of Fameen.


title: Islanti talviolympialaisissa 2014

text: Islanti osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014 viidellä urheilijalla kahdessa lajissa. Avajaisissa maan lippua kantoi Sævar Birgisson.


title: Islanti talviolympialaisissa 2014

text: Alppihiihdossa Islantia edustivat Erla Ásgeirsdóttir, Brynjar Gudmundsson, Einar Kristgeirsson ja Helga Vilhjalmsdottir.


title: Islanti talviolympialaisissa 2014

text: Maastohiihdossa Islantia edusti Sævar Birgisson.


title: Jann Mardenborough

text: Jann Mardenborough (s. 9. syyskuuta 1991 Darlington) on brittiläinen moottoriurheilija. Hänen isänsä Steve Mardenborough on entinen jalkapalloilija.


title: Jann Mardenborough

text: Hänellä ei ole pitkäaikaista karting-kokemusta, toisin kuin useilla muilla kilpa-ajajilla. Kun hän oli 8-vuotias hänen paikallinen karting-ratansa suljettiin. Hänen perheensä ei taloudellisien vaikeuksien takia voinnut tukea poikaansa kilpa-autoilussa, joten Mardenborough joutui lopettamaan uransa.


title: Jann Mardenborough

text: Vuonna 2011 Mardenborough osallistui GT Academy -ohjelmaan, jossa häntä sponsoroivat Nissan ja Sony. Hän haki ajotuntumaa suorittaen Gran Turismo-sarjan PlayStation-ajopelejä. Kilpailun voittaja sai mahdollisuuden tulla ammattikilpakuljettajaksi. Mardenborough päihitti 90 000 muuta pelaajaa ja voitti kilpailun. Palkinnoksi hän sai osallistua Nissanilla Dubain 24 tunnin kilpailuun vuonna 2012. Samana vuonna Mardenborough kilpaili British GT-sarjassa voittaen yhden kilpailun sijoittuen sarjassa kuudenneksi.


title: Jann Mardenborough

text: Vuonna 2013 Mardenborough siirtyi kilpailemaan Formula-autoihin ja kilpaili Euroopan Formula 3 -sarjassa Carlin-tallissa. Hän keräsi 12 pistettä sijoittuen sarjan 21:ksi. Samana vuonna hän kilpaili Toyota Racing Series -sarjassa sijoittuen sarjan kymmenenneksi ja myös Britannian Formula 3-sarjassa sijoittuen sarjan kuudenneksi. Samana vuonna hän osallistui myös Le Mansin 24 tunnin ajoon sijoittuen luokkansa kolmanneksi.


title: Jann Mardenborough

text: Vuonna 2014 Mardenborough kilpaili GP3-sarjassa Arden International-tallissa. Hän voitti yhden kilpailun kauden aikana sijoittuen sarjan yhdeksänneksi. Samana vuonna hän jatkoi Toyota Racing Series -sarjassa sijoittuen sarjan toiseksi. Vuonna 2015 Mardenborough jatkoi GP3:ssa vaihtaen Carlin -talliin. Hän saavutti kauden aikana kaksi kolmossijaa ja 58 pistettä sijoittuen sarjan yhdeksänneksi. Hän ajoi myös kaksi kilpailua GP2-sarjassa saavuttamatta pisteitä. Samana vuonna hän kilpaili Le Mansin 24 tunnin ajossa uudella Nissanin LMP1-autolla.


title: Jann Mardenborough

text: Maaliskuussa 2015 Mardenborough joutui Nürburgringin Nordschleife'ssa GT3-luokan Nissan GT-R -autolla vakavaan onnettomuuteen, jossa hänen autonsa lähti ylämäestä ilmalentoon lentäen vaarallisesti katsomoon. Yksi ihminen menehtyi ja useita katsojia loukkaantui tapahtuman seurauksena. Mardenborough ei loukkaantunut vakavasti.


title: Elisa Järvi

text: Elisa Järvi (s. 1976 Espoo) on suomalainen pianisti.


title: Elisa Järvi

text:
Elisa Järvi valmistui musiikin tohtoriksi Sibelius-Akatemiasta vuonna 2011. Tohtorintutkinnon taiteellinen osuus käsitti konserttisarjan "Siltoja ja kontrasteja", jossa hän rinnasti vanhimman ja uusimman pianolle kirjoitetun musiikin. Erityisesti hän kiinnitti huomiota suomalaiseen nykymusiikkiin ja pohjoismaiseen klassisismiin. Elisa Järven tohtorintutkinnon kirjallinen työ: "Kääntyvä Kaleidoskooppi - näkökulmia György Ligetin pianoetydiin numero 8 "Fém"." Järvi opiskeli myös Kölnin musiikkikorkeakoulussa (Konzertexamen 2004) ja Lontoon Guildhall School of Musicissa vuonna 1999 sekä on osallistunut lukuisille mestarikursseille pianistina ja fortepianistina.• Aufforderung zum Tanz. Elisa Järvi Piano & Fortepiano [CD Fuga-9370]
1 Franz Schubert: 5 Ländler;
2 Wolfgang Rihm: Ländler;
3 Franz Schubert: Valses nobles D. 969, op. 77;
4 Milton Babbitt: Minute Waltz (or 3/4 plus or minus 1/8);
5 Carl Maria von Weber: Rondo brillant op. 65 Aufforderung zum Tanz;
6 - 7 Domenico Scarlatti: Sonata g minor K. 450 (tango gitano) Sonata c minor K. 99 (fandango);
8 Jukka Tiensuu: Fantango for any Keyboard Instrument;
9 Paavo Heininen: Runoilijan tango ja notturno;
10 Conlon Nancarrow: Tango?;
11 Astor Piazzolla: Night Club 1960;


title: Elisa Järvi

text:
• Chambersax, Olli-Pekka Tuomisalo & co. [JJVCD-123, 2013]
Paavo Heininen: Kvintetto op.5 saksofonille, huilulle, pianolle, vibrafonille ja lyömäsoittimille


title: Elisa Järvi

text:
• Piano Nyt! [SACD17 2004]
Sampsa Ertamo: Liedonta;
Jyrki Linjama: Sonatina per pianoforte;
Tomi Räisänen: Under the Apple Tree - 7 Pieces for Solo Piano (version A)


title: Elisa Järvi

text:
• Michigan Finlandia University Music Festival CD 2006
Peter Knell: Rhythm Changes for violin and piano;
Jean Sibelius: Romanssi op.78/2 ja Rondino op.81/2;
Einojuhani Rautavaara: Notturno e Danza


title: Elisa Järvi

text:
• Finlandia University, Music Festival CD 2003
Friedrich Kuhlau: Trio G-duuri op.119, huilu, fagotti ja piano


title: Elisa Järvi

text:
• New Finnish Chamber Music [SML CD, 1997]
Pekka Jalkanen: Bucina huilulle, oboelle, klarinetille ja pianolle;
Jouko Linjama: Kymmenen minimuunnelmaa hyvin tunnetusta teemasta (Ten Minivariations on a Wellknown Tune)


title: Elisa Järvi

text:
• Selim Palmgren: pianoteokset op. 9, op. 64b ja op.93 [Doria-äänitetietokanta, Siba 2013]
• SibaTV & RondoClassic FM: livetallenne kamarimusiikki-kansanmusiikki- crossover-konsertista SibaFest 2010
• Chicagon radiokanava WFMT-FM & Channel 25 TV: pianoresitaalitaltiointi 2007 (Ligeti – Järvi – Lithander – Sibelius)
• C. L. Lithander. Sonaatti fis-molli [Yleisradion kantanauha 2007]
• YLE:n live-konserttitaltiointeja: Sampo Haapamäki: Wide (2006) ja Tim Page: Philomela (2007)


title: Elisa Järvi

text:
Artikkeli: György Ligetin kynänjäljillä Baselissa. Katsaus pianoetydien esitysmerkintöihin osa 1.
http://issuu.com/sibelius-akatemia/docs/trio_1_2013_fin_web#! ss. 39 - 54 (TRIO 1/2013)


title: Elisa Järvi

text: Artikkeli: Kääntyvä kaleidoskooppi – näkökulmia Ligetin etydiin Fém (Finaali 2/2008, DocMus)


title: Elisa Järvi

text:
Kirja Sibelius-Akatemian EST-julkaisusarjassa: Kääntyvä kaleidoskooppi – näkökulmia Ligetin
pianoetydiin Fém [ISBN 978-952-5959-11-6] 130s. (EST-21, 2011)


title: Einar Kristgeirsson

text: Einar Kristgeirsson (s. 3. tammikuuta 1994 Keflavík, Islanti) on islantilainen alppihiihtäjä. Hän osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014 alppihiihdossa.


title: Latvia talviolympialaisissa 2014

text: Latvia osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014 58 urheilijan voimin. Maan lippua avajaisissa kantoi jääkiekkoilija Sandis Ozoliņš.


title: Maicon Pereira de Oliveira

text: Maicon Pereira de Oliveira (taiteilijanimeltään Maicon, 8. toukokuuta 1988 – 8. helmikuuta 2014) oli brasilialainen jalkapalloilija.


title: Maicon Pereira de Oliveira

text: Hän edusti viimeksi Ukrainan valioliigan Illitšivets Mariupol -seuraa, jossa Maicon pelasi lainassa Šah’tar Donetskista. Hän pelasi aikaisemmin muun muassa ukrainalaisessa Volyn Lutskissa sekä lainasopimuksella Romanian Liga I:n Steaua Bukarestissa. Kaudella 2011–2012 hän oli Ukrainan valioliigan paras maalintekijä 14 osumallaan yhdessä Šah’taria edustaneen Jevhen Seleznovin kanssa.


title: Maicon Pereira de Oliveira

text: Maicon kuoli auto-onnettomuudessa 8. helmikuuta 2014. Šah’tar Donetsk päätti myöhemmin maksaa Maiconin vuoteen 2015 saakka ulottuvan pelaajasopimuksen palkan hänen perheelleen. Maiconilla oli kuollessaan 7-vuotias tytär.


title: Maicon (täsmennyssivu)

text: Maicon voi tarkoittaa muun muassa seuraavia brasilialaisia jalkapalloilijoita:


title: Merimaskun koulu

text: Merimaskun koulu on Naantalissa, entisessä Merimaskun kunnassa sijaitseva vuonna 1949 valmistunut alakoulu. Koulun koulunjohtajana toimii Jarmo Rasi. Koulussa on 134 oppilasta, seitsemässä perusopetusryhmässä. Näin ollen yhdellä luokalla on keskinmäärin 19 oppilasta.


title: Kirjolaulumesikko

text: Kirjolaulumesikko ("Xanthotis macleayanus") on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kirjolaulumesikko

text: Kirjolaulumesikkoa tavataan Australian koillisosissa. Lajin on kuvattu olevan yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Harmaakurkkumesikko

text: Harmaakurkkumesikko ("Xanthotis flaviventer") on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Harmaakurkkumesikko

text: Harmaakurkkumesikkoa tavataan Australiassa, Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Kadavunmesikko

text: Kadavunmesikko ("Xanthotis provocator") on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kadavunmesikko

text: Kadavunmesikkoa tavataan kotoperäisenä Kadavun saarella Fidžissä. Lajin on kuvattu olevan hyvin yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Alppihiihto talviolympialaisissa 2014 – miesten syöksylasku

text: Miesten syöksylaskun tulokset talviolympialaisissa 2014.


title: Thuppakki

text: Thuppakki (suomeksi ”Ase”) on vuonna 2012 ilmestynyt intialainen tamilinkielinen toimintatrilleri, jonka on ohjannut ja kirjoittanut A. R. Murugadoss. Päärooleja näyttelevät Vijay ja Kajal Agarwal. Elokuva sai ensi-iltansa 13. marraskuuta 2012. Se sai pääasiassa positiivisia arvosteluja kriitikoilta ja oli vuoden eniten tuottanut tamilielokuva.


title: Thuppakki

text: Murugadoss ohjasi "Thuppakkista" hindinkielisen version nimellä "Holiday" ja Baba Yadav ohjasi bengalinkielisen version nimellä "Game". Molemmat saivat ensi-iltansa vuonna 2014.


title: Pelin henki (vuoden 2012 elokuva)

text: Pelin henki () on Jay Roachin vuonna 2012 ohjaama poliittinen draamaelokuva. Elokuva perustuu John Heilemannin ja Mark Halperin kirjaan "Game Change", joka käsittelee vuoden 2008 Yhdysvaltain presidentinvaaleja.


title: Pelin henki (vuoden 2012 elokuva)

text: Elokuva käsittelee republikaanien vaalitappiota, John McCainin vaalikampanjaa ja sitä, kuinka Alaskan kuvernööri Sarah Palin tuli valituksi republikaanien varapresidenttiehdokkaaksi.


title: Pelin henki (vuoden 2012 elokuva)

text: Elokuva on voittanut useita palkintoja, muun muassa Golden Globe- ja Primetime Emmy-palkinnon.


title: Pentti Lehto

text: Pentti Johannes Lehto (15. helmikuuta 1924 – 20. huhtikuuta 2007) oli suomalainen Tampereella asunut kirjankuvittaja, pilapirtäjä, sarjakuvantekijä ja nuortenkirjailija. Lehto oli varsinaiselta ammatiltaan taittaja. Hän käytti pilapiirtäjänä salanimeä "Penalehto".


title: Pentti Lehto

text: Lehto toimi Tamperelainen-lehden pilapirtäjänä 1980- ja 1990-luvuilla. Hän piirsi sarjakuvia muun muassa Aamulehteen ja Apu-lehteen.


title: Pentti Lehto

text: Lehto sai jaetun kolmannen palkinnon vuonna 1985 Kemin sarjakuvakilpailussa Heta-siivoojasta kertovalla sarjakuvallaan.


title: Jarl-Erik Koskinen

text: Jarl-Erik Gustaf Koskinen (13. helmikuuta 1924 Vaasa – 26. maaliskuuta 1997 Vaasa) oli suomalainen reviisori ja ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.


title: Ester Juvelius

text: Ester Maria Juvelius (15. syyskuuta 1876 Hämeenlinna – 9. joulukuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen diakonissa ja lähetystyöntekijä. Hänet tunnetaan yhtenä juutalaislähetyksen suomalaisena uranuurtajana. Juvelius toimi Suomen Lähetysseuran juutalaislähettinä vuodet 1906–1939, joista kahdeksan viimeisen vuoden ajan Jerusalemissa.


title: Ester Juvelius

text: Helsingin yliopistossa vuodesta 1895 lähtien kirjoilla ollut Juvelius jätti yliopisto-opintonsa kesken 1898. Diakonissaksi hänet vihittiin vuonna 1911. Hän oli aloittanut Suomen lähetysseuran juutalaislähettinä jo muutamaa vuotta aikaisemmin. Vuosina 1912–1914 Juvelius toimi lähetystyöntekijänä Ukrainan Tšernivtsissä ja Puolan Przemyślissä yhdessä pastori Arnold Schalinin ja tämän puolison Vernan kanssa. Takaisin Suomeen he palasivat ensimmäisen maailmansodan sytyttyä, jonka jälkeen Juvelius toimi Pietarin suomalaisen seurakunnan diakonissana 1915–1918. Vuodet 1920–1926 hän työskenteli Pariisissa Hebrew Christian Testimony to Israel -järjestön palveluksessa. Sen olivat perustaneet kristinuskoon kääntyneet Itä-Euroopan juutalaiset David Baron ja Charles Andrew Schonberger vuonna 1893 Lontoossa.


title: Ester Juvelius

text: Palestiinaan Juvelius matkusti vuonna 1931, jossa hän Haifan kautta asettui Jerusalemiin. Lähetystyön ohella Juvelius kirjoitti aktiivisesti Suomen Lähetyssanomiin. Hänen työnsä Palestiinan juutalaisten parissa ei ollut kovinkaan onnistunutta, mikä johti Juveliuksen turhautumiseen. Osasyynä lähetystoiminnan epäonnistumiseen oli muun muassa hänen Palestiinan levottomuuksien aikana osoittamansa kylmäkiskoisuus pakanoina pitämiään juutalaisia kohtaan. Heidän levottomuuksien uhreiksi joutuneita läheisiään Juvelius piti Jumalan rangaistuksena Kristuksen hylänneille juutalaisille. Juveliuksen kirjoituksista ilmenee myös suoranainen katkeruus juutalaisia kohtaan ja jopa uskonnollisperäinen juutalaisviha.


title: Ester Juvelius

text: Myöskään Lähetysseuran työntekijöiden keskinäiset välit eivät aina olleet hyviä. Esimerkiksi samaan aikaan Jerusalemissa Juveliuksen kanssa ollut Aili Havas purki tätä kohtaan tuntemaansa vihaa Lähetysseuralle lähettämissään kirjeissä.


title: Ester Juvelius

text: Juveliuksen vanhemmat olivat maanmittari Johan Henrik Juvelius ja Ida Maria Åkerman. Hänellä oli seitsemän sisarusta, joista tunnettuja ovat kirjallisuuden tutkija J. W. Juvelius (1863–1927), kirjailija Valter Juva (1865–1922), vankilanjohtaja V. O. Juvelius (1869–1937), näytelmäkirjialija ja suomentaja Veera Roos (1882–1961) sekä kirjailija Siiri Juva (1886–1974).


title: Miki Kuusisto

text: Miki Kuusisto (s. 19. elokuuta 1994 Kotka) on suomalainen koripalloilija, jonka kasvattajaseura on Kotkan Työväen Palloilijat. Hänen isänsä on koripalloilija Mika Kuusisto.


title: Miki Kuusisto

text: Heinäkuussa 2016 Kuusisto siirtyi Torpan Poikiin.


title: Alppihiihto talviolympialaisissa 2014 – naisten syöksylasku

text: Naisten syöksylasku talviolympialaisissa 2014 käytiin 12. helmikuuta Roza Hutorin laskettelukeskuksessa.


text: Kilpailun ensimmäisen sijan jakoivat Slovenian Tina Maze ja Sveitsin Dominique Gisin samalla ajalla 1.41,57. Kolmanneksi sijoittui Sveitsin Lara Gut.


title: Luettelo talviolympialaisten 2014 mitalisteista

text: Tämä on luettelo kaikkien lajien mitalisteista vuoden 2014 talviolympialaisissa.


text: Alppihiihto


text: Ampumahiihto


text: 8. helmikuuta


text: 10. helmikuuta


text: 13. helmikuuta


text: 18. helmikuuta


text: 22. helmikuuta


text: 9. helmikuuta


text: 11. helmikuuta


text: 14. helmikuuta


text: 17. helmikuuta


text: 21. helmikuuta


text: 19. helmikuuta


text: Curling


text: Freestylehiihto


text: 20. helmikuuta


text: Jääkiekko


text: Pronssia Suomen jääkiekkomaajoukkue: Antti Niemi, Kari Lehtonen, Tuukka Rask, Olli Määttä, Ossi Väänänen, Lasse Kukkonen, Sami Salo, Sami Lepistö, Juuso Hietanen, Kimmo Timonen, Sami Vatanen, Teemu Selänne, Aleksandr Barkov Jr., Mikael Granlund, Lauri Korpikoski, Olli Jokinen, Tuomo Ruutu, Jussi Jokinen, Petri Kontiola, Juhamatti Aaltonen, Leo Komarov, Jarkko Immonen, Jori Lehterä, Antti Pihlström ja Sakari Salminen


text: Kaukalopikaluistelu


text: 15. helmikuuta


text: 10. helmikuuta


text: 13. helmikuuta


text: 18. helmikuuta


text: Lumilautailu


text: Finaali 11. helmikuuta


text: Finaali 18. helmikuuta


text: Finaali 19. helmikuuta


text: Finaali 8. helmikuuta


text: Finaali 22. helmikuuta


text: Finaali 12. helmikuuta


text: Finaali 16. helmikuuta


text: Finaali 9. helmikuuta


text: Ohjaskelkkailu


text: Pikaluistelu


text: 12. helmikuuta


text: 8. helmikuuta


text: 22. helmikuuta


text: 11. helmikuuta


text: 13. helmikuuta


text: 16. helmikuuta


text: 9. helmikuuta


text: 19. helmikuuta


text: Pohjoismaiset hiihtolajit


text: 14. helmikuuta


text: 23. helmikuuta


text: 15. helmikuuta


text: 18. helmikuuta


title: Sahrajärvi

text: Sahrajärvi on Multian Sahrajärven rannalla sijaitseva kylä. Se on mäkistä vedenjakajaseutua, josta virtavedet jakautuvat länteen Keuruun reittiin, itään Lanneveden valuma-alueelle ja pohjoiseen Mahlunjärven valuma-alueelle. Kylän pohjoisosassa Nikaranperällä on Keski-Suomen korkein kohta, Kiiskilänmäki, joka on 268,8 metriä merenpinnan yläpuolella. Kylä sijaitsee Multian itäosassa ja se rajautuu pohjoisessa Nikaranperään, idässä Uuraisten rajaan, etelässä Petäjäveden rajaan ja lännessä entiseen Riekon sahan alueeseen. Maarekisterin mukaan Nikaranperän kylä kuuluu Sahrajärveen, mutta käytännössä kylät ovat erillisiä. Tunnettuja sahrajärveläisiä ovat kansanedustajat Päiviö Hetemäki ja Arvo Ahonen sekä lentäjäveljekset Niilo ja Valto Karhumäki.


title: Sahrajärvi

text:
Sahrajärven kylän ensimmäisissä asiakirjojen maininnoissa todetaan, että vuonna 1571 alueella oli yksi veronmaksaja. Tästä alkaen asiakirjoissa on useita selostuksia rajariidoista: vuonna 1589 tehtiin tuomioistuimessa rajanvetoa Sahrajärven talojen ja Uuraisten Kuukkajärven
kesken. Samalla se oli Hämeen ja Savon eli Ruoveden ja Rautalammin silloisten suurpitäjien raja. Kaskiomistusriitojen vuoksi raja-asia käsiteltiin uudelleen vuonna 1628. Sahrajärven Nikaraiset joutuivat vuonna 1692 kaskiriitoihin Saarijärven Hännisten kanssa. Vuosisatojen ajan Sahrajärvi olikin kaskiviljelyn aluetta. Suurimpia kaskihalmeita lienee ollut vuoden 1890 Messalan talon mailla tehty palo, johon kylvettiin seitsemän tynnyriä ruista. Kerrotaan Sahrajärven ilman olleen tuohon aikaan kaskisavujen takia kovin kitkerää.


title: Sahrajärvi

text:
Kolmikymmenvuotisessa sodassa kunnostautunut kapteeni Salomon Adam Norrköping palkittiin laajoilla Keuruun seudun lahjoitusmailla vuonna 1649. Näistä muodostui kruununtila, jonka alueeseen kuuluivat Sahrajärveltä Kangasjärven Nikarainen ja Karhumäki. Multian kunnan väkiluku kasvoi voimakkaasti 1700-1800-lukujen
taitteessa ja eniten taloja perustettiin juuri Sahrajärven kylään. Vuosina 1777-1790 Sahrajärvelle syntyi kahdeksan uudistaloa. Vuonna 1786 Sahrajärvellä oli neljä veroa maksavaa myllyä.


title: Sahrajärvi

text: Tiestöä rakennttiin Sahrajärvelle 1800-1900-lukujen taitteessa. Multia–Uurainen-tie (nykyinen seututie 627) rakennettiin vuosina 1877–1879. Petäjäveden Töysästä rakennettiin maantie (nykyinen yhdystie 6271) Sahrajärven Valkolaan vuonna 1887–1888. Vuonna 1903 kansakoulunopettaja K. N. Auer anoi kyläläisten puolesta hätäapuna lääninhallitukselta 4 000 markan avustusta Nikaranperän tien rakentamiseksi. Anomus hyväksyttiin ja tie saatiin valmiiksi vuonna 1906. Tiet olivat kuitenkin varsin vaatimattomia.


title: Sahrajärvi

text:
Liikemiehet kiinnostuivat Multian metsistä, kun sahatavaran kysyntä äkkijyrkästi kasvoi 1870-luvulla. Ostomiehet kiersivät talosta taloon metsäkauppaa tekemässä. Tänä aikana talonpoikien varallisuus nelinkertaistui 20 vuodessa. Jotkin hyviä tukkimetsiä sisältäneet maatilat siirtyivät kokonaisuudessaankin sahayritysten omistukseen. Niinpä vuosina 1916–1917
G. A. Serlachius osti 15 metsätilaa Multialta. Metsä- ja uittotyön työllistävä vaikutus oli suuri. Vuonna 1940 Multialla asui 8 metsätyönjohtajaa ja 2 metsätalouden neuvojaa. Tarkoitus oli uittaa kerralla suuri määrä tukkeja, sillä pienten erien uittaminen syrjäseudulta ei ollut kannattavaa. Uitto antoi työtä tilattomille ja mäkitupalaisille. Uittourakka tehtiin alkukesällä, ja miehet kuljettivat uitettavaa tukkimäärää varsin kauas, esimerkiksi Mänttään.
Yhtiöiden ja valtion mailla järjestettiin 1920- ja 1930-luvulla laajoja hakkuita. Esimerkiksi vuonna 1925 Rosenlewin työmaalla Kallionikarassa oli työssä nelisensataa hevosta ajajineen. Noin 30 000 tukinrunkoa ajettiin tällöin 20 kilometrin päähän Uitamonjärven rantaan.


title: Sahrajärvi

text: Kansakouluaate oli 1800-luvulla vanhan kansan mielestä turhaa, sillä lapset oli laitettava töihin. Opintielle haluaviakin silti oli. Sahrajärvellä vuonna 1895 pidetyssä kokouksessa useat yksityishenkilöt lahjoittivat rahaa ja rakennustarvikkeita koulua varten. Kunta saatiin ajatukseen mukaan, ja koulu rakennettiin vuonna 1897, ja se oli Multian ensimmäinen kyläkoulu. Se oli toiminnassa kevääseen 2011 saakka.


title: Suljettu maa

text: Suljettu maa: Elämää Pohjois-Koreassa on yhdysvaltalaisen toimittaja Barbara Demickin vuonna 2009 julkaistu teos. Kirja kertoo kuudesta pohjoiskorealaisesta loikkarista, joita Demick on haastatellut.


title: The World Is in My Hands

text: The World Is in My Hands on saksalaisartisti Cascadan kappale neljänneltä, The Best of Cascada-kokoelma-albumilta. Sen julkaisi Zooland Records albumin kolmantena singlenä sekä kuuden raidan EP:nä 2. elokuuta 2013. Kappaleelle on tehty myös musiikkivideo, joka julkaistiin videopalvelu YouTubessa heinäkuussa 2013. Toisin kuin Cascadan edeltäneet singlet, "The World Is in My Hands" ei päässyt lainkaan listoille.


title: The World Is in My Hands

text: EP


title: Maija-Liisa Isojärvi

text: Maija-Liisa Isojärvi, o.s. "Hytönen" (s. 24. tammikuuta 1924 Joroinen) on suomalainen opettaja, suomentaja ja kirjailija. Hän on käyttänyt nimimerkkejä "Liisa Järvinen" ja "Marja-Liisa".


title: Maija-Liisa Isojärvi

text: Isojärven vanhemmat olivat kirjaedustaja Martti Maurits Hytönen ja Jenny Siviä Räisänen. Hän pääsi ylioppilaaksi Lahden tyttölyseosta 1946 ja valmistui kansakoulunopettajaksi Oulun opettajakorkeakoulusta 1955.


title: Maija-Liisa Isojärvi

text: Isojärvi toimi puhelunvälittäjänä Iisalmessa 1940–1945, kansakoulunopettajana Ranualla 1947–1949 ja Tervolassa 1950–1960 sekä kansakoulun- ja myöhemmin peruskoulunopettajana Rovaniemellä 1961–1984.


title: Maija-Liisa Isojärvi

text: Isojärvi oli Lapin läänin taidetoimikunnan jäsenenä 1983–1988.


title: Maija-Liisa Isojärvi

text:
Nimellä "Maija-Liisa Isojärvi":
Nimimerkillä "Liisa Järvinen":


title: Kyynämöinen (järvi)

text: Kyynämöinen eli Kyynämöisjärvi on melko pieni järvi Uuraisten länsiosassa, ja sen rannalla on Kyynämöisten kylä.


title: Kyynämöinen (järvi)

text: Kyynämöisjärven eliöstöön kuuluvat ahven, hauki, jokirapu, kuore, muikku. Vesistöön on istutettu kuhaa, järvitaimenta ja siikaa. Järven vesi on erittäin ruskea. Alueen "Kuoliosaarten" nimi kertoo vainajien väliaikaisesta hautaamisesta hautasaariin 1500–1600-luvulla.


title: Kyynämöinen (järvi)

text: Järveen pistävällä niemellä on harjumuodostumasta syntynyt "Hietasaari". Se tarjoaa hyvät mahdollisuudet luonnonläheisen loman viettoon. Hietasaaren hiekkarantoja on kutsuttu "Keski-Suomen Rivieraksi". Hietasaari on karavaanariyhdistys SF-Caravan Keski-Suomi ry:n käytössä.


title: Kyllikki Leisti

text: Anna Kyllikki Leisti, o. s. "Tarvainen" (s. 24. helmikuuta 1924 Kuusamo) on suomalainen kirjailija.