title: Guitars – the Museum

text: Museota pyöritetään yhteisyrityksenä, jota johtavat musiikkikauppa 4Soundista sekä rokkiklubi Scharinskasta (joka on säilyttänyt nimensä muutettuaan Scharinska villanista Vasaskolaniin) vastuussa olevat henkilöt. Molemmat yritykset ovat myös investoineet kitaramuseoon. Uumajan kunta on tukenut museohanketta sekä peruskorjaamalla että tilojen sovittamisella, ja vuosittaisella 2,4 miljoonan Ruotsin kruunun yhteisrahoituksella vuosien 2014–2015 aikana.


title: Guitars – the Museum

text: Museon kokoelma koostuu lähinnä 1950- ja 1960-luvun sähkökitaroista. Näiden lisäksi museossa on esillä pienempiä kokoelmia sähköbassoista, vahvistimista sekä muista sähkökitaroiden historiaan liittyvistä esineistöstä. Kokoelman ovat keränneet uumalaiskaksoset Mikael ja Samuel Åhdén 1970-luvulta lähtien, ja se on nyt ensimmäistä kertaa julkisesti esillä museossa. Monia kokoelmassa olevia kitaroita on valmistettu vain rajoitettu määrä. Arvokkaimmat niistä ovat jopa satojen tuhansien eurojen arvoisia.


title: Guitars – the Museum

text: Muiden arvokkaiden kitaroiden joukossa kokoelmassa on vuoden 1958 Gibson Flying V, vuoden 1960 Les Paul ja vuoden 1950 Fender Broadcaster. Yli 500 kitaraa sisältävä museo on herättänyt kansainvälistä kiinnostusta, ja sitä on luonnehdittu suurimmaksi sen tyyliseksi maailmassa.


title: Guitars – the Museum

text: Museon oman kokoelman lisäksi siellä on myös huone väliaikaisille näyttelyille. Folkrörelsearkivet järjesti museossa avajaisten kunniaksi näyttelyn "Umeå - The European capital of hardcore 1989-2000", joka oli esillä 28. huhtikuuta 2014 saakka.


title: Tsna

text: Tsna () eli Tsnajoki sijaitsee Vyšni Volotšokin kaupungin lähellä Tverin alueella, Venäjällä. Sen alkulähde on Tsninin ylängön soilla (osa Valdain ylänköä). Joki virtaa Vyšni Volotšokin tekojärven läpi. Tekojärven ja laskukohdan välinen 7 km osa virtaa Vyšni Volotšokin kaupungin läpi. Tsnajoki on tärkeä osa Vyšni Volotšokin vesitietä, joka aiemmin oli osa viikinkien idäntietä Itämereltä Kaspianmerelle.


title: Tsna

text: Joen pituus on 160 km ja valuma-alueen laajuus 4390 km. Veden virtaus on 12,3 m/s 38 km ylävirtaan. Joen suisto on liejuinen ja 10-30 m leveä. Tärkein sivujoki on Shlinajoki.


title: Tsna

text: Viikinkien idäntie kulki Ilmajärvestä ylävirtaan Mustajokea ja Tsnajokea pitkin Valdain ylängölle. Ylängöllä vetotaival Tvertsajoelle ja sieltä alavirtaan Volgalle. Vesitie tunnetaan jo "varjagiajoilta" asti. Tästä on todisteena huomattavat arkeologiset löydöt näiden jokien varsilta.


title: Tsna

text: Vyšni Volotšokin vesitie rakennettiin vanhan viikinkien idäntien reitille 1700-luvulla. Tämä kanavajärjestelmä oli 1700-1800-luvuilla Venäjän tärkein Euroopan ja Aasian välinen tavarankuljetusreitti. Tsnajoki oli osa tätä vesitietä. Sen merkitys rupesi vähenemään 1860-luvulla rautatien valmistumisen jälkeen. Laivojen koon kasvaessa isommat jokilaivat eivät voineet enää käyttää tätä vesitietä vaan rupesivat käyttämään Volgan–Itämeren vesitietä.


title: Ranskanspanieli

text: Ranskanspanieli ("épagneul français") on ranskalainen koirarotu. Se kuuluu FCI:n ryhmään 7 eli Kanakoirat ja alaryhmään 7.1.2 eli Mannermaiset spanielityyppiset kanakoirat. FCI:n luokitus perustuu yleensä pitkälti ulkonäölliseen rotutyyppiin, ja suurin osa spanieleista (mm. brittiläiset ja amerikkalaiset spanielit) onkin ryhmässä 8, tarkemmin ottaen ylösajavien koirien alaryhmässä. Ranskanspanielin ohella muutkin ranskalaiset spanielit kuuluvat kuitenkin aiemmin mainittuun kanakoirien ryhmään. Suomessa ei ole tällä hetkellä elossa yhtään rodunedustajaa, mutta sinne rekisteröitiin 1990-luvun alussa 2 yksilöä.


title: Ranskanspanieli

text: Ranskanspanieli on keskikokoinen, atleettinen, lihaksikas, elegantti ja jalo lintukoira, jolla on normaalit mittasuhteet. Se kuuluu yhdessä picardienspanielin ja sinisen picardienspanielin kanssa kaikkein kookkaimpiin spanieleihin (mikäli isomünsterinseisojaa ei lasketa mukaan varsinaisiin spanieleihin) ja on samalla mm. englanninspringerspanielia, kookkainta brittiläistä spanielia, suurempi. Keskimääräinen säkäkorkeus on uroksilla 56-61 cm ja nartuilla 55-59 cm, mutta myös 2 cm poikkeama yli ja 1 cm poikkeama alle näiden mittojen luetaan sallituksi kooksi. Paino on noin 20-27 kg.


title: Ranskanspanieli

text: Karva on rungossa silkkistä, sileää ja hapsuttunutta; niskassa ja lantion seudulla hieman aaltoilevaa; päässä hienoa ja lyhyttä; korvissa, raajojen takaosissa ja hännässä laineikasta ja pitkää (yli korvankärkien ulottuvaa). Väritys on aina valkoinen keskikokoisin tai hieman laajemmin ruskein laikuin. Ruskean sävy vaihtelee kanelista tummaan maksanruskeaan. Valkoinen värialue voi olla joko täysin valkoinen tai kohtalaisen tiheään ruskeasti pilkuttunut, jolloin kyseessä on kimo eli ruskea-roan. Päässä ei tarvitse olla valkoista, mutta se on erittäin toivottavaa varsinkin läsin (kohtalaisen leveän otsasta kuononkärkeen kulkevan juovan) muodossa.


title: Ranskanspanieli

text: Ranskanspanieli on luonteeltaan lempeä, avoin, kärsivällinen, rauhallinen, tyyni ja tasapainoinen. Se on ihmisystävällinen ja tulee hyvin toimeen myös muiden koirien kanssa. Se on suuren miellyttämishalunsa ansiosta helppo kouluttaa. Metsästäessään se on innokas, sitkeä ja energinen, ja se paitsi seisoo, myös noutaa riistaa. Sen seisontaa kuvataan vahvaksi, ja se onkin menestynyt hyvin kanakoirien käyttökokeissa. Luonnostaan aktiivisena rotuna se vaatii runsaasti reipasta liikuntaa.


title: Ranskanspanieli

text: Keskiajalla elänyt Gaston Phébus kuvaili kirjoituksissaan paikallisia lintukoiria, joista moni nykyinen spanieli - myös nykyinen ranskanspanieli - polveutuu. W.E. Mason kuvasi rotua 1900-luvun alkupuolella kirjassaan "Dogs of all Nations" nimellä "ranskansetteri" ("French Setter"), luultavasti siksi että se on tyypillistä spanielia selvästi korkeampi, pitkäraajaisempi ja elegantimpi muistuttaen näiltä piirteiltä hieman pienikokoista setteriä. Vuonna 1891 laadittiin ensimmäinen rotumääritelmä, jota on sittemmin muutettu useaan otteeseen..


title: Ranskanspanieli

text: Vuosien 1992 ja 1993 vaihteessa Suomeen tuotiin Ranskasta uros Higor ja narttu Houppette de Pierre Piquee. Kumpikin on jo kuollut ja koska uusia yksilöitä ei ole tänne sen jälkeen tuotu, rotua ei enää esiinny Suomessa.


title: Länsi-Savo (yritys)

text: Länsi-Savo Oy on Etelä-Savon, Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson alueella toimiva viestintäkonserni.


title: Länsi-Savo (yritys)

text: Länsi-Savon tytäryhtiö Etelä-Savon Viestintä Oy julkaisee seitsemänpäiväisiä sanomalehtiä "Länsi-Savo" Mikkelissä ja "Itä-Savo" Savonlinnassa. ESV-Paikallismediat Oy julkaisee yhdeksää paikallislehteä Etelä-Savossa, Etelä-Karjalassa ja Kymenlaaksossa. Konserniin kuuluu lisäksi Järvi-Savon Viestintä Oy, joka kustantaa kolmea Iskelmän paikallisradiota, sekä kirjapainoyhtiö St Michel Print Oy ja Karikon Autotalo Oy.


title: Länsi-Savo (yritys)

text: Konsernin juuret juontavat vuoden 1888 lopulla ensimmäistä kertaa ilmestyneeseen "Suomi"-lehteen, jonka perustaja oli lehtori Jaakko Päivärinta ja kustantaja O. B. Blomfeltin kirjapaino. Lehdestä tuli muutaman nimenmuutoksen myötä "Länsi-Savo" vuonna 1917.


title: Länsi-Savo (yritys)

text: Konsernin suurin omistaja on mikkeliläinen Tikan perhe, jolla on enemmistö yhtiön osakkeista. Yhtiön toimitusjohtaja on vuodesta 2012 alkaen Ilkka Tikka. Entisiä pitkäaikaisia toimitusjohtajia ovat Adolf Manninen, E. J. Pasanen, Esko Tikka ja Jukka Tikka, joka on nykyisin yhtiön hallituksen puheenjohtaja.


title: Länsi-Savo (yritys)

text: Loppuvuodesta 2010 Sanoma Lehtimedia myi viisi paikallislehteä Länsi-Savo-konserniin kuuluneelle Etelä-Savon Paikallislehdille (myöh. ESV-Paikallismediat). Kauppaan kuuluivat Kouvolan Anjalankoskella ilmestyvä Keskilaakso, Lappeenrannan Joutsenossa ilmestyvä Joutseno-lehti, Virolahdella ja Miehikkälässä ilmestyvä Kaakonkulma, Luumäellä ilmestyvä Luumäen Lehti sekä Mäntyharjulla ja Pertunmaalla ilmestyvä Pitäjänuutiset.


title: Länsi-Savo (yritys)

text: Sanoma Lehtimedian maakuntalehdet Kymen Sanomat, Kouvolan Sanomat ja Etelä-Saimaa sekä Uutisvuoksi ja kaksi Vartti-lehteä siirtyvät huhtikuussa 2014 tehdyn esisopimuksen toteutuessa Länsi-Savo-konserniin, kun Sanoma Lehtimedia Oy:stä, Sanoman painoyhtiöistä Saimaan Lehtipaino Oy:stä ja Lehtikanta Oy:stä ja Länsi-Savon omistamasta Etelä-Savon Viestintä Oy:stä kootaan yksi yhtiö. Aluksi Sanoman omistustus yhtiöstä on 49 prosenttia, mutta viiden vuoden kuluttua yhtiö siirtyy kokonaan Länsi-Savolle.


title: Skottiviski

text: Skottiviski on Skotlannissa valmistettu mallas- tai jyväviski. Skotlantilainen viski sisältää 40–94,8 prosenttia alkoholia. Kaikki skotlantilainen viski on alun perin tehty mallasohrasta. Kaupalliset tislaamot alkoivat valmistaa viskiä vehnästä ja rukiista 1800-luvulla. Skotlantilaista viskiä kypsytetään tammitynnyreissä vähintään kolme vuotta.


title: Leirintäopas

text: Leirintäopas on matkailijoille suunnattu opas, joka kertoo kesä- ja talvileirintäpaikat ja antaa leiriytymiseen liittyviä ohjeita ja vinkkejä. Karavaanarin Leirintäoppaaseen kootaan jäsenetuleirintäkohteiden palvelut, harrastusmahdollisuudet ja yhteystiedot.


title: Leirintäopas

text: Yli 140-sivuisessa Leirintäoppaassa julkaistaan myös täydennetty lista matkaparkeista.


title: Leirintäopas

text: Oppaassa esitellään noin 400 yleistä leirintäaluetta, pihaleirintäkohdetta ja SFC-aluetta. Mukana ovat myös hiihtokeskusten caravanalueet ja muut talvileirintäkohteet. Leirintäkohteiden palvelut ja harrastusmahdollisuudet on kerrottu selkein symbolein. Leirintätiedoista löytyvät myös muun muassa leiriytymishinnat ja aukioloajat. Monet alueista kertovat itsestään myös värikuvalla.


title: Leirintäopas

text: Kaikki oppaan leirintäalueet ja matkaparkit on merkitty Leirintäoppaassa olevaan tarkkaan tiekarttaan ja jokaiselle alueelle on sanallinen ajo-ohje. Jotkut alueet selkiyttävät ajo-ohjettaan piirroskartalla.


title: Leirintäopas

text: Leirintäoppaan tiedot perustuvat leirintäyrittäjien antamiin ja tarkastamiin tietoihin. Tiedot päivitetään vuosittain kevättalvella ja ne ovat voimassa seuraavan oppaan ilmestymiseen saakka.


title: Leirintäopas

text: Caravan Leirintäopas postitetaan Caravan-lehden kolmosnumeron liitteenä kaikille SF-Caravan ry:n jäsenille sekä Caravan-lehden tilaajille . Leirintäoppaan painosmäärä vuonna 2018 oli 69 000 kpl.


title: Optiset pimeänäkökiikarit

text: Optiset pimeänäkökiikarit on optinen laite, jolla voidaan muodostaa kuva lähes täydellisessä pimeydessä. Niitä käytetään useimmiten armeijan ja poliisin tarkoituksiin, mutta laitteita on saatavilla myös siviilikäyttöön. Pimeänäkökiikareita käytettiin ensimmäisen kerran toisessa maailmansodassa, ja Vietnamin sodan aikaan ne tulivat laajaan käyttöön.


title: Kongon tasavallan vaakuna

text: Kongon tasavallan vaakuna on vaakuna, joka on Kongon tasavallan symboli. Nykyinen vaakuna otettiin käyttöön ensimmäisen kerran vuonna 1960 ja uudelleen vuonna 1991. Vaakunasta löytyy Kongon tasavallan kansallinen motto, "Unite, Travail, Progres", suomeksi "Yhtenäisyys, Työ, Edistys".


title: Turvaseksi

text: Turvaseksi on seksiä, jonka aikana kehon eritteet eivät pääse kosketuksiin kumppanin limakalvojen kanssa. Näin suojaudutaan ei-toivotuilta raskauksilta ja sukupuolitaudeilta.


title: Kesäyön kuu

text: Kesäyön kuu on taiteilija Eero Järnefeltin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1889. Kooltaan tämä työ on 62×79,5 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne sen lahjoitti Elma Järnefelt vuonna 1979.


title: Kesäyön kuu

text: Eero Järnefelt maalasi "Kesäyön kuu" -teoksen Keuruulla ja maalauksen vanhat rakennukset ja vinot halkopinot ovatkin tyypillisen suomalaisia. Niiden kuvaustapa on modernia naturalismia. Se sai Järnefeltillä pontta Jules Bastien-Lepagelta, joka oli 1880- luvun naturalistisen maalaustavan johtohahmoja, yksinkertaisine kompositioineen vailla ulkolaista bravuuria kaihtavaa maalaustapaa. Järnefelt ihaili Bastien-Lepagen töitä, joita hän vielä 1910-luvun muistiinpanoissaankin muistelee.


title: Jacob Johann von Sievers

text: Jacob Johann von Sievers (, 19. elokuuta 1731 Wesenberg, nyk. Rakvere, Viro – 23. heinäkuuta 1808 Bauenhof (nyk. Valmiera), Liivinmaan kuvernementti) oli venäläinen valtiomies, Novgorodin kuvernööri ja suurlähettiläs Puolassa. Hän oli myös kenraalien Karl Karlovich Sievers, Jacob Karlovich Sievers ja Jegor Karlovich Sievers setä.


title: Jacob Johann von Sievers

text: Jacob Johann von Sievers oli Sieversin sukua Virosta ja syntyi vuonna 1731 köyhään aatelisperheeseen. Hän muutti Pietariin 12-vuotiaana setänsä Karl Sieversin kanssa. Hän meni myöhemmin naimisiin tämän tyttären kanssa.


title: Jacob Johann von Sievers

text: Sievers aloitti uransa kirjurina Ulkomaisten asioiden kollegiossa. Hän oli myös Venäjän suurlähetystöissä Kööpenhaminassa ja Lontoossa.


title: Jacob Johann von Sievers

text: Seitsenvuotisessa sodassa hän toimi päämajoitusmestarina Gross-Jägersdorfin, Zorndorfin sekä Kołobrzegin valloituksissa. Vuosina 1759–1760 hän oli venäläis-preussilaisen vankienvaihtokomitean sihteerinä.


title: Jacob Johann von Sievers

text: Sievers oli Novgorodin kuvernöörinä vuosina 1764–1781. Varsin pian kuvernööriksi tulonsa jälkeen hän totesi, että Novgorodin kuvernementin talous oli huonossa kunnossa, minkä vuoksi hän kirjoitti keisarinna Katariina Suurelle omista parannusehdotuksistaan. Niistä tärkeimpiä olivat maidenjako ja metsiensuojelu maatalousalueilla. Sen lisäksi kuvernööri Sievers toteutti monia muita projekteja kuvernementissaan, mihin hän sai keisarinnan suostumuksen. Nämä kirjattiin myös kuvernementin ohjeisiin ja lakikokoelmiin.


title: Jacob Johann von Sievers

text: Jacob Johann von Sievers teki erittäin paljon alueensa hyväksi. Erityisesti hän kiinnitti huomiota maatalouden kehitykseen sekä suolan, turpeen ja kivihiilen hankintaan. Hänelle oli erittäin tärkeää myös tiestön, jokiväylien ja koulujen kehittäminen. Hän pyrki myös kehittämään huonoon kuntoon menneitä kaupunkeja ja kohentamaan erityisesti Tveriä.


title: Jacob Johann von Sievers

text: Novgorodin kuvernöörinä Sievers saavutti keisarinna Katariina Suuren erityisen suosion. Vuonna 1774 hänet nimettiin vesiväylästön johtajaksi. Virassaan hän kunnostutti ja rakennutti eri kanavia sekä kunnostutti erittäin tärkeän Vyšni Volotšokin vesitien.


title: Jacob Johann von Sievers

text: Vuonna 1781 hänet nimettiin valtioneuvokseksi, mutta saatuaan vihollisekseen Grigori Potjomkinin hän joutui jättämään tämän viran. Syynä tähän oli Jacob Sieversin ero vaimostaan Elizaveta Karlovna Sieversistä. Heillä ei ollut avioliitossa lapsia. Näiden asioiden vuoksi Sievers oli kahdeksan vuotta syrjässä vuoteen 1789 asti.


title: Jacob Johann von Sievers

text: Vuonna 1789 Sievers nimettiin suurlähettilääksi Puolaan. Hän toimi puheenjohtajana Grodnon Sejmissä (vanha Puolan parlamentti), jossa hän halusi hajottaa Targowican konfederaation. Sievers auttoi vahvasti myös Puolan toisessa jaossa.


title: Jacob Johann von Sievers

text: Syksyllä 1793 Sejm kokoontui Grodnon uudessa linnassa. Targowican konfederaation puolustajat halusivat Sejmin ottavan etäisyyttä patrioottiseksi muuttuneesta Varsovasta. Sievers rupesi suostuttelemaan Sejmin edustajia lahjuksin ja uhkauksin hyväksymään sopimuksen Puolan toisessa jaosta. Linnan olivat piirittäneet venäläiset sotajoukot uhkauksia tukemaan. Sejmin istunto jatkui aamuun asti. Edustajat vastasivat vaikenemalla Sejmin marshal Belinskin kehotukseen hyväksyä sopimus. Lopulta Krakovan edustaja Jusef Ankvits sanoi, että "Vaikeneminen on hyväksymisen merkki." Belinski totesi sopimuksen hyväksytyksi.


title: Jacob Johann von Sievers

text: Sopimuksen allekirjoituksen jälkeen Puolan kuningaskunta ja Liettuan suuriruhtinaskunta lakkasi periaatteessa olemasta, kun se jaettiin Preussin, Itävallan ja Venäjän keisarikuntien kesken vuonna 1795. Tämän seurauksena Grodnon kuvernementista muodostettiin Venäjän keisarikunnan hallinnollinen alue, jona se oli vuosina 1795–1915. Se käsitti alueen, joka nykyisin muodostaa Valko-Venäjän Brestin, Hrodnan alueiden länsiosat ja suuren osan Puolan Podlasian voivodikunnasta.


title: Jacob Johann von Sievers

text: Vuonna 1794 Sievers kutsuttiin takaisin Venäjälle Pietariin, jossa hän asui Katariina Suuren valtakauden loppuun asti. Hän sai vuonna 1793 Puolan valkoisen kotkan ja Pyhän Stanislavin kunniamerkit.


title: Jacob Johann von Sievers

text: Vuonna 1796 Venäjän keisari Paavali I nimitti Sieversin senaattoriksi.


title: Jacob Johann von Sievers

text: Vuonna 1797 hänet nimitettiin vesireitistön johtajaksi. Hän rakennutti Siversovin kanavan, joka yhdistää Mustajoen ja Olhavanjoen. Se lyhentää Vyšni Volotšokin vesitien matkaa, ohittaa Ilmajärven sekä Mustajoen matalan alajuoksun. Siversovin kanava on rakennettu vuosina 1798–1803. Kanavaprojekti onnistui niin hyvin, että Venäjän keisari Aleksanteri I nimesi kanavan Sieversin kunniaksi.


Saaristomaisema - Wiasholmen Pellingin saaristossa on taiteilija Aukusti Uotilan öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1883. Kooltaan tämä työ on 24×33,5 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne se hankittiin vuonna 1994.


"Saaristomaisema - Wiasholmen Pellingin saaristossa" on tavallinen aihe Aukusti Uotilalta vuosina 1881-1885. Hän vietti tuon ajan Suomessa sairastuttuaan vakavasti. Usein hän läksi tuolloin Itäiselle Suomenlahdelle purjehdus- ja linnustusmatkalle yhdessä Robert Stigelin kanssa. "Saaristomaisema - Wiasholmen Pellingin saaristossa" on maalattu realistisesti herkällä ja kypsällä otteella. Nuorena kuollut taiteilija lahjoitti maalauksen Stigelille ja nimitti saarta "meidän saareksemme". Täällä he olivat yhdessä maalanneet.


title: Saaristomaisema - Wiasholmen Pellingin saaristossa

text: Aukusti Uotilan toinen Ranskan- matka, joka alkoi vuonna 1880 oli sysäys Uotilalle kohti ulkoilmarealismia. Etenkin kesäkuukaudet Bretagnessa vahvistivat häntä siihen. Tältä ajalta ovat hänen keskeisimmät teoksensa. Uotilan tyyli oli eleetöntä, tarkasti siveltimellä muotoilevaa, usein viileää väriskaalaa käyttävää. Hänen taiteilijauransa jäi kuitenkin lyhyeksi hänen kuollessaan vuonna 1886. Syntynyt hän oli vuonna 1858.


title: Logaritminen tuulilaki

text: Kitkanopeus on määritelmänsä mukaan formula_1, jossa formula_2 on liikemäärän vuo. Kitkanopeuden yksikkö on formula_3, mutta se ei ole todellinen nopeus, vaan skaalasuure pintakerroksessa.


title: Logaritminen tuulilaki

text: Neutraalissa stationäärisessä pintakerroksessa potentiaalilämpötila formula_4 on vakio korkeuden suhteen. Tällaisessa pintakerroksessa ei esiinny nostevoimia ja myös kinemaattinen lämmönvuo formula_5= 0. Tuuliprofiili neutraalissa ilmakerroksessa noudattaa logaritmista tuulilakia, eli tuulen nopeus formula_6 korkeuden formula_7 funktiona on formula_8, jossa formula_9 on rosoisuusparametri ja formula_10 Von Kármánin vakio (0,4). Rosoisuusparametrin yksikkö on formula_11 ja Karmanin vakio on dimensioton luku. Rosoisuusparametri kertoo pinnan aerodynaamisen rosoisuuden. Tyypillisiä arvoja ovat jäälle formula_12, nurmikolle formula_13, metsälle 1 ja Helsingin keskustalle 1,5. Siirroskorkeus formula_14 tarvitaan, jos rosoisuuselementit ovat hyvin suuria. Se voidaan arvioida kaavalla formula_15, jossa formula_16 on rosoisuuselementin korkeus, esimerkiksi puun pituus. Vasta siirroskorkeuden yläpuolella alkaa vaikuttaa logaritminen tuulilaki.


title: Poika ja pääkallo

text: Poika ja pääkallo on suomalaisen taiteilijan Magnus Enckellin hiili- ja vesivärityö paperille vuodelta 1893. Kooltaan se on 66 cm × 95 cm, ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne se hankittiin jo sen valmistumisvuonna vuonna 1893.


title: Poika ja pääkallo

text: "Poika ja pääkallo" kuuluu Magnus Enckellin varhaisteosten ydinryhmään. Näiden teosten henkinen lähde on 1890-luvun Pariisin symbolismissa. "Poika ja pääkallo" -teoksen yksinäistä poikahahmoa pidetään Enckellin poikahahmoista kaikkein symbolistisimpana. Tässä piirustuksessa levollisesti kyyryssä oleva alaston poika tutkii otsa rypyssä pääkalloa. Taiteilija luottaa viivan kykyyn ilmaista olennaista. Aiheeltaan piirustus on vanhaa "vanitas"-teemaa: ihminen ikuisuuden ja katoavaisuuden kysymysten äärellä. Pariisiin Enckell oli matkustanut opiskelemaan ensimmäisen kerran vuonna 1891, toisen kerran syyskuussa 1893.


title: André Rankel

text: André Rankel (s. 27. elokuuta 1985) on saksalainen jääkiekkoilija, joka edustaa DEL:issä pelaavaa Eisbären Berliniä. Vasempana laitahyökkääjänä pelaava Rankel on edustanut Eisbäreniä koko ammattilaisuransa ajan. Hän laukoo vasemmalta. Rankel kuuluu Saksan jääkiekkomaajoukkueeseen ja on pelannut maan paidassa seitsemissä MM-kisoissa.


title: Koomankankaan hautausmaa

text:
Koomankankaan hautausmaa on hautausmaa Kokemäellä. Se perustettiin vuonna 1892 hautapaikkojen loputtua Kokemäen kirkon viereiseltä hautausmaalta ja Vanhalta hautausmaalta, keisarillisen senaatin hylättyä luvan ottaa nykyistä Kirkkopuistoa käyttöön.
Koomankankaan hautausmaalle on suora kulku Köyliöntieltä. Koomankankaan hautausmaalle on rakennettu Koomankankaan siunauskappeli vuonna 1933. Kappeliin tehtiin arkkitehtonisia muutoksia 1970-luvulla arkkitehti Matti Salmivallin suunnitelmien mukaisesti. Kappelin tarkka osoite on Köyliöntie 481, 32810 Peipohja.
Koomankankaan kappelin tapulissa säilytettiin Räisälän kirkonkelloa, joka siirrettiin Räisälä-museoon Köyliöön. Kello oli 35 vuotta käytössä kappelin tapulissa.


title: Säpilän riippusilta

text: Säpilän riippusilta on vuonna 1950 Kokemäen Säpilään rakennettu silta. Sen jännemitat ovat 126,5 ja 3,7 metriä. Kokonaisuuspituudeltaan silta on 164 metriä, ja leveydeltään 2,1 metriä, josta hyödyllistä leveyttä on 1,4 metriä.


title: Säpilän riippusilta

text: Silta on Riippusillantien ja Uppaantien yhdistävä kevyen liikenteen raittisilta. Säpilän niemen puolella silta on alempana, joten tullessa Kyttälän puolelta jokea on alamäkeä. Se on tarkoitettu kevyen liikenteen käyttöön. Mutkitteleva Kokemäenjoki erottaa noin seitsemän kilometriä pitkän Säpilänniemen, josta ei ole maantieyhteyttä joen yli. Sen sijaan niemen kärjen lähellä joen ylittää puukantinen kevyen liikenteen käyttöön tarkoitettu riippusilta. Vastaavien siltojen tapaan silta huojuu ja notkuu kannatinvaijereidensa varassa. Sillan rakentaminen maksoi Kokemäen kaupungille noin 2 miljoonaa markkaa, vaikka alkuperäinen kustannusarvio oli 1,35 miljoonaa markkaa.


title: Säpilän riippusilta

text: 1990-luvun lopulla Kokemäen kaupunki kunnosti siltaa. Kansirakennetta uusittiin, ja koko silta tervattiin. Sillan merkitys on Kokemäellä suuri, koska siltaa hyödynnetään virkistys- ja kuntoilukäytössä. Esimerkiksi "riippusillan pyöräilylenkki" on kesäisin erittäin suosittu.


title: Säpilän riippusilta

text: Sillan pylonien alaosa on teräsbetonirakenteinen. Rakenteet on perustettu kallion päälle. Sillan länsipään puupalkkisillan maatuki on teräsbetonista. Lisäksi sillan itäpään ankkuri on betonirakenteinen.


title: Säpilän riippusilta

text: Riippusillan päällysrakenne koostuu teräksisistä pyloneista, kahdesta köysivaijerista, ja teräksisistä riipputangoista sekä puupalkkikannesta. Länsipäässä on lisäksi puinen palkkisilta. Köysivaijerit on tehty 6 millimetrin halkaisijaltaan olevista punotuista ja sinkityistä terässäkeistä. Riipputangot on tehty 12 millimetrin halkaisijaltaan olevista terästangoista, joiden keskinäinen etäisyys on noin 3,1 metriä. Riipputangot on kiinnitetty terässoljilla köysivaijeriin.


title: Organokadmiumyhdisteet

text: Organokadmiumyhdisteet ovat organometalliyhdisteitä, jotka sisältävät hiilen ja kadmiumin välisen kovalenttisen sidoksen. Organokadmiumyhdisteitä voidaan käyttää orgaanisessa synteesissä.


title: Organokadmiumyhdisteet

text: Organokadmiumyhdisteet ovat huoneenlämpötilassa tyypillisesti värittömiä vettä raskaampia nesteitä tai valkoisia kiinteitä aineita. Yhdiste reagoi veden, ilman ja valon vaikutuksesta, mutta ei aivan yhtä kiivaasti kuin organosinkkiyhdisteet. Ne ovat kuitenkin vastaavia organosinkkiyhdisteitä herkempiä hajaantumaan lämmön vaikutuksesta. Tyypillisimmät organokadmiumyhdisteet ovat dialkyyli- tai diaryylikadmiumyhdisteet (RCd) ja alkyyli- tai aryylikadmiumhalogenidit (RCdX).


title: Organokadmiumyhdisteet

text: Organokadmiumyhdisteet eivät ole yhtä reaktiivisia kuin organosinkkiyhdisteet ja Grignardin reagenssit. Niitä käytetään erityisesti ketonien muodostamiseen happoklorideista. Monet muut organometallireagenssit reagoisivat myös ketonin kanssa muodostaen tertiäärisen alkoholin. Tähän tarkoitukseen organokadmiumyhdisteet muodostetaan tyypillisesti "in situ" eikä niitä eristetä. Organokadmiumyhdisteitä on hyödynnetty muun muassa kolesterolin kokonaissynteesissä.


title: Organokadmiumyhdisteet

text: Organokadmiumyhdisteitden käyttöä orgaanisessa synteesissä rajoittaa kuitenkin niiden suuri myrkyllisyys sekä ihmiselle että ympäristölle. Useita dialkyyli ja di-aryylikadmiumyhdisteitä voidaan käyttää alkeenien polymeroitumiskatalyytteinä. Tällaisia ovat muun muassa dimetyyli- dietyyli- ja difenyylikadmiumit. Dimetyylikadmiumia voidaan käyttää myös valmistettaessa kadmiumsulfidista ohutkalvoja elektroniikkateollisuutta varten CVD-menetelmällä.


title: Organokadmiumyhdisteet

text: Tavanomaisimmin organokadmiumyhdisteitä valmistetaan transmetallaatiolla muista organometalliyhdisteitä kuten Grignard-reagensseista, organolitiumyhdisteistä tai organoelohopeayhdisteistä ja kadmiumkloridista.


title: Organokadmiumyhdisteet

text: Alkyyli- tai aryylikadmiumhalogenideja voidaan valmistaa myös metallisen kadmiumin ja alkyylihalogenidin välisellä reaktiolla.


title: Kuopion Palloseuran historia

text:
Kuopion Palloseuran historia alkaa vuodesta 1923, jolloin seura perustettiin. Ensimmäisen Suomen-mestaruutensa seura voitti jalkapallossa vuonna 1956.
Historia on kirjoitettu koosteena pääasiassa seurahistorioista KuPS 60 vuotta (Tuunanen, 1983) ja Kuopion Palloseura 1923 – 2004 (Karjalainen & Huttunen, 2005). Esitetyt tiedot 70-luvun loppuun ovat pääosin vanhemmasta historiakirjasta, uudemmasta siitä eteenpäin.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kuopiossa jalkapalloilu alkoi jonkinlaisena koululaispelinä vuonna 1905. Paikallisista urheiluseuroista mm. Kuopion Reipas otti jalkapalloilun ”harrastusalakseen” samalla vuosikymmenellä. Kuopion jalkapalloilun varsinaisena lähtöpisteenä voidaan pitää 12.6.1910 Väinölänniemellä pelattua ottelua VPK:n Osmo vastaan Kuopion Riento.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kuopion Reipas oli perustettu 1906, kun Kuopion Raittiusseuran Miesvoimistelijat, Kuopion Voimistelijat ja Rautatieläisten voimisteluseura yhdistyivät. Seuran lajeina olivat hiihto, paini, yleisurheilu, voimistelu ja jalkapallo.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kuopion Palloseura niminen yhdistys oli toiminut vuosina 1872 - 77. Seurassa oli harrastettu kuningaspalloa, krikettiä, miekkailua ja voimistelua. Silloisessa Palloseurassa toimineita henkilöitä oli ollut perustamassa Kuopion Reipasta, joka liittyi 1919 Suomen Palloliittoon ja osallistui samana vuonna ensimmäisenä kuopiolaisseurana SPL:n vuosikokoukseen.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kun ristiveto eri urheilulajien välillä Reippaassa voimistui niin, että seuran jalkapalloilijat eivät nähneet enää mahdollisuuksia kehittää lajiaan seuran alaosastona, he irroittautuivat Reippaasta perustaakseen oman seuran. Reipas hajosi ja siitä oli vuoden 1924 jälkeen jäljellä vain Kuopion Reippaan Naisvoimistelijat.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Uusi seura (KPS/KuPS) perustettiin vauhdilla. 7.3.1923 Kuopion Seurahuoneella oli valmisteleva kokous, jossa päädyttiin SPL:n alaisen palloiluseuran perustamiseen ja asetettiin väliaikainen toimikunta valmistelemaan perustamiseen liittyviä toimia. Kuopion Palloseuran varsinainen perustava kokous pidettiin Seurahuoneella 16.3.1923. Kokouksen puheenjohtajana toimi varatuomari Lauri Backman ja sihteerinä Aarne Hirvonen. Seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Ali Rautakorpi.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Toiminta käynnistettiin heti perustamisen jälkeen keväällä. Ensimmäisen ottelunsa KuPS pelasi 20. toukokuuta 1923 Väinölänniemellä ja voitti ottelussa paikallisen Osmon Pojat 5-2 . Virallinen kilpailutoiminta alkoi osallistumisella SM-kilpailuun. Seuran sihteeri (Aarne Hirvonen) kirjoitti SPL:lle 3.7.1923: ”Siinä tapauksessa, että seuramme on tullut hyväksytyksi S. P. L.:oon, ilmoitamme täten koht. ottavamme osaa jalkapallokilpailuihin Suomen mestaruudesta.” Seura oli hyväksytty Palloliittoon (28.6.1923) ja osallistuminen SM:n tavoitteluun on jatkunut yhtäjaksoisesti vuotta 1925 ja paria 40-luvun sota-ajan kautta lukuun ottamatta.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 1920-luvun SM-kilpailuissa, jotka pelattiin cup-muotoisesti, Kuopion Palloseura päätyi pelaamaan lähinnä alkukierroksia. Pienestä osallistujamäärästä johtuen avauskierroksen voitolla KuPS saavutti tuon kilpailun parhaan sijoituksensa heti ensimmäisellä kerralla 1923 päästessään välierään (häviö HJK:lle Kuopiossa 0-8), seuraavana vuonna yksi voitto riitti puolivälierään, 8 parhaan joukkoon (häviö KIF:lle 1-12). 20-luvun virallisten kilpailuotteluiden (6.9.1923 - 25.8.1929) saldo KuPS:lla oli 10 ottelua, joista tuli 3 voittoa, 1 tasapeli ja 6 häviötä; maalieroksi syntyi 21 tehtyä ja 41 päästettyä maalia.


title: Kuopion Palloseuran historia

text:
Suomen Palloliiton viidenneksi piiriksi perustettiin Kuopiossa 2. toukokuuta 1926 Savon piiri. Sen perustamiskokouksessa olivat läsnä Kuopion Palloseuran lisäksi Osmon Pojat, Iisalmen Palloilijat, Kajaanin Palloilijat ja Varkauden Suojeluskunnan Palloilijat.
Vuonna 1927 kilpailtiin ensimmäisen kerran piirin mestaruudesta. Mikkelin Kilpa-Veikot voitti mestaruuden kolmena ensimmäisenä vuonna.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Vuosi 1930 oli merkittävä koko Suomen jalkapalloilulle, kun siirryttiin sarjamuotoiseen mestaruudesta pelaamiseen. Sarjajärjestelmä laadittiin ensin kaksitasoiseksi. Pääsarjaa (nyk. Veikkausliiga) vastasi A-sarja tai Suomen sarja, joksi sitä myös kutsuttiin. Alempaa tasoa kutsuttiin B-sarjaksi. Vuonna 1936 sarjoille otettiin käyttöön uudet nimet Mestaruussarja sekä Itä-Länsi –sarja ja kolmantena sarjatasona käynnistyi Maakuntasarja. Myöhemmin neljänneksi korkeimmaksi sarjatasoksi muodostettiin 1956 Aluesarja. 1973 I divisioona muodostettiin uudeksi toiseksi korkeimmaksi sarjatasoksi Mestaruussarjan alle ja syntyi nykyisenlainen sarjajärjestelmäpyramidi.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kesällä 1930 Kuopion jalkapalloilu koki selvän läpimurron. Lehdistössä kirjoitettiin esim. miten kuopiolainen yleisö sai nähdäkseen hyökkäyspeliä kauniine yhdistelmineen, jollaista se ei ollut vuosikausiin kaupungissa nähnyt. Kuopion Palloseura voitti 1930 piirin mestaruuden, mikä merkitsi pääsyä Palloliiton B-sarjaan. KuPS ylsi heti ensi yrityksellä B-sarjan välierään, jonka voittajat nousivat pääsarjaan, mutta KuPS hävisi Viipurin Susille 1-3.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kuopion Palloseurassa oli 1930-luvun alussa sisäisiä ristiriitoja, jotka puhkesivat julkiseksi hajaannukseksi syksyllä 1931. Näkemyseroja oli lähinnä siitä, ketkä saivat pelata. Kaupungissa alkoi olla runsaudenpulaa taitavista pelaajista ja ongelma ratkesi, kun 18. lokakuuta 1931 kaupunkiin perustettiin toinen jalkapalloseura, Kuopion Pallo-Toverit (KPT). Sitä olivat perustamassa mm. Hannes Hiltunen ja Lennart Savolainen, kumpikin entisiä Palloseuran pelaajia. Savolainen oli lisäksi kerinnyt toimia KuPS:n puheenjohtajanakin (1925-27).


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Seurasta alkuvuosina käytetty nimilyhenne KPS sekaantui muihin vastaaviin (esim. Kotkan Palloseura). Lyhenne KuPS esiintyi ensimmäisen kerran Huvudstadsbladetissa kesällä 1934. Uusi lyhenne yleistyi kuitenkin vasta seuraavana vuonna, ja tässä esityksessä seuran nimilyhennys esitetään koko ajan muodossa KuPS. Peliasua päädyttiin muuttamaan myös samoihin aikoihin. Seuran alkuperäisenä asuna oli mustavihreäpystyraitaiset paidat ja valkoiset housut. Kun tarvittiin uusia asusteita, ei ollut löytynyt paitaa, jossa vihreä väri olisi pysynyt kunnollisesti. Mietittiin eri värivaihtoehtoja, ja päädyttiin Savon väreihin, keltaiseen paitaan, mustiin housuihin ja keltamustiin sukkiin. Uudet asusteet otettiin käyttöön keväällä 1935.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Savon piirinsarjassa menestymisellä oli vuosina 1930-35 KuPS:lle se merkitys, että vain sen kautta seuran oli mahdollista päästä pelaamaan valtakunnan sarjoihin. Savon sarjassa seura oli kuitenkin ylivoimainen, kunnes vuonna 1935 paikalliskilpailija KPT oli parempi; molemmat selviytyivät B-sarjaan. Kuopion Palloseura kärkkyi siis nousua heti sarjapelaamisen alusta lähtien, mutta Mestaruussarjan ovi ei avautunut samalla vuosikymmenellä. Joukkueen parhaimmistoon kuului tuolloin mm. Aaro Heikkinen, joka pelasi KuPS:n edustusjoukkueessa 1929–1947 ja tämän jälkeen toimi valmentajana vuoteen 1967.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 30-luvun kilpailullisesti paras saavutus Kuopion Palloseuralle oli vuosikymmenen ensimmäisenä vuonna 1930 tullut edellä kerrottu pääsy mestaruussarjan nousukarsintaan, jonka KuPS kuitenkin hävisi. 30-luvun kilpailutoiminta KuPS:n osalta päättyi Itäsarjan mestaruuden (mestaria oli odottamassa pääsarjapaikka) ratkaisuottelun ensimmäiseen osaotteluun Viipurissa 1.10.1939, ja taas tuli häviö Susille, nyt 0-1. Toinen osaottelu siirtyi sodan takia seuraavan vuoden kesään. KuPS pelasi 1930-luvulla valtakunnan kakkostasolla (24.8.1930 - 1.10.1939) yhteensä 68 virallista ottelua (31 voittoa, 12 tasapeliä, 25 häviötä) ja maaliero oli 154 – 108.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Talvisota (30.11.1939 – 13.3.1940) ja jatkosota (25.6.1941 – 19.9.1944) hankaloittivat kilpailutoimintaa. 1940-luku alkoi epävirallisella SM-cup-kilpailulla, jossa KuPS hävisi heti ensimmäisellä kierroksella 16.6.1940 Helsingin Tovereille 1-2. Saman vuoden juhannuksena kariutui nousu Mestaruussarjaan, kun Sudet voitti siirtyneen nousukarsinnan toisenkin osaottelun. Sarjapelaamisessa siirryttiin syys-kevät –rytmiin kaudella 1940/41. Vuoden 1942 SM ratkaistiin taas cup-muotoisesti. Kuopiolaiset osallistuivat kilpailuun eri seuroista koottujen pelaajien yhdistetyllä joukkueella, joka on jäänyt aikakirjoihin KuPS-nimisenä. Joukkue voitti ensimmäisellä kierroksella helsinkiläisen Pallo-Pojat, mutta hävisi toisella kierroksella Susille. 1943/44-kaudella KuPS luopui kokonaan sarjapelaamisesta (pelaajia tarvittiin sotarintamilla).


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Rauhan tultua (1944) KuPS:n joukkue oli uudistunut ja nuorentunut. Jalkapalloilun ja KuPS:n kilpailutoiminta jatkui melkein normaalisti rauhan jälkeen. 1945 - 46 pelattin SPL-sarjoissa kaksi kautta ja ratkaistiin SM neljä kertaa (SPL:n mestaruudet 1943/44, 1945 ja 1945/46, sekä SPL:n ja TUL:n yhteinen 1945 SM). 1945 SPL+TUL yhteinen SM ratkaistiin cup-kilpailuna ja KuPS:n taival pysähtyi toisella kierroksella. 1945 KuPS voitti Suomen sarjassa oman lohkonsa, ja jatkoi syys-kevät aikataulun mukaan pelatussa 1945/46 Suomen sarjassa. 1945/46 Suomensarjan kauden avausottelussa Porin Palloilijoita vastaan elokuun 12. päivänä 1945 Aulis Rytkönen teki debyyttinsä virallisessa ottelussa. KuPS oli lopulta sarjassa yhden ottelun päässä pudota kolmannelle sarjatasolle; karsintapeli Pallo-Poikia vastaan päättyi Kuopiossa kuitenkin 7-0 voittoon.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Seuraavalla kaudella 1946/47 KuPS teki omaa historiaansa häviämättä kauden aikana kertaakaan (17 ottelua). Em. Pallo-Pojat -voiton kanssa häviötön virallisten pelien putki on siis 18 ottelua. Kauden neljännessä ottelussa vastaan asettui KPT. Seurojen välisissä virallisissa keskinäisissä derbyissä KuPS ei ollut voittanut uutta paikalliskilpailijaansa sitten vuoden 1934. Kiihkeään paikallisotteluun kerääntyi 1 700 katsojaa, mikä oli enemmän kuin koskaan aikaisemmin näiden seurojen välisissä otteluissa. Palloseura voitti KPT:n 4-3 ja kaupungin herruus oli palaamassa yli 10 vuoden jälkeen KuPS:lle. Tuon ottelun paras pelaaja oli Palloseuran 17-vuotias Aulis Rytkönen. KPT-peliä seuranneen tasapelin jälkeen KuPS pelasi ennätyksellisen 9 voiton putken. Suomensarjan kummankin lohkon (Etelä ja Pohjoinen) kaksi parasta karsivat lopuksi Suomensarjan loppusarjassa kahdesta pääsarjan nousupaikasta. KuPS pelasi ensin tasapelin vieraissa Kotkan Jäntevän kanssa, voitti sitten kotonaan VPV:n ja ratkaisevassa ottelussa Helsingissä 15.6.1947 pelasi tasan 1-1 Kallion Palloseuran kanssa . Mestaruussarjapaikka oli näin saavutettu. Paikan tavoittelu oli alkanut Savon piirinsarjapelillä kesällä 1930, eli pääsarjaan nousu kesti KuPS:lta hieman yli 17 vuotta. Oheisessa kuvassa on esitetty ottelussa pelanneet kupsilaiset.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS aloitti Mestaruussarjassa 3.8.1947 häviämällä HIFK:lle 0-2 Kuopiossa. KPT oli pelannut ensimmäisenä kuopiolaisseurana Mestaruussarjassa 1938, ja Elosta tuli kolmas kuopiolainen pääsarjaseura 1969 .


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS teki historiaa heti ensimmäisenä vuotenaan mestaruussarjassa. Joukkue nimittäin putosi ja nousi pelaamalla takaisin saman kalenterivuoden aikana. Putoamisen ratkaissut kauden viimeinen kierros pelattiin 20.6.1948 (Jäntevä – KuPS 4 - 2), Suomensarjan kausi alkoi 21.7.1948 ja nousu varmistui viimeisessä ottelussa Tampereella TPV:tä vastaan 3-5, 31.10.1948. Edellä kerrotun tapainen hissiliike on ainutkertainen suomalaisen pääsarjapelaamisen historiassa. Yli 43-vuotinen pääsarjavisiitti (eli 44 peräkkäistä kautta) alkoi 1.5.1949 HJK-häviöllä Kuopiossa. Taival päättyi Vänärillä 17.10.1992 KuPS – MP –ottelussa.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kuopiolainen lyhytsyöttöpeli oli tekemässä läpimurtoaan. Aaro Heikkisen kakkosvalmentajana toimi jonkin aikaa 40-luvun lopulla seuran ensimmäinen ulkomaalaisvalmentaja. Kesäksi 1948 SPL oli palkannut unkarilaisvalmentajia eri puolille Suomea. Kuopioon osoitettiin entinen maajuokkuepuolustaja Janos Nagy. Hän auttoi KPT:tä ja KuPS:aa 1948 nousukaudella. Nagy vaikutti 1948 Kuopiossa 6 kk alkaen toukokuun puolesta välistä marraskuuhun . KuPS:n vuosikertomuksessa Nagystä kerrotaan seuraavasti: ”Pelaajat eivät käyneet tarpeeksi ahkerasti Nagyn järjestämissä harjoitustilaisuuksissa, johon vaikutti osaltaan kielivaikeudet, koska aina ei ollut kunnollista tulkkia”.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Vuonna 1950 KuPS taisteli ensimmäisestä mestaruudestaan. Kolmanneksi viimeisellä kierroksella ratkaisuottelussa keskuskentällä KuPS kohtasi Tampereen Ilves-Kissat. Tunnettu radioääni Martti Jukola teki tuossa pelissä historiaa: se oli ensimmäinen suorana selostettu ottelu. Tamperelaiset voittivat ottelun 0-3. KuPS hävisi myös kauden jäljellä olevat kaksi otteluaan ja jäi lopulta 3 pisteen päähän mestari-Ilves-Kissoista, josta tuli Suomen ensimmäinen jalkapalloilun Suomen mestariseura, joka oli kotoisin sisämaasta.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Vuonna 1954 ensimmäistä kertaa pääsarjassa vastakkain olivat (16.6.) KPT ja KuPS. KuPS voitti ensimmäisen pääsarjaderbyn 4-0 Seppo Pelkosen hattutempulla. Joukkue saavutti hopeaa, kun KPT puolestaan tipahti pääsarjasta.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kuopion Palloseuran ensimmäinen mestaruus tuli vuonna 1956. Kyseisellä kaudella myös valmennus oli harpannut eteenpäin. Pelaajille tehtiin lääkärintarkastus, jonka pohjalta jokainen pelaaja sai oman henkilökohtaisen valmennusohjelmansa. Mestaruus ratkesi Helsingin Olympiastadionilla kolmanneksi viimeisellä kierroksella KuPS:n lyödessä HPS:n 0-2.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS:n ensimmäinen ulkomaanmatka tehtiin heinä-elokuussa 1957 Neuvostoliittoon, jossa seura osallistui Suomen edustajana festivaaleihin. Pitkä ja raskas matka verotti kotimaan sarjamenestystä, ja hyvin alkanut kausi päättyi neljänteen sijaan.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS voitti toisen mestaruutensa 1958, jolloin valmentajana oli vuosikymmenen alussa seurassa pelannut Martti Kosma. Viimeisellä kierroksella Väinölänniemellä kohtasivat KuPS ja HPS. KuPS:n 4-1 –voitolla molemmat päätyivät tasapisteisiin. Tarvittiin uusintaottelu mestaruudesta ja se pelattiin Olympiastadionilla 1.11. Ottelun katsojamäärä oli Suomen sarjapelien ennätys, 8321. KuPS voitti Antero Kostilaisen jatkoajan toisen puoliajan viidennellä minuutilla tekemällä maalilla.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS oli ollut 50-luvulla huonoimmillaan kaksi kertaa viides (sarjassa pelasi tuohon aikaan 10 seuraa). 60-luvulle tultaessa peliesitykset kuitenkin huononivat. Sarjapaikka oli aidosti uhattuna vuonna 1961. Viimeisessä ottelussa Väinölänniemellä vastaan tuli Pallo-Pojat; häviö olisi tiennyt putoamista, mutta 6-0 –voitolla varmistui sarjapaikka. KuPS saavutti SM-hopeat vuosina 1964, 1967 ja 1969. Vuosikymmenen 6-loppuisena vuonna valmentajana aloitti Gunnar Boman, kun Aaro Heikkinen oli siirtynyt edelliskauden jälkeen vastaamaan koko seuran valmennusjohtamisesta. Kolme kierrosta ennen sarjan päätöstä KuPS:lla oli viiden pisteen johto ja tilaisuus mestaruuden sinetöimiseen, kun HJK tuli Väinölänniemelle. Kuopion siihen astinen ennätysyleisö, 5691, joutui pettymään HJK:n 2-3 voittoon Aulis Rytkösen tehdessä vieraille 2 maalia. Seuraavana viikonloppuna samassa paikassa Kuopiossa saattoi nähdä ensimmäisen kerran KuPSin voittavan mestaruuspytyn TPS:n hävitessä 3-0. Yksi Suomen mestareista oli Keijo Koistinen, joka oli ensimmäinen suomalainen pelaaja, joka saavutti mestaruuden sekä jalkapallossa että jääkiekossa (Porin Karhut). Markku Hyvärinen voitti pääsarjan maalikuninkuuden 16 maalillaan.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 1967 syksyllä KuPS pelasi ensimmäiset Euroopan cup-ottelunsa. KuPS olisi päässyt jo vuonna 1959 mukaan kilpailuun, mutta seuran talous ei ollut antanut tuolloin siihen mahdollisuutta. Nyt oli vastassa ranskalainen huippuseura St. Etienne. Ensimmäinen osaottelu Ranskassa päättyi 2-0, ja toinen osaottelu Kuopiossa päättyi myös St. Etiennen voittoon 0-3.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 1968 tuli Kuopioon ensimmäinen Suomen cupin voitto. Olympiastadionilla KuPS voitti KTP:n 2-1. Toisena puolustajana pelasi vakiomaalivahti Pertti Hänninen. Loppuottelussa pelasivat Veli Pohjolainen, Hänninen, Pekka Mäkelä, Eero Rissanen, Matti Terästö, Matti Väänänen, Heikki Tirkkonen, Pekka Louesola, Antero Kostilainen, Matti Tirkkonen ja Teuvo Korpinen.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 1969 paikallisvastustaja Elo pelasi ensimmäistä kertaa pääsarjassa, ja seurojen ensimmäisessä pääsarjakohtaamisessa keväällä tehtiin KuPS:n edelleen voimassa oleva yleisöennätys 6787. KuPS tuli sarjassa viidennen kerran hopealle. Euroopan cup-voittajien cupin vastustaja oli portugalilainen Academica de Coimbraa. Kuopion peli pelattiin arki-iltapäivänä Keskuskentällä syksyn harmaudessa, koska käytettävissä ei ollut valaistua kenttää. Siksi vain vähälukuinen yleisö saattoi nähdä yhden hienoimmista Kuopiossa pelatuista otteluista, joka päättyi vierasvoittoon 0-1 (aikaisemmin pelattu vierasottelu oli päättynyt tasan 0-0)


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 1970-luvun alkuun osui lievä aallonpohja. Kaudelle 1972 valmentajaksi tuli Martti Räsänen. KuPS oli sarjakärjessä vielä 19. kierroksella, kun kolme kierrosta oli enää jäljellä, mutta loppusijoitukseksi tuli lopulta neljäs. Sijoitus oli sama vuonna 1973. KuPS oli noussut 26 pääsarjakauden jälkeen maratontaulukossa jo kolmanneksi TPS:n ja HJK:n jälkeen, ja tehdyissä maaleissa oli tulossa 1000:s pääsarjamaali täyteen seuraavalla kaudella. 1974 kauden toiseksi viimeisellä kierroksella tasalukumaalin teki Esa Heiskanen, kun KuPS voitti toiseksi viimeisellä kierroksella KPV:n 8-0. Mestaruus varmistui viimeisellä kierroksella kun HJK - KuPS päättyi 2-4. Kyseessä oli kolmas kerta, kun KuPS:n mestaruus ratkesi Olympiastadionilla. 1975 oli vuorossa hopeaa. Euroopan cupissa KuPS kärsi Puolassa 5-0 tappion Ruch Chorzow´lle, mutta Mikkelin keinovaloissa pelatussa kotiottelussa KuPS ylsi tasapeliin 2-2.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kaudella 1976 KuPS johti sarjaa pitkään. Toiseksi viimeisessä ottelussa mestaruuteen riitti tasapeli. Väinölänniemellä vastaan asettui HJK: 0-0 eli KuPS sai viidennen mestaruutensa. UEFA-cupissa KuPS saavutti ensimmäisen kansainvälisen voittonsa virallisessa ottelussa lyömällä ruotsalaisen Öster IF:n kotona 3-2, mutta Växjössä tuli 2-0 tappio, joka katkaisi tien toiselle kierrokselle.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 1976 mestarijoukkueesta KuPS menetti viisi miestä Ouluun ja yhden KPT:lle. Menetyksistä huolimatta 1977 tuli hopeaa. Euroopan cupissa belgialainen FC Brügge voitti Kuopiossa 0-4 ja kotonaan 5-2. 1978 UEFA-cupissa KuPS löi ensimmäisellä kierroksella kööpenhaminalaisen B 1903:n Kuopiossa ja pelasi tasan 4-4 vieraissa, eli selvitti tiensä ensimmäistä kertaa Euro-kilpailussa toiselle kierrokselle. Toinen kierros pelattiin Mikkelissä, josta löytyi keinovalot. Esbjerg BK voitti 0-2; myös Tanskassa tuli KuPS:lle tappio 4-1.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Sarjajärjestelmä koki huomattavia muutoksia kaudella 1979. Ensin pelattiin aikaisemmin pelattu kaksinkertainen sarja, jota kutsuttiin runkosarjaksi, ja sen 8 parasta jatkoivat yksinkertaiseen loppusarjaan. Molempien sarjojen pisteet laskettiin yhteen. KuPS ylsi hopealle, mutta mikäli runkosarjan pisteet olisi puolitettu seuraavana vuonna aloitetun käytännön mukaan, olisi KuPS ollut mestari OPS:n asemesta.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS:n eri joukkueiden Suomenmestaruuksien kokonaismäärä 70-luvulla oli 14: edustus 2 (+ 3 hopeaa) ja juniorit 12: 6 A, 3 B, 1 C ja 3 kpl D-juniorit, vain nappulat jäivät ilman mestaruutta), vastaavasti HJK:lla oli 9: edustus 2 (+ hopea + 2 pronssia) + juniorit 7; lisäksi HJK:lla oli 6 naisten SM. TPS saavutti 3 edustuksen SM (+ pronssin), 4 juniori- ja 1 naisten mestaruutta. Reipas oli 70-luvun neljänneksi eniten mestaruuksia kahminut seura 7 (1 + 6).


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS oli noussut 70-luvulla suomalaisittain suurseuraksi: oleelliset tekijät oli seurassa toteutettu esimerkillisesti, markkinointi, pelaajien työasiat ja seuran johdon vaastuun jaot olivat hallinnassa. Talouskin oli kunnossa, sillä lipputulot elättivät seuraa pitkälle. Lisämausteena oli ankara lajin sisäinen paikallinen kilpailu KPT:n kanssa, eikä kilpailevia lajeja ollut käytännössä lainkaan.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Vuonna 1980 KuPS aloitti 32. peräkkäisen pääsarjakautensa. Peräkkäiset pääsarjakaudet –ennätys KuPS:aa ennen oli ollut Hakan 23 (1950 – 1972). Reipas oli päätyvä 20:een 1981, TPS 35:een 2000 ja HJK oli pelannut pääsarjaa yhtäjaksoisesti alkaen 1964 .


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 1980-luvulla alkoivat KuPS:n vaikeat vuodet. KPT lähti haastamaan 70-luvun lopussa KuPS:aa, ja myös Elo nosti päätään alemmista sarjoista kaupungin suurseurojen kilpailijaksi. Myös jääkiekkoväki alkoi rakentaa pohjaa KalPa:n nousulle liigaan. Jalkapallo muuttui amatöörien harrastuksesta ammattimaiseksi kilpaurheiluksi. KPT:n täysimittainen hyökkäys kotimaiselle jalkapallohuipulle pääsemiseksi päättyi yhtälön taloudelliseen mahdottomuuteen muutamassa vuodessa, ja Elonkin nousun takaa löytyi kestämättömät perusteet, mikä johti seura toiminnan loppumiseen.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kaikki kolme kuopiolaisseuraa pelasivat pääsarjassa yhtä aikaa ensimmäisen ja viimeisen kerran vuonna 1982. Tämän jälkeen jalkapallon elinvoimaa alkoivat nakertaa KalPa ja jääkiekko Niiralan jäähallin vamistuttua 1980. Ensimmäinen ulkomaalainen päävalmentaja KuPS:ssa oli puolalainen Boguslaw Hajdas, 1983-85. Mitalit jäivät kauaksi hänenkin aikanaan (9., 8. ja 6.). Kuutos-loppuisena vuosikymmenen vuotena ei tullut enää mestaruutta, eli 1956, -66, -76 kultainen sarja ei jatkunut KPT-legenda Jouko Pasasen valmennuksessa.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Pasasen potkujen jälkeen alkoivat Markku Hyvärisen KuPS:n pelastusoperaatiot hänen toimiessaan apuna valmennuksessakin. 80-luku päättyi KuPS:lta komeasti Suomen cupin voittoon Olympiastadionilla kun Haka hävisi 3-2. Harri Nyyssönen pisti pallon kahdesti suoraan kulmapotkusta maaliin; toki Olli Huttunen Hakan maalivahtina auttoi maaleissa osaltaan. KuPS voitti historiansa toisen Suomen cupin, ja kapteeni Tuomo Hyvärinen pääsi nostamaan voittokannun ilmaan ensimmäisenä. Markku Hyvärisestä tuli ensimmäinen kuopiolainen, joka on palkittu sekä Kuopion parhaana urheilijana (1966 maalikuninkuus) että valmentajana (1989 cupvoitto).


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS perusti 1.3. 1990 Liiga-KuPS Oy:n toimintansa tukemiseksi. Yhtiön tarkoitukseksi määriteltiin pelaajien edustusoikeuksien ostaminen, omistaminen, myyminen ja vuokraaminen.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kauden 1990 virallisista kilpailuista pelattiin ensin SM-hallisarja. KuPS selviytyi neljän seuran lopputurnaukseen Lahden suurhalliin, mutta jäi viimeiseksi. KuPSin valmentajaksi oli palannut kymmenen vuoden tauon jälkeen Martti Räsänen.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kausi alkoi ensimmäistä kertaa Suomessakin englantilaiseen tapaan hyväntekeväisyysottelulla, jossa kohtasivat edellisen kauden mestari (Kuusysi) ja cupvoittaja (KuPS). Päätukijan mukaan tapahtuma oli nimeltään Neste Charity Shield. Ottelu pelattiin 22. huhtikuuta Olympiastadionilla. Kuusysi voitti 1-0, yleisöä oli 970 ja ottelun tuotto n. 100000 mk kohdistettiin Suomen saaristoluonnon suojeluun.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Suomen mestaruudesta alettiin pelata uudessa Futisliigassa (nyk. Veikkausliiga), jonka pyörittämisestä vastasi Jalkapalloliiga ry. Sarjajärjestelmää oli muutettu. 12 seuran runkosarjan jälkeen Suomen mestaruus ratkaistiin 8 parhaan pudotuspeleillä.. Kausi alkoi 29. huhtikuuta Keskuskentän ruoholla: KuPS-Ilves 2-1. Oli hyvin harvinaista, että pääsarjakausi kyettiin aloittamaan Kuopiossa ruohokentällä.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS selviytyi pudotuspeleihin oltuaan runkosarjassa neljäs. Paras kolmesta järjestelmällä pelatulla 1. pudotuspelikierroksella KuPS hävisi otteluvoitoin 0-2, kotiottelussa tuli rangaistuspotkukilpailuhäviö Reippaalle. Euroopan cupvoittajien cupissa vastassa oli Kiovan Dynamo, joka joutui tyytymään Väinölänniemellä 2-2 tasapeliin, mutta Kiovassa ukrainalaiset voittivat 4-0.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kesä 1991 oli paluu pettymyksiin. Kausi tuotti sijan 10. Räsäsen aikakausi KuPS:n valmentajana päättyi kesällä 1992, kun KuPS oli juuttunut hännille, ja syyskauden viiteen viimeiseen otteluun valmennusvastuu annettiin Jouni Jäntille ja Markku Hyväriselle. MP lähetti kauden viimeisessä ottelussa KuPS:n I divisioonaan. Ratkaisumaalin laukoi vapaapotkusta oma kasvatti Juha Karvinen, jonka laukoma 0-1 hiljensi lumen peittämän Väinölänniemen.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Alasarjapelaaminen oli hoppeetakin häpeällisempää KuPS:lle. Paluu huipulle haluttiin varmistaa palkkaamalla valmentajavelho Keijo Voutilainen. 1993 I divisioonasta nousu pääsarjaan oli tehty helpoksi, sarjan 4 parasta pelasi Veikkausliigan 4 huonoimman kanssa karsintasarjan, jonka 6 parasta pääsi pääsarjaan. KuPS voitti divarin ja oli karsintasarjassa kolmas.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 1994 Veikkausliigasta putoamisen ei pitänyt olla helppoa, kun kaksi huonointa 14:stä pudotettiin, mutta KuPS oli selvästi huonoin. Viimeisessä pelissä Anjalankoskella 8.10.1994 MyPa voitti 8-0. KuPS ei ollut koskaan hävinnyt sarjapeliä noin rumin lukemin. Sami Hyypiä oli tuolloin urallaan lähimpänä voittaa SM:n, mutta kun TPV voitti samanaikaisesti vieraissa Jaron 86. minuutin maalilla 1-2, niin mestaruudesta ei päädytty pelaamaan uusintaottelua. Jaro oli tasoittanut 81. minuutilla, ja Jaron voitolla MyPa olisi ollut heti Suomen mestari .


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS:n realismia oli nyt yrittää selvitä hengissä talousongelmista. Onnistunut puheenjohtajan vaihdos piristi seuraa, sillä kaudet 1995-2003 KuPS ry:n puheenjohtajana toiminut Eija Vähälä loi seuraan uutta henkeä: ”Taistellaan, eikä anneta KuPS:n loppua”. Kaudet 1995-96 KuPS säilyi vielä Ykkösessä, mutta seuraavalla kaudella KuPS putosi Kakkoseen. 1997 hämmästeltiin sitä, miten KuPS:n ei pärjännyt Ykkönen-Kakkonen karsintasarjassa otteluistaan Nokian Pyryä ja kemiläistä lähiöjoukkuetta Visan Palloa vastaan kunnialla. Kaksi tasapeliä karsintasarjassa tarkoitti, että KuPS jatkoi Kakkosessa, tasolla, joka vastasi aikoinaan Maakuntasarjaa.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS aloitti historiansa alimmalla sarjatasolla pelaamiskauden 3.5.1998 Nilsiän Halssilla, NP-H – KuPS päättyi 1-2 (0-2). KuPSin kokoonpano ottelussa oli numerojärjestyksessä (tuohon aikaan ottelupöytäkirjoissa ei esitetty aikoja maaleille, varoituksille eikä vaihdoille): 3. Vesa Rovio (mv), 10. Marko Karhunen, 11. Jarkko Flink, 13. Harri Nyyssönen (teki maalin), 22. Olli Kosonen, 24. Miikka Turunen (teki maalin), 26. Esa Rovio (sai kaksi keltaista eli punaisen), 30. Kimmo Pöyhönen (tilalleen vaihdettiin 27. Ilja Venäläinen), 55. Markku Raatikainen (joukkueen kapteeni), 70. Yrjö Happonen (tilalleen vaihdettiin 16. Jarno Ollikainen), 77. Tommi Antikainen (tilalleen vaihdettiin 18. Antti Konttinen). Muut vaihtopelaajat: 2. Lassi-Pekka Kauhanen (mv), 16. Timo Mikkonen, 21. Toni Kinnunen. 9-paitaa KuPS:ssa 1998 kaudella kantoi Mikko Pantsu, joka ei ollut mukana kauden avauspelissä. Kotijoukkueessa (Nilsiän Pallo-Haukat) numerolla 109 pelasi Jani Hartikainen, joka vaihtoi vastustajien riviin kaudelle 2000.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kauden avausottelussa KuPS:ssa pelasi siis 17-vuotias espoolaissyntyinen Ilja Venäläinen. Ilja oli aloittanut pallon potkimisen neljän vanhana, ensiopit hän omaksui Kopari-nappuloissa, mutta vaihtoi viiden-kuuden ikäisenä keltamustiin. Kesän 1997 Ilja pelasi lähes yksinomaan B-junioreissa (KuPS saavutti SM-pronssia), A-junioreissa Ilja pelasi vajaan yhden puoliajan. 1997/98 talvella Ilja harjoitteli ykkösjoukkueen mukana.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS kilpaili Kakkosessa 1998 Kuopion herruudesta Kings SC:n kanssa. Paikallisotteluissa Kings jäi kupsilaisilta voittamatta, kevätkierroksella Kings voitti 1-0 ja syksyllä pisteet jaettiin 2-2. Nousu onnistui, valmentajana toimi Jouni Jäntti. Kakkosessa pelaaminen hankaloitti kuitenkin velkataakan hoitamista, ja syksyllä 1998 alkoi häämöttää konkurssi. Pelastusoperaatiota varten oli muodostettu KuPS Oy, joka tuli ja pelasti KuPS ry:n vain parin viikon päässä häämöttävältä konkurssilta. Oy hoiti ry:n velat verottajalle, ja näin oltiin valmiit aloittamaan uusi nousu takaisin kotimaan huipulle.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Oy-kauden ensimmäisen vuoden (1999) KuPS pelasi Ykkösessä ja säilytti sarjapaikkansa.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Uuden vuosituhannen ensimmäiseen kauteen 2000 lähdettiin uuden ja päätoimisen valmentajan Esa Pekosen johdolla, joka nosti KuPS:n Veikkausliigaan. .Sarjakausi 2000 huipentui Ykkösen yläloppusarjassa sen viimeisellä kierroksella 28. lokakuuta KuPSin ja Atlantiksen välillä. KuPS palaisi Veikkausliigaan, jos se saisi pisteenkin Väinölänniemellä FC Mikkeliltä. KuPS:n tappiolla ja Atlantiksen voitolla ne palaisivat uusinnan suorasta noususta, haviäjä karsisi TPS: aa vastaan. Jokrut-Atlantis tuli 2-5, KuPS voitti 1-0 (Tero Taipaleen 30. min:n rp-maalilla), yleisöä Väinölänniemellä oli 4516. KuPS nousi, KuPS:n maalikuningas sarjassa oli Ilja Venäläinen 14 maalilla.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Ensimmäinen liigakausi 2001 toi kahdeksannen sijan. 2002 Pekonen korvattiin Jari Pyykölällä, mutta tämä ei löytänyt seuran ja pelaajien kanssa yhteistä säveltä. KuPS säilyi sarjassa karsintojen kautta. 2003 Pyykölä joutui lähtemään kesken kauden, tilalle palkattiin Ismo Lius, ja kau päätteeksi KuPS putosi. Suomen cupissa 2003 KuPS eteni kolmella voitolla 16 parhaan joukkoon; neljännessä ottelussa FC Hämeenlinna pudotti KuPS:n jatkosta. A-juniorit selviytyivät SM-loppusarjaan (6.), ja B-juniorit joutuivat tyytymään ikäisissään I divisioona -pelaamiseen.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Edellisen kauden surkea loppu sai Oy:n johtoon uutta puhtia, ja kaudelle 2004 suuntaa piti muuttaa. Toiminnalle haettiin uskottavuutta palkkaamalla hyvätasoinen päävalmentaja. Juha Malinen onnistui nostamaan KuPS:n heti takaisin Veikkausliigaan. Kausi 2004 oli alkanut Liigacup-kilpailulla, joka pelattiin kahdeksannen kerran. KuPS ei ollut osallistunut kilpailuun aikaisemmin. Nyt oli kilpailun historiassa ensimmäinen kerta, kun siihen kelpuutettiin osallistumaan myös I-divisioonan joukkueita. Osallistujia oli 16, ja KuPS ei päässyt 4 parhaan jatkopeleihin. Suomen cupissa 2004 KuPS selviytyi 64 parhaan joukkoon 5. kierrokselle, jolla hävisi Huimalle. Junioreiden SM-kilpailuissa 2004 KuPS:n B-juniorit selviytyivät 12 joukkueen SM-loppusarjassa kahdeksanneksi, ja C-juniorit Kai Pahlman -lopputurnauksessa 16 seuran joukossa 13:ksi.


title: Kuopion Palloseuran historia

text:
Kauden 2004 KuPS-uutuus oli seuran nimellä kulkeneen reservijoukkueen perustaminen. KuPS/2:lle myönnettiin sarjapaikka suoraan Itä-Suomen piirin Kolmoseen, joka on sarjapelaamisen 4. ylin sarjataso. Joukkue nousi heti Kakkoseen, ja nimeksi muuttui KuPS Akatemia. KuPS:ssa ei pidetty A-nuorten SM-sarjaa riittävästi pelaajia kehittävänä sarjana, ja kakkosjoukkueen myötä A-juniorit luopuivat SM-sarjapaikastaan. Kakkosjoukkuekokeilu kesti kolme kautta, eikä KuPS-A:ta nähty valtakunnan juniorisarjoissa 2004-07.
KuPS palasi Veikkausliigaan vuoden poissaolon jälkeen kaudella 2005, joka oli seuran historian 50. pääsarjakausi. Juha Malinen jatkoi valmentajana, ja hänen kanssaan tehtiin ennen kauden päättymistä jatkosopimus kauden 2007 loppuun.


title: Kuopion Palloseuran historia

text:
2005 Liigacupissa KuPS jäi lohkonsa viimeiseksi (4:s). Vain kaksi parasta pääsi jatkopeleihin puolivälieriin, eli KuPS ei selviytynyt jatkoon. Suomen cupissa KuPS hävisi vieraissa Kakkosessa pelaavalle TP-Seinäjoelle kilpailun 6. kierroksella (mukana oli tuolloin vielä 32 joukkuetta). KuPS:n sarjapaikka Veikkausliigassa varmistui (mikä oli ollut kauden tavoite) kolme kierrosta ennen loppua vierasvoitolla HJK:sta; Kalle Parviainen teki 0-1 voittomaalin ottelun viimeisellä minuutilla. KuPS:n sijoitus sarjassa oli lopulta kymmenes, 12 p edellä karsimaan joutunutta RoPS:a. Mestaruus meni MyPalle (56 p), HJK:lla oli 4 p vähemmän, kolmas oli Tampere Utd. KuPS jäi pronssista 22 p. 14 seuran 26 ottelun sarjassa KuPS pelasi 8 voittoa, 5 tasapeliä ja 13 häviötä; maalieroksi tuli 32-45 ja pisteitä 29. Reservijoukkue KuPS Akatemia pelasi Kakkosessa ja sijoittui sen itälohkossa neljänneksi.
2005 KuPS:n saavutukset juniorijalkapalloilussa olivat: Talenttiakatemioiden SM-kilpailussa KuPS Akatemian sija oli 9., B-junioreiden SM-sarjassa 9. ja C15-poikien Kai Pahlman –turnauksessa 3..


title: Kuopion Palloseuran historia

text:
Keskuskenttä oli valmistunut 1939 ja sai ruohopäällysteen 1946. KuPS:n viimeinen peli Veikkausliigassa vanhalla Keskuskentällä oli ollut 17. toukokuuta 1992. Kaudelle 2005 Keskuskentälle valmistui uusi stadion. Kuopion Mimmi-Futis pelasi uudella kentällä naisten mestaruussarjaa jo huhtikuun puolesta välistä alkaen. Kesään mennessä stadionille olivat jo asettuneet paikallisten seurojen ja SPL:n Itä-Suomen piirin toimistot. Ravintola terasseineen avattiin 6. kesäkuuta. Kauden 2005 viisi ensimmäistä kotipeliä KuPS pelasi Väinölänniemellä, joista viimeisimmän 15. kesäkuuta Interiä vastaan (0-3). Keskuskentän uuden stadionin virallinen avaus pääsarjaottelun osalta oli 3. heinäkuuta KuPS – Haka (0-0).
Keskuskentän jalkapallostadion kastettiin Magnum Areenaksi 16. joulukuuta 2005. Markkinointiyhteistyösopimuksen kesto oli 4+3 vuotta. Areenalla oli 2700 katettua katsojapaikkaa. Liigan lisenssikelpoisuusvaatimuksista puuttui vielä 1300 paikkaa. KuPS:lla oli tuolloin aikomus toteuttaa puuttuvat lisäpaikat omana hankkeenaan rakentamalla pääkatsomoa vastapäätä lisäkatsomo.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kaudelle 2006 KuPS menetti runkopelaajistaan (yli 20 ottelua sarjassa 2005 pelanneet) Kalle Parviaisen, Pietari Holopaisen ja Edward Anyamkyeghin. Heidän korvaajina 2006 kaudelle olivat uusista pelaajista Medo ja Janne Mahlakaarto. Parviaisen sarjassa tekemät 11 maalia jäivät lähinnä Miikka Oinosen vastuulle, hän oli tullut KuPS:aan TPS:sta jo loppukaudeksi 2005.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS aloitti virallisen kautensa 2006 Liigacupissa helmikuun alkupuolella. Pietarsaaressa Jaro voitti 3-2. Toisen KuPS:n maaleista teki Raphael Edereho. Nigerialaishyökkääjän kanssa oli tehty sopimus 2005 syksyllä ja 14. helmikuuta KuPS teki pelaajakaupan Ederehosta Iranin pääsarjassa pelaavaan FC Persepolikseen. Edereho ehti pelata KuPS:ssa talven aikana Lahti-cupissa kaksi ottelua ja liigacupissa yhden pelin. Kolmessa ottelussa hän viimeisteli neljä maalia. Persepolis purki Ederehon sopimuksen kuuden ottelun ja yhden maalin jälkeen. Kun siirtorahat jätettiin maksamatta, KuPS riitautti asian ja se siirtyi Fifan käsittelyyn. Maaliskuussa 2008 KuPS sai vihdoinkin rahat Raphael Ederehon siirrosta. FIFAn ja CASin päätösten myötä mestaruustaistelussa olevaa iranilaisjoukkuetta uhattiin 6 pisteen menetyksellä, mikä oli riittävä painostustoimi. KuPS sai noin 100 000 euron siirtokorvauksen, joka on seuran ennätys..


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Liigacup pelattiin kahdessa alkulohkossa (6 ja 7 joukkuetta). KuPS sijoittui 7 joukkueen lohkossaan neljänneksi ja selviytyi puolivälieriin toisen lohkon voittajaa vastaan Helsinkiin Talin halliin 24. maaliskuuta: FC Lahti-KuPS 1-2. Aprillipäivänä 2006 Talin hallissa KuPS eteni pitkäaikaisen kapteeninsa Jani Hartikaisen edelliskauden Veikkausliigamestari MyPan verkkoon upottamalla maalilla Liigacupin finaaliin. 12. huhtikuuta Finnair Stadiumilla pelatussa loppuottelussa KuPS voitti Miikka Oinosen kahdella maalilla FC KooTeePeen 2–1, Liigacupin voitto oli KuPS:n kahdeksas titteli; aikaisemmat olivat viisi Suomen mestaruutta ja kaksi cupin voittoa. Aiemmista titteleistä tuorein oli vuoden 1989 cupvoitto.


title: Kuopion Palloseuran historia

text:
Suomen cupissa KuPS voitti neljä ottelua (STPS, PK-37, TPV ja PP-70), kunnes hävisi puolivälieräottelussa TPS:lle (KuPS pääsi siis kahdeksan parhaan joukkoon).
Kaudella 2006 Veikkausliigassa pelasi 13 joukkuetta, joista viimeinen pudotettiin Ykköseen. KuPS aloitti kautensa kahdella kotitasapelillä. Sitten seurasi 4 peräkkäistä häviötä, ja KuPS putosi sarjan viimeiseksi. Kauden ensimmäinen voitto tuli vasta kahdeksannessa ottelussa. Kauden puolivälissä (12 ottelun jälkeen) KuPS oli viimeisenä kuudella pisteellä, ja seuraavaan eli ensimmäiseen sarjassa säilyvään seuraan oli eroa viisi pistettä; loppukausi tulisi siis olemaan taistelua putoamista vastaan.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kauden toiseksi viimeisessä ottelussaan KuPS voitti VPS:n vieraissa. Voitto oli kaikkiaan kauden neljäs, ja se nosti KuPS:n (yht. 19 pistettä) säilyjän paikalle pisteellä ohi Jaron, jolla oli vielä jäljellä kaksi ottelua. KuPS lopetti kautensa 22. lokakuuta kotihäviöön 1-2 Hakalle. Kun Jarokin hävisi ottelunsa, jäi KuPS:n kohtalo riippumaan viikoksi IFK Mariehanm-Jaro -tuloksesta. KuPS säilyisi Liigassa vain jos Jaro häviäisi (tasapisteissä Jaron säilyisi paremman maalieron turvin). Jaro pelastui 0-0 –tasapelillä ja KuPS putosi Ykköseen. Kauden 2006 Veikkausliigan mitalistit olivat Tampere United (51 p), Haka (45 p) ja Honka (44 p). Reservijoukkue KuPS Akatemia sijoittui Kakkosessa (Lohko A) seitsemänneksi, eli säilyi helposti sarjassa.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Veikkausliigassa pelanneista KuPSilaisista 2006 kauden aikana pelasivat nuorisomaajoukkueissa Pyry Kärkkäinen ja Berat Sadik U21:ssä sekä Patrik Turunen ja Samuli Kaivonurmi U19:ssä.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 2006 KuPS:n saavutukset juniorijalkapalloilussa olivat: talenttiakatemioiden SM-kilpailussa KuPS Akatemia tuli hopealle, B-junioreiden SM-sarjassa KuPS:n sija = 5., C15-poikien Kai Pahlman –turnauksessa KuPS:n sija = 7..


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS oli ajautunut syksyllä 2006 palloilulajien kuopiolaisille huippuseuroille tuttuun ongelmaan, rahoitusvaikeuksiin. Loppuvuonna 1998 perustettu KuPS Oy oli tuottanut vuosien mittaan yhteensä 300000 euroa tappiota. Viimeisin huippuseuran konkurssi Kuopiossa oli ollut vuonna 2000, kun KuPS-Volley joutui lopettamaan toimintansa. KalPa:ssa liigakiekkoilu oli ajautunut konkurssiin kahdesti 1990-luvulla.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS Oy:n toimitusjohtana Oy:n alusta alkaen (1998) toiminut Markku Raatikainen ilmoitti julkisuuteen 5. lokakuuta hoitavansa tehtäviään lokakuun loppuun, ja siirtyvänsä marraskuun alussa liike-elämän palvelukseen. Raatikainen pelasi KuPS:ssa yht. 11 kautta; aloitti jalkapalloilijana pääsarjassa KuPS:ssa 1985.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS:n tiedotustilaisuudessa 30. lokakuuta kerrottiin, että konkurssi yritetään välttää ja toiminta jatkuu Ykkösessä. Kulujen karsiminen alkoi jättämällä toimitusjohtajan paikka täyttämättä. Toimitusjohtajan urheilupuolen tehtävistä (mm. pelaajasopimukset) vastuu siirrettiin urheilutoimen johtajaksi nimitetylle Esa Pekoselle. Vastuuvalmentajan työt aloittaa pelaajanakin menneellä kaudella esiintynyt Kai Nyyssönen, mutta palkanmaksu Juha Maliselle jatkui, vaikka hänellä ei ollut minkäänlaista tehtävää KuPS:ssa.


title: Kuopion Palloseuran historia

text:
KuPS Oy:n pääomistus oli 4 henkilöllä, Ari Lahti 25 %, kolme muuta henkilöä 20 % kukin ja
loput 15 % oli jakautunut vajaalle 30 pienomistajalle.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS Oy:n ylimääräinen yhtiökokous pidettiin 1. joulukuuta. Vain muutama päivä aiemmin julkisuudessa pidettiin lähes varmana, että KuPS joutuisi hakeutumaan konkurssiin. Kokouksessa Ari Lahti nousi hallituksen puheenjohtajaksi Manu Vesalon tilalle. Kokous päätti järjestää nykyisille osakkeenomistajille 300000 euron suunnatun osakeannin. Ari lahti lupasi hoitaa yli 200000 euron velat ja sitoutui merkitsemään annin kokonaan, jos osakkeet eivät kelpaa muille omistajille.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Joulukuussa 2006 tiedotettiin, että KuPS Oy ja Kings Kuopio ry ovat solmineet yhteistyösopimuksen, ja samalla KuPS Akatemia (KuPS Talentit ry) luopuu Kakkosen sarjapaikastaan. KuPS Talentit ry jatkaa toimintaansa rekisteröityneenä yhdistyksenä ilman kilpailutoimintaa. Kaudella 2007 KuPS pelaa ykkösessä ja Kings Kakkosen C-lohkossa. KuPS:aan ei perusteta myöskään suunniteltua A-juniorijoukkuetta, koska valintatilaisuuksiin ei ilmoittautunut riittävästi pelaajia.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Päävalmentajana toimineen Juha Malisen ja KuPS:n välinen voimassa yhä ollut sopimus purettiin 5. helmikuuta 2007. Malinen allekirjoitti 8. helmikuuta 2007 kahden vuoden sopimuksen kazakstanilaisen pääsarjaseuran Shakter Karagandan kanssa.


title: Kuopion Palloseuran historia

text:
Osakeannin jälkeen Ari Lahden omistus KuPS Oy:stä oli 95 %. Lahti oli jäänyt pois KuPS Oy:n hallituksesta vuotta aiemmin, kun hänestä asiat eivät olleet toimineet. Nyt KuPS oli velaton. Jalkapallossa Lahti oli myös toiminut Veikkausliigan puheenjohtajana 1998-2001 Lahti osallistui jo toistamiseen KuPS:n pelastamiseen. Aikaisemmin 90-luvulla hän oli osa suurempaa sijoittajajoukkoa, joka perusti KuPS Oy:n seuran taloudelliseksi turvaksi.
KuPS aloitti kauden 2007 Ykkösessä ilman useita edelliskauden runkopelaajia. Vahvistuksena saatiin kokenut oma kasvatti Harri Ylönen.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS pelasi hienon loppukauden ja nousi takaisin liigaan. Kun kuusi kierrosta oli pelaamatta, Rovaniemen Palloseura oli sarjakärjessä kahdeksan pistettä edellä toisena ollutta KuPS:aa. Viimeiselle kierrokselle (pelattiin 20. lokakuuta )lähdettäessä RoPS johti sarjaa kahdella pisteellä. Kierroksella FC Hämeenlinna voitti RoPS:n 3-2 ja KuPS voitti JJK:n 4-1. KuPS olisi voittanut Ykkösen myös RoPS:n pelatessa tasapelin, koska sillä oli selkeästi parempi maaliero. Kuopiolaisten sankari oli kolme maalia päätöskierroksella tehnyt Ilja Venäläinen, jonka ansiosta KuPS palasi Veikkausliigaan kaudeksi 2008.. KuPS:n tulos 26 ottelussa oli 16 voittoa, 8 tasapeliä ja 2 häviötä maalierolla 44-17 ja pisteitä 56 , RoPS jäi yhden pisteen (maaliero oli 44-23).


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 2007 KuPS:n saavutukset juniorijalkapalloilussa olivat: talenttiakatemioiden SM-kilpailussa KuPS Akatemia ei selviytynyt alkulohkosta 6 parhaan lopputurnaukseen, B-junioreiden SM-sarjassa KuPS oli Suomen mestari, C15-poikien Kai Pahlman –turnauksessa KuPS:n sija = 10..


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kaudella 2008 KuPS säilytti Veikkausliigapaikkansa voitettuaan liigakarsinnassa Ykkösessä toiseksi tulleen Viikingit.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kuopion Palloseura aloitti Veikkausliigakauden 2009 heikosti: 3 häviötä, tasapeli, ensimmäinen voitto vasta viidennessä ottelussa ja sitten viisi häviötä, ja neljällä pisteellä KuPS oli sarjan viimeinen. 14. toukokuuta päävalmentaja Kai Nyyssönen erotettiin ja valmennusvastuu siirrettiin loppukaudeksi urheilutoimenjohtaja Esa Pekoselle (kauden päätyttyä sopimusta jatkettiin kauden 2011 loppuun).


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 23. kesäkuuta 2009 KuPS tiedotti, että 18-vuotiaat pikkunappuloista seuraa edustaneet Petteri Pennanen ja Tuomas Rannankari siirtyvät Hollannin pääsarjassa (Eredivisie) pelaavaan FC Twenteen. Pennasen sopimus on kaksi-, ja Rannankarin kolmevuotinen. Pennanen oli jo ollut alkukauden vuokralla Twentessä. Rannankari pelaa KuPS:ssa ennen siirron lopullisesti virallistavia sopimuksen allekirjoittamisia Honka-pelin (24.6.). KuPS:sta Eurooppaan ammattilaiseksi oli siirtynyt viimeksi maalivahti Kari Laukkanen 80-luvun lopussa Belgiaan. .


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS vahvisti joukkuettaan kauden puolivälissä ja teki 3. heinäkuuta sopimukset loppukaudesta kahden nigerialaispelaajan kanssa, joista toinen oli hyökkääjä Dickson Nwakaeme


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Palloliitto myönsi Nwakaemelle peliluvan otteluun KuPS-RoPS (pelattiin 4.7., KuPS voitti 3-0). RoPS teki protestin Nwakaemestä (oli pelannut Senegalissa toukokuun alun jälkeen). Palloliitto hylkäsi protestin, koska katsoi KuPS:n toimineen oikein. RoPS teki uuden vastalauseen (pelilupa oli myönnetty väärin perustein). 10. elokuuta Palloliiton vastalausevaliokunta tuomitsi KuPS:n hävinneeksi 0-3. KuPS valitti Urheilun oikeusturvalautakuntaan, jonka päätös tuli 2. lokakuuta: alkuperäinen tulos palautettiin. Sarjasta oli tuolloin pelaamatta kaksi kierrosta. KuPS:n kannalta päätös tarkoitti, että sen sarjapaikka varmistui. Tilanne sarjan hännillä 24 kierroksen jälkeen muuttui päätöksen myötä ja oli nyt: KuPS 22 p, JJK 15 p ja RoPS 13 p.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Lopulta sarjan mestariksi tuli HJK, muut mitalit saivat FC Honka (hopea) ja TPS (pronssi). Viimeisessä ottelussa RoPS voitti kotonaan KuPS:n 1-0. RoPS sai sarjassa 16p (putosi, maaliero oli selvästi huonompi kuin JJK:lla), JJK 16 p (joutui karsimaan sarjapaikastaan). KuPS oli lopulta 12., pelasi 26 ottelustaan 6 voittoa, 5 tasapeliä ja 15 häviötä maalierolla 29-53, pisteitä tuli 23.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Vuoden 2009 jälkeen KuPS:n kannattamista kymmenkunta vuotta harrastanut Banzai ry päätettiin lopettaa, koska toimintakin oli jo hiljennyt; Banzain kerrottiin jatkavan toimintaa vain nettiyhteisönä ..


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 2010 kaudella Nwakaeme jatkoi hyviä otteitaan, kunnes siirtyi kesken kauden syyskuussa Tanskaan. Kauden päätteeksi KuPS juhli hopeamitalia, joka varmistui viimeisessä ottelussa 23. lokakuuta KuPS:n voittaessa vieraissa IFK Mariehamnin. Hopea oli seuralle ensimmäinen mitali pääsarjassa 31 vuoteen.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Cup-kilpailuissa KuPS ei selviytynyt Liigacupin alkulohkostaan kahdeksan parhaan pudotuspeleihin ;Suomen cupissa tuli häviö välierässä TPS:lle. Junioreiden SM-kilpailuissa A-junioreiden sijoitus oli 6., B:n 12. ja C:n 15.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 2011 kaudella KuPS oli Veikkausliigassa kuudes, hävisi Liigacupissa puolivälieräottelussa HJK:lle ja myös Suomen cupin finaalissa tuli häviö HJK:lle.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 14. heinäkuuta 2011 KuPS teki 21 vuoden tauon jälkeen paluun Europeleihin, kun seura oli päässyt mukaan Eurooppa-liigaan sen toiselle karsintakierrokselle. Kotiottelussa KuPS voitti 1-0 romanialaisen CS Gaz Metas Mediasin. Vieraspelin 0-2 –häviö pudotti KuPS:n jatkosta.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Junioreiden SM-kilpailuissa 2011 A-junioreiden sijoitus oli 7., B:n 13. (ei selviytynyt 12 joukkueen SM-sarjaan; voitti Ykkösen lohkonsa) ja C:n 13.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 2012 kaudella KuPS oli Veikkausliigassa kymmenes, hävisi Liigacupissa puolivälieräottelussa HJK:lle ja Suomen cupin finaalissa tuli häviö Hongalle.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Eurooppa-liigassa (kausi 2012/13) KuPS voitti vastustajansa kahdella ensimmäisellä karsintakierroksella ja selviytyi kolmannelle karsintakierrokselle, jonka voittaja pääsisi pudotuspeleihin pelaamaan pääsystä kilpailun lohkovaiheeseen. Kotiottelussa KuPS voitti 1-0 turkkilaisen Bursasporin. Vieraspelin 0-6 –häviö pudotti KuPS:n jatkosta.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Junioreiden SM-kilpailuissa 2012 A-junioreiden sijoitus oli 4., B:n 6. ja C-nuoret tulivat kolmanneksi.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 2013 kaudella KuPS oli Veikkausliigassa seitsemäs, hävisi Liigacupissa välieräottelussa FC Lahdelle ja Suomen cupin finaalissa tuli häviö Hongalle.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Junioreiden SM-kilpailuissa 2013 A-junioreiden sijoitus oli 9. (ei selviytynyt 8 joukkueen SM-sarjaan; voitti Ykkösen lohkonsa). B voitti SM:n, ja C:n sijoitus oli 8.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS Oy:n omistukset järjesteltiin uusiksi. Ari Lahti möi henkilökohtaisessa omistuksessaan olleet osakkeet 100-prosenttisesti omistamalleen Oy Suomen Hilaris Ab:lle. Järjestelyllä Ari Lahti halusi varmistaa, että KuPS ja mahdollisesti tulevaisuudessa toteutuva nykyistä laajempi jalkapallostadion ovat samassa omistuksessa. KuPS Oy:n osakkeista Oy Suomen Hilaris Ab:lla on 97,5 %; toiseksi suurin omistaja runsaalla 1 %:n osuudella on Jukka Pitkänen.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 2014 kauden alkupuolella toukokuun alussa Marko Rajamäki korvasi KuPS:aa pitkän aikaa valmentaneen Esa Pekosen. Kauden päätöspelissä, kotiottelu 25. lokakuuta VPS:aa vastaan, oli panoksena vielä sarjan neljäs tila ja paikka 2015/16 Eurooppa-liigaan. KuPS:n piti voitaa ottelunsa, MIFK ei saanut voittaa kotonaan TPS:aa ja HJK:n piti vielä voittaa myöhemmin syksyllä pelattava Suomen cupin finaali. KuPS hävsi 0-1 ja MIFK voitti 3-1. VPS-ottelu oli gambialaistoppari Omar Colleyn viimeinen ottelu KuPS:ssa, hän jatkaa uraansa Ruotsin Allsvenskanin Djurgårdenissa. Colley palkittiin ottelun jälkeen KuPS:n vuoden pelaajaksi (valitsijoina olivat valmentajat, joukkueenjohto ja kannattajat). Veikkausliigakauden 2014 mestari oli HJK, SJK sai hopeaa, FC Lahti pronssia ja VPS oli neljäs. KuPS:n loppusaldo Veikkausliigakauden 33 ottelusta oli 11 voittoa, 11 tasapeliä ja 11 häviötä maalierolla 44-44 ja 44 pisteellä. KuPS:n sijoitukseksi tuli lopulta seitsemäs.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: 2014 molemmissa cupeissa KuPS oli kahdeksan parhaan joukossa, kun putosi jatkosta kotipeleissään puolivälierissä: Suomen cupissa tuli häviö Interille (1-2) ja Liigacupissa SJK:lle (0-1). Junioreiden SM-kilpailuissa KuPS voitti A-nuorissa SM:n, B-nuorissa SM-hopean ja C-nuorten sijoitus oli kuudes.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kauden 2015 viralliset kilpailut alkoivat Liigacupilla, jossa KuPS ei selviytynyt jatkopeleihin puolivälieriin, mistä seuraus oli, että Suomen cup alkoi KuPS:lta jo 4. kierrokselta. Cup-taival päättyi välierähäviöön Turussa Interille, joka selvityi finaaliin rangaistuspotkukilpailuvoitolla 3-2 rp. (1-1 ja., 1-1).


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Veikkausliigan kolmanneksi viimeisen kierroksen kotipelin 2-0 voitto Jarosta vamisti KuPS:lle sarjapaikan kaudelle 2016. Veikkausliigakausi 2015 päättyi KuPS:n osalta kotihäviöön 0-1 HJK:lle. KuPS:n tulos 12 seuran 33 ottelun sarjassa oli 9 voittoa, 11 tasapeliä, 13 häviötä, maaliero 32-40 ja 38 pistettä. Mestariksi tuli SJK, hopealle RoPS ja pronssia sai HJK. KuPS:n sijoitus oli yhdeksäs, jäi pronssista 20 pistettä, oli 6 pistettä parempi kuin karsimaan joutunut KTP (11.), sarjasta putosi Jaro.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Junioreiden SM-kilpailuissa KuPS saavutti 2015 A-nuorissa SM-hopeaa ja B-nuorissa SM-pronssia. C-juniorit (15 v) eivät osallistuneet itsenäisenä KuPSina Kai Pahlman -kilpailuun; KuPS oli mukana yhteisjoukkueena nimellä KuPS/JIPPO yj, jonka sijoitus oli 16.


title: Kuopion Palloseuran historia

text: Kauden 2016 viralliset kilpailut alkoivat Liigacupilla, jossa KuPS ei selviytynyt jatkoon, kun oli omassa alkulohkossaan viimeinen. Liigacup kilpailtiin kahdessa kuuden seuran alkulohkossa, joista vain lohkovoittajat jatkoivat finaaliin. Suomen cupissa KuPS selviytyi puolivälierään, jossa hävisi HJK:lle. Veikkausliiga alkoi KuPS:n osalta 9. huhtikuuta kotihäviöllä Ilvestä vastaan. KuPS hävisi kaksi seuraavaakin ottelua, ja vasta neljännessä ottelussa tuli ensimmäiset pisteet kotivoitolla FC Lahdesta. KuPS:n sijoittui liigassa lopulta seitsemänneksi, 33 ottelussa tuli 14 voittoa, 7 tasapeliä ja 12 tappiota maalierolla 37-31, eli pisteitä on 49. Prossimitaliin jäi eroa 8 ja karsijaan 17 pistettä. Marko Rajamäen valmennuspesti päättyi kauden viimeiseen otteluun 23. lokakuuta 2016; uusi päävalmentaja on Jani Honkavaara.


title: Tiina Jylhä

text: Tiina Jylhä-Valkonen (s. 26. lokakuuta 1962 Parkano) on suomalainen kauneusalan yrittäjä, joka toimii myös personal trainerina ja ravintoterapeuttina. Jylhä tunnetaan parhaiten nimeään kantavasta kauneusklinikasta, jota hän pitää Tallinnassa yhdessä aviomiehensä kanssa. Yrityksellä on toimintaa myös Suomessa.


title: Tiina Jylhä

text: Tiina Jylhä nousi julkisuuteen 1990-luvulla, kun hän perusti Suomen ensimmäisen seuralaispalvelun Escort Servicen ja työskenteli pornolehti Hustlerin pr-päällikkönä. Hän itse myös esiintyi lehdessä. Jylhä siirtyi kauneusalalle lopetettuaan Escort Servicen vuonna 1997, ensin konsulttina ja pian myös yrittäjänä. Hän perusti ensin Christina's Clinic -nimisen kauneusklinikkayrityksen ja sitten Kauneusklinikka The Lookin 1990-luvun lopulla.


title: Tiina Jylhä

text: Jylhän kauneusklinikan arkea seurattiin vuonna 2011 Liv-kanavalla esitetyssä dokumentaarisessa sarjassa. Vuonna 2014 Jylhä esiintyi "Viidakon tähtösissä" ja vuonna 2017 hänen elämäänsä seurattiin reality-sarjassa "Keinolla millä hyvänsä".


title: Tiina Jylhä

text: Jylhä-Valkonen voitti lokakuussa 2015 kehonrakennuksen maailmanmestaruuden Wabba World -liiton järjestämän MM-kilpailun yli 165-senttisten naisten Ms. Shape -sarjassa.


title: Tiina Jylhä

text: Jylhästä on ilmestynyt vuonna 2006 Gummeruksen kustantama 203-sivuinen elämäkertakirja "Polte veressä, suru sydämessä". ISBN-13: 9789512071630, ISBN-10: 9512071630.


title: Tiina Jylhä

text: Vuonna 2010 Jylhä meni naimisiin kuntosaliyrittäjänä toimivan Risto Tapani ”Tape” Valkosen kanssa. He asuvat Tallinnassa. Jylhä on ollut aiemmin naimisissa kaksi kertaa: ensimmäinen avioliitto solmittiin vuonna 1987 ja toinen vuonna 2002, jolloin hän oli puoli vuotta avioliitossa Juhani Palmun kanssa. Jylhällä on yksi aikuinen tytär ensimmäisestä avioliitostaan.


title: Hutsin hyppyrimäet

text: Hutsin hyppyrimäet on viiden muovitetun hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Kiteellä.


title: Hutsin hyppyrimäet

text: Kiteelle rakennettiin ensimmäinen hyppyrimäki 1920-luvulla Puhoksen lehtikuusimetsän reunalle. Seuraava hyppyrimäki rakennettiin muutaman vuoden päästä Puhoksen seurantalon lähettyville.


title: Hutsin hyppyrimäet

text: Vuosina 1954–1956 rakennettiin Savikon kaupunginosaan hyppyrimäki lehtikuusi pylväistä. Joitakin vuosia ennen, samalle seudulle oli rakennettu pienempi hyppyrimäki. Myös Juurikassa ja Närsäkkälässä on ollut pieniä hyppyrimäkiä.


title: Hutsin hyppyrimäet

text: Hutsin hyppyrimäki rakennettiin vuonna 1961. Vuoden 1984 remontissa vanha puinen hyppyrimäki purettiin ja uusi teräksinen K56 HS60 hyppyrimäki rakennettiin. Vuonna 2005 hyppyrimäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus.


title: Hutsin hyppyrimäet

text:
Mäkiennätyksen 60,5 metriä on hypännyt Niko Kytösaho.
Naisten mäkiennätyksen 55,5 metriä on hypännyt Susanna Forsström.
Kesämäkiennätyksen 61,0 metriä on hypännyt Joni Karjalainen.
Naisten kesämäkiennätyksen 49,0 metriä on hypännyt Julia Tervahartiala.
Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 34 metrissä ja HS-piste 37 metrissä. Vuonna 1994 hyppyrimäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus. Alastulorinteen muovitus uusittiin kesällä 2016.


title: Hutsin hyppyrimäet

text:
Mäkiennätyksen 36,0 metriä on hypännyt Jarkko Määttä.
Naisten mäkiennätyksen 32,5 metriä on hypännyt Julia Tervahartiala.
Kesämäkiennätyksen 33,5 metriä on hypännyt Tuomas Kinnunen.
Naisten kesämäkiennätyksen 28,5 metriä on hypännyt Vilma Meis.
Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 18 metrissä ja HS-piste 22 metrissä. Vuonna 1994 hyppyrimäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus. Alastulorinteen muovitus uusittiin kesällä 2016.


title: Hutsin hyppyrimäet

text:
Mäkiennätyksen 23,0 metriä ovat hypänneet Perttu Reponen ja Tuomas Kinnunen.
Naisten mäkiennätyksen 21,0 metriä on hypännyt Emilia Sorvisto.
Kesämäkiennätyksen 19,0 metriä on hypännyt Perttu Reponen.
Naisten kesämäkiennätyksen 17,5 metriä on hypännyt Oosa Thure.
Hyppyrimäki rakennetiin vuonna 1984 ja sen K-piste sijaitsee 12 metrissä ja HS-piste 13 metrissä. Vuonna 2006 hyppyrimäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus, alastulorinteen muovitus uusittiin kesällä 2016.


title: Hutsin hyppyrimäet

text: Mäkiennätyksen 13,0 metriä on hypännyt Lauri Kilpeläinen 7. helmikuuta 2015 67. Kiteen talvikilpailuissa. Naisten mäkiennätyksen 10,5 metriä ovat hypänneet Elli Seppänen 22. helmikuuta 2014 66. Kiteen talvikilpailuissa sekä Viivi Hyvärinen kaksi kertaa ja Jasmin Puomilahti 24. helmikuuta 2018 70. Kiteen talvikilpailuissa.


title: Hutsin hyppyrimäet

text: Kesämäkiennätyksen 11,0 metriä ovat hypänneet Juho Ojala kaksi kertaa 28. syyskuuta 2014 Kiteen kesämäkilpailussa ja Veeti Hyvärinen 1. lokakuuta 2016 Kiteen kesämäkilpailussa. Naisten kesämäkiennätyksen 10,0 metriä on hypännyt Minja Korhonen 26. syyskuuta 2015 Kiteen kesämäkilpailussa.


title: Hutsin hyppyrimäet

text: Hyppyrimäki rakennetiin vuonna 1984 ja sen K-piste sijaitsee 7 metrissä ja HS-piste 8 metrissä. Vuonna 2006 hyppyrimäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus, alastulorinteen muovitus uusittiin kesällä 2016.


title: Hutsin hyppyrimäet

text: Mäkiennätyksen 8,0 metriä ovat hypänneet Veikka Hakulinen 7. helmikuuta 2010 62. Kiteen talvikilpailuissa, Veeti Viertola 12. maaliskuuta 2012 Junioreiden iltakilpailussa ja Jan Ahonen 7. helmikuuta 2015 67. Kiteen talvikilpailuissa. Naisten mäkiennätyksen 6,0 metriä on hypännyt Jennica Bolodin kaksi kertaa 7. helmikuuta 2010 62. Kiteen talvikilpailuissa.


title: Hutsin hyppyrimäet

text: Kesämäkiennätyksen 6,0 metriä on hypännyt Olavi Meis 29. syyskuuta 2018 Kiteen kesämäkisoissa. Naisten kesämäkiennätyksen 4,5 metriä on hypännyt Pihla Sirviö kaksi kertaa 29. syyskuuta 2018 Kiteen kesämäkisoissa.


title: Pittali

text: Pittali ("Melampitta lugubris") eli aiemmalta nimeltään pikkujuoksutimali on varpuslintu, joka BirdLife Suomen luokittelussa kuuluu pittalien heimoon.


title: Pittali

text: Pittalia tavataan Uuden-Guinean saarella. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Karstipittali

text: Karstipittali ("Megalampitta gigantea") eli aiemmalta nimeltään isojuoksutimali on varpuslintu, joka BirdLife Suomen luokittelussa kuuluu pittalien heimoon.


title: Karstipittali

text: Karstipittalia tavataan Uuden-Guinean saarella. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Sinilakki

text: Sinilakki eli aiemmalta nimeltään kiipijätimali ("Ifrita kowaldi") on varpuslintu. Lajin taksonomia on osin epäselvä ja se on aiemmin luokiteltu kuuluvaksi muun muassa mutavaristen tai paratiisilintujen heimoihin. Nykyään sinilakki yleensä luetaan omaan sinilakkien heimoonsa (Ifritidae).


title: Sinilakki

text: Sinilakkia tavataan Uuden-Guinean saarella. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Sinilakki on pieni rakenteeltaan tukevahko ja lyhytpyrstöinen lintu. Väritykseltään se on ruskea lukuun ottamatta sinistä päälakea. Laji elää metsissä ja syö hyönteisiä. Ravinnostaan se kerää elimistöönsä alkaloideja ja on yksi harvoista myrkyllisistä linnuista.


title: Lähetystöneuvos (arvonimi)

text: Lähetystöneuvoksen nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Lähetystöneuvos (arvonimi)

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1918. Vuosien 1918–2013 aikana lähetystöneuvoksen arvonimi on myönnetty 56 henkilölle, viimeksi vuonna 1969.


title: Suppo (jäätyyppi)

text: Suppo eli hyyde eli suppojää on dynaamisen jäänmuodostuksen kautta syntynyttä jäätä. Sitä syntyy erityisesti jokien turbulenttisissa virtauksissa, kun veden liike ei ole tarpeeksi tasaista, jotta niihin voisi syntyä jääkansi. Supon muodostuminen aiheuttaa ongelmia vesivoimalaitoksissa, kun jäätä alkaa kasaantua turbiinien seuloihin. Ajoittain vesivoimaloiden juoksutusta joudutaan pienentämään hyyteen aiheuttamien haittojen ehkäisemiseksi.


title: Suppo (jäätyyppi)

text: Talvipakkasillakin riittävän suuri virtausnopeus tekee mahdottomaksi yhtenäisen jääkannen muodostumisen. Tämän vuoksi turbulenttisissa joissa lämmönvaihto uoman ja ympäristön välillä on tehokasta, ja veden on mahdollista alijäähtyä eli jäähtyä jäätymispistettä kylmemmäksi. Hyydettä alkaa muodostua, kun tällaiseen veteen syntyy kasvavia ja toisiinsa tarttuvia jääkiteitä, esimerkiksi vedenpinnan yläpuolisen alijäähtyneen sumun härmistymisen tai lumihiutaleiden kautta.


title: Invitation (Snakegodin albumi)

text: Invitation on suomalaisen heavy metal -yhtye Snakegodin esikoisalbumi, joka julkaistiin 24. syyskuuta 2001.


title: Tilinteko

text: Tilinteko on Veikko Aaltosen ohjaama suomalainen rikoselokuva vuodelta 1987.


title: Tilinteko

text: Aaltonen oli tuotantoyhtiö Villealfan perustajajäseniä ja tehnyt sen elokuvissa töitä. Hänen ensimmäinen pitkä ohjauksena perustuu tositapahtumiin, kahteen samantyyppiseen postiryöstöön. Elokuvan esikuvina ovat olleet John Sturgesin elokuva "Mies astui junasta" ja amerikkalaisen westernin ja film noirin asetelmat sekä myös Jean-Pierre Melvillen ranskalaiset rikoselokuvat. Käsikirjoitus jäi Aaltosen mukaan melkein vain ideointiasteelle. Aaltosen seuraava ohjaustyö valmistui 1992, ja välillä hän teki äänittäjän, leikkaajan, apulaisohjaajan ja myös tuotantopäällikön tehtäviä.


title: Tilinteko

text: Lisäksi elokuvassa on ollut avustajina Lavian nuorisoseuran näytemäkerho (vaalitilaisuuden yleisöä), Eläkeliiton Kankaanpään yhdistyksen jäseniä (kirkkokansaa / ihmisiä vaalivalvojaisissa)


title: Tilinteko

text: "Iltalehden" arviossaan Olli Manninen kirjoitti: ”Tilinteko ei ole varsinaisesti toimintaelokuva -- [vaan] se pohtii ihmisessä elävää pahuutta.” "Uuden Suomen" kriitikko Heikki Eteläpää olisi kaivannut henkilöiden taustoitusta: ”katsoja ei kahdesta päähenkilöstä tule tietämään todellakaan muuta kuin sen, että [he] ovat tehneet yhteisen ryöstömurhan”. Kaija Pakarista hän kuitenkin kehui. Sen sijaan monet muut kriitikot antavat kehuja myös miespääosienkin esittäjille. "La Stradan" Minna Tawast kiinnitti huomiota Nikkarin roolityöhön: ”Vaalivoittoaan juhlivan Varjolan hysteerinen naurukohtaus ravintolan vessassa on huikea näyte Nikkarin ammattitaidosta.”.


title: Alfonso Celis Jr.

text: Alfonso Celis Enecoiz Jr. (s. 18. syyskuuta 1996 México, Meksiko) on meksikolainen rata-autoilija.


title: Alfonso Celis Jr.

text: Celis aloitti karting-uransa vuonna 2009. Vuonna 2011 Celis voitti Turismos de Velcocidad 1800cc -luokan mestaruuden. Vuonna 2012 Celis kilpaili Formula BMW Talent Cup -sarjassa sijoittuen sarjan viidenneksi. Samana vuonna hän voitti Meksikon 24 tunnin kilpailun. Vuonna 2013 Celis kilpaili Formula Renault NEC -sarjassa sijoittuen sarjan 14:nneksi. Samana vuonna hän sijoittui Panam GP -sarjassa seitsemänneksi ja Panam GP -talvisarjassa kolmanneksi. Hän ajoi samana vuonna myös Britannian Formula 3 ja Euroopan Formula 3 -sarjoissa muutamia kilpailuja. Vuonna 2014 Celis siirtyi GP3-sarjaan kilpaillen Status Grand Prix -tallissa. Hän saavutti kaksi pistettä kauden aikana. Samana vuonna hän ajoi kaksi kilpailua Formula Renault 3.5 -sarjassa saavuttamatta pisteitä. Vuonna 2015 Celis jatkoi GP3-sarjassa siirtyen ART Grand Prix -talliin. Samana vuonna hän kilpaili täyden kauden FR 3.5 -sarjassa.


title: Klaran väestönsuoja

text: Klaran väestönsuoja on suuri kallioon louhittu väestönsuoja Tukholmassa Ruotsissa. Lattiapinta-alaltaan se on 6 650 m eli noin jalkapallokentän kokoinen. Suoja on tarkoitettu sekä siviiliväestön että Ruotsin hallituksen käyttöön. Se rakennettiin kylmän sodan aikana vuosina 1954–1960 Tukholman liikekeskustan eli Cityn rakennustöiden yhteydessä.


title: Klaran väestönsuoja

text: Suoja sijaitsee Tukholman keskustassa Sergelin torin ja Klaran kirkon alapuolella kallioperässä. Normaalioloissa se on 296-paikkainen maanalainen pysäköintihalli. Kriisitilanteessa se toimii 8 000 hengen väestönsuojana. Konehuoneessa on viisi dieselaggregaattia, joiden ansiosta suoja on sähkön suhteen omavarainen, jos virransyöttö yleisestä sähköverkosta katkeaa. Siinä on kaksi kerrosta ja useita sisäänkäyntejä. Laajin niistä on autoille tarkoitettu ajoramppi. Jalankulkusisäänkäyntien portaikot ovat 10 metriä leveitä ja johtavat suojaan Vasagatanilta ja Drottninggatanilta.


title: Spiritual Hallucination

text: Spiritual Hallucination on suomalaisen stoner rock -yhtye Spihan toinen studioalbumi. Se julkaistiin huhtikuussa 2005 levymerkillä Rock Frequency.


title: Sellobioosi

text: Sellobioosi on disakkaridinen hiilihydraatti, joka koostuu kahdesta glukoosiosasta. Maltoosista se eroaa monosakkaridiosien peilikuvamaisena sidoksena eli kyse on optisesta isomeriasta. Se on kiinteää, lähes valkoista ainetta.


title: Sellobioosi

text: Sellobioosi on selluloosan rakenneosa. Sen D-muotoa syntyy luonnossa puun selluloosan hajotessa lahottajasienten sellobiohydrolaasien entsyymivaikutuksella. Sienten ja kasvien beetaglukanaasi hajottaa sen vuorostaan glukoosiksi.


title: Walter von Konow

text: Walter Emil Berndt von Konow (29. maaliskuuta 1866 Iisalmi – 24. heinäkuuta 1943 Sääksmäki) oli suomalainen von Konow -sukuun kuulunut museoasiantuntija.


title: Walter von Konow

text: Von Konowin vanhemmat olivat eversti Johan Emil von Konow ja Hilda Charlotta Amalia Tudeer. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1892 ja toimi jonkin aikaa Haminan kadettikoulun historian opettajana ja sitten Turun kouluissa, muun muassa Heurlinin tyttökoulussa 1900-1925. Von Konow teki toisaalta merkittävän elämäntyön Turun kaupungin historiallisen museon intendenttinä 1896-1933, kartuttaen ja järjestäen museon kokoelmia. Museo tuli tunnetuksi muun muassa suomalaista asumiskulttuuria 1600-luvulta aina 1850-luvulle koskevista asuntojen sisustuksien esittelyistä. Von Konow hoiti myös museon kokoelmien luetteloinnin yksinään. Hänen vaikutuksensa museoharrastukseen laajemminkin oli huomattava. Von Konow julkaisi vuosien varrella useita museota koskevia opaskirjoja, kuten "Tien opas Turun kaupungin historiallisessa museossa Turun linnassa" jo vuonna 1907. Hänet tunnetaan myös laulujen sanoittajana.


title: Walter von Konow

text: Von Konow kuoli naimattomana, säveltäjä Jean Sibelius oli hänen lapsuuden ystävänsä.


title: It’s Alive!

text: It's Alive on suomalaisen stoner rock -yhtye Spihan livealbumi. Se julkaistiin helmikuussa 2005 levymerkillä Low Frequency Records.


title: Toivo Takki

text: Toivo Harald Takki (1. huhtikuuta 1905 Kotka – 25. maaliskuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen virkamies, joka toimi Suomen valtiovarainministeriön kansliapäällikkönä vuosina 1947–1959.


title: Toivo Takki

text: Takki oli kotkalaisen lasimestarin poika. Hänen veljensä oli sosiaalidemokraattinen poliitikko Uuno Takki. Toivo Takki valmistui merkonomiksi Kotkan kauppaopistosta 1925 ja kirjoitti ylioppilaaksi yksityisoppilaana 1929. Hän suoritti 1933 ylemmän oikeustutkinnon, sai 1938 varatuomarin arvon ja valmistui 1938 lakitieteen kandidaatiksi ja 1949 lisensiaatiksi. Takki työskenteli vuodesta 1933 virkamiehenä asutushallituksessa, mistä hän siirtyi 1939 valtiovarainministeriön nuoremmaksi hallitussihteeriksi. Vuosina 1940–1943 hän oli valtiokonttorin lainopillisena johtajana ja lainananto- ja sijoitusosaston päällikkönä sekä 1945 lyhyen aikaa Vakuutusyhtiöiden Keskusliiton toimitusjohtajana. Palattuaan valtiovarainministeriöön hän toimi 1943–1945 esittelijäneuvoksena, 1945–1947 hallitusneuvoksena sekä tulo- ja menoarvio-osaston päällikkönä ja vuodesta 1947 kuolemaansa asti kansliapäällikkönä. Takki osallistui sodanjälkeisinä niukkuuden vuosina vaativaan valtion budjettien laatimiseen. Hänelle myönnettiin valtiovarainneuvoksen arvonimi vuonna 1955.


title: Toivo Takki

text: Takki oli vuodesta 1945 alkaen Sotakorvausteollisuuden valtuuskunnan jäsen ja kuului myös Valmetin johtokuntaan, Postisäästöpankin hallitukseen, rautatiehallituksen johtoon sekä 1950-luvun puolivälistä alkaen Suomen Kansallisteatterin johtokuntaan ja Suomen taideakatemian hallitukseen. Hän kuoli tapaturmaisesti vuonna 1959.


title: Egoreactor

text: Egoreactor on suomalaisen stoner rock -yhtye Spihan esikoisalbumi. Se julkaistiin vuonna 2003 levymerkillä Rock Frequency.


title: Aleksandr Orlov

text: Aleksandr Mihailovitš Orlov (, vuoteen 1936 Leiba "Lev" Lazarevitš Feldbin, 21. elokuuta 1895 Babruisk, Venäjän keisarikunta – 25. maaliskuuta 1973 Cleveland, Yhdysvallat) oli Neuvostoliiton turvallisuuspalvelun NKVD:n agentti ja vakooja. Hänet tunnetaan erityisesti toiminnastaan Espanjan sisällissodan aikana vuosina 1936–1938, jonka jälkeen Orlov loikkasi Yhdysvaltoihin heinäkuussa 1938.


title: Aleksandr Orlov

text: Orlov syntyi vuonna 1895 Valko-Venäjällä juutalaiseen perheeseen. Hän opiskeli lakia Moskovan yliopistossa ja palveli Venäjän keisarillisessa armeijassa, kunnes vuonna 1918 Venäjän sisällissodan sytyttyä liittyi puna-armeijaan nimellä Lev Nikolsky. Orlov toimi sotilastiedustelupalvelu GRU:n upseerina muun muassa Puolassa ja Ukrainassa. Hänen toimintansa kiinnitti salaisen poliisin Tšekan johtajan Feliks Dzeržinskin huomion ja myös Orlov siirtyi sen palvelukseen vuonna 1924. Koodinimellä SCHWED tunnettu Orlov toimi vakoojana aluksi Pariisissa ja Berliinissä ja myöhemmin muun muassa Yhdysvalloissa, Wienissä ja Lontoossa, ennen kuin hänet syyskuussa 1936 lähetettiin NKVD:n upseerina sisällissotaan ajautuneeseen Espanjaan. Lontoossa Orlov avusti Arnold Deutschia kuuluisan brittiläisen kaksoisagentin Kim Philbyn värväyksessä.


title: Aleksandr Orlov

text: Britannian ja Ranskan kieltäydyttyä sotilaallisesta avusta oli Neuvostoliitto tasavaltalaisten merkittävin ulkomainen tukija sisällissodassa. Orlov toimi Madridissa, josta käsin hän aluksi organisoi sissitoimintaa kenraali Francon johtamien kansallismielisten selustassa. Lokakuussa 1936 Orlov johti operaatiota, jossa suuri osa Espanjan kultavarantoa siirrettiin Moskovaan vastineeksi tasavaltalaisten saamasta aseavusta. Pääministeri Francisco Largo Caballeron ja finanssiministeri Juan Negrínin päätöksillä Neuvostoliittoon kuljetettiin 510 tonnia kultaa, joka oli yli 70 prosenttia maan koko varannosta. Kulta siirrettiin aluksi salaisesta säilytyspaikastaan panssarijunalla Cartagenan satamaan. Sieltä se lastattiin saksalaisten pommikoneiden ahdistellessa neuvostoliittolaisiin laivoihin, jotka kuljettivat kullan Odessaan. Orlov palkittiin onnistuneesta operaatiosta Leninin kunniamerkillä.


title: Aleksandr Orlov

text: Kevään 1937 niin sanotun Barcelonan toukokuun tapahtumien jälkeen Orlovin päätehtäväksi Espanjassa tuli Stalinin linjaa vastustaneiden tasavaltalaisten, kuten trotskilaisten ja anarkistien, pidätykset ja teloitukset. Hän osallistui muun muassa POUM-puolueen johtajan Andrés Ninin sekä riippumattoman vasemmistoaktivistin José Roblesin murhiin.


title: Aleksandr Orlov

text: Samaan aikaan Neuvostoliitossa olivat käynnissä Stalinin vainot. Orlovin tietoon tuli, että hänen lähipiiriinsä kuuluvia oli pidätetty ja teloitettu. Heinäkuussa 1938 Orlov määrättiin ilmoittautumaan Antwerpenin satamassa odottavaan neuvostoliittolaiseen laivaan, mutta hän kuitenkin oivalsi joutuvansa vangiksi ja päätti paeta Yhdysvaltoihin. Heinäkuun 13. päivänä Orlov matkusti Pariisin kautta Kanadaan. Hän jätti Ranskan Neuvostoliiton-suurlähettiläälle kaksi kirjettä, jotka oli osoitettu Stalinille ja NKVD:n johdolle. Niissä Orlov ilmoitti paljastavansa kaikki tietonsa NKVD:n toiminnasta lännessä, mikäli hänelle tapahtuisi jotakin tai hänen sukulaisensa olisivat vaarassa.


title: Aleksandr Orlov

text: Pohjois-Amerikkaan muutettuaan Orlov julkaisi vuonna 1953 teoksen "The Secret History of Stalin's Crimes", jossa hän paljasti Stalinin rikoksia. Yhdysvaltain viranomaisille entisen neuvostoagentin oleskelu maassa paljastui vasta kirjan ilmestyttyä. Vuonna 1956 hän kirjoitti Life Magazineen artikkelin, jonka mukaan Stalin olisi aikoinaan toiminut ohranan agenttina. Sen vuoksi NKVD:n ja puna-armeijan johto olisi suunnitellut Stalinin syrjäyttämiseen tähdännyttä vallankaappausta. Orlovin mukaan sen paljastumisesta oli seurauksena Stalinin kenraali Tuhatševskiin ja muihin puna-armeijan johtaviin upseereihin kohdistamat puhdistukset. Myöhemmin Orlov toimi muun muassa tutkijana Michiganin yliopistossa. Hänen viimeinen Stalinin aikaa käsittelevä teoksensa "The March of Time" julkaistiin postuumisti vuonna 2004.


title: Tooth Helmet

text: Tooth Helmet on suomalaisen stoner rock -yhtye Spihan EP-levy. Se julkaistiin vuonna 2001 levymerkillä Freakophonic Records.


title: Ranskan väliaikainen hallinto

text: Ranskan väliaikainen hallinto (, GPRF) oli väliaikainen hallinto, joka hallitsi Ranskaa Vichyn Ranskan romahtamisesta aina Ranskan neljännen tasavallan perustamiseen asti. Väliaikainen hallinto perustettiin elokuussa 1944 ja se päättyi 14. lokakuuta 1946.


title: Ranskan väliaikainen hallinto

text: Väliaikaisen hallinnon johdossa toimi Charles de Gaulle. Hallinnossa toimivat Ranskan kommunistinen puolue, joka oli yksi tärkeimmistä vastarintaliikkeeseen osallistuneista poliittisista voimista, kristillisdemokraattinen Mouvement Républicain Populaire ja Työväeninternationaalin ranskalainen osasto. Kommunistien ja sosialistien vahvasta asemasta huolimatta väliaikainen hallinto hyväksyi Neuvostoliiton vastustaman Marshallin suunnitelman. Tätä on pidetty Kylmän sodan alkamisena Ranskassa.


title: Nuclear Barbarians

text: Nuclear Barbarians on suomalaisen metalliyhtye Steel Mammothin EP-levy. Se julkaistiin vuonna 2007 levymerkillä Ektro Records.


title: Nuclear Barbarians

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut ja sovittanut Steel Mammoth.