title: Kythnos (kaupunki)

text: Kythnoksen polis-keskus sijaitsi niemellä olevalla kukkulalla saaren länsirannikolla linnuntietä noin kilometri etelään nykyisestä Apókrisin kylästä, noin kaksi kilometriä pohjoiseen Mérichaksesta ja noin kolme kilometriä länteen saaren nykyisestä pääkylästä Kýthnoksen kylästä eli Chórasta. Kukkula ja sen arkeologinen kohde tunnetaan nykyisin nimellä Vryókastro (myös Evraiókastro, Rigókastro). Niemi on kahden lahden välissä. Niiden nykyiset nimet ovat Mérichaksenlahti ja Apókrousiksenlahti. Niemeen ja kaupungin alueeseen kuului myös nykyinen pieni Vryokastrákin saari, joka on myöhemmin eronnut pääsaaresta.


title: Kythnos (kaupunki)

text: Kythnoksen kaupunkivaltion alaisuuteen kuului koko saari, eikä siellä ollut muita poliksia. Strabon luki saaren kuuluvaksi Kykladeihin.


title: Kythnos (kaupunki)

text: Kythnoksen kaupungin paikka on ollut asuttu viimeistään 900-luvulta eaa. Antiikin aikaisen näkemyksen mukaan Kythnos oli aikaisemmin dryopien siirtokunta, ja siksi se tunnettiin myös nimellä "Dryopis". Myöhemmän nimensä se sai eräästä Kythnoksesta. Ateenasta tulleet joonialaiset tekivät kaupungista oman siirtokuntansa Kestorin ja Kefalenoksen johdolla.


title: Kythnos (kaupunki)

text: Kythnoksen kaupunki esiintyy antiikin lähteissä vain harvoin, eikä se ollut koskaan erityisen voimakas tai vauras. Sen tiedetään lyöneen omaa hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien. Persialaissodissa kythnoslaiset osallistuivat Salamiin taisteluun kreikkalaisten puolella vuonna 480 eaa. kahdella laivalla. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Kythnos kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Kythnoksen valtiomuoto oli mukana Aristoteleen koulukunnan kokoelmassa "158 kaupungin valtiomuodot".


title: Kythnos (kaupunki)

text: Filippos V:n sodassa Roomaa vastaan saarella oli makedonialainen varuskunta. Attalos I ja rhodoslaiset piirittivät kaupunkia vuonna 199 eaa., mutta epäonnistuttuaan sen pikaisessa kukistamisessa luopuivat yrityksestä, koska se ei näyttänyt vaivan arvoiselta. Keisari Neron kuoleman jälkeen Kythnoksella esiintyi jonkun aikaa vale-Nero, Neroa ulkoisesti muistuttanut laulu- ja soittotaitoinen orja, joka sai ympärilleen paljon seuraajia. Kaupunki säilyi asuttuna 500–600-luvuille jaa. saakka.


title: Kythnos (kaupunki)

text: Ainoa antiikin lähteistä tunnettu kythnoslainen oli maalari Kydias. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Kythnios" (). Saari tunnettiin muun muassa juustoistaan.


title: Kythnos (kaupunki)

text: Vryókastron arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1990–1995 ja 2001. Vuodesta 2002 niitä on suorittanut Thessalian yliopisto Kreikan kulttuuriministeriön alaisen arkeologisen hallinnon avustamana.


title: Kythnos (kaupunki)

text: Kythnoksen akropolis oli linnoitettu muurein. Muurit voidaan jäljittää lähes koko matkaltaan ja osa niistä on säilynyt. Akropoliin ja sen ympäristön löytöihin lukeutuu muun muassa julkisia ja yksityisiä rakennuksia, agora, pyhäköitä, vesisäiliöitä sekä kaksi hautausmaata. Sataman jäänteitä on tutkittu meriarkeologian keinoin.


title: Kythnos (kaupunki)

text:
Tärkein pyhäkkö (”rakennus 3”) oli omistettu ilmeisesti kahdelle jumaluudelle, ja se on ollut käytössä arkaaiselta hellenistiselle kaudelle. Temppeli oli malliltaan kaksiosainen ”pyhä talo”, jonka eteläpuolella oli kaksi alttaria. Pyhäkkö oli mahdollisesti omistettu Apollonille ja Artemiille, mutta sitä on ehdotettu myös Demeterin (ja Koren?) tai Heran pyhäköksi. Pyhäkön läheltä on löydetty lukuisia esineitä sisältänyt votiivilahjakätkö. Muut löydetyt pyhäköt oli omistettu Asklepiokselle, Afroditelle ja kabiireille.
Muista julkisista rakennuksista merkittävin on niin kutsuttu ”rakennus 5”, joka saattaa olla prytaneion. Se on ajoitettu klassiselle ja hellenistiselle kaudelle. Hautausmailta on löydetty lukuisia veistoksia, reliefejä ja piirtokirjoituksia. Esinelöytöihin lukeutuu myös keramiikkaa, pienoispatsaita sekä kullasta, hopeasta, meripihkasta, norsunluusta ja muista materiaaleista tehtyjä koruja.


title: Kythnos (kaupunki)

text: Saaren koillisosassa on kuumia lähteitä, joita on käytetty jo antiikin aikana, sillä niiden läheltä on löydetty joitakin tuonaikaisia rakennusjäänteitä.


title: Sadan vuoden yksinäisyys (kappale)

text:
Sadan vuoden yksinäisyys oli Matti Inkisen Sig-yhtyeen vuonna 1984 tekemä kappale, joka nousi hitiksi. Kappale on sujuvaa poppia, jonka sanat ovat sentimentaalisen romanttis-traagiset.
Kappale nousi Hittimittarissa 3. sijalle. Se tuli mukaan "Unelmia" levylle. Kappale pohjautui alkujaan Inkisen vuonna 1974 tekemään Medaljonki-nimiseen kappaleeseen. "Sadan vuoden yksinäisyys" tuli kappaleen nimeksi, kun Inkisen tyttöystävä erosi tästä ja lähetti Matille Gabriel García Márquezin kirjan "Sadan vuoden yksinäisyys".


title: Paros (kaupunki)

text: Paros (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Paroksen saarella Kreikassa. Sen kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Paroikián kaupungin paikalla.


title: Paros (kaupunki)

text: Paroksen poliksen kaupunkikeskus sijaitsi saaren länsirannikolla luonnonsatamalahden pohjukassa, samalla paikalla kuin nykyinen Paroikián kaupunki, joksi se on kehittynyt. Pseudo-Skylaksin mukaan kaupungissa (tai saarella) olisi ollut kaksi satamaa, joista toinen oli suljettavissa. Kaupunkivaltion alue oli jaettu "demoksiin". Saaren muista asutuksista tunnetaan nimeltä Marpessa, Myrsineai (Myrrhineai), Temenion ja Yrie. Yksi linnoitettu asutus sijaitsi nykyisen Náousan paikalla saaren pohjoisrannikolla, ja toinen asutus nykyisen Dryóksen paikalla.


title: Paros (kaupunki)

text: Paroksen kaupunkivaltion hallussa olleeseen alueeseen kuului koko Paroksen saari, joka on yksi Kykladien saariryhmän suurimmista saarista, sekä oletettavasti myös pienempiä lähisaaria, kuten Oliaros (nyk. Antíparos) ja Prepesinthos (nyk. Despotikó). Saaren itäpuolella sijaitsi Naksoksen (nyk. Náxos) saari eli Naksoksen poliksen alue.


title: Paros (kaupunki)

text: Saari koostuu yhdestä pyöreähköstä vuoresta, jota ympäröi joka puolelta rannikkotasanko. Paros tunnettiin antiikin aikana erityisesti valkoisesta marmoristaan, jota louhittiin pääasiassa Marpessa-vuorelta. Paroksen marmoria arvostettiin muita marmorilaatuja enemmän, koska se on läpikuultavaa ja päästää valoa muita syvemmälle, jopa 3,5 sentin syvyyteen. Saaren marmori tunnettiin nimillä "lithos lykhnitēs" (), "lykhneos" () ja "lygdos" (), mahdollisesti koska marmoria kaivettiin lampun valossa. Myös paroslaiset viikunat saivat kehuja antiikin kirjailijoilta.


title: Paros (kaupunki)

text: Paroksen saari on asutettu viimeistään noin 3200 eaa. Se oli 2000- ja 1000-luvuilla eaa. merkittävä kykladisen kulttuurin keskus. Saari kukoisti edelleen minolaisella ja mykeneläisellä kaudella, jolta ajalta tunnetaan akropolis Koukounariésissa sekä asutus Náousassa. Paroksen kaupungin eli nykyisen Paroikián paikka on ollut asuttu viimeistään 1000-luvun eaa. alkupuolelta.


title: Paros (kaupunki)

text:
Kreikkalaisen perinteen mukaan Paroksen ensimmäiset asukkaat tulivat Kreetalta ja Arkadiasta. Kreikkalaisessa mytologiassa saaren kuvattiin tulleen kuningas Minoksen alaisuuteen, ja tämä sai Paroksella tiedon poikansa Androgeoksen kuolemasta. Myyttien mukaan minolaisia tai mykeneläisiä muutti saarelle, kun doorilaiset valloittivat Kreetan. Saaren kerrottiin saaneen nimensä Paroksesta, joka oli arkadialaisen Parrhasioksen poika. Saaren antiikin aikaisiksi nimiksi mainitaan myös "Paktia", "Demetrias", "Zakynthos", "Hyleesa", "Minoa" ja "Kabarnis".
Noin 1000 eaa. Paroksesta tuli Attikasta tulleiden joonialaisten siirtokunta. Sitä hallitsivat arkaaisella kaudella aristokraattiset suvut. 700- ja 600-lukujen eaa. taitteessa Paros otti osaa Lelantoksen sotaan Euboialla. Se oli liitossa Eretrian ja Miletoksen kanssa, ja soti tämän johdosta naapurinsa Naksoksen kanssa, joka oli puolestaan liitossa Khalkiin, Korintin ja Samoksen kanssa.


title: Paros (kaupunki)

text: Paros vaurastui ja perusti omat siirtokunnat Parioniin Mysiassa noin vuonna 708 eaa. yhdessä Miletoksen ja Erythrain kanssa, sekä Thasokseen Traakian rannikolla noin vuonna 710–680 eaa. Tunnetuimpia paroslaisia oli 600-luvulla eaa. elänyt runoilija ja sotilas Arkhilokhos, joka on tärkein lähde saareen liittyviin myytteihin ja varhaishistoriaan. Arkhilokhoksen isä Telesikles oli johtajana Thasoksen siirtokuntaa perustettaessa. Paros löi omaa hopearahaa noin vuodesta 525 eaa. lähtien. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Parios" ().


title: Paros (kaupunki)

text: Herodotoksen mukaan Paros olisi ollut 400-luvun eaa. alkupuolella Naksoksen alaisuudessa, mutta tämä on kyseenalaista. Dareioksen aikana saari tuli Persian vallan alle, ja paroslaiset osallistuivat persialaisten Marathonin taisteluun johtaneeseen sotaretkeen vuonna 490 eaa. yhdellä kolmisoudulla. Ateenalaiset yrittivät vallata saaren Miltiadeen johdolla pian Marathonin taistelun jälkeen, mutta yritys epäonnistui. Paroslaiset eivät ottaneet osaa Salamiin taisteluun, vaan jättäytyivät Kythnokselle ja seurasivat tapahtumia sieltä. He selviytyivät tästä ilman rangaistusta myöntymällä saarelle uuden sotaretken tehneen Themistokleen vaatimuksiin suuresta rahallisesta korvauksesta.


title: Paros (kaupunki)

text:
Persialaissotien jälkeen Paros oli osa Deloksen meriliittoa ja tuli Ateenan alaisuuteen useimpien muiden Egeanmeren saarten tavoin. Erään piirtokirjoituksen mukaan kaupunki maksoi Ateenalle 16–18 talentin suuruista vuotuista veroa. Paros yritti turhaan kapinoida Ateenaa vastaan 412–410 eaa.
Paros oli demokratia ainakin 400-luvun eaa. loppupuolella. 300-luvulla eaa. kaupunki oli jonkun aikaa tyrannia tai ainakin oligarkia, mutta demokratia palautettiin pian. Vuonna 385 eaa. Paros perusti Faroksen siirtokunnan Illyriassa Syrakusan tyrannin Dionysioksen tuella. Faroksen alkuperäiseksi nimeksi mainitaan Paros. Vuodesta 377/376 eaa. Paros kuului toiseen Ateenan liittoon. Paroksen valtiomuoto oli mukana Aristoteleen koulukunnan kokoelmassa "158 kaupungin valtiomuodot". Kaupungin demokratiaan kuului muun muassa "bule" eli neuvosto sekä kansankokous. Poliksen suojalijajumalatar oli Athene Poliukhos.


title: Paros (kaupunki)

text: Paros kukoisti edelleen hellenistisellä kaudella, jolloin se oli jälleen itsenäinen polis, ja säilyi olemassa merkittävänä kaupunkina myöhäiselle roomalaiselle kaudella saakka. Rooman vallan alle saari tuli vuonna 145 eaa. Saaren myöhempi historia seuraa muiden alueen saarten vaiheita.


title: Paros (kaupunki)

text: Parokselle toi vaurautta erityisesti marmorin vienti. Marmoria vietiin joka puolelle Välimeren aluetta. Sitä käytettiin temppeleissä, huonekaluissa ja sarkofageissa, ja siitä tehtiin useat antiikin ajan tunnetut veistokset, kuten Milon Venus ja Samothraken Nike.


title: Paros (kaupunki)

text: Akropolis eli yläkaupunki


title: Paros (kaupunki)

text: Paroksen akropolis eli yläkaupunki ja linnavuori oli samalla kukkulalla, jolla sijaitsee myös nykyisen Paroikián venetsialaisaikainen linna ("Kástro", ). Kukkulan länsipää on aikojen kuluessa romahtanut mereen, ja ainoastaan itäpää on jäljellä.


title: Paros (kaupunki)

text: Akropoliilla sijaitsi Athenelle omistettu temppeli, joka rakennettiin arkaaisella kaudella. Se edusti joonialaista tyyliä, ja siitä voidaan erottaa ainakin naos ja opisthodomos. Temppelistä on säilynyt joitakin raunioita osana Pyhän Konstantinuksen kirkkoa ("Ágios Konstantínos") sekä sen pohjoisseinää. Temppelin sekä muiden antiikin aikaisten rakennusten, kuten hellenistisen kauden stoan ja heroonin, osia on myös venetsialaisaikaisen linnan rakenteissa ja alueella. Temppelin paikan läheltä on löydetty kykladisen kauden asutuksen jäänteitä.


title: Paros (kaupunki)

text: Akropoliilla sijaitsi myös toinen temppeli, niin kutsuttu Temppeli B. Sitä on ehdotettu Koren pyhäköksi, joka kaupungissa tiedetään olleen 400-luvulla eaa.


title: Paros (kaupunki)

text: Alakaupunki ja kaupunginmuurit


title: Paros (kaupunki)

text: Joitakin antiikin aikaisia jäänteitä on löydetty alakaupungista akropoliin itäpuolelta Panagía Ekatontapylianín kirkon alta sekä rakenteista. Kirkko itsessään on mahdollisesti jo myöhäisantiikin ajalta 300-luvulta ja nykyisellään varhaisbysanttilainen 500-luvulta. Se on basilikakirkko ja ainoa kyseiseltä ajalta kokonaisena säilynyt vastaava kirkkorakennus.


title: Paros (kaupunki)

text: Kaupungista on tunnistettu myös muun muassa agoran lähellä sijainnut prytaneion, johon kuului myös Hestian pyhäkkö, noin ajalta 375–365 eaa., buleuterion 300-luvulta eaa. sekä kreikkalainen teatteri.


title: Paros (kaupunki)

text: Kaupunki oli ympäröity muureilla, joiden koko reitti on voitu jäljittää ja joista on säilynyt joitakin osia. Muurien sisälle jääneen alueen pinta-ala oli noin 50 hehtaaria. Muurien koosta voidaan päätellä, että antiikin aikainen kaupunki oli nykyistä Paroikián kaupunkia huomattavasti suurempi. Kaupunginmuurit oli rakennettu mahdollisesti jo 600-luvulla eaa. ja viimeistään 500-luvulla eaa.


title: Paros (kaupunki)

text: Pythion ja Asklepieion


title: Paros (kaupunki)

text: Pythionin eli Python Apollonin pyhäkön ja Asklepeionin eli Asklepioksen pyhäkön rauniot on löydetty kaupungin lounaisosasta Pyhän Annan ("Agía Ánna") kirkon läheltä (). Kyseiset pyhäköt oli rakennettu kahdelle pengertasanteelle. Pythionista on säilynyt lähinnä pengerryksen tukimuuria. Asklepieionista, joka oli rakennettu 300-luvulla eaa., on säilynyt kahden lähdekaivorakennuksen jäänteet. Niiden edessä on suorakulmainen pylväiköllä varustettu temenos-alue, jonka sisäpuolella oli alttari. Viereisellä kukkulalla on 1800-luvulla rakennettu uusklassinen pientä temppeliä jäljittelevä yksityishauta, jota ei tule sekoittaa pyhäkön raunioihin.


title: Paros (kaupunki)

text:
Delion
Delion eli Deloksen jumalten pyhäkkö sijaitsi kaupungin pohjoispuolella Kynthoksen kukkulalla, joka nykyisin tunnetaan nimillä Kástro ja Vígla (). Siihen kuulunut temppeli oli rakennettu noin 400-luvun eaa. alkupuolella, mutta paikalla on ollut varhaisempi rakennus 600- tai 500-luvulta eaa. Pyhäkkö sijaitsi Paroksen saaren Deloksen puoleisella rannalla, ja se oli omistettu Apollonille, Artemiille, Zeus Kynthiokselle ja Athene Kynthialle.


title: Paros (kaupunki)

text: Pyhäkköä ympäröi noin 26 x 24 metrin kokoinen marmorinen peribolos, jonka sisäänkäynti oli etelästä. Alueen luoteiskulmassa oli doorilaista tyyliä edustanut temppeli, jonka koko oli noin 9,5 x 5,4 metriä. Sen perustukset ovat säilyneet. Temppelin vieressä on hestiatorioniksi eli pitosaleiksi oletettu rakennus, joka koostuu huoneista, joiden keskellä on ollut lattiamosaiikit ja ympärillä leposohvat. Pyhäkkökokonaisuuteen kuuluu myös alttari.


title: Paros (kaupunki)

text:
Arkhilokheion
Arkhilokheion oli paroslaiselle runoilija Arkhilokhokselle omistettu heroon, jonka oletetaan olleen osa kaupungin gymnasionia. Se oli rakennettu alun perin 500-luvulla eaa. ja uusittu noin 350 eaa. Rakennuksesta on löydetty erinäisiä rakenneosia, kuten joonialainen pylväänpää, friisiä reliefeineen sekä orthostaatteja, eri puolilta kaupungin aluetta, mutta sen sijaintipaikkaa ei tunneta. Nykyisin sen oletetaan usein sijainneen nykyisen Élitaksen suunnassa. Herooniin liittyviä löytöjä on tehty muun muassa Treis Ekklisiés (”Kolme kirkkoa”) -nimellä tunnetulta kolmilaivaisen basilikakirkon rauniopaikalta Paroikián itäpuolelta sekä Élita-joen itärannalta. Reliefikuvitus esittää Arkhilokhoksen hauta-ateriaa sekä härän kimppuun hyökkäävää leijonaa. Rakennuksen osista on löydetty kaksi merkittävää piirtokirjoitusta: niin kutsuttu Paroslainen kronikka sekä laaja Arkhilokhoksen elämäkerran ja runosäkeitä sisältävä kirjoitus.


title: Paros (kaupunki)

text: Muut pyhäköt


title: Paros (kaupunki)

text: Herodotoksen mukaan kukkulalla kaupungin ulkopuolella sijaitsi Demeterille omistettu pyhäkkö. Se on yhdistetty Paroikián kaakkoispuolelta löytyneisiin raunioihin, joiden läheltä on löydetty Demeter Karpoforokseen viittaava piirtokirjoitus.


title: Paros (kaupunki)

text: Delionin luoteispuolella nykyisellä Kounádoksen kukkulalla Profeetta Elian ("Profítis Ilías") kappelin paikalla oletetaan sieltä löytyneen piirtokirjoituksen perusteella sijainneen Zeus Hypatoksen kulttipaikan. Siitä länteen on löydetty Afroditelle omistettu temppeli ja etelään Eileithyian pyhäkkö.


title: Paros (kaupunki)

text: Koukounariésista on löydetty Athenelle omistetun temppelin rauniot. Temppeli oli rakennettu noin 700 eaa. ja säilyi käytössä 300-luvulle eaa. saakka. Saaren kaakkoisrannikolla lähellä nykyistä Dryóksen kylää sijaitsi Artemiille omistettu pyhäkkö nykyisen Ágios Ioánniksen luolan yhteydessä. Sieltä on löydetty veistoksia, mukaan lukien suuri istuvaa Artemista esittävä patsas, sekä piirtokirjoituksia.


title: Paros (kaupunki)

text:
Muut rakennukset ja rakennelmat
Paroksen antiikinaikaisten marmorilouhosten paikka sijaitsee itään Paroikiásta, lähellä nykyistä Maráthin kylää ja lakkautettua Pyhän Menaksen ("Ágios Minás") luostaria. Paikalla on kaksi vuoren sisään alaviistossa tunkeutuvaa kaivoskuilua, joista suurempi on noin 100 metriä pitkä ja kahdeksan metriä leveä. Kaivosten suulla on nymfeille omistettu kaiverrus, jonka on teettänyt Odryses, Adamaksen poika.


title: Paros (kaupunki)

text: Eri puolilta saarta on löydetty lukuisia hautausmaita alkaen kykladiselta kaudelta. Saaren tärkeimmät kykladisen kauden hautausmaat ovat Kámpos saaren länsirannikolla ja Plastíras pohjoisosassa.


title: Paros (kaupunki)

text: Saarelta tehdyt esinelöydöt ovat pääosin Pároksen arkeologisessa museossa. Niihin kuuluu muun muassa kykladisia idoleita, arkaaisen kauden veistoksia, keramiikkaa, piirtokirjoituksia sekä rakennusten osia. Merkittävimpiin piirtokirjoituksiin kuuluu Paroslaisen kronikan sisältävä stele.


title: Serifos (kaupunki)

text: Serifos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Serifoksen saarella Kreikassa. Sen kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Chóran eli Sérifoksen kylän paikalla.


title: Serifos (kaupunki)

text: Serifoksen poliksen keskus sijaitsi nykyisen Chóran paikalla saaren itäosissa. Kaupunkivaltion valtaan kuului koko saari, eikä siellä ollut muita poliksia. Kaupungilla oli satama, joka sijaitsi oletettavasti nykyisen Livádin paikalla.


title: Serifos (kaupunki)

text: Strabon luki Serifoksen saaren Kykladeihin, mutta Stefanos Byzantionlainen Sporadeihin. Saarella harjoitettiin maataloutta, mutta se oli ilmeisesti resursseiltaan monia muita saaria köyhempi. Serifokselta on myöhempinä aikoina louhittu rauta- ja kuparimalmia, mutta on epäselvää, louhittiinko niitä jo antiikin aikana.


title: Serifos (kaupunki)

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Serifos esiintyy paikkana, johon Danaeta ja Perseusta kuljettanut arkku rantautui. Perseus myös varttui siellä tämän jälkeen, ja siellä hän myös lopuksi muutti asukkaat kiviksi Gorgon päätä käyttäen.


title: Serifos (kaupunki)

text: Antiikin aikana Serifos oli muiden pohjoisten Kykladien polisten tavoin Ateenasta tulleiden joonialaisten perustama siirtokunta. Kaupunki löi omaa hopearahaa arkaaiselta kaudelta 500-luvulta eaa. lähtien. Serifos oli yksi harvoista saariston kaupungeista, jotka eivät alistuneet persialaisten vaatimuksiin persialaissotien aikaan vuonna 490 eaa. Sodassa kaupunki osallistui Salamiin taisteluun vuonna 480 eaa. kreikkalaisten puolella yhdellä laivalla.


title: Serifos (kaupunki)

text: Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Serifos kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon ja maksoi Ateenalle kahden talentin suuruista veroa. Se saattoi kuulua myös toiseen Ateenan liittoon seuraavalla vuosisadalla. Myöhempinä aikoina saari mainitaan antiikin lähteissä lähinnä köyhyytensä ja vähämerkityksellisyytensä vuoksi, ja tästä vaikuttaa tulleen antiikin kirjallisuudessa lähes sanonta. Kenties tästä syystä saarta käytettiin roomalaisella kaudella karkotuspaikkana valtiorikoksista.


title: Serifos (kaupunki)

text: Antiikin kirjailijat mainitsevat erikoisena yksityiskohtana, että Serifoksen sammakot olivat poikkeuksellisesti äänettömiä. Sammakko esiintyi myös kaupungin lyömissä rahoissa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Serifios" (). Kratinoksen tiedetään kirjoittaneen komedian nimeltä "Serifioi", ”Serifoslaiset”.


title: Serifos (kaupunki)

text: Chórassa on säilynyt vain vähän antiikin aikaisia jäänteitä, sillä nykyinen kylä on kokonaan antiikin aikaisen kaupungin päällä. Joitakin antiikin aikaisten rakennusten osia on käytetty kylän myöhemmässä linnassa ("Kástro"). Pausaniaan mukaan kaupungissa oli Perseukselle omistettu pyhäkkö sekä Diktyksen ja Klymenen alttarit.


title: Serifos (kaupunki)

text: Saarelta tehtyjä esinelöytöjä on esillä pienessä Sérifoksen arkeologisessa museossa Chórassa.


title: Sifnos (kaupunki)

text: Sifnos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sifnoksen saarella Kreikassa. Sen kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Kástron kylän paikalla.


title: Sifnos (kaupunki)

text: Sifnoksen polis-keskus sijaitsi saaren itärannikolla nykyisen Kástron kylän paikalla, noin kaksi kilometriä itään saaren nykyisestä pääkylästä Apolloníasta eli Chórasta.


title: Sifnos (kaupunki)

text: Sifnoksen kaupunkivaltion valtaan kuului ainakin myöhemmissä vaiheissa koko saari. Stefanos Byzantionlaisen mukaan saarella oli myös kaksi muuta kaupunkia, Apollonia () ja Minoa (). Kummankaan sijaintipaikkaa ei tunneta. Ne olivat varsinkin myöhemmin oletettavasti Sifnoksen poliksen alaisuudessa. Toinen kaupungeista on voinut sijaita Ágios Andréaksessa, josta on löydetty nimeltä tuntematon kaupunki. Sifnoksen saarella oli kulta- ja hopeakaivoksia. Strabon luki saaren kuuluvaksi Kykladeihin.


title: Sifnos (kaupunki)

text:
Sifnoksen saari itsessään on ollut asuttu viimeistään kykladisella kaudella, jolta ajalta sieltä on löydetty kykladisia idoleita ja keramiikkaa. Ágios Andréaksessa on ollut asutusta ainakin mykeneläisellä ja geometrisella kaudella. Saaren alkuperäiseksi nimeksi antiikin aikana mainitaan "Merope".
Sifnoksen kaupungin paikka on ollut asuttu viimeistään geometrisella kaudella noin 800 eaa. Antiikin aikaisen käsityksen mukaan Sifnos oli muiden pohjoisten Kykladien polisten tavoin Ateenasta tulleiden joonialaisten siirtokunta. Sen sanottiin saaneen nimensä Sifnoksesta, Sunioksen pojasta. Saari vaurastui kaivostensa ansiosta, ja sitä pidettiin Polykrateen aikana noin 520 eaa. saarista rikkaimpana. On mahdollista, että saaren kaupungit yhdistettiin jossain vaiheessa yhdeksi polikseksi. Kaupunki löi omaa hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Sifnios" ().


title: Sifnos (kaupunki)

text: Vauraat sifnoslaiset rakennuttivat Delfoihin Sifnoslaisten aarrekammion, johon tallettivat kymmenesosan kaivostensa tuotosta. Saaren omat julkiset rakennukset oli koristeltu paroslaisella marmorilla. Saaren vauraus houkutteli sinne kuitenkin myös ryöstäjiä. Polykrateen aikana joukko Samokselta tulleita rahan tarpeessa olleita maanpakolaisia valtasi saaren ja kiskoi sifnoslaisilta 100 talenttia.


title: Sifnos (kaupunki)

text: Sifnos oli yksi harvoista saariston kaupungeista, jotka eivät alistuneet persialaisten vaatimuksiin persialaissotien aikaan vuonna 490 eaa. Sodassa kaupunki osallistui Salamiin taisteluun vuonna 480 eaa. kreikkalaisten puolella yhdellä laivalla. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Sifnos kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon ja maksoi Ateenalle siitä vuotuista kolmen talentin suuruista veroa. Sifnos oli valtiomuodoltaan demokratia suuren osan 400-lukua eaa., mutta vuosisadan loppupuolelta vuodesta 405/404 eaa. lähtien jonkin aikaa oligarkia.


title: Sifnos (kaupunki)

text: Demokratia palautettiin vuonna 394/393 eaa., ja oligarkit häädettiin pois. Nämä yrittivät saada kaupungin takaisin haltuunsa taistelussa, mutta yritys epäonnistui. 370-luvulta eaa. lähtien kaupunki kuului toiseen Ateenan liittoon. Aleksanteri Suuren itään suuntautuneen sotaretken alkuvaiheessa Sifnos toimi laivastotukikohtana.


title: Sifnos (kaupunki)

text: Myöhempinä aikoina Sifnoksen kaivokset eivät olleet enää yhtä tuottoisia kuin aikaisemmin. Pausanias selittää, että sifnoslaiset laiminlöivät lähettämästä kymmenyksiä Delfoihin entiseen tapaan, minkä vuoksi jumalat antoivat kaivosten tulvia. Strabonin aikaan mennessä saarelaisista oli tullut niin köyhiä, että siitä oli tullut jopa sanonta. Sifnoslaisia pidettiin myös huonokäytöksisinä, ja ”sifnoslaisittain käyttäytymisestä” tuli siitäkin sanonta. Positiivisemmassa mielessä Sifnos tunnettiin muun muassa keramiikastaan. Plinius mainitsee tietynlaisen kiven, josta tehtiin juoma-astioita. Se oli mahdollisesti vuolukiveä.


title: Sifnos (kaupunki)

text:
Kaupunkikeskus
Sifnoksen akropoliina toimi sama kukkula, jolla on nykyisin myöhemmin rakennettu, antiikin aikaista muuria rakenteissaan hyödyntävä linna ("Kástro"). Akropoliin alueella ja sen rinteissä on suoritettu vain vähän arkeologisia kaivauksia, koska paikka on ollut asuttu yhtäjaksoisesti antiikin ajan jälkeen ja nykyinen kylä on antiikin aikaisen kaupungin jäänteiden päällä. Akropoliin muurit oli rakennettu ennen vuotta 500 eaa. Muurien osien lisäksi alueen löytöihin lukeutuu muun muassa rakennusten jäänteitä geometriselta aina roomalaiselle kaudelle saakka, sekä votiivilahjakätköjä, joista on löydetty keramiikkaa ja pienoispatsaita sekä pronssista ja norsunluusta tehtyjä esineitä.


title: Sifnos (kaupunki)

text: Herodotoksen mukaan kaupungissa oli agora sekä marmorista rakennettu prytaneion, mutta niitä ei ole löydetty. Piirtokirjoituslähteiden perusteella kaupungissa tiedetään olleen nymfeille omistettu pyhäkkö sekä teatteri.


title: Sifnos (kaupunki)

text: Muualla saaressa


title: Sifnos (kaupunki)

text: Ágios Andréaksesta on löydetty toinen, nimeltä tuntematon kaupunki. Se on ollut asuttu mykeneläisellä kaudella 1200–1100-luvuilla eaa. ja jälleen geometriselta kaudelta 700-luvulla eaa. lähtien. Kaupunki hylättiin 300-luvulla eaa. Sen merkittävin jäänne on mykeneläisen kauden akropolis-linnoitus. Paikka on yksi merkittävimpiä mykeneläisen ajan kohteita Kykladeilla. Sen kaivaukset suoritettiin vuosina 1970–1980.


title: Sifnos (kaupunki)

text: Eri puolilta saarta on löydetty 40 hellenistisellä kaudella rakennetun tornin jäänteet. Kykladiselta kaudelta on löydetty lukuisia hautoja sekä keramiikkaa ja kykladisia idoleita eri puolilta saarta. Roomalaisen kauden haudoista on löydetty muun muassa lasiesineitä. Antiikin aikaiset kaivokset on paikannettu Ágios Sóstiksen alueelle.


title: Sifnos (kaupunki)

text: Esinelöydöt


title: Sifnos (kaupunki)

text: Kaupungista ja muualta saarelta löydettyjä muinaisjäänteitä esittelevät Sífnoksen arkeologinen museo ja Ágios Andréaksen arkeologinen museo.


title: My Hero Academia

text: Tarina seuraa Izuku Midoriyaa, poikaa, joka syntyi ilman supervoimia maailmaan, missä ne ovat normalisoituneet. Maailman suurin sankari All Might ottaa hänet oppipojakseen ja jakaa voimansa hänen kanssaan.


title: My Hero Academia

text: Mangasta on myös luotu Anime-versio, sen ensimmäinen jakso julkaistiin Japanissa 3. huhtikuuta 2016. Anime on dubattu myös englanniksi.


title: My Hero Academia

text: Sarjasta on myös julkaistu animoitu elokuva , jota ei kuitenkaan toistaiseksi ole julkaistu Suomessa.


title: My Hero Academia

text: Noin 80 prosentilla ihmisistä on jonkinlainen supervoima. Kasvanutta rikollisuutta hillitäkseen valtio ostaa palveluita yksityisiltä supersankaritoimistoilta, ja sankari onkin kaikkien lasten toiveammatti. Se on myös supervoimattomana syntyneen Midoriyan haave. Sattumalta häneen iskee silmänsä maailman vahvin sankari All Might, joka tekee hänestä salaa supervoimiensa perijän. All Might nimittäin tunnistaa Midoriyassa sankarin tärkeimmän ominaisuuden, vaistonvaraisen ja pyyteettömän halun auttaa muita.


title: My Hero Academia

text: "My Hero Academia" on japanilainen mangasarja, jonka on kirjoittanut ja kuvittanut Kōhei Horikoshi. Sarjaa alettiin julkaista mangalehdessä "Weekly Shōnen Jump" heinäkuussa 2014. Syyskuuhun 2018 mennessä sarjaa on kerätty kaksikymmentä "tankōbon" nidosta. Viz Media lisensoi sarjan englanninkielisen version julkaistavaksi Pohjois-Amerikassa.


title: My Hero Academia

text: Mangasta on myös tehty spin-off-sarja, "", se julkaistaan myös "Weekly Shōnen Jumpissa".


title: My Hero Academia

text: "My Hero Academia" on Studio Bonesin tekemä animesarja, joka perustuu samannimiseen Mangaan.


title: My Hero Academia

text: Animestä on myös luotu videopelejä, kuten "." Pelin on kehittänyt Dimps ja julkaissut Bandai Namco Entertainment Nintendo 3DS- käsikonsolille.


title: My Hero Academia

text: Myös toinen videopeli nimeltään "My Hero One's Justice", julkaistaan PlayStation 4, Nintendo Switch, Xbox One- konsoleille, sekä Microsoft Windowsille lokakuussa 2018.


title: Eurostile

text: Eurostile on Aldo Novaresen vuonna 1962 suunnittelema kirjasintyyppi tai fontti. Kirjasintyypin julkaisi italialainen yhtiö Nebiolo, jonka aiemmin julkaistusta kirjasintyyppistä Microgrammasta Eurostile sai vaikutteita. Eurostile kuvastaa 1950- ja 1960-luvun eteenpäinsuuntautuvaa henkeä. Sen leveät muodot ja pyöristetyt kulmat muistuttavat tuon ajan televisioiden kuvaputkia tai lentokoneiden ikkunoita. Sen vuoksi Eurostile herättää lukijassa dynaamisen ja teknologisen vaikutelman. Kirjasintyyppi onkin ollut erittäin suosittu tieteiselokuvissa ja tv-sarjoissa, esimerkiksi Stanley Kubrickin , Star Trekissä ja Duncan Jonesin Kuu-elokuvassa. Eurostileä on myös käytetty useissa logoissa.


title: Läntinen Tarvonsilta

text: Läntinen Tarvonsilta () on 130 metriä pitkä silta Pellavaniemen ja Tarvo-nimisen saaren välissä Espoossa. Tarvon itäpuolella sijaitsee Itäinen Tarvonsilta. Silta ylittää Läntisen Tarvonsalmen, joka yhdistää Laajalahden Isoon Huopalahteen. Silta on tarkoitettu kävely- ja pyöräliikenteelle ja se on osa pääpyöräreittiä Leppävaarasta Helsingin keskustan suuntaan. Nykyinen ponttonisilta on rakennettu 1989 kun jäät rikkoivat edellisen sillan. Ponttonisilta on elämänkaarensa lopussa ja sitä suunnitellaan korvattavaksi betonisillalla vuosina 2019-2020. Ensimmäiset sillat Tarvolle rakennettiin vuonna 1915 osana tykkitietä Laajalahden ja Munkkiniemen välille, joka oli osa venäläistä linnoitusketjua Krepost Sveaborg.


title: Georgian mafia

text: Vähän ennen vuosituhannen vaihdetta vuosina 1997-98 esimerkiksi Moskovan alueella laskettiin olevan 34 rikollisjengiä, näistä alkuperäisiä oli 20 kpl ja loput Kaukasuksen alueelta. 90-luvun loppuun mennessä luku nousi 116 ryhmittymään, joista Georgialaisia rikollisjoukkoja oli 14 kpl. Venäjällä rikollisryhmittymissä georgialaisten osuus on ollut aina vahva, heitä arvellaan olevan noin kolmannes.


title: Georgian mafia

text: 90-luvulla Georgia jakautui kolmeen rikollistoimintan. Huumeet ostettiin naapurivaltion Tadzikistanista, pääosin oopiumina ja morfiinia sekä heroiiniä Turkista. Lisäksi salakuljetettiin bensaa ja aseita vanhasta Neuvosto-Venäjältä. Yleisesti puhutaan termistä "Vory v Zakone" eli varkaidenluokka, joka toimi läpi Neuvostoliiton ajan, jonka jäsenet noudattivat tiukkoja sääntöjä.


title: Georgian mafia

text: Georgian entinen presidentti Mikheil Saakašvili totesi, että Geogian paras vientituote Venäjälle ei ole viini vaan "Vory v Zakone" eli varkaat.


title: Georgian mafia

text: Melkein kaikki johtajat Venäjällä vuoden 1917 vallankumouksessa aloittivat uransa jollain tavallisten rikosten parissa. Josef Stalin oli mukana useissa ryöstöissä ml. kuuluisa pankkiryöstö kotimaansa Georgian pääkaupungissa Tbilisissä 1907. He ottivat lempinimensäkin bandiiteilta, Stalinin lempinimi oli Koba. Dzerzhinsky oli lempinimeltään Iron Felix.


title: Neljätoista hädässäauttajaa

text: Neljätoista hädässäauttajaa tai neljätoista pyhää auttajaa ovat joukko pyhimyksiä, joita kunnioitetaan katolisessa kirkossa auttajina ja suojelijoina ennen kaikkea erilaisia tauteja vastaan. Ryhmä muotoutui 1300-luvulla Reininmaalla, paljolti Mustan surman aiheuttaman epidemian seurauksena.


title: Neljätoista hädässäauttajaa

text:
Ryhmän ytimessä olivat kolme neitsytpyhimystä, Margareeta, Barbara ja Katariina Alexandrialainen. Vanha saksankielinen runo kuvaa heitä näin:"Sankt Margaretha mit dem Wurm,"
"Sankt Barbara mit dem Turm,"
"Sankt Catharina mit dem Radl,"
"das sind die heiligen drei Madl."Kun muita pyhimyksiä alettiin kunnioittaa ja rukoilla yhdessä näiden neitsytmarttyyrien kanssa, heidät esitettiin taiteessa usein yhdessä. Usein näiden pyhimysten kultti alkoi luostarissa, jossa säilytettiin heihin liittyviä pyhäinjäännöksiä. Lukuun ottamatta pyhää Egidiusta kaikkia ryhmään kuuluvia pyhimyksiä pidettiin marttyyreinä.


title: Neljätoista hädässäauttajaa

text: Kun neljäntoista auttajan kultti yleistyi 1400-luvulla, paavi Nikolaus V yhdisti heihin aneiden myynnin. Vaikka kullakin pyhimyksistä oli oma muistopäivänsä, alueellisesti heitä kunnioitettiin yhtenä ryhmänä 8. elokuuta. Tämä käytäntö ei kuitenkaan koskaan päässyt kirkon viralliseen pyhimyskalenteriin.


title: Neljätoista hädässäauttajaa

text: Neljätoista hädässä auttajaa ovat yleisimmässä kokoonpanossaan seuraavat:


title: Neljätoista hädässäauttajaa

text: Näistä pyhimyksistä noin puolet ovat historiallisia henkilöitä (Blasius, Cyriakus, Elmo, Pantaleimon, Vitus ja Yrjö), kun taas loput ovat pseudohistoriallisia tai legendaaarisia hahmoja (Agathius, Barbara, Dionysios, Eustachius, Katariina Aleksandrialainen, Kristoforos ja Margareeta).


title: Neljätoista hädässäauttajaa

text: Eri aikoina ja paikoissa joidenkin näistä neljästätoista sijaan joukkoon luettiin muita pyhimyksiä, kuten pyhä Antonius Suuri, pyhä Leonhard, pyhä Nikolaus, pyhä Sebastianus, Northumbrian Oswald, pyhä Sixtus II, pyhä Apollonia, Dorothea Caesarealainen, Regensburgin pyhä Wolfgang, tai pyhä Rochus. Ranskassa joukkoon lisättiin Neitsyt Maria viidentenätoista auttajana.


title: Neljätoista hädässäauttajaa

text: Neljäätoista hädässä auttajaa kunnioitetaan Baijerissa yksinkertaisesti "neljänätoista pyhänä", ""vierzehn Heiligen."" Bad Staffelsteinin kaupungissa Oberfrankenissa sijaitseva "Basilika Vierzehnheiligen" on omistettu näille pyhimyksille. Rokokootyyliä edustava kirkko rakennettiin vuosina 1743 - 1772, ja se on edelleen pyhiinvaelluskohde.


title: Neljätoista hädässäauttajaa

text: Hädässä auttajien kultti sai tarinan mukaan alueella alkunsa, kun syyskuussa 1445 läheisen fransiskaaniluostarin paimenpoika Hermann Leicht näki itkevän lapsen läheisen sisterssiläisluostarin omistamalla niityllä. Lapsi katosi hänen koettaessaan nostaa sen maasta, mutta se ilmestyi vähän myöhemmin samaan paikkaan kahden palavan kynttilän kanssa. Kesäkuussa 1446 Leicht näki lapsen kolmannen kerran; tällöin sillä oli rinnassaan punainen risti ja seurassaan kolmetoista muuta lasta. Legendan mukaan lapsi sanoi heidän olevan neljätoista auttajaa, ja haluavan että paikalle rakennettaisiin kappeli jossa he voisivat levätä. Jos paikalliset tekisivät heille tämän hyvän työn, he vuorostaan tekisivät hyviä töitä näille. Tarinan jatkon mukaan seudulla alkoi pian tapahtua ihmeparantumisia neljäntoista pyhimyksen ansiosta.


title: Neljätoista hädässäauttajaa

text: Sisterssiläismunkit, joille niitty kuului, rakennuttivat paikalle kappelin, jonka alttari pyhitettiin jo vuonna 1448. Paikalle alkoi välittömästi saapua pyhiinvaeltajia, ja pyhiinvaellukset neljäntoista pyhän kirkkoon jatkuvat nykyäänkin toukokuun ja lokakuun välisenä aikana.


title: Neljätoista hädässäauttajaa

text: Yksi kuuluisimmista "neljäntoista pyhän" kuvallisista esityksistä on vuodelta 1503 oleva kaksiosainen alttaritaulu Oberfrankenin Lichtenfelsissä sijaitsevassa luostarissa. Se on Matthias Grünewaldin työtä.


title: Isabelle Huppertin filmografia ja teatteriesiintymiset

text: Tämä on luettelo elokuvista, televisioelokuvista, lyhytelokuvista, televisiosarjoista ja teatteriesityksistä, joissa Isabelle Huppert on näytellyt.


title: Andrzej Szczypiorski

text: Andrzej Szczypiorski (3. helmikuuta 1928 – 17. toukokuuta 2000) oli puolalainen toimittaja, kirjailija ja poliitikko.


title: Andrzej Szczypiorski

text: Szczypiorski osallistui nuorena Varsovan kansannousuun, ja joutui sen kukistumisen jälkeen Sachsenhausenin keskitysleirille. Vapauduttuaan hän ryhtyi toimittajaksi vuonna 1946, ja julkaisi ensimmäisen kertomuskokoelmsansa vuonna 1955. Kaikkiaan hän julkaisi yli 20 teosta. Hn osallistui demokraattisen opposition toimintaan 1970-luvun lopulta, joutui eristetyksi vuosiksi 1981–1982, ja valittiin senaattoriksi 1989. Vuonna 1991 hän lopetti aktiivisen toiminnan politiikassa. Sen jälkeen hänestä tuli suosittu kolumnisti.


title: Andrzej Szczypiorski

text: Szczypiorskin teos "Alku" ilmestyi Tammen Keltainen kirjasto -sarjassa vuonna 1994 Kirsti Sirasteen suomentamana.


title: Ouluvesi

text: Ouluvesi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärin keskustaajamassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Ouluvesi

text: Järven pinta-ala on 396 hehtaaria eli 4,0 neliökilometriä. Se on 7,3 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä, mutta järvi on kuitenkin moniosainen. Kantatie 68 kulkee Ähtäristä järven länsirantaan pitkin pengertie, jossa on sillan alla 50 metriä pitkä aukko. Saman salmen pohjoispäässä sen ylittää taajamasta tulevan kadun pengertie, jossa on sillalle tehty 20 metrin aukko. Siltojen väliin jää 800 metriä pitkä salmi. Siltojen pohjoispuolelle jää järven pohjoisosa ja eteläpuolelle eteläosa, joka on suurin järvenosa. Pohjoisosassa on luoteeseen työntyvä 1,5 kilometriä pitkä Laajalahti, joka on hyvin kapea. Myös sen poikki kulkee pengerretty tie. Lahdensuun vieressä sijaitsee lyhyt Keihäsniemi, jonka vieressä on Kuikanlahti. Lahti jatkuu etelään 800 metrisenä Niemenpäänlahtena. Lahti kiertää noin 40 metriä korkean Mustikkavuoren taakse. Siltojen eteläpuolelle jää vielä 4,3 kilometriä järveä jäljelle. Suuren Hyvölänsaaren takaa aukeaa järvenselkä, josta työntyy länteen Hyvölänlahti. Järvenselän eteläosassa aukeaa Kaijanniemen takana järven eteläpää, missä laskee Inhanjoki Ryötönsaaren kummaltakin puolelta järveen.


title: Ouluvesi

text: Järvessä on kartan mukaan kolme saarta, joista vain Hyvölänsaari on suuri. Se on 400 metriä pitkä, 400 metriä leveä ja sen pinta-ala on yli 7 hehtaaria. Saari on autio, mutta kartassa sinne on merkitty nuotiopaikka. Ryötönsaari voidaan lukea joen haarautumaksi eikä sitä järveltä katsomalla hahmota saareksi.


title: Ouluvesi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 7,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0078 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys on 8,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee kantatien eteläpuolella 30 metriä korkean Ukonvuoren edustalla. Etelämpänä on vielä yksi yli kahdeksan metrin syvänne. Järvenselällä on alle kolme metriä syvää.


title: Ouluvesi

text: Järven rantaviivan pituus on 26,5 kilometriä, joista saarilla on yli 1,5 kilometriä. Rannat ovat pääosassa metsämaata tai taajama-aluetta. Rantojen rantaviivaa rikkovat muutamat peltopalstat, jotka ulottuvat rantaan saakka. Ähtärin taajama-alueista ulottuvat länsipuolella Pellonpää ja Pöyhönen, ja itäpuolella keskusta, Tapio ja Villelä rantaan asti. Haapamäki–Seinäjoki-rautatie ja tulee järven itärantaan, missä sijaitsee Ähtärin rautatieasema.


title: Ouluvesi

text: Ouluvettä on säännöstelty vuodesta 1989 saakka. Säännöstelyluvan hankki Vattenfall Oy, jolla oli Vääräkoskessa hakuaikana kaksi voimalaitosta. Nämä voimalaitokset on myöhemmin korvattu uudella voimalaitoksella, jonka omistaa Koskienergia Oy.


title: Ouluvesi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Ähtärinjärven alueella (35.43), jonka Oulunveden alueeseen (35.431) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,8 metriä mpy.


title: Ouluvesi

text: Järvi saa pääosan vedestään Hankavedestä tulevasta Inhanjoesta, jonka virtaus huuhtoo järven eteläosaa. Se muodostaa Hankaveden–Väliveden alueen (35.432) alajuoksun, joka on osa Ähtärin valuma-alueen reittiä. Järven pohjoispäähän laskee Sappionjoki, joka on Sappionjoen valuma-alueen (35.434) laskujoki.


title: Ouluvesi

text: Ouluveden alueella on viisi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niitä ovat Ouluveden eteläpäähän laskevan Vehkapuron valuma-alueella sijaitsevat Suolampi (4 hehtaaria, ha), Kaakkolampi (3 ha) ja Kapealampi (92 ha). Järven keskikohdasta suoralla kanavalla on siihen yhteydessä Pöyhösenlampi (12 ha), jonka rannat ovat laajaa kosteikkoa. Vihtalampi (14 ha) sijaitsee järven kaakkoispuolella ja se laskee järveen lyhyttä kaivettua ojaa pitkin. Järven laskujoki Vääräkoski alkaa Hyvölänlahdelta ja se on 1,6 kilometriä pitkä Vääräkoski. Se laskee Peränteen pohjoispäähän.


title: Zosimus Palestiinalainen

text: Pyhä Zosimus Palestiinalainen (myös Zosimas; 460 – 560) oli Theodosius II:n aikainen palestiinalainen erakko ja pappi sekä pyhän Egyptin Marian ystävä ja elämäkerturi. Hän eli luostarissa Jordanin rannoilla Israelin alueella ja kerrotaan saavuttaneen sadan vuoden iän. Pyhimys löysi sattumalta pyhän Egyptin Marian erakkomajan ja tämä kertoi miehelle elämäntarinansa. Mies kuvataan munkkina tuomassa eukaristiaa pyhälle Egyptin Marialle tai puhumassa hänelle Jordanjoella. Hänen muistopäiväänsä vietetään 4. huhtikuuta.


title: Ivan Cankar

text: Ivan Cankar (10. toukokuuta 1876 – 11. joulukuuta 1918) oli slovenialainen kirjailija. Yhdessä Oton Župančičin, Dragotin Ketten ja Josip Murnin kanssa hän aloitti modernismin slovenialaisessa kirjallisuudessa. Cankarin teoksia on käännetty muille kielille slovenialaiskirjailijoista eniten. Häntä on verrattu Franz Kafkaan ja James Joyceen.


title: Ivan Cankar

text: Vrhnikan kaupunki oli Cankarille läheinen, ja hän kuvaa sitä monissa teoksissaan.


title: Väinö Pajunen (filosofian tohtori)

text: Väinö Pajunen (s. 3. helmikuuta 1906 Viipuri – 1979) oli suomalainen tieteilijä. Hän kirjoitti yhdessä Lauri Elimäen kanssa kirjan:Kuka kukin on (Aikalaiskirja) : Who's who in Finland 1954 sivu 611


title: Vakhtang Balavadze

text: Vakhtang Balavadze (, , 20. marraskuuta 1927 Ganiri, Transkaukasian SFNT – 25. heinäkuuta 2018 Tbilisi, Georgia) oli Neuvostoliittoa edustanut vapaapainija, olympiamitalisti ja maailmanmestari.


title: Vakhtang Balavadze

text: 73 kilogramman painoluokassa kilpaillut Balavadze saavutti vapaapainissa olympiapronssia Melbournessa 1956. Hän kilpaili myös Rooman kesäolympialaisissa 1960. Balavadze voitti painoluokkansa maailmanmestaruuden Tokiossa 1954 ja Istanbulissa 1957 sekä MM-hopeaa Teheranissa 1959.


title: Vakhtang Balavadze

text: Balavadze toimi painijanuransa jälkeen valmentajana Georgiassa. Hän kuoli Tbilisissä 90-vuotiaana 25. heinäkuuta 2018.


title: Tumucumaquen kansallispuisto

text: Tumucumaquen kansallispuisto on luonnonsuojelualue Brasiliassa, Amazonin sademetsässä. Se on maailman laajin kansallispuisto, pinta-alaltaan yli 38 800 neliökilometriä. Alueella on useita vesiputouksia ja metsän yläpuolelle kohoavia graniittikallioita. Siellä elää laiskiaisia, jaguaareja, kilpikonnia ja harpyijoita.


title: Tumucumaquen kansallispuisto

text: Puisto sijaitsee erittäin vaikeakulkuisella alueella,joten salametsästys ei ole niin suuri ongelma kuin monissa muissa kansallispuistoissa. Sen alueella ei elä Brasilian alkuperäisväestöä. Sieltä on kuitenkin löytynyt tinamalmia, ja hallitus yrittää lopettaa alueella toimivan pienimuotoisen kaivostoiminnan.


title: Aleksandr Štšemerov

text: Aleksandr Ivanovitš Štšemerov (; s. 2. kesäkuuta 1997 Jekaterinburg, Venäjä) on venäläinen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Pelicansissa. Hän laukoo oikealta.


title: Aleksandr Štšemerov

text: Štšemerovin kasvattajaseura on Junost Jekaterinburg. Hän aloitti MHL-junioriliigan Avto Jekaterinburgissa kaudella 2013–2014, jonka jälkeen Avtomobilist Jekaterinburg varasi Štšemerovin koko KHL:n varaustilaisuuden neljäntenä pelaajana kesällä . Hän oli varaustilaisuuden ensimmäisenä varattu puolustaja.


title: Aleksandr Štšemerov

text: Kaudella 2015–2016 Štšemerov nousi Avtomobilist Jekaterinburgin KHL-joukkueeseen, jossa hänen tulokaskautensa toi 44 runkosarjaottelussa kaksi syöttöpistettä. Štšemerov edusti joukkuetta myös Spengler Cupissa, jossa hän pelasi yhden ottelun. Štšemerov teki KHL-debyyttinsä runkosarjan avauskierroksella 26. elokuuta 2015 vieraissa Traktor Tšeljabinskiä vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 13.41 minuuttia. Kaudella 2016–2017 Štšemerov teki KHL:ssä 44 runkosarjaottelussa tehot 1+4=5. Hän teki KHL-uransa avausmaalin 7. lokakuuta 2016 Neftehimik Nižnekamskia vastaan. Štšemerovin osuma jäi Avtomobilistin 3–2-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Štšemerov pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kolmen ottelun verran VHL-joukkue Sputnik Nižni Tagilissa. Kesäkuussa 2017 hän teki Avtomobilistin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Aleksandr Štšemerov

text: Štšemerov pelasi kaudella 2017–2018 KHL:ssä 17 runkosarja- ja yhden playoff-ottelun tehden yhden maalin. Hän pelasi Avtomobilistin uudessa farmijoukkueessa, Gornjak Utšalyssa viisi ottelua. Suurimman osan kaudestaan Štšemerov pelasi kuitenkin Avto Jekaterinburgin MHL-joukkueessa. Kaudella 2018–2019 hän ehti pelasi Gornjak Utšalyssa 15 ottelua. Štšemerov valittiin 16. lokakuuta 2018 VHL:n viikon puolustajaksi. Seuraavana päivänä hän siirtyi korkeamman pelillisen tason perässä loppukauden kattavalla sopimuksella SM-liigajoukkue Pelicansiin.


title: Aleksandr Štšemerov

text: Štšemerov pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015. Hän pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2014, jolloin Štšemerov voitti pronssia.


title: Skotlannin vapaakirkko (1843-1900)

text: Skotlannin vapaakirkko oli skotlantilainen kirkkokunta, joka perustettiin vuonna 1843 Skotlannin kirkossa tapahtuneen suuren hajaannuksen seurauksena. Vuonna 1900 sen suuri enemmistö yhdistyi Skotlannin yhdistyneen presbyteerikirkon kanssa muodostaen Skotlannin yhdistyneen vapaakirkon, jonka enemmistö puolestaan yhdistyi vuonna 1929 Skotlannin kirkon kanssa. Kuitenkin vähemmistö Skotlannin vapaakirkosta jatkoi olemassaoloaan itsenäisenä, käyttäen nimeä Skotlannin vapaakirkko.


title: Skotlannin vapaakirkko (1843-1900)

text: Vuonna 1690 oli presbyteerisestä Skotlannin kirkosta tullut Skotlannin valtiokirkko. Jo 1700-luvulla siitä irtosi joitain pieniä ryhmittymiä, mutta vuoden 1843 irtautuminen oli näitä selkeästi merkittävämpi.Sen syyt juonsivat juurensa vuonna 1834 alkaneeseen riitaan oikeudesta nimittää papit seurakuntiin seurakuntien ja patronaattioikeuden haltijoiden välillä. Riita muodostui periaatteelliseksi kiistaksi valtiovallan ja kirkollisen vallan välillä. Valtio kumosi kaikki ne kirkolliset lait, jotka eivät olleet saaneet valtiollista vahvistusta ja atoivat rangaistuksia papeille, jotka kirkollisen hallinnon päätösten mukaisesti olivat vastustaneet valtion toimenpiteitä papinvirkojen täytössä. Toisaalta kirkon yleiskokous ("General assembly") erotti viroistaan ne papit, jotka noudattivat valtion määräyksiä. Yritykset sovitella tilannetta osoittautuivat turhiksi, ja 18. toukokuuta 1843 Skotlannin kirkosta erosi 474 pastoria seurakuntiensa innokkaalla tuella. Eronneiden joukkoa johti Thomas Chalmers. Eronneet pastorit luonnollisesti menettivät virkansa ja tulonsa Skotlannin kirkossa.


title: Skotlannin vapaakirkko (1843-1900)

text: Kirkko joutui lähtemään liikkeelle vapaaehtoisen kannatuksen voimin. Sen kannattajat osoittautuivat kuitenkin hyvin uhraavaisiksi, sillä vuoden aikana rakennettiin yli 500 kirkkoa pappiloineen ja kouluineen sekä perustettiin oma seura pakanalähetystä varten. Sen tulot olivat jo seuravaana vuonna suuremmat kuin mitä olivat olleet jakamattomalla Skotlannin kirkolla. Toiminta jatkui myöhemminkin voimakkaana. Patronaattijärjestelmän epäkohtien poistaminen Skotlannin kirkosta eivät johtaneet välittömästi paluuseen sen yhteyteen, sillä uusi asema koettiin hyväksi.


title: Skotlannin vapaakirkko (1843-1900)

text: Vuonna 1900 Skotlannin vapaakirkko yhdistyi kahden pienemmän vapaakirkon kanssa muodostaen Skotlannin yhdistyneen vapaakirkon ("United free church of Scotland"). Tämä uusi kirkko oli 1 620 seurakunnallaan miltei Skotlannin kirkon veroinen kooltaan. Kuitenkaan 27 pientä seurakuntaa pääosin Skotlannin Ylämailta ei hyväksynyt yhdistymistä, vaan julistautuivat Skotlannin vapaakirkon laillisiksi jatkajiksi ja vaativat itselleen koko sen omaisuutta. Englannin parlamentin ylähuone myönsikin heille oikeuden siihen. Uusi kirkko olisi näin joutunut jälleen aloittamaan tyhjän päältä, mutta päätöstä pidettiin siinä määrin kohtuuttomana, että vapaakirkon täytyi suostua jakoon, jossa se sai kuitenkin lähes puolet kyseisestä omaisuudesta. Kyseinen Skotlannin vapaakirkko toimii edelleen.


title: Arne Thulé

text: Berndt Arne Richard Thulé (18. tammikuuta 1895 Tampere – 1968 Österåker) oli suomalainen arkkitehti ja laulaja. Hänen isoisänsä oli ruotsalaissyntyinen urkujenrakentaja Anders Thulé.


title: Arne Thulé

text: Thulé valmistui arkkitehdiksi Helsingin teknillisestä korkeakoulusta 1921 ja työskenteli vuodesta 1925 lähtien Helsingin kaupungin rakennustoimistossa. Tunnetuin hänen suunnittelemansa rakennus on Hämeenkyröön 1938 valmistunut Mannanmäen näkötorni. Lisäksi Thulé suunnitteli muun muassa seuratalo Koskilinnan Hämeenkyrön Kyröskoskelle. Hänen sisarensa oli Kyröskosken paperitehtaan omistajan vuorineuvos Gösta Sumeliuksen puoliso.


title: Arne Thulé

text: 1950-luvulla Thulé muutti Ruotsiin, jossa hän asui Tukholman lähellä Rydbossa. Joidenkin tietojen mukaan Thulé toimi opettajana Härnösandin teknillisessä oppilaitoksessa.Taidelaulua harrastaneen Thulén ääniala oli basso. Hän esiintyi Yleisradiolle äänityksiä tehneessä Kollegakvartetissa, jonka muita jäseniä olivat Erik Lindholm, Herrick Arvidson ja Waldemar Helen. Syyskuussa 1930 Thulé levytti Saksassa kymmenen laulua Columbia-levy-yhtiölle.


title: Honkasaari

text: Honkasaari tai Rönön Honkasaari on Kuopion Rönön kaupunginosaan kuuluva saari Rönön saaren itäpuolella. Rönön Honkasaareen ei ole siltayhteyttä. Saari on osa joulukuussa 2017 perustettua Kuopion kansallista kaupunkipuistoa.


title: Ritosenlampi

text: Ritosenlampi on pieni, noin hehtaarin laajuinen lampi Kuopion Rahusenkankaan kaupunginosassa, noin 2,5 kilometriä kaupungin keskustan pohjoispuolella. lammesta on purkuoja Saarijärveen.


title: Lehtosaari (Kuopio, Rönö)

text: Lehtosaari tai Rönön Lehtosaari on Kuopion Rönön kaupunginosaan kuuluva saari Rönön saaren kaakkoispuolella. Lehtosaareen ei ole siltayhteyttä. Saari on osa joulukuussa 2017 perustettua Kuopion kansallista kaupunkipuistoa.


title: Soininsaari

text: Soininsaari on saari Hämeenlinnan Mahalahden kaupunginosassa Alajärvellä. Saari on suosittu virkistysliikunnan kohde. Saaressa on nuotiopaikka ja laavu, ulkoilureitti ja uimapaikka. Pinta-alaltaan 16 hehtaarin laajuinen Soininsaari muodostaa osan Hämeenlinnan "Tervaniemen ja Soininsaaren ulkoilualue"tta. Soininsaaren omistaa Hämeenlinnan ja Hattulan kuntaryhmä.


title: RIM-156 SM2

text: RIM-156 Standard SM-2ER Block IV on yhdysvaltalaisen Raytheonin valmistama kiskoa pitkin laukaista maasta-ilmaan-ohjus, jota käytetään AEGIS- ja Mk 41 VLS -järjestelmin varustetuilla aluksilla. VLS-järjestelmään ei kyetty sijoittamaan aiempia RIM-67 Standard -ohjuksia.


title: RIM-156 SM2

text: Yhdysvaltain laivasto pyysi ensin Block IV -ohjuksen tunnukseksi RIM-68A:ta, mikä olisi ollut jatkumoa edeltäneisiin RIM-66 Standard ja RIM-67 Standard -ohjuksille. Tunnus AIM-68 oli jo kuitenkin 1960-luvulla valmistetulla Yhdysvaltain ilmavoimien ilmatorjuntaohjuksella, vaikka järjestelmä olikin jo poistunut käytöstä ohjeistus ei antanut mahdollisuutta uudelleen käyttää numeroa. Siten pyyntö hylättiin ja ohjukselle annettiin numeroksi RIM-156A. Joissakin lähteissä on käytössä RIM-67E, mutta se ei ole oikein ja mahdollisesti se on ollut ainoastaan lyhyen aikaa käytössä ennen virallisen numeron julkistamista.


title: RIM-156 SM2

text: Ohjus käyttää uutta Mk 72 apumoottoria, joka on merkittävästi lyhyempi kuin alkuperäinen SM-2ER:n apumoottori. Lisäksi apumoottorissa ei ole ohjauspintoja, vaan siinä käytetään pakovirranohjausta (). Varsinaista ohjusta on myös muutettu parantamalla ohjaus- ja hallintajärjestelmää kuten Mk 45 Mod 10 TDD, mikä parantaa osumatodennäkyisyyttä pienen tutkapinnan maaleihin häirittynä.


title: RIM-156 SM2

text: Uuden Mk 45 apumoottorin valmistusongelmat viivästyttivät ohjelmaa ja ensimmäinen koelaukaisu tehtiin vasta joulukuussa 1992 eli noin puolitoista vuotta aikataulusta myöhässä. Myöhästymisen vuoksi ohjuksen torjuntakykyä ei testattu ennen kuin aloitettiin ballististen ohjusten torjuntaan kykekenevän Block IV A TBMD -ohjuksen kehitys. Block IV -ohjuksen testaus kuitenkin jatkui ja operatiivinen valmius saavutettiin elokuussa 1999.


title: RIM-156 SM2

text: RIM-156B SM-2ER Block IV A -ohjuksen suunniteltiin olevan laivaston aluetorjuntaohjusjärjestelmän ()runkona, joka kykenisi myös ballististen ohjusten torjuntaan. Ohjusjärjestelmän tulisi kyetä saman aikaisesti perinteiseen ilmatorjuntaan kuten Block IV -ohjus. Ohjukseen asennettiin radio- ja infrapunataajuuksilla toimiva hakupää, uudistettu Mk 125 taistelukärki ja TBM-ohjusten torjuntaan tarvittava autopilotti. Järjestelmä vaatii toimiakseen päivitetyn AEGIS-järjestelmän, joka kykenee osoittamaan ballistiset ohjukset ohjuksen maaleiksi.


title: RIM-156 SM2

text: Koelaukaisut alkoivat 1994 ja tammikuussa 1997 ammuttiin alas ensimmäinen ballistinen ohjus, kun maalina oli MGM-52 Lance. Kehitystyö jatkui joulukuuhun 2001, jolloin NATBMD-ohjelma lakkautettiin. Alkuperäisen suunnitelman mukaan järjestelmän piti olla operatiivisessa käytössä 2003.


title: RUM-139 VL-Asroc

text: RUM-139 VL-Asroc on yhdysvaltalaisen Lockheed Martinin (Loralin) valmistama sukellusveneentorjuntaohjus.


title: RUM-139 VL-Asroc

text: 1980-luvun alussa Yhdysvaltain laivasto etsi yhtä korvaavaa järjestelmää pinta-alusten RUR-5 Asroc ja sukellusveneiden UUM-44 Subroc järjestelmille. Suunniteltu RUM/UUM-125 Sea Lance -järjestelmä kuitenkin ajautui teknisiin ja rahoituksellisiin ongelmiin. Järjestelmästä valmistettiin siten ainoastaan sukellusvenejärjestelmä UUM-125A. Pinta-aluksille luotiin Mk 41 VLS -siiloihin soveltuva järjestelmä.


title: RUM-139 VL-Asroc

text: Sopimus RUM-139A VL-Asrocin valmistamisesta tehtiin Goodyearin kanssa vuonna 1983. Loral osti Goodyear Aerospacen ja Lockheed Martin osti 1996 Loralin puolustusteollisuusdivisioonan. Uuden järjestelmän koeammunnat alkoivat 1986 ja järjestelmän piti olla operatiivisessa käytössä 1989. Kehitysohjelma keskeytettiin 1988, kun tehtiin päätös UUM-125A:n pinta-aluksiin soveltuvan version RUM-125A Sea Lance valmistamisesta. Ohjelma oli jäissä vuoteen 1990, jolloin Sea Lance ohjelma lakkautettiin. RUM-139A saatiin operatiiviseen käyttöön 1993.


title: RUM-139 VL-Asroc

text: RUM-139A:n kuuluu RUR-5 ASROC -raketti, jossa on täysin uusi kiinteää polttoainetta käyttävä rakettimoottori. Raketti laukaistaan Mk 41 VLS -järjestelmän siilosta. ASROC:n inertiaohjausta täydentää digitaalinen autopilotti, joka ohjaa lentoa Mk 114 Mod 9 -raketin palokaasujen vektoriohjauksella. Autopilotti tekee järjestelmästä ohjautuvamman kuin aiempi RUR-5 ja mahdollistaa matalamman lentoradan. Taistelulatauksena on Mk 46 Mod 5A -torpedo, joka laskeutuu ennalta lasketussa paikassa laskuvarjolla veteen.


title: RUM-139 VL-Asroc

text: Noin vuonna 1995 torpedon valmistaja Raytheon valmisti matalissa vesissä toimivan variantin Mk 45 Mod 5A(ASW). Vuodesta 1996 alkaen järjestelmän torpedoina ovat toimineet uudistetut torpedot, jolloin järjestelmä tunnus on RUM-139B. Vuodesta 2001 kaikki RUM-139A:t on päivitetty käyttämään uutta torpedoa. RTM-139B on torpedon inertiaohjausta käyttävä variantti.


title: RUM-139 VL-Asroc

text: Vuonna 2001 tunnus RUM-139C varattiin Raytheon Mk 54 Mod 0 -torpedolla varustetulle järjestelmälle. Torpedo otettiin tuotantoon lokakuussa 2004 ja integrointi testaus VL-Asroc-järjestelmään tehtiin 2005.


title: RUM-139 VL-Asroc

text: Järjestelmästä on myös koulutusversiot RTM-139A, RTM-139C ja DRUM-139A.


title: Hypotalamus–aivolisäke-akselit

text: Hypotalamus–aivolisäke-akselit ovat umpieritysjärjestelmän hormonaaliseen kontrolliin liittyviä kytkentöjä, joissa osallisina ovat aivoissa sijaitsevat hypotalamus ja aivolisäke sekä kolmas osa. Hypotalamus–aivolisäke-akselit säätelevät hormonien eritystä sekä pitoisuuksia kehossa. Hormoneja joita hypotalamus ja aivolisäke erittävät kutsutaan hypotalamus–aivolisäke-hormoneiksi.


title: Komarov

text: Komarov tai Komarova on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Kadmiumsyanidi

text: Kadmiumsyanidi (Cd(CN)) on kadmium- ja syanidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään pinnotettaessa metalleja elektrolyyttisesti kadmiumilla.


title: Kadmiumsyanidi

text: Kadmiumsyanidi on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta, jonka kiderakenne on samankaltainen sinkkisyanidin kanssa. Kuumennettaessa yhdiste muuttuu väriltään ruskehtavaksi. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen. Kadmiumsyanidi reagoi syanidiliuoksien kanssa muodostaen kompleksi-ioneja kuten trisyanokadmaatti(II)- ja tetrasyanokadmaatti(II)-ionit ([Cd(CN)] ja [Cd(CN)]). Kadmiumsyanidi liukenee hyvin väkeviin happoliuoksiin.


title: Kadmiumsyanidi

text: Kadmiumsyanidia voidaan valmistaa kadmiumhydroksidin ja vetysyanidin välisellä reaktiolla tai saostamalla kadmiumsuolaliuoksista alkalimetallisyanidien avulla.


title: Kadmiumsyanidi

text: Kadmiumsyanidia käytetään kadmiumin lähteenä päällystettäessä metalleja kadmiumilla elektrolyyttisesti.


title: Sä kuljetat mua

text: Sä kuljetat mua on J. Karjalaisen seitsemäs sooloalbumi, joka julkaistiin 19. lokakuuta 2018. Albumin on tuottanut Janne Haavisto. Levyllä soittavat Mikko Lankinen (kitara), Tom Nyman (basso), Janne Haavisto (rummut) ja Pekka Gröhn (kosketinsoittimet). Levyltä on julkaistu singlet Tule kesäyö ja Tummansininen seuralainen. Albumista ilmestyy CD, LP ja se on myös digitaalisesti saatavilla.


title: Sä kuljetat mua

text: Helsingin Sanomien Ilkka Mattilan mukaan albumi jatkaa J. Karjalaisen edellislevyjen menestysreseptiä. Hänen mielestään levy on tummempi ja mystisempi kuin edellinen albumi Sinulle, Sofia. Soundin Hannu Linkola kirjoittaa levyn olevan "vaivattomuuden taidetta, jossa äänet ja sanat palvelevat jotakin suurempaa".


Mk 45 5"/54


title: Mk 45 5"/54

text: Mk 45 5"/54 on Yhdysvaltain laivaston viiden tuuman 54 pituuskaliiperin tykki asennuksena Mk 45. Tykillä on mahdollista ampua pinta-, ilma- ja maamaaleja.


title: Mk 45 5"/54

text: Mk45 Mod 4 mahdollistaa pidemmän 62 pituuskaliiperin tykin asentamisen, mikä parantaa tykin kantamaa ja siten maamaalien ampumiskykyä. Tykkimiehistönä on tykin johtaja, EP-2 operaattori (ampuja) ja neljä lataajaa, jotka kaikki toimivat kannen alla. Tykkitornissa ei ole miehitystä. EP-2 operaattori kykenee vastaamaan yksinään tulitoiminnasta mikäli tykin 20 kranaatin rummussa on kranaatteja.


title: 25 mm Mk 38 MGS

text: 25 mm Mk 38 MGS on Yhdysvaltain laivaston asejärjestelmä, jossa on 25 millimetrin Mk 242 Bushmaster -tykki yksiputkisella Mk 88 asennuksena.


title: Mk 32 SVTT

text: Mk 32 SVTT on Yhdysvaltain laivaston torpedojärjestelmä. Pääosa järjestelmistä on kolmiputkisia yksikköjä, joita voi alustalla kääntää kohti maalia. Poikkeuksena on kuitenkin Mod 9, jossa on ainoastaan kaksi kiinteästi asennettua putkea. Järjestelmällä voidaan laukaista Mk 44-, Mk 46-, ja Mk 50 -torpedoja, joista viimeisiä Mod 17 alkaen. Lisäksi voidaan käyttää Mk 54 -torpedoja. Putkien laukaisu voi tapahtua kauko-ohjatusti, mutta niissä on myös käsinlaukaisumahdollisuus Mod 15 -versiota lukuun ottamatta. Laukaisu tapahtuu paineilmalla, minkä jälkeen torpedot ohjautuvat maaliin itsenäisesti.


title: Seututie 965

text: Seututie 965 on Pelkosenniemeltä Savukosken kautta Sallan Kelloselälle johtava seututie. Tiellä on pituutta noin 98 kilometriä. Se on koko matkalta päällystetty ja kaksikaistainen.


title: Koskinen ja kreikkalainen kolmio

text: Koskinen ja kreikkalainen kolmio on Kariston vuonna 2000 julkaisema ja Seppo Jokisen kirjoittama jännitysromaani.


title: Koskinen ja kreikkalainen kolmio

text: Komisario Koskinen on vaihteeksi lomalla ja on toteuttanut haaveensa: hän purjehtii Kreikan saaristossa vanhan virkaveljensä Juusosen kanssa.


title: Koskinen ja kreikkalainen kolmio

text: Loma on tarpeen koska Koskisen avioliitto on uhkaavasti haaksirikkotilassa.


title: Koskinen ja kreikkalainen kolmio

text: Mutta työ tulee vastaan lomallakin: heidän veneensä viereen kelluu yllättäen naisen ruumis pelastusliivit yllään.


title: Koskinen ja kreikkalainen kolmio

text: Paikallinen poliisi keksii oitis helpot syylliset löytäjistä ja kaksikko onkin kovilla; siitä kyllä selvitään, mutta Koskinen ja Juusonen päättävät tutkia jutun omin valloin ja voimin.


title: Koskinen ja kreikkalainen kolmio

text: Pian Rhodoksen aurinkoisilla rannoilla hikoileekin kaksi hämmentynyttä rikostutkijaa joiden tapaus saavuttaa lopulta yllättäviä yhteyksiä.


title: Koskinen ja kreikkalainen kolmio

text: Ja kotona odottaa ensimmäisenä työnä rannalta löytynyt kourutaltalla tapettu ruumis ..


Yhdysvaltain kongressivaalien vaalipiirit ovat alueita, joihin Yhdysvaltain osavaltiot on jaettu edustajien valitsemiseksi Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen. Vaalipiirejä on 435, ja kustakin vaalipiiristä valitaan yksi edustaja. Lisäksi viidestä territoriosta ja Washington (DC):stä valitaan yhteensä kuusi edustajaa, joilla ei ole äänioikeutta edustajainhuoneessa uusista laeista ja lakimuutoksista äänestettäessä.


Yhdysvaltain kongressivaalien vaalipiirit muodostetaan väkiluvun perusteella. Vaalipiirien keskimääräinen väkiluku on noin 710 000. Väestöltään pienin on Rhode Islandin ensimmäinen piiri, jossa asuu hieman yli 526 000 asukasta. Suurin on Montana (925 000 asukasta), jossa on yksi vaalipiiri, eli osavaltion rajat ovat samat kuin vaalipiirin rajat.


title: Yhdysvaltain kongressivaalien vaalipiirit

text: Pinta-alaltaan suurin vaalipiiri on Alaska, joka Montanan tavoin muodostaa yhden piirin. Pinta-alaltaan pienin piiri on New Yorkin kolmastoista piiri, joka sijaitsee Manhattanin pohjoisosassa. Eniten vaalipiirejä on Kaliforniassa (53 piiriä) ja vähiten yhden piirin osavaltioissa, joita ovat Alaskan ja Montanan lisäksi Delaware, Pohjois-Dakota, Etelä-Dakota, Vermont ja Wyoming. Vanhin vaalipiiri on Delaware, jonka nykyiset rajat ovat samat kuin vuonna 1789.


text: Inhimillisen kehityksen indeksillä mitattuna hyvinvointi on runsainta Kalifornian 18. piirissä ja niukinta Kalifornian 21. piirissä.


text: Vaalipiirien rajojen määrittelyyn liittyy käsite "gerrymandering". Sillä tarkoitetaan rajojen muodostamista niin, että se suosii tiettyä puoluetta tai ehdokasta.


title: Seutu-Sanomat

text: Seutu-Sanomat on Lounais-Hämeessä ja Loimaalla ilmestyvä ilmaisjakelulehti. Lehteä kustantaa Hämeen Sanomat Oy, ja sen päätoimittaja on Petri Hakala.


title: Seutu-Sanomat

text: Lehti ilmestyy kerran viikossa. Sen levikkikuntia ovat Forssa, Humppila, Jokioinen, Loimaa, Somero, Tammela, Urjala ja Ypäjä. Lehden levikki on noin 37 000 kappaletta.


title: Seutu-Sanomat

text: Seutu-Sanomat on ilmestynyt vuodesta 1989.


title: Suomen vietnamilaiset

text: Suomen vietnamilaiset ovat Suomessa asuvia vietnamilaisia. Vietnamilaisia Suomessa on 10 817.


title: Suomen vietnamilaiset

text: Suurin osa Suomen vietnamilaisista on mahajana-buddhalaisia. 12 % Suomen vietnamilaisista on kristittyjä.


title: Suomen thaimaalaiset

text: Suomen thaimaalaiset ovat Suomessa asuvia thaimaalaisia. Thaimaassa syntyneitä on 10 517.


title: Suomen thaimaalaiset

text: Thaimaalaisista 8 286 on naisia ja vain 2 231 miehiä. Vuonna 2017 suurin osa ulkomaalaisista naisista jotka solmivat avioliiton suomalaisen kanssa olivat thaimaalaisia.


title: Gotham (kirjasintyyppi)

text: Gotham on Hoefler & Co. -yhtiön vuonna 2000 julkaisema geometrinen sans-serif-kirjasintyyppi. Kirjasintyyppi suunniteltiin alun perin GQ-lehdelle. Gotham on saanut innoituksensa maailmansotien välisen ajan konstailemattomista sans-serif-kirjaimista, joita käytettiin rakennuksissa ja kylteissä. Yhtenä esikuvana toimivat New Yorkin Port Authority -linja-autoaseman opasteiden kirjaimet. Kirjasintyyppi sopii moniin tarkoituksiin, sillä siitä on runsaasti eri leikkauksia, ja kirjainperheeseen kuuluu neljä eri levyistä tyyliä: Gotham, Gotham Narrow, Gotham Extra Narrow sekä Gotham Condensed.


title: Kärki (Seinäjoki)

text: Kärki on Seinäjoen kaupunginosa Östermyran suuralueella. Se sijaitsee noin 4,5 kilometrin päässä kaupungin keskustasta etelään. Joulukuussa 2016 alueen asukasluku oli 3 136.


title: Kärki (Seinäjoki)

text: Kärjessä sijaitsee peruskoulu. Alueella on myös K-Market.


title: Tyynenmeren rannikkovuoristo

text: Tyynenmeren rannikkovuoristo on vuorijonojen ryhmä, joka ylottuu Pohjois-Amerikan Tyynenmeren rannikolla Kanadan British Columbian pohjoisosasta Meksikon luoteisosaan. Sen pituudesta noin 7300 km on Yhdysvaltojen ja 1600 km Kanadan puolella. Rannikkovuoret on osa tätä vuoristoa. Toisinaan myös Sierra Nevada Kalifornian itäosassa lasketaan samaan vuoristoon.


title: Maastohiihdon Suomen Cup 2018–2019

text: Maastohiihdon Suomen Cupin kausi 2018–2019 on kilpailusarjan kahdeksas kausi. Se alkoi Sotkamon Vuokatista 27. lokakuuta 2018 ja tulee päättymään Ylitorniossa 7. huhtikuuta 2019. Myös Imatralla, Äänekoskella ja Ylitorniossa käytävät SM-kilpailut lasketaan cup-pisteytykseen.


title: Maastohiihdon Suomen Cup 2018–2019

text: Äänekoski järjestää Suomen Cupia kaudella 2018–2019 ensimmäistä kertaa. Lisäksi Vantaalla käytävät osakilpailut ovat ensimmäiset arki-iltoina käytävät Suomen Cupin osakilpailut.


title: Maastohiihdon Suomen Cup 2018–2019

text: Suomen Cupin kilpailut pisteytetään identtisesti maastohiihdon maailmancupin henkilökohtaisten kilpailujen kanssa. Pisteitä jaetaan jokaisen kilpailun 30 parhaalle oheisen taulukon perusteella. Viestikilpailuissa seuroille jaetaan kaksinkertaiset pisteet.


title: Maastohiihdon Suomen Cup 2018–2019

text:
"Tilanne 4/9 kilpailun jälkeen"Tilanne
"Tilanne 2/5 kilpailun jälkeen"Tilanne


title: Maastohiihdon Suomen Cup 2018–2019

text: Palkintorahoja maksetaan kaudella 2018–2019 yhteensä noin 70 000€. SM-kilpailuista ei jaeta osakilpailukohtaisia palkintoja. Viestikilpailujen palkinnot jaetaan seuroille. Palkinnot jaetaan oheisen taulukon perusteella.


title: Maastohiihdon Suomen Cup 2018–2019

text: "Taulukossa lyhenne HK tarkoittaa henkilökohtaisia kilpailuja."


title: Maastohiihdon Suomen Cup 2018–2019

text: Suomen Cupin kaikki kilpailut televisioidaan Ylen kanavilla.


title: Séchilienne

text: Séchilienne on kunta itäisessä Ranskassa Isèren departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Grenoblesta etelään Romanchejoen varrella.


title: Séchilienne

text: Kunnan nähtävyyksiä on suurikokoinen maanvyörymäalue Ruines de Séchilienne. Paikalliset asukkaat pelkäävät uusia maanvyörymiä, mutta asiantuntijoiden mukaan huoleen ei ole syytä. Toinen nähtävyys on 1200-luvulta peräisin oleva linna "Château des Alleman". Linna kunnostettiin 1800-luvulla. Tämän jälkeen se poltettiin vuonna 1944 toisen maailmansodan tapahtumissa, mutta linnan torni säilyi tuholta.


title: Port Authority Bus Terminal

text: Port Authority Bus Terminal on New Yorkin ja Yhdysvaltain suurin kaukoliikenteen linja-autoasema. Se on myös maailman vilkkain linja-autoasema.


title: Port Authority Bus Terminal

text: Asema valmistui vuonna 1950, vajaan kahden vuoden rakennustöiden jälkeen. Ensimmäinen merkittävä laajennus aloitettiin vuonna 1960, jolloin aseman katolle lisättiin kolme parkkitasoa, joihin mahtui yhteensä 1 000 autoa. XBL-bussiväylä rakennettiin 1970-luvulla New Jerseyhyn nopeuttamaan pääsyä asemalle. XBL lisäsi Port Authorityn liikennettä voimakkaasti. Aseman kokoa kasvatettiin 1970- ja 1980-lukujen kuluessa yli 50 %. Uudessa laajennusosassa on 52 uutta bussilaituria sekä kauppakeskus.


title: Alppihiihdon maailmancup 2018–2019

text: Alppihiihdon maailmancup 2018–2019 on historian 53. alppihiihdon maailmancup -kausi. Kausi alkoi Itävallan Söldenissä 27. lokakuuta 2018 ja päättyy Andorran Soldeussa 17. maaliskuuta 2019. Miehillä on 41 osakilpailua 21 eri paikassa ja naisilla 37 osakilpailua 20 eri paikassa. Kauden aikana miehet ja naiset kilpailevat kahdessa kaupunkitapahtumassa. Lisäksi ohjelmassa on yksi parisuurpujottelu miehillä ja paripujottelu naisilla sekä Soldeussa järjestettävä joukkuekilpailu.


title: Slovakian unkarilaiset

text: Unkarilaiset ovat Slovakian suurin vähemmistöryhmä. Vuoden 2011 Slovakian väestönlaskennan mukaan unkarilaisia oli 458 467 (8,5 % koko väestöstä) ja unkaria puhui äidinkielenään 508 714 (9,4 % koko väestöstä).


title: Slovakian unkarilaiset

text: Slovakian unkarilaiset asuvat pääasiassa valtion eteläosassa lähellä Unkarin rajaa. He muodostavat enemmistön Komárnon ja Dunajśka Stredan piireissä.


title: Pauli Hollmén

text: Pauli Hollmén (2. tammikuuta 1924 – 9. toukokuuta 2011) oli suomalainen liikemies ja paitatehtailija, joka tuli 1980-luvun alkupuolella tunnetuksi noin viidentoista yrityksen peräkkäisestä konkurssista ja yritysten toimintaan liittyvistä talousrikoksista. Kaarinassa asunut Hollmén oli koulutukseltaan filosofian maisteri ja toimi 1980-luvun alussa muun muassa Turun Osuuspankin hallintoneuvostossa. Hän oli urheiluseura Kaarinan Poikien perustajajäsen, puheenjohtaja 1959–1983 ja kunniapuheenjohtaja. Hän kuoli 87 vuoden iässä vuonna 2011.


title: Pauli Hollmén

text: Hollmén toimi 1970-luvun lopulla kalanrehualalla ja ajoi konkurssiin yritykset nimeltä V. Karumo Oy, Kalaport Oy ja Viljamiehet Oy. Hän kiinnostui sitten tekstiiliteollisuudesta ja osti miesten paitoja valmistaneen, kauppaneuvos Lauri Kartemon vuonna 1961 perustaman turkulaisen Mestaripaita Oy:n. Se vietiin konkurssiin vuonna 1979. Toimintaa jatkettiin aina uudella yritysnimellä niin, että tilat vuokrattiin Hollménin kiinteistöyhtiöltä, kustannuksista maksettiin vain nettopalkat ja materiaalikulut, ja tuotteet siirrettiin alihintaan Hollménin kulloisenkin markkinointiyrityksen myytäviksi. Ennakonpidätykset, eläkevakuutusmaksut ja muut työnantajan velvoitteet laiminlyötiin. Vuokrakoneet siirtyivät konkurssien jälkeen aina uuden yrityksen käyttöön. Vähitellen Hollmén hoiti yrityksiä näennäisesti bulvaanien kautta, joita löydettiin ”laitapuolen kulkijoista”. Konkurssiin viedyt yritykset olivat yleensä varattomia, jolloin konkurssit raukesivat. Konkursseissa kärsijöiksi jäivät lähinnä verottaja ja tavarantoimittajat. Jo 1970-luvun loppupuolella V. Karumo Oy:n palveluksessa Hollmén oli vääristellyt yrityksen veroilmoituksia.


title: Pauli Hollmén

text: Hollmén tuomittiin Turun raastuvanoikeudessa helmikuussa 1987 yhden vuoden ja kuuden kuukauden ehdottomaan vankeuteen törkeistä veropetoksista ja konkurssirikoksista. Hänen bulvaaninsa sai 11 kuukauden ehdollisen vankeusrangaistuksen. Hovioikeus lyhensi Hollménin tuomiota viidellä kuukaudella, ja tuomio annettiin jatketusta veropetoksesta, epärehellisenä velallisena tehdyistä konkurssirikoksista ja jatketuista ennakkoperintälain rikkomuksista.


title: Pauli Hollmén

text: Nopea konkurssikierre laittoi oikeuslaitoksen koville ja sai aikaan muutoksia lainsäädännössä. Palkkaturvalakia muutettiin uudella ”Hollmén-pykälällä”, jonka mukaan konkurssin jälkeen saman työnantajan palveluksessa toistamiseen konkurssiin mukaan joutuneelta työntekijältä voidaan evätä oikeus saada palkkojaan palkkaturvan kautta. Myös liiketoimintakieltoa koskevia säännöksiä tiukennettiin, mutta niitä ei voitu taannehtivasti soveltaa Hollméniin.


title: Piripolkka

text: Piripolkka on Kariston vuonna 2002 julkaisema ja Seppo Jokisen kirjoittama jännitysromaani.


title: Piripolkka

text: Joukko nuoria juhlii erään kodissa ja juhlaa vauhditetaan huumeilla; talon omistajat tulevat paikalle ja nuoret lentävät pihalle.


title: Piripolkka

text: Tästä alkaa piinaava kehitys: murtautuminen kahden vanhuksen kotiin josta ryöstetään kaikenlaista, myös auto, ja ajetaan sillä huumepäissä kolari. LIsäksi syttyy tulipalo ja tuota pikaa nuoret ovatkin poliisin hallussa.


title: Piripolkka

text: Koskinen saa todella ikävän jutun tutkittavaksi, ja siitä kehittyykin siihen asti koukkuisin; asiaa ei helpota että hän on eronnut Raijasta ja yrittää uutta suhdetta erään erityisesti maitotuotteista pitävän naisen kanssa.


title: Piripolkka

text: Tutkinta vie Koskisen ja Tanja Ruuthin kauas Kainuuseen salaiseen paikkaan jossa narkomaaneja vieroitetaan. Reissu on hukkatyötä tutkinnan kannalta, mutta lumimyrsky ajaa matkalaiset kuopiolaiseen hotelliin säätä pitämään; huoneista on pulaa ja väistämättä he ajautuvat toistensa syliin - ja aloitteen tekijä onkin yllättäen Tanja, ihan silkkaa itsepäisyyttään; hän tuo ilmi että tämä on sitten ainoa kerta. Koskinen on suoraan sanoen hämillään mutta tyytyy asiaan.


title: Piripolkka

text: Sorvankallio kyllä haistaa tämän ja kertaalleen murisee - mutta ihme kyllä asia jää siihen.


title: Piripolkka

text: Lopulta kehitys vie syrjäiselle seurakunnan majalle jossa tapahtuu lopullinen kiinniotto.


title: Lyöty mies

text: Lyöty mies on Kariston vuonna 2009 julkaisema ja Seppo Jokisen kirjoittama kokoelma jännitysnovelleja.


title: Lyöty mies

text: Kirja on ainutlaatuinen sarjassaan; se on ainoa, jossa tarinat ovat lyhyitä novelleja ja Koskinen esiintyy "Minä"-muodossa.


title: Nikon Coolpix L25

text: Nikon Coolpix L25 on Nikonin kamera. Se tuli markkinoille vuonna 2013.


title: Nikon Coolpix L25

text: Kamerassa on Nikkor 28–140 millimetrin zoomobjektiivi.


title: Vilpittömässä mielessä

text:
Vilpittömässä mielessä on Kariston vuonna 2003 julkaisema ja Seppo Jokisen kirjoittama jännitysromaani.
Tampereen kadulta löytyy murhattu maahanmuuttajanainen, jolta on kadonnut muslimihuivi. Tapauksesta nousee inhottava meteli ja siitä aletaan puhua kunniamurhana. Koskisella ja tutkijoilla on todellinen työ selvittää, mistä on kysymys. Kun vielä selviää, että valantehnyt tulkkikin on valehdellut kuulustelussa, on poliisi vaikeuksissa. Kärsivällinen tutkinta ja pari onnenpotkua johtavat lopulta ratkaisuun.


title: Paradise PD

text: Paradise PD on yhdysvaltalainen aikuisille suunnattu humoristinen animaatiosarja. Sen loivat Waco O'Guin ja Roger Black. Sarjan esittäminen alkoi yhdysvalloissa 31. elokuuta 2018 Netflix -palvelun kautta.


title: Paradise PD

text:
Kevin Crawford liittyy kaupungin poliisiryhmään isänsä, poliisipäällikkö Randall'n vastusteluista huolimatta. Uusin tulokas saa tehtäväkseen selvittää isoa huumausainerikosta, mutta elämä sekopäisen poliisiryhmän keskellä ei ole helppoa.
Netflix ilmoitti huhtikuussa 2018 tilanneen 10-jakson mittaisen ensimmäisen kauden sarjalle. Ensimmäisenä äänirooliin valittiin "Rick and Morty" sarjasta tuttu Sarah Chalke.


title: Paradise PD

text: 25. heinäkuuta 2018 julkaistiin virallinen traileri ja samalla kerrottiin sarjan alkamispäiväksi 31. elokuuta 2018. Lokakuussa 2018 Netflix tilasi sarjasta toisen tuotantokauden.


title: Te Wahipounamu

text: Te Wahipounamu on Unescon maailmanperintökohteeksi valittu luonnonsuojelualue Uudessa-Seelannissa. Se sijaitsee Uuden-Seelannin Eteläsaaren lounaisosassa. Puisto on jäätiköiden muovaamaa maisemaa, jolle ovat tyypillisiä vuonot ja jyrkät kalliot. Alueella kasvaa 800 vuotta vanhoja pyökkejä. Alue on myös merkittävää keojen ja harvinaisen takahen elinaluetta.


title: Te Wahipounamu

text: Te Wahipounamun pinta-ala on 2,6 miljoonaa hehtaaria, eli kymmenesosa Uuden-Seelannin maa-alasta. Sen korkeimmat huiput kohoavat neljän kilometrin korkeuteen. Alueen alkuperäisasukkaat ovat etsineet sieltä nefriittiä.


title: Te Wahipounamu

text: Alue koostui aikaisemmin erillisistä kansallispuistoista, The Westland and Mount Cook National Park ja Fiordland National Park, mutta nyt se on yhtenä kokonaisuutena maailmanperintölistalla.


title: Pomona

text: Pomona oli roomalainen kypsyvien hedelmien ja hedelmällisyyden jumalatar sekä kasvillisuuden jumala Vertumnuksen puoliso. Pomonan nimi tulee latinan sanasta "pomum" eli puun hedelmä. Pomonalla oli kulttipaikka Pomonal Ostian tien varrella. Vertumnuksen lisäksi Pomona yhdistettiin myös Picus-jumalaan.


title: Randolph Hokanson

text: Randolph Hokanson (22. kesäkuuta 1915 – 18. lokakuuta 2018) oli yhdysvaltalainen pianisti. Hän levytti laajalti ja toimi Washingtonin yliopiston professorina Seattlessa.


title: Randolph Hokanson

text: Hokanson syntyi Washingtonin osavaltiossa ja opiskeli Harold Samuelin, Myra Hessin ja Carl Friedbergin johdolla. Hän esiintyi solistina muiden muassa Thomas Beechamin, Pierre Monteux'n, Arthur Fiedlerin ja Walter Susskindin kanssa. 100-vuotispäivänsä aattona Hokanson piti resitaalin, jossa esitti Johann Sebastian Bachin, Wolfgang Amadeus Mozartin ja Frédéric Chopinin tuotantoa Bayview Manor Albertson Hallissa Seattlessa.


title: Kolmisoppi (Kuopio, Kolmisoppi)

text: Kolmisoppi on Vuoksen vesistöön kuuluva järvi Kuopion Kolmisopen kaupunginosassa. Kolmisopen ulosvirtaus tapahtuu laskuojaa pitkin Neulalampeen.


title: Charles-François Dumouriez

text: Charles-François du Périer Dumouriez (25. tammikuuta 1739 Cambrai, Ranska – 14. maaliskuuta 1823 Turville, Buckinghamshire, Iso-Britannia) oli ranskalainen kenraali, joka saavutti merkittäviä voittoja Ranskan vallankumoussotien alkuvaiheessa, mutta loikkasi tasavallan vastustajana keväällä 1793 vihollisen puolelle.


title: Charles-François Dumouriez

text: Dumouriez’n isä oli armeijan sotakomissaari. Dumouriez liittyi Ranskan armeijaan vuonna 1758 ja kunnostautui tuolloin menneillään olleessa seitsenvuotisessa sodassa. Hän palveli muun muassa kenraali Armentièresin adjutanttuna ja upseerina marsalkka de Broglien esikunnassa, haavoittui useita kertoja ja jäi välillä preussilaisten sotavangiksi. Osallistuttuaan vuoden 1769 Korsikan-sotaretkeen hän yleni everstiksi. Dumouriez oli salaisilla diplomaattisilla komennuksilla Espanjassa 1767, Puolassa 1770–1772 ja Ruotsissa 1773. Ulkoministeri Choiseul lähetti hänet Puolaan komentamaan salaista ranskalaista apujoukkoa, joka tuki Barin konfederaatiota Venäjää vastaan, mutta Choiseulin seuraaja herttua Aiguillon kutsui hänet takaisin kotimaahan. Ruotsiin Dumouriez oli puolestaan puuhaamassa sotaministeri Monteynardin tuella mutta Aiguillonin tietämättä ensin ranskalaista ja sitten saksalaista sotalaivastoa uuden kuningas Kustaa III:n tueksi. Hankkeen paljastuttua Aiguillonille tämä vangitutti Dumouriez’n Hampurissa elokuussa 1773. Dumouriez oli tammikuuhun 1774 asti vankina Pariisin Bastiljissa ja sen jälkeen kolme kuukautta Caenin linnassa ennen vapautumistaan.


title: Charles-François Dumouriez

text: Päästyään takaisin suosioon Dumouriez suoritti vuosina 1776–1777 tutkimuksen Normandian rannikon puolustusjärjestelyistä. Ehdotettuaan sotasataman rakentamista Cherbourgiin hän sai toimia kaupungin komendanttina vuosina 1778–1789. Hänet ylennettiin vuonna 1788 kenraalimajuriksi ("maréchal de camp"). Vallankumouksen puhjettua Dumouriez esiintyi aluksi sen tukijana ja liittyi vuonna 1790 jakobiiniklubiin. Vuonna 1791 hänet sijoitettiin Nantesiin ja vuoden 1792 alussa hän sai ylennyksen kenraaliluutnantiksi.


title: Charles-François Dumouriez

text: Maaliskuussa 1792 Dumouriez’sta tuli Ranskan girondistijohtoisen hallituksen ulkoministeri. Hän kannatti innokkaasti sodan aloittamista ja sota julistettiinkin Itävallalle huhtikuussa 1792. Dumouriez’n on arveltu suunnitelleen sotatilan hyväksikäyttämistä voidakseen hajottaa kansalliskokouksen ja hallituksen ja palauttaakseen vallan kuningas Ludvig XVI:lle. Sodan alkuvaiheessa kärsittyjen tappioiden jälkeen Dumouriez nimitettiin sotaministeriksi 12. kesäkuuta, mutta hän erosi jo kolme päivää myöhemmin ja siirtyi rintamalle divisioonankomentajaksi. Elokuussa 1792 hän tuli La Fayetten tilalle pohjoisen armeijan komentajaksi. Yhdessä kenraali François-Christophe Kellermannin kanssa Dumouriez löi hyökkäävät preussilaiset Valmyn taistelussa 20. syyskuuta ja pakotti heidät perääntymään Ranskan alueelta. Hän löi myös itävaltalaiset Jemappesin taistelussa 6. marraskuuta ja valloitti koko Itävallan Alankomaat (nyk. Belgia).


title: Charles-François Dumouriez

text: Dumouriez aloitti 26. helmikuuta 1793 hyökkäyksen Alankomaihin, mutta tällä kertaa hän kärsi tappion itävaltalaisille Neerwindenin taistelussa 18. maalliskuuta ja kolme päivää myöhemmin Leuvenissa. Hän solmi vihollisen kanssa aselevon ja harkitsi marssivansa armeijoineen Pariisiin, jossa hän voisi syrjäyttää kansalliskonventin ja palauttaa Bourbonit valtaan. Kansalliskonventti ei luottanut häneen ja lähetti sotaministeri Pierre Riel de Beurnonvillen sekä neljä komissaaria vapauttamaan hänet tehtävistään. Dumouriez kuitenkin vangitsi ja luovutti heidät itävaltalaisille 2. huhtikuuta. Petoksesta järkyttyneinä suuri osa hänen joukoistaan karkasi, jolloin hän pakeni itse 5. huhtikuuta itävaltalaisten puolelle ja ilmoittautui näiden päämajassa Athissa. Dumouriez’n mukana loikkasi hänen adjutanttinaan toiminut Orléans-suvun päämies, Chartresin herttua Louis Philippe. Dumouriez’n maanpetokselinen loikkaus tärveli hänen girondistiliittolaistensa maineen ja oli osasyynä 2. kesäkuuta 1793 tapahtuneeseen girondistien erottamiseen kansalliskonventista.


title: Charles-François Dumouriez

text: Dumouriez matkusteli myöhemmin ympäri Eurooppaa ja asettui lopulta asumaan Englantiin, jossa hänelle myönnettiin eläke 1800-luvun alussa. Ranskan Bourbon-restauraation jälkeen vuonna 1815 hän anoi mahdollisuutta palata Ranskaan ja saada marsalkan arvo, mutta kuningas Ludvig XVIII kieltäytyi myöntämästä hänelle niitä.


title: Charles-François Dumouriez

text: Dumouriez’n nimi on kaiverrettu Pariisin Riemukaareen.


title: Ivar Enhörning

text: Ivar August Ferdinand Enhörning (20. syyskuuta 1887 Norrköping – 6. kesäkuuta 1988 Santa Barbara, Kalifornia) oli ruotsalainen upseeri, joka osallistui vapaaehtoisena Suomen sisällissotaan. Hän toimi Pietarsaaren tykistökoulun patteriston komentajana, ja osallistui Satakunnan sekä Hämeen rintamien taisteluihin.


title: Ivar Enhörning

text: Svean tykistörykmentissä palvellut Enhörning oli jo tammikuussa 1918 Satakunnan suojeluskuntalaisten mukana, ja helmikuussa hän siirtyi Pietarsaaren tykistökouluun kreivi Adolf Hamiltonin kanssa. Enhörning toimi Tykistökoulun 1 patteriston päällikkönä, ja osallistui muun muassa Mannanmäen, Kyröskosken ja Tampereen taisteluihin. Maaliskuun lopussa hänelle myönnettiin ansioistaan 4. lk:n Vapaudenristi. Huhtikuussa Hamilton nimitettiin Tykistökoulun johtajaksi, ja samalla Enhörningistä, Lauri Malmbergistä ja Oscar Palmesta tehtiin prikaatinkomentajia. Sodan jälkeen Enhörning sai eron sotaministeriön palveluksesta everstiluutnantiksi ylennettynä elokuussa 1919.


title: Ivar Enhörning

text: Kesäkuussa 1921 Enhörning lähti ruotsalaisen tutkimusretkikunnan mukana Kiinaan, ja muutti myöhemmin 1920-luvulla Yhdysvaltoihin. Vuonna 1929 hän oli Walter Byronin sijaisnäyttelijänä ratsastuskohtauksissa Victor Flemingin ohjaamassa elokuvassa "Herääminen", jossa esiintyi myös suomalainen upseeri Carl von Haartman. 1930-luvulla Enhörning oli teknisenä asiantuntijana elokuvissa "Kuningatar Kristiina" (1933) ja "Zendan vanki" (1938).


title: Ivar Enhörning

text:
Enhörning ensimmäinen puoliso oli kuvanveistäjä Susanne Sommelius (1890–1953), jonka kanssa hän oli naimisissa 1911–1918.
Heidän lapsiaan olivat taidemaalari Tison Enhörning (1911–1960) ja kirjailija Marianne Zetterström (1912–2011).


title: Philip Leder

text: Philip Leder (s. 19. marraskuuta 1934) on yhdysvaltalainen biologi, joka on tehnyt pitkän uran geenitutkimuksen parissa 1960-, 1970- ja 1980-luvuilla. Hän tuotti enimmäisenä syöpätutkimusta varten hiiren, jonka perimää oli muunneltu siirtämällä siihen syöpää aiheuttavia geenejä.


title: Philip Leder

text: Leder kehitti vuonna 1964 tulevan nobelisti Marshall Nirenbergin kanssa menetelmän, jolla oli tärkeä osa geneettisen koodin eli sen selvittämisessä, mitkä kolmen emäsparin jonot eli "kodonit" DNA- tai RNA-molekyylissä vastaavat proteiinisynteesissä mitäkin aminohappoa.


title: Philip Leder

text: Leder sai Yhdysvaltojen tiedeakatemian kansalisen tiedepalklkinnon vuonna 1989.


title: Gossau (Zürich)

text: Gossau on kunta Sveitsissä Zürichin kantonissa. Kunnassa on vajaat 10 000 asukasta.


title: Gossau (Zürich)

text: Gossau sijaitsee Zürichinjärven koillispuolella kumpuilevassa Mittellandissa parikymmentä kilometriä Zürichistä kaakkoon. Wetzikon on Gossaun naapurikaupunki.


title: Pomona (täsmennyssivu)

text: Pomona tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Millî İstihbarat Teşkilatı

text: Millî İstihbarat Teşkilatı (MİT) on Turkin valtion tiedustelupalvelu. Tiedustelupalvelun päällikkö on Hakan Fidan.


title: Millî İstihbarat Teşkilatı

text: Tiedustelupalvelun tarve juontaa ottomaaniajan lopulle, ja vuonna 1913 perustettiin Erikoispalvelu Teskilat-i Mahsusa, joka toimi ensimmäisen maailmanodan aikana sekä sotilaallisissa että puolisotilaallisissa tehtävissä. Organisaatio lakkautettiin 1918. Eri vaiheiden jälkeen Mustafa Kemal Atatürk määräsi perustettavaksi nykyaikaisen tiedusteluorganisaation nimellä Kansallisen turvallisuuspalvelun direktoraatti (MEH/MAH), joka syntyi 1926 ja aloitti virallisesti toimintansa tammikuussa 1927. Sen johtoon tuli Sükrü Ali Ogel. MAH toimi eri muodoissa vuoteen 1965, jolloin se nimettiin Valtion turvallisuuspalveluksi (Millî İstihbarat Teşkilatı, MİT), ja se määrättiin pääministerin alaiseksi, kun MAH oli ollut sisäministeriön alainen.


title: Heikki Kuusniemi

text: Heikki Miikael Kuusniemi (24. helmikuuta 1869 Teisko – 21. helmikuuta 1946 Tampere) oli suomalainen kanttoriurkuri, laulaja ja kuoronjohtaja.


title: Heikki Kuusniemi

text: Heikki Kuusniemen vanhemmat olivat maanviljelijä Juuse Kuusniemi ja Maria Taulaniemi ja puoliso vuodesta 1919 Fanny Johanna Jokinen. Kuusniemi kävi Viipurin lukkarikoulun 1901 ja valmistui Helsingin musiikkiopistosta 1904. Hän opiskeli myös Sternin konservatoriossa Berliinissä 1904. Hoidettuaan virkaatekevänä kanttoriurkurin tehtäviä Teiskossa ja Kuopiossa hänestä tuli Tampereen tuomiokirkon lukkari 1907. Samana vuonna hän ryhtyi myös Tampereen Jäämien sekakuoron johtajaksi, mitä tehtävää hän hoiti aina vuoteen 1933 asti, sekä Tampereen tuomiokirkon kuoron johtajaksi, vuoteen 1946 asti. Director cantus -arvonimi myönnettiin Kuusniemelle vuonna 1922.


title: Jakov Borisovitš Zeldovitš

text: Jakov Borisovitš Zeldovitš (8. maaliskuuta 1914 – 2. joulukuuta 1987) oli neuvostoliittolainen fyysikko. Hänellä oli keskeinen osa Neuvostoliiton ydinaseiden kehittämisessä 1940-luvulla. 1950-luvulla hän siirtyi tutkimaan ydinfysiikkaa ja 1960-luvulla kosmologiaa.


title: Jakov Borisovitš Zeldovitš

text: Zeldovitš syntyi Minskissä ja valmistui Leningradin yliopistosta vuonna 1931. Vuosina 1939–1940 hän tutki uraanin fission ketjureaktioita. Vuodet 1941–1942 hän työskenteli Neuvostoliiton ydintutkimuslaitoksessa Kazanissa. Vuonna 1943 hänet palkittiin Stalinin palkinnolla.


title: Jakov Borisovitš Zeldovitš

text: 1950-luvulla Zeldovitš tutki neutroneja ja ennusti myöhempiä havaintoja sähköheikosta vuorovaikutuksesta. 1960-luvulla hän keskittyi avaruusfysiikkaan ja kosmologiaan, ja osallistui mustien aukkojen tutkimukseen.


title: Hanhilampi (Vuotto)

text: Hanhilampi on pieni järvi Oulun kaupungin itäosassa Ylivuoton kylässä Vuoton kaupunginosassa. Järven korkeus on 89 metriä merenpinnasta, ja se laskee väliojan kautta Kiiminkijokeen Vuotonojaa ja edelleen Vepsänjokea pitkin. Järven lähettyville menee tie Vähä-Vuotungin pohjoispuolen Vastasmaasta, joskin järvi on soiden ympäröimä etelän puolen Vitikkosaaren kangasta lukuun ottamatta. Vitikkosaaressa on kämppä "Unhola" ja sauna "Muistola".


title: Langnau

text: Langnau tarkoittaa muun muassa seuraavaa:


title: Paraabelirata

text: Paraabelirata eli parabolinen rata on taivaanmekaniikassa ja astrodynamiikassa kappaleen rata suuremman massan eli keskuskappaleen, esimerkiksi Auringon ympärillä, kun sen nopeus on tarkalleen pakonopeuden suuruinen. Tällöin Newtonin gravitaatiolaista seuraa, että kappaleen liikerata on paraabelin muotoinen. Tällaisen radan eksentrisyys on 1. Kun kappale liikkuu tällaista rataa pitkin keskuskappaleesta poispäin, rataa sanotaan "pakoradaksi", päinvastaisessa tapauksessa "kaappausradaksi". Paraabelirataa sanotaan joskus myös C = 0, mikä liittyy radan karakteristiseen energiaan.


title: Paraabelirata

text: Samoin kuin hyperbeliradalla mutta toisin kuin ellipsiradalla, paraabeliradalla kulkeva kappale joutuu vain kerran keskuskappaleen läheisyyteen ja poistuu sen jälkeen sen läheisyydestä lopullisesti.


title: Paraabelirata

text: Standardien oletusten ollessa voimassa pakorataa pitkin kulkeva kappale etääntyy paraabelin muotoista rataa pitkin äärettömän kauas nopeudella, joka on verrannollinen keskuskappaleen massaan ja lähestyy asymptoottisesti nollaa, minkä vuoksi kappale ei koskaan palaa keskuskappaleen läheisyyteen. Paraabeliradat vastaavat pienintä energiaa, jolla kappale poistuu lopullisesti keskuskappaleen läheisyydestä. Tällaisen radan karakteristinen energia on nolla, ja siten se rajatapauksena erottaa toisistaan hyperbeliradat, joilla karakteristinen energia on positiivinen, ja ellipsiradat, joilla se on negatiivinen.


title: Paraabelirata

text: Todellisuudessa minkään taivaankappaleen rata ei ole paraabelirata, sillä kappaleen energia tuskin voi olla tarkalleen nolla. Yksinkertaisuuden vuoksi monien komeettojen ratoja kuitenkin käsitellään paraabeliratoina, kun niiden eksentrisyys on hyvin lähellä arvoa 1 eli niiden rataellipsit ovat hyvin pitkulaisia.


title: Paraabelirata

text:
Paraabelirataa pitkin kulkevan kappaleen ratanopeus (formula_1) voidaan laskea kaavasta:
missä:


title: Paraabelirata

text: Kappaleen nopeus radan jokaisessa kohdassa vastaa pakonopeutta kyseisessä paikassa.


title: Paraabelirata

text: Jos kappaleella on pakonopeus Maan suhteen, se ei riitä siihen, että kappale poistuu myös Aurinkokunnassa. Näin ollen tällaisen kappaleen rata lähellä Maata muistuttaa paraabelia, mutta kauempana se taipuu Aurinkoa kiertäväksi ellipsiradaksi.


title: Paraabelirata

text:
Kappaleen nopeus paraabeliradalla (formula_1) on kullakin hetkellä formula_6 kertaa niin suuri kuin olisi sen ratanopeus sellaisella ympyräradalla, jonka säde on yhtä suuri kuin kappaleen kulloinenkin sijainti paraabeliradalla:
missä


title: Paraabelirata

text:
Paraabeliradalla liikkuvan kappaleen ratayhtälöksi saadaan:
missä:


title: Paraabelirata

text:
Standardeilla oletuksilla paraabeliradan ominaisrataenergia (formula_14) on nolla, ja näin ollen rataenergian säilymistä tällaisella radalla kuvaava yhtälö saa muodon:
missä:


title: Paraabelirata

text: Tämä on täysin yhtäpitävä sen kanssa, että radan karakteristinen energia eli ratanopeuden neliö kappaleen etäännyttyä äärettömän kauas on nolla:


title: Paraabelirata

text: Barkerin yhtälö kertoo, kuinka suuri on paraabeliradalla liikkuvan kappaleen luonnollinen anomalia milläkin hetkellä.


title: Paraabelirata

text: missä:


title: Paraabelirata

text: Yleisemmin aika, joka kuluu kappaleen siirtyessä yhdestä radan pisteestä toiseen, on


title: Paraabelirata

text: Yhtälö voidaan ilmaista myös periapsiksesta mitatun etäisyyen avulla paraabeliradalla r = p/2:


title: Paraabelirata

text: Toisin kuin Keplerin yhtälö, jolla lasketaan luonnolliset anomaliat ellipsi- ja hyperbeliradoilla, Barkerin yhtälön mukainen luonnollinen anomalia voidaan ratkaista suoraan mille tahansa ajanhetkelle 't". Jos tehdään seuraavat sijoitukset:


title: Paraabelirata

text: saadaan


title: Paraabelirata

text: Radiaalinen paraabelirata on jaksoton suoraviivainen liikerata, jolla kappaleiden nopeus toistensa suhteen on koko ajan pakonopeuden suuruinen. Tästä on kaksi tapausta: kappaleet liikkuvat toisiaan kohti tai toisistaan poispäin.


title: Paraabelirata

text: Kappaleen sijaintia ajan funktiona esittää yksinkertainen lauseke:


title: Paraabelirata

text: missä


title: Paraabelirata

text: Joka hetki hetkestä formula_26 laskettu keskinopeus on 1,5 kertaa niin suuri kuin nopeus kuluvalla hetkellä, toisin sanoen 1,5 kertaa paikallisen pakonopeuden suuruinen.


title: Paraabelirata

text: Jos halutaan laskea aika siitä hetkestä, jolloin kappale lähti keskuskappaleen pinnalta, toisin sanoen asetetaan formula_26 lähtöhetkelle, edellä olevalla kaavalla lasketusta ajasta on vähennettävä tietty vakioarvo, joka vastaa hetkeä, jolloin keskuskappaleen keskipisteestä lähtenyt kappale tämän kaavan mukaan saavuttaisi keskuskappaleen pinnan. Esimerkiksi Maasta suoraan ylöspäin pakonopeudella ammutun kappaleen tapauksessa tämä olisi 6 minuuttia 20 sekuntia.


title: Ivar Alexander Kyander

text: Ivar Alexander (Aleksander) Kyander (22. syyskuuta 1854 Kajaani – 16. huhtikuuta 1935 Karkku) oli suomalainen tuomari, pormestari ja valtiopäivämies.


title: Ivar Alexander Kyander

text: Ivar Kyanderin vanhemmat olivat maanmittari Samuel Henrik Kyander ja Sofia Helena Kristina Cronström ja puoliso vuodesta 1896 Lovisa Adèle Malm. Kyander tuli ylioppilaaksi 1872 ja suoritti tuomarintutkinnon 1876 ja yleisen oikeustutkinnon 1877, varatuomarin arvon hän sai 1879. Kihlakunnantuomarina Kyander toimi Juvalla, Eurassa ja Tyrväällä 1899–1926. Hän oli myös oikeusneuvosmies ja vt. pormestari Kuopiossa 1880–1882 ja pormestari Lappeenrannassa 1899. Porvariston jäsenenä Kyander oli valtiopäivillä 1897, 1899 ja 1900. Vuoden 1897 valtiopäivillä hän teki anomuksen valtiollisesta äänioikeudesta naisille. Innokas vapaapalokuntalainen Kyander oli Lappeenrannan VPK:n perustaja 1879 ja toimi sen päällikkönä, samoin kuin oli Kuopion VPK:n päällikkö 1881–1893.


title: Vertumnus

text: Vertúmnus (myös Vortumnus) oli alun perin etruskien jumala nimeltään Voltumna, jonka roomalaiset omaksuivat omien jumaltensa joukkoon. Vertumnuksella oli temppeli Aventinuksella ja patsas Vicus Tuscuksen vilkkaan kauppakadun varrella. Varron mukaan Vertumnus oli yksi Titus Tatiuksen mukanaan tuomista jumalista. Toisaalta Vertumnuksen sanotaan olevan peräisin Volsiniin kaupungista, ja Vertumnuksen luonne jumalana johdetaan usein "vertere"-verbistä, joka tarkoittaa "kääntää". Vertumnusta pidettiinkin vuodenaikojen vaihtelun ja kauppatavaroiden vaihdon suojelusjumalana. Vertumnuksen juhlaa Vortumnaliaa juhlittiin 13. elokuuta. Vertumnuksen vaimo oli hedelmien ja hedelmällisyyden jumalatar Pomona.


title: Magnús Scheving

text: Magnús Örn Eyjólfsson Scheving (s. 10. marraskuuta 1964 Borgarnes, Islanti) on islantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Sportacusina lastensarjassa "Lazy Town".


title: Pernajan seurakunta

text: Pernajan seurakunta () on kaksikielinen seurakunta, joka kuuluu Porvoon hiippakuntaan. Seurakuntaan kuuluu 2 862 Loviisan Pernajassa asuvaa kirkon jäsentä, joista enemmistö (60,6 prosenttia) on ruotsinkielisiä (elokuu 2018).


title: Pernajan seurakunta

text: Seurakunnan juuret ulottuvat ainakin 1200-luvulle. Sen pääkirkko on keskiaikainen, arkkienkieli Mikaelille pyhitetty Pernajan kirkko.


title: Pernajan seurakunta

text: Vuoden 2019 alussa seurakunta lakkautetaan. Sen suomenkieliset jäsenet liitetään uuteen Agricolan suomalaiseen seurakuntaan ja ruotsinkieliset vastaavasti Agricola svenska församlingiin.


title: Pernajan seurakunta

text: Pernajan seurakunnan viimeinen kirkkoherra on Robert Lemberg.


title: Volsinii

text: Volsinii, etruskiksi Velzna, oli yksi suurimmista ja rikkaimmista etruskien kaupunkivaltioista. Volsiniin alkuperäinen sijaintipaikka oli nykyisen Orvieton kaupungin kohdalla. Volsinii kuului etruskien 12 kaupungin liittoon, ja liiton keskus "Fanum Voltumnae" sijaitsi sen alueella. Kaupungin itäpuolella oli Belvederen temppelialue ja ympäristössä kaksi hautausmaata, Cannicella ja Crocifisso del Tufo, jotka olivat käytössä 500–400-luvuilla eaa.


title: Volsinii

text: Volsinii nousi kapinaan Roomaa vastaan ja kaupunki valloitettiin vuonna 264 eaa. Roomalaiset saivat sotasaaliina muun muassa 2 000 veistosta. Volsiniin asukkaat siirrettiin uuteen paikkaan nykyisen Bolsenan luo.


title: Yusuf Jurj Kassab al-Hardini

text: Pyhä Yusuf Jurj Kassab al-Hardini O.L.M. (myös Nimatullah al-Hardini tai Nimatullah Youssef Kassab Al-Hardini; ; 1808 Hardine, Batrun, Ash Shamal, Libanon – 14. joulukuuta 1858 Kfifan, Batrun, Ash Shamal, Libanon) oli roomalaiskatolinen maroniitteihin kuulunut libanonilainen munkki, pappi ja pyhimys. Nuorena Yusuf suoritti alkeelliset opintonsa pyhän Anthony Houbilaisen luostarikoulssa vuodesta 1816 vuoteen 1822, jonka jälkeen hän omistautui maataloustyöhön vanhempiensa kanssa. Hän liittyi libanonilaisiin maroniitteihin 1828, meni myöhemmin pyhien Cyprianin ja Justiinan luostariin Kfifaan opiskelemaan filosofiaa ja teologiaa sekä vihittiin papiksi 1833 ja hänestä tuli myös professori. 1858 Yusuf sairastui vakavasti keuhkokuumeeseen ja kuoli 14. joulukuuta samana vuonna Kfifanin luostariisa. Hän eli yhteensä viiden eri paavin hallintokauden aikana: Pius VII (1800-1823), Leo XII (1823-1829), Pius VIII (1829-1830), Gregorius XVI (1831-1846), Pius IX (1846-1878). Johannes Paavali II julisti hänet kunnianarvoisaksi 7. syyskuuta 1989, autuaaksi 10. toukokuuta 1998 ja kanonisoi hänet 16. maaliskuuta 2004. Hän on Libanonin Beirutin suojeluspyhimys ja hänen muistopäiväänsä vietetään 14. joulukuuta.


title: Miriam Bäckström

text: Miriam Bäckström (s. 1967 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen valokuvataiteilija, joka on uransa aikana kokeillut monilla erilaisilla taidemuodoilla. Hän on yhdistänyt käsitteellisiä valokuviinsa muun muassa improvisaatiota ja teatteria. Hän on myös kokeillut seinävaatteilla.


title: Miriam Bäckström

text: Bäckström syntyi Tukholmassa 1967. Hän opiskeli vuosina 1988–1989 taidehistoriaa Tukholman yliopistossa ja vuosina 1994–1998 valokuvausta taideteollisessa korkeakoulussa Konstfackissa. Bäckström on työskennellyt valokuvataiteen parissa 1990-luvun puolivälistä saakka.


title: Miriam Bäckström

text: Bäckströmin varhaisimmat työt olivat käsitteellisiä valokuvia erilaisten rakennusten, kuten asuntojen, museoiden, gallerioiden ja tavaratalojen, sisätiloista, joista ihmiset olivat aavemaisesti poissa.


title: Miriam Bäckström

text: Bäckström on tehnyt myös monimuotoisempia kokeellisia töitä. Hän käyttää hyväkseen erilaisia visualisoinnin, tarinankerronnan, näyttämötekniikan ja näyttelyn kokoamisen käytäntöjä. Hän on myös tehnyt erilaisia yhteistöitä, joissa on ollut mukana improvisoivia ja teatraalisia aineiksia. Tällaisiin töihin lukeutuu elokuvia, eläviä esityksiä ja julkaistuja tekstejä.


title: Miriam Bäckström

text: Bäckström on 2000-luvulla siirtynyt kokeilmaan myös seinävaatteilla, jotka on kudottu tietokoneohjatuilla kangaspuilla.


title: Petri Ala-Maunus

text: Petri Mikael Ala-Maunus (s. 1970 Kuortane) on suomalainen taidemaalari, joka on keskittynyt yksityiskohtaisiin maisemamaalauksiin. Hän teki ensin erityisesti sokerisia auringonlaskuja, mutta hän siirtyi 2010-luvulla tarkkoihin ja jylhiin maisemiin, joissa ei ole näkyvissä ihmisen vaikutusta.


title: Petri Ala-Maunus

text: Petri Ala-Maunus syntyi Kuortaneella vuonna 1970. Hän opiskeli 1990–1993 Kankaanpään taidekoulussa. Hän keskitty maisemaalaukseen, sillä se oli häntä vähiten kiinnostanut maalaustaiteen tyyppi. Ala-Maunus alkoi tehdä omantyylisiä maisemiaan, ja 1990-luvun aikana hän nousi esille taitavista ja sokerisista auringonlaskuista. Niitä hän maalasi eri kokoisille kankaille sekä useille muille materiaaleille pizzalaatikoista vaahteran lehtiin.