title: Kivikkoyölisko

text: Kivikkoyölisko ("Xantusia riversiana") on yöliskojen heimoon kuuluva liskolaji. Se on keskikokoinen lisko, mutta yksi suurimmista yöliskoista. Sen pituus kuonosta peräaukkoon on noin 6–11 senttiä ja se painaa 10–25 grammaa. Kivikkoyöliskon väri vaihtelee harmaasta ruskeaan ja sillä on nokimaisia raitoja. Sitä tavataan San Clemente Islandin, San Nicolas Islandin ja Santa Barbara Islandin saarilta Kalifornian Channel Islands -saaristossa. Lisko suosii tiheää, matalaa kasvustoa kivisellä maaperällä. Se syö pieniä selkärangattomia ja kasvisainesta. Naaras synnyttää kerralla noin neljä elävää poikasta. Lajia uhkaavat saalistus, elinympäristön tuhoutuminen ja alhainen lisääntymistaso.


title: Vargasin tragedia 1999

text: Vargasin tragedia 1999 oli erittäin runsaiden rankkasateiden seurauksena 14.–16. joulukuuta 1999 Venezuelan Vargasin osavaltiossa tapahtunut suuronnettomuus, jossa erityisesti tuhansien maanvyöryjen seurauksena menehtyi eri arvoiden mukaan 10 000–30 000 ihmistä. Tämä on jopa 10 prosenttia koko Vargasin maakunnan silloisesta väestöstä.


title: Vargasin tragedia 1999

text: Katastrofin aikana kokonaisia kaupunkeja – Cerro Grande ja Carmen de Uria – pyyhkiytyi maanvyöryjen seurauksena tai hautautui niiden alle.


title: Marie-Josephine Gaudette

text: Marie-Josephine Clarice Gaudette (25. maaliskuuta 1902 – 13. heinäkuuta 2017) oli kolmen kuukauden ajan Italian vanhin elävä ihminen 15. huhtikuuta 2017 kuolleen Emma Moranon jälkeen, joka oli kuollessaan maailman vanhin elävä ihminen ja vanhimmaksi koskaan elänyt italialainen. Gaudette syntyi Manchesterissa New Hampshiren osavaltiossa Yhdysvalloissa ja oli vanhin Yhdysvalloissa syntynyt henkilö Susannah Mushatt Jonesin kuoltua 12. toukokuuta 2016 ja oli vanhimmaksi koskaan elänyt yhdysvaltalainen maastamuuttaja.


title: Marie-Josephine Gaudette

text: Hän asui italialaisessa luostarissa vuodesta 1958 kuolemaansa saakka ja tunnettiin nimellä Äiti Cecilia ja häntä pidettiin "maailman vanhimpana nunnana". Hän asui Kanadassa ja Ranskassa ennen asettumistaan Italiaan. Gaudette kuoli 13. heinäkuuta 2017 115 vuoden ja 110 päivän ikäisenä ja oli kuollessaan maailman viidenneksi vanhin elävä ihminen.


title: Operaatio Fishbowl

text: Operaatio Fishbowl (suom. "Kalamalja") oli eräs Yhdysvaltojen suorittama 11 ydinkokeen sarja. Se suoritettiin vuonna 1962. Eräs koe suoritettiin avaruudessa, tämä oli "Starfish Prime", joka laukaistiin Johnstonin atollilta. Siinä räjäytetiin 1,44 megatonnin ydinlataus noin 400 kilometrin korkeudessa. W49-ydinkärki laukaistiin 9. heinäkuuta 1962 Thor-ohjusta käyttäen. Räjäytys vahingoitti vakavasti useita tietoliikennesatellitteja, kuten Telstar I:ta. Sen johdosta osa myöhempänä pidettäviksi aiotuista peruutettiin kokonaan. Tuohon aikaan, vasta alettiin käsittämään EMP-pulssivaikutuksen merkitystä. Tuollainen sähkömagneettinen pulssi on tuhoisa kaikille sähköä käyttäville laitteille. Useita muita ydinkokeita peruttiin, mutta kuitenkin 400 kilotonnin vahvuiset "Kingfish" ja "Bluegill Triple Prime" (W50) toteutettiin. Ydinkoe "Starfish Prime" on eräs harvahkoja, joita on suoritettu avaruudessa.


title: Operaatio Fishbowl

text: Neuvostoliitto antoi siihen oman vastauksensa varsin pikaisesti. Niin kutsutun Projekti K:n puitteissa, venäläiset räjäyttivät loka-marraskuussa 1962: 5 ydinlatausta, 60 - 300 km korkeudessa, näistä 3 kpl 300 kT voimakkuudella. Vuodesta 1963 lukien, ei enää sallittu ydinkokeita merialueilla, avaruudessa taikka ilmakehässä. Vain maanalaiset ns. tunneli-ydinkokeet sallittiin. Fishbowlia edelsi Operaatio Dominic, ja sitä seurasi Operaatio Storax.


title: Kari Suhonen

text: Kari Juhani Suhonen (s. 1963) on suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja.


title: Kari Suhonen

text: Suhonen on ollut Varkauden Teatterin johtajana vuodesta 2015, sitä ennen hän on työskennellyt näyttelijänä mm. Kajaanin ja Kokkolan kaupunginteatterissa sekä Varkauden Teatterissa.


title: Kari Suhonen

text: Hän soittaa kitaraa, mandoliinia, saksofonia, viulua ja bassoa.


title: Giuseppina Projetto

text: Giuseppina Projetto (30. toukokuuta 1902 – 6. heinäkuuta 2018) oli Italian vanhin elävä ihminen Marie-Josephine Gaudetten kuoltua 13. heinäkuuta 2017 ja kuolemaansa saakka maailman toiseksi vanhin vahvistettu elävä ihminen Nabi Tajiman kuoltua 21. huhtikuuta 2018. Häntä vanhempi oli ainoastaan Chiyo Miyako. Projetto eli 116 vuotta ja 37 päivää.


title: Giuseppina Projetto

text: Hän syntyi La Maddalenassa Sardiniassa, mutta oli alun perin sisilialainen. Hänen äidinpuoleinen isoisänsä oli muuttanut Sisiliasta Giuseppe Garibaldin retkikunnan mukana. Vuonna 1946 hän avioitui Giuseppe Fraun kanssa, joka oli leskeksi jäänyt kolmen lapsen isä. Projetto asui kuollessaan Toscanassa miniänsä ja lastenlastensa kanssa.


title: Giuseppina Projetto

text: Projetto oli vanhin elävä Italiassa syntynyt henkilö Emma Moranon kuoltua 15. huhtikuuta 2017. Gaudette oli syntynyt Yhdysvalloissa. Projetto on toiseksi vanhimmaksi koskaan elänyt italialainen Emma Moranon jälkeen ja oli myös kuolemaansa saakka Euroopan vanhin elävä ihminen Ana María Vela Rubion kuoltua 15. joulukuuta 2017. Projetto oli tiettävästi viimeinen elossa ollut vuonna 1902 syntynyt henkilö.


title: Liu Xia

text: Liu Xia (s. 1. huhtikuuta 1961) on kiinalainen toisinajattelija, joka oli kotiarestissa vuodesta 2010 lähtien mutta vapautui heinäkuussa 2018, sen jälkeen kun Saksan liittokansleri Angela Merkel tapasi Kiinan pääministerin Li Keqiangin. Merkelin lisäksi monet kulttuurihenkilöt ja organisaatiot ovat olleet aktiivisia Liun vapauttamisen puolesta. Liu poistui Kiinasta Finnairin lennolla Helsinkiin, josta hän jatkoi Saksaan.


title: Liu Xia

text: Liu Xia on rauhannobelisti Liu Xiaobon leski. Hän joutui kotiarestiin sen jälkeen kun Liu Xiaobo sai 2010 Nobelin rauhanpalkinnon. Hän on potenut masennusta ja sydänvaivoja, ja häntä pyrittiin auttamaan, mutta Kiinan viranomaiset estivät tapaamiset. Liuta vastaan ei koko kotiarestiaikana nostetty syytteitä.


title: Liu Xia

text: Liu on julkaissut vuonna 2015 kaksikielisen runovalikoiman "Empty Chairs".


title: Andrómeda-luokka

text: Andrómeda-luokka on Portugalin laivaston kahden aluksen muodostama tutkimusalusluokka.


title: Qin Yongmin

text: Qin Yongmin (11. elokuuta 1953 Hubei, Ezhou, Kiina) on kiinalainen demokratia-aktivisti. Hänet tuomittiin heinäkuussa 2018 kolmentoista vuoden vankeusrangaistukseen. Tuomion perusteena on valtionvastainen toiminta.


title: Qin Yongmin

text: Qin vangittiin tammikuussa 2015 hänen johtaessaan China Human Rights Watch -nimistä ryhmää. Hän on viettänyt aiemmin vankeudessa 22 vuotta, ensimmäisen kerran 1981–1989, syynä "vastavallankumouksellinen" toiminta.


title: Maariankatu

text: Maariankatu on Turun ruutukaava-alueella sijaitseva 450 metriä pitkä katu, joka alkaa Aninkaistenkadulta ja päättyy Aurakatuun. Maariankadun poikkikatuja ovat Aninkaistenkatu, Brahenkatu, Kauppiaskatu ja Aurakatu.


title: The Amazing Spider-Man 2 (videopeli)

text: The Amazing Spider-Man 2 on vuoden 2014 videopeli, joka perustuu elokuvaan The Amazing Spider-Man 2. Pelin ikäraja on 16+. Pelin on kehittänyt on Beenox -studio lisenssillä. Peli julkaistiin Euroopassa toukokuun 2. päivä vuonna 2014, vain viikkon elokuvan jälkeen. päivä. Peli oli sille jo neljäs Hämähäkkimieheen perustuva peli.


title: UAM Creoula

text: UAM Creoula (runkonumero UAM201, IMO 5081918, MMSI 263146000) on Portugalin laivaston vuonna 1937 valmistettu koululaiva.


title: UAM Creoula

text: Kalastusyhtiö Parceria Geral de Pescarias tilasi aluksen Companhia União Fabritin telakalta Lissabonista. Alus laskettiin vesille 10. toukokuuta 1937.


title: UAM Creoula

text: Alus oli 1938 alkaen turskan kalastusaluksena Newfoundlandin rannikolla ja Grönlannissa. Vuodesta 1973 alus oli kiinnitettynä laituriin Lissabonissa. Vuonna 1979 alus myytiin kalastusministeriölle kalastusmuseoksi. Korjaustöiden alkaessa kuitenkin havaittiin aluksen rungon olevan hyväkuntoinen, jolloin tehtiin päätös aluksen palauttamisesta merelle.


title: UAM Creoula

text: Alus siirrettiin 1985 Portugalin laivastolle koululaivana.


title: Itämerenvoikukka

text: Itämerenvoikukka ("Taraxacum balticum") on asterikasvien (Asteraceae) heimoon ja voikukkien ("Taraxacum") sukuun kuuluva kasvilaji. Sen lehdet ovat syvään liuskoittuneet ja liuskoja on kolmesta viiteen paria. Liuskat ovat suorasivuisia tai kapean kolmiomaisia. Lehden päätöliuska on kolmiosainen. Kukinnon uloimpia tukilehtiä on 9–13 kappaletta, ja ne ovat 6–7,5 mm pitkiä, 3,5–4 mm leveitä sekä muodoltaan soikeita tai puikeita. Itämerenvoikukan kukkien emien luotit ovat harmahtavankeltaisia ja kukat tuottavat siitepölyä harvoin tai ei ollenkaan, joten itämerenvoikukka lisääntyy apomiktisesti.


title: Hyasintti (jalokivi)

text: Hyasintti on nimitys, jota käytetään zirkonin keltaisista, oransseista ja puna-ruskeista värityksistä. Hyasinttia ei juuri käytetä jalokivikaupassa. Hyasintti mainitaan Vanhassa testamentissa.


title: K-Auto

text: K-Auto on Volkswagen-konsernin valmistamien autojen maahantuontiin, vähittäiskauppaan ja jälkimarkkinointiin erikoistunut yritys, joka kehittää myös edistyksellisiä autoalan palvelukonsepteja. K-Auto on markkinajohtaja Suomessa. Yrityksen omistaa Kesko.


title: K-Auto

text: K-Auto tunnettiin ennen nimellä VV-Auto. Nimi muuttui kesäkuussa 2018.


title: Grossulaari

text: Grossulaari on silikaattimineraaleihin kuuluva ryhmä mineraaleja. Grossulaarit kuuluvat granaatteihin. Grossulaarien kemiallinen kaava on CaAl(SiO), mutta kalsium tai alumiini voi olla korvautunut rauta- tai kromi-ionilla. Grossulaarit voivat olla värittömiä, ruskeita, punaisia, oransseja, keltaisia, valkoisia tai vihreitä. Nimensä grossulaari on saanut karviaismarjalta ("Ribes grossularium"). Tsavoriitti ja kanelikivi (hessoniitti) ovat grossulaarin eri muotoja. Kanelikivi on grossulaarin puna-ruskea muoto.


title: Pulloharjat

text: Pulloharjat ("Hystrix") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi yhdeksän lajia.


title: Pulloharjat

text: Pulloharjoja ei kasva Suomessa luonnonvaraisina.


title: Mikko Töyssy

text: Mikko Töyssy on suomalainen näyttelijä. Harrastelijanäyttämöiden kautta ammattinäyttelijän uralle päätynyt Töyssy on näytellyt lähinnä musiikillisissa ja komediallisissa tuotannoissa, kuten "Finnhits" Hämeenlinnan kaupunginteatterissa.


title: Mikko Töyssy

text: Töyssy suoritti Suomen Teatteriopiston näyttelijätyön peruslinjan ja valmistui 2009. Ura alkoi urjeta Valkeakosken kaupunginteatterissa 2008. Töyssy on ollut mukana myös Suomen kesäteatterissa, joka antaa näytöksiä pitkin Hämettä. Vuonna 2013 Töyssy aloitti näyttelijäharjoittelijana Hämeenlinnan kaupunginteatterissa ja kiinnitettynä näyttelijänä vuonna 2015.


title: Mikko Töyssy

text: Töyssy näytteli talousaliupseeri Mäkilän roolin Aku Louhimiehen ohjaamassa Väinö Linnan romaaniin perustuvassa teoksessa "Tuntematon sotilas" vuonna 2017.


title: Mikko Töyssy

text: Taiteellisen uransa rinnalla Töyssy on esiintynyt Yleisradion "Villi kortti" -televisio-ohjelman panelistina.


title: Mikko Töyssy

text: Töyssy on myös liikuntaneuvoja. Lisäksi hän työskennellyt paperiteollisuudessa ja matkailualalla.


title: Media Markt

text: Media Markt on saksalainen elektroniikkaa myyvä ketju. Yritys on perustettu 1979 Saksassa ja nykyisin se toimii 14 euroopan maassa ja sillä on yli 800 liikettä.


title: Media Markt

text: Vuonna 2012 huhuttiin ketjun rantautuvan suomeen viimeistään 2016. Toistaiseksi ketjulla ei ole kuitenkaan suunnitelmia tulosta suomeen.


title: Anders Bååth

text: Anders Olov Bååth Sjöblom (s. 13. huhtikuuta 1991) on ruotsalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Seinäjoen Jalkapallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan keskikenttä.


title: Joonas Sundman

text: Joonas Sebastian Sundman (s. 20. tammikuuta 1998) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Seinäjoen Jalkapallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan puolustaja.


title: Datoliitti

text: Datoliitti on silikaattimineraali, joka kuuluu samalla myös jalosilikaatteihin. Sen löysi ensimmäisen kerran norjalainen Jens Esmark vuonna 1806. Datoliittia löytyy erityisesti Connecticut–joen diabaasista.


title: Propiolaktoni

text: Propiolaktoni eli β-propiolaktoni (CHO) on laktoneihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä. Aikaisemmin yhdistettä käytettiin myös desinfiointiaineena.


title: Propiolaktoni

text: Huoneenlämpötilassa propiolaktoni on väritöntä nestemäistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen, mutta myös hydrolysoituu veden vaikutuksesta 3-hydroksipropaanihapoksi. Propiolaktoni liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja kloroformiin. Propiolaktoni reagoi monien nukleofiilien kuten amiinien ja alkoholien kanssa ja näissä reaktioissa yhdisteen neliatominen rengas hajoaa. Propiolaktoni polymeroituu kuumennettaessa tai happojen tai emästen vaikutuksesta Propiolaktoni on karsinogeeninen eli syöpää aiheuttava yhdiste.


title: Propiolaktoni

text: Propiolaktonia valmistetaan formaldehydin ja keteenin välisellä reaktiolla, jota katalysoivat Lewis-hapot kuten sinkkikloridi. Yhdistettä voidaan valmistaa myös 3-halogenipropaanihapoista. Propiolaktonia käytetään orgaanisen kemian synteeseissä ja siitä valmistetaan muun muassa hartseja, alaniinia ja muita yhdisteitä. Aine tappaa mikrobeja, minkä vuoksi sitä on käytetty desinfiointiaineena, mutta karsinogeenisuuden vuoksi tästä käytöstä on luovuttu.


title: Nimue

text: Nimue on kelttiläisessä mytologiassa lumoojatar, johon velho Merlin rakastui kohdattuaan hänet metsässä. Joskus Nimue samaistetaan järven neitoon, mutta yleensä uskotaan, että Nimue on yksi tämän tyttäristä. Nimue taivutteli Merlinin paljastamaan taikavoimansa, joita Nimue sitten käytti hyväkseen ja sai vangittua velhon.


title: Cacine-luokka

text: Cacine-luokka on Portugalin laivaston kymmenen 1969-1973 valmistetun aluksen muodostama partioveneluokka, jonka aluksista on edelleen kaksi palveluksessa.


title: Eero Ylitalo

text: Eero Ylitalo (s. 1953 Liminka) on oululainen tietokilpailija ja tietokilpailukysymysten laatija. Hän opiskeli yleistä historiaa pääaineena Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1982. Hän on työskennellyt Oulun kaupungille tietopalvelupäällikkönä. Hän on yksi jahtaajista "Jahti"-visailuohjelmassa, jossa hänen lempinimensä on Herra Arkisto.


title: Eero Ylitalo

text: Vuosina 1992–2002 Ylitalo osallistui moniin visailuohjelmiin: "Suomen Tietoviisas", "Haluatko miljonääriksi?" (esitetty 27.–28. marraskuuta 1999), "Megavisa" (7. joulukuuta 1992), "Missä mennään", "Tietopörssi", "Triangeli", "Greed", "Heikoin lenkki" ja "Horoskooppipyörä". Hän on yksi jahtaajista syksyllä 2018 alkavassa "Jahti"-visailuohjelmassa.


title: Eero Ylitalo

text: Ylitalo on ollut Oulun tietokilipailuyhistyksen puheenjohtajana ja varapuheenjohtajana. Hän osallistuu pubivisoihin, ja on osallistunut myös tietokilpailun Suomen-mestaruuskilpailuihin ja maailmanmestaruuskilpailuihin.


title: Eero Ylitalo

text: Ylitalon nimi on sekissä, jota Lasse Lehtinen pitää kädessään "Haluatko miljonääriksi?" -videopelin kotelon takakannessa.


title: Uotilan kansakoulu

text: Uotilan kansakoulu voi tarkoittaa seuraavia kansakouluja:


title: Tuomaalan kansakoulu

text: Tuomaalan kansakoulu voi tarkoittaa seuraavia kansakouluja:


title: Nummenpään kansakoulu

text: Nummenpään kansakoulu voi tarkoittaa seuraavia kansakouluja:


title: Melalahden kansakoulu

text: Melalahden kansakoulu voi tarkoittaa seuraavia kansakouluja:


title: Kuokkalan kansakoulu

text: Kuokkalan kansakoulu voi tarkoittaa seuraavia kansakouluja:


title: Diana Tenkorang

text: Diana Tenkorang (s. 1989) on suomalainen näyttelijä. Hän on kotoisin Ghanasta, josta Tenkorang muutti vanhempiensa kanssa Ouluun kuusivuotiaana. Hän on opiskellut Teatterikorkeakoulussa vuodesta 2012 lähtien ja esiintynyt Ylioppilasteatterissa ja Suomen kansallisteatterissa.


title: KF Feronikeli

text: Klubi Futbollistik Feronikeli on jalkapalloseura Glogovacin kunnasta. Seura pelaa kaudella 2018–2019 Kosovon superliigassa, joka on maan korkein sarjataso. Feronikeli on voittanut kahdesti Kosovon mestaruuden. Mestaruudet ovat kausilta 2014–2015 ja 2015–2016.


title: Sörli Vahvan saaga

text:
]
"Sörli Vahvan saaga" on muinaissaagoista nuorimpia, sillä se on laadittu vasta 1400-luvulla. Saagasta ei ole säilynyt ainuttakaan pergamenttikäsikirjoitusta vaan pelkästään paperikäsikirjoituksia, joista varhaisimmat ovat 1600-luvulta. Toisin kuin monet vanhemmat muinaissaagat, "Sörli Vahvan saaga" ei sisällä lainkaan runoutta. "Sörli Vahvan saagaa" ei ole suomennettu.


title: Sörli Vahvan saaga

text:
"Sörli Vahvan saaga" luetaan mielikuvituksellisten tarina-aihelmiensa ja eksoottisten seikkailujensa vuoksi seikkailusaagoihin (saks. "Abenteuersagas"). Saagalla on yhtymäkohtia toiseen muinaissaagaan, "Sörlin tarinaan", jossa "Sörli Vahvan saagassa" kuvatuista tapahtumista kerrotaan lyhyesti luvuissa 3–4. "Sörli Vahvan saagan" kirjoittajan päämääränä ei kuitenkaan näytä olleen vanhalle tarinamateriaalille uskollisen version välittäminen eikä saaga siksi todennäköisesti sisällä juurikaan jäänteitä mistään vanhasta perinteestä. Sen sijaan "Sörli Vahvan saaga" on pikemminkin yhdistelmä mitä mielikuvituksellisimpia seikkailuja. Monelle kotoperäiselle ritarisaagalle tyypilliseen tapaan kirjoittajan mielenkiinto on keskittynyt eksoottisiin tapahtumapaikkoihin ja taisteluihin. Vaikka onkin esitetty (Lukman 1977), että saaga perustuisi irlantilaisten annaalien tietoihin skandinaavien toiminnasta Irlannissa vuosina 851–873, on katsottu, että annaaleissa mainittujen henkilöiden roolit ja tapahtumapaikat on "Sörli Vahvan saagassa" järjestetty suuressa määrin uudelleen.
Mielikuvituksellisista tapahtumistaan ja seikkailuistaan huolimatta kaukaiseen menneisyyteen sijoittuvat islantilaiset muinaissaagat alkoivat 1600–1700-luvulla herättää kiinnostusta erityisesti suurvalta-ajan Ruotsissa. Niiden katsottiin olevan lähteitä, jotka voisivat kertoa jotain Ruotsin muinaisesta ja loistokkaasta menneisyydestä, josta muuten oli saatavilla hyvin vähän lähteitä. Tämän seurauksena muinaissaagoja käytettiin ilman asianmukaista lähdekritiikkiä myös suurvaltaideologian rakennusaineena ja propagandatarkoituksessa, huolimatta siitä, että osa aikalaistutkijoista suhtautui muinaissaagojen lähdearvoon epäillen jo tuolloin.
"Sörli Vahvan saagan" tapahtumat sijoittuvat pääosin Pohjolan länsiosiin ja Norjaan, minkä lisäksi mainitaan monia muita eksoottisempia tapahtumapaikkoja (esim. "Afríka"). Suurvalta-ajan Ruotsissa saaga herätti mielenkiintoa, koska saagan alussa sen tapahtumat ajoitetaan ”siihen aikaan, kun kuningas Hálfdan Branankasvatti hallitsi Sveanmaata” ("í Þann tíma, sem Hálfdan konungr Brönufóstri stýrði Svíþjóð"). Paitsi että saagassa on henkilöhahmojen osalta yhtäläisyyksiä edellä mainittuun "Sörlin tarinaan", kritiikittömästi tarkasteltuna "Sörli Vahvan saaga" näytti kertovan ihmisistä ja tapahtumista, jotka sijoittuivat sille samalle aikakaudelle, jota toisen Ruotsin muinaiseen historiaan liitetyn saagan, "Hálfdan Branankasvatin saagan", uskottiin myös kuvaavan. Molempien saagojen hahmot voitiin myös liittää suurvalta-ajan Ruotsissa laadittuihin (pseudo)historiallisiin sukupuihin. Koska ruotsalaiset eivät tuolloin enää ymmärtäneet muinaissaagojen kieltä, ilmestyi "Sörli Vahvan saaga" ruotsiksi käännettynä Eric Julius Björnerin teoksessa "Nordiska kämpa dater" vuonna 1737 (Stockholm).


title: KF Ferizaj

text: Klubi Futbollistik Ferizaj on jalkapalloseura Ferizajin kunnasta. Seura pelaa kaudella 2018–2019 Kosovon superliigassa, joka on maan korkein sarjataso.


title: KF Pristina

text: Klubi Futbollistik Pristina on jalkapalloseura Pristinan kaupungista. Seura pelaa kaudella 2018–2019 Kosovon superliigassa, joka on maan korkein sarjataso. Pristina on Kosovon menestynein seura kymmenellä mestaruudellaan. Mestaruudet ovat kausilta 1991–92, 1995–96, 1996–97, 1999–00, 2000–01, 2003–04, 2007–08, 2008–09, 2011–12 ja 2012–13. Näistä kolme ensimmäistä on voitettu ennen Kosovon superliigan perustamista. Kosovon Cupin se on voittanut 1993–94, 1994–95, 2005–06, 2012–13, 2015–16 ja 2017–18.


title: Miika Saloranta

text: Miika (alias Comeetta, oikealta nimeltään Miika Saloranta, s. 31. tammikuuta 1991) on suomalainen hip hop -artisti.


title: Miika Saloranta

text: Miika on julkaissut nykyisellä artistinimellään debyyttisinglen "V*tun Friendzone" ja lisäksi artistinimellä Comeetta yhtyeessä TCT. Kultarajan ylittäneen albumin "IOJK". Hän on julkaissut myös omakustannemusiikkia Comeetta -nimellä vuosien 2001–2011 välisenä aikana ja julkaissut muun muassa omakustannealbumin "Athos Ingemar".


title: Miika Saloranta

text: Miika kiinnostui hip hop -musiikista 2000-luvun alussa seurattuaan MTV:tä. Miika on maininnut musiikillisiksi vaikutteikseen olevan muun muassa 2pac, Eminem ja Ludacris. Hän alkoi tekemään kappaleitaan vuonna 2001 ja myöhemmin hän julkaisi niitä musiikkipalvelussa mikseri.net. Vuonna 2011 hän julkaisi artistinimellä Comeetta omakustannealbumin "Athos Ingemar".


title: Miika Saloranta

text: Vuonna 2012 hän perusti yhdessä muiden jäsenten kanssa bändin TCT ja he alkoivat keikkailemaan yhdessä. He solmivat levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa vuonna 2013. Bändin isoin hitti oli "Rannalle", joka on ylittänyt jo platinarajan.


title: Miika Saloranta

text: Vuonna 2016 hän solmi levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa ja julkaisi debyyttisinglensä "V*tun Friendzone" vuoden 2018 keväällä.


title: Miika Saloranta

text: Miika avasi myös 2018 keväänä oman YouTube-kanavan "MiikaTV" ja dokumenttisarjamaisen vlogin "The Miika Show".


title: Maui (mytologia)

text: Maui on polynesialaisessa mytologiassa veijarimainen puolijumala ja kulttuuriheeros. Toisaalta hän auttoi jumalia nostamaan taivaankannen ja järjestämään tähdet, toisaalta hän pyydysti auringon verkkoonsa ja varasti tulen voidakseen antaa sen ihmisille. Uskomusten mukaan Maui on tehnyt useimmat keksinnöt. Merta on yksi niistä. Mauin lisänimi on "Tikitiki", mikä viittaa yhteyteen ensimmäisen ihmisen, Tikin, kanssa. Vaikka Maui on suosittu hahmo, ei häntä ole koskaan varsinaisesti palvottu uskonnollisissa menoissa.


title: Maui (mytologia)

text: Kun Maui syntyi, hänen äitinsä Taranga kietoi hänet hiustukkoon ja heitti hänet mereen, mahdollisesti siksi, että hän syntyi ennen aikojaan. Muuan valpas kantaisä pelasti kuitenkin Mauin ja palautti hänet maalle ja takaisin perheensä pariin. Äiti kutsuikin poikaansa Maui-tiki-tiki-a-Tarangaksi – Tarangan hiussykerössä muodostuneeksi Mauiksi.


title: Maui (mytologia)

text: Mauin tunnetuin uroteko oli Tyynenmeren saarten luominen. Taikakoukullaan sankari kalasti merenpohjasta ne lukemattomat saaret, joilla polynesialaiset nykyisin asuvat.


title: Maui (mytologia)

text: Uuden-Seelannin maorien mukaan Maui pyydysti ansallaan auringon ja pieksi sen voittamattomalla aseellaan, erään kantaäidin leukaluulla. Aurinko oli niin heikko selkäsaunansa jälkeen, että se kykeni vain ryömimään rataansa, mikä teki päivästä pidemmän. Tongasaarelaiset puolestaan sanovat, että taivas on joskus synkkä koska Maui pakotti taivaan ylöspäin hiilihangolla. Kun hän teki maauunia hänen hiilihankonsa juuttui taivaaseen, joka oli silloin paljon matalammalla kuin nykyisin. Saadakseen itselleen työskentelytilaa hän yksinkertaisesti sysäsi taivaan korkeammalle. Havaijilaiset uskovat, että tämän teon tarkoituksena oli tehdä vaikutus johonkuhun naiseen.


title: Maui (mytologia)

text: Naiset kiehtoivatkin Mauia kovasti, ja äiti ilmeisesti rohkaisi poikaansa hänen monissa naisseikkailuissaan. Tuamotun asukkaat ovat sitä mieltä, että ilman äitinsä tukea Maui ei olisi koskaan rohjennut yrittää tyydyttää Hinan, hirviöankerias Te Tunan vaimon, kyltymätöntä himoa. Aluksi Te Tuna ei ollut huomaavinaankaan suhdetta, mutta muiden jumalolentojen kuiskuttelu yllytti hänet vihdoin haastamaan Mauin. Maui ja Te Tuna kohtasivat rannalla mahtavassa myrskyssä, ja salamoiden leimahdellessa he vertailivat siitintensä kokoa. Maui voitti, ja Hina otti Mauin rakastajakseen. Myöhemmin Te Tuna yritti ryöstää Hinan takaisin, mutta Maui tuhosi hänet taikavoimillaan. Tuamotulaiset väittävät, että Te Tunan haudatusta päästä versoi ensimmäinen kookospalmu.


title: Maui (mytologia)

text: Kahdessa suosituimmassa tarinassa kerrotaan Mauin petoksista. Toisessa hän varasti taivaasta kanan saadakseen tulta, sillä polynesialaisten mukaan taivaallinen kaananpoika vartioi tulen salaisuutta. Toisessa seikkailussa Maui yritti kukistaa kuoleman. Maui löysi kuoleman jumalattaren Hine-nui-te-pon nukkumasta. Maui onnistui melkein kulkemaan jumalattaren ruumiin läpi, mutta viime hetkellä lintujen sirkutus herätti Hine-nui-te-pon, ja hän murskasi Mauin kuoliaaksi. Havaijilaisten mukaan Mauin veri värjäsi katkaravut punaisiksi ja antoi sateenkaarelle värit.


title: Victoria Cartier

text: Prudença Victorine "Victoria" Cartier (4. huhtikuuta 1867 Sorel – 1. tammikuuta 1955 Montreal) oli kanadalainen pianisti, urkuri ja pedagogi. Hän oli George-Étienne Cartierin sisaruksentytär.


title: Victoria Cartier

text: Cartier sai pianon- ja urkujensoiton opetusta Romain-Octave Pelletierilta. Hän piti ensimmäisen resitaalinsa Sorelissa, jossa hän myös opetti pianonsoittoa ja soitti urkuja kirkossa. Vuonna 1896 Cartier lähti Pariisiin, jossa häntä opettivat Eugène Gigout, Élie Delaborde, Louis-Albert Bourgault-Ducoudray ja Hortense Parent. Pariisissa oleskellessaan hän myös tutustui Théodore Duboisiin, Raoul Pugnoon ja Camille Saint-Saënsiin. Palattuaan Montrealiin Cartier hän perusti École de piano Paris-Montréalin, jossa noin 25 vuoden ajan opetettiin musiikkia ranskalaisten mestarien opein. Lokakuussa 1898 Cartier piti Gigout'n hänelle omistaman urkukappaleen "Rhapsodie sur des airs canadiens" ensiesityksen.


title: Victoria Cartier

text: Cartier teki useita muitakin Euroopan-matkoja ja opetti useissa eri laitoksissa. Hänen oppilaidensa joukossa olivat Alfred Lamoureux, Jean Leduc, Éviola Plouffe ja Esther Wayland.


title: Tiki

text: Tiki on polynesialaisessa mytologiassa joko jumala, joka loi ihmisen tai ensimmäinen ihminen. Havaijilla hänen nimensä on Ki’i. Myös ihimishahmoisia puusta tai kivestä veistettyjä jumalankuvia kutsutaan nimellä tiki.


title: Landnámabók

text: Landnámabók (”Maanasuttamiskirja”) on keskiajan Islannissa laadittu kertomus Islannin löytämisestä 800-luvun lopulla ja sen jälkeen alkaneesta saaren asuttamisesta. "Landnámabókin " varhaisin versio on todennäköisesti laadittu 1100-luvun alkupuolella, sillä yhdessä sen säilyneistä versioista (Hauksbók) mainitaan tuolloin vaikuttaneiden Ari Viisaan (isl. "inn fróði" Þorgilsson) ja Kolskeggr Viisaan (isl " inn vitri" Asbjarnsson) olleen ensimmäisiä, jotka kirjoittivat muistiin asioita Islannin asuttamisesta. "Landnámabókia " ei ole suomennettu.


title: Landnámabók

text:
"Landnámabókissa " listataan noin 430 saaren eri osien ensimmäisistä, vuosien 870–930 välisenä aikana saapuneista asukkaista ja näiden perheistä ja jälkeläisistä aina 1000-luvulle saakka ja kerrotaan anekdootinomaisesti näiden biografisia tietoja. Käsittely etenee alue kerrallaan, mikä on katsottu todisteeksi siitä, että tekstin kirjoittaja on tuntenut Islannin maantieteen erittäin hyvin, ja teoksen sukupuita pidetään luotettavina. Syy "Landnámabókin " laatimiselle on mahdolliseti ollut se, että siinä olevan tiedon avulla pyrittiin vahvistamaan tiettyjen sukujen valta omalla alueellaan ja heidän omistusoikeutensa. Suuri osa Islannin asuttajista ja näiden jälkeläisistä kertovien islantilaissaagojen genealogisista tiedoista juontuu todennäköisesti " Landnámabókista". Toisaalta on myös pidetty mahdollisena, että osa " Landnámabókin " säilyneissä versioissa olevista genealogisista tiedoista on voinut olla peräisin islantilaissaagoista.
Näitä säilyneitä versioita on viisi, joista kolme on keskiaikaista ja kaksi 1600-luvulta. Vanhimpana pidetään "Landnámabókin " Sturlubók-versiota, jonka kirjoitti 1200-luvulla vaikuttanut Sturla Þórðarson ja jonka varhaisin säilynyt kopio nyt jo kadonneesta pergamenttikäsikirjoituksesta on 1600-luvulta (AM 107 fol).
Hauksbók-versiona tunnettu "Landnámabók " on säilynyt samannimisessä, 1300-luvun alusta peräisin olevassa käsikirjoituksessa AM 371 4to, joka on nimetty omistajansa Haukr Erlendssonin (k. 1334) mukaan (Hauksbók eli "Haukrin kirja"). Käsikirjoituksessa oleva "Landnámabók" on Haukrin käsialaa. Haukr mainitsee käyttäneensä lähteenään Sturlubókin versiota ja sen lisäksi myös Styrmir Kárasonin (k. 1245) 1200-luvun alussa kirjoittamaa vastaavaa tekstiä. Kyseinen Styrmisbók ei ole säilynyt nykypäivään, mutta se on todennäköisesti ollut pohjana myös Sturlubókille ja kolmannelle keskiaikaiselle versiolle, Melabókille.
Melabók on sekin 1300-luvun alkupuolelta. Siitä on kuitenkin säilynyt vain kaksi pergamenttisivua 1400-luvulta peräisin olevassa käsikirjoituksessa AM 445 b 4to. Melabók edustaa kuitenkin versioista vanhinta, sillä se on ollut sisällöllisesti lähimpänä nyt jo kadonnutta Styrmisbókia.
"Landnámabókin" myöhemmät versiot ovat Björn Jónssonin 1630-luvulla laatima Skarðsárbók (pääkäsikirjoitus AM 104 fol) sekä kirkkoherra Þórður Jónssonin 1600-luvulla laatima Þórðarbók (AM 106 fol ja AM 112 fol). Näistä Skarðsárbók perustuu Sturlubókin ja Hauksbókin versiolle, kun taas Þórðarbók pohjautuu Skarðsárbókille ja Melabókille.


title: Kaarlo Tauriainen

text: Kaarlo "Kalle" Tauriainen (4. toukokuuta 1895 Suomussalmi – 4. heinäkuuta 1971 Oulu) oli suomalainen itseoppinut kuvataiteilija ja ammattivalokuvaaja. Hänen tunnetuimpiin teoksiinsa lukeutuu mm. Suomussalmen kunnanvirastolla sijaitseva "Tervavene"-maalaus vuodelta 1963.


title: Kaarlo Tauriainen

text: Tauriainen syntyi Suomussalmessa Kiantajärven Salonsaarella sijainneessa Puppon talossa. Hänen vanhempansa olivat Juho Niilonpoika Tauriainen ja Saara Antintytär Manninen. Hänen ristimänimensä oli Kaarlo, mutta kirkonkirjoihin nimi oli virheellisesti vääntynyt "Kalleksi", vaikkakin muissa virallisissa asiakirjoissa nimi oli Kaarlo-muodossa.


title: Kaarlo Tauriainen

text: Tauriainen osoitti jo kouluikäisenä kiinnostusta maalaamiseen, sillä kodin lähelle majoittuneen oululaisperheen pojan kerrotaan antaneen hänen kokeilla vesiväreillä maalaamista, kun pojasta ei ollut auttamaan isäänsä halkotöissä. Hän suoritti kansakoulun oppimäärän kolmessa kuukaudessa vuonna 1914 ja kaksi vuotta myöhemmin siirtyi maamieskouluun, jossa koulun kuvataiteenopettaja huomioi Tauriaisen taiteellisen lahjakkuuden ja lahjoitti hänelle öljyvärit. Jo vapaussodan aikana samalla kun Tauriainen palveli Rannikkotykistössä vääpelinä ja vt. patterin päällikkönä, hän maalasi aktiivisesti tulojensa kartuttamiseksi.


title: Kaarlo Tauriainen

text: Tauriaisen työura on ollut laaja. Kotiuduttuaan hän toimi Suomussalmen suojeluskunnan päällikkönä 1919–1926 ja osin samanaikaisesti myös metsätyönjohtajana Kajaani Oy:llä. Muita toimia olivat mm. kunnan rahastonhoitajana (1926–1932), kirjaston hoitajana (1925–1939) ja Säästöpankin kamreerina (1933–1952). 1920-luvulla Tauriaisen uudeksi intohimoksi muodostui valokuvaus, ja siitä tuli hänen pääammattinsa. Hänen perustamansa valokuvaamo K. Tauriainen toimikin Suomussalmen kirkonkylällä aina 1960-luvun lopulle saakka.


title: Kaarlo Tauriainen

text: Kaarlo Tauriainen oli naimisissa Saimi Johanna Pyykkösen (1895–1965) kanssa, ja heidän avioliitostaan syntyi viisi lasta: Soini (s. 1920), Saima (s. 1922), Sirkka-Maija (s. 1925), Mauno (s. 1928) ja Saara (s. 1937).


title: Venla Hiidensalo

text: Venla Hiidensalo (s. 12. joulukuuta 1975) on suomalainen kirjailija, toimittaja, kriitikko, ja kolumnisti, oppiarvoltaan valtiotieteen maisteri.


title: Venla Hiidensalo

text: Hiidensalo on opiskellut Helsingin yliopistossa viestintää ja yleistä kirjallisuustiedettä ja valmistui valtiotieteen maisteriksi vuonna 2006. Hän on opiskellut myös kirjoittamista Kriittisessä korkeakoulussa. Hiidensalo on toiminut vapaana toimittajana, kirjallisuus- ja mediakriitikkona ja kolumnistina jo vuodesta 1997. Hän on kirjoittanut muun muassa Imageen, Mondoon, Annaan, Oliviaan, Nykypäivään ja Kodin kuvalehteen.


title: Venla Hiidensalo

text: Hiidensalon esikoisromaani "Mediahuora" julkaistiin vuonna 2012. Teos käsittelee julkisuuden kirjoittamattomia lakeja ja valtasuhteita. Seuraava, vuonna 2014 julkaistu romaani "Karhunpesä" käsittelee sukupolvien yli jatkuvaa vaikenemisen ja syyllisyyden ketjua. Vuonna 2017 julkaistu teos "Sinun tähtesi" on historiallinen romaani, joka piirtää suomalaista kulttuuria muovanneen kuvataiteilijan Albert Edelfeltin elämäntarinan. Hiidensalon kerrontatyyliä on luonnehdittu ronskiksi ja purevaksi.


title: Venla Hiidensalo

text: Hiidensalon mukaan kaunokirjallisuuden perimmäisenä tavoitteena on kertoa fiktion kautta todellisuudesta asioita, joita ei voi muilla keinoin kertoa. Kirjailija on totuuden etsijä, jolla on siksi myös oltava ehdoton kirjoittamisen vapaus. Hiidensalo valittiin vuonna 2018 Suomen PEN -kirjailijajärjestön puheenjohtajaksi kolmivuotiskaudelle 2018–2020. Hän on ollut myös Kirjailijaliiton johtokunnan jäsen.


title: You're My Boss

text: You're My Boss on Antoinette Jadaone ohjaama vuonna 2015 ensi-iltansa saanut filippiiniläinen tagaloginkielinen komediaelokuva.


title: Yanar Dağ

text: Yanar Dağ on jatkuvasti palava vuori Azerbaidžanissa. Palaminen johtuu maakaasusta. Toisin kuin mutatulivuoret, Yanar Dağin liekit palavat melko tasaisesti, koska kaasu poistuu tasaisesti pinnan alta. Yanar Dağin erottaa mutatulivuorista myös se, että sen sisuksista ei purkaudu mutaa tai muita aineita.


title: Yanar Dağ

text: Yanar Dağ sijaitsee Absheronin niemimaalla Kaspianmeren rannalla lähellä pääkaupunki Bakua. On esitetty, että Yanar Dağin löysi sattumalta lammaspaimen 1950-luvulla.


title: Yanar Dağ

text:
Maailmassa on vain kourallinen palavia vuoria ja suurin osa niistä sijaitsee Azerbaidžanissa pääkaupunki Bakun lähettyvillä. Yanar Dağin tuli ei ole sammunut ikinä. Liekit ovat peräisin hiekkakivimuodostelmissa olevista aukoista ja voivat nousta jopa 10 metrin korkeuteen.
Yanar Dağin lisäksi Azerbaidžanissa sijaitsee toinen kuuluisa palava vuori Fire Temple, joka tunnetaan myös nimellä Ateshgash. Ateshgash sijaitsee noin 30 kilometrin päässä Bakusta. Kuten Yanar Dağin liekit, myös Ateshgashin liekit ovat peräisin maakaasusta. Mutta toisin kuin Yanar Dağissa, Ateshgashissa luonnollinen maakaasun virtaus on jo lakannut, joten kaasua pumpataan alueelle keinotekoisesti turisteja varten.


title: Yanar Dağ

text: Liekit ovat palaneet Yanar Dağin alueella kautta aikojen ja niistä ovat raportoineet monet historioitsijat ja tutkimusmatkailijat kuten Marco Polo. Alexandre Dumas kuvailee nähneensä vastaavanlaisia liekkejä Yanar Dağin lähelle rakennetussa zarathurstralaisessa tulitemppelissä.


title: Puolanspanieli

text: Puolanspanieli ("Polski Spaniel Myśliwski") on puolalainen koirarotu. Se ei ole FCI:n tunnustama, mutta on hyväksytty kansallisella tasolla Puolan Kennelliitossa (Związek Kynologiczny w Polsce) joulukuusta 2016 lähtien.


title: Puolanspanieli

text: Puolanspanieli muistuttaa cockerspanielia, viiriäiskoiraa ja venäjänspanielia. Sen rakenteen tulee olla kompakti ja suorakaiteen muotoinen. Karvapeite on keskipitkä, pehmeä ja säänkestävä. Karva on pidempää korvissa muodostaen hapsut sekä hännässä, vatsassa ja raajojen takaosissa ns. "röyhelömäistä". Väritys on roan eri sävyissään vaihtelevan sävyisestä ruskeasta (yleisin; tällöin myös kirsu on ruskea) siniseen (mustat laikut ja pilkutus). Molemmissa vaihtoehdoissa pohjaväri on valkoinen, joka saattaa pilkutusten takia vaikuttaa tietyissä kohdissa harmaalta. Liver-roanilla on ruskea kirsu ja blue-roanilla musta. Hännänkärki on usein valkoinen. Uroksen säkäkorkeus on 43-48 cm ja nartun 39-44 cm; molemmilla sukupuolilla sallitaan 2 cm:n heitto suuntaan tai toiseen. Paino vaihtelee 12-26 kg:n välillä.


title: Puolanspanieli

text: Tämä tasapainoinen, työssään aktiivinen rotu metsästää väsymättömästi vaikeakulkuisessa maastossa. Se on rohkea, älykäs ja helposti koulutettavissa. Vaikka se onkin omaa perhettään kohtaan rakastava, suhtautuu se vieraisiin varauksella. Kuten muut lintukoirat, puolanspanielikin on enemmän tai vähemmän energinen, joten siitä saa jaksavan lenkkikaverin.


title: Puolanspanieli

text: 1800-luvulla englanninspringerspanieleja, cockerspanieleja, fieldspanieleja ja sussexinspanieleja alettiin tuoda Puolaan. Maailmansodan jälkeen maa oli sen verran eristäytynyt ettei uutta verta päästy hakemaan kyseisiin rotuihin, vaan niitä alettiin sen sijaan risteyttää keskenään. Vielä tuolloin ulkonäöllä ei ollut väliä. 1990-luvulla alkaneen jalostusohjelman päätavoitteet ovat keskittyneet työkykyyn, luonteeseen, metsästysominaisuuksiin ja ulkomuotoon. Koiran tulee kyetä työskentelemään niin pelloilla, niityillä, mudassa kuin vedessäkin.


title: Matti J. Kankaanpää

text: Matti Juhani Kankaanpää (6. marraskuuta 1943 Kokkola – 7. joulukuuta 2017, Virrat) oli tietokirjailija ja sukututkija.


title: Matti J. Kankaanpää

text: Matti Kankaanpää on tehnyt muun muassa useita sukukirjoja ja historiikkeja. Hän on myös julkaissut talohistorioita sekä kirjoittanut lukuisia lehtiartikkeleita. Hän pystyi tulkitsemaan vanhoja tekstejä ja käänsi esimerkiksi rippikirjoja sukututkijoiden työn helpottamiseksi.


title: Matti J. Kankaanpää

text: Hänen sukujuurensa olivat Virroilla; Ala-Härkösen, Virtain Sipilässä ja Kauppilassa. Matti pääsi ylioppilaaksi Virtain yhteiskoulusta, opiskeli yhteiskuntatieteitä Turun yliopistossa, ja valmistui valtiotieteen kandidaatiksi 1972. Sen jälkeen jatko-opintoja, ennen kuin hän siirtyi päätoimiseksi sukututkijaksi ja perusti T:mi Toiset Aijat.


title: Matti J. Kankaanpää

text: Matti Kankaanpää aloitti jo 1960-luvulla tutkia virtolaisia sukuja. Hän keräsi myös tarinoita, juttuja ja muistitietoa. Hän haastatteli iäkkäämpiä henkilöitä ja aluksi kirjasi muistiin käsin tiedot. Hän aloitti työnsä ennen tietokoneiden aikaa. Sen vuoksi hän kirjoitti ensimmäiset kirjansa tavallisella kirjoituskoneella. Tietokoneen hän otti käyttöön 1980-luvun alkupuolella.


title: Matti J. Kankaanpää

text: Matti Kankaanpäätä kiinnosti erityisesti Suomen vanhemmat ajat. Hän keräsi paljon historiallista aineistoa sukututkimuksen ohella. Näin syntyi hänen tärkeimpiä teoksia oli Suuri Pohjansota, iso viha ja suomalaiset (2001) ja Suomalainen Ratsuväki Ruotsin Ajalla (2016).


title: Saat vihata maailmaa

text: Saat vihata maailmaa on Nollaseiskan studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1999.


title: Saat vihata maailmaa

text: "Soundin" arvostelun mukaan kappalemateriaali on kelvollista, mutta todellisia iskuhittejä levyltä ei löydy, vaikka etenkin kertosäkeisiin on panostettu.


title: Permin aluepiirin lippu

text: Permin aluepiirin lippu on Venäjän Federaatioon kuuluvan Permin aluepiirin ja Permin alueen lippu. Lippu on pyhän Yrjön risti, jonka värit ovat valkoinen, sininen ja punainen. Ristin keskiosassa on Permin aluepiirin vaakuna. Lippu muistuttaa hieman Dominikaanisen tasavallan lippua.


title: Permin aluepiirin lippu

text: Valkoinen symboloi Permin kansan rauhaa, hyvyyttä ja puhtautta. Sininen symboloi ihmisten asenteiden lämpöä, kauneutta ja pehmeyttä sekä alueen vesistöjä ja niiden tuomia rikkauksia. Punainen symboloi permiläisten rohkeutta, urhollisuutta ja pelottomuutta.


title: Permin aluepiirin lippu

text: Lippu otettiin käyttöön 6. toukokuuta 2003. Lipun mittasuhteet ovat 2:3.


Permin aluepiirin lippu


title: Jyrki Näsänen

text: Jyrki Näsänen (s. 1947) on suomalainen elokuvaohjaaja. Hän on ohjannut yksin tai yhteistyössä kolme dokumenttielokuvaa, aiheina chileläisen poliitikon Luis Corvalánin vierailu Suomessa (Kansojen omatunto, 1979), Koijärvi-liike (Taistelu senteistä, 1983) ja Piirpauke-yhtyeen musiikki (Piirpauke en Tenerife, 1988). Hänellä oli keskeinen osa Teiniteatterin vuonna 1967 esittämän Sex-kabareen suunnittelussa.


title: Mustolan koulu

text: Mustolan koulu oli Lappeenrannassa Saimaan kanavan itäpuolella valtatie 6:n eteläpuolella Mustolan sulun läheisyydessä vuosina 1896–2017 toiminut noin 100 oppilaan kuusiluokkainen koulu. Se oli Lappeenrannan vanhimpia kouluja ja ehti toimia 120 vuotta. Koulu yhdistettiin 2,5 kilometrin päähän valmistuneeseen Pontuksen kouluun vuonna 2017.


title: Mustolan koulu

text: Mustolan koulu aloitti 120 vuotta kestäneen toimintansa Lappeen pitäjän järjestyksessä toisena kansakouluna.


title: Mustolan koulu

text: Lappeen pitäjään kuuluvan Mustolan kansakoulun perustava kokous kokoontui Hanskin talossa Pelkolassa 26. heinäkuuta 1896. Kouluhankkeen alkuunpanijoina olivat Saimaan kanavan toimihenkilöt, talolliset eli maanviljelijät ja muut valistuneet seudun asukkaat. Kokous valitsi koululle johtokunnan, johon kuuluivat koulun perustamista aktiivisesti yhdessä sahan isännöitsijän J. M. Åhmanin kanssa ajaneen kanavainsinööri Oskar Schultzin lisäksi kanavan kasööri Julius Poppius, rakennusmestari D. A. Larick, sulkuvartija Sakari Kinnunen ja maanviljelijät Elias Sunimento ja E. Hanski.


title: Mustolan koulu

text: Koulu perustettiin yksityisillä varoilla, jotka koottiin lahjoituksilla, järjestämällä keräyksiä, pitämällä arpajaisia ja kansanjuhlia mm. Lauritsalan Suolavuorella sekä ottamalla lainaa Koulun rahoitusta varten perustettu ompeluseura keräsi varoja velkojen maksuun vielä koulun valmistuttuakin.


title: Mustolan koulu

text: Hirsiseen koulurakennukseen, jonka piirustukset Oskar Schultz teki ottaen suunnitelmassaan mallia Stenbäckin laatimista koulujen mallipiirustuksista vuodelta 1892, kuului 90 neliön opetussali, käsityösali, kaksi huonetta, keittiö ja eteinen Pohjakaavaltaan T-mallinen puolitoistakerroksinen rakennus edusti kertaustyylejä.


title: Mustolan koulu

text: Maanomistaja maanviljelijä Taavetti Muukkonen Hartikkalasta (nykyinen Hakali), vuokrasi koulua varten 1, 65 hehtaarin tontin ja heinäkuun 5. päivänä pidetyssä urakkahuutokaupassa rakentajaksi otettiin Nieminen-niminen työmies 2300 mk:n tarjouksellaan.


title: Mustolan koulu

text: Lauritsalan sahan lauta- ja hirsilahjoitusten, koulupiirin asukkaiden antamien rakennustarvikkeiden ja talkooavun turvin 8000 markkaa maksanut koulu valmistui parissa kuukaudessa. Se vihittiin käyttöön 18. lokakuuta 1896. Aloittaessaan toimintansa heti vihkiäisiä seuraavana päivänä se oli kolmas kansakoulu Lappeenrannan seudulla Lappeen kunnan Taikinamäen kansakoulun ja Lappeenrannan kaupunkikansakoulun lisäksi.


title: Mustolan koulu

text: Koska yksiopettajaiseksi aiottuun kouluun ilmoittautui heti alussa 85 oppilasta, ensimmäiseksi opettajaksi valitun antrealaisen Tyyne Rouhiaisen lisäksi apuopettajaksi palkattiin Julius Poppiuksen tytär Gerda Poppius. Veistonopettajaksi valittiin Lappeenrannan käsityökoulussa pätevöitynyt/opiskellut Aleksander Hanski.


title: Mustolan koulu

text: Oppilasmäärän kasvaessa koululle rakennettiin D. A. Larickin piirtämä puolitoistakerroksinen, hirsinen, tyyliltään vanhempaa rakennusta myötäilevä lisärakennus, joka käsitti yhden ison luokkahuoneen ja kahden huoneen asunnon toiselle opettajalle. Rakennuksen erityispiirteenä on kookas vinoneliöikkunoin varustettu umpikuisti ja päätyyn penkereeseen sijoitettu maakellari. Koulupiiriläiset velvoitettiin lahjoittamaan hirsiä tai osallistumaan rahallisesti kustannuksiin, ja niin lisärakennus valmistui vuonna 1903. Lainat, joita jouduttiin ottamaan, kunta kuitenkin tällä kertaa maksoi vuonna 1899 voimaan tulleen koulupiirijaon ohjesäännön nojalla. Molemmat koulurakennukset olivat ajan tavan mukaan puulämmitteisiä; alkuperäisten 8 muuratun uunin tilalle asennettiin 1940-luvulla pönttöuunit. Öljylamput korvattiin sähkövaloilla vuonna 1928.


title: Mustolan koulu

text: Piharakennus ulkokäymälöitä ja varastoja varten rakennettiin vuonna 1914 ja uusi sauna 1940-luvulla


title: Mustolan koulu

text: Yrjö Häyhän ollessa koulun johtajana ja oppilasmäärän noustua sadan vaiheille koulun alapihalle rakennettiin uusi koulurakennus, joka valmistui vuonna 1962. Valkealla mineriitillä päällystettyyn yksikerroksiseen rakennukseen tuli kaksi uutta luokkatilaa opettajainhuone, varasto, keskuslämmityshuone ja opettajan asunto. Samalla myös vanhempiin rakennuksiin asennettiin keskuslämmitys ja vesijohdot. Oppilaiden wc:t sijoitettiin niin ikään lämpimiin sisätiloihin. Opettajien muutettua muualle asumaan opettajanasunnosta remontoitiin koulun ruokala vuonna 1980.


title: Mustolan koulu

text: Muutaman ensimmäisen vuoden aikana koulun talous oli johtokunnan aktiivisuuden varassa. Kunnalta saadut vähäiset avustukset olivat kovan työn takana, ja niitä täydentämään jouduttiin hankkimaan enemmän tai vähemmän vapaaehtoisia lahjoituksia ja työsuorituksia asukkailta. Vuoden 1898 piirijakoasetuksessa eli niin kutsutussa kouluvelvollisuuslaissa Mustolasta muodostettiin yksi Lappeen kunnan 14 koulupiiristä. Asetuksen ja siihen liittyvän ohjesäännön mukaan kunta alkoi säännöllisesti tukea koulun ylläpitoa, rakennus- ja korjaustöitä sekä opettajien palkkausta vuotuis- ja lisäavustuksin. Vuonna 1919 Mustolan koulupiiri järjesteltiin uudelleen. Vuonna 1932 Mustolasta tuli osa tuolloin perustettua Lauritsalan kauppalaa ja Mustolan kansakoulusta 42 prosenttia siirtyi Lauritsalan omistukseen.


title: Mustolan koulu

text: Maaseudun kansakoulujen tapaan. Mustolan koululla oli oma luottamusmiehistä koostuva johtokunta Vuoden 1967 kuntaliitoksessa, jossa Lappee Lappeenranta ja Lauritsala yhdistyivät, Mustolan kansakoulukin siirtyi kaupungin yhteisen kansakoulujohtokunnan alaisuuteen, joka toimi peruskoulun tuloon saakka. Johtokunnan pitkäaikaisimpina puheenjohtajina toimivat hovinhoitaja (Lauritsalan hovi) Caleb Rasander (1897–1904), johtokunnassa alusta lähtien vaikuttanut rakennusmestari D. A. Larick (1915–1920), kasööri A. Salenius (1920–1925), maanviljelijä A. Nevalainen (1926–1932), K. Kauhanen (1939–1944), Hugo Pöljö (1946–1955) ja Arvi Luukka (1979–1975)


title: Mustolan koulu

text: Vuoden 1923 järjestysmuotoasetuksen mukaan kunnanvaltuusto valitsi kunkin koulun johtokuntaan lähinnä oppilaiden vanhemmista kuusi koulun parasta harrastavaa henkilöä, joiden toimiaika kesti kolme vuotta kerrallaan. Seitsemäntenä jäsenenä maaseudun kansakoulujen johtokuntaan kuului johtajaopettaja, jolla ei ollut äänivaltaa, mutta puhevaltansa johdosta suuri merkitys. Mustolassa johtajaopettaja toimi, kuten yleensä oli tapana, johtokunnan sihteerinä, ensimmäisenä heistä Anna Rasanen vuodesta 1903 alkaen.


title: Mustolan koulu

text: Johtokunnan vastuulla olivat opettajien ja muun henkilöstön valinta ja palkkaus, koulun talous, rakentaminen- ja remontit sekä sille kuuluvat kurinpitoasiat. Sen tehtävänä oli myös valvoa oppivelvollisuutta ja laatia toimintakertomukset niin kunnalle kuin ylimmälle kouluhallinnolle, jonka edustajina toimivat kansakouluntarkastat. Kouluhallituksen edellyttämiä opetuksen, opetusvälineistön, tilojen ja opetusmenetelmien tarkastuksia Mustolassa vuosien varrella tiedetään tehneen kansakoulutarkastajien A. L. Biskop, T. G. Murto, S. K. Närvä, Mikko Suhonen, Matti Linnaluoto, Väinö Knuutinen ja Markku Hulkko.


title: Mustolan koulu

text: Oppivelvollisuuslaki, joka säädettiin vuonna 1921 edellytti kaksivuotista alakansakoulua nelivuotisen yläkansakoulun lisäksi, Mustolaan alakansakoulu perustettiin vuonna 1928 , jolloin kaikki koulupiirin lapset pääsivät kansakouluun. Vuoden 1958 kansakoululaissa ala- ja yläkansakoulu sulautettiin kuusiluokkaiseksi varsinaiseksi kansakouluksi.


title: Mustolan koulu

text: Lappeenrannassa siirryttiin peruskouluun 1. elokuuta 1975. Koulujärjestelmän muutoksessa johtokunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin kouluneuvosto.


title: Mustolan koulu

text: Mustolan koulu kuului Pontuksen koulun alaisuuteen jo pari vuotta ennen sulkemistaan.


title: Mustolan koulu

text: Parina ensimmäisenä vuosikymmenenä ennen Lauritsalan, Lempiälän, Partalan ja Muukonniemen koulujen perustamista Mustolan kouluun tuli oppilailta pitkienkin matkojen päästä. Koulumatkat, jotka useilla oppilailla venyivät kolmesta yli viiteen kilometriin, eivät vielä pitkään aikaan kuuluneet yhteiskunnan tuen piiriin, vaan ne taitettiin pääasiassa kävellen ja hiihtäen. Varattomille oppilaille kunta kuitenkin myönsi vaatetus- ja kenkäavustusta jo lukuvuodesta 1907–1908 lähtien. Oppilaiden ikähaitari saattoi alkuvuosina vaihdella 8-vuotiaista lähes aikuisiin.


title: Mustolan koulu

text: Mustolan koulun oppilaiden määrä pysyi vakaana koko sen toiminnan ajan lukuun ottamatta sota-aikaa, jolloin Saimaan kanavan liikenne oli lähes pysähdyksissä.. Uuden Saimaan kanavauoman rakentaminen ja kanavaliikenteen lisääntyminen 1960-luvulta lähtien ja myöhemmin Mustolan sataman perustaminen lisäsivät asutusta ja toivat kouluun lisää oppilaita. Niinpä moniin oppilaspulasta kärsineisiin kouluihin kohdistunut keskustelu lakkautuksesta ei koskenut Mustolaa. Koulun täyttäessä 100 vuotta vuonna 1996 oppilaita oli 107.


title: Mustolan koulu

text:
Viimeisenä lukuvuonna 2016/2017 koulussa oli 96 oppilasta, jotka tulivat hekin verraten laajalta alueelta; Mustolan lisäksi Mälkiältä, Saikkolasta, Mentulasta, Rasalasta, Lasolasta sekä Nuijamaan suunnasta.
Kinnunen s. 128, Bertus s. 5, Bertus s. 8


title: Mustolan koulu

text: *Riska s. 250, **Kinnunen s. 169, Kinnunen s. 202


title: Mustolan koulu

text: Kinnunen s. 202, Kinnunen s. 232, Koulunkäynti 120-vuotiaassa Mustolan koulussa loppui suvivirteen ja jatkuu syksyllä Pontuksen koulussa. Etelä Saimaa 3. kesäkuuta 2017


title: Mustolan koulu

text: Oppilaiden terveyttä ja hyvinvointia edisti yhteiskunnan tukimuotojen lisääntyminen ja muuttuminen lakisääteisiksi. Mustolassa vähävaraisille oppilaille tarjottiin vuodesta 1932 alkaen lämmin keittoateria. Vuonna 1943 säädetyn lain taattua maksuttoman kouluaterian kaikille oppilaille Mustolaankin perustettiin oma koulukeittola. Koululääkärin ja kouluhoitajan tekemät terveystarkastukset ja -neuvonta alkoivat Mustolan koulussa 1930-luvun alussa; hammaslääkärin tarkastukset ja hoito puolestaan vakiintuivat vuodesta 1949 alkaen.


title: Mustolan koulu

text: Mustolan koulu perustettiin yksiopettajaiseksi, mutta jo sen aloittaessa suuri oppilasmäärä pakotti/vaati palkkaamaan apuopettajan. Heidän lisäkseen koulussa toimi erillinen poikien veiston tuntiopettaja ellei opettajanvirkaa täytetty miesopettajalla, joka otti hoitaakseen poiken käsityönopetuksen Kolmannen opettajanviran tarve vaihteli oppilasmäärien mukaan kunnes 1950-luvun puolivälistä saakka koulu toimi pysyvästi kolmiopettajaisena. Vuonna 1966 koulussa toimi jo viisi opettajaa ja vuodesta 1992 lähtien opettajia oli jälleen vähintään viisi.


title: Mustolan koulu

text: Anna Sofia Rasanen, joka oli Mustolan koulun ensimmäinen muodollisesti pätevä opettaja ja koulun johtajatar, työskenteli koulussa vuosina 1897-1932. Opetustyössä hänen vahvuusalueitaan olivat käsityöt sekä historia, jonka oppitunteja hän elävöitti tarinoita kertomalla. Toinen pitkäaikainen opettaja, raumalaissyntyinen, Rauman kansakoulunopettajaseminaarista vuonna 1901 valmistunut Viktor Emil Lumme tuli Mustolan koulun miesopettajaksi vuonna 1908 työskenneltyään sitä ennen Kemijärvellä. Hän jäi Mustolasta eläkkeelle vuonna 1940, mutta toimi senkin jälkeen useampaan otteeseen rintamalla olleiden opettajien sijaisena mm. Siparin koululla. Merimiestaustaisena Lummella oli purjevene, jolla hän vei joskus joitakin oppilaitaan purjehtimaan Saimaalle. Lummen soittotaitoa arvostettiin hänen käydessään vielä eläkkeelle jäätyäänkin säestämässä harmonilla koulun joulujuhlissa.


title: Mustolan koulu

text: Sortavalan seminaarista vuonna 1921 valmistunut Tyyni Stråhlman, joka valittiin Rasasen jälkeen koulun johtajattareksi, toimi Mustolan koulussa vuosina 1933-1956. Virkatyönsä ohella hän vaikutti kyläyhteisön toimintaan marttatyössä ja opintokerhoissa, tukemalla vanhuksia sekä johtamalla perustamaansa Merimieslähetyksen paikallisyhdistystä 20 vuotta. Kiteeläissyntyinen Stråhlman oli ennen Mustolaan tuloaan opettanut Rääkkylän Jaaman kansakoulussa vuosina 1921–1933. Alakansakolun opettajattareksi valittiin vuonna 1932 Jyväskylän seminaarista valmistunut Kaarina Aapro, joka oli aiemmin työskennellyt Karttulassa, Taipalsaarella ja Lappeen Muukonniemellä. Myös hän antoi koulutyön lisäksi panoksensa kylän elämään kerhoja pitämällä, juhlia järjestämällä ja vierailuilla asukkaiden kodeissa. Aapro jäi eläkkeelle Mustolasta vuonna 1967.


title: Mustolan koulu

text: Vuonna 1955 Mustolan koulun kolmanneksi opettajaksi valittiin Helsingin opettajakorkeakoulusta vuonna 1951 valmistunut Yrjö Häyhä, josta tuli Tyyni Stråhlmanin jäätyä eläkkeelle koulun johtaja. Hän oli työskennellyt ennen Mustolaa johtajaopettajana mm. Joutsenon Konnunsuon ja Savukosken Kuoskun kouluilla. Hänet muistetaan uudistusmielisenä ja määrätietoisena koulun kehittäjänä, jonka aikana rakennettiin uusi koulurakennus, yhdistyttiin Lappeenrannan kaupunkiin ja siirryttiin peruskouluun. Häyhä opetti 5-6 luokkia. Hänen kiinnostuksensa uuteen ja ajankohtaiseen näkyi opetuksessa esimerkiksi sanomalehtikokeissa, joden avulla oppilaita kannustettiin sanomalehtien seuraamiseen ja lukuharrastukseen. Häyhä osallistui työnsä ohella myös yhteiskunnalliseen toimintaan mm. kirjasto- ja pelastuslautakuntien jäsenenä ja opettajien ammattijärjestön paikallisyhdistyksen puheenjohtajana. Vuonna 1956 alaluokkien opettajaksi valittiin niin ikään Helsingin opettajakorkeakoulusta vuonna 1956 valmistunut Liisa Häyhä, joka myös oli toiminut Kuoskussa opettajana. Opettapariskuntana Liisa ja Yrjö Häyhä vaikuttivat Mustolassa vuosina 1956–1981.


title: Mustolan koulu

text: Yrjö Häyhän jäätyä eläkkeelle vuonna 1987 koulun johtajaksi valittiin aikaisemmin mm. Ruotsissa ja Mustolassa vuodesta 1981 opettanut Ilkka Korhonen. Muita pitkäaikaisia opettajia olivat Purhon koulussa aikaisemmin opettanut Irja Harjula vuosina 1967–1975, Lempiälän koulusta siirtynyt alkuopetusluokkien opettaja Maire Anttonen vuosina 1967–1995, kuopiolaissyntyinen Raita Rantalainen 1968–1970, 1973–, Anita Korpinen 1992– ja Paula Bertus 1993–. . Heidän lisäkseen koulussa toimi vuosien varrella lukuisia lyhytaikaisempia opettajia..


title: Mustolan koulu

text: Pitkissä työsuhteissa palvelivat niin ikään vahtimestarit Ida Jaakkola 1918–1938, Elsa Ahonen 1955–1967, Soini Jäppinen 1967–1991, keittäjä, myöhemmin ruoanjakaja Siviä Knuutila 1942–1969, häntä seurannut Elsa Lötjönen 1969–1982 sekä Hilkka Scheepstra 1980– ja Raija Saarelainen 1986–.


title: Mustolan koulu

text: Lukuvuonna 2015–2016, jolloin Mustola jo oli Pontuksen koulun toimipiste, siellä opettivat apulaisrehtori Minna Hiltunen, vararehtori Anna Munukka ja opettajat Sanna Suuronen, Maija Sundgrén, Jatta Heikkinen, Paula Bertus ja Karoliina Snåre. Koulun palveluksessa oli tuolloin myös erityisopettaja, koulunkäyntiavustaja, koulusihteeri, terveydenhoitaja, koulukuraattori ja yhdistetty keittiötyöntekijä-siistijä.


title: Mustolan koulu

text: Opettajat asuivat vuosien ajan koululla opettajanasunnoissa, kunnes he 1960-luvulta lähtien alkovat hankkia omia asuntoja muualta. Palkkaukseen kuuluvat luontaisedut , kuten polttopuut ja viljely- ja laidunmaa olivat aluksi välttämättömiä luontaistaloudessa eläville maaseutukansakoulujen opettajille. Opettajista Anna Rasanen ja Viktor Lumme pitivät lehmiä ja kanoja opettajien navetassa, Kaarina Aaprolla puolestaan oli lampaita. Lumme hoiti viljelyn lisäksi ihailua herättänyttä puutarhaa Luontaisetujen lakattua 1950-luvun lopussa koulun piha-alueen istutusten ja kukkapenkkien hoito jäi puutarhanhoidosta kiinnostuneiden opettajien, kuten Liisa Häyhän vapaa-ajan harrastukseksi, kunnes se ympäristöpainotteisen opetussuunnitelman myötä otettiin opetuksen osaksi.


title: Mustolan koulu

text: Mustolan koulussa opetusta annettiin yhdysluokissa, joissa yksi opettaja opetti kahta luokka-astetta samassa luokkahuoneessa.


title: Mustolan koulu

text: Kansakoulaitos perustettiin maaseudun peruskoulutusta varten ja siksi opetusohjelmaan haluttiin käytännöllinen leima. Kansakoulun oppiaineet jakautuivat luku- ja taitoaineisiin uskonto, äidinkieli ja kirjoitus, maantieto, historia, laskento ja muoto-oppi, luonnontieto ja sen käytäntöön sovellutukset, kuvaamataito, laulu, voimistelu sekä käsityöt. Vuoden 1925 julkistetun maalaiskansakoulun opetussuunnitelman teemaksi nousi maaseutuhenkisyys. ja kasvatus maalaiselämään pysyi kansakoulun tavoitteiden joukossa vielä sotien jälkeenkin. Tähän pyrittiin muun muassa kasvitarhanhoidon opetuksella, joka Mustolan koulussa aloitettiin 1930-luvulla. Opetus jatkui vuoteen 1953 saakka kasvitarhassa, josta oppilaat opettajan johdolla huolehtivat. Kasvitarhanhoito, josta 1950-luvulla luovuttiin, palasi taas 1990-luvun ympäristöpainotteiseen opetussuunnitelmaan


title: Mustolan koulu

text: Uskonto, johon perinteisesti kuului sosiaalinen ja eettinen kansalaiskasvatus, oli pitkään kansakoulun tärkein oppiaine. Mustolan koulun vanhimmassa säilyneessä opetussuunnitelmassa lukuvuonna 1900–1901 sen tuntimäärä oli 5 viikkotuntia. Sama tuntimäärä oli äidinkielellä.


title: Mustolan koulu

text: Käsityö oli kansakoulun oppiaineista arvostetuimpia hyödyllisyytensä vuoksi (Syväoja 122). Mustolassa opettaja Kaarina Aapro järjesti keväisin käsityönäyttelyn, johon tytöt ja heidän äitinsä valmistivat käsitöitä välillä iltaisinkin ja osittain opettajan kotona. Poikien käsitöitä opettavan johtajaopettaja Yrjö Häyhän aikana toteutettiin jo 1960-luvun alussa aikaansa edellä oleva kokeilu, jossa tytötkin saivat opetella puutöiden tekemistä.


title: Mustolan koulu

text: Urheilutoiminnasta Mustolassa tiedetään, että koululaiset hiihtivät koulussa jo vuosisadan alussa. Sittemmin 1930-luvulla Mustolan koulu osallistui myös koulujen välisiin hiihtokilpailuihin hyvällä menestyksellä Väinö Ristola, joka hoiti lyhyen aikaa johtajaopettajan sijaisuutta 1930-luvun alkaessa, piti koululla iltaisin urheilu-, voimistelu- ja pesäpallokerhoa. 1940-luvulta lähtien Mustolan koulu osallistui vuosittain paitsi koulujen välisiin hiihtokilpailuihin myös yleisurheilukilpailuihin ja voimistelu- ja laulujuhliin Lappeenrannassa. Yrjö Häyhän aikana koululiikunta ja -urheilu sai lisää painoarvoa ja jatkui aktiivisena seuraavinakin vuosikymmeninä. Häyhän aikana käynnistyneillä luokkaretkillä käytiin myös maakunnan uusissa urheilukohteissa, mm. vastavalmistuneessa Imatran uimahallissa ja Joutsenoon avatussa Myllymäen laskettelukeskuksessa. Hiihtolomaa alettiin Mustolan koulussa viettää helmikuussa vuodesta 1935 lähtien. Koululle vuonna 1932 rakennettu urheilukenttä, jota laajennettiin vuonna 1953, tarjosi mahdollisuuden myös vapaa-ajan urheiluharrastuksiin ja kilpaurheilun aloittamiseen.


title: Mustolan koulu

text: Koska opetus kansakoulussa oli pitkään opettajakeskeistä luennointia, oppilaat pitivät opettajajista, jotka olivat hyviä tarinankertojia. Opettajien käytöksestä ja huolellisuudesta, opettaja Aapron jopa puhtaudesta, antamat arvosanat kuvastivat hyvien käytöstapojen tärkeää asemaa kansakoulukasvatuksessa. Kolttosista Mustolassa yleisin rangaistus oli aresti, joka Häyhän kautena korvautui opiskelutilaisuuksilla, joita kutsuttiin "iltapäiväkahveiksi".


title: Mustolan koulu

text: Opetus- ja havaintovälineistö karttui vähitellen alkaen ompeluseuran ja yksitysten lahjoituksilla hankittuista harmoonista ja sorvista. jatkuen 1940-luvulla asennettuun radioon ja 1960-luvulla paperikeräyksellä hankittuun televisioon.


title: Mustolan koulu

text: Mustolan kansakoulu noudatti kouluille yhteisiä kunnallisia opetussuunnitelmia. Peruskouluun siirryttäessä opetusta yhtenäistettiin ja peruskoulun opetussuunnitelmia tuli noudattaa kaikissa oppivelvollisuuden piiriin kuuluvissa kouluissa kunnes vuodesta 1985 kunnat saattoivat taas vapaammin laatia omia opetussuunnitelmiaan. Kun koulukohtaisia opetussuunnitelmia alkoi olla mahdollista tehdä 1990-luvulla, Mustolan peruskoulun ala-asteella otettiin vuonna 1995 käyttöön ympäristötietoon ja kädentaitojen kehittämiseen painottuva oma opetussuunnitelma Koulun piha-alue ja lähimetsä tarjosivat hyvät edellytykset niin luonnontiedon, puutarhanhoidon kuin kompostoinnin ja kierrätyksen opetustilanteille. Kädentaitoihin kuului myös monipuolinen eri taidelajeja ja tekniikkoja käsittävä kuvaamataidon opetus, joka toi koululle menestystä kuvaamataitokilpailuissa.


title: Mustolan koulu

text: Oppilaiden harrastuksien ohjaaminen kuului opettajien tehtäviin. Kansakoulu kantoi vastuuta oppilaiden harrastuksista ja niiden ohjaamisesta siinä määrin, että opettajien nuorisotyötä koskeva laki, joka annettiin vuonna 1943 ja oli voimassa vuoteen 1957, velvoitti opettajat suorittamaan nuorisotyökurssin saadakseen valtakirjan vakinaiseen virkaan. Raittiuskerhojen lisäksi kansakouluun tuli jatkosodan jälkeen muutakin kerhotoimintaa Mustolan koululla toimi 1940-luvulla iltaisin opettaja Kaarina Aapron vetämiä nuorisokerhoja kuten lausunta- ja kirjallisuuskerho, ruotsin kielen alkeiskurssi ja voimistelu- ja urheilukerho. Koulun tiloissa pidettiin ainakin 1950-luvulta lähtien myös Lauritsalan seurakunnan tyttö- ja poikakerhoja. Partiolippukunta Lauritsalan sinisiskojen vartio kokoontui koululla useiden vuosien ajan 1960-luvulta alkaen. Vielä vuonna 2016 koululla on toiminut seurakunnan iltapäiväkerho.


title: Mustolan koulu

text: Vuosien 1917–1918 levottomuudet heijastuivat Mustolassa opettajiin ja koulun johtokuntaan kohdistuvina syytöksinä ja epäluuloina. Koulutyö kuitenkin jatkui miltei koko sisällissodan ajan lukuun ottamatta koulun sulkemista neljäksi päiväksi marraskuussa 1917 ja viikoksi huhtikuussa 1918.


title: Mustolan koulu

text: Sotavuodet 1939-1945 näkyivät koulutyön keskeytyksinä ja evakuointeina. Myös Mustolaa, jossa sijaitsi yksi Saimaan kanavan suluista, pommitettiin. Lauritsalassakin koulurakennukset luovutettiin puolustusvoimien käyttöön. Talvisodan jälkeen Mustolan koulu pääsi aloittamaan koulutyön vasta toukokuussa. Jatkosodan aikana kesinä 1941 ja 1944 koulu ja opettajien asunnot olivat myös armeijan majoituskäytössä niin että koulu alkaminen siirtyi loka-marraskuulle.


title: Mustolan koulu

text: Koululaiset osallistuivat sotavuosina monenlaisiin töihin kuten erilaisiin talkoisiin ja keräyksiin, joissa koottiin esim. pihkaa, kumia, lumppuja, voikukanjuuria puhumattakaan marjoista ja sienistä. Toimintaa organisoimaan oli perustettu 1941 Nuorten Talkoot -järjestö. Elintarvikepulan helpottamiseksi perustettiin kasvitarhoja, joissa viljeltiin erityisesti koulukeittolan tarvitsemia vihanneksia ja juureksia. Mustolassa jokainen oppilas sai hoitoonsa viiden metrin vihannespenkin, ja koulu lopetettiin toukokuussa normaalia aikaisemmin, jotta oppilaat ehtivät hoitaa koulukasvitarhaa. Kouluhallitus velvoitti kesän 1941 kiertokirjeellään myös opettajat koulutyön ulkopuolisiin tehtäviin kotirintamalla. Mustolan koulun opettajista ainakin Johannes Raitasalo oli puolustusvoimien palveluksessa ja naisopettajat Tyyni Stråhlman ja Kaarina Aapro lottatyössä.


title: Mustolan koulu

text: Oppilaiden ruokatarpeiden hankkimiseksi tekemän talkootyön arvo korostui säädettäessä laki maksuttomasta kouluruokailusta kesällä 1943.) Mustolan koulussa lain velvoitteet täytettiin perustamalla oma koulukeittola, johon keittäjäksi valittiin Siviä Knuutila.


title: Mustolan koulu

text: Talkootyö jatkui myöhemmin Kansakoulun kerhokeskuksen organisoimana mm. vuonna 1965 käynnistetyllä jätepaperinkeräyksellä televisiovastaanottimien saamiseksi kouluihin. Mustolan kouluun hankittiin kaksi televisiota keräämällä koulutyön ulkopuolella 20 tonnia jätepaperia.


title: Mustolan koulu

text: Mustolan koulukaan ei säästynyt kosteusongelmilta, jotka vaivasivat lukuisia vanhoja koulurakennuksia, Mustolan vanhimmassa rakennuksessa ilmeni ennen joulua 2010 vakava sisäilmaongelma. Koulun viidennen ja kuudennen luokan oppilaat siirrettiin kevätlukukaudella 2011 Lauritsalan kouluun siihen asti kunnes syksyllä 2011 Mustolaan hankittiin parakit väistötiloiksi. Koska sisäilmaongelmia todettiin myös lähialueen muissa kouluissa, Lappeenrannan itäisten kaupunginosien yhteisen uuden Pontuksen koulun rakentamishanketta nopeutettiin. Mustolan koulun 120-vuotisjuhla 11. toukokuuta 2017 ehdittiin vielä järjestää, mutta kevätjuhla 2017 jäi perinteikkäässä koulussa viimeiseksi. Syksyllä 2017 Mustolan 1–5-luokkalaiset, esikoululaiset ja päiväkotilapset aloittivat Pontuksen koulussa yhdessä Kanavansuun, Partalan ja Muukonniemen koulujen oppilaiden kanssa. Kuudesluokkalaiset siirtyivät Lauritsalan yläkouluun.


title: Mustolan koulu

text: Mustolan koulun tontille on suunniteltu erillispientaloalueen rakentamista. Koulurakennukset on tarkoitus rajata omaksi tontikseen ja säilyttää vanhat rakennukset.


title: Banaaninlastaajan laulu

text: Banaaninlastaajan laulu ("Day-O" tai "The Banana Boat Song") on jamaikalainen laulu, josta tuli erittäin suosittu ympäri maailmaa vuonna 1956 Harry Belafonten levytyksenä. Siitä tuli Belafonten suurin hitti. Laulua pidetään joissakin lähteissä jamaikalaisena kansansävelmänä ja perinteisenä työlauluna, joissakin lähteissä sen tekijöiksi mainitaan Irving Burgie, William Attaway ja myös Harry Belafonte. Laulu edustaa jamaikalaista mento-musiikkiperinnettä, joskin sitä usein pidetään calypso-musiikin edustajana. Calypso on kuitenkin kotoisin Trinidadista eikä Jamaikasta.


title: Banaaninlastaajan laulu

text: Suomeksi ”Banaaninlastaajan laulun” sanoitti Sauvo Puhtila, ja sen levyttivät vuonna 1957 sekä Taru Pyhälä että Olavi Virta.


title: Banaaninlastaajan laulu

text: Jo ennen Belafontea kappaleen olivat levyttäneet ainakin trinidadilainen Edric Connor and the Caribbeans nimellä ”Day Dah Light” (1952) ja Louise Bennett (1954). Belafonten jälkeen kappaleen levyttivät englanniksi myös muun muassa Sarah Vaughan ja Shirley Bassey sekä The Tarriers -lauluyhtye, jonka jäseniin kuului sittemmin näyttelijänä tunnettu Alan Arkin. Yhtyeen jäsenet Arkin, Erik Darling ja Bob Carey mainitaan monissa lähteissä kappaleen säveltäjinä ja sanoittajina, koska he tekivät laulusta oman versionsa yhdistämällä lauluun katkelmia toisestakin jamaikalaisesta laulusta.


title: Banaaninlastaajan laulu

text: Laulun sanoitus (alkusäe "Come, mister tallyman, tally me banana") on banaaninlastaajan pyyntö esimiehelleen tulla laskemaan, paljonko banaaniterttuja on tänä yönä saanut lastatuksi, jotta saisi palkkansa ja pääsisi kotiin kun aamu jo sarastaa.


title: Banaaninlastaajan laulu

text: Laulusta on tehty monia parodiaversioita, kuten Stan Frebergin kuunnelmanomainen versio vuodelta 1957, jonka Hector suomensi ja esitti nimellä ”Panaani-laulu” Cumulus-yhtyeen albumilla "Dick Dynamite and His Hot Lips" (1974) sekä siitä irrotetulla singlellä. Siinä laulun levytystilanne keskeytyy jatkuvasti, kun kärttyisä bongorumpali ei voi sietää äänekästä ja yli-innokasta laulusolistia mylvimässä "Day-O"-fraasiaan. Solisti määrätään seisomaan yhä kauemmas bongorumpalista, lopulta studion oven taakse. Ovi lukittuu, ja solisti kiipeää takaisin sisään rikkomansa ikkunan kautta.


title: Banaaninlastaajan laulu

text: Toinen suomalainen huumoriversio kappaleesta on Jig-Saw-yhtyeen vuonna 1975 albumilleen "Ujo poika" levyttämä ”Haaksirikko”, jonka sanat teki Repe Kupiainen.


title: Only God Forgives

text: Only God Forgives on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut Nicolas Winding Refnin käsikirjoittama ja ohjaama kansainvälisesti tuotettu neo-noir-tyylinen jännitys- ja rikosdraamaelokuva, jonka pääosissa ovat Ryan Gosling, Kristin Scott Thomas ja Vithaya Pansringarm. Refn ja Gosling olivat aiemmin työskennelleet yhdessä elokuvassa "Drive" (2011).


title: Only God Forgives

text: Bangkokissa kuvattu elokuva sai maailmanensi-iltansa vuoden 2013 Cannesin elokuvajuhlilla, missä se kilpaili pääsarjassa parhaan elokuvan Kultaisesta palmusta.


title: Only God Forgives

text: Julian (Ryan Gosling) on yhdysvaltalainen lainsuojaton, joka johtaa thainyrkkeilysalia Bangkokissa. Thainyrkkeilysali toimii kulissina perheen kansainväliselle huumeimperiumin toiminnalle. Kun Julianin vanhempi veli Billy (Tom Burke) raiskaa ja murhaa 16-vuotiaan prostituoidun, omaa oikeuttaan jakava eläköitynyt poliisi Chang (Vithaya Pansringarm) antaa tytön isän, Choi Yan Leen (Kowit Wattanakul), hakata Billyn hengiltä. Veljesten julma ja dominoiva äiti, kansainvälisen rikollisjärjestön johtaja Crystal (Kristin Scott Thomas) saapuu Yhdysvalloista Bangkokiin noutamaan suosikkipoikansa ruumiin kotiin ja vaatimaan Julianilta kostotoimia. Murhaajan metsästys aloittaakin verisen yhteenoton rikollisperheen ja Changin välillä.


title: Only God Forgives

text: Ryan Gosling kiinnitettiin pääosaan kesällä 2011, kun Luke Evans jättäytyi elokuvasta "Hobitti – Odottamaton matka" -elokuvan vuoksi. Kristin Scott Thomas oli kiinnitetty Crystalin rooliin keväällä 2011. Gosling valmistautui rooliaan varten harjoittelemalla thainyrkkeilyä kahdesta kolmeen tuntia päivässä.


title: Only God Forgives

text: Elokuvan kuvaukset alkoivat tammikuussa 2012 ja kestivät viisi kuukautta. Elokuva kuvattiin Thaimaan pääkaupungissa Bangkokissa pitkälti kronologisessa järjestyksessä ja kuvatut kohtaukset leikattiin jo samana päivänä.


title: Only God Forgives

text: "Only God Forgives" sai maailmanensi-iltansa Ranskassa Cannesin elokuvajuhlilla 22. toukokuuta 2013, jolloin oli myös elokuvan Ranskan teatteriensi-ilta. Elokuva julkaistiin Tanskassa 30. toukokuuta 2013, Ruotsissa 31. toukokuuta 2013, Suomessa 7. kesäkuuta 2013, Thaimaassa 18. heinäkuuta 2013 ja Yhdysvalloissa 19. heinäkuuta 2013. "Only God Forgives" sai Tanskassa 26 424, Ranskassa 451 701 ja Ruotsissa 9 333 katsojaa. Lipputuloja kertyi Tanskassa 307 913, Ranskassa 3 662 317, Ruotsissa 126 682, Yhdysvalloissa 779 188 ja Thaimaassa 66 799 dollaria. Elokuva oli Suomessa vuoden 2013 110. katsotuin elokuva saatuaan 12 545 katsojaa ja 141 626 dollarin lipputulot. Yhteensä elokuva on tuottanut maailmanlaajuisesti 10,6 miljoonaa dollaria.


title: Only God Forgives

text: "Only God Forgives" sai Cannesissa hyvin ristiriitaisen vastaanoton. Toimittajista ja elokuvakriitikoista koostuneesta yleisöstä osa lähti kesken esityksen tai buuasi, kun taas osa osoitti suosiota antamalla aplodeja elokuvan päätyttyä.


title: Only God Forgives

text: Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 40 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan 5,2/10 keskiarvolla. Keskiarvo perustuu 157 arviointiin, joista 63 oli ”tuoreita” ja 94 ”mätiä”. 26 227 käyttäjästä 37 prosenttia on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan 2,8/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan 39 arvostelun perusteella elokuva on saanut 37 pistettä sadasta mahdollisesta. Metacriticin 527 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 7,9/10. Internet Movie Databasen 96 137 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 5,7/10.


title: Only God Forgives

text: Vuonna 2015 brittiläisen sanomalehden "The Guardianin" kriitikko Peter Bradshaw listasi elokuvan siihenastisen 2010-luvun viidenkymmenen parhaan elokuvan joukkoon.


title: Eskil Kinneberg

text: Eskil Kinneberg (s. 17. toukokuuta 1992) on norjalainen suunnistaja. Hän on voittanut maailmanmestaruuden viestissä Tarton MM-kilpailuissa 2017 sekä keskimatkalla ja viestissä Riian MM-kilpailuissa 2018. EM-kilpailuissa hän voitti viestissä kultaa Ticinossa 2018 ja saavutti hopeaa Jesenikissä 2016. Juniorien MM-kilpailuista Kinnebergillä on kaksi maailmanmestaruusta ja kaksi pronssia.


title: Eskil Kinneberg

text: Seuratasolla Kinneberg edustaa IFK Göteborgia, jonka joukkueessa hän voitti Jukolan viestin Joensuussa 2017.


title: Route nationale 5

text: Route nationale 5 eli RN5 on valtatie Malissa. Se johtaa maan pääkaupungista Bamakosta Guinean rajalla sijaitsevalle Kourémalén rajanylityspaikalle. Tien pituus on 129 kilometriä.


title: Route nationale 5

text: RN5 on osa Bamakon ja Guinean pääkaupungin Conakryn yhdistävää liikennekäytävää, jonka pituus on 980 kilometriä. Conakry on Bamakoa lähinnä oleva valtamerisatama, mutta sen kautta kulkee vain pari prosenttia Malin ulkomaankaupasta.


title: Route nationale 5

text: 1940-luvulla rakennettu Bamakon ja Kankanin välinen 344 kilometrin osuus suoristettiin ja päällystettiin 2000-luvun alussa. Samalla rakennettiin myös Nigerin ja Tinkissojoen ylittävät sillat. 2010-luvun alussa rakennettiin 8,8 kilometrin pituinen nelikaistainen sisääntulotie Bamakoon.


title: Iittalan yhtenäiskoulu

text: Iittalan yhtenäiskoulu on Hämeenlinnan Kalvolan pitäjän keskuksessa Iittalassa toimiva 1.–9. luokkien yhtenäiskoulu. Vuonna 2017 koulua kävi 374 oppilasta.


title: Iittalan yhtenäiskoulu

text: Koulun rehtorina toimii Anne Laatikainen.


title: Iittalan yhtenäiskoulu

text: Koulussa aloitettiin putkiremontti keväällä 2018, jonka seurauksena ainakin yksi kerros oli toukokuussa poissa käytöstä. Remontin pitäisi valmistua syksyyn 2018 mennessä.


title: Nummen yhtenäiskoulu

text: Nummen yhtenäiskoulu on Hämeenlinnan Voutilan kaupunginosassa Nummen alueella toimiva 1.–9. luokkien yhtenäiskoulu. Vuonna 2017 koulua kävi 843 oppilasta. Lukuvuodesta 2018-2019 alkaen koulu sijaitsee uudessa Nummikeskuksessa Kylätiellä, jossa yhtenäiskoulun ohella toimii neuvola ja kirjasto.


title: Nummen yhtenäiskoulu

text: Vielä edeltävänä lukuvuonna 2017–2018 koulu oli jakautuneena kolmeen eri osoitteeseen Ahvenistoon (4–9-luokat: Turuntie 33, 13130 HML; "Ahveniston koulu"), Kaurialaan (Seminaarin 1–4-luokat: Seminaarinkatu 2, 13130 HML; "Seminaarin koulu") ja Loimalahteen (Hirsimäen 1–2-luokat: Hirsimäenkatu 29, 13500 HML; "Hirsimäen koulu").


title: Nummen yhtenäiskoulu

text: Koulun rehtorina toimii Kati Hirvonen ja apulaisrehtorina Antti Palomaa.


title: Hauhon yhtenäiskoulu

text: Hauhon yhtenäiskoulu on Hämeenlinnan Hauhon pitäjässä toimiva 1.-9. luokkien yhtenäiskoulu. Vuonna 2017 koulua kävi 228 oppilasta.


title: Hauhon yhtenäiskoulu

text: Koulun rehtorina toimii Pekka Paappanen.


title: Lyseon koulu (Hämeenlinna)

text: Lyseon koulu on Hämeenlinnan 2. kaupunginosassa eli Koilliskulmassa toimiva 7.-9. luokkien yläkoulu. Vuonna 2017 koulua kävi 444 oppilasta. Koulu on toiminut osin väistötiloissa Verkatehtaalla (Keinusaaren kaupunginosassa).


title: Lyseon koulu (Hämeenlinna)

text: Koulun rehtorina toimii Pasi Seila.


title: MAC Budapest

text: MAC Budapest on unkarilainen jääkiekkoseura Unkarin pääkaupungista Budapestistä.


title: Keskikiina

text: Keskikiina ("Middle Chinese") on alkuaan vuonna 601 julkaistussa "Qieyun"-riimisanakirjassa kuvailtu kiinan kielen varhaismuoto. Kirjoitusjärjestelmän luonteen johdosta itse lausuminen sekä äänteistö ovat jouduttu rekonstruoimaan. Aiemmasta muinaiskiinasta poiketen keskikiinaan on kehittynyt toonijärjestelmä, jossa on neljä toonia. Monet nykyisistä kiinan murteista ovat kehittyneet keskikiinasta; poikkeuksiakin tosin on, ja niihin lukeutuu muun muassa min-kiinan muodot.


title: Keskikiina

text: Yksi merkittävistä keskikiinaa tutkineista kielitieteilijöistä on ollut ruotsalainen Bernhard Karlgren.


title: Seminaarin koulu

text: Seminaarin koulu on Hämeenlinnan Kaurialan kaupunginosassa toimiva 1.-6. luokkien alakoulu. Vuonna 2017 koulussa oli noin 700 (721) oppilasta. Lapsista 74 opiskeli Ojoisten Lastentaloksi kutsutussa rakennuksessa Puistonmäen kaupunginosassa (4 luokka-asteiden 1-2 luokkaa). Koulussa toimi yhteensä 27 suomenkielistä yleisopetuksen luokkaa ja yksi ruotsinkielinen perusopetuksen luokka. Lisäksi kahdessa luokassa annettiin valmistavaa opetusta alkujaan vieraskielisille oppilaille.


title: Seminaarin koulu

text: Seminaarin koulu on elokuussa 2012 toimintansa aloittanut suurehko alakoulu, joka toimii aiemman Hämeenlinnan normaalikoulun ja opettajankoulutuslaitoksen tiloissa. Koulutoiminta on aiemman Ojoisten koulun jatkoa; vuonna 2012 Hämeenlinnasta Tampereelle siirretyn normaalikoulun oppilaat kirjattiin tuolloin Ojoisten koulun oppilaiksi. Muodostunut uusi, aiempaa laajempi alakoulu nimettiin tammikuussa Seminaarin kouluksi. Sen koulurakennukset ovat pääosin Suomen yliopistokiinteistöt Oy:n omistuksessa ja Hämeenlinnan kaupunki on vuokrannut ne koulukäyttöön. Rakennuksista vanhin on Seminaarin kivitalo (keltainen rakennus, vuodelta 1930). Tähän on yhdistetty vuoden 1979 lisärakennus liikuntasaleineen. Vaaleankeltainen rakennus on vuodelta 1953 ja harmaa lisärakennus vuodelta 1984. Ojoisten Lastentaloksi kutsuttu uudisrakennus (Mäyräntie 3) valmistui aiemman Ojoisten koulun tilalle vuonna 2013; rakennuksessa toimii myös päiväkoti ja neuvola.


title: Seminaarin koulu

text: Koulun rehtorina toimii Pasi Rangell ja apulaisrehtorina Panu-Ilari Mikkola.


title: Route nationale 16

text: Route nationale 16 eli RN16 on valtatie Malissa. Se johtaa Moptin esikaupungista Sévarésta Douentzan kautta Gaoon. Tien pituus on 568 kilometriä. RN16 toimii Bamakosta Sévaréen johtavan valtatie RN6:n jatkeena. Gaossa haarautuvat reitit Kidaliin, Nigeriin ja Algeriaan.


title: Route nationale 16

text: Tie on rakennettu vuosina 1979–1986. Sen rahoitukseen osallistuivat Saksan KfW, Afrikan kehityspankki ja arabimaat. RN16 on tärkeä maan pohjois- ja eteläosien yhdistäjä ja sillä oli suuri merkitys ruoka-avun toimittamisessa 1980-luvun kuivuudesta kärsineeseen pohjoiseen.


title: Route nationale 16

text: RN16 on nykyään erittäin huonossa kunnossa, ja Gossin ja Gaon välisellä osuudella voi nähdä rosvojoukkojen hyökkäyksissä palaneita ajoneuvoja. Tien kunnostuksesta vastaavat Malin armeijan pioneerijoukot.


title: Racing FC Union Luxemburg

text: Racing Football Club Union Luxembourg tai Racing Football Club Union Lëtzebuerg tai usein vain Racing FC on jalkapalloseura Luxemburgin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2018–2019 Luxemburgin korkeimmalla sarjatasolla Kansallinen divisioonassa.


title: Racing FC Union Luxemburg

text: Racing on virallisesti perustettu vuonna 2005, kun CS Alliance 01, CA Spora Luxemburg ja Union Luxemburg fuusioituivat. Racingin historiaan liittyy monia seurojen fuusioitumisia, sillä Racingin muodostaneet kolme seuraa ovat myös syntyneet seurojen fuusioiden kautta:


title: Racing FC Union Luxemburg

text: Nykyinen seura ei ole saavuttanut kansallisia mestaruuksia, mutta sitä edeltäneet seurat ovat voittaneet useita mestaruuksia. Racing on voittanut Luxemburgin cupin vuonna 2018.


title: Racing Club Luxemburg

text: Racing Club Luxembourg oli jalkapalloseura Luxemburgin kaupungista. Seura perustettiin kesäkuussa 1907. Vuonna 1923 se muodosti Sporting Club Luxemburgin kanssa CA Spora Luxemburgin. Seura voitti historian ensimmäisen Luxemburgin mestaruuden vuonna 1910.


title: Sporting Club Luxemburg

text: Sporting Club Luxemburg oli jalkapalloseura Luxemburgin kaupungista. Seura perustettiin toukokuussa 1908. Sporting voitti Luxemburgin mestaruuden vuosina 1911 ja 1919. Sporting fuusioitui vuonna 1923 Racing Club Luxembourgin kanssa muodostaen CA Spora Luxemburgin.


title: CA Spora Luxemburg

text: CA Spora Luxemburg oli jalkapalloseura Luxemburgin kaupungista. Seura perustettiin vuonna 1923, kun Racing Club Luxemburg ja Sporting Club Luxemburg fuusioituivat. Spora voitti Luxemburgin mestaruuden kausina 1924–25, 1927–28, 1928–29, 1933–34, 1934–35, 1935–36, 1937–38, 1948–49, 1955–56, 1960–61 ja 1988–89. Luxemburgin cupin seura voitti 1927–28, 1931–32, 1939–40, 1949–50, 1956–57, 1964–65, 1965–66 ja 1979–80. CA Spora fuusioitui vuonna 2005 CS Alliance 01:n ja Union Luxemburgin kanssa muodosten Racing FC Union Luxemburgin.


title: Union Luxemburg

text: Union Sportive Luxemburg, usein vain Union Luxemburg, oli jalkapalloseura Luxemburgin kaupungista. Seura perustettiin vuonna 1925, kun US Hollerich Bonnevoie ja JS Verlorenkost fuusioituivat. Union Luxemburg voitti Luxemburgin mestaruuden kuudesti. Mestaruudet olivat kausilta 1926–27, 1961–62, 1970–71, 1989–90, 1990–91 ja 1991–92. Luxemburgin cupin se voitti kausina 1946–47, 1958–59, 1962–63, 1963–64, 1968–69, 1969–70, 1985–86, 1988–89, 1990–91 ja 1995–96. Vuonna 2005 Union Luxemburg fuusioitui CS Alliance 01:n ja CA Spora Luxemburgin kanssa muodostaen Racing FC Union Luxemburgin.


title: FC Aris Bonnevoie

text: Football Club Aris Bonnevoie tai Football Club Aris Bonneweg oli jalkapalloseura Luxemburgin kaupungista. Bonnevoie perustettiin vuonna 1922. Se voitti kolmesti Luxemburgin mestaruuden. Mestaruudet ovat kausilta 1963–64, 1965–66 ja 1971–72. Luxemburgin cupin se voitti vuonna 1967. Aris Bonnevoie ja CS Hollerich fuusioituivat vuonna 2001 muodostaen CS Alliance 01:n.


title: US Hollerich Bonnevoie

text: Union Sportive Hollerich Bonnevoie oli jalkapalloseura Luxemburgin kaupungista. Se perustettiin vuonna 1908. Se voitti Luxemburgin mestaruuden viidesti 1910–luvulla. Mestaruudet ovat kausilta 1911–12, 1913–14, 1914–15, 1915–16 ja 1916–17. Vuonna 1925 Hollerich Bonnevoie fuusioitui JS Verlorenkostin kanssa muodostaen Union Luxemburgin.


title: FK Homel

text: FK Homel tai FK Gomel on jalkapalloseura Homelin kaupungista. Seura on perustettu vuonna 1959. Homel pelaa vuonna 2018 Valko-Venäjän jalkapalloliigassa, joka on maan korkein sarjataso. Se on voittanut Valko-Venäjän mestaruuden vuonna 2003. Valko-Venäjän Cupin se on voittanut vuosina 2002 ja 2011.


title: Route nationale 6

text: Route nationale 6 eli RN6 on valtatie Malissa. Se johtaa maan pääkaupungista Bamakosta Ségoun, Blan ja Sanin kautta Moptin esikaupunkiin Sévaréen. RN6:n jatke on Gaoon johtava RN16. Tien pituus on noin 612 kilometriä.


title: Route nationale 6

text: Bamakon ja Ségoun välistä tieosuutta alettiin leventää ja päällystää uudelleen vuonna 2012. Kiinalaisten suorittama rakennustyö eteni Bamakon porteille Niamanaan vuonna 2014. Seuraavaksi on vuorossa nelikaistainen sisääntuloväylä Bamakoon.


title: Route nationale 6

text: Ségoun läpi on rakennettu uusi kymmenen kilometriä pitkä nelikaistainen väylä, joka jatkuu seitsemän kilometriä Saniin päin. Markalan liittymän sisältävä osuus vihittiin käyttöön huhtikuussa 2018. Kolmekymmentäviisi miljoonaa euroa maksaneen hankkeen rahoittajina toimivat Malin valtio (84 %) ja Länsi-Afrikan kehityspankki (16 %).


title: Kuubanyölisko

text: Kuubanyölisko ("Cricosaura typica") on yöliskojen heimoon kuuluva liskolaji, jota tavataan vain Kuuban itäosasta. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Kuubanyölisko

text: Kuubanyölisko on pieni, tummanruskea lisko. Sen pituus kuonosta peräaukkoon on alle neljä senttiä. Kuubanyöliskolla on pyöreät pupillit ja siltä puuttuvat silmäluomet. Se elää kivien alla kuivissa, subtrooppisissa metsissä. Vankeudessa lisko on aktiivinen illalla ja pysyttelee päivät suojan alla tai kaivautuneena maahan. Se syö hyönteisiä, pääosin muurahaisia, ja hämähäkkejä. Kuubanyölisko on ainoa tunnettu yölisko, joka munii. Se laskee yhden munan 1–2 senttiä syvään koloon. Munat kuoriutuvat kahden kuukauden kuluttua muninnasta. Vaikka kuubanyölisko ei ole uhanalainen, sen levinneisyysalue on rajallinen ja lajiin vaikuttaa metsien heikkeneminen.


title: Hydroksaamihapot

text: Hydroksaamihapot ovat orgaanisia yhdisteitä, joiden rakenteessa on funktionaalinen ryhmä, jota voidaan kuvata yleisellä kaavalla RC(=O)NHOH.


title: Hydroksaamihapot

text: Hydroksaamihapoilla on kaksi tautomerista muotoa, jotka ova keto- ja enolimuodot. Ketomuodossa on kaksoissidos hiilen ja hapen välillä ja enolimuodossa hiilen ja typen välillä. Hydroksaamihappoja valmistetaan hydroksyyliamiinista ja karboksyylihapoista tai niiden johdannaisista kuten estereistä, anhydrideistä tai happoklorideista. Toinen tapa on aldehydeistä Angeli–Rimini-reaktiolla. Hydroksaamihapot ovat heikkoja happoja. Ne muodostavat komplekseja metalli-ionien kanssa ja esimerkiksi kompleksit raudan kanssa ovat väriltään punaisia tai violetteja. Hydroksaamihapot reagoivat Lossen-toisiintumisella muodostaen amiineja.


title: Diósgyőri VTK

text: Diósgyőr-Vasgyári Testgyakorlók Köre on jalkapalloseura Miskolcin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2018–2019 Unkarin korkeimmalla sarjatasolla OTP Bank Ligassa. Diósgyőri on voittanut kahdesti Magyar Kupan vuosina 1977 ja 1980. Seura on perustettu vuonna 1910.


title: Timo Laine

text: Timo Aleksander Laine (s. 5. heinäkuuta 1934 Turku) on suomalainen moottoripyöräilijä. Hän voitti maaradan Euroopan-mestaruuden vuonna 1961 ja hänestä tuli näin ensimmäinen suomalainen moottoripyöräilyn Euroopan-mestari.


title: Timo Laine

text: Laine nousi maarata-ajossa kansalliselle huipulle 1950-luvun puolivälissä ja voitti vuonna 1959 Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa joukkuemestaruuden sekä saavutti henkilökohtaisessa kilpailussa hopeaa. Henkilökohtaisen Pohjoismaiden-mestaruuden hän voitti vuosina 1964–1966. Henkilökohtaisen Suomen-mestaruuden hän voitti vuosina 1962–1965, 1967–1968 ja 1972.


title: Timo Laine

text: Maaradan EM-kilpailuissa Oslossa 1961 Laine voitti mestaruuden niukasti ennen speedwayn maailmanmestaria, ruotsalaista Ove Fundinia. Vuonna 1962 Laine sijoittui EM-kisassa pronssille, vuonna 1963 neljänneksi, vuonna 1965 hopealle, vuonna 1967 viidenneksi sekä vuosina 1968 ja 1969 neljänneksi.


title: Timo Laine

text: Speedwayssä Laine voitti henkilökohtaisen Suomen-mestaruuden vuosina 1961–1963.


title: Timo Laine

text: Laine valittiin vuoden 1961 toiseksi parhaaksi suomalaisurheilijaksi Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä ampumahiihtäjä Kalevi Huuskosen jälkeen. Urheilutoimittajat valitsivat Laineen myös vuoden parhaaksi moottoriurheilijaksi vuonna 1961 sekä autoilu- ja moottoripyöräilyvalintojen eriydyttyä vuoden moottoripyöräilijäksi vuosina 1963–1965.


title: Timo Laine

text: Laine edusti seuratasolla Turun Moottoriseuraa ja Turun Moottorikerhoa, ja hän oli Kakskerran Erän perustajajäsen.


title: Ards FC

text: Ards Football Club on jalkapalloseura Bangorin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2018–2019 maansa korkeimmalla sarjatasolla Pohjois-Irlannin Valioliigassa. Ards FC on perustettu vuonna 1900. Ards on voittanut kertaalleen Pohjois-Irlannin mestaruuden. Tämä tapahtui vuonna 1958. Irish Cupin se on voittanut 1926–27, 1951–52, 1968–69 ja 1973–74.


title: Kuun etupuoli

text: Kuun etupuoli on se puoli Kuusta, joka näkyy Maahan. Se on Kuun pyörähdysajasta johtuen aina sama puoli, joskin Maahan näkyy eri aikoina kaiken kaikkiaan 59 prosenttia Kuun pinnasta. Käytäntönä on esittää kartoissa Kuun pohjoispuoli Maan pohjoisen pallonpuoliskon näkökulmasta, jolloin Maan päiväntasaajan eteläpuolella Kuu näkyy käänteisenä.


title: Kuun etupuoli

text: Kuun etupuolen pohjoisosa koostuu pääosin niin sanotuista Kuun meristä, jotka ovat basaltin täyttämiä törmäyskraattereita, sekä merien lahdista. Niitä täplittävät nuoret kraatterit ja kaarevat vuoristot. Erityisen hyvin näkyvä muodostelma on lounaasta koilliseen kulkeva törmäyskraattereiden rivi, johon kuuluvat Kopernikus, Erastothenes, Arkhimedes, Cassini ja Aristoteles.


title: Kuun etupuoli

text: Eteläpuolta hallitsee kirkas kuuylänkö, jossa on vaihtelevan kokoisia kraattereita. Erityisen hyvin erottuu Tycho-kraatteri säteineen. Nollameridiaanin lähellä pohjois-eteläsuunnassa on suuria kraattereita kuten Ptolemaeus, Alphonsus, Arzachel ja Purbach. Hyvin erottuu myös Rupes Recta -murtumavyöhyke.


title: Kuun etupuoli

text: Alla Kuun etupuolen kartta, jossa näkyvät selkeimmin erottuvat kohteet latinankielisine nimineen ja niiden englanninkielisine käännöksineen. Sinisellä tekstillä meret, keltaisella kraatterit.


title: Coleraine FC

text: Coleraine Football Club on jalkapalloseura Colerainen kaupungista. Seura pelaa kaudella 2018–2019 maansa korkeimmalla sarjatasolla Pohjois-Irlannin Valioliigassa. Coleraine on perustettu kesäkuussa 1927. Coleraine on voittanut Pohjois-Irlannin mestaruuden vuonna 1974. Irish Cupin se on voittanut kausina 1964–65, 1971–72, 1974–75, 1976–77, 2002–03 ja 2017-18.


title: Jarl Gripenberg

text: Jarl Mauritz Leonard Gripenberg (18. joulukuuta 1914 Helsinki – 26. huhtikuuta 1997) oli suomalainen suunnistaja, lajissaan Suomen parhaita 1930-luvun loppupuolella ja 1940-luvulla.


title: Jarl Gripenberg

text: Gripenberg voitti SFI–Ruotsi-suunnistusottelun jo vuosina 1936 ja 1937. Hän voitti ylivoimaisesti ensimmäisen virallisen Ruotsi-maaottelun vuonna 1945 ja oli pohjoismaisen nelimaaottelun paras vuonna 1947. Henkilökohtaisen Suomen-mestaruuden hän voitti vuosina 1943 ja 1950 sekä viestin Suomen-mestaruuden Grankulla IFK:n joukkueessa vuosina 1937 ja 1947.


title: Jarl Gripenberg

text: Gripenberg valittiin vuoden 1947 neljänneksi parhaaksi suomalaisurheilijaksi Urheilutoimittajain Liiton ensimmäisessä Vuoden urheilija -äänestyksessä.


title: Jarl Gripenberg

text: Gripenberg väitteli tekniikan tohtoriksi vuonna 1944 ja toimi sittemmin Teknillisen korkeakoulun orgaanisen kemian professorina vuosina 1972–1977.


title: Glenavon FC

text: Glenavon Football Club on jalkapalloseura Lurganin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2018–2019 maansa korkeimmalla sarjatasolla Pohjois-Irlannin Valioliigassa. Glenavon on perustettu vuonna 1889. Seuralla on kolme Pohjois-Irlannin mestaruutta kausilta 1951–52, 1956–57 ja 1959–60. Irish Cupin seura on voittanut kausina 1956–57, 1958–59, 1960–61, 1991–92, 1996–97, 2013–14 ja 2015–16.


title: Án Jousentaivuttajan saaga

text:
"Án Jousentaivuttajan saaga" on muinaissaagoista nuorimpia. Nykypäivään säilynyt saaga on todennäköisesti kirjoitettu vasta 1400-luvulla, ja myös sen varhaisin tunnettu käsikirjoitus on samalta vuosisadalta (AM 343a 4to). Verrattuna muihin nuorempiin muinaissaagoihin, jotka sisältävät runsaasti fantasiakirjallisuudelle tyypillisiä piirteitä, "Án Jousentaivuttajan saaga" on luonteeltaan realistisempi ja muistuttaa siinä suhteessa enemmän islantilaissaagoja. "Án Jousentaivuttajan saaga" poikkeaa kuitenkin islantilaissaagoista saagan tapahtumapaikkojen ja -ajankohdan osalta: Ánin saaga sijoittuu Islannin ulkopuolelle ja aikakaudelle, jolloin Islantia ei vielä ollut asutettu.
Saagan pohjana ollut tarinamateriaali onkin vanhempaa kuin "Án Jousentaivuttajan saaga" sellaisena kuin se nykypäivänä tunnetaan. Ánin tarina on tunnettu Skandinaviassa jo ainakin 1200-luvulla, sillä "Ano sagittariuksesta" kerrotaan jo tanskalaisen Saxo Grammaticuksen vuoden 1200 paikkeilla laatimassa latinankielisessä teoksessa "Gesta Danorum" (kirja 6:4). Ánin tarinaan liittyen on säilynyt myös rímur-runoutta, "Áns rímur bogsveigis", joka pohjautuu jollekin varhaisemmalle, nyt jo kadonneelle versiolle. Kyseinen versio on ollut nykyään tunnettua saagaa laajempi. Ánista kertova rímur-runo on laadittu mahdollisesti jo 1400-luvun alkupuolella.


title: Án Jousentaivuttajan saaga

text:
Kaukaisesta menneisyydestä kertovat islantilaiset muinaissaagat herättivät kiinnostusta 1600–1700-luvun Ruotsissa, koska niitä pidettiin Ruotsin muinaisesta ja loistokkaasta menneisyydestä kertovina lähteinä. Tilanteessa, jossa muita lähteitä kyseisestä ajasta oli hyvin vähän, muinaissaagoja käytettiin usein ilman asianmukaista lähdekritiikkiä ja myös suurvaltaideologian rakennusaineena ja propagandatarkoituksessa. "Án Jousentaivuttajan saaga" kuului niihin muinaissaagoihin, jotka herättivät suurvalta-ajan Ruotsissa mielenkiintoa. Ruotsalaiset eivät kuitenkaan tuolloin enää ymmärtäneet saagojen kieltä, muinaisislantia, minkä vuoksi "Án Jousentaivuttajan saaga" ilmestyi ruotsiksi käännettynä Eric Julius Björnerin teoksessa "Nordiska kämpa dater" vuonna 1737 (Stockholm).
"Nordiska kämpa dater " -kokoelma sisältää saagoja, joiden jollain tapaa voitiin katsoa liittyvän Ruotsiin, esimerkiksi niin, että niissä liikuttiin Ruotsin tai sen vaikutuspiiriin kuuluvilla alueilla tai kerrottiin muinaisiksi ruotsalaisiksi kuninkaiksi tulkituista hahmoista. "Án Jousentaivuttajan saagan" tapahtumat sijoittuvat kuitenkin pelkästään Norjan alueelle, eikä saagasta löydy yhtymäkohtia Ruotsiin. Onkin oletettu, että Björner sisällytti saagan kokoelmaansa, koska se oli yksi Hrafnistan miehistä kertovista saagoista. Olof Rudbeck oli nähnyt kyseiset saagat merkittäviksi, ja oli jo vuonna 1697 sisällyttänyt "Ketill Kojamon saagan", "Grímr Karvaposken saagan" ja "Nuoli-Oddrin saagan" teokseensa "Ketilli Hængii et Grimonis Hirsutigenæ patris et filii historia " (Upsala). Björner on todennäköisesti myös ollut tietoinen siitä, että Ánin tarina oli varhaista alkuperää, koska se kerrottiin myös Saxon teoksessa.


title: Pasi Räty

text: Pasi Räty (s. 1965) on suomalainen rikollinen. Räty on Suomessa pisimpään elinkautistaan istunut rikollinen. Siinä missä keskimääräinen elinkautisvanki saa armahduksen istuttuaan hieman vajaa 15 vuotta, Rädyn ensimmäinen elinkautinen kesti 22 vuotta. Tuolloin 25-vuotias Räty tuomittiin vuonna 1990 tehdystä murhasta ja ryöstöstä elinkautiseen vankeuteen. Vapauduttuaan vankilasta 2012 Räty ehti olla vapaalla vain reilun kuukauden ennen kuin hakkasi samaan ryyppyporukkaan kuuluneen miehen hengiltä käteen osunutta rautaputkea käyttäen. Hänet tuomittiin toistamiseen elinkautiseen vankeuteen murhasta. Motiivia teolle ei löydetty.


title: Alfred Lamoureux

text: Alfred Lamoureux (29. joulukuuta 1876 Montreal – 10. maaliskuuta 1954 Montreal) oli kanadalainen säveltäjä, urkuri, pianisti, laulaja ja pedagogi. Hän opiskeli vuosina 1889–1897 Institut Nazarethissa, jossa häntä opettivat Achille Fortier, Romain-Octave Pelletier, Victoria Cartier, Frantz Jehin-Prume ja J.-J. Goulet. Hän opetti itse myöhemmin samassa opinahjossa ja monissa muissa laitoksissa. Hänen oppilaidensa joukossa olivat Louise André, Hervé Cloutier, Gabriel Cusson, Gérald Desmarais ja Sisar Marie-Stéphane.


title: Alfred Lamoureux

text: Lamoureux'n tuotantoon kuuluu muun muassa neljä messua sekä oratoriot "Tragédie d'Esther" ja "La Samaritaine". Lamoureux oli sokea.


title: Route nationale 7

text: Route nationale 7 eli RN7 on valtatie Malissa. Se johtaa maan pääkaupungista Bamakosta Bougounin ja Sikasson kautta Norsunluurannikon rajalla sijaitsevalle Zégouan raja-asemalle. Tien pituus on 471 kilometriä.


title: Route nationale 7

text: RN7 on osa 1225 kilometrin pituista liikennekäytävää, joka johtaa Bamakosta Abidjanin valtamerisatamaan. Burkina Fason kautta on yhteydet myös Ghanan, Togon ja Beninin satamiin. Tietä pitkin kulkee noin puolet Malin ulkomaankaupasta.


title: Route nationale 7

text: Vuonna 1965 valmistunut maantie uudistettiin vuosina 1988–1990. Kymmenen metriä leveällä tiellä on seitsemän metriä leveä asfaltoitu ajorata. Tien kaltevuus on enintään 4,4 prosenttia ja viitenopeus sata kilometriä tunnissa.


title: Route nationale 7

text: Bamakon ja Bougounin välinen 152 kilometrin osuus uudistettiin Maailmanpankin tuella 2000-luvun alussa. Vuonna 2017 ryhdyttiin rakentamaan Sikasson läpi kulkevaa nelikaistaista väylää, ja suunnitelmissa on myös Norsunluurannikon ja Burkina Fason rajoille johtavien osuuksien korjaaminen. Norsunluurannikolle on rakenteilla uusi päällystetty maantie RN7:lta Zantiébougousta.


title: Panssarivyölisko

text: Panssarivyölisko ("Ouroborus cataphractus") on vyöliskojen heimoon kuuluva liskolaji. Se elää vain Etelä-Afrikan aavikoilla. Lisko puolustautuu kiertämällä ruumiinsa tiukalle kerälle.


title: Panssarivyölisko

text: Laji luokiteltiin aikaisemmin vyöpyrstöliskojen sukuun ("Cordylus"), mutta nykyään sitä pidetään oman sukunsa Ouroborus ainoana lajina. Suku on saanut kreikaksi "hännänsyöjää" tarkoittavan nimensä erikoisen puolustustapansa mukaan. Nimi viittaa ikivanhaan Ouroboros-symboliin, jossa käärme tai lohikäärme syö omaa häntäänsä.


title: Panssarivyölisko

text: Panssarivyöliskon niskaa, ruumista, häntää ja jalkoja peittävät kovien, sarvimaisten suomujen piikkirivit. Sen keskimääräinen pituus kuonosta peräaukkoon mitattuna on 7,5–9 senttiä ja enimmäispituus 10,5 senttiä. Koiraat ovat naaraita suurempia. Häntä on yhtä pitkä tai hieman lyhyempi kuin liskon ruumis. Sen vanttera ja litteä ruumis vaihtelee väriltään likaisen kellertävänruskeasta oljenkeltaiseen. Sillä on keltainen kaula ja tummanruskeita täpliä. Panssarivyölisko voi vaaratilanteessa pudottaa piikkien ympäröimän häntänsä, joka kasvaa hitaasti takaisin. Koska häntä on tärkeä osa sen puolustusasentoa, se pudottaa sen vain viimeisenä vaihtoehtona.


title: Panssarivyölisko

text: Panssarivyölisko on sosiaalinen ja muodostaa enintään 60 yksilön ryhmiä, jotka voivat viettää pitkiä aikoja samassa kallionhalkeamassa, mikä on epätavallista liskoilla. Ryhmät koostuvat yleensä parista aikuisesta sekä esiaikuisista ja poikasista.


title: Panssarivyölisko

text: Levätessään kallionhalkeamassa panssarivyölisko on piikikkäiden suomujen takia lähes mahdoton saada pois suojastaan. Kun vaara uhkaa kallionhalkeaman ulkopuolella, lisko pakenee takaisin piiloonsa. Jos saalistaja tai ihminen kuitenkin saa hitaasti juoksevan panssarivyöliskon kiinni, se puolustautuu kiertämällä ruuminsa tiukalle kerälle ja tarttumalla kiinni häntäänsä leuoillaan. Sen piikit estävät saalistajia nielemästä liskoa tai tarttumasta siihen. Puolustusasento suojaa liskon pehmeää, haavoittuvaista vatsapuolta.


title: Panssarivyölisko

text: Panssarivyölisko käyttää ravinnokseen runsaasti hyönteisiä, jotka viihtyvät seudun kukilla. Termiitit ovat sen tärkeintä ravintoa, mutta se syö myös kaksoisjalkaisia, skorpioneja ja kasvisainesta.


title: Hauksbók

text: Hauksbók ( ”Haukrin kirja”) on laaja, keskiajan islantilainen käsikirjoitus, joka on nimetty omistajansa Haukr Erlendssonin (k. 1334) mukaan. Haukr oli islantilainen lainoppinut, joka toimi laamannina ensin Islannissa ja myöhemmin Norjassa. Valtaosa käsikirjoituksesta on laadittu todennäköisesti vuosien 1306–1308 välisenä aikana Haukrin oleskellessa Islannissa, osa taas vuoden 1310 paikkeilla tai sen jälkeen. Haukr on itse kirjoittanut suuren osan käsikirjoituksesta, minkä lisäksi kirjoittamiseen on osallistunut myös muutama muu, todennäköisesti islantilainen ja norjalainen tai färsaarelainen kirjuri.


title: Hauksbók

text: Hauksbók sisältää (keskiajan näkökulmasta katsottuna) historiallisia, Islannin varhaishistoriaan ja Skandinavian muinaiseen menneisyyteen liittyneitä saagoja (islantilaissaagoja ja muinaissaagoja) sekä latinankielisten historianteosten käännöksiä (antiikkisaagoja), edda-runoutta ("Völuspá") ja teologiaa, filosofiaa, maantiedettä, luonnonhistoriaa, ajanlaskua sekä matematiikkaa ja keskiaikaista lääketiedettä (esim. humoraalioppia) käsitteleviä tekstejä. Kokonaisuutena Hauksbók on ollut vaikuttava henkilökohtainen kirjasto. Kootessaan käsikirjoitusta Haukrin esikuvana on voinut olla jokin vastaava eurooppalainen käsikirjoitus, mahdollisesti Lambert Saint-Omerilaisen 1000-luvun lopulla ja 1100-luvun alussa laatima ensyklopedinen, keskiajan tieteellisiä ja oppineita tekstejä summaava kokoelmateos "Liber floridus" (”Kukkien kirja”).


title: Hauksbók

text: Keskiajalla Hauksbók-käsikirjoitus oli vielä yhtenäinen, mutta myöhemmin se jaettiin kolmeksi erilliseksi käsikirjoitukseksi, AM 371 4to, AM 544 4to ja AM 675 4to. Hauksbókin alkujaan yli kahdestasadasta lehdestä on säilynyt vain 141. Hauksbókin tunnettu sisältö on seuraava (tahojen Landsbókasafn Íslands, Stofnun Árna Magnússonar sekä Den arnamagnæanske samling ylläpitämän "Handrit.is" -sivuston mukaan):


title: Huijari Felix Krullin tunnustukset (televisiosarja)

text: Huijari Felix Krullin tunnustukset ("Bekenntnisse des Hochstaplers Felix Krull") on länsisaksalais-itävaltalainen viisiosainen television minisarja vuodelta 1982. Se perustuu Thomas Mannin samannimiseen romaaniin (1954, suom. Kai Kaila, Weilin + Göös, 1980). Bernhard Sinkelin ohjaamassa sarjassa nuorta Felix Krullia näyttelee englantilainen John Moulder-Brown, ja muissa pääosissa nähdään Klaus Schwarzkopf, Daphne Wagner, Rita Tushingham ja Joss Ackland.