title: Kamera-73

text: Ystävyyskaupunki Lindesbergiin lämmiteltiin uudelleen kuvanvaihtosuhteet monen hiljaiselovuoden jälkeen viemällä näyttelykuvia sen 350-vuotisjuhliin syksyllä 1993.


title: Kamera-73

text: Jouko Heikkilän tehdaskuvia oli esillä Helsingissä, Mikko Junnisen ”Isomustakeiju” Kouvolassa ja Keijo Koivulalta Voikkaan paperitehdasta käsittelevä näyttely vuoden 1993 aikana.


title: Kamera-73

text: Lähde: 1984-2003 - Reijo Relanderin jatkama kerhon historiikki.


title: Kamera-73

text: Kuusankosken Teatterin pistäessä pystyyn nuorille suunnatun multimediatoteutuksen ”Huumattu hauta”, ja seuran kuvaajia oli mukana tässä projektissa. Teatterin kanssa tehtiin yhteistyötä myös 2001, kun Lasten Teatteripäivien yhteyteen järjestettiin valokuvaustyöpaja lapsille. Työpajan kuvat olivat esillä tapahtuman yhteydessä vielä Kuusankoski-talossa.


title: Kamera-73

text: Näyttelykanava avattiin Heinolaan yhteistyön merkeissä samana vuonna.


title: Kamera-73

text: Vuonna 1996 oli kouluttajina kaksi tämän maan kärkinimeä, Jussi Aalto ja Simo Rista. Jussi Aallon erikoisalaa ovat historian ohella ollut henkilökuvaus: hän kertoili ”Muotokuvasta ja sen uusista virtauksista”. Simo Ristan ominta aluetta on miljöökuvaus ja häneltä jäsenistö sai kurssituksen siitä, miten kunnon miljöökuvaa toteutetaan. Samassa yhteydessä tuli tutuksi perspektiivinkorjailuobjektiivit, muissa yhteyksissä päästiin kurkistamaan mikroskooppikuvauksen saloihin sekä palkkikameraan ja sen käyttösovellutuksiin. On myös tutustuttu lähiseudun sukellusharrastajien vedenalaiskuviin ja välineistöön.


title: Kamera-73

text: Jäsenistöä on koulutettu sekä hyvien mustavalkokuvien ja värikuvien teossa että sommitteluun, kuvan rakenteeseen ja ideointiin liittyvissä asioissa. Jäsenet ovat saaneet koulutusta maan huippuosaajiin kuuluvalta Istvan Kecskemetiltä, miten välttää ajan hammas niin negoissa kuin kuvissakin.


title: Kamera-73

text: Seura oli 1980-luvun puolessa välissä tekemässä kuvateosta, ja vuonna 1998 käynnistyi uusi teoshanke. Seuran kuvaajat toimivat päävastuullisina kuvan tuottajina. Kuvaustyöt olivat valmiit jo 1999 syksyllä, ja teos ilmestyi 2000 alussa.


title: Kamera-73

text: Erikoisempia taltiointeja on tehty jäsenien omista ideoista, kun on kuvattu aiemmin kaatotuomion saaneita, mutta nyt suojelulistalle päätyneitä kaupungin maamerkkejä, betonisia voimajohtopylväitä.


title: Kamera-73

text: Seuran 20-vuotisjuhlat pidettiin näyttelyn kera vasta 1994. Samassa yhteydessä oli Kuusankoski-talossa myös Kaakkois-Suomen piirin vuosinäyttely. Samana vuonna muita aktiiveja olivat Pirkko Porkka ”Inkerin lapsia” -näyttelyllä ja János Müller.


title: Kamera-73

text: Ulla Hoikkala ja Pirkko Porkka pitivät näyttelyn maaliskuussa 1995 Valkealassa Kustaan Galleriassa, jossa Reijo Relanderin ”Repovesi”-kuvat olivat esillä myöhemmin kesäkuussa. Saman vuoden lokakuussa oli Kymijoki-tapahtuma Kuusankoski-talossa, jossa lähiseuroilta oli kuvia.


title: Kamera-73

text: Vuonna 1996 Arto Sulanen piti kolme eri näyttelyä, Kuusankoskella ”Kuusankoskea vuosien varrelta”, Kouvolassa ”Kaupunki, valo ja fantasiat” ja Valkealassa ”Vuosikierto”-nimiset näyttelyt. Mikko Junnisen näyttely ”Vesiraja 4,8m” herätti huomiota muuallakin maassa kannanotollaan tekoaltaista. Jouko Heikkilän näyttely ”Viiran varrelta” oli esillä myös Helsingissä. Ulla Hoikkalan kuvia oli säännöllisesti Nero-toimiston tiloissa, jossa oli myös Simo Ristan upeita kuvia Syyriasta teemalla ”Valon lähteillä”.


title: Kamera-73

text: Jouko Heikkilän tehdasdokumentti oli esillä Frövin paperitehtaan museossa ystävyyskaupunki Lindesbergissä vuonna 1997.


title: Kamera-73

text: Vuosi 1998 oli viimeinen toimintavuosi itsenäiselle Kouvolan kaupunginorkesterille ennen yhdistymistä Kotkan orkesterin kanssa ja Ulla Hoikkala ikuisti nämä vaiheet ja koosti näyttelyn. Jouko Heikkilä kuvasi Kouvolassa ”Veturinkuljettajan talon” pitäen siitä näyttelyn. Hän laati myös Ulla Hoikkalan kanssa kalenterin työnimellä ”Paperintekijän vuosi”. Seuraavana vuonna kalenteri ilmestyi teemalla ”Katoavaa Kuusankoskea” ja työryhmä oli sama.


title: Kamera-73

text: Jouko Heikkilällä oli ”Sampo”-näyttely Helsingissä vuonna 2000.


title: Kamera-73

text: Vuonna 2001 Arto Sulasella oli näyttely Kotiseututalossa ja Kalevi Pihkalalla puolestaan Kuusankoski-talossa. Hilja Arosara-Ukkonen oli vienyt näyttelykuviaan Tukholmaan saakka.


title: Kamera-73

text: Jaalassa oli heinäkuussa 2002 seuran näyttely, jossa kuvia oli Hilja Arosara-Ukkoselta, Maija Hellevaaralta, Kari Joutjärveltä, Keijo Lahtiselta, Jouko Heikkilältä, Arto Sulaselta, Reijo Relanderilta ja Kalevi Pihkalalta. FIDA:n Markku Toimelan ja vapaa-aikatoimen kanssa yhteistyössä järjestettiin 12 projektorilla 9 m:n kankaalle levittyvä multivisio ”Afrikan värit” Kuusankoski-talossa joulukuun alussa. Multivisiosta järjestettiin koululaisesityksiä ja noin 1 200 oppilasta näki toteutuksen.


title: Kamera-73

text: Jouko Heikkilältä oli kuvia läänin yhteisnäyttelyssä.


title: Kamera-73

text: Juhlavuonna 2003 on Pekka Eerola esittäytynyt näyttelyn kera kotiseututalossa. Seuralta oli kuvia myös Kalliosuojassa, jossa Taideseura piti samanaikaisesti oman kesänäyttelynsä.


title: Kamera-73

text: Seuraavassa on lueteltuna edellä mainittujen lisäksi seuran kuvaajia, jotka ovat menestyneet kilpailuissa vuosien varrella tai esittäytyneet Kuusankoski-talon ”Kuukauden kuvaaja” -paneeleissa: Keijo Lahtinen, Lassi Kujala, Maija Hellevaara, Minna Luoma-aho, Pia-Maria Lindroos, Vesa Laurila, Jouni Rämä, Erik Kotka, Hannu Pörsti, Anne Lindberg, Mirkka Tuominen, Olavi Båtsman, Eila Laukkanen, Tuula Lehtonen, Irma Vainio, Riitta Penttinen, Tarja Penttinen, Anne Kopponen, Pirjo Penttilä, Pirkko Tökkäri, Pentti Salpakivi, Teuvo Savastola, Risto Henttu, Pekka Tuomi, Mika Pulkkinen, Teemu Hokkanen, Markus Jalkanen, Maritta Haura ja Jari Heikkilä.


title: Kamera-73

text: Digitaalisuus on tullut mukaan kuvausharrastukeen ensin skannereiden ja sitten kuvauskaluston muodossa. Tietokoneet kuvankäsittelymahdollisuuksineen ja valokuvatulostimet ovat tulleet osaksi harrastusta ja seura on vastannut haasteeseen kouluttamalla jäsenistöään uuden tekniikan käytössä. Kaupungin avustuksella seura on pystynyt hankkimaan oman kuvankäsittelylaitteiston. On huomattu, että hyvä valokuva on hyvä valokuva riippumatta kunkin vuosikymmenen tekniikasta. Seuran tehtävänä on edelleen kouluttaa ja kasvattaa hyviä kuvaajia. Kritiikkiä pitää antaa, saada ja kestää.


title: William Crichton

text: William Crichton (29. maaliskuuta 1827 Leith, Skotlanti – 10. huhtikuuta 1889 Turku) oli Skotlannissa syntynyt ja Suomeen muuttanut siviili-insinööri, laivanrakentaja ja konepajan omistaja.


title: William Crichton

text: Crichtonin vanhemmat olivat merikapteeni, laivanvarustaja George Crichton ja Margaret Gifford Allen. Hän muutti Suomeen vuonna 1850 ruotsalaisen konepiirtäjä Anders Thalus Ericssonin ja skotlantilaisen mekaanikon David Cowien vuonna 1842 Turkuun perustaman "Ericsson & Cowien konepajan" johtajaksi. Crichton siirtyi sitten 1852 Fiskarsin ruukin palvelukseen. Crichton pidätettiin vihollismaan kansalaisena Krimin sodan aikana 1854 mutta hän onnistui pääsemään vapaaksi Pietarissa asuneiden vaikutusvaltaisten sukulaistensa avulla ja hän pääsi työhön Pietarin lähellä Kolpinossa sijainneille Izhoran asetehtaalle ja konepajalle.


title: William Crichton

text: Crichton osti vuonna 1862 Cowien osuuden Ericsson & Cowien konepajasta ja samalla konepajan nimeksi muuttui W:m Crichton & C:o. 1880-luvulla konepajaan liitettiin vuonna 1742 perustettu ja vuonna 1800 osakeyhtiöksi muutettu Turun Vanha veistämö ("Gamla Varfsbolaget i Åbo") jonka laivatelakka sijaitsi Aurajoen länsirannalla. Crichtonin telakka sai hänen Venäjällä luomiensa suhteiden avulla runsaasti laivatilauksia Venäjältä ja 1870-luvulla yhtiöllä oli jo yli 400 työntekijää. Telakka rakensi vuonna 1878 ensimmäiset Venäjän laivaston tilaamat sota-alukset kuusi torpedovenettä ja 1880-luvulla Venäjän laivaston telakalta tekemät laivatilaukset kasvoivat merkittävästi. Crichtonin kuoltua telakan johtajana toimi hänen ystävänsä, Plymouthista Suomeen muuttanut John Edward Eager (1837–1908).


title: William Crichton

text: W:m Crichton & C:o teki konkurssin 1913 mutta sen laivanrakennustoiminta jatkui sitten Ab Crichtonin, Ab Crichton Vulcanin, Wärtsilä-yhtymä Crichton Vulcanin, Wärtsilän Turun telakan, Wärtsilä Meriteollisuus Oy:n, Kvaerner Masa Yardsin, STX Europen ja viimeksi Meyer Turun nimissä.


title: William Crichton

text: William Crichton on haudattu perhehautaan Turun hautausmaan vanhalle puolelle.


title: Hyuk

text: Han Sanghyuk (Hangul: 한상혁; s. 5. heinäkuuta 1995) useimmiten Hyuk (Hangul: 혁), on eteläkorealainen laulaja ja näyttelijä. Hän on eteläkorealaisen poikabändin VIXXin jäsen. Hyuk aloitti näyttelemisuransa 2015 komediatoimintaelokuvassa "Seize It to Live" näyttelemällä Won Taea.


title: Hyuk

text: Hyuk syntyi ja kasvoi Daejeonissa, Etelä-Koreassa. Hänen perheeseensä kuuluu hän, hänen vanhempansa ja vanhempi sisko. Hän opiskeli käytännön musiikkia Hanlim Multi Art-koulussa ja K-pop esiintymistä Dong-Ah Institute of Media and Artsissa.


title: Hyuk

text: Hyuk oli yksi kymmenestä traineestä jotka olivat osallisia Mnetin selviytymistosi-tvohjelmassa MyDOL ja valittiin kuusihenkisen bändin jäseneksi, joka vihdoin debytoi "Super Hero":lla 24. toukokuuta 2012, M! Countdownissa.


title: Hyuk

text: Vuonna 2013 Hyuk esiintyi neljässä jaksossa SBS:n televisiodraamassa "The Heirs" ryhmänsä jäsenien kanssa.


title: Danie G. Krige

text: Danie Gerhardus Krige (26. elokuuta 1919, Bothaville, Etelä-Afrikka – 3. maaliskuuta 2013, Johannesburg, Etelä-Afrikka) oli eteläafrikkalainen kaivosinsinööri, joka oli geostatistiikan pioneeri ja Witwatersrandin yliopiston professori.


title: Danie G. Krige

text: Hän syntyi vuonna 1919 Bothavillessä Vapaavaltiossa ja valmistui 15 vuotiaana Krugersdorpissa Monument High School'ista. Hän opiskeli Witwatersrandin yliopistossa kaivosalaa ja valmistui sieltä 19 vuotiaana suoritettuaan alemman korkeakoulututkinnon (Bachelor of Arts). Hän aloitti kaivosyhtiössä Anglo Transvaal (nykyään Anglovaal Mining Ltd.) vuonna 1938 ja sai silloin tutkittavakseen monia kultakaivoksia. Hän siirtyi vuonna 1943 valtiolle (Government Mining Engineer) ja osallistui esimerkiksi uraanimalmioiden hyödyntämiseen. Tämän rinnalla hän kehitti menetelmiä arvioida syvällä kalliossa olevien kultamalmioiden kannattavuutta. Näistä töistään hän lopulta koosti malminarviointimenetelmän, jolla kaivoksen kannattavuutta voitiin arvioida, ja sai työstään ylemmän arvosanan (Master of Arts) Witwatersrandin yliopistossa. Hän palasi takaisin Anglovaaliin vuonna 1951 ja julkaisi ensimmäiset paperit geostatistiikasta samana vuonna. Vuonna 1955 geostatistiikka huomioitiin Ranskassa perustamalla geostatistiikaan keskittyvän keskuksen (), jossa Georges Matheron osallistui tutkimukseen levittämällä sitä ranskankielisiin maihin. Vuonna 1981 hän jäi yksityiseltä sektorilta eläkkeelle ja jatkoi kaivosalan professorina Witwatersrandin yliopistossa. Siellä hän ohjasi enimmäkseen jatko-opiskelijoita ja väitöskirjan tekijöitä kunnes jäi vuonna 1991 tehtävästään eläkkeelle. Hän jatkoi vielä tämänkin jälkeen tutkimista, luennointia, julkaisemista ja konsultoimista.


title: Harrison Page

text: Harrison Page (s. 27. elokuuta 1941) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tiedetään parhaiten elokuvasta "Lionheart – liian kova kuolemaan".


title: Asko A. Kariluoto

text: Asko A. Kariluoto (s. 10. maaliskuuta 1947) on pastori, kristillinen kirjailija ja runoilija sekä Raamattu Kansalle -yhdistyksen puheenjohtaja. Hän on sekä kirjoissaan että puheissaan kritisoinut Jehovan todistajia. Hän kuuluu helluntaiherätykseen.


title: Rajajoen rautatieasema

text: Rajajoen rautatieasema (lyh. Rj, ratakm 409+000) sijaitsi Riihimäki–Pietari-radan varrella Terijoen Rajajoen kylässä. Se oli ennen toista maailmansotaa Suomen ja Neuvostoliiton välinen raja-asema. Rautatiehallituksen pääarkkitehdin Bruno Granholmin suunnittelemaa rakennusta on kutsuttu yhdeksi Suomen kauneimmista rautatieasemista. Toisen maailmansodan aikana vaurioituneesta asemasta on nykyään jäljellä enää perustuksia.


title: Rajajoen rautatieasema

text: Riihimäen ja Pietarin välinen rata oli valmistunut jo 1870 ja Terijoen pitäjän alueella toimi ennestään useita muita asemia, mutta Rajajoen rautatieaseman rakentaminen aloitettiin vasta ensimmäisen maailmansodan alla. Se tuli tarpeelliseksi, kun alueen pietarilaiset huvila-asukkaat joutuivat jäämään junasta 17 kilometriä Rajajoen jälkeen sijainneella Terijoen asemalla. Venäjän puolella oli pysäkki aivan rajan tuntumassa Valkeasaaressa, mutta Suomen suuriruhtinaskunnan tullivirkailijoiden toimipiste oli vasta Terijoella, josta matkustajat kulkivat vaunukyydeillä tai paikallisliikenteen junilla takaisin Rajajoen suuntaan.


title: Rajajoen rautatieasema

text: Sodan aikana keskeneräistä rakennusta käytettiin venäläisenä sotilassairaalana, kunnes se otettiin varsinaiseen käyttöönsä 1. joulukuuta 1917. Rajajoen rautatieasema oli alun perin tarkoitettu Suomen suuriruhtinaskunnan ja Venäjän keisarikunnan väliseksi raja- ja tulliasemaksi, mikä selittää sen poikkeuksellisen suuren koon ja komean ulkonäön. Asema rakennettiin junaraiteiden väliin, jonne kulku tapahtui tunneleiden kautta.


title: Rajajoen rautatieasema

text: Suomen julistauduttua itsenäiseksi vain muutama päivä aseman käyttöönoton jälkeen Rajajoen rautatieasemasta tuli samalla Suomen ja Neuvosto-Venäjän välinen raja-asema. Valtakuntien välinen raja kulki keskellä Rajajokea noin puolen kilometrin päässä rautatieasemasta. Asemarakennuksessa pidettiin myös Suomen ja Neuvosto-Venäjän välisiä aseleponeuvotteluja, jotka lopulta johtivat Tarton rauhan solmimiseen joulukuussa 1920. Valtion rautateiden liikenne Pietariin päättyi Suomen sisällissodan aikana keväällä 1918. Venäläiset räjäyttivät Rajajoen yli johtaneen rautatiesillan rajakahakan yhteydessä kesäkuun alussa 1919. Se saatiin osittain liikennöitävään kuntoon vuonna 1921 ja uusi teräsrakenteinen silta valmistui 1925. Sillan luona noin kilometrin päässä asemalta sijaitsi 1. kesäkuuta 1917 avattu Rajajoki raja -niminen liikennepaikka, jossa oli vahtitupa.


title: Rajajoen rautatieasema

text: 1920–1930-luvuilla Rajajoki oli Karjalan kannaksen ainoa rajanylityspaikka ja liikenne asemalla muodostui vilkkaaksi. Rajajoen ja Viipurin välillä kulki useita päivittäisiä junavuoroja ja yksi kansainvälinen vuoro välitti liikennettä myös Neuvostoliiton puolelle. Rajan ylittävä tavaraliikenne oli myös vilkasta. Kaikki Suomen tai Neuvostoliiton puolelta tullut tavara siirtokuormattiin Rajajoella uusiin vaunuihin, ennen kuin matka pääsi jatkumaan. Maailmansotien välisenä aikana Rajajoen rautatieasemasta ja rajanylityspaikasta muodostui suosittu turistinähtävyys, jota vuosittain kävi katsomassa kymmeniä tuhansia ihmisiä.


title: Rajajoen rautatieasema

text: Asema kärsi pieniä vaurioita jo talvisodassa ja tuhoutui lopullisesti jatkosodan aikana. Rauniot sijaitsevat nykyään aivan E18-tien ja Pietarin läntisen ohitustien risteyksen tuntumassa.


title: Kero

text: Kero tarkoittaa seuraavia:Kero on seuraavien henkilöiden sukunimi, jotka ovat suomalaisia, ellei toisin mainita:


title: Satu Hlinovsky

text:
Satu Hlinovsky (s. 1977/1978) on suomalainen kääntäjä ja kustantaja. Hän on tullut tunnetuksi erityisesti George R. R. Martinin "Tulen ja jään laulu" -romaanisarjan suomentamisesta.
"Tulen ja jään laulun" viiden osan suomennosurakka on kestänyt toistakymmentä vuotta. Satu Hlinovsky omistaa puolisonsa Jan Hlinovskyn kanssa Kirjava-pienkustantamon, joka on kustantanut "Tulen ja jään laulun" suomennokset. Kirjava perustettiin vuonna 2002. Vuonna 2003 ilmestyneestä "Valtaistuinpelistä" tuli Kirjavan ensimmäinen julkaisu. Toinen osa "Kuninkaiden koitos" julkaistiin 2004. Sarjan kolmas osa "Miekkamyrsky" julkaistiin kahdessa osassa sen pituuden takia. Ensimmäinen nide julkaistiin vuonna 2005 ja toinen nide 2006. Neljäs osa "Korppien kestit" ilmestyi 2007 ja viides osa "Lohikäärmetanssi" kahdessa osassa vuonna 2014.


title: Gae Aulenti

text: Gaetana ”Gae” Aulenti [ˈɡaːe auˈlɛnti] (4. joulukuuta 1927 Palazzolo dello Stella, Friuli – 31. lokakuuta 2012 Milano) oli italialainen arkkitehti ja muotoilija. Hän tuli tunnetuksi suurista taidemuseoprojekteista, kuten entisen rautatieaseman muuttamisesta Musée d’Orsayksi Pariisissa 1980–1986. Hänen töitään ovat myös nykytaiteen galleria Pompidou-keskuksessa Pariisissa, Palazzo Grassin muuntaminen taidemuseoksi Venetsiassa (1985–1986) sekä aasialaisen taiteen museo San Franciscossa (2000–2003). Aulenti oli yksi harvoista sodanjälkeisen Italian naisarkkitehdeista.


title: Gae Aulenti

text: Triesten lähellä syntynyt Gae Aulenti opiskeli arkkitehtuuria Milanossa. Hän työskenteli art directorina muotoilulehti "Casabella-Continuitàssa" (myöhemmin "Lotus International Magazine") vuodesta 1955 vuoteen 1965, ja istui sen jälkeen lehtiyhtiön hallituksessa. Lehtityön ohella Aulenti väitteli tohtoriksi ja opetti Venetsian arkkitehtuurikoulussa 1960–1962 ja Milanossa 1964–1967. Hän teki myös muotoilutöitä La Rinascente -tavaratalolle ja suunnitteli kalusteita Zanottalle, kuten ruostumattomasta teräksestä valmistettu kokoontaittuva ohjaajantuoli "April" sekä "Sanmarco"-lasipöytä. Aulenti toimi myös Italian muotoilijajärjestö ADIn varapuheenjohtajana.


title: Gae Aulenti

text: Vuonna 1981 hänet valittiin suunnittelijaksi muuttamaan Victor Laloux’n vuonna 1900 valmistunut Orsayn rautatieasema taidemuseoksi. Siitä seurasi muita museosuunnitteluhankkeita eri puolilla Eurooppaa ja Yhdysvalloissa. Hänen suunnitelmiensa mukaan Italian vanha lähetystörakennus Berliinissä muutettiin tiedeakatemiaksi. Vuonna 2011 valmistui italialaisen Perugian lentokentän laajennus Aulentin suunnitelmien pohjalta.


title: Gae Aulenti

text: Aulenti tuli 1960-luvulta alkaen tunnetuksi myös valaisinten suunnittelijana. Hänen tunnettuja töitään ovat teleskooppisella varrella varustettu "Pipistrello"-pöytävalaisin (1965) sekä yhdessä Piero Castiglionin kanssa tehdyt valaisimet 1980- ja 1990-luvuilla. Aulentin tunnetuimpia huonekaluja on minimalistinen sohvapöytä, joka muodostuu paksusta neliömäisestä lasilevystä, jota kannattelee neljä kääntyvää teollisuuspyörää. Aulenti teki myös teatterilavastuksia ja suunnitteli myymälöitä muotitaiteilija Adrienne Vittadinille.


title: Gae Aulenti

text: Vähän ennen kuolemaansa 2012 Aulenti palkittiin elämäntyöstään Milanon trienniaalissa. Ensimmäisen palkintonsa hän sai sieltä jo 1964, ja hän toimi triennaalin johtoryhmässä 1977–1980. Vuonna 1991 hänelle myönnettiin japanilainen Praemium Imperiale -palkinto. Hän sai myös Ranskan Kunnialegioonan ritarin arvon sekä American Institute of Architects -järjestön kunniajäsenyyden.


title: Maria Epple

text: Maria Epple-Beck (o.s. Epple, s. 11. maaliskuuta 1959 Seeg, Baijeri, Saksan liittotasavalta) on saksalainen alppihiihtäjä. Hän edusti aktiiviurallaan TSV Seeg -seuraa. Hän on pituudeltaan 167 cm. Myös hänen sisarensa Irene Epple on ollut huipputason alppihiihtäjä.


title: Maria Epple

text: Maria Epple voitti suurpujottelun maailmanmestaruuden Garmisch-Partenkirchenissa 1978 viiden sadasosasekunnin erolla Lise-Marie Morerodiin. Lake Placidin olympialaisissa 1980 hän sijoittui samassa lajissa kahdeksanneksi ja Schladmingin MM-kilpailuissa 1982 pujottelussa kuudenneksi. Sarajevon olympialaisissa 1984 hän oli pujottelussa kahdestoista ja suurpujottelussa kolmastoista, Bormion MM-kilpailuissa 1985 suurpujottelussa seitsemäs.


title: Maria Epple

text: Epple sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa neljänneksi kaudella 1981–1982, seitsemänneksi 1977–1978 ja yhdeksänneksi 1982–1983. Suurpujottelun maailmancupissa hän oli toinen kaudella 1981–1982 sekä kolmas 1977–1978 ja 1982–1983. Pujottelun maailmancupissa hän sijoittui viidenneksi kaudella 1984–1985.


title: Maria Epple

text: Epple voitti viisi maailmancupin osakilpailua, sijoittui kolmetoista kertaa toiseksi ja viisi kertaa kolmanneksi. Hän voitti viisi Länsi-Saksan-mestaruutta, ja hänet valittiin Länsi-Saksan vuoden naisurheilijaksi 1978.


title: Maria Epple

text: Lähde:FIS


title: Petter Widerholm

text: Petter Widerholm (k. 1863) oli suomalainen kirjapainonomistaja. Hän oli alkujaan Waseniuksen kirjapainon faktori. Hän perusti 1834 kirjapainon Pietariin, mutta huonon menestyksen vuoksi hän siirtyi Porvooseen, jonne perusti kirjapainon vuonna 1935. Vuonna 1851 hän osti pikapainokoneen ("painettu vikkelä-präntissä" tai "joutu-präntissä") Magnus Ferdinand Lundbergilta, joka oli tuonut sen Kööpenhaminasta, mutta otettuaan liian suuria painoksia kirjoista, joutui luopumaan painosta ja painokoneesta.


title: Petter Widerholm

text: Widerholm kustansi 31-osaisen ja 16 000-sivuisen romaanisarjan "Läsebibliothek för Finland", jok ilmestyi vuosina 1847-1852. Hän julkaisi Porvoossa toimiessaan Borgå Tidning -lehteä.


title: Petter Widerholm

text: Carl-Rudolf Gardberg on kiittänyt Gustaf Otto Waseniuksen kirjapainon palveluksessa olleen Widerholmin valitsemaa typografiaa Runebergin "Serviska Folksånger" -käännökseen. Askeettisen uusklassisen typografian sijasta hän noudatti ”biedermayerajan makua, jossa käytettiin runsasta koristelua”.


title: Liekki (Kanada)

text: Liekki oli Ontarion Sudburyssa vuosina 1935–1974 ilmestynyt kanadansuomalainen kaunokirjallinen viikkolehti.


title: Liekki (Kanada)

text: Canadan Suomalaisen Järjestön perustaman "Liekin" näytenumero julkaistiin vuoden 1935 lopussa. Se alkoi ilmestyä säännöllisesti seuraavan vuoden tammikuussa "Vapauden" julkaisuyhtiön kustantamana. Kommunistisesta taustastaan huolimatta "Liekki" pyrki olemaan sisällöltään mahdollisimman monipuolinen ja laajaan lukijakuntaan vetoava. Lehti julkaisi viihteellisiä kertomuksia ja runoja, kulttuuriuutisia ja kanadansuomalaisten kirjoituskilpailujen tuotoksia. Amerikansuomalaisen lehdistön joukossa "Liekki" oli käytännössä ainoa kirjallisuuslehti, mutta sen levikki jäi silti melko pieneksi. 1930-luvun lopussa tilaajamäärä vaihteli 1 500–2 500 välillä.


title: Liekki (Kanada)

text: "Liekki" ja "Vapaus" yhdistettiin vuonna 1974 ja niiden tilalla alettiin julkaista "Viikkosanomat" -nimistä lehteä Torontossa.


title: Kyösti Kontturi

text: Kyösti Kontturi (26. helmikuuta 1949 Vaasa – 28. syyskuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen fysikaalisen kemian professori. Kontturi väitteli tohtoriksi 1983 Teknillisestä korkeakoulusta (TKK) ja teki uransa siellä. Hänet nimitettiin TKK:n fysikaalisen kemian ja sähkökemian professoriksi 2002, ja hän jäi eläkkeelle 2014.


title: Kyösti Kontturi

text: Kontturin äiti oli kirjailija Venny Kontturi.


title: Otro Kontturi

text: Otro Ylermi Kontturi (21. lokakuuta 1924 Helsinki – 18. heinäkuuta 2009 Turku) oli yliopistonlehtori ja Ylioppilasteatterin johtaja. Hän opiskeli Teatterikoulun ensimmäisellä vuosikurssilla ja valmistui myös logonomiksi 1949. Hän toimi Ylioppilasteatterin näyttelijänä, ohjaajana ja johtajana. Varsinaisen uransa hän aloitti 1951, kun hänet valittiin Turun va. opettajakorkeakoulun suullisen esitystaidon lehtoriksi. Kun koulu lopetettiin 1974, hän jatkoi Turun yliopiston opettajankoulutuslaitoksen virassa. Hän jäi eläkkeelle 1989. Hän toimi aktiivisesti Turun teatterielämässä.


title: Rokkalammi

text: Rokkalammi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Rokkalammi on osa Karhejärven aluetta.


title: Rokkalammi

text: Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lampeen laskee suo-oja ja lammen 300 metriä pitkä laskuoja laskee Kolmiloppiin. Se sijaitsee metsämaastossa olevassa painaumassa ja sen kaakkoisrantaan on raivattu kapean pellon reuna. Lammen rakentamaton rantaviiva on 450 metriä pitkä. Lammelle ei johda teitä.


title: Rokkalammi

text: Vuoden 1955 peruskartassa lammen ympärillä oli peltoja lukuun ottamatta lammen lounaisrannoilla. Vuosien 1982 ja 1993 peruskartoissa peltojen määrä vähenivät ja nykyään peltoja on enää laskuojan alajuokulla.


title: Alinen Kivijärvi (Ylöjärvi, Lopenkulma)

text: Alinen Kivijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Alinen Kivijärvi on osa Karhejärven aluetta.


title: Alinen Kivijärvi (Ylöjärvi, Lopenkulma)

text: Järvi on 350 metriä pitkä, alle 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Siihen laskee kolme ojaa. Yksi tuo vettä ojitetulta Kelkkakorven suolta ja toinen oja on Kivijärven laskuoja. Alinen Kivijärvi laskee vetensä Kolmilopin Pitkälahteen 600 metriä pitkää laskuojaa myöten. Järven ympärillä on peltoja, mutta järven rannat ovat metsäistä suota ja paikoin avosuota. Rantaviiva on 750 metriä pitkä ja se on rakentamaton. Maatilalle johtavat tiet ovat lähimmät tiet järvelle.


title: Alinen Kivijärvi (Ylöjärvi, Lopenkulma)

text: "Kivijärveen" kuului vielä vuonna 1955 sekä Kivijärvi että Alinen Kivijärvi. Järven vedenpintaa on ilmeisesti vuosien 1955 ja 1982 välissä laskettu alemmaksi (Kivijärven järvenlasku).


title: Kivijärvi (Ylöjärvi, Lopenkulma)

text: Kivijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Kivijärvi on osa Karhejärven aluetta.


title: Kivijärvi (Ylöjärvi, Lopenkulma)

text: Järvi on 450 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Siihen laskee suo-ojia ympäröivistä metsistä. Suurin soista on Lakkilammenneva. Järven noin 100 metriä pitkä laskuoja laskee Aliseen Kivijärveen. Kivijärven rannat ovat avosuota eikä niille ole rakennettu mitään. Rantaviivan pituus on noin kilometri.


title: Kivijärvi (Ylöjärvi, Lopenkulma)

text: Vuoden 1955 peruskartassa Kivijärvi ja Alinen Kivijärvi muodostivat yhtenäisen järven, jonka nimi oli "Kivijärvi". Keskellä järveä oli kapeikko, joka oli noin 10–20 metriä leveä. Sen rantoja kiersi suoreunus ja järveen laski pohjoisesta kaksi suo-ojaa ja etelästä lyhyt pelto-oja. Järven eteläosan ympärillä oli nykyistä enemmän peltomaata. Vuoden 1982 peruskartassa järvet olivat jo erillään toisistaan. Niitä yhdisti suo-oja ja järvien ympäri kiertävä suoreunus oli aiempaa leveämmin piirretty. Yläosan vesialueelle oli piirretty suota ja heinittymistä terkoittavat karttamerkit. Järvien vedenpinnan korkeutta on mitä ilmeisimmin laskettu vuosien 1955 ja 1982 välillä. Alhaisen Kivijärven ympäristön peltoja on nykyään vähemmän kuin 1955.


title: 1-kloori-1,2,2,2-tetrafluorietaani

text: 1-Kloori-1,2,2,2-tetrafluorietaani eli HCFC-124 (CHClF) on HCFC-yhdisteisiin kuuluva halogenoitu alkaani. Yhdistettä voidaan käyttää kylmäaineena ja polymeerivaahtojen valmistuksessa.


title: 1-kloori-1,2,2,2-tetrafluorietaani

text: 1-Kloori-1,2,2,2-tetrafluorietaania voidaan valmistaa fluoraamalla tetrakloorieteeniä vetyfluoridin avulla. Katalyyttinä reaktiossa käytetään kobolttisuolan ja alumiinioksidin seosta, kromin ja alumiinioksidin seosta tai kromi(III)oksidia. Välivaiheena muodostuu 1,1-dikloori-2,2,2-trifluorietaania, joka reagoi edelleen 1-kloori-1,2,2,2-tetrafluorietaaniksi. Yhdistettä muodostuu myös klooritrifluorieteenin reagodessa vetyfluoridin kanssa kromyylikloridin toimiessa katalyyttinä.


title: 1-kloori-1,2,2,2-tetrafluorietaani

text: 1-Kloori-1,2,2,2-tetrafluorietaania voidaan käyttää kylmäaineena sekä vaahdotuskaasuna polymeerivaahtojen valmistuksessa korvaamaan CFC-yhdisteitä kuten 1,2-diklooritetrafluorietaania. Euroopan Unionin alueella yhdisteen käyttö uusissa kylmälaitesovelluksissa on ollut kiellettyä 2000-luvun alusta lähtien ja se on korvattu esimerkiksi 1,1,1,3,3,3-heksafluoripropaanilla tai 1,1,1,2,3,3,3-heptafluoripropaanilla.


title: Jouko Kallio

text: Jouko "Jokke" Kallio (s. 6. toukokuuta 1947) on suomalainen autourheilija. Parhaiten hänet tunnetaan ratakuorma-autojen parista, jossa hän voitti kaksi Euroopan-mestaruutta.


title: Jouko Kallio

text: Kallio aloitti kilpailemisen 24-vuotiaana. Hän on saavuttanut viisi vakioautojen Suomen mestaruutta. Vuonna 1984 Kallio ajoi ensimmäisen kilpailunsa rallicrossin EM-sarjassa saavuttaen ensimmäisen voittonsa seuraavana vuonna Ranskassa. Kaudella 1990 Kallio debytoi ratakuorma-autojen EM-sarjassa Sisun autolla. Avauskaudellaan hän sijoittui sarjan toiseksi. Kausilla 1991 ja 1992 Kallio voitti B-sarjan Euroopan-mestaruuden, niin ikään Sisulla. Hän saavutti ainoastaan kaksi voittoa noiden kausien aikana. Kaudella 1992 hänen tallitoverinaan oli toinen suomalainen Harri Luostarinen. Rallin MM-sarjassa Kallio on ajanut yhden kilpailun, vuoden 1983 Suomen rallin, joka päättyi hänen osaltaan keskeytykseen. Vuonna 2000 Kallio sijoittui rallicrossin EM-sarjan kakkosluokan toiseksi.


title: Jouko Kallio

text: Kallion tavaramerkkinä ratakuorma-autojen EM-sarjassa olivat lapikkaat, jotka jalassa hän ajoi.


title: Peter Gadet

text: Peter Gadet on Sudanin kansan vapautusarmeijan entinen kenraali ja nykyisin yksi Etelä-Sudanin hallitusta vastaan taistelevan Etelä-Sudanin vapautusarmeijan komentajista. Gadet on tukenut entistä varapresidenttiä Riek Macharia presidentti Salva Kiiriä vastaan.


title: Peter Gadet

text: Gadetilla on pitkä ja mutkikas historia Sudanin kansan vapautusarmeijassa (SPLA), joka aikanaan taisteli Sudania vastaan ja joka muodostaa nykyisin Etelä-Sudanin asevoimat. Hän erosi ja liittyi uudestaan järjestöön useaan otteeseen ennen Etelä-Sudanin itsenäisyyttä ja hän on myös saanut ajoittain tukea Khartumista taisteluihin Sudanin kansan vapautusarmeijaa vastaan. Taisteluja käytiin etenkin öljyvarannoistaan tunnetun Unityn osavaltion alueella. Myöhemmin hän työskenteli jälleen SPLA:n riveissä toimien 8. divisioonan komentajana Jonglein osavaltiossa. Hän kuului myös Jarch Management Groupin neuvonantajaryhmään ja yhtiö on saanut öljynporauslupia laajoilta alueilta Etelä-Sudanista.


title: Peter Gadet

text: Tietojen mukaan Gadet loikkasi entisen varapresidentti Riek Macharin puolelle tämän taisteluissa maan presidentti Salva Kiiriä vastaan joulukuun alussa vuonna 2013. Gadet ja Machar ovat etniseltä taustaltaan molemmat nuereja, kun taas maan presidentti Kiir on dinka. Kilpailua näiden kahden ryhmän välillä on pidetty Etelä-Sudanin nykyisen konfliktin yhtenä pääsyynä. Gadetin loikkauksen jälkeen hänelle uskolliset joukot valtasivat sotilasalueen Borin kaupungissa. Euroopan unioni asetti pakotteita Gadetia ja Santiago Dengiä vastaan vuoden 2014 alkupuolella tapahtuneiden julmuuksien johdosta. Toukokuussa 2014 myös Yhdysvallat asetti Gadetia vastaan pakotteita.


title: Harri Luostarinen

text: Harri Luostarinen (s. 21. joulukuuta 1964) on suomalainen autourheilija. Hänet tunnetaan parhaiten ratakuorma-autojen parista, jossa hän on menestynein suomalaiskuljettaja.


title: Harri Luostarinen

text: Luostarinen voitti kolme ratakuorma-autojen Euroopan mestaruutta, vuonna 1993 B-sarjassa Sisulla ja vuosina 1997 ja 2000 pääluokassa Caterpillarilla. Lisäksi hänellä on EM-hopea vuodelta 1998 ja -pronssi vuodelta 1999. Kaudella 1992 Luostarisen tallitoverina Sisulla ajoi toinen suomalaiskuljettaja Jouko "Jokke" Kallio. Luostarinen on osallistunut myös yhteen rallin MM-sarjan osakilpailuun, vuoden 1992 Suomen ralliin Opel Kadettilla sijoittuen 47:nneksi.


title: Harri Luostarinen

text: Luostarisen Euroopan mestaruudet ovat yhä Caterpillarin historian ainoat.


title: Nemanja Gudelj

text: Nemanja Gudelj (s. 16. marraskuuta 1991 Belgrad) on serbialainen jalkapalloilija, joka edustaa Alankomaiden Eredivisiessä pelaavaa AFC Ajaxia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Gudelj on keskikenttäpelaaja. Hän kuuluu myös Serbian jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Nemanja Gudelj

text: Gudeljin kasvattajaseura on NAC Breda. Hän debytoi seuran edustusjoukkueen paidassa Eredivisiessä elokuussa 2010 Utrecht FC:tä vastaan. Avausmaalinsa Gudelj teki saman vuoden joulukuussa Vitessen verkkoon. Yhteensä Gudelj pelasi Bredan paidassa 79 ottelua tehden kahdeksan maalia. Heinäkuussa 2013 Gudelj siirtyi saman sarjan AZ Alkmaariin. Hän teki debyyttinsä seuran paidassa seuraavassa kuussa SC Heerenveeniä vastaan. Avausmaali syntyi marraskuussa 2013 ADO Den Haagia vastaan. Kaudella 2013–2014 Gudelj debytoi myös Eurooppa-liigassa. Kaudella 2014–2015 hän teki 32 pelaamassaan Eredivisie-ottelussa 11 maalia.


title: Nemanja Gudelj

text: Heinäkuussa 2013 Gudelj siirtyi Eredivisien suurseuraan AFC Ajaxiin. Hän debytoi seuran paidassa elokuussa 2015 vanhaa seuraansa AZ:tä vastaan onnistuen heti maalinteossa.


title: Nemanja Gudelj

text: Gudelj pelasi Serbian alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa vuosina 2010–2012. Serbian jalkapallomaajoukkueessa hän debytoi maaliskuussa 2014 ystävyysottelussa Irlantia vastaan. Avausmaali syntyi yhdeksännessä maaottelussa Kreikan verkkoon, marraskuussa 2014.


title: Nemanja Gudelj

text: Myös Gudeljin veli Dragiša Gudelj edustaa AFC Ajaxia, pelaten pääosin seuran juniorijoukkueessa. Veljesten isä Nebojša Gudelj on myös entinen ammattilaisjalkapalloilija. Hän toimi NAC Bredan valmentajana Nemanja Gudeljin pelatessa siellä.


title: Keltibeeri

text: Keltibeeri on kelttiläinen muinaiskieli, jota puhuivat keltiberit Iberian niemimaalla. Kelttiläisiä kieliä on puhuttu laajalla alueella Iberian niemimaan pohjois-, länsi- ja keskiosissa, mutta keltibeerillä viitataan vain kielimuotoon, jota puhuttiin tämän muinaisen kelttiläisalueen koillisimmassa osassa. Keltibeerillä kirjoitettuja tekstejä on säilynyt noin 200 kappaletta ja ne on kirjoitettu ajanlaskun alkua edeltävinä vuosisatoina. Keltibeeri kuuluu kelttiläisten kielten luokittelussa ns. Q-kelttiläisiin kieliin.


title: HMS Rodney (1884)

text: HMS Rodney oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1888 valmistunut Admiral-luokan predreadnought-taistelulaiva.


title: HMS Rodney (1884)

text: Alus tilattiin 1. elokuuta 1881 Pembroken telakalta ja sen köli laskettiin 6. helmikuuta 1882. alus laskettiin vesille 8. lokakuuta 1884 ja se valmistui kesäkuussa 1888.


title: HMS Rodney (1884)

text: Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1909.


title: Hello (Adelen kappale)

text: ”Hello” on englantilaisen laulaja-lauluntekijän Adelen kappale, joka julkaistiin 23. lokakuuta 2015 XL Recordingsin kautta. Se on ensimmäinen single laulajan kolmannelta studioalbumilta "25" (2015).


title: Hello (Adelen kappale)

text: Kappale sai paljon kehuja musiikkikriitikoilta, jotka vertasivat sitä otollisesti Adelen aiempaan tuotantoon. Kappaletta seurasi Xavier Dolanin ohjaama musiikkivideo, jolla esiintyvät Adele ja Tristan Wilds. Musiikkivideo rikkoi Vevon katsojaennätyksen, kun se saavutti 27,7 miljoonaa katsojakertaa ensimmäisen vuorokauden aikana.


title: Hello (Adelen kappale)

text: Single menestyi erinomaisesti myös kaupallisesti. Sitä myytiin pelkästään Yhdysvalloissa 1,1 miljoonaa kappaletta viikon aikana, ja siitä tuli ensimmäinen single, jota on myyty yli miljoona digitaalista latausta viikossa. Se on myös vasta toinen single, jota on Yhdysvalloissa myyty miljoona kappaletta viikossa sen jälkeen, kun Nielsen Soundscan aloitti myyntilukujen tilastoinnin vuonna 1991. Ensimmäinen oli Elton Johnin ”Candle in the Wind” (1997), jota myytiin ensimmäisellä viikolla yli kolme ja toisellakin viikolla yli miljoona kappaletta.


title: HMS Camperdown (1885)

text: HMS Camperdown oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1885 vesillelaskettu Admiral-luokan pre-dreadnought-taistelulaiva.


title: HMS Camperdown (1885)

text: Alus tilattiin 30. joulukuuta 1881 Portsmouthin telakalta nimellä "HMS Duncan" ja se nimettiin uudelleen 18. elokuuta 1882 "HMS Camperdowniksi". Köli laskettiin 18. joulukuuta 1882 ja alus laskettiin vesille 24. marraskuuta 1885. Alus valmistui heinäkuussa 1889.


title: HMS Camperdown (1885)

text: Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1911.


title: Galaico

text: Galaico on Iberian niemimaan luoteisosassa, pääasiassa nykyisen Galician alueella, esiroomalaisena aikana puhuttu kelttiläinen muinaiskieli. Kieltä ei tule sekoittaa Galiciassa nykyisiin puhuttuun galegon kieleen, joka on latinasta polveutuva romaaninen kieli, vaikka siihen on toki tullut esimerkiksi lainasanoja galaicosta. Galaico kuuluu kelttiläisten kielten luokittelussa ns. Q-kelttiläisiin kieliin.


title: Lihamyrsky

text: Lihamyrsky on keväällä 2015 perustettu suomalainen levy-yhtiö, joka on keskittynyt rap-musiikin tuottamiseen.


title: Lihamyrsky

text: Yhtiötä johtaa sen perustaja Rudy (Ruudolf) Kulmala. Monsp Recordsin toimitusjohtaja Keijo Kiiskinen on yhtiössä mukana osakkaana. Ruudolfin lisäksi levy-yhtiöön kiinnitettyjä artisteja ovat mm. Särre, Musta Barbaari, Prinssi Jusuf ja Seksikäs-Suklaa.


title: Sulkava (täsmennyssivu)

text: Sulkava voi tarkoittaa seuraavia:


title: Metsätyöläinen

text: Metsätyöläinen oli vuosina 1926–1935 ilmestynyt Kanadan Puutavaratyöläisten Teollisuusliiton (Lumber Workers’ Industrial Union of Canada, vuosina 1930–1932 Lumber and Agricultural Workers’ Industrial Union) suomenkielinen lehti.


title: Metsätyöläinen

text: Kommunistisen LWIUC:n julkaisema "Metsätyöläinen" oli tarkoitettu ammattiliiton sisäiseksi tiedotusvälineeksi sekä tekemään propagandaa metsätöissä työskentelevien kanadansuomalaisten keskuudessa. Lehti oli aluksi monistettu, mutta vuodesta 1927 lähtien se painettiin "Vapauden" kirjapainossa Sudburyssa. Taloudellisten vaikeuksien takia "Metsätyöläinen" ei ilmestynyt lokakuusta 1929 toukokuuhun 1930. Ammattiliiton nimenvaihdon aikana sen nimenä oli "Maa- ja Metsätyöläinen". Toimittajina työskentelivät aluksi Alfred Hautamäki sekä vuodesta 1929 lähtien Hannes Sula ja Kalle Salo sekä muut LWIUC:n virkailijat. Lehden levikki oli 800 kappaletta vuonna 1926.


title: Metsänterveys

text: Metsänterveys on metsätalouden toimijoiden lanseeraama käsite, jolla pyritään metsien mahdollisimman korkeaan puuntuotantoon pitämällä puukanta vapaana sairauksista ja haittatekijöistä. Sana ei sinänsä ota kantaa monokulttuuriin eikä biodiversiteettiin.


title: Metsänterveys

text: Metsänterveyspalvelu ILVES on eri tieteen ja talouden edustajien kuten Helsingin yliopiston, Metsäntutkimuslaitoksen ja pankkien yhteinen projekti, jonka on tarkoitus hyödyttää metsänomistajia tunnistamaan ja kohtaamaan erilaisia talousmetsiä koskevia ongelmia.


title: Metsänterveys

text: Metsänterveys jakaantuu aihealueittain fysikaalisiin, kemiallisiin, säästä johtuviin ilmiöihin sekä eri kasvitauteihin. Muun muassa metsien harsuuntumisen syyksi voidaan katsoa ilman epäpuhtaudet kuten rikkipäästöt.


title: Metsänterveys

text: ILVES-palvelun vuonna 1988 tuottama Metsänterveysopas jakaa metsätaudit ja tuholaiset mäntyjen ja kuusien taimikoiden, varttuneiden metsien ja havupuutavaran tuholaisiin. Lisäksi on mainittu joitain lehtikuusen ja lehtipuiden tuholaisia. Teoksessa on myös viljavuuspalvelun analyysiosasto ja muun muassa lannoite- ja metsävakuutusosiot.


title: Metsänterveys

text: Mäntytaimikoiden tuhoista mainitaan erityisesti halla, hivenainekysymykset ja jopa torjunta-aineiden tuholaiset sekä hirvituhot. Varttuneiden metsien osalla tulevat esiin myrskytuhot. Puutavaran osalla mainitaan pääasiassa erinäisiä hyönteisiä. Pääosin ongelmina tulevat esiin kuitenkin tuholaishyönteisten ohella sienitaudit. Teoksessa ei pelkästään luetteloida ja kuvata eri metsäsairauksia vaan annetaan ohjeita havaittujen ongelmien torjuntaan ja ennaltaehkäisyyn. Metsänterveysoppaan tiedot korvaa nykyään pitkälti Internet.


title: Diogo Tomas

text: Diogo Tomas (s. 31. heinäkuuta 1997 Oulu) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Tampereen Ilvestä. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Diogo Tomas

text: Tomas on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän debytoi seuran edustusjoukkueen paidassa Veikkausliigassa lokakuussa 2015 kauden viimeisessä ottelussa FC KTP:tä vastaan pelaten täydet 90 minuuttia. Helmikuussa 2016 Tomas solmi Ilveksen kanssa yksivuotisen pelaajasopimuksen. Kauden 2017 Tomas pelasi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Hakassa, mutta palasi jälleen Ilvekseen kaudeksi 2018.


title: Vinkkimiehet

text: Vinkkimiehet on suomalainen keskusteluohjelma, jossa MTV:n rikostoimituksen päällikkö Jarkko Sipilä ja MTV:n tutkivan ryhmän toimittaja Pekka Lehtinen vaihtavat mielipiteitään rikos- ja oikeusalan ajankohtaisista aiheista.


title: Vinkkimiehet

text: Sarjan jaksot julkaistiin netin suoratoistopalvelussa MTV Katsomossa. Vuonna 2017 "Vinkkimiehet" siirtyi televisioon, MTV3-kanavalle, ja sarjan nimi vaihtui "Rikospaikaksi".


title: The Cry Baby Killer

text: The Cry Baby Killer on vuonna 1958 ensi-iltansa saanut elokuva, jonka on ohjannut Joe Addis. Näyttelijä Jack Nicholson teki ensimmäisen roolisuorituksensa tässä elokuvassa.


title: The Cry Baby Killer

text:
Elokuva kertoo Jimmy Wallacesta (Jack Nicholson), joka luulee murhanneensa ihmisen.
Elokuvan tuottanut Roger Corman kertoi jälkeenpäin, että tämä oli ensimmäinen hänen tuottamansa elokuva, joka ei tuottanut paljoa. Corman kertoi myös, että oli ollut muualla elokuvan esituotannon aikaan ja palasi Hollywoodiin kaksi päivää ennen kuvausten alkamista.


title: Hugo Valente

text: Hugo Valente (s. 17. kesäkuuta 1992 Choisy-le-Roi) on ranskalainen autourheilija, joka kilpailee kaudella 2015 WTCC-sarjassa Campos Racingin tallissa.


title: Hugo Valente

text: Valente kilpaili vuonna 2008 Ranskan Formula 4:ssä. Seuraavana vuonna hän kilpaili sekä Formula Renault West European Cupissa että Eurocup Formula Renaultissa, joista jälkimmäisessä hän ajoi vuodet 2009–2010. Valente on kilpaillut myös British Formula Renaultissa ja Ranskan SEAT León Supercopassa. Vuonna 2012 hän debytoi WTCC:ssä Sunred Engineeringin SEAT Leónilla. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi Campos Racingille ja sijoittui MM-sarjan 21:nneksi neljällä pisteellä. Kaudella 2014 Valente saavutti kolme kolmossijaa ja oli sarjan kahdestoista 85 pisteellä. Kaudella 2015 hän on saavuttanut yhden kakkos- ja kolmossijan.


title: Hugo Valente

text: Valente on 191 senttimetriä pitkä.


title: Martin Fuchs

text: Martin Fuchs (s. 13. heinäkuuta 1992) on sveitsiläinen esteratsastaja.


title: Martin Fuchs

text: Fuchs on saavuttanut aikuisten EM-kilpailuista yhden pronssimitalin, vuodelta 2015 joukkuekilpailuista hevosellaan "Clooney III". Nuorten tasolla hänellä on yksi EM-kulta, neljä -hopeaa ja kaksi -pronssia. Vuonna 2010 Fuchs saavutti Euroopan joukkueen kanssa kultaa joukkuekilpailusta nuorten kesäolympialaisista Singaporesta.


title: Martin Fuchs

text: Fuchsin isä Thomas on esteratsastuksen MM-mitalisti ja Euroopan-mestari. Hänen enonsa Markus saavutti hopeaa vuoden 2000 kesäolympialaisista joukkuekilpailusta. Fuchs on seurustellut suomalaisen esteratsastajan Anna-Julia Kontion kanssa, joka valmentautui Fuchsin perheen tallilla.


title: Karhujärvi (Oulu)

text: Karhujärvi on järvi Oulun Vepsällä. Sen pinta-ala on 9,96 hehtaaria ja korkeus meren pinnasta 82,5 metriä. Kaakkois-luoteissuntainen noin kuusisataa metriä pitkä ja leveimmillään parisataametrinen järvi on lähellä Ahvenselälle menevää metsäautotietä, joka on Kivijärven tien sivuhaara. Asumaton järvi laskee Karhuojaa pitkin Sanginjokeen eli kuuluu Oulujoen vesistöön. Järven rannat ovat suota, vaikka sitä ympäröivätkin useat kankaat kaakon suuntaa lukuun ottamatta.


title: HMS Benbow (1885)

text: HMS Benbow oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1885 vesillelaskettu Admiral-luokan predreadnought-taistelulaiva.


title: HMS Benbow (1885)

text: Alus tilattiin vuonna 1881 Thames Ironworks and Shipbuilding Companyltä, missä köli laskettiin 1. marraskuuta 1882 telakkanumerolla 21H. Alus laskettiin vesille 15. kesäkuuta 1885 ja valmistui kesäkuussa 1888.


title: HMS Benbow (1885)

text: Alus palveli Välimeren laivastossa vuosina 1888-1891 ja rannikkovartioaluksena Greenockissa vuosina 1894-1904. Loppuajan urastaan alus oli reservissa lukuun ottamatta vuoden 1893 sotaharjoituksia. Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1909.


title: Gianluigi Donnarumma

text: Gianluigi Donnarumma (s. 25. helmikuuta 1999 Castellammare di Stabia) on italialainen jalkapalloilija, joka on pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Serie A:ssa pelaavaa Milania.


title: Gianluigi Donnarumma

text: Donnarumma on Milanin kasvatti. Hän debytoi seuran edustusjoukkueen paidassa lokakuussa 2015 Serie A:n ottelussa US Sassuoloa vastaan.


title: Gianluigi Donnarumma

text: Donnarumma on kuulunut vuodesta 2014 Italian alle 17-vuotiaiden maajoukkueeseen. Hän pelasi joukkueen kaikissa peleissä vuoden 2015 ikäluokan EM-kilpailuissa.


title: Arendt Grape

text: Arendt Grape (21. syyskuuta 1612 Lyypekki – 20. joulukuuta 1687 Ylitornio) oli alun perin saksalainen porvari, joka toimi Ruotsiin muutettuaan ensin kaivosyrittäjänä Pajalassa ja sitten tilanpitäjänä Ylitorniolla ja lapinvoutina Tornion ja Kemin lapinmaiden alueilla.


title: Arendt Grape

text: Grapen isä oli lyypekkiläinen oluenpanija Arendt Grape (vanhempi) ja puoliso vuodesta 1641 Clara Johanintytär Reuter (1625-1692). Useat heidän lapsistaan ja näiden jälkeläisistä jäivät Peräpohjolaan, Grapen suku on vaikuttanut sekä Suomen että Ruotsin Lapissa. Grape muutti Ruotsiin 1629 ja alkoi yrittäjäksi Tukholmassa kymmenen vuotta myöhemmin. Kun Tornion Lapista löytyi rautamalmia eivätkä paikkakuntalaiset saaneet aikaan kannattavaa kaivosteollisuutta, vuorikollegio luovutti Grapelle 1646 oikeudet ruukkitoimintaan. Hän perusti Junosuvantoon masuunin 1647-1649 ja Köngäsen koskeen rautaruukin, mutta joutui luovuttamaan 2/3 osuuden niistä hollantilaisille velkojille. Silti vasta hänen poikansa Abraham Grape luopui omistuksista kokonaan 1696. Grape osti tilan Ylitornion Nautapuodinsaaren Armassaaresta 1655 ja toimi lapinvoutina 1667-1682. Virkatehtävien ohella hän osallistui innokkaasti saamelaisten käännyttämiseen kristinuskoon Gabriel Tuderuksen kanssa. Grapen muistopaasi, joka on tehty Kiirunan malmista, paljastettiin Armassaressa 1987. Siinä on taiteilija, professori Ensio Seppäsen suunnittelema reliefi.


title: MacGregor

text: MacGregor, McGregor tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Viktor Ševtšenko

text: Viktor Valentinovitš Ševtšenko (, s. 8. syyskuuta 1991 Neuvostoliitto) on moldovalais-venäläinen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja, joka on pelanut Suomessa kausina 2013-2018.


title: Viktor Ševtšenko

text: Ševtšenko aloitti uransa kotiseudullaan Transnistriassa kauden Tiraspolin ja kolme kautta Benderin joukkueissa, jotka pelasivat Moldovan pääsarjaa. Kaudella 2012 hän pelasi neljä ottelua Venäjällä FC Kolomnan joukkueessa, kunnes siirtyi Suomeen kaudeksi 2013 Kakkosessa pelanneen TP-47:n riveihin sen puolustuslinjaan. TP-47:ssä Ševtšenko pelasi kaikkiaan neljä kautta ja siirtyi syksyllä 2016 Ykkösessä pelanneen KPV:n puolustuslinjaan. KPV-kauden jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2018 Veikkausliigaseura PS Kemin riveihin keväällä 2018.


title: Viidakkokirja (vuoden 2016 elokuva)

text: Viidakkokirja () on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut Jon Favreaun ohjaama seikkailuelokuva. Se perustuu Rudyard Kiplingin samannimiseen lastenkirjaan ja Disneyn vuoden 1967 animaatioelokuvaan. Elokuva sai ensi-iltansa Suomessa 13. huhtikuuta 2016 ja Yhdysvalloissa 15. huhtikuuta 2016.


title: Viidakkokirja (vuoden 2016 elokuva)

text: Elokuva oli sekä arvostelu- että lipputulomenestys tuottaen maailmanlaajuisesti yli 963 miljoonaa dollaria. Elokuva palkittiin parhaiden erikoistehosteiden Oscarilla vuoden 2017 gaalassa.


title: Viidakkokirja (vuoden 2016 elokuva)

text: Elokuvan ensimmäinen traileri julkaistiin syyskuussa 2015.


title: Viidakkokirja (vuoden 2016 elokuva)

text: Elokuva on saanut postitiivisen vastaanoton kriitikoilta. Arvosteluja keräävän Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 95 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan keskiarvolla 7.7./10. Tulos perustuu 257 arvioon. Metacriticissä elokuvalla on 77 pistettä 100:sta.


title: Kalevi (täsmennyssivu)

text: Kalevi on suomalainen etunimi mutta myös sukunimi.


title: Idahon maatalous

text: Idahon maatalous on kyseisen Yhdysvaltojen osavaltion elinkeinorakenteessa toisella sijalla palveluiden jälkeen. Myös kaivannaisteollisuudella on suuri merkitys. Historiallisesti ja edelleenkin Idaho on Yhdysvaltojen maatalousvaltaisimpia osavaltioita. Sillä on jopa epävirallinen kutsumanimi "Potato State".


title: Idahon maatalous

text: Maatalouden sisällä karjataloustuotteiden merkitys on hieman suurempi kuin kasvintuotannon. Vuonna 2004 laskettiin, että sekä meijerituotteiden että nautakarjan osuus oli yli miljoona dollaria, tästä 31 prosenttiyksikköä kuului edelliselle, 24 prosenttia jälkimmäiselle. Sen jälkeen tärkeimmät tuotteet olivat peruna, vehnä, heinä ja sokerijuurikas. Osavaltion elintarviketeollisuudelle on hyötyä elinkeinorakenteesta. Perunantuottajana Idahon osavaltio on Yhdysvaltain merkittävin, ja se tuottaa 21 prosenttia koko liittovaltion perunoista. Idaho on ollut myös viinintuottaja jo 1870-luvulta lähtien.


title: Paasivirta

text: Paasivirta on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Matti Paasonen

text: Matti Kustaa Paasonen (10. joulukuuta 1925 Mikkelin maalaiskunta – 7. huhtikuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen farmakologi ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston farmakologian professori vuodesta 1966 eläkkeelle jäämiseensä saakka (1991). Hänen tutkimusalaansa olivat hermoston sekä sydämen ja verisuoniston farmakologia.


title: Matti Paasonen

text: Paasosen vanhemmat olivat maanviljelijä Kusti Paasonen ja Beata Tikkanen ja puoliso vuodesta 1960 Evá Lampen. Ylioppilaaksi Paasonen tuliTurun suomalaisesta yhteiskoulusta 1944. Paasonen valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Turun yliopistosta 1951, lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli Helsingin yliopistosta 1953. Hänen väitöskirjansa aihe oli antihistamiinien vaikutus koe-eläinten adrenaliinivasteisiin. Väitöskirjan jälkeen hän jatkoi useissa ulkomaisissa yliopistoissa (Edinburghin yliopisto 1954–55, Yalen yliopisto 1955–56, Harvardin yliopisto 1956–57 ja 1960–61, Hoffmann-La Rochen tutkimuskeskus, Basel 1959).


title: Matti Paasonen

text: Paasonen vaikutti merkittävästi alan tutkimusedellytysten kehittymiseen Suomessa ja edisti alan kansainvälistä yhteistyötä. Hän oli aktiivisesti mukana perustettaessa Tampereen yliopiston lääketieteellistä tiedekuntaa. Hän toimitti Jouko Tuomiston kanssa farmakologian ja toksikologian oppikirjan 1978.


Melkiittiläis-kreikkalaiskatolinen kirkko on bysanttilaista liturgiaa noudattava idän katolinen kirkko, joka on yhteydessä Rooman kanssa. Kirkkoon kuului vuonna 2010 noin 1,6 miljoonaa jäsentä ja sillä on 30 piispaa.


title: Melkiittiläis-kreikkalaiskatolinen kirkko

text: Kirkon hiippakunnat eli eparkiat:


title: Andrea Ballerin

text: Andrea Ballerin (s. 1. helmikuuta 1989) on italialainen alppihiihtäjä, joka edustaa G.S. Fiamme Oro Moenaa.


title: Andrea Ballerin

text: Ballerin kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Schladmingin pujottelussa tammikuussa 2011. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran Garmisch-Partenkirchenin suurpujottelussa maaliskuussa 2015 oltuaan 21:s. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 19:nneksi Söldenin suurpujottelussa lokakuussa 2015.


title: Christian Hirschbühl

text: Christian Hirschbühl (s. 19. huhtikuuta 1990) on itävaltalainen alppihiihtäjä, joka edustaa SV Riefensbergiä.


title: Christian Hirschbühl

text: Hirschbühl kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Wengenin pujottelussa tammikuussa 2015. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran Söldenin suurpujottelussa lokakuussa 2015 oltuaan 22:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan seitsemäs Kitzbühelin pujottelussa tammikuussa 2016. Parhaimmillaan hän on sijoittunut neljänneksi Wengenin pujottelussa tammikuussa 2017.


title: Anders Thalus Ericsson

text: Anders Thalus Ericsson (1801–1891) oli ruotsalainen konepiirtäjä ja ruukinpatruuna joka oli mukana käynnistämässä konepajateollisuutta Suomessa.


title: Anders Thalus Ericsson

text: Ericssonin isä oli Eskilstunassa asunut tehtailija Anders Magnus Ericsson (1762–1829). Ericsson aloitti uransa konepiirtäjänä Samuel Owenin konepajassa Tukholmassa. Hän muutti toukokuussa 1836 Suomeen ja perusti yhdessä skotlantilaisen David Cowien ja Fiskarsin ruukin omistaneen John Jacob von Julinin kanssa höyrykoneita valmistaneen Suomen ensimmäisen konepajan "Fiskars Mekaniska Verkstadin" Fiskarsiin. Cowie ja Ericsson eivät kuitenkaan ajan mittaan olleet tyytyväisiä yhteistyöhön von Julinin kanssa ja niinpä he perustivat vuonna 1842 oman laivojen höyrykoneita ja höyrykattiloita valmistaneen konepajansa "Ericsson & Cowien" nimellä Turkuun. Molemmat siirtyivät kokonaan uuden yrityksen palvelukseen kun heidän sopimuskautensa von Julinin kanssa päättyi ja uusi konepaja pääsi aloittamaan toimintansa 1844.


title: Anders Thalus Ericsson

text: Ericsson meni naimisiin Suomessa Tammisaaresta kotoisin olleen Emilia (Emma) Catharina Feilcken kanssa. Ericsson myi osuutensa Turun konepajasta vuonna 1857 John Jacob von Julinin veljelle Erik Julinille ja konepajan toiminta jatkui nimellä "Cowie & Co". Ericssonistä tuli Teijon ruukin osaomistaja vuodesta 1863 alkaen. Liiketoimissaan menestynyt Ericsson palasi Ruotsiin 1871 ja asui vimeiset vuotensa Tukholmassa.


title: Josip Iličić

text: Josip Iličić (s. 29. tammikuuta 1988 Prijedor, Jugoslavia) on slovenialainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa ACF Fiorentinaa. Pelipaikaltaan hän on hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Iličić kuuluu myös Slovenian jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Josip Iličić

text: Iličić aloitti ammattilaisuransa vuonna 2007 SC Bonifikan riveissä Slovenian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Vuodet 2008–2010 Iličić edusti PrvaLigan Interblockia tehden 55 ottelussa 12 maalia. Kaudella 2008–2009 Iličić voitti seuran paidassa Slovenian cupin. Vuonna 2010 hän pelasi myös NK Mariborissa viisi ottelua tehden yhden maalin. Elokuussa 2010 Iličić siirtyi Italian Serie A:n US Palermoon. Hän debytoi Serie A:ssa seuraavassa kuussa Brescia Calciota vastaan ja avausmaali syntyi seuraavalla kierroksella Internazionalen verkkoon. Avauskaudellaan Iličić teki 34 Serie A -ottelussa kahdeksan maalia. Parhaimmalla kaudellaan, kaudella 2012–2013, hän onnistui maalinteossa kymmenen kertaa 31 pelissä. Yhteensä maaleja syntyi 20 kappaletta 98 ottelussa.


title: Josip Iličić

text: Heinäkuussa 2013 Iličić siirtyi Serie A:n ACF Fiorentinaan. Hän debytoi seuran paidassa seuraavassa kuussa Catania Calciota vastaan. Avausmaali syntyi saman vuoden joulukuussa Bologna FC:n verkkoon. Kaudella 2013–2014 Iličić debytoi myös Eurooppa-liigassa. Kaudella 2014–2015 hän teki 25 Serie A -ottelussa kahdeksan osumaa.


title: Josip Iličić

text: Iličić on edustanut Sloveniaa alle 21-vuotiaissa. Slovenian jalkapallomaajoukkueessa hän debytoi elokuussa 2010 ystävyysottelussa Australiaa vastaan. Avausmaali syntyi syyskuussa 2013 MM-karsintaottelussa Kyproksen verkkoon.


title: Josip Iličić

text: NK Interblock


title: Kari Vaalto

text: Kari "Väikkä" Vaalto (s. 24. joulukuuta 1956 Tornio) on jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija, joka on vaikuttanut pitkään Suomessa Kemi–Tornion alueella. Erityisesti hän on valmentanut pitkään Tornion Pallo-47:ää - sen ykkösjoukkuetta yhteensä 16 kauden ajan.


title: Kari Vaalto

text: Vaallon jalkapalloura sijoittui 1970- ja 80-luvuille Kemi-Tornio-alueelle. Juniorivuosien seura Tornion Palloveikot vaihtui vuonna 1977 Tornion Pallo -47:ksi, jossa hän pelasi vuoteen 1983 ja sen jälkeen ToPV:n ja TP-47:n yhdistäessä torniolaisen jalkapallon Tornion Palloseurassa vuoteen 1986 asti. Sen jälkeen hän siirtyi kemiläiseen Visan Palloon kahdeksi kaudeksi.


title: Kari Vaalto

text: Vaallon valmentajaura alkoi vuonna 1989 Tornion Tarmossa, mutta vaihtui kahden vuoden jälkeen TP-47:ksi, jota hän valmensi lähes yhtäjaksoisesti vuoteen 2009. Syksyllä 1998 alkoi Oleg Jeprintsevin ja Kari Vaallon pitkä ja menestyksekäs yhteinen jakso Tornion TP-47:n nostamisessa aina Veikkausliigaan. Valmentajakaksikko nosti TP-47:n Kolmosesta aina Veikkausliigaan kausiksi 2004 ja 2005. Veikkausliigasta putoamisen jälkeen TP-47:n menestys hiipui niin, että kaudella 2009 seurasi putoaminen Ykkösestä. Kauden 2009 huono alkukauden menestys johti valmentajakaksikon vapauttamiseen tehtävistään toukokuussa 2009.


title: Kari Vaalto

text: Kaudella 2012 Vaalto siirtyi Miika Juntusen vetämään Oulun Palloseuraan myynti- ja urheilutoimenjohtajaksi, mutta ura tässä tehtävässä jäi kauden mittaiseksi. Kaudeksi 2013 Vaalto palasi TP-47:n valmentajaksi. Hän valmensi TP-47:ää kevääseen 2014 saakka.


title: Shaun Torrente

text: Shaun Torrente (s. 13. elokuuta 1978 Homestead) on yhdysvaltalainen F1-veneilijä, joka kilpailee kaudella 2015 qatarilaisen Qatar Teamin veneellä. Torrente on 178 senttimetriä pitkä ja painaa 65 kilogrammaa.


title: Shaun Torrente

text: Torrente debytoi MM-sarjassa kaudella 2007 osallistuen vain yhteen kilpailuun. Kaudella 2011 hän oli sarjan kymmenes ja seuraavana vuonna yhdestoista, molemmilla kausilla parhaana sijanaan neljäs tila. Kaudella 2013 Torrente saavutti ensimmäisen voittonsa Qatarin kilpailusta ja oli sarjan toinen saavutettuaan neljä palkintosijaa. Kaudella 2014 Torrente sijoittui MM-sarjan kolmanneksi kerättyään yhden voiton ja kolme palkintosijaa.


title: F. M. Pitkäniemi

text: Frans Mikael (Mikko) Pitkäniemi (15. syyskuuta 1878 Pirkkala – 18. syyskuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen filosofian tohtori ja Valion pitkäaikanen toimitusjohtaja.


title: F. M. Pitkäniemi

text: Pitkäniemen vanhemmat olivat maanviljelijä Karl Efraim Pitkäniemi ja Ulrika Vilhelmina Pispa. Hän pääsi ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1897 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1902, maisteriksi 1905, lisensiaatiksi 1908 ja tohtoriksi 1911. Pitkäniemi oli naimisissa 1906–1909 Margit Björklundin (k. 1909) ja vuodesta 1916 Anna Strömbladin kanssa.


title: F. M. Pitkäniemi

text: Pitkäniemi oli Kotkan kauppakoulun ja kauppaopiston johtajana 1906–1908 ja sitten Valion toimitusjohtajana 1908–1945 ja Pellervo-Seuran johtokunnan puheenjohtajana 1918–1927. Hän oli Etelä-Suomi -lehden päätoimittajana 1904–1905, Pellervon päätoimittajana 1918–1925 sekä Suomen Osuustoimintalehden päätoimittajana 1918–1927. Pitkäniemi sai professorin arvon 1938.


title: F. M. Pitkäniemi

text: Pitkäniemi oli perustamssa Valion neuvontaorganisaatiota ja Valion omaa tutkimuslaitosta jossa myöhemmin työskenteli muun muassa A. I. Virtanen. Voi oli 1930-luvulle saakka Suomen toiseksi tärkein vientituote metsäteollisuuden tuotteiden jälkeen joten Pitkäniemellä oli merkittävä asema Suomen kauppapolitiikassa. Pellervolaisen osuustoimintaliikkeen yhtenäisyyttä haittasi kuitenkin Valion johdon ja osuustoiminnan uranuurtajan tohtori Hannes Gebhardin välinen kunnianloukkausoikeusjuttu vuonna 1926, joka rikkoi Pitkäniemen ja Gebhardin välit. Gebhard oli arvostellut Pitkäniemeä liian liikemiesmäisistä otteista ja arvostellut myös hänen korkeaa palkkaansa. Pitkäniemi näet sai Valion tantiemi-järjestelyn vuoksi 6 penniä jokaisesta myydystä voiastiasta ja myynnin kasvettua rajusti myös Pitkäniemen tulot kasvoivat.


title: F. M. Pitkäniemi

text: Valio kehittyi Pitkäniemen johtajakaudella pienestä vuonna 1905 perustetusta voinvientiosuuskunnasta suureksi keskusliikkeeksi. Hän edisti Suomen vientiä naapurimaihin osallistuessaan presidentin kauppavaltuuskuntiin. Politiikan pyörteisiin hän joutui pulavuonna 1917 puhjenneissa voimellakoissa, kun väkijoukko uhkasi "hirttää Pitkäniemen hehkuvaan rautalankaan".


title: Nils Grotenfelt (eversti)

text: Nils Grotenfelt, vuoteen 1676 Groth (20. joulukuuta 1631 – 6. huhtikuuta 1703 Joroinen) oli suomalainen eversti, joka aateloitiin sodissa saavuttamistaan ansioista ja josta tuli Grotenfelt -suvun kantaisä.


title: Nils Grotenfelt (eversti)

text: Grothin isä oli liiviläinen ratsumies Per Groth. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1660 oli Elisabet von Göben (k. noin 1686) ja toinen vuodesta 1688 Märta Zelov (k. 1702). Groth pestautui vain 16-vuotiaana rakuunaksi Fabian Berendesin johtamaan rakuunarykmenttiin 30-vuotisen sodan loppuvaiheessa. Sen jälkeen hän osallistui Kaarle X Kustaan käymän Pohjan sodan alkuun Puolassa ja hänet korotettiin urhoollisuutensa takia vänrikiksi. Suomeen täydennysmiehistöä värväämään lähetetty Groth joutui venäläisiä vastaan käytyihin taisteluihin, joissa haavoittui, mutta yleni luutnantiksi. Liivinmaalle palattuaan hänestä tuli ratsumestari 1658. Seuraavana vuonna hän sai läänityksenä Joroisten Kotkatlahden ja asettui ensimmäisen vaimonsa kanssa ilmeisesti juuri sinne sodan päätyttyä 1660. Viiden vuoden kuluttua hän astui uudelleen palvelukseen ratsumestarina. Vuonna 1668 hänestä tuli majuri rakuunarykmenttiin, jota johti eversti Herman von Burghausen. Skoonen sodassa, joka alkoi Tanskaa vastaan 1675, Groth haavoittui vaikeasti, mutta jäi henkiin. Hänet aateloitiin 1677 Grotenfelt -nimellä ja ylennettiin seuraavana vuonna everstiluutnantiksi. Palveluksesta hän erosi 1680, mutta 1686 hän sai luvan värvätä Savosta oman rakuunarykmentin ja hänet ylennettiin sen päällikkönä everstiksi. Vielä lähes 70-vuotiaana Grotenfelt lähti Suureen Pohjan sotaan komentaen rykmenttiään, mutta joutui onnettomuuden takia keskeyttämään sotaretkensä. Hän laajensi Kotkatlahden tiluksia ja sai 1674 vielä Joroisten Järvikylän perinnölliseksi rälssiksi. Joroisten nykyistä kirkkoa edeltäneeseen vanhempaan kirkkoon Grotenfelt teki huomattavia lahjoituksia.


title: Cleveiitti

text: Cleveiitti on Norjassa esiintyvä epäpuhdas radioaktiivinen muoto uraniniitti mineraalista. Se koostuu pääosin uraanidioksidista (UO), mutta vähintään noin 10% uraanista on korvautunut harvinaisilla maametalleilla Cleveiitti on nimetty ruotsalaisen kemistin Per Teodor Cleven mukaan.


title: Cleveiitti

text: Cleveiitti oli ensimmäinen tunnettu maapallolla sijaitseva lähde heliumille, jota syntyy uraanin alfahajoamisen seurauksena ja jää mineraaliin. Ensimmäisen näytteen heliumista eristi William Ramsay 23. maaliskuuta 1895, kun hän käsitteli mineraalia rikkihapolla. Myös Cleve ja Abraham Langlet onnistuivat keräämään heliumia cleveiitistä samoihin aikoihin.


title: Cleveiitti

text: Mineraalin tunnisti ensimmäisenä suomalainen tutkimusmatkailija Adolf Erik Nordenskiöld 1878 Norjan Arendalissa, Itä-Agderin läänissä.


title: Ayla Kell

text: Ayla Marie Kell (s. 7. lokakuuta 1990 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen televisionäyttelijä ja balettitanssija. Hänet tunnetaan parhaiten tv-sarjasta "Näytön paikka" (), jossa hän esittää yhtä päähahmoista. Kell on lisäksi esiintynyt sarjoissa kuten "Veljemme on nero", "Weeds" ja "".


title: Ayla Kell

text: Kell aloitti uransa tanssijana. Hän harrasti balettia lapsesta saakka ja esiintyi American Ballet Theatressa sekä Hollywoodin Kodak Theatressa. Kell esiintyi mm. "Pähkinänsärkijässä" Gretan roolissa ja opiskeli losangelesilaisessa tanssiakatemiassa 15 vuoden ajan. Hän on näyttelemisen ja tanssin lisäksi esiintynyt Disneyn, Sonyn, Mattelin ja Pringlesin mainoksissa.


title: Ayla Kell

text: Kell seurustelee näyttelijä Sterling Knightin kanssa.


title: Maanviljelyskoulu

text: Maanviljelyskoulu oli aiemmin Suomessa toiminut maatalousalan oppilaitos.


title: Maanviljelyskoulu

text: Maanviljelyskoulun tarkoituksena oli antaa itsenäisiksi maanviljelijöiksi ja työnjohtajiksi aikoville henkilöille maataloudellista ammattiopetusta ja käytännöllistä harjaantumista maataloudessa. Maanviljelyskoulu voitiin sijoittaa vain valtion omistamalle tilalle.


title: Maanviljelyskoulu

text: Maanviljelyskoulu oli maataloushallituksen valvonnan alainen ja sen toimintaa valvoi paikallinen johtokunta, johon asianomainen maanviljelys- tai talousseura ja maataloushallitus valitsivat kumpikin yhden jäsenen ja yhden varajäsenen kolmeksi vuodeksi kerrallaan ja johon kolmantena jäsenenä kuului koulun johtaja.


title: Maanviljelyskoulu

text: Maanviljelyskoulun oppikausi kesti kaksi vuotta, ja se jakaantui harjoittelujaksoon sekä tietopuoliseen jaksoon harjoitteluineen.


title: Maanviljelyskoulu

text:
Harjoittelujaksolla, joka kesti yhden vuoden, tuli oppilaiden suorittaa kaikkia tilalla esiintyviä töitä sekä saada tietopuolista alkeisopetusta kuutena talvikuukautena keskimäärin kaksi tuntia päivää kohti seuraavissa aineissa:
Tämän lisäksi oppilaille annettiin kesäkauden kuluessa sopivina aikoina ammattiopetusta selittelyjen muodossa tai retkeilyjen yhteydessä.


title: Maanviljelyskoulu

text:
Tietopuolisella oppijaksolla annettiin opetusta seuraavissa aineissa:
Opetukseen voitiin sisällyttää muitakin yleistä kansalaissivistystä kohottavia aineita.


title: Maanviljelyskoulu

text: Päästäkseen oppilaaksi kouluun tuli hakijan olla 18 vuotta täyttänyt ja esittää seuraavat todistukset:


title: Maanviljelyskoulu

text: Koulun tietopuoliselle jaksolle voitiin ottaa lisäoppilaaksi henkilöitä, jotka olivat suorittaneet vähintään yhden kesäkauden valvonnanalaisen harjoittelun sekä pääsytutkinnon niissä aineissa, joita harjoittelujaksolla oli luettu.


title: Teresa Rosenius

text: Theresa Rosenius (usein myös muodossa Teresa Rosenius) (12. tammikuuta 1944 Helsinki – 29. joulukuuta 2018 Helsinki) oli entinen Yleisradion ruotsinkielinen sekä Mainostelevision kuuluttaja ja iskelmälaulaja. Hänen vuonna 1965 julkaistu singlensä ”Menolippu” myi 12 000 kappaletta.


title: Teresa Rosenius

text: Rosenius toimi 1960-luvun puolivälissä Mainos-TV:n ohjelmaosuuksien kuuluttajana. Vuonna 1965 hän levytti suomeksi Neil Sedakan tunnetuksi tekemän kappaleen ”One Way Ticket” nimellä ”Menolippu”, jonka suomenkieliset sanat teki Sauvo Puhtila.


title: Teresa Rosenius

text: Roseniuksen singlen ”Menolippu” kääntöpuolella oli Jaakko Salon ja Juha Vainion kirjoittama ”Dannyn kersantti”. Roseniuksen lyhyeksi jääneen levytysuran toinen single oli vuonna 1966 julkaistu ”Aamu liian lyhyt on” / ”Nyt mitä teen”.


title: Teresa Rosenius

text: 1960-luvun loppupuolella Teresa Rosenius toimi Keihäsmatkojen oppaana Mallorcalla. Myöhemmin hän työskenteli kuvaussihteerinä MTV:ssä.


title: Johannes Lilje

text: Johannes (Hanns) Lilje (s. 20. elokuuta 1899, Hannover – 1977) oli saksalainen teologi, huomattava Luther-tutkija sekä 1920-luvun puolivälistä lähtien yksi ekumeenisen liikkeen keskeisistä johtajista. Vuosina 1934–1945 hän oli Luterilaisen Maailmanliiton pääsihteeri ja vuosina 1952–1957 puheenjohtaja. Koska hän oli yksi Saksan tunnustuskirkon johtajista, hänet vangittiin Hitlerin loppuaikoina. Vuonna 1947 hänestä tuli Hannoverin maapiispa, 1955 Saksan yhtyneiden evankelis-luterilaisten kirkkojen johtava piispa ja vuonna 1950 Loccamin evankelisen akatemian johtava esimies. Lilje myös perusti Sonntagsblatt-lehden ja julkaisi tätä.


title: Veli Paatela

text: Veli Eero Paatela (26. syyskuuta 1919 Helsinki – 10. toukokuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hänen suunnittelutöitään ovat yhdessä puolisonsa Kaija Paatelan kanssa useat Helsingin yliopiston maataloustieteen laitokset (1953, 1961–1967), Punaisen Ristin neurokirurginen klinikka (1957) ja Valtion seerumlaitos (1959) sekä veljensä Jaakko Paatelan kanssa Kotkan keskussairaala. Hänen toinen veljensä Juhani Paatela oli maataloustieteilijä sekä sisarensa Marja Pöyry arkkitehti ja pianisti.


title: Silonäkinparta

text: Silonäkinparta ("Chara braunii") on näkinpartaisleviin kuuluva levälaji, joka elää lähinnä makeassa vedessä.


title: Silonäkinparta

text: Silonäkinparta haarautuu muiden näkinpartalajien tapaan kortemaisesti. Se on väriltään vaaleanvihreä ja siitä puuttuvat muille suvun lajeille ominaiset kuorisolut.


title: Silonäkinparta

text: Silonäkinpartaa kasvaa Ruotsin puolella Perämeren pohjoisosassa. Suomessa sitä on tavattu Kiiminkijoen ja Kokemäenjoen estuaareissa 1980- ja 1990-luvuilla. Suomenlahden Venäjälle kuuluvassa osassa sitä tavattiin 1960-1980-luvulla. 1940-luvulta on havaintoja Pohjasta, Pernajasta ja Porvoosta.


title: Silonäkinparta

text: Silonäkinparta kasvaa matalassa vedessä rannan tuntumassa. Se kestää pieniä suolapitoisuuksia. Lajia uhkaa rehevöityminen ja mahdollisesti moottoriveneiden aiheuttamat pyörteet.


title: Silonäkinparta

text: Laji on Suomen uhanalaisuusluokituksessa vaarantunut laji (VU).


title: Ajotietokone (auto)

text: Ajotietokone on auton mittaristossa oleva pieni ”tietokone”, josta näkee tietoja auton toiminnasta ja tilasta. Ajotietokone tuli 1980-luvulla autoihin lisävarusteena, nykyään useimmista automalleista löytyy ajotietokone vakiovarusteena.


title: Ajotietokone (auto)

text: Ajotietokoneen näyttämä tieto vaihtelee automerkin, mallin ja varustetason mukaan. Se voi näyttää esimerkiksi hetkellisen kulutuksen, keskikulutuksen, keskinopeuden, toimintasäteen (polttoaineen riittävyyden), ulkolämpötilan ja akun varauksen.


title: Ajotietokone

text: Ajotietokone voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Luettelo Sannin kappaleista

text: Tämä on luettelo suomalaisen laulaja-lauluntekijä Sannin levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä.


title: Viikonloppu.com

text: Viikonloppu.com on suomalainen erityisesti nuorten miesten suosiossa oleva viihdesivusto. Viikonloppu.com tarjoaa valikoituja viihdekuvia, -artikkeleita ja -videoita ympäri maailman. Viikonloppu.com-sivusto perustettiin vuonna 2013 laajentamaan Viikonloppu-Facebook-ryhmän viihdesisältöä. Itse Facebook-ryhmän perusti Samuli Farag vuonna 2009. Facebook-ryhmä toimii edelleen sivuston ohessa jakaen materiaalia pääosin Viikonloppu.comista seuraajilleen.


title: Viikonloppu.com

text: Viikonloppu.comin idea kehittyi alkujaan vuonna 2009 Samuli Faragin perustamasta Facebook-ryhmästä nimeltä Viikonloppu. Ryhmä kasvoi lyhyessä ajassa noin 220 000 jäseniseksi. Alun perin Samuli Farag teki yksin Facebookissa statuspäivityksiä ja postasi huumorijuttuja, kuvia ja videoita eripuolilta internetiä. Kantavana teemana oli aina mahtavan viikonlopun odotus ja vastakohtana maanantaiden ”dissaus”. Vastakkainasettelusta syntyi satoja kuvia ja juttuja, joita ihmiset jakoivat myös omilla Facebook-sivuillaan.


title: Viikonloppu.com

text:
Viikonloppu.com luotiin kevättalvella 2013 osittain laajentamaan Facebook-ryhmää, mutta myös ylläpitämään helpommin viihdevideoiden ja -kuvien varastoa. Facebook ryhmä siirtyi ohjaamaan ihmisiä artikkeleiden ja videoiden pariin Viikonloppu.com-sivulla, satunnaisten eri puolilla internetiä olevien videoiden sijaan. Vahvan aloituksen myötä Viikonloppu.com kasvoi lyhyessä ajassa yhdeksi Suomen suosituimmista ajanvietesivustoista ja saavutti keskimäärin 170 000 viikkokävijän tahdin jo keväällä 2013. Sivuston sisältö oli sen aloittaessa lähes yksinomaan videoita, mutta laajennettiin myöhemmin sisältämään uutisia ja artikkeleita. Artikkeleita kirjoittamaan ja sisältöä luomaan palkattiin kolme osa-aikaista toimittajaa, ja myöhemmin vielä kaksi muuta avustajaa lisäämään ajankohtaisia videoita ja ylläpitämään kuvasivustoja.
Viikonloppu Media Oy perustettiin 17. lokakuuta 2013 pyörittämään Viikonloppu.com-sivustoa ja siihen liittyvää liiketoimintaa. Viikonloppu Median omistajina toimivat Viikonloppu Oy:n omistajat Samuli Farag ja Tuukka Kempas sekä mainosmyyntiyhtiö Klik Klik:n jäsenet Jerry Lindholm ja Anssi Kiviranta.


title: Viikonloppu.com

text: Viikonloppu.com sijoittuu kävijämääriltään tasaisesti Suomen top-10 viihdesivustoihin. Viikonloppu.com on useissa listauksissa nostettu Suomen potentiaalisimpien startup-yritysten joukkoon. Startup100.net noteerasi Viikonloppu.comin ”The hottest Startups in Finland October” sijalle kolme, Startupranking.com taas sijalle 22.


title: Viikonloppu.com

text: Viikonloppu Media Oy lanseerasi vahvasti miespainotteisen Viikonloppu.com-sivuston vierelle naisille suunnatun Nainen.com-sivuston. Myös Nainen.com kasvoi vahvasti Facebook-ryhmän ”Nainen !” pohjalta omaksi verkkosivukseen.


title: Viikonloppu.com

text: Viikonloppu Media Oy osti vuonna 2014 Kuvaton- ja Naamapalmu-sivustot tukemaan kuvasisältöä, jolloin viikonloppu.com keskitettiin artikkeleihin ja videoihin. Kuvaton ja Naamapalmu sivustot ovat myös tasaisesti suomen vierailluimpien viihdesivujen listalla.


title: Viikonloppu.com

text: Viikonloppu.comin YouTube-kanavalla on omaa viihteellistä tuotantoa, Rock-festivaalireportaaseista pilailuun.


title: Jacques-Louis Soret

text: Jacques-Louis Soret (30. kesäkuuta 1827 – 13. toukokuuta 1890) oli sveitsiläinen kemisti, joka havaitsi vuonna 1878 yhdessä Marc Delafontainen kanssa ensimmäisenä alkuaine holmiumin spektroskooppisesti. Holmiumin rinnakkaislöytäjänä pidetty Per Teodor Cleve eristi sen kemiallisesti erbiumista ja tuliumista vuonna 1879.


title: Jacques-Louis Soret

text: Soret myös tunnisti otsonin rakentuvan kolmesta happi-atomista.


title: Jacques-Louis Soret

text: Soretin viiva, voimakas spektrin absorptioalue hemoglobiinille, on nimetty hänen mukaansa.


title: Jacques-Louis Soret

text: Soret toimi Geneven yliopiston kemian laitoksen esimiehenä vuodesta 1873 alkaen. Hänen poikansa Charles Soret oli myös tunnettu fyysikko ja kemisti.


title: Maatalouskoelaitos

text: Maatalouskoelaitos oli aiemmin Suomessa toiminut valtion laitos, joka harjoitti maatalouden koe- ja tutkimustoimintaa.


title: Maatalouskoelaitos

text: Maatalouskoelaitos perustettiin vuonna 1932 asetuksella. Siihen kuuluivat seuraavat osastot:


title: Maatalouskoelaitos

text: Koelaitoksen osastoja voitiin tarvittaessa sijoittaa eri paikkakunnille. Paikallista kasvinviljelystoimintaa varten Suomi oli jaettu piireihin, joiden koe- ja tutkimustoiminnasta huolehti lähinnä kuhunkin piiriin perustettu koeasema. Paikallista kotieläinhoidollista koetoimintaa varten voitiin joko kasvinviljelyskoeasemien yhteyteen tai erilleen niistä tarpeen mukaan perustaa koeasemia.


title: Jaakko Seppälä (graafikko)

text: Jaakko Seppälä (s. 28. joulukuuta 1977) on suomalainen graafikko, sarjakuvapiirtäjä ja -käsikirjoittaja.


title: Jaakko Seppälä (graafikko)

text: Seppälä loi yhdessä Markus Miettisen kanssa Ylioppilaslehdessä vuosina 2004–2012 ilmestyneen Malinen-sarjakuvan. Malinen-sarjakuvasta julkaistiin kolme albumia ja se voitti vuoden 2007 Kemin sarjakuvakilpailun strippisarjan.


title: Jaakko Seppälä (graafikko)

text: Seppälä sai kansainvälistä huomiota "10 styles, 100 characters" -työllään, jossa 10 tunnettua sarjakuvahahmoa (Asterix, Lassi, Aku Ankka, Kapteeni Haddock, Lepakkomies, Heimo Vesa, Corto Maltese, Muumipeikko, Karvinen ja Tellu) piirrettiin 10 eri sarjakuvapiirtäjän (Uderzo, Watterson, Barks, Hergé, Adams, Jarla, Pratt, Jansson, Davis ja Schulz) tyylillä. Teos herätti huomiota mm. Gizmodo- ja Reddit-nettipalveluissa.


title: Jaakko Seppälä (graafikko)

text: Seppälä valmisteli "100 characters" –teoksen innottamana ”omien lapsiensa iloksi” muutaman yksisivuisen Aku-tarinan. Tanskalainen Egmont-yhtiö piti erityisesti tarinoiden käsikirjoituksista ja tilasi Jaakolta lisää käsikirjoituksia. Seppälän käsikirjoittamia Aku Ankka –aiheisia sarjakuvia on julkaistu vuodesta 2015 lähtien ainakin Suomen, Ruotsin, Tanskan ja Saksan Aku Ankka -lehdissä.


title: Jaakko Seppälä (graafikko)

text: Jaakko Seppälä on yhdessä Markus Miettisen kanssa kääntänyt Aku Ankan savonkielisiä murrespesiaaleja.


title: Jaakko Seppälä (graafikko)

text: Jaakko Seppälä on Taistelupetankin moninkertainen Suomen mestari.


title: Sorry (Justin Bieberin kappale)

text: Sorry on kanadalaisen laulajan Justin Bieberin kappale albumilta "Purpose". Se julkaistiin albumin toisena singlenä 23. lokakuuta 2015. Kappaleessa on EDM-vaikutteita, ja sen ovat tuottaneet Skrillex ja Blood Diamond. Kappaleesta julkaistiin musiikkivideo 22. lokakuuta.


title: Luettelo Antti Tuiskun kappaleista

text: Tämä on luettelo Antti Tuiskun kappaleista. Kappaleet on pyritty järjestämään julkaisuajan mukaan vanhimmasta uusimpaan.


title: Laki maatalouden velkojen vakauttamisesta

text: Laki eräiden maatalouden velkain vakauttamisesta on Suomessa aiemmin voimassa ollut laki, joka säädettiin vuonna 1932 ja jonka tarkoituksena oli helpottaa maksuvaikeuksiin joutuneiden maanviljelijöiden asemaa 1930-luvun Suomessa.


text: Lain perusteella Oy Maakiinteistöpankki sai oikeuden vakauttaa maataloudellisten suhdanteiden sekä korkeakorkoisten ja lyhytaikaisten velkojensa vuoksi maksuvaikeuksiin joutuneiden maanviljelijöiden velat, mikäli ne kyettiin vakauttamaan kiinnityslainalla, joka pankin arvion mukaan oli noussut enintään 70 %:iin maatilan arvosta sekä pankin harkinnan mukaan enintään 30 %:iin metsäkiinnityksen esineenä olevan metsän ja enintään 30 %:iin irtaimistokiinnitykseen sisältyvän maatalousirtaimiston arvosta.


text: Jos maanviljelijän velat olivat määräarvoja suuremmat, hän ei voinut saada Maakiinteistöpankilta lainaa velkojensa vakauttamiseksi.


title: Pienviljelysneuvojaopisto

text: Pienviljelysneuvojaopisto oli aiemmin Suomessa toiminut maatalousalan oppilaitos. Opisto toimi Hyvinkään maalaiskunnassa vuosina 1930–1966.


title: Pienviljelysneuvojaopisto

text: Pienviljelysneuvojaopiston tarkoituksena oli antaa tietopuolista ja käytännöllistä opetusta pienviljelysneuvojiksi valmistuville henkilöille.


title: Pienviljelysneuvojaopisto

text: Aloitteen opiston perustamisesta teki tunnettu osuustoimintamies ja poliitikko Hannes Gebhard, joka laati myös opiston opetusohjelman. Opisto oli sijoitettu valtion omistamalle Viertolan tilalle Hyvinkään kunnan Hyvinkään kylässä. Opiston toimintaa valvoi maataloushallitus, ja sen sisäisistä asioista huolehti ja päätti opettajakunta. Opiston oppilaiden yhdyssiteeksi perustettiin heti opiston toiminnan alettua Pienviljelysneuvojaopiston toverikunta. Opiston päärakennuksena toimi vanha Viertolan kartanon päärakennus, kunnes sen tilalle valmistui vuonna 1954 uusi ajanmukainen opistorakennus.


title: Pienviljelysneuvojaopisto

text: Pienviljelysneuvojaopiston oppikausi kesti kaksi vuotta ja se jakaantui kahteen vuosikurssiin. Ensimmäinen vuosikurssi oli pääasiallisesti "käytännöllistietopuolinen". Toinen vuosikurssi jakaantui varsinaiseen "tietopuoliseen jaksoon" ja kesäaikana järjestettäviä "käytännöllistietopuolisia erikoiskursseja" käsittävään jaksoon. Opetusohjelmassa olivat maanviljelysoppi, kotieläinoppi, maanviljelys- ja kansantalous, luonnontieteet ja metsätalous sekä puutarhanhoito. Käytännön töiden harjoittelu tapahtui koulutilalla ja opiston puutarhassa, jolloin kukin oppilas toimi vuorollaan töiden johtajana ja järjestelijänä. Viimeiset alkuperäisen opetusohjelman mukaan opiskelleet maatalousteknikot valmistuivat joulun alla 1961, jolloin opisto oli kouluttanut kaikkiaan 785 maatalousteknikkoa.


title: Pienviljelysneuvojaopisto

text: Pienviljelysneuvojaopistossa otettiin käyttöön uusi opetusohjelma vuoden 1961 alussa, ja siitä lähtien agrologikurssin pituudeksi tuli 29 kuukautta eli noin kaksi ja puoli vuotta. Samalla agrologi-nimitys ulotettiin koskemaan myös vanhan kaksivuotisen opetussuunnitelman mukaisesti valmistuneita. Uuden agrologikoulutuksen käyttöönoton myötä opintoihin liittyvä käytännön harjoittelu suoritettiin koulutilan sijasta yhä useammin Maatalouden tutkimuskeskuksen koeasemilla, maatalouden liikelaitoksissa ja pankeissa.


title: Pienviljelysneuvojaopisto

text: Pienviljelysneuvojaopiston johtajina (vuodesta 1961 rehtoreina) toimivat maanviljelysneuvos Gabriel Hirvensalo (1930–1937), agronomi Vilho Savolainen (1937–1963), agronomi Matti Laamanen (1963–1964) ja agronomi Antti Lehtomäki (1964–1966).


title: Pienviljelysneuvojaopisto

text: Useat Pienviljelysneuvojaopistossa opiskelleet ovat toimineet monissa huomattavissa asemissa politiikan piirissä. Kymmenkunta entistä oppilasta oli myöhemmin kansanedustajina. Näitä ovat olleet esimerkiksi Mauno Jussila, Eemil Partanen, Eino Uusitalo, Esa Timonen, Heimo Linna ja Lauri Linna.


title: Pienviljelysneuvojaopisto

text: Pienviljelysneuvojaopiston toiminta päättyi vuoden 1966 lopussa ja sen toimintaa jatkoi seuraavan vuoden alusta lukien Hyvinkään maatalousopisto.


title: Taimikonhoito

text: Taimikonhoito on metsätaloudellinen toimenpide, jolla pyritään edelleen kasvatettavien puuntaimien elin- ja laatuolosuhteiden turvaamiseen ja parantamiseen. Taimikonhoito on tasaikäisrakenteisessa metsänkasvatuksessa normaali toimenpide, ja sitä voidaan soveltaa myös eri-ikäisrakenteisessa metsänkasvatuksessa.


title: Taimikonhoito

text: Suomessa huonosti kannattavaa taimikonhoitoa tuetaan rahallisesti ns. Kemera-lain mukaisesti. Tukea myönnetään hakemuksesta ja annettujen ehtojen täyttyessä. Uusin Kemera-lain versio astui voimaan kesäkuussa 2015. Taimikonhoidon osalta Kemera-tukea voi saada taimikon varhaishoitoon tai nuoren metsän hoitoon, jotka eroavat etenkin jäävän taimikon pituus- ja läpimittavaatimusten osalta.


title: Taimikonhoito

text: Taimikon perkaus on taimikon varhaishoitoon kuuluva toimenpide, joka tehdään taimikon ensimmäisten kasvuvuosien aikana yleensä kerran mutta tarvittaessa myös toistamiseen. Taimikon perustamisen ja taimikon perkauksen välillä taimikolle on voitu tehdä myös heinäntorjuntaa ja/tai täydennysistutusta. Varhaishoidollisten toimenpiteiden on tarkoitus turvata taimikon rivakka alkukehitys vähentämällä taimien keskinäistä kilpailua ja siitä johtuvia tuhoja.


title: Taimikonhoito

text: Havupuutaimikon perkauksessa pyritään poistamaan käytännössä kaikki lehtipuuvesakko, joka muuten tulisi etukasvuiseksi ja haittaisi havupuiden kasvua. Luonnon monimuotoisuuden turvaamiseksi pyritään jättämään jonkin verran lehtipuustoa, joka ei haittaa kasvatettavien taimien kehitystä. Lehtipuiden nopean alkuvaiheen kasvuvauhdin vuoksi se saavuttaa havupuutaimikon pituuden vielä uudestaan mutta ei todennäköisesti enää kasva siitä ohi. Rauduskoivutaimikoissa varhaisperkausta ei yleensä tarvita juuri taimien nopean alkukehityksen vuoksi.


title: Taimikonhoito

text: Taimikon perkaus voidaan suorittaa täysperkauksena tai reikäperkauksena. Jälkimmäisellä menetelmällä poistetaan vain havupuutaimia ympäröivä ja niiden kasvua välittömästi uhkaava vesakko sekä selkeästi etukasvuisimmat lehtipuut. Reikäperkaus voi säästää käytettyä aikaa ja raivaussahan polttoainetta, mutta se pitää tehdä huolellisesti, jotta lehtipuusto ei yllä havupuutaimien ylle.


title: Taimikonhoito

text: Taimikonharvennuksessa valitaan ensiharvennukseen asti kasvatettavat puuyksilöt. Taimikoille on Suomessa asetettu Metsätalouden kehittämiskeskus Tapion suosittelemat tavoitetiheydet, jotka vaihtelevat puulajista, viljelymenetelmästä ja kasvupaikkatyypistä riippuen.


title: Taimikonhoito

text: Taimikonharvennuksessa suositaan laadukkaimpia puuyksilöitä, vaikka nämä olisivatkin luontaisesti syntyneitä. Huonokuntoiset, sairaat, liian lähellä toisiaan kasvavat, mutkaiset tai erittäin oksaiset ja huomattavan etukasvuiset puuyksilöt poistetaan. Taimikonharvennuksessa voidaan jo valita harvennuksissa jätettävien säästöpuuryhmien paikat, riistatiheiköt ja muut luonnon monimuotoisuutta ja metsien virkistyskäyttöä lisäävät kohteet.


title: Taimikonhoito

text: Siemenpuumenetelmällä tai kylvämällä uudistetuissa männiköissä taimikonhoitoa venytetään yleensä muita puulajeja pidemmälle, jotta männyntaimien oksat pysyisivät mahdollisimman ohuina tai kuolisivat ja katkeilisivat pois, mikä johtaa parempaan tukkipuun laatuun. Myös hirvituhojen vaikutusta vähennetään männiköiden tiheällä kasvattamisella.


title: Taimikonhoito

text: Suomessa yleisin taimikonhoitoväline on raivaussaha. Muita välineitä taimikonhoitoon ovat muun muassa raivausveitsi ja vesuri.


title: Taimikonhoito

text: Taimikonhoito voidaan tehdä myös metsätyökoneella, jolloin käytetään usein ns. kitkemistekniikkaa, joka vähentää vesomista. Vain pieni osa taimikonhoidosta tehdään koneellisesti, joskin määrää on pyritty jo pitkään kasvattamaan.


title: Cessna 188

text: Cessna 188 on yhdysvaltalainen Cessna Aircraft Companyn suunnittelema ja valmistama maatalouslentokonesarja.


title: Cessna 188

text: Cessna 188 -mallin suunnittelun pohjana käytettiin 1960-luvun alussa maatalouslentokoneiden käyttäjillä tehtyä kyselytutkimusta. Kone suunniteltiin alasiivelliseksi ja yksipaikkaiseksi. Prototyyppi lensi ensimmäisen kerran 19. helmikuuta 1965, ja malli sai tyyppihyväksynnän vuotta myöhemmin. Konetyyppiä valmistettiin alkuun kahtena eritehoisena versiona: 170 kW moottorilla varustettuna 188:na (nimettiin vuonna 1972 AGpickupiksi) ja 250 kW moottorilla varustettuna 188A AGwagonina. Konetyypin suosituin malli, AGtruck julkaistiin vuonna 1972. Mallissa oli sama moottori kuin AGwagonissa, mutta koneessa oli suurempi kemikaalisuppilo ja sen suurin lentoonlähtöpaino oli korkeampi. Sarjan kehittynein malli, turboahdetulla moottorilla varustettu AGhusky esiteltiin vuonna 1979. Sillä oli kaikkia edellisiä malleja korkeampi lentoonlähtöpaino.


title: Cessna 188

text: Konetyypin tuotanto päättyi malleittain hieman eri aikaan. Ensimmäisenä lopetettiin AGpickupin tuotanto vuonna 1976, sitten AGwagonin vuonna 1981 ja lopulta AGtruckin ja AGhuskyn vuonna 1985. Konetyyppiä valmisetettiin lopulta noin 3 975 yksilöä, 53 AGpickupia, 1 589 AGwagonia, 1 949 AGtruckia ja 385 AGhuskya.


title: Metsälaki

text: Metsälaki (, ) on Suomen metsien taloudellista ja kestävää käyttöä määrittelevä laki.


title: Metsälaki

text: Metsälain uusin muutos tuli voimaan vuoden 2014 alusta. Metsälain uudistukset mahdollistivat muun muassa uudistushakkuun puuston keskiläpimitasta riippumatta.


title: Metsälaki

text: Suomen metsälaissa on määritetty puun korjuuseen, metsän uudistamiseen, metsäluonnon monimuotoisuuden turvaamiseen, suojametsiin ja suoja-alueisiin sekä lain valvontaan ja seuraamuksiin liittyvistä asioista.


title: Metsälaki

text: Metsälain ohella metsien käyttöön (hakkuut, metsänhoitotoimenpiteet yms.) vaikuttavat tai sitä säätelevät myös muun muassa luonnonsuojelulaki, toimenpiteiden suorittajien sertifikaattisidonnaisuudet, Tapion Metsänhoidon suositukset sekä toimenpiteiden suorittajien omat ohjeistukset.


title: Roundhouse Studios

text: Roundhouse Studios oli Lontoossa, Britanniassa sijainnut musiikkistudio. Sen perusti vuonna 1975 Uriah Heep -yhtyeen tuottajana tunnettu Gerry Bron. Studio toimi alun perin toimistorakennuksen kellarissa Chalk Farmissa. Yritys ajautui kuitenkin ongelmiin 1980-luvun lopulla, jolloin se ensin muutti halvempien vuokrien perässä Hatton Gardeniin, mutta lopetti myöhemmin kokonaan toimintansa.


title: James Harrington

text: James Harrington (joskus myös muodossa "Harington"; 3. tammikuuta 1611 – 11. syyskuuta 1677) oli englantilainen yläluokkainen kirjailija ja yhteiskuntatieteilijä, jonka tunnetuin teos on "The Commonwealth of Oceana" (1656). Teoksessa Harrington esittelee käsitystään parhaasta valtiomuodosta, jonka hänen mielestään on tasavalta.


title: James Harrington

text: Harrington kävi koulua Oxfordin yliopiston Trinity Collegessa vuodesta 1629. Hänen käsityksensä eri valtiomuodoista muodostui 1630-luvulla tehdyllä Euroopan-matkalla, jonka aikana hän innostui erityisesti Venetsian tasavallan hallintotavasta.


title: James Harrington

text: Harrington kuului Englannin kuninkaan Kaarle I:n läheiseen ystäväpiiriin. Kuninkaan teloitusta seuranneen tasavallan ja Oliver Cromwellin protektoraatin aikana hän julkaisi tunnetuimman teoksensa, tasavaltalaisen "Oceanan". Harrington joutui vankilaan vuonna 1661 Stuart-suvun restauraation myötä.


title: James Harrington

text: Teokset käsittelevät politiikkaa, lainsäädäntöä, valtiomuotoja ja tilastotiedettä.


title: Terijoen rautatieasema

text: Terijoen rautatieasema sijaitsee Terijoen eli nykyisen Zelenogroskin kaupungissa Pietari–Viipuri-radan varrella. Se avattiin vuonna 1870 Riihimäki–Pietari-radan valmistuessa. Nykyinen asemarakennus on alun perin vuodelta 1917, mutta se kärsi pahoja vaurioita toisen maailmansodan aikana ja korjattiin nykyiseen asuunsa 1950-luvulla.


title: Terijoen rautatieasema

text:
Pietarista lähdettäessä Terijoki oli ensimmäinen rautatieasema Suomen suuriruhtinaskunnan puolella, joka sijaitsi noin 17 kilometrin päässä Rajajoelta. Rautatien valmistumisen jälkeen Suomenlahden rannoille nousi varakkaiden pietarilaisten huviloita, jonka vuoksi Terijoen pitäjän alueelle avattiin vuodesta 1889 lähtien vielä kuusi muutakin asemaa. Suomen suuriruhtinaskunnan aikana Terijoen asema oli Pietariin suuntautuneen liikenteen ansiosta parhaimmillaan Suomen kolmanneksi vilkkain asema.
Suomalaisten aikaan aseman lyhenne oli "Tj" ja ratakilometri 392+727.


title: Terijoen rautatieasema

text: Terijoen ensimmäinen rautatieasema valmistui vuonna 1870, jolloin myös Riihimäen ja Pietarin välinen rata otettiin käyttöön. Kaksikerroksinen puurakenteinen asema tehtiin arkkitehti Carl Albert Edelfeltin piirustusten mukaan, jotka Knut Nylander muokkasi lopulliseen muotoonsa. Samojen piirustusten pohjalta rakennettiin myös muut Riihimäki–Pietari-radan Suomen puoleiset asemat. Terijoen rautatieasema luokiteltiin aluksi IV-luokan asemaksi, mutta liikenteen kasvaessa se korotettiin nopeasti II-luokkaan.


title: Terijoen rautatieasema

text: Asema toimi myös Suomen suuriruhtinaskunnan ja Venäjän keisarikunnan välisenä tulliasemana, jonka vuoksi junat viipyivät asemalla tavallista kauemmin. Tunnettuja aseman käyttäjiä olivat muun muassa ruotsalainen liikemies Alfred Nobel sekä sotaministerinä toiminut kenraali Aleksei Kuropatkin, joilla molemmilla oli huvila Terijoella. Kuropatkinia varten asemalle rakennettiin oma odotushuone eli ns. "Kuropatkinin paviljonki", koska hänen arvolleen ei ollut sopivaa odottaa junaa muiden matkustajien parissa.


title: Terijoen rautatieasema

text: 1900-luvun alkuvuosina Terijoki oli yksi Suomen vilkkaimmista asemista. Matkustajamääriltään se oli Helsingin ja Viipurin jälkeen maan toiseksi suurin, mutta kaikkien Terijoen pitäjän asemien yhteenlaskettu matkustajamäärä oli jopa suurempi kuin Viipurin rautatieaseman. Autonomian aikana valtaosa liikenteestä suuntautui Pietariin, jonne päivittäin kulki jopa 40 edestakaista vuoroa. Muusta liikenteestä suurin osa oli Terijoen kuuden aseman välistä paikallisliikennettä.


title: Terijoen rautatieasema

text: Uuden rautatieaseman valmistumisen jälkeen vanha asemarakennus toimi 1920-luvulla muun muassa Terijoelle sijoitettun Polkupyöräpataljoona 1:n aliupseerikouluna.


title: Terijoen rautatieasema

text: Matkustajamäärien nopea kasvu johti siihen, että 1910-luvulla ryhdyttiin Terijoelle suunnittelemaan uutta asemarakennusta, jonka rakentaminen aloitettiin aivan ensimmäisen maailmansodan alla. Uusi kivirakenteinen rautatieasema valmistui rautatiehallituksen pääarkkitehdin Bruno Granholmin suunnitelemana Koivikon alueelle vajaan kilometrin verran länteen vanhasta asemasta. Se otettiin käyttöön vain muutamaa päivää ennen Suomen itsenäistymistä 1. joulukuuta 1917, yhdessä samaan aikaan rakennetun Rajajoen rautatieaseman kanssa. Vanha ja uusi asema yhdistettiin samalla toisiinsa Asemakatu-nimisellä uudella kadulla.


title: Terijoen rautatieasema

text: Suomen sisällissodan loppuvaiheessa huhtikuussa 1918 Terijoen aseman ympäristössä käytiin kiivaita taisteluja, kun valkoiset yrittivät vallata Terijoen, Kuokkalan ja Ollilan rautatieasemia sekä samalla katkaista Venäjälle johtavaa rataa. Valkoisten joukkoja komensi saksalainen eversti Eduard Ausfeld ja Terijoen punakaartia puolestaan Heikki Kaljunen, joka määräyksestä Terijoen asema yritettiin räjäyttää punaisten vetäytymisen yhteydessä.


title: Terijoen rautatieasema

text: Suomen itsenäistymisen jälkeen Terijoen aseman liikennemäärät romahtivat. Vuoden 1936 liikenne oli enää viidennes vuoden 1916 tasosta ja Terijoki oli pudonnut matkustajamääriltään sijalle 37 kaikista Suomen rautatieasemista. Toisen maailmansodan aikana asema kärsi suuria vaurioita. Pahiten tuhoutuivat keskiosassa sijainnut asemahalli sekä läntinen siipirakennus, myös Terijoen ylittävä rautatiesilta aseman läheisyydessä tuhoutui. 1950-luvulla asema rakennettiin lähes kokonaan uudelleen arkkitehti A. A. Gretšannikovin piirustusten mukaan.


title: Vuoden 1634 hallitusmuoto

text: Ruotsin hallitusmuoto vuodelta 1634 oli perustuslaki, joka määritteli eri valtioelinten aseman ja tehtävät. Se oli Ruotsin ensimmäinen perustuslaki, vaikkakin vuoden 1617 valtiopäiväjärjestys sisälsi perustuslaillisia määräyksiä. Hallitusmuoto valmisteltiin kuningas Kustaa II Aadolfin aikana, mutta vahvistettiin vasta kuninkaan kuoleman 1632 jälkeen.


title: Vuoden 1634 hallitusmuoto

text: Valtiopäivät hyväksyivät hallitusmuodon 29. kesäkuuta 1634. Keskeisten valtioelinten tehtävät määriteltiin hallitusmuodossa niin kuin ne käytännössä olivat 1610- ja 1620-luvuilla toimineetkin. Ruotsin valtaneuvosto jäi kuitenkin johtavien virkamiesten varjoon. Valtaa jaettiin maaherrojen johtamiin lääneihin, joita oli Ruotsin puolella 11 ja Suomessa 5. Hallitusmuoto määritteli myös hovioikeuksien aseman. Perustuslain pääsuunnittelija oli kansleri Axel Oxenstierna. Oxenstiernan näkemyksen mukaisesti hallitusmuotoon sisältyy määräys, että kuningas hallitsee maata säätyjen tukemana. Hän pyrki koko uransa ajan tehostamaan ja yhtenäistämään Ruotsin hallintoa.


title: Vuoden 1634 hallitusmuoto

text: Oxenstierna oli vahvassa asemassa vuosien ajan myös kuninkaan kuoltua, sillä kruununperijä kuningatar Kristiina oli alaikäinen ja hänen puolestaan asioista päätti Oxenstiernan johtama holhoojahallitus. Siihen kuuluivat valtakunnankansleri Oxenstierna, valtakunnandrotsi (vastuullaan oikeusistuinten toiminta), kamarimestari (valtion kassan ja verojen keräämisen asiat), valtakunnanmarski (armeijan johtaminen) ja valtakunnanamiraali (laivasto).


title: Vuoden 1634 hallitusmuoto

text: Kristiinan hallituskauden jälkeen hallitusmuoto korvattiin vuoden 1660 lailla, vaikkakin seuraava hallitusmuoto säädettiin vasta vuonna 1719. Kuninkaan itsevaltiuden aikana vuodesta 1680 kuningas hallitusmuotoa ei noudatettu, sillä kuningas saattoi hallita maata säädyistä riippumatta.


title: Nabi Tajima

text: Nabi Tajima (4. elokuuta 1900 – 21. huhtikuuta 2018) oli japanilainen nainen ja huhtikuussa 2018 maailman vanhin elävä ihminen. Hän oli tiettävästi kolmanneksi vanhimmaksi koskaan elänyt ihminen ja vanhimmaksi elänyt aasialainen ja japanilainen.


title: Nabi Tajima

text: Tajimasta tuli vanhin elävä japanilainen nainen Misao Ōkawan kuoltua 1. huhtikuuta 2015. Tajima menetti tittelinsä hetkeksi, kun Tokiossa asuneen 115-vuotiaan naisen, jonka nimeä ei julkistettu, ikä saatiin todistettua. Tajima sai tittelin takaisin tokiolaisnaisen kuoltua 28. syyskuuta 2015. Tajima ohitti Ōkawan iän 1. syyskuuta 2017, jolloin hänestä tuli todistetusti Japanin vanhimmaksi elänyt nainen koskaan. Tajimasta tuli 15. syyskuuta 2017 (Japanissa 16. syyskuuta) maailman vanhin elävä ihminen jamaikalaisen Violet Brownin kuoltua.


title: Nabi Tajima

text: Tajima täytti 117 vuotta 4. elokuuta 2017. Hän oli tiettävästi kahdeksas henkilö maailmassa ja toinen aasialainen ja japanilainen, joka on saavuttanut vähintään 117 vuoden iän ja viimeinen elossa ollut vuonna 1900 syntynyt henkilö. Tajiman kuoltua maailman vanhimman elävän henkilön titteli siirtyi japanilaiselle Chiyo Miyakolle.


title: Micael Bydén

text: Micael Bydén (s. 1964) on Ruotsin puolustusvoimien komentaja 1. lokakuuta 2015 alkaen. Sitä ennen hän oli ilmavoimien komentaja. Puolustusvoimien palvelukseen hän astui 1985.


title: Micael Bydén

text: Asepalveluksen Bydén on suorittanut 1982 Älvsborgin rannikkotykistössä. Hän on ollut sotilastehtävissä muun muassa Afganistanissa ja Yhdysvalloissa. Nimityksen aikaan hän oli sotilasarvoltaan kenraalimajuri ja ohitti siten korkeamman sotilasarvon ehdokkaita. Hänet on sittemmin ylennetty kenraaliksi.


title: Polar Metalli

text: Polar Metalli Oy on suomalainen metallialan yritys, jonka perusti Tapio Saukko vuonna 1984. Yrityksen tuotantoon kuuluvat pihagrillit, tulisijatuotteet, savupellit, ruostumattomasta teräksestä valmistetut design-tuotteet sekä alihankinta- ja sopimusvalmistustyöt. Yrityksellä on oma grillimerkki Polar Grill. Polar Metalli on Pohjoismaiden johtava savupeltien valmistaja.


title: Polar Metalli

text: Polar Metalli on perheyritys, joka aloitti liiketoimintansa savupeltien valmistuksesta. Pihagrillien valmistus alkoi vuonna 1995. Vuosien varrella tuotanto on kasvanut ja laajentunut. Suuri osa tuotannosta menee nykyisin vientiin. Tärkeimpiä vientimaita ovat Pohjoismaat, Saksa, Iso-Britannia, Alankomaat, Baltian maat ja Venäjä.


title: Polar Metalli

text: Vuonna 2012 yrityksen johdossa jatkoivat perustajan Tapio Saukon lapset Markus, Matti ja Hannele Saukko. Yrityksen toimitusjohtajana on toiminut vuodesta 2012 lähtien Markus Saukko. Yrityksen perustaja Tapio Saukko on hallituksen puheenjohtaja.


title: Polar Metalli

text: Vuonna 2014 Polar Metallilla oli 23 työntekijää. Yrityksen pääkonttori ja tuotantotilat sijaitsevat Keminmaassa. Yrityksellä on lisäksi oma verkkokauppa.


title: HMS Prince Albert (1864)

text: HMS Prince Albert oli Britannian kuninkaallisen laivaston matalakulkuinen rannikkopanssarilaiva, joka oli laivaston ensimmäinen alusta alkaen suunniteltu tykkitorneja käyttäväksi alukseksi. Se nimettiin kuningatar Viktorian puolison mukaan, ja hallitsijan toivomuksesta alus oli aktiivipalveluksessa yhteensä 33 vuotta aina vuoteen 1899 saakka.


title: HMS Prince Albert (1864)

text: Alus tilattiin 8. huhtikuuta 1862 Lontoosta Cubitt Townista Samuda Brothersilta ja sen köli laskettiin 29. huhtikuuta. Alus laskettiin vesille 23. toukokuuta 1864 ja se valmistui 23. helmikuuta 1866.


title: HMS Prince Albert (1864)

text: Alus otettiin palvelukseen Portsmouthissa, ja se poistettiin lähes välittömästi palveluksesta muutostöiden vuoksi. Alus palautettiin palvelukseen vuonna 1867, jolloin se liitettiin Devonportin reservin 1. laivueeseen. Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1899 Wardille Prestoniin.


title: HMS Prince Albert

text: HMS Prince Albert voi tarkoittaa seuraavia Britannian kuninkaallisen laivaston aluksia:


title: HMS Victoria (1887)

text: HMS Victoria oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1887 vesillelaskettu Victoria-luokan ironclad-taistelulaiva.


title: HMS Victoria (1887)

text: Alus tilattiin Armstrong Whitworthin Elswickin telakalta nimellä "HMS Renown" ja sen köli laskettiin 13. kesäkuuta 1885 telakkanumerolla 490. Alus nimettiin 18. maaliskuuta 1887 "HMS Victoriaksi" ja se laskettiin vesille 9. huhtikuuta. Alus valmistui maaliskuussa 1890.


title: HMS Victoria (1887)

text: "HMS Camperdown" törmäsi 22. kesäkuuta 1893 Tripolin edustalla "Victoriaan", joka upposi kolmessatoista minuutissa vieden mukanaan 358 miestä.


title: HMS Sans Pareil (1887)

text: HMS Sans Pareil oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1887 vesillelaskettu Victoria-luokan ironclad-taistelulaiva.


title: HMS Sans Pareil (1887)

text: Alus tilattiin Leamouthista Thames Ironworks and Shipbuilding Companyltä, jossa köli laskettiin 21. huhtikuuta 1885 telakkanumerolla 58H. Alus laskettiin vesille 9. toukokuuta 1887 ja valmistui 8. heinäkuuta 1891.


title: HMS Sans Pareil (1887)

text: Alus romutettiin vuonna 1907.


title: HMS Sans Pareil

text: HMS Sans Pareil voi tarkoittaa seuraavia Britannian kuninkaallisen laivaston aluksia:


title: Scorpion-luokka

text: Scorpion-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston kahden aluksen muodostama ironclad-taistelulaivaluokka. Britannian laivasto valtasi Konfederaation alun perin vuonna 1862 tilaamat alukset ennen alusten luovutusta tilaajalle.