title: Äidinkielen opetuksen historia

text: Ammatillisten alojen koulutus on ollut hyvin erilaista. Hallinnollisessa johdossa oli 1966-91 ammattikasvatushallitus, joka yhdistettiin 1991 kouluhallituksen kanssa opetushallitukseksi. Vasta ammattikasvatushallituksen alaisuudessa voidaan puhua ammattikoulujärjestelmästä. Ammatillisissa oppilaitoksissa äidinkielen opettajalla on äidinkieltä pakollisina yhteisinä opintoina 4 kurssia (opintoviikkoa) ja valinnaisina 1-4 kurssia. Oppilaitoksia oli 2010 yhteensä 148 ja niissä opiskelijoita 142 800. Perustutkinto kestää yleensä kolme vuotta, josta puoli vuotta toteutetaan työssä-oppimisena työpaikoilla.


title: Äidinkielen opetuksen historia

text: Äidinkielen opetuksen kaudet ammatillisissa oppilaitoksissa


title: Äidinkielen opetuksen historia

text: Merimiesten ammattikoulutus alkoi vuonna 1813 ja kätilöiden kouluttaminen 1816. Maatalouden ja kaupan alan ammattikoulutus käynnistyi 1840-luvun vaihteessa. Myös teollisuuden ja käsityön ammattien koulutus pääsi vauhtiin ennen 1850-lukua. Alan oppilaitoksia oli jo lukuisia 1900-luvulle tultaessa, mutta koulutukseen osallistuminen jäi vähäiseksi. Vasta toisen maailmansodan jälkeen koulumuotoinen ammattikoulutus lisääntyi merkittävästi. Oppilaitosten määrä kasvoi. Koulutus siirtyi lähes täysin työelämästä erillään oleviin kouluihin. Tärkeä työn ja koulutuksen yhdistämiseen perustuvan oppisopimuskoulutuksen osuus ammattiopetuksen antajana väistyi syrjään.


title: Kuznetsov NK-8

text: Kuznetsov NK-8 on neuvostoliittolaisen Kuznetsovin valmistama matalan ohivirtaussuhteen suihkumoottori. Sen eri versioiden työntövoima vaihtelee välillä 90–100 kN. Sitä käytettiin Iljušin Il-62- sekä Tupolev Tu-154A ja Tu-154B -koneiden voimanlähteenä. Ensimmäisen version kehitystyö alkoi maaliskuussa 1961.


title: Salomonsaaret kesäolympialaisissa 2000

text: Salomonsaaret osallistui Sydneyn kesäolympialaisiin vuonna 2000 kahden urheilijan joukkueella. Maan molemmat urheilijat osallistuivat yleisurheiluun. Heistä maan lipunkantajana avajaisissa toimi estejuoksija Primo Higa. Kumpikaan heistä ei saavuttanut mitalia, joten Salomonsaarten mitalitili olympialaisissa jäi avaamatta.


title: Marco Silva

text: Marco Silva (s. 12. heinäkuuta 1977) on portugalilainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Kaudella 2018–2019 hän toimii Evertonin päävalmentajana.


title: Marco Silva

text: Silva hankki jalkapallo-oppinsa CF Os Belenensesin joukkueessa, mutta pelasi seuran edustusmiehistössä vain ottelun. Hän siirtyi vuonna 1997 Atlético Clube de Portugaliin, josta edelleen CD Trofenseen. Silvan läpimurto Portugalin kentillä jäi tekemättä ja hän pelasi lähinnä maan alasarjoissa. Vuonna 2005 hän siirtyi GD Estoril Praiaan, jota edusti uransa viimeiset kuusi vuotta pelaten seuran paidassa 109 ottelua. Silva lopetti uransa vuonna 2011.


title: Marco Silva

text: Kesäkuussa 2011 Silva jatkoi uraansa Estoril Praian urheilutoimenjohtajana. Syyskuussa 2011 hän nousi seuran päävalmentajaksi. Hänen johdollaan seura hävisi vain kolme pelaamistaan 24 ottelusta ja nousi Segunda Ligan mestarina Primeira Ligaan kauden 2011/12 päätteeksi. Seuraavalla kaudella Silva luotsasi Estorilin liigassa viidenneksi, mikä oli seuran historian toiseksi paras sijoitus. Kaudella 2013/14 seura sijoittui vielä pykälää korkeammalle, eli neljänneksi. Kauden jälkeen menestysvalmentaja Silva jätti Estorilin.


title: Marco Silva

text: Toukokuussa 2014 Silva teki nelivuotisen sopimuksen Sportingin kanssa. Debyyttikaudellaan Silva johdatti Sportingin Portugalin cupin mestariksi. Pokaali oli suurseuran ensimmäinen kuuteen vuoteen. Vain muutama päivä cup-voiton jälkeen Silva sai potkut.


title: Marco Silva

text: Heinäkuussa 2015 Silva teki kaksivuotisen sopimuksen Olympiakosin kanssa. Suurseura jatkoi Silvan johdolla dominointiaan Kreikan kentillä ja pelasi ennätykselliset 17 perättäistä voitokasta ottelua. Joukkue varmisti 43. Kreikan mestaruuden kuusi kierrosta ennen kauden loppua. Kauden jälkeen Silva jätti tehtävänsä henkilökohtaisten syiden vuoksi.


title: Marco Silva

text: Tammikuussa 2017 Silvasta tuli Englannin Valioliigan jumboksi juuttuneen Hull Cityn päävalmentaja loppukauden kattavalla sopimuksella. Silva luotsasi Hullin voittoon debyyttiottelussaan AFC Bournemouthia vastaan ja kevätkausi oli hänen alaisuudessaan syyskautta vahvempi. Kuusi voittoa Valioliigassa oli kuitenkin lopulta liian vähän ja Hull City putosi liigasta kuuden pisteen erolla Watfordiin. Silva ilmoitti kauden päätteeksi jättävänsä Hullin. Pari päivää myöhemmin Silva teki kaksivuotisen sopimuksen juuri liigassa säilyneen Watfordin kanssa.


title: Marco Silva

text: Watfordin kausi lähti Silvan alaisuudessa vahvasti liikkeelle ja joukkue hävisi vain kolme kauden 10 ensimmäisestä Valioliiga-ottelusta. Warford voitti muun muassa Arsenalin ja pelasi tasan Liverpoolin kanssa. Hyvät esitykset saivat Evertonin kiinnostumaan portugalilaisvalmentajasta, mutta tämä ei jättänyt Watfordia. Neuvottelujen jälkeen Watford kuitenkin vajosi tappioputkeen, mikä pudotti seuran kauas europelitaistelusta. Lopulta seurajohto päätyi erottamaan Silvan 21. tammikuuta 2018. Seurajohto syytti potkuista Evertonin kiinnostusta Silvan palkkaamiseen ja sen mukanaan tuomaa epävarmuutta joukkueen pelaamiseen.


title: Marco Silva

text: Toukokuussa 2018 Silva allekirjoitti sopimuksen Evertonin kanssa.


title: Jää vierellein

text: Jää vierellein on suomalaisen iskelmälaulaja Kari Tapion kuudes studioalbumi ja se julkaistiin vuonna 1981. Se julkaistiin sekä vinyylinä (koodilla SLP 680) että c-kasettina (koodilla SMK 5680). Levy on äänitetty Helsingin Takomo-studiossa.


title: Manija velitšija

text: Manija velitšija (Кровь за кровь) on venäläisen heavy metal -yhtye Arijan ensimmäinen albumialbumi, joka julkaistiin vuonna 1985.


title: Solovjov D-30

text: Solovjov D-30 on neuvostoliittolaisen Solovjovin 1970-luvulla kehittämä matalan ohivirtaussuhteen suihkumoottori. Sen jälkipolttimella varustettu versio on Mikojan MiG-31 -hävittäjän voimanlähde, ja sen siviiliversioita puolestaan käyttävät muiden muassa Tupolev Tu-134 ja Tu-154M sekä Iljušin Il-62M, Il-76MD ja Il-76TD.


title: Alta Valle Intelvi

text: Alta Valle Intelvi on kunta Pohjois-Italiassa Comon maakunnassa Lombardian alueella. Se sijaitsee Sveitsin rajalla Luganojärven läheisyydessä.


title: Alta Valle Intelvi

text: Kunta perustettiin 1.1.2017, kun kolme kuntaa, Lanzo d'Intelvi, Pellio Intelvi ja Ramponio Verna, yhdistyivät uudeksi Alta Valle Intelvin kunnaksi.


title: San Fermo della Battaglia

text: San Fermo della Battaglia on kunta Pohjois-Italiassa Comon maakunnassa Lombardian alueella.


title: San Fermo della Battaglia

text: Cavallascan kunta liittyi 1.1.2017 San Fermo della Battaglian kuntaan.


title: Luettelo Suomen junatyypeistä

text: Tämä on luettelo Suomen junatyypeistä.


title: Helena Syrjälä-Eskola

text: Helena Syrjälä-Eskola (4. lokakuuta 1883 Heinolan mlk – 24. tammikuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hän oli Edistyspuolueen kansanedustaja vuosina 1936–1939 ja 1940–1945.


title: Helena Syrjälä-Eskola

text:
Syrjälä-Eskola oli koulutukseltaan filosofian maisteri (arvosanat fysiikasta, maantieteestä, kemiasta ja matematiikasta) 1914. Hän suoritti kasvatusopin tutkinnon 1914 ja pätevyyden kansakoulunopettajaksi 1915. Hän työskenteli matematiikan ja fysiikan opettajana Lahden yhteiskoulussa 1907 ja Riihimäen yhteiskoulussa 1912–1913, sitten kansakoulunopettajana Heinolan maalaiskunnassa 1914–1916 sekä Heinolan seminaarin matematiikan, fysiikan ja kemian vt. lehtorina 1919–1920 ja lehtorina 1920–1949. Heinolan vt. kansakouluntarkastaja hän oli 1923–1927.
Syrjälä-Eskola oli presidentin valitsijamies 1937, 1940, 1943. Hän oli Heinolan kaupunginvaltuustossa Kansallisen Edistyspuolueen jäsenenä 1924–1936 ja 1946–1954 ja Heinolan valtuuston ensimmäinen naispuheenjohtaja 1935–1936.


title: Helena Syrjälä-Eskola

text: Syrjälä-Eskolan vanhemmat olivat maanviljelijä Kaarle Johan Syrjälä ja Vilhelmiina Tornio. Hänen kaksi veljeään kuolivat sisällissodassa valkoisten puolella. Hänen puolisonsa oli professori Pentti Eskola vuodesta 1962.


title: Päivi Laajala

text: Päivi Laajala (s. 21. toukokuuta 1961 Haapajärvi) on suomalainen virkamies. Hän on Oulun kaupunginjohtaja huhtikuun alusta 2017. Sitä ennen hän on ollut valtiovarainministeriön kunta- ja aluehallinto-osaston ylijohtaja.


title: Päivi Laajala

text: Laajala on aiemmin ollut Oulun kaupungin apulaiskaupunginjohtaja ja sitä ennen eri kunnissa kaupungin- ja kunnanjohtajana, 2005–2008 Laajala toimi Oulun kaupungin apulaiskaupunginjohtajana. Tätä ennen hän on työskennellyt muun muassa Kannuksen kaupunginjohtajana, Pielaveden kunnanjohtajana ja Kauhajoen sosiaali- ja terveysjohtajana. Hän on ollut valtiovarainministeriössä vuodesta 2008 kuntaosaston, sittemmin kunta- ja aluehallinto-osaston osastopäällikkö, ja sinä aikana hän on ollut mukana sosiaali- ja terveydenhuollon uudistukseen liittyvissä tehtävissä.


title: Päivi Laajala

text: Laajala on koulutukseltaan hallintotieteiden maisteri ja sosionomi.


title: Muova

text: Länsi-Suomen muotoilukeskus Muova on Vaasan ammattikorkeakoulun (VAMK) yhteydessä toimiva teolliseen muotoiluun erikoistunut yksikkö. Se on perustettu vuonna 1988 Taideteollisen korkeakoulun erillislaitokseksi. Vuonna 2014 Muovan hallinnointi siirtyi Aalto-yliopistolta Vaasan ammattikorkeakoululle. Muova määrittelee itsensä omilla verkkosivuillaan ”VAMKin, Aalto-yliopiston ja Vaasan yliopiston yhteiseksi tutkimus- ja kehittämisalustaksi.”


title: Muova

text: Muova tarjoaa muotoilu-, tutkimus- ja koulutuspalveluita ja on markkinalähtöisen muotoilun asiantuntija. Muovan asiakkaita ovat sekä yritykset että julkiset organisaatiot.


title: Muova

text: Muovan ensimmäisenä johtajana 1988–1994 toimi Taideteollisen korkeakoulun teollisen huonekalusuunnittelun professori Kari Asikainen. Vuodesta 2008 Muovaa on johtanut Annika Hissa. Kymmenen työntekijän henkilöstöön kuuluu muotoilun, markkinoinnin ja viestinnän asiantuntijoita. Muovan toimipiste sijaitsee Palosaaren yrityskeskuksessa, Wolffintie 36 F.


title: Senni Moilanen

text: Senni Moilanen (s. 1987) on suomalainen kansalaisaktivisti. Hän on Tahdon2013-kansalaisaloitekampanjan puheenjohtaja ja tuottanut muun muassa Helsinki Pride -tapahtumaa.


title: Senni Moilanen

text: Moilanen on saanut Vuoden kellokas -palkinnon 2014.


Korean demokraattisen kansantasavallan ilmavoimat (hangul: 조선인민군 공군, hanja: 朝鮮人民軍 空軍) on Pohjois-Korean ilmatilan puolustuksesta vastaava Korean demokraattisen kansantasavallan armeijan puolustushaara. Sen vahvuuteen kuuluu noin 110 000 henkeä ja yli 1 000 lentokonetta. Maailman ilmavoimista sillä on viidenneksi suurin hävittäjälaivasto.


title: Korean demokraattisen kansantasavallan ilmavoimat

text: 20. elokuuta 1947 perustettu ilmavoimat osallistui Korean sotaan ja on lisäksi lähettänyt koneitaan ja lentäjiään avustamaan liittolaisiaan Vietnamin sodassa, Kuuden päivän sodassa sekä Jom kippur -sodassa.


title: BMW 1-sarja (E87)

text: BMW E87 on BMW 1-sarjan ensimmäisen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 2004–2013. Se korvasi mallistossa 3-sarjan (E46) hatchback-korisen Compact-mallin. E87:n korvasi F20, jonka coupé- ja cabriolet-korimallit tunnetaan 2-sarjana (F22).


title: BMW 1-sarja (E87)

text: BMW E87 esiteltiin kesällä 2004 BMW-malliston edullisimmaksi malliksi. Noin 60 prosenttia auton osista on yhteisiä 3-sarjan (E90) kanssa. Ensimmäisenä esitelty korimalli oli viisiovinen hatchback. Sen rinnalle tuli kesällä 2007 kolmiovinen, ja saman vuoden syksyllä Frankfurtin autonäyttelyssä esiteltiin 1-sarjan kaksiovinen coupé. Viimeisenä esiteltiin kangaskattoinen avomalli.


title: BMW 1-sarja (E87)

text: Vuoden 2004 Euro NCAP -kolaritestistä BMW E87 ansaitsi täydet viisi tähteä.


title: BMW 1-sarja (E87)

text: Vuonna 2007 1-sarja koki myös kevyen kasvojenkohotuksen, jossa se sai muun muassa uudet puskurit sekä muita pienempiä ulkonäöllisiä uudistuksia. Myös moottoreita kehitettiin polttoainetaloudellisemmiksi.


title: BMW 1-sarja (E87)

text: Mallistoa alettiin korvata vähitellen uudella F20-mallilla. Viisiovisen hatchbackin valmistus päättyi vuonna 2011, kolmiovisen 2012 ja coupén sekä cabrioletin kesällä 2013.


title: BMW 1-sarja (E87)

text: Urheilumalli BMW 1M Coupé julkistettiin vuoden 2010 lopulla. Autossa oli moottorina kaksoisturboahdettu 3,0-litrainen rivikuutonen, jonka teho on 340 hevosvoimaa. Valmistajan nimikäytännöstä poiketen mallinimessä M-kirjain tulee vasta numeron jälkeen, sillä näin haluttiin välttää sekaannus aiempaan BMW M1 -malliin.


title: Keskisenjärvi

text: Keskisenjärvi on Pirkanmaalla Pirkkalan Keskisenkulmalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Keskisenjärvi on osa Sikojoen valuma-aluetta.


title: Keskisenjärvi

text: Järvi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Se sijaitsee maastossa olevssa kahden mäen välisessä notkossa, jota kutsutaan Putkistoksi. Järveen laskee etelärantaan suo-oja, joka tuo myös Pulkajärven vedet 14 metriä ylempää. Järven laskuoja lähtee järven länsipäästä ja laskee Koivistonjärveen 1,8 kilometrin päässä. Järvien korkeusero on 15 metriä. Järven rantaviivan pituus on 850 metriä. Luoteisrannat reunustavat pellonreunaa, etelä- ja länsirannat soistunutta metsää. Järven lähellä on kaksi maatilaa. Rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Pirkkalan Huovin ja Toivion väliseltä tieltä.


title: Keskisenjärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1977, 1991, 1993, 1996, 2005, 2010 ja 2015. Vedenväri on hieman ruskeaa johtuen humuksesta. Vesi on kuitenkin melko kirkasta. Veden sähkönjohtavuus on suurempi, kuin yläpuolisella Pulkajärvellä. Tämä voi johtua läheisen kaatopaikan suotovesistä. Järven veden happamuustaso on normaali ja sen puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä. Järvi on matala, mutta se lämpötilakerrostuu kesäisin lievästi. Mataluudesta huolimatta pohjan lähellä olevassa alusvedessä hapen kulutus on nopeaa ja keskellä kesää saattaa pohjan lähellä olla jopa hapetonta vettä. Talvella tilanne kärjistyy jääkannen takia. Uutta happea ei pääse liukenemaan veteen, jolloin happi kuluu loppuun. Talvella 2010 järven vesi oli hapetonta 3 metriä syvemmissä kohdissa. Päällysvedessäkin hapen kylläisyysaste oli laskenut 12 prosentiin. Talvella 2015 päällysveden hapen kylläisyysaste oli 26%. Muuten vesi oli vähähappista tai hapetonta. Tämä asetti kalakannan vaaratilanteeseen. Yleensä Keskisenjärvi on karulla tai lieveästi rehevöityneellä tasolla. Poikkeuksen muodosti kesä 2010, jolloin havaittiin voimakas leväkukinta, joka ilmaisi korkeaa rehevyystasoa. Järven hygieninen tila on pääosin hyvä. Järvi soveltuu virkistysjäyttöön tyydyttävästi.


title: Keskisenjärvi

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin pelkästään ”Keskinenjärvi”, joka on samassa kartassa samanniminen kuin lounaassa oleva ”Keskinenjärvi”. Järvi on kartassa autio.


title: Keskisenjärvi

text: Vuoden 1953 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Keskinen järvi”. Järven luoteispuolella oli peltoja enemmän kuin nykyään, mutta muissa ilmansuunnissa oli vain metsää. Vuoden 1975 kartassa Keskisenkulmalla kulki Toivion ja Naistenmatkan yhdistävä metsäinen tie. Samalla järven rantaan ilmaantuvat uudet talot. Tien varteen ilmaantuu ennen vuotta 1975 kaatopaikka.


title: Uwe Mundlos

text: Uwe Mundlos (11. elokuuta 1973 Jena – 4. marraskuuta 2011 Eisenach) oli saksalainen uusnatsi ja epäilty sarjamurhaaja.


title: Uwe Mundlos

text: Hän muodosti Uwe Böhnhardtin ja Beate Zschäpen kanssa terrori-organisaation Nationalsozialistischer Untergrund (NSU). Häntä epäillään osasyylliseksi kymmenien ihmisten murhiin, kahteen pommi-iskun ja 15 pahoinpitelyyn ja ryöstöön. Epäonnistuneen pankkiryöstön jälkeen Mundlos teki itsemurhan jouduttuaan poliisin piirittämäksi.


title: Anna Dyvik

text: Anna Dyvik (s. 31. joulukuuta 1994) on ruotsalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Falun Borlänge SK -seuraa.


title: Anna Dyvik

text: Val di Fiemmen nuorten MM-kilpailuissa 2014 Dyvik saavutti pronssia 10 kilometrin yhdistelmäkilpailussa ja voitti kultaa viestihiihdossa. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui perinteisen hiihtotavan sprintissä 12:nneksi.


title: Anna Dyvik

text: Maastohiihdon maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran helmikuussa 2016 Tukholman 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan sprintissä, jossa hän sijoittui 51:nneksi. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti joulukuussa 2016 La Clusazssa, jossa hän oli 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa 14. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupissa viidenneksi Dresdenin vapaan ja Planican perinteisen hiihtotavan sprinteissä tammikuussa 2018.


title: Anna Dyvik

text: Skandinavia Cupissa hän on voittanut perinteisen hiihtotavan sprintin Lillehammerissa joulukuussa 2016 ja vapaan hiihtotavan sprintin Madonassa maaliskuussa 2017.


title: Kasuaalipeli

text: Kasuaalipeli () on videopeli, jonka kuvataan sopivan kaikille. Se on piirteiltään helposti lähestyttävä ja kaikkien ulottuvilla, riippumatta pelaajien taitotasosta tai käytettävissä olevista resursseista, kuten ajasta tai rahasta. Näin ollen kasuaalipeli palvelee joustavasti erilaisia pelaajatyyppejä ja käyttötapoja.


title: Kasuaalipeli

text: Kasuaali (engl. casual) on lainasana, jonka erilaisia merkityksiä voivat olla muun muassa huoleton, rento, vähemmän omistautunut, -tavoitteellinen ja -merkityksellinen.


title: Kasuaalipeli

text: Kasuaalipelejä pelataan ympäri maailmaa. Ne sopivat pelattaviksi vähän aikaa kerrallaan esimerkiksi työn tekemisen tai perheen askareiden lomassa. Niillä on suuri suosio myös sellaisten ihmisryhmien keskuudessa, jotka eivät ole kiinnostuneita muista peleistä.


title: Kasuaalipeli

text: International Game Developers Associationin (IGDA) white paper -määritelmän mukaan kasuaalipelit ovat pelejä, jotka on helppo oppia, joiden käytettävyys on helppoa ja joissa pelaajan tekemiä virheitä annetaan anteeksi. Pelit myös palkitsevat pelaajaa helposti. Kasuaalipeleissä yksi virhe ei yleensä vielä johda pelaajan rankaisuun vaan rankaiseminen tapahtuu vasta virheiden kumuloituessa.


title: Kasuaalipeli

text: Kasuaalipelit ovat yleisluonteeltaan käytännöllisiä. Ne voivat tarjota pelaajille tapoja vuorovaikutukseen muiden ihmisten kanssa. Niistä voi olla apua ongelmanratkaisussa tai työtehtävien balansoinnissa. Ne voivat pitää mielen virkeänä ja tarjota tekemistä tylsiin hetkiin. Kasuaalipeliä ei ole kuitenkaan helppo määritellä. Kasuaalisuutta voidaan arvioida lähinnä pelin ominaisuuksien perusteella.


title: Kasuaalipeli

text: Yleensä kasuaalipelit ovat hidastempoisempia ja niissä on yksinkertaiset säännöt. Pelit ovat matalan sitoutumisasteen pelejä − pelaaja voi tehdä välillä jotain muuta, ja palata takaisin pelin pariin sitten kun hänelle sopii, pelin siitä kärsimättä. Peli voi tukea keskeyttämistä esimerkiksi tallentamalla pelitilanteen automaattisesti pelaajan sulkiessa pelisovelluksen. Pelit voivat myös tarjota pelaajalle tietoa tulevien pelisessioiden pituuksista, esimerkiksi näyttämällä pelin läpäisemiseen tarvittavien kenttien lukumäärän tai kuten "Guitar Hero" -pelissä, soitettavan kappaleen pituuden.


title: Kasuaalipeli

text: Kasuaalipelit ovat helposti saatavilla digitaalisesti tai niitä voi ostaa supermarketeista. Ne voivat olla myös valmiiksi asennettuina laitteisiin, joiden pääasiallinen käyttötarkoitus ei ole pelaaminen. Peleihin voi päästä käsiksi myös pelaajien muutenkin käyttämien palvelujen kautta, kuten sosiaalisesta mediasta.


title: Kasuaalipeli

text: Pelaaminen ei edellytä pelaajalta monimutkaisia teknisiä suorituksia, eikä vaikeustaso ole yleensä kovin korkea. Mekaniikaltaan kasuaalipeli on yleensä hahmotettavissa peliä katsomalla ja pelin kesto mitataan ennemmin minuuteissa kuin tunneissa.


title: Kasuaalipeli

text: Suurin osa kasuaalipeleistä opastaa käyttäjää pelin edetessä tarjoamalla palautetta käyttäjän toiminnasta. Käyttäjäpalautteen antamisen ohella korostuu käyttäjäkokemuksen välitön mielekkyys, eli pelaaja saa samalla myös positiivista palautetta suorituksestaan. Positiivista palautetta annetaan tyypillisesti ylenpalttisesti. Pelit ovat hyvin responsiivisia, eli kaikilla käyttäjän tekemillä asioilla on niissä jonkinlainen suora seuraus.


title: Kasuaalipeli

text: Kasuaalipelin käytettävyyden tulee olla helppoa, vaikka pelin voittaminen tietokonetta vastaan olisikin vaikeaa. Vaikeustason on oltava pelaajan taidoille ja mieltymyksille sopiva. Stereotypioiden vastaisesti, monet kasuaalipelaajat nauttivat nimenomaan pelien vaikeudesta. Kokemus omien taitojen kehittymisestä on tärkeää myös kasuaalipelien pelaajalle.


title: Kasuaalipeli

text: Yksi voimakas trendi kasuaalipelien saralla on mimeettinen, eli jäljittelevä käyttöliittymä. Näissä peleissä pelaaja suorittaa fyysisesti liikkeitä, jotka jäljittelevät pelissä tapahtuvaa, ruudulla näytettyä toimintaa. Tällaiset mimeettiset käyttöliittymät liittyvät lähinnä konsolipeleihin. Esimerkkinä tällaisesta voisi olla vaikkapa tenniksen pelaaminen Wiillä, pelaaja liikuttaa siinä kättään kuten oikeassa tenniksessä.Toinen voimakas trendi ovat ladattavat kasuaalipelit, joita voi ostaa internetistä.


title: Kasuaalipeli

text: Kasuaalipeleille tyypillisimpiä pelityyppejä ovat pulmapelien -tehtävät, korttipelit, sanapelit ja -pelit. Myös erilaiset managerointipelit ovat olleet suosittuja. Pelimekaniikkoina voivat olla esimerkiksi rakentaminen, keräily, hoito ja/tai kasvatus, tutkiminen tai yhteistyö. Aihe voi olla tuttu jostain muusta yhteydestä, kuten vaikka elokuvista. Pelimekaniikka saattaa myös muistuttaa esimerkiksi jotain peliä digitaalisen maailman ulkopuolelta.


title: Kasuaalipeli

text: Pelien tematiikka eli aihepiiri nähdään yleisesti hyväksyttävänä. Teemana voi olla esimerkiksi puutarhanhoito, matkustaminen, kokkaaminen tai jokin muu yleisesti suuria ihmisjoukkoja kiinnostava aktiviteetti. Kasuaalipelit ovat yleensä sisällöltään perheystävällisiä.


title: Kasuaalipeli

text: Kasuaalipelien joukosta löytyy kuitenkin myös niiden tyypillisestä luonteesta poikkeavia pelejä. Esimerkiksi Tetriksen loppuvaiheessa pelaajaa ylikuormitetaan liian useilla, liian nopeilla tapahtumilla. Jotkut pelit, kuten Puzzle Quest taas kannustavat pelaajaa pelaamaan useita tunteja pelihahmojen kehittämiseksi. Myös vaikeustaso voi joissain peleissä olla yllättävän korkea.


title: Kasuaalipeli

text: Myös peleissä esiintyvät konfliktitilanteet noudattavat kasuaalipeleille ominaista kaavaa. Kasuaalipeleille tyypilliset konfliktit ovat:


title: Kasuaalipeli

text: Tyypillisimpiä bisnesmalleja kasuaalipeleissä:


title: Kasuaalipeli

text: Kasuaalipelien suosion nousu on muuttanut myös peliteollisuuden intressejä. Nykyään on vaikeampaa löytää rahoittajaa peleille, jotka on suunnattu kapea-alaisemmalle hardcore-pelaajayleisölle. Pelinkehittäjille muodostuu paine tehdä pelejä laajemmalle yleisölle.


title: Kasuaalipeli

text: Uuden pelin tuominen kasuaalipelien pelaajien tietoisuuteen voi kuitenkin olla vaikeaa. Kasuaalipelien pelaamisen suosio on myös herkemmin aaltomaista. Jos jokin peli on nyt suosittu, se voi olla jo kohta unohdettu. Kasuaalipeleihin ei myöskään välttämättä käytetä rahaa samalla tavoin kuin muihin, vaativampiin ja enemmän omistautumista vaativiin peleihin. Tärkeintä kasuaalipelien tuotannossa onkin monipuolisuus. Yhdellä kasuaalipelillä ei voida tavoittaa kaikkia kasuaalipelaajia, vaan tarvitaan monia erilaisia kasuaalipelejä.


title: Kasuaalipeli

text: Vuonna 1980 ilmestyneen ja sittemmin klassikoksi muodostuneen Namcon Pac-Manin toivottiin vetoavan laajempaan yleisöön kuin tyypillisiin pelaajiin. Söpöillä hahmoilla ja väkivallattomuudella yritettiin houkutella etenkin naisia, jotka olivat toistaiseksi jääneet pitkälti pelialan ulkopuolelle. Pacman tavoitti niin mies- kuin naisyleisönsä, ja muodostui näin myyntimenestykseksi. Myöhemmin kehiteltiin myös Ms. Pac-Man, pelin erityisen suurta naispelaajakuntaa varta vasten ajatellen. Vaikka pelin julkaisun aikana ei ollut puhe kasuaalipelistä, täyttää Pacmanin kohdeyleisö ja suunnitteluperiaatteet sen nykyisen määritelmän ja täten Pac-Manin voi nähdä yhtenä maailman suosituimpana kasuaalipelinä.


title: Kasuaalipeli

text: Monien suosittujen kasuaalipelien kuten Miinaharavan tai Pasianssin suosiota selittää osaltaan niiden helppo saatavuus. Ne sisältyvät käyttöjärjestelmä Windowsin oletusohjelmiin, jolloin pelaajan itsensä ei tarvitse erikseen ostaa tai asentaa kyseisiä pelejä. Näiden lisäksi Microsoft julkaisi 90-luvulla Microsoft Entertainment Pack -kokoelman, jota markkinoitiin kasuaalipelaajille, jotka käyttävät toimistokoneita. Paketti sisälsi erilaisia kortti- ja lautapeliversioita, sekä Windowsin oman version Tetriksestä. Tetristä jaettiin myös vuoden 1989 Nintendon käsikonsolin, Game Boyn mukana, ilmaiseksi, mikä on nähty osasyynä sen suosioon.


title: Kasuaalipeli

text: Verkosta on myös ladattavissa lukuisia kasuaalipelejä, joiden lataaminen ja asentaminen on pyritty tekemään nopeaksi ja helpoksi. Verkkoselaimen kautta pelattavat pelit täyttävät kuitenkin helpon saatavuuden vaatimukset parhaiten, sillä ne ovat usein pelattavissa vain yksinkertaisesti siirtymällä pelin verkkosivulle. 2000-luvun taitteessa selaimessa pelattavat pelit kehittyivät Flashin yleistymisen myötä huimasti aiemmista HTML-pohjaisista peleistä. Uusi tekniikka rohkaisi pelinkehittäjiä luomaan aiempia moniulotteisempia, mutta kuitenkin usein yhdeltä istumalta läpäistävissä olevia lyhyitä pelejä. Seuraava suuri harppaus kasuaalipelien kehittämiselle olivat matkapuhelimien suurempien ja värillisten näyttöjen tarjoamat mahdollisuudet.


title: Kasuaalipeli

text: 2000-luvun puolenvälin jälkeen Applen iPod, ja myöhemmin iPhone ja sen kilpailijat muodostuivat yhdeksi tärkeimmistä kasuaalipelialustoista mm. kannettavuutensa vuoksi. Aikaisemmat matkapuhelinmarkkinat olivat hajautuneemmat, kun taas nyt pelejä oli kannattavaa kehittää muutamille suosituimmille alustoille. Aina mukana kulkevat verkko-ominaisuudet ja entistä isommat sekä kosketusta hyödyntävät näytöt tarjosivat uusia mahdollisuuksia, joita hyödyntää pelien suunnittelussa. Vuonna 2008 Apple myös paransi pelien saatavuutta ja pienensi uusien pelien luomisen kynnystä tarjoamalla käyttäjilleen ilmaiseksi iPhone Software Development Kit -ohjelmaa sekä mahdollisuutta myydä, jakaa ja ladata ohjelmia App Storessa verkon välityksellä.


title: Kasuaalipeli

text: Vuonna 2008 julkaistu sosiaalisen median peli Happy Farm onnistui tavoittamaan jopa 23 miljoonaa päivittäistä pelaajaa Kiinassa. Pelin suosion myötä pelistä tehtiin myös lukuisia kopioita. Myöhemmin yhä useampi kasuaalipeli luotiin sosiaalisen median ympäristöön. Suosituimmaksi kopioista nousi Facebook -sivustolla pelattava FarmVille, joka saavutti vuonna 2009 jopa 70 miljoonaa päivittäistä pelaajaa. Myös aiemmin verkossa julkaistut kasuaalipelit alkoivat rantautua sosiaalisen median sivustoille niiden suosion kasvaessa. Näin teki mm. Candy Crush -pelistä versioitu Candy Crush Saga, joka julkaistiin Facebookissa vuonna 2012. Facebookista se levittäytyi mobiiliin keräten yli 93 miljoonaa pelaajaa vuoteen 2014 mennessä. Mobiilissa sekä sosiaalisessa mediassa pelattaville peleille on usein tyypillistä freemium -mallin hinnoittelu. Pelit itsessään ovat ilmaisia, mutta ne tarjoavat mahdollisuuden pelin sisäisiin ostoihin. Pelaaja voi halutessaan ostaa itselleen lisäominaisuuksia tai -hyötyjä peleissä.


title: Kasuaalipeli

text: Kuten kasuaalipeliä, myös kasuaalipelaajaa on hankala määritellä. Vaikka kasuaalipelaajien joukkoon kuuluu niin miehiä kuin naisia lähes jokaisesta ikäryhmästä, ovat vuonna 2006 tehdyn mittauksen mukaan suurin ryhmä 35-50 vuotiaat naiset (International Game Developers Association). Vuonna 2008 tehdyn mittauksen mukaan, verkossa olevilla kasuaalipeleillä on jo yli 200 miljoonaa kuukausittaista pelaajaa. Enemmistö pelaajista oli naisia, 51 % (Casual Games Association). Muiden digitaalisten pelien kentällä sukupuolijakaumat ovat hyvin erilaisia, miesten usein edustaessa selvää enemmistöä.


title: Kasuaalipeli

text: Kasuaalipelaajan määrittelyssä hänen asenteensa peliä ja pelaamista kohtaan on ratkaisevaa. Hardcorepelaaja on kasuaalipelaajan vastakohta. Kasuaalipelaajat eivät yleensä koe itseään varsinaisesti videopelaajiksi, sillä pelikokemukseen ei kuluteta merkittävästi aikaa, vaivaa tai rahaa, eikä pelaamista nähdä harrastuksena. Pelaamisen motiiveiksi nimetään ennemminkin rentoutuminen, stressinhallinta tai ns. aivojumppa. Osalla kasuaalipeleistä on toki omistautuneempiakin pelaajia ja pelaajayhteisöjä. Tämä vahvistaa ajatusta siitä että kasuaalisuus ei ole yksinomaan pelin ominaisuus. Ajatus kulkee myös toiseen suuntaan, sillä voidaan ajatella, että henkilö voi pelata kasuaalilla asenteella myös monimutkaisempaakin peliä, tai ainakin sen helpoimpia tasoja. Täten kasuaalipelaajuus on ainakin osittain tilannesidonnainen ilmiö, sen ollessa niin vahvasti sidottuna pelaajan asenteeseen tai mielentilaan. Eroa voi hahmottaa jaolla:


title: Kasuaalipeli

text: "Kasuaalipelaaja" - pelaaja, joka pelaa vähemmän omistautuneella asenteella, mutta ei välttämättä kasuaalipeliä.


title: Kasuaalipeli

text: "Kasuaalipelin pelaaja" - pelaaja, joka pelaa kasuaalipeliksi määriteltyä peliä, mutta ei välttämättä kovin omistautuneella asenteella.


title: Uwe Böhnhardt

text: Uwe Böhnhardt (1. syyskuuta 1977 Jena – 4. marraskuuta 2011 Eisenach) oli saksalainen uusnatsi, terroristi ja epäilty sarjamurhaaja. Hän kuului Uwe Mundlosin ja Beate Zschäpen kanssa terrori-organisaatioon Nationalsozialistischen Untergrund (NSU), joka 2000–2010 välisenä aikana murhasi kymmenen ihmistä. Mundlos ampui Böhnhardtin vuonna 2011 ja teki sen jälkeen itsemurhan.


title: Spoileri (lentotekniikka)

text: Spoileri on lentokoneen saranoitu ohjainpinta, jota voidaan käyttää siiven tuottaman nostovoiman pienentämiseen. Spoilerit sijaitsevat useimmiten molempien siipien profiilin yläpinnan keskivaiheilla.


title: Spoileri (lentotekniikka)

text: Spoilerien toiminta perustuu niiden aiheuttamaan häiriöön siiven yläpuolisessa ilmavirtauksessa, mikä lisää siiven kitkaa ja pienentää nostovoimaa. Spoilereita voidaankin käyttää lentokorkeuden pudottamiseen, jolloin ne avataan koneen molemmilla siipipuoliskoilla. Lentokone voidaan myös saattaa kaartoon toisen siiven spoileria avaamalla. Laskeutumisen yhteydessä spoilereita käytetään useimmiten jarruttamaan konetta niitten tuottamalla ilmanvastuksella, sekä tappamaan siipien tuottama nostovoima renkaiden jarrutusvoiman parantamiseksi.


title: Spoileri

text: Spoileri voi tarkoittaa seuraavia:


title: 2-pentanoli

text: 2-pentanolin kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava CH(CH)CHOHCH. Siitä käytetään myös nimityksiä "metyylipropyylikarbinoli" ja "1-metyyli-1-butanoli".


title: 2-pentanoli

text: 2-pentanoli kuuluu sekundaaristen alkoholien aineryhmään, sillä alkoholin OH-ryhmää kantava hiiliatomi on liittyneenä kahteen hiiliatomiin. 2-pentanoli reagoi kiivaasti hapettimien kanssa.


title: 2-pentanoli

text:
2-pentanoli on normaaliolosuhteissa väritön neste, jolla on tunnusomainen haju. Sen moolimassa on 88,2 g/mol, sulamispiste −50 °C, kiehumispiste 119 °C, suhteellinen tiheys 0,809 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste 33 °C sekä itsesyttymislämpötila 330 °C ja raseemisen seoksen CAS-numero 6032-29-7.
Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.


title: 2-pentanoli

text: 2-pentanolilla on kaksi enantiomeeria (R)-(–)-2-pentanoli CAS 31087-44-2 ja (S)-(+)-2-pentanoli CAS 26184-62-3.


title: 2-pentanoli

text: 2-pentanoli on pentanolin (CHOH) isomeerinen muoto.


title: Adam Ivendorff

text: Adam Ivendorff (1814 – 29. toukokuuta 1897) oli suomalainen Vesilahdessa asunut kirkonvartija, suntio ja kiertokoulun opettaja. Opettajana toimiessaan Ivendorff alkoi vuodesta 1846 alkaen pitää päiväkirjaa, johon hän merkitsi omia tekemisiään, seurakunnan ja paikkakunnan tapahtumia sekä valtakunnan uutisia. Ivendorff kuvasi päiväkirjassaan myös suurten nälkävuosien tapahtumia Vesilahdella 1866–1868. Viimeiset päiväkirjamerkintänsä hän teki keväällä 1897 muutamia viikkoja ennen kuolemaansa. Ivendorffin yli 300 käsinkirjoitetun liuskan mittainen päiväkirja on julkaistu kirjana 2006.


title: Adam Ivendorff

text: Ivendorffia aikaisemmin Vesilahden kirkonvartijana toiminut Tuomas Tallgrén (1768–1838) piti myös päiväkirjaa vuosina 1795–1837 kirjoittaen merkintänsä vanhan vuosina 1688–1694 käytössä olleen rippikirjan sivujen tyhjiin kohtiin. Päiväkirjaansa Tallgrén merkitsi muun muassa Suomen sodan tapahtumia Vesilahdessa sekä tietoja Vesilahden kirkon rakentamisesta. Tallgrénin päiväkirja on myös julkaistu kirjana ("Aiwan kowa tapaus - Tuomas Tallgrén ja hänen aikakirjansa", toim. Mikko Kylliäinen ja Ritva Puro. Wesilahti-Seura ja Vesilahden kunta, Vesilahti 1996).


title: Adam Ivendorff

text: Adam Ivendorff oli naimisissa Anna Kaisa Anttilan kanssa. Heidän poikansa Adam Edvard Ivendorff (1851-1939) toimi apulaispappina viimeksi Toivakassa ja omisti maatilan Pirkkalassa.


title: BMW 1-sarja

text: BMW 1-sarja on BMW:n vuodesta 2004 lähtien valmistama keskikokoluokkaan sijoittuva mallisarja, joka on valmistajansa pienin ja edullisin automalli. Vuodesta 2013 lähtien 1-sarjan coupé- ja cabriolet-mallit on erotettu omaksi 2-sarjakseen. Vuodesta 2017 lähtien valmistettu sedan on hatchback-mallista poiketen etuvetoinen ja sitä myydään ainoastaan Kiinan markkinoilla.


title: Harri Sjöström

text: Harri Sjöström (s. 29. helmikuuta 1952 Turku, Suomi) on suomalainen saksofonisti, joka on erikoistunut sopraanosaksofoniin.


title: Harri Sjöström

text: Sjöström opiskeli saksofonia Harry Mannin, Leo Wrightin ja Steve Lacyn oppilaana. Hän opiskeli valokuvausta ja elokuvausta Lone Mountain Collegissa, San Franciscossa (1974–1978).


title: Harri Sjöström

text: Opintojensa jälkeen Sjöström muutti Yhdysvalloista Wieniin (Itävalta), jossa hän työskenteli musiikki-improvisaation piireissä. Vuonna 1985 Sjöström muutti Berliiniin, jossa asuu edelleen.


title: Harri Sjöström

text: Vuonna 1990, Sjöström tutustui Berliinissä Cecil Tayloriin ja julkaisi sen jälkeen hänen kanssaan useita levyä. Sjöström perusti yhtyeen Quintet Moderne ja oli mukana perustamassa trion: The Player Is, johon kuuluu muun muassa Teppo Hauta-aho ja Philipp Wachsmann. Vuonna 2012 Sjöström esiintyi muusikkona teatterissa Deutsches Theater, Dimiter Gotscheffin ohjaamassa teatteriesityksessä ”Shakespeare. Spiele für Mörder, Opfer und Sonstige”


title: Luettelo pikaluistelun olympiamitalisteista

text: Pikaluistelu on ollut talviolympialaisten kisaohjelmassa ensimmäisistä talviolympialaisista, vuodesta 1924 lähtien. Menestynein maa olympialaisten pikaluistelukilpailuissa on Alankomaat.


title: Suomen jalkapallomaajoukkue (täsmennyssivu)

text: Suomen jalkapallomaajoukkue voi tarkoittaa seuraavia Suomen Palloliiton maajoukkueita.


title: Russalka

text: Russalka on panssarilaiva Rusalkan uppoamisen muistomerkki, joka sijaitsee Suomenlahden rannalla Tallinnan Piritalla, Kadriorgin puiston reunalla. Sen on suunnitellut Amandus Adamson ja se valmistui vuonna 1902. "Russalka" on ensimmäinen virolaisen taiteilijan tekemä monumentti ja sitä pidetään yhtenä Tallinnan kauneimmista muistomerkeistä.


title: Luettelo rattikelkkailun olympiamitalisteista

text: Rattikelkkailu on ollut talviolympialaisten kisaohjelmassa vuoden 1924 talviolympialaisista lähtien. Lajin menestyneimmät maat olympialaisissa ovat Saksa, Sveitsi ja Yhdysvallat.


title: Sensaatio Uutiset

text: Sensaatio Uutiset oli suomalainen Helsingissä vuosina 1954–1956 ilmestynyt bulevardilehti joka perustettiin vastustamaan Urho Kekkosen valintaa vuoden 1956 presidentinvaaleissa. Lehti aloitti ilmestymisen vuoden 1954 lopulla aluksi "Sensaatio" nimellä ja "Sensaatio Uutiset" nimi tuli käyttöön vuoden 1955 aikana. Lehden julkaisija ja päätoimittaja oli Börje Felin.


title: Sensaatio Uutiset

text: Kekkonen esiintyikin lehden uutisotsikoissa usemman kerran:


title: Sensaatio Uutiset

text: "Sensaatio Uutisten" kirjoittelu johti siihen, että filosofian tohtori Eirik Hornborg julkaisi "Hufvudstadsbladetissa" 8. toukokuuta 1955 mielipidekirjoituksen, jossa hän katsoi, että mikäli tiedot Kekkosen ja Tauno Jalannin hotellitappelusta pitivät paikkansa, Kekkoselta puuttui alkeellisinkin itsehillintä. Tämän vuoksi Hornborg vaati, että Kekkosen olisi maineensa puhdistamiseksi joko nostettava kanne "Sensaatio Uutisia" vastaan tai luovuttava presidenttiehdokkuudestaan ja vetäydyttävä politiikasta. Maalaisliittolaiset vanhemman polven poliitikot, jotka olivat syksyllä 1954 kannattaneet maanviljelysneuvos Viljami Kalliokosken valintaa puolueen presidenttiehdokkaaksi, huolestuivat Kekkosen ympärillä velloneiden huhujen vaikutuksesta koko puolueen maineelle. Kunnallisneuvos Mikko Tarkkasen johtama maalaisliiton vanhan polven oppositio lähetti puoluejohdolle kaksi kirjelmää, joista ensimmäisessä vaadittiin Kekkosta viemään huhukampanja oikeuteen. Toisessa kirjelmässä toivottiin, että ne maalaisliittolaiset, jotka eivät moraalisista syistä voineet kannattaa Kekkosta presidentinvaalissa, saisivat asettaa omia ehdokkaitaan.


title: Sensaatio Uutiset

text: Huhukampanjasta huolimatta Kekkonen ei nostanut syytettä "Sensaatio Uutisia" vastaan, mutta ei myöskään luopunut ehdokkuudestaan presidentinvaalissa. Kekkonen toimitti julkisuuteen tiedotteen, jossa hän kommentoi julkisuudessa liikkuneita huhuja ja syytöksiä lyhyesti ja ilmoitti, ettei hän enää aikonut puuttua asiaan.


title: Telinevoimistelun maailmanmestaruuskilpailut 1954

text: Vuoden 1954 telinevoimistelun maailmanmestaruuskilpailut käytiin Italian Roomassa 28.–1. heinäkuuta.


text: Miesten ja naisten telinevoimistelussa ensimmäisen kerran MM-kisoihin osallistuneet Neuvostoliiton joukkueet olivat erittäin vakuuttavia. Neuvostoliiton miehet ottivat 6-ottelussa peräti seitsemän ensimmäistä sijaa. Suomen miesten joukkue oli uusiutunut sitten Helsingin olympialaisten. Puolet oli uusia suomalaisnimiä näissä kisoissa.


text: [*] Itä- ja Länsi-Saksan yhteinen joukkue.


title: Blackfish

text: Blackfish on vuonna 2013 valmistunut dokumenttielokuva, joka kertoo valaasta nimeltä Tilikum ja muista miekkavalaista, jotka asuivat SeaWorldissa. Elokuvan ohjasi Gabriela Cowperthwaite. Se oli vuoden 2014 BAFTA-ehdokkaana parhaan dokumenttielokuvan sarjassa.


title: Blackfish

text: Elokuva kertoo useista tapauksista, joissa miekkavalas on surmannut kouluttajansa. Siinä haastatellaan entisiä SeaWorldin työntekijöitä.


title: Blackfish

text: Elokuvan jälkeen SeaWorldin miekkavalasnäytösten suosio väheni. Vuonna 2016 SeaWorld ilmoitti luopuvansa miekkavalasnäytöksistä vaiheittain. Sillä on 29 miekkavalasta, jotka pidetään edelleen tarhattuina. Miekkavalaiden ikä on yhdestä 51 vuoteen, joten jotkut niistä saattavat elää vielä vuosikymmeniä.


title: Takaisin Klondikeen

text: Takaisin Klondikeen (engl. "Back to the Klondike") on Carl Barksin käsikirjoittama ja piirtämä vuonna 1953 julkaistu sarjakuvatarina, joka sijoittuu Aku Ankka -sarjakuvan maailmaan. Tarinassa nähdään Kultu Kimalluksen ensiesiintyminen.


title: Takaisin Klondikeen

text: Roope Ankka alkaa ottaa lääkkeitä muistihäiriönsä parantamiseksi. Lääkkeiden avulla hän muistaa, että Klondiken kultaryntäyksen aikana hän kätki valtaukselleen suuren määrän kultaa. Lisäksi Roope muistaa Kultu Kimallus -nimisen naisen, joka aikanaan ryösti osan hänen kullastaan. Roope pakotti rangaistukseksi Kultun allekirjoittamaan hänelle velkakirjan ja työskentelemään hänen valtauksellaan. Roope matkustaa Akun sekä Tupun, Hupun ja Lupun kanssa Klondikeen valtaukselleen, jonka Kultu on ottanut haltuunsa ja jota hän puolustaa kiihkeästi. Kun Kultu on riisuttu aseista, Roope yrittää periä velkansa häneltä. Roope kuitenkin tuntee sympatiaa Kultua kohtaan ja haastaa hänet kullankaivuukilpailuun, jossa Roope salaa antaa Kultun löytää hänen vanhan kultakätkönsä.


title: Takaisin Klondikeen

text: Barks sai "Takaisin Klondikeen" -tarinan valmiiksi syyskuussa 1952, ja se julkaistiin ensimmäistä kertaa "Uncle Scrooge" -lehden numerossa 2 maaliskuussa 1953. Toimittajat sensuroivat tarinasta viisi sivua, jotka sisälsivät sopimattomina pidetyt Roopen kapakkatappelun, Kultu Kimalluksen sieppauksen ja Roopen tunnustuksen, ettei hän omista valtaustaan virallisesti. Sensuurin vuoksi tarinan lopullinen sivumäärä oli vain 27 alkuperäisen 32:n sijasta. Myöhemmissä painoksissa sensuroidut sivut on kuitenkin yleensä liitetty takaisin tarinaan. Suomessa "Takaisin Klondikeen" julkaistiin ensimmäistä kertaa "Aku Ankka" -lehden numeroissa 1-3/1981.


title: Takaisin Klondikeen

text: Vuonna 1987 "Ankronikka"-televisiosarjassa nähtiin Barksin tarinaan perustuva jakso nimeltä "Back to the Klondike". Lisäksi "Takaisin Klondikeen" loi perustan Don Rosan sarjakuvakokoelman "Roope Ankan elämä ja teot" tarinoille "Klondiken keisari", "White Agony Creekin vanki", "Yukonin sydämet" ja "Lumikenttien kimallus", jotka kertovat Roopen elämästä Klondiken kultaryntäyksen aikaan.


title: Jakob Immenius

text: Jakob Immenius (15. heinäkuuta 1686 Turku – keväällä 1746 Vahto) oli suomalainen pitäjänapulainen ja päiväkirjan pitäjä.


title: Jakob Immenius

text: Immenius kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1713. Hänet vihki papiksi Turussa maaliskuussa 1720 tuomiorovasti ja Turun väliaikaisen tuomiokapitulin esimies Jacobus Johannis Ritz (1656–1739) yhdessä 23 muun papiksi vihityn kanssa.


title: Jakob Immenius

text: Immenius oli Turun suomalaisen seurakunnan kanttorikoululaisena 1710–1713. Hän sai saarnaluvan isonvihan aikana vuonna 1714 Turun suomalaisen seurakunnan kirkkoherralta, professori Johannes Bernhardi Munsterilta ja toimi sitten saarna-apulaisena Turussa 1714–1717 sekä informaattorina Turun katedraalikoulussa 1716. Hänestä tuli Maskun pitäjänapulainen Vahdolla vuonna 1718 ja nimitys vahvistettiin 1722.


title: Jakob Immenius

text: Immenius piti päiväkirjaa isonvihan ajalta aina vuoteen 1735 saakka ja päiväkirja on julkaistu suomeksi käännettynä vuonna 2004.


title: Jakob Immenius

text: Immenius oli naimisissa vuodesta 1715 Maria Mattsdotter Hollon kanssa. Heidän poikiaan olivat Vahdon pitäjänapulaisena isänsä jälkeen ollut Johan Immenius (1717–1774) ja Eckerön kappalainen Isak Immenius (1731–1767). Immeniuksen veli oli Kalvolan kirkkoherra Sigfrid Immenius (1675–1756).


title: Demon Days

text: Demon Days on Gorillazin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 24. toukokuuta 2005.


title: Demon Days

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 10, ja pysyi listalla yhteensä 13 viikkoa.


title: Gorillaz (albumi)

text: Gorillaz on Gorillazin eponyymi ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 26. maaliskuuta 2001.


title: Gorillaz (albumi)

text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 7, ja se pysyi listalla yhteensä 16 viikkoa.


title: Sterling K. Brown

text: Sterling Kelby Brown (s. 5. huhtikuuta 1976 St. Louis, Missouri) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Christopher Dardenina minisarjassa "", josta hän voitti parhaan miessivuosan Emmy-palkinnon. Vuodesta 2016 lähtien hän on näytellyt draamakomediasarjassa "This Is Us".


title: Sterling K. Brown

text: Tammikuussa 2017 hänet valittiin näyttelemään Marvelin supersankarielokuvassa "Black Panther" (2018).


title: Kevätkääryle

text: Kevätkääryle tai kevätrulla on aasialaisperäinen alkuruoka, jossa on riisijauhosta valmistetun taikinan sisään paistettuja vihanneksia.


title: Kevätkääryle

text: Kevätkääryleitä syötiin alun perin uuden kuun juhlissa, joita vietettiin kevääntulon kunniaksi. Kevätkääryleistä on lukuisia erilaisia mukaelmia Kaakkois-Aasian maissa.


title: Amalia von Hatzfeld

text: Amalia von Hatzfeld, (n. 1560 – 23. elokuuta 1628) oli ruotsalainen kreivitär, hovineiti ja käskynhaltija. Hän oli Raaseporin kreivikunnan käskynhaltijana Suomessa 1600–1607.


title: Amalia von Hatzfeld

text: Amalia von Hatzfeld oli Vilhelm von Hatzfeldin ja Sibylla von Rodenhausenin tytär. Hän oli hovineiti herttuatar Maria av Pfalzin luona. Hän avioitui 3. syyskuuta 1592 Nyköpingin linnassa kreivi Mauritz Stensson Leijonhufvudin kanssa ja sai hänen kanssaan tyttären Ebba Mauritzdotter Lewenhauptin.


title: Amalia von Hatzfeld

text: Raaseporin kreivikunnan hallinta siirtyi Mauritz Leijonhufvudille vuonna 1600 Mauritzin vanhimman veljen Axel Stensson Leijonhufvudin menetettyä sen lopullisesti kruunulle. Mauritzin kuoltua se annettiin luovutusmaksua vastaan Axelin pojalle Sten Axelsson Leijonhufvudille.


title: Amalia von Hatzfeld

text: Amalia von Hatzfeld haudattiin 20. helmikuuta 1629 Mauritz Stensson Leijonhufvudin kryptaan Örebrossa.


title: Yu Shan

text: Yushan () on Taiwanin korkein vuori ja neljänneksi korkein saarella sijaitseva vuori. Vuoren korkeus on 3 952 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Seppo Rapo

text: Seppo Rapo (s. Vaasa) on suomalainen koneautomaatioinsinööri. Hän on ollut Vaasan kaupunginvaltuutettu 2005–2017, kaupunginhallituksen puheenjohtajana vuosina 2012–2017 sekä Vaasan Sähkö Oy:n hallituksen jäsen vuodesta 2015– Hänen puolueensa on Kokoomus. Harrastuksenaan Rapo on perustanut luovutettukarjala.fi-sivuston.


title: Seppo Rapo

text: Rapon molemmat vanhemmat ovat kotoisin Lumivaaran Kumolan kylästä ja ovat asuneet myös Lahdenpohjan kauppalassa. He asettuivat sodan jälkeen asumaan Vaasaan. Karjalaisuus on Rapon mukaan ollut läsnä hänen elämässään koko ajan. Rapo on toimittanut perustamalleen luovutettukarjala.fi-sivustolle Karjalan historian esittelyjä, siirtänyt alueen karttoja digitaaliseen muotoon ja kerännyt sivustolle tuhansia valokuvia.


title: Seppo Rapo

text: Rapo on ollut Karjalan Liitto ry:n hallituksen jäsen sekä Karjalan Liitto ry:n liitovaltuuston jäsen. Tällä hetkellä hän toimii Lumivaara-Perinneyhdistyksen ja Rapon Sukuseura ry:n puheenjohtajana, rivijäsenenä hän on useissa Karjala-järjestöissä. Rapo on pitänyt lukuisia esitelmiä luovutetusta Karjalasta Suomessa sekä myös Venäjällä ja Virossa. Seppo Rapo toimii Seinäjoen Peräseinäjolla sijaitsevan Kulttuuritalo Pokin hallituksessa, talossa toimii Lumivaara-Museo jonka museotoimikunnan jäsen Seppo Rapo on.


title: Seppo Rapo

text: Rapo on palkittu Karjalaisen kulttuurin hyväksi tehdystä työstä Karjalan Liiton kultaisella ansiomerkillä, sekä Siirtoväen muisto-mitalilla. Lumivaara-yhteisöt ovat valinnet hänet Vuoden Lumivaaralaiseksi vuonna 2010. Siviilityöstään Seppo Rapo on palkittu Suomen Valkoisen Ruusun I luokan mitalilla.


title: Seppo Rapo

text: Rapon luoma Internet-sivusto www.luovutettukarjala.fi on Suomen vanhimpia ja merkittävimpiä Karjala-sivustoja. Rapo on toteuttanut monia Karjalasta kertovia internet-sivustoja muun muassa Lumivaarasta, Jaakkimasta ja Lahdenpohjasta. Hän on toiminut myös Internet sivustojen toteutuksen kouluttajana Karjalan Liitossa.


title: Seppo Rapo

text: Luovutettukarjala.fi.sivustolla olevia hänen toteuttamiaan digitaalisia karttoja käytetään laajasti eri julkaisuissa Suomessa ja ympäri maailmaa. Rapo on tuottanut Luovutettukarjala.fi-sivustolle Karjalan historian, pitäjäkohtaisen historian sekä sijoittanut noin kaksituhatta valokuvaa luovutetusta Karjalasta, jotka hän on kerännyt eri henkilöiltä. Rapon kuvakokoelma käsittää noin 7000 valokuvaa luovutetusta Karjalasta. Rapon kirjakokoelma käsittää noin 20 hyllymetriä Karjalasta kertovaa kirjallisuutta, kirjakokoelma on Suomen suurimpia yksityisen henkilön omistamia Karjala-kirjakokoelmia.


title: Seppo Rapo

text: Rapo on matkustellut laajasti kaikkialla luovutetussa Karjalassa sekä Aunuksen- ja Vienan-Karjalassa.


title: Seppo Rapo

text: Rapo on toimittanut valokuvia ja muuta materiaalia useaan televisio-ohjelmaan, muun muassa Elisenvaaran pommituksesta kertovaan dokumenttiin. Tällä hetkellä hänellä on työn alla luovutettukarjala.fi sivuston toteuttaminen venäjänkieliseksi joka valmistuu keväällä 2017.


title: Renaissance (Village Peoplen albumi)

text: Renaissance on Village Peoplen seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1981.


title: Renaissance (Village Peoplen albumi)

text: Musiikkikriitikko Stephen Thomas Erlewine kuvasi albumia "yksinkertaisesti hämmennyksen aiheuttajaksi, jonka ei olisi koskaan pitänyt nähdä päivänvaloa". Petollisesta imagosta huolimatta albumilla ei ole musiikillisesti mitään tekemistä New Romantic -tyylisuunnan kanssa.


title: Renaissance (Village Peoplen albumi)

text: Albumin viimeinen kappale "Food Fight" on poikkeus Village Peoplen tuotannossa; se on yhtyeen viimeinen yritys hyötyä punk-yleisöstä. Kappaletta, jonka David Hodo lauloi, on kuvattu fake punkin mestariteokseksi ja yhtä hyväksi kuin mitä Plastic Bertrand tai Alberto y Lost Trios Paranoias koskaan julkaisivat. Musiikillisesti "Food Fightissa" voi kuulla samoja elementtejä kuin Devon tai The Dickiesin musiikissa.


title: Pulkajärvi

text: Pulkajärvi on Pirkanmaalla Pirkkalan Keskisenkulmalta sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Pulkajärvi on osa Sikojoen valuma-aluetta.


title: Pulkajärvi

text: Järvi on 750 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Järvi sijaitsee eteläisen Pirkkalan erämaa-alueella laajan painauman pohjukassa. Järveen laskee vain yksi mökin ympärille kaivettu suo-oja. Järven laskuoja lähtee pohjoisrannasta ja juoksee vajaa 600 metriä luoteeseen 14 metriä alempana olevaan Keskisenjärveen. Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa jyrkähköä moreenimaastoa, joka on muutamissa tasaisemmissa paikoissa soistunutta. Erikoinen paikannimi on järven länsipuolella sijaitsevalla jyrkkäreunaisella kalliolla, jota kutsutaan Tanssinkallioksi. Tasaisiin paikkoihin on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Sorkkalan Ylinenjärveltä, johon pääsee yhdystieltä 3003. Yli puolet järven rannoista kuuluvat yhtenäiseen luonnonsuojelualueeseen. Se alkaa 200 metrin päässä kulkevalta Lempäälän rajasta ja ulottuu myös järven pohjoispuolelle Tanilankalliolle asti.


title: Pulkajärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1977, 1988, 1993, 1995, 1996, 2005, 2010 ja 2015. Järven vedenväri on lievästi ruskeaa, koska siihen on liuennut hieman humusta. Vesi on kuitenkin kirkasta. Järven pintaveden happamuustaso on normaali ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Pohjan lähellä vesi on lievästi hapanta siellä tapahtuvan hajoitustoiminnan vuoksi. Vesi lämpötilakerrostuu kesäisin ja talvisin. Talvella happivajetta esiintyy yleensä alusvedessä. Kesällä happivaje on voimakkaampaa yli 5 metrin syvyydessä. Heikoin tilanne syntyi kesällä 2005, jolloin täydellinen happikato syntyi juuri yli 5 metrin syvyyteen. Pohjan läheisyydessä hapettomuus aiheuttaa pohjan sedimenttien ravinteiden ja metallien liukenemisen takaisin veteen. Kesällä 2015 tilanne oli parempi ja tilannetta voidaan pitää tyydyttävänä. Veden ravinnepitoisuudet ovat karuille järville ominaiset. Vähäinen ravinnepitoisuus on pitänyt levien määrät alhaisina. Kuitenkin klorofyllipitoisuudet ovat kohonneet reheville järville ominaisiksi. Leväongelmat ovat kuitenkin pienet verrattuna Ylinenjärvessä ja Keskinenjärvessä. Pulkajärvi soveltuu hyvin virkistyskäyttöön.


title: Pulkajärvi

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin pelkästään ”Pukkajärvi”. Järvi oli tuolloin autio eikä kartturi tiennyt alueen soista mitään.


title: Pulkajärvi

text: Pulkajärvi on säilynyt erämaajärvenä pitkään ja vielä vuoden 1961 peruskartassa järvellä ei näy raskasta ihmistoimintaa. Vuoden 1975 kartassa uutta onkin Keskisenkulmalle ja siitä koilliseen kulkeva tie, jonka varrelle aivan Pulkajärven pohjoispuolelle on perustettu kaatopaikka. Samassa kartassa on järvelle ilmaantunut neljä vapaa-ajan asuntoa, vaikka järvelle ei johda vielä tietäkään. Vuonna 1980 kartassa näkyy laajentuneen kaatopaikan viereen rakennettu tie Lempäälän Asemankylän suuntaan. Vasta tämän jälkeen rakennettiin tiet järven vapaa-ajan asunnoille Ylinenjärveltä.


title: Timotheus Wahlberg

text: Timotheus Wahlberg (2. toukokuuta 1791 Askola – 26. helmikuuta 1833 Hartola) oli suomalainen kappalainen ja päiväkirjanpitäjä.


title: Timotheus Wahlberg

text: Wahlbergin vanhemmat olivat Vahjärven Nokian talollinen Askolasta, lautamies Matts Jakobsson (k. 1813) ja Katarina Tomasdotter. Hän kävi Porvoon pedagogiota ja Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1813. Hänet vihittiin papiksi Porvoon hiippakunnassa 1814.


title: Timotheus Wahlberg

text: Wahlberg oli Hartolassa Kustaa Aadolfin seurakunnan kirkkoherran apulaisena vuodesta 1814 ja kappalaisena vuodesta 1819. Hartolan seurakunta oli itsenäistynyt 1784 omaksi kirkkoherraseurakunnaksi ja Ruotsin kuningas Kustaa III oli nimennyt sen poikansa Ruotsin kruununprinssin mukaan. Kustaa Aadolfin seurakunta -nimeä käytettiin aina 1800-luvun lopulle saakka.


title: Timotheus Wahlberg

text: Lolan Björkman löysi kesällä 2001 Kruunupyyn kansankorkeakoulun kirjastosta kolme Wahlbergin vuosina 1818–1820 pitämää päiväkirjaa. Björkmanin toimittamat päiväkirjat julkaistiin vuonna 2004 nimellä "Ingen ro hade mitt hjerta".


title: Timotheus Wahlberg

text: Wahlberg oli naimisissa 1824–1825 Kristina Elisabet Östergrenin (k. 1825) kanssa. Heidän tyttärensä Karolina Elisabet Wahlberg (k. 1907) oli naimisissa Juvan kappalaisen Adam Sallménin (1800–1863) kanssa.


title: Sikojärvi

text: Sikojärvi eli Kotojärvi on Pirkanmaalla Pirkkalan Sorkkalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Sikojärvi on osa Sikojoen valuma-aluetta.


title: Sikojärvi

text: Järvi on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,3 hehtaaria. Järvi on Sikojoen pääjärvi, jonka länsirannoille päättyvä pellot ja itärannat ovat metsää. Järveen laskee Sorkkalan kylän peltoaukean kuivatusoja sekä Tampere-Pirkkalan lentoaseman ojia. Etelästä järveen laskee Keskinenjärven 400 metriä pitkä laskuoja. Järven oma laskuoja on Sikojoki, joka alkaa järven pohjoispäästä. Se virtaa aluksi pohjoiseen ja kääntyy koilliseen alittaessaan seututien 308. Iharinkosken kohdalla siihen yhtyy oikealta Ahveniston laskuoja. Sikojoki laskee Isolammiin, josta se jatkaa vielä hetken Pyhäjärveen. Järven rantaviivan pituus on 950 metriä. Itärannalle on rakennettu moottoriurheilijoiden rantasauna ja länsirannalle neljä kiinteistöä. Lentokentän toiminta vaikuttaa voimakkaasti järven melumaisemaan.


title: Sikojärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu kesänä ja talvena vuosina 2012, 2013, 2014 ja 2015. Järven pintavesi on ollut sameahkoa (keskimäärin 5,5 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 0,9 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 69–180 mg(Pt)/l, keskiarvolla 117 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 8,5 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 6,6. Talvella happamuustaso on pH 6,3, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 6,8. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä (keskimäärin 0,3 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu selvästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hyvinkin erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,7 ja kesällä pH 6,6. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 6,9 mg/l, jolloin hapen kylläisyys oli 56%. Talvisin se on ollut 5,1 mg/l (kylläisyys 75%). Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä. Siellä on happipitoisuus ollut kesäisin 0,5 mg/l (kylläisyys 5%) ja talvisin täysin hapetonta. Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella huonoksi. Kun hapen määrä vähenee alusvedessä pohjan lähellä, aiheutuu siitä haitallisia seurauksia. Hapen loputtua on pohjan seudulta kokonaan, on se aiheuttanut voimaksasta sisäistä kuormitusta. Sisäisessä kuormutuksessa pohjan sedimenteistä liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet alusvedessä kasvavat. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 37 µg/l ja kesällä pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 45 µg/l ja talvisin 29 µg/l. Alusvedessä pohjan lähellä fosforipitoisuudet ovat olleet kesällä 59 µg/l ja talvella 65 µg/l. Suurimmillaan on pitoisuus ollut talvella 120 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 815 µg/l (vaihteluvälillä 520–1100 µg/l). Alusveden typpipitoisuudet ovat vaihdelleet 740–1600 µg/l. Talvella on alusvedessä ollut typpeä keskimäärin 233 µg/l enemmän kuin kesällä. Ravinnepitoisuuksien mukaan järvi on rehevöitynyt järvi.


title: Sikojärvi

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimeä ei mainittu. Sen sijaan järven lounaispäässä sijaitsi ”Sikojärvi Gård”. Länsipuolelle oli merkitty myös kaksi muutakin maataloa, jotka kaikki yhdessä muodostivat Sorkkalan kylän.


title: Sikojärvi

text: Vuoden 1953 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Kotojärvi”, mutta vuoden 1975 karttaan oli merkitty järvelle päänimeksi ”Sikojärvi” ja Kotojärvi rinnakkaisnimeksi. Järven lounaispäässä sijaitsee Sikojärven maatila. Vuonna 1953 järvi oli kokonaan peltojen ympäröimä, mutta itäpuolen pellot on metsitetty ennen vuoden 1975 kartan painamista. Samoin loppui lounaispään viljely 1980-luvulla. Rannoille rakennettiin talot 1970-luvulla. Lentokenttä aloitti toimintansa 1979.


title: Fort Lauderdalen isku 2017

text: Fort Lauderdalen lentokenttäammuskelu tapahtui 6. tammikuuta 2017 Floridan Fort Lauderdalessa, Yhdysvalloissa, kun mieshenkilö avasi lentokentällä tulen ihmisjoukkoa kohti. Viisi ihmistä kuoli ja kahdeksan loukkaantui. Myöhemmin tarkennettiin että ampuja oli 26-vuotias Esteban Santiago. Hänet on otettu kiinni.


title: Maija Åkerlund

text: Maria Elisabeth ”Maija” Åkerlund (21. maaliskuuta 1888 – 23. marraskuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka toimi Nuorten naisten kristillisen yhdistyksen toimitusjohtajana vuosina 1926–1956. Hän oli aikansa harvoja naisia, jotka pääsivät yritysten ja organisaatioiden johtotehtäviin.


title: Maija Åkerlund

text: Åkerlund valmistui ylioppilaaksi Helsingin yliopistoon johtavan suomalaisen tyttökoulun jatkoluokalta (nyk. Sibelius-lukio). Valmistuttuaan hänen ensimmäinen työpaikkansa oli kelloliike Erik Aikala Oy 1915–1918, jossa hän toimi prokuristina. Aikalan jälkeen seurasi työpaikka Pohjolan Vakuutusyhtiössä (nyk. OP-Pohjola), jossa toimi 1919–1926 prokuristina (talousjohtajana). Seuraavaksi hänet kutsuttiin johtamaan NNKY:n liiketoimia, jossa viihtyi toimitusjohtajana 1926–1956 eläkkeelle lähtöönsä saakka. NNKY:llä oli vuonna 1926 suunnitteilla oma toimitila Helsingin keskustaan. Rakennus valmistui 1928 Åkerlundin johdolla osoitteeseen Pohjoinen Rautatienkatu 23. NNKY-liiton tilojen lisäksi rakennukseen tulivat Hotelli Helka, ravintola, kahvila, leipomo ja vuoteen 1972 saakka toiminut lasten päiväkoti. Vaikean 1940-luvun aikana hän toimi myös NNKY ry:n hallituksen jäsenenä.


title: Maija Åkerlund

text: Åkerlundin harrastuksia olivat koristemaalaus, vaeltaminen Sveitsin vuorilla ja ryhmäkokousten pito kesäpaikassaan Kangasalla. Hän käytti usein puhuttelunimenään Maijaa ristimänimensä Maria Elisabethin sijaan.


title: Maija Åkerlund

text: Åkerlundin veljen lapsenlapsenlapsi on Helsingin Koomisen Oopperan johtaja Laura Åkerlund.


title: Luettelo skeletonin olympiamitalisteista

text: Skeleton on ollut talviolympialaisten kisaohjelmassa vuoden 2002 talviolympialaisista lähtien. Tätä ennen se oli ollut ohjelmassa vuosien 1928 ja 1948 talviolympialaisissa. Lajin menestynein maa olympialaisissa on Yhdysvallat.


title: Sing

text: Sing on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen animaatioelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Garth Jennings. Elokuvan pääosissa ääninäyttelevät Matthew McConaughey, Reese Witherspoon, Seth MacFarlane, Scarlett Johansson, John C. Reilly, Taron Egerton ja Tori Kelly.


title: Lovise Heimdal

text: Lovise Heimdal (s. 17. syyskuuta 1995) on norjalainen maastohiihtäjä. Hänen seuransa on Bardu IL Ski.


title: Lovise Heimdal

text: Heimdal kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran 7. helmikuuta 2016 Oslossa 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa, jonka hän keskeytti.


title: Lovise Heimdal

text: Skandinavia Cupissa Heimdal kilpaili ensimmäisen kerran 15. joulukuuta 2012 Sjusjøenissa ollen vapaan hiihtotavan sprintissä 95:s. Seuraavan Skandinavia Cupin kilpailunsa hän hiihti lähes kolme vuotta myöhemmin 11. joulukuuta 2015 Vuokatissa ollen kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 23:s saavuttaen ensimmäiset cup-pisteensä. Parhaimmillaan Heimdal on ollut kuudes Lillehammerissa viiden kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 10. joulukuuta 2016.


title: Lovise Heimdal

text: Heimdal oli mukana nuorten MM-kilpailuissa Val di Fiemmessä 2014, jossa hän hiihti pronssille sijoittuneessa viestijoukkueessa yhdessä Ingeranne Strøm Nakstadin, Tiril Udnes Wengin ja Lotta Udnes Wengin kanssa. Ainoalla henkilökohtaisella matkallaan yhdistelmäkilpailussa Heimdal oli 36:s.


title: Lovise Heimdal

text: NM-kilpailuissa Heimdal on ollut parhaimmillaan seitsemäs yhdistelmäkilpailussa Gålåssa 2014.


title: Luettelo yhdistetyn olympiamitalisteista

text: Pohjoismainen yhdistetty on ollut talviolympialaisten kisaohjelmassa ensimmäisistä talviolympialaisista, vuodesta 1924 lähtien. Menestynein maa yhdistetyn olympiakilpailuissa on Norja.


title: Kakodyylioksidi

text: Kakodyylioksidi eli tetrametyylidiarsiinioksidi (CHAsO) on arseenin organometalliyhdiste. Kakodyylioksidi on yksi ensimmäisiä syntetisoituja organometalliyhdisteitä.


title: Kakodyylioksidi

text: Huoneenlämpötilassa kakodyylioksidi on väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee vähäisessä määrin veteen ja paremmin etanoliin tai dietyylieetteriin. Kakodyylioksidilla on erittäin voimakas ja epämiellyttävä valkosipulia muistuttava haju. Yhdiste on myrkyllistä ja ärsyttää voimakkaasti silmiä ja hengitysteitä ollen muun muassa lakrymaattori eli kyynelvuotoa aiheuttava yhdiste. Kakodyylioksidi voidaan hapettaa kakodyylihapoksi ja se muodostaa eräiden siirtymämetallikompleksien kanssa organometalliyhdisteitä. Se reagoi myös halogeenien ja syanidien kanssa muodostaen halogenoituja ja syanoryhmiä sisältäviä yhdisteitä.


title: Kakodyylioksidi

text: Ensimmäisen kerran kakodyylioksidia valmisti ranskalainen kemisti Louis Claude Cadet de Gassicourt vuonna 1760 kuumentamalla arseenitrioksidia ja kaliumasetaattia. Näin muodostui seos, joka sisälsi kakodyylioksidin lisäksi myös kakodyyliä ja muita metyloituja arseeniyhdisteitä. Yhdisteen kaavan selvitti Robert Bunsen 1840-luvulla. Bunsen ja Jöns Jacob Berzelius katsoivat kakodyylioksidin olevan niin kutsutun dimetyyliarsiini- eli kakodyyliradikaalin oksidi.


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Amerikansuomalainen kirjallisuus ja kustannustoiminta oli vilkkaimmillaan ensimmäisen siirtolaissukupolven keskuudessa 1900-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä. Suurin osa siitä oli sidoksissa amerikansuomalaisten järjestötoimintaan. Taustayhteisönsä mukaan julkaisut voidaan jakaa uskonnolliseen kirjallisuuteen, raittiuskirjallisuuteen, sosialistiseen kirjallisuuteen ja muuhun kirjallisuuteen.


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Tiettävästi ensimmäiset Yhdysvalloissa julkaistut suomenkieliset painotuotteet olivat vuosina 1858–1859 ilmestyneet kuusi englannin kielestä käännettyä uskonnollista ja raittiusaiheista kirjasta. 1880-luvulla toiminut lestadiolainen Amerikan Suomalainen Kirjallisuuden Seura julkaisi aapisen ja muutamia uskonnollisia teoksia. Suurimmat kustannusliikkeet toimivat yleensä sanomalehtien yhteydessä. Yksi vanhimmista oli Brooklynissä vuonna 1894 perustettu Suomalais-Amerikkalainen kustannusyhtiö. Sanomalehti "Siirtolaisen" ohella se julkaisi aikakauslehteä "Edistys" sekä yli 70 pientä kirjaa, joista suuri osa oli käännöskirjallisuutta. Järjestöistä riippumattomista lehtiliikkeistä kirjankustannustoimintaa harjoittivat myöhemmin erityisesti "Päivälehti" sekä jossain määrin "New Yorkin Uutiset".


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Kirkollisista kustantajista suurin oli Suomi-synodin Hancockissa toiminut Suomalainen Luterilainen Kustannusliike, joka julkaisi useita erilaisia lehtiä, vuosijulkaisuja sekä muun muassa virsikirjoja, aapisia, raamatunhistorioita ja vakavahenkisiä romaaneja. Lestadiolaisten ja muiden uskonnollisten ryhmien kustannustoiminta keskittyi aikakausjulkaisuihin, juhlajulkaisuihin ja seurakuntatoiminnassa tarvittaviin kirjoihin.


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Erityisen runsasta oli amerikansuomalainen sosialistinen kirjallisuus. Sosialistien kustannustoiminta keskittyi liikkeen sanomalehtien, "Työmiehen", "Raivaajan", "Toverin" sekä kanadalaisten "Työkansan" ja "Vapauden" yhteyteen. Ne julkaisivat varsinkin sosialismin teoriaa käsitteleviä teoksia, kaunokirjallisuutta ja erilaisia kaunokirjallis-aatteellisia vuodenaikajulkaisuja. Kolme yhdysvaltalaista sosialistilehteä toimivat kirjankustannusalalla yhteistyössä, jota kommunistilehdet myöhemmin jatkoivat.


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Myös kirjakauppa oli keskittynyt lehtiliikkeiden yhteyteen. Vilkkaimmin toimivat Suomalaisen Luterilaisen Kustannusliikkeen ja sosialistilehtien kirjakaupat, jotka välittivät myös Suomessa julkaistua kirjallisuutta. Kirjoja myytiin myös postitse ja asiamiehien välityksellä. Raittiusseurojen, sosialistiosastojen ja kansallisseurojen yhteyteen perustettiin lainakirjastoja ja lukutupia, joihin kauno- ja tietokirjallisuuden ohella tilattiin sanomalehtiä.


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Amerikansuomalaiset kirjailijat olivat valtaosin harrastajakirjoittajia, joiden tuotteita julkaistiin sanoma- ja aikakauslehdissä, kanadalaisen "Liekin" kaltaisissa kirjallisuuslehdissä sekä vuodenaikajulkaisujen ja kirjallisuusalbumien tapaisissa tilapäisjulkaisuissa. Tekijöiden aktiivisuutta pyrittiin kohottamaan erilaisten kirjoituskilpailujen avulla. Aktiivisimmat kirjailijat hankkivat elantonsa sanomalehtien toimittajina.


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Siirtolaisten tuottaman kaunokirjallisuuden taiteellinen taso ei yleisen käsityksen mukaan ollut kovin korkea. Teosten painokset olivat pieniä, ne eivät juurikaan levinneet Suomeen, eikä niistä ole jäänyt elämään mitään klassikoita. Amerikansuomalaisella kirjallisuudella oli kuitenkin arvonsa siirtolaisten järjestötoiminnan osana sekä heidän olosuhteidensa ja tuntemustensa ilmaisuna. Varsinkin sosialisteille kaunokirjallisuudella oli suuri merkitys oman aatemaailman kuvastajana.


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Ensimmäinen amerikansuomalainen kaunokirjallinen teos lienee vuonna 1889 ilmestynyt K. A. Jurvan huvinäytelmä "Kapakkaelämää". Laajemmin vasta 1890-luvun lopulla käynnistynyt varhainen kirjallisuus oli tyyliltään lähinnä romanttista. Sen aiheina olivat rikokset, jännittävät seikkailut ja tunteelliset rakkauskertomukset, jotka vaarojen, kurjuuden ja kovien kohtaloiden jälkeen päättyivät onnelliseen loppuun. Realistinen kaivos- ja metsätyömaiden kuvaus nousi esiin 1900-luvun alkuvuosina.


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Realismin edustajia olivat varsinkin työväenliikkeen kirjailijat, joiden tuotantoa on pidetty amerikansuomalaisen kaunokirjallisuuden laajimpana ja merkittävimpänä osana. Sosialistien tavoitteena oli luoda ”arvokasta” kirjallisuutta, joka herättäisi työväestön luokkatietoisuuden ja palvelisi liikkeen aatteellisia ja poliittisia päämääriä. Työväenkirjallisuuden aiheita olivat siirtolaisuuden aiheuttanut Suomen elinolojen ankeus, Amerikan työolojen raskaus ja vaarallisuus, porvariston harjoittama riisto sekä työläisten yhteiskunnallinen herääminen ja sosialistiseen liikkeeseen järjestäytyminen. Siirtolaiselämän kuvaus oli yleensä sävyltään synkkää ja tavoitteiltaan tendenssimäistä.


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Työväenkirjailijoista lahjakkaimpana on pidetty Aku Päiviötä, joka tunnetaan ennen kaikkea lyyrikkona ja eepikkona. Hänen tuotantonsa huippuna voidaan pitää kansanrunomuodon varaan rakennettuja runoeepoksia "Kostaja" (1911) ja "Hornin orjat" (1913) sekä novellikokoelmaa "Hiiliä" (1913). Niiden aiheita ovat yhteiskunnalliset ristiriidat ja siirtolaiselämän varjopuolet. Päiviö julkaisi myös runokokoelmia, proosaa, muutaman näytelmän sekä satoja tilapäis- ja juhlarunoja.


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Jo Suomessa kirjailijanuransa aloittanut A. B. Mäkelä julkaisi kaunokirjalliset teoksensa nimimerkillä Kaapro Jääskeläinen. Hänen niukaksi jäänyt Amerikan-tuotantonsa käsittää muun muassa Sointulan suomalaisyhteisön kuvauksia sekä työväenkirjallisuudessa harvinaisia humoristisia tarinoita ja runoja. Yksi tuotteliammista amerikansuomalaisista kirjailijoista oli Moses Hahl, joka käytti nimimerkkiä Hijoppi Rotilainen. Monipuolinen Hahl kirjoitti runoja, näytelmiä, proosaa sekä omalaatuisia nietzscheläisvaikutteisia asiateoksia. Hänen satiiriset tuotteensa ruoskivat erityisesti kirkollisia piirejä sekä pikkuporvarillisia sosialismin vastustajia. Muita työväenkirjailijoita olivat Kalle Rissanen, Eemeli Parras, Kalle Toivola, Richard Pesola, Kalle Tähtelä, Santeri Mäkelä ja Mikael Rutanen. Naisnäkökulmaa amerikansuomalaiseen työväenkirjallisuuteen toi Helmi Mattson.


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Myös porvarillisella puolella oli omat kirjailijansa, jotka ajanvietekirjallisuuden ohella pyrkivät vetoamaan siirtolaisten kansallismielisiin ja uskonnollisiin tunteisiin. Epäpoliittisiin kirjailijoihin kuului romanttisia naiskohtaloita ja rakkaustarinoita julkaissut Sara Röyhy. Ei-sosialistisista kirjailijoista huomattavimpia oli Kalle Potti, jonka romaani "Iloinen Harbori" (1924) kuvaa humoristis-realistisesti Ashtabulan satamakaupungin suomalaisyhteisön elämää.


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Erityinen sija siirtolaisten kaunokirjallisuudessa oli vilkkaan näyttämöharrastuksen tarpeisiin laaditulla näytelmäkirjallisuudella. Laadultaan kirjava näytelmäkirjallisuus käsitti kaikki draaman muodot farssista murhenäytelmään. Työväenliikeen piirissä laadittiin sisällöltään aatteellisia näytelmiä, joiden ensisijainen tehtävä oli propagandistinen. Näytelmäkirjailijoista merkittävimpiä lienevät Lauri Lemberg ja Felix Hyrske.


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Kaunokirjallisuuden ohella siirtolaiset tarvitsivat monenlaisia opas- ja tietokirjoja. Niistä ensimmäisiä olivat "Swen Tuuva" -lehden toimittajan Matti Fredin 1870- ja 1880-lukujen vaihteessa painamat "Suomalainen lääkäri kirja Amerikan siirtolaisille" sekä kielenoppaat "Engeska" (sic) ja "Lakkarikirja". Sanakirjoista laajin oli V. S. Alanteen laatima "Suomalais-englantilainen sanakirja".


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Jokaisella aateryhmällä oli omat aapisensa, laulukirjansa ja kalenterinsa. Sisällöltään vaihtelevista kalentereista ja almanakoista tärkeimpiä olivat "Päivälehden" julkaisema "Siirtokansan kalenteri", Suomi-synodin "Kirkollinen kalenteri" ja eri kustantajien työväenkalenterit. Sosialistit julkaisivat käännetyn teoreettisen kirjallisuuden lisäksi paljon liikkeen toimintaa ja aatteellista perustaa käsitteleviä kirjasia ja sen hajaannuksen synnyttämiä kiistakirjoituksia. Erilaiset järjestöt tuottivat lukuisia juhlajulkaisuja ja historiikkeja. Varsinaisia historiantutkimuksia olivat muun muassa Salomon Ilmosen, Viljami Rautasen ja Elis Sulkasen teokset sekä myöhemmät osavaltioiden siirtolaishistoriat Suomeksi ilmestyi myös käännettyä kaunokirjallisuutta kuten Mark Twainin, Upton Sinclairin, August Strindbergin ja Maksim Gorkin teoksia.


title: Amerikansuomalainen kirjallisuus

text: Amerikansuomalainen kaunokirjallisuus alkoi hiipua 1930-luvun alussa, jolloin kirjallisuuden tuottamisen olisi pitänyt siirtyä toisen sukupolven tehtäväksi. Myöhemmin toimintaansa jatkoi lähinnä vain suomenkielinen sanomalehdistö. Englanninkielistä kirjallisuutta siirtolaiset eivät juurikaan tuottaneet, vaikka 1920-luvulla ilmestyikin muutama englanninkielinen nuorisojulkaisu.


title: Santeri Suistio

text: Santeri Suistio (s. 16. huhtikuuta 1998 Rauma) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Tanskan Metal Ligaenin Frederikshavn White Hawksissa toistaiseksi voimassa olevalla lainasopimuksella SM-liigajoukkue Rauman Lukosta.


title: Santeri Suistio

text: Suistio on Rauman Lukon oma kasvatti. Hän nousi kaudella 2014–2015 seuran B-nuorten varakapteeniksi ja oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 8+13=21.


title: Santeri Suistio

text: Suistio nousi jo ensimmäisellä A-juniorikaudellaan 2016–2017 Lukon kapteenistoon. Hän voitti joukkueessa kauden päätteeksi A-nuorten SM-pronssia. Suistio debytoi samalla kaudella myös SM-liigassa. Hän sai tililleen ensimmäisen liigaottelunsa 16. joulukuuta 2016 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Suistio merkittiin Lukon seitsemänneksi puolustajaksi ja hän jäi lopulta ilman peliaikaa. Ensimmäiset jääaikansa Suistio sai kolmannessa ottelussaan 5. tammikuuta 2017 JYPiä vastaan. Hän pelasi ottelussa 9.15 minuuttia. Samassa kuussa Suistio teki Lukon kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi kauden aikana myös yhden Mestis-ottelun lainalla KeuPa HT:ssä.


title: Santeri Suistio

text: Alkukauden 2017–2018 Suistio pelasi suurimmaksi osaksi Lukon A-nuorissa, joiden sisäisen tehotilaston hän voitti lukemalla +21. Suistio pelasi SM-liigassa kahdeksan runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän siirtyi loppukaudella kuitenkin lainalle KeuPa HT:n Mestis-joukkueeseen, jossa Suistio pelasi kauden loppuun ja voitti Mestiksen mestaruuden. Elokuussa 2018 Lukko lainasi hänet jälleen toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella KeuPaan. Suistio pelasi alkukaudella 2018–2019 neljä Suomen Cupin ja kolme runkosarjaottelua, kunnes lokakuussa Lukko lainasi hänet toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Tanskan Metal Ligaenin Frederikshavn White Hawksiin.


title: Santeri Suistio

text: Suistio on pelannut kymmenen nuorten maaottelua.


title: Keskinenjärvi (Pirkkala)

text: Keskinenjärvi on Pirkanmaalla Pirkkalan Sorkkalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Keskinenjärvi on osa Sikojoen valuma-aluetta.


title: Keskinenjärvi (Pirkkala)

text: Järvi on 900 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 10 hehtaaria. Se sijaitsee Sorkkalan Laiskosvuoren itäpuolella ja on kolmen peräkkäisen järven keskimmäinen. Sen yläpuolella sijaitsee Ylinenjärvi ja alapuolella Sikojärvi. Järveen laskee Ylinenjärven laskuojan lisäksi vain Järvenpään metsä- ja pelto-ojat, jotka tuovat vettä järven itäpuolelta. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. Järven itärantaan on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Järven lähiympäristössä on kolme maatilaa, joista kaksi vaikuttaa olevan toiminnassa. Simunanmaan entiset pellot on nykyään merkitty niityiksi. Järvelle pääsee lentoasemalta kääntymällä yhdystieltä 3003 kaakkoon. Lentokentän toiminnalla on merkittävä vaikutus alueen melumaisemaan.


title: Keskinenjärvi (Pirkkala)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1970, 1973, 1993, 1996, 2001, 2005, 2010 ja 2015. Vedenväri on ruskeaa johtuen veteen runsaasti liuenneesta humuksesta. Väri vaihtelee sääolojen mukaan ruskeasta erittäin ruskeaan. Vesi on sameaa. Veden happamuustaso on metsäjärville normaalilla tasolla, joka on hieman hapanta. Talvella se voi kuitenkin alittaa pH-arvon 6,0, jota pidetää ravuille krittisenä tasona. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Koska järvi on matala, se ei lämpötilakerrostu helposti kesäisin. Kun kerrostumista tapahtuu, on se loivaa. Talvella kerrostuminen on jääkannen vuoksi jyrkempää. Sillon veden happipitoisuus alusvedessä laskee ja se saattaa muuttu täysin hapettomaksi. Silloin on myös päällysvesi vähähappista. Vuoden 2010 talvella hapen kylläisyysaste oli päällysvedessä vain 28%. Toisaalta vuoden 2015 runsaslumisena talvena hapen kylläisyysaste oli päällysvedessä 58%. Kesäkautena happitaloutta helpottaa järven mataluus. Jos vesi kuitenkin kerrostuu, heikkenee alusveden happitilanne nopeasti. Kesällä 2015 esiintyi järvessä loiva kerrostuneisuus, mutta pohjan lähellä vesi oli lähes hapetonta. Hapettomassa tilassa veteen syntyy sisäistä kuormitusta, kun veteen liukenee takaisin sinne vajoneet ravinteet ja metallit. Sisäinen kuormitus jäi kuitenkin vähäiseksi. Järven ravinnetilanne on talvella lievästi rehevöityneiden järvien tasolla, mutta kesäisin se kohoaa rehevöityneiden järvien tasolle. Silloin levät lisääntyvät rehevien järvien taolle ja joskus erittäin rehevien järvien tasolle. Vuonna 2015 päällysveden hygienia oli erinomainen, vaikka hygieniassa esiintyy joskus kuormitusta. Keskinenjärven virkistysarvo on tyydyttävä.


title: Keskinenjärvi (Pirkkala)

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin pelkästään ”Keskinen”. Järven länsiranta oli merkitty pelloiksi ”Sikojärvi Gårdista” ”Ylinenjärveen” asti. Järven itäpuolella sijaitsi yksi torppa.


title: Keskinenjärvi (Pirkkala)

text: Vuoden 1953 peruskartassa järvi oli lähes kokonaan peltojen ympäröimä. Vain itäranta oli metsärantaa, jonne oli rakennettu kuusi viljelemätöntä taloa. Ne saattoivat olla alkua laajamittaiselle vapaa-ajan asuntojen rakentamiselle, jota vuoden 1961 kartassa on kaavoitettu ja osittain rakennettukin. Ilmeisesti 1970-luvulla alkanut peltojen metsittäminen alkaa järven pohjois- ja itäpuolella. Se jatkuu 1980-luvulla myös Simunanmaallakin.


title: Jason Bourne (elokuva)

text: Jason Bourne on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva, jonka on ohjannut Paul Greengrass. Se on "Jason Bourne" -elokuvasarjan viides osa ja suora jatko-osa vuoden 2012 elokuvalle "Medusan perintö".


title: Jacobina Charlotta Munsterhjelm

text: Jacobina Charlotta Munsterhjelm (16. huhtikuuta 1786 Hämeenkylän kartano, Elimäki – 1. huhtikuuta 1842 Kurjalan kartano, Hämeenkoski) oli suomalainen kartanonneiti ja päiväkirjan pitäjä.


title: Jacobina Charlotta Munsterhjelm

text: Munsterhjelmin vanhemmat olivat kapteeni, tilanopmistaja, valtiopäivämies Anders Gustaf Munsterhjelm (1731–1801) ja Ester Sofia Nohrström (1748–1817).


title: Jacobina Charlotta Munsterhjelm

text: Munsterhjelm piti päiväkirjaa 13–15-vuotiaana vuosina 1799–1801. Hän kuvasi päiväkirjassaan isänsä omistaman Elimäen Hämeenkylän kartanon vierailuita, juhlia sekä lukemiaan kirjoja. Päiväkirjan alussa Munsterhjelm lukee vielä Katekismusta mutta sitten hän siirtyy kaunokirjallisuuden lukijaksi lukien muun muassa Samuel Richardsonin kirjeromaania "Clarissa" ja Daniel Defoen Robinson Crusoeta. Lukeminen tapahtui ääneen niin että hän luki joko muille tai kuunteli muiden ääneen lukemista.


Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttivaalit 1964 järjestettiin 15. lokakuuta 1964. Vaaleissa valittiin parlamentin alahuoneen 630 jäsentä. Vaaleissa oli 35 894 054 äänioikeutettua, joista kaikkiaan 27 657 148 eli 77,1 prosenttia kävi äänestämässä.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttivaalit 1964

text: Ennen vaaleja konservatiivipuolue oli hallinnut Isoa-Britanniaa 13 vuoden ajan vuoden 1951 vaaleista lähtien. Kuluneella vaalikaudella konservatiivinen hallitus oli kuitenkin kärsinyt puolustusministeri John Profumoon kohdistuneesta skandaalista sekä useista ministerinvaihdoksista. Myös konservatiivipuolueen johtaja oli vaihtunut, kun Alec Douglas-Home oli valittu Harold Macmillanin seuraajaksi. Douglas-Home ei ollut henkilökohtaisesti yhtä suosittu kuin työväenpuolueen eli Labourin johtaja Harold Wilson. Koska Labourin vaalivoitto vaikutti todennäköiseltä, konservatiivinen hallitus jätti parlamenttivaalien järjestämisen mahdollisimman myöhäiseen ajankohtaan.


text: Labour voitti parlamenttivaalit täpärästi, kun se sai 12,21 miljoonaa ääntä eli 44,1 prosentin kannatuksen ja 317 parlamenttiedustajaa eli lähes kapeimman mahdollisen parlamenttienemmistön. Konservatiivien äänimäärä oli 12,00 miljoonaa, kannatus 43,4 prosenttia ja edustajamäärä 304. Liberaalipuolue lähes kaksinkertaisti kannatuksensa 11,2 prosenttiin ja sai 3,10 miljoonaa ääntä mutta silti vain 9 parlamenttiedustajaa.


text: Vaalituloksen seurauksena Labour muodosti Britannian uuden hallituksen, jota johti pääministeri Wilson. Hallituksen enemmistö oli kuitenkin niin kapea, että uudet vaalit jouduttiin järjestämään jo vuonna 1966.


title: Anders Lorenz Munsterhjelm

text: Anders Lorentz Munsterhjelm (17. tammikuuta 1803 Arrajoen (Jokelan) kartano, Nastola – 26. heinäkuuta 1893 Hakunilan kartano, Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen everstiluutnantti, tilanomistaja, valtiopäivämies ja Tikkurilan väritehtaan perustaja.


title: Anders Lorenz Munsterhjelm

text: Munsterhjelmin vanhemmat olivat kapteeni Anders Johan Munsterhjelm (1764–1824) ja Vendela Sofia Glansenstierna. Hän pääsi ylioppilaaksi yksityistodistuksella Turussa 1817. Munsterhjelm kävi Haminan kadettikoulun 1821-1823. Hän oli vänrikkinä venäläisessä Viipurin jalkaväkirykmentissä vuonna 1823 ja sai siirron keisarillisen seurueen palvelukseen ja sen jälkeen pääesikuntaan samana vuonna. Hänestä tuli aliluutnantti 1826, luutnantti 1829 ja kapteeni 1835. Munsterhjelm sai siirron topografikuntaan 1836 ja hän erosi palveluksesta everstiluutnanttina 1840.


title: Anders Lorenz Munsterhjelm

text:
Munsterhjelm omisti Helsingin pitäjässä sijainneet Hakunilan kartanon ja Tikkurilan kartanon. Vuonna 1862 hän rakensi Keravanjoen Tikkurilankoskeen öljynpuristamon ja perusti yhtiön nimeltä "Dickursby Oljeslageri". Tehdas puristi pellavaöljyä, jota käytettiin pintakäsittelyaineena, sekä keitti siitä vernissaa, jota käytettiin maalien valmistukseen. Tikkurilan rautatieaseman perustaminen 1862 aivan kosken viereen teki paikasta ihanteellisen tehtaalle. Eri omistajanvaihdosten jälkeen öljypuristamo ja vernissankeittämö päätyi 1885 helsinkiläisen kauppaliikkeen Schildt & Hallbergin omistukseen. Tehtaan toimintaa laajennettiin ja tehostettiin, ja vuosisadan vaihteessa Tikkurilan tehdas oli jo maan hallitseva vernissanvalmistaja. Munsterhjelm osallistui myös säätyvaltiopäiville 1863–1864, 1867, 1877–1878 ja 1882. Hän oli myös vuoden 1863 säätyvaltiopäiviä valmistelleen Tammikuun valiokunnan jäsen vuonna 1862.
Munsterhjelm oli naimisissa 1831–1851 Lovisa Charlotta Arnkihlin (1808-1851) ja 1853–1886 Fredrika Lovisa Fockin (k. 1886) kanssa tämän toisessa avioliitossa.


title: Rauno Sainio

text: Rauno Sainio (s. 1983) on suomalainen kielenkääntäjä ja toimittaja, joka on keskittynyt erityisesti kiinankielisen kaunokirjallisuuden suomentamiseen. Sainio on opiskellut kiinaa muun muassa Jinhuan ja Kunmingin kaupungeissa Kiinassa.


title: Rauno Sainio

text: Vuonna 2017 järjestetyssä Suomi–Kiina-kulttuurigaalassa Sainio sai tunnustuksen työstään kiinalaisen kirjallisuuden suomentajana.


title: Pekka Anttila

text: Pekka Valdemar Anttila (27. joulukuuta 1931 Loppi – 13. lokakuuta 1985 Helsinki) oli kultaseppä ja kauppaneuvos, joka tunnetaan Lapponia-Jewelry Oy:n perustajana ja toimitusjohtajana.


title: Pekka Anttila

text: Pekka Anttila syntyi seitsemänlapsiseen pienviljelijäperheeseen sen toiseksi nuorimpana. Yrittäjyys rupesi kiinnostamaan häntä jo koulupoikana, kun hän matkusti sota-aikana Lopelta Helsinkiin myymään perunoita, marjoja ja sieniä. Kansakoulun käytyään hän työskenteli Kymin Oy:n palveluksessa, josta siirtyi 1948 Wärtsilä-Yhtymä Oy:hyn ja sen jälkeen Oy Strömberg Ab:lle. Tutustuttuaan ammatinvalintaoppaisiin hän päätti ruveta kulta- tai kellosepäksi.


title: Pekka Anttila

text: Hän aloitti 1949 opiskelun Suomen Kultaseppien Liiton Kultaseppäkoulussa, jonka kasvateista oli tullut alan huippuja ja nimekkäitä vaikuttajia. Koulu toimi Laivanvarustajankadulla Helsingin Ullanlinnassa. Anttila rahoitti opintonsa jakamalla aamuisin sanomalehtiä ja työskentelemällä iltaisin elokuvateatterissa paikannäyttäjänä. Hän hankki myös elokuvakoneen käyttäjän pätevyyden ja työskenteli näissä tehtävissä muutaman vuoden vielä Kultaseppäkoulusta valmistumisensa jälkeenkin.


title: Pekka Anttila

text: Hänellä oli taiteellisia taipumuksia, mikä oli eduksi kultaseppäkoulutuksessa. Hän sai opiskeluaikanaan hopeamitalin pohjoismaisessa Työ ja Taito-kilpailussa. Valmistuttuaan 1953 hän aloitti hopeasepän kisällinä. Kisällinäytteeksi hän valmisti hopeisen kahvikaluston. Vuonna 1954 hän voitti valtakunnan mestaruuden alan kilpailussa.


title: Pekka Anttila

text: Hän työskenteli aluksi kultaseppänä Westerback Oy:n palveluksessa, mutta hänellä oli mielessä koko ajan oman kultasepänliikkeen perustaminen. Pohjaa oman yrityksen perustamisesta hän sai hoitaessaan vaimonsa Tuovi Anttilan (1929-2002) pitämän kemikalioliikkeen hallintoa ja kirjanpitoa.


title: Pekka Anttila

text: Anttila perusti 1960 oman toiminimen Helsingin Unioninkadulle. Aluksi oli hankittava raaka-ainetta, jolloin hänen kuusi sisarustaan takasivat lainan ensimmäisen 1500 gramman kultaerän ostoon. Hän oli vuonna 1953 suorittanut tarkastusleimaustutkinnon, jonka perusteella hän rekisteröi nimileimakseen hieman limittäiset kirjaimet PWA. Hänen yrityksensä keskittyi yksinkertaisten sileiden rannekorujen ja bismarck-ketjujen valmistukseen. Valmistetut korut olivat kuitenkin laadultaan erinomaisia, ja yritys sai vankan asiakaskunnan. Alan markkinat muodostuivat enimmäkseen halvoista tuontikoruista, ja Anttila halusi löytää markkinoita suunnittelemilleen persoonallisille ja yksilöllisille tuotteilleen. Koska kilpailu oli kovaa, Anttila päätti erottua konservatiivisesta valikoimasta ja luoda jotakin uutta ja omaperäistä. Hänen mielestään kansainvälisille markkinoille tarvittiin enemmän persoonallisuutta.


title: Pekka Anttila

text:
Hän sai 1963 yhteistyökumppanikseen Björn Weckströmin, jonka kanssa hän oli opiskellut samanaikaisesti Kultaseppäkoulussa. Weckström oli valmistanut 1961 ensimmäisen niin sanotun Lapin-korun, kun häntä oli pyydetty suunnittelemaan ja valmistamaan koru pullollisesta Lemmenjoen kultahippuja.
Anttila osti korujen tekemistä varten kultaa myymällä omaisuuttaan. Hän kokeili Weckströmin kanssa monia ratkaisuja, joiden tuloksena syntyivät korusarjat "Lapin Korut" ja "Avaruushopea". Kehittely aiheutti hävikkiä jopa niin paljon, että kilosta kultaa oli kokeilujen jäljiltä vain 400 grammaa. Anttila totesi, että kalliiksi tuli, mutta kadonnut 600 grammaa tuli takaisin myyntivoittona.


title: Pekka Anttila

text: Toiminnan laajennuttua yritys muutettiin 1963 osakeyhtiöksi, jonka nimeksi tuli Kruunu-Koru Oy. Pekka Anttilan vaimo Tuovi Anttila hoiti varatoimitusjohtajan ja henkilöstöhallinnan tehtäviä.


title: Pekka Anttila

text: Weckström huomasi, että Lapin kullalle oli ominaista punertava värisävy, jota ruvettiin kutsumaan Lapponia-väriksi. Anttila sai houkuteltua Weckströmin osallistumaan vuonna 1965 Rio de Janeiron kansainväliseen muotoilukilpailuun. Weckströmin muotoilema kultariipus "Kukkiva Muuri" voitti Rio de Janeiron 400-vuotisjuhlien kunniaksi järjestetyn kilpailun. Hätkähdyttävällä ja omintakeisella muotoilulla yritys sai kansainvälistä kiinnostusta, ja vienti alkoi 1966. Vähitellen myös kotimaan markkinat lämpenivät hyväksymään uudenlaisen ja erilaisen muotokielen korualalla..


title: Pekka Anttila

text: Weckströmin suunnittelemat Avaruushopea-sarjan korut saivat kansainvälistä mainetta sen jälkeen kun sarjan kaulakoru Planetaariset Laaksot oli 1977 päätynyt prinsessa Leian kaulaan ensimmäisen Tähtien sota-elokuvan loppukohtauksessa.


title: Pekka Anttila

text: Yhtiön toiminnan laajentuessa sen eri osastot olivat hajasijoitettuina eri puolille Helsinkiä. Syksyllä 1972 Kruunu-Koru Oy muutti Mäkelänkatu 60:ssa sijaitsevan talon ylimpään kerrokseen. Siellä oli 2400 neliömetriä tilaa, joihin sijoittuivat valmistusosasto, työnjohto, kultaseppien työskentelytilat, hiomo, pintakäsittelytilat ja taiteilijoiden huoneet. Yrityksen palveluksessa oli 120 henkilöä. Lontooseen oli perustettu tytäryritys Lapponia Jewelry Ltd.


title: Pekka Anttila

text: Lapponia Jewelry Oy tuli 1974 myös yhtiön nimeksi Suomessa, koska Kruunu-Koru osoittautui vaikeaksi nimeksi kansainvälisillä markkinoilla. Yhtiön vienti ulottui yli 20 maahan, ja suurin osa valmistetuista koruista meni vientiin. Vuonna 1975 perustettiin tytäryhtiö Saksaan. Pekka Anttilalle myönnettiin 1972 valtakunnallinen yrittäjäpalkinto ja 1979 tasavallan presidentin vientipalkinto.Anttilan johtamana Lapponia Jewelry nousi muotoiltujen taidekorujen valmistajana maailman kärkeen, ja Lapponia-koruja on lunastettu monien maiden taidemuseoihin.


title: Pekka Anttila

text: Suomen Ulkomaankauppaliiton, Suomen Kultaseppien liiton ja Suomen Taideteollisuusyhdistyksen anomuksesta Pekka Anttilalle myönnettiin vuonna 1983 kauppaneuvoksen arvonimi. Hän oli sitä mieltä, että mitään suurta ei voinut rakentaa yhden ihmisen voimin. Erityisen tärkeinä yrityksensä menestymisessä hän näki yhteistyön puolisonsa Tuovi Anttilan ja taiteilija Björn Weckströmin kanssa.


title: Pekka Anttila

text: Anttila toimi Kultaseppäkoulun hallituksen puheenjohtajana sekä Suomen Kultaseppien liiton ja sen hallituksen varapuheenjohtajana. Hänellä oli kaupan ja teollisuuden alalla paljon luottamustoimia. Hän osallistui lukuisiin messuihin ja näyttelyihin ja vaikutti siten suomalaisen taideteollisuuden tunnetuksi tekemiseen maailmalla. Vapaa-aikoinaan hän harrasti purjehdusta ja slalomia.


title: Pekka Anttila

text: Hänen kuolemansa jälkeen 1985 Lapponia Jewelry Oy:n hallituksen puheenjohtajaksi siirtyi hänen leskensä Tuovi Anttila. Myös lapset työskentelivät yhtiössä.


title: Pekka Anttila

text: Pekka ja Tuovi Anttila on haudattu Kulosaaren hautausmaalle.


title: Salomonsaaret kesäolympialaisissa 2004

text: Salomonsaaret osallistui Ateenan kesäolympialaisiin vuonna 2004 kahden urheilijan joukkueella. Maan molemmat urheilijat osallistuivat yleisurheiluun. Heistä maan lipunkantajana avajaisissa toimi pikajuoksija Francois Manioru. Kumpikaan heistä ei saavuttanut mitalia, joten Salomonsaarten mitalitili olympialaisissa jäi avaamatta.


title: Ylinenjärvi (Pirkkala)

text: Ylinenjärvi on Pirkanmaalla Pirkkalan Sorkkalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Ylinenjärvi on osa Sikojoen valuma-aluetta.


title: Ylinenjärvi (Pirkkala)

text: Järvi on 600 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,4 hehtaaria. Siihen laskee kolme ojaa, joista kaakkoispäähän laskeva Kaitajärvenoja on huomattavin. Se on Kaijajärven laskuoja, jonka kautta laskee myös Matojärven vedet. Toinen on Latikkaoja, jonka varrella on joitakin tekojärviä ja jonka valuma-alue ulottuu Kaputtilansuolle asti. Pienin ojista tuo vedet Kokkolanvuoren takaa. Ylinenjärven oma laskuoja on vain 300 metriä pitkä ja siinä on kaksi metriä pudotusta. Se laskee Keskinenjärveen. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Sen itäpäässä sijaitsee kaksi maatilaa ja sen pellot, mutta länsipään pellot on niittyinä. Rannoille on rakennettu viisi muuta kiinteistöä ja lähes kaksikymmentä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Sorkkalasta yhdystieltä 3003. Lempäälän raja sijaitsee 200 metrin päässä kaakossa.


title: Ylinenjärvi (Pirkkala)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1970, 1993, 1996, 2001, 2005, 2010 ja 2015. Vedenväri on ruskeaa johtuen veden sisältämästä runsaasta humuksesta. Vesi on sameaa. Vesi on etenkin talvella hapanta ja sen pH-arvo voi laskea esimerkiksi rapujen kannalta kriittisen alas. Kesällä pH-arvot kohoavat talviarvoista hieman. Viimeisten mittauksian mukaan veden happamuustaso on aiempaa korkeampi ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Järvessä on säännöllisesti happitaloudessa häiriöitä. Tilanne on ollut talvella parempi kuin kesällä. Pääasiallisena syynä tähän voidaan pitää lämpötilakerrostumista, joka on sekä talvella että kesällä melko jyrkkä. Happitilanne on heikompi alusvedessä ja etenkin pohjan lähellä. Talvella 2015 tilanne oli kokonaisuutena hyvänä, mutta joskus happi kuluu lähes loppuun alusvedessä, missä oli 1 milligrammaa happea litrassa vettä (mg/l). Kesäaikana happitalous häiriintyy voimakkaasti, koska alusveden happi kuluu silloin vähiin tai kokonaan loppuu. Yleensä happikato alkaa viiden metrin syvyydessä. Järven happitaloudessa ei ole tapahtunut viime aikoina suuria pysyviä muutoksia. Veden fosforipitoisuuden mukaan järvi on lievästi rehevien tai rehevien järvien tasolla. Kesällä 2015 fosforipitoisuus 13 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l), joka on aivan karujen vesien raja-arvon yläpuolella. Esimerkiksi levien esiintymistä rajoittavat fosforin määrät, mutta silti kesällä 2005 levien klorofyllipitoisuudet saavuttivat arvon 75 µg/l, jolloin leväkukinta oli voimaksta. Vaikka vuonna 2015 fosforipitoisuudet olivat lievästi rehevöityneen järven tasolla, olivat levien klorofyllipitoisuudet erittäin rehevien järvien tasolla. Järven hygieninen taso oli vuonna 2015 erinomainen, vaikka suolistobakteereja esiintyykin ajoittain vähän. Järvi soveltuu virkistysjäyttöön tyydyttävästi.


title: Ylinenjärvi (Pirkkala)

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ylinenjärvi”. ”Sikojärvi Gårdin” peltoja sijaitsi Ylinenjärven pohjoipäähän asti ja järven rannoilla sijaitsi kaksi torppaa.


title: Ylinenjärvi (Pirkkala)

text: Vuoden 1953 peruskartan mukaan sekä järven itä- että länsipäässä oli peltomaata. Myös etelästä laskevan ojan varrella on peltomaata. Vuoden 1975 kartassa Kokkovuoren pitkä pelto oli metsitettynä ja sama kävi itäpään rantaa lähellä oleville pelloille vuoden 1980 kartassa. Vaikka joitakin mökkejä oli rakennettu järven pohjoisrannalla vuonna 1953, lohkottiin niitä sinne lisää 1950-luvulla, ja sama tehtiin järven itä- ja etelärannoilla vuoden 1975 jälkeen. Latikkaoja oli aiemmalta nimeltään Latikkakorvenpuro. Sen varrella olleet pellot hävitettiin 1970-luvulla, ja seuraavina vuosina peltojen tilalle muodostui tekojärviä.


title: Augusta af Heurlin

text: Augusta af Heurlin, o.s. "Bergbom" (6. tammikuuta 1847 Viborg – 3. syyskuuta 1918 Vaasa) oli suomalainen järjestöaktiivi 1900-luvun vaihteen molemmin puolin.


title: Augusta af Heurlin

text: Heurlin liittyi 1880-luvulla Suomen Naisyhdistykseen ja johti Naisyhdistyksen 1900 perustamaa valmistavaa ammattikoulua. Hän oli 1911 kutsumassa eri naisyhdistyksiä perustamaan Suomen Naisten Kansallisliittoa. hän toimi Raittiuden Ystävien keskushallituksessa vuosina 1886–1887 ja oli organisoimassa ensimmäisten eduskuntavaalien yhteydessä järjestettyä keräystä, jonka tuotto suunnattiin keuhkotautiparantoloiden rakentamiseen. Keräys toteutettiin Raittiuden Ystävien nimissä. Kun keräys onnistui, sen varojen käytöstä ja kasvattamisesta huolehtimaan perustettiin ”Toimikunta vähävaraisten keuhkotautisten hyväksi” -järjestö, jonka jäsenenä af Heurlin toimi 1907–1918.


title: Augusta af Heurlin

text: Vuonna 1905 Heurlin perusti Koulukeittoyhdistyksen huolehtimaan, että kansakoululaisille pyrittäisiin tarjoamaan koulussa lämmin keitto, sillä varsinkin syrjäseutujen lapsilla oli pitkien koulumatkojen vuoksi vaikeuksia. Heurlinin täyttäessä 70 vuotta 1917 hänen kunniakseen vietettiin kansalaisjuhla ja perustettiin hänen nimeään kantava rahasto. Heurlin lahjoitti varat Koulukeittoyhdistykselle. Yhdistyksen toiminnan hiipuessa varat siirtyivät 1923 Suomalaiselle Konkordia-liitolle ja vuonna 1955 rahasto yhdistettiin Paula af Heurlinin rahastoon.


title: Augusta af Heurlin

text: Af Heurlinin veljiä olivat Kaarlo Bergbom ja Ossian Wuorenheimo.


title: Matojärvi (Lempäälä)

text: Matojärvi on Pirkanmaalla Lempäälän Sääksjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Matojärvi on osa Sikojoen valuma-aluetta.


title: Matojärvi (Lempäälä)

text: Järvi on 200 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria. Järvi sijaitsee soistuneessa painanteessa ja siihen kaivettu yksi suo-oja. Järvellä on kaivettu laskuoja, joka lähtee järven länsipäästä ja se virtaa 600 metriä kaivettujen ojien kautta Kaitajärveen. Järvillä on korkeuseroa yli kuusi metriä. Järven rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on autio. Sen itäpään vierestä kulkee Pirkkalan Keskisenkulman ja Lempäälän Asemakylän toisiinsa yhdistävä metsäautotie. Birgitan polku poikkeaa tieltä järven kohdalta ja kulkee kalliomäen päällä ennen laskeutumistaan Kaitajärvelle.


title: Matojärvi (Lempäälä)

text: Vuoden 1961 peruskartan mukaan Matojärvi on ollut lähes koskematon erämaajärvi, kunnes se 1970-luvulla on ojitettu ja siihen kaivettiin laskuoja. Järven itäpään ohi rakennettiin 1970-luvulla tie.


title: Ida Digert

text: Ida Josafa Digert (1874 – 1940) oli suomalainen Marttilan pitäjän Kosken kappelin Tuimalan kylässä asunut ompelija ja päiväkirjan pitäjä.


title: Ida Digert

text: Ida Digertin vanhemmat olivat muurari, sahankirjuri, torppari Kaarlo (Karl) Digert ja Anna Liisa Kustaantytär. Ida kävi vain vuoden verran kansakoulua mutta kaksi hänen veljeään valmistui maistereiksi. Ida Digert piti päiväkirjaansa vuosina 1894–1899. Kaarlo Digert oli joutunut 1894 käräjille syytettynä epärehellisyydestä kirjurin toimessaan. Syytteet raukesivat parin vuoden kuluttua näytön puutteeseen mutta Kaarlo Digertin maine puhdistettiin vasta senaatin päätöksellä vuonna 1899. Hänelle ei kuitenkaan myönnetty korvauksia aiheettomista syytteistä. Samaan aikaan myös Ida Digertin veli maisteri Juho Heikki (Janne) Digert (1865–1895) menehtyi munuaissairauteen. Molempia tapauksia Ida Digert kuvasi päiväkirjassan yksityiskohtaisesti. Lisäksi Ida kuvaa isänsä kiistoja paikallisen mahtimiehen, Marttilan nimismiehen Evald Sjömanin kanssa Päiväkirjassa on myös kuvauksia Marttilan kylässä pidetyistä esitelmätilaisuuksista ja lukukinkereistä sekä Idan painetuista lähteistä lainaamia runonpätkiä. Ida Digertin päiväkirja on julkaistu vuonna 2005.


title: Ida Digert

text: Ida Dagert jatkoi ompelijan työtään lopetettuaan päivänkirjan pitämisen. Hän meni vuonna 1909 naimisiin kanttori Antti Paasmäen kanssa. Vuonna 1926 hän erosi evankelis-luterilaisesta kirkosta ja liittyi Marttilan ja Kosken vapaaseen evankeliseen seurakuntaan.


title: Kalliojärvi (Lempäälä)

text: Kalliojärvi on Pirkanmaalla Lempäälän erämaassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Kalliojärvi on osana Sikojoen valuma-aluetta, vaikka sillä ei ole laskuoja.


title: Kalliojärvi (Lempäälä)

text: Järvi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Se sijaitsee kallioisen ylängön loivassa painaumassa olevalla suolla. Siihen laskee yksi suo-oja, mutta Kalliojärvellä ei ole omaa laskuojaa. Silti sen katsotaan kuuluvan Sikojoen valuma-alueeseen. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä ja rannat ovat paikoin leveääkin suota. Lyhimmät matkat moreenimäille on etelärannoilla. Järvellä on kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Lempäälän Nurmesta tai Asemakylästä.


title: Kalliojärvi (Lempäälä)

text: Vuoden 1975 peruskartassa järven lähelle ei oltu vielä rakennettu teitä eikä järvelle oltu rakennettu vielä mitään. Seuraavassa vuoden 1980 kartassa näkyy järven pohjoispuolelle ilmaantunut metsäautotie. Pohjoisrannalle ilmaantui 1991 karttaan kaksi vapaa-ajan asuntoa ja myöhemmin kolmas.


title: Boris Dali (albumi)

text: Boris Dali (Борис Дали) on bulgarialainen popfolk laujlaja Boris Dalin kolmas studioalbumi. Se julkaistiin huhtikuuta 2008