title: Lastenelokuva

text: Lastenelokuva on erityisesti lasten katsottavaksi tarkoitettu fiktiivinen tai dokumenttipohjainen elokuva. Sen hahmot ja tapahtumat vetoavat lapsiin joko mielikuvituksellisuudessaan tai yhteyksissään lasten todellisuuteen, kuten kotiin, vanhempiin ja kouluun. Lastenelokuvien alalajeja ovat erilaiset animaatioelokuvat sekä näytellyt komediat ja draamat, jotka puolestaan voivat mukailla jotakin aikuiselokuvien lajityyppiä kuten rikostarina, tieteiselokuva tai lännenelokuva. Lastenelokuvien tarinat voivat olla mielikuvituksellisia fantasioita tai hyvinkin realistisia, lapsia puhuttelevia tarinoita, jotka kiinnostavat yhteyksillään lasten todellisuuteen ja heitä askarruttaviin kysymyksiin. Etenkin yhdysvaltalaisia lastenelokuvia kutsutaan myös "perhe-elokuviksi", ja niihin sijoitetaan usein myös aikuisia kiinnostavia asioita tai ne vaativat aikuisten läsnäoloa esimerkiksi pelottavuutensa takia. Lastenelokuvien ja aikuisten elokuvien väliin sijoittuvat nuortenelokuvat. Myös monia kaikenikäisille tarkoitettuja elokuvia pidetään erityisen hyvin nuorellekin yleisölle sopivina, kuten British Film Instituten vuonna 2005 kokoamassa listassa ”50 elokuvaa jotka kannattaisi nähdä ennen kuin täyttää 14”. Sille äänestettiin muun muassa neorealismiklassikko "Polkupyörävaras", lasten henkeä uhkaavasta isäpuolesta kertova "Räsynukke" sekä Marilyn Monroe -farssi "Piukat paikat".


title: Lastenelokuva

text: Teatterilevitykseen tarkoitetut lastenelokuvat perustuvat usein klassisiin satuihin tai suosittuihin lastenkirjoihin tai sarjakuvahahmoihin, joiden tiedetään jo ennestään kiinnostavan lapsia aiheina. Kun teatterielokuvat ovat usein fantasiaa korostavia, realistiset lastentarinat ovat olleet yleisempiä televisiolle tehdyissä lastenohjelmissa, joissa taloudelliset riskit eivät ole niin suuria ja ajankohtaisuus on luontevampaa. Kun aikuisten näytelmäelokuvat ovat yleensä kestoltaan pitkiä, lastenelokuvissa suositaan niitä enemmän myös lyhytelokuvaa.


title: Lastenelokuva

text: Elokuvien tekijät pitävät tärkeänä, että lastenelokuvat eivät horjuta lasten perusturvallisuutta ja uskoa hyvään. Silti niissä voi käsitellä vaikeitakin aiheita – pettymystä, surua, vääryyttä ja hylätyksi tulemista – ilman että elämää yksinkertaistetaan liikaa. Lastenelokuvat voivat käsitellä synkkiäkin asioita, jos ne koskettavat lapsen kokemusmaailmaa: eroa rakkaimmista, yksinäisyyttä, henkistä tai fyysistä väkivaltaa. Esimerkiksi "Toy Story" -elokuvat pohtivat elämän peruskysymyksiä: Keitä me olemme? Miten me tiedämme sen minkä tiedämme? Mikä on meidän paikkamme maailmassa?


title: Lastenelokuva

text: Asiantuntijoiden mielestä hyvä lastenelokuva katsoo maailmaa lasten eikä aikuisten näkökulmasta, lasten kokemuspiiriin tukeutuen. Ongelmiin osoitetaan olevan ratkaisuja, eikä ketään jätetä yksin ongelmineen. Tarinan rakenne on mieluummin lineaarinen kuin ajassa poukkoileva. Pitkän lastenelokuvan kesto on mieluummin lähempänä tuntia kuin kahta. Hyvä lastenelokuva tarjoaa mahdollisuuksia samastua oman kokemuspiirin ulkopuolisiin, erilaisiin ihmisiin. Päähenkilöiden tulisi antaa kehittyä tarinan kuluessa, mutta henkilöitä ei saisi olla liikaa. Samastumiskelpoisia sankarihahmoja pitäisi luoda myös tytöille, ei vain pojille.


title: Lastenelokuva

text: Jos elokuvan merkittävissä rooleissa käytetään lapsinäyttelijöitä, kuvausaikatauluissa ja -järjestelyissä pyritään ottamaan huomioon heidän läsnäolonsa monin tavoin. Monissa maissa tuotantoa säätelevät alaikäisiä työntekijöitä koskevat työaikasäädökset. Kuvauspaikalla on lasten omia vanhempia tai muita lastenhoitajia, ja pitkät tuotannot joko sijoitetaan koululaisten loma-aikoihin tai lapsille järjestetään opetusta kuvausten yhteyteen. Pienten lasten väsyminen kuvausten moniin toistoihin ja odotteluun voi aiheuttaa enemmän kuvaustaukoja kuin aikuisten ammattinäyttelijöiden kanssa. Eräs ratkaisu on käyttää lapsihahmon näyttelijöinä identtisiä tai muutoin tarpeeksi yhdennäköisiä kaksosia, jotka tekevät kohtauksia vuorotellen. Näin työskentelivät uriensa alkuvaiheessa muun muassa Olsenin kaksostytöt sekä Sprousen kaksospojat.


title: Lastenelokuva

text: Lapsinäyttelijöiden roolitukseen muistaa Markku Pölönen saaneensa Mikko Niskaselta ohjeen etsiä vakaakatseisia lapsia, jotka eivät pälyile ympäriinsä, sillä tärkeä osa elokuvan henkilöohjauksesta on katseen ohjaaminen. Katsetestin jälkeen Niskanen neuvoi tekemään huumorintajutestin, jossa pyydetään lasta kertomaan vitsi. Lapsi saattaa myös kasvaa ja muuttua, jos koekuvauksista kuluu paljon aikaa varsinaiseen kuvaukseen. Kuvaustilanteista pyritään tekemään lapsinäyttelijöille helppoja pyytämällä työryhmän aikuisjäseniä muun muassa välttämään turhaa puhetta ja etenkin erimielisyyksiä kuvausten aikana.


title: Lastenelokuva

text: Eurooppalaista lastenelokuvaa edistää kansainvälinen kattojärjestö European Children's Film Association (ECFA), jonka sadan jäsenjärjestön joukossa ovat Suomesta Kansallinen audiovisuaalinen instituutti KAVI, Oulun kansainvälinen lasten- ja nuortenelokuvien festivaali, Espoo Ciné, Koulukino, Suomen elokuvakontakti sekä turkulainen Valoaurinko. Vuodesta 2011 ECFA on jakanut vuosittaista tunnustuspalkintoa vuoden parhaiksi arvioiduille eurooppalaisille lastenelokuville.


title: Lastenelokuva

text: Kilpailusarjoja sisältäviä lastenelokuvafestivaaleja järjestetään ympäri maailmaa runsaat 120, yhtenä suomalainen Oulun festivaali vuosittain marraskuussa. Lisäksi on kolmisenkymmentä festivaalia,joilla ei jaeta palkintoja. Monilla yleiselokuvafestivaaleilla esitellään lasten- ja nuortenelokuvia omissa esitys- ja kilpailusarjoissaan tai oheistapahtumissa.


title: Lastenelokuva

text: Suomalaiset elokuvantekijät eivät varsinkaan 1900-luvulla suosineet lastenelokuvia, televisiotuotantoja lukuun ottamatta. Vuonna 1978 elokuvatutkija Kari Uusitalo laski, että siihen mennessä Suomessa tuotetuista 743 pitkästä elokuvasta 15 voitiin laskea ”hyvällä tahdolla” lastenelokuviksi – ja tuolloinkin Uusitalo laski mukaan muun muassa Spede-elokuvan "Noin 7 veljestä". Parhaan lastenelokuvan Jussi -palkinto jaettiin vain kahdesti ennen kuin kategoria lopetettiin kokonaan: elokuvalle "Herra Huu – jestapa jepulis, penikat sipuliks" (1974) sekä elokuvalle "Kuningas jolla ei ollut sydäntä" (1982), joka oli ensimmäinen suomalainen satuelokuva vuonna 1949 valmistuneen "Prinsessa Ruususen" jälkeen.


title: Lastenelokuva

text: Muita 1970- ja 1980-luvun suomalaisia lastenelokuvia ovat Heikki Partasen "Pessi ja Illusia" (1984), Päivi Hartzellin "Lumikuningatar" (1986), Anssi Mänttärin "Anni tahtoo äidin" (1989) ja jo 1970-luvulla uransa aloittaneen Matti Ijäksen varhaistuotannon tv-elokuvat kuten "Muni maailmani, muni (1979)" ja "Minä, siili ja trumpetti" (1983). Myös Raili Rusto teki monia televisioelokuvia lapsille, kuten "Aikapoika ja mono" (1976), "Villahousupakko" (1977) ja "Ystävyyden saari" (1984).


title: Lastenelokuva

text: 1990-luvun alussa Raili Rusto teki neljä Uppo-Nalle-elokuvaa. Muita 1990-luvun suomalaisia lasten- tai nuortenelokuvia olivat Liisa Helmisen "Urpo ja Turpo" -nukkeanimaatiosarja, Kaija Juurikkalan "Rosa Was Here" (1994), Heikki Kujanpään "Jäänmurtaja" (1997) ja Raimo O. Niemen lähes 400 000 katsojaa Suomen teattereissa saanut "Poika ja ilves" (1998).


title: Lastenelokuva

text: 2000-luvulla suosittuja suomalaisia lastenelokuvia ovat olleet "Risto Räppääjä" (2008) ja sen monet jatko-osat. Niiden ohjaajien Mari Rantasilan ja Timo Koivusalon lisäksi lastenelokuvia ovat Suomessa tehneet 2000-luvulla etenkin naisohjaajat kuten Liisa Helminen ("Pelikaanimies" 2004), Saara Cantell ("Unna ja Nuuk" 2006, "Onneli ja Anneli" 2014 ja "Onnelin ja Annelin talvi" 2015), Johanna Vuoksenmaa ("Onni von Sopanen", 2006) ja Kaisa Rastimo ("Heinähattu ja Vilttitossu" 2002 ja "Myrsky" 2008).


title: Lastenelokuva

text: 2010-luvulla suomalaisia lastenelokuvia tehtiin noin neljä vuodessa, kun niitä vuosikymmen aiemmin tehtiin vain pari vuodessa. Lastenelokuvat olivat myös suosittuja: vuoden 2016 kolme suosituinta elokuvaa olivat "Risto Räppääjä ja yöhaukka, Angry Birds -elokuva" sekä "Kanelia kainaloon, Tatu ja Patu!", jotka kaikki saivat yli 300 000 katsojaa.


title: Lastenelokuva

text: Muut Pohjoismaat ovat saaneet Suomea enemmän kansainvälistä mainetta lasten- ja nuortenelokuvien tuotannostaan. Tanskassa 25 prosenttia valtion elokuvatuotantotuesta on vuodesta 1982 lähtien suunnattu nuoren yleisön elokuvien tuotantoon, ja monet tanskalaiset elokuvaohjaajat kuten Bille August, Søren Kragh-Jacobsen ja Nils Malmros tulivat uransa alussa tunnetuiksi juuri lasten- ja nuortenelokuvistaan. Monet niistä perustuvat Bjarne Reuterin lastenkirjoihin ja käsikirjoituksiin.


title: Lastenelokuva

text: Tanskan kulttuurikaanoniin vuonna 2006 valittujen 12 elokuvan joukossa on kolme lapsille suunnattua tai lapsihahmosta kertovaa elokuvaa: Jannik Hastrupin ja Flemming Quist Møllerin animaatio "Bennys badekar" (1971), Nils Malmrosin varhaisnuorisokuvaus "Tiedon puu" (1981) ja Bille Augustin Oscarilla ja Golden Globella palkittu draamaelokuva "Pelle Valloittaja" (1987). Erilliseen ”lasten kaanoniin” valittiin vielä Astrid Henning-Jensenin draamaelokuva "Yksin maailmassa" (1949) ja Søren Kragh-Jacobsenin lastenkomedia "Kumi-Tarzan" (1981).


title: Lastenelokuva

text: Ruotsissa monia lastenelokuvia ja televisiosarjoja on tehty Astrid Lindgrenin tarinoiden pohjalta, esimerkkeinä "Peppi Pitkätossu karkuteillä" (1970), "Veljeni Leijonamieli" (1977) sekä monet "Saariston lapset" -tarinoihin perustuvat elokuvat 1960-luvulla. Lindgrenin kirjasta "Mio, poikani Mio" tehtiin samanniminen englanninkielinen elokuva vuonna 1987. Myös Maria Gripen monista lastenkirjoista on tehty elokuvia ja televisiosarjoja, kuten "Hugo ja Josefin" ja "Lasinpuhaltajan lapset". Merkittäviä lasten- ja nuortenelokuvien käsikirjoittajia ja ohjaajia Ruotsissa ovat olleet myös Olle Hellbom, Ella Lemhagen ja Ulf Stark.


title: Lastenelokuva

text: Näytelmäelokuvien ohella ruotsalaisista lastenanimaatioista "Pekka Töpöhäntä" (1981) ja "Pekka Töpöhäntä Amerikassa" (1985) tuli 1980-luvulla hyvin suosittuja myös VHS-videojulkaisuina. Lastenanimaatioita Ruotsissa on tehty myös muun muassa Bamse-sarjakuvanallesta, Peppi Pitkätossusta sekä Sven Nordqvistin Viiru ja Pesonen -tarinoista.


title: Lastenelokuva

text: British Film Instituten listalle ”50 elokuvaa jotka kannattaisi nähdä ennen kuin täyttää 14” pääsi Pohjoismaista vain kaksi elokuvaa, molemmat ruotsalaisia: "Elämäni koirana" (1985) ja "Fucking Åmål" (1998).


title: Lastenelokuva

text: Norjalaisista pitkistä lastenelokuvista on Suomessa nähty muun muassa 1950-luvulla tehdyistä kahdeksasta Far til fire -elokuvasarjasta kolme: "Mettisen mainiot mukulat menopäällä" 1953, "Mettiset mäessä" 1954 ja "Mettisen mainiot mukulat" 1956. Sarja vuonna 2005 jatkoa uusintaversiolla "Me neljä ja isä" (Far til fire gi’r aldrig op, 2005). 1980-luvulla on Suomessa esitetty "Hädässä ystävä tunnetaan" (For Tors skyld, 1982) ja sirkustarina "Ennen päivänkoittoa" (Før dagen er helt våken, 1982). Anthony Buckeridgen Jennings-tarinoiden pohjalta, jotka Suomessa tunnetaan vain kirjasarjana, tehtiin Norjassa 1960-luvulla neljä elokuvaa, joiden päähenkilön nimi on Stompa.


title: Lastenelokuva

text: Brittiläisistä lasten- ja nuortenelokuvista tunnetuimpia ovat "Bagdadin varas" (The Thief of Bagdad, 1940), "Maija Poppanen" (Mary Poppins, 1964), "Oliver!" (1968), "Aseman lapset" (The Railway Children, 1970), "Bugsy Malone" (1976), Wallace ja Gromit -vaha-animaatiot sekä Nanny McPhee- ja Harry Potter -elokuvat. Vuosina 1951–1985 Britanniassa toimi noin tunnin mittaisia lastenelokuvia tuottava julkinen tuotantoyhtiö Children’s Film Foundation. Sen elokuvia esitettiin muun muassa elokuvateattereissa lauantain päivänäytöksinä. Komedioistaan tunnettu Ealing Studios -tuotantoyhtiö teki muutamia nuoren yleisön elokuvia, muun muassa "Pojat dekkareina" (Hue and Cry, 1947) ja "The Magnet" (1950).


title: Lastenelokuva

text: Brittiohjaaja Ken Loach tunnetaan realistisista lapsuus- ja nuoruuskuvauksistaan kuten "Poika ja haukka" (Kes, 1970), joka valittiin maailman kaikkien aikojen kymmenen parhaan lasten- ja nuortenelokuvan joukkoon British Film Instituten vuoden 2005 äänestyksessä. BFI:n 50 parhaan listalle pääsivät brittielokuvista myös "Oliver Twist" (1948), "Viattomat" (1961), "Taistelu kultaisesta taljasta" (1963), "Aseman lapset" (1970), "Salainen puutarha" (1993) ja "Billy Elliot" (2000).


title: Lastenelokuva

text: Ranskan lastenelokuvaklassikoihin luetaan Albert Lamorissen lyhytelokuvat "Valkoinen ori" (Crin Blanc, cheval sauvage, 1953) ja "Punainen ilmapallo" (Le Ballon rouge, 1956). Louis Pergaud’n kirjoittama pikkupoikien jengitaistelutarina "La Guerre des boutons" on filmattu neljästi: vuonna 1937 ("La guerre des gosses"), Yves Robertin ohjaamana vuonna 1962 (suom. "Suuri nappisota"), vuonna 1994 Irlannissa John Robertsin ohjaamana englanninkielisenä versiona ("War of the Buttons", tv-esityksissä nimellä "Nappien tähden" ja "Nappien sota") ja vuonna 2011 jälleen ranskaksi ("La nouvelle guerre des boutons", ohj. Christophe Barratier). Moneen kertaan (1926, 1932 ja 1972) on tehty elokuvaksi myös Jules Renardin vuonna 1894 ilmestynyt romaani "Porkkanapää" (Poil de carotte), tarina punapäisen pojan ankarasta lapsuudesta. Koko perheelle soveltuvia lapsuuskuvauksia ovat ohjanneet myös muun muassa François Truffaut ("400 kepposta" ja "Taskurahat") ja Louis Malle ("Zazie – Pariisin päiviä, Rakas sydän" ja "Näkemiin lapset"). Kaikenikäisten katsottavaksi ovat aina sopineet myös Jacques Tatin lähes puheettomat komediat kuten "Enoni on toista maata" ja "Riemuloma Rivieralla". Marcel Pagnolin lapsuusmuistelmat ja vuoristokylään sijoittuvat Belle ja Sebastian -tarinat ovat saaneet useita elokuva- ja tv-sovituksia. Uudemmat ranskalaiset perhe-elokuvat ovat usein nykyajan monimuotoista perhe-elämää kuvaavia komedioita kuten "Äiti ja liian monta isää" (1999).


title: Lastenelokuva

text: 2000-luvun alussa saivat kansainvälistä huomiota afrikkalaisiin kansantarinoihin perustuvat ranskalaiset animaatioelokuvat pojasta nimeltä Kirikou. Muita ranskalaisia lastenanimaatioita ovat "Bellevillen kolmoset" (2003), "Sammakoiden ennustus" (2003) sekä 1960-luvulta alkaen tehdyt monet elokuvat René Goscinnyn sarjakuvahahmoista Asterix ja Lucky Luke.


title: Lastenelokuva

text: Monet ranskalaiset luontoaiheiset dokumentti- ja näytelmäelokuvat ovat saaneet kansainvälistä suosiota perhe-elokuvina. Näihin kuuluvat "Karhu" (1988), "Mikrokosmos – ruohikon kansa" (1996), "Tiikeriveljekset" (2004), "Pingviinien matka" (2005) sekä "Tyttö ja kettu" (2007).


title: Lastenelokuva

text: Saksalaisen lastenelokuvien klassikkoja ovat Erich Kästnerin tarinoista sovitetut "Iloinen internaatti" (Das fliegende Klassenzimmer, 1954, uusintaversio 2003) ja "Pojat salapoliiseina" (Emil und die Detektive, 1931, 1954 ja 2001), jonka vuoden 1931 käsikirjoituksen laati sittemmin Hollywood-ohjaajana tunnettu Billy Wilder.


title: Lastenelokuva

text: Vuonna 1977 Länsi-Saksaan perustettiin lasten- ja nuortenelokuvien tuotantoa edistävä Kinder- und Jugendfilmzentrum (KJF). Vuodesta 2000 saksalaiselokuvia palkitsevaan Deutscher Filmpreis -järjestelmään on kuulunut myös vuoden parhaalle lastenelokuvalle jaettava 250 000 euron suuruinen palkinto. Voittajan lisäksi finalisteiksi valitut elokuvat saavat puolet tuosta summasta.


title: Lastenelokuva

text: Suurta kansainvälistä menestystä sai 1980-luvun puolessavälissä saksalais-amerikkalais-brittiläisenä yhteistyönä toteutettu Wolfgang Petersenin fantasiaelokuva "Päättymätön tarina" (Die unendliche Geschichte), joka sai myös jatko-osan.


title: Lastenelokuva

text: Saksan demokraattisen tasavallan DEFA-yhtiön runsaasta lastenelokuvatuotannosta on Suomessa esitetty muun muassa "Pikku-Muckin ihmematkat" (Die Geschichte vom kleinen Muck, 1953), "Lumiukko Afrikkaan" (Ein Schneemann für Afrika, 1977), "Hevostyttö" (Das Pferdemädchen, 1979), "Mainostolpan salaisuus" (Moritz in der Litfaßsäule, 1983) ja "Rottalinnan prinsessa" (Gritta von Rattenzuhausbeiuns, 1984). Monien Defa-lastenelokuvien ohjaajana toimi Rolf Losansky.


title: Lastenelokuva

text: 1960-luvun puolivälistä 1980-luvulle DEFA tuotti toistakymmentä ”käänteistä” lännenelokuvaa (), joissa hyviä hahmoja ovat intiaanit ja pahoja Yhdysvaltojen valkoiset uudisraivaajat ja sotilaat. Monet näistä soveltuvat myös lapsiyleisölle.


title: Lastenelokuva

text: Eniten suomalaiskatsojia DDR:n lastenfilmituotannosta ovat varmasti saaneet Pikku Kakkosen lopussa vuodesta 1973 aina 2000-luvulle asti esitetyt lyhyet "Nukkumatti"-animaatiot. Niitä on esitetty myös muissa Pohjoismaissa, eräissä arabimaissa ja Vietnamissa.


title: Lastenelokuva

text: Alankomaissa lasten- ja nuortenelokuvien klassikoita ovat "Ciske de Rat" -tarinan elokuvasovitukset "Satamakaupungin rotta" (1955, kuvattiin myös saksaksi) ja "Nuori uhma" (1984). Belgialaisen kirjailijan Ernest Claesin vuonna 1920 julkaisema valkotukkaisen pojan kasvutarina "De Witte" on filmatisoitu 1934 ja 1980. Alankomaissa Henk van der Linden teki 38 lasten- ja nuortenelokuvaa vuosien 1944 ja 1985 välillä ja Karst van der Meulen tusinan verran 1970- ja 1980-luvuilla. Suomessakin on nähty Ben Sombogaartin elokuvia kuten "Mun isä asuu Riossa" (1989), "Timin linkkuveitsi" (1991) "Poika joka lakkasi puhumasta" (1996). Maria Petersin ohjaama perhe-elokuva "Kruimeltje" (1999) sai yli miljoona katsojaa.


title: Lastenelokuva

text: Esimerkkejä Stalinin ajan sosialistiseen elämään kouluttavista lastenelokuvista ovat kansansatuun pohjautuva "Kivinen kukka" (1946) ja "Marusja alkaa koulun" (1948). Tuolloin noin joka kuudes neuvostoelokuva oli suunnattu lapsille tai nuorille. 1930-luvun lopulta 1940-luvun loppuun Neuvostoliitossa toimi erityinen lasten- ja nuortenelokuvien tuotantoyhtiö Sojuzdetfilm.


title: Lastenelokuva

text: Neuvostoliitossa tehtiin omia elokuva- ja televisiosovituksia suosittujen länsimaisten kirjailijoiden kuten Mark Twainin, H. C. Andersenin ja Jules Vernen tarinoista silloin, kun ne sopivat sosialistiseen ideologiaan. Lastenelokuvia tuotettiin myös neuvostoliittolais-länsimaisina yhteistyöhankkeina, esimerkkinä George Cukorin ohjaama "Lintu sininen", jonka päärooleja näyttelevät Elizabeth Taylor ja Jane Fonda. Rudyard Kiplingin tarinaan perustuva satuelokuva "Rikki-Tikki-Tavi" (1965) tehtiin yhteistyössä intialaisten kanssa. Suomalais-neuvostoliittolaisena yhteistyönä syntyi "Sampo" (1959), jota esitettiin paljon myös suomalaiskouluissa. Venäjänkielisten lastenelokuvien lisäksi nuoren yleisön elokuvia tehtiin myös neuvostotasavalloissa niiden omilla kielillä, esimerkkinä liettualainen "Tyttö ja kaiku" (Девочка и эхо, 1964).


title: Lastenelokuva

text: 1970-luvun lapsille suunnattuja neuvostoelokuvia ovat muun muassa komedia "Viidennen B-luokan vekkuli" (Чудак из пятого «Б», 1972) ja surullinen koiratarina "Bim mustakorva", joka sai parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-ehdokkuuden 1978. Samantyylinen lastenelokuva on Gruusian neuvostotasavallassa tehty "Looma – unohdettu ystävä" (1983).


title: Lastenelokuva

text: Neuvostoliittolaisia Suomessakin nähtyjä animaatioelokuvia ovat muun muassa "Taika-avain" (1960) ja "Siili sumussa" (1975).


title: Lastenelokuva

text: Neuvostoliiton romahtaminen vähensi lastenelokuvien tuotantoa. Venäläisiä 2000-luvun lastenelokuvia on muun muassa koiratarina "Spartak ja Kalashnikov" (2002, ohj. Andrei Proškin) ja näyttelijänäkin tunnetun Natalja Bondartšukin "Lumikuningatar"-sovitus "Тайна Снежной Королевы" (2015).


title: Lastenelokuva

text: Tšekkiläisen lastenelokuvan suuria nimiä ovat animaattorit Jiří Trnka, Karel Zeman ja Myyrä-hahmon luoja Zdeněk Miler.


title: Lastenelokuva

text: Japanin lastenelokuvakulttuurin ydin muodostuu piirretyistä anime-elokuvista, jotka ovat vuosituhannen vaihteen jälkeen saaneet suosiota ja arvostusta ympäri maailmaa. Hayao Miyazakin "Henkien kätkemä" äänestettiin BBC:n kriitikkokyselyssä vuonna 2016 alkaneen vuosisadan neljänneksi parhaaksi elokuvaksi maailmassa. Se sai myös eniten ääniä British Film Instituten vuoden 2005 äänestyksessä maailman kaikkien aikojen parhaista lasten ja varhaisnuorten elokuvista. Toinen BFI:n listan 50 joukkoon päässyt japanilaiselokuva on vuoden 1988 elokuva "Naapurini Totoro".


title: Lastenelokuva

text: Iranilainen lastenelokuva on tullut maailmalla tunnetuksi osana Abbas Kiarostamin aloittamaa iranilaiselokuvan maailmanvalloitusta. Kiarostami, samoin kuin muun muassa Jafar Panahi, aloitti uransa tekemällä lyhytelokuvia lapsille, ja molempien myöhemmissäkin elokuvissa lapset ovat usein päähenkilöinä. Iranilaisista lastenelokuvista British Film Instituten listalle ”50 elokuvaa jotka kannattaisi nähdä ennen kuin täyttää 14” pääsivät Kiarostamin "Ystävä hädässä" (1987) ja Panahin "Valkoinen ilmapallo" (1995). Iranin Hamedanissa järjestetään vuosittainen lastenelokuvafestivaali.


title: Lastenelokuva

text: Australialaisista lastenelokuvista British Film Instituten listalle pääsivät Nicolas Roegin "Erämaan vangit" (1971) ja Phillip Noycen "Varastetut lapset" (Rabbit-Proof Fence, 2002). Ne molemmat käsittelevät maan valkoisen väestönosan ja alkuperäisasukkaiden suhteita, samoin kuin ainoana uusseelantilaiselokuvana listalle äänestetty "Valasratsastaja" (2002). Suomessa on nähty myös muun muassa "Myrskyn poika" (Storm Boy, 1976) ja osin samojen tekijöiden vuonna 1978 ensi-iltansa saanut "Blue Fin" nimillä "Meren raivo, Kalastajapojan seikkailu" ja "Taistelu merta vastaan".


title: Lastenelokuva

text: Yhdysvaltalaiset lapsille suunnatut elokuvat () perustuvat usein englanninkielisiin hyvin menestyneisiin lastenkirjoihin ja -kertomuksiin kuten "Ihmemaa Oz, Peter Pan, Salainen puutarha" tai "Musta orhi". Jotkin perustuvat tositapahtumiin, kuten "Tyttö ja villihanhet" (1996) ja "Koirani Skip" (2000).


title: Lastenelokuva

text: Erityisten lastennäytösten kaupallisen potentiaalin huomasi Yhdysvaltojen elokuva-ala 1930-luvulla. Perhe-elokuvatuotanto synnytti lapsitähtiä kuten Mickey Rooney, Shirley Temple ja Judy Garland. Lasten suosikeiksi nousivat myös slapstick-komediat, joita tekivät muun muassa Charles Chaplin sekä Ohukainen ja Paksukainen. Merkittävimmäksi tekijäksi Yhdysvaltojen perhe-elokuvamarkkinoilla nousi The Walt Disney Company, joka aloitti 1930-luvulla animaatioelokuvilla ja laajeni valtavaksi viihdeimperiumiksi. 1980-luvulla sen kilpailijaksi uudenlaisen, tietokonepohjaisen animaatiotekniikan avulla nousi Pixar, jonka Disney osti itselleen 2006.


title: Lastenelokuva

text: 1980-luku oli myös monien menestysfantasiaelokuvien kulta-aikaa. Jo vuonna 1977 tuli ensi-iltaan ensimmäinen "Tähtien sota" -elokuva, ja vuonna 1982 katsojaennätyksiä rikkoi "E.T.". Muita vuosikymmenen perhe-elokuvamenestyksiä olivat Disneyn näytelmäelokuva "Avaruuden sankari" (1986) ja monet jouluaiheiset elokuvat. 1990-luvun aloitti jättimenestys "Yksin kotona" jatko-osineen. Sen pääosan esittäjän Macaulay Culkinin ura kesti vain muutaman elokuvan verran, kun taas samoihin aikoihin aloittaneet Ohlsenin kaksostytöt ovat tehneet koko elämästään elokuvaa. 1990-luvun muita lastenelokuvamenestyksiä olivat sarjakuvaan perustuvat "Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat" ja "Beethoven"-koirakomediat.


title: Lastenelokuva

text: 2000-luvun alun yhdysvaltalaisiin perhe-elokuvamenestyksiin kuuluvat Disney-animaatio "Dinosaurus" (2000), Jim Carrey -komedia "The Grinch" (2000), Pixar-animaatiot "Monsterit Oy" (2001), "Nemoa etsimässä" (2003) ja "WALL-E" (2008) sekä DreamWorksin animaatio "Hain tarina" (2004). Tietokoneohjelmien kehittyminen mahdollisti yhä näyttävämpiä fantasioita myös näytelmäelokuvissa, kuten "Lemony Snicketin surkeiden sattumusten sarja" (2004) ja "Jali ja suklaatehdas" (2005).


title: Lastenelokuva

text: Eurooppalaisten lastenelokuvien realismiin ja lasten arkielämän kuvaamiseen pyrkivät Hollywoodin sijasta lähinnä Yhdysvaltojen independent-elokuvantekijät.


title: Lastenelokuva

text: Kanadan elokuvatuotantoa on vuosikymmeniä hallinnut valtiollinen, epäkaupallinen National Film Board of Canada (NFB), joka on tuottanut paljon animaatioita ja muita lasten- ja nuortenelokuvia. NFB tuotti muun muassa Claude Jutran lapsuuskuvauksen "Setäni Antoine" (Mon Oncle Antoine, 1971), joka on monessa äänestyksessä nostettu parhaaksi kanadalaiselokuvaksi.


title: Lastenelokuva

text: Tunnetuin kanadalainen lastenelokuvien tuottaja on Rock Demers, jonka yhtiö Les Productions la Fête toteutti 1970- ja 1980-luvulla "Tales for All" -nimisen sarjan (), johon kuuluu sekä englannin- että ranskankielisiä elokuvia. Sarjan elokuvia tehtiin myös yhteistuotantoina joidenkin Euroopan ja Etelä-Amerikan maiden kanssa, ja sarjan tarinat julkaistiin myös kirjoina. Suomessa Demersin tuottamista elokuvista on nähty ainakin "Lumisota" (La Guerre des tuques, 1984), "Operaatio pähkinävoi" (The Peanut Butter Solution, 1985), "Bachia haisunäädälle" (Bach et bottine, 1986), "Delfiinityttö" (La Grenouille et la baleine, 1988), "Postimerkkimatkaajat" (Tommy Tricker and the Stamp Traveller, 1988), "Melanien jännittävä kesä" (Pas de répit pour Melanie, 1990), "Vincent ja minä" (Vincent and Me, 1990) sekä "Varsan kesä" (El Verano del potro, 1991).


title: Luettelo Nikolai Gogolin suomennetuista teoksista

text: Tämä on luettelo Nikolai Gogolin suomennetuista teoksista. Eräät teokset on julkaistu usealla nimellä. Luettelossa on eri suomentajien suomennokset ja painokset.


title: Velik Kapsazov

text: Velik Nikolov Kapsăzov (, 15. huhtikuuta 1935 Asenovgrad – 27. maaliskuuta 2017) oli bulgarialainen telinevoimistelija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari. Hän oli lajinsa ensimmäinen bulgarialainen olympiamitalisti.


title: Velik Kapsazov

text: Kapsăzov voitti renkailla olympiapronssia Roomassa 1960. Olympiamitali oli Bulgarian telinevoimisteluhistorian ensimmäinen. Hän kilpaili myös Melbournen 1956 ja Tokion 1964 kesäolympialaisissa. Kapsăzov voitti renkailla myös kaksi Euroopan mestaruutta ja Kööpenhaminassa 1959 EM-pronssimitalin, jonka hän jakoi Suomen Otto Kestolan kanssa. Kapsăzov kuoli 81-vuotiaana 27. maaliskuuta 2017.


title: Valse Triste (EP)

text: Valse Triste on saman nimisen hardcore punk -yhtyeen esikois-EP, joka julkaistiin huhtikuussa 1990 levymerkillä Trash Can Records. Siitä julkaistiin 500:n kappaleen 7″ vinyylipainos.


title: Hannu Korkeala

text: Hannu Juhani Korkeala (s. ) on suomalainen eläinlääkäri ja Helsingin yliopiston eläinlääketieteellisen tiedekunnan elintarvikehygienian ja ympäristöterveyden professori (emeritus).


title: Hannu Korkeala

text:
Hannu Korkeala kirjoitti ylioppilaaksi Mäntän yhteiskoulusta vuonna 1968. Hän valmistui Eläinlääketieteellisestä korkeakoulusta eläinlääkäriksi (ELL) vuonna 1975 ja tohtoriksi (ELT) vuonna 1980. Tämän lisäksi hän suoritti Helsingin yliopistossa valtiotieteen maisterin (1986, sosiaalitieteet) opinnot.
Hänen tutkimustyönsä kohteena on ollut mikrobiologinen elintarviketurvallisuus. Erityisesti hän on tutkinut "Clostridium botulinum, Clostridium perfringens, Listeria monocytogenes, Yersinia enterocolitica, Yersinia pseudotuberculosis" -bakteerien epidemiologiaa, diagnostiikkaa ja genetiikkaa.


title: Hannu Korkeala

text: Professori Korkeala kutsuttiin Saksan kansallinen tiedeakatemia Leopoldinan jäseneksi vuonna 2010.


title: Jelena Naimušina

text: Jelena Arkadjevna Naimušina (, 19. marraskuuta 1964 Askiz, Venäjän SFNT – 14. maaliskuuta 2017) oli Neuvostoliittoa edustanut telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Jelena Naimušina

text: Naimušina voitti Neuvostoliiton joukkueessa joukkuekilpailun olympiakultaa Moskovassa 1980 ja joukkuekilpailun MM-hopeaa Fort Worthissa 1979. Hän kuoli 52-vuotiaana 14. maaliskuuta 2017.


title: Hovinen

text: Hovinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Pipekoliinihappo

text: Pipekoliinihappo (CHNO) on heterosyklisiin aminohappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Pipekoliinihappo on ei-proteinogeeninen aminohappo eli sitä ei tyypillisesti esiinny proteiineissa, mutta sitä esiintyy eliöissä lysiinin aineenvaihduntatuotteena. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa lääkeaineiden valmistukseen.


title: Pipekoliinihappo

text: Huoneenlämpötilassa pipekoliinihappo on väritöntä kiteistä ainetta. Pipekoliinihappo liukenee erittäin hyvin veteen ja etanoliin, vähäisessä määrin asetoniin tai kloroformiin, mutta on dietyylieetteriin liukenematonta. Pipekoliinihappo on optisesti aktiivista ja sen l-isomeerin ominaiskiertokyky on -35 ja d-isomeerin ominaiskiertokyky on +35.


title: Pipekoliinihappo

text: Pipekoliinihappoa esiintyy kaikissa eliöissä ja sitä muodostuu niissä lysiinin aineenvaihduntatuotteena. Yhdisteen biosynteesin ensimmäisessä vaiheessa lysiinioksidaasi hapettaa lysiinin 2-okso-6-aminokaproiinihapoksi, joka syklisoituu spontaanisti Δ-piperidiinikarboksyylihapoksi, joka pelkistetään pipekoliinihapoksi entsymaattisesti. Yhdistettä voi muodostua eräissä eliöissä myös 2-aminoadipiinisemialdehydistä. Pipekoliinihappo on välituote aminoadipiinihapon biosynteesissä. Eliöt tuottavat pipekoliinihaposta myös muita johdannaisia kuten rapamysiiniä.


title: Pipekoliinihappo

text: Pipekoliinihappoa käytetään eräiden paikallispuudutteiden kuten bupivakaiinin ja ropivakaiinin valmistuksessa.


title: Pipekoliinihappo

text: Pipekoliinihapon pitoisuus veressä, virtsassa ja keskushermoston nesteissä on koholla eräissä peroksisomien toimintaan liittyvissä häiriöissä. Tällaisia ovat muun muassa Zellwegerin oireyhtymä, neonataalisessa adrenoleukodystrofiassa ja imeväisikäisten Refsumin taudissa. Tällöin koholla on S-isomeerin pitoisuus. Kohonnut D-isomeerin pitoisuus voi olla merkki bakteeri-infektiosta. Pipekoliinin pitoisuus voidaan määrittää sähkökemiallisin menetelmin. Aineen pitoisuus on koholla myös pyridoksiiniriippuvaista epilepsiaa sairastavilla potilailla.


title: Lili Taylor

text: Lili Anne Taylor (s. 20. helmikuuta 1967 Glencoe, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän näyttelee muun muassa elokuvissa "The Haunting – paholaistalo" sekä "Kirottu". Hän näytteli yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa "American Crime" Nancy Straumbergia sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella, toisella tuotantokaudella Anne Blainea sekä kolmannella kaudella Clair Coatesia.


title: Kaksi hupaisaa naapurusta

text: Kaksi hupaisaa naapurusta: ukrainalainen tarina (Повесть о том, как поссорился Иван Иванович с Иваном Никифоровичем) on Nikolai Gogolin kertomus. Tällä nimellä sen on julkaissut vuonna 1945 Kansankirja. Suomentajan nimeä ei teoksessa mainita. Teos on ilmestynyt myös nimellä "Riita: kertomus siitä, kuinka Ivan Ivanovits ja Ivan Nikiforovitsh riitaantuivat" (Otava, 1912), jonka on suomentanut Reino Silvanto. Alkuteos ilmestyi novellikokoelman "Mirgorod" toisessa osassa.


title: Kaksi hupaisaa naapurusta

text:
"Kahden hupaisan naapuruksen" esipuheessa nimetön kirjoittaja sanoo, että kertomus on käännekohta Gogolin tuotannossa, sillä hän jättää siinä hyvästit nuoruuden romanttisille haaveille ja siirtyy nykyarkeen, jossa hän kuitenkin näkee vain sen naurettavat puolet. Gogol yritti turhaan kuvata "ideaaliluonteita", sillä siinä hän epäonnistui pahasti. Hän oli omimmillaan kuvatessaan karikatyyrejä.
Kokoelmissa:


title: Isaiah Hartenstein

text: Isaiah Hartenstein (s. 5. toukokuuta 1998 Eugene, Oregon, Yhdysvallat) on saksalainen koripalloilija jolla on myös Yhdysvaltain kansalaisuus.


title: Isaiah Hartenstein

text: Isona laitahyökkääjänä tai sentterinä pelaava Hartenstein on pelannut Saksassa, Liettuassa ja Yhdysvalloissa. Liettuassa hän voitti BC Žalgirisissa Liettuan mestaruuden ja Liettuan cup-mestaruuden vuonna 2017. Houston Rockets varasi Hartensteinin 43. vuorolla .


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Perussuomalaisten XII puoluekokous pidettiin 10.–11. kesäkuuta 2017 Jyväskylän Paviljongissa. Puheenjohtajavaalissa Jussi Halla-aho voitti Timo Soinin linjan jatkajana pidetyn Sampo Terhon, ja samalla puolueen koko ylin johto vaihtui jyrkemmän linjan edustajiin, mikä johti puolueen eduskuntaryhmän jakautumiseen kahteen osaan.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Viikon sisällä uuden puoluejohdon valitsemisesta oli enemmistö 37:stä kansanedustajasta eronnut puolueesta ja muodostanut oman eduskuntaryhmän nimeltä Uusi vaihtoehto, joka pelasti Sipilän hallituksen kriisiltä. Se pysyi hallituksessa ja takasi sille riittävän paikkaenemmistön eduskunnassa. Lisäksi yksi kansanedustaja loikkasi kokoomukseen.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Vuoden 2016 lopussa perussuomalaisten kannatus oli pudonnut edellisen vuoden eduskuntavaalien 17,6 äänestysprosentista 8,5 prosenttiin.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Liberaalin ajatushautomon e2:n vuoden 2016 lopulla julkaisemassa tutkimuksessa perussuomalaisille lojaaleista vastaajista 62 prosenttia piti hallituksen tekemiä säästöjä eli leikkauksia perusteltuina. Toinen tutkimuksen tekijöistä, Jussi Westinen, tulkitsi tuloksista näkyvän vahvasti sen, ettei Sipilän hallituksen talouspolitiikka ollut tyydyttänyt merkittävää osaa entisistä äänestäjistä. Perussuomalaisten kannattajia oli siirtynyt SDP:n, vasemmistoliiton ja pienpuolueiden kannattajiksi sekä nukkuviksi.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Äänestämättömien ryhmään tai eduskunnan ulkopuolisten puolueiden kannattajiksi siirtyneet entiset perussuomalaisten äänestäjät olivat Westisen mukaan ”hyvin maahanmuuttovastaisia ja pettyneitä demokratian toimivuuteen”.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Vaikka leikkauspolitiikan kannattaminen oli tutkimuksen mukaan yksi harvoista kolmea hallituspuolueita yhdistävistä arvoista (tärkeimmät muut olivat globaalin vastuunkannon rajoittaminen ja vapaaehtoinen maanpuolustus), säästötoimenpiteet olivat vaikeimpia juuri perussuomalaisille. Vasemmistopuolueita kannattamaan siirtyneet olivatkin tyytymättömiä julkisen sektorin leikkauksiin. Hallituspuolueissa oli erimielisyyttä suhteessa maahanmuuttajien kotouttamiseen, EU-velvoitteisiin, vapaaseen liikkuvuuteen ja Venäjä-suhteisiin.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Perussuomalaisten puheenjohtajavaalin lähestyessä europarlamentaarikko Jussi Halla-aho ilmoittautui maaliskuussa 2017 puolueen puheenjohtajaehdokkaaksi. Hänen päävastustajansa oli kansanedustaja Sampo Terho, jonka katsottiin olevan puolueen pitkäaikaisen puheenjohtajan Timo Soinin suosikki. Kuukausia aikaisemmin puolueen kansallismielisten jyrkkä siipi oli vahvistanut sosiaalisessa mediassa lobbausta puolueen linjan kääntämiseksi silloista johtoa maahanmuuttokriittisemmälle linjalle. Puolueen eduskuntaryhmän enemmistö sen sijaan "Helsingin Sanomien" mukaan oli maltillisia, jotka alkoivat miettiä, mitä tehdä, jos puolue muuttuisi selvästi EU- ja maahanmuuttokriittisemmäksi ja kansallismielisemmäksi. He totesivat, ettei pelkkä Halla-ahon valinta välttämättä olisi suuri ongelma, vaan uusien varapuheenjohtajien nimet olisivat tärkeitä.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Myös muut puolueet olivat alkaneet spekuloida sillä, että osa perussuomalaisten edustajista saattaisi erota ryhmästään. Eduskunnassa arvailtiin 20 edustajan voivan irtautua.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Ennen kokousta herätti kummastusta perussuomalaisten päätös evätä useiden journalistien pääsy Jyväskylän puoluekokoukseen. Puoluevirkailija Matti Putkonen vahvisti, että puoluetoimisto oli hylännyt useiden toimittajien media-akkreditoinnit. Hänen mukaansa perussuomalaiset eivät halunneet kokoukseen toimittajia, jotka edustivat puolueen kannalta epärelevantteja lehtiä tai medioita. Yksi hylkypäätöksen saaneista oli kolumnisti Kaarina Hazard, jonka mukaan hylättyjä hakemuksia oli kaikkiaan 13. Hänen lisäkseen paikalle ei päästetty muun muassa "Voima"-lehden toimittajaa. Journalistiliiton puheenjohtaja Hanne Aho piti media-akkreditointien epäämistä erikoisena ja lyhytnäköisenä.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Puheenjohtajavaalin lähestyessä kyselytutkimukset alkoivat yhä vahvemmin kallistua Halla-ahon voiton puolelle, ja muille hallituspuolueille alkoi olla jo varsin selvää, ettei jyrkän EU-kriitisiksi muuttuvien perussuomalaisten kanssa tehtäisi hallitusyhteistyötä. Mahdollinen uusi hallitus, jonka muodostaisivat keskusta, kokoomus, kristillisdemokraatit ja ruotsalainen kansanpuolue antaisi vain epävarman yhden kansanedustajan enemmistön. Hallituspiireissä käytiin läpi kaikkia muitakin vaihtoehtoja.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: "Lännen Median" toimittaja Lauri Nurmi kirjoitti 3. kesäkuuta – viikkoa ennen perussuomalaisten puoluekokousta – hallituksen varautuneen Jussi Halla-ahon valintaan. Nurmen mukaan kokoomus oli ilmoittanut, ettei missään tapauksessa suostuisi hallitusyhteistyöhön Halla-ahon johtaman perussuomalaisten kanssa, ja se oli pakottanut pääministeri Sipilän ja sitä myötä hallituksen vakavasti harkitsemaan mahdollisuutta, jossa soinilais-terholaiset eroaisivat puolueestaan ja muodostaisivat oman ryhmän. Myös Nurmen tietojen mukaan irtautujia uskottiin olevan "vähintään 20". Tämä jo yksinään olisi varmistanut enemmistöhallituksen, mutta pääministeri Sipilä voisi halutessaan yrittää vahvistaa asemaansa kristillisdemokraateilla ja RKP:llä. Lännen Median omassa kyselytutkimuksessa Halla-ahon voitto puoluekokouksessa näytti hyvinkin mahdolliselta, mutta kansanedustajista Terhoa kannatti selvä enemmistö, 14 kansanedustajaa ja Halla-ahoa vain 8. Nurmen arvion mukaan Halla-ahon voitto tietäisi Soinin ulkoministeriyden loppua.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Eduskuntaryhmän jakautuessa Soini ja puolustusministeri Jussi Niinistö voisivat todennäköisesti jatkaa ministereinä, vaikka Halla-aho olisi valittu perussuomalaisten puheenjohtajaksi.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Toisena esillä olleena vaihtoehtona Halla-ahon voiton varalta oli perussuomalaisten poistaminen hallituksesta mutta suurehkon joukon jäseniä loikkaaminen muihin puolueisiin, osa hallituspuolueiden riveihin.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Soinin ulkoministeriyden loppua Halla-ahon voittaessa piti selvänä myös "Uuden Suomen" päätoimittaja Markku Huusko. Halla-aho oli kommentoinut uutisointia viittaamalla "seteliselkärankaisiin" viitaten perussuomalaisten edeltäjän SMP:n historiaan.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Timo Soini kiisti arvelut jyrkästi blogissaan ja väitti ajatuksen loikkaamisestaan perustamastaan puolueesta olevan "mieletön". Hän kutsui loikkareita "luusereiksi" ja arvosteli kovin sanoin mediaa perusteettomista spekulaatioista.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Myös Huusko piti 1. varapuheenjohtajan Niinistönkin ministeriyttä hyvin epävarmana, jos Halla-aho voittaisi.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Puolueen oman kansanedustajan Kaj Turusen mielestä Jussi Halla-aho veisi perussuomalaiset oppositioon, kun taas Terho pitäisi puolueen hallituksessa. Huusko ei uskonut kummankaan ehdokkaan voivan nostaa perussuomalaisten kannatusta. Halla-ahon hän uskoi vievän puolueen lähes varmasti oppositioon. Terhoa hän kuvaili "tiukkailmeiseksi asiapoliitikoksi, jota voisi erehtyä luulemaan oikean laidan kokoomuslaiseksi tai EU-änkyräpään keskustalaiseksi", jonka retoriikan kykyyn vedota kansaan hän ei uskonut. Huusko ei uskonut puolueen valtataistelun päättyvän puoluekokoukseen.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Lauantaina 10. kesäkuuta 2017 Halla-aho valittiin perussuomalaisten uudeksi puheenjohtajaksi. Hänet valittiin suoraan ensimmäisellä kierroksella saatuaan 56,2 % äänistä. Toiseksi tullut Terho sai äänistä 37,2 %. Muista ehdokkaista kansanedustaja Leena Meri sai 3,6 %, kansanedustaja Veera Ruoho 2,6 % ja Riku Nevanpää 0,5 % äänistä.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Puolueen 1. ja 3. varapuheenjohtajiksi valitut kansanedustajat Laura Huhtasaari (781 ääntä, J. Niinistö 450 ääntä) ja Juho Eerola (54,59 %, Tavio 13,39 %) saivat paikkansa ylivoimaisin äänienemmistöin. 2. varapuheenjohtajaksi valittu Teuvo Hakkarainen oli niin ikään selvä voittaja (1. kierros 40,76 %, Juvonen 15,10 %; 2. kierros Hakkarainen 63 %, Juvonen 37 %). Huomiota herätti hylättyjen äänten suuri osuus jokaisessa äänestyksessä, mikä johtui sähköisen äänestyksen käytöstä. Perussuomalaisten Satakunnan piirin entinen puheenjohtaja Seppo Toriseva kertoi myöhemmin, loikattuaan perussuomalaisista sen kanssa kilpailevaan sinisiin, että Teuvo Hakkaraisen valinta toiseksi varapuheenjohtajaksi olisi tehty huumorilla. Toriseva totesi, että puoluekokousedustajat olivat ottaneet ”vähän mehua päivän mittaan”.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Kaikkien puoluejohtoon valittujen katsottiin edustavan perussuomalaisten eduskuntaryhmän jyrkintä maahanmuuttovastaista siipeä.Seikku Kaita esitti kokouksen valtuustoäänestykseen oman henkilölistansa. Kaidan lista hävisi äänestyksessä selvästi, mutta "Helsingin Sanomien" mukaan tulevat irtautujat pitivät esitystä itsessään vahvistuksena sille, että Suomen Sisu yritti vallata koko puolueen.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Puoluekokous hyväksyi äänin 497–122 Halla-ahon ehdotuksen, että mahdollisen presidenttiehdokkaan asettamisesta vuoden 2018 vaaleihin päättää myöhemmin puoluevaltuusto. Ehdotus puolueen sääntöjen muuttamisesta hylättiin.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Maanantaina 12. kesäkuuta hallituspuolueiden puheenjohtajat Juha Sipilä ja Petteri Orpo kertoivat hallituksen kaatumisesta, sillä edellytyksiä hallitusyhteistyön jatkamiselle Halla-ahon johtaman perussuomalaisen puolueen kanssa ei ollut. Seuraavana päivänä 13. kesäkuuta 2017 tiedotettiin perussuomalaisten eduskuntaryhmän hajoamisesta, ja 20 perussuomalaista kansanedustajaa perusti Uusi vaihtoehto -nimisen eduskuntaryhmän ja antoi tukensa Sipilän hallitukselle. Perussuomalaisten eduskuntaryhmä supistui Uuden vaihtoehdon muodostamisen jälkeen 15 edustajan vahvuiseksi, kun vielä kaksi kansanedustajaa kertoi eroavansa ryhmästä. Myöhemmin samana päivänä Sipilä ilmoitti, ettei aio jättää hallituksen eropyyntöä ja esitti, että hallitusyhteistyö jatkuu tämän uuden ryhmän kanssa.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Timo Soini kertoi myöhemmin torstaina 15. kesäkuuta blogissaan syyn loikkaukseensa. Soinin mukaan se oli äärioikeistolaiseksi kuvatun Suomen Sisun järjestämä vallankaappaus, jota oli suunniteltu jo vuoden ajan sosiaalisessa mediassa. Puoluevaltuustovaalissa sisulaiset haastoivat piirijärjestöjen kannan esittämällä oman listansa. Hänen mukaansa eduskuntaryhmästä eroamisessa kyse ei ollut henkilövalinnoista vaan pitkään jatkuneesta ”salaisesta organisoidusta junttatyöstä suljetuilla keskustelupalstoilla”. Soini piti toimintaa ”härskinä ja hävyttömänä”.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Simon Elo ja Sampo Terho sanoivat perussuomalaisten uuden johdon linjan ajavan puolueen ikuiseksi oppositiopuolueeksi.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Suomen Sisun perustajajäsen Teemu Lahtinen myönsi Verkkouutisille, että Sisu oli tehnyt puoluekokoukseen kilpailevan listan. Lahtinen kuitenkin kiisti, että Sisu olisi liputtanut listassa Halla-ahoa tai Nuivan manifestin allekirjoittajia. Lahtisen mukaan listoilla haluttiin protestoida puolue-eliittiä, erityisesti entistä puheenjohtajaa Raimo Vistbackaa, vastaan.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Lahtinen kuitenkin myönsi, että Halla-aholla oli kannatusta Sisun keskuudessa.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Suomen Sisun nykyinen puheenjohtaja, perussuomalaisten kansanedustaja Olli Immonen kiisti Soinin väitteet Sisun junttaamisesta.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: 16. kesäkuuta Perussuomalaisten puoluehallitus päätti erottaa Uuteen vaihtoehtoon loikanneet perussuomalaisista. Niille jotka tekivät päätöksen pikaistuksissaan annettiin kesäkuun loppuun asti aikaa vaihtaa takaisin.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Kansanedustajat Tiina Elovaara, Jari Lindström ja Simon Elo kertoivat, että puheenjohtajaäänestyksen selviämisen jälkeen Halla-ahon kannattajat olisivat tehneet salissa natsitervehdyksiä muistuttaneita käsitervehdyksiä. Väitteelle ei kuitenkaan löytynyt vahvistusta, vaan julkisuuteen tulleissa kuvissa esiintyneet nostetut kädet liittyivät äänestystilanteisiin. Osa kuvissa olleista henkilöistä teki Elosta ja Elovaarasta rikosilmoituksia, jotka eivät kuitenkaan johtanut esitutkintaan.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Yhtenä kokouksen puheenjohtajista toiminut varatuomari Matti Torvinen kertoi Halla-ahon kannattajien näyttäneen hänelle keskisormea ja tehneen kurkunleikkauseleitä sekä huutaneen ”Torvinen nirri pois”. Torvisen mukaan kokous eteni kohti kaaosta, jolloin järjestyksen palauttamieksi puheenjohtajaa piti suojata turvamiehillä. Torvinen kuvaili tilannetta ”hämmentäväksi ja uhkaavaksi” ja kertoi poistuneensa kokouspaikalta, niin ettei häntä tunnistettaisi. Torvisen mukaan sekaannusta aiheutti myös oululainen kaupunginvaltuutettu Sebastian Tynkkynen, joka ryntäsi turvamiesten ohitse puhujapönttöön presidenttiasian käsittelyn yhteydessä. Torvinen piti kummallisena, että kokouksen varsinainen puheenjohtaja Toimi Kankaanniemi hyväksyi Tynkkysen luvattoman puheenvuoron, joka myös muutti kokouksen työjärjestystä. Tynkkysen mukaan sekasorto syntyi, kun häntä ei päästetty pitämään työjärjestyksen mukaista puheenvuoroa. Hänen mukaansa Torvinen oli huutanut, ettei Tynkkysen mielipidettä tarvita. Tynkkynen myös syytti puolueesta eronneita disinformaation levittämisestä ja vertasi toimintaa "House of Cards" -draamasarjaan.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Puolueesta eronneet kansanedustajat kertoivat saaneensa Halla-ahon kannattajilta runsaasti vihapuheena pidettävää palautetta, jotka sisälsivät tappo- ja raiskausuhkauksia. Puheenjohtajaehdokkaana ollut Sampo Terho julkaisi blogissaan osan saamastaan vihapostista, jossa muun muassa toivottiin hänen kuolemaansa. Terho toivoi, että ne auttavat ihmisiä ymmärtämään, miksi hänen taakseen jättämä puolue alkoi tympäisemään. Kansanedustaja Simon Elo puolestaan kertoi saaneensa myös perheeseensä liittyviä uhkauksia sekä juutalaisvastaisia viestejä. Vihapalautteen johdosta eduskunnan turvapalvelu oli antanut edustajille toimintaohjeet.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: 22. kesäkuuta Ritva Elomaa ilmoitti palaavansa perussuomalaisten eduskuntaryhmään. 27. kesäkuuta Arja Juvonen palasi myös perussuomalaisiin.


title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: "Helsingin Sanomat" teetti pari päivää perussuomalaisten jakaantumisen jälkeen kyselyn, jonka mukaan noin 60 % kansalaisista hyväksyi puolueesta irtaantuneiden kansanedustajien toimet. Perussuomalaisten äänestäjistä sen hyväksyi noin 35 %. Saman kyselyn mukaan perussuomalaisia voisi äänestää 12 % ja puolueesta irtaantuneita 9 % vastaajista.


title: Saga Andersson

text: Saga Viola Andersson (s. 30. maaliskuuta 2000 Vantaa) on suomalainen seiväshyppääjä, joka edustaa Esbo IF:ää. Häntä valmentaa hänen isänsä Björn Andersson.


title: Saga Andersson

text: Andersson sai pronssia Jyväskylän Kalevan kisoissa 2018 tuloksella 425 cm. sisäratojen SM-kilpailuissa Jyväskylässä 2017 hän voitti kultaa ylitettyään 423 cm ja Helsingissä 2018 hypäten sisäratojen ennätyksensä 440 cm. Hän hyppäsi ennätyksekseen 442 cm Tampereella 25. elokuuta 2017.


title: Onnellinen laakso

text: Onnellinen laakso (engl. "Tralla La") on Carl Barksin käsikirjoittama ja piirtämä sarjakuvatarina vuodelta 1953. Se julkaistiin alun perin "Uncle Scrooge" -lehden numerossa 6 vuonna 1954. Suomessa tarina nähtiin ensimmäistä kertaa "Aku Ankka" -lehden numeroissa 3-5/1978.


title: Onnellinen laakso

text: Don Rosa on tehnyt "Onnelliselle laaksolle" jatko-osan nimeltä "Takaisin Xanaduun" ("Return to Xanadu", 1991).


title: Onnellinen laakso

text: Roope Ankka saa hermoromahduksen raha-asioidensa vuoksi. Hän matkustaa yhdessä Akun sekä Tupun, Hupun ja Lupun kanssa Himalajalla sijaitsevaan ulkomaailmalta eristäytyneeseen kaupunkiin nimeltä Tralla La, jossa ei tunneta rahaa. Tralla Lan elämä kuitenkin häiriintyy, kun kaupunkilaiset ryhtyvät kilvan keräilemään ankkojen mukanaan tuomia pullonkorkkeja. Lopettaakseen kaupunkilaisten keskinäisen kilpailun Roope tilaa kaupunkiin miljardi pullonkorkkia lentokoneesta pudotettuna, mutta tällöin koko Tralla La on lähellä hautautua korkkeihin.


title: Onnellinen laakso

text: Katja Kontturi arvioi väitöskirjassaan, että Barks halusi tarinallaan kritisoida modernia yhteiskuntaa. Utopistisessa Tralla Lassa eletään onnellisina vaihtotaloudessa, kunnes laaksoon tunkeutuvat ankat sekoittavat laakson elämän tuomalla sinne rahaan vertautuvia pullonkorkkeja.


title: HMAS Yarra (U77)

text: HMAS Yarra (viirinumerot L77 ja U77) oli Australian laivaston vuonna 1935 palvelukseenotettu River-luokan sluuppi.


title: HMAS Yarra (U77)

text: Alus tilattiin Cockatoo Docks and Engineering Companyltä ja sen köli laskettiin 24. toukokuuta 1934. Alus laskettiin vesille 28. maaliskuuta 1935 ja se valmistui vielä saman vuoden lopulla 19. joulukuuta.


title: HMAS Yarra (U77)

text: Alus osallistui elokuussa Punaisellamerellä joukkojen evakuointiin Somalimaasta, minkä jälkeen se suojasi alueella matkanneita saattueita.


title: HMAS Yarra (U77)

text: Huhtikuussa 1941 alus liitettiin saattueeseen, joka kuljetti Intiasta joukkoja Basran valtaamiseksi. Basran satama vallattiin ilman vastarintaa 19. huhtikuuta. Alus osallistui tämän jälkeen 25. elokuuta operaatio Countenanceen, jossa miehitettiin Abadan ja muut siihen liittyvät satamat. Vaikka satamien valtausta pyrittiin estämään ne saatiin vallattua ilman merkittäviä vaurioita.


title: HMAS Yarra (U77)

text: Somalimaan vapauduttua italialaisjoukoista alus siirtyi sisaraluksensa "HMAS Parramattan" kanssa Välimerelle. Alus kuljetti tarvikkeita ja täydennyksiä saarrettuun Tobrukiin. Aluksen toinen matka oli samalla viimeinen ennen kuin Britannian 8. armeija mursi saarron. Kuljetuksen aikana "HMS Flamingo" vaurioitui pahoin, mutta "Yarran" onnistui hinata vaurioitunut alus takaisin Aleksandriaan 7.-10. joulukuuta.


title: HMAS Yarra (U77)

text: Japanilaisten liityttyä sotaan "Yarra" sai määräyksen siirtyä itään. Alus liittyi Hollannin Itä-Intiaa puolustaviin joukkoihin ja se suojasi alueelle täydennysjoukkoja kuljettavia saattueita. Liittoutuneiden puolustuksen murruttua alkoi evakuointi, joka ei ollut yhtään helpompaa. Pienistä aluksista koostunut "Yarran" suojaama pakolaissaattue joutui 4. maaliskuuta 1942 keisarillisen Japanin laivaston osaston yllättämäksi. Osastoon kuuluivat muun muassa raskaat risteilijät "Atago" ja "Takao". Ilman mahdollisuuksia alus upposi palavana hylkynä pyrkiessään antamaan mahdollisuuden pakoon saattueen aluksille.


title: Lucifer (televisiosarja)

text: Lucifer on yhdysvaltalainen draamakomediasarja, jonka on luonut Tom Kapinos. Sen esittäminen aloitettiin yhdysvalloissa Foxin kanavalla 25. tammikuuta 2015.


title: Lucifer (televisiosarja)

text: Sarjan kolmannen kauden finaalijakso esitettiin 14. toukokuuta 2018. Foxin lopetettua sarjan kolmanteen kauteen esitettiin kaksi neljättä kautta varten jo kuvattua jaksoa 28. toukokuuta 2018. Netflix kertoi kesäkuussa 2018 hankkineen sarjan esitysoikeudet, jonka myötä se saa neljännen kauden.


title: Lucifer (televisiosarja)

text: Sarjan päähenkilö Lucifer Morningstar perustuu Neil Gaimanin, Sam Kiethin ja Mike Dringenbergin luomaan hahmoon "The Sandman" -sarjakuvassa, sekä sen DC Comicsin luomaan sisarkutsajantaja Vertigon sarjakuviin.


title: Lucifer (televisiosarja)

text: Vuoden 2014 syyskuussa kerrottiin DC:n ja Foxin suunnittelevan "The Sandman" hahmoon perustuvaa televisiosarjaa. Seuraavan vuoden helmikuussa Luciferin päärooliin valittiin Tom Ellis ja pilottijakson käsikirjoittajaksi Tom Kapinos.


title: Lucifer (televisiosarja)

text: Mazikeenin rooliin valittiin ensin Lina Esco, mutta hänet korvasi jo pilottijaksossa Lesley-Ann Brandt.


title: Lucifer (televisiosarja)

text: Toukokuussa 2015 Fox tilasi 13–osaisen ensimmäisen kauden. Fox vahvisti tilanneensa toisen kauden kesällä 2016 ja kolmannen kauden tammikuussa 2017.


title: Lucifer (televisiosarja)

text: Fox ilmoitti toukokuussa 2018 sarjan lopettamisesta kolmannen kauden jälkeen. Hieman myöhemmin kerrottiin, että sarjan neljättä kautta varten on jo kuvattu kaksi nk. "stand alone" jaksoa, jotka esitetään 28. toukokuuta 2018 Foxin kanavalla. Suomessa nuo jaksot näyttää Netflix.


title: Lucifer (televisiosarja)

text: Foxin lopettamispäätöksen jälkeen sarjaa tuottava Warner Bros. TV etsi uutta esittäjää sarjalle fanien suuren halun myötä. Netflix kertoi kesäkuussa 2018 saaneen sarjan esitysoikeudet, joka tarkoittaa Luciferin saavan neljännen tuotantokauden.


title: Lucifer (televisiosarja)

text: Neljäs kausi tulee koostumaan kymmenestä jaksosta, joiden kuvaaminen alkaa elokuussa 2018. Netflix on ilmoittanut esittävänsä sen vuoden 2019 alkupuoliskolla.


title: Pyramiden

text: Pyramiden () on aiemmin venäläisten asuttama hiilikaivoskaupunki Huippuvuorilla. Kaupungin perustivat ruotsalaiset vuonna 1910, ja se myytiin Neuvostoliitolle 17 vuotta myöhemmin. Kaupunki autioitui vuonna 1998, mutta merkittävä osa sen rakennuksista ja infrastuktuurista on edelleen olemassa. Kaupungista on pyritty 2000-luvulta alkaen kehittämään paikallista turistinähtävyyttä.


title: Pyramiden

text: Viisihenkinen ruotsalainen retkikunta teki 12. heinäkuuta 1910 maavaltauksen Isfjordenin vuonosta erkanevan Billefjordenin vuonon rannalla sijaitsevaan Pyramideniin. Paikka sai nimensä lähellä sijaitsevasta pyramidia muistuttaneesta vuoresta. Retkikunnan johtaja Bertil Högbom oli aiempina kesinä löytänyt kivihiiltä useista paikoista Pyramidenin ympäristössä ja palasi jälleen kesällä 1910 tutkimaan aluetta. Pyramidenista löydettiin myös hiiliesiintymä, jonka ruotsalaiset epäilivät kuuluvan samaan suoneen Adventdalenin laaksosta aiemmin löytyneen hiilisuonen kanssa. Retkikunta jatkoi vielä saman vuoden elokuussa Van Mijenvuonossa sijaitsevalle Braganzavågenin lahdelle palaten kotimaahansa syksyllä 1910.


title: Pyramiden

text: Uutta tutkimusretkeä alettiin suunnitella vuoden 1910 retken lupaavien löydösten kannustamana. AB Isfjorden-Bellsund perustettiin huhtikuussa 1911, ja yhtiön ensimmäiseksi tehtäväksi tuli uuden tutkimusretken järjestäminen aiemmin tutkituille alueille. Bertil Högbomin johtamaan retkikuntaan kuului tällä kertaa myös oma lääkäri, sekä neljätoista skånelaista kaivosmiestä. Yhtiö hankki käyttöönsä "Viking"-nimisen höyrylaivan, jolla retkikunta lähti purjehtimaan 11. kesäkuuta 1911 Tukholmasta kohti Huippuvuoria. Retkikunta otti tavoitteekseen palata lastinaan myyntikelpoista raaka-ainetta.


title: Pyramiden

text: Retkikunta purjehti ensin Billefjordenin vuonossa sijaitsevaan Pyramideniin, missä vuoren rinteeseen kaivettiin useita pieniä tunneleita, joista louhittiin myös pieni määrä hiiltä. Billefjordin vuonon vastarannalta löydettiin myös kipsiesiintymä, josta louhitut 88 kipsitonnia laivattiin takaisin Ruotsiin.


title: Pyramiden

text: Ruotsalaisten kaivostoiminta keskittyi myöhemmin Svean kaivoskaupunkiin Braganzavågenin lahdella Van Mijenvuonossa. Svean hiiliesiintymä oli helpommin louhittavissa, mutta alueen jäätilanne oli rahtiliikenteen kannalta huomattavasti Pyramidenia hankalampi.


title: Pyramiden

text: Ruotsalaisomistajat myivät Svean kaivoksiin nähden vähemmälle huomiolle jääneen Pyramidenin neuvostoliittolaiselle Russkij Grumant -kaivosyhtiölle vuonna 1927. Yhtiö myi alueen 1930-luvun alulla Neuvostoliiton valtion omistamalle, vuonna 1931 perustetulle Trust Arktikugol -kaivosyhtiölle, joka aloitti kaivoskaupungin rakennustyöt ennen toisen maailmansodan alkua. Sotia edeltänyt kaivostoiminta rajoittui vain koekaivauksiin, jotka keskeytyivät vuonna 1941, kun Pyramiden evakuoitiin muiden Huippuvuorten asutuskeskusten tavoin.


title: Pyramiden

text: Pyramiden jäi viimeiseksi sodan jälkeen uudelleenkäynnistetyksi kaivoskaupungiksi Huippuvuorilla. Alueen hiiliesiintymä tutkittiin tarkemmin vuonna 1947, ja täysimittainen kaivostoiminta käynnistyi vuotta myöhemmin. Kaivoskaupunkiin rakennettiin oma koulu, kirjasto, elokuvateatteri, uimahalli ja kulttuuritalo, minkä lisäksi sinne pystytettiin myös maailman pohjoisin Lenin-patsas. Kaupungissa asui sen huippuvuosina 1980-luvulla yli tuhat ihmistä.


title: Pyramiden

text:
Pyramidenin hiilikaivokset eivät onnistuneet pääsemään voitolle missään vaiheessa toimintansa aikana. Alueen hiilisuonet olivat useiden metrien paksuisia, mutta hyvin rikkonaisia, mikä teki niiden hyödyntämisestä vaikeaa. Arktikugolin valtiontuet putosivat Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen vuonna 1991, mikä johti suoraan myös Pyramidenin kaivoskaupungin rahoituksen pienenemiseen. Kaupunki oli neuvostoaikoina tunnettu suhteellisen korkeasta elämänlaadustaan ja kaivoksen tarjoamista kohtuullisista palkoista, mutta tilanne muuttui 1990-luvun kuluessa, kun kaupungin elintaso heikkeni ja kaivoksen maksamat palkat putosivat. Tilannetta heikensi myös vuonna 1996 sattunut Vnukovo Airlinesin lennon 2801 onnettomuus, jossa kuoli useita kaivoskaupungin asukkaita. Arktikugol ryhtyi suunnittelemaan kaivoksen sulkemista vuonna 1997, sillä syvemmällä vuoressa oleviin hiilisuoniin käsiksi pääseminen olisi vaatinut merkittäviä lisäinvestointeja.
Lopullinen lopettamispäätös tehtiin vuoden 1998 ensimmäisinä kuukausina, minkä jälkeen kaivostoimintaa jatkettiin aina 31. maaliskuuta asti. Kaivos tuotti toimintansa aikana vuosina 1955–1998 noin yhdeksän miljoonaa tonnia hiiltä, josta miljoona tonnia poltettiin paikallisessa voimalaitoksessa. Toiminnan päättymisen jälkeen viimeiset 300 kaupungissa asunutta muuttivat pois. Noin puolet Pyramidenissa työskennelleistä jatkoi Arktikugolin palveluksessa Barentsburgin kaivoksella muiden palatessa Venäjälle ja jättäessä yhtiön. Pyramidenin viimeiset pysyvät asukkaat poistuivat kaupungista hieman ennen meren jäätymistä 10. lokakuuta 1998.


title: Pyramiden

text: Trust Arktikugol on 2000-luvulta alkaen pyrkinyt kehittämään nykyistä aavekaupunkia paikallisena turistinähtävyytenä. Yhtiö avasi kaupungissa sijaitsevan Tulipan-hotellin uudelleen maaliskuussa 2013, minkä jälkeen se on palvellut yöpyviä turisteja vuosittain maaliskuulta lokakuulle.


title: Ankka kuningas Arthurin hovissa

text: Ankka kuningas Arthurin hovissa (engl. "The Once And Future Duck") on Don Rosan käsikirjoittama ja piirtämä sarjakuvatarina vuodelta 1996. Suomessa se julkaistiin ensimmäistä kertaa "Aku Ankka" -lehden numeroissa 21-23/1996.


title: Ankka kuningas Arthurin hovissa

text: Tarinan alkukielinen nimi viittaa T. H. Whiten kuningas Arthurista kertovaan teokseen "The Once and Future King". Suomenkielinen nimi viittaa Mark Twainin kirjaan "Jenkki kuningas Arthurin hovissa".


title: Ankka kuningas Arthurin hovissa

text: Aku Ankka auttaa Pelle Pelotonta testaamaan kehittämäänsä aikamatkustukseen käytettävää kypärää. Tupu, Hupu ja Lupu huomauttavat, että siirtyessään ajasta toiseen Aku saattaisi aineellistua puun tai muun kappaleen sisään. Niinpä kaikki viisi sekä Pikku Apulainen päättävät lähteä testaamaan aikakypärää Stonehengeen Englantiin, koska kiviringin sisällä ei pitäisi olla ylimääräisiä kappaleita. Yllättäen Stonehengen energia saa kuitenkin aikakypärän toimimaan niin tehokkaasti, että pelkän Akun sijasta kaikki kuusi siirtyvät yli tuhannen vuoden päähän menneisyyteen. Siellä he tapaavat kuningas Arthurin ja hänen ritarinsa, jotka ovat huomattavasti vähemmän uljaita kuin tarinoissa kerrotaan. Arthurin ritarit kaappaavat Tupun, Hupun ja Lupun, jolloin Aku joutuu lähtemään pelastusretkelle käyttäen aseenaan Stonehengen energiaa, jota hän kanavoi aikakypärän avulla.


title: Husband E. Kimmel

text: Husband Edward Kimmel (26. helmikuuta 1882 Henderson, Kentucky – 14. toukokuuta 1968 Groton, Connecticut) oli yhdysvaltalainen amiraali, joka toimi Yhdysvaltain Tyynenmeren-laivaston komentajana toisen maailmansodan aikana vuonna 1941. Hänet erotettiin Japanin hyökättyä Pearl Harborin laivastotukikohtaan joulukuussa 1941.


title: Husband E. Kimmel

text: Kimmel valmistui Yhdysvaltain laivastoakatemiasta vuonna 1904. Vuonna 1915 hänet nimitettiin apulaislaivastoministerinä toimineen Franklin D. Rooseveltin sotilasadjutantiksi, ja hän palveli useilla taistelulaivoilla ensimmäisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen. Kimmel yleni vuoteen 1937 mennessä kontra-amiraaliksi ja toimi muun muassa Tyynenmeren laivaston hävittäjien komentajana. Helmikuussa 1941 Kimmel nimitettiin Tyynenmeren laivaston komentajaksi amiraali James O. Richardsonin tilalle. Presidentti Roosevelt erotti Richardsonin, koska tämä vastusti laivaston päätukikohdan siirtämistä Kalifornian rannikolta Havaijin Pearl Harboriin, jossa se olisi altis Japanin hyökkäykselle. Kimmel sen sijaan ei pitänyt iskua Havaijille todennäköisenä, eikä sen vuoksi ryhtynyt Pearl Harborissa erityisiin varotoimiin. Hän oletti Japanin iskevän korkeintaan Wakesaarelle tai Midwaysaarille. Varautumista mahdolliseen vihollisen iskuun hankaloitti myös Kimmelin ja Havaijille sijoitettujen maajoukkojen komentajan, kenraaliluutnantti Walter Shortin huonosti sujunut yhteistyö.


title: Husband E. Kimmel

text: Japanin 7. joulukuuta 1941 Pearl Harboriin tekemässä ilmaiskussa Yhdysvallat menetti 18 sotalaivaa, 288 lentokonetta ja yli 2 400 miestä. Kimmel erotettiin jo kymmenen päivän kuluttua, 17. joulukuuta. Tyynenmeren laivaston uudeksi komentajaksi tuli tilapäisesti amiraali William S. Pye ja myöhemmin amiraali Chester W. Nimitz. Pearl Harborin tapahtumia koskeneessa tutkinnassa Kimmelin todettiin syyllistyneen laiminlyönteihin ja häntä uhkasi mahdollisesti jopa sotaoikeuteen joutuminen, minkä hän kuitenkin vältti pyytämällä helmikuun lopussa 1942 eroa laivastosta. Ero myönnettiin toukokuussa samana vuonna. Kimmel työskenteli tämän jälkeen sodan loppuun asti Frederick R. Harris -telakkayhtiölle, joka rakensi kuivatelakoita laivastolle. Erottamisensa yhteydessä Kimmel alennettiin neljän tähden amiraalista takaisin kontra-amiraaliksi.


title: Husband E. Kimmel

text: Kimmel yritti loppuelämänsä ajan puhdistaa mainettaan, sillä hänen mielestään Rooseveltin hallinto oli tehnyt hänestä syntipukin pelastaakseen omat kasvonsa. Kimmel väitti vuonna 1955 julkaistussa elämäkerrassa, että Roosevelt tiesi etukäteen Pearl Harborin iskusta ja uhrasi hänet. Eräät sotahistorioitsijat ovat myös huomauttaneet, että Kimmelille ja Shortille ei toimitettu kaikkia tarpeellisia tiedustelutietoja japanilaisten toiminnasta. Yhdysvaltain kongressi hyväksyi vuonna 1999 aloitteen täyden amiraalin arvon palauttamisesta Kimmelille postuumisti, mutta yksikään presidentti ei ole vahvistanut päätöstä.


title: Section 8

text: Section 8 housing (Housing Choice Voucher Program) tarkoittaa Yhdysvalloissa valtion tukemaa vuokra-asumista. Vuokralainen vuokraa asunnon yksityiseltä vuokranantajalta ja käyttää hankkimistaan tuloista noin 30 prosenttia asumiseen, ja vuokran loppuosan maksaa valtio. Taustalla on ajatus siitä, että asumiseen ei pitäisi mennä yli kolmannesta henkilön tuloista. Järjestelmä on tarkoitettu vähävaraisille, ikääntyneille ja liikuntarajoitteisille amerikkalaisille.


title: Section 8

text: Pääsääntöisesti hakijan tulee täyttää neljä ehtoa päästäkseen liittovaltion asumisavustuksen piiriin: kyseessä on määritelmän mukainen perhe (”perhe” voi olla myös yksinasuva), joka on vähävarainen, jolla on kansalaisuus tai oleskelulupa Yhdysvaltoihin, ja joka ei ole saanut häätöä vuokra-asunnosta huumerikosten vuoksi edellisen kolmen vuoden aikana. Lisäksi asunnon vuokran tulee vastata alueen markkinavuokraa ja viranomainen tekee asuntoon kuntotarkastuksen vuosittain.


title: Section 8

text: Tuetun vuokra-asumisen järjestelmä luotiin perheiden nostamiseksi köyhistä lähiöistä turvallisemmille asuinalueille, mutta monet vuokrantajat paremmilta alueilta kieltäytyvät vuokraamasta asuntojaan Section 8 -vuokralaisille.


title: Elite Dangerous

text: Elite Dangerous on David Brabenin perustaman Frontier Developmentsin kehittämä futuristinen avaruussimulaatiopeli.


title: Elite Dangerous

text: Peli on jatkoa "Eliten" aloittamien pelien sarjalle ja on sarjan ensimmäinen massiivinen monen pelaajan verkkopeli sarjassa.


title: Elite Dangerous

text: "Horizons" 2.0 -päivitys lisäsi SteamVR-tuen.


title: Elite Dangerous

text: David Brabenin perustama pelitalo Frontier Developments on kehittänyt uutta Elite-sarjan peliä työnimellä "Elite 4" vuodesta 1998 alkaen . Kehitystyö on tapahtunut suuren hiljaisuuden vallitessa, mutta ilmeisesti projekti on kohdannut monenlaisia ongelmia. Vuonna 2012 Braben alkoi kerätä rahaa projektille nimeltä "Elite Dangerous". Pelin ensimmäinen alfaversio julkaistiin joulukuussa 2013. Betaversio ilmestyi toukokuussa 2014 ja pelin virallinen julkaisu tapahtui 16. joulukuuta 2014. 10. tammikuuta 2015 mennessä peliä oli myyty 300 000 kappaletta.


title: Elite Dangerous

text: Peli on myynyt yli 1,4 miljoonaa kappaletta ja on tulossa PlayStation 4 ja Xbox One -konsoleille.


title: Shirley Sparks

text: Shirley Sparks (oik. Sari Savunen) on amerikkalaiseen 1900-luvun alkupuolen vintagejazziin erikoistunut suomalainen jazzlaulajatar. Hänen esiintymistyylinään on Classic Hollywood ja erikoiskiinnostuksen kohteenaan The Great American Songbook -kokoelma. Shirley Sparks esiintyy useiden jazzpianistien ja -yhtyeiden kanssa.


title: Shirley Sparks

text: Marraskuussa 2017 Shirley Sparks esiintyi Lontoossa Hotelli Savoyssa Suomalais-Brittiläisen Kauppakamarin "Suomi 100 vuotta" -juhlagaalassa lontoolaisen Jonathan Gee Trion solistina (kokoonpanossa Jonathan Gee, piano, Nick Pini, kontrabasso ja Tristan Maillot, rummut).


title: Shirley Sparks

text: Shirley Sparks esiintyy sekä duo-kokoonpanolla vaihtuvien jazzpianistien kanssa että eri yhtyeiden solistina.


title: Shirley Sparks

text: Sparks on perustanut itse kaksi yhtyettä. "The Red Band", (perustettu 2015) esittää rytmikkäitä lattarihenkisiä ikivihreitä ja jatsahtavia klassikoita. Sparksin lisäksi yhtyeessä esiintyvät Mika Marjeta (kitara), Matu Kormano (basso) ja Markus Kallio (perkussiot). Yhtyeessä ovat vierailleet pianisteina Aleksis Liukko ja Jasse Merivirta.


title: Shirley Sparks

text: "Shirley Sparks Swing Band" (perustettu 2017) esittää svengaavia jazzstandardeja. Yhtyeen peruskokoonpanossa ovat Shirley Sparks (laulu), Anders Östling (kitara), Jouni Hokkanen (kontrabasso) ja Zoltán Kárpáti (rummut).


title: Shirley Sparks

text: Shirley Sparksin perusohjelmisto koostuu 1900-luvun alun jazzstandardeista, swingistä sekä ikivihreistä. Sparks on esiintynyt myös teemaohjelmistoilla, kuten 1920-luvun New York Jazz Club "Gatsby"-tyyliin, 1950-luvun amerikkalaisia jazzklassikoita ja elokuvasävelmiä, Valentine's Day, Tropical Evergreens ja Vintage Christmas.


title: Shirley Sparks

text: Sari Savunen opiskeli lapsena pianon- kanteleen- ja harmonikansoittoa ja aloitti laulutunnit 15-vuotiaana kotikaupungissaan Porissa Sinikka Mansikkala-Westerlundin johdolla. Lukion jälkeen hän opiskeli vuoden Oriveden Opiston musiikkilinjalla, minkä jälkeen aloitti kirkkomusiikkiopinnot Sibelius-Akatemian Kuopion yksikössä. Kaksi vuotta myöhemmin Savunen siirtyi opiskelemaan Kauniaisiin Työväen Akatemian kulttuurisihteerilinjalle ja jatkoi lauluopintoja yksityisesti Marjut Hannulan johdolla. Kulttuurisihteeriopintojen päätyttyä hän muutti vuodeksi Oxfordiin opiskelemaan Master of Arts -tutkinnon Oxford Brookes Universityssä erikoistuen englantilaisen oopperan historiaan ja brittiläiseen nykyteatteriin. Tuolloin hän esiintyi muun muassa opiskelijaoopperaproduktiossa Oxfordissa ja japanilaismusikaalissa Edinburgh Festival Fringessä. Vuosina 2000-2002 sekä 2005 Savunen lauloi Savonlinnan Oopperajuhlakuorossa. Vuonna 2009 Sari Savunen valmistui laulunopettajaksi Helsingin Metropolia Ammattikorkeakoulusta.


title: Shirley Sparks

text: Vuoden 2015 keväällä Savunen otti erikoistumiskohteekseen amerikkalaiseen vintagejazziin ja taiteilijanimekseen Shirley Sparks.


title: Shirley Sparks

text: Joulukuussa 2015 Shirley Sparks & The Red Band julkaisi omakustanneäänitteen "Travellight", jonka levynjulkaisukeikka pidettiin Ravintola Elitessä Helsingissä.


title: Shirley Sparks

text: Sari Savunen on näytellyt useissa lyhytelokuvissa sekä teatteriproduktioissa ja opettanut äänenkäyttöä yksityisoppilaille, teatterilaisille ja kuoroille. Hän on lisäksi opiskellut improvisaatiota, naamionäyttelemistä ja teatterimaskeerausta.


title: Allonen

text: Allonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Thelma

text: Thelma tai Telma on naisen etunimi. Nimen on keksinyt englantilainen kirjailija Marie Corelli, joka vuonna 1887 kirjoitti "Thelma"-nimisen yhteiskunnallisen romaanin. Sen päähenkilönä on Thelma-nimimen norjalainen prinsessa. Romaanin vaikutuksesta nimi tuli muun muassa Ruotsissa käyttöön jo 1890-luvulla.


title: Thelma

text: Suomessa nimen Thelma on saanut 1900-luvun alusta elokuuhun 2018 mennessä 360 ja nimen Telma 373 naista.Vuodesta 2020 lähtien Thelman nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 5. joulukuuta.


title: Freelancer (videopeli)

text: Freelancer on Digital Anvilin kehittämä avaruussimulaatiopeli. Pelin on julkaissut Microsoft Game Studios vuonna Windowsille.


title: Freelancer (videopeli)

text: Pelillä on 85/100 pistettä Metacritic-kerääjäsivustolla.


title: Freelancer (videopeli)

text: IGN antoi pelille 9.2/10 pistettä arvostelussaan.


title: Shuttle

text: Shuttle (koko nimeltään Shuttle: The Space Flight Simulator) on Vektor Grafixin kehittämä realismiin pyrkivä simulaatio avaruussukkulasta. Pelin on julkaissut Virgin Games vuonna Amigalle, Atari ST:lle ja DOS:lle.


title: Shuttle

text: Pelin tehtävien suorittaminen saattoi kestää pitkään jos pelaaja ei käyttänyt ajan nopeutusta. Yksittäisen tehtävän suorittaminen saattaa kestää päiviä, esimerkiksi oikean laukaisumenettelyn noudattaminen voi viedä viisi tuntia.


title: Shuttle

text: Amiga Computing -lehti antoi pelille 92% arvostelussaan.


title: Shuttle

text: CU Amiga -lehti antoi pelin uudelleenjulkaisulle arvosanan 84%.


title: Nakukymppi

text: Nakukymppi on leikkimuotoinen juoksutapahtuma, jonka tarkoituksena on nimensä mukaisesti juosta 10 kilometrin matka alastomana. Se juostaan Padasjoen kunnassa Päijät-Hämeen maakunnassa. Tapahtuma on vuosittainen ja juostaan ennen juhannusta. Ensimmäinen Nakukymppi juostiin vuonna 2003. Tapahtuman mottona on "luonnollisena liikkuen luonnossa".


title: Nakukymppi

text: Nakukympin sääntöjen mukaan osanottajat saavat pukea ylleen vain kengät, sukat ja päähineen. Naisille ovat myös rintaliivit sallitut. Juoksu tapahtuu metsässä ja sen jälkeen osallistujille tarjotaan sauna. Osallistuminen on ilmaista. Jokainen osallistuja saa kunniakirjan ja kolme nopeinta naista ja miestä palkitaan. Juoksun on ideoinut ja sen järjestää Aarne Heino. Juoksun suosio on kasvanut vuosi vuodelta. Vuonna 2017 juoksuun osallistui 119 juoksijaa viidestä maasta, Suomesta, Venäjältä, Sveitsistä, Saksasta ja Ranskasta. Vuonna 2017 juostiin ensimmäistä kertaa myös Nakumaratoni. Tapahtuma on saanut runsaasti julkisuutta ympäri maailman ja sitä on oltu kuvaamassa muun muassa Japanista saakka.


title: Bertrand Bonello

text: Bertrand Bonello (s. 1968) on ranskalainen elokuvaohjaaja.


title: Bertrand Bonello

text: Bonello on tunnustetuimpia ranskalaisia elokuvaohjaajia. Sodankylän elokuvajuhlassakin vierailleen Bonellon teemoja ovat aika ja epookki, nuoruus, kapina, sukupolvien välinen kuilu ja vapauden kaipuu. Hän on riskejä ottava kokeilija niin muodon kuin elokuvailmaisunkin suhteen.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Neuvostoliiton talousongelmat käsittelee Neuvostoliitossa koettuja talouteen liittyviä ongelmia. Neuvostoliitto painiskeli kaikenkattavan suunnitelmatalouden mukanaan tuomien tuotannollisten ongelmien kanssa. Ruoan tuotanto oli neuvostojärjestelmän heikko kohta.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Valuuttana ollut rupla ei ollut kansainvälisesti vaihdettava valuutta ja sen vienti oli laitonta. Neuvostoliitto käytti sen lisäksi erityistä clearing-ruplaa osana kahden maan välistä bilateraalikauppaa. Neuvostoliiton kansainvälinen kaupankäynti perustui pääasiassa siihen, että Neuvostoliitto ensin vei saadakseen ulkomaanvaluuttaa ja saatuaan ulkomaanvaluuttaa se pystyi tuomaan ulkomaanvaluuttaa käyttäen.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Kehitysmaalle tyypillisesti Neuvostoliitolla ei ollut ulkomaanvaluutan saamiseksi oikein muuta vietävää kuin raaka-aineita. Neuvostoliitto vei erityisesti maaöljyä ja vuonna 1983 povattiin että maakaasun vienti tulee kasvamaan. Maaöljyn vienti muodosti Neuvostoliiton vientituloista yli puolet vuonna 1983 ja vientituloilla Neuvostoliitto hankki ulkomailta viljaa ja länsimaisia teknologioita raaka-aineiden hyödyntämiseen.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Vuoden 1984 lopussa Neuvostoliitolla ei ollut vielä merkittäviä talousongelmia, CIA arvioi että velkaa on suhteellisen vähän ja länsimaisissa pankeissa olevan noin 10 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Käänne huonompaan päin tapahtui Mihail Gorbatšovin aikakaudella, kun Saudi-Arabia ilmoitti muutoksesta öljypolitiikkaansa 13. syyskuuta 1985 ja öljyn maailmanmarkkinahinta romahti. Tämän jälkeen Neuvostoliiton vaihtoehdot olivat vähissä. Neuvostoliitolla oli kolme vaihtoehtoa: rajoittaa viljan tuontia ulkomailta ja esitellä ruoansääntelykortit, leikata sotateollisesta kompleksista joka muodosti usean kaupungin elinkeinopohjan tai olla kiinnittämättä huomiota ongelmaan.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Neuvostoliitto oli maailman suurin öljyntuottaja 1980-luvulla ja öljyn maailmanmarkkinahinnan merkittävä lasku 1980-luvulla vaikutti negatiivisesti Neuvostoliiton öljyn vientituloihin. Samaan aikaan Neuvostoliitto joutui kotimaisen ruoantuotannon heikkoudesta johtuen tuomaan viljaa ulkomailta ulkomaanvaluuttaa käyttäen, toteutti Gorbatšovin alkoholin vastaista kampanjaa joka pienensi alkoholista saatavia tuloja ja kävi joulukuussa 1979 käynnistettyä sotaa Afganistanissa. Neuvostoliitolla ei ollut realistista ratkaisua siihen miten matalasta öljyn hinnasta selvitään ja maa alkoi velkaantua. Viljaa Neuvostoliitto toi länsimaista ja myös lainaa Neuvostoliitto otti länsimaista. Neuvostoliiton lainanotolle oli kuitenkin tiukka rajoite: sen piti maksaa lainojen korkokulut ulkomaanvaluutassa. Ulkomaanvaluuttaa Neuvostoliitolla oli vähän, jolloin korkokulujen osuus muodosti nopeasti rajoitteen lisälainanotolle.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Aivan lopussa Neuvostoliiton talous kärsi myös Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden ja Armenian maanjäristyksen jäljistä. Ydinvoimalaonnettomuuden johdosta 784 320 hehtaaria maatalousmaata otettiin pois maataloustuotannosta. Valtion budjetin negatiivisuus johti velkaantumiseen erityisesti 1986-1991. Budjettivaje myönnettiin ongelmaksi lokakuussa 1988, kun aikaisemmin budjettivajeista oli vaiettu Vuodelle 1990 ennustettu budjettivaje oli jo noin kolme kertaa suurempi kuin vuoden 1988. Vuonna 1991 Neuvostoliitolla oli vertailevasti suhteellisen vähän ulkomaanvaluutassa olevaa velkaa (80 miljardia Yhdysvaltain dollaria alkuvuodesta 1991), mutta suhteessa ulkomaanvaluuttaan velan korkokulut oli tiukka rajoite. Budjettivajeet ja ulkomaille velkaantuminen vaikuttivat osaltaan Neuvostoliiton lakkauttamiseen 21. joulukuuta 1991.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Neuvostoliiton taloutta luonnehtivat maanpuolustuksen suuri rooli sekä valtion teollistamismalli. Neuvostoliitto käytti noin 15-17 prosenttia bruttokansantuotteesta asevarusteluun ja asevoimien ylläpitoon. Toisen maailmansodan aikaan yli puolet bruttokansantuotteesta käytettiin sotaponnistukseen. Neuvostoliitto panosti aseiden lisäksi energiaan, raaka-aineiden jalostukseen ja etenkin teollisuudessa käytettäviin tuotantohyödykkeisiin. Kulutustavaroista, kuten vessapaperista, oli pulaa ja kulutustavaroita oli saatavilla ajoittain. Moskovassa kulutustavaroiden saatavuus oli parempaa kuin syrjäseuduilla. Neuvostoliitossa myös koettiin maatalouden kollektivisoinnista ja suunnitelmatalouden kankeudesta johtuvia paikallisia nälänhätiä, joista suurin oli Holodomor. Toisaalta 1980-luvulla Neuvostoliitto tuotti 80 % enemmän terästä, 78 % enemmän sementtiä ja 42 % enemmän öljyä kuin Yhdysvallat.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Leonid Brežnev sanoi, että vuosien 1981-1985 viisivuotissuunnitelmassa taloudellisesti ja poliittisesti keskeisin asia oli ruoan tuotanto. Vuosi 1981 oli kolmas peräkkäinen vuosi kun viljan sadonkorjuu epäonnistui ja tuotantomäärä oli 170 miljoonaa tonnia, mikä oli 66 miljoonaa tonnia tuotantotavoitteen alapuolella. Neuvostoliitto oli ostamassa 43 miljoonaa tonnia ulkomailta. Vuosi 1982 oli neljäs peräkkäinen vuosi kun saatiin huono sato.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Vaikeaksi Neuvostoliitossa osoittautui omien teknologioiden kehittäminen ja innovatiivisten tuotantomenetelmien käyttöönotto. Tietokoneiden käyttöönotossa Neuvostoliitto jäi pahasti lännestä jälkeen. Neuvostoliitto oli riippuvainen länsimaisen teknologian siirrosta ja 1980-luvulla lännen etumatka informaatiovallankumouksessa oli selvä.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Neuvostoliitto myös kävi kalliin sodan Afganistanissa 1979-1989 ja pyrki vastaamaan Yhdysvaltojen SDI-ohjuspuolustushankkeeseen. Valtion budjetin negatiivisuus johti velkaantumiseen erityisesti 1986-1991. Velkaantumiseen vaikutti se että Neuvostoliitto oli ruoan nettotuoja ja toi viljaa ulkomailta. Budjettivajeet ja ulkomaille velkaantuminen vaikuttivat osaltaan Neuvostoliiton lakkauttamiseen 21. joulukuuta 1991. Neuvostoliiton lakkauttamiseen oli myös muita kuin taloudellisia syitä.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Markkinataloudessa hintojen muodostus kysynnän ja tarjonnan pohjalta mahdollistaa tuotantopäätösten hajautetun tekemisen tehokkaasti: markkinoilla vähissä olevien tuotteiden tuotanto kasvaa ja ylitarjottujen laskee pelkästään hintasignaalien avulla ilman että kenenkään tarvitsee tuntea tuotantojärjestelmän kokonaistilannetta. Neuvostoliiton kaltaisessa suunnitelmataloudessa tuotteiden valmistajat eivät tee päätöksiä sen puoleen hinnoista kuin tuotantomääristäkään. Sen sijaan niistä päätti Neuvostoliiton mammuttimaisten mittasuhteiden taloussuunnittelubyrokratia. Byrokratian huipulla oli korkein talousneuvosto. Sen alaisuudessa toimi osin päällekkäisellä toimivallalla varustetut liittovaltion, osatasavaltojen ja paikallisen tason lukuisat eri neuvostot, komiteat ja virastot.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Keskusvirastojen taloussuunnittelijoiden oli erittäin hankala hahmottaa sekä talouden kokonaisuutta että tuotannon paikallisia olosuhteita. Esimerkiksi valtion keskustaloussuunnitteluvirasto Gosplan Moskovassa määräsi 80-luvun lopulla jo 200 000 eri hintaa ja asetti tuotantokiintiöt 70 000 tuotteelle. Toisaalta esimerkiksi Izhoran tehdas otti vuodessa vastaan 70 virallista toimintaohjetta yhdeksältä eri valtion komitealta, kahdelta talouskomitealta ja neljältä talousneuvostolta. Seurauksena oli jatkuvia tuotannonoptimointivaikeuksia, jotka johtivat alitarjontaan yksissä ja ylituotantoon toisissa tuotteissa. Tulitikut, muovikassit, alusvaatteet, kengät ja hedelmät olivat eräitä tuoteryhmiä, jotka olivat kuuluisia vaikeasta saatavuudestaan. Toisaalta syrjäisiin maaseutumyymälöihin saattoi yllättäen saapua suuria eriä vaikkapa silkkisolmioita tai italialaista vermuttia.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Pitkissä tuotantoketjuissa samankaltaiset tuotanto-ongelmat johtivat pullonkauloihin ja viivästyksiin kriittisten osien puuttuessa. Neuvostoliiton suunnitelmataloudessa ei ollut markkinataloudelle tavallista vaihtoehtoa ostaa kalliimmalla hinnalla pikatoimitusta kriittisestä osasta, paitsi ulkomailta, mitä tehtiinkin, mutta ulkomaankaupan päätökset piti kierrättää Moskovan virkakoneiston kautta, usein useamman viraston läpi. Ongelmien seurauksena työntekijät ja kalliit koneinvestoinnit seisoivat monesti toimettomina tai toimivat vajaateholla. Toisaalta tuotteiden suunnittelijoilla oli myös optimointiongelmia: jos esimerkiksi moottorista saa vähemmän polttoainetta kuluttavan tekemällä siitä vaikeamman koota, kumman säästäminen on kriittisempää: työvoiman vai polttoaineen? Markkinataloudessa hintasignaalit ratkaisevat tämänkaltaiset ongelmat, mutta suunnitelmataloudessa keskusjohdon asettama hinta ei välttämättä kuvasta hyödykkeen niukkuutta, ainakaan paikallisesti.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Suunnittelijoilla oli myös ongelma tulosten mittaamisen kanssa. Vaikka tuotantokiintiöiden ylitykset palkittiin sekä tehtaiden että työntekijöiden tasolla, piti tuloksia pystyä mittaamaan tavalla tai toisella. Sopivien mittareiden kehittäminen osoittautui yhdeksi suurimmiksi ongelmiksi suunnitelmataloudessa, eikä sitä pystytty ratkaisemaan tyydyttävästi koko Neuvostoliiton olemassaolon aikana. Esimerkiksi öljynetsinnässä tuloksia mitattiin metreinä porattua reikää: sen seurauksena Neuvostoliiton öljynporauskalustolla porattiin runsaasti syviä, suhteellisen vähän tuottavia öljylähteitä, sen sijaan että olisi keskitytty vain lupaavimpiin esiintymiin. Tuotantovaiheessa mitattiin vuosituotantoa, eikä öljylähteen koko eliniän tuotantoa. Tämän vuoksi öljyntuotantolaitokset alkoivat pumpata vettä öljyesiintymiin näin kasvattaen hetkellisesti tuotantomääriä, mutta heikentäen esiintymän kokonaistuotantoa. Lopputuloksena vuoteen 1980 mennessä neuvostoliittolaisista lähteistä pumpattu raakaöljy sisälsi keskimäärin puolet vettä. Metalliteollisuudessa mitattiin tuotantotonneja, minkä seurauksena koneisiin käytettiin tarpeettoman järeitä osia. Nikita Hruštšovin kerrotaan voihkaisseen "Raskas konepajateollisuutemme tuottaa maailman raskaimmat koneet". Eräs moskovalainen kynttelikkötehdas taas rupesi tuottamaan jatkuvasti raskaampia kynttelikköjä, kunnes ne alkoivat repiä painollaan kattoja rikki. Vaateteollisuudessa eräs käytetty mittari oli vaatekappaleiden määrä. Kun muuan villavaatetehdas määrättiin tuottamaan 80 000 lakkia ja villapaitaa, se tuotti vain lakkeja, koska ne olivat pienempiä ja siten halvempia ja nopeampia valmistaa.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Neuvostoliittolaiset tuotteet kärsivät jatkuvista laatuongelmista, jota pahensi kilpailun puute. Kuluttajilla oli usein mahdollisuus ostaa vain yhden tehtaan huonekaluja, televisioita, autoja, ym., ja vaikka vaihtoehtoja olisikin ollut, ei tuotteiden suosio kuluttajien parissa ollut menestyksen mittari, vaan ainoastaan tuotantokiintiöiden saavuttaminen ja ylittäminen. Näin ollen valmistajilla ei juurikaan ollut motivaatiota kehittää laatua, ja useimmat kulutustavarat hävisivät länsivaihtoehdoille suunnittelussa ja laadussa, joskus jopa vaarallisesti. Vuonna 1987 moskovalainen sanomalehti raportoi, että kaupungissa vuonna 1986 sattuneesta 28 056 tulipalosta peräti 40 % johtui vioittuneista televisioista. Eräs kuibyševiläinen televisiotehdas puolestaan ehti tuottaa 49 000 viallisen televisiovastaanottimen sarjan ennen kuin kukaan puuttui asiaan.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Toisaalta prioriteettiasemassa olleet raskas konepajateollisuus, aseteollisuus, ilmailuteollisuus ja avaruusohjelma kykenivät valmistamaan maailmanluokan tuotteita. Esimerkiksi Suomessa edelleen käytössä olevat neuvostovalmisteiset sähköveturit ja ydinreaktorit osoittautuivat kilpailukykyisiksi ja kestäviksi.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Neuvostoliitto jäi jälkeen modernisaatioprosessissa, vaikka valtiolla oli suuri into tieteelliseen tutkimukseen ja teknologioihin. 1980-luvulla Neuvostoliitolla oli enemmän tiedemiehiä ja insinöörejä suhteessa maailman väkilukuun kuin millään muulla maalla. Neuvostoliitolla ei ollut minkäänlaista resurssin puutetta kyetäkseen samantasoiseen teknologiaan Yhdysvaltojen kanssa.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Uusien tieteellisten löytöjen vieminen käyttöönotettaviksi tuotteiksi tai käyttöönotettavina prosesseiksi ei ollut ongelmatonta Neuvostoliitossa. Tieteellinen pohja oli vahva, mutta se tuotti suhteellisen heikosti innovaatioita. Suuri osa teknologisista innovaatioista liittyi aseteollisuuteen, kun taas kuluttajatuotteissa innovaatioiden käyttöönotto takkusi. Tehtaanjohtajille oli vähän kannusteita ottaa käyttöön uusia tuotantoprosesseja tai esitellä uusia tuotteita. Uudet innovatiiviset tuotteet ja uudet innovatiiviset prosessit olisi myös pitänyt hyväksyttää suunnitelmatalouteen liittyvällä valtion suunnitteluvirastolla. Tehtaanjohtajat keskittyivät toteuttamaan ylhäältäpäin vaaditut tuotantotavoitteet niillä tuotteilla ja prosesseilla jotka oli käytössä. Tuotannossa kiinnitettiin huomiota tuotteiden tuotantomäärään ja uuden tuotteen lanseeraaminen tai uuden tuotantoprosessin käyttöönotto nähtiin potentiaalisesti aiheuttavan tuotannon hidastumisen, mikä vaarantaisi tuotantotavoitteen täyttämisen. Innovaatioiden omaksumiseksi tehtaanjohtajan olisi pitänyt vaihtaa varma onnistuminen epävarmaan onnistumiseen, mutta potentiaalisesti suurempaan tuotantokykyyn, josta ei ollut takeita. Innovaatioiden omaksumiseksi tuotteen hintaa olisi myös pitänyt korottaa, jotta saadaan kompensoitua korkeampaa tuotantokustannusta (ainakin aluksi) ja epäonnistumisen riskiä.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Raskaaseen teollisuuteen panostaminen valtion teollistumismallilla jätti Neuvostoliiton syrjään informaatioyhteiskunnaksi siirtymisestä. Neuvostoliitto jäi Yhdysvalloista pahasti jälkeen informaatiovallankumouksessa, joka tarkoittaa tietokoneita. 1980-luvun lopulla Neuvostoliitto oli noin 20 vuotta Yhdysvaltoja jäljessä tietokoneiden käyttöönotossa. Vuonna 1986 Yhdysvalloissa oli 1,3 miljoonaa minitietokonetta kun taas Neuvostoliitossa oli 10 000. Neuvostoliiton supertietokoneiden laskentateho oli vuonna 1991 vain sadasosa yhdysvaltalaisista Cray-supertietokoneista. 1980-luvulla lännen teknologinen etumatka oli tullut jo mahdottomaksi olla huomaamatta. Neuvostoliitossa keskityttiin saavuttamaan tuotantotavoitteet, kun länsimaissa harjoitettiin tuotannontekijöiden optimoitia informaation avulla.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Suuri osa innovaatioista tehtiin aseteknologioissa, mutta nämä valtion käyttöön tarkoitetut teknologiat luokiteltiin salaisiksi, eivätkä ne siten siirtyneet laajemmin yhteiskunnassa hyödynnettäviksi. Salaisiksi luokitelluille aseteknologioille ei siis etsitty siviilisovelluskohteita.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: 1950- ja 1960-luvuilla Neuvostoliitto oli riippuvainen suomalaisista ja Suomen kautta tuoduista länsimaisista teknologioista.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Nokia Oyj valmisti 1980-luvulla robotteja Unimation Inc.:in lisenssillä. Robottityyppi oli Unimation Puma 560 ja niitä valmistettiin noin 1500 kpl Neuvostoliiton markkinoille..


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Neuvostoliitto jäi lopulta teknologian siirrosta riippuvaiseksi. Neuvostoliittolaiset insinöörit käyttöönottivat länsimaista teknologiaa, mutta eivät menestyneet omien teknologioiden kehittämisessä.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Maatalous oli yksi neuvostotalouden painopisteistä, sillä maa painiskeli pitkään jatkuvan alituotannon kanssa. Huolimatta siitä että jopa kolmasosa työvoimasta työskenteli maanviljelyssä, Neuvostoliitto joutui tuomaan suuria määriä viljaa ja muita elintarvikkeita ulkomailta, myös Yhdysvalloista, joka puolestaan tarvitsi kipeästi ostajia massiiviselle ylituotannolleen. Neuvostoliiton maatalous tuotti vain 80 % Yhdysvaltojen tuotannosta, vaikka Neuvostoliiton maatalous työllisti kahdeksan kertaa suuremman työvoiman ja vastaanotti neljäsosan maan kaikista pääomainvestoinneista eli viisi kertaa enemmän kuin Yhdysvalloissa. Berkeleyn neuvostotalouden asiantuntija Gregory Grossman arvioi vuonna 1980 Neuvostoliiton maataloutta seuraavasti: ”Organisaatio on väärin, hinnat ovat väärät, työkalut ovat vääriä. Oikeastaan kaikki on väärin.” Erityisesti tehottomuus vaivasi maan suunnatonta kollektivisoitua maatalousteollisuutta. Pieni yksityinen viljelys oli olosuhteet huomioon ottaen hyvinkin tehokasta: 2–3 % Neuvostoliiton viljelyalasta oli yksityisen pienviljelyn käytössä, mutta riitti tuottamaan 25 % koko maan maataloustuotteista, lähinnä vihanneksia, hedelmiä, lihaa ja maitoa..


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Gorbatšov perusti maatalouteen keskittyneen Gosagropromin yhdistämällä viisi ministeriötä ja kaksi valtion komiteaa. Gorbatšov lakkautti Gosagropromin vuonna 1989.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Neuvostoliitto oli ruoan nettotuoja.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Valtio menetti alkoholista saatavia tuloja.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Pahimpia ympäristöongelmia ovat Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden seuraukset, Murmanskin arktisen alueen ydinkäyttöisen laivaston romu, Tšeljabinskin ydinjätteiden loppusijoitukseen liittyvät laiminlyönnit, Novaja Zemljan arktisen alueen ydinasekokeiden jälkiseuraukset, Norilskin ja Petsamon nikkelintuotanto arktisella alueella, maaöljyn ja maakaasun poraukseen ja kuljetukseen liittyvät ongelmat esimerkiksi Komin tasavallassa ja Kaspianmeren alueella, Araljärven kuivuminen siihen laskevien jokien veden keinokasteluun siirtämisen vuoksi, puuvillankasvatusalueilla Keski-Aasiassa käytetyt kasvimyrkyt, ja yleisesti ottaen sotateknologiaan käytetyt resurssit sekä energian hinnan alhaisuus.


title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Neuvostoliitolla oli 1991 noin 70 miljardin dollarin ulkomaanvelat, joista suurin osa oli kertynyt vuosina 1986–1991. Neuvostoliiton hajotessa velka siirtyi Venäjälle. Venäjä keskeytti velan maksun talouskriisissä 1998, mutta jatkoi lyhennyksiä presidentti Vladimir Putinin aikana 2000-luvulla. Venäjä sai velan maksettua lopullisesti vuonna 2017.


title: Pristis

text: Pristis on saharauskujen heimoon kuuluva kalasuku.


title: Pedrógão Grande

text: Pedrógão Grande on kunta Leirian piirissä, Portugalissa. Sen pinta-ala on 128,75 km² ja väkiluku 3 915. Pedrógão Granden nykyinen pormestari on sosiaalidemokraatti João Marques.


title: Pedrógão Grande

text: Kesäkuun 2017 lämpöaallon aikana Portugalissa raivosi kymmeniä metsäpaloja. Niistä voimakkain oli Pedrógão Granden alueella 17. kesäkuuta 2017 syttynyt palo, joka vaati ainakin 57 kuolonuhria. Heistä useimmat kuolivat autoihin, jotka jäivät pikkukylien välisellä tiellä liekkien saartamiksi.


title: Trädikiipeily

text: Trädikiipeily eli traditionaalinen kiipeily on kalliokiipeilyn laji, jossa kiipeilijä kiinnittää kallioon varmistuksia turvallisen etenemisen mahdollistamiseksi.


title: Trädikiipeily

text: Trädikiipeilyn ja urheilukiipeilyn erottaa toisestaan se, että urheilukiipeilyssä varmistuspisteet on kiinnitetty valmiiksi, eikä niitä poisteta. Trädikiipeilyssä kiipeilijä kiinnittää kallioon erilaisia varmistusvälineitä, jotka perässä kiipeävä kiipeilijä poistaa edetessään. Trädikiipeilyn reitit eli trädireitit seuraavat yleensä selkeästi näkyvää halkeamaa, johon myös varmistukset pääasiassa laitetaan.


title: Trädikiipeily

text: Varmistusten asettamiseen menee trädikiipeilyssä huomattavasti aikaa ja voimia. Varmistusvälineet on myös kannettava mukana, mikä tekee kiipeilystä raskasta. Trädikiipeily on myös kiipeilyteknisesti erilaista kuin urheilukiipeily, koska reitit seurailevat pääasiassa halkeamia, joiden kiipeäminen vaatii erilaista tekniikaa. Trädikiipeilyssä korostuu kiipeilyn psyykkinen puoli ja varmistusten asettaminen tuo kiipeilyyn erilaista sisältöä.


title: Trädikiipeily

text: Trädikiipeilyssä käytetään varmistukseen erilaisia kallioon kiinnitettäviä kiiloja, hexoja tai mekaanisesti laajenevia camuja. Näiden kolmen pääasiallisen varmistusvälineen lisäksi eri valmistajat ovat kehitelleet hyvinkin erilaisia niin passiivisia kuin aktiivisia varmistuslaitteita.


title: United Expressin lento 5925

text: United Expressin lento 5925 oli Yhdysvaltain sisäinen lento Chicagosta Quincyn kunnallislentokentälle tiistaina 19. marraskuuta 1996. Lento teki pysähdyksen Burlingtonin lentokentällä. Laskeutuessaan Quincyn lentokentälle lentoa operoinut Beechcraft 1900C-1 törmäsi kiitoteiden 04 ja 13 risteyksessä nousevaan King Air A90:een ja syttyi palamaan. Kaikki Beechcraftin 12 matkustajaa ja miehistön jäsentä sekä kaksi King Airin koneessa ollutta lentäjää kuolivat.


title: United Expressin lento 5925

text: United Express lähti Chicagosta kello 15:25 ja laskeutui Burlingtoniin välipysähdykselle, josta jatkoi matkaansa kohti Quincya kello 16.40 paikallista aikaa.


title: United Expressin lento 5925

text: Quincyn lentokentällä, jossa ei ole lennonjohtoa, oli kaksi konetta rullaamassa kiitotielle 04. Ensin King Air ja sitten sen takana oleva Piper Cherokee. Kello 16:59.29 United Expressin kapteeni Kate Gathje kysyi King Airilta, olivatko nämä nousemassa vai paikallaan, saamatta vastausta. Kone oli silloin noin kahdeksan kilometrin päässä kiitotiestä 13. Miehistö kysyi uudelleen King Airin sijaintia kello 17:00.16. King Air ei vastannut tälläkään kertaa, jolloin sen takana ollut Cherokeen lentäjä vastasi ja sanoi odottavansa King Airin takana, mutta tämä meni sekaisin King Airin myöhemmän vastauksen kanssa. Sekaannusta pahensi se, että GPWS-laite sanoi "200" (jalkaa (60 metriä)) varoittaen korkeudesta. Sana "takana" jäi peittoon ja sana "King Air" kuului. Kapteeni Gathje käsitti King Airin olevan paikoillaan ja aloitti laskeutumisen, vaikka King Air oli lähdössä nousuun. United Express 5925 laskeutui kello 17:00.59. Silloin he näkivät King Airin koneen tulevan risteykseen 04/13, jolloin kapteeni alkoi jarruttaa ja kääntää vasemmalle. Silloin oli jo liian myöhäistä. United Expressin koneen oikea kylki törmäsi King Airin vasempaan kylkeen surmaten King Airissa olleen lentäjäharjoittelijan ja -opettajan. Molemmat koneet liukuivat 33 metriä ja lopulta kiitotieltä sivuun ja syttyivät palamaan.


title: United Expressin lento 5925

text: Perämies Darin McCombs lähti ohjaamosta evakuoimaan matkustajia, ja kapteeni Gathje jäi sulkemaan laitteet. Kolme lentäjää näkivät törmäyksen ja tulivat paikalle. Matkustajat selvisivät törmäyksestä ja juoksivat pääovelle. Perämies ei saanut löysän vaijerin takia pääovea auki ja lähti vasemmanpuoleiselle taaemmalle hätäuloskäynnille, mutta matkan puolivälissä hän menehtyi savumyrkytykseen. Kapteeni Gathje huusi avonaisesta ikkunasta epätoivoisesti ulkopuolella oleville lentäjille, että he avaisivat oven. Lopulta hänkin kuoli savumyrkytykseen. Lentäjät lähtivät paikalta, ja vain pari minuuttia sen jälkeen kone räjähti.


title: United Expressin lento 5925

text: Alla on muutamia faktoja, jotka tulivat tutkinnan aikana ilmi.


title: Dimetyylietanoliamiini

text: Dimetyylietanoliamiini eli dimetyyliaminoetanoli (CHNO) on alkanoliamiineihin eli aminoalkoholeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä useiden muiden yhdisteiden valmistukseen.


title: Dimetyylietanoliamiini

text: Huoneenlämpötilassa dimetyylietanoliamiini on väritöntä nestettä. Yhdisteellä on amiineille tunnusomainen kalamainen haju. Aine liukenee erittäin hyvin veteen sekä etanoliin, dietyylieetteriin ja asetoniin. Dimetyylietanoliamiini on keskivahva emäs. Dimetyylietanoliamiini ärsyttää voimakkaasti ihoa, silmiä ja hengitysteitä.


title: Dimetyylietanoliamiini

text: Dimetyylietanoliamiini on eliöissä koliinin biosynteesin esiaste. Sillä on hieman keskushermostoa stimuloivia vaikutuksia ja se vaikuttaa asetyylikoliinin ja fosfolipidien aineenvaihduntaan.


title: Dimetyylietanoliamiini

text: Dimetyylietanoliamiinia valmistetaan etyleenioksidin ja dimetyyliamiinin välisellä reaktiolla. Yhdisteellä on useita käyttökohteita. Sitä käytetään muun muassa happamien kaasujen puhdistukseen, katalyyttinä valmistettaessa jäykkiä polyuretaanivaahtoja sekä puhdistusaineiden, emulgointiaineiden, lääkkeiden, värien, hapettumisenestoaineiden, ruosteenestoaineiden sekä hartsien ja muovien valmistukseen.


title: NHL:n laajennusvaraustilaisuus 2017

text: Vuoden 2017 NHL:n laajennusvaraustilaisuus on 18.–21. kesäkuuta 2017 järjestettävä tapahtuma, jossa NHL:n uusi laajennusseura Vegas Golden Knights muodostaa kauden 2017–2018 joukkueensa varaamalla pelaajia muista NHL-joukkueista. Joukkue julkistetaan NHL Awards -palkintogaalassa 21. kesäkuuta 2017.


title: NHL:n laajennusvaraustilaisuus 2017

text: Muut 30 NHL-seuraa saavat suojata osan pelaajistaan varaukselta. Tähän on kaksi vaihtoehtoista tapaa. Seura voi suojata joko seitsemän hyökkääjää, kolme puolustajaa ja yhden maalivahdin, tai kahdeksan kenttäpelaajaa (hyökkääjät/puolustajat) ja yhden maalivahdin. Suojattavien pelaajien joukossa on oltava kaikki sellaiset pelaajat, joilla on sopimuksessaan siirron estävä pykälä. Ensimmäisen ja toisen vuoden ammattilaisia eikä sopimuksettomia varattuja pelaajia tarvitse erikseen suojata, sillä he ovat laajennusvarauksen ulkopuolella.


title: NHL:n laajennusvaraustilaisuus 2017

text: Suojaamatta jätettäviä pelaajia koskee tietyt vaatimukset. Suojaamattomien pelaajien listalta on löydyttävä puolustaja ja kaksi hyökkääjää, joilla on sopimukset kaudelle 2017–2018 ja jotka ovat pelanneet yli 40 NHL-ottelua kaudella 2016–2017 tai yli 70 NHL-ottelua kahdella edellisellä kaudella yhteensä. Lisäksi suojaamatta pitää jättää maalivahti, jolla on sopimus kaudelle 2017–2018 tai josta tulee rajoitettu vapaa agentti ennen kautta 2017–2018.


title: NHL:n laajennusvaraustilaisuus 2017

text: Myös Vegas Golden Knightsille on asetettu vaatimuksia laajennusvaraukseen. Vegasin on valittava yksi pelaaja kustakin NHL-seurasta, joten sen on valittava yhteensä 30 pelaajaa. Kokoonpanossa on oltava laajennusvarauksen jälkeen vähintään 14 hyökkääjää, 9 puolustajaa ja 3 maalivahtia. Joukkueessa on oltava myös vähintään 20 pelaajaa, joilla on sopimus kaudelle 2017–2018. Valittujen pelaajien sopimusten summan on oltava vähintään 60 prosenttia kauden 2016–2017 palkkakattosummasta.


title: Ylä-Savon Kotiseutumuseo

text: Ylä-Savon Kotiseutumuseo on kotiseutumuseo Iisalmen kaupungissa Pohjois-Savossa. Museoon kuuluu yhteensä 12 rakennusta, joista vanhin on 1700-luvulta. Museoalueen rakentaminen aloitettiin 1950-luvulla. Ylä-Savon Kotiseutumuseon museotoiminnasta vastaa Ylä-Savon Kotiseutuyhdistys ry. Museotoiminnan tavoitteena on ylläpitää ja vahvistaa väestön ymmärrystä kulttuuristaan, historiastaan ja ympäristöstään. Kotiseutumuseon näyttelytoiminnan tehtävänä on Ylä-Savon kulttuurihistoriaan liittyvä esittely, opetus ja tiedonvälitys. Ylä-Savon kotiseutumuseo sijaitsee luonnonkauniilla paikalla aivan kaupungin keskustan tuntumassa Poroveden rannalla. Vieremän Kumpumäeltä tuodun päärakennuksen sydän on noin 300 vuotta vanha savutupa. Alueella on lisäksi eri puolilta Ylä-Savoa siirrettyjä rakennuksia, kuten aittoja, navetta, savusauna, lato, riihi, nuottakota, sepän paja sekä tuulimylly. Museossa voi tutustua talonpoikaiskulttuurin tapoihin sekä maanviljelyyn, kalastukseen ja metsästykseen liittyvään kansanomaiseen esineistöön. Lisäksi esillä on säätyläiskodin kalusteita, käsityöläisten työvälineitä ja kattava rahakokoelma. Alakerrassa kerrotaan myös kuuluisasta Koljonvirran taistelusta vuodelta 1808. Pysyvän näyttelyn lisäksi kotiseutumuseolla on kesäisin vaihtuvia näyttelyitä sekä tapahtumia yhteistyössä muiden paikallisten toimijoiden kanssa.