title: Taras

text:
Roomalaiset valtasivat kaupungin takaisin Q. Fabius Maximuksen johdolla vuonna 210/209 eaa. Karthagolaiset ja myös suuri osa kaupungin asukkaista surmattiin, ja kaupunki ryöstettiin. Livius kiitti Fabiusta siitä, ettei tämä ryöstänyt kaikkia kaupungin kuuluisia veistoksia, mutta ainakin Capitoliumia pitkään koristanut Lysippoksen Herakles-veistos oli peräisin Taraksesta. Kaupungista kerrotaan viedyn myös suuri määrä kultaa ja hopeaa, mikä kertoo sen vauraudesta.
Sotien ja valloituksen seurauksena kaupunki kärsi huomattavasti ja taantui. Se säilytti kuitenkin liittolaiskaupungin ("urbs foederata") aseman, ja toimi edelleen alueen keskuksena ja roomalaisten viranhaltijoiden toimipaikkana näiden ollessa eteläisessä Italiassa. Vuonna 123/122 eaa. C. Gracchus yritti elvyttää kaupunkia perustamalla sinne roomalaisen kolonian, ja sen nimeksi tuli "Colonia Neptunia". Myöhemmin nimeksi vakiintui kuitenkin "Tarentum". Strabonin mukaan koloniasta tuli kukoistava, mutta se ei silti vaikuta kehittyneen normaalia roomalaista provinssikaupunkia kummemmaksi. Sen koko oli huomattavasti aikaisempaa pienempi, sillä se käsitti vain vanhan akropoliin alueen sekä hieman kannaksesta. Sen tärkeä satama esti sitä kuitenkin häviämästä kokonaan, mikä oli monien muiden Suur-Kreikan kaupunkien kohtalona roomalaisajalla. Se oli myös Suur-Kreikan harvoja kaupunkeja Neapoliin ja Rhegionin ohella, joissa kreikan kieli säilyi.


title: Taras

text: Rooman sisällissotien aikaan Tarentum toimi vuorollaan Octavianuksen, Antoniuksen ja Sextus Pompeiuksen laivastotukikohtana. Myös keisarikaudella kaupunki oli edelleen Italian tärkeimpiä satamia, vaikkakin alkoi jäädä Brundisiumin varjoon.


title: Taras

text: Tarentum mainitaan edelleen gootteja vastaan käytyjen sotien aikaan merkittävänä sotilastukikohtana ja satamana. Belisarius valtasi kaupungin Itä-Roomalle eli Bysantin valtakunnalle, ja Totila valtasi sen uudelleen vuonna 549 jaa., jonka jälkeen se säilyi gooteilla siihen sakka, kunnes Narses valtasi sen takaisin Bysantille. Tämän jälkeen kaupunki säilyi Bysantin hallussa aina vuoteen 661 saakka., jolloin sen valtasi Beneventumin herttua Romoaldus. Tämän jälkeen kaupunki oli välillä saraseeneilla, jotka tuhosivat sen kokonaan vuonna 967, ja välillä jälleen Nikeforos Fokaksen valtaamana Bysantilla. Bysantti menetti alueen lopullisesti normanneille Robert Guiscardin vallattua sen vuonna 1063, jonka jälkeen se kuului Napolin kuningaskuntaan.


title: Taras

text: Antiikin aikaisesta kaupungista on säilynyt vain vähän jäänteitä sen enempää kreikkalaiselta kuin roomalaiseltakaan ajalta, koska myöhempi kaupunki on aina sijainnut samalla paikalla. Yksittäisiä löytöjä on kuitenkin tehty eri puolilta kaupungin aluetta.


title: Taras

text: Kaupunki sijaitsi ilmeisesti 500-luvun eaa. lopulle saakka pääosin akropoliin eli linnoituksen tai ”yläkaupungin” muurien sisäpuolella. Taraksessa akropolis-niemi oli vain hieman alakaupunkia korkeampi. Sen muureista ei ole löydetty jäänteitä. Akropoliin paikalta on löydetty doorilaista tyyliä edustaneen temppelin rauniot. Se on ajoitettu noin vuoteen 575 eaa., ja sen oletetaan olleen omistettu Poseidonille. Temppelistä on säilynyt pari pylvästä ja stylobaattia. Läheltä on löydetty myös toisen, korinttilaista tyyliä edustaneen temppelin jäänteitä 300-luvulta eaa., joskin temppelin koristelu vaikuttaa olevan ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. Tämän temppelin oletetaan olleen omistettu Paxille eli Rauhalle. Nykyisen Sant'Agostinon kirkon läheltä on löydetty Afroditelle omistetun alttarin jäänteet, jotka ovat saattaneet kuulua tämän temppeliin.


title: Taras

text: Noin 400-luvulla eaa. kaupunki alkoi laajentua kannasta ja niemeä koilliseen nykyisen uuden kaupungin alueelle. Myös tämä alue ympäröitiin muurein noin 400 eaa., ja näistä muureista on löydetty vähäisiä osia erityisesti nykyisen Montegranaron alueelta, Marmarinista ja Collepazzosta sekä veden alta Mare Piccolosta. Hannibal rakennutti kaupunkiin poikittaismuurin noin vuonna 213 eaa. suojaksi akropolista hallussaan pitäneitä roomalaisia vastaan. Muurein ympäröidyn alakaupungin pinta-alaksi on arvioitu noin kolme neliökilometriä. Kaupunginmuurit ympäröivät jotakuinkin kolmionmuotoisen alueen, jonka länsikärjessä sijaitsi akropolis. Idänpuoleinen pääportti tunnettiin nimellä Temenidien portti. Sen lähellä sijaitsi spartalaistyylinen ”Hyakinthoksen haudaksi” kutsuttu tumulus.


title: Taras

text:
Strabonin mukaan kaupungin agora eli kauppapaikka sijaitsi alakaupungissa hieman akropoliin ulkopuolella, toisin sanoen uuden kaupungin luoteisosassa. Strabonin mukaan agoralla oli Zeusta esittänyt pronssipatsas, joka oli hänen mukaansa toiseksi suurin sitten Rhodoksen kolossin. Agoran lähellä oli myös Museion, joka on toiminut jonkinlaisena julkisena juhlatilana.
Agoran läheltä kulkenut kaupungin leveä pohjois-eteläsuuntainen pääkatu sijoitetaan nykyisen Corso Due Marin paikalle. Nykyisen katuverkon oletetaan muutoinkin seuraavan monin osin antiikin aikaisen kaupungin katuja. Pääkatu yhdisti sisemmän sataman ulompaan satamaan. Sen kanssa ristesi kaksi keskeistä itä-länsisuuntaista katua, joiden nimet olivat Batheia ja Soteira. Batheia sai alkunsa Temenidien portilta ja kulki ilmeisesti sisemmän sataman rantaa, kun taas Soteiran oletetaan kulkeneen ulomman sataman rantaa nykyisen Lungomare Vittorio Emanuele III:n suuntaisesti. Eräitä katuosuuksia samoin kuin alueiden talojen perustuksia ja muita jäänteitä on löydetty.


title: Taras

text: Kaupungissa tiedetään olleen kaksi kreikkalaista teatteria, suurempi ja pienempi, sekä roomalainen amfiteatteri. Suurella teatterilla järjestettiin myös kansankokoukset. Amfiteatteri saattoi olla myöhemmin rakennettu sen paikalle. Pienempi teatteri sijaitsi mahdollisesti lähellä agoraa.


title: Taras

text: Pizzonesta uudemman kaupungin kaakkoisosasta on löydetty Demeterin ja Persefonen pyhäkköön liittyviä terrakottaisia votiivilahjoja vanhimmillaan 600-luvulta eaa., ja Sant'Antonion ja Santa Lucian kirkkojen läheltä noin votiivilahjaa, jotka liittyvät ilmeisesti Koren ja ktoonisen Dionysoksen pyhäkköön ja on ajoitettu noin 500–200-luvuille eaa. Castello Saracenon läheltä on löydetty puolestaan Apollonille ja muusille omistetun pyhäkön jäänteitä 400–200-luvuilta eaa. Chiesa del Carminen läheltä on löydetty Dioskuureille omistettuja reliefejä 300–200-luvuilta eaa. Ne ovat mahdollisesti peräisin näille omistetusta pyhäköstä.


title: Taras

text: Uuden kaupungin alueelta on löydetty myös tuhansia hautoja, sillä spartalaiseen tapaan taraslaiset hautasivat kaupungin alueen sisäpuolelle. Toisaalta kyse saattoi olla myös siitä, että kaupunki laajeni ajan kuluessa hautausmaiden alueelle. Haudat ajoittuvat 600-luvulta 100-luvulle eaa. Haudoista on tehty paljon keramiikkalöytöjä.


title: Taras

text: Roomalaiselta kaudelta on löydetty muun muassa roomalaisen kylpylän, huvilan sekä kahden akveduktin jäänteitä.


title: Sörbyn piiri

text: Sörbyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Toftan piiri

text: Toftan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Torpan piiri

text: Torpan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Torpin piiri

text: Torpin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Torsåkerin piiri

text: Torsåkerin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Tunan piiri

text: Tunan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Tvetan piiri

text: Tvetan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Täbyn piiri

text: Täbyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Tärnan piiri

text: Tärnan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Vallbyn piiri

text: Vallbyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Vibyn piiri

text: Vibyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Viksjön piiri

text: Viksjön piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: The Horse and Other Weird Tales

text: The Horse and Other Weird Tales on Jess and the Ancient Onesin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 1. joulukuuta 2017. Albumilla pureudutaan 60-luvun psykedeelisen rock-musiikin synkkään puoleen. Se on tyyliltään orgaaninen ja vanhanaikainen, ja se on nauhoitettu yhtyeen liveäänittäjän kanssa.


title: The Horse and Other Weird Tales

text: Albumilta julkaistaan 3. marraskuuta 2017 7″ vinyylisingle ”Minotaure”. Singlen nimikkokappale julkaistiin musiikkivideon kera 18. lokakuuta 2017.


title: The Horse and Other Weird Tales

text: Albumi sai hyvän vastaanoton. Angry Metal Guyn -sivuston arvioija piti edellisten albumien tavoin musiikin kiinnekohtana laulaja Jessin rikasta ja monipuolista ulosantia, joka osaa eksyä puhtaasta 1960-lukulaisuudesta myös modernimman heavy metal -laulannan puolelle. Negatiivisiksi asioiksi hän nosti joidenkin kappaleiden lyhyyden sekä kokonaisuutta sekoittavien välisoittojen paljouden. Imperiumin Henry Lunabba antoi albumille seitsemän tähteä kymmenestä, ja suositteli albumia 60-luvun musiikin arvostajille. Huonoiksi asioiksi Lunabba nosti niin ikään kappaleiden lyhyyden, ja totesi albumin jäävän ikään kuin kesken.


title: Voxtorpin piiri

text: Voxtorpin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Vångan piiri

text: Vångan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Vängen piiri

text: Vängen piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Åkerin piiri

text: Åkerin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Åsin piiri

text: Åsin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Örin piiri

text: Örin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Örsjön piiri

text: Örsjön piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Övrabyn piiri

text: Övrabyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Nysätran piiri

text: Nytsätran piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:


title: Kilchberg (Zürich)

text: Kilchberg on kunta Sveitsissä Zürichin kantonissa. Kunnassa on runsaat 8 000 vakinaista asukasta.


title: Kilchberg (Zürich)

text: Kilchberg sijaitsee Zürichinjärven länsirannalla, järvelle laskevan kukkulan itärinteellä noin viisi kilometriä Zürichistä etelään.


title: Kilchberg (Zürich)

text: Lindt & Sprünglin suklaatehdas ja pääkonttori sijaitsevat Kilchbergissä.


title: Kilchberg (Zürich)

text: Kilchberg sijaitsee Zürichistä Thalwiliin kulkevan rantaradan varrella. Moottoritie A3 kulkee kunnan länsipuolelta.


title: Kilchberg (Zürich)

text: Thomas Mannin sukuhauta sijaitsee Kilchbergin reformoidun kirkon hautausmaalla.


title: Jaakko Jäväjä

text: Jaakko Jäväjä (21. kesäkuuta 1851 Kannus – 22. helmikuuta 1911 Haapajärvi) oli suomalainen itseoppinut rakennusmestari, kirkonrakentaja ja maanviljelijä. Jäväjä oli yksi viimeisiä talonpoikaisia kirkonrakentajia.


title: Jaakko Jäväjä

text: Jaakko Jäväjän vanhemmat olivat talollinen Juho Jaakko Jaakonpoika Jäväjä (aik. Säätelä) ja Priita Kaisa Eliaksentytär Jäväjä. Hän asui perheineen vuoteen 1896 saakka Kannuksessa Jäväjän talossa ja sen jälkeen Pylvään talossa Haapajärven Oksalan kylässä.


title: Jaakko Jäväjä

text: Jäväjä sai pääasiallisen toimeentulonsa kotitilaltaan mutta hän kiersi myös rakennustöissä. Hän korjasi neljä kirkkoa ja rakensi kaksi kirkkoa. Jäväjä korjasi Raution kirkon 1883–1884, Himangan kirkon 1897, Reisjärven kirkon 1900 ja Rantsilan kirkon 1907. Jäväjä rakensi tämän jälkeen Pulkkilan kirkon 1908 ja Pyhännän kirkon 1909. Hän osallistui lisäksi Perhon kirkon rakennustöihin kirkonrakentaja Juho Jaakko Kuorikosken hoitaessa pääosan rakentamisesta. Jäväjä rakensi myös Jäväjän myllyn ja sahalaitoksen Haapajärvelle.


title: Juho Jaakko Kuorikoski

text: Juho Jaakko Kuorikoski (1841–1918) oli suomalainen itseoppinut rakennusmestari ja kirkonrakentaja. Kuorikoski oli yksi viimeisiä talonpoikaisia kirkonrakentajia. Hän kuului Kuorikoskien kirkonrakentajasukuun ja hänen isoisänsä oli kirkonrakentaja Heikki Kuorikoski.


title: Juho Jaakko Kuorikoski

text: Kuorikoski rakensi 1903 Perhon kirkon ja 1882 arkkitehti Alfred Cavénin suunnitteleman Uuraisten kirkon kellotapulin sekä toteutti Kaustisen kirkon peruskorjauksen 1910


title: Carl Butler

text: Carl Butler (16. helmikuuta 1929 – 19. syyskuuta 2010) oli ruotsalainen kokki ja ravintoloitsija, joka tunnetaan erityisesti vuonna 1974 ilmestyneestä uudenlaisesta keittokirjastaan "Carl Butlers Kokbok" (suom. "Carl Butlerin keittokirja", Gummerus 1975). Siinä hän esitteli helppotekoisia Välimeren maiden ruokia apunaan kirjoittaja Lars Falk, valokuvaaja Jan Åke Bengtsson ja muita mainosalan ammattilaisia. Kirjan suoraan ylhäältä päin kuvatuista ruokakuvista ja modernin selkeästä taitosta tuli usein jäljitelty tyyli. Kirjan sanotaan myös rohkaisseen miehiä ensi kertaa ruoanlaiton pariin.


title: Carl Butler

text: Norrköpingissä varttunut Carl Butler opiskeli Hasselbackenin ravintolakoulussa Tukholmassa ja oli jonkin aikaa Tore Wretmanin apulaisena Riche-ravintolassa. Vuonna 1968 Butler ja tekstiilitaiteilija Inez Svensson avasivat Tukholman Vasastaniin yhdistetyn keittiötarvikemyymälän ja kortteliravintolan nimeltä Svensson & Butler. Siellä oli Ruotsin ensimmäinen avokeittiö, jossa asiakkaat näkivät kun ruokaa valmistetaan.


title: Carl Butler

text: Esikoiskirjan menestys johti moniin muihinkin keittokirjoihin, joista on suomennettu puolen tusinaa. Butler toimi pitkään myös Svenska Dagbladetin ruokatoimituksessa.


title: Uniper

text: Uniper SE on suuri saksalainen, julkisesti noteerattu energiayhtiö. Yhtiö on perustettu vuonna 2016, kun E.ON SE-energiayhtiön toimintoja jaettiin osiin. Uniperin kotipaikka on Düsseldorf. Yhtiön osake noteerataan Frankfurtin pörssissä (Deutsche Börse).


title: Uniper

text: Suomalainen energiayhtiö Fortum on sopinut ostavansa E.ON:nin vajaan 47 prosentin omistusosuuden Uniper-yhtiöstä noin 3,76 miljardilla eurolla. Tammikuussa 2018 E.ON teki päätöksen osuutensa myymisestä Fortumille. Yrityskauppa vaatii kilpailuviranomaisten hyväksynnän.


title: Uniper

text: Talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla Uniper oli vuonna 2017 sijalla 896; se arvioitiin samalla listalla Saksan 32. suurimmaksi pörssiyritykseksi. Listalla korkeammalle sijoittuivat saksalaisista energiayhtiöistä E.ON (sijalla 607.) ja RWE (698.). Uniperin markkina-arvo oli 6,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria (toukokuussa 2017) ja liikevaihto 67,3 miljardia euroa (2016). Sama Forbesin maailmanlista sijoitti suomalaisen Fortumin sijalle 1091., mutta totesi suomalaisen energiayhtiön markkina-arvon olleen toukokuussa 2017 yli kaksinkertainen (12,4 mrd. USD) Uniperin markkina-arvoon nähden.


title: Uniper

text: Uniper toimii kolmella liiketoiminta-alueella: Eurooppalainen tuotanto, Maailmanlaajuiset hyödykkeet ja Kansainvälinen voimantuotanto. Eurooppalainen tuotanto on sähkön ja lämmön tuotantoa EU:n alueella sijaitsevissa laitoksissa fossiilisilla polttoaineilla toimivissa voimalaitoksissa (hiili, kaasu, öljy, tai kaasun ja höyryn yhteistuotantona) tai vesivoimalla, ydinvoimalaitoksissa (Ruotsissa), biomassavoimalassa (Ranskassa) tai pieneltä osin aurinko- ja tuulivoimalaitoksilla. Yhtiö myös varastoi kaasua ja sillä on kaasutankkausasemia (power-to-gas) Saksassa, Itävallassa ja Britanniassa. Pääosa EU-alueella tuotetusta energiasta myydään yhtiön toisen liiketoimintasektorin välityksellä. Lisäksi yhtiö käy kauppaa päästöoikeuksilla, maakaasulla, LNG:llä, hiilellä ja rahtipalveluilla. Kansainväliseen voimantuotannon segmenttiin kuuluu omistusosuuksia Venäjällä, Tšekissä ja Brasiliassa toimivista energiayhtiöistä. Suurin kansainvälisen segmentin yksikkö on Moskovan pörssissä noteerattu venäläinen tytäryhtiö PAO Unipro.


title: Uniper

text: Uniperillä oli 25 prosentin osuus venäläisestä Južno-Russkojen kaasukentästä Jamalin Nenetsiassa, mutta yhtiö myi sen itävaltalaiselle OMV:lle keväällä 2017 velkataakkaansa vähentääkseen. Yhtiö kirjasi edellisvuoden tapaan vuodelta 2016 roiman kertaluontoisen tappion luopuessaan joistain vanhoista fossiilista polttoaineita käyttäneistä voimalayksiköistään.


title: Uniper

text: Tärkeimmät energiamarkkinat, joilla yhtiö toimii ovat: Saksa, Ruotsi, Britannia, Benelux-maat, Ranska ja Venäjä. Lisäksi yhtiöllä on toimintoja Unkarissa ja Yhdysvalloissa. Vuoden 2016 lopussa yhtiön palveluksessa oli 12 635 ihmistä, joista Venäjälle sijoittui 4 756 (voimalaitosten nettokapasiteetti 10,8 GW Venäjällä, joista pääosa kaasuvoimaloita), Saksaan 4 498 (10,4 GW), Ruotsiin 1 170 (5,1 GW), Britanniaan 1 000 (6,4 GW), Alankomaihin 532 (Benelux 2,9 GW), Ranskaan 473 (2,1 GW) ja muualle 206 henkeä (mm. Unkari 0,4 GW).


title: The Alfred Hitchcock Hour

text: The Alfred Hitchcock Hour oli vuosina 1962–1965 esitetty, Alfred Hitchcockin isännöimä televisio-ohjelma. Sitä esitettiin kolmen tuotantokauden ajan ja se jatkoi suositun "Alfred Hitchcock esittää" -ohjelman formaattia. Edeltäjästään "The Alfred Hitchcock Hour" poikkesi siten, että sen jaksot kestivät vajaan 30 minuutin sijaan noin tunnin verran, mistä se sai nimensäkin. "The Alfred Hitchcock Hour" saavutti edeltäjänsä tavoin suuren suosion ja arvostuksen. Hitchcock itse ohjasi ohjelman 93 jaksosta vain yhden.


title: Tore Wretman

text: Tore Fredrik Wretman (7. toukokuuta 1916 Lidingö – 13. helmikuuta 2003 Tukholma) oli ruotsalainen kokki ja ravintoloitsija, joka oli mukana perustamassa Ruotsin Gastronomista akatemiaa ja oli sen ”lautasen numero yhdeksän” haltija. Ruotsin ensimmäinen tähtikokki sai Ruotsin kuninkaan ruoanlaittoarvonimen "hovtraktör", kunniaprofessuurin ja kunniatohtorin arvon Uumajan yliopistosta ja monia muita huomionosoituksia.


title: Tore Wretman

text: Koulussa ongelmia aiheuttanut Wretman joutui 1930-luvun alussa hakeutumaan harjoittelijaksi tuolloin väheksytylle keittiöalalle Tukholman Hotel Continentalissa. Viinintuoja Fredrik König järjesti nuorelle Wretmanille harjoittelupaikan Pariisin Maxim-ravintolaan ensin kastikkeiden, sitten kalan parissa. Vuonna 1937 Wretman toimi Pariisin maailmannäyttelyn Ruotsin-paviljongin baarimestarina ja tapasi Sara Reuterskiöldin, joka oli aikeissa avata Regnbågen-nimisen ravintolan. Wretman pääsi sinne töihin, mutta ehti työskennellä vain hetken kun joutui suorittamaan varusmiespalvelustaan. Sen jälkeen Wretman työskenteli useita vuosia Yhdysvalloissa. Sieltä palatessaan suomalaisella rahtilaivalla vuonna 1941 alus joutui brittien pysäyttämäksi ja vietiin miehistöineen Orkney-saarille. Sieltä vapauduttuaan Wretman matkusti Lontooseen, jossa hän sai pariksi vuodeksi paikan hotellin vastaanottovirkailijana kunnes pääsi vuonna 1943 palaamaan Ruotsiin.


title: Tore Wretman

text: Vuosina 1943–1944 Wretman työskenteli Tukholman Oopperakellarin () hovimestarina kunnes osti itselleen Birger Jarlsgatanilla sijainneen ravintola Richen . Sen kylkeen perustetusta Teatergrillenistä tuli pian erittäin suosittu. Viisi vuotta myöhemmin Wretman uudisti Stallmästaregården-ravintolan ja vei sen maan gastronomian huipulle. Vuonna 1955 hän palasi Oopperakellariin ja nosti sen suosionsa huipulle.


title: Tore Wretman

text: Tore Wretman edisti urallaan perinteisen ruotsalaisen kotiruoan () perinteitä. Hänen keksintöihinsä kuuluu muun muassa seisova pöytä ja katkarapuleipä Toast Skagen.


title: Tore Wretman

text: Wretman kirjoitti myös monia gastronomian alan tietokirjoja. Hän oli yhtenä tekijänä mukana vuonna 1962 suomeksi julkaistussa teoksessa "Keittotaidon kultainen kirja" (alkuteos "Bonniers kokbok").


title: Tore Wretman

text: Viimeiset vuotensa Wretman vietti Mouginsissä Ranskan Provencessa. 1990-luvulla antamassaan haastattelussa hän nimesi mieliruoikseen Ruotsissa kaalikääryleet ja Ranskassa lammasnavariinin.


title: Tore Wretman

text: Yle Fem esitti syksyllä 2017 kaksiosaisen dokumentin "Kokkilegenda Tore Wretman".


title: Kalle Kallio (museonjohtaja)

text: Kalle Kallio (s. 1977 Oulu) on suomalainen museonjohtaja, joka vuodesta 2005 lähtien on työskennellyt Tampereella sijaitsevan Työväenmuseo Werstaan johtajana. Hän on myös toiminut muun muassa rauhanjärjestö Sadankomitean puheenjohtajana 2004–2010 ja sen julkaiseman "Pax"-lehden päätoimittajana 2002–2006.


title: Vitali Abramov

text: Vitali Abramov (; s. 8. toukokuuta 1998 Tšeljabinsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija, joka pelaa QMJHL-joukkue Gatineau Olympiquesissa. Hänellä on tulokassopimus NHL-joukkue Columbus Blue Jacketsin kanssa. Abramov on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. "The Sports Forecaster" -sivuston mukaan hän on luova pelintekijä, jolla on erinomaiset kiekolliset taidot. Abramov on myös hyvä hallitsemaan kiekkoa ja häneltä on vaikea riistää sitä. Abramov on parhaimmillaan hyökkäyspäässä. Hän on kuitenkin varsin pienikokoinen. Abramovin tulisi lisätä voimaa, kehittää kiekotonta pelaamistaan ja laukoa enemmän.


title: Vitali Abramov

text: Abramov on Traktor Tšeljabinskin kasvatti. Kauden 2014–2015 hän vietti pääosin kotimaansa A-nuorten MHL-liigan Belyje Medvedi Tšeljabinskissä. QMJHL-joukkue Gatineau Olympiques varasi Abramovin 13. pelaajana . Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2015–2016. Abramov voitti koko QMJHL:n tulokkaiden piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 38+55=93, joilla hän oli myös Olympiquesin paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä. Abramov jakoi liigan pistepörssin viidennen sijan Val-d’Or Foreursin Anthony Beauregardin kanssa. Hän jakoi myös pudotuspeleissä joukkueensa sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin voiton Gabryel Boudreaun kanssa tehoilla 7+6=13. Abramov pelasi kauden aikana myös CHL Top Prospects Gamessa. Hänet valittiin kauden päätteeksi QMJHL:n vuoden tulokkaaksi, palkittiin vuoden hyökkäävänä tulokkaana Michel Bergeron Trophylla ja valittiin tulokkaiden tähdistökentälliseen.


title: Vitali Abramov

text: Columbus Blue Jackets varasi Abramovin kolmannella kierroksella 65. pelaajana . Kaudella 2016–2017 hän voitti koko QMJHL:n pistepörssin tehoilla 46+58=104 ja palkittiin kauden päätteeksi Jean Beliveau Trophylla. Abramov palkittiin myös liigan arvokkaimpana pelaajana Michel Brière Trophylla ja valittiin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Joulukuussa 2016 hän teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Blue Jacketsin kanssa. QMJHL-kautensa päätteeksi, huhtikuussa 2017 Abramov siirtyi amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue Cleveland Monstersin vahvuuteen. Hän pelasi siellä loppukeväänä neljä runkosarjaottelua tehopistein 1+3=4.


title: Vitali Abramov

text: Syksyn 2017 harjoitusleirin päätteeksi Blue Jackets lähetti Abramovin takaisin Gatineau Olympiquesin QMJHL-joukkueeseen.


title: Vitali Abramov

text: Abramov pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018. Hän pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa syksyllä 2014, jolloin Abramov voitti kultaa. Hän voitti Venäjän sisäisen syöttöpörssin ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Dmitri Sokolovin kanssa tehoilla 3+6=9. Abramov edusti Venäjän alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta myös Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2015, jolloin hän voitti kultaa.


title: Emilia Sinisalo

text: Emilia Sinisalo (s. 1983) on suomalainen näyttelijä. Hän on valmistunut teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2008. Hän on tullut tunnetuksi muun muassa Ylen Kotikatsomo-sarjasta "Korpelan kujanjuoksu", jossa hän näyttelee Marvi Perttula-Laihoa. Elokuvien ja televisiosarjojen lisäksi hän on näytellyt muun muassa Suomen Kansallisteatterissa ja Helsingin Kaupunginteatterissa.


title: Emilia Sinisalo

text: Sinisalon sisko on myös näyttelijänä työskentelevä Anu Sinisalo.


title: Veli Valpola

text: Kustaa Veli Valpola (vuoteen 1943 "Wahlroos"; 24. huhtikuuta 1922 Hauho – 4. elokuuta 1996 Espoo) oli suomalainen filosofian tohtori ja ensyklopedisti sekä Helsingin yliopiston teoreettisen filosofian vt. professori 1966–1967 ja dosentti vuosina 1959–1971. Hän toimi vuodesta 1959 Uuden tietosanakirjan ja vuodesta 1967 Facta-tietosanakirjan päätoimittajana. Valpola kirjoitti myös kirja-arvosteluja Helsingin Sanomiin.


title: Imagining the Balkans

text: Imagining the Balkans on bulgarialaisen Maria Todorovan kirjoittama kirja Balkanista. Todorova tuo kirjassa esille kuinka Euroopassa ei ymmärretä Balkania. Tietämättömyys on kirjailijan mukaan johtanut siihen, että Balkania on eksotisoitu ja toisaalta kauhisteltu takapajuisuudesta. Toisaalta kirjailija arvostelee myös Edward Saidin näkemystä orientalismista. Kirjassa käsitellään muun muassa Balkanin nimeä, joka antiikin aikana kutsuttiin Haemukseksi ja ottomaanien valtakunnan aikoihin sai Balkanin nimen, jolla viitattiin alueella oleviin vuoriin. Kirjassa käsitellään Balkanin jakoa ja käsityksiä Balkanista eri aikoina. Balkania on kirjailijan mukaan jaoteltu siten, että tietyt osat on nähty osana Balkania (jopa Lähi-itää, kun taas tietyt maat (muun muassa Slovenia ja Kroatia) on liitetty Eurooppaan. Kirjailija tekee myös oman jaottelun ja ehdottaa niin sanottua balkanismia, jolloin Balkanin alueen asukkaat määrittelisivät itse oman seutunsa.


title: Pavel Filip

text: Pavel Filip (s. 10. huhtikuuta 1966 Panašešty, Moldavian SNT, Neuvostoliitto, nykyinen Pănășești, Moldova) on moldovalainen demokraattisen puolueen (PDM) poliitikko.


title: Pavel Filip

text: Filip valittiin Moldovan nykyiseksi pääministeriksi 20. tammikuuta 2016.


title: Pavel Filip

text: Romaniaksi ja mold. "Pavel Filip", mold. Павел Филип (kyrillinen), ven. Па́вел Петро́вич Фили́п, "Pavel Petrovitš Filip", ukr. Павло́ Петро́вич Філі́п, "Pavlo Petrovytš Filip".


title: Tacnan taistelu

text: Tacnan taistelu käytiin 26. toukokuuta 1880 Tacnassa Perussa Tyynenmeren sodan aikana Manuel Baquedano Gonzalezin kometaman Chilen ja keskenään liittoutuneiden Narcisco Camperon komentamien Bolivian ja Perun joukkojen välillä. Verisen taistelun voitti Chile, joka valtasi Tacnan kaupungin. Itse sota jatkui kuitenkin vielä useita vuosia.


title: Tacnan taistelu

text: Etelä-Amerikan maiden itsenäistyttyä niiden välillä käytiin muutama pidempään kestänyt sota, joista Chilen Perua ja Boliviaa vastaan käymä Tyynenmeren sota oli pisin ja verisin. Sota alkoi konfliktina tuolloin Bolivialle kuuluneen Antofagastan maakunnan nitraattiesiintymistä. Nitraatit olivat elintärkeitä Chilen taloudelle, joka oli riippuvainen siitä saaduista tuotoista Eurooppalaisten tuotteiden ostamiseksi. Bolivian uhatessa ottaa haltuunsa chileläisen nitraattiyhtiön Antofagastassa Chile otti Antofagastan sataman haltuunsa pienen 2 500 miehen sotilasosaston turvin. Peru ja Bolivia olivat vuonna 1873 solmineet keskenään salaisen liiton Chileä vastaan, jonka Chilen toteuttama hyökkäys aktivoi. Chile julisti näin sodan molemmille maille 5. huhtikuuta 1879. Chilen laivaston voitot merellä mahdollistivat Erasmo Escalan johtamien joukkojen rantautua Tarapacássa Etelä-Perussa marraskuussa samana vuonna. Tarapacá miehitettiin perulaisista ja bolivialaisista saadun voiton jälkeen. Perun ja Bolivian presidentit vaihtuivat ja armeijan komentajaksi nousi bolivialainen kenraali Narcisco Campero.


title: Tacnan taistelu

text: Sodan kuluessa aluksi pienet armeijat olivat kasvaneet kun miehiä alettiin ottaa asepalvelukseen.Helmikuussa 1880 13 000 chileläistä nousi maihin Ilossa Perun rannikolla. Chileläisten komentajaksi oli noussut Escalaa aggressiivisempana pidetty kenraali Manuel Baquedano Gonzalez. Hänen tavoitteensa oli Arican sataman valtaus, mikä merkitsi marssia hankalan maaston läpi sisämaan kautta. Kuukauden kestäneen matkan jälkeen joukot saapuivat Campo de la Alianzan tasangolle lähellä Tacnan kaupunkia, jonne bolivialaisia ja perulaisia komentanut Campero oli perustanut puolustusasemansa. Camperon komennuksessa oli 9 000–12 000 miestä, 16 tykkiä ja 7 Gatling-konekivääriä. Chileläisiä oli 11 000–14 000 ja heillä oli mukanaan 37 tykkiä ja 4 konekivääriä. Chileläisten komentaja Gonzalez sai kaksi erilaista neuvoa etenemisestä. Chilen sotaministeri José Vergara ehdotti saartoliikettä miesvoiman säästämiseksi, mutta tykistön komentaja ehdotti hyökkäystä koko rintaman mitalla, jotta vihollinen ei saisi liikuteltua sotilaitaan puolustusasemasta toiseen. Gonzalez päätyi jälkimmäisen vaihtoehdon kannalle jakaen joukkonsa viiteen osastoon ja määräten nämä hyökkäämään vihollista vastaan ihmisaaltona.


title: Tacnan taistelu

text: Tacnan taistelu alkoi 26. toukokuuta molempien osapuolten vaihtaessa tykkitulta, joka jäi kuitenkin tehottomaksi. Tykkien kranaatit upposivat alueen maaperän pehmeään hiekkaan. Aamulla kello kymmenen aikoihin chileläinen jalkaväki hyökkäsi kohti vihollisen asemia, mutta se ajettiin takaisin voimakkaan tulituksen alaisena. Bolivialaisten ja perulaisten vasenta siipeä komentanut eversti Eliodoro Camacho tulkitsi chileläisten vetäytyvän ja määräsi miehensä etenemään. Hän menetti kuitenkin nopeasti neljä viidesosaa miehistään chileläisten tykki- ja konekivääritulessa. Camachoa yritettiin tukea reserveillä oikealta sivustalta, joka joutui samalla pistimillä varustetun chileläisen jalkaväen hyökkäyksen kohteeksi. Heikentynyt oikea siipi murtui Gonzalezin lähettäessä vielä omat reservinsä oikean siiven ympäri. Jäljelle jääneet perulaiset ja bolivialaiset vetäytyivät Tacnaan, jossa ne antautuivat puoli seitsemältä illalla tykistökeskityksen jälkeen.


title: Tacnan taistelu

text: Yhteenotto Tacnassa oli molemmin puolin verinen. Chileläiset menettivät 500 miestä kuolleina ja 1 600 haavoittuneina. Santiagon ja Atacaman rykmentit menettivät puolet miehistöstään. Puolustajat menettivät yhteensä 3 500–5 000 miestä. Gonzalezin taktiikkaa kritisoitiin Chilessä tarpeettoman verisenä, mutta hän jatkoi edelleen chileläisten komentajana ottaen vielä kaksi voittoa vihollisestaan vuonna 1881 ja vallaten lopulta Perun pääkaupunki Liman. Voitto Tacnassa vakiinnutti Chilen aseman Tacnassa, Tarapacássa ja Antofagastassa katkaisten samalla Bolivian pääsyn merelle, mutta sotaa se ei ratkaissut. Perun kanssa solmittiin lopulta rauha Ancónissaa 20. lokakuuta 1883, jonka mukaan Chile miehitti Tarapacán alueen. Bolivia solmi aselevon Chilen kanssa huhtikuussa 1884 väliaikaiseksi ymmärretyllä sopimuksella, jonka perusteella Chile miehitti Antofagastan.


title: Kellonlasikynnet

text: Kellonlasikynnet ovat sormien tai varpaiden kynsissä esiintyvä epätavallinen pyöristymä. Tämän epämuodostuman syynä voi olla usea eri sairaus. Useimmiten ne liittyvät sydämeen tai keuhkoihin liittyviin sairauksiin. Tavallisesti kaareutumat johtuvat hapen puutteesta, joka voi liittyä huonoon ääreisverenkiertoon. Kynsien kaareutumista ilman ilmeistä syytä voi myös ilmetä, mutta tämä on harvinaista.


title: Puerto López

text: Puerto López on kunta Metan departementissa Kolumbiassa. Se sijaitsee 206 kilometrin päässä Bogotásta. Matkaa Villavicencioon, departementin pääkaupunkiin on 83 kilometriä. Naapurikuntia ovat muun muassa Puerto Gaitán, departementin pääkaupunki Villavicencio, San Carlos de Guaroa, San Martín ja Casanare. Maasto on mäkistä, mutta alueelta löytyy myös tasankoa. Kunnassa sijaitsee useita jokia, muun muassa Metajoki, joka on osa Orinocojokea. Kunnassa arvellaan asuvan yli 33.000 asukasta. Enemmistö asukkaista on miehiä.


title: Puerto López

text: Puerto López perustettiin vuonna 1937. Kunnan oikeudet se sai vuonna 1955. Kunnan talous nojaa pääasiassa maa- ja karjatalouteen, kalastukseen ja palveluihin.


title: Puerto López

text: Puerto López kuuluu trooppisen ilmaston vyöhykkeeseen. Keskilämpötila on 26,8 astetta. Vuosittain sataa 2611 millimetriä. Kesäkuu on sateisin kuukausi.


title: Puerto López

text: Kunnassa järjestetään melojien kunniaksi festivaaleja (El Festival del Canoero) ja kulttuuritapahtumia, joissa juhlitaan tasankoalueiden (los llanos) kulttuuria. Keskuspuistossa sijaitsee kirjasto ja folkloriikkaan erikoistunut akatemia. Miguel Roa Ireguin suunnittelema raudasta tehty obeliski on kunnan tärkeimpiä nähtävyyksiä.


title: Kim Yo-jong

text: Kim Yo-jong on Pohjois-Korean hallitsevan suvun jäsen, nykyisen johtajan Kim Jong-unin sisar ja Korean työväenpuolueen keskuskomitean jäsen sekä lokakuusta 2017 politbyroon varajäsen. Hän on mahdollisesti toiminut veljensä sijaisena vuonna 2014 tämän sairastaessa.


title: Kim Yo-jong

text: Kim on Kim Jong-ilin nuorin tytär, syntynyt mahdollisesti vuonna 1987 tai 1988 ja käynyt koulua Sveitsissä. Hänen kerrotaan olevan naimisissa puoluesihteeri Choe Ryong-haen pojan Choe Songin kanssa, ja heillä on yksi lapsi (s. 2015).


title: Folke Sundman

text: Folke Sundman (s. 1951) on suomalainen kansalaisaktivisti ja virkamies, joka on työskennellyt muun muassa Kepan toiminnanjohtajana vuosina 1986–2003 sekä ulkoasiainministeriön erikoistutkijana 2007–2016. Kehitysyhteistyön ohella hän on keskittynyt rauhantyöhön. Sundman on myös ollut yksi SDP:n taustavaikuttajista jo 1970-luvuta lähtien, vaikkei itse olekaan ollut päivänpolitiikassa. Hän on toiminut muun muassa ulkoministeri Erkki Tuomiojan erityisavustajana sekä ollut mukana laatimassa sosialidemokraattien periaateohjelmia. Lisäksi Sundman on Suomenruotsalaisten sosialidemokraattien keskeisiä hahmoja.


title: Folke Sundman

text: Sundmanin molemmat isoisät taistelivat vuoden 1918 sisällissodassa punaisten puolella ja joutuivat vankileirille. Hänen Mustiossa asunut isänisänsä Einar Sundman ryhtyi Suomenlinnan vankileiriltä palattuaan pasifistiksi, mutta säilyi sosialidemokraattina loppueläänsä ajan. Äidinisä sen sijaan radikalisoitui Hennalan vankileirillä ja ryhtyi kommuunistiksi. Hänen isänsä Bruno Sundman oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1951–1957. Sundman kiinnostui itse sosialidemokraattisesta aatteesta opiskellessaan Svenska normallyceumissa. Hän oli kiinnostunut myös kommunismista, mutta liittyi vuoden 1968 Tšekkoslovakian miehityksen johdosta SDP:en.


title: Folke Sundman

text: Ylioppilaaksi kirjoitettaan Sundman opiskeli valtiotieteitä Helsingin yliopistossa, muttei ole koskaan valmistunut. 1970-luvulla hän vaikutti Teiniliitossa, Sosiaalidemokraattisen nuorison keskusliitossa ja Sadankomiteasa, jonka puheenjohtaana Sundman myös toimi. Seuraavalla vuosikymmenellä hän oli mukana Prosenttiliikeessä ja Suomen Rauhanliitossa, kunnes oli ideoimassa ja perustamassa vuonna 1986 kehitysyhteistyön kattojärjestö Kepaa, jonka ensimmäisenä toiminnanjohtajana Sundman työskenteli vuoteen 2003 saakka.


title: Folke Sundman

text: Vuonna 1976 Sundman oli ehdolla Helsingin kaupunginvaltuustoon, mutta siirtyi sen jälkeen politiikan taustavaikuttajaksi. Vuosina 2003–2007 Sundman työskenteli ulkoministeri Erkki Tuomiojan erityisavustajana, josta tehtävästä siirtyi ulkoministeriön erikoistutkijaksi, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2016. Vuoden 2004 europarlamenttivaaleissa Sundman oli ruotsinkielisten sosialidemokraattien ehdokkaana. Hän toimii edelleen useissa luottamustehtävissä, kuten Kansainvälisen solidaarisuussäätiön hallituksen puheenjohtajana.


title: Folke Sundman

text: Sundmanille myönnettiin Suomen kristillisen rauhanliikkeen rauhanpalkinto vuonna 1994.


title: Kessler

text: Kessler voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kalifornian maastopalot 2017

text: Kaliforniassa sattui maastopaloja lokakuussa 2017. 10 on kuollut ja useita loukkaantunut.


title: Suomen luokkasota

text: Suomen luokkasota : historiaa ja muistelmia on vuonna 1928 ilmestynyt Alex Halosen toimittama kirja, joka edustaa niin sanottua luokkasotakirjallisuutta. Se on yksi harvoja punaisten näkökulmasta kirjoitettuja Suomen sisällissodan historioita.


title: Suomen luokkasota

text: Kyseessä on ensimmäinen teos, joka käsitteli rintamatapahtumia punaisten kertomana. Aikaisemmin oli ilmestynyt ainoastaan Otto Wille Kuusisen ja Kullervo Mannerin itsekritiikkiä ja vallankumouksen teoriaa käsittelevät teokset sekä paikallisten työväenjärjestöjen julkaisemia muistojulkaisuja kaatuneista. Lisäksi punaisia avustanut venäläinen upseeri Mihail Svetšnikov oli julkaissut oman strategisen kirjansa punakaartin sodankäynnistä. Halosen teos oli niitä poiketen ensimmäinen, johon oli koottu laajemmin punaisten omia aikalaiskertomuksia. Se on kuitenkin luonteeltaan propagandistinen ja edustaa äärivasemmistolaista näkemystä. Myöhemmin samana vuonna ilmestyi sotaa sosialidemokraattisesta näkökulmasta käsittelevä historiateos "Kärsimysten teiltä".


title: Suomen luokkasota

text: Kirjan toimittanut Alex Halonen oli sisällissodan jälkeen vankileirillä, jolta vapauduttuaan hän muutti Yhdysvaltoihin. Kirja ilmestyi Wisconsinin osavaltion Superiorissa, jossa sen kustansi Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön kustannusliike. "Työmiehen" kirjapainossa painetta teosta toimitettiin Suomeen tuhannen kappaleen erä. Lähetyksestä vihiä saanut Etsivä Keskuspoliisi kuitenkin takavarikoi kirjat jo satamassa ja sen hallussapidosta tuli vuoden 1919 painovapauslakiin liittyvän ns. sosialistilain mukaan rikos.


title: Suomen luokkasota

text: "Suomen luokkasota" sisältää useiden sotaan osallistuneiden johtavien työväenliikkeen vaikuttajien artikkeleita sekä lukuisia nimimerkeillä kirjoitettuja entisten punakaartilaisten muistelmia. Omalla nimellään kirjoittivat muun muassa Otto Vilmi katsauksen Suomen työväenliikkeen historiasta ja Alex Halonen sisällissotaan johtaneista tapahtumista kevään 1917 helmikuun vallankumouksesta lähtien, Väinö Jokinen käsitteli artikkelissaan punaisten hallintoa ja lainkäyttöä, Yrjö Sirola toimintaansa kansanvaltuuskunnan ulkoasianvaltuutettuna, Lauri Letonmäki vallankumousoikeuksia, Artturi Sivenius rautatieliikenteen järjestämistä ja Kalle Lepola maataloutta.


title: Suomen luokkasota

text: A. Toivolan kirjoitti punaisen armeijan kokoonpanosta ja sotatapahtumien yleiskuvasta, Emil Stenhall, E. Korpi ja E. Hämäläinen läntisen sekä V. Koski ja E. Leino keskisen rintaman sotatapahtumista. Rintamalinjan pohjoispuolisia taisteluita ja Muurmannin legioonaa käsitteli Akseli Kauppinen, vankileireistä kirjoittavat muun muassa Jukka Lehtosaari, Riku Rouanne, Hannes Mäki ja Kössi Kaatra. Lisäksi kirjassa on muun muassa Lauri Luodon, Julius Kallion, Tuure Lehénin ja Kullervo Mannerin artikkelit sekä William Lahtisen runoja. Amerikansuomalaisista punaisista kirjoittavat muun muassa Santeri Nuorteva, A. T. Hill ja Henry Askeli. Kirjassa on myös nimimerkki ”Entisen valkoisen” kertomus hänen kokemuksistaan valkoisessa armeijassa. Lisäksi teoksessa on runsas kuvitus.


title: My Little Pony: The Movie

text: M"y Little Pony: The Movie" on kahden animaatioelokuvan englanninkielinen nimi:


title: Maipún taistelu

text: Maipún taistelu käytiin José de San Martínin johtaman Andien armeijan ja espanjalaisjoukkojen välillä Chilen itsenäisyyssodan aikana 5. huhtikuuta 1818. Taistelu päättyi espanjalaisten etenemisen kohti Santiagoa pysäyttäneen Andien armeijan voittoon.


title: Maipún taistelu

text: José de San Martín oli syntynyt Espanjalaiseen perheeseen nykyisessä Argentiinassa ja matkusti myöhemmin Espanjaan, jossa hänestä tuli Espanjan armeijan eversti. Hän osallistui taisteluihin Pohjois-Afrikassa ja Pyreneiden niemimaan sodassa Napoleonia vastaan. Napoleonin kukistettua Espanjan kuningaskunnan San Martín palasi kotimaahansa, jossa oli kahta vuotta aiemmin syttynyt kapina Espanjan valtaa vastaan. Valistusaatteiden innoittamasta ennen kuningaskuntaa kannattaneesta San Martínista tuli Etelä-Amerikan maiden itsenäisyyden kannattaja. Hän liittyi Argentiinan armeijaan muodostaen Andien armeijan Mendozassa lähellä Espanjan hallitsemaa Chileä. Chile kävi omaa itsenäisyyssotaansa kenraali Bernardo O’Higginsin johdolla ja helmikuussa 1817 San Martínin Andien armeija marssi tämän avuksi Chileen voittaen nopeasti espanjalaiset Chacabucon taistelussa. Espanjalaiset vetäytyivät kohti etelää ja San Martín vapautti Santiagon kaupungin.


title: Maipún taistelu

text: Keväällä 1818 Espanja lähetti joukkojensa avuksi vahvistuksia ja kenraali Manuel Osorion johdolla 4 600 sotilasta alkoivat edetä jälleen pohjoiseen espanjalaisvallan palauttamiseksi. He ottivat voiton O’Higginsin komentamista joukoista edeten kohti Santiagoa. San Martínin johtamat joukot kohtasivat heidät lähellä Maipún kaupunkia Maipojoen pohjoispuolella. Komennossaan San Martínilla oli 5 400 ratsu- ja jalkaväen sotilasta, joista jälkimmäisten suuren osan muodostivat vapautetut mustat orjat.


title: Maipún taistelu

text: San Martínin usein käyttämä taktiikka oli omaksuttu Aleksanteri Suurelta. Hän oli sijoittanut ratsuväkensä joukkojensa oikealle siivelle ja jalkaväen keskustaan ja vasemmalle. Näiden joukkojen takana oli vielä ratsuväen reservi. Ratsuväen tarkoitus oli tehdä viistorintamahyökkäys vihollisen vasenta siipeä vastaan reservin hyökätessä samalla näiden selustaan. Taistelu alkoi 5. huhtikuuta ja San Martínin krenatöörien onnistui murtaa useiden rynnäkköjen jälkeen espanjalaisten vasen siipi. Oikea siipi piti kuitenkin puolensa ja aiheutti Andien armeijalle suuret tappiot. San Martín määräsi kolme pataljoonaa tekemään hyökkäyksen oikeaa siipeä vastaan, joka sekin murtui lopulta. Espanjalaisia komentanut Osorio pakeni ja muut espanjalaiset olivat nyt piiritettyinä. Suurin osa sai surmansa tai otettiin vangeiksi.


title: Maipún taistelu

text: Espanjalaiset olivat menettäneet noin 2 000 miestä kuolleina ja 2 000 vankeina. Andien armeijan tappiot olivat yhteensä noin 1 000 miestä. Chile vapautui siirtomaavallasta, mutta San Martín kyllästyi myöhemmin poliittiseen juonitteluun. Neljä vuotta Maipún taistelun jälkeen hän erosi tehtävistään armeijan komentajana ja osittain vapauttamansa Perun hallituksesta. Hän matkusti Eurooppaan vuonna 1824 ja kuoli Boulognessa vuonna 1850. Sittemmin häntä on kuitenkin pidetty sankarina niin Chilessä, kuin muissa Etelä-Amerikan maissakin.


title: Douglas Hartree

text: Douglas Rayner Hartree (27. maaliskuuta 1897 Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta – 12. helmikuuta 1958 Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta) oli englantilainen matemaatikko ja fyysikko, joka kehitti numeerista analyysiä ja siihen liittyvän atomifysiikan Hartree–Fock-teorian. Hän rakensi myös Vannevar Bushin koneen mallin mukaisesti differentiaalianalysaattori Meccano-rakennussarjasta.


title: Douglas Hartree

text: Douglas Hartree syntyi vuonna 1897. Hänen äitinsä Eva Hartree oli Cambridgen pormestari ja naisten oikeuksia ajaneen National Council of Womenin puheenjohtaja. Hänen isänsä William Hartree puolestaan oli insinööritieteen opettaja Cambridgen yliopistossa. Douglas oli vanhin perheen kolmesta pojasta ja ainoa, joka eli aikuisuuteen asti.


title: Douglas Hartree

text: Hartree aloitti 1915 yliopisto-opinnot Cambridgen St John’s Collegessa. Ensimmäinen maailmansota katkaisi opinnot. Sodan aikana 1916–1918 hän kuului ryhmään, joka tutki ilmatorjunta-aseita. Hartree valmistui 1921 ja jatkoi väitöskirjaopintoihin. Tohtoriksi hän valmistui 1926.


title: Douglas Hartree

text: Hartree toimi 1924–1927 tutkijana St John’s Collegessa ja 1928–1929 Christ’s Collegessa. Manchesterin yliopiston sovelletun matematiikan professorina hän oli 1929–1937. Hartree vieraili vuonna 1933 MIT:ssa Vannevar Bushin luona, jossa hän pääsi käyttämään differentiaalianalysaattoria. Hartree sai koneen piirustukset ja rakensi Meccano-rakennussarjasta oman koneensa. Vain noin 20 puntaa maksanut kone oli suosuttu, ja siitä tehtiin useita kopioita ympäri Britanniaa.


title: Douglas Hartree

text: Hartree toimi Manchesterissa 1937–1945 teoreettisen fysiikan professorina. Toisen maailmansodan aikana hän työskenteli Yhdysvalloissa ENIAC-projektin parissa. Cambridgen yliopiston matemaattisen fysiikan professuurin Hartree sai 1946. Siinä tehtävässä hän toimi kuolemaansa asti.


title: Douglas Hartree

text: Cambridgessa Hartree kehitti järjestelmän itseytyvien kenttien arvioinnille. Menetelmä on usiden atomitason kaavojen pohjana. Sen yleisti venäläinen fyysikko Vladimir Fok, ja se tunnetaan Hartree–Fock-teoriana.


title: Lena Muhina

text: Jelena Vladimirovna (Lena) Muhina (21. marraskuuta 1924 Ufa, Neuvostoliitto – 5. elokuuta 1991 Moskova) oli neuvostoliittolainen nainen, joka eli Leningradissa piirityksen alkuajan 1941–1942, kunnes toukokuussa pääsi pakenemaan muun muassa taiteilija Vera Miljutinan avulla Laatokan Elämän tietä. Lena Muhina päätyi sukulaisten luo Gorkiin. Sittemmin Muhina toimi Moskovassa, Leningradissa, Jaroslavlissa ja Štšerbakovissa keramiikkataiteilijana ja teollisuustyöntekijänä. Muhina ei maininnut eläessään päiväkirjoista kellekään eikä puhunut piirityksestä.


title: Lena Muhina

text: Lena Muhina kirjoitti piirityksen aikana päiväkirjaa, jonka tuntematon henkilö on vienyt vuonna 1962 Neuvostoliiton valtionarkistoon; itse asiassa päiväkirja alkaa jo toukokuussa 1941, jolloin Saksa ei ollut vielä hyökännyt Neuvostoliittoon. Päiväkirja on julkaistu venäjäksi nimellä "Блокадный дневник Лены Мухиной". Pauli Tapio on suomentanut teoksen nimellä "Piirityspäiväkirja". Teos kuvaa autenttisesti 16–17-vuotiaan tytön kokemuksia piiritysajalta. Teoksessa on myös Markku Kangaspuron esipuhe, joka asettaa aikakontekstin teokselle. Jälkipuheessa venäläiset tutkijat kertovat päiväkirjan löytymisestä ja Muhinan henkilöhistorian esiinkaivamisesta.


title: Michael L. Printz -palkinto

text: Michael L. Printz -palkinto on American Library Associationin (ALA) parhaalle nuortenkirjalle vuosittain myöntämä kirjallisuuspalkinto. Palkintoa hallinnoi ALA:n nuorten aikuisten jaosto Young Adult Library Services Association (YALSA), ja se jaetaan puhtaasti kirjallisten meriittien perusteella. Voittajan lisäksi vuosittain annetaan korkeintaan neljä kunniamainintaa kirjoille, jotka myös edustavat nuorten aikuisten kirjallisuuden parhaimmistoa.


title: Michael L. Printz -palkinto

text: Palkinto on nimetty Topeka West High Schoolin pitkäaikaisen kirjastonhoitaja Mike Printzin mukaan, joka oli myös aktiivisesti mukana YALSA:n toiminnassa.


title: Olaf Fønss

text: Olaf Holger Axel Fønss (17. lokakuuta 1882 Aarhus – 3. marraskuuta 1949 Kööpenhamina) oli tanskalainen näyttelijä.


title: Olaf Fønss

text: Olaf Fønss syntyi koulun rehtorin perheeseen. Käytyään reaalikoulun ja kauppakoulun Aarhusissa hän opiskeli näyttelemistä Emmanuel Larsenin johdolla ja debytoi Dagmar-teatterissa vuonna 1903. Fønss työskenteli Dagmar-teatterissa vuoteen 1914, toimi sen jälkeen vierailevana näyttelijänä muun muassa Betty Nansenin teatterissa ja lopetti teatteriuransa Folketeatretissa vuonna 1932.


title: Olaf Fønss

text: Fønss oli yksi tanskalaisen ja saksalaisen mykkäelokuvan suurimmista tähdistä. Hän aloitti Skandinavisk-Russisk Handelshusilla vuonna 1912 ja siirtyi seuraavana vuonna Nordisk Filmille, jossa hän esitti pääosia 30 elokuvassa. Niistä tunnetuimpia on yhtiön suurelokuva "Atlantis" vuodelta 1913. Vuonna 1916 Fønss siirtyi Deutsche Bioscopille, jossa hän teki kuusiosaisen "Homunculus"-sarjan. Valdemar Psilanderin kuoltua vuonna 1917 Fønss siirtyi tämän perustaman Dansk Filmin johtoon ja työskenteli vuosina 1917–1921 Dansk Astra Filmin taiteellisena johtajana.


title: Olaf Fønss

text: 1920-luvun alussa Fønss siirtyi jälleen Saksaan, jossa hän teki muun muassa elokuvat "Matka yöhön" ("Der Gang in die Nacht", 1920) ja "Unelmien temppeli" ("Das indische Grabmal", 1921). Vuonna 1925 hän näytteli pääosaa Nordiskin suurelokuvassa "Taiteilijakohtaloita" ("Fra Piazza del Popolo"). 1920-luvun lopulta lähtien Fønss toimi kirjailijana, elokuvatarkastajana ja erilaisissa luottamustehtävissä.


title: Olaf Fønss

text: Olaf Fønssin veljiä olivat oopperalaulaja Johannes Fønss ja näyttelijä Aage Fønss. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli näyttelijä Thilda Elisabeth Lilja Johnsen (Jonsson) Fønss. Kirjailija ja toimittaja Palle Fønss, ohjaaja Mogens Fønss ja näyttelijä Tove Fønss olivat hänen lapsiaan.


title: Sotapäiväkirja vuodelta 1944

text: Sotapäiväkirja vuodelta 1944 on Suomessa toimineen Saksan yhteyshenkilön, jalkaväenkenraali Waldemar Erfurthin sotapäiväkirja vuodelta 1944. Kirjan ensimmäisen painoksen on julkaissut WSOY vuonna 1954. Päiväkirjan on suomentanut Eino E. Suolahti, ja sen termistön on tarkistanut kapteeni Tauno Kuosa. Toinen painos ilmestyi 2014 Docendon kustantamana, ja eversti Pekka Visuri on kirjoittanut siihen johdannon ja toimittanut liitteet, neljä karttaa. Päiväkirja kattaa ajanjakson 1. tammikuuta – 13. syyskuuta 1944. Viimeisen merkinnän Erfurth teki kuljetuslaiva "Lapplandilla", joka vei hänet pois Suomesta.


title: Sotapäiväkirja vuodelta 1944

text: Erfurth kirjoitti vuonna 1954 ilmestyneen päiväkirjan johdannoksi alkusanat. Vuonna 2014 ilmestyneeseen laitokseen on Visuri suomentanut tekstin siltä osin uudelleen. Muuten teksti on eri painoksissa sama. Lopussa on henkilöhakemisto, jota on tarkistettu.


title: Sotapäiväkirja vuodelta 1944

text: Erfurthin arkistoidut sotapäiväkirjat kattavat kokonaisuudessaan vuodet 1941–1944. Kolmen ensimmäisen sotavuoden päiväkirjat on sittemmin julkaistu suomeksi teoksissa "Saksan kenraali Suomen päämajassa vuonna 1941" (Docendo 2017) ja "Waldemar Erfurth – sotapäiväkirja 1942–1943" (Docendo, 2018), jotka on suomentanut ja toimittanut Pekka Visuri. Kaikkineen 1087 sivua käsittävä käsikirjoitus on arkistoitu Sota-arkistoon.


title: Johanne Fritz-Petersen

text: Johanne Caroline Fritz-Petersen (Blom) (18. lokakuuta 1879 Aarhus – 22. joulukuuta 1961 Kööpenhamina) oli tanskalainen näyttelijä.


title: Johanne Fritz-Petersen

text: Johanne Fritz-Petersen syntyi räätälin perheeseen. Hän aloitti näyttelijänuransa Thistedissä vuonna 1899 ja siirtyi sitten Aarhusin kautta Kööpenhaminaan, jossa hän työskenteli Casino-teatterissa vuosina 1901–1910. Fritz-Petersenin elokuvaura alkoi Skandinavisk-Russiske Handelshusilla ja Kinografenilla vuonna 1912 ja jatkui Nordisk Filmin mykkäelokuvissa vuosina 1913–1919. 1930-luvulla näyttelijä teki vielä kaksi äänielokuvaa.


title: Johanne Fritz-Petersen

text: Johanne Fritz-Petersen oli naimisissa näyttelijä Fritz Cato Petersenin ja ohjaaja August Blomin kanssa. Toisessa avioliitossaan hän käytti nimeä Johanne Blom.


title: Bad Blood Rising

text: Bad Blood Rising on Santa Cruzin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 6. lokakuuta 2017.


title: Bad Blood Rising

text: Albumi seuraa tyylillään yhtyeen edellistä albumia olemalla raskaampi kuin yhtyeen esikoisalbumi "Screaming for Adrenaline".


title: Hydroksipivalyylihydroksipivalaatti

text: Hydroksipivalyylihydroksipivalaatti eli hydroksipivaalihapon neopentyyliglykoliesteri (CHO) on alifaattisiin estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään monomeerinä polymeerien valmistukseen.


title: Hydroksipivalyylihydroksipivalaatti

text: Huoneenlämpötilassa hydroksipivalyylihydroksipivalaatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain vähäisessä määrin veteen, mutta hyvin poolisiin orgaanisiin liuottimiin. Voimakkaasti kuumennettaessa yhdiste hajoaa. Hydroksipivalyylihydroksipivalaatin primääriset alkoholiryhmät reagoivat alkoholeille tyypillisesti, muodostaen esimerkiksi estereitä karboksyylihappojen kanssa.


title: Hydroksipivalyylihydroksipivalaatti

text: Hydroksipivalyylihydroksipivalaattia voidaan valmistaa esteröimällä neopentyyliglykolia hydroksipivaalihapon kanssa. Toinen hyvin yleisesti käytetty tapa on hydroksipivaldehydin Tishchenko-reaktio. Tämä reaktio tapahtuu 80–130 °C:n lämpötilassa maa-alkalimetallihydroksidien tai alumiinialkoksidien toimiessa emäksisinä katalyytteinä. Hydroksipivalyylihydroksipivalaattia käytetään monomeerina valmistettaessa polyestereitä ja polyuretaaneja. Monomeeri parantaa polymeerien säänkestoa ja joustavuutta sekä alentaa polymeerin lasisiirtymäpistettä. Hydroksipivalyylihydroksipivalaatista valmistettuja polymeerejä käytetään erityisesti autoteollisuudessa ja pinnoitteiden valmistukseen.


Multivariable Calculus, Linear Algebra, and Differential Equations on Stanley I. Grossmanin kirja matematiikasta. Kirjaa käytetään oppikirjana teknillisessä koulutuksessa.


title: Multivariable Calculus, Linear Algebra, and Differential Equations

text: Nimensä mukaisesti sisältönä ovat differentiaali- ja integraalilaskenta, lineaarialgebra ja differentiaaliyhtälöt.


title: Pietari IV

text: Pietari IV voi tarkoittaa seuraavia hallitsijoita:


title: Pietari V

text: Pietari V voi tarkoittaa seuraavia hallitsijoita:


title: Ilari Hämäläinen

text: Ilari Hämäläinen (s. 20. kesäkuuta 1978) on suomalainen muusikko, lauluntekijä, tuottaja ja näyttelijä. Hän on soittanut useissa yhtyeissä ja esiintynyt näytelmissä ja musikaaleissa.


title: Ilari Hämäläinen

text: Hän on soittanut, säveltänyt ja sanoittanut kappaleita muun muassa lastenmusiikkiyhtye Kengurumeiningissä ja hard rock -yhtye Nakedissa. Hänellä on ollut keskeiset roolit muun muassa Helsingin Kaupunginteatterin, Uuden Iloisen Teatterin, Aleksanterin teatterin ja Suomen Musiikkiteatterin musikaaleissa.


title: Ilari Hämäläinen

text: Hämäläinen aloitti 4-vuotiaana viulun soiton. Murrosiässä hän vaihtoi basson soittoon ja lauluun. Sibelius-lukion viimeisenä vuotena 1997 Hämäläinen sävelsi ensimmäisen musikaalinsa "Morganan", joka sai ensiesityksensä Teatteri Pienen Suomen ja Sibelius-lukion yhteistuotantona. Hämäläinen on palkittu Pro Musica -mitaleilla sekä peruskoulussa vuonna 1994 että lukiossa vuonna 1997.


title: Ilari Hämäläinen

text: Hämäläinen on soittanut bassoa ja laulanut Kengurumeininki-lastenorkesterissa vuodesta 1998. Hämäläinen on säveltänyt ja sanoittanut useita yhtyeen kappaleista.


title: Ilari Hämäläinen

text: Vuonna 2004 Hämäläinen liittyi Naked-yhtyeeseen, jonka kanssa hän on levyttänyt kaksi Megamanian julkaisemaa albumia. Vuosina 2015–2016 Hämäläinen soitti bassoa OD-yhtyeessä. Hän on myös laulanut Siberian Jay -yhtyeessä ja soittanut bassoa lainakappaleita esittävässä Rock & Roll Sensation -yhtyeessä.


title: Ilari Hämäläinen

text: Hämäläinen on soittanut Pete Parkkosen, Katri Ylanderin ja Jonnan yhtyeissä.


title: Ilari Hämäläinen

text: Hämäläinen esitti Johnny Casinon roolin "Grease"-musikaalissa Helsingin kaupunginteatterissa vuonna 2002. Hän esitti Woofin roolin "Hair"-musikaalissa Uudessa Iloisessa Teatterissa vuonna 2003. Hän oli kuorossa ja näyttelijänä Helsingin kaupunginteatterin "Miss Saigon" -musikaalissa 2004. Hämäläinen esitti Benjamin ”Benny” Coffin III:n roolin "Rent"-musikaalissa Aleksanterin teatterissa 2012.


title: Ilari Hämäläinen

text: Vuonna 2013 Hämäläinen esitti Sakke Järvenpään roolin "Kuka mitä häh?" -musikaalissa Sibeliustalossa Lahdessa. Vuonna 2015 hänellä oli Juudaksen rooli "Jesus Christ Superstar" -musikaalin konserttiversiossa Temppeliaukion kirkossa ja vuonna 2016 hän jakoi pääroolin "Boheemi Rapsodia" -musiikkinäytelmässä. Vuonna 2017 Hämäläinen esitti pääroolin Valkeakosken kesäteatterin musiikkinäytelmässä "Badding – Paratiisi" ja Suomen Musiikkiteatterin musiikkinäytelmässä "Raparperitaivas." Hän esitti Cisse Häkkistä Suomen Musiikkiteatterin "Ganes"-musikaalissa ja Kirka Babitzinia "Kirka – Hetki lyö" -musikaalissa vuonna 2018.


title: Ilari Hämäläinen

text: Ilari Hämäläinen on säveltänyt "Kalevala soikoon" -musikaalin Kotkan kaupunginteatteriin.


title: Ilari Hämäläinen

text: Hämäläinen on soittanut bassoa Helsingin Kaupunginteatterin orkesterissa näytelmissä "Les Misérables" (1999), "Cabaret" (2000), "Vaahteramäen Eemeli" (2001), "Porvari aatelismiehenä" (2002) ja "Tuhkimo" (2003).


title: Ilari Hämäläinen

text: Hämäläinen on näytellyt "Ganes"-elokuvassa ja ääninäytellyt "Trolls"- ja "Monsterit-yliopisto" -animaatioissa.


title: Ilari Hämäläinen

text: Ilari Hämäläinen on osallistunut useisiin television laulukilpailuihin: Vuonna 2003 hän pääsi "Idolsin" semifinaaliin ja vuonna 2013 hän osallistui "The Voice of Finlandiin" ja "Uuden Musiikin Kilpailuun". Vuonna 2016 Hämäläinen osallistui uudelleen "The Voice of Finland" -kilpailuun. Tällöin hän pääsi semifinaaliin ja hänet valittiin vuoden valovoimaisimmaksi esiintyjäksi. Hän sai oman "Back from the Future of Rock" -nimisen show'n Helsingin Casinolle. Hämäläinen tuotti, käsikirjoitti, ohjasi ja sovitti show'n itse.


title: Ilari Hämäläinen

text: kaksoisalbumi


title: Kilchberg

text: Kilchberg-nimisiä paikkakuntia löytyy useita:


title: Sofia Aleksejevna

text: Sofia Aleksejevna (27. syyskuuta 1657 Moskova – 14. heinäkuuta 1704 Moskova) oli Venäjän keisarikunnan sijaishallitsija veljensä Iivana V:n ja velipuolensa Pietari I:n alaikäisyyden aikana vuosina 1682–1689.


title: Sofia Aleksejevna

text: Sofia Aleksejevna oli tsaari Aleksei I:n ja tämän ensimmäisen puolison Maria Miloslavskajan tytär. Hänen opettajanaan toimi valkovenäläinen ortodoksimunkki Simeon Polotski. Kun tsaarina toiminut Sofian isoveli Fjodor III kuoli 7. toukokuuta (27. huhtikuuta) 1682, uudeksi tsaariksi julistettiin aluksi alaikäinen Pietari I, joka oli tsaari Aleksein nuorin poika hänen toisesta avioliitostaan Natalia Naryškinan kanssa. Miloslavskajan lapset eivät hyväksyneet vallan päätymistä Naryškinin suvulle, joten Sofia Aleksejevna yllytti tsaarin henkivartiojoukot eli streltsit nousemaan kapinaan. Kun streltsit olivat surmanneet useita Naryškinien johtajia, Sofia rauhoitti kapinan järjestämällä nuoremman veljensä Iivanan julistamisen Pietari I:n kanssahallitsijaksi. Koska myös Iivana V oli vielä alaikäinen, Sofia itse julistettiin sijaishallitsijaksi 8. kesäkuuta (29. toukokuuta) 1682. Varmistaakseen, että streltsit eivät myöhemmin syrjäyttäisi häntä samalla tavalla, Sofia kavensi streltsien etuoikeuksia, siirsi Moskovan 19:stä rykmentistä 12 pois pääkaupungista vartioimaan valtakunnanrajaa sekä erotti ja teloitutti streltsien komentajan Ivan Hovanskin ja nimitti tämän tilalle Fjodor Šaklovityn.


title: Sofia Aleksejevna

text: Sofia Aleksejevnan tärkein neuvonantaja oli hänen rakastajansa Vasili Golitsyn, joka suunnitteli monenlaisia uudistuksia Venäjällä. Sofian valtakaudella tuotantoa pyrittiin kehittämään kannustamalla ulkomaisia käsityöläisiä asettumaan Venäjälle. Ongelmia aiheuttivat talonpoikien tyytymättömyys ja kiistat vanhauskoisten kanssa. Golitsynin suosituksesta Venäjä solmi vuonna 1686 Puola-Liettuan kanssa ”ikuisen rauhansopimuksen”, jolla vahvistettiin vuoden 1667 Andrusovon aseleposopimuksen sisältö, sekä Kiinan kanssa edullisen Nertšinskin rauhan vuonna 1689. Turkin sodassa Golitsyn johti vuosina 1687 ja 1689 kahta epäonnista sotaretkeä Krimin tataareja vastaan. Sotilaalliset vastoinkäymiset lisäsivät tyytymättömyyttä Sofia Aleksejevnan hallintoon. Eliminoidakseen kilpailijansa Sofia yritti elokuussa 1689 nostattaa streltsit uudelleen Naryškinejä ja Pietari I:tä vastaan, mutta streltsien komentajat asettuivatkin Pietarin puolelle ja syrjäyttivät Sofian.


title: Sofia Aleksejevna

text: Vallasta syrjäytetty Sofia pakotettiin syyskuussa 1689 asettumaan Novodevitšin nunnaluostariin. Vuonna 1698 Moskovassa puhkesi jälleen streltsien kapina, joka kuitenkin kukistettiin. Sofia ei ollut kapinan takana, mutta kapinallisten tavoitteena oli mahdollisesti ollut palauttaa hänet valtaan. Pietari I:n asettama erikoistuomioistuin tuomitsi Sofian lokakuussa 1698 elämään loppuikänsä eristettynä ulkomaailmasta.


title: Mormo

text: Mormo ( tai ) oli henki kreikkalaisessa mytologiassa, joka puri ilkeitä lapsia ja oli jumalatar Hekaten kumppani. Mormo-sanaa käytettiin viittaamaan myös naispuoliseen vampyyrin kaltaiseen olentoon tarinoissa, joita kreikkalaisten lasten lastenhoitajat kertoivat saadakseen lapset tottelemaan. Tämä viittaus esiintyy etenkin joissain Aristofaneen näytelmissä. Mormoon viitataan myös "Aleksiaassa", mikä osoittaa Mormosta kerrotun lapsille vielä Bysantin ajoilla.


title: Kilchberg (Basel-Landschaft)

text: Kilchberg on kunta Sveitsissä Basel-Landschaftin kantonissa. Kunnassa oli vuoden 2016 lopulla 157 vakinaista asukasta.


title: Kilchberg (Basel-Landschaft)

text: Kilchberg sijaitsee Eibachjoen länsirannalla, vajaat kymmenen kilometriä Oltenin kaupungista pohjoiseen.


title: Kilchberg (Basel-Landschaft)

text: Kilchberg sijaitsee syrjässä valtaväyliltä. Baselista Olteniin johtavalla rautatiellä sijaitseva Hauensteinin rautatietunneli alittaa kylän.


title: Mechanic: Resurrection

text: Mechanic: Resurrection on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaelokuva. Se on jatkoa vuonna 2011 ilmestyneelle "The Mechanic" -elokuvalle. Jason Statham uusii jatko-osassa roolinsa palkkamurhaaja Arthur Bishopina, joka luuli jättäneensä tappavan menneisyytensä taakseen, mutta kiristetään tekemään vielä uusia salamurhia ja lavastamaan kuolemat onnettomuuksiksi.


title: Mechanic: Resurrection

text: Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 22. elokuuta 2016. Suomessa elokuva julkaistiin suoraan dvd:nä ja blu-ray:na 26. joulukuuta 2016.


title: Mechanic: Resurrection

text: Palkkamurhaaja Arthur Bishop (Jason Statham) on lavastanut oman kuolemansa ja elää ylellistä elämää Rio de Janeirossa. Varhaiseläke kuitenkin loppuu lyhyeen, kun hänen rakastajattarensa Gina Thorne (Jessica Alba) otetaan panttivangiksi. Vastahakoinen Bishop joutuu palaamaan töihin ja ottamaan hengiltä kolme vaarallista miestä eri puolilla maailmaa, ja surmat on saatava näyttämään onnettomuuksilta. Jos Bishop saa selville, mikä kolmea miestä yhdistää ja miksi heidät halutaan hengiltä, hän saa ehkä yliotteen kiristäjästään.


title: Kai Häggman

text: Kai Häggman (20. marraskuuta 1956 Helsinki, Suomi) on suomalainen historioitsija ja tietokirjailija. Hän toimii Helsingin yliopiston Suomen ja Skandinavian historian dosenttina. Hän on kirjoittanut muun muassa WSOY:n ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran historiikit ja päätoimittanut "Suomalaisen arjen historia" -kirjasarjan.


title: Kai Häggman

text: Häggman valmistui Helsingin yliopistosta maisteriksi 1987 ja Suomen ja Skandinavian historian tohtoriksi 1994. Hänen väitöskirjansa "Perheen vuosisata" käsittelee perheen ihannetta ja sivistyneistön elämäntapaa 1800-luvun Suomessa.


title: Kai Häggman

text: Häggman toimi 1988–1992 tutkijana Suomen Akatemiassa, 1992–1995 Renvall-instituutissa ja 1996–1997 Kansaneläkelaitoksella. Vuonna 1998 hän aloitti Helsingin yliopiston Suomen ja Skandinavian historian dosenttina.


title: Kai Häggman

text: Häggman oli 1998–2003 WSOY:n historiankirjoittaja. Hän julkaisi tuona aikana kaksiosaisen WSOY:n 125-vuotishistorian. Siitä hän sai Lauri Jäntin säätiön erityismaininnan. Vuosina 2004–2007 Häggman oli päätoimittamassa "Suomalaisen arjen historia" -kirjasarjaa. Hänet palkittiin siitä vuonna 2008 n tunnustuspalkinnolla.


title: Kai Häggman

text: Suomalaista kustannustoimintaa ja kirjakauppaa 1800-luvulta 2000-luvulle käsitteli Häggmanin vuonna 2008 julkiastu teos "Paras tawara maailmassa". Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran historiikkia hän kirjoitti 2008–2014. Historiikki julkaistiin kahdessa osassa (2012 ja 2014). Ensimmäisestä osasta "Sanojen talossa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1890-luvulta talvisotaan" hän oli ehdokkaana Kanava-tietokirjatunnustuspalkintoon. Häggman aloitti vuonna 2015 Suomen kirjailijaliiton historiankirjoittajana. Samana vuonna hänet palkittiin Suomen tietokirjailijoiden Tietokirjailijapalkinnolla.


title: The Babysitter

text: The Babysitter voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Anna Leopoldovna

text: Anna Leopoldovna (18. joulukuuta 1718 Rostock, Mecklenburg – 18. maaliskuuta 1746 Holmogory) oli Venäjän keisarikunnan sijaishallitsija alaikäisen poikansa Iivana VI:n hallitsijakaudella 1740–1741.


title: Anna Leopoldovna

text: Anna Leopoldovnan vanhemmat olivat Mecklenburgin herttua Kaarle Leopold ja suuriruhtinatar Katariina Ivanovna, joka oli Venäjän keisarinna Annan sisar. Anna Leopoldovna nai vuonna 1739 saksalaisen herttua Anton Ulrich von Braunschweig-Wolfenbüttelin, joka oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Kaarle VI:n kälyn poika. Heidän elokuussa 1740 syntynyt poikansa Iivana nimettiin välittömästi isotätinsä keisarinna Annan kruununperijäksi. Annan kuoltua marraskuussa 1740 kolmen kuukauden ikäisestä Iivana VI:stä tuli keisari. Sijaishallitsijaksi Anna oli määrännyt saksalaisen neuvonantajansa Ernst Johann von Bironin, mutta jo muutaman viikon kuluttua hovin mahtimiehet Burkhard Christoph von Münnich ja Andrei Osterman vangituttivat Bironin ja karkottivat hänet Siperiaan, jolloin Anna Leopoldovna julistettiin sijaishallitsijaksi. Hän hallitsi vuoden ajan Münnichin ja Ostermanin tuella, mutta ”saksalaisen klikin” hallinto oli riitaisa ja epäsuosittu venäläisten parissa. Pietari Suuren tytär ja keisarinna Annan serkku Elisabet järjesti 6. joulukuuta (25. marraskuuta) 1741 palatsivallankaappauksen ja julisti itsensä keisarinnaksi.


title: Anna Leopoldovna

text: Anna Leopoldovna perheineen vangittiin Elisabetin määräyksestä vuonna 1742. Vuonna 1744 Anna Leopoldovna, hänen miehensä ja heidän ainoa tyttärensä karkotettiin Siperian Holmogoryyn. Anna Leopoldovna synnytti miehelleen vielä toisen tyttären ja kaksi poikaa ennen kuin kuoli Holmogoryssä vuonna 1746. Hänen miehensä kuoli karkotuksessa vuonna 1775, minkä jälkeen keisarinna Katariina Suuri vapautti heidän neljä nuorempaa lastaan ja lähetti nämä Tanskaan tätinsä leskikuningatar Juliana Marian luo. Iivana VI oli surmattu Pähkinäsaaren linnassa vuonna 1764.


title: The Good Doctor

text: The Good Doctor on yhdysvaltalainen vuonna 2017 alkanut sairaalasarja. Sen kehittäjänä toimii "Housen" tuottajana tutuksi tullut David Shore. Sarja perustuu eteläkorealaiseen vuonna 2013 alkaneeseen "Good Doctor" lääkärisarjaan. Sarjan esittäminen aloitettiin Yhdysvalloissa ABC-kanavalla 25. syyskuuta 2017.


title: The Good Doctor

text: Vuoden 2014 toukokuussa CBS Television Studios ryhtyi suunnittelemaan sovitusta "Good Doctor" nimiselle eteläkorealaiselle lääkärisarjalle. Vastaavana tuottajana toimivaa Daniel Dae Kim tarkensi, että sarjan hahmot tulevat sopimaan nykymaailmaan luontevasti.


title: The Good Doctor

text: CBS:n hylättyä "The Good Doctor" sarjan sen oikeudet siirtyivät Sonylle, joka päätti esittää pilottijakson ABC-kanavalla. ABC teki virallisen tilauksen sarjalle tammikuussa 2017.


title: The Good Doctor

text: Sarjan kuvaukset aloitettiin maaliskuusa 2017 Kanadan Vancouverissa. Surreyn kaupungintalo toimii sarjan San Jose St. Bonaventure -sairaalan rakennuksen mallina.


title: Vuorilampi (Ylä-Myllyjärvi)

text: Vuorilampi on lampi Jyväskylässä lähellä Ylä-Myllyjärven asuinaluetta. Sen pituus on noin 200 m ja pinnankorkeus merenpinnasta on 180,9 m. Koillispuolella (lammen ja Ylä-Myllyjärven asuinalueen välissä) on jyrkkä rinne. Muilta suunnilta lampi on enimmäkseen suon ympäröimä. Lammen laskuoja on kaakkoon Keljonkankaalla sijaitsevaan lampeen laskeva Kauraoja. Vuorilampi ja Kauraojan yläjuoksu ympäristöineen ovat yksi Jyväskylän arvokkaista luontokohteista.


title: Makedonian nimikiista

text: Makedonian nimikiista viittaa yli 20 vuotta jatkuneeseen kiistaan Kreikan ja Makedonian tasavallan välillä. Kreikka vastusti Makedonia-nimen käyttöä haluten varata nimen koskemaan ainoastaan Kreikan antiikin aikaista Makedonian valtakuntaa sekä maan nykyistä Makedonian maakuntaa. Kreikka ja Makedonian tasavalta pääsivät sopuun nimestä 12. kesäkuuta 2018. Sopimuksen mukaan Makedonian tasavallan uudeksi nimeksi tulee ”Pohjois-Makedonia” tai virallisesti ”Pohjois-Makedonian tasavalta”. Sopimus allekirjoitettiin 17. kesäkuuta 2018. Se hyväksyttiin Makedonian parlamentissa 11. tammikuuta 2019 ja Kreikan parlamentissa 25. tammikuuta 2019.


title: Makedonian nimikiista

text: Aiemmin maat saavuttivat pitkäksi ajaksi jonkinlaisen kompromissin Makedonian suostuessa käyttämään nimilyhennettä FYROM ("the Former Yugoslav Republic of Macedonia", entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia) virallisissa yhteyksissä. Aiemmin kreikkalaiset ehdottivat myös, että Makedonia käyttäisi esimerkiksi nimeä ”Illyria”, ”Keski-Balkanin tasavalta” tai ”Eteläslavia” Makedonian nimen sijaan. Makedonian hallitus suhtautui ehdotuksiin kielteisesti. Nimikiistaan pyrittiin löytämään ratkaisua pitkään, ja eräinä usein esiintyneinä kompromissiehdotuksina olivat ”Pohjois-Makedonian” ohella muun muassa nimet ”Ylä-Makedonia” ja ”Uusi Makedonia”.


title: Makedonian nimikiista

text: Antiikin aikana Makedonian valtakunta vastasi alueeltaan alun perin suurin piirtein nykyistä Kreikan Makedoniaa. Sen pohjoispuolella sijaitsi Paionian kuningaskunta, jonka alue suunnilleen vastasi nykyistä Makedonian tasavaltaa.


title: Makedonian nimikiista

text: Sen jälkeen kun roomalaiset vuonna 168 eaa. valloittivat Kreikan, he muodostivat valtakuntaansa Macedonia-nimisen provinssin, joka käsitti sekä entisen Makedonian valtakunnan että Paionian alueet. Tämä provinssi jaettiin ajanlaskumme 300-luvulla kahteen osaan, jotka olivat eteläisempi "Macedonia Prima" ("Ensimmäinen Makedonia"), joka käsitti suurimman osan Makedonian valtakunnan alueesta, sekä pohjoisempi "Macedonia Salutaris" ("Terveellinen Makedonia") eli "Macedonia Secunda" ("Toinen Makedonia"), joka käsitti osan Dardaniaa sekä koko Paionian. Täten "Macedonia Salutaris" käsitti suurimman osan nykyisen Makedonian tasavallan alueesta.


title: Makedonian nimikiista

text: Näin syntynyt aluejako säilyi pienin muutoksin myös bysanttilaisena aikana aina siihen saakka, kunnes Osmanien valtakunta 1400-luvulla valloitti loputkin Itä-Rooman alueista. Makedoniasta tuli tällöin osa Rumeliaa, joka pysyi osmanien vallassa vuoteen 1913 saakka.


title: Makedonian nimikiista

text: Vuonna 1893 osmanihallintoa vastaan nousi vallankumousliike, joka 2. elokuuta 1903 johti Ilindenin kapinaan. Kun kapina epäonnistui, Sisäinen makedonialainen vallankumouksellinen järjestö (VMRO) jakautui kahtia. Yane Sandaskin johtama ryhmittymä vaati autonomista Makedoniaa, joka kuuluisi joko Osmanien valtakuntaan tai Balkanin liittovaltioon, kun taas toinen, supremistinen ryhmittymä vaati Makedonian liittämistä Bulgariaan. Ilindenin kapinan jälkeen vallankumouksellinen liikehdintä lakkasi; sen sijaan Bulgaria, Kreikka ja Serbia alkoivat entistä pontevammin esittää Osmanien valtakunnalle aluevaatimuksia, jotka kohdistuivat muun muassa tarkemmin määrittelemättömään, Makedoniaksi nimitettyyn alueeseen. Vuonna 1912 nämä aluevaatimukset johtivat ensimmäiseen Balkanin sotaan, jonka tuloksena osmanit menettivät suurimman osan Euroopan puoleisista alueistaan.


title: Makedonian nimikiista

text: Sodan voittajavaltiot eivät kuitenkaan päässeet sopuun Turkilta vallattujen alueiden jakamisesta, minkä vuoksi jo vuonna 1913 syttyi toinen Balkanin sota. Se päättyi Bukarestin rauhaan, jossa alueet jaettiin Kreikan, Bulgarian ja Serbian sekä vuonna 1912 itsenäistyneen Albanian kesken. Kreikka sai tällöin sille nykyisin kuuluvan Makedonian, kun taas nykyisen Makedonian tasavallan alue liitettiin Serbiaan.


title: Makedonian nimikiista

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Serbiasta tuli osa Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskuntaa, joka myöhemmin sai nimen Jugoslavia. Nykyisen Makedonian tasavallan alue kuului tällöin Etelä-Serbiaan Vardar Banovinan maakuntana. Toisessa maailmansodassa akselivallat valloittivat vuonna 1941 suurimman osan Jugoslaviaa. Akselivaltoihin liittyi myös Bulgaria, joka samana vuonna miehitti sekä osan nykyisen Makedonian tasavallan aluetta että Kreikan Makedonian. Kesäkuussa 1941 Bulgaria ja Italian Albania jakoivat nykyisen Makedonian tasavallan alueen keskenään.


title: Makedonian nimikiista

text: Sodan päätyttyä syntyi Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta, johon kuuluivat pääasiassa samat alueet kuin aikaisempaan Jugoslavian kuningaskuntaan. Josip Broz Titon hallitus päätti kuitenkin vuonna 1946 erottaa Serbiasta sen eteläisimmän osan erilliseksi osavaltioksi, joka sai nimen Makedonia. Päätös tämän osavaltion nimestä johti jo tuolloin kiivaaseen kiistaan Kreikan kanssa, sillä Kreikka epäili nimen osoittavan, että Jugoslavia vaatisi myös sille kuuluvia alueita. Kreikan lehdistö ja Andréas Papandréoun hallitus esittivät saman väitteen monessa yhteydessä vielä 1980-luvulla.


title: Makedonian nimikiista

text: Eteläslaavilaiset kielet levisivät varhaiskeskiajalla suurimpaan osaan Balkania, myös nykyisen Makedonian tasavallan alueelle. Makedonian kieli on läheistä sukua bulgarian kielelle, eikä sitä edes pidetty erillisenä kielenä vaan bulgarian murteena siihen saakka, kunnes Titon hallitus vuonna 1946 lähinnä poliittisista syistä julisti sen erilliseksi kieleksi, ja sille kehitettiin myös oma kirjakielensä. Tällä pyrittiin ennen kaikkea torjumaan Bulgarian mahdolliset aluevaatimukset, ja ilmeisesti makedonialaiset itse ovat olleet ratkaisuun tyytyväisiä, sillä vaatimuksia alueen liittämisestä Bulgariaan ei Jugoslavian hajottuakaan esitetty.


title: Makedonian nimikiista

text: Makedonian itsenäistyessä Jugoslaviasta Kreikka ei suostunut tunnustamaan tuoretta valtiota sen käyttämän nimen takia. Kreikan mielestä Makedonian pyrkimykseen käyttää Makedonia-nimeä sisältyy verhottuja aluevaatimuksia Kreikalle. Euroopan yhteisön välimieskomission lausunnon mukaan vuonna 1992 Makedonian nimen käyttöön ei liittynyt minkäänlaisia aluevaatimuksia. Yhdysvaltojen tunnustaessa Makedonian itsenäisyyden vuonna 1994 Kreikka julisti Makedonian taloussaartoon, joka jatkui vuoteen 1995 asti, kunnes maat pääsivät väliaikaiseen sopimukseen. Sopimukseen sisältyi Makedonian aiemman lipun muokkaaminen (jonka symbolia Verginan aurinkoa Kreikka piti omanaan) ja vakuutukset siitä, ettei Makedonia tulisi esittämään aluevaatimuksia Kreikalle.


title: Makedonian nimikiista

text: Makedonian nimikiista Kreikan kanssa on myös ollut esteenä sen liittymiselle esimerkiksi Euroopan unioniin ja Natoon, joiden kummankin jäsenenä Kreikka on voinut vastustaa Makedonian jäsenyyttä ennen nimikiistan ratkaisua. Aiemmin Kreikka on vastustanut kaikkia ratkaisuja, joissa Makedonian tasavallan nimessä esiintyy missään muodossa nimi ”Makedonia”. Se on luvannut tukea Makedonian pyrkimyksiä liittyä EU:hun ja Natoon mikäli maa suostuu käyttämään FYROM-nimeä.


title: Makedonian nimikiista

text: Vuonna 2007 Kreikka myöntyi alustavasti siihen, että Makedonian tasavallan nimessä voisi esiintyä nimi ”Makedonia” jossakin muodossa. Tämän jälkeen maat ovat useampaan otteeseen pyrkineet lähempiin kompromisseihin. Sovittelijana kiistassa on toiminut erityisesti YK:n erityislähettiläs Matthew Nimetz.


title: Makedonian nimikiista

text: Ratkaisua pitkään jatkuneeseen kiistaan etsittiin uusin ponnistuksin vuodesta 2017 kesään 2018 saakka. Makedonian puolelta neuvotteluhalukkuutta lisäsi uuden Zoran Zaevin johtaman hallituksen halu edistää EU:n hakuprosessia sekä liittyä Natoon jo vuoden 2018 aikana. Kreikassa puolestaan Aléxis Tsíprasin hallitus oli ollut aiempia hallituksia halukkaampi edistämään sovintoa. Kreikkalaiset ehdottivat, että Makedonian tasavalta valitsisi nimeensä jonkun etuliitteen erotuksena Kreikan Makedoniasta, jolloin maan nimi voisi olla esimerkiksi ”Ylä-Makedonia”, ”Uusi Makedonia”, ”Pohjois-Makedonia”, ”Slavo-Makedonia” tai ”Vardarin Makedonia”.


title: Makedonian nimikiista

text: Pääministerit Tsípras ja Zaev ilmoittivat päässeensä alustavaan sopimukseen nimestä 12. kesäkuuta 2018. Sen mukaan Makedonian tasavallan nimeksi tulee ”Pohjois-Makedonia” ("Severna Makedonija") tai virallisesti ”Pohjois-Makedonian tasavalta” ("Republika Severna Makedonija"). Maan asukkaita voidaan edelleen kutsua ”makedonialaisiksi” ja maan kieltä ”makedonian kieleksi”. Tsípras ja Zaev allekirjoittivat sopimuksen maiden rajalla Préspa-järven rannalla 17. kesäkuuta 2018, ja siksi se tunnetaan ”Préspan sopimuksena”.


title: Makedonian nimikiista

text: Alustava sopimus vaati hyväksynnän kummankin maan parlamentissa. Tsíprasin hallitus joutui sopimuksen vuoksi epäluottamusäänestykseen Kreikan parlamentissa heti sen julkaisun jälkeen, mutta voitti äänestyksen, jonka jälkeen sopimus voitiin allekirjoittaa. Sopimus hyväksyttiin Makedonian parlamentissa 11. tammikuuta 2019 81 äänellä 120:stä. Kreikassa puolustusministeri Pános Kamménos erosi hallituksesta vastalauseena sopimukselle 13. tammikuuta 2019. Tsíprasin hallitus voitti kuitenkin seuranneen toisen epäluottamusäänestyksen aiheesta 16. tammikuuta 2019. Tämän jälkeen sopimus hyväksyttiin Kreikan parlamentissa 25. tammikuuta 2019 äänin 153–146. Kreikassa oli laajoja mielenosoituksia sopimusta vastaan koko prosessin ajan.


title: Makedonian nimikiista

text: Sopimuksen hyväksyminen sai laajalti myönteisen vastaanoton kansainvälisessä yhteisössä. Sitä kiittivät muun muassa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tusk, EU:n komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker ja Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg. Pääministeri Zaev onnitteli Tsíprasia ja kuvasi sopimuksen hyväksymistä ”historialliseksi voitoksi”, joka ”päättää pitkään jatkuneen diplomaattisen konfliktin Ateenan ja Skopjen välillä”. Pian sopimuksen hyväksymisen jälkeen Kreikan ulkoministeri Giórgos Katroúgkalos allekirjoitti lain sopimuksesta.


title: Makedonian nimikiista

text: Nimenmuutos astuu voimaan erilaisten muodollisuuksien jälkeen arviolta 8. helmikuuta 2019 mennessä. Voimaanastuminen vaatii muun muassa Makedonian Nato-jäsenyyttä koskevan sopimuksen allekirjoittamisen sekä ilmoitukset Kreikalta Makedonialle Préspan sopimuksen ja Naton jäsenyyssopimuksen hyväksymisestä, ja Makedonialta Kreikalle ja YK:lle nimenmuutoksen voimaanastumisesta.


title: Makedonian nimikiista

text: 107 valtiota on tunnustanut Makedonian virallisen nimen ”Makedonian tasavalta”. Jotkut valtiot ovat käyttäneet tätä nimeä jo alusta lähtien kun Makedonia itsenäistyi, toiset valtiot ovat muuttaneet kantaansa sen jälkeen, kun YK:ssä otettiin käyttöön nimi ”Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia”.


title: Asea (kaupunki)

text: Asea () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Trípolin kunnassa lähellä nykyisen Aséan Káto Aséan kylää.


title: Asea (kaupunki)

text: Asea sijaitsi Mainalian alueella Arkadiassa lähellä Lakonian rajaa. Sen kautta kulki tie Pallantionista Tegeaan. Kaupungin akropolis eli yläkaupunki oli kukkulalla, joka tunnetaan nykyisin nimellä Palaiókastro, ja alakaupunki sen juurella. Palaiókastron kukkula sijaitsee heti nykyisen Káto Aséan kylän pohjoispuolella, noin 2,5 kilometriä kaakkoon nykyisestä Aséan kylästä. Kaupungin lähellä oli laaksoa ja tasankoa, ja sitä ympäröivät vuoret. Asean lähellä sijaitsivat Alfeios- ja Eurotas-jokien alkulähteet.


title: Asea (kaupunki)

text: Asean laakso on ollut asuttu jo keskisellä ja myöhemmällä paleoliittisella kaudella noin vuotta sitten. Neoliittisella ja helladisella kaudella laaksossa on ollut useita kyliä. Merkittävin asutus kehittyi myöhemmän Asean kaupungin paikalle, joka on ollut asuttuna keskisellä helladisella kaudella.


title: Asea (kaupunki)

text: Asean kaupunki oli antiikin lähteiden mukaan perusteella olemassa viimeistään klassisella kaudella. Asea otti osaa Megalopoliin kaupungin perustamiseen, ja suurin osa sen asukkaista muutti uuteen kaupunkiin. Asea säilyi silti olemassa itsenäisenä kaupunkivaltiona, sillä sen tiedetään ottaneen osaa Mantineian taisteluun vuonna 362 eaa. Myöhemmin kaupunki kuului kuitenkin Megalopoliin alaisuuteen.


title: Asea (kaupunki)

text: Asea oli olemassa vielä hellenistisellä kaudella ja säilyi olemassa ainakin ensimmäiselle vuosisadalle eaa. saakka. Pausaniaan aikana 100-luvulla jaa. kaupunki oli raunioina.


title: Asea (kaupunki)

text: Asean laakson arkeologisia tutkimuksia ("Asea Valley Survey") ja kaivauksia on suorittanut Ruotsin Ateenan-instituutti vuosina 1994–1996, 1997 sekä 2000.


title: Asea (kaupunki)

text: Asean akropolis ja alakaupunki on ollut ympäröity muureilla, joista on löydetty jäänteitä. Akropoliin muurit on ajoitettu klassiselle kaudelle ja alemmat muurit 200-luvun eaa. puoleen väliin. Kaupungista on löydetty myös hellenistisellä ajalla rakennettujen talojen raunioita. Eräs taloista edusti paremmin Prienestä tunnettua tyyppiä, jota ei muutoin juurikaan esiinny Kreikan alueella.


title: Asea (kaupunki)

text: Asean luoteispuolella Boreion-vuorella Pallantioniin johtaneen tien varrella sijaitsi Athene Soteiralle ja Poseidonille omistettu temppeli, joka oli kaupungin alaisuudessa. Odysseuksen uskotiin perustaneen pyhäkön paluumatkallaan Troijan sodasta. Temppeli on löydetty nykyisen Aséan kylän länsipuolella sijaitsevalta huipulta, joka tunnetaan nykyisin siellä olevan kirkon mukaan nimellä Profítis Ilías (tai Ágios Ilías, ). Temppeli oli rakennettu myöhäisellä arkaaisella kaudella, mutta paikka on ollut yhtämittaisessa kulttikäytössä myöhäiseltä pronssikaudelta hellenistiselle kaudelle.


title: Asea (kaupunki)

text: Asean esinelöytöihin lukeutuu muun muassa istuvaa jumalatarta, mahdollisesti Athenea, esittävä kuvapatsas. Sen veistäjä on oletettavasti ateenalainen Endoios ja se on tehty lakonialaisesta marmorista.


title: Elis (kaupunki)

text: Elis () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee nykyisessä Ilídan kunnassa vajaan kilometrin koilliseen Kalývian kylästä ja saman verran luoteeseen Archaía Ílidan kylästä.


title: Elis (kaupunki)

text: Eliin kaupunkivaltio käsitti jotakuinkin nykyisen Eliin alueyksikön alueen, joka on saanut nimensä kaupunkivaltiosta. Sen vuorten puoli tunnettiin nimellä Akroreia ja alava osa nimellä Elis Koile. Elikseen myöhemmin liitetty eteläisin osa tunnettiin nimellä Pisatis. Eliin alueen pohjoispuolella sijaitsi Akhaia, itäpuolella Arkadia ja eteläpuolella Messenia. Länsipuolella oli Joonianmeri. Eliin kaupunki itse sijaitsi kaupunkivaltion alueen luoteisosassa Koilen alueella, Peneios-joen (nyk. Pineiós) tasangon itäosassa joen pohjoisrannalla.


title: Elis (kaupunki)

text: Kaupunkivaltion alaisuuteen kuului myös muita alueen kyliä ja pienempiä asutuksia, joiden todennäköisiä paikkoja on tunnistettu seudun arkeologisessa kartoituksessa noin 280, sekä noin 40 kilometrin päässä kaupungista kaakkoon sijainnut Olympian pyhäkköalue, joka tunnetaan Olympian kisoista. Seutu oli hyvää maanviljelysaluetta, mikä oli osaltaan kaupunkivaltion vaurauden takana.


title: Elis (kaupunki)

text:
Eliin paikalla on ollut ihmisasutusta viimeistään keskisellä paleoliittisella kaudella noin eaa. ja edelleen neolittisella kaudella. Enemmän jäänteitä kiinteästä asutuksesta on varhaiselta helladiselta kaudelta noin 2800–2200 eaa. lähtien. Tuolloin asutus sijaitsi myöhemmän akropoliin huipulla sekä sen luoteisrinteellä Peneios-joen suunnassa. Mykeneläisellä kaudella noin 1600–1100 eaa. kaupunki oli perinteen mukaan yksi seudun neljästä tai viidestä merkittävimmästä keskuksesta.
Kreikkalaisessa mytologiassa Eliin kaupunkivaltion perustajana pidettiin aitolialais-doorilaista Oksylosta noin 1100–1000-luvuilla eaa., mikä liittyy niin kutsuttuun doorilaisvalloitukseen alueella. Seudun asukkaat tunnettiin nimellä epeioslaiset ("epeioi" tai "epoioi"), mikä oli peräisin mytologian Epeioksesta.


title: Elis (kaupunki)

text: Eliin suurinta kukoistuskautta olivat sen varhaishistorian 1000–900-luku eaa., klassisen kauden 500–400-luvut eaa. sekä aika 100-luvulta eaa. 200-luvulle jaa. roomalaisella kaudella. Geometrisen kauden aikana noin 800-luvulla jaa. Elis valloitti Akroreian alueen sekä Pisalta Olympian alueen. Kuninkuus hylättiin kaupungissa 700-luvulla eaa. Arkaaisella kaudella kaupunki alkoi laajeta akropoliilta lounaaseen. Samaan aikaan Elis soti usein Pisan kanssa alueiden hallinnasta. Noin 570 eaa. kaupungin hallintoa uudistettiin, ja sitä hallinneet oligarkit ottivat hallintoon mukaan lisää kansalaisia.


title: Elis (kaupunki)

text:
Elis sijaitsi suhteellisen syrjässä, eikä se historiansa aikana ollut sotilaallisesti merkittävä. Kaupungin suurin merkitys oli siinä, että se järjesti Olympian kisoja Olympian lehdossa jo muinaisista ajoista, ja vastasi alueen kultista ja Zeuksen temppelistä. Perinteen mukaan kisat järjesteltiin uudestaan Eliin kuninkaan Ifitoksen aikana. Historiallisesti kisoja tiedetään järjestetyn viimeistään vuodesta 776 eaa. lähtien. Kisat olivat suurimman osan historiaansa Eliin alaisuudessa, lukuun ottamatta joitakin kausia, jolloin ne järjesti Pisa Olympian ollessa tämän hallussa noin vuosina 668–572 eaa. Tämän jälkeen Elis kukisti pisalaiset lopullisesti ja sai vallattua Olympian takaisin Spartan avustuksella. Kisojen ollessa Eliksellä niiden järjestämisestä vastasivat elisläiset hellanodikai-virkamiehet.
Koska Elistä pidettiin kisojen ansiosta pyhänä alueena, se kukoisti ja sai olla suhteellisen rauhassa sodilta. Se ei ottanut osaa 400-luvun eaa. alkupuolen persialaissotiin. Klassisella ja hellenistisellä kaudella kaupunki laajeni edelleen joka suuntaan akropoliin ympäristöön ja myös Peneioksen toiselle puolelle. Eliin kaupunkivaltion alue laajeni puolestaan suurimmillaan Messenian ja Akhaian rajoille sekä käsittämään Trifylian alueen, ja se oli yksi Peloponnesoksen suurimpia kaupunkivaltioita. Vuonna 471/470 eaa. lähtien kaupungin hallintoa uudistettiin jälleen demokraattisemmaksi ja kaupungin päätöksenteosta vastasivat nyt neuvosto ("bule") sekä kansankokous ("demos"). Erään käsityksen mukaan Eliin kylien liittyminen yhteen yhdeksi kaupungiksi ("synoikismos") olisi tapahtunut vasta tuolloin.


title: Elis (kaupunki)

text: 400-luvun loppupuolen eaa. peloponnesolaissodassa Elis luopui puolueettomuudestaan ja oli ensin Spartan puolella vuoteen 420 eaa. ja tämän jälkeen Ateenan puolella. Kaupungin akropolis linnoitettiin 400-luvulla eaa. ja linnoitusrakennelmat uusittiin vuonna 313 eaa. 300-luvulla eaa. kaupungissa toimi sieltä kotoisin olleen Faidonin perustama elisläinen filosofikoulukunta. Vuodesta 191 eaa. Elis kuului Akhaian liittoon. Rooman valtakunnan osa siitä tuli muun Peloponnesoksen tavoin vuonna 146 eaa. Se nautti kuitenkin edelleen jossain määrin itsenäisestä asemasta.


title: Elis (kaupunki)

text:
Varsinainen Eliin kaupunki oli suurimmillaan roomalaisella kaudella. Herulit tuhosivat kaupungin vuonna 267 eaa. Antiikin ajan lopulla kaupunki taantui muun muassa Olympian kisojen lopettamisen vuonna 393 eaa. seurauksena. Kaupunki säilyi kuitenkin asuttuna, joskin huomattavasti aikaisempaa pienempänä, vielä varhaiskristillisellä kaudella, jolloin sinne rakennettiin basilikakirkko, sekä varhaisella bysanttilaisella kaudella ainakin 500–600-luvuille jaa. saakka. Noihin aikoihin se tuhoutui maanjäristyksessä.
Frankkivallan aikana entiselle akropoliille rakennettiin linna ("kástro"), jossa käytettiin antiikin aikaisten rakennusten materiaalia.


title: Elis (kaupunki)

text: Eliin kaupunki paikallistettiin 1800-luvulla. Sen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1910–1914, ja niitä on jatkettu vuodesta 1960 lähtien. Kaivauksia ovat suorittaneet Itävallan arkeologinen instituutti Ateenassa sekä kreikkalaiset arkeologit.


title: Elis (kaupunki)

text: Eliin arkeologinen alue on laaja, ja käsittää muun muassa akropoliin eli linnavuoren alueen, agoran, teatterin ja asuinkortteleita sekä hautausmaita. Kaupungin lähiympäristössä oli useita pienempiä asutuksia. Vain pieni osa kokonaisuudesta on kaivettu esiin.


title: Elis (kaupunki)

text: Akropolis eli linnavuori sijaitsi kaupungin itäpuolella. Kukkula on tunnettu nykyaikana myös nimellä Paliópyrgos, ja sen korkeus on noin 400 metriä. Kukkulan alueella on linnoitusmuurien jäänteitä, erityisesti sen pohjois- ja länsiosassa. Akropoliilla sijaitsi Athenelle omistettu temppeli. Sen luoteisrinteessä agoran pohjoispuolella oli teatteri, joka oli rakennettu alun perin 300-luvulla eaa. Sitä muutettiin hellenistisellä ja roomalaisella kaudella.


title: Elis (kaupunki)

text: Agoran eli kauppapaikan alueella sijaitsi lukuisia temppeleitä ja julkisia rakennuksia, mukaan lukien stoia eli pylväshalleja, buleuterion, kaksi gymnasionia, palaistra ja Hellanodikaion eli Olympian kisoja järjestäneiden hellanodikai-virkamiesten rakennus. Merkittävin stoa oli niin kutsuttu Etelästoa eli Korkyraion, joka oli doorilaista tyyliä edustanut kaksoisstoa.


title: Elis (kaupunki)

text: Pyhäkköalue keskittyi agoran eteläpuolelle. Kaupungissa tiedetään olleen Afrodite Uranialle omistettu temppeli, jossa oli Feidiaan veistämä, kullasta ja norsunluusta tehty jumalattaren kulttikuva; erillinen Afrodite Pandemoksen pyhäkkö, jossa oli Skopaksen veistämä Afroditea ja vuohta esittänyt veistos; Apollon Akesiuksen temppeli; Haadeen temppeli; Artemis Filomeiraksin pyhäkkö; Akhilleen kenotafi; Tykhen ja Sosipoliin temppeli; Silenoksen temppeli; sekä roomalaisella kaudella myös keisarikultille omistettu tholos eli pyörötemppeli.


title: Epidauros Limera

text: Epidauros Limera (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Lakoniassa Peloponnesoksen niemimaan itärannikolla Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Monemvasián kunnassa noin viisi kilometriä pohjoiseen nykyisestä Monemvasián kylästä ja kolme kilometriä kaakkoon Ágios Ioánniksen kylästä.


title: Epidauros Limera

text: Epidauros Limera sijaitsi sen mukaan nykyisin Epídavros Limirán lahtena tunnetun lahden rannalla. Lahden pohjoispäässä on Kremmýdin niemi ja eteläpäässä Monemvasián niemi. Kaupungin akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi rannikon lähellä sijainnut kukkula. Alakaupunki sijaitsi akropoliin itä- ja kaakkoisrinteessä. Kaupunki vartioi helpointa reittiä Spartasta Peloponnesoksen itärannikolle. Myöhemmin kaupungin paikka on tunnettu ”Vanhana Monemvasiána” ("Paliá Monemvasiá").


title: Epidauros Limera

text: Epidauros Limeraa ei tule sekoittaa tunnetumpaan Epidauroksen kaupunkiin pohjoisempana Argoliin rannikolla.


title: Epidauros Limera

text: Epidauros Limeran paikka on ollut löydöistä päätellen asuttu viimeistään neoliittisella kaudella ja edelleen helladisella kaudella, erityisesti mykeneläisellä kaudella LH II–IIIC. Keramiikkalöydöistä päätellen asutuksella on ollut yhteyksiä Kreetan minolaiseen kulttuuriin.


title: Epidauros Limera

text: Myöhempi antiikin aikainen Epidauros Limeran kaupunki oli Pausaniaan mukaan Argoliin Epidauroksen perustama siirtokunta. Kerrotaan, että epidauroslaisten laiva rantautui kaupungin kohdalla ollessaan matkalla Kosille. Kaupungin perustaminen ajoittuu todennäköisesti aikaan, jolloin koko Lakonian itärannikko oli Argoksen vallan alla. Kaupungin lisänimi "Limera", joka erotti sen emäkaupungista, oli merkitykseltään epäselvä jo antiikin aikana. Useimmiten sen tulkittiin viittaavan kaupungin hyviin satamiin ("limenēra").


title: Epidauros Limera

text: Epidauros Limera esiintyy antiikin lähteissä vain harvoin. Arkaaisella ja klassisella kaudella kaupunki oli Spartan vallan alla ollutta perioikialuetta. Thukydides kertoo ateenalaisten hyökänneen kaupunkiin kahdesti peloponnesolaissodan aikana, vuosina 424 ja 414 eaa., sen strategisen sijainnin vuoksi. Myöhemmin kaupunki oli osa Eleutherolakonialaista eli Vapaata lakonialaista liittoa.


title: Epidauros Limera

text: Kaupunki kukoisti vielä roomalaisella kaudella. Sen paikka on ollut asuttu ilmeisesti vielä 500-luvun lopulle jaa. saakka. Keskiajalla seudun asutus siirtyi turvallisempaan paikkaan Monemvasiáan (myös Monembasia, frankeilla Malvasia), joka oli läpi keskiajan koko Peloponnesoksen eli Morean merkittävimpiä keskuksia.


title: Epidauros Limera

text: Monet matkailijat ja antiikintutkijat tekivät huomioita kaupungin raunioista jo 1700- ja 1800-luvuilla. Kaupungin alueen arkeologisia kaivauksia ja muita tutkimuksia ovat suorittaneet kreikkalaiset arkeologit sekä British School at Athens eli brittiläinen arkeologinen koulu. Kaivauksia on suoritettu muun muassa vuosina 1936 ja 1953.


title: Epidauros Limera

text: Akropolis ja alakaupunki oli ympäröity kaupunginmuurilla, joka oli rakennettu hellenistisellä kaudella joko 300-luvulla eaa. tai myöhemmin. Muuri oli varustettu tornein, jotka olivat suhteellisen pienikokoisia. Muuria on säilynyt monin paikoin, meren puolelta jopa puoleenväliin niiden alkuperäisestä korkeudesta. Muurein ympäröity alue jakaantui kolmeen osaan, varsinaiseen linnoitukseen sekä alakaupungin kahteen osaan, jotka oli myös erotettu toisistaan muurilla.


title: Epidauros Limera

text: Pausaniaan mukaan akropoliin huipulla sijaitsi Athenelle omistettu temppeli, ja huippu onkin selvästi tasoitettu ikään kuin temppeliä varten. Akropoliin huipulta on löydetty myös merkkejä mykeneläisen ajan asutuksesta. Alakaupungissa sijaitsivat Afroditelle ja Asklepiokselle omistetut temppelit ja satamassa Zeus Soterin temppeli. Lahden rannalla on jälkia kahdesta satamasta sekä kaupungin pohjois- että eteläpuolella. Roomalaisen kauden löytöihin kuuluvat muun muassa lattiamosaiikein koristeltu talo sekä keisarinna Julia Domnan ja tämän perheenjäsenten patsaiden jalusta.


title: Epidauros Limera

text: Ainakin Strabonin aikaan kaupunkiin kuului niemessä ollut linnoitus, joka tunnettiin nimellä Minoa. Nimi voi viitata muinaisiin minolaisiin yhteyksiin. Useimmiten linnoituksen on ajateltu sijainneen Monemvasián korkealla kalliolla, joka on myöhemmin erotettu saareksi, mutta joskus linnoitus on sijoitettu kaupungin pohjoispuoliseen niemeen.


title: Epidauros Limera

text: Kaupungin lähistöltä on löydetty mykeneläisaikaisia kammiohautoja.


title: Erythrai (Boiotia)

text: Erythrai (, joskus myös "Erythra", , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Boiotiassa Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Dervenochórian Dáfnin kylän länsipuolelle Tanágran kunnassa.


title: Erythrai (Boiotia)

text: Erythrai sijaitsi Kithairon-vuoren (nyk. Kithairónas) pohjoisrinteellä Parasopian eli Asopos-joen laakson etelälaidalla. Pausaniaan mukaan kaupunki oli saanut kreikkalaisessa mytologiassa nimensä Erythraksesta, Leukonin pojasta.


title: Erythrai (Boiotia)

text: Varhaisin maininta Erythraista on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se mainitaan yhtenä boiotialaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Plataiain taistelun aikaan persialaissodissa vuonna 479 eaa. Erythrai oli yksi paikoista, joiden tienoille persialaisten armeija oli aluksi ryhmittynyt. Pausaniaan aikaan 100-luvulla jaa. kaupunki oli raunioina.


title: Figaleia

text: Figaleia ( tai , myös "Figalea", , "Fialia", tai "Fialeia", , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Zacháron kunnassa lähellä nykyistä Figaleían kylää.


title: Figaleia

text: Figaleia sijaitsi Parrhasian alueella Arkadian lounaisosassa lähellä Messenian rajaa, suhteellisen erillään muista kaupungeista. Se oli rakennettu kukkuloille ja rinteeseen Neda-joen rotkon pohjoislaidalle noin 300 metrin korkeuteen, noin puoleen väliin jokea sen alkulähteiltä laskupaikkaan laskettuna. Rotko johti Trifylian rannikolle ja Joonianmeren rantaan noin 15 kilometriä lännempänä. Kaupungin itäpuolella virtasi Lymaks-virta, joka laski Nedaan.


title: Figaleia

text: Figaleian ympärillä on vuoristoa, johon kuuluvat muun muassa Kotylion-vuori (nyk. Kotílio) kaupungin koillispuolella sekä Elaion-vuori (nyk. Koúvela) lounaispuolella.


title: Figaleia

text:
Figaleian paikka on ollut asuttu viimeistään keskisellä helladisella kaudella. Asutus säilyi paikalla mykeneläisellä kaudella sekä läpi antiikin ajan. Kaupungin vanhin nimi oli "Figaleia", mutta jossain välissä se tunnettiin erityisesti nimimuodossa "Fialia". Kreikkalaisessa mytologiassa ensin mainitun nimen esitettiin tulleen kaupungin ensimmäisestä perustajasta Figaloksesta ja jälkimmäisen nimen toisesta perustajasta Fialoksesta. Kummatkin olivat Lykaonin poikia.
Figaleian oli usein sodissa messenialaisten puolella Spartaa vastaan. Seurauksena spartalaiset valtasivat kaupungin usein arkaaisella kaudella 600- ja 500-luvuilla eaa. sekä klassisella kaudella noin vuosina 421–414 eaa. ja 401–395 eaa. Spartalaisten vallattua kaupungin vuonna 659 eaa. figaleilaiset saivat sen takaisin Oresthasionin asukkaiden avulla. Nämä kaatuivat, oraakkelinlauseen mukaisesti, taistelussa. Figaleista oli kotoisin muun muassa Arrhikhion (tai Arrakhion), joka on kenties tunnetuin pankration-ottelija. Hän voitti Olympian kisat vuosina 572, 568 ja 564 eaa., ja kuoli viimeisessä ottelussa. Kaupunki löi omaa rahaa.


title: Figaleia

text: Vuonna 375 eaa. Figaleia kärsi puolueriidoista, ja kaupungista pois ajetut spartalaismieliset ottivat haltuunsa läheisen Heraian, josta he hyökkäilivät Figaleiaan. Hellenistisellä kaudella kaupunki kuului ensin Aitolian liittoon, toimien jonkin aikaa liiton joukkojen keskuksena, ja sitten Akhaian liittoon. Figaleia oli olemassa vielä roomalaisella kaudella 100-luvulla jaa. Pausaniaan aikaan, vaikkakin kaupunki vaikuttaa olleen tuolloin jo taantunut.


title: Figaleia

text: Bassai ja sen Apollon Epikurioksen temppeli kuuluivat Figaleian alaisuuteen. Figaleilaiset rakensivat temppelin katsottuaan saaneensa Apollonilta apua ruttoa vastaan peloponnesolaissodan aikana. Kerrotaan, että figaleialaisilla oli muiden mielestä erikoisia tapoja muun muassa ruokailuun liittyen, jonka vuoksi Harmodios Lepreonlainen kirjoitti näistä erityisen teoksen.


title: Figaleia

text: Figaleian arkeologiset kaivaukset on suorittanut Ateenan arkeologinen seura. Niitä on tehty muun muassa vuonna 1927 Anastásios Orlándoksen johdolla ja vuonna 1996 Xéni Arapogiánnin johdolla.


title: Figaleia

text: Figaleian koko on ollut noin 1,5 x 2,5 kilometriä. Kaupungin alueella on raunioita pääasiassa arkaaiselta, klassiselta ja roomalaiselta kaudelta.


title: Figaleia

text: Akropolis ja Artemiin temppeli


title: Figaleia

text:
Kaupungin akropolis eli linnavuori sijaitsi kaupungin pohjoispuolella (). Kukkulan korkeus on noin 720 metriä. Akropoliin huipulla oli linnoitus, jonka pituus oli noin 70 metriä ja johon kuului suuri pyöreä torni. Akropoliilla oli myös Artemis Soteiralle omistettu temppeli. Nykyisin sen paikalla on profeetta Elialle ("Profítis Ilías") omistettu kirkko.
Kaupunginmuurit


title: Figaleia

text: Kaupungin ympäröi noin 4,5 kilometriä pitkä kaupunginmuuri, joka oli varustettu neliskulmaisin ja pyörein tornein. Muuri oli rakennettu alun perin 400-luvulla eaa., mutta osa rakennettiin uudelleen 300-luvun eaa. puolessa välissä. Muuria ja torneja on säilynyt noin kilometrin matkalta erityisesti akropoliin pohjoisrinteessä sekä siitä kaakkoon kohti kaupungin aluetta. Osin muuri on säilynyt suhteellisen hyvässä kunnossa ja parhaimmillaan jopa kymmenen metrin korkeudelta. Muurista on joitakin jäänteitä myös akropoliin lounaispuolella.


title: Figaleia

text: Athenen ja Zeuksen temppeli


title: Figaleia

text: Athenelle ja Zeukselle omistettu pyhäkkö sijaitsi nykyisin nimellä Kourdoumpoúli tunnetulla kukkulalla kaupungin lounaispuolella (). Pyhäkköön kuului 300-luvulla eaa. todennäköisesti varhaisemman, arkaaisen temppelin paikalle rakennettu temppeli, jossa oli pronaos sekä naos eli cella. Temppeli oli rakennettu itä-länsisuunnassa ja sen koko oli noin 15,7 x 7,7 metriä.


title: Figaleia

text: Temppelin naoksessa oli kuvapatsas. Sieltä on löydetty myös suuri määrä piirtokirjoituksia, jotka kertovat pyhäkön poliittisesta merkityksestä paitsi Figaleiassa myös laajemmalla alueella. Pausanias ei mainitse temppeliä jostakin syystä. Temppelin alttari sijaitsi tavan mukaan sen itäpuolella.


title: Figaleia

text:
Temppelin rauniot ovat nykyisin merkittävin kaupungista esiin kaivettu kohde. Samalta kukkulalta on löydetty varhais- ja keskihelladisen kauden asutuksen jäänteitä.
Lähdekaivo


title: Figaleia

text: Lähdekaivo sijaitsi kaupunginmuurien ulkopuolella, nykyisen kylän itäpuolella tien varressa (). Se oli rakennettu 300-luvun eaa. lopulla tai 200-luvun eaa. alussa. Lähdekaivorakennuksessa oli temppeliä jäljittelevä julkisivu, jossa oli neljä doorilaista pylvästä. Rakennukseen kuului suuri vesisäiliö. Lähdekaivo on edelleen käytössä.


title: Figaleia

text: Muut rakennukset


title: Figaleia

text: Kaupungissa oli myös gymnasion ja teatteri, Dionysos Akratoforokselle, Hygieialle ja Asklepiokselle omistetut pyhäköt sekä Lepreonin ja Spartan vastaisessa taistelussa kuolleiden oresthasionilaisten heroon-haudat. Dionysoksen temppeli on sijainnut mahdollisesti Stavroúlin bysanttilaisaikaisen kirkon raunioiden paikalla. Yksi temppeli on sijainnut lähdekaivon lähellä nykyisen kylän hautausmaalla sijaitsevan Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen ("Koimísis Theotókou", "Panagía") kirkon paikalla.