title: Kaunissaaren tekojärvi

text:
Tekojärvi on muodostunut patoamalla Jägala jõen uoma 50 metriä pitkällä padolla. Myös järven pohjoisranta on korotettu reunavallilla, jotta varastoitava vesimäärä olisi suurempi ja vedenpinta korkeampi. Järven pinta-ala on 30 ha ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen itäpäässä on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,52 ha. Saaret ovat 100 metriä ja 85 metriä pitkät. Jägala jõgi on järven läpi virtaava joki, mutta siihen laskee myös myös Kõrgimäe kraavi. Järven valuma-alueen laajuus on 830,7 km².
Järvn keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys 5 metriä. Järvialtaan maksimitilavuudeksi on arvioitu 0,00160 km³ eli 1,60 miljoonaa m³, mutta annetulla keskisyvyydellä järven tilavuudeksi tulee vain 0,69 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä. Sen pohjoisrannat ovat metsämaata ja etelärannat peltoa, niittyjä ja asuinaluetta. Järven kaakkoisrannassa sijaitsee Kaunissaaren kylä ja luoteispuolella Jägala jõen länsirannoilla Lehtmetsän kylä.


title: Kaunissaaren tekojärvi

text: Tekojärvi on muodostettu Tallinnan vesihuoltoa varten. Sen koillispäähän on johdettu luoteen suunnalta Aavoja-Kaunissaare kanal, joka johtaa 2,8 kilometrin päästä Aavojan tekojärvestä vettä Kaunissaaren tekojärveen. Järven lounaispäästä lähteen länteen Jägala-Pirita kanal, joka laskee vedet 25 kilometrin päähän Pirita jõgeen.


title: Kaunissaaren tekojärvi

text: Patoaukon vasemmalla puolella sijaitsee Kaunissaaren voimalaitos (), joka voi tuottaa kahdella turbiinilla 0,246 MW sähköenergiaa. Samalla puolella patoa on myös kalaportaat.


title: Kaunissaaren tekojärvi

text: Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.


title: Linnamäen patojärvi

text: Linnamäen patojärvi (myös "Linnamäe veehoidla" tai "Linnamäe paisjärv") on Virossa Jõelähtmen maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva padottu järviallas. Linnamäellä viitataan tunnettuun Jägalan linnamäkeen, joka sijaitsee padon itäpuolella järven rannassa.


title: Linnamäen patojärvi

text: Tekojärvi on syntynyt, kun Jägala jõen yli on rakennettu 130 metriä pitkä pato. Pato liittyy Linnamäen voimalaitokseen. Tekojärven pinta-ala on 31 ha ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järven muoto seuraa Jägala jõen jokilaakson muotoa, minkä takia siinä on viisi mutkaa. Saaria on kuusi ja niiden yhteinen pinta-ala on 1,86 ha. Jägala jõen valuma-alueen suuruus on 1 572,3 km². Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa ja sen itäpuolelta kulkee Ihasaluun johtava maantie.


title: Linnamäen patojärvi

text: Järvi on kirkasvetinen, jossa humuspitoisuudet ovat alhaiset.


title: Kubija järv

text: Kubija järv (myös "Kublitsi järv") on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Kubija järv

text:
Järven pinta-ala on 15 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven pohjoispäähässä on kiinni pieni Veskijärv. Se sijaitsee Võrun ja Meegomäen välissä ja osa Võrun taajama-aluetta ulottuu järven itärannoille. Järven pohjoispuolella kulkee Kubja tee, joka lähtee Võrun keskustasta. Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. Sen rannat ovat hiekkapohjaista lehtimetsikköä, jota asutus rikkoo voimakkaasti.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys 5 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000340 kuutiokilometriä eli 0,34 miljoonaa kuutiometriä. Järven valuma-alueen laajuus on 13 neliökilometriä ja valuma-alueen tärkeimpiä tulo-ojia ovat eteläpäähän laskeva Vähkjärven laskuoja ja lounaisrantaan laskeva Kubija oja. Vähkjärven kautta laskevat myös pienet lammet esimerkiksi Edejärv ja Peräjärv. Kubija ojan valuma-alue on järvetön, mutta idästä laskevalla ojaan on rakennettu pato, jonka taakse jää Kubija paisjärv. Sen laskuoja, Meegomäe oja eli Haraku oja, lähtee järven pohjoisosasta ja virtaa Veskijärven läpikohti luodetta, missä se laskee Tamula järveen.


title: Kubija järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().


title: Kubija järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.


title: Vaskjalan tekojärvi

text: Vaskjalan tekojärvi (myös "Vaskjala paisjärv") on Virossa Raen maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva padottu järviallas.


title: Vaskjalan tekojärvi

text:
Patojärvi on muodostettu patoamalla Pirita jõen uoma. Tekojärven pinta-ala on 31 ha ja se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järviallas on kaksiosainen. Pohjoisosan vedenpinta on alempana kuin eteläosan vedenpinta. Yläaltaasta otetaan vettä Vaskjala–Ülemiste kanaliin ja vastaava määrä vettä tuodaan Kaunissaaren tekojärvestä muutama kilometri yläjuoksulle Pirita jõgeen Jägala-Pirita kanalia myöten. Järven valuma-alueen laajuus on 637,7 km².
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000730 km³ eli 0,73 miljoonaa m³. Saaria on kahdeksan, joiden yhteinen pinta-ala on 1,4 ha. Järven rantaviivan pituus on 10,0 kilometriä, josta pohjoisrannat ovat asuinaluetta ja etelärannat metsä- tai niittymaata. Asuinalue on Vaskjala, joka kuuluu Jürin pienoiskauppalaan.


title: Võhmetu järv

text: Võhmetu järv (Võhmetu Suurjärv ) on Virossa Tamsalun maalaiskunnassa Länsi-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Se sijaitsee Pandiveren ylängön reuna-alueeseen ja järvi kuuluu alueen karstijärviin.


title: Võhmetu järv

text: Järvi sijaitsee Pandiveren ylängöllä. Sen pinta-ala on 9 ha ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Vaikka järvi kuuluu niin sanottuihin karstijärviin, on se suuruutensa vuoksi melko pysyvä. Sen ympärillä olevat pienet lammet kuten Laks järv ja Toomra järv kuivuvat kesäisin kokonaan. Võhmatu järvelle voi käydä myös näin, mutta ilmeisesti sen suuruus ja länsirantaa seuraava harju estää sen. Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohja on kova ja se muodostuu sekä hiekka- ja kalkkikivestä että sorasta. Järvi on autio eikä sillä ole laskuojaa. Järveen ei myöskään tule ojia, mutta se saakin vetensä sadannasta ja pohjassa olevien lähteiden kautta. Järvessä ei elä kaloja.


title: Võhmetu järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi ().


title: Võhmetu järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti alkalitrofiseksi järveksi (, AL). Tällaisiin järviin on veteen liuennut runsaasti kalkkikivestä irronnutta vetykarbonaattia, joka aiheuttaa veden emäksisen happamuustason (pH on yli 7). Vedessä on myös runsaasti mineraaleja, jotka muuttavat vedenvärin usein turkoosiksi tai sinertäväksi. Koska vesi on emäksistä ja sen sisältämät mineraalit ja ravinteet poikkeavat muista järvistä, on näihin järviin kehittynyt omanlainen levien muodostama ekosysteemi.


title: Lemküla järv

text: Lemküla järv (myös "Lemmküla järv") on Virossa Tamsalun maalaiskunnassa Länsi-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Se sijaitsee Pandiveren ylängön reuna-alueeseen ja järvi kuuluu alueen karstijärviin.


title: Lemküla järv

text: Järvi kuuluu karstijärviin, jotka sijaitsevat karstimaan alueella ja saavat vetensä sadannasta, pohjavedestä ja kalkkikivikallion maanalaisista lähteistä. Siinä on tämän vuoksi eniten vettä keväisin, kun lumet sulaavat. Silloin sen pinta-ala on noin 6 ha ja se on silloin 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Kun kesällä karstialueen kalliossa vesi vähenee, laskee myös karstijärven vedenpinta ja järvi kutistuu voimakkaasti. Vaikka järvi on suuri, voi se kuivua kokonaan. Järven järvialtaan rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja se on autio. Lemküla järven ympäristössä on viisi pientä lampea. Ne sijaitsevat järven länsirantaa seuraavan harjun samalla puolella lukuun ottamatta Süsijärveä, joka kuivuu myös silloin tällöin. Pohjoisimman lammen Suur Roogjärven rannalla sijaitsee kiinteistö.


title: Lemküla järv

text: Järven vesi on samanlaista kuin alueen muidenkin järvien vesi. Se on kirkasvetinen, kovavetinen ja alkalitrofinen järvi.


title: Piisupi järv

text: Piisupi järv on Virossa Tamsalun maalaiskunnassa Länsi-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Se sijaitsee Pandiveren ylängön reuna-alueeseen ja järvi kuuluu alueen karstijärviin.


title: Piisupi järv

text: Järven itärantaa seuraa harju, joka osaltaa vastaa järven vedentarpeesta. Karstialueen järvenä se saa osan vedestänsä pohjassa olevien lähteiden kautta. Keväisin lumien sulettua, nousee järven vedenpinta korkeimmilleen. Silloin järven pinta-ala on noin 5 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Silloin järvessä on yli 60 metriä pitkä saari, jonka pinta-ala on 0,24 ha. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja se on metsämaata. Kesällä karstimaan alla veden määrä vähenee ja järven vedenpinta alenee. Järven lähellä sijaitsee kaksi lampea Sahkjärv ja Ratasjärv.


title: Piisupi järv


title: Piisupi järv


title: Kohila paisjärv

text: Kohila paisjärv on Virossa Kohilan kunnassa Raplamaalla sijaitseva padottu järviallas.


title: Kohila paisjärv

text: Patojärven pinta-ala on 4,8 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on muodostunut, kun Keila jõen vedenpintaa on patoamalla nostettu normaalia korkeammalle. Padon ylittää katu "Töötuse". Patojärven keskisyvyys on ilmoitettu olevan 2,5 metriä. Silloin voidaan laskea patoaltaan vesitilavuus kertomalla pinta-ala syvyydellä ja tästä saadaan tulokseksi 120 000 m³ eli 0,00012 km³. Järven rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Patoallas sijaitsee Kohilan taajama-alueen laidalla.


title: Savalduman karstijärvi

text: Savalduman karstijärvi on Virossa Tamsalun maalaiskunnassa Länsi-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Se sijaitsee Pandiveren ylängön reuna-alueeseen ja järvi kuuluu karstijärviin, joiden vedenpinta muuttuu vuodenaikonen kuluessa suuresti.


title: Savalduman karstijärvi

text: Järvi sijaitsee karstialueella, jota sadevesi rapauttaa voimakkaasti. Se on syövyttänyt kalkkikivikallioon uurteita, syviä koloja ja maanalaisia onkaloita. Sadevedet imeytyvät tavallisesti näihin maanalaisiin onkaloihin ja vedet kulkeutuvat maanalaisissa puroissa alemmaksi purkautuen esille karstilähteistä. Keväällä, kun lumet sulavat, ei maan alle mahdu niin paljon vettä kuin sinne olisi tarjolla. Maanalaiset onkalot täyttyvät ja loput sulamisvesistä jäävät maan pinnalle.


title: Savalduman karstijärvi

text: Savaluduman kylän vieressä sijaitsee Savalduma soo, joka sijaitsee turpeen peittämän karstialueen päällä. Suon reunassa kalkkikivipinta on rapautunut rikki niin, että maastossa voidaan erottaa jopa 4,5 metriä korkea penger. Sen muodostaa sarja karstikuoppia (), joita on yli 60. Ne ovat läpimitoiltaan 2–75 metriä ja noin 2,5 metriä syviä.


title: Savalduman karstijärvi

text: Muutaman viikon vuodessa keväällä, kun suon ja ympäristön sulamisvedet valuvat suon laidassa sijaitsevan penkerettä vasten, syntyy suon reunaa seuraava pitkä karstijärvi. Sen kokonaispinta-ala voi kasvaa jopa 100 hehtaarin suuruiseksi. Sen suurimmaksi syvydeksi on mitattu 6 metriä, mutta keskisyvyydeksi vain 1,7 metriä. Kun kesä lähestyy ja vesi imeytyy maan alle, laskee vedenpinta alemmaksi ja suurjärvestä kuroutuu erilleen pienempiä järviä ja lampia. Ensin se katoaa pohjoispuolelta (Eesjärv), missä on matalinta. Vesi jää lopuksi karstikuoppiin ja muutamaan suon reunassa olevaan pysyvään järveen. Alueen eteläpuolella sijaitsee Tagajärv, jossa pysyy vesi koko kesän ajan. Sinne lasketaan jätevettä, joka rehevöittää sen voimakkaasti. Järven pinta-ala on 3 ha ja sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.


title: Savalduman karstijärvi

text: Koska järvi sijaitsee suon reunalla, valuu siihen ruskeaa humuspitoista vettä. Tällainen järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi. Karstialueen järviin liukenee runsaasti kalkkikivestä irronnutta vetykarbonaattia, joka aiheuttaa veden emäksisen happamuustason (pH on yli 7). Vedessä on myös runsaasti mineraaleja, jotka muuttavat vedenvärin usein turkoosiksi tai sinertäväksi. Tällainen järvi luokitellaan alkalitrofiseksi järveksi (, AL). Kun siihen lasketaan vielä runsaasti ravintoaineita sisältävää jätevettä, rehevöityy järvi voimakkaasti. Järven rehevöityminen on niin voimakasta, että se on muuttunut hypertrofiseksi järveksi. Järven vesi vaihteleekin eri vuodenaikojen mukaan punaisesta ruskeaan ja keltaisesta oliivin vihreään.


title: Kose veskijärv

text: Kose veskijärv (myös "Kose paisjärv") on Virossa Kosen maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva padottu järviallas.


title: Kose veskijärv

text: Patojärven pinta-ala on 1,9 ha. Se on muodostunut, kun Pirita jõgi on padottu pengerpadolla, jonka ylittää katu "Pikk" ja josta jatkuu "Kehra maantee". Joki on patoaltaassa 30–40 metriä leveä ja patoaltaan katsotaan loppuvan juoluan kohdalla. Silloin se on 650 metriä pitkä. Järvi sijaitsee kokonaan Kosen pienoiskauppalan taajama-alueella. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys 1,2 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen valuma-alueen laajuus on 167 km².


title: Oskar von Hindenburg

text: Oskar Wilhelm Robert Paul Ludwig Hellmuth von Beneckendorff und von Hindenburg (31. tammikuuta 1883 Königsberg – 12. helmikuuta 1960 Bad Harzburg) oli saksalainen kenraaliluutnantti. Hänen isänsä oli sotasankari ja Saksan valtakunnanpresidentti Paul von Hindenburg ja hänen äitinsä oli filantrooppi Gertrud von Sperling.


title: Oskar von Hindenburg

text: Vuonna 1903 Oskar von Hindenburg seurasi isäänsä Preussin armeijaan, missä hän ei aluksi menestynyt, sillä häntä pidettiin ”vähä-älyisenä”, mutta kun hänen isästään tuli maineikas sotasankari Tannenbergin taistelun 1914 jälkeen, nuoremman Hindenburgin ura alkoi kehittyä, lähinnä hänen sukunimensä ansiosta; hän kohosi kapteeniksi ("hauptmann"). Sodan jälkeen hän siirtyi uuteen "Reichswehriin", missä hänet ylennettiin majuriksi. Hänestä tuli isänsä adjutantti sen jälkeen, kun tämä valittiin valtakunnanpresidentiksi vuonna 1925.


title: Oskar von Hindenburg

text: Hän vastusti aluksi Adolf Hitleriä kuten isänsäkin, mutta ryhtyi myöhemmin kannattamaan hänen kansleriksi nimittämistään, ja oli yhdessä mm. Franz von Papenin kanssa mukana taivuttelemassa iäkästä isäänsä nimittämään Hitlerin kansleriksi tammikuussa 1933. Hänestä tuli kenraaliluutnantti, "generalleutnant", vuonna 1942. Hän kuului Wehrmachtin komentajareserviin. Sodan loppupuolella, puna-armeijan edetessä hän pakeni Medingeniin, Ala-Saksiin. Sodan jälkeen hän asui pitkään Medingenissä ja toimi todistajana Franz von Papenia vastaan Nürnbergin oikeudenkäyntien aikana. Papen kuitenkin todettiin syyttömäksi. Hindenburg kuoli kylpylässä Bad Harzburgissa, Ala-Saksissa 12. helmikuuta 1960 kärsittyään jo aiemmin samana vuonna sydänvaivoista.


title: Oskar von Hindenburg

text: Hindenburg oli avioitunut Margarete von Marenholtzin (1897–1988) kanssa vuonna 1921, ja he saivat neljä lasta.


title: Nestetasapaino

text: Nestetasapaino on veden saannin ja poistamisen välillä elimistössä vallitseva tasapaino. Elimistöstä poistuu tietyn lyhyehkön ajan kuluessa nestettä normaalisti sama määrä kuin siihen saapuukin, normaalisti syövällä ihmisellä noin 2,6 litraa. Ihminen saa ja menettää vuorokaudessa nestettä juomavedestä, ravinnosta sekä aineenvaihdunnan kautta. Elimistö menettää nestettä ympäristöön iholta, hengitysteistä, ruoansulatuskanavista ja virtsateistä.


title: Nestetasapaino

text: Solunulkoisen nesteen koostumuksen on pysyttävä lähes vakiona, jotta elimistön solut toimisivat normaalisti. Solunulkoisen nesteen tilavuutta on säädeltävä verenpaineen vakauden vuoksi, ja sen osmolaliteettia on säädeltävä, jotta solut eivät kutistu eivätkä turpoa. Osmolaliteetista yli 90 % aiheutuu natriumsuoloista. Solunulkoisen nesteen natriumpitoisuutta säätelevät ADH-järjestelmä ja janomekanismi. Solunulkoisen nesteen osmolaliteetti suurenee juomiskertojen välillä. Se tehostaa ADH-eritystä, joka taas vähentää nestehävikkiä. Kun osmolariteetti nousee tietylle tasolle, janokeskus stimuloituu ja ihminen juo.


title: Nestetasapaino

text: Nestettä saapuu elimistöön kahdesta lähteestä: ruoasta ja juomasta sekä 8–12 prosenttia omasta aineenvaihdunnasta solujen mitokondrioiden hapetusprosesseissa. Normaalisti syövä ja juova ihminen saa vuorokaudessa nestettä noin 2,6 litraa. Hän saa nestettä juomavedestä 1,2 litraa, ravinnosta 1,1 litraa sekä aineenvaihdunnan kautta 0,3 litraa.


title: Nestetasapaino

text: Elimistö menettää nestettä ympäristöön iholta, hengitysteistä, ruoansulatuskanavista ja virtsateistä. Lisäksi imettävät naiset menettävät nestettä maidon kautta. Iholta ja hengitysteiden limakalvoilta tapahtuva haihtuminen vaihtelee ympäristön lämpötilan ja kosteuden, ilman liikkeiden ja ruumiinlämmön mukaan. Hävikki suurenee hikoiltaessa ja hengitettäessä nopeasti ja syvään. Tätä huomaamatonta nestehävikkiä ei voida säädellä nestetasapainon ylläpitämiseksi.


title: Nestetasapaino

text: Normaalisti syövä ihminen menettää nestettä hengitysilman kautta 0,5 litraa, virtsan kautta 1,5 litraa, ulosteessa 0,1 litraa sekä haihtumisen kautta 0,5 litraa. Jos ympäristön lämpötila on eritysen suuri, hikoilu tehostuu niin paljon, että virtsaneritys jää vähäiseksi.


title: Nestetasapaino

text: Nesteen menetystä virtsaan pystytään säätelemään elimistön nestetasapainon ylläpitämiseksi. Jos vettä ei ole saatavilla, nestehävikki virtsan kautta pienenee oleellisesti. Normaalisti syövä aikuinen erittää virtsaa 1,5 litraa vuorokaudessa, mutta jo hän ei syö eikä juo, hän menettää vain 0,5 litraa.


title: Nestetasapaino

text: Nestetasapainon ylläpitämiseen riittää 1,1 litran saanti vuorokaudessa. Jos ihminen ei syö eikä juo lainkaan, hän menettää nestettä virtsan kautta vain 0,5 litraa vuorokaudessa mutta saa nestettä 2,3 litraa normaalia vähemmän. Tällöin hänen tilanteensa muuttuu kriittiseksi jo muutamassa päivässä.


title: Luis Fonsi

text: Luis Fonsi (oikealta nimeltään Luis Alfonso Rodríguez López-Cepero, s. 15. huhtikuuta 1978 San Juan, Puerto Rico) on puertoricolainen laulaja ja lauluntekijä.


title: Luis Fonsi

text: Fonsi aloitti laulamisen lapsikuorossa Puerto Ricossa. Hänen perheensä muutti Yhdysvaltojen Floridan Orlandoon hänen ollessa kymmenvuotias. High school -vuosina Fonsi jatkoi lauluharrastustaan yhtyeessä, jonka jäseniin kuului myös Joey Fatone, joka tuli myöhemmin tunnetuksi poikabändi NSYNC:stä. Myöhemmin hän opiskeli musiikkia yliopistotasolla Florida State Universityssa.


title: Luis Fonsi

text: Fonsin vuonna 2017 levyttämä kappale ”Despacito” menestyi espanjankielisen maailman lisäksi Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Despacito saavutti 3 miljardia näyttökertaa YouTubessa elokuun alussa ja on ensimmäinen video YouTubessa, jolla on 5 miljardia näyttökertaa.


title: Aeroflotin lento 6502

text: Aeroflotin lento 6502 oli Aeroflotin reittilento Sverdlovskista Kuibyševin kautta Groznyiin. Lennolla 20. lokakuuta 1986 käytetty Tupolev Tu-134A syöksyi maahan lennon lähestyessä Kuibyševin Kurumotšin lentoasemaa. Onnettomuus johtui siitä, että kapteeni oli ennen lähestymistä lyönyt vetoa perämiehen kanssa siitä, että pystyisi laskeutumaan sokkona, pelkkien mittarien avulla. Hän arvioi kuitenkin koneen korkeuden ja vajoamisnopeuden väärin, jolloin kone osui kiitotiehen liian kovaa, kääntyi ympäri ja syttyi tuleen. Lennolla oli 92 ihmistä, joista 70 kuoli onnettomuudessa.


title: Aeroflotin lento 6502

text: Lento 6502 lähti Sverdlovskista kello 14.33 Moskovan aikaa. Lennon aikana kapteeni A. Kljujev löi vetoa perämies G. Žirnovin kanssa, että pystyisi laskeutumaan sokkona, pelkkien mittarien avulla. Käytännössä tämä tapahtui niin, että tuulilasin eteen vedettiin mittarilennon harjoittelussa käytetty verho.


title: Aeroflotin lento 6502

text: Miehistö aloitti lähestymisen kello 15.31, ja lentoinsinööri veti kapteenin käskystä verhon tuulilasin eteen kello 15.48, kaksi minuuttia ennen laskeutumista. Kone oli tällöin 1 300 jalan (400 metrin) korkeudella maanpinnasta. Lähestymisen jatkuessa kapteeni arvioi väärin koneen korkeuden ja vajoamisnopeuden. Perämies ja lentoinsinööri seurasivat kapteenin toimintaa puuttumatta siihen, eivätkä he myöskään varoittaneet kapteenia liian suuresta lento- tai vajoamisnopeudesta.


title: Aeroflotin lento 6502

text: Vielä päätöksentekokorkeudessakin kapteeni jatkoi laskeutumista sokkona, vaikka se oli ilmailun sääntöjen vastaista. Koneen ollessa noin 62–65 metrin korkeudella ohjaamossa kuului maanpinnan lähestymisestä varoittava merkkiääni. Kapteeni ei siitä välittänyt, vaan jatkoi lähestymistä. Kone oli tässä vaiheessa liukupolun yläpuolella, ja niinpä kapteeni vähensi moottorien tehoa, jolloin vajoamisnopeus kasvoi 6,5 metriin sekunnissa. Sekuntia ennen laskeutumista kapteeni käski lentoinsinööriä avaamaan verhot. Verhojen avautuminen kestää yli sekunnin, minkä lisäksi mittarilennosta visuaaliseen lentämiseen siirtyminen kestää 2–3 sekuntia. Niinpä kapteenilla ei vielä koneen osuessa kiitotiehen ollut näköyhteyttä maahan. Miehistö yritti keskeyttää lähestymisen vasta 0,8 sekuntia ennen laskeutumista, mutta heidän ohjausliikkeillään ei ehtinyt enää olla vaikutusta tilanteeseen.


title: Aeroflotin lento 6502

text: Kone osui Kurumotšin lentoaseman kiitotiehen 4,8 G:n voimalla kello 15.50. Kone pomppasi osuman voimasta takaisin ilmaan, kääntyi ympäri, putosi takaisin maahan ja syttyi tuleen.


title: Aeroflotin lento 6502

text: Lennolla oli 85 matkustajaa ja seitsemän miehistön jäsentä. Onnettomuudessa kuoli välittömästi 60 matkustajaa ja kolme lentoemäntää. Heistä viisi kuoli törmäyksessä saatuihin vammoihin ja 58 savumyrkytykseen. Kapteeni, perämies, lentoinsinööri ja suunnistaja loukkaantuivat lievästi, tosin perämies sai matkustajia pelastaessaan savumyrkytyksen ja kuoli matkalla sairaalaan. Sairaalaan vietiin 25 matkustajaa, joista kuusi kuoli myöhemmin vammoihinsa. Kaikkiaan onnettomuudessa menehtyi 70 ihmistä. Kaksi matkustajaa selvisi ilman vammoja.


title: Aeroflotin lento 6502

text: Onnettomuuden syyksi todettiin kapteeni Kljujevin liiallinen itsevarmuus, joka johti hänet rikkomaan sääntöjä. Verhon avulla tehdyt sokkolaskeutumiset olivat sallittuja ainoastaan harjoituslennoilla, ja silloinkin vain kokeneen kouluttajan ollessa perämiehen paikalla. Kljujev sai teoistaan aluksi 15 vuoden vankeusrangaistuksen, mutta tuomiota vähennettiin myöhemmin kuuteen vuoteen.


title: Medulin

text: Medulin () on pieni kaupunki ja kunta Istrian niemimaan eteläosassa Kroatiassa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa kunnan väkiluku oli 6 481 ja varsinaisen kaupungin 2 777. Medulin sijaitsee kahdeksan kilometriä Pulasta kaakkoon.


title: Medulin

text: Medulinissa on seuraavat kylät: Premantura, Banjole, Pješčana uvala, Vinkuran, Pomer ja Vintijan.


title: Medulin

text: Medulinin talous perustuu matkailuun. Heinä- ja elokuussa kaupungin asukasmäärä kasvaa turismin myötä yli 10 000:een. Medulinissa on leirintäalueita ja uimarantoja.


title: Medulin

text: Medulinista ovat kotoisin jalkapallojoukkue NK Medulin 1921 ja kickboxing-klubi "Lav" Medulin


title: Gennadi Kolbin

text: Gennadi Vasiljevitš Kolbin (, , 7. toukokuuta 1927, Nižni Tagil, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto, nykyinen Venäjä – 15. tammikuuta 1998 Moskova, Venäjä) toimi Kazakstanin kommunistisen puolueen keskuskomitean ensimmäisenä sihteerinä (Kazakstanin sosialistisen neuvostotasavallan puoluejohtaja) 16. joulukuuta 1986 — 22. kesäkuuta 1989.


title: Lola B12/60

text: Lola B12/60 on brittiläisen Lolan valmistama LMP1-luokan mukainen kilpa-auto, jolla sveitsiläinen Rebellion Racing -talli kilpaili FIA World Endurance Championship -sarjassa vuosina 2012–2013.


title: Sopila

text:
Sopila (monikossa sopile, tai istr. roženica, monikossa roženice) on muinainen perinteinen kroatialainen puupuhallin. Sopila muistuttaa oboeta ja skalmeijaa.
Sopilaa on käytetään pääasiassa Kvarnerinlahden alueella, Kastavissa, Vinodolissa, Krkin saarella ja Istriassa. Sopileja soitetaan aina pareittain, jolloin samaan aikaan soittavat suuri ja pieni tai ohut ja paksu sopila. Siksi soittimeen viitataankin useimmiten monikkomuodossa "sopile". Sopila on soittimena monipuolinen, ja se on tunnettu erityislaatuisesta läpitunkevasta äänestään. Sitä jäljitellään nykyisin modernissa Kvarnerin alueen musiikissa käyttämällä oboeta tai sopraanodulzainaa. Sopila on nykyään mihjn ja šurlen ohella suosituimpia soittimia Istrian, Kvarnerin ja Krkin kansanperinteessä.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: Tapanilan joukkoraiskaus tapahtui Helsingin Tapanilassa maaliskuussa 2015 Tapanilan rautatieaseman läheisyydessä. Tapaus herätti runsaasti keskustelua seksuaalirikoksista annetuista rangaistuksista ja ulkomaalaistaustaisten henkilöiden tekemistä seksuaalirikoksista.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: 9. maaliskuuta 2015 yli 20-vuotias nainen nousi iltayhdeksältä Tikkurilasta Helsinkiin päin menevään lähijunaan. Raiskaukseen johtaneet tapahtumat alkoivat junassa, jossa viiden 15–18-vuotiaan nuorukaisen joukko alkoi ahdistella naista. Nainen jäi pois junasta Tapanilan asemalla, minkä jälkeen nuoret miehet jatkoivat ahdistelua. Lyhyen matkanteon jälkeen osa miehistä esti naisen liikkumisen ja tunkeutui hänen kehoonsa käsin.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: Huhtikuussa 2015 viittä nuorta miestä vastaan nostettiin rikossyyte. Heistä yhtä syytettiin törkeästä raiskauksesta ja neljää muuta nuorena henkilönä tehdystä törkeästä raiskauksesta. Asian pääkäsittely alkoi Helsingin käräjäoikeudessa 4. toukokuuta 2015. Oikeudenkäynti määrättiin salaiseksi uhrin pyynnöstä. Perusteena käsitellä tapaus ilman yleisöä oli myös että osa syytetyistä oli alle 18-vuotiaita.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: Helsingin käräjäoikeus antoi tuomionsa 23. kesäkuuta 2015, jolloin kolmelle syylliseksi katsotulle nuorelle miehelle langetettiin ehdolliset vankeusrangaistukset, joiden pituus vaihteli vuodesta vuoteen ja neljään kuukauteen vankeutta. Toisin kuin syyttäjä oli vaatinut, tuomiot tulivat perusmuotoisesta raiskauksesta. Käräjäoikeus lievensi tuomioita rikoksen saaman poikkeuksellisen julkisuuden perusteella. Käräjäoikeus vapautti kaksi poikaa syytteestä kokonaan, koska katsoi, etteivät nämä osallistuneet tekoon.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: Syyttäjä valitti käräjäoikeuden päätöksestä hovioikeuteen, koska syyttäjän mukaan vuosi ehdollista vankeutta oli vääränlainen viesti raiskausrikoksesta, joka tapahtui julkisella paikalla ja usean tekijän voimin. Syyttäjä oli myös eri mieltä käräjäoikeuden perustelusta, että sormilla tunkeutumalla tapahtunut raiskaus ei voisi olla törkeä. 11. huhtikuuta 2016 Helsingin hovioikeus katsoi, että kyseessä oli törkeä raiskaus ja korotti tekoaikaan 18-vuotiaan henkilön tuomiota kahteen vuoteen ja neljään kuukauteen ehdotonta vankeutta. Kaksi alaikäistä syytettyä saivat vuoden ja yhdeksän kuukauden ehdolliset rangaistukset. Hovioikeus otti kohtuuttomiin mittasuhteisiin nousseen julkisuuden huomioon rangaistuksia lieventävänä seikkana, kuten käräjäoikeuskin oli ottanut. Hovioikeus oli samaa mieltä käräjäoikeuden kanssa ja katsoi, että vain kolme viidestä paikalla olleesta tekijäksi epäillystä henkilöstä oli syyllistynyt raiskaukseen.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: Syyttäjä haki hovioikeuden tuomioon valituslupaa korkeimmasta oikeudesta, minkä yhtenä perusteluna oli selkeän käytännön saaminen julkisuuden vaikutuksesta tuomioihin. Kesäkuussa 2016 korkein oikeus myönsi valitusluvan sekä syyttäjälle että tekohetkellä täysi-ikäiselle ehdottoman vankeusrangaistuksen saaneelle. 12. lokakuuta 2017 korkein oikeus katsoi, että kyseessä oli törkeän raiskauksen sijaan perusmuotoinen raiskaus ja alensi täysi-ikäisen tekijän tuomiota kahdella kuukaudella, jolloin rangaistuksen pituudeksi tuli kaksi vuotta ja kaksi kuukautta ehdotonta vankeutta. Rangaistusta alentavana seikkana otettiin huomioon tekijöiden nuori ikä ja poikkeuksellinen julkisuus. Tuomio oli erimielinen, sillä viidestä oikeusneuvoksesta kaksi olisi tuominnut ankaramman rangaistuksen ja yksi lievemmän.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: Tapanilan raiskaustapauksesta keskusteltiin internetin keskustelupalstoilla jopa poikkeuksellisen rajusti, ja keskusteluissa nostettiin myös voimakkaasti esiin epäiltyjen maahanmuuttajatausta. Erityisen rajua keskustelu oli poliisin mukaan Mitä Vittua? -sivustolla. Sosiaalisen median kirjoittelun vuoksi keskusrikospoliisi otti tietyt sivustot tehostettuun seurantaan.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: Muutama päivä teon jälkeen sosiaalisessa mediassa levisi lista raiskauksesta epäiltyjen nimistä. Helsingin poliisin mukaan pakkokeinoasioissa poliisilla on lakiin perustuva velvoite laatia lista, jossa on epäiltyjen nimet ja syntymäajat. Valtionsyyttäjä Jukka Rapen mukaan lain käyttö on lähtökohtaisesti julkista, ja siksi epäiltyjen nimet ovat julkisia, vaikka luotettava media ei rikoksesta epäiltyjen nimiä julkaisekaan. Myöhemmin sekä käräjä- että hovioikeus käyttivät tapauksen saamaa julkisuutta, lähinnä sosiaalisessa mediassa, rangaistuksen lieventämisperusteena. MTV:n rikostoimittaja Jarkko Sipilän mukaan poliisin olisi pitänyt tiedottaa epäillyn rikoksen tekotavasta tarkemmin viimeistään siinä vaiheessa, kun nettikeskustelu roihahti.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: Suomen somalialaisten liiton varapuheenjohtajan mukaan voimakas nettikirjoittelu Tapanilan tapauksesta lisäsi jonkin verran Suomen somaleihin kohdistuvaa häirintää, joka ilmeni esimerkiksi epäasiallisena huuteluna.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: Tapanilan raiskaustapaus toi lisäkannatusta kansalaisaloitteelle, jossa vaadittiin muutoksia lakiin rikoksiin syyllistyneiden ulkomaalaisten karkottamisesta. Kansalaisaloitteen allekirjoittajien määrä syöksähti nopeaan nousuun sen jälkeen, kun poliisi tiedotti pidättäneensä ulkomaalaistaustaisia nuoria epäiltynä naisen raiskauksesta, ja aloite keräsi eduskuntakäsittelyyn vaaditut 50 000 nimeä.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: Kansalaisaloitteen tavoitteena oli kiristää lainsäädäntöä rikokseen syyllistyneiden ulkomaalaisten karkotuksesta, mutta eduskuntakäsittelyssä kävi ilmi, että aloite oli muotoiltu väärin ja se olisi jopa vaikeuttanut karkottamista. Eduskunta päätti hylätä kansalaisaloitteen.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: Tapanilan joukkoraiskaus nosti keskusteluun eron kantasuomalaisten ja ulkomaalaisten raiskausten määrissä. Vuonna 2014 valmistuneen selvityksen mukaan afrikkalaissyntyisten tekemien raiskausrikosten määrä oli suhteessa 12-kertainen kantaväestöön verrattuna. Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa syntyneiden kohdalla määrä oli 13-kertainen. Oikeusministeriön vuoden 2012 selvityksen mukaan joka kolmas raiskausrikoksesta tuomittu on ulkomaalaistaustainen. Törkeissä tekomuodoissa osuus on jopa 41 prosenttia. Maahanmuuttajataustaiset ovat yliedustettuina myös rikoksen uhreina, sillä erityisen uhan raiskausrikokset muodostavat afrikkalaistaustaisille ja aasialaisille naisille.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: Tapanilan raiskaustapauksen uutisoinnin yhteydessä nousi keskusteluun myös kysymys siitä, milloin ihmisen etninen tausta voidaan tuoda esiin rikosuutisissa. Esimerkiksi Helsingin Sanomat oli ensin julkaissut sivuillaan poliisin tiedotteen sellaisenaan, mutta myöhemmin poistanut uutisesta epäiltyjen taustaan viittaavan määritelmän. Helsingin Sanomat perusteli poistoa sillä, että toisaalta viestimillä on tärkeä tiedonvälitykseen liittyvä tehtävä, mutta toisaalta viestimien on vältettävä ilmaisuja, jotka voivat leimata kokonaisia kansanryhmiä.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: Vuorokausi sen jälkeen kun käräjäoikeus oli tuominnut kolme raiskaukseen syyllistynyttä ehdolliseen vankeuteen, oikeusministeri Jari Lindström kertoi nopeuttavansa Sipilän hallitusohjelmaan kirjattua rangaistusten oikeudenmukaisuuden tarkastelua. Hallitusohjelman mukaisesti oli tarkoitus varmistaa, että rikoksista annettavat rangaistukset ovat oikeudenmukaisessa suhteessa teon moitittavuuteen. Julkisuudessa professorit kuitenkin moittivat Lindströmin toimintaa, koska heidän mukaansa rangaistuksen oikeudenmukaisuuden varmistaminen kuuluu riippumattomille tuomioistuimille.


title: Tapanilan joukkoraiskaus

text: Rikosoikeuden professori Terttu Utriaisen mukaan seksuaalirikoksista annetaan liian usein ehdollisia vankeusrangaistuksia.


title: Luettelo norjalaisista sanomalehdistä

text: Tämä on luettelo norjalaisista sanomalehdistä.


title: Adresseavisen

text: Adresseavisen, puhekielessä Adressa, on Norjassa Trondheimissa ilmestyvä sanomalehti.


title: Adresseavisen

text: Adresseavisen on Norjan vanhin sanomalehti. Lehti alkoi ilmestyä 1767 nimellä "Trondhiems Adresse Contoirs Efterretninger" ja sai nykyisen nimen 1927. Sen omistaa Polaris Media, joka on pörssinoteerattu yritys, joka muodostui, kun Adressavisen yhdistyi lokakuussa 2008 Harstad Tidenenen kanssa. Pääkonttori on Heimdalissa Trondheimissa. Lehden levikki on 60 653 (2016).


title: Adresseavisen

text: Lehti on ilmestynyt syyskuusta 2006 alkaen tabloidina.


title: Adresseavisen

text: Lehti julkaisi kesäkuussa 2008 piirroksen itämaisesta miehestä, ja sen ohessa oli teksti "Jeg er Muhammed og ingen tør trykke meg!" (Minä olen Muhammed, eikä kukaan saa koskea minua) vastauksensa edellisenä päivänä tehtyyn hyökkäykseen Tanskan Pakistanin-suurlähetystöä vastaan.


title: Lahden vanha radioasema

text: Lahden vanha radioasema oli Yleisradion radioasema Lahdessa vuosina 1928–1935. Lahden vanhin yleisradioasema on kuulunut Lahden Radioharrastajille, ja se sijaitsi Harjukadun ja Rautatienkatun risteyksessä tornikulmaisen talon kolmannessa kerroksessa. Sieltä lähetettiin Lahden ensimmäiset yleisradiolähestykset. Asema siirtyi monien muiden yksityisten radioyhdistysten radioasemien tapaan Yleisradiolle ja yhdistys sai vastikkeeksi kaksi Yleisradion osaketta.


title: Lahden vanha radioasema

text: Vuonna 1927 Yleisradio päätti rakentaa uuden yleisradioaseman Helsingin ulkopuolelle kuuluvuuttaan parantaakseen. Sijoituspaikaksi kaavailtiin joko Lahtea, Tamperetta tai Hämeenlinnaa. Lahti voitti lopulta kilpailun, koska sen sijainti Suomen tiheimmin asuttuihin alueisiin nähden oli otollisin, ja koska kaupunki lupasi Yleisradiolle maksutta tontin Radiomäeltä, silloiselta Hautausmaanmäeltä, jonne oli 1912 perustettu Hollolan kunnasta 1905 itsenäistyneeseen entiseen Lahden kauppalaan kaupungin ensimmäinen hautausmaa.


title: Lahden vanha radioasema

text: Ripeästi sujuneiden rakennustöiden jälkeen Lahden pitkäaaltoasema kytkettiin toimintaan 22. huhtikuuta 1928 klo 19:10. Sen lähetyslaitteet olivat teholtaan 25 000 W:n Telefunken-lähettimet.


title: Lahden vanha radioasema

text: Saksalaisen urakoitsija Lehmann & Co.:n työnjohdolla pystytettiin yleisradioaseman kaksi radiomastoa. Ne rakennettiin syksyllä 1927 vain 74 päivässä, mitä pidettiin aikanaan huomattavana saavutuksena. Teräsristikkomastot ovat 150 metriä korkeat ja yltävät 300:n metrin korkeuteen merenpinnasta. Nopeasta rakennustahdista huolimatta mastot ovat rakenteeltaan poikkeuksellisen lujat: ne seisovat vapaasti ilman minkäänlaisia tukivaijereita, mutta heiluvat pahimmassakin myrskyssä vain 3 cm –4 cm. Mastojen väliin pingotettiin 12 metrin levyinen ja 250 metriä pitkä kuusilankainen antenni. Mastojen väli on 316 metriä.


title: Lahden vanha radioasema

text: Vuosina 1935–1993 toimineen uuden radioaseman perustamisen jälkeenkin vanha radioasema toimi osana Lahden radioaseman radiolähetysinfrastruktuuria, koska siellä on pitkien aaltojen lähetysten radiomastojen antenninsäätötila, jossa kondensaattoreilla säädettiin antennien taajuusvirityspistettä, sähkömagneettista pituutta, lämpötilavaihteluiden aiheuttaman antennin fyysisten pituusmuutosten tasapainottamiseksi. Antenninsäätötila on rakennuksen toisessa kerroksessa.


title: Lahden vanha radioasema

text: Rakennuksen on suunnitellut yleisten töiden osaston arkkitehti, myöhempi rakennusneuvos, Georg Wigström.


title: Lahden vanha radioasema

text: Rakennuksessa on kellaritaso, katutaso sekä toinen kerros ja ullakkokerros. Kellaritasossa on varauloskäytävän osan muodostaen vanha sähkötekninen paja, jossa tehtiin korjauksiin tarvittavia työkalujakin. Katutasossa on Lahden Radioamatöörikerho ry ja toisessa kerroksessa ruokasali sekä keittiötilat. Museotilana toisessa kerroksessa on 1928 jälkeenkin käytetty antenninsäätötila, jolla säädettiin Lahden pitkien aaltojen lähetysantennien sähköistä pituutta kondensaattoreilla, koska mm. sääolojen vaihtelu aiheutti laajenemista ja supistumista Lahden radiomastojen välillä oleviin lanka-antenneihin muuttaen antennin pituutta, mikä piti korjata sähköisen pituuden muuttamisella kondensaattorein.


title: Lahden vanha radioasema

text: Lahden vanhalla radioasemalla on alkuperäisessä kunnossaan korjauspaja, jonne pääsee Lahden Radioamatöörien kerhohuoneen sivuitse.


title: Lahden vanha radioasema

text: Rakennuksen pihalla on Johannes Iivakon eläinveistoksia sekä Harri Sirénin veistos "Magma". Eläinveistoksia on kummallakin puolella Radiomäenkatua, joka loppuosastaan Lahden kaupunginmuseon radio- ja tv-museo Mastolasta on hiekkatie, kummallakin puolella Radiomäenkatu 43:a. Magma on ruosteisen värinen teräskuutio, jossa on pyöristetyt reunat.


title: Lahden vanha radioasema

text: Asema otettiin käyttöön vuonna 1928 25 kW:n teholla. Lähetinkoneiston oli valmistanut saksalainen Telefunken. Seuraavana vuonna, 1929, teho korotettiin 40 kW:iin, mikä teki Lahden yhdeksi Euroopan voimakkaimmista radioasemista. Myöhemmin Euroopan lähetysteholtaan tehokkaimmaksi radioasemaksi tuli neuvostoliittolainen Kominternin radioasema.


title: Keijo Savolainen

text: Keijo Artturi Savolainen (s. 22. helmikuuta 1929 Tampere) on suomalainen entinen päätoimittaja, SKDL:n poliitikko ja Yleisradion johtaja.


title: Keijo Savolainen

text: Savolaisen vanhemmat olivat Kiteeltä kotoisin ollut puuseppä August Savolainen ja tamperelainen varastonhoitaja Fanny Maria Stenman. Hän kävi keskikoulun ja opiskeli kansankorkeakoulussa 1960–1961. Savolainen teki opintomatkat Neuvostoliittoon 1964 ja Saksan demokraattiseen tasavaltaan 1970.


title: Keijo Savolainen

text: Savolainen oli tamperelaisessa SKDL:n Hämeen Yhteistyö-lehdessä toimittajana 1953–1963 ja päätoimittajana 1963–1968. Hän oli ohjelmatoiminnan tarkkaajana Yleisradion PTS-elimessä 1968–1971 ja toimi Yleisradion Hämeen alueradion päällikkönä 1971–1974 ja Radio 2:n johtajana 1975–1984. Viimeksi Savolainen oli radion ohjelmajohtajana vuoteen 1989 saakka. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1990.


title: Keijo Savolainen

text: Savolainen oli jäsenenä SKDL:n liittohalltuksessa 1967–1970, TUL:n liittoneuvostossa 1959–1967, Pirkanmaan maakuntaliiton hallituksessa 1957–1968, Tampereen yliopiston valtuuskunnassa 1966–1968, television ohjelmaneuvostossa 1964–1968 sekä vuodesta 1976 ETYK-toimikunnassa ja Suomi-Tsekkoslovakia-seuran johtokunnassa. Savolainen oli 1960-luvulla Kerho 66 ja Aikamme kasvot-keskusteluryhmien vetäjänä. Keskusteluryhmiin kuuluivat muun muassa Urpo Harva, Raino Vehmas ja Yrjö Littunen.


title: Keijo Savolainen

text: Keijo Savolainen on ollut naimisissa vuodesta 1949 Liisa Johanna Hollin kanssa. Keijo Savolaisen vanhempi veli oli näyttelijä Heikki Savolainen.


title: HTTP Live Streaming

text: HTTP Live Streaming (HLS) on HTTP-pohjainen multimedialle tarkoitettu tietoliikenneprotokolla, joka on Apple-yhtiön kehittämä.


title: HTTP Live Streaming

text: Tekijät ovat julkaisseet protokollasta dokumentin RFC 8216 informatiivisena normaalin menettelyn ulkopuolisena. Protokolla ei ole virallinen IETF-standardi.


title: Georg Wigström

text: Georg August Wigström (8. toukokuuta 1891 Hanko – 31. tammikuuta 1957) oli suomalainen arkkitehti ja rakennusneuvos.


title: Georg Wigström

text: Wigströmin vanhemmat olivat tullivartija August Emil Wigström ja Ida Josefina Dahlberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1911 ja valmistui diplomiarkkitehdiksi 1918.


title: Georg Wigström

text:
Wigström oli rakennushallituksessa arkkitehtinä 1920–1937, toimistoarkkitehtinä 1937–1940, vt. yli-insinöörinä
1940–1943 sekä vuodesta 1945 alkaen rakennushallituksen rakennusneuvoksena ja rakennusosaston päällikkönä. Hän toimi myös yksityisenä arkktehtinä.


title: Johann Heinrich Rosenplänter

text: Johann Heinrich Rosenplänter (23. heinäkuuta, J. 12. heinäkuuta 1782 Wolmar – 27. huhtikuuta, J. 15. huhtikuuta 1846 Pärnu) oli baltiansaksalainen kielitieteilijä ja estofiili. Hän oli ensimmäisiin vironkielisiin tieteellisiin lehtiin kuuluvan lehden "Beiträge zur genauern Kenntniß der ehstnischen Sprache" (usein lyhyesti: "Beiträge...") päätoimittaja.


title: Johann Heinrich Rosenplänter

text: Rosenplänter oli itämerenmaakuntalainen pappi ja kirjailija. Hän syntyi Wolmarin kaupungissa, latvialaisessa osassa Liivinmaata, ja aloitti monien vastoinkäymisten jälkeen 1803 opiskelun Tarton yliopistoossa, jossa hän 1806 suoritti pappistutkinnon. Hän oli vuodesta 1809 kuolemaansa asti Pärnun kaupungissa virolaisen seurakunnan pappina. Rosenplänter on kirjoittanut viroksi ja latviaksi muutamia kirjasia. Hänen huomattavin kirjallinen ansionsa on kuitenkin aikakausijulkaisu "Beiträge zur genauern Kenntniss der ehstnischen Sprache" (yhteensä 20 vihkoa vuosina 1813–1822), jonka tarkoituksena oli viron kielen tuntemisen edistäminen. Lehti pyrki ensi sijassa kehittämään viroa kirjakielenä. Oli turvattava puhtaaseen kansankieleen, lainattava sopivia sanoja esimerkiksi suomesta. Rosenplänter harrasti viron samoin kuin latvian kielen viljelyä etupäässä kansansivistyksen kohottamista silmällä pitäen. Hänestä oli myös luonnollista, että papit ja muut virkamiehet osasivat virolaisalueella kunnollisesti viroa ja latvialaisalueella latviaa. Siksi näitä kieliä oli hänen mielestään opiskeltava jo kymnaaseissa. Rosenplänterin aloitteesta esitettiin ensimmäiset vironkieliset näytelmät Pärnussa 1816, 1824, 1829. Kansansivistystä hän edisti muun muassa perustamalla kyläkouluja. Suomalaisuuden harrastukset Turussa 1820-luvulla saivat ainakin osittain virikettä Rosenplänterin Beiträgessä esitetyistä mielipiteistä.


Beiträge zur genauern Kenntniß der ehstnischen Sprache (usein lyhyesti: Beiträge) oli ensimmäinen vironkielinen tieteellinen lehti. Se ilmestyi vuosina 1813–1832. Lehteä toimitti Johann Heinrich Rosenplänter.


title: Beiträge zur genauern Kenntniß der ehstnischen Sprache

text: Julkaisu on luettavissa vapaasti tekstikokoelmassa Eesti vanema kirjanduse digitaalsest tekstikogust (EEVA).


title: Alain Berset

text: Alain Berset (s. 9. huhtikuuta 1972 Fribourg) on sveitsiläinen poliitikko. Hän on ollut vuodesta 2012 lähtien Sveitsin liittoneuvoston jäsen ja johtanut sisäministeriötä. Vuoden 2017 hän on varaliittopresidentti. Berset oli Sveitsin liittokokouksen ylähuoneen jäsen vuosina 2003–2011.


title: Nigerian punta

text: Punta oli Nigerian valuuttana vuodesta 1907 vuoteen 1973. Nigeria oli käyttänyt vuoteen 1958 asti Brittiläisen Länsi-Afrikan puntaa, jonka jälkeen valtio alkoi painamaan omaa valuuttaansa. Nigerian punta jaettiin 20 šillinkiin. Kun naira esiteltiin vuonna 1973, vaihtui Nigerian punta kyseiseen valuuttaan.


title: Hämeenlinnan keskustaajama

text: Hämeenlinnan keskustaajama on pääosin Hämeenlinnan kaupungin alueella sijaitseva kaupunkiseudun suurin taajama, jossa asui vuoden 2015 lopussa noin 50 000 asukasta. Tämä tekee siitä Suomen neljänneksitoista suurimman taajaman. Väestötiheys taajamassa oli noin 1 060 asukasta neliökilometrillä, ja taajaman pinta-ala 47 neliökilometriä.


title: Hämeenlinnan keskustaajama

text: Taajama sijoittuu lähes kokonaan vuonna 2009 tapahtunutta kuntaliitosta edeltäneelle Hämeenlinnan kaupungin alueelle; vuonna 2014 taajaman asukkaista 49 816 asui Hämeenlinnassa ja vain 31 Janakkalassa. Hämeenlinnan keskustaajaman väkiluku on ollut kasvussa viime vuosina, vaikka useita entisiä kuntia käsittävän hallinnollisen kaupungin väkiluku onkin pysynyt paikallaan. Tämä johtuu ennen kaikkea liitoskuntien vähenevästä väestöstä.


title: Hämeenlinnan keskustaajama

text: On oletettavaa, että Parolan taajama Hattulassa ja Turengin taajama Janakkalassa kasvavat tulevaisuudessa yhteen Hämeenlinnan keskustaajaman kanssa, sillä taajamat sijaitsevat tällä hetkellä hyvin lähekkäin, ja niiden pinta-ala on kasvussa.


title: Egosoft

text: Egosoft on saksalainen videopelien kehittäjä, joka on perustettu vuonna nimellä Ego Software.


title: Egosoft

text: Yrityksen tunnetuimpiin tuotteisiin lukeutuu "X-"avaruussimulaatiopelien sarja.


title: Aulis Kalma

text: Aulis Kalma (4. heinäkuuta 1899 Pori – 21. toukokuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.


title: Aulis Kalma

text: Kalma pääsi ylioppilaaksi 1917 Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1925.


title: Aulis Kalma

text: Kalma toimi arkkitehtinä puolustus- ja sosiaaliministeriössä sekä oli rautatiehallituksen talonrakennusosaston päällikkönä. Viimeksi hän toimi yksityisenä arkkitehtinä. Kalma oli myös opettajana teknillisissä kouluissa ja opistoissa.


title: Aulis Kalma

text: Aulis Kalma on haudattu Honkanummen hautausmaalle Helsinkiin.


title: Andreas Vaikla

text: Andreas Raido Karuks Vaikla (s. 19. heinäkuuta 1997) on Kanadassa syntynyt virolainen maalivahti, joka edustaa IFK Mariehamnia. Hän pelaa myös Viron jalkapallomaajoukkueessa.


title: Kejonen

text: Kejonen voi tarkoittaa:


title: Kangasmaa

text: Kangasmaa voi tarkoittaa:


title: Puhtila

text: Puhtila voi tarkoittaa:


title: Ahmala

text: Ahmala on suomalainen sukunimi:


title: Hentilä

text: Hentilä voi tarkoittaa:


title: Veikko Kerkkonen

text: Kaarlo Veikko Kerkkonen (22. tammikuuta 1901 Liminka – 5. lokakuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen yliopettaja, historiantutkija ja filosofian tohtori.


title: Veikko Kerkkonen

text: Kerkkosen vanhemmat olivat kouluneuvos Kaarlo Kerkkonen ja Anni Kulta Sofia Krank. Hän pääsi ylioppilaaksi 1920 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1922, maisteriksi 1927 ja lisensiaatiksi sekä tohtoriksi 1940.


title: Veikko Kerkkonen

text:
Kerkkonen oli Rauman kansalaisopiston johtajana 1926–1929, Helsingin II suomalaisen lyseon historian vanhempana lehtorina 1931–1948 sekä Tyttönormaalilyseon historian ja siihen liittyvien aineiden yliopettajana vuodesta 1948 alkaen. Hän oli Valtion iltaoppikoulukurssien rehtorina 1945–1947 ja Yhteiskunnallisen korkeakoulun vt. historian professorina 1949–1951 sekä Itsenäinen Suomi-lehden päätoimittajana 1944–1946.
Kerkkonen oli Historianopettajain 1iiton puheenjohtajana 1951–1953.


title: Veikko Kerkkonen

text: Veikko Kerkkonen oli naimisissa vuodesta 1929 lehtori Elna Durchmanin kanssa. Veikko Kerkkosen nuorempi veli oli arkistoneuvos Martti Kerkkonen.


title: TSR, Inc.

text: TSR, Inc. oli yhdysvaltalainen roolipelijulkaisija, joka tunnetaan parhaiten "Dungeons & Dragons" -pelistä. TSR:n perusti Gary Gygax yhdessä Don Kayen kanssa vuonna 1973 ja pelin ensimmäinen painos myytiin loppuun alle vuosi perustamisen jälkeen.


title: TSR, Inc.

text: Gygax möi oman osuutensa vuonna 1985. Yritys sai tiukan tekijänoikeuspolitiikkansa vuoksi lempinimen "T$R: They sue regularly". Wizards of the Coast osti velkaongelmaisen TSR:n vuonna 1997.


title: Kerkkonen

text: Kerkkonen voi tarkoittaa:


title: Pelli

text: Pelli on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Aapo Mäenpää

text: Aapo Mäenpää (s. 14. tammikuuta 1998, Hämeenlinna) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa IFK Mariehamnia.


title: Barrage

text: Barrage on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut Laura Schroederin ohjaama luxemburgilais-belgialais-ranskalainen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Lolita Chammah, Thémis Pauwels ja Isabelle Huppert. Laura Schroeder laati elokuvan käsikirjoituksen Marie Nimierin kanssa. Elokuvan tuottajina olivat Pol Cruchten, Sébastien Delloye, Jeanne Geiben, Sebastian Schelenz ja Martine de Clermont-Tonnerre.


title: Barrage

text:
Catherine (Lolita Chammah) palaa Luxemburgiin tyttärensä Alban (Thémis Pauwels) luokse oltuaan kymmenen vuotta Sveitsissä. Catherinen äiti Elisabeth (Isabelle Huppert) on pitänyt Albasta huolta Catherinen ollessa ulkomailla. Alba on kuitenkin kylmä ja etäinen äitiään kohtaan, sillä ulkomailla vuosia ollut äiti on muuttunut hänelle täysin vieraaksi. Elisabeth on myös kylmäkiskoinen Catherinea kohtaan, koska hän haluaa pitää tyttärentyttärensä itsellään jatkossakin. Eräänä päivänä Catherine saa tarpeekseen tyttärensä ja äitinsä kylmyydestä. Hän sieppaa Alban ja lähtee tämän kanssa järvelle pohjoiseen. Niin alkaa horjuva matka kohti äidinrakkauden arvoituksellista ja monimutkaista maailmaa.
"Barragen" tuotantoyhtiöinä olivat luxemburgilainen Red Lion Sarl, belgialainen Entre Chien et Loup ja ranskalainen MACT Productions. Elokuvan virallinen traileri julkaistiin 13. kesäkuuta 2017.


title: Barrage

text: "Barrage" sai maailmanensi-iltansa Berliinin elokuvajuhlien "Forum"-esityssarjassa Saksassa 10. helmikuuta 2017. Elokuvan Luxemburgin ensi-ilta oli Luxemburgin elokuvajuhlilla 5. maaliskuuta 2017. Elokuva saa teatteriensi-iltansa Luxemburgissa ja Ranskassa 19. heinäkuuta 2017. Ranskassa elokuvan teatterilevittäjänä on Alfama Films.


title: Barrage

text: Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 43% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 5,1/10 keskiarvolla. Keräys perustuu seitsemään arviointiin. Metacritic-sivuston mukaan seitsemän arvostelun perusteella elokuva on saanut 54 pistettä sadasta mahdollisesta.


title: TSR

text: TSR voi tarkoittaa seuraavia:


title: Oskar Fischinger

text: Oskar Wilhelm Fischinger (22.6.1900 – 31.1.1967) oli saksalais-amerikkalainen animaattori, elokuvantekijä ja taidemaalari. Fischinger tunnetaan abstrakteista animoiduista musiikkielokuvista, jotka hän teki vuosikymmeniä ennen tietokonegrafiikan ja musiikkivideoiden syntyä. Fischinger teki yli 50 lyhytelokuvaa ja maalasi satoja tauluja, joista useat kuuluvat merkittävien museoiden kokoelmiin.


title: Oskar Fischinger

text: Fischinger teki erikoistehosteet Fritz Langin vuonna 1929 valmistuneeseen elokuvaan Frau im Mond (Matka kuuhun). Vuonna 1936 hän muutti Yhdysvaltoihin pakoon Natsi-Saksan hallintoa. Fischingerille tarjottiin töitä Paramount-tuotantoyhtiöstä. Hän työskenteli myös Disneyn Fantasia-elokuvan parissa, mutta lähti projektista pettyneenä, kun hänen Toccata ja Fuuga -jaksoon laatimia suunnitelmia muutettiin.


title: Mats Traat

text: Mats Traat (s. 23. marraskuuta 1936 Arula, Otepään kunta, Viro) on tuottelias virolainen runoilija ja prosaisti.


title: Mats Traat

text: Traatia on usein verrattu Jaan Krossiin. Toisin kuin Kross, joka kirjoittaa ihmisistä, joiden vaikutteet ovat peräisin virolaisen kulttuurin ulkopuolelta, Traat kirjoittaa syntyperäisistä virolaisista. Hänen keskeisiä aiheitaan ovat virolaisen maaseutuelämän muutokset ja kehittyminen vuosisatojen kuluessa, ja paino on kansan eettisissä valinnoissa. Teoksessa "Puud olid, puud olid hellad velled" (1979) nuori päähenkilö joutuu vastentahtoisesti kamppailemaan pitääkseen maatilan elossa.


title: Mats Traat

text: "Karukell, kurvameelsuse rohi" (1982, sensuroimaton versio 1990) kertoo toisaalta muinaisten liiviläisten kohtalosta, kun kristilliset hyökkääjät alistivat heidät valtaansa, joskin he säilyttivät pakanalliset uskonsa, toisaalta maalaiselämän ongelmista pysähtyneisyyden aikana Viron neuvostotasavallassa, aihe joka liittyy mainittuja muinaisia liiviläisisiä koskevista aiheista kirjoja kirjoittavan kirjailijan omien ongelmien teemoihin.


title: Mats Traat

text: "Tants aurukatla ümber" (1971; alkujaan elokuvakäsikirjoitus, joka toteutettiin vasta 1988) kuvaa viiden höyrykattilan kanssa tanssitun "tanssin" kautta puolen vuosisadan kuluessa tapahtuvia maaseutuelämän muutoksia. Perestroikan aikana kuvattuun elokuvaan on lisätty kuudes "tanssi", joka kertoo päähenkilöiden vanhuudesta taustana 1980-luvun maaseutu: teollisista ja teknologisista kehityksestä yhdistettynä holtittomaan ympäristön tuhoamiseen.


title: Mats Traat

text: Traat julkaisi ensiteoksenaan 1962 runokokoelman. Runoissaan hän esittää usein yhteiskuntaa ja tieteen ihailua koskevia kommentteja. Hän ylistää runoissa luontoa ja kotimaataan Viroa. Hän on kääntänyt runoja slaavilaisista kielistä (puola, makedonia, tšekki).


title: Mats Traat

text: Traat on kirjoittanut myös novelleja, joista hän on saanut neljästi Friedebert Tuglasin novellipalkinnon.


title: Helsingin tiedemuseo

text: Helsingin tiedemuseo on vuonna 2013 Helsinkiin suunniteltu tieteen ja tekniikan museo. Sen taustavoimina olivat Helsingin yliopisto, Aalto-yliopisto, Helsingin kaupunki ja Tekniikan museo. Museon piti avautua Suomen itsenäisyyden juhlavuonna 2017, mutta hanke kaatui rahoituspulaan ja on toistaiseksi jäissä. Hankkeen selvitysmies tiedekeskus Heurekan entinen johtaja, professori Per-Edvin Persson laati hankkeesta samana vuonna 36-sivuisen selvityksen.


title: Simo Konsala

text: Simo Seppo Samuli Konsala (s. 11. syyskuuta 1932 Tampere) on suomalainen filosofian maisteri ja teatterineuvos.


title: Simo Konsala

text: Konsalan vanhemmat olivat maalari Kaarlo Aadolf Konsala ja Alma Sofia Koskinen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1951 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1957.


title: Simo Konsala

text: Konsala oli Suomalaisen kirjallisuuden seuran palveluksessa 1959–1968 toimien muun muassa "Suomen kirjallisuus"-teoksen toimitussihteerinä. Hän oli seuran johtokunnan jäsenenä 1968–1971 ja valtuuskunnan jäsenenä vuodesta 1971. Konsala oli myös Aamulehden kirjallisuusarvostelijana 1956–1959 ja Aleksis Kiven seuran sihteerinä 1960–1966. Viimeksi Konsala oli Suomen Teatteriliiton (nykyisin Suomen Teatterit ry) johtajana 1965–1992 ja valtion näyttämötaidetoimikunnan varapuheenjohtajana 1989–1992. Hän sai teatterineuvoksen arvon 1993.


title: Simo Konsala

text: Simo Konsala on ollut naimisissa vuodesta 1957 keramiikkataiteilija Pirkko Jutin kanssa.


title: Taksera

text: Taksera on malilaisen Tamikrest-yhtyeen livealbumi, joka julkaistiin vuonna 2015. LP:stä on tehty 1 500 levyn rajoitettu painos 180 gramman audiofiili vinyyli, avattavilla kansilla ja latauskoodilla. CD-levyä myytiin vuoden 2017 Euroopan kiertueen aikana.


title: Taksera

text: Kaikki kappaleet Ousmane Ag Mossa.


title: Punapelko

text: Punapelko tai punakammo () tarkoittaa kommunismin tai radikaalin vasemmistolaisuuden leviämiseen kohdistuvaa laajamittaista pelkoa yhteiskunnassa.


title: Punapelko

text: Yleisimmin punapelko-termiä käytetään viittaamaan kahteen ajanjaksoon Yhdysvaltain historiassa. Ensimmäinen punapelko (1917–1920) oli jakso ensimmäisen maailmansodan jälkeen joka liittyi uhkaan jonka nähtiin tulevan amerikkalaisesta työväenliikkeestä, anarkistien vallankumouksesta ja poliittisesta radikalismista.


title: Punapelko

text: Toinen punapelko Yhdysvalloissa oli jakso toisen maailmansodan jälkeen vuosina 1947–1957, jolloin koettiin kotimaisten tai ulkomaisten kommunistien uhkaavan tai soluttautuvan Yhdysvaltain yhteiskuntaan tai liittovaltion hallintoon. Kausi tunnetaan senaattori Joseph McCarthyn mukaan ”mccarthyismina”.


title: Wimbledonin tennisturnaus 2017

text: Vuoden 2017 Wimbledonin tennisturnaus pelattiin 3. – 16. heinäkuuta 2017 Wimbledonissa, Lontoossa. Se oli kaikkiaan 131. Wimbledonin tennisturnaus ja vuoden kolmas Grand Slam -turnaus.


title: Wimbledonin tennisturnaus 2017

text: Naisten kaksinpelin puolustava mestari Serena Williams ei osallistunut turnaukseen raskauden vuoksi.


title: Wimbledonin tennisturnaus 2017

text: Miesten kaksinpelin voitti Roger Federer, jolle mestaruus oli Wimbledonissa jo kahdeksas. Naisten kaksinpelissä mestaruuteen ylsi Garbiñe Muguruza, joka saavutti uransa toisen Grand Slam -mestaruuden.


title: BulgariaSat-1

text: BulgariaSat on bulgarialaisen BulgariaSatin operoima geostationaarinen tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin 23. kesäkuuta 2017 SpaceX:n Falcon 9 Full Thrust -raketilla. Laukaisu oli SpaceX:n toinen, jolla uudelleenkäytettiin kantoraketin ensimmäistä vaihetta.


title: BulgariaSat-1

text: Bulsatcom-satelliittitelevisioyhtiön hallinnoima BulgariaSat -satelliittioperaattori tilasi BulgariaSat-1 -satelliitin Space Systems/Loralilta syyskuussa 2014. Bulgarian valtion hallinnoima yhtiö sai projektille osittaista rahoitusta Export-Import Bank of the United States -pankilta vientitakuiden muodossa. SSL 1300 -satelliittirunkoon pohjautuva, 3 669 kilogrammaa laukaisuhetkellä painanut satelliitti on varustettu 33 K-kaistan transponderilla. Satelliitin aurinkopaneelien teho on kymmenen kilowattia, ja se on suunniteltu noin 15 vuoden käyttöiälle. Satelliitin polttoainevarantojen on tosin arvioitu kestävän tätäkin pidempään, vähintään 18, mutta jopa 20 vuotta, sillä BulgariaSat-1 laukaistiin supersynkroniselle siirtoradalle, mikä pienensi lopulliselle geostationaariselle radalle siirtymiseen vaadittua polttoainemäärää.


title: BulgariaSat-1

text: BulgariaSat-1 on tarkoitus sijoittaa ratasegmentille 1,9 astetta itäistä pituutta, mistä sen on tarkoitus palvella Euroopan ja etenkin Balkanin alueen DTH-satelliittitelevisiolähtetyksiä. Satelliitti palvelee myös Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän tietoliikennetarpeita. Satelliitin lähetysyhteys on 11,3–12,6 gigahertsin välisellä taajuusalueella, vastaanottotaajuuksien ollessa 17,3–18,1 GHz alueella 33 megahertsin kaistanleveyksisten transponderin osalta ja 13,2–14,1 GHz alueella 36 MHz kaistanleveyksisten transponderien osalta.


title: BulgariaSat-1

text: BulgariaSat-1 on toinen koskaan laukaistu bulgarialainen satelliitti, seuraten elokuussa 1981 Plesetskin kosmodromilta Vostok-2M -raketilla laukaistua Interkosmos-22 (Bulgaria-1300) -tiedesatelliittia, joka laukaistiin osana Neuvostoliiton Varsovan liiton maille organisoimaa Interkosmos-ohjelmaa.


title: BulgariaSat-1

text: BulgariaSat tilasi satelliittinsa niin sanotulla avaimet käteen -periaatteella, jossa satelliitti luovutetaan asiakkaalle käyttökuntoisena halutulla radalla. SSL järjesti BulgariaSat-1:lle laukaisusopimuksen SpaceX:n kanssa satelliitin tilauksen yhteydessä syyskuussa 2014. BulgariaSat-1 oli tuolloin tarkoitus laukaista vuoden 2016 aikana.


title: BulgariaSat-1

text: BulgariaSat tiedotti toukokuun 2017 alulla satelliittinsa valmistaja SSL:n päässeen sopimukseen SpaceX:n kanssa satelliittinsa laukaisusta osittain uudelleenkäytetyllä Falcon 9 -raketilla, jonka ensimmäistä vaihetta oli käytetty aiemmin tammikuun 2017 Iridium NEXT -konstellaation ensimmäisellä laukaisulla. BulgariaSat ei saanut taloudellisia hyötyjä uudelleenkäytettyyn rakettivaiheeseen siirtymisestä, mutta Spaceflight Now:n lähteiden mukaan satelliitti siirtyi Falcon 9:n laukaisuaikataulun muiden odottavien hyötykuormien edelle. BulgariaSat totesi mahdollisten alennusten menneen laukaisujärjestelyt hoitaneelle SSL:lle.


title: BulgariaSat-1

text: BulgariaSat-1:n laukaisusta tuli SpaceX:n toinen, jolla uudelleenkäytettiin ensimmäistä rakettivaihetta. Ensimmäinen vastaavalla rakettivaiheella lennetty laukaisu oli tapahtunut kolme kuukautta aiemmin maaliskuussa 2017, kun SES-10-tietoliikennesatelliitti laukaistiin onnistuneesti geostationaariselle siirtoradalle raketilla, jonka ensimmäistä vaihetta oli käytetty liki vuotta aikaisemmin CRS-8 -rahtilennolla Kansainväliselle avaruusasemalle. SSL ja SpaceX olivat aloittaneet neuvottelut BulgariaSat-1:n laukaisemisesta osittain uudelleenkäytetyllä raketilla jonkin aikaa ennen SES-10:n laukaisua, ja saivat ne päätöksen jonkin aikaa lennon jälkeen. BulgariaSat-1:n laukaisu ei olisi tullut kyseeseen SpaceX ensimmäisellä uudelleenkäyttölennolla satelliitille hankittujen vakuutusten takia.


title: BulgariaSat-1

text: Satelliitti toimitettiin toukokuun alulla SSL:n tehtaalta Kalifornian Palo Altosta Floridan Cape Canaveraliin, missä sille tehtiin viimeiset laukaisua edeltävät testaukset ja ajoainesäiliöiden täyttö. Uudeksi laukaisuajankohdaksi arvioitiin tuolloin kesäkuun 2017 puoliväli.


title: BulgariaSat-1

text: Lennon ajankohta tarkentui ensin 15. kesäkuuta, mutta sitä jouduttiin lykkäämään ensin muutamalla päivällä 17. kesäkuuta. Raketin maakoekäytön viivästysten takia laukaisu siirtyi lauantailta maanantaille 19. kesäkuuta. Ensimmäisen vaiheen yhdeksän Merlin 1D -moottorin muutamia sekunteja kestänyt maakoekäyttö suoritettiin onnistuneesti torstai-iltana kello 18.25 paikallista aikaa (22.25 UTC). Laukaisu koki vielä yhden lykkäyksen perjantaille 23. kesäkuuta, sillä Falcon 9:n nokkakartion venttiilissä havaittiin 19. kesäkuuta ongelma, jonka korjaamiseksi venttiili jouduttiin vaihtamaan.


title: BulgariaSat-1

text: Raketti rullattiin odottamattomasti uudelleen laukaisualustalle 20. kesäkuuta, missä se nostettiin pystyyn liki 16 tunnin ajaksi ilman tarkempaa selitystä. 21. kesäkuuta tehdyt meteorologiset ennusteet antoivat 90 prosentin todennäköisyyden suotuisille sääolosuhteille perjantain kaksituntisen laukaisuikkunan ajaksi. Sunnuntain vara-ajankohdan suhteen suotuisien sääolosuhteiden todennäköisyys oli 80 prosenttia.


title: BulgariaSat-1

text: Laukaisun viimeiset valmistelut käynnistyivät aamuyöstä perjantaina raketin siirtämisellä laukaisualustalle, missä se nostettiin pystyyn kello 4.10 paikallista aikaa (8.10 UTC). Alun perin laukaisun oli tarkoitus tapahtua kaksituntisen aikaikkunan alulla kello 18.10 UTC-aikaa, mutta laukaisuhetkeä lykättiin tunnilla maajärjestelmien lisätarkastuksia varten.


title: BulgariaSat-1

text: SpaceX:n lennonjohto antoi hyväksyntänsä automaattisen lähtölaskennan aloittamiseen 73 minuuttia ennen laukaisua. RP-1-ajoainetankkien täyttö käynnistyi kolme minuuttia myöhemmin ja nestehapen täyttö noin 45 minuuttia ennen laukaisua.


title: BulgariaSat-1

text: Moottorien komponenttien esijäähdytys nestehapella käynnistyi noin viisi minuuttia ennen moottorien sytytystä. Raketti siirtyi kokonaan sisäisiin akkuihinsa noin kaksi minuuttia ennen laukaisua ja automaattinen itsetuhojärjestelmä (AFTS) aktivoitiin noin minuutti ennen lentoonlähtöä. Raketin ensimmäisen vaiheen yhdeksän Merlin 1D -moottoria käynnistyivät noin kolme sekuntia ennen laukaisua. Falcon 9 nousi Kennedyn avaruuskeskuksen laukaisukompleksi 39A:lta kello 19.10 UTC-aikaa moottorien saavutettua halutun tehon. Ensimmäinen vaihe sammutettiin noin 70 kilometrin korkeudessa Perjantain laskeutuminen teki BulgariaSat-1-laukaisun rakettivaiheesta ensimmäisen, joka oli laskeutunut SpaceX:n molemmille ASDS-lautoille. kahden minuutin ja 36 sekunnin lennon jälkeen. Toinen rakettivaihe irtautui ensimmäisestä neljä sekuntia myöhemmin, ja sen Merlin 1D Vacuum -moottori käynnistyi seitsemän sekuntia irtautumisen jälkeen. Satelliittia nousun aikana suojannut nokkakartio irtautui 53 sekuntia toisen vaiheen käynnistämisen jälkeen.


title: BulgariaSat-1

text: Ensimmäinen rakettivaihe käänsi moottorinsa menosuuntaa kohti, jatkaen ballistisella radallaan kohti 680 kilometriä laukaisupaikalta sijainnutta kelluvaa laskeutumisalustaa. Rakettivaihe aloitti 19 sekuntia kestäneen kolmimoottorisen paluupolttonsa () noin kuusi ja puoli minuuttia lentoonlähdön jälkeen. Ilmakehään paluu oli aiempiin lentoihin nähden raskain rakettivaiheen kokeman rasitusten ja kitkavoimien aiheuttaman kuumentumisen osalta. Rajallisten polttoainevarantojen takia laskeutuminen tehtiin kolmella moottoria käyttävällä raskaammalla poltolla painovoimahäviöiden minimoimiseksi. Rakettivaihe teki onnistuneen laskeutumisen Atlantilla odottaneelle ASDS-lautalle "Of Course I Still Love You", vaikka SpaceX:n toimitusjohtaja Elon Musk oli ennen laukaisua arvellut, että laskeutumisen epäonnistuminen oli hyvin todennäköistä. Musk totesi myöhemmin laskeutumisen olleen niin kova, että rakettivaiheen laskeutumisjalkoihin kovia laskeutumisia varten asennetut törmäysvyöhykkeet olivat musertuneet liki kokonaan. ASDS:n kyydissä oli BulgariaSat-1-laukaisun yhteydessä ensikertaa ”roomba” lempinimen saanut robotti, jota oli ilmeisesti tarkoitus käyttää laskeutuneen rakettivaiheen kiinnittämiseen lautan kanteen. Robotin oli tarkoitus poistaa tarve ihmistyöntekijöiden käyttöön mahdollisesti epävakaassa tilassa olevan rakettivaiheen kiinnityksessä.


title: BulgariaSat-1

text: SpaceX oli testannut myös rakettiensa nokkakartioiden talteenottoa joillakin aiemmista lennoista. Oli tosin epäselvää, oliko BulgariaSat-1:n laukaisulla käytetty nokkakartio varustettu talteenottoon tarvittavilla laitteistoilla.


title: BulgariaSat-1

text: Toinen vaihe saavutti pysäköintiradan viiden minuutin ja 51 sekunnin polton jälkeen. Satelliitin ja rakettivaiheen pysäköintiradalta supersynkroniselle geostationaariselle siirtoradalle vienyt 65 sekunnin poltto tapahtui 18 minuuttia ja 10 sekuntia myöhemmin. Satelliitti irtautui rakettivaiheesta kuusi minuuttia ja 42 sekuntia moottorin sammuttamisen jälkeen. Toinen vaihe jäi satelliitin irtautumisen jälkeen hyvin elliptiselle kiertoradalle.


title: Marja Wuorenheimo

text: Marja Kirstein, sukunimi aik. Wuorenheimo (24. kesäkuuta 1926 Heinävesi – 2. maaliskuuta 2017 Espanja) oli suomalainen filosofian maisteri ja englannin ja saksan kielen opettaja.


title: Marja Wuorenheimo

text: Kirstein kävi koulunsa Lappeenrannassa ja ylioppilaaksi päästyään valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta. Hän toimi englannin ja saksan kielen opettajana muun muassa Töölön yhteiskoulussa 1954–1966 ja Sotakorkeakoulussa 1962–1977. Hän opetti käytännön englantia myös radiossa, oli opetusharjoittelun ohjaajana Helsingin va. opettajakorkeakoulussa ja kuului jäsenenä ylioppilastutkintolautakuntaan. Vuodesta 1966 alkaen Kirstein alkoi organisoida Helsingin kaupungin suomenkielisissä kansakouluissa aloitettua englannin kielen opetusta. Kirstein toimi viimeksi Helsingin kouluviraston ohjantajaoksen päällikkönä jääden eläkkeelle 1989.


title: Marja Wuorenheimo

text: Kirstein oli Suomen englannin kielen opettajien yhdistyksen puheenjohtaja 1969–1971, Suomen kieltenopettajien liitto Sukolin puheenjohtaja 1974–1980, Suomen akateemisten naisten liiton varapuheenjohtaja 1984–1986 ja Euroopan akateemisten naisten (UWE) varapuheenjohtaja 1986–1989.


title: Marja Wuorenheimo

text: Marja Kirstein oli naimisissa vuodesta 1989 Saksan liittotasavallan sotilasattasean eversti Martin Kirsteinin kanssa. Aikaisemmin hän oli naimisissa eversti Ossian Wuorenheimon kanssa.


title: Marja Wuorenheimo

text: Nimellä "Marja Wuorenheimo":


title: Aigle Royal

text: Aigle Royal on L’Algérinon viides sooloalbumi, joka julkaistiin 6. lokakuuta 2014. Levyllä vierailivat rap-artistit Soprano, Jul ja Tunisiano. Levyltä julkaistiin yksi single Humeur d’un soir.


title: Anžejs Pasečņiks

text: Anžejs Pasečņiks (s. 20. joulukuuta 1995 Riika) on latvialainen koripalloilija.


title: Anžejs Pasečņiks

text: Isona laitahyökkääjänä tai sentterinä pelaava Pasečņiks on pelannut urallaan kotimaansa lisäksi Espanjassa. Hän voitti Latvian mestaruuden vuosina 2013 ja 2015 sekä Espanjan supercupin vuonna 2014. Orlando Magic varasi Pasečņiksin 25. vuorolla . Pasečņiks on edustanut myös Latvian miesten maajoukkuetta.


title: Alpha Kaba

text: Alpha Kaba (s. 29. tammikuuta 1996 Blois) on ranskalainen koripalloilija.


title: Alpha Kaba

text: Isona laitahyökkääjänä tai sentterinä pelaava Kaba on pelannut urallaan kotimaansa lisäksi Serbiassa. Hän voitti Serbian cup-mestaruuden vuonna 2016 ja oli Adrianmeren liigan levypallokuningas kaudella 2016–2017. Atlanta Hawks varasi Kaban 60. vuorolla .


title: Mihai Nedef

text: Mihai Nedef (8. marraskuuta 1931 Bukarest – kesäkuu 2017) oli romanialainen koripalloilija ja koripallovalmentaja.


title: Mihai Nedef

text: Nedef pelasi Romanian miesten maajoukkueessa Helsingin kesäolympialaisissa 1952 ja seitsemässä peräkkäisessä EM-turnauksessa vuosina 1953–1965. Parhaimmillaan Romania sijoittui näissä turnauksissa viidenneksi vuonna 1957. Nedef myös valmensi Romanian miesten maajoukkuetta vuoden 1975 EM-kilpailut mukaan lukien. Seuraurallaan Nedef voitti Steaua Bukarestissa pelaajana kymmenen peräkkäistä Romanian mestaruutta ja valmentajana samassa seurassa kuusi mestaruutta lisää. Nedefin kuolemasta 85-vuotiaana uutisoitiin 10. kesäkuuta 2017.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Azerbaidžanin Grand Prix 2017 (virallisesti 2017 Formula 1 Azerbaijan Grand Prix) oli Formula 1 -kauden kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 25. kesäkuuta Bakun katuradalla Azerbaidžanissa.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Kilpailu oli ensimmäinen virallinen Azerbaidžanin Grand Prix, myös edellisellä kaudella kilpailtiin Bakussa, mutta tuolloin kilpailun nimi oli Euroopan Grand Prix.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Aika-ajoissa Mercedeksen Lewis Hamilton ajoi kauden viidennen paalupaikkansa. Kilpailun voitti Red Bullin Daniel Ricciardo, toinen oli Mercedeksen Valtteri Bottas, joka ohitti kilpailun viimeisellä kierroksella maalisuoralla Williamsin Lance Strollin. Stroll sijoittui Formula 1 -uransa ensimmäistä kertaa palkintopallille.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Monisha Kaltenborn sai potkut Sauberin tallipäällikön paikalta ennen Azerbaidžanin Grand Prix’tä.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Kanadan kilpailun jälkeen Kansainvälinen autoliitto FIA muutti Formula 1 -sarjan sinisten lippujen sääntöjä. Kierroksella ohitettaville autoille heilutettiin aiemmin sinisiä lippuja tai näytettiin sinistä valoa, kun nopeampi kuljettaja oli alle sekunnin päässä ohitettavan auton takana. Aikaraja muutettiin uudessa säännössä 1,2 sekuntiin, minkä lisäksi tallin on varoitettava vanhan käytännön mukaisesti kuljettajaansa takaa tulevasta nopeammasta autosta ensimmäisen kerran jo kolmen sekunnin aikaeron kohdalla. Sääntömuutoksen takana on se, että tämän kauden autoilla on vaikeampi ajaa aivan toisen auton perässä.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Formula 1 -sarjassa kaudella 2017 on käytössä seitsemän erilaista rengassarjaa: viidet renkaat on tarkoitettu kuivalle kelille ja väli- ja sadekelin renkaat on tarkoitettu märälle radalle. Pirelli valitsi kauden 2017 kahdeksanteen osakilpailuun kuivan kelin rengasseoksista punaraitaiset superpehmeät renkaat, keltaraitaiset pehmeät renkaat sekä valkoraitaiset keskikovat renkaat. Sääntöjen mukaan Pirelli toimittaa kilpailuviikonloppuun talleille kolme sadekelin rengassarjaa, neljä välikelin rengassarjaa ja yhden rengassarjan jokaisesta kolmesta kuivan kelin rengasseoksesta. Lisäksi tallit saavat vapaasti valita 10 rengassarjaa kolmesta Pirellin valitsemasta kuivan kelin rengasseoksesta.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Ensimmäisten harjoitusten nopein oli Red Bull -kuljettaja Max Verstappen ennen tallikaveriaan Daniel Ricciardoa. Ferrarin Sebastian Vettel oli harjoitusten kolmanneksi nopein ennen Force Indian Sergio Péreziä, joka kolaroi rajusti radan kapeassa 8. mutkassa.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Lewis Hamiltonille sattui pieni ulosajo matkalla lähtöruudukkoon ennen kilpailun alkua, hän pääsi kuitenkin jatkamaan välittömästi matkaansa. Kilpailun lähdön jälkeen radan toisessa mutkassa suomalaiskuljettajat Valtteri Bottas ja Kimi Räikkönen kolaroivat keskenään, Räikkösen yrittäessä ohitusta Bottaksesta ulkokautta. Bottaksen eturengas puhkesi tilanteen seurauksena ja Räikkönen putosi kilpailun viidenneksi. Bottaksen autoon vaihdettiin varikolla pehmeät renkaat sekä etusiipi. Tuomaristo tutki suomalaisten kolarin, muttei jakanut kummallekaan osapuolelle rangaistuksia. Bottas jäi varikkopysähdyksen myötä kierroksen muita kuljettajia jälkeen. Kilpailun viidennellä kierroksella Daniel Ricciardo tuli tekemään varikkopysähdyksen 9. sijalta ja putosi 17:nneksi. Kilpailun kahdeksannella kierroksella Renault’n Jolyon Palmer keskeytti kilpailun voimayksikön rikkouduttua. Kaksi kierrosta myöhemmin Daniil Kvjat joutui keskeyttämään elektroniikkavikaan. Tästä kaksi kierrosta myöhemmin oli Max Verstappenin vuoro keskeyttää laskeneen öljynpaineen takia.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: 12. kierroksella turva-auto tuli radalle, koska Kvjatin autoa ei saatu muutoin siirrettyä turvallisesti pois radalta. Kaikki kuljettajat kävivät varikolla turva-auton tultua radalle, ja useat kuljettajat kommentoivat radioihinsa turva-auton ajavan jopa vaarallisen hitaasti. Kierrosella jäänyt Valtteri Bottas ajatettiin turva-auton takana muiden kanssa samalle kierrokselle, hän oli tässä kohtaa kilpailussa 17. sijalla. Turva-auto poistui radalta kilpailun 16. kierroksella. Kimi Räikkösen lähtö turva-auton takaa epäonnistui, sillä niin Esteban Ocon kuin Felipe Massa pääsivät Räikkösestä ohi. Räikkösen autosta irtosi osia radalle lähtösuoralla, jolla Ocon ja Massa tulivat ohi. Räikkösen auton osien vuoksi radalle tarvittiin jälleen turva-auto ja Bottas sai näin letkan kiinni.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Kilpailun 21. kierroksella turva-auto tuli pois radalta. Ennen turva-auton poistumista 20. kierroksen loppussa Lewis Hamilton hidasti ja keräsi muut kuljettajat peräänsä letkaan, jolloin Sebastian Vettel törmäsi Hamiltonin perään. Vettel tulistui tilanteesta ja ajoi Hamiltonin vierelle samalla huitoen kädellään vihaisesti, samalla autot törmäsivät uudelleen kyljet vastakkain renkaiden koskettaessa toisiaan. Uusintalähdön tapahduttua Esteban Ocon pakotti tallikaverinsa Sergio Pérezin ahtaaseen väliin ja molempien kuljettajien autot kärsivät vaurioita heidän osuessa toisiinsa. Kimi Räikkösen takarengas hajosi uusintalähdön jälkeen ja rikkoutunut rengas vauriotti auton lattiaa ja takasiipeä.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Force India-kaksikon kolarin seurauksena radalle levisi niin paljon romua, että turva-auto tuli radalle ja lopulta kilpailu keskeytettiin punaisilla lipuilla kierroksella 22. Kilpailun keskeytyksen aikana tuomaristo ilmoitti tutkivansa Vettelin ja Hamiltonin turva-auton takana tapahtuneen kolarin. Kilpailun jatkuessa myös Kimi Räikkönen ja Sergio Pérez jatkoivat kilpailua, vaikka he kerkesivät jo keskeyttää kilpailun ennen punaisia lippuja ja heidän autonsa olivat jo varikkopilttuissa. Molempien kuljettajien autot saatiin kuitenkin korjattua ennen kilpailun jatkumista, joten he pääsivät muiden mukana matkaan. Kilpailun uusintalähdön tapahduttua turva-auton takaa kierroksella 24 Daniel Ricciardo nousi kolmanneksi ohittamalla molemmat Williamsit ja Nico Hülkenbergin avausmutkassa.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: 25. kierroksella Nico Hülkenberg keskeytti kuudennelta sijalta ulosajon seurauksena ja pian tämän jälkeen myös Felipe Massa keskeytti. 29. kierroksella Lewis Hamiltonin päänsuojus irtosi osittain. Hamilton yritti alkuun käsillään lukita päänsuojusta takaisin paikoilleen, mutta joutui tulemaan kierroksella 31 varikolle vaihtamaan sen. Hamiltonin tullessa varikolle Sebastian Vettelille tuomittiin turva-auton takana tapahtuneesta kolarista Hamiltonin kanssa kymmenen sekunnin stop and go -rangaistus, jonka vuoksi Vettel joutui tulemaan varikolle ja pysähtymään varikolle 10-sekunnin ajaksi paikalleen. Kärsittyään rangaistuksen Vettel palasi radalle täpärästi Hamiltonin edelle.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: 34. kierroksella Räikkönen ja Pérez saivat myös kymmenen sekunnin stop and go -rangaistukset heidän talliensa korjattua molempien autoja varikkopilttuussa kilpailun ollessa keskeytynyt. Autoja olisi pitänyt sääntöjen mukaan korjata varikkosuoralla. Kierrosta myöhemmin Valtteri Bottas ohitti Fernando Alonson ja nousi kilpailussa jo viidennelle sijalle. 40. kierroksella Bottas nousi jo kilpailun kolmannelle sijalle ohittamalla Oconin ja lähti ajamaan takaa toisena ollutta Lance Strollia. Kilpailua johtanut Daniel Ricciardo oli tässä vaiheessa reilut neljä sekuntia Strollin edellä. 49. kierroksella Räikkönen keskeytti.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Kilpailun viimeisen kierroksen päätteeksi Daniel Ricciardo voitti kilpailun. Valtteri Bottas ohitti Lance Strollin juuri ennen maaliviivaa ja sijoittui täten toiseksi. Stroll oli Bottaksen ohituksen jälkeen kolmas. Vettel oli neljäs, Hamilton viides, Esteban Ocon kuudes, Kevin Magnussen seitsemäs ja Carlos Sainz kahdeksas ennen Fernando Alonsoa, joka yhdeksännellä sijallaan saavutti McLaren Hondan kauden ensimmäiset pisteet. Pascal Wehrlein sai kilpailun viimeisen pisteen ollen kymmenes.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Red Bull voitti valmistajan palkinnon, jonka otti palkintokorokkeella vastaan Pierre Waché. Kuljettajia haastatteli palkintokorokkeella entinen Formula 1 -kuljettaja David Coulthard.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Formula 1.comin virallisessa äänestyksessä päivän kuljettajaksi valittiin Williamsin Lance Stroll.


title: Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Kilpailun nopeimman varikkopysähdyksen teki Ferrari -talli kuljettajansa Sebastian Vettelin kanssa.


title: Formula 2 Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Formula 2 Azerbaidžanin Grand Prix 2017 oli Formula 2 -kauden 2017 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 24.–25. kesäkuuta Bakun katuradalla Azerbaidžanissa.


title: Formula 2 Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Sergei Sirotkin teki paluun ART GP-talliin Azerbaidžanin viikonlopun ajaksi korvaten pyöräilyonnettomuudessa loukkaantunutta Alexander Albonia.


title: Formula 2 Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Paalupaikalle ajoi neljännen kerran peräkkäin Charles Leclerc. Toiseen ruutuun ajoi Nobuharu Matsushita ja kolmanneksi Nicholas Latifi. Russian Timen Luca Ghiotto osui seinään mutkassa 15 rikkoen autonsa, ja jääden viimeiseen lähtöruutuun.


title: Formula 2 Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Leclerc piti kärkipaikkansa startissa. Toisesta ruudusta lähtenyt Matsushita tippui viidenneksi. Toiseksi nousi Latifi, kolmanneksi Nyck de Vries ja neljänneksi Antonio Fuoco. Johnny Cecotto sammutti autonsa lähtöruudukkoon, mutta pääsi jatkamaan matkaansa, kun hänen autonsa työnnettin varikolle ja se käynnistettiin uudelleen, mutta hän törmäsi seinään mutkassa kaksi, joutuen keskeyttämään kilpailunsa. Turva-auto tuli radalle. Cecotto sai kilpailun jälkeen 5 lähtöruudun rangaistuksen varikon ylinopeudesta.


title: Formula 2 Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Varikkopysähdyksillä Nyck de Vries nousi kilpailussa toiseksi ohi Nicholas Latifin. Antonio Fuoco tippui Sergio Canamasasin taakse, joka ei ollut vielä pysähtynyt. Fuoco törmäsi Canamasasin auton perään mutkassa neljä. Fuoco keskeytti, mutta Canamasas pystyi jatkamaan matkaansa. Nabil Jeffri ajoi ensimmäisen mutkan pitkäksi, ja samalla kierroksella ajoi seinään mutkassa 7, jonka myötä virtuaalinen turva-auto tuli radalle. Pari kierrosta myöhemmin Racing Engineering-kuljettaja Louis Delétraz törmäsi seinään mutkassa 2, kierroksella 12. Turva-auto tuli jälleen radalle.


title: Formula 2 Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Sean Gelael, Robert Vișoiu ja Sérgio Sette Câmara saivat 10 sekunnin aikarangaistukset keltaisten lippujen alueella hidastamatta jättämisestä. Luca Ghitto johti kilpailua turva-auton poistuttua radalta, koska hän ei ollut vielä pysähtynyt, mutta tippui kilpailussa viimeiseksi pysähdyttyään. Nobuharu Matsushita ajoi myös ensimmäisen mutkan pitkäksi sijalta neljä, ja tippui pois pistesijoilta. Kieroksella 25 Canamasas lukitsi pyöränsä ja ajoi kolmannen mutkan pitkäksi. Samalla kierroksella hän ajoi mutkassa 7 seinään, joutuen keskeyttämään kilpailunsa. Samalla kierroksella Ralph Boschung kävi tekemässä varikkopysähdyksensä, ja kylmillä renkailla ajoi mutkan kaksi pitkäksi. Samalla kierroksella myös Sean Gelael ajoi seinään mutkassa 8. Sergei Sirotkin ei pystynyt väistämään Gelaelia, joka jäi poikittain radalle, ja ajoi häntä päin. Myös Gustav Malja törmäsi samaan kolarisumaan. Takana tullut Matsushita vältti muut autot, mutta rikkoi hieman etusiipeään väistettyään seinään. Kaikki joutuivat keskeyttämään kilpailun. Kilpailu keskeytettiin punaisilla lipuilla. Kilpailun alkuperäisestä 29 kierroksesta ajettiin lopulta 25 kierrosta.


title: Formula 2 Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Charles Leclerc voitti kilpailun, Nyck de Vries oli toinen ja Nicholas Latifi kolmas. Kilpailussa jaettiin täydet pisteet, vaikka ei ajettu täyttä kilpailumittaa. Oliver Rowland ajoi neljänneksi, mutta sai 10 sekunnin aikarangaistuksen, koska hän ei hidastanut tarpeeksi keltaisten lippujen alueella, ja tippui täten seitsemänneksi.


title: Formula 2 Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Raplh Boschung lähti kilpailuun paalupaikalta, mutta menetti ensimmäisellä kierroksella kärkipaikan Oliver Rowlandille. Rowland joutui keskeyttämään kierroksella 8 vaihdelaatikko-ongelmiin. Kierroksella 9 toisena ajanut Nyck de Vries joutui myös keskeyttämään kilpailunsa. Norman Naton yrittäessä ohitusta Ralph Boschungista, hän rikkoi etusiipeään osuessaan Boschungin vasempaan takarenkaaseen. Boschungin auto ei kärsinyt vaurioita, ja Nato onnistui ohituksessa.


title: Formula 2 Azerbaidžanin Grand Prix 2017

text: Charles Leclerc ja Sergio Canamasas saivat 10 sekunnin aikarangaistukset keltaisten lippujen alueella hidastamatta jättämisestä. Leclerc nousi kilpailun kärkeen ja ajoi ensimmäisenä ruutulipulle, mutta ero toiseksi tulleeseen Norman Natoon jäi vain reiluun sekuntiin, jonka myötä Nato voitti kilpailun, Leclerc oli toinen ja Nicholas Latifi lauantain kilpailun tapaan kolmas. Jordan King ajoi maaliin neljäntenä, mutta hänet hylättiin kilpailun jälkeen liian alhaisten rengaspaineiden takia.


title: Arthur Percival

text: Arthur Ernest Percival (26. joulukuuta 1887 Aspenden, Hertfordshire – 31. tammikuuta 1966 Lontoo) oli brittiläinen kenraaliluutnantti, joka toimi komentajana toisessa maailmansodassa. Hänet muistetaan antautumisestaan Japanille Singaporen taistelun päätteeksi helmikuussa 1942.


title: Arthur Percival

text: Percival kävi lapsena Rugby School -yksityiskoulua ja työskenteli metallialan yrityksessä, kunnes värväytyi vapaaehtoisena Britannian armeijaan ensimmäisen maailmansodan puhjettua vuonna 1914. Hänet pikakoulutettiin suoraan upseeriksi ja hän taisteli länsirintamalla haavoittuen Sommen taistelussa. Hän sai muun muassa Distinguished Service Order- ja Croix de Guerre -kunniamerkit. Sodan jälkeen Percival jäi pysyvästi sotilasuralle ja suoritti sekä armeijan että laivaston esikuntaupseerikoulutuksen, yleten 1924 majuriksi, 1929 everstiluutnantiksi ja 1936 everstiksi. Maailmansotien välisenä aikana hän palveli muun muassa Venäjän sisällissodassa (1919) ja Irlannin itsenäisyyssodassa (1920–1921) sekä siirtomaajoukoissa Nigeriassa ja Maltalla. Vuosina 1936–1937 hän oli Malaijan joukkojen esikuntapäällikkönä. Tuolloin hän laati suunnitelman Singaporen puolustamiseksi mantereelta tulevalta hyökkäykseltä, mutta Britannian sotaministeriö hylkäsi hänen ehdotuksensa.


title: Arthur Percival

text:
Toisen maailmansodan puhjetessa Percival oli brittiläisen siirtoarmeijan 43. divisioonan komentajana. Dunkerquen evakuoinnin jälkeen hän siirtyi komentamaan 44. divisioonaa, jonka oli tarkoitus puolustaa Britannian rannikkoa mahdolliselta Saksan maihinnousulta. Toukokuussa 1941 Percival nimitettiin Malaijan brittijoukkojen komentajaksi ja ylennettiin samalla kenraaliluutnantiksi. Hän sai ylennyksen monien kokeneempien upseerien ohi, koska pääesikunnan päällikkö John Dill piti häntä luottomiehenään. Malaijassa Percivalilla oli käytössään alle kolme divisioonaa eikä lainkaan panssarivaunuja, joten hän pyysi kuutta divisioonaa lisää, mutta lisäjoukkoja ei myönnetty. Edellytykset alueen tehokkaaseen puolustukseen olivat siten valmiiksi heikot.
Japani aloitti hyökkäyksensä maihinnousuilla 7.–8. joulukuuta 1941. Kenraali Tomoyuki Yamashitan japanilaisjoukot pakottivat nopeasti britit perääntymään etelään samalla kun Japanin laivasto sai rannikkoalueet hallintaansa upotettuaan brittien sotalaivat "HMS Prince of Walesin" ja "HMS Repulsen". Tammikuun lopussa 1942 Percival määräsi kaikki joukkonsa perääntymään mantereelta Johorensalmen yli Singaporen saarelle. Japanilaisten tehtyä 8. helmikuuta maihinnousun saaren pohjoisrannikolle Percival perääntyi saaren eteläkärjessä olleeseen Singaporen kaupunkiin. Pääministeri Winston Churchill vaati häntä jatkamaan puolustustaistelua, koska brittijoukot olivat määrällisesti ylivoimaisia, mutta Percival arveli saavansa japanilaisilta paremmat antautumisehdot, jos hän ei pitkittäisi tuhoon tuomittua taistelua. Percival määräsi 15. helmikuuta koko armeijansa, yli 130 000 miestä, antautumaan.


title: Arthur Percival

text: Percival ja hänen miehensä olivat sotavankeina koko lopun sodan ajan, ensin Changissa Singaporessa ja myöhemmin Formosalla sekä Mantšuriassa. Vapauduttuaan hän osallistui syyskuussa 1945 Japanin antautumisseremoniaan ja myös kenraali Yamashitan antautumiseen päivää myöhemmin. Percival vetäytyi palveluksesta seuraavana vuonna. Hän julkaisi vuonna 1949 muistelmakirjan "The War in Malaya".


title: Arthur Percival

text: Singaporen antautuminen oli Britannian armeijan nöyryyttävin tappio koko toisessa maailmansodassa. Percivalia on syytetty tappiosta ja hänen on sanottu olleen komentajana mielikuvitukseton ja siksi sopimaton tehtäviinsä. Toisaalta monien sotahistorioitsijoiden mielestä brittijoukkojen tilanne Malaijalla ja Singaporessa oli sodan syttyessä joka tapauksessa jo lähes toivoton, sillä Percivalin aiemmat aloitteet alueen puolustuksen vahvistamisesta eivät olleet saaneet ylimmän sodanjohdon tukea. Percivalilla oli myös huonot suhteet kahteen hänen alaisenaan olleeseen komentajaan, Lewis Heathiin ja Gordon Bennettiin.


title: Viljo Sohkanen

text: Viljo Johannes Sohkanen (2. joulukuuta 1900 Viipurin maalaiskunta – 10. marraskuuta 1989 Vantaa) oli suomalainen sosiaalineuvos, joka toimi muun muassa Helsingin maalaiskunnan ensimmäisenä sosiaalijohtajana. Hän on kirjoittanut Suomen sisällissotaa käsittelevän muistelmateoksen "Punakaartilaisen päiväkirja", joka on tiettävästi ensimmäinen sodanaikaisiin päiväkirjamerkintöihin perustuva punakaartilaisen teos. Se voitiin julkaista vasta 1960-luvun lopussa yleisen ilmapiirin muuttumisen jälkeen, vaikka Sohkanen oli kirjoittanut muistelmansa jo heti sodan jälkeen 1920-luvulla. Sodan aikana Sohkanen toimi punakaartin lääkintämiehenä ja jäi saksalaisten vangiksi Helsingin taistelun yhteydessä. Tämän jälkeen hän oli kaksi ja puoli kuukautta pahamaineisella Suomenlinnan vankileirillä.


title: Viljo Sohkanen

text: Sohkanen syntyi Viipurin maalaiskunnan Rakkolanjoen kylässä, mutta vietti varhaislapsuutensa Tampereella. Hänen vanhempansa olivat työmies Juho Filipinpoika Sohkanen (1874–1918) ja Jämsästä kotoisin ollut Edla Elina Palmén (1875–1962). Viljon ollessa 11-vuotias perhe muutti Helsingin pitäjän Tikkurilaan, josta Juho oli saanut työpaikan Tikkurilan kaakelitehtaalta. Sohkanen liittyi jo pienenä sosialidemokraattien varhaisnuorisojärjestöön Ihanneliittoon, jonka viranomaiset kuitenkin lakkauttivat 1912. Kansakoulussa Sohkanen oli lahjakas oppilas, hänen päästötodistuksensa keskiarvo oli 9,3. Köyhällä perheellä ei kuitenkaan ollut varaa lähettää häntä jatko-opintoihin, vaan Sohkanen aloitti työnteon tiilitehtaalla. Tikkurilan työväenyhdistyksen jäseneksi hän liittyi 15-vuotiaana.


title: Viljo Sohkanen

text: Syksyllä 1917 Sohkanen liittyi Helsingin pitäjän punakaartiin ja osallistui aluksi komppaniansa mukana partiotoimintaan sekä elintarviketakavarikkoihin Uudellamaalla. Myöhemmin Sohkanen toimi lääkintämiehenä Antrean rintaman taisteluissa Kavantsaaressa.


title: Viljo Sohkanen

text: Viiden päivän loman saatuaan Sohkanen matkusti huhtikuun alussa kotiinsa Tikkurilaan. 12. huhtikuuta hän kävi Helsingissä parturissa ja kuuli samalla kaupunkia lähestyvistä saksalaisista. Sohkanen poikkesi Hotelli Fenniassa toimineessa Punaisen Ristin sotasairaalassa, josta hän sai lääkintämiehen käsivarsinauhan sekä ensiaputarpeita. Tämän jälkeen hän päätti lähteä junalla takaisin Tikkurilaan, jossa myös käytiin jo taisteluja. Tikkurilan rautatieasemalla Sohkanen sitoi haavoittuneita punakaatilaisia, kunnes taistelu taukosi ja hän jäi saksalaisten vangiksi. Vangitut punakaartilaiset luovutettiin suomalaisille valkoisille ja marssitettiin Helsingin pitäjän kirkonkylään, jossa heitä pidettiin ensimmäinen yö. Vangit uhattiin teloittaa, mutta lopulta heidät kuljetettiin Suomenlinnaan perustetulle vankileirille.


title: Viljo Sohkanen

text: Sohkanen kertoi olleensa vangittuna toista kuukautta, ennen kuin häneltä kysyttiin edes nimeä. Vankileirillä hän kirjoitti päiväkirjaa löytämiinsä peperinpalasiin. Vankileirin surkeissa olosuhteissa Sohkanen kärsi muiden vankien tavoin nälästä ja useista sairauksista, mutta onnistui kuitenkin selviämään hengissä. Sohkanen vapautettiin lopulta ehdonalaiseen kahden ja puolen kuukauden vankeuden jälkeen heinäkuun alussa. Hänen isänsä Juho sen sijaan kuoli nälkään Tammisaaren vankileirillä vain neljä päivää Viljon vapautumisen jälkeen. Myöhemmin valtiorikosoikeus luopui syytteistä Sohkasen alaikäisyyden ja lääkintämiehenä toimimisen vuoksi.


title: Viljo Sohkanen

text: Sisällissodan päätyttyä Sohkanen työskenteli tiilitehtaalla, VR:n konepajalla sekä Rautatieläisten Liiton toimitsijana. Hän jatkoi edelleen myös aktiivisesti Tikkurilan työväenyhdistyksen toiminnassa. Vuonna 1945 Sohkanen oli mukana perustamassa Tikkurilan Soittokuntaa. Vuonna 1948 Sohkanen siirtyi Helsingin maalaiskunnan palvelukseen arkistonhoitajaksi, ja vuosina 1958–1963 hän toimi sen ensimmäisenä sosiaalijohtajana. Eläkkeelle jäätyään hän ryhtyi aktiivisesti kirjoittamaan muun muaasa työväenliikkeen eri julkaisuihin.


title: Viljo Sohkanen

text: Suomenlinnan vankileiriä 1980-luvulla tutkinut Allan Tiitta haastatteli myös Sohkasta ja kuvasi häntä älykkääksi ja humaaniksi mieheksi, joka ei tuntenut vihaa sisällissodan aikaisista tapahtumista. Tiitta kertoi Sohkasen muistelleen kokemuksiaan ilman minkäänlaista syyttelyä tai kostonhalua.


title: Viljo Sohkanen

text: Tikkurilan Työväenyhdistys perusti vuonna 1982 Viljo Sohkasen rahaston, jonka tarkoituksena on jakaa työväenyhdistyksen jäsenille ja heidän perheenjäsenilleen apurahoja aikuisopiskelua varten.


title: Viljo Sohkanen

text: Vantaan Jokiniemessä on Sohkasen mukaan nimetty katu.


title: Paleofiktio

text: Paleofiktio on esihistoriallista aikaa kuvaava kirjallisuuden lajityyppi. Termin kehitti suomalainen paleontologi Björn Kurtén kuvaamaan esihistorialliseen aikaan sijoittuvia romaanejaan "Den svarta tigern" (1978; suom. Musta Tiikeri, 1981) ja "Mammutens rådare" (1984; suom. Mammutin suojelija, 1984). Paleofiktio muistuttaa historiallista romaania kertoessaan menneistä ajoista, mutta sen kuvaamista tapahtumista ei ole säilynyt kirjallisia lähteitä nykypäivään. Tämän vuoksi paleofiktion kirjoittajan on mahdollista käsitellä aihettaan paljon vapaammin kuin historiallisen romaanin kirjoittajan, ja lajityypillä onkin yhteyksiä myös fantasiakirjallisuuteen ja muuhun spekulatiiviseen fiktioon.


title: Leo Kaila

text: Leo Torsten Kaila (22. marraskuuta 1919 – 1999) oli suomalainen filosofian lisensiaatti ja eduskunnan pikakirjoittaja.


title: Leo Kaila

text: Leo Kailan vanhemmat olivat tilastotieteilijä ja tietokirjailija Toivo T. Kaila ja Anna Aili Pohjonen. Kaila oli eduskunnan pikakirjoittajana 1949–1986 ja kauppakorkeakoulun pikakirjoituksen lehtorina 1971–1983. Hän oli Suomen Pikakirjoittajayhdistyksen johtokunnan jäsen 1956–1968 ja yhdistyksen kunniajäsen vuodesta 1992 alkaen. Kailasta tuli mestariluokan pikakirjoittaja 1955 ja pikakirjoituksen suurmestari 1961.


title: Targ

text: Targ on tunisialaisen Bargou 08 -yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 2017.


title: OYS psykiatria

text: Oulun yliopistollisen sairaalan psykiatrian tulosalue on pääosin Oulun Peltolan kaupunginosassa toimiva OYS:n tulosalue. Se tarjoaa psykiatrista erikoissairaanhoitoa, päivystys- ja kriisipalveluja, avohoitoa sekä muita palveluja Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin jäsenkunnille ja sovitusti koko piirin erityisvastuualueelle, vakuutuslaitoksille sekä oikeuslaitokselle.


title: OYS psykiatria

text:
Tulosalue sisältää viisi poliklinikkaa, 16 osastoa sekä kolme muuta toimintayksikköä.
Suurin osa psykiatrisista osastoista ja klinikoista sijaitsee Oulun Peltolassa. Psykiatrian ja nuortenpsykiatrian poliklinikat; osastot 50, 70, 73, 74, 75, 77, 78, 81, 82, 84, 87 ja 88; tutkimus- ja kehittämis- sekä oikeuspsykiatrian yksiköt sijaitsevat Peltolassa, kun taas yleissairaalapsykiatrian sekä lastenpsykiatrian klinikat ja osastot sekä lasten ja nuorten oikeuspsykiatriset yksiköt sijaitsevat Kontinkankaalla yliopistollisen sairaalan yhteydessä.
Ylivieskassa on oma nuorisopsykiatrian poliklinikkansa ja Ala-Temmeksessä Limingassa sijaitsee varhaiskuntoutusyksikkö osasto 85.
Peltolan yksiköt ovat suurelta osin sijoitettu entisen Oulunsuun sairaalan tiloihin.


title: OYS psykiatria

text: Osastolla 70 hoidetaan Pohjois-Suomen vaikeimmin oireilevia nuoria.


title: OYS psykiatria

text:
1920-luvun Oulun läänissä mielisairaalan puute koettiin suurena ongelmana, ja jo vuosina 1921-1922 kaupunki ja kunnat alkoivat yhdessä perustamaan Ouluun piirimielisairaalaa. Sairaala rakennettiin Oulunsuuhun, Värtön ja Kajaanintien väliselle "Dalinkankaalle" johtuen alueen luonnonkauneudesta, hyvistä liikenneyhteyksistä sekä siitä, että alue oli asutuskeskuksista hieman syrjässä, muttei kuitenkaan liian kaukana, jotta sairaala voitiin edullisesti yhdistää vesijohto- ja viemäriverkkoon. Axel Mörnen suunnittelema piirimielisairaala valmistui vuonna 1925, ja sitä seurasivat muut sairaalarakennukset vuosina 1933, -37 ja -56. Aluetta täydennettiin vuoteen 1983 asti. "Piirin" eli sairaala-alueen lähelle alkoi sotien jälkeen 1940-luvulla rakentumaan Peltolan asuinalue (nyk. Vanha Peltola), kun siirtoväen pelättiin aiheuttavan asuntopulaa.
Piirimielisairaala muuttui myöhemmin mielisairaanhuoltopiirin
kuntainliiton keskusmielisairaalaksi ja viime vaiheessa Oulunsuun sairaalaksi. 1990-luvun taitteessa Oulunsuun sairaalasta, Heikinharjun sairaalasta sekä OYKS:n psykiatrian klinikasta muodostettiin Oulun Yliopistollisen Sairaalan psykiatrian klinikka, jolloin Oulunsuun sairaalan toiminta erillisenä sairaalana lopetettiin ja sairaala liitettiin Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiriin. Entisen sairaalan tiloissa on nykyään myös esimerkiksi opiskelija-asuntoja, ja osa klinikoista ja osastoista ovat muuttaneet mm. tien toiselle puolelle Kontinkankaalle. Nykyisen yliopistollisen sairaalan psykiatrian tulosalueen osastot, klinikat ja hallintotilat sijaitsevat kuitenkin suurimmilta osin yhä Peltolassa, ja kaupunkilaisten, etenkin nuorten suussa yleisesti kaikki Oulunsuun suuralueella sijaitsevat psykiatrisen sairaanhoidon tilat säilyvät yhä "Peltolana" (vanhemmilla ihmisillä "Piirinä").


title: OYS psykiatria

text:
Osasto 50
Osasto 52
Osasto 53
Osasto 54
Osasto 70
Osasto 73
Osasto 74
Osasto 75
Osasto 76
Osasto 77
Osasto 78
Osasto 79
Osasto 81
Osasto 82
Osasto 83
Osasto 84
Osasto 85
Osasto 87
Osasto 88


title: Eye of the Beholder (pelisarja)

text:
Eye of the Beholder on kolmiosainen tietokoneroolipelien sarja, jonka on kehittänyt Westwood Studios.
Game Boy Advancelle vuonna julkaistu versio käyttää rajatumpaa säännöstä ja rajatummin mahdollisia pelaajahahmoja.


title: Martti Noponen

text: Martti Robert Noponen (s. 1928) on suomalainen Helsingin yliopiston valtio-opin emeritusprofessori. Hän oli Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin apulaisprofessorina 1971–1991 sekä yleinen valtio-opin dosenttina 1966–1971 ja 1991–1996.


title: Bahama kesäolympialaisissa 2012

text: Bahama osallistui vuoden 2012 kesäolympialaisiin jotka järjestettiin Lontoossa. Bahama sai lähetettyä paikalle yhteensä 24 urheilijaa joista 14 oli miehiä ja 10 naisia. Bahama sai lähetettyä urheilijoita pelkästään yleisurheiluun ja uimakilpailuihin. Lontoon olympialaisissa Bahama osallistui kuudettatoista kertaa kesäolympialaisiin.


title: Bahama kesäolympialaisissa 2012

text: Maan lipunkantajana avajaisissa toimi Cris Brown.


title: Bahama kesäolympialaisissa 2012

text: Päättäjäisissä lipunkantajana toimi Chandra Sturrup.


title: Bahama kesäolympialaisissa 2012

text: Ainoan mitalinsa Bahama voitti miesten 4x400 metrin viestijuoksussa, jossa Cris Brown, Demetrius Pinder, Michael Mathieu ja Ramon Miller voittivat kultaa.


title: Allan Tiitta

text: Allan Tiitta (s. 1953) on suomalainen filosofian tohtori, tietokirjailija ja Helsingin yliopiston kulttuurimaantieteen dosentti.


title: Omar Monza

text: Omar Ubaldo Monza Ricciardi (17. helmikuuta 1929 Buenos Aires – 17. kesäkuuta 2017) oli argentiinalainen koripalloilija ja maailmanmestari.


title: Omar Monza

text: Monza pelasi 1950-luvun alussa Argentiinan miesten maajoukkueessa, joka voitti historian ensimmäisen maailmanmestaruuden Argentiinassa 1950 ja saavutti hopeaa historian ensimmäisissä Pan-Amerikan kisoissa Buenos Airesissa 1951. Helsingin kesäolympialaisissa 1952 Monzan edustama Argentiina sijoittui neljänneksi.


title: Omar Monza

text: Monza kuoli 88-vuotiaana 17. kesäkuuta 2017.


title: Jerry Krause

text: Jerome ”Jerry” Krause (6. huhtikuuta 1939 Chicago, Illinois – 21. maaliskuuta 2017) oli yhdysvaltalainen koripallojohtaja, joka tuli tunnetuksi etenkin NBA-joukkue Chicago Bullsin 1990-luvun menestysvuosien general managerina. Hänet nimettiin kahdesti ksi.


title: Jerry Krause

text: Krause toimi Bullsin general managerina vuodet 1985–2003. Michael Jordanin tähdittämä joukkue voitti 1990-luvulla kuusi NBA:n mestaruutta ja Krause n palkinnon vuosina 1988 ja 1996. Krausen aikana Bulls hankki muun muassa pelaajistoonsa Scottie Pippenin, Horace Grantin, Charles Oakleyn, tuolloin harvinaisemman ulkomaalaispelaaja Toni Kukočin ja päävalmentajakseen siihen mennessä suhteellisen vaatimattoman valmentajataustan Phil Jacksonin. Krause kuoli terveysongelmista kärsittyään 77-vuotiaana 21. maaliskuuta 2017. Hänet nimettiin kuukausi kuolemansa jälkeen Basketball Hall of Fameen.


title: Juho Vainio

text: Juho Vainio (27. syyskuuta 1880 Kaarina – 20. tammikuuta 1964) oli suomalainen rakennusurakoitsija, talousneuvos ja kiinteistö- ja rakennusalan vaikuttaja. Hän on kansanterveyden tukemiseen keskittyvän Juho Vainion säätiön perustaja.


title: Juho Vainio

text: Vaatimattomista oloista kotoisin ollut Vainio joutui taloudellisista syistä keskeyttämään opintonsa oppikoulussa ja myöhemmin Helsingin teollisuuskoulussa. Vainio loi omaisuutensa 1920- ja 1930-luvuilla Helsingin kiinteistömarkkinoilla. Hän oli Suomen Kiinteistöliiton varapuheenjohtajana 1922–1938, Helsingin Kiinteistöyhdistyksen puheenjohtajana 1925–1938, Suomen Talokeskus Oy hallituksen puheenjohtajana 1923–1933 sekä Suomen Asuntohypoteekkipankin hallituksen jäsenenä 1927–1937. Vainio sai vuonna 1951 talousneuvoksen arvonimen.


title: Juho Vainio

text: Juho Vainio perusti nimeään kantavan Juho Vainion säätiön syksyllä 1960. Säätiö keskittyi aluksi levittämään tietoa kuntoliikunnasta, luonnonmukaisesta kasvisravinnosta ja terveydenhoidosta sekä tupakan, alkoholin ja huumausaineiden aiheuttamista haitoista. Tätä varten säätiö perusti 1968 TEE-lehden (myöhemmin "Terve elämä") jota se julkaisi 1990-luvun lopulle saakka. Juho Vainio oli itse parantunut vatsasairaudestaan Are Waerlandin kehittämän ravintoon, vesihoitoihin ja liikuntaan perustuneen ohjelman avulla. Juho Vainion säätiö alkoi jakaa vuodesta 1976 alkaen apurahoja kansanterveyden, ravitsemus- ja liikuntatutkimuksen sekä luonnonlääketieteen, kasvisravinnon, kuntoliikunnan ja terveiden elämäntapojen edistämiseen liittyville toiminnoille ja tutkimuksille.


title: A1 Grand Prix -kausi 2006–2007

text: A1 Grand Prix -kausi 2006–2007 oli A1GP -sarjan toinen kausi. Kausi alkoi 1. lokakuuta 2006 Hollannin Zandvoortin radalla ja päättyi 29. huhtikuuta 2007 Britannian Brands Hatchin radalle.