title: Eryks

text: Kreikkalais-roomalaisen mytologian mukaan Eryksin Afroditen temppelin perusti Aineias. Jumalatar sai siitä latinalaisen epiteettinsä Venus Erycina, joka esiintyy usein roomalaisilla kirjailijoilla. Diodoros Sisilialaisen mukaan sekä kaupungin että temppelin perusti kuitenkin jo aiemmin heeros nimeltä Eryks, joka otti Herakleen vastaan tämän ollessa Sisilian länsiosissa ja hävisi tälle painikilpailussa. Tämä Eryks oli Afroditen ja paikallisen Buteen poika. Vergilius viittaa häneen Aineiaan veljenä, vaikkakaan ei kaupungin perustajana. Tässä myyttiversiossa Aineias toi lahjoja jo valmiiksi olemassa olleelle pyhäkölle.


title: Eryks

text: Legendat, jotka yhdistivät Eryksin Aineiaaseen ja troijalaiseen päällikköön Elymokseen, viittaavat siihen, että Eryks oli Segestan tavoin sisilialaisen ei-kreikkalaisen elymien heimon kaupunki, sillä antiikin ajan kirjailijat pitivät yleisesti elymeitä alkuperältään troijalaisina.


title: Eryks

text: Arkeologian perusteella Eryksin paikka on ollut asuttu viimeistään neoliittisella ja pronssikaudella. Paikalla ollut pyhäkkö oli puolestaan alun perin omistettu foinikialaiselle Astarte-jumalattarelle, joka yhdistettiin usein Afroditeen. Myyttien alkuperää on selitetty sillä, että paikan varhaisin kultti voisi kuitenkin olla ennemmin pelasgilaista kuin foinikialaista alkuperä.


title: Eryks

text: Eryksiin ei koskaan perustettu kreikkalaista siirtokuntaa, mutta se hellenisoitui eli kreikkalaistui vähitellen muiden Sisilian kaupunkien tavoin. Vielä Thukydides puhui Eryksin samoin kuin Segestan asukkaista kuitenkin barbaareina. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Erykīnos" (), myöhemmin latinaksi "Erycīnus". Vaikka Eryks itse ei saanutkaan kreikkalaista siirtokuntaa, spartalainen Dorieus perusti kuitenkin jonnekin sen lähelle Herakleian kaupungin 500-luvun eaa. lopulla, mutta elymit ja foinikialaiset tuhosivat sen pian.


title: Eryks

text: Eryksin historiasta ei tiedetä juuri mitään ennen 400-luvun eaa. loppupuolta, mutta sen vaiheet seurasivat todennäköisesti vahvemman Segestan vaiheita. Ateenan epäonnistuneen Sisilian sotaretken 415–413 eaa. jälkeen kaupunki joutui Karthagon alaisuuteen. Vuonna 406 eaa. Syrakusan ja Karthagon laivastot kävivät kaupungin edustalla meritaistelun, jonka Syrakusa voitti. Syrakusan tyrannin Dionysioksen läntiseen Sisiliaan suuntautuneen sotaretken aikana vuonna 397 eaa. Eryks liittyi Syrakusan puolelle hieman ennen Motyen piiritystä, mutta karthagolaiset saivat vallattua kaupungin takaisin Himilkonin johdolla seuraavana vuonna. Dionysios sai kaupungin takaisin haltuunsa hieman ennen kuolemaansa, mutta tämän jälkeen se päätyi taas karthagolaisille ainakin Epeiroksen kuninkaan Pyrrhoksen sotaretkeen vuonna 278 eaa. saakka.


title: Eryks

text:
Pyrrhoksen sotaretken aikaan Eryksissä oli vahva varuskunta, joka kykeni puolustautumaan pitkään, kunnes Pyrrhos onnistui itse johtamallaan hyökkäyksellä valloittamaan sen. Ensimmäisen puunilaissodan 264–241 eaa. aikaan kaupunki oli jälleen karthagolaisten hallussa. Hamilkar tuhosi kaupungin vuonna 260 eaa. ja siirrätti sen asukkaat Drepanonin niemelle, johon perusti Drepanonin kaupungin. Eryksin paikka ei kuitenkaan jäänyt kokonaan autioksi, ja vuonna 249 eaa. roomalaiset saivat kaupungin ja Afroditen temppelin ensimmäistä kertaa käsiinsä konsuli Junius Pulluksen johdolla. Roomalaisten gallialaiset palkkasotilaat ryöstelivät temppeliä tässä yhteydessä, mutta tämä jäi ainoaksi kerraksi, ja menetykset paikattiin pian.
Hamilkar Barka valtasi kaupungin yllätyksellä takaisin Karthagolle vuonna 244 eaa., mutta ei saanut vallattua sen linnoitusta. Hän siirrätti kaupungin asukkaat Drepanoniin. Karthagolaiset joutuivat hylkäämään Eryksin ja Drepanonin vasta sen jälkeen, kun Lutatius Catulus voitti nämä Aegatessaarten taistelussa vuonna 241 eaa. Tämän jälkeen lähes koko Sisilia tuli Rooman hallintaan.


title: Eryks

text: Roomalaisella kaudella Eryksiin suhtauduttiin suopeasti, koska sekä se että roomalaiset itse katsoivat polveutuvansa troijalaisista Afroditen ja Aineiaan kautta. Kaupunki itse vaikuttaa kuitenkin taantuneen merkityksettömäksi, siinä missä sen temppeli säilyi olemassa. Muun muassa Cicero mainitsee temppelin, mutta ei kaupunkia. Plinius mainitsee kaupungin Sisilian tavallisten roomalaiskaupunkien ("municipium") joukossa. Tacituksen perusteella vaikuttaa kuitenkin siltä, että kaupunki oli riippuvainen Segestasta.


title: Eryks

text: Koko läntisen Sisilian taantuessa myös Eryksin temppeli rappeutui, ja segestalaiset vetosivat vuonna 25 jaa. keisari Tiberiukseen sen kunnostamiseksi. Keisari antoi tästä määräyksen, mutta sitä ei pantu toimeen; työ jäi myöhemmälle ajalle keisari Claudiukselle. Tämän jälkeen temppeliä ei enää mainita historiassa, eikä sen hylkäämisen tai tuhoutumisen ajankohtaa tunneta. Myös Roomaan rakennettiin oma Venus Erycinan temppeli.


title: Eryks

text: Asutus säilyi ylhäällä vuorella antiikin aikaisen linnoituksen ja temppelin paikalla läpi keskiajan. Normannivallan aikana se sai nimen Monte San Giuliano. Nykyinen kaupunki nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan vuonna 1934 italialaisessa nimimuodossa Erice.


title: Eryks

text: Eryksin linnoitus ja Afroditen temppeli sijaitsivat vuoren huipulla nykyisen Ericen kaupungin paikalla ja varsinainen kaupunki ilmeisesti vuoren rinteessä noin puolivälissä nykyisen Pyhän Annan luostarin lähistöllä.


title: Eryks

text: Afroditen temppeli


title: Eryks

text: Afroditen temppeli sijaitsi Eryks-vuoren huipun kaakkoislaidalla nykyisen Castello di Véneren paikalla. Pyhäköstä ja sen osista, kuten pylväistä, on tehty joitakin satunnaisia löytöjä 500–400-luvuilta eaa. eri puolilta kaupunkia. Muutoin ainoat merkittävimmät jäänteet ovat peräisin Rooman keisarikaudelta, mahdollisesti keisari Claudiuksen ajalta, jolloin se rakennettiin uudelleen.


title: Eryks

text: Temppelillä oli onni historiansa aikana nauttia sekä foinikialaisten, karthagolaisten, kreikkalaisten että roomalaisten kunnioitusta. Thukydides kertoo sen olleen jo Ateenan sotaretken aikaan vuonna 415 eaa. täynnä kultaisia ja hopeisia astioita ja muita lahjoja, joita segestalaiset käyttivät hämätäkseen ateenalaisia luulemaan heitä rikkaammiksi kuin olivatkaan. Roomalaiset, jotka kunnioittivat temppeliä suuresti sen Aineias-kytköksen vuoksi, pitivät tapana, että Sisilian provinssiin nimetyt hallintovirkamiehet kävivät temppelillä osoittamassa kunnoitustaan. Temppelillä oli oma vartiokaarti, ja seitsemäntoista Sisilian tärkeintä kaupunkia oli määrätty maksamaan vuosittain summa pyhäkön kaunistamiseksi.


title: Eryks

text: Muurit


title: Eryks

text: Eryksin foinikialaisaikaisista muureista on säilynyt laajoja osuuksia erityisesti nykyisen kaupungin länsilaidalla. Iso osa nykyisin paikalla olevista rakenteista on kuitenkin myöhemmän kunnostuksen ja uudelleenrakentamisen tulosta keskiajalta aivan nykypäiviin saakka. Varhaisin rakennusvaihe on peräisin 700–500-luvuilta eaa., ja se oli tehty suurista kivistä ja muistutti kyklooppimuuria. Toinen rakennusvaihe eli muurien ylemmät osat on ajoitettu 500–200-luvuille eaa. Muurit on tulkittu pyhäkköaluetta suojanneeksi linnoitukseksi tai eräänlaisiksi vahvoiksi peribolos-muureiksi ennemmin kuin varsinaisiksi kaupunginmuureiksi sillä perusteella, että varsinainen asutus sijaitsi alempana.


title: Eryks

text: Esinelöydöt


title: Eryks

text: Esinelöytöihin lukeutuu muun muassa kypro-foinikialaista ja puunilaista vaikutusta edustavia pienoispatsaita, skarabeita ja muita amuletteja sekä terrakotasta tehtyä keramiikkaa.


title: Tyndaris

text: Tyndaris (, myös "Tyndarion", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi nykyisen Pattin kunnan Tindarin kylän paikalla.


title: Tyndaris

text: Tyndaris oli kreikkalainen siirtokunta, joka perustettiin vasta klassisella kaudella vuonna 396 eaa. Se kukoisti erityisesti vuonna 254 eaa. alkaneella roomalaisella kaudella, jolloin se vaikuttaa olleen yksi saaren merkittävimpiä kaupunkeja.


title: Tyndaris

text: Tyndaris sijaitsi Sisilian pohjoisrannikolla lännenpuoleisen Alontionin ja idänpuoleisen Mylain välillä. Se oli rakennettu jyrkkärinteiselle, noin 280 metriä korkealle tasalakiselle luoteis-kaakkoissuuntaiselle niemellä sijainneelle kukkulalle, joka muodosti vahvan luonnonlinnoituksen. Kaupungin pinta-ala kukkulalla oli noin 14 hehtaaria. Niemen itäpuoli muodosti puolestaan luonnonsatamalahden.


title: Tyndaris

text: Kaupungin etäisyys Messeneen oli noin 36 roomalaista mailia eli noin 60 kilometriä. Nykyinen Tindarin kylä on rakennettu samalle paikalle, ja sijaitsee noin 10 kilometriä itään Pattin kaupungista. Kaupungin kukkulan ali kulkee nykyisin tunnelissa Messina–Palermo-moottoritie (E90).


title: Tyndaris

text: Tyndariin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta, mutta se arvioidaan joiksikin sadoiksi neliökilometreiksi. Sisämaassa sen eteläpuolella sijaitsivat Abakainonin ja Longanen polisten alueet ja idässä Mylain alue. Lähellä sijaitsi Agathyrnan eli Agathyrnonin kaupunki, joka saattoi kuulua Tyndariin alaisuuteen.


title: Tyndaris

text:
Tyndaris oli Sisilian viimeisenä perustettuja kreikkalaista alkuperää olleita kaupunkeja. Sen perusti Syrakusan tyranni Dionysios I vuonna 396 eaa. Kaupunki asutettiin messenialaisilla maanpakolaisilla, jotka spartalaiset olivat ajaneet pois Naupaktoksesta, Zakynthoksesta ja Peloponnesokselta peloponnesolaissodan lopulla. Dionysios asutti nämä ensin Sisilian Messeneen eli aikaisempaan Zankleen. Spartalaisten pahastuttua tästä hän siirrätti väen Tyndariin paikalle, joka oli aikaisemmin ollut Abakainonin aluetta.
Siirtokuntalaiset antoivat itse kaupungille nimen Tyndaris, mikä viittasi Dioskuureihin eli Tyndaridaihin. Alkuperäisten maanpakolaisten lukumäärä oli noin 600. He sallivat myös muiden asettua kaupunkiin, ja niin sen väkiluku nousi pian yli henkeen. Näin kaupunki nousi suhteellisen merkittäväksi. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Tyndaritēs" () tai "Tyndarios" (), myöhemmin latinaksi "Tyndaritanus".


title: Tyndaris

text: Tyndaris löi omaa pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien. Timoleonin Sisilian sotaretken aikaan vuonna 344 eaa. kaupunki oli ensimmäisiä tämän puolelle siirtyneitä.


title: Tyndaris

text: Vuonna 269 eaa. Tyndaris tuki Syrakusan tyrannia Hieron II:sta tämän sodassa mamertiineja vastaan. Kaupungista tuli Syrakusan tärkeä tukikohta saaren pohjoisrannikolla eli Tyrrhenanmeren puolella, siinä missä Tauromenionilla oli samanlainen asema Sisilianmeren puolella, ja siksi se esiintyy usein seuranneiden sotien aikana. Ensimmäisessä puunilaissodassa 264–241 eaa. kaupunki oli Karthagon vallassa. Kaupunkilaiset olivat vähällä siirtyä Rooman puolelle nähdessään sen armeijan lähestyvän, mutta karthagolaiset saivat estettyä tämän ottamalla tärkeimmät asukkaat panttivangeiksi.


title: Tyndaris

text: Vuonna 257 eaa. Tyndariin edustalla sen ja Aiolisten saarten välillä käytiin meritaistelu, jossa Rooman laivasto sai vähäisen voiton karthagolaisista Gaius Atiliuksen johdolla, mutta tilanne jäi ratkaisemattomaksi. Rooman laivasto rantautui silloin Tyndariin niemelle, mutta kaupunki ei vielä tullut vallatuksi. Tyndarislaiset karkottivat karthagolaisen varuskunnan ja liittyivät Rooman puolelle vasta sen jälkeen, kun roomalaiset olivat vallanneet Panormoksen vuonna 254 eaa. Tämän myötä kaupunki tuli Rooman alaisuuteen ja ajan kuluessa osaksi Rooman valtakuntaa.


title: Tyndaris

text: Tyndaris mainitaan seuranneella roomalaisella kaudella melko harvoin, mutta se vaikuttaa olleen kukoistava ja merkittävä kaupunki ja pysyneen uskollisena Roomalle monissa tilanteissa. Tyndarislaiset muun muassa tukivat Roomaa toisessa puunilaissodassa vuosina 218–202 eaa., ja varustivat laivastoa Scipio Africanuksen käyttöön. Kiitoksena Scipio palautti kaupunkilaisille karthagolaisten viemän Hermeen patsaan, joka oli kaupungin ylpeyksiä.


title: Tyndaris

text: Ciceron aikana Tyndaris vaikuttaa olleen yksi Sisilian huomattavimmista kaupungeista. Se oli yksi saaren seitsemästätoista kaupungista, jotka Rooman senaatti valitsi maksamaan vuotuisen osuuden Eryksin Afroditen temppelin ylläpitoon, mitä pidettiin ilmeisesti kunniatehtävänä. Muutoin kaupunki oli tavallisen roomalaiskaupungin ("municipium") asemassa, ja sillä oli omat virkamiehet ja neuvosto. Kaupunki kärsi suuresti Verresin väärinkäytöksistä, ja tämä muun muassa ryösti jo mainitun Hermeen patsaan. Kostoksi tyndarislaiset tuhosivat Verresin patsaan sen jälkeen, kun tämä oli poistunut saarelta.


title: Tyndaris

text: Kaupunki oli merkittävässä osassa jälleen Sextus Pompeiuksen sodassa vuonna 36 eaa. Sextus Pompeius piti sitä hallussaan, mutta Octavianuksen laivastoa komentanut Agrippa valtasi sen Mylain taistelussa saamansa voiton jälkeen. Tämän jälkeen kaupungista tuli yksi Agrippan päätukikohdista sodan aikana.


title: Tyndaris

text: Octavianus eli Augustus teki Tyndariista roomalaisen colonian "Colonia Augusta Tyndaritanorum", mikä nimi tunnetaan piirtokirjoituksista. Muutoin Tyndaris ei juuri esiinny historiassa tämän jälkeen, mutta se säilyi epäilemättä merkittävänä kaupunkina myös Rooman keisarikaudella. Strabon mainitsee sen yhtenä saaren kaupungeista, joita vielä hänen aikanaan voitiin sellaiseksi kutsua. Plinius mainitsee Tyndariin coloniana, ja kertoo sitä kohdanneesta suuresta onnettomuudesta, jossa meri nielaisi puolet kaupungista. Tämä oli todennäköisesti seurausta siitä, että maanjäristys romautti osan kaupungin kukkulasta. Tapahtuma ajoittuu ensimmäiselle vuosisadalle jaa., mutta sen tarkempaa ajankohtaa ei tunneta. Roomalaisten itinerariumien perusteella kaupunki oli olemassa vielä 300-luvulla.


title: Tyndaris

text: Tyndaris tuhoutui tai taantui oletettavasti viimeistään saraseenien vallattua saaren 800-luvulla. Kaupungin paikka oli vielä 1800-luvulla asumaton, mutta sen nimi oli säilynyt paikalla olleessa kirkossa nimeltä Madonna di Tindaro. Nykyinen kylä on syntynyt paikalle tämän jälkeen, ja omaksunut antiikin aikaisen kaupungin nimen muodossa Tindari.


title: Tyndaris

text: Tyndariin kaupunki kattoi koko sen kukkulan laen. Kaupungin ”akropoliina” toimi kukkulan korkein kohta. Agora eli myöhempi forum sijaitsi alempana kaupunkialueen kaakkoisosassa nykyisen kylän paikalla. Kaupungissa on ollut suunniteltu asemakaava jo kreikkalaisella kaudella. Lähes kaikki kaupungin rauniot ovat kuitenkin peräisin roomalaiselta kaudelta. Asemakaavan pääkatu oli luoteis-kaakkoissuuntainen decumanus-katu.


title: Tyndaris

text: Kaupunki on ollut ympäröity muurein, joista on säilynyt osia. Myös kaksi muurin porteista on tunnistettavissa. Muurin vanhimmat osat on ajoitettu kaupungin perustamisen ajalle 300-luvulle eaa., ja se uusittiin 200-luvulla eaa. Muureissa on aukko itäsivulla, jolta puolelta rinne laskee jyrkästi mereen; Pliniuksen mainitsema maanvyörymä on todennäköisesti tapahtunut kyseiseltä puolelta. Kukkulalla on suoritettu kaivauksia suhteellisen pienellä alueella.


title: Tyndaris

text: Kreikkalais-roomalainen teatteri


title: Tyndaris

text: Kaupungissa oli kreikkalainen teatteri, jonka varhaisin vaihe on ajoitettu noin vuoteen 300 eaa. Se rakennettiin roomalaisella kaudella uudestaan roomalaiseksi teatteriksi samalla tavalla kuin Tauromenionin teatteri. Teatterirakennus oli suhteellisen pieni, ja sijaitsi akropoliin rinteessä decumanuksen ja kaivausalueen luoteispäässä. Siinä oli tyypillinen puolikaarenmuotoinen katsomo, jonka halkaisija oli noin 76 metriä, ja joka avautui koilliseen eli merelle päin. Siihen mahtui noin katsojaa.


title: Tyndaris

text: Basilika (”Gymnasion”)


title: Tyndaris

text: Kaivausalueen kaakkoisosassa sijaitsee Rooman tasavallan aikana rakennettu yksilaivainen basilika. Sen raunioita kaarineen on perinteisesti kutsuttu gymnasioniksi. Raunioita on kunnostettu huomattavasti.


title: Tyndaris

text: Pyhäköt


title: Tyndaris

text: Kaupungin pyhäköitä ei ole kaivettu. Rahojen ja votiiviesinelöytöjen perusteella sen kultteihin ovat kuitenkin kuuluneet Apollonin, Artemis Eupraksian, Athenen, Dionysoksen, Dioskuurien, Koren eli Persefonen, Poseidonin ja Zeuksen kultit.


title: Tyndaris

text: Muut rakennukset


title: Tyndaris

text: Muihin löytöihin lukeutuu muun muassa peristyylipihoilla varustettuja yksityistaloja ja muita asuinkortteleita sekä roomalainen kylpylä, mosaiikkilattioita ja roomalaisen kauden hautoja.


title: Tyndaris

text: Esinelöydöt


title: Tyndaris

text: Tyndariista on löydetty suuri määrä veistoksia, rakennusten koristeosia, keramiikkaa, piirtokirjoituksia ja rahoja. Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on Tindarin arkeologisessa museossa sekä muun muassa Palermon arkeologisessa museossa.


title: Kasperi Heikkinen

text: Kasperi Heikkinen (s. 4. elokuuta 1980 Kajaani) on suomalainen hard rock- kitaristi, joka soittaa Beast in Black -nimisessä heavy metal -yhtyeessä. Hän asuu Helsingissä.


title: Kasperi Heikkinen

text: Heikkinen soitti vuosien 2007–2012 välisenä aikana Amberian Dawn -nimisessä sinfonisessa metalliyhtyeessä. Hän on soittanut Gamma Ray yhtyeen konserteissa vuosina 2006 ja 2010. Vuonna 2010 hän sijaisti kitaristi Henjo Richteriä neljässä konsertissa Richterin toipuessa silmäleikkauksesta. Heikkinen on myös soittanut vuosina 2013–2017 saksalaisen U.D.O.-yhtyeen riveissä.


title: Kasperi Heikkinen

text: Jäsen yhtyeissäKonserttimuusikkona


title: William Nylander

text: William Nylander voi tarkoittaa seuraavia:


title: Tilkkupeiton tarinoita

text: Tilkkupeiton tarinoita (engl. "Patchwork Pals") on vuoden 2013 animaatiosarja. Sarja on katsottavissa Yle Areenassa.


title: Tilkkupeiton tarinoita

text: Suomenkielinen ääniKäännös: Fiable Oy


title: Tilkkupeiton tarinoita

text: Tuotanto: Uptempo Oy


title: Hubert Cecil Booth

text: Hubert Cecil Booth (4. heinäkuuta 1871 Gloucester – 14. tammikuuta 1955 Croydon) oli englantilainen insinööri. Hänet tunnetaan pölynimurin keksijänä. Hän suunnitteli myös maailmanpyöriä, riippusiltoja ja tehtaita.


title: Hubert Cecil Booth

text: Booth syntyi Gloucesterissa, Englannissa vuonna 1871. Aikuisiällään hän suunnitteli Iso-Britannian merivoimille moottoreita. Vuonna 1903 hän nai tehtailija Francis Tring Pearcen tyttären Charlotte Mary Pearcen. Booth menehtyi vuonna 1955 Croydonissa.


title: Hubert Cecil Booth

text: Booth suunnitteli alun perin pölynimurin toimivan niin, että laite puhaltaisi tai harjaisi roskat pois. Hän patentoi pölyä imevän keksintönsä elokuussa 1901. Ensin hän myi siivouspalveluja "British Vacuum Cleaner Companyn" nimellä. Boothille valitettiin laitteiden melusta ja hän sai jopa sakot, koska imurin väitettiin säikytelleen hevosia. Kun Booth oli siivoamassa Royal Mint -nimistä rahapajaa, hänet pidätettiin koska hänen koneensa olivat imeneet valtavia määriä hopeapölyä. Booth vapautettiin kuitenkin melko pian.


title: Hiroshima kōsokukōtsū

text: Hiroshima kōsokukōtsū eli Hiroshiman pikaliikenne () on Japanin Hiroshiman kaupungissa metroliikennettä harjoittava kolmannen sektorin yritys. Se liikennöi yhtä 18,4 kilometriä pitkää automaattimetrolinjaa, Astram-linjaa, kaupungin pohjoisosissa. Linjalla on 22 asemaa ja sitä käyttää päivässä keskimäärin noin 65 000 matkustajaa (vuonna 2017).


title: Hiroshima kōsokukōtsū

text: Hiroshiman pikaliikenteen osakepääomasta 51,0 prosenttia on Hiroshiman kaupungin hallussa. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Hiroshiman Asaminamin suuralueella.


title: Hiroshima kōsokukōtsū

text: Hiroshiman kaupunki päätti kaupungin nopeasti kehittyviä luoteisosia palvelevan automaattimetron rakentamisesta vuonna 1986 ja kolmannen sektorin yritys metron liikennöintiä varten perustettiin seuraavana vuonna. Liikenne linjalla aloitettiin 20. elokuuta 1994. Linjan lempinimeksi valittiin kaupunkilaisten ehdotusten joukosta "Astram", yhdistelmä japanin sanasta "asu" (’huominen’) ja englannin sanasta "tram" (’raitiovaunu’).


title: Hiroshima kōsokukōtsū

text: Linjalle avattiin vuonna 2015 uusi Shin-Hakushiman asema, josta on vaihtoyhteys JR Nishi-Nihonin San’yō-päälinjalle.


title: Hiroshima kōsokukōtsū

text: Hiroshiman pikaliikenne operoi kumipyörillä kulkevaa Astram-automaattimetrolinjaa, joka kulkee Hiroshiman keskustasta Hondōrin metroasemalta kaupungin pohjoisiin ja luoteisiin lähiöihin Kōiki-kōen-maen metroasemalle saakka. 1,9 kilometrin mittainen keskusta-osuus on rakennettu tunneliin, muutoin linja kulkee sillalla.


title: Rautatiealan Unioni RAU

text: Rautatiealan Unionin RAU on SAK:lainen ammattiliitto, jonka jäsenet työskentelevät rautatiealalla veturinkuljettajina, liikenneohjaajina sekä raidealan asiakaspalvelu- ja toimistotehtävissä. Liitto perustettiin 16.11.2018, kun Veturimiesten liitto ja Rautatievirkamiesliitto yhdistyivät.


title: Rautatiealan Unioni RAU

text: Liitto muodostuu 26 osastosta, jotka ovat itsenäisiä yhdistyksiä. Jäseniä liitossa on yhteensä n. 4150 (marraskuu 2018).


title: Rautatiealan Unioni RAU

text: Muut rautateiden parissa toimivia ammattiliittoja:


title: Patriarkka Nikon

text: Nikon (7. toukokuuta 1605 – 17. elokuuta 1681) oli Venäjän ortodoksisen kirkon partiarkka. Hän pyrki uudistamaan kirkkoa ja nostamaan sen pois valtiovallan alaisuudesta. Hän tavoitteli myös paluuta Kreikan kirkon perinteisiin, mikä aiheutti skismaa kirkon sisällä. Hänet tunnettiin kaunopuheisuudestaan, hurskaudestaan, energisyydestään ja läheisistä suhteista tsaari Aleksei Mihailovitšin kanssa.


title: Patriarkka Nikon

text: Nikon syntyi lähellä Nižni Novgorodia ja opiskeli luostarissa kotinsa lähellä. Hän meni naimisiin, valmistui papiksi ja muutti Moskovan seudulle. Kun hänen kolme lastaan menehtyivät tauteihin, Nikon joutui hengelliseen kriisiin ja vietti kaksitoista vuotta ensin erakkomunkkina, myöhemmin luostarissa. Nuori tsaari mieltyi Nikoniin ja teki tästä Novospasskin luostarin johtajan. Siellä hän tutustui samanmielisten, samalta seudulta olevien munkkien piiriin, joka pyrki siivoamaan uskontoa roomalaiskatolisten vaikutuksesta ja palauttamaan sen lähemmäs alkukirkkoa. Tämän piirin tuella Nikonista tuli ensin metropoliitta ja vuonna 1652 Moskovan ja koko Venäjän patriarkka.


title: Patriarkka Nikon

text: Nikon pyrki uudistamaan jumalanpalvelustekstejä ja poistamaan muotiin tulleita länsimaalaistyylisiä ikoneita. Hän muutti myös jumalanpalvelusjärjestystä. Vaikka muutokset olivat ulkoisia, ne kohtasivat suurta vastustusta. Lukutaidottomat papit protestoivat, kun heidän olisi pitänyt opetella uuden käsikirjan mukaiset tekstit. Vanhan jumalanpalvelusjärjestyksen puolustajia kutsutaan vanhauskoisiksi.


title: Patriarkka Nikon

text: Tsaarin ollessa sotarintamalla Puolassa vuonna 1657 hän nimitti Nikonin sijaisekseen. Nikon oli valtansa huipulla. Hän kohtasi voimakasta vastustusta, joka liittyi enemmän maallisen ja hengellisen vallan valtataisteluun kuin uudistusten sisältöön. Tsaari Aleksein palattua Puolasta välit viilenivät. Nikon erosi virastaan ja ilmoitti vetäytyvänsä luostariin.


title: Patriarkka Nikon

text: Viimeisinä vuosinaan Nikonin ja tsaariperheen välit paranivat. Aleksein seuraaja Fjodor III kutsui Nikonin takaisin Moskovaan, mutta hän kuoli matkalla.


title: Sysievämonninen

text: Sysievämonninen ("Corydoras leucomelas") on monnisiin kuuluva kala, jota pidetään akvaariokalana.


title: Sysievämonninen

text: Sysievämonninen kasvaa noin 6 cm pitkäksi. Sen selkäevä on musta ja kalassa on mustia pilkkuja, se on muuten valkoinen.


title: Sysievämonninen

text: Sysievämonninen on kotoisin Etelä-Amerikasta: Perusta, Ecuadorista ja Kolumbiasta.


title: Sysievämonninen

text: Sysievämonninen on eloisa ja sävyisä parvikala, joka viihtyy akvaarion pohjalla muiden monnisten tapaan. Sen viljely on hyvin vaikeaa.


title: Sysievämonninen

text: Sysievämonninen tarvitsee vähintään 100 litran akvaarion. Sille sopiva pH on 6–7, veden kovuus alle kymmenen ja lämpötila 23-26 astetta.


title: LaTasha Colander

text: LaTasha Colander (s. 23. elokuuta 1976 Portsmouth, Virginia) on yhdysvaltalainen entinen pikajuoksija. Hän on voittanut olympiakultaa 4 x 400 metrin viestijouksussa vuoden 2000 kesäolympialaisissa Yhdysvaltain joukkueessa. Vuonna 2014 Colander valittiin Virginia Sports Hall of Fameen. Hän osallistui vuoden 2005 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuihin, jotka pidettiin Helsingissä.


title: Indonesian jääkiekkomaajoukkue

text: Indonesian jääkiekkomaajoukkue (indonesiaksi "Tim nasional hoki es Indonesia") on Indonesian kansallinen miesten jääkiekkojoukkue. Maajoukkueen päävalmentajana toimii Khia Peng Tan, ja kapteeni on Felix Yussanto. Joukkue pelaa puna-valkoisissa peliasuissa. IIHF:n mukaan Indonesian valtiossa on tällä hetkellä noin 45 juniori- ja noin 100 vanhempaa pelaajaa.


title: Indonesian jääkiekkomaajoukkue

text: Päävalmentaja: Khia Peng Tan


title: Ištanu

text: Ištanu oli heettiläisten auringonjumala. Ištanun nimi hatin kielellä oli Eštan ("aurinko" tai "päivä") ja luuvin kielellä Tiwat. Sumerien nuolenpääkirjoituksessa hänestä käytettiin samaa merkkiä kuin jumala Utusta. Ikonografiassa Ištanun tärkein piirre on hänen kampaukseensa liitetty siivekäs aurinko. Oikeassa kädessään jumala pitää lituus-sauvaa, jonka alaosan kärki on käyrä. Koska auringonjumala näkee kaiken, on hän sekä eläinten että ihmisten tuomari.


title: Uroporfyrinogeenidekarboksylaasi

text: Uroporfyrinogeenidekarboksylaasi on lyaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi katalysoi uroporfyrinogeeni III:n hajoamista koproporfyrinogeeni III:ksi ja hiilidioksidiksi. Uroporfyrinogeenidekarboksylaasia tavataan niin esi- kuin aitotumaisistakin eliöistä, ja se on osa porfyriinien kuten hemiryhmän biosynteesiä. Sen EC-numero on EC 4.1.1.37.


title: Uroporfyrinogeenidekarboksylaasi

text: Uroporfyrinogeenidekarboksylaasi on rakenteeltaan kahdesta samanlaisesta alayksiköstä koostuva dimeeri. Ihmisen entsyymin molekyylimassa on 84 kDa. Uroporfyrinogeenidekarboksylaasi on sikäli poikkeuksellinen entsyymi dekarboksylaasien joukossa, että se ei tarvitse toimiakseen koentsyymiä. Entsyymin aktiivisessa keskuksessa on useita polaarisia aminohappoja kuten arginiinia, asparagiinihappoa, histidiinia ja tyrosiinia. Entsyymin katalysoimassa reaktiossa positiivisesti varautunut arginiiniaminohappo luovuttaa pyrrolirenkaalle protonin, jolloin se tautomerisoituu pyrroliniumkationiksi. Seuraavassa vaiheessa molekyylistä poistuu hiilidioksidimolekyyli ja muodostuu metyleenipyrroliinirakenne, josta protoninsiirtojen seurauksena muodostuu metyylipyrroliinirakenne. Dekarboksylaatio lähtee liikkeelle D-renkaasta ja etenee vaiheittain tämän jälkeen järjestyksessä A, B ja C. Jos substraattikonsentraatio on suuri, etenemisjärjestys on satunnaista. Uroporfyrinogeeni III:n lisäksi entsyymi hyväksyy substraateikseen myös useat muun porfyrinogeenit.


title: Uroporfyrinogeenidekarboksylaasi

text: Harvinaisessa perinnöllisessä porfyrioihin kuuluvassa sairauksessa porfyria cutanea tardassa uroporfyrinogeenidekarboksylaasin toiminta on puutteellista tai entsyymiä ei muodostu ihmiselimistössä lainkaan. Tämän seurauksena elimistöön kertyy uroporfyrinogeeni III:a. Seurauksena on valoherkkyyttä ja valon aiheuttamia iho-oireita ja maksan toimintahäiriöitä. Oireita voi laukaista ja pahentaa runsas alkoholinkäyttö.


title: Johannes Kääpiö

text: Pyhä Johannes Kääpiö (myös Johannes Colobus, Johannes Kolobos, Johannes Pieni, Johannes Lyhyt tai Yoannis Pi Kolobos; ; ; 339 Basta, Egypti – 405 Quolzum-vuori) oli pappi, erakko ja pyhimys. Hän on yksi juhlistetuimmista egyptiläisistä yksineläjistä. Mies syntyi köyhään, mutta hurskaaseen perheeseen, eli 18-vuotiaasta eteenpäin itse kaivamassaan maanalaisessa luolassa Sketen autiomaalla, oli pyhän Poemen ja pyhän Ammoeksen hengellinen oppilas ja toimi itse pyhän Arseniuksen hengellisenä opettajana. Pyhimyksen kerrotaan kastelleen maahan iskettyä keppiä hengellisen ohjaajansa käskystä ja kolmen vuoden päästä keppi kasvoi hedelmää. Hän pakeni berberien invaasiota noin vuonna 395 Sketestä Quolzum-vuorelle vuosiksi erakoksi ja kuoli siellä luonnollisista syistä, sekä hänen kehonsa vietiin takaisin Sketen autiomaahan vuonna 515. Hän eli seuraavien 6 paavien hallintokausien aikana: pyhä Julius I (337-352), Liberius (352-366), pyhä Damasus I (366-384), pyhä Siricius (384-399), pyhä Anastasius I (399-401) ja pyhä Innocentius I (401-417). Miehen viimeisten sanojen kerrotaan olleen: ”En ole koskaan seurannut omaa tahtoani, enkä ole opettanut muille mitä en ensin itse ole harjoittanut.” Hänen muistopäiväänsä vietetään 17. lokakuuta.


title: Rovaniemen helluntaiseurakunta

text: Rovaniemen Helluntaiseurakunta on Rovaniemellä toimiva helluntaiseurakunta, johon kuului noin 390 jäsentä vuonna 2011. Seurakunta on perustettu vuonna 1954. Se on nykyään Suomen Helluntaikirkon jäsenseurakunta. Seurakunnan pastorina toimii Esa Pikkumäki.


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Futsal-Liigan kausi 2017–2018 oli suomalaisen futsalin pääsarjatason 20. kausi. Kausi alkoi 23.9.2017 ja päättyi 30.4.2018. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Sievi FS ja sarjanousijana Mad Max. Futsal-Liigassa pelattiin 12 osallistuvan joukkueen kesken kaksinkertainen runkosarja, jonka kahdeksan parhaiten sijoittunutta joukkuetta jatkoivat pudotuspeleihin.


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Futsal-Liigan mestaruuden kaudella 2017–2018 voitti Kampuksen Dynamo kukistamalla finaalisarjassa Leijona Futsalin otteluvoitoin 3–1. Liikunnan Riemu ja Ruutupaidat putosivat kauden päätteeksi Futsal-Ykköseen.


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Sarjataulukko runkosarjan päättyessä


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: *= Karsiutui pääsarjatasolta putoamiskarsinnassa, **= Putosi pääsarjatasolta suoraan


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Kaikki pudotuspelisarjat pelattiin paras viidestä-järjestelmällä.


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Jos yksittäinen pudotuspeliottelu päättyi tasan, pelattiin 2 x 5 minuutin jatko-ottelu ja jos senkin jälkeen ottelu oli yhä tasan niin voittaja ratkaistaan 10m rangaistuspotkuilla.


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Puolivälierävaiheessa otteluparit muodostettiin valintaperusteella. Runkosarjan voittaja sai valita vastustajansa joukkueista, jotka sijoittuivat sijoille 5 – 8; sen jälkeen runkosarjan sijalle 2 sijoittunut sai valita jäljellä olevista sijoille 5 – 8 sijoittuneista ja lopuksi sijalle 3 sijoittunut valitsi jäljellä olevista sijoille 5 – 8 sijoittuneista. Välierien otteluparit ja kotietu sekä finaalien kotietu ratkaistiin joukkueiden runkosarjasijoituksen perusteella.


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Runkosarjan viimeiseksi sijoittunut Ruutupaidat putosi suoraan Futsal-Ykköseen. Ruutupaitojen paikan liigassa sai Ykkösen voittanut Tervarit.


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Runkosarjassa 11. sijoittunut Liikunnan Riemu kohtasi liigakarsinnassa Ykkösessä toiseksi sijoittuneen JoSePan paras kolmesta-ottelusarjassa. Altavastaajana putoamiskarsintaan lähtenyt JoSePa voitti Riemun kotiyleisönsä edessä 5-2 ja heti seuraavana päivänä varmisti historiansa ensimmäisen liiganousun 2-3 jatkoaikavoitolla.


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Helsingissä 19.5.2018 järjestetyssä Futsal-gaalassa palkittiin kauden 2017–2018 parhaita onnistujia. Miesten Futsal-Liigan osalta jaettiin seuraavia palkintoja:


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Kauden Futsalpelaaja: Jani Korpela, KaDy


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text:
Kunniamaininnat:
Kauden tulokas: Alejandro Peris Mora, MadMax


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Kauden nuori pelaaja: Kasper Kangas, PJK


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Mestarivalmentaja: Vasko Vujovic, KaDy


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Kauden Erotuomari: Timo Onatsu


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Runkosarjan pistepörssin voittaja: Arber Istrefi, SoVo (33+18=51, 22 ottelua)


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Pudotuspelien pistepörssin voittaja: Jukka Kytölä, KaDy (8+10=18, 10 play off -ottelua)


title: Futsal-Liigan kausi 2017–2018

text: Tähtikentällinen 2017–2018


title: Oulun helluntaiseurakunta

text: Oulun Helluntaiseurakunta on Oulussa toimiva Suomen Helluntaikirkkoon kuuluva helluntaiseurakunta, johon kuului noin 1 250 jäsentä vuonna 2009. Seurakunta on perustettu vuonna 1931. Seurakunnan johtavana pastorina toimii Pasi Markkanen.


title: Oulun helluntaiseurakunta

text: Seurakunnalla on toimintaa varsinaisen Oulun kaupungin lisäksi Oulun alueella Kiimingissä, Ylikiimingissä ja Toppilassa sekä Kempeleen, Limingan ja Pudasjärven kunnissa.


title: Harjasvihvilä

text: Harjasvihvilä ("Juncus squarrosus") on vihviläkasvien (Juncaceae) heimoon, vihvilöiden ("Juncus") sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Se on tunnistettavissa helposti suurien kukkiensa, lehdettömien varsiensa sekä tiiviisti mätästävän kasvutapansa perusteella.


title: Harjasvihvilä

text: Harjasvihvilä on yleisesti ottaen keskikokoinen vihvilälaji, joka muodostaa tiiviitä mättäitä. Sen varret ovat lehdettömiä ja kasvavat noin 30 cm korkeiksi. Lehdet kasvavat varsien tyviltä, ja lehtitupet ovat väriltään kellanruskeita. Lehdet ovat neulamaisen kapeita, kouruisia ja melko kovia. Harjasvihvilän kukinnot sijaitsevat varsien päissä ja niissä on hyvin lyhyet tukilehdet, Kukat ovat noin 5 mm pitkiä.


title: Harjasvihvilä

text: Harjasvihvilä kasvaa niukkaravinteisilla sekä kosteilla kasvupaikoilla joko hiekka- tai turvepohjaisessa maaperässä, ja sitä tavataan kanervanummilla, polunvarsilla sekä laidunmailla. Harjasvihvilää tavataan laajalti eri puolilla Eurooppaa; yhtenäiseen levinneisyysalueeseen kuuluvat Alppien pohjoispuolinen Eurooppa Pyreneiltä aina Puolaan ja Tšekkiin asti sekä Britteinsaaret ja lounainen Skandinavia. Suomessa harjasvihvilästä on tehty vain pari yksittäistä havaintoa.


title: Kankaanpään seudun Leisku

text: Kankaanpään seudun Leisku r.y. on kankaanpääläinen yleisurheiluun painottunut urheiluseura. Kankaanpään seudun Leiskua edelsi vuonna 1950 PRH:hon rekisteröity Venesjärven Leisku.


title: Saaren kartanon residenssi

text: Saaren kartanon residenssi on Koneen Säätiön ylläpitämä kansainvälinen taiteilija- ja tutkijaresidenssi Mynämäellä, jonne eri alojen ammattitaiteilijat voivat hakea kahden kuukauden työskentelyjaksolle. Myös Koneen Säätiön apurahalla työskentelevillä tutkijoilla on mahdollisuus työskennellä residenssissä. Saaren kartanon residenssi on ollut toiminnassa vuodesta 2008. Hanna Nurminen toimi Saaren kartanon residenssin toiminnanjohtajana vuoteen 2017 asti, jonka jälkeen toiminnanjohtajana on jatkanut performanssitaiteilija ja kuraattori Leena Kela.


title: Saaren kartanon residenssi

text: Residenssissä työskentelee syyskuusta huhtikuuhun yhdeksän taiteilijaa ja tutkijaa kerrallaan, ja tilaisuuksia vuorovaikutukseen ja eri taiteenalojen ja taiteen ja tieteen välisten rajojen ylittämiseen on runsaasti. Samalla Saaren kartano on paikka rauhoittumiselle ja omaan työhön uppoutumiselle. Yksilöresidenssien aikana kartanolla työskentelee myös Saaren kartanon kutsutaiteilija. Lisäksi residenssissä työskentelee läpi vuoden Saaren kartanon yhteisötaiteilija. Kesäisin kartano on taitelijaryhmien käytössä.


title: Saaren kartanon residenssi

text: Vuonna 2017 Saaren kartanon residenssi liittyi Perpetuum Mobilen koordinoimaan ja kuratoimaan visuaalisen taiteen alan Artists at Risk -turvaresidenssiverkostoon. Kartano tarjoaa yhden residenssipaikan vuodessa AR-residenssin toimintaan.


title: Saaren kartanon residenssi

text: Saaren kartanon residenssi sijaitsee rauhallisessa luonnonläheisessä maaseutumiljöössä Mietoisissa Mynämäellä, Mietoistenlahden rannalla 30 km:n päässä Turusta pohjoiseen. Residenssin monipuoliset työtilat ja rauhallinen ympäristö tarjoavat antoisat puitteet omaan työskentelyyn keskittymiseen sekä hedelmälliseen vuorovaikutukseen muiden residenssivieraiden kanssa.


title: Saaren kartanon residenssi

text: Mietoisten Saaren kartanon miljöö on yksi Museoviraston määrittelemistä Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä ja se on yksi harvoista säilyneistä kuninkaankartanoista. Lisäksi Saaren kartanon läheinen Mietoistenlahti on yksi Suomen arvokkaimmista lintuvesistä, ja se on tärkeä muuttolintujen levähdyspaikka.


title: Saaren kartanon residenssi

text: Jokaisella yksilöresidenssiin valitulla on käytössään oma perusvarusteltu asunto sekä oma työskentelytila, jota ei tarvitse jakaa muiden kanssa. Työskentelytila on joko asunnon yhteydessä oleva työhuone (kirjallinen työskentely) tai navetalla oleva työskentelytila. Kesän ryhmäresidensseissä ryhmät majoittuvat tiiviimmin, mutta jokaisella ryhmällä on oma työskentelytila.


title: Saaren kartanon residenssi

text: Saaren kartanon navetta on kunnostettu monipuoliseksi työskentelytilaksi eri alojen taiteilijoille. Navetalla on yksi tanssistudio, kolme erikokoista kuvataiteilijan työtilaa sekä pieni ompelupiste ja puuverstas. Residenssissä ei ole pimiötä, printtimahdollisuutta, savityövälineistöä, grafiikan välineistöä, mediahuonetta, tekstiilintyöstövälineistöä (ompelukonetta lukuun ottamatta), mutta residenssipaikkaa voi hakea suunnitteluvaiheeseen.


title: Saaren kartanon residenssi

text: Navetan työtiloissa on työpöydät ja mahdollisuudet rakentaa lisäpöytiä pukkijalkojen varaan. Työtiloissa ei ole vakiotyökaluja tai -välineistöä. Jokaisessa työtilassa on internet-yhteys (Ethernet). Saaren kartanossa ei ole langatonta verkkoa.


title: Saaren kartanon residenssi

text: Kesäisin kartanolla työskentelevien ryhmien on mahdollista käyttää työskentelyynsä myös kartanon lämmittämättömiä ulkorakennuksia. Konehalli ja jaakopinlato sopivat esimerkiksi sirkuksen tai teatterin käyttöön, mutta myös muita ulkorakennuksia voi käyttää esimerkiksi kokoontumistiloina.


title: Saaren kartanon residenssi

text: Residenssiasunnot sijaitsevat päärakennuksen pihapiirissä olevissa keittiö- ja lakeijarakennuksissa sekä puistoalueen renkituvassa. Asunnot ovat erikokoisia. Isommat asunnot on tarkoitettu kirjallista työtä tekeville taiteilijoille tai tutkijoille tai perheellisille taiteilijoille. Renkituvassa on yhteiskeittiö, muissa asunnoissa on perusvarusteltu keittiö tai minikeittiö. Jokaisessa asunnossa on oma suihku ja WC.


title: Saaren kartanon residenssi

text: Residenssipaikkaa voivat hakea yksittäiset eri alojen suomalaiset ja ulkomaiset ammattitaiteilijat, kirjailijat, kääntäjät, kuraattorit, kriitikot ja taiteilijaryhmät (työryhmä tai y-tunnuksellinen yhteisö) ennalta esitetyn työsuunnitelman toteuttamiseen Saaren kartanossa. Yksilöresidenssiin sisältyy asunto, työhuone ja kuukausiapuraha, joka määräytyy kokemuksen mukaan. Erilaiset taiteilijaryhmät, kuten yhteisö- ja ympäristötaiteilijat tai vapaat teatteri- tai tanssiryhmät, voivat hakea työskentelyjaksoa ja ryhmäresidenssitukea matka- ja elinkustannuksiin residenssikauden ajaksi 1–4 viikon jaksolle touko–elokuussa. Saaren kartanon residenssivalinnoissa painotetaan taidetta uudistavaa ja ajankohtaista työtä sekä uusia taiteenaloja. Residenssien vuosittainen hakuaika siirtyy vuonna 2019 syksystä kevääseen. Vain hakuaikana verkkopalvelun kautta lähetetyt hakemukset otetaan käsiteltäviksi. Residessihakemusten verkkopalvelu on auki vain hakuaikana.


title: Saaren kartanon residenssi

text: Saaren kartanon toimintaa suunnittelee ja kehittää Koneen Säätiön hallituksen nimittämä Saaren kartanon johtokunta. Johtokunnan puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2007 lähtien Sirpa Pietikäinen. Johtokuntaan kuuluvat Kirsti Lehmusto, Anna Kirveennummi, Kai Lehikoinen, Tuija Kokkonen, Henri Terho ja Heidi Grönstrand.


title: Saaren kartanon residenssi

text: Saaren kartanon vaiheita voidaan asiakirjojen avulla seurata aina 1200-luvulle asti, jolloin se oli Turun piispan omaisuutta. 1500-luvulta alkaen Saari on toiminut muun muassa kuninkaankartanona ja everstin virkatalona. Tunnetuin Saaren kartanossa asuneista upseereista oli Augustin Ehrensvärd, joka laajensi kartanon puutarhaa ja kehitti maataloutta. Vuosien 1959–2005 aikana kartano oli Maatalouden tutkimuskeskuksen Lounais-Suomen tutkimusaseman käytössä. Koneen Säätiö osti päärakennuksen ja sitä ympäröivän puistoalueen rakennuksineen syksyllä 2006 ja osan pelloista sekä pienen metsäalueen 2009.


title: Ääntä nopeampi liikelentokone

text: Ääntä nopeampi liikelentokone (lyh. SSBJ, ) tulee olemaan pieni liikesuihkukone, jonka on tarkoitus lentää suuremmalla nopeudella kuin Mach 1,0 (yliäänilentokone). Tällä hetkellä ääntä nopeammat liikelentokoneet eivät ole vielä käytössä, vaikka useat valmistajat työskentelevät tai ovat työskennelleet mallien parissa.


title: Ääntä nopeampi liikelentokone

text: Ensimmäisten liikelentokoneiden tullessa markkinoille 1960-luvulla ja ensimmäisten yliäänimatkustajakoneiden tullessa esitellyiksi saman vuosikymmenen lopulla, alkoi syntyä myös ajatuksia tehdä ääntä nopeampi llikelentokone. 1970 ilmestyneessä Tintin seikkailussa Lento 714 matkustettiin kuvitteellisella "Carreidas 160" -yliääniliikelentokoneella. 1980-luvun lopun vauhdikkaat kasinotalousvuodet loivat lisää asiakaspohjaa mahdolliselle supersooniselle yksityissuihkukoneelle. Siihenastiset yliäänimatkustajakoneprojektit eivät olleet kuitenkaan osoittautuneet varsinaisiksi menestyksi, vaan esim. neuvostoliittolaisten Tupolev Tu-144 oli saanut huonoa mainetta jo Pariisin ilmailunäyttelyssä 1973 tapahtuneessa onnettomuudessa. 1978 lähellä Moskovaa tapahtunut koelento-onnettomuus lopetti koneen matkustajalennot. Koneen tuotanto lakkautettiin 1. heinäkuuta 1983 hallituksen päätöksellä numero 461-169. Samalla määritettiin, että konetta tulisi jatkossa käyttää vain tutkimuslentoihin. Amerikkalaisten oman yliäänimatkustajakoneen jäädessä suunnitteluasteelle, liikennöi brittiläis-ranskainen Concorde aktiivisesti vielä 1980-90-luvuilla lippujen hintojen ollessa kuitenkin tavallisille matkustajille liian kalliita.


title: Ääntä nopeampi liikelentokone

text: 1990-luvun alussa Gulfstream Aerospace ja Suhoi aloittivat yhteisyrityksen kehittääkseen pienen supersoonisen liikelentokoneen koodinimeltään S-21. Suhoi oli tuolloin jo kauan valmistanut ääntä nopeampia hävittäjiä, joten tietotaitoa ääntä nopeammasta koneiden valmistuksesta löytyi siltä osin. Projekti jäi kuitenkin pienoismalliasteelle. Neuvostoliiton hajoaminen oli luonut monia uusrikkaita, jotka olisivat olleet valmiita maksamaan omasta ääntä nopeammasta lentokoneesta. Supercruisella, eli jatkuvalla ääntä nopemmalla lentämisellä, on kuitenkin monia vaatimuksia lentokoneelle, joita ei pystytty tuolloin ratkomaan, jotta kyseinen siviiliyliäänikone olisi saatu toteutettua halutulla tavalla. Gulfstream vetäytyi hankkeesta keskittyen kehittämään pitkän matkan C-37A-malliaan. Lentokoneen pienoismallin mukaan tehty radio-ohjattava lennokki kuitenkin todistaa koneen muotoilun olleen toimiva.Yhdysvalloissa oltiin kuitenkin edelleen kiinnostuneita ajatuksesta kehittää ääntä nopeampi matkustajakone, jonka vuoksi NASA hankki Venäjältä käytöstä poistetun Tupolev Tu-144:n tehdäkseen sillä testejä yliäänen nopeudella lentämisestä. Projektin tarkoitus oli tuottaa "High Speed Civil Transport (HSCT)" ("Suurnopeus siviililiikennekone"). 1999 General Dynamics, joka oli aikoinaan valmistanut ääntänopeampia F-111 Aardvark-maataistelu-/pommikonetta ja F-16 Fighting Falcon-hävittäjää, osti Gulfstreamin tuoden yhtiöön tulevaisuutta ajatellen osaamista supersoonisesta lentämisestä.


title: Ääntä nopeampi liikelentokone

text:
Air Francen lennolla 4590 25. heinäkuuta 2000 lentoonnousussa tapahtunut tapaturma, joka johti koneen putoamiseen ja kaikkien koneessa olleiden kuolemaan, vei Concorden lentokoneena kohti sen uran loppua. Concorde teki viimeisen lentonsa 24. lokakuuta 2003 lopettaen toistaiseksi ääntänopeammat siviililennot. Yhdysvaltoihin alkoi tämän jälkeen ilmaantua uusia yrittäjiä ääntä nopeamman matkustajakoneen valmistajiksi.
Aerion SBJ oli Aerion-yhtymän konsepti ääntä nopeampi liikelentokoneeksi. Yrityksen toimipaikka sijaitsee Renossa, Nevadassa.


title: Sokea Joe

text: Sokea Joe on Kari Peitsamon gospellevy, joka julkaistiin marraskuussa 2015.


title: National Fire Protection Association

text: National Fire Protection Association (NFPA) on yhdysvaltalainen paloturvallisuusjärjestö, jolla on yli 50 000 jäsentä. Sen perusti vuonna 1896 joukko palovakuutusyhtiöitä, ja sen alkuperäinen tehtävä oli luoda standardi sprinklerijärjestelmille. Sittemmin sen toiminta on laajentunut myös muiden paloturvallisuusstandardien luomiseen, tutkimukseen sekä paloturvallisuuskouluttamiseen ja -valistamiseen. Se on julkaissut yli 300 paloturvallisuusstandardia.


title: National Fire Protection Association

text: NFPA:n maskotti on vuonna 1951 luotu Sparky the Fire Dog -koira, jota käytetään järjestön valistusmateriaalissa. Se on Yhdysvalloissa tunnettu hahmo sekä lasten että aikuisten keskuudessa.


title: Sinimonninen

text: Sinimonninen "(Corydoras nattereri)" on monnisiin kuuluva kala, jota pidetään akvaarioissa pohjakalana.


title: Sinimonninen

text: Sinimonninen kasvaa noin 6 cm pitkäksi. Sen pyrstöstä kehon keskiosaan lähtee sininen viiva, kala on muuten harmaa ja vaaleanpunainen.


title: Sinimonninen

text: Sinimonninen on kotoisin Kaakkois-Brasiliasta, Parnahyba-ja Juquia- joilta.


title: Sinimonninen

text: Sinimonninen on eloisa ja sävyisä parvikala, joka viihtyy muiden monnisten tapaan akvaarion pohjalla. Viljely onnistuu yleensä hyvin, mutta joskus se voi olla aluksi hieman hankalaa.


title: Sinimonninen

text: Sinimonniselle sopiva pH on 6–7 ja veden kovuus alle kymmenen. Sopiva lämpötila on 22-25 asteen välillä.


title: Melodifestivalen 2019

text: Melodifestivalen 2019 on Ruotsissa 2. helmikuuta – 9. maaliskuuta 2019 järjestettävä laulukilpailu, jossa valitaan Ruotsin edustaja Eurovision laulukilpailuun 2019.


title: Melodifestivalen 2019

text: Melodifestivalen järjestetään kuudella eri paikkakunnalla. Vuoden 2019 Melodifestivalenin paikkakunnat ovat Göteborg, Malmö, Leksand, Lidköping, Nyköping ja Tukholma. Kilpailun juontaa Sarah Dawn Finer, Kodjo Akolor, Marika Carlsson ja Eric Saade.


title: Melodifestivalen 2019

text: Ensimmäinen semifinaali kilpaillaan 2. helmikuuta Scandinaviumissa, Göteborgissa.


title: Melodifestivalen 2019

text: Toinen semifinaali kilpaillaan 9. helmikuuta Malmö Arenalla, Malmössä.


title: Melodifestivalen 2019

text: Kolmas semifinaali kilpaillaan 16. helmikuuta Tegera Arenalla, Leksandissa.


title: Melodifestivalen 2019

text: Neljäs semifinaali kilpaillaan 23. helmikuuta Sparbanken Lidköping Arenalla, Lidköpingissä.


title: Melodifestivalen 2019

text: "Toinen mahdollisuus" -karsinta kilpaillaan 2. maaliskuuta Rosvalla Nyköping Eventcenterissä, Nyköpingissä.


title: Melodifestivalen 2019

text: Finaali kilpaillaan 9. maaliskuuta Friends Arenalla, Tukholmassa.


title: Numlahti

text: Numlahti () on kylä Nurmijärvellä. Kylä sijaitsee Perttulan kaakkoisosassa sijaitsevan Hongisojantien varrella, joka alkaa Lopentiestä jatkuen Kirkonkylän suuntaan. Numlahdessa sijaitsee mainittujen teiden yhtymäkohdassa kulttuurihistoriallisesti arvokas Numlahden kartano, jonka maita erotettiin toisen maailmansodan jälkeen lunastettavaksi Karjalasta saapuneelle siirtolaisväestölle, muodostamalla näin ns. "karjalaiskylän". Perttulan, Uotilan ja Numlahden välissä sijaitsi aikoinaan nyttemmin pelloksi kuivatettu Kuhajärvi, jota 1830–1850-luvuilla kuivatettiin ensin osittain, sitten 1920–1940-luvulla kokonaan. Numlahdella ei ole omaa koulua vaan koululaiset kulkevat kunnan muihin kouluihin.


title: Numlahti

text: Numlahti tulee toimimaan toisena alkupisteenä tulevalle Klaukkalaa kiertävälle ohitustielle tien toisen alkupään ollessa Hämeenlinnanväylässä.


title: Jean-Baptiste Jourdan

text: Jean-Baptiste Jourdan (29. huhtikuuta 1762 Limoges – 23. marraskuuta 1833 Pariisi) oli ranskalainen kreivi ja Ranskan marsalkka, joka toimi komentajana Ranskan vallankumoussodissa ja Napoleonin sodissa. Hän johti vuosina 1793–1794 menestyksekästä puolustustaistelua ja vastahyökkäystä Itävaltaa vastaan, mutta myöhemmin hänen taistelumenestyksensä oli vaihtelevaa.


title: Jean-Baptiste Jourdan

text:
Jourdanin isä oli kirurgi. Jourdan värväytyi armeijaan 15-vuotiaana ja osallistui ranskalaisten apujoukkojen mukana Yhdysvaltain vapaussotaan, muun muassa Savannahin piiritykseen. Hän palveli sen jälkeen Ranskan Länsi-Intiassa vuoteen 1782, jolloin sairaus pakotti hänet palaamaan kotimaahan. Jourdan erosi armeijasta vuonna 1784 ja perusti ompelutarvikekaupan kotikaupunkiinsa Limogesiin. Vallankumouksen puhjettua vuonna 1789 hänestä tuli Limogesissa perustetun vapaaehtoisen kansalliskaartin kapteeni. Vuonna 1791 Jourdanista tuli everstiluutnantti ja Haute-Viennen 2. vapaaehtoispataljoonan komentaja. Sodan puhjettua vuonna 1792 pataljoona liitettiin osaksi kenraali Charles-François Dumouriez’n komentamaa Ranskan pohjoista armeijaa, joka eteni Itävallan Alankomaihin. Jourdan komensi pataljoonaa Jemappesin ja Neerwindenin taisteluissa. Hänet ylennettiin toukokuussa 1793 prikaatikenraaliksi ja heinäkuussa divisioonakenraaliksi.
Kärsittyään tappion Lincellesissä Jourdan oli toisena komentajana syyskuussa 1793 käydyssä voitokkaassa Hondschooten taistelussa. Kun kenraali Jean Nicolas Houchard vangittiin pian taistelun jälkeen, Jourdan tuli hänen tilalleen pohjoisen armeijan komentajaksi. Jourdan löi itävaltalaiset lokakuussa 1793 Wattignies’n taistelussa ja vapautti samalla Maubeugen kaupungin piirityksestä. Hän joutui jakamaan operaation johdon yhteishyvän valiokunnan lähettämän Lazare Carnot’n kanssa, mutta he riitautuivat, joten tammikuussa 1794 yhteishyvän valiokunta kutsui Jourdanin kuultavaksi Pariisiin. Hänet erotettiin, mutta hän vältti edeltäjänsä Houchardin kohtalon (teloituksen), koska muut armeijan komentajat puolustivat häntä. Jourdan kutsuttiin takaisin palvelukseen jo maaliskuussa 1794, jolloin hänet nimitettiin komentamaan Mosellen-armeijaa, ja kesäkuussa uutta Sambren ja Meusen armeijaa. Hän valtasi Charleroin ja löi itävaltalaiset ratkaisevassa Fleurusin taistelussa 26. kesäkuuta. Jourdan hyödynsi taistelussa Carnot’n suosittamaa uutta taistelutaktiikkaa, jossa massahyökkäykset ja tykistötuli keskitettiin vihollislinjan yksittäisiin kohtiin kerrallaan. Fleurusin voiton jälkeen Jourdanin armeija ajoi Itävallan armeijan pois Ranskasta, valtasi Brysselin ja lokakuuhun mennessä koko Itävallan Alankomaat, ylitti syyskuun alussa Reinin ja valloitti Reininmaalla Mainzin, Kölnin ja Düsseldorfin.


title: Jean-Baptiste Jourdan

text: Jourdan vetäytyi sairauden vuoksi tehtävistään joulukuussa 1794, mutta palasi maaliskuussa 1795 komentamaan Sambren–Meusen armeijaa, joka oli joutunut perääntymään takaisin Reinille. Vuoden 1796 hyökkäyksessä hän onnistui etenemään Baijeriin, mutta kärsi tappion itävaltalaisen arkkiherttua Kaarlen armeijalle elokuussa Ambergin ja syyskuussa Würzburgin sekä Limburgin taisteluissa, minkä jälkeen hänen oli peräännyttävä jälleen Reinille ja hän jätti uudelleen paikkansa. Hänet määrättiin lokakuussa 1796 taas pohjoisen armeijan komentajaksi. Huhtikuussa 1797 Jourdan valittiin Haute-Viennen edustajana parlamentin alahuoneeseen eli viidensadan neuvostoon, jonka puhemies hänestä tuli saman vuoden syyskuussa. Hänellä oli keskeinen rooli syyskuussa 1798 hyväksytyn yleisen asevelvollisuuslain (ns. Jourdanin–Delbrelin laki) laatimisessa. Jourdan nimitettiin samana vuonna Mainzin-armeijan komentajaksi. Maaliskuussa 1799 hänestä tuli uuden Tonavan-armeijan komentaja, mutta yrittäessään edetä hän kärsi pian tappion Ostrachin ja Stockachin taisteluissa, minkä jälkeen hän luopui komentajuudesta. Hän palasi viidensadan neuvostoon ja oli Italian-armeijan tarkastajana.


title: Jean-Baptiste Jourdan

text: Jourdan vastusti Napoleon Bonaparten vuoden 1799 vallankaappausta, mutta Napoleon antoi hänelle siitä huolimatta tehtäviä miehitetyn Pohjois-Italian hallinnossa. Vuonna 1804 Jourdan ylennettiin marsalkaksi ja hänet nimitettiin Italian-joukkojen komentajaksi. Vuonna 1806 hänet siirrettiin Napolin kuvernööriksi, ja Napolin kuninkaana toiminut Napoleonin veli Joseph Bonaparte teki hänestä esikuntapäällikkönsä. Josephin julistauduttua Espanjan kuninkaaksi Jourdan oli hänen armeijansa esikuntapäällikkönä Espanjassa vuosina 1808–1809 ja 1812–1814. Pyreneiden niemimaan sodan alettua Jourdan komensi vuonna 1809 armeijakuntaa Talaveran ja Almonacidin taisteluissa, mutta vetäytyi sen jälkeen terveyssyistä pariksi vuodeksi pois Espanjasta, kunnes palasi kuningas Josephin vaatimuksesta vuonna 1811. Jourdanin viimeinen suuri taistelu oli vuoden 1813 Vitorian taistelu, jossa ranskalaiset kärsivät tappion englantilaisille.


title: Jean-Baptiste Jourdan

text: Napoleon kutsui Jourdanin vielä kerran takaisin palvelukseen 15. divisioonan komentajaksi vuonna 1814, mutta Napoleonin antauduttua Jourdan asettui tukemaan Bourbonien valtaanpaluuta. Hän jatkoi saman divisioonan komentajana myös satapäiväisen keisarikunnan ajan ja vielä sen jälkeenkin. Jourdan nimitettiin johtajaksi sotaoikeuteen, jonka oli tarkoitus tuomita Napoleonia tukenut marsalkka Michel Ney kuolemaan, mutta oikeus pesi kätensä koko asiasta. Kuningas Ludvig XVIII nimitti Jourdanin Reinin-armeijan komentajaksi ja hänelle annettiin vuonna 1816 kreivin sekä 1819 päärin arvo. Vuoden 1830 heinäkuun vallankumouksen aikana Jourdan asettui vallankumouksen puolelle ja toimi muutaman päivän ajan uuden hallituksen ulkoministerinä. Elokuussa 1830 hänet nimitettiin kunniatehtävään Pariisin Invalidihotellin kuvernööriksi.


title: Jean-Baptiste Jourdan

text: Jourdanin nimi on kaiverrettu Pariisin Riemukaareen.


title: Nokia 7500

text: Nokia 7500 Prism on Nokian vuonna 2007 lanseeraama matkapuhelinmalli. Nokia 7500 käyttää S40-käyttöjärjestelmän 5. versiota. Puhelimessa on 2 tuuman näyttö. Puhelimella voi pelata neljää erilaista peliä, jotka ovat City Bloxx, Music Guess, Snake III ja Sudoku. Puhelimessa on kahden megapikselin kamera, jossa on salama ja 700 ampeeritunnin akku.


title: Puu Fu Tom

text: Puu Fu Tom (engl. Tree Fu Tom) on vuonna 2013 julkaistu animaatiosarja.


title: Puu Fu Tom

text: Muut äänet: Tero Koponen & Jukka NylundKääntäjä: Aki Heinlahti


title: Puu Fu Tom

text: Tuotanto: SDI Media A/S


title: Fintias (kaupunki)

text: Fintias (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella. Se oli kreikkalaista alkuperää, ja oli olemassa hellenistisellä ja roomalaisella kaudella. Kaupunki sijaitsi nykyisen Licatan kaupungin lähellä.


title: Fintias (kaupunki)

text: Fintiaan kaupunki sijaitsi Eknomos-vuorella Sisilian etelärannikolla Himera-joen (nyk. Salso) suussa. Nykyisin vuori tunnetaan nimellä Monte San Angelo, ja se on itäisin osa Montagna di Licata -vuoria, jotka sijaitsevat nykyisen Licatan (myös Alicata) kaupungin ja joen suun länsipuolella. Rannikolla Fintiaasta länteen sijaitsi Akragas ja itäpuolella Gela. Etäisyyden Akragaahan mainitaan olleen 23 roomalaista mailia eli noin 37 kilometriä, ja etäisyys Gelaan oli suurin piirtein saman verran.


title: Fintias (kaupunki)

text:
Fintiaan paikalla oli ollut jonkinlaista asutusta jo arkaaisella kaudella, mutta ei vielä varsinaista kaupunkia. Nämä löydökset on kytketty Gelan kaupungin perustaneisiin siirtokuntalaisiin ennen kyseisen kaupungin perustamista. Myöhemmin 500-luvulla eaa. paikalla oli Akragaan tyranni Falariin perustama linnoitus ("frurion"). Joskus paikkaan on kytketty myös saaren ei-kreikkalaisiin alkuperäisasukkaisiin kuuluneen sikaanien heimon kaupunki Inikos, mutta heikoin perustein.
Fintiaan kaupungin perusti Akragaan tyranni Fintias noin vuonna 282 eaa. Hän tuhosi Gelan kaupungin noin vuonna 286–282 eaa., ja asutti sen väestön lähemmäksi Akragasta uuteen kaupunkiin, jolle antoi oman nimensä. Piirtokirjoitusten ja rahojen perusteella kaupungin asukkaat kutsuivat itseään pitkään gelalaisiksi, ja nimi esiintyy vielä ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Myöhemmin latinaksi asukkaat tunnettiin myös etnonyymillä "Phintiensis".


title: Fintias (kaupunki)

text: Fintiasta ei lueta polikseksi eli kaupunkivaltioksi myöhäisen syntyajan vuoksi. Kaupunki ei koskaan noussut yhtä merkittäväksi kuin Gela. Sen mainitaan tarjonneen ensimmäisen puunilaissodan aikaan suojaa Rooman laivastolle. Karthagolaiset hyökkäsivät kuitenkin satamassa roomalaisten kimppuun ja upottivat monta laivaa. Fintias vaikuttaa kukoistaneen 100-luvulla eaa. Cicero mainitsee kaupungin satamana, josta vietiin paljon viljaa saaren toimiessa Rooman vilja-aittana.


title: Fintias (kaupunki)

text: Kaupungin kukoistuskausi vaikuttaa kuitenkin jääneen lyhyeksi, ja se vaikuttaa arkeologisten löytöjen perusteella taantuneen noin 40–30 eaa. Kaupungin taantumisen muiden Sisilian etelärannikon kaupunkien tavoin vahvistaa myös Strabon, sillä hän ei mainitse sitä poikkeuksia luetellessaan. Kaupungin nimi esiintyy vielä Pliniuksella ja Ptolemaioksella, mutta jostakin erikoisesta syystä kumpikin viittaa siihen sisämaakaupunkina, vaikka se oltiin tunnettu nimenomaan satamana. Ptolemaios käyttää kaupungista nimimuotoa "Fthinthia". "Itinerarium Antonini Augustissa" kaupunki esiintyy ilmeisen virheellisessä nimimuodossa "Plintis". Arkeologia ei vahvista kaupungin olemassaoloa ajanlaskun alun jälkeen. On kuitenkin mahdollista, että asutus siirtyi Rooman keisarikaudella hieman eri paikkaan. Joka tapauksessa ympäristössä on löytöjen perusteella ollut maalaismaista asutusta myöhäisantiikin ajalle saakka.


title: Fintias (kaupunki)

text: Joitakin Fintiaan raunioita oli näkyvissä vielä 1800-luvulla. Kaupungin alueella on suoritettu arkeologisia kaivauksia 1980-luvulta lähtien ja ainakin vielä vuosina 2000–2014.


title: Fintias (kaupunki)

text: Fintiaan akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi Monte San Angelo -vuoren huippu, jolla nykyisin sijaitsee keskiaikainen Castello Sant'Angelon linna. Kaivauksia on suoritettu ennen kaikkea akropoliin etelä- ja koillisrinteissä, mistä on kaivettu joitakin asuinkortteleita. Niitä varten akropoliin rinteessä on ollut terassipengerrystä. Lisäksi on kaivettu muun muassa kaupungin hautausmaita.


title: Fintias (kaupunki)

text: Antiikin ajan lähteiden mukaan kaupunki oli rakennettu suurisuuntaisesti, ja siellä oli stoilla reunustettu agora ja temppeleitä sekä kaupunginmuurit. Kaupungin julkisia rakennuksia ja pyhäköitä ei kuitenkaan ole vielä kaivettu.


title: Henna (kaupunki)

text: Henna () eli Enna () () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi saaren keskellä nykyisen Ennan kaupungin paikalla.


title: Henna (kaupunki)

text: Henna oli alun perin sikulien heimon kaupunki, joka kreikkalaistui ajan kuluessa. Kreikkalaisella ja roomalaisella kaudella se tunnettiin erityisesti Demeterin ja Koren eli Persefonen kulttipaikkana.


title: Henna (kaupunki)

text: Hennan kaupunki sijaitsi Sisilian sisäosissa lähes niin keskellä saarta kuin mahdollista, ja antiikin ajan kirjailijat viittaavat tähän yksityiskohtaan usein. Cicero käytti siitä ilmaisua ”"mediterranea maxime"” (”eniten sisämaassa”) ja sanoi sen olevan päivämatkan päässä kaikista saaren kolmesta rannikosta. Samasta syystä kaupungin lähellä sijainnutta Persefonen pyhää lehtoa kutsuttiin nimityksellä ”"umbilicus Siciliae"” (”Sisilian napa”).


title: Henna (kaupunki)

text: Kaupunki oli rakennettu suurelle kallioiselle kukkulalle, jonka korkeus on noin 950 metriä merenpinnasta laskettuna. Se oli hyvin jyrkkäreunainen lähes joka puolelta, ja muiltakin suunnilta helposti puolustettavissa, ja siellä oli vesilähteitä. Ylhäältä kukkula oli tasalakinen, ja sen ympäryysmitta oli noin viisi kilometriä. Näin se muodosti täydellisen luonnonlinnoituksen, ja myös tämä seikka sai usein huomiota antiikin kirjailijoilta.


title: Henna (kaupunki)

text: Hennan kaupunkivaltion alue oli hedelmällistä maaperää ja hyvää maanviljelyyn. Kaupungin lähellä noin 5,5 kilometriä eteläkaakkoon sijaitsi Pergos-järvi (lat. "Pergus"), joka nykyisin tunnetaan nimellä Pergusa.


title: Henna (kaupunki)

text: Kreikkalaisen mytologian mukaan Henna oli paikka, jonka läheisyydessä Haades sieppasi Demeterin tyttären Kore-Persefonen manalaan. Myyttinen tapahtuma sijoitettiin korkeiden ja jyrkkien kukkuloiden reunustamalla pienelle järvelle jonkun matkan päähän Hennasta. Seudulla kasvoi paljon kukkia, ja siellä näytettiin luolaa, josta Haades äkkiä ilmestyi sieppaamaan Persefonen. Ovidius ja Claudianus liittivät tapahtuman Pergos-järveen. Myös Cicero mainitsee kaupungin lähellä olleen järven, mutta ei liitä sitä tapahtumaan. Diodoros Sisilialainen kuvaa Persefonen sieppauspaikan niityksi, joka suorastaan tulvi hyväntuoksuisia kukkia niin, etteivät koirat voineet siellä seurata saalistaan. Jyrkät kallionjyrkänteet reunustivat sitä joka puolelta, ja lähistöllä oli lehtoja ja suomaata. Diodoros ei kuitenkaan mainitse järveä lainkaan. Sekä Diodoros että Cicero mainitsevat paikalla olleen luolan, mikä viittaisi johonkin yhteen tiettyyn paikkaan. Kuvaus vastaa ainakin jossakin määrin nykyistä Pergusa-järveä.


title: Henna (kaupunki)

text: Ennan yhteys kyseiseen myyttiin johti siihen (ellei syy-seuraussuhde ole päinvastainen), että kaupunki oli jo varhaisista ajoista keskeinen Demeterin ja Persefoneen kulttipaikka.


title: Henna (kaupunki)

text: Henna oli alun perin 700–600-luvuilla eaa. saaren alkuperäisasukkaisiin kuuluneen ei-kreikkalaisen sikulien heimon asutus. Hennan kaupunki esitettiin antiikin aikana Syrakusan siirtokunnaksi. Stefanos Byzantionlaisen mukaan perustaminen olisi tapahtunut 80 vuotta emäkaupungin jälkeen eli noin vuonna 654 eaa., Filistoksen mukaan puolestaan noin vuonna 552 eaa. Varsinkin ensin mainittua ajoitusta on epäilty sen varhaisuuden vuoksi, sillä syrakusalaisten ei uskota perustaneen siirtokuntia näin syvälle saaren sisäosiin vielä tuossa vaiheessa. Esimerkiksi Thukydides ei mainitse kaupunkia luetellessaan muita Syrakusan tuohon aikaan perustamia siirtokuntia.


title: Henna (kaupunki)

text: Nykyisin Hennaa pidetään ajan kuluessa hellenisoituneena eli kreikkalaistuneena sikulikaupunkina. Perinteinen näkemys ja ajoitukset kertovat todennäköisesti enemmän siitä, että Syrakusa alkoi 600–500-luvuilla eaa. levittää vaikutustaan seudulle. Kaupungin väestön oletetaan koostuneen osaksi kreikkalaisista ja osaksi alkuperäisväestöstä. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Ennaīos" (), myöhemmin latinaksi "Ennensis" tai "Hennensis".


title: Henna (kaupunki)

text:
Henna löi omaa hopearahaa 400-luvulta eaa. ja pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien, ja vaikuttaa kukoistaneen noihin aikoihin. Syrakusan tyranni Dionysios näki kaupungin paikan strategisen merkityksen, ja yritti toistuvasti saada sen valtansa alle. Aluksi hän tuki hennalaista Aeimnestosta tämän nousussa kaupungin tyranniksi, ja kun ei silti saanut kaupunkia Syrakusan alamaiseksi, kääntyi tätä vastaan ja auttoi hennalaisia pääsemään tyrannistaan eroon. Dionysios sai Hennan valtaansa vasta tehtyään useita sotaretkiä lähikaupunkeja vastaan, jonka jälkeen myös Henna lopulta petettiin hänelle vuonna 396 eaa.
Henna sai itsenäisyytensä takaisin Dionysoksen kuoltua. Syrakusan tyranni Agathokleen aikaan vuonna 307 eaa. kaupunki oli kuitenkin tämän hallussa. Kun Ksenodikoksen johtamat akragaslaiset alkoivat vaatia vapautta Sisilian kaupungeille Syrakusan vallasta, hennalaiset liittyivät ensimmäisenä kapinaan vuonna 309 eaa. Epeiroksen kuninkaan Pyrrhoksen Sisilian sotaretken aikaan vuonna 277 eaa. Henna oli Karthagon vallassa, josta Pyrrhos vapautti sen.


title: Henna (kaupunki)

text: Kaupunki esiintyy usein ensimmäisen puunilaissodan 264–241 eaa. yhteydessä. Tuolloin se oli Rooman puolella. Karthagolaiset valtasivat sen ensin Hamilkarin johdolla, ja myöhemmin roomalaiset valtasivat sen takaisin. Kumpikin valtaus tapahtui petoksen kautta, ei voimalla.


title: Henna (kaupunki)

text: Roomalaisen kauden alussa Hennalla oli etuoikeutettu vapaakaupungin ("civitas libera atque immunis") asema. Toisessa puunilaissodassa 218–202 eaa. monet Sisilian kaupungit pettivät Rooman ja siirtyivät Karthagon puolelle. Hennaa hallinnut Pinarius pelkäsi saman tapahtuvan Hennassa, ja antoi varuskuntansa surmauttaa kaikki kaupungin asukkaat näiden oltua kokoontumassa kaupungin teatterilla. Tämän jälkeen kaupunki annettiin roomalaisten sotilaiden ryöstettäväksi. Henna menetti nyt vapaakaupungin asemansa, ja siitä tuli "civitas decumana".


title: Henna (kaupunki)

text: Noin 80 vuotta myöhemmin, vuosina 135–132 eaa., Henna oli ensimmäisen orjasodan keskus. Kapina sai alkunsa kaupungissa kuninkaaksi julistetun apamealaisen orjan Eunuksen johdolla, ja Henna toimi tämän jälkeen eri puolilta Sisiliaa tulleiden kapinallisten tukikohtana. Se oli myös viimeinen paikka, joka piti puoliaan roomalaisia vastaan. Konsuli Calpurnius Piso yritti ensin turhaan vallata kaupungin. Prokonsuli Rupilius onnistui lopulta vuonna 132 eaa. saamaan kaupungin petoksella, sillä se osoittautui jälleen mahdottomaksi valloittaa muutoin. Kaupunki kärsi suuria tuhoja ja taantui tämän jälkeen.


title: Henna (kaupunki)

text: Cicero puhuu Hennasta kuitenkin tavalla, joka antaa sen olleen vielä hänen aikanaan kukoistava tavallinen roomalaiskaupunki ("municipium"). Se kärsi kuitenkin suuresti Verresin väärinkäytöksistä. Cicero kävi itse kaupungissa vuonna 70 eaa. kerätäkseen todistusaineistoa Verrestä vastaan. Tämän jälkeen Henna ei enää juurikaan esiinny historiassa, mutta säilyi ilmeisesti olemassa siksi, että sillä oli yleissisilialaisen kulttipaikan asema. Strabonin mukaan se oli edelleen asutettu hänen aikanaan, joskin asukkaita oli vain vähän. Kaupungin nimi esiintyy myös Pliniuksella ja Ptolemaioksella sekä roomalaisissa itinerariumeissa.


title: Henna (kaupunki)

text: Kaupungin keskeinen ja otollinen sijainti ilmeisesti esti asutusta häviämästä kokonaan, vaan se selvisi olemassa läpi keskiajan. Saraseenit valtasivat kaupungin muun Sisilian mukana 800-luvulla, ja rakensivat kukkulalle linnan. Keskiajalla kaupungin nimeksi tuli "Castrogiovanni" ("Castro Giovanni"), mikä on tulkittu vääntyneeksi nimestä "Castrum Ennae" tai "Castro di Enna". Nimi säilyi käytössä vuoteen 1926, jolloin kaupunki nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan Ennaksi.


title: Henna (kaupunki)

text: Nykyisessä kaupungissa ei ole jäljellä juuri mitään antiikin aikaista, sillä saraseenit ilmeisesti tuhosivat kaiken rakentaessaan kukkulalla nykyisin olevan linnan sekä muita rakennuksia.


title: Henna (kaupunki)

text: Demeterin ja Koren pyhäkkö


title: Henna (kaupunki)

text: Hennassa sijaitsi yksi kuuluisimmista Demeterille ja Korelle eli Persefonelle, roomalaisittain Cereelle ja Proserpinalle, omistetuista pyhäköistä. Cicero kertoo, että se oli niin muinainen ja pyhä, että sisilialaiset kävivät siellä samalla kunnioituksella kuin olisivat vierailleet jumalattaren itsensä luona. Temppelissä oli Demeterin pronssinen kulttikuva, joka oli Sisilian kunnioitetuin. Cicero kertoo Verresin ryöstäneen sen. Pyhäkössä oli myös Persefonen ja Triptolemoksen patsaat.


title: Henna (kaupunki)

text: Temppelin sijaintipaikkaa ei ole voitu vahvistaa arkeologisesti. Yleensä sen oletetaan seisseen kaupungin kukkulan itäpäässä lähellä keskiaikaista Castello di Lombardian linnaa, paikalla, joka nykyisin tunnetaan nimellä Rocca di Cerere (”Cereen/Demeterin kallio”) (). Temppelistä ei ole säilynyt nykyaikaan juuri mitään, sillä se oli ilmeisesti rakennettu jyrkälle reunalle, ja kaikki on myöhemmin murentunut alas. Kalliossa on kuitenkin jäljellä joitakin siihen tehtyjä leikkauksia, askelmia ja kaivanteita, ja lähettyviltä on löydetty Demeteriin viittaava piirtokirjoitus 200-luvulta eaa.


title: Henna (kaupunki)

text: Kaupungin muut rakennukset


title: Henna (kaupunki)

text: Hennan akropoliilta on löydetty joitakin antiikin aikaisten muurien jäänteitä. Ne on ajoitettu hellenistiselle kaudelle. Kaupungissa tiedetään kirjallisten lähteiden perusteella olleen kreikkalainen teatteri, mutta sitä ole löydetty.


title: Henna (kaupunki)

text: Kaupungin ulkopuolella


title: Henna (kaupunki)

text: Calascibettan ja Pergusan läheltä on löydetty hautausmaita, jotka on ajoitettu 800–700-luvuille eaa. ja liitetään alkuperäiseen sikuliasutukseen. Osa haudoista on kaivettu kallioon ja jäljittelevät luonnonluolia ("tombe a grotticella").


title: Henna (kaupunki)

text: Esinelöydöt


title: Henna (kaupunki)

text: Kaupungista ja sen ympäristöstä tehtyjä löytöjä on Ennan arkeologisessa museossa (Museo archeologico regionale di Enna).


title: Bornhöved

text: Bornhöved on kunta Segebergin piirikunnan alueella Schleswig-Holsteinissa, Saksassa. Se sijaitsee noin 15 kilometriä Neumünsterista itään. Paikan perusti luultavasti piispa Vicelin Kirchdorf. Keskeisen sijaintinsa vuoksi Bornhövedissa on koettu kaksi suurta taistelua, ensin vuonna 798 ja myöhemmin 1227. Kaupungin vaakuna on vuodelta 1948.


title: Herakleia (Sisilia)

text: Herakleia (, myös ) oli lyhytikäinen antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi saaren länsiosissa lähellä Eryksiä, mutta sen tarkkaa sijaintipaikkaa ei tunneta.


title: Herakleia (Sisilia)

text: Herakleian olemassaolo tiedetään vain antiikin ajan kirjallisista lähteistä. Niiden mukaan kaupungin perusti Dorieus, joka oli Spartan kuninkaallista sukua ja näin Herakleidi eli Herakleen jälkeläisenä pidetty. Dorieus noudatti Antikhares Eleonilaisen neuvoa, jonka Delfoin oraakkeli vahvisti, ja pyrki perustamaan Eryksin alueelle Spartan siirtokunnan. Perusteena tälle oli se, että Herakles oli käynyt seudulla retkillään ja maat Antikhareen mukaan kuuluivat edelleen Herakleen jälkeläisille.


title: Herakleia (Sisilia)

text: Dorieuksen retkikunta on ajoitettu noin vuosiin 510–491/490 eaa. Diodoros Sisilialainen mainitsee, että yritys onnistui ja Herakleian kaupunki todella perustettiin. Foinikialaiset ja segestalaiset kuitenkin tuhosivat kaupungin jonkin aikaa sen perustamisen jälkeen, ja ajoivat siirtokuntalaiset pois. Dorieus sai surmansa. Tämän jälkeen jäljelle jääneet siirtokuntalaiset valtasivat Euryleonin johdolla Herakleia Minoan ja sieltä käsin Selinuksen, jossa tyranni Peithagoraan paikalle itsensä nostanut Euryleon puolestaan surmattiin.


title: Herakleia (Sisilia)

text: Mika Waltarin romaanin "Turms, kuolematon" Dorieus vaikuttaa perustuvan historiallisten Dorieuksen ja Euryleonin hahmoihin ja osa romaanin juonesta kaupungin perustamishankkeeseen.


title: Mylai (Sisilia)

text: Mylai (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi saaren koillisosassa nykyisen Milazzon kaupungin paikalla.


title: Mylai (Sisilia)

text: Mylai oli kreikkalainen siirtokunta, ja yksi harvoista lajissaan Sisilian pohjoisrannikolla. Se oli lähes koko historiansa Zanklen, myöhemmän Messenen, alaisuudessa. Kaupunki muistetaan ennen kaikkea kahdesta meritaistelusta, joista varhaisempi Mylain taistelu oli Rooman ensimmäinen merisotavoitto Karthagosta vuonna 260 eaa.


title: Mylai (Sisilia)

text: Mylai sijaitsi Sisilian pohjoisrannikolla noin 48 kilometriä länteen saaren koilliskärjestä Peloroksen niemestä ja noin 32 kilometriä itään Tyndariin kaupungista. Strabon tosin mainitsee etäisyyden kumpaankin olleen noin 40 kilometriä. Mylai oli koko pohjoisrannikon ainoa kreikkalaiskaupunki Himeran ohella; Thukydides tosin lukee tällaiseksi vain Himeran, koska Mylai ei ollut täysin itsenäinen.


title: Mylai (Sisilia)

text: Kaupunki oli rakennettu kallioiselle kukkulalle, joka sijaitsee nykyisen Capo di Milazzon niemen pääsaareen yhdistävällä kannaksella, toisin sanoen samalla paikalla, jossa sijaitsee myös nykyisen Milazzon kaupungin vanhakaupunki. Koko niemen pituus on noin 6,5 kilometriä, ja sen kärjestä oli noin 24 kilometriä Aiolisten saarten eteläisimmälle saarelle Hieralle (nyk. Liparisaarten Vulcano). Niemi muodosti itäpuolelleen erinomaisen luonnonsataman.


title: Mylai (Sisilia)

text: Mylain kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 75 neliökilometriä, mikä on kaupunkia idän ja lännen puolelta ympäröineen rannikkotasangon koko. Alue tunnettiin nimellä "Mylaītis (khōra)" () ja ympäristön tasanko nimellä Mylaintasanko (). Rannikolla Mylain itäpuolella sijaitsi pieni Naulokhoksen kaupunki tai kylä. Antiikin lähteissä mainitaan myös toinen Mylain lähellä sijainnut pieni kaupunki Artemision, joka sekin on sijoitettu Mylaista itään. Jossakin kaupungin lähellä virtasi Longanos-joki ja kohosi Thoraks-vuori, mutta niiden paikkoja ei tunneta.


title: Mylai (Sisilia)

text: Mylain lähellä oli saaren alkuperäisen ei-kreikkalaisen väestön asutusta jo pronssikaudella ja varhaisella rautakaudella. Kreikkalaisessa mytologiassa Mylain Artemisionin seutu esiintyy paikkana, jossa Odysseuksen miehistön surmaama Helioksen karja laidunsi.


title: Mylai (Sisilia)

text: Mylain kaupunki perustettiin Zanklen kaupungin siirtokuntana vuonna 717/716 eaa. Vaikka kaupunki on luettu polikseksi eli kaupunkivaltioksi, sitä pidettiin aina Zanklen eli myöhemmän Messenen alaisena linnoituksena ja tukikohtana. Se ei ollut koskaan poliittisesti erityisen itsenäinen tai muutoinkaan noussut kovin merkittäväksi, vaan sen vaiheet seuraavat emäkaupungin vaiheita. Mylai oli kuitenkin merkittävä linnoitus ja hyvä satama, ja keskeisessä roolissa zanklelaisten valvoessa intressejään saaren pohjoisrannikolla. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Mylaïtēs" () tai "Mylaios" ().


title: Mylai (Sisilia)

text: Mylain zanklelaiset osallistuivat Himeran perustamiseen vuonna 648 eaa. Muutoin kaupungin varhaisista vuosista tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Lakheen johtama Ateenan laivasto, joka oli asettunut Rhegioniin, hyökkäsi Mylaihin vuonna 427 eaa. Kaupungissa oli suuri messeneläisten varuskunta, mutta se joutui antautumaan ateenalaisille ja näiden liittolaisille, jotka hyökkäsivät sieltä edelleen Messeneen itseensä.


title: Mylai (Sisilia)

text: Karthagolaisten tuhottua Messenen Himilkonin johdolla Mylai vaikuttaa saaneen itsenäisyyden joksikin aikaa. Vuonna 394 eaa. rhegionlaiset huolestuivat siitä, että Syrakusan tyranni Dionysios pyrki herättämään messenen jälleen henkiin, koska katsoivat hankkeen olleen suunnattua heitä itseään vastaan. Siksi rhegionlaiset asettivat Naksoksesta ja Katanesta maanpakoon joutuneet Mylaihin, jotta kaupunki toimisi vastavoimana Messenen uudelle nousulle. Tämä suunnitelma kuitenkin epäonnistui, ja messeneläiset saivat Mylain takaisin hallintaansa.


title: Mylai (Sisilia)

text: Mylai esiintyy seuraavan kerran historiassa Timoleonin tekemän vuonna 344 eaa. alkaneen Sisilian sotaretken aikaan. Vuonna 315 eaa. Mylain valtasi Agathokles ennen hyökkäystään Messeneen, mutta hän joutui pian palauttamaan kaupungin takaisin messeneläisille. Hieron II voitti mamertiinit taistelussa Longanos-joella Mylain lähellä vuonna 270 eaa.


title: Mylai (Sisilia)

text: Gaius Duilius sai Rooman ensimmäisen meritaisteluvoiton karthagolaisista Mylain taistelussa kaupungin edustalla ensimmäisessä puunilaissodassa vuonna 260 eaa. Voiton toi se, että taistelussa käytettiin ensimmäisen kerran corvuksia, ja roomalaiset saivat niillä vallatuksi 50 vihollislaivaa. Mylai säilyi myös Rooman vallan aikana riippuvaisena Messenestä, jolla oli liittolaiskaupungin ("foederata civitas") asema. Siksi se ei esiinny Ciceron puheessa "Verrestä vastaan".


title: Mylai (Sisilia)

text: Octavianuksen laivastoa komentanut Agrippa voitti Sextus Pompeiuksen Mylain lähellä vuonna 36 eaa. Hänen laivastonsa lähestyi Mylaita Hieran saarelta, jossa oli ollut asemissa, kun taas Pompeiuksen laivat olivat Mylain rannoilla. Voittonsa jälkeen Agrippa valtasi Mylain sekä läheisen Tyndariin, ja voitti hieman myöhemmin Pompeiuksen uudelleen lopullisesti Mylain ja Naulokhoksen välillä. Pliniuksen aikana Mylai oli saanut tavallisen roomalaiskaupungin ("municipium") aseman. Kaupunki ei kuitenkaan koskaan vaikuta olleen erityisen merkittävä, ja jäi kyseisellä aikakaudella Tyndariin varjoon. Paikka säilyi kuitenkin tärkeänä linnoituspaikkana edelleen keskiajalla.


title: Mylai (Sisilia)

text: Mylain akropoliina toimi sama kukkula, jolla nykyisin sijaitsee Milazzon keskiaikainen linna Castello di Milazzo. Kaupunki sijaitsi alun perin kokonaan ylhäällä kukkulalla, ja sen oletetaan levittäytyneen myöhemmin kukkulan rinteille sekä rannikolle päin ainakin sataman suuntaan. Kukkulalla ei ole säilynyt antiikin aikaisia jäänteitä. Kaupunki on ollut ympäröity muurein, mutta niistäkään ei ole säilynyt osia. Arkeologisiin löytöihin lukeutuu pääasisassa hautoja keskiseltä pronssikaudelta 1400–1200-luvuilta eaa. ja varhaiselta rautakaudelta 1000–800-luvuilta eaa. hellenistille kaudelle, sekä aina roomalaiselle ja varhaisbysanttilaiselle kaudelle 400–600-luvuille jaa. saakka. Milazzon Pyhän Franciscuksen luostarista on löydetty roomalaisaikainen mosaiikki.


title: Replica (kappale)

text: Replica on Sonata Arctican kappale, joka julkaistiin yhtyeen vuoden 1999 esikoisalbumilla "Ecliptica". Kappaleen uudelleennauhoitettu version julkasitiin singlenä vuonna 2006, ja se nousi Suomen virallisen listan ykköseksi.


title: Fleurusin taistelu (1794)

text: Fleurusin taistelu oli Ranskan vallankumoussotiin kuuluneen ensimmäisen liittokunnan sodan taistelu, joka käytiin Fleurusin lähellä nykyisessä Belgiassa 26. kesäkuuta 1794. Taistelu päättyi Ranskan armeijan voittoon Itävallan ja Alankomaiden armeijoista, mikä käänsi sodan kulun.


title: Fleurusin taistelu (1794)

text: Taisteluun osallistui Ranskan puolelta 73 000 miestä käsittänyt Sambren ja Meusen armeija, jota komensi kenraali Jean-Baptiste Jourdan apunaan kenraali Jean-Baptiste Kléber. Vastassa olivat 52 000 miestä käsittäneet itävaltalais-hollantilaiset joukot. Itävaltalaisia komensi Saksi-Coburg-Saalfeldin prinssi Josias ja hollantilaisia käskynhaltija Vilhelm V Oranialainen. Jourdanin armeija oli piirittänyt itävaltalaisten selustassa sijainneen Charleroin kaupungin 12. kesäkuuta ja vallannut sen 25. kesäkuuta. Coburgin prinssi ei tiennyt kaupungin kukistumisesta ja oli saapumassa vapauttamaan sitä piirityksestä, kun hänen armeijansa kohtasi ranskalaiset ja joutui taisteluun. Taistelun alussa itävaltalaisten viisi hyökkäyskiilaa iskivät menestyksekkäästi ranskalaisten linjoja vastaan, mutta ranskalaiset onnistuivat tekemään menestyksekkään vastahyökkäyksen. Kenraali Jourdan hyödynsi taistelussa Lazare Carnot’n suosittamaa uutta taistelutaktiikkaa, jossa massahyökkäykset ja tykistötuli keskitettiin vihollislinjan yksittäisiin kohtiin kerrallaan. Ranskalaisten miestappiot olivat kaksi kertaa suuremmat kuin itävaltalaisten, mutta Itävallan armeija joutui silti perääntymään Maasjoen itäpuolelle.


title: Fleurusin taistelu (1794)

text: Taistelun seurauksena Ranskan armeija valloitti koko Itävallan Alankomaat, jotka yhdistettiin Ranskaan. Itävalta ei koskaan saanut aluetta takaisin. Myös Alankomaiden valtio valloitettiin.


title: Fleurusin taistelu (1794)

text: Ranskalaiset käyttivät Fleurusin taistelun aikana tähystyspalloa vihollisen asemien selvittämiseen, mitä on pidetty ensimmäisenä esimerkkinä ilmasodankäynnistä.


title: Mimmi Lehmä ja Varis (2008)

text: Mimmi Lehmä ja Varis (ruots. "Mamma Mu och Kråkan") on vuonna 2008 julkaistu animaatiosarja.


title: Mimmi Lehmä ja Varis (2008)

text: Voivatko lehmä ja varis olla ystäviä? Mimmi Lehmä ja Varis ovat vahvatahtoisia eläimiä, joista kuitenkin tulee erottamaton pari. Ruotsalaisista lastenlauluista -ja kirjoista tutut eläinkaverukset opettelevat yhdessä uusia asioita. Mimmi haluaa kokeilla ihmisten juttuja, kuten polkupyörällä ajoa ja balettitanssia. Varis taas ei tahdo edes kastua kalareissulla. Tuotanto: Uptempo Oy


title: Pesukarhut (piirrossarja)

text: Pesukarhut (engl. "The Raccoons") on kanadalais-yhdysvaltalainen piirrossarja, jonka luoja on Kevin Gillis. Sitä esitti alun perin CBC. Sarjan hahmoja ovat Ikivihreän metsän asukkaat Benkku, Rallu ja Melissa ovat pesukarhuja, mutta Sepeteus Simputtaja on yksi niistä maasioista, joka on pesukarhujen ystävä. Simppu Simputtaja on yksi Ikivihreän metsän asukkaista, joka on ilkeä miljonääri ja asuu Simputuslinnassa. Hänellä on kolme porsasta sekä karhulauma, kun Simppu suunnittelee saavansa pesukarhut käsiin. Suomessa sarjaa esitettiin vuosina 1987-1991. Suomessa myytiin videokasetteina kaksi suomeksi tekstitettyä versiota: "Pesukarhut ja kadonnut tähti" ja "Pesukarhut 2: Pesukarhujen yllätys". Pesukarhujen muut versiot, joissa on suomeksi puhuttu vain osa kaseteista. Suomenkielisenä Benkku Pesukarhun äänenä toimi Aarre Karén, Melissa Pesukarhun ja Sofian äänenä Maija-Liisa Peuhu, Rallu Pesukarhun, Snuffen ja Simppu Simputtajan äänenä Risto Aaltonen ja Sepeteus Simputtajan äänenä Veikko Honkanen.


title: Sibanye-Stillwater

text: Sibanye-Stillwater on eteläafrikkalainen kaivosyhtiö, joka on merkittävä Etelä-Afrikan platinan, palladiumin ja kullan tuottaja. 21. marraskuuta 2018 yhtiö sai hyväksynnän Lonmin-kaupalle, joka kasvattaa yhtiön platinan ja palladiumin tuotantoa. Yhtiön toimitusjohtaja on Neal Froneman.


title: Shamandalie

text: Shamandalie on Sonata Arctican kappale ja toinen single yhtyeen neljänneltä studioalbumilta "Reckoning Night". Se debytoi Suomen virallisen singlelistan kolmannella sijalla, ja pysyi listalla yhteensä yhdeksän viikkoa.


title: Slussen (kirja)

text: Slussen on Reijo Mäen vuonna 2016 ilmestynyt kolmas Sakari Roivas -dekkari. Se on sarjamurhatarina, joka sijoittuu Tukholmaan vuoteen 1995. Kirjan saatesanojen mukaan Mäki on tehnyt ensimmäisen version jo 1990-luvun puolessavälissä ja teokseen on vaikuttanut Mäen oma työhistoria Tukholmassa kaupungin paikallisliikenteen kuljetuspalvelussa.


title: Slussen (kirja)

text: Slussen myi ilmestymisvuonnaan 15 200 kappaletta eli puolet Mäen samana vuonna ilmestyneen Hot Dogin määrästä ja oli viidenneksitoista myydyin kotimainen kaunokirja.


title: Slussen (kirja)

text: Turun Sanomien Erkki Kanerva piti Slussenia keskeneräisenä ja päivitystä ongelmallisena. Nowakin ja Puttosen mukaan nuhteettomasta Roivaksesta on vaikeampi saada vetävää dekkaria kuin eläväisestä Vareksesta.


title: Lleu Llaw Gyffes

text: Lleu Llaw Gyffes ("Lleu taitava käsi") tai lyhyemmin Lleu on walesilainen tarusankari, joka samaistetaan kelttiläiseen jumalaan Lugukseen eli Lughiin. Lleu on tuntemattoman isän ja Arianrhodin poika, joka syntyi ennenaikaisesti.


title: Lleu Llaw Gyffes

text: Lleun tarina kerrotaan Mabinogion-tarusikermään kuuluvassa tarussa "Math, Mathonwyn poika". Arianrhod asettaa pojalleen kolme tabua heti tämän syntymän jälkeen. Ensimmäisen mukaan poikaa ei saa nimetä ennen kuin hänen äitinsä tekee sen. Toisen mukaan poika ei saa kantaa aseita ennen kuin hänen äitinsä ojentaa ne hänelle. Kolmannen mukaan poika ei saa koskaan mennä naimisiin ihmisnaisen kanssa. Lleun eno, velho Gwydion ottaa keskosen kasvatikseen, mutta aina kun hän vei lapsen Arianrhodille, jotta tämä olisi antanut pojalleen nimen sekä aseet, tämä kirosi lapsen ja jätti hänet nimettömäksi ja aseettomaksi. Arianrhod yrittää toistuvasti tuhota poikansa, mutta Gwydionin vahvat taiat suojaavat Lleuta.


title: Lleu Llaw Gyffes

text: Lopulta Lleu saa nimen, kun hän valepukuisena ampuu linnun, ja hänen äitinsä huudahtaa osuman nähdessään "Lleu" (varmakätinen). Lleu onnistuu myös saamaan itselleen aseet. Ensin hän usuttaa aavearmeijan hyökkäämään äitinsä linnaan, naamioituu sitten bardiksi ja saa Arianrhodilta aseet linnan puolustusta varten. Mutta yhä oli voimassa äidin kolmas kielto. Ruhtinas Math ja Gwydion kiertävät tabun luomalla loitsujen avulla nuorukaiselle naisen kukista. Nainen saa nimen Blodeuwedd. Mutta hän ottaakin itselleen rakastajan nimeltään Gronw, ja yhdessä he punovat juonen päästäkseen Lleusta eroon. Lleu on kuitenkin lähes mahdoton tappaa. Hänet voisi surmata ainoastaan jos hänen toinen jalkansa on vuohen selässä ja toinen vesivadin reunalla. Blodeuwedd onnistuu kuitenkin saamaan Lleun tähän asentoon ja Gronw lävistää hänet keihäällä. Samalla hetkellä kun keihäs iskee, päästää Lleu kauhean rääkäisyn, muuttuu kotkaksi ja lentää lumottuun tammeen. Gwydion löytää hänet sieltä ja taikoo takaisin ihmiseksi. Gronw surmataan ja Blodeuwedd muutetaan pöllöksi. Myöhemmässä elämässään Lleu kunnostautuu hyveellisenä ritarina.


title: Lleu Llaw Gyffes

text: Lleuhun liittyy hyvin runsaasti taikuutta ja mytologiaa, ja hän on kenties ollut alun perin muinainen brittiläinen jumala. Jo hänen neitseellinen syntymänsä on yliluonnollinen ja hänen muodonmuuttajan kykynsä on myös mahdollinen viittaus jumalalliseen alkuperään. Lleun kytkökset valoon ja tammiin sopivat kelttiläiselle taivaan jumalalle.


title: Verneri Taurama

text: Verneri Taurama (s. 26. heinäkuuta 2001 Virolahti) on suomalainen pesäpalloilija. Taurama edustaa tällä hetkellä ykköspesisseura Haminan Palloilijoita ja hänellä on sopimus Haminan kanssa mallia 2018+2019. Taurama pelasi kaudella 2018 kaksi superpesisottelua ja toi niissä yhden juoksun ja kirjautti neljä kärkilyöntiä. Kaudella 2018 hän oli saavuttamassa B-poikien SM-hopeaa Kouvolan Pallonlyöjien joukkueessa.


title: Gwydion

text: Gwydion on walesilaisessa Mabinogion-tarusikermässä jumalatar Dônin poika, velho, taikuuden ja runouden mestari sekä varsin arveluttava hahmo. Gwydion auttoi veljeään Gilfaethwyä raiskaamaan heidän enonsa kuningas Mathin palvelustytön. Rangaistuksena tästä Gwydion joutui elämään vuoroin uroshirvenä, emakkona ja sutena. Myöhemmin hän toimi sisarenpoikansa Lleu Llaw Gyffesin ovelana kasvatti-isänä ja suojelijana. Lleu oli Gwydionin sisaren Arianrhodin ei-toivottu lapsi, joka oli syntynyt, kun hänen neitsyyttään testattiin.


title: Lomaliitto

text: Lomaliitto oli vuosina 1941–2009 toiminut ammattiyhdistysliikkeen järjestöjen omistama, tuettua lomatoimintaa järjestävä organisaatio. Monien hotellien, kylpylöiden ja lomakylien omistajana se oli merkittävä toimija Suomen matkailualalla. Liiton taustalla olivat isot ammattiliitot kuten SAK, Akava ja suurimpana toimihenkilöjärjestö STTK. Lisäksi mukana oli kuntia sekä sosiaali- ja terveysalan järjestöjä. Lomaliiton omistamat kylpylähotellit tunnettiin tuotemerkistä Fontana. Lomaliiton hotelleja olivat viime vaiheessa Lepolampi ja Korpilampi Espoossa, kylpylähotelli Ylläs-Saaga Ylläksellä, Savonlinnan Fontana Pietari Kylliäinen, Kalajoen hotelli Rantakalla ja kylpylähotelli Keurusselkä Keuruulla. Lomaliitto omisti myös monia leirintäalueita eri puolilla Suomea. Liitto ja sen omistama yritysryhmä ajautuivat konkurssiin vuonna 2009 matalasuhdanteen sekä vuonna 1982 ostetun hotelli Korpilammen jatkuvien tappioiden vuoksi.


title: Lomaliitto

text: 1930-luvun lopulla alettiin Suomessa edistää ”kansanmatkailua” ja katsottiin vähävaraisemmillakin perheillä olevan oikeus lomanviettoon. Vuonna 1941 tuli voimaan uusi vuosilomalaki, joka toi työntekijöille lisää vapaa-aikaa. Samana vuonna perustettiin Lomankäytön Keskusliitto, jonka nimi lyheni vuonna 1944 muotoon Lomaliitto. Jatkosodan aikana liitto vuokrasi yhdessä Suomen Aseveljien Liiton kanssa Punkaharjun Valtionhotellin tiloja sosiaalisilla perusteilla toimivaksi Punkaharjun lomakyläksi.


title: Lomaliitto

text: Sotien jälkeen Lomaliitto alkoi järjestää jäsenilleen sosiaalisin perustein hotelli- ja kylpylälomia, joiden kustannuksista huolehti osittain Raha-automaattiyhdistys. Toiminta kasvoi jatkuvasti niin, että esimerkiksi vuonna 1979 Lomaliitto sai julkista tukea 3,3 miljoonaa markkaa valtion budjetista ja kaksi miljoonaa RAY:ltä, yhteensä enemmän kuin mikään muu järjestö Suomessa. Rahalla sai noin 4 000 perhettä täysin ilmaisen loman ja 15 000 perhettä huomattavan hinnanalennuksen lomastaan. Muita suuria tuen saajia olivat Lomayhtymä, Äitien lomahuolto ja Ammattiliittojen lomajärjestö.


title: Lomaliitto

text: Vuonna 1960 Lomaliitto aloitti lomanviettopaikkojen tarjoamisen maatiloilla ensimmäisenä Suomea. Vuonna 1964 sillä oli tarjolla 1 200 vuodepaikkaa 200 maatalossa. Vuonna 1967 Lomaliitto, maatalousväen lomajärjestö Lomayhtymä ja Suomen Matkailuliitto yhdistivät maatilamatkailutoimintansa Lomarengas ry:ksi. Vuonna 1974 Lomarenkaan varausjärjestelmässä oli 24 täysihoitoa tarjoavaa maatilaa ja 1 600 lomamökkiä, jotka tarjosivat yhteensä 7 850 vuodepaikkaa.


title: Lomaliitto

text: 1970- ja 1980-luvulla Lomaliitto alkoi hankkia omistukseensa Suomen ykköspaikkoja, kuten Punkaharjun Valtionhotelli ja Savonlinnan Casino, Vuonna 1982 se osti Helsingin Osuuskaupan, SOK:n, Enso-Gutzeitin ja Skopin omistaman, pitkään tappiolla pyörineen Hotelli Korpilammen Espoon Lahnuksessa. Siitä tuli Lomaliiton suurin yksikkö ja myös sen alamäen alku. Lomaliittokaan ei saanut Korpilampea kunnolla kannattavaksi.


title: Lomaliitto

text: 1980-luvun lopulla Lomaliitto pyöritti muun muassa Puutyöväen liiton omistamaa Mäntyharjun Mäntymotellia ja suunnitteli sen laajentamista kylpyläksi ja läheiselle Nikkarinvuorelle kaavaillun hiihtokeskuksen hotelliksi. Suomen 1990-luvun alun lama ja hotelli Korpilammen vaatimat investoinnit keskeyttivät hankkeen.


title: Lomaliitto

text: Lomaliitto oli mukana investoimassa Levin ja Ylläksen hotelli- ja lomakylätoimintaan. Pääkohteina olivat hotelli Levitunturi ja Ylläs-Saaga.


title: Lomaliitto

text: Lomaliittoa vastaavia entisiä tai nykyisiä organisaatioita muissa Pohjoismaissa ovat Ruotsin Reso, Tanskan Dansk Folke-Ferie, Norjan Norsk Folke-Ferie ja Islannin Landsyn. Ne kaikki kuuluivat ainakin 1970-luvun keskivaiheilla yhteiseen Nordisk Folke Reso -järjestöön, joka puolestaan oli jäsenenä Helsingissä vuonna 1950 perustetussa ja vuonna 1992 toimintansa lopettaneessa työväenmatkailujärjestössä International Federation of Popular Travel Organizations (IFPTO).


title: Lomaliitto

text: Lomaliiton poistuttua markkinoilta tuettuja lomia järjestäviä järjestöjä ovat Akava-järjestöjen Lomayhdistys A-lomat ry, Hyvinvointilomat ry, Maaseudun Terveys- ja Lomahuolto ry, Nasy – Naiset Yhdessä ry, Palkansaajien hyvinvointi ja terveys PHT ry, Solaris-lomat ry ja Svenska Semesterförbundet i Finland r.f. Toimintaa koordinoi Lomajärjestöjen yhteistyöryhmä LYR.


title: Itä-Timorin kansalliskirjasto

text: Itä-Timorin kansalliskirjasto (; tetumin kielellä "Biblioteka Nasionál no Arkivu Timor-Leste nian") on Itä-Timorin pääkaupungissa Dilissa toimiva, vuonna vuonna 2009 perustettu kansalliskirjasto. Hallinnollisesti kirjasto toimii Itä-Timorin turismi-, taide- ja kulttuuriministeriön alaisuudessa.


title: Itä-Timorin kansalliskirjasto

text: Kesäkuussa 2016 annettu laki Itä-Timorin kansalliskirjastosta määrittelee kirjaston tehtäväksi kerätä, käsitellä ja säilyttää timorilaista dokumentaarista kultturiperintöä, sekä turvata sen tutkiminen, julkaiseminen ja olosuhteet sen nauttimiseen sekä varmistaa kansallisen bibliografisen perinnön luokittelu ja inventointi.


title: Itä-Timorin kansalliskirjasto

text: Vuonna 2017 kirjastohenkilökuntaan kuului 19 henkeä. Muun muassa Indonesian ja Portugalin kansalliskirjastot ovat kouluttaneet nuoren kansalliskirjaston kirjastohenkilöstöä vuosina 2012 ja 2015.


title: Itä-Timorin kansalliskirjasto

text: Yhdistyneiden kansakuntien koulutus-, tiede- ja kulttuurijärjestö Unescon Itä-Timorin muistiorganisaatioita kuvaavan raportin mukaan Itä-Timorin kansalliskirjaston kokoelemiin kuului loppuvuonna 2017 ainoastaan noin 8 000 protugalin, indonesian, tetumin kielellä tai joillain paikallisilla murteilla kirjoitettua kirjaa.


title: Itä-Timorin kansalliskirjasto

text: Vuonna 2017 kansalliskirjaston kokoelmaa säilytettiin kosteusvaurioille alttiissa varastotilassa. Yleisöllä ei ollut pääsyä kirjaston kokoelmiin eikä aineistoa oltu lainkaan digitoitu. Kirjastolla on suunnitelma yhteisöjen käsinkirjoitettujen rekisterien keräämiseksi, mutta tätä työtä ei oltu vielä aloitettu (2017).


title: Itä-Timorin kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjaston uudisrakennukselle on varattu 2,5 hehtaarin tontti Dilin kantakaupungista. Kansalliskirjaston suunnittelu valmistui 2015 ja rakentamisesta kalustuksineen vastaa Itä-Timorin hallituksen kanssa vuonna 2007 tehdyn sopimuksen mukaisesti paikallinen Timorinmeren öljyvarojen hyödyntämisestä vastaava yhtiö. Elokuussa 2017 raportoitiin kansalliskirjaston rakentamisen aloittamisesta. Rakennuksen on määrä valmistua vuonna 2019.


title: Itä-Timorin kansalliskirjasto

text: Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma UNEPin mukaan Itä-Timorin vähintään 15-vuotiaista asukkaista oli lukutaitoisia 58,3 prosenttia vuonna 2010.


title: Commodore (täsmennyssivu)

text: Commodore (engl. "kommodori") viittaa muun muassa seuraaviin:


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Hyvinkään Ponteva (HyPo) on hyvinkääläinen koripalloseura, jonka naisten edustusjoukkue pelaa Naisten Korisliigassa.


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Joukkueen päävalmentajana toimii Miikka Sopanen ja kapteenina Taru Tuukkanen.


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Joukkue on pelannut 6 kautta sm-tasolla voittaen kerran kultaa, hopeaa ja pronssia.


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Pontevan naisten edustusjoukkue pelasi ensimmäisen virallisen ottelunsa 31.08.1997 Naisten Suomen Cupissa vastustajana Pussihukat. Naiset pelasivat pääsääntöisesti eteläistä 2.divisioonaa kauteen 2008-2009 asti, jonka jälkeen nousivat valtakunnalliseen 1-divisioonaan.


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Noustuaan kaudeksi 2009-2010 Naisten valtakunnallisen 1.divisioonaan joukkueella meni hyvin sijoittuen lopulta runkosarjassa 3:ksi.


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Seuraavana kautena sijoitus nousi yhdellä sijoittuen lopulta 2:ksi.


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Kaudella 2011-2012 HyPo sijoittui runkosarjassa 2:ksi päästen näin pelaamaan pudotuspeleihin ja noususta Naisten SM-sarjaan. Sarjan 1:ksi sijoittunut BC Nokia sai suoraan SM-sarja paikan voittamalla runkosarjan. Ensimmäisen välierä vastustajan Helmi Capitalsin HyPo voitti otteluvoitoin 3-1 samoin kuin toisessa välierä parissa Turun Riento voitti Puhuttaret. Loppuottelusarjan HyPo vei Rientoa vastaan 3-0 ansaiten näin paikan Naisten SM-sarjassa seuraavaksi kaudeksi.


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Naiset nousivat kaudeksi 2012-2013 Naisten Korisliigaan, mutta matka jäi sillä erää yhden kauden mittaiseksi. Joukkue sijoittui viimeiseksi 11 joukkueen sarjassa 3 voitolla ja 27 tappiolla tippuen näin takaisin 1.divisioonaan toisen sarja nousia BC Nokian kanssa.


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Kaudella 2013-2014 ponteva pelasi jälleen 1.divisioonan finaaleissa häviten kuitenkin Vimpelin Vedolle otteluvoitoin 0-3. Näin ollen Veto ansaitsi paikan sarjapaikkaa ylempänä. Kuitenkin ennen kauden 2014-2015 alkua Kerava ja HoNsU luopuivat liigapaikoistaan ja liigaan nostettiin HyPo ja Pyrintö.


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Naisten Korisliiga-kausi 2014–2015 lähti käyntiin HyPolla ensimmäistä kertaa uuden nimen alla vanhan Naisten SM-sarjan vaihduttua Naisten Korisliigaksi edelliskautena.


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Joukkue vahvistui usealla pelaajalla saaden riveihinsä Suomen naisten koripallomaajoukkueessa pelanneita pelaajia mm. Taru Tuukkasen, Laura Saarisen, Kaisa Höökin sekä Anni Mäkitalon. Myös edelliskauden Vuoden kehittynein pelaaja- palkinnon voittanut Titta-Riina Lepistö liittyi joukkueeseen.


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Joukkue sijoittui runkosarjassa viidenneksi varmistaen sarjassa pysymisen ja pääsyn pudotuspeleihin. Pudotuspeleissä vastaan asettui Peli-Karhut, joka meni mitalipeleihin otteluvoitoin 3-2 viimeisen ottelun voitolla 77-56.


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Kaudella 2015–2016 joukkue vahvistui entisestään maajoukkuepelaajalla Henna Salomaalla sekä ulkomaalaisvahvistuksilla Bria Gossilla (Yhdusvallat) ja Jael Freixanetilla (Espanja).


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Joukkue lähti kauteen liikkeelle mitalisuosikin asetelmista; kesällä hankittujen pelaajien ja laajan pelaajarungon ansiosta. HyPo tulikin lopulta viimeisen ja erittäin ratkaisevan runkosarja pelikierroksen jälkeen toiseksi runkosarjassa, päästen näin suoraan 4 parhaan joukkoon. Pudotuspeleissä vastaan asettui ensimmäisenä Forssan Alku. Jännittävien otteiden jälkeen HyPo kuitenkin meni finaalin suoraan 3-0 otteluvoitoin. Toisessa välieräparissa vastakkain olivat Lappeenrannan Catz ja Äänekosken Huima, jonka Catz vei otteluvoitoin 3-0. Finaalisarjassa Catz vei tiukkojen otteiden jälkeen kultaa 3-0 voitoin. Kulta oli Catzille 5 peräkkäinen ja pronssia voitti Huima. Hopea oli Pontevalle seuran ensimmäinen aikuisten pääsarjatason mitali.


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Kausi 2016-2017 lähti liikkeelle uudella valmentajalla, kun kaksi edellistä kautta valmentanut Tero Niskanen sai seuraajakseen Miikka Sopasen. Joukkueeseen saatiin myös Bria Gossin seuraksi toinen ulkomaalaisvahvistus Darius Faulk (Yhdysvallat). Kausi lähti käyntiin voitokkaasti joukkueen voittaen joulutaukoon mennessä 12 ottelua 14:stä.


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Darius Faulk joutui lähtemään takaisin Yhdysvaltoihin henkilökohtaisista syistä ennen kevätkauden alkua, mutta joukkue sai lisäystä Euroopan kentiltä palanneista maajoukkueessakin pelanneista Meral Bedterdinistä ja seuran omasta kasvatista Anni Jämsästä. 27.01 tiedotettiin, että Naisten maajoukkueen pitkäaikainen vakiokasvo Niina Laaksonen palaa korisliiga kentille puolentoista vuoden jälkeen seuranaan HyPo


title: Hyvinkään Ponteva (naiset)

text: Naisten Korisliigan vuoden pelaajaNaisten Korisliigan vuoden ulkomaalaisvahvistusNaisten Korisliigan vuoden valmentajaNaisten Korisliigan fair play-palkintoNaisten Korisliiga finaalien MVP


title: Sosiaalinen luottoluokitusjärjestelmä

text: Sosiaalinen luottoluokitusjärjestelmä on Kiinan valtion kansalaisia koskeva luottoluokitusjärjestelmä, jossa jokaiselle kansalaiselle lasketaan tietotekniikan avulla pisteluku. Kiinan valtio ilmoitti kehittävänsä järjestelmää vuonna 2014 ja siitä tulevan pakollinen kaikille vuonna 2020. Kansalainen pisteytetään sen perusteella, miten hyvin hän on noudattanut sosiaalisia normeja ja sääntöjä. Pisteluku on julkinen rekisteritieto ja kaikkien nähtävissä.


title: Sosiaalinen luottoluokitusjärjestelmä

text: Sosiaalista luottoluokitusta pilotoitiin vuonna 2010 Suiningissa. Pilotissa jokaiselle 1,1 miljoonalle yli 14-vuotiaalle asukkaalle annettiin aluksi pisteluvuksi 1000 ja siihen lisättiin tai siitä vähennettiin pisteitä käyttäytymisen mukaan. Pilotin lopussa asukkaat jaettiin A-, B-, C- ja D-luokkaan. A-kategoriaan kuuluvat pääsivät etusijalle oppilaitosten sisäänotossa ja työhönotossa. D-kategoriaan kuuluvilta evättiin lisenssejä, lupia ja pääsyjä joihinkin sosiaalipalveluihin.


title: Sosiaalinen luottoluokitusjärjestelmä

text: Järjestelmän tarkoituksena on luoda luottamusta ihmisten välille. Järjestelmällä pyritään ratkaisemaan kiinalaisessa yhteiskunnassa oleva luottamuspula. Jokainen mahdollisuus on potentiaalinen huijaus ja jokainen avokätisyyden osoitus sisältää riskin hyväksikäytölle. Kiinassa esimerkiksi on yleistä, ettei kukaan auta kaatunutta vanhusta, koska siinä on riskinä, että auttajaa aletaan syyttää vanhuksen kaatamisesta ja hänet haastetaan oikeuteen.


title: Sosiaalinen luottoluokitusjärjestelmä

text: Sosiaalinen luottoluokitusjärjestelmä perustuu big data -analytiikkaan.