title: Hagiografiset saagat

text: Latinankielisistä lähteistä käännetyt pyhimyselämäkerrat ovat "Islantilaisten kirjan" ohella varhaisinta säilynyttä kansankielistä kirjallisuutta Islannissa. Niitä alettiin laatia jo 1100-luvulla. Varhaisin maininta kristillisestä kirjallisuudesta on islannin kielen ensimmäisessä kieliopissa (isl. "Fyrsta málfræðiritgerðin"), joka laadittiin 1100-luvun puolivälin tienoilla. Siinä mainitaan Islannissa olleesta kirjallisuudesta puhuttaessa "þýðingar helgar". Ilmaisun on katsottu tarkoittavan käännöksiä latinankielisestä kristillisestä kirjallisuudesta, kuten saarnoista ja pyhimyselämäkerroista, vaikkakin on myös esitetty, että kyse olisi pikemminkin ollut pyhiä tekstejä tulkitsevista kirjoituksista. Runsaasti hagiografista kirjallisuutta käännettiin myös 1200-luvulla. Osa alkuperäisistä käännöksistä oli mahdollisesti peräisin myös Norjasta, vaikka säilyneet käsikirjoitukset ovatkin islantilaisia.


title: Hagiografiset saagat

text: Vanhin säilyneistä pyhimyselämäkertoja sisältävistä käsikirjoituksista (AM 645 4to) on 1200-luvun alusta. Se sisältää esimerkiksi apostoli Paavalista, Pietarista, Jaakobista ja Matteuksesta kertovat saagat. Sen lisäksi on kuitenkin säilynyt myös fragmentteja vanhemmista, 1100-luvulla laadituista käsikirjoituksista, kuten AM 655 IX 4to, joka sisältää osan apostoli Matteuksesta kertovaa saagaa ("Matheus saga postola") ja on oletettavasti laadittu ennen vuotta 1150.


title: Hagiografiset saagat

text: Varhaisimmat hagiografiset saagat pohjautuivat apokryfisille teksteille ja Raamattuun. Näitä olivat esimerkiksi Neitsyt Mariasta kertova "Maríu saga" ja apostoleista kertovat saagat (isl. "postola sögur") sekä saagat Raamatusta tunnetuista henkilöistä, kuten arkkienkeli Mikaelista kertova "Michaels saga" ja "Marthe saga ok Marie Magdalene" (suom. ”Martan ja Maria Magdalenan saaga”). Saagoja kirjoitettiin myös kirkkoisistä ja näiden aikaisista tapahtumista, kuten tuolloin vaikuttaneista piispoista, paaveista, erakkomunkeista ja marttyyrikuoleman kokeneista pyhistä (esim. pyhästä Augustinuksesta kertova "Augustinus saga", "Páls saga eremíta", "Barbare saaga" eli ”pyhän Barbaran saaga”).


title: Hagiografiset saagat

text: Oman joukkonsa käännetyissä pyhimyselämäkerroissa muodostavat myös anglosaksiselle ja irlantilaiselle pyhimysperinteelle pohjautuvat tekstit. Näitä olivat Tuomas Canterburylaisesta kertova "Thomas saga erkibiskups", Edvard Tunnustajan saaga "Játvarðar saga", pyhästä Dunstan Canterburylaisesta kertova "Dunstanus saga" sekä "Brandanus saga" pyhästä Brendanista ja "Seljumanna þáttr" irlantilaisesta prinsessa Sunnifasta eli pyhästä Sunnivasta (Synnöve).


title: Hagiografiset saagat

text: Pyhimyselämäkertojen kääntäminen jatkui Islannissa useiden vuosisatojen ajan. Yksi oletettavasti viimeisimmistä katoliseen pyhimysperinteeseen liittyvistä käännöksistä on 1500-luvun alusta peräisin oleva käsikirjoitus, joka tunnetaan nimellä Reykjahólabók (Stock. Perg. fol. nr. 3). Sen sisältämien käännösten päälähteenä on ollut keskialasaksankielinen, nimellä "Passional"/"Der Heiligen Leben" tunnettu mukaelma "Legenda aureasta". Tämän kokoelman vaikutus islantilaiseen kirjallisuuteen jäi kuitenkin reformaation myötä vähäiseksi.


title: Hagiografiset saagat

text: Samalle eurooppalaiselle pyhimyselämäkertaperinteelle pohjautuvat myös saagat islantilaisista piispoista, joista puhutaan piispainsaagoina (isl. "biskupasögur"), sekä joistain Norjan kuninkaista kuten Pyhästä Olavista kirjoitetut saagat (esim. "Ólafs saga hins helga"), jotka taas luetaan kuningassaagoihin. Hagiografisesta kirjallisuudesta tehtyjen käännösten vaikutus keskiajan islantilaiseen saagakirjallisuuteen ylipäätään on ollut hyvin suuri. Toisten tutkijoiden mukaan se omalta osaltaan mahdollisti kansankielisen, suulliselle perinteelle pohjautuvan kirjallisuuden synnyn. Yleisesti ottaen edellä mainitut piispainsaagat ja kuningassaagat ovat eurooppalaisiin pyhimyselämäkertoihin verrattuna kuitenkin luonteeltaan realistisempia ja keskittyvät enemmän maallisiin tapahtumiin kuin uskontoon. Osa niistä on laadittu alkujaan latinaksi, mutta pääosa näistäkin on säilynyt vain kansankielisenä käännöksenä (esim. Oddr Snorrasonin saaga Olavi Tryggvenpojasta).


title: Hagiografiset saagat

text:
Carl Rikard Ungerin toimittamat hagiografisten saagojen editiokokoelmat tunnetaan nimillä "Heilagra manna sögur" (1877) eli ”pyhien miesten saagat” sekä "Postola sögur" (1874) eli ”apostolien saagat”, jotka ovat apostolien elämästä ja teoista kertovia tekstejä. Viimeksi mainittu kokoelma sisältää myös Johannes Kastajasta kertovan saagan "Jóns saga baptista". Ungerin tekemä jaottelu on lähinnä käytännöllinen, sillä keskiajalla apostoleista kertovia saagoja ei todennäköisesti eroteltu muista pyhistä kertovista teksteistä.
Pyhien miesten saagojen editioon on sisällytetty kaikki ne pyhimyselämäkerrat, jotka eivät ole kertoneet apostoleista, islantilaisista piispoista tai Neitsyt Mariasta. Niiden lähteinä olivat esimerkiksi apokryfiset kirjat, Gregoriuksen "Dialogit", "Legenda aurea" sekä useat muut pyhimyselämäkerrat. Esimerkiksi Kristuksen laskeutumista tuonelaan käsittelevä "Evangelium Nicodemi" eli "Nikodeemuksen evankeliumi" oli hyvin suosittu. Se käännettiin Islannissa jo 1100-luvulla ja tunnettiin nimellä "Niðrstigningar saga". "Heilagra manna sögur" I–II sisältää seuraavat pyhimyssaagat:


title: Hagiografiset saagat

text: Apostoleista kertovia legendoja alkoi syntyä Euroopassa 100-luvulta alkaen. Leukios Kharinos-nimisen oppineen katsotaan koonneen varhaisimmista apostolien (eli Johanneksen, Paavalin, Pietarin, Andreaksen ja Tuomaksen) pyhimyselämäkerroista teoksen "Acta apostolorum". Myöhempiin kokoelmiin lisättiin myös muiden apostolien pyhimyselämäkerrat. 500-luvulta alkaen tunnettiin tällainen täydellinen kokoelma nimeltä "Historia apostolica"/"Acta Apostolorum Apocrypha", jota pidettiin alkujaan Babylonin ensimmäisen piispan Abdias Babylonialaisen laatimana. Abdiaksen tekijyys on sittemmin kiistetty, mutta kyseistä "Pseudo-Abdiaksen" teosta pidetään islantilaisten apostolien saagojen päälähteenä. Sen lisäksi lähteenä ovat olleet mm. Petrus Comestorin teos "Historia Scholastica", Vincent Beauvais’laisen "Speculum historiale", Honorius Autunilaisen (Augustodunensis) "Speculum ecclesiae" sekä Pseudo-Tilpinuksen kronikka. Edellä mainitun "Jóns saga baptistan" lähteenä ovat olleet Uuden Testamentin lisäksi Bedan, Petrus Comestorin ja Vincent Beauvais’laisen sekä Augustinuksen, Ambrosiuksen, Gregoriuksen ja Hieronymuksen tekstit.


title: Hagiografiset saagat

text:
Nykypäivään on säilynyt saagoja kaikista apostoleista. Osasta apostoleista tunnetaan useampia saagoja. Täydellisin kokoelma apostolien saagoja on Codex Scardensis -nimellä tunnetussa käsikirjoituksessa (isl. Skarðsbók), joka on laadittu vuoden 1360 tienoilla. Se on perustunut jollekin toiselle, sitä hieman vanhemmalle käsikirjoitukselle. Sen sisältämät käännökset on kuitenkin laadittu eri aikoina. Ungerin kokoama "Postola sögur" -editio sisältää seuraavat saagat:
Monesta apostolien saagasta on säilynyt useampia eri versioita. Osa niistä on toisistaan poikkeavia mukaelmia samasta latinankielisestä lähteestä, osa taas käännöksiä eri lähteistä. Esimerkiksi "Philippus saga postolasta" tunnetaan kolme eri versiota. Kukin niistä pohjautuu eri lähteelle: yksi em. Pseudo-Abdiaksen teokselle, toinen Jacobus de Voraginen "Legenda aurealle" ja kolmas todennäköisesti jollekin alasaksankieliselle lähteelle.


title: Hagiografiset saagat

text: "Maríu saga" (suom. ”Marian saaga”) on Neitsyt Marian elämäkerta, josta on säilynyt kaksi versiota. Islantilainen, Hólarin ja Skálholtin piispanistuinten yhteydessä vaikuttanut kirkonmies Kygri-Björn Hjaltason (k. 1238) mainitaan 1300-luvulta peräisin olevassa lähteessä "Marian saagan" kirjoittajiksi. Saaga on kirjoitettu aikaisintaan vuoden 1215 jälkeen, sillä se sisältää kuvauksen Roomassa tuona vuonna pidetystä neljännestä lateraanikonsiilista, johon myös Kygri-Björn osallistui.


title: Hagiografiset saagat

text: Ei kuitenkaan olla varmoja siitä, onko nykypäivään säilynyt "Maríu saga" identtinen tuon Kygri-Björnin laatiman version kanssa. Joka tapauksessa tiedetään, että myöhemmin saagaan on lisätty lukuisia ihmekertomuksia, joista on säilynyt parisensataa ja jotka ovat peräisin eri ajoilta. "Marian saagan" nykyään tunnettujen versioiden varhaisimmat, täydellisenä säilyneet käsikirjoitukset ovat 1300-luvulta. Niiden lisäksi saagasta on säilynyt myös käsikirjoitusfragmentteja 1200-luvun toiselta puoliskolta, ja varhaisimmat Marian ihmekertomuksia sisältäneet käsikirjoitukset ovat 1200-luvun alusta.


title: Hagiografiset saagat

text: "Marian saagan" kirjoittaja on käyttänyt lähteenään lukuisia teoksia, joita kaikkia ei edes tunneta. Lähteenä on ollut esimerkiksi apokryfisiä evankeliumeja ("De nativitate Mariae", "Liber de ortu beatae Mariae et infantia salvatoris"), Matteuksen ja Luukaksen evankeliumit sekä lukuisat muut Vanhan ja Uuden testamentin auktoriteetit, Flavius Josephuksen teos Antiquitates Judaicae (suom. "Juutalaisten muinaisajat"), kirkkoisien tekstejä sekä lukuisia teologisia kommentaareja, joiden lähdettä ei tunneta. "Marian saaga" on ollut myöhäiskeskiajalla hyvin suosittu.


title: Pokémon-elokuva: Valitsen sinut!

text: Pokémon-elokuva: Valitsen sinut! () on kahdeskymmenes kokopitkä Pokémon-elokuva vuodelta 2017. Toisin kuin aiemmat Pokémon-elokuvat, tämä elokuva sijoittuu tv-sarjaan nähden rinnakkaistodellisuuteen, jossa kerrotaan vaihtoehtoinen tarina Ashin ja Pikachun Pokémon-matkan alkutaipaleesta. Käännekohdaksi muodostuu se, kun Ash saa legendaariselta Pokémonilta Ho-Oh:lta pudonneen Sateenkaarisiiven. Elokuvan toinen pääpokémon on Marshadow.


title: Pokémon-elokuva: Valitsen sinut!

text: Elokuvan suomenkielinen versio julkaistiin joulukuussa 2017 Pokémon TV -nettisivustolla.


title: Pokémon-elokuva: Valitsen sinut!

text: Elokuvan alussa olevan tunnuskappaleen laulavat suomenkielisessä versiossa Antti Matikainen ja Katja Aakkula. Lopputekstien aikana soivan laulun esittää Karin Mäkiranta.


title: Katolinen kirkko Skotlannissa

text: Katolinen kirkko Skotlannissa toimii osana maailmanlaajuista katolista kirkkoa paavin ja hänen kuuriansa hengellisessä ohjauksessa.


title: Katolinen kirkko Skotlannissa

text: Skotlannissa on kaksi katolista arkkihiippakuntaa ja kuusi hiippakuntaa. Seurakuntia oli vuonna 2010 yhteensä 452. Samana vuonna katolisia arvioitiin olevan Skotlannissa 667 017, joita palveli yhteensä 740 pappia. Messuun osallistui viikoittain keskimäärin 185 608 henkeä. Vuoden 2011 väestönlaskun mukaan katolisiksi määritteli itsensä noin 841 000 skotlantilaista, mikä tarkoitti 16% väestöstä. Saman laskennan mukaan uskonnottomia oli 37% ja Skotlannin kirkon omaksi vakaumuksekseen ilmoittavia oli 32%.


title: Kehä (yhtye)

text: Kehä on vuonna 2008 Laitilassa perustettu yhtye, joka soittaa suomenkielistä poprockia. Yhtye on julkaissut kolme kokopitkää albumia ja 13 singleä.


title: Kehä (yhtye)

text: Vuonna 2014 yhtye allekirjoitti levytyssopimuksen Nummelalaisen VL-Median kanssa, jonka alla se julkaisti yhden albumin. Yhtye kuitenkin päätti irtisanoa sopimuksen vuoden 2016 lopulla ja julkaisee musiikkia nykyään oman levy-yhtiönsä kautta.


title: Kehä (yhtye)

text: Yhtye on lämmitellyt vuosien varrella muun muassa Yötä, Popedaa, Klamydiaa, Elastista ja tehnyt omia keikkoja ja kiertueita niin klubeilla, yökerhoissa kuin festivaaleilla.


title: Otaniemen syväreiät

text: Otaniemen syväreiät ovat Espoossa sijaitsevia St1 Deep Heat Oy:n kairaamia Suomen syvimpiä kallioporareikiä. Ne sijaitsevat Otaniemessä Fortumin kaukolämpövoimalan tontilla. Rei'istä syvin, OTN-III, ulottuu tällä hetkellä 6,4 kilometriin.


title: Otaniemen syväreiät

text: Otaniemen reikiä on tarkoitus käyttää lämpökaivoina Espoon kaupungin kaukolämmön tuotannossa. Valmiissa geolämpövoimalassa tulee olemaan kaksi yli kuusi kilometriä syvää reikää, joista toiseen pumpataan kylmää vettä, ja joista toisesta vesi nousee yli 100-asteisena ylös.


title: Otaniemen syväreiät

text: Tuotantolaitoksen suunnittelu alkoi vuonna 2014. Tuolloin reikien poraussyvyydeksi ajateltin 6–8 km, ja geotermisen laitoksen ajateltiin valmistuvan vuonna 2016. Reikien paikaksi valikoitui Fortumin kaukolämpövoimalan tontti Espoon Otaniemessä, mutta varavaihtoehtona oli Kivenlahden lämpölaitoksen tontti.


title: Otaniemen syväreiät

text: Vuonna 2015 kairattiin 2,0 km syvä pilottireikä OTN-I, jonka avulla pyrittiin arvioimaan urakan aikana vastaan tulevia porausolosuhteita. Pilottireiässä tehtyjen mittausten perusteella maankamaran lämpötila nousee alueella n. 18 °C per kilometri.


title: Otaniemen syväreiät

text: OTN-II- ja OTN-III-reikien pystysuora poraus alkoi huhtikuussa 2016. Porauksen urakoitsija oli brittiläinen Strada Energy, jonka yli 50 metriä korkea pora tuotiin Otaniemeen 58 rekkakuormana. Poran liityntäteho sähköverkkoon on 6,3 MW. Kaivon profiili on putkitettu määrävälein, ja sisusputki kapenee syvemmälle mentäessä. Maan päällä reiän halkaisija on noin metrin ja loppupäässä 21 senttimetriä.


title: Otaniemen syväreiät

text: Elokuussa 2016 OTN-II-reikä saavutti 3,25 km syvyyden ja OTN-III-reikä 4,5 km syvyyden. Aluksi hankkeessa käytettiin ilmavasarointia eli tekniikkaa, jossa paineistettu ilmavirta tuo porausjätteet ylös. Parhaimmillaan poraus eteni yli kaksisataa metriä päivässä. Ensimmäisessä kairausvaiheessa OTN-II-reikä jätettiin 3325 metrin syvyiseksi.


title: Otaniemen syväreiät

text: Syyskuussa 2017 OTN-III-reiän kairausta jatkettiin vesivasaroinnilla. Viiden kilometrin tason saavuttamisen jälkeen reikää alettiin kallistaa kolmipäisellä kiertokairauksella n. 30 asteen kulmaan. Kuuden kilometrin syvyydessä poran terä pitää vaihtaa vuorokauden välein, jolloin koko kairausputki vedetään ylös ja lasketaan takaisin. OTN-III-reikä saavutti tavoitesyvyytensä (6,4 km) huhtikuussa 2018. Reiän pohjalla lämpötila on noin 125 °C.


title: Otaniemen syväreiät

text: Porauksen aikana kallioperästä löytyi isot rakojärjestelmät syvyyksiltä 857–900 m, 2 400 m, 2 900 m sekä 5 020 m. Poran pää juuttui viimeksi mainittuun siirrokseen kolmen viikon ajaksi. Syvät kairanreiät ovat usein epävakaita yli viiden kilometrin syvyyksissä, koska voimakas jännityskenttä saa reikien seinät romahtamaan. Tämän vuoksi porauksen aikana täytyy käyttää vastapainetta (esim. tiheitä kairausmutia) reikien pitämiseksi auki.


title: Otaniemen syväreiät

text: Kallioperän luonnollista vedenjohtavuutta voidaan parantaa stimuloimalla eli pumppaamalla maankamaraan vettä. Tällöin kallioperän rakopaine kasvaa, osa sulkeutuneista raoista avautuu ja joissain siirroksissa tapahtuu liukua, mikä ilmenee maanjäristyksinä ja muuna seismisenä toimintana.


title: Otaniemen syväreiät

text: 4. kesäkuuta 2018 Otaniemessä aloitettiin kuuden viikon pituinen stimulointivaihe, jonka aikana OTN-III-reiän alimpaan 750 metrin pituiseen osaan pumpattiin 18 000 kuutiometriä puhdasta vettä. Injektointi tehtiin viiteen erilliseen mittausvyöhykkeeseen, jotka oli eristetty toisistaan tulppauslaitteistolla. Kokeen tulosten tulkinnan on tarkoitus kestää 5–7 kuukautta.


title: Otaniemen syväreiät

text: Otaniemen reikien muodostamaa lämpövoimalaa kutsutaan tehostetuksi geotermiseksi järjestelmäksi (engl. "enhanced geothermal system, EGS"). Lämpölaitoksessa tuotetaan geotermistä energiaa kahdella maahan poratulla reiällä, joiden etäisyys toisistaan on maan pinnalla noin 50–100 metriä. Kallioperän geolämpö nostetaan ylös siten, että toisen reiän kautta kallioperään pumpataan kylmää vettä, joka kiertää kuuman maaperän kautta ylös toisesta reiästä. Suunnitelmien mukaan vettä virtaa Otaniemen putkissa noin sata litraa sekunnissa.


title: Otaniemen syväreiät

text: Kaukolämmön tuotantoon tarvitaan yli 120-asteista vettä. Vaikka veden nostamiseen tarvitaankin jonkin verran pumppausenergiaa, sähkön tarve on huomattavasti pienempi kuin maalämpöratkaisuissa, joissa maalämpöpumpulla nostettu vesi on lämpötilaltaan viileämpää. Saatu lämpö siirretään Fortumin kaukolämpöverkkoon lämmönvaihtimen avulla. Laitoksen on tarkoitus tuottaa jopa 40 MW teholla, mikä kattaa kymmenen prosenttia Espoon kaukolämmön tarpeesta. Prosessia kehittämällä tehoa voidaan mahdollisesti kasvattaa 55–60 megawattiin.


title: Otaniemen syväreiät

text: Tärkeimmät tehostetun geotermisen järjestelmän toimintaan vaikuttavat tekijät ovat kallioperän lämpötila ja sen syvyysriippuvuus (geoterminen gradientti), jännityskenttä ja syvän kallioperän vettä johtavat rakenteet. Suomessa lämpötila kasvaa syvemmälle mentäessä 0,010–0,018 astetta metriä kohti. Yleisesti ottaen lämpötila on parhaiten tunnettu parametri EGS-kokeessa. Kallioperän suurin pääjännitys on Suomessa vaakasuora ja luode–kaakko-suuntainen.


title: Otaniemen syväreiät

text: Kallioperän luonnollinen vedenjohtavuus on alhainen, ja sitä voidaan parantaa stimuloimalla eli pumppaamalla maankamaraan vettä, jolloin kallioperän rakopaine kasvaa. Tällöin osa siirrosvyöhykkeistä pettää ja tapahtuu liukua, mikä ilmenee maanjäristyksinä ja muuna seismisenä toimintana. On tärkeää, että raot pysyvät auki myös, kun ylipaine poistetaan. Raot saadaan pidettyä auki esimerkiksi liettämällä veden sekaan hiekkaa, jolloin sen tiheys kasvaa.


title: Otaniemen syväreiät

text: Kun virtaava vesi jäähdyttää kiveä paikallisesti, ympäristö pyrkii kompensoimaan tätä johtamalla rakojärjestelmään lisää lämpöä. Kiven lämmönjohtavuus on kuitenkin hyvin heikko, ja jos EGS-järjestelmä pääsee jäähtymään liian nopeasti, ei kokeessa päästä 15–25 vuoden käyttöikään, jolla hankkeen investointikustannukset voitaisiin kattaa.


title: Otaniemen syväreiät

text: Stimuloinnille tyypillistä mikroseismisyyttä (magnitudialueella –3...0) syntyy, kun vesi laajentaa kallioperän rakoja. Mikroseismisyys on hyödyllistä, sillä sen avulla tutkitaan Otaniemen kokeen toisessa vaiheessa veden kulkureittejä kallioperän rakojärjestelmissä.


title: Otaniemen syväreiät

text: Anomaliseksi seismisyydeksi kutsutaan seismisyyttä, joka on sijainniltaan tai kooltaan epätavallista. Mikäli anomalista seismisyyttä esiintyy liikaa, pumppausnopeutta tulee pienentää ja tarvittaessa toiminnot tulee keskeyttää ja kaivon ylipaine purkaa hallitusti. Liian voimallista stimulointia pyritään välttämään, sillä Sveitsin Baselista tunnetaan magnitudin 3,4 (M) ja Etelä-Korean Pohangista jopa magnitudin 5,4 (M) indusoituja maanjäristyksiä, jotka liittyvät geotermisen voimalan toimintaan.


title: Otaniemen syväreiät

text: St1 Deep Heat ja sen alihankkijat toteuttavat stimuloinnin yhteydessä Otaniemen hankkeen seismisen valvonnan. Helsingin yliopiston Seismologian instituutti varmentaa viranomaistyönä, että St1:n oma valvonta on ajan tasalla.


title: Otaniemen syväreiät

text: St1-valvontaverkkoon kuuluu 13 pinta-asemaa ja 12 lyhytperiodista kairanreikäseismometriä Helsingin ja Espoon alueella sekä kymmenen kolmikomponenttiseismometrin jono OTN-II -reiässä yli kahden kilometrin syvyydessä. Lisäksi Seismologian instituutilla on kahdeksan laajakaista-asemaa kymmenen kilometrin säteellä Otaniemestä. Verkon avulla saavutetaan vaakasuunnassa 200 metrin paikannustarkkuus maanjäristyksille.


title: Otaniemen syväreiät

text: Seismisyyden luokitteluun käytetään kolmivaiheista varoitusjärjestelmää. Järjestelmässä on vihreä, keltainen ja punainen alue. Keltaiselle alueelle saavutaan, kun seismisen tapauksen magnitudi ylittää 1,2, tai maanliikkeen huippunopeus (PGV) ylittää 1 mm/s ja magnitudi ylittää 1,0. Punainen alue saavutetaan, kun magnitudi ylittää 2,1. Tällöin pumppaustoiminta keskeytetään väliaikaisesti.


title: Otaniemen syväreiät

text: OTN-III-reiän ensimmäinen stimulointivaihe alkoi 4. kesäkuuta 2018, ja ensimmäisten kolmen viikon aikana valvontaverkko havaitsi noin 5 000 tapausta viiden kilometrin säteellä Otaniemestä. Näistä yli 500 on analysoitu käsin tarkemmin. Alustavat fokusmekanismit viittaavat käänteis- ja kulku–liukusiirrostumiseen.


title: Otaniemen syväreiät

text:
Toistaiseksi suurin St1-verkon raportoima indusoitu maanjäristys on ollut voimakkuudeltaan 1,9, ja se tapahtui 8. heinäkuuta 2018 klo 20.36 Suomen aikaa. Helsingin yliopiston Seismologian instituutti arvioi järistyksen magnitudiksi 1,7. Suurimmat seismiset tapaukset on havaittu ympäri pääkaupunkiseutua ukkosen kaltaisena äänenä tai pamahduksena. "type": "FeatureCollection",
"name": "asemat",
"crs": { "type": "name", "properties": { "name": "urn:ogc:def:crs:OGC:1.3:CRS84" } },
"features": [


title: St Bride’s Church (Glasgow)

text: St Bride’s Church on episkopaalinen kirkkorakennus Glasgow’ssa Skotlannissa, jonka rakentaminen aloitettiin 1903. Se B-luokan suojelukohde.


title: St Bride’s Church (Glasgow)

text: Saarnastuoli ja kastemalja ovat tammea.


title: Matkapuhelinnumerot Suomessa

text: Tämä artikkeli käsittelee matkapuhelinnumeroita eli matkaviestinverkkojen numerointia Suomessa.


title: Matkapuhelinnumerot Suomessa

text: Suomessa matkaviestinverkot ja -palvelut numeroidaan puhelinnumeroilla, jotka alkavat joko 04 tai 050.


title: Matkapuhelinnumerot Suomessa

text: Matkaviestinverkon tilaajanumeron pituus on Suomessa 7–12 numeroa. Tavallisin matkapuhelinnumeron pituus on 10 numeroa, mutta myös lyhyempiä 7- ja 8-numeroisia matkapuhelinnumeroita on olemassa. 049-alkuiset numerot ovat poikkeus: niiden pituus on 12 numeroa. Poikkeuksia ovat myös matkaviestinverkkojen ohivalintavaihteet, joiden pituus on 7–11 numeroa.


title: Matkapuhelinnumerot Suomessa

text: Matkapuhelinnumeron alussa on 3–5 numeroa pitkä 04- tai 050-alkuinen suuntanumero. Suuntanumerot ovat alkaneet numerolla 0 vuodesta 1996. Sitä ennen käytettiin 94- ja 950-alkuisia suuntanumeroita.


title: Matkapuhelinnumerot Suomessa

text: Kotimaassa matkapuhelimeen soitetaan valitsemalla puhelinnumero sellaisenaan. Halutessaan voi soittaja valita operaattorin valitsemalla numeron eteen niin sanotun yleisen operaattoritunnuksen. Operaattoritunnuksessa on 5 numeroa ja se alkaa numeroilla 90.


title: Matkapuhelinnumerot Suomessa

text: Ulkomailta soitettaessa matkapuhelinnumeron eteen valitaan ulkomaantunnus (usein 00), Suomen maatunnus 358 ja numeron ensimmäinen nolla jää pois.


title: Matkapuhelinnumerot Suomessa

text: Kielitoimiston mukaan matkapuhelinnumero esitetään tavallisesti ryhmittelemällä numerot 3 tai 4 numeron ryhmiin välilyönnillä eroteltuna. Viivoja tai sulkeita ei käytetä:040 123 4567Kansainvälisessä muodossa sama matkapuhelinnumero on:+358 40 123 4567


title: Matkapuhelinnumerot Suomessa

text: Suuntanumero kertoi aiemmin, minkä teleyrityksen verkkoon matkapuhelinnumero kuului. Puhelinnumeroiden siirto operaattorilta toiselle on ollut mahdollista 25.7.2003 alkaen eikä pelkän numeron perusteella enää voi päätellä, minkä teleyrityksen numerosta on kysymys. Tiedon siitä, minkä teleyrityksen verkossa numero on, saa maksuttomasta palvelunumerosta 0800 02202 tai osoitteesta http://www.siirretytnumerot.fi/.


title: Matkapuhelinnumerot Suomessa

text:
Suuntanumerot myöntää Viestintävirasto. Aiemmin myönnettiin 3-numeroisia suuntanumeroita, mutta nykyisin myönnettävät suuntanumerot ovat 4 tai 5 numeroa pitkiä. Teleyritykset voivat halutessaan luovuttaa numeroalueitaan toisten teleyritysten käyttöön. Tällaiset alueet on esitetty luettelossa kohdissa ”poikkeukset”.Alun perin 040 oli Telecom Finlandin, myöhemmältä nimeltään Soneran, GSM-numeroiden numeroalue.Alun perin 041 oli Telivon, myöhemmin Telia Finlandin (ei Sonera) numeroalue.Alun perin 042 oli Telecom Finlandin, myöhemmältä nimeltään Soneran, numeroalue.Alun perin 043 oli Finnet-ryhmän numeroalue.Alun perin 044 oli Suomen Kolmegeen UMTS-numeroalue.0454:0455:0456:0457:0458:
Alun perin 046 oli Finnet-ryhmän Radiolinjan numeroalue.


title: Matkapuhelinnumerot Suomessa

text: Numeroalueen 049 nykyinen käyttötarkoitus on koneesta koneeseen -yhteydet. Alun perin 049 oli Telecom Finlandin (myöhemmin Sonera) NMT-verkon numeroalue.Alun perin 050 oli Radiolinjan numeroalue.


title: Matkapuhelinnumerot Suomessa

text: Matkaviestinten suuntanumerot vaihdettiin vuonna 1996. Vanhat numerot lakkasivat toimimasta 12.10.1996. Numerot muuttuivat seuraavasti:Radiolinja on aikanaan myynyt niin sanottuja lyhytnumeroita. Lyhytnumero on muotoa 050-1xxx, 050-2xxx tai 050-6yyyy. Lyhyitä 7-numeroisia myytiin tiettävästi noin 280 kappaletta, kun taas 8-numeroisia meni noin 6800. Lyhytnumeroita myytiin Radiolinjan osakeliittymän hankkijoille 5000 markalla. Osa numeroista on edelleen käytössä.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Bougainvillen sisällissota, joka tunnetaan myös nimellä Bougainvillen konflikti oli Papua-Uuden Guinean ja Bougainvillen vallankumouksellisen armeijan (BRA) välinen konflikti. Välillä BRA taisteli myös muita Bougainvilleläisiä ryhmiä vastaan. John Momis kuvaili konfliktia Oseanian suurimpana konfliktina Toisen maailmansodan jälkeen. Konfliktissa kuoli arviolta 15 000-20 000 bougainvilleläistä.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Väkivaltaisuudet loppuivat vuonna 1988 Bougainvillen rauhansopimuksen jälkeen.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Bougainvillestä löydettiin kultasuoni vuonna 1930. 60-luvulla kuparin löytymisen jälkeen Rio Tinto perusti Pangunan kaivoksen.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Kaivokseen tuli paljon työntekijöitä, joista suurin osa oli Papua-Uudesta-Guoneasta. Bougainvilleläiset kutsuivat heitä punanahkoiksi heidän ihonvärinsä takia. Myös Australialaisia tuli töihin kaivokselle.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Paikalliset maanomistajat eivät pitäneet kaivoksesta koska suurin osa kaivoksella saaduista voitoista ei mennyt saarelle ja sen asukkaille.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Bougainville oli julistautunut itsenäiseksi vuonna 1975 mutta sopimuksen jälkeen siitä tuli osa Papua-Uutta-Guineaa.


title: Bougainvillen sisällissota

text: 1988 luvun loppupuolella kaivoksen aiheuttamat jännitteet olivat johtaneet väkivaltaisuuksiin. Hallitus lähetti Papua-Uuden-Guinean kuninkaallisten poliisivoimien ja Papua-Uuden-Guinean puolustusvoimien (PNGDF) yksikköjä bougainvilleen. Paikalliset siviilit kärsivät PNDF:n ja Bougainvillen vallankumouksellisen armeijan (BRA) välisistä taisteluista. Kaivos suljettiin ja muualta tulleet työntekijät lähtivät saarelta. Vuonna 1990 Papua-Uusi-Guinea vetäytyi saarelta jättäen sen kokonaan BRA:n haltuun. Toukokuussa Francis Ona julisti Bougainvillen itsenäiseksi.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Hallitus saarsi Bougainvillen käyttäen Australialta saatuja Bell UH-1 Iroquois -helikoptereita ja Pacific-class-partioveneitä. Australia myös koulutti PNGDF:n jäseniä ja toimitti sille aseita ja ammuksia. Helikoptereissa ei ollut aseita koska niitä ei oltu tarkoitettu taisteluun mutta PNGDF kiinnitti niihin konekivääreitä. Saarto kesti vuoden 1994 aselepoon asti.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Ona perusti Bougainvillen väliaikaisen hallituksen ja teki itsestään sen presidentin. Bougainvillen entisestä johtajasta Joseph Kabuista tuli vara presidentti. Entinen PNGDF:n komentaja Sam Kauona oli BRA:n johtaja. Saari alkoi ajautua epäjärjestykseen. BRA:n kanssa toimineet Raskol-jengit terrorisoivat kyliä ryöstelemällä raiskaamalla ja murhaamalla. Bougainville jakautui useisiin eri ryhmittymiin.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Väliaikaisen hallituksen piti selvittää 70-80 pientä heimojen välistä konfliktia. Bukan saarella Bougainvillen pohjoisosassa perustettiin miliisi, joka onnistui häätämään BRA:n pois alueiltaan syyskuussa. Vuoden 1990 loppupuolella Buka oli PNGDF:n hallussa ja muu Bougainville BRA:n hallussa. Vuosina 1991–1992 PNGDF sai haltuunsa saaren pohjois- ja lounaisosat.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Helmikuussa 1993 PNGDF: valtasi Arawan. Saaren sisäosissa PNGDF kärsi jatkuvia tappioita.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Elokuussa 1994 valittu pääministeri Julius Chan halusi löytää rauhanomaisen ratkaisun konfliktille. Arawassa oli tarkoitus pitää rauhan konferenssi, jonka turvallisuudesta olisi huolehtinut Australian johtama South Pacific Peacekeeping Force. Väliaikaisen hallituksen jäsenet eivät kuitenkaan saapuneet konferenssiin.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Vuoden 1997 puolivälissä Honiarassa ja Burnhamissa järjestetyt neuvottelut johtivat aselepoon ja sopimukseen saaren demilitarisoinnista. Ona, Kauona ja Kabui neuvottelivat Bill Skaten hallituksen kanssa, jonka jälkeen allekirjoitettiin Lincolnin sopimus tammikuussa 1998.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Papua-Uusi-Guinea alkoi vetäytyä Bougainvillestä.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Bougainvilleen perustettiin maakunta-hallitus tammikuussa 1999 ja John Momisista tuli sen kuvernööri.


title: Bougainvillen sisällissota

text: Vuonna 2001 perustettiin Bougainvillen autonominen hallitus.


title: Bernex

text: Bernex on kaupunki Sveitsissä Geneven kantonissa. Kaupungissa on 10 000 asukasta.


title: Bernex

text: Bernex sijaitsee Rhônejoen eteläpuolella Genevestä viitisen kilometriä lounaaseen. Sen naapurikuntia ovat lännessä Aire-la-Ville, Cartigny ja Laconnex, etelässä Soral, idässä Perly-Certoux, Confignon ja Onex ja pohjoisessa Vernier ja Satigny.


title: Bernex

text: Moottoritie A1 kulkee Bernexin kautta.


title: Havanganjärvi

text: Havanganjärvi on Pirkanmaalla Virroilla Vaskivedellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Havanganjärvi

text: Järven pinta-ala on 173 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä. Se on 4,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee luode-kaakko-suunnassa ja se on kaakkoispäässä leveämpi kuin luodepäässä. Järven kummallakin rannalla on korkeita mäkiä, jotka näkyvät järvelle. Lounaispuolella kohoavat pohjoispäässä Isomäki 40 metrin korkeuteen, Vehmasvuori lähes 40 metrin korkeuteen ja eteläpäässä Tyrkönvuori ja Raiskinkallio lähes 60 metrin korkeuteen. Järven koillispuolella kohoaa järven keskivaiheella peltojen takana Penkkimäki 45 metrin korkeuteen ja Kortesuonmäki 35 metrin korkeuteen. Pohjoispäässä sijaitsee vielä Mattilanvuori, joka kohoaa kauempana 55 metrin korkeuteen. Järven luoteispää on matalaa ja ruovikkoista ja sen rannat ovat suomaata ja kosteikkoa.


title: Havanganjärvi

text: Järvessä on kartan mukaan kuusi saarta. Viisi saarista sijaitsevat suurimman Isosaaren kanssa yhdessä järven kaakkoispuoliskossa. Isosaari on yli 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen pinta-ala on 3 hehtaaria. Muut neljä saarta ovat Heikinkari, Vesikorvenkari, Selkäkari ja yksi kartassa nimetön saari. Järven luoteispuoliskossa sijaitsee Huvisaari. Järvelle on ilmoitettu kaksi erilaista syvyysarvoa, jotka ovat 30 metriä tai 29 metriä mpy. Järven pohjoisosa on matalmpi kuin sen eteläosa.


title: Havanganjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 13,4 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Eteläosissa järven rannat viettävät veteen päin, mutta muualla ovat rannat alavia. Järven ympäristössä on asutus haja-asutusta, vaikka hieman kauempana on Vaskivesi merkitty karttaan taajamaksi, joka ulottuu haja-asutuksena järven kaakkoisrantaan. Järven keskikohdalla sijaitsee koillisrannalla Havangankylä ja järven luoteispäässä on etäämpänä Pirttikylä. Haja-asutus muodostuu noin 102 taloudesta, josta noin 10 on maatiloja. Rannoille ja lähiympäristöön on rakennettu noin 110 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet kantatieltä 65 tai siitä haarautuvilta ja Pirttikylälle johtavilta maanteiltä.


title: Havanganjärvi

text: Järven valuma-alueella on metsämaata, peltomaata ja tulo-ojan Havanganojan valuma-alueella on suota, turvetuotantoalueita ja metsää. Järven lähialue on maatalousvaltaista haja-asutusaluetta, missä on myös runsaasti loma-asutusta. Järven vedenlaatua seurataan veloitetarkkailuna turvetuotannon aiheuttamien haittavaikutuksien varalta. Pihtinevan tuotantoalueen kuivatusvesiä on johdettu Isonevalle, joka on suodattanut itseensä suurimman ravinnekuormituksen. Jos Isoneva otetaan turvetuotannon piiriin, muuttu tilanne Havanganjärven osalta.


title: Havanganjärvi

text: Järven vedenväri on ruskeaa ja sen vesi on runsashumuksista. Humusta joutuu veteen lähinnä tulo-ojien tuomana. Veden happamuustaso on laskenut hieman johtuen veden puskurikyvyn lievästä heikkenemisestä. Kesällä 2016 veden happamuustaso laski alusvedessä arvon pH 6,0 alle. Päällysvedessä pH-arvot olivat lähempänä normaalia, sillä vedenpinnan tuntumassa levien yhteyttäminen nosti pH-arvoja. Veden ravinnekuormitus on viime vuosien aikana lievästi kohonnut. Tämä ilmenee levien määrän selvänä lisääntymisenä. Kokonaisfosforipitoisuus on lievästi kohonnut ja kokonaistyppipitoisuus on pysynyt luontaisen humusjärven tasolla. Veden happitilannetta voidaan pitää tyydyttävänä. Päällysvedessä happitilanne on hyvä, sillä yleensä järven happipitoisuudet ovat myös olleet hyviä. Sekä kesällä että jään alla talvella hapen kylläisyysaste kuitenkin laskee 70–75 prosenttiin. Alusvedessä happipitoisuus putoaa vielä tästäkin selvästi. Kesällä alusveden kylläisyysaste on keskimäärin 46 % ja talvella 22 %. Alusveden tilanne laskee happitalouden tasoa hyvästä tyydyttävään. Havanganjärvi soveltuu edellä luetelluista syistä tyydyttävästi virkistyskäyttöön.


title: Havanganjärvi

text: Järvessä elää ainakin hauki, kuha, siika, lahna, särki, ahven, kuore, muikku, made ja salakka. Järvellä kalastetaan verkoilla, uistelemalla ja pilkkimällä. Yleisimmät saalislajit ovat hauki, ahven ja kuha. Myös jokirapua esiintyy hieman. Järvellä ei ole tehty lintulajien selvitystyötä. Paikallisten mukaan vesiluntujen määrä on runsasta ja järvellä harrastetaan vesilintujen metsästystä.


title: Havanganjärvi

text: Kasvillisuusselvityksen mukaan pääosa kasvistosta on tyypiltään runsasrainteisen järven lajeja ja ravinnepitoisuudesta riippumattomia lajeja. Järviruoko, järvikorte, siimapalpakko, uistinvita, ulpukka ja isolumme. Uimarannan läheltä on löydetty vaalealahnanruohoa ja Huvisaaren eteläpäässä kasvaa järvikaislaa ja kahdella paikalla leveäosmankäämiä.


title: Havanganjärvi

text: Järven laskuojassa on sijainnut säännöstelypato 1800-luvulta asti, jolla on säädelty järvessä olevaa vedenmäärä myllyä, höylää ja sahaa varten. Näiden toiminta on loppunut 1970-luvulla myllyn ja 1980-luvulla sahan ja höylän osalta. Padon puurakenteita on uusittu 1990-luvulla. Koska järveä ei enää aktiivisesti säännöstellä, laskee järven etenkin kesäisin varsin alhaalle. Vuonna 2013 saatiin lupa korvata säännöstelypato kahdella kiinteällä pohjapadolla, joka muotonsa perusteella säätelee laskuojan virtaamia. Näin toivotaan keskivedenkorkeuden nousevan pysyvästi. Hanke valmistui vuonna 2015. Mittausten mukaan keskivedenkorkeus onkin noussut 14 senttimetriä ja alimpien korkeudet 53 senttimetriä.


title: Havanganjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Havanganjärven valuma-alueeseen (35.416) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,1 metriä mpy. Järvi sijaitsee Tarjanneveden alueen latva-alueilla, minkä takia sen läpi virtaa vähän vettä. Se on valuma-alueensa pääjärvi, johon laskee suoraan tai välillisesti neljä yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Huomattavin niistä on Iso Valkeajärvi (50 ha), joka laskee siihen kaakoista lyhyttä ojaa myöten. Pohjoisempaa tulee Pirttijärven (7 ha) laskuoja Pahaoja, joka yhtyy ensin Korvenojaan ja tämä heti Havanganojaan, mikä laskee Havanganjärven luoteispäähän. Havanganoja alkaa Ylä-Havangasta, joka kokoaa yläjuoksulla alueiden ojia.


title: Havanganjärvi

text: Järven laskuoja on Tyrkönoja, joka laskee Pohjalammien läpi Vaskiveden Tyrkönlahteen.


title: Turun Muna

text: Turun Muna Oy oli suomalainen rehujen valmistaja. Nykyisin Turun Muna on yksi Hankkija Oy:n aputoiminimistä.


title: Turun Muna

text: Turun Munan perusti vuonna 1926 Niilo Näsänen, joka toimi yrityksen toimitusjohtajana kuolemaansa 1963 saakka. Yritys toimi vuonna 1932 ostamassaan Linnunpään kartanossa Piikkiössä ja 1957 hankitulla Munkkilan tilalla Paimiossa, jossa toimi Turun Munan koe- ja testauslaitos.


title: Turun Muna

text: Turun Munan päätuotteita olivat Sampo-rehut. Se aloitti siipikarjanrehuista ja laajeni vähitellen muihin karjanrehuihin ja kalarehuihin. Munkkila ja Linnunpää olivat Suomen ensimmäisiä viherjauhotehtaita.


title: Turun Muna

text: 1970-luvun alussa Turun Muna rakennutti rehutehtaan Turun Kärsämäkeen. 1970-luvun lopulla Turun Muna perusti Mikkeliin nautakarjanrehua tuottavan tehtaan SOK:lta ostamaansa myllyyn.. Vuodesta 1976 Turun Munan tytäryhtiönä oli Jaakko-Tehtaat Euran Paneliassa, joka valmisti kanalakalusteita, viljankuivaamoja ja viljasiiloja.


title: Turun Muna

text: Vuonna 1981 Turun Muna ja sen vuonna 1978 ostama Kariniemi myytiin Suomen Sokerille. Tuolloin yhtiöllä oli Turun ja Mikkelin lisäksi tehdas myös Tampereella. Myöhemmin Cultor-konsernin osana Turun Muna toimi nimellä Rehu-Sampo Oy. Kun Danisco vuonna 1999 osti Cultorin sokeriliiketoiminnan, rehuliiketoiminta myytiin Avenalle ja Kemiralle.


title: Turun Muna

text: Turun Munan entisessä toimistokiinteistössä Turun Ratapihankatu 53:ssa ovat myöhemmin toimineet muun muassa Turun taiteen ja viestinnän oppilaitos Tutvo (nyk. Turun taideakatemia) sekä Turun seudun musiikkiopiston rytmimusiikin opetus.


title: Deltarune

text: Deltarune on Toby Foxin kehittämä videoroolipeli. Peli on tehty "vaihtoehtoisena aikajanana" edeltäjänsä UNDERTALEn multiversumissa. Pelissä pelaajan teoilla ei ole väliä.


title: Deltarune

text: Pelin alussa ihmislapsi Kris herää kotoaan, ja hänen pitää kiirehtiä kouluun, tai myöhästyy. Koulussa hänen pitää etsiä projektia varten pari, ja yhtäkkiä toinenkin myöhässä oleva oppilas, hirviö Susie paiskaa oven auki. Kris ja Susie pian hakevat lisää taululiitua, ja kun he ovat poistuneet, Susie paljastaa syöneensä viimeisen liidun, eikä halua, että Kris paljastaa asian ja joutuu erotetuksi. Susie haluaa, että jos hänet erotetaan, hänet erotetaan hyvästä syystä, ja hän aikoo syödä Krisin naaman. Hän kuitenkin muuttaa mielensä, ja he hakevat yhdessä liitua varastosta. Varasto kuitenkin johtaa heidät Dark Worldiin, pimeään versioon todellisesta maailmasta. Myöhemmin he tapaavat mystisen Ralsein, joka kertoo heille Dark Worldin tarinan. Selviää, että Kris ja Susie ovat sankareita, joiden täytyy pelastaa Dark World pahalta kuninkaalta. Kuninkaan poika, Lancer, yrittää estää heitä tässä tehtävässä. Useiden juonenkäänteiden, hirviötaisteluiden ja tapahtumien jälkeen he lopulta saapuvat pahan kuninkaan luokse Lancerin (jonka kanssa he ystävystyivät) kanssa. Paha kuningas ei siedä sitä, että hänen poikansa on ystävystynyt hyvien kanssa ja uhkaa tappaa Lancerin. Sankarit pelastavat Lancerin ja tuhoavat kuninkaan. He pääsevät lähteelle, jonka avulla he pääsevät takaisin oikeaan maailmaan. Ralsei riisuu naamionsa ja selviää, että hän onkin Asriel Undertalesta. Kris ja Susie palaavat kouluun koulupäivän ollessa jo päättynyt. He ovat huoneessa täynnä viittauksia Dark Worldiin. Kris ja Susie hyvästelevät ja sopivat uudet leikit huomiselle. Tämän jälkeen Kris voi vapaasti kulkea kaupungilla ja voi keskustella Undertalesta tuttujen hahmojen, kuten Sansin kanssa. Kun pelaaja palaa kotiinsa nukkumaan, Kris nousee keskellä yötä sängystä, ottaa sielunsa irti ja heittää sen häkkiin. Krisin silmät alkavat hohtaa punaisena ja hän ottaa veitsen käteensä. Pelin ensimmäinen osa on päättynyt.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluoto () on noin kuusi kilometriä Porkkalanniemestä lounaaseen Suomenlahdella sijaitseva kallioinen ulkosaari, joka on toiminut pitkän historiansa aikana niin kalastajien tukikohtana kuin merkittävänä rannikkolinnakkeena.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluodolla oli vuosisatojen ajan aktiivista kalastustoimintaa, ja saaresta kehittyi 1900-luvun alkuun mennessä Uudenmaan keskeisin kalastustukikohta. Tilanne muuttui kuitenkin 1910-luvulla, kun Venäjän keisarikunta alkoi kehittää siitä vahvaa rannikkolinnaketta osana laajempaa Pietari Suuren merilinnoitusta. Keskeneräinen linnoitus siirtyi puolustusvoimille Suomen itsenäistyttyä, minkä jälkeen se rakennettiin liki valmiiksi 1920- ja 1930-lukujen kuluessa. Mäkiluotoon oli tuolloin sijoitettuna muun muassa ”suomalaisen rannikkotykistön ylpeydeksi” nimitetty 12-tuumainen Obuhov-tornitykki, jota käytettiin muun muassa talvi- ja jatkosodan merisotatoimissa. Toisen maailmansodan päätyttyä saari jäi Neuvostoliitolle luovutetulle Porkkalan vuokra-aluelle.


title: Mäkiluodon historia

text: Saari ja sillä ollut linnake palautettiin Suomelle merkittäviltä osin tuhottuna vuonna 1956, kun Neuvostoliitto luopui Porkkalan tukikohdastaan. Mäkiluoto päätettiin mittavista tuhoista huolimatta kunnostaa toimivaksi linnakkeeksi, ja pitkällisten rakennustöiden jälkeen se toimi vuosikymmentenajan yhtenä Suomen rannikon koulutuslinnakkeena, kunnes suurin osa viimeisistä rannikkolinnakkeista muutettiin 2000-luvun alun leikkauksissa miehittämättömiksi vartiolinnakkeiksi. Alasajosta huolimatta Mäkiluoto oli edelleen vuoden 2018 tilanteessa puolustusvoimien aktiivisessa harjoituskäytössä. Saarella on myös merenkulun säätietoja mittaava rannikkosääasema.


title: Mäkiluodon historia

text: Saaresta käytettiin etenkin 1900-luvun alulla nimitystä Mac Elliot, jonka mahdolliseen alkuperään liittyy kaksi tarinaa. Näistä ensimmäinen käsittelee saaren edustalle vuonna 1794 haaksirikkoutunutta laivaa, jonka kapteeni ja tämän perhe menehtyivät onnettomuudessa muun miehistön jäädessä henkiin. Miehistö hautasi kapteenin ja tämän perheen ruumiit Mäkiluotoon rakentamaansa hautaholviin.


title: Mäkiluodon historia

text: Toinen kertomus kertoo saaren saaneen nimensä Suomenlahden eteläpuolelta tulleesta lähetyssaarnaajasta, joka oli joutunut pakenemaan veneellään pakanoiden aiottua uhrata hänet jumalilleen. Pakanat olivat tarinan erään version mukaan saaneet saarnaajan kiinni, ja surmanneet tämän Mäkiluodossa. Toiset lähteet kertovat saarnaajan pelkästään nousseen maihin Mäkiluodossa, ja antaneen saarelle tuolloin Mac Elliot -nimen.


title: Mäkiluodon historia

text: Kertomukset ovat luonteeltaan vailla vahvempaa totuuspohjaa, ja näin ollen merikapteeni ja lähetyssaarnaaja ovat mahdollisesti versioita samasta tarinasta. Merikapteenitarinalla on tosin näistä jossain määrin vahvempi totuuspohja, sillä Mäkiluodossa paljaalla kalliolla sijainnut hautaholvi on dokumentoitu 1900-luvun alun aikalaisteksteissä. Saarta käyttäneet kalastajat olivat jättäneet holvin rauhaan, mutta sen kävivät kaatamassa muutaman kirvesmiehen porukka Rönnskärin majakan kunnostuksen yhteydessä vuonna 1838. Hautakummun jäänteet olivat edelleen kallion päällä kesällä 1913, mutta venäläiset hävittivät ne ensimmäisen maailmansodan aikaisissa linnoitustöissään.


title: Mäkiluodon historia

text: Mac Elliotille pystytettiin uusi muistomerkki 1920-luvulla. Kieltolaki oli voimassa, ja Porkkalan seudusta oli päässyt muodostumaan yksi tärkeimmistä pirtun salakuljetuspaikoista. Irronneita pirtukanistereja ajautui silloin tällöin myös Mäkiluotoon, mikä kiinnosti etenkin saaressa koulutettavana olleita merivoimien reserviläisosastoja, joiden komentajana toimi luutnantti Eero A. Huima. Huima keksi pirtukanisterien etsinnän vastapainoksi uuden muistomerkin pystyttämisen merikapteeni Mac Elliotille. Vuonna 2015 puretun kasarmin koillisnurkalle rakennettua muistomerkkiä kutsutaan usein Mac Elliotin haudaksi, vaikka kyseessä on vain muistomerkki.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluoto on ollut muiden Suomenlahden rannikon ulkosaarien tapaan pitkäaikainen kalastustukikohta, eikä tarkkoja tietoja toiminnan alkuajankohdasta ole säilynyt. Saarta oli kuitenkin käytetty jo 1900-luvun alulla vuosisatojen ajan nuottakalastuksen tukikohtana, mitä varten saareen oli rakennettu joukko pieniä hirsimökkejä. Neljä tällaista matalaa ja harmaata mökkiä oli säilynyt aina 1900-luvun alulle.


title: Mäkiluodon historia

text: Nuotista siirryttiin isorysän käyttöön 1900-luvun alulla, ja Mäkiluodon mökkien merkitys väheni jonkin verran kevätpyynnin aikana. Saari tuli tosin syyspyynnin aikaan tärkeämmäksi, kun kilohailin ja silakan verkkokalastus käynnistyi. Mottoriveneiden yleistyttyä Mäkiluodosta tuli Uudenmaan merialueiden tärkein kalastustukikohta.


title: Mäkiluodon historia

text: Oolannin sodassa englantilaisen sota-aluksen miehistö käytti Mäkiluotoa virkistykseen. Saareen haudattiin ruttoon kuolleita matruuseja. Heille pystytettiin vuonna 1903 muistomerkki.


title: Mäkiluodon historia

text: Venäjän keisarikunnan armeijan yleisesikunnassa lähdettiin vuonna 1907 kehittelemään suunnitelmia Pietarin suojaksi rakennettavasta laajasta puolustusjärjestelmästä. Myöhemmin nimen Pietari Suuren merilinnoitus saanut järjestelmä koostui useista Suomenlahden katkaisseista puolustustasoista, joita vartioivat rannikoille rakennetut vahvat tykistöpatterit.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluodosta tuli jo suunnittelun alkuvaiheessa linnoituksen tärkeä lukko Tallinnan – Porkkalan puolustusasemassa, jonka tavoitteena oli suojata Venäjän keisarillisen laivaston päävoimien toimintatukikohta estää vihollisalusten eteneminen tasan itäpuolelle. Puolustusaseman linnoittamissuunnitelmat saivat vahvistuksen syksyllä 1909 keisari Nikolai II:lta, mutta niiden täytäntöönpano venyi vielä runsaalla kuudella vuodella erilaisten neuvostojen ja virastojen selvitellessä niiden toteutusta. Linnoitusohjelman tavoitteena oli toteuttaa linnoittamisen pääosa jo vuoteen 1918 mennessä, mutta määrärahojen vähyyden johdosta tätä tavoitetta ei kyetty saavuttamaan.


title: Mäkiluodon historia

text: Pietari Suuren merilinnoituksen aseistussuunnitelma valmistui kesäkuussa 1911 ja eri puolustusasemien tehtävät määritettiin saman vuoden lopulla. Porkkalan linnoituksen tehtäväksi määritettiin tällöin suojata laivaston kevyiden voimien tukikohta Porkkalan itäpuolella ja estää vihollisen tunkeutuminen saaristoon Porkkalan ja Mäkiluodon välistä. Koko linnoitusjärjestelmän tykistökalusto oli mitoitettu määränsä ja kaliiperinsa puolesta torjumaan Saksan keisarikunnan laivaston Itämerelle sijoitettujen alusten hyökkäykset. Venäjän keisari antoi hyväksyntänsä suunnitelmille keväällä 1912, jonka jälkeen rakentaminen siirtyi meriministeriön tehtäväksi vuoden 1913 alulla. Suunnitelmaan tehtiin vielä useita muutoksia jälkikäteen, missä sen puolustusasemia täydennettiin sivusta-asemilla ja vaihdettiin linnakkeille sijoitettua tykkikalustoa. Muutokset lykkäsivät töiden aloittamista myös Mäkiluodossa, missä ne päästiin aloittamaan pitkällisten valmistelujen jälkeen syksyllä 1913.


title: Mäkiluodon historia

text: Pietarin turvallisuuden takaaminen vaati linnoitustöiden nopeaa läpivientiä, kun ne vihdoin saatiin käyntiin. Mäkiluodon työmaa olikin toiminnassa yötä päivää ja sillä työskenteli pian aloituksen jälkeen noin 2 500 henkilöä. Suuri työvoimamäärä sai saaren muistuttamaan pientä kaupunkia, jonka loistava valaistus herätti huomiota alueen merenkulkijoissa, jotka eivät alueella vastaavia aktiviteetteja olleet ikinä aiemmin nähneet.


title: Mäkiluodon historia

text: Linnoituksen rakentaminen käynnistyi kolmen laiturin rakentamisella eri puolille saarta, jolloin aina yksi niistä sijaitsisi suojan puolella. Alun perin betonikantiseksi suunniteltu päälaituri valmistui määrärahojen aiheuttamien rajoitteiden seurauksena puisena kesällä 1914. Toinen tärkeä kohde oli makean juomaveden kaivo, joka toteutui useiden koeporausten jälkeen 80-metrisenä porakaivona. Vettä kaivo tuotti noin sata litraa minuutissa.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluodon patterien ryhmitys toteutettiin huomattavasti ajan tavasta poiketen. Mahdollisimman laajan ampumasektorin saavuttamiseksi tykit sijoiteltiin saaren pituussunnassa porrastaen noin kahden metrin korkeuseroin, jolloin ne pystyivät sotalaivojen aseistuksen tavoin ampumaan toistensa yli. Linnakkeen tykistön toimintaa suunniteltiin johdettavan saaren tulenjohtotornista tykkien suuntausta myöten. Tykeillä olisi ollut vain lataamiseen tarvittu henkilöstö muun toiminnan tapahtuessa kauko-ohjatusti tulenjohtotornin käskyillä.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluotoon kaavailtu tykkikalusto oli seuraavanlainen:


title: Mäkiluodon historia

text: 14- ja 8-tuumaiset tykit oli tarkoitus sijoittaa kaksoistorneihin, joiden ampumasektori olisi ollut täysi 360 astetta. Linnakkeen sisäisten yhteyksien varmentamiseksi tykkitornien välille rakennettiin betonisista yhdyskäytävistä koostunut tunneliverkko, joka tarjosi suojaa niin linnakkeen miehistölle kuin sen sähkö- ja puhelinyhteyksille. Saaren lähipuolustusjärjestelyt koostuivat kiinteästi kantalinnoitetuista konekivääri- ja tykkiasemista sekä panssariautoista. Autoliikennettä varten saaren ympäri rakennettiin oma tieverkko, mutta panssariautoille tarkoitettu betonisuoja jäi rakentamatta.


title: Mäkiluodon historia

text: Ensimmäisen maailmansodan syttyminen kiritti Mäkiluodon rakennustöitä entisestään, mutta työt keskeytyivät Venäjän vallankumoukseen vuonna 1917, kun työmaita johtanut työnjohtaja tuomittiin kuolemaan ”kansantuomioistuimessa”, eikä huutoäänestyksellä valittu uusi johtaja kyennyt jatkamaan projektin toteutusta.


title: Mäkiluodon historia

text: Töiden keskeytyessä Mäkiluodon asemista valmiina olivat kahdeksantuumainen patteri ja valonheitinasema. 14-tuumaisista tykkiasemista kaksi oli betonitöiden osalta valmis, mutta tykkilaitteiden asennus oli vielä kesken. Kolmannelle tornin rakentaminen oli edennyt vain louhintoihin asti; tornin tarvitsemat maanalaiset tilat oli louhittu nykyisen Helmijärven paikalle. Tulenjohtotornin rakennustöitä ei ehditty edes aloittaa.


title: Mäkiluodon historia

text: Suomen sisällissodan ja sitä kautta ensimmäisen maailmansodan sotatoimen saavuttivat Mäkiluodon vuonna 1918. Kirkkonummelle muodostettu Sigurdsin kaarti oli punaisten painostamana joutunut pakotetuksi Upinniemen alueelle. Kaarti suunnitteli Mäkiluodon valtausta yrittäen ensin ostaa aseita linnaketta hallinnoineilta venäläisiltä. Kiväärejä he saivatkin ostettua noin 600–1000 markan kappalehintaan. Osaston johtaja luutnantti Ivar Hast yritti ostaa koko linnakkeen ollen jopa lähellä onnistua. Hastin alipäällikkö, maanviljelijä Roos lähti päiväsaikaan etenemään kohti Mäkiluotoa, jonka henkilökunta vangitsi Sigurdsin kaartin neuvottelijat ja karkotti muut hyökkääjät konekiväärien ja kahdeksan tuuman patterin tulella.


title: Mäkiluodon historia

text: Hyökkäyksellä olisi ollut yöaikaan todennäköisesti huomattavasti paremmat onnistumismahdollisuudet, sillä venäläiset eivät pitäneet saaressa yövartiota. Saksalaiset joukot valtasivat Kirkkonummen huhtikuun alulla, minkä seurauksena Mäkiluodon linnoitusrakenteet räjäytettiin todennäköisesti sähköisesti läheiseltä Rönnskärin saarelta. Linnake päätyi sisällissodan päätteeksi itsenäisen Suomen haltuun, mutta se oli autio ja suurilta osin raunioina.


title: Mäkiluodon historia

text: Raunioiksi räjäytetyllä Mäkiluodon linnakkeella oli pitkään pelkkä romuvaraston arvo. Linnakkeen uudelleenrakentamista ryhdyttiinkin suunnittelemaan vasta vuosien vatvomisen jälkeen 1920-luvun loppupuolella. Linnake oli tuolloin liitetty rannikkotykistörykmentti 1:een, jonka henkilökunta aloitti linnoitustyöt talvella 1930 aseteknikko I. Jolman johdolla. Pääosin ehjäksi jääneistä 14 tuuman tykkiasemista läntisen perusta purettiin ja siirrettiin Kuivasaareen. Itäiseen tykkiaseman rakentamista jatkettiin tavoitteena sijoittaa siihen sotasaaliina saaduista Obuhovin 12-tuumaisista merikanuunoita käyttänyt kaksoistorni. Työ oli varsin hidasta, sillä Mäkiluodon tornin tykit siirrettiin purettavalta Inon linnakkeelta, hankittiin tietyiltä osin Virosta (panssarointia, korotushammaskaaret) ja tuotettiin tietyin osin uustuotantona suomalaisissa teollisuuslaitoksissa (lukkokehykset, ammukset, osia koneistoista).


title: Mäkiluodon historia

text: Pitkällisten rakennustöiden päätteeksi tykkitorni saatiin koeampumavalmiiksi heinäkuussa 1933. Kuivasaaren 12-tuumaisen tornin peruskivi laskettiin seuraavan vuoden toukokuussa Mäkiluodon tornin ampuessa kunnialaukaukset Kuivasaaren edustalle.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluodon rakentaminen jatkui vuonna 1934 käynnistyneelle kahdeksantuumaisen patterin rakentamisella, joka kuitenkin valmistui vasta kesäksi 1938. Tulenjohto- ja mittaustornin rakentaminen ajoittui vuosille 1935–1936. Tornin valmistuttua suoritettiin patterin ensimmäiset meriammunnat hinattavaan maaliin.


title: Mäkiluodon historia

text: Puolustusjärjestelmien rakentamisen jälkeen siirryttiin uuden kasarmin ja kantahenkilöstön asuntojen rakentamiseen, sillä saaren vanha asuntokanta ei soveltunut talviolosuhteissa ihmisasunnoiksi. Uusi kasarmi ja kantahenkilökunnan asuinrakennus vihittiin käyttöön rannikkotykistörykmentti 1:n vuosipäivänä 12. toukokuuta 1939, minkä jälkeen Mäkiluodosta tuli koulutuslinnake.


title: Mäkiluodon historia

text: Hieman ennen talvisotaa käynnistyneiden ylimääräisten harjoitusten (YH) aikana Mäkiluotoon perustettiin Porkkalan aluelohkon esikunta ja saaren patterit miehitettiin. Saaren puolustusta vahvennettiin lisäksi kahdella Kuivasaaresta siirretyllä 75-millimetrisellä ilmatorjuntatykillä ja kahdella 40-millimetrisellä Bofors -IT-tykillä. Linnakkeen vahvuus oli sodan syttyessä noin 280 miestä, taistelutoiminnan rajoittuessa lähinnä vihollisen ilmahyökkäysten torjuntaan, mikä pakotti vihollispommittajat suorittamaan tehtävänsä niin korkealta, että tuhot saaressa rajoittuivat lähinnä rikkoutuneisiin ikkunoihin. Mäkiluodon miehistöstä lähtettiin sodan edetessä vahvennusosasto Karjalan kannaksen Saarenpään linnakkeelle. Helmikuussa 1940 irrotettiin jälleen lisää miehistöä Pataljoona Kiveliöön, joka osallistui Viipurin lahden raskaisiin torjuntataisteluihin sodan lopulla.


title: Mäkiluodon historia

text: Välirauhan tullen linnakkeelle siirrettiin Ristiniemen linnakkeelta evakuoitu miehistö, joista reserviläiset kotiutettiin elokuuhun 1940 mennessä. Linnake toimi koko välirauhan ajan aselajikoulutuskeskuksena, minkä lisäksi sen taistelukestävyyttä kehitettiin mittavilla linnoitustöillä; etenkin ilmatorjunnan tuliasemia rakennettiin runsaasti lisää.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluodon linnakkeelle perustettiin jatkosodan liikekannallepanon yhteydessä hieman ennen juhannusta 1941 1. Rannikkoprikaatin I linnakkeiston esikunta, esikunnan vaatimat joukot, järeä- ja raskas patteri, kolme it-patteria ja torjuntakomppania. Joukkojen vahvuus linnakkeella oli 670 miestä.


title: Mäkiluodon historia

text: Ilmatorjuntayksiköt joutuivat heti sodan alkaessa raskaiden taistelutoimien alle vihollisen pommittaessa Mäkiluotoa yötä päivää. Kolmea it-patteria vahvennettiin sodan alkuvaiheessa vielä yhdellä lisäpatterilla, joka ei kuitenkaan sähkövikojen takia päässyt osallistumaan kertaakaan puolustustaisteluihin.


title: Mäkiluodon historia

text: Linnakkeiston joukoista muodostettiin heinäkuun 1941 alulla iskukomppania Hangon rintamalle. Mäkiluodosta tähän osastoon liitettiin saaren torjuntakomppania (TorjK) ja puolet raskaan patterin miehistä. Miehistön vähentäminen kostautui jo päivää siirron jälkeen, kun silloin vihollisen miinalaivaa vastaan tehdyt sodan ensimmäiset meriammunnat epäonnistuivat. Tallinnan evakuointi elokuun 1941 lopulla antoi Mäkiluodon pattereille runsaasti maaleja, mutta näitä vastaan tehdyt ammunnat jäivät lähinnä härintäluontoisiksi.


title: Mäkiluodon historia

text: Presidentti Risto Ryti vieraili linnakkeella syyskuussa 1941, minkä yhteydessä paljastettiin korpraali ja kuvanveistäjä Tynyksen veistämä muistopatsas.


title: Mäkiluodon historia

text: Syksyn edetessä Hangon vuokra-alueen ja Kronstadtin välisen meriliikenteen häirintä työllisti Mäkiluodon pattereita. Linnakkeen ohittaminen oli valoisaan aikaan liki mahdotonta, ja näin ollen vihollisen meriliikenne ajoittuikin lähinnä syksyn pimeneviin iltoihin ja yöhön.


title: Mäkiluodon historia

text: 4. marraskuuta 1941 linnakkeen tykistöpatterit onnistuivat upottamaan yhden hävittäjän ja Fugas-luokan miinanraivaajan, joiden lisäksi onnistuttiin toisen hävittäjän vaurioittamisessa. Muutamia viikkoja myöhemmin 30. marraskuuta ammuttiin myös 50 minuuttia kestänyt ammunta viittä alusta vastaan. Ammunta tuotti useita osumia, ja yhden aluksen havaittiin kääntyvän takaisin. Ilmatiedustelu totesi myöhemmin kaksi suurta öljyläikkää maalialueella.


title: Mäkiluodon historia

text: Neuvostojoukot päättivät evakuoida loput Hangon vuokra-alueelle jääneet joukot joulukuun alussa 1941. Siirrot tapahtuivat jälleen merikuljetuksin, joista Mäkiluodon linnake sai ilmoituksen 2. joulukuuta 1941. Hangosta liikkeelle lähteneet neljä alusta saapuivat Mäkiluodon patterien kantaman ulottuville keskiyön paikkeilla, Kallbådanin luodolla sijainneen Porkkalan majakan meritulenjohtoaseman saadessa ne näkyviinsä kello 23. Suurinta alusta vastaan avattiin välittömästi tykkituli, minkä havaittiin tekevän useita osumia. Tästä huolimatta uppoamisia ei havaittu.


title: Mäkiluodon historia

text: Kallbådan havaitsi ensimmäisten ammuntojen jälkeen seitsemän uutta lännestä lähestynyttä alusta: ensimmäisenä purjehtinutta hävittäjää seurasi suuri joukkojenkuljetusalus ja viisi Fugas-luokan raivaajaa. Kahdeksan tuuman patteri avasi tulen hävittäjää vastaan kello 1.04, 12 tuuman patterin alkaessa samanaikaisesti tulittaa kuljetusalusta. Hävittäjässä todettiin osumia, räjähdyksiä ja mustaa savua, mutta saattoalusten sumutuksen takia ei pystytty tekemään muita havaintoja. 12 minuuttia jatkuneen tulituksen jälkeen havaittiin kuljetusaluksessa räjähdys, jonka korkeus oli noin 50 metriä. Joukkojenkuljetusalus osoittautui myöhemmin kuljetusalus Josif Staliniksi.


title: Mäkiluodon historia

text: Alusliikenne jatkui jälleen saman päivän aamuna, kun kello 8.00 tuli lännestä näkyviin seitsemän pienehkön aluksen saattama häivittäjä, joka kuitenkin onnistui sumuverhon suojassa mutkitellen välttämään Mäkiluodon kranaattitulen.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluodon vanhemmat reserviläiset kotiutettiin jouluksi 1941 muun miehistön siirtyessä Kuivasaareen. Tilalle tuli Hangon rintamalta vapautunutta ruotsinkielistä miehistöä. Linnakkeella aloitettiin lähes rauhanomaisissa oloissa rakentamistyöt ja koulutustoiminta. Sotia ennen suunnitellun toisen 12-tuumaisen tykkitornin rakennustöitä päästiin jatkamaan. Raskasta tulenjohtotornia lähdettiin myös uudistamaan.


title: Mäkiluodon historia

text: Linnakkeen taistelutoiminta rajoittui sodan loppupuolella lähinnä ilmatorjuntaan, jonka tehokkuutta paransi huomattavasti Saksasta saatu merivalvontatutka ”Maija”, joka kykeni paljastamaan vihollisen lähestyvät lentokoneet jo sadan kilometrin päästä.


title: Mäkiluodon historia

text: Linnoitustyöt ehtivät edetä pitkälle ennen syyskuussa 1944 tullutta käskyä Mäkiluodon luovuttamisesta Neuvostoliitolle osana Porkkalan vuokra-aluetta. Linnakkeen joukkojen poistuminen käynnistyi 1. lokakuuta 1944 kapteeni Vernon jäädessä luovutuskomennuskunnan kanssa luovuttamaan saaren Neuvostoliitolle. Mäkiluodon luovutus saatiin päätökseen 6. lokakuuta.


title: Mäkiluodon historia

text: Tarkkoja tietoja linnakkeen käytöstä ei ole säilynyt Porkkalan vuokra-ajalta, mutta tiedetään kuitenkin, että saari oli vuokra-alueen tärkein linnake. Eräs sen tehtävistä oli Helsingin tulittaminen 12 tuumaisella patterilla, mikäli tämä olisi nähty tarpeelliseksi.


title: Mäkiluodon historia

text: Neuvostoliitto ilmoitti yllättäen vuonna 1955 luovuttavansa Porkkalan vuokra-alueen takaisin Suomelle. Vuokra-alue ja siihen kuuluva Mäkiluodon linnake palasi entiselle omistajalleen 26. tammikuuta 1956. Mäkiluodon otti vastaan suomalainen vastaanotto-osasto, mutta linnake ei ollut siinä kunnossa, missä se oli aikanaan luovutettu.


title: Mäkiluodon historia

text: Vuokra-alueella oli ollut havaittavissa evakuointivalmistelujen merkkejä vuoden 1955 kuluessa muun muassa räjähdysten muodossa. Vuokralainen räjäytti esimerkiksi ”suomalaisen rannikkotykistön ylpeydeksi” tituleeratun Mäkiluodon järeän tykkitornin 26. lokakuuta 1955, mitä seurasi joulukuussa raskaan tulenjohtotornin räjäytys. Järeiden tykkien jäännökset kuljetettiin metalliromuna Tallinnaan teollisuuden raaka-aineeksi.


title: Mäkiluodon historia

text: Palautusta odoteltaessa vuokralaiselle luovutetuista rannikkotykistön linnakkeista laadittiin luettelot rakennuksien ja laitteiden osalta sekä varattiin vastaavat linnakekartat. Alueiden vastaanottoon osoitetut joukot, rannikkotykistökohteiden osalta Rannikkotykistörykmentti 1 (RT 1), saivat marraskuussa 1955 käskyn Porkkalan alueen tulokatselmuksesta ja vastaanotosta. Katselmus noudatti rannikkotykistökohteiden suhteen RT 1:n ehdottamia järjestelyjä. Valmistelut tulokatselmusta ja vastaanottoa varten saatettiin valmiiksi 9. marraskuuta mennessä.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluodon kohteiden vastaanotto tuli Puolustuslaitoksen Porkkalan vastaanotto-osastoon kuuluneen saariston vastaanotto-osaston (SaarVOs) vastuulle. Everstiluutnantti Topi Knuuttilan johtama SaarVOs piti johtopaikkaansa Porkkalaniemen Lövnässissä. Osaston toiminta-alue oli jaettu Mäkiluodon ja Öbbnäsin alakaistoihin, joista molemmilla toimi kolme tiedusteluryhmää ja oma vartiojoukkue. Alakaistolille ja niiden alaisuudessa toimineille tiedustelupartioille jaettiin viesti- ja huoltoelimiä tarpeen mukaan.


title: Mäkiluodon historia

text: Saariston vastaanotto-osaston tehtävänä oli muiden Porkkalan vastaanotto-osaston osien tapaan huolehtia oman alueensa tulokatselmuksesta ja tiedustelusta, minkä lisäksi SaarVOs:lle oli määritetty erityistehtäviksi puolustuslaitoksen vuonna 1944 luovuttaman kiinteän omaisuuden ja laitteiden vastaanottaminen, sekä puolustuslaitoksen alueille vuokralaisen jättämän muun omaisuuden luettelointi ja ilmoittaminen tiedusteluilmoitusten yhteydessä.


title: Mäkiluodon historia

text: SaarVOs aloitti tehtävänsä suorittamisen Porkkalan omistajanvaihdoksen toteuduttua. Osaston joukot siirtyivät alueilleen pääosin maitse. Vesitse alueelle siirtyivät jäänmurtajan avustamalla vartiolaiva Tursaalla Mäkiluodon alakaistan tiedustelupartio 3, joitakin korkeamman johdon edustajia, sekä huolto- ja viestimiehiä. Tiedustelupartio 3:n tehtävänä oli rannikkotykistön avainkohteiden tarkastaminen Stora Träskö-Rönnskär-Mäkiluoto-Kallbådan -alueella. Luovuttajan edustajan oli toivottu olevan vielä paikalla muun muassa Mäkiluodossa, mutta saari todettiin vastaanoton yhteydessä tyhjäksi. Upinniemessä ollut vastaanotossa mukana ollut luovuttajan edustaja totesi suomalaisten kysyttyä Mäkiluodon tilannetta: ”Ei pattereita.”


title: Mäkiluodon historia

text: Tursaalla päästiin käymään Mäkiluodossa ja Rönnskärissä, joista jälkimmäisessä se juuttui jäihin, pakottaen loput tiedusteluretket toteutettavaksi hiihtomarssilla. Vartiolaiva sahattiin irti jäistä, minkä jälkeen päästiin paluumatkalle. Matkalla käytiin sen varrelle osuneilla kohteilla, kuten Mikonkarilla.


title: Mäkiluodon historia

text: Vastaanoton yhteydessä todettiin vuokralaisen katkaisseen tai kytkeneen väärin linnakkeen viestiyhteydet, jättäneen suuren osan linnakkeiden rakennuksista kehnoon kuntoon ja räjäyttäneen useissa paikoissa tykki- ja tulenjohtoasemat. Yksi katkerimpia menetyksiä oli aikanaan ”suomalaisen rannikkotykistön ylpeydeksi” tituleerattu Mäkiluodon 12-tuumainen tykkitorni, jonka neuvostojoukot olivat poistumisensa yhteydessä räjäyttäneet. Neuvostoliittolaiset olivat vuokra-aikana rakentaneet joitakin uusia rakennuksia, jotka arvioitiin palautuksen yhteydessä korjauskelvollisiksi. Yleisesti ottaen linnakelaitteiden korjausmahdollisuudet näyttivät kuitenkin varsin heikoilta, sillä edullisimmille paikoille sijoitetut linnoitteet oli tuhottu räjäyttämällä ja uusille asemille olisi näin ollen hankalaa löytää edullisia sijoituspaikkoja, ja vanhojen räjäytettyjen korjaaminen olisi ollut vaikeaa.


title: Mäkiluodon historia

text: Vastaanoton yhteydessä oli varauduttu myös sotilaskohteiden vartiointiin, mutta tämä todettiin tarpeettomaksi aina avovesikauden alkuun. Upinniemen kohteiden vartioinnin otti vastuulleen merivoimat. Vastaanottotoimet päättyivät varsinaisesti 2. helmikuuta 1956, jolloin oli laadittu myös kaavailut puolustusvoimille lunastettavista alueista. Linnakkeet tarkastettiin kevään ja kesän aikana, ja RT 1 lähetti meripuolustuksen tarkastajalle ehdotuksensa Porkkalan alueen rannikkopuolustuksen järjestelyistä. Aluetarpeet osuivat jossain määrin entiselle siviiliomaisuudelle, minkä seurauksena niiden pakkolunastuksista syntyi pitkällisiä kiistoja viranomais- ja siviilitahojen välille. Mäkiluodossa omistuskysymys oli tosin yksinkertaisempi muihin palautettuihin alueisiin nähden; saari oli ollut jo pitkään puolustusvoimien käytössä.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluodon puolustusjärjestelyjen uudelleenrakentamisen suunnittelu annettiin majuri Esko Laaksosen vastuulle. Laaksonen tutki suurimman osan kesästä 1956 kapteeni V. Lappalaisen kanssa Mäkiluodon, Rönnskärin, Stora Träskön, Porsön ja Järvön tykki- ja lähipuolustusasemien rakentamismahdollisuuksia.


title: Mäkiluodon historia

text: Ensivaiheen kunnostus- ja raivaustoiminta käynnistyi Mäkiluodossa vuoden 1956 avovesikauden alettua. Alueen viestiyhteydet kunnostaminen vei noin kaksi viikkoa ylivääpeli Tupalan johtamilta viestimiehiltä. Mäkiluodon viestiyhteydet mantereelle muodostuivat alkuun vain yhdestä kenttäpuhelinlinjasta, jota käyttivät myös Rönnskäriin muuttaneet luotsit.


title: Mäkiluodon historia

text: Saarella työskenteli myös samoihin aikoihin 20–30 henkilön vahvuinen siivous- ja raivausosasto, johon kuului Miessaaresta tulleita varusmiehiä ja puolustusministeriön henkilökuntaa Suomenlinnasta. Osaston tehtäviin kuuluivat välttämättömien kunnostustöiden tekeminen: se laudoitti rikkinäiset ikkunat, tasoitti tiet ja kunnosti asuinrakennukset asuttavaan kuntoon. Järjestelyihin kuuluivat muun muassa tiiliskivien pinoaminen hellojen päälle, jotta lämpö saataisiin säilymään kauemmin. Elintarvikkeiden säilytys ei tuottanut saarella alkuun ongelmia, sillä ne säilytettiin kellarikerrosten lattioiden jääkerrosten päällä.


title: Mäkiluodon historia

text: Saarelle perustettiin ensimmäinen merivalvonta-asema, jolle rakennettiin puinen torni kasematin keskivaiheille. 12-tuumaisen tykkitornin peruskehä oli neuvostoliittolaisten tuhotöiden jäljiltä edelleen pystyssä, ja jouduttiin poistamaan uuden merivalvontatornin tieltä.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluodon uudelleenrakentamista lähdettiin vähitellen 1960-luvulle tultaessa toteuttamaan majuri Laaksosen kesällä 1956 laatimien suunnitelmien pohjalta.


title: Mäkiluodon historia

text: Ensimmäiseksi suuremmaksi rakennusprojektiksi muodostui uuden tulenjohtotornin rakentaminen neuvostoliittolaisten räjäyttämän raskaan tornin korvaajaksi, sillä vanha torni oli todettu korjauskelvottomaksi. Uuden tornin suunnitteli pääesikunnan pioneeriosasto, ja se päätettiin sijoittaa kasematin yhteyteen. Tornin rakentaminen sai puolustusministeriön hyväksynnän ja töihin päästiin varsin nopealla aikataululla 9. syyskuuta 1959 alkaen. Etenevä syksy ja alkava talvi teki rakennusolosuhteista varsin haastavat: valutöitä jouduttiin tekemään ainakin kerran lumimyrkyssä, minkä lisäksi työmaalla syttyi rakennustöiden aikana kertaalleen tulipalo, joka saatiin kuitenkin sammumaan ajoissa. Rakennustöistä vastannut Erector Oy luovutti tornin tilaajalle 8. helmikuuta 1960.


title: Mäkiluodon historia

text: Korsula kunnostettiin heti 1950-luvun loppupuolella Mäkiluodon tutkakaluston laitetilaksi. Rakennukseen oli sijoitettu itse tutkan lisäksi sen voimakone. Kasematin ja korsulan laajempia korjaustarpeita selvitettiin vuoden 1959 kahtena viimeisenä päivänä.


title: Mäkiluodon historia

text: Linnakkeen sähkö tuotettiin alkuvuosina paikan päällä vanhoista romuista rakennetulla voimakoneella. Kone oli kaksisylinterinen Vikström -polttomoottorista, joka oli yhdistetty generaattorille hihnavedolla. Laitteisto oli varsin alkukantainen: vetohihnan jatkokohta aiheutti joka kierroksellaan piikin saaren sähköverkkoon, mikä näkyi esimerkiksi ylimääräisenä välähdyksenä televisioissa. Voimakonetta käytettiin vain kello 22 saakka illalla, jonka jälkeen saarelaisten tuli itse vastata valon tarpeistaan.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluotoon johtavan merikaapelin rakentaminen oli projektien tärkeysjärjestyksessä korkealla, ja sitä vedettiin mereen liki yötä päivää. Saareen johtava merikaapeli saatiin käyttövalmiiksi heinäkuussa 1959.


title: Mäkiluodon historia

text: Tykkiasemien rakentaminen käynnistyi vuonna 1960, mutta niihin asennettavat 152/50 T -merikanuunat oli toimitettu saarelle jo vuonna 1957, ja asennettu avokilpisinä suoraan kalliolle. Neljän uuden aseman aihioina voitiin paikoitellen käyttää vanhoja linnoitteita, mutta monin paikoin jouduttiin suorittamaan uusia louhintatöitä. Nämä käynnistyivät urakkasopimuksen laatimisen jälkeen toukokuussa 1960, ja valmistuivat saman vuoden syyskuussa. Tykkiasemien rakentamisesta päästiin sopimukseen lokakuun 1960 alulla ja valutyöt pääsivät alkuun saman kuun puolivälissä. Valutyöt valmistuivat tammikuuhun 1961 mennessä, ja pääaseistuksen tykit päästiin asentamaan asemiinsa. Tykkikalusto varustettiin suojakuvuilla kaksi vuotta myöhemmin.


title: Mäkiluodon historia

text: Pääkaluston lisäksi saarelle sijoitettiin erilaisia harjoitustykkejä: 1960-luvun alulla siellä oli varastoituna 57/55 J -tykkejä, joita ei kuitenkaan asennettu kiinteisiin asemiin. 90 K 77 -tykkejä asennettiin saarelle kesällä 1965, ja kalusto oli käytössä aina kesään 1969, jolloin ne korvattiin 76 ItK Vickers -tykeillä. Vickers-kalusto kunnostettiin Mäkiluodossa, missä se myös kulutettiin loppuun ja poistettiin 1970-luvun alkupuolella. Vickersit korvattiin myöhemmin uudemmalla harjoituskalustolla.


title: Mäkiluodon historia

text: Kasarmin, kasematin ja hieman myöhemmin asuintalon laajamittaisemmat kunnostustyöt käynnistyivät vuonna 1961. Kasematissa kunnostettiin ruokalatilat, minkä lisäksi rakennettiin kokonaan uusi ruokasali, joka toteutettiin omaleimaisena ratkaisuna vanhastaan louhittuun paikkaan, josta saatiin raivaamalla käyttökelpoinen. Ruokalatilat saatiin valmiiksi huhtikuussa 1965.


title: Mäkiluodon historia

text: Kasarmin ja asuinrakennuksen kunnostaminen olivat edellytys Mäkiluodon muuttamiseksi koulutuslinnakkeeksi. Kantahenkilökunta ja varusmiehet olivat kasarmin ja tarvittavien varastotilojen valmistumista ennen asuneet yhdessä Kihola-nimellä tunnetussa asuinrakennuksessa, missä olivat sijainneet myös saaren varastotilat ja vapaa-ajanviettopaikat. Rakennuksessa oli myös saaren puhelinkeskus. Ulkokäymälät oli sijoitettu alkuun talon eteläpäässä, mutta myrskyillä oli tapana viedä ne mukanaan. Ongelma ratkaistiin lopulta siirtämällä käymälät rakennuksen pohjoispään rantaan.


title: Mäkiluodon historia

text: Kasarmin kunnostaminen käynnistyi lokakuun 1961 lopulla, ja siihen tehtiin korjaustöiden ohessa joitakin muutoksia: huonejakoa säädettiin ja pääoven yläpuolinen parveke purettiin. Kunnostustyöt käsittivät muun muassa rakenteiden halkeamien paikkaamista ja ikkunoiden uusimisen. Kasarmi saatiin valmiiksi heinäkuussa 1962, minkä jälkeen jatkettiin asuintalon korjauksen pariin. Rakennus kunnostettiin asunto kerrallaan, mikä pakotti asukkaat siirtymään asuntojen välillä korjauksen edetessä. Pieniruutuiset ikkunat vaihdettiin suurempiruutuisiin ja jokaisen portaan yläpuolelta poistettiin parveke. Rakennuksen ulkoseinät pinnoitettiin mineriittilevyillä ja kellarin suuri sauna jaettiin saunaksi ja pukeutumistilaksi. Asuintalon kunnostusurakka saatiin päätökseen vuonna 1963.


title: Mäkiluodon historia

text: Päälaiturin kunnostaminen käynnistyi vuoden 1963 alulla, työnjohtajan saapuessa työmaalle 2. tammikuuta. Ensimmäinen viikko kului tarvittavien varastotilojen ja sukeltajien pukukoppien rakentamiseen. Vanhasta laiturista ei ollut hyötyä uuden pohjana, ja näin ollen sen laituriarkut purettiin uusien tieltä kaivinkoneella. Laivaston sukeltajat tasoittivat merenpohjan uusien arkkujen sijoituspaikalta.


title: Mäkiluodon historia

text: Laiturin betonityöt käynnistyivät helmikuussa 1963 betoniaseman pystyttämisellä. Ensimmäiset uudet laituriarkut laskettiin paikalleen 14. helmikuuta ja viimeiset 17. maaliskuuta. Arkkujen laskemista seurasi laiturin kannen valaminen, ja koko laituri saatiin valmiiksi 21. huhtikuuta, kun kuljetusalus Purha kiinnittyi siihen ensikertaa. Uusi laituri oli vain vajaa puolet vanhan pituudesta, koska määrärahat eivät riittäneet pidempään. Betonilaituria kaavailtiin laajennettavaksi myöhemmin.


title: Mäkiluodon historia

text: Makean veden saanti tuotti vaikeuksia linnakkeen palautusta seuranneina ensimmäisinä vuosina. Makeaa vettä kuljetettiin mantereelta saareen muun muassa proomuilla ja alusten tankeissa. Saarella vesivarat säilytettiin esimerkiksi Helmijärvessä ja erilaisissa tonkissa, joita tarpeen mukaan täytettiin suuremmista proomuista.


title: Mäkiluodon historia

text: Ratkaisua vesipulmaan lähdettiin hakemaan merivettä juomavedeksi puhdistaneesta vesikoneesta. Hollannista ostettu laitteisto toimi elektrolyyttimenetelmällä, jossa ioniselektiiviset kalvot päästivät lävitsensä vain elektrolyytin tiettyjä ioneja. Ionisuodatuksen lisäksi koneessa oli hiekkasuodatin veden mekaanisten epäpuhtauksien poistamiseksi. Myöhemmin laitteistoa paranneltiin asentamalla siihen Helsingin kaupungilta lainattu aktiivihiilisuodatin, jolla poistettiin veden sivumakuja. Laitteisto kykeni tuottamaan noin 40 kuutiometriä juomakelpoista vettä päivässä. Vesikone liittyi diplomi-insinööri Tillanderin diplomityöhön, ja laitteiston myi puolustusvoimille Tillanderin isän omistama yritys.


title: Mäkiluodon historia

text: Laitteiston asennus alkoi 27. kesäkuuta 1963, Helmijärveen rakennettiin pumppuasema elokuussa 1963 ja vesikone laskettiin paikalleen kesäkuussa 1964.


title: Mäkiluodon historia

text: Kone ei täyttänyt kaikkia siihen osoitettuja toiveita. Ammattitaitoisen ylläpitohenkilöstön puute aiheutti ongelmia, sillä koneessa käsiteltiin vaarallisia kemikaaleja, kuten suolahappoa, lipeää ja hypokloriittia, puhdistusprosessin vapauttaessa kloorikaasua. Koneenhoitaja Hytönen saikin vuonna 1966 kloori- tai suolahappomyrkytyksen.


title: Mäkiluodon historia

text: Kone vaati jatkuvaa valvontaa, ja sen käyttö vaikeutui entisestään varaosasaannin monimutkaistuttua alkuperäisen toimittajan mentyä konkurssiin. Vesikoneen varaosia haalittiin konkurssin jälkeen monista eri maista, eikä niitä saatu enää pidettyä varastossa saarella. Varaosatilanne aiheutti pitkiä seisokkeja koneen käytössä.


title: Mäkiluodon historia

text: Vesiongelmiin ryhdyttiin hakemaan uutta ratkaisua jälleen 1970-luvun alussa rakentamalla vesiputki mantereelle. Putki oli alun perin tarkoitus laskea syksyllä 1971, mutta sitä ei saatu tehtaan toimitusvaikeuksien takia tarpeeksi. Putki saatiin lopulta laskettua kaapelilaiva "Putsaarella" syksyllä 1974. Vesikone oli poistettu käytöstä saman vuoden kesällä, ja kesä oli näin ollen pärjätty tilapäisratkaisuin.


title: Mäkiluodon historia

text: Linnake saatiin toiminnalliseen kuntoon 1960-luvun alkuvuosina, jolloin sen ensimmäiseksi päälliköksi nimitettiin luutnantti T. Sario. Mäkiluodosta tuli koulutuslinnake, kun osa Suomenlinnan rannikkotykistörykmentin II patteriston alokkaista aloitti varusmiespalveluksensa linnakkeen koulutuspatterissa kesäkuussa 1963.


title: Mäkiluodon historia

text: Alokaskoulutus jatkui linnakkeella liki 13 vuotta aina vuoteen 1976, jolloin se lopetettiin talven 1975–1976 huollollisten vaikeuksien seurauksena. Saareen johtava vesijohto oli jäätynyt ja ruokala kärsi henkilöstöpulasta.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluotoon asennettiin 1980-luvulla uudet, suomessa valmistetut, 130 TK -tornikanuunat. Saaressa on ollut myös vuodesta 1989 ilmatieteen laitoksen sääasema.


title: Mäkiluodon historia

text: Alokaskoulutuksen lopettamisen jälkeen Mäkiluotoa käytettiin erikoiskoulutuksessa ja erilaisten kurssien pitoon. Saaressa jatkoi toiminaansa myös yksi Suomenlahden tärkeimmistä valvonta-asemista. Alokaskoulutusta alettiin antaa vuonna 2000 uudelleen kesäisin.


title: Mäkiluodon historia

text: Salaman aiheuttama oikosulku sytytti 17. heinäkuuta 2001 linnakkeen ampumatarvikevarastossa palonalun, joka saatiin kuitenkin sammumaan illasta aamuyölle kestäneissä sammutustöissä. Palo ei ehtinyt syttyä kunnolla, sillä varastossa ei havaittu liekkejä, vaan pelkkää savua. Palo poltti rakennuksen puukaton, muttei päässyt leviämään varaston betonirakenteissa. Sammutusvesi aiheutti vesivahinkoja kahdesta varastotilasta koostuneen rakennuksen ensimmäisessä varastossa säilytetyille tähystys- ja mittauslaitteet, optroniikkalle ja suojelumateriaalille. Toisessa varastotilassa säilytetyt kiväärin ja rynnäkkökiväärin patruunat säilyivät vaurioitumattomina. Palo ei vaatinut henkilövahinkoja, mutta ammusvaraston läheisyydessä sijainneeseen kasarmiin majoitetut noin 70 varusmiestä evakuoitiin noin 500 metrin päässä sijainneen asuintalon kellariin.


title: Mäkiluodon historia

text: Mäkiluoto määrättiin Örön ja Russarön linnakkeiden ohella leikkauskohteeksi vuoden 2004 puolustuspoliittisessa selonteossa. Linnakkeen varusmieskoulutus lopetettiin vuoden 2005 kuluessa, ja saari tyhjennettiin kaikesta siirreltävästä materiaalista lokakuuhun 2005 mennessä, jolloin saaresta poistui myös loput sinne aiemmin sijoitetusta henkilökunnasta ja linnakkeesta tuli vartiolinnake. Aistivarainen merivalvonta lopetettiin ja tilalle asennettiin kamerat. Saaren tiloista tykit, kasematti, kasarmi ja eteläkärjen ammusvarasto jäivät lämmitetyiksi, mutta ammusvarasto tyhjennettiin kaikista ampumatarvikkeista.


title: Mäkiluodon historia

text: Puolustusvoimat ilmoitti valtion Senaatti-kiinteistöt -liikelaitokselle että kasarmille ja asuinrakennukselle ei ole enää käyttöä. Senaatti-kiinteistöt päätti purkaa rakennukset jatkuvien ylläpitokulujen katkaisemiseksi. Purkutyö tehtiin lokakuussa 2015.


title: Mäkiluodon historia

text: Linnake ei ole täysin hiljentynyt 2000-luvun alulla tehdystä alasajosta huolimatta. Sitä käytettiin edelleen 2010-luvun lopulla aktiivisesti, sillä rannikkoprikaatiin kuuluva Suomenlinnan rannikkorykmentin tulipatteri ampui saaressa olevalla rannikkotykistöpatterilla puolustusvoimien vuosien 2016–2018 melutiedotteiden perusteella vaihtelevasti vuosittain. Puolustusvoimilla ei ollut aikeita luopua saaresta vuoden 2015 tilanteessa.


title: Liedon seurakunta

text: Liedon seurakunta on Liedon kunnassa Varsinais-Suomessa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Turun arkkihiippakuntaan ja Paimion rovastikuntaan.


title: Liedon seurakunta

text: Lieto mainitaan itsenäisenä seurakuntana jo vuonna 1311. Siitä on myöhemmin erotettu Auran seurakunta.


title: Liedon seurakunta

text: Nykyään Liedon seurakuntaan kuuluu myös Tarvasjoen kappeliseurakunta, joka syntyi vuonna 2015, kun Tarvasjoen seurakunta liittyi kuntaliitoksen yhteydessä Lietoon.


title: Laitilan seurakunta

text: Laitilan seurakunta on Laitilan kaupungissa Varsinais-Suomessa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Turun arkkihiippakuntaan ja Nousiaisten rovastikuntaan.


title: Laitilan seurakunta

text: Laitilan seurakunta perustettiin 1400-luvun puolivälissä. Siitä ovat myöhemmin eronneet Pyhämaan, Hinnerjoen ja Kodisjoen seurakunnat.


title: Pyhärannan seurakunta

text: Pyhärannan seurakunta on Pyhärannan kunnassa Varsinais-Suomessa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Turun arkkihiippakuntaan ja Nousiaisten rovastikuntaan.


title: Pyhärannan seurakunta

text: Pyhärannan seurakunta perustettiin vuonna 1688 Pyhämaan seurakuntaan kuuluneena Rohdainen -nimisenä kappeliseurakuntana. Vuonna 1782 se muutettiin itsenäiseksi seurakunnaksi ja Pyhämaa siihen kuuluneeksi kappeliseurakunnaksi. Vuonna 1908 myös Pyhämaa muutettiin jälleen itsenäiseksi seurakunnaksi, ja samalla Rohdaisten seurakunnan nimi muutettiin Pyhärannaksi.


title: Westminsterin tunnustus

text: Westminsterin tunnustus ("Westminster Confession of Faith") on reformoitu vuonna 1647 laadittu tunnustuskirja. Vaikka se laadittiin alkujaan Englannin kirkon tunnustukseksi, tuli siitä Skotlannin kirkon tunnustus ja se on vaikuttanut presbyteriaanisiin ja muihin reformoituihin kirkkoihin ympäri maailmaa.


title: Westminsterin tunnustus

text: Westminsterin tunnustuksen synty liittyi puritaanien pyrkimyksiin muuttaa Englannin kirkko haluamansa kaltaiseksi.Reformoitujen puritaanien hallussa ollut Englannin parlamentti määräsi piispanvirat sekä käytössä olleet jumalanpalvelusjärjestykset lakkautetuiksi vuonna 1642. Tämän jälkeen parlamentti kutsui koolle Westminsterin synodin, joka oli kalvinististen teologien hallitsema kokous. Tämä laati vuosien 1645–1652 aikana useita kirkon uudistamiseen pyrkineitä asiakirjoja. Näistä merkittävin oli vuonna 1647 valmistunut Westminsterin tunnustus. Sen syntyyn vaikuttaneisiin teologeihin kuuluivat muiden ohella Alexander Henderson, John Lightfoot sekä James Ussher.


title: Westminsterin tunnustus

text: Vaikka tunnustus laadittiin Englannissa omaksuttiin se suuremmalla innolla Skotlannissa, sillä Skotlannin kirkon synodi hyväksyi sen tunnustuskirjakseen heti samana vuonna kuin se laadittiin ja Skotlannin parlamentti hyväksyi sen vuonna 1649. Englannin kirkko puolestaan hyväksyi sen lisäyksin ja raamattuviittein varustettuna vuonna 1648. Kuningasvallan palattua vuonna 1660 se kuitenkin menetti asemansa Englannissa ja siitä tuli siellä vain pienten vapaakirkkojen tunnustus. Skotlannissa tekstin asema kuitenkin säilyi, ja vuonna 1690 anglikaanien hallussa ollut Englannin parlamenttikin joutui tunnustamaan sen Skotlannin kirkon tunnustukseksi.


title: Westminsterin tunnustus

text: Westminsterin tunnustuksesta muodostui myös Pohjois-Amerikan presbyteeristen kirkkojen keskeinen tunnustus, jota käyttivät myös kongregationalistit ja jotkut baptistit. Nämä laativatkin tunnustuksesta muokattuja versioita soveltaakseen sitä omaan perinteeseensä.


title: Christian H. Grosch

text: Christian Heinrich Grosch (1801–1865) oli tanskalaissyntyinen norjalainen arkkitehti. Hän suunnitteli monia Oslon keskeisistä rakennuksista 1800-luvun alkupuolella, kun Oslo (silloinen Kristiania) oli juuri valittu pääkaupungiksi. Groschin tuon ajan työt edustavat empireä tai uusklassismia. Myöhempinä vuosinaan hän siirrtyi enemmän kansallisromanttiseen tyyliin, jota Norjassa kutsitaan historismiksi.


title: Signal (televisiosarja)

text: Signal () on televisioyhtiö tvN:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Lee Je-hoon, Kim Hye-soo ja Cho Jin-woong.


title: Toivo Nykänen (päätoimittaja)

text: Toivo Nykänen (28. lokakuuta 1910 Oulujoki – ?) oli suomalainen päätoimittaja ja ohjelmapäällikkö.


title: Toivo Nykänen (päätoimittaja)

text: Toivo Nykäsen vanhemmat olivat työmies Antti Nykänen ja Johanna Korhonen ja puoliso vuodesta 1939 Edit Kirsi Kyllikki Nauha (k. 1970). Nykänen kävi viisi luokkaa oppikoulua ja työskenteli uutistoimittajana 1938–1946, toimitussihteerinä 1945–1958 ja "Pohjolan Työn" päätoimittajana 1958–1963. Yleisradion ohjelmapäällikkö Oulussa hän oli 1965–1975. Puoluekannaltaan sosiaalidemokraattinen Nykänen oli Oulun kaupunginvaltuuston jäsen 1946–1947 ja kaupunginhallituksen jäsen 1964–1969.


title: Olli Ohtomies

text: Olli Paavo Immanuel Ohtomies, vuoteen 1939 Bergh (30. lokakuuta 1914 Räisälä – 8. heinäkuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja.


title: Olli Ohtomies

text: Ohtomiehen vanhemmat olivat kruununvouti Franz Otto Bergh ja Onerva Soikkanen ja puoliso vuodesta 1940 Kaija Eira Kauppila. Ohtomies tuli ylioppilaaksi 1935 Käkisalmen yhteiskoulusta ja työskenteli sitten "Käkisalmen Sanomissa". "Helsingin Sanomien" ulkomaanosaston toimittaja hän oli 1940–1943, "Suomen Kuvalehden" toimittaja 1943–1946 ja toimitussihteeri 1946–1947. "Seuran" päätoimittaja Ohtomies oli 1948–1954, "Kuva-Postin" päätoimittajaksi hänet nimitettiin 1955. Tässä tehtävässä Ohtomies toimi vuoteen 1964, "Seuran" päätoimittajaksi hän palasi vuosiksi 1965–1975.


title: QUIC

text: QUIC (uick DP nternet onnections) on verkkoprotokolla, joka toteuttaa HTTP/2:n ja TLS-salauksen UDP-liikenteellä TCP-liikenteen sijaan. Aiemmin tunnettu nimellä "HTTP-over-QUIC" protokolla tunnetaan jatkossa nimellä HTTP/3 ja IETF suunnittelee protokollan seuraavan HTTP/2 versiota. Google on ollut merkittävässä osassa protokollan kehityksessä, mutta IETF suunnittelee protokollasta yleisempää standardiversiota. Yhdistämällä eri protokollakerrokset voidaan pienentää latenssia ja kommunikointiviiveitä edestakaisessa liikenteessä merkittävästi.


title: Pornaisten kotiseutumuseo

text: Pornaisten kotiseutumuseo on vuonna 1936 Pornaisten kirkonkylään avattu kotiseutumuseo, jota ylläpitää Pornainen-seura. Museo on auki kesäsunnuntaisin ja sinne on vapaa pääsy.


title: Pornaisten kotiseutumuseo

text: Pornaisten kotiseutumuseon syntysanat lausuttiin Kivistön nuorisoseurantalolla pidetyssä esitelmätilaisuudessa lokakuussa 1917. Esitelmän piti Suomen Kansallismuseon amanuenssi, FL A. M. Tallgren, joka ehdotti museotilaksi kellotapulia. Kesällä 1936 pitäjäläiset keräsivät vanhoja esineitä museota varten. Keruutyön organisoi Helsingin yliopiston Eteläsuomalainen osakunta yhdessä Pornaisten nuorisoseurojen kanssa. Pornaisten Museoyhdistys perustettiin 2.8.1936 Laukkosken seuratalossa pidetyssä kokouksessa, jossa katsottiin tyhjilleen jäänyt vanha kellotapuli sopivaksi tilaksi museolle. Kerätyt esineet järjestettiin sinne näyttelyksi ja avajaiset vietettiin 11.10.1936.


title: Pornaisten kotiseutumuseo

text: Museo sijaitsi kellotapulissa vuoteen 1993 saakka, jolloin kellotapuli tuhoutui tulipalossa. Museoesineitä oli siirretty vuodesta 1988 lähtien kirkon vieressä sijaitsevan huoltorakennuksen yläkertaan, mutta suurin osa talonpoikaisesineistöstä tuhoutui kellotapulin palossa. Esineitä alettiin kerätä uudelleen ja varastotilaksi alunperin ajatellusta tilasta tuli varsinainen museotila.


title: Pornaisten kotiseutumuseo

text: Museolla on vaihtuvan näyttelyn tila, johon vuosittain kootaan uusi paikallishistoriaan liittyvä näyttely. Vuonna 2017 esillä oli Pornaisten vuosiin 1917 ja 1918 liittynyt näyttely ja vuonna 2018 Pornaisten postitoiminnasta kertonut näyttely.


title: Albert Edelfeltin ateljeemuseo

text: Albert Edelfeltin ateljeemuseo on perustettu vuonna 1951 ja se sijaitsee Porvoon Haikkoossa.


title: Albert Edelfeltin ateljeemuseo

text: Albert Edelfeltin äiti Alexandra Edelfelt vuokrasi Haikon kartanon mailla sijaitsevan kesähuvilan taiteilijalle kesäkodiksi vuonna 1879. Albert Edelfelt rakennutti sinne itselleen vuonna 1883 kattoikkunallisen ateljeen, jota hän piti kuolemaansa saakka. Hän vietti siellä 26 kesää ja maalasi yli 220 teosta. Hän kuoli Haikkoossa elokuussa 1905.


Albert Edelfeltin ateljeemuseo


title: Sipoon maatalousmuseo

text: Sipoon maatalousmuseo on Sipoon Nikkilässä sijaitseva maatalouden historiaan keskittyvä paikallismuseo. Se sijaitsee Nikkilän uuden kirkon vieressä, entisessä viljamakasiinissa.


title: Sipoon maatalousmuseo

text: Museossa esitellään maanviljelyn historiaa ja hevosen keskeistä roolia maataloustöissä. Kokoelma sisältää vaunuja, saha- ja kuljetustyövälineitä, erilaisia äkeitä ja auroja sekä uudempia kylvö- ja sadonkorjuukoneita. Yhdessä huoneessa esitellään Söderkullan maatalouskoulua ja työpajaa. Toisessa esitellään työkaluja, joita käytettiin tuottamaan korvikkeita pula-aikoina.


title: Sipoon maatalousmuseo

text: Museorakennus on entinen lainamakasiini eli viljavarasto, jonne talletettiin viljaa hyvien satojen jälkeen. Katovuosina viljaa lainattiin käytettäväksi syönti- ja siemenviljana. Pitäjänmakasiinista lainatusta viljasta maksettiin korko, joten se toimi eräänlaisena pankkina.


title: Loviisan Merenkulkumuseo

text: Loviisan Merenkulkumuseo sijaitsee Loviisassa Laivasilta-alueella.


title: Loviisan Merenkulkumuseo

text: Loviisa on ollut merenkulkukaupunki aina perustamisvuodestaan 1745 lähtien. Museo esittelee kaupungin jännittävää ja tutustumisen arvoista merenkulkuhistoriaa. Purjelaivakausi jatkui kaupungin ensimmäiset 170 vuotta. Loviisasta vietiin puutavaraa ja tärkein tuontitavara oli suola.


title: Loviisan Merenkulkumuseo

text: Loviisan Merenkulkuhistorian Säätiö ylläpitää Loviisan merenkulkumuseota vanhalla satama-alueella Laivasillalla. Museorakennus noudattaa vanhojen 1700- ja 1800-lukujen suola-aittojen tyyliä. Museon tuntumassa oleva satavuotias hinaaja Onni ja sektoriloisto kuuluvat nekin säätiölle.


title: Sibbesgården

text: Sibbesgården on Sipoossa, Gesterbyn kylässä sijaitseva kotiseutumuseo. Museoalueella on pihapiiri jonka ympärillä on 7 rakennusta.


title: Toei-metro

text: Toei-metro (, ”[Tokion] metropolinhallinnon liikennöimä metro”) on Japanin pääkaupunkia Tokiota palveleva metrojärjestelmä. Sitä hallinnoi Tokion metropolin liikennelaitos (). Yhdessä yksityisen Tōkyō metron operoiman metroverkon kanssa se muodostaa Tokion metron. Toei-metroon kuuluu neljä linjaa, joiden yhteispituus on 109,0 kilometriä ja joilla on 106 asemaa. Vuonna 2015 Toei-metro kuljetti noin 950 miljoonaa matkustajaa; päivittäin matkustajia oli keskimäärin 2,6 miljoonaa.


title: Toei-metro

text: Tokion metron historia ulottuu 1920-luvulle, ja ennen Toei-metron rakentamista kaupungissa toimi jo osin valtion rahoittama metroliikenteen laitos "Eidan" eli englanninkieliseltä lyhenteeltään "TRTA", vuoden 2004 yksityistämisen jälkeen Tōkyō metro. Toisen maailmansodan jälkeen kaupungin kasvaessa ja autoistuessa sen kadut ja niiden myötä kaupungille tärkeä raitioliikenne ruuhkautuivat pahoin. Metroverkon laajentamista kiirehdittiin ja oman, metropolin liikennelaitoksen operoiman metroverkon rakentamisesta päätettiin metropolin valtuustossa jo vuonna 1954. Lupa nykyisen Asakusa-linjan rakentamiseen siirrettiin Eidanilta Tokion metropolin liikennelaitokselle vuonna 1958.


title: Toei-metro

text: Asakusa-linjan ensimmäinen 3,1 kilometriä pitkä osuus avattiin jo joulukuussa 1960, ja samalla aloitettiin vastavuoroinen liikennöinti Keisei-rautateiden kanssa. Mita-linja avattiin vuonna 1968, Shinjuku-linja aloitti vuorostaan liikennöinnin 1978 ja sitä laajennettiin vähitellen 1980-luvun kuluessa. Ōedo-linjan ensimmäinen osuus Nerimasta Hikarigaokaan avattiin 1991, mutta lopullisesti kaupungin keskustan kiertävä ympyrälinja valmistui vasta vuonna 2000. Molemmissa metroissa kelpaava matkakortti otettiin käyttöön ensimmäisen kerran vuonna 1996, yhteinen Passnet-matkakorttijärjestelmä vuonna 2000 ja ladattava Pasmo-sirukortti vuonna 2007.


title: Toei-metro

text: Toei-metroon kuuluu neljä linjaa. Asakusa-linja ja Mita-linja ovat pohjois–eteläsuuntaisia linjoja, Shinjuku-linja itä–länsisuuntainen. Ōedo-linja on pitkä, Tokion keskusta-alueet kiertävä suurin piirtein numeron 6 muotoinen ympyrälinja, jonka haarat kohtaavat toisensa Shinjukussa.


title: Toei-metro

text: Toei-metron linjoilta harjoitetaan Ōedo-linjaa lukuun ottamatta vastavuoroista läpiajoliikennöintiä muiden rautatieyhtiöiden linjoille: Asakusa-linjalta eteläpäässä Keikyū-rautateiden linjoille (mukaan lukien Hanedan lentoasemalle) ja pohjoispäässä Keisei- ja Hokusō-rautateiden verkostoon (mukaan lukien Naritan lentoasemalle), Mita-linjalta Tōkyū-rautateiden Meguro-linjalle sekä Shinjuku-linjalta Keiō-rautateiden Keiō-linjalle.


title: Äänekosken seurakunta

text: Äänekosken seurakunta on Äänekosken kaupungissa Keski-Suomessa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Lapuan hiippakuntaan ja Pohjoisen Keski-Suomen rovastikuntaan. Äänekosken seurakunta koostuu neljästä alueesta: Äänekosken kirkkopiiri, Suolahden kirkkopiiri, Sumiaisten kappeliseurakunta ja Konginkankaan kappeliseurakunta.


title: Äänekosken seurakunta

text: Äänekoskella sijaitsee kuusi kirkkoa eri aikakausilta. Konginkankaan ja Sumiaisten kirkot on rakennettu 1800-luvulla. Konginkankaan kirkko on seurakunnan vanhin kirkko ja valmistui ennen nälkävuosia vuonna 1866. Puutavara kaadettiin kylän metsistä ja konginkankaalaiset kansanrakentajat pystyttivät itselleen kirkon. Sen kerrotaan olevan viimeisiä kansanrakentajien suunnittelemia kirkkoja Suomessa.


title: Äänekosken seurakunta

text: Suolahden kirkko rakentaminen aloitettin jo 30-luvulla, mutta sota-aikana oli tarvikkeista pulaa ja se valmistui seuraavalla vuosikymmenellä 1940. Lisäksi Äänekoskella sijaitsee kesäkirkko, joka on rakennettu vuonna 1962.


title: Äänekosken seurakunta

text: Äänekosken kirkko valmistui vuonna 1973. Äänekosken kirkon yhteydessä on mm. seurakuntali ja kirkkoherranvirasto. Hietaman kirkko vihittiin ja otettiin käyttöön vuonna 1997.


title: Lulu ja lehmä

text: Lulu ja lehmä (engl. Tangerine & Cow) on vuonna 2010 julkaistu animaatio. Kaksilapsisen perheen arki on yhtä kaaosta. Isä matkustaa ja on läsnä vain kännykän toisessa päässä. Äiti toivoo jonkin keksintönsä saavan jonain päivänä Nobelin palkinnon. Lisäksi perheeseen muuttaa lehmä, joka kaikkien yllätykseksi osaa puhua.


title: Lulu ja lehmä

text: Suomalaiset äänet Uptempo Oy


title: Hangon seurakuntayhtymä

text: Suomen eteläisimmässä kärjessä sijaitsee Hangon seurakuntayhtymä, johon kuuluvat Hangö svenska församling, Hangon suomalainen seurakunta ja Hangö kyrkliga samfällighet. Seurakuntayhtymä kuuluu Espoon hiippakuntaan ja Lohjan rovastikuntaan. Seurakunta on perustettu vuonna 1874. Vuonna 1962 tehtiin seurakuntajako, jolloin syntyivät Hangon suomalainen seurakunta ja Hangö svenska församling.


title: Hangon seurakuntayhtymä

text: Hangon seurakuntayhtymä hoitaa mm alueen seurakuntien kirkollisverotusta, tulojen jakoa ja kirjanpitoa..Yhtymä tehtävänä on hoitaa myös hautausmaita ja kiinteistöjä.


title: Hangon seurakuntayhtymä

text: Seurakuntayhtymään kuuluu kaksi kirkkoa, Hangon kirkko (rakennettu vuonna 1892) ja Lappohjan kirkko (rakennettu vuonna 1913). Lisäksi yhtymällä on kolme kappelia.


title: Hangon seurakuntayhtymä

text: Hangon kirkkoon mahtuu noin 400 henkeä ja se toimii osana tiekirkkoverkkoa.


title: Jorma Panula -kapellimestarikilpailu

text: Jorma Panula -kapellimestarikilpailu on joka kolmas vuosi järjestettävä kansainvälinen kapellimestarikilpailu. Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1999. Kilpailu on nimetty säveltäjä, kapellimestari Jorma Panulan mukaan.


title: Jorma Panula -kapellimestarikilpailu

text: Palkinnot ovat ensimmäinen palkinto 11 000 euroa, toinen palkinto 8 000 euroa ja kolmas palkinto 6 000 euroa. Tarvittaessa palkinnot voidaan jakaa toisin.


title: Ê

text: Ê (ê) on latinalaiseen kirjaimistoon kuuluva kirjain, joka koostuu e-kirjaimesta ja sirkumfleksistä. Sitä käytetään ainakin ranskan, portugalin, kymrin, kurdin ja vietnamin kielessä.


title: Hämeenlinnan seurakuntayhtymä

text: Kanta-Hämeessä sijaitsevaan Hämeenlinnan seurakuntayhtymään kuuluvat Hämeenlinna-Vanajan, Hauhon, Kalvolan, Lammin ja Tuuloksen seurakunnat. Hämeenlinnan seurakuntayhtymä perustettiin vuonna 2009 kuntaliitoksen yhteydessä. Aluksi yhtymään kuului myös Rengon seurakunta, joka kuitenkin liitettiin osaksi Hämeenlinna-Vanajan seurakuntaa vuoden 2011 alussa. Hämeenlinna-Vanajan seurakunta oli syntynyt vuonna 2003, kun aiemmat Hämeenlinnan ja Vanajan seurakunnat yhdistettiin ja niiden yhtymärakenne purettiin. Seurakuntayhtymä kuuluu Tampereen hiippakuntaan.


title: Hämeenlinnan seurakuntayhtymä

text: Seurakuntayhtymällä on alueellaan kahdeksan kirkkoa, kahdeksan kappelia ja seurakuntataloa. Lisäksi yhtymällä on useita kerhotiloja, kaksi pappilaa ja kolme leirikeskusta. Kaunisniemen, Loimalahden ja Syöksynsuun leirikeskukset toimivat mm seurakuntien ja partion käytöissä, mutta osa on myös varattavissa.


title: Hämeenlinnan seurakuntayhtymä

text: Hämeenlinnan seurakuntayhtymän seurakunnilla on useita keskiaikaisia kirkkoja, joiden rakentamis- tai valmistumisvuotta ei tiedetä tarkalleen. Lammin kirkon tiedetään rakennetun vuosina 1490–1510. Lammin kirkko on omistettu vuonna 307 kuolleelle Aleksandrian Pyhälle Katriinalle. Lammin kivikirkkoa ennen Lammilla on ollut kaksi vanhempaa, ilmeiseti puusta rakennettua kirkkoa. Rengon Pyhän Jaakon kirkko lienee rakennettu niin ikään 1400-luvun loppupuolella.


title: Hämeenlinnan seurakuntayhtymä

text: Tuuloksen Pyhälle Birgitalle omistettu kirkko on pienimpiä keskiaikaisia harmaakivikirkkoja. Kirkon rakennustyöt on aloitettu 1478, ja se lienee valmistunut 1520 tietämissä. Hauhon kirkko on valmistunut todennäköisesti 15000-luvun alussa, ja kirkko on perimätiedon mukaan alunperin rakennettu katolisen kirkon käyttöön.


title: Hämeenlinnan seurakuntayhtymä

text: Kirkoista Hämeenlinnan kirkko on yksi maamme merkittävimmistä klassismin edustajista. Kirkko on valmistunut vuonna 1798 ja kirkon piirustukset on tehnyt vuonna 1789 taidemaalari Louis Jean Desprez. Desprez toimi Ruotsi-Suomen kuninkaan Kustaa III:n palveluksessa.


title: Hämeenlinnan seurakuntayhtymä

text: Hätilän kirkko on kokonaan suljettu toistaiseksi korjaamista vaativan kosteusvaurion takia.


title: Nick Pope (jalkapalloilija)

text: Nicholas David Pope (s. 19. huhtikuuta 1992 Soham, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, joka on pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Burnleytä. Tämän lisäksi hän kuuluu Englannin jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Nick Pope (jalkapalloilija)

text: Pope aloitti pelaajauransa Ipswich Townin nuorten juniorijoukkueessa, ja täytettyään 16 vuotta hän siirtyi Bury Townin joukkueeseen. Toukokuussa 2011 hän allekirjoitti sopimuksen Englannin ykkösliigassa pelaavan Charlton Athleticin kanssa. Tämän jälkeen hän on pelannut lainasopimuksilla Harrow Boroughissa, Welling Unitedissa, Cambridge Unitedissa, Aldershot Townissa, York Cityssä ja Buryssä. Heinäkuussa 2016 Pope siirtyi Englannin Valioliigassa pelaavan Burnleyn joukkueeseen.


title: Ihmeiden luostari

text: Ylienkeli Mikaelin ihmeen luostari oli Aleksei Moskovalaisen vuonna 1365 Moskovan Kremliin perustama luostari. (Sitä on kutsuttu myös Tšudovin luostariksi). Aleksei Moskovalainen haudattiin luostariin.


title: Ihmeiden luostari

text: Luostari suljettiin vuonna 1918 ja purettiin 1929. Vladimir Putin ehdotti vuonna 2014, että luostari rakennettaisiin uudelleen. Suunnitelmasta luovuttiin vuonna 2016.


title: The Addams Family (vuoden 2019 elokuva)

text: The Addams Family on vuonna 2019 ensi-iltansa saava yhdysvaltalainen kolmiulotteinen tietokoneanimaatiolla tehty komediaelokuva, joka perustuu Charles Addamsin sarjakuviensa pohjalta luomaan The Addams Family perheeseen. Elokuvan ohjaa Conrad Vernon ja Greg Tiernan. Elokuvan pääosissa ovat Oscar Isaac, Charlize Theron, Chloë Grace Moretz, Finn Wolfhard, Nick Kroll, Bette Midler ja Allison Janney.


title: Sysikiitäjäiset

text: Sysikiitäjäiset ("Pterostichus") on kovakuoriaisten ("Coleoptera") lahkoon kuuluva maakiitäjäissuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti ainakin 236 lajia, mutta lajimäärä vaihtelee eri lähteissä.


title: Rosso (täsmennyssivu)

text: Rosso voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Musta-Maija Band

text: Musta-Maija Band oli suomalainen rockyhtye, joka toimi vuosina 1981–1982.


title: Musta-Maija Band

text: Yhtye esiintyi Suomessa muun muassa Naisten päivän tapahtumassa Vanhalla ylioppilastalolla vuonna 1981 sekä ruotsalaisen feministiyhtye Pink Champagnen kanssa Kulttuuritalolla vuonna 1982. Ydinaseettoman Pohjolan puolesta järjestetyssä Rauhanjunassa se oli mukana keväällä 1982. Yhtye esitti YLEn Tuubi-ohjelmassa kaksi kappaletta ja Leo Friman haastatteli sitä.


title: Musta-Maija Band

text: Yhtyeen kappaleita olivat ”Neutronilapsi”, ”Hehku”, ”Sairas mieles tekee sulle kepposen”, ”Mau Mau Go Go”, ”Banaaniarmeija”, ”Missä on Marilyn”, ”Kaviaari”, ”Gestapo” ja ”Pelon hetki” (trad. Levon hetki nyt lyö). Se ei levyttänyt.