title: Douglas Tompkins

text: Tompkins perusti 1960-luvun puolivälissä San Franciscossa pienen The North Face -nimisen hiihto- ja vaellusvälineiden vähittäiskaupan. Tämän jälkeen hän asettui Tahoe Cityyn, missä hän perusti California Mountaineering Servicen. Tompkins omisti North Facen vain viiden vuoden ajan, ja hän myi sen 1969 keskittyäkseen elokuvantekemiseen. Hänen elokuvansa "Mountain of Storms" kuvasi hänen vuoden 1968 matkaansa Patagoniaan. Siitä on tullut vuorikiipeilypiireissä kulttiklassikko.


title: Douglas Tompkins

text: Tahoesta Tompkins löysi ensimmäisen vaimonsa Susien, jonka kanssa hän alkoi myydä farmariautostaan vaatteita. Yritys laajeni myöhemmin Esprit-vaatemerkiksi. Espritin menestys 1980-luvulla auttoi Tompkinsinia panostamaan luonnonsuojeluun. Hän teki muun muassa lahjoituksia ympäristöjärjestöille.


title: Douglas Tompkins

text: Tompkins on itse sanonut kokeneensa ”voimakkaan oivalluksen” luettuaan George Sessionsin ja Bill Devallin kirjoittaman syväekologiaa käsitelleen kirjan "Deep Ecology: Living As If Nature Mattered". Hän päätti lopettaa vaatteiden myynnin, sillä koki muodin olevan osa ympäristön tuhoutumista. Tompkins erosi vaimostaan ja myi osuutensa yrityksestä; myyntihinnan on sanottu olleen yli 150 miljoonaa dollaria. Hän perusti myös Foundation for Deep Ecology -säätiön, joka jakoi rahaa syväekologiasta kirjoittamiseen.


title: Douglas Tompkins

text: Tompkinsinin toinen vaimo oli Patagonia-vaatemerkin perustanut Kris. Pariskunta muutti Chileen 1990-luvulla keskittyäkseen luonnonsuojeluun. Tompkins kertoi, että hän halusi seurata amerikkalaisia filantrooppeja, joiden suojelemat maat ovat nykyisin kansallispuistoja.


title: Douglas Tompkins

text: Tompkins osti suojeluryhmiensä kautta Chilestä ja Argentiinasta noin 8 900 neliökilometriä maata, mukaan lukien Parque Pumalínin yhden maailman suurimmista yksityisistä luonnonsuojelualueista. Lisäksi hän luennoi luonnonsuojelusta ja ekologiasta.


title: Douglas Tompkins

text: Tompkinsinin toimet Chilessä saivat myös kritiikkiä, eivätkä kaikki tahot pitäneet siitä, että rikas yhdysvaltalainen osti laajoja maa-alueita Chilestä. Hän otti yhteen muun muassa lohenviljelijöiden kanssa.


title: Douglas Tompkins

text: Tompkins kuoli joulukuussa 2015 jouduttuaan kajakkionnettomuuteen Buenos Aires -järven Chilen-puoleisessa osassa. Tompkins oli melomassa viiden muun henkilön kanssa, kun korkeat aallot kaatoivat heidän kajakkinsa. Chilen armeijan partioalus ja helikopteri pelastivat melojat, mutta Tompkins kuoli myöhemmin Coyhaiquen sairaalassa vakavan hypotermian seurauksena.


title: Abi Morgan

text: Abi Morgan (s. 1968 Cardiff, Wales) on englantilainen elokuva- ja televisiokäsikirjoittaja sekä näytelmäkirjailija.


title: Abi Morgan

text: Morgan voitti vuonna 2013 Primetime Emmy-palkinnon parhaasta käsikirjoituksesta minisarjassa, televisioelokuvassa tai erikoisjaksossa televisiosarjasta "The Hour". Vuonna 2014 Radio Times valitsi Morganin 30:n vaikutusvaltaisimman televisio- ja radioalalla toimivan naisen listalle.


title: Abi Morgan

text: Mikkelin teatterin ohjelmistossa on vuonna 2015 Morganin näytelmä Rakkauslaulu (), jonka on suomentanut Reita Lounatvuori.


title: Abi Morgan

text: Abi Morgan on näyttelijä Patricia Englandin ja teatteriohjaaja Gareth Morganin tytär. Morgan syntyi Cardiffissa, mutta kasvoi Stratford-upon-Avonissa, Stoke-on-Trentissa ja Newcastle upon Tynessa.


title: Luettelo televisiosarjan The Leftovers jaksoista

text: "The Leftovers" on yhdysvaltalainen Damon Lindelofin ja Tom Perrottan luoma mysteeridraamasarja, jonka ensimmäinen jakso esitettiin HBO-kanavalla 29. kesäkuuta 2014.


title: HMS Achille (1798)

text: HMS Achille oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1798 vesillelaskettu Achille-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.


title: HMS Achille (1798)

text: Alus tilattiin 30. huhtikuuta 1795 William Cleverleyltä Gravesendistä. Sen köli laskettiin lokakuussa ja alus laskettiin vesille 16. huhtikuuta 1798. Alus valmistui 25. elokuuta Chathamissa. Sen valmistuskustannukset olivat 38 450 puntaa, minkä lisäksi varustaminen maksoi 15 165 puntaa.


title: HMS Achille (1798)

text: Alus osallistui 21. lokakuuta 1805 Trafalgarin taisteluun, jossa se oli amiraali Colingwoodin johtaman jonon seitsemäntenä aluksena "HMS Colossuksen" ja "HMS Revengen" välissä. Alus avasi kello 12.15 tulen kohti "Montanesia" ja viisitoista minuuttia myöhemmin kohti "Argonautaa". Taistelun edetessä alus vaihtoi täyslaidallisia vielä "Achillen" ja "Berwickin" kanssa. Taistelussa aluksen miehistöstä sai surmansa kolmetoista ja haavoittui 59.


title: HMS Achille (1798)

text: Alus poistettiin Napoleonin sotien päätyttyä palveluksesta vuonna 1815 Chathamissa ja se siirrettiin reserviin Sheernessissä. Alus varustettiin pyöristetyllä peräpeilillä Chathamissa 1817-1822, minkä jälkeen sen uppouma oli 1 981 2/94 bm:ää. Samalla aluksen tykkikannen pituus kasvoi 3/4 tuumaa ja kölin pituus 1,5 jalkaa. Aluksen leveys kasvoi 5 tuumaa ja syväys väheni kahdeksan tuumaa. Muutostöiden päätyttyä alus palautettiin Chathamissa reserviin, mistä se siirrettiin edelleen Sheernessiin 1829. Alus luokiteltiin 76-tykkiseksi vuonna 1839. Se myytiin 3 600 punnalla Castle & Beechille romutettavaksi Charltonissa 1. marraskuuta 1865.


Loop ja Me Naiset esittää: Olisinpa tiennyt on suomalainen keskusteluohjelma, jossa julkisuudesta tutut naiset kertovat elämänsä tärkeistä oivalluksista ja käännekohdista. Juontaja keskustelemassa toimii Kristiina Komulainen ja Me Naiset -lehdestä vuoroviikoin Jonna Tapanainen ja Annaleena Jalava. Ensimmäinen tuotantokausi alkoi Liv-kanavalla 10. syyskuuta 2015.


title: HMS Superb (1798)

text: HMS Superb oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1798 vesillelaskettu Achille-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.


title: HMS Superb (1798)

text: Alus tilattiin 30. huhtikuuta 1795 Thomas Pitcher'ltä Northfleetistä. Sen köli laskettiin elokuussa ja alus laskettiin vesille 19. maaliskuuta 1798. Alus valmistui 30. kesäkuuta Chathamissa. Sen valmistuskustannuksia ei tiedetä, mutta varustaminen maksoi 14 842 puntaa.


title: HMS Superb (1798)

text: Alus otettiin palvelukseen toukokuussa 1798 päällikkönään John Sutton. Se lähti heinäkuussa Välimerelle. Aluksen päälliköksi tuli 1801 Richard Keats ja se lähti kesäkuussa Välimerelle. Heinäkuussa 1801 alus oli Cadizin edustalla valvomassa saartoa, kun se osallistui toiseen Algecirasinlahden taisteluun. Ranskalais-espanjalaisen laivaston vetäytyessä amiraali Sir James Saumarez antoi laivan päällikölle Keatsille määräyksen takaa-ajosta. Pimeän laskeuduttua "HMS Superb" saavutti "Real Carlosin" avaten tulen sytyttäen espanjalaisaluksella tulipalon, joka tuhosi aluksen. "HMS Superb" saavutti yön aikana vielä "St. Antoinen", joka kuitenkin kykeni irtautumaan taistelusta.


title: HMS Superb (1798)

text: Alus oli amiraali John Thomas Duckworthin lippulaivana San Domingon taistelussa.


title: HMS Superb (1798)

text: Alus palasi palvelukseen joulukuussa 1809 päällikkönään Samuel Jackson. Alus purjehti Itämerelle Keatsin lippulaivana osana Saumarezin laivasto-osastoa. Alus palasi Portsmouthiin, jossa se oli huollettavana syyskuusta 1811 marraskuuhun 1812. Se palasi palvelukseen syyskuussa 1812 Kanaalin laivastoon päällikkönään Charles Paget. Alus oli vuonna 1814 Pohjois-Amerikan rannikolla osana Alexander Cochranen laivasto-osastoa.


title: HMS Superb (1798)

text: Alus romutettiin 1826.


title: Kuparioksikloridi

text: Kuparioksikloridi eli dikuparikloriditrihydroksidi (Cu(OH)Cl) on kupari-, kloridi- ja hydroksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Luonnossa sitä esiintyy atakamiitti- ja paratakamiittimineraaleina. Yhdistettä käytetään muun muassa väriaineena ja fungisidina.


title: Kuparioksikloridi

text: Huoneenlämpötilassa kuparioksikloridi on vihreää ja veteen liukenematonta kiteistä ainetta. Happoihin se sen sijaan liukenee ja syanidi- ja ammoniakkiliuokset liuottavat sitä muodostaen komplekseja. Emäksisten vesiliuosten vaikutuksesta siitä muodostuu kuparihydroksidia. Kuumennettaessa kuparioksikloridia yli 200 °C:n lämpötilaan se hajoaa kupari(II)oksidiksi.


title: Kuparioksikloridi

text: Kuparioksikloridia voidaan valmistaa kupari(I)kloridin natriumkloridia sisältävästä vesiliuoksesta kuumentamalla 60–90 °C:n lämpötilaan ilman hapen toimiessa hapettimena. Toinen tapa on kuparikloridin ja kuparihydroksidin välinen reaktio.


title: Kuparioksikloridi

text: Kuparioksikloridin tärkein käyttökohde on kasvinviljelyssä lehdille levitettävänä fungisidina. Sitä käytetään muun muassa kasviksien, perunoiden, viinirypäleiden ja koristekasvien viljelyssä fungisidina. Yhdistettä voidaan käyttää myös vihreänä väriaineena.


title: Dani Rodrik

text: Dani Rodrik (s. 14. elokuuta 1957) on turkkilainen ekonomisti. Hän toimii kansainvälisen poliittisen taloustieteen professorina Harvardin yliopistossa Yhdysvalloissa. Hän on erikoistunut kauppa- ja teollisuuspolitiikkaan.


title: Dani Rodrik

text: Rodrik on syntyisin sefardijuutalaisesta perheestä. Hän on sukunsa ensimmäinen ulkomailla opiskellut jäsen. Hän tuli tunnetuksi, kun YK-järjestö UNU-WIDER valitsi hänet vuonna 2004 vuotuisen "kehitystaloustieteen luennon" pitäjäksi. Hän luennoi tällöin aiheesta "Rethinking Growth Strategies". Rodrik kritisoi vapaakauppaan perustuvaa maailmantaloutta sillä perusteella, että se voi hidastaa talouden kasvamista.


title: Ajoneuvos (kirja)

text: Ajoneuvos – Jussi Halli on toimittaja Jussi Hallin kirjoittama vuonna 2013 julkaistu Ajoneuvos-ohjelmaan perustuva tietokirja, jonka on kustantanut Paasilinna.


title: HMS Conqueror (1801)

text: HMS Conqueror oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1801 vesillelaskettu 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.


title: HMS Conqueror (1801)

text: Sir John Henslow'n suunnitelma uudesta aluksesta hyväksyttiin 10. kesäkuuta 1795. Suunnitelmien mukainen alus tilattiin 30. huhtikuuta 1795 Joseph Grahamilta Harwichista. Sen köli laskettiin lokakuussa ja alus laskettiin vesille 23. marraskuuta 1801. Alus valmistui 8. toukokuuta 1803 Plymouthissa. Sen valmistus- ja varustamiskustannukset eivät ole tiedossa.


title: HMS Conqueror (1801)

text: Aluksen aseistuksena oli alemmalle kannelle asennetut 28 kappaletta 32 naulan ja ylemmälle tykkikannelle asennetut kolmekymmentä 18 naulan tykkiä. Näiden lisäksi oli puolikannella neljä 18 naulan tykkiä ja kymmenen 32 naulan karronadia. Keulakannelle oli asennettu kaksi 18 naulan tykkiä ja kaksi 32 naulan karronadia sekä peräkannelle kuusi 18 naulan tykkiä.


title: HMS Conqueror (1801)

text: Alus otettiin palvelukseen maaliskuussa 1803 päällikkönään Sir Thomas Louis. Aluksen päälliköksi tuli toukokuussa 1804 Israel Pellew ja se palveli Kanaalin laivastossa. Vuonna 1805 alus oli Välimerellä, josta se seurasi ranskalais-espanjalaista laivastoa Länsi-Intiaan. Alus osallistui 21. lokakuuta Trafalgarin taisteluun, missä sen miehistöstä sai surmansa kolme ja haavoittui yhdeksän. Alus kuitenkin valtasi Villeneuven lippulaivan "Bucentauren".


title: HMS Conqueror (1801)

text: Alus poistettiin palveluksesta lokakuussa 1820 Chathamissa ja sen romuttaminen alkoi heinäkuussa 1822. Romuttaminen saatiin päätökseen 2. elokuuta.


title: Mykeneläinen uskonto

text: Mykeneläinen uskonto eli Kreikassa pronssikaudella vallinneen mykeneläisen kulttuurin (noin 1600–1100 eaa.) uskonto oli monijumalinen uskonto, joka sai vaikutteita minolaisesta uskonnosta ja vaikutti edelleen antiikin kreikkalaiseen uskontoon. Tieto sen jumalista ja kulttikäytännöistä on peräisin pääasiassa arkeologisista löydöistä sekä löydetyistä lineaari-B-kirjoituksista.


title: Mykeneläinen uskonto

text: Aiemmassa tutkimuksessa minolainen ja mykeneläinen uskonto on usein samaistettu, koska varsinkin niiden kuvakielessä on paljon yhtäläisyyksiä. Uskonnoissa on paljon yhteisiä piirteitä, kuten palatsit pyhäkköineen, suurten temppelien puuttuminen sekä osa jumalkuvastosta, ja ne vaikuttavat muistuttavan toisiaan enemmän kuin antiikin kreikkalaista "polis"-keskeistä uskontoa. Mykeneläinen uskonto on kuitenkin muodostanut oman uskonnon muotonsa, joka on mahdollisesti lainannut minolaisilta ensisijassa ikonografiaa ja ainesta, joka on sopinut sen itsenäiseen sisältöön. Säilyneiden lineaari-B-tekstien välityksellä on saatu tietoa muun muassa uskonnon jumalista, kulttipaikoista sekä jumalille annetuista uhreista. Tekstit osoittavat, että mykeneläinen jumalmaailma on ollut erilainen kuin minolaisessa uskonnossa, ja koostunut sekä omasta perinteestä että mahdollisesti lainatuista aineksista. Tunnettuihin teksteihin ei kuulu varsinaisia uskonnollisia tekstejä.


title: Mykeneläinen uskonto

text: Mykeneläisistä lineaari-B-tauluista muun muassa Knossoksesta, Pyloksesta, Thebasta ja Kydoniasta on voitu tunnistaa suuri määrä erilaisia jumaliin viittaavia nimiä. Näihin kuuluu sekä jumalia että jumalattaria. Osa on suurella varmuudella samoja, jotka tunnetaan myöhemmästä kreikkalaisesta mytologiasta. Osa puolestaan vaikuttaa olevan näiden varhaisia muotoja, kun taas osa jää kokonaan tunnistamattomiksi. Näin mykeneläisessä uskonnossa on joka tapauksessa havaittavissa ensimmäiset merkit myöhemmän antiikin kreikkalaisen uskonnon pantheonista eli jumalten kokonaisuudesta.


title: Mykeneläinen uskonto

text: Selvimmin teksteistä voidaan tunnistaa Zeus ("di-we", "di-wo"), Hera ("e-ra") ja Poseidon ("po-se-da-o", "po-se-da-wo-ne"). Tunnistettavissa vaikuttavat olevan myös muun muassa myöhempi Apollonin nimitys Paian ("pa-ja-wo-ne"), Ares ("a-re") eli Enyalios ("e-nu-wa-ri-jo"), Artemis ("a-te-mi-to", "a-ti-mi-te"), Athene eli Athena ("a-ta-na"), Dionysos ("di-wo-nu-so"), Eileithyia eli Eleuthia ("e-re-u-ti-ja") sekä Hermes tai Hermes Areias ("e-ma-*25 a-re-ja"). Vaikka teksteissä esiintyy tuttuja nimiä, ne eivät kuitenkaan kerro siitä, oliko näillä jumalilla sama tehtävä kuin myöhemmin.


title: Mykeneläinen uskonto

text: Erityinen asema vaikuttaa olleen Poseidonilla, joka oli mykeneläisenä aikana ennen kaikkea ktooninen jumaluus ja maanjärisyttäjä, maanjäristysten aiheuttaja, ennemmin kuin myöhemmän uskonnon meren jumala. Selvästi merkittävä oli myös joukko Potnia ("po-ti-ni-ja", ”Valtiatar”) -nimisiä jumalattaria. Nimi oli antiikin aikana useiden jumalatarten epiteettinä, ja vaikuttaa esiintyvän mykeneläisissä teksteissä sekä yhden jumalattaren nimenä että useiden epiteetteinä. Teksteistä voidaan erottaa muun muassa viljan valtiatar, hevosten valtiatar, labyrintin valtiatar sekä Athenen nimitys Athana Potnia ("a-ta-na po-ti-ni-ja"). Teksteissä esiintyy myös jonkinlainen ”Jumalten äiti” tai ”Äitijumalatar” "Mater Theia" ("ma-te-re te-i-ja") sekä Zeuksen ja Poseidonin naispuoliset vastineet "Diwia" ("di-u-ja", "di-wi-ja") ja "Posidaeia" ("po-si-da-e-ja"). Erityisesti suurten naisjumalatarten merkittävä rooli saattaa olla minolaista lainaa.


title: Mykeneläinen uskonto

text: Teksteistä voidaan huomata puuttuvan useita antiikin ajan jumalia ainakin näiden myöhemmillä nimillä, kuten Apollon ja Afrodite. Toisaalta suuri joukko nimistä on sellaisia, jotka eivät esiinny antiikin aikana.


title: Mykeneläinen uskonto

text: Suuri osa tunnetuista jumalpatsaista ja -maalauksista esittää naispuolisia jumalattaria. Kuitenkin myös miespuolisten jumalten kuvia on löydetty, mikä sopii yhteen tekstien antaman todistusaineiston kanssa.


title: Mykeneläinen uskonto

text: Lineaari-B-kirjoituksista tunnetaan seuraavat nimet, jotka viittaavat todennäköisesti jumaliin tai muihin kulttihahmoihin (suluissa nimi lineaari-B:stä tehtynä transkriptiona):


title: Mykeneläinen uskonto

text: JumalatJumalattaretPantheonHeerokset tms.Uskonnollinen kultti ja sen organisaatio vaikuttaa liittyneen läheisesti mykeneläisten palatsien muuhun organisaatioon. Mykeneläisistä kulttikäytännöistä tiedetään vain vähän. Nimitykset pappi ("i-je-re-u" eli ἱερεύς, "hiereús") ja papitar ("i-je-re-ja" eli ἱέρεια, "hiéreia") tunnetaan, mutta näiden tehtävistä ei ole varmaa tietoa. Pappeus vaikuttaa olleen elinikäinen tehtävä. Lisäksi teksteissä mainitaan ”jumalten orjia” ("te-o-jo do-e-ro"/"do-e-ra"), jotka saattoivat olla pappeja/papittaria, jumalalle omistautuneita henkilöitä tai oikeita orjia.


title: Mykeneläinen uskonto

text: Kulttiin on kuulunut juhlia, joista tunnetaan nimeltä muun muassa "Theoforia" ("te-o-po-ri-ja", ”Jumalan kantaminen”) ja "Lekhestroterion" ("re-ke-to-ro-te-ri-jo", ”Vuoteen levittäminen”).


title: Mykeneläinen uskonto

text: Mykeneläisen ajan kulttipaikkoja ovat olleet palatsien pyhäkkötilat, erilliset kulttikeskukset sekä ulkoilmapyhäköt. Parhaiten tunnettuja ovat Mykenen ja Tirynsin palatsien pyhäköt. Merkittäviä tunnettuja erillisiä pyhäkköjä tai temppeleitä ovat Fylakopín pyhäkkö Míloksella, Agía Eirínin jo minolaisena aikana käytössä ollut pyhäkkö Kéalla sekä Ágios Konstantínoksen mahdollisesti Poseidonille omistettu pyhäkkö Méthanan niemimaalla. Merkkejä ulkoilmapyhäköistä on löydetty muun muassa Tirynsin läheltä. Mykeneläisillä oli myös minolaisten tavoin vuorenhuippupyhäkköjä; eräs tällainen tunnetaan läheltä Epidaurosta. Mykeneläiseen uskontoon ei kuulunut suurikokoisia temppeleitä myöhemmän antiikin kreikkalaisen uskonnon tavoin.


title: Mykeneläinen uskonto

text: Pyhäköiden yleinen tyyppi oli huone, jossa oli sivustoilla korokkeita jumalpatsaita varten. Pyhäköistä on löydetty erilaisia jumalpatsaita, kuten erikokoisia idoleita ja figuriineja, sekä freskotekniikalla tehtyjä seinämaalauksia, jotka kuvaavat mahdollisesti jumalia ja ihmisiä. Patsaiden edessä on yleensä ollut pöytä uhreille. Pyhäkkötilan keskellä on usein ollut tulisija polttouhreja varten. Joissakin kulttipaikoissa esiintyy minolaisesta kulttuurista peräisin oleva häränsarvisymboli.


title: Mykeneläinen uskonto

text: Uhreja on annettu sekä yksittäisille jumalille että kaikille jumalille yhdessä. Lineaari-B-kirjoitukset vaikuttavat kuvaavan usein uhritoimituksia ja luettelevan kullekin jumalalle uhriksi annettuja tai kuhunkin pyhäkköön vietyjä lahjoja, kuten vilja, viini, eläimet, oliiviöljy, juusto, hunaja ja eläinten taljat. Uhriaineet tunnutaan luettelevan järjestyksessä, joka vastaa myös myöhempää kreikkalaista uhrikäytäntöä: ensin esiuhrit, sitten juomauhri, sitten veriuhri, jäljelle jääneet verettömät uhrit sekä rituaaliseen puhdistautumiseen tarvitut aineet. Ei ole poissuljettua, etteikö uhreihin olisi kuulunut myös ihmisuhreja.


title: Mykeneläinen uskonto

text: Mykeneläisen hallitsevan luokan vallinnut hautaustapa olivat kuiluhaudat. Tällaisten hautojen ilmestymistä muun muassa Mykeneen on pidetty yhtenä merkkinä erikseen tunnistettavan mykeneläisen kulttuurin saapumisesta tai synnystä. Hautoihin on jätetty paljon erilaisia esineitä, sekä tavallisia että arvoesineitä. Tunnettuihin hautalöytöihin kuuluu esimerkiksi Mykenestä löydetty niin kutsuttu Agamemnonin kuolinnaamio. Hallitsevan luokan hautoihin on uhrattu eläimiä, kuten hevosia ja koiria.


title: Mykeneläinen uskonto

text: Mykeneläinen uskonto vaikutti suuresti antiikin kreikkalaiseen uskontoon. Osa jumalista periytyi myöhemmille ajoille läpi niin kutsuttujen pimeiden vuosisatojen, ja myös osa kulteista jatkui katkeamatta. Myös monet kulttiesineet lienevät säilyneen käytössä. Osalle vanhoista kulttipaikoista tuli uusi kultti, mutta ne säilyivät kulttikäytössä: näin kävi muun muassa Delfoissa. Antiikin kreikkalainen temppelirakentaminen voidaan nähdä jatkumona mykeneläisten palatsien megaron-rakentamiselle.


title: Diktynna

text: Diktynna () eli Britomartis () oli minolaisen uskonnon vuorten, villin luonnon ja metsästyksen jumalatar, joka muistutti monella tavalla myöhempää Artemista.


title: Diktynna

text: Knossoksesta löydetyissä lineaari-B-tauluissa Diktynnan nimi esiintyy mahdollisesti muodossa "pi-pi-tu-na". Diktynna saattoi olla sama jumalatar kuin hieman vastaavanlainen minolainen jumalatar Potnia Theron, ”Eläinten valtiatar”, tai johdettu tästä. Nimenä "Diktynna" viittaa mahdollisesti metsästyksessä käytettyihin verkkoihin.


title: Diktynna

text: Antiikin aikana Diktynnan kultti jatkui erityisesti läntisellä Kreetalla. Rodopóksen niemimaalla sijainnut Diktynnan temppeli eli "Diktynnaion" oli antiikin aikana Kreetan merkittävin kulttipaikka. Antiikin ajan kreetalaisessa mytologiassa Diktynna oli Zeuksen tytär. Hän syntyi Valkoisilla vuorilla Samarian rotkossa. Diktynna päätti pysyä neitsyenä. Kuningas Minos kuitenkin rakastui häneen. Hän joutui pakenemaan tätä ja hyppäsi mereen Diktynnaionin paikalla. Kalastajat poimivat hänet verkkoihinsa ja veivät hänet Aiginalle, missä häntä alettiin palvella jumalattarena. Näin hän sai verkkoihin viittaavan nimensä. Diktynnan kerrotaan paenneen myös Artemiin temppeliin, ja Artemiin tehneen hänestä kuolemattoman palkkiona neitsyydestä.


title: Diktynna

text: Vähitellen Diktynna ja Britomartis yhdistettiin Artemiihin ja nimistä tuli tämän epiteettejä ("Artemis Diktynna"/"Diktynnaia", "Artemis Britomartis"). Vaihtoehtoisesti Britomartis nähtiin myös yhtenä Artemiin seurueeseen kuuluneista nymfeistä. Aiginalla Diktynnaa palvottiin antiikin aikana nimellä Afaia, manner-Kreikassa nimellä Potnia.


title: Käärmejumalatar

text: Käärmejumalatar oli mahdollisesti eräs minolaisen uskonnon jumalatar. Hahmo tunnetaan pienistä patsaista, jotka esittävät minolaiseen pukuun pukeutuneita naisia, joilla on käsissään tai vartalollaan käärmeet. Tällaisia patsaita on löydetty lukuisista minolaisaikaista arkeologisista kohteista ja ne ajoittuvat noin vuosille 1600–1100 eaa.


title: Käärmejumalatar

text: Kyseistä hahmoa on ehdotettu myös papittareksi tai jumalatarta palvovaksi ihmiseksi, mutta tutkijoiden mukaan erityisesti käärmeet ja erään patsaan pään päällä oleva pantteri viittaavat nimenomaan jumaluuteen. Jumalatarhahmo esiintyy kotipyhäköistä löydetyissä pienoispatsaissa, mutta ei koskaan esimerkiksi seinämaalauksissa. Näin jumalatar on mahdollisesti liittynyt juuri kotipyhäkkökulttiin. On myös mahdollista, että niin kutsuttu Käärmejumalatar olisi yhden Suuren jumalattaren tai Äitijumalattaren ilmentymä. Näin se on voinut liittyä hedelmällisyyskulttiin. Käärmeet on mahdollista tulkita niin, että ne ilmentävät ktoonista jumaluutta. Käärmejumalatarta on pidetty yhtenä viitteenä, joka tukisi ajatusta minolaisen uskonnon matriarkaalisuudesta.


title: Käärmejumalatar

text: Tunnetuimmat käärmejumalatarpatsaat löysi Arthur Evans Knossoksesta vuonna 1903. Ne ajoittuvat noin vuoteen 1600 eaa. ja ovat nykyisin Iraklionin arkeologisessa museossa.


title: Potnia

text: Potnia (, ”Valtiatar”, ”Herratar”) oli minolaisen ja mykeneläisen uskonnon jumalattaren nimitys tai arvonimi. Se saattoi viitata joko yhteen jumalattareen, jolla oli monia nimiä tai epiteettejä, tai eri jumalattariin.


title: Potnia

text: Lineaari-B-tauluissa nimi Potnia ("po-ti-ni-ja") esiintyy usein, mutta eri epiteettien kanssa. Knossoksesta tunnetaan muun muassa "Atana Potnia" ("a-ta-na po-ti-ni-ja"), joka oli mahdollisesti suuri äitijumalatar ja hedelmällisyyden jumalatar, jonka pyhäköt olivat usein vuorilla. Nimi saattaa tarkoittaa ”kuolematonta valtiatarta” tai viitata Ateenaan tai Atheneen (”At(h)ana Potnia”, ”Athene Potnia”). Knossoksesta tunnetaan myös ”Labyrintin Valtiatar” -Potnia ("dapu-ri-to-jo po-ti-ni-ja"). Lisäksi tunnetaan muun muassa "Viljan Potnia” ("si-to-po-ti-ni-ja") ja ”Hevosten Potnia” ("po-ti-ni-ja i-qe-ja"). Pyloksessa Potnia viittasi paikalliseen, muutoin vähän tunnettuun Pakijane ("pa-ki-ja-ne") -jumalattareen. Nykyisin nimitystä käytetään lisäksi Potnia Theron (”Eläinten valtiatar”) -nimisestä jumalattaresta. Tämä nimitys on kuitenkin nykyaikainen, ja sillä viitataan minolaisesta taiteesta tunnettuun jumalatarhahmoon, jolla on usein eläimiä ympärillään.


title: Potnia

text: Nimi periytyi klassiseen kreikkaan ja oli käytössä samassa merkityksessä myös antiikin aikana. Tällöin epiteettiä Potnia käytettiin ainakin Artemiista sekä Demeteristä ja Persefoneesta (monikossa "Potniai").


title: Potnia Theron

text: Potnia Theron (, ”Eläinten valtiatar”) on nimitys, jolla viitataan minolaisen uskonnon eläinten ja villin luonnon jumalattareen.


title: Potnia Theron

text: Nimitys on peräisin Homerokselta, joka käyttää sitä kerran viitatessaan Artemiihin. Nykytutkimuksessa nimi on otettu käyttöön viittaamaan jumalatarhahmoon, joka esiintyy minolaisessa taiteessa usein yhdessä eläinten kanssa. Nimi ei siis esiinny sellaisenaan lineaari-B-kirjoituksissa, vaikka niistä tunnetaankin useita jumalattaria, joiden nimissä esiintyy Potnia, ”Valtiatar”.


title: Potnia Theron

text: Potnia Theron -jumalattaren olemassaolo on postuloitu sillä perusteella, että metsästyksellä on todennäköisesti ollut myös minolaisuudessa oma jumalansa sen suuren merkityksen vuoksi, ja että minolaisessa taiteessa, kuten seinämaalauksissa, keramiikassa ja sineteissä, esiintyy usein tietyllä tavalla kuvattu jumalatarhahmo, jonka seurassa on eläimiä.


title: Potnia Theron

text: Potnia Theron oli mahdollisesti sama jumalatar kuin Diktynna eli Britomartis, tai sitten Diktynna johdettiin tästä myöhemmin. Antiikin aikana ”Eläinten valtiatar” yhdistettiin Artemiihin, ja nimistä "Potnia" ja "Potnia Theron" tuli tämän epiteettejä (lisäksi Potnia oli myös muiden jumalatarten epiteettinä). Joidenkin tutkijoiden mukaan Potnia Theron on saattanut jopa olla Artemiin varhainen muoto.


title: Akrokorintti

text: Akrokorintti () on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Se oli antiikin Korintin kaupungin akropolis eli linnavuori, ja se on toiminut linnoituksena myös bysanttilaisena ja osmanivallan aikana. Vuoren korkeus on 575 metriä.


title: Akrokorintti

text: Akrokorintti on Kreikan suurin linnavuori. Se sijaitsee noin 1,5 kilometriä lounaaseen nykyisen Archaía Kórinthoksen kylän paikalla sijainneesta antiikin Korintin kaupungin paikasta ja noin seitsemän kilometriä lounaaseen nykyisestä Kórinthoksen kaupungista. Akrokorintin ja sen linnoituksen sisäänkäynti sijaitsee vuoren länsipäässä Archaía Kórinthoksen suunnassa.


title: Akrokorintti

text: Vuorella on kaksi huippua: korkeampi niin kutsuttu itäinen huippu, jonka korkeus on 575 metriä, vuoren koillisosassa sekä hieman matalampi läntinen huippu vuoren lounaisosassa. Vuorelta avautuu laaja näköala Korintin kannakselle, Peloponnesokselle, Korintin- ja Saroninlahdille ja Ateenaan saakka. Vuorella oli tärkeä lähde, ylempi Peirenen lähde, joka takasi elintärkeän vesihuollon.


title: Akrokorintti

text: Akrokorintti on historiansa aikana ollut usein avain Korintin kannaksen ja Peloponnesoksen hallintaan. Se on Euroopan vanhimpia luonnonlinnoituksia ja ollut käytössä viimeistään mykeneläisellä ajalla. Kreikkalaisessa mytologiassa Briareos antoi vuoren Heliokselle, ja tämä puolestaan lahjoitti sen Afroditelle. Myyteissä vuoren linnoitti Sisyfos. Peirenen lähteen antoi Sisyfokselle puolestaan Asopos.


title: Akrokorintti

text: Laajemmin vuori linnoitettiin ensimmäisen kerran arkaaisella kaudella 600-luvun eaa. lopulla tai 500-luvun eaa. alkupuolella. Vuorelle rakennettiin laajat muurit klassisella kaudella 300-luvulla eaa. Vuonna 338 eaa. linnoitus päätyi Makedonian haltuun. Tämän jälkeen linnoituksesta tuli yksi Makedonian tärkeimmistä tukikohdista Kreikassa.


title: Akrokorintti

text: Roomalaisten vallattua alueen Lucius Mummius Achaicus tuhosi linnoituksen ja koko kaupungin vuonna 146 eaa. Muurit rakennettiin uudelleen Julius Caesarin aikana vuonna 44 eaa. Antiikin aikana linnavuoren tunnetuin rakennus oli Afroditen temppeli, joka oli Kreikan merkittävimpiä tälle jumalattarelle omistettuja pyhäkköjä.


title: Akrokorintti

text: Vanhat muurit kunnostettiin uudelleen keisari Justinianuksen aikana 500-luvulla, ja niitä laajennettiin varhais- ja keskibysanttilaisena aikana 600–1100 luvuilla. Frankit valloittivat linnoituksen vuonna 1210, minkä jälkeen nämä kunnostivat linnoituksen omaan käyttöönsä. Linnoitusta kunnostettiin ja laajennettiin edelleen 1300-luvulla. 1300-luvun lopussa linnoitusta hallitsi Theodoros Palaiologos, joka joutui myymään sen Rhodosta hallinneelle Johanniittain ritarikunnalle. Vuonna 1404 linnoitus tuli jälleen Bysantin Palaiologosten hallintaan.


title: Akrokorintti

text: Vuonna 1458 Mehmed II valloitti Akrokorintin bysanttilaisilta. Linnoitus siirtyi osmaneille eli turkkilaisille, ja sinne rakennettiin muun muassa moskeijoita. Venetsialaiset valtasivat vuoren vuonna 1687, ja sinne rakennettiin jälleen uusia linnoituksia. Turkkilaiset piirittivät linnaa vuonna 1715 ja valtasivat sen jälleen. Vuonna 1823 linnoitus antautui Kreikan joukoille osana Kreikan vapaussodan taisteluita.


title: Akrokorintti

text: Alueen arkeologiset kaivaukset suoritti American School of Classical Studies at Athens eli Yhdysvaltain arkeologinen koulu vuodesta 1926 lähtien. Linnoitusta on kunnostettu laajalti 1900-luvulta lähtien.


title: Akrokorintti

text: Linnoitus ja muurit


title: Akrokorintti

text: Vuorella on linnoitusten jäänteitä kaikista sen historian vaiheista. Klassisen kauden muurin pituus oli noin 2,5 kilometriä. Viimeisen vaiheen linnoitus koostuu kolmesta sisäkkäisestä muurista, joita on vahvistettu torneilla ja bastioneilla. Sisin muureista on rakennettu klassisen kauden muurin päälle, keskimmäinen bysanttilaisella ajalla ja uloin frankkivallan aikana. Frankkilaisaikaisen linnoituksen keskus oli läntisen huipun alueella. Muurit seuraavat luonnonmuotoja, ja niiden paksuus on keskimäärin kaksi metriä. Sisäänkäynnissä on kolme peräkkäistä porttia, jotka on suojattu tornein ja laskusillalla. Linnoituksen eteläosassa on korkeampi frankkilainen torni.


title: Akrokorintti

text: Antiikin aikana Akrokorintti oli yhdistetty kaupunkiin sekä Lekhaionin satamaan pitkillä muureilla.


title: Akrokorintti

text: Afroditen temppeli


title: Akrokorintti

text: Afroditen temppeli oli rakennettu 400-luvulla eaa. Se sijaitsi vuoren korkeimmalla kohdalla itäisellä huipulla. Klassisella kaudella paikalla harjoitettiin ilmeisesti jonkinlaista temppeliprostituutiota. Temppelin merkitys väheni roomalaisella ajalla. Keskiajalla paikalle rakennettiin kirkko ja sen jälkeen moskeija. Temppelistä on säilynyt joitakin perustuksia.


title: Akrokorintti

text: Muut pyhäköt


title: Akrokorintti

text: Afroditen temppelin lisäksi linnavuorella oli myös pienet Demeterin ja Koren temppelit, Hera Bunaian temppeli, kohtalotarten temppeli, Heliokselle omistettuja alttareita sekä Ananken (Välttämättömyys) ja Bian (Väkivalta) pyhäkkö. Roomalaisella ajalla vuorella oli myös kaksi Isiksen ja kaksi Serapiksen pyhäkköä sekä Jumalten äidin temppeli ja valtaistuin.


title: Akrokorintti

text: Kirkot ja moskeijat


title: Akrokorintti

text: Linnoituksen merkittävimmät kirkot olivat Pyhän Demetrioksen kirkko sekä useampilaivainen venetsialaisaikainen basilikakirkko. Osmanivallan aikana vuorelle rakennettiin neljä minareetein varustettua moskeijaa.


title: Akrokorintti

text: Muut kohteet


title: Akrokorintti

text: Edellisten lisäksi vuorella on lukuisten muiden rakennusten sekä muun muassa vesisäiliöiden ja lähdekaivojen raunioita.


title: Afroditen temppeli (Korintti)

text: Afroditen temppeli () oli antiikin aikainen Afroditelle omistettu temppeli, joka sijaitsi Akrokorintin eli Korintin kaupungin linnavuoren huipulla Kreikassa.


title: Afroditen temppeli (Korintti)

text: Afroditea oli palvottu Akrokorintilla pitkään. Kreikkalaisessa mytologiassa jumalatar sai vuoren Heliokselta. Ensimmäinen temppeli oli rakennettu paikalle mahdollisesti 600-luvulla eaa. Uusi temppeli rakennettiin samalle paikalle 400-luvulla eaa. Temppelissä harjoitettiin antiikin aikana mahdollisesti temppeliprostituutiota. Kerrotaan, että temppelille olisi omistettu lukuisia orjattaria ja myös miespuolisia orjia mahdollisesti tätä toimintaa varten. Tutkijat ovat kuitenkin erimielisiä toiminnan tarkasta luonteesta.


title: Afroditen temppeli (Korintti)

text: Temppeli säilyi hellenistisen ajan läpi. Roomalaiset mahdollisesti tuhosivat sen muun Akrokorintin ja Korintin kaupungin ohella vuonna 146 eaa. Ainakaan temppeliin liittynyt prostituutio ei ilmeisesti jatkunut paikalla enää roomalaisella ajalla. Kun kaupunki ja linnoitus rakennettiin uudelleen Julius Caesarin aikana, temppeliä ei kunnostettu. Pausaniaan kuvauksen mukaan temppeli on kuitenkin ollut olemassa 100-luvulla jaa. Kristillisellä ajalla paikalle rakennettiin kirkko, ja temppeli purettiin viimeistään tuolloin. Osmanivallan aikana paikalle rakennettiin moskeija. Ajan kuluessa temppelin kivet käytettiin linnoitus- ja muihin rakennuksiin.


title: Afroditen temppeli (Korintti)

text: Korintissa oli myös ainakin kaksi muuta Afroditelle omistettua temppeliä.


title: Afroditen temppeli (Korintti)

text: Temppeli sijaitsi Akrokorintin korkeimmalla huipulla. Se oli suhteellisen pieni: sen mittojen arvellaan olleen vain noin 10 x 13–16 metriä. Temppelissä oli Afroditen kulttikuva, jonka kerrotaan esittäneen jumalatarta aseistautuneena. Antiikin aikaisista rahoista tunnetun kuvauksen perusteella Afrodite piti kädessään peilinä Areen kilpeä. Tämän seurassa esitetään Eros.


title: Afroditen temppeli (Korintti)

text: Nykyisin paikalla on lähinnä moskeijan ja sen minareetin raunioita. Temppelistä on säilynyt vain joitakin perustuksia. Tekstilähteistä paikka tunnetaan lähinnä vain Pausaniaan ja Strabonin suppeista kuvauksista. Tämän vuoksi temppelistä tiedetään suhteellisen vähän.


title: Afroditen temppeli

text: Afroditen temppeli tai Afroditen pyhäkkö voi viitata seuraaviin Afroditelle omistettuihin antiikin aikaisiin temppeleihin tai pyhäköihin:


title: Kannaksen vapaaehtoiset linnoitustyöt

text: Kannaksen vapaaehtoiset linnoitustyöt ovat 4. kesäkuuta 1939 Karjalan kannaksella vapaaehtoispohjalla käynnistyneet linnoitustyöt, jotka jatkuivat aina lokakuuhun asti. Vapaaehtoistöitä tehtiin kaikkiaan 50 000 työviikkoa yli 60 000 vapaaehtoisen voimin.


title: Kannaksen vapaaehtoiset linnoitustyöt

text: Karjalan kannakselle oli 1920-luvun alussa rakennettu ranskalaisten asiantuntijoiden ohjaamana ensimmäiset puolustuslaitteet. Puolustuslaitteiden rakentamista jatkettiin vähäisissä määrin niin, että vuoteen 1939 mennessä oli 20 vuoden tuloksena 150 kilometrin matkalla kaikkiaan 66 korsua.


title: Kannaksen vapaaehtoiset linnoitustyöt

text: Aloitteen laajamittaisista linnoitustöistä teki huhtikuussa 1939 Akateeminen Karjala-Seura (AKS) pastori-kansanedustaja Elias Simojoen johdolla. Puolustusministeri Juho Niukkanen hyväksyi tehdyn AKS:n vapaaehtoistyön tarjouksen. Niukkanen asetti 3. huhtikuuta 1939 toimikunnan laatimaan suunnitelmaa vapaaehtoisen työvoiman käytöstä linnoitustöissä. Puheenjohtajaksi määrättiin jääkärikenraaliluutnantti Unio Sarlin ja jäseneksi everstit A. E. Martola, A. Airo, L. Stark, V. Gustafsson ja K. Tapola.


title: Kannaksen vapaaehtoiset linnoitustyöt

text: Rajan Turva-järjestö järjesti Vapaussodan päättymispäivänä 16. toukokuuta rahankeräyksen, jossa lahjoittajat antoivat päivän palkkansa linnoitustöiden rahoittamiseen. Keräykseen osallistui 260 000 kansalaista.


title: Kannaksen vapaaehtoiset linnoitustyöt

text: Suojeluskuntajärjestö ja sitä lähellä olevat kansalaispiirit arvioivat saatavan työhön 100 000 miestä, joista kunkin suunniteltiin viikon kestävään työhön noin 2 000 miestä viikoittain. Palkkatyöväki ja armeijan joukko-osastot tekivät erikoistöitä, kuten betonirakennuksia. Vapaaehtoisten tehtäväksi tuli panssariesteiden rakentaminen. Työ keskitettiin Karjalan kannakselle ja osaksi Laatokan koillispuolelle ja rannikkolinnakkeille. Linnoitusjoukkojen ruokahuollosta vastasi pääosin Lotta Svärd-järjestö.


title: Kannaksen vapaaehtoiset linnoitustyöt

text: Varsinaiseen työhön ryhdyttiin 4. kesäkuuta 1939. Siitä alkaen alkoi ylimääräisillä junilla ympäri Suomen saapua suojeluskuntajärjestön ohjaamana ja työkomennuskunniksi järjestämänä kaiken ikäistä vapaaehtoistyövoimaa raja-alueelle. Rajaseudun linnoitustyöt saatiin näin ripeästi käyntiin. Kymmenien kilometrien linjoina kiviesteet, maaleikkaukset ja kaivannot loivat puolustusasemat.


title: Kannaksen vapaaehtoiset linnoitustyöt

text: Vapaaehtoistyöt päättyivät lokakuussa 1939, ja töitä jatkettiin ylimääräisiin harjoituksiin (YH) kutsuttujen reserviläisten toimesta. Näin Mannerheim-linjaksi kutsuttu pääpuolustusvyöhyke saatiin viime tingassa puna-armeijan ensi-iskut kestäväksi 30. marraskuuta 1939 käynnistyneessä Talvisodassa. Talvisodan puhjetessa pääasemassa oli konekivääripesäkkeitä ja -korsuja yhteensä 606 (Länsi-Kannakselle 438 ja Itä-Kannakselle 168). Piikkilankaesteitä vedettiin 331 kilometriä (Länsi-kannakselle 214 km ja Itä-kannakselle 117 km) ja panssariesteinä käytettyjä 2–3 tonnin kivenlohkareiden rivistöjä laskettiin 136 kilometriä (Länsi-kannakselle 85 km ja Itä-kannakselle 51 km). Koska pääasemalla oli pituutta noin 140 kilometriä, tuli siihen kilometriä kohden keskimäärin 4 kenttälinnoitettua konekivääripesäkettä, 2,5 kilometriä piikkilankaestettä ja 1 kilometri panssariestettä.


title: Kannaksen vapaaehtoiset linnoitustyöt

text: YH:n ja talvisodan aikaisen linnoittamistoiminnan välille ei voida vetää selvää rajaa. Lokakuun alkupäivinä 1939 järjestettiin linnoittamistöiden johto uudelleen. Myös koneita hankittiin tällöin lisää ostamalla niitä muun muassa yksityisiltä urakoitsijoilta ja koneliikkeiltä. Talvisodan aikana linnoittamistoiminta jatkui pääasemaa taaemmissa asemissa.


title: Formula 1 tietosanakirja

text: Formula 1 tietosanakirja on kirjailija Lasse Erolan kirjoittama tietokirja vuodelta 2001, jonka on kustantanut Ajatus Kirjat. Kirja kertoo Formula 1 -kaudesta 2001, kaikista yhden osakilpailun voittaneista F1-kuljettajista, artikkeleista, tilastoista ja 373 hakusanasta. Ensimmäinen suomalainen F1-kuljettaja Leo Kinnunen on kirjoittanut kirjan esipuheen.


title: Screen Actors Guild Awards 2016

text: Screen Actors Guild Awards 2016 oli järjestyksessään 22. SAG-palkintogaala, jossa yhdysvaltalainen Screen Actors Guild -ammattilitto jakoi näyttelijöille palkintoja roolisuorituksista vuoden 2015 elokuvissa ja televisio-ohjelmissa. Gaala järjestettiin 30. tammikuuta 2016.


title: Screen Actors Guild Awards 2016

text: Ehdokkaat julkistettiin 9. joulukuuta 2015.


title: Golestan

text:
Golestan () on kaupunki Iranin Teheranin provinssissa. Se sijaitsee Teheranin suurkaupunkialueen koillisosassa. Golestanin kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 669 (1956), 827 (1966), 1 074 (1976), 9 927 (1986), 45 892 (1991), 112 554 (1996), 231 905 (2006) ja 259 480 (2011).
Teheranin metron metrolinjan 3 koilliseen vievä haara kulkee Golestanin kautta (asema "Heravi" eli "Golestan-Heravi").


title: Varamin

text: Varamin () on kaupunki Iranin Teheranin provinssissa, noin 55 kilometriä pääkaupunki Teheranin hallinnollisesta keskustasta eteläkaakkoon. Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 5 205 (1956), 11 183 (1966), 25 792 (1976), 58 311 (1986), 77 624 (1991), 107 233 (1996), 208 996 (2006) ja 218 991 (2011).


title: Pakdasht

text: Pakdasht () on kaupunki Iranin Teheranin provinssissa, noin 43 kilometriä Teheranin hallinnollisesta keskustasta kaakkoon. Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 1 704 (1956), 2 668 (1966), 5 459 (1976), 18 308 (1986), 33 273 (1991), 49 220 (1996), 126 937 (2006) ja 206 490 (2011).


title: Carl Erich Correns

text: Carl Erich Correns [korəns] tai [korens] (1864–1933) oli saksalainen kasvitieteilijä, perinnöllisyystutkija sekä professori Münsterissä vuodesta 1909 ja Berliinissä vuodesta 1914. Yhdessä Hans Spemannin kanssa hän johti Kaiser-Wilhelm-instituuttia Berliinissä. Samana vuonna (1900) kuin alankomaalainen Hugo de Vries ja itävaltalainen Erich Tschermak mutta näistä riippumatta Correns keksi unohdetut Mendelin lait. Correns osoitti, että Mendelin lait ovat myös sukupuolen määräytymisessä voimassa. Hän tutki etenkin kasvien sukupuolen määräytymistä. Hän myös osoitti samoin vaikuttavia (homomeerisia) perintötekijöitä olevan olemassa.


title: Parkanonjärven alue

text: Parkanonjärven alue (35.53) on Kokemäenjoen vesistöön (35) Ikaalisten reitin valuma-alueen (35.5) toisen jakovaiheen kolmas osa-alue. Se sijaitsee Pirkanmaalla ja sen kautta virtaavat vedet laskevat Kyrösjärven alueeseen (35.52). Siihen laskevia Ikaalisten reitin toisen jakovaiheen osa-alueita ovat Kuivasjärven valuma-alue (35.56) ja Aurejärven valuma-alue (35.57).


title: Parkanonjärven alue

text: Parkanonjärvi on valuma-alueen pääjärvi ja sen laskujoki on Vääräjoki, joka virtaa Kyrösjärveen. Vesireitti jatkuu siitä alaspäin Kyrösjärven alueeella (35.52) ja Mahnalanselän alueella (35.51) Pappilanjoen kautta Kirkkojärvi-Mahnalanselkään ja sitten Siuronkosken kautta Kuloveteen.


title: Parkanonjärven alue

text: Parkanojärven alueen kautta laskeva koko vesistöalue, johon kuuluvat myös Kuivasjärven ja Aurejärven valuma-alueet, on pinta-alaltaan 1183 km². Tämän koko alueen suurimpia järviä ovat Nerkoonjärvi, Kankarinjärvi, Parkanonjärvi, Linnanjärvi ja Vuorijärvi.


title: Parkanonjärven alue

text: Parkanonjärven alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Vääräjoen alue (35.531, 24 km²), Parkanonjärven lähialue (35.532, 86 km²), Riuttasjärven-Linnanjärven alue (35.533, 73 km²), Kankarinjärven alue (35.534, 268 km²), Vuorijoen valuma-alue (35.535), Vääräjoen valuma-alue (35.536), Naarmijärven valuma-alue (35.537), Nerkoonjärven valuma-alue (35.538) ja Haukkaluoman valuma-alue (35.539).


title: Parkanonjärven alue

text: Alla olevan esityksen pohjana on käytetty viranomaisille tarkoitettua tietohallintojärjestelmää OIVAa ja Kansalaisen karttapaikkaa.


title: Parkanonjärven alue

text: Vääräjoki laskee Parkanonjärvestä 13 kilometriä mutkaisena ja leveähkönä jokena Kyrösjärven Aureenlopin perälle Heittolanlahteen. Vääräjokeen yhtyy vasemmalta viisi kilometriä ennen joensuuta Poltinjoki, joka on Aurejärven valuma-alueen (35.57) laskujoki. Poltinjoki tuo vettä 455 km² suuruiselta alueelta, kun Vääräjoen alajuoksun kautta laskee 1183 km² suuruisen alueen vedet. Jos tästä alueesta vähentää vielä Parkanonjärven ja sen yläpuoliset alueet (705 km²), jää Vääräjoen alueeseen valuma-aluetta 24 km².


title: Parkanonjärven alue

text: Vääräjoen Poltinjoen yläpuolinen osuus on 8 kilometriä pitkä. Poltinjoen yhtymäkohdan alapuolella on joessa sivussa Suvilampi ja vähän sen yläpuolelle laskee Hartikkalammen lyhyt laskuoja. Poltinjoen yhtymäkohdan yläpuolella sijaitsee Kukkurakosken vesivoimalaitos, jonka yläpuolelle on padottu saarikkoinen patoallas. Yläjuoksulla Vääräjoki toimii hetken Parkanon ja Ikaalisten välisenä rajana. Hieman Parkanonjärven luusuan alapuolelle Lapiolahdessa jokeen laskee oikealtapäin Kylmäoja, joka tuo vettä länsipuolella kulkevalta harjualueelta. Sieltä laskee Kylmäojaan myös Ahvenlammen laskuoja.


title: Parkanonjärven alue

text: Parkanonjärven alueella on toinenkin Vääräjoki, mutta se laskee Kankarinjärveen ja on pienenmpi.


title: Parkanonjärven alue

text: Parkanonjärven lähialueen keskusjärvi on Parkanonjärvi ja sen laskujoki on Vääräjoki. Lähialueen alaraja sijaitsee kuitenkin Vääräjoen luusuassa, sillä Vääräjoki muodostaa oman alueensa (yllä). Lähialueeseen kuuluvat myös Parkanon keskustan läpi virtaava Viinikkajoki ja sen lähdejärvi Kairojärvi Käenkosken voimalaan asti. Voimala saa vetensä Riuttasjärvestä, joka ei enää kuulu tähän lähialueeseen (alla). Parkanonjärveen laskee idästä omia laskuojiaan myöten Vehkalampi ja Paskolampi. Kiimalampi sijaitsee valuma-alueen äärilaidalla ja sen vedet päätyvät Parkanonjärveen suo-ojia myöten. Itäpuolelta laskee Parkanonjärveen vain Jouttenjärvi. Loput lähialueen järvistä sijaitsevat Parkanon itäpuolella ja laskevat Kairojärveen Mustiaisluomaa myöten. Sen pääjärvi on pitkä ja kapea Pitkäjärvi, johon laskee Poikkeusjärvi ja johon vuorostaan laskee Ahvenuslampi. Vähä Hanhilampi ja Iso Hanhilampi laskevat ketjussa Mustiaisluomaan Pitkäjärven alapuolella. Riuttas-Ahvenuksen lasku-uoma sayhtyyustiaisluomaan vielä alempana.


title: Parkanonjärven alue

text: Riuttasjärvi muodostaa alueen keskusjärven, sillä lähes kaikki alueen järvet laskevat siihen. Linnanjärvi on kuitenkin yli kaksi kertaa niin suuri kuin Riuttasjärvi ja niiden vedenpinnat ovat yhtä korkealla, niin molemmat järvet ovat alueen keskiössä. Linnanjärveen laskevat pohjoisesta Kankarinjärven alueen (35.534) vedet Koskelanjoen kautta ja luoteesta laskevat Kuivasjärven valuma-alueen (35.56) vedet.


title: Parkanonjärven alue

text: Riuttasjärveen laskee monta pientä järveä ja lampea. Länsipuolelle järven eteläpäähän laskee yhteinen Iso-Visurin ja Visurinlammen laskuoja. Länsipuolen melko tasaisen kankaan soilta kerää Vehkapuru uomaansa myös Vehkapurunlammen, Hotakanlammen ja pienen Kartiskalammen vedet. Itäpuolella kauempana Riuttasjärvestä sijaitsee Kangaslampi, jonka laskuoja on alajuoksulla nimeltään Rökötesluoma. Linnanjärven ainoa lähialueeseen kuuluva järvi on Särkijärvi, joka laskee siihen Kihniön puolelta. Kaakosta laskee myös Alinen Lehmilampi, joka muodostaa oman Haukkaluoman valuma-alueensa (35.539, alla).


title: Parkanonjärven alue

text: Kankarinjärvi on alueensa ainoa järvi. Järvellä vaikuttaa olevan pieni valuma-alue ja se onkin vesistöalueensa ainoa järvi. Idästä siihen laskee 250 metriä pitkä Syväjärven laskujoki. Se tuo Kankarijärveen Nerkoonjärven valuma-alueen (35.538) vedet. Pohjoisessa Kankarinjärveen laskee 400 metriä pitkä Naarmijärven laskujoki, joka tuo siihen Naarmijärven valuma-alueen (35.537) vedet. Pohjoispäähän laskee myös Vääräjoki, jolla ei ole valuma-alueellaan järviä. Kankarinjärven oma laskujoki on Koskelanjoki, joka laskee 2,7 kilometrin mittaisen Linnanjärveen.


title: Parkanonjärven alue

text: Valuma-alueen keskusjärvi on Vuorijärvi, jonka laskujoki Vuorijoki, laskee Kirkkojärven kautta edelleen Kirkkojokena Viinikanjokeen. Se laskee vuorostaan Parkanonjärveen. Vuorijärveen laskevat suoraan lyhyillä laskuojilla Hanhijärvi etelästä ja Majajärvi pohjoisesta sekä pienen ojan kautta Kuuhimojärvi koillisesta. Kuuhimojärveen laskevat metsien lammet Kivilampi ja Vähä-Kuuhimo. Majajärveen laskeva Ritajoki tuo pohjoisesta soiden ja lampien vesiä. Näitä ovat Valkeinen, Iso Ristiharjunlampi, Liejulampi ja Vähä Ristiharjunlampi.


title: Parkanonjärven alue

text: Parkanonjärven alueen toinen ja pienempi Vääräjoki laskee yhdeksän kilometrin pituisena Kankarinjärveen. Sen alkaa Iso Kokonlammesta ja siihen yhtyy lyhyt Vähä Kokonlammen laskuoja. Neljä kilometriä pohjoisempana sijaitsee vielä Kankarilampi.


title: Parkanonjärven alue

text: Naarmijärvi laskee 400 metrin laskujokea myöten Kankarinjärveen ja on siten valuma-alueensa pääjärvi. Siihen laskevat Heinijokea myöten Heinilampi, jonka kautta laskee myös Kotalammen vedet, sekä Kotalampi, jonka kautta laskee Teerilammen vedet. Pirttilampi on valuma-alueen yksinäinen lampi, jolla ei ole laskuojaa.


title: Parkanonjärven alue

text: Nerkoonjärvi on valuma-alueensa keskusjärvi, jonka laskujoki Myllyjoki laskee Kankarinjärveen Tarsianjärven ja Syväjärven kautta. Nerkoonjärvi kerää suuren osan valuma-alueensa vesistä. Sen eteläpäähän laskeva Hirvijoki on Hirvijärven, Vähä Hirvijärven, Iso Luppolammen ja Kirjaslammen laskujoki. Mäntysenluoma tuo Heinämaanlammen, Vähä Korpijärven, Iso Korpijärven, Jouttijärven, Vähä Jouttijärven, Aureen Korpijärven, Pikku Luppolammen ja Petäjälammen vedet. Haukkalampi ja Jänisjärvi laskevat omia ojiaan myöteen etelästä Nerkoonjärven itäpäähän. Samoin tekee 600 metriä pitkä Niskosjoki, joka on Niskoslammen, Launoslammen ja Aittoluoman valuma-alueen yhteinen laskujoki. Pohjoisesta laskee vielä pieni Pikku Palolampi Nerkoonjärven Pohjanlahteen.


title: Parkanonjärven alue

text: Pieni Paskolampi laskee suoraan alinmpaan Syväjärveen. Tarsianjärveen laskevaan Sulkuejärveen laskee pohjoisesta Kakkurilampi omaa laskuojaa myöten. Etelästäpäin Kihniön keskustan läpi laskee Palolammen laskuoja, jonka kautta laskevat myös Syyslampmen ja Rajalammen vedet.


title: Parkanonjärven alue

text: Haukkaluoma eli Lehmiluoma on valuma-alueen laskuoja, joka laskee Linnanjärveen. Valuma-alueen kaksi lampea ovat Alinen Lehmilampi ja Ylinen Lehmilampi, joka on kuivatettu suoksi.


title: Nasim Shahr

text: Nasim Shahr tai Nasimshahr (; joskus "Akbarābād") on kaupunki Iranin Teheranin provinssissa, noin 30 kilometriä pääkaupunki Teheranin hallinnollisesta keskustasta lounaaseen. Nasimshahrin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 67 (1956), 91 (1966), 202 (1976), 13 750 (1986), 49 945 (1991), 85 124 (1996), 135 846 (2006) ja 157 474 (2011).


title: Qarchak

text: Qarchak () on kaupunki Iranin Teheranin provinssissa. Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 167 (1956), 1 176 (1966), 14 925 (1976), 77 957 (1986), 98 202 (1991), 142 690 (1996), 174 006 (2006) ja 191 588 (2011).


title: Qaem Shahr

text: Qaem Shahr tai Qaemshahr () on kaupunki Pohjois-Iranin Mazandaranin provinssissa, noin 30 kilometriä Kaspianmeren etelärannan eteläpuolella. Maakuntakeskus Sari sijaitsee noin 20 kilometriä itäkoilliseen. Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 23 055 (1956), 38 898 (1966), 63 377 (1976), 109 288 (1986), 123 684 (1991), 143 286 (1996), 174 768 (2006) ja 196 050 (2011).


title: Babol

text: Babol tai Bābol (, joskus "Bābul", aiemmin "Bārfurush") on kaupunki Pohjois-Iranin Mazandaranin provinssissa Baboljoen varrella, 24 kilometriä Kaspianmerestä etelään.


title: Babol

text: Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 36 194 (1956), 49 973 (1966), 68 059 (1976), 115 320 (1986), 137 348 (1991), 158 346 (1996), 201 335 (2006) ja 219 467 (2011).


title: Amol

text: Amol () on kaupunki Pohjois-Iranin Mazandaranin provinssissa, noin 20 kilometriä Kaspianmeren etelärannan eteläpuolella, Harhāz-joen varrella.


title: Amol

text: Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 22 251 (1956), 40 076 (1966), 68 963 (1976), 118 242 (1986), 139 923 (1991), 159 092(1996), 199 698 (2006) ja 219 915 (2011).


title: Šahr-e Kord

text: Šahr-e Kord, (; joskus myös muodossa "Shahr-e Kord", "Shahr-e-Kord" tai "Shahr Kord") Šahr Kord on Iranin Chahār Mahāl ja Bakhtīārīn provinssin pääkaupunki.


title: Šahr-e Kord

text: Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 15 476 (1956), 23 575 (1966), 40 359 (1976), 75 080 (1986), 89 253 (1991), 100 477 (1996), 131 612 (2006) ja 159 775 (2011).


title: Šahr-e Kord

text: Maakunta tunnetaan ilmastoltaan Iranin viileimpänä seutuna, jonka vuotuinen keskilämpötila on vain noin 12 °C. Talvi kestää tyypillisesti marraskuun alusta huhtikuun alkuun. Usein Iranin (sääkatsausten) kylmimmät lämpötilalukemat raportoidaan Šahr-e Kordista.


title: Periscope

text: Periscope on Twitterin omistama sosiaalinen suoratoistopalvelu, joka julkaistiin iOS-laitteille maaliskuussa 2015 ja Android-laitteille toukokuussa. Periscopella voi lähettää puhelimellaan video-ohjelmaa. Ohjelma on reaaliaikaista ja sitä voi kommentoida. Vuorovaikutteisuus onkin yksi sovelluksen tunnusmerkkejä. Periscopen kehittäjät ovat Kayvon Beykpour sekä Joe Bernstein.


title: Periscope

text: Beykpour ja Bernstein keksivät idean sovellukselle ollessaan matkalla Istanbulissa vuonna 2013. Beykpour oli paikalla kun Taksim-aukion mielenosoitukset alkoivat. Hän halusi tietää, mitä tapahtuu, joten hän seurasi Twitteriä. Hän pystyi siten lukemaan aiheesta, muttei nähnyt, mitä todella tapahtui.


title: Periscope

text:
He perustivat Bounty nimisen yrityksen 2014 helmikuussa ja saivat rahoitusta 1.5 miljoonaa dollaria. Twitter osti Periscopen ennen sovelluksen julkista lanseeramista 2015. Periscope lanseerattiin 26. Maaliskuuta 2015. Android versio tuli myöhemmin, saman vuoden toukokuussa. Jo elokuussa 2015 Periscopeen oli luotu 10 miljoonaa tiliä ja sovelluksessa katsotun videokuvan määrä vastasi 40 vuotta päivässä. Joulukuussa 2015 Apple nimesi Periscopen vuoden iPhone sovellukseksi. Vuoden 2016 tammikuussa yhtiö julkisti uudistuksen, joka mahdollistaa live kuvan lähettämisen GoPro –laitteista.
Huhtikuussa 2016 osana suurempaa yhteistyötä Twitterin kanssa, NFL ilmoitti Periscopen lähettävän “kulissien takaista” materiaalia Thursday Night Football peleistä.


title: Periscope

text: Sovellukseen rekisteröidytään joko puhelinnumerolla tai Twitter -tilin kautta ja siellä pystyy kirjautuneena lähettämään live-videolähetystä muiden käyttäjien seurattavaksi tai seurata itse muiden lähettämiä livelähetyksiä. Omaan livelähetykseen on mahdollista tweetata linkki. Videot ovat julkisia, mutta on myös mahdollista jakaa videon katselumahdollisuus ainoastaan kutsutuille ihmisille ja myös estää henkilöiden kommentointi. Katselijat pystyvät lähettämään kommentteja tai kysymyksiä livelähetyksen aikana ja lähettämään sydämiä tykkäyksen merkiksi. Sovellus sallii etsiä sijainnin perusteella lähellä olevia videolähetyksiä tai hakea tunnisteiden avulla tiettyjä videoita. Sovelluksessa on myös mahdollista seurata tiettyjä henkilöitä.


title: Dongying

text: Dongying (, pinyin: Dōngyíng Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Shandongin maakunnan pohjoisosassa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 165 kilometriä maakunnan pääkaupunki Jinanista koilliseen. Kaupungin väkiluku on 2,01 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 7 923 neliökilometriä.


title: Dongying

text: Prefektuuri rajoittuu pohjoisessa ja idässä Bohainmereen, kaakossa Weifangin, etelässä Zibon, sekä lännessä Binzhoun prefektuuritason kaupunkeihin.


title: Dongying

text: Piirikuntatasolla kaupunki jakautuu viiteen osaan seuraavasti (numerointi kuten oheisessa kuvassa, asukasluvut vuonna 2010):


title: Sabzevar

text: Sabzevar () on kaupunki Iranin Razavi Khorasanin provinssissa, noin 570 kilometriä pääkaupunki Teheranista itään.


title: Sabzevar

text: Sabzevarin kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 30 545 (1956), 42 415 (1966), 69 562 (1976), 129 103 (1986), 148 065 (1991), 170 738 (1996), 214 582 (2006) ja 231 557 (2011).


title: Weyerhaeuser

text: Weyerhaeuser (lausutaan kuten "warehouser") on yhdysvaltalainen metsäteollisuusyritys, yksi kolmesta suuresta Georgia-Pacificin ja International Paperin ohella.


title: Weyerhaeuser

text: Weyerhaeuser on maailman suurin havupuupitoisten talousmetsien omistaja ja maailman suurin havu- ja lehtipuusahatavaran ja mekaanisten puunjalosteiden valmistaja. Se on suuri OSB-lastulevyn ja havuvanerin valmistaja. Yhtiöllä on myös kemiallista metsäteollisuutta: se valmistaa muun muassa sellua ja nestepakkauskartonkia.


title: Weyerhaeuser

text: Weyerhaeuser omistaa noin 2,8 miljoonaa hehtaaria metsää pääosin Yhdysvaltojen luoteisosissa ja etelävaltioissa. Se hallinnoi lisäksi noin 5,7 miljoonaa hehtaaria kanadalaismetsää pitkäaikaisin lisenssisopimuksin. Yhtiö työllistää lähes 13 000 ihmistä. Marraskuussa 2015 se ilmoitti fuusiosta Plum Creek Timber Co. Inc. -yhtiön kanssa (), jolla on 2,5 miljoonaa hehtaaria metsää ja noin 1 300 työntekijää. Yhdistyneestä yhtiöstä tulee yksi maailman suurimmista metsäjäteistä, joka jatkaa Weyerhaeuser-nimellä mutta muuttaa pääkonttorinsa Washingtonin osavaltion Federal Waystä Seattleen.


title: Weyerhaeuser

text: Vuonna 1900 perustetun Weyerhaeuser-yhtiön juuret juontavat 1800-luvun puoliväliin, jolloin 18-vuotias saksalainen Friedrich Weyerhäuser (1834–1914) saapui sukulaistensa kanssa siirtolaisena New Yorkiin. He asettuivat aluksi Pennsylvaniaan. Frederick Weyerhaeuseriksi nimensä muuttanut nuori mies teki sekalaisia töitä ja sai säästetyksi rahaa niin, että osti itselleen sahan Illinoisin osavaltion Rock Islandista. Se alkoi menestyä hyvin, ja Weyerhaeuser osti itselleen lisää sahoja Mississippijoen varrelta sekä metsää Wisconsinin, Minnesotan, Idahon, Washingtonin ja Oregonin osavaltioista. 1900-luvun alkuun mennessä Frederick Weyerhaeuser oli Yhdysvaltojen suurin metsänomistaja, ja muiden metsäsijoittajien kanssa hän oli kiinnostunut erityisesti luoteisten osavaltioiden, Washingtonin ja Oregonin metsistä. Ryhmä sijoittajia perusti 1900 yrityksen, joka osti sieltä 3 600 neliökilometriä metsää ja rakensi useita sahalaitoksia. Vuonna 1923 Weyerhaeuser-yhtiö alkoi viedä puutavaraa Japaniin vuoden 1923 maanjäristyksen jälkeiseen jälleenrakentamiseen. Kiinan markkinoille Weyerhaeuser pääsi presidentti Richard Nixonin valtiovierailun 1971 tuloksena.


title: Weyerhaeuser

text: Vuonna 2000 Weyerhaeuser osti kanadalaisen MacMillan Bloedelin ja vuonna 2002 oregonilaisen Willametten.


title: Weyerhaeuser

text: Weyerhaeuserin toiminta jakaantuu neljään liiketoiminta-alueeseen: metsänhoitoon (Timberlands), mekaaniseen metsäteollisuuteen (Wood Products), kemialliseen metsäteollisuuteen (Cellulose Fibers) sekä pientalorakentamiseen (Real Estate). Timberlands-segmentti hoitaa yksityisiä talousmetsiä – sekä yhtiön omia että muiden omistamia – eri puolilla maailmaa ja myy puutavaraa kansainvälisesti. Wood Products tuottaa ja myy sahatavaraa, rakennuslevyjä ja muita puupohjaisia rakennusmateriaaleja. Cellulose Fibers -segmentti tuottaa selluloosakuitua muun muassa vaippojen täytteeksi ja valmistaa nestepakkauskartonkeja. Sivutuotteena se tuottaa energiaa laitoksissaan. Real Estate -segmentti tuottaa ja markkinoi pientaloja tytäryhtiönsä Weyerhaeuser Real Estate Co.:n kautta.


title: Anders Holmertz

text: Anders Sören Holmertz (s. 1. joulukuuta 1968 Motala) on ruotsalainen uimari. Hän on vapaauinnin viisinkertainen olympiamitalisti, ja kaikkiaan 23-kertainen arvokisamitalisti. Hän edusti seuroja Motala SS ja Spårvägens SF. Hän on pituudeltaan 185 cm.


title: Anders Holmertz

text: Holmertz sijoittui 1984 Los Angelesin olympialaisissa 200 metrin vapaauinnissa 12:nneksi ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä kuudenneksi. Sofian EM-kilpailuissa 1985 hän sai hopeaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä ja oli seitsemäs 200 metrin vapaauinnissa. Madridin MM-kilpailuissa 1986 hän oli viides 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä ja kuudes 400 metrin vapaauinnissa.


title: Anders Holmertz

text: Holmertz voitti Strasbourgissa 1987 Euroopan-mestaruuden 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.48,44 ja sai pronssia 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Soulin olympialaisissa 1988 hän saavutti hopeaa 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.47,89. 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä hän oli kuudes ja 400 metrin vapaauinnissa kahdeksas.


title: Anders Holmertz

text: Holmertz saavutti Bonnin EM-kilpailuissa 1989 pronssia 200 metrin vapaauinnissa ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä sekä sijoittui neljänneksi 400 metrin vapaauinnissa ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Perthin MM-kilpailuissa 1991 hän oli neljäs 200 ja 400 metrin vapaauinnissa sekä 4 × 100 ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Lisäksi hän sijoittui viidenneksi 100 metrin vapaauinnissa. Saman vuoden Ateenan EM-kilpailuissa hän sai pronssia 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä, oli viides 200 metrin vapaauinnissa ja kuudes 400 metrin vapaauinnissa.


title: Anders Holmertz

text: Holmertz saavutti Barcelonan olympialaisissa 1992 hopeaa 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.46,86 ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä sekä pronssia 400 metrin vapaauinnissa ajalla 3.46,77. Lisäksi hän oli viides 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Sheffieldin EM-kilpailuissa 1993 hän sai hopeaa 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä sekä pronssia 200 ja 400 metrin vapaauinnissa. Saman vuoden Palma de Mallorcan lyhyen radan MM-kilpailuissa hän saavutti kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä, oli neljäs 200 metrin ja kuudes 100 metrin vapaauinnissa.


title: Anders Holmertz

text: Holmertz voitti Roomassa 1994 maailmanmestaruuden 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä, sai hopeaa 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.48,24, oli viides 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä ja yhdeksäs 400 metrin vapaauinnissa. Wienin EM-kilpailuissa 1995 hän saavutti hopeaa 200 metrin vapaauinnissa ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä sekä pronssia 400 metrin vapaauinnissa ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä.


title: Anders Holmertz

text: Holmertz saavutti Atlantan olympialaisissa 1996 hopeaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä, oli viides 200 ja 400 metrin vapaauinnissa sekä seitsemäs 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Viimeisissä arvokisoissaan, Göteborgin lyhyen radan MM-kilpailuissa 1997 hän sai hopeaa 4 × 100 ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä.


title: Anders Holmertz

text: Holmertz voitti kaikkiaan 86 Ruotsin-mestaruutta, 46 pitkällä ja 40 lyhyellä radalla 100 – 1 500 metrin vapaauinnissa sekä myös sekauintimatkoilla. Urheilu-uransa jälkeen hän aloitti työt tietotekniikka-alalla.


title: Svante Lehtonen

text: Johan Svante Lehtonen (16. toukokuuta 1878 Kokemäki – 5. elokuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen ammattiyhdistysmies ja toimittaja. Kokemäen Pitkäjärvenmaasta kotoisin ollut Lehtonen oli varsinaiselta ammatiltaan maalari, joka toimi Helsingin maalariammattiyhdistyksessä yleisluottamusmiehenä vuosina 1910-1917 ja Suomen maalarityöntekijäin liitossa liittotoimikunnan jäsenenä vuosina 1904–1921 ja sihteerinä vuosina 1903–1917. Lisäksi hän toimi liiton julkaiseman "Maalarien viestin" päätoimittajana. Hän oli mukana myös sosialidemokraattisessa puolueessa ja toimittajana "Työmies"-lehdessä. Suomen Ammattijärjestön sihteerinä Lehtonen oli vuodet 1919–1920.


title: Svante Lehtonen

text: Vuonna 1910 Lehtonen julkaisi maalausoppaan, josta myöhemmin otettiin kuusi uusintapainosta 1920- ja 1930-lukujen aikana. Sitä pidetään edelleen yhtenä restaurointialan suomalaisena perusteoksena. Eläkkeelle siirryttyään hän tallensi kotiseutunsa kansanperinnettä sekä kirjoitti kotiseutuaiheisia tarinoita muun muassa Kokemäen Pitkäjärvenmaan kulmakunnasta sanomalehti "Lalliin". Lehtosen kirjoituksia on talletettu myös Satakunnan Museon Satakunta-arkistoon ja Suomen Kirjallisuuden Seuran Kansanrunousarkistoon. Lehtosen kirjoituksia on käytetty lähteenä Hannu Vaajalan vuonna 2015 julkaistussa teoksessa "Maa armas isäimme".. Myös historiantutkija Tuomas Hoppu on hyödyntänyt Svante Lehtosen kirjoituksia Kokemäen historiaa vuosilta 1870–2010 käsittelevässä teoksessa "Joki ja sen väki II" (2011).


title: Erik Stensiö

text: Erik Helge Osvald Stensiö (s. 2. lokakuuta 1891, Döderhult – 11. tammikuuta 1984) oli ruotsalainen paleontologi, Naturhistoriska riksmuseetin paleontologisen osaston esimies 1923–1933 ja uudelleen 1935–1959 ja vuosina 1933–1935 professori Upsalassa. Hän sai aikaan merkittäviä tuloksia fossiilisten kalojen anatomiaa ja kehityshistoriaa koskeneilla tutkimuksillaan. Hän kehitti pitkälle leikesarjatekniikan, jonka avulla voidaan selvittää selkärankaisten pääkallon luissa painaumina jäljellä olevien hermojen ja aivoverisuonten paikat.


title: Unelmahäät

text: Unelmahäät (aiemmin Satuhäät) on suomalainen tositelevisiosarja, jossa seurattiin naimisiin menevien pariskuntien häävalmisteluja ja -juhlia. Jokaisessa jaksossa kuultiin myös pariskuntien rakkaustarina. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi esitettiin vuonna 2005, ja viimeisin, yhdestoista kausi alkoi maaliskuussa 2016. Parhaimmillaan sarjalla on ollut yli puoli miljoonaa katsojaa.


title: Unelmahäät

text: Sarjaa esitettiin vuosina 2005–2016 Yle TV2:lla, ja se jatkui samalla formaatilla helmikuussa 2018 TV5-kanavalla "Unelmahäät"-nimellä.


title: Unelmahäät

text: Sarjan ensimmäinen tuotantokausi alkoi 25. helmikuuta 2005. Viimeisin Ylellä nähty, 11. tuotantokausi alkoi 28. maaliskuuta 2016. Ensimmäisen kymmenen tuotantokauden aikana seurattiin yhteensä 111 parin häitä. 12. tuotantokausi alkoi TV5:llä 26. helmikuuta 2018.


title: Unelmahäät

text: Sarjan ideoivat alun perin Filmaattiset Oy:n Juha-Pekka Ristmeri ja Ylen Timo Suomi. Yhdentoista tuotantokauden aikana sarja muuttui paljon. Kahden ensimmäisen tuotantokauden aikana ohjelma keskittyi hääjuhlaan, kunnes tuottaja Ristmeri halusi siihen mukaan laajemman perspektiivin. Alettiin kiinnittää enemmän huomiota valittaviien parien kiinnostavuuteen. Sen jälkeen sarja keskittyykin naimisiin menevän pariskunnan tarinaan. Kuvattavat parit saivat palkkion, mutta ohjelma ei kustantanut häitä.


title: Unelmahäät

text: Kuvaajat ja toimittaja-ohjaaja seurasivat pareja tiiviisti ennen häitä. Ohjelman tekijät saivat tietoonsa kaikki tärkeät päivämäärät, kuten pukujen sovitukset ja juhlapaikan valinnan. Monesti kuvaajat ystävystyivät kuvattavien kanssa. Materiaalia kuvattiin jaksoa kohden noin kymmenen päivän ajan. Kun materiaalia oli tarpeeksi, ohjaaja-käsikirjoittaja etsi siitä laajempaa kaarta ja mielenkiintoisia yksityiskohtia. Käsikirjoitus tehtiin "näytelmämuotoon". Toisinaan pariskunnat pyysivät jotakin kohtausta poistettavaksi valmiista jaksosta, mutta tekijät sanoivat suostuvansa vain selkeiden asiavirheiden poistamiseen.


title: Unelmahäät

text: Alkuvuosina ohjelmaa syytettiin toisinaan sensaationhakuisuudesta. Käsikirjoittajana 10. ja 11. tuotantokausilla toimineen Timo Järvelän mukaan ohjelmassa ei enää pyritty ”raflaavuuteen”. Ensimmäisellä tuotantokaudella ohjelmaa juonsi Heidi Kyrö ja toisella tuotantokaudella Satu Ruotsalainen. Kolmannella tuotantokaudella luovuttiin juontajasta ja siirryttiin spiikkeriin. "Rakkauden äänenä" toimi 2008–2016 vuosina Ola Tuominen.


title: Unelmahäät

text: Sarjassa on tehty myös ”mitä heille kuuluu nyt?” -jaksoja, joissa vierailtiin sarjassa aiemmin vihittyjen parien luona. "Ilta-Sanomat" teki vuonna 2016 selvityksen siitä, kuinka moni 111 pariskunnasta on edelleen yhdessä. 72:sta tavoitetusta pariskunnasta 49 oli vielä yhdessä.


title: Unelmahäät

text: Sarjan 11. kaudelle haki yhteensä 120 paria, joista valittiin kymmenen.


title: Unelmahäät

text: Yksi toistuva elementti sarjassa oli juuri ennen vihkimistä taustalla soinut Enyan ”Orinico Flow” -kappale.


title: Unelmahäät

text: "Satuhäät" palkittiin vuoden 2015 Kultainen Venla -palkinnolla seurantareality-kategoriassa.


title: Unelmahäät

text: 2015 Yle teki päätöksen Satuhäät-ohjelman lopettamisesta. TV5 hankki vuonna 2017 esitysoikeudet sarjaan ja Satuhäät-ohjelma alkoi samoilla tekijöillä, mutta uudella "Unelmahäät" -nimellä 26. helmikuuta 2018.


title: Elsa Metsäranta

text: Elsa Matilda Metsäranta (synt. Fallström, ent. Aalto, 14. maaliskuuta 1887 Tuusula – 25. tammikuuta 1941 Helsinki) oli Suomen sosialidemokraattisen puolueen kansanedustaja vuosina 1933–1941. Hän työskenteli muun muassa ompelijana ja toimistotyöntekijänä, kunnes vuonna 1919 aloitti Sosialidemokraattisen raittiusliiton sihteerinä. Vuosina 1928–1932 Metsäranta oli Suomen sosialidemokraattisen työläisnaisliiton toimitsija. Eduskuntaan hänet valittiin ensimmäistä kertaa vuoden 1933 eduskuntavaaleissa Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä. Presidentin valitsijamiehenä Metsäranta oli vuoden presidentinvaalissa.


title: Elsa Metsäranta

text: Metsärannan ensimmäinen puoliso oli vuodesta 1912 lähtien asemamies Väinö Gustaf Aalto, joka murhattiin sisällissodan jälkeen Hämeenlinnan vankileirillä toukokuussa 1918. Vuonna 1921 hän avioitui Suomen Ammattijärjestön sihteerinä toimineen E. A. Metsärannan kanssa. Elsa Metsäranta kuoli kesken kansanedustajakautensa tammikuussa 1941. Hänen tilalleen tuli Väinö Meltti.


title: Jäppinen (Kivennapa)

text: Jäppinen oli viimeinen kylä Suomen puolella mentäessä vanhaa tietä Viipurista Pietariin. Kylä sijaitsi Kivennavan pitäjässä.


title: Jäppinen (Kivennapa)

text: Suomen itsenäistyttyä Jäppilän kylälle antoi leimansa Rajavartiosto. Aluksi se oli tulliaseman nimellä, mutta kun 1920-luvulla ei ollut virallista rajanylistystä, ei ollut tullattavaakaan. Nimi muutettiin Rajavartiostoksi. Liikettä rajalla kuitenkin oli. Nämä seudut Jäppisen tienoilla olivat salakuljettajien suosiossa.


title: August Rissanen

text: August (Aukusti) "Aku" Rissanen (8. joulukuuta 1881 Viipuri – 1967) oli suomalainen toimittaja, sosialidemokraatti ja aktivisti. Hän oli yksi varhaisimmista työväenliikkeessä vaikuttaneista ylioppilaista ja oli ensimmäisen sortokauden aikana mukana niin perustuslaillisten kuin ns. työläisaktivistienkin toiminnassa. Toimittajantyönsä ohella Rissanen suomensi muun muassa Friedrich Engelsin ja Karl Kautskyn teoksia.


title: August Rissanen

text: Työläisperheestä lähtöisin ollut Rissanen kirjoitti ylioppilaaksi Viipurin klassillisesta lyseosta ja opiskeli sen jälkeen Helsingin yliopistossa vuodesta 1902 lähtien. Viipurin Talikkalassa syntynyt Rissanen kertoi kiinnostuneensa yhteiskunnallisista ja sosiaalisista kysymyksistä kouluaikoinaan Viipurissa, jolloin hän kärsi taloudellisista vaikeuksista ja lähti mukaan työväenliikkeen toimintaan. Vuonna 1903 Rissanen osallistui ns. Forssan kokoukseen, jossa Suomen Työväenpuolue omaksui itselleen sosialistisen ohjelman. Ajatteluunsa Rissanen sai vaikutteita muun muassa Viipurin työväenyhdistyksen puheenjohtajana toimineelta Julius Lylyltä sekä myöhemmin Helsingissä professori Theodor Homénilta, jotka molemmat olivat venäläistämispolitiikkaa vastustaneen kagaalin jäseniä. Hän oli tutustunut myös kristilliseen tolstoilaisuuteen, mutta päätti kuitenkin ryhtyä ateistiksi. Aktivistiliikkeessä Rissanen vaikutti pientä kuukausipalkkaa vastaan työläisten parissa toimineena agitaattorina ja asui hetken aikaa myös Ruotsissa. Kotimaahan palattuaan Rissanen kiersi eri puolilla maata maanalaisen "Vapaita Lehtisiä" -lehden asiamiehenä 3 000 markan vuosipalkkaa vastaan.


title: August Rissanen

text: Keväällä 1905 Rissanen oli osallisena Viipurissa tehdyssä kuvernööri Nikolai Mjasojedovin murhayrityksessä yhdessä anarkisti Matti Reinikan ja myöhemmin everstiluutnantti Kramarenkon ampuneen Kalle Procopén kanssa. Oikeudessa hänen osuutensa katsottiin kuitenkin rajoittuneen vain ampujana toimineen Reinikan avustamiseen ja neuvomiseen, joten Rissanen jäi kokonaan ilman tuomiota. Hän oli muun muassa hankkinut asunnon kaupunkiin saapuneelle Reinikalle, johon Rissanen oli tutustunut matkallaan Oulussa. Viipurissa hän esitteli tämän myös Procopélle. Samana keväänä Rissasen väitettiin myös johtaneen aktivistien ryhmää, jonka tarkoituksena oli murhata jokin senaattori.


title: August Rissanen

text: Vuoden 1905 suurlakon aikana Rissanen kuului Helsingin punakaartiin ja muodosti lakon jälkeen Johan Kockin ja Severi Alanteen kanssa erityisen "agitaatiotoimikunnan", jonka tehtävänä oli solmia yhteyksiä maahan sijoitetun venäläisen sotaväen kanssa. Saman vuoden marraskuussa Tampereella järjestettyyn SDP:n ylimääräiseen puoluekokoukseen Rissanen osallistui Helsingin työväenyhdistyksen edustajana. Hänet valittiin tuolloin väliaikaisesti asetettuun puoluevaliokuntaan. Rissanen kuului myös suurlakon jälkeen sosialidemokraattien toimintaan tulleiden ns. "marraskuun sosialistien" liikeeseen, vaikka olikin liittynyt puolueeseen jo muutamaa vuotta aikaisemmin.


title: August Rissanen

text: Maaliskuussa 1906 Rissanen muutti Turkuun kansakoulunopettajaksi ja jatkoi toimintaansa Turun työväenyhdistyksessä. Usean muun työläisaktivistin tavoin Rissanen kuului aluksi väkivaltaisen vallankumouksen puolestapuhujiin, mutta muutti osittain kantaansa jo SDP:n vuoden 1906 Oulun puoluekokouksessa, josta muistetaan hänen tunnettu lausahduksensa ”"vaalilippu on voimakeino, jolla me ammutaan."” Rissanen asetti kuitenkin edelleen parlamentaarisen toiminnan rinnalle myös mahdollisuuden aseelliseen vallankumoukseen. Samassa kokouksessa Rissanen valittiin SDP:n puoluehallitukseen.


title: August Rissanen

text: Poliittisen toimintansa vuoksi Rissanen joutui lähtemään maanpakoon Yhdysvaltoihin. Rissanen asettui aluksi Oregonin Astoriaan, jossa hän työskenteli "Toveri"-sanomalehden ensimmäisenä päätoimittajana sekä myöhemmin vielä Michiganin Hancockissa ilmestyneen "Työmiehen" päätoimittajana ennen eroaan syksyllä 1907. Tämän jälkeen Rissanen oli Massachusettsin Fitchburgissa "Raivaajan" toimittajana. Lisäksi hän oli mukana muun muassa Amerikan sosialistisessa puolueessa sekä osuustoimintaliikkeessä ja työskenteli pitkään opettajana Minnesotan Duluthissa toimineessa Työväen Opistossa.


title: Kanala (Kivennapa)

text: Kanala oli kylä Kivennavan pitäjässä Karjalankannaksella. Kylässä oli ennen talvisodan syttymistä 16 taloa. Useimmat talot olivat kohtalaisen vauraita, peltoalaa oli keskimääräistä enemmän. Kotipeltojen lisäksi kauempana Siesjoen varrella oli suuria ulkoniittyjä, Lamarin ja Venneenpohjanniityt. Kanalan kylä sijaitsi Siiranmäeltä ja Suurselkälästä etelään.


title: Kanala (Kivennapa)

text: Tie Vuottaalta kulki Kanalan kautta Tonteriin. Ennen itsenäistymistä Kanalasta ja Kanalan kautta vietiin Pietariin maitoa ja muita maataloustuotteita.


title: Asmus Jakob Carstens

text: Asmus Jakob Carstens (1754–1798) oli tanskalais-saksalainen taidemaalari ja piirtäjä, joka edusti ihanteelliseksi katsottua saksalaista uusklassismia. Hänen työnsä ovat varsinkin sommittelua ja figuurien plastista muotoilua painottavia kartonkeja ja piirustuksia. Carstens käytti varsinkin kynäpiirustusta ja vesivärimaalausta ja halveksui öljyvärejä. Hän piti esikuvinaan antiikin ja Michelangelon taidetta ja etsi aiheita kreikkalaisesta tarustosta ja allegorioista.


title: Asmus Jakob Carstens

text: Vuonna 1776 Carstens aloitti opinnot Kööpenhaminan taideakatemiassa, mutta sieltä hänet vuonna 1781 erotettiin. Vuonna 1783 Carstens muutti Italiaan ja sittemmin Lyypekkiin ja Berliiniin. Hän elätti itsensä muotokuvien teolla. Vuonna 1790 hänet nimitettiin Berliinin taideakatemian professoriksi maalauksensa "Enkelien johdatus" vaikutuksesta. Preussin hallitukselta saamallaan matkarahalla Carstens vuonna 1792 matkasi Roomaan. Kolmen vuoden kuluttua apuraha peruutettiin ja Carstensia vaadittiin takaisin Berliiniin, mutta hän jäi Roomaan, missä asui kuolemaansa asti.


title: Asmus Jakob Carstens

text: Carstensin parhaina töinä on pidetty tarustoaiheisia, piirrettyjä kartonkeja. Carstensia on pidetty 1700-luvun klassismin ihanteellisimpana edustajana Saksan maalaustaiteessa. Hän oli yksi Roomassa 1700-luvun jälkipuolella merkittävän aseman saavuttaneiden saksalaisten taiteilijoiden keskushenkilöistä, ja hänellä oli suuri vaikutus pian kuolemansa jälkeen tapahtuneeseen saksalaisen maalaustaiteen kehitykseen.


title: Karvala (Kivennapa)

text:
Karvala oli ennen talvisotaa noin 40 talon kylä Kivennavan pitäjässä Karjalankannaksella. Kivennavan kirkolle oli Karvalasta vähän toistakymmentä kilometriä matkaa, Venäjän rajalle vain neljä kilometriä. Lintulan luostari oli kolmen kilometrin päässä ja Lintulan luostarin kohdalta kääntyikin tie Karvalaan.
Karvala oli kumpuilevaa hiekkamaata ja kylän osia kutsuttiin mäkien mukaan. Myllyojanmäki, Likasenmäki, Termosenmäki, Kailoosmäki, Pahnasuonmäki, Kylämäki ja Selkiinmäki. Asukkaiden mukaan kutsuttuna Juosilan, Kurjosen, Siikalan, Termosen, Kiurun, Terosen, Maidellin, Veijalaisen, Munnen ja Hieppilän mäet.


title: Karvala (Kivennapa)

text: Nykyisin kylän paikalla ei ole asutusta.


title: Kohtauspaikka: Ysiluokka

text: Kohtauspaikka: Ysiluokka oli dokumentaarinen televisiohjelma, jossa seurattiin 21 nuoren vaasalaisen Variskan koulun 9B-luokan elämää, ja koulunkäyntiä syyslukukaudesta aina kevätjuhliin asti. Juontajana ja kummina 9B-luokan oppilaille toimi muusikko Timo Rautiainen. Ohjelman ensimmäinen tuotantokausi alkoi Yle TV2-kanavalla 5. syyskuuta 2010.


title: Suvilampi (Ikaalinen)

text: Suvilampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Riitialassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Suvilampi on osa Vääräjoen aluetta.


title: Suvilampi (Ikaalinen)

text: Lampi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Se sijaitsee peltoaukean keskellä Vääräjoen uoman vieressä niin, että se on suoraan jokeen yhteydessä ja joki sivuaa lampea. Siihen laskee kaksi pelto-ojaa. Lampi on matala ja puoliksi umpeen soistunut. Rantaviivan pituus on kilometrin pituinen ja rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa kapeat peltotiet seututieltä 276.


title: Ahvenlampi (Parkano, Alaskylä)

text: Ahvenlampi on Pirkanmaalla Parkanossa Alaskylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Ahvenlampi on osa Vääräjoen aluetta.


title: Ahvenlampi (Parkano, Alaskylä)

text: Lampi on 250 metriä pitkä, alle 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Se sijaitsee kangasmetsässä loivassa painaumassa, joka on reunoiltaan soistunut. Siihen laskee suo-oja Ikaalisten puolelta Huhdannevalta ja toinen viereiseltä avosuolta. Sen oma laskuoja kulkee etelään ja poikeaa kangasmetsän reunassa itään, jossa se yhtyy Kylmäojaan. Kylmäoja laskee Parkanonjärvestä laskevaan Vääräjokeen. Rantaviivan pituus on 600 metriä. Sen rannoille ei ole rakennettu mitään. Lammen ohitse kulkee etelästä pohjoiseen Lapiolahdesta Parkanon keskustaan vievä tie, joka on perustettu kapean harjun päälle. Ikaalisten ja Parkanon välinen raja kulkee tien suuntaisesti 300 metrin päässä.


title: Saintesin taistelu

text: Saintesin taistelu ( ja ) oli Yhdysvaltain vapaussodassa 9.-12. huhtikuuta 1782 Îles de Saintesin lähistöllä käyty Britannian kuninkaallisen laivaston ja Ranskan laivaston välinen meritaistelu. Kuninkaallista laivastoa johti amiraali Sir George Rodney ja Ranskan laivastoa kreivi de Grasse. Brittien voittaman taistelun seurauksena ranskalais-espanjalaiset joukot joutuivat luopumaan Jamaikan maihinnoususta.


title: Saintesin taistelu

text: Lokakuussa 1782 kreivi de Grasse ja Espanjan Intian asiainhoitaja Francisco Saavedra de Sangronis sopivat suunnitelmasta Yhdysvaltain auttamiseksi vapaussodassa ja New Yorkin vapauttamiseksi kuninkaallisen laivaston uhasta. Suunnitelmaan sisältyi myös Britannian Tuulensuunnan saariston ja Jamaikan valtaaminen.


title: Saintesin taistelu

text: Ensimmäinen osa päättyi kenraali Cornwallisin armeijan antautumiseen Yorktownin piirityksen päätteeksi syyskuussa 1781. De Grassen johtama Ranskan laivasto oli pääosassa estäessään piiritettyjen huoltamisen meritse. Antautumisen jälkeen Ranskan laivasto siirtyi Karibianmerelle saapuen Saint Domingueen marraskuussa, jolloin hän ilmoitti suunnitelman jatkamisesta valtaamalla Jamaika.


title: Saintesin taistelu

text: Jamaikan valtaamiseksi tarvittavien täydennysten saapumista odotellessaan de Grasse valtasi St. Kittsin helmikuussa 1782. Rodneyn laivasto kasvoi maaliskuussa seitsemällätoista linjalaivalla, jotka saapuivat Britteinsaarilta Karibianmerelle.


title: Saintesin taistelu

text: De Grasse lähti 7. huhtikuuta 1782 Martiniquelta komennossaan 35 linjalaivaa sekä yli sadan kuljetusaluksen saattue. Hänen oli tarkoitus kohdata Espanjan laivasto, johon kuului kaksitoista linjalaivaa. Lisäksi maihinnousua varten oli koottu 15 000 sotilasta Saint Domingueen. Rodney sai tiedon tapahtumista ja hän lähti seuraavana päivänä St. Lucialta merelle komennossaan 36 linjalaivaa.


title: Saintesin taistelu

text: Osasto kohtasivat 9. huhtikuuta 1782. De Grasse määräsi saattueen jatkamaan matkaansa kohti Guadeloupea määräten kaksi 50-tykkistä linjalaivaa "Fierin" ja "Experimentin" suojaamaan niitä. Loppuosa laivastosta järjestettiin taisteluun suojaamaan saattueen vetäytymistä. Kuninkaallinen laivasto jaettiin kahtia ja lisäksi kahdeksan linjalaivaa aloitti kontra-amiraali Samuel Hoodin johdolla saattueen takaa-ajon. Ensi kohtaaminen aiheutti tappioita kummallekin osapuolelle, kunnes de Grasse irrottautui suojaamaan saattuetta.


title: Saintesin taistelu

text: Pari seuraavaa päivää laivastot seurasivat toisiaan korjaten aluksiaan. Ranskan laivasto oli hieman kauempana 12. huhtikuuta, kun havaittiin harhaileva 74-tykkinen "Zélé". Neljä linjalaivaa hyökkäsivät erillään olevaa ranskalaista vastaan. De Grasse jatkoi kohti Guadeloupea saattuetta suojaten ja Rodney kokosi laivastonsa ja määräsi sen taisteluryhmitykseen.


title: Saintesin taistelu

text: Taistelun alettua laivastot vaihtoivat täyslaidallisia perinteisen linjataistelun mukaisesti. Taistelun jatkuessa aiemmin voimakas tuuli vaimeni ja se muuttui puuskittaiseksi. Tuulen muutos auttoi Rodneyn lippulaivan "HMS Formidablen" sekä muutaman muun aluksen kuten "HMS Duken" ja "HMS Bedfordin" kohti ranskalaisten linjaa, jonka ne läpäisivät. Alusten pituussuunnassa ammutut tykinlaukaukset aiheuttivat ranskalaisaluksilla suurta tuhoa.


title: Saintesin taistelu

text: Tuntia myöhemmin tuuli kääntyi etelään pakottaen Ranskan laivaston hajaantumaan ja pyrkimään länteen, koska ne eivät kyenneet pitämään kurssiaan vasten tuulta. Brittien alusten tykit aiheuttivat edelleen suurta tuhoa ilman tehokkaita vastatoimia.


title: Saintesin taistelu

text: Kuninkaallinen laivasto menetti 243 miestä kaatuneina ja 816 haavoittuneina. Alusten päälliköistä kaksi sai surmansa. Ranskalaisten tappioita ei ole tallennettu muun muassa kuusi aluksen päällikköä. Jamaikan maihinnousu peruuntui. Arvio tappioista on noin 3000 kaatuneina ja haavoittuneina, joiden lisäksi yli 5000 jäi sotavangeiksi.


title: Saintesin taistelu

text: Hood lähetettiin 17. huhtikuuta takaa-ajoon. Hän valtasi Monansalemn taistelussa 19. huhtikuuta kaksi 64-tykkistä linjalaivaa "Jasonin" ja "Catonin" sekä kaksi pienempää alusta.


title: Saintesin taistelu

text: Tappion jälkeen ranskalaiset saapuivat Cap Francoisiin osastoittain. Vaudreuilin komentama pääosa saapui 25. huhtikuuta. "Marseillos", "Hercule", "Pluton" ja "Éveillé" saapuivat 11. toukokuuta. Toukokuussa kaikki taistelusta selvinneet 26 alusta olivat palanneet Martiniquelle, missä niihin liittyi kaksitoista Espanjan laivaston alusta. Epidemia iski joukkoihin erityisesti maavoimiin surmaten tuhansia. Laivaston ja maavoimien kärsittyä merkittäviä tappioita päätettiin luopua Jamaikan valtauksesta.


title: Kimberly-Clark

text: Kimberly-Clark on yhdysvaltalainen pehmopaperien ja niistä jalostettujen tuotteiden valmistaja. Sen tunnetuimpia tuotteita ovat Kleenex-paperipyyhkeet, Kotex-terveyssiteet ja Huggies-vauvanvaipat.


title: Kimberly-Clark

text: Kimberly-Clarkin perustivat vuonna 1872 Wisconsinin osavaltion Neenah’n kaupungissa neljä liikemiestä: John Kimberly, Havilah Babcock, Charles Clark ja Frank Shattuck. Heidän alkuperäinen liikeideansa oli paperinvalmistus, ja he rakensivat kokonaisen kaupungin tehtaansa ympärille lähelle Appletonia Wisconsinissa.


title: Kimberly-Clark

text: Vuonna 1914 Kimberly-Clark-yhtiössä keksittiin imukykyinen "cellu-cotton"-vanumateriaali, joka sopi hyvin sairaaloiden leikkauskäyttöön sekä terveyssiteiden ja vaippojen täytteeksi. Sen lisäksi yhtiö toi markkinoille WC-papereita, paperipyyhkeitä ja muita pehmopaperituotteita.


title: Kimberly-Clark

text: Vuonna 1995 Kimberly-Clark fuusioitui vuonna 1879 perustetun toisen pehmopaperivalmistajan Scott Paperin kanssa. Näin syntyi Yhdysvaltain sadan suurimman yrityksen joukkoon kuuluva kulutustavarajätti.


title: Kimberly-Clark

text: Vuoteen 2013 saakka Kimberly-Clark Health Care -tytäryhtiö valmisti ja markkinoi sairaalatarvikkeita, hengityssuojaimia ja muita ammattikäyttöön tarkoitettuja pehmopaperi- ja vanutuotteita. Tämä liiketoiminta kuitenkin myytiin pois 2013 ja toimii nyt täysin erillisenä pörssiyhtiönä nimeltä Halyard Health ().


title: Tetrabutyyliammoniumbromidi

text: Tetrabutyyliammoniumbromidi eli TBAB (CHNBr) on kvaternäärisiin ammoniumsuoloihin kuuluva orgaaninen yhdiste, joka koostuu tetrabutyyliammoniumkationista, jolla on vastaionina bromidianioni. Yhdistettä käytetään yleisesti kemianteollisuudessa muun muassa faasinsiirtokatalyyttinä.


title: Tetrabutyyliammoniumbromidi

text: Huoneenlämpötilassa tetrabutyyliammoniumbromidi on valkoista tai ruskehtavaa hygroskooppista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee muun muassa veteen, etanoliin, dikloorimetaaniin ja hieman tolueeniiin.


title: Tetrabutyyliammoniumbromidi

text: Tetrabutyyliammoniumbromidia valmistetaan tributyyliamiinin ja 1-bromibutaanin välisellä reaktiolla.


title: Tetrabutyyliammoniumbromidi

text: Tetrabutyyliammoniumbromidi on yksi yleisimmin käytetyistä faasinsiirtokatalyyteistä. Sen etuja ovat muun muassa edullisuus ja helppo kierrätettävyys reaktion jälkeen. Yhdistettä käytetään myös nukleofiilisen bromidi-ionin lähteenä reaktioissa, lisäaineena siirtymämetallien katalysoimissa uusia hiiliatomien välisiä sidoksia muodostavissa reaktioissa ja sulatettuna ionisena nesteenä sitä käytetään myös liuottimena reaktioissa.


title: Georgian kysymys

text: Georgian kysymys () liittyi käynnissä oleviin kiistelyihin kansallisesta itsemääräämisoikeudesta. Georgia oli kiistassa keskeisessä roolissa. Suurimmat kiistat käytiin Georgian kommunistisen puolueen keskuskomitean ja Venäjän kommunistisen puolueen Kaukasian toimiston välillä. Georgian kommunistit halusivat laajaa itsemääräämisoikeutta, kun taas neuvostokommunistit halusivat Georgian kiinnittyvän Transkaukasian sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan ja lähentyvän Venäjän kanssa. Näkemyserot kansallisen itsemääräämisoikeuden suhteen johtivat myös kiistoihin Vladimir Leninin ja Josif Stalinin välillä.


title: Georgian kysymys

text: Puna-armeija oli vallannut Georgian helmikuussa 1921 ja syössyt paikallisen menševikkihallituksen vallasta asettaen bolševikkien hallinnon sen tilalle. Georgialaissyntyiset neuvostopoliitikot Josif Stalin ja Sergo Ordžonikidze vastustivat nationalismia ankarasti ja halusivat, että Georgia liittyisi yhdessä Armenian ja Azerbaidžanin kanssa Transkaukasian sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan, josta muodostettaisiin myöhemmin Sosialististen neuvostotasavaltojen liitto. Lev Trotski kannatti hitaampaa tapaa, jolloin maaperää oltaisi valmisteltu sisältä päin tulevaa kapinaa varten, johon puna-armeija olisi tullut avuksi. Lenin tuki aluksi Stalinin linjaa menestyksekkään valtauksen jälkeen eivätkä paikallisten bolševikkien valitukset Stalinin harjoittamasta imperialismista herättäneet vastakaikua. Kun kiista georgialaisten ja neuvostoliittolaisten kommunistien välillä kiristyi oli Leninin pakko puuttua asiaan. Ordžonikidze oli Georgiassa vieraillessaan pahoinpidellyt georgialaisen kommunistijohtaja Mikheil Okudžavan. Välikohtaus sai Leninin vetämään tukensa Stalinilta. Lenin alkoi tukea yhä avoimemmin Georgian kommunisteja itsemääräämisoikeuteen liittyvässä kysymyksessä. Lenin oli huolissaan siitä, ettei neuvostoliittolainen imperialismi eroaisi tsaristisesta imperialismista, mikä olisi omiaan aiheuttamaan epäluuloja muissa neuvostotasavalloissa. 14.3.1923 Ordžonikidze ja Georgian kommunistit saavuttivat löyhän kompromissin. Georgia liittyisi Transkaukasian sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan ja neuvostojohto vannoisi taistelevansa isovenäläisyyttä vastaan. Lenin ei lopulta voinut paljoakaan puuttua Georgian kysymykseen heikentyneen terveytensä vuoksi. Stalinin asema vahvistui. Ordžonikidze syrjäytti poliittiset vastustajansa Georgian kommunistisesta puolueesta ja nimitti tilalle myötämielisempää puoluehenkilöstöä. Stalin julisti, että kysymys kansallisesta itsemääräämisoikeudesta on alisteinen työväenluokan aseman vahvistamiselle. Julistus murskasi lopullisesti georgialaisten haaveet autonomiasta.


title: Georgian kysymys

text: Lenin arvosteli voimakkaasti Stalinin ja Ordžonikidzen tapaa ratkaista Georgian kysymys salaisessa kirjeessään, joka tunnetaan Leninin testamenttina. Lenin halusi kirjeen julkistettavaksi seuraavassa puoluekokouksessa, mutta Stalin liittolaisineen onnistui pimittämään kirjeen laajemmalta julkisuudelta Leninin kuoltua vuoden 1924 alussa.


title: Joonas Niemelä

text: Joonas Niemelä (s. 14. tammikuuta 1997 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Niemelä osaa pelata myös laidassa.


title: Joonas Niemelä

text: Niemelä on Espoon Palloseuran kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Espoo Bluesiin. Kaudella 2011–2012 Niemelä oli C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueen paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Matias Nisulan kanssa tehoilla 4+7=11. Kevään 2013 pudotuspeleissä hän oli Bluesin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 6+8=14. Niemelä voitti kauden päätteeksi C-nuorten Suomenmestaruuden. Kauden 2012–2013 hän pelasi suurimmaksi osaksi seuran B-nuorissa, mutta vahvisti myös Bluesin C-nuoria, joiden paras maalintekijä Niemelä oli kevään 2014 pudotuspeleissä kahdeksalla osumallaan. Hän voitti taas kauden päätteeksi C-nuorten Suomenmestaruuden. Kauden 2014–2015 päätteeksi Niemelä voitti A-nuorten SM-pronssia. Hän edusti Bluesin A-nuoria kauden aikana myös Junior Club World Cupissa.


title: Joonas Niemelä

text: Vitjaz Podolsk varasi Niemelän 81. pelaajana . Joulukuussa 2015 hän teki loppukauden 2015–2016 kattavan SM-liigasopimuksen Bluesin kanssa. Niemelä teki liigadebyyttinsä seuraavana päivänä 11. joulukuuta 2015 Oulun Kärppiä vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 6.37 minuuttia. Niemelä pelasi kauden aikana SM-liigassa kaikkiaan 28 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen.


title: Joonas Niemelä

text: Kaudeksi 2016–2017 Niemelä siirtyi kolmivuotisella sopimuksella Rauman Lukkoon. Hän teki SM-liigan runkosarjassa 38 ottelussa viisi maalia. Niemelä teki liigauransa avausmaalin 18. lokakuuta 2016 vieraissa JYPiä vastaan. Hän pelasi kauden aikana myös lainalla Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä, jossa Niemelä pelasi siirtotakarajan jälkeen Mestis-kauden loppuun. Tämän jälkeen hän vahvisti Lukon A-nuoria, jossa Niemelä voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Elokuussa 2017 Lukko lainasi hänet taas kaudeksi 2017–2018 toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella KeuPaan. Niemelä pelasi siellä lähes koko kauden ja voitti Mestiksen mestaruuden. Hän pelasi kauden aikana Lukossa vain yhden SM-liigaottelun.


title: Joonas Niemelä

text: Toukokuussa 2018 Niemelä ja Lukko purkivat sopimuksensa yhteisymmärryksessä ennen viimeistä sopimuskautta. Samassa kuussa hän teki kauden 2018–2019 kattavan sopimuksen Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksen kanssa.


title: Joonas Niemelä

text: Niemelä pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015, jolloin hän voitti hopeaa. Niemelä pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2014. Yhteensä hän on pelannut kuusi nuorten ja 39 poikien maaottelua.


title: Johann II Bernoulli

text: Johann II Bernoulli (myös "Jean", 18. toukokuuta 1710 Basel, Sveitsi – 17. heinäkuuta 1790 Basel, Sveitsi) oli sveitsiläinen matemaatikko, fyysikko ja asianajaja. Hän oli matemaatikko Johann Bernoullin kolmesta pojasta nuorin. Johann II:n isoveljet olivat Nicolaus II Bernoulli (1695–1726) ja Daniel Bernoulli (1700–1782), matemaatikoita hekin.


title: Johann II Bernoulli

text: Johann II opiskeli lakia ja matematiikkaa, ja käytyään Ranskassa hän oli viisi vuotta elokuution professorina Baselin yliopistossa, Sveitsissä. Vuonna 1736 Ranskan akatemia myönsi hänelle palkinnon eetteriä käsittelevistä tutkimuksistaan. Isänsä Johann Bernoulli oli matematiikan professori Baselin yliopistossa, ja tämän kuoltua vuonna 1748 Johann II otti isänsä paikan matematiikan professorina. Ranskalainen matemaatikko Pierre Louis Moreau de Maupertuis (joka asui Johann II:n luona) ja sveitsiläinen matemaatikko Leonhard Euler olivat Johann II:n ystäviä.


title: Johann II Bernoulli

text: Myös Johann II:n pojista Johann III Bernoulli (1744–1807) ja Jakob II Bernoulli (1759–1789) tuli matemaatikoita.


title: Claude Perrault

text: Claude Perrault () oli ranskalainen lääkäri, tiedemies ja arkkitehti.


title: Claude Perrault

text: Arkkitehtina Perrault'n tunnetuin teos on Louvren itäisen siiven julkisivu. Hänet tunnetaan myös aikaansaannoksistaan anatomian, fysiikan ja luonnonhistorian alalla. Hänen veljiään olivat virkamies ja hydrologi Pierre Perrault (1611–1680), kirjailija Charles Perrault (1628–1703) ja jansenistinen teologi Nicolas Perrault (1624–1662).


title: Claude Perrault

text: Perrault kuoli vuonna 1688 verenmyrkytykseen saatuaan pistoksen leikellessään kamelia Pariisin kasvitieteellisessä puutarhassa.


title: Claude Perrault

text: Perrault opiskeli Pariisissa lääketieteen tohtoriksi. Vuonna 1666 hänestä tuli yksi Ranskan tiedeakatemian ensimmäisistä jäsenistä.


title: Claude Perrault

text: Perrault teki useita havaintoja eläinten anatomiasta. Vaikka hänet tunnetaankin paremmin arkkitehtina, hän oli johtava hahmo myös pariisilaisten anatomien ryhmässä, joka leikkeli kuolleita eläimiä ja kuvasi tarkoin 25 nisäkäs-, 70 lintu- ja 5 matelijalajia, joita esittävät kuvalaatat kaiversi Sébastien Leclerc.


title: Claude Perrault

text: Perrault tutki vertailevasti varsinkin eri eläinlajien kuulo- ja näköelimiä sekä lintujen lentoa. Suurin osa hänen havainnoistaan sisältyy kokoomateokseen "Mémoires pour servir à l’histoire naturelle des animaux" ("Muistioita eläinten luonnonhistorian palvelukseen"), jonka kuninkaallinen kirjapaino julkaisi Pariisissa kahteena niteenä vuosina 1671 ja 1676. Hänen esikuvansa mukaisesti Joseph-Guichard Duverney (1648–1730) tutki myöhemmin eläinten rakennetta.


title: Claude Perrault

text: Perrault tutki myös maitiaisnesteen kiertokulkua ja havaitsi sen liikkuvan kahteen suuntaan, ylös ja alas.


title: Claude Perrault

text: Mekaniikan alalta Claude Perrault laati teoksen "Recueil de plusieurs machines de nouvelles inventions" ("Useiden koneiden ja uusien keksintöjen kokoelma"), jonka julkaisi hänen kuolemansa jälkeen hänen veljensä Charles Perrault vuonna 1700.


title: Claude Perrault

text: Veljensä Charlesin suosittelemana Claude Perrault toimi vuosina 1667-1673 jäsenenä komissiossa, jonka tehtävänä oli työstää suunnitelmia Louvren itäiseksi julkisivuksi. Lopullisessa hankkeessa hän ryhtyi muokkaamaan Louvren kolonnadia, jonka oli pannut alulle Louis Le Vau vuosien 1667 ja 1670 välillä. Hän ei kuitenkaan toiminut pääsunnittelijana, vaikka niin kauan otaksuttiin. Hän suunnitteli myös osia eteläisestä julkisivusta. Vuosien 1667 ja 1672 hän suunnitteli myös Pariisin observatorion. Lisäksi hän suunnitteli Faubourg Saint-Antoineen Trônen riemukaaren, joka pystytettiin vuonna 1670, mutta purettiin vuonna 1716, sekä Sceaux'n vanhan linnan, joka rakennettiin vuosina 1672-1677 ja purettiin 1800-luvun alussa. Hän suunnitteli myös eräitä Versailles'n palatsin sisätiloja sekä palatsin puutarhassa olevan Thétiksen luolan, Dianan suihkulähteen ja kanavamaisen vesialtaan. Vuonna 1674 hän koristeli erään kappelin Notre-Dame-des-Victoires-kirkossa. Perrault'n kilpailijana kuninkaallisissa rakennushankkeissa oli Bernini, jonka Ludvig XIV oli kutsunut Roomasta Pariisiin, Charles Perrault'n suosituksesta kuningas valitsi suunnittelijaksi tämän veljen, Claude Perrault'n.


title: Claude Perrault

text: Teoreetikkona Claude Perrault käänsi Ranskaksi monia roomalaisen arkkitehti Vitruviuksen teoksia.. Käännös julkaistuun vuonna 1673 nimellä "Dix livres d’architecture de Vitruve corrigés et traduits nouvellement en français" ("Kymmenen Vitruviuksen kirjaa arkkitehtuurista korjattuina ja uudelleen ranskaksi käännettyinä"). Hän kirjoitti vuonna 1682 myös teoksen "L'ordonnance des cinq espèces de colonnes selon la méthode des Anciens" ("Seitsemän pylvästyypin järjestelmä antiikin menetelmän mukaan"), mutta hänen siinä omaksumansa näkökannat saivat Kuninkaallisessa arkkitehtuuriakatemiassa kiivasta vastustusta varsinkin sen johtajan, François Blondelin taholta.


title: Claude Perrault

text: Claude Perrault'n veli Charles Perrault oli pannut alulle kiivaan kiistan antiikin ihailijoiden ja modernistien välille. Claude Perrault tuki kiistassa veljeään oman aikansa kirjallisuuden suosijana, ja hänen vaikutuksestaan vastaava kiista syntyi myös arkkitehtuurin alalla. Esimerkiksi François Blondel oli suuri antiikin arkkitehtuurin ihailija, ja Nicolas Boileau arvosteli Perraultia jyrkkäsävyisellä runomuotoisella epigrammilla, jonka mukaan tämä oli vain "tietämätön lääkäri eikä mikään taitava arkkitehti" ja jonka mukaan lääketiedekään ei ollut sanottavasti kehittynyt sitten Galenoksen päivien.


title: Claude Perrault

text: Perrault esitti oman näkökantansa Vitruviuksen teokseen liittyvissä huomautuksissa. François Blondel julkaisi vuonna 1675 oman teoksensa, jossa hän kannatti antiikin ihailijoiden näkökantaa. Kiista koski varsinkin kolmea asiaa: symmetrian käsitteen tulkintaa, pylväspareja ja optisia korjauksia.


title: Claude Perrault

text: Symmetria liittyy mittasuhteisiin. Blondel piti kiinni kreikkalaisesta symmetrian määritelmästä. Perrault'n mukaan järjestyksen ja rakennusten mittasuhteiden on noudatettava tiettyjä sääntöjä, jotka on määriteltävä, eivätkä ne mitenkään seuraa universaalisesta ja rationaalisesta kauneudesta sellaisenaan. Claude Perrault käsitti symmetrian nykyaikaisessa mielessä massojen tasapainona jonkin akselin kummallakin puolella, sen sijaan että aiemmin se oli käsitetty siten, että kokonaisuus koostuu keskenään yhtäläisistä osista.


title: Claude Perrault

text: Pylväikköjen osalta Perrault katsoi oikeudestaan poiketa kreikkalais-roomalaisesta perinteestä ja omaksua vaikutteita myös keksiaikaisesta arkkitehtuurista, mitä Blondel ja hänen kannattajansa eivät voineet hyväksyä. Hän lisäsi Vitruviuksen viiteen pylväsjärjestelmään kuudennen, "ranskalaisen pylväsjärjestelmän". Sen mukaisesti hän suunnittelikin 1660-luvulla Louvren kolonnadin.


title: Claude Perrault

text: Toisaalta Perrault vastusti niin sanottuja optisia korjauksia eli käytäntöä, jonka mukaan korkealla tai kauempana olevat kohteet tehtiin suuremmiksi. Hän vetosi fysiologisiin tutkimuksiin ja väitti, ettei näköaisti harhauta vaan näkymän tulkinta. Omaksumalla tämän näkökannan Perrault asettui vastustamaan Vitruviukselta periytyneitä, hänen aikanaan yleisiä käytäntöjä.


title: Claude Perrault

text:
Claude Perrault kuoli 9. lokakuuta 1688 talossaan Place de l'Estrapadella Pariisissa, ja hänet haudattiin
kaksi päivää myöhemmin Saint-Benoît-le-Bétourné -kirkkoon veljensä Charles Perrault'n läsnollessa.


title: Perrault

text: Perrault on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Muurlan lasi

text: Muurlan lasi on suomalainen vuodesta 1974 Muurlassa toiminut lasitehdas. Sen perustivat Jaakko Uoti, insinööri Juhani Ruuskanen, DI Kalevi Lystimäki, lasinpuhaltajat Pertti ja Olli Kähönen sekä suunnittelija Tauno Wirkkala. Yrityksen lasituotteiden tuotekehitys ja mallinnos tapahtuu edelleen Muurlassa, vaikka tuotantoa on nykyään myös muualla Euroopassa. Yrityksen virallinen nimi on Muurla Design Marketing Oy, jonka aputoiminimenä on Muurlan Lasi. Lasiesineiden lisäksi Muurla Design Marketing Oy suunnittelee, myy ja markkinoi käyttö-, sisustus- ja lahjatavaroita muistakin materiaaleista kuin lasi. Muurlan sisaryhtiöllä, Suomen Viilupuu Oy:llä on viilupuutuotteisiin erikoistunut tehdas Pieksämäellä.


title: Suomen paras kuoro (televisio-ohjelma)

text: Suomen paras kuoro oli vuosina 2009 ja 2011 Yle TV2-kanavalla esitetty musiikkiviihdeohjelma, jossa kilpaili Suomen 12 parasta mies- ja naiskuoroa. Juontana toimi Timo Koivusalo ja tuomareina Seppo Murto ja Tomi Metsäketo. Jokaisessa jaksossa nähtiin myös yksi vieraileva tuomari.


title: Suomen paras kuoro (televisio-ohjelma)

text: Ensimmäinen tuotantokausi alkoi 5. syyskuuta 2009. Kisan voitti Kuopion Nuorisokuoron johtama Kuopion kuoro ja toiseksi tuli Philomelan kuoro Helsingistä.Toinen tuotantokausi alkoi 19. helmikuuta 2011. Kisan voitti Voicen johtama Hankasalmen kuoro, toiseksi tuli Ruamjain kuoro Jyväskylästä ja kolmanneksi Prima Vistan kuoro Järvenpäästä.


title: Tyttökuningas

text: Tyttökuningas () on Mika Kaurismäen ohjaama historiallinen draamaelokuva vuodelta 2015. Se kertoo kuningatar Kristiinan elämästä Ruotsin hallitsijana 1600-luvulla. Elokuva syntyi kansainvälisenä yhteistuotantona, ja se kuvattiin Suomessa Turun seudulla. Suuri osa kuvauksista tehtiin Turun linnassa. Päähenkilöä näyttelee ruotsalainen Malin Buska, ja käsikirjoituksesta vastasi Michel Marc Bouchard. Elokuvassa puhutaan englantia ja jonkin verran ranskaa.