title: Ifigeneia Auliissa

text: Kalkhas kertoo päälliköille, että jumalattaren lepyttämiseksi Agamemnonin on uhrattava vanhin tyttärensä Ifigeneia. Agamemnon on kauhuissaan, mutta hänen on otettava vaatimus vakavasti, sillä joukot alkavat jo olla levottomia ja saattavat kapinoida, jos eivät pian pääse sotaan. Agamemnon lähettää viestin puolisolleen Klytaimestralle, ja kehottaa tätä lähettämään Ifigeneian Auliiseen sillä verukkeella, että tämä naitettaisiin Akhilleukselle ennen tämän lähtöä sotaan.


title: Ifigeneia Auliissa

text: Näytelmä alkaa sillä, että Agamemnon kertoo eräälle vanhukselle tietäjän antamasta ohjeesta. Agamemnon epäröi uhraamista, ja lähettää Klytaimestralle toisen viestin, jossa käskee tätä unohtamaan ensimmäisen. Klytaimestra ei kuitenkaan koskaan saa tätä toista viestiä, sillä Agamemnonin mielenmuutoksesta suuttunut Menelaos, Agamemnonin veli, estää sen perillepääsyn. Menelaokselle ei ole kyse pelkästään siitä, että sotaretken tarkoituksena on noutaa hänen vaimonsa Helena takaisin Troijasta, vaan myös siitä, että hän pelkää joukkojen alkavan kapinoida, jos nämä saavat tietää ylipäällikön asettaneen oman perheensä heidän sotakunniansa edelle.


title: Ifigeneia Auliissa

text: Veljekset väittelevät asiasta, ja lopulta näyttää siltä, että kumpikin saa toisen mielen muuttumaan: Menelaos onkin nyt sitä mieltä, että olisi parempi hajottaa armeija kuin surmauttaa hänen veljentyttärensä, kun taas Agamemnon on valmis uhrauksen suorittamiseen, sillä sanoo armeijan vielä hyökkäävän hänen palatsiinsa Argoksessa ja surmaavan koko hänen perheensä, jos hän ei tee sitä. Samaan aikaan Klytaimestra on jo matkalla kohti Aulista Ifigeneia ja tämän veli Orestes, joka oli vielä pieni lapsi, mukanaan. Tämä tekee päättämisestä vielä vaikeampaa.


title: Ifigeneia Auliissa

text: Ifigeneia on innoissaan siitä, että tulisi naimaan yhden kreikkalaisten suurimmista sotasankareista. Totuus paljastuu hänelle, samoin kuin hänen äidilleen ja näennäiselle sulhaselle Akhilleukselle, kuitenkin pian heidän saavuttuaan Auliiseen. Akhilleus raivostuu siitä, että häntä on käytetty houkuttimena Agamemnonin suunnitelmassa, ja vannoo puolustavansa Ifigeneiaa, vaikkakin enemmän oman kunniansa kuin viattoman tytön vuoksi. Akhilleuksen ja Agamemnonin välinen konflikti voidaan nähdä esinäytöksenä "Iliaan" alussa olevasta riidasta heidän välillään. Kun Akhilleus yrittää yllyttää kreikkalaisia uhrausta vastaan, hän saa kuitenkin huomata, että koko sotajoukko — mukaan lukien hänen omat myrmidoninsa — vaativat uhrauksen suorittamista, ja Akhilleus on itsekin vähällä tulla kivitetyksi.


title: Ifigeneia Auliissa

text: Klytaimestra ja Ifigeneia yrittävät turhaan taivutella Agamemnonia muuttamaan mielensä, mutta tämä katsoo, ettei hänellä ole valinnanvaraa. Kun Akhilleus valmistautuu puolustamaan Ifigeneiaa voimalla, Ifigeneia anelee tätä luopumaan yrityksestä, sillä hän ymmärtää, ettei hänellä ole toivoa. Hän suostuu uhriin, sanoen että mieluummin kuolee sankarillisesti kreikkalaisten pelastajana kuin menee alttarille tahtomattaan. Hän johdattaa kuoron laulamaan hymnin Artemiille samalla kun astuu kohti kuolemaansa. Klytaimestra puolestaan on suunniltaan. Hän toivoo puolisonsa maksavan tekonsa kärsimyksin, mikä ennustelee myöhempiä Aiskhyloksen "Oresteiasta" tunnettuja tapahtumia.


title: Ifigeneia Auliissa

text: Näytelmä päättyy säilyneissä käsikirjoituksissa siihen, että sanansaattaja kertoo Ifigeneian vaihtuneen ihmeellisellä tavalla hirveksi juuri sillä hetkellä, kun uhripappi iski veitsen neidon kaulaan. Tämä nähtiin Artemiin tekona, jolla tämä pelasti Ifigeneian:


title: Ifigeneia Auliissa

text: Ifigeneia puolestaan oli ”liitänyt autuaitten maille”. Tätä loppua pidetään nykyisin kuitenkin myöhempänä muutoksena tekstiin. Erään säilyneen katkelman perusteella alkuperäisessä lopussa Artemis mahdollisesti ilmestyi itse Klytaimestralle kertomaan, ettei hänen tytärtään sittenkään uhrattu.


title: Ifigeneia Auliissa

text: Eräänä näytelmän teemana voidaan nähdä päättömättömyys ja jatkuvat mielenmuutokset. Mieltänsä muuttavat sekä Agamemnon, Menelaos, Ifigeneia että lopulta myös Artemis itse.


title: Ifigeneia Auliissa

text: Näytelmä voidaan nähdä myös Euripideen kritiikkinä Ateenaa ja sen armeijavaltaa kohtaan. Näytelmän kirjoittamisaikaan oli selvää, että Ateena tulisi häviämään peloponnesolaissodan Spartan johtamaa liittoumaa vastaan, kun taas Euripides itse oli muuttanut suhteellisen rauhalliseen Makedoniaan. Näytelmä ilmaisee tavallaan Euripideen pessimismiä sitä kohtaan, osaavatko ateenalaiset enää elää oikeudenmukaisesti ja inhimillistä myötätuntoa tuntien.


title: Ifigeneia Auliissa

text: Ajatus Ifigeneian uhraamisesta voi olla muistuma siitä, että mykeneläiseen uskontoon kuului ihmisuhreja.


title: Damn

text: Damn (tyyliteltynä DAMN.) on rap-artisti Kendrick Lamarin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 14. huhtikuuta 2017. Albumi saavutti kaksinkertaisen platinarajan heinäkuussa 2017. Kappaleille ”HUMBLE.”, ”DNA.”, ”ELEMENT.” ja ”LOVE.” on julkaistu musiikkivideot.


title: Damn

text: Lamar julkaisi 8. joulukuuta 2017 DAMN: Collector’s Edition -albumin, joka on täsmälleen sama albumi kuin "DAMN.", mutta käänteisellä kappalejärjestyksellä.


title: Damn

text: Rockmusiikkilehti "Soundi" valitsi albumin vuoden 2017 17. parhaaksi ulkomaiseksi albumiksi. Vuonna 2018 albumi palkittiin Pulitzer-palkinnolla.


title: Kyklooppi (Euripides)

text: Kyklooppi (, ) on Euripideen kirjoittama antiikin kreikkalainen satyyrinäytelmä, joka kertoo Odysseuksen joutumisesta kykloopin vangiksi harharetkillään.


title: Kyklooppi (Euripides)

text: Euripideen "Kykloopin" kantaesitys oli noin vuonna 408 eaa. Antiikin Kreikan juhliin kuuluneissa näytelmäkilpailuissa oli tapana esittää tragediat ja satyyrinäytelmät ryhmissä niin, että ensin esitettiin samalta näytelmäkirjailijalta kolmen tragedian trilogia ja sen lopuksi yksi satyyrinäytelmä. "Kyklooppi" on ainoa nykyaikaan säilynyt satyyrinäytelmä, siinä missä tragedioita (samoin kuin komedioita) on säilynyt useita.


title: Kyklooppi (Euripides)

text: "Kykloopin" aiheena on Homeroksen "Odysseiasta" paremmin tunnettu kertomus, jossa Odysseus jää harharetkillään Troijan sodasta palatessaan kykloopin vangiksi, ja vapautuu vankeudestaan neuvokkuutensa ansiosta. Homeroksella kykloopin nimi on Polyfemos, mutta satyyrinäytelmässä tätä ei mainita. Kertomuksen juoni on kokonaan peräisin Homerokselta, ja ainoastaan sivuhenkilöt, sileeni ja satyyrit, ovat Euripideen lisäyksiä. Näytelmä koostuu 709 runosäkeestä, eli se on selvästi tyypillistä tragediaa lyhyempi. Satyyrinäytelmänä sen tyyli muistuttaa burleskia.


title: Kyklooppi (Euripides)

text:
Näytelmä sijoittuu Aitna-vuorelle Sisilian saarelle. Se alkaa sileenin avauspuheenvuorolla. Tämä kertoo tarinan siitä, kuinka hän ja hänen satyyrinsä, jotka ovat hänen jälkeläisiään ja apulaisiaan, ovat joutuneet jättimäisen kykloopin uhreiksi. Satyyrit joutuvat nyt työskentelemään kykloopin hyväksi ja paimentamaan hänen lammaslaumaansa. Tämä estää satyyreitä elämästä normaalia iloitsevaa ja kepeää elämää metsissä Bakkhoksen tai Dionysoksen suojeluksessa.
Odysseus, joka on eksynyt paluumatkalla Troijasta, saapuu nälkäisine miehistöineen. He tapaavat sileenin, ja tarjoavat tälle vaihtokauppaa, viinin vaihtamista ruokaan. Dionysoksen palvelijana sileeni ei voi vastustaa viiniä, vaikka ruoka ei olekaan hänen omaansa. Kyklooppi saapuu pian, ja sileeni syyttää Odysseusta ruoan varastamisesta. Nuorempi satyyri, joka on hänen poikansa, yrittää kertoa totuuden Odysseusta auttaakseen.


title: Kyklooppi (Euripides)

text: Odysseus alkaa väitellä kykloopin kanssa, ja syyttää tätä raakalaismaiseksi ja puhuu moraalin, lakien, oikeuden ja vieraanvaraisuuden puolesta. Kyklooppi puhuu henkilökohtaisen hyödyn ja nautinnon puolesta, ja pitää ajatusta yhteiskunnallisesta oikeudenmukaisuudesta huijauksena, jonka heikot ovat keksineet turvakseen vahvoja vastaan. Kyklooppi sanoo, että ainoa palvomisen arvoinen asia on vauraus. Tämän jälkeen kyklooppi vie Odysseuksen ja tämän miehet luolaansa, ja syö osan miehistä. Odysseus onnistuu livahtamaan ulos. Hän juonii suunnitelman, jossa juottaisi kykloopin humalaan ja sen jälkeen sokeuttaisi tämän ainoan silmän polttamalla sen jättimäisellä hiilihangolla.


title: Kyklooppi (Euripides)

text: Kyklooppi ja sileeni juovat yhdessä, sileenin yrittäessä omia viinileilin itselleen. Kykloopin tultua juovuksiin tämä sanoo näkevänsä jumalia ja alkaa kutsua sileeniä Ganymedeeksi (kauniiksi nuorukaiseksi, josta Zeus teki juomanlaskijansa). Tämän jälkeen kyklooppi vie sileenin luolaansa selvästi aikomuksenaan tehdä tälle jotakin seksuaalista. Odysseus päättää toteuttaa suunnitelmansa toisen osan. Satyyrit lupaavat aluksi auttaa häntä, mutta tosipaikan tullen alkavat pelätä ja keksivät toinen toistaan hullumpia selityksiä sille, miksi eivät voikaan auttaa. Odysseus suuttuu ja pyytää miehistönsä apuun sen sijaan. Yhdessä he sokeuttavat kykloopin.


title: Kyklooppi (Euripides)

text: Odysseus oli aiemmin kertonyt kykloopille, että hänen nimensä on ”Ei kukaan” (kreik. "ūtis" tai "mētis"), joten kykloopin huutaessa syytöksiään, se kuulostaa siltä kuin kyklooppi huutaisi ”Kukaan ei sokeuttanut minua”. Lisäksi "mētis" viittaa kreikan kielessä neuvokkuuteen. Satyyrit pilkkaavat kyklooppia. Odysseus tekee kuitenkin lopussa virheen, ja lipsauttaa oikean nimensä. Vaikka hän pääseekin pakoon, kotimatkan loppuosan hän joutuu taistelemaan erilaisia vastoinkäymisiä vastaan, sillä kyklooppi pyytää apuun isänsä Poseidonin.


title: Medeia (Euripides)

text: Medeia (, ) on Euripideen kirjoittama antiikin kreikkalainen tragedia, joka perustuu Iasonin ja Medeian myyttiin. Sen keskeisenä teemana on petetyn vaimon suunnitelmallinen kosto miehelleen.


title: Medeia (Euripides)

text: Euripideen "Medeia" kantaesitettiin Ateenan Dionysoksen teatterilla kaupunki-Dionysia-juhlilla vuonna 431 eaa. Näytelmä oli osa trilogiaa, johon kuuluivat myös tragediat "Filoktetes" ja "Diktys" sekä satyyrinäytelmä "Theristai". Niillä Euripides sijoittui juhlien näytelmäkilpailussa kolmanneksi eli viimeiseksi. Tästä huolimatta näytelmästä on myöhemmin tullut hyvin tunnettu.


title: Medeia (Euripides)

text: Näytelmän teksti katosi, ja löydettiin uudelleen roomalaisella kaudella ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Tämän jälkeen useat roomalaiset näytelmäkirjailijat, kuten Ennius, Lucius Accius, Ovidius, Seneca nuorempi ("Medeia") ja Hosidius Geta tekivät siitä oman versionsa. Näytelmä tuli tunnetuksi jälleen 1500-luvun Euroopassa, ja siitä on tehty useita tulkintoja 1800-luvulta lähtien.


title: Medeia (Euripides)

text: Tragedia koostuu runosäkeestä.


title: Medeia (Euripides)

text: Medeia oli kreikkalaisessa mytologiassa Kolkhiin kuninkaan tytär sekä velho Kirken veljentytär. Iason, joka oli argonauttien retkellä Kolkhiissa etsimässä kultaista taljaa, toi Medeian mukanaan Korinttiin puolisonaan, ja sai tämän kanssa lapsia. Kreikkalaisesta näkökulmasta Medeia oli paitsi noita myös muukalainen ja barbaari eli ei-kreikkalainen. Korintissa Iason päätti hylätä Medeian tavoitellakseen sen sijaan valtaa naimalla kaupungin kuninkaan Kreonin tyttären Glauken.


title: Medeia (Euripides)

text: Näytelmä sijoittuu Korinttiin hieman sen jälkeen, kun Iason oli palannut Kolkhiista kultaisen taljan löydettyään. Näytelmä alkaa sillä, että nimihenkilö Medeia raivoaa Iasonille siitä, että tämä on nyt menossa naimisiin Glauken, Kreonin tyttären kanssa. Medeian surun kuulevat imettäjä ja lastenohjaaja keskustelevat tilanteesta. Imettäjä alkaa pelätä, mitä Medeia saattaisi tehdä itselleen ja Iasonin kanssa saamilleen lapsille. Kreon saapuu ja paljastaa suunnittelevansa Medeian lähettämistä pois maasta, koska pelkää tämän vihaa. Medeia pyytää yhtä lisäpäivää, ja Kreon suostuu.


title: Medeia (Euripides)

text:
Seuraavassa kohtauksessa Iason selittää, miksi vaikuttaa pettävän Medeian. Hän sanoo, ettei rakasta Glaukea, mutta ei voi jättää käyttämättä tilaisuutta naida kreikkalainen prinsessa, sillä Medeia on vain barbaarinainen. Hän kuitenkin toivoo voivansa joskus liittää kaksi perhettään yhteen, ja tehdä Medeiasta jalkavaimonsa. Medeia ja korinttilaisista naisista koostuva kuoro ("khoros") eivät usko häntä. Medeia selittää, että jätti oman kansansa Iasonin vuoksi ja on tämän lasten äiti. Hän sanoo, ettei voi mennä minnekään, koska koko Kreikka vihaa barbaareita, eikä hän voi palata kotiinsa. Hän sanoo myös pelastaneensa Iasonin lohikäärmeen lyömällä. Iason lupaa tukea Medeiaa uuden avioliittonsa jälkeen, mutta Medeia uhkaa, että Iason tulee katumaan häitään.
Seuraavaksi Medeia kohtaa Ateenan kuninkaan Aigeuksen. Tämä paljastaa olevansa lapseton huolimatta avioliitostaan. Medeia kertoo hänelle tilanteestaan, ja pyytää Aigeusta ottamaan hänet Ateenaan luvaten antaa tälle lääkettä hedelmättömyyteen. Aigeus, joka ei tiedä Medeian kostosuunnitelmista, suostuu.


title: Medeia (Euripides)

text: Medeia jatkaa sen suunnittelua, kuinka surmaisi Glauken ja Kreonin. Hän päättää myrkyttää kultaiset vaatteet, jotka ovat perhekalleuksia ja auringonjumala Helioksen lahja, sekä kultaisen seppeleen, siinä toivossa, ettei morsian voi vastustaa niiden pukemista päälleen. Medeia päättää myös surmata omat lapsensa; ei siksi, että nämä olisivat tehneet mitään pahaa, vaan koska ajattelee sen olevan paras tapa satuttaa Iasonia. Hän kutsuu Iasonin paikalle, ja pyytää anteeksi ylireagointiaan. Kun Iason vakuuttuu, että Medeia katuu ja hyväksyy hänen avioliittonsa Glauken kanssa, Medeia alkaa itkeä surren karkotustaan. Hän pyytää Iasonilta, että saisi antaa kultavaatteet Glaukelle lahjana siinä toivossa, että Glauke saisi Kreonin perumaan karkotuksen. Iason myöntyy, ja sallii heidän lastensa toimia lahjankantajana.


title: Medeia (Euripides)

text: Seuraavassa kohtauksessa sanansaattaja kertoo Glauken ja Kreonin kuolleen. Medeia iloitsee sanansaattajan tuomista uutisista:


title: Medeia (Euripides)

text: Sanansaattaja kertoo kaiken tapahtuneen. Kun lapset olivat tuoneet vaatteet, Glauke puki ne heti päälleen ja lähti etsimään isäänsä. Myrkky alkoi kuitenkin heti vaikuttaa, ja Glauke kaatui kuolleena maahan tuskissaan, myrkyn polttamana. Kreon vaipui vaikertain kuolleen tyttärensä ruumiin yli, jolloin sai samaa myrkkyä ja kuoli myös.


title: Medeia (Euripides)

text: Medeia haluaa viedä kostonsa vielä askelta pidemmälle. Koska Iason oli häpäissyt hänet yrittämällä perustaa uuden perheen, Medeia päättää tuhota koko perheen surmaamalla omat lapsensa. Hän kuitenkin epäröi hetken ajatellessaan, mitä joutuu itse kokemaan nämä surmatessaan. Hän kuitenkin kovettaa itsensä, ja ryntää pois lavalta veitsen kanssa surmatyöhön. Kun kuoro valittaa päätöstä, jostain kuuluu lasten huutoa. Iason astuu näyttämölle syyttääkseen Medeiaa Kreonin ja Glauken surmaamisesta vain huomatakseen, että myös hänen lapsensa on surmattu.


title: Medeia (Euripides)

text: Medeia ilmestyy näyttämön ylle ajaen Helioksen vaunuissa, joissa ovat myös hänen lastensa ruumiit (tämä oli toteutettu teatterilaitteistoon kuuluneella mekhane-nosturilla). Hän sanoo, ettei jätä ruumiita Iasonille, vaan vie ne mukanaan haudatakseen ne Heran pyhäkköön. Hän myös ennustaa Iasonille pahan lopun. Lopuksi Medeia pakenee kohti Ateenaa. Kuoro jää pohtimaan Zeuksen tahdon toteutumista Medeian teoissa:


title: Medeia (Euripides)

text: "Medeian" pääteemana on intohimojen, rakkauden ja kostonhalun esittäminen tragedian keinoin. Näytelmä on usein tulkittu näkökannaltaan feministisenä ja Medeia feministisenä sankarina, sillä tragedia tuo esille naisen heikon aseman patriarkaalisessa yhteiskunnassa. Medeia esitetään vahvana ja pelottomana naisena miesten maailmassa. Toisaalta näytelmä voidaan tulkita myös päinvastoin niin, että se esittää barbaarin ja erityisesti barbaarinaisen pahuuden. Feministisen tulkinnan puolesta vaikuttaa puhuvan kuoron osittainen tuki Medeialle, sillä kuoro tuntee myötätuntoa Medeiaa kohtaan ja jopa ihailee tätä, vaikkakin samalla tuomitsee tämän teot ja suree niitä. Tällaisena päähenkilön ja kuoron suhde on poikkeuksellinen.


title: Medeia (Euripides)

text: On arvailtu syitä sille, miksi alkuperäinen yleisö ei pitänyt näytelmästä. Syiksi on esitetty muun muassa Euripideen tregadian konventioihin tekemiä muutoksia; kuoron päättämättömyyttä; näytelmän epäkunnioittavaa suhtautumista jumaliin; tai sitä, että näytelmä kritisoi peitellysti ateenalaista yhteiskuntaa.


title: Medeia (Euripides)

text: Pier Paolo Pasolini ohjasi näytelmästä samannimisen elokuvan "Medeia" ("Medea") vuonna 1969. Sen päärooliissa Medeiana oli Maria Callas.


title: Seitsemän Thebaa vastaan

text: Seitsemän Thebaa vastaan on kreikkalaisen mytologian kertomus Polyneikeen johtaman seitsikon ja Eteokleen johtaman Theban armeijan välisestä taistelusta. Taistelu oli seurausta siitä, että Oidipuksen jouduttua maanpakoon Thebasta tämän pojat Eteokles ja Polyneikes riitaantuivat vallasta. Vanhempi Eteokles sai vallan, ja ajoi Polyneikeen pois kaupungista. Polyneikes kokosi Argoksessa sotajoukon, joka hyökkäsi Thebaan. Kukin seitsemästä sotapäälliköstä piiritti joukkoineen yhtä Theban seitsemästä portista. Kaksintaistelussa Eteokles ja Polyneikes saivat kumpikin surmansa toisensa kädestä.


title: Seitsemän Thebaa vastaan

text: Kertomukselle on joskus etsitty historiallista pohjaa mykeneläisaikaisesta taistelusta, joka olisi tapahtunut noin sukupolvea ennen Troijan sotaa ja johtanut Theban linnoituksen tuhoon. Eräs viite tällaiseen on se, että Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, joka kuvaa Troijan sotaan osallistuneet kreikkalaiset joukot, ei enää esiinny Thebaa vaan pelkästään sen alakaupunki Hypothebai. On kuitenkin mahdotonta sanoa, mikä osa kertomuksesta voisi olla tosipohjaista ja mikä keksittyä. Theban kaivauksissa ei ole löydetty merkkiä seitsemästä portista, joten tämä ajatus voi perustua lähinnä sotapäälliköiden lukumäärään.


title: Seitsemän Thebaa vastaan

text: Vanhin jälkipolville säilynyt kuvaus taistelusta on Aishyloksen samannimisessä tragediassa "Seitsemän Thebaa vastaan" ("Hepta epi Thēbas"), joka on myös myytin pääesitys on kreikkalaisessa kirjallisuudessa. Myöhemmin sama tarina on kerrottu myös Euripideen tragediassa "Foinikian naiset" ("Foinissai"). Taistelu esiintyy myös muun muassa Sofokleella, Diodoroksella, Pseudo-Apollodoroksella, Hyginuksella ja Statiuksella.


title: Seitsemän Thebaa vastaan

text: Eri kirjailijoilla esiintyy hieman erilainen luettelo siitä, ketkä seitsemän sotapäällikköä olivat. Sotajoukon johtajana esiintyy yleensä Oidipuksen poika Polyneikes. Apollodoroksen luettelossa sotapäälliköistä häntä ei kuitenkaan esiinny. Sotapäälliköiden jälkeläiset tunnettiin epigoneina.


title: Eppu Normaalin diskografia

text: Tämä on luettelo Eppu Normaalin diskografiasta.


title: Anu Kaaja

text: Anu Kaaja (s. 1984) on suomalainen kirjailija, jonka esikoisteos oli surrealistinen novellikokoelma "Muodonmuuttoilmoitus" (2015). Ensimmäinen romaani oli vuonna 2017 ilmestynyt "Leda".


title: Anu Kaaja

text: Kaaja opiskeli taiteen maisteriksi Salfordin yliopistossa ja kävi Kriittisessä korkeakoulussa kirjoittajalinjan. Kaajan esikoisteos oli vuonna 2015 ilmestynyt surrealistinen novellikokoelma "Muodonmuuttoilmoitus". Se oli 2015 ehdolla Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkintoon ja sai kunniamaininnan. Kaaja sai teoksesta kahden vuoden välein jaettava esikoisteokselle tarkoitetun Jarkko Laine -palkinnon.


title: Anu Kaaja

text: Kaajan ensimmäinen romaani on vuonna 2017 ilmestyynt "Leda". Siinä Kaaja päivittää antiikin myyttiä kuningatar Ledasta, johon Juppiter yhtyy joutsenen hahmossa. Kaaja on sijoittanut tapahtumat 1700-luvun lopun Ranskaan. Kaaja valittiin teoksesta Runeberg-palkintoehdokkaaksi.


title: Sinkkujen päivä

text: Sinkkujen päivä (, , myös "Double Eleven" tai "1-1-1-1",) on kiinalaislähtöinen marraskuun 11. päivä vietettävä juhlapäivä, jolla juhlistetaan ihmisten sinkkuutta. Singles' Day on nykyään kokonaismyynnin arvoltaan maailman suurin sesonkipäivä, ohittaen esimerkiksi black fridayn.


title: Sinkkujen päivä

text: "Double Eleven", kiinaksi 双十一 (Shuāng shìyī), on nykyisin Alibaban rekisteröity tuotemerkki.


title: Sinkkujen päivä

text: Ei ole täyttä varmuutta siitä, milloin ja missä Singles' Dayta vietettiin ensimmäistä kertaa, mutta yleisen teorian mukaan sitä juhlittiin ensimmäistä kertaa Nanjingin yliopistolla vuonna 1993. Tuolloin joukko nuoria miehiä juhli sinkkuuttaan protestina ystävänpäivälle ja ostivat toisilleen lahjoja. Vuonna 2009 suuri kiinalainen verkkokauppayritys Alibaba alkoi markkinoida Singles' Dayta ostospäivänä ja siitä lähtien Singles' Day on ollut suosittu ostospäivä verkkokaupoissa. 2010-luvun puolivälissä monet kiinalaiset alkoivat pelätä Kiinan talouskasvun hidastuvan ja alkoivat säästää rahojaan Singles' Dayta varten.


Luettelo Nurmeksen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Nurmeksen kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: Wendover

text: Wendover on eräs pikkukaupunki Yhdysvaltain Utahin osavaltiossa, jonka suolatasangolla se sijaitsee. Tooelen piirikuntaan kuuluvassa kaupungissa on 2000-luvulla ollut 1 500 - 1 600 asukasta. Suuremmista kaupungeista sitä likimpänä sijainnee Salt Lake Cityn ohella Nevadan Elko. Historian valossa Wendover on tullut lähinnä eniten tunnetuksi 509. raskaan erityispommitusrykmetin harjoitteluun liittyvänä tukikohtana, tosi tuolloin vielä vasta nimellä "393. raskas pommituslaivue". Tuota ennen B-17 ja B-24-laivueet olivat Wendoverissa harjoitelleet pommikoneiden toimintaan liittyvinä harjoitteina. 393. toimi Wendoverissa syyskuun 11. 1944 ja 6. toukokuuta 1945 välisenä aikana.


title: Wendover

text: Wendover tuli valituksi, koska se oli sopivalla, joskin pitkähköllä (n. 1 300 km) etäisyydellä Los Alamosin salaisista ydintutkimuslaboratorioista. Lisäksi paikka oli sopivan syrjäinen, sekä ilmasto mahdollisti lentoharjoittelun varsin hyvin. Monet Wendoverista lentäneet raskaat Boeing B-29 Superfortress-koneet pudottivat harjoituspomminsa Salton Sea:n läheisyyteen. Tukikohta oli tunnettu myös koodinimellä "Kingman" sekä "Site K".


title: Wendover

text: Muiden koneiden muassa Enola Gay ja Bockscar lennettiin Nebraskan Omahasta eli ne valmistaneelta tehtaalta (Martin) Wendoveriin, ennen kuin yksikkö: ts. sen miehistö ja kalusto siirrettiin Tinianille. Lentoyksikön vahvuus oli 15 kpl Boeing B-29 Superfortress-tyypin superraskaita (enin kapasiteetti 9 100 kg) pommikoneita. Paikkakunta ei ollut erityisemmin lentomiehistöjen taikka muunkaan henkilökunnan suosiossa, sillä paikan karuiksi ja ankeiksi koettuja olosuhteita, kuten vedettömyyttä lisäksi leimasi suuri salailu.


title: Wendover

text:
Vuonna 1908 perustettua kaupunkia halkovat 40- ja 80-numeroilla varustetut maantiet.
Wendover, UT | Atomic Heritage Foundation


title: Wendover

text: Historic Wendover Airfield Foundation - Wendover, Utah


title: Wendover

text: Wendover’s Atomic Secret | Military Aviation | Air & Space Magazine


title: Museo Skogster

text: Museo Skogster on Hämeenlinnan kaupunginmuseon päätoimipiste. Osoitteessa Raatihuoneenkatu 8 sijaitseva museo esittelee Hämeenlinnan kaupungin historiaa. Alakerrassa on museon käsikirjasto ja museokauppa sekä interaktiivinen näyttely "Ooh, Hämeenlinna!", jossa voi katsella 24 minuuttia kestävän multivision Hämeenlinnan historiasta. Museon yläkerrassa on laajempi vaihtuvien näyttelyiden tila sekä Säästöpankkimuseon näyttely. Talon toisesta kerroksesta löytyvät myös kaupunginmuseon toimisto ja tutkijapalvelut sekä seminaaritila "Anders". Museo Skogster avattiin kesäkuussa 2016, kun kaupunginmuseon päänäyttelytilat muuttivat linnasta keskustaan.


title: Web Feature Service

text: Web Feature Service (lyh. WFS) määrittelee rajapinnan paikkatietokohteiden etsintään, kyselyyn ja muokkaamiseen tietoverkon yli. Rajapinta on OGC:n ja ISO:n standardoima.


title: Web Feature Service

text: Rajapinta tarjoaa pääsyn paikkatietokohteisiin alustariippumattomasti ilman, että kyselijän tarvitsee olla millään tavoin tietoinen näiden tallennukseen käytetystä järjestelmästä tai sen teknologiasta.


title: Web Feature Service

text: Seuraavat avoimen lähdekoodin paikkatieto-ohjelmistot tarjoavat WFS 2.0-rajapinnan:


title: Web Feature Service

text: Seuraavat kaupalliset paikkatieto-ohjelmistot tarjoavat WFS 2.0-rajapinnan. Valmistajan nimi on suluissa:


title: Web Coverage Service

text: Web Coverage Service (lyh. WCS) määrittelee rajapinnan moniulotteisen hilamuotoisen paikkatiedon kyselyyn. Rajapinta on OGC:n on standardoima. Sen viimeisin versio on 2.0.1.


title: Web Coverage Service

text: Seuraavat avoimen lähdekoodin paikkatieto-ohjelmistot tarjoavat WCS 2.0/2.0.1-rajapinnan:


title: Web Coverage Service

text: Seuraavat kaupalliset paikkatieto-ohjelmistot tarjoavat WCS 2.0/2.0.1-rajapinnan. Valmistajan nimi on suluissa:


title: Web Processing Service

text: Web Processing Service (lyh. WPS) määrittelee rajapinnan paikkatietoprosessien, kuten analyysien ja yleistyksen, ajamiseksi tietoverkon yli. Rajapinnan kautta myös määritetään syötteenä vaaditut tai sallitut parametrit muotoineen sekä vaihtoehdot vasteelle. Rajapinta on OGC:n standardoima.


title: Geography Markup Language

text: Geography Markup Language (lyh. GML) on XML-kielioppi paikkatietokohteiden mallintamiseksi ja tiedonsiirtoon tietoverkon yli. GML on standardoitu OGC:n ja ISO:n toimesta.


title: Jevgeni Ketov

text: Jevgeni Nikolajevitš Ketov (; s. 17. tammikuuta 1986 Gubaha, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija ja maailmanmestari, joka pelaa KHL-joukkue SKA Pietarissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Jevgeni Ketov

text: Ketov on Molot-Prikamje Permin kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Avangard Omskiin, jonka miesten kakkosjoukkueessa Ketov debytoi Venäjän kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Pervaja Ligassa vain 16-vuotiaana kaudella 2002–2003. Kaudeksi 2004–2005 hän siirtyi sarjatasoa ylemmäs Vysšaja Ligan TsSK VVS Samaraan. Kaudeksi 2005–2006 Ketov siirtyi Superliigan Lada Toljattiin, jossa tulokaskausi toi 41 runkosarjaottelussa tehot 4+6=10 ja kahdeksassa playoff-ottelussa tehot 2+2=4. Hän edusti joukkuetta kauden aikana myös Continental Cupissa, jonka Lada voitti.


title: Jevgeni Ketov

text: Kaudella 2006–2007 Ketov oli ladan toiseksi paras maalintekijä Igor Grigorenkon kanssa 14 osumallaan ja hän voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +13. Kaudella 2007–2008 Ketov oli Ladan toiseksi paras pistemies ja maalintekijä Dmitri Vorobjovin jälkeen tehoilla 15+11=26. Pudotuspeleissä hän oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 1+4=5. Kaudeksi 2008–2009 Superliigan tilalle perustettiin KHL. Ketov oli siellä ensimmäisellä kaudellaan Ladan paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Aleksandr Tšernikovin kanssa tehoilla 7+17=24.


title: Jevgeni Ketov

text: Ketov siirtyi kaudeksi 2009–2010 jatkamaan KHL-uraansa Ak Bars Kazaniin. Kesken kauden, tammikuussa 2010 hänet kaupattiin Severstal Tšerepovetsiin. Kaudella 2010–2011 Ketov oli joukkueen toiseksi paras maalintekijä Josef Strakan jälkeen 15 osumallaan, kuten myös seuraavalla kaudella 2011–2012 Ruslan Nurtdinovin kanssa 13 osumallaan. Kaudella 2011–2012 hän nousi Severstalin kapteeniksi. Kaudella 2012–2013 Ketov oli joukkueen toiseksi paras pistemies Vadim Šipatšovin jälkeen tehoilla 12+22=34.


title: Jevgeni Ketov

text: Kaudeksi 2013–2014 Ketov siirtyi SKA Pietariin. Kauden 2014–2015 päätteeksi hän voitti Gagarin Cupin. Kaudella 2015–2016 Ketov toimi SKA:n varakapteenina. Kauden 2016–2017 päätteeksi hän voitti toisen Gagarin Cupinsa. Huhtikuussa 2017 Ketov teki SKA:n kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen.


title: Jevgeni Ketov

text: Ketov edusti Venäjää MM-kilpailuissa vuonna 2012, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Yhteensä Ketov on pelannut 22 A-maaottelua tehopistein 2+1=3. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2006, jolloin Ketov voitti hopeaa.


title: Suomen työväen vallankumous

text: Suomen työväen vallankumous tapahtui 28.1.1918. Työväellä oli vallankumouksen myötä valta pääkaupungissa sekä laajoilla alueilla Suomea kevään 1918.


title: Suomen työväen vallankumous

text: Kansanvaltuuskunta perustettiin 28. tammikuuta 1918, ja se asettui johtamaan samana aamuna aloitettua kapinaa. Kansanvaltuuskunnan perustamisesta tiedotettiin "Työmies"-lehdessä 29. tammikuuta julkaistussa julistuksessa, jossa myös nimettiin kansanvaltuutetut ja selostettiin lyhyesti punaisen hallituksen keskeisimmät ohjelmalliset tavoitteet. Kansanvaltuuskunta otti jo ensimmäisenä päivänään käyttöönsä Senaatintalon Helsingissä (nykyinen Valtioneuvoston linna).


title: Suomen työväen vallankumous

text: "Olemme tänään päättäneet ehdottaa Suomen työväelle, että kun kansan vihan ansainnut senaatti on kukistunut, asetetaan maan vallankumoushallitukseksi Suomen Kansanvaltuuskunta sekä Työväen Pääneuvosto sen toimintaa valvomaan ja yhdessä sen kanssa maan hallitusasioita toistaiseksi hoitamaan, kunnes Suomen työtätekevä kansa toisin päättää."


title: Suomen työväen vallankumous

text:
"Suomen porvarien hallitus astui julkeasti taantumuksellisen valtiokaappauksen tielle. Nyt on Suomen työväenluokka vuorostaan käyttävä vallankumouksen oikeuttaan, yhteiskunnallisen edistyksen palvelukseen."
Punainen hallinto lakkautti ensi töikseen kaikki "vastavallankumoukselliset sanomalehdet, pääkaupungissa jo 28. tammikuuta ja muissa kaupungeissa seuraavina päivinä. Kansanvaltuuskunta vahvisti 2. helmikuuta ”vastavallankumouksellisen” lehdistön olevan ”toistaiseksi” lakkautettu. Tämän jälkeen saivat ilmestyä vain sosialidemokraattisen puolueen ja kristillisen työväenliikkeen lehdet.


title: Suomen työväen vallankumous

text: Kansanvaltuuskunta otti sisällissodan alussa vallan syrjäyttämällä porvarillisen Svinhufvudin senaatin ja eduskunnan, minkä jälkeen se antoi itse lakeja ja asetuksia. Kansanvaltuuskunnan ohella toimi myös eduskuntaa vastannut Työväen pääneuvosto.


title: Suomen työväen vallankumous

text: Työväenhallitus teki mm. päätöksiä kuolemanrangaistuksen kumoamisesta sekä torpparien, lampuotien ja mäkitupalaisten julistamisesta maanomistajista riippumattomiksi.


Luettelo Lemin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Lemin kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


Luettelo Luumäen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Luumäen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


Luettelo Parikkalan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Parikkalan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


Luettelo Rautjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Rautjärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Rautjärveen on liitetty Simpeleen kunta.


Luettelo Ruokolahden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Ruokolahden kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


Luettelo Savitaipaleen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Savitaipaleen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


Luettelo Taipalsaaren julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Taipalsaaren kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: Verteksi (tietokonegrafiikka)

text: Verteksi () on kolmiulotteisessa grafiikassa pistemäinen kappale, jolla on sijainti mutta ei kokoa.


title: Verteksi (tietokonegrafiikka)

text: Verteksi määritellään sijaintikoordinaateilla. Vertekseillä määritetään piirtoon käytettävät "primitiivit" kuten polygonit niiden äärikohdilla. Muita käytettäviä primitiivejä ovat piste () ja viiva ().


title: Verteksi (tietokonegrafiikka)

text: Grafiikkarajapinnoissa kuten OpenGL verteksit ovat aina kolmiulotteisia. Vertekseihin voidaan liittää "attribuutteja" kuten väri, orientaatio (normaalivektori) ja niin edelleen piirtotoimintoja varten.


title: Verteksi (tietokonegrafiikka)

text: Verteksiin voidaan "x", "y" ja "z" -koordinaattien lisäksi liittää parametrina "homogeeninen koordinaatti" (projektiokoordinaatti), jota merkitään "w"-tunnuksella.


title: Tesselaatio

text: Tesselaatio tai tesselöinti kolmiulotteisessa tietokonegrafiikassa tarkoittaa kappaleen pinnan jakamista pienempiin renderöitäviin "primitiiveihin".


title: Tesselaatio

text: Eräitä polygoneja ei teknisistä syistä sallita suoraan, mutta apukirjastoilla kuten OpenGL:n GLU (OpenGL Utility Library) kappaleet voidaan muuttaa sallittuihin muotoihin.


title: Tesselaatio

text: Renderöinti ei salli polygoneja, joissa ääriviivat leikkaavat toisiaan, ovat koveria tai joissa on reikiä. Tesselaatioalgoritmilla nämä voidaan pilkkoa pienemmiksi renderöitäviksi polygoneiksi ("subdivision").


title: Tesselaatio

text: Toinen tapaus tesselaatiolle on pinnan kaarevuuden parantaminen: lisäämällä primitiivejä (jakamalla yksittäisen polygonin koko) saadaan pinta näyttämään kaarevammalta. Polygonimalliin lisätään kaarevuuden ja yksityiskohtaisuuden mukaan lisää primitiivejä.


title: Tesselaatio

text: OpenGL 4.0:n määrittely kuvaa menetelmää seuraavasti: Tesselaatio on menetelmä joka lukee primitiivit ja tuottaa uusia primitiivejä liukuhihnan myöhempien vaiheiden käyttöön. Vastaava menetelmä on Direct3D 11:sta. Nykyaikaiset grafiikkaprosessorit tukevat laitteistolla tehtävää tesselaatiota.


title: Polygoni (tietokonegrafiikka)

text:
Polygoni () on kolmiulotteisessa grafiikassa renderöintiin käytettävä monikulmion kaltainen "primitiivi". Polygoni määritellään verteksien (kulmapisteiden) joukolla. Verteksien välinen jana on polygonin "reuna" () ja polygonin määrittelemä taso on sen "sivu" (). Polygonimalli on polygonien joukosta koostuva kappale.
Polygoneilla voi olla useita kulmia, mutta renderöintiin nämä voidaan yksinkertaistaa kolmikulmaisiksi: kolmikulmaisen kappaleen kaikki pisteet ovat aina samassa tasossa, jolloin sen koko pinnan alueella on sama normaalivektori. Polygoneilla ei ole syvyyttä (paksuutta), vaan ne ovat kaksiulotteisia tasoja kolmiulotteisessa avaruudessa: kolmiulotteiset kappaleet muodostetaan polygonimalleilla (polygoniverkoilla). Polygonit voivat olla "kaksipuoleisia" tai vain "yksipuoleisia" suorituskykysyistä: menetelmällä on helppo poistaa esimerkiksi kuution piiloon jäävä sivu renderöinnistä.


title: Polygoni (tietokonegrafiikka)

text:
Polygonilla on rajoituksia, joita matemaattisessa määrittelyssä ei ole: renderöinti ei salli polygoneja, joissa ääriviivat leikkaavat toisiaan, jotka ovat koveria tai joissa on reikiä. Tesselaatioalgoritmi voi pilkkoa monimutkaisemmat kappaleet renderöinnissä sallittaviin "yksinkertaisiin polygoneihin".
Tyypillisesti polygonit piirretään täytettyinä (sivun sisään jäävälle alueelle piirretään), mutta niin kutsutussa rautalankamallissa vain polygonien ääriviivat (reunat) piirretään.


title: Polygoni (tietokonegrafiikka)

text: Polygonin muodostavat verteksit voivat olla käytössä myös rinnakkaisille polygoneille, esimerkiksi kuution kaksi sivua voivat jakaa kaksi verteksiä. Monimutkaisemmissa kappaleissa samoja verteksejä voivat jakaa useammat polygonit. Tästä syystä polygoneja ei yleensä määritellä jokaista erikseen, vaan määritellään verteksit ja mitkä verteksit muodostavat polygonit. Näin tarvittavia funktiokutsuja ja saman tiedon toistamista vähennetään, joka tehostaa käsittelyä sekä vähentää mahdollisia ongelmakohtia.


title: Mega Man 11

text:
Mega Man 11 () on Capcomin kehittämä ja julkaisema tasohyppelypeli, joka on julkaistu lokakuussa Nintendo Switch, PlayStation 4, Windows ja Xbox One alustoille.
Peli kuuluu "Mega Man" -pelisarjaan.


title: Mega Man 11

text: Capcom julkaisi tiedon pelistä Mega Manin 30-vuotispäivän kunniaksi.


title: Mega Man 11

text: Pelin rakenne toimii samaan tapaan kuin aiemmissa klassisen "Mega Man" -pelisarjan osissa. Alussa on valittavana 8 robottimestarin kenttää, jotka voi pelata haluamassaan järjestyksessä. Pomotaisteluiden jälkeen Mega Man saa käyttöönsä uusia aseita voitetuilta robottimestareilta. Tällä kertaa robottimestarien aseita käytettäessä koko Mega Manin ulkomuoto muuttuu, ei ainoastaan väri kuten aiemmissa klassisen sarjan peleissä. Pelin aikana Mega Man voi kerätä ruuveja, jotka toimivat rahana Dr. Lightin kaupassa, josta pelaaja voi ostaa uusia kykyjä sekä käytettäviä esineitä. Kahdessa edellisessä pelissä poissa olleet liukuminen ja ladattava ammus ovat jälleen käytettävissä.


title: Mega Man 11

text: Pelin huomattavin uusi ominaisuus on Double Gear -järjestelmä. Se sisältää kaksi uutta kykyä Mega Manille, joiden käyttö on rajoitettu lyhyeen aikarajaan. Speed Gear hidastaa aikaa, antaen pelaajalle enemmän reaktioaikaa vihollisten hyökkäysten väistämiseen ja tasohyppelyyn. Power Gear taas nostaa Mega Manin hyökkäysvoimaa ja mahdollistaa kahden ladatun ammuksen ampumisen kerralla. Power Gear toimii myös kaikkien robottimestareilta kerättyjen aseiden kanssa. Lisäksi kun Mega Manin elinvoima on alhaalla, on mahdollista käyttää molempia Geareita yhtä aikaa. Mega Man itse ei ole ainoa joka käyttää Double Gear -järjestelmää, sillä myös robottimestarit hyödyntävät niitä taisteluissa ja saavat uusia voimia yleensä taistelun loppupuolella.


title: Mega Man 11

text: Muita uusia ominaisuuksia pelissä on esim. Rush Coil ja Rush Jet -kykyjen käyttäminen suoraan niille varatuista napeista, joten niitä ei tarvitse erikseen valita valikoista, kuten aiemmissa peleissä.


title: Mega Man 11

text: IGN antoi pelille arvosanaksi 7.5/10 arvostelussaan.


title: Polygonimalli

text: Polygonimalli tai polygoniverkko () on kolmiulotteisessa grafiikassa kappale, joka koostuu useista polygoneista. Yksinkertainen esimerkki polygonimallista on kuutio, monimutkaisempia ovat esimerkiksi ihmisen pää.


title: Polygonimalli

text: Polygonimalli on esitystapaan liittyvää tietoa kuten kappaleen muoto eikä se vielä yksistään määrittele miten kappale näkyy. Verkon päälle voidaan yhdistää tekstuureja ja kappaleeseen voidaan käyttää transformaatio- ja projektioalgoritmeja sen sijainnin, asennon ym. muuttamiseen. Myös tiettyyn osaan voidaan kohdistaa toimintojen kuten ihmismallin käden heiluttamiseen tai mallit voivat koostua useista erillisistä malleista.


title: Polygonimalli

text: Malleja voidaan tehdä suoraan ohjelmoinnilla, 3D-mallinnusohjelmilla tai takaisinmallintamalla eri menetelmillä.


title: Polygonimalli

text: Malliin voidaan lisätä tai poistaa polygoneja tesselaation avulla tai niitä voidaan korvata normaalikartoituksen avulla.


title: Polygonimalli

text: Polygonimalli on grafiikassa ja visualisoinnissa käytettävä malli ja se ei ole sama asia kuin fyysistä kappaletta koskevat tietokoneavusteisen suunnittelun tai tietokoneavusteisen valmistuksen tietomallit.


title: Polygonimalli

text: Malleista voidaan tehdä useita versiota suorituskyvyn tehostamiseen esimerkiksi videopeleissä: kauempana olevalle kappaleelle voidaan käyttää vähemmän polygoneja kuin lähellä oleville. Yksityiskohtaisuustasot () valitaan ajonaikaisesti.


title: USS Eugene A. Greene

text: USS Eugene A. Greene (runkonumero DD-711 ja DDR-711) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1945 vesillelaskettu Gearing-luokan hävittäjä.


title: USS Eugene A. Greene

text: Alus tilattiin Federal Shipbuildin & Drydock Companyltä Kearnystä New Jerseystä, missä köli laskettiin 17. elokuuta 1944. Alus laskettiin vesille 18. maaliskuuta 1945 kumminaan Anita M. Greene ja otettiin palvelukseen 8. kesäkuuta ensimmäisenä päällikkönään W. V. Prat, III.


title: USS Eugene A. Greene

text: Alus oli koeajoissa, lentokonemiehistöjen pelastusaluksena sekä uusien hävitäjämiehistöjen koulutusaluksena Yhdysvaltain itärannikolla ja Karibianmerellä kotisatamanaan Norfolk. Alus lähti Guantanamonlahdelle koulutukseen alkuvuodesta 1947, mistä se lähti 13. helmikuuta edelleen laivasto-osaston mukana MOntevideoon Uruguayhin osallistuakseen presidentin valtaanastujaisten yhteydessä järjestettyihin juhlallisuuksiin. Osasto vieraili matkalla myös Rio de Janeirossa ennen paluutaan Norfolkiin 31. maaliskuuta.


title: USS Eugene A. Greene

text: Alus lähti 10. marraskuuta ensimmäisellä yhdeksästä Välimeren purjehdukselleen. Alus oli 1. huhtikuuta - 1. joulukuuta 1952 muutettavana tutkalinkiksi.


title: USS Eugene A. Greene

text: Alus poistettiin palveluksesta 31. elokuuta 1972 Norfolkissa ja se lainattiin Espanjalle.


title: USS Eugene A. Greene

text: Espanjan laivasto otti aluksen palvelukseensa nimellä "Churruca". Alus poistettiin palveluksesta 15. syyskuuta 1989 ja upotettiin maalilaivana 12. joulukuuta 1991.


title: Normaalikartoitus

text:
Normaalikartoitus (, myös ) on kolmiulotteisessa grafiikassa renderöintiin käytettävä tekniikka, jossa lopputuloksena tuotettavaan kuvaan saadaan lisää yksityiskohtia ja kaarevuutta ilman suurta polygonien määrän lisäystä.
Menetelmässä normaalivektorit lasketaan ja tallennetaan etukäteen korkeamman tarkkuuden polygonimallista ja ajonaikaisesti (esimerkiksi videopelissä) tallennettua tietoa käytetään valaistukseen ja varjostukseen pienemmän polygonimäärän mallin kanssa. Menetelmällä voidaan saada todentuntuisempi ulkoasu ilman vähemmällä laskentamäärällä.


title: Normaalikartoitus

text: Normaalit tallennetaan tekstuurin kaltaiseen tiedostoon, jossa arvot ovat RGB-arvojen sijaan normaalien XYZ-koordinaatteja.


title: Normaalikartoitus

text: Tekniikan varhaisia esittelyjä on ollut SIGGRAPH '96 tapahtumassa.


title: Normaalikartoitus

text: Yksi varhaisista menetelmää käyttäneistä peleistä on id Softwaren "Doom 3" (id Tech 4-pelimoottorissa). Tekniikkaa on kehitetty edelleen pelin seuraajassa "DOOM".


title: Normaalikartoitus

text: Muita aiempia samankaltaisia tekniikoita ovat olleet "bump mapping" ja "displacement mapping".


title: Sue Hubbard

text: Sue Hubbard on englantilainen runoilija, romaanikirjailija ja taidekriitikko.


title: Sue Hubbard

text: Hubbard on valmistunut East Anglian yliopistosta maisteriksi pääaineena luova kirjoittaminen. Hän vieraili Lahden kansainvälisessä kirjailijakokouksessa vuonna 2017. Hänen kirjoituksiaan ovat julkaisseet monet merkittävät lehdet, kuten London Magazine, The Independent, The Observer, The Irish Times ja The Guardian.


title: Sue Hubbard

text: Juhani Lindholmin suomentamia Hubbardin runoja on ilmestynyt suomeksi Parnassossa.


title: Sue Hubbard

text: Hubbard sai tilauksen Arts Councililta ja BFI:ltä runosta Eyridike, joka maalattiin Lontooseen betonikäytävään, joka johtaa Victoria Archilta South Bankiin ja Imax-elokuvateatteriin. Syksyllä 2010 se maalattiin peittoon siistimistarkoituksessa. Se herätti lontoolaiset runoudenharrastajat, ja reaktio sosiaalisessa mediassa sai aikaan sen, että runo palautettiin paikalleen.


title: USS Furse

text: USS Furse (runkonumerot DD-882 ja DDR-882) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1945 vesillelaskettu Gearing-luokan hävittäjä.


title: USS Furse

text: Alus tilattiin Consolidated Steel Corporationilta Orangesta Texasista, missä köli laskettiin 23. syyskuuta 1944. Alus laskettiin vesille 9. maaliskuuta 1945 kumminaan luutnantti John Houseal Fursen sisar Eugenia Furse ja otettiin palvelukseen 10. heinäkuuta ensimmäisenä päällikkönään D. A. Harris.


title: USS Furse


title: USS Furse

text: Espanjan laivasto otti aluksen palvelukseensa nimellä "Gravina". Alus romutettiin vuonna 1991.


title: Albert Lunde

text: Albert Gustav Lunde (26. marraskuuta 1877 Vanse, Farsund, Norja – 30. tammikuuta 1939 Oslo, Norja) oli herätysliikkeen saarnaaja ja kirjalija. Hän eli ja toimi Amerikassa, kotimaassaan ja muualla Skandinaviassa. Hän oli Evankelisen Itämaanlähetyksen (Evangelisk Orientmisjon) puheenjohtajana vuodesta 1917 vuoteen 1937.


title: Albert Lunde

text: Albert Lunden vanhemmat olivat merimies ja kalastaja, myöhemmin maanviljelijä Tønnes Andreassen Bjørnestad Lunde (1832–1918) sekä maanviljelijä Oline Regine Johannesdatter Kråga Hansen (1857–1926). Lunde avioitui 1904 tehtaanomistaja Axel Woldin (s. 1854) ja Axelin Ellingsenin (s. 1864) tyttären Martha Woldin (s. 1883) kanssa.


title: Albert Lunde

text: Lunde oli Lunde ved Farsundin -tilalla vanhin 13 sisarukseslta. Kotona rakastettiin Jumalan sanaa ja tahdottiin elää sen valossa. Kansakoulussa Lunde osoittautui lahjakkaaksi oppilaaksi. Hän halusi jatkaa opintojaan, mutta joutui lopettamaan keskikoulun muutaman kuukauden kuluttua, kun hänen isänsä sairastui ja Albert joutui työtehtäviin. 17-vuotiaana hän halusi mennä merille ja Amerikkaan. Hänen äitinsä aavisti pojan menohalun ja hän opasti poikaa menemään Chicagossa asuvan siskonsa luo.


title: Albert Lunde

text: Lunde saapui Yhdysvaltoihin 1895. Hän sai Chicagossa töitä tuolitehtaalta. Kerran hän päätti käydä piloillaan Pelastusarmeijan kokouksessa. Kohtaamansa ystävällisyys sai aikaan, että hän meni uudelleen. Uudessa Testamentissa kerrotaan, että Pietari vajosi aaltoihin. Tapahtumasta puhuttiin kokouksessa. Minä vajoan myös, kosketti häntä. 13. joulukuuta 1896, kun hän istui yksin kotonaan ja luki Raamatusta äitinsä alleviivaamat sanat Room. 8:32 jakeesta, "uskoi hän pelastukseensa".


title: Albert Lunde

text: Chicagossa liikkui lavantauti. Lunde sairastui ja häälyi jo kuoleman rajoilla. Lääkäri lähetti sanan sukulaisille, että valmistautuisivat nuoren miehen hautaamiseen. Silloin tuli hänen luokseen kaksi ystävää, jotka rukoilivat Lunden paranemista. Ihme tapahtui. Sitten tuli ongelma: sairaalassa meni seitsemän viikkoa, eikä Lundella ollut varaa maksaa sairaalalaskua. Toinen ihme tapahtui: eräs ystävä laittoi Lunden käteen kuitin maksamastaan laskusta.


title: Albert Lunde

text: Lunde jatkoi työtään tuolitehtaalla, mutta pestautui kohta Yhdysvaltain laivastoon merisotilaaksi, matruusiksi. Yhdysvallat oli sodassa Espanjaa vastaan. Hän purjehti molemmilla merialueilla ja itärannikolla, mutta kaiken vapaa-ajan käytti Raamatun lukemiseen. Vuonna 1899 hän kuuli kuuluisan D. L. Moodyn puheita Bostonissa, joka kutsui nuoria Herran palvelukseen. Kuultuaan brittiläisen saarnaajan Campbell Morganin puheita Lunde päätti noudattaa tämän esikuvaa. Hänet vapautettiin merivoimien sopimuksesta ennen virallisen palvelusajan päättymistä marraskuussa 1900. Dakotassa tarvittiin evankeliumin julistajaa. Työ norjalaisten siirtolaisten parissa alkoi.


title: Albert Lunde

text: Vuonna 1901 Lunde palasi kotiin. Kuusi vuotta oli mennyt Amerikassa. Evakelioimiskokoukset hän aloitti kotonaan Vansessa, sieltä hän jatkoi Stavangeriin, Egersundiin ja Songdaliin. Monesti kirkkoa ei luovutettu silloin eikä myöhemminkään kirkkoherrojen vastustuksen takia kokoontumispaikaksi, mutta nähtyään kansan paljouden tulevan liian pieneen kokoontumistilaan, he aina avasivat kirkon käytettäväksi. Hänellä oli hyvät yhteydet tunnettujen norjalaisten ministerien, kuten T. Rettedalin, S. Modalslin ja L. Hopen kanssa. Vuonna 1903 hän palasi Amerikkaan pastori L. Johnsenin työpariksi New Havenissa. Täällä hän tapasi tulevan vaimonsa, Martha Woldin; Heidät vihittiin vuonna 1904 ja palasivat Norjaan samana vuonna.


title: Albert Lunde

text: Vuonna 1905 Lunde tuli Kristianiaan (Osloon). Vastusten vuoksi hänelle ei alun perin vuokrattu isoja tiloja, vaan hän vuokrasi Tivoli-teatterin. Morgenbladetin kriittinen päätoimittaja Friele oli läsnä avaustilaisuudessa ja kirjoitti ylistävän artikkelin. Siinä hän myös nuhteli Sisälähetysseuraa, ettei se anna Lunden vuokrata Calmeyer Street Missionin Pohjoismaiden suurinta juhlasalia, johon mahtuu 5000 kuulijaa. Tällöin lupa heltisi ja kokoukset siirrettiinkin sinne. Talo oli täynnä ensimmäisestä tilaisuudesta lähtien. Ministerit ja johtajat osallistuivat järjestöjen työhön. Piispa Bang ja tuomiorovasti Gustav Jensen sekä pääkaupungin pappeja osallistui tilaisuuksiin.


title: Albert Lunde

text: Lundea pidettiin sielujenvoittajana. Hänen saarnansa perustui Raamattuun. Näihin hän usein liitti omat kokemuksensa. Hän kiinnostuneena seurasi sanomalehtiä. Hän ei ollut omahyväinen, ei käyttänyt suuria eleitä, mutta koskettava lämpöä ja vakaumusta heijastava kutsunsa: "Tule!" teki tehtävänsä. Sielunhoidollisia jälkikokouksia hän piti mahdollisuuksien mukaan.


title: Albert Lunde

text: Vuonna 1910 perustettiin evankelinen yhdistys, jossa Lunde toimi sihteerinä. Yhdistyksen tuli olla avoin kaikille tunnustaville kristityille riippumatta kirkon jäsenyydestä ja kasteesta. 1913 kokoukset siirrettiin Møllergaten 20:een. Kesäaikana kokous pidettiin isossa teltassa, Majorstuen "majassa". Siinä oli 2000 paikkaa. Yhdistys aloitti evankelisen yleiskokouksen jälkeen ja vuonna 1986 seurakunta siirtyi Majorstuenin uuteen rakennukseen.


title: Albert Lunde

text: Lundea kutsuttiin kaikkiin Pohjoismaihin, ja hänen saarnojaan julkaistiin monissa lehdissä. Vuonna 1906 Lunde meni Tukholmaan. Kaupungin suurimmat kirkot olivat käytettävissä. Hän sai useamman kerran kutsun prinssi Oskar Bernadotten kotiin. Lundella ja Bernadottella oli läheinen hengenyhteys. Prinssi toimi kokousavustajanakin. Myös Söderteljessä pidettiin konferensseja.


title: Albert Lunde

text: Tanskassa Kööpenhaminan kokoukset alkoivat 1910. Hän majaili kokousten aikana kreivi Moltken perheessä.


title: Albert Lunde

text: Helsinkiin Lunde saapui 1911 NMKY:n pääsihteeri Arthur Malinin kutsumana. Suomessa hän pelkäsi tulkin välityksellä puhumista. Kaikki lähti hyvin käyntiin. NMKY:n kappeli kävi liian pieneksi, samoin Nikolain kirkko (Tuomiokirkko). Johanneksen kirkko oli suurin, mutta kirkkoherra vastusti sen käyttämistä kokouksissa. Piispan ja tuomiokapitulin myötävaikutuksella Johanneksen kirkko saatiin käytettäväksi. Kirkko oli illasta iltaan täynnä. Lunden avustajana toimi Erkki Kaila, josta tuli ensiksi Viipurin piispa ja myöhemmin Turun arkkipiispa. Tohtori Lauri Ingman oli siihen aikaan käytännöllisen teologian professorina, myöhemmin Turun arkkipiispana. Hän oli kuunnellut erään Lunden saarnan ja sanoi sitä mallisaarnaksi ja kehotti jumaluusoppia opiskelevia ottamaan häneltä oppia. Myös Aleksi Lehtonen, myöhemmin Tampereen piispa ja Turun arkkipiispa, vapaaherrat K. A. Wrede ja Paul Nicolay olivat Lunden työtovereita ja avustajia.


title: Albert Lunde

text: Lunden kokoukset muodostuivat käännekohdaksi monien elämässä. Huomatuimpia uskoon tulleita (18.10.1912) oli Urho Muroma, josta tuli huomattava evankelista ja herätysliikkeen johtaja. Myös vanhaan arkkipiispaan, Gustaf Johanssoniin Lunden julistus teki syvän vaikutuksen. Lundeen tutustui näihin aikoihin tuleva presidenttimme Lauri Kristian Relander. Hänen sydämensä lämpeni kuullessaan Lunden julistusta 1912. Tätä hän piti hengellisenä isänään. Sen jälkeen kaikilla Suomen vierailuillaan Lunde vieraili Relanderin kodissa, myös presidenttikaudella. Norjassa kuningas Haakon VII kysyi vierailevalta Relanderilta, haluaisiko hän tavata jotakin tuttavaa. Relander halusi tavata Lundea. Lunde kävi Suomessa jälleen 1913 ja viimeisen kerran voimiltaan heikentyneenä 1937.


title: Albert Lunde

text: Lunde oli norjalaisen Kinamissionin puheenjohtaja vuonna 1917. Vuonna 1921 hänestä tuli Norjan lähetysneuvoston jäsen ja osallistui lähetyskokoukseen Amerikassa. Muutamassa viikossa hän kävi 120 kokousta. Vuonna 1928 hänellä oli mukanaan valtuuskunta Jerusalemissa pidetyssä konferenssissa. Hän aktiivisti tuki Oxford-liikettä, mikä tuli Norjaan vuonna 1934, joka myös saavutti korkeammat yhteiskuntaluokat kristillisillä ja moraalisilla saarnoillaan.


title: Albert Lunde

text: Albert Lunden työmäärä ja matkaohjelma olivat vaativia, ja hänen elämänsä loppua kohti hänen terveytensä heikkeni vähitellen. Hän kuoli Oslossa 62-vuotiaana tammikuussa 1939.


title: Albert Lunde

text: Martha Lunde kirjoitti miehestään muistelmateoksen "”Albert Lunde – Minner fra hans liv”." Aschehoug forlag julkaisi teoksen Lunden kuolinvuonna1939"."


title: Ceylon kesäolympialaisissa 1952

text: Ceylon osallistui Helsingin kesäolympialaisiin 1952. Sen joukkueessa oli viisi urheilijaa, jotka kilpailivat neljässä urheilumuodossa.


title: USS O’Hare

text: USS O’Hare (runkonumerot DD-889 ja DDR-889) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1945 vesillelaskettu Gearing-luokan hävittäjä.


title: USS O’Hare

text: Alus tilattiin Consolidated Steel Corporationilta Orangesta Texasista, missä köli laskettiin 27. tammikuuta 1945. Alus laskettiin vesille 22. kesäkuuta kumminaan kapteeniluutnantti Edward Henry ”Butch” O’Haren (1914–1944) äiti Selma O’Hare ja otettiin palvelukseen 29. marraskuuta ensimmäisenä päällikkönään R. W. Leach.


title: USS O’Hare

text: Alus poistettiin palveluksesta 31. lokakuuta 1973 ja lainattiin Espanjalle.


title: USS O’Hare

text: Espanjan laivasto otti aluksen palvelukseensa nimellä "Méndez Núñez". Espanja lunasti aluksen 17. toukokuuta 1978. Alus poistettiin palveluksesta ja romutettiin vuonna 1992.


title: Méndez Núñez

text: Méndez Núñez voi tarkoittaa:


title: Ajeé Wilson

text: Ajeé Wilson (s. 8. toukokuuta 1994 Philadelphia) on yhdysvaltalainen keskimatkojen juoksija, päämatkansa 800 metrin MM-mitalisti. Hän edustaa Juventus Track Clubia.


title: Ajeé Wilson

text: Wilson sijoittui 800 metrillä viidenneksi Monctonin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2010. Seuraavana vuonna hän voitti alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden Lillessä ajalla 2.02,64. Hän voitti 800 metrin alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden Barcelonassa 2012 ajalla 2.00,91.


title: Ajeé Wilson

text: Wilson sijoittui 2013 Moskovan MM-kilpailuissa 800 metrillä viidenneksi. Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 hän karsiutui saman matkan alkuerissä. Hän voitti kultaa IAAF World Relays -kilpailujen 4 × 800 metrin viestissä 2014. Saman vuoden maanosien cupissa hän oli toinen. Hän voitti vuoden 2015 IAAF World Relays -kilpailuissa kultaa DMR-viestissä.


title: Ajeé Wilson

text: Wilson saavutti Portlandin sisäratojen MM-kilpailuissa 2016 hopeaa 800 metrillä ajalla 2.00,27. Rio de Janeiron olympialaisissa hän karsiutui välierissä. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän sai pronssia ajalla 1.56,65. Hän sai Birminghamin MM-hallikilpailuissa 2018 hopeaa 800 metrillä ajalla 1.58,99.


title: Ajeé Wilson

text: Wilson on voittanut 800 metrin Yhdysvaltojen-mestaruuden ulkoradoilla 2014, 2017 ja 2018 sekä hallissa 2013, 2014, 2016 ja 2018. Hän voitti maansa hallimestaruuden 600 metrillä 2017.


title: Ajeé Wilson

text: Wilson jäi helmikuussa 2017 tehdyssä dopingtestissä kiinni Zeranolin käytöstä. Hän sai varoituksen.


title: Good Behavior

text: Good Behavior on yhdysvaltalainen draamasarja, joka perustuu Blake Crouchin "Letty Dobesh" -novellikirjasarjaan.


title: Good Behavior

text: Sarjan esittäminen aloitettiin yhdysvalloissa TNT-kanavalla 15. marraskuuta 2016. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Foxilla 20. huhtikuuta 2017.


title: Heikki Metsä-Ketelä

text: Heikki Juhani Metsä-Ketelä (s. 21. syyskuuta 1942 Kouvola) on suomalainen teollinen muotoilija.


title: Heikki Metsä-Ketelä

text: Metsä-Ketelä syntyi rakennusvalvoja Eino Salomo Metsä-Ketelän ja verovirkailija Sirkka Irene Kunnaksen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1969 on ekonomi Kirsti Hilkka Anneli Kuusisto. Metsä-Ketelä valmistui teolliseksi muotoilijaksi 1966 ja on harjoittanut jatko-opintoja 1960-luvun lopulla ja toiminut teollisen muotoilun tutkijana 1970-luvun alussa Saksassa. Taideteollisen oppilaitoksen opettajana Metsä-Ketelä työskenteli 1968–1971, Taideteollisen korkeakoulun yliopettajana 1973–1975 sekä tuote- ja ympäristösuunnittelun professorina 1981–1987 ja Oulun yliopiston teollisen muotoilun professorina 1991–2000. Hän oli Ornamon tutkimusjohtaja 1971–1972, teollinen muotoilija 1975–1977 Tuotesuunnittelu Oy:ssä, Design Bartlamaessa Ulmissa 1978–1980 ja Ergoplan Oy:ssä 1981–1986. Oma sunnittelutoimisto Metsä-Ketelällä on ollut vuodesta 1986. Vierailevana opettajana Metsä-Ketelä on työskennellyt Antwerpenissä 1970-luvulla, Teknillisessä korkeakoulussa1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa sekä Tampereen teknillisessä korkeakoulussa 1992–1995. Hän on saanut sekä koti- että ulkomaisia palkintoja töistään, Taideteollisuuden valtionpalkinto hänelle myönnettiin 1977.


title: Väinö Hämäläinen

text: Väinö Hämäläinen voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: Lehtituppi

text: Lehtituppi on erityisesti heinäkasveilla tavattava putkimainen rakenne, joka ympäröi vartta lehtilavan alapuolella. Lehtituppi on kehittynyt lehtikannasta ja on usein tiiviisti varren ympärillä. Lehtituppi voi olla useita senttimetrejä pitkä, ja sen pituus vaihtelee kasvista riippuen. Lehtilapa on kiinni lehtitupessa, ja niiden yhtymäkohdassa voi olla lajista riippuen vaihtelevannäköinen ja -kokoinen kieleke.


title: Lehtituppi

text: Lehtituppi voi muistuttaa ulkonäöltään korvaketuppea.


title: Ewen Bremner

text: Ewen Bremner (s. 30. marraskuuta 1970 Edinburgh, Skotlanti), on skotlantilainen näyttelijä. Hänen tunnetuimpia roolejaan on narkomaani Daniel "Spud" Murphy, jota hän on esittänyt vuoden 1996 elokuvassa "Trainspotting" ja sen vuonna 2017 ensi-iltansa saaneessa jatko-osassa "T2 Trainspotting". Ensimmäisen "Trainspottingin" menestyksen myötä hän sai sivuosaroolit suurtuotannoista Pearl Harbor ja Isku Mogadishuun, joista molemmissa hän esitti yhdysvaltalaista sotilasta.


title: Korvaketuppi

text: Korvaketuppi on vartta ympäröivä putkimainen rakenne, joka muistuttaa lehtituppea, mutta sijaitsee eri kohdassa vartta kuin lehtituppi. Korvaketuppi sijaitsee varressa lehden kiinnittymiskohdan yläpuolella, ja se on muodostunut lehden korvakkeista, jotka ovat kasvaneet yhteen varren ympärille. Korvaketuppia tavataan ainakin osalla tatarkasveista.


title: Ávilan Johannes

text: Pyhä Ávilan Johannes (; 6. tammikuuta 1500 Almodóvar del Campo, Espanja – 10. toukokuuta 1569 Montilla, Espanja) oli reformaattori, kirjoittaja, saarnaaja, hengellinen ohjaaja, pappi, pyhimys ja kirkonopettaja. Häntä kutsutaan Andalusian apostoliksi ja hän oli pyhän Teresan, pyhän Francis Borgian, pyhän Ristin Johanneksen, pyhän Peter Alcantaran ja muiden hengellinen ohjaaja. Pappi on Andalusian, Espanjan ja espanjalaisen sekulaaripapiston suojeluspyhimys. Paavi Klemens XIII julisti miehen kunnianarvoisaksi 8. helmikuuta 1759, paavi Leo XIII julisti hänet autuaaksi 15. marraskuuta 1893, paavi Paavali VI julisti hänet pyhimykseksi 31. toukokuuta 1970 ja paavi Benedictus XVI julisti hänet kirkonopettajaksi. Pyhimys eli seuraavien 12 paavin hallintokausien aikana: Aleksanteri VI, (1492–1503) Pius III, (1503) Julius II, (1503–1513) Leo X, (1513–1521) Hadrianus VI, (1522–1523) Klemens VII, (1523–1534) Paavali III, (1534–1549) Julius III, (1550–1555) Marcellus II, (1555) Paavali IV, (1555–1559) Pius IV (1559–1565) ja pyhä paavi Pius V. (1566–1572) Hänen juhlaansa vietetään 10. toukokuuta.


title: Ávilan Johannes

text: Pyhä Ávilan Johannes syntyi Almodóvar del Campossa hurskaaseen ja varakkaaseen juutalaiskäännynnäisperheeseen. Neljätoistavuotiaana hänet lähetettiin Salamancan yliopistoon opiskelemaan lakia, mutta hän palasi vuoden jälkeen isänsä kotiin ja ryhtyi erakoksi. Ajallaan hän alkoi opiskella teologiaa ja filosofiaa Alcalássa esimerkiksi Dominican De Soto opettajanaan. Pyhimyksen vanhemmat kuolivat hänen ollessaan opiskelija ja hän pappisvihkimyksensä jälkeen vietti ensimmäisen messunsa kirkossa, jossa he olivat haudattuina, myi perheen omaisuuden ja antoi tuotot köyhille. Hän oli valmistautunut lähetystyöhön Pohjois-Amerikassa, mutta Sevillan arkkipiispa Hernando de Contreras suostutteli hänet vuonna 1527 jäämään Espanjaan. Alkaen 1529 pyhä Johannes ryhtyi missioihin kautta Andalusian yhdeksäksi vuodeksi. Vuonna 1537 hän ko-organisoi Granadan yliopiston arkkipiispa Gaspare Avalosin. Pyhimys kuoli ennen kuin onnistui viemään loppuun suunnitelmansa ruveta jesuiitaksi.


title: Ávilan Johannes

text: Pyhän Avilan Johanneksen elämä voidaan jakaa seuraaviin vaiheisiin:


Karstulan Jumalansynnyttäjän syntymän tsasouna on ortodoksinen Jyväskylän ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva tsasouna Karstulassa. Tsasouna on rakennettu vuonna 1985. Ikonit ovat Jyrki Poudan maalaamia.


title: Tour de Ski 2017–2018

text: Tour de Ski 2017–2018 kilpaillaan 30. joulukuuta 2017 – 7. tammikuuta 2018. Se on järjestyksessään 12:s Tour de Ski -kilpailusarja. Osakilpailut käydään Sveitsin Lenzerheidessa, Saksan Oberstdorfissa sekä Italian Val di Fiemmessä.


title: Luettelo televisiosarjan Good Behavior jaksoista

text: Good Behavior on yhdysvaltalainen Blake Crouchin "Letty Dobesh" -novellikirjasarjaan perustuva draamasarja. Sarjan päärooleissa ovat Michelle Dockery ja Juan Diego Botto.


title: Cyvasse

text: Cyvasse on yhdysvaltaisen fantasiakirjailijan George R. R. Martinin kirjoissaan kuvailema strategialautapeli, jossa on piirteitä niin šakista kuin strategosta. Martin ei kehitellyt peliin tarkkoja sääntöjä, minkä vuoksi monet fanit ovat kehittäneet kirjoissa esiintyneiden kuvailujen pohjalle omia sääntöjään.


title: Cyvasse

text: Pelistä tiedetään muutamia "Tulen ja jään laulussa" mainittuja sääntöjä:


title: Cyvasse

text: "Tulen ja jään laulu" -sarjan kirjoissa Cyvassea pelataan pääasiassa Essoksen maanosassa ja Dornen niemimaalla. Kirjoissa "Korppien kestit" ja "Lohikäärmetanssi" peliä pelaavat muun muassa hahmot Tyrion Lannister, Myrcella Baratheon, Trystane Martell ja Ruskea Ben Plumm.


title: SpatiaLite

text: SpatiaLite on vapaa, kevyt paikkatiedon tallennukseen soveltuva tiedonhallintajärjestelmä, joka on rakennettu SQLite:n päälle. Se on tiedostopohjainen yhden käyttäjän relaatiotietokanta. Paikkatietokohteiden tuen osalta se on suurimmaksi osaksi OGC-SFS -yhteensopiva.


title: SpatiaLite

text: Seuraavia formaatteja voi käyttää suoraan SQL-pääsyyn


title: SpatiaLite

text: SpatiaLite tukee mm. seuraavien formaattien mukaisia geometrioita


title: SpatiaLite

text: SpatiaLite riippuu seuraavista kirjastoista


title: Open Source Geospatial Foundation

text: Open Source Geospatial Foundation (lyh. OSGeo) on voittoa tavoittelematon säätiö, jonka tavoitteena on kasvattaa avoimeen lähdekoodiin pohjautuvien paikkatieto-ohjelmistojen käyttöä.


title: Open Source Geospatial Foundation

text:
OSGeo perustettiin 2006.
Sisällönhallintajärjestelmiä


title: Open Source Geospatial Foundation

text: Työpöytäsovelluksia


title: Open Source Geospatial Foundation

text: Kirjastoja


title: Open Source Geospatial Foundation

text: Metadata-katalogeja


title: Open Source Geospatial Foundation

text: Web-karttasovelluksia


title: Judas Maccabeus

text: Judas Maccabeus (HWV 63) on Georg Friedrich Händelin vuonna 1747 säveltämä kolmiosainen oratorio, jonka libreton kirjoitti Thomas Morell. Morellin teksti perustuu Vanhan testamentin apokryfikirjoihin kuuluvan makkabilaiskirjojen kertomukseen juutalaisesta kapinajohtajasta Juudas Makkabista sekä osittain myös Flavius Josephuksen teoksessa "Antiquitates Judaicae" olevaan kertomukseen samoista tapahtumista.


title: Judas Maccabeus

text: Händel sävelsi oopperan Cumberlandin herttua Wilhelmin kunniaksi tämän kukistettua Cullodenin taistelussa Skotlannin jakoiittien kapinan. Händelin aikana Cumberlandia voitiin verrata antiikin aikaiseen juutalaiseen kapinanjohtaja Juudas Makkabiin, sillä osa Cumberlandin voittamista jakobiiteista oli katolisia, joiden voitiin ainakin epäillä aikovan käännyttää protestanttiset englantilaisetkin pakolla katolilaisuuteen, samoin kuin Juudas Makkabin aikana seleukidit yrittivät pakottaa juutalaiset luopumaan uskonnostaan. Toisaalta katoliset saattoivat rinnastaa teoksen aikansa tapahtumiin toisinkin päin ja verrata sorrettujen katolisten puolesta taistelleita jakobiitteja makkabilaisiin.


title: Judas Maccabeus

text: Eräissä Händelin teoksista laadituissa luetteloissa teokseen viitataan myös tunnuksilla HG xii tai HHA 1/24.


title: Judas Maccabeus

text: Oratoriossa kuvatut tapahtumat ovat ajalta 170–160 eaa., jolloin Juudeaa hallitsi Seleukidien valtakunta, joka aikoi hävittää juutalaisen uskonnon. Kun juutalaisten käskettiin palvoa Zeusta, monet heistä tottelivat, sillä muuten he olisivat joutuneet suoranaisen vainon kohteeksi, mutta osa kieltäytyi. Yksi kieltäytyneistä oli ikääntynyt pappi Mattatias, joka tappoikin erään pakanallisen uhrin suorittaneen maanmiehensä. Hajotettuaan mahan pakanallisen alttarin Mattatias vetäytyi kukkuloille ja kokosi ympärilleen muita, jotka olivat halukkaita taistelemaan uskonsa puolesta.


title: Judas Maccabeus

text: Händelin musiikki kuvastaa juutalaisten mielialoja, jotka vaihtelevat masennuksesta ja epätoivosta riemuun.


title: Judas Maccabeus

text: Kansa suree johtajansa Mattatiaan kuolemaa, mutta tämän poika Simon yrittää palauttaa heidän uskonsa ja kutsuu heidät aseisiin. Simonin veli, Juudas Makkabi omaksuu johtajan roolin ja innoittaa kansaa ajatuksilla Jahven mahdin heille suomasta vapaudesta ja voitosta.


title: Judas Maccabeus

text: Kansa on ollut voittoisa, mutta Juudasta huolettaa, että turhamaisuus saisi kansan pitämään voittoa omana ansionaan. Kun tietoon tulee uutinen, että seleukidien komentaja Gorgias valmistelee vastahyökkäystä, kansan riemu vaihtuu valituksiin ja epätoivoon. Juudas rohkaisee jälleen kansaa ja tähdentää, että pakanajumalien alttarit on hävitettävä ja että vääriä uskontoja on vastustettava.


title: Judas Maccabeus

text: Juutalaiset ovat saavuttaneet ratkaisevan joukon, mitä kuvastaa laulu "See, the Conqu’ring Hero Comes!". Tietoon tulee uutinen, että Rooma on halukas liittoutumaan Juudaan kanssa Seleukidien valtakuntaa vastaan. Kansa riemuitsee siitä, että rauha on vihdoin palannut heidän maahansa.


title: Judas Maccabeus

text: Teos sai ensiesityksensä Covent Gardenissa 1. huhtikuuta 1747, ja siitä tuli yksi Händelin suosituimmista oratorioista. Eri osia esittivät seuraavat henkilöt:Kuuluisa koraali "See, the Conqu’ring Hero Comes!" (Riemuitse tytär Siionin) ei alun perin kuulunut oratorioon, vaan Händel sävelsi kesällä 1747 seuraavaa oratoriotaan "Joshua" varten. Kun se tuli erityisen suosityksi, Händel lisäsi sen myöhemmin, todennäköisesti vuonna 1751, myös "Judas Maccabaeus" -oratorioon, ja näin sillä on oikeutettu paikkansa "molemmissa" oratorioissa.


title: Judas Maccabeus

text: Sävellyksen orkesteroinnissa esiintyvät seuraavat soittimet:Oratoriossa esiintyvät seuraavat henkilöt ja kuorot:Oratorioon kuuluvat seuraavat sävelmät:


title: Judas Maccabeus

text: Teos käännettiin vuonna 1866 saksaksi Händel-Gesellschaftin toimesta.


title: Judas Maccabeus

text: Juutalaiset viettävät vuosittain temppelin vihkimisen juhlaa eli hanukkaa saman kapinan muistoksi, joka on ollut aiheena myös Händelin oratorioon "Judas Maccabaeus". Sen vuoksi teos onkin tullut suosituksi myös juutalaisten keskuudessa ja yhdistetty erityisesti hanukkaan. Aharon Ashman laati sen tekstistä vuonna 1932 makkabilaiskisoja varten hepreankielisen käännöksen, joka on tullut suosituksi Israelissa. Lisäksi israelilainen lastenrunoilija ja -kirjailija Levin Kipnis on kirjoittanut laulun "See, the Conqu’ring Hero Comes" sävelmällä laulettavan hanukkaan liittyvän lastenlaulun "Hava Narima", joka ei ole alkutekstin käännös.


title: Riemuitse tytär Siionin

text: Riemuitse tytär Siionin () on Georg Friedrich Händelin vuonna 1747 säveltämä kuorolaulu, joka alun perin kuului hänen oratorioonsa "Joshua", mutta jonka hän myöhemmin lisäsi myös muilta osin jo aikaisemmin säveltämäänsä oratorioon "Judas Maccabeus". Sävelmä tunnetaan myös lähinnä adventtiaikaan liittyvänä hengellisenä lauluna sekä ainakin Ruotsin kirkossa sekä suomenruotsalaisissa seurakunnissa myös virtenä.


title: Riemuitse tytär Siionin

text: Sävelmä on alun perin draamalliseen oratorioon kuuluva sotasankarille osoitettu ylistyslaulu, mutta se otettiin jo varhain myös kirkolliseen käyttöön, Kristukselle osoitetuksi ylistyslauluksi. Friedrich Heinrich Ranke kirjoitti siihen vuonna 1820 saksankieliset sanat, jotka ovat mukaelma Sakarian kirjan 9. luvun 9. jakeesta.


title: Riemuitse tytär Siionin

text: Laulu on mukana myös suomenruotsalaisessa virsikirjassa numerolla 7 nimellä "Dotter Sion, fröjda dig". Suomenkielisessä virsikirjassa sitä ei ole, mutta siitä on laadittu useitakin suomennoksia, useimmat niistä tuntemattomien tekijöiden laatimia.


title: Riemuitse tytär Siionin

text: Vuonna 1884 sveitsiläinen Edmond Louis Budry kirjoitti pääsiäiseen liittyvän ranskankielisen hymnin "À toi la gloire" ("Sinulle kunnia"), joka lauletaan "See, the Conqu’ring Hero Comes":n sävelellä. Richard B Hoyle käänsi sen myöhemmin englanniksi nimellä "Thine Be the Glory".


title: Riemuitse tytär Siionin

text:
Laulun tunnetuin suomennos kuuluu seuraavasti:Riemuitse, tytär Siionin,
kiittäen laula, Jerusalem!
Luoksesi saapuu Herras, kuninkaas.
Niin, nyt hän saapuu, rauhanruhtinaas.
Riemuitse, tytär Siionin,
kiittäen laula, Jerusalem!


title: Riemuitse tytär Siionin

text:
Oi terve Poika Daavidin!
Kansalles suo sä siunaus.
Vahvista valtaas, iankaikkinen!
Hoosianna, taivas soikohon!
Oi terve Poika Daavidin!
Kansalles suo sä siunaus.Ludwig van Beethoven sävelsi vuonna 1796 teoksesta 12 variaatiota pianolle ja sellolle (WoO 45).


title: Riemuitse tytär Siionin

text: Sävelmä tuli 1800-luvulla Britanniassa tunnetuksi myös siitä, että torvisoittokunnat soittivat sitä joka kerta, kun uusi rautatielinja tai -asema avattiin. Sävelmä on mukana myös BBC Promsin esittämässä Henry Woodin teoksessa "Fantasia on British Sea Songs".


title: Riemuitse tytär Siionin

text: Saksalaiset nationalistit laativat vuonna 1914 Händelin oratoriosta oman versionsa, "Der Felthern", jossa sankarina ei ollut kukaan yksittäinen henkilö vaan Saksan kansa. Versio tuli myöhemmin suosituksi natsien valtakaudella, jolloin se esitettiin muun muassa Hallen musiikkijuhlilla vuonna 1935, jolloin Händelin syntymästä tuli kuluneeksi 250 vuotta.


title: Riemuitse tytär Siionin

text: Juutalaiset viettävät vuosittain temppelin vihkimisen juhlaa eli hanukkaa saman kapinan muistoksi, joka on ollut aiheena myös Händelin oratorioon "Judas Maccabaeus". Sen vuoksi teos ja erityisesti laulu "See, the Conqu’ring Hero Comes" on Israelissa yhdistetty myös hanukkaan. Israelilainen lastenrunoilija ja -kirjailija Levin Kipnis on laatinut samalla sävelmällä laulettavan, hanukkaan liittyvän lastenlaulun, "Hava Narima".


title: Riemuitse tytär Siionin

text: Japanin kouluissa sävelmä soitetaan usein palkintoja jaettaessa.


title: Akharnalaiset

text: Akharnalaiset (tai "Akharnailaiset", , ) on Aristofaneen kirjoittama antiikin kreikkalainen komedia. Siinä peloponnesolaissotaan kyllästynyt ateenalainen solmii spartalaisten kanssa henkilökohtaisen erillisrauhan, ja saa nauttia yksinään rauhan tuomista eduista joidenkin ateenalaisten vastustuksesta huolimatta.


title: Akharnalaiset

text: "Akharnalaiset" oli kolmas Aristofaneen kirjoittama näytelmä, ja se on ensimmäinen, joka on säilynyt nykyaikaan. Komedian kantaesitys oli Ateenan Dionysoksen teatterilla Lenaia-juhlissa vuonna 425 eaa. Esityksen koregina toimi Kallistratos. Komedia voitti juhlien näytelmäkilpailussa ensimmäisen palkinnon. Näytelmän esittämisen aikaan peloponnesolaissotaa Spartan johtamaa liittoumaa vastaan oli kestänyt kuusi vuotta, mutta sota tuli kestämään vielä yli 20 vuotta.


title: Akharnalaiset

text: Komedia on selvästi sodanvastainen monien muiden Aristofaneen komedioiden, kuten "Lysistrate" ja "Rauha", tavoin. Lisäksi komedia vaikuttaa olevan kirjoittajansa vastine sille, että Kleon oli haastanut hänet edellisvuonna oikeuteen näytelmästä "Babylonialaiset", joka ei ole säilynyt nykyaikaan.


title: Akharnalaiset

text: "Akharnalaiset" edustaa tyyliltään ja rakenteeltaan niin kutsuttua vanhaa attikalaista komediaa. Näytelmä koostuu runosäkeestä.


title: Akharnalaiset

text:
Näytelmä alkaa sillä, että sen päähenkilö Dikaiopolis (”Oikeudenmukainen kaupunki”) istuu yksinään Pnyks-kukkulalla, joka oli Ateenan kansankokouksen kokoontumispaikka. Hän näyttää pitkästyneeltä ja turhautuneelta, ja alkaa lopulta selittää tuntemuksiaan yleisölle. Hän kertoo, kuinka kyllästynyt on peloponnesolaissotaan; kuinka paljon kaipaa päästää takaisin kotikyläänsä; kuinka paljon häntä ärsyttää se, ettei kansankokous ala ajallaan; ja kuinka hän aikoo häiritä puhujia, jotka eivät kannata sodan lopettamista. Lopulta paikalle alkaa tulla myös muita kansalaisia, jotka tönivät toisiaan saadakseen parhaat paikat, ja niin kokous pääsee lopulta alkaamaan.
Joukko tärkeitä edustajia pitää puheita kokousyleisölle, mutta kukaan heistä ei puhu rauhasta. Niin Dikaiopolis, aiemman lupauksensa mukaisesti, keskeyttelee heitä välihuudoilla, joissa tekee huomioita heidän ulkonäöstään ja todennäköisistä motiiveistaan. Eräs puhuja on lähettiläs, joka on palannut Persian hovista oltuaan siellä useita vuosia, ja valittaa, millaisesta ylenpalttisesta vieraanvaraisuudesta hän on joutunut kärsimään isäntiensä taholta. Toinen on persialainen ylimys, Pseudartabas, joka mumisee siansaksaa, ja jonka seurassa on kaksi eunukkia, jotka paljastuvat kuitenkin kahdeksi valepukuun pukeutuneeksi naismaiseksi ateenalaiseksi, jotka kaikki tuntevat. Kolmas on Traakiasta palannut lähettiläs, joka valittelee pohjoisen kylmiä oloja syyksi, että viipyi niin kauan poissa julkisilla varoilla. Lopuksi esiintyy joukko odomantialaisia palkkasotilaita, jotka ovat halukkaita taistelemaan Ateenan puolesta, mutta lähinnä varastavat Dikaiopoliin lounaan.


title: Akharnalaiset

text: Rauhaa ei siis käsitellä, mutta Dikaiopolis tapaa kokouksessa Amfitheuksen, joka väittää olevansa Triptolemoksen ja Demeterin kuolematon pojanpojan pojanpoika, ja sanoo pystyvänsä saamaan Dikaiopoliille henkilökohtaisen rauhan spartalaisten kanssa. Dikaiopolis hyväksyy väitteet ja maksaa kahdeksan drakhmaa omasta erillisrauhastaan. Amfitheus saa kuin saakin rauhan järjestettyä.


title: Akharnalaiset

text: Dikaiopolis juhlii rauhaansa yksityisillä maalais-Dionysia-juhlilla, jonka aloittaa omalla pienellä kulkueella. Joukko ikääntyneitä Akharnaista kotoisin olevia maanviljelijöitä ja miilunpolttajia alkaa kuitenkin heti pilkata häntä. He ovat aikaisempien sotien veteraaneja, ja vihaavat spartalaisia, koska nämä tuhosivat heidän tilansa, sekä kaikkia rauhan puolesta puhuvia. Dikaiopolis ottaa miekan ja panttivangin, ja vaatii, että hänet pitää jättää rauhaan. Panttivanki sattuu olemaan korillinen puuhiiltä, mutta miehillä on vahva tunneside kaikkeen arkharnailaiseen, ja niin he jättävät hänet rauhaan. (Kohtaus viittaa siihen, että Akharnain seutu tunnettiin juuri puuhiilen tuotannosta).


title: Akharnalaiset

text: Dikaiopolis haluaa saada akharnailaiset vakuuttuneeksi rauhan tarpeellisuudesta. Hän on valmis laittamaan kirjaimellisesti päänsä pölkylle, jotta häntä vain kuunnellaan, vaikka sanookin tietävänsä, miten arvaamattomia ihmiset voivat olla: hän sanoo, ettei ole unohtanut sitä, kuinka Kleon haastoi hänet oikeuteen ”edellisvuoden näytelmästä”. Tämä osoittaa, että Dikaiopolis edustaa näytelmässä Aristofanesta itseään (ja on mahdollista, että esityksessä teatterinaamion takana oli juuri Aristofanes).


title: Akharnalaiset

text: Dikaiopolis saa kuorolta luvan sodanvastaiselle puheelle. Hän menee naapuritaloon hakemaan apua tragediakirjailija Euripideelta, joka tunnettiin nerokkaista argumenteistaan. Osoittautuu kuitenkin, että Dikaiopolis halusi vain lainata Euripideelta Telefoksen asun kirjailijan samannimisestä näytelmästä, jossa heeros on pukeutunut kerjäläiseksi. Näin Dikaiopolis-Aristofanes-Telefos-kerjäläinen, jonka pää on pölkyllä, selittää kuorolle syynsä sodan vastustamiseen. Hän sanoo, että sota sai alkunsa pelkästään kolmen ilotytön sieppaustapauksesta, ja se jatkuu, koska jotkut hyötyvät siitä henkilökohtaisesti. Puolet kuorosta vakuuttuu puheesta, toinen puoli ei.


title: Akharnalaiset

text: Kuoro alka tapella asiasta keskenään. Riita päättyy vasta, kun paikalle saapuu ateenalainen kenraali Lamakhos, joka sattuu myös asumaan naapurustossa. Dikaiopolis kysyy tältä, miksi tämä kannattaa sotaa Spartaa vastaan — johtuuko se velvollisuuntunnosta vai siitä, että hän saa sodasta palkkaa? Nyt koko kuoro vakuuttuu Dikaiopoliin asiasta. Seuraa parabasis, jossa kuoro ensin ylistää näytelmäkirjailijaa ja sitten valittaa huonoa kohtelua, jonka kuoron jäsenten kaltaiset vanhat miehet nykyisin saavat syyttäjien käsissä.


title: Akharnalaiset

text: Dikaiopolis palaa lavalle, ja perustaa oman markkinapaikan, jossa hän voi rauhassa käydä kauppaa Ateenan vihollisten kanssa. Paikalla käy lukuisia henkilöhahmoja farssimaisissa tilanteissa. Nälkiintynyt megaralainen vaihtaa yhtä nälkiintyneet, porsaiksi naamioidut tyttärensä sipuliin ja suolaan (joista kummastakin hänen kotikaupunkinsa tunnettiin ennen sotaa). Ilmiantaja tai sykofantti yrittää takavarikoida porsaat salakuljetettuna vihollistavarana, mutta Dikaiopolis ajaa tämän pois. Seuraavaksi eräs boiotialainen tulee kauppamaan lintuja ja ankeriaita. Dikaiopoliilla ei ole vaihtotavaraksi mitään, mistä Boiotiassa olisi puutetta, kunnes keksii yhden — ateenalaisen sykofantin. Paikalle tuleekin toinen sykofantti, joka yrittää takavarikoida linnut ja ankeriaat, mutta päätyy pakatuksi olkiin keramiikan tavoin, ja boiotialainen lähtee kuljettamaan häntä kotiinsa.


title: Akharnalaiset

text: Lopulta paikalle tulee kaksi airutta, joista toinen kutsuu Lamakhoksen sotaan ja toinen Dikaiopoliin päivällisjuhliin. Vähän ajan päästä kumpikin palaa, Lamakhos lyötynä ja haavoittuneena taistelussa kahden sotilaan tukemana, Dikaiopolis puolestaan iloisesti humalassa tanssityttö kummassakin kainalossaan. Näytelmä päättyy juhliin kaikille paitsi Lamakhokselle.


title: Pilvet

text: Pilvet voi viitata seuraaviin:


title: Itseinkompatibiliteetti

text: Itseinkompatibiliteetti eli itsemartous on osalla kasveista tavattava mekasnismi, joka estää siitepölyhiukkasta hedelmöittämästä saman kasviyksilönemin munasolua tai itsepölytyksen seurauksena hedelmöittyneen munasolun kehittymisen siemeneksi. Itsekompatibiliteetin ilmeneminen on jaettu vanhastaan kolmeen erilaiseen mekanismiin, joskin tämä kolmijako on sittemmin kyseenalaistettu, ja mahdollisia erilaisia mekanismeja saattaa olla enemmän. Itseinkompatibiliteetin on todettu vaikuttavan useilla eri sukuihin ja heimoihin kuuluvilla kasvilajeilla.


title: Itseinkompatibiliteetti

text: Homomorfisessa gametofyyttisessä itseinkompatibiliteetissä itsepölytyksen estomekanismi perustuu yhteen geenilokukseen, jonka geenistä on samassa kasvipopulaatiossa useita erilaisia alleeleja. Populaation kasviyksilöissä on siis kyseisessä geenilokuksessa jotkin kaksi alleelia, jolloin kasvin heteiden tuottamiin haploidisiin siitepölyhiukkasiin tulee jompikumpi alleeliparin alleeleista. Siitepölyn päätyessä emin luotille sellaisessa kasvissa, jolla on perimässään kyseisestä geenistä sama alleeli kuin siitepölyhiukkasessa, siiteputken kasvaminen emin munasolulle estetään ja hedelmöitystä ei tapahdu. Mikäli siitepölyhiukkanen päätyy kyseisestä geenistä erilaiset alleelit omaavan kasvin luotille, voi siiteputki kasvaa normaalisti ja hedelmöittää munasolun.


title: Itseinkompatibiliteetti

text: Homomorfisen sporofyyttisen itseinkompatibiliteetin itsepölytyksen estomekanismi perustuu homomorfisen gametofyyttisen itseinkompatibiliteetin tapaan yhteen geenilokukseen, jonka geeneistä on kasvipopulaatiossa useita eri alleeleja, ja populaation kasviyksilöissä on kyseisessä geenilokuksessa jotkin kaksi alleelia. Kuitenkin toisin kuin gametofyyttisessä itseinkompatibiliteetissä, sporofyyttisessä itseinkompatibiliteetissä jokaisessa haploidissa siitepölyhiukkasessa on jokin kyseisen geenin alleeli sekä sen emokasvissa olleen toisen alleelin vastintekijää, jolloin se saa aikaan saman reaktion kuin jos siitepölyhiukkasessa olisi molemmat sen emokasvin kyseisen geenin alleelit. Näin ollen, mikäli siitepölyhiukkanen päätyy emin luotille sellaisessa kasvissa, jonka perimässä on jompikumpi siitepölyhiukkasen emokasvin kyseisen geenin alleeleista, siiteputken kasvaminen munasolulle estetään, eikä hedelmöitystä tapahdu. Jotta siitepölyhiukkanen voisi hedelmöittää emin sikiäimessä olevan munasolun, tulee munasolun omaavan kasvin olla sellainen, jolla ei ole perimässään kumpaakaan siitepölyhiukkasen emokasvin alleeleja kyseisestä geenilokuksesta.


title: Itseinkompatibiliteetti

text: Heteromorfisessa itseinkompatibiliteetissä itsepölytyksen estomekanismi perustuu yhteen geenilokukseen, jonka geenistä on populaatiossa kaksi alleelia. Alleeleista toinen on dominoiva ja toinen on resessiivinen. Esikoilla ("Primula") emien vartalon pituus riippuu kyseisen geenilokuksen alleeliyhdistelmästä. Homotsygoottisen resessiivisen alleeliparin omaavien kukkien emit ovat pitkävartaloisia ja heterotsygoottisen alleeliparin omaavien kukkien emit lyhytvartaloisia. Itsekompatibiliteettimekanismi estää homotsygoottisen resessiivisen alleeliparin kukasta peräisin olevaa siitepölyä hedelmöittämästä toista homotsygoottisen resessiivisen alleeliparin omaavan kukan emin munasolua ja vastaavasti heterotsygoottisen alleeliparin kukasta peräisin olevaa siitepölyä hedelmöittämästä toisen heterotsygoottisen kukan emin munasolua. Vaikka esikoilla tämä itseinkompatibiliteettimekanismi liittyykin emien heterostyliaan eli emien eripituisuuteen, ei tämä mekanismi välttämättä aina liity siihen.


title: Itseinkompatibiliteetti

text: Vanhastaan esitettyjen kolmen itseinkompatibiliteettimekanismin lisäksi on esitetty myös muita mekanismeja. Eräs tällainen mekanismi on niin sanottu myöhäinen itseinkompatibiliteetti, jossa siitepölyhiukkanen pääsee kasvattamaan siiteputken ja hedelmöittämään emin sikiäimessä olevan munasolun, mutta hedelmöittyneestä munasolusta ei kehitykään siementä. Tällainen mekanismi on aikoinaan todettu kaakaopuulla ("Theobroma cacao"), mutta myöhemmin sama mekanismi on havaittu myös nystysarviaaloella ("Gasteria carinata" var. "verrucosa"), sinimailasella ("Medicago sativa") ja keltamaitteella ("Lotus corniculatus").


title: Rauha (Aristofanes)

text: Rauha (, ) on Aristofaneen kirjoittama antiikin kreikkalainen komedia, joka on kirjoitettu peloponnesolaissodan aikana. Se on sanomaltaan selvästi sodanvastainen ja ylistää rauhan tuloa kertomalla tarinan Rauhan henkilöitymän vapauttamisesta.


title: Rauha (Aristofanes)

text: Aristofanes "Rauha" esitettiin ensimmäisen kerran Dionysia-juhlien näytelmäkilpailussa Ateenan Dionysoksen teatterilla keväällä 421 eaa. Se voitti kilpailussa toisen palkinnon. Komedia esitettiin vain muutamia viikkoja ennen niin kutsutun Nikiaan rauhan solmimista. Rauhan oli tarkoitus päättää kymmenen vuotta kestänyt, Spartan johtamaa liittoumaa vastaan käyty peloponnesolaissota, vaikkakin epäonnistui tässä; sota kesti lopulta vuoteen 404 eaa. saakka. Näytelmän voi nähdä ilmaisevan voimakasta rauhan odotusta Ateenassa sekä rauhan tuloon liittyvää optimismia ja iloa. Juhlayleisössä näytelmää seurasivat paitsi Ateenan johtajat todennäköisesti myös muiden kaupunkien, kuten Spartan, lähettiläät.


title: Rauha (Aristofanes)

text: "Rauha" edustaa tyyliltään ja rakenteeltaan niin kutsuttua vanhaa attikalaista komediaa. Näytelmä koostuu runosäkeestä.


title: Rauha (Aristofanes)

text:
Näytelmä alkaa kahden palvelijan keskustelulla tavallisen ateenalaisen talon edustalla. He vaivaavat jättimäiseltä taikinalta vaikuttavaa kasaa, joka paljastuu suureksi ulostekasaksi. Se on tarkoitettu jättimäiselle sontakuoriaiselle, jolla heidän isäntänsä Trygaios (”Viininviljelijä”) aikoo lentää jumalten luokse keskustellakseen näiden kanssa. Seuraavaksi Trygaios nähdäänkin jo lentämässä kuoriaisen selässä, kaikkien muiden anellessa häntä laskeutumaan takaisin alas. Trygaios selittää aikovansa keskustella jumalten kanssa peloponnesolaissodasta henkilökohtaisesti. Trygaioksen lento vertautuu selvästi Bellerofonin ratsastukseen Pegasoksella.
Saavuttuaan taivaaseen Trygaios havaitsee, että vain Hermes on jumalista ainoana kotona. Muut jumalat ovat lähteneet turvaan, ettei heidän tarvitse katsella jatkuvaa sotaa ja kuunnella ihmisten lakkaamattomia sotaa koskevia rukouksia. Hermeskin on paikalla vain tehdäkseen järjestelyjä paikan uutta asukasta Sotaa ("Polemos") varten. Rauha ("Eirene") puolestaan on vangittu läheiseen monttuun.


title: Rauha (Aristofanes)

text: Sota saapuu paikalle orjansa Sekasorron ("Kydoimos") kanssa. Hän kantaa suurta huhmaretta, jossa hänen on tarkoitus jatkaa kreikkalaisten survomista. Sota heittääkin huhmareeseen eri seutujen kreikkalaisia edustavia aineita, kuten purjoa (Lakonia), sipulia (Megara), juustoa (Sisilia) ja hunajaa (Ateena). Häneltä puuttuu kuitenkin petkel, sillä aiemmat petkeleet Kleon ja Brasidas ovat kuolleet taistelussa hiljattain. Niin Sota poistuu etsimään itselleen uutta petkelettä.


title: Rauha (Aristofanes)

text: Sillä aikaa Trygaios kutsuu kaikkien kaupunkien kreikkalaisia avukseen vapauttaakseen Rauhan. Suuri joukko riemuitsevia kreikkalaisia saapuu yhdessä maanviljelijöiden muodostaman kuoron kanssa, ja lopulta Rauha saadaan vapaaksi yhdessä Juhlien ("Theoria") ja Sadonkorjuun ("Opora") kanssa. Hermes sanoo, että Rauha olisi kyllä vapautettu aiemmin, mutta Ateenan kansankokous äänesti jatkuvasti sitä vastaan. Trygaios pyytää Rauhalta anteeksi maanmiestensä puolesta.


title: Rauha (Aristofanes)

text: Trygaios palaa Ateenaan Juhlien ja Sadonkorjuun kanssa, ottaen viimeksimainitun vaimokseen. Kuoro ylistää Aristofanesta sekä näytelmäkirjailijana että siitä, että tämä rohkenee vastustaa Kleonin kaltaisia sotaa lietsovia populisteja. Palattuaan Ateenaan Trygaios lähettää Sadonkorjuun valmistautumaan häihin. Juhlat puolestaan luovutetaan Ateenan johtajille, jotka istuivat aina katsomon ensimmäisessä penkkirivissä. Tämän jälkeen Trygaios toimittaa kultin mukaisen uhrin Rauhalle. Uhrilihan tuoksu houkuttelee paikalle ennustaja Hierokleen, mutta tämä ajetaan tiehensä.


title: Rauha (Aristofanes)

text: Trygaioksen palattua Sadonkorjuun luokse, maanviljelijöiden kuoro ylistää maalaiselämää rauhan aikana, samalla muistuttaen, kuinka erilaista kaikki oli vasta äskettäin sodan aikana. Trygaios astuu takaisin lavalle hääasussa. Hänen ympärilleen kerääntyy käsityöläisiä, joista osa kiittää Trygaiosta rauhasta, sillä heidän ammatinsa voi taas kukoistaa. Osa käsityöläisistä, kuten aseentekijät, puolestaan syyttävät Trygaiosta siitä, että he ovat rauhan myötä menettäneet tulonsa. Trygaios ehdottaa, että rauhan tultua aseita voidaan käyttää uudella tavalla, esimerkiksi kypärien töyhtöjä pölyhuiskuina, keihäitä tukemassa viiniköynnöksiä, rintahaarniskoja yöastioina, kypäriä sekoitusmaljoina egyptiläisille oksetusaineille ja peräruiskeille jne.


title: Rauha (Aristofanes)

text: Lopussa eräs lapsista alkaa lausua Homeroksen sotaa koskevia säkeitä, mutta Trygaios lähettää tämän pois. Näytelmä päättyy hääjuhliin.


title: Rauha (Aristofanes)

text: Aristofaneen tyyliin näytelmä on täynnä herjoja, kaksimielisyyksiä ja alapäähuumoria sekä viittauksia lukuisiin eri henkilöihin ja paikkoihin ja myös mytologiaan.


title: Rauha (Aristofanes)

text: Komedia on voimakas puolustuspuhe rauhan puolesta sodan keskellä. Se tuo monin tavoin esille rauhan hyödyt, sillä silloin maanviljelys voi kukoistaa, kun taas sodan aikana Ateenaa ympäröinyt Attikan maaseutu oli usein vihollisen valtaamana. Myös kauppa ja monet muut ammatit voidat kukoistaa rauhan aikana. Samalla näytelmä muistuttaa monista katkerista menetyksistä sodan vuoksi. Komedian voi nähdä ilmaisevan myös Aristofaneen kaipausta yksinkertaisempaan, rauhalliseen maalaiselämään.


title: Rauha (Aristofanes)

text: Aristofanes osoittaa komediassa jälleen kerran vastustavansa sotaa kannattavia populisteja. Näytelmässä esiintyy jälleen Kleonin hahmo, jota Aristofanes pilkkaa myös monissa muissa komedioissaan, kuten "Ampiaiset" ja "Ritarit". Nyt Kleon (samoin kuin Brasidas) oli kuitenkin jo kuollut noin seitsemän kuukautta aiemmin. Poikkeuksellisesti komediassa ei ole väittelyä, esimerkiksi sodan kannattajien ja sen vastustajien välillä.


title: Rikkaus (Aristofanes)

text: Rikkaus ( tai "Ploutos", ) on Aristofaneen kirjoittama antiikin kreikkalainen komedia, joka kertoo vaurauden jumalan Plutoksen kanssa ystävystyvästä miehestä, joka yrittää saada rikkauden jakautumaan ihmisille tasapuolisemmin.


title: Rikkaus (Aristofanes)

text: Aristofaneen "Rikkauden" kantaesitys oli Ateenan Dionysoksen teatterilla noin vuonna 388 eaa. tai joidenkin arvioiden mukaan vasta noin 380 eaa. Komedia on Aristofaneen myöhäistuotantoa ja viimeinen hänen säilyneistä näytelmistään. Se perustui kuitenkin varhaisempaan samaa aihetta käsitelleeseen näytelmään noin vuodelta 408 eaa., ja siksi siihen viitataan joskus myös nimellä "Rikkaus II". On mahdollista, että näytelmän esityksen järjesti Aristofaneen poika isänsä kuoleman jälkeen.


title: Rikkaus (Aristofanes)

text: "Rikkaus" edustaa tyyliltään ja rakenteeltaan niin kutsuttua keskimmäistä komediaa, joka oli siirtymävaihetta vanhasta uuteen komediaan. Näytelmä koostuu runosäkeestä.


title: Rikkaus (Aristofanes)

text: Komedian päähenkilöt ovat vanhempi ateenalainen, Khremylos, sekä tämän orja Karion. Khremylos esittelee itsensä ja perheensä hyveelliseksi mutta köyhäksi. Hän on käynyt pyytämässä neuvoa Delfoin oraakkelilta, ja palaa nyt Delfoista Ateenaan. Oraakkeli oli antanut neuvon, että hänen tulisi seurata ensimmäistä vastaantulijaa ja taivutella tämä tulemaan kotiinsa. Ensimmäinen vastaantulija osoittautuu Plutos-jumalaksi (Rikkaus), joka on vastoin kaikkia odotuksia sokea kerjäläinen. Khremylos taivuttelee Plutosta tulemaan kotiinsa, sillä siellä hän saisi näkönsä takaisin (toisin sanoen tästä lähtien vauraus tulisi vain niiden osaksi, jotka todella ansaitsevat sen). Taivuttelun jälkeen Plutos myöntyy.


title: Rikkaus (Aristofanes)

text: Komedian alkosa tutkiskelee näin sitä havaintoa, etteivät rikkaudet tule hyveellisten osaksi, vaan ne jakaantuvat ihmisille sattumanvaraisesti. Khremylos on vakuuttunut, että jos Plutoksen näkö voidaan palauttaa, tämä epäoikeudenmukaisuus korjaantuu, mikä tekee maailmasta paremman paikan.


title: Rikkaus (Aristofanes)

text: Seuraavaksi näytelmään astuu jumalatar Penia (Köyhyys). Hän vastustaa Khremyloksen näkemystä siitä, että rikkaus on hyvä asia, ja sanoo, että ilman köyhyyttä ei olisi myöskään orjia, koska kaikki orjat ostaisivat itsensä vapaaksi, eikä myöskään ylellisyystarvikkeita, koska kukaan ei työskentelisi, jos kaikki olisivat rikkaita.


title: Rikkaus (Aristofanes)

text: Kun Plutoksen näkö lopulta palautetaan Asklepioksen temppelissä, hänestä tulee Khremyloksen perheen jäsen. Rikkaudet jaetaan tasapuolisesti kaikille ihmisille. Seurauksena koko maailma menee mullin mallin sekä taloudellisesti että yhteiskunnallisesti, ja samalla ne, jotka ovat joutuneet luopumaan rikkauksistaan valittavat asiantilan epäoikeudenmukaisuutta.


title: Rikkaus (Aristofanes)

text: Lopuksi sanansaattajajumala Hermes saapuu ja kertoo Khremylokselle, että jumalat ovat suuttuneita. Nämä ovat nimittäin nääntyneet nälkään, koska eivät enää saa uhreja, koska ihmiset suuntaavat kaiken huomionsa Plutokseen eivätkä enää kunnioita perinteisiä olympolaisia jumalia. Hermes itsekin on niin huolestunut omasta ahdingostaan, että tarjoutuu työskentelemään kuolevaisille. Niin hän ryhtyy Khremyloksen palvelijaksi.


title: Rikkaus (Aristofanes)

text: Komediaa on luonnehdittu Aristofaneen heikoimmaksi varsinaisena komediana, ja ennemmin vain omanlaisekseen allegoriseksi kertomukseksi. Kertomus voidaan nähdä kritiikiksi aikansa ateenalaista yhteiskuntaa kohtaan. Samalla tavalla kuin Aristofaneen aikaisemmassa komediassa "Naishallitus", myös tässä näytelmässä esitellään eräänlainen yhteiskuntautopia, joka osoittautuu toimimattomaksi. Jumalat näytelmä esittää suhteellisen alhaisina.


title: Väinö Nummisto

text: Väinö Nummisto (1912–1987) oli Köyliössä Satakunnassa vaikuttanut suomalainen taidemaalari. Nummisto kiinnostui 1960-luvulla Piispa Henrikiin ja Lalliiin liittyvästä perinteestä ja keskittyi tähän myös omassa taiteessaan maalattuaan sitä ennen lähinnä realistisia maalaismaisemia.


title: Väinö Nummisto

text: 1960–1970-luvuilla Nummisto oli aloitteellinen Pyhän Henrikin tien keskiaikaisen pyhiinvaellusreitin merkitsemisessä retkeilyreitiksi ja useiden Piispa Henrikiin, Lalliin ja Pyhän Henrikin tiehen liittyvien muistomerkkien aikaansaamisessa sekä kotipaikkakunnallaan Köyliössä että myös reitin muilla paikkakunnilla kuten Turussa.


title: Ritarit (Aristofanes)

text: Ritarit (, ) on Aristofaneen kirjoittama antiikin kreikkalainen komedia. Se tekee pilkkaa aikansa Ateenan poliittisesta ja sosiaalisesta elämästä sekä erityisesti peloponnesolaissotaa kannattaneesta populistipoliitikko Kleonista.


title: Ritarit (Aristofanes)

text: Aristofaneen "Ritareiden" kantaesitys oli Ateenan Dionysoksen teatterilla Lenaia-juhlissa vuonna 424 eaa. Sen koregina toimi Aristofanes itse. Komedia voitti juhlien näytelmäkilpailussa ensimmäisen palkinnon.


title: Ritarit (Aristofanes)

text: Näytelmä arvostelee merkittävää ateenalaista populististista poliitikko Kleonia, joka oli merkittävä sotaa kannattaneen puolueen johtaja Spartan johtamaa liittoumaa vastaan käydyn peloponnesolaissodan aikana. Kleon sai merkittävän aseman puhujana kansankokouksessa Perikleen jälkeen, ja onnistui manipuloimaan oikeudenkäyntejä omaksi poliittiseksi ja henkilökohtaiseksi hyödykseen, muun muassa tuottamalla oikeusjuttuja, jotta lautamiehet saivat palkkansa. Kleon oli syyttänyt Aristofanesta tämän näytelmästä "Babylonialaiset", joka ei ole säilynyt nykyaikaan. Aristofanes hyökkäsi Kleonia vastaan ensin "Ritareissa" ja myöhemmin "Ampiaisissa".


title: Ritarit (Aristofanes)

text: "Ritarit" edustaa tyyliltään ja rakenteeltaan niin kutsuttua vanhaa attikalaista komediaa. Näytelmä koostuu runosäkeestä.


title: Ritarit (Aristofanes)

text: Kaksi orjaa, Nikias ja Demosthenes, juoksee ulos isäntänsä talosta ja valittaa selkäsaunasta, jonka ovat saaneet isännältään Demokselta (”Kansa”). He myös kiroavat orjakumppaniaan Kleonia syypäänä heidän ongelmiinsa. He selittävät, että Kleon (tai Paflagonialainen, jolla nimellä hänestä näytelmässä puhutaan) on saanut itsensä Demoksen suosioon, ja syyttävät tämän käyttävän etuoikeutettua asemaansa väärin kiristykseen ja korruptioon. Orjat kertovat, että jopa teatterinaamioiden tekijät pelkäävät Kleonia, eikä ketään heistä saatu tekemään tästä karikatyyriä näytelmää varten. He kuitenkin sanovat olettavansa, että yleisö tunnistaa henkilön ilman naamiotakin. Kleon-orja viittaakin selvästi kaikkien tuntemaan poliitikko Kleoniin.


title: Ritarit (Aristofanes)

text:
Orjat eivät tiedä, miten ratkaisisivat ongelmansa, joten näpistävät talosta hieman viiniä. Viini saa heidät keksimään idean vielä suuremmasta varkaudesta — he voisivat varastaa joukon oraakkelinlauseita, jotka Kleon on aina kieltäytynyt näyttämästä muille. Varastettuja ennustuksia lukiessaan he saavat tietää, että Kleon on yksi kaupustelijoista, jotka kohtalo on määrännyt johtamaan kaupunkia, mutta hän tulisi lopulta korvautumaan makkarakauppiaalla. Sattumalta ohi kulkee juuri sillä hetkellä makkaranmyyjä, jolla on mukanaan kannettava keittiö. Demosthenes kertoo kauppiaalle tämän kohtalosta. Tämä ei vakuutu ensi alkuun, mutta Demosthenes osoittaa suurta katsomossa istuvaa yleisöä ja sanoo, että hänen makkarataitonsa ovat ainoa asia, joka on tarpeen näiden hallitsemiseksi.
Sillä välin Kleon on alkanut epäillä jotakin, ja syöksyy ulos talosta. Hän löytääkin heti tyhjän viinimaljan, ja syyttää muita petoksesta. Demosthenes kutsuu apuun Ateenan ratsuritarit. Ritareista muodostuva kuoro ("khoros") saapuu näyttämölle ja saartaa Kleonin. Ritareiden johtaja syyttää Kleonia poliittisen ja oikeusjärjestelmän manipuloinnista henkilökohtaisen hyödyn vuoksi. Kleon pyytää apua yleisöltä, mutta kuoro kehottaa makkaranmyyjää huutamaan vielä kovempaa. Seuraa näiden kahden välinen huutokilpailu, joka on täynnään vulgaaria kehuskelua ja omahyväisiä uhkauksia kummaltakin puolelta, kun kumpikin yrittää todistaa olevansa toista häikäilemättömämpi puhuja. Lopulta ritarit julistavat makkaranmyyjän voittajaksi. Kleon puolestaan ryntää bulen eli neuvoston kokouspaikalle ja syyttää kaikkia petoksesta.


title: Ritarit (Aristofanes)

text: Seuraa kuoron parabasis, jossa se alkaa puhua suoraan yleisölle näytelmäkirjailijan puolesta. Kuoro kertoo, että Aristofanes on ollut esimerkillinen siinä, miten on asennoitunut komediakirjailijan uraansa, ja kutsuu yleisön ylistämään häntä. Tämän jälkeen kuoro ylistää vanhempaa sukupolvea, joka teki Ateenasta suuren, sekä hevosia, jotka suoriutuivat menestyksellisesti edellisellä sotaretkellä Korintissa.


title: Ritarit (Aristofanes)

text: Makkaranmyyjä palaa näyttämölle ja kertoo ritareille taistelustaan Kleonin kanssa bulen hallinnasta. Hän teki neuvoston jäsenille Kleonia paremman tarjouksen näiden ilmaisista aterioista valtion kustannuksella. Kleon ryntää paikalle ja vaatii makkaranmyyjää kertomaan Demokselle, miten he eroavat toisistaan. Demos kutsutaan paikalle, ja Kleon ja makkaranmyyjä kilpailevat tämän suosion kalastelussa kuin kilpakosijat "eromenoksen" huomiosta. Makkaranmyyjä sanoo, ettei Kleon ole välittänyt tavallisen kansan kärsimyksistä sota-aikana, vaan on käyttänyt sotaa hyödykseen, koska se on lisännyt korruptiomahdollisuuksia. Hän myös yrittää pitkittää sotaa, koska pelkää joutuvansa syytteeseen sodan päätyttyä.


title: Ritarit (Aristofanes)

text: Demos vakuuttuu puheesta ja torjuu halveksien Kleonin yritykset saada sympatiaa. Tämän jälkeen makkaranmyyjän syytökset muuttuvat vaihe vaiheelta absurdimmiksi: hän muun muassa syyttää Kleonia laserjuuren hinnan polkemisesta, jotta valamiehet tukehtuisivat oikeudessa toistensa ilmavaivoihin. Kleon häviää väittelyn, mutta yrittää lyödä makkaranmyyjän muissa kilpailuissa, ensin Demosta imartelevien oraakkelinlauseiden lukemisessa ja sitten Demoksen lellimisessä tämän jokaisen pienemmänkin toiveen täyttämisessä. Makkaranmyyjä voittaa kaikki kilpailut olemalla aina Kleonia häpeämättömämpi. Kleon yrittää vielä viimeistä keinoa saavuttaa johtoasema: hänella on oraakkelinlause, joka kuvaa hänen seuraajansa. Hän kuulustelee makkaranmyyjää tarkistaakseen, vastaako tämä ennustuksen kaikkein rivoimpiakin yksityiskohtia, ja osoittautuu, että tämä vastaa kuvausta täydellisesti. Kleon hyväksyy kohtalonsa ja luovuttaa asemansa makkaranmyyjälle. Demos kysyy makkaranmyyjän nimeä, ja tämä kertoo olevansa Agorakritos, mikä vahvistaa hänen alhaisen syntyperänsä.


title: Ritarit (Aristofanes)

text: Kuoro esittää toisen parabasiksen. Se antaa neuvon, että on kunniakasta pilkata kunniattomia ihmisiä. Kuoro pilkkaakin saman tien erästä Arifradesta, joka tunnettiin perverssistä kiinnostuksestaan naisten eritteisiin. Se esittää myös kuvitteellisen keskustelun kahden laivan välillä; nämä olivat kieltäytyneet kuljettamasta armeijaa Karthagoon, koska matkaa esitti niiden halveksima Hyperbolos.


title: Ritarit (Aristofanes)

text: Agorakritos palaa, ja sanoo nuorentaneensa Demoksen menetelmällä, joka kuulostaa enemmän siltä kuin hän olisi valmistanut makkaraa. Demoksen talon ovet avataan, ja tämän ilmiömäinen muodonmuutos paljastuu — hän on kuin ilmetty, Pindaroksen runossa mainittu ”violettikruunuinen Ateena”. Agorakritos esittelee Demokselle Rauhansopimukset, kaksi kaunista neitoa, joita Kleon oli pitänyt vangittuna sotaa pitkittääkseen. Demos kutsuu Agorakritoksen juhliin, ja kaikki poistuvat iloisina — paitsi Kleon, joka on joutunut makkaranmyyjäksi kaupungin portille rangaistuksena teoistaan.