title: Amerikan Suometar

text: "Amerikan Suomettaren" perustamisen syynä oli muiden amerikansuomalaisten lehtien kriittinen suhtautuminen Suomi-Synodin tarkoitusperiin ja toimintaan. Sen ensimmäinen toimittaja oli N. J. Ahlman. Pappien ja maallikkojen julkaisema lehti siirtyi vuonna 1900 "Paimen-Sanomien" ja "Lasten Lehden" tavoin Suomalaisen Luterilaisen Kustannusliikkeen omaisuudeksi. Kristillisessä hengessä toimitetun lehden tarkoituksena oli tukea Suomi-Synodin, sen papiston ja raittiusliikkeen toimintaa, säilyttää ja edistää suomalaista kansallishenkeä, kulttuuria ja opetusta sekä kertoa Suomen, Yhdysvaltojen ja amerikansuomalaisen yhteisön sekä mahdollisuuksien mukaan myös muun maailman tapahtumista.


title: Amerikan Suometar

text: Lehden tilaajamäärä oli 4 000 vuonna 1903, 5 300 vuonna 1913 ja enimmillään 7 000 vuonna 1917. Sen ilmestymistiheys laajeni viikkolehdestä kolmeen kertaan viikossa vuonna 1913. Toimittajat olivat alkuvaiheessa sivutoimisia ja vaihtuivat useasti. Vuosina 1908–1911 toimittajana työskenteli John Parkkila ja vuodesta 1913 Emil Saastamoinen. Linjaltaan konservatiivinen lehti vastusti sosialisteja ja riiteli jatkuvasti samassa kaupungissa ilmestyneen "Työmiehen" kanssa. Sen kovin koetus oli Kuparisaaren kaivoslakko vuosina 1913–1914, jolloin "Suometarta" syytettiin suuryritysten ja lakonmurtajien tukemisesta.


title: Amerikan Suometar

text: "Amerikan Suomettaren" levikki keskittyi Yhdysvaltojen Keskilännen valtioihin. Yritykset laajentaa sen tilaajakuntaa maan itärannikolla eivät ilmeisesti koskaan tuottaneet tulosta. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen kustannusliike perusti haarakonttorin länsirannikolle Oregonin Astoriaan, joka alkoi julkaista erillistä "Lännen Suometar" -lehteä. Astorian epäonninen lehtiyritys ja Hancockiin perustettu kirja- ja paperikauppa veivät kustannusliikkeen konkurssin partaalle, mutta vuoteen 1958 mennessä se oli jälleen velaton. Viimeisinä vuosinaan "Amerikan Suomettaren" tilanne heikkeni nopeasti, eikä Suomi-Synodi pystynyt tukemaan sitä rahallisesti. Sen ilmestyminen lakkasi vuoden 1962 lopussa, jolloin kirkkokunta liitettiin Amerikan luterilaiseen kirkkoon. Lehden tilaajaluettelon osti "Amerikan Uutiset", josta tuli eräänlainen suomenkielisen kirkollisen toiminnan äänenkannattaja.


title: Amerikan Suometar

text: Nimellä "Amerikan Suometar" on ilmestynyt myös J. W. Lähteen New York Millsissä vuosina 1889–1890 toimittama lehti.


title: Alone in the Universe

text: Alone in the Universe on brittiläisen Electric Light Orchestran kolmastoista studioalbumi. Se julkaistiin 13. marraskuuta 2015.


title: Alone in the Universe

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 22.


title: Storoževoin kapina

text: Storoževoin kapina tapahtui vuonna 1975. Storoževoi-niminen fregatti kuului Neuvostoliiton Itämeren laivastoon ja sen asemapaikkana oli Riika. Laivalla tapahtui kapina marraskuussa 1975. Laivan päällikkö poliittinen komissaari Valeri Sablin tuomittiin sotaoikeudenkäynnissä ja teloitettiin vuonna 1976. Kahdeksan upseeria äänesti kapinan puolesta. Miehistön seitsemän vanhinta jäsentä, jotka kieltäytyivät kapinasta lukittiin hyttiin pääkannen alle.


title: Valvoja (Yhdysvallat)

text: Valvoja (myös "Walwoja") oli Michiganin Calumetissa vuosina 1915–1957 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti. Taustaltaan se oli lestadiolainen.


title: Valvoja (Yhdysvallat)

text: Lestadiolaisten suurseuralaisten perustama "Valvoja" oli kahdesti tai kolmesti viikossa ilmestynyt, poliittiselta linjaltaan republikaaninen uutislehti. Sen toimittajina työskentelivät vuoteen 1931 saakka John Turja ja Into Johannes Teljo. Toimituskuntaan kuuluivat eri aikoina myös Jussi Hinkkanen, Yrjö Sjöblom ja koko 1920-luvun ajan John Gustav Tuira. Vuonna 1931 päätoimittajaksi tuli Reino W. Suojanen, jonka pitkäaikaisena työtoverina oli Emil Arvid Millen (Haikola).


title: Valvoja (Yhdysvallat)

text: "Valvojan" lukijakunta käsitti lestadiolaisten lisäksi Suomi-synodin ja Kansalliskirkon kannattajia ja se saavutti melko suuren levikin, 9 000 kappaletta vuonna 1921. Lestadiolaisten sisäisten ristiriitojen takia sen kilpailijaksi perustettiin vuonna 1930 uusi lehti "Opas", mutta "Valvojan" levikki pysyi vielä 1930-luvulla 8 000 kappaleen tasolla. Vuonna 1954 levikki oli enää 2 200, eikä kahden samaan herätysliikkeeseen kuuluvan lehden julkaiseminen samassa kaupungissa ollut enää järkevää. "Valvoja" ja "Opas" yhdistettiin kesällä 1957 "Pohjolan Sanomat" -nimiseksi lehdeksi, jonka toimittajaksi tuli pian Niilo Mikael Lapinoja. Vuonna 1959 "Pohjolan Sanomat" muutettiin "Amerikan Sanomat" -nimiseksi viikkolehdeksi, joka lakkasi kesäkuussa 1960. Samalla päättyi myös Calumetin suomalaisten sanomalehtien historia.


title: Jouni Hiltunen

text: Jouni Hiltunen (s. 1964) on suomalainen dokumenttielokuvaohjaaja, tuottaja, kuvaaja ja leikkaaja.


title: Jouni Hiltunen

text:
Jouni Hiltunen on käsitellyt useimmissa elokuvissaan ihmisen ja luonnon suhdetta sekä ihmisten tekemiä raskaitakin valintoja ja erikoiseksi muodostuneita elämänpolkuja. Jouni Hiltunen on aloittanut dokumentaristin uransa lyhyillä henkilökuvilla sekä historiallisia aiheita käsittelevillä tv-dokumenteilla. Vuosina 1994-2000 Jouni Hiltunen työskenteli helsinkiläisessä Illume Oy:ssä. 1990- luvun lopulla Jouni Hiltunen suuntasi Venäjälle ja Siperiaan, jossa syntyivät elokuvat "Taivaallinen tehtävä (1998)", "Blatnoi Mir (2001)", "BAM (2007)", sekä Tšukotkan niemimaalla asuvista Yupik-valaanpyytäjäeskimoista kertova elokuva "Tagikaks - olimme valaanpyytäjiä" (2012), jossa Jouni Hiltunen toimi tuottajana (ohjaus Kira Jääskeläinen). Jouni Hiltusen ohjaamien elokuvien aiheet ja tekotapa ovat vaihdelleet laajasti: hän on kuvannut elokuvissaan yhtälailla raamattujen salakuljettajien mielenmaisemaa ja motiiveja ("Taivaallinen tehtävä"), kuin venäläisten elinkautisvankien selviytymistarinoita ja tatuointikoodien merkityksiä ("Blatnoi Mir"), sokean miehen ("Hannes Tiira", Pori) jokaöistä linturetkeä ("Taikayö" 2006), tai omaa henkilökohtaista elämäänsä ("Elämä näytä minulle kasvosi" 2003). Vuodesta 2009 lähtien Jouni Hiltunen on keskittynyt luontoelokuvien ohjaamiseen ja kuvaamiseen ("Tuntematon Selkämeri" 2011. Suomenlahdesta kertova elokuva "Matka Merelle 2017)".
Blatnoi Mir:


title: Jouni Hiltunen

text: Moposydän:


title: Jouni Hiltunen

text: BAM:


title: Jouni Hiltunen

text: Tuntematon Selkämeri:


title: Opas

text: Opas oli Michiganin Calumetissa vuosina 1930–1957 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti. Taustaltaan se oli lestadiolainen.


title: Opas

text: Vanhoillislestadiolaiset perustivat "Oppaan" samassa kaupungissa ilmestyneen "Valvojan" kilpailijaksi, koska jälkimmäistä oli syytetty tiettyjen lestadiolaisryhmien suosimisesta. Kolmesti tai kahdesti viikossa ilmestyneen, puoluekannaltaan republikaanisen lehden levikki oli yli 6 500 kappaletta vuonna 1935. "Valvojan" tapaan "Oppaan" lukijoina oli lestadiolaisten lisäksi myös Suomi-synodin ja Kansalliskirkon kannattajia. Toimittajina työskentelivät Victor Burman, Reino W. Suojanen, Kalle Ruuttila ja Walter Törölä .


title: Opas

text: Vuonna 1954 "Oppaan" levikki oli laskenut 2 000 kappaleeseen eikä kahden lehden ylläpitäminen ollut enää järkevää. "Opas" ja "Valvoja" yhdistettiin kesällä 1957 "Pohjolan Sanomat" -nimiseksi lehdeksi, jonka toimittajaksi tuli pian Niilo Mikael Lapinoja. Vuonna 1959 "Pohjolan Sanomat" muutettiin "Amerikan Sanomat" -nimiseksi viikkolehdeksi, joka lakkasi kesäkuussa 1960. Samalla päättyi myös Calumetin suomalaisten sanomalehtien historia.


title: Embassy of Silence

text: Embassy of Silence on suomalainen, progressiivissävytteistä rockia/metallia soittava kokoonpano. Yhtyeen perustivat vuonna 2007 Tero Kalliomäki (kitara) ja Ines Lukkanen (laulu).


title: Embassy of Silence

text:
Lukkanen vieraili Kalliomäen toisen yhtyeen, Saattueen levyllä jolloin idea tunnelmallisesta ja genrerajoja rikkovasta rock-yhtyeestä syntyi. Yhtyeen vahvuuksia ovat Lukkasen monipuolinen laulutyyli ja Kalliomäen vahvat sävellykset.
Ensimmäisessä kokoonpanossa vaikuttivat myös Samu Lahtinen (basso) ja Harri Lampinen (kitara). Ensimmäisellä vuonna 2008 julkaistulla promolla “Wendigo Winter” rumpuja soitti Teemu Laitinen. Toinen julkaisu oli samana vuonna tehty “Pristine” -ep, ja samaan aikaan yhtyeen kokoonpanoon oli saatu vahvistukseksi rumpali Mikael Ahlsten ja kitaristi Harri Lampinen. Molemmat levyt äänitettiin Klaukkalassa D-Studiolla Jarno Hännisen johdolla.


title: Embassy of Silence

text: Ensimmäinen kokopitkä albumi, “Euphorialight” julkaistiin vuonna 2010 ruotsalaisen Supernovan kautta. Levy äänitettiin jälleen D-Studiolla, masteroinnista vastasi Björn Engelmann Cutting room -studiolla Ruotsissa. Albumia ennen yhtyeen rumpaliksi vaihtui Jaakko Hauru, ja toinen kitaristi Harri Lampinen jäi pois kokoonpanosta. Toinen albumi “Antler Velvet” julkaistiin 2012 brittiläisen Ravenheart Recordsin kautta. Albumin aikaan yhtyeeseen vakinaistui toinen kitaristi Jarno Suodenjoki, ja albumin äänitysten aikana yhtyeen vakituiseksi rumpaliksi vaihtui Make Lievonen, vaikka kyseisellä levyllä rumpuja soitti vielä Jaakko Hauru.


title: Embassy of Silence

text: Kolmas albumi “Verisimilitude” julkaistiin vuonna 2015 Inverse Recordsin kautta. Albumi äänitettiin rumpuja lukuun ottamatta Teron “KillHill”-studiolla ja miksattiin D-Studiolla. Kosketinsoittaja Harri Koskelan jäätyä pois kokoonpanosta ennen äänityksiä, kosketinosuuksista vastasi levyllä useampi henkilö; Tero Kalliomäki, Jarno Hänninen sekä Juha Eskola.


title: Embassy of Silence

text: Yhtye on tehnyt Tšekin kiertueen ja soittanut Virossa. Yhtyeen levyillä ja keikoilla on useasti vieraillut sellisti Aapo Romu.


title: Embassy of Silence

text: Virallisia musiikkivideoita yhtyeellä on neljä; Passion and Savagery, Unconverted, Straight up Crazy Amazon (virallinen naisten amerikkalaisen jalkapallon MM-kisabiisi) ja Shame, Spin and Click, jonka ohjasi Anne Rajala.


title: Siirtolainen (lehti)

text: Siirtolainen oli Yhdysvalloissa vuosina 1893–1937 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.


title: Siirtolainen (lehti)

text: "Siirtolainen" sai alkunsa Adolf Riipan, Alex Ketosen ja Jacob E. Saaren Oregonin Astoriassa vuonna 1891 perustamasta "Lännetär"-viikkolehdestä. Kannattamaton lehti siirrettiin vuonna 1893 uudella nimellä Wisconsinin Superioriin, jossa toimituskuntaan liittyi vastikään Suomesta saapunut Antero Riippa. Vuonna 1894 kustantajat sopivat G. A. Grönlundin "New Yorkin Lehden" yhdistämisestä "Siirtolaiseen", ja lehti muutettiin New Yorkin Brooklyniin, jossa sen päätoimittajaksi tuli Akseli Järnefelt-Rauanheimo ja vuonna 1896 Esa Eetu Takala. Tänä aikana "Siirtolainen" oli Amerikan luetuin suomenkielinen lehti.


title: Siirtolainen (lehti)

text: Grönlundin kirjapainon tehtyä konkurssin lehden kustantajaksi tuli J. E. Saaren omistama Finnish American Publishing Company. Vuonna 1901 Saari ja Antero Riippa muuttivat lehden painokoneineen Michiganin Kalevan maanviljelysiirtokuntaan, jonne Saari houkutteli suomalaisia eri puolilta maata. Kalevassa toimitukseen liittyivät Aaro Jalkanen ja Kaapo Murros, jotka pian muuttivat Calumetiin. Riipan aputoimittajina työskentelivät myös Eenokki Lehtinen, Evert Määttälä ja Artturi Pelto.


title: Siirtolainen (lehti)

text: Vuonna 1910 Saari muutti "Siirtolaisen" Minnesotan Duluthiin, jonne vuonna 1914 siirtyi myös hänen Calumetista ostamansa "Päivälehti". Samana vuonna Finnish American Publishing Company siirtyi raittiusliikkeen edustajien ja kahta vuotta myöhemmin Carl H. Salmisen omistukseen. "Siirtolainen" ilmestyi eräänlaisena "Päivälehden" viikkoliitteenä vuoteen 1937 saakka.


title: Erkki Riimala

text: Erkki Mauno Isak Riimala (29. maaliskuuta 1929 Kemi – 25. heinäkuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen mainospäällikkö, joka tuli tunnetuksi merenkulkuun perehtyneenä kirjailijana.


title: Erkki Riimala

text: Hän opiskeli graafisella alalla ja ryhtyi sen jälkeen mainospiirtäjäksi. Vuonna 1981 hän perusti Mainostoimisto Estrex Oy:n ja työskenteli sen toimitusjohtajana.


title: Erkki Riimala

text: Hänen isoisänsä oli merikapteeni, jonka mukana hän pääsi pikkupoikana purjehtimaan hinaajalla. Tästä alkoi hänen kiinnostuksensa laivoihin ja merenkulkuun. Lapsuusmuistojen innoittamana hän osti 1970-luvun alussa vuonna 1908 rakennetun S/S Halla XVII:n, jonka hän kunnosti alkuperäiseen asuunsa ja purjehti sillä Saimaan vesillä vuoteen 1989 saakka. Samanaikaisesti hän toimi aktiivisesti Suomen Höyrypursiseura ry:ssä.


title: Erkki Riimala

text: Kirjallisen tuotantonsa Riimala aloitti Poikien laivakirjalla vuonna 1970. Tämän jälkeen hän julkaisi useita erityisesti höyrylaivoihin keskittyneitä teoksia ja pienempiä kirjasia. Hänen tuotantonsa on runsaat 20 kirjaa.


title: Erkki Riimala

text: Riimala kutsuttiin 1984 Suomen merenkulkua esittelevän Sea Finland –näyttelyn pääsuunnittelijaksi. Näyttely toteutettiin 1985 Lontoossa, minkä lisäksi se oli esillä Philadelphiassa ja Turussa. Näyttelyä suunnitellessaan hän sai ajatuksen Suomen Laivahistoriallisen yhdistyksen perustamisesta, jonka hän toteutti näyttelyyn osallistuneiden työtoveriensa kanssa.


title: Erkki Riimala

text: Erkki Riimalan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa


title: Olle Sirén

text: Olle Ilmar Sirén (13. helmikuuta 1926 Pyhtää – 8. syyskuuta 2015 Loviisa) oli suomalainen lehtori ja Itä-Uudenmaan paikallishistorian tutkija.


title: Olle Sirén

text: Sirénin vanhemmat olivat rovasti Ilmar Sirén ja Taimi Forss. Hän pääsi ylioppilaaksi 1944 Loviisan lukiosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1948 ja lisensiaatiksi 1967.


title: Olle Sirén

text: Sirén toimi ruotsin kielen ja historian lehtorina Loviisan ruotsalaisessa yhteislyseossa vuodesta 1954 alkaen. Viimeksi hän oli vanhempana lehtorina Loviisan lukiossa 1968–1989. Sirén oli Loviisassa kaupunginvaltuuston jäsenenä 1965–1996 ja valtuuston puheenjohtajana vuodesta 1985 alkaen, kaupunginhallituksen jäsenenä 1969–1984 sekä kaupunginhallituksen puheenjohtajana 1977. Sirén sai professorin arvon 1991.


title: Olle Sirén

text: Sirén tutki Itä-Uudenmaan kartanoiden (Sarvilahti, Malmgård, Stensböle) ja uusimaalaisten ruukkien (Strömfors, Stockfors, Mustio) historiaa sekä Loviisan ja Pernajan historiaa. Hänen pääteoksensa oli viisiosainen Pernajan historiateossarja, joka käsitteli aikaa 1700-luvulta vuoteen 1999 saakka.


title: Fosfoniumsuolat

text: Fosfoniumsuolat ovat yhdisteitä, joiden yleinen kaava voidaan ilmaista muodossa [RP]X, missä R on protoni tai orgaaninen ryhgmä ja X on epäorgaaninen tai orgaaninen anioni. Fosfoniumsuolat ovat hyödyllisiä välituotteita orgaanisen kemian synteeseissä. Fosfoniumsuolat ovat analogisia ammoniumsuolojen kanssa.


title: Fosfoniumsuolat

text: Tyypillisesti fosfoniumsuolat ovat huoneenlämpötilassa stabiileja valkoisia kiteisiä aineita. Fosfoniumsuolat liukenevat hyvin sekä veteen että orgaanisiin liuottimiin, minkä vuoksi niitä käytetään pinta-aktiivisina aineina ja faasinsiirtokatalyytteinä. Stabiilimpia fosfoniumsuoloja ovat niin kutsutut kvaternääriset fosfoniumsuolat, joissa positiivisesti varautuneeseen fosforiin on sitoutunut neljä orgaanista ryhmää. Kuumennettaessa fosfoniumsuoloja emäksisissä olosuhteissa ne reagoivat fosfiinioksideiksi. Hyvin vahvat emäkset voivat poistaa fosforiin sitoutuneelta hiileltä protonin, jolloin fosfoniumsuolasta muodostuu fosfoniumylidi.


title: Fosfoniumsuolat

text: Tyypillisin tapa valmistaa fosfoniumsuoloja on primääristen, sekundääristen tai tertiääristen fosfiinien reaktio primääristen tai sekundääristen alkyylihalogenidien kanssa polaarisissa liuottimissa. Ryhmän yhdisteitä voidaan syntetisoida myös fosfiinien ja karbonyyliyhdisteiden kuten aldehydien välisellä reaktiolla tai fosfiineista ja alkeeneista.


title: Fosfoniumsuolat

text: Fosfoniumsuolat ovat käytettyjä reagensseja orgaanisen kemian synteeseissä esimerkiksi valmistettaessa alkeeneja Wittig-reaktiolla. Niitä käytetään myös faasinsiirtokatalyytteinä, sekä katalyytteinä valmistettaessa etikkahappoa, polysiloksaaneja ja isosyanuraattiestereitä. Fosfoniumsuoloja voidaan käyttää myös biosideinä teollisissa jäähdytysvesissä ja tekstiilien palonestokemikaalien valmistuksessa.


Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2017 olivat järjestyksessään 40:nnet koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut. Toisen kerran peräkkäin turnauksen alkulohkot pelattiin neljässä eri maassa elo–syyskuussa 2017.


title: Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2017

text: EM-lopputurnauksen logo julkistettiin toukokuussa 2016.


text: A-alkulohkon isäntämaa Suomen avausottelun yleisömäärä 12 167 rikkoi Suomen 51 vuotta vanhan koripallomaajoukkueiden katsojaennätyksen.


text: Kisajärjestäjät julkistettiin Saksan Münchenissä 12. joulukuuta 2015. Rohkaistuneena historian ensimmäisen kerran neljän maan kesken jaetuista vuoden 2015 EM-kilpailuista myös vuoden 2017 EM-lopputurnaus jaettiin neljän maan kesken. Yhden alkulohkon isännäksi nimettiin Turkki, joka isännöi myös pudotuspelivaiheen. Turkki isännöi miesten EM-lopputurnausta kahdesti aikaisemmin, edellisen kerran vuonna 2001, ja lisäksi se järjesti muun muassa miesten vuoden 2010 ja naisten vuoden 2014 MM-kilpailut. Vuosi 2017 on Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlavuosi, ja miesten EM-kilpailut on järjestetty maassa kerran aikaisemmin, itsenäisyyden 50-vuotisjuhlavuonna 1967. Romania ja Israel isännöivät miesten EM-lopputurnausta ensimmäisen kerran.


text: Huhtikuussa 2016 FIBA Europe uhkasi sulkea 14 lajiliittoaan ulos miesten vuoden 2017 EM-turnauksesta, koska maiden lajiliittojen alaisia seurajoukkueita oli ilmoittautunut ULEBin seurajoukkueturnauksiin FIBAn omien Koripallon Mestarien liigan ja FIBA Europe Cupin sijasta. Sulku-uhan piiriin kuuluivat myös kisaisännät Turkki ja Israel.


text: Elokuussa 2016 turnauksen kunniaksi pystytettiin neljässä isäntämaassa massiiviset #EuroBasket2017-teokset, jotka muistuttavat tulevissa kisakaupungeissa ohikulkijoita arvoturnauksesta. Suomessa teos pystytettiin Helsingin Rautatientorille, mutta myöhemmin se siirrettiin sieltä Kansalaistorin laidalle, Kiasman taakse.


text: Pudotuspelivaihe järjestettiin Istanbulissa Sinan Erdem Domella, ja yksi alkulohko myös Istanbulissa Abdi İpekçi Arenalla. Suomen alkulohko pelattiin Hartwall Arenalla.


text: Alkulohkoarvonta suoritettiin 22. marraskuuta 2016.


text: Suomessa kisoja esittivät kanavillaan sekä Yle että Viasat Urheilu. Yle näytti televisiossa suorana Suomen pelit, molemmat välierät ja loppuottelun. Viasat puolestaan esitti jokaisena pelipäivänä kaksi peliä suorana.


text: Ylellä pelejä selosti TV:seen suomeksi Antti-Jussi Sipilä, asiantuntijanaan Pieti Poikola ja ruotsiksi Alf Strömberg. Ylen studiota juonsivat Inka Henelius ja Tapio Suominen. Viasatin selostajana kisoissa toimi Kristian Palotie.


title: Sanjeev Bhaskar

text: Sanjeev Bhaskar (s. 31. lokakuuta 1963 Ealing, Iso-Britannia) on brittiläinen koomikko ja näyttelijä. Hänet muistetaan Suomessa parhaiten televisiosarjasta "Tohtori Intiasta" (2010–2013), jossa hän näytteli päähahmoa tohtori Prem Sharmaa sekä rikoskomisario Sunny Khanin roolista rikossarjassa "Minkä taakseen jättää" (2015–).


title: Sanjeev Bhaskar

text: Bhaskarille myönnettiin Brittiläisen imperiumin upseerin (OBE) arvo vuonna 2006.


title: Kansan Lehti (Ironwood)

text: Kansan Lehti oli Michiganin Ironwoodissa vuosina 1903–1904 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.


title: Kansan Lehti (Ironwood)

text: Vastikään perustettu amerikansuomalainen Kansalliskirkko julkaisi vuodesta 1901 lähtien uskonnollista viikkolehteä "Todistusten Joukko", jonka rinnalle perustettiin pian myös lastenlehti "Lasten Ystävä". Kirkkokunta osti niitä varten Ironwoodista kirjapainon, joka helmikuussa 1903 alkoi julkaista "Kansan Lehti" -nimistä viikoittaista uutislehteä. Sen toimittajina työskentelivät myöhemmin kirjailijana tunnetuksi tullut Aku Päiviö ja E. Kristianson. Kannattamattomana lakanneen lehden tilalle perustettiin vuoden 1906 alussa "Auttaja".


title: Terapeuttinen tutkimus

text: Terapeuttinen tutkimus on psykologinen arviointitapa. Siinä missä normaalissa psykologisessa arvioinnissa palaute tuloksista annetaan arvioinin päätteeksi, tässä mallissa tutkittava osallistuu aktiivisesti arviointiin alusta alkaen.


title: Terapeuttinen tutkimus

text: Idea ei ole vain kerätä tietoa tutkittavasta, vaan antaa tälle mahdollisuus itse oivaltaa oma tilantansa . Täten se nivoutuu selkeämmin osaksi terapeuttista hoitoa ja pelko tietojen käyttämättömyydestä vähenee.


title: Terapeuttinen tutkimus

text: Käsitteen "Therapeutic Assessment" (TA) loi Stephen E. Finn vuonna 1993 .


title: Valehtelevat viettelijät (5. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Valehtelevat viettelijät" viides tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa ABC Family -kanavalla 10. kesäkuuta 2014. Kauden kuvaukset alkoivat 24. maaliskuuta 2014, ja loppuivat 20. marraskuuta 2014. Kautta esitettiin Yhdysvalloissa 10. kesäkuuta 2014 alkaen ja päätösjakso näytettiin 24. maaliskuuta 2015.


text: Viides kausi sisältää 25 jaksoa ja jouluteemaisen spesiaalijakson perinteisen Halloween-jakson sijaan. Jouluisen jakson on käsikirjoittanut I. Marlene King sekä hänen avustajansa Kyle Bown. I. Marlene King myös ohjasi jakson. Tuotantokausi sisältää myös sarjan sadannen jakson, jonka käsikirjoitti . Tuotantokauden mainosjuliste julkaistiin 28. toukokuuta 2014. Toinen mainosjuliste julkaistiin 9. heinäkuuta 2014, sadannen jakson jälkeen ja kolmas 5. tammikuuta 2015. Tuotantokauden toinen puolisko alkoi tauon jälkeen 6. tammikuuta, päivä kolmannen mainosjulisteen julkaisun jälkeen.


text: 10. kesäkuuta 2014 paljastettiin, että sarja saa kaksi tuotantokautta lisää, joka tekee siitä pisimmän alkuperäisen sarjan ABC Family -kanavalla.


text: Viides kausi keräsi myönteisiä arvosteluja kriitikoilta ja keskimäärin 2.01 miljoonaa katsojaa per. jakso. Kauden ensimmäistä jaksoa katsoi 2.72 miljoonaa ja päätösjaksoa 2.65 miljoonaa katsojaa.


text: Viides kausi keskittyy oikean A:n henkilöllisyyden sekä Mona Vanderwaalin oletetun murhan selvittämiseen.


text: Spencer, Aria, Hanna ja Emily yrittävät totutella elämään uudessa maailmassa, jossa Alison elää, ja samalla heidän on pidettävä salaisuus tämän olinpaikasta viimeisten kahden vuoden ajalta. Tyttöjen on myös sopeuduttava elämään ilman A:ta, jonka he olettavat nyt poistuneen kuvioista lopullisesti. A kuitenkin palaa pahempana kuin koskaan ja aloittaa henkilökohtaisen sodan tyttöjä vastaan.


text: Kun Alisonin äidin Jessica DiLaurentisin ruumis löytyy haudattuna Hastingsien pihalta, A:n osuus asiaan käy karmivan selväksi. Alisonin haudasta paljastuu kuolleen tytön salaisuus – Radleyn parantolasta karannut Bethany Young, joka kuoli päähän kohdistuneeseen iskuun, sai surmansa Alisonin katoamisiltana. Ali sai iskun päähänsä omalla pihallaan äitinsä nähden, mutta ei kuollutkaan. Jessica kuitenkin luuli tyttärensä kuolleen ja yritti kiireesti haudata hänet, mutta tapahtuman ennustanut rouva Grunwald saapui pelastamaan Alin. Kauden edetessä paljastuu, että Melissa hautasi elävältä Bethanyn suojellakseen Spenceriä, koska hän luuli Bethanya Alisoniksi ja että Spencer oli tappanut hänet. Myös rouva DiLaurentis suojeli koko ajan A:ta ja vei salaisuuden mukanaan hautaan.


text: Tytöt joutuvat selviytymään myös henkilökohtaisista koettelemuksistaan: Hanna alkaa kärsiä identiteettikriisistä Alin takia, Aria tuntee syyllisyyttä New Yorkin tapahtumista ja Spencer kokee lisää perhedraamaa. Emily yrittää toipua hänen ja Paigen erosta samalla kun hänen tunteensa Alisonia kohtaan ovat entistä ristiriitaisemmat. Alison yrittää jatkaa elämäänsä ja ottaa takaisin paikkansa porukan valtiattarena, mutta saa huomata, etteivät muut tytöt enää seuraa johtajaansa yhtä sokeasti kuten ennen. Spencer, Emily, Hanna ja Aria alkavat myös epäillä, voivatko he sittenkään luottaa Alisoniin. He ovat pian varmoja että Alison on A, mutta kiitospäivänä tapahtumat kärjistyvät järkyttävään tilanteeseen, jossa Mona on kadonnut ja hänen kotinsa on kuin raa'an henkirikoksen jäljiltä. Kaikki uskovat Monan joutuneen murhan uhriksi, ja hänelle pidetään hautajaiset ilman ruumista. A saattoi päästää Monan päiviltä, koska tämä tiesi liikaa.


text: Alisonia aletaan epäillä sekä Monan että Bethanyn murhasta. Asia saa vahvistusta, kun tytöt asettavat pitäviä todisteita Alia vastaan. He kuitenkin uskovat, että joku auttaa edelleen Alisonia. Myös Arian pikkuveljellä Mikella on osuutensa Monan tapauksessa. Tytöille selviää pian, että Mona saattoi lavastaa kuolemansa. Totuutta Monan todellisesta kohtalosta ei kuitenkaan vielä tiedetä. Tytöille valkenee lopulta, että A todella lavasti Alisonin ja sitten myös Hannan.


text: Alison tuomitaan vankilaan Monan murhasta ja muut tytöt pidätetään avunannosta. Matkalla kiven sisään A kuitenkin sieppaa tytöt ja jatkaa sairasta peliään heitä vastaan.


title: Tuhkimo (Prokofjev)

text: Tuhkimo, op. 87 (ven. Золушка, Zoluška) on Sergei Prokofjevin vuosina 1940—1944 säveltämä baletti. Libreton Charles Pierrault’n samannimisen sadun pohjalta on laatinut Nikolai Volkov.


title: Tuhkimo (Prokofjev)

text: "Tuhkimon" säveltämisen alkupäiviltä asti Prokofjev oli määrätietoisesti keskittynyt kirjoittamaan mahdollisimman tanssittavan baletin. Kuuluisa ballerina Galina Ulanovan esiintyminen "Romeo ja Julia" -baletin pääroolissa teki Prokofjeviin suuren vaikutuksen. Uusi baletti oli tarkoitus säveltää nimenomaan Ulanovalle. Prokofjev halusi luoda tanssikohtaukset, jotka liittyisivät luonnollisella tavalla juoneen. Tanssien piti olla erityyppisiä antaakseen tanssijoille enemmän tilaa tekniikoidensa näyttämiselle. Näillä parannusideoilla Prokofjev halusi välttää vuonna 1940 kantaesitetyn "Romeo ja Julia" -balettinsa jälkeen kohtaamaa kritiikkiä, jossa musiikkia määriteltiin vaikeaksi tanssia. Alkuvuodesta 1941 säveltäminen sujui hyvin. Ennen kesää oli saatettu valmiiksi kaksi ensimmäistä näytöstä. Natsi-Saksan hyökkäys Neuvostoliittoa vastaan muutti suunnitelmia. Prokofjev joutui laittamaan sivuun "Tuhkimon" ja tarttui isänmaalliseen aiheeseen — oopperaan "Sota ja rauha".


title: Tuhkimo (Prokofjev)

text: Oleskellessaan Permissä, jossa Kirovin teatteri (nykyinen Mariinski-teatteri) oli evakossa, ja tavattuaan siellä "Tuhkimon" libreton kirjoittaja Nikolai Volkovin, säveltäjä sai valmiiksi teoksen pianoversion syksyyn 1943 mennessä. Volkovin librettoon säveltäjä teki monia muutoksia ja lisäyksiä. Laajamuotoisen teoksen kunnianhimoinen kantaesitys osoittautui toiveikkaista suunnitelmista huolimatta suhteellisen pienelle Permin teatterille liian isoksi produktioksi. Sopivan tilan lisäksi puutetta oli myös tanssijoista. Baletti oli orkestroitu vuonna 1944, ja vasta marraskuussa 1945 se oli kantaesitetty Bolšoi-teatterissa Moskovassa.


title: Tuhkimo (Prokofjev)

text: Tuhkimon äitipuolen kodissa kaksi hänen tytärtään, Hudyska ja Kubyska, sovittelevat hartiahuvia. Tuhkimo astuu eteen. Hän muistelee edesmennyttä äitiä ja yrittää löytää lohtua isän sylistä, mutta hän on vaimonsa pauloissa. Kotiin astuu iäkäs kerjäläisnainen. Siskokset häätävät häntä pois, mutta Tuhkimo kutsuu salaa kerjäläisnaisen kylään ja antaa hänelle ruokaa. Äitipuoli tyttäriensä kanssa valmistautuvat kuninkaallisiin tanssiaisiin. He sovittavat uusia pukuja. Tanssinopettaja antaa kömpelöille siskoksille ennen tanssiaisia viimeisen tanssitunnin. Vihdoin äitipuoli tyttärineen lähtevät pois. Tuhkimo jää yksin. Yksinäisyydessä tanssiessaan hän unelmoi tanssiaisista. Kerjäläisnainen palaa. Hän muuttuu yhtäkkiä haltijattareksi, joka tahtoo palkita Tuhkimon hänen vieraanvaraisuudestaan. Haltijattaren taian avulla Tuhkimo saa hienon puvun ja kristalliset korkokengät, joissa hän matkustaa loistovaunussa tanssiaisiin. Ainoana ehtona on, että Tuhkimon täytyy palata takaisin kotiin ennen puolta yötä, koska juuri silloin taian voima raukeaa..


title: Tuhkimo (Prokofjev)

text: Palatsissa on parhaillaan menossa kuninkaalliset tanssiaiset. Neidit ja kavaljeerit tanssivat. Äitipuoli saapuu tyttäriensä kanssa kuninkaanlinnaan. Siskokset kiinnittävät itseensä kömpelyydellään vieraiden huomiota. Prinssi astuu sisään. Vieraat tanssivat masurkkaa. Juhlallinen musiikki säestää salaperäisen tuntemattoman vieraan saapumisen. Se on Tuhkimo. Prinssi ihastuu heti ja kutsuu tuntemattoman vieraan tanssimaan. Siskokset yrittävät kiinnittää prinssin huomiota, mutta eivät siinä onnistu. Prinssi on koko ajan tuntemattoman vieraan kanssa ja he eivät huomaa, kuinka nopeasti kiitää aika. Yhtäkkiä valssin päätösosa keskeytyy kellojen lyönneillä. Yö on tullut. Tuhkimo rientää nopeasti pois juhlapaikasta ja kiireissään kadottaa kristallisen korkokenkänsä.


title: Tuhkimo (Prokofjev)

text: Prinssi on epätoivoinen. Suutareiden ja avustajiensa avulla prinssi käy sovittamassa löytämänsä kristallisen korkokengän kaikille kuningaskunnan naisille, mutta korkokenkä ei sovi yhdellekään heistä. Prinssi hakee rakastettuaan myös kaukaisista maista, mutta tuloksetta. Äitipuolen kodissa Tuhkimo on kotitöiden lomassa muistelee tanssiaisia. Yhtäkkiä saapuu prinssi. Hän vaatii, että kaikkien naisten on sovitettava tuomansa korkokenkä. Tuhkimon äitipuoli tyttärineen yrittävät turhaan sovittaa korkokengän omiin liian isoihin jalkoihin. Se ei sovi kenenkään jalkaan. Huomattuaan Tuhkimon prinssi tarjoaa hänelle mahdollisuuden sovittaa korkokengän. Tuhkimo kieltäytyy, mutta heti sen jälkeen hän pudottaa vahingossa taskustaan toisen samanlaisen korkokengän. Prinssi näkee tytön kasvot. Se onkin etsimänsä rakastettu — Tuhkimo. Tästä hetkestä eteenpäin mikään ei enää erota heitä toisistaan.


title: Tuhkimo (Prokofjev)

text: "Tuhkimo" musiikillisesti ja dramaattisesti on perinteisin kaikista Prokofjevin baleteista eikä se sisällä balettimusiikkia uudistavia merkkejä. Pikemminkin päinvastoin. Baletti jatkaa romanttisen ja satumaisen näytelmän perinteet lukuisine muunnelmineen, divertismentoineen ja valsseihin rakentuvine kulminaatioineen, joissa kuulijalle huolella valmistetaan värikkään ilmeikkäät elämyshetket. Musiikissa säveltäjä halusi korostaa sadun lyyrisen luonteen. Tarkoituksena oli poeettisen rakkauden syntymisen ja kehittymisen vaiheiden kuvaaminen. Baletin säveltämisen aikana tapahtunut Prokofjevin oman elämänkumppanin vaihtaminen, todennäköisesti vaikutti säveltäjän sävelkielen muotoon. "Tuhkimossa" kuulijalle esitetään kolme laajaa lyyristä pääteemaa. Ensimmäinen assosioituu Tuhkimon nöyryyttämiseen äitipuolen ja siskopuolien käsien kautta. Toinen teema kuvaa Tuhkimon puhtautta, viattomuutta ja kauniimman olemassaolon saavuttamisen kaipuuta. Kolmas teema esittää Tuhkimon onnellista rakkautta prinssiä kohtaan.


title: Tuhkimo (Prokofjev)

text: Mielenkiintoisimmat musiikilliset kohdat on uskottu fantastisille hahmoille, kuten haltijattarelle. Toinen fantastinen kohtaus, joka on yksi Prokofjevin balettien kaikkein tunnetuimmista, on kellojen lyönti puoliyön aikaan. Kellojen lyöntien aikana ilkikuriset tontut (jotka edustavat kellojen tunnit) puikkelehtivat lavalla hurjan tanssin tahtiin kellonheilurin kolauttaen uhkaavasti. Tätä pelottavaa näkyä säestää dissonoivassa kauhussa tutiseva orkesteri.


title: Tuhkimo (Prokofjev)

text: "Tuhkimon tanssiaisiin lähtö" -kohtaus on runollinen, ihastuttava valssi. Toisen näytöksen "Iso valssi" on Prokofjevin yksi riemunkirjavimmista valsseista - suoranainen ilotulitus iloisuutta ja harmonista muhkeutta. "Tarjoilutilaisuus vieraille" -kohtauksessa on käytetty marssi toisesta Prokofjevin oopperasta. Baletin päättää ihana valssi, jossa hiljaa, mutta riemukkasti soi Tuhkimon rakkauden ja unelman teema.


title: Rovaniemen maatalousoppilaitos

text: Rovaniemen maatalousoppilaitos oli maatalousalan oppilaitos Rovaniemellä Metsäruusuntie 18:ssä. Sen linjoja olivat esimerkiksi 1980-luvun alkupuolella maatilatalouden peruslinja, erikoistumislinjoina viljelijä- ja viljelijä-koneenkorjaajalinja. Lisäksi oppilaitoksessa oli puutarhakoulu ja ylioppilaspohjainen viljelijälinja. Siihen liittyi Posiolla toiminut maamieskoulu. Erikoistumisjaksoina olivat viljelijä- ja teknillinen linja.


title: Rovaniemen maatalousoppilaitos

text: Maatalousaoppilaitoksen historia yltää vuoteen 1937, jolloin koulutilan alue ostettiin Yliojan perikunnalta tai Rovaniemen maalaiskunnalta (lähteestä riippuen). Koulutustoiminta alkoi, kun tilalle perustettiin seuraavana vuonna pienviljelijäkoulu. Kotieläinten pito päättyi 1990-luvun alussa, ja tuotantosuunta muuttui kasvintuotantotilaksi. 1995 oppilaitos siirtyi Rovaniemen ammattikoulutuskuntayhtymän omistukseen. Oppilaitos liittyi vuonna 2006 perustettuun Lapin ammattiopistoon, ja tiloissa on ollut sen puutarha-alan opetustilat. Tiloista ollaan luopumassa, ja luonto- ja ympäristöalan koulutus siirtyi syksyllä 2015 Jänkätien toimipisteeseen.


title: Amerikan Uutiset

text: Amerikan Uutiset on Floridan Lake Worthissa ilmestyvä amerikansuomalainen sanomalehti. Vuosina 1932–1960 sen nimenä oli "Minnesotan Uutiset".


title: Amerikan Uutiset

text: Kirjapainonomistaja Carl Parta ja toimittaja Adolph Lundquist perustivat "Minnesotan Uutiset" New York Millsissä syyskuussa 1932. Sen julkaisijana toimi Northwestern Publishing Co -niminen yhtiö, joka pian osti myös Frans Tuomen New York Millsissä vähän aikaa julkaiseman "Keskilännen". "Minnesotan Uutiset" ilmestyi aluksi kahdesti ja pian kolmesti viikossa. Lindquist toimitti lehteä kuolemaansa saakka vuonna 1948, minkä jälkeen se siirtyi kokonaan Carl Parran ja hänen poikansa Russel O. Parran omistukseen. Toimittajana työskenteli vuoteen 1956 saakka Carl E. Davidson ja hänen jälkeensä Edward I. Riippa. "Minnesotan Uutisten" levikki oli vuonna 1954 7 280 kappaletta, enemmän kuin millään muulla amerikansuomalaisella lehdellä. Lehden kustannusyhtiö julkaisi myös englanninkielistä "New York Mills Herald" -viikkolehteä.


title: Amerikan Uutiset

text: Carl Parta kuoli vuonna 1955, minkä jälkeen "Minnesotan Uutisten" julkaisijana toimi Russell O. Parta. Vuonna 1960 se muutettiin kahdesti viikossa ilmestyneeksi "Amerikan Uutisiksi". Nimenmuutoksen taustalla oli pyrkimys tavoittaa koko maan suomenkielinen lukijakunta. Vuonna 1986 "Amerikan Uutiset" muutti Floridaan ja vuonna 1996 siihen liitettiin Eero Erkon perustama "New Yorkin Uutiset".


title: Amerikan Uutiset

text: Nykyään "Amerikan Uutiset" ilmestyy Lake Worthissa joka toinen viikko keskiviikkoisin. Sen pääasiallinen kieli on suomi, mutta lehdellä on myös englanninkielisiä kirjeenvaihtajia. "Amerikan Uutiset" kertoo amerikansuomalaisten, Etelä-Floridan, Suomen ja maailman tapahtumista sekä käsittelee taloutta, kulttuuria, urheilua ja uskonnollisia kysymyksiä. Sen tilaajia asuu Yhdysvaltojen jokaisessa osavaltiossa, Kanadassa ja Suomessa. Päätoimittajana työskentelee Mikko Koskinen ja toimittajana Aleksi Koskinen.


title: Värivallankumous

text:
Värivallankumous tarkoittaa
entisissä sosialistisissa maissa 2000-luvulla tapahtuneita vallankumouksia ja näitä muistuttavia vallankumouksia eri aikoina eri puolilla maailmaa. Näissä länsimielinen kumousliike on kaatanut tai yrittänyt kaataa autoritaarisena pidetyn hallinnon.


title: Värivallankumous

text: Nimitys "värivallankumous" tulee Ukrainan vuoden 2004 "oranssista vallankumouksesta".


title: Värivallankumous

text:
Vallankumousten syynä ovat olleet monesti talousongelmat ja erilaiset hallinnon väärinkäytökset mm. vaalivilppi.
Venäjän hallitus on nähnyt entisen Neuvostoliiton alueen värivallankumoukset lännen luomaksi uhkaksi itselleen.


title: Värivallankumous

text: Alla lueteltu onnistuneita ja epäonnistuneita värivallankumouksia.


title: Rudaki

text: Rudaki eli Rudagi eli Abn Abdullah Jafar ibn Muhammad Rudaki eli Abu Abdollah Jafar ibn Mohammad Rudaki (noin 859–940 tai 858–941) oli persialainen runoija ja samanidien hovirunoilija. Hän toimi Buharassa vuoteen 938. Tuotannosta on säilynyt nykypäiviin vain katkelmia. Häntä pidetään Persian kirjallisuuden ensimmäisenä suurena lyyrikkona ja runojen säkeitä melodisina ja teeskentelemättöminä.


title: Aarne Kokkonen

text: Aarne Johannes Kokkonen (5. helmikuuta 1898 Tuusula – 5. elokuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen lakimies, joka toimi korkeimman oikeuden jäsenenä ja Itä-Suomen hovioikeuden presidenttinä.


title: Aarne Kokkonen

text: Kokkosen vanhemmat olivat ylikonduktööri Juho Kokkonen ja Fanny Maria Diktonius ja puoliso vuodesta 1930 kassanhoitaja Dagmar Armida Maria Lindblom (s. 1899). Hän tuli ylioppilaaksi 1917 Turun suomalaisesta lyseosta. Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa opiskellessaan rautatieläisperheen poika työskenteli virkamiesharjoittelijana Valtionrautateillä kaksi vuotta. Hän suoritti oikeustutkinnon 1922 ja sai varatuomarin arvon 1925, mutta oli jo sitä ennen toiminut Lohtajalla nimismiehenä ja Vaasan hovioikeuden ylimääräisenä virkamiehenä. Sittemmin hän oli Vaasan hovioikeuden kansilisti, notaari ja aktuaari, vuodesta 1933 Vaasan hovioikeuspiirin valtionsyyttäjä ja Vaasan hovioikeuden asessori vuodesta 1938. Talvisodassa Kokkonen toimi upseerina, jatkosodan aikana ja jälkeen sotatuomarina 1942-1946. Turun hovioikeuden oikeusneuvos hänestä tuli 1946 ja korkeimman oikeuden jäsen ja oikeusneuvos 1949. Itä-Suomen hovioikeuden presidentiksi hänet nimitettiin 66-vuotiaana, vuonna 1964, ja eläkkeelle hän siirtyi juuri ennen 70-vuotispäiväänsä vuonna 1970. Kokkosella oli Vaasan aikana useita kirkollisia luottamustoimia, valokuvaus ja kielet kuuluivat hänen harrastuksiinsa.


title: Heikki Nurmio (patsas)

text: Heikki Nurmion patsas on Turun Vartiovuoren puistossa sijaitseva veistos, jonka on tehnyt Kalervo Kallio vuonna 1962.


title: Heikki Nurmio (patsas)

text: Punaisesta graniitista veistetyn pylvään päässä on pronssista valettu jääkärieversti Heikki Nurmion rintakuva. Nurmio tunnetaan Sibeliuksen Jääkärimarssin sanoittajana, ja ote laulun sanoista on luettavissa patsaan jalustasta.


title: Heikki Nurmio (patsas)

text: Veistoshankkeen takana 1960-luvun alussa olivat Jääkäriliitto, Helsingin yliopiston Varsinaissuomalainen osakunta ja varsinaissuomalaiset jääkärit.


title: Heikki Nurmio (patsas)

text: Veistos sijaitsee pienessä puistikossa Vartiovuorenmäen lounaisosassa, kiinteistön Kaskenkatu 4 lähellä.


title: Lucy Webb Hayes

text: Lucy Ware Webb Hayes (28. elokuuta 1831 Chillicothe, Ohio – 25. kesäkuuta 1889 Fremont, Ohio) oli Yhdysvaltain 19. presidentin Rutherford B. Hayesin puoliso ja Yhdysvaltain ensimmäinen nainen.


title: Lucy Webb Hayes

text: Lucy Webbin isä oli lääkäri James Webb ja äiti Maria Cook Webb. James kuoli tyttärensä ollessa vasta kaksivuotias ja Maria kasvatti lapsensa yksin. Maria Webb arvosti koulutusta, minkä ansiosta Lucy pääsi Ohio Wesleyan Female Collegeen. Naisten korkea kouluttautuminen oli tuohon aikaan Yhdysvalloissa harvinaista ja Lucy Webbistä tulikin Valkoiseen taloon päästyään ensimmäinen Yhdysvaltain ensimmäinen nainen, joka oli valmistunut collegesta. Webb tapasi lakimiehenä työskennelleen Rutherford B. Hayesin vuonna 1850, ja pari avioitui 30. joulukuuta 1852. Pariskunta sai yhteensä kahdeksan lasta, joista viisi selvisi aikuisikään asti.


title: Lucy Webb Hayes

text: Puolisonsa päästessä ensin Yhdysvaltain kongressiin ja myöhemmin Ohion kuvernööriksi Lucy Hayes osallistui itsekin aktiivisesti kongressin debatteihin ja teki paljon hyväntekeväisyystyötä. Hyväntekeväisyystyönsä ansiosta Lucy Hayes nautti ohiolaisten suosiota. Rutherford Hayesin presidentinvaalivoiton myötä Lucysta tuli vuonna 1877 Yhdysvaltain ensimmäinen nainen. Valkoisessa talossa Lucy Hayes muistetaan päätöksestään tarjoilla Valkoisen talon vieraille vain alkoholittomia juomia, mistä hän sai liikanimen ”Limonadi-Lucy” (). Lucy Hayes ei kuitenkaan kannattanut alkoholin kieltolakia eikä vastustanut muiden alkoholinkäyttöä, vaan Valkoisen talon alkoholikielto otettiin käyttöön poliittisista syistä: kansalaiset kannattivat alkoholikieltoa ja kielto toi Rutherfordille uusia äänestäjiä. Alkoholikiellon lisäksi Lucy Hayes muistetaan lapsille vuosittain Valkoisen talon takapihalla järjestettävän munanvierityskilpailun aloittajana.


title: Lucy Webb Hayes

text: Rutherford B. Hayesin presidenttikauden päätyttyä 1881 pariskunta vetäytyi kotitilalleen Ohion Fremontiin, jossa Lucy vietti viimeiset vuotensa. Hän kuoli syöpään 25. kesäkuuta 1889. Hänet on haudattu lähelle Fremontin-kotiaan.


title: Bosen altaan paleoliittiset kohteet

text: Bosen altaan paleoliittiset kohteet (, myös ) sijaitsevat Bosen, tai vaihtoehtoisesti Baisenin, altaassa Guangxin autonomisella alueella. Allas on alavaa maata, jossa virtaa Youjiangin joki ja josta on löydetty arkeologistesti kiinnostavia kohteita. Kohteet ympäröivät pääasiassa alueen itäosassa sijaitsevaa Baisen kaupunkia, mutta yksittäisiä paikkija on muuallakin altaassa. Altaan alueelta on löydetty yli 100 paleoliittista asuinpaikkaa tai tutkimuskohdetta, joista löytyy Kiinan vanhimpia Acheulin kulttuuriin liittyviä käsikirveitä.


title: Bosen altaan paleoliittiset kohteet

text: Allasalue on noin 80 kilometriä pitkä, 15 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 800 km². Se on muodostunut Youjiangin murrokseen, minkä vuoksi se on pitkä ja kapea. Allasalue on kaksiosainen. Pienempi ja ylempänä olevaan altaaseen on muodostettu patoalla vesivoimaa ja juomaveden varastointia varten. Patoaltaassa olevilta saarilta on kuitenkin löytynyt tutkimuskohteita. Altaita yhdistää Youjiangin laskujoki, joka jatkaa suuremman allasalueen läpi mutkitellen. Joen lietteiden ja tuulen aiheuttamat maakerrostumat muodostavat alueelle ainakin neljä terassialuetta. Terassialueet ovat eri-ikäisiä, joten kustakin on mahdollista tehdä eri-ikäisiä löytöjä. Alueella on myös kalkkikivikallioita ja karstimaita, joissa esiintyy luolia. Allasalueella sijaitsevia taajamia tai kaupunkeja ovat Chengbihe, Bose, Tianyang, Tiandong ja Silin.


title: Bosen altaan paleoliittiset kohteet

text: Vuonna 1973 öljynetsintä tuotti sillä kertaa erilaisen lopputuloksen, kun tutkijat löysivätkin tusinan verran kivityökaluja paikassa, jota kutsutaan nykyään Shangsongin asuinpaikka (). Aluetta tutkittiin (Institute of Vertebrate Paleontology and Paleoanthropology) vuosina 1982–1988, jolloin löytyi vielä noin 50 uutta asuinpaikkaa. Guangxin museon työntekijät keräsivät maasta talteen tuhansia kivityökaluja. Tutkimuksia jatkettiin kansainvälisten tutkijaryhmien avulla vuosien 1988–2000 aikana, ja he selvittivät alueen geologiaa, arkeologiaa ja alueiden muodostumisen kronologiaa. Silloin päätettiin tutkia erästä kohdetta, josta kaivetut esineet ajoitettiin 803 000 vuotta vanhoiksi. Koska alue on laaja, suoritettiin vuosina 2009−2010 suurinventointi ja tunnetut kohteet kartoitettiin digitaaliseen malliin. Siihen sisällytettiin kaikki 114 tunnettua asuinpaikkaa tai muuta tutkimuskohdetta.


title: Bosen altaan paleoliittiset kohteet

text: Bosen altaan paleoliittiset työvälineet löydettiin pääasiassa maankamaralta poimien. Ihmiset ovat todennäköisesti heittäneet tylsyneet työkalut menemään ja niitä on maassa usein irrallaan, koska niiden päälle ei ole kertynyt sedimentaatiota. Työkalujen yhteydessä löytyy myös tektiittejä, joita esiintyy vain niillä alueilla, missä on paleoliittisia esineitä. Samoja tektiittejä esiintyy laajalla alueella Australiasta Kiinaan. Ne ovat syntyneet, kun avaruudesta Maan ilmakehään pudonneen meteoriitin kiviaines suli impaktin kuumuudessa ja räjähti levittäen sulanutta kiviainestaan laajalle alueelle. Tektiittien muodostusaika on helppo mitata, joten tämän onnenpotkun ansiosta myös paleoliittiset työkalut voidaan ajoittaa hyvin tarkasti. Tektiitit syntyivät 803 000±3 000 vuotta sitten.


title: Bosen altaan paleoliittiset kohteet

text: Löytöpaikkoja tai asuinpaikkoja on 21 Chengbihen allasalueella, 43 Baisen kaupungin ympäristössä, 18 kohdetta Tianyangin ympäristössä ja 30 kohdetta sijaitsevat Tiandongin ympäristössä.


title: Bosen altaan paleoliittiset kohteet

text: Paleoliittiset työkalut löytyvät pääasiassa terassilta neljä ja nuoremmat neoliittiset työkalut vastaavasti terassilta yksi. Muilta terasseilta ei tunneta ihmistoiminnan löytöjä. Löydetyt kaksipuolisesti työstetyt käsikirveet herättivät välittömästi kansainvälistä huomiota, koska käsikirveet muistuttavat kovasti Afrikasta ja Euroopasta löydettyjä Acheulin kulttuurin kirveitä. Hiljattain tehdyssä vertailussa Bosen käsikirveet muistuttivat enemmän eurooppalaisia kirveitä kuin kiinalaisia (kaksipuolisesti ja symmerisesti työstettynä tyylilaji "Mode 2"). Koska eurooppalaisten käsikirveiden keskinäiset eroavuudet olivat pienemmät kuin eurooppalaisten ja Bosen kirveiden keskinäiset erot, poikkesivat kiinalaiset kirveet selvemmin toisistaan ja näistä kahdesta muusta ryhmästä. Tästä on voitu päätellä, että käsikirveiden tekijät ovat tuoneet lännestä mukanaan kivenmuokkaustekniikan ja muotoilun, jotka kehittyivät kiinassa "Mode 1" suuntaan.


title: Bosen altaan paleoliittiset kohteet

text: Vuonna 2008 Liuhuaishanin asuinpaikkaa tutkittiin tarkemmin ja tuloksena oli kolme uutta arkeologista kohdetta ja 37 kiviesinettä. Kohteessa on asuttu avoimen taivaan alla. Paikalle on jäänyt työkaluja, työstöjätettä ja raaka-ainetta, jotka on valmistettu jokien mukulakivistä. Työstössä on irronnut säleitä, iskoksia ja lohkeamisia ja kivstä on jäänyt jäljelle ytimiä. Materiaali oli lähinnä kvartsiitti ja hienoa hiekkakiveä (). Työstetyt kiviesineet olivat suuria, mikä vihjaa niiden suuresta iästä. Kohteissa asuttiin lähellä toisiaan, mutta ne olivat käytössä lyhyen aikaa.


title: Bosen altaan paleoliittiset kohteet

text: Bosen altaan halki virtaavan Youjiangin joen varrella on Nanbanshanin seutu, jossa sijaitsee Damein arkeologinen kohde. Vuonna 2008 sieltä raportoitiin 176 kivityökalua, joista osa olivat kaksipuolisesti työstettyjä ja suurikokoisia käsikirveitä. Esineet löytyivät Bosen altaan terassilta neljä ja ne jakoivat samat ominaisuudet kuin muutkin Bosen altaasta löydetyt paleoliittiset kiviesineet. Käsikirveet, iskurit ja muut kiviesineet sijaitsivat samassa kerrostumassa, missä esiintyy helposti ja tarkasti ajoitettavia tektiittejä. Kaivauksilla voitiin osoittaa, että tektiitit olivat pudonneet taivaalta maahan ja hautautuneet sedimentteihin yhdessä siinä paikassa olevien kivityökalujen manssa. Kun tektiittien syntyhetki voitiin ajoittaa 800 000 vuoden taakse, saatiin samalla kivityökalujen valmistumisiäksi nuorin mahdollinen ajoitus. Tektiittikerroksen päältä löydettiin myös kivityökaluja, joten niiden ikä on vieläkin nuorempi. Ihmiset olivat siten selvinneet elössä meteoriittiin taivaallisen räjähdyksen alla.


title: Bosen altaan paleoliittiset kohteet

text: Fengshudaon arkeologisen kohteen kaivauksissa Bosen altaassa löydettiin käsikirveitä, joiden sijainti maakerroksissa yhdessä tektiittien kanssa vaikutti aidolta, koska maakerros selvästi sekoittumaton. Siksi voidaan olla varmoja, että juuri nämä kivityökalut ovat 800000 vuotta vanhoja. Työkalut on valmistettu kvartsista, kvartsiitista ja hiekkakivestä. Fengshudaon käsikirveet poikkeavat läntisen Acheulin kulttuurin käsikirveistä monin tavoin ja verrattuna itäiseen Aasian kaksipuolisiin käsikirveisiin, nämä ovat suurempia ja paksumpia. Fengshudaon käsikirveet saattavat osoittaa läntisen Acheulin kulttuurin tunkeutumisena itään tai ne ovat paikallisesti kehittynyt oma muotoilunsa.


title: Bosen altaan paleoliittiset kohteet

text: Bosen tasangon käsikirveillä on suuri merkitys, kun ollaan kumotaan 1950-luvulta asti tunnettua uskomusta, että Intian niemimaan poikki kulkevan niin sanotun "Moviuksen linjan" () pohjois- ja itäpuolella olisi ollut käytössä erilainen kiventyöstämisen teknologia. Se olisi eronnut suuresti lännenpänä käytössä olleesta käsikirveiden teknologiasta. Nykyään tunnetaan käsikirveitä myös esimerkiksi Thaimaasta, Pohjois-Kiinasta ja Etelä-Koreasta.


title: Felix Jacoby

text: Felix Jacoby (19. maaliskuuta 1876 Magdeburg, Saksan keisarikunta – 10. marraskuuta 1959 Berliini, Länsi-Saksa) oli saksalainen antiikintutkija ja filologi. Hän toimi Kielin yliopiston klassisen filologian professorina 1907–1935. Hänen pääteoksensa on moniosainen "Fragmente der griechischen Historiker", joka on antiikin historioitsijoiden kokoelma.


title: Felix Jacoby

text: Jacoby syntyi juutalaiseen perheeseen vuonna 1876. Hän kääntyi kuitenkin 11-vuotiaana kristinuskoon. Jacoby aloitti 1894 klassisen filologian opinnot Freiburgin yliopistossa. Hän opiskeli oman aineensa ohella Saksan keskiajan kirjallisuutta, sanskritiä, goottia ja Saksan nykyhistoriaa. Freiburgista Jacoby siirtyi Münchenin yliopistoon ja sieltä edelleen Berliinin yliopistoon, missä hän viimeisteli vuonna 1900 väitöskirjansa Hermann Dielsin alaisuudessa.


title: Felix Jacoby

text: Jacoby oli Kielin yliopiston klassisen filologian professori 1907–1935. Kielissä hän aloitti kirjoittamaan pääteostaan, antiikin Kreikan historioitsijoiden kokoelmaa "Fragmente der griechischen Historikeria". Hän jatkoi sitä Oxfordin yliopistossa, johon jän joutui muuttamaan, kun kansallissosialistit tekivät Saksassa hänen työnsä mahdottomaksi. Vaikka Jacoby tunnetaan erityisesti kokoelmastaan, hän julkaisi myös monia muitakin töitä. Hän kirjoitti muun muassa teoksen "Atthis", joka käsitteli Ateenan historiografiaa ja artikkelin Herodotoksesta saksalaiseen "Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft" -tietosanakirjaan.


title: Felix Jacoby

text: Jacoby palasi vuonna 1956 Saksaan, jossa hän kuoli 1959.


title: Aaro Korkeakivi

text: Aaro Juhani Korkeakivi (2. huhtikuuta 1924 Oulu – 28. kesäkuuta 2001 Oulu) oli Kirjapaino Osakeyhtiö Kalevan pitkäaikainen toimitusjohtaja ja hallituksen jäsen, joka vaikutti laajasti Pohjois-Suomen yhteiskunnalliseen ja elinkeinoelämään.


title: Aaro Korkeakivi

text: Korkeakiven vanhemmat olivat vuonna 1906 perustetun Kirjapaino Osakeyhtiö Kalevan toinen toimitusjohtaja (1908–1944) Kalle Juho Akseli Korkeakivi, aiemmin Högstén, ja talousopettaja Hilja Kreivilä ja puoliso vuodesta 1953 Inger Lindberg (s. 1930). Talvisodassa Korkeakivi toimi Hjalmar Siilasvuon esikunnassa, jatkosodassa hän oli tykistön tulenjohtaja Itä-Karjalan rintamalla.


title: Aaro Korkeakivi

text: Korkeakiven johdolla "Kalevasta" tuli sotien jälkeen Pohjois-Suomen johtava sanomalehti, jonka levikki kasvoi yli kolminkertaiseksi, lähes sataantuhanteen. Toimittuaan aluksi vuodesta 1950 yhtiön hallituksessa hänestä tuli toimitusjohtaja vuonna 1953. Korkeakivi uudisti lehden tuotantotekniikkaa ja osallistui itsekin lehden toimittamiseen yhtenä "Nuusku-Frekke" -nimimerkin takana olleista kirjoittajista.


title: Aaro Korkeakivi

text: Korkeakivi vaikutti laajasti Oulun alueen ja Pohjois-Suomen elinkeinoelämän kehittämiseen, kuten Typpi Oy:n sijoittumiseen Ouluun, Rautaruukin saamiseen Raaheen ja Outokummun terästehtaan perustamiseen Tornioon. Hän toimi lisäksi erittäin vahvasti Oulun yliopiston perustamiseksi ja sijoittamiseksi Oulun kaupungin alueelle.


title: Aaro Korkeakivi

text: Korkeakivi teki "Kalevasta" puolueista riippumattoman lehden mutta ajoi samalla lehden tukea kekkoslaiselle politiikalle, joskus vastoin päätoimittaja Valde Näsin tahtoa. Hän myös edisti Suomen ja Viron suhteita ja yhteistyötä Karjalan kanssa. Korkeakivi keräsi lehtitaloon mittavan taidekokoelman, hankki laajan yhteistyökumppaneiden ja lehden tukijoiden joukon ja oli mukana kymmenien eri järjestöjen, yhdistysten, seurojen ja yritysten toiminnassa. Kirjailija Paavo Rintala kuvasi ystäväänsä Korkeakiveä "Pohjois-Suomen herraksi".


title: Aaro Korkeakivi

text: Oulun yliopisto myönsi Korkeakivelle filosofian kunniatohtorin arvon 1989. Hänelle myönnettiin myös muun muassa Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki, Suomen Leijonan I luokan ritarimerkki sekä Pyhän Karitsan ritarikunnan komentajamerkki.


title: Lintulan luostari (Kivennapa)

text: Lintulan luostari oli Karjalankannaksella Kivennavan pitäjän Lintulan kylässä vuodesta 1895 toiminut ordotoksisen kirkon nunnaluostari. Toisen maailmansodan jälkeen, kun Karjalankannas luovutettiin Neuvostoliitolle, uusi Lintulan luostari rakennettiin Heinävedelle Palokin kylään. 2000-luvulla myös Kivennavan Lintulassa Karjalankannaksella Venäjällä toimii jälleen ortodoksiluostari, joka on rakentanut uudelleen vuonna 2013 entisen Lintulan luostarin kirkon. Lintulan luostareita on siis nykyisin kaksi, toinen Venäjällä ja toinen Suomessa.


title: Lintulan luostari (Kivennapa)

text:
Pyhän Kolminaisuuden yhteiselämäluostarin kohoaminen Kivennavan luterilaiseen pitäjään juontaa alkunsa rautatieonnettomuudesta 17.10.1888. Se ei ollut mikään pikkuonnettomuus, vaunujen suistuminen kiskoilta aiheutti kymmenien ihmisen kuoleman. Merkittävää oli, että onnettomuus kohtasi keisari Aleksanteri III:n seuruetta. Myös Keisarin vaunu putosi kiskoilta, mutta ei kaatunut eikä murskautunut niin pahoin, kuin useat muut keisarillisen junan vaunuista. Onnettomuudesta joutui syytettyjen penkille salaneuvos Feodor Petrovits Neronov. Neronov oli rautateiden johtava virkamies, mutta onnettomuus ei ollut hänen laiminlyöntiensä syytä. Neronov kuitenkin tuomittiin kuolemaan. Hän vältti tuomion täytäntöönpanon lahjoittamalla puolet maaomaisuudestaan hyväntekeväisyysyhteisölle, joka ryhtyi rakentamaan turva- ja koulukotia kodittomille tytöille Neronovin entisille tiluksille Lintulaan. Virkansa hän kuitenkin menetti. Neronovin isä oli pappi Peter Nero, joka oli perustanut naisten luostarin Kazaniin ja Neronov seurasi isänsä esimerkkiä rakennuttamalla Lintulaan Pyhän Kolminaisuuden kirkon.
Uuden naisluostarin elementit olivat siis olemassa, mutta ”vääräuskoista” ortodoksista luostaria ei Kivennavan seurakunnassa haluttu nähdä. Pelättiin sen käännyttävän tyttöjä isien uskosta ja venäläistävän väestöä. Tuolloin yhä lisääntyvä venäläisvaikutus oli väestöstä uhkaavaa siitä huolimatta, että elämisen ehdot olivat yhä useammalla yhä enemmän kiinni Pietarin läheisyydestä. Karjalankannas oli se osa suuriruhtinaskuntaa, jossa venäläisyys oli läsnä selvimmin. Sen vuoksi siellä myös pidettiin tiukasti kiinni Ruotsin vallan aikaisista tavoista ja lainsäädännöstä, jonka oli luvattu Suomessa säilyvän. Uskonnollisen toiminnan ns. suvaitsevaisuussäädöksissä oli luostarilaitos kielletty. Valamon luostaria ei sentään uskallettu lakkauttaa. Senaatti sai vuonna 1894 käsiteltäväkseen Neronovin ja hänen vaimonsa lahjoituksiin perustuvan esityksen ortodoksisen naisluostarin perustamisesta Lintulajoen varrella olevalle tilalle. Senaatti hylkäsi suunnitelman vuonna 1781 vahvistettuun perustuslakiin viitaten. Erityisesti tyttöjen turvakoti ja koulu epäilyttivät, sillä ne haiskahtivat käännytyskeskukselta.


title: Lintulan luostari (Kivennapa)

text: Luostarihanke sai kuitenkin tämän jälkeen vahvaa tukea korkeilta virkamiehiltä ja keisari Nikolai II allekirjoitti luostarin lupakirjan vuonna 1895. Lintulan luostari oli perustettu. Ehtona oli, että luostarin tuli toimia vain kreikkalaiskatolisen väestön piirissä eikä Suomen valtiolta pidä vaatia avustuksia luostarin ylläpitoon.


title: Lintulan luostari (Kivennapa)

text: Luostarin toimintaa siivittivät lahjoitukset. Suurin osa Kivennapaa oli venäläisen aateliston omistamaa. Vuoden 1870 jälkeen Riihimäeltä Pietariin rakennettu rautatie mahdollisti muutaman tunnin matkan Pietarista Kannaksen maaseudulle, joka oli pietarilaiselle kuin ulkomaille matkustamista. Venäläisiä huviloita ja kartanoita nousi kaikkialle Lintulan ympäristöön. Terijoelle oli täältä matkaa vain 15 kilometriä. Lintulan luostarikin omisti Kannaksella huviloita, joita se vuokrasi ja sai näin lisätuloja.


title: Lintulan luostari (Kivennapa)

text: Pitkänäperjantaina 1916 yöllä sytytettiin Lintulan luostarin kirkko tuleen. Maanomistaja ja huvila-asukas ruhtinas Ivan Saltykov rakennutti luostarille uuden kirkon, mutta luostari ei selvittämättömäksi jääneestä tuhopoltosta koskaan täysin toipunut.


title: Lintulan luostari (Kivennapa)

text: Suomen itsenäistyminen muutti täysin luostarin toimintaympäristön. Saltsykovin huvila purettiin ja tiilet myytiin Äyräpään kunnalle. Äyräpään seurakunta käytti nämä uuden kirkon rakennustyössä. Nyt luostari eli puutteessa. Suurin osa sisarista oli Venäjältä tulleita ja monet vielä vuonna 1926 vailla Suomen kansalaisuutta. Etsivän keskuspoliisin Terijoen alaosaston kanta sisariston oli kansalaisuushakemuksiin: ”Jäljellä olevista on kuluvana vuonna 20 nunnaa pyrkinyt maan kansalaisiksi, turvatakseen heti siten Suomessa olonsa, mikä ei kuitenkaan ole vähimmässäkään määrässä suotavaa.”


title: Lintulan luostari (Kivennapa)

text: 1930-luvulla luostari kaikesta huolimatta pääsi taas jaloilleen. Lintulan nunnat möivät Terijoen torilla omenoita ja kananmunia ja veivät hevosella maitoa Terijoen varakkaille asiakkaille. Viipurissa he möivät vihanneksia, viljaa ja koivuhalkoja. Muutama suomalainenkin liittyi luostarin sisaristoon. Talvisodan alla lokakuussa 1939 annetussa evakuointimääräyksessä nunnia käskettiin ottamaan mukaan vain viiden päivän muona. Sisaristo luuli palaavansa luostariin jonkin ajan kuluttua. Yksi sisar otti mukaan yhden ikonin ja tämä Jerusalemilaisen Jumalanäidin ikoni on ainoa esine, joka on jäljellä vanhasta Lintulasta.


title: Lintulan luostari (Kivennapa)

text: Suomessa toimintaansa jatkava Lintulan luostari on Heinävedellä Palokin kylässä.


title: Lintulan luostari (Kivennapa)

text: Kivennavalla sijaitsevan Lintulan luostarin nykyinen kirkko on rakennettu uudestaan vuonna 2013. Paikka on huomaamaton, ja luostarista ajaa helposti ohitse. Lintula on Viipurista Pietariin johtavan valtatien varrella hieman ennen kuin käännytään Terijoelle. Pietarintieltä käännytään sinisen ladolta näyttävän rakennuksen kohdalla. Kapealla tiellä on bussin parkkipaikaksi sopiva levennys ennen kuin tie kääntyy jyrkästi vasemmalla ja nousee mäelle. Vasta luostarin pihalla näkyy, että kirkkorakennus on nyt samanlainen mitä se oli ennen sotia. Leveät kiviportaat, korkeat graniittipengerrykset ja niiden päällä jykevä kirkko. Oleellista on, että Lintula on nyt elävä luostari, tosin sivuluostarina toimiva. Se toimii Konstantinoksen ja Helenan nunnaluostarin sivupisteenä Ogonkissa entisen Lintulan luostarin paikalla.


title: Taustakuva

text:
Taustakuva tarkoittaa (tietokoneissa) kuvaa, jota käytetään koristeena jonkin laitteen, kuten tietokoneen tai mobiililaitteen, käyttöliittymän taustalla, ja jonka tarkoituksena on parantaa käytettävyyttä.
Useammilla laitteilla on valmiiksi jonkinlainen taustakuva, mutta käyttäjällä on mahdollisuus vaihtaa sitä mieleisekseen.


title: Miettilä

text: Miettilä oli Kivennavan pitäjän kylä. Se sijaitsi Rautuun johtavan tien varressa, puolimatkassa Kivennavan kirkonkylästä Raudun kirkonkylään, Kauksamon ja Lipolan välillä. Kylässä oli ennen talvisotaa 24 taloa.


title: Miettilä

text: Suomalaisesta kylästä ei ole nykyisin jäljellä taloja, kuitenkin selkeä kulttuurimaisema ilman rakennuksia avautuu Kirovskojen eli entisen Vuottaan pohjoispuolella entisen Miettilän kylän kohdalla.


title: Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikiria

text: Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikiria oli ensimmäinen suomenkielinen virsikirja. Nimellä viitataan sekä Jacobus Finnon vuonna 1583 julkaisemaan virsikirjaan että Hemminki Maskulaisen vuoden 1605 virsikirjaan, joista kummankaan alkuperäistä nimeä ei varmuudella tiedetä. Vanhin tunnettu nimellä "Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikiria" julkaistu virsikirja on Hemmingin virsikirjan tarkistettu laitos vuodelta 1607.


title: Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikiria

text: "Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikiria" toimi pohjana vuonna 1701 julkaistulle niin sanotulle Vanha virsikirjalle, joka oli sittemmin käytössä Suomessa lähes kaksisataa vuotta. Vuonna 1986 käyttöön otettu nykyinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja sisältää edelleen 43 virttä, jotka olivat mukana jo Hemmingin virsikirjassa, niistä 35 jo Finnon virsikirjassa.


title: Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikiria

text: Ensimmäisen suomenkielisen virsikirjan laati turkulainen koulumestari Jacobus Petri Finno (Jaakko Pietarinpoika Suomalainen) ja se painettiin Tukholmassa todennäköisesti vuonna 1583. Teos sisälsi 101 virttä, pääosin suomennoksia ruotsin-, saksan- ja latinankielisistä virsistä. Seitsemän virsistä on mahdollisesti Finnon itsensä kirjoittamia. Painoksesta on säilynyt vain yksi kappale, jota säilytetään Uppsalan yliopiston kirjastossa. Siitä kuitenkin puuttuu useita lehtiä, mukaan lukien kansilehti, joka olisi sisältänyt alkuperäisen nimen ja painovuoden. Lisäksi teoksesta tunnetaan kaksi vajaata käsin kirjoitettua kopiota, jotka kuuluvat Suomen kansalliskirjaston kokoelmiin. Finnon virsikirjan myöhemmät painokset ilmestyivät nimellä "Yxi Wähä Suomen-kielinen Wirsikiria". Suomalaisen Kirjallisuuden Seura julkaisi vuonna 1988 nimellä "Jaakko Finnon virsikirja" Pentti Lempiäisen toimittaman näköispainoksen, jossa puuttuvat osat on täydennetty mainituista käsikirjoituksista.


title: Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikiria

text: Maskun kirkkoherra Hemming (Hemminki) Maskulainen laati 1600-luvun alussa Finnon virsikirjan pohjalta oman virsikirjansa, joka sisälsi kaikki Finnon teoksen virret sekä 141 uutta, joista 26 oli mahdollisesti Hemmingin itsensä sepittämiä. Hemminki otti virsien kääntämisessäkin paljon enemmän runollisia vapauksia kuin Finno. Mukana on myös viisi Turun tuomiorovasti Pietari Melartopaeuksen kirjoittamaa runoa. Hemmingin virsikirja lienee julkaistu ensi kerran vuonna 1605. Tämänkään teoksen tarkasta julkaisuvuodesta ja alkuperäisestä nimestä ei ole varmuutta, sillä ensipainoksesta tunnetaan vain kaksi kappaletta, joista kummastakin puuttuu kansilehti.


title: Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikiria

text: Vanhin tunnettu versio, jossa varmuudella käytettiin nimeä "Yxi Vähä Suomenkielinen Wirsikiria", on pappi Simon Johannis Careliuksen vuonna 1607 Rostockissa painattama laitos Hemmingin virsikirjasta. Virsitutkija, teologian tohtori Suvi-Päivi Koski löysi sen tutkimustensa yhteydessä Dresdenin valtionkirjaston kokoelmista vuonna 2015. Sama teos sisälsi myös varhaisimman tunnetun suomennoksen Martti Lutherin Vähä katekismuksesta. Ennen tätä uutta löytöä nimen varhaisin tunnettu esiintymä oli Hemmingin virsikirjan toinen painos vuodelta 1630.


title: Dominikaanit Turussa

text: Dominikaanit Turussa on Veritas-eläkevakuutusyhtiön pääkonttorin edessä oleva veistos Turun Kaskenmäessä. Kimmo Ojaniemen tekemä veistos paljastettiin Veritas-yhtiön satavuotisjuhlavuonna 2005.


title: Dominikaanit Turussa

text: Teos pystytettiin paikalle, josta on löydetty 1200-luvulla Turkuun perustetun Pyhän Olavin dominikaanikonventin rakennusten raunioita. Veritas luovutti veistoksen Turun kaupungille 7. lokakuuta 2005.


title: Dominikaanit Turussa

text: Teos koostuu pyöreästä diabaasilaatasta, jonka päällä on pronssista ja messingistä valmistettuja munkkihahmoja ja suippokärkistä porttia kuvaava kaari. Kivijalustaan on kaiverrettu Pyhän Olavin konventin sinetti sekä arkeologisten kaivausten perusteella laadittu entisen luostarirakennuksen pohjapiirros.


title: Dominikaanit Turussa

text: Veistos sijaitsee Kaskenkadun ja Itäisen Rantakadun risteyksen Olavinpuistossa.


title: Pariisin ilmastosopimus

text: Pariisin ilmastosopimus on 12. joulukuuta 2015 hyväksytty kansainvälinen sopimus, jonka tavoitteena on ilmastonmuutoksen pysäyttäminen. Pariisin ilmastokokoukseen osallistui 195 Yhdistyneisiin kansakuntiin kuuluvaa maata. Sopimuksen voimaanastumiseen tarvittiin vähintään 55 maata, jotka tuottavat vähintään 55 prosenttia maailman kasvihuonepäästöistä. Sopimus astui voimaan 22. huhtikuuta 2016.


title: Pariisin ilmastosopimus

text: Sopimuksessa lämpötilan nousu rajataan 1,5 asteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna. Sopimuksessa myös sovittiin kehittyneiden maiden ilmastorahoituksessa kehitysmaille, joskin Kiina onnistui torjumaan itseään velvoittavan osallistumisen rahoitukseen. Kaikkein haavoittuneimmille maille voidaan myös myöntää vahingonkorvauksia. Sopimusta tarkastellaan viiden vuoden välein. Sopimuksessa annetut päästötavoitteet ja sitoumukset eivät kuitenkaan ole riittäviä vaaditun enintään 1,5 asteen lämpemisen kanssa, vaan sopimuksessa maat sitoituvat pyrkimään saavuttamaan päästöjensä huippukohdan mahdollisimman nopeasti ja pääsemään lasku-uralle.


title: Pariisin ilmastosopimus

text: Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ilmoitti kesäkuussa 2017, että Yhdysvallat vetäytyy sopimuksesta.


title: Magdalena Rudenschöld

text: Magdalena Rudenschöld (1766–1823) oli ruotsalainen hovineito, kreivitär, poliittinen vehkeilijä ja G. M. Armfeltin rakastettu. Rudenschöld oli yksi Armfeltin salaliiton jäsenistä, ja siksi hänet vangittiin 1793. Hänet tuomittiin kuolemaan, mutta tuomio muutettiin elinkautiseksi vankeudeksi, josta hän vapautui 1796. Hän muutti ulkomaille ja asui 1801–1813 muun muassa Madame de Staëlin luona.


title: Magdalena Rudenschöld

text: Rudenschöldin isä oli Suomessa lapsuutensa viettänyt diplomaatti Carl Rudenschöld.


title: Ruin

text: Ruin on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Drop Dead Diva

text: Drop Dead Diva on yhdysvaltalainen televisiosarja, joka yhdistelee draamaa, komediaa ja fantasiaa. Televisiosarjan ensimmäinen jakso esitettiin yhdysvaltalaisella Lifetime-kaapelikanavalla 12. heinäkuuta 2009. Sarjan päähenkilö on ylipainoinen asianajaja Jane (Brooke Elliott), joka oli edellisessä elämässään malli ja totuttelee elämään uudessa ulkomuodossaan toisena henkilönä.


title: Drop Dead Diva

text: Sarjaa kuvattiin Georgian osavaltiossa Yhdysvalloissa, vaikkakin sarjan maisemat ja tapahtumat sijoittuvat Los Angelesiin. Kanava tiedotti ensimmäistä kertaa sarjan hyllyttämisestä tammikuussa 2013, kun sarjasta oli esitetty neljä tuotantokautta. Neljäs tuotantokausi päättyi jännittävään cliffhangeriin, ja myöhemmin Lifetime päätti vielä jatkaa sarjaa. Sarjaa tuotettiin lopulta kuusi tuotantokautta, ja sen viimeinen jakso esitettiin 22. kesäkuuta 2014. Suomessa Nelonen Media on esittänyt sarjasta kolme tuotantokautta.


title: Drop Dead Diva

text: Pinnallinen mallityttö Deb (Brooke D'Orsay) kuolee autokolarissa. Taivaassa hän painaa peruutusnäppäintä ja palaa maan pinnalle, tällä kertaa kuitenkin muodokkaan, mutta älykkään Janen (Brooke Elliott) kehossa. Jane työskentelee asianajajana lakifirmassa, jossa hänellä on työkaverinaan entisen elämänsä eli Debin poikaystävä Grayson (Jackson Hurst).


title: Drop Dead Diva

text: Ainoat henkilöt, jotka tietävät totuuden Janesta, ovat hänen paras ystävänsä Stacy (April Bowlby) ja suojelusenkelinsä Fred (Ben Feldman). Sarjassa Deb totuttelee elämään uutta elämäänsä menestyvänä asianajajana Janena, mikä ei ole aina helppoa.


title: Drop Dead Diva

text: Suomen televisiossa sarjasta on esitetty kolme tuotantokautta. Ensimmäinen tuotantokausi esitettiin Nelosella ja kaksi seuraavaa Herolla. Suoratoistopalveluissa, kuten Netflixissä ja Viaplayssa, on ollut nähtävillä kaikki kaudet.


title: Golestan (provinssi)

text: Golestan () on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa, Kaspianmeren kaakkoisrannalla. Provinssin pääkaupunki on runsaan 300 000 asukkaan Gorgan.


title: Golestan (provinssi)

text: Golestanin provinssin pinta-ala on 20 367 neliökilometriä. Väestö (2011) koostui 483 245 taloudesta, joihin kuului yhteensä 1 777 014 asukasta. Heistä kaupunkilaisiksi kirjattiin 906 182 ja maaseutuväestöksi 870 068 henkeä. Vaille pysyvää asuinpaikkaa kirjattiin 764 asukasta.


title: Golestan (provinssi)

text: Provinssissa oli vuonna 2011–2012 14 aliprovinssia (shahrestan), jotka jakautuivat yhteensä 27 piirikuntaan (bakhsh). Näihin sijoittui 26 kaupunkia ja 60 alimman aluehallinnollisen tason maaseutupiiriä (dehestan, kyläyhteisö ympäristöineen). Aliprovinssitason jako oli seuraava:


title: Karjalan Kansan Mahti

text: Karjalan Kansan Mahti (myös Karjalan mahti) oli Viipurissa vuonna 1905 perustettu aktivistien järjestö, jonka tarkoituksena oli toimia Venäjän keisarikunnan viranomaisia vastaan. Se edusti kaikkia yhteiskuntaluokkia, järjestöön kuului niin työläisiä, kaupunkilaissivistyneistöä kuin maanviljelijöitäkin. Sen johtohahmona pidettiin Karjalan kannaksella vaikuttanutta vallankumouksellista aktivistia Matti Läheniemeä.


title: Karjalan Kansan Mahti

text: Karjalan Kansan Mahti toimi aluksi pelkästään poliittisena järjestönä, jossa oli mukana sosialidemokraattisten työväenjärjestöjen jäseniä sekä perustuslaillisia aktivisteja. Vuoden 1906 aikana se kuitenkin siirtyi kohti suoraa toimintaa, jonka vuoksi järjestöä aikoinaan kutsuttiin myös anarkistiseksi. Asevarkauksien lisäksi Karjalan Kansan Mahdin jäsenet tekivät muun muassa posti- ja pankkiryöstöjä sekä syyllistyivät lukuisiin väkivallantekoihin, kuten ryöstömurhiin.


title: Karjalan Kansan Mahti

text: Järjestö sai alkunsa vuonna 1905 Viipurissa, kun tsaarinvaltaa vastustaneet paikalliset aktivistit kutsuivat Matti Läheniemen neuvonpitoon. Saman kesänä järjestetyssä toisessa tapaamisessa olivat Läheniemen ja porvarillisten aktivistien lisäksi paikalla myös maakuntaan perustettujen työläisaktivistien ryhmien edustajat. Neuvottelujen jälkeen päätettiin perustaa kokonaan uusi Kannaksella toimiva aktivistijärjestö, jonka nimeksi Läheniemen ehdotuksesta tuli Karjalan Kansan Mahti. Sen johtajina toimivat Suomen aktiivisen vastustuspuolueen edustajina tuomarit Victor Furuhjelm ja Otto Åkesson, työväenjärjestöjen edustajina työmiehet Nestori Valavaara ja Juho Oikkonen sekä maalaisväestön edustajana Matti Läheniemi.


title: Karjalan Kansan Mahti

text: Karjalan Kansan Mahti oli läheisessä kytköksessä Suomen aktiivisen vastustuspuolueen taistelujärjestöön Voimaliittoon, jonka Kannaksella toimineena osana sitä pidettiin. Aktiivinen vastustuspuolue vastasi myös pääosin sen rahoituksesta. Aseistusta Karjalan Kansan Mahti sai syksyllä 1905, jolloin järjestölle toimitettiin "SS John Grafton" -aluksella Suomeen salakuljetettuja kiväärejä. Kesällä 1906 Matti Läheniemi järjesti Räisälän Hussaaressa suuren kansanjuhlan, jonka tuotoilla järjestölle hankittiin lisää aseita sekä muuta varustusta.


title: Karjalan Kansan Mahti

text: Toimintansa aikana Karjalan Kansan Mahti syyllistyi myös lukuisiin veritekoihin, vaikka niiden tekijöitä onkin vaikea suoraan yhdistää järjestöön. Tunnetuin on Äyräpään Vuosalmessa kesäkuussa 1906 tapahtunut väkivaltainen A. Ahlström Oy:n Suursaaren sahan toimihenkilöiden ryöstö, jonka yhteydessä kasööri Fredrik Oscar Geffert sai surmansa. Hieman myöhemmin ryöstömurhan uhreiksi joutuivat Popoffin pariskunta Sakkolassa ja Suikin pariskunta Muolaassa sekä vielä helmikuussa 1907 rautatiekasööri K. P. Hahl Viipurissa. Rikoksiin oli osallisina useita eri henkilöitä, mutta Hahlin murhaa lukuun ottamatta kaikissa oli tiettävästi mukana Suojärveltä kotoisin ollut tukkilainen Juho Savinainen. Ryöstöjen tarkoituksena oli rahoittaa järjestön toimintaa, mutta esimerkiksi Popoffin pariskunnan ryöstön syyksi Savinainen kertoi oikeudessa asianajajan palkkaamisen Geffertin ryöstömurhasta syytetyille miehille.


title: Karjalan Kansan Mahti

text: Väkivallantekojen myötä järjestö menetti runsaasti kannattajiaan, kunnes sen toiminta käytännössä loppui vuoden 1907 aikana Läheniemelle ja Savinaiselle langetettujen vankeustuomioiden johdosta.


title: Karjalan Kansan Mahti

text: Syyskuussa 1907 sosialidemokraatit tekivät eduskunnassa välikysymyksen poliisien määrän lisäämisen vuoksi. Keskustelussa käsiteltiin pitkään suuriruhtinaskunnassa esiintyneitä levottomuuksia ja väkivaltasiuuksia, jolloin runsaasti huomiota saivat myös Karjalan kannaksen tapahtumat. Nuorsuomalaisten kansanedustaja Nestor Huoponen puhui Karjalassa toimivista "rosvoliigoista" ja kuvasi Juho Savinaista "petomaiseksi". Saman puolueen Jonas Castrén taas kutsui järjestöä "rikosliittokunnaksi", viitaten myös anarkismiin. Karjalan Kansan Mahdin perustajiin kuulunut sosialidemokraattien edustaja Nestori Valavaara sen sijaan puolusteli aktivistien toimintaa ja asetti kyseenalaiseksi poliisivoimien kasvattamisen. Toinen sosialidemokraatti N. R. af Ursin taas sanoi puolueen jo selkeästi vuotta aikaisemmin ilmoittaneen, ettei se ole kytköksissä työväenjärjestöjen anarkistisena pidettyyn toimintaan. Samaan viittasi myös Taavi Tainio, joka mainitsi Matti Läheniemen ja Karjalan Kansan Mahdin olleen perustuslaillisten aktivistien suosiossa jo vuoden 1905 suurlakosta lähtien.


title: Karjalan Kansan Mahti

text: Karjalan Kansan Mahdin toiminta herätti arvostelua myös politiikan ulkopuolella. Järjestöä paheksui esimerkiksi Johan Jacob Ahrenberg vielä vuonna 1910 julkaistussa muistelmiensa viimeisessä osassa.


title: Åke Forsell

text: Åke Erik Rafael Forsell (25. toukokuuta 1932 Helsinki – 1. joulukuuta 2015 Kauniainen) oli suomalainen muusikko ja myyntijohtaja.


title: Åke Forsell

text: Forsell opiskeli Svenska handelshögskolanissa ja Helsingin yliopiston historiallis-kielitieteellisessä tiedekunnassa. Hän teki elämäntyönsä 3M-yhtiössä.


title: Åke Forsell

text: Vuonna 1942 Forsell aloitti viulunsoiton opinnot Sibelius-Akatemiassa, mutta vaihtoi 1940-luvun lopulla instrumenttinsa klarinettiin sekä saksofoniin. Hän soitti ammattimaisesti muiden muassa Ossi Runteen, Erik Lindströmin ja Herbert Katzin orkestereissa. Eläkkeelle jäätyään hän soitti myös Jazz Society Big Bandissa, Raimo Virtasen orkesterissa ja Happy Swing Bandissa. Hän kuului myös maineikkaaseen Kaffilajengi-yhtyeeseen.


title: Aleksis Kiven muistomerkki (Turku)

text: Aleksis Kiven muistomerkki Turussa on kuvanveistäjä Wäinö Aaltosen suunnittelema pronssipatsas Itäisen Rantakadun varrella.


title: Aleksis Kiven muistomerkki (Turku)

text: Muistomerkki perustuu Aaltosen vuonna 1939 paljastettuun Aleksis Kiven muistopatsaaseen Helsingin Rautatientorilla. Aaltonen lahjoitti Turun kaupungille muistopatsaan perustella tekemänsä kipsipään sillä ehdolla, että kaupunki valattaisi sen pronssiin.


title: Aleksis Kiven muistomerkki (Turku)

text: Senaattori Ernst Albert Forssell, joka oli Aleksis Kiven ystävä, teki Kiven hautajaisissa piirroksen, joka on tiettävästi ainoa aito aikalaiskuva Suomen kansalliskirjailijasta. Piirrosta käytettiin tuomassa autenttisuutta patsaaseen, tosin Aaltonen ei pyrkinyt täyteen realistiseen yhdennäköisyyteen kirjailijan mietteliästä ja kärsivää ilmettä muotoillessan.


title: Aleksis Kiven muistomerkki (Turku)

text: Muistomerkki pystytettiin 21. toukokuuta 1949 Turun Yliopiston silloisen päärakennuksen eli entisen Hotelli Phoenixin edustalle Yliopistonkadun varrelle. Yliopisto muutti Yliopistonmäelle vuonna 1959 ja Phoenixin talo purettiin 1959. Patsas oli pari vuotta evakossa ja vuonna 1962 se pystytettiin nykypaikalleen eli vastavalmistuneen kaupunginteatterin rakennuksen eteen ja paljastettiin 8. syyskuuta 1962. Graniittijalustalla oleva pronssipää on sata senttimetriä korkea.


title: Aleksis Kiven muistomerkki (Turku)

text: Turkulainen Aleksis Kivi -kerho muistaa kirjailijaa Aleksis Kiven päivänä 10. lokakuuta muistomerkillä järjestämässään tilaisuudessa. Kerho osallistui myös muistomerkin hankintaan.


title: Multala

text: Multala oli parinkymmenen talon kylä Siesjärven kupeessa Kivennavan pitäjän itäosassa. Karvala ja Hartonen olivat naapurikyliä. Multalan aiempi nimi oli Sikiälä. Sillä nimellä kylä löytyy kirkonkirjoista sekä vanhoista maa- ja henkikirjoista. 1930-luvun kartassa sen näkyy Multalana.


title: Multala

text: Karvalan kautta Multalaan ja edelleen Hartosiin kulkenut hiekkatie on nykyisin vielä olemassa Multalaan asti, mutta ei siitä eteenpäin.


title: Mustapohja

text: Mustapohja oli pienehkö kylä Kivennavalla. Kylän kohdalla Rajajoki työntyi Venäjälle päin, niin että Mainila Venäjän puolella oli Mustapohjan kylän lounaispuolella, ikään kuin Mainilan kainaloon olisi syntynyt Mustapohjan kylä. Eikä kapea joki kyliä mitenkään toisistaan erottanut. Kylässä oli 21 taloa, jotka miltei kaikki olivat sijoittuneet tien varteen melko lähelle toisiaan. Nykyisin tuota kylätietä ei ole, eikä kylän kohdalla ole asutusta.


title: Pamppala

text: Pamppala oli 35 talon kylä Kivennavan pitäjän luoteiskulmassa. Eteläpuolella olivat Voipialan kylän metsämaat ja itäpuolella Rantakylä, jonka takana Vuotjärvi. Pitkä Suulajärvi sijaitsi Pamppalan länsipuolella. Useimmat kylän talot olivat aivan Viipurista Pietariin johtavan tien varressa. Nykyisin kylän kohdalla tien (41K-181) varrella ovat peltoaukeat molemmin puolin tietä, asutusta ei kylän kohdalla ole.


title: Patrikki

text: Patrikki () oli kylä, joka sijaitsi Kivennavan pitäjän lounaislaidalla kahden pienen järven rantamilla. Patrikki oli aika lailla eristettynä muusta pitäjästä. Koulu oli Ikolassa, noin neljän kilometrin päässä. Lähimpään kauppaan oli matkaa saman verran, samoin lähimpään puhelimeen. Maakirjoissa ja henkikirjoissa Patrikki luetaan Ikolan kylään kuuluvaksi, vaikka oli siitä selvästi erillään. Ennen talvisotaa Patrikissa oli 15 taloa.


title: Patrikki

text: Nykyisin Patrikissa eli Ozerkissa on runsaasti huvila-asutusta järvien rannoilla.


title: Yhdysvaltain Sanomat

text: Yhdysvaltain Sanomat oli Ohion Ashtabulassa vuosina 1885–1893 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.


title: Yhdysvaltain Sanomat

text: "Uutta Kotimaata" Minnesotan New York Millsissä painaneet Fred Karinen ja Alex Wirtamo perustivat "Yhdysvaltain Sanomat" Charles Steenroosin ja Asser Ansonin tuella Ohion suurimpaan suomalaiskeskukseen. Nelisivuinen viikkolehti oli osavaltion ensimmäinen suomenkielinen sanomalehti. Karisen ja Wirtamon toimittamana se saavutti pian yli tuhannen kappaleen levikin. Wirtamon siirryttyä Ino Ekmanin "Pohjantähteen" "Yhdysvaltain Sanomien" toimittajaksi tuli August Edwards. Karinen lähti vuonna 1889 Michiganin Ishpemingiin, jossa hän alkoi julkaista Suomalaisen Kansallis-Raittius-Veljeysseuran nimissä "Työmies"-nimistä lehteä. "Yhdysvaltain Sanomien" omistus siirtyi vähitellen kokonaan Edwardsille, joka onnistui nostamaan sen levikin noin 3 500 kappaleeseen. Kahdesti viikossa Ashtabula Harborissa ilmestynyt lehti oli tuolloin maan luetuin suomenkielinen lehti. Vuonna 1893 Edwards muutti Minneapolisiin, jossa hän yhdisti "Yhdysvaltain Sanomat" Karisen "Työmieheen". Yhdistetty lehti sai nimen "Amerikan Uutiset".


title: Valkee

text: Valkee voi tarkoittaa seuraavia:


title: Matti Pikkuvanhanen

text: Matti Pikkuvanhanen on Joonas Nordmanin luoma sketsihahmo. Sen ensiesiintyminen tapahtui Putouksen seitsemännellä kaudella. Matti Pikkuvanhanen voitti "Putouksen" vuoden sketsihahmokilpailun.


title: Matti Pikkuvanhanen

text: Matti Pikkuvanhanen on yhdeksänvuotias neropatti ja poliitikko. Hän nauttii pätemisestä, läksyistä ja luottamustehtävien haalimisesta. Hän pukeutuu mielellään isänsä pukuun, sillä se on hänen mielestään sopivan asiallinen. Tylsin asia hänen elämässään on lapsuus. Pikkuvanhasen selkeä esikuva on Suomen entinen pääministeri ja nykyinen kansanedustaja Matti Vanhanen. Pikkuvanhasen hokemia olivat muun muassa ”Heikki, Heikki, Heikki, kato mua!”, ”Sä et kattonu” ja ”Kyllähän se niin on, että lapsen täytyy saada olla aikuinen”.


title: Jari Hartikainen

text: Jari Hartikainen (s. 28. huhtikuuta 1967 Kajaani) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen keihäänheittäjä. Hartikainen edusti uransa aikana Lapinlahden Vetoa, Kajaanin Kipinää sekä Valkealan Kajoa. Hänen valmentajanaan toimi Jyrki Blom. Virallisissa kilpailuissa Hartikainen ei ole esiintynyt vuoden 2001 jälkeen.


title: Jari Hartikainen

text: Hartikaisen uran erikoisimpia saavutuksia ovat turbokeihään epävirallinen maailmanennätys 84,34 sekä kolmen kullan suora; vanginvartijoiden, sotilaiden ja poliisien suomenmestaruudet. Lisäksi hän saavutti muun muassa keihäskarnevaalien kolmannen sijan.


title: Pohjantähti (Ashtabula)

text: Pohjantähti (myös "Pohjan Tähti") oli Ohion Ashtabulassa vuosina 1886–1887 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.


title: Pohjantähti (Ashtabula)

text: Kahdesti viikossa ilmestyneen lehden perustivat Ino Ekman ja "Yhdysvaltain Sanomista" lähtenyt Alex Wirtamo. Pian Ekmanista tuli lehden ainoa omistaja ja toimittaja. Vuonna 1887 hän aikoi muuttaa "Pohjantähden" päivälehdeksi ja syksyyn mennessä se saavutti 2 000 kappaleen levikin. Suunnitelma ei kuitenkaan onnistunut, ja vuonna 1888 Ekman muutti Michiganin Calumetiin, jossa hän alkoi julkaista "Kansan Lehteä".


title: Amerikan Sanomat

text: Amerikan Sanomat -nimisiä lehtiä on useita:


title: Syanuurihappo

text: Syanuurihappo (CHNO) on heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa desinfiointiaineena ja orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Syanuurihappo

text: Syanuurihappo on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteellä esiintyy keto-enolitautomeriaa ja ketomuoto eli isosyanuurihappo on stabiilimpi kiinteänä ja liuoksissa. Emäksisissä olosuhteissa enolimuoto on stabiilimpi. Syanuurihappo liukenee veteen ja etanoliin sekä useisiin polaarisiin orgaanisiin liuottimiin, mutta poolittomiin orgaanisiin liuottimiin se ei liukene. Kuumennettaessa yli 360 °C:n lämpötilaan syanuurihappo hajoaa syaanihapoksi. Syanuurihappo on heikko happo ja sen pK-arvo on 6,88. Kylläisen vesiliuoksen pH on 4,8. Ammoniakin kanssa syanuurihappo reagoi muodostaen melamiinia ja kloorin kanssa muodostaen trikloori-isosyanuurihappoa.


title: Syanuurihappo

text: Syanuurihappoa valmisti ensimmäisen kerran Carl Scheele vuonna 1776. Nykyään yhdistettä valmistetaan urean kuivatislauksella noin 250 °C:n lämpötilassa. Sivutuotteina reaktiossa muodostuu biureettia, triureettia, melamiinia, ammelidia (CHNO) ja ammeliinia (CHNO). Happokäsittelyssä suoraketjuiset yhdisteet hajoavat hiilidioksidiksi ja ammoniakiksi ja rengasrakenteiset yhdisteet syanuurihapoksi. Laboratoriomittakaavassa syanuurihappoa voidaan valmistaa myös syanuurikloridin hydrolyysillä.


title: Syanuurihappo

text: Syanuurihappoa käytetään desinfiointiaineena pienten uima-altaitten vesissä ja stabiloimaan muita desinfiointiaineita kuten hypokloriitteja. Yhdisteestä myös valmistetaan desinfiointiaineina käytettäviä kloorattuja johdannaisia. Pieninä määrinä syanuurihappoa lisätään hiilen-, öljyn- ja kaasunpolttolaitoksissa vähentämään typenoksidipäästöjä. Syanuurihapon ja melamiinin kompleksia melamiinisyanuraattia käytetään palonestokemikaalina muun muassa polyamidimuoveissa. Lisäksi sitä käytetään polyuretaanien ristiinsilloittajakemikaalien valmistukseen.


title: Amerikan Sanomat (Ashtabula)

text: Amerikan Sanomat oli Ohion Ashtabulassa vuosina 1897–1913 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.


title: Amerikan Sanomat (Ashtabula)

text: "Yhdysvaltain Sanomia" julkaisseen August Edwardsin muutettua Minneapolisiin vuonna 1893 Ohion suomalaiset jäivät neljäksi vuodeksi ilman omaa sanomalehteä. Vuonna 1897 Edwards palasi Ashtabulaan, jossa hän alkoi julkaista "Amerikan Sanomat" -nimistä viikkolehteä. Vuonna 1903 sen levikki oli kasvanut 9 000 kappaleeseen. Samana vuonna Edwards osti Michiganin Calumetista "Suomettaren", minkä jälkeen lehti ilmestyi nimellä "Amerikan Sanomat ja Suometar". Edwardsin vetäydyttyä lehtityöstä sen toimittajina työskentelivät J. Jaatinen, Julius Saastamoinen ja Emil Saastamoinen.


title: Amerikan Sanomat (Ashtabula)

text: "Amerikan Sanomien" levikki nousi vuosina 1909–1910 yli 11 000 kappaleen. Lehdellä oli lukijoita kaukana Ohion rajojen ulkopuolella. Pian sen levikki alkoi kuitenkin pudota rajusti ja oli vuonna 1913 enää 5 000 kappaletta. Harmittomana ja värittömänä "Amerikan Sanomat" ei kyennyt kilpailemaan suurten kasvukeskusten poliittisten lehtien kanssa.


title: Amerikan Sanomat (Fairport)

text: Amerikan Sanomat oli Ohion Fairportissa vuosina 1924–1937 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.


title: Amerikan Sanomat (Fairport)

text: "Amerikan Sanomien ja Suomettaren" lakattua Ohion suomalaiset jäivät yhdentoista vuoden ajaksi vaille omaa sanomalehteä. Kesällä 1924 A. J. Hinkkanen, George Wahlstrom ja J. G. Aho perustivat Interstate Publishing Companyn, joka alkoi julkaista uutta "Amerikan Sanomat" -nimistä viikkolehteä. Hinkkasen toimittajama lehti saavutti kahden vuoden kuluttua 2 500 kappaleen levikin. Vuonna 1930 sen ostivat pastorit Gabriel Lipsanen ja Frank Pelkonen, jotka muodostivat Fairport Publishing Company -nimisen kustannusyhtiön. Vuonna 1932 se myytiin Henry Karhulle, kunnes marraskuussa 1933 lehti palasi Lipsaselle. Samoihin aikoihin nelisivuinen "Amerikan Sanomat" alkoi ilmestyä kahdesti viikossa. Lipsasen vaimon toimittaman riippumattoman ja uskonnollishenkisen lehden levikki oli pieni. Sen seuraajana ilmestyi 1937–1938 viikkolehti "Pohjois-Amerikan Sanomat".


title: Kansan Lehti (1928–1934)

text: Kansan Lehti oli Ohion Clevelandissa ja Ashtabulassa vuosina 1928–1934 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.


title: Kansan Lehti (1928–1934)

text: Otto Massinen, Oscar Anderson ja Julius Laurila perustivat "Kansan Lehden" Clevelandissa joulukuussa 1928. Pian sen julkaisijaksi tuli Kustaa Nevanperän, Jacob Ritolan, Matti Saaren ja Ely Kosken omistama Finnish Publishing Company. Vuonna 1929 lehden toimittajaksi palkattiin kokenut Onni Syrjäniemi.


title: Kansan Lehti (1928–1934)

text: Kahdeksansivuisen viikkolehden levikki oli yleensä noin 2 000 kappaletta. Vuonna 1931 talousvaikeuksista kärsinyt yhtiö siirrettiin Ashtabula Harboriin, jossa "Kansan Lehti" lakkasi joulukuussa 1933 tai seuraavan vuoden puolella. Sen jälkeen Ohion viimeiseksi suomalaiseksi sanomalehdeksi jäi Fairportissa ilmestynyt "Amerikan Sanomat".


title: Työmies (Ishpeming)

text: Työmies oli Michiganin Ishpemingissä vuosina 1889–1893 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.


title: Työmies (Ishpeming)

text: Fred Karisen julkaisema viikkolehti perustettiin Suomalaisen Kansallis-Raittius-Veljeysseuran äänenkannattajaksi. Karinen riitautui pian seuran johtajien kanssa ja alkoi julkaista lehteä omissa nimissään. Vuonna 1892 hän siirsi "Työmiehen" Minneapolisiin, jossa se sulautui August Edwardsin julkaisemiin "Yhdysvaltain Sanomiin". Yhdistetty lehti sai nimen "Amerikan Uutiset".


title: Amerikan Kaiku

text: Amerikan Kaiku oli vuosina 1903–1908 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.


title: Amerikan Kaiku

text: "Siirtolaisen" muutettua pois New Yorkista paikalliset suomalaiset jäivät vaille omaa sanomalehteä. Vuonna 1903 Suomesta karkotettu "Päivälehden" toimittaja Eero Erkko perusti Brooklyniin "Amerikan Kaiun", jonka yhtenä tarkoituksena oli kehittää amerikansuomalaisten yhteistoimintaa. Sen toimittajina työskentelivät Eetu Aaltio ja Severi Nyman. Erkon palattua Suomeen lehti taantui ja vuonna 1906 sen nimi ja painokoneet siirrettiin Minnesotan Duluthiin. Siellä eri suomalaisryhmien puolueettomaksi yhdyssiteeksi tarkoitettua "Amerikan Kaikua" toimitti J. W. Lilius apunaan Erland Wirkki ja Risto Lappala. Kannattamaton lehti teki pian konkurssin.


title: Valvoja (täsmennyssivu)

text: Valvoja voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Major Lazer

text: Major Lazer on yhdysvaltalainen elektronisen musiikin yhtye, jonka perustivat tuottajat Diplo ja Switch vuonna 2008. Switch lähti yhtyeestä vuonna 2011, mutta Diplo jäi yhtyeeseen Jillionairen ja Walshy Firen kanssa. Yhtyeen musiikki yhdistelee useita tyylilajeja kuten EDM:ää höystettynä reggae, dancehall, electronic, reggaeton, house ja moombahton genreillä.


title: Major Lazer

text: Yhtye on julkaissut kolme täyspitkää albumia; "Guns Don't Kill People... Lazers Do", "Free the Universe" ja "Peace Is the Mission". He ovat myös julkaisseet EP:n "Apocalypse Soon" maaliskuussa 2014, jossa vieralilivat solistit Pharrell Williams ja Sean Paul. Major Lazer on myös tuottanut Snoop Lionin debyytti reggaealbumin "Reincarnated".


title: Pihlainen

text: Pihlainen oli kylä Kivennavan pitäjässä. Kylä sijaitsi kirkonkylästä 15 kilometriä luoteeseen, Muolaan ja Valkjärven pitäjien rajalla. Pihlaista lähinnä olivat Muolaan Jaarila ja Karhula. Kivennavan puolella lähimpiin kyliin Rantakylään ja Ahjärvelle oli matkaa, Ahjärvi oli kirkonkylään kuljettaessa matkan varrella, mutta aivan loppumatkassa. Pihlainen oli iso kylä, ennen talvisodan alkamista kylässä oli 73 taloa.


title: Pihlainen

text: Pihlaisissa ei ole näkyvissä jälkiä suomalaisasutuksesta. Talojen kivijalatkin on siirretty muuhun käyttöön paria poikkeusta lukuun ottamatta. Niitä käytettiin rakennusmateriaalina Punainen lokakuu -nimiseen kolhoosiin. Kolhoosin asukkaat tulivat Kirovin alueelta Ukrainasta. Kolhoosi käytti Pihlaisten maita viljelyksiin.


title: Pihlainen

text: Kolhoosin tilalle rakennettiin 1950-luvulla ohjustukikohta. Malinovkaan sijoitettiin puolentoistasataa ilmatorjuntaohjusta suojaamaan Leningradia. Varsinainen ohjustukikohta sijoittui entisen Pihlaisten kylän itäpuolelle, osa varuskuntarakennuksista rakennettiin vanhan suomalaiskylän eteläosiin. Ohjussiilot on sijoitettu laajalle alueelle betonitien varteen. Ohjustukikohtaan rakennettiin myös iso kerrostaloalue.


title: Pihlainen

text: 1990-luvulla ohjustukikohta tyhjennettiin, koska kiinteiden ilmatorjuntaohjusten aika oli ohi. Kerrostaloalueella asutaan kuitenkin edelleen monessa talossa. Ilmatorjuntavaruskunnasta jäi muistoksi Laatokan rannalta Pihlaisiin eli Malinovkaan rakennettu betonitie. Tätä tietä pääsee edelleen ajamaan alueelle. GoogleMapsin satelliittikuvissa erottuvat ohjustukikohdan rakenteet selvästi.


title: Lucas Chanavat

text: Lucas Chanavat (s. 17. joulukuuta 1994 Le Grand-Bornand) on ranskalainen maastohiihtäjä, joka on erikoistunut sprintteihin. 184 senttimetriä pitkä ja 80 kilogrammaa painava Chanavat edustaa Le Grand-Bornand -seuraa.


title: Lucas Chanavat

text: Chanavat debytoi maailmancupissa joulukuussa 2015 Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä sijoittuen sijalle 16 ja saavuttaen heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kuudes vapaan sprintissä Davosissa joulukuussa 2016. Tour de Skihin kuuluneessa Lenzerheiden vapaan hiihtotavan sprintissä hän sijoittui kolmanneksi joulukuussa 2017. Yksittäisessä maailmancupkilpailussa hän ylsi kärkikolmikkoon ensimmäisen kerran oltuaan kolmas Dresdenin vapaan hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2018. Hän oli samalla kaudella toinen Seefeldin vapaan sprintissä. Hän sijoittui kolmanneksi sprintticupissa kaudella 2017–2018.


title: Lucas Chanavat

text: Chanavat sijoittui Lahden MM-kilpailuissa 2017 vapaan hiihtotavan sprintissä 14:nneksi.


title: Polviselkä

text: Polviselkä oli Kivennavan isoimpia kyliä, vuonna 1939 lähes 70 taloa, joissa asukkaita noin kolme ja puolisataa. Polviselkä oli kirkonkylästä etelään, aivan kirkonkylän liepeillä. Polviselkä sijaitsi korkealla mäellä. Viipurin–Terijoen tie nousi Tirttulan notkosta Sovonmäelle ja kulki pitkin Polviselän harjua. Ennen kaikkea Polviselän Ilosmäeltä aukenivat hyvät näköalat. Talot sijaitsivat tiiviisti maantien varressa, vain Ahtiaismäki ja Honganmäki olivat hiukan syrjässä.


title: Polviselkä

text: Polviselän kylä löytyy nyt päätien varressa Pervomaiskojen ja Ogonkin puolivälissä. Viime vuosina alueelle on noussut kymmeniä pietarilaisomisteisia huviloita. Polviselän ja Kivennavan kirkonkylän välissä on luksushuviloista koostuva kylä, jonka nimi on Kivennapa.


title: Marco Schwarz

text: Marco Schwarz (s. 16. elokuuta 1995 Villach) on itävaltalainen alppihiihtäjä, joka edustaa SC Bad Kleinkirchheim-Kärnten -seuraa. Schwarz on 185 senttimetriä pitkä ja painaa 88 kilogrammaa.


title: Marco Schwarz

text: Schwarz debytoi maailmancupissa marraskuussa 2014 Levillä karsiutuen toiselta kierrokselta. Avauspisteensä hän saavutti joulukuussa 2015 Val d’Isèren suurpujottelusta ollen 19:s. Seuraavana päivänä hän sijoittui pujottelussa 18:nneksi. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti yhdeksän päivää myöhemmin oltuaan kolmas Madonna di Campiglion pujottelussa. Hän oli samalla kaudella kolmas myös Naeban pujottelussa. Kaudella 2018–2019 hän sijoittui toiseksi Madonna di Campiglion pujottelussa. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Oslon kaupunkitapahtumassa uudenvuodenpäivänä 2019. Hän voitti myös Wengenin alppiyhdistetyn.


title: Marco Schwarz

text: Nuorten MM-kilpailuista Schwarz on saavuttanut yhden kullan, yhden hopean ja yhden pronssin. Vuoden 2012 nuorten olympialaisista Schwarz saavutti kaksi kultaa. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän oli pujottelussa seitsemäs. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän saavutti joukkuekilpailussa hopeaa, sijoittui alppiyhdistetyssä neljänneksi ja pujottelussa 11:nneksi.


title: Jättömaa

text: Jättömaa on vuodesta 2010 lähtien järjestetty kansainvälinen ja poikkitaiteellinen kulttuurifestivaali. Tapahtuman ohjelmisto koostuu musiikki-, teatteri-, video- ja mediataide-, performanssi-, runo- ja tanssiesityksistä sekä kuvataideteoksista. Pääsymaksuton ja ikärajaton tapahtuma järjestetään Kouvolan Kasarminmäellä. Tapahtumaa järjestää Jättömaa ry, jonka tarkoituksena on edistää kulttuurin harrastamista ja tunnettavuutta monipuolisesti yhdistyksen kotipaikkakunnalla.


title: Korttiluettelo

text: Korttiluettelo on korteista koostuva luettelo. Sen perimmäinen tavoite on auttaa löytämään teos kirjaston tietokannasta mahdollisimman nopeasti. Korttiluettelo korvasi kirjamuotoisen luettelon 1800-luvulla ja oli yleisessä käytössä mm. kirjastoissa ja toimistoissa 1900-luvun jälkipuoliskolle asti, minkä jälkeen sen korvasi sähköinen luettelo. Korttiluettelo otti ison askeleen tulevaisuuteen tiedonhallinnassa, sillä sen myötä tiedon järjestäminen muuttui huomattavasti aiempaa joustavammaksi.


title: Korttiluettelo

text:
1700-luvulla kirjojen luetteloinnissa suosittiin painettua kirjaa ja tiedon etsimisessä hyllyistä luotettiin kirjojen asetteluun sekä kirjastonhoitajan muistiin. Itse luetteloa käytettiin apuna lähinnä varastoinnissa. Kirjojen määrä alkoi lopulta käydä liian suureksi tällaiselle järjestelmälle ja jouduttiin keksimään uusia menetelmiä kirjojen järjestämiseksi.
Jesuiitoilta ja luostareista takavarikoitujen kirjatulvien myötä, Wienin hovikirjastossa otettiin käyttöön ensimmäinen irtonaisille liuskoille tehty luettelo vuonna 1780. Vaikkei siinä vielä käytettykään kortteja, sitä voidaan pitää ensimmäisenä korttiluettelona. Tämä kirjastoluettelo sai myöhemmin nimen “Josephinian luettelo”, ja se on tallessa Itävallan kansalliskirjastossa.
Liuskaluettelo otettiin käyttöön Suomessa jo 1700- ja 1800-lukujen taitteessa, kun Turun akatemian ja Helsingin yliopiston kirjaston hoitajana toiminut Fredrik Wilhelm Pipping omaksui menetelmän Göttingenin yliopiston kirjastosta. Kansalliskirjastosta löytyy 1820-luvulla aloitettu liuskaluettelo.


title: Korttiluettelo

text: Ranskassa syntyi tarve luetteloida valtava määrä kirjoja, kun kansalliskokous julisti kaiken kirkollisen omaisuuden kansakunnan omaisuudeksi vallankumouksen seurauksena vuonna 1789. Päätettiin koota kansallinen bibliografia eli kirjaluettelo, joka sisältäisi tiedot kaikista kansakunnan kirjoista. Työn nopeuttamiseksi luotiin tarkat ohjeet, jotta luettelointia saatettiin tehdä samaan aikaan kaikissa 83:ssa vasta perustetussa läänissä. Nyt luetteloinnissa käytettiin ensimmäistä kertaa (peli)kortteja. Maan yli kymmenestä miljoonasta teoksesta noin neljä miljoonaa saatiin kirjattua korteille, mutta lopullisena tavoitteena ollutta luettelokirjaa ei lopulta painettu lainkaan ja työ valui hukkaan. Vaikka itse korttiluettelo ei vakiintunut Ranskassa hakukoneena ja käyttäjäluettelona ennen 1900-luvun puoliväliä, jätti projekti perintönä ajatuksen yhtenäisestä luettelointi-standardista.


title: Korttiluettelo

text:
Korttiluettelon kehitys jatkui Yhdysvalloissa Harvardin kirjastonhoitajan William Croswellin toimesta. Hän sai vuonna 1812 tehtäväkseen koota luettelon Harvardin kirjaston laajasta kirjakokoelmasta. Työn edettyä liian hitaasti, Croswell alkoi leikellä käsikirjoitusta liuskoille, mikä nopeutti hänen urakkaansa. Croswell erotettiin lopulta Harvardista, vaikka onnistuikin pysymään liuska-järjestelmänsä ansiosta annetussa aikataulussa. Vaikka Croswell ei saanut aikanaan ansaitsemaansa tunnustusta, löysi hänen kehittämänsä korttiluettelon prototyyppi tiensä toimistoihin ja hallinnointijärjestelmiin 1900-lukuun mennessä.
1830-luvulla Thaddeus William Harris jatkoi Croswellin esimerkkiä seuraten liuskaluettelon käyttöä. Hän oli vakuuttunut järjestelmän hyödyistä ja suositteli 1840 Harvardissa, että kaikki tulevat luettelot tehtäisiin erillisille korteille. Kortit sijoitettiin puisiin vetolaatikoihin hakemisen helpottamiseksi. Kyseinen luettelo säilyi Harvardin yliopiston kirjastossa aina vuoteen 1912 asti.
Moderni korttiluettelo otti viimeisen askeleen kehityksessään 1861, kun luettelon selaaminen avattiin yleiseen käyttöön. Aiemmin kortisto oli ollut vain kirjaston henkilökunnan käytössä. Idean takana oli Harvardin apulaiskirjastonhoitaja Ezra Abbot, joka uskoi uuden menetelmän nopeuttavan kirjaston käyttöä. Korttiluettelo levisi eräisiin amerikkalaisiin suurkirjastoihin ja vähitellen muualle maailmaan. Kirjastoja nopeammin kortisto levisi 1800-luvun jälkipuoliskolla mm. toimistoihin, joissa sitä käytettiin kirjanpitoon.


title: Korttiluettelo

text:
Luettelokorteilla oli monia etuja kirjaan tehtyihin merkintöihin nähden. Niitä oli helppo järjestää uudelleen, monistaa ja vaihtaa.
Luetteloimiseen käytettiin ensimmäistä kertaa kortteja Ranskassa vallankumouksen jälkeen 1791. Luetteloimista varten laadituissa ohjeissa suositeltiin pelikorttien käyttämistä, joita lojui valtavasti käyttämättöminä kuningasvallan ajalta. Pelikorttien hyötyjä olivat mm. standardoitu koko ja muoto. Niiden takapuoli oli tyhjä, joten tiedot kirjattiin sinne. Lisäksi ne kestivät paperia paremmin käsittelyä.
1800-luvulla Ezra Abbot kehitti 5x2 tuuman luettelokortin. Siihen oli lisätty reikä, jotta kortit saatiin sidottua langalla yhteen ja näin ne pysyivät tallessa. Kortteja pidettiin vetolaatikoissa.
Luettelokorttien yleistyttyä 1800-luvun lopussa, alkoi kilpailu kortin standardoidusta koosta. Kansainvälinen bibliografian instituutti hyväksyi 1908 luettelokortin maailmanlaajuisen formaatin: 7.5x12.5 cm, joka vastasi Yhdysvalloissa käytettyä postikorttia.


title: Korttiluettelo

text: Luetteloinnin perimmäisenä tavoitteena on vastata kirjaston asiakkaan esittämiin kyselyihin mahdollisimman helposti ja yksinkertaisesti. Sen tarkoituksena on auttaa löytämään teoksia kirjaston tietokannasta esimerkiksi teoksen nimikkeen, kirjoittajan, aiheen tai tyylin perusteella.


title: Korttiluettelo

text: Korttiluettelo mahdollistaa teoksen löytymisen kirjaston kokoelmasta kirjailijan, teoksen nimen tai teoksen aiheen perusteella. Tämä vaatii, että jokin näistä kolmesta on hakijan tiedossa. Korttiluettelon avulla asiakas voi myös selailla kirjaston kokoelmaa kirjailijan, aiheen tai tyylin perusteella. Tätä kautta luettelo myös auttaa asiakasta löytämään sellaisia teoksia, jotka eivät ole aikaisemmin olleet asiakkaan tiedossa.


title: Korttiluettelo

text: Korttiluettelo on alun perin kirjastojen käyttöön kehitetty järjestelmä. Melvil Deweyn vuonna 1881 perustaman yrityksen, Library Bureaun, ansiosta korttiluettelo löysi tiensä eri yritysten ja organisaatioiden suosioon.


title: Korttiluettelo

text: Vuonna 1884 ensimmäinen Yhdysvaltalainen pankki (Williamsburg Savings Bank) osti Deweyltä käyttöönsä korttiluettelon saadakseen pankkitalletukset järjestykseen. Tämän jälkeen suuret vakuutusyhtiöt ottivat käyttöönsä luettelon asiakastietojen hallitsemiseen ja vielä myöhemmin sairaalat potilastietojen ylläpitämiseksi. Korttiluettelo nousi käytännöllisyytensä ja helppokäyttöisyytensä vuoksi suureen suosioon. Sitä käytettiin valtioiden virastoissa, kirjanpidossa, arkistolaitoksissa ja muissa paikoissa missä suuri määrä tietoa piti saada helposti saataville ja haettavaksi. Nykyisin korttiluettelot ovat saaneet väistyä uudempien teknologioiden tieltä. Kuten kirjastoissa, myös muissa laitoksissa käyttöön on otettu sähköisiä luetteloita, tietokantoja ja tiedonhallintajärjestelmiä.