title: Kuru (rotko)

text: Kuru, "kurra", "gurra" on syvä, ahdas, tunturien välinen rotko. Esimerkiksi Saariselällä on seuraavat kurut: Rumakuru, Lumikuru, Paratiisikuru ja Pääsiäiskuru. Pallas-Yllästunturin kansallispuistossa on esimerkiksi Pahakuru.


title: Nertšinskin rauha

text: Nertšinskin rauhansopimus (, , "Níbùchǔ Tiáoyuē") oli vuonna 1689 allekirjoitettu ensimmäinen Venäjän ja Kiinan välinen rauhansopimus. Venäläiset luopuivat Amur-joen pohjoispuolisista alueista Stanovoivuoristoon saakka ja pitivät Argun-joen ja Baikaljärven välisen alueen. Rauhansopimuksella vahvistettu, Argun-jokea ja Stanovoivuoria pitkin kulkeva raja pysyi paikoillaan vuoteen 1858 saakka.


title: Nertšinskin rauha

text: Rauhansopimus allekirjoitettiin Nertšinskissä 27. elokuuta 1689. Sen allekirjoittivat Kiinan keisari Kangxin edustajana Songgotu ja sekä Venäjän tsaarien Pietari I:n ja Iivana V:n edustajana Fjodor Aleksejevitš Golovin.


title: Nertšinskin rauha

text: Rauhansopimuksen virallinen alkuperäisversio oli latinankielinen, ja se käännettiin venäjäksi ja mantšuksi, mutta nämä versiot poikkeavat merkittävästi toisistaan. Vielä kaksisataa vuotta myöhemminkään sopimuksesta ei ollut olemassa virallista kiinankielistä tekstiä, mutta maastossa rajamerkkeihin tehtiin kiinan-, mantšun-, venäjän- ja latinankieliset merkinnät.


title: Nertšinskin rauha

text: Myöhemmin, vuonna 1727, Kjahtan sopimuksella vahvistettiin silloinen Kiinan ja Venäjän, nykyinen Mongolian ja Venäjän raja Argunin länsipuolella sekä avattiin karavaanikauppa.


title: Nertšinskin rauha

text: Nertšinskin rauhassa sovittu raja pysyi voimassa, kunnes Kiina vuonna 1858 joutui Aigunin sopimuksella luovuttamaan Amurin pohjoispuoliset alueensa Venäjälle. Vuonna 1860 Venäjään liitettiin Pekingin rauhansopimuksella vielä Ussurin itäpuoliset alueet ja niiden mukana rannikko Vladivostokiin saakka. Nykyinen raja kulkee Argun-, Amur- ja Ussuri-jokia pitkin.


title: Nertšinskin rauha

text: Suunnilleen vuodesta 1640 lähtien venäläisiä oli saapunut pohjoisesta Amurin laaksoon, alueelle, jota mantšut vaativat itselleen samaan aikaan kun he olivat vasta aloittamassa Kiinan valloitustaan. Vuoteen 1685 mennessä useimmat venäläiset olivat vetäytyneet alueelta. Lisäksi mantšut olivat 1680-luvlla saaneet Kiinan valloituksensa loppuun suoritetuksi, mukaan luettuna viimeiset Ming-dynastian perillisten hallistemat alueet etelä-Kiinassa. Kun mantšujen Qing-dynastian valta oli nyt etelässäkin vakaa, sillä oli tilaisuus puuttua siihen, mitä he pitivät venäläisten tunkeutumisena Mantšuriaan, dynastian vanhaan kotimaahan.


title: Nertšinskin rauha

text: Saatuaan Albazinissa voiton vuonna 1685 mantšut lähettivät tsaarille latinaksi kirjoitetun kirjeen, jossa ehdotettiin rauhaa ja pyydettiin, että venäläiset merirosvot poistuisivat Amurilta. Venäjän hallitus, joka oli tietoinen siitä, ettei Venäjä pystyisi puolustamaan Amuria ja oli enemmän huolissaan siitä, mitä lännessä tapahtui, lähetti Fjodor Golovinin itään täysivaltaisena lähettiläänä. Golovin lähti Moskovasta tammikuussa 1686 mukanaan 50 streltsiä ja saapui Selenginskiin lähelle Baikaljärveä lokakuussa 1687, mistä eteenpäin hän lähetti kuriireja edellään. Sovittiin, että tapaaminen olisi Selenginskissä vuonna 1688. Siihen aikaan länsimongolialaiset Galdan Boshugtu -kaanin johtamat oiraatit hyökkäsivät itämongoleja vastaan Selenginskin ja Pekingin välisellä alueella, ja neuvotteluja oli lykättävä. Välttyäkseen taistelulta Golovin siirtyi itään Nertšinskiin, jossa neuvottelut sovittiin pidettäviksi. Mantšut, joilla oli ainakin 3000, mahdollisesti jopa 15 000 Songgotun johtamaa sotilasta, lähtivät Pekingistä kesäkuussa 1689 ja saapuivat Nertšinskiin heinäkuussa. Neuvotteluja käytiin elokuun 22. päivästä syyskuun 6. päivään.


title: Nertšinskin rauha

text: Käytetty kieli oli latina. Venäläisten puolella kääntäjänä toimi puolalainen Andrei Bielobocki, kiinalaisten puolella Kiinassa lähetyssaarnaajina toimineet jesuiitat Jean-Francois Gerbillon ja Thomas Pereira. Jottei arvosijoista syntyisi kiistoja, teltat pystytettiin vieri viereen siten, ettei kummankaan osapuolen olisi voitu tulkita olleen toisensa vieraana. G. P. March on kiinnittänyt huomiota siihen, ettei läsnä ollut yhtään mandariinia, sillä matka oli tehtävä ratsain ja harvat yläluokkaiset kiinalaiset olivat harjoitelleet heille sopimattomana pidettyä ratsastusta. Kiinalaisia mandariineja ei olisi tosin tarvittukaan, kuten ei sopimustekstin välitöntä kiinankielistä käännöstäkään. Siihen aikaan Qing-dynastian hovin kielenä oli vielä mantšu, joka pysyi tässä asemassa 1700-luvulle saakka. Merkittävämpää mahdollisesti on, että venäläiset suostuivat hyväksymään rauhansopimuksen vain sillä ehdolla, että kiinalaiset luopuivat Kiinan diplomatiassa edellisen, Ming-dynastian aikana poikkeuksetta noudatetusta käytännöstä, jonka mukaan ei-kiinalaisen osapuolen oli suostuttava kielellisiin ilmaisuihin, jossa ulkomaalaisia pidettiin alempiarvoisina tai alamaisina. Tällaisten kielellisten ilmaisujen silmiinpistävä puuttuminen Nertšinskin rauhansopimuksesta samoin kuin se, ettei läsnä ollut kiinankielisiä henkilöitä eikä kiinan kieltä käytetty, viittaa siihen, että keisari Kangxi halusi käyttää mantšun ja latinan kieliä nimenomaan vähentääkseen konservatiivisemman han-kiinalaisen byrokratian vaikutusvaltaa. Tämä oli taktiikka, jota varhaiset Qing-keisarit säännöllisesti käyttivät asioissa, joita pidettiin erityisen arkaluontoisina tai luottamuksellisina.


title: Nertšinskin rauha

text: Mantšut halusivat karkottaa venäläiset Amurin alueelta. Heille Amur oli tärkeä, sillä se oli mantšujen alkuperäisen kotimaan pohjoisraja. Argunin länsipuolisista alueista heidän ei tarvinnut välittää, sillä niitä hallitsivat oiraatit. Kiinan tuolloinen, mantšulaiseen Qing-dunastiaan kuulunut keisari Kangxi halusi myös päästä sovintoon Venäjän kanssa saadakseen vapaat kädet selvittää välinsä zungarien, Keski-Aasian mongolien kanssa. Mantšut halusivat myös tehdä rajan selväksi voidakseen estää paimentolaisia ja lainsuojattomia luvattomasti ylittämästä rajaa.


title: Nertšinskin rauha

text: Venäläiset toisaalta ymmärsivät, ettei Amur ollut puolustettavissa ja heille oli tärkempää käydä kannattavaa kauppaa, jonka keisari Kangxi oli uhannut kieltää, ellei rajakiistaa saatu ratkaistuksi. Golovin hyväksyi Amurin menetyksen vastikkeeksi siitä, että Trans-Baikalian kuuluminen Venäjään voitiin vahvistaa ja että venäläisillä kauppiailla oli pääsy Kiinan markkinoille. Venäläisiä huolestutti myös mantšujen sotilaallinen voima, joka oli ilmennyt siinä, kun he vuosina 1685 ja 1686 olivat kahteen kertaan vallanneet venäläisten etuvartioaseman Albazinissa.


title: Nertšinskin rauha

text: Rajaksi sovittiin Argun-joki siihen kohtaan saakka, jossa se yhtyy Shilka-jokeen, mistä se jatkui Shilka-jokea pitkin Gorbitsa-jokeen, edelleen sitä pitkin ylös sen lähteille saakka ja siitä edelleen Stanovoivuoriston vedenjakajaa pitkin ja lopulta Uda-jokea Ohotanmeren lounaiskulmaan.


title: Nertšinskin rauha

text: Argunin länsipuolella rajaa ei määritelty. Aluetta hallitsivat silloin oiraatit. Kumpikaan osapuoli ei kovin tarkoin tiennyt, missä Uda-joki kulki. Gorbitsaa ei tällä nimellä yleensä esiinny nykyisissä kartoissa. Ravenstein otaksui vuonna 1861, että oli ollut kaksi Gorbitsa-nimistä jokea. Hänen käsityksensä mukaan alempi Gorbitsa oli nykyinen Almazar, joka laskee Amuriin noin 40 kilometriä Argunin ja Shilkan yhtymäkohdasta alavirtaan, kun taas ylempi Gorbitsa oli nykyinen Tšernaja, joka laskee Shilkaan noin 160 kilometriä yhtymäkohdasta ylävirtaan. Hänen mukaansa Almazar oli jokseenkin varmasti oikea Gorbitsa. Hän kertoi myös tarinan, jonka mukaan noin vuonna 1710 muuan tunguusi karkasi Venäjän puolelle rajaa. Hänet palautettiin väittämällä, että ylempi Gorbitsa oli oikea raja. Kiinalaiset olivat iloissaan ja siirsivät rajakiven.


title: Nertšinskin rauha

text: Rauhansopimuksessa oli kuusi kohtaa.


title: Marie von Heiroth (Edelfelt)

text: Marie von Heiroth on taiteilija Albert Edelfeltin kuivaneula- ja viivasyövytys vuodelta 1899. Muotokuvan koko on 16,5×21cm.


title: Marie von Heiroth (Edelfelt)

text: "Marie von Heiroth" on Albert Edelfeltin ensimmäinen viivasyövytys eli etsaus, jossa lukemaan keskittynyt nuori nainen on piirretty herkästi laatalle. Tämä työ oli käynnistämässä Edelfeltin uutta aluevaltausta grafiikan parissa. Hän teki kolmen seuraavan vuoden aikana yli seitsemänkymmentä grafiikan työtä. Vedokseen hän kirjoitti merkinnän "min första etsning" -tekstin.


title: Marie von Heiroth (Edelfelt)

text: "Marie von Heiroth" on piirretty suurimmaksi osaksi kuivaneulalla eli kaivertamalla kuva kupariselle painolaatalle. Työ on kuin ponnahduslauta muillekin Edelfeltin grafiikan töille, joissa etusijalla on piirustus.


title: Marie von Heiroth (Edelfelt)

text: Edelfelt oli jo talvella 1890 seurannut Anders Zornin etsaamista. Zorn oli jo tuolloin arvostettu grafiikan tekijä, joka suosi puhtaasti viivasyövytystä töissään. Edelfelt ei vielä tuolloin päätynyt grafiikan tekijäksi. Hän näki kuitenkin 1890-luvulla grafiikan töitä yhä enemmän Pariisin näyttelyissä ja hankkikin sitä kokoelmiinsa. Edelfelt ihaili esimerkiksi kuivaneulaa käyttävää Paul Helleuta, joka sai tunnustusta varsinkin eleganteista naiskuvistaan. Helleun kuivaneulatöiden katsotaan olleen "Marie von Heiroth" -työn varsinainen inspiraation lähde.


title: Pahojärven piilokirkko

text: Pahojärven piilokirkko on lohkareluola Varsinais-Suomessa Laitilassa. Sen pituus on 6 metriä, leveys 6 metriä ja korkeus 5 metriä. Sitä ovat sotapakolaiset käyttäneet asuinpaikkana.


title: Pahojärven piilokirkko

text: Tarinan mukaan isonvihan aikana sinne pakenivat Varhonkylän kyläläiset piiloon mutta Killun muori paljasti heidät. Kaikki surmattiin, vain muori säästettiin. Tapaus tunnetaan Varhonkylän verilöylynä.


title: Elias Kahila

text: Elias Kahila (s. 15. maaliskuuta 1983) on suomalainen pop/rock-sellisti, sellon shufflejousi-tekniikan kehittäjä sekä sellonsoiton opettaja. Kahila on kotoisin Jyväskylästä, alun perin Haapajärveltä. Kahila on levyttänyt, keikkaillut tai tehnyt yhteistyötä muun muassa seuraavien artistien kanssa: Private Line, Petteri Sariola, Timo Rautiainen, Hessu Heinonen, Antony Parviainen, Bill Öhrström, Brian Kramer, Silentium, Hot Bones, Nine Strings, Herätyskerho, Dead By You, Koop Arponen Flute of shame, Johanna Pekkarinen, Christina Sandsengen, Tommi Soidinmäki, Jenna Bågeberg. Lisäksi Kahila soittaa selloa sekä säveltää ja sovittaa omassa yhtyeessään Elias Kahila Band.


title: Elias Kahila

text: Oma albumi "Break Point" ilmestyi 2006.


title: Elias Kahila

text: Kahila on kehittänyt sellonsoittotekniikkaa (”shufflejousi”), joka mahdollistaa pop/rock -pohjaisen sellonsoiton ja tuo bluesin ja funkin lähemmäs sellonsoiton tekniikkaa.


title: Mini World Cup

text: Mini World Cup on alle 16-vuotiaiden miesten seurajoukkueiden kansainvälinen jääpallon maailmancupkilpailu. Maailmancupturnaus pelataan vuosittain ennen kansallisten sarjojen alkua Bollnäsissä, Ruotsissa. Ensimmäisen kerran Mini World Cup järjestettiin 1986.


title: Pekka Liukkonen

text: Pekka Liukkonen (s. 31. elokuuta 1958) on entinen suomalainen lentopalloilija, joka edusti urallaan Pieksämäen NMKY:tä, Salon Viestiä ja Varkauden Tarmoa.


title: Pekka Liukkonen

text: Hän pelasi yhteensä 448 pääsarjaottelua ja voitti viisi Suomen mestaruutta vuosina 1978–1981 ja 1989. Suomen lentopallomaajoukkuetta Liukkonen edusti 198 kertaa vuosina 1979–1989. Hän on maaotteluiden määrässä kaikkien aikojen tilastossa sijalla 11.


title: Pekka Liukkonen

text: Pekka Liukkosen poika on uimari Ari-Pekka Liukkonen. Hänen tyttärensä Sofia Liukkonen pelaa lentopalloa naisten 1-sarjassa Kausalan Yrityksen joukkueessa.


Jääpallon alle 17-vuotiaiden naisten maailmanmestaruuskilpailut on Kansainvälisen jääpalloliiton järjestämä alle 17-vuotiaiden naisten maajoukkueiden kansainvälinen jääpalloturnaus. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran 2009. Alle 17-vuotiaiden naisten maailmanmestaruudesta pelataan joka toinen vuosi.


title: Jääpallon alle 17-vuotiaiden naisten maailmanmestaruuskilpailut

text: Alle 17-vuotiaiden naisten MM-kilpailuiden menestynein maa on Ruotsi kolmella mestaruudellaan. Venäjä on voittanut yhden mestaruuden.


title: Elvitegraviiri

text: Elvitegraviiri on integraasin estäjiin kuuluva HIV lääke. Elvitegraviiriä saa yhdistelmävalmisteena lääkkeessä, joka sisältää myös kobisistaattia emtrisitabiinia ja tenofoviiria. Kobisistaatti pidentää elvitegraviirin puoliintumisaikaa, jotta lääke voidaan ottaa kerran päivässä.


title: Tatarstanin jääpallomaajoukkue

text: Tatarstanin jääpallomaajoukkue edustaa Venäjän federaatioon kuuluvaa Tatarstanin tasavaltaa jääpallon miesten maajoukkuekilpailuissa. Tatarstanin maajoukkuetta hallinnoi Venäjän jääpalloliitto, eikä Tatarstanilla ole omaa, Venäjän jääpalloliitosta erillistä jäsenjärjestöä Kansainvälisessä jääpalloliitossa, minkä vuoksi Tatarstanin maajoukkue kilpailee vain Venäjän jääpalloliiton alaisissa maajoukkuekilpailuissa kuten Russian Government Cupissa.


title: Tatarstanin jääpallomaajoukkue

text: Kansainvälisen jääpalloliiton järjestämissä ja myös Venäjän jääpalloliiton alaisissa kilpailuissa tatarstanilaisten on mahdollista edustaa Kansainvälisen jääpalloliiton jäsenmaita, mikäli Kansainvälisen jääpalloliiton säätämät edustuskelpoisuuskriteerit täyttyvät.


title: Tatarstanin jääpallomaajoukkue

text: Tatarstanin maajoukkue osallistui vuonna 2000 Russian Government Cupiin Kazanissa, jossa se sijoittui toiseksi Venäjän jälkeen.


title: Battenberg (suku)

text: Battenberg on saksalaisen Hessen-Darmstadtin hallitsijasuvun 1800-luvulla erkaantunut morganaattinen haara. Suvun jäseniä on avioliittojen kautta päätynyt useisiin Euroopan hallitsijaperheisiin. Isossa-Britanniassa suku käyttää nimeä "Mountbatten".


title: Battenberg (suku)

text: Alkuperäinen Battenbergin suku oli keskiajalla Kellerburgin linnassa lähellä Battenbergia vaikuttanut kreivillinen aatelissuku, joka sammui jo vuonna 1314. Kun Hessenin suurherttua Ludvig II:n nuorempi poika prinssi Alexander vuonna 1851 solmi morganaattisen avioliiton kreivitär Julie von Hauken kanssa, puolisoa varten luotiin uusi Battenbergin kreivittären arvo. Vuonna 1858 hänet korotettiin Battenbergin prinsessaksi, ja avioparin lapset saivat samalla myös Battenbergin prinssin tai prinsessan arvon. Heidän vanhin poikansa, Battenbergin prinssi Louis kohosi Ison-Britannian laivaston amiraaliksi ja sai 1917 Milford Havenin markiisin arvon. Samana vuonna suvun Isossa-Britanniassa asuneet jäsenet vaihtoivat kuningas Yrjö V:n pyynnöstä ensimmäisen maailmansodan vuoksi saksalaisen sukunimensä muotoon Mountbatten. Yksi Louisin tyttärenpojista on Ison-Britannian kuningatar Elisabet II:n puoliso prinssi Philip, joka otti äitinsä sukunimen Mountbatten vuonna 1947 tullessaan avioliiton yhteydessä Ison-Britannian kansalaiseksi. Isänsä puolelta Philip kuuluu Glücksburgin hallitsijasukuun.


title: Paistjärven pirunkirkko

text: Paistjärven pirunkirkko on lippaluola Heinolassa entisen maalaiskunnan alueella Paistjärvellä. Sen pituus on 40 metriä, leveys 3–8 metriä ja korkeus samoin 3–8 metriä. Se on aikojen kuluessa ollut sotapakolaisten, metsästäjien ja kalastajien asuinpaikka, nykyisin matkailunähtävyys.


title: Lukeva rabbiini

text: Lukeva rabbiini on taiteilija Albert Edelfeltin viivasyövytys ja kuivaneulatyö vuodelta 1899. Kooltaan työ on 16×12 cm ja se hankittiin Ateneumin taidemuseon kokoelmiin vuonna 1913.


title: Lukeva rabbiini

text: Albert Edelfelt aloitti vuonna 1899 grafiikan tekemisen ja teki kolmen seuraavan vuode aikana yli seitsemänkymmentä grafiikan työtä. Hän oli jo talvella 1890 Zornin kehotuksesta ollut seuraamassa Zornin viivasyövytystöiden tekemistä, mutta ei itse heti innostunut asiasta. Kuitenkin grafiikan töitä alkoi olla yhä enemmän esillä Pariisin näyttelyissä 1890-luvulla ja Edelfeltin omiin hankintoihinkin niitä alkoi ilmaantua. Vasta vuonna 1899 hän oli kypsä niiden tekemiseen. Hänen ensimmäinen grafiikan työnsä oli "Maie von Heiroth".


title: Lukeva rabbiini

text: Edelfeltin "Lukeva rabbiini" oli toisinto hänen "Puolalainen rabbiini" -öljyvärimaalauksestaan vuodelta 1884. Tuo 55×38 cm:n kokoinen maalaus kuuluu yksityiskokoelmiin. Monet Edelfeltin taiteentukijoista olivat juutalaisia. Edelfelt vastustikin vuonna 1886 Edouard Drumot`n antisemitististä "La France Juive" -kirjaa, jossa esitettiin Ranskan kansalaisuuden saamiseen rajoituksia. Tässä kirjassa esitettiin esi-isien maassaoloajan pidentämistä ennen kansalaisuuden saamista.


title: Mountbatten

text: Mountbatten voi tarkoittaa ainakin seuraavia


title: Tenofoviiri

text: Tenofoviiri on ei-nukleosidinen käänteiskopioijaentsyymin estäjä, joka on tarkoitettu HIV:n hoitoon. Tenofoviiri estää HIV:n RNA:n muuttumista DNA:ksi. Se on yhtänä vakuttavana lääkkeenä Atripla yhdestelmälääkkeessä.


title: Pakankylä

text: Pakankylä () on entinen ratsutila Espoossa. Tila on ollut Maatalouskoneiden Tutkimussäätiön koetilana, ja vuonna 1976 se siirtyi Asser Uusi-Jaakkolan omistukseen. Päärakennuksen omistaja on Kaisa Kallion Kansalaislahjasäätiö, ja siinä toimii Kaisankoti. Alueella olevassa harmaakivinavetassa toimii Espoon Automuseo.


title: Pakankylä

text: Ratsutilan historia juontuu 1600-luvulle jolloin jo edellisen vuosisadan puolella olemassa olleet neljä tilaa yhdistettiin. Kantatilan ensimmäinen tunnettu omistaja on 1540-luvulla Erik Michelsson. Vuodesta 1757 sen omistaja oli kihlakunnan kirjuri Anders Kurtèn, ja silloin arvellaan rakennetun päärakennuksen vanhimmat osat. Kartano oli nykyisellä paikallaan ainakin jo 1860-luvulla. Vuodesta 1918 sen omisti insinööri, liikemies Ernst Felix von Freymann, jonka isä oli Venäjän kansalainen ja siten perhe olisi vuonna 1944 joutunut luovutetuksi Neuvostoliittoon, mutta he pakenivat Saksaan. Arkkitehti Jarl Eklund on suunnitellut päärakennuksen nykyisen ulkonäön. Muutostyöt tehtiin vuosina 1937–1938. Freymannin puoliso oli itävaltalaissyntyinen Tolkien-kääntäjä Ebba-Margareta von Freymann.


title: Pakankylä

text: Säätiö osti päärakennuksen ja kuusi hehtaaria maata vuonna 1957 tarkoituksena siirtää naisten lepokoti siihen Kauniaisista. Toiminta alkoi uusissa tiloissa 1958, ja nykyisin sitä sanotaan kartanohotelliksi.


title: Whitehead

text: Whitehead on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunta oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue vuosina 1675–1788. Se syntyi, kun Piikkiön kihlakunnan tuomiokunta ja Halikon kihlakunnan tuomiokunta yhdistettiin yhdeksi tuomiokunnaksi. Yhdistäminen vahvistettiin vielä 30. joulukuuta 1680 tehdyllä uudistuksella. Vuoden 1680 tuomiokirjan mukaan Piikkiön kihlakuntaan kuuluivat seuraavat pitäjät:


title: Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunta

text: Halikon kihlakuntaan kuuluivat:


text: Kuninkaallisella kirjeellä 16. elokuuta 1693 määrättiin uusi jako:


text: Viimeiset isonvihan aikaiset käräjät pidettiin tuomiokunnassa heinäkuussa 1713 ja tuomioistuintoiminta aloitettiin uudelleen syksyllä 1721. Pikkuvihan aikana (1742–1743) aloitettiin käräjien pito kesällä 1743. Vuoden 1776 järjestelyn (perustettiin muun muassa Vaasan hovioikeus) jälkeen tuomiokuntaan kuuluivat seuraavat käräjäkunnat:


text: Kuninkaallisella kirjeellä, joka annettiin 19. helmikuuta 1788, jaettiin Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunta kahtia. Näin muodostettiin Piikkiön ja Halikon yläosan tuomiokunta sekä Piikkiön ja Halikon alaosan tuomiokunta. Vaikka nimellinen jako tapahtui 1788, se toimeenpantiin vasta 10. syyskuuta 1795, kun jakamattoman tuomiokunnan tuomari Henrik Ahleqvist jäi eläkkeelle.


text: Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunnan tuomarit olivat


title: Pakattulan luola

text: Pakattulan luola on Varsinais-Suomessa Maskussa oleva luola. Sen pituus on 10 metriä, leveys 10 metriä ja korkeus 2 metriä. Se on ollut historian kuluessa sotapakolaisten asuinpaikka, nykyisin se on matkailunähtävyys. Luola on Härmälän rotkon suulla.


title: Satya Nadella

text: Satya Nadella (s. 1967 Hyderabad, Intia) on yhdysvaltalainen liikemies. Hänet nimitettiin 4. helmikuuta 2014 Microsoftin toimitusjohtajaksi, korvaten Steve Ballmerin. Nadella on opiskellut sekä sähkötekniikkaa ja tietojenkäsittelytiedettä että kauppatieteitä.


title: Satya Nadella

text: Ennen toimitusjohtajaksi siirtymistään Nadella oli johtanut Microsoftin pilvipalveluita. Hän on työskennellyt Microsoftilla vuodesta 1992, sitä ennen Sun Microsystemsillä.


title: Wilhelm Johan Quensel

text: Wilhelm Johan Quensel (syntyi 6. huhtikuuta 1648 ja haudattiin 21. kesäkuuta 1727 Turussa) oli suomalainen juristi. Hänen vanhempansa olivat sihteeri Konrad Quensel ja Katarina Godhe. Wilhelm Johan Quensel palveli Ruotsin kuninkaallisessa kansliassa 1668–1678, sota-asiain kansliassa 1675–1678 ja hän toimi Ahvenanmaan tuomiokunnan kihlakunnantuomarina 1682–1694. Hän siirtyi Turun hovioikeuden asessoriksi 1694 ja sieltä Medelpadin vastamuodostetun laamannikunnan laamanniksi 1718. Quensel palasi Turun hovioikeuteen hovioikeudenneuvokseksi 1719.


title: Wilhelm Johan Quensel

text: Quenselin ensimmäinen puoliso oli vuodesta 1675 Maria Broms (kuoli Turussa 1697). Hänen vanhempansa olivat everstiluutnantti Olof Broms ja Maria Fredrikintytär. Toinen puoliso oli vuodesta 1698 Maria Wallvijk (Tukholma 1678 – Turku 1726). Hänen vanhempansa olivat hovioikeudenasessori Jöns Wallvijk-Stjernvall ja Magdalena Rudbeckius.


title: Talaat pašša

text: Mehmed Talaat pašša (1874 Adrianopoli – 15. maaliskuuta 1921 Berliini, Saksa) oli turkkilainen poliitikko, joka kuului nuorturkkilaisten johtajiin ja toimi 1917–1918 Osmanien valtakunnan suurvisiirinä. Hän oli yksi valtakunnan hallituksen johtajista koko ensimmäisen maailmansodan ajan. Talaat oli ensimmäisen maailmansodan aikana valtakunnan sisäministerinä, ja häntä on myös syytetty armenialaisten kansanmurhasta, sillä hän oli määrännyt armenialaisten pakkosiirtämisestä. Hän sai sodan jälkeen poissaolevana kuolemantuomion, ja armenialainen Soghomon Tehlirian murhasi hänet vuonna 1921.


title: Talaat pašša

text: Talaat oli alkujaan pikkuvirkamiehen poika Adrianopolista. Hän aloitti uransa lennätinyhtiön työntekijänä, mutta hänet pidätettiin vuonna 1893 vaarallisesta poliittisesta toiminnasta syytettynä ja hän pysyi vangittuna kaksi vuotta. Talaat pyrki sekä sotilas- että lakimiesuralle, mutta kumpikin jäi suunnitelmaksi. Myöhemmin hän toimi Salonikin kaupungin posti- ja lennätintoimen pääsihteerinä. Talaat erotettiin vuonna 1908, koska hän kuului Yhtenäisyyden ja edistyksen komiteaan eli nuorturkkilaisen liikkeen salaiseen johtoon. Samana vuonna tapahtuneen nuorturkkilaisten vallankumouksen seurauksena hänet kuitenkin valittiin Adrianopolin edustajana parlamenttiin, ja hänestä tuli siellä puhemiehistön jäsen. Elokuussa 1909 Talaat nimitettiin sisäministeriksi Hüseyin Hilmi paššan hallitukseen ja myöhemmin hän toimi postiministerinä. Hänellä oli keskeinen rooli sulttaani Abdul Hamid II:n syrjäyttämisessä.


title: Talaat pašša

text: Vuodesta 1912 Talaat oli Yhteistyön ja edistyksen komitean pääsihteeri. Hän oli joutunut jättämään sisäministerin paikan helmikuussa 1911 hallituksen sisäisten kiistojen seurauksena, mutta suurvisiisi Mahmud Şevket paššan murhan jälkeen kesällä 1913 hän palasi sisäministeriksi Said Halim paššan johtamaan uuteen hallitukseen. Talaatista tuli pian hallituksen tosiasiallinen johtaja. Hän muodosti niin sanotun triumviraatin Enver paššan ja Djemal paššan kanssa, joskin yhteistyöhön loi kitkaa se, että Talaat oli siviili mutta Enver ja Djemal sotilaita. Toisen Balkanin sodan aikana myös Talaat palveli armeijassa, ja hän oli sodan jälkeen rauhanneuvotteluissa Turkin delegaation jäsenenä.


title: Talaat pašša

text: Ennen ensimmäistä maailmansotaa Talaat kannatti useimmista nuorturkkilaisten johtajista poiketen yhteistyötä entente-valtioiden kanssa. Pitkälti Enver paššan vaikutuksesta Osmanien valtakunta kuitenkin liittyi syksyllä 1914 sotaan keskusvaltojen puolelle, ja myös Talaat asettui tukemaan ratkaisua. Talaatia on syytetty vastuulliseksi sodan aikana toteutettuun armenialaisten kansanmurhaan, sillä sisäministerinä juuri hän määräsi huhtikuussa 1915 epäluottevina pitämänsä armenialaiset pakkosiirrettäviksi Venäjän rajan läheltä Syyriaan ja Mesopotamiaan sen jälkeen, kun kapinalliset olivat vallanneet Vanin kaupungin. Siirron aikana kuoli noin 600 000 armenialaista. Talaat kiisti myöhemmin tienneensä julmuuksista, mutta väitettä on pidetty kyseenalaisena.


title: Talaat pašša

text: Talaat nimitettiin suurvisiiriksi Said Halim paššan seuraajana 7. helmikuuta 1917, mikä vahvisti hänen johtoasemansa hallituksessa. Keväällä 1918 hän osallistui maansa edustajana Brest-Litovskin ja Bukarestin rauhanneuvotteluihin. Heinäkuussa 1918 tapahtunut hallitsijanvaihdos ei vaikuttanut Talaatin asemaan. Hän kuitenkin erosi 14. lokakuuta 1918, hieman ennen kuin Osmanien valtakunnan oli antauduttava ympärysvalloille. Voittajien miehittäessä Konstantinopolin Talaat pakeni marraskuussa 1918 Enver ja Djemal paššan tavoin laivalla Saksaan. Sotilastuomioistuin Istanbulissa tuomitsi hänet poissaolevana kuolemaan. Armenialainen Soghomon Tehlirian salamurhasi Talaatin ampumalla tämän kotona Berliinin Charlottenburgissa maaliskuussa 1921, kertomansa mukaan kostona perheensä kuolemasta armenialaisten pakkosiirtojen aikana. Saksalainen oikeusistuin vapautti Tehlirianin syyttömänä. Talaat haudattiin Berliiniin, mutta hänen jäännöksensä siirrettiin 1943 Istanbuliin.


title: Talaat pašša

text: Suurvisiiri Talaat paššalle myönnettiin Suomen vapaudenristin suurristi heinäkuussa 1918 Brest-Litovskin rauhanneuvotteluiden seurauksena käytyjen Suomen ja keskusvaltojen rauhansopimus- ja kauppaneuvotteluissa osoittaman ystävällisyyden johdosta.


title: Sing La La La

text: Sing La La La on italialaislaulaja Carolina Márquezin kappale. Sen julkaisi Subsize Records digitaalisesti ladattavana singlenä 1. huhtikuuta 2013. Kappale sisältää sampleja ATC:n kappaleesta ”Around the World (La La La La La)” ja se sisältää myös Flo Ridan ja Dale Saundersin esittämiä lauluosuuksia.


title: Sing La La La

text: Digitaalinen lataus


title: Libertyn huvila

text: Libertyn huvila on Tallinnan Rocca al Maren alueella sijaitseva rakennus, joka päätettiin vuonna 2014 kunnostaa Viron presidentin virka-asunnoksi. Toistaiseksi presidentti asuu kuitenkin Kadriorgin presidentinpalatsissa, sillä Libertyn kunnostus kestää vuosia. Remontin hinnaksi arvioitiin noin neljä miljoonaa euroa.


title: Libertyn huvila

text: Libertyn ensimmäinen päärakennus valmistui 1700-luvulla. Baltiansaksalainen Kochin perhe rakennutti 1900-luvun alussa kesähuvilakseen uuden puisen rakennuksen. Vuonna 1939 he pakenivat Saksaan. Sen jälkeen rakennuksessa on pidetty pioneerileirejä vuoteen 1986 saakka, jolloin koko alueesta tehtiin suojelukohde ja se liitettiin Rocca al Maren ulkoilmamuseoon.


title: Hakassian jääpallomaajoukkue

text: Hakassian jääpallomaajoukkue edustaa Venäjän federaatioon kuuluvaa Hakassian tasavaltaa miesten maajoukkueiden jääpallokilpailuissa. Hakassian maajoukkue toimii Venäjän jääpalloliiton alaisuudessa, ja Hakassia ei ole Kansainvälisen jääpalloliiton jäsen, mistä johtuen Hakassian maajoukkue voi osallistua vain Venäjän jääpalloliiton alaisiin kilpailuihin.


title: Hakassian jääpallomaajoukkue

text: Hakassian maajoukkue osallistui Russian Government Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1992. Seuraavan kerran Hakassia esiintyi Russian Government Cupissa 2012, jolloin se saavutti parhaan sijoituksensa turnauksessa oltuaan neljäs.


title: Belneftehim

text: Belneftehim () eli Belnaftahim () on huhtikuussa 1997 perustettu Valko-Venäjän öljy- ja kemianteollisuuden valtionkonserni. Konserniyritysten tuotteita viedään yli 90 eri maahan.


title: Belneftehim

text: Öljy- ja kemianteollisuuden valtionkonserni Belneftehim on Valko-Venäjän ministerineuvoston eli maan hallituksen ohjauksessa muiden keskeisten valtionkonsernien ja Valko-Venäjän rautateiden tapaan. Konsernihallinto sijaitsee Minskissä.


title: Belneftehim

text: Belneftehim oli vuonna 2013 listattu niiden 80 valtionyrityksen joukkoon, joiden tuli tulouttaa osa voitostaan suoraan Valko-Venäjän valtiolliseen kehitysrahastoon. Konserniin kuuluu useita Valko-Venäjän keskeismpiiä vientiteollisuusyrityksiä ja sen merkitys maan talouselämälle on erittäin keskeinen.


title: Pikkuviidakkohaukka

text:
Pikkuviidakkohaukka ("Leucopternis semiplumbeus") on haukkojen heimon viidakkohaukkojen sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan Kolumbiassa, Costa Ricassa, Ecuadorissa, Hondurasissa ja Panamassa.
Linnun populaatio on pienenemässä elinalueiden hävittämisen vuoksi, mutta se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi. Sen määräksi arvioidaan alle 10 000 yksilöä, jolloin aikuisia yksilöitä olisi alle 6 700. Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset viljelmät ja hävitetyt metsät sekä alavat kosteat metsät.


title: Ediel

text: EDIEL on pohjoismaisen Ediel Forumin kehittämä sähköalan sanoma- ja tiedonvaihtomäärittely.


title: Ediel

text: Ediel Nordic Forumin käytäntöihin perustuen EDIFACT-standardien mukaisten sanomien käyttö Suomen sähkömarkkinoilla on määritelty Energiateollisuuden ohjeessa . Sanomat perustuvat Nordic Ediel Forumin laatimaan –dokumentaation kansalliseen versioon 2.4 A.


title: Mutsi (albumi)

text: Mutsi on rap-artisti/tuottaja DJ Kridlokkin 28. maaliskuuta 2014 julkaistu albumi. Se julkaistiin Monsp Recordsin kautta. Albumin kappale ”Lokin ipsum” julkaistiin näytekappaleena YouTubessa joulukuussa 2013. "Mutsi" nousi heti julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan toiselle sijalle. Albumista julkaistiin rajoitettu määrä kasetteja sekä vinyylejä, jotka molemmat myivät loppuun.


title: Mestareiden Seurassa 3

text: Mestareiden Seurassa 3 on Ýleisradion nauhatallenteilta koottu levy jonka kappaleita ei ole julkaistu äänilevyillä. Levyllä soittavat Kullervo Linnan yhtye vuonna 1955 solistina Eerö Väre ja Toivo Kärjen yhtye vuonna 1956 solistina Juha Eirto


title: Lukeva pariisitar

text: Lukeva pariisitar on suomalaisen taiteilijan Albert Edelfeltin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1880. Kooltaan tämä maalaus on 81×100 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne se talletettiin vuonna 1893.


title: Lukeva pariisitar

text: "Lukeva pariisitar" -maalaus kuvaa nuorta ranskalaista naista, Virginietä. Virginie oli tullut keväällä 1880 Edelfeltin malliksi ja josta hän kolmen seuraavan vuoden aikana maalasi useita maalauksia.Tässä "Lukeva pariisitar" -maalauksessa roosaan valkoisin röyhelöin koristeltuun mekkoon pukeutunut Virginie lukee kulunutta kirjaa kyljellään maaten. Hänen ruskeat otsalta kiharat hiuksensa kiiltävät ja hän katsoo ruskeilla silmillään suoraan eteensä kohti taiteilijaa.


title: Lukeva pariisitar

text: Maalauksessa taustana on kellertävä beigen värinen silkkinen kangas, jossa on kuviona vihertäviä kevyitä oksastoja. Edelfeltin ateljeessa tiedetään olleen muodikkaita japanilaisia esineitä. Hän ystävystyi Virginiehen, joka on tiettävästi tämän naisen kutsuma-, ei ristimänimi ja josta on tiedossa hyvin vähän faktatietoja. Edelfelt itse käytti tallella olevissa kirjeissään hänestä nimeä "vaaleaverikkö". Lopulta Albertin äiti painosti hänet lopettamaan suhteen ja Edelfeltin palatessa Suomeen toukokuussa 1883 se oli ohi.


title: Lukeva pariisitar

text: Edelfeltille oli tapahtunut muutoksia asuntoasioissa vuonna 1880. Hän oli ostanut kesäksi Haikosta saaristotilalta vanhan tilanhoitajan asunnon ja Pariisissa hän vuokrasi kesäkuussa uuden ateljeen itselleen osoitteesta 147, Avenue des Villiers (toisin sanoen 29, rue Descombes). Taidekauppiaat tilasivat Edelfeltiltä useita historiallisia pukukuvia vuonna 1880. Näitä hän työsti, mutta sai myös salongissa kolmannen luokan mitalli-palkinnon "Lapsen ruumissaatto" -työstä.


title: Djemal pašša

text: Ahmed Djemal pašša (myös muodossa Cemal; 6. toukokuuta 1872 Konstantinopoli – 21. heinäkuuta 1922 Tbilisi, Transkaukasian sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta) oli turkkilainen sotilas ja nuorturkkilaisten johtajiin lukeutunut poliitikko. Hän toimi 1914–1918 Ottomaanien valtakunnan meriministerinä ja oli yksi maan hallituksen tosiasiallisista johtajista ensimmäisen maailmansodan aikana.


title: Djemal pašša

text: Djemal liittyi Yhtenäisyyden ja edistyksen komiteaan eli nuorturkkilaisen liikkeen salaiseen johtoon vuonna 1899 palvellessaan esikuntaupseerina Salonikissa, ja hän sai tehtäväkseen järjestää kyseisen organisaation sotilaallisen siiven. Vuonna 1905 hänet ylennettiin majuriksi, ja hän toimi vuodesta 1907 kolmannen armeijan esikunnassa. Djemal osallistui vuoden 1908 nuorturkkilaisten vallankumoukseen ja sai sen myötä ylennyksen everstiluutnantiksi. Sen jälkeen hän yleni nopeasti uudessa sotilashallinnossa. Elokuussa 1909 hänet nimitettiin Adanan kuvernööriksi, ja hän käytti ankaria otteita armenialaisten kapinoiden kukistamisessa. Oltuaan välillä terveyssyistä syrjässä hän tuli kaksi vuotta myöhemmin Bagdadin kuvernööriksi ja ansioitui jälleen kapinoiden tukahduttajana. Ensimmäisessä Balkanin sodassa 1912 Djemal toimi divisioonan komentajana ja sai ylennyksen everstiksi, mutta joutui jälleen jättäytymään sivuun sairauden vuoksi. Toivuttuaan hän osallistui 23. tammikuuta 1913 toteutettuun vallankaappaukseen, joka nosti nuorturkkilaiset lopullisesti valtaan. Sen jälkeen hänet nimitettiin pääkaupunki Konstantinopolin sotilaskuvernööriksi, missä asemassa hän tukahdutti opposition voimakeinoin. Marraskuussa 1913 Djemal tuli hallitukseen yleisten töiden ministeriksi ja sai seuraavassa kuussa ylennyksen kenraaliksi.


title: Djemal pašša

text: Helmikuussa 1914 Djemalista tuli meriministeri. Maailmansodan syttyessä hän oli yksi hallituksen kolmesta tosiasiallisesta johtajasta Enver paššan ja Talaat paššan ohella. Heinäkuun kriisin aikana 1914 Djemal neuvotteli ranskalaisten kanssa Turkin mahdollisesta liittymisestä ympärysvaltojen puolelle, mutta ehdotukset torjuttiin. Tämän jälkeen hän ryhtyi Enverin ja Talaatin tavoin kannattamaan sotaa keskusvaltojen puolella. Lokakuussa 1914 hän antoi saksalaiselle amiraali Wilhelm Souchonille luvan suorittaa ennalta ehkäisevä hyökkäys Mustallamerellä. Sodan alettua Djemal toimi toisen armeijan ja marraskuusta 1914 alkaen Palestiinaan sijoitetun neljännen armeijan komentajana säilyttäen samalla meriministerin aseman. Hän johti marraskuussa 1914, tammikuussa 1915 ja elokuussa 1916 tuloksettomia hyökkäyksiä brittien hallitsemaan Egyptiin tarkoituksenaan vallata Suezin kanava. Djemalista tehtiin myös Syyrian ja Arabian kuvernööri, ja hän keskittyi nyt hyökkäysten suunnittelun sijaan sisäisen järjestyksen ylläpitoon kukistamalla jälleen kovin ottein varhaisen arabikapinan sekä vainoamalla Syyriaan karkotettuja armenialaisia. Britit käynnistivät keväällä 1917 Palestiinassa suurhyökkäyksen, jonka turkkilaiset onnistuivat torjumaan huhtikuussa kahdessa Gazan taistelussa, joihin Djemalkin osallistui. Joulukuussa 1917 brittiarmeija kuitenkin eteni Jerusalemiin, jolloin Djemal siirrettiin pois komentajantehtävistä. Hän palasi Konstantinopoliin, jossa toimi vielä meriministerinä sodan loppuun.


title: Djemal pašša

text: Nuorturkkilaisten hallitus romahti Ottomaanien valtakunnan hävitessä sodan lokakuussa 1918. Djemal pakeni marraskuun alussa Enver ja Talaat paššan mukana laivalla Saksaan, josta hän siirtyi myöhemmin väärällä passilla Sveitsiin. Kotimaassaan hänet tuomittiin heinäkuussa 1919 poissaolevana kuolemaan. Toukokuussa 1920 Djemal palasi Saksaan ja matkusti edelleen Moskovaan, jossa hän pyrki neuvottelemaan Neuvosto-Venäjän johdon kanssa uuden Turkin hallituksen edustajana. Sen jälkeen hän matkusti Taškentiin hoitamaan sotavankeudesta vapautettujen turkkilaisten upseerien asioita ja syyskuussa 1920 edelleen Afganistaniin, jossa hän toimi kuningas Aman Allah Khanin sotilasneuvonantajana ja auttoi maan armeijan järjestämisessä. Vuosina 1921–1922 Djemal matkusteli Neuvosto-Venäjän ja Saksan välillä pääasiassa hankkimassa aseita Afganistanin armeijalle. Hän kuitenkin yritti myös valmistella mahdollista paluutaan Turkkiin. Heinäkuun 1922 alussa hän tapasi Tbilisissä Georgiassa Turkin hallituksen edustajan Muhtar Beyn ja esitti virallisen pyynnön saada palata. Djemal ei ehtinyt saada vastausta, sillä pari viikkoa myöhemmin hänet ja hänen kaksi adjutanttiaan ammuttiin Tbilisin kadulla. Yleisen käsityksen mukaan murhaajat olivat armenialaisia nationalisteja. Eräät armenialaiset tunnustivatkin murhan. Myöhemmin on myös väitetty, että asialla olisi ollut Moskovan käskystä toiminut Georgian salainen poliisi. Djemal haudattiin alkujaan Tbilisiin, mutta myöhemmin hänen jäännöksensä siirrettiin Erzurumin sotilashautausmaalle Turkkiin.


title: Sergei (arkkimandriitta)

text: Arkkimandriitta Sergei, siviilinimeltään Yrjö Rajapolvi (s. 23. huhtikuuta 1965), on toiminut Heinäveden Valamon luostarin johtajana eli igumeenina vuodesta 1997 asti. Arkkimandriitta Sergei on valmistunut Kuopion ortodoksisesta pappisseminaarista vuonna 1988. Vuonna 1990 hän valmistui ortodoksisen uskonnon aineenopettajaksi Joensuun yliopistosta.


title: Sergei (arkkimandriitta)

text: Arkkimandriitta Sergei on ollut Valamon luostarin veljestön jäsenenä vuodesta 1990. Sergei kuuluu Valamon kansanopiston johtokuntaan ja Valamo-säätiön valtuuskuntaan. Arkkimandriitta Sergei on Valamon Ystävät ry:n ja Ortodoksinen Veljestö ry:n hallitusten jäsen. Hän on ollut myös Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokouksen pappisjäsen 2010–2013.


title: Sergei (arkkimandriitta)

text: Vuonna 2011 arkkipiispa Leo erotti Sergein Valamon luostarin johdosta. Erottamisen taustalla olivat erimielisyydet luostarin talouden hoitamisesta. Apulaisoikeuskansleri katsoi kuitenkin, ettei johtajan erottaminen ollut lain mukaan mahdollista. Sergei pääsi jatkamaan luostarin johtajana vuoden kuluttua.


title: Titaani-isopropoksidi

text: Titaani-isopropoksidi eli titaanitetraisopropoksidi (Ti(OCH(CH))) on titaanin ja isopropanolin alkoksidin, isopropoksidi-ionin muodostama yhdiste. Titaani-isopropoksidi on yleisesti käytetty katalyytti orgaanisen kemian synteeseissä ja lisäksi sitä käytetään titaanidioksidia olevien ohutkalvojen valmistukseen.


title: Titaani-isopropoksidi

text: Huoneenlämpötilassa titaani-isopropoksidi on väritöntä tai hieman kellertävää nestettä. Yhdiste liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten alkoholeihin, eettereihin, bentseeniin ja organohalideihin. Vesi hydrolysoi sen, jolloin muodostuu titaanidioksidia. Titaani-isopropoksidi on heikko Lewis-happo. Monet titaanialkoksidit muodostavat liuoksessa dimeerejä tai aggregaatteja, mutta titaani-isopropoksidi on monomeerinä.


title: Titaani-isopropoksidi

text: Muiden titaanialkoksidien tavoin titaani-isopropoksidia valmistetaan isopropanolin ja titaanitetrakloridin välisellä reaktiolla.


title: Titaani-isopropoksidi

text: Titaani-isopropoksidilla on paljon käyttöä orgaanisessa synteesissä. Siitä voidaan valmistaa muita titaani-alkoksideja vaihtoesteröintireaktiolla estereiden kanssa. Tärkein käyttö on kuitenkin toimia katalyyttinä useissa reaktioissa. Tärkeitä titaani-isopropoksidin katalysoimia reaktioita ovat muun muassa vaihtoesteröinnit, 2,3-epoksialkoholien nukleofiilinen hajotus, isomerointireaktiot ja nukleofiiliset reaktiot sekä tyydyttyneiden että α,β-tyydyttymättömien karbonyyliyhdisteiden karbonyylihiileen. Yksi tärkeimmistä titaani-isopropoksidin reaktioista on kiraalisten epoksidien valmistamiseen käytettävä Sharpless-epoksidointi, jossa titaani-isopropoksidi muodostaa kompleksin dietyylitartraatin kanssa ja hapettimena toimii tert-butyylihydroperoksidi tai kumeenihydroperoksidi. Titaani-isopropoksidia voidaan käyttää myös titaanidioksidiohutkalvojen valmistamiseen ALD-menetelmällä.


title: Sture (nimi)

text: Sture on ruotsalainen miehen etunimi, joka johtuu muinaisruotsin "ankaraa", "tiukkaa" tai "jäykkäluonteista" tarkoittavasta sanasta "stursk". Keskiajalta saakka Sture on ollut käytössä myös sukunimenä, ja se on ollut muun muassa kahdella Ruotsin valtionhoitajalla, Sten Sture vanhemmalla ja nuoremmalla.


title: Sture (nimi)

text: Suomessa nimi Sture on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2009 loppuun mennessä 525 henkilölle, joista hieman yli puolet on syntynyt 1940- ja 1950-luvuilla. Sturen nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 5. helmikuuta.


title: K. E. Klint

text: Kustaa Emil Klint (myös Gustaf Emil Klint, 1865 Oulu – 1938 Pori) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja valokuvaaja.


title: K. E. Klint

text: Oulussa syntynyt Klint oli suvun perimätiedon mukaan puoliksi juutalainen ja hänen isänsä toimi Venäjän armeijan torvensoittaja. Klint kävi koulunsa Turussa ja työkenteli opettajaseminaarin jälkeen muun muassa kiertokoulunopettajana Köyliössä. Vuonna 1896 hänet vihittiin Porissa, jonka jälkeen Klint toimi kaupungissa Laiminlyötyjen lasten koulun opettajana vuosina 1901–1912.


title: K. E. Klint

text: Lopetettuaan työt opettajana Klint siirtyi ammattivalokuvaajaksi. Hän kiersi polkupyörällä ympäri Poria ja Satakunnan maaseutua kuvaten 1930-luvulle saakka maisemia ja kaupunkinäkymiä sekä myös uutiskuvia erilaisista tapahtumista ja onnettomuuksista. Satakunnan museon kokoelmissa on noin 2 000 vedosta Klintin ottamista kuvista sekä lisäksi 2 500 negatiivia. Vuonna 2008 Satakunnan museo julkaisi hänen kuvistaan valokuvateoksen ""Poria ja Satakuntaa: kuvannut K. E. Klint"". Kirja ilmestyi myös englanninkielisenä nimellä ""Pori and Satakunta: photographed by K. E. Klint"".


title: Ruotsinköynnöskuusama

text: Ruotsinköynnöskuusama ("Lonicera periclymenum") on kuusamien sukuun kuuluva laji. Se on 2-4(6) m pitkä köynnös. Varsi on joskus karvainen. Lehdet ovat muodoltaan soikeita. Niiden yläpinta on väriltään harmaanvihreä ja alapinta on siniharmaa. Kukinnossa on kolme kiehkuraa. Kukissa on keltaisen ja valkoisen sävyjä, joskus myös punertavaa sävyä. Marjan väri on punainen. Kasvin pölyttäjinä toimivat kimalaiset ja yöperhoset. Luonnonvaraisena kasvia tavataan Etelä-Skandinavian leveysasteille saakka ja sitä esiintyy metsissä, pensaskasvustoissa ja kallioisilla alueilla. Sitä käytetään myös koristekasvina. Kasvi viihtyy aurinkoisella kasvupaikalla. Se menestyy parhaiten Etelä-Suomessa, mutta maan läheisyydessä kasvaessaan se menestyy pohjoisempanakin. Kuivia oksia voidaan leikata vuosittain.


title: Russian Government Cup 2000

text: Russian Government Cup 2000 oli Kazanissa Venäjällä 2.-6. helmikuuta 2000 järjestetty jääpalloturnaus. Huonoista jääolosuhteista johtuen toisessa välieräottelussa nähtiin ennenkuulumaton ratkaisu. Koska ottelua ei voitu pelata turvallisesti jäähän tulleiden halkeamien takia, suoritettiin rangaistuslaukauskilpailu, jossa kumpikin joukkue suoritti 13 laukausta. Tatarstanin joukkue oli tässä kamppailussa Ruotsia onnekkaampi. Loppuottelussa Venäjä löi Tatarstanin 10–4. Ruotsi otti turnauspronssit kaatamalla niukasti Suomen.


title: Said Halim pašša

text: Said Halim pašša (k. 6. joulukuuta 1921 Rooma, Italia) oli syntyjään egyptiläinen prinssi, joka toimi Ottomaanien valtakunnan suurvisiirinä 1913–1917.


title: Said Halim pašša

text: Said Halim syntyi Kairossa vuonna 1863 tai 1864. Hän oli Egyptin kediivien dynastian perustaneen Muhammad Alin pojanpoika. Hän kävi koulua Konstantinopolissa ja suoritti jatko-opintoja Sveitsissä. Vuonna 1888 hänet nimitettiin Ottomaanien valtakunnan valtioneuvoston jäseneksi ja kaksi vuotta myöhemmin Rumelian kuvernööriksi. Said Halim solmi yhteyksiä nuorturkkilaisiin ja näiden salaiseen johtoelimeen, Yhtenäisyyden ja edistyksen komiteaan, minkä paljastuttua sulttaani Abdul Hamid II karkotti hänet. Said Halim asui Egyptissä ja sitten Euroopassa, kunnes palasi Konstantinopoliin vuoden 1908 nuorturkkilaisten vallankumouksen jälkeen. Hänestä tuli 1911 valtioneuvoston puheenjohtaja, mutta hän joutui pian eroamaan tehtävästä hallituksenvaihdoksen vuoksi. Tammikuun 1913 vallankaappauksen jälkeen hän kuitenkin palasi asemaansa ja tuli samalla Mahmud Şevket paššan hallituksen ulkoministeriksi. Kun Şevket murhattiin saman vuoden heinäkuussa, Said Halim kohosi hänen tilalleen suurvisiiriksi nuorturkkilaisten tukemana. Hän johti toisen Balkanin sodan jälkeen käytyjä rauhanneuvotteluita.


title: Said Halim pašša

text: Elokuussa 1914 Said Halim allekirjoitti Ottomaanien valtakunnan liittosopimuksen Saksan kanssa. Hän ei alkujaan kannattanut maansa osallistumista ensimmäiseen maailmansotaan, mutta sotaministeri Enver pašša ja sisäministeri Talaat pašša ottivat ohjat käsiinsä. Valtakunnan liityttyä sotaan Said Halim valmistautui marraskuussa 1914 jo eroamaan suurvisiirin paikalta, mutta Yhtenäisyyden ja edistyksen komitean johto suostutteli hänet jatkamaan. Sodan aikana hän kuitenkin ajautui erimielisyyksiin johtavien nuorturkkilaisten kanssa ja erosi lopulta 3. helmikuuta 1917. Hän toimi vielä sen jälkeen valtakunnan senaatin jäsenenä. Sodan päätyttyä Ottomaanien valtakunnan tappioon sotilastuomioistuin tuomitsi Said Halimin karkotettavaksi brittien miehittämälle Maltalle. Hänet laskettiin vapaaksi huhtikuussa 1921, mutta hän ei saanut lupaa palata Turkkiin, joten hän matkusti Italiaan. Armenialainen salamurhaaja ampui hänet Roomassa saman vuoden joulukuussa. Hänet haudattiin Istanbuliin.


title: Said Halim pašša

text: Said Halim oli tunnettu ajattelija ja ahkera kirjoittaja, joka arvosteli modernisaatiota. Hänen kirjoituksensa käsittelivät muun muassa tästä aiheutuneita islamin ja Ottomaanien valtakunnan kohtaamia vaikeuksia.


title: Samuel Magnus Ehrenmalm

text: Samuel Magnus Ehrenmalm (14. helmikuuta 1731, Turku – 11. huhtikuuta 1814, Finströmin pitäjän Bastön kartanossa) oli suomalainen juristi. Hänen vanhempansa olivat Turun ja Porin läänin maaherra Lars Johan Ehrenmalm ja Elisabet Åkerhielm. Samuel Magnus Ehrenmalm kirjoitti ylioppilaaksi Turussa 1744 ja aloitti työskentelyn oikeusrevision ylimääräisenä kanslistina 1752 edeten kanslistiksi 1758. Hän siirtyi Ahvenanmaan tuomiokunnan tuomariksi 1759 viranvaihdon kautta. Vuonna 1762 hänestä tuli Turun hovioikeuden asessori ja seuraavana vuonna hovioikeudenneuvos. Hän erosi virastaan 1770, mutta aloitti jälleen saman hovioikeuden apulaishovioikeudenneuvoksena 1773. Vuodet 1800–1809 hän työskenteli hovioikeuden apujäsenenä. Ehrenmalm avioitui 1762 Renata Juliana Åkerhielm af Margretelundin (1739–1768) kanssa. Puolison vanhemmat olivat valtaneuvos Samuel Åkerhielm ja Anna Kristina Feif.


title: Russian Government Cup 1998

text: Russian Government Cup 1998 oli Nižni Novgorodissa Venäjällä 28. tammikuuta - 1. helmikuuta 1998 järjestetty jääpalloturnaus. Mukana oli joukkueita neljästä maasta, Venäjältä kaksi.


title: Pensasmedestäjä

text: Pensasmedestäjä ("Cinnyris manoensis") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Pensasmedestäjä

text: Pensasmedestäjää tavataan Angolassa, Botswanassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Malawissa, Mosambikissa, Tansaniassa, Sambiassa ja Zimbabwessa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Wilhelm Souchon

text: Wilhelm Souchon (2. kesäkuuta 1864 Leipzig – 13. tammikuuta 1946 Bremen) oli saksalainen vara-amiraali, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Hän oli mukana tapahtumissa, jotka saivat Ottomaanien valtakunnan liittymään sotaan keskusvaltojen puolelle syksyllä 1914.


title: Wilhelm Souchon

text: Vuonna 1914 Souchon komensi Saksan laivaston Välimeren eskaaderia. Hänen on sanottu aiheuttaneen ensimmäisen maailmansodan ensimmäiset merellä ammutut laukaukset, kun hän 4. elokuuta määräsi aluksensa tulittamaan ranskalaisten satamia Algeriassa. Pelätessään alustensa joutuvan internoiduiksi Souchon ei uskaltanut käydä täydentämässä hiilivarastoja Messinassa, puolueettomaksi julistautuneen Italian alueella, joten hän vei laivansa "SMS Goebenin" ja "SMS Breslaun" Konstantinopoliin. Tämä onnistui brittilaivaston saamattomuuden ansiosta. Konstantinopolissa "Goeben" ja "Breslau" liitettiin Turkin laivastoon ja Souchon nimitettiin Turkin taistelulaivaston komentajaksi. Hän oli Turkin meriministeri Djemal paššan alainen, mutta Saksan sodanjohto toivoi hänen ajavan ensisijaisesti kotimaansa sotilaallisia intressejä. Turkin sotaministeri Enver paššan määräyksestä Souchon lähetettiin 29. lokakuuta 1914 tulittamaan Venäjälle kuulunutta Odessan satamaa Mustallamerellä, mikä merkitsi Turkin liittymistä sotaan.


title: Wilhelm Souchon

text: Souchon ei mielestään saanut Turkin laivastolta tarpeeksi tukea venäläisten alusten hallitsemalla Mustallamerellä. Hän palasi lopulta Saksaan syyskuussa 1917, ja hänet nimitettiin avomerilaivaston neljännen taistelueskaaderin komentajaksi. Souchon oli myös Kielin laivastotukikohdan komentajana loka–marraskuussa 1918, kun Kielin matruusikapina puhkesi.


title: Kapinpensasmedestäjä

text: Kapinpensasmedestäjä ("Cinnyris chalybeus") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kapinpensasmedestäjä

text: Kapinpensasmedestäjää tavataan Namibiassa, Etelä-Afrikassa ja Swazimaassa. Sitä on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Mosambikinmedestäjä

text: Mosambikinmedestäjä ("Cinnyris neergaardi") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mosambikinmedestäjä

text: Mosambikinmedestäjää tavataan Etelä-Afrikassa, Mosambikissa ja Swazimaassa. Laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi, koska sen populaatio on pieni ja mahdollisesti pienenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi.


title: Ugandanmedestäjä

text: Ugandanmedestäjä ("Cinnyris stuhlmanni") on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.


Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunta oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue vuosina 1788–1876. Tuomiokunta syntyi jaettaessa Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunta kuninkaallisella kirjeellä 19. helmikuuta 1788 kahtia Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnaksi ja Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnaksi. Vaikka nimellinen jako tapahtui 1788, jako toimeenpantiin vasta 10. syyskuuta 1795, kun jakamattoman tuomiokunnan tuomari Henrik Ahleqvist jäi eläkkeelle.


title: Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunta

text: Vuoden 1861 lopussa tuomiokuntaan kuuluivat seuraavat käräjäkunnat:


text: Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnasta sekä Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnasta määrättiin 12. toukokuuta 1876 muodostettavaksi uudet Halikon tuomiokunta ja Piikkiön tuomiokunta. Järjestelystä oli alun perin määrätty 26. elokuuta 1862 annetulla julistuksella. Järjestelyn toimeenpano tuli mahdolliseksi 1876, kun Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomarinvirka tuli avoimeksi Ernst Gustaf Wentzel Rotkirchin kuoltua ja Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomari Göran Erik Axel Silfverhjelm suostui järjestelyyn. Silfverhjelm nimitettiin toivomuksensa mukaisesti uuteen Piikkiön tuomiokuntaan ja uuden Halikon tuomiokunnan tuomarinvirka julistettiin haettavaksi.


text: Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomareina toimivat:


Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunta oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue vuosina 1788–1876. Tuomiokunta muodostettiin jakamalla Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunta kahteen osaan Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnaksi sekä Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnaksi. Vaikka kuninkaallisella kirjeellä 19. helmikuuta 1788 määrättiin jaosta nimellisesti, jako toimeenpantiin käytännössä vasta 10. syyskuuta 1795 jakamattoman tuomiokunnan kihlakunnantuomarin Henrik Ahleqvistin jäädessä eläkkeelle.


title: Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunta


text: Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnasta sekä Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnasta määrättiin 12. toukokuuta 1876 muodostettavaksi uudet Halikon tuomiokunta ja Piikkiön tuomiokunta. Järjestelystä oli alun perin määrätty 26. elokuuta 1862 annetulla julistuksella. Järjestelyn toimeenpano tuli mahdolliseksi 1876, kun Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomarinvirka tuli avoimeksi Ernst Gustaf Wentzel Rotkirchin kuoltua ja Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomari Göran Erik Axel Silfverhjelmin suostuttua järjestelyyn. Silfverhjelm nimitettiin toivomuksensa mukaisesti uuteen Piikkiön tuomiokuntaan ja uuden Halikon tuomiokunnan tuomarinvirka julistettiin haettavaksi.


text: Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomareina toimivat:


title: Ahmed Izzet pašša

text: Ahmed Izzet pašša (myöhemmin Ahmed Furgaç; 1864 Monastir, Makedonia – 31. maaliskuuta 1937 Istanbul) oli turkkilainen sotamarsalkka, joka toimi Ottomaanien valtakunnan suurvisiirinä syksyllä 1918 sekä ulkoministerinä 1921–1922. Hänen lyhytikäisen hallituksensa aikana Turkki irtaantui ensimmäisestä maailmansodasta.


title: Ahmed Izzet pašša

text: Izzet valmistui esikuntaupseerikoulusta vuonna 1887 ja toimi jonkin aikaa samassa oppilaitoksessa maantieteen opettajana. Sitten hänestä tuli Turkin armeijan sotilasneuvonantajana toimineen saksalaisen kenraali Colmar von der Goltzin adjutantti ja vuonna 1891 hän matkusti Saksaan täydentämään sotilasopintojaan. Kreikan–Turkin sodassa vuonna 1897 Izzetillä oli keskeinen rooli Dömeken ja Çatalcan taisteluiden suunnittelussa. Sen jälkeen palveli Syyriassa ja Jemenissä, kunnes 1904 sai ylennyksen kenraaliksi. Hän rauhoitti Jemenin uudelleen vuoden 1911 kapinan jälkeen. Balkanin sotien aikana Izzet nimitettiin pääesikunnan päälliköksi ja 1913 sotaministeriksi, joskin Enver pašša korvasi hänet jälkimmäisessä virassa seuraavana vuonna.


title: Ahmed Izzet pašša

text: Izzet vastusti Turkin liittymistä maailmansotaan, eikä hän toiminut komentajana sodan ensimmäisinä vuosina. Vuonna 1916 hän kuitenkin tuli komentajaksi Kaukasukselle. Hänen johtamansa operaatiot päättyivät epäonnistumiseen. Heinäkuussa 1918 uudeksi hallitsijaksi tullut Mehmed VI kuitenkin suosi Izzetiä tämän poliittisen maltillisuuden vuoksi ja erotettuaan sodan lopussa Enver ja Talaat paššan johtaman hallituksen hän nimitti Izzetin suurvisiiriksi 14. lokakuuta. Izzet vapautti sotavankina olleen brittiläisen kenraali Charles Townshendin ja neuvotteli hänen kanssaan aselepoehdot Turkille. Aselepo solmittiin Mudroksessa 30. lokakuuta 1918. Izzet joutui eroamaan suurvisiirin paikalta jo marraskuun alussa, sillä hänen hallituksessaan oli liikaa vanhaan hallintoon yhdistettyjä nuorturkkilaisten johtajia. Myöhemmin hän toimi ulkoministerinä Ahmed Tevfik paššan hallituksessa. Turkin itsenäisyyssodassa hän pyrki tasapainoilemaan sulttaanin ja Atatürkin kilpailevien hallitusten välillä.


title: Monastir (täsmennyssivu)

text: Monastir voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: The Sheep

text: The Sheep on yhdysvaltalainen kristillinen rock-yhtye, jonka on perustanut Yhdysvalloissa Milwaukeessa Wisconsinissa 1960-luvun lopulla Jeesus-liikkeen piirissä suomensukuinen Jim Palosaari. Ryhmä kierteli Skandinaviassa evankelioimassa puolen vuoden ajan vuonna 1972. Musiikillinen tyyli oli lähellä ns. länsirannikon rockia. Se toimi aktiivisesti 1970-luvun ensimmäisellä puoliskolla ja teki kolme LP-levyä, ensimmäisen 1972 Suomessa (käytännössä yhden päivän aikana) Leo Mellerin tuottamana - ja puoliksi suomeksi laulettuna! - nimellä Jeesus-rock Karitsat (Finnlevy). Toinen studiolevy oli nimeltään pelkästään The Sheep ja tehtiin Myrrhille Britanniassa 1973 tuottajanaan Bobby Graham. Kolmas levy oli yhtyeen Lonesome Stone -musikaalin soundtrack, josta on julkaistu sekä Britanniassa että Yhdysvalloissa tehty versio. Tätä Jeesus-rock-oopperaa yhtye esitti Lontoon Rainbow-teatterissa ja myös ensimmäisillä kristillisillä rock-festivaaleilla (Greenbelt).


title: The Sheep

text: Yhtyeen jäseniä olivat lauluntekijät Greg Nancarrow (laulu, kitara, urut ym.), Mike Damrow (basso), Rich Haas (laulu), ja "Mole" Barker (laulu, kitara), muut laulusolistit olivat Reed Mittelsteadt ja Mary Damrow, basistina toimi myös Wilhelm Pinnow, koskettimissa ja laulussa Lisa Carothers ja rumpalina Nick Malham; myöhemmin mukana oli myös esimerkiksi Matt Spransy (koskettimet). Yhtyeen jälkikäteen todettuna todella hyvin ajan hammasta kestänyttä urku- ja kitaravetoista rock-musiikkia verrattiin aikoinaan esimerkiksi länsirannikon hippeihin (Jefferson Airplane ym.) ja pidettiin laadukkaana muuallakin kuin Suomessa. The Sheep on esiintynyt 1970-luvun puolivälin jälkeen vain satunnaisesti, kuitenkin niinkin äskettäin kuin Cornerstone-festivaaleilla 2011.


title: Niklas Salo

text: Niklas Salo (s. 8. heinäkuuta 1994 Somero) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhossa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Elite Prospects -sivuston mukaan Salo on pienikokoinen laitahyökkääjä, joka on vauhdikas ja ketterä luistelija. Hänellä on myös hyvät kädet. Pieni koko kuitenkin rajoittaa Salon fyysistä pelaamista. Häntä on verrattu pelityyliltään mm. Jan-Mikael Järviseen.


title: Niklas Salo

text: Salo on Salo HT:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Turun Palloseuraan, jossa Salo voitti C-nuorten SM-hopeaa vuonna 2009. Kaudella 2009–2010 hän voitti koko C-nuorten SM-karsintojen piste- ja syöttöpörssin tehtyään seitsemässä ottelussa kovat tehot 7+27=34. Vuonna 2011 Salo voitti B-nuorten SM-hopeaa ja vuonna 2012 SM-pronssia. Hän oli kevään 2012 pudotuspeleissä tehoilla 1+6=7 TPS:n paras syöttäjä sekä paras pistemies Oskari Siikin ja Artturi Lehkosen kanssa.


title: Niklas Salo

text: Kaudella 2011–2012 Salo kuului TPS:n A-nuorten kapteenistoon, vaikka hän pelasi vielä suurimmaksi osaksi B-nuorissa. Kaudella 2013–2014 Salo debytoi TPS:n SM-liigajoukkueessa. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa 4. helmikuuta 2014 Oulun Kärppiä vastaan. Salo pelasi kauden aikana kaikkiaan kolme SM-liigaottelua. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin TPS:n A-nuorissa. Kaudella 2014–2015 Salo pelasi TPS:n liigajoukkueessa yhden runkosarja- ja kolme Mestarien liigan ottelua. Hän pelasi kuitenkin suurimman osan kaudestaan seuran A-nuorissa ja voitti joukkueen sisäisen pistepörssin ja jakoi sisäisen maalipörssin voiton Oskari Siikin kanssa tehoilla 22+19=41. Hän voitti myös TPS:n sisäisen tehotilaston lukemalla +25. Salo voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden.


title: Niklas Salo

text: Elokuussa 2015 Salo teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa. Hän teki liigauransa avausmaalin kauden 2015–2016 ensimmäisellä kierroksella 12. syyskuuta 2015 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Maali jäi Salon kauden ainoaksi tehopisteeksi SM-liigassa. Hän pelasi TPS:n liigajoukkueessa kauden aikana kaikkiaan 20 runkosarja- ja viisi CHL-ottelua. Salo pelasi suurimman osan kaudestaan yli-ikäisenä seuran A-nuorissa.


title: Niklas Salo

text: Salo siirtyi kaudeksi 2016–2017 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhon riveihin. Hänen ensimmäinen kautensa sarjassa toi 50 runkosarjaottelussa tehot 11+11=22 ja 12 playoff-ottelussa tehot 2+1=3. Salo voitti kauden päätteeksi Mestiksen mestaruuden. Kaudella 2017–2018 hän voitti SaPKon sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 22+27=49. Salo jakoi koko Mestiksen maalipörssin viidennen sijan Jokipoikien Oskari Lehtisen kanssa ja maalipörssin kuudennen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Pudotuspeleissä hän oli joukkueen paras syöttäjä 11 syöttöpisteellään. Salo valittiin kauden päätteeksi Mestiksen toiseen tähdistökentälliseen.


title: Niklas Salo

text: Kaudeksi 2018–2019 Salo siirtyi 1+2-vuotisella sopimuksella Pelicansiin. Suurin osa hänen alkukaudestaan eteni kuitenkin lainalla Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa. Salon oli vaikea löytää sopivaa roolia Pelicansista, jossa hän pelasi 12 ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Salo johti Peliittojen sisäistä piste- ja maalipörssiä tehoilla 12+6=18, kunnes hänen sopimuksensa Pelicansin kanssa purettiin tammikuussa 2019. Samalla Salon kerrottiin palaavan loppukauden sopimuksella SaPKon Mestis-joukkueeseen.


title: Niklas Salo

text: Salo on pelannut neljä poikien maaottelua.


title: Niklas Salo

text: Salo harrasti lapsena myös jalkapalloa.


title: Bruttotulos

text: Bruttotulos tarkoittaa kirjanpidossa pien- ja mikroyritysten lyhennetyn tuloslaskelman ylintä riviä. Bruttotulos saadaan, kun liikevaihdosta vähennetään tietyt kulut. Vähennettävät kulut liittyvät mm. tuotteiden ja palveluiden hankintaan ja valmistukseen.


title: Bruttotulos

text: Bruttotulos lasketaan vähentämällä liikevaihdosta seuraavan taulukon mukaiset kuluerät:


title: Bruttotulos

text:
Bruttotulos voi esiintyä vain pien- ja mikroyritysten tuloslaskelmassa. Ne voivat halutessaan laatia ns. lyhennetyn tuloslaskelman, jossa ilmoitetaan vain bruttotulos eikä yllä olevia eriä erikseen. Näin voi tehdä, jos tilinpäätöspäivänä sekä päättyneellä tilikaudella että sitä välittömästi edeltäneellä tilikaudella on ylittynyt enintään yksi seuraavista rajoista:
Bruttotuloskaavan etuna on, että yrityksen liikevaihto ja myyntikate jäävät yrityksen omaan tietoon. Myynnin määrän ja myyntikatteen voi siis salata esimerkiksi kilpailevilta yrityksiltä.


title: Bruttotulos

text: Bruttotulos ja bruttotulo ovat eri käsitteitä. Bruttotulos saadaan vähentämällä bruttotulosta tietyt erät yllä esitetyllä tavalla.


title: Tolsa (kylä)

text: Tolsa (ruots. "Tolls") on kunnanosa Kirkkonummella. Tolsa sijaitsee Kirkkonummen keskustasta noin kolme kilometriä itään päin.


title: Tolsa (kylä)

text: Tolsan halkoo Kantatie 51. Tolsan eteläinen osa on omakotitalo-aluetta. Kantatie 51:n pohjoispuolella sijaitsee Tolsan rautatieasema sekä Laajakallion asuinalue, joka joissain yhteyksissä mainitaan olevan Tolsan aluetta, kun taas toisinaan sen mainitaan olevan oma taajamansa.


title: Tolsa (kylä)

text: Tolsa on ollut pitkään maalaismaista kylää. Vuosituhannen vaihteessa alussa aluetta alettiin kehittämään rakentamalla uusia asuntoja, koulu sekä päiväkoti. Laajakallion päiväkoti valmistui vuonna 2002, ja Laajakallion koulu vuonna 2003. Tolsan ensimmäiset kerrostaloasunnot valmistuivat vuonna 2002.


title: Tolsa (kylä)

text: Elokuussa 2013 aloitettiin asemanseudun kunnallistekniikan rakentaminen Tolsantien varteen. Kirkkonummen kunnalla ja rakennusyhtiö Lemminkäisellä on keskenään maankäyttösopimus, ja Lemminkäinen rakentaa alueelle uusia asuntoja, joihin tulee myös kivijalka-liiketilaa. Lemminkäisen rakennuttamista kerrostaloista ensimmäisen rakennustyöt alkoivat kesäkuussa 2014. Alueen rakentaminen kestää arviolta viisi vuotta, ja se saattaa tuoda alueelle uusia asukkaita 500-600. Tolsan ja Laajakallion alueiden kokonaisuuden valmistuessa arvioidaan alueella asuvan 4000 asukasta.


title: Tolsa (kylä)

text: Tolsan rautatieaseman kehitys ja siirto itään päin oli suunnitteilla kauan. Aseman siirtotyöt alkoivat kesällä 2014, ja se otetaan käyttöön 15. elokuuta 2015. Uusi asema maksaa 8 miljoonaa euroa, josta Kirkkonummen kunta maksaa 2 miljoonaa ja valtio 6 miljoonaa euroa.


title: Tolsa (kylä)

text: Tolsassa palvelee Laajakallion koulu ja päiväkoti, kauneushoitola, yksityinen parturi-kampaamo sekä joulukuussa 2016 avattava K-Market.


title: Karvoskylä

text: Karvoskylä on kylä ja taajama Nivalan kaupungissa. Se sijaitsee valtatie 27:n sekä Kalajoen varrella. Kylän asukasluku on 800.


title: Karvoskylä

text: Karvoskylän kyläyhdistys perustettiin vuonna 1982, ja se toimi aluksi kylätoimikuntana. Kyläyhdistys rekisteröityi vuonna 1997. Karvoskylän kulmakuntia ovat Koskenperä, Jokikylä, Ojakylä, Karvosperä ja Pahkala.


title: Karvoskylä

text: Karvoskylässä on Iisalmen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Kristuksen kirkastumisen kirkko ja evankelis-luterilainen kappeli.


title: Karvoskylä

text: Alueella sijaitsee myös vuonna 1929 rakennettu Karvoshovin hoitokoti, joka toimi 1970-luvun lopulle asti vanhainkotina sekä sen jälkeen päihdehoitolana. Rakennus on ollut tyhjillään vuodesta 2016, ja se huutokaupattiin marraskuussa 2017.


title: Energie AG-Skisprung Arena

text: Energie AG-Skisprung Arena on neljän muovitetun hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Hinzenbachissa Itävallassa.


title: Energie AG-Skisprung Arena

text: Hinzenbachiin rakennettiin 1930-luvun alussa ensimmäinen hyppyrimäki, joka 1930-luvun lopussa siirrettiin nykyiselle paikalleen. Vuonna 1953 vanha mäki purettiin ja tilalle rakennettiin pieni harjoitusmäki, mutta jo vuonna 1958 se korvattiin suuremmalla K40 -mäellä. Nykyinen K40 -mäki rakennettiin vuonna 1980 ja vuonna 1996 sitä remontoitiin, lisäksi viereen rakennetiin muovitettu K20 -mäki.


title: Energie AG-Skisprung Arena

text: Keväällä 2006 aloitettiin uuden K90 HS100 Aigner-Schanzen rakennustyöt. Syyskuussa 2009 rankkasateiden aiheuttaman maanvyörymän takia rakennustyöt viivästyivät ja hyppyrimäen suunniteltua kokoa jouduttiin pienentämään K85 HS94 kokoiseksi. Lisäksi maanvyörymä vaurioitti pienempiä harjoitusmäkiä, joita jouduttiin korjaamaan. Maanvyörymän takia alkuperäinen 1,6 miljoonan euron rakennusbudjetti paisui 5,6 miljoonaan euroon. Lisäksi vuonna 2010 rakennettiin K10 -mäki. Aigner-Schanzen virallisia avajaisia vietettiin 9.–10. lokakuuta 2010 Itävallan kesämestaruuskilpailujen yhteydessä.


title: Energie AG-Skisprung Arena

text: Aigner-Schanzen vauhtimässä on Ski-Line latu-ura, josta voidaan hypätä samanaikaisesti keraamiselta tai jäädytetyltä ladulta. Jääladulta voidaan hypätä talvea vastaavissa olosuhteissa jopa yli 20 °C:n lämpötiloissa.


title: Energie AG-Skisprung Arena

text:
Mäkiennätyksen 100,0 metriä on hypännyt Markus Eggenhofer.
Naisten mäkiennätyksen 98,0 metriä on hypännyt Sara Takanashi.
Kesämäkiennätyksen 96,0 metriä on hypännyt Gregor Schlierenzauer, epävirallista kesämäkiennätystä pitävät hallussaan Michael Hayböck ja Gregor Schlierenzauer 97,0 metrin hypyillään.
Naisten kesämäkiennätyksen 92,0 metriä on hypännyt Daniela Iraschko-Stolz.


title: Bruttotulo

text: Bruttotulo tarkoittaa tuloa, josta ei ole vähennetty mitään. Bruttotulosta ei vähennetä esimerkiksi annettuja alennuksia, maksettuja kustannuksia tai veroja. Kun pienentävät erät vähennetään, saadaan nettotulo.


title: Bruttotulo

text: Esimerkkejä bruttotulosta:


title: Bruttotulo

text: Bruttotulo ja bruttotulos ovat eri käsitteitä. Bruttotulos saadaan vähentämällä bruttotulosta tietyt (kulu)erät.


title: Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus

text: Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus on Vaasan hovioikeuspiiriin kuuluva käräjäoikeus.


title: Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus

text: Se syntyi vuoden 2010 alussa, kun Seinäjoen käräjäoikeus, Kauhajoen käräjäoikeus ja Kauhavan käräjäoikeus yhdistyivät valtioneuvoston asetuksella yhdeksi kokonaisuudeksi. Käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluu 17 kuntaa. Tuomioistuimen kanslia on Seinäjoella ja muut istuntopaikat Kauhajoella, Kauhavalla, Alajärvellä ja Alavudella.


title: Keski-Pohjanmaan käräjäoikeus

text: Keski-Pohjanmaan käräjäoikeus on Keski-Pohjanmaan tuomiopiiriin ja Vaasan hovioikeuspiiriin kuuluva käräjäoikeus.


title: Keski-Pohjanmaan käräjäoikeus

text: Keski-Pohjanmaan käräjäoikeus syntyi vuoden 2010 alussa, kun Kokkolan käräjäoikeuden nimi vaihtui valtioneuvoston säätämän käräjäoikeuksien uudelleenjärjestelyiden vuoksi. Samassa yhteydessä Himangan kunnan asiat siirtyivät hoidettavaksi Ylivieska-Raahen käräjäoikeudessa, sillä Himanka yhdistyi Kalajoen kanssa. Keski-Pohjanmaan käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluu kaikkiaan kahdeksan kuntaa. Tuomioistuimen kanslia sijaitsee Kokkolassa.


Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2016 olivat 40. jääkiekon alle 20-vuotiaiden MM-kisat ja ne pelattiin Suomessa. Ottelupaikkakuntana toimi Helsinki. Edellisen kerran Suomessa pelattiin nuorten MM-kiekkoa vuodenvaihteessa 2004.


title: Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2016

text: Turnauksen voitti kisäisäntä Suomi, joka kaatoi finaalissa Venäjän jatkoajalla. Pronssiottelussa Yhdysvallat kukisti Ruotsin ja voitti pronssia.


text:
Turnauksen liput tulivat myyntiin 27. huhtikuuta 2015. Muutamaa päivää ennen turnauksen alkua lippuja oli myyty ennakkoon jo yli 185 000 kappaletta, mikä oli siihenastinen Euroopan ennätys. Suomen ja Venäjän välistä loppuottelua seurasi Suomessa television välityksellä keskimäärin 1,9 miljoonaa ja parhaimmillaan 2,4 miljoonaa katsojaa. Lähetys tavoitti 3,1 miljoonaa suomalaista. Yleisradio tiedotti, että vastaaviin lukuihin lähiaikoina ei ollut yltänyt kuin Linnan juhlien taltiointi. Helsingin Nuorten MM-kisoissa tehtiin myös uusi Euroopan kävijäennätys, kun otteluita seurasi paikan päällä yhteensä 215 225 kannattajaa. Edellinen mantereen ennätys oli tehty Malmössä 2014: 144 268 kävijää. Finaaliottelua seuraavana päivänä Suomen maailmanmestaruutta juhli Helsingin Mäntymäen kentällä tuhansia ihmisiä 20 °C pakkasesta huolimatta.
Putoamissarja pelattiin paras kolmesta -sarjana.


text: Kisoihin valittiin 12 päätuomaria ja 10 linjatuomaria.


text: Päätuomarit:


text:
Linjatuomarit:Turnaus televisioitiin yhteensä kahdessatoista maassa ja turnauksen kansainvälisestä TV-kuvasta vastasi TSN. Yle näytti ottelut Suomessa, ja otteluita selostivat suomeksi Niki Juusela, Matti Härkönen sekä Kimmo Porttila. Juusela ja Porttila selostivat pelit, jotka pelattiin Hartwall Arenalla ja Härkönen selosti Helsingin jäähallissa pelattavat pelit.MM-Taso
1. divisioona A-Lohko


text: 2. divisioona A-lohko


text: 3. divisioona


title: Punamarjakanukka

text: Punamarjakanukka ("Cornus mas") on kanukoiden sukuun kuuluva laji. Kasvi on pensas tai pieni puu. Se on yleensä 2-4 metriä korkea ja korkeintaan 8 metrin korkuinen. Uudet versot ovat keltavihreitä. Lehdet ovat muodoltaan soikeita tai puikeita ja niissä on 3-5 paria sivusuonia. Kukat ovat keltaisia. Hedelmä on munanmuotoinen ja kypsänä punainen. Kasvia esiintyy valoisilla paikoilla metsissä ja pensaikoissa. Sitä tavataan enimmäkseen Ranskassa, Albaniassa, Belgiassa ja Saksan eteläosissa. Marjat ovat syötäviä ja niitä voidaan säilöä.


title: Kauniaisten kaupunginvaltuusto

text: Kauniaisten kaupunginvaltuusto () on hallintoelin, joka käyttää ylintä päätösvaltaa Kauniaisissa. Valtuustossa on 35 jäsentä, jotka on valittu neljän vuoden toimikaudeksi.


title: Kauniaisten kaupunginvaltuusto

text: Kauniaisten kaupunginvaltuuston suurimmat puolueet ovat RKP jolla on yksinkertainen enemmistö (18/35 valtuustopaikkaa) ja kokoomus (12/35). Kauniaisten valtuuston pienpuolueilla, vihreillä (2), perussuomalaisilla (1), kristillisdemokraateilla (1) ja SDP:llä (1) on yhteensä viisi paikkaa.


title: Kauniaisten kaupunginvaltuusto

text: Nykyinen valtuuston puheenjohtaja vuosina 2015-2016 on Veronica Rehn-Kivi (Rkp).


title: Kauniaisten kaupunginvaltuusto

text: Lokakuun 2012 kunnallisvaaleissa valitut ehdokkaat vuosiksi 2013–2016:


title: Joe Colborne

text: Joe Colborne (s. 30. tammikuuta 1990 Calgary, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa hyökkääjänä NHL-joukkue Colorado Avalanchessa. Boston Bruins varasi Colbornen ensimmäisellä kierroksella sijalla 16 . Hän ei joukkueessa kuitenkaan ikinä pelannut. Hänet kaupattiin vuonna 2011 Toronto Maple Leafsiin ja sieltä vuonna 2013 Calgary Flamesiin.


title: Joe Colborne

text: Colborne syntyi 30. tammikuuta 1990 Calgaryssa, Albertassa. Hänen isänsä Paul pelasi pelinrakentajana Calgaryn yliopistossa. Hän rohkaisi myös lapsiaan urheiluharrastuksiin. Joe kasvoi kehittäen jääkiekkotaitojaan takapihalla. Hänen sisarensa Lauren, Melissa ja Claire pelaavat koripalloa.


title: Joe Colborne

text: Colborne liittyi kaudella 2010–2011 kokopäiväisesti AHL-seura Providence Bruinsin vahvuuteen. Hän pelasi 55 ottelua, joissa teki 12 maalia ja 26 pistettä. Bruins kauppasi Colbornen Toronto Maple Leafsiin kahden varausvuoron kanssa vastineeksi tilalle tulleesta Tomas Kaperlesta. Maple Leafs laittoi hänet kuitenkin pelaamaan farmijoukkue Toronto Marliesissa, jossa hän pelasi vielä 20 ottelua. Hän teki NHL-debyyttinsä 9. huhtikuuta 2011. Ensimmäisen pisteensä hän sai avustaessaan Phil Kesselin tekemän maalin 4–1 -tappiossa Montreal Canadiensia vastaan.


title: Joe Colborne

text: Suurimman osan kaudesta 2011–2012 Colborne vietti Toronto Marliesissa, jossa hän pelasi 69 ottelua ja teki 39 pistettä. NHL:n puolella hän pelasi kymmenessä ottelussa. Ensimmäisen maalin hän teki 22. marraskuuta 2011 Tampa Bay Lightningia vastaan. Myös seuraavalla kaudella hän pelasi AHL:ssä, jossa hän teki 42 pistettä 65 ottelussa. Maple Leafsissa hän pelasi viisi ottelua.


title: Joe Colborne

text: Harjoituskauden 2013–2014 aikana Colborne vaihdettiin Torontosta Calgary Flamesiin 29. syyskuuta 2013 vastineeksi neljännen kierroksen varausvuorosta . Ensimmäisellä kokonaisella NHL-kaudellaan Colborne pelasi 80 ottelua, joissa teki kymmenen maalia ja sai 18 maalisyöttöä.


title: Joe Colborne

text: Ennen kautta 2014–2015 Colbornesta tuli vapaa pelaaja ja hän siirtyi Calgary Flamesiin kahden vuoden sopimuksella.


title: Venäjän jääpalloliitto

text: Venäjän jääpalloliitto (ven. Федерация хоккея с мячом России, ФХМР, "Federаtsija hokkeja s mjatšom Rossii, FHMR") on jääpallon lajiliitto Venäjällä. Se perustettiin 10. huhtikuuta 1992 koko Venäjän federaation jääpalloliitoksi, kun aiemmin alueen jääpalloilua hallinnoineet Neuvostoliiton ja Itsenäisten valtioiden yhteisön jääpalloliitot oli lakkautettu, ja se liittyi Kansainvälisen jääpalloliiton jäseneksi samana vuonna. Venäjän jääpalloliittoon kuuluu 47 tasavaltojen, aluepiirien ja oblastien jääpalloliittoa. Jääpalloliiton puheenjohtajana toimii Boris Skrynnik. Liiton toimisto sijaitsee Moskovassa.


title: Jouluraketti

text: Jouluraketti on lastenmusiikkiyhtye Herra Heinämäen Lato-orkesterin viides albumi ja ensimmäinen jouluaiheinen albumi. Se julkaistiin lokakuussa 2012.


title: Jouluraketti

text: Albumi valittiin vuoden 2012 toiseksi parhaaksi joulualbumiksi.


title: Jalkapallon II divisioonan kausi 1993

text: Jalkapallon II divisioonassa 1993 pelattiin kolmessa 12 joukkueen lohkossa kaksinkertainen sarja, jonka kaksi parasta nousivat suoraan Ykköseen. Lohkojen kaksi viimeistä joukkuetta putosivat suoraan Kolmoseen. Ykköseen nousivat Kotkan Työväen Palloilijat, Lahden Reipas, Pargas IF, FC Inter Turku, FC 1991 sekä Bollklubben IFK.


title: Leena Salmela

text: Marja-Leena (Leena) Salmela (22. heinäkuuta 1941 Lohtaja – 20. elokuuta 2013) oli keskipohjalainen kuvataiteilija, pilapiirtäjä, kuvaamataidon opettaja ja vapaan taiteen sekatyöläinen, kuten hän itse asian ilmaisi. Nuoruutensa ja suurimman osan elämästään Salmela eli Vetelissä.


title: Leena Salmela

text: Saatuaan palkinto valtakunnallisella tasolla Salmela lähti Islantiin Reykjavikiin ja oppi siellä kielen, jonka avulla hän jatkoi vuosina 1963-66 taideopintoja sikäläisessä taidekoulussa Handida Myndlistaskolinnissa.


title: Leena Salmela

text: Lapsuusvuosien Rembrandt-haaveet karsiutuivat taidekoulussa, ja Salmela valmistui kuvaamataidonopettajaksi. Hän toimi opettajana Vaalassa vuosina 1966-1968 ja Vetelissä 1970-luvun alusta alkaen lyhyitä katkoksia lukuun ottamatta vuoteen 2005.


title: Leena Salmela

text: Salmela perusti vanhaan meijeriin Räyrinkiin 1980-luvun lopussa Leenanlinnan, jossa oli ulkoilmassa toistasataa hänen tekemäänsä isoa betonista eläinveistosta. Hän järjesti siellä kursseja ja otti vastaan ryhmävierailuja. Eläkepäivikseen hän muutti Villa Monttuun Vetelin Haukilahteen, jossa hän asui kymmenisen vuotta ennen kuolemaansa.


title: Leena Salmela

text: Salmela oli vuonna 1972 perustamassa Perhonjokilaakson kuvataideyhdistystä ja toimi kymmenen vuotta sen sihteerinä ja kaksi vuotta puheenjohtajana. Yhdistyksen toiminta hiipui pitkäksi aikaa, mutta se herätettiin jälleen vuonna 2010 henkiin. Salmela toimi henkiin herätetyssä yhdistyksessä pari vuotta, ja Perhonjokilaakson kuvataideyhdistys aloitti taidenäyttelyt Vetelin Taidekartanolla.


title: Leena Salmela

text: Salmela on tunnettu erityisesti pilapiirroksistaan, joita hän teki Perhojokilaakso-lehteen viikoittain vuodesta 1959. Kaikkiaan hän teki pilapiirroksia runsaat 50 vuotta eri lehtiin ja julkaisuihin niin koti- kuin myös ulkomailla. Hän otti niissä kantaa paikallisiin tapahtumiin. Ensimmäinen Perhonjokilaakso-lehti ilmestyi vuonna 1970, ja Salmelan pilapiirros oli heti lehden ensimmäisessä numerossa.


title: Sammalleimu

text: Sammalleimu ("Phlox subulata") kuuluu heimoon sinilatvakasvit ("Polemoniaceae"). Se on hyötykäytössä monivuotisena koristekasvina. Kasvi kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan itäosissa.


title: Sammalleimu

text: Sammalleimu kasvaa tiheinä mättäinä. Varret ovat rennot ja maanpinnan myötäiset, lehdet pienet ja neulasmaiset. Se kukkii näyttävästi touko–kesäkuussa suhteellisen suurin yleensä aniliininpunaisin tai valkoisin kukin. Se viihtyy täydessä auringonpaisteessa ja niukkaravinteisessa maassa.


title: Juho Mikkonen

text: Juho Mikkonen (s. 28. joulukuuta 1990 Kuhmo) on suomalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Vuokatti Ski Team Kainuu-seuraa. Hänen henkilökohtainen valmentaja on Pekka Vähäsöyrinki.


title: Juho Mikkonen

text: Mikkonen on kilpaillut viisissä nuorten arvokilpailuissa. Hinterzartenissa 2010 hän oli neljäs nuorten MM-kilpailujen vapaan hiihtotavan sprintissä ja saavutti hopeaa perinteisen hiihtotavan sprintissä alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Liberecissä 2013. Aikuisten arvokilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran Sotšin olympialaisissa 2014 ollen vapaan hiihtotavan sprintissä 43:s.


title: Juho Mikkonen

text: Maastohiihdon maailmancupissa Mikkonen kilpaili ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2009. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan kymmenes Toblachin vapaan hiihtotavan sprintissä helmikuussa 2014. Se on edelleen hänen paras sijoituksensa yksittäisessä maailmancupkilpailussa. Lillehammerin kolmen päivän kiertueen vapaan hiihtotavan sprintissä hän sijoittui neljänneksi joulukuussa 2014.


title: Juho Mikkonen

text: Mikkonen saavutti SM-pronssia vapaan hiihtotavan sprintissä 2014. Hän voitti vapaan hiihtotavan sprintin Suomen-mestaruuden 2016.


title: Juho Mikkonen

text: Mikkonen työskentelee kersanttina Kainuun prikaatissa. Hän on kihloissa hiihtäjä Kerttu Niskasen kanssa ja he asuvat Vuokatissa.


title: Isoinkarvillea

text: Isoinkarvillea ("Incarvillea delavayi") kuuluu heimoon bignoniakasvit ("Bignoniaceae"). Se on hyötykäytössä monivuotisena koristekasvina.


title: Isoinkarvillea

text: Isoinkarvillea kasvaa luonnonvaraisena Lounais-Kiinan vuorilla.


title: Isoinkarvillea

text: Se on tiheinä ruusukkeina kasvava ruoho. Sen lehdet ovat syvään pariliuskaiset. Tanakka kukintovarsi kasvaa lehtiruusukkeen keskeltä. Kukka on suuri ja suppilomainen, yleensä vaaleanpunainen tai valkea, keskeltä keltainen. Ne sijaitsevat ryhminä varren latvassa.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Kaavin timanttikaivos on Kaaville suunnitteilla oleva kaivos. Kaivos olisi Euroopan ensimmäinen timanttikaivos.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Tämän hetkisen tiedon mukaan Suomen paras timanttiesiintymä on Kaavin Lahtojoella. Alue sijaitsee noin 70 km Kuopiosta itään. Suunniteltu kaivosalue tulisi olemaan noin 6 kilometriä koilliseen Kaavin kuntakeskuksesta.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Kaavin timanttikaivosta suunnitellut yhtiö Karhu Mining Company Oy sai 2014 luvan kaivospiiritoimituksen tekemiseen. Kaivostoiminnan aloitus edellytti muun muassa ympäristövaikutusten arviointia.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Karhu Mining Company Oy haki kaivospiiriä Lahtojoelle edellisen kerran vuonna 2011. Yhtiön viimeisin kaivospiirihakemus ulottui yhteensä yli 114 hehtaarin suuruiselle alueelle. Hankkeen toiminta-ajan kaavailtiin olevan kahdeksan vuotta. Ensimmäisenä vuotena aiottiin keskittyä maanpoistoon ja rikastuslaitteiston sekä muun infrastruktuurin rakentamiseen. Lahtojoen ison esiintymän avaamisen arvioitiin maksavan noin 40 miljoonaa euroa.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Kaavin timanttikaivoksen kaivosoikeudet siirtyivät 2016 irlantilaiselle Karelian Diamond Resources-nimiselle yhtiölle. Kesällä 2017 uutisoitiin, että Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes on hyväksynyt yhtiön tekemän kaivospiirihakemuksen. Kaivospiirin toimituskokous pidettiin syksyllä 2017. Yhtiön uusimpien tutkimustulosten mukaan Lahtojoen timanttiesiintymän hyödyntäminen olisi taloudellisesti kestävällä pohjalla.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Kaavin Lahtojoen kimberliittiesiintymästä on löydetty ehkä yksi maailman timanttipitoisimmista kivistä. Kivi sisältää timantteja 90 000 karaattia tonnissa. Timanttiesiintymää pidetään kiinnostavana, jos se sisältää timantteja 0,1 karaattia tonnia kohti. Yksi karaatti on 0,2 grammaa. Kyse ei ole samoista karaateista, joista puhutaan kultapitoisuuksien yhteydessä.


title: Kaavin timanttikaivos

text:
Lahtojoen timantteja on tutkittu Geologian tutkimuskeskuksen koetehtaassa Outokummussa. Suurimmat Lahtojoelta löytyneet timantit ovat kooltaan noin 5 millimetrin kokoisia. Ensimmäiset timantit on todettu väreiltään erinomaisiksi. Mikroskoopilla tarkasteltuna ne ovat kirkkaita ja värittömiä. Paljain silmin katsottuna ne ovat vaalean harmaita.
GTK:n erikoistutkija Hugh O'Brienin mukaan suuria jalokiviluokan timantteja ei ole toistaiseksi vielä löytynyt Suomesta, koska näytteitä on tutkittu vasta melko vähän. Suuria timantteja on aina harvemmassa kuin pieniä.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Geologi Marja Lehtonen on tutkinut Kaavin ja Kuopion timanttikerrostumia. Hän löysi alueelta 140–180 kilometrin syvyydestä 40 km paksun timanttikerrostuman. Näin syvällä olevaa kiveä ei voida hyödyntää taloudellisesti.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Maan kivikehä (maapallon kuori ja vaipan ylin osa) on Suomen kohdalla yli 150 km paksu, mitä pidetään timanttien kannalta otollisena.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Timantit ovat peräisin maapallon kivikehän alaosista. Niitä kiteytyy hiilestä ikivanhojen vakaiden kallioperäalueiden alla, jossa paine on riittävän suuri ja lämpötila on sopiva. Tällaisia kalliolohkoja eli kratoneja on kaikilla mantereilla – myös Suomen itäosissa kuten Kaavilla.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Timantit esiintyvät harvinaisissa kivilajeissa kuten kimberliitissä ja lamproiitissa. Kimberliitti esiintyy porkkanamaisissa "piipuissa". Tunnetuimmat suomalaiset kimberliittiesiintymät ovat pinta-alaltaan vain muutamien hehtaarien (0,5–4 ha) laajuisia. Kaikki esiintymät eivät sisällä timantteja.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Kaavin Lahtojoella kimberliittipiippua peittää noin 15 metrin paksuinen moreenikerros. Piippu ulottuu moreenin alta 100 metrin syvyyteen. Sen pinta-alaksi on arvioitu 2 hehtaaria. Kimberliittipiippu on tunkeutunut proterotsooiseen kiilleliuskeeseen ja gneissiin. Lahtojoen kimberliittipiipun iäksi on ajoitettu 600 miljoonaa vuotta.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Kaavilta kimberliittikivilohkareita on löytynyt paitsi maan uumenista, niin myös eräästä kiviaidasta, jonka paikallinen maanviljelijä oli raivannut pellon laitaan.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Malmikaivos Oy löysi Suomen ensimmäisen kimberliittiesiintymän Kaavilta vuonna 1964. Esiintymä jäi unholaan pitkäksi aikaa. 1980-luvun puolivälissä yhtiö löysi Lahtojoen kimberliittipiipun ("piippu numero 7"). Malmikaivos Oy kairasi Lahtojoella vuosina 1989–1990 kaikkiaan 39 kairareikää, joiden yhteispituus oli 2,3 km.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Malmikaivos Oy tutki Kaavin seudun timanttiesiintymiä aluksi kaikessa hiljaisuudessa Kaavin Luikonlahdessa toimitusjohtaja Matti Tynin johdolla. Yhtiö rahoitti tutkimuksia useamman vuoden ajan.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Malmikaivos Oy louhi ja prosessoi 23,3 tonnin näytteen koneistolla, jonka se oli itse rakentanut. Suurin löydetty timantti oli halkaisijaltaan 4,3 mm. Malmikaivos Oy päätti ottaa uuden näytteen (1600 t) Lahtojoen kimberliitin länsiosasta. Tutkimustulos oli yhtiölle pettymys. Niinpä Malmikaivos Oy lopetti tutkimuksensa alueella.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Tammikuussa 1994 suomalaisen Malmikaivos Oy:n osakekanta siirtyi australialaisen Ashton Mining Limited -yhtiön omistukseen.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Elokuussa 1994 uutisoitiin tieto, että Suomen kallioperästä on löytynyt peräti 21 timanttiesiintymää. Näiden joukossa kerrottiin olevan kaksi erityisen lupaavaa kohdetta. Australialainen Ashton Mining Limited -yhtiö julkisti tehneensä koekaivauksia eri puolilla Itä- ja Pohjois-Suomea. Ensimmäiset koelouhokset olivat aloittaneet jo toimintansa. Valtausvarauksia oli tuolloin tehty mm. Kaavilla.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Ashton Mining Limited luopui myöhemmin timanttien etsinnästä Suomessa. Yhtiössä arveltiin, että timanttien määrä ja laatu ei pysty mahdollistamaan kannattavaa liiketoimintaa. Kymmenisen vuotta kestänyt kaivostoiminta Lahtojoella hiljeni vuonna 1997.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Australialaisen Ashton Mining Limited'in hallussa ollut valtaus Kaavin Lahtojoella siirtyi vuoden 2002 alkupuolella kultaseppä Eva Thorénille. Hänen omistamansa A&G Mining Oy yhtiö aloitti koelouhinnan alueella. Valtion teknillinen tutkimuskeskus teki koerikastusta alueen kiviaineksesta. Kaavilaisen yrittäjän liikeideana oli ennen kaikkea jalostaa timantit koruiksi. Myöhemmin A&G Mining Oy möi timanttivaltauksensa englantilaiselle Karhu Mining Company Oy:lle.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Karhu Mining Company Oy on European Diamonds'in tytäryhtiö. European Diamonds on englantilainen timanttien etsintäyhtiö, jonka taas omistaa yhtiö nimeltä Firestone Diamonds. Sen toiminta on keskittynyt Botswanaan ja Lesothoon. Yhtiö aloitti omat kairauksensa Kaavin Lahtojoella vuonna 2005. Yhtiö kairasi 44 reikää, joiden yhteispituus oli 1,8 km. 2 000 tonnin näyte otettiin kahdesta paikasta, jotka sijaitsivat lähellä Malmikaivos Oy:n alkuperäisiä näytepaikkoja. Outokummussa sijaitseva GTK:n laboratorio prosessoi näytteestä noin 500 tonnia.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Kaavin Lahtojoen kimberliittiä ja sen sisältämiä timantteja pidetään taloudellisesti potentiaalisina. Kaavin timanttiesiintymän kehittäminen kaivokseksi voi asiantuntijoiden mukaan muuttaa koko timantinetsintäalan Suomessa.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Huhtikuussa 2014 uutisoitiin, että Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes oli antanut Maanmittauslaitokselle määräyksen kaivospiiritoimituksen suorittamisesta Lahtojoella. Määräys tarkoitti sitä, että Karhu Mining Companyn kaivospiirihakemus oli täyttänyt kaivoslain vaatimukset. Tukes antoi kaivosyhtiölle viisi vuotta aikaa perustaa kaivos. Lupa tulisi raukeamaan, jos kaivos ei ole sen kuluessa toiminnassa.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Kaivospiiritoimituksessa mm. määritellään maanomistajille tulevat haitat ja korvaukset. Kaivostoiminnan aloittaminen edellyttää ympäristövaikutusten arviointia sekä kaivosturvallisuuslupaa.


title: Kaavin timanttikaivos

text: 2016 uutisoitiin, että A&G Mining on myynyt timanttikaivoksen kaivosoikeudet Karelian Diamond Resources-nimiselle yhtiölle. Kyseessä on irlantilainen perheomisteinen pörssiyhtiö. Se kertoo uskovansa, että Kaavin timanttikaivoksesta voi tulla kannattavaa liiketoimintaa. Yhtiö kaavailee avolouhoksen perustamista Kaavin Lahtojoelle.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes on hyväksynyt Karelian Diamond Resources-yhtiön laatiman kaivospiirihakemuksen. Kaivospiirin toimituskokous on määrä pitää Kaavin Lahtojoella syyskuussa 2017. Kaivosyhtiö on tehnyt uuden varausilmoituksen Lahtojoen eteläpuoliselle alueelle. Tulevien vuosien suunnitelmissa on jättää malminetsintälupahakemus vajaan 9 neliökilometrin suuruiselle alueelle.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Geologian tutkimuskeskuksen asiantuntija arvioi, että Lahtojoella tehtävät uudet koelouhinnat olisivat vähintään 1 000–5 000 tonnin suuruisia. Kokonaiskustannukset tulisivat olemaan 3–5 miljoonaa euroa.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Karelian Diamond Resources arvioi elokuussa 2017, että Lahtojoen kallioperässä on hyödynnettäviä timantteja 211 miljoonan Yhdysvaltojen dollarin arvosta. Yhtiö arvioi, että kaivoksen perustaminen on yhä epävarmaa. Jos Lahtojoelle avataan kaivos, tulisi se yhtiön ensiarvion mukaan tarjoamaan mahdollisesti 60–150 työpaikkaa.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Karelian Diamonds Resources -niminen kaivosyhtiö tiedotti syksyllä 2018 tutkimustensa tuloksista. Yhtiö oli tutkituttanut kanadalaisessa tutkimuslaitoksessa (Microlithics Laboratories Inc., Thunder Bay) kaikkiaan kolme Lahtojoen alueelta otettua kairausnäytettä. Laboratorio oli prosessoinut 93,19 kilogrammaa kuivaa kimberliittiä, joka oli sisältänyt 61 timanttia. Yksi löydetyistä timanteista oli kaupallista kokoa (paino 0,01 karaattia). Karelian Diamond Resources pitää Lahtojoen timanttiesiintymän hyödyntämistä taloudellisesti kannattavana projektina.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Kaavin Lahtojoelle avattava timanttikaivos tulisi suunnitelmien mukaan olemaan 4 hehtaarin suuruinen avolouhos, joka ulottuisi 110 metrin syvyyteen maan pinnasta.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Avolouhos aiotaan pitää kuivana pumppaamalla vesi saostusaltaaseen, jonka on rakentanut aiemmin alueella toiminut Malmikaivos Oy. Saostusaltaan veden selkeyttämiseen ei suunnitelman mukaan aiota käyttää kemikaaleja. Kiintoaineet painuvat altaan pohjalle painovoiman vaikutuksesta.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Saostusaltaan vesi tulisi päätymään kaivosalueen eteläpuolella oleviin metsäojiin, jossa veden arvioidaan häviävän alle 100 metrin matkalla. On myös mahdollista, että saostusaltaan vesi juoksutetaan kirkastamisen jälkeen alueella olevaan Lahtojokeen.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Kimberliittimalmia aiotaan louhia Lahtojoella vuosittain noin 600 000 tonnia. Vuosittainen kokonaislouhintamäärä on arvioiden mukaan 1,9 miljoonaa tonnia ja sivukiven määrä 1,3 miljoonaa tonnia. Kaivoksen käyttösuunnitelman mukaan alueella tultaisiin louhimaan seitsemässä vuodessa yhteensä 3,9 miljoonaa tonnia malmia ja 7,75 miljoonaa tonnia sivukiveä.


title: Kaavin timanttikaivos

text:
Aluksi louhittu malmi johdetaan 500 mm seulan läpi.
Seulottu malmi syötetään murskaimeen. Materiaali, joka ei läpäise seulaa, murskataan hydraulisesti ja ohjataan uudelleen seulaan. Murskaimen jälkeen malmin raekoko on 120 mm.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Kertaalleen murskattu malmi tullaan johtamaan märkäerottimeen, joka hiertää ja pesee malmin. Sen jälkeen murske johdetaan kaksikerroksiseen seulaan, jossa alle 1 mm aines poistuu ja ohjautuu jätekivikasaan. Yli 25 mm aines murskataan uudelleen ja johdatetaan takaisin märkäerottimeen.


title: Kaavin timanttikaivos

text: 1–25 mm murske syötetään DMS-laitteistoon (dense media separator), joka erottaa malmista painavamman timanttipitoisen rikasteen. Timanttipitoinen rikaste tullaan varastoimaan 30 tonnin laariin. Jäljelle jäävästä kevyemmästä malmista murskataan uudelleen kaikki yli 8 mm aines, joka ohjataan uudelleen DMS-laitteistoon. Tarkoituksena on saada kaikki kimberliitin sisällä olevat timantit talteen.


title: Kaavin timanttikaivos

text: DMS-laitteistosta tuleva 1–25 mm rikaste aiotaan lajitella kolmeen eri fraktioon, jotka johdatetaan erillisiin röntgenlaitteisiin. Röntgenlaitteista tuleva konsentraatti kuivatetaan infrapunakuivamella ja siirretään laatikoihin lajittelua varten.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Malmirikaste, joka ei reagoi röntgenlaitteisiin, menee optiseen lajittelijaan. Sen avulla saadaan talteen kaikki malmirikasteessa olevat timantit.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Löydetyt timantit tullaan punnitsemaan, lajittelemaan ja viemään talteen.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Rikastuslaitteiston tarvitsema vesi tullaan pumppaamaan läheisestä Saarijärvestä noin 2,5 km pitkällä putkella. Rikastusprosessissa kuluu vettä keskimäärin 80 kuutiometriä tunnissa.


title: Kaavin timanttikaivos

text: Lahtojoen louhokseen liittyvistä raskasmetalliongelmista johtuen Pohjois-Savon Ely-keskus velvoitti, että kaivosoikeuksien omistajan tulee tehdä penger louhosvesien ja Lahtojoen välille. A&G Mining Oy teki ohjeiden mukaisen penkereen valmiiksi keväällä 2016. Pohjois-Savon Ely-keskuksen mukaan vesien hallinta on keskeisin seikka Lahtojoen kaivosalueen ympäristön tilan parantamisessa.


title: Kaavin timanttikaivos

text: 2016 Lahtojoen alueen ympäristöasioihin liittyvien velvollisuksien hoitaminen siirtyi Karelian Diamond-yhtiön vastuulle sen saadessa haltuunsa timanttialueen valtausoikeudet.


title: Savukosken kunnanvaltuusto

text: Savukosken kunnanvaltuusto on Savukosken kunnan ylin päättävä elin. Kunnanvaltuustossa on 17 jäsentä, jotka on valittu neljän vuoden toimikaudeksi.


title: Savukosken kunnanvaltuusto

text: Lokakuun 2012 kunnallisvaaleissa valitut ehdokkaat vuosiksi 2013–2016:


title: Red Arrows

text: Red Arrows (suom. "Punanuolet") on Britannian Kuninkaallisten ilmavoimien taitolentoryhmä. Ryhmä on käyttänyt lentotoiminnassaan ainakin Folland Gnat ja BAe Hawk -tyyppisiä harjoitussuihkukoneita.


title: Red Arrows

text: Red Arrowsien käyttämät lentokoneet on helppo tunnistaa niiden kokopunaisen värityksensä perusteella: ainoastaan pystyperäsimessä eli sivuvakaajassa näkyy Britannian käyttämä trikolori-väritys (punainen-valkoinen-sininen).


title: Albert Demtšenko

text: Albert Demtšenko (Альберт Михайлович Демченко, s. 27. marraskuuta 1971 Tšusovoi) on venäläinen ohjaskelkkailija.


title: Albert Demtšenko

text: Hän on osallistunut olympialaisiin seitsemän kertaa (1992, 1994, 1998, 2002, 2006, 2010 ja 2014). Hän sijoittui sekä Torinon olympialaisissa 2006 että Sotšissa 2014 yksikkökilpailussa hopealle.


title: Matthew Webb

text: Matthew Webb (19. tammikuuta 1848 Dawley, Englanti – 2. heinäkuuta 1883 Niagara Falls, Yhdysvallat) oli brittiläinen merikapteeni, joka tuli tunnetuksi ensimmäisenä Englannin kanaalin uimalla ylittäneenä henkilönä.


title: Matthew Webb

text: Toukokuussa 1879 Webb voitti Englannin uintimestaruuden.


title: Matthew Webb

text: Webbin ensimmäinen yritys Englannin kanaalin ylittämiseksi tapahtui 12. elokuuta 1875. Epäsuotuisten sääolojen vuoksi yritys keskeytyi seitsemän tunnin uimisen jälkeen.


title: Matthew Webb

text: Seuraavalla yrityksellä 24. elokuuta 1875 pyöriäisöljyllä valeltu Webb laskeutui kello 12:56 veteen meriministeriön laiturilta Doverissa, Englannissa. 21 tuntia ja 45 minuuttia myöhemmin hän nousi maihin Calais’ssa, Ranskassa. Hänestä tuli näin ensimmäinen ihminen, joka ylitti Englannin kanaalin ilman apuvälineitä. Vuorovesivaihteluiden vuoksi uintimatkaa kertyi ennätyksen aikana liki 63 kilometriä.


title: Matthew Webb

text: 2. heinäkuuta 1883 noin kello 16:25 tulenpunaiseen silkkiuima-asuun pukeutunut Webb sukelsi Niagarajoen "Whirlpool Rapids" -koskeen sen keskellä olleesta veneestä tarkoituksenaan taittaa 1,6 kilometrin pituinen koski uimalla. Aluksi yritys vaikutti onnistuvan, mutta muutaman minuutin kuluttua kosken voimakkaat pyörteet imaisivat Webbin pinnan alle. Hänen ruhjoutunut ruumiinsa löydettiin neljän päivän päästä noin viiden kilometrin päästä joen alajuoksulta.


title: Saarisen malli

text: Saarisen malli tai Malli Saarinen (virallisesti "Malli 1917 Saarinen") on nimitys, jota käytetään itsenäisen Suomen ensimmäisistä postimerkeistä. Nimensä ne saivat suunnittelijastaan, arkkitehti Eliel Saarisesta.


title: Saarisen malli

text: Saarisen malli laskettiin liikkeelle jo 1. lokakuuta 1917, paria kuukautta ennen Suomen itsenäistymistä. Ne olivat ensimmäiset suomalaiset postimerkit sitten vuonna 1889 ilmestyneiden yleismerkkien, joiden käyttö kiellettiin postimanifestin myötä vuonna 1900. Uusien suomalaisten postimerkkien julkaisun mahdollisti Venäjällä vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen myötä tapahtunut hallitsijanvaihdos.


title: Saarisen malli

text: Saarisen mallin merkit olivat ainoita Suomessa vuosien 1917–1929 välillä julkaistuja postimerkkejä lukuun ottamatta itsenäisyyden 5- ja 10-vuotisjuhlien kunniaksi ilmestyneitä erikoismerkkejä. Vuosina 1919 ja 1921 niitä varustettiin inflaation vuoksi nimellisarvoa korottavalla lisäpainamalla. Viimeiset Malli Saarisen merkit olivat käytössä vuoden 1930 loppuun saakka. Ne korvasi saman vuoden alussa ilmestynyt "Malli 1930 Leijona" -yleismerkkien sarja.


title: Saarisen malli

text: Suomen sisällissodan aikana maan postimerkkivarannot jäivät punaisten hallitsemaan Helsinkiin, eikä rintamalinjan pohjoispuolelle voitu toimittaa merkkejä. Tämän vuoksi Vaasaa pääkaupunkinaan pitänyt Suomen valkoinen senaatti painatti kahdeksan postimerkin sarjan, jotka tunnetaan nimellä Vaasan malli. Matti Visannin suunnitelman mukaan muokatut merkit eroavat ulkoasultaan jonkin verran alkuperäisistä Eliel Saarisen postimerkeistä.


title: Saarisen malli

text: Heimosotien aikana Aunuksen väliaikainen hoitokunta painatti kahdeksan omaa postimerkkiä varustamalla Malli Saarisen merkkejä lisäpainamalla "Aunus". Kyseiset postimerkit olivat käytössä lyhyen aikaa vuoden 1918 heinä- ja lokakuun välillä. Aunuksen merkit ovat Suomen eniten väärennettyjä postimerkkejä, johtuen lähinnä väärentämisen helppoudesta.


title: Saarisen malli

text: Pohjois-Inkerin Hoitokunta puolestaan julkaisi vuonna 1920 Saarisen mallia muistuttaneita postimerkkejä, joita käytettiin Pohjois-Inkerissä maaliskuusta joulukuuhun 1920. Niissä muun muassa Suomen vaakunaleijona oli korvattu Inkerin vaakunalla.


title: Hampe Faustman

text: Hampe Faustman, (oikealta nimeltään "Erik Stellan Chatham"; 3. heinäkuuta 1919 Tukholma, Ruotsi – 22. elokuuta 1961 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja.


title: Hampe Faustman

text: Hampe Faustmanin vanhemmat olivat taiteilijat Gösta Chatham ja Mollie Faustman, äidinisä oli Edvard Faustman, sisar kirjailija Tuttan Faustman-Hedberg.


title: Hampe Faustman

text: Faustman opiskeli Dramatenin oppilaskoulussa 1937 ja näytteli ensimmäisen elokuvaroolinsa 1941 Alf Sjöbergin ohjaamassa elokuvassa "Elämä panoksena". Hänen ensimmäinen elokuvaohjauksensa oli "Yö satamassa", jossa hänellä oli myös pieni rooli näyttelijänä.


title: Hampe Faustman

text: Faustman on tehnyt paljon yhteiskunnallisia aiheita käsitteleviä elokuvia. Lorens Marmstedt ja Terrafilm palkkasivat Faustmanin antaakseen tälle mahdollisuuden kehittyä Marmstedtin suojissa. Yhdessä näyttelijä George Fantin kanssa Faustman perusti elokuvayhtiön F-film.


title: Hampe Faustman

text: Faustman oli vuosina 1941–1949 naimisissa näyttelijä Gunn Wållgrenin kanssa ja vuodesta 1960 kuolemaansa saakka Ruth Marcusen kanssa. Faustman on haudattu Tukholmaan Skogskyrkogårdenin hautausmaalle.


title: Pelikaani se on peto

text: Pelikaani se on peto on Lahti All Stars -yhtyeen esittämä ja tekemä kannustuslaulu Pelicans-joukkueelle. Biisi julkaistiin marraskuussa 2013.


title: Pelikaani se on peto

text: Lahti All Stars -yhtyeessä soittavat ja laulavat lahtelaiset pitkän linjan muusikot Brädi, Sipe Santapukki, Devil Virtanen, Marko Haavisto, Kikka Laitinen ja Harri Blomster.


title: Pelikaani se on peto

text: Kappaleen on säveltänyt Kikka Laitinen ja sanoituksesta vastaavat Brädi ja Kikka Laitinen. Sovittajat: Sipe Santapukki, Devil Virtanen, Marko Haavisto, Kikka Laitinen, Brädi ja Harri Blomster.


title: Pelikaani se on peto

text: Tuotannosta ja miksauksesta vastaa lahtelainen Kuja Salmi. Biisi on äänitetty syyskuussa 2013 Kujalandia-studiolla, ja kappale masteroitiin Chart Makersilla Helsingissä. Kappaleesta on tehty video, jonka taiteellisesta tuotannosta vastasi Petri Lahtinen. Single soi Pelicans-joukkueen mainoksissa, ja videon voi kuulla ja nähdä Pelicans-joukkueen kotipelien erätauoilla sekä You tubessa linkistä http://www.youtube.com/watch?v=XmYQDlsj-6g.