title: Kahilammi (Janakkala, Veno)

text: Lammen pinta-ala on 2,7 ha ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen matalat rannat ovat autiot. Lammen kaakkoispuolelta kulkee tie sen pohjoispuolelta ohi.


title: Kahilammi (Janakkala, Veno)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,5 metriä mpy. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Rajalammi (Janakkala)

text: Rajalammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Rajalammi (Janakkala)

text: Lampi sijaitsee metsäalueen reunalla maatilan pellonreunassa. Sen pinta-ala on 4,5 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Rannat ovat pääasiassa ojitettua suota, mutta pohjoisrannat ovat entistä peltomaata. Lampi on autio, mutta sen lähellä on maatila.


title: Rajalammi (Janakkala)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Viereisestä suosta on johdettu kaikki ojat lampeen ja sen laskuoja on luontainen puro, joka lähtee lammen kaakkoisrannasta kaakkoonpäin ja se yhtyy 2,5 kilometrin päässä Mallasjokeen. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,9 metriä mpy.


title: Etu-Veno

text: Etu-Veno on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Etu-Veno

text: Järvi on syntynyt Ellanharjun pohjoispuolella olevaan painanteeseen ja se muodostaa nykyään kaksi erillistä järviallasta. Läntinen järviallas, joka kantaa kartoissa järven nimeä, on pinta-alaltaan 9,5 ha suuri ja sen pituus 650 metriä pitkä ja leveys on 300 metriä. Itäinen allas, jolla ei kartoissa ole nimeä, on pinta-alaltaan 5,4 ha suuri ja sen pituus 390 metriä pitkä ja leveys on 200 metriä. Rantaviivan pituus on länsialtaalla 1,7 ja itäaltaalla 1,1 kilometriä. Niiden rannat ovat harjurinteitä lukuun ottamatta soistunutta metsämaata. Järven länsialtaassa on yksi saari.


title: Etu-Veno

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven länsipään suo on ojitettu ja sen kuivatusojat laskevat järveen. Pohjoisesta laskee järveen lyhyt metsä- ja pelto-oja. Järvialtaiden vedenpinnan korkeudet ovat molemmat 139,6 metriä mpy. Altaat on yhdistetty toisiinsa leveällä ojalla, joka kulkee järviä erottavalla Katkelma nimisellä kannaksella. Järven laskuoja lähtee järven itäisestä altaasta kohti itää ja se yhtyy Lapinjokeen Perinkään kylässä. Lapinjoki laskee etelässä Luhdanjoen nimisenä Mommilanjärveen, josta vedet jatkavat Ansionjärvestä Puujokeen ja sitten Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 367 vuorokautta.


title: Etu-Veno

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Iso Wenonjärvi”. Silloin järvi oli venytetyn ”S”-kirjaimen muotoinen eli se käsitti alueet, jotka kuuluvat nykyään läntiseen- ja itäiseen järvialtaisiin. Tämän vuoksi voidaan otaksua, että järven vedenpintaa on laskettu. Keski-Venon nimi oli ”Wähä Wenonjärvi”.


title: Etu-Veno

text: Vuoden 1964 peruskartassa Katkelmassa oli vielä viljeltävä peltotilkku. Järvien pohjoisrannat olivat tuolloin autiot, mutta vuoden 1979 kartassa siellä oli jo yksi mökki.


title: Kakarilammi (Janakkala, Saloinen)

text: Kakarilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Saloisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kakarilammi (Janakkala, Saloinen)

text: Lampi sijaitsee Kakarilamminsuolla ja on siten suolampi. Sen pinta-ala on 0,9 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Lammelle ei johda teitä ja se on autio.


title: Kakarilammi (Janakkala, Saloinen)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Majolammi

text: Majolammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Majolammi

text: Lampi sijaitsee Oitin ja kirkonkylän välissä. Sen pinta-ala on 1,6 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta suota. Lampea kiertää metsäautotie, mutta lampi itse on autio.


title: Majolammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hausjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Ympäristön ojietulta metsämaalta tulee viisi kuivatusojaa lampeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 122 metriä mpy. Lammella ei kartan mukaan ole laskuojaa, mutta korkeuskäyrien perusteella veden suotuvat lounaaseenpäin, missä ne valuvat Naurisojaan vietäviksi. Naurisoja yhtyy kuivatetun Hausjärven laskujokeen Hausjokeen, joka vuorostaan yhtyy Puujokeen Puujaan kylässä.


title: Majolammi

text: Vuoden 1964 peruskartassa lammelle oli piirretty laskuoja, joka vastaa nykykarttojen Naurisojaa. Metsäautotiet on rakennetti vuoden 1988 kartan julkaisemisen jälkeen.


title: Piirilammi

text: Piirilammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Pikkukylän kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Piirilammi

text: Lampi sijaitsee Salpausselän Someronvuorelta Kirkonkylälle kulkevan syöttöharjun lounaispuolella. Vieressä kohoaa 60 metrin korkeuteen Piirivuori, joka on harjujakson eräs erillinen harjanne. Lammen pinta-ala on 1,8 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Harjulla, lammen yläpuolella, kulkee seututie 290. Tien varressa on kyllä asutusta, mutta rinteen alapuolella lampi on autio.


title: Piirilammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Helijoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen läpi virtaa Myllysenoja, jolla on laajahko valuma-alue. Oja jatkaa matkaansa Helijokena, joka yhtyy Puujokeen Ryttylän edustalla. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,8 metriä mpy.


title: Merrasjärvi (Kärkölä)

text: Merrasjärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä ja Hollolassa Saapaskylän lähellä sijaitseva laskettu järvi.


title: Merrasjärvi (Kärkölä)

text: Järvi on jäänne kuivatetusta järvestä, jonka rantaviiva ylitti nykyisten kuntien välisen rajan. Järven pinta-ala on 8,9 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta rantakosteikkoa. Suon laitaan tulee tie, mutta järvi on autio. Pohjoista suon osaa kutsutaan Merrasjärvensuoksi ja eteläistä osaa Merrasojankorveksi. Peltomaat ympäröivät suota joka puolelta.


title: Merrasjärvi (Kärkölä)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Muutamat pelto-ojat jatkuvat suolla ulottuen joko lähes järvenrantaan tai järveä kiertävään keräilyojaan asti. Järven vedenpinnan korkeus on 82,8 metriä mpy. Sen vedet laskevat pois itäreunassa kulkevaa reunaojaa myöten. Sen jatkeena on etelään virtaava Merrasoja, joka yhtyy Teuronjokeen. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Merrasjärvi (Kärkölä)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Merrasjärvi oli piirretty pitkänä pikkujärvenä, johon laski pari suo-ojaa. Järven luoteispuolella sijaitsi usean talon kylä ”Saapas”.


title: Merrasjärvi (Kärkölä)

text: Vuoden 1964 peruskartassa oli Merrasoja piirretty leveäksi johto-ojaksi. Järven rantoja reunusti luhta-alue, johon maanomistusrajat päättyivät. Alue on todennäköisesti järvenlaskun vesijättömaan reuna-alue, joka paalutettiin aina yhteisen hankkeen rajaksi.


title: Likolampi (Kärkölä)

text: Likolampi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Sopukan kylän lähellä ja Kärkölän kirkosta 1,5 kilometriä etelään sijaitseva lampi.


title: Likolampi (Kärkölä)

text: Lampi sijaitsee Hiidenmäen itäpuolella rinteen alla peltoalueen reunalla. Sen pinta-ala on 1,7 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelpuolella sijaitsee kaksi maatilaa ja niiden vapaa-ajan asunnot on rakennettu lammen etelärantaan. Pohjoisrannalla on kartassa laavun paikka.


title: Likolampi (Kärkölä)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen alaosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen ei laske tulo-ojia, mutta viereinen 40 metriä korkea mäki antaa lammelle pohjavettä. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,5 metriä mpy. Pohjoisrannasta lähtevä laskuoja yhtyy koillisesta tuleviin pelto-ojiin, jotka laskevat kahden lammikon kautta Lähdeojaa myöten Teuronjokeen Myllykylän eteläpuolella. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Likolampi (Kärkölä)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on piirretty nimettämänä Hevonojan kylään, mutta laskuojan varrella olevia lampia ei silloisessa kartassa näkynyt.


title: Likolampi (Kärkölä)

text: Vuoden 1964 peruskartassa lampi oli autio. pellot ulottuivat myös lammen pohjois ja luoteispuolelle. Koillisesta tuleva pelto-oja näkyi vielä vuoden 1988 kartassa. Vuonna 1979 kartassa itärannassa näkyimökki, mutta uusimpia mökkejä ei näy viel 1988 kartassa.


title: Iinijärvi

text: Iinijärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Mylykylän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Iinijärvi

text: Järven pinta-ala on 1,2 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Järven vedenpinnan korkeus on yli 130 metriä mpy.


title: Iinijärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu.


title: Anttilanjärvi (Hollola)

text: Anttilanjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Töykkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Anttilanjärvi (Hollola)

text: Järven pinta-ala on 4,2 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja rannat ovat metsämaata. Lammen rannoilla sijaitsee neljä vapa-ajan asuntoa ja lähistöllä on kiinteää asutusta. Hämeenkoskelta tulee tie lammen rannan ohitse.


title: Anttilanjärvi (Hollola)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,7 metriä mpy. Sen etelärantaan laskee oja Valtinsuolta ja lammen laskuoja on kaivettu pohjoisesta eteenpäin Pitkäsuon pohjoispäähän. Vedet ohjautuvat kohti Kylmäoja, joka yhtyy Teuronjokeen. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Suklammi

text: Suklammi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Suklammi

text: Lampi sijaitsee Hämeenkosken pohjoispuolella kohoavan Kukonharjun etelärinteessä. Lammen pinta-ala on 1,3 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on avosuota, jota reunustaa kangasmetsä. Vaikka lampea kiertää polut, on se autio.


title: Suklammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy.


title: Valkjärvi (Hollola)

text: Valkjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman reunalla sijaitseva järvi.


title: Valkjärvi (Hollola)

text: Järvi jää taajaman ja korkeiden Ilolanharjun ja Kukonharjun väliin. Järven pinta-ala on 74 ha ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannat ovat joko jyrkkiä mäenrinteitä tai taajama-aluetta. Rannalla sijaitsee yleinen uimaranta.


title: Valkjärvi (Hollola)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3 metriä mpy. Siihen laskee Kukonharjun takaa metsäoja ja sen laskuoja lähtee järven kaakkoisrannasta ja se yhtyy Teuronjokeen yhteisellä Kellolanlähteen laskuojalta tulevan ojan kanssa. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Valkjärvi (Hollola)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Valkiajärvi” ja siihen laski metsäoja koillisesta. Tulo-ojan varret oli raivattu niityiksi. Järven lähellä sijaitsi neljä torppaa ja Ilolon pieni talo ja lounaisrannan ohitti postitie. Järven rannalle perustettiin 1890 hautausmaa. Järven pohjalla makaa kaksi yksipuista ruuhta, joiden pituus on 3,5 metriä. Ruuhien vieressä sijaitsee liisteistä rakennetun metrin levyisen katiskan jäänteet.


title: Ahvenainen (Hollola)

text: Ahvenainen , tai yhdessä Pikku-Ahvenaisen kanssa Ahvenaiset , on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva järvi.


title: Ahvenainen (Hollola)

text: Järvi sijaitsee Ahvenaistenharjun suppamuodostumien keskellä noin 1,3 kilometriä länteen Hämeenkosken kirkolta ja se on itsekin suppamuosotuma. Sen pinta-ala on 7,4 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Viereinen Pikku-Ahvenainen on samaa muosotumaa. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Hämeenkosken taajamasta.


title: Ahvenainen (Hollola)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta se on yhdistetty Pikku-Ahvenaiseen kaivetulla ojalla, joka tasoittaa niiden vedenpinnat.


title: Pikku-Ahvenainen (Hollola)

text: Pikku-Ahvenainen on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva lampi.


title: Pikku-Ahvenainen (Hollola)

text: Lampi kuuluu Ahvenaistenharjun suppamuodostelmiin yhdessä sen viereisen Ahvenaisen kanssa. Lammen pinta-ala on 1,1 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.


title: Pikku-Ahvenainen (Hollola)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy.


title: Iso-Lano

text: Iso-Lano on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva järvi.


title: Iso-Lano

text: Järven pinta-ala on 19,8 ha ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai taajama-aluetta. Järvellä on yksi laajentuma, mutta muuten se on 150 metriä leveä. Itäpuolelta Ilolanharju työntyy järveen kiinni. Eteläosan kapeikossa, joka erottaa pääaltaasta erilleen Pikku-Lanon, sijaitsee kolme saarta. Järven länsirannalla on vain vapaa-ajan asutusta, mutta itärannalla ulottuvat taajaman asuinalueet rantaan asti. Yhdystie 3171 kulkee paikoin rantaa viistäen.


title: Iso-Lano

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,8 metriä mpy. Pääjärvestä alkaa kahden järven ketju, josta ylimmäinen Leppälammi laskee alimmalineen Iso-Lanoon Viianportaan kautta. Järvien vedenpinnan korkeusero on vain 10 senttimetriä. Iso-Lanon kanssa samaan järvialtaaseen voidaan lukea alempana oleva laajentuma Pikku-Lano. Se kapenee Teuronjoeksi ennen Hämeenkosken vanhainkotia. Alueen vedet virtaavat Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Iso-Lano

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Puolimatkajärvi”. Sen eteläpäässä sijaitsi kaksi vesimyllyä, joita varten on saatettu padota joen luusua. Kartassa on järvi piirretty leveämä luusuaan asti. Myllyjen kohdalla joen ylitti postitie.


title: Iso-Lano

text: Vuoden 1979 peruskartassa Pikku-Lanon etelään työntyvä lahti on nykyistä pitempi. Se on patoamalla lyhennetty ennen vuoden 1988 kartan julkaisua.


title: Leppälammi (Hollola)

text: Leppälammi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman pohjoispuolella sijaitseva järvi.


title: Leppälammi (Hollola)

text: Järven pinta-ala on 38 ha ja se on 900 metriä pitkä ja 900 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Itärannoilla aukeaa järvelle peltoaukealta näkymät.


title: Leppälammi (Hollola)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järveen laskee kaksi pelto-ojaa Etolan peltoaukealta. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy, mikä on sama korkeus kuin yläpuolella sijaitsevalla Pääjärvellä. Pääjärvi laskee Leppälammiin 500 metristä Kotajokea myöten, joka haarautuu alajuoksulla. Vedet jatkavat eteenpäin Viianportaan kautta Iso-Lanoon, josta Teuronjoki saa alkuunsa. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Työjärvi (Hollola)

text: Työjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Ojastenmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Työjärvi (Hollola)

text: Lampi sijaitsee ojitetun Laavionsuon koillisreunalla valtatien 12 eteläpuolella. Sen pinta-ala on 2,1 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat kokonaan suota. Lampi on autio.


title: Työjärvi (Hollola)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,2 metriä mpy. Monet suon johto-ojista on johdettu lampeen. Sen laskuoja lähtee kohti koillista ja se alittaa valtatien 12 ennen kuin se putoaa harjun reunaa alas pelloille. Se laskee Pääjärven etelärantaan. Saman laskuojan puoliväliin yhtyy etelästä Kalliolammin oja.


title: Kahtlammi

text: Kahtlammi eli Kahilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Hampaanmaan kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kahtlammi

text: Lampi sijaitsee Reväsvuoren vieressä jyrkän harjun eteläpuolella. Harjun mäki kohoaa 35 metrin korkeuteen. Sen pinta-ala on 2,9 ha ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Saaria on yksi ja länsirannassa sijaitsee laaja avosuon tai kosteikon alue. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja lammen pohjoisrannat ovat metsää ja etelärannat peltomaata. Etelärannassa sijaitsee maatila ja vapaa-ajan asunto. Niille johtaa tiet Lammilta.


title: Kahtlammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,7 metriä mpy. Sen länsipään lahdenpohjukkaan laskee yksi lyhyt pelto-oja ja sen laskuoja lähtee vastarannalta ja laskee kilometrin päässä Pääjärveen.


title: Kahtlammi

text: Lammelle on ilmestynyt saari vuoden 1965 peruskartan julkaisun jälkeen.


title: Oriharonjärvi

text: Oriharonjärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Oriharon kylässä sijaitseva järvi.


title: Oriharonjärvi

text: Järvi sijaitsee 5,5 kilometriä Kärkölän taajamasta länteen. Järven pitkä lounaisranta on paikoin jyrkkää, mutta vastaranta on matalaa metsämaata tai peltomaata. Sen pinta-ala on 47 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa, leirikeskus ja sen rannoille on rakennettu lähes 50 vapaa-ajan asuntoa.


title: Oriharonjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pällinkäistenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,6 metriä mpy. Siihen laskee kaksi pelto-ojaa ja sen laskuoja Pällinkäistenoja lähtee järven kaakkoispäästä. Se yhtyy Teuronjokeen 2,3 kilometrin päässä. Laskuojan luusuassa on pato, jolla säännöstellään järven vedenkorkeutta.


title: Oriharonjärvi

text: Vuoden 1964 peruskartassa etelärannassa sijaitsi tanssilava. Leirikeskus ilmestyi rannalle vuoden 1979 peruskartan jälkeen.


title: Särkijärvi (Hollola)

text: Särkijärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Saapaskylän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Särkijärvi (Hollola)

text: Järvi sijaitsee ojitetulla suolla Hausjärven rajan tuntumassa. Sen pinta-ala on 3,9 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja lampi on autio.


title: Särkijärvi (Hollola)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pällinkäistenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,3 metriä mpy. Siihen on johdettu suolle kaivetut ojat ja sen laskuoja lähtee aluksi koilliseen, mutta se kääntyy Oriharonjärven pohjoispuolella etelään laskien siihen.


title: Routasydän

text: Routasydän on suomalaisen metal-yhtye Sentencedin kappale, joka tehtiin tilaustyönä jääkiekkojoukkue Oulun Kärppien kannatuslauluksi. Se ilmestyi singlenä 14. lokakuuta 2003.


title: Routasydän

text: Kappale aiheutti pian ilmestymisensä jälkeen kohun, koska sen kertosäkeessä lauletaan ”veri ja kunnia”, joka saksaksi ("Blut und Ehre") on myös natsi-Saksan Hitler Jugend -järjestön käyttämä tunnuslause. Sanoitusta paheksui muun muassa Oulun rovastikunnan tuomiorovasti. Syntyneen keskustelun seurauksena Kärpät päätti nopeasti luopua kappaleen soittamisesta seuran otteluissa. Laulun sanoittaneen Sami Lopakan mukaan tekstillä ei ollut natsiyhteyksiä, vaan hänen sanoitustaan oli tulkittu kuin ”piru Raamattua”.


title: Heiligerlee-luokka

text: Heiligerlee-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kolmen vuonna 1868 vesillelasketun aluksen muodostama monitoriluokka.


title: Heiligerlee-luokka

text: Alusten pituus oli 57 metriä ja niiden leveys oli 13,46 ja syväys 3,05 metriä paitsi "Tijgerillä" 2,79 metriä. Lairdin valmistamien alusten uppouma oli 1 520 tonnia ja Napierin 1&nbsp427 tonnia. Niiden miehistöksi tarvittiin 117 miestä.


title: Heiligerlee-luokka

text: Propulsiojärjestelmä oli suunniteltu tuottamaan 630-680 ihp:tä, mikä mahdollistaisi 8,25-9 solmun maksiminopeuden. Lairdin valmistamien alusten varastoihin sopi 131 tonnia hiiltä ja Napierin 80 tonnia. Suojana oli kyljissä 5,5 tuuman valurautapanssari ja torneissa 11-8 tuuman panssarointi.


title: Heiligerlee-luokka

text: Alusten aseistuksena oli aluksi kaksi Armstrongin valmistamaa yhdeksän tuuman rihlattua tykkiä. Lopulta aseistus oli yksi yksitoista tuumainen 22 pituuskaliiperin, kaksi yhden naulan ja kaksi yhden naulan revolveritykkiä.


title: Bloedhond-luokka

text: Bloedhond-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kahden vuonna 1869 vesillelasketun aluksen muodostama monitoriluokka.


title: Bloedhond-luokka

text: "Hr. Ms. Bloedhondin" pituus oli 55,70 metriä ja sen leveys oli 14,15 ja syväys 3,15 metriä. Sen uppouma oli 1 656 tonnia. Sisaralus "Hr. Ms. Cerberus" oli hieman pienempi. Kummankin aluksen miehistöksi tarvittiin 117 miestä.


title: Bloedhond-luokka

text: "Bloedhondin" propulsiojärjestelmä oli suunniteltu tuottamaan 680 ihp:tä, mikä mahdollisti 7,7 solmun maksiminopeuden. "Cerberuksen" järjestelmä tuotti 534 ihp:tä mahdollistaen tasan seitsemän solmun maksiminopeuden. "Bloedhondin" varastoihin sopi 128 tonnia hiiltä ja "Cerberuksen" 98 tonnia. Suojana oli kyljissä 5,5 tuuman valurautapanssari ja torneissa 11-8 tuuman panssarointi.


title: Bloedhond-luokka


title: Adder-luokka

text: Adder-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kuuden vuonsina 1870-1876 vesillelasketun aluksen muodostama monitoriluokka.


title: Adder-luokka

text: Luokan alusten pituus oli 58,60-59,56 metriä ja niiden leveys oli 13,41 ja syväys 2,97 metriä. Niiden uppouma oli 1 555 tonnia paitsi "Hr. Ms. Luipaardin" 1 585 tonnia. Alusten miehistöksi tarvittiin 117 miestä.


title: Adder-luokka

text: Propulsiojärjestelmä oli suunniteltu tuottamaan 560-740 ihp:tä, mikä mahdollisti seitsemästä kahdeksaan solmun maksiminopeuden. Niiden varastoihin sopi 93 tonnia hiiltä. Suojana oli kyljissä 5,5 tuuman valurautapanssari ja torneissa 11-8 tuuman panssarointi.


title: Adder-luokka

text: Alusten aseistuksena oli aluksi kaksi Armstrongin valmistamaa yhdeksän tuuman rihlattua tykkiä paitsi "Luipaardilla", jolle asennettiin yksi yhdentoista tuuman 22 pituuskaliiperin tykki. Lopulta kaikkien lukuun ottamatta varhain tuhoutunutta "Hr. Ms. Adderia" aseistus oli yksi yksitoista tuumainen 22 pituuskaliiperin, kaksi yhden naulan ja kaksi yhden naulan revolveritykkiä.


title: Amen 1

text: Amen 1 on Mikko Joensuun esikoisalbumi sekä kolmiosaisen "Amen"-albumisarjan ensimmäinen osa. Se julkaistiin 29. huhtikuuta 2016 levymerkillä Svart Records. Joensuu on ollut albumia tehdessään uskossa, mikä on osa albumin tematiikkaa. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 14.


title: Amen 1

text: Huhtikuussa 2017 Joensuulle myönnettiin albumista sekä sen seuraajasta Teosto-palkinto.


title: Amen 1

text: Albumi sai erinomaisen vastaanoton. "Helsingin Sanomien" Mervi Vuorela antoi albumille täydet viisi tähteä, ja sanoo Joensuun erottuvan muista uskottavan, hengellisen populaarimusiikin tekijänä. Hän piti albumia jylhyydestään huolimatta kauniina ja riisuttuna levynä. Rumban Jean Ramsay ylisti albumia ja piti sitä suurimpana perinnemusiikkia mitä maassa on tehty. Hän kehui erityisesti levyn alkupuolen orkestraatioita sekä Joensuun lahjakkuuden korostumista perusasioissa, ja sanoi hänen henkilöhistoriansa kuuluvan kappaleiden lävitse. Soundin Pekka Laine antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän piti Joensuuta kiinnostavampana musiikillisten kokonaisuuksien sekä tulkintojen tekijänä kuin lauluntekijänä, ja piti riisuttuja kappaleita sekä suoraa ilmaisua jopa uhkarohkeana vetona.


title: Amen 1

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Mikko Joensuu.


title: Kurinranta

text: Kurinranta on Ikaalisten 2. kaupunginosa. Se rajoittuu pohjoisessa Kyrösjärveen, idässä Kiviniemeen, etelässä Vanhaan Tampereentiehen ja lännessä Vanhakauppalaan. Kurinrannan rakennuksiin kuuluu mm. Ikaalisten virastotalo, poliisiasema sekä terveyskeskus.


title: Läykkälä

text: Läykkälä on Ikaalisten 7. kaupunginosa sekä kylä.


title: Hakumäki (Ikaalinen)

text: Hakumäki on Ikaalisten 6. kaupunginosa. Alueella sijaitsee mm. Ikaalisten vesitorni ja Eteläinen hautausmaa.


title: Hakala (Ikaalinen)

text: Hakala on Ikaalisten 5. kaupunginosa.


title: Marko Junkkari

text: Marko Junkkari (s. 1969) on Helsingin Sanomien pääkirjoitustoimittaja. Hän toimi vuoteen 2015 lehden politiikan ja talouden toimituksen esimiehenä. Junkkari aloitti Helsingin Sanomissa 1997.


title: Amen 2

text: Amen 2 on Mikko Joensuun toinen studioalbumi sekä kolmiosaisen "Amen"-albumisarjan toinen osa. Se julkaistiin 11. marraskuuta 2016 levymerkillä Svart Records. Albumi käsittelee uskosta luopumista ja musiikillista sekä sanoituksellista vapautumista. Albumi on edeltäjäänsä suurempi ja musiikillisesti elektronisempi. Joensuu itse on luonnehtinut albumia poplevyksi.


title: Amen 2

text: Huhtikuussa 2017 Joensuulle myönnettiin albumista sekä sen edeltäjästä Teosto-palkinto.


title: Amen 2

text: Albumi sai erinomaisen vastaanoton. Helsingin Sanomien Ilkka Mattila antoi albumille neljä tähteä viidestä, eikä pitänyt albumia vaikeasta teemastaan huolimatta raskaana. Infernon Mikko Malm luonnehti teosta koskettavaksi, ”täydeksi napakympiksi”. Savon Sanomien Arttu Seppänen antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän sanoi albumin olevan edeltäjäänsä vahvempi kokonaisuus, joka yhdistelee onnistuneesti countrya, folkmusiikkia, gospelia ja indie rockia. Soundin Antti Granlund antoi albumille täydet viisi tähteä, ja sanoi albumisarjaa suomalaisessa musiikissa verrattomana kokonaisuutena, ja piti useita genrejä yhdistelevää ja meluisaa albumia pohjimmiltaan tarttuvana ja melodisena poplevynä.


title: Amen 3

text: Amen 3 on Mikko Joensuun kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 2. kesäkuuta 2017 levymerkillä Svart Records. Se on artistin "Amen"-trilogian kolmas ja viimeinen osa.


title: Amen 3

text: Rockmusiikkilehti Soundin toimittajat valitsivat albumin vuoden 2017 toiseksi parhaaksi kotimaiseksi albumiksi.


title: Land of Darkness

text: Land of Darkness on Mikko Joensuun single, joka julkaistiin 7. maaliskuuta 2014 levymerkillä Fullsteam Records. Siitä painettiin rajoitettu 300:n kappaleen 12” vinyylipainos.


title: Land of Darkness

text: Joensuu on kertonut kappaleiden syntyneen nopeasti, mutta lojuneen valmiina kaksi vuotta ennen julkaisua.


title: Laurie Lee

text: Laurie Lee (26. kesäkuuta 1914 Stroud, Gloucestershire –13. toukokuuta 1997 Slad, Gloucestershire) oli englantilainen runoilija ja kirjailija, jonka tunnetuimpia teoksia ovat lapsuusmuistoihin perustuva "Siideriä Rosien kanssa" (Cider with Rosie, 1959, suom. Markku Lahtela 1978) ja nuoruusmuistoihin perustuva "Niin minä lähdin maailmalle keskikesän aamuna" (As I Walked Out One Midsummer Morning, 1969, suom. Kersti Juva 1982).


title: Laurie Lee

text: Leen tunnetuimmasta teoksesta "Cider with Rosie" on tehty kolme televisioelokuvaa, jotka on ensiesitetty vuosina 1971, 1998 ja 2015.


title: Mirabella Eclano

text: Mirabella Eclano on kunta Avellinon maakunnassa Italiassa. Se sijaitsee 46 kilometrin päässä maakunnan pääkaupungista Avellinosta ja 30 kilometrin päässä Beneventosta. Roomalainen Aeclanumin kaupunki sijaitsi kunnan läheisyydessä.


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Vanajan reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.8) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 191,69 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,66 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Miemaalanselkä ja se muodostaa osan Vanajaveden reitistä.


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Se käsittää Kokemäenjoen vesistössä valuma-alueen, joka kerää vedet Hattulasta, Hämeenlinnasta, Tammelasta, Lopelta, Riihimäeltä, Janakkalasta, Hausjärveltä, Kärkölästä, Hollolasta, Asikkalasta ja Mäntsälästä. Se laskee vedet lopulta Hiidenjokea myöten Hämeenlinnassa ja Hattulassa Vanajaveteen. Vanajavedestä ne virtaavat Tampereen Pyhäjärveen ja Nokialla ne kulkevat Nokianvirran kautta Kuloveteen ja Rautaveteen, josta Kokemäenjoki kuljettaa ne Poriin Selkämerelle.


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Alla olevista järvien, jokien ja valuma-alueiden tiedoista suurin osa on tuotu Suomen ympäristökeskuksen paikkatietopalvelusta (SYKE) sekä Maamittauslaitoksen Kansalaisen karttapaikasta.


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Vanajan reitin valuma-alue jakautuu yhdeksään toisen jakovaiheen osa-alueeseen. Järvireitin lähivaluma-alueen muodostavat (suluissa vesistöaluetunnus):


title: Vanajan reitin valuma-alue

text:
Vanajanselkään laskee
Järvireitin muuta valuma-alueet laskevat


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Vanajaveden–Pyhäjärven alueelle laskee Vanajaveden reitin loppuosa, joka muodostuu Vanajanselän alueesta. Siihen laskee kaakosta Vanajan reitin valuma-alue ja koillisesta Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alue (35.7).


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Hiidenjoki tuo koko valuma-alueen vedet Vanajaveteen. Se saa alkuunsa Kernaalanjärven ja Puujoen yhtymäkohdasta. Alueen suurimmat järvet ovat Kernaalanjärvi ja Ahilammi, ja muut järvet ovat pieniä lampia. Puujoki tuo laajalta alueelta vedet ja Kernaalanjärveen laskevat Räikälänjoki, Hyvikkälänjoki ja Tervajoki laskevat siihen loput vedet.


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Puujoki laskee Kernaalanjärven luusuaan Hiidenjoen alkupäähän Vettenjakamossa Janakkalassa. Joki alkaa Ansionjärvestä, joka muodostaa Mommilanjärven kanssa alueen keskusjärven. Alueella sijaitsee noin 40 järveä tai lampia. Puujokeen yhtyviä sivujokia ovat esimerkiksi Heinäjoki, Mallasjoki ja Hausjoki. Heinäjoen alueella sijaitsee Sammaljärvi ja Mallasjoella Mallinkaistenjärvi. Hausjoen alueen entinen suuri järvi Hausjärvi on nykyään kuivatettu.


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Teuronjoki alkaa Iso-Lanosta, joka sijaitse aivan Pääjärven eteläpuolella, ja se laskee Mommilanjärveen. Mommilanjärvi kuuluu Puujoen alueeseen (35.82), josta reitti jatkaa Hiidenjokea myöten Vanajaveteen. Teuronjoen alaosan alue on enimmäkseen peltovaltaista maalaismaisemaa. Siihen laskee vasemmalta Valkoja, joka on Kärkölän Valkjärven laskuoja ja oikealta Pällinkäistenoja, joka on Oriharonjärven laskuoja. Salpausselän pohjoispuolla sijaitsee Teuronjoen keskiosan alue, jossa on vain muutama järvi. Suurin niistä on Hämeenkosken Valkjärvi. Pääjärvestä alkaa Kotajoki, joka virtaa Leppälammin läpi ja laskee Iso-Lanon lahteen nimeltä Pikku-Lano. Pikku-Lanosta alkaa vasta Teuronjoki.


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Pääjärvi, joka on myös valuma-alueensa pääjärvi, kokoaa valuma-alueen yläosan vedet. Siihen laskee Haarajoen, Mustajoen ja Luhdanjoen valuma-alueet. Haarajoen valuma-alueella, joka sijaitsee Pääjärvestä pohjoiseen, sijaitsee runsaasti soita ja Tevänti, joka on alueen järviryppään keskuksena. Mustajoen valuma-alue sijaitsee koilliseen Pääjärvestä ja se tuo soistuneen metsäalueen soiden kuivatusvedet. Luhdanjoen valuma-alue laskee Pääjärveen kaakonpuoleiselta Salpausselältä. Siellä sijaitsee Sairakkalanjärvi.


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Sääjärvenoja laskee Hiidenjokeen aivan sen joensuun yläpuolella Hämeenlinnan Harvialasa. Ojan valuma-alue on pieni ja sihen kuuluu kymmenen järveä tai lampea. Niistä suurimmat ovat Isojärveen (245 ha), Sääjärvi (181 ha) ja Saloistenjärvi (122 ha).


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Luhdanjoen valuma-alue on pieni valuma-alue eikä sitä ole jaettu enää alaosiin. Joen pääuomalla on monta nimeä ja sen alueella on noin kymmenen järveä tai lampea. Joki laskee Mommilanjärveen.


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Valuma-alue on pinta-alaltaan pieni ja siinä on toistakymmentä järveä tai lampea. Valuma-alueen laskujoki on Pätilänjoki, mutta sen pääuomalla sekä sivuhaaroilla on monia eri nimiä.


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Valuma-alueen nimi on saatu valuma-alueen pääuoman alajuoksulla Kernaalanjärveen laskevasta Tervajoesta. Pääuomalla on keskijuoksulla nimi Toivanjoki ja yläjuoksulla Nummistenjoki. Joen nimi vaihtuu aina, kun se virtaa suuren järven läpi. Suuret järvet ovat Loppijärvi, Kesijärvi ja Alasjärvi. Neljäs suuri valuma-alueen järvi on Ojajärvi.


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Hyvikkälänjoen valuma-alue jakautuu kahteen valuma-alueeseen, joiden pääuomat laskevat valuma-alueen pääjärveen Haapajärveen. Haapajärven oma lasku-uoma Hyvikkälänjoki laskee Kernaalanjärveen, joka vuorostaan laskee Hiidenjokea myöten Vanajaveteen. Haapajärven itäpäähän laskee kaksi jokea. Pohjoisempi joki on Renkajoki, joka on Rengon kautta laskeva Renkajärven laskujoki. Eteläisempi on Kaartjärven laskujoki Kaartjoki.


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Renkajoen pääuoma virtaa muutamien järvien läpi. Niistä huomattavimmat ovat Tuomisto ja Myllyjärvi. Heinijoen sivuhaara yhtyy Renkajokeen lännen suunnasta tuoden mukanaan Vaimaroisen ja Kyynäröisen vedet. Kaartjoen valuma-alue on edellistä suurempi. Sen pääuoma käy Kaartjärven jälkeen Kaartlammin, Torhon, Lairon, Paloniitunjärven ja Korventaustanjärven läpi ennen laskemistaan Haapajärveen. Joen sivuhaaran Ollaojan kautta siihen laskee Valajärvi. Lairoon laskee luoteesta tuleva Ootanjoki, jonka valuma-alueelta laskevat esimerkiksi Raidonjärvi, Leskijärvi, Pursunjärvi ja Ruokojärvi. Kaartjärven takaa lännestä laskee runsas joukko kirkasvetisiä Pernunnummen suppajärviä.


title: Vanajan reitin valuma-alue

text: Räikälänjoen valuma-alueen pääuoma on Räikälänjoki, joka laskee Viralanjärvestä Kernaalanjärveen. Valuma-alueen pääuoma virtaa monen järven läpi ja järvien välissä sillä on useita nimiä. Yläjuoksulla se alkaa Takajärvestä, josta se jatkaa Alajokena Hämeenlinnan vieressä sijaitsevaan Alajärveen. Iso-Munakkaan jälkeen se on Välijoki ja Pikku-Munakkaan alapuolella Jokilanjoki. Tämä laskee Suojärveen, joka laskee Koskenjokena Viralanjärveen.


title: Sarkkilanjärvi

text: Sarkkilanjärvi tarkoittaa seuraavia:


title: Maurizio Malvestiti

text: Maurizio Malvestiti (s. 25. elokuuta 1953 Marne) on italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Bergamon hiippakuntaan Clemente Gaddi 11. kesäkuuta 1977. Hänet nimitettiin Lodin hiippakunnan johtoon 26. elokuuta 2014. Piispaksi konsekroinnin suoritti 11. lokakuuta Leonardo Sandri, jota avustivat Francesco Beschi ja Giuseppe Merisi. Malvestiti asetettiin virkaansa 26. lokakuuta.


title: Laskukynnys

text: Laskukynnys on hydrologiassa järven rannan, tai vastaavasti valuma-alueen vedenjakajan, matalin kohta. Järvissä on yleensä vain yksi laskukynnys, sillä vesi juoksee järvestä pois aina sen matalimmasta kohdasta, mikä samalla määrittää järven vedenpinnan korkeuden. Järven laskukynnyksessä sijaitsee ojan tai joen luusua. On harvinaista, että järvellä on kaksi tai useampia laskukynnyksiä ja silloin järveä kutsutaan bifurkaatiojärveksi.


title: Laskukynnys

text: Järven laskukynnyksen yli virtaa vesi, jonka eroosio siirtää pois maa-ainesta syventäen laskukynnyksen pohjaa. Kuvattu tapahtuma on nopea uusilla järvillä, jolloin vesi vie aluksi helposti irtoavat maalajit mennessään ja tämä vaihe kestää tavallisesti vain vuosia. Sitä mukaa, kun eroosio syventää laskukynnyksen pohjaa, laskee myös järven vedenpinta. Seuraava eroosion vaihe kestää satoja tai tuhansia vuosia, jonka vuoksi järven vedenpinta alenee myös hitaasti. Silloin vastustuskykyisimmät rakenteet, kuten suuret kivenlohkareet tai halkeileva kallio murtuu pala palalta. Vasta ehjä peruskallio on laskukynnyksenä pitkään kestävä pohja.


title: Laskukynnys

text: Järven laskukynnys voi vaihtua toiseen. Suomessa tunnetaan monia tapauksia, jossa suuren järven alueella tapahtuva epätasainen maankohoaminen kallistaa järven allasta. Siinä kohtaa järven rannasta, missä maa kohoaa hitaimmin, vedenpinta nousee nopeimmin ja vesi kiipeää, yleensä vuosisatojen aikana hitaasti, ylemmäksi. Kun vesi on kohonnut järven valuma-alueen vedenjakajalle, murtaa se itsensä siitä läpi ja virtaavien vesien eroosio voi kuluttaa vedenjakajalle uoman. Yleensä järven aikaisempi lasku-uoma kuivuu tapahtuman aikana ja uusi laskukynnys määrittää järvelle uuden vedenpinnan korkeuden. Uuteen laskukynnykseen voi kehittyä järven uusi laskujoki. Uusi laskukynnys voi syntyä myös kevättulvan tai ihmisen kaivaustoiminnan seurauksena.


title: Laskukynnys

text: Järven vedenpinnan korkeutta voi säädellä patoamalla luusuassa olevaa laskukynnystä tai kaivamalla laskukynnystä matalamman. Viimeksi mainitulla tavalla toimitaan järvenlaskussa, kun halutaan laskea järven vedenpintaa alemmaksi. Säännösteltävän järven luusuassa on patolaite, jolla voidaan hallitusti nostaa tai laskea vedenpintaa.


title: Deus Ex (pelisarja)

text: Deus Ex on Eidos Interactiven julkaisema, nykyisin Square Enixin julkaisema videopelisarja.


title: Deus Ex (pelisarja)

text: Pelisarja on tunnettu muun muassa kyberpunk-aiheestaan.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Claude Alexandre de Bonneval, Bonnevalin kreivi (14. heinäkuuta 1675, Coussac, Ranska – 23. maaliskuuta 1747 Istanbul, Osmanien valtakunta) oli Ranskan armeijan upseeri, joka siirtyi ensin Habsburgien monarkian Itävallan palvelukseen ja myöhemmin Osmanien valtakuntaan, jossa hän kääntyi islaminuskoon ja otti turkkilaisen nimen Humbaracı Ahmet pašša.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonneval oli 1700-luvun suuria seikkailijoita. Hän osallistui moniin sotiin ja sotaretkiin sekä kunnostautui taisteluissa niin rohkeutensa kuin sotilaallisen kyvykkyytensäkin ansiosta. Hän oli myös äkkipikainen ja ristiriitainen luonne, joka ajautui usein vakaviin ongelmiin esimiestensä kanssa.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonneval syntyi Coussacissa 14. heinäkuuta 1675 vanhaan limousinilaiseen aatelissukuun, jolla oli sukusiteitä vallassa olevaan Bourbonin hallitsijasukuun. Hän oli perheen kolmas poikalapsi. Hänen vanhin isoveljensä kuoli pienenä, joten pojista keskimmäinen César-Phoebus peri suvun tilukset. Claude Alexandre osoitti jo nuorena voimakasta tahtoa, mutta samalla hän oli myös hankala ja ajautui riitoihin helposti. Isänsä kuoleman jälkeen hänet lähetettiin jesuiittojen kouluun. Hän menestyi latinan ja historian opiskelussa, mutta hänet erotettiin huonon käytöksen vuoksi. 13-vuotiaana hän liittyi upseerikokelaaksi Ranskan laivastoon ja oli mukana Dieppen, La Hoguen ja Cádizin meritaisteluissa. Hän sai kuitenkin potkut, koska hän oli haastanut esimiehensä kreivi de Beaumontin kaksintaisteluun.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Laivaston jälkeen hän lainasi isoveljeltään , joilla hän osti komentajuuden kaartinjalkaväessä. Bonneval osoitti huomattavaa rohkeutta ja sotilaallista kyvykkyyttä Espanjan perimyssodan Italiaan ja Alankomaihin kohdistuneiden sotaretkien taisteluissa. Sana hänen ansioistaan Luzzaran taistelussa kantautui jopa vastustajaa johtaneen Savoijin ruhtinaan Eugenin korviin. Hän yleni rykmentinkomentajaksi, mutta ajautui riitaan sotaministeri Michel Chamillartin kanssa, joka esitti häntä kohtaan epäilyjä valtion varojen väärinkäytöstä Italian sotaretken aikana. Bonneval koki kunniansa tulleen loukatuksi ja ivasi sotaministeriä julkisesti. Chamillart vei asian sotaoikeuden käsiteltäväksi. Sotaoikeus tuomitsi vuonna 1704 Bonnevalin kuolemaan. Hän oli kuitenkin ennakoinut hyvin ankaraa tuomiota, joten hän järjesti pakonsa Saksaan ennen pidättämistään.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Ruhtinas Eugenin myötävaikutuksella Bonneval ylennettiin kenraaliksi, ja hän sai rykmentinkomentajuuden Itävallan armeijasta. Espanjan perimyssodan aikana Bonneval kunnostautui taisteluissa entistä kotimaataan Ranskaa vastaan. Vuonna 1706 hän taisteli ranskalaisia vastaan muun muassa Provencessa, Dauphinéssa, Torinossa ja Malplaquetissa. Itävallan–Turkin sodassa hän taisteli turkkilaisia vastaan. Hän haavoittui vaikeasti Petrovaradinin taistelussa Serbiassa vuonna 1716. Taistelua johtanut ruhtinas Eugen kuvaili Bonnevalia ”johtavaksi kenraaliksi ei vain saksalaisten keskuudessa, vaan kaikkien keisarillisten vasallien keskuudessa”. Hänen turkkilaissodassa osoittamasta rohkeudestaan kertovia tarinoita kantautui aina Ranskaan, jonka sijaitsihallitsijana toiminut Filip I päätti armahtaa hänet. Niinpä toipumislomansa lopulla hän saattoi vierailla Pariisissa.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Ranskassa vieraillessaan Bonneval avioitui 5. heinäkuuta 1717 marsalkka de Bironin tyttären Judith-Charlotten (1693–1741) kanssa. Kotionnea ei kestänyt kauan, sillä Bonneval jätti vaimonsa vain viikon parin jälkeen. Itävallan armeija siirtyi piirittämään Belgradia 16. heinäkuuta, ja kiiruhtaen matkannut Bonneval ehti osallistua taisteluun, jossa hän ansioitui.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonneval olisi todennäköisesti voinut saavuttaa Itävallan armeijan korkeimman eli sotamarsalkan sotilasarvon. Hän ajautui kuitenkin jälleen ongelmiin. Ruhtinas Eugen nimitti hänet tykistön tarkastajaksi Alankomaihin, jossa hänen temperamenttinsa johti hänet riitoihin Prien markiisin, kuvernööri Hercule-Louis Turinettin kanssa. Hän kritisoi Turinettia ankarasti, mikä puolestaan suututti ruhtinas Eugenin, joka katsoi alaisensa arvostelun heijastuvan häneen itseensä. Ruhtinaan asetuttua Turinettin puolelle Bonnevalin sanallinen keihäs kohdistui suoraan häneen. Ruhtinaan määräyksestä Turinetti asetti Bonnevalin arestiin, ja Bonneval joutui toistamiseen sotaoikeuteen. Ruhtinas, joka aiemmin oli puhunut Bonnevalista varsin myönteisesti, totesi nyt: ”Jos hän tulisi yhdestä ovesta sisään, minä menisin toisesta ulos”. Hänet tuomittiin jälleen kuolemaan, mutta pitkään mietittyään uusi keisari Kaarle VI muutti tuomion vuoden pituiseksi vankilatuomioksi, jonka jälkeen hänet tuli karkottaa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueelta.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonneval istui tuomionsa loppuun ja pakeni keisarikunnan alueelta Venetsian tasavaltaan, jonne hän yritti asettua asumaan. Habsburgit olivat kuitenkin kostonhimoisia ja pystyivät tekemään Bonnevalin elämästä vaikeaa Venetsiassakin. Hän yritti hakeutua useamman maan armeijaan, mutta turhaan, sillä Habsburgien Itävallan liittolaisina nämä eivät uskaltaneet värvätä häntä. Venetsiassa Bonneval tapasi Italiassa matkustelevan Montesquieun, joka kävi hänen luonaan useita kertoja. Montesquieu kuvaili Bonnevalia erinomaiseksi keskustelijaksi ja tarkkaavaiseksi kuuntelijaksi, joka välillä kertoi kiinnostavia tarinoita erikoisista kokemuksistaan sodissa ja elämässään ja joka osasi laatia taitavia luonnekuvauksia tuntemistaan kenraaleista ja ministereistä.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Viimein Bonneval päätti matkustaa Istanbuliin tarjotakseen palvelustaan Osmanien valtakunnalle, jota vastaan hän oli taistellut vain vähän aiemmin. Hän matkusti Cavtatin kautta Sarajevoon vuonna 1727. Habsburgien ote ylsi kuitenkin myös Bosniaan, ja itävaltalaiset virkamiehet pidättivät Bonnevalin tämän asunnosta. Bonneval joutui odottelemaan kuukausia samalla, kun hänen pidättäjänsä pohtivat eri mahdollisuuksia hänen kohtalostaan päättämiseksi. Välillä suunniteltiin Bonnevalin saattamista oikeuden eteen Wieniin ja toisena vaihtoehtona harkittiin hänen myrkyttämistään omassa asunnossaan. Noihin aikoihin Bonneaval kirjoitti Ranskan Osmanien valtakunnan suurlähettiläälle Villeneuvelle:


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonnevalin sihteeri toimitti kirjeen suurlähettiläälle, joka suhtautui tilanteeseen myötätuntoisesti, mutta sai kuninkaalta käskyn jättää Bonneval huomiotta. Erityisesti esteenä oli Ranskan ja Osmanien valtakunnan vuonna 1673 allekirjoittaman sopimuksen pykälä, jonka mukaan sulttaanin vihollisten joukoissa palvellut menetti automaattisesti Ranskan alamaisuutensa oikeuksineen ja velvoitteineen. Sopimus myös kielsi Ranskan kansalaisilta matkustamisen Osmanien valtakuntaan ilman lupaa. Bonneval olisi tuskin matkustanut sinne, jos hän olisi tiennyt sopimuksesta. Joka tapauksessa, päästäkseen tukalasta tilanteesta ja välttääkseen karkotuksen Bosniasta hän kääntyi muslimiksi ja otti nimen Ahmet, jolloin Osmanien valtakunnasta tuli lain mukaan hänen suojelijansa. Ystävälleen Voltairelle hän kirjoitti: "Joko menetän pääni, tai puen sen turbaaniin".


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Aikaa myöten hän asettui uuteen kotimaahansa. Sulttaani Mahmud I:n noustessa valtaistuimelle Bonneval asui Komotinissa. Mahmud myönsi hänelle päivärahan, ja 1731 suurvisiiri Topal Osman pašša kutsui hänet osallistumaan projektiinsa, jossa osmanien armeijaa pyrittiin nykyaikaistamaan eurooppalaisen esimerkin mukaisesti. Keväällä 1732 Osman pašša kuitenkin erotettiin, ja hänen tilalleen nousi Hekimoğlu Ali pašša. Uusi suurvisiiri oli kokenut sotilasjohtaja, eikä hän alkuun pitänyt Bonnevalin apua tarpeellisena. Seuraavana vuonna osmanien liittolainen Ranska osallistui Puolan perimyssotaan, mikä mutkisti osmanien ulkopolitiikkaa. Tällöin Ali pašša kutsui Bonnevalin neuvonantajakseen ja korotti tämän asemaa hallinnossa. Tammikuussa 1735 Bonneval ylennettiin tykistön ylipäälliköksi ja hän sai arvonimen pašša.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonnevalin aikana osmaneiden armeija oli jäänyt eurooppalaisten armeijoiden kehityksestä jälkeen. Bonneval pyrki kehittämään osmanien armeijaa, mutta suurta osaa hänen ehdotuksistaan ei toteutettu tai niistä muodostetut opit vanhentuivat muutamassa vuodessa. Hänellä oli joitakin menestyksiä, kuten se että hän esitteli osmaniarmeijalle nopeasti liikuteltavan kevyen kenttätykin, jota käytettiin menestyksekkäästi muun muassa Grotskan taistelussa Itävaltaa vastaan.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonnevalin merkittävin panos osmanien sotilaslaitoksen kehittämisessä liittyi hänen perustamaansa tykistökouluun. Kasarmia muistuttava koulu parakkeineen rakennettiin Istanbulin itäiseen osaan Üsküdariin. Hän kutsui opettajiksi kolme Ranskan armeijassa palvellutta asiantuntijaa, ranskalaisen markiisi de Mornain, skotlantilaisen kreivi Ramsayn ja irlantilaisperäisen l’Abbe MacCarthyn. Turkkilaisten kollegoidensa avustamana nämä neljä sotilasjohtajaa kouluttivat ensimmäisen vakinaiseen väkeen kuuluneen tykistöjoukon, jota kutsuttiin nimellä "bumbaracı", pommittajat. 300 miestä käsittävästä joukosta muodostui kaaderi, jota käytettiin edelleen osmanien armeijan ja erityisesti tykistön kouluttajina.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Heinäkuussa 1735 Ali pašša erotettiin, minkä jälkeen myös Bonneval joutui sivuun kaikista neuvonantajan tehtävistään. Kesällä 1737 Itävalta julisti sodan osmaneille. Uusi suurvisiiri Muhsinzade Abdullah pašša kutsui Bonnevalin jälleen neuvonantajaksi sodankäyntiin liittyvissä kysymyksissä. Bonneval oli joitakin vuosia aiemmin laatinut suunnitelman, joka onnistuessaan olisi käynnistänyt vallankumouksen Habsburgien Unkarissa. Suunnitelman tavoitteena oli jatkaa siitä, mihin hänen ystävänsä unkarilainen ruhtinas Ferenc II Rákóczi oli jäänyt. Rákóczi oli pyrkinyt vallankumoukseen Unkarin itsenäistämiseksi, mutta epäonnistuttuaan paennut Osmanien valtakuntaan. Bonneval roolitti uudeksi kapinajohtajaksi Rákóczin pojan. Yritys kuitenkin epäonnistui, vaikka Bonneval matkusti itse rintamalle toteuttamaan suunnitelmaansa. Hän palasi Istanbuliin 1738 ja huomasi pudonneensa sulttaanin ja hovin suosiosta. Hänet karkotettiin pääkaupungista takaisin Komotiniin. Hän pääsi kuitenkin takaisin tykistöön jo vuoden kuluttua muttei ei onnistunut enää saavuttamaan aiempaa arvovaltaansa. Bonneval toimi tykistössä lähinnä hallinnollisissa tehtävissä, ja ajoittain häntä konsultoitiin länsieurooppalaiseen politiikkaan liittyvissä kysymyksissä. Hänen neuvojaan kuitenkin arvostettiin ja kirjattiin jopa valikoidusti ylös.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonneval edusti ongelmaa jokaiselle Osmanien valtakunnassa toimineelle Ranskan suurlähettiläälle. Vaikka suurinta osaa Bonnevalin ajasta osmanien keskuudessa voi pitää menestyksekkäänä ja mielekkäänä, hän ikävöi takaisin Ranskaan ja pyrki neuvottelemaan paluustaan syntymämaahansa. Ranskan ja Osmanien valtakunnan väliset sopimukset sekä hänen ongelmallinen suhteensa Euroopan kuningashuoneisiin pysyivät esteenä hänen toiveensa toteuttamiselle.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonneval kuoli Istanbulissa 23. maaliskuuta 1747. Hänet haudattiin Galatan kaupunginosassa olevaan Mevlevihanesin hautausmaalle. Hänellä ei ollut biologisia jälkeläisiä, vaan ottolapsi, joka tunnetaan nimellä Suleiman Aĝa. Ranskalaissyntyinen Suleiman seurasi isänsä jälkiä, ja myös hänestä tuli aikanaan tykistön ylipäällikkö.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Aikanaan ja myös kuolemansa jälkeen Bonneval oli kuuluisa, joskin ristiriitainen hahmo. Useat ajan merkkihenkilöt mainitsivat hänet teoksissaan. Voltaire kutsui häntä vitsikkäästi tittelillä "Comte-Pacha" (”kreivi-pašša”), ja Venetsian lähettiläänä toiminut seikkailija Casanova tapasi hänet Istanbulissa. Bonneval tunsi myös Montesquieun, François Fénelonin ja Leibnizin.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonneval oli ihailtu seikkailija, joka tunnettiin sodissa osoittamastaan rohkeudesta ja neuvokkuudesta. Toisaalta häntä pidettiin potentiaalisesti vaikeana luonteena, joka saattoi ajautua pitkälle meneviin riitoihin ja ongelmiin esimiestensä kanssa. Karl Roiderin kuvauksen mukaan Bonneval oli kiistämättä lahjakas, mutta myös ylimielinen ja hallitsematon ja hänellä oli merkillinen arvojärjestys, joka salli hänen tallata toisten tunteita ja mielipiteitä samalla kun hän reagoi lähes väkivaltaisesti kevyintäkin itseensä kohdistunutta loukkausta kohtaan.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonnevalin maineen ristiriitaisuutta lisäsi se, että hän palveli kolmea maata, jotka kävivät sotia keskenään. Eri maissa palveleminen ei ollut tavatonta ajan ammattisotilaille, mutta yleensä he liittyivät kotimaansa liittolaisarmeijoihin. Aikakautena, jolloin kansallismielisyys alkoi herätä, Bonnevalin koettiin edustavan vanhanaikaiseksi käyvää tyyppiä; maatonta feodaaliajan aatelista, joka luovutti miekkansa ja uskollisuutensa eniten maksavalle tai eniten valtaa lupaavalle ylimykselle. Vaikka Bonnevalin loikkaukset eivät tapahtuneet niinkään palkkioiden toivossa vaan siltojen polttamisen vuoksi, niin hän näki itsensä suurin piirtein tämänkaltaisena hahmona. Hakiessaan Espanjan armeijaan hän kirjoitti kuningas Filipille kirjeen, jossa esitti itsensä vertauskuvallisesti kristittynä valtiona, joka oli Ranskan lailla liittoutunut ei-kristillisen valtion kanssa. Säilyneiden kirjoitustensa perusteella hän koki olevansa ranskalainen, joka joutui esittämään turkkilaista. Sen sijaan länsimaissa hänen muutoksensa uskottiin olevan täydellinen, ja häneen usein suhtauduttiin sen mukaan.


title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonnevalin vaiheikkaasta elämästä kirjoitettiin 1700- ja 1800-luvulla useita romanttisia ja liioittelevia epävirallisia elämäkertoja, joilla ei usein ollut paljonkaan tekemistä todellisuuden kanssa. Teoksia julkaistiin muun muassa Britanniassa, Alankomaissa ja Saksassa. Niissä pohdiskeltiin Bonnevalin pragmaattista suhtautumista uskonasioihin. Lisäksi ne usein keskittyivät herkuttelemaan ajatuksella Bonnevalin ympärileikkaamisesta hänen kääntyessään islaminuskoon. Ajan kristillismoralistisessa Euroopassa ympärileikkaus symbolisoi itäisten kansojen tapojen vierautta ja epäkristillisyyttä. Vaikka ympärileikkauksen tapahtumisesta ei ole todellista tietoa, sen mainitseminen oli myyvä keino lisätä Bonnevalin henkilöön liitettyä ristiriitaisuutta. Vanhoilla päivillään Bonneval itse kirjoitti Voltairelle aina uskoneensa, ettei Jumala välitä siitä, onko uskovainen kristitty, muslimi vai juutalainen.


title: Oskari Koivula

text: Johan Oskar Koivula oli suomalainen metsätyönjohtaja, joka vuoden 1918 sisällissodan aikana toimi Hyvinkään punakaartin päällikkönä. 19.–21. huhtikuuta käydyn Hyvinkään taistelun aikana hän johti paikkakunnan puolustusta yhdessä Viialasta saapuneen Topias Harjun kanssa.


title: Oskari Koivula

text: Hyvinkään punakaarti järjestäytyi sisällissodan käynnistyessä 27. tammikuuta 1918, jolloin Koivula valittiin sen päälliköksi. Avustajakseen hän sai Lopelta kotoisin olleen työmiehen August Pihlajiston (1882–1918). Helmi–maaliskuun aikana Koivula osallistui pataljoonapäällikkönä taisteluihin Satakunnan ja Hämeen rintamilla muun muassa Lavialla. Hyvinkäälle palattuaan hän ryhtyi 18. huhtikuuta organisoimaan paikkakunnan puolustusta Helsingin muutamaa päivää aikaisemmin vallanneita saksalaisia vastaan. Koivula tiedusteli Viipuriin paenneelta punakaartin esikunnalta, ryhdytäänkö Hyvinkäätä puolustamaan vai peräännytääkö paikkakunnalta. Antautuminen ei hänen mukaansa tullut kyseeseen. Esikunnan vastausta ei tunneta, mutta Koivula johti Harjun kanssa punaisten joukkoja kolme päivää kestäneen puolustustaistelun aikana. Koivulan toiminnasta taistelussa ei myöskään ole tarkkaa tietoa, mutta hän johti mahdollisesti asemanseutua puolustaneita punaisia Harjun vastatessa Hevosmäestä.


title: Oskari Koivula

text: Taistelujen jälkeen punaiset perääntyivät Riihimäen kautta kohti Lahtea. Osa hyvinkääläisistä, kuten Lauri Kara, onnistui pakenemaan Neuvosto-Venäjälle, mutta Koivulan kohtalo on epäselvä. Pidetään mahdollisena, että hän kuoli Lahdessa huhti-toukokuun aikana. Koivulan nimi kuitenkin löytyy pääesikunnan tiedusteluosaston 29. toukokuuta 1918 julkaisemasta etsittävien punakaartilaisten listasta.


title: Oskari Koivula

text: Oskari Koivulan mukaan on nimetty Hyvinkään Nummenkärjen kaupunginosassa kulkeva "Koivulankatu".


title: Millennium 2.2

text: Millennium 2.2 on vuonna julkaistu strategia/resurssienhallintapeli. Peli on julkaistu myös nimellä "Millennium: Return to Earth" ja se on edeltäjä Deuteros-pelille.


title: Millennium 2.2

text: Pelin on kehittänyt Software Studios ja julkaissut Electric Dreams Amigalle, Atari ST:lle ja DOS:lle.


title: Millennium 2.2

text: Peli on saanut 84% "CU Commodore User Amiga-64" -lehden arvostelussa.


title: Millennium 2.2

text: Peli on saanut 90% "Zzap" -lehden arvostelussa.


title: Bolognan metropolikaupunki

text: Bolognan metropolikaupunki () on yksi Italian metropolikaupungeista. Bolognan maakunta muutettiin 1.1.2015 alkaen metropolikaupungiksi.


title: Bolognan metropolikaupunki

text: Metropolikaupungin pääkaupunki on Bologna. Maakunta sijaitsee Emilia-Romagnan alueella Italian pohjoisosissa ja se koostuu 55 kunnasta.


title: Bolognan metropolikaupunki

text: Bolognan maakunnan pinta-ala on 3 702 neliökilometriä. Asukkaita siellä on miljoona.


title: K-luokka (sluuppi)

text: K-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston suunnittelema viiden aluksen muodostama tykkiveneluokka. Luokan aluksista valmistui kolme, jotka kaikki Saksa valtasi keskeneräisinä Alankomaat vallatessaan. Kahden tilaus peruutettiin ennen töiden aloittamista.


title: K-luokka (sluuppi)

text: Kolme ensimmäistä alusta tilattiin osana vuoden 1938 laivastosuunnitelmaa korvaamaan vanhentuneet Gruno-luokan tykkiveneet. Alusten suoja ja raskas ilmatorjunta-aseistus olisivat tehneet niistä hyvin satamien ja rannikon puolustukseen sopivia. Lisäksi ne olisivat soveltuneet saattueiden suojaamiseen ja sukellusveneidentorjuntaan.


title: K-luokka (sluuppi)

text: Vuoden 1939 hankintasuunnitelma sisälsi neljä uutta alusta, joista ainoastaan K4 ja K5 tilattiin. Saksan aloittaessa hyökkäyksensä länteen 10. toukokuuta 1940 kolme ensimmäistä olivat vielä keskeneräisinä telakoilla. Saksalaiset saivat alukset vahingoittumina haltuunsa. Alankomaiden laivastoesikunta peruutti K4 ja K5 tilaukset.


title: K-luokka (sluuppi)

text: Saksan laivasto tilasi kolmen keskeneräisen aluksen valmistamisen. Niihin lisättiin miinakiskot ja alkuperäiset ilma- ja merimaaliammuntaan sopivat 120 millimetrin pääaseet korvattiin vain merimaaliammuntaan sopivilla No.8 -tykeillä. 40 millimetrin tykit korvattiin Saksan laivaston standardi 37 millimetrin tykein ja konekiväärit kahdellatoista 20 millimetrin tykillä. Sodan aikana alukset olivat Norjassa ja Saksan kotivesillä. Sotatoimien päättyessä ainoastaan K3 liitettiin kunnostettuna Alankomaiden laivastoon.


title: Teikangas

text: Teikangas on Ikaalisten 13. kaupunginosa. Kaupunginosa on pääosin teollisuusaluetta.


title: Lodin roomalaiskatolinen hiippakunta

text: Lodin katolinen hiippakunta kattaa italialaisen Lodin maakunnan. Siihen kuuluu 123 seurakuntaa, joissa oli vuoden 2012 alussa yhteensä jäsentä. Hiippakunnan piispa on Maurizio Malvestiti.


title: Treoniinisyntaasi

text: Treoniinisyntaasi on lyaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi katalysoi fosfohomoseriinin ja veden välistä reaktiota, ja tuotteena reaktiossa muodostuu treoniinia ja fosfaatti-ioneja. Entsyymiä esiintyy arkeissa, bakteereissa, kasveissa ja sienissä mutta ei eläimissä, ja se osallistuu treoniinin ja isoleusiinin biosynteesiin. Treoniinisyntaasin EC-numero on EC 4.2.3.1.


title: Treoniinisyntaasi

text: Treoniinisyntaasi on rakenteeltaan kahdesta samanlaisesta alayksiköstä koostuva dimeeri. Kasvien treoniinisyntaasi on molekyylimassaltaan tyypillisesti noin 110 kDa. Treoniinisyntaasi vaatii toimiakseen koentsyymikseen pyridoksaalifosfaatin. Tämän lisäksi kasveilla on sienistä ja bakteereista poikkeava säätelymekanismi. S-adenosyylimetioniini toimii entsyymin allosteerisena aktivoijana. Fosfohomoseriini on myös metioniinin synteesissä tarvittavan entsyymin kystationiinisyntaasin substraatti ja nämä kaksi entsyymiä kilpailevat siitä. S-adenosyylimetioniinia muodostuu metioniinista, kun sitä on runsaasti. Metioniinin tarpeen ollessa vähäinen S-adenosyylimetioniini aktivoi treoniinisyntaasia ja sitä kautta suuntaa fosfohomoseriinin metabolian kohti treoniinin muodostumista.


title: Treoniinisyntaasi

text: Treoniinisyntaasin katalysoiman reaktion reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa fosfohomoseriini muodostaa imiinin eli Schiffin emäksen koentsyyminä toimivan pyridoksaalifosfaatin kanssa. Seuraavassa vaiheessa tämä imiini toisiintuu ja molekyylistä eliminoituu fosfaatti-ioni. Eliminaation seurauksena muodostuu aminokrotonihapon ja pyridoksaalifosfaatin imiini, joka hydrolysoituu treoniiniksi. Aminokrotonihappo voi myös irrota entsyymistä ja hydrolysoitua ei-entsymaattisesti solulimassa treoniiniksi.


title: Cesc Gay

text: Francesc ”Cesc” Gay i Puig (s. 1967 Barcelona) on espanjalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hänen ohjaamansa espanjalais–argentiinalainen draamaelokuva "Paras ystäväni Truman" sai vuonna 2015 viisi Goya-palkintoa.


title: Cesc Gay

text: Gay ohjasi esikoiselokuvansa "Hotel Roomin" (1998) yhdessä argentiinalaisen Daniel Gimelbergin kanssa.


title: Tuluttaja

text: Tuluttaja eli tuottajakuluttaja () on käyttäjätuotantoon osallistuva henkilö, joka sekä tuottaa että käyttää tuottamaansa hyödykettä tai palvelua.


title: Tuluttaja

text: Yleisiä käyttäjätuotannon muotoja ovat muun muassa kumppanuusmaatalous ja kotitalouksien harjoittama energian tuotanto.


title: Vendémiaire-kansannousu

text: Vendémiaire-kansannousu oli Ranskan suuren vallankumouksen vastustajien aseellinen kansannousu Pariisissa 5. lokakuuta 1795. Vallankumouskalenterin mukaan päivä oli Vendémiaire-kuukauden 13. päivä vallankumousvuonna IV. Kapinalliset olivat rojalisteja, jotka halusivat palauttaa Ranskaan kuningaskunnan. Kansannousu ei esiintynyt avoimesti rojalististen tunnusten alla, mutta sen osallistujat olivat pääosin Pariisin luoteisista esikaupungeista, jotka tunnettiin rojalistisen agitaation keskuksena. Kapinan johtajia olivat aatelismiehet Vincent-Marie Viénot de Vaublanc ja Antoine Chrysostome Quatremère de Quincy.


title: Vendémiaire-kansannousu

text: Vallankumous vaikutti suuresti ihmisten elämään. Tyytymättömiä olivat esimerkiksi ne aateliset, jotka olivat menettäneet asemiaan. Lisäksi tyytymättömyys johtui uskonnon ja pappien vainoamisesta, inflaatiosta, elintarvikepulasta ja 300 000 miehen kutsumisesta armeijaan. Uuden kalenterin takia työntekijöiden vapaapäivä oli vain joka kymmenes päivä vanhan sunnuntain sijasta. Uskonnollisia ihmisiä järkytti, että kristinusko korvattiin marraskuussa 1793 järjen palvonnalla ja kesäkussa 1794 korkeimman olennon kultilla. Kaikki kapinalliset eivät siis olleet aatelisia. Vuodesta 1793 alkaen vastavallankumouksellisia kapinoita oli eri puolilla maata.


title: Vendémiaire-kansannousu

text: Kansalliskonventti päätti vuonna 1795 alistaa laatimansa, aiempaa vanhoillisemman uuden perustuslain kansanäänestykseen, mutta yhdisti samaan äänestykseen niin sanotut fructidorin säädökset, joiden mukaan perustuslain astuessa voimaan vain kolmasosa konventin paikoista täytettäisiin uudella vaalilla. Tämä herätti huolta, että vallassa olevat päättäjät eivät aikoisi luopua asemistaan. Vaikka itse perustuslaki hyväksyttiin 9. syyskuuta (23. fructidor-kuuta) Pariisin jokaisella sektiolla eli äänestysalueella, useat sektiot – kärjessä Lepeletierin alue – hylkäsivät fructidorin säädökset ja julistivat hätätilan konventtia uhmaten. Kun fructidorin säädökset julistettiin valtakunnallisella enemmistöllä hyväksytyiksi, äänestytulosta väitettiin väärennetyksi. Syyskuun lopulla Pariisissa alkoi esiintyä kansalliskonventtia vastaan suunnattuja muskadiinien katulevottomuuksia.


title: Vendémiaire-kansannousu

text: Lepeletierin ja Théâtre Français’n äänestysalueet kutsuivat 3. lokakuuta 1795 koolle Pariisin sektioiden yhteisen (luvattoman) kokouksen, johon vain osa sektioista lähetti edustajia. Seuraavana päivänä yritettiin järjestää mielenosoitusmarssi kansalliskonventin luo, mutta se estettiin ja konventti määräsi Lepeletierin paikalliset johtajat vangittaviksi. Nämä vastasivat kutsumalla pariisilaiset aseisiin konventin suunnittelemaa väitettyä uutta terrorin aaltoa vastaan. Illalla 4. lokakuuta kapinamielisissä kaupunginosissa soitettiin hätäkelloja ja Lepeletierissä muodostettiin ”kansannousun toimeenpaneva komitea”. Pariisin varuskunnan kanssa neuvoteltiin yhden päivän tulitauko, ja yön aikana kapinalliset miehittivät rue Saint-Honorén, Place Vendômen ja Palais-Royalin alueet. Noin 30 000 asemiehen johtajana oli Richer de Sévigny. Pääosa pariisilaisista oli haluttomia tukemaan rojalistiseksi miellettyä kapinaa ja joko jättäytyi syrjään tai liittyi konventtia tukeneisiin vastamielenosoituksiin.


title: Vendémiaire-kansannousu

text: Kapinan kukistaminen kuului alkuaan Pariisia suojelleen kotiarmeijan ("Armée de l'Intérieur") komentajalle, kenraali Jacques-François Menoulle, joka yritti neuvotteluilla saada kapinalliset luovuttamaan aseensa. Kun aseita ei luovutettu, kansalliskonventti erotti ja vangitsi Menoun, ja nimitti 4. lokakuuta tämän tilalle oman jäsenensä, kenraali Paul de Barrasin. Barras luovutti komennon kenraali Napoléon Bonapartelle, joka oli kunnostautunut vuoden 1793 Toulonin kapinan kukistamisessa. Aamupäivällä 5. lokakuuta noin 25 000 kapinallista oli kokoontunut rue Saint-Honorélle, jossa sotilaiden kasaamat barrikadit estivät heiltä pääsyn kansalliskonventin istuntopaikkaan, Tuileries’n palatsiin. Kello neljään saakka iltapäivällä kumpikin osapuoli vältti avaamasta tulta ja joukot vain seisoivat vastakkain kadulla. Lopulta Saint-Rochin kirkon lähelle kokoontuneet kapinalliset alkoivat tulittaa sotilaita väijyksistä asuintalojen ikkunoista, mikä käynnisti taistelun.


title: Vendémiaire-kansannousu

text: Kenraali Bonaparte oli käskenyt asettaa Tuileries’n palatsin tykit asemiinsa ja suunnata ne kohti kapinallisia. Hänen taktiikkanaan oli antaa vastustajan tulla hyvin lähelle ennen muskettitulituksen aloittamista. Tämä käsiasein käyty tulitus ei kuitenkaan pysäyttänyt kapinallisia. Silloin Bonaparte siirtyi tykkien käyttöön ja lyijykuulilla ladatut tykit paljastettiin. Tuhoisan tykkitulen ansiosta kapinalliset saatiin hajaantumaan, jolloin Bonaparten joukot ryhtyivät takaa-ajoon. Kapina oli kukistettu jo muutaman tunnin kuluttua. Noin 300 kapinallista kuoli.


title: Vendémiaire-kansannousu

text: Kapinan johtajaksi tulkitut Vincent-Maria Vaublanc ja Quatremère de Quincy tuomittiin sotilatuomioistuimessa poissaolevina kuolemaan. He kuitenkin pakoilivat tuomiota piiloutumalla tai pakenemalla maasta. Heidät armahdettiin muutamia vuosia myöhemmin. Kaksi muuta kuolemantuomiota kuitenkin toimeenpantiin.


title: H-luokka (sukellusvene, Britannia)

text: H-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa palvellut sukellusveneluokka, johon kuului 42 kolmessa erässä (alaluokassa) valmistettua alusta.


title: Anne Catherine Emmerich

text: Autuas Anne Catherine Emmerich (; 8. syyskuuta 1774, Coesfeld, Westfalen, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta – 9. helmikuuta 1824, Dülmen, Westfalen, Saksan liitto) oli Saksassa syntynyt augustinolainen nunna, mystikko, ekstaatikko ja stigmaatikko. Naista kunnioitetaan katolisessa kirkossa. Kirkko julisti hänet kunnianarvoiseksi vuonna 2001, paavi Johannes Paavali II julisti hänet autuaaksi 3. lokakuuta 2004 Pietarinkirkossa, Vatikaanivaltiossa, ja hänen juhlapäiväänsä vietetään 9. helmikuuta. Autuaan Emmerichin väitetään nähneen koko Jeesuksen Kristuksen elämän. Nainen tunnetaan muun muassa teoksista "The Dolorous Passion of Our Lord Jesus Christ", "The Life of the Blessed Virgin Mary" ja "The Life of Our Lord".


title: Anne Catherine Emmerich

text: Emmerich syntyi köyhien, mutta hurskaitten talonpoikaisvanhempien perheeseen. Hän toimi esimerkiksi ompelijattarena ja tunsi vetoa rukouselämään jo varhaisessa iässä. Emmerich halusi nunnaluostariin, mutta hänet torjuttiin toistuvasti johtuen tämän kyvyttömyydestä toimittaa myötäjäisiä. Lopulta vuonna 1802, eli hänen ollessaan 28-vuotias, hän astui augustiinolaisten konventtiin Agnetenbergissä, Dülmenissä. Täällä hän tyytyi tulemaan kohdelluksi paikassa kaikkein alhaisimpana ekstaaseistaan huolimatta, mutta toimitti velvollisuutensa uskollisesti, vaikka olikin heikkokuntoinen. Luostarin tullessa suljetuksi vuonna 1812 Jerome Bonaparten toimesta hän joutui hakemaan turvaa erään vanhan lesken talosta ja tuli seuraavana vuotena kokonaan vuoteenomaksi. Tänä aikana hänen kerrotaan vastaanottaneen stigmatan, minkä hän yritti epäonnistuneesti salata. Vuonna 1818 Jumalan kerrotaan vastanneen hänen rukoukseensa päästä eroon stigmatasta ja haavat hänen käsissään ja jaloissaan sulkeutuivat, vaikka muut niistä jäivät. Näihin aikoihin runoilija Klemens Brentano vieraili Emmerichin luona ja alkoi hänen näkyjensä tallentajaksi tuottaen vuonna 1833 alkajaisiksi kirjan "The Dolorous Passion of Our Lord Jesus Christ". Myöhemmin julkaistiin myös kirjat "The Life of the Blessed Virgin Mary" ja kolmessa osassa "The Life of Our Lord". Emmerich kuoli 9. helmikuuta 1824 Dülmenissä.


title: Anne Catherine Emmerich

text: Vuonna 1892 Münsterin piispa avasi Emmerichin autuaaksijulistamisprosessin reilusti tämän kuoleman jälkeen. 15. toukokuuta 1899 mennessä 131 henkilöä oli antanut todistuksensa 70 sessiossa. Vuonna 1928 Rooma kuitenkin keskeytti Emmerichin autuaaksijulistamisprosessin, koska epäili tämän näkyjen tallentajan Klemens Brentanon sepittäneen Emmerichin nimiin kirjattua materiaalia. 31. tammikuuta 1973 saksalainen piispa Heinrich Tenhumberg anoi Emmerichin autaaksijulistamisen jatkamista ja 18. toukokuuta samana vuonna paavi Paavali VI suostui pyyntöön. 15. helmikuuta 1975 Emmerichin jäänteet vietiin dülmeniläiseen kirkkoon Holy Cross Church ja maaliskuussa 1979 saksalaiset piispat pyysivät paavi Johannes Paavali II:lta erityistä huomiota Emmerichin tapaukseen. Vuoden 1981 toukokuussa kirkko julkaisi toteamuksen, että "Jumalan palvelija A. C. Emmerichin tapaus avataan". 2. heinäkuuta 2003 Rooman kuuria julkaisi dekreetin ihmeestä ja paavi Johannes Paavali II julisti Emmerichin autuaaksi 3. lokakuuta 2004.


title: Anne Catherine Emmerich

text: Sen enempää Emmerich kuin Brentanokaan ei ollut koskaan käynyt Efesoksessa, jonka raunioitakaan ei silloin ollut vielä kaivettu esiin. Kuitenkin kirjassa "The Life of the Blessed Virgin Mary" kuvaillaan rakennusta, jossa Neitsyt Maria olisi asunut viimeiset vuotensa maan päällä. Erään vanhan kristillisen perimätiedon mukaan hän olisi tuolloin asunut Efesoksessa.


title: Anne Catherine Emmerich

text: Vuonna 1881 ranskalainen pappi, apotti Julien Gouyet käytti Emmerichin kirjaa apunaan löytääkseen talon Efesoksesta ja löysikin kaupungin ulkopuolelta rakennuksen, joka vastasi kirjassa annettua kuvausta yllättävän tarkoin. Häntä ei aluksi otettu vakavasti, mutta Marie de Mandat-Grancey hyväksyi hänen väitteensä ja pysyi kannassaan, kunnes kaksi muutakin pappia kävi paikalla ja vahvisti löydön.


title: Anne Catherine Emmerich

text: Pyhä istuin ei ole ottanut virallista kantaa siihen, onko kyseessä todella Neitsyt Marian viimeinen koti, mutta vuonna 1896 paavi Leo XIII kävi paikalla ja vuonna 1961 Pius XII julisti sen alustavasti pyhäksi paikaksi. Johannes XIII vahvisti julistuksen pysyväksi. Myöhemmin siellä ovat käyneet myös paavit Paavali VI vuonna 1967, Johannes Paavali II vuonna 1979 ja Benedictus XVI, ja he kunnioittivat rakennusta pyhäinjäännöksenä.


title: Pertti Lipas

text: Pertti Olavi Lipas (18. kesäkuuta 1932 Jyväskylä – 22. marraskuuta 2008 Jyväskylä) oli suomalainen fyysikko ja professori. Hän toimi Helsingin yliopistossa fysiikan apulaisprofessorina 1964–1974 ja Jyväskylän yliopistossa teoreettisen fysiikan professorina 1974–1996.


title: Pertti Lipas

text: Pertti Lipas syntyi ja vietti nuoruutensa Jyväskylässä. Hänen isänsä oli tekniikan tohtori Tauno Lipas, joka loi uransa aluksi teollisuuden palveluksessa ja sittemmin Helsingin työväenopiston lehtorina ja yliopettajana. Pertin äiti oli Heidi o.s. Karlsson. Lipas kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta vuonna 1951.


title: Pertti Lipas

text: Ammatilliset opintonsa Pertti Lipas suoritti ulkomailla. Hän valmistui kandidaatiksi (BA) Bowdoin Collegesta, Brunswickissa, Yhdysvalloissa vuonna 1955. Valmistuttuaan kandidaatiksi hän palasi Suomeen, jossa hän suoritti asepalveluksensa. Sotilasarvoltaan Lipas oli vänrikki.


title: Pertti Lipas

text: Suunnitellessaan opintojensa jatkoa armeijan jälkeen Lipas suunnitteli aloittavansa opinnot Teknillisessä korkeakoulussa. Koska hän ei saanut tarpeeksi hyvitystä Amerikassa suoritetusta kandidaatin tutkinnostaan, hän päätti etsiä jatkokoulutuspiakan ulkomailta. Hän suoritti lopulta jatko-opintonsa New Yorkissa Rensselaerin teknillisessä instituutissa, jossa hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1961. Väitöskirjan ohjaajana toimi tohtori J. P. Davidson. Davidson on sittemmin työskennellyt mm. Kansasin yliopiston professorina.


title: Pertti Lipas

text: Rensselaerissa Pertti Lippaalle avautui mahdollisuus perehtyä syvällisesti teoreettiseen ydinfysiikkaan, sillä hänen väitöskirjansa ohjaaja, tohtori Davidson, oli perehtynyt syvällisesti Aage Niels Bohrin ja Benjamin Roy Mottelsonin 1950-luvulla tekemiin tutkimuksiin, jotka liittyivät epäsymmetristen atomiytimien tutkimukseen (atomin kollektiivimalli). "Kollektiivimalli" tarkoittaa, että atomin ytimessä voi tapahtua siirtymiä, jotka vaikuttavat samanaikaisesti useisiin nukleoneihin. Nämä nukleonit toimivat yhdessä ja niillä on yhteisiä eli kollektiivisia ominaisuuksia, joten niiden siirtymää voidaan kuvata niin kutsutun atomiytimen kollektiivimallin avulla. (Bohr ja Mottelson saivat tutkimuksistaan Nobelin vuonna 1975.)


title: Pertti Lipas

text: Lipas täydensi valmistumisensa jälkeen opintojaan vielä 1964–1965 Pohjolan teoreettisen fysiikan instituutissa () Kööpenhaminassa ja vuonna 1969 Triestessä kansainvälisessä teoreettisen fysiikan tutkimuskeskuksessa ().


title: Pertti Lipas

text: Virkauransa Lipas aloitti atomienergianeuvottelukunnan tutkijana 1961–1962. Sen jälkeen hän siirtyi tutkijaksi Helsingin yliopistoon, jossa hän toimi virkaa tekevänä fysiikan apulaisprofessorina ja sen jälkeen vt. professorina 1963–1964. Vakinaiseen apulaisprofessuuriin (teoreettinen fysiikka) hänet nimitettiin vuonna 1964 ja hän toimi siinä tehtävässä vuoteen 1974 asti. Teoreettinen fysiikka oli erotettu omaksi oppiaineekseen Helsingin yliopistossa vuonna 1961. Apulaisprofessuurin perustaminen oli osa oppiaineen opetuksen järjestelyjen vakiinnuttamista. Kun Pertti Lipas aloitti virkansa apulaisprofessorina (1964), oli fysiikan professorien määrä Suomessa Vesa Ruuskasen ja Keijo Kajantien mukaan vielä melko vähäinen. Yhteistyökykyisenä miehenä Lipas tutustui nopeasti uusiin työtovereihinsa Helsingin yliopistossa. Lipas hoiti välillä (1966, 1970–1971 ja 1973) vakinaisen virkansa ohella viransijaisena myös professorin tehtäviä. 1960-luvulla oli vielä usein tapana, että luennoitsija piti luentonsa ja siirtyi sitten työhuoneeseensa tekemään esimerkiksi tutkimustyötä. Apulaisprofessori Lipas oli eräs tämän perinteen murtajia ja hän piti tärkeänä, että oli opiskelijoiden tavoitettavissa luentojen väliaikoinakin.


title: Pertti Lipas

text: Tieteellisen työn ohella Lipas teki merkittävän uran fysiikan opetuksen kehittäjänä. Hän osallistui luonnontieteiden koulutuksen kehittämistyöhön myös valtakunnallisella tasolla. Ensimmäinen huomattava projekti oli vuosina 1972–1973 hahmoteltu fysiikan jatko-opintojen kehittämishanke, jonka Helsingin yliopisto teki yhdessä Teknillisen korkeakoulun (TKK) kanssa. TKK:n puolelta hanketta koordinoi professori Eero Byckling, jonka kanssa Lipas julkaisi lopullisen suunnitelman Suomen Fyysikkoseuran "Arkhimedes"-lehdessä 1973. Suunnitelman keskeisenä sisältönä oli, että lisensiaatin ja tohtorin tutkintoihin sisällytettiin fysiikan ja muiden sivuaineiden opiskelun ohella fysiikan tutkimusmenetelmiä esitteleviä haastavia kursseja. Tämän kehitystyön tuloksia hyödynnettiin vielä vuonna 1995, kun Suomessa perustettiin tohtorikoulutuksen tehostamiseksi niin kutsutut tutkijakoulut.


title: Pertti Lipas

text: Vuonna 1974 Lipas nimitettiin Jyväskylän yliopistoon teoreettisen fysiikan professoriksi opetusalana pienenergiafysiikka. Hän aloitti virassaan syyskuun alussa. Jo virkakautensa alussa hän joutui jälleen perehtymään tutkimustyön ohella opetusasioihin. Hän otti osaa luonnontieteen koulutuksen valtakunnallisen tutkinnonuudistuksen suunnitteluun. Professori Lipas valittiin vuonna 1975 opetusministeriöntutkinnon asettaman tutkinnonuudistusprojektin puheenjohtajaksi.


title: Pertti Lipas

text: Luonnontieteen opiskelijoiden ainejärjestön aloitteesta Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta alkoi selvittää mahdollisuutta uudistaa luonnontieteiden koulutusta. Tutkinnonuudistuskokeilua varten perustettiin tiedekunnassa vuoden 1975 alussa suunnittelulautakunta, jonka puheenjohtajaksi valittiin professori Lipas. Suunnittelutyöryhmän ehdotuksesta tutkinnonuudistusta lähdettiin tekemään vuosina 1975–1977 ja käyttöön uudet opetussuunnitelmat oli määrä ottaa 1978. Muutostyö eteni verkkaan ja professori Lipas oli lopulta pettynyt työryhmän aikaansaannoksiin. Valtakunnallisella tasolla suunnitelma raukesi toistaiseksi, joten tutkinnonuudistuksen valmistelu tiedekunnassa keskeytettiin. Lipas luopui tutkinnonuudistusprojektin valtakunnallisen työryhmän puheenjohtajuudesta 1978. Tasavallan presidentti Urho Kekkonen antoi uuden asetuksen luonnontieteellisistä tutkinnoista 22. joulukuuta 1978. Vasta sen jälkeen varsinainen tutkintojärjestelmien uudistustyö saatiin käyntiin. Käytännössä tutkinnonuudistus saatiin siis aikaan asetuksien voimalla loppuvuodesta 1978 alkaen. Raskaan projektin päätyttyä professori Lipas vietti muutamia kuukausia Dubnassa tutkimustyötä tehden.


title: Pertti Lipas

text: Professorin tehtävien ohella hän toimi Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen johtajana 1976–1979. Tutkinnonuudistushanke ja laitoksen johtaminen veivät hänen aikansa liki täysin ja hän ei vuosien 1975 ja 1978 välisenä aikana ehtinyt tehdä tutkimustyötä. Hän toimi sittemmin vielä toistamiseen fysiikan laitoksen johtajana kaudella 1986–1987.


title: Pertti Lipas

text: Luennoitsijana Professori Lipas pyrki löytämään erilaisia tapoja, joilla teoreettisen fysiikan kieltä eli matemaattisten lausekkeiden ja yhtälöiden merkitystä olisi saanut havainnollistettua opiskelijoille esimerkiksi vertailemalla niitä arkipäivän ilmiöihin ja piirtämällä tarvittaessa kuvitusta. Hän laati opetusta varten myös oppimateriaalia. Christofer Cronströmin kanssa hän kirjoitti teoksen "Johdatus sähködynamiikkaan ja suhteellisuusteoriaan" (2000).


title: Pertti Lipas

text: Professori Lipas jäi eläkkeelle vuoden 1995 lopussa. Hänen seuraajakseen teoreettisen fysiikan professorina nimitettiin vuonna 1996 apulaisprofessori Vesa Ruuskanen. Ruuskanen oli työskennellyt kahden vuosikymmenen ajan (1974–1995) apulaisprofessorina Lippaan työtoverina Jyväskylässä.


title: Pertti Lipas

text: Vielä eläkevuosinaankin Lipas työskenteli ahkerasti. Vuonna 1997 ilmestyi hänen kirjoittamansa Suomen Fyysikkoseuran 50-vuotishistoriikki (vuosilta 1947-1997).


title: Pertti Lipas

text: Fyysikkona Lipas tutki atomiytimien rakennetta. Hän oli perehtynyt varsinkin ytimien kollektiivisia värähtelyjä ja rotaatioita kuvaaviin teoreettisiin malleihin. Hänen ympärilleen muodostui Helsingissä ja Jyväskylän vuosina oma teoreettisen fysiikan koulukunta, jonka vaikutus on näkynyt Ruuskasen ja Kajantien mukaan vielä 2000-luvun alussakin.


title: Pertti Lipas

text: Pitkän tieteellisen uran fyysikkona tehnyt Pertti Lipas nimitettiin Suomen Fyysikkoseuran kunniajäseneksi. Hän osallistui kyseisen seuran toimintaan usean vuoden ajan.


title: Pertti Lipas

text: Vapaa-ajallaan Pertti Lipas harrasti purjehdusta. Hän kävi Jyväskylässä asuessaan usein Juurikkasaaren rannassa purjehtimassa Laser-jollalla. Aktiiviurallaan Lipas voitti kahdesti (2000 ja 2001) Laser Radial-luokan Suomen mestaruuden.


title: Pertti Lipas

text: Lipas aloitti veneilyn 1960-luvulla työskennellessään Helsingissä. Myöhemmin hän oli useita vuosia purjehdusseura PPS ry:n jäsenenä 1970-luvun alussa. Kun seuran toiminta aikanaan päättyi, hän siirtyi Jyväskylän Veneseuran (JVS) jäseneksi. Lipas toimi pursiseuransa kommodorina. Hän osallistui useiden seuransa järjestämien purjehdustapahtumien järjestelyihin ja hänen johdollaan organisoitiin useita purjehduksen arvokilpailuja (mm. SM-kisa, ranking-kisat ja Päijänne-purjehdus). Toimitsijana hän oli aktiivisesti mukana kokoamassa sääntöjä kisoihin, laati kilpailukutsuja ja päivitti vanhoja sääntökokoelmia. Hän seurasi tarkkaan lajin kehitystä maailmalla ja oli aina perillä muutoksista kansainvälisissä säännöissä. Pertti Lipas suomensi kansainvälisen purjehdusliiton sääntökirjat niiden ilmestyttyä.


title: Pertti Lipas

text: Vielä luovuttuaan pursiseuransa kommodorin toimesta Lipas oli usein kisoissa tuomarina ja kilpailulautakunnan jäsenenä. Lisäksi hän huolehti kilpailusääntöjen kouluttamisesta. Hänen asiantuntemustaan hyödynnettiin myös kansainvälisissä toimitsijatehtävissä. Lipas toimi tuomarina Sydneyn ja Ateenan olympiakisojen purjehduskilpailussa. Pertti Lippaan puoliso Riittaliisa oli miehensä tavoin innokas purjehtija, ja myös hän oli kansallinen purjehdustuomari.


title: Pertti Lipas

text: Purjehduksen ohella professori Lipas harrasti musiikkia. Jo opiskeluaikanaan Yhdysvalloissa hän oli soittanut opiskelijoiden yhtyeissä ja esiintynyt mm- viihdytyskiertueilla sotilastukikohdissa. Hän soitti pianoa myös kollegoidensa illanvietoissa. Muusikkona hänen mielimusiikkinsa oli jazzin tyylistä.


title: Pertti Lipas

text: Lipas sairasti viimeisen kolmen vuoden ajan melanoomaa. Hän oli vielä kesällä 2008 mukana etätyötä tekevänä teknisenä neuvonantajana Pekingin olympialaisten purjehduskisoissa. Terveydellinen tila esti häntä matkustamasta paikan päälle. Professori Lipas menehtyi sairauteensa 22. marraskuuta 2008.


title: Pertti Lipas

text: Pertti Lipas oli vuodesta 1960 naimisissa Riittaliisa Kurjen (k. 2010) kanssa. Pariskunnalla oli kaksi lasta: Timo (s. 1962) ja Lauri (s. 1966).


title: Pirkko-Liisa Kyöstilä

text: Pirkko-Liisa Kyöstilä on suomalainen diplomaatti. Hän on suurlähettiläs ja Suomen yhteystoimiston päällikkö suurlähettiläänä Ramallahissa 1. syyskuuta 2014 lähtien. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1987.


title: Pirkko-Liisa Kyöstilä

text: Kyöstilä on työskennellyt ennen Ramallahia kotimaassa ulkoministeriön kehityspoliittisella osastolla kansalaisjärjestöyksikön päällikkönä vuodesta 2011. Sitä ennen hän oli johtava virkamies Suomen suurlähetystössä Nepalissa Kathmandussa. Hän on työskennellyt aiemminkin kehitysyhteistyön ja kehityspolitiikan parissa ulkoministeriössä ja Suomen ulkomaanedustustoissa Dar es Salaamissa, Roomassa ja Pariisissa OECD-edustustossa.


title: Kyöstilä

text: Kyöstilä voi tarkoittaa:


title: Riitta Resch

text: Riitta Hannele Resch (o.s. Niemi, s. 2. syyskuuta 1954) on suomalainen diplomaatti. Hän on johtava asiantuntija ulkoministeriön humanitaarisen avun ja politiikan yksikössä. Resch on työskennellyt suurlähettiläänä Manilassa 2004–2008. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1982.


title: Riitta Resch

text: Resch on työskennellyt 2008–2012 suurlähettiläänä Kyproksella Nikosiassa. ja ollut Suomen YK-valtuuskunnan johtaja. Resch on palvellut myös Pariisin ja New Delhin suurlähetystöissä sekä Geneven edustustossa ja YK-edustustossa New Yorkissa. Kotimaassa ulkoministeriössä hän on työskennellyt oikeudellisella, kauppapoliittisella ja poliittisella osastolla YK-yksikön päällikkönä ja ennen Manilaan siirtymistä globaaliasiain osastolla yleisten globaaliasiain yksikön päällikkönä.


title: 2. kaupunginosa

text: 2. kaupunginosa tai II kaupunginosa tarkoittaa jonkin kaupungin kaupunginosaa, jolle on kaupunginosia numeroitaessa annettu järjestysnumeroksi "2." eli roomalaisilla numeroilla "II". Joissakin kaupungeissa toisen kaupunginosalle on annettu järjestysnumeron lisäksi myös nimi.


title: Exercises in Futility

text: Exercises in Futility on puolalaisen black metal -yhtye Mgłan kolmas studioalbumi. Se julkaistiin


title: Pantodonta

text: Pantodonta on sukupuuttoon kuollut nisäkkäiden ryhmä, joka tunnetaan paleoseenilta eoseenille ajoitetuista fossiileista Länsi-Euroopasta, Pohjois-Amerikasta ja itäiestä Aasiasta. Ne ilmestyivät Aasiassa varhaisella paleoseenilla ja katosivat keskisellä eoseenilla jälkeläisiä jättämättä. Kaikki pantodontit, ehkä primitiivisimpiä lajeja lukuun ottamatta, olivat kasvinsyöjiä ja ainakin aikansa suurimpien nisäkkäiden joukossa. Pantodonttien adaptiivinen radiaatio oli monimuotoinen ja johti aina muutaman kilon painoisista puissa eläneistä eläimistä yli puolen tonnin painoisiin laiskiaismaisiin maaeläimiin.


title: Rob Tyner

text: Rob Tyner (oikealta nimeltään Robert W. Derminer, 12. joulukuuta 1944 – 18. syyskuuta 1991) oli yhdysvaltalainen rock-muusikko, joka tunnetaan MC5-yhtyeen laulajana. Hänet muistetaan myös huudahduksestaan "”Kick out the jams, motherfuckers!”", joka kuullaan MC5:n samannimisen kappaleen introssa. Hän asui yhtyeen muiden jäsenten tavoin Detroitissa. Tynerin taiteilijanimi oli kunnianosoitus jazz-artisti McCoy Tynerille.


title: Rob Tyner

text: Rob Tyner liittyi MC5-rockyhtyeeseen alun perin basistiksi vuonna 1965, mutta yhtyeen muut jäsenet huomasivat pian hänen sopivan paremmin laulajaksi. MC5:n nopea ja energinen rock on vaikuttanut suuresti myöhempään garage rockiin, punk rockiin ja metallimusiikkiin. Tyner lauloi yhtyeen jokaisella albumilla. Yhtye oli poliittisesti aktiivinen ja asenteeltaan vallankumouksellinen. Kirosanat MC5:n kappaleissa saivat levykaupat kieltäytymään myymään heidän albumejaan, ja levy-yhtiö Elektra Records erotti yhtyeen. Yhtyeen jäseniä pidätettiin useasti törkeiden tai paheksuttavien tekojen ja vallankumouksellisen toiminnan vuoksi.


title: Rob Tyner

text: Levy-yhtiön menettämisen jälkeen MC5:n jäsenten välit huonontuivat. Tyner erosi yhtyeestä vuonna 1972 kesken Euroopan kiertueen. Saman vuoden lopussa MC5 hajosi.


title: Rob Tyner

text: Tyner yritti MC5:n jälkeen soolouraa pariin otteeseen, mutta jäi ilman menestystä. Vuonna 1977 hän esiintyi Eddie & the Hot Rods- yhtyeen kanssa tarkoituksena saada MC5:n uudelleenjulkaistut LP-levyt myymään. Detroitissa hän aloitti aluksi "the New MC5"-nimisen projektin, josta muodostui "Rob Tyner Band". Yhtye keikkaili aikansa ja levytti yhden singlen, joka ei menestynyt kaupallisesti. Myöhemmin Tyner alkoi työskennellä detroitilaisten ja michiganilaisten yhtyeiden kanssa manageroimalla ja promotoimalla niitä.


title: Rob Tyner

text: Tyner pysyi kauan erossa musiikinteosta, kunnes levytti sooloalbumin "Blood Brothers" vuonna 1990 ja alkoi esiintyä pienille yleisölle. Ennen kuolemaansa Tyner oli sopinut tekevänsä kiertueen Blackfoot-rumpali Jakson Spiresin kanssa, mutta hän kuoli ennen jo sovittuja keikkoja.


title: Rob Tyner

text: Tyner sai sydänkohtauksen pysäköidyssä autossaan 17. syyskuuta 1991 Berkleyssä Michiganissa. Hänet löydettiin kuljettajan penkiltä elottomana ja vietiin Beaumont Hospital -sairaalaan Royal Oakiin, jossa hän kuoli seuraavana päivänä 46-vuotiaana. Tyner jätti jälkeensä vaimon ja neljä lasta. Hänet haudattiin MC5 -T-paita yllään. Tynerin perheen auttamiseksi MC5 järjesti vuonna 1992 paluukonsertin, jossa yhtye esiintyi neljän elossa olevan jäsenensä voimin.


title: Attikan öitä

text: Attikan öitä (, joskus myös "Attikan yöt") on Aulus Gelliuksen kirjoittama antiikin aikainen latinankielinen teos, joka kokoaa 20 kirjaan sekalaisia huomioita kielestä, kirjallisuudesta, filosofiasta ja muista asioista.


title: Attikan öitä

text: Aulus Gellius eli ja kirjoitti 100-luvulla jaa. Hänen ainoa tunnettu teoksensa "Attikan öitä" on saanut nimensä siitä, että se sai alkunsa pitkinä talviöinä, jotka hän vietti Attikassa eli Ateenaa ympäröivällä maaseudulla Kreikassa. Gellius matkusti Ateenaan saamaan opetusta filosofiassa noin vuonna 143 jaa., mikä voidaan päätellä siitä, että hän mainitsee Herodes Atticuksen toimineen kyseisenä vuonna konsulina. Gellius viittaa itseensä ilmaisulla "iuvenis", mistä jotkut ovat päätelleet, että hän olisi itse ollut teoksen syntyaikaan korkeintaan 30-vuotias. Gellius oli Ateenassa vähintään yhden kokonaisen vuoden, koska mainitsee teoksessaan kaikki vuodenajat. Joskus hänen on ajateltu olleen Kreikassa jopa 14 vuotta noin ikävuosina 19–33, mutta tämä ei ole erityisen hyvin perusteltua. Gellius opiskeli muun muassa Platonin ja Aristoteleen filosofiaa Lukios Kalbenos Tauroksen oppilaana, ja tunsi henkilökohtaisesti paitsi Herodes Atticuksen myös muun muassa Peregrinos Proteuksen. Gelliuksen tiedetään viettäneen aikaa muun muassa Herodes Atticuksen huvilalla Kefisiassa sekä käyneen opiskelutovereineen ainakin Aiginalla ja Delfoissa. Ystävykset kokoontuivat viikoittain päivällisille, joissa käytiin filosofisia keskusteluja.


title: Attikan öitä

text: "Attikan öitä" sai alkunsa muistikirjoista ("Adversaria"), joihin Gellius kirjasi ylös kaiken erikoisen ja mielenkiintoisen, mitä hän kuuli keskusteluissa tai luki kirjoista. Hän antaa ymmärtää viettäneensä pitkiä öiden tunteja kirjojen ääressä lukulampun valossa, ja kirjanneensa asioita ylös oman muistinsa tueksi. Toisaalta teos oli tarkoitettu myös hänen omien lastensa käyttöön. Myöhemmin Gellius jatkoi teosta Roomassa, johon hän palasi koulutuksensa jälkeen hoitamaan lakimiehen tehtäviä. Roomassa hän sai teokseensa vaikutteita erityisesti Favorinukselta. Gelliuksen oletetaan kuolleen pian teoksen valmistumisen jälkeen, sillä hän ei täytä johdannossa antamaansa lupausta jatkaa teosta. Hänen kuolemansa ajoitetaan joskus noin vuodeen 169. Toisaalta Gellius ei mainitse ihailemansa Peregrinoksen erikoista kuolemaa, mikä tapahtui vuonna 165, joten hän on saattanut olla itsekin kuollut jo tuolloin.


title: Attikan öitä

text: Gelliuksen teoksen ovat tunteneet muun muassa Apuleius, Lactantius, Nonius Marcellus, Ammianus Marcellinus, Servius ja Augustinus sekä Macrobius, joka lainaa teosta usein "Saturnaliassaan". Tämä osoittaa, että teos on ollut aikanaan suhteellisen suosittu. Varhaisissa käsikirjoituksissa teoksen kirjat oli jaettu kahteen osaan. Jossakin vaiheessa kirja VIII katosi. Tämä on tapahtunut Macrobiuksen ajan jälkeen, sillä se oli vielä hänen käytössään, ja ennen 400–800-lukuja, miltä ajalta on peräisin säilyneiden käsikirjoitusten varhaisin arkkityyppi. Jäljelle jääneet kirjat jaettiin kahteen osaan, joihin kuuluivat kirjat I–VII ja IX–XX. Tämä jako on mahdollisesti kirjan VIII katoamista varhaisempi, ja selittäisi sen hukkumisen joko ensimmäisen osan lopusta tai toisen alusta. Osat yhdistettiin yhdeksi koodeksiksi vasta 1300- tai 1400-luvulla.


title: Attikan öitä

text: Teoksen "editio princeps" julkaistiin Roomassa vuonna 1469. Vuonna 1472 julkaistiin uudet laitokset Roomassa ja Venetsiassa. Teos tuli jälleen hyvin suosituksi, sillä Venetsian laitoksesta otettiin vuonna 1500 jo 12. painos. Muita merkittäviä laitoksia ovat Aldus Manutiuksen laitos (Venetsia, 1515), J. F. & J. Gronovin laitos (Leyden, 1706) sekä J. L. Conradin laitos (Leipzig, 1762). Teoksen tekstin kriittinen standardilaitos on Martin Hertzin toimittama (Leipzig, 1883). Teubner-sarjassa on julkaistu Hertzin "editio minor" (1886) sekä C. Hosiuksen laitos (1903).


title: Attikan öitä

text: Gelliuksen teos jakaantuu 20 kirjaan. Niistä ovat säilyneet kaikki muut paitsi kirja VIII, josta on säilynyt vain sisällysluettelo. Lisäksi osa aivan teoksen alusta ja lopusta puuttuu. Teoksen sisältöä ei ole järjestetty millään tavalla. Se pitää sisällään sekalaisia huomioita kreikan ja latinan kielistä ja sanojen merkityksestä ja etymologiasta, filologiasta, geometriasta, filosofiasta, historiasta, lakien yksityiskohdista ja monista muista aiheista. Gellius esittää paljon vanhojen sanojen ja kieliopin yksityiskohtien selityksiä sekä erilaista kirjallisuuskritiikkiä. Lisäksi teoksessa on erilaisia anekdootteja sekä erikoisia kertomuksia ja jopa faabeleita. Teoksen tunnetuimpiin kertomuksiin kuuluu tarina Androkleesta ja leijonasta. Se liitetään usein Aisopoksen faabeleiden joukkoon, vaikkakaan ei ole niistä peräisin.


title: Attikan öitä

text: Teos antaa paljon tietoa monenlaisista asioista antiikin ajalta. Se sisältää lukuisia lainauksia kreikkalaisilta ja roomalaisilta kirjailijoilta teoksista, jotka ovat muutoin kokonaan tai osittain kadonneet, sekä lukuisia harvinaisia sanoja ja sanontoja. Näin teos on tärkeä lähde antiikintutkimuksen kannalta. Gellius mainitsee usein lähteensä, mutta toisaalta yrittää joskus esittää muiden oppineisuutta omanaan, varsinkin mitä tulee hänen oman aikansa henkilöihin. Gelliuksen tyyliä on luonnehdittu välillä epäselväksi, ja vaikka hän hylkää usein erilaisia ilmaisuja vanhentuneena, hänen omassa kielessään on paljon vanhahtavia piirteitä ja monet hänen auktoriteettinsa latinan kielelle ovat peräisin klassista edeltäneeltä ajalta. Toisaalta hän lainaa usein myös klassisen kauden kirjailijoita, kuten Ciceroa ja Vergiliusta.


title: Attikan öitä

text: Eräitä esimerkkejä teoksen aiheista:


title: Eläinten älykkyydestä

text: Eläinten älykkyydestä (; ) on Plutarkhoksen "Moralia"-kokoelmaan (kirja XII, 66) kuuluva tutkielma, joka käsittelee nimensä mukaisesti eläinten älykkyyttä sekä sitä kysymystä, ovatko maa- vai vesieläimet älykkäämpiä.


title: Eläinten älykkyydestä

text: Teos on suomennettu kokoelmassa "Eläinten älykkyydestä ja muita kirjoituksia", johon sisältyy myös Plutarkhoksen teos "Gryllos" sekä valikoimia teoksesta "Pitopuheita".


title: Eläinten älykkyydestä

text: Plutarkhoksen oletetaan kirjoittaneen teoksen nuoruudessaan joskus vuoden 70 jälkeen. Se vaikuttaa edustavan kirjoittajansa stoalaisuutta vastustanutta kautta. Teoksessa on monia yhtäläisyyksiä Plutarkhoksen "Gryllos"-dialogiin sekä teokseen "Lihansyönnistä". Plutarkhoksen eläimiä koskevien tietojen lähteenä ovat toimineet erilaiset aihetta käsittelevät kokoelmat sekä muun muassa Aristoteleen teosten kommentaarit. Lähteiksi on ehdotettu muun muassa Khrysipposta, Theofrastosta, Hagnonia, Aleksanteri Myndoslaista sekä Ksenokratesta. Samoja lähteitä ovat käyttäneet muun muassa Aelianus teoksessaan "De natura animalium" sekä Plinius vanhempi teoksessaan "Naturalis historia".


title: Eläinten älykkyydestä

text: Teos on saattanut olla Plutarkhoksen filosofikoulun harjoitus, jonka väittelyosan luonnoksen ovat kirjoittaneet alun perin koulun oppilaat. Nykyaikaan säilynyt versio teoksesta saattaa olla epätäydellinen. Tekstissä on aukkoja, ja alkuperäinen teksti on saattanut olla pidempi. Lampriaan tekemässä Plutarkhoksen teosten luettelossa teos on numerolla 147.


title: Eläinten älykkyydestä

text: Plutarkhoksen teos on muodoltaan dialogi. Se kuvaa Plutarkhoksen kodissa Khaironeiassa kokoontuneessa filosofipiirissä viininjuonnin lomassa käytyä keskustelua. Teos jaetaan 37 lukuun. Itse keskustelu jakaantuu kahteen osaan. Teoksen alussa Plutarkhoksen isä Autobulos ja stoalainen Soklaros väittelevät yleisesti eläinten henkisistä kyvyistä (luvut 1–8). Keskustelu on jatkoa edellisen päivän kokoontumiselle, jossa oli käsitelty metsästämistä. Lähtökohdaksi otetaan stoalaisten esittämä väite, jonka mukaan eläimet ovat sieluttomina olentoina kokonaan vailla älyä ja järkeä. Keskustelussa todetaan, että eläimet ovat kyllä älykkäitä, mutta niiden äly on vähemmän terävää ja ymmärrys vähäisempää kuin ihmisillä. Emmehän sano ihmisiäkään sokeiksi, kuuroiksi tai rammoiksi vain siksi, että joillakin eläimillä on meitä paremmat aistit tai ne ovat meitä nopeampia. Näin stoalainen kanta hylätään.


title: Eläinten älykkyydestä

text: Tämän jälkeen käydään varsinainen kilpaväittely kahden nuoremman miehen, Aristotimoksen ja Faidimoksen välillä (luvut 9–36). Se käsittelee sitä kysymystä, kummat ovat älykkäämpiä, maa- vai vesieläimet. Teoksen alun perusteella väittely sekä sen paikka ja aika on sovittu etukäteen edellisenä päivänä, ja näin nuorukaiset ovat valmistautuneet siihen ennalta. Aristotimos puolustaa ensin maaeläinten älykkyyttä. Hän ja hänen seurassaan olevat nuorukaiset kuvataan hyviksi metsästäjiksi. Aristotimos lähteekin liikkeelle metsästyksestä, todeten sen olevan kalastusta arvostetumpaa juuri siksi, että maaeläimet osoittavat monenlaista älykkyyttä, kun taas mereneläimet osoittautuvat monella tavoin alhaisiksi. Tämän jälkeen hän esittää useita suoraan lähdeteoksista peräisin olevia esimerkkejä maalla elävien eläinten sekä lintujen älykkyyden puolesta. Tämän jälkeen Faidimos puhuu merenelävien ja muiden vesieläinten älykkyyden puolesta. Hänen seuralaisineen kuvataan rooliinsa sopivasti olevan kotoisin rannikolta ja saaristosta. Myös Faidimos antaa useita esimerkkejä eläinten älykkyydestä. Vesieläimiin lukeutuvat esityksessä paitsi kalat, delfiinit, kilpikonnat, krokotiilit ja hylkeet, myös muun muassa vesilinnut, kuten halkyon. Faidimos toteaa, ettei merenelävistä ole yhtä helppoa saada tietoa kuin maaeläimistä, mikä vaikuttaa käsityksiimme niistä. Ne osoittautuvat kuitenkin monin tavoin vähintään yhtä älykkäiksi kuin maaeläimet. Keskustelun lopputulema on se, että kaikki eläimet, sekä maa- että vesieläimet, ovat älykkäitä. Näin kummankaan näkökannan puolestapuhujat eivät suoraan voita väittelyä.


title: Eläinten älykkyydestä

text: Teoksen alkuosa edustaa selvästi teknisempää filosofiaa, joka esitetään kokeneempien filosofien suulla, kun taas loppuosan väittely on enemmän empiiriseen kokemukseen ja arkijärkeen perustuvaa esitystä. Käytettyjen ilmaisujen voidaan tarkoituksella katsoa pyrkivän hämärtämään eroa ihmisten ja eläinten välillä. Lopuksi Plutarkhos toteaa nuorukaisten käymästä väittelystä Soklaroksen suulla: ”kun yhdistetään se, mitä olette puhuneet toisianne vastaan, te yhdessä todistatte hienosti niitä vastaan, jotka eivät suo eläimille järkeä eivätkä ymmärrystä”. Tärkeintä oli siis yhdessä kumota stoalainen näkemys.


title: Kuuden päivän luomistyö

text: Kuuden päivän luomistyö eli Heksaemeron (, ”Yhdeksän saarnaa [luomisen] kuudesta päivästä”) on Basileios Suuren saarnojen kokoelma, joka käsittelee Ensimmäisen Mooseksen kirjan luomiskertomusta kirjaimellisen tulkinnan kautta.


title: Kuuden päivän luomistyö

text: Basileios Suuri eli ja kirjoitti 300-luvulla. Hän toimi Kesarean piispana ja kirjoitti useita teologisia teoksia sekä saarnoja. Noin vuonna 370 pitämissään saarnoissa, joista myöhemmin on koottu teos "Kuuden päivän luomistyö", hän halusi esittää kirjaimellisen tulkinnan Raamatun Vanhan testamentin aloittavasta luomiskertomuksesta, siinä missä monet häntä edeltäneet varhaiskristilliset teologit olivat suosineet allegorista eli vertauskuvallista lukutapaa. Saarnat on pidetty pääsiäistä edeltäneenä paastonaikana ja ainakin osa niistä on ilmeisesti pidetty Basileiokselle tyypilliseen tyyliin "ex tempore".