title: Atlantis (vuoden 1913 elokuva)

text: Tanskan elokuvainstituutin restauroima "Atlantis" on julkaistu DVD:llä vuonna 2006. Elokuva on sävytetty alkuperäiseen tapaan sekä varustettu Robert Israelin pianomusiikilla ja englanninkielisellä tekstityksellä. Lisämateriaaleihin kuuluu Venäjän markkinoita varten tehty vaihtoehtoinen loppu, värjätty lyhyt japanilainen versio sekä ote Holger-Madsenin ja August Blomin elokuvasta "Elskovsleg" (1914).


title: Jussi Pullinen

text: Jussi Pullinen (s. 1982 Riihimäki) on suomalainen toimittaja, kolumnisti ja Tampereen yliopiston journalistiikan vierailijaprofessori vuosina 2017–2018.


title: Jussi Pullinen

text: Pullinen on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri Helsingin yliopistosta. Hän on käynyt Sanoman toimittajakoulun peruskurssin vuosina 2007–2008. Pullisen erikoistumisalue on digitaalinen journalismi.


title: Vantaan moskeija

text: Vantaan moskeija () on Vantaan Länsimäessä sijaitseva turkkilainen moskeija. Vantaan moskeija on yksi Suomen Islamilaisen Diyanet Yhdyskunnan moskeijoista ja se toimiikin moskeijarakennuksen lisäksi myös kulttuurikeskuksena. Vantaan lisäksi yhdyskunnan moskeijoita löytyy muun muassa Lahdesta, Porista sekä myös Turusta.


title: Xiaomi Redmi 1S

text: Xiaomi Redmi 1S on Xiaomin 1. toukokuuta 2014 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 4.3 "Jellybean" -käyttöjärjestelmä Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.


title: Xiaomi Redmi 1S

text: Xiaomi Redmi 1S -älypuhelimessa on 4,7-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla.


title: Xiaomi Redmi 1S

text: Laitteesta löytyy Qualcomm Snapdragon 400 8228-prosessori. Laitteessa on 1 Gigatavu RAM-muistia ja 8 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 64 Gigatavun microSD-kortilla.


title: Xiaomi Redmi 1S

text: Laitteessa on 8 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 1,6 Megapikseliä.


title: Xiaomi Redmi 1S

text: Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla.


title: Xiaomi Redmi 1S

text: Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 4.3 "Jellybean" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.


Xiaomi Redmi 1S


title: Xiaomi Redmi 2

text: Xiaomi Redmi 2 on Xiaomin 4. tammikuuta 2015 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 4.4.4 "KitKat" -käyttöjärjestelmä Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.


title: Xiaomi Redmi 2

text: Xiaomi Redmi 2 -älypuhelimessa on 4,7-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla.


title: Xiaomi Redmi 2

text: Laitteesta löytyy Qualcomm Snapdragon 410 8916-prosessori. Laitteessa on 1 Gigatavu RAM-muistia ja 8 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 64 Gigatavun microSD-kortilla.


title: Xiaomi Redmi 2

text: Laitteessa on 8 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 2 Megapikseliä.


title: Xiaomi Redmi 2

text: Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.


title: Xiaomi Redmi 2

text: Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 4.4.4 "KitKat" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.


Xiaomi Redmi 2


title: Crisis? What Crisis?

text: Crisis? What Crisis? on brittiläisen pop rock -yhtye Supertrampin neljäs studioalbumi. Albumi julkaistiin 14. syyskuuta 1975.


title: Crisis? What Crisis?

text: Albumi debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 44. Yhdistyneessä kuningaskunnassa se nousi Britannian albumilistan sijalle 20.


title: Crisis? What Crisis?

text: Kaikki kappaleet kirjoittaneet Roger Hodgson ja Rick Davies.


title: George Cruikshank

text: George Cruikshank (1792–1878) oli englantilainen pilapiirtäjä ja kuvittaja. Hän tuli kuuluisaksi "The Scourge" -pilalehdessä julkaistuista piirroksistaan, joissa hän karrikoi prinssipuolisoa, tulevaa kuningas Yrjö IV:ttä. Hän kuvitti muun muassa Charles Dickensin romaanit "Oliver Twist" ja "Sketches by Boz". Myöhemmällä iällä hän ryhtyi raittiusaatteen levittäjäksi ja piirsi aiheesta vuonna 1847 julkaistun sarjan "The Bottle".


title: Nicholas Culpeper

text: Nicholas Culpeper (1616–1654) oli englantilainen lääkäri, jolla oli suuri vaikutus yrttien lääkinnällisessä käytössä. Hänen teoksessaan "London Pharmacopeia" (1654) kuvatut yrttilääkkeet olivat laajasti käytössä monien sukupolvien ajan. Hänen laaja yrttikasvionsa "The English Physician", tunnetaan myös nimellä "The Complete Herbal", on vuodelta 1651. Culpeper uskoi kasvien ulkonäön kertovan myös niiden lääketieteellisestä merkityksestä. Tuohon aikaan hänen teoriansa hyväksyttiin sellaisenaan.


title: James Currie

text: James Currie FRS (1756–1805) oli skotlantilainen lääkäri, joka otti käyttöön kylmävesihoidon potilaidensa kuumeen alentamiseksi. Siihen asti oli uskottu korkean kuumeen olevan parantumiselle hyödyllistä, mikä johti useiden potilaiden kuolemaan. Currie taas uskoi, että potilaan kehon lämpötila olisi pidettävä niin lähellä normaalia kuin mahdollista. Kylmävesihoidot edistivät monen sairauden paranemista, ja niiden myötä otettiin käyttöön myös kuumemittari.


title: Filarete

text: Filarete tai "Averulino" (oik. Antonio di Pietro Averlino, noin 1400–1469/1470) oli italialainen renessanssikauden arkkitehti ja kuvanveistäjä. Hän suunnitteli Sforzinda-nimisen ihannekaupungin ja innosti muutkin aikakauden italialaiset arkkitehdit työskentelemään kaupunkisuunnittelun parissa. Sforzindaa ei ole kuitenkaan toteutettu.


title: Filarete

text: Filarete oli syntyjään firenzeläinen. Paavi Eugenius IV tilasi Filareteltä pääovet Rooman Konstantinuksen basilikaan. Ne valmistuivat vuonna 1445. Kun basilika purettiin 1500-luvun alkuvuosina, säästettiin Filareten oviksi sanotut pronssiset ovet. Nykyisin ne ovat Pietarinkirkossa narthexin eli esihallin pääsisäänkäynnin ovina. Taidehistoriallisesti ovet osoittavat, että Filarete edusti vielä osittain keskiajan ja Bysantin taideihanteita.


title: Anastasia Huppmann

text: Anastasia Huppmann (16. marraskuuta 1988 Tver) on venäläis-itävaltalainen pianisti.


title: Anastasia Huppmann

text: Huppmann syntyi Venäjällä ja aloitti pianonsoiton opiskelun 5-vuotiaana. Hän soitti omia sävellyksiään televisiossa jo 7-vuotiaana ja 8-vuotiaana hän voitti ensimmäisen pianokilpailunsa. Hän täydensi opintojaan professori Vladimir Daichin johdolla Rostovin Rahmaninov-konservatoriossa ja professori Thomas Kreuzbergerin johdolla Wienin konservatoriossa. Hän jatkoi opiskelua Hannoverin Musiikki-akatemiassa. Huppmann on osallistunut mm. professoreiden Karl-Heinz Kämmerling, Paul Badura-Skoda, Aquiles Delle Vigne, Lev Naumov, Boris Petrushansky, Dmitri Bashkirov ja Lev Shugomin mestarikursseille.


title: Anastasia Huppmann

text: Huppmann on palkittu useissa pianokilpailuissa, mm.


title: Anastasia Huppmann

text: Huppmann on konsertoinut Ukrainassa, Venäjällä, Itävallassa, Ranskassa, Puolassa, Espanjassa, Italiassa ja Aasiassa.


title: Thalwil

text: Thalwil on kaupunki Sveitsissä Zürichin kantonissa. Siellä oli vuoden 2016 lopulla 17 789 vakinaista asukasta.


title: Thalwil

text: Thalwil sijaitsee Zürichinjärven länsirannalla kymmenkunta kilometriä Zürichistä etelään. Lännessä kunta rajoittuu Sihljokeen.


title: Thalwil

text: Thalwil sijaitsee moottoritie A3:n varrella. Thalwil on rautateiden risteysasema. Sieltä lähtee neljä rautatietä:


title: Gas (täsmennyssivu)

text: Gas tai GAS voi tarkoittaa jotain seuraavista:


title: Aleksi Honka

text: Aleksi Honka (s. 27. maaliskuuta 1993 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Ranskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla FFHG Division 1:n Remparts de Toursissa.


title: Aleksi Honka

text: Honka on Diskoksen kasvatti. Hän siirtyi kaudeksi 2008–2009 JYPin C-nuoriin. Kaudella 2010–2011 Honka toimi seuran B-nuorten varakapteenina. Kaudeksi 2011–2012 hän siirtyi kasvattajaseuransa Diskoksen A-nuorten I-divisioonajoukkueeseen. Kaudeksi 2012–2013 Honka siirtyi sarjatasoa ylemmäs Saimaan Pallon A-nuorten SM-liigajoukkueeseen. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi ja oli SaiPan tehokkain puolustaja tehoilla 6+13=19.


title: Aleksi Honka

text: Kaudeksi 2014–2015 Honka palasi kotikaupunkiinsa ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue JYP-Akatemiaan. Hänen tulokaskautensa toi 45 runkosarjaottelussa tehot 5+3=8 ja kuudessa playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Kaudella 2015–2016 Honka pelasi Akatemian ohella myös viisi ja kaudella 2016–2017 neljä ottelua lainalla Suomi-sarjajoukkue D-Kiekossa. Jälkimmäisellä kaudella Akatemia menetti karsintojen päätteeksi sarjapaikkansa ja lopetti lopulta toimintansa.


title: Aleksi Honka

text: Honka siirtyi kaudeksi 2017–2018 vuoden mittaisella sopimuksella Ranskan Ligue Magnusin Chamonix HC:hen. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä kauden avauskierroksella 12. syyskuuta 2017 Rouen Hockey Élitea vastaan. Honka pelasi 18 runkosarjaottelua tehden yhden maalin, kunnes hän joutui jättämään Chamonixin joulukuussa 2017. Kuusi päivää myöhemmin Hongan ilmoitettiin siirtyvän sarjatasoa alemmas FFHG Division 1:n Remparts de Toursiin.


title: Aleksi Honka

text: Hongan isoveli Valtteri sekä pikkuveljet Julius ja Anttoni ovat pelanneet myös jääkiekkoa. Heistä Julius pelaa NHL-joukkue Dallas Starsin organisaatiossa ja Anttoni JYPin SM-liigajoukkueessa. Veljesten isä Matti pelasi omalla urallaan II-divisioonaa Lohi-Kiekossa.


title: Punakaartin sota

text: Punakaartin sota on kaksiosainen Suomen sisällissodan aikaisia punaisten sotatoimia käsittelevä Jussi T. Lappalaisen kirjoittama teossarja, joka ilmestyi vuonna 1981. Kyseessä on ensimmäinen tieteellisesti laadittu kokonaisesitys punaisen Suomen sodankäynnistä. Teoksen kustansi opetusministeriön alainen punakaartin historiakomitea, joka perustettiin kesäkuussa 1967. Punakaartin sotahistoria annettiin Jussi T. Lappalaisen kirjoitettavaksi, ja lisäksi historiakomitea julkaisi kolme muuta projektin tuloksena syntynyttä tutkimusta vuosina 1982–1986.


title: Punakaartin sota

text: Suomen tietokirjailijat ry valitsi "Punakaartin sodan" vuonna 2014 julkaisemansa 100 merkittävän suomalaisen tietokirjan listalle.


title: Punakaartin sota

text: Lappalainen toimi kirjan ilmestyessä Turun yliopiston Suomen historian apulaisprofessorina. Hän kävi tutkimustaan varten kolmen vuoden ajan läpi vanhempaa tutkimusta, punaisten asiakirjoja sekä muistitietoa. Varsinainen kirjoitustyö kesti kolme ja puoli vuotta, jonka jälkeen käsikirjoitus oli valmiina vuonna 1978. Ennen kirjan julkaisua sen kävivät vielä läpi professori L. A. Puntila, eversti K. J. Mikola, akateemikko Eino Jutikkala, professori Oscar Nikula sekä apulaisprofessori Erkki Lehtinen. Kirja sisältää myös 29 teosta varten piirrettyä karttaa, diagrammia ja taulukkoa, jotka on tehnyt Raili Laurila.


title: Punakaartin sota

text: Vaikka "Punakaartin sotaa" pidetään laadukkaana ja ainutlaatuisena tutkimuksena sai se osakseen myös rankaa kritiikkiä vuonna 1993 ilmestyneessä professori Heikki Ylikankaan teoksessa "Tie Tampereelle". Hänen mukaansa Lappalaisen historiankirjoitus tarjoaa siloitellun kuvan sodasta ja pimittää kaikki valkoisten heti taisteluiden jälkeen tekemät antautuneiden punaisten teloitukset. Ylikangas pitää tätä tarkoituksellisena pimityksenä. Hän kritisoi myös sitä, ettei kirjassa oteta kantaa vanhaan kiistaan sodan nimestä. Lappalaisen teoksessa ei kertaakaan mainita sodan nimeä.


title: Olynthos

text: Olynthos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Khalkidiken niemimaalla Kreikassa. Kaupunki kukoisti 300-luvulla eaa., jolloin se oli Khalkidiken liiton keskus. Olynthoksen arkeologinen alue sijaitsee Polýgyroksen kunnassa noin kilometrin itäkoilliseen nykyisestä Ólynthoksen kylästä.


title: Olynthos

text: Olynthos sijaitsi Toronenlahden (nyk. Kassándranlahti, Toronikóslahti) pohjukassa Pallenen ja Sithonian niemien välisellä alueella, noin 2,5 kilometriä sisämaahan lahden rannikosta ja 64 kilometriä kaakkoon nykyisestä Thessalonikista. Kaupunki oli rakennettu kahdelle tasahuippuiselle kukkulalla, jotka tunnetaan Eteläkukkulana ja Pohjoiskukkulana. Niiden ympärillä oli laaja hedelmällinen tasanko, josta kukkulat kohosivat noin 30–40 metriä korkeammalle.


title: Olynthos

text: Rannikolla kaupungin lähellä oli laguuni nimeltä Bolykē, ja siihen virtasi tasangon halki kaksi jokea, Amitas ja Olynthiakos. Kaupungin satama oli nimeltään Mekyberna. Sen lähellä oli paikka nimeltä Kantharōlehtron.


title: Olynthos

text:
Olynthoksen paikka on ollut asuttu myöhäisellä neoliittisella kaudella, mutta pronssikaudella asutusta ei ilmeisesti ollut. Asutus palasi paikalle varhaisella rautakaudella eli protogeometrisella kaudella noin 1000 eaa. Olynthoksen kaupungin perustivat arkaaisella kaudella 600-luvulla eaa. bottiaialaiset, jotka makedonialaiset olivat ajaneet liikkeelle muualta. Kaupungin nimi on peräisin villiviikunapuusta ("olynthos"). Kreikkalaisessa mytologiassa Olynthos oli Traakian kuninkaan Strymonin (tai toisessa versiossa Herakleen) poika, joka sai surmansa leijonanmetsästyksessä. Kaupungin perustajaksi puolestaan esitettiin tämän veli Braggas, joka perusti kaupungin veljensä kunniaksi tämän kuolinpaikalle.
Olynthos osallistui persialaissotiin persialaisten puolella vuonna 480 eaa. Artabazos valtasi kaupungin persialaisten vetäytyessä Kreikasta vuonna 479 eaa., ja Herodotoksen mukaan persialaiset surmasivat tuolloin kaikki kaupungin asukkaat. Myöhemmin persialaiset luovuttivat kaupungin Toronen asukkaille ja muille khalkidikeläisille. Kaupunki oli osa Ateenan johtamaa Deloksen meriliittoa noin vuodesta 454 eaa.


title: Olynthos

text: Olynthos kapinoi Ateenaa vastaan Makedonian rohkaisemana vuonna 432 eaa., jolloin Perdikkas II sai joukon khalkidikeläisiä pienten rannikkokaupunkien asukkaita asettumaan kaupunkiin ("anoikismos") pyrkimyksenä estää Ateenan vallan kasvu. Seurannut aika oli Olynthoksen suurinta kukoistuskautta. Kaupunki laajeni huomattavasti ja sai Hippodamoksen suunnitteleman asemakaavan. Khalkidikeläiset perustivat Khalkidiken liiton oletettavasti joskus vuosien 432–382 eaa. välillä, ja Olynthoksesta tuli liiton keskus. Kaupungissa sanotaan olleen suurimmillaan jopa asukasta, mutta luku voi olla jossain määrin liioiteltu.


title: Olynthos

text: Vuonna 389 eaa. Olynthos teki rauhansopimuksen Makedonian kanssa, joka oli tuolloin Amyntas III:n aikaan vielä heikko. Sparta hyökkäsi Olynthokseen alueen muiden kaupunkien yllyttämänä vuonna 379 eaa. ja pakotti sen liittolaisekseen joksikin aikaa, mikä samalla vaurioitti Khalkidiken liittoa. Tämä vaikutti siihen, ettei liitto ollut enää estämässä Makedonian nousua. Vuonna 371 eaa. Theban voitettua Spartan Olynthos vapautui jälleen, ja Khalkidiken liitto perustettiin uudelleen. Noustuaan valtaan Filippos II pyrki estämään Olynthoksen ja Ateenan liittoutumisen Makedoniaa vastaan. Vuonna 357 eaa. Makedonian ja Ateenan välille syttyi sota, jossa Olynthos oli aluksi Makedonian puolella mutta haki sitten Ateenasta turvaa Makedonian kasvavaa valtaa vastaan. Lopulta Makedonia hyökkäsi kaupunkiin Filippoksen johdolla vuonna 349 eaa. Ateenassa Demosthenes piti kaupungin – entisen vihollisen – auttamisen puolesta tunnetut "Olynthoslaiset puheensa". Ateenan apu oli kuitenkin liian myöhäistä ja vähäistä, ja lopulta Filippoksen armeija valtasi ja tuhosi kaupungin piirityksen jälkeen vuonna 348 eaa. Koko hengissä selvinnyt väestö myytiin orjiksi.


title: Olynthos

text: Pohjoiskukkulan alueella säilyi pienimuotoisempi asutus vuoden 348 eaa. jälkeen ainakin vuoteen 316 eaa., jolloin asukkaat todennäköisesti muuttivat Kassandroksen Poteidaian paikalle perustamaan Kassandreiaan. Tämän jälkeen paikka ilmeisesti jäi lopullisesti asumattomaksi.


title: Olynthos

text: Olynthoksen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1928–1939 D. M. Robinsonin johdolla. Kaivauksia ja kunnostustöitä on tehty myös tämän jälkeen. Kaivaukset on suorittanut American School of Classical Studies at Athens eli Yhdysvaltain arkeologinen koulu.


title: Olynthos

text: Olynthoksen kaupunki sijaitsi alun perin niin kutsutulla Eteläkukkulalla. Kaupunki laajeni Pohjoiskukkulalle sekä myös tasangolle kukkuloiden itäpuoliselle alueelle (nk. Huvila-alue) vuoden 432 eaa. jälkeen. Kukkulat oli ympäröity muureilla, joista on säilynyt joitakin jäänteitä erityisesti Pohjoiskukkulan pohjois- ja länsisivulla. Kaupungista on kaivettu noin 40 hehtaarin ala. Tästä Eteläkukkulan ala on noin 7 hehtaaria ja Pohjoiskukkulan ala noin 17 hehtaaria. Lisäksi kaupunkia on kaivettu kukkuloiden itäpuolelta noin 16 hehtaarin alalla. Vaikka koko kaupungista on kaivettu vain pieni osa, osuus on suuri suhteessa monien muiden antiikin kreikkalaisten kaupunkien kaivauksiin.


title: Olynthos

text: Pohjoiskukkulan asemakaava, korttelit ja talot


title: Olynthos

text: Pohjoiskukkula oli rakennettu Hippodamoksen nimiin laitetussa ruutuasemakaavassa, joka täytti koko kukkulan. Olynthos on yksi parhaiten tunnettuja esimerkkejä asemakaavan käytöstä. Asemakaava koostui kortteleista, joiden koko oli noin 300 x 120 joonialaista jalkaa eli noin 88,5 x 35,4 metriä. Kussakin korttelissa oli yleensä kaksi viiden talon riviä eli yhteensä 10 taloa. Reunoilla korttelit olivat kuitenkin pienempiä kukkulan luonnollisten muotojen mukaisesti. Korttelin talorivien välissä kulki kapea kuja. Korttelit oli erotettu pohjois-eteläsuuntaisilla pääkaduilla, jotka on tutkimuksessa merkitty kirjaimin (A, B ja C) ja itä-länsisuuntaisilla sivukaduilla, jotka on numeroitu (I, II, III jne.). Korttelit identifioidaan tutkimuksessa niiden länsipuolisen pääkadun sekä eteläpuolisen sivukadun mukaan (esim. kortteli A I) ja korttelin talot luoteesta alkaen (esim. korttelin luoteiskulmassa talo A I 1, lounaiskulmassa talo A I 2 ja kaakkoiskulmassa talo A I 10). Kokonaan esiin on kaivettu viisi korttelia, A IV – A VIII.


title: Olynthos

text: Katujen leveys oli 17 jalkaa eli 5 metriä, paitsi pääkadun B leveys oli 24 jalkaa eli noin 7,1 metriä, mikä oli vähennetty A-korttelien pituudesta. Talot olivat pohjakaavaltaan neliömäisiä, noin 17 x 17 metrin kokoisia. Niiden keskiössä oli kivetty keskuspiha, joka sijaitsi aina talon eteläpäässä. Sen pohjoislaidalla oli pitkä varjoa suova portiikki tai loggia ("pastas"), johon tärkeimmät huoneet avautuivat. Kaikissa taloissa oli myös suhteellisen samanlainen huonejako, joka koostui päivällishuoneesta ("andron", n. 4,8 x 4,8 m), joiden laidalla oli yleensä seitsemän leposohvaa ("klinai"); sekä keittiötilasta ("ipnon") ja kylpyhuoneesta ("balaneion"). Tärkeimpien huoneiden lattiat oli koristeltu mosaiikein, ja Olynthoksesta säilyneet mosaiikit kuuluvat antiikin Kreikan vanhimpiin. Portaat johtivat toiseen kerrokseen, jossa olivat ilmeisesti makuuhuoneet. Joissakin taloissa oli myös kaduille avautuvia kauppa- ja työpajatiloja. Osassa taloista on kuitenkin myös muunlaisia ratkaisuja, mutta yleensä kunkin korttelin talot ovat keskenään suhteellisen samanlaisia, mikä voi olla seurausta siitä, että kussakin korttelissa asui suhteellisen samaan yhteiskuntaluokkaan ja ammattiin kuuluvia ihmisiä.


title: Olynthos

text: Pohjoiskukkulan lounaisosassa oli agoraksi oletettu laaja avoin tila, jonka koko on noin 130 x 85 metriä. Sen laidalla oli suurikokoinen buleuterioniksi oletettu rakennus (talo A IV 10), joka oli rakennettu 400-luvun eaa. lopulla. Sen koko oli noin 19 x 9,5 metriä ja sen keskellä kattoa tuki rivissä seitsemän doorilaista pylvästä. Agoran laidalla oli myös etelään avautunut stoa eli pylväshalli sekä lähdekaivorakennus (A III 9), joka sai vetensä maanalaisesta putkesta, johon johdettiin vesi kaupungin pohjoispuolelta. Agora on ilmeisesti jätety tyhjäksi tilaksi, jonka laidalle on myöhemmin ollut tarkoitus tehdä lisää julkisia rakennuksia, mutta niitä ei ole ehditty rakentaa.


title: Olynthos

text: Eteläkukkula ja Huvila-alue


title: Olynthos

text: Eteläkukkulalta on löydetty toisen lähdekaivorakennuksen sekä julkisen rakennuksen jäänteet. Kukkuloiden itäpuolinen Huvila-alue oli rakennettu Pohjoiskukkulan tavoin asemakaavan mukaisesti, mutta epäsäännöllisemmin ja hieman eri suunnassa. Kaupungin pyhäköt ovat ilmeisesti sijainneet muurien ulkopuolella, sillä niitä ei ole löydetty kukkuloiden alueelta.


title: Olynthos

text: Hautausmaat


title: Olynthos

text: Kaupungin länsipuoliselta hautausmaalta on tunnistettu noin 560 hautaa ja pohjoispuoliselta hautausmaalta noin 30 hautaa. Myös itäpuolella on ollut hautausmaa. Kaupungin länsipuolelta on löydetty myös yksi makedonialaistyyppinen kammiohauta.


title: Olynthos

text: Esinelöydöt


title: Olynthos

text: Olynthoksesta on löydetty suuri määrä keramiikkaa, figuriineja, erilaisia taloustavaroita sekä khalkidiken kaupunkien lyömiä rahoja. Olynthoksen taloista löydetyissä piirtokirjoituksissa esiintyy talojen myynti- ja vuokrahintoja, jotka vaihtelevat 230 drakhmasta drakhmaan. Kaupungista tehdyt esinelöydöt ovat pääosin Polýgyroksen arkeologisessa museossa sekä Thessalonikin arkeologisessa museossa. Rahoja on Numismaattisessa museossa Ateenassa.


title: Olynthos

text: Arkeologisen alueen yhteydessä toimii Ólynthoksen arkeologinen museo, jossa ei kuitenkaan ole muinaisjäänteitä, vaan lähinnä audiovisuaalista aineistoa kaupunkiin liittyen.


title: Orkhomenos (Arkadia)

text: Orkhomenos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Trípolin kunnassa lähellä nykyistä Orchomenóksen kylää, noin 30 kilometriä pohjoiseen Trípolin kaupungista.


title: Orkhomenos (Arkadia)

text: Orkhomenoksen akropoliina eli yläkaupunkina toimi suhteellisen korkea, noin 800 metrin korkeudelle kohoava kukkula, joka sijaitsee nykyisen kylän pohjoispuolella. Sen ympärillä oli tasankoa ja vuoria. Kaupunkivaltion alueen eteläpuolella oli Mantineian alue, josta sen erottivat Ankhisia-vuoret, kun taas pohjoispuolella Oligyrtos-vuorten takana sijaitsivat Feneos ja Stymfalos.


title: Orkhomenos (Arkadia)

text:
Orkhomenos on Arkadian vanhimpia kaupunkeja. Sen paikka on ollut asuttu jo esihistoriallisella ajalla. Antiikin ajalla kaupunkia kutsuttiin "Arkadian Orkhomenokseksi" erotukseksi Boiotian Orkhomenoksesta eli "Minyalaisten Orkhomenoksesta". Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin perustaja oli Lykaonin poika Orkhomenos. Varhaisin maininta kaupungista on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä arkadialaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan.
Orkhomenos kukoisti erityisesti arkaaisella kaudella 600- ja 500-luvuilla eaa. Se oli Arkadian suurimpia kaupunkeja Mantineian ja Tegean ohella, ja kävi usein näiden kanssa sotia. Kaupunki löi omaa rahaa, mikä kertoo sen vauraudesta. Roomalaisella kaudella Orkhomenos hylättiin vähitellen. Pausaniaan vieraillessa 100-luvulla jaa. paikka oli jo paljolti raunioina. Seudulla oli kuitenkin jonkin verran asutusta vielä varhaiskristillisellä ja bysanttilaisella kaudella.


title: Orkhomenos (Arkadia)

text: Orkhomenoksen arkeologiset kaivaukset aloitti vuonna 1913 École française d’Athènes eli Ranskan arkeologinen koulu. Vuosina 1973–1976 ja edelleen vuodesta 1980 kaivauksia ovat jatkaneet kreikkalaiset arkeologit. Arkeologinen alue on avoinna yleisölle.


title: Orkhomenos (Arkadia)

text: Esihistoriallisen ajan asutus on löydetty akropoliin juurelta nykyisen Katalýmatan alueelta, ja mykeneläisen kauden asutus ja samalta kaudelta oleva pyhäkkö Mýtikaksen alueelta lähempää nykyisen Orchomeńoksen kylän itäpuolella sijaitsevaa Palaiópyrgoksen kylää. Esihistorialliselta ajalta on löydetty myös tumulus-hautoja.


title: Orkhomenos (Arkadia)

text: Akropoliilla sijaitsivat muun muassa antiikin aikaisen kaupungin agora, jonka ympäristöstä on tunnistettu muun muassa buleuterion, sekä Artemis Mesopolitikselle omistettu hekatompedon-temppeli ja linnoitusmuuria. Kukkulan rinteessä on myös hellenistisen kauden alkupuolella noin 300/200-lukujen eaa. taitteessa rakennettu teatteri, joka on kaupungin merkittävimpiä jäänteitä. Siihen mahtui noin katsojaa. Sekä esihistorialliselta ajalta että antiikin ajalta on löydetty seudun vesistöjen kuivatukseen ja jokien uudelleenohjaukseen käytettyjä rakennelmia.


title: Orkhomenos (Arkadia)

text: Kaupungin läheltä on löydetty arkaaisella kaudella rakennu silta. Nykyisten Orchoménoksen ja Palaiópyrgoksen kylien väliltä on löydetty antiikin aikaisen pyhäkön ja varhaiskristillisen basilikakirkon jäänteet. Läheisessä Kalpákissa ovat antiikin aikaisen linnoitusmuurin kivistä rakennetun keskiaikaisen tornin jäänteet.


title: Pale (kaupunki)

text: Pale () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kefallenian (nyk. Kefaloniá) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee siitä nimensä saaneella Palikín alueella saaren länsiosassa.


title: Pale (kaupunki)

text: Pale oli klassisella ja hellenistisellä kaudella yksi saaren neljästä kaupungista Samen, Kranen ja Pronnoin ohella. Kaupungit muodostivat tetrapoliin eli neljän kaupungin liiton. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä kuningas Kefaloksen pojasta nimeltä Palea tai Pelea.


title: Pale (kaupunki)

text: Palen huippukautta oli 400-luku eaa. Persialaissodissa vuonna 479 eaa. kaupungin tiedetään lähettäneen 200 hopliittia Plataiain taisteluun. Vuonna 435 eaa. se osallistui Korintin ja Korkyran väliseen meritaisteluun neljällä laivalla. Peloponnesolaissodassa Pale oli Ateenan puolella. Kaupungin tiedetään lyöneen omaa hopea- ja pronssirahaa, jonka kuvituksessa esiintyivät muun muassa kuningas Kefalos sekä Pegasos ja Persefone. Palen itsenäisyys päättyi vuonna 189 eaa., kun se antautui neuvotteluissa roomalaisille.


title: Pale (kaupunki)

text: Kefalonián kunnan osa Palikín kunnallisyksikkö ja Kefalonián saaren läntisin niemi Palikí ovat saaneet nimensä kaupungista.


title: Pale (kaupunki)

text: Pale sijaisi nykyisen Lixoúrin kaupungin pohjoispuolella. Sen akropolis eli linnavuori sijaitsi matalalla kukkulalla, joka tunnetaan nykyisin nimillä Paliókastro ja Ntoúri. Kukkula sijaitsee lähellä rannikkoa ja sen korkeus on noin 68 metriä meren pinnasta laskettuna. Kukkulalla tiedetään olleen kaupunginmuurin jäänteitä vielä 1600-luvulla. Nykyisin antiikkiset jäänteet ovat pääosin osana myöhempiä rakennuksia tai hajallaan kukkulan alueen maastossa.


title: Pellana (täsmennyssivu)

text: Pellana (, ) tai Pellene () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:


title: Pleuron

text: Pleuron () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Aitoliassa Kreikassa. Nimi viittaa oikeastaan kahteen kaupunkiin, Vanhaan Pleuroniin (, "hē palaia Pleurōn") ja Uuteen Pleuroniin (, "hē neōtera Pleurōn"). Kummatkin sijaitsivat nykyisen Mesolóngin kunnan alueella. Uuden Pleuronin arkeologinen alue sijaisee noin viisi kilometriä pohjoisluoteeseen Mesolóngin kaupungista.


title: Pleuron

text: Vanha Pleuron sijaitsi Kurios- (tai Kurion) vuoren juurella Akheloos- (nyk. Achelóos) ja Euenos-jokien (nyk. Évinos) välissä, länteen Kalydonista (). Uusi Pleuron sijaitsi Arakynthos-vuoren (nyk. Zygós) juurella (). Kaupunkivaltion alue tunnettiin nimellä Pleuronia.


title: Pleuron

text: Vanhan Pleuronin perusti alueella alun perin asunut kureettien heimo, jotka saivat nimensäkin Kurios-vuoresta. Kaupunki oli varhaisina aikoina Aitolian merkittävin Kalydonin ohella. Kureetit sotivat usein aitolialaisten ja Kalydonin kanssa, ja tämä esiintyy myös Homeroksen "Iliaassa".


title: Pleuron

text: Myöhemmin aiolialaiset ajoivat kureetit pois, ja kaupungista tuli aitolialainen. "Iliaan" laivaluettelossa se esiintyy jo yhtenä aitolialaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Sodassa pleuronlaisia johti aitolialainen Thoas, Oineuksen poika. Kaupungin nimen esitettiin myöhemmässä kreikkalaisessa mytologiassa tulleen heeros Pleuronista, joka oli Aitoloksen poika, ikään kuin kaupunki olisi aina ollut aitolialainen. Myyteissä kaupungin hallitsijana esiintyy myös Thestios, joka esitettiin joko Oineuksen veljenä tai Pleuronin jälkeläisenä. Joskus kaupungin kuninkaana esiintyy Oineus itse.


title: Pleuron

text: Kaupungin vaiheista historiallisella ajalla tiedetään vain vähän. Makedonian Demetrios II tuhosi kaupungin noin 239–229 eaa. Tämän jälkeen sen asukkaat perustivat Uuden Pleuronin. 100-luvulla eaa. kaupunki oli osa Akhaian liittoa, ja se anoi Roomalta suojelua jonkin verran ennen Korintin tuhoamista vuonna 146 eaa.


title: Pleuron

text: Pleuronista oli kotoisin runoilija Aleksanteri Aitolialainen.


title: Pleuron

text: Vanhasta Pleuronista on tehty vain vähän siihen mahdollisesti liittyviä löytöjä. Uusi Pleuron oli ympäröity kaupunginmuureilla, jotka ovat säilyneet suhteellisen hyvin. Ne rakennettiin noin 230 eaa. Muureissa oli seitsemän porttia ja 31 tornia. Kaupungin akropolis eli yläkaupunki sijaitsi huipulla kaupungin pohjoislaidalla, ja alakaupunki rinteessä olevalla tasanteella sen eteläpuolella, noin 243 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Pleuron

text: Kaupungin agoran paikka on tunnistettu. Sen laidalla oli pohjois-eteläsuunnassa rakennettu stoa eli pylväshalli, jonka pituus oli noin 62 metriä. Kaupungissa oli Athenelle omistettu temppeli, jonka paikalla rakennettiin bysanttilaisella kaudella pieni kirkko. Teatteri sijaitsi kaupungin lounaisosassa niin, että sen proskenion oli kiinni kaupunginmuurin länsisivussa. Se oli rakennettu samaan aikaan muurien kanssa. Muihin löytöihin lukeutuvat muun muassa gymnasion, joukko muita julkisia ja yksityisiä rakennuksia sekä noin 30 x 20 metriä kooltaan oleva vesisäiliö, jossa on viisi allasta. Kaupungin hautausmaat on löydetty sen eteläpuolelta.


title: Poikilassos

text: Poikilassos () eli Poikilasion () () oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Sfakián kunnassa Kreetan etelärannikkolla Soúgian ja Agía Roumélin kylien puolessa välissä nykyisin nimellä Voukelási tunnetulla alueella.


title: Poikilassos

text: Poikilassos perustettiin viimeistään arkaaisella kaudella ja se kukoisti klassisella ja hellenistisellä kaudella. 200-luvulla eaa. kaupunki oli osa vuoriston kaupunkivaltioiden liittoa, johon kuuluivat myös Elyros, Hyrtakina, Lissos, Syia ja Tarrha. Kaupunki hylättiin roomalaisella kaudella.


title: Poikilassos

text: Poikilassoksen akropolis eli yläkaupunki sijaitsi noin 400 metriä korkealla kukkulalla. Rannikolta on löydetty kahden rakennuksen, todennäköisesti temppelin, jäänteet. Kaupungin oletetaan toimineen Elyroksen kaupungin satamana.


title: Praisos

text: Praisos (, tai "Praessus") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Siteían kunnassa lähellä nykyistä Néa Praisóksen kylää, noin 10 kilometriä etelään Siteían kaupungista.


title: Praisos

text: Praisoksen seudulla on ollut asutusta jo neoliittisella kaudella ja edelleen minolaisella kaudella, jolloin se on ollut suurimmillaan myöhäisminolaisen kauden lopulla, kaudella LM IIIC. Minolaisen kauden jälkeen, subminolaisesta ja protogeometrisesta kaudesta alkaen, Praisoksen asuttajat olivat oletettavasti eteokreettejä eli minolaisten jälkeläisiä.


title: Praisos

text: Kaupungin tuhouduttua jossain välissä eteokreetit ja saaren uudet doorilaiset valloittajat rakensivat uuden kaupungin hieman pohjoisemmaksi. Geometrisella kaudella Praisoksen valtiomuoto oli demokraattinen. Sitä hallitsivat Kreetan muiden doorilaisten kaupunkien tavoin "kosmoi"-virkamiehet sekä neuvosto ja kansankokous.


title: Praisos

text: Praisoksen tunnettu kaupunkivaihe, jolta löydökset pääosin ovat peräisin, on ollut olemassa vasta hellenistisellä kaudella. Se perustettiin 300-luvulla eaa. Asukkaat olivat edelleen ainakin osittain eteokreettejä. Praisoksen kaupunkivaltion alue käsitti laajimmillaan suuren osan Kreetan itäpäästä, pois lukien Itanoksen alue. Kaupunki soti usein Hierapytnaa ja Itanosta vastaan. Kaupunki löi omaa rahaa, jonka kuvituksessa esiintyivät Apollon, Demeter, Herakles ja Zeus. Hierapytna voitti ja tuhosi Praisoksen lopullisesti noin vuonna 155 eaa.


title: Praisos

text: Praisoksen ensimmäiset löydöt teki Federico Halbherr vuosina 1884 ja 1894. Tämän jälkeen arkeologisia tutkimuksia ja kaivauksia on suoritettu useaan otteeseen 1900-luvun mittaan. Merkittävimmät kaivaukset suoritti British School at Athens eli Brittiläinen arkeologinen koulu vuosina 1901–1902.


title: Praisos

text:
Praisos sijaitsi kolmella kukkulalla ja niiden rinteillä. Hellenistisellä kaudella kaupunki oli rakennettu pääasiassa kahdelle näistä kukkuloista, sekä niiden väliselle matalammalla satulalle. Niiden alue oli ympäröity muureilla, ja muurien ympäröimän alueen kooksi on arvioitu noin 10 hehtaaria. Muuria on säilynyt parhaiten sen itä- ja eteläosassa. Korkeampi kukkuloista toimi akropoliina, jolla oli linnoitus sekä temppeli. Kummallakin kukkulalla on paljon jäänteitä pengerrysten tukimuureista. Kaupungin agora sijaitsi todennäköisesti kukkuloiden välisellä satulalla. Näiltä kahdelta kukkulalta ei ole löydetty selviä jäänteitä hellenististä kautta varhaisemmasta asutuksesta, mutta ne ovat saattaneet olla kaupungin paikka jo geometrisella ja protogeometrisella kaudella.
Kolmas kukkula, kukkuloista eteläisin, oli kaupunginmuurien ulkopuolella. Tällä kukkulalla on ollut pyhäkkö 700-luvulta eaa. ainakin 400-luvulle eaa. Siihen kuului alttari ja todennäköisesti myös temppeli. Loppuvaiheessa kukkulan huippu on ollut ympäröity temenos-muurilla. Pyhäkön alueelta on löydetty lukuisia votiivilahjoja, pääasiassa terrakotasta tehtyjä figuriineja sekä pronssista tehtyjä aseita. Pyhäkön eteläpuolelta on löydetty kaksi myöhäisen pronssikauden aikaista tholos-hautaa. Alkuperäinen, minolainen Praisos on saattanut olla tämän kukkulan tienoilla tai vielä etelämpänä, mistä noin 800 metrin päästä on löydetty megaliittisen talon jäänteet.


title: Praisos

text: Eteokreettien jäljiltä Praisoksesta on löydetty kreikkalaisella aakkostolla mutta todennäköisesti eteokreetin kielellä tehtyjä piirtokirjoituksia, joita ei ole kyetty tulkitsemaan. Kaupungin hautausmaat sijaitsivat sen itä, länsi- ja eteläpuolella. Kaupungilla oli kaksi satamaa, Itia (nyk. Siteía) pohjoisrannikolla ja Stiles etelärannikolla.


title: Pronnoi

text: Pronnoi () eli Pronesos (, "Pronēsos") ( tai "Pronesus") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kefallenian (nyk. Kefaloniá) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Palaiókastron kukkulalla nykyisten Asprogérakaksen ja Pástran kylien välillä etelään Sámista ja Póroksesta.


title: Pronnoi

text: Pronnoi sijaitsi Kefallenian kaakkoisosassa. Se oli klassisella ja hellenistisellä kaudella yksi saaren neljästä kaupungista Palen, Samen ja Kranen ohella. Kaupungit muodostivat tetrapoliin eli neljän kaupungin liiton. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Kefaloksen pojasta nimeltä Pronesos.


title: Pronnoi

text: Pronnoin huippukautta oli 400-luku eaa. Polybios kertoo, että Filippos V suunnitteli kaupungin piirittämistä vuonna 218 eaa., mutta luopui siitä, koska se olisi ollut liian vaikeaa sen luonnonympäristön vuoksi. Kaupungin itsenäisyys päättyi vuonna 189 eaa., kun se antautui neuvotteluissa roomalaisille. Kaupungin tiedetään lyöneen omaa hopea- ja pronssirahaa.


title: Pronnoi

text: Nykyisen Kefalonián kunnan osa Eleiós-Prónnoi on nimetty osaksi kaupungin mukaan.


title: Pronnoi

text: Pronnoissa oli linnoitettu akropolis eli linnavuori, josta on säilynyt jälkiä Palaiókastron kukkulalla Asprogérakaksen länsipuolella. Alueelta on tehty löytöjä esihistorialliselta ajalta keskiajalle, mukaan lukien klassisella kaudella tehtyä linnoitusmuuria. Se ympäröi noin 571 metrin korkeuteen merenpinnasta kohoavan Palaiókastron kukkulan huipun sekä viereisen noin 520 metriä korkean kukkulan huipun. Skálan kylän läheltä on löydetty 500- tai 400-luvulta eaa. peräisin olevan Apollonille omistetun temppelin rauniot sekä roomalaisella kaudella 200-luvulla jaa. rakennetun roomalaisen huvilan rauniot.


title: Pronnoi

text: Pronnoin satama oli nykyisen Póroksen paikalla. Myös satama, mukaan lukien nykyisen Pyrovoúnin kukkulan pohjoisrinne, oli linnoitettu. Pronnoista tehdyt esinelöydöt ovat Argostólin arkeologisessa museossa.


title: FM2000:n diskografia

text: Tämä artikkeli käsittelee FM2000:n diskografiaa.


title: Same (kaupunki)

text: Same () eli Samos () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kefallenian (nyk. Kefaloniá) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee siitä nimensä saaneen nykyisen Sámin kylän itäpuolella.


title: Same (kaupunki)

text: Samen paikka on ollut asuttu jo esihistoriallisella ajalla, viimeistään 2000-luvulla eaa. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Kefaloksen pojasta nimeltä Samos. Varhaisin kirjallinen maininta Jooniansaarilla sijainneesta paikasta nimeltä Same on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jonka mukaan Same (Homeroksella Samos) lähetti mykeneläisellä kaudella laivoja Troijan sotaan. Nimellä saatettiin viitata koko Kefalleniaan. Aiemmin on esitetty teorioita, että Homeroksen Same olisi kuitenkin ollut joku toinen saari; esimerkiksi Wilhelm Dörpfeld, joka piti Lefkasta Homeroksen Ithakana, yhdisti Samen nykyisin Ithakana tunnettuun saareen.


title: Same (kaupunki)

text: Klassisella ja hellenistisellä kaudella Same oli yksi Kefallenian neljästä kaupungista Palen, Kranen ja Pronnoin ohella. Kaupungit muodostivat tetrapoliin eli neljän kaupungin liiton. Samen huippukautta oli 400-luku eaa. Kaupungin tiedetään lyöneen omaa hopea- ja pronssirahaa. Vuonna 189 eaa. kaupunki vastusti Rooman yritystä vallata se, päin vastoin kuin saaren muut kaupungit, mutta joutui lopulta antautumaan seuraavana vuonna. Kaupunki kukoisti uudelleen roomalaisella kaudella kaupan ansiosta. Sen paikka oli linnoitettuna vielä bysanttilaisella kaudella.


title: Same (kaupunki)

text: Same oli Kefallenian kaupungeista suurin ja hallitsi saaren koko pohjoisosaa. Kaupungissa oli kaksi akropolista eli linnavuorta, joista toinen kohosi 277 metrin ja toinen 226 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Ne tunnetaan nykyisin nimillä Palaiókastro ja Ágioi Fanéntes. Mykeneläiseltä kaudelta kukkuloilla on säilynyt kyklooppimuuria. Klassisen ja hellenistisen kauden kaupungista on löydetty muun muassa linnoitusmuuria, jossa on ollut 22 porttia, sekä teatteri ja neljä hautausmaata. Muurin pituus oli noin 3,4 kilometriä. Alepovoúnista on löydetty temppelin rauniot. Satama sijaitsi rannikolla heti kukkuloiden edustalla. Roomalaisella kaudella kaupunkiin rakennettiin paljon julkisia rakennuksia sekä hienoja yksityistaloja.


title: Skillus

text: Skillus ( tai "Skillous", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Trifyliassa Eliksen maakunnassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Andrítsaina-Kréstenan kunnan Skilloúntan alueella lähellä Makrísian kylää.


title: Skillus

text: Pausaniaan, Ksenofonin ja Strabonin kuvausten perusteella Skillus sijaitsi 20 stadioninmittaa eli 3,5 kilometriä etelään Olympiasta, pyhäkköalueelta Spartaan johtaneen tien varressa. Näin sen on täytynyt sijaita jossakin nykyisen Makrísian kylän lähistöllä. Kaupungin paikaksi on ehdotettu kylän länsipuolella sijaitsevaa kukkulaa, joka tunnetaan siellä olevan luostarin mukaan nimellä Profítis Ilías, tai vaihtoehtoisesti nykyisen Kampoúlin aluetta kukkulasta pohjoiseen sen ja Alfeios-joen välisellä alueella. Skilluksen läheltä virtasi Selinus-joki. Kaupunkivaltion alue oli hedelmällistä maata, ja se kuvataan myös hyväksi karjan kasvatukseen sekä metsästykseen ja kalastukseen.


title: Skillus

text: Skillus oli arkaaisella kaudella 600- ja 500-luvuilla eaa. Pisan liittolainen. Olympian pyhäkköalue oli tuohon aikaan Pisan hallussa, ja Skillus rakennutti sinne Heran temppelin noin vuonna 600 eaa. Vuonna 572 eaa. kaupunkilaiset avustivat Pisan kuningasta Pyrrhosta sodassa Elistä vastaan. Vuonna 570 eaa. skilluslaiset ajettiin pois kaupungistaan sen jälkeen, kun Pisa oli hävinnyt Eliille, ja kaupunki tuhottiin maan tasalle. Noin 400–392 eaa. spartalaiset asuttivat Skilluksen uudelleen. Antalkidaan rauhan jälkeen kaupunki sai vapauden, mutta oli pian jälleen Spartan vallan alla. Ksenofon sai maatilan alueelta lähdettyään Ateenasta pakoon Spartaan, ja asui alueella yli 20 vuotta.


title: Skillus

text: Leuktran taistelun jälkeen vuonna 371 eaa. Skillus päätyi jälleen Eliin vallan alle. Tuolloin myös Ksenofon karkotettiin. Kaupunki oli oletettavasti raunioitunut jo hellenistisellä kaudella ja viimeistään Pausaniaan aikana 100-luvulla jaa.


title: Skillus

text: Skilluksessa oli Ksenofonin rakennuttama Artemiille omistettu temppeli, jonka kerrotaan olleen (ainakin joiltakin osin) Efesoksen Artemiin temppelin kopio. Pausaniaan mukaan sen lähellä oli Ksenofonin hauta sekä tämän patsas, joka oli tehty Pentelikon-vuoren marmorista. Strabonin mukaan kaupungissa oli myös suuri Skilluksen Athenelle omistettu temppeli.


title: Skillus

text: Skilluksen kaupunkia ei ole kaivettu. Profítis Ilíaksen kukkulalta on tehty joitakin keskihelladisen kauden löytöjä, ja sieltä on löydetty myös mykeneläisaikainen tumulus-hauta, jonka halkaisija on 4,7 metriä. Kampoúlin alueelta tehty suuri määrä esinelöytöjä, jotka viittaisivat kaupungin sijaintiin seudulla.


title: Tegea

text: Tegea () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Se tunnetaan erityisesti Athene Alean temppelistä. Kaupungin arkeologiset kohteet sijaitsevat Trípolin kunnassa nykyisen Tegéan kunnallisyksikön alueella, noin 12 kilometriä etelään Trípolin kaupungista.


title: Tegea

text: Tegean kaupunki sijaitsi hedelmällisellä Tegean tasangolla Argoksesta Spartaan johtaneen tien varrella. Kaupunkivaltion alaisuuteen kuului noin 385 neliökilometrin kokoinen alue, ja varsinaisen Tegean kaupungin koko oli noin 90 hehtaaria. Antiikin aikana kaupungin ympäristö tunnettiin nimellä "Tegeatis". Sen pohjoispuolella sijaitsi Mantineia, itäpuolella Parthenion-vuoren (nyk. Parthénio) takana Kynuria ja Argolis, eteläpuolella Spartan hallitsema Lakonia ja länsipuolella Mainalia.


title: Tegea

text:
Tegea oli yksi Arkadian vanhimpia kaupunkeja. Sen paikka on ollut asuttuna viimeistään neoliittisella kaudella ja kaupunki oli merkittävä jo mykeneläisellä kaudella. Se oli asuttuna edelleen tai uudestaan geometrisella kaudella. Viimeistään samalta ajalta on peräisin kaupungin Athene Alean kultti. Varhaisin maininta kaupungista on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa. Sen mukaan Tegean johtamat arkadialaiset osallistuivat Troijan sotaan 60 laivalla, ja heitä johti Agapenor. Kreikkalaisessa mytologiassa Tegean perustaja oli Lykonin poika Tegeates, ja sen tunnetuin kuningas Ekhemos, joka surmasi Herakleen pojan Hylloksen. Tegeasta oli kotoisin myös Atalante.
Pausaniaan mukaan Tegean kaupunkivaltio syntyi arkaaisella kaudella ennen vuotta 600 eaa., kun yhdeksän alueen kylää tai "demosta" liittyi yhteen ("synoikismos"). Ne olivat Korythea, Gareaton, Fylakeon, Karya, Oiaton, Potakhidai (Botakhidai), Manthyrea, Ekhenidon ja Afeidantion. Tegea perusti siirtokunnat Pafokseen Kyproksella sekä Kydoniaan, Gortyniin ja Katreaan Kreetalla. Kaupunki soti usein menestyksekkäästi Spartaa vastaan. Lopulta Sparta kuitenkin pakotti Tegean alamaisekseen noin vuonna 560–550 eaa. Tämän jälkeen kaupungit muodostivat yhdessä peloponnesolaisliiton ytimen. Persialaissodissa kaupunki oli Spartan liittolainen, ja osallistui sotaan koko Peloponnesoksen toiseksi suurimmalla armeijalla. Marathonin taistelun myötä ateenalaiset omaksuivat Panin kultin Tegean vuorilta. Thermopylain taisteluun kaupunki osallistui 500 ja Plataiain taisteluun hopliittisotilaalla.


title: Tegea

text: Persialaissotien jälkeen noin 470–465 eaa. Spartan ja Arkadian kaupunkien välille alkoi syntyä jännitteitä. Tegea suuntautui edelleen Spartaan, koska oli oligarkkien johdossa, mikä johti kiistoihin Mantineian kanssa. Peloponnesolaissodassa Tegea oli edelleen Spartan puolella. Tegea oli Arkadian merkittävin kaupunki Megalopoliin perustamiseen saakka. Kaupunki pysyi Spartan alaisuudessa noin vuoteen 371/370 eaa. saakka, jolloin Sparta hävisi Leuktran taistelun. Tämän jälkeen vuonna 370/369 eaa. Tegea liittyi Arkadian liittoon. Se perusti yhdessä entisen vihollisensa Mantineian kanssa Megalopoliin kaupungin ja soti Theban puolella Spartaa vastaan Mantineian taistelussa. Vuonna 316 eaa. Tegea torjui Kassandroksen johtaman makedonialaisten hyökkäyksen.


title: Tegea

text: 400-luvulla eaa. Tegeassa arvioidaan olleen noin asukasta. Kaupungin neuvostoon eli buleen kuului 300 miestä. Tegea löi omaa rahaa noin vuodesta 430–420 eaa. lähtien. Kaupungissa järjestettiin Athene Alean kunniaksi Alaiea-juhlia. Kaupungista olivat kotoisin muun muassa runoilijat Klonas ja Anyte sekä tragediakirjailija Aristarkhos.


title: Tegea

text: Vuonna 222 eaa. Tegea pakotettiin mukaan Akhaian liittoon. Se hävisi samana vuonna Antigonos Dosonin makedonialaiselle armeijalle, vuonna 218 eaa. Lykurgoksen spartalaiselle armeijalle ja vuonna 210 eaa. jälleen spartalaisille, joita johti nyt Makhanidas. Seurauksena kaupunki menetti poliittisen merkityksensä, mutta säilyi merkittävänä kauppapaikkana. Tegea päätyi Rooman vallan alle muun Peloponnesoksen tavoin vuonna 146 eaa. Rooman sisällissodassa kaupunki tuki Antoniusta, minkä johdosta Augustuksen voitettua kaupungin arvotaidetta siirrettiin Roomaan. Muutoin kaupunki kukoisti roomalaisella kaudella edelleen, ja Pausanias kuvasi sitä laajalti teoksessaan "Kreikan kuvaus" 100-luvulla jaa. Keisari Hadrianus vieraili kaupungissa vuonna 124 jaa.


title: Tegea

text: Alarikin johtamat visigootit tuhosivat Tegean vuonna 395 jaa.


title: Tegea

text: Tuhosta huolimatta Tegean paikka säilyi asuttuna, sillä sinne rakennettiin 400-luvulla varhaiskristillisiä kirkkoja. Kaupunki perustettiin uudelleen bysanttilaisella keskiajalla 900-luvulla nimellä "Amyklion", myöhemmin yleensä lyhennettynä "Amykli" tai "Nykli" (myös "Nikli"), ja se oli yksi Peloponnesoksen merkittävimpiä kaupunkeja. Se oli piispanistuin ja kukoisti erityisesti frankkivallan aikana. Vuonna 1296 kaupunki siirtyi Mystraksen ja Andronikos Palaiologoksen vallan alle. Tämän jälkeen kaupunki hylättiin, sillä se oli hankala puolustaa. Monet seudun asukkaat muuttivat Mánille. Antiikin Tegean paikalle myöhemmin syntynyt nykyinen Aléan kylä tunnettiin aiemmin nimellä "Piáli". Tegeasta on saanut nimensä nykyinen Trípolin kunnan osa Tegéan kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta.


title: Tegea

text: Tegean arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1888–1889. Niitä suoritti École française d’Athènes eli Ranskan arkeologinen koulu G. Fougères'n ja V. Bérardin johdolla. Athene Alean temppeliä tutki A. Milchhöfer vuonna 1879 ja Wilhelm Dörpfeld vuonna 1882, ja ranskalaiset suorittivat sen kaivaukset vuosina 1900–1910. Kreikkalaiset suorittivat kaivauksia vuosina 1964–1965. Vuodesta 1990 lähtien kaivauksia alueella on jatkanut Norjan Ateenan-instituutti.


title: Tegea

text: Tegea oli rakennettu suhteellisen laajalle alueelle. Arkeologisia löytöjä on noin 3 x 3 kilometrin kokoisella alueella nykyisissä Tegéan kunnallisyksikön Aléan, Ágios Sóstiksen, Episkopín ja Stádion kylissä ja niiden ympäristössä.


title: Tegea

text: Athene Alean temppeli


title: Tegea

text: Athene Alealle omistettu temppeli oli kaupungin ja koko Arkadian merkittävin pyhäkkö. Paikalla oli alun perin arkaaisella kaudella rakennettu temppeli. Se tuhoutui tulipalossa vuonna 395/394 eaa., ja paikalle rakennettiin uusi temppeli 300-luvun eaa. puolessa välissä. Temppeli edusti doorilaista tyyliä ja siinä oli 6 x 14 pylvästä. Sisäosissa oli käytetty korinttilaisen tyylin puolipylväitä. Temppelistä on säilynyt sen perustukset, joiden koko on noin 47,5 x 19,2 metriä, sekä joitakin rakenneosia. Veistoskoristelu, josta on säilynyt osia, on noin vuodelta 340 eaa. Temppeli tunnettiin erityisesti suojapaikkana turvananojille. Temppelin rauniot ovat siitä nimensä saaneessa nykyisessä Aléan kylässä ().


title: Tegea

text: Akropolis


title: Tegea

text: Tegean akropolis eli yläkaupunki tunnettiin antiikin aikana nimillä Fylaktris ja Akra. Nykyisin kukkulalla on kylä nimeltä Ágios Sóstis, mitä nimeä myös kukkulasta käytetään. Se sijaitsee noin 2,5 kilometriä pohjoiseen Aléan kylästä (). Kukkulalta on tehty kaupungin varhaisimmat, mykeneläisaikaiset asutuslöydöt. Akropoliilla oli Athene Poliaalle omistettu temppeli, josta ei ole löydetty jäänteitä. Kukkulan koillisosasta on löydetty Demeterin ja Koren pyhäkön jäänteet.


title: Tegea

text: Agora


title: Tegea

text: Tegean agora eli kauppapaikka sijaitsi nykyisen Episkopín kylän lähellä. Agoralla oli pylväiköin varustettuja rakennuksia. Sen itäpuolella sijaitsi kaupungin teatteri, joka oli rakennettu 300-luvulla eaa. Teatterin paikalla on nykyisin bysanttilaisella ajalla 1000- tai 1100-luvulla rakennettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen ("Koímisi Theotókou") kirkko, joka oli keskiaikaisen Amyklionin katedraali ja tunnetaan siksi myös nimellä "Palaiá Episkopí". Kirkon ympäristö on nykyisin arkeologista puistoa ().


title: Tegea

text: Muut rakennukset ja löydökset


title: Tegea

text: Tegean kaupunginmuurit rakennettiin noin 370 eaa. Niiden pituus oli noin 5,5 kilometriä ja korkeus 3,5–6,5 metriä. Muureissa oli useita torneja ja viisi porttia.


title: Tegea

text: Kaupungissa tiedetään olleen stadion ja gymnasion. 100-luvulla jaa. sinne rakennettiin roomalainen kylpylä. 400-luvulla jaa. kaupunkiin rakennettiin varhaiskristillisiä basilikakirkkoja, yksi niistä Athene Alean temppelin paikalle ja toinen, jonka jäännökset ovat Palaiá Episkopín kirkon lähellä, agoran alueelle.


title: Tegea

text: Tegeasta tehdyt esinelöydöt ovat Tegéan arkeologisessa museossa, joka sijaitsee Aléan kylässä, sekä Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.


title: Tegyra

text: Tegyra (, joskus myös "Tegyrai", , tai "Tegyrae") oli antiikin aikainen kaupunki Boiotiassa Kreikassa. Se sijaitsi jossakin nykyisen Orchomenóksen kunnan alueella.


title: Tegyra

text: Tegyra tunnetaan ennen kaikkea sen lähellä vuonna 375 eaa. käydystä Tegyran taistelusta, jossa Pelopidaan johtama Theba voitti Spartan. Tegyrassa oli Apollon Tegyraiokselle omistettu temppeli, jossa toimi oraakkeli. Tämä oli suosiossa vielä persialaissotien aikaan, mutta oli lakannut toimimasta ennen Plutarkhoksen aikaa. Paikalla oli kaksi ihmeitätekevänä pidettyä vesilähdettä, joista toisen nimi oli Foiniks (”Palmupuu”) ja toisen Elaia (”Oliivipuu”). Joskus Leton väitettiin jopa synnyttäneen Apollonin paikalla, ja läheinen vuori tunnettiin tähän viittaavalla nimellä ”Delos”.


title: Tegyra

text: Tegyra sijaitsi suhteellisen lähellä Orkhomenosta ja Aspledonia. Kaupungin sijaintipaikkaa ei kuitenkaan tiedetä varmuudella. Aiemmin se sijoitettiin usein nykyisen Pýrgoksen kylän (aiemmin Xerópyrgos) etelälaidalla sijaitsevalle pyöreälle kukkulalle noin viisi kilometriä itäkoilliseen Orchomenóksen kaupungista (). Nykyään kyseiselle paikalle sijoitetaan kuitenkin yleensä Aspledon, kun taas Tegyra sijoitetaan Aspledonin aiemmalle sijoituspaikalle Polygýraan noin viisi kilometriä Orchomenóksesta ja kaksi kilometriä Diónysoksen kylästä pohjoiseen (). Kyseiseltä paikalta on löydetty temppelin jäänteet sekä useita lähteitä.


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Thasos (, joskus myös "Thassos", , tai "Thassus") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Thasoksen saarella Kreikassa. Sen arkeologiset kohteet sijaitsevat nykyisen Thásoksen kaupungin itäosassa.


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Thasoksen kaupunki perustettiin arkaaisella kaudella noin 680 eaa., kun parokselta tulleet joonialaiset tekivät saaresta siirtokuntansa. Näiden tullessa saarta asuttivat traakialaiset. Ensimmäisiin siirtokuntalaisiin lukeutui Glaukos. Kaupunki kukoisti erityisesti arkaaisella ja klassisella kaudella merenkulun kannalta edullisen sijaintinsa sekä luonnonvarojensa, kuten puun ja marmorin sekä mantereen puolelta kaivetun kullan, ansiosta. Saari oli myös kuuluisa viinistään.


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Kaupunki ympäröitiin muureilla noin 500 eaa. Persialaissotien aikaan kaupunki joutui antautumaan persialaisille vuonna 491 eaa., jolloin nämä tuhosivat kaupungin muurit, sekä uudelleen vuonna 480 eaa. Sodan jälkeen vuonna 477 eaa. kaupunki liittyi Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se yritti vetäytyä liitosta vuonna 464/463 eaa., jolloin ateenalaiset vuorostaan tuhosivat kaupungin muurit, sekä peloponnesolaissodan aikaan vuonna 411 eaa., jolloin muurit rakennettiin uudelleen. Vuonna 377 eaa. kaupunki liittyi toiseen Ateenan liittoon. Hippokrates vaikutti kaupungissa kolmen vuoden ajan 400-luvun eaa. lopulla, ja "Corpus Hippocraticumin" osana on säilynyt muistiinpanot kyseisten kolmen vuoden sääoloista saarella.


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Kaupunki kukoisti edelleen hellenistisellä ja roomalaisella kaudella, vaikkakaan sillä ei ollut enää poliittista valtaa. Herulit tuhosivat kaupungin 200-luvulla jaa. Asutus kaupungin alueella säilyi kuitenkin läpi bysanttilaisen keskiajan aina nykyajalle saakka, ja kaupunki on kehittynyt nykyiseksi Thásoksen kaupungiksi, joka on edelleen saaren pääkaupunki ja tunnetaan myös nimellä Liménas Thásou.


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Kaupungin arkeologiset tutkimukset alkoivat vuosina 1858 ja 1886. École française d’Athènes eli Ranskan arkeologinen koulu aloitti kaupungin järjestelmälliset arkeologiset kaivaukset vuonna 1910. Ne jatkuvat edelleen. Kaivauksia on suoritettu myös muualla saaren alueella.


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Thasoksen kaupunki sijaitsi saaren pohjoisrannikolla hieman itään nykyisen kaupungin keskustasta. Kaupungissa oli kaksi satamaa, kauppasatama ja sotasatama. Kaupunki oli ympäröity laajoilla muureilla. Rannassa sotasataman vieressä sijaitsi agora eli kauppapaikka. Sen ympärillä oli stoia eli pylväshalleja sekä lukuisia muita julkisia rakennuksia, kuten pyhäkköjä ja alttareita. Thasoksen akropolis eli linnavuori sijaitsi kaupungin eteläosassa.


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Agora


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Agora oli kaupungin poliittinen, kaupallinen ja uskonnollinen keskus. Se rakennettiin paikalle alun perin arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa., mutta muotoutui kuitenkin selvemmin vasta 300-luvulla eaa. Agora oli trapetsoidin muotoinen ja se oli ympäröity kolmelta sivultaan pylväshalleilla. Agoran laidalla oli muun muassa prytaneion; joukko pyhäkköjä, kuten Athene Propylaian pyhäkkö ja Zeus Agoraioksen alttari; sekä heeros Glaukoksen hauta. 400-luvulla jaa. agoran pohjoislaidalle rakennettiin kaupungin ensimmäinen kristillinen basilikakirkko, jossa käytettiin antiikin aikaisten rakennusten materiaalia. Agoran alue on nykyisin kaupungin ja koko saaren merkittävin arkeologinen alue.


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Satamat


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Sotasatama sijaitsi agoran vieressä samassa satamalahdessa, joka muodostaa myös nykyisen Thásoksen kaupungin vanhan sataman. Satama oli kaupunginmuurien sisäpuolella, ja sitä suojasivat samoin muurein suojatuille aallonmurtajille rakennetut pyöreät tornit. Varhaisbysanttilaisena aikana noin 600-luvulla jaa. satama otettiin kaupalliseen käyttöön.


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Kauppasatama sijaitsi sotasataman itäpuolella kaupunginmuurien ulkopuolella. Sataman käyttö päättyi, kun sotasatama otettiin kaupalliseen käyttöön. Kauppasataman lähellä oli Poseidonion eli Poseidonille omistettu pyhäkkö, sekä Dionysion eli Dionysokselle omistettu pyhäkkö, jonka rauniot on paikannettu. Kummastakin satamasta on säilynyt antiikin aikaisen aallonmurtajan jäänteitä.


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Akropolis


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Akropolis eli yläkaupunki sijaitsi harjanteella kaupungin etelä- ja itälaidalla. Myös se oli osaksi muurien sisäpuolella. Akropoliilla oli kolme huippua, joista yhdellä oli Apollonin temppeli, toisella Athenen temppeli ja kolmannella Panin pyhäkkö. Näistä Athenen temppelin perustukset ovat parhaiten säilyneet. Apollonin temppelin paikalle rakennettiin frankkivallan aikana genovalainen linnoitus.


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Kaupunginmuuri


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Kaupunginmuurit tunnetaan parhaiten niiden vuonna 411 eaa. rakennetusta vaiheesta. Muurien kokonaispituus oli noin neljä kilometriä, ja ne ympäröivät kaupungin kauttaaltaan, myös meren ja sotasataman puolelta. Muurit ovat säilyneet parhaiten akropoliin lounaisrinteessä, missä niitä on pystyssä jopa viiden metrin korkeudelta. Kyseisellä osuudella muurissa oli kymmenen tornia, joista suurin osa suojasi jotakin porttia. Osalle on annettu nimet niitä koristaneiden reliefien tai muiden paikalta tehtyjen löytöjen perusteella: Torni/portti I tunnetaan Sotaan tornina, torni II Zeuksen ja Heran tornina, torni V Herakleen tornina, torni VII Sileenin tornina ja torni IX Parmenonin tornina. Meren puolella kauppasatamaan johtivat niin kutsutut Hermeen portti ja mahdollisesti Artemista esittävästä kuvasta nimensä saanut Jumalatarportti.


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Muut rakennukset


title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Kaupungin itäosassa akropoliin rinteessä sijaitsi puolikaarenmuotoinen kreikkalainen teatteri, joka oli rakennettu 300-luvulla eaa. Se muutettiin roomalaisella kaudella roomalaisille näytännöille soveltuvaksi areenaksi. Rinteessä agoran pohjoispuolella sijaitsi pienempi, roomalaisella kaudella rakennettu odeion eli katettu musiikkiteatteri. Odeionin itäpuolella sijaitsi Artemision eli Artemiille omistettu pyhäkkö, joka koostui aidatusta alueesta ja pienestä temppelistä, ja länsipuolella Herakleion eli Herakleelle omistettu pyhäkkö. Roomalaisella kaudella kaupunkiin rakennettiin myös Caracallan kaarena tunnettu monumentaalikaari, joka sijaitsi lähellä Herakleionia. Kaupungin eteläosassa Sileeniportin suunnassa sijaitsivat käsityöläiskorttelit, ja alueelta on löydetty lukuisten työpajojen jäänteitä.


title: Thespiai

text: Thespiai (, myös "Thesp(e)ia", , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Boiotiassa Kreikassa. Sen arkeologisen kohteet sijaitsevat Alíartos-Thespiéen kunnassa nykyisten Thespiéen ja Leontárin kylien ympäristössä.


title: Thespiai

text: Thespiai sijaitsi Helikon-vuoren (nyk. Elikónas) juurella sen itäpuolella. Kaupunki oli rakennettu kukkuloiden ja vuorten ympäröimälle tasangolle, eikä sillä ollut merkittävää akropolista. Tasangolla virtasi Thespios-joki (nyk. Kanavári). Thespiain satamakaupunki oli Korintinlahden pohjoisrannalla sijainnut Kreusa eli Kreusis (nyk. Paralía Livadóstras). Kaupunkivaltion alue käsitti myös muun muassa Askran ja Leuktran.


title: Thespiai

text:
Thespiain seutu on asutettu viimeistään neoliittisella kaudella, ja se oli merkittävä kaupallinen keskus mykeneläisellä kaudella. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Asopoksen tyttärestä Thespiasta tai Erekhtheuksen pojasta Thespioksesta. Kaupunki esiintyy Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa yhtenä boiotialaisista kaupungeista, jotka lähettivät laivoja Troijan sotaan.
Thespiai oli historiansa ajan Theban vihollinen, mikä paljolti määräsi sen historian kulun. Persialaissotien aikana vuonna 480 eaa. Thespiai oli Plataiain ohella ainoa boiotialainen kaupunki, joka oli muiden kreikkalaisten puolella persialaisia vastaan. Thermopylain taisteluun thespiailaisia osallistui 700. Kaikki kaatuivat 300 spartalaisen rinnalla. Persialaiset polttivat kaupungin, ja väestö vetäytyi Peloponnesokselle. Plataiain taisteluun Thespiai osallistui miehellä. Sodan jälkeen kaupunki rakennettiin uudelleen Ateenan tuella. Miestappioita paikattiin hyväksymällä muukalaisia kansalaisiksi.


title: Thespiai

text: Peloponnesolaissodassa Thespiai taisteli Theban rinnalla ateenalaisia vastaan vuonna 424 eaa., sillä valtaa kaupungissa pitivät Theban tukemat oligarkit. Seuraavana vuonna Theba kuitenkin tuhosi Thespiain muurit syyttäen tätä ateenalaisten puolella olemisesta. Vuonna 414 eaa. kaupungin Ateenan tukemat demokraatit yrittivät kaapata vallan, mutta hävisivät Theban tultua oligarkkien apuun, minkä jälkeen demokraatit karkotettiin Ateenaan. Thespiai vapautui Theban vallasta vuonna 387 eaa. Vuosina 379–372 eaa., Korintin sodan aikaan ja sen jälkeen, kaupunki tarjoutui Spartan tukikohdaksi Thebaa vastaan, ja spartalaiset linnoittivat sen. Theba tuhosi kaupungin muurit vuonna 372 eaa. Leuktran taistelun jälkeen thespiailaiset ajettiin kokonaan pois Boiotiasta. Myöhemmin kaupunki rakennettiin uudelleen, ja se kukoisti vielä vuonna 146 eaa. alkaneella roomalaisella kaudella, jolloin se nautti vapaakaupungin ("civitas libera et immunis") asemasta vuodesta 47 eaa. Kaupungin tiedetään olleen olemassa vielä 500-luvulla jaa.


title: Thespiai

text: Thespiain tärkein kultti oli Eroksen kultti. Lisäksi kaupungissa palvottiin muusia. Näihin liittyneet juhlat kaupungissa olivat Erotidia ja Museia (Mouseia), joita vietettiin Helikonilla joka viides vuosi.


title: Thespiai

text: Nykyinen Thespiéen kylä, joka aiemmin tunnettiin nimellä Erimókastro (Rimókastro), on ottanut nimensä kaupungista.


title: Thespiai

text: Ainakin osa Thespiaista oli ympäröity muureilla, mutta muurit eivät kattaneet kaikkia keskeisiä rakennuksia. Muurein ympäröity alue sijaitsi noin kilometrin nykyisestä Thespiéen kylästä etelään. Kaupungin agoralla tiedetään olleen Hesiodoksen patsas. Lisäksi kaupungissa oli muun muassa Afrodite Melainikselle omistettu temppeli. Kaupungin alaisuudessa oli Muusien laakso pyhäkköineen. Siellä sijaitsi muun muassa muusien temppeli sekä teatteri. Delionin taistelussa (424 eaa.) kaatuneiden joukkohauta on löydetty.


title: Thespiai

text: Antiikin aikana kaupungin tunnetuin nähtävyys oli Praksiteleen veistämä Eros-veistos. Se oli osa veistoskokonaisuutta, johon kuuluivat myös se Afroditen patsas, johon perustuu Arlesin Afrodite, sekä Thespiaista kotoisin olleen tunnetun hetaira Frynen patsas. Kaupungissa oli myös Lysippoksen veistämä Eros-patsas.


title: Thespiai

text: Kaupungin alueelta on löydetty lukuisia veistoksia, hautakiviä ja piirtokirjoituksia. Nykyisen Thespiéen kylän ympäristössä on useita kirkkoja, joiden oletetaan olevan antiikin aikaisten temppelien paikalla, ja joissa on niiden osia.


title: Aelbert Cuyp

text: Aelbert Jacobsz Cuyp [käyp], etunimi usein myös muodossa Albert (1620–1691), oli alankomaalainen taidemaalari, joka oli maan taiteen kultakauden merkittävimpiä maisemamaalareita. Hänen suosikkiaiheitaan olivat lehmät ja lampaat laitumella sekä ratsastajat ratsuineen maisemissa, jotka yleensä on kuvattu aamun tai myöhäisen iltapäivän matalassa valossa. Hän oli harvoja alankomaalaisia niin sanotun ”ihanteellisen” maisemamaalauksen edustajia.


title: Aelbert Cuyp

text: Taiteilijan mukaan on nimetty Amsterdamin Albert Cuypstraat, joka tunnetaan manner-Euroopan pisimmistä katumarkkinoistaan.


title: Chi Wang

text: Chi Wang on yhdysvaltalainen sarjakuvien tekijä, joka on tunnettu muun muassa "Kapteeni Kiina" -sarjakuvasta.


title: Chi Wang

text: Wang on myös Exel Comics -kustantamon ja Anime Orlando -yrityksen omistaja. Hän on vieraillut Kemin sarjakuvakeskuksessa vuonna 2017.


title: Uetliberg

text: Uetliberg on vuori Pohjois-Sveitsissä, Zürichin kaupungin länsipuolella, Zürichin, Stallikonin ja Uitikonin kuntien alueella. Vuoren korkein huippu on "Uto Kulm", joka sijaitsee 870 metriä merenpinnan ja noin 460 metriä Zürichinjärven yläpuolella.


title: Uetliberg

text:
Uetliberg on virkistysalue ja matkailukohde, jonne pääsee kävellen tai junalla. Siellä on ollut hotelli 1800-luvun puolesta välistä alkaen ja näkötorni vuodesta 1894. Maisemaa hallitsevat 1950- ja 1980-luvulla rakennetut televisiotornit. Vuori on kävelijöiden, retkeilijöiden, pyöräilijöiden, riippuliitäjien ja muun muassa rattikelkkailijoiden käytössä.
Uetlibergbahnin rautatie Zürichin Selnausta Uetlibergille otettiin käyttöön vuonna 1875. Vuodesta 1973 junaliikennettä on hoitanut Sihltal Zürich Uetliberg Bahn SZU AG. Uetlibergin rata alkaa nykyisin Zürichin päärautatieasemalta, ja yhteys kuuluu Zürichin seudun yhteistariffijärjestelmään (ZVV) reittinumerolla S10.


title: Uetliberg

text: Rautatien pituus on 10,3 kilometriä ja korkeusero 410 metriä.


title: Suburban Triben diskografia

text: Tämä artikkeli käsittelee Suburban Triben diskografiaa.


title: Going to California

text: Going to California on rockyhtye Led Zeppelinin kappale, joka julkaistiin yhtyeen albumilla Led Zeppelin IV vuonna 1971. Kappale on albumin seitsemäs raita. Kappaletta säestää Jimmy Pagen akustinen kitara ja John Paul Jonesin soittama mandoliini.


title: Going to California

text: Vuonna 2012 Rolling Stone valitsi kappaleen sijalle 11 "The 40 Greatest Led Zeppelin Songs of All Time"-listalla.


title: Endymion (täsmennyssivu)

text: Endymion voi tarkoittaa jotain seuraavista:


title: ZIMS

text: ZIMS (lyhenne sanoista Zoological Information Management System) on kansainvälinen tietopankki uhanalaisista eläimistä. Se käsittää 6,8 miljoonaa eläinyksilöä ja yli 21 000 lajia. Tietokantaan kirjataan kaikki hoitokäynnit reaaliaikaisesti ja eläinlääkintätiedot. Järjestelmässä on myös kantakirjat noin 500 uhanalaiselle lajille. Tietokannassa on 74 000 potilastietoa ja 167 miljoonaa hoito-ohjetta. Järjestelmässä uhanalaisen eläimen kantakirjalla on aina vastuueläintarha, joka sitä ylläpitää. Esimerkiksi Korkeasaaren eläintarhassa on kierteissarvivuohen kantakirja.


title: Pintel

text: Pintel on fiktiivinen hahmo Pirates of the Caribbean -elokuvasarjassa. Hän esiintyy elokuvasarjan elokuvissa , ja , joissa häntä näyttelee Lee Arenberg.


title: Ragetti

text: Ragetti on fiktiivinen hahmo Pirates of the Caribbean -elokuvasarjassa. Hän esiintyy elokuvasarjan elokuvissa , ja , joissa häntä näyttelee Mackenzie Crook.


title: Will Grayson, Will Grayson

text: Will Grayson, Will Grayson on yhdysvaltalaiskirjailijoiden John Greenin ja David Levithanin yhdessä kirjoittama romaani. Se on kirjoitettu kahden eri Will Grayson -nimisen henkilön näkökulmasta niin, että Green on kirjoittanut toisen luvut ja Levithan toisen. Englanninkielinen alkuperäisteos julkaistiin vuonna 2010 ja Helene Bützowin suomenkielinen käännös elokuussa 2017.


title: Will Grayson, Will Grayson

text: "Will Grayson, Will Grayson" nousi julkaisunsa jälkeen "The New York Timesin" myydyimpien lastenkirjojen listalla kolmanneksi ja pysyi listalla kolme viikkoa. Se on ensimmäinen listalle päässyt seksuaalivähemmistöaiheinen kirja.


title: Ana de Armas

text: Ana Celia de Armas Caso (s. 30. huhtikuuta 1988 Santa Cruz del Norte) on kuubalainen näyttelijä.


title: Ana de Armas

text: De Armas varttui Havanassa ja opiskeli Kuuban kansallisteatterissa. Hän muutti 18-vuotiaana Espanjaan ja näytteli siellä muutamissa televisiosarjoissa. Vuonna 2014 hän muutti Los Angelesiin. Vuonna 2015 hän näytteli Keanu Reevesin kanssa eroottisessa kauhuelokuvassa "Knock Knock" ja vuonna 2016 jännityselokuvassa "Exposed". Samana vuonna hän näytteli myös nyrkkeilyelokuvassa "Hands of Stone" ja mustassa komediaelokuvassa "War Dogs".


title: Ana de Armas

text: De Armas esiintyy huomattavassa roolissa tieteiselokuvassa "Blade Runner 2049" esittäen tekoäly Joita, jota on kutsuttu hänen läpimurtoroolikseen.


title: Nicolas Luomi

text: Nicolas Luomi (s. 1. kesäkuuta 1995 Helsinki) on suomalais-ranskalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa Ranskan Ligue Magnusin Chamonix HC:ssä.


title: Nicolas Luomi

text: Luomi on Helsingin IFK:n kasvatti. Hän voitti seurassa kauden 2008–2009 päätteeksi C-nuorten SM-pronssia ja kauden 2009–2010 päätteeksi SM-hopeaa. Luomi ei saanut kuitenkaan kumpanakaan kautena peliaikaa joukkueessaan. Kaudella 2011–2012 hän pelasi HIFK:n B-nuorten lisäksi myös lainalla Helsingin Jääkiekkoklubin A-, B- ja B2-nuorissa. Kaudella 2012–2013 Luomi toimi HIFK:n B-nuorten selkeänä kakkosmaalivahtina Patrik Virtaselle.


title: Nicolas Luomi

text: Kaudeksi 2013–2014 Luomi siirtyi Mikkelin Jukureiden A-nuorten Mestisjoukkueeseen. Hän puki kauden aikana myös kahteen Mestis-otteluun sekä Hydraulic Oilersin paidan lainalle kolmeen Suomi-sarjan otteluun. Kaudeksi 2014–2015 Luomi nimettiin niin ikään Jukureiden Mestis-rinkiin kolmosmaalivahdiksi Ronan Quemenerille ja Tadeas Galanskylle. Hän ei kuitenkaan saanut peliaikaa. Kaudeksi 2015–2016 Luomi siirtyi A-nuorten SM-liigan nousijajoukkue Kiekko-Vantaaseen. Luomi toimi lähinnä joukkueen kakkosmaalivahtina Markus Leinoselle. Kaudella 2016–2017 hän ei pelannut missään. Luomi suoritti kauden aikana myös varusmiespalvelustaan.


title: Nicolas Luomi

text: Kaudeksi 2017–2018 Luomi siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ranskan Ligue Magnusin Chamonix HC:hen. Hän aloitti joukkueen kolmantena maalivahtina Richard Sabolin ja Jimmy Darier'n kanssa. Luomi teki miesten pääsarjadebyyttinsä 22. syyskuuta 2017 vieraissa Brûleurs de Loups de Grenoblea vastaan. Hän torjui Chamonix'n 4-0-tappioon päättyneessä ottelussa 48 kertaa.


title: Maria Luisa (Espanjan kuningatar, 1688–1714)

text: Maria Luisa (; 17. syyskuuta 1688 Torino, Savoiji – 14. helmikuuta 1714 Madrid, Espanja) oli Espanjan kuningas Filip V:n ensimmäinen puoliso.


text: Maria Luisan vanhemmat olivat Savoijin herttua Viktor Amadeus II ja tämän puoliso Anne Marie d’Orléans. Maria Luisa naitettiin marraskuussa 1701 vain 13-vuotiaana valtapoliittisista syistä Espanjan kuninkaaksi vastikään tulleelle ranskalaiselle prinssille Filip V:lle, joka oli Ranskan kuningas Ludvig XIV:n pojanpoika. Varmistaakseen Ranskan vaikutusvallan Espanjan hovissa Ludvig XIV kielsi Maria Luisaa tuomasta Madridiin omia italialaisia hovineitojaan ja valitsi sen sijaan hänen pääkamarineidokseen ranskalaissyntyisen Marie Anne de la Trémoillen, ”Ursinsin prinsessan”. Maria Luisa sai nopeasti suuren vaikutusvallan pehmeäluontoiseen Filip V:een, mutta rouva Ursinsilla oli vähintään yhtä suuri vaikutusvalta kuningattareen ja siten epäsuorasti myös kuninkaaseen. Maria Luisan kautta kuningattarena leimasi vuosia riehunut Espanjan perimyssota. Maria Luisa oli vuonna 1706 sijaishallitsijana Filip V:n ollessa sotaretkellä.


text: Maria Luisa synnytti Filipille neljä poikaa, joista kaksi eli aikuisiksi. Heistä tuli molemmista aikanaan Espanjan kuninkaita, Ludvig I ja Ferdinand VI. Maria Luisa sairastui vuonna 1711 risatautiin ja kuoli helmikuussa 1714 tuberkuloosiin vain 25-vuotiaana. Filip V nai vielä saman vuoden aikana Elisabet Farnesen, josta tuli edeltäjäänsäkin vaikutusvaltaisempi.


title: War Dogs (vuoden 2016 elokuva)

text: War Dogs on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elämäkerrallinen musta komediaelokuva, jonka on ohjannut Todd Phillips. Elokuva perustuu tositarinaan kahdesta nuoresta asekauppiaasta, jotka saavat Yhdysvaltain armeijalta toimeksiannon toimittaa Afganistanin armeijalle ampumatarvikkeita 300 miljoonan dollarin edestä. Elokuva on laajalti dramatisoitu ja osa sen tapahtumista perustuu muihin tarinoihin tai keksittiin elokuvaa varten. Elokuvan pääosia esittävät Jonah Hill, Miles Teller, Ana de Armas ja Bradley Cooper, joka toimi myös tuottajana.


title: War Dogs (vuoden 2016 elokuva)

text: "War Dogs" sai ensi-iltansa New Yorkissa 3. elokuuta 2016, jonka jälkeen sitä alettiin esittää Warner Bros. Picturesin levittämänä teattereissa 19. elokuuta 2016 lähtien. Se sai jakaantuneen vastaanoton kriitikoilta ja se tuotti 86 miljoonaa dollaria lipputuloja. Hill sai suorituksestaan Golden Globe -ehdokkuuden.


title: Maria Anna (Espanjan kuningatar, 1634–1696)

text: Maria Anna (; 24. joulukuuta 1634 tai 1635 – 16. toukokuuta 1696) oli Espanjan kuninkaan Filip IV:n puoliso ja Espanjan sijaishallitsija poikansa Kaarle II:n alaikäisyyden aikana vuosina 1665–1675.


text: Maria Annan vanhemmat olivat Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Ferdinand III ja tämän puoliso Maria Anna Espanjalainen. Maria Anna kihlattiin aluksi Espanjan kruununprinssi Baltasar Kaarlen kanssa, mutta tämän kuoltua kuningas Filip IV päätti naida hänet itse, vaikka oli myös hänen enonsa. Heidät vihittiin vuonna 1649. Heidän lapsistaan kaksi eli aikuisiksi, vuonna 1649 syntynyt tytär Margaret Teresia, joka nai myöhemmin keisari Leopold I:n, ja vuonna 1661 syntynyt poika Kaarle, josta tuli isänsä kuoltua vuonna 1665 kuningas vain nelivuotiaana. Todennäköisesti vanhempiensa sukurutsaisen avioliiton seurauksena Kaarle II oli syntyjään epämuodostunut, henkisesti jälkeenjäänyt ja ilmeisesti steriili. Hän saikin liikanimen Kaarle Noiduttu. Filip IV oli nimennyt Maria Annan poikansa holhoojahallitsijaksi. Hallitsijana hänen tärkeimmät neuvonantajansa olivat Fernando Valenzuela ja hänen rippi-isänsä, saksalainen jesuiitta Johann Eberhard Nithard, joista ei hovissa pidetty.


text: Maria Annan sijaishallitsijuus päättyi vuonna 1675, kun Kaarle II julistettiin 14-vuotiaana täysi-ikäiseksi. Kuninkaan velipuoli, Filip IV:n avioton poika Juhana Itävaltalainen, pakotti kuningataräidin pian pois Madridin hovista. Maria Anna asui Toledossa vuoteen 1679, jolloin hän Juhana Itävaltalaisen kuoltua saattoi palata Madridiin. Hän käytti valtaa poikaansa tämän ensimmäisen puolison, vuonna 1689 kuolleen Marie Louise d’Orléansin, ja myös toisen puolison Maria Annan kautta, kunnes kuoli itse vuonna 1696.


text: Tyynellämerellä sijaitseva Mariaanien saariryhmä () on nimetty kuningatar Maria Annan mukaan. Espanja valtasi saaret itselleen hänen sijaishallitsijakautensa aikana vuonna 1668.


title: Šeherazade (hahmo)

text: Šeherazade tai Shahrazad (arab. شهرزاد "Šahrazād", johdettu keskipersiasta "Čehrāzād") on hahmo ja kertoja "Tuhannessa ja yhdessä yössä".


title: Šeherazade (hahmo)

text: Šeherazaden nimi tulee keskipersian nimestä "Čehrāzād", joka on yhdistelmä sanoista "čehr" (sukujuuret) ja "āzād" (jalo, ylevä).


title: Šeherazade (hahmo)

text: Tarinan mukaan kuningas Šahryār sai eräänä päivänä tietää ensimmäisen vaimonsa olleen hänelle uskoton. Täten hän päätti naida uuden neitsyen joka päivä ja mestata edellisen päivän vaimon, jottei kukaan enää kykenisi pettämään häntä. Hän oli mestauttanut jo tuhat naista, kunnes tutustui Šeherazadeen, visiirin tyttäreen.


title: Šeherazade (hahmo)

text: Vastoin isänsä tahtoa Šeherazade ilmoittautui vapaaehtoiseksi viettämään yhden yön kuninkaan kanssa. Kuninkaan kamarissa Šeherazade kysyi, saisiko hän vielä hyvästellä siskonsa Dunyazaden, joka oli salassa valmistautunut pyytämään Šeherazadea kertomaan hänelle tarinan. Kuningas makasi hereillä ja kuunteli kiinnostuneena Šeherazaden kertomaa tarinaa. Yö päättyi, ja Šeherazade keskeytti tarinansa. Kuningas pyysi häntä kertomaan sen loppuun, mutta Šeherazaden mukaan aikaa ei enää ollut, sillä aamu sarasti. Kuningas päätti siksi säästää Šeherazaden hengen vielä yhdeksi päiväksi, jotta hän voisi päättää tarinansa seuraavana yönä. Yöllä Šeherazade kertoi ensimmäisen tarinansa loppuun ja aloitti toisen, edellistäkin jännittävämmän tarinan, jonka jätti taas kesken aamun koittaessa. Kuningas säästi Šeherazaden hengen jälleen vielä yhdeksi päiväksi, jotta tämä voisi kertoa toisen tarinansa loppuun.


title: Šeherazade (hahmo)

text: Siten kuningas säästi Šeherazaden hengen päivästä toiseen, odottaen innokkaasti loppuratkaisua edellisen yön tarinaan. Tuhannen ja yhden yön ja tuhannen tarinan jälkeen Šeherazade kertoi kuninkaalle, ettei hänellä ollut enää tarinoita kerrottavanaan. Näiden tuhannen ja yhden yön aikana kuningas oli kuitenkin rakastunut Šeherazadeen, joten hän jätti tämän henkiin ja teki tästä kuningattarensa.


title: Suomen Sotatieteellinen Seura

text: Suomen Sotatieteellinen Seura on suomalainen tiedeseura, joka on sotatieteellisen tutkinnon suorittaneiden ja sotatieteitä harrastavien upseerien ja muiden sotatieteitä tutkivien tieteellinen yhdistys.


title: Suomen Sotatieteellinen Seura

text: Seura julkaisee vuosikirjaa "Tiede ja Ase", sarjaa Suomen Sotatieteellisen Seuran julkaisuja sekä yhdessä Maanpuolustuskorkeakoulun kanssa julkaisua "Journal of Military Studies".


title: Suomen Sotatieteellinen Seura

text: Seuran perustivat Sotakorkeakoulun kolmen ensimmäisen kurssin oppilaat nimellä Sotakorkeakoulun upseerikerho. Nimi muutettiin kuitenkin jo parin vuoden kuluttua nykyiseksi. Ensimmäinen vuosikokous järjestettiin vuonna 1930. Ensimmäinen vuosijulkaisu, sotamarsalkka Mannerheimille omistettu "Tiede ja Ase nro 1", ilmestyi kuudentena toimintavuonna 1933. Alusta alkaen toimintamuotona ovat olleet esitelmät. Mannerheim perusti vuonna 1947 seuran tueksi sotatieteellisen rahaston. Hänet kutsuttiin vuonna 1949 seuran ensimmäiseksi kunniajäseneksi.


title: Suomen Sotatieteellinen Seura

text:
Seuran puheenjohtajat vuodesta 1927, jolloin seura perustettiin nimellä Sotakorkeakoulun
upseerikerho.


title: Volturnon taistelu

text: Volturnon taistelu oli 1.–2. lokakuuta 1860 käyty taistelu molempain Sisiliain kuningaskunnan ja Giuseppe Garibaldin johtamien vapaaehtoisten Italian yhdistämistä ajaneiden joukkojen välillä käyty taistelu, joka päättyi Garibaldin joukkojen voittoon ja lopulta Italian yhdistymiseen kuningas Viktor Emanuel II:n alaisuudessa.


title: Volturnon taistelu

text: 11. toukokuuta 1860 kaksi Giuseppe Garibaldin Genovan satamassa kaappaamaa laivaa, "Piemonte" ja "Lombardo", saapuivat Marsalaan Sisiliassa. Mukana oli 1 217 sotilasta, jotka ottivat osaa Gabribaldin johtamaan tuhannen retkikuntaan, jonka tarkoituksena oli vapauttaa Etelä-Italia ja Sisilia Bourbonien hallitseman molempain Sisiliain kuningaskunnan hallinnasta. Garibaldin joukkoja vastassa oli kuningaskunnan 140 000 miehen armeija, joista noin 25 000 oli Sisilian saarella. Sisiliassa tuhannen retkikuntaan liittyi kuitenkin paikallisia sisilialaisia ja muita vapaaehtoisia ja sen koko kasvoi 20 000:n mieheen elokuuhun mennessä. Vapaaehtoisia tuli esimerkiksi Unkarista ja Britanniasta, jossa toivottiin yhdistyneestä Italiasta vastapainoa Itävallalle ja Venäjälle. Myös monet Bourbonien armeijan sotilaista liittyivät lopulta Garibaldin joukkoihin.


title: Volturnon taistelu

text: Sisilia vallattiin 19. elokuuta mennessä ja Garibaldi siirtyi mannermaalle Melitossa kahdella höyrylaivalla. Tällä kertaa hänellä oli mukanaan 4 200 miestä vihollisen 17 200:taa miestä 32:ta kanuunaa vastaan. Garibaldin joukkojen määrä kasvoi jälleen nopeasti 50 000:n mieheen, mutta vain puolet heistä oli tosiasiassa taistelukykyisiä. Bourbonien armeija ajettiin nopeasti Calabriasta ja Garibaldi marssi kohti pääkaupunki Napolia. Kuningas Frans II hylkäsi Napolin ja otti vielä komentamiensa 50 000:n miehen ja 42 kanuunan kanssa puolustusasemat Napolista pohjoiseen vahvasti linnoitettujen Capuan ja Gaetan luona. Eturintama kulki Volturnojoen rannalla ja miehiä komensi marsalkka Giosuè Ritucci. Garibaldin miehet alkoivat saapua joen etelärannalle ja uskoen sotatoimien sujuvan yhtä helposti kuin Calabriassa Gabribaldin alainen unkarilainen István Türr määräsi joukkonsa hätiköityyn hyökkäykseen, joka lyötiin takaisin. Frans ja Ritucci päättivät nyt tehdä yleishyökkäyksen Garibaldia vastaan. Suunnitelman mukaan Volturnojoki ylitettäisiin kolmelta suunnalta ja Garibaldin armeija piiritettäisiin ja tuhottaisiin. Gabribaldin ja tämän korkeimman komentajan Giuseppe Sirtorin oli pakko levittää oma puolustuslinjansa mahdollisimman leveälle saartoliikkeiden välttämiseksi. Seurasi kolme erillistä yhteenottoa, jotka tunnetaan yhdessä Volturnon taistelun nimellä.


title: Volturnon taistelu

text: Kuninkaan joukkojen hyökkäys alkoi 1. lokakuuta puolustajia vastaan Sant’Angelossa ja Santa Mariassa. Eteneminen sujui aluksi hyvin ja Garibaldin oli pakko saapua paikalle henkilökohtaisesti tilanteen kääntämiseksi. Hänen johtamansa vastahyökkäys Sant’Angelossa mursi kuninkaan armeijan ja tämän jälkeen hän kiirehti Santa Mariaan, jossa Giacomo Medici johti epätoivoista puolustusta vihollisen hyökkäyksiä vastaan. Türrin johtamat reservit määrättiin Santa Mariaan ja unkarilaisten husaarien johtama hyökkäys ajoi kuninkaat joukot täälläkin takaisin Capuan linnoitusten suojiin. Kuninkaan armeijan kaksi muuta hyökkäystä kohdistuivat itään ja ne etenivät kohti Casertaa. Täällä Nino Bixion johtamat puolustajat ajoivat kuninkaan joukot ensin takaisin, mutta toinen hyökkäyssuunta saavutti ja miehitti Caserta Vecchian pienen kaupungin, jossa joukot yöpyivät tietämättöminä muualla kärsityistä tappioista. Sirtori määräsi heitä vastaan hyökkäyksen aikaisin seuraavana aamuna ja 3 000 miestä kaupungissa surmattiin tai otettiin vangeiksi. Volturnon taistelu oli päättynyt 2. lokakuuta.


title: Volturnon taistelu

text: Garibaldin joukot olivat kärsineet tappiina yhteensä 1 634 miestä kaatuneina ja haavoittuneina, kun taas vihollinen oli menettänyt 1 128 kaatuneina ja 2 160 haavoittuneina. Garibaldin merkitys oli ollut olennainen sotaretken onnistumisen kannalta niin strategisen suunnittelun kuin joukkojen taistelutahdon nostattamisenkin kannalta. Voitto teki mahdolliseksi Italian yhdistämisen kuningas Viktor Emanuel II:n alaisuudessa, joka ei aluksi ollut edes hyväksynyt Garibaldin sotaretkeä etelään. Viktor Emanuelin saapuessa etelään hän kieltäytyi tarkastamasta Garibaldin joukkoja ja hänen maailmankatsomukseensa ei mahtunut ajatus vapaaehtoisista voiton takaajina. Pettynyt Garibaldi palasi kotiinsa Capreraan mukanaan tarinan mukaan vuoden tarpeet makaronia.


title: Vesihilvet

text: Vesihilvet ("Catabrosa") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi vain kaksi lajia, joiden lisäksi kahden muun sukuun kuvatun lajin taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä. Aikojen kuluessa sukuun on kuvattu monia muitakin lajeja, mutta ne on sittemmin tulkittu samaksi lajiksi jonkin jo aiemmin kuvatun lajin kanssa. Tämän myötä vesihilvellä ("Catabrosa aquatica") onkin runsaasti erilaisia tieteellisiä synonyyminimiä.


title: Vesihilvet

text: Vesihilvet ovat monivuotisia, rönsyjä muodostavia heiniä, joilla on hennot varret. Vesihilpien lehdet ovat leveitä, sileitä ja pehmeitä sekä keulakärkisiä. Lehtien kielekkeet ovat isoja, noin 5 mm pitkiä ja tylppäpäisiä. Vesihilpien kukinto on röyhy, joka on veltto ja tuuhea. Tähkylät ovat 3–4 mm pitkiä, kaksikukkaisia, vihneettömiä ja yleensä punavioletteja. Tähkylöiden kaleet ovat hyvin eripituiset. Sisäkale on tähkylää lyhyempi sekä kolmisuoninen ja ulkokaleen suonitus on epämääräinen. Ulkohelve on pyöreäpäinen, kalvokärkinen ja kolmisuoninen.


title: Vesihilvet

text: Suvun lajeista Suomessa ja Ruotsissa esiintyy ainoastaan vesihilpi ("Catabrosa aquatica"). Sitä tavataan Suomessa lähinnä Perämeren pohjukan ympäristössä.


title: McGurk-efekti

text: McGurk-efekti on aistiharha, joka perustuu kuulo- ja näköaistin väliseen yhteyteen puheen havaitsemisessa. Aistiharha koetaan, kun visuaalinen ja auditiivinen informaatio prosessoidaan aivoissa samanaikaisesti ja tulkitaan virheellisesti. McGurk-efekti koetaan todennäköisemmin, jos henkilö saa samanaikaisesti heikosti aistittavaa kuuloinformaatiota, sekä hyvin aistittavaa visuaalista informaatiota.


title: Hydroksipivaldehydi

text: Hydroksipivaldehydi (CHO) on alifaattinen aldoleihin eli hydroksialdehydeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä valmistettaessa muun muassa polymeerejä ja lääkeaineita.


title: Hydroksipivaldehydi

text: Huoneenlämpötilassa hydroksipivaldehydi on värittömiä kiteistä. Nestemäisenä yhdiste dimeroituu helposti 1,3-dioksaanijohdannaiseksi.


title: Hydroksipivaldehydi

text: Hydroksipivaldehydiä valmistetaan formaldehydin ja isobutyraldehydin välisellä aldoliadditiolla. Katalyyttinä reaktiossa voidaan käyttää alkali- tai maa-alkalimetallien hydroksideja tai karbonaatteja, tertiäärisiä amiineja tai emäksisiä ioninvaihtohartseja. Hydroksipivaldehydi erotetaan uuttamalla dibutyylieetterin avulla. Suuri osa muodostetusta hydroksipivaldehydistä pelkistetään polymeerien valmistuksessa käytettäväksi neopentyyliglykoliksi. Pelkistys voidaan suorittaa käyttämällä formaldehydiä, jolloin kyseessä on Cannizzaro-reaktio tai vedyttämällä käyttäen katalyyttinä koboltti-, kupari- tai nikkelisuoloja tai kromiitteja. Hydroksipivaldehydistä voidaan valmistaa lisäksi Tishchenko-reaktiolla niin ikään polymeerien valmistukseen käytettävää hydroksipivalyylihydroksipivalaattia ja lääkeaineiden valmistukseen käytettävää pantolaktonia.


title: Vincenzo Danti

text: Vincenzo Danti (1530 Perugia, Italia – 1576 Perugia) oli italialainen kuvanveistäjä, joka sai tyyliinsä paljon vaikutteita itseään 55 vuotta vanhemmalta Michelangelolta. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat Johannes Kastajan teloitusta kuvaava veistosryhmä Firenzen Battistero di San Giovannissa sekä veistosryhmä "Kunnia voittaa valheellisuuden" Firenzen Bargello-palatsissa, jossa on muitakin Dantin töitä.


title: Korg (sarjakuvahahmo)

text: Korg on fiktiivinen hahmon Marvel-kustantamon sarjakuvissa, joka esiintyi ensi kerran "The Incredible Hulk" -lehden toisen sarjan numerossa #93, joka oli osa "Planet Hulk" -tarinaa. Hahmon loivat Greg Pak ja Carlo Pagulayan.


title: Korg (sarjakuvahahmo)

text: Korgin edustama kronanien rotu nähtiin ensimmäisen kerran "Journey into Mystery" -lehden numerossa. Thorin kukistettua kronanit näiden hyökättyä Maahan


title: Korg (sarjakuvahahmo)

text: Korg joutui Punaisen Kuninkaan gladiaattoriorjaksi Sakaar-planeetalle. Hulk karkotettiin Sakaariin, Korgista tuli Hulkin liittolainen viiden muun orjan kanssa. Mutta heidän pahaksi onnekseen, Hulkin ja Korgin joukkue joutui vastentahtoisesti tappamaan Korgin veljen Margusin. Kun Hopeasurffari tuhosi heidän tottelevaisuuslevynsä, Korg oli välittömästi mukana kapinassa Punaista Kuningasta vastaan. He vapauttivat Hopeasurffarin orjuudesta ja kukistivat Punaisen Kuninkaan.


title: Korg (sarjakuvahahmo)

text: Korg pysyi Hulkin liittolaisena senkin jälkeen, kun alus, jolla Hulk saapui Sakaariin, räjähti ja tappoi Hulkin vaimon Caieran. Hiroim halusi jäädä Sakaariin kuolemaan menetettyään toivonsa, mutta Korg suostutteli hänet tulemaan mukaan Maahan. Yhdessä Hulkin ryhmä voitti Ihmemiehen, mutta saatuaan selville Miekin olevan vastuussa Sakaarilla tapahtuneesta räjähdyksestä, Korg ja muut eloonjääneet antautuvat YPKVV:n pidätettäviksi vain paetakseen kun Hulkin aiheuttamat tuhot alkaessa johtaa koko Manhattanin tuhoutumiseen. Korg, Hiroim ja Möykky etsivät saaren tuhon ja sen jälkeen vetäytyivät viemäreihin.Korg esiintyy animaatioelokuvassa "Planet Hulk" ääninäyttelijänään Kevin Michael Richardson.


title: Vampyyritanssijatar

text: Vampyyritanssijatar () on vuonna 1912 valmistunut tanskalainen mykkäelokuva. August Blomin ohjaaman melodraaman pääosia esittävät Clara Wieth, Henry Seemann, ja Robert Dinesen.


title: Vampyyritanssijatar

text: Suositun vampyyritanssin esittäjän Silvia Lafontin uudeksi pariksi kiinnitetään nuori tanssija Oscar Borch. Kokematon Oscar rakastuu intohimoisesti Silviaan, mutta tulee useaan kertaan torjutuksi. Ennen illan esitystä Oscar juo myrkkyä ja makaa tanssin päätyttyä näyttämöllä kuolleena.


title: Vampyyritanssijatar

text: Nordisk Films Kompagnin tuottama "Vampyyritanssijatar" on mainittu yhtenä ensimmäisistä vampyyrielokuvista, mutta todellisuudessa se on valkoinen orjakauppa -elokuvien ja Asta Nielsenin "Kuilun" vanavedessä tehty eroottinen melodraama. Elokuvan ”vampyyri” on klassisen tanssijakoulutuksen saaneen Clara Wiethin esittämä femme fatale, jonka naisellinen viehätysvoima ajaa rakastuneen miehen tuhoon. Nimitys vamppi vakiintui myöhemmin Yhdysvalloissa Helen Gardnerin ja Theda Baran tähdittämien elokuvien myötä. August Blomin ohjaustyön ansioita ovat juonta kuljettava määrätietoinen leikkaus, tuolloin vielä harvinaiset lähikuvat sekä teatteriyleisön reaktoiden kuvaaminen loppuhuipennuksen luoman vaikutelman lisäämiseksi.


title: Vampyyritanssijatar

text: Aikansa rohkeimpiin elokuviin kuulunut "Vampyyritanssija" oli suuri yleisömenestys ja teki Wiethistä kansainvälisen tähden. Helsingissä, jossa elokuvaa esitettiin heti Tanskan ensi-illan jälkeen, sitä mainostettiin ”näytäntökauden parhaana kuvana”. Tamperelaisen elokuvateatterin mukaan ”kaikkialla missä tätä kuvasarjaa on viime viikkoina näytelty ovat teatterissa kävijät suorastaan tapelleet lipuista!”


title: Vampyyritanssijatar

text: Elokuvan heikkotasoinen kopio on nähtävissä European Film Gateway -sivustolla.


title: Asa Griggs Candler

text: Asa Griggs Candler (30. joulukuuta 1851 Villa Rica, Georgia, Yhdysvallat – 12. maaliskuuta 1929 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen liikemies, joka perusti The Coca-Cola Companyn Atlantassa 1892. Hänen johdollaan Coca-Colasta tuli tunnettu. Hän toimi myös Atlantan kaupungin pormestarina vuosina 1916–1919. Hän myi Coca-Cola Companyn 25 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla vuonna 1919. Myöhemmin hän lahjoitti miljoonia dollareita hyväntekeväisyyteen. Hän oli myös pankkiiri.


title: Ilmi Järvelin

text: Ilmi Linnea Järvelin (o.s. Ikäheimonen, 21. tammikuuta 1926 Kotka – 28. tammikuuta 2002 Tampere) oli suomalainen kirjastonhoitaja, koulutoimentarkastaja ja historiantutkija. Hän toimi kirjastonjohtajana Joensuun kaupunginkirjasto - Pohjois-Karjalan maakuntakirjastossa vuosina 1969–1974 ja Pohjois-Karjalan läänissä koulutoimentarkastajana vastuualueenaan vapaa sivistystyö vuosina 1974–1987. Hän on tutkinut kirjastoalan historiaa erityisesti Pohjois-Karjalassa. Järvelin väitteli yhteiskuntatieteiden tohtoriksi vuonna 1998.


title: Ilmi Järvelin

text: Ilmi Järvelin kirjoitti ylioppilaaksi Turussa vuonna 1946. Hän suoritti Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa Helsingissä kirjastotutkinnon vuonna 1949 ja valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi 1950. Maisteriksi hänet promovoitiin vuonna 1956  Toimittuaan kirjastonhoitajana mm. Yhteiskunnallisen korkeakoulun kirjastossa Järvelin siirtyi perustamaan Pohjola-opistoa (kansanopisto) Haukiputaalle yhdessä Sakari Kiurun ja Esko Järvelinin kanssa.Hän työskenteli opiston apulaisjohtajana sekä kirjastonhoitajana ja opetti siellä humanistisia aineita vuosina 1956–1958. Ilmi Järvelinin puoliso Esko Järvelin valittiin vuonna 1958 Joensuun kaupungin sosiaalijohtajaksi ja perhe muutti Joensuuhun.


title: Ilmi Järvelin

text: Ilmi Järvelin johti vuosina 1958–1960 kansalaisopistoa, joka tuolloin oli nimeltään Joensuun vapaaopisto. Järvelinin aikana vapaaopisto sai laajemmat ja tarkoituksenmukaisemmat tilat entisestä Tyttölyseosta. Hänen kaksivuotisena johtaja-aikanaan aloitettiin myös alle 16-vuotiaiden lasten musiikinopetus, joka laajeni myöhemmin musiikkiopistoksi. Hän tuki vapaaopiston toimintaa myöhemmin koulutoimentarkastajana.Järvelin toimi myös Joensuun lyseossa ruotsin kielen ja historian tuntiopettajana 1959–1961 ja historian vanhempana lehtorina 1961–1962.


title: Ilmi Järvelin

text: Joensuun kaupunginkirjaston palvelukseen Ilmi Järvelin tuli vuonna 1962 vasta perustettuun laitoskirjastonhoitajan virkaan, josta siirtyi samana vuonna vuoden 1961 kirjastolain mahdollistamaan maakuntakirjastonhoitajan virkaan. Joensuun kaupunginkirjasto oli saanut ensimmäisenä Suomessa maakuntakirjasto-oikeudet ja Järvelin loikin yhdessä silloisen kirjastonjohtajan Katri Kokkosen kanssa uraauurtavia käytäntöjä, joita muissakin maakuntakirjastoissa alettiin soveltaa. Järvelinin laatima pohjoiskarjalaisten kirjailijoiden bibliografia on myöhemmin ollut pohjana Latvavesiltä-kirjailijatietokannalle. Maakuntakirjastotyössä hän piti tärkeänä, että ihmiset kirjastojen välityksellä pääsivät asuinpaikasta riippumatta opinnoissaan ja harrastuksissaan tarvitsemansa tiedon lähteille.  Kirjastonjohtajaksi Järvelin valittiin vuonna 1969. Hänen toimiessaan kirjastonjohtajana järjestettiin kaksi vuotta kestänyt taidelainaamokokeilu, johon Joensuun taiteilijaseuran ylläpitämä Suomen vanhin taidelainaamo pohjautuu.  Kirjastoaineiston lainamäärät puolestaan kasvoivat puoleen miljoonaan.


title: Ilmi Järvelin

text: Vuonna 1974 Järvelin nimitettiin Pohjois-Karjalan lääninhallitukseen vapaan sivistystyön koulutoimentarkastajaksi, jonka vastuualueena olivat sekä kirjastot että opistot.  Järvelinin hoitaessa tehtävää kolmentoista vuoden ajan kansalais- ja työväenopistojen toiminta Pohjois-Karjalassa kehittyi merkittävästi. Päätoimisten opettajien määrä lisääntyi neljästä neljäänkymmeneenkahteen ja myös opetustuntien määrä  kohosi huomattavasti. Opetuksen sisältöä opistoissa yhtenäistettiin ja organisoitiin opettajien ja muun henkilökunnan täydennyskoulutus. Järvelin piti tärkeänä jatkuvaa suunnittelua, kokeiluja ja aktiivista seurantaa opistotyön laadullisessa kehittämisessä ja korosti lääninhallinnon ja opistojen tiivistä yhteistyötä.


title: Ilmi Järvelin

text: Järvelinin työkauteen koulutoimentarkastajana ajoittui kulttuuri- ja kirjastoalan voimakas kehitys. Työn painopiste siirtyi valvonnasta neuvontaan, suunnitteluun ja kirjasto-, koulu- ja kulttuuritoimen keskinäiseen  yhteistyöhön. Kirjastotoimi sai uudenlaisen, entistä suuremman painoarvon yleisessä kulttuuripolitiikassa. Järvelinin toimesta alettiin järjestää läänin pienoiskirjastopäiviä kirjastotyön tason kohottamiseksi erityisesti haja-asutusalueilla. Pienoiskirjastopäivillä käsiteltiin vuosittain eri teemoja ja sovittiin tarvittavista toimenpiteistä. Tarkastelun kohteena olivat sivukirjastot v. 1980, kirjastolautakunta 1981, aineistonvalinta 1982, kirjastorakentaminen 1983 ja v. 1986 pohdittiin uutta kirjastolakia ja –asetusta sekä tiedonhaun apuvälineitä. Kokouksiin osallistui kirjastojen henkilökunnan lisäksi runsaasti luottamushenkilöitä. Niillä käydyn keskustelun ansiosta kirjastojen kehittämissuunnitelmat mm. aineistonvalinnassa konkretisoituivat yksityiskohtaisiksi tavoitteiksi. Kirjastojen ja koulujen yhteistyötä puolestaan rakennettiin solmimalla sitä koskevat sopimukset kaikissa kunnissa. Järvelin vastasi myös kirjastonhoitajapulan helpottamiseksi järjestetyn läänitason pätevöittämiskoulutuksen ja myöhemmin täydennyskoulutuksen suunnittelusta ja johtamisesta.


title: Ilmi Järvelin

text: Ilmi Järvelinin asiantuntemusta käytettiin niin ikään valtakunnallisissa tehtävissä. Hänen artikkeleitaan ilmestyi paitsi sanomalehti Karjalaisessa ja Kirjastolehdessä myös kokoomateoksissa Monipuolisena kulttuurihenkilönä tunnetulla Järvelinillä oli hyvät yhteydet muihin kulttuurialan toimijoihin. Hän vaikutti kulttuurielämässä kulttuuripolitiikan ja kirjallisuuden edustajana Pohjois-Karjalan läänin taidetoimikunnassa; jäsenenä vuosina 1977-82  ja varapuheenjohtajana vuosina 1980-82.


title: Ilmi Järvelin

text: Järvelinin innovatiivisuus ja idearikkaus ei jäänyt huomiotta. Kansanvalistusseura palkitsi hänet ansioistaan vapaan sivistystyön edistäjänä erityisesti Pohjois-Karjalassa. Perusteluissa painotettiin Järvelinin aloitteellisuutta ja kykyä innostaa. Häntä kiitettiin myös inhimillisyydestä ja välittömyydestä. Palkinto, Rauni Liukon veistos Byrokraatti, oli myös tunnustus läänitasolla tehdystä kulttuurityöstä ja hallinnossa osoitetusta vireydestä.


title: Ilmi Järvelin

text: Siirryttyään eläkkeelle vuonna 1987 Järvelin paneutui kirjastoalan historiaan, jota oli tutkinut jo aiemmin. Hänen kirjastotieteen ja informatiikan lisensiaatintutkimuksensa "Neuvonnasta neuvontaan: Kirjastontarkastuksen historia 1800-luvun lopulta 1990-luvulle" hyväksyttiin Tampereen yliopistossa vuonna 1992. Sitä seurasi vuonna 1998 väitöskirja Kunnankirjastojen toimintaedellytykset ja kirjastontarkastajan rooli kirjastotoiminnan kehittämisessä Kuopion läänin tarkastuspiirissä v. 1921-1961.   Tutkimus osoitti, että kunnallinen kirjastotoimi kehittyi kaikkialla Suomessa jotakuinkin samalla tavalla ja kehitys oli mahdollista kirjastontarkastajien ohjauksen ja valvonnan ansiosta.


title: Ilmi Järvelin

text: Järvelin, Ilmi: "Neuvonnasta neuvontaan: Kirjastontarkastuksen historia 1800-luvun lopulta 1990-luvulle". Kirjastotieteen ja informatiikan lisensiaatintutkimus Tampereen yliopistossa, 1992.


title: Ilmi Järvelin

text: Järvelin, Ilmi: Kunnankirjastojen toimintaedellytykset ja kirjastontarkastajan rooli kirjastotoiminnan kehittämisessä Kuopion läänin tarkastuspiirissä v. 1921-1961 . Väitöskirja  - Tampere : Tampereen yliopisto, 1998, s. 463 ISBN: 9514443322


title: Ilmi Järvelin

text: Järvelin, Ilmi: ”1950-luku: Kehityksen vuosikymmen”. Teoksessa "Kirjastojen vuosisata: yleiset kirjastot Suomessa 1900-luvulla", s. 147–162. Toim. Ilkka Mäkinen. Helsinki: BTJ Kirjastopalvelu, 1999. ISBN 951-692-470-0.


title: Ilmi Järvelin

text: JÄRVELIN, ILMI. KIRJASTOVIRKAILIJAT YLEISÖÄ PALVELEMASSA. - 1998. Julkaisussa: Elämää entisajan Joensuussa. - , S. 283-291 – käsittelee kirjastonhoidon ja kirjastohenkilöstön kehitystä Joensuussa (mm. nimitykset)


title: Ilmi Järvelin

text: JÄRVELIN, ILMI. 1950S : THE DECADE OF WAIT OR THE DECADE OF PROGRESS AFTER ALL. - 2001. THE DECADE OF WAIT OR THE DECADE OF PROGRESS AFTER ALL Julkaisussa: FINNISH PUBLIC LIBRARIES IN THE 20TH CENTURY [TAMPERE] : TAMPERE UNIVERSITY PRESS : TAJU [JAKAJA], 2001 ISBN: 9514451716 NID.


title: Ilmi Järvelin

text: Järvelin, Ilmi. Kansalaiskirjastojen juurtuminen pohjoiskarjalaiseen maaperään. – 1994 Julkaisussa: Meillä ja muualla. - , s. 54-67 Pohjois-Karjalan historiallisen yhdistyksen vuosikirja : 2.Julkaisutiedot: Joensuu : Pohjois-Karjalan historiallinen yhdistys, 1994 ISBN: 9519666419 nid.


title: Ilmi Järvelin

text: Pohjoiskarjalaisia kirjailijoita : bibliografia. - Joensuu : [Joensuun kaupunginkirjasto - Pohjois-Karjalan maakuntakirjasto], 1991 ISBN 9519949054  (Perustuu Ilmi Järvelinin laatimaan samannimiseen bibliografiaan)


title: Ilmi Järvelin

text: JÄRVELIN, ILMI. KANSANVALISTUSTA LAHJAVAROIN : ERÄS VAIHE NURMEKSEN KIRJASTOHISTORIAA. – 1991


title: Ilmi Järvelin

text: Järvelin, Ilmi. Koulukirjasto / Ilmi Järvelin. - [Joensuu] : Pohjois-Karjalan lääninhallitus, 1986


title: Ilmi Järvelin

text: Järvelin, Ilmi. Pohjoiskarjalaisia kirjailijoita : bibliografia / Ilmi Järvelin. - 4. korj. ja täyd. p. - Joensuu : [Joensuun kaupunginkirjasto], 1983 ISBN 9519949054 (aiemmat painokset 1968, 1971 ja 1979)


title: Ilmi Järvelin

text: Aurinko säteineen : lapseni taiteilee / [julk.: Kuopion, Mikkelin ja Pohjois-Karjalan läänien taidetoimikunnat ; toimituskunta: taidetoimikuntien lastenkulttuurityöryhmä: Ilmi Järvelin...et al. ; teksti, taitto ja valokuvat: Heikki Hamarila]. - Kuopio ; Mikkeli : Kuopion, Mikkelin ja Pohjois-Karjalan läänien taidetoimikunnat, 1982


title: Ilmi Järvelin

text: Joensuun kaupunginkirjasto 1862-1982 : maakuntakirjastotoimintaa 20 vuotta / [kirjoittajat] Ilmi Järvelin ... [et al.]. - Joensuu : Joensuun kaupunki, 1982


title: Ilmi Järvelin

text: Elokuva : Pohjois-Karjalan läänin taitetoimikunnan teemalehti -81 / Ilmi Järvelin. - Joensuu : Pohjois-Karjalan läänin taidetoimikunta, 1981


title: Ilmi Järvelin

text: Itäsuomalaisen lapsen päivä / kuvaajat: Leena Anttila...[et. al] ; teksti: Elina Karjalainen ja Ilmi Järvelin ; toim. ja taitto: Topi Ikäläinen ja Mikko Savolainen ; [julk.] Kuopion läänin taidetoimikunta...[et al.]. - [Iisalmi] : Iisalmen kamera [jakaja], 1979 ISBN: 9519920323 ( nid. )


title: Ilmi Järvelin

text: JÄRVELIN, ILMI. JOENSUUN KAUPUNGINKIRJASTON KIRJAVARAT JA LAINAUSLIIKE 1862-63. – 1973


title: Ilmi Järvelin

text: Järvelin, Ilmi. Ensimmäinen vaan ei ainoa. Kymmenen vuotta maakuntakirjastotoimintaa Pohjois-Karjalassa 1962-1972. - [Joensuu] : Joensuun kaupungin kirjasto, 1972


title: Ilmi Järvelin

text: Järvelin, Ilmi. Kirjastoliikkeen vaiheita Pohjois-Karjalassa vv. 1850-1930 / Ilmi Järvelin. - Joensuu : [Ilmi Järvelin], 1966.


title: Ilmi Järvelin

text: Järvelin, Ilmi. Joensuun kaupunginkirjasto 1862-1962 / Ilmi Järvelin. - Joensuu : Joensuun kaupunki, 1962


title: Ilmi Järvelin

text: Järvelin, Ilmi: Havaintoja Neuvostoliiton kirjasto-oloista Kirjastolehti 1953 :1, s. 26-30


title: Ilmi Järvelin

text: Ilmi Järvelinin artikkelit Käkönen-tietokannassa


title: Seija Kurunmäki

text: Seija Kurunmäki (s. 1956) on maatalous- ja metsätieteiden maisteri ja ruoka-alan palkittu vaikuttaja.