text: Lautakunta on usein herättänyt kansainvälisen yhteisön huomiota huumausaineiden sääntelyyn liittyviin merkittäviin kehityskulkuihin. Vuonna 2002 lautakunta kirjoitti: "Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ilmoituksen, jonka mukaan kannabis oltaisiin uudelleenluokittelemassa kevyempään luokkaan, herätti kansainvälisiä vastareaktioita, hämmennystä ja väärinkäsityksiä. Paikallisen kyselyn mukaan jopa 94 prosenttia lapsista luuli kannabiksen olevan laillista tai jopa lääkeaine. Kyselystä kävi myös ilmi, että miltei 80 % maan opettajista uskoi kannabiksen uudelleenluokittelun tekevän huumevalistuksesta vaikeampaa. Useat kesällä 2002 toteutetut mielipidemittaukset osoittivat, ettei suurin osa väestöstä kannattanut uudelleenluokittelua." (Kohta 499 Parlamentaarinen valtiosihteeri Bob Ainsworth vastasi:


title: Kansainvälinen huumausainevalvontalautakunta

text: Vuonna 2008 Yhdistyneen kuningaskunnan sisäministeri suositteli kannabiksen uudelleenluokittelua aiempaa kevyempään B-luokkaan.


text: Huhtikuussa 2003 YK:n huumevalvontaohjelman kysynnänvähentämispäällikkö Cindy Fazey kirjoitti lautakunnan toiminnasta murskaavan arvion, syyttäen sitä toimivaltansa ylittämisestä:


text: Lautakunta ilmaisi tukensa tapauksessa "Gonzalez v. Raich", jossa Yhdysvaltojen korkein oikeus linjasi, että kannabiksen käytön ja kasvatuksen, myös 'lääkekäyttöön', tulisi olla kiellettyä. Lautakunnan puheenjohtaja Hamid Ghodse sanoi:


text: Senlis Council on esittänyt, ettei INCB ota lääkkeiden tarvetta olevaa vastuutaan vakavasti:


text: INCB on vuodesta 1989 alkaen julkaissut useita erityisraportteja koskien lääkeopioidien saatavuutta, ja on useita kertoja peräänkuuluttanut maailmanlaajuista reagointia tilanteen käsittelyyn.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Presidentti Tarja Halosen muotokuva on taiteilija Rafael Wardin maalaama presidentti Tarja Halosen virallinen muotokuva. Hän teki maalauksen valtioneuvoston kanslian tilauksesta ja se paljastettiin Valtioneuvoston linnassa 8. marraskuuta 2002. Muotokuva on yksi Wardin pitkän uran merkittävimmistä teoksista ja hänen tunnetuin maalauksensa. Sen ansiosta Wardi nousi myös suuren yleisön tietoisuuteen, vaikka hänellä olikin takanaan jo yli 50 vuoden ura kuvataiteilijana.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Teos kuuluu Suomen tasavallan presidenttien muotokuvagalleriaan, joka sijaitsee Valtioneuvoston linnassa tasavallan presidentin esittelysalissa ja sen eteishuoneessa. Halosen muotokuva oli käytännön mukaisesti hänen virkakautensa ajan esittelysalin päätyseinällä, josta se siirrettiin eteishuoneeseen presidentti Martti Ahtisaaren kuvan viereen. Muiden presidenttien muotokuvat ovat esittelysalin seinillä, jossa ei kuitenkaan ole tilaa kaikille maalauksille. Teokset eivät ole normaalisti yleisön nähtävissä.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Kolorismia edustava presidentti Halosen muotokuva poikkeaa tyyliltään merkittävästi aikaisempien presidenttien muotokuvista. Värikäs teos ei ollut totutulla tavalla esittävä, jonka vuoksi se herätti runsaasti keskustelua. Siitä tuli heti paljastamisensa jälkeen Suomen kiistellyin taideteos ja yksi maan kuumimmista puheenaiheista, josta käytiin runsasta kansalaiskeskustelua muun muassa lehtien mielipidepalstoilla. Syntyneen kohun vuoksi se asetettiin kolmeksi viikoksi yleisön nähtäville Ateneumiin tammikuussa 2003.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Wardin kuvaama Halonen istuu Kultarannan puutarhassa punertavan auringon paistaessa hänen kasvoilleen. Hänen edessään kahvipöydällä on kaksi termoskannua ja leivos. Maalauksen ylälaidassa näkyy työtään tekevä puutarhuri, jonka takana on hahmotelma Kultarannan puutarhassa olevasta Felix Nylundin veistoksesta "Herääminen" vesialtaineen. Toisessa ylälaidassa on portaiden päässä lepäävä sydän. Lisäksi maalauksen yläosassa on havaittavissa presidentti Halosen kissat Miska ja Rontti lähes läpinäkyvinä hahmoina.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Muotokuva on paperille tehty pastellimaalaus, joka on päällystetty kiiltämättömällä erikoislasilla. Värikäs muotokuva päätti Wardin synkän kauden, joka oli jatkunut hänen puolisonsa sairastumisesta ja kuolemasta saakka. Sen päävärinä on Wardin tuotannolle tyypillinen keltainen, jonka hän sävytti esittelysalin keltaisiin seiniin. Wardin muotokuville tyypilliseen tapaan myös Halosen näköisyys on vain viitteellistä. Wardin mukaan presidentti pitää tunnistaa maalauksesta, mutta näköisyys on myös tunnetta ja aavistusta. Vuonna 2018 "Demokraatti"-lehdelle antamassaan 90-vuotishaastattelussa Wardi kertoi valokuvamaisuuden sijasta halunneensa tehdä vain ihmisen.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Rafael Wardi palkattiin muotokuvan toteuttajaksi keväällä 2002, ja maalaus oli valmis seuraavana syksynä. Presidentti Halonen valitsi hänet itse tehtävään, koska tunsi entuudestaan taiteilijan tyylin ja tiesi millainen teos oli odotettavissa. Halonen on kertonut tuntemiensa taiteilijoiden sanoneen, että mikäli hän saisi Wardin suostumaan tehtävää, voisi sillä olla uudistava vaikutus koko suomalaiseen muotokuvamaalaukseen. Wardi kertoi pohtineensa, ottaako työtä lainkaan vastaan, mutta päätti lopulta suostua ja maalata Halosen näköisen ”komean naismatriarkan”.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Hän aloitti teoksen suunnittelun Helsingin Kaapelitehtaalla sijaitsevassa ateljeessaan ja teki varsinainen maalaustyön juhannuksesta 2002 lähtien tasavallan presidentin kesäasunnolla Naantalin Kultarannassa. Ajatus teoksen maalaamisesta kesäasunnolla oli Halosen idea. Wardi vietti paikassa lähes koko kesän tarkkaillen ensimmäiset viikot Halosta ja Kultarannan värimaailmaa, jonka jälkeen hän toteutti loppukesän ajan saamaansa näkemystä. Wardi oli keväällä käynyt katsomassa maalauksen sijoituspaikkaa valtioneuvoston linnassa, ja löytänyt sitä vastaavan puolipyöreän tilan Kultarannan terassilta. Valtioneuvoston sovitettua taulua paikalleen hän viimeisteli muotokuvaa syyskuussa presidentin virka-asunnolla Mäntyniemessä ja vielä myöhemmin syksyllä ateljeessaan. Saatuaan maalauksen valmiiksi Wardi toimitti sen Ateneumiin kehystettäväksi. Teoksen hinta oli 30 000 euroa.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Kesän aikana Wardi teki myös muita pastellitöitä Kultarannan puutarhasta, rakennuksista ja ihmisistä. Lisäksi Wardi oli Halosen vieraana Kultarannassa myös kahtena seuraavana kesäna jatkaen työskentelyään.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Presidentti Halonen oli itse tyytyväinen teokseen, mutta arvioi jo paljastamistilaisuudessa, että se tulee aiheuttamaan paljon keskustelua. Halonen piti teosta muotokuvan ja tavallisen maalauksen välimuoto. Hän uskoi sen myös kertovan yhteiskunnan muutoksesta. "Seuran" haastattelussa Halonen kehotti katsomaan teosta kauempaa, jolloin sen huomaa olevan riittävän näköinen ja myös hänen oloisensa. Halosen mukaan se kuvasi ulkomuodon sijaan enemmän hänen persoonallisuuttaan.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Paljastustilaisuudessa olleiden ministerien kerrottiin myös hämmästelleen teosta. Maalausta kommentoinut pääministeri Paavo Lipponen oli jo etukäteen päässyt tutustumaan maalaukseen. Hän totesi sen tuovan Halosen persoonan ja voiman esiin mytologisella tavalla. Halosen puolison Pentti Arajärven mukaan teos on mallinsa näköinen ja heijastaa hänen persoonaansa. Myös hän piti sitä poikkeavana, mutta aikaansa kuvastavana.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: "Helsingin Sanomiin" kirjoittanut kuvataidekriitikko Marja-Terttu Kivirinta kertoi ensivaikutelmansa olleen hämmentynyt, mutta luonnehti teosta ”taiteelliseksi riemuvoitoksi”. Hänen mukaansa kyse on virallisen muotokuvan sijaan taiteilijan vapaasti toteuttamasta taideteoksesta. Myös kuvataiteilija Jan-Erik Anderssonin mukaan Wardin maalaus on pelkän muotokuvan sijasta ennen kaikkea taideteos. Sen sijaan "Aamulehden" mukaan teos muistutti lähinnä ”uusia perunoita”. Muotokuvaa kulttuurilehti "Kaltiolle" arvioineiden taidehistorioitsijoiden Elina Heikan ja Riitta Ojanperän tulkinnan mukaan Halosen ”lomakuva” saattoi olla taiteilijan ja presidentin tökkäisy sijoituspaikkaan liittyvän vallan symboliikan ”pönötykselle”, jonka Halonen muutoinkin haastoi kansanomaisella julkisuuskuvallaan.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Teoksen ollessa esillä Ateneumissa tuli vieraskirjaan runsaasti yleisön mielipiteitä. Kuvan yleisen ilmeen ohella kommenteissa pohdittiin erityisesti pöydällä näkyvien termoskannujen sisältöä. Maalauksesta nousseen kohun johdosta "Seura" järjesti lukijoilleen muotokuvakilpailun, ja ITE-taiteilija Timo Ilmari teki oman muotokuvansa, jota hän yritti saada näytteille Ateneumiin Wardin maalauksen viereen. Lopulta hänen muotokuvansa päätyi esille Helsingin keskustassa sijaitsevan hampurilaisravintolan ikkunaan.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Tammikuussa 2003 maalaus oli esillä Ateneumissa, jossa sitä kävi kolmen viikon aikana katsomassa yli 38 000 ihmistä. Syksyn 2008 ja kevään 2009 aikana muotokuva oli esillä Wardin 80-vuotisjuhlanäyttelyssä Didrichsenin taidemuseossa ja vuonna 2014 taulu oli uudelleen nähtävillä Ateneumissa osana Wardin omaa näyttelyä. Syksyllä 2017 teos oli esillä Sinebrychoffin taidemuseon muotokuvanäyttelyssä.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Kiasman ystävät -yhdistys palkitsi Halosen vuoden 2002 nykytaiteen ystävänä. Palkinnon myöntämiseen vaikutti erityisesti, että hän oli valinnut Rafael Wardin muotokuvansa toteuttajaksi.


title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Huhtikuussa 2003 presidentinlinnassa paljastettiin Halosen puolison Pentti Arajärven muotokuva, jonka on maalannut Artti Pohjanheimo. Perinteisempi maalaus ei herättänyt vastaavaa keskustelua, vaikka siinä Arajärvellä oli muumihahmoin koristeltu solmio. Presidentinlinnassa on myös kaikkien muiden tasavallan presidenttien puolisoiden muotokuvat. Halosen virallisen muotokuvaveistoksen teki kuvanveistäjä Taisto Rauta. Pronssinen patsas paljastettiin maaliskuussa 2004.


title: Lehtori (täsmennyssivu)

text: Lehtori tarkoittaa seuraavia:


title: Lehtori (kirkollinen virka)

text: Lehtori on Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa pappisvirasta erillinen naisteologin virka. Virka perustettiin vuoden 1963 kirkolliskokouksessa.


title: Lehtori (kirkollinen virka)

text: Alkujaan lehtori tarkoitti pappia, joka luki jumalanpalveluksessa raamatunkohdan (latinan kielessä "lectio" = lukukappale, "lector" = lukija).


title: Lehtori (kirkollinen virka)

text: Lehtorin viran perustamisen taustalla oli naisteologien määrän voimakas kasvu toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina. Naisten työskentelymahdollisuuksia kirkon piirissä haluttiin laajentaa, mutta kirkolliskokousten enemmistö vastusti varsinaisen pappisviran avaamista naisille. Vuoden 1953 kirkolliskokous ehdotti erityisviran luomisesta teologian tutkinnon suorittaneille naisille. Tämä kuitenkin onnistui vasta 1963, jolloin lehtorin virka perustettiin.


title: Lehtori (kirkollinen virka)

text: Lehtorin virka on opetus- ja sielunhoitotyöhön keskittynyt maallikkovirka. Maallikkona lehtori ei voi toimittaa jumalanpalveluksia tai kirkon pyhiä toimituksia. Viran oikeuksia lisättiin kuitenkin vuonna 1978 siten, että lehtori voi saarnata kirkkoherran luvalla jumalanpalveluksessa, avustaa ehtoollisella ja toimittaa konfirmaation. Sen lisäksi lehtori voi jakaa ns. sairaanehtoollisen.


title: Lehtori (kirkollinen virka)

text: Lehtorin viran hoitamisen edellytyksenä on, että henkilö saa lehtorin oikeudet. Oikeuksien kelpoisuusehtona on teologian maisterin tutkinto. Oikeuksia haetaan hiippakunnan tuomiokapitulilta ja se vastaa menettelyltään pappisvihkimyksen anomista. Tarkasti ottaen lehtoriksi kutsutaan vain henkilöä, joka lehtorin oikeuksien lisäksi myös hoitaa seurakunnassa lehtorin virkaa. Vaikka lehtorin virka on maallikkovirka, kirkon hallinnossa lehtorit rinnastetaan monin tavoin pappeihin. Lehtoreilla on pappien ohella äänioikeus lääninrovastin, tuomiokapitulin pappisasessorin ja piispan vaalissa.


title: Lehtori (kirkollinen virka)

text: Kun pappisvirka avattiin vuonna 1986 myös naisille, monet lehtorit vihittiin papeiksi. Lehtorin virkojen määrä on seurakunnissa vähentynyt sen jälkeen paljon. Kirkossa keskustellaan sen vuoksi lehtorin viran tulevaisuudesta ja merkityksestä. Kirkkohallitus on syksyllä 2006 antanut kirkolliskokoukselle esityksen kirkon virkasuhdetta koskevien säännösten muuttamiseksi. Ehdostus sisältää lehtorin viran poistamisen kirkon järjestysmuodosta. Ehdotetun siirtymäsäännöksen mukaan nykyiset lehtorit säilyttäisivät oikeutensa.


title: Oskari Sallinen

text: Oskari Sallinen (s. 22. kesäkuuta 2001) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa FC Groningenin junioriakatemiassa. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja. Veikkausliigassa Sallinen pelasi ensimmäisen kerran JJK:n riveissä 15. kesäkuuta 2017 ottelussa HJK:ta vastaan. Toukokuussa 2017 JJK ilmoitti Sallisen siirtyvän seuraavaksi kaudeksi lainalle Groningeniin. Sopimukseen sisältyi optio jatkosta, jonka Groningen myös käytti ja tarjosi Salliselle uuden akatemiasopimuksen toukokuussa 2018.


title: Eetu Pellikka

text: Eetu Pellikka (s. 23. helmikuuta 2000) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Kuopion Palloseuraa, jonka kanssa teki syyskuussa 2017 3+1-vuotisen pelaajasopimuksen. Ensimmäisen ottelunsa Veikkausliigassa Pellikka pelasi 14. kesäkuuta 2017 ottelussa Vaasan Palloseuraa vastaan. Eetu Pellikka on kolmannen polven jalkapalloilija, sillä myös hänen isoisänsä Ensio ja isänsä Anssi ovat olleet pääsarjatason jalkapalloilijoita. Lisäksi hänen setänsä Jussi pelasi KuPS:in riveissä liigatasolla.


title: Elias Mastokangas

text: Elias Mastokangas (s. 1. helmikuuta 2001) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Interiä. Ensimmäisen kerran hän esiintyi Veikkausliigassa 19. elokuuta 2017 ottelussa PS Kemiä vastaan. Mastokangas teki elokuussa 2018 kolmivuotisen jatkosopimuksen Interin kanssa, mutta pelaa Interin ohella myös lainalla kasvattajaseuransa Kaarinan Poikien riveissä.


title: Läntinen Pitkäkatu

text: Läntinen Pitkäkatu on Turun ruutukaava-alueella sijaitseva katu, joka alkaa Aninkaistenkadulta ja loppuu Käsityöläiskatuun. Sen poikkikatuja ovat edellisten lisäksi Brahenkatu, Kauppiaskatu, Ajurinkatu ja Humalistonkatu. Läntinen Pitkäkatu on noin kilometrin pituinen.


title: Etoposidi

text: Etoposidi (CHO) on heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä useiden syöpätyyppien hoitoon. Etoposidi on WHO:n julkaisemassa tärkeimpien lääkeaineiden luettelossa.


title: Etoposidi

text: Etoposidi on huoneenlämpötilassa kiteistä ainetta. Yhdiste on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky kloroformiliuoksessa on -110,5.


title: Etoposidi

text: Etoposidi estää topoisomeraasi II-entsyymiä yhdistämään DNA:n paloja toisiinsa solujen jakaantumisvaiheessa. Näin ollen syöpäsolut eivät kykene jakaantumaan. Etoposidin käyttökohteita ovat muun muassa kivessyövän, keuhkosyövän ja akuuttien leukemiatyyppien hoidossa. Usein sitä käytetään yhdessä sisplatiinin tai karboplatiinin kanssa. Etoposidia käytetään joko tabletteina tai se annetaan ruiskeena laskimoon.


title: Etoposidi

text: Etoposidin aiheuttamia haittavaikutuksia voivat olla huonovointisuus, kaljuuntuminen, leukopenia ja luuydinsuppressio. Aine voi myös aiheuttaa verenpaineen laskua ja olla myrkyllistä maksalle.


title: Etoposidi

text: Etoposidi on jalkalehtien ("Podophyllum") suvun kasveista eristetyn podofyllotoksiinin puolisynteettinen johdannainen. Podofyllotoksiini reagoi vetybromidin ja tämän jälkeen bariumkarbonaatin kanssa muodostaen podofyllotoksiinin epimeerin. Tästä välituotteesta muodostetaan 2,3,4,6‐tetra‐O‐asetyyli‐β‐d‐glukoosin kanssa, jolloin siitä muodostuu glykosidi. Asetyyliryhmät poistetaan vedyttämällä ja viimeisessä vaiheessa tapahtuu reaktio asetaldehydin dimetyyliasetaalin kanssa.


title: Andrés Avelino Cáceres

text: Andrés Avelino Cáceres (1833–1923) oli perulainen upseeri, joka toimi maansa valtionpäämiehenä kolmeen otteeseen toisella sotilasvallan kaudella.


title: Andrés Avelino Cáceres

text: Avelino Cáceres liittyi armeijaan nuorena ja osallistui taisteluihin Chilen miehitystä, Espanjaa ja Ecuadoria vastaan. Tyynenmeren sodan puhjetessa hän oli Cuzcossa ja osallistui taisteluihin. Hän haavoittui puolustaessaan Perun pääkaupunkia Limaa, jonka chileläiset miehittivät. Tästä alkoi chileläisten miehitysaika, jolloin hallitus pakeni vuorille. Cáceres kävi Breñan kampanjaksi kutsuttua sissisotaa chileläisiä vastaan paikallisten talonpoikien tuella, ja sai mainetta lahjakkaana strategina. Parlamentti nimesi kuitenkin pohjoisen joukkojen johtajan Miguel Iglesiasin neuvottelemaan rauhasta Chilen kanssa. Hän taipui Anconin sopimukseen, mitä Cáceres vastusti äänekkäästi. Sodan jälkeen maata hallitsivat sotilaat, mutta kun Iglesias luopui vallasta, Cáceres voitti vaalit ylivoimaisesti. Ensimmäisellä hallintokaudellaan (1886-1890) Cáceres perusti Perustuslaillisen puolueen.


title: Andrés Avelino Cáceres

text: Cáceresin seuraaja Remigio Morales Bermúdez kuoli kesken kautensa. Varapresidentti jatkoi kautta, mutta Cáceres voitti täytevaalit ja hallitsi toisen kauden (1894-1895). Hänen valintaansa vastustettiin, syttyi sisällissota, jonka päätteeksi Cáceres muutti Buenos Airesiin.


title: Roebuck

text: Roebuck voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Forum Boarium

text: Forum Boarium on Roomassa Tiberjoen lähellä sijaitseva vanha karjatori, jolla järjestettiin tiettävästi ensimmäinen gladiaattoritaistelu.


title: Forum Boarium

text: Tori oli taisteluille soveltuva paikka, sillä sen laidalla sijaitsi Hercules Victorin temppeli. Herkules oli taistelujen jumala. Myöhemmin taistelut siirtyivät Forum Romanumille, joka oli tilavampi.


title: Forum Boarium

text: Torin laidalla on nykyisin Fortuna Viriliksen temppeli.


title: Japanin miesten lentopallomaajoukkue

text: Japanin miesten lentopallomaajoukkue edustaa Japania kansainvälisissä lentopallokilpailuissa.


title: Japanin miesten lentopallomaajoukkue

text: Japani on voittanut olympialaisissa miesten lentopallossa kultaa Münchenissä 1972 sekä saavuttanut hopeaa Méxicossa 1968 ja pronssia Tokiossa 1964. MM-kilpailuissa se on saavuttanut pronssia vuosina 1970 ja 1974. Se jäi ensi kertaa yli 50 vuoteen MM-kisojen ulkopuolelle vuonna 2014 mutta oli mukana jälleen vuonna 2018, jolloin se voitti viidestä alkulohko-ottelustaan kaksi mutta putosi jatkosta eräsuhdevertailun jälkeen.


title: Japanin miesten lentopallomaajoukkue

text: Maailmanrankingissa joukkue on tällä hetkellä sijalla 12.


title: Harbinin hotellipalo 2018

text: Harbinin hotellipalo 2018 tapahtui 25. elokuuta Beilong Hot Spring Hotel -kylpylähotellissa Harbinissa, Kiinassa. Aamuyöllä kello 4.36 syttyneessä palossa kuoli 20 ihmistä, ja 23 loukkaantui. Kaikki kuolleet asuivat Pekingissä ja kuuluivat samaan turistiryhmään.


title: Harbinin hotellipalo 2018

text: Palo syttyi kello 4.36 hotellin toisen kerroksen keittiössä. Se levisi noin 400 neliömetrin alalle nelikerroksisen hotellin toisessa, kolmannessa ja neljännessä kerroksessa sekä ensimmäisen kerroksen aulassa. Palomiehet evakuoivat hotellista 80 ihmistä ja pelastivat 20 loukkuun jäänyttä. Palo saatiin sammumaan kello 7.50. Palaneesta hotellista löytyi 19 kuolonuhria, ja lisäksi sairaalaan viedyistä 24 ihmisestä yksi kuoli myöhemmin.


title: Harbinin hotellipalo 2018

text: Kiinan hätätilaministeriö lähetti työryhmän Harbiniin johtamaan palon tutkintaa, ja Harbinin paikallishallinto aloitti laajat palotarkastukset kaupungin hotelleissa, sairaaloissa, vanhainkodeissa, kouluissa, ostoskeskuksissa ja muissa rakennuksissa.


title: Harbinin hotellipalo 2018

text: Harbinin turvallisuusviranomaiset tiedottivat paloa seuranneena päivänä, että hotelli oli hylätty palotarkastuksissa ainakin viidesti paloa edeltäneiden kahden vuoden aikana. Hotellia oli pidetty paloturvallisuudeltaan heikkona jo useita vuosia. Sen käytävät olivat sokkeloisia, eikä hotellin joillain alueilla ollut poistumistiemerkintöjä eikä sammuttimia. Hotellin omistaja pidätettiin ja häntä kuulusteltiin liittyen mahdollisiin laiminlyönteihin.


title: Harbinin hotellipalo 2018

text: Turvallisuusviranomaiset antoivat 29. elokuuta etsintäkuulutuksen 52-vuotiaasta Li Yanbinista, jonka epäiltiin liittyvän paloon. Hänen pidätykseensä johtavista tiedoista tarjottiin 400 000 yuanin (44 000 USD) palkkio. Hänet saatiin pidätettyä seuraavana päivänä.


title: Kiinan miesten lentopallomaajoukkue

text: Kiinan miesten lentopallomaajoukkue edustaa Kiinaa kansainvälisissä lentopallokilpailuissa.


title: Kiinan miesten lentopallomaajoukkue

text: Kiina on osallistunut olympialaisissa miesten lentopalloturnaukseen kahdesti ja sijoittui kotikisoissaan Pekingissä 2008 viidenneksi. MM-kilpailuissa joukkue on pelannut 14 kertaa ja sijoittunut parhaimmillaan seitsemänneksi vuosina 1978 ja 1982. Aasian kisoissa Kiina on voittanut lentopallomestaruuden vuosina 1986, 1990 ja 1998. Aasian-mestaruuden se on voittanut vuosina 1979, 1997 ja 1999.


title: Kiinan miesten lentopallomaajoukkue

text: Maailmanrankingissa joukkue on tällä hetkellä sijalla 20.


Dominikaanisen tasavallan miesten lentopallomaajoukkue edustaa Dominikaanista tasavaltaa kansainvälisissä lentopallokilpailuissa.


title: Dominikaanisen tasavallan miesten lentopallomaajoukkue

text: Dominikaaninen tasavalta on osallistunut lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailuihin vuonna 1974, jolloin se sijoittui 22:nneksi, ja vuonna 2018, jolloin se sijoittui 24. sijalle. Joukkue voitti Keski-Amerikan ja Karibian kisoissa kultaa vuonna 2014. Pan-Amerikan cupissa joukkue on parhaimmillaan saavuttanut hopeaa vuonna 2006.


text: Maailmanrankingissa joukkue on tällä hetkellä sijalla 38.


title: Maria Väisänen

text: Maria Väisänen (s. 3. heinäkuuta 1984) on suomalainen sulkapalloilija.


title: Maria Väisänen

text: Maria Väisänen on voittanut useita nuorten SM-kisoja ja pronssia junioreiden Euroopan mestaruuskisoissa vuonna 2003.  Samana vuonna hän voitti myös ensimmäisen aikuisten SM-kisansa sekanelinpelissä. SM-voittoja seurasi myös vuosina 2004 (sekanelinpeli) ja 2007 (naisten nelinpeli).


title: Flaperon

text: Flaperon on lentokoneen siiven ohjainpinta, joka yhdistää koneen hidastamiseen lentoonlähdössä ja laskeutumisessa käytettyjen laskusiivekkeiden () ja koneen kallistamiseen käytettyjen siivekkeiden ("ailerons") toimintoja. Flaperonit nousevat ja laskevat erikseen lentäjien ohjainkomentojen mukaan, kuten siivekkeet, mutta ne voidaan myös laskea symmetrisesti laskusiivekkeiden tapaan. Niitä voidaan käyttää molempiin tarkoituksiin samanaikaisesti. Flaperonien käyttö erillisten siivekkeiden ja laskusiivekkeiden sijaan voi vähentää lentokoneen kokonaispainoa.


title: Flaperon

text: Flaperoneja käytettiin monissa toisen maailmansodan aikaisissa lentokoneissa, muun muassa Stuka-syöksypommittajissa. Sittemmin flaperoneja on käytetty lähinnä pienkoneissa, mutta myös esimerkiksi Boeing 777:ssa on flaperonit.


title: Joseph D. Pistone

text: Joseph D. Pistone (s. 17. syyskuuta 1939) on yhdysvaltalainen entinen FBI-agentti. Hän toimi peitetehtävissä käyttäen peitenimeä Donnie Brasco ja soluttautui Bonannon mafiaperheeseen. Pistonen toiminta johti yli sadan mafioson vangitsemiseen sekä Yhdysvaltain mafian heikkenemiseen.


title: Joseph D. Pistone

text: Pistone syntyi vuonna 1939 Erien kaupungissa Pennsylvaniassa, mutta varttui italialaiskorttelissa Patersonissa New Jerseyssä. Hän on syntyperältään sisilialainen.


title: Joseph D. Pistone

text: Vuonna 1997 julkaistiin elokuva "Donnie Brasco," jossa Johnny Depp näyttelee Pistonea. Elokuva perustuu Pistonen kirjaan "Donnie Brasco: My Undercover Life in the Mafia" (1987).


title: Brandon DeFazio

text: Brandon DeFazio (s. 13. syyskuuta 1988 Oakville, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Rauman Lukossa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Lukon urheilutoimenjohtaja Kalle Sahlstedtin mukaan DeFazio on parhaimmillaan hyökkäysalueen hyökkäyspelissä. Sahlstedtin mukaan hän on voimapelaaja, joka on vahva kulmissa ja maalinedustalla sekä osaa myös viimeistellä. Sahlstedtin mukaan DeFazio on myös käyttökelpoinen ylivoimapelaaja.


title: Brandon DeFazio

text: DeFazio pelasi kauden 2004–2005 SCTA:n AAA-juniorisarjaa Halton Hurricanesissa. Kaudeksi 2005–2006 hän siirtyi OPJHL-junioriliigan Milton Icehawksiin, mutta DeFazio siirtyi kuitenkin kesken kauden kotikaupunkinsa joukkueeseen, Oakville Bladesiin. Kaudella 2006–2007 hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies Nick McParlandin kanssa tehoilla 12+33=45.


title: Brandon DeFazio

text: Vuodet 2007–2011 DeFazio kävi Clarksonin yliopistoa. "Junior -vuotenaan" 2009–2010 hän nousi joukkueensa varakapteeniksi ja oli tehoilla 12+14=26 Clarksonin toiseksi paras pistemies Matt Becan jälkeen. "Senior -vuotenaan" 2010–2011 DeFazio voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 14+12=26. Viimeisen yliopistokautensa päätteeksi, maaliskuussa 2011 hän siirtyi ECHL-joukkue Wheeling Nailersiin. Huhtikuussa seura lainasi DeFazion amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue Wilkes-Barre/Scranton Penguinsiin, josta hän palasi kahden ottelun jälkeen takaisin Nailersiin.


title: Brandon DeFazio

text: Heinäkuussa 2011 DeFazio teki Wilkes-Barre/Scranton Penguinsin kanssa vuoden mittaisen AHL-sopimuksen. DeFazio osallistui kuitenkin seuran emojoukkueen, Pittsburgh Penguinsin harjoitusleirille samana syksynä. Hänen AHL:n tulokaskautensa 2011–2012 Wilkes-Barre/Scrantonissa toi 66 runkosarjaottelussa tehot 11+5=16. 12 pelaamassaan playoff-ottelussa DeFazio jäi ilman tehopisteitä.


title: Brandon DeFazio

text: DeFazio teki heinäkuussa 2012 vapaana agenttina vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen NHL-sopimuksen New York Islandersin kanssa. Hän pelasi kauden 2012–2013 osittain myös tammikuuhun 2013 asti kestäneen NHL:n työsulunkin vuoksi kokonaan AHL-joukkue Bridgeport Sound Tigersissa. Heinäkuussa 2013 DeFazio teki vapaana agenttina vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen sopimuksen Vancouver Canucksin kanssa. Hän pelasi kauden 2013–2014 kokonaan farmijoukkue Utica Cometsissa, jonka sisäisen maalipörssin kolmannen sijan DeFazio jakoi 17 osumallaan Alexandre Grenierin ja Colin Stuartin kanssa. Hän voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +6. Heinäkuussa 2014 DeFazio teki Canucksin kanssa vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen jatkosopimuksen.


title: Brandon DeFazio

text: Syyskuussa 2014 Vancouver Canucks lähetti DeFazion siirtolistan kautta farmijoukkue Utica Cometsiin. Hän nousi kaudella 2014–2015 joukkueen varakapteeniksi. DeFazio oli tehoilla 21+22=43 Cometsin paras maalintekijä ja hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin toisen sijan Alexandre Grenierin kanssa edellään vain Cal O’Reilly. DeFazio eteni Cometsin kanssa aina Calder Cup -finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei lopulta kuitenkin Manchester Monarchs otteluvoitoin 4–1. DeFazio debytoi kauden aikana myös Canucksin NHL-joukkueessa, jossa hän pelasi kaksi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. DeFazio teki NHL-debyyttinsä 9. marraskuuta 2014 vieraissa Anaheim Ducksia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 6.04 minuuttia.


title: Brandon DeFazio

text: Heinäkuussa 2015 DeFazio teki vapaana agenttina vuoden mittaisen, kaksisuuntaisen ja 575 000 dollarin arvoisen sopimuksen Boston Bruinsin kanssa. Syyskuussa seura lähetti hänet siirtolistan kautta farmijoukkue Providence Bruinsiin. DeFazio kutsuttiin vain muutamaa päivää myöhemmin takaisin Bruinsin NHL-joukkueen harjoitusvahvuuteen, mutta hänet lähettiin kuitenkin ennen runkosarjan alkua jälleen farmiin. DeFazio pelasi AHL:ssä koko kauden 2015–2016 ja hänet nimetiin Providencen kapteenistoon. Heinäkuussa 2016 DeFazio teki vapaana agenttina vuoden mittaisen AHL-sopimuksen Texas Starsin kanssa. Hän osallistui samana syksynä myös ammattilaistry-out -sopimuksella Dallas Starsin NHL-joukkueen harjoitusleirille. DeFazio oli kaudella 2016–2017 Texas Starsin toiseksi paras maalintekijä Matěj Stránskýn jälkeen ja jonka kanssa hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin toisen sijan edellään vain Travis Morin.


title: Brandon DeFazio

text: DeFazio siirtyi kaudeksi 2017–2018 vuoden mittaisella sopimuksella KHL:n kiinalaisjoukkue Kunlun Red Stariin. Hänen tekemänsä kymmenen maalia riittivät joukkueen sisäisen maalipörssin kolmanteen sijaan. DeFazio teki runkosarjassa kaikkiaan 15 tehopistettä.


title: Brandon DeFazio

text: Kaudeksi 2018–2019 DeFazio siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Rauman Lukkoon.


title: Brandon DeFazio

text: DeFazion pikkuveli Jeremy on entinen New Yorkin osavaltionyliopiston Brockport Collegen yliopistokiekkoilija. Veljesten isä on kaudella 1983–1984 22 NHL-ottelua Pittsburgh Penguinsissa pelannut Dean DeFazio.


title: John Arthur Roebuck

text: John Arthur Roebuck (1801 tai 1802 – 30. marraskuuta 1879) oli englantilainen poliitikko. Hän edusti Bathia nimellisesti itsenäisenä parlamentin jäsenenä vuodet 1832–1837 ja 1841–1847 ja myöhemmin Sheffieldiä itsenäisenä liberaalina vuodet 1849–1868 ja 1874–1879.


title: John Arthur Roebuck

text: Roebuck valittiin ensi kertaa alahuoneeseen Bathin vaalipiiristä vuoden 1832 vaaleissa sir William Napierin kieltäydyttyä asettumasta ehdolle ja kannatettua Roebuckia tehtävään. Roebuck piti ensimmäisen puheensa alahuoneessa 5. helmikuuta 1833, jossa julistautui riippumattomaksi parlamentin jäseneksi. Hän osoitti halveksuntaa kaikkia hänen kanssaan eri mieltä olevia, eritoten whigejä, kohtaan. Hän tuki Daniel O’Connellin oikeustaistelua Irlannin puolesta ja esitti vuonna 1835 ehdotuksen veto-oikeuden poistamisesta ylähuoneelta. Tämä toteutui lopulta vuonna 1911 Parliament Actin myötä.


title: John Arthur Roebuck

text: Roebuckia ei valittu Bathista uudestaan vuoden 1837 vaaleissa, mutta hän palasi alahuoneeseen seuraavissa vaaleissa vuonna 1841. Hän jätti Bathin vaalipiirin lopullisesti jäätyään vailla edustajanpaikkaa vuoden 1847 vaaleissa ja siirtyi Sheffieldiin, mistä hänet valittiin alahuoneeseen ilman vastaehdokkaita toukokuussa 1849.


title: John Arthur Roebuck

text: Roebuck kannatti aluksi Krimin sotaa, mutta sodan kääntyessä epäsuotuisaksi alkoi voimakkaasti kritisoida maan johtoa ja vaati äänestystä epäluottamuslauseesta hallitusta kohtaan. Alahuone äänesti 29. tammikuuta 1855 äänin 305 epäluottamuslauseen puolesta ja 148 sitä vastaan, ja pääministeri George Hamilton-Gordonin hallitus erosi seuraavana päivänä. Roebuck nimitettiin johtamaan komiteaa, joka koostui kymmenestä parlamentin jäsenestä ja joka tutki pääasiassa rintamaoloissa tapahtuvaan sairaanhoitoon ja sen puutteisiin liittyviä tekijöitä. Komitean haastattelemiin henkilöihin lukeutui useita kenraaleja, muun muassa John Fox Burgoyne ja lordit Raglan ja Lucan, useita alempia upseereita, lääkintähenkilöstöä sekä yksi aliupseeri. Komitean raportin ensi versio esitettiin parlamentille 18. kesäkuuta 1855.


title: John Arthur Roebuck

text: Yhdysvaltain sisällissodassa Roebuck kannatti etelävaltioita. Kesäkuussa 1863 hän esitti puheessaan, että Yhdistyneen kuningaskunnan tulisi tunnustaa etelävaltioiden itsenäisyys ja että etelävaltioiden asenne mustaan vähemmistöönsä oli itse asiassa vähemmän sortava kuin pohjoisvaltioiden. Hän väitti, että myös pääministeri varakreivi Palmerston oli hänen tapaansa etelävaltioiden kannattaja. Roebuck oli myös Itävallan keisarikunnan Italian hallinnon tukija. Hänen ulkopoliittiset mielipiteensä, ammattiliittojen vastaisuutensa ja väitteensä työväenluokasta perheväkivaltaan taipuvaisina tuhlareina olivat osana vaikuttamassa siihen, että häntä ei valittu vuoden 1868 vaaleissa alahuoneeseen.


title: John Arthur Roebuck

text: Vuoden 1874 vaaleissa Roebuck valittiin uudestaan alahuoneen jäseneksi Sheffieldistä. Turkin sodassa hän kannatti ottomaanien valtakunnan tukemista Venäjää vastaan. Hänestä tehtiin Privy Councilin jäsen 14. elokuuta 1878.


title: John Arthur Roebuck

text: Roebuckin isä Ebenezer Roebuck oli keksijä ja teollisuusmies John Roebuckin poika. John Arthur Roebuck syntyi Madrasissa Intiassa, missä Ebenezer toimi valtion virkamiehenä. Ebenezerin kuoltua tämän vaimo meni uusiin naimisiin ja matkusti lyhyen Britanniassa vietetyn ajan jälkeen Kanadaan, missä John Arthur Roebuck varttui aikuiseksi. Roebuck palasi Englantiin vuonna 1824 ja avioitui vuonna 1834 Henrietta Falconerin kanssa.


title: John Arthur Roebuck

text: Roebuck oli vuonna 1836 perustetun Reform Clubin jäsen vuoteen 1864 asti.


title: John Arthur Roebuck

text: Roebuck kuoli Westminsterissä Lontoossa 30. marraskuuta 1879.


title: Camilla Grebe

text: Camilla Grebe (s. 1968) on ruotsalainen jännityskirjailija ja liikkeenjohdon konsultti, koulutukseltaan ekonomi. Hänen läpimurtoteoksena on "Kun jää pettää alta", joka on käännetty yli 20 kielelle. Hän kirjoittanut myös Paul Leander-Engströmin kanssa. Grebe on saanut Lasiavain-palkinnon vuonna 2018. Rikossarjan "Siri Bergman" hän on kirjoittanut sisarensa Åsa Träffin kanssa.


title: Törmäsjärvi (järvi Ylitorniossa)

text: Törmäsjärvi on Lapissa Ylitorniossa Törmäsjärven kylällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Tornionjoen vesistöön.


title: Törmäsjärvi (järvi Ylitorniossa)

text: Järven pinta-ala on 812 hehtaaria eli 8,1 neliökilometriä. Se sijaitsee Tengeliönjoen eteläpuolella metsämaaston matalassa painaumassa. Järven lounaispuolella virtaa pienempi Kallijoki, joten järven valuma-alue jää pieneksi. Se on 4,3 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Järven lähiympäristä on alavaa metsämaata. Järven länsirannoille ulottuvat Talasmaan ja Vajovaaran loivat rinteet. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.


title: Törmäsjärvi (järvi Ylitorniossa)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 53 miljoonaa kuutiometriä eli 0,053 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,5 metriä ja suurin syvyys on 18,9 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven keskellä, missä on suppea yli 15 metriä syvä syvänne.


title: Törmäsjärvi (järvi Ylitorniossa)

text: Järven rantaviivan pituus on 12 kilometriä ja vain sen etelä- ja lounaisrannassa on kiinteää asutusta, joka muodostaa Törmäsjärven kylän. Rannoille on rakennettu yli 40 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet seututieltä 930 ja yhdystieltä 18582. Kylässä sijaitsee leirikeskus. Monelle järven autiolle rannalle on merkitty hiekkarantaa.


title: Törmäsjärvi (järvi Ylitorniossa)

text: Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), jonka Törmäsjärven valuma-alueeseen (67.927) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,8 metriä mpy.


title: Törmäsjärvi (järvi Ylitorniossa)

text: Koska se on valuma-alueensa latvajärviä, valuu siihen vesiä vain sen omalta valuma-alueelta. Järven lähialueita on ojitettu tiheästi ja esimerkiksi Törmäsvaaran rinteiltä on johdettu ojat järveen. Järven valuma-alueella ei ole olemassa muita järviä tai lampia.


title: Törmäsjärvi (järvi Ylitorniossa)

text: Järven laskujoki on Harjusoja, joka lähtee pohjoisrannasta kohti pohjoista. Se laskee 2,5 kilometrin päässä Tengeliönjokeen Majamaalompolon länsipäähän Törmäsnivan niskan kohdalle. Tengeliönjoen reitti yhtyy Tornionjokeen, joka laskee Itämeren Pohjanlahteen.


Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 2002 pelattiin Argentiinassa 28. syyskuuta - 13. lokakuuta 2002. Maailmanmestaruuden voitti Brasilia. Kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Argentiinan Marcos Milinkovic.


title: Hakran keramiikka

text:
Hakran keramiikka n. 3300-2800 eaa. oli varhaisharappalainen pohjoinen keramiikkaperinne noin 3300-2800 eaa. Se vastaa esiharappalaista Ravi-vaihetta. Hakran asutuskeskuksia oli runsaasti Länsi-Punjabin Bahawalpurissa. Erityisen runsas keskittymä oli Fort derawarin lähellä. Hakran ihmiset asuivat puoliksi maanalaisissa taloissa. Hakran aikaan oli lännessä Belutšistanin vuorilla ja Induksen tasangolla Kehi Begin keramiikka.
Hakran jälkeen alueelle tulivat Kot Dijin ja Siswalin perinteet. Arkeologi Raon mukaan Haryanan Bhirranassa oli Hakran keramiikkaa jo 8000-7000 eaa.


title: Hakran keramiikka

text: Harappan Hakran keramiikkaa vastaavaa vaihetta sanotaan Ravi-vaiheeksi. Sen ensimmäinen vaihe alkoi 3900-3500 eaa. ja päättyi noin 3300 eaa. Ravi-vaiheen myöhäisempi jakso alkoi 3300 eaa ja päättyi 2900-2800 eaa. Ravi-vaiheessa saatettiin käyttää harapassa jo vaunuja. Harappa oli Ravi-vaiheessa vain pieni kylä tai kyläryhmä.


title: Hakran keramiikka

text:
Ne Hakra-keskukset, joiden ala on yli 10 ha
Tähdellä merkityt paikat leirejä


title: Hakran keramiikka

text: Yli 20 ha:


title: Hakran keramiikka

text: 10-20 ha:


title: Hakran keramiikka

text: 5-10 ha:


title: Hakran keramiikka

text: Muutamia melko tunnettuja pienempiä paikkoja:


title: NHL 19

text: NHL 19 on EA Canadan kehittämä ja EA Sportsin julkaisema jääkiekkoaiheinen urheilupeli, joka on NHL-pelisarjan 28:s osa. NHL 19 julkaistiin maailmanlaajuisesti 14. syyskuuta 2018. Pelin suomalaisessa kansikuvassa on Winnipeg Jetsiä edustava Patrik Laine ja pohjoisamerikkalaisessa Nashville Predatorsia edustava P.K Subban.


title: NHL 19

text: Peliin palautetaan ulkoilmaottelut pipolätkämuodossa. Myös taklauspeliä ja luistelua on uudistettu.


Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1998 pelattiin Japanissa 13.–29. marraskuuta 1998. Maailmanmestaruuden voitti Italia.


title: Kreikan luonto

text: Kreikan luonto on lajistoltaan koko Euroopan monimuotoisinta heti Pyreneiden niemimaan luonnon jälkeen. Tämä on seurausta Kreikan sijainnista Euroopan, Aasian ja Afrikan risteyskohdassa. Tässä luonnolla viitataan elävään luontoon eli kasvistoon ja eläimistöön. Eloton luonto, kuten kallioperä, maaperä, pinnanmuodot, vesistöt ja ilmasto, käsitellään Kreikan maantieteen yhteydessä.


title: Kreikan luonto

text: Kreikan lajiston monimuotoisuuteen vaikuttaa sijainnin lisäksi sen alueiden monipuolisuus ja ilmaston vaihtelevuus. Maassa on manner- ja vuoristoilmastoisia ylänkö- ja vuoristoalueita, laajoja välimerenilmastoisia rannikko-, saaristo- ja merialueita, suuria jokisuistoja, järvi- ja laguunialueita ja muita kosteikkoja sekä lähes aavikkoa muistuttavia alueita. Olosuhteet voivat vaihdella huomattavastikin suhteellisen pienellä alueella. Kreikassa elää suuri määrä endeemisiä eli kotoperäisiä, toisin sanoen yksinomaan Kreikassa eläviä kasvi- ja eläinlajeja. Maassa on lukuisia luonnonsuojelualueita luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi.


title: Kreikan luonto

text: Kreikassa kasvaa noin kasvilajia, ja niistä noin 750 on endeemisiä eli kasvaa yksinomaan Kreikassa. Näin suuri endeemisyyden määrä () on poikkeuksellista koko Euroopassa.


title: Kreikan luonto

text: Kreikan pinta-alasta noin on metsien peittämää. Suurimmat metsät ovat maan pohjoisosissa. Suurin osa metsistä on mäntykasveja, tammia, poppeleita ja plataanipuita. Vuoriston metsät ovat pääsiassa mäntykasvistoa, kun taas muut lajit kasvavat alarinteillä ja alavammilla alueilla. Yksi tyypillisimpiä maastoja Kreikassa on koko Välimeren alueelle tyypillinen macchia ("frýgana") eli pensaikko- ja matalien puiden maasto, jonka kasvit kestävät hyvin kuivuutta ja kuumuutta.


title: Kreikan luonto

text:
Tunnusomaisin puulaji Kreikalle on viljeltyihin hyötykasveihin kuuluva oliivipuu. Vuonna 2003 oliivin viljelyala maassa oli . Muita merkittäviä hyötylajeja ovat hedelmäpuut, kuten appelsiinipuu, sitruunapuu, omenapuu, viikunapuu, päärynäpuu, persikkapuu sekä pähkinäpuut.
Noin pinta-alasta on maanviljelysmaata ja noin laidunmaata.


title: Kreikan luonto

text: Kreikassa elää 116 nisäläslajia, joista 57 on uhanalaisia ja kolme endeemisiä. Kreikalle tunnusominaisimpia lajeja ovat kotieläimet, kuten vuohet ja lampaat. Lintulajeja on havaittu 422, ja niistä noin 70 % on muuttolintuja. Kreikan vesistöt, kuten järvet ja laguunit, ovat merkittäviä muuttolintujen pesimis- ja levähdysalueita. Perhoslajeja on havaittu 232, joista 11 endeemisiä, ja matelijoita ja sammakkoeläimiä 68. Uhanalaisiin lajeihin maassa kuuluvat muun muassa karhu, susi ja eräät käärmeet.


title: Kreikan luonto

text: Luonnonsuojelu on Kreikassa ollut jäljessä moniin muihin Euroopan maihin verrattuna. Tilanne on kehittynyt EU:n laajuisten suojeluohjelmien ansiosta. Nykyisin Kreikassa on kymmenen kansallismetsää, kaksi merikansallispuistoa sekä 15 muuta kansallispuistoa. Maassa on myös viisi geopuistoa, 443 Natura 2000 -aluetta sekä 10 Ramsarin sopimuksella suojeltua kosteikkoaluetta.


title: Kreikan luonto

text: Kreikan tärkeimmät kansallispuistot ovat kansallismetsät, jotka ovat:Kreikassa on viisi geopuistoa, jotka ovat osa Euroopan geopuistojen verkostoa (European Geoparks Network, EGN):Kreikassa on 443 Natura 2000 -aluetta, jotka on suojeltu osana EU:n laajuista suojeluohjelmaa. Näistä 241 on luontodirektiivin mukaisia suojelualueita (SCI) ja 202 lintudirektiivin mukaisia erityisiä suojelualueita (SPA).


title: Kreikan luonto

text: Kreikassa on kymmenen Ramsar-aluetta, joiden yhteispinta-ala on hehtaaria. Ne kaikki ovat osa jotain kansallispuistoa:


title: Kreikan kasvisto

text: Kreikan kasvistoon kuuluu noin kasvilajia. Niistä noin 750 on endeemisiä eli kotoperäisiä, toisin sanoen yksinomaan Kreikassa kasvavia lajeja. Näin suuri endeemisyyden määrä () on poikkeuksellista koko Euroopassa.


title: Kreikan kasvisto

text: Kreikan pinta-alasta noin on metsien peittämää. Suurimmat metsät ovat maan pohjoisosissa Epeiroksen, Makedonian ja Traakian alueilla. Suurin osa metsistä on mäntykasveja, tammia, poppeleita, plataanipuita sekä pensaikkoa. Vuoriston metsät ovat pääsiassa mäntykasvistoa, kun taas muut lajit kasvavat alarinteillä ja alavammilla alueilla. Yksi tyypillisimpiä maastoja Kreikassa on koko Välimeren alueelle tyypillinen macchia ("frýgana") eli pensaikko- ja matalien puiden maasto, jonka kasvit kestävät hyvin kuivuutta ja kuumuutta. Muinaisina aikoina Kreikka oli lähes kauttaaltaan metsien peittämä, mutta metsää on hakattu voimakkaasti jo esihistorialliselta ajalta lähtien.


title: Kreikan kasvisto

text: Tunnusomaisin puulaji Kreikalle on oliivipuu. Vuonna 2003 oliivin viljelyala maassa oli . Suurimmat oliivilehdot ovat Kreetalla, Peloponnesoksella ja Lesboksella. Muita merkittäviä hyötylajeja ovat hedelmäpuut, kuten appelsiinipuu, sitruunapuu, omenapuu, viikunapuu, päärynäpuu, persikkapuu sekä pähkinäpuut. Noin pinta-alasta on maanviljelysmaata ja noin laidunmaata.


title: Kreikan kasvisto

text: Kreikan endeemisiä kasvisukuja ja -lajeja ovat muun muassa:


title: Kreikan kasvisto

text: Endeemisiä kasvisukujaEndeemisiä kasvilajeja


title: Kreikan eläimistö

text: Kreikan eläimistö on maan sijainnista johtuen harvinainen sekoitus Euroopan, Aasian ja Afrikan lajistoa. Monet lajit ovat endeemisiä eli kotoperäisiä, toisin sanoen yksinomaan Kreikassa eläviä lajeja.


title: Kreikan eläimistö

text: Kreikassa elää laskutavasta riippuen 116–118 nisäläslajia, joista 57 on uhanalaisia. Kreikalle tunnusomaisimpia lajeja ovat kotieläimet, kuten vuohet ja lampaat. Lintulajeja on havaittu 422, ja niistä noin on muuttolintuja. Kreikan vesistöt, kuten järvet ja laguunit, ovat merkittäviä muuttolintujen pesimis- ja levähdysalueita. Perhoslajeja on havaittu 232, joista 11 endeemisiä, ja matelijoita ja sammakkoeläimiä 68. Uhanalaisiin lajeihin maassa kuuluvat muun muassa karhu, susi ja eräät käärmeet.Kreikan endeemisiä eläinlajeja ovat muun muassa:


title: Kreikan eläimistö

text: NisäkkäitäMatelijoitaSammakkoeläimiäMakeanveden kalojaKotiloitaPerhosiaMuita hyönteisiä


title: Yhteislaulu

text: Yhteislaulu on ryhmässä laulamista huvin vuoksi, ilman suuria esityksellisiä tavoitteita. Yhteislaulu voi olla säestyksetöntä tai sitä voi säestää piano, kitara, harmonikka tai isompi yhtye. Yhteislaulua johtaa yleensä esilaulaja, joka kuuluttaa kappaleet ja aloittaa ne oikeasta sävellajista ja oikeassa tempossa.


title: Yhteislaulu

text: Yhteislauluun sopivat parhaiten kaikkien tuntemat melodiat, jotka pyritään laulamaan niin miesten, naisten kuin lastenkin äänille sopivasta sävellajista, yleensä yksiäänisesti. Sanojen muistamisen avuksi laulajille jaetaan usein monistettuja vihkoja tai laulukirjoja, joista laulun sanoja voi seurata. Itse laadituissa yhteislauluvihoissa rikotaan Suomessa usein tekijänoikeussäädöksiä: laulujen nuottien ja sanoitusten julkaisuun tarvittaisiin oikeudenhaltijoiden lupa, ellei tekijöiden kuolemasta ole kulunut 70 vuotta.


title: Yhteislaulu

text: Myös virsien laulu uskonnollisissa tilaisuuksissa on luonteeltaan yhteislaulua. Lapset saavat ensikokemuksensa yhteislaulusta päiväkotien ja koulun alaluokkien laulutunneilla.


title: Yhteislaulu

text: Sanalla "yhteislaulu" voidaan tarkoittaa myös varta vasten amatöörien yksiääniseksi yhteislauluksi kirjoitettua kappaletta. Nuorten hengellisiä gospel-lauluja paljon säveltäneen Pekka Simojoen mukaan hyvään yhteislauluun tarvitaan tarttuva melodia ja elämänmakuinen teksti: ”Yhteislaulut ovat kokonaan oma taiteenalansa. Vaikeus on siinä, kun haluaa luoda jotain uutta, mutta kappale ei saa olla liian vaikea.”


title: Yhteislaulu

text: Yhteislaululla on suuri merkitys kristinuskon ja eräiden muiden uskontojen lisäksi myös yhteiskunnallisten aatteiden levittämisessä ja vahvistamisessa eri puolilla maailmaa, esimerkkinä isänmaalliset kansallislaulut. Suomen vuonna 1571 annetun koulujärjestyksen mukaan koulujen ainoat pakolliset oppiaineet olivat latina, uskonto ja laulu, mikä tarkoitti etenkin hengellistä musiikkia. Kansakoulunopettajia kouluttaneissa seminaareissa 1800- ja 1900-luvuilla laulu- ja soittotaidon kehittämisellä oli merkittävä osa, ja kristinuskon arvojen rinnalle koulun yhteislaulun tehtäväksi tuli vahvistaa isänmaallisuutta ja kotiseuturakkautta muun muassa maakuntalauluin. Poliittisessa laululiikkeessä yhteislaulu oli suosittua esiintyjäryhmien esitysten seuraamisen ohella. Suomessa yksi suosikkikappaleista oli Kaj Chydeniuksen uudelleen säveltämä kansanlaulu ”Kalliolle kukkulalle”. Kiinan kulttuurivallankumouksessa yhteislaulu otettiin työkaluksi kommunismin levittämiseksi, ja länsimaissa työväenliikkeen tunnuslaulu on ”Kansainvälinen”.


title: Yhteislaulu

text: Populaarimusiikin artisteilla on tapana ottaa kontaktia konserttiyleisöönsä panemalla se laulamaan yhdessä tuttujen hittikappaleidensa osia, yleensä niin, että laulusolisti itse lakkaa hetkeksi laulamasta ja viittoo yleisölle kuoronjohtajan tavoin tahtia.


title: Yhteislaulu

text: Suomen kirkon piirissä erityisesti körttiläisten perinteeseen kuuluu yhteislaulu Siionin virsiin perustuvine virsiseuratilaisuuksineen.


title: Yhteislaulu

text: Suomessa suosituimpia yhteislaulutilaisuuksia ovat kirkkojen ja seurakuntien joulun alla järjestämät joululauluillat. Niitä järjestämään perusti Suomen Lähetysseura 1970-luvun alussa Kauneimmat joululaulut -organisaation tarkoituksena varainkeruu: tilaisuuksissa kerättäisiin kolehti lähetystyöhön. Nykyisin Lähetysseura sanoo tapahtumakokonaisuuden olevan ”Suomen suosituin musiikkitapahtuma”, ja kolehdin vuosittainen valtakunnallinen tuotto on 2010-luvulla ollut noin miljoona euroa. Tilaisuuksien lauluvihkoa painetaan vuosittain noin 800 000 kappaletta.


title: Yhteislaulu

text: Yhteislaulutilaisuudet ovat perinteisesti kuuluneet ylioppilaskuntien ja muiden opiskelijajärjestöjen toimintaan, liittyen pohjoismaiseen akateemiseen sitsi- ja juomalauluperinteeseen. Nykyisin yhteislaulutilaisuuksia järjestetään etenkin kesäisinä ulkoilmatilaisuuksina eri puolilla Suomea, esimerkiksi Helsingin Linnanmäellä keskiviikkoiltaisin läpi kesän 2017. Yhteislaulutilaisuuksista tehdään myös television sarjaohjelmia, tunnetuimpina ruotsalainen "Allsång på Skansen" ja sen suomalainen vastine, Yle TV2 -kanavan "Tammerkosken sillalla". Niissä on usein myös artistivieraita, jotka laulavat soolonumeroita yleisön laulattamisen ohella.


title: Yhteislaulu

text: Helsinki Mission laululiikettä johtava Inna Vintturi sanoo itse kokeneensa, miten ”hyvää ihmisille tekee hengitellä, ladata lauluun, iloita yhteisyydestä ja herätä eloon”. Hänestä yhteislaulutilaisuudet ovat mainio terapiamuoto, jossa saa ilmaista itseään ilman pääsykoetta.


title: Yhteislaulu

text: Göteborgin yliopiston tutkimuksessa kuoro- ja yhteislaulun havaittiin edistävän sydämen ja verenkiertoelimistön terveyttä. Yhteislaulua käytetään myös vanhainkotien ohjelmanumerona ja muistisairaiden terapiamuotona, jossa vanha tuttu laulu elähdyttää ihmistä ja saa muistoja ja tunteita esiin.


title: Yhteislaulu

text: Laulamisen merkityksestä ihmisen evoluutiossa on Readingin yliopiston professori Steven Mithen esittänyt teorian, että jonkinlainen laulaminen tai hyräily olisivat ihmisen kehityksessä vanhempi asia kuin puhuminen.


title: Tervajärvi (Jämsä, Kavala)

text: Tervajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Kavalan kulmakunnan lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Tervajärvi (Jämsä, Kavala)

text: Järven pinta-ala on 110 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvi on keskiosastaan vain 200 metriä leveä, jolloin järven kummatkin päät ovat laajempia. Pohjoisosaa rikkoo kolme laajaa saarta ja eteläosaan jää saarten eteläpuolelle pieni järvenselkä. Keskiosan kaventavat Peltoniemi, Kotaniemi ja niiden vastarannalla Pitkäniemi.


title: Tervajärvi (Jämsä, Kavala)

text: Järvessä on kartan mukaan 9 saarta. Kaksi suurinta saarta Jokelansaari ja Niinisaari sijaitsevat järven pohjoisosassa yhdessä pienemmän Lehtosaaren kanssa. Järven eteläpäässä sijaitsevat lähes samankokoiset Sikosaari, Töyrysaari, Talassaari ja Valkamasaari. Viimeiset kaksi saarta ovat rannan vieressä olevat nimettömät luodot. Jokelansaari on kartasta mitattuna 280 metriä pitkä ja 180 metriä leveä. Sen pinta-ala on yli 3,5 hehtaaria. Niinisaari on 260 metriä pitkä ja 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria.


title: Tervajärvi (Jämsä, Kavala)

text: Järven rantaviivan pituus on 11 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, jonka metsärantaa katkovat pienet peltotilkut mutta eivät suoalueet. Järven lähellä sijaitsee seitsemän maatilaa ja rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteiltä 3423 ja 14323 sekä Kolonkulmalta kantatielle 58 oikaisevalta kylätieltä.


title: Tervajärvi (Jämsä, Kavala)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Tervajärven valuma-alueeseen (35.614) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,8 metriä mpy.


title: Tervajärvi (Jämsä, Kavala)

text: Järvi on vesistöalueensa latvajärviä ja saa siksi vetensä vain omalta lähialueeltaan. Järveen on johdettu yhdeksän pitempää metsäojaa, joista osa lähtee ojitetulta soilta. Länsipuolella sijaitseva Kaleton on valuma-alueen toinen järvi. Järven oma laskuoja Hallaoja lähtee järven pohjoispäästä ja se virtaa Hallasuon, Ajossuon ja Rimminsuon läpi ennen kuin se laskee 1,6 kilometrin päästä Kuoreveden Vessarinselällä Moisionlahteen. Laskuojalla on pudotusta lähes kuusi metriä. Kuorevedeltä vesireitti jatkaa Kotaselän kautta Ruoveteen.


title: Luettelo Kreikan kasveista

text: Tämä on luettelo Kreikan kasveista. Se käsittää tärkeimmät Kreikassa luonnonvaraisina tavatut kasvilajit. Endeemiset eli kotoperäiset lajit on merkitty asteriskilla (*) ensimmäiseen sarakkeeseen.


Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1994 pelattiin Ateenassa ja Thessalonikissa, Kreikassa 29. syyskuuta – 8. lokakuuta 1994. Maailmanmestaruuden voitti Italia.


title: Questembert

text: Questembert on kunta läntisessä Ranskassa Morbihanin departementissa Bretagnen alueella.


title: Questembert

text: Kunnan nähtävyyksiä on 1500-luvulta peräisin oleva katettu kauppatori "Halles de Questembert", sekä samalta ajalta peräisin oleva talo "hôtel Belmont" torneineen.


title: Luettelo Kreikan linnuista

text: Tämä on luettelo Kreikan linnuista. Se käsittää merkittävimmät Kreikassa luonnonvaraisina tavatut lintulajit.


title: Luettelo Kreikan kaloista

text: Luettelo Kreikan kaloista, katso:


title: Luettelo Kreikan makeanveden kaloista

text: Tämä on luettelo Kreikan makeanveden kaloista. Se käsittää Kreikan sisävesissä luonnonvaraisina tavatut kalalajit. Endeemiset eli kotoperäiset lajit on merkitty asteriskilla (*) ensimmäiseen sarakkeeseen. Katso myös: Luettelo Kreikan merikaloista.


title: Luettelo Kreikan merikaloista

text: Tämä on luettelo Kreikan merikaloista. Se käsittää Kreikan merialueilla tavatut kalalajit. Katso myös: Luettelo Kreikan makeanveden kaloista.


title: Luettelo Kreikan matelijoista ja sammakkoeläimistä

text: Tämä on luettelo Kreikan matelijoista ja sammakkoeläimistä. Se käsittää Kreikassa luonnonvaraisena tavatut matelijalajit (kilpikonnat, käärmeet, liskot yms.) sekä sammakkoeläinlajit (sammakot, vesiliskot yms.). Endeemiset eli kotoperäiset lajit on merkitty asteriskilla (*) ensimmäiseen sarakkeeseen.


title: Luettelo Kreikan nisäkkäistä

text: Tämä on luettelo Kreikan nisäkkäistä. Se käsittää Kreikassa luonnonvaraisina (villeinä, puolikesyinä tai kesyinä) tavatut nisäkäslajit. Endeemiset eli kotoperäiset lajit on merkitty asteriskilla (*) ensimmäiseen sarakkeeseen.


title: Luettelo Kreikan perhosista

text: Tämä on luettelo Kreikan perhosista. Se käsittää Kreikassa tavatut perhoslajit (lahko Lepidoptera), mukaan lukien sekä päivä- että yöperhoset.


Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1990 pelattiin Brasiliassa 19.–28. lokakuuta 1990. Maailmanmestaruuden voitti Italia.


title: Urho Sirén

text: Urho Valter Sirén (17. kesäkuuta 1932 Helsinki – 27. marraskuuta 2002 Espoo) oli suomalainen ratapyöräilijä.


title: Urho Sirén

text: Muun muassa Toukolan Terästä edustanut Sirén kilpaili Helsingin kesäolympialaisissa 1952, missä hän karsiutui Suomen joukkueessa joukkuetakaa-ajossa alkukilpailussa. SM-kilpailuissa Sirén voitti tandemajossa kultaa vuosina 1952 ja 1953 sekä hopeaa vuonna 1954, joukkuetakaa-ajossa kultaa vuonna 1952 sekä hopeaa vuonna 1954 ja aika-ajossa pronssia vuonna 1950. Sirén polki vuonna 1951 joukkuetakaa-ajossa Suomen ennätyksen.


title: Urho Sirén

text: Sirénin veljentytär Maaria Sirén oli myös kilpapyöräilijä, joka saavutti SM-mitaleja ja sijoittui niin MM- kuin EM-kilpailuissa 15 parhaan joukkoon.


title: Eksonyymi

text: Eksonyymit ovat eri kielissä muun kielisistä paikannimistä käytössä olevia sovinnaisnimiä, jotka kirjoitetaan kyseisessä kielessä eri tavalla kuin samat nimet kohteidensa sijaintimaiden kielissä. Usein historiallisista syistä on lähes joka maassa ja kielessä käytössä paikannimistä omaan kieleen sopeutettuja muotoja. Nämä nimet saatetaan kirjoittaa toisin kuin kyseisen paikan paikalliskieliset nimet.


title: Eksonyymi

text: Esimerkiksi Georgian valtiosta käytetty nimi Georgia tai Gruusia on eksonyymi, koska maan georgiankielinen nimi on Sakartvelo (georg. საქართველო).


Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1986 pelattiin Ranskassa 24. syyskuuta – 5. lokakuuta 1986. Mitaliottelut pelattiin Pariisissa. Maailmanmestaruuden voitti Yhdysvallat, jolle mestaruus oli ensimmäinen.


title: Nils Henriksson

text: Nils Olof Henriksson (s. 31. heinäkuuta 1928 Porvoo) on suomalainen kilpauransa päättänyt ratapyöräilijä.


title: Nils Henriksson

text: Porvoon Akillesta edustanut Henriksson kilpaili Helsingin kesäolympialaisissa 1952, missä hän karsiutui Suomen joukkueessa joukkuetakaa-ajossa alkukilpailussa. Hän oli myös maantieajon varamies. Henriksson kilpaili vuosien 1950, 1951, 1952, 1953 ja 1956 MM-kilpailuissa ja neljässä maaottelussa. Hän voitti SM-kilpailuissa maantieajon kultaa vuonna 1952 ja hopeaa vuosina 1949 ja 1951 sekä joukkueajossa hopeaa vuonna 1952, aika-ajossa hopeaa vuonna 1952 ja takaa-ajossa hopeaa vuonna 1952.


title: Aimo Jokinen

text: Aimo Allan Jokinen (s. 2. huhtikuuta 1931 Eräjärvi) on suomalainen kilpauransa päättänyt ratapyöräilijä.


title: Aimo Jokinen

text: Tampereen Yritystä ja Tampereen Kilpa-Veljiä edustanut Jokinen kilpaili Helsingin kesäolympialaisissa 1952, missä hän karsiutui Suomen joukkueessa joukkuetakaa-ajossa alkukilpailussa. Vuoden 1953 MM-kilpailuissa hän oli 17:s. SM-kilpailuista Jokinen saavutti vuonna 1952 hopeaa eräajossa ja takaa-ajossa ja aika-ajossa pronssia vuosina 1952 ja 1953. Vuonna 1952 hän osallistui myös maaotteluihin Yhdysvaltoja ja Japania vastaan.


title: Egyptin miesten lentopallomaajoukkue

text: Egyptin miesten lentopallomaajoukkue edustaa Egyptiä kansainvälisissä lentopallokilpailuissa.


title: Egyptin miesten lentopallomaajoukkue

text: Egyptin lentopallomaajoukkue on pelannut olympialaisissa viisissä kisoissa ja sijoittunut parhaimmillaan yhdeksänneksi Rio de Janeiron olympiakisoissa 2016. MM-kilpailuihin joukkue osallistui vuonna 2018 kuudennen perättäisen ja kaikkiaan yhdeksännen kerran. Se on voittanut useita mestaruuksia Afrikan-mestaruuskilpailuissa ja Afrikan kisoissa.


title: Egyptin miesten lentopallomaajoukkue

text: Maailmanrankingissa joukkue on tällä hetkellä korkeimmalle sijoitettuna afrikkalaisjoukkueena 13:ntena.


title: Ensio Nieminen

text: Elo Ensio Nieminen (s. 30. maaliskuuta 1930) on suomalainen kilpauransa päättänyt ratapyöräilijä.


title: Ensio Nieminen

text: Helsingin Työväen Pyörä-Veikkoja edustanut Nieminen kilpaili tandemajossa Helsingin kesäolympialaisissa 1952, missä hän parinsa Olavi Linnonmaan kanssa hävisi alkueränsä ja keräilyeränsä.


title: Olavi Linnonmaa

text: Arvo Olavi Linnonmaa (30. toukokuuta 1920 Helsinki – 25. toukokuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen ratapyöräilijä.


title: Olavi Linnonmaa

text: Muun muassa Helsingin Työväen Pyörä-Veikkoja edustanut Linnonmaa kilpaili tandemajossa Helsingin kesäolympialaisissa 1952, missä hän parinsa Ensio Niemisen kanssa hävisi alkueränsä ja keräilyeränsä. SM-kilpailuista Linnonmaa voitti vuosina 1943–1966 eri sarjoista ja lajeista yhteensä 10 kulta-, 7 hopea- ja 7 pronssimitalia, joukossa miesten Suomen mestaruudet joukkueajossa vuonna 1948, eräajossa vuonna 1950 ja tandemajossa vuonna 1956.


title: Olavi Linnonmaa

text: Linnonmaan veljenpoika on jääkiekon olympiaedustaja Harri Linnonmaa.


title: McLaren Autosport BRDC Award

text: McLaren Autosport BRDC Award on McLarenin ja Autosportin vuosittain myöntämä palkinto, joka jaetaan lahjakkaalle nuorelle brittikuljettajalle.


title: Tunisian miesten lentopallomaajoukkue

text: Tunisian miesten lentopallomaajoukkue edustaa Tunisiaa kansainvälisissä lentopallokilpailuissa.


title: Tunisian miesten lentopallomaajoukkue

text: Tunisian lentopallomaajoukkue on pelannut olympialaisissa kuusissa kisoissa ja sijoittunut parhaimmillaan yhdeksänneksi Los Angelesin olympiakisoissa 1984. MM-kilpailuihin joukkue on osallistunut kymmenen kertaa, viimeksi vuonna 2018, ja paras saavutus on viidestoista sija vuonna 2006. Tunisia on voittanut useita Afrikan-mestaruuksia, viimeksi vuonna 2017.


title: Tunisian miesten lentopallomaajoukkue

text: Maailmanrankingissa joukkue on tällä hetkellä sijalla 24.


title: Helge Törn

text: Helge Aatos Törn (s. 15. joulukuuta 1928 Helsinki) on suomalainen kilpauransa päättänyt ratapyöräilijä.


title: Helge Törn

text: Helsingin Vauhti-Veikkoja edustanut Törn kilpaili sprintissä/eräajossa Helsingin kesäolympialaisissa 1952, missä hän karsiutui ensimmäisessä alkuerässään ja ensimmäisessä keräilyerässään. SM-kilpailuissa Törn saavutti eräajossa hopeaa Onni Kasslinin jälkeen vuosina 1949, 1951 ja 1952.


title: Iiro Vanha

text: Iiro Vanha (s. 19. joulukuuta 1994) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa PS Kemiä, jonka riveissä pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 22. huhtikuuta 2018 Rovaniemen Palloseuraa vastaan. Kemiin Vanha siirtyi tammikuussa 2018 1+1-vuotisella sopimuksella TP-47:sta. Hän on pelannut myös futsalia ja kuulunut Suomen futsalmaajoukkueeseen.


title: Kamerunin miesten lentopallomaajoukkue

text: Kamerunin miesten lentopallomaajoukkue edustaa Kamerunia kansainvälisissä lentopallokilpailuissa.


title: Kamerunin miesten lentopallomaajoukkue

text: Kamerunin lentopallomaajoukkue esiintyi MM-kilpailuissa ensimmäisen kerran vuonna 1990. Se sijoittui 13:nneksi vuoden 2010 MM-kilpailuissa ja pelasi myös vuosien 2014 ja 2018 MM-kilpailuissa. Kamerun on voittanut Afrikan-mestaruuden vuosina 1989 ja 2001 sekä Afrikan kisojen lentopalloturnauksen vuosina 1987, 1999 ja 2011.


title: Kamerunin miesten lentopallomaajoukkue

text: Maailmanrankingissa joukkue on tällä hetkellä sijalla 30.


title: Aila Lauha

text: Aila Marjatta Lauha (o.s. Koivisto, s. 16. syyskuuta 1951 Oulu) on suomalainen kirkkohistorioitsija ja professori.


title: Aila Lauha

text: Aila Lauhan isä oli Sallan kirkkoherra, kansanedustaja Risto Erkki Koivisto (1908–1972) ja äiti opettaja Hilkka Tellervo Koivisto o.s. Lamminaho (1908–1989). Hän kirjoitti ylioppilaaksi Oulun Normaalilyseosta 1970 ja opiskeli Helsingin yliopistossa teologiaa sekä historiaa. Lauha valmistui teologian maisteriksi 1975, filosofian maisteriksi 1986 ja teologian lisensiaatiksi 1987. Hän väitteli teologian tohtoriksi 1990 kirkkohistorian alalta; väitöskirja käsitteli Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ulkosuhteita ja ekumeenisia yhteyksiä 1917–1922.


title: Aila Lauha

text: Lauha on työskennellyt Helsingin yliopistossa vuodesta 1975 lähtien, aluksi hallinto- ja suunnittelutehtävissä, sittemmin tutkijana ja opettajana: Suomen ja Skandinavian kirkkohistorian dosentti 1991, kirkkohistorian professori 1997-, opetusalana uusimman ajan kirkkohistoria.


title: Aila Lauha

text: Lauha toimi Teologisen tiedekunnan dekaanina kymmenen vuotta (2004–2013) ja sitä ennen varadekaanina ja laitosjohtajana. Hän oli teologisen tiedekunnan promoottori 2017.


title: Aila Lauha

text: Puoliso vuodesta 1979 dosentti Risto Sakari Lauha (s. 1943). Heillä on kaksi poikaa.


title: Aila Lauha

text: Aila Lauhan tutkimustyön painopisteinä ovat uskonto ja politiikka, kirkkojenväliset yhteyspyrkimykset 1800-ja 1900-luvulla, kirkot ja nationalismi, kirkot ja kylmä sota, Pohjolan kirkkohistoria toisen maailmansodan jälkeen sekä suomalainen teologianhistoria 1900-luvulla. Hänen oma julkaisutoimintansa keskittyy näihin teemoihin.


title: Aila Lauha

text: Lauha on tehnyt tutkimustyötä Saksassa Alexander von Humboldt -stipendiaattina (1991–1992 ja 2015). Hän on johtanut viiden maan yhteistä EU-projektia Churches and European Intergration sekä Suomen Akatemian rahoittamaa projektia The Ecumenical Movement and the Cold War Politics. Vuonna 2011 suoritetussa Helsingin yliopiston tutkimuksen arvioinnissa hänen johtamansa ryhmä Contemporary European Church History oli yksi palkituista yksiköistä. Lauha on itse arvioinut tutkimusta ja koulutusta sekä tutkimushankkeita Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Virossa, Irlannissa, Itävallassa ja Islannissa. Hän toimii teologisen alan suurimman väitöskirjapalkinnon, Martin Lautenschläger -palkinnon arvioitsijana (aiemmin Templetonin säätiön palkinto) ja on ollut asiantuntijana professorin virkoja täytettäessä Suomessa ja Pohjoismaissa.


title: Aila Lauha

text: Lauhan ohjauksessa on valmistunut yli 100 pro gradu -työtä ja lähes 20 väitöskirjaa.


title: Aila Lauha

text: Lauha on Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen. Hän on ollut Suomen Akatemian Kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen toimikunnan jäsen yhteensä 12 vuotta (1998–2003 ja 2010–2015, puheenjohtajana 2010–2012). Vuosina 2002–2003 hän oli Humanistisen alan pohjoismaisen yhteistyöelimen NOS-H:n puheenjohtaja. Lauha on toiminut useissa kansainvälisissä järjestöissä ja toimituskunnissa: esim. Studia Theologica. Scandinavian Journal of Theology, Commission Internationale d'Histoire et d'Etudes du Christianisme (CIHEC), Kirchliche Zeitgeschichte 2001-, Cuadernos de Estudios Gallegos (Journal of the Spanish National Research Council, CSIC) 2014- .


title: Aila Lauha

text: Helsingin yliopistossa hänen luottamustehtäviinsä on kuulunut mm. tieteellisen neuvoston jäsenyys 2001–2003, Yhteistoimintaneuvoston jäsenyys 1995–2003, Yliopistokollegion puheenjohtajuus 2007–2009 ja yliopiston ensimmäisen uusimuotoisen hallituksen hallitustunnustelijan tehtävät vuonna 2009. Vuosina 2007–2009 hän oli Keskustakampuksen neuvottelukunnan puheenjohtaja, ja vuosina 2012–2014 hän toimi Kansalliskirjaston johtokunnan puheenjohtajana.


title: Aila Lauha

text: Lauha on käynyt valtakunnallisen maanpuolustuskurssin 176/2007.


title: Aila Lauha

text: Hän on ollut aktiivinen ammattiyhdistystoiminnassa ja toiminut luottamusmiehenä (Assistenttiyhdistys, Professoriliitto). Hän oli Professoriliiton valtuuston jäsen 2001–2010 ja Professoriliiton Helsingin yliopiston osaston johtokunnan jäsenen 1999–2009 sekä Suomen Saksan Instituutin Säätiön valtuuskunnan jäsen 2000–2016. Ylioppilastutkintolautakunnan apujäsen (sensori) hän oli 1993–2014.


title: Aila Lauha

text: Hän on ollut Pohjois-Pohjalaisen osakunnan inspehtori vuodesta 2012 alkaen sekä Teologian ylioppilaiden tiedekuntayhdistyksen kuraattori 1980 ja 1986–87 ja inspehtori 2000–2012. Teologian ylioppilaiden tiedekuntayhdistyksen kunniajäseneksi hänet nimettiin vuonna 2014.


title: Aila Lauha

text: Kirkkojenvälisen ja ekumeenisen toiminnan alalla Lauhan luottamustehtäviin ovat kuuluneet Conference of European Churches- järjestön hallintoneuvoston jäsenyys 2013–2018 ja Church and Society Commission johtokunnan jäsenyys 2010–2013.


title: Aila Lauha

text: Suomen Leijonan komentajamerkki (SL K) 2016, Tiedeyhteisön palvelusvuosiansiomerkki 2013, Lundin yliopiston kunniatohtori 2011, Helsingin yliopiston hopeinen mitali 2011, Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki (SVR R I) 2002, Helsingin yliopiston Maikki Friberg -tasa-arvopalkinto 1998.


title: Hirvikoski (koski)

text: Hirvikoski on koski Loimijoessa Loimaa Hirvikoskella.


title: Hirvikoski (koski)

text:
Hirvikoskessa on ollut myllyjä ainakin jo 1600-luvulla ja edelleen 1700-luvulla. Myös vesisaha mainitaan 1600-luvulla. Osakkaina näissä olivat läheisen Hirvikosken kylän talot.
Vuonna 1857 Hirvikosken kaksi myllyä vuokrasi 50 vuodeksi A. W. Wahren, joka jo aiemmin oli perustanut Loimijoen yläjuoksulle Jokioisiin Jokioisten verkatehtaan ja siitä ylävirtaan nykyisen Forssan alueelle Forssan puuvillatehtaan. Loimaalla Wahren tyytyi kuitenkin vain rationalisoimaan myllyjen toimintaa ja myi myllyjen vuokraoikeudet vuonna 1882.


title: Hirvikoski (koski)

text: Vuonna 1886 aloitettiin rakennustyöt ja koskeen perustetun Loimaan naulatehtaan tuotanto käynnistyi 1887. Vuonna 1888 perustettiin myös Hirvikoskesta pari kilometriä ylävirtaan sijainneeseen Vesikoskeen Vesikosken mylly- ja naulatehdas. Kun Vesikosken naulatehdas 1903 paloi, kummatkin tehtaat osti tamperelainen Ferraria, joka pian hankki itselleen myös Jokioisten naulatehtaan jokioisissa ja keskitti toimintansa Loimaalle ja Jokioisiin. Hirvikoskella tuotanto jatkui aluksi kettingin ja sittemmin vuonna 1908 tapahtuneen sähköistämisen ja uuden tiilisen tehdassrakennuksen rakentamisen jälkeen myös hevosenkenkänaulojen ja metalliverkkojen valmistuksena. 1920-30-luvuilla kettingintuotanto jatkui. Toisen maailmansodan jälkeen tehdasta omistivat vuosina 1951-1997 Fiskars ja sitten vuoteen 1993 Ovako ja tämän jälkeen Ofa.


title: Linnonmaa

text: Linnonmaa on suomalainen sukunimi, joka on seuraavilla henkilöillä:


title: Sulo Jääskeläinen

text: Sulo Jääskeläinen (myöh. taiteilijanimi Sulo Usa, 19. joulukuuta 1890 Viipuri, Suomen suuriruhtinaskunta – 12. tammikuuta 1942 Kotka) oli suomalainen mäkihyppääjä ja yhdistetyn hiihtäjä. Hän edusti muun muassa Lahden Hiihtoseuraa.


title: Sulo Jääskeläinen

text: Jääskeläinen kilpaili historian ensimmäisissä talviolympialaisissa Chamonix'ssa 1924 sekä mäkihypyssä että yhdistetyssä. Mäkihypyssä hän oli 11:s ja yhdistetyssä 16:s. Lahdessa vuonna 1926 järjestetyissä MM-kilpailuissa Jääskeläinen sijoittui mäkihypyssä kahdeksanneksi ja yhdistetyssä 18:nneksi. Mäkihypyn SM-kilpailuissa Jääskeläinen voitti kultaa vuosina 1914, 1921, 1923 ja 1929 ja hopeaa vuosina 1915, 1917, 1919, 1920 ja 1925. Vuonna 1926 hän oli neljäs. Lisäksi Jääskeläinen voitti pohjoismaisten kisojen mäkihyppykilpailun Helsingissä vuonna 1919, ensimmäisenä suomalaishyppääjänä kilpailun ulkomailla Södertäljessä vuonna 1920 ja Salpausselän Kisoissa vuosina 1923 ja 1924. Vuonna 1924 hän voitti Salpausselällä myös yhdistetyn kilpailun. Voittojensa myötä Jääskeläiselle myönnettiin Salpausselkä-mitali nro 2 vuonna 1924. Vuonna 1923 hän hyppäsi Lahdessa epävirallisen pituus-SE:n 39 metriä. Kuollessaan vuonna 1942 Jääskeläinen oli kirjoilla Viipurissa, mutta hänet haudattiin Kotkaan.


title: Pakila (Myrskylä)

text: Pakila () on kylä Myrskylän kunnan eteläosassa, Myrskylästä Juornaankylään kautta Porvooseen johtavan tien, Porvoontien, yhdystie-1605;n, varrella. Se on maanmittauslaitoksen kiinteistörekisterissä Myrskylän kunnan kuudes maarekisterikylä 504 (Myrskylän kunta) - 406 (Pakila) kaikkiaan seitsemästä kylästä.


title: Pakila (Myrskylä)

text: Pakila on Myrskylän eteläisin kylä. Sen eteläpuolalla on Askolan Juornaankylä. Pakilassa on kolme järveä Kotojärvi, Pimijärvi ja Valkjärvi. Valkjärven ranta on Porvoontien varrella ja Kotojärvellä Porvoontieltä lähtevän soratieliittymän päässä on puisen tornin rannan puolella laituri. Kumpikaan rannoista ei ole Euroopan unionin säännösten mukaan valvottu uimaranta niin kuin Myrskylässä on Syväjärven länsiranta.


title: Pakila (Myrskylä)

text: Pakilan urheilukentän laidalla on pieni puurakennus, jossa toimii Pakilan Klubi ry.


title: Nicolas Hulot

text: Nicolas Hulot (s. 30. huhtikuuta 1955 Lille, Ranska) on ranskalainen poliitikko, ympäristöaktivisti ja entinen toimittaja. Hän on ollut valtioministeri sekä ekologisen ja solidaarisen siirtymän ministeri Édouard Philippen ensimmäisessä ja toisessa hallituksessa. Hän oli ympäristöministeri Emmanuel Macronin hallituksessa. Hän jätti Macronille eroilmoituksena 28. elokuuta 2018, syynnä tyytymättömyys hallituksen ympäristö- ja ilmastotoimiin. Hulot on ollut suosittu ministeri, ja hänen eroaan pidetään kolauksena Macronille.


title: Dabke

text: Dabke (arabiaksi "دبكة" (dabaka); myös Dabka, Dabki, Dubki, Dabkeh; monikossa Dabkaat) on jopa yli 4000 vuoden perinteen omaava, sekä perinnetanssi että moderni populääritanssi Lähi-idässä, syntyseuduillaan Levantin alueelta (Palestiina, Jordania, Libanon, Syyria; osin myös Irakissa). Dabken monissa variaatioissa yhdistyvät sekä rivitanssi että avoimen piirin tanssi. Dabkea tanssitaan häissä ja muissa juhlissa, sekä myös tanssikahviloisa, ravintolaklubeilla ja spontaanisti vapaa-ajalla sekä sisällä että ulkosalla.


title: Dabke

text: Dabken tanssirivi, avoin piiririvi tai kiemurteleva tanssirivi muodostetaan oikealta vasemmalle, tanssien käsi kädessä, kädet olkapäillä tai osissa tansseja vierekkäin kylki kyljessä. Dabken kaikille variaatioille on tyypillistä jalalla maahan polkaisut, kevyet potkut eteenpän, hypähdykset, pyörähdykset, sekä osalle yhdessä hitaammat nojailurytmiliikkeet kylkikyljessä. Tanssirivin ensimmäinen johtaa yleensä tanssia, taitavana tanssijana; perinteisissä versioissa muut tanssijat osin enempi tasatahtiin ja modernimmissa versioissa kukin tanssija enempi omaan tyyliinsäkin rivissä tanssien. Yleisöesityksissä tanssitaan sekä yleisöön päin että myös tanssirivit toisiaan vastatustenkin. Dabke-tanssiin voi liittyä mukaan ennestään täysin toisilleen tuntemattomanakin, tanssimaan käsi kädessä yhdessä. Modernimmissa versioissa useampikin pitkä tanssirivi kiemurtelee spontaanisti tanssitilassa ja sen eri osissa voidaan tanssia hyvinkin erilaisin askelin ja eri intensiteetillä, useampi sukupolvikin yhdessä tanssien. Dabke on sekä sosiaalinen että rytmillisesti ja liikunnallisesti monipuolinen tanssilaji.


title: Dabke

text: Suomessa Levantin alueelta lähtöisin olevat, sekä myös irakilaiset ja muutkin dabken taitaja ja harrastajat tanssivat juhlissa, tanssikahviloissa ja vapaa-ajallaan dabkea.


title: Dabke

text: Dabke-tanssit muistuttavat jonkin verran suomalaisten kansantanssien laulutansseja, joiden yleinen harrastaminen on sittemmin hiipunut.


title: Dabke

text: "Dabke" arabiaksi "دبكة" (dabaka) tarkoittaa kirjaimellisesti "jalkojen tömistelyä".


title: Dabke

text: Palestiinalaisen Dabken tanssityylin hypähtelyitten alkuperä saattaa olla kanaanilaisten ajan maanviljelyn hedelmällisyysriiteissä, joilla toivottiin hyvää satoa. Tanssihyppelyitten tarkoituksena oli karkottaa sadolta pahat voimat ja toivoa menestystä sadonkylvölle.


title: Dabke

text: Yazbecin mukaan muinaiset foinikialaiset esittelivät tanssin maailmalle ja Dabke polveutuisi heidän tansseistaan, eli nykyajan Libanonista jo yli 4000 vuoden takaa.


title: Dabke

text: Erään kansanperinteen mukaan Dabke sai syntynsä Levantissa käytännöllisen asian myötä. Kivitalojen katot tehtiin laittamalla puurunkojen päälle olkia ja savea, joka oli tiivistettävä polkemalla yhdessä ("ta'awon", josta juontuu sana "awneh", joka tarkoittaa "auttaa"). Kattojen polkemisista yhdessä juontuu laulu "Ala Dalouna" (arabiaksi "على دلعونا"), joka tarkoittaa "Mennäänpä auttamaan". Dabke-katontamppaus-tanssi ja sitä rytmittävä laulu yhdistivät siten huvin ja hyödyn.


title: Dabke

text: Perusaskellus on 6-tahtinen. Tanssiaskelissa musiikkia voidaan myötäillä myös ylävartalolla rennosti.


title: Dabke

text: Tanssijat seisovat käsi kädessä rivissä. Jalat ovat erillään, vasen jalka hieman edempänä.


title: Dabke

text: Seuraavaksi kaikki tanssijat siirtävät vasemman jalan oikealle päin, oikean jalan editse, samalla polvia hieman notkistaen rytmikkäästi.


title: Dabke

text: Sitten kaikki tanssijat siirtävät oikean jalan oikealle päin, vasemman jalan takaa ja siitä takaviistosti oikealle puolelle. Näin palataan tanssin aloitusasentoon, eli jalat erillään ja vasen jalka hieman edempänä.


title: Dabke

text: Toistetaan edellä kuvattu. Näin tanssitaan dabken perustanssin 4 ensimmäistä askellusta.


title: Dabke

text:
Seuraavaksi kaikki tanssijat nostavat vasenta jalkaa suorana hieman ylös ilmaan, jalka etuviistoon (matala kevyt potku).
Sitten ilmaan hieman nostettua vasenta jalkaa koukistetaan polvesta, nostaen polvea hieman ylöspäin, jolloin jalkateräkin nousee ylemmäs maasta (nosto),
Sitten polvesta koukkuun ylösnostettu vasen jalka tömäytetään maahan (polkaisu), hieman oikeaa jalkaa edemmäksi. Tämä on dabken perustanssin tärkein askellus, tanssin tunnusomaisin piirre.
Näin palataan samalla myös aloitusasentoon, eli jalat erillään ja vasen jalka hieman edempänä.
Em. loppuvaiheista muodostuu dabken perustanssin 2 jatkotahtia, eli perustanssi on 6-askelista.


title: Dabke

text: Dabken perustanssissa toistetaan sitten em. askellussarjaa, tassipiiririvin edeten oikealle päin.


title: Dabke

text: Dabke-tansseissa on perusaskelkuvion lisäksi lukematon määrä muita tanssiaskelluskuvioita, erilaisin askelin, potkaisuin, tömistyksin, hypyin ja pyörähdyksin, sekä jalat paikallaan suoritettavia kylkikyljessä rytmiliikkeitä. Osassa dabke-tansseja on myös, etenkin kärkitanssijan suorittamia soolotanssiosia tanssipiirin keskellä. Myös dabke-tanssimusiikin rytmilajien vaihdellessa.


title: Dabke

text: Jordaniassa on yli 20 eri Dabke-tanssivatiaatiota. Habel Mwadea’ (حبل مودع) on yleisin ja sitä tanssitaan monissa tilaisuuksissa, sekä naiset että miehet yhdessä. . Lisäksi jordanialaisia Dabke-tanssivariaatioita ovat mm.:Palestiinalaisilla yleisimpiä Dabke-tanssivaritaatiota ovat 6-askeltahtiset "shamaliyya" ja "sha'rawiyya", sekä 4- tai 8-askeltahtinen "karaadiyya". Erityisesti naisten Dabke on "dabke niswaniyyah". Jokaiselle variaatiolle on sille ominaista musiikkia, joissa teemana on usein rakkaus.


title: Dabke

text: Yleisimpiä Dabke-tyylejä ovat:


title: Dabke

text: "Al-Shamaliyya" "(الشمالية)": kenties tunnetuin Dabke. Siinä "lawweeh" "(لويح)" -tanssija johtaa puoliympyrän mutoista riviä tanssijoita, jotka pitävät toisiaan kädestä. "lawweeh" -tanssijan odotetaan olevan erityisen taitava, kykenevän improvisoimaan, sekä vikkelä (nostamaan jalkojaan tanssiessa). Tyypillisesti tämä dabke alkaa instrumentti-soittajan soololla "mijwiz" tai "yarghoul", "Dal Ouna" -kappaleesta, usein kahden laulajan laulaessa mukana. Tanssijat kehittävät synkronoidun liikkeen ja askelluksen; ja kun laulajat päättävät laulamisen, "lawweeh" -kärkitanssija irrottautuu tanssirivipuolikaaresta tanssimaan soolona sen keskelle. Kun hän näkee että tanssiletkan tanssijoiden askeleet ovat samassa rytmissä, hän ohjaa tanssijoita hidastamaan ja laittamaan oikean jalkansa vasemman eteen. Sitten "lawweeh" jatkaa ohjaamalla tanssijat taas perusrytmiin ja tässä vaiheessa häiden tai juhlien muut osanottajat voivat liittyä Dabke-tanssiletkaan. Tämä on suosituin ja tutuin Dabke perhesukujuhliin ja myös kansallisina juhlapäivinä.


title: Dabke

text: "Al-Sha’rawiyya" "(الشعراوية)": miesten dabke, jolle on tyypillistä voimakkaat asekeleet tai tömistelyt, "lawweeh" -kärkitanssija on tärkein elementti myös.


title: Dabke

text: "Al-Karaadiyya" "(الكرادية)": kärkitanssijaa "lawweeh" ei ole ja rauhalliset liikkeet, tanssipiirin keskellä olevan "azif" "(عازف)" -huilunsoittajan tahtiin.


title: Dabke

text: "Al-Farah" "(الفره)": aktiivisimpia Dabke-tanssityylejä ja vaatii siten tanssijoilta hyvää fysiikkaa.


title: Dabke

text: "Al-Ghazal" "(الغزل)": tyypillistä kolme voimakasta polkuaskelta oikealla jalalla, mikä tekee tästä versiosta helposti väsyttävää.


title: Dabke

text: "Al-Sahja" "(السحجة)": Palestiinassa ja Jordaniassa Brittimandaattihallinnon aikana suosituksi tullut dabke-versio. Al-Sahja on pohjois- ja keski-palestiinalainen dabke; etelässä samantyylisiä ovat As-Samir "(السامر)" ja Al-Dahiyya "(الدحية)". As-Samir-dabkessa on kaksi tanssijariviä vastakkaisilla seinustoilla, kisaamassa kansanrunoon pohjaavalla musiikilla, improvisoiden ja joskus härnäten puheillaan toisiaan, kisaten nokkelalla retoriikalla. Al-Dahiyya on beduiinien versio, jossa ammattitanssijatar tanssii vastakkaisten tanssirivien välissä ja nämä kisaavat hänen huomiostaan. "Al-Sahja" tanssitaan yleensä yöllä, ennen hääparin vihkiäisjuhlaa ("zafat al-'arees") ja siihen osallistuvat kylän miehet, erityisesti häihin osaa ottavat ja eritoten niitä järjestävät.


title: Dabke

text: Moderni dabke-tanssi, jossa tanssitaan käsikädessä avopiirissä, kiemurtelevissa riveissä, paljolti kukin yksilöllisesti musiikkirytmin ja omien taitojensa mukaan askeltaen, on suosittua nuortenkin keskuudessa, jotka tanssivat sitä juhlien lisäksi vapaa-ajallaankin, tanssikahviloissa ja -baareissa. Dabkea tanssitaan yleisesti naiset ja miehet yhdessä, useamman sukupolven tanssijatkin yhdessä, lapsista isovanhempiin samassa tanssirivipiirissä. Tanssipiiriin voi liittyä eri kohtiin, vaihtaa paikkaa rivissä, vaihtaa kärkitanssijaa tai lähteä piiristä lepäämään. Tanssiriviä voi kärkitanssijana johtaa nainen tai mies. Kärkitanssija voi myös heiluttaa liinaa tai kapulaa tanssiessaan.


title: Dabke

text:
Nais- ja miesartisteilta on lukuisia, tempoltaan ja sanoituksiltaan monentyyppisiä lauluja Dabke-tansseja varten.
Muutamat tunnetuimmat ja suosituimmat laulut, kuten "Dal Ouna" "(دلعونا)", "Al Jafra" "(الجفرا)", "Al Dahiyya" "(الدحية)" ja "Zareef il-Tool" "(ظريف الطول)", ovat myös Dabke-musiikkityylejä jo itsessäänkin. Niissä sanoitukset voivat vaihdella huomattavastikin eri esitysversioissa ta niitä saattaa yhdistää vain yksi sanoituskohta (esim. kuuluisassa dabke-rakkauslaulussa "Ala Dal Ouna, Jafra"), mutta niiden musiikkirytmi on yhtenäinen ja tunnistettavissa. Sanoitusvariaatioita voi olla satojakin. Dabke-musiikissa on hyvin moninaisia sanoituksia rakkaudesta, elämästä. sekä etenkin Libanonissa ja Syyriassa myös ns. baari-lauluja ja esim. sosiaalisen median virtuaalisuuden vertaamista käsikädessä dabke-tanssimiseen.


title: Dabke

text:
Perinteinen dabke-musiikki on yksirytmistä tai vaihtelevarytmistä (eli siinä ei kulje ueita rytmejä rinnakkain), kuten Lähi-idän perinteinen musiikki yleensäkin, sekä kuten myös Euroopan ja Aasian perinteinen musiikki valtaosin myös. musiikkiperinteestä (jossa voi olla 6 tai 7 rytmiäkin rinnakkain) lähtöisin olevaa, globaalissa populäärinykymusiikissa yleistä monirytmisyyttä (esim. basso- ja diskattirytmit) on kuitenkin dabke-tekno-variaatiossa.
Perinteistä dabke-musiikkia ja elektronisia soittimia on yhdistetty -genressä.


title: Dabke

text: Perinteisiä ja yhä laajalti käytettyjä ovat:


title: Dabke

text: Oud "(عود)", jo ainakin Mesopotamian ajoilta periytyvä, nykymuodossaan persialaispohjainen soitin, josta luuttukin on kehittynyt. Kaikukopaltaan puolipäärynän muotoinen, ei-kaartuvalla kaulalla, 5-8 paria kieliä. Tuottaa syvän ja täyteläisen äänen.


title: Dabke

text: Mijwiz "(مجوز)", kahdesta bambuhuilusta koostuva huilusoitin, joka on suosittu erityisesti Libanonissa, mutta myös muuallakin Levantissa. Molemmissa putkissa on sormireiät sävelten muodostamiseen.


title: Dabke

text: Tablah "(دربوكة)" tai Darbuka, pienehkö koristeellinen käsirumpu, jota soitetaan asettamalla se joko vasempaan kainaloon tai jalkojen väliin, sekä rummuttamalla keskeltä kovempien äänien saamiseksi ja raunalta terävempien keskikovein äänien saamiseksi. Aiemmin rumpukalvo valmistettiin eläinten tai kalojen nahasta, mutta nyttemmin muovista, joita totetaan erityiesti Alexandriassa, Egyptissä.


title: Dabke

text: Daf "(دُفْ)" tai Riq "(رق)", tamburiinin kaltainen rumpusoitin, jossa on vuohen- tai kalannahkainen rumpukalvo, sekä sivuilla metallisia helistimiä (joista tulee ääni, jos soitinta helistetään). Tämä lyömäsoitin on yleisesti käytetty Lähi-idän klassisessa musiikissa.


title: Dabke

text: Arghul, "(يرغول)", antiikin Egyptin ajoilta peräisin oleva kaksoisklarinetti, jota soitetaan yhä nykyäänkin erityisesti Palestiinassa ja Egyptissä. Vain toisessa putkessa on sormireiät sävelten muodostamiseen. Käytetään etenkn Dabke-musiikkikappleissa soiton alussa soolosoittimena laulajan kera (ks. "Al-Shamaliyya" dabke).


title: Dabke

text: Myös jo pitkään elektroniset soittimet, sähkökitarat ja erityisesti sähköiset kosketinsoittimet ovat olleet mukana dabke-tanssimusiikissa. Dabke-tanssijuhlissa on nykyäänkin tärkeää että tilaisuudessa on laulamassa ja soittamassa elävän musiikin yhtye, jotta musiikki ja tanssiminen voidaan sovittaa yhteen parhaiten.Elokuulla 2011, ryhmä libanonilaisessa kylässä Dhour El Choueir teki voimassa olevan maailmanennätyksen Dabke-rivitanssin osanottajamäärässä. Kylässä Dhour El Choueir -kesäfestivaalilla 5,050 ihmistä tanssi yhdessä Dabkea.


title: Dabke

text: Aiemmin Tollab, libanonilaisten opiskelijoiden yhdistys Kanadan Montrealissa, La Troupe Folklorique Les Chevaliers du Liban -festivaaleilla kokosi 4,475 ihmistä tanssimaan yhdessä Dabkea Montrealn Marcelin Wilson -puistossa.


title: Dabke

text: Vieläkin aiemmin 2,743 palestiinalaista tanssi yhdessä Dabkea Acren kaupungissa Israelissa


title: Hahkialan kartano

text: Hahkialan kartano sijaitsee Hauholla, Hämeenlinnassa. Kartanon kaksikerroksinen päärakennus rakennettiin 1915–1917.


title: Hahkialan kartano

text: Kartanon tyyli on hyvin ranskalainen empiretyyli. Charpentier-suku oli vuosina 1658–1960 Suomen arvostetuimpia sukuja ja rikkaimpia.


title: Hahkialan kartano

text: Charpentier-suku omisti kartanoita ympäri Eurooppaa mutta tunnetuin niistä on Pariisin lähellä Ranskassa. Charpentier-suku oli arvostettu aatellissuku.


title: The Good Witch’s Charm

text: The Good Witch’s Charm on vuonna 2011 julkaistu fantasiahenkinen koko perheen televisioelokuva. Sen on ohjannut Craig Pryce ja päärooleissa näyttelevät Catherine Bell ja Chris Potter.


title: The Good Witch’s Charm

text: Elokuva on "The Good Witch" -elokuvasarjan viides osa ja se esitettiin ensimmäisen kerran Yhdysvalloissa Hallmark Channelilla 27. lokakuuta 2012.


title: The Good Witch’s Charm

text: Pormestarina toimivan Cassandran ja poliisipäällikkönä toimivan Jaken perhe-elämää vaikeuttavat tuore tyttövauva, sekä työtehtävien lisääntyminen. Kaupunkiin saapunut rikosaalto vaikuttaa nopeasti Cassandran lomasuunnitelmiin, eikä hänen imagon päällee hyökkäävä uutisreportteri auta tilannetta.


title: The Good Witch’s Charm

text: "The Good Witch’s Charm" oli Hallmark Channelin toiseksi parhaiten arvosteltu elokuva vuonna 2012.


title: The Good Witch’s Charm

text: Rotten Tomatoes -sivuston kävijät ovat antaneet elokuvalle arvosanaksi 48 %. Radiotimes.com antoi elokuvalle arvosanaksi 2/5 tähteä.


title: Vesikoski (koski Loimijoessa)

text: Vesikoski on koski Loimaan Vesikoskella Loimijoessa Kokemäenjoen vesistössä.


title: Vesikoski (koski Loimijoessa)

text: Vesikoskessa on ollut neljä ympäri vuoden käyvää myllyä ainakin jo 1500-luvun lopulla ja edelleen 1800-luvulla. Osakkaina näissä olivat koskea ympäröivän Vesikosken kylän talot. 1780-luvulla koskessa toimi myös sarkatamppi eli vanutuslaitos.


title: Vesikoski (koski Loimijoessa)

text: Koskivoimaan perustuva teollisuustoiminta oli alkanut Vesikoskesta pari kilometriä alavirtaan sijainneessa Hirvikoskessa 1880-luvulla sinne perustetun Loimaan naulatehtaan aloittaessa toimintansa. 1890-luvun alussa perustettiin Vesikoskeen tämän toiminnan laajennuksena Vesikosken mylly- ja naulatehdas. Kun Vesikosken naulatehdas 1903 paloi, kummatkin tehtaat osti tamperelainen Ferraria, joka pian hankki itselleen myös Jokioisten naulatehtaan jokioisissa ja keskitti toimintansa Loimaalle ja Jokioisiin. Metallituotanto jatkui Hirvikoskella, mutta Vesikoskelle perustettiin vuonna 1907 käynnistynyt Loimijoen paperitehdas. Sen toiminnan päätyttyä 1912 paperitehtaalle vuonna 1908 rakennetun sähkövoimalaitoksen toimintaa jatkoi Vesikosken voimalaitos. Vuonna 1921 perustettiin Vesikosken sähkölaitos, jonka Alastarolla toiminut Sallilan Sähkölaitos osti vuonna 1988. Tämä luopui voimalaitoksesta 1999 eikä voimalatoiminta 2000-luvulle tultaessa enää ollut käynnistynyt uudestaan.


title: Juva (Loimaa)

text: Juva on historiallinen kylä ja Loimaan keskustaajamaan kuuluva asuinalue Loimaalla. Se sijaitsee Loimijoen eteläpuolella Vesikoskesta länteen. Juva kuului vuoteen 1955 Loimaan maalaiskuntaan mutta liitettiin tuolloin yhdessä eräiden muiden alueiden kanssa silloiseen Loimaan kauppalaan, myöhempään Loimaan kaupunkiin, johon vuorostaan Loimaan maalaiskunta liitettiin 2000-luvulla. Juvalla sijaitsee Loimaan keskustaajamaa palveleva Juvan ulkoilualue.


title: Vesa Rosendahl

text: Vesa Jaakko Tapani Rosendahl (s. 5. joulukuuta 1975 Harjavalta) on suomalainen pikaluistelija, joka on toiminut Suomen Luisteluliiton puheenjohtajana vuodesta 2016 lähtien. Hän osallistui Salt Lake Cityn talviolympialaisiin vuonna 2002 ja oli 1 500 metrin kilpailussa 27:s. Samana vuonna Rosendahl sijoittui kolmanneksi yleisluistelun EM-kisojen 1 500 metrin matkalla. Hän lopetti uransa vuonna 2006.


title: Vesa Rosendahl

text: Urheilu-uransa jälkeen Rosendahl on työskennellyt yrityspankinjohtajana Länsi-Suomen Osuupankissa Porissa. Hänen veljensä on pikaluistelija Risto Rosendahl.


Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1982 pelattiin Argentiinassa 1.–15. lokakuuta 1982. Mitaliottelut pelattiin Buenos Airesissa. Maailmanmestaruuden voitti Neuvostoliitto, jolle mestaruus oli kuudes.


title: Paula Bieler

text: Paula Bieler (s. 31. maaliskuuta 1988 Västerås) on ruotsalainen poliitikko, puoluekannaltaan ruotsidemokraatti. Hän on toiminut vuodesta 2014 valtiopäiväedustajana Kalmarin läänin vaalipiiristä.


title: Paula Bieler

text: Bieler liittyi ruotsidemokraattien jäseneksi vuonna 2009. Hän aloitti vuonna 2011 valtiopäiväedustaja Mattias Karlssonin poliittisena sihteerinä ja pyrki seuraavana vuonna ruotsidemokraattien nuorisojärjestön SDU:n puheenjohtajaksi. Bieler hävisi puheenjohtajaäänestyksen järjestön istuvalle puheenjohtajalle Gustav Kasselstrandille äänin 10–39. Kesäkuussa 2013 hän aloitti ruotsidemokraattien puoluelehden SD-kurirenin päätoimittajana ja saman vuoden marraskuussa hänet valittiin ruotsidemokraattien puoluehallitukseen. Bieler on toiminut myös puolueensa maahanmuuttopoliittisena puhehenkilönä vuodesta 2014. Vuoteen 2018 hän oli samanaikaisesti myös puolueen tasa-arvopoliittinen puhehenkilö.


title: Paula Bieler

text: Bieler on vaikuttanut myös puolueensa naisjärjestössä SD-kvinnorissa hallituksen jäsenenä ja sihteerinä. Hänet valittiin Ruotsin valtiopäiville syyskuun 2014 vaaleissa. Hän oli vuosina 2014–2016 valtiopäivien työmarkkinavaliokunnan varsinainen jäsen, minkä jälkeen hän jatkoi valiokunnan varajäsenenä. Hän on ollut myös sosiaalivakuutusvaliokunnan ja EU-lautakunnan varajäsen. Bieler on ollut myös Pohjoismaiden neuvoston Ruotsin valtuuskunnan jäsen.


title: Paula Bieler

text: Bieler on asunut Uppsalassa vuodesta 2007 ja on avoliitossa.


Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1978 pelattiin Italiassa 20. syyskuuta – 1. lokakuuta 1978. Mitaliottelut pelattiin Roomassa. Maailmanmestaruuden voitti Neuvostoliitto.


title: Jarkko Heikkilä

text: Jarkko Heikkilä (s. 1970 Harjavalta) on suomalainen entinen mäkihyppääjä, joka voitti joukkuemäen nuorten MM-pronssia Asiagossa vuonna 1987. Joukkueessa hyppäsivät myös Ari-Pekka Nikkola, Erkki Nykänen ja Sasu Happonen.


title: Jarkko Heikkilä

text: Mäkihypyn maailmancupissa Heikkilä sijoittui 56:nneksi kaudella 1989–1990 ja oli samana vuonna Keski-Euroopan mäkiviikon yhteispisteissä 31:s. Vuonna 1990 hän voitti joukkuemäen SM-hopeaa Harjavallan Jymyn joukkueessa yhdessä Vesa Hakalan, Ari Raitoharjun ja Juhani Huidan kanssa.


title: Henrik W. J.

text: Henrik W. J. (s. 18. tammikuuta 1994 Muhos) on suomalainen televisiojuontaja, parturi-kampaaja, muusikko ja yrittäjä.


title: Henrik W. J.

text: Oulussa suorittamansa peruskoulun jälkeen Henrik muutti Helsinkiin ollessaan vasta 16-vuotias ja aloitti hiusalan opinnot Helsingin Palvelualojen Oppilaitoksessa (sittemmin Stadin Ammattiopisto). Opinnot 1,5vuoden opiskelun jälkeen keskeytettyään hän pian sai töitä televisiojuontajana.


title: Henrik W. J.

text: Henrik aloitti Mtv3 Chat -ohjelmissa juontajana kesäkuussa 2012 ollessaan vain 18-vuotias. Sittemmin hän juonsi peliohjelmia, kuten Voittosoittoa, Tiedä ja Voita -ohjelmaa, Voittostudiota, Onnenarpaa ja Musavisaa. Musavisa oli Henrikkiin personoitunut musiikkiaiheinen peliohjelma vuonna 2013. Interaktiivisen television juontajana hän toimi 2012-2016.


title: Henrik W. J.

text: Loppuvuodesta 2015 Henrik palasi hiusalalle ja elokuussa 2016 hän perusti Sir Hairnik toiminimensä.


title: Henrik W. J.

text: Vuonna 2017 Henrik osallistui Idols Suomi -ohjelmaan omalla erikoisella kappaleellaan "Ökötsökötrö". Hän pääsi koelauluista jatkoon, mutta tippui ohjelmasta 'Kartanoviikon' ensimmäisenä päivänä.


title: Antonio Arenas

text: Antonio Arenas Merino (13. heinäkuuta 1808 – 27. joulukuuta 1891) oli perulainen juristi ja poliitikko. Hän toimi yliopistossa oikeustieteen professorina ja myöhemmin rehtorina. Vuonna 1862 hänet valittiin Liman edustajaksi kongressiin. Hän toimi useissa poliittisissa tehtävissä, kuten ulkoministerinä ja parlamentin puhemiehenä sekä korkeimman oikeuden puheenjohtajana.


title: Antonio Arenas

text: Tyynenmeren sodan loppuessa kenraali Miguel Iglesiasin johtama parlamentti allekirjoitti Anconin rauhansopimuksen Chilen kanssa. Kenraali Andrés Avelino Cáceres kannattajineen vastusti tätä ja alkoi vallata maata lähestyen palatsia. Iglesias luopui vallasta, ja maata johtamaan valittiin perustuslakineuvosto, ja sen johtoon Arenas Antonio. Hän toimi Perun tilapäisenä presidenttinä, valmistaen maata vaaleihin, jotka Caceres sitten voitti.


title: This Is Us (televisiosarja)

text: This Is Us on televisioyhtiö NBC:n esittämä yhdysvaltalainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Milo Ventimiglia, Mandy Moore, Sterling K. Brown, Chrissy Metz, Justin Hartley, Susan Kelechi Watson, Chris Sullivan, Ron Cephas Jones, Jon Huertas, Alexandra Breckenridge, Eris Baker ja Faithe Herman.


title: Risto-Matti Marin

text: Risto-Matti Marin (s. 3. syyskuuta 1976 Kuopio) on suomalainen pianisti.


title: Risto-Matti Marin

text: Marin aloitti pianonsoiton opintonsa Kuopion konservatoriossa Jouni Rädyn opetuksessa, ja jatkoi samassa koulussa myös ammatillisiin opintoihin opettajanaan Jaakko Untamala. Hän voitti jaetun ensimmäisen sijan Kuopion pianokilpailussa vuonna 1996. Vuonna 1998 hänet hyväksyttiin opiskelemaan Sibelius-Akatemiaan, josta hän valmistui vuonna 2004 musiikin maisteriksi. Sibelius-Akatemiassa hänen opettajiaan olivat Erik Tawaststjerna ja Teppo Koivisto. Vuonna 2010 hän julkaisi tohtorintutkintoaan varten taiteellisen työn "Pianotranskription taide".


title: A. M. Frost

text: A. M. Frost on kahden suomalaisen henkilön kirjailijanimi. He haluavat kertoa sodasta uudella tavalla ja lähestyvät aihetta toimintajännärin näkökulmasta. A. M. Frostin esikoisromaani on trilleri "Näkymätön kuolema", joka ilmestyi 10.10.2018 Bazar Kustannus Oy:n julkaisemana. Kirja aloittaa uuden, majuri Peder Jangista kertovan sarjan.


title: A. M. Frost

text: Kaksikko haluaa pysytellä Frostin nimen takana, koska eivät toivo muutoksia elämäänsä. He haluavat erottaa Frost-kirjat muusta taiteellisesta tuotannostaan kuten tauluista, veistoksista ja puukoista, joilla kaikilla on oma tuotemerkkinsä. Puukkoihin isketään stanssi, ja kirjoihin on leimattu Frost.


title: A. M. Frost

text: "Näkymätön kuolema" on ensimmäinen kirja sarjasta, joka kuljettaa lukijan sotavuosien läpi aina puoli vuotta kerrallaan. Seuraava Jang-kirja ilmestyy syksyllä 2019. Kirjat etenevät noin puoli vuotta kerrallaan. "Näkymätön kuolema" kertoo talvisodan syksystä jouluun saakka. Seuraavan Jang-seikkailun ajankohta on talvisodan kevätpuoli ja sodan päättyminen. Kolmas tarina ajoittuu välirauhaan. Kirjoja ei silti tarvitse lukea ilmestymisjärjestyksessä, koska jokainen on oma tarinansa. Kirjailijan Instagram-tilillä a._m._frost kerrotaan kuulumisia ja valotetaan aitoja historiallisia tapahtumia juonenkäänteiden takana.


title: A. M. Frost

text: Näkymätön kuolema kertoo syksyn 1939 tapahtumista Suomessa. Sota on ovella koko Euroopassa. Ylimääräiset kertausharjoitukset päättyvät siten kuin toiset pelkäsivät ja toiset eivät koskaan uskoneet mahdolliseksi: Neuvostoliitto hyökkää Suomeen käyttäen selityksenä Mainilan lavastettuja laukauksia.


title: A. M. Frost

text: Politiikan ja sodan faktakentillä seikkailee fiktiivisiä hahmoja Mannerheimin pojaksi väitetyn majuri Peder Jangin johdolla. Jang on komea ja suomalaisittain eksoottisen näköinen mies mustine hiuksineen ja hieman vinoilta vaikuttavine sinisine silmineen.


title: A. M. Frost

text: Sotanäyttämölle Jang valitsee lähetikseen aran Aulis Rasilan Helsingin Pasilasta. Jangin oikea käsi on vähän liian sympaattinen ja kiltti vääpeli Yrjö Valkama. Omasta mielestään Valkama ei ole kiltti, vaan pelottava sotilas, jonka karhumainen ulkonäkökin puhuu asian puolesta. Helsingistä käsin auttelee Helsingin Sanomain toimittaja Arno Hautala, joka ei suureksi pettymyksekseen pääse silmävammansa takia rintamalle.


title: A. M. Frost

text: Jangin pahin ja myös mieluisin vastustaja on Valpon viehättävä agentti Helle Haaga, jonka kanssa Jang mielellään mittelisi taitojaan enemmänkin.


title: A. M. Frost

text: 1900-luvun alussa Venäjän keisarikunta halusi saada poliittista ja sotilaallista tiedusteluaineistoa maansa läheisyydestä Keski-Aasiasta ja Kiinasta. Tiedusteluretki naamioitiin tieteelliseksi tutkimusretkeksi, mutta sinne sijoitettiin mukaan venäläinen upseeri Carl Gustaf Emil Mannerheim. Hän oli jo ansiokkaasti taistellut Venäjän armeijassa. Ja hänellä oli suomalainen passi, minkä vuoksi hän saattoi liikkua ilman epäilyksiä. Retki tehtiin vuosina 1906-1908. Matkan pituus oli 14 000 km. Pedanttina ihmisenä ja pitääkseen yllä peiterooliaan Mannerheim ei tyytynyt pelkkään sotilaalliseen tiedusteluaineistoon. Hän keräsi myös paljon kansatieteellistä aineistoa tuntemattomilta seuduilta.


title: A. M. Frost

text: Noin vuosi Mannerheimin retkikunnan saavuttua Kiinaan eräälle korkea-arvoiseen sukuun kuuluvalle nuorelle naiselle syntyi lapsi. Kun vauva avasi silmänsä, nähtiin, että ne olivat siniset. Nämä poikkeukselliset silmät olivat merkki suurista kyvyistä ja jännittävästä elämästä. Mutta myös siitä, että isä on joku retkikuntaan kuuluvista. Kerta ei ollut ensimmäinen, samanlaista oli nähty lähetyssaarnaajien vierailtua kylässä. Historialla oli näköjään tapana toistaa itseään, ja vauvan tulevaisuuteen kohdistui uhkia.


title: A. M. Frost

text: Pelastaakseen vauvan Mannerheim otti hänet mukaansa Suomeen, jossa hänet sijoitettiin sijaisperheeseen. Vauvan isää ei tiedä kukaan, sillä Mannerheim ei kerro, kuka retkikunnan jäsen se oli. Juurien puute vaivaa Jangia, joka parikymppisenä palaa Kiinaan. Idässä kiihkeä nuorukainen ajautuu etsimään rauhaa oopiumin poltosta. Ehkä hän olisi sille tielle jäänytkin, elleivät buddhalaiset soturimunkit olisi pelastaneet puoliveristä poikaa hoteisiinsa. Itämaisella filosofialla he saivat pikkuhiljaa nuorukaisen rauhoittumaan. Jang palasi Suomeen vuonna 1933. Hän ei ollut löytänyt vastausta alkuperäiseen kysymykseensä, mutta oli saanut vastauksia kysymyksiin, joita ei ollut edes esittänyt. Talvisodan syttyessä majuriksi ylennyt Jang on valmis taistelemaan kotimaansa puolesta.


title: A. M. Frost

text: Vuonna 1920 Mannerheim antoi nimensä keulakuvaksi sisarensa Sophie Mannerheimin perustamalle Mannerheimin lastensuojeluliitolle.


title: Basil Dearden

text: Basil Dearden (alkujaan "Basil Clive Dear", 1. tammikuuta 1911 Westcliff-on-Sea, Essex – 23. maaliskuuta 1971 Lontoo) oli brittiläinen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -tuottaja. Hän ohjasi monia yhteiskunnallisia ongelmia käsitteleviä draamaelokuvia mutta myös komedioita, usein yhdessä Michael Relphin kanssa tämän toimiessa joko toisena ohjaajana tai tuottajana. Vastaavasti Dearden toimi Relphin ohjausten tuottajana. He olivat molemmat Ealing Studios -yhtiön kantavia voimia 1940- ja 1950-luvuilla ja jatkoivat yhteistyötään muissakin tuotantoyhtiöissä 1960-luvulle asti.


title: Basil Dearden

text: Basil Dear syntyi terästehtailijan pojaksi Essexissä. Hän jätti koulun jo nuorena ja työskenteli vakuutusyhtiön toimistoapulaisena. Teatteriharrastuksensa kautta hän pääsi Lontoon Fulhamissa sijainneen Grand Theatren apulaisnäyttämömestariksi. Vuonna 1931 hän pääsi töihin Basil Dean -nimiselle teatteri-impressaarille, joka työskenteli teatterin ohella myös Ealingin elokuvastudion tuotantojohtajana. Sekaannusten välttämiseksi Basil Dear pidensi sukunimensä Deardeniksi ja siirtyi Deanin avulla pian teatterista elokuvaan. Dearden pysyi Ealingin palveluksessa myös sen jälkeen, kun Basil Dean oli jättänyt talon ja uudeksi päätuottajaksi oli tullut Ealingin menestyksen luonut Michael Balcon. Deardenin ensimmäinen yksin tehty elokuvaohjaus oli sodan ajan vapaaehtoispalokunnasta kertova "The Bells Go Down".


title: Basil Dearden

text: Ealingin palveluksessa Dearden aloitti pitkän yhteistyön lavastajana uransa aloittaneen Michael Relphin kanssa. He kuuluivat Ealingin tuotteliaimpiin sekä aikataulujen ja budjettien suhteen luotettavimpiin tekijöihin ja ohjasivat myöhemminkin yhdessä monia elokuvia. Ealingilla he erikoistuivat Britannian sodanjälkeisiä sosiaalisia ongelmia kuvaaviin tarinoihin, joista ensimmäinen oli englantilaisen miehen kanssa avioituvasta saksalaisnaisesta kertova "Frieda" (1947). Elokuvat "Sininen lyhty" (1949), "Nuoriso harhateillä" (1952) ja "Kapinoiva nuoriso" (1958) käsittelevät nuorisorikollisuutta. Deardenin 1960-luvun taitteen elokuvista "Salaperäinen Sapphire" (1959) tuo esiin Britannian rotuongelmia, "Uhattu" (1961) kiellettyä homoseksuaalisuutta ja "Life for Ruth" (1962) uskonnollisuuden ja lääketieteen ristiriitoja. Muissakin Basil Deardenin draamaohjauksissa teemana on usein epävarmojen, psyykkisesti kovia kokeneiden päähenkilöiden muutosprosessi, kuten sotatraumaa potevien mieshahmojen sopeutuminen siviilielämään.