title: Signal de Botrange

text: Signal de Botrange on Belgian korkein kohta (694 m), joka sijaitsee lähellä Saksan rajaa, keskellä Hautes Fagnesin ylätasankoa. Vuonna 1923 Belgian itäisten kantonien komissaari Hermann Baltia rakennutti paikalle 6 metriä korkean maakummun, jonka ansiosta se saavutti maagisena pidetyt 700 metriä. Tällä oli suuri symbolinen merkitys Belgialle, joka oli vastikään saanut Botrangea ympäröivät alueet Saksalta Versailles’n rauhassa. Vuonna 1934 paikalle pystytettiin 24 metriä korkea kivitorni, jota käytettiin pitkään sääasemana. Myöhemmin tornin yhteyteen on rakennettu matkailijoita palveleva ravintola. Vuonna 2013 julkistettiin suunnitelma, jonka päämääränä on pystyttää Botrangen huipulle 50 metriä korkea linkkitorni nopeuttamaan tiedonsiirtoa Lontoon ja Frankfurtin pörssin välillä.


title: Sahelinkäärmekotka

text: Sahelinkäärmekotka ("Circaetus beaudouini") on haukkojen heimon käärmekotkien sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan Afrikan mantereella Burkina Fasossa, Kamerunissa, Keski-Afrikan tasavallassa, Tšadssa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Norsunluurannikolla, Gambiassa, Guineassa, Malissa, Mauritaniassa, Nigerissa, Nigeriassa, Senegalssa, Etelä-Sudanissa, Sudanissa ja Ugandassa.


title: Sahelinkäärmekotka

text: Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kuivat .savannit. Se suosii avoimia heinäaroja, jopa viljeltyjä alueita. Se liikkuu vuodenaikojen mukaan, niin että kuivana aikana se on Sudanin vyöhykkeellä ja Pohjois-Guineassa ja sadekaudella Sahelin vyöhykkeellä ja Pohjois-Sudanissa. Sitä esiintyy harvakseltaan, ja populaation suuruudeksi on arvioitu tuhat yksilöä, mutta kuitenkin alle 10 000 aikuista. Populaation on arvioitu pienentyneen 86–93 prosenttia vuosista 1969–1973 vuoteen 2004.


title: Sahelinkäärmekotka

text: Se on kooltaan 60–66 cm kokoinen suuri käärmekotka. Päältä se on harmaanruskea, vatsapuoli raidallinen. Pyrstössä on kolme tai neljä raitaa. Jalat ja nokka harmaat. Sukupuolet ovat samanlaiset. Nuoret linnut ovat päältä ja alapuolella kokonaan tummanruskeita, päässä ja kyljissä on valkeaa raidoitusta. Ulkonäöltään hyvin samanlainen on käärmekotka, joka esiintyy alueella talvella. Laji on hiukan suurempi ja suhteessa pitemmät siivet. Aikuisen sahelinkäärmekotkan siiven alapuolen peitinhöyhenet ovat vaaleat, kun taas käärmekotkalla niissä on tummaa raidoitusta.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret talviolympialaisissa 2014

text: Yhdysvaltain Neitsytsaaret osallistuivat Sotšin talviolympialaisiin 2014. Joukkueen ainoa jäsen oli alppihiihtäjä Jasmine Campbell. Hän toimi myös joukkueen lipunkantajana avajaisissa. Yhdysvaltain Neitsytsaaret osallistuivat talviolympialaisiin edellisen kerran vuonna 2002.


text: Yhdysvaltain Neitsytsaaret saivat yhden maapaikan alppihiihtoon. Jasmine Campbell tuli suurpujottelussa sijalle 56 67 maaliin päässeen urheilijan joukossa.


title: Pierre Tirard

text: Pierre Emmanuel Tirard (27. syyskuuta 1827 Geneve, Sveitsi – 4. marraskuuta 1893 Pariisi) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi Ranskan pääministerinä 1887–1888 ja 1889–1890.


title: Pierre Tirard

text: Tirard vietti nuoruutensa Sveitsissä, mutta muutti 1846 Pariisiin, jossa hän toimi alkuun insinöörinä ja perusti 1851 kultasepänliikkeen. Hän oli toisen keisarikunnan vastustaja, ja tasavallan perustamisen jälkeen hänet valittiin syksyllä 1870 Pariisin 11. arrondissementin pormestariksi. Hänet valittiin myös helmikuussa 1871 Ranskan kansalliskokoukseen ja maaliskuussa Pariisin kommuunin hallintoon. Tirard kuitenkin jätti pian paikkansa kommuunissa ja siirtyi Versaillesiin, jossa hän otti paikkansa kansalliskokouksessa ja yritti turhaan sovitella sen välejä kommuunin kanssa. Kansalliskokouksessa häntä pidettiin äärimmäisen vasemmiston edustajana. Myöhemmin hän edusti Pariisin 1. arrondissementtia kolmannen tasavallan edustajainkamarissa ja kuului tasavaltalaisten vasemmistosiipeen. Vuonna 1883 hänet valittiin Ranskan senaattiin.


title: Pierre Tirard

text: Tirard toimi kauppa- ja teollisuusministerinä kolmessa peräkkäisessä hallituksessa 1879–1881 ja vastaavasti valtiovarainministerinä 1882–1885. Sadi Carnot’n tultua presidentiksi Tirard muodosti ensimmäisen hallituksensa 12. joulukuuta 1887, mutta joutui eroamaan jo 30. maaliskuuta 1888. Hän palasi uudelleen pääministeriksi 21. helmikuuta 1889, ja otti samalla itselleen myös kauppa-, teollisuus- ja siirtomaaministerin salkut. Tirardin toinen hallitus pysäytti kenraali Georges Boulangerin etenemisen. Tasavaltalaiset saivat syyskuun 1889 vaaleissa enemmistön edustajainkamariin, mutta erimielisyydet Tirardin ja sisäministeri Ernest Constansin välillä johtivat hallituksen hajoamiseen ja eroon 13. maaliskuuta 1890. Tirard toimi vielä valtiovarainministerinä Alexandre Ribot’n hallituksessa 1892–1893.


title: Major League Baseball -kausi 1927

text: Major League Baseball -kauden 1927 päätteeksi pelatussa World Series -ottelusarjassa kohtasivat New York Yankees ja Pittsburgh Pirates. Yankees voitti mestaruuden kautta aikain nopeimmassa loppuottelusarjassa. Voitto ratkesi, kun ensimmäisen ottelun käynnistymisestä oli kulunut 74 tuntia ja 15 minuuttia. Yankeesista tuli ensimmäinen American Leaguen joukkue, joka voitti sarjan suoraan neljässä ottelussa. National Leaguen joukkueista vastaavaan oli pystynyt vain Boston Braves vuonna 1914.


title: Major League Baseball -kausi 1927

text: Monet historioitsijat pitävät vuoden 1927 Yankeesia kaikkien aikojen parhaana joukkueena MLB:ssa. Babe Ruth löi yhden kauden kunnariennätykseksi 60, joka oli enemmän kuin mikään muu American Leaguen joukkueista löi yhteensä. Lou Gehrig löi 47 kunnaria ja kaikkiaan 175 juoksua. Tony Lazzeri oli 18 kunnarillaan tilaston kolmonen. Koko joukkueen hit -keskiarvo oli .307.


title: Hendrik Christian Andersen

text: Hendrik Christian Andersen (15. huhtikuuta 1872, Bergen – 19. joulukuuta, 1940 Rooma) oli norjalais-amerikkalainen kuvanveistäjä, taidemaalari ja kaupunkisuunnittelija.


title: Hendrik Christian Andersen

text: Andersen syntyi Bergenissä, mutta muutti jo lapsena perheensä kanssa Newportiin, Rhode Islandiin. Nuorukaisena Andersen aloitti työnsä kuvanveistäjänä ja alkoi liikkua Newportin vauraissa piireissä. Hän toimi muun muassa Gertrude Vanderbilt Whitneyn taideopettajana. Vuonna 1893 Andersen muutti Eurooppaan opiskellakseen taidetta ja asettui lopulta Roomaan. Hän tutustui siellä muihin taiteilijoihin ja useisiin varakkaisiin mesenaatteihin.


title: Hendrik Christian Andersen

text: Andersenin veistoksissa, maalauksissa ja kirjoituksissa näkyy kiinnostus monumentaalisiin klassisvaikutteisiin teoksiin, jotka Andersenin mielestä herättivät katsojassa halun kehittää itseään. Andersenin päätavoitteena oli luoda täydellinen “Maailmankaupunki”, joka olisi tulvillaan taidetta ja veisi ihmiskunnan kohti utopiaa.


title: Hendrik Christian Andersen

text: Andersenin kaupunkisuunnittelun ihanteet on kirjattu suurisuuntaiseen, vuonna 1913 julkaistuun teokseen "A World Center of Communication". Ernest Hébrard kirjoitti sen Andersenin aiempien kirjoitusten pohjalta. Teoksen perusajatus on, että Beaux-Arts (uusbarokki) -arkkitehtuuri voisi tuoda maailmaan rauhan ja harmonian. Tavoitteeseen päästäisiin rakentamalla maailman pääkaupunki, joka olisi kaiken tiedon ja taiteen ehdoton ja jumalallinen keskus. Silloiset kaupunkisuunnittelijat arvostelivat Andersenin poliittista naiiviutta ja suunnitelman yliampuvaa monumentaalisuutta. Andersenin ideat kuitenkin ennakoivat myöhempien kaupunkisuunnittelijoiden, kuten Le Corbusierin ihanteita.


title: Hendrik Christian Andersen

text: Andersen tapasi vuonna 1899 yhdysvaltalais-brittiläisen kirjailijan Henry Jamesin. Heidän välilleen syntyi läheinen ystävyyssuhde, joka kesti Jamesin kuolemaan saakka. He tapasivat vain muutaman kerran, mutta olivat tiiviissä kirjeenvaihdossa.


title: Hendrik Christian Andersen

text: Andersen kuoli Roomassa vuonna 1940 ja testamenttasi koko omaisuutensa Italian valtiolle. Hänen ateljeensa on kunnostettu ja toimii nykyisin museona. Andersen on haudattu Rooman protestanttiselle hautausmaalle (Cimitero Acattolico).


title: Isopropyylikloridi

text: Isopropyylikloridi eli 2-klooripropaani (CHCl) on kloorattu alkaani. Yhdistettä käytetään liuottimena ja valmistettaessa muita orgaanisia yhdisteitä orgaanisella synteesillä.


title: Isopropyylikloridi

text: Huoneenlämpötilassa isopropyylikloridi on väritön neste. Yhdiste liukenee vain vähäisessä määrin veteen, mutta liukenee paremmin orgaanisiin liuottimiin. Isopropyylikloridille tapahtuu varsinkin eräiden metalli-ionien läsnä ollessa helposti dehydrohalogenoitumista, jolloin muodostuu propeenia. Se reagoi kuumennettaessa muun muassa hydroksidi-ionin ja amiinien kanssa nukleofiilisella substituutiolla.


title: Isopropyylikloridi

text: Isopropyylikloridia voidaan valmistaa kahdella tavalla. Vetykloridi reagoi propeenin kanssa katalyytin, kuten alumiinikloridin, alumiinioksidin, kadmiumkloridin tai eräiden telluuriyhdisteiden läsnä ollessa. Sitä voidaan syntetisoida myös isopropanolin ja vetykloridin välisellä reaktiolla. Tätä reaktiota katalysoivat sinkkikloridi ja telluuriyhdisteet.


title: Isopropyylikloridi

text: Isopropyylikloridia käytetään pääasiassa liuottimena teollisuudessa, mutta sitä voidaan käyttää myös valmistettaessa isopropyyliryhmän sisältäviä yhdisteitä.


title: Vladivostokin kansainvälinen lentoasema

text: Vladivostokin kansainvälinen lentoasema eli Vladivostok-Knevitšin lentoasema (, ) on Venäjän Primorjen aluepiiriä palveleva kansainvälinen lentoasema. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Vladivostokin keskustasta koilliseen Artjomin kaupungin alueella, Artjomin kantakaupungista pohjoiseen ja Artjomin Knevitšin kaupunginosan länsipuolella.


title: Vladivostokin kansainvälinen lentoasema

text: Noin 9 kilometriä Vladivostokin kansainvälisestä lentoasemasta lounaaseen sijaitsee sotilaslentokenttä.


title: Vladivostokin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoaseman kiitotie ja kentän lähestymisvarustus on hyväksytty kansainvälisen siviili-ilmailujärjestö ICAO:n kategoriaan II. Vuonna 2013 Vladivostokin lentoaseman kautta kulki 1 853 000 lentomatkustajaa. Tällä lukemalla se kuului 15 vilkkaimman venäläisen lentoaseman ryhmään.


title: Esitysteoria

text: Esitysteoria on matematiikan osa-alue, joka tutkii abstrakteja algebrallisia rakenteita esittämällä niiden alkiot vektoriavaruuksien lineaarisina muunnoksina sekä tutkii moduleja näiden rakenteiden suhteen.


title: Habarovskin lentoasema

text:
Habarovskin lentoasema eli Habarovsk-Novyi (, ) on Venäjän Habarovskin aluepiiriä palveleva kansainvälinen lentoasema. Se sijaitsee noin yhdeksän kilometriä Habarovskin keskustasta koilliseen.
Matkustajamäärältään lentoasema on Venäjän kaukoidän vilkkain.


title: Habarovskin lentoasema

text: Lentoaseman Habarovsk-Novyin kiitotie ja kentän lähestymisvarustus on hyväksytty ICAO:n kategoriaan II. Vuonna 2013 Habarovsk-Novyin kautta kulki 2 089 097 lentomatkustajaa ja 31,2 miljoonaa tonnia rahtia.


title: Habarovskin lentoasema

text: Lentoliikenne Habarovskiin sai alkunsa 1929 Amurjoen varteen perustetun lentosataman muodossa. Pian havaittiin, ettei tämä lähestyminen kyennyt vastaamaan kasvavan lentoliikenteen tarpeisiin. Uusi maalle raivattu lentokenttäalue otettiin käyttöön 1938. Vuonna 1953 kenttä sai 2500 metriä pitkän ja 80 metriä leveän päällystetyn kiitotien ja seuraavan vuonna 400 hengen tuntikapasiteetille mitoitetun terminaalirakennuksen. Lentoasemaa kasvatettiin vuosien saatossa. Kansainväliseksi lentoasemaksi se hyväksyttiin 1970. Vuonna 1980 rakennettiin 4000-metrinen kiitotie. Kiitotien puolesta Habarovsk-Novyi pystyi nyt vastaanottamaan kaikkia lentokoneita huonoissakin sääoloissa. Vuosina 1990 ja 1991 lentomatkustajien määrä kohosi vuositasolla noin 3,6 miljoonaan, joka on yhä lentoaseman ennätys.


title: Habarovskin lentoasema

text: Habarovskin päälentoasemasta käytetään iästään huolimatta usein "uuteen" viittaavaa Novyi-täsmennettä. Parin kilometrin päässä lännessä on erillinen helikopterikenttä (Habarovsk-Malyi) ja noin kahdeksan kilometriä etelälounaaseen sotilaslentokenttä. Lisäksi 15 kilometriä etelään on lähinnä helikopteriliikenteeseen käytetty lentokenttä.


title: Itä-Timor talviolympialaisissa 2014

text: Itä-Timor osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Itä-Timor osallistui talviolympialaisiin. Joukkueen ainoa jäsen oli alppihiihtäjä Yohan Goutt Goncalves. Hän toimi myös joukkueen lipunkantajana avajaisissa.


title: Itä-Timor talviolympialaisissa 2014

text: Itä-Timor sai yhden maapaikan alppihiihtoon. Yohan Goutt Goncalvesin isä on ranskalainen ja äiti itätimorilainen, joten hän on oikeutettu edustamaan Itä-Timoria. 12. joulukuuta 2013 Goutt Goncalves ylsi kilpailussa Serbiassa suoritukseen, jonka ansiosta hän sai paikan olympialaisiin. Hänestä tuli ensimmäinen Itä-Timoria olympiatasolla edustanut urheilija, joka ei ole päässyt mukaan olympialaisiin villillä kortilla.


title: Jiloan Hamad

text: Jiloan Hamad (s. 6. marraskuuta 1990) on ruotsalainen jalkapalloilija, joka pelaa Allsvenskanin Hammarbyssa. Hän pelasi vuosina 2008–2013 Malmö FF:ssä ja tämän jälkeen Bundesliigan TSG 1899 Hoffenheimissa. Hamad debytoi A-maajoukkueessa tammikuussa 2011 Botswanaa vastaan.


title: Caymansaaret talviolympialaisissa 2014

text: Caymansaaret osallistuivat Sotšin talviolympialaisiin 2014. Joukkueen ainoa jäsen oli alppihiihtäjä Dow Travers. Hän toimi myös joukkueen lipunkantajana avajaisissa. Travers oli Caymansaarten ainoa edustaja talviolympialaisissa toista kertaa peräkkäin.


title: Caymansaaret talviolympialaisissa 2014

text: Caymansaaret saivat yhden maapaikan alppihiihtoon.


title: Caymansaaret talviolympialaisissa 2014

text: Dow Travers loukkaantui harjoituksissa kaksi viikkoa ennen olympialaisia. Hänen jalkaansa tulleeseen haavaan tarvittiin tikkejä eikä hän kyennyt harjoittelemaan. Travers kaatui laskunsa suurpujottelussa ja sai lievän aivotärähdyksen.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Malajalamilainen kirjaimisto () on malajalamin kielen kirjoittamiseen käytetty kirjoitusjärjestelmä. Kirjaimisto eriytyi Chola-dynastian aikana käytetystä grantha-kirjaimistosta 1200-luvulla ja saavutti nykyisen muotonsa 1800-luvun lopulla. 1970- ja 1980-luvuilla kirjaimistoa uudistettiin säännönmukaisemmaksi painamisen helpottamiseksi.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Kirjaimisto on tyypiltään abugida, mikä tarkoittaa, että yksi kirjain kuvaa pääsääntöisesti konsonantista ja sitä seuraavasta vokaalista muodostuvaa tavua. Kirjaimistoon kuuluu 36 konsonanttia ja 13 vokaalia, ja sitä kirjoitetaan vasemmalta oikealle. Malajalamin kielen lisäksi kirjaimistoa käytetään myös joidenkin Keralan vähemmistökielien, kuten irulan, kurichiyan, paniyan ja ravulan kirjoittamiseen.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Vanhin säilynyt malajalaminkielinen teksti on noin vuodelta 830. Se on kirjoitettu brahmi-kirjoituksesta kehittyneellä vaṭṭeḻuttŭ-aakkostolla, joka oli malajalamin ensimmäinen aakkosjärjestelmä. Lounais-Intiaan levisi 700- tai 800-luvulla Chola-dynastiasta peräisin oleva, niin ikään brahmi-kirjoituksesta periytyvä grantha-aakkosto. Uusi kirjaimisto sovitettiin malajalamin ja tulun kirjoittamiseen, ja 1200-luvulle mennessä granthasta oli muodostunut malajalamilainen kirjaimisto. Nykyisen muotonsa kirjaimisto sai 1800-luvulla.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Malajalamilaiset kirjaimet ovat muodoltaan pääosin pyöreitä. Tämä kehitys saattaa johtua siitä, että niiden piti varhaisessa vaiheessa soveltua palmun lehdille kirjoittamiseen. Palmun lehdillä on Intiassa pitkä historia kirjoitusalustana; varhaiset tekstit kaiverrettiin lehdille, ja suorien viivojen piirtäminen aiheutti helposti lehden halkeamisen.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Kirjaimistoa uudistettiin säännönmukaisemmaksi 1970- ja 1980-luvulla. Muun muassa monet aikaisemmin ligatuureina kirjoitetut kirjainyhdistelmät alettiin uudistuksen jälkeen kirjoittaa erillisinä kirjaimina. Uudistus ei kuitenkaan ole tullut käyttöön systemaattisesti, vaan vanhatkin kirjoitusasut ovat edelleen yleisessä käytössä uusien rinnalla.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Nykyisin kirjaimistoa käytetään malajalamin kielen lisäksi pääasiallisena kirjoitusjärjestelmänä kurichiyan, mannanin ja allarin kielissä. Sitä käytetään tamililaisen tai kannadalaisen kirjaimiston ohella myös irulan, paniyan, betta kurumban, ravulan ja kudiyan kirjoittamiseen.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Konsonanttimerkki yksinään edustaa malajalamilaisessa kirjaimistossa ja muissa abugida-kirjoitusjärjestelmissä konsonantin ja sitä seuraavan perusvokaalin yhdistelmää. Malajalamin perusvokaali on "a", joten esimerkiksi suomen k:ta vastaava kirjain ക äännetään sellaisenaan . Perusvokaalin puuttuminen merkitään puoliympyrän muotoisella viramalla (malajalamiksi "candrakkala"), esim. ക് "k".


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Kirjain ന "na" vastaa sanan alussa dentaalista nasaalia ja muualla alveolaarista nasaalia . Geminaatan "nn" äännearvo voi olla joko dentaalinen tai alveolaarinen sanasta riippuen. Kahdennettu റ "ṟa" äännetään pitkänä t-äänteenä .


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Viidelle konsonantille on yllä mainitun muodon lisäksi olemassa erillinen itsenäinen variantti (malajalamiksi "cillakṣaram"), jota ei koskaan seuraa vokaali. Kirjaimelle ക "ka" käytettiin lisäksi ennen itsenäistä merkkiä ൿ, mutta tämä muoto ei ole enää yleisessä käytössä.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Tavun päättävä "m" (malajalamiksi "anusvāram") ja tavun päättävä "ḥ" (malajalamiksi "visargam") eivät esiinny koskaan itsenäisinä, vaan ne liitetään aina edeltävään kirjaimeen.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Malajalamilaisessa kirjaimistossa on paljon konsonanttiyhdistelmiä, joilla on oma merkkinsä. Jotkin konsonantit yhdistetään ligatuuriksi ja osa voidaan kirjoittaa allekkain. Jälkimmäinen konsonantti voidaan myös joissakin tapauksissa liittää vokaalimerkin tavoin edeltävän konsonantin edelle tai sen jälkeen. Uudistetussa ortografiassa osa ligatuureista on muutettu säännönmukaisiksi kahden konsonantin yhdistelmiksi, joko merkitsemällä edeltävä konsonantti viramalla (esim. സ്‌ക "ska") tai käyttämällä itsenäistä vokaalitonta muotoa (esim. ൻമ "nma"). Osaa konsonanttiyhdistelmistä ei voi päätellä kirjoitusasusta, vaan ne pitää tuntea erikseen. Esimerkiksi ങ്ക "ṅka" on ligatuuri kirjaimista ങ് "ṅ" ja ക "ka".


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Konsonanttiyhdistelmän jälkimmäisenä osana kirjaimet യ "ya", ര "ra" ja വ "va" merkitään vokaalien tapaan lisäyksellä edeltävään konsonanttiin.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Monet malajalamilaisista konsonanttiyhdistelmistä muodostetaan kirjoittamalla jälkimmäinen konsonantti edeltävän alle. Kirjaimella ല "la" on konsonanttiyhdistelmän jälkimmäisenä osana tavanomaisesta poikkeava ulkoasu, joka muistuttaa tamilin "la"-kirjainta ல.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Monissa yhdistelmissä peräkkäiset konsonantit kirjoitetaan yksinkertaisesti peräkkäin yhteen ilman viramaa.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Geminaatta ilmaistaan malajalamilaisessa kirjaimistossa konsonanttikirjaimen kahdentamisella, ja useilla konsonanteilla on kahdennettuna oma ligatuurimuotonsa. Joissakin tapauksissa konsonantin kahdentaminen ilmaistaan kolmiolla kirjaimen alapuolella.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Tavun alussa esiintyvät vokaalit kirjoitetaan erillisinä kirjaimina. Konsonanttialkuisissa tavuissa sitä vastoin vokaali ilmaistaan konsonanttimerkkiin tehtynä lisäyksenä, joka sijoittuu joko konsonantin jälkeen, sitä ennen tai sen molemmin puolin. Vokaalia "a" ei merkitä erillisellä merkillä, vaan sen katsotaan seuraavan jokaista konsonanttia, jonka yhteyteen ei ole liitetty muuta vokaalia tai erillistä merkkiä vokaalin puuttumisesta. Alla olevassa taulukossa on esitetty malajalamilaisen kirjaimiston vokaalit ja diftongit sekä itsenäisinä merkkeinä että konsonantin ക ("ka") yhteydessä.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Malajalamin kielessä esiintyy lisäksi neutraalivokaali "ŭ" , jolla ei ole omaa itsenäistä merkkiä. Äänne esiintyy yleensä sanan lopussa ja se voidaan merkitä joko puoliympyrällä, esim. ക് ("k"), tai vokaaliin "u" liitetyllä puoliympyrällä, esim. കു് ("kŭ"). Puoliympyrämerkki on sama, jota käytetään ilmaisemaan vokaalin puuttumista; toisin sanoen ക് "k" voidaan ääntää sanasta riippuen joko tai . Osittain tämä monikäsitteisyys ratkeaa kirjoittamalla puhtaat konsonantit niiden itsenäisillä muodoilla ("cillakṣaram") ja käyttämällä puoliympyrää ŭ-vokaalin merkitsemiseen; esimerkiksi itsenäiseen ൻ-konsonanttiin päättyvä sana മനുഷൃൻ "manuṣr̥n" eroaa ääntämykseltään puoliympyrällä kirjoitetusta sanasta മനുഷൃന് "manuṣr̥nŭ" .


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Kansainvälisessä kirjaimistostandardissa ISO 15924:ssa malajalamilaisen kirjaimiston numero on 347 ja kirjainkoodi ”Mlym”.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Malajalamilaiset kirjaimet sijoittuvat Unicoden lohkoon 0D00–0D7F. Lohko sisältää malajalamilaiset konsonantti- ja vokaalimerkit, itsenäiset konsonanttimuodot sekä vanhat malajalamilaiset numerot, jotka on nykykäytössä korvattu arabialaisilla numeroilla. Lisäksi lohko sisältää sanskritinkielisissä lainasanoissa aiemmin käytetyt vokaalimerkit ൠ "r̥̄", ഌ "l̥" ja ൡ "l̥̄". Unicode-lohkon rakenne perustuu Intian kansallisen merkistökoodausstandardin ISCII-1988:n määritelmään.


title: Malajalamilainen kirjaimisto

text: Konsonanttien itsenäiset muodot ("cillakṣaram") lisättiin erillisiksi merkeiksi Unicoden versioon 5.1. Tätä ennen puhdas konsonantti merkittiin viramalla ja näkymättömällä kontrollimerkillä.


title: Saloranta

text: Saloranta tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Saloranta

text: Tunnettuja nimenkantajia ovat:


title: Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1904

text: Pikaluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Kristianiassa 6.-7. helmikuuta 1904. Vain miehet kilpailivat ja kaikki osanottajat olivat norjalaisia. Kaikilla matkoilla nopein oli Petter Sinnerud, mutta hänen todettiin osallistuneen kerran ammattilaisten kilpailuun Yhdysvalloissa, jolloin hänen suorituksensa hylättiin. Mestaruuden vei kolmella matkavoitolla Sigurd Mathisen.


title: Uudenkaarlepyyn vankileiri

text: Uudenkaarlepyyn vankileiri oli Suomen sisällissodan aikana Uudessakaarlepyyssä toiminut vankileiri. Valkoisten perustamalla leirillä oli vangittuna lähes 2 000 Venäjän armeijan sotilasta, joista kuoli noin 140. Kaikki sotilaat olivat sisällissodan syttyessä antautuneet ja luovuttaneet aseensa vapaaehtoisesti.


title: Uudenkaarlepyyn vankileiri

text: Leirin perusti paikallinen suojeluskunta 2. helmikuuta 1918. Vangit sijoitettiin aluksi muun muassa raatihuoneen yhteyteen rakennettuun aitaukseen, kaupungin kahdelle kasarmille sekä työväentalolle, mutta pian otettiin käyttöön Uudenkaarlepyyn seminaarin tilat, jotka aidattiin piikkilangalla. Alun perin kaupunkiin piti perustaa viiden tuhannen vangin leiri, mutta Uudenkaarlepyyn suojeluskunnan esikunta suostui ottamaan vain kaksi tuhatta. Loput Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla vangituista sotilaista sijoitettiin Vaasan vankileirille. Maaliskuun alussa saapuneita uusia vankeja varten otettiin käyttöön vielä keskustassa sijainnut pelastusarmeijan talo.


title: Uudenkaarlepyyn vankileiri

text: Ensimmäiset 85 Venäjän armeijan sotilasta oli vangittu jo 28. tammikuuta Andra sjönin tykistöasemalta sekä Ringin kasarmilta. Naapuripitäjistä tuotiin 4.–8. helmikuuta noin 1 500 vankia. Sen jälkeen vankileirille saapui vielä muutamia satoja vankeja pienimmissä erissä, niin että yhteensä heitä tuotiin huhtikuun alkuun mennessä 1 938. Vangeista lähes puolet oli venäläisiä, sen lisäksi joukossa oli virolaisia, latvialaisia, ukrainalaisia, puolalaisia, inkeriläisiä sekä tataareja.


title: Uudenkaarlepyyn vankileiri

text: Vankiryhmät erotettiin leirillä toisistaan. Vaarallisimpina pidetyt matruusit sijoitettiin raatihuoneelle, virolaiset Ringin kasarmille ja latvialaisia puolestaan pidettiin Östra Esplanadgatanilla sijainneessa talossa. Myös seminaarin alueella erotettiin ukrainalaiset ja venäläiset vangit toisistaan. Vaikka leiriin tuli lisää vankeja aina huhtikuun alkuun saakka, kotiutettiin ensimmäiset jo helmikuun aikana, jolloin 600 vankia lähetettiin Venäjälle. Lopullisesti leiri tyhjennettiin touko-kesäkuun vaihteessa. Viimeiset 170 sotilasta lähtivät 4. kesäkuuta.


title: Uudenkaarlepyyn vankileiri

text: Ruokaa vankileirille tilattiin runsaasti, mutta päätilat seminaarin talossa olivat sietämättömän ahtaat, sillä 1 300 vankia oli ahdettu vain 3 600 kuutiometrin kokoiseen rakennukseen. Luokkahuoneet täytettiin neli- ja viisikerroksisilla kerrossängyillä; juhlasalissa lavereita oli seitsemässä kerroksessa ja kattoon oli puhkaistava reikä ilman vaihtumiseksi. Kunnollisia käymälöitä ei ollut, ja leirin löyhkä häiritsi koko kaupunkia.


title: Uudenkaarlepyyn vankileiri

text: Leirin päällikkönä toimi aluksi muutaman päivän ajan luutnantti Axel Wikberg, jonka jälkeen tehtävään nimitettiin majuri Robert von Kraemer. Häntä pidettiin ankarana kurin ja järjestyksen miehenä, jota on myöhemmin kuvailtu raaimmaksi ja julmimmaksi kaikista sisällissodan aikaisista vankileirien johtajista. Von Kraemerin ohjeena pienissäkin välikohtauksissa sanottiin olleen vangin ampumisen ja lisäksi hänen aikanaan vankeja ruoskittiin. Uudenkaarlepyyn asukkaat pitivät yleisestikin vankien kohtelua huonoa ja syyttivät siitä nimenomaan von Kraemeria. Kenraali Mannerheim vapautti lopulta hänet johtajan tehtavistä 30. huhtikuuta, jonka jälkeen von Kraemer siirrettiin vastaavaan tehtävään Riihimäen vankileirille. Von Kraemerin ero ei tosin johtunut päämajan epäluottamuksesta, vaan erehdyksestä, sillä hänen luultiin virheellisesti siirtyneen Tampereen poliisimestariksi hänen mentyään lomalle Tampereelle.


title: Uudenkaarlepyyn vankileiri

text: Von Kraemerin seuraajaksi nimettiin voimistelunopettaja Lennart Wegelius, joka ei myöskään saavuttanut kaupunkilaisten suosiota. Wegeliusta muun muassa pilkattiin Österbottniska Postenissa julkaistussa kirjoituksessa. Syynä oli, että suojeluskunnan esikunta lähinnä vain "ryyppäsi, juhli ja jakoi tuomioita". Myös seminaarin johtajana toiminut K. J. Hagfors solvasi muutamaan otteeseen kirjoituksissaan von Kraemeria sekä muuta suojeluskunnan johtoa.


title: Uudenkaarlepyyn vankileiri

text: Maaliskuun alussa vangit uhkasivat nälkälakolla puutteellisen ruokahuollon parantamiseksi. He myös uhkasivat ampumisesta huolimatta lähteä marssimaan kohti Venäjää, mikäli lakko ei tuota tulosta. Nälkälakko kukistettiin teloittamalla 16 vankien johdossa ollutta sotilasta. Lupa siihen oli tullut Seinäjoella toimineesta valkoisten päämajasta ja sen oli antanut vangeista vastannut etappipäällikkö Gösta Theslöf. Päätös ilmeisesti oli tehty yhteisymmärryksessä Mannerheimin kanssa. Varsinaisen päätöksen teloituksista teki sotaoikeus, johon kuuluivat von Kraemerin lisäksi pormestari Oscar Calamnius sekä suojeluskunnan esikuntaan kuuluneet apteekkari Oskar Wilkman ja opettaja Henrik Wik. Tuomion vahvisti päämajan sotapoliisipäällikkönä toiminut varatuomari Ossian Procopé.


title: Uudenkaarlepyyn vankileiri

text: Vappuna ammuttiin kuusi pakoa yrittänyttä matruusia. Toinen massateloitus tapahtui toukokuun puolivälissä, kun juopuneet esikuntaupseerit ampuivat 14 vankia Uudenkaarlepyyn hautausmaalla. Paikalla on nykyään muistoristi. Lisäksi oli ainakin yksi joukkohauta, josta vuonna 1970 siirrettiin hautausmaalle noin kymmenen ihmisen jäännökset. Yhteensä Uudenkaarlepyyn vankileirillä kuoli teloituksiin arviolta 40 vankia. Kulkutauteihin ja muihin sairauksiin on arveltu kuolleen noin sata. Mahdollisesti joukossa on myös nälkäkuolemia. Ainoastaan kolmen kuolleen vangin henkilöllisyys on tiedossa.


title: Uudenkaarlepyyn vankileiri

text: Venäläisvangit itse kokivat Mannerheimin pettäneen heidät. Ennen antautumista hän oli luvannut venäläisille sotilaille vapaan matkan kotimaahan sekä suojan vangitsemisia ja hyökkäyksiä vastaan. Lupaus täyttyi lopulta kuitenkin vain upseereiden osalta, jotka saivat leirin sijasta asua yksityisasunnoissa, ja Svinhufvudin hallitus maksoi heille myös palkkaa.


title: Hunger (vuoden 2008 elokuva)

text: Hunger (Suomessa televisioesityksessä "Nälkä") on Steve McQueenin ohjaama elokuva vuodelta 2008.


title: Hunger (vuoden 2008 elokuva)

text: Elokuva perustuu tositapahtumiin IRA-aktivisti Bobby Sandsin nälkälakosta. Tapahtumien ajankohta on 1980-luku. Pohjoisirlantilaisessa vankilassa puhkeaa kapina, kun vangit haluavat saada poliittisen vangin aseman. Sands, jota näyttelee Michael Fassbender, organisoi nälkälakon ja on itse ensimmäinen lakkoileva. Hänen motiivinsa tulevat esiin hänen keskustelussaan papin kanssa.


title: Hunger (vuoden 2008 elokuva)

text: Elokuva on monessa suhteessa rinnakkainen McQueenin vuonna 2013 valmistuneelle useita palkintoja saaneelle elokuvalle "12 Years a Slave". Ne lähestyvät länsimaissa sallittua väkivaltaa historian kautta. Elokuvassa käytetään runsaasti lähes sietokyvyn ylittäviä lähikuvia. Elokuva lähtee kriitikko Leena Virtasen mukaan kuvasta, sillä McQueen on alkujaan kuvataiteilija ja tehnyt kokeellisia elokuvia. Sen äänimaailma on niukka. Keskustelu papin kanssa elokuvan keskivaiheilla on 17 minuutin mittainen ja tehty yhtenä ottona, jonka aikana kamera ei liiku.


title: Omskin lentoasema

text: Omskin lentoasema eli Omsk-Tsentralnyi (, ) on Venäjän Omskin aluetta palveleva kansainvälinen lentoasema. Se sijaitsee miljoonakaupunki Omskin keskustan tuntumassa Irtyšjoen länsipuolella.


title: Omskin lentoasema

text: Matkustajamäärältään lentoasema kuuluu Venäjän keskisuuriin lentoasemiin. Vuonna 2013 Omsk-Tsentralnyin kautta kulki 975 tuhatta lentomatkustajaa. Matkoista yli puolet suuntautui Moskovaan.


title: Omskin lentoasema

text: Omskissa on muitakin lentokenttiä. Tunnetuimpiin kuuluu Omskin itäpuolella sijaitseva "Omskin sotilaslentokenttä" (UNOS, Omsk-Severnyi, Омск-Северный). Lisäksi 32 kilometriä kaupungin luoteispuolella on rakenteilla "Omsk-Fjodorovkan lentoasema" (Аэропорт Омск-Фёдоровка), jonne 2010-luvun lopulla tai 2020-luvulle tultaessa nykyisen Omskin keskuslentoaseman liikennettä on ajateltu siirrettävän.


title: Alppihiihto talviolympialaisissa 2014 – miesten alppiyhdistetty

text: Miesten alppiyhdistetty talviolympialaisissa 2014.


title: Michał Probierz

text: Michał Probierz (s. 24. syyskuuta 1972) on puolalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.


title: Michał Probierz

text: Probierz aloitti pelaajauransa ŁKS Łagiewnikin juniorina 1980-luvun alussa. Ammattilaisuransa hän aloitti vuonna 1990 Ruch Chorzówissa vuonna 1990. Hän pelasi seurassa kolme vahvaa kautta, kunnes siirtyi 1993 Saksaan Bayer Uerdingeniin. Probierz ei onnistunut vakiinnuttamaan paikkaansa seurassa, joka nousi keväällä 1994 Bundesliigaan. Kahden kauden jälkeen hän siirtyi SG Wattenscheidiin, jossa peliaikaa ei myöskään liiemmin tullut.


title: Michał Probierz

text: Probierz palasi Puolaan vuonna 1997 ja liittyi KS Górnik Zabrzen joukkueeseen. Hän pelasi seurassa seitsemän kautta ja urakoi 181 sarjaottelua. Górnik eteni Probierzin aikana kerran Puolan cupin finaaliin, mutta hävisi sen Polonia Varsovalle. Hän edusti vielä uransa lopulla Pogoń Szczeciniä, Widzew Łódźia ja Polonia Bytomia, kunnes vuonna 2006 lopetti aktiiviuransa.


title: Michał Probierz

text: Probierz aloitti valmennusuransa lokakuussa 2005, kun hän nousi edustamansa Polonia Bytomin päävalmentajaksi. Hän valmensi Puolan 1. divisioonassa pelannutta seuraa yhden kauden, kunnes nousi kesäkuun alussa 2006 Ekstraklasaan nousseen Widzew Łódźin päävalmentajaksi. Seura säilytti Probierzin johdolla sarjapaikkansa ollen liigassa sijalla 12. Kausi 2007/08 alkoi kuitenkin heikosti ja Probierz sai potkut lokakuussa 2007. Joulukuussa hän palasi Polonia Bytomin valmentajaksi.


title: Michał Probierz

text: Heinäkuussa 2008 Probierzista tuli Jagiellonia Białystokin päävalmentajaksi. Probierzin johdolla seura pelasi hyvin Puolan liigassa ja voitti kaudella 2009/10 yllättäen Puolan cupin mestaruuden. Samana vuonna Probierz valittiin Puolan vuoden valmentajaksi ja seuran parhaaksi valmentajaksi 90 vuoteen. Kaudella 2010/11 Probierz piiskasi Jagiellonian Puolan liigassa neljänneksi. Sijoitus on seuran historian paras liigassa. Hän jätti joukkueen menestyskauden 2010/11 jälkeen.


title: Michał Probierz

text: Syyskuussa 2011 Probierzista tuli ŁKS Łódźin päävalmentaja. Hän lähti seurasta jo marraskuussa tehtyään kauden loppuun ulottuvan sopimuksen Kreikan Superliigassa pelaavan Arisin kanssa. Probierzin johdolla Aris voitti neljä seitsemästä pelaamastaan ottelusta, kunnes puolalaisvalmentaja erosi joulukuussa 2011 seuran talousvaikeuksien vuoksi.


title: Michał Probierz

text: Maaliskuun alussa 2012 Probierz jatkoi uraansa Wisła Krakovan päävalmentajana. Seuran menestys Probierzin johdolla jäi vaisuksi ja hän lähti seurasta lokakuussa 2012. Marras-joulukuussa 2012 hän valmensi lyhyen aikaa GKS Bełchatówa.


title: Michał Probierz

text: Kesäkuussa 2013 Probierzista tuli Lechia Gdańskin päävalmentaja. Hän sai potkut maaliskuun lopussa 2014.


title: Michał Probierz

text: Vain muutama päivä potkujensa jälkeen hän Probierz palasi Jagiellonia Białystokin päävalmentajaksi. Kaudella 2014/15 Jagiellonia sijoittui Puolan liigassa kolmanneksi, mikä oli seuran historian paras sijoitus. Seura selvisi mukaan Eurooppa-liigaan kaudelle 2015/16, mutta putosi jo toisella karsintakierroksella kyproslaista AC Omoniaa vastaan. Kaudella 2016/17 Probierz luotsasi Jagiellonian taistelemaan Puolan mestaruudesta, mutta tasaisessa ja tiukassa mestaruuskamppailussa joukkue jäi lopulta toiseksi kahden pisteen erolla KP Legia Varsovaan. Kauden jälkeen Probierz jätti seuran.


Raaseporin läänin ja Hattulan kihlakunnan tuomiokunta oli 1653–1776 toiminnassa olut Turun hovioikeuden alaisuuteen kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue. Sitä edeltävinä aikoina Uudenmaan maakunnassa oli ollut käytössä useita erilaisia tuomiokuntajakoja. Keskiajalla Uudellamaalla oli kolme tuomiokuntaa: Raaseporin kihlakunnan läntinen tuomiokunta, Raaseporin kihlakunnan itäinen tuomiokunta ja Itä-Uudenmaan tuomiokunta. Uudella ajalla Uudellamaalla oli Raaseporin (läänin) tuomiokunta ja Porvoon (läänin) tuomiokunta. Raaseporin tuomiokunta oli vuodet 1558–1563 jaettuna kahteen tuomiokuntaan: Raaseporin läntiseen tuomiokuntaan ja Raaseporin itäiseen tuomiokuntaan. Vuonna 1653 muodostettiin osasta Porvoon tuomiokuntaa ja osasta Lappeen tuomiokuntaa Kyminkartanon tuomiokunta. Vuosina 1659–1750 Porvoon tuomiokunta ja Hollolan tuomiokunta olivat yhdistettynä yhdeksi tuomiokunnaksi nimeltään Hollolan kihlakuntien ja Porvoon läänin tuomiokunta.


Raaseporin läänin ja Hattulan kihlakunnan tuomiokuntaan kuuluivat vuoden 1680 tuomiokirjan mukaan seuraavat pitäjät:


title: Raaseporin läänin ja Hattulan kihlakunnan tuomiokunta

text: Isonvihan (1713–1721) aikana tuomiokunnassa pidettiin viimeiset käräjät ennen keskeytystä talvella 1713 ja käräjien pito aloitettiin uudelleen helmikuussa 1722. Pikkuvihan (1742–1743) aikana järjestettiin käräjät sekä vuonna 1742 että vuonna 1743.


text: Vuoden 1776 uudelleenjärjestelyssä tuomiokunnan uudeksi nimeksi päätettiin Raaseporin itäisen ja läntisen kihlakunnan tuomiokunta. Tässä järjestelyssä Lopen pitäjä siirrettiin Sääksmäen ylä- ja alakihlakuntien tuomiokuntaan.


title: Crying for No Reason

text: Crying for No Reason on brittiläisen Katy B:n kappale, joka julkaistiin tammikuussa 2014. Kappale julkaistiin hänen toisen studioalbuminsa, "Little Red", toisena singlenä. Singlen musiikkivideo julkaistiin YouTubessa 26. joulukuuta 2013.


title: Kings of the City

text: Kings of the City oli brittiläinen rock ja hip hop-yhtye Lontoosta, Englannista. Bändin perustivat räppäri Ali Bla Bla ja Koken, laulaja ja kitaristi Danny Wilder, basisti Memari Man, kitaristi Richie 2 Pun, rumpali Royal ja syntetisaattorin soittaja 8bit. Vuonna 2011 bändi julkaisi kappaleen Klashnekoffin kanssa ja sopi lähtevänsä UK kiertueelle Maverick Sabren kanssa.


title: Kings of the City

text: Bändin perusti Ali Bla Bla tavattuaan laulaja Danny Wilderin Busta Rhymesin kiertueella Lontoon Wembley Arenalla. Ali otti yhteyttä Dannyn kanssa vanhoihin kouluystäviinsä Richie 2 Puniin, Memari Maniin, Kokeen sekä 8bit joka esitteli Alille veljensä Royalin, josta tuli bändin rumpali. Heidän debyyttisinglensä "I Try", julkaistiin 31. elokuuta 2010, joka sai tukea BBC Radio 1:lta ja BBC Radio 1Xtra:lta. He pääsivät kuuluisuuteen singlensä "Listen To The Old Man" (julkaistu 1. marraskuuta 2010) ja "Darkness" (mukana Klashnekoff) (julkaistu 11. maaliskuuta 2011), ja remix versio "Darkness" singlestä jonka on tehnyt Nutty P.


title: Kings of the City

text: Bändi jatkoi uraansa julkaisemalla suurimman underground singlen "Make Me Worse" (julkaistu 13. heinäkuuta 2012), joka liittyi BBC Radio 1Xtran sopimukseen soittaa live-esitys Charlie Sloth Fire In The Booth:ssa. Suurin osa heidän suosiostaan on tullut Monstercatin Muzzyn avulla, kun hän remixasi heidän singlen "Make Me Worse", joka sai miljoonia katselukertoja.


title: Kings of the City

text: Bändin laulaja, Danny Wilder kuoli keuhkosyöpään 3. lokakuuta 2013 27-vuotiaana. Bändi julkaisi seuraavan julkilausuman Facebook-sivulleen: "Ensimmäistä kertaa elämässäni olen sanaton. Veljemme, ystävä, johtaja, laulaja, kitaristi, keulahahmo ja pomo, Danny Wilder, kuoli eilen aamulla. Maailma ei koskaan tule olemaan entisensä. Kunnioituksemme ja syvimmät surut ovat hänen perheensä ja rakkaidensa kanssa."


title: Kings of the City

text: Seuraava cover Maverick Sabren UK single "Let Me Go" nuorten lähetystoiminnan SB.TV takia, bändi kutsuttiin tukemaan Sabrea hänen 2011 UK kiertueellaan.


title: Hella (muusikko)

text: Hella (taiteilijanimi, s. 2. tammikuuta 1985) on suomalainen rock-muusikko joka soittaa kosketinsoittimia ja laulaa hard rock -yhtye Lordissa. Hella tunnustautuu melodisen metallin faniksi ja hänen lempiyhtyeitään ovat mm. Behemoth ja Children of Bodom. Hänen Lordi-hahmonsa on elävä nukke, josta käytetään mm. nimiä "Scarbie", "Plastic Chic" ja "HellToy". Kuten muillekin Lordin jäsenille, myös Hellalle on luotu kokonainen fiktiivinen historia.


title: Hella (muusikko)

text: Hella toimi vierailevana laulajana maaliskuussa 2014 julkaistun Postikortteja Helvetistä -yhtyeen singlellä "Miksi?", joka kertoo vaikeasta nuoruudesta.


title: Hella (muusikko)

text: Helmikuussa 2015 Hella ilmoitti olevansa raskaana. Raskaus ei vaikuttanut yhtyeen juuri alkaneeseen kiertueeseen, mutta Hellan ihonmyötäisen esiintymisasun päälle lisättiin rikkinäinen mekko. Hella toimi vuonna 2008 Qstockin festaribeibenä.


Hollolan kihlakuntien ja Porvoon läänin tuomiokunta oli 1659–1750 toiminnassa ollut Turun hovioikeuden alainen kihlakunnantuomarin virka-alue. Sen edeltäjiä ennen yhteenliittämistä olivat Porvoon tuomiokunta ja Hollolan tuomiokunta. Sitä seurasivat Hollolan ylisen ja alisen kihlakunnan tuomiokunta sekä Porvoon ja Kymin kihlakuntien tuomiokunta.


title: Hollolan kihlakuntien ja Porvoon läänin tuomiokunta

text: Vuoden 1680 tuomiokirjan mukaan tuomiokuntaan kuuluivat seuraavat pitäjät:


text: Isonvihan (1713–1721) aikana tuomiokunnassa pidettiin viimeiset käräjät ennen keskeytystä keväällä 1714 ja käräjätoiminta aloitettiin uudelleen helmikuussa 1722. Pikkuvihan (1742–1743) aikana järjestettiin sekä syys- että talvikäräjät molempina vuosina.


title: Louis Jules Trochu

text: Louis Jules Trochu (12. maaliskuuta 1815 Le Palais, Belle Île – 7. lokakuuta 1896 Tours) oli ranskalainen kenraali, joka toimi kansallisen puolustuksen hallituksen johtajana ja siten Ranskan kolmannen tasavallan ensimmäisenä pääministerinä syyskuusta 1870 helmikuuhun 1871.


title: Louis Jules Trochu

text: Trochu valmistui upseeriksi 1838 ja valmistui 1840 yleisesikuntakoulusta. Hänet sijoitettiin 1851 sotaministeriöön. Krimin sodassa hän toimi everstinä marsalkka Saint Arnaudin ja Canrobert’n adjutanttina, kunnes hänet 1855 ylennettiin prikaatinkenraaliksi ja nimitettiin jalkaväkiprikaatin johtoon. Hän osallistui Sevastopolin valtaukseen syyskuussa 1855. Vuoden 1859 Pohjois-Italian sotaretkellä Trochu komensi jalkaväkidivisioonaa, joka oli mukana Magentan ja Solferinon taisteluissa. Trochun orleanistiset sympatiat haittasivat tämän jälkeen hänen ylenemistään, ja 1867 hän julkaisi kansainvälistä huomiota herättäneen teoksen "L’Armée française en 1867", jossa hän käsitteli avoimesti monia Ranskan armeijan heikkouksia.


title: Louis Jules Trochu

text: Vuoden 1870 Ranskan–Saksan sotaan Trochu ei aluksi osallistunut, mutta 17. elokuuta 1870 hänet nimitettiin Pariisin sotilaskuvernööriksi ja pääkaupungin joukkojen ylipäälliköksi. Kun vallankumous kaatoi pian toisen keisarikunnan, Trochu ryhtyi 4. syyskuuta uuden kansallisen puolustuksen hallituksen johtoon. Hän siirsi kuvernöörin tehtävänsä tammikuussa 1871 kenraali Joseph Vinoylle, mutta jatkoi vielä hallituksen johdossa. Kansalliskokouksen ensimmäisissä vaaleissa helmikuussa 1871 hänet valittiin kahdeksasta vaalipiiristä ja hän liittyi keskustaoikeiston ryhmään. Aselevon jälkeen hän jätti hallituksen johdon.


title: Louis Jules Trochu

text: Trochu vetäytyi vuonna 1872 politiikasta. Hän julkaisi myöhemmin lisää Ranskan armeijaa käsitelleitä kirjoja.


title: Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 2006

text: Suomen vuoden 2006 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Seinäjoen Jääurheilukeskuksessa 17.-18.12.2005. Kilpailuun osallistui 12 naista ja 14 miestä.


title: Lahjoitusmaa

text: Lahjoitusmaa on maa-alue, jolta kannettavan veron kruunu on luovuttanut palkaksi, palkkioksi, eläkkeeksi tai korvaukseksi aateliselle maanherralle eli donataarille. Ruotsissa perinnöllisiä lahjoitusmaita alettiin jakaa Juhana III:n aikana. Norrköpingin päätöksessä vuonna 1604 säädettiin perinnöllisyyden koskevan vain miehiä, ja uuden hallitsijan tuli aina vahvistaa donataarin oikeus perintöön.


title: Lahjoitusmaa

text: Kreivi- ja vapaaherrakuntia koski määräys perinnön jakamattomuudesta ja sen kuulumisesta aina vanhimmalle pojalle. Kreivi- ja vapaaherrakunnille kuului myös paikallishallinto ja tuomiovalta alueella.


title: Lahjoitusmaa

text: Lahjoitusmaiden määrä kasvoi hallitsemattomasti kuningatar Kristiinan aikana, mutta sitä kompensoitiin peruutuksilla eli reduktioilla. Enimmillään lahjoitusmanttaalien määrä Suomessa oli 26 prosenttia vuonna 1652.


title: Lahjoitusmaa

text: Ruotsiin levisi eurooppalainen feodaalioikeus, joka mahdollisti oikeuksien laajentamisen aina täydelliseen maanomistukseen saakka. Kehitys oli erityisen tuhoisaa talonpojille, jotka menettivät perinteisen omistuksen viljelemäänsä maahan. Tilannetta kuitenkin helpotti Iso reduktio vuonna 1680, jolloin lähes kaikki lahjoitukset peruttiin. Ne donataarit, jotka saivat peruutuksen jälkeen pitää lahjoituksen, saivat maahan täyden maanomistusoikeuden.


title: Lahjoitusmaa

text: Pietari Suuri aloitti toisen laajamittaisen lahjoitusmaakauden Vanhassa Suomessa 1700-luvun alkupuoliskolla. Suomen säätyvaltiopäivät lunasti Vanhan Suomen lahjoitukset takaisin vuosina 1867–1890. Sen jälkeen talonpojat joutuivat lunastamaan maat itselleen pitkäaikaisten lainojen avulla.


title: Eino Kettunen (kirjailija)

text: Eino Veikko Johannes Kettunen (27. joulukuuta 1896 Kouvola – 18. maaliskuuta 1918 Orivesi) oli suomalainen tekniikan ylioppilas ja lastenkirjailija.


title: Eino Kettunen (kirjailija)

text: Kettunen taisteli Suomen sisällissodan aikana valkoisten joukoissa ja kuoli haavoittuneena maaliskuussa 1918 Orivedellä. Hänet on haudattu Laukaan sankarihautaan.


title: Ensio Kurki-Suonio

text: Ensio Voldemar Kurki-Suonio, sukunimi vuoteen 1927 Krohn (23. heinäkuuta 1896 Parkala, Inkeri – 14. syyskuuta 1993 Hämeenlinna) oli suomalainen lääkäri ja runoilija. Hän käytti myös nimimerkkiä "Kurki Suonio".


title: Ensio Kurki-Suonio

text: Kurki-Suonion vanhemmat olivat säveltäjä, kirkkomuusikko ja musiikkitieteilijä Ilmari Henrik Reinhold Krohn (1867–1960) ja Emilie Alide Marie von Dittmann (1870–1905). Kurki-Suonio oli naimisissa vuodesta 1922 pianisti Aino Katri Vartian kanssa. Professorit Kaarle Kurki-Suonio ja Reino Kurki-Suonio ovat heidän lapsiaan. Kurki-Suonio tuli ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta 1914 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1926, tohtoriksi hän väitteli 1956. Kurki-Suonio perusti jo 1929 Hämeenlinnaan Rauhankatu 3:een yksityisen "Höyhensaari"-nimisen synnytyssairaalan. Sairaala toimi arkkitehti Väinö Vähäkallion suunnittelemassa viisikerroksisessa rakennuksessa aina vuoteen 1968 saakka. Kurki-Suonio sai lääkintöneuvoksen arvon 1975. Sotilasarvoltaan Kurki-Suonio oli lääkintämajuri (1942).


title: Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 2005

text: Suomen vuoden 2005 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Seinäjoen Jääurheilukeskuksessa 12.-13.3.2005. Kilpailuun osallistui 7 naista ja 8 miestä.


title: Charles Cousin-Montauban

text: Charles Guillaume Marie Apollinaire Antoine Cousin-Montauban, Palikaon kreivi (24. kesäkuuta 1796 Pariisi – 8. tammikuuta 1878 Versailles) oli ranskalainen kenraali, joka toimi Ranskan toisen keisarikunnan viimeisenä pääministerinä Ranskan–Saksan sodan aikana elo–syyskuussa 1870.


title: Charles Cousin-Montauban

text: Cousin-Montauban liittyi Ranskan armeijaan vuonna 1814 ja osallistui vuoden 1823 Espanjan-sotaretkeen. Vuosina 1831–1857 hän palveli Algeriassa ja yleni 1847 everstiksi, 1851 prikaatinkenraaliksi ja 1855 divisioonankenraaliksi, minkä jälkeen hän oli Oranin alueen kuvernöörinä. Cousin-Montauban oli pari vuotta divisioonankomentajana Ranskassa, kunnes vuoden 1859 lopussa hänet valittiin komentamaan ranskalaista armeijaa, joka yhdessä brittijoukkojen kanssa lähti sotaretkelle Kiinaan. Brittien tuella hän löi kiinalaiset 21. syyskuuta Palikaon taistelussa lähellä Pekingiä ja eteni pääkaupunkiin 12. lokakuuta. Kiinan johto joutui pakon edessä taipumaa rauhaan 25. lokakuuta. Cousin-Montaubanin joukot osallistuivat myös kansainvälistä paheksuntaa herättäneeseen Pekingin kesäpalatsin ryöstöön. Häntä pidettiin kuitenkin Ranskassa sankarina, ja kotimaahan palattuaan hän sai monia kunnianosoituksia. Joulukuussa 1860 hänet nimitettiin senaattoriksi ja 1862 keisari Napoleon III antoi hänelle Palikaon kreivin arvon. Sen jälkeen hän toimi armeijakunnan komentajana.


title: Charles Cousin-Montauban

text: Ranskan–Saksan sodan sytyttyä vuonna 1870 Palikao kutsuttiin Ranskan sotaministeriksi ja 9. elokuuta sijaishallitsijana toiminut keisarinna Eugénie nimitti hänet pääministeriksi eronneen Émile Ollivierin tilalle. Hänen pääministerikautensa jäi alle kuukauden mittaiseksi. Palikao ryhtyi järjestämään uusia armeijakuntia Ranskan ja Pariisin puolustamiseksi, aluksi suurella menestyksellä. Hän oli myös johtavana henkilönä laatimassa suunnitelmaa, jonka mukaisesti Patrice MacMahonin komentama armeija lähti vapauttamaan Metziin saarroksiin jääneitä F. A. Bazainen joukkoja. Ponnistelut valuivat kuitenkin hukkaan Ranskan joukkojen kärsittyä katastrofaalisen tappion Sedanin taistelussa 1.–2. syyskuuta. Keisarin jäätyä vangiksi Palikaolle ehdotettiin diktaattoriksi ryhtymistä, mutta hän kieltäytyi ja pakeni 4. syyskuuta puhjenneen vallankumouksen myötä Belgiaan.


title: Charles Cousin-Montauban

text: Palikao palasi sodan jälkeen vuonna 1871 Ranskaan, ja puolusti itseään kansalliskokouksen asettaman tutkintakomitean edessä. Puolustuksekseen hän julkaisi myös samana vuonna kirjan "Un Ministre de la guerre de vingt-quatre jours".


title: Otto Talasmo

text: Otto Talasmo, sukunimi vuoteen 1935 "Frilander" (17. elokuuta 1896 Pieksämäki – 16. heinäkuuta 1967 Kyyjärvi) oli suomalainen opettaja ja nuortenkirjailija.


title: Otto Talasmo

text: Talasmo toimi opettajana Kyyjärvellä.


title: Otto Talasmo

text: Talasmo käytti ensimmäisenä kuunnelma-sanaa ehdottaessaan nimeä radiossa esitettäville näytelmille Helsingin Sanomissa vuonna 1928.


title: Otto Talasmo

text: Nimellä "O. Talasmo":


title: Nikolai Zatejev

text: Nikolai Vladimirovitš Zatejev (ven. Николай Владимирович Затеев) (30. kesäkuuta, 1926— 28. elokuuta 1998) syntyi Nižni Novgorodissä vuonna 1926. Hän kuoli vuonna 1998 Moskovassa. Nikolai Zatejev oli venäläinen sukellusveneupseeri.


title: Nikolai Zatejev

text: Kapteeni Zatejev oli 1960-luvulla ydinkäyttöisen sukellusvene K-19:n päällikkö. Hän vastusti sitä, ettei alukseen asennettu varajärjestelmää sen ydinkäyttöisten turbiinien jäähdytykseen, kuten esimerkiksi hätätilanteita silmällä pitäen.


title: Nikolai Zatejev

text: K-19 joutui 4. elokuuta 1961 pohjoisella Atlantilla lähelle kriittistä tilaa - eli reaktoriytimen sulamista, sen jäähdytysjärjestelmän pettäessä. Aluksen 8 matruusia määrättiin tekemään hätätyönä tehtäviä korjauksia. He kaikki saivat vakavia säteilyvammoja, ja kuolivat näiden vuoksi hyvin nopeasti. Saastunutta radioaktiivista ilmaa pääsi leviämään aluksen muihin tiloihin, ja siksi useat aluksella palvelleista merimiehistä menehtyivät erilaisiin syöpäsairauksiin myöhemmin vuosien kuluessa.


title: Nikolai Zatejev

text: Viimeinen Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov yritti esittää Zatejeville ja hänen miehistölleen Nobelin rauhanpalkintoa, mutta sitä ei heille kuitenkaan myönnetty.


title: The Other Boleyn Girl

text: The Other Boleyn Girl voi tarkoittaa seuraavia:


title: Louis Buffet

text: Louis Joseph Buffet (26. lokakuuta 1818 Mirecourt – 7. heinäkuuta 1898) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi Ranskan pääministerinä 1875–1876.


title: Louis Buffet

text: Buffet oli alkuperäiseltä ammatiltaan lakimies. Hänet valittiin vuoden 1848 helmikuun vallankumouksen jälkeen perustuslakia säätävään kansalliskokoukseen, jossa hän lukeutui oikeistoon. Hän asettui tukemaan toisen tasavallan presidentiksi valittua Louis-Napoleon Bonapartea. Buffet toimi syksyllä 1849 maatalous- ja kauppaministerinä ja oli 1851 uudelleen hallituksessa, mutta vetäytyi politiikasta Napoleonin joulukuussa 1851 suorittaman vallankaappauksen jälkeen. Vuonna 1863 hänet kuitenkin valittiin lainsäätäjäkuntaan ja hän tuki voimakkaasti keisarikunnan loppuaikojen liberalisoimispyrkimyksiä. Hänestä tuli tammikuussa 1870 Émile Ollivierin hallituksen valtiovarainministeri, mutta hän erosi jo huhtikuussa pelätessään keisari Napoleonin jälleen tavoittelevan itsevaltiutta.


title: Louis Buffet

text: Buffet valittiin 1871 kolmannen tasavallan kansalliskokoukseen, jonka puhemieheksi hän kohosi Jules Grévyn seuraajana huhtikuussa 1873. Nyt hän lukeutui keskustaoikeistoon ja puolusti innokkaasti uutta tasavaltaista perustuslakia. Perustuslain hyväksymisen jälkeen Buffet kokosi 10. maaliskuuta 1875 vanhoillisista tasavaltalaisista muodostuneen hallituksen, jossa hän toimi itse myös sisäministerinä. Hän menetti vuoden 1876 tammi- ja helmikuussa pidetyissä vaaleissa sekä senaatin että edustajainkamarin tuen, ja erosi 24. helmikuuta. Pian sen jälkeen hänet valittiin kuitenkin elinikäiseksi senaattoriksi. Senaatissa hän liittyi kirkollisiin konservatiiveihin.


title: Aarne Heino

text: Aarne Heino (s. 16. toukokuuta 1897 Viipuri) oli suomalainen kirjallisuustieteilijä.


title: Aarne Heino

text: Heino työskenteli vuosina 1919–1964 lääninkirjaajana Viipurin läänin ja sittemmin Kymen läänin lääninhallituksessa. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1970 Helsingin yliopistossa, väitöskirjan aiheena oli runoilija Otto Mannisen Homeros-suomennoksissaan käyttämä kuvakieli.


title: René Goblet

text: René Goblet (26. syyskuuta 1828 Aire-sur-la-Lys – 13. syyskuuta 1905 Pariisi) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi Ranskan pääministerinä 1886–1887.


title: René Goblet

text: Goblet väitteli 1850 oikeustieteen tohtoriksi ja toimi asianajajana Amiensissa, jonka pääprokuraattoriksi hänet nimitettiin kolmannen tasavallan perustamisen yhteydessä 1870. Seuraavana vuonna hän omistautui politiikalle ja hänet valittiin kansalliskokoukseen tasavaltalaisen vasemmiston edustajana. Goblet oli 1879 oikeusministeriön alivaltiosihteerinä sekä 1882 sisäministerinä Charles de Freycinetin hallituksessa. Hän kannatti hallinnon hajauttamista ja perustuslainmuutosta. 1885–1886 Goblet oli opetusministerinä kahdessa peräkkäisessä tasavaltalaisten hallituksessa, jotka uudistivat yliopistolaitosta ja siirsivät alkeisopetuksen pois kirkolta. Hänestä tuli pääministeri joulukuussa 1886, mutta hänen hallituksensa kaadettiin jo seuraavan vuoden toukokuussa. Lyhyelle hallituskaudelle mahtui rajaselkkaus Saksan kanssa, jota lietsoi puolustusministerinä toiminut kenraali Georges Boulanger.


title: René Goblet

text: Goblet toimi 1888–1889 ulkoministerinä. Hän putosi vuoden 1889 vaaleissa edustajainkamarissa, mutta pääsi kaksi vuotta myöhemmin senaattiin ja 1893 takaisin edustajainkamariin. Uransa viimeisessä vaiheessa Goblet siirtyi enemmän vasemmalle ja perusti eräiden muiden poliitikkojen kanssa "Petite république française" -nimisen lehden. Hän vetäytyi politiikasta jäätyään valitsematta vuoden 1898 vaaleissa.


title: Mikaël Kingsbury

text: Mikaël Kingsbury (s. 24. heinäkuuta 1992) on kanadalainen freestylehiihtäjä.


title: Mikaël Kingsbury

text: Hän sai kumparelaskun hopeamitalin Sotšin olympialaisissa 2014. Hän voitti kumparelaskun maailmanmestaruuden Voss-Myrkdalenissa 2013, missä sai lisäksi parikumpareissa hopeaa. Kreischbergissä 2015 hän voitti parikumpareiden maailmanmestaruuden ja sai kumparelaskussa hopeaa. Deer Valleyn MM-kilpailuissa 2011 hän saavutti parikumpareissa hopeaa ja kumparelaskussa pronssia. Vuoden 2017 MM-kisoissa hän saavutti pronssia kumparelaskusta.


title: Mikaël Kingsbury

text: Kingsbury voitti sekä maailmancupin kokonaiskilpailun että kumparelaskun cupin kausilla 2011–2012, 2012–2013, 2013–2014, 2014–2015, 2015–2016 ja 2016–2017. Hän sijoittui kaudella 2010–2011 kolmanneksi kumparelaskun cupissa ja neljänneksi kokonaiscupissa.


title: Adi Sjöblom

text: Adi Lovisa Sjöblom (29. maaliskuuta 1898 Turku – 26. toukokuuta 1968 Kruunupyy) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.


title: Adi Sjöblom

text: Nimimerkillä "A. S-m":


title: Aleksandr Smyšljajev

text:
Aleksandr Smyšljajev (s. 3. maaliskuuta 1987) on venäläinen freestylehiihtäjä.
Hän sai kumparelaskun pronssimitalin Sotšin olympialaisissa 2014. Se oli Venäjän ensimmäinen mitali kumparelaskussa 20 vuoteen. Hän sijoittui olympialaisten kumparelaskussa kymmenenneksi Vancouverissa 2010 ja 13:nneksi Torinossa 2006.


title: Aleksandr Smyšljajev

text: Smyšljajev saavutti kumparelaskun MM-pronssia Kreischbergissä 2015. Hän sijoittui MM-kilpailuissa samassa lajissa viidenneksi Deer Valleyssä 2011 ja 13:nneksi Voss-Myrkdalenissa 2013. Parikumpareissa hän oli kahdeksas 2015, kymmenes 2011, yhdestoista 2013 ja seitsemästoista Inawashirossa 2009.


title: Aleksandr Smyšljajev

text: Smyšljajev kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Sauze d'Oulx-Jouvenceaux'ssa helmikuussa 2005 sijoittuen kumparelaskussa 33:nneksi. Kahdeksan päivää myöhemmin hän saavutti ensimmäiset maailmancup-pisteensä oltuaan samassa lajissa kymmenes Vossissa. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Deer Valleyn kumparelaskussa tammikuussa 2009. Toistaiseksi ainoan voittonsa hän saavutti Voss-Myrkdalenin kumparelaskussa maaliskuussa 2014. Toiseksi hän on sijoittunut kahdesti ja kolmanneksi kahdeksan kertaa. Hän sijoittui toiseksi kumparelaskun maailmancupin kokonaispisteissä kaudella 2014–2015.


title: Jean-Frédéric Chapuis

text: Jean-Frédéric Chapuis (s. 2. maaliskuuta 1989) on ranskalainen freestylehiihtäjä. Hän sai skicrossin kultamitalin Sotšin olympialaisissa 2014. Hän voitti saman lajin maailmanmestaruuden Vossissa 2013 ja sai MM-hopeaa Kreischbergissä 2015. Skicrossin maailmancupin kokonaiskilpailun hän voitti kausilla 2014–2015, 2015–2016 ja 2016–2017 sekä sijoittui neljänneksi kausilla 2012–2013 ja 2013–2014. Freestylehiihdon maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kolmas kausilla 2014–2015 ja 2015–2016. Hän on voittanut 15 maailmancupin osakilpailua (tilanne 8.2.2018).


title: Sara Bergmark Elfgren

text: Sara Bergmark Elfgren (s. 13. maaliskuuta 1980) on ruotsalainen fantasiakirjailija. Hän on laatinut myös käsikirjoituksia elokuviin ja televisioon. Mats Strandbergin kanssa kirjoitetut nuortenkirjat ovat saaneet Ruotsissa monia palkintoja, ne on käännetty useille kielille ja niitä myydään noin 20 maassa.


title: Sara Bergmark Elfgren

text: Teokset "Piiri", "Tuli" ja "Avain" muodostavat Engelfors-trilogian, jonka kaksi ensimmäistä osaa ovat ilmestyneet suomeksi.


title: Gaston de Galliffet

text: Gaston Alexandre Auguste de Galliffet (23. tammikuuta 1830 Pariisi – 8. heinäkuuta 1909 Pariisi) oli ranskalainen markiisi ja kenraali, joka osallistui vuonna 1871 Pariisin kommuunin kukistamiseen ja toimi 1899–1901 sotaministerinä.


title: Gaston de Galliffet

text: Galliffet liittyi Ranskan armeijaan 1848 ja osallistui Krimin sodan Sevastopolin piiritykseen sekä Ranskan sotaretkiin Algeriassa, Italiassa ja Meksikossa. Meksikon sotaretkellä hän haavoittui vakavasti Pueblan taistelussa. Ranskan–Saksan sodassa vuonna 1870 hän komensi prikaatinkenraalina ratsuväkijoukkoja Sedanin taistelussa, jossa jäi muun Ranskan armeijan tavoin saksalaisten sotavangiksi. Vuonna 1871 Galliffet sai tehtäväkseen Pariisin kommuunin kukistamisen. Hän suoritti tehtävän tehokkaasti, mutta ei kaihtanut julmuutta kommunardien kohtelussa. Tämän seurauksena hän sai Ranskan vasemmiston keskuudessa elinikäisen kielteisen maineen, vaikka olikin itse tasavaltalainen. Myöhemmin Galliffet palasi Algeriaan, jossa hän yleni 1875 divisioonankenraaliksi. Palattuaan kotimaahan hänestä tuli Léon Gambettan suojatti ja hän osallistui Ranskan ratsuväen kehittämiseen. 1880–1882 hän toimi Pariisiin sijoitettujen joukkojen komentajana. Vuonna 1885 hänestä tuli ylimmän sotaneuvoston jäsen.


title: Gaston de Galliffet

text: Galliffet palveli vielä 1889–1895 armeijassa, minkä jälkeen hän jäi eläkkeelle. Hän oli kuitenkin kesäkuusta 1899 toukokuuhun 1900 sotaministerinä Pierre Waldeck-Rousseaun hallituksessa. Dreyfus-jutussa hän tuki syytettynä ollutta Alfred Dreyfusia. Galliffet ei kuitenkaan sopinut politiikkaan ja maine Pariisin kommuunin ankarana kukistajana vainosi häntä edelleen. Ranskan ja koko Euroopan sosialistien parissa paheksuttiin erityisesti sosialistisen ministerin Alexandre Millerandin osallistumista samaan hallitukseen Galliffet’n kanssa.


title: SSAB

text: SSAB AB (aikaisemmin "Svenskt Stål AB") on ruotsalainen teollisuuskonserni, joka on Pohjoismaiden suurin raakateräksen tuottaja. SSAB toimii maailmanlaajuisesti 45 maassa, ja sen omistajat ovat pohjoismaisia ja yhdysvaltalaisia. SSAB:n tuotteita ovat pitkälle kehitetyt lujat teräkset, nuorrutusteräkset, nauha-, levy- ja putkituotteet sekä rakentamisen ratkaisut.


title: SSAB

text: Tammikuussa 2014 kerrottiin, että SSAB hankkii omistukseensa suomalaisen Rautaruukin osakevaihtojärjestelyin. SSAB:n osakkeiden noteeraaminen aloitettiin kaupan seurauksena Helsingin pörssissä 1. elokuuta 2014. Laskemalla SSAB:n ja Rautaruukin liikevaihdot yhteen vuodelta 2013 summaksi saatiin alustavasti noin 6,4 miljardia euroa. SSAB:llä oli elokuussa 2014 noin 17 300 työntekijää. Yhtiö tuottaa noin 8,8 miljoonaa tonnia terästä vuodessa, ja sen suurimmat terästuotantotehtaat sijaitsevat Oxelösundissa, Borlängessä ja Luulajassa, Raahessa, Hämeenlinnassa, Montpelierissä ja Mobilessa.


title: SSAB

text: SSAB:n historia ulottuu vuoteen 1878, jolloin Dormarvets Jernverk aloitti toimintansa. Yhtiö alkoi valmistaa teräsnauhaa vuonna 1899, ja vuonna 1913 se valmisti kahdeksasosan Ruotsin harkkoraudasta. Ensimmäinen tehdas rakennettiin vuosien 1914–1919 aikana. Tehtaassa oli masuuneita, koksaamoja, voimalaitoksia, konepajoja, venesatamia, toimistoja ja asuntoja.


title: SSAB

text: SSAB Svensk Stål AB syntyi vuonna 1978, kun Borlängessä sijainnut Domnarvets Jernverk ja Luulajassa sijainnut Norbottens Järnverk sekä Oxelösunds Järnverk yhdistyivät. Terästeollisuudella oli tuolloin tarve uudistua, kun tuotantovälineet olivat vanhanaikaisia, markkinoilla oli ylitarjontaa, Euroopassa elettiin öljykriisin jälkeen vaikeita vuosia ja kilpailu uusista edullisten kustannusten tuotantomaista kasvoi. Yrityksen pääomistaja oli Ruotsin valtio. Pörssiin se meni vuonna 1988. Vuonna 2007 SSAB osti kanadalaisen IPSCO-teräsvalmistajan. Vuonna 2010 yritysrakenne meni uusiksi ja se jaettiin kolmeen maantieteelliseen liiketoiminta-alueeseen: EMEA, Amerikat ja APAC.


title: SSAB

text: Vuonna 2012 SSAB:n liikevaihto oli noin 4,5 miljardia euroa, kun Rautaruukilla liikevaihtoa oli noin 2,8 miljardia euroa. Vuosittainen teräksen tuotantokapasiteetti SSAB:lla on ollut noin kuusi miljoonaa tonnia, kaksi kertaa enemmän kuin Rautaruukilla. Yritykset tuottivat pitkälti samoja teräksen peruslaatuja sekä erikoislujia teräksiä esimerkiksi kaivosteollisuuden tai kuljetusten tarpeisiin. Yhtiöt kilpailivat kovasti keskenään erityisesti Pohjois-Euroopassa. SSAB, samoin kuin koko eurooppalainen terästeollisuus, on ollut kovissa vaikeuksissa huonon taloustilanteen ja pienentyneen kysynnän vuoksi. Vuosien 2011–2013 aikana yhtiön pörssiarvo on noin puolittunut ja tammi-syyskuussa 2013 SSAB teki noin 96 miljoonan euron liiketappion.


title: SSAB

text: Tammikuussa 2014 SSAB:n hallituksen puheenjohtaja Sverker Martin-Löf syytti alan huolista ja lisäkustannuksista paitsi Euroopan huonoa taloustilannetta, myös idästä tulevaa kasvavaa kilpailua ja eurooppalaisia viranomaisia. Hänen mukaansa nykyisestä eurooppalaisesta ilmastopolitiikasta seuraa se, että tehokkaimmin toimivien tuotantolaitosten toimintaa Euroopassa joudutaan rajoittamaan, minkä vuoksi maailmaan tulee entistäkin enemmän hiilidioksidia muualta.


title: SSAB

text: Tammikuussa 2014 julkistettua yhdistymistä Rautaruukkiin perusteltiin eritoten tarpeella säästää ja muuttaa yhtiöiden kulurakennetta pysyvästi. ”On raja sille, kuinka paljon yhtiö voi säästää yksin”, totesi Rautaruukin hallituksen puheenjohtaja Kim Gran. Yhtiöt olivat laskeneet, että yhdistymisen myötä tulisi noin 150 miljoonaa euron vuosittaiset säästöt. Yhdistymissuunnitelmiin ei kuulunut yhdenkään tuotantolaitoksen pysyvää sulkemista Suomessa tai Ruotsissa. Henkilöstön uskottiin vähenevän yhdistymistä seuraavan kolmen vuoden aikana vajaat 900 työntekijää (noin 5 %) pääasiassa Suomessa ja Ruotsissa.


title: SSAB

text: SSAB:n osakekauppa Helsingin pörssissä alkoi 1. elokuuta 2014. Rautaruukki sai pörssiltä elokuussa 2014 100 000 euron sakot ja varoituksen sääntöjen rikkomisesta. Helsingin pörssin kurinpitolautakunta epäili, että pörssin yhteyshenkilöiksi oli nimetty henkilöitä, jotka eivät olleet kunnolla perillä Rautaruukin asioista. Kurinpitolautakunta alkoi tutkia asiaa tammikuussa 2014, kun SSABn ja Rautaruukin yhdistymisestä tiedotettiin. Kävi ilmi, että Rautaruukki oli käynyt neuvotteluja teräsliiketoimintansa yhdistämisestä SSAB:n kanssa jo marraskuusta 2011 alkaen, jolloin hankkeelle oli perustettu sisäpiirirekisteri. Elo-syyskuussa 2013 Helsingin pörssissä havaittiin poikkeuksellisia piirteitä Rautaruukin osakkeiden kaupankäynnissä: yhtiön osakkeen hinta ja kaupankäyntimäärät nousivat useita kertoja huomattavasti. Pörssin markkinavalvonta kysyi Rautaruukilta syitä osakkeen poikkeukselliseen kurssikehitykseen, mutta yhtiö ei kertonut niitä. Pörssi piti rikkomusta vakavana ottaen huomioon yritysjärjestelyn koon ja tärkeyden yhtiölle. Rautaruukin mukaan sillä ei ollut velvollisuutta antaa pörssin markkinavalvojalle tietoja, koska keskustelut SSAB:n kanssa olivat olleet alustavia ja elokuussa 2013 neuvottelut olivat keskeytyneet.


title: SSAB

text: Elokuussa 2014 yritys koostui viidestä divisioonasta:SSAB:n suurimmat tehtaat Ruotsissa ovat:


title: SSAB

text: Rautaruukilta SSAB:lle siirtyneet tehtaat:


title: SSAB

text: Lisäksi SSAB:llä on Venäjän Balabanovossa 1 200 työntekijän tehdas ja Yhdysvalloissa tehtaat Montpelier'ssä ja Mobilessa, joissa kummassakin on 500 työntekijää.


title: SSAB

text: Syyskuussa 2014 SSAB sai uuden johtoryhmän Rautaruukki-kaupan seurauksena. Toimitusjohtajana jatkoi SSAB:n Martin Lindqvist, vanhoja rautaruukkilaisia uudessa johtoryhmässä oli kolme: SSAB:n Euroopan liiketoiminta-alueen johtaja Olavi Huhtala, Ruukki Construction -ryhmän johtaja Marko Somerma ja SSAB:n viestintäjohtaja Taina Kyllönen.


title: SSAB

text: Olavi Huhtala toimii myös Rautaruukin toimitusjohtajana korvaten Rautaruukin edellisen toimitusjohtajan Sakari Tammisen, joka jatkaa yhtiön palveluksessa Ruukin ja SSAB:n yhdistymiseen liittyvissä asioissa vuoden 2014 loppuun saakka, minkä jälkeen hän jää eläkkeelle.


title: SSAB

text: SSAB:n suurin osakkeenomistaja äänivallalla mitattuna on ruotsalainen sijoitusyhtiö Industrivärlden, jonka osuus äänistä on 17,5 prosenttia ja osakkeista 10,5 prosenttia. Suomalainen valtion sijoitusyhtiö Solidium omistaa uuden yhtiön osakkeista 16,8 prosenttia ja äänivallasta kymmenen prosenttia.


title: SSAB

text: Tammikuun ja helmikuun vaihteessa 2018 Solidium myi 37 miljoonaa SSAB:n B-osaketta kansainvälisille ja pohjoismaisille instituutiosijoittajille. Myynnin jälkeen Solidiumin omistus SSAB:ssä laski 17,1 prosentista 13,5 prosenttiin.


title: Fridolf Michael

text: Hjalmar Fridolf Martin Michael (6. marraskuuta 1898 Houtskari – 4. syyskuuta 1975 Turku) oli suomalainen pappi ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.


title: Fridolf Michael

text: Michael toimi ylimääräisenä pappina Paraisilla 1935–1941, Vaasan ruotsalaisen seurakunnan virallisena apulaisena 1942–1945, Liljendalin vt. kirkkoherrana 1947–1949 ja Paraisten ruotsalaisen seurakunnan kappalaisena 1952.


title: Fridolf Michael

text: Nimellä "F. M. Michael":


title: Liisa Tiiro

text: Liisa Lusiina Tiiro, o. s. "Viljamaa" (20. maaliskuuta 1898 Alavieska – 6. huhtikuuta 1984 Oulu) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja runoilija.


title: Liisa Tiiro

text: Tiiron vanhemmat olivat itsellinen Jaafet Viljamaa (1856–1929) ja tämän toinen puoliso Hanna Gunnari (1853–1942). Liisa Tiiro oli naimisissa talollinen, pankinjohtaja ja kirkonisäntä Yrjö Erik Tiiron (1902–1966) kanssa.


title: Liisa Tiiro

text: Tiiro toimi vuodesta 1928 alkaen opettajana Alavieskassa, Vihannissa, Iissä ja Kempeleessä.


title: Paranormaali avaruus

text: Topologiassa paranormaali avaruus on topologinen avaruus, jonka jokaisella numeroituvalla deskreetillä kokoelmalla suljettuja joukkoja on lokaalisti äärellinen laajennus.


title: Minsk-Matšulištšy

text: Minsk-Matšulištšy (; ) on 15 kilometriä Minskin keskustan eteläpuolella, Valko-Venäjän Minskin alueen Minskin piirissä, Matšulištšyn kaupunkimaisen taajaman länsipuolella sijaitseva valkovenäläinen lentotukikohta.


title: Minsk-Matšulištšy

text: Matšulištšyyn nykyään sijoitettu joukko-osasto muodostettiin alun perin Afganistanin sotaa varten vuoden 1989 alkupuolella. Se toimi maaliskuusta 1980 helmikuuhun 1989 Kabulin lentokentältä käsin 50. erillisenä yhdistettynä lentorykmenttinä (kirjaimellisesti "sekalentorykmenttinä"). Pääkalustona joukko-osastolla oli Antonov An-12-, An-26 ja An-26RT -sotilaskuljetuskoneita sekä Mi-24V/D ja Mi-8MT -helikoptereita.


title: Minsk-Matšulištšy

text: Toukokuusta 1989 lähtien rauhanolohin palannut 50. erillinen yhdistetty lentorykmentti harjoitteli aluksi Minskin varuskunnan "Lipkin lentokentällä" (аэродром Липки, , ). Vuodesta 1994 lähtien 50. yhdistetyksi lentotukikohdaksi edelleennimetty joukko-osasto on toiminut Matšulištšyn kentältä käsin.


title: Minsk-Matšulištšy

text: Esimerkiksi Voitonpäivän ja maan itsenäisyyspäivän sotilasparaateihin Minskissä osallistuvat lentojoukot harjoittelevat tyypillisesti yhteistoimintaa Matšulištšyn lentotukikohdasta käsin. Paraatiin osallistui esimerkiksi kesällä 2012 maan ilmavoimien taitolentoryhmä "Belaja Rus" (Белая Русь) L-39-harjoituskoneilla, sekä Mi-8- ja Mi-24 -koptereita, sekä Su-25, Su-27 ja MiG-29 -sotilaslentokoneita.


title: Kylie Minoguen videografia

text: Tämä on australialaisen laulaja-lauluntekijä Kylie Minoguen videografia.


title: Cristian Herrera

text: Cristian Ignacio Herrera López (s. 13. maaliskuuta 1991 Las Palmas, Gran Canaria) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Elcheä ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Cristian Herrera

text: Herrera on syntynyt Gran Canarialla Las Palmasissa ja on kaupungin jalkapalloseura Unión Deportiva Las Palmasin junioriakatemian kasvatti. Hän pelasi ensimmäisen kerran seuran reservijoukkueessa kaudella 2010–2011. 9. heinäkuuta 2013 Herrera kieltäytyi seuran sopimustarjouksesta ja siirtyi Elchen reservijoukkueeseen.


title: Cristian Herrera

text: 24. marraskuuta 2013 Herrera teki ensiesiintymisensä seuran edustusjoukkueessa ottelussa Valenciaa vastaan. Hän laukoi samaisessa ottelussa myös ensimmäisen maalinsa maan pääsarjassa Primera Divisiónissa.


title: Nog med blodbad!

text: Nog med blodbad! () on teollisuusmies ja suurmaanomistaja Hjalmar Linderin yleisönosastokirjoitus, joka julkaistiin Hufvudstadsbladetissa 28. toukokuuta 1918 .


title: Nog med blodbad!

text: Mustion kartanossa 25. toukokuuta 1918 päivätty kirje käsitteli Suomen sisällissodan jälkiselvittelyjä ja erityisesti sodan voittaneen osapuolen punaisiin kohdistamaa niin sanottua valkoista terroria. Linderin yleisönosastokirjoitus oli ensimmäinen sodan jälkeen julkaistu sanomalehtikirjoitus, jossa tuotiin esille valkoisten perustamien vankileirien tilanne. Tuolloin leireillä oli vangittuna noin 70 000 – 80 000 punaista, joista oli kuollut jo useita tuhansia. Suomen lehdistö vaikeni vankileirien todellisuudesta täysin tai jopa valehteli niiden katastrofaalisista olosuhteista. Kirjoituksensa seurauksena Linder joutui valkoisten ja porvarillisen Suomen vihan ja halveksunnan kohteeksi, ja lähti lopulta vapaaehtoiseen maanpakoon.


title: Nog med blodbad!

text: Hjalmar Linder oli Suomen sisällissodan aikaan vuonna 1918 maan rikkain mies. Hän omisti muun muassa kolme kartanoa sekä teollisuusyrityksiä, kuten Lohjan selluloosatehtaan, Högforsin ja Rautakosken ruukin. Linderin ja hänen yhtiöidensä palveluksessa työskenteli yli 5 000 ihmistä. Hänet tunnettiin edistyksellisenä työnantajana, joka muun muassa oli ottanut käyttöön kahdeksan tunnin työpäivän ja sairasajan palkan jo ennen kuin ne tulivat lakisääteiseksi. Välttääkseen marraskuussa 1917 Mommilan kahakassa surmatun liikemiehen Alfred Kordelinin kohtalon Linder pakeni entisen lankonsa kenraali Mannerheimin neuvosta sisällissodan syttyessä Ruotsiin.


title: Nog med blodbad!

text: Kun Linder oli sisällissodan päätyttyä palannut Suomeen, hänen entisten työntekijöidensä vaimoja saapui hänen luokseen pyytämään apua miestensä vapauttamiseksi vankileireiltä. Maassa vallitsevaa tilannetta tuntemattomana Linder aloitti omat tutkimuksensa ja vieraili muun muassa Suomenlinnan vankileirillä, jossa suuri määrä hänen työntekijöitään virui nälkiintyneenä. Hän järkyttyi yhteiskunnassa vallitsevasta kostonhimosta ja erityisesti kymmenien vankileirien kammottavista olosuhteista. Koska Linder oli ollut sotaa paossa Ruotsissa, hän kykeni tarkastelemaan tilannetta ulkopuolisen silmin eikä tuntenut samanlaista kostonhimoa sodan hävinnyttä osapuolta kohtaan kuin sen voittaneet valkoiset. Joidenkin tulkintojen mukaan Linder ei kuitenkaan ollut täysin syrjässä sodasta, vaan oli Mannerheimin kautta kuulunut valkoisen armeijan merkittävimpiin rahoittajiin.


title: Nog med blodbad!

text: Linder kommentoi kirjeensä alussa Suomen tilannetta hirvittäväksi ja kertoo, miten ”punaista hulluutta on seurannut valkoinen terrori”. Hän mainitsee vankileirit, joissa ”ihmisiä kuolee kuin kärpäsiä”. Pietarsaaren vankileirillä Linder kertoo toukokuun kolmen ensimmäisen viikon aikana kuolleen 47 vankia. Suomenlinnan vankileirin tilannetta hän kuvaa ennenkuulumattomaksi ja ihmettelee, miten yläluokka antaa vankien välinpitämättömästi vain kuolla. Linder myös pyysi maan sivistyneistöä näkemään pitemmälle tulevaisuuteen ja estämään sukupolvien mittaisen vihan syntymisen.


title: Nog med blodbad!

text: Vangituille punaisille Linder ehdottaa samanlaista käytäntöä kuin Saksassa: armahdusta vankileireiltä, jonka jälkeen 2–4 vuoden mittaista pakkotyötä työnantajien vartioinnissa. Palkkaa heille maksettaisiin saman verran kuin tavallisillekin työläisille, mutta he saisivat lunastaa siitä suurimman osan vasta rangaistusajan täytyttyä. Muutoin heille annettaisiin käteen vain välttämättömiin menoihin tarvittava summa. Linder piti käytäntöä ainoana mahdollisuutena saada luotua rauha ja yhteisymmärrys työnantajien ja työntekijöiden välille.


title: Nog med blodbad!

text: Kirjeen lopussa Linder varoittaa valkoisia ryhtymästä samanlaiseen aseelliseen vallankumoukseen kuin punaiset yrittivät. Hän kehottaa sodan voittanutta osapuolta pitäytymään demokratiassa ja ottamaan huomioon myös maan suurimman puolueen sosiaalidemokraatit. Viimeiseksi Linder vaatii vankiongelman nopeaa ratkaisua ja joukkoteloitusten välitöntä kieltoa.


title: Nog med blodbad!

text: Hufvudstadsbladetin toimitus vastasi Linderin kirjeeseen samassa lehdessä. Vastineessaan lehti puolustaa joukkoteloituksia sanoen, että ne kaikki tapahtuvat perusteellisen tutkinnan ja sotaoikeuksien päätösten jälkeen. Hufvudstadsbladetin mukaan ”eläimellisille punabandiiteille” ei pidä osoittaa mitään armoa, vaan toimitus vetoaa yhteiskunnan ”syvälle juurtuneeseen oikeudentajuun”, joka vaatii kostoa. Lehti mainitsee lisäksi perusteelliset ”puhdistukset”.


title: Nog med blodbad!

text: Linderin väitteitä vankileirien oloista sekä nälkään ja tauteihin kuolevista vangeista Hufvudstdsbladet pitää väärinä. Lehden mukaan vangeilla on ruokaa niukasti mutta riittävästi.


title: Nog med blodbad!

text: Kirjeen julkaisemisen jälkeen Linder leimattiin punaisia myötäileväksi ”patkuliksi”. Linder eristettiin maan porvarillisen yhteisön ulkopuolelle, ja hän sai myös useita tappouhkauksia. Lopulta hän joutui myymään omaisuutensa ja pakenemaan maasta. Linder matkusti aluksi Ruotsiin, jossa hän sai viranomaiset peräänsä maksamattomien verovelkojen takia, jotka tosin myöhemmin huomattiin lasketun liian suuriksi.


title: Nog med blodbad!

text: Viimeiset vuotensa Linder vietti Ranskassa ja huvilallaan Algeriassa. Ollessaan kesäkuussa 1921 matkalla Pariisiin Ranskan viranomaiset pysäyttivät hänet Marseillessa ja takavarikoivat Linderin matkatavarat velkojen pantiksi. Tämän jälkeen Linder teki itsemurhan hotellihuoneessaan.


title: Tom Churchill

text: Thomas Bell Lindsay Churchill (1. marraskuuta 1907 Hongkong – 19. helmikuuta 1990) oli brittisotilas, sotilasarvoltaan kenraalimajuri. Hän palveli toisen maailmansodan aikana brittiarmeijan kommando-joukoissa. Hän oli maineikkaan kommandoupseeri Jack Churchillin nuorempi veli.


title: Tom Churchill

text: Tom Churchill syntyi Hongkongissa 1907. Hänen isänsä Alec työskenteli julkisten töiden virastoissa Ceylonissa ja Hongkongissa. Churchill kävi koulunsa Magdalen College Schoolissa Oxfordissa ja Sandhurstin sotakorkeakoulussa, josta valmistuttuaan hän siirtyi Burmassa olevaan perinteikkääseen Manchester-rykmenttiin, jossa hänen isoveljensä Jack jo palveli. 1930 Churchill palveli Intiassa, mutta hänet siirrettiin takaisin Burmaan kukistamaan paikallinen kapina, jonka johtajan Po-Hla-Gyin hänen joukkonsa onnistui surmaamaan.


title: Tom Churchill

text: Toisen maailmansodan sytyttyä 1939 hänet siirrettiin rykmenttinsä komppanianpäällikkönä Ranskaan, mutta pian hänet määrättiin muodostamaan tiedustelulentovalokuvia analysoiva osasto Arrasiin. Hänet siirrettiin Camberleyn yleisesikuntakouluun 1940, mutta Saksan aloitettua hyökkäyksensä Alankomaihin ja Ranskaan Churchill määrättiin takaisin Ranskaan johtamaan lentotiedusteluyksikköä tällä kertaa ilmavoimien alaisuudessa. Saksan vallatessa Ranskan Churchill evakuoitiin Brestistä takaisin Englantiin, jossa hän isoveljensä lailla liittyi pian kommandojoukkoihin.


title: Tom Churchill

text: 1942 hänen laivastossa palvellut nuorempi veljensä, kutsumanimeltään Buster, kuoli saattuetoiminnassa Maltan lähistöllä. Seuraavana vuonna Churchill osallistui Sisilian maihinnousuun ja sen jälkeen Salernon maihinnousuun isoveljensä kanssa. Hän johti myös 2. kommandoprikaatia Anzion maihinnousussa. Seuraavaksi hän teki tiiviisti yhteistyötä Jugoslavian partisaanien kanssa ja onnistui suojaamaan Titoa, kun saksalainen maahanlaskuyksikkö teki uhkarohkean hyökkäysyrityksen vastarintajohtajan kaappaamiseksi. Hän palasi johtamaan 2. prikaatinsa Albaniaan ja tämän jälkeen vapautti Korfun saksalaisten miehityksestä.


title: Tom Churchill

text: Sodan jälkeen Churchill toimi miehitysjoukoissa Itävallassa ja Saksassa vuoteen 1949 saakka. Tämän jälkeen hän siirtyi Aasiaan, jossa organisoi sotilasasioita liittyen Malesian itsenäistymiseen. Vaikka Churchill oli komentanut prikaatia sodassa, hänet ylennettiin kenraalikuntaan prikaatinkenraaliksi uudenvuodenpäivänä 1955. Hän saavutti uransa korkeimman kenraalimajurin arvon syyskuussa 1956. Vuodesta 1960 hän toimi liittoutuneiden Euroopan maajoukkojen apulaisyleisesikuntapäällikkönä, josta tehtävästä hän jäi eläkkeelle marraskuussa 1962. Hänen vaimonsa Gwendolyn kuoli samana vuonna. Pariskunnalla oli kaksi lasta, poika ja tytär. Churchill meni vielä uudelleen naimisiin Elizabeth Deirdre Campbellin kanssa.


title: Tom Churchill

text: Churchill kirjoitti myös kolme kirjaa sekä avusti useita lehtiä kirjoittamalla artikkeleita sotahistoriasta ja arkeologiasta. Hän harrasti sukututkimusta, heraldiikkaa ja taiteita. Hän kuoli 1990.


title: Unapologetic

text: Unapologetic on Rihannan seitsemäs albumi. Se palkittiin vuoden 2014 Grammy-palkinnolla sarjassa "Best Urban Contemporary Album".


title: Washington Senators (1891–1899)

text: Washington Senators oli Yhdysvaltain pääkaupungissa Washingtonissa 1890-luvulla toiminut baseballjoukkue, joka tunnettiin myös nimillä Washington Statesmen ja Washington Nationals.


title: Washington Senators (1891–1899)

text: Joukkue aloitti vuonna 1891 American Association -liigassa nimellä Washington Statesmen. Kun AA heti tämän kauden jälkeen lakkautettiin, joukkue siirtyi National Leagueen ja otti nimekseen Senators. Vuonna 1899 NL supisti joukkuemääränsä kahdestatoista kahdeksaan ja poistettavien joukkoon kuului myös Senators.


title: Washington Senators (1891–1899)

text: Senatorsin menestys ei koko aikana ollut kaksinen, sen voittosuhde kaiken kaikkiaan oli 0,366. Joukkueen tunnetuimmat pelaajat olivat Deacon McGuire ja Baseball Hall of Fameen myöhemmin valittu Jim O'Rourke.


title: Washington Senators (1891–1899)

text: Vuoden tauon jälkeen Senators palasi, mutta kyseessä ei enää ollut sama joukkue. Toinen Senators jätti Washingtonin vuonna 1960 ottaen nimen Minnesota Twins, mutta sen paikan otti välittömästi uusi samanniminen joukkue, joka puolestaan muutti kaupungista 1971. Tämä joukkue tunnetaan nykyisin nimellä Texas Rangers. Major League Baseball palasi pääkaupunkiin, kun Montreal Expos siirtyi sinne vuonna 2005 ja otti käyttöönsä nimen Washington Nationals.


title: Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys

text: Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys eli Keisarillisen Majesteetin Armollinen Valtiopäiväjärjestys Suomen Suuriruhtinanmaalle (AsK 11/1869) oli perustuslaillinen säädös, joka oli Suomen säätyvaltiopäivien toiminnan pohjana vuoteen 1906. Sitä ennen Suomen valtiopäivien toiminta oli perustunut Ruotsin vanhaan valtiopäiväjärjestykseen vuodelta 1617 ynnä muihin säädöksiin.


title: Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys

text: Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys ja samaan aikaan säädetty uusi ritarihuonejärjestys oli molemmat valmisteltu vuonna 1865 komiteassa, jota johti senaatin talousosaston varapuheenjohtaja Johan Mauritz Nordenstam. Niiden tarkoituksena oli nykyaikaistaa ja yhtenäistää Suomen valtiopäivien toimintaa. Esikuvana käytettiin Ruotsin vuoden 1810 valtiopäiväjärjestystä, mitä ei tosin voitu sanoa avoimesti, sillä Venäjällä tämä tieto olisi herättänyt epäilyksiä. Uusi valtiopäiväjärjestys hyväksyttiin vuosien 1867–1868 valtiopäivillä, ja keisari vahvisti sen 15. huhtikuuta 1869. Nordenstamin komitea oli valmistellut myös ehdotuksen uudeksi hallitusmuodoksi Suomen suuriruhtinaskunnalle, jolla olisi korvattu vuoden 1772 hallitusmuoto sekä vuoden 1789 Yhdistys- ja vakuuskirja. Venäjän asennoitumisen vuoksi ajatus Suomen uudesta hallitusmuodosta jouduttiin kuitenkin hautaamaan, ja Ruotsinaikaiset perustuslait jäivät (suomalaisen tulkinnan mukaan) voimaan autonomian ajan loppuun asti.


title: Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys

text: Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestykseen sisältyi joitain merkittäviä uudistuksia. Vastaisuudessa valtiopäivät kutsuttaisiin koolle säännöllisesti vähintään joka viides vuosi, kun aiemmin niiden kokoontuminen oli ollut riippuvainen hallitsijan aloitteesta. Valtiopäivien normaalikesto pidennettiin kolmesta neljään kuukauteen. Valtiopäivävaliokuntien sisäisissä äänestyksissä oli aiemmin äänestetty säädyittäin siten, että jokaisen säädyn edustajilla oli ollut yhteensä yksi ääni. Nyt valiokunnissa siirryttiin äänestyksiin pääluvun mukaan, ja samalla määrättiin, että niissä tulisi olla yhtä monta edustajaa joka säädystä. Aiemmin valiokuntien puheenjohtajaksi oli ollut aina valittava aatelissäädyn ensimmäisen luokan vanhimman suvun edustaja. Uuden valtiopäiväjärjestyksen mukaan valiokunnan puheenjohtajaksi kelpasi kuka tahansa sen jäsenistä säätyyn katsomatta. Kertomus valtiovaraintilasta oli vastaisuudessa annettava koko valtiopäivien eikä vain asianomaisen valiokunnan käsiteltäväksi. Vaikka säädyt kokoontuivat erikseen, uuden valtiopäiväjärjestyksen mukaan oli mahdollista järjestää myös kaikkien säätyjen yhteisistunto, "plenum plenorum", jossa voitaisiin keskustella tärkeästä asiasta mutta ei äänestää. Tämä ei kuitenkaan muodostunut suosituksi käytännöksi, sillä plenum plenorumeja pidettiin vain kahdesti säätyvaltiopäivien toiminnan aikana.


title: Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys

text: Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestyksen ensimmäisessä pykälässä mainittiin, että valtiopäiville kokoontuneet säädyt edustivat koko Suomen kansaa eivätkä siis pelkästään säätyläisiä. Kansanedustuksen periaatteen mainitseminen oli merkittävää, vaikka todellisuus olikin siitä kaukana. Äänioikeus Suomessa ei mainittavasti laajentunut, mutta yksittäisten säätyjen sisällä siinä tapahtui muutoksia. Pappissäätyyn valittiin tästä lähin kirkon ohella myös yliopiston ja eräiden muiden oppilaitosten edustajat. Talonpoikaissäädyssä äänioikeus laajeni varsinaisista talonpojista myös muuhun maata omistavaan väestöön, minkä lisäksi vaalin kaksiportaisuudesta tehtiin pakollista. Lisäksi vaalioikeus ja vaalikelpoisuus ulotettiin ortodoksiseen väestöön, mikä esiteltiin Venäjän lehdistölle uudistuksen merkittävimpänä saavutuksena. Lisäksi valtiopäiväjärjestyksen yhteydessä säädetty uusi ritarihuonejärjestys poisti aatelissäädyn sisäisen luokkajaon käytöstä ja määräsi, että maamarsalkan ohella oli nimitettävä erityinen varamaamarsalkka. Aatelissäätyyn myös palautettiin vapauden ajalla voimassa ollut, mutta Kustaa III:n vuonna 1778 kumoama käytäntö, jonka mukaan aatelissuvun päämies saattoi valtakirjalla määrätä sukunsa valtiopäiväedustajaksi kenen tahansa aatelismiehen.


title: Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys

text: Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys ei juuri muuttanut hallitsijan ja valtiopäivien keskinäisiä valtasuhteita. Yksi toivottu uudistus, valtiopäivien aloiteoikeus, jäi puuttumaan vielä vuonna 1869. Se toteutui lopulta 1886. Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys kumottiin vuoden 1906 valtiopäiväjärjestyksellä, kun säätyvaltiopäivät korvattiin eduskunnalla.


title: Kerttu Vuorinen

text: Kerttu Alisa Vuorinen (s. 26. maaliskuuta 1899 Huittinen) oli suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija.


title: Kerttu Vuorinen

text:
Nimellä "Kerttu Vuorinen":
Nimimerkillä "Alisa Mylly":


title: Žan Košir

text: Žan Košir (s. 11. huhtikuuta 1984 Kranj) on slovenialainen lumilautailun olympia- ja MM-mitalisti sekä paripujottelun ja parisuurpujottelun maailmancupin kokonaisvoittaja. Hän on edustanut SBC Bled- ja KD Zakon -seuroja ja on pituudeltaan 184 cm.


title: Žan Košir

text: Košir sijoittui Vancouverin olympialaisissa 2010 parisuurpujottelussa kuudenneksi. Sotšin olympialaisissa 2010 hän sai samassa lajissa pronssia. Paripujottelussa hän sai hopeaa hävittyään finaalissa Venäjän Vic Wildille.


title: Žan Košir

text: Košir on sijoittunut MM-kilpailuissa Gangwonissa 2009 parisuurpujottelussa yhdeksänneksi ja paripujottelussa 13:nneksi, La Molinassa 2011 parisuurpujottelussa kuudenneksi ja paripujottelussa kymmenenneksi sekä Stonehamissa 2013 parisuurpujottelussa neljänneksi. Lachtalissa 2015 hän saavutti hopeaa parisuurpujottelussa ja oli viides paripujottelussa.


title: Žan Košir

text: Hän sai Universiadeissa hopeaa parisuurpujottelussa 2005 ja suurpujottelussa 2007.


title: Žan Košir

text: Košir sijoittui kaudella 2012–2013 maailmancupin kokonaispisteissä toiseksi paripujottelussa, viidenneksi parisuurpujottelussa ja kolmanneksi näiden lajien yhteiskilpailussa. Kaudella 2013–2014 hän oli parisuurpujottelun cupissa kolmas, paripujottelun cupissa neljäs ja yhteispisteissä kolmas. Kaudella 2014–2015 hän voitti paripujottelun ja parisuurpujottelun sekä yhteiskilpailun maailmancupit.


title: Žan Košir

text: Košir on voittanut maailmancupin paripujottelukilpailun Bad Gasteinissa tammikuussa 2013 ja 2015. Asahikawassa hän voitti maailmancupin paripujottelun ja parisuurpujottelun kaudella 2014–2015. Hän on sijoittunut maailmancupin osakilpailuissa lisäksi kuusi kertaa toiseksi ja viisi kertaa kolmanneksi.


title: Anders Viktor Hellman

text: Anders Viktor Hellman (24. huhtikuuta 1851 Pietarsaari – 24. helmikuuta 1902 Helsinki) oli suomalainen opettaja.


title: Anders Viktor Hellman

text:
Hellmanin vanhemmat olivat värjäri Johan Hellman ja Katarina Kristina Kjellberg. Opettaja ja filantrooppi Alba Hellman oli hänen sisarensa. Hellman toimi jo ylioppilasaikanaan seitsemän vuoden ajan opettajana sisartensa perustamassa lastenkoulussa Vaasassa, tuli opettajakandidaatiksi 1878 ja kutsuttiin seuraavana vuonna Hämeenlinnan suomalaiseen normaalilyseoon opettajaksi. Vuodesta 1887 hän oli latinan ja ruotsin kielten kollega Helsingin suomalaisessa normaalilyseossa. Opettajana Hellman oli lahjakas ja innostava. Hän julkaisi laajasti käytetyt ja uudenaikaisina pidetyt oppikirjat "Ruotsalainen lukemisto I-II" (1885-1887) ja "Latinan lukukirja aloitteleville" (1891, Carl Synnerbergin kanssa). Hän oli myös huomattava hevosjalostuksen harrastaja. 1890-luvulla Hellman toimi köyhäinhoidon tarkastajan apulaisena.
Hellmanin puoliso vuodesta 1882 oli Annie Ida Charlotta af Enehjelm (k. 1933). Asianajaja, pankinjohtaja Karl Holma (1883-1949), joka toimi kokoomuksen kansanedustajana ja eduskunnan oikeusasiamiehenä, oli heidän poikansa.


title: Yhdysvallat talviolympialaisissa 2014

text: Yhdysvallat osallistui vuoden 2014 Sotshin talviolympialaisiin 230 urheilijalla 15 lajissa.


title: Yhdysvallat talviolympialaisissa 2014

text: Maan lippua avajaisissa kantoi Todd Lodwick.


title: Bayside

text: Bayside on yhdysvaltalainen rock-yhtye, joka on perustettu vuonna 2000. Yhtye julkaisi ensimmäisen studioalbuminsa vuonna 2004. Sen jälkeen yhtye on julkaissut viisi muuta studioalbumia, joista viimeisimmän, "Cult", vuonna 2014.


title: Aune Brotherus

text: Aune Liisa Inkeri Brotherus (o. s. "Kahelin"; 7. huhtikuuta 1899 Helsinki – 12. maaliskuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen kääntäjä.


title: Aune Brotherus

text: Hänen isänsä oli oikeusneuvos ja oikeusministeri Hjalmar Kahelin, myöh. Kahanpää.


title: Matteo Renzi

text: Matteo Renzi (s. 11. tammikuuta 1975 Firenze) on italialainen poliitikko, joka toimi Italian pääministerinä vuosina 2014–2016.


title: Matteo Renzi

text: Renzi toimi Firenzen maakunnan presidenttinä 2004–2009 ja Firenzen kaupungin pormestarina 2009–2014. Vuonna 2013 hänet valittiin ensimmäisen kerran demokraattisen puolueen johtajaksi.


title: Matteo Renzi

text: Renzi oli Italian pääministeri 22. helmikuuta 2014 – 12. joulukuuta 2016. Hän oli Italian historian siihen asti nuorin pääministeri. Renzi ilmoitti eroavansa pääministerin tehtävästä hävittyään 4. joulukuuta 2016 pidetyn kansanäänestyksen maan perustuslain muuttamisesta.


title: Matteo Renzi

text: Renzi erosi puoluejohtajan tehtävästä helmikuussa 2017, mutta hänet valittiin tehtävään uudelleen huhtikuussa 2017 äänestyksessä, johon osallistui noin kaksi miljoonaa italialaista. Renzi sai 70 prosenttia äänistä.


title: Matteo Renzi

text: Demokraattien koettua tappion vuoden 2018 vaaleissa Renzi ilmoitti eroavansa puolueen johdosta maaliskuussa 2018.


title: Matteo Renzi

text: Renzi on naimisissa Agnese Landinin kanssa ja heillä on kolme lasta.


title: Ossian Procopé

text: Berndt Ossian Procopé (25. lokakuuta 1871 Turku – 23. joulukuuta 1942 Nokia) oli suomalainen varatuomari.


title: Ossian Procopé

text: Tampereella lakimiehenä toiminut Procopé nimitettiin sisällissodan aikana 18. helmikuuta 1918 valkoisen armeijan poliisipäällikkö ja sotavankilaitoksen johtajaksi. Hän johti myös laitoksen poliisiasiainosastoa, jonka tehtävänä oli etsiä "yhteiskunnalle vaarallisia henkilöitä". Poliisiasianpäällikön ja tutkintotuomarin ominaisuudessa Procopén tehtäviin kuului myös joidenkin kuolemantuomioiden hyväksyminen.


title: Ossian Procopé

text: Sotilasarvoltaan Procopé oli majuri. Sisällissodan jälkeen hän vaikutti Helsingissä liikemiehenä.


title: Kaikkien pyhien kirkko (Norton Fitzwarren)

text: Kaikkien pyhien kirkko () on 1200-luvun lopussa rakennettu kirkko Englannin Somersetissä Bathin ja Wellsin hiippakunnassa. Kirkkorakennus, joka on rakennussuojeluluokassa Grade II*, remontoitiin 1800-luvun puolivälissä.


text: Kirkkomaan lounaiskulman sanotaan olleen mustalaisten hauta-aluetta.


title: Arnaud Bovolenta

text:
Arnaud Bovolenta (s. 6. syyskuuta 1988) on ranskalainen freestylehiihtäjä.
Hän sai skicrossin hopeamitalin Sotšin olympialaisissa 2014. Kreischbergin MM-kilpailuissa 2015 hän oli kymmenes.


title: Arnaud Bovolenta

text: Bovolenta on voittanut yhden Euroopan cupin osakilpailun Val Thorensissa vuonna 2010, sijoittunut toiseksi Sudelfeldissa 2009, Jerzensissä ja Zweisimmenissä 2010 sekä Alpe d'Huezissa 2013 ja kolmanneksi Le Sauzessa 2010. Hän voitti skicrossin Euroopan cupin kaudella 2009–2010. Maailmancupissa hän on ollut parhaimmillaan viides Val Thorensissa tammikuussa 2015.


title: Cneiffin kivi

text: Cneiffin kivi on Kaskisissa sijaitseva muistokivi, johon Pohjanmaan lääninlampurina toiminut Johan David Cneiff (1722–1791) kaiversi vuonna 1784 latinan kielellä oman elämäkertansa.


title: Cneiffin kivi

text: Cneiff toimi Pohjanmaan lääninlampurina vuosina 1743–1766. Hän vuokrasi 1743 Kaskisissa sijainneen Herrmansin kruununtilan ja asui tilalla kuolemaansa saakka. Kun Kaskisten kaupunki perustettiin 1785, Herrmansin tila siirtyi uudelle kaupungille. Cneiff sai kuitenkin pitää tilan pihatontin asuinrakennuksineen. Lisäksi hän sai puoli tynnyrinalaa peltoa, jolla hän saattoi viljellä korvausta vastaan humalaa.


title: Cneiffin kivi

text: Paikallisen perimätiedon mukaan Cneiff olisi kaivertanut kiveen kirouksen uudelle kaupungille jouduttuaan luopumaan tilastaan. Kirouksen mukaan kaupunki ei tulisi kehittymään seuraavaan sataan vuoteen. Todellisuudessa Cneiff kaiversi kiveen vain oman elämäkertansa. Väärinkäsitys pääsi syntymään, koska paikallinen väestö ei osannut Cneiffin käyttämää latinan kieltä. Kiven arvoitus ratkesi vasta vuonna 1860, kun saarnaaja Lars Vilhelm Schalin sai kaiverretun tekstin luettua poistettuaan sitä ennen kiven pinnalle kertyneen jäkälän ja sammaleen.


title: Piero D’Inzeo

text: Piero D’Inzeo (4. maaliskuuta 1923 Rooma – 13. helmikuuta 2014 Rooma) oli italialainen esteratsastaja, olympiamitalisti ja Euroopan mestari. Yhdessä veljensä Raimondon kanssa Piero D’Inzeo oli ensimmäinen urheilija, joka osallistui olympialaisiin kilpailijana kahdeksan kertaa.


title: Piero D’Inzeo

text: D’Inzeo osallistui kaikkiin kesäolympialaisiin Lontoon kisoista 1948 Montréalin kisoihin 1976. Olympiaurallaan hän voitti kaikkiaan kaksi hopeaa ja neljä pronssia. EM-tasolla D’Inzeo voitti neljä mitalia kirkkaimpana yksilökilpailun kultamitali Pariisista 1959.


title: Piero D’Inzeo

text: D’Inzeo kuoli Roomassa hieman ennen 91-vuotissyntymäpäiväänsä 13. helmikuuta 2014. Raimondo kuoli kolme kuukautta aikaisemmin.


title: Luettelo laivalatomuksista

text:
Tämä on luettelo laivalatomuksista.
Vuonna 1927 tunnettiin Gotlannista 162 laivalatomusta, vuonna 1945 325 latomusta ja nykyään noin 380. Näistä 70 on tutkittu ja niistä 54 on tutkittu hyvin tarkkaan. Tutkimusten perusteella laivalatomukseen on yleensä haudattu yksi henkilö, vaikka joissakin onkin useita hautauksia. Kuitenkin 14 tutkitussa latomuksesta ei löytynyt ollenkaan hautaa. Useimmat niistä pystytettiin merenrannan läheisyyteen paikkoihin, jossa oli aiemmin käytössä muitakin hautatapoja. Laivalatomuksia tehtiin samanaikaisesti hautaröykkiöiden eli hiidenkiukaitten kanssa. Myös pyöreitä kehäkivetyksiä sijaitsee samoissa kalmistoissa. Monet laivalatomukset ovat yksinäisiä, mutta toiset on rakennettu muiden latomusten viereen. Kohteissa on useimmiten alle 10 latomusta. Latomusten rakenne vaihtelee suuresti syystä, joka ei ole vielä selvinnyt. Osa latomuksista on muodostettu riveistä pikkukiviä ja toisissa käytettiin suuria lohkareita. Suuret laivalatomukset ovat kymmeniä metrejä pitkiä, kun pienet ovat vain parimetrisiä.


title: Luettelo laivalatomuksista

text: Esinelöytöjen ja radiohiiliajoitusten mukaan laivalatomuksia alettiin tekemään pronssikauden III kauden aikana ja viimeiset latomukset nousivat VI kauden aikana eli noin 1 100−500 eaa. Viikinkiaikana tapa heräsi uudelleen eloon. Gotlannissa laivat olivat tärkeitä merenkulun takia, mutta yllättävän vähän esiintyy laivankuvia hauta-antimissa ja kalliopiirroksissa. Sen sijaan Gotlannissa on laivalatomuksia tiheämmin kuin missään muualla.


title: Luettelo laivalatomuksista

text: Gotlannin lukuisista laivalatomuksista (haku tietokannasta ) kannattaa mainita ainakin suurin, joka sijaitsee Gnisvärdin kalmistossa . Hienon näköinen on myös Tjelvarin laivalatomus . Muualta löytyy laivalatomuksia Gannarvenissa , Laun kylässä, jossa on 5 laivalatomusta , Butravjsista , Gränessä , Rannarvessa, jossa on 6 latomusta , Djupvikissa , Barshalderissa ja Gålrum Digerrojrin kalmistossa, jossa niitä on useita .


title: Luettelo laivalatomuksista

text: Myös Öölannissa on laivalatomuksia lähes 40, joista yli puolet ajoittuvat pronssikaudelle (haku tietokannasta ). Sellaisia on muun muassa Albökessa , Borgholmissa , Förassa , Glömmingessa , Hulterstadissa , Högbyssa , Högsrummissa , Köpingissa , Räpplingessa , Segerstadissa ja Södra Möcklebyssä .


title: Luettelo laivalatomuksista

text:
Etelä-Ruotsiin kuuluvat Blekinge ja Skåne. Skånessa (haku tietokannasta ) sijaitsee Ystadin lähellä Kåsebergassa Ruotsin kuuluisin laivalatomus Alen kivet . Kivik tunnetaan muista kalmistoalueen kiviröykkiöistä, mutta siellä on myös 60 metriä pitkä laivalatomus . Myös Vätterydissä ja Stenhedissa on näyttävät latomukset. Fulltoftassa on 6 laivalatomusta, Häglingessa 4 latomusta ja Norra Mellbyssä 15 latomusta.
Blekinge sijaitsee Skånen ja Öölannin välissä. Kalmarin läänissä on noin 80 laivalatomusta, jotka kuuluvat todennäköisesti pronssikaudelle. Augerumissa , Edestadissa on latomukset sekä Edestadin kalmistossa 18 pientä laivalatomusta , Förkärlan kalmistossa on noin 10 laivalatomusta , Hjortsbergassa on neljä kalmistoa, joissa on yhteensä 31 laivalatomusta , Jämjössa kaksi kalmistoa, jossa laivalatomuksia , Jämshögissä yksi latomus , Karlskronan keskutassa olevassa kalmistossa 6 latomusta ja Nättrabyssä 21 laivalatomusta kahdessa kalmistossa .


title: Luettelo laivalatomuksista

text: Hallandissa on joitakin latomuksia (haku tietokannasta ) ja pohjoisempana Bohuslänissä (haku tietokannasta ) kiinnittää huomiota pystykivistä muodostettu Blomsholmin latomus Skeessa aivan Norjan rajan lähellä. Länsi-Götanmaalla (haku tietokannasta ) tunnetaan yleisesti Askebergan laivalatomus , joka on 55 metriä pitkä ja tehty suurista pyöreistä kivistä.


title: Luettelo laivalatomuksista

text: Uplannissa (haku tietokannasta ) sijaitsevat muun muassa Björkön kalmisto , jossa 1500 kumpua ja niiden joukossa 5 laivalatomusta sekä Runsan kalmisto, jossa on 2 laivalatomusta (53 ja 37 metriä pitkät). Kuuluisa kohde Västmanlandissa on Anundshögin kummut ja niiden vieressä paljon valokuvatut peräkkäiset laivalatomukset viiden muun latomuksen joukossa. Skärgårdsstadsin Översättran latomus on pronssikaudelta ja se on tutkittu tarkkaan. Latomukset oli tutkimuksen mukaan rakennettu kivistä, jotka olivat otettu viereisistä hautaröykkiöistä. Valsgärden kalmistossa on näkyvillä "hävinnyt" laivalatomus.


title: Luettelo laivalatomuksista

text: Södermanlandissa (haku tietokannasta ) on paljon pieniä latomuksia (224 latomusta 186 kohteessa, joista 66 pronssikaudelta ). ja esimerkiksi Åsan kalmistossa on 2 laivalatomusta. Itä-Götanmaalla Vadstenassa Vätternin itärannalla sijaitsee Nässjan laivalatomus ja Närkessä Vätternin ja Vänernin välissä Amundtorpin latomus .


title: Luettelo laivalatomuksista

text: Smålandissa on lukuisia latomuksia sisämaassa, joista merkittävimpiä ovat Borlandan kalmistossa olevat vähintään 14 laivalatomusta, Inglingen kumpu latomus ja Mellerstan kalmisto, joissa on molemmissa 3 latomusta.


title: Luettelo laivalatomuksista

text: Pohjois-Ruotsissa Umajassa tunnetaan ehkä pohjoisin laivalatomus Mjösjön.


title: Luettelo laivalatomuksista

text: Tanskassa on vaikuttavan näköisiä laivalatomuksia. Kuuluisin lienee kalmisto Jellingehögarna , jossa on maailman suurin Jellingen laivalatomus (alun perin 354 metriä pitkä). Myös Lejressä oleva kalmisto Lejrehögarna , jossa on latomuksia, on kuuluisa. Lindholm Høje sijaitsee Limfjordenin rannalla . Klebæk Høje Ribessä Jyllannissa pronssikautinen kalmisto, jossa on 45 metriä pitkä laivalatomus ja sen erikoisuutena on 1,5 m korkea riimukivi.. Vielä pitempi laivalatomus on Fyn saaressa oleva 60-metrinen Glavendrup, jonka riimukivissä on pitkiä tekstejä. Dyndved Strandissa on yksi säilynyt ja kaksi tuhoutunutta laivalatomusta ja läheisessä Stolbro Næsissä on 3 säilynyttä latomusta, joiden pituudet ovat 6, 5 ja 12 metriä sekä yksi tuhoutunut laivalatomus. Muita laivalatomuksia ovat Hjarnøn latomus , Bækken , Konabbe Skovin , Højstrup-Markin , Forn Sidr Odensessa ja Endelaven latomus (ajoitettu 860 jaa.) .


title: Luettelo laivalatomuksista

text: Bornholmissa on yli 30 laivalatomusta tai laivan muotoista kiviröykkiötä, joista ajoitetaan pronssikaudelle. Niistä 19 on säilynyt tuhoutumatta nykypäiviin saakka. Bornholmin laivalatomukset on rakennettu reunoistaan yhtenäisellä kiviketjulla, jonka sisälle on heitetty pikkukiviä ja maata. Ne ovat muodoltaan pitkänomaisia. Saarella on kaksi laivalatomus keskittymää. Toinen on nimeltään Åkersin kalmisto, joka sijaitsee Egebyssä, ja siinä on 90 kiviröykkiötä joista kahdeksan on laivalatomuksia. Toinen keskittymä löytyy Vestermarie Plantagen kalmistosta. Kalmiston länsilaidalla on kolme laivalatomusta ja 200 metriä kaakkoon sijaitsee 5 laivalatomusta ja 4 pikkuröykkiötä. Molemmissa keskittymissä erottuu selvästi laivapari ja yksinäinen laiva. Näistä laivoista 150 metriä pohjoiseen sijaitsee Galgebakkenin kalmisto, jossa on 19 kiviröykkiötä. Niistä kaksi on laivalatomuksia, jotka on aseteltu kylki kylkeen. Bornholmin laivalatomuksien pituuden vaihtelevat 7−30 metriä.


title: Luettelo laivalatomuksista

text: Nimeltä voidaan mainita Spetjarskutan , Troldskoven ja Hellig Kvinde .