title: Timo Hirvonen (sotilas)

text: Timo Hirvonen (s. 29. tammikuuta 1963 Helsinki) on suomalainen lippueamiraali. Hän oli Merivoimien esikuntapäällikkö 1. toukokuuta 2016 alkaen. Hänet määrättiin Pääesikuntaan erityistehtäviin vuoden 2019 alusta.


title: Timo Hirvonen (sotilas)

text: Hirvonen valmistui merikadettikurssilta vuonna 1987. Hän on toiminut mm. Saaristomeren meripuolustusalueen komentajana 2013–2014 ja Rannikkolaivaston komentajana 2015–2016. Lippueamiraaliksi hänet ylennettiin 1. syyskuuta 2016. Hirvonen on korkeimman oikeuden sotilasjäsen, mutta häneen kohdistui marraskuussa 2018 esitutkinta, jonka vuoksi hän ei voi toimia korkeimman oikeuden sotilasjäsenenä. Kyse on ainakin esteellisyysepäilyistä, ja nimikkeenä on virkavelvollisuuden rikkominen. Sotilasasioita käsiteltäessä korkeinta oikeutta täydentämään kutsutaan kaksi korkea-arvoista sotilasjäsentä.


title: Timo Hirvonen

text: Timo Hirvonen voi viitata johonkuhun seuraavista:


title: Hildi Ennola

text: Hildi Ennola, ent. "Enlund" (1854–1929) oli 1900-luvun alkupuolen naisjärjestöaktiivi. Hän kuului Suomen Naisyhdistykseen ja Suomalaiseen Konkordia-liittoon.


title: Hildi Ennola

text: Heponiemen hiljaisuuden keskus on alkujaan Hildi ja Juhana Ennolan omistama tila, jonka he lahjoittivat Diakonissalaitokselle perustettavaa virkistyskotia varten. Osan varoistaan hän testamenttasi Konkordia-liitolle.


title: Hildi Ennola

text: Aleksandra Gripenbergin Ennolalle kirjoittamien kirjeiden kautta on tullut julki paljon tietoa Gripenbergin ajatuksista ja toiminnan taustasyistä. Ennola oli Gripenbergin Koti ja Yhteiskunta -lehden vahva tukija. Hän oli Marttajärjestön alkuunpanija sitä kautta, että oli perustamassa Sivistystä kodeille -yhdistystä, joka myöhemmin nimettiin Marttajärjestöksi.


title: Arthur Brown (muusikko)

text: Arthur Wilton Brown (s. 24. kesäkuuta 1942 Whitby, Iso-Britannia) on brittiläinen rocklaulaja, joka tunnetaan teatraalisista esiintymisistään sekä asusteistaan, joihin lukeutuu esimerkiksi liekehtivä kypärä. Hän johtaa omaa The Crazy World of Arthur Brown -yhtyettään, jonka kappale ”Fire” nousi vuonna 1968 Britanniassa listaykköseksi ja Yhdysvalloissa kakkoseksi. 1970-luvun alussa hän oli tuolloin muutamia albumeja julkaisseen Kingdom Come -yhtyeen laulusolisti. Hän myös näytteli pappia vuonna 1975 ilmestyneessä "Tommy"-elokuvassa.


title: Arthur Brown (muusikko)

text: Brownista käytetään nimitystä ”The God of Hellfire”.


title: Kalle Potti

text: Charles Johanas (Kalle) Potti (6. toukokuuta 1871 Laihia – 4. toukokuuta 1935 Ashtabula, Ohio, Yhdysvallat) oli amerikansuomalainen kauppias ja kirjailija.


title: Kalle Potti

text: Potti muutti Suomesta vuonna 1890 Ohion Ashtabula Harboriin, jossa hän työskenteli kolmen vuoden ajan satamatyöläisenä. Myöhemmin hän toimi työnjohtajana ja perusti omia kauppaliikkeitä Conneautiin, Glassportiin ja Ashtabula Harboriin. Potti harrasti myös kirjallisuutta ja toimi raittiusseuran puheenjohtajana. Vuonna 1921 hänet nimitettiin Suomen varakonsuliksi.


title: Kalle Potti

text: Potin kirja "Iloinen Harbori" perustui hänen omiin kokemuksiinsa satamatyöläisenä Yhdysvalloissa. Nimimerkillä Anna-Kaisa


title: Giulia Stürz

text: Giulia Stürz (s. 20. kesäkuuta 1993) on italialainen maastohiihtäjä.


title: Giulia Stürz

text: Stürz saavutti vuonna 2014 alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa pronssia vapaan hiihtotavan sprintissä ja vuoden 2015 alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa pronssia sekä perinteisen sprintissä että 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa.


title: Giulia Stürz

text: Stürz kilpaili maastohiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2014. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Canmoressa järjestetyssä Ski Tour Canadassa maaliskuussa 2016 sijoituttuaan siellä 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 27:nneksi. Kiertueen kokonaistuloksissa hän oli 38:s. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupissa 17:nneksi La Clusaz'n 10 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa joulukuussa 2016.


title: Chelsea Holmes

text: Chelsea Holmes (s. 20. tammikuuta 1987) on yhdysvaltalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä.


title: Chelsea Holmes

text: Holmes kilpaili maastohiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Canmoressa joulukuussa 2012. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Canmoressa järjestetyssä Ski Tour Canadassa maaliskuussa 2016 sijoituttuaan siellä 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 22:nneksi. Kiertueen kokonaistuloksissa hän oli 31:s. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 13:nneksi.


title: Chelsea Holmes

text: Holmes lopetti uransa maastohiihtäjänä keväällä 2018.


title: Elohopeafluoridi

text: Alkuaineen elohopea fluorideja ovat:


title: Felix Hyrske

text: Felix Hyrske oli amerikansuomalainen teatterinjohtaja ja näytelmäkirjailija. Hyrskeellä oli läheiset suhteet amerikansuomalaisen työväenliikkeen näyttämötoimintaan ja hänen ja Lauri Lembergin näytelmiä esitettiin usein Detroitissa. Hyrske toimi neljän vuoden ajan teatterinjohtajana Port Arthurissa Ontariossa ja sen jälkeen teatterinjohtajana Fitchburgissa Massachusettsissa.


title: Bukit Batokin metroasema

text: Bukit Batok on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Bukit Batokin alueella Singaporen läntisellä suuralueella. Sitä käyttävät North South Linen junat. Se avattiin 10. maaliskuuta 1990.


title: José Caballero

text: José Caballero (11. kesäkuuta 1915 Huelva, Espanja – 26. toukokuuta 1991 Madrid, Espanja) oli espanjalainen taidemaalari.


title: José Caballero

text: 1920- ja 1930-luvulla Caballeron ollessa La Rábidan luostarissa maalaamassa freskoja, hän tapasi runoilija Adriano del Vallen ja Daniel Vázquez Díazin, joiden kannustamana Caballero avasi ensimmäisen galleriansa Madridissa vuonna 1931. Seuraavana vuonna hän teki kokeellisen taiteellista yhteistyötä muun muassa ystävänsä Federico García Lorcan kanssa Popular Ateneossa. Vuonna 1934 hän liittyi García Lorcan La Barraca -teatteriin, jonka muassa hän ystävystyi muun muassa Pablo Nerudan, Rafael Albertin ja Luis Buñueln kanssa.


title: José Caballero

text: Caballero siirtyi, ajalle tyypilliseen, surrealistiseen tyyliin 1930-luvun puolivälissä. Aikaisemmin hän oli maalannut muun muassa konstruktiivista taidetta.


title: Laura Åkerlund

text: Laura Åkerlund (s. 4. maaliskuuta 1987 Helsinki) on suomalainen oopperaohjaaja.


title: Laura Åkerlund

text: Åkerlund aloitti pianonsoiton opiskelun 6-vuotiaana ja opiskeli ensin yksityisesti, myöhemmin hän siirtyi Helsingin Konservatorion opiskelijaksi. Opiskellessaan Sibelius-lukiossa 2003-2006 ooppera alkoi kiinnostaa ja hän haki Sibelius-Akatemian oopperaohjauksen perusteet koulutukseen. Koulutuksen aikana Åkerlund pääsi harjoittelemaan Suomen Kansallisoopperaan, jonka jälkeen jatkoi ooppera-alan töitään. Åkerlund myös soitti kymmenissä eri bändeissä ylä-aste ikäisestä lähtien.


title: Laura Åkerlund

text:
Åkerlund valmistui ylioppilaaksi 2006 Sibelius-lukiosta ja filosofian maisteriksi vuonna 2016 Helsingin yliopistosta pääaineena musiikkitiede, sivuaineena estetiikka ja taidehistoria. Lisäksi teatteritieteen opintoja 2011-2012 Freie Universität Berlinissä sekä muita opintoja Sibelius-Akatemiassa että Teatterikorkeakoulussa. Toiminut ohjaajana ja apulaisohjaajana vuodesta 2006 lähtien Suomessa, Saksassa, Ruotsissa, Venäjällä ja Englannissa. Työskennellyt apulaisohjaajana mm. Komische Oper Berlinissä, Deutsche Oper Berlinissä, Oper Stuttgartissa ja Bayerische Staatsoperissa.
Hän on myös Suomen Wagner-seuran vuoden 2016 Bayreuth-stipendiaatti. Elokuussa 2016 Åkerlund nimitettiin Helsingin Koomisen Oopperan toimitusjohtajaksi ja taiteelliseksi johtajaksi.


title: Laura Åkerlund

text:
Åkerlund on toiminut Helsingin yliopiston kulttuurivaliokunnan sihteerinä 2009-2010 ja puheenjohtajana 2010-2011. Perustanut Ylioppilasooppera ry vuonna 2009.
Vuonna 2009 ensiesityksensä sai Yle Teemalla Talo Ranskassa kieliopetusohjelma, jossa Åkerlund toimi yhtenä kilpailijana. Sarjalla on yhdeksän jaksoa ja se kuvattiin Montpellier’ssa, Ranskassa.


title: Laura Åkerlund

text: Åkerlund kirjoitti Suomen ensimmäisen pro gradu -työn oopperaohjaamisesta nimellä "It's only opera, not an operation - Demingin ympyrä ja Regiekonzept oopperaohjaajan työprosessissa".


title: Laura Åkerlund

text: Laura Åkerlund on Nuorten Naisten Kristillisen Yhdistyksen toimitusjohtajana vuosina 1926–1956 toimineen Maija Åkerlundin veljen lapsenlapsenlapsi. Kielitaito suomi, ruotsi, englanti, saksa, ranska, italia, venäjä, joiden osalta opinnot aloitettu jo ala-asteella.


title: Blurryface

text: Blurryface (tyyliteltynä BLURRYFΛCE) on Twenty One Pilots-yhtyeen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 17. toukokuuta 2015 ja sen tuotti Fueled by Ramen. Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan piikkipaikalle ja Suomessa se ylsi virallisen albumilistan viidennelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä 53 viikkoa. Albumilta julkaistiin yhteensä 6 singleä.


title: Blurryface

text: "Blurryface"-nimi tulee laulaja Tyler Josephin keksimästä kuvitteellisesta hahmosta joka kuvastaa hänen epävarmuuksiaan ja pelkojaan. Albumin yhteydessä tehdyillä musiikkivideoilla Tyler kuvaa hahmoa hänen mustiksi värjätyillä käsillään sekä kaulallaan.


title: Blurryface

text: Kaikki kappaleet säv. ja san. Tyler Joseph.


title: Joey Graceffa

text: Joseph Michael ”Joey” Graceffa (s. 16. toukokuuta 1991) on yhdysvaltalainen tubettaja, näyttelijä, kirjailija, ja laulaja. Hänellä on kaksi YouTube-kanavaa. Pääkanavaansa hän käyttää videoblogina, ja sillä oli tammikuussa 2017 seuraajia yli 7 200 000. Toinen kanava toimii hänen ”pelikanavanaan” eli hän julkaisee siellä sisältöä videopeleistä. Pelikanavalla oli samana ajankohtana yli 2 000 000 seuraajaa. Graceffa oli kilpailijana Amazing Racen 22. ja 24. tuotantokaudella.


title: Ahvenjärvi (Vesilahti, Linnamaa)

text: Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Vesilahden Linnamaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Ahvenjärvi on osa Naarvanjoen valuma-aluetta.


title: Ahvenjärvi (Vesilahti, Linnamaa)

text: Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Järvi sijaitsee kallioisten mäkien välisessä painanteessa Linnamaan eteläpuolella. Rannat ovat monin paikoin jyrkkiä ja kivikkoisia, mutta länsipuolella rannat ovat suota. Järvessä on 50-metrinen saari, joka on alle 10 metriä korkea. Järven itäpäähän laskee kaksi luontaista puroa, joista toinen on Pahalammin laskuoja. Ahvenjärven oma laskuoja, joka lähtee järven luoteisrannasta, juoksee luoteeseen Heinävänvuorten Näkökallion alta ja yhtyy Havatojaan peltoaukealla. Näkökallion kohdalla se on kivikkoinen puro huomattavilla luontoarvoilla . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Rannoille on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Lisäksi luusuan lähellä on metsästysmaja. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2986. Järven itäpäässä on luonnonsuojelualue, joka ulottuu järven rantaan asti. Se sisältää Pahalammin ja sen ympäristön.


title: Ahvenjärvi (Vesilahti, Linnamaa)

text: Vuonna 1855–1856 kootussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ahvenajärvi”. Kartassa järven laskuoja on piirretty Särkijärveen. Järvi vaikutta autiolta.


title: Ahvenjärvi (Vesilahti, Linnamaa)

text: Vuoden 1959 peruskartassa järvi oli autio lukuun ottamatta metsästysmajaa. Järveen ei ollut kaivettu yhtään suo-ojaakaan. Vuoden 1980 ja 1993 kartassa näkyvät nykyiset ojat ja yksi mökki, mutta teitä ei näy.


title: Kerttu Sihvonen

text: Kerttu Maria Sihvonen (o.s. Pulkkinen; 26. huhtikuuta 1893 Haukivuori – 28. maaliskuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen rehtori ja naisasia-aktiivi.


title: Kerttu Sihvonen

text: Sihvonen valmistui filosofian kandidaatiksi 1920 ja hänet promovoitiin filosofian maisteriksi 1923. Valmistuttuaan Sihvonen toimi Helsingin yliopiston fysiologian laitoksella assistenttina vuoteen 1939. Pääasiallisen uransa hän teki Helsingin Kasvatusopillisessa Talouskoulussa (myöh. Helsingin Kotitalousopettajaopisto). Opettajantyönsä ohella hän toimi koulun hallinnossa, muun muassa sen säätiön hallituksen jäsenenä. Vuosina 1950–1960 Sihvonen oli oppilaitoksen rehtori. Hänen aikanaan koululle rakennettiin uusi toimitalo Sturenkatu 4:ään, ja talon vihkiäistilaisuus pidettiin helmikuussa 1957. Koulua oli toistuvasti yritetty saada valtion huomaan mutta se onnistui vasta 1959, jolloin opisto muuttui korkeakouluksi. Koulua ylläpitävä säätiö lakkautettiin.


title: Kerttu Sihvonen

text: Sihvosella oli runsaasti luottamustoimia, ja hän oli mukana kansainvälisissä tehtävissä. Hän oli Kotitalousopettajayhdistyksen ja Kotitalousopettajien liiton puheenjohtajana 1947–1957, ja hänet kutsuttiin liiton kunniajäseneksi vuonna 1963. Samoin hän oli Helsingin Kotitalousopettajaopiston Ylioppilaskunnan kunniajäsen. Hän hoiti Suomen Naisyhdistyksen sihteerin tehtäviä 1937–1945 ja toimi yhdistyksen puheenjohtajana 1955–1960. Konkordia-liiton toimikunnan jäsen hän oli 1939–1978 ja toimikunnan puheenjohtaja 36 vuotta.


title: Kerttu Sihvonen

text: Kerttu Sihvosen puoliso oli vuodesta 1925 professori Väinö Sihvonen.


title: Clear History

text: Clear History on yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 2013. HBO-yhtiön tuottaman televisioelokuvan on ohjannut Greg Mottola ja pääosaa esittää yksi elokuvan käsikirjoittajista, Larry David. Nolojen tilanteiden komediaelokuva muistuttaa tyyliltään Davidin menestyksekästä televisiosarjaa "Jäitä hattuun".


title: Clear History

text: Vuonna 2003 hippimäinen markkinointiguru Nathan Flomm (Larry David) on osakkaana läpimurron kynnyksellä olevassa kalifornialaisessa sähköautofirmassa, jota johtaa nuori keksijä Will Haney (Jon Hamm). Äkkipikainen Flomm suuttuu, kun Haney on päättämyt ristiä uutuusauton poikansa mukaan Howardiksi. Pojan nimi on puolestaan peräisin Haneyn ihaileman Ayn Randin kirjasta "The Fountainhead". Flomm myy osakkeensa Haneylle, jättää yhtiön ja katoaa julkisuudesta noustuaan talouslehdissä kohutuksi luuseriksi, joka jätti sähköautoyhtiön ja menetti arviolta miljardi dollaria.


title: Clear History

text: Kymmenen vuotta myöhemmin maineensa, työnsä ja vaimonsa menettänyt Nathan Flomm elää uudella nimellä Rolly rauhallista elämää tunnetulla Martha’s Vineyard -lomasaarella Yhdysvaltojen koilliskulmassa. Työelämästä jo vetäytynyt multimiljardööri Haney ilmestyy saarelle rakennuttamaan ostamansa historiallisen rakennuksen paikalle valtavaa palatsia, mikä ärsyttää paikallisia. Miehet tapaavat, mutta Haney ei tunnista partansa ja tukkansa leikannutta ja nimensä vaihtanutta entistä yhtiökumppaniaan. Rolly alkaa miettiä lähtemistä saarelta, kunnes hän näkee televisiosta Ayn Randin "Fountainheadin" pohjalta tehdyn elokuvan "Pilvenpiirtäjä", jonka loppukohtauksessa arkkitehti Howard räjäyttää suunnittelemansa talon. Rolly ryhtyy valmistelemaan Haneyn rakenteilla olevan talon räjäytystä epämääräisine rikoskumppaneineen, mutta suunnitelmat muuttuvat kun hän ihastuukin Haneyn vaimoon ja luulee saavansa tämän omakseen.


title: Clear History

text: Juuri ennen talon suunniteltua räjäytystä Rollyn todellinen tausta Nathan Flommina paljastuu ja hänestä tulee saarella hylkiö. Kaikki inhoavat häntä, paitsi jälleennäkemisestä ilahtunut Haynes, joka lupaa hyvittää Rollylle hänen myymiensä osakkeiden arvon. Rolly ei kuitenkaan enää ehdi pysäyttää talon räjäyttämistä ja joutuu apureineen kolmeksi vuodeksi vankilaan. Hän palaa saarelle yhä köyhempänä mutta sankarina, koska kaikki saarelaiset inhosivat Haneyn ökytaloa.


title: Clear History

text: Tarinan sivujuonena ovat Rollyn ja muiden saaren miesten naisystävät ja heidän väitetyt seksisuhteensa 1970-ja 1980-luvulla suositun Chicago-yhtyeen jäsenten kanssa. Yhtyeen jäsenet tekevät cameoroolit elokuvan loppupuolella, kun he saapuvat taas esiintymään saarelle. Elokuvassa kuullaan monia Chicagon hittejä kuten ”25 or 6 to 4” ja ”Color My World”.


title: Alburquerque (Espanja)

text: Alburquerque on kunta Extremaduran itsehallintoalueella Espanjassa lähellä Portugalin rajaa. Kunnan väkiluku on noin 5400 (2016). Nimi Alburquerque juontuu todennäköisesti arabian kielen sanasta Abu al-Qurq ("korkkitammen maa"; ), joka puolestaan saattaa juontua sanoista albus quercus ().


title: Alburquerque (Espanja)

text: Alburquerquen alueelta on löydetty esihistoriallista esineistöä ja rakennelmia, joiden perusteella alue on ollut asuttu jo tuolloin. Asiakirjassa olevan tiedon mukaan keltiberit perustivat Alburquerquen vuonna 590 eaa. Neoliittisen kauden ja pronssikauden välisen ajan (6500–1000 eaa.) ihmisten tekemiä kalliomaalauksia voi tarkastella Risco de San Blasissa, joka on jyrkkä ja rosoinen kallio Alburquerquessa.


title: Viljami Rautanen

text: Villiam (Viljami) Bernhard Rautanen (25. toukokuuta 1882 Helsinki – 13. maaliskuuta 1960 Yhdysvallat) oli amerikansuomalainen pappi ja kirjailija.


title: Viljami Rautanen

text: Rautasen vanhemmat olivat konduktööri Mikael Berndt Rautanen ja Mariana Lindgren. Hän pääsi ylioppilaaksi 1901 Helsingin normaalilyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa teologian erotutkinnon 1905. Rautanen vihittiin papiksi 1906.


title: Viljami Rautanen

text: Rautanen oli Suomessa kirkkoherran apulaisena, vt. kirkkoherrana ja armovuodensaarnaajana Sääksmäellä 1906. Hän toimi sitten pappina Yhdysvalloissa vuodesta 1907 alkaen.


title: Viljami Rautanen

text: Vuonna 1925 Rautanen kävi Jerusalemissa kolmen muun amerikansuomalaisen kanssa ja hän kirjoitti sitten matkasta kirjan "Itämailla".


title: Viljami Rautanen

text: Viljami Rautanen oli naimisissa vuodesta 1916 Saima Elina Wilson-Lempeän kanssa.


title: Viljami Rautanen

text: Nimellä "V. Rautanen":


title: Miasino

text: Miasino on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Miasinon naapurikunnat ovat Ameno, Armeno, Orta San Giulio ja Pettenasco.


title: Orta San Giulio

text: Orta San Giulio on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Ortan naapurikunnat ovat Ameno, Bolzano Novarese, Gozzano, Miasino, Pettenasco ja San Maurizio d'Opaglio. Orta sijaitsee Milanosta noin 85 kilometriä luoteeseen Ortajärven (Lago d’Orta) itärannalla.


title: Orta San Giulio

text: Orta San Giulio kuuluu Italian kauneimpien kylien järjestöön "I Borghi più belli d’Italia". Kylän rantakadulla on 1800-luvun uusklassisia rakennuksia puutarhoineen, ylempänä vanhempia rakennuksia 1500- ja 1600-luvulta. Näihin lukeutuvat kylän vanhasta itsehallintohistoriasta kertova Palazzo della Comunità della Riviera vuodelta 1582, vanha sairaala Casa Olina vuodelta 1602 sekä nykyisin kunnantalona toimiva Casa Bossi. Mäen huipulla on vuonna 1485 valmistunut ja 1700-luvulla laajennettu kirkko Santa Maria Assunta. 400 metriä rannasta sijaitsevalla pienellä San Giulion saarella on myös pieni kirkko, alun perin perustettu jo vuonna 390.


title: Ebba Månsdotter Lilliehöök

text: Ebba Månsdotter Lilliehöök" "(13. tammikuuta 1529, Upplon maatila Länsi-Götanmaalla – 29. syyskuuta 1609 Lerjeholm, Angeredin pitäjä, Älvsborgin lääni, Ruotsi) oli ruotsalainen ruukinpatruuna ja kreivikunnan käskynhaltija, Raaseporin kreivitär, Gräfsnäsin vapaaherraratar ja Käggleholmin rouva.


title: Ebba Månsdotter Lilliehöök

text: Ebba Månsdotterin isä oli valtaneuvos Måns Bryntesson Lilliehöök, joka tuli tunnetuksi Kustaa Vaasan aikaisesta Länsi-Götanmaan herrojen kapinasta ja teloitettiin vallankaappausyrityksestä. Hänen äitinsä oli Brita Jönsdotter Roos av Ervalla. Ebba seurasi vuonna 1543 äitiä ja isäpuoltaan valtaneuvos Kristoffer Andersson Rödeämaanpakoon Rostockiin Saksaan, sillä isäpuoli oli joutunut riitaan kuninkaan kanssa. Kustaa Vaasa toivoi, että Ebba voisi palata Ruotsiin, koska hän oli suuren omaisuuden perillinen.


title: Ebba Månsdotter Lilliehöök

text: Kuningas käski heidän palaamaan Ruotsiin, kun isäpuoli kuoli vuonna 1548. Hänen äitinsä Brita pyysi kirjallisen vakuutuksen heidän henkilökohtaisesta turvallisuudestaan. Monia neuvotteluita vaadittin asiaa etupäässä hoitaneen kuningatar Margareta Eriksdotter Leijonhufvudin ja muiden aatelisnaisten kanssa, ennen kuin he suostuivat ehdotettuihin avioliittoihin ja palaamaan Ruotsiin kesällä 1548. Ebba vietti palattuaan aikaa kuningatar Margaretan hovineitona häihinsä saakka.


title: Ebba Månsdotter Lilliehöök

text: Ebba meni naimisiin Tukholman kuninkaanlinnassa 7. lokakuuta 1548 kuningas Kustaa Vaasan langon, valtaneuvos ja ritari Sten Eriksson Leijonhufvudin kanssa. Avioliiton aikana hän asui Smoolannissa ja Länsi-Götanmaalla. Hänestä tuli vapaaherratar, kun hänen miehensä sai vapaaherran arvon vuonna 1561. Hänen miehensä joutui Erik XIV vangitsemaksi, ja oli toinen kahdesta vangista, jotka selvisivät hengissä Sture-murhista. Ebba oli tuolloin Uppsalassa yhdessä Kuningas Märtan kanssa yrittäen auttaa puolisoaan. Kuninkaan veljet Juhana ja Kaarle arvostivat Ebbaa, ja hän oli Juhanan puolison Katariina Jagellonican läheinen ystävä. Hän vaikutti osaltaan herttuoiden suostuttelemiseen kapinoimaan kuningas Erik XIV vastaan.


title: Ebba Månsdotter Lilliehöök

text: Ebba Månsdotter ylennettiin kreivilliseen arvoon vuonna 1569 miehensä kuoleman jälkeen, ja sai vuonna 1571 Raaseporin kreivikunnan ja useita muita omistuksia Suomessa. Yhdessä miehensä sisarusten Britan ja Märtan kanssa hän oli yksi Ruotsin viidestä suurimmasta läänitysten saajasta Juhana III:n hallituskauden alussa. Häntä kutsuttiin yleisesti kreivi Ebbaksi johtuen hänen hänen ominaisuuksistaan ""tilltagsenhet ja manhaftighet"". Häntä kuvaillaan tehokkaaksi, mutta kovaksi tilanomistajaksi. Vuodelta 1587 säilyneessä kirjeessä hän haukkuu voudin. Aikalaiskuvauksessa häntä kuvaillaan ""hiukset paholaisen, pahempi kuin isä, poika Axel ja hänen poikansa"".


title: Ebba Månsdotter Lilliehöök

text: Hänen vihamielisyytensä ja riitansa poikansa Mauritzin kanssa olivat tunnettuja, ja niistä kerrotaan useita tarinoita. Vuonna 1604 hän lähetti valituskirjeen Käggleholmin vierailun aikana sattuneesta tapahtumasta, kun poika riitaantui hänen kokkinsa kanssa ja kielsi äitiänsä hyväksymästä kokin tekemää ala-arvoista ruokaa. Ebba itse sanoi, että konflikti oli jatkunut pitkään: ""minä olen äiti ja hän on poika"". Vuonna 1592 hän varoitti vankeuden uhalla levittämästä kielteistä sanaa Juhana III:sta. Kaarle XI osoitti häneen epäluottamusta ja kielsi häntä osallistumasta kruunajaisiinsa vuonna 1607. Samana vuonna hänet määrättiin kuninkaallisella käskyllä kotiarestiin tilalleen Tärnaan.


title: Ebba Månsdotter Lilliehöök

text: Ebba Lilliehöök haudattiin 18. maaliskuuta 1610 Uppsalan tuomiokirkkoon.


title: Ebba Månsdotter Lilliehöök

text: Hän on kreivillisen suvun Lewenhaupt nro 2 kantaäiti.


title: Ebba Månsdotter Lilliehöök

text:
Ebba Månsdotter Lilliehöök avioitui 7. lokakuuta 1548 Tukholmassa valtaneuvos ja vapaaherra Sten Eriksson Leijonhufvudin kanssa ja heillä oli kuusi lasta.
Lapsista useimmat pojat alkoivat kirjoittaa nimensä muodossa "Lewenkopf", joka on myöhemmin korvattu muodolla "Löwenhaupt" ja "Lewenhaupt". Tyttäret käyttivät useimmiten muotoa "Leijonhufvud", kun he käyttivät suvun nimeä.


title: Forssan politiikka

text: Forssan kaupungin politiikalle on ollut tunnusomaista vasemmistopuoluiden paikkaenemmistö valtuustossa vuoden 1992 vaaleihin saakka. Eduskuntavaaleissa Forssa on ollut historiallisesti vasemmistoenemmistöinen kunta ja vuosina 1983–2011 pidetyissä eduskuntavaaleissa SDP oli yhtäjaksoisesti suurin puolue vuoden 2007 vaaleihin asti, jolloin se putosi toiselle sijalle. Myös presidentinvaaleissa sosialidemokraattien ehdokas on saanut eniten ääniä.


title: Forssan politiikka

text: Seuraavassa on lueteltu Forssan kauppalan- ja kaupunginjohtajat. Vuoden 1930 loppuun asti virkanimikkeenä oli "kauppalanhallituksen esimies".


title: Forssan politiikka

text: Venhon jäätyä sairauslomalle virkaatekevänä kaupunginjohtajana toimi maaliskuusta syyskuuhun 2012 Anita Joenpalo ja hänen jälkeensä kaupunginjohtajan viransijaisena Minna Lintonen, 1. lokakuuta 2012 alkaen. Myöhemmin Venhon jäätyä sairauseläkkeelle väliaikaiseksi kaupunginjohtajaksi nimitettiin Jarmo Pynnönen. Sittemmin uudeksi kaupunginjohtajaksi valittiin Sami Sulkko.


title: Forssan politiikka

text: Jari Kesäniemi valittiin joulukuussa 2016 Forssan kaupunginjohtajaksi. Kaupunginvaltuusto teki valinnan yksimielisesti.


title: Forssan politiikka

text: Kaupunginvaltuustossa on 43 jäsentä, joista 23 miehiä ja 20 naisia. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Kaisa Lepola (sd.). Varapuheenjohtajat ovat Sanni Grahn-Laasonen (kok.), Arto Heino (kesk.) ja Tapio Virtanen (vas). Kokoomuksella on valtuustossa 12 paikkaa, SDP:llä 11, Keskustalla 8, Vasemmistoliitolla 6, Perussuomalaisilla 4, Vihreillä 1 ja Kristillisdemokraateilla 1 paikka.


title: Forssan politiikka

text:
Kaupunginhallituksessa on 11 jäsentä, joista 6 miehiä ja 5 naisia. Kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimi Mika Penttilä (kesk.). Varapuheenjohtajat ovat Emmi Lintonen (sd.), Johanna Häggman (kesk.) ja Janne Nieminen (vas.). Kaupunginhallituksessa Kokoomuksella on neljä paikkaa, SDP:llä kolme, Keskustalla kaksi sekä Vasemmistoliitolla ja Perussuomalaisilla molemmilla yksi paikka.
Lautakuntia kaupungissa toimii kuusi: keskusvaalilautakunta, perusturvalautakunta, sivistyslautakunta, tarkastuslautakunta, yhdyskuntalautakunta ja ympäristölautakunta.


title: Forssan politiikka

text: Vaaleissa kaupunki on jaettu seitsemään äänestysalueeseen, jotka on nimetty äänestyspaikan mukaan. Äänestysalueita ovat Teatteritalo (keskusta-alue), Heikka (Korkeavaha, Linikkala ja Kuusto), Haudankorva (Viksberg ja osa Kuhalaa), Tölö (osa Kuhalaa ja Pispanmäki), Kaupungintalo (osa Kuhalaa ja Rantalanmäki) ja Talsoila (Talsoila, Paavola ja Vieremä). Kojon äänestysalue sijaitsee entisen Koijärven kunnan alueella.


title: Forssan politiikka

text: Forssan kaupunginvaltuustossa on ainakin vuodesta 1976 lähtien ollut yhtäjaksoisesti 43 paikkaa. Seuraavassa taulukossa on esitetty puolueiden saamat valtuustopaikat vuosien 1976–2012 kunnallisvaaleissa:


title: Forssan politiikka

text: Vasemmistoliiton tulosten kohdalla on ilmoitettu myös Suomen Kansan Demokraattisen Liiton ja Demokraattisen Vaihtoehdon saamat paikat, Perussuomalaisten kohdalla Suomen Maaseudun Puolueen paikat ja Kristillisdemokraattien kohdalla Suomen Kristillisen liiton saamat paikat. Muiden puolueiden saama paikka vuoden 1976 vaaleissa kuului Liberaaliselle Kansanpuolueelle.


title: Forssan politiikka

text: Puolueiden kannatusprosentit kunnallisvaaleissa ovat olleet seuraavat:


title: Forssan politiikka

text: Kunnallisvaalitilastojen perusteella SDP ja Vasemmistoliitto saivat yhdessä yli puolet äänistä vuoden 1992 kunnallisvaaleihin asti. Myöhemmissä vaaleissa vasemmistopuolueiden ääniosuus on ollut alle puolet, mutta kuitenkin yli 40 % annetuista äänistä. Paikkamäärien perusteella tarkasteltuna vasemmistopuolueilla oli enemmistö valtuustossa vuoden 1992 vaaleihin asti. Sen jälkeen vasemmistopuolueiden yhteispaikkamäärä on ollut 19–21 paikkaa, kun enemmistöön vaaditaan 22 paikkaa. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa vasemmistopuolueiden kannatus jäi hieman alle 40 %:iin ja valtuustopaikkoja ne saivat 17 kappaletta.


title: Forssan politiikka

text: SDP oli pitkään kunnallisvaaleissa yhtäjaksoisesti Forssan suurin puolue, mutta vuoden 2012 vaaleissa Kokoomus ohitti sen kannatuksessa. SDP:n osuus äänistä on vaihdellut 30 %:n molemmin puolin. Keskusta oli 1970-luvun lopussa kolmanneksi suurin puolue noin 14 %:n ääniosuudella, mutta vuoden 1996 kunnallisvaaleista lähtien se oli toiseksi suurin puolue saaden noin neljänneksen äänistä. Vuoden 2012 vaaleissa Keskusta jäi jälleen kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi. Kokoomus oli vuosina 1980–1996 toiseksi suurin puolue ja sen jälkeen kolmanneksi suurin puolue, kunnes vuosien 2004 ja 2008 vaaleissa se jäi neljännelle sijalle. Vuoden 2012 vaaleissa Kokoomus kuitenkin nousi ensimmäistä kertaa suurimmaksi puolueeksi Forssassa. Kokoomuksen osuus äänistä oli 1980-luvun alkupuolella jonkin verran yli 20 %, mutta sen jälkeen kannatus oli selvästi alle 20 %:n. Vuoden 2012 suuren vaalivoiton myötä puoleen kannatus nousi yli 25 %:n. Vasemmistoliiton edeltäjä SKDL oli 1970-luvun lopulla Forssan toiseksi suurin puolue lähes 27 %:n ääniosuudella. 1980-luvulla puolueen kannatus laski huomattavasti, minkä jälkeen se on pysynyt noin 15–20 %:n välillä.


title: Forssan politiikka

text: Pienemmistä puolueista Vihreät on saanut merkittävästi kannatusta vuosien 1992, 1996 ja 2000 vaaleissa. Vuoden 1996 kunnallisvaaleissa Vihreät saivat Forssasta neljänneksi eniten ääniä koko Suomessa. Vuoden 2000 vaaleissa Forssa oli Suomen 11. "vihrein" kunta. Suomen Maaseudun Puolueen kannatus oli takavuosina melko pientä; puolueella oli yksi edustaja valtuustossa vuoden 1984 vaalien jälkeen. Puolueen seuraaja Perussuomalaiset sai yhden valtuutetun jälleen vuoden 2008 vaaleissa. Vuoden 2012 vaaleissa Perussuomalaiset nelinkertaisti paikkamääränsä saaden neljä kaupunginvaltuutettua. Muista puolueista Kristillisdemokraateilla on usein ollut yksi kaupunginvaltuutettu. Eduskuntapuolueista Ruotsalainen Kansanpuolue ei ole asettanut Forssaan edes ehdokkaita.


title: Forssan politiikka

text: Vuosina 1980–2008 forssalaiset ovat äänestäneet kunnallisvaaleissa vilkkaammin kuin suomalaiset keskimäärin.


title: Forssan politiikka

text: Vuoden 2004 kunnallisvaaleissa Kristillisdemokraattien paikkamäärä säilyi ennallaan yhdessä, Vihreät menettivät neljä valtuustopaikkaa viidestä ja muut neljä valtuustopuoluetta saivat kukin yhden paikan lisää. Vaalien jälkeen Urpo Leppänen erosi Keskustan valtuustoryhmästä ja perusti oman Perussuomalaisten valtuustoryhmän.


title: Forssan politiikka

text: Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa SDP, Vihreät ja Perussuomalaiset saivat kukin yhden paikan lisää edellisiin vaaleihin verrattuna. Vastaavasti Keskusta, Vasemmistoliitto ja Kokoomus menettivät yhden paikan. Kristillisdemokraattien paikkamäärä säilyi ennallaan. Puolueiden välinen suuruusjärjestys pysyi vaaleissa ennallaan lukuun ottamatta vaaleissa uutena ryhmänä esiintyneitä Perussuomalaisia, jotka saivat Kristillisdemokraatteja enemmän ääniä. Käytännössä Keskustan paikkamäärä ei laskenut, sillä jo ennen vaaleja yksi Keskustan valtuutettu oli eronnut ryhmästä ja muodostanut Perussuomalaisten ryhmän.


title: Forssan politiikka

text: Valtakunnallisesta tilanteesta poiketen SDP:n ääniosuus lisääntyi, ja Keskustan kannatusosuuden lasku oli vähäisempää kuin koko maassa. Kokoomuksen kannatus laski Forssassa, kun se koko Suomen tasolla tarkasteltuna nousi. Vaalien ääniharava oli Mika Penttilä (kesk.), joka keräsi 774 ääntä.


title: Forssan politiikka

text: Äänestysalueittain tarkasteltuna SDP oli suurin puolue kaikilla keskustaajaman äänestysalueilla ja Keskusta suurin maaseutualueesta koostuvalla Kojon äänestysalueella. SDP:n kannatus oli korkeinta Kuhalan ja Tölön äänestysalueilla, joissa puolue sai yli kolmanneksen äänistä. Alimmillaan SDP:n kannatus oli Kojon äänestysalueella (noin 11 %). Muilla äänestysalueilla SDP:n kannatus oli 30 %:n tuntumassa. Keskustan kannatus oli suurinta Kojolla, jossa puolue sai yli puolet äänistä. Keskustaajaman äänestysalueista Keskustan kannatus oli suurinta Talsoilassa ja matalinta Kuhalassa. Vasemmistoliitto sai Kuhalassa ja Tölöllä noin neljänneksen äänistä; muualla kannatus oli matalampaa, Kojolla kaikkein matalinta. Heikan äänestysalueella Kokoomuksen kannatus oli yli 20 %, mutta Kuhalan ja Tölön äänestysalueilla kannatus jäi noin 10 %:iin. Vihreiden kannatus Kojon äänestysalueella on keskustaajamaa matalampaa, mutta Perussuomalaisten ja Kristillisten kannatuksessa ei ollut merkittäviä eroja alueittain.


title: Forssan politiikka

text: Äänestysprosentti oli Kuhalan äänestysalueella kaupungin matalin (57,7 %), jonka lisäksi Kaupungintalon äänestysalueella jäätiin hieman alle 60 %:iin. Kaikilla muilla äänestysalueilla suunnilleen kaksi kolmasosaa äänioikeutetuista käytti äänioikeuttaan.


title: Forssan politiikka

text: Aiemmin Keskustaa edustanut Mika Penttilä ja Perussuomalaisia edustanut Sami Mattila asettuivat lokakuun 2012 kunnallisvaaleissa Kokoomuksen ehdokkaiksi.


title: Forssan politiikka

text: Kokoomus nousi vaaleissa Forssan suurimmaksi puolueeksi saaden viisi lisäpaikkaa valtuustoon. Myös Perussuomalaiset voitti saaden kolme lisäpaikkaa. Keskusta ja SDP menettivät molemmat kolme paikkaa, Vihreät ja Vasemmistoliitto kumpikin yhden paikan. Kristillisdemokraattien paikkamäärä säilyi ennallaan yhdessä. Vaalien äänestysprosentti oli 60,5. Äänestysalueittain tarkasteltuna Kokoomus oli suurin puolue Teatteritalon, Talsoilan, Heikan ja Kaupungintalon äänestysalueilla. SDP oli suurin Kuhalan ja Tölön äänestysalueilla, Keskusta puolestaan Kojon äänestysalueella.


title: Forssan politiikka

text: Vaalien ääniharava oli Mika Penttilä, joka sai 896 ääntä. Muita ääniharavia olivat SDP:n Kaisa Lepola, Kokoomuksen Sanni Grahn-Laasonen ja Perussuomalaisten Tuula Forsblom.


title: Forssan politiikka

text: Historiallisesti Forssa on ollut vasemmistoenemmistöinen kunta. Vuoden 1924 eduskuntavaaleissa Forssa muodosti ensimmäisen kerran oman kuntansa. Tuolloin SDP sai yksin 50,4 % äänistä ja Työväen ja pienviljelijäin vaaliliitto sai 17,6 % äänistä. Yhteensä vasemmiston kokonaiskannatus oli tuolloin siis 67,9 %.


title: Forssan politiikka

text: Vuosina 1983–2011 pidetyissä eduskuntavaaleissa SDP oli yhtäjaksoisesti suurin puolue vuoden 2007 vaaleihin asti, jolloin se putosi toiselle sijalle. Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa ja vuoden 2011 vaaleissa suurin puolue oli Keskusta. Perussuomalaiset nousi viime eduskuntavaaleissa kolmanneksi suurimmaksi.


title: Forssan politiikka

text: Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Forssasta valittiin eduskuntaan SDP:n Minna Lintonen ja Keskustan Sirkka-Liisa Anttila.


title: Forssan politiikka

text: Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Keskusta sai ensimmäistä kertaa eniten ääniä. Forssalaisista poliitikoista ehdokkaina olivat SDP:n Minna Lintonen, Keskustan Sirkka-Liisa Anttila ja Mika Penttilä, Vasemmistoliiton Risto Aaltonen ja Kokoomuksen Jarmo Pynnönen. Anttila sai pitää edustajanpaikkansa, mutta Lintosta ei valittu enää toiselle kaudelle.


title: Forssan politiikka

text: Kevään 2011 eduskuntavaaleissa Keskusta sai jälleen eniten ääniä. Forssasta olivat ehdolla SDP:n Minna Lintonen, Keskustan Sirkka-Liisa Anttila ja Mika Penttilä, Vasemmistoliiton Suvi Mäkinen ja Janne Nieminen, Kokoomuksen Sanni Grahn-Laasonen, Vihreiden Alpo Suhonen sekä Perussuomalaisten Tuula Forsblom ja Sami Mattila. Sirkka-Liisa Anttila uusi edustajanpaikkansa, ja hänen lisäkseen Sanni Grahn-Laasonen valittiin eduskuntaan.


title: Forssan politiikka

text: Nykyisin eduskunnassa on kaksi kansanedustajaa Forssasta:


title: Forssan politiikka

text: Lisäksi Forssasta on aiemmin valittu eduskuntaan viisi muuta kansanedustajaa:


title: Forssan politiikka

text: Urpo Leppänen (SMP, Vapaat demokraatit ja LKP) toimi kansanedustajana vuosina 1979–1991 sekä työvoimaministerinä vuosina 1983–1987. Kansanedustajaksi Leppänen valittiin Kymen läänin vaalipiiristä, mutta 2000-luvulla Leppänen vaikutti myös Forssan politiikassa.


title: Forssan politiikka

text: Forssalaiset ovat yleensä antaneet sosialidemokraattien ehdokkaalle eniten ääniä presidentinvaaleissa. Seuraavassa on esitetty Forssassa enemmistön äänistä saaneet ehdokkaat presidentinvaalien toisella kierroksella vuosien 1994–2012 vaaleissa:


title: Forssan politiikka

text: Vuoden 1996 europarlamenttivaaleissa Keskusta sai eniten ääniä, ja forssalainen Sirkka-Liisa Anttila (kesk.) valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi. Vuosien 1999, 2004 ja 2009 europarlamenttivaaleissa SDP oli suurin puolue. Vuoden 1996 vaaleissa SDP oli toiseksi suurin puolue, ja myöhemmissä vaaleissa Kokoomus on ollut toiseksi suurin. Vuoden 1996 vaaleja lukuun ottamatta Keskusta on europarlamenttivaaleissa ollut kolmannella sijalla Forssassa.


title: Forssan politiikka

text: Forssan tuloveroprosentti vuonna 2012 on valtuuston päätöksen mukaisesti 19,50.


title: Joona Ikonen

text: Joona Ikonen (s. 14. toukokuuta 1998 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Tampereen Ilvestä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Ikonen laukoo oikealta.


title: Joona Ikonen

text: Ikonen aloitti jääkiekkoilun 6-vuotiaana Nokian Pyryssä. Hän siirtyi nuorempana C-juniorina try-outin kautta Tampereen Ilvekseen. Kaudella 2014–2015 Ikonen oli tehoilla 21+36=57 seuran B-nuorten paras syöttäjä ja hän jakoi sisäisen pistepörssin voiton Joona Koppasen kanssa. Ikonen palkittiin kauden päätteeksi B-nuorten SM-sarjan herrasmiespelaajana Erkki Lehtonen -palkinnolla. Kaudella 2015–2016 hän voitti 39 osumallaan koko sarjan maalipörssin ja palkittiin Raimo Summanen -palkinnolla. Ikonen sivusi myös Eeli Tolvasen kaudella 2014–2015 tekemää B-nuorten SM-sarjan yhden kauden maaliennätystä. Hän oli myös 62 tehopisteellään Ilveksen toiseksi paras pistemies Aleksi Heponiemen jälkeen ja sijoittui sarjan pistepörssissä neljänneksi. Ikonen voitti myös pudotuspelien piste- ja maalipörssin tehoilla 6+3=9. Hänet valittiin kauden päätteeksi B-nuorten SM-sarjan toiseen tähdistökentälliseen.


title: Joona Ikonen

text: Jo ensimmäisellä A-juniorikaudellaan 2016–2017 Ikonen voitti koko A-nuorten SM-liigan pistepörssin tehoilla 28+32=60 ja palkittiin kauden päätteeksi Kari Jalonen -palkinnolla. Hän voitti myös sarjan tehotilaston lukemalla +30 ja palkittiin Raimo Helminen -palkinnolla. Pudotuspeleissä Ikonen voitti Ilveksen sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 5+5=10. Hänet valittiin kauden päätteeksi A-nuorten SM-liigan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Ikonen debytoi kauden aikana myös Ilveksen SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi kaksi runkosarjaottelua. Ikonen teki liigadebyyttinsä 7. tammikuuta 2017 Pelicansia vastaan. Hänet merkittiin Ilveksen 13. hyökkääjäksi ja Ikonen sai ottelussa jääaikaa 9.55 minuuttia.


title: Joona Ikonen

text: Huhtikuussa 2017 Ikonen teki kolmivuotisen SM-liigasopimuksen Ilveksen kanssa. Hän teki liigauransa avausmaalin 20. syyskuuta 2017 Helsingin IFK:ta vastaan. Antti Eskelinen valitsi Ikosen ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi. Kaikkiaan hän teki kaudella 2017–2018 SM-liigassa 24 runkosarjaottelussa tehot 2+3=5. Ikonen pelasi myös 14 ottelua lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa. Hänen kautensa päättyi lopulta tammikuun 2018 lopulla alaraajavammaan. Tammikuussa 2019 Ikosen sopimusta Ilveksen kanssa jatkettiin kahdella vuodella kevääseen 2022 saakka.


title: Joona Ikonen

text: Ikonen on pelannut 11 nuorten maaottelua.


title: Henry Mäntylä

text: Henry Mäntylä (s. 1. elokuuta 1997 Vantaa) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue TuTossa.


title: Henry Mäntylä

text: Mäntylä on viettänyt junioriuransa Tampereella. Hän pelasi kaudella 2010–2011 KOOVEE:ssä, jonka jälkeen Mäntylä siirtyi kaudeksi 2011–2012 Tapparan C-nuoriin. Hän voitti siellä kauden päätteeksi C-nuorten SM-hopeaa. Kaudeksi 2012–2013 Mäntylä siirtyi Tampereen Ilvekseen. Kaudella 2013–2014 hän toimi seuran B-nuorten varakapteenina ja oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 13+16=29. Mäntylä sijoittui koko B-nuorten SM-sarjan puolustajien maalipörssissä toiseksi edellään vain Ässien Aleksi Varttinen sekä jakoi puolustajien pistepörssin viidennen sijan Varttisen ja HIFK:n Elias Ulanderin kanssa. Kauden 2015–2016 päätteeksi hän voitti A-nuorten Suomenmestaruuden.


title: Henry Mäntylä

text: Kaudella 2016–2017 Mäntylä debytoi Ilveksen SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi kahdeksan runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Mäntylä teki liigadebyyttinsä 7. tammikuuta 2017 Pelicansia vastaan. Hänet merkittiin heti Ilveksen ykköspuolustajapariin Arto Laatikaisen viereen. Mäntylä sai ottelussa jääaikaa lopulta 16.48 minuuttia. Hän pelasi kautensa pääosin Ilveksen A-nuorissa, joiden tehokkain puolustaja Mäntylä oli tehoilla 7+13=20. Pudotuspeleissä hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Joona Koppasen kanssa lukemalla +3.


title: Henry Mäntylä

text: Huhtikuussa 2017 Mäntylä teki Ilveksen kanssa 1+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Alkukauden 2017–2018 hän vietti pääasiassa seuran A-nuorissa. Mäntylä pelasi kaksi SM-liigaottelua sekä 13 ottelua lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa, kunnes Mestiksen siirtotakarajalla, helmikuussa 2018 Ilves lainasi hänet loppukaudeksi TuToon. Mäntylä voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa.


title: Henry Mäntylä

text: Mäntylä teki kaudeksi 2018–2019 vuoden mittaisen sopimuksen TuTon kanssa.


title: Henry Mäntylä

text: Mäntylä on pelannut neljä poikien maaottelua.


title: Ylikomisario Banks

text: Ylikomisario Banks (engl. "DCI Banks") on brittiläinen rikosdraamasarja, jota esitettiin ITV-kanavalla vuosina 2010–2016. Sarja perustuu Peter Robinsonin "Alan Banks" -romaaneihin. Pääosaa ylikomisario Alan Banksia näyttelee Stephen Tompkinson.


title: Ylikomisario Banks

text: Syksyllä 2016 ilmoitettiin, että sarja päättyy viidennen kauden jälkeen. Suomessa sarjaa esitti Yle TV1. Suomessa viimeinen kausi esitettiin alkuvuodesta 2017.


title: Ylikomisario Banks

text: Britanniassa sarjan yksi rikostapaus oli jaettu kahteen 45 minuutin osaan. Suomessa osat tapauksen osat oli yhdistetty 90 minuutin jaksoiksi. Tästä syystä Iso-Britanniassa sarjan jaksoja on 32, ja Suomessa vain 16.


title: Electric RaceAbout

text: Electric RaceAbout "(ERA)" on ammattikorkeakoulu Metropoliassa kehitetty urheilullinen sähköauto. Auton käyttämä energia varastoidaan litiumtitanaattiakkuihin. Auton jokaiselle neljälle pyörälle on oma synkroninen kestomagneettimoottori. Alennusvaihteita ei käytetä. Auton runko on kevyt hiilikuituinen monokokki. ERA:sta on kehitetty myös lähemmäksi tuotantokelpoinen sähköauto Angelica. Angelican tekniikka on otettu ERA:sta mutta ulkonäköä on paranneltu.


title: Matti Paloniemi

text: Matti Johannes Paloniemi (s. 1975) on suomalainen koreografi. Paloniemi on yksi Tanssiteatteri Tsuumin perustajajäsenistä ja toimi ryhmän taiteellisena johtajana vuosina 1999-2007. Paloniemi on valmistunut tanssinopettajaksi Oulun konservatoriosta ja on opiskellut Teatterikorkeakoulussa koreografin maisteriohjelmassa vuosina 2000-2004.


title: Matti Paloniemi

text: Paloniemi on tehnyt lukuisia koreografioita tanssiryhmille sekä teattereille Suomessa. Tanssiteatteri Rimpparemmin taiteellisena johtajana hän on toiminut vuodesta 2009 alkaen. Hän on tällä hetkellä myös Taideosuuskunta Tsuumin hallituksen varapuheenjohtaja.


title: Matti Paloniemi

text: Paloniemi on ollut naimisissa vuodesta 1998 vaimonsa Salla Korja-Paloniemen kanssa. Heillä on kaksi lasta; Santra (s. 2004) ja Eelis (s.2006). Paloniemi perheineen asuu Helsingissä.


title: Stephen Tompkinson

text: Stephen Tompkinson (s. 15. lokakuuta 1965 Stockton-on-Tees, County Durham, Iso-Britannia) on brittiläinen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten rooleistaan draama- ja komediasarjoissa.


title: Stephen Tompkinson

text: Vuosina 2010–2016 Tompkinson näytteli ylikomisario Alan Banksia ITV:n rikosdraamasarjassa "Ylikomisario Banks" ("DCI Banks"). Hänet tunnetaan myös Danny Trevanionin roolista ITV:n sarjassa "Viidakkoperhe" (2006–2012).


title: Stephen Tompkinson

text: Ennen näitä rooleja Tompkinson näytteli Isä Peter Cliffordia BBC:n sarjassa "Elämää Ballykissangelissa". Hän oli aiemmin näytellyt samaa hahmoa komediasarjoissa "Isä Ted" ja "Dibleyn kirkkoherra". Tompkinson esitti vuosina 1990–1998 Trevor Purvisia komediasarjassa "Drop the Dead Donkey".


title: Stephen Tompkinson

text: Vuonna 1996 Tompkinson näytteli elokuvassa "Suu messingillä" ("Brassed Off").


title: Jack Deam

text: Jack Deam (s. Ian Deam, 29. kesäkuuta 1972 Oldham, Lancashire, Iso-Britannia) on brittiläinen näyttelijä. Hän käyttää isoisänsä nimeään taiteilija-nimenään.


title: Jack Deam

text: Deam tunnetaan parhaiten Touretten oireyhtymää sairastavan pyromaanikon Marty Fisherin roolista Channel 4:n sarjassa "Hävytöntä" ("Shameless"). Hän on näytellyt roolia vuosina 2004–2007 sekä 2011–2013.


title: Jack Deam

text: Lisäksi hän näytteli vuosina 2010–2016 rikosylikonstaapeli Ken Blackstonea ITV:n rikosdraamasarjassa "Ylikomisario Banks" ("DCI Banks"). Vuodesta 2016 lähtien Deam on näytellyt komisario Mallorya BBC Onen rikosdraamasarjassa "Isä Brown ja hänen laumansa" ("Father Brown").


title: Johan Rosenhane

text: Johan Rosenhane (16. helmikuuta 1611 Torpin säteri, Husby-Oppunda socken, Nyköping – 3. heinäkuuta 1661 Rydin kartano, Sankt Lars socken, Itä-Götanmaa) oli ruotsalainen valtaneuvos ja Ikalaborgin vapaaherra joka toimi Viipurin läänin maaherrana 1640- ja 1650-luvuilla.


title: Johan Rosenhane

text: Rosenhane tuli opiskelemaan Uppsalan yliopistoon vuonna 1625 ja hän opiskeli ulkomailla Saksassa, Hollannissa, Ranskassa ja Englannissa 1631–1636. Hän oli sitten pfalzkreivi Carl Gustafin, tulevan kuningas Kaarle X Kustaan, palveluksessa ja seurasi häntä ulkomaille 1638–1640.


title: Johan Rosenhane

text: Rosenhanesta tuli Itä-Götanmaan läänin varamaaherra 1643 ja alikäskynhaltija Tukholmaan 1645. Hän oli sitten Viipurin läänin maaherrana 1645–1650 ja Viipurin ja Savonlinnan läänin maaherrana 1650–1655. Rosenhane palasi sitten Ruotsiin ja oli Itä-Götanmaan maaherrana 1655–1658. Hänestä tuli valtaneuvoa 1658 ja hänet nimitettiin hovioikeudenneuvokseksi samana vuonna.


title: Johan Rosenhane

text: Rosenhanen Viipurin läänin maaherrana ollessaan vuosina 1652–1654 pitämä päiväkirja on julkaistu 1999.


title: AMD:n suorittimet

text:
Tässä artikkelissa esitetään luettelo Advanced Micro Devices (AMD) mikroprosessoreista, lajiteltuna omiin sukupolviinsa ja julkaisuvuosiinsa. Yleisesti ja avoimesti tiedoksi, jokaisen prosessorin nimitys (nimitykset), Ydin (Versiot) on (ovat) listattuna suluissa.
Am29X305 (second source for )


title: AMD:n suorittimet

text:
AMD Opteron A1100 Series
 (2003–)


title: AMD:n suorittimet

text:
K10 series CPUs (2007–)
K10 series APUs (2011–)


title: AMD:n suorittimet

text: Käytetty CPU, sekä APU prosessoreissa.vähävirtaiset APU:t.vähävirtaiset APU:t.


AMD:n suorittimet


title: AMD:n suorittimet

text: Käytetään CPU, sekä APU prosessoreissa.


title: Muistinhallintayksikkö

text: Muistinhallintayksikkö (, MMU) on tietokoneen yksikkö, jonka tehtävänä on muuttaa virtuaaliosoitteet fyysisen muistin osoitteiksi.


title: Muistinhallintayksikkö

text: Monet prosessorit sisältävät yksikön integroituna, mutta on myös valmistettu ulkoisia mikropiirejä kuten Motorola 68851 ja National Semiconductor NS32082.


title: Muistinhallintayksikkö

text: Virtuaaliosoitteen lisäksi yksiköllä toteutetaan mm. muistin suojaus, väylän ja välimuistin hallinta.


title: Muistinhallintayksikkö

text: MMU voi antaa laitteistokeskeytyksen sovelluksen viitatessa muistialueeseen, johon sillä ei ole pääsyä tai joka ei ole sillä hetkellä fyysisessä muistissa. Näin käyttöjärjestelmä voi toteuttaa virtuaali- eli näennäismuistin.


title: Muistinhallintayksikkö

text: Uudempaa suuntausta on IOMMU, jossa käsittely laajennetaan koskemaan oheislaitteita.


title: Muistinhallintayksikkö

text: Käsitteitä:


title: Epäsuora vaalitapa

text: Epäsuora vaalitapa on prosessi, jossa äänestäjät eivät valitse ehdokkaiden välillä vaan äänestävät valitsijamiehiä, jotka sitten tekevät päätöksen. Se on yksi vanhimmista äänestystavoista ja se on yhä käytössä monissa parlamenttien ylähuoneissa (esim. Yhdysvaltain senaatti) tai valitessa presidenttejä.


title: Epäsuora vaalitapa

text:
Esimerkkejä päättävistä hallintoelimistä, joitka käyttävät epäsuoraa äänestämistapaa:
Monissa parlamentaarisissa valtioissa hallituksen äänestämiseen käytetään epäsuoraa vaalitapaa. Äänestäjät valitsevat kansanedustajat, jotka sitten äänestävät joukostaan pääministerin.


title: Epäsuora vaalitapa

text: Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa pääministeri on yleensä alemman kamarin (House of Commons), äänestetyn parlamentin jäsen.


title: Maavaikutus

text: Maavaikutus eli maaefekti () on liikkuvan siiven ja maan pinnan välillä syntyvä ilmiö. Ilmiön yhteydessä kiinteäsiipinen lentokone havaitsee suuremman nostovoiman ja pienentyneen ilmanvastuksen.


title: Maavaikutus

text: Myös pyöriväsiipiset ilma-alukset kuten helikopterit havaitsevat ilmiön.


title: Maavaikutus

text: Maaefekti muuttaa väliaikaisesti sakkausnopeutta.


title: Maavaikutus

text: Kilpa-autoissa on hyödynnetty maavaikutusta pitovoiman lisäämiseksi. Ilmiön käyttöä on toisinaan myös rajoitettu tai kielletty kuten Formula 1 -sarjassa.


title: Motorola 68008

text: Motorola 68008 oli Motorolan valmistama 8/16/32-bittinen suoritin, joka julkistettiin vuonna 1982.


title: Motorola 68008

text: Prosessori oli suunniteltu halvemmaksi vaihtoehdoksi kuin Motorola 68000 rajoittamalla ulkoista dataväyläleveyttä 8-bittiseksi. Muilla tavoin 68000 ja 68008 olivat samanlaisia.


title: Motorola 68008

text: Sinclair QL mikrotietokone oli yksi harvoista käyttökohteista 68008-mallille.


title: Motorola 68012

text: Motorola 68012 oli Motorolan valmistama 16/32-bittinen suoritin, joka julkistettiin 1980-luvun alkupuolella.


title: Motorola 68012

text: Prosessori oli PGA suoritinkannallinen versio Motorola 68010 prosessorista, jossa oli laajennettu muistiavaruus ja RMC-pinni moniprosessorikäyttöön.


title: Motorola 68012

text: Seuraava prosessori sarjassa on Motorola 68020.


title: Motorola 68300

text: Motorola 68300 sarja mikrokontrolleriperhe, jossa on Motorola 68000n ydin tai CPU32-niminen muokattu Motorola 68020 ydin.


title: Motorola 68300

text: Sarjaan kuuluvat DragonBall mallit ovat eri kuin DragonBall MX (nyk. i.MX) suorittimessa, joka perustuu ARM-ytimeen.


title: Motorola 68300

text: Käyttökohteena olivat mm. QUICC kommunikaatiopiirit telekommunikaatiojärjestelmissä kuten matkapuhelimien tukiasemissa.


title: Motorola 68300

text: Näiden seuraajina olivat PowerPC pohjaiset PowerQUICC kommunikaatiopiirit.


title: Motorola 68300

text: DragonBall-sarjan suorittimia on käytetty kämmentietokoneissa kuten Palmin laitteissa.


title: Sininen Risti

text: Sininen Risti on Vapaussodan Perinneliiton myöntämä muistoristi. Sinistä Ristiä jaetaan kahdessa luokassa: Sininen Risti miekan kera ja Sininen Risti havunoksatunnuksin.


title: Sininen Risti

text: Vapaussoturien Huoltosäätiö hyväksyi 9. tammikuuta 1967 taiteilija, lehtori Armas Lähteenkorvan suunnitelman muistoristiksi ja päätti sen nimeksi Sininen Risti. Muistoristiä päätettiin aluksi myöntää aktivisteille, jääkäreille, vapaussotaan osallistuneille, heimosotureille, suojeluskuntalaisille, lotille ja ennen vuotta 1945 sotilaskotityössä mukana olleille. Muistoesineenä, ilman kanto-oikeutta merkin ovat voineet lunastaa em. henkilöiden omaiset. Nykyään Sininen Risti havunoksatunnuksin voidaan myöntää Vapaussodan Perinneliiton tai muun liiton tarkoituksia ja maanpuolustusta palvelevaan toimintaan osallistuneelle henkilölle.


title: Moniprosessointi

text: Moniprosessointi tarkoittaa kahden tai useamman suorittimen käyttöä yhdessä tietokoneessa siten, että jokainen suoritin voi jakaa samaa muistiavaruutta.


title: Moniprosessointi

text: Termillä viitataan järjestelmän tukea useammalle kuin yhdelle suorittimelle ja kykyä jakaa tehtäviä näille. Useamman kuin yhden prosessorin käyttö samassa tietokoneessa vaatii synkronointituen prosessorilta, jollainen on esimerkiksi Motorola 68020 prosessorin RMC-pinni.


title: Moniprosessointi

text: Moniprosessointi eroaa klusterista mm. siten, että tietokoneen jokainen suoritin pääsee samalla tavoin suoraan käsiksi laitteisiin (jaettu muistiavaruus ja resurssit). Klusterissa on käytössä "hajautettu" muistiarkkitehtuuri.


title: Moniprosessointi

text: Eräissä yhteyksissä asiaan viitataan termillä "symmetrinen moniprosessointi" (), jolloin käyttöjärjestelmän kerneli voidaan suorittaa millä tahansa tietokoneessa olevalla suorittimella yhtäläisesti. Tämä eroaa klusterista, jossa jokaisella "solmulla" ("node") on oltava käyttöjärjestelmän ytimestä oma kopio suoritettavana.


title: Moniprosessointi

text: "Epäsymmetrinen" tai "asymmetrinen moniprosessointi" () on symmetristä edeltävä ja toisinaan käytössä oleva edullisempi ratkaisu. Ratkaisua voidaan käyttää esimerkiksi sulaututeissa järjestelmissä, joissa suoritin voidaan varata tiettyyn tarkoitukseen suunnitteluvaiheessa eikä tehtäviä jaeta tasamäärin jokaiselle suorittimelle.


title: Moniprosessointi

text: Moniprosessointi soveltuu moniajoa käyttävälle käyttöjärjestelmälle koska se mahdollistaa aidon rinnakkaisuuden.


title: Moniprosessointi

text: Suurissa moniprosessoritietokoneissa kuten supertietokoneissa muistin yhtenäinen käsittely on haastavaa ja näissä on käytetty muistiarkkitehtuureja kuten COMA ja NUMA.


title: Moniprosessointi

text: Varhaisia moniprosessoinnin tutkimiseen kehitettyjä tietokoneita olivat esimerkiksi Carnegie Mellon -yliopiston C.mmp.


title: Moniprosessointi

text: Varhaisia moniprosessointia tukevia mikroprosessoreita olivat esimerkiksi National Semiconductor SC/MP.


title: Särkijärvi (Vesilahti, Linnamaa)

text: Särkijärvi on Pirkanmaalla Vesilahden Linnamaalla sijaitseva metsäinen järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Särkijärvi on osa Naarvanjoen valuma-aluetta.


title: Särkijärvi (Vesilahti, Linnamaa)

text: Järvi on 700 metriä pitkä, 900 metriä leveä ja sen pinta-ala on 17 hehtaaria. Se sijaitsee Naarvanjoen latvoilla Linnamaan ja Krääkkiön välissä. Karttaan on merkitty vain yksi oja, joka laskee Särkijärvenkorvesta. Myös Pikku Särkijärvi katsotaan laskevan Särkijärveen. Järven oma laskuoja lähtee sen koillispäästä ja katoaa kivikkoon alitettuaan Narvasta Krääkkiöön kulkevan yhdystien 2986. Se yhtyy Ahvenjärven laskuojaan, joka yhtyy sitten Havatojaan. Veden vaihtuvuus on nopeaa ja veden laskennallinen viipymä järvessä on 151 vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä. Rannat ovat pääosin kallioisten mäkien kivikkoisia rinteitä, mutta välissä on myös tasaisempia ja joskus soistuneita rantoja. Valamanlahdenperällä on pieni luoto ja idempänä suurempi kivi . Järven rannoilla sijaitsee kaksi kiinteistöä ja yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille pääsee Narvan tieltä.


title: Särkijärvi (Vesilahti, Linnamaa)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu aikaisemmin talvisin vuosina 1974, 1992 1996, 2002, 2006 ja 2007 sekä kesällä vuosina 1970 ja 2002. Vedenväri on selvästi ruskeaa (väriluku 110–130 mgPt/l), mikä johtuu voimakkaasta humusleimasta (hapetuksena COD(Mn) 14–17 mg O2/l). Veden näkösyvyys on talvella 1,3 metriä ja kesällä 1,8 metriä. Nämä ovat humusjärvelle tyypillisiä arvoja. Vesi on nykyään lievästi hapanta, mutta tilanne on parantunut aikaisempiin mittauksiin verrattuna. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä, joten välitöntä vaaraa happamoitumisesta ei ole. Järven vesi lämpötilakerrostuu myös kesäisin. Alusveteen syntyy silloin selvää happivajausta. Pahin tilanne on pohjan lähellä, joka on kerrostuneisuuden aikana kesällä ja talvella yleensä hapeton. Hapettomuus synnyttää sisäistä kuormitusta, joka ei toistaiseksi ole Särkijärvessä voimakasta. Päällysvedessä tilanne on kesällä hyvä, mutta talvella jääkannen suojassa välttävä. Silloin voi happivajausta esiintyä jo metrin syvyydessä. Veden ravinnepitoisuudet ovat typen osalta humusjärville normaalit, mutta fosforipitoisuudet ovat kesällä kohonneet ja silloin pitoisuudet nostavat järven jopa rehevien järvien luokkaan. Silloin vedessä lisääntyy limalevä, jonka klorofyllipitoisuus kohoaa erittäin rehevien järvien tasolle. Muutos huonompaan on ilmeisesti tapahtunut vuosien 1996 ja 2002 välissä. Järven virkistysluokitus on tyydyttävä ja vedenlaatuluokka välttävä.


title: Särkijärvi (Vesilahti, Linnamaa)

text: Vuonna 1855–1856 kootussa Kalmbergin kartastossa järven eteläpuolelle oli merkitty oikein nimettömän Pikku Särkijärvi, mutta länsipuolella sijainnut nimetön järvi on kartturin virhe. Toinen virhe on laskuojassa, joka laski Inhajärveen ja samoin Ahvenjärven Särkijärveen laskeva laskuoja.


title: Särkijärvi (Vesilahti, Linnamaa)

text: Vuoden 1959 peruskarttaan on sekä Särkijärvelle että Pikku Särkijärvelle merkitty selvät laskuojat. Tuohon aikaan molemmat järvet olivat muuten autiot, mutta järvien välissä tien varressa sijaitsi kiinteistö. Vuoden 1980 karttassa on muutos jo huomattava. Järven rantoja on mökitetty ja järveä kiertää tiet. Järven tulo-ojakin on kaivettu.


title: Pikku Särkijärvi (Vesilahti)

text: Pikku Särkijärvi eli Pieni Särkijärvi on Pirkanmaalla Vesilahden Linnamaalla sijaitseva metsäinen järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Pikku Särkijärvi on osa Naarvanjoen valuma-aluetta.


title: Pikku Särkijärvi (Vesilahti)

text: Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Se sijaitsee kahden kallioisen mäen välissä. Itäinen Pupukallio kohoaa 25 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven eteläpäähän on johdettu kaksi suo-ojaa ja pohjoisosaan pienen suon oja. Kartassa ei näy laskuojaa Särkijärveen, mutta sellainen näkyy vanhoissa peruskartoissa. Johtuen pienestä valuma-alueesta on veden laskennallinen viipymä järvessä jopa 296 vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 900 metriä. Itärannat ovat järveen viettävää rinnettä, mutta muualla on yleensä tasaisempaa. Etelärantaan ulottuu suo. Narvasta Punkalaitumelle kulkeva yhdystie 2986 ohittaa järven pohjoispään ja rannoille on rakennettu toistakymmentä vapaa-ajan asuntoa.


title: Pikku Särkijärvi (Vesilahti)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1975, 1983 ja 2001. Vedenväri on ruskeaa (väriluku oli kesälläkin 100 mg Pt/l), mikä johtuu pääosin eteläpään suo-ojien tuomasta humuksesta. Humuspitoisuus ei kuitenkaan nosta typpipitoisuuksia normaalia korkeammaksi. Vesi on hapanta ja vuonna 2002 veden pH-arvo oli talvella 5,8. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan oli kuitenkin tyydyttävä (0,09–0,11 millimoolia litrassa vettä (mmol/l)), joten välitöntä vaaraa happamoitumiselle ei ole. Järvi sijaitsee tuulelta suojassa kahden korkean mäen välissä. Tämä heikentää lämpötilakerrostuneisuuden purkautumista kevään ja syksyn täyskierroissa. Koska kerrostuneisuus jää osittain ympärivuotiseksi, kehittyy järven alusveden happi- ja ravinnetilanne epäsuotuisaksi. Alusvedessä lämpötila oli vain 5,3 °C ja pohja on hapeton lähes ympäri vuoden. Alusveden happipitoisuus on alhainen talvisin jo metrin syvyydessä ja kesällä kolmen metrin syvyydessä. Hapettomuus aiheuttaa yleensä sisäistä kuormitusta, jollainen Pikku Särkijärvessä on myös käynnissä. Alusvedessä fosforipitoisuus kohoaa hapettomissa olosuhteissa moninkertaiseksi. Vuonna 2001 se oli kesällä 150 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l) ja talvella 180 µg/l. Päällysveden pinnassa pitoisuudet olivat lopputalvesta 21 µg/l ja loppukesästä 30 µg/l. Nämä arvot ovat lievästi rehevöityneen ja rehevöityneen järven tasolla. Kesällä 1983 pintaveden fosforipitoisuus oli 15 µg/l ja kesällä 1975 se oli 23 µg/l. Tilanne on siis huonontumassa. Fosforin kohonneet pitoisuudet aiheuttavat levän ja bakteerien lisääntymistä. Levien aiheuttamat klorofyllipitoisuudet olivat 12 milligrammaa kuutiossa vettä (12 mg/m³), joka yltää rehevöityneen järven tasolle. Järven virkistysarvo luokitellaan tyydyttäväksi.


title: Pikku Särkijärvi (Vesilahti)

text: Vuoden 1959 peruskarttaan on sekä Särkijärvelle että Pikku Särkijärvelle merkitty selvät laskuojat. Tuohon aikaan molemmat järvet olivat muuten autiot, mutta järvien välissä tien varressa sijaitsi kiinteistö. Vuoden 1980 karttassa on muutos jo huomattava. Järven rantoja on mökitetty ja tulo-ojakin on kaivettu.


title: Komisario Maigret (televisiosarja)

text: Komisario Maigret (engl. "Maigret") on brittiläinen rikosdraamasarja, joka alkoi ITV-kanavalla keväällä 2016. Sarja perustuu Georges Simenonin "Maigret"-rikosromaaneihin. Pääosaa, ranskalaista rikostutkija Jules Maigret’ta, esittää Rowan Atkinson.


title: Komisario Maigret (televisiosarja)

text: Ensimmäinen kausi sisältää kaksi puolitoistatuntista osaa. Ensimmäinen kausi alkoi Suomessa Yleisradion TV1-kanavalla 8. tammikuuta 2017. Toinen kausi alkoi Iso-Britanniassa keväällä 2017. Suomessa toinen kausi esitettiin alkuvuodesta 2018.


title: Komisario Maigret (televisiosarja)

text: Ensimmäinen jakso ”Maigret virittää ansan” perustuu vuonna 1955 ilmestyneeseen teokseen "Maigret tend un piège" ("Maigret virittää ansan", suom. 1957). Toinen jakso perustuu kirjaan "Maigret et son mort" (1948, "Maigret ja hänen vainajansa", suom. 1954).


title: Komisario Maigret (televisiosarja)

text: Leena Virtanen kirjoitti "Helsingin Sanomien" arvostelussaan että ensimmäinen jakso on verryttelyä mutta toinen on ”täysipainoisempaa jännitysviihdettä”.


title: Svedjebackenin jätinkirkko

text: Svedjebackenin jätinkirkko on Pohjanmaalla Pedersören Ähtävässä sijaitseva selväpiirteinen jätinkirkko. Jätinkirkko on parhaiten säilyneitä jätinkirkkoja eteläisellä Pohjanmaalla. Se on myös yksi eteläisimmistä tunnetuista suurista jätinkirkoista.


title: Svedjebackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkko sijaitsee Ähtävän kirkosta noin 10 kilometriä kaakkoon. Paikka on laaja soiden ympäröimä moreenikangas Ähtävänjoen ja Norrijoen välialueella. Svedjebacken sijaitsee 700 metriä Stora Angjärvestä etelälounaaseen. Paikalle pääsee kääntymällä kantatieltä 68 Salonkylästä (Lappfors) etelään johtavalle yhdystielle 7450. Sitten käännytään melkein heti Angjärven suuntaan.


title: Svedjebackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkko on soikean muotoinen ja sen kivivallit ovat kaksinkertaiset (vertaa piirros ). Se on 48 metriä pitkä ja suurimmillaan 34 metriä leveä. Jätinkirkon luoteispää on kaakkoispäätä ylempänä ja muilla sivuilla mäki laskee heti vallin reunasta alkaen. Ulkomittaan voivaan lisätä jätinkirkkoon liittyviä muita rakennelmia, jolloin sen pituus kasvaa 57,5 metriseksi. Kivivallin leveys vaihtelee 6,5–8,0 metriä ja sen korkeus on noin 1,5 metriä. Ulkovalli on säännöllisempi kuin sisävalli, jonka korkeus ja leveys vaihtelee suuresti. Jätinkirkon pituusakseli suuntautuu 67° pohjoisesta vastapäivään eli länsikoilliseen . Ulkovallin päätysivut ja lounaissivu ovat kaarevia ja kulmat pyristyneitä, mutta koillissivu on suora. Sisävallin muodot seuraavat ulkovallia, mutta kaakkoisnurkka on kulmikas ja lähes suorakulmainen. Sisävallin korkeus vaihtelee maantasaisesta 1,5 metrin korkeuteen asti. Sisäpihan pituus on 20,5 metriä ja leveys 10,5 metriä. Se on huomattavan tasainen ja vähäkivinen alue. Ulkovallissa on kaksi kulkuväyläksi tulkittua porttia, jotka sijaitsevat luoteis- ja kaakkoispäissä. Portit suuntautuvat jätinkirkon keskikohdasta katsottuna 67° pohjoisesta vastapäivään eli pituusakselin suuntaan ja toinen portti on sitä vastapäätä . Myös sisävallissa on kaakkoispäässä portti samassa kohtaa kuin ulkovallissa, mutta luoteispäässä portti näyttää puuttuvan. Monissa piirroksissa se kuitenkin olisi olemassa. Ulkovallissa on useita ja sisävallissa vain muutama sammaloituneita kuoppia, jotka vaikuttavat kivivallia nuorilta.


title: Svedjebackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkon luoteispuolella on kaksi isoa kiviröykkiötä. Länsipuolen raunion halkaisija on 5,5 metriä ja se on 0,8 metriä korkea. Raunion keskellä on 2,3×2,1 metriä suuri ja 0,8 metriä syvä kuoppa. Tämän vieressä on toinen samanlainen kiviröykkiö, jossa on kuoppa, ja jätinkirkon lounaispuolella on myös kuopparöykkiö. Äyräpää arveli kuoppien olevan nuorempia kuin röykkiöt. Samaa hän ajatteli jätinkirkon valleissa olevista kuopista.


title: Svedjebackenin jätinkirkko

text: Äyräpää löysi jätinkirkon pohjoispuolelta polulta kvartsi-iskoksia ja mahdollisesti kaapimen. Tästä hän päätteli, että jätinkirkon vieressä moreeniharjulla oli ollut asuinpaikka. Myös jätinkirkon etelä- ja lounaispuolelta metsä-äestyksen urista löytyi kvartsi-iskoksia.


title: Svedjebackenin jätinkirkko

text: Paikalla on tehty tarkastuksia ja pintapuolista tutkimusta. Näitä on tapahtunut vuosina 1935 (Aarne Äyräpää), 1971 (Mikko Ahvenlampi), 1990 (Mirja Miettinen) ja 2000 (John Finnäs).


title: Svedjebackenin jätinkirkko

text: Näen vanha nimitys saattaa Aarne Äyräpään mukaan olla myös ”Svidibacken”. Hän on lukenut Hjalmar Appelgrenin Suomen Muinaislinnat (SMYA XII) teosta ja referoi sitä sivulta 184–185 olevaa kohdetta numero 316 raportissaan (vuonna 1935). Siinä Appelgren mainitsee kirkkoherra Jakob Fellmanin lähettäneen Tanskan Oldskriftelskabetille vuonna 1843 kertomuksen, jossa hän esittelee mahdollisesti tätä jätinkirkkoa. Kertomuksessa olevaa pohjapiirrosta on käytetty kuvituksena joissakin yhteyksissä. Myös L. H. Sandelin mainitsee kohteen tekemässään pitäjänkertomuksessa, mutta ei ilmeisesti ollut itse tutkinut sitä.


title: Svedjebackenin jätinkirkko

text: Ähtävällä on kolme muutakin jätinkirkkoa:


title: Motorola 56000

text: Motorola 56000 on Motorolan kehittämä sarja digitaalisia signaaliprosessoreja signaalinkäsittelyä varten, julkaistu vuonna 1986.


title: Motorola 56000

text: Prosessori käyttää muokattua Harvardin arkkitehtuuria, jossa on kolme muistiavaruutta ja -väylää.


title: Motorola 56000

text: 56000-sarja käyttää kiinteädesimaalista aritmetiikkaa liukulukulaskennan sijaan. Liukulukulaskenta on haastavampaa ja vaatii enemmän suorituskykyä kuin kiinteädesimaalinen.


title: Motorola 56000

text: Prosessoria käytettiin tietokoneissa kuten NeXT, Atari Falcon (56001) ja SGI Indigo työasemissa.


title: Motorola 56000

text: Prosessori on nopea esimerkiksi FFT suorituksessa, joka on signaalikäsittelyssä yleinen algoritmi.


title: Motorola 56000

text: Käyttökohteita ovat tyypillisesti audiolaitteet, kommunikaatiolaitteet, tutkajärjestelmät ja sulautetut järjestelmät.


title: Metyyliarsonihappo

text: Metyyliarsonihappo (CHAsO) on arsonihappoihin kuuluva orgaaninen arseeniyhdiste. Yhdistettä ja sen suoloja käytetään tai on käytetty rikkaruohomyrkkynä.


title: Metyyliarsonihappo

text: Huoneenlämpötilassa metyyliarsonihappo on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen ja veden lisäksi etanoliin ja dietyylieetteriin. Metyyliarsonihappo on heikko kaksiarvoinen happo ja sen pK-arvot ovat pK 4,1 ja pK 9,1. Metyyliarsonihapon herbisidiset vaikutukset johtuvat siitä, että se häiritsee kasvien oksidatiivista fosforylaatiota. Ihmisellä yhdiste ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä. Sille altistumisesta oireina voivat olla yskä ja kurkkukipu, huonovointisuus, vatsakivut ja ripuli. Metyyliarsonihappo on karsinogeenista.


title: Metyyliarsonihappo

text: Metyyliarsonihappoa ja sen suoloja on käytetty rikkaruohomyrkkyinä erityisesti nurmikoilla. Yhdiste ei ole rekisteröity tähän käyttöön EU:n alueella eikä Yhdysvalloissa Kaliforniaa lukuun ottamatta.


title: Protolab PMPV 6×6

text: PMPV 6X6 (myös "MiSu (miinasuojattu))" on suomalaisen Protolabin valmistama miehistönkuljetusajoneuvo. Ajoneuvossa on pitkä keula ja matala tuulilasi, jotka huonontavat näkyvyyttä ohjaamosta. Ajoneuvosta löytyy kuitenkin kamerajärjestelmä, jonka avulla kuljettaja näkee ohjaamossa sijaitsevien monitorien kautta ajoneuvon ympärille. Auton suojana on Protolabin kehittämä kennorakenne, joka on valmistettu kolmesta eri teräksestä. Luotisuojaukseen käytetään kotimaista exote-materiaalia.


title: Nitrofenoli

text: Nitrofenoli viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin:


title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Tallbackharjun jätinkirkot on Pohjanmaalla Pedersören Ähtävässä sijaitseva kahden erillisen jätinkirkon yhteiskohde. Jätinkirkot sijaitsevat samalla harjualueella 700 metrin päässä toisistaan.


title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Jätinkirkot sijaitsevat Ähtävän kirkosta 11,5 kilometriä kaakkoon. Ne sijaitsevat Ähtävä–Teerijärvi-maantien (yhdystie 7450) pohjoispuolella Tallbackenin harjulla niin, että jos saapuu paikalle valtatieltä 8 Salonkylästä (Lappfors) ja ajaa mainittua tietä 3,2 kilometriä, on saapunut harjulle. Eteläisin jätinkirkko sijaitsee vain 300 metriä tiestä harjun itärinteen jyrkässä kohdassa. Pohjoiselle jätinkirkolle tulee vielä edetä 700 metriä pohjoisluoteeseen, missä mäen loputtua alkaa uusi mäki kallioineen.


title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Eteläisin jätinkirkko sijaitsee 300 metriä maantiestä pohjoiseen. Tallbackan harju on itäpuoleltaan jyrkkä ja jätinkirkko sijaitsee sen korkeimman kohdan eteläpuolella. Rinteen alapuolella idässä on suota ja länsipuolella jatkuu harju. Jätinkirkko on 27 metriä pitkä ja 10 metriä leveä. Sen pituusakseli suuntautuu 4° pohjoisesta myötäpäivään eli pohjoiseen. Kivivallit ovat 2–3 metriä leveät ja melko matalat, mutta erottuvat hyvin sen eteläpäässä. Pohjoispäässä vallit ovat lähes huomaamattomia. Eteläpäässä on vallissa matalampi kohta, jota kutsutaan portiksi. Se suuntautuu jätinkirkon keskikohdasta suoraan etelään. Heti portin takana jätinkirkon sisäpihalla on kaksi kuoppaa ja muualla muutama kuoppa lisää.


title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Jätinkirkko sijaitsee 57,5 metriä merenpinnan yläpuolella (mpy). Jääkauden jälkeisen maankohoamisen perusteella sen voisi ajoittaa mieluummin kivikauteen kuin kivikauden ja pronssikauden vaihteeseen kuten tähän mennessä on tehty.


title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Jätinkirkosta 150 metriä pohjoiseen samalla harjanteella on pieni jätinkirkko tai pikemminkin vallien ympäröimä painanne. Se on noin 16 metriä pitkä ja 10 metriä leveä, mutta sisäpiha on vain 7x4-metrinen. Painanne voi olla kivikkoon raivattu asumuspainanne.


title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Toinen jätinkirkko sijaitsee harjun pohjoispäässä matalammalla mäellä, jonka kallion eteläpuolella jätinkirkko sijaitsee. Jätinkirkon sisäpiha on tasainen ja sitä ympäröi kolmelta sivulta kivivalli. Länsipuolen valli ei tarkastuksessa hahmottunut selvästi, mutta itäsivun valli on selvä. Jätinkirkko on 45 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Sen sisäpiha on 37 metriä pitkä ja 25 metriä leveä. Sen pituusakseli suuntautuu 32° pohjoisesta vastapäivään eli luoteeseen. Vaikuttaa siltä, että kivivallissa on kolme matalampaa kohtaa eli portit. Ne sijaitsevat jätinkirkon keskikohdasta katsottuna 160° pohjoisesta myötäpäivään eli eteläkaakkoon, 193° eli etelään ja 232° eli lounaaseen. Jätinkirkon pohjoispuolella on isoja lohkareita.


title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Alueella on muitakin muinaisjäännöksiä. Jätinkirkon länsipuolella sijaitsee halkaisijaltaan 7–8-metrinen kiviröykkiö. Jätinkirkon eteläpuolella portin vieressä sijaitsee toinen selvä röykkiö, jonka halkaisija on viitisen metriä. Aiempien tietojen mukaan jätinkirkossa on havaittu yhdeksänkin erillistä röykkiötä (Finnäs 2000) ja siinä onkin muutamia epämääräisempiä kiveyksiä. John Finnäs havaitsi vuonna 2002 yhteensä yhdeksän kiviröykkiötä, joita ei ole vielä varmistettu.


title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Jätinkirkot on tarkastettu erikseen tai yhdessä vuosina 1971 (Mikko Ahvenlampi), 2000 (John Finnäs) ja 2016.


title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Ähtävällä on kaksi muutakin jätinkirkkoa:


title: Fukomys damarensis

text: Fukomys damarensis on eteläisessä Afrikassa tavattava maamyyrärotta.


title: Fukomys damarensis

text: Lajia tavaan Sambian ja Zimbabwen länsiosissa, Botswanassa, Keski- ja Pohjois-Namibiassa ja osissa Pohjois-Kappia Etelä-Afrikassa. Joidenkin vahvistamattomien tietojen mukaan sitä esiintyy myös Etelä-Angolassa. Sitä esiintyy puolikuivilla pensaikkoalueilla, savanneilla, sekä metsä- ja ruohoalueella. Laji suosii heikosti kehittyneitä maannoksia ja lujittumattomia alluviaalimaannoksia. Sen esiintymisalueet ovat tavallisesti vähäsateisia.


title: Fukomys damarensis

text: "Fukomys damarensis" on päiväaktiivinen ja viettää suurimman osan ajastaan maan alla. Laji elää aitososiaalisissa yhteiskunnissa, joissa on tyypillisesti noin 16 yksilöä, mutta enimmillään jopa 41. Yhteiskuntaan kuuluu vain yksi lisääntyvä pari ja muu yhteiskunta muodostuu parin jälkeläisistä. Lisääntyvä pari tuottaa enimmillään neljä 1-6 poikasen kokoista pesuetta vuosittain. Lisääntyvän naaraan kuollessa yhteisö hajoaa.


title: Fukomys damarensis

text: Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto on määritellyt lajin elinvoimaiseksi lajiksi. Sitä tavataan suurella alueella, kannat ovat suhteellisen suuria ja sillä ei ole selviä uhkia. Lajin esiintymisalueeseen kuuluu myös useita suojeltuja alueita.


title: Veli-Matti Autio

text: Veli-Matti Autio (s. 1937) on suomalainen filosofian tohtori ja eläkkeellä oleva entinen Helsingin yliopiston arkistonhoitaja.


title: Veli-Matti Autio

text: Veli-Matti Autio opiskeli Helsingin yliopistossa historiaa ja kansantaloutta 1956–1962. Valmistuttuaan hän meni työhön Helsingin yliopiston arkistoon. Autio väitteli tohtoriksi 1981, väitöskirjan aiheena oli Turun akatemian ja Keisarillisen Aleksanterin yliopiston opettajien virkanimitykset Venäjän vallan alkupuolella 1809-1852.


title: Nokia 6

text: Nokia 6 on suomalaisen HMD Globalin tammikuussa 2017 esittelemä älypuhelin, joka perustuu Android-käyttöjärjestelmälle. Puhelin on yrityksen ensimmäinen Nokia-merkkinen älypuhelin ja se tuli ensiksi myyntiin vain Kiinassa. Kiinan hinnaksi ilmoitetaan 1699 juania eli noin 230 euroa. 2017 Mobile World Congress -tapahtumassa esiteltiin myös erikoisversio "pianomusta" Nokia 6 -puhelimesta. Perusmallin hinnaksi tulee Euroopassa 249 euroa ja Arte Black -erikoisversion hinta paljastetaan myöhemmin.


title: Nokia 6

text: Puhelimessa on 5,5 tuuman HD-tasoinen LCD-kosketuskäyttö Gorilla Glass 3 -lasilla. Käyttöjärjestelmänä toimii Android 7.0 Nougat. Puhelimessa on kaksi kameraa; 16 megapikselin f/2.0-valovoimainen takakamera kaksois-LED-salamalla ja 8 megapikselin etukamera. Puhelimessa on kaksi SIM-korttipaikkaa.


title: Nokia 6

text: Puhelimen kotinäppäimessä on sormenjälkitunnistin, ja puhelinta valmistetaan viittä eri väriä: pianomusta, mattamusta, sininen, hopea ja kupari.


title: Nokia 6

text:
io-tech raportoi puhelimen saaneen kehuja "JerryRigEverything"-tekemässä kestävyystestissä.
Tammikuussa 2018 HMD Global julkisti Nokia 6:stä uuden version. Puhelimessa on Qualcomm Snapdragon 630 -järjestelmäpiiri. Uusi Nokia 6 tukee taka- ja etukameran yhdistävää Dual-Sight -kuvaustilaa, jolla voi kuvata bothie-kuvia ja videoita.


title: Bukit Gombakin metroasema

text: Bukit Gombak on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Bukit Batokin alueella Singaporen läntisellä suuralueella. Sitä käyttävät North South Linen junat. Se avattiin 10. maaliskuuta 1990.


title: Foreign Beggars

text: Foreign Beggars on englantilainen hip-hop ja dubstep -yhtye. Ryhmä koostuu neljästä artistista, jotka yksilöllisesti tunnetaan nimillä Orifice Vulgatron (MC), Metropolis (MC), DJ Nonames ja Dag Nabbit (tuottaja). Orifice Vulgatron ja Metropolis loivat Noisian kanssa sivuprojektin "I Am Legion". He julkaisivat yhteistyössä albumin "I Am Legion" 2. syyskuuta 2013.


title: Foreign Beggars

text: Orifice Vulgatron ja Dag Nabbit tapasivat Dubaissa soittaen metalli-, grunge- ja indiebändeissä 1993. He myöhemmin muodostivat Hip-hop musiikkia tekevän ryhmän 1996/1997 and pian alkoivat pitämään DnB ja Rave juhlia liikuntahalleissa ja palloiluhalleissa. Dag Nabbit muutti Norjaan vuonna 1998, Orifice Vulgatron muutti Lontooseen vuonna 1999, kummatkin jatkoivat tuottamista, ja esiintymistä.


title: Foreign Beggars

text: DJ Nonames tapasi Metropoliksen yliopistossa vuonna 2000. He pian liittyivät Hip-hop yhtyeeseen "Focused Few" ja alkoivat pitämään "varastobileitä". Orifice Vulgatron tutustui Nonamesiin DJ Gizrockin kautta, joka oli silloin osa Mixologists Crewiä. Orifice Vulgatron työsti ääniä ja valoja "The Wizard of Oz"ia varten, jossa Nonames teki soundia Technics 1210:llä ja Vestax 05:lla. 2002 vuoden lopussa Orifice Vulgatron ja Dag Nabbit päättivät julkaista Foreign Beggarsin heidän omalla merkillä Dented Recordsilla, ja alkoivat esiintymään ja äänittämään DJ Nonamesin, Metropoliksen ja beatboxerin Shlomon kanssa.


title: Élli Paspalá

text: Élli Paspalá (, s. 17. toukokuuta 1957 New York, Yhdysvallat) on kreikkalainen laulaja, joka on tehnyt yhteistyötä lukuisten artistien ja lauluntekijöiden, kuten Mános Chatzidákisin, Míkis Theodorákisin, María Farantoúrin, Dionýsis Savvópoulosin ja Níkos Xydákisin kanssa. Hänen ohjelmistonsa koostuu monenlaisista musiikillisista suunnista, kuten kansanmusiikista, kreikkalaisesta taidemusiikista, jazzista sekä klassisesta musiikista.


title: Élli Paspalá

text: Paspalá syntyi New Yorkissa, Yhdysvalloissa ja oli muun muassa sopraano Judith Ruskinin oppilaana Manhattan School of Musicissa. Ateenaan hän muutti 1980-luvun alussa ja alkoi tehdä yhteistyötä Chatzidákisin kanssa.


title: Élli Paspalá

text: Hän on 1990-luvulta lähtien esiintynyt satunnaisesti naistriona yhdessä kreikkalaiskollegoidensa Farantoúrin ja Savína Giannátoun kanssa. Paspalá on tehnyt myös hyväntekeväisyystyötä muun muassa Greenpeacen ja Amnesty Internationalin kanssa.


title: Maria del Mar Bonet

text: Maria del Mar Bonet i Verdaguer (s. 27. huhtikuuta 1947 Palma de Mallorca, Baleaarit, Espanja) on katalaaniksi laulava espanjalainen laulaja. Hän nauttii suosiota kotimaansa lisäksi etenkin Ranskassa, Yhdysvalloissa ja Latinalaisessa Amerikassa.


title: VerVera

text: VerVera on venäläisen pop-laulaja Vera Brežnevan albumi, joka julkaistiin 28. huhtikuuta 2015.


title: Nokia 150

text: Nokia 150 on suomalaisen HMD Globalin joulukuussa 2016 esittelemä matkapuhelin.


title: Nokia 150

text: Puhelimesta on kaksi versiota, Nokia 150 yhdellä SIM-korttipaikalla ja Nokia 150 Dual SIM, jossa paikkoja on kaksi.


title: Nokia 150

text: Puhelimessa on 2,4 tuuman LCD-näyttö, VGA-kamera salamavalolla ja Series 30+ -käyttöjärjestelmä.


title: Samuli Voutila

text: Samuli Voutila (s. 5. syyskuuta 1989 Kuopio) on perussuomalainen poliitikko, joka toimii Kuopion kaupunginvaltuutettuna sekä yrittäjänä. Hän toimi Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtajana vuosina 2017-2018.


title: Samuli Voutila

text: Vuoden 2015 syyskokouksessa Voutila haastoi PS-Nuorten istuvan puheenjohtajan Sebastian Tynkkysen ja pyrki nuorisojärjestön puheenjohtajaksi. Hänet valittiin tehtävään seuraavalla yrityksellä marraskuussa 2016, kun Tynkkynen ei enää tavoitellut jatkokautta. Ennen Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtajuutta Voutila toimi Kuopion Seudun Perussuomalaisten puheenjohtajana.


title: Samuli Voutila

text: Vuoden 2017 kuntavaaleissa Voutila valittiin 421 äänellä Kuopion kaupunginvaltuustoon.


title: Samuli Voutila

text: Perussuomalaisten Pohjois-Savon piiri nimesi Voutilan ehdokkaaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleihin toukokuussa 2018.


title: Samuli Voutila

text: Heinäkuussa 2018 Voutila ilmoitti väistyvänsä Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtajuudesta, eikä pyrkinyt jatkokaudelle marraskuun 2018 syyskokouksessa.


title: Samuli Voutila

text: Koulutukseltaan Voutila on merkonomi. Hän valmistui Suomen Liikemiesten Kauppaopistosta. Hänellä on yritys, joka tarjoaa muun muassa varauspalveluita sekä asiakastyytyväisyystutkimuksia yrityksille. Voutila kutsuu itseään aktiiviseksi reserviläiseksi. Hän on ortodoksi.


title: Power-arkkitehtuuri

text: Power on IBM:n kehittämä suoritin arkkitehtuuri.


title: Power-arkkitehtuuri

text: Käskykannan nimeäminen noudattaa aikaisemman POWER-arkkitehtuurin nimeämistä. Käskykanta on läheistä sukua PowerPC:lle.


title: Power-arkkitehtuuri

text: Uusin versio arkkitehtuurista on "Power ISA 3.0".


title: Power-arkkitehtuuri

text: Arkkitehtuurin mukaisia prosessoreja on käytössä palvelin- ja supertietokoneratkaisuissa:


title: Power-arkkitehtuuri

text: "Power ISA" versiot määrittelevät käskykannan ja arkkitehtuurin, joka eri prosessoreissa toteutetaan.POWER on entinen RISC-tyyppinen arkkitehtuuri suorittimen käskykannalle. Käskykannan on kehittänyt IBM.


title: Power-arkkitehtuuri

text:
Siitä julkaistiin versiot POWER1 ja POWER2 ennen yhdistämistä PowerPC arkkitehtuurin kanssa POWER3 versioksi 1998.
Tämän jälkeen käyttöön otettiin uusi nimeäminen jossa nimeäminen on kuitenkin vastaavan menettelyn mukainen.


title: Power-arkkitehtuuri

text: Arkkitehtuurin mukaisia prosessoreja on käytössä palvelin- ja supertietokoneratkaisuissa sekä sulautetuissa ja pelikonsoleissa.


title: Choa Chu Kangin asema

text: Choa Chu Kang on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Choa Chu Kangin alueella Singaporen läntisellä suuralueella. Sitä käyttävät North South Linen junat sekä Bukit Panjangin Light Rail Transit -pikaraitiotie. Se avattiin 10. maaliskuuta 1990. LRT-raitiotie alkoi kulkea asemalta 6. marraskuuta 1999.


title: Choa Chu Kangin asema

text: Choa Chu Kang on suunnitellun Jurong Region Linen pääteasema.


title: Adeje

text: Adeje on kaupunki ja kunta Kanariansaariin kuuluvan Teneriffan lounaisrannikolla. Adejen kuntakeskus sijaitsee rannikolta neljä kilometriä sisämaahan päin ja noin kahdeksan kilometrin päässä Los Cristianosin ja Playa de las Américasin matkailukylistä. Adejesta johtaa TF-1 moottoritie Teneriffan saaren pääkaupunkiin Santa Cruz de Tenerifeen (noin 80 km). Lähin kansainvälinen lentokenttä on Teneriffan eteläinen lentoasema (15 km). Costa Adeje on matkailukylä rannikolla Aronan kuntaan kuuluvien Playa de las Américasin ja Los Cristianos läheisyydessä. Muita Adejen kunnan matkailukyliä ovat Playa Paraiso, La Caleta, Playa Fañabe ja Callao Salvaje.


title: Adeje

text: Adejen talouselämä nojaa matkailuun, palveluihin ja maatalouteen. Adejessa sijaitsee suuri Siam Park -vesipuisto.


title: Elina Veistäjä

text: Elina Veistäjä (1914–1986) oli suomalainen partioaktiivi. Hän toimi 1957–1963 Suomen Partiotyttöjärjestön pääsihteerinä ja 1963–1969 taloudenhoitajana.


title: Elina Veistäjä

text: Veistäjä valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta ja työskenteli leipätyönsä rinnalla monissa luottamustoimissa. Hän oli nuoresta lähtien aktiivinen partiolainen ja tuli sitä kautta Partiotyttöjärjestön pääsihteeriksi. Hän oli vuodesta 1979 Suomen Naisten Huoltosäätiön hallituksen puheenjohtaja ja Suomalaisen Konkordia-liiton rahastonhoitaja. Hän oli Helsingin evankelis-luterilaisen seurakuntayhtymän palveluksessa ennen kuin jäi eläkkeelle ja oli myös seurakunnallisissa luottamustehtävissä, muun muassa kirkkovaltuustossa vuodesta 1979. Hän toimi useissa naisjärjestöissä vuodesta 1930 alkaen. Hän kuoli yllättäen, ja tehtävät jäivät kesken.


title: Elina Veistäjä

text: Veistäjän puoliso oli teatterihistorioitsija Verneri Veistäjä.


title: Yew Teen metroasema

text: Yew Tee on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Choa Chu Kangin alueella Singaporen läntisellä suuralueella. Sitä käyttävät North South Linen junat. Se avattiin 10. helmikuuta 1996 osana linjan Woodlandsin jatketta.


title: Kesällä töitä teki maalari (kirja)

text: Kesällä töitä teki maalari. Perinteinen ulkomaalaus tänään on vuonna 2008 julkaistu Panu Kailan teos rakennusten ulkopintojen maalauksesta, joka täydentää hänen aiemmin julkaisemaansa "Kevät toi maalarin" -kirjaa, kuten Kaila teoksen toisessa alaotsikossa Täydennystä Kevät toi maalarin -kirjaan sekä kehitys 1950-luvulta 2000-luvulle toteaakin.


title: Kesällä töitä teki maalari (kirja)

text: Kirja ilmestyi vuonna 2008 Multikustannuksen kustantamana ja sen 2. korjattu painos julkaistiin vuonna 2012. Kirjan valokuvat on ottanut osin Kaila itse, mutta osa on myös muun muassa eri museoiden kokelmista. Kirjan sisällön ulkoasun on suunnitellut ja taiton tehnyt Maria Taari, kannen on suunnitellut Merika Pyörökivi. Kirjan esipuheessa Kaila toteaa laatineensa sen "Kevät toi maalarin" -teoksen jatkoksi ja että ns. perinteisen ulkomaalauksen historia ulottuu teoksessa 1950-luvulle. Hän toteaa teosparista puuttuvan vielä kolmannen kirjan, joka käsittelisi rakennusten julkisivujen värihistoriaa. "Talotohtorin värikirja: värin valinta ja perinteiset pigmentit" -niminen teos (364 s.) ilmestyikin häneltä sittemmin.


title: Kesällä töitä teki maalari (kirja)

text: Kirjassa on esipuheen jälkeen 12 lukua ja keskelle teosta sijoitettu peräti 165 sivun laajuinen värikuvaliite, jossa on 381 kuvaa selitysteksteineen. Lopussa on kirjallisuusluettelo. Kirjan luvut on jaettu puu- ja kivipintoja koskeviin osioihin. Puupintoja koskevat luvut käsittelevät seuraavia aiheita:


title: Kesällä töitä teki maalari (kirja)

text: Kuvaliitteen jälkeiset luvut käsittelevät kivipintojen maalausta, joskin maalinpoistoa koskevassa 11. luvussa tarkastellaan sekä kivi- että puupintoja:


title: Kesällä töitä teki maalari (kirja)

text: Teoksen kahdestoista luku on luettelo maalarimuseoista:


title: Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä

text: Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä (, RTOS) on käyttöjärjestelmätyyppi, joka noudattaa reaaliaikaisuuden vaatimuksia toiminnallisten vaatimuksien lisäksi. Reaaliaikainen käyttöjärjestelmän tavoitteisiin kuuluu aikarajan deterministinen noudattaminen.


title: Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä

text: Vaatimukset voidaan jakaa kahteen kategoriaan:


title: Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä

text:
Keskeinen suunnittelukohta on vaatimus "vasteajan" noudattamisesta: ajassa, jossa toiminnon on joko onnistuttava tai epäonnistuttava ("deadline").
Reaaliaikaisen järjestelmän ei tarvitse olla nopea, mutta sen on oltava luotettava ja reagoitava aina tietyn aikarajan sisällä.


title: Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä

text: Reaaliaikaiset järjestelmät vaativat takeen ("guarantee") vasteajasta: tavallinenkin järjestelmä voi toimia aikarajan sisällä mutta se ei välttämättä ole taattua.


title: Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä

text: Esimerkkejä käyttökohteesta voivat olla "Fly-by-wire" järjestelmä ja lukkiutumattomat jarrut (ABS).


title: Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä

text: Toteutustavat voidaan jakaa kahteen kategoriaan:


title: Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä

text: Aikajakavajärjestelmä voi olla tasaisempi moniajon kannalta, mutta voi käyttää enemmän resursseja kuin tarpeen mikäli järjestelmä käyttää paljon aikaa odottamiseen.


title: Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä

text: Asynkroninen viestien välitys ja käsittely on menetelmä, jota voidaan käyttää kun halutaan varmistaa että haluttu toiminto ei pysäytä tehtävän suorittamista.


title: Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä

text: Menetelmä tarkoittaa usein erillisiä säikeitä eri tehtäville.


title: Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä

text: Tehtävät osioidaan kriittisestä vähemmän kriittiseen siten, että alemman kriittisyystason epäonnistuminen ei voi keskeyttää korkeamman kriittisyystason tehtäviä. Menetelmää käytetään ilmailun ohjelmistojen toteuttamisessa.


title: Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä

text: Voidaan myös vaatia "formaalia todistetta" ohjelmakoodin oikeellisuudesta ja kaikkien syötteiden ja tilojen huomioimisesta toteutuksen toiminnassa.


title: Mirja Huuhka

text: Mirja Elli Huuhka (o.s. Narinen; 13. marraskuuta 1916 Kymi – 8. marraskuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, joka teki pitkän uran "Kotilieden" toimittajana ja toimitussihteerinä. Hän kirjoitti lehteen vuosina 1942–1980, erikoisaloinaan puutarhanhoito, kodin rakennustyöt ja raha-asiat.


title: Mirja Huuhka

text: Huuhka kirjoitti ylioppilaaksi Kotkan lyseosta vuonna 1935 ja valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta vuonna 1939. Hän työskenteli toimittajana useissa itäsuomalaisissa maakuntalehdissä ennen siirtymistään "Kotilieteen".


title: Mirja Huuhka

text: Huuhka oli Suomalaisen Konkordia-liiton toimikunnan jäsen 39 vuotta, vuoteen 1988, ja kirjoitti liiton kolme ensimmäistä historiikkia. Hän oli liiton kunniajäsen. Lisäksi hän harrasti partiotoimintaa, kirjoitti partio-oppaita ja toimitti partiolehtiä.


title: Mirja Huuhka

text: Mirja Huuhkan puoliso oli professori Kosti Huuhka.


title: Maija Pekkarinen

text: Maija Liisa Pekkarinen (20. toukokuuta 1915 Kuopio – 18. elokuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen professori. Hän oli Helsingin yliopiston ravitsemustieteen apulaisprofessori.


title: Maija Pekkarinen

text: Pekkarinen oli Helsingin yliopiston ravitsemustieteen apulaisprofessori 1968–1981 ja hoiti professori Paavo Roineen sairastuttua tämän professorinvirkaa vuosina 1971–1977. Pekkarinen oli ennen professorinuraansa tekemässä maailmallakin huomiota herättäneitä kolmea laajaa tutkimusta suomalaisten ravitsemuksesta. Niistä ensimmäinen oli 1950-luvulla tehty tutkimus sydän- ja verisuonitautien syiden selvittämiseksi. Toinen oli niin sanottu sairaalatutkimus. Siinä tutkittiin ravinnon rasvojen laadun muuttamisen vaikutusta sydän- ja verisuonitauteihin Nikkilän ja Kellokosken sairaaloissa. Kolmas oli Kansaneläkelaitoksen niin sanottu autoklinikkatutkimus, jonka nimi oli "Ruuankäyttö ja ravinnonsaanti Suomessa vuosina 1969–1972".


title: Maija Pekkarinen

text: Vuonna 1962 väitellyt Pekkarinen oli ensimmäinen Helsingin yliopistossa kotitalousaineissa (ravintokemia ja kodin taloustiede) väitellyt tohtori. Aiheena oli "Tutkimuksia maalaisväestön ravinnosta eräissä Itä- ja Länsi-Suomen pitäjissä". Hän oli Marttaliiton kunniajäsen Hän oli mukana Suomalaisen Konkordia-liiton toiminnassa 36 vuotta ja siitä 22 vuotta puheenjohtajana. Hän on myös liiton kunniajäsen. Hänen kunniakseen liitto on perustanut Maija Pekkarisen 100-vuotisjuhlarahaston ravitsemus- ja elintarviketieteiden alan tutkimuksen edistämistä varten. hän oli Kotitalousopettajien liiton kunniajäsen vuodesta 1979 ja Ravitsemusterapeuttien ja Kotitalouden Kandidaattien kunniajäsen.


title: Maija Pekkarinen

text: 99-vuotias Pekkarinen promovoitiin 6. kesäkuuta 2014 Helsingin yliopiston riemutohtoriksi.


title: Lemmetty (Vesilahti)

text: Lemmetty on Pirkanmaalla Vesilahden Linnamaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Lemmetty on osa Naarvanjoen valuma-aluetta.


title: Lemmetty (Vesilahti)

text: Järvi on 750 metriä pitkä, 400 metriä leveä ja sen pinta-ala on 14 hehtaaria. Se sijaitsee korkeiden kallioisten mäkien välissä. Järveen laskee kaksi lyhyttä suo-ojaa etelästä. Järven laskuoja lähtee koillispäästä ja yhtyy heti suo-ojiin, joiden vedet on johdettu Havatojaan. Vesi vaihtuu järvessä valuma-alueen suppeudesta johtuen hitaasti ja veden laskennallinen viipymä järvessä on 2,5 vuotta. Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Vain järven pohjois- ja etelärannoilla on suota ja itärannoilla kalliopinta sijaitsee kahdessa kohdassa lähellä rantaa. Rantaan on rakennettu 15 vapa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Narvan ja Punkalaitumen yhdistävältä yhdystieltä 2986.


title: Lemmetty (Vesilahti)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1978, 1989 ja 2002. Vedenväri on olematon, johtuen valuma-alueella olevan humuksen pienestä määrästä. Samalla kun vesi on kirkasta, saavutetaan näkösyvyydeksi 2,1–3,8 metriä. Veden happamuustaso on neutraali ja se on jopa kohonnut happosateiden vähennyttyä. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Korkeiden kallioiden antama tuulensuoja ja järven syvyys yhdessä aiheuttavat sen, että lämpötilakerrostuminen ei aina purkaudu täysin kevään ja syksyn täyskierron aikana. Vaikka järven happitilanne on hyvä, saattaa alusveteen jäädä vanhaa vettä ja happikato pohjan lähellä voi johtua siitä. Hapettomuudesta johtuva sisäinen kuormitus ei kuitenkaan ehdi käynnistymään kuin nimeksi. Järven ravinnepitoisuudet ovat luonnontilaisen järven tasolla ja järvi luokitellaan karuksi järveksi. Järven virkistysluokka on erinomainen ja veden laatuluokka on myös erinomainen. Järven tila on pysynyt melko vakaana.


title: Lemmetty (Vesilahti)

text: Lemmetty on vuoden 1959 peruskartassa autio metsäjärvi, joka seuravassa peruskartassa vuodelta 1980 on saanut koillispäähän tien. Tie haarautuu kulkemaan sekä järven länsi- että itäpuolelle. Rannoille on siihen mennessä rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Vuonna 1993 julkaistussa kartassa asuntoja on jo 11 ja eteläpäähän on rakennetty uusi tie.


title: Freiburg im Breisgaun raitiotieliikenne

text: Freiburg im Breisgaun raitioliikenne on yksi Freiburg im Breisgaun julkisen liikenteen muodoista.


title: Freiburg im Breisgaun raitiotieliikenne

text: Kaupungin raitiotie avattiin loppuvuonna 1901. Raitiotien raideleveydeksi oli valittu poikkeuksellisesti 1000 millimetriä ahtaiden katujen takia. Linjastoa laajennettiin pian kolmella uudella linjalla, jonka myötä raitiotiestä tuli suosittu kulkumuoto: ensimmäisenä kokonaisena toimintavuotenaan 1902 raitioteillä matkusti yhteensä 3,26 miljoonaa matkustajaa.


title: Freiburg im Breisgaun raitiotieliikenne

text: Nykyisin kaupungin raitiotieverkosto koostuu viidestä linjasta. Raitiovaunulinjastoa on laajennettu myös 2010-luvulla, jolloin valmistui linjan laajennus Zähringeniin. Lisäksi Freiburg on selvittänyt mahdollisuutta laajentaa verkostoa kaupungin messukeskukseen.


title: Évry-Val-d’Essonnen yliopisto

text: Évry-Val-d'Essonne yliopisto (ransk. "Université d'Évry-Val-d'Essonne" eli "UEVE"). Se sijaitsee Évryssa. Se perustettiin vuonna 1991. Yliopistossa on yli 10 500 opiskelijaa.


title: Évry-Val-d’Essonnen yliopisto

text: Yliopisto on tunnettu genomitutkimuksen. Hän on ulkojäsen Université Paris-Saclay. Se laskee keskuudesta valmistuneiden astrobiologist Ranskan Cyprien Verseux.


title: BMW 1-sarja (F20)

text: BMW F20 on BMW 1-sarjan toisen sukupolven malli, jota on valmistettu vuodesta 2011 lähtien. Se korvasi markkinoille tullessaan aiemman E87-mallin. F20:n coupé- ja cabriolet-korimallit tunnetaan omana 2-sarjanaan.


title: BMW 1-sarja (F20)

text: Toisen sukupolven 1-sarjalainen esiteltiin syyskuussa 2011 Frankfurtin autonäyttelyssä viisiovisena hatchbackina. Malli kasvoi kokoa akseliväliltään, leveydeltään ja kokonaispituudeltaan. Kolmiovinen korimalli esiteltiin keväällä 2012.


title: BMW 1-sarja (F20)

text: Vuoden 2012 Euro NCAP -kolaritestistä BMW F20 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: BMW 1-sarja (F20)

text: Geneven autonäyttelyssä keväällä 2015 esiteltiin kevyesti uudistettu 1-sarja, johon oli tehty muutoksia perän ja keulan alueella.


title: BMW 1-sarja (F20)

text: Ensimmäisenä esitelty 1-sarjan M-urheilumalli oli M135i, jossa on 3,0-litrainen (322 hv) kuusisylinterinen moottori. Vuonna 2016 esiteltiin myös suorituskykyisempi M140i, jonka moottorissa tehoa on 335 hevosvoimaa. Molemmat M-mallit saa halutessaan xDrive-nelivedolla varustettuna.


title: Mestari (vuoden 1979 elokuva)

text: Mestari ("The Champ") on yhdysvaltalainen Franco Zeffirellin ohjaama, vuonna 1979 ensi-iltansa saanut urheilu-draamaelokuva. Elokuvan pääosissa ovat Jon Voight, Faye Dunaway ja Ricky Schroder. Se on myös Joan Blondellin viimeinen elokuva joka tuli ensi-iltaansa hänen elinaikanaan - Blondell kuvasi samaan aikaan myös kahta muuta elokuvaa, jotka valmistuivat vasta hänen kuoltuaan leukemiaan.


title: Mestari (vuoden 1979 elokuva)

text: Dave Grusinin musiikki oli Oscar-ehdokkaana.


title: Kevätkurjenmiekka

text: Kevätkurjenmiekka ("Iris reticulata") on kurjenmiekkoihin kuuluva monivuotinen kasvilaji.


title: Kevätkurjenmiekka

text: Kevätkurjenmiekka kasvaa luontaisesti Aasiassa: Kaukasiassa, Turkissa, Irakissa, Iranissa ja Afganistanissa.


title: Terah

text: Terah () on Vanhan testamentin ensimmäisessä Mooseksen kirjassa esiintyvä henkilö, Abrahamin isä.


title: Terah

text: Terah oli Nahorin poika ja Nooan jälkeläinen kymmenennessä sukupolvessa. Kun Terah oli 70-vuotias, hänelle syntyivät Nahor, Haran sekä Abram (myöhemmin Abraham), juutalaisuuden, kristinuskon ja islamin patriarkoista ensimmäinen


title: Terah

text: Terah eli Vanhan testamentin mukaan 205-vuotiaaksi ja kuoli sitten Harranissa.


title: Terah

text: Samarialaisten Mooseksen kirjojen mukaan Terah eli 145-vuotiaaksi, minkä jälkeen Abram lähti Harranista.


title: Jääkurjenmiekka

text: Jääkurjenmiekka ("Iris danfordiae") on kurjenmiekkoihin kuuluva monivuotinen kasvilaji.


title: Jääkurjenmiekka

text: Jääkurjenmiekka kasvaa luonnonvaraisena Turkissa.


title: Espanjankurjenmiekka

text: Espanjankurjenmiekka ("Iris xiphium") on kurjenmiekkoihin kuuluva monivuotinen kasvilaji.


title: Espanjankurjenmiekka

text: Espanjankurjenmiekka kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Euroopassa: Espanjassa, Portugalissa, Ranskassa ja Italiassa sekä Pohjois-Afrikassa: Marokossa, Algeriassa ja Tunisiassa.


title: Etelänkurjenmiekka

text: Etelänkurjenmiekka ("Iris spuria") on kurjenmiekkoihin kuuluva monivuotinen kasvilaji.


title: Etelänkurjenmiekka

text: Etelänkurjenmiekka kasvaa luonnonvaraisena laajalla alueella Euraasiassa: Etelä- ja Keski-Euroopassa, Kaukasiassa, Länsi- ja Keski-Aasiassa, Kiinassa ja Intiassa. Viljeltynä se on levinnyt muun muassa Uuteen-Seelantiin.


title: Suklaakurjenmiekka

text: Suklaakurjenmiekka ("Iris atrofusca") on kurjenmiekkoihin kuuluva monivuotinen kasvilaji.


title: Suklaakurjenmiekka

text: Suklaakurjenmiekka kasvaa luonnonvaraisena Lähi-idässä: Israelissa ja Jordaniassa.


title: Kranjin metroasema

text: Kranji on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Sungei Kadutin alueella Singaporen pohjoisella suuralueella. Sitä käyttävät North South Linen junat. Se avattiin 10. helmikuuta 1996 osana linjan Woodlandsin jatketta.


title: Vahakurjenmiekka

text: Vahakurjenmiekka ("Iris palaestina") on kurjenmiekkoihin kuuluva monivuotinen kasvilaji.


title: Vahakurjenmiekka

text: Vahakurjenmiekka kasvaa luonnonvaraisena Lähi-idässä: Israelissa, Libanonissa, Jordaniassa, Syyriassa ja Etelä-Turkissa.


title: Don Benito

text: Don Benito on kunta Extremaduran itsehallintoalueella Espanjassa. Don Beniton väkiluku on 36 975 vuonna 2016.


title: Don Benito

text: Don Beniton keskustasta on löydetty useita arkeologisia jäänteitä eri esihistorillisilta aikakausilta, muun muassa rakennelmia, jotka ovat peräisin rautakaudelta. Vuonna 1983 löydettiin raudasta valmistettu kannu (Valdegamasin kannu) Guadámez-joen läheltä. Kannu on peräisin noin 500-luvulta ennen ajanlaskun alkua. Roomalaisaikainen huvila " La Majona" löydettiin 1995.


title: Don Benito

text: Ensimmäiset maininnat paikasta nimeltä Don Benito ovat vuodelta 1391.


title: Don Benito

text: Don Beniton lähellä sijaitsee Guadiana-niminen joki. Ilmasto on subtrooppinen välimerenilmasto. Vuoden keskilämpötila on 15,8 celsiusastetta. Talvet ovat yleensä leutoja. Kesät ovat kuumia ja kuivia keskilämpötilan ollessa 25,6. Vuosittainen sadanta on 500,3 mm. Kasvillisuus on ikivihreää. Tammimetsät ovat tyypillisiä.


title: Sitruunakurjenmiekka

text: Sitruunakurjenmiekka ("Iris grant-duffii") on kurjenmiekkoihin kuuluva monivuotinen kasvilaji.


title: Sitruunakurjenmiekka

text: Sitruunakurjenmiekka kasvaa mätästävästi 40–60 senttimetriä korkeaksi. Sen maanalainen juurakko on piikkinen. Kukat ovat kaksiväriset, keltaiset ja violetit. Laji kukkii helmi-maaliskuussa.


title: Sitruunakurjenmiekka

text: Sitruunakurjenmiekka esiintyy luonnonvaraisena Lähi-idässä: Libanonissa, Pohjois-Israelissa, Syyriassa ja Irakissa. Se kasvaa märillä niityillä.


title: Marsilingin metroasema

text: Marsiling on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Woodlandsin alueella Singaporen pohjoisella suuralueella. Sitä käyttävät North South Linen junat. Se avattiin 10. helmikuuta 1996 osana linjan Woodlandsin jatketta.


title: Marsilingin metroasema

text: Marsiling on Woodlandsin rautatie- ja raja-asemaa lähin metroasema.


title: Salomonsaaret kesäolympialaisissa 1984

text: Salomonsaaret osallistui Los Angelesin kesäolympialaisiin vuonna 1984 kolmen urheilijan joukkueella. Maan urheilijat osallistuivat painonnostoon ja yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi nyrkkeilijä Tommy Bauro. Kukaan maan edustajista ei saavuttanut mitalia, joten ensimmäistä kertaa olympialaisiin osallistuneen Salomonsaarten mitalitili olympialaisissa jäi avaamatta.


title: Kiilojärvi

text: Kiilojärvi eli Kiilonen on Pirkanmaalla Vesilahden Livilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Kiilojärvi on osa Naarvanjoen valuma-aluetta.