title: JOT Automation

text: JOT tulee sanoista "just on time", jolla tarkoitetaan tuotantofilosofiaa, jossa välivarastot minimoidaan. Perustaja Veikko Lesonen keksi nimen vuonna 1986 ja rekisteröi sen perustamansa pöytälaatikkoyhtiön "Jot-Palvelu Oy":n nimeksi tulevaa käyttöä varten.


title: Kreikan valtatiet

text: Kreikan valtatiet muodostavat Kreikan keskeisimmän maantieverkoston. Ne luokitellaan "moottoriteiksi" (αυτοκινητόδρομος, "aftokinitódromos", A) ja "kansallisteiksi" (εθνική οδός, "ethnikí odós", EO). Monet tiet on alun perin numeroitu niin, että parittomilla numeroilla merkityt tiet kulkevat pohjois-eteläsuunnassa ja parillisilla numeroilla merkityt tiet itä-länsisuunnassa, mutta tästä säännöstä on lukuisia poikkeuksia.


title: Kreikan valtatiet

text: Muista moottoriteistä kaksinumeroiset ovat pääväylien haarautumia, ja kolminumeroiset näiden haarautumia.


title: Kreikan valtatiet

text: Kansallisteiksi luokitellaan muut valtatiet.


title: A1 (Kreikka)

text: A1 () eli Pireus–Ateena–Thessaloniki–Évzonoi-valtatie (PATHE, ΠΑΘΕ) on moottoritie Kreikassa. Se on maan pohjois-eteläsuuntainen pääväylä, ja kulkee Pireuksesta Ateenan metropolialueelta Évzonoihin Makedonian tasavallan rajalle yhdistäen samalla Ateenan ja Thessalonikin metropolialueet. Valtatie on kauttaaltaan osa Eurooppatietä E75. Tien pituus on noin 550 kilometriä.


title: A1 (Kreikka)

text: Valtatien reitti on seuraava (etelästä pohjoiseen, merkittävimmät ohitetut paikkakunnat suluissa):


title: A1 (Kreikka)

text: Pireus, Rauhan ja ystävyyden stadion – (Ateena) – Peristéri – Ágioi Anárgyroi – Metamórfosi – Kifisiá – Oinófyta – Schimatári – (Chalkída) – (Thíva) – Kaména Voúrla – Thermopýles – Lamía – Almyrós – (Vólos) – Kilelér – (Lárisa) – Témpi – Litóchoro – Kateríni – (Thessaloniki) – Polýkastro – Évzonoi.


title: A1 (Kreikka)

text: Ateenan keskustan länsipuolella kulkeva osuus tunnetaan Kifisías-valtakatuna. Valtatie risteää itä-länsisuuntaisen A6-valtatien eli Attikan valtatien kanssa Ateenan metropolialueen pohjoisosassa ja samoin itä-länsisuuntaisen A2-valtatien eli Egnatían valtatien kanssa Thessalonikin metropolialueen länsiosassa.


title: A2 (Kreikka)

text: A2 () eli Egnatían valtatie (Εγνατία Οδός, "Egnatía Odós") on moottoritie pohjoisessa Kreikassa. Se on maan pohjoisosan itä-länsisuuntainen pääväylä ja kulkee Kípoista Turkin rajalta Thessalonikin metropolialueen kautta Igoumenítsaan Joonianmeren rannalle. Valtatie on saanut nimensä antiikin aikaisesta Via Egnatiasta, jonka reittiä se monin osin seurailee. Nykyinen valtatie on kauttaaltaan osa Eurooppatietä E90. Tien pituus on noin 670 kilometriä.


title: A2 (Kreikka)

text: Valtatien reitti on seuraava (idästä länteen, merkittävimmät ohitetut paikkakunnat suluissa):


title: A2 (Kreikka)

text: Kípoi – Alexandroúpoli – Komotiní – Xánthi – Kavála – Amfípoli – (Lagkadás) – Efkarpía – (Thessaloniki) – (Alexándreia) – (Véroia) – (Kozáni) – Siátista – Grevená – Métsovo – (Ioánnina) – Igoumenítsa.


title: A2 (Kreikka)

text: Valtatie risteää pohjois-eteläsuuntaisen, muun muassa Ateenaan johtavan A1-valtatien kanssa Thessalonikin metropolialueen länsiosassa. Länsiosassaan tie ylittää pohjoisen Píndos-vuoriston, ja sen reitillä on useita tunneleita ja suuria siltoja.


title: A3 (Kreikka)

text: A3 () eli Keski-Kreikan valtatie (Αυτοκινητόδρομος Κεντρικής Ελλάδας, "Aftokinitódromos Kentrikís Elládas") on rakenteilla oleva moottoritie Kreikassa. Se tulee yhdistämään A1-valtatien Lamían läheltä A2-valtatiehen Grevenán lähellä. Tien pituus on noin 174 kilometriä.


title: A3 (Kreikka)

text: Valtatien reitti on seuraava (etelästä pohjoiseen):


title: A3 (Kreikka)

text: Lamía – Domokós – Sofádes – Kardítsa – Tríkala – Kalampáka – Grevená.


title: A5 (Kreikka)

text: A5 () eli Joonian valtatie (Ιονία Οδός, "Ionía Odós") on moottoritie läntisessä Kreikassa. Se kulkee pohjois-eteläsuunnassa Ioánninasta Patrakseen. Valtatie on osa Eurooppatietä E55. Tien pituus on noin 196 kilometriä.


title: A5 (Kreikka)

text: Valtatie on saanut nimensä siitä, että se kulkee lähellä Joonianmeren rannikkoa sen pituisesti.


title: A5 (Kreikka)

text: Valtatien reitti on seuraava (pohjoisesta etelään):


title: A5 (Kreikka)

text: Ioánnina – Filippiáda – Árta – Amfilochía – Angelókastro – Mesolóngi – Antírrio – Río – Patras.


title: A5 (Kreikka)

text: Antírrion ja Ríon välillä valtatie ylittää Korintinlahden Ríon–Antírrion siltaa pitkin. Ríossa tie yhtyy A8-valtatiehen eli Olympian valtatiehen. Tietä on suunniteltu jatkettavaksi Patraksesta Pýrgokseen.


title: A6 (Kreikka)

text: A6 () eli Attikan valtatie (Αττική Οδός, "Attikí Odós") on moottoritie Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se kulkee Ateenan kansainväliseltä lentoasemalta metropolialueen itälaidalta Elefsínaan metropolialueen länsilaidalle, ja toimii Ateenan pohjoisena ohitustienä. Valtatie on kauttaaltaan osa Kórinthoksesta Ateenan johtavaa Eurooppatietä 94. Varsinaisen A6-valtatien pituus on noin 52 kilometriä ja koko Attikan valtatieverkoston pituus sivuhaaroineen noin 65 kilometriä.


title: A6 (Kreikka)

text: Valtatien reitti on seuraava (idästä länteen):


title: A6 (Kreikka)

text: Ateenan kansainvälinen lentoasema – Paianía – Leontário – Gérakas – Vrilíssia – Irákleio – Metamórfosi – Áno Liósia – Mándra – Elefsína.


title: A6 (Kreikka)

text: Valtatie risteää pohjois-eteläsuuntaisen, muun muassa Pireukseen ja Thessalonikiin johtavan A1-valtatien kanssa Metamórfosissa metropolialueen pohjoisosassa. Elefsínassa valtatie yhdistyy Kórinthokseen Peloponnesokselle jatkavaan itä-länsisuuntaiseen A8-valtatiehen. Näin A6 yhdistää A1- ja A8-valtatiet toisiinsa.


title: A7 (Kreikka)

text: A7 () eli Keski-Peloponnesoksen valtatie (Αυτοκινητόδρομος Κεντρικής Πελοποννήσου, "Aftokinitódromos Kentrikís Peloponnísou") tai Moréan valtatie (Αυτοκινητόδρομος Μωρέας, "Aftokinitódromos Moréas") on moottoritie Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Se kulkee niemimaan poikki koillis-lounaissuunnassa Kórinthoksesta Kalamátaan. Valtatie on osa Eurooppatietä E65. Varsinaisen A7-valtatien pituus on noin 158 kilometriä ja koko Keski-Peloponnesoksen valtatieverkoston pituus sivuhaaroineen noin 205 kilometriä.


title: A7 (Kreikka)

text: Valtatie on saanut yhden nimistään Peloponnesoksen keskiaikaisesta nimestä "Morea".


title: A7 (Kreikka)

text: Valtatien reitti on seuraava (koillisesta lounaaseen, merkittävimmät ohitetut paikkakunnat suluissa):


title: A7 (Kreikka)

text: Kórinthos – Neméa – (Árgos) – Trípoli – (Megalópoli) – Kalamáta


title: A7 (Kreikka)

text: Varsinaisen Kórinthos–Kalamáta-tien pituus on noin 158 kilometriä. Valtatiehen yhdistyy haaraumana Α71-valtatie, joka on moottoritieosuus Léfktro–Spárti. Sen pituus on noin 47 kilometriä.


title: A8 (Kreikka)

text: A8 () eli Olympian valtatie (Ολυμπία Οδός, "Olympía Odós") on moottoritie Kreikassa. Se on eteläisen Manner-Kreikan keskeisin itä-länsisuuntainen väylä ja kulkee Elefsínasta Ateenan metropolialueen länsiosasta Ríoon Peloponnesoksen niemimaalle. Tien länsiosa Kórinthoksesta Patrakseen on rakenteilla (2018). Valtatie on osa Euroopateitä E65 ja E94. Tien pituus on noin 215 kilometriä.


title: A8 (Kreikka)


title: A8 (Kreikka)

text: Elefsína – Néa Péramos – Mégara – Ágioi Theódoroi – Isthmía – Kórinthos – Archaía Kórinthos – Kiáto – Xylókastro – Aígio – Ágios Vasíleios – Río – (Patras).


title: A8 (Kreikka)

text: Valtatie kulkee itäosassaan Saroninlahden pohjoisrantaa ja Korintin kannaksen etelärannikkoa pitkin ja länsiosassaan Korintinlahden etelärantaa pitkin. Valtatie yhtyy itäpäässään Elefsínassa A6-valtatiehen eli Attikan valtatiehen. Länsipäässään Ríossa tie yhtyy A5-valtatiehen eli Joonian valtatiehen, ja jatkaa sen osana Patrakseen. Kórinthoksessa valtatiestä haarautuu A7-valtatie eli Moréan valtatie.


title: EO90

text: Kansallistie 90 (, EO90) eli ”Kreetan pohjoinen ajoväylä” (Βόρειος Οδικός Άξονας Κρήτης, ΒΟΑΚ, "Vóreios Odikós Áxonas Krítis", "VOAK") on valtatie Kreetan saarella Kreikassa. Se kulkee saaren pohjoisrannikolla itä-länsisuuntaisesti ja yhdistää saaren suurimmat kaupungit. Tie on osittain moottoritietä, ja tunnetaan tällöin nimellä A90 (Αυτοκινητόδρομος 90, "Aftokinitódromos 90"). Tien pituus on noin 312 kilometriä.


title: EO90

text: Kansallistien reitti on seuraava (lännestä itään):


title: EO90

text: Kíssamos – Kolymvári – Chaniá – Soúda – Georgioúpoli –  Réthymno – Iraklion – Chersónisos – Neápoli – Ágios Nikólaos – Siteía.


title: EO90

text: Kansallistie on osin nelikaistainen ja osin kaksikaistainen. Tie on moottoritietä Chanián ja Réthymnon ohittaessaan sekä Gázista Iraklionin ohi Goúvesiin. Moottoritieosuuksia on tarkoitus rakentaa lisää. Kansallistie on Kíssamoksesta Soúdaan osa Eurooppatietä E65 ja Soúdasta Siteíaan osa Eurooppatietä E75.


title: EO90

text: Kansallistie on vuoristoisen Kreetan saaren pääväylä erityisesti pituussuunnassa liikuttaessa. Kansallistieltä lähtevät saaren muut pienemmät päätiet, jotka kulkevat vuorten yli saaren poikki sen etelärannikolle. Kreetalla tie tunnetaan yksinkertaisesti ”Kansallistienä”, vaikka saarella ovat myös pienemmät kansallistiet EO92 ja EO97.


Jacques Brel is Alive and Well and Living in Paris on yhdysvaltalainen off-Broadway-teatterirevyy belgialaisen Jacques Brelin lauluista. Se sai kantaesityksensä vuonna 1968, ja sitä esitettiin samassa Village Gate -teatterissa peräti 1 847 kertaa. Esityksen kirjoittivat Mort Shuman ja Eric Blau, ja alkuperäistuotannon kapellimestarina oli Wolfgang Knittel ja ohjaajana Moni Yakim. Revyy tuotettiin monissa muissakin maissa ja aloitti osaltaan Brelin laulujen suosion kasvun myös ranskankielisten maiden ulkopuolella.


title: Jacques Brel is Alive and Well and Living in Paris

text: Vuonna 1975 tuotiin ensi-iltaan samanniminen ranskalais-kanadalainen musikaalielokuva, jonka käsikirjoituksen laati Eric Blau. Sitä ei ole nähty Suomessa.


text: Revyystä tehtiin 1980-luvun alussa myös suomenkielinen tuotanto "Laulusi elää, Brel". Se sai kantaesityksensä Helsingin Kaupunginteatterissa syyskuussa 1983 ja kuukautta myöhemmin ruotsinkielisenä versiona Svenska Teaternissa nimellä "Jacques Brel lever än". Kaupunginteatterissa se sai 125 esityksellä yhteensä 35 282 katsojaa ja Svenska Teaternissa 40 esityksellä 3 454 katsojaa. Revyytä esitettiin 1990-luvulla myös Varkauden, Lahden, Kokkolan ja Kajaanin kaupunginteattereissa sekä Tampereen Työväen Teatterissa. Ruotsinkielinen versio tuotiin Wasa Teaterin näyttämölle vuonna 1987 nimellä "Jacques Brel i vårt hjärta".


text: Helsingin Kaupunginteatterin esityksen pohjalta julkaistiin vuonna 1984 samanniminen musiikkialbumi, jossa revyyn lauluja esittävät Susanna Haavisto, Saara Pakkasvirta, Harri Rantanen ja Markku Riikonen. Laulut on suomentanut Liisa Ryömä.


title: Ceremony and Devotion

text: Ceremony and Devotion on heavy metal -yhtye Ghostin livealbumi, joka julkaistiin digitaalisessa formaatissa 8. joulukuuta 2017. Se koottu yhtyeen fanien suosikkikappaleista, jotka on taltioitu yhtyeen vuoden 2017 Yhdysvaltain "Popestar Tour" -kiertueella.


title: Ceremony and Devotion

text: Albumi julkaistiin CD- ja LP-formaateissa tammikuussa 2018.


title: Thrustmaster

text: Thrustmaster on vuonna 1992 Yhdysvalloissa perustettu elektroniikkateollisuuden yritys, joka valmistaa oheislaitteita ja videopeliohjaimia. Yrityksen on ostanut ranskalainen Guillemot vuonna 1999.


title: Thrustmaster

text: Merkittäviä tuotteita ovat:


title: Thrustmaster

text:
Yritys on tunnettu Hall-ilmiötä käyttävistä lento-ohjaimista.
Yritys toimii yhteistyössä Eagle Dynamicsin kanssa.


title: Iltaisin

text: Iltaisin on Lasse Mårtensonin säveltämä ja Kari Tuomisaaren sanoittama musiikkikappale, joka voitti vuonna 1965 Eurovision laulukilpailun Suomen karsintaan liittyneen sävellyskilpailun. Sitä ei kuitenkaan valittu Suomen edustuskappaleeksi, vaan loppukilpailuun lähetettiin Viktor Klimenkon esittämä "Aurinko laskee länteen", joka jäi pisteittä. Kappaleen "Iltaisin" esittivät duettona säveltäjä Mårtenson ja Marjatta Leppänen.


title: Iltaisin

text: Tahtilajiin 12/8 kirjoitetussa laulussa on vain yksi säkeistö, jonka Marjatta Leppänen laulaa ensin flamencotyylisen akustisen kitaran ja bassokitaran säestyksellä. Kertauksessa säestys vaihtuu jazztyyliseksi, pääsoittimena sähköurut, ja saman säkeistön aloittaa Lasse Mårtenson. Säkeistön puolivälistä Leppänen laulaa melodiaa ja Mårtenson toista ääntä. Sanoituksessa laulun kertoja on onnellinen päästessään iltaisin kuulemaan rakastettunsa lauluesitystä.


title: Iltaisin

text: 1980-luvun alussa Mårtenson julkaisi kappaleesta instrumentaaliversion. Vuonna 2010 Varjokuva-yhtye levytti oman lauletun versionsa kappaleesta albumille "Monta polkua".


title: BOR-A 550

text: BOR-A 550 on saksalaisen Thales Groupin kehittämä sotilas- ja viranomaiskäyttöön tarkoitettu valvontatutka. X-kaistalla operoiva tutka on tyypiltään hyppivätaajuuksinen pulssidopplertutka, ja on laitteistonsa puolesta mieskuljetteinen. Tutkaa valmistetaan kahtena eri versiona, jotka ovat pienempitehoinen BOR-A 550 ja suurempitehoinen BOR-A 560. Laitteen vikaantumisväliä mittaava MTBF-aika on valmistajan mukaan noin 15 000 tuntia.


title: BOR-A 550

text: Suomen merivoimat tilasi seitsemän BOR-A 550 -rannikkotutkaa noin kuudella miljoonalla eurolla maaliskuussa 2003. Hankinta oli osa eduskunnan myöntämää merivoimien tiedustelun, johtamisen ja valvonnan kehittämisen tilausvalmiutta. Merivoimat päätyi päivittämään 26 käytössään ollutta BOR-A 550 -tutkajärjestelmää kahdeksan miljoonan euron hintaan vuonna 2016, mikä jatkaa kaluston elinkaarta aina vuoteen 2035.


title: BOR-A 550

text: "Lähde:"


title: Ei enää kylmää eikä pimeää

text: Ei enää kylmää eikä pimeää on Jukka Nousiaisen kolmas sooloalbumi, joka julkaistiin digitaalisessa- ja kasettiformaatissa 25. toukokuuta 2018. Albumi on mielialaltaan kitkerä ja sarkastinen, ja sisältää Nousiaiselle epätyypillisiä poliittisia sävyjä. Albumin CD-painos julkaistiin 8. kesäkuuta 2018. Albumista julkaistaan myös 2000 kopiota käsittävä vinyylipainos, jonka on määrä ilmestyä 6. heinäkuuta 2018.


title: Ei enää kylmää eikä pimeää

text: Nousiainen ilmoitti albumin valmistumisesta yllättäen 18. huhtikuuta 2018 tyhjentävässä Facebook-tilapäivityksessä Hän on kommentoinut albumin sanomaa seuraavalla tavalla:


title: Ei enää kylmää eikä pimeää

text: Albumi sai erinomaisen vastaanoton. Helsingin Sanomien Mervi Vuorela antoi albumille täydet viisi tähteä, ja kuvaili sitä väkeväksi kannanotoksi nykypäivän menosta kritisoimalla muun muassa talouskasvun ihannointia rajallisten resurssien puitteissa. Vuorela piti Nousiaisen lauluntekotaitoa kadehdittavana, ja vertasi Nousiaista toiseen suomiretroilun kiintotähteen Litku Klemettiin, vaikka pitikin häntä enemmän maanläheisenä roots-musiikin tekijänä, jonka kappaleet nousevat silkan retroilun ylitse itsenäisiksi taideteoksiksi. Verkkomedia Nuorgamin Niko Peltonen piti osittain ongelmallisena albumin yksioikoista sanomaa, mutta antoi albumille siitä huolimatta arvosanan 90%. Hän totesi kokonaisuuden olevan tiukasti taiteilijan hyppysissä, ja kehui albumia Nousiaisen toiseksi perättäiseksi klassikkoalbumiksi. Soundin Hannu Linkola kehui Nousiaisen soiton, kerronnan ja tunteen yhteyttä sekä helppojen näkökulmien karttamista. Levyä kuvataan toivorikkaaksi ja uutta tähyäväksi.


title: Sojuz MS-09

text: Sojuz MS-09 () on Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Sojuz FG -kantoraketilla 6. kesäkuuta 2018 Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista mukanaan kolme avaruuslentäjää ja rahtia asemalle. Aluksen miehistö kuuluu ISS:n Retkikunta 56:n miehistöön.


title: Roswellin ufomuseo

text: Kansainvälinen UFO museo ja tutkimuskeskus on Roswellissa, New Mexicossa sijaitseva museo. Roswellin kaupungin lähellä New Mexicon autiomaassa vuonna 1947 tapahtui ufoksi väitetyn esineen maahansyöksy joka on myöhemmin tullut tunnetuksi nimellä Roswellin tapaus. Tapauksen johdosta on syntynyt paljon erilaisia salaliittoteorioita sekä Roswellin kaupunkiin kokonainen ufo teollisuus.


title: Kansanluonne

text: Kansanluonne on jollekin kansalle tai kansakunnalle oletettu luonteenlaatu.


title: Kansanluonne

text: Ihmisyhteisöjen luonnehdintoja löytyy jo kaikkein varhaisimmista kirjallisista lähteistä. Ennen kansakuntien syntyä tällaiset lähteet kuvasivat enemmänkin esimerkiksi heimoja, klaaneja ja kaupunkiyhteisöjä, ja yleensä niiden yläluokkaisia miehiä. Eri kansoille annetut luonteenpiirteet ja psykologiset ominaisuudet alkoivat muuttua systemaattisemmiksi 1500-luvun lopulla. Monet ajattelijat alkoivat 1700-luvulla pyrkiä asettamaan kansat maallisen maailman historiallisiksi vaikuttajiksi. Vaikutusvaltainen Johann Gottfried von Herder sovelsi ihmiskunnan historian filosofiassaan kansan yksilönkaltaisuuden, historiallisen kehityksen ja luonteenpiirteiden ainutlaatuisuuden periaatteita. Kansoja alettiin pitää kollektiivisina persoonallisuuksina, joista jokaisella oli oma sisäisesti järjestynyt ja orgaanisesti kehittynyt luonteenlaatunsa. Saksassa esimerkiksi kehitettiin systemaattinen ”kansojen taulu”, jossa jokaiselle kansakunnalle annettiin jokin ainutlaatuinen ominaisuus eri elämänalueilla kuten tavoissa, tieteissä, sodankäynnissä ja rakkauselämässä.


title: Kansanluonne

text: Kansanluonteesta tuli keskeinen käsite 1800-luvulla, jolloin se kytkeytyi oleellisesti nationalistiseen ajattelutapaan. Kansanluonteella määriteltiin nykyaikaisen valtion olemassaoloa, asemaa ja ominaispiirteitä. Sen avulla voitiin merkitä jo itsenäisten ja suvereenien valtioiden sisäistä yhtenäisyyttä ja erityisyyttä, ja sen avulla saatettiin lisäksi vahvistaa laajempaan itsemääräämisoikeuteen tai täydelliseen itsenäisyyteen pyrkivien kansallisten liikkeiden itsetuntoa ja toiminnan oikeutusta.


title: Kansanluonne

text: Kansanluonnetta tutkittiin 1800-luvulla tieteellisesti ja hyväksytysti etenkin maantieteessä, sosiologiassa, historiantutkimuksessa ja antropologiassa. Käsitettä alettiin kuitenkin kritisoida 1900-luvulla luonnehdintojen empiirisen perustelun hataruuden ja kapea-alaisuuden sekä käsitteen usein hyvin tarkoitushakuisen käytön vuoksi. Niiden lisäksi kansallisuusaatteeseen kohdistuneen arvostelun ja eurooppalaisen itsetutkiskelun ja -kritiikin seurauksena tieteessä siirryttiinkin neutraalimpiin käsitteisiin kuten kansalliseen kulttuuriin, mentaliteettiin ja identiteettiin. Nykyisin kansanluonteen käsite saattaa esiintyä kaavamaisina stereotypioina esimerkiksi koulujen oppikirjoissa, joukkotiedotuksessa, matkaoppaissa ja yleisessä keskustelussa.


title: Ranskalaiset korot

text: Ranskalaiset korot on Erik Lindströmin säveltämä ja hänen vaimonsa Vuokko Lindströmin eli nimimerkki Hillevin sanoittama musiikkikappale. Se tunnetaan parhaiten Helena Siltalan levytyksenä vuodelta 1958, ja sen myöhempiä levyttäjiä ovat Markku Arokanto, Eija Kantola, Vieno Kekkonen, Erkki Liikanen ja Reijo Taipale. Monica Aspelund teki kappaleeseen englanninkieliset sanat nimellä ”High Heeled Shoes”. Se on julkaistu kokoelmalla "Songs Finland Sings: Popular Finnish Songs in English" (2002).


title: Ranskalaiset korot

text: Vuonna 1957 Erik Lindström lomaili vaimonsa Vuokon kanssa Kööpenhaminassa, josta he ostivat punaiset mokkanahkaiset korkokengät. Idea kenkäaiheiseen lauluun tuli matkan jälkeen Vuokko Lindströmiltä, joka laati sanoituksen. Siinä nuori mies kuulee joka päivä korkokenkien kopsetta läheltä asuntoaan, muttei koskaan onnistu näkemään vilaustakaan naisesta.


title: Ranskalaiset korot

text: Valmiin levytyksen tiiviin tunnelman luovat vihellys (säveltäjä Lindström itse) ja kävelyääni, jonka tekivät Helena Siltala ja hänen miehensä Rolf Kronqvist, kun ensin oli irrotettu studion betonilattiasta pala korkkimattoa. Risto Vanarin oikea rumpusoundi löytyi lopulta soittamalla vispilöillä puhelinluettelon kantta. Sen lisäksi soittimina käytettiin vain bassoa (Tuomas Kalliala) ja pianoa, jota soitti Lindström.


title: Glide

text: Glide oli 3dfx:n ohjelmointirajapinta (API) sen Voodoo-sarjan grafiikkasuorittimille. Rajapinta oli rajattu vain 3dfx:n laitteille.


title: Glide

text: Erikoistunut suljettu rajapinta vain yhden valmistajan tuotteille oli yksi tekijä, joka johti 3dfx:n poistumiseen markkinoilta. Rajapintaa tukeneita pelejä olivat muun muassa alkuperäinen "Tomb Raider" ja "Diablo II".


title: Glide

text: Rajapintaa varten on kehitetty useita nk. wrapper-kirjastoja, joilla rajapintaa käyttäviä ohjelmia voidaan ajaa eri laitteilla. 3dfx julkaisi rajapinnan lähdekoodit vuonna 1999 ja sen on korvannut Direct3D ja OpenGL.


title: Kaipa

text: Kaipa on ruotsalainen progressiivista rockmusiikkia soittava yhtye. Sen perustivat kosketinsoittaja Hans Lundin (s. 1948) ja basisti Tomas Eriksson vuonna 1973 alun perin nimellä Ura Kaipa. Kitaristi Roine Stolt (s. 1956) liittyi mukaan 17-vuotiaana. Lyhennettyään nimensä nykyiseen muotoon yhtye julkaisi debyyttialbuminsa "Kaipa" vuonna 1975. Yhtye hajosi 1982, mutta 2000-luvun alussa Lundin ja Stolt perustivat sen uudelleen.


title: Kaipa

text: Roine Stolt, joka vuonna 1994 oli perustanut myös oman yhtyeensä The Flower Kingsin, jätti Kaipan "Mindrevolutions"-levyn (2005) nauhoitusten jälkeen, ja yhtye on jatkanut ilman häntä. Kaipan nykyinen kitaristi on Scar Symmetry -yhtyeessäkin vaikuttava Per Nilsson. Hänen lisäkseen nykyisessä (2018) kokoonpanossa ovat mukana Hans Lundin (koskettimet, laulu), Patrik Lundström (laulu), Aleena Gibson (laulu), Jonas Reingold (basso) ja Morgan Ågren (rummut).Yhtyeen viralliset kotisivut


title: Frances James

text: Mary Frances James (3. helmikuuta 1903 – 22. elokuuta 1988) oli kanadalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Hän opiskeli McGillin konservatoriossa Walter Clappertonin johdolla. Myöhemmin hän suoritti opintoja myös muun muassa Emmy Heimin johdolla sekä New Yorkissa Enrico Rosatin ja Maria Kurenkon ja Bostonissa Roland Hayesin johdolla.


title: Frances James

text: Vuonna 1929 James kiersi Kanadaa tenori Stanley Maxtedin kanssa. Hän esiintyi vuonna 1931 Banffissa Healey Willanin balladioopperan "Prince Charlie and Flora" kantaesityksessä. Hän meni naimisiin Murray Adaskinin kanssa ja esitti tämänkin musiikkia. Hän esiintyi Toronton Bach-kuoron ja Toronton Mendelssohn-kuoron kanssa. Debyyttinsä Hart House Sunday -iltakonserttisarjassa hän teki Gwendolyn Williams Kodolfskyn toimiessa pianistina vuonna 1935.


title: Frances James

text: Jamesista tuli kansalliselle yleisölle laajemmin tunnettu esiintymisistään monissa CBC:n radiosarjoissa. Hän oli 1900-luvun kanadalaismusiikin esityksen edelläkävijä ja kantaesitti monia maansa säveltäjien teoksia. James opetti laulua Saskatchewanin yliopistossa vuoteen 1973 saakka. Tämän jälkeen hän jatkoi opetustöitä Victoriassa. Vuonna 1984 hän sai Kanadan musiikkineuvoston mitalin.


title: Peggie Sampson

text: Peggie (syntyjään "Margaret") Sampson (16. helmikuuta 1912 Edinburgh – 17. toukokuuta 2004 Toronto) oli skotlantilaissyntyinen, vuonna 1973 Kanadan kansalaisuuden saanut gambisti, sellisti ja pedagogi. Hän aloitti sellonsoiton opiskelun 8-vuotiaana Ruth Waddellin johdolla Edinburghissa, josta hän siirtyi jatkamaan opintojaan Guilhermina Suggian johdolla Lontooseen ja Portugaliin. Vuosina 1929–1932 Sampson oli Donald Francis Toveyn opissa Edinburghin yliopistossa ja vuosina 1937–1944 tämän opetusavustajana. Sampson oli lisäksi Diran Alexanianin sellonsoiton ja Nadia Boulangerin teoriaoppilas.


title: Peggie Sampson

text: 1930-luvulla Sampson piti resitaaleja Englannissa ja Alankomaissa. Hänen ohjelmistoonsa kuului Edward Elgarin konsertto. Hän pääsi esiintymään muun muassa Glyndebournen festivaaliorkesterin kanssa Fritz Buschin toimiessa kapellimestarina. Vuosina 1935–1937 hän opiskeli Emanuel Feuermannin johdolla ja noin vuonna 1946 Pablo Casalsin johdolla Pradesissa. Hän toimi vuosina 1944–1951 vapaana sellistinä, piti resitaaleja ja soitti Carter-trion jäsenenä.


title: Peggie Sampson

text: Vuonna 1951 Sampson muutti Kanadaan, jossa hän opetti Manitoban yliopistossa teoriaa, historiaa ja sellonsoittoa 20 vuoden ajan. Hän myös opetti sellonsoittoa yksityisesti Winnipegissä ja sai vuonna 1962 Manitoban yliopistolta erityislahjoituksen perustaakseen kokeellisen luokan lahjakkaille lapsille. Vuosina 1960–1961 Sampson oli Britanniassa, jossa hän viimeisteli tohtorikoulutustaan. Sampson oli hyvin aktiivinen sellistinä Winnipegissä 1950–1960-luvuilla.


title: Peggie Sampson

text: Vuoden 1960 paikkeilla Sampson kiinnostui viola da gambasta. Hän teki Christine Matherin kanssa yhteistyötä Manitoba University Consortin perustajana. 1960-luvun lopussa viola da gamba oli korvannut sellon Sampsonin pääsoittimena. Vuonna 1970 Sampson liittyi Yorkin yliopiston (Toronto) henkilökuntaan.


title: Peggie Sampson

text: Sampson tilasi ja kantaesitti lukuisia uusia teoksia. Hän sai Kanadan musiikkineuvoston mitalin vuonna 1985.


title: A Star Is Born (vuoden 2018 elokuva)

text: A Star Is Born on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen romanttinen musikaalielokuva, jonka on ohjannut ja osin tuottanut Bradley Cooper. Elokuvassa esikoisohjauksensa tekevä Cooper myös käsikirjoitti elokuvan Will Fettersin ja Eric Rothin kanssa, ja lisäksi hän näyttelee elokuvassa myös miespääosaa. Muissa päärooleissa esiintyvät Lady Gaga, Dave Chappelle, Andrew Dice Clay ja Sam Elliott. Elokuva kertoo kantrimuusikosta (Cooper) joka rakastuu nuoreen laulajaan (Gaga). Tämä on jo kolmas filmatisointi vuoden 1937 elokuvasta "Tapahtuipa Hollywoodissa". Edelliset versiot on tehty vuosina 1954 ja 1976.


title: A Star Is Born (vuoden 2018 elokuva)

text: "A Star Is Born" sai ensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla 31. elokuuta 2018. Se sai teatteriensi-iltansa Yhdysvalloissa 5. lokakuuta 2018 ja Suomessa 19. lokakuuta 2018.


title: A Star Is Born (vuoden 2018 elokuva)

text: Elokuva sai kahdeksan Oscar-ehdokkuutta vuoden 2019 gaalassa muun muassa parhaasta elokuvasta, miespääosasta (Cooper), naispääosasta (Gaga), miessivuosasta (Elliott), sovitetusta käsikirjoituksesta ja kappaleesta ”Shallow”.


title: A Star Is Born (vuoden 2018 elokuva)

text: Elokuvan kappale ”Shallow” palkittiin parhaan kappaleen Golden Globella.


title: Helsinki Summit 1997

text: Helsinki Summit 1997 eli Helsingin huipputapaaminen 1997 oli Yhdysvaltojen presidentin Bill Clintonin ja Venäjän presidentin Boris Jeltsinin tapaaminen Helsingissä 20.–21. maaliskuuta 1997. Keskusteluissa käsiteltiin maailmanpoliittisia ongelmia, kuten Naton laajentumisen periaatteita ja aseistariisuntaa.


title: Helsinki Summit 1997

text: Jeltsinin oli arveltu olleen huonossa kunnossa, ja siksi tapaamispaikaksi oli valittu Helsinki, jonne Venäjältä oli lyhyt matka. Maailmanjohtajien terveystilanne oli kuitenkin päinvastainen, sillä Clinton oli loukannut polvensa ennen matkaanlähtöä ja istui pyörätuolissa Jeltsinin vastaavasti ollessa hyväkuntoinen ja laihtunut.


title: Mä voin selittää kaiken

text: Mä voin selittää kaiken on kesäkuussa 2018 Yle Areenassa julkaistu nuorten draamasarja, joka on spin-off Yle TV2:lla esitettävälle "Uusi päivä" -sarjalle. Sarjassa on 14 varsinaista osaa sekä 15. jaksona julkaistu making of -sarjan tekemisestä, jossa haastateltiin sarjan ohjaajaa Hannaleena Haurua.


title: Mä voin selittää kaiken

text: Kaisla (es. Eeva Rajakangas) suunnittelee romanttista iltaa Iiron (es. Miro Puranen) kanssa, mutta Iirosta mustasukkainen Pyry (es. Toni Nikka) päättää sotkea Kaisla-siskonsa suunnitelmat ja järjestää kotibileet. Juhlia tulee kuokkimaan Myrsky (es. Tuure Boelius), joka tuo mukanaan joukon ystäviään ja lopputuloksena on sekasorto.


title: Arie den Hartog

text: Arie den Hartog (23. huhtikuuta 1941 – 7. kesäkuuta 2018) oli alankomaalainen maantiepyöräilijä. Hartog voitti the Milano–San Remo pyöräilykilpailun 1965 ja Amstel Gold Race pyöräilykilpailun 1967.


title: Salibandyn A-poikien I-divisioona

text: A-poikien I-divisioona on kaudesta 2018-2019 lähtien pelattu Salibandyliiton järjestämä valtakunnallinen sarja. Se on A-poikien toiseksi korkein sarjataso. Ottelut pelataan yksittäisinä ja peliaika otteluissa on 3 x 20 minuuttia tehokasta peliaikaa.


title: Salibandyn A-poikien I-divisioona

text: Uuden I-divisioonan joukkueet selviävät 25.-26.8.2018 pelattavissa I-divisioonan karsinnoissa.


title: Salibandyn A-poikien I-divisioona

text: Toisin kuin SM-sarjassa, kaikki sarjapaikat eivät ole periytyvä. Periytyviä sarjapaikka on 8 ja neljästä viimeisestä paikasta kaudelle 2019-2020 pelataan elokuussa 2019.


title: Salibandyn A-poikien I-divisioona

text: I-divisioonaa on pelattu kauteen 2017-2018 asti alueellisena, turnausmuotoisena sarjana. Keväällä 2018 liitto päätti, että I-divisioona pelataan jatkossa valtakunnallisena. Sarja perustetaan SM-sarjan ja vanhan I-divisioonan väliin. Vanha alueellinen I-divisioona pelataan jatkossa nimellä II-divisioona.


title: Salibandyn A-poikien I-divisioona

text: Joukkueet uuteen I-divisioonaan selviävät 25.8-26.8. pelattavissa I-divisioonan karsinnoissa.


title: Salibandyn A-poikien I-divisioona

text: I-divisioonassa 8 sarjapaikkaa on periytyviä ja viimeiset 4 paikkaa karsitaan I-divisioonan karsinnoissa elokuussa 2019.


title: Salibandyn A-poikien I-divisioona

text: Valtakunnallinen I-divisioona pelataan yhdessä 12 joukkueen lohkossa. Runkosarja pelataan kaksinkertaisena, eli jokainen joukkue pelaa 22 ottelua.


title: Salibandyn A-poikien I-divisioona

text: Runkosarjan 1. nousee kauden päätteeksi SM-sarjaan. 2. ja 3. pelaavat SM-karsinnat SM-sarjan 10. ja 11. vastaan. Ottelusarjojen voittajat SM-sarjaan kaudeksi 2019-2020.


title: Salibandyn A-poikien I-divisioona

text: Runkosarjan 4.-6. varmistavat suoran paikan I-divisioonaan kaudeksi 2019-2020. 7. ja 8. karsivat periytyvistä sarjapaikoista II-divisioonan loppusarjan kahden parhaan kanssa. Otteluparien voittajat saavat suoran paikan I-divisioonaan ja häviäjät voivat yrittää saada I-divisioonan sarjapaikan elokuussa 2019 järjestettävissä I-divisioonan karsinnoissa, jossa ratkotaan 4 viimeistä sarjapaikkaa.


title: Salibandyn A-poikien I-divisioona

text: Karsintoihin osallistuvat II-divisioonasta halukkaat joukkueet ja I-divisioonan joukkueet sijoilta 9.-12. (jos kyseiset joukkueet haluavat säilyttää sarjapaikkansa). Karsintojen 4 parasta pelaavat kaudella 2019-2020 I-divisioonaa ja loput II-divisioonaa.


title: Salibandyn B-poikien 1. divisioona

text: B-poikien 1. divisioona on Salibandyliiton järjestämä valtakunnallinen sarja. 1. divisioona on B-poikien toiseksi korkein sarja.


title: Anna Sui

text: Anna Sui (s. 4. elokuuta 1952 Detroit, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muotisuunnittelija, joka tunnetaan värikkäistä vaatteista ja kengistä. Hänen tuotantoonsa kuuluvat myös asuste- ja kosmetiikkamallistot, ja etenkin Suin nimeä kantavat hajuvedet ovat tunnettuja maailmanlaajuisesti. Hänen tyyliinsä ovat vaikuttaneet eri aikoina muun muassa vintage, glam rock, Andy Warhol ja suomalaiset printtikankaat.


title: Anna Sui

text: Sui valmistui Parsons School of Design -koulusta ja perusti omaa nimeänsä kantavan yrityksensä 1980-luvulla. Hän työskenteli uransa alussa muun muassa valokuvaaja Steven Meiselin kanssa. Hän piti ensimmäisen oman muotinäytöksensä vuonna 1991, ja siinä esiintyivät huippumallit Naomi Campbell, Linda Evangelista ja Christy Turlington.


title: Anna Sui

text: Council of Fashion Designers of America (CFDA) -järjestö palkitsi Suin vuonna 2009 Geoffrey Beenen mukaan nimetyllä elämäntyöpalkinnolla. Lontoolaisessa muotimuseossa Fashion and Textile Museumissa järjestettiin vuonna 2016 Suin uraa esittelevä retrospektiivi.


title: We’ll Live It All Again

text: We’ll Live It All Again on Al Banon ja Romina Powerin esittämä kappale, joka edusti Italiaa vuoden 1976 Eurovision laulukilpailussa Alankomaiden Haagissa.


title: We’ll Live It All Again

text: Kappale sijoittui Euroviisuissa seitsemänneksi 69 pisteellä.


title: Libera (kappale)

text: Libera on Mia Martinin esittämä kappale, joka edusti Italiaa vuoden 1977 Eurovision laulukilpailussa Iso-Britannian Lontoossa.


title: Libera (kappale)

text: Kappale sijoittui Euroviisuissa kolmanneksitoista 33 pisteellä.


title: Questo amore

text: Questo amore on Ricchi e Poverin esittämä kappale, joka edusti Italiaa vuoden 1978 Eurovision laulukilpailussa Ranskan Pariisissa.


title: Questo amore

text: Kappale sijoittui Euroviisuissa kahdenneksitoista 53 pisteellä.


title: Heijastus (kappale)

text: Heijastus ("Spegling") on röntgenlääkäri Otto Palmgrenin (1919–1967) säveltämä ja runoilija-kirjailija Jarl Hemmerin ruotsiksi sanoittama laulu, jonka suomenkieliset sanat on tehnyt Reino Helismaa. Laulu alkaa sanoilla ”Meri peilin lailla taas välkkyy heijastusta...”.


title: Heijastus (kappale)

text: Laulu tunnetaan parhaiten Mauno Kuusiston levytyksenä vuodelta 1959, jonka on sovittanut Erkki Melakoski. Sen singlejulkaisun kääntöpuolella on Kuusiston suosituin laulu ”Kertokaa se hänelle”, ja samannimisen elokuvan (1961) myötä levystä tuli Suomen kaikkien aikojen myydyin single 47 000 kappaleen myyntimäärällä.


title: Heijastus (kappale)

text: ”Heijastuksen” ovat suomeksi levyttäneet myös muun muassa Georg Ots (1959), Lasse Mårtenson (1971), Seppo Ruohonen (1976), Raimo Sirkiä (1984), Eino Grön (1989), Pepe Willberg (1998), Jukka Kuoppamäki (2003) ja Sonja Lumme (2007). Se on tallennettu myös monien kuorojen äänilevyille.


title: Heijastus (kappale)

text: Barbara Helsingius teki laulusta englanninkielisen version ”Reflection” albumilleen "Reflection – Songs from Finland" (1982). Hän levytti laulun vuonna 1986 myös ruotsiksi albumilleen "Spegling". Muita laulun alkuperäiskielellä ruotsiksi levyttäneitä ovat ruotsalainen Olav Gerthel (1957) sekä suomalaiset Viking Smeds (1968), Bo Andersson (1982) ja Walton Grönroos (1997).


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Laukaan lento-onnettomuus tapahtui Laukaan Lievestuoreella keskiviikkona 19. heinäkuuta 2017 kello 11:03, kun laskua yrittänyt Piper -mallinen pienkone putosi metsään Haanlatvanniemen alueella korkeuden pudottua liikaa ennen laskeutumista. Koneessa yksin ollut lentäjä sai surmansa onnettomuudessa.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Onnettomuuslennon alkuperäinen tarkoitus oli kahden lentokoneen yksityislento Riitakorvelta Lappiin keskiviikkona 19.7.2017. Toinen kone oli onnettomuuskone ja toinen Denneyn valmistama Kitfox IV.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Kone oli Piper Aircraftin valmistama yksimoottorinen J3C-65 Cub Mod. Koneen rekisteritunnus oli OH-PAD. Kone oli valmistunut vuonna 1944, ja sen sarjavalmistusnumero oli 12522. Koneella oli historiassaan noin 6903 lentotuntia. Kone oli ennen L-4J-PI Grashopper, joka oli sittemmin muutettu J3C-65 Cub Modiksi.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Lentäjä oli 57-vuotias laukaalainen yksityinen mieslentäjä, joka menehtyi turmassa. Hänellä oli lentokokemusta 980 lentotuntia (2 370 laskua), joista kyseisellä konetyypillä oli 620 lentotuntia (854 laskua).


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Sekä Piperin että Kitfoxin lentäjät olivat suunnitelleet kyseistä Lapin matkaa jo vuosia, ja matkavalmisteluja oli tehty jo viikkoa ennen onnettomuutta. Koneet oli huollettu ja tankattu kaksi päivää ennen lentoa. Lentoonlähtöpäivänä koneet oli tarkastettu ja todettu lentokelpoisiksi.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Lentäjät eivät tehneet varsinaista lentosuunnitelmaa lentoa varten. He päättivät myös pitää transponderit suljettuina sekä olla pois yhteydestä lennonjohtajan kanssa Jyväskylässä.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Koneet käyttivät yksitysmaa-alueen kiitotietä 26 lentoonlähtöön. Kitfox lähti kello 10:53 paikallista aikaa, ja Piper noin kymmenen sekuntia myöhemmin. Koneet lensivät suuntaan 260°. Kun koneet suuntasivat kohti itää, lentäjät huomasivat sumupilviä heidän lentoreitillään pohjoissuunnassa. Myös Jyväskylän lentoaseman säätiedotteen mukaan pilviä oli vain 210 metrin korkeudessa.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Koneet viestivät radiotaajuudella 123,500 MHz.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Lentäjät arvioivat sään olevan liian huono jatkamista varten, joten he päättivät palata takaisin yksityismaa-alueen lentoasemalle ja odottaa, että sää paranisi. Piperin ohjaaja lensi turvallisen välimatkan päässä Kitfoxin takana.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Kitfox suuntasi kohti kiitotietä 08, ja Piper jäi odottamaan Riitakorven yläpuolelle laskeutumisvuoroa. Kitfox piti laskeutumiskierron sovitulla tavalla, mutta joutui tekemään ylösvedon ennen laskeutumista, koska lensi liian korkealla. Lentäjät sopivat, että Kitfox yrittää uudelleen. Kitfox laskeutui onnistuneesti kello 11:01. Kitfox rullasi tämän jälkeen kiitotielä pois maa-alueen länsilaidalle.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Piperin lentäjä aloitti lähestymisen kohti maa-aluetta saatuaan tietää, että Kitfoxin lentäjä on pois kiitotieltä. Mahdollisesti lännestä tulevien sateiden takia, kone käytti normaalia kapeampaa lähestymiskiertoa kohti kiitotietä. Koneella oli korkeutta tällöin 190 metriä, ja kaarron aikana korkeus väheni n. 40 metriä. Perusosakaarron olisi pitänyt olla huomattavasti laajempi, että kone pääsisi linjaan kiitotien kanssa. Lentäjällä muodostui myös mahdollisesti visuaalinen harha-arvio nopeudestaan.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Kun kone alkoi kääntyä kohti kiitotietä, sen korkeus puihin nähden oli 70 metriä. Koneen nopeus väheni vain noin 100 km/h:n, ja kone alkoi laskea nopeasti vajoamisnopeuden kasvaessa. Pienimmillään kone lensi kohti kiitotietä vain 62 km/h:n nopeudella, joka oli todella lähellä sakkausnopeutta. Nopeuden vähenemiseen vaikutti myös koneen ylikuorma.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Koneen vajoamisnopeus oli jo niin suuri, että ennen kuin kone sai käännettyä kohti kiitotietä, koneen siipi osui 25 metriä korkean koivun latvaan ja katkaisi sen. Tämän jälkeen lentäjä lisäsi moottoreiden tehoa, nostaen hetkelliseti koneen nopeutta, ja alkoi tehdä nopeita väistöliikkeitä nostaakseen konetta, mutta tämä tapahtui liian myöhään koneen alkaessa sakata epäsymmetrisesti. Kone lensi vielä 110 metriä, osuen kolmeen puuhun ja syöksyi maahan.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Kone törmäsi maahan vasemmalla kyljellään kello 11:03.03 paikallista aikaa, kahdeksan minuuttia lähdön jälkeen seitsemän metrin päähän katkenneista puista. Kone ei syttynyt palamaan.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Kitfoxin lentäjä soitti Jyväskylän lähilennonjohdolle, tehden hälytyksen kadonneesta koneesta. Lähilennonjohto ilmoitti asiasta ilmavoimille sekä Lentopelastuskeskukseen.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Pelastustoiminnat alkoivat 59 minuuttia onnettomuuden jälkeen, kello 12:02. Etsintään osallistui mm. Vaasan hätäkeskus, Sisä-Suomen poliisilaitos, Keski-Suomen pelastuslaitos, ja Keski-Suomen Sairaanhoitopiiri.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Myös Kitfoxin lentäjä aloitti ennen muita Piperin etsinnän. Hän ensin tarkisti Riitakorven maa-alueen pellot länsilaidalta, koska hän oletti, että Piperin lentäjä olisi tehnyt tehnyt pakkolaskun. Tuloksettoman etsinnän jälkeen hän ilmoitti asiasta eteenpäin Pelastusyksiköt etsivät tietyiltä maa-alueilta ja ilmoittivat että etsinnät sekä maasta että ilmasta metsämaastossa tulevat olemaan hankalia. Etsinnät ilmasta käsin kestivät noin puolitoista tuntia, eivätkä ne tuottaneet tulosta, mahdollisesti tiheän metsäalueen takia.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Hylky löydettiin samana päivänä, sivullisen henkilön havainnosta. Koska lentäjä ei selvinnyt hengissä, pelastustoimia ei tarvittu.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Piperin lentäjä kuoli välittömästi maahansyöksyssä. Koneen suurimmat vauriot olivat vasemmalla kyljellä ja keula tuhoutui täysin, kun taas koneen oikea siipi oli vielä ehjä. Maahansyöksyssä oli tuhoutunut yhteensä neljä puuta, sekä maastoon oli valunut yli 130 litraa polttoainetta. Laukaan ympäristövalvonta totesi, ettei vuoto tule aiheuttamaan hengenvaarallista haittaa.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Onnettomuustutkinnan otti vastuulle Onnettomuustutkintakeskus (OTKES). Tutkintaan osallistui eläkkeellä oleva lennonjohtaja Timo Heikkilä, joka johti tutkintaa, jäseniä olivat Vesa Palm, Timo Kostiainen, Tii-Maria Siitonen, sekä Ismo Aaltonen. Myös poliisi auttoi tutkinnoissa.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Riitakorven maa-alueen kiitotie todettiin liian lyhyeksi ja kapeaksi, ja että siinä pystyi nousemaan ja laskemaan vain länsipäässä


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Piperin lentäjä teki epätavallisen kapean lähestymiskierroksen kohti kiitotietä. Tämä teki lähestymisestä paljon vaarallisempaa.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Kone oli ylipainoinen, ja lensi lähestymisen aikana myötätuulessa, joten Piperin lentäjä ei huomannut nopeuden pudonneen liikaa.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Pelastustoimet olivat puutteelliset. Muun muassa poliisi ei aloittanut ollenkaan maastoetsintää riittävillä resuursseilla, huolimatta terveysvaarassa olevasta ihmisestä.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Piperin lentäjä arvioi visuaalisesti, kuten alla olevista puista, ilmanopeuttaan, eikä mittareista. Tämä johti siihen, että nopeus pieneni liikaa lentäjän vähentäessä tehoja laskeutumista varten.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Onnettomuustutkinnan mukaan kone oli reilusti ylipainoinen. Koneen matkatavaratilassa oli 18,5 kg tavaraa, vaikka maksimimäärä oli 9 kg. Koneen lentoonlähtöpaino oli turmalennolla 616 kg, josta ylipainoa oli 63 kg, mukaan lukien ohjaamossa olleet mahdolliset irtotavarat.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Onnettomuuspaikka sijaitsee metsässä Haanlatvanniemellä.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Piperin lentäjälle tehtiin ruumiinavaus Tampereen yliopistollisessa sairaalassa (TAYS). Viitteitä sairauksiin, huumeisiin tai alkoholiin, ei löytynyt.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Riitakorpi on yksityinen maa-alue. Riitakorvella ei ollut Liikenneviraston hyväksyntää, eikä sen olemassaolosta tiedetty ennen onnettomuutta. Alueella on yksi kiitotie, 08/26.


title: Laukaan lento-onnettomuus

text: Otkesin mukaan valvomattoan ilmatilan alueella ihan valvotun ilmatilan vieressä, ilman että sen sijainnista tiedetään, aiheuttaa liikenteen vaarantamista. Onnettomuustutkintakeskus suosittelee Riitakorven kaltaisten, valvotun ilmatilan lähellä olevien maa-alueiden olevan ilmoitettu sijainnista ja lentotoiminnasta ANS Finland OYːlle. Toisaalta myös pelastustoimet vaativat hyväksytyllä tasolla olevaa kommunikointia. Etsinnän ohjeita tulee selkeyttää siten, että etsintähenkilöstö tietää, että etsinnät ovat alkaneet. Kolmanneksi Onnettomuustukintakeskus suosittelee ANS Finland OY:n laadittavaksi kysymyssarjat Lentopelastuskeskukselle. Tämä selkeyttäisi lento-onnettomuus-, ja vaaratilanteissa etsintähenkilöstön toimia vaara- ja onnettomuustilanteissa.


title: Raggio di luna

text: Raggio di luna on Matia Bazarin esittämä kappale, joka edusti Italiaa vuoden 1979 Eurovision laulukilpailussa Israelin Jerusalemissa.


title: Raggio di luna

text: Kappale sijoittui Euroviisuissa viidenneksitoista 27 pisteellä. Kappale oli Euroviisujen historia ensimmäinen, joka esitettiin ilman orkesterisäestystä pelkän taustanauhan varassa.


title: Neohesperidiinidihydrokalkoni

text: Neohesperidiinidihydrokalkoni eli neohesperidiini DC (CHO) on glykosideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään elintarviketeollisuudessa kenitekoisena makeutusaineena. Neohesperidiinidihydrokalkonin E-koodi on E959.


title: Neohesperidiinidihydrokalkoni

text: Huoneenlämpötilassa neohesperidiinidihydrokalkoni on väritöntä tai kellertävää kiteistä ainetta. Se liukenee huoneenlämpötilassa vain hieman veteen, mutta liukenee paremmin kuumaan veteen ja orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin. Emäksiin se liukenee muodostaen suoloja. Neohesperidiinidihydrokalkonin rakenne koostuu sokeriosasta, joka on ramnoosin ja glukoosin muodostama neohesperidoosi ja aromaattisesta aglykoniosasta. Neohesperidiinidihydrokalkoni on maultaan makeaa ja sakkaroosiin verrattuna noin 1 500–1 800 kertaa makeampaa.


title: Neohesperidiinidihydrokalkoni

text: Neohesperidiinidihydrokalkoni löydettiin 1960-luvulla osana projektia, jonka tarkoituksena oli löytää tapoja vähentää sitrushedelmissä olevien kitkerien yhdisteiden kuten naringiinin, neohesperidiinin ja limoniinin pitoisuuksia. Aine löytyi, kun neohesperidiiniä pelkistetiin vedyttämällä ja aineen makeus oli yllätys, sillä neohesperidiini itsessään on hyvin kitkerää. Nykyisinkin neohesperidiinin eristäminen sitrushedelmien, esimerkiksi greipin tai pomeranssin kuoresta ja sen vedytys on yksi yhdisteen valmistusmenetelmistä. Toinen neohesperidiinihydrokalkonin valmistustapa on niin ikään sitrushedelmien kuorista eristetyn naringiinin hydrolyysi emäksisissä olosuhteissa, muodostuneen tuotteen kondensaatio isovanilliinin kanssa ja vedytys.


title: Neohesperidiinidihydrokalkoni

text: Neohesperidiinihydrokalkonia käytetään elintarvikkeissa, esimerkiksi purukumeissa, makeutusaineena ja arominvahventeena. Makeutusaineena sitä käytetään usein yhdessä asesulfaamin kanssa. Yhdisteen käyttö makeutusaineena on sallittua Euroopan unionin alueella, mutta esimerkiksi Yhdysvalloissa neohesperidiinihydrokalkonia voi käyttää vain arominvahventimena. Ainetta voidaan myös käyttää peittämään esimerkiksi lääkeaineiden kitkeriä makuja.


title: Enrique Guaita

text: Enrique Guaita tai Enrico Guaita (11. heinäkuuta 1910 Lucas González, Argentiina – 18. toukokuuta 1959) oli italias-argentiinalainen jalkapalloilija. Guaitan pelipaikka oli hyökkääjä. Hän saavutti urallaan jalkapallon maailmanmestaruuden vuonna 1934. Hän pelasi maailmanmestaruuskilpailuissa yhteensä 5 ottelua tehden niissä yhden maalin. Guaita edusti urallaan sekä Argentiinan että Italian maajoukkuetta. Argentiinan maajoukkueessa hän pelasi kaksi ottelua tekemättä yhtään maalia. Italian maajoukkueessa hän teki viisi maalia kymmenessä ottelussa. Seurajoukkueurallaan hän edusti Estudiantesia, AS Romaa ja Racing Clubia.


title: Maamme-laulun muistomerkki

text: Maamme-laulun muistomerkki on Helsingin Toukolassa sijaitseva muistomerkki Suomen kansallislaulun, Maamme-laulun vuonna 1848 tapahtuneelle ensiesitykselle. Arkkitehti Erik Bryggmanin ja kuvanveistäjä Viktor Janssonin toteuttama muistomerkki paljastettiin tapahtuman satavuotismuistoksi vuonna 1948. Se on alkuperäisellä tapahtumapaikalla, nykyään puistomaisella Kumtähden kentällä lähellä Kustaa Vaasan tien ja Floorantien risteystä.


title: Maamme-laulun muistomerkki

text: J. L. Runebergin sanoittama ja Fredrik Paciuksen säveltämä Maamme-laulu sai kantaesityksensä ylioppilaiden Floran päivän juhlassa 13. toukokuuta 1848 Kumtähden kentällä, joka silloin oli vielä Helsingin ulkopuolella. Fredrik Cygnaeus piti tapahtumassa tunnetun puheensa ”Suomen nimi”. Tapahtuman satavuotismuistoksi pystytetty muistomerkki oli Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan ja Pro Helsingfors -säätiön yhteishanke. Se paljastettiin 13. toukokuuta 1948.


title: Maamme-laulun muistomerkki

text: Erik Bryggmanin suunnittelemaan muistomerkkiin kuuluu kaksi kiviseinämää, joista toinen on sileäksi hiottu ja toinen luonnonkivilaatoilla päällystetty muuri, vesiallas sekä niiden väliin jäävä tasanne. Pääseinämään on kiinnitetty Viktor Janssonin veistämät pronssimedaljongit, jotka esittävät neljää tilaisuuteen liittyvää kansallista merkkihenkilöä selitystekstien kera: ”Laulun runoili J. L. Runeberg”, ”Sävelet sepitti Fredrik Pacius”, ”Suuren juhlapuheen piti Fredrik Cygnaeus” ja ”Juhlan ikuisti runoksi Zachris Topelius”. Niiden vieressä olevassa kivilaatassa kerrotaan tarkemmin tapahtumasta. Pienempään kiviseinään on kaiverrettu neljä säkeistöä Topeliuksen Floran päivän juhlasta kirjoittamasta muistorunosta ”Suomen nimi”. Kaikki tekstit ovat sekä suomeksi että ruotsiksi. Itse Maamme-laulun sanoja muistomerkistä ei löydy.


title: Olavi Heikkinen

text: Osmo Olavi Heikkinen (s. 13. joulukuuta 1942 Nilsiä) on suomalainen luonnonmaantieteilijä ja Oulun yliopiston luonnonmaantieteen professori emeritus. Heikkisen tieteelliset tutkimukset ovat lähinnä geomorfologian, hydrologian ja dendrokronologian alalta.


title: Olavi Heikkinen

text: Heikkisen vanhemmat ovat maanviljelijä Uuno Heikkinen ja Helmi Heikkinen (o.s. Launonen). Hän tuli ylioppilaaksi Siilinjärven yhteislyseosta 1963 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1970 ja tohtoriksi 1978. Väitöskirjan aihe oli "Trend-surface analysis and its application in geomorphology: two case studies". Vuosina 1970–1985 Heikkinen toimi pääasiassa Helsingin yliopiston maantieteen laitoksen assistenttina ja vuosina 1985–2007 Oulun yliopistossa, ensin maantieteen apulaisprofessorina ja vuodesta 1998 professorina. Hän oli vierailevana tutkijana University of Washingtonissa Seattlessa 1981–1982.


title: Olavi Heikkinen

text: Heikkinen voitti "Tiede 2000" -lehden Kirjoita tieteestä -kilpailun kirjoituksellaan "Vanhin puu, tiedon puu" 1987. Hän sai Suomen Leijonan I luokan ritarimerkin 1998 ja Suomen Maantieteellisen Seuran Ragnar Hult -mitalin 2005.Heikkinen on harrastanut eläkkeellä kynäilyä ja kirjoittanut seuraavat kirjat:


title: Diktaattori (täsmennyssivu)

text: Diktaattori voi tarkoittaa seuraavia:


title: General Motors EV1

text: General Motors EV1 on sähköauto, jota yhdysvaltalainen General Motors valmisti ja vuokrasi vuosina 1996–1999. Se oli ensimmäinen massatuotannossa ollut sähköauto. Se on GM:n ainoa malli, jota markkinoitiin nimellä "General Motors". Sitä vuokrattiin vain Saturnin myymälöissä Kaliforniassa ja Arizonassa.


title: Unbreakable Kimmy Schmidt

text: Unbreakable Kimmy Schmidt on Tina Feyn ja Robert Carlockin luoma yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, joka julkaistiin Netflixissä 6. maaliskuuta 2015.


title: Unbreakable Kimmy Schmidt

text: Sarja seuraa 29-vuotiasta Kimmy Schmidtia, joka yrittää sopeutua elämään New Yorkissa. Hänet pelastettiin Durnsvillestä, Indianasta, jossa hän ja kolme muuta naista olivat Pastori Richard Wayne Gary Wayne (Jon Hamm) hallussa maan alla olevassa bunkkerissa 15 vuotta. Positiivisella asenteella Kimmy päättää käynnistää elämänsä muuttamalla New Yorkiin jossa hän nopeasti ystävystyy katuviisaan vuokraemäntänsä Lillian Kaushtupperin (Carol Kane) ja kämppäkaverinsa Titus Andromedonin (Tituss Burgess) kanssa.


title: Kehtnan kunta

text: Kehtnan kunta sijaitsee Keski-Virossa Raplamaan maakunnassa kuutisenkymmentä kilometriä Tallinnasta etelään.


title: Kehtnan kunta

text: Kunta rajoittuu etelässä Põhja-Pärnumaan kuntaan, lännessä Märjamaahan, pohjoisessa Raplaan ja idässä Türiin.


title: Kehtnan kunta

text: Kehtnan kunta muodostettiin vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistämällä vanha Kehtnan kunta ja Järvakandin kunta uudeksi Kehtnan kunnaksi. Kehtnassa on 5 605 asukasta (1.1.2018).


title: Kehtnan kunta

text: Kunta muodostuu Järvakandin kauppalasta (alev), Eidaperen, Kaereperen, Keavan, Kehtnan ja Lellen pienkauppaloista (alevik) sekä 43 kylästä (küla). Kunnan keskuspaikka on Järvakandin kauppala.


title: Kehtnan kunta

text: Lelle on rautateiden risteysasema: sieltä on rautatieyhteys Tallinnaan, Viljandiin ja Pärnuun.


title: Pietro Arcari

text: Pietro Sante Arcari III (2. joulukuuta 1909 Casalpusterlengo – 8. helmikuuta 1988) oli italialainen jalkapalloilija. Arcarin pelipaikka oli hyökkääjä. Hän saavutti urallaan jalkapallon maailmanmestaruuden vuonna 1934. Hän ei kuitenkaan pelannut koskaan otteluakaan Italian maajoukkueessa. Arcari edusti seurajoukkueurallaan AC Milania, Genoaa, Cremonesea ja SSC Napolia.


title: Märjamaan kunta

text: Märjamaan kunta sijaitsee Keski-Virossa Raplamaan maakunnassa kuutisenkymmentä kilometriä Tallinnasta lounaaseen ja saman verran Pärnusta pohjoiseen.


title: Märjamaan kunta

text: Kunta rajoittuu etelässä Pärnumaan Põhja-Pärnumaan ja Läänerannan kuntiin, lännessä Läänemaan Lääne-Nigulaan, pohjoisessa Harjumaan Saueen ja idässä Raplaan ja Kehtnaan.


title: Märjamaan kunta

text: Märjamaan kunta muodostettiin vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistämällä vanha Märjamaan kunta ja Vigalan kunta uudeksi Märjamaan kunnaksi. Märjamaalla on 7 739 asukasta (1.1.2018).


title: Märjamaan kunta

text: Kunta muodostuu Märjamaan kauppalasta (alev) ja 112 kylästä (küla). Kunnan keskuspaikka on Märjamaan kauppala.


title: Märjamaan kunta

text: Valtatie 4 Tallinnasta Pärnuun kulkee Märjamaan kautta.


title: Masayoshi Son

text: Masayoshi Son tunnetaan parhaiten japanilaisen operaattorin Softbankin toimitusjohtajana. Hän on syntynyt vuonna 1957. Hän on Forbes-lehden mukaan Japanin rikkain mies 23 miljardin dollarin omaisuudellaan. Hän on myös menettänyt kaikista suurimman määrän rahaa (70 miljardia) vuoden 2000 dotcom kuplassa. Hänet tunnetaan hyväntekeväisyydestä.


title: Jorma Salmi (kaiutinsuunnittelija)

text: Jorma Uolevi Salmi (19. syyskuuta 1948 Helsinki – 27. toukokuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen opisto-insinööri, kaiutinsuunnittelija ja kaiutinvalmistaja Gradientin perustaja.


title: Jorma Salmi (kaiutinsuunnittelija)

text: Salmi työskenteli Nokian palveluksessa ja sitten Lohja Elektroniikan akustiikkalaboratorion johtajana suunnitellen tällöin muun muassa AAD-kaiuttimia. Hän tutki yhdessä Anders Weckströmin kanssa miten kuuntelutila vaikutti kaiuttimien äänentoistoon ja he julkistivat tutkimustuloksensa Montreux’n AES-tapaamisessa vuonna 1982. Tutkimustoiminta johti sitten siihen että Salmi perusti Gradientin yhdessä Jouko Alangon ja Mikko Palorannan kanssa vuonna 1984. Gradientin kaiuttimet suunniteltiin tavallisia kuunteluhuoneita varten niin että pyrittiin minimoimaan kuuntelutilan vaikutus kauittimen äänentoistoon. Alkuvuosina Gradientin suurin asiakas oli Sibelius-Akatemia joka hankki kaiuttimia luokkahuoneisiin ja saleihin. 1990-luvulta alkaen Gradient alkoi panostaa myös kaiuttimien ulkonäköön ja samoihin aikoihin alkoi myös kaiuttimien vienti ulkomaille.


title: Jorma Salmi (kaiutinsuunnittelija)

text: Vuodesta 2010 Gradientia on johtanut Jorma Salmen poika Atte Salmi. Yrityksellä on nykyisin puolenkymmentä eri kaiutinmallia, joiden loppukokoonpano tapahtuu Porvoossa. Puolet tuotannosta menee vientiin.


title: Raplan kunta

text: Raplan kunta sijaitsee Keski-Virossa Raplamaan maakunnassa viitisenkymmentä kilometriä Tallinnasta etelään.


title: Raplan kunta

text: Kunta rajoittuu etelässä Kehtnaan, lännessä Märjamaahan, pohjoisessa Saueen ja Kohilaan sekä idässä Koseen ja Türiin.


title: Raplan kunta

text: Raplan kunta muodostettiin vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistämällä vanha Raplan kunta sekä Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat uudeksi Raplan kunnaksi. Raplassa on 13 334 asukasta (1.1.2018).


title: Raplan kunta

text: Kunta muodostuu Raplan epäitsenäisestä kaupungista (linna, asustusüksus), Alun, Hagudin, Juurun, Kaiun ja Kuusikun pienkauppaloista (alevik) ja 83 kylästä (küla). Kunnan keskuspaikka on Raplan kaupunki.


title: Raplan kunta

text: Rautatie Tallinnasta Lelleen ja edelleen Viljandiin ja Pärnuun kulkee Raplan kautta.


title: Kids See Ghosts (albumi)

text: Kids See Ghosts (tyyliteltynä KIDS SEE GHOSTS) on Kanye Westin ja Kid Cudin muodostaman hip-hop duo Kids See Ghostsin esikoisalbumi, jonka julkaisi GOOD Music ja Def Jam 8. kesäkuuta 2018. Albumilla vierailee mm. Ty Dolla $ign, Louis Prima ja Pusha T.


title: Kids See Ghosts (albumi)

text: Albumi on kolmas viidestä albumista, jotka levy-yhtiö GOOD Music aikoo julkaista kesäkuun ja heinäkuun aikana. Kaikki albumit tulevat sisältämään seitsemän kappaletta. West tuotti albumin vuoden 2017 aikana Wyomingissa ja tiedotti albumista ensimmäisen kerran huhtikuusa 2018.


title: Kids See Ghosts (albumi)

text: West esitti albumin ensimmäistä kertaa 8. kesäkuuta WAV Median kautta pidetyssä live-esityksessä, joka järjestettiin Los Angelesissa. Esityksessä vieraili mm. pop-laulaja Ariana Grande ja japanilainen taiteilija Takashi Murakami, joka myös piirsi albumin kansikuvan. Murakami on työskennellyt aiemminkin Westin kanssa piirtämällä Graduation -albumin kansikuvan.


title: Felice Borel

text: Felice Placido Borel (5. huhtikuuta 1914 Nizza – 21. tammikuuta 1993) oli italialainen jalkapalloilija. Borelin pelipaikka oli hyökkääjä. Hän saavutti urallaan jalkapallon maailmanmestaruuden vuonna 1934. Hän pelasi maailmanmestaruuskilpailuissa yhden ottelun tekemättä siinä maalia. Italian maajoukkueessa Borel pelasi kolme ottelua tehden niissä yhden maalin. Hän edusti seurajoukkueurallaan Juventusta, Torinoa, Alessandriaa ja Napolia.


title: Otto Palmgren

text: Otto Emil Johannes Palmgren (15. heinäkuuta 1919 Turku – 29. lokakuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen röntgenlääkäri, joka tunnettiin myös taitavana säveltäjänä. Hänen tunnetuin sävelmänsä on Mauno Kuusiston ja Georg Otsin 1960-luvun vaihteessa suomeksikin tunnetuksi tekemä ”Spegling” eli Reino Helismaan sanoin ”Heijastus”. Alkuperäisen ruotsinkielisen tekstin siihen teki runoilija Jarl Hemmer. Kappaleesta on tehty kymmeniä muitakin levytyksiä suomeksi ja ruotsiksi.


title: Otto Palmgren

text: Otto Palmgren tuli ylioppilaaksi 1937 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1951. Hän erikoistui röntgenhoitoon ja valmistui alan erikoislääkäriksi 1957. Hän toimi Hangon kaupunginsairaalan röntgenlääkärinä 1953–1955, Helsingin yleisen sairaalan röntgenapulaislääkärinä 1953–1957, sitten ensimmäisen sisätautiosaston ja Auroran sairaalan röntgenapulaislääkärinä. Vuosina 1959–1962 Palmgren toimi pääesikunnan lääkintäosaston toimistoesiupseerina, kunnes hän siirtyi Koskelan sairaskodin röntgenlääkäriksi. Palmgren kuoli 48-vuotiaana lokakuussa 1967.


title: Karma Revero

text: Karma Revero on on ylellinen sähköauto, jota Karma Automotive valmistaa Moreno Valleyssa, Kaliforniassa. Se on uudistettu versio Suomessa valmistetusta Fisker Karmasta.


title: Efraim Jacobson

text: Georg David Efraim Jacobson (27. kesäkuuta 1872 Helsinki – 15. kesäkuuta 1938 Båstad, Ruotsi) oli suomalainen lyseon lehtori ja oppikirjojen tekijä.


title: Efraim Jacobson

text: Jacobsonin vanhemmat olivat kamreeri Victor Napoleon Jacobson ja Gustava Theresia Wallenstråle. Hän pääsi ylioppilaaksi 1891 Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi vuonna 1900.


title: Efraim Jacobson

text: Jacobson oli opettajana Helsingin suomalaisessa normaalilyseossa vuodesta 1901 alkaen ja toimi viimeksi vanhempana lehtorina 1919–1938. Hän laati useita ruotsin kielen oppikirjoja.


title: Efraim Jacobson

text: Efraim Jacobson oli naimisissa vuodesta 1911 Hélène Rotkirchin kanssa.


title: Mälarin kirves

text: Mälarin kirves tai myös Akozino-Mälarin kirves on eräs putkikirveen eli onsikirveen tyyppi, jota valmistettiin ja käytettiin pronssi- ja rautakaudella Skandinaviassa, Itä-Baltian maissa, Suomessa ja Venäjällä. Niitä esiintyy kaikissa Skandinavian maissa Skandinavian pronssikauden yhteydessä. Venäjällä se liitetään Ananjinon kulttuuriin ja sen keskuspaikkojen kalmistojen soturihautoihin. Nykyään Mälarin kirveiden leviäminen Fennoskandiaan on yleisemmin alettu liittämään itäisten vaikutuksien leviämiseen länteen päin.


title: Mälarin kirves

text: Suomen kielessä käytetään ylätyypistä kaksi nimitystä: "putkikirves" ja "onsikirves" ("onsikeltti") . Mälarin kirves on saannut nimensä Uppalannin Mälarenlaaksosta, mistä niitä on löydetty kymmeniä ja josta suomalaiset tutkijat ovat niistä ensimmäiseksi kuulleet. Niitä oli toki löytynyt myös Itä-Venäjältä Tatarstanin monista kalmistoista paljon Ruotsia enemmän, mutta niistä kuultiin rautaesiripun vuoksi vasta myöhemmin. Mälarin kirveistä käyteään muissa kielissa omia nimityksiä: (harvoin "mellansvensk yxa"), ("KAM") ja . Venäjällä käytetty nimi on peräisin Akozinossa sijaitsevasta kalmistosta.


title: Mälarin kirves

text: Mälarin kirveet ovat pienikokoisia ja niiden putkiosa on suhteellisen pitkä teräosaan verrattuna. Ne on koristeltu putkensuun ja teräosan välisellä osuudella holkkia kiertävillä muutamalla poikittaisella kohoharjalla. Putken varressa on sivulla yksi silmukka kiinnitysnauhan kiinnitystä varten. Silmukalla ja narukiinnityksellä on estetty terän irtoaminen tai sen hukkuminen tämän irrottua. Kirves vartetaan putkikirveille aikaisemmin hyväksi havaitulla tavalla. Varsi on taivutetun polven muotoinen keppi, jossa terä kiinnitetään varteen nähden viistosti alas lyöntisuuntaan osittavan varren päähän.


title: Mälarin kirves

text: Ruotsissa ja Venäjällä kirveiden muotoilussa on eroja. Keski-Ruotsissa kirveet ovat sirompia ja pienikokoisempia kuin venäläiset kirveet. Mälarinlaakson kirveissä terä on suhteellisen kapea putkimaiseen varteen verrattuna. Pituuden ja leveyden suhde on 7:2, ja niiden koristeena on poikittain neljä tai viisi kohoharjaa silmukan kohdalla. Myös putken suuntaisesti kulkee kapeat kohoharjat leviten säteittäisesti kohti leveämpää teräosaa. Venäjällä kirveellä on enemmän variaatioita.


title: Mälarin kirves

text: Mälarin tyypin kirveitä on löydetty pääasiassa kahdelta alueelta, joissa niitä esiintyy varsin tiheästi. Keski-Ruotsin Uplannista ja muualla Etelä-Ruotsissa tunnetaan noin 80 kirvestä ja Itä-Venäjän metsäalueella Volgan ja Kaman yhtymäkohdassa tunnetaan noin 265 kirvestä kalmistolöytöinä. Näiden keskittymien ympärillä ja niiden välisellä alueella on kirvestyyppiä on löydetty yhteensä noin 450, mikä on ihmetyttänyt tutkijoita syystäkin. Kirveen alkuperästä on käyty pitkä ja hedelmätön tieteellinen debatti. Ruotsalaiset ovat pitäneet sitä omana tuotantona, jota oli viety myös Venäjälle. Venäläiset tutkija olivat sitä mieltä, että se on volgalainen kirvestyyppi ja että sitä oli viety länteen päin.


title: Mälarin kirves

text: Venäläiset ja skandinaaviset kirvesmuodot ovat niin samanlaiset, että niillä voidaan ajatella olevan yhteisiä esikuvia, joista oma tuotanto olisi ottanut mallia. Venäjällä kirveitä tunnetaan moninkertainen määrä Skandinavian löytöihin nähden. Mälarin kirveen kanssa samanaikainen kirvestyyppi on Ananjinon kirves. Se liitetään Venäjällä Ananjinon kulttuuriin, josta sitä on löydetty runsaasti Ananjinon-, Akozinon- () ja Achmylovon kalmistoista (). Koska ruotsalaisia esineitä ei Venäjän kalmistoista juurikaan tunneta, kallistuvat useimmat tutkijat sille kannalle, että kirveet kehitettiin Volgan rannoilla ja ne tulivat Skandinaviaan tuontitavarana.


title: Mälarin kirves

text: Pronssi valmistettiin sekoittamalla suureen määrään kuparia pieni osa tinaa. Joidenkin pronssiesineiden kuparin sisältämistä muiden metallien pitoisuuksia tutkimalla on kyetty osoittamaan, mistä muinaisesta kuparikaivoksesta pronssin kupari on ollut peräisin. Skandinavisesta pronssiesineistä on vasta hiljattain alettu tutkia näitä jälkiä. Joitakin analyysejä on toki tehty, ja niillä on kyetty osoittamaan pronssiesineen kuparin alkuperäksi Kyproksen tai Sardiinian kaivokset. Joidenkin Mälarin kirveiden osalta on saatu ristiriitaisia tuloksi. Se viittaisi muutaman kirveen osalta epämääräiseen suuntaan.


title: Mälarin kirves

text: Suomeen Mälarin tyypin kirveet ovat muotoilultaan sekä läntisiä että itäisiä. Suomen kaksitoista löytöä ovat useimmiten kotimaista valmistetta, mutta neljä löydetyistä kirveistä on valmistettu joko Ruotsissa tai Itämeren kaakkoisosissa. Todisteena kotoperäisestä tuotannosta ovat valinmuotit, joita on löytynyt kolme (Rovaniemeltä, Suomussalmelta ja Kemistä). Niiden piirteet muistuttavat enemmän venäläisiä malleja kuin ruotsalaisia malleja. Suomesta tunnetaan myös 15 samanaikaisina pidettyjen Ananjinon kirveen valinmuotteja. Muita kirveiden valinmuotteja kuin nämä ei Suomessa esiinny. Niiden mukaan Kainuun alueella vaikuttaisi olleen pronssikaudella tuotantokeskus. Suomen rannikolla ei tiedetä yhtään kirveiden valinmuotteja.


title: Mälarin kirves

text: Jepualta, mistä on löytynyt viimeisin Mälarin kirves, tunnetaan epäsuorasti sen ajoitus. Kirves löytyi tutkittaessa röykkiötä, jossa esiintyi myös tasakantaisia kivisiä nuolenkärkiä. Jos röykkiö rakennettiin veden äärelle, oli se mahdollista noin 900 eaa. Tämä antaa aikaisimman ajankohdan, milloin kirves olisi voitu kaivaa maahan. Kirves voidaan ajoittaa aikaisintaan pronssikauden periodille IV, mikä sopii yhteen ruotsalaisten määrittämän Mälarin kirvestyypin ajoituksen kanssa.


title: Mälarin kirves

text: Etelä-Norjan länsirannikolla tunnetaan monia Mälaren kirveitä, joilla on ruotsalaisista kirveistä eroava tyyli. Näiden lisäksi on löytynyt kolme vuolukivistä valinmuottia (kaksi niistä ovat Tjesseimista ja Randabergista), joten tiedetään varmasti, että osa kirveistä olivat kotoperäisiä. Yksi norjalainen vuolukivimuotti tunnetaan Rovaniemeltä. Norjalaiset arvelevat kirvesmallin tulleen joko suoraan Suomen läpi Venäjältä, tai sitten Uplannin kautta. Norjalaisia kirveitä ei olla ajoitettu.


title: Mälarin kirves

text: Ruotsissa kirveiden esiintyminen ajoittuu Oscar Monteliuksen mukaan pronssikauden periodille V eli 950–750 eaa. Sikäläistä ajoittamista on hankaloittanut niiden löytyminen hajalöytöinä. Monet muutkin ruotsalaiset tutkijat, kuten Baudau, Arne, Lindqvist ja Almgren, ovat ajoittaneet kirveitä vaihtelevasti periodeille III–V. Yksi Mälarin kirveistä on löytynyt itäisen tekstiilikeramiikan yhteydestä ja yhdestä toisesta kirveestä on löydetty varrenjäänteitä holkin sisältä. Tämä on ajoitettu radiohiiliajoituksena 2 330 vuotta vanhaksi eli kalibroituna ajanjaksolle 550–350 eaa. On jopa ehdotettu, että Mälarin kirveet tulivat käyttöön vasta rautakauden alussa. Voi kuitenkin olla niinkin, että kyseinen kirves on ollut käytössä paljon terän valmistamisen jälkeenkin. Suomessa Carl Meinander ajoittaa kirvestyypin periodeille V–VI eli 900–500 eaa.


title: Mälarin kirves

text: Venäläisten kirveiden ajoitusta on myös selvitetty. Kuzminych ajoittaa ne 700–500 eaa., mutta tätä ajoitusta on haluttu aikaistaa. Venäjällä on ollut käynnissä radiohiiliajoitusten synkronointia ja kalibrointia 2000-luvun aikana, koska ajoitusten on havaittu antavan liian nuoria tuloksia. Uudemmat tulokset olisivat Yushkovan mukaan 900–600 eaa.


title: Mälarin kirves

text: Evert Baudou kokosi vuonna 1960 tiedot Skandinaviasta ja Baltiasta löydetyistä kirveistä ja jakoi ne eri tyylien mukaan ryhmiin B1 (Mälartyp) ja B2 (Skånska typ). Nämä ryhmät hän vielä erotteli alaryhmiin a–d. Hän sai tulokseksi seuraavanlaisen jakauman (maan nimen perässä senaikaiset lukumäärät) :


title: Mälarin kirves

text: Tanskalaiset kirveet kuuluivat ainakin osaksi Bornholmin 20 kirveen löytöihin.


title: Mälarin kirves

text: Norjassa Mälarin kirveillä on omanlainen ulkonäkö (ryhmä B1b). Niiden holkin kaula on pitempi kuin ruotsalaisilla kirveillä, silmukan kohdalla holkin ympäri kiertää kolme kohoharjaa ja kirveen pituussuunnassa kulkee vierekkäin kolme pitkittäistä kohoharjaa.


title: Mälarin kirves

text: Venäläisistä kirveistä on myös tehty tyylianalyyseja, ja ne vaihtelevatkin enemmän kuin ruotsalaisten kirveiden tyylit. Täällä olevista kirvesmuodosta vain osa esiintyy Ruotsissa ja lopulle ei läydetä lännestä vastineita. Vuonna 1975 julkaisi V.S. Patrusjev tyylianalyysin, jonka mukaan hän jakoi kirveet viiteen erilaiseen ryhmään (I–V), joista hän erotteli vielä alaryhmiä. Ryhmillä I, II ja III kiersi useat koristeharjakkeet holkin ympäri varren silmukan kohdalla. Silmukan holkin yläpuolinen kaula oli pitempi kuin muilla ryhmillä. Holkin suusta alkaneet pitkittäiset harjakkeet levisivat terän sileää reunaa terän suuhun asti. Ryhmään I kuuluivat yli 10–13 senttimetriset kirveet, joissa terän sileä pinta ulottui holkin suuhun asti. Ryhmissä II ja III terän sileä pinta ulottui enää ympäri kiertävien koristeharjakkeiden kohdalle, mutta holkin suulta ulottui koristeellinen harjake koristeharjakkeiden yli. Ryhmässä III sijaitsi viimeksi mainittujen harjakkeiden molemmilla puolilla pistemäiset syvennykset. Tässä ryhmässä vain alatyypillä a on pitkä kaula, kun alaryhmillä b ja c se on lyhyempi. Ryhmissä IV ja V on kaula hävinnyt kokonaan. Patrusjevin mukaan ryhmän I kirveistä yhdelle löytyy vastine Ruotsissa, ryhmän II kirveistä viidelle ja ryhmän III kirveistä 43 löytyy vastineet Ruotsissa. Ryhmä V oli jäännösryhmä, jonka tuntomerkit eivät sisälly edellisiin ryhmiin.


title: Mälarin kirves

text: Vuonna 1983 julkaisi S.V. Kuzminych oman ryhmittelynsä, jossa ryhmät numeroitiin arabialaisilla numeroilla 1–26. Näistä ryhmistä ruotsalaisille kirveille ovat läheistä mallia ryhmät 4, 5, 22 ja 4/22. Kuzminychin mukaan ryhmät 4 ja 5 vastasivat ruotsalaisia kirveitä. Ryhmän 4 kirveet olivat muotoilultaan lähes samanlaiset, kuin ryhmien 22 ja 4/22 kirveet. Näitä on hänen mukaansa Venäjällä vain vähän. Kuzminychin mukaan Suomesta ja Karjalasta löytyy 10 samanlaista kirvestä, Virosta, Latviasta, Liettuasta, Puolasta, Valko-Venäjältä ja Keski-Venäjältä yhteensä 11 samanlaista kirvestä.


title: Salibandyn C2-poikien SM-sarja

text: C2-poikien SM-sarja on Suomen Salibandyliiton järjestämä C2-poikien korkein sarjataso. SM-sarja pelataan valtakunnallisena 16 joukkueen sarjana. C2-pojat on poikien ensimmäinen ikäluokka, jossa pelataan Suomenmestaruudesta.


title: Salibandyn C2-poikien SM-sarja

text: C2-poikien SM-sarjan joukkueet kaudelle 2018-2019 selviävät elo-syyskuussa järjestettävissä SM-karsinnoissa.


title: Salibandyn C2-poikien SM-sarja

text: C2-poikien SM-sarja pelataan kahdessa 8 joukkueen lohkossa. Runkosarjan ensimmäiset 8 ottelua pelataan toisen lohkon joukkueita vastaan turnausmuotoisesti. Peliaika näissä otteluissa on 3 x 15 minuuttia juoksevaa peliaikaa. Sen jälkeen joukkueet pelaavat kaksi kertaa oman lohkonsa joukkueita vastaan. Nämä ottelut pelataan yksittäisinä otteluina, joissa peliaika on 3 x 20 minuuttia tehokasta peliaikaa.


title: Salibandyn C2-poikien SM-sarja

text: Kummankin lohkon 3 parasta jatkavat puolivälieriin. Lohkon neljännet karsivat paikasta pudotuspeleihin aluesarjojen kahta parasta joukkuetta vastaan. Karsintaotteluiden voittajat etenevät puolivälieriin.


title: Salibandyn C2-poikien SM-sarja

text: Puolivälierien voittajat jatkavat välieriin, joiden voittajat kohtaavat finaaleissa ja häviäjät pelaavat pronssiottelun. Puolivälierät, välierät ja finaalit pelataan paras kolmesta -ottelusarjoina.


title: Salibandyn C2-poikien SM-sarja

text: Lohko A


title: Salibandyn C2-poikien SM-sarja

text: Lohko B


title: Salibandyn C1-poikien SM-sarja

text: C1-poikien SM-sarja on Suomen Salibandyliiton järjestämä C1-poikien korkein sarjataso. Sarja pelataan yhdessä 12 joukkueen lohkossa. Ottelut pelataan yksittäisinä.


title: Salibandyn C1-poikien SM-sarja

text: Runkosarja pelataan kaksinkertaisena, eli jokainen joukkue pelaa 22 ottelua. Peliaika kaikissa otteluissa on 3 x 20 minuuttia tehokasta peliaikaa. Erätauko kestää 12 minuuttia. Runkosarjan jälkeen 1.-6. sijoittuneet jatkavat pudotuspeleihin, 7.-8. sijoittuneet karsivat pudotuspeleihin pääsystä.


title: Salibandyn C1-poikien SM-sarja

text: Runkosarjan 1.-6. sijoittuneet ja kaksi pudotuspelikarsinnoista tulevaa joukkuetta pelaavat pudotuspelit. Joukkueet aloittavat puolivälieristä, joiden voittajat etenevät välieriin. Välierien voittajat kohtaavat finaaleissa ja häviäjät pelaavat pronssiottelun.


title: Salibandyn C1-poikien SM-sarja

text: Puolivälierät, välierät ja finaalit pelataan paras kolmesta järjestelmällä.


title: Salibandyn C1-poikien SM-sarja

text: Pudotuspelikarsinnoissa ratkaistaan viimeiset kaksi SM-sarjan pudotuspelipaikkaa. Karsinnat pelataan kahdessa vaiheessa turnausmuotoisina.


title: Salibandyn C1-poikien SM-sarja

text: Ensimmäinen vaihe pelataan aluesarjajoukkueiden parhaimmiston kesken 16.-17.3.2019. Joukkueet jaetaan kahteen neljän joukkueen lohkoon, joissa pelataan yksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat pelaavat vastakkain pääsystä 2. vaiheeseen.


title: Salibandyn C1-poikien SM-sarja

text: Toinen vaihe pelataan 23.-24.3.2019. 2. vaiheessa mukana 1. vaiheen voittajan lisäksi 1. divisioonasta 1. ja 2. sekä 1. pudotuspelien voittaja ja SM-sarjasta 7. ja 8.


title: Salibandyn C1-poikien SM-sarja

text: Otteluparit:


title: Salibandyn C1-poikien SM-sarja

text: (ottelu 1) 1. divarin 1. - 1. vaiheen voittaja(ottelu 2) 1. divarin 2. - 1. divarin pudotuspelien voittaja


title: Salibandyn C1-poikien SM-sarja

text:
(ottelu 3) SM-sarjan 7. - ottelun 2 voittaja
(ottelu 4) SM-sarjan 8. - ottelun 1 voittaja


title: Salibandyn C1-poikien SM-sarja

text: Otteluiden 3 ja 4 voittajat etenevät SM-sarjan pudotuspeleihin.


title: Salibandyn C1-poikien 1. divisioona

text: C1-poikien 1. divisioona on Suomen Salibandyliiton järjestämä C1-poikien toiseksi korkein sarjataso.


title: Salibandyn C1-poikien 1. divisioona

text: Runkosarja pelataan kaksinkertaisina, eli jokainen joukkue pelaa 22 ottelua. Runkosarjan 2 parasta etenevät runkosarjan päätteeksi SM-sarjan pudotuspelikarsintoihin. Joukkueet sijoilla 3.-6. pelaavat pudotuspelit.


title: Salibandyn C1-poikien 1. divisioona

text: 1. divisioonan pudotuspelit pelataan turnausmuotoisena paras yhdestä -järjestelmällä. Pudotuspelien ensimmäisessä vaiheessa ottelut parit ovat 3. vs 6. ja 4. vs 5.


title: Salibandyn C1-poikien 1. divisioona

text: Otteluiden voittajat etevät toiselle kierrokselle. Toisen kierroksen voittajat jatkaa SM-sarjan pudotuspeleihin.


title: Sumatriptaani

text: Sumatriptaani on triptaani. Sitä käytetään lääkkeenä muun muassa Suomessa äkillisen migreenin hoitoon lähinnä tabletteina 50 tai 100 mg annoksin ja myös sarjoittaisen päänsäryn hoitoon itse ihon alle injektioneulalla pistetyin 6 mg annoksin. Sumatriptaani on PKV-lääke.


title: Sumatriptaani

text: Suomessa sumatriptaanin ostaminen itsehoitolääkkeenä eli ilman reseptiä on ollut mahdollista 2016 alkaen, mutta lääkkeen saanti reseptittä vaatii, että lääkäri on joskus todennut migreenin. Lääkkeeseen on myös oltava enintään 6 kuukautta sitten vanhentunut sähköinen resepti.


title: Sumatriptaani

text: Lääke tuli ensimmäisen kerran myyntiin 1991 USA:ssa, sittemmin muissa maissa, ja aluksi vain ihonalaispistoksin käytettävässä muodossa.


title: Sumatriptaani

text: Tabletti toimii migreenin hoidossa tehokkaimmin kun se otetaan heti migreenin oireiden ilmettyä. Viivästely voi hidastaa lääkkeen kipua lievittävää vaikutusta. 50 mg tabletit lievittävät kivun noin 30%:lla käyttäjistä alle kahdessa tunnissa. Myös ihonalaispitoksia käytetään migreeniin ja 6 mg pistoksin päänsärky lievittyy noin 60%:lla alle kahdessa tunnissa.


title: Sumatriptaani

text: Sarjoittaiseen päänsärkyyn lääke tehoaa ihon alle pistettynä nopeasti ja 6 mg annoksena se voi lievittää kivun alle 30 minuutissa 77%:lla käyttäjistä.


title: Sumatriptaani

text: Sumatriptaani ei toimi hoitona hemiplegiseen- tai harvinaiseen basilaariseen migreeniin.


title: Sumatriptaani

text: Lääkkeen käyttö ei ehkä ole turvallista jos potee tai on potenut joitain verenkiertosairauksia, kuten korkeaa verenpainetta, angina pectorista tai on saanut joskus aivohalvauksen. Käyttö voi nimittäin kohottaa riskiä saada jokin verenkierron häiriö. Myös pelkät viitteet joistain verenkiertosairauksista ja vakavasti maksan toimintaa heikentävät sairaudet voivat estää lääkkeen turvallisen käytön.


title: Sumatriptaani

text: Lääke kuuluu USA:ssa raskauskategoriaan C eli sen vaikutusta sikiön kehitykseen raskaudessa ei ole tutkittu kylliksi. Lääkettä kannattaa siis käyttää vain silloin kun käytön mahdolliset hyödyt ovat haittoja suuremmat.


title: Sumatriptaani

text: SSRI- ja SNRI-masennuslääkkeiden ja muiden triptaanien kanssa käytettynä sumatriptaani voi aiheuttaa serotoniinioireyhtymän. Koska aine muuntuu MAO-A -entsyymillä ei aktiiviseen muotoon, voivat MAO-A salpaavat MAO-estäjät voimistaa lääkkeen vaikutusta vaarallisesti. Sumatriptaania ei siksi tule käyttää jos viimeisen kahden viikon sisällä on käyttänyt MAO-estäjiä. Ergotamiinia tai sen kaltaisia lääkkeitä (mm. metysergidi, dihydroergotamiini) voi käyttää vasta kuuden tunnin kuluttua sumatriptaanin käytöstä, sillä nämä kaikki supistavat suonia ja tämä vaikutus voi yhteiskäytössä olla haitallisen voimakasta. Mäkikuismaa ei tule myöskään käyttää samanaikaisesti sumatriptaanin kanssa.


title: Sumatriptaani

text: Yleisiä sivuvaikutuksia, joita tulee noin 5%:lle käyttäjistä, ovat kihelmöinti, kuumat ja kylmät tuntemukset iholla sekä kipu tai paineen tunne. Noin 1%:lla käyttäjistä on rintakipua, leuka-, pää- tai niskajäykkyyttä sekä väsymystä. Alle 1%:lla on huimausta. Sivuvaikutukset voimistuvat annoskoon kasvaessa.


title: Sumatriptaani

text: Harvinaisissa tapauksissa verenpaine voi kohota lääkettä käytettäessä merkittävästi, jopa niillä, keillä ei aiemmin ole ollut verenpaineongelmia.


title: Sumatriptaani

text: Sumatriptaanin ja muiden migreenilääkkeiden (ergotamiini, opioidit, muut triptaanit) pitkäaikainen käyttö runsain annoksin voi aiheuttaa näiden lääkkeiden aikaansaamaa päänsärkyä.


title: Sumatriptaani

text: Sumatriptaanin rikki voi sitoutua hemoglobiiniin jolloin veri värjäytyy vihreäksi otettaessa lääkettä kyllin suuria annoksia. Tilaa kutsutaan sulfhemoglobinemiaksi. Värjäytyminen on väliaikaista ja loppuu muutamassa viikossa jos lääkkeen käyttö lopetetaan.


title: Sumatriptaani

text: Rakenteeltaan serotoniinin kanssa samankaltainen sumatriptaani on serotoniinireseptorien 5-HT ja 5-HT agonisti. Sumatriptaanin lääkevaikutus johtuu sen kyvystä estää kalsitoniini-geeniin liittyvää peptidiä (CGRP) todennäköisesti sen 5-HT agonismin kautta. Tapa, jolla 5-HT agonismi estää CGRP:n vapautumista, on kuitenkin tuntematon. Epäillään, että CGRP herkistää kolmoishermon kipua aistivia soluja, voimistaen siten migreenin aikana koettua kipua.


title: Dario Cerrato

text: Dario Cerrato (s. 28. syyskuuta 1951) on italialainen entinen ralliautoilija. Hän kilpaili rallin MM-sarjassa vuosina 1974–1993. Cerrato ei kertaakaan ajanut täyttä MM-sarjaa vaan lähinnä Italian MM-rallissa ja satunnaisesti muutamissa muissa Etelä- ja Keski-Euroopan kisoissa. Kauden 1981 Cerrato ajoi Fiatin tehdastallin kuljettajana kolmessa kilpailussa sijoittuen San Remon ralli 1981 San Remossa kahdeksanneksi. Kaudelle 1985 Cerrato sai paikan Lancian satelliittitalli Jolly Clubissa, jonka väreissä hän ajoi koko loppu uransa. Parhaiksi saavutuksiksi jäivät kolmannet sijat San Remon rallissa 1988 ja 1991.


title: Dario Cerrato

text: EM-tasolla Cerrato voitti kaksi mestaruutta vuosina 1985 ja 1987. Lisäksi hän voitti Italian rallimestaruuden kaikkiaan kuusi kertaa – vuosina 1985, 1986, 1988, 1989, 1990 ja 1991


title: Kanadan Grand Prix 2018

text: Kanadan Grand Prix 2018 (virallisesti Formula 1 Grand Prix Heineken du Canada 2018) oli Formula 1 -kauden seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 10. kesäkuuta Circuit Gilles-Villeneuven osittaisella katuradalla Montrealissa Kanadassa.


title: Kanadan Grand Prix 2018

text: Kilpailun voitti Ferrarin Sebastian Vettel.


title: Odotusta Pariisissa

text: Odotusta Pariisissa on Juha Tikan säveltämä ja Hectorin osaksi suomen ja osaksi englannin kielellä sanoittama laulu. Sen on levyttänyt Juha Tikan vaimo, näyttelijä-laulaja Susanna Haavisto. Laulu julkaistiin vuonna 1992 sekä Haaviston albumilla "Miksi?" että singlenä. Siitä on tullut yksi Susanna Haaviston tunnetuimmista levytyksistä, jota hän on esittänyt myös konserteissaan. Säveltäjä Tikka on leikillään vähätellyt laulua ”köyhän miehen Piafiksi”. Laulu on julkaistu myös kokoelma-albumilla "Kaksi lensi yli käenpesän – Helmiä Hectorin laulukirjasta" (2012). Sen on levyttänyt myös Tapani Perttu albumilleen "Oon sun mies" (2009).


title: Odotusta Pariisissa

text: Ranskalaistyyliseksi sovitettu laulu kertoo naisesta, joka alkaa pariisilaisen hotellin baarissa kertoa tarinaansa ventovieraalle. Hän on naimisissa, mutta on jo kymmenenä vuonna tullut tiettynä päivänä tähän hotelliin tapaamaan erästä miestä, joka on myös tahollaan naimisissa. Tänä iltana miestä ei kuulu, ja nainen alkaa jo menettää toivoaan. Laulu on saanut alkunsa Hectorin kuulemasta tositarinasta, joka sijoittui Ateenaan. Laulun tapahtumapaikaksi valittiin romanttisia mielikuvia paremmin herättävä Pariisi.


title: Denis Marconato

text: Denis Marconato (s. 29. heinäkuuta 1975 Treviso) on italialainen kilpauransa päättänyt koripalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.


title: Denis Marconato

text: Sentterinä pelannut Marconato voitti urallaan muun muassa Italian mestaruuden vuosina 1997, 2002, 2003 ja 2010, Italian cup-mestaruuden vuosina 1995, 1997, 2000, 2003, 2004, 2005 ja 2010, Italian supercup-mestaruuden vuosina 1998, 2001, 2002 ja 2009, Espanjan cup-mestaruuden vuonna 2007 ja Saporta cupin vuosina 1995 ja 2000.


title: Denis Marconato

text: Marconato kuului Italian miesten maajoukkueseen sen voittaessa olympiahopeaa Ateenassa 2004, Euroopan mestaruuden Ranskassa 1999, EM-hopeaa Espanjassa 1997 ja EM-pronssia Ruotsissa 2003. Hän edusti Italiaa myös Sydneyn kesäolympialaisissa 2000, missä Italia oli viides, vuoden 2006 MM-kilpailuissa ja vuosien 2001, 2005 ja 2007 EM-kilpailuissa.


title: Tom Thomson

text: Thomas John "Tom" Thomson (5. elokuuta 1877 Claremont, Ontario – 8. heinäkuuta 1917 Algonquin Provincial Park, Ontario) oli kanadalainen taidemaalari. Hän oli Group of Seveniksi yhdistyneen taiteilijajoukon varhainen innoittaja. Luonto on keskeisessä osassa hänen taiteellisessa tuotannossaan, ja hänen merkittäviä maalauksiaan ovat "The West Wind" (1917) ja "Jack Pine" (1916–1917). Hän kuoli epäselvissä olosuhteissa, mutta todennäköisesti tapaturmaisesti.


title: Rapla (täsmennyssivu)

text: Rapla tarkoittaa muun muassa seuraavaa:


title: Bugiseurantaohjelma

text: Bugiseurantaohjelma tai virheenseurantaohjelma (puhekielessä toisinaan myös "bug-trakkeri") on sovellusohjelma, joka on tarkoitettu laadunhallinnassa ohjelmointivirheiden tai muiden puutteiden raportointiin ja seurantaan ohjelmiston elinkaaren aikana. Virheet voidaan tyypillisesti kohdentaa tietylle ohjelmalle tai sen komponentille tai muuhun liittyvään osa-alueeseen kuten ohjelman dokumentaatioon. Verkkoselainpohjaiset seurantaohjelmat ovat tyypillisiä tiedon jakamiseen sovelluksen kehittäjien ja testaajien sekä projektin hallinnan kesken. Tyypillisesti seurantaohjelmassa on jonkinlainen tietokanta, jonne tiedot talletetaan.


title: Bugiseurantaohjelma

text: Seurantatyökalu voi olla oma sovelluksensa kuten Bugzilla tai integroituna osaksi suurempaa kokonaisuutta kuten jatkuvan integraation palvelimeen.


title: Bugiseurantaohjelma

text: Hajautetut seurantamenetelmät ovat yksi kehityshaara, jossa bugien tiedot eivät ole keskitetyssä palvelussa vaan seuraavat lähdekoodin mukana versionhallintajärjestelmässä.


title: Bugiseurantaohjelma

text: Seurantaohjelma ei sisällä toimintoja virheen jäljitykseen ja sitä ei käytetä virheen diagnostiikassa vaan tässä tarkoituksessa on käytössä debuggeri.


title: Bugiseurantaohjelma

text: Seurattavia tietoja ovat esimerkiksi:


title: Bugiseurantaohjelma

text:
Bugin kriittisyydellä voi olla useita tiloja kuten:
Bugilla voi olla useita tiloja sen elinkaaren aikana:


title: Bugiseurantaohjelma

text: Seurattavat tiedot ja menetelmät riippuvat käytetystä ohjelmasta, alustasta ja projektinkäytännöstä sekä ryhmäkoosta: pienelle ohjelmalle ei välttämättä tarvita samoja tietoja kuin suurelle.


title: Laulu kuolleesta rakastetusta

text: Laulu kuolleesta rakastetusta on Kaj Chydeniuksen säveltämä ja Marja-Leena Mikkolan sanoittama laulu elokuvasta "Käpy selän alla" (1966). Laulu alkaa sanoilla ”Minä kuljen yksinäin, on kuollut rakastettuni”.


title: Laulu kuolleesta rakastetusta

text: Elokuvassa teemaa kuullaan useina eri versioina: Otto Donnerin studio-orkesterisovituksena, Chydeniuksen pianoteemana, Chydeniuksen laulamana sekä Kirsti Wallasvaaran esittämänä huuliharpun ja studio-orkesterin säestyksellä. Huuliharppua soittaa kuvassa Eero Melasniemi mutta todellisuudessa ääniraidalla Kaarlo Reinikainen.


title: Laulu kuolleesta rakastetusta

text: Laulun ovat levyttäneet Kaj Chydenius (1966), Anki Lindqvist (1967), Kaisa Korhonen (1969), Kristiina Halkola (1973 ja 1975), Maarit Hurmerinta (1973), Seija Simola (1979) ja Pepe Willberg (1999).


title: Coredump

text: Coredump ja segmentation fault ovat nimityksiä tietokoneohjelman kaatumiselle, jossa ohjelman suoritus pysäytetään ja ohjelma poistetaan suoritusmuistista. Tähän liittyy usein kaatumiseen liittyvien tietojen tallettaminen kuten pinon ja rekisterien arvojen talletus "dump"-tiedostoon ohjelmointivirheen jäljityksen ja korjaamisen avuksi. Talletettua tiedostoa käytetään debuggeriohjelmassa.


title: Coredump

text: Nimitys "coredump" juontaa juurensa ferriittirengasmuistin käyttöön varhaisissa tietokoneissa. "Segmentation fault" käytetään myös tarkemmassa tapauksessa muistialueen ylitykseen viittavassa vikatilanteessa.


title: Coredump

text: Unix- ja Unixin kaltaiset käyttöjärjestelmät kirjoittavat tyypillisesti codice_1-nimiseen tiedostoon kun taas Windows kirjottaa codice_2-tiedostoon.


title: Sampson

text: Sampson voi tarkoittaa seuraavia:


title: Angata

text: Angata, koko nimeltään María Angata Veri Tahi ʻa Pengo Hare Koho (1853 – joulukuu 1914) oli katolilainen rapanuiden uskonnollinen johtaja Pääsiäissaarella. Nähtyään näyn, jossa Jumala halusi hänen ottavan maansa takaisin, hän johti epäonnistunutta kapinaa Williamson-Balfour-yhtiötä vastaan vuonna 1914. Angata halusi luoda teokratian, joka olisi keskitetty katolilaisuuteen ja rapanuiden hengellisiin arvoihin.


title: Angata

text: Angata syntyi vuonna 1853 Miru-klaaniin. Vuosien 1864 ja 1866 välisenä aikana ranskalaiset lähetyssaarnaajat saapuivat Pääsiäissaarelle ja käännyttivät suuren osan saaren asukkaista kristinuskoon. Vuonna 1871 Angata ja hänen ensimmäinen aviomiehensä Daniel Manu Heu Roroa matkustivat Mangarevaan, Gambersaarille Hippolyte Rousselin kanssa. Angata sai aviomiehensä kanssa kaksi lasta. Daniel pahoinpiteli Angataa niin useasti, että hänestä tuli vakinaisesti kyttyräselkäinen. Kostoksi pahoinpitelystä Angatan serkut tappoivat Danielin. Mangarevassa Angata alkoi opetella kristinuskon pyhiä kirjoituksia ja isä Roussel koulutti hänestä katekeetta tai opettajaa.


title: Angata

text: Kun Angata palasi Pääsiäissaarelle lokakuussa 1879 hän toimi katekeettinä ja Nicolás Pakarati ja Pakomīo Māʻori Ure Kinon apulaisena. Angata oli mennyt naimisiin Pakomīon kanssa Mangarevassa. Näistä kolmesta henkilöstä tuli saaren uskonnollisia johtajia. Angata sai Pakomīon kanssa kuusi lasta.


title: Angata

text: Vuonna 1897 Angata sai järjestettyä monia saaren naisia kannattamaan serkkuaan Siméon Riro Kāingaa saaren kuninkaaksi. On sanottu, että Siméon valittiin vain ulkonäkönsa takia, mutta myös Angatan vaikutusvallalla on saattanut olla tekemistä asian kanssa.


title: Angata

text: Riro vastusti Enrique Merletin ja hänen ravitsemusyhtiönsä valtaa saarella ja kuoli epäilyttävissä olosuhteissa Valparaísossa.


title: Angata

text: Merletin manageri kielsi paikallisen kuninkuuden, mutta Angata oli nimellisesti Miru-klaanin johtaja. Myohemmin Williamson-Balfour-yhtiö otti saaren ja karjatilan haltuunsa Merletiltä ja jatkoi rapanuiden kaltoinkohtelua. Vuonna 1914 Angata näki näyn, jossa Merlet oli kuollut ja aloitti epäonnistuneen kapinan sanoen, että jumala halusi rapanuiden ottavan saaren takaisin, tappavan karjatilan karjan ja pitävän juhlat. Kesäkuussa 1914 hän lähetti vävynsä Daniera Maria Teave Haukenan yhtiön johtajan Henry Percyn luokse mukanaan julistus, jossa sanottiin että rapanuit ottavat saarensa takaisin. Kapina murskattiin 5. elokuuta, kun chileläisen laivaston alus "Banquedano" tuli saarelle ja pidätti neljä kapinan johtajaa. Almanzor Hernández sanoi, että rapanuit olivat oikeutettuja tekemään sen mitä tekivät ja kommentoi myöhemmin olevansa iloinen, etteivät he olleet murhanneet Edmundsia. Kapinallisia ei rangaistu ja vangitut johtajat vapautettiin. Joka tapauksessa Daniera karkotettiin.


title: Angata

text: Kapinalla, jonka tarkoituksena oli perustaa Jumalan kuningaskunta, oli negatiivinen vaikutus Chilen hallitukseen. Erillinen siirtokunnan virkamies sanoi, että saari oli avoinna maahanmuutolle, joka laski rapanuiden vaikutusvaltaa. Näistä muutoksista huolimatta saarella on toiminut itsenäisyysliike nykypäiviin asti.


title: Angata

text: Angata kuoli joulukuussa 1914. Hänen hautajaisensa pidettiin 29. tammikuuta ja niihin osallistui englantilainen antropologi. Hänet haudattiin pyhän ristin kirkon hautausmaalle muiden katolisten lähetyssaarnaajien viereen.


title: Sanremon ralli 1973

text:
Sanremon ralli 1973 oli MM-rallikauden 1973 10. osakilpailu, joka ajettiin osin soralla, osin kestopäällysteellä yhteensä 369,3 EK-kilometrin pituisena. Rallin kilpailukeskuksena toimi Sanremon kaupunki Italiassa. Kilpailu ajettiin 10.lokakuuta–13.lokakuuta välisenä aikana. Kilpailu oli järjestyksessään 15. Sanremon ralli.
Rallin voittoon ajoi ranskalaispari Jean-Luc Thérier & Jacques Jaubert ajokkinaan Alpine-Renault A110 1800. Toiseksi sijoittui italialaispari Maurizio Verini & Angelo Torriani Fiat 124 Abarth Rallyella. Kolmanneksi ajoivat ranskalaiset Jean-Pierre Nicolas & Michel Vial niinikään Renault-Alpinella.


title: Attilio Demaría

text: Attilio Demaría (19. maaliskuuta 1909 Buenos Aires, Argentiina – 11. marraskuuta 1990 Haedo) oli italiais-argentiinalainen jalkapalloilija. Demarían pelipaikka oli hyökkääjä. Hän saavutti urallaan jalkapallon maailmanmestaruuden vuonna 1934. Hän pelasi maailmanmestaruuskilpailuissa yhteensä kaksi ottelua tekemättä niissä maaliakaan. Italian maajoukkueessa Demaría pelasi 13 ottelua tehden niissä kolme maalia. Hän edusti myös Argentiinan maajoukkuetta kolmen ottelun verran. Hän edusti seurajoukkueurallaan useita eri argentiinalaisia ja italialaisia seuroja, mutta suurimman osan urastaan hän pelasi Inter Milanissa.


title: Mark Bernes

text: Mark Naumovitš Bernes (Ма́рк Нау́мович Берне́с, oik. "Mark Naumovitš Neumann", 1911–1969) oli ukrainalaissyntyinen neuvostoliittolainen näyttelijä ja laulaja.


title: Mark Bernes

text: Bernes syntyi juutalaisperheeseen Ukrainassa 1911. Kun poika oli kolmen vanha, perhe muutti Harkoviin, jossa isä myi käytettyjä vaatteita. Teini-ikäisenä Bernes osallistui paikallisen teatterin toimintaan, ja teatterin ohjaaja kannusti häntä eteenpäin. Bernes muutti Moskovaan ja alkoi saada rooleja, joissa henkilöityi sodan kokeneen sukupolven miesten maailma. Parhaat säveltäjät ja sanoittajat tarjosivat hänelle myös teoksiaan laulettaviksi.


title: Mark Bernes

text: Bernesin laulamista kappaleista tulivat Suomessakin tunnetuiksi muun muassa Nikita Bogoslovskin säveltämä ”Tumma on yö” (Tiomnaja notš) ja Eduard Kolmanovskin säveltämä ”Rakastan sinua, elämä”. Erään tunnetuimman laulunsa "Kurjet" Bernes ehti levyttää vähän ennen kuin kuoli keuhkosyöpään 58-vuotiaana 1969.


title: Mark Bernes

text: Bernes sai monia palkintoja, muun muassa Stalin-palkinnon 1951 ja Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvon 1965.


title: Mark Bernes

text: Lähde:


title: Pertti Vakkilainen

text: Pertti Vakkilainen (s. 19. elokuuta 1945 Lieksa) työskenteli Teknillisen Korkeakoulun vesitalouden professorina 1982–2009. Korkeakoulun rakennus- ja ympäristötekniikan osaston johtajana hän toimi tästä ajasta 12 vuoden ajan. Tasavallan Presidentti nimitti 1992 hänet korkeimman hallinto-oikeuden yli-insinöörineuvoksen, sittemmin ympäristöasiantuntijaneuvoksen sivutoimiseen virkaan, jota hän hoiti 1992-2012. . Vakkilainen on ollut useiden rahastojen ja säätiöiden hallituksissa. Hän on aktiivinen toimija Vakkilaisten sukuseurassa.


title: Pertti Vakkilainen

text: Ennen nimitystään TKK:n professoriksi Vakkilainen hoiti Oulun yliopiston vesirakentamisen apulaisprofessuuria 1978-1981. Hän toimi vierailijana Cornell-yliopistossa USA:ssa 1987-1988 ja Wienin teknillisessä yliopistossa Itävallassa 1994- 1995.


title: Pertti Vakkilainen

text: Vakkilaisen merkittävimmät tutkimukset käsittelevät hydrologiaa, erityisesti haihduntaa ja maaperän vesiä sekä sadanta-valuntatapahtuman mallintamista. Hän organisoi professori Pentti Kaiteran toimesta aloitettujen pienillä hydrologisilla valuma-alueilla vuosina 1931-1958 tehtyjen havaintojen tallentamisen ja käytti näitä havaintosarjoja muun muassa tulvien ja kuivakausien toistuvuuksien analysoimisessa. Vakkilaisen vesiensuojelututkimukset keskittyvät salaojituksen, erityisesti säätösalaojituksen vaikutukseen peltoalueilta tapahtuviin ravinnehuuhtoutumiin ja taajama-alueiden hulevesien hallintaan. Monissa tutkimuksissaan Vakkilainen pyrkii vastaamaan kysymykseen ”Riittääkö maailmassa vesi”.


title: Pertti Vakkilainen

text: Vakkilainen on osallistunut usean vesitaloutta käsittelevän oppikirjan laadintaan. 1990-luvulla hän lisäsi Teknillisessä korkeakoulussa annettuun vesitalouden opetukseen luonnonmukaista vesirakentamista ja globaaleja vesikysymyksiä käsittelevät kurssit.


title: Pertti Vakkilainen

text: Pertti Vakkilainen on toiminut vuodesta 1988 alkaen Sven Hallinin tutkimussäätiön puheenjohtajana. Vuosina 2000-2002 Vakkilainen oli Suomen Rakennusinsinöörien Liiton hallituksen jäsen ja hän on RIL:n kunniajäsen. Salaojituksen Tukisäätiön puheenjohtajana Vakkilainen toimi vuodet 2004-2012, Oulun yliopiston Professori Pentti Kaiteran rahaston puheenjohtajana vuodet 2006-2013 ja Lemminkäinen Oyj:n Oskari Vilamon rahaston puheenjohtajana vuodet 2012-2016.


title: Émile Borel

text: Félix Édouard Justin Émile Borel (7. tammikuuta 1871 – 3. helmikuuta 1956) oli ranskalainen matemaatikko ja poliitikko. Matemaatikkona hänet tunnetaan perustavasta työstään mittateorian ja todennäköisyyslaskennan alalla.


title: Émile Borel

text: Borel syntyi Saint-Affriquen kylässä Aveyronissa protestanttisen pastorin poikana. Hän opiskeli Collège Sainte-Barbessa ja Lycée Louis-le-Grandissa, kunnes hän pääsi sekä École normale supérieureen että École polytechniqueen. Vaikka hän läpäisi molempien pääsykokeen, hän päätti vuonna 1889 keskittyä opiskelemaan ensinmainitussa. Samana vuonna hän voitti "concours général" -nimisen vuotuisen matematiikkakilpailun. Vuonna 1893 hän sai valmiiksi väitöskirjansa, jonka nimi oli "Sur quelques points de la théorie des fonctions" (”joitakin näkökohtia funktioteoriasta”). Samana vuonna Borel aloitti neljä vuotta kestäneen toimintansa luonnoitsijana Lillen yliopistossa, minä aikana hän myös julkaisi 22 tieteellistä tutkielmaa. Vuonna 1897 hän palasi École normaleen, ja hän sai funktioteorian oppituolin, missä virassa hän toimi vuoteen 1941 saakka.


title: Émile Borel

text: Vuonna 1901 Borel meni naimisiin 17-vuotiaan Marguerite Appelin kanssa, joka oli hänen kollegansa Paul Émile Appelin tytär. Tämä kirjoitti myöhemmin 30 romaania salanimellä Camille Marbo.


title: Émile Borel

text: Émile Borel kuoli Pariisissa 3. helmikuuta 1956.


title: Émile Borel

text: Yhdessä René-Louis Bairen ja Henri Lebesguen kanssa Émile Borel oli yksi mittateorian kehittäjistä, ja hän sovelsi sitä myös todennäköisyyslaskentaan. Hänen mukaansa on nimetty käsite Borel-joukko. Yksi hänen todennäköisyyslaskentaa käsittelevistä kirjoistaan sisältää huvittavan ajatuskokeen, joka on tullut yleisesti tunnetuksi äärettömän apinajoukon lauseena. Vuosina 1921–1927 hän julkaisi myös joukon peliteoriaa käsitteleviä tutkielmia, joissa hän ensimmäisenä määritteli strategiapelin käsitteen.


title: Émile Borel

text: Vuosina 1913–1914 hän selvitti, miten hyperbolinen geometria ja erityinen suhteellisuusteoria voitiin yhdistää. Esimerkiksi kirjassaan "Introduction Geometrique à quelques Théories Physiques" hän kuvaili hyperbolisia rotaatioita muunnoksina, joissa hyperbeli säilyy ennallaan samoin kuin ympyrä säilyy rotaatiossa sen keskipisteen ympäri.


title: Émile Borel

text: Borel oli myös yksi Institut Henri Poincarén perustajista.


title: Émile Borel

text: VUonna 1938 kirjassaan "Application de la théorie des probabilités aux Jeux de Hasard" (”todennäköisyysteorian soveltaminen uhkapeleihin”) hän esitti myös pokerille mallin, jolle hän antoin nimen "La Relance".


title: Émile Borel

text: Borel osallistui 1920-luvulta 1940-luvulle saakka aktiivisesti myös politiikkaan. Vuonna 1922 hän perusti ISUP:n ("Institut de statistique de l’université de Paris"), Ranskan vanhimman tilastotieteen oppilaitoksen. Vuosina 1924–1936 hän toimi Ranskan edustajainhuoneen jäsenenä. Vuonna 1925 hän toimi Ranskan laivastoministerinä Paul Painlevén hallituksessa. Toisen maailmansodan aikana hän toimi Ranskan vastarintaliikkeessä, minkä vuoksi hänelle vuonna 1950 myönnettiin mitali.


title: Émile Borel

text: Borelin mukaan on nimetty seuraavat matemaattiset käsitteet:


title: Émile Borel

text: Lisäksi Pariisin Institut Henri Poincaréssa on Centre Émile Borel -niminen yksikkö, ja Kuussa on Borel-niminen kraatteri.


title: Borel

text: Borel on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Harry Ricardo

text: Henry Ralph "Harry" Ricardo (1885–1974) oli eräs eturivin brittiläisistä suunnittelijoista ja tutkijoista polttomoottorien alkuvuosina.


title: Harry Ricardo

text: Hän suunnitteli ja patentoi oman kaksitahtisen moottorin, henkilökohtaisesti suunnitteli moottorin, joka otettiin käyttöön I maailmansodan aikaisissa brittiläisissä tankeissa, johti polttomoottorien tutkimustyötä, jonka perusteella kehitettiin polttoaineiden oktaanilukujärjestelmä, oli apuna luistiventtiilimoottorin kehittämisessä sekä suunnitteli dieselmoottorin esikammion, joka teki aiempaa nopeakäyntisempien dieselmoottorien toteuttamisen mahdolliseksi.


title: Harry Ricardo

text: Harry Ricardo syntyi Lontoossa vuonna 1885, kohtuullisen varakkaan kolmelapsisen perheen ainoana poikana. Vuonna 1898 Harry aloitti koulunkäynnin arvostetussa Rugby School -sisäoppilaitoksessa. Hän oli eräs ensimmäisiä ihmisiä Britanniassa, joka näki polttomoottorikäyttöisen auton, hänen isoisänsä ostaessa samana vuonna sellaisen.


title: Harry Ricardo

text: Vuonna 1903 Harry aloitti yhdyskuntatekniikan opinnot Cambridgen yliopiston Trinity Collegessa. Vuoden 1904 lopulla hän osallistui yliopiston autoklubin tapahtumaan, jossa kilpailtiin siitä, kenen suunnittelema ajoneuvo kulkisi pisimmälle neljännesgallonalla (n. 1 litra) bensiiniä. Hänen moottoripyörämäinen ajokkinsa oli osallistuneista ajoneuvoista raskain, mutta hän voitti silti kilpailun. Professori Bertram Hopkinson sai taivuteltua Harryn siirtymään opiskelemaan sovelletun tekniikan laitokseen, josta hän valmistui vuonna 1906.


title: Harry Ricardo

text: Jo ennen valmistumistaan Harry Ricardo oli suunnitellut kaksitahtisen moottoripyöränmoottorin, jonka avulla hän tutki polttoaineseoksen muutoksien vaikutusta palamisprosessiin. Ricardon valmistuttua vuonna 1906, hän jatkoi tutkimuksiaan Cambridgen yliopistossa vielä vuoden ajan. Pieni "Messrs Lloyd and Plaister" -yhtiö ilmaisi halukkuutensa valmistaa Ricardon moottoria. Ricardo suunnitteli kaksi eri kokoista moottoria, joista pienempää myytiin vuoteen 1914 mennessä noin 50 kappaletta.


title: Harry Ricardo

text: Vuonna 1909 hän suunnitteli 3,3-litraisen 2T-moottorin, serkkunsa Ralph Ricardon pienen autotehtaan tarpeisiin. Englannin kaakkoisrannikolla, Shorehamissa, sijainnut "Two Stroke Engine Company" käytti moottoria "Dolphin"-merkkisen autonsa voimanlähteenä. Auto oli hyvin valmistettu, mutta pian kävi ilmi, että sen valmistuskustannukset ylittivät sen myyntihinnan. Yhtiö menestyikin paremmin myymällä kaksitahtimoottoreitaan kalastajaveneiden voimanlähteeksi. Yhtiö kuitenkin kaatui vuonna 1911 ja Ralph lähti sen jälkeen Intiaan. Harry Ricardo jatkoi suunnittelemalla pieniä voimakoneita sähkövalon tuottoon. Niitä valmisti kaksi eri yhtiötä vuoteen 1914 saakka.


title: Harry Ricardo

text: Vuonna 1915 Harry Ricardo perusti uuden yhtiön nimeltä Engine Patents Ltd. Yhtiö kehitti moottorin joka toimi ensimmäisen menestyksekkään brittiläisen tankin, Mark V:n voimanlähteenä.