title: Basil Dearden

text: Draamojen ohella Basil Dearden ja Michael Relph ohjasivat viimeiseksi Ealing-komediaksi jääneen Benny Hill -farssin "Hassu dekkari" (1956), minkä jälkeen studiot myytiin BBC:lle. Toisessa tuotantoyhtiössä syntynyt komedia "Pennitön perintö" (1957) kertoo vanhan elokuvateatterin säilytyspyrkimyksistä, mukana muun muassa Peter Sellers.


title: Basil Dearden

text: Vuonna 1959 Dearden ja Relph perustivat yhdessä Richard Attenborough’n, Bryan Forbesin, Jack Hawkinsin ja Guy Greenin kanssa tuotantoyhtiön Allied Film Makers, joka teki rahoitus- ja levitysyhteistyötä elokuvajätti Rank Organisationin kanssa. Vuoden 1960 komedia "Pankkirosvojen kerho" (The League of Gentlemen) oli suuri yleisömenestys, kun taas realistinen draama "Life for Ruth" (1962) sai vain vähän katsojia.


title: Basil Dearden

text: 1960-luvun puolestavälistä lähtien Basil Dearden ja Michael Relph työskentelivät yhdysvaltalaiselle United Artists -yhtiölle, jolle Dearden ohjasi ison budjetin kansainvälisiä tuotantoja kuten "Olkinainen" (1964), "Liian monta agenttia" (1964) ja Sudanin siirtomaakahakoista 1800-luvun lopulla kertova autiomaaseikkailu "Khartum" (1966).


title: Basil Dearden

text: Basil Deardenin viimeiseksi ohjaustyöksi jäi vuoden 1970 psykologinen melodraama "Elä kahdesti", jossa Roger Moore esittää hiljaista perheenisää, joka auto-onnettomuuden jälkeen huomaa kaksoisolentonsa ottaneen paikan hänen elämässään häntä itseään paremmin. Kohtalon ivaa on, että Dearden itse joutui pian itse auto-onnettomuuteen, jonka seurauksena kuoli 60-vuotiaana maaliskuussa 1971. Ennen sitä hän ehti ohjata Roger Moorea vielä kolmessa televisiosarjan "Veijareita ja pyhimyksiä" jaksossa.


title: Basil Dearden

text: Basil Dearden oli naimisissa näyttelijä Melissa Striblingin kanssa. Heidän poikansa Torquil ja James Dearden ovat myös toimineet elokuva-alalla; James Dearden on tunnettu muun muassa elokuvan "Vaarallinen suhde" (1987) käsikirjoittajana.


title: Basil Dearden

text: Lähde: Elonet


title: Ilari Mettälä

text: Ilari Mettälä (s. 26. huhtikuuta 1994) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Ilvestä. Ensimmäisn kerran Mettälä esiintyi liigatasolla 16. kesäkuuta 2018 ottelussa HJK:ta vastaan. Ilvekseen Mettälä siirtyi marraskuussa 2017 kaksivuotisella sopimuksella Turun Palloseurasta.


title: Meklarilista

text: Meklarilista oli listaamattomien yritysten arvopapereiden markkinapaikka Helsingin pörssissä. Meklarilistalle otettiin yrityksiä, jotka eivät olleet anoneet päästä noteerattaviksi, mutta joiden osakkeista oli silti kysyntää ja tarjontaa.


title: Meklarilista

text: 1930-luvulta lähtien pörssimeklarit olivat kirjoittaneet Helsingin pörssin seinällä olevalle taululle osto- ja myyntitarjouksia noteerattomista osakkeista. Vuonna 1981 näillä osakkeilla ruvettiin käymään kauppaa aina torstaisin. Meklarilista syntyi vuonna 1983, kun nämä yhtiöt kiinteytyivät oikeaksi listaksi, jolle yhtiöt otettiin eri päätöksellä. Vuodesta 1990 alkaen meklarilistan osakkeilla käytiin kauppaa sähköisesti pörssin järjestelmässä.


title: Meklarilista

text: Meklarilistan yhtiöitä eivät koskeneet arvopaperimarkkinalaki eivätkä markkinapaikan tiedonantovelvollisuudet. Meklarilistalla noteerattiin kaikkiaan 89 yhtiötä. Niiden lisäksi oli listalla alkuvuosina lyhytaikaisesti 11 yhtiötä, joiden vaihto oli erittäin vähäistä.


title: Meklarilista

text: Kaupankäynnistä meklarilistalla perittiin 1,6 prosentin leimavero. Vero jäi pois siinä vaiheessa, kun meklarilista siirtyi vuonna 1996 yhtä aikaa OTC-listan kanssa Arvopaperinvälittäjien yhdistykseltä Helsingin pörssin hoitoon.


title: Meklarilista

text: Lokakuussa 1998 meklarilista ja OTC-lista yhdistettiin Helsingin pörssin I-listaksi. Tuossa vaiheessa meklarilistalla oli jäljellä enää 11 yhtiötä.


title: Eero Hyökyvirta

text: Eero Hyökyvirta (s. 17. maaliskuuta 1999) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on tällä hetkellä ilman seuraa, mutta pelasi kaudella 2018 Veikkausliigaa Ilveksen riveissä. Liigadebyyttinsä Hyökyvirta teki 15. huhtikuuta 2018 ottelussa Kuopion Palloseuraa vastaan. Ilvekseen Hyökyvirta siirtyi marraskuussa 2017 HIFK:sta. Hän kuitenkin päätyi purkamaan sopimuksensa seuran kanssa elokuussa 2018, jotta voisi keskittyä opiskeluun.


title: Kot Diji

text:
Kot Diji on asutuskeskus Sindhissä, Pakistanissa. Paikka tunnetaan parhaiten varhaisharappalaisesta pikkukaupungista ja sen yllä vuorella olevasta 1700-luvulla rakennetusta linnoituksesta.
Indus-kulttuurin syntyvaihe on nimetty Kot Dijin mukaan.


title: Kot Diji

text: Varhaisharappalaisen rauniokummun ala on 2.2-3.2 ha. Alussa Kot Dijissä oli Ravi-vaiheen asutusta. Äkkiä sinne levisi monivärinen Kot Diji -keramiikka. Tämä muuttui aikaa myöten asteittain harappalaiseksi.


title: Kot Diji

text:
Kot Diji I-kerrostumassa ei käytetty kuparia ja pronssia. Talot tehtiin alussa polttamattomista tiilistä kivipohjille. Joskus yläkaupungin kummun A kerrostumien 15-8 aikana rakennettiin yläkaupungin ympärysmuuri ainakin osittain. Kerrostumassa 7 ilmastyi viemäri ja tasainen alue, jossa oli tulipaikkoja. Kaupunki jakautui linnoitukseen ja alakaupunkiin. Näiden välissä oli muuri, ja yläkaupunki oli ylempänä. Mutta kaivausten mukaan niiden rakennukset eivät poikenneet toisistaan. Yläkaupungin ala oli noin 80x80 m. Nuolenkärjet ovat Mungidak II-IV:n tyyppisiä. Kot Diji-kaudella oli ehkä varhaista Indus-kirjoitusta ruukkujen merkeissä, luultavasti jo myös vakioituja mittoja ja painoja.
Ennen varsinaista Harappan kautta sekä ylä- että alakaupunki paloivat päätellen runsaasta tuhkasta. Yläkaupungin "linnoitus" paloi kummun A kerrostumien ¤ ja 3A välissä. Luultavasti sama tulipalo poltti myös alakaupungin B-kummun kerrostumien 3A ja 3 välissä. Kot Divin monivärinen "sarvijumalan" kuvan omaava saviriikko on luultavasti alakaupungin kerrostumasta 3A, eli juuri paloe edeltävästä kerrostumasta.
Tulipaloja sattoi samoihin aikoihin myös paikoissa/kerrostumissa Gumla III, Amri II ja Naushero ID.


title: Henrik Ölander

text: Henrik Ölander (s. 29. lokakuuta 1997) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitapuolustaja. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa PS Kemiä. Ölander esiintyi Veikkausliigassa ensimmäisen kerran 3. toukokuuta 2018 ottelussa Vaasan Palloseuraa vastaan. Kemiin Ölander siirtyi joulukuussa 2017 kaksivuotisella sopimuksella HJK:sta.


title: Tromboksaanisyntaasi

text: Tromboksaanisyntaasi on isomeraaseihin kuuluva entsyymi, joksa katalysoi tromboksaani-A:n muodostumista prostaglandiini H:sta. Tromboksaanisyntaasilla on merkitystä verihiutaleiden takertumisessa toisiinsa verihyytymien muodostuessa, verisuonien supistumisessa ja keuhkoputkien supistumisessa. Tromboksaanisyntaasin EC-numero on EC 5.3.99.3.


title: Tromboksaanisyntaasi

text: Tromboksaanisyntaasi on rakenteeltaan monomeeri, joka koostuu 533 aminohaposta. Ihmisen entsyymin molekyylimassa on 58–60 kDa. Tromboksaanisyntaasi kuuluu Sytokromi P450-entsyymiryhmään vaatii toimiakseen koentsyymikseen hemiryhmän.


title: Tromboksaanisyntaasi

text: Tromboksaanisyntaasin katalysoiman reaktion reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa prostaglandiini H sitoutuu entsyymiin. Koentsyymin rautaioni katalysoi prostaglandiinin peroksidisidoksen homolyyttistä katkaisua, jolloin siitä muodostuu radikaali, jossa hapella on sitoutumaton elektroni ja rauta hapettuu hapetusluvulta +III hapetusluvulle +IV. Muodostunut radikaali toisiintuu ja muodostuu hiiliradikaali. Tämä radikaali luovuttaa rautaionille elektronin, jolloin rauta pelkistyy hapetusluvulle +II ja muodostuu karbokationi. Tämä karbokationi syklisoituu, jolloin muodostuu tuote. Sivutuotteina muodostuu malonidialdehydiä ja 12-hydroksiheptatrieenihappoa.


title: Tromboksaanisyntaasi

text: Tromboksaanisyntaasin inhibiittoreita on tutkittu verihyytymien muodostumista ehkäisevinä lääkeaineina. Inhibiittorit muodostavat sidoksen hemiryhmän rautaionin kanssa substraatin sijasta.


title: John Paischeff

text: John Paischeff (23. kesäkuuta 1870 – 3. kesäkuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen liikemies, jonka huonekaluliike Oy John Paischeff Ab Helsingissä myi ja maahantoi Suomeen kertaustyylisiä huonekaluja Pietarista, Tallinnasta ja suomalaisilta puusepiltä. Liikkeen merkittävyyttä kuvastaa se, että sorvattuja kertaustyylisiä huonekaluja kutsutaan edelleen Suomessa Paischeff-tyylisiksi (tällä tarkoitetaan kuitenkin uusrenessanssihuonekaluja).


title: John Paischeff

text: Paischeffin huonekaluliikkeen perusti kauppias John Paischeff yhdessä setänsä Alexein kanssa vuonna 1889. Liike aloitti toimintansa Helsingissä Simonkatu 6:ssa. Vuonna 1891 liike muutti Kaivokatu 12:een. Samana vuonna liikkeen yhteyteen perustettiin myös verhoomo ja liike erikoistui huonekalujen, huonekalu- ja verhokankaiden tukku- ja vähittäiskauppaan. Liike myös harjoitti erilaisten huonekalujen valmistukseen liittyvien tarvikkeiden välitystä. Liikkeen liikevaihto kasvoi nopeasti ja vuonna 1909 se oli jo yli 500 000 markkaa . Samana vuonna Johnin setä Alexei kuoli jättäen Johnin johtamaan yritystään yksin. 1.7.1910 liike muutti uusiin tiloihin Mikonkatu 7:ään Agrosin taloon, jossa yrityksellä oli näyttelyhuoneisto ensimmäisessä ja toisessa kerroksessa, sekä suuret varastohuoneet neljännessä kerroksessa. Kauppalehti kirjoitti uusista tiloista vuonna 1909:


title: John Paischeff

text: Vuonna 1913 liikkeestä perustettiin osakeyhtiö Oy John Paischeff Ab. Paischeffin liike ei itse valmistanut huonekaluja, vaan osti ne alihankkijoiltaan. Suurin osa kalusteista tuotiin Suomeen Pietarista, Tallinnassa sijaitsevilta Luther-tehtailta ja Thonetin tehtailta Wienistä. Suomalaisista toimittajista liike hyödynsi Soukan puuseppiä, jotka valmistivat huonekaluja Paischeffin liikkeen myyntihinnaston mukaisesti. Paischeff välitti myös Billnäsin konttorihuonekaluja, Muuramen kalustoja, Wrightin kori- ja pajuhuonekalutehtaan tuotteita ja suomalaisten puuseppien tuotantoa eri puolilla Suomea, pääosin Nakkilasta ja Urjalasta (viimeksi mainituista keinutuoleja). Liike myi myös eri valmistajien rautasänkyjä. Huonekaluliikkeen ansiosta suomalaisten kotien (niin kaupunki- kuin maaseutukotien) interiöörit alkoivat samankaltaistua.


title: John Paischeff

text: John Paischeffin osuus osakeyhtiöstä laski ajan kanssa. Hänen kuolemansa jälkeen leski Ester Paischeff omisti 34 % yhtiöstä. Ester yritti jatkaa yrityksen toimintaa, mutta 1920-luvun taloudellisten vaikeuksien jälkeen liike lopetettiin vuodenvaihteessa 1931-1932. Liikkeen entinen työntekijä Hans Schering yritti jatkaa vielä toimintaa, mutta vararikkoanomus toimitettiin 11.4.1933.


title: Kaulajoki

text: Kaulajoki on Saaristomereen laskevan Aurajoen sivujoki Pöytyällä Varsinais-Suomessa. Joen valuma-.alueen pinta-ala on 109,33 km² eikä sen valuma-alueella ole järviä.


title: Kaulajoki

text: Joki Laskee Aurajokeen Pöytyän Kaulansuussa, ja sen valuma-alue kattaa Pöytyän kunnan vuosien 2005 Karinaisten ja 2009 Yläneen kuntoliitoksia edeltänestä alueesta sen itäisen osan. Joen varrelle jäävät jokisuusta joen latvalle lueteltuna Pöytyän Kaulansuun, Jalkalan, Ellisten, Vistolan, Karhunojan, Kaulanperän, Kumilan ja Helttulan kylät. Joen ylittää Pöytyän karhunojalla yhdystie 2250 ja Pöytyän Kaulanperällä yhdystie 2254.


title: Arkaim

text: Arkaim on arkeologinen kohde Venäjällä Tšeljabinskin alueella Uralvuoriston eteläosan itäpuolisella arolla aivan Kazakstanin vastaisella rajalla. Se sijaitsee Uraljoen sivujoen Bolšoi Karagankan varrella ja sivuhaaransa Utjagankan välisellä niemekkeellä. Arkaimin laakson tutkimukset alkoivat vuonna 1987, kun Bolšoi Karagankaan aiottiin rakentaa tekojärvi ja alueella suoritettiin sen vuoksi arkeologinen kartoitus. Arkaimin historiallinen suojelualue muodostuu jokilaaksossa olevasta 3 300 hehtaarin laajuisesta alueesta, josta on tutkittu erilaisia kohteita kuten esimerkiksi kalmistoa ja linnoitettua kylää. Alue ja sen linnoitus on nimetty lähellä sijaitsevan matalan Arkaimin vuoren mukaan. Linnoitus ajoitetaan 1700–1600 eaa. eli keskipronssikaudelle ja se on kuulunut Sintaštan kulttuuripiiriin.


title: Arkaim

text: Alue löydettiin satelliittien ottamista valokuvista vuonna 1952 ja erityisesti joen haarassa sijainneet samankeskiset ympyrät herättivät silloin huomiota. Paikkaa ei silloin tutkittu, mutta tekojärven rakentaminen vuonna 1987 olisi peittänyt kiinnostavan alueen alleen ja silloin laaksoa ryhdyttiin tutkimaan. Tutkijat näkivät lentokoneesta käsin laaksossa kaksi sisäkkäistä ympyrää ja arvasivat löytäneensä jotain kiinnostavaa. Ensimmäiset kaivaukset ylittivät kaikki sille asetetut toiveet ja alueen historiallista arvoa alettiin sekä virastojen välisellä tiedotuksella että julkisella keskustelulla tehdä tunnetuksi. Kampanja alueen suojelemiseksi ja tekojärven rakentamisen estämiseksi oli kiivas, mutta jo vuonna 1991 alueen arvo tunnustettiin virallisesti ja se julistettiin kulttuuriseksi suojelualueeksi. Vaikka tekojärven pato oli rakennettu valmiiksi ja sen allas olisi voitu täyttää saman tien, suostuivat ministeriöt tekemään suojelupäätöksen, koska valtion rahatilanne oli muuttunut Neuvostoliiton valtion romahtamisen vuoksihuonoksi. Aluetta tutkii edelleen Tšeljabinskin valtionyliopisto, joka myös aloitti tutkimukset.


title: Arkaim

text: Bolšoi Karagankan ja sen sivujoen Utjagankan väliseen haaran jäävällä mäellä sijaitsee linnoitetun asuinpaikan jäännökset. Uloimman vallin muodostaman kehän halkaisija on noin 150–180 metriä. Linnoituksen sisällä sijaitsi noin 60 asumusta, jotka sijaitsivat muurein erotetuissa pihoissa. Ulkomuurin sisäpuolella on vielä toinenkin sisämuuri. Ulkomuuria vastaan rakennetuista 35 pihasta oli oviaukot keskusmuuria sen ulkopuolella kiertävälle puupäällysteiselle ympyräkadulle, joka johti ulkomuurilla oleville neljälle portille. Linnoituksen länsipuolella sijaitsi linnoituksen pääportti ja kolme muuta porttia aukesivat eri suuntiin. Sisämuurin sisäpuolella sijaitsi vielä 25 asumuksen pihat, joiden rakenne oli ilmeisesti sama kuin ulkomuurin asumuksilla. Niiden oviaukot johtivat keskellä sijaitsevalle keskusaukiolle, jonka mitat olivat 25×27 metriä.


title: Arkaim

text: Asumukset oli rakennettu puolisuunnikkaan muotoisten pihojen sisälle. Useimmat asumukset kattoivat koko pihan ja tutkijat arvelevat useimmissa asumuksissa olleen myös toinen kerros. Pihan pinta-alan suuruus vaihteli 110–200 neliömetriä. Asumuksesta kolmasosa muodosti talouspuolen, joka sisälsi vesikuopan, maakuopan, lieden ja nuotiopaikan. Useimmissa talouksissa oli vielä lisäksi metallurginen masuuni. Pohjakerroksen päällä oli katto ja myös se oli asutettu. Ylä- ja alakerran välillä liikuttiin ilmeisesti tikkaita pitkin. Sadevettä kerättiin katolta asunnon pohjalla oleviin kuoppiin, joita oli kahdesta kolmeen. Metallurgisia töitä varten majassa oli metallien sulatusuuni.


title: Arkaim

text: Rengasmaisen ulkomuurin sisäseinän säde on noin 84 metriä. Muurin pohja oli perustettu maapaakuista, joita oli ladottu kaivettuun ojaan kahdeksi matalaksi reunavalliksi. Reunavallien väliin oli kasattu ympäristön kiviä perustaksi ja näiden varaan oli rakennettu tukkipuista kehikoita. Muurin ulkopinta oli polttamattomia savitiiliä, jotka oli muurattu seinään savilaastilla. Muurin täytteeksi kasattiin savea niin, että kovettuessaan muuri on muodostanut sitkeän ja kovan esteen luvatta sisälle pyrkiville. Muurit arvellaan olleen neljästä kuuteen metriä korkeat ja 4,5 metristä kuuteen metriin paksut, ja talojen väliset muurit kolmesta neljään metriä korkeat ja 60 senttimetriä paksut. Ulkomuuria kiersi 1,5–2,5 metriä syvä vallihauta, johon oli johdettu joesta vettä.


title: Arkaim

text: Linnoituksen puolustusstrategia perustui kolmeen perusideaan. Linnoituksen ulkomuuri oli korkea ja sitä oli vesivallien takia helppo puolustaa ylhäältä päin. Muurin neljää porttia oli mahdollista murtaa auki, mutta silloin joutui sisäkadulle ja siellä nostettavan puusillan alla olevaan kolmimetriseen kuoppaan. Sinne pudonneet voitiin tappaa talojen katoilta käsin ampumalla tai keihästämällä.


title: Arkaim

text: Koska ilmasto oli kuiva ja sateet harvassa, oli kaupungin sisälle rakennettu vedenkeruujärjestelmät, jossa vettä johdettiin syviin kuoppiin puisilla vesiputkilla. Vettä kerättiin ja käsiteltiin ilmeisesti kolmessa vaiheessa. Kaupungin päälle satanut vesi kerättiin ja johdettiin putkia myöten kaivoihin, joissa vesi puhdistettiin aina toiseen kaivoon siirrettäessä. Näin valmistettiin puhdistettua talousvettä.


title: Arkaim

text: Linnoituksen lähiympäristössä on merkkejä pienialaisista peltopalstoista, joita reunustivat ojat tai kanavat. Ne toimivat kastelujärjestelmän runkoverkkona, johon syötettiin vettä viereisistä joista. Pelloilla viljeltiin ainakin hirssiä, ohraa ja sipulia. Aron heinää hyödynsi paimennettavat eläimet, joita lypsettiin ja teurastettiin. Paimenet asuivat kaukanakin linnoituksesta ja viljelivät siellä peltopalstojaan ja paimensivat karjalaumojaan. He palasivat linnoitukseen joko talveksi tai ulkoisen vaaran uhatessa. Pronssituotteilla, jotka valmistettiin kuparia ja tinaa pronssiksi sekoittaen ja sen jälkeen valamalla, käytiin kauppaa ympäristön asukkaiden kanssa. Tuohon aikaan käytiin pronssiesineillä myös kaukokauppaa. Metallien lisäksi esinevalmistuksessa hyödynnettiin keramiikkaa, kiveä, luuta ja puuta.


title: Arkaim

text: Arkaimiin liittyvä kalmistoalue on löytynyt koillisesta 1,2 kilometrin päästä Bolšoi Karagankan vasemmalta rannalta. Siellä vainajat oli haudattu toisistaan hieman erilleen mutta toistensa lähellä sijaitseviin pienempiin kalmistoihin. Kalmistot oli rajattu maanpäälle asetetuilla rajamerkeillä ja niihin oli useita käyntireittejä kalmistojen välisiltä reiteiltä. Yhteen kalmistoon oli voitu haudata ryhmä yhteen kuuluvia ihmisiä ja yksi tulkinta onkin, että ne olisivat olleet sukuhautoja. Eräs tällainen kalmisto on ollut pyöreä ja sen halkaisijaksi mitattiin 19 metriä. Sitä on ympäröinyt oja, joka ei ole ollut yhtenäinen, vaan ojan on katkaissut ylikulkukohdat. Ylityskohtia arveltiin olleen tässä kalmistossa kaksitoista ja yhden tällaisen ylityskohdan molemmille puolelle oli pystytetty puiset pylväät kuin portiksi. Kalmiston sisältä oli 13 kuoppamaista syvennystä, joista löytyy hautakammioiden jäänteitä. Näistä löytyi eläinten jäännöksiä, joita oli ilmeisesti uhrattu rituaaleissa. Kalmistoon oli haudattu useiden vuosikymmenien ajan ja sieltä löytyi 28 tai 29 vainajan jäännökset, jotka sijaitsivat yksittäishaudoissa, parihaudoissa tai ryhmähaudoissa. Haudat olivat ilmeisesti maanpinnalle merkittyjä, sillä ne muodostivat melko säännöllisen kuvion. Vainajat asetettiin kammioihinsa yleensä joko vasemmalle tai oikealle kyljelleen. Kammiot ovat voineet olla monikerroksisia. A. Fedorovin mukaan kammiot tuettiin puurakenteilla ja eri kerrokset erotettiin lattioilla. Esimerkiksi pohjalle on voitu piilottaa taisteluvaunut, keskikerrokseen asettaa vainaja ja ylimpään kerrokseen monenlaisia tapettuja eläimiä. Hauta-antimina on ollut keraamisia astioita, metalli-, kivi-, luu- sekä puuesineitä, jotka olivat olleet työvälineitä, metsästys- tai kalastusvälineitä tai muita aseita. Hauta-antimet ovat valitettavasti olleet haudanryöstön kohteina, joten hauta-antimien kirjosta ei synny ehjää kokonaiskuvaa. Sekin on selvinnyt, että ryöstäjät ovat tunkeutuneet hautakammioon siinä vaiheessa, kun vain vainajan luut ovat jäljellä ja niitä on voinut siten ryöstön yhteydessä sekoittaa siirtelemällä.


title: Arkaim

text: Kalmistossa on havaittu hautauksia, jossa on erikoisia piirteitä. Eräs hauta sisälsi miehen ja naisen toisiaan halaavat luurangot. Naisvainajan kädessä oli taistelukirves, jota hän piti miesvainajan pään yllä. Toisissa haudoissa saatettiin löytää vainaja, joka oli haudattu sikiöasentoon. Tutkijat ovat arvelleet, että vainajalla ilmaistiin kuoleman jälkeistä "uudestisyntymistä" tai sitä, että kuolema on "nukkumista".


title: Arkaim

text: Kalmiston luuaineistosta on voitu rekonstruoida haudattujen ihmisten yleispiirteitä. Miesten keskipituus oli 172 senttimetriä ja naisten 168 senttimetriä. Ihmisten keski-ikä oli vain 30–35 vuotta, mikä johtui lasten suuresta kuolleisuudesta. Matalasta keski-iästä huolimatta kalmistosta löytyy myös 60-vuotiaita vainajia. Ihmiset olivat etnisesti indoeurooppalaisia. Ihmiset säilyttivät hyvin terveytensä ja esimerkiksi karieksen esiintyminen oli vähäistä. Ravinto muodostui eläimistä ja kasviksista valmistetusta ruuasta.


title: Arkaim

text: Linnoitus on hyvä nimitys asuinpaikan rakenteille, sillä uloimman muurin vallihauta, muurien paksuus ja neljä ahdasta sisäänkäyntiä on rakennettu estämään vihamielisiä hyökkäyksiä. Rakennelma on osoitus organisoidusta yhteisöstä, joka on yhdessä rakentanut yhdellä kertaa kommuunin yhteistä tarkoitusta varten. Tapa poikkeaa huomattavasti aron muiden pronssikautisten asukkaiden tavasta muodostaa toiminnallisia rakennelmia.


title: Arkaim

text: Toinen tulkinta linnoituksen käytölle on, että sitä käytettiin rakentamisen jälkeen parisataa vuotta ja sitten se tuhottiin polttamalla. Linnoituksesta ei ole löydetty esineitä, vaan ne on viety mukana siitä poistuttua. Linnoitus vaikuttaa hylätyltä eikä valloitetulta. Tämän tulkinnan mukaan ajoitus 1700–1600 eaa. kuvaa tätä skenaariota.


title: Arkaim

text: Astronomiaan erikoistuneen arkeologin Konstantin Bistrushkinin mukaan Arkaim on epäilyksettä ollut myös observatorio. Siitä on löydetty englantilaisen Stonehengen tapaan rakenteellisia elementtejä, jotka vastaavat geometrisesti 30 eri vuodenaikojen mukaan vaihtuvaa taivaallista tapahtumaa. Tapahtumista 12 liittyvät kuuhun ja 6 aurinkoon. Stonehedgestä niitä on hänen mukaansa löydetty 22 taivaallista elementtiä. Arkaimin tarkkuus on hänen mukaansa taivaallisten ilmiöiden sijainnin suhteen yksi kaariminuutti ja Stonehengessä kymmenen kaariminuuttia.


title: Arkaim

text: Arkeologi Gennadij Zdanovitš () on esittänyt tulkinnan, että Arkaimin asukkaat olivat arjalaisia, jotka muuttivat itään Intiaan ja Iraniin. Arkaimin linnoituksen arkkitehtuuri muistuttaa joitakin Keski-Aasian rakennelmia. Myös kaupunkien maan löytöihin kuuluu kaksipyöräiset hevosvaunut eli taisteluvaunut, joita esiintyi myös Keski-Aasiassa.


title: Arkaim

text: Koko Arkaimin laakson eri kohteet ajoitetaan eri aikakausille niin, että varhaisimmat ajoittuvat noin 4000 eaa. ja myöhäisimmät 1600 eaa. Se vastaa kulttuurista kehitystä eneoliittiselta kivikaudelta ja kuparikaudelta aina keskipronssikaudelle asti. Itse linnoituksen ajoitus kuitenkin vaihtelee eri lähteissä. Sen käytön viimeiset ajat ajoitetaan 1700–1600 eaa. ja sen käyttöajaksi ilmoitetaan toisissa yhteyksissä 2000–1700 eaa..


title: Arkaim

text: Samanlaisia linnoitettuja asuinpaikkoja tunnetaan noin 20 ja ne ovat muodoltaan pyöreitä tai neliskulmaisia. Niitä on löydetty pääasiassa 1960- ja 1970-luvuilla. Linnoitukset sijaitsevat 400×150 kilometrin suuruisella alueella eteläisellä Uralvuoriston alueella ja Pohjois-Kazakstanissa. Linnoitusten välimatkat toisiinsa ovat noin 40–70 kilometriä. Niillä ovat yhteisinä piirteinä asutuksen ympäröimät muurit, pieni koko, sijainti joenrannan läheisyydessä ja läheinen kuparikaivos tai -kaivanto. Näiden linnoitusten ajoitukseksi on yleensä annettu 1800–1600 eaa., vaikka se on ollut eräällä linnoituksella 2500 eaa. Aluetta kutsutaan "kaupunkien maaksi" (), mikä on vain sen erikoisuutta korostava nimitys eikä minkään todellisen "maan" tai "valtion" nimitys.


title: Arkaim

text: Pronssikaudella alueen ilmasto oli lämpimämpi ja kosteampi kuin nykyään. Nykyilmasto on mannermainen, mikä arolla tarkoittaa kausittaisia sateita. Talvella kertyvät lumet sulavat maaliskuun ja huhtikuun aikana aiheuttaen alueen joissa suurtulvia, jotka kestävät huhtikuusta toukokuuhun. Kesän sateet ovat kohtuulliset, mutta jokien vedenpinnat laskevat kesän edetessä alemmaksi ja syksyllä seutu jää vähäsateiseksi. Pronssikaudella sateita tuli hieman enemmän, jonka vuoksi metsiä oli nykyistä enemmin. Alueella on siitepölyanalyysien mukaan kasvanut mäntymetsää, jolla oli aluskasvillisuutena saniaisia. Mäntyjen kanssa alueella kasvoi myös kuusta ja leppää, joita ei enää tavata alueella. Maaperätutkimuksien mukaan tuo suosiollinen ilmastovaihe on kuitenkin ollut historiallisestikin lyhyt.


title: Pöylijoki

text: Pöylijoki on Saaristomereen laskevan Aurajoen sivujoki Pöytyällä Varsinais-Suomessa. Joen valuma-.alueen pinta-ala on 53,20 km² eikä sen valuma-alueella ole luontaisia järviä.


title: Pöylijoki

text:
Joen alkulähteenä on entisen Pöytyän ja Yläneen rajan luona Yläneellä sijaitseva Pöytärahka Yläneen Uudenkartanon Pöytäsuon kulmakunnalla, Aurajoen ja Yläneenjoen välisellä vedenjakajalla. Joki Laskee Aurajokeen lännestä Pöytyän Raatikaisten ja Pappilan kylien rajalla. Joen suurin sivujoki on siihen lounaasta yhtyvä Nälkäjoki.
Joen valuma-alue osuu Pöytyän kunnan vuosien 2005 Karinaisten ja 2009 Yläneen kuntoliitoksia edeltäneen alueen luoteisosaan. Joen varrelle jäävät jokisuusta joen latvalle lueteltuna Pöytyän Juvan, Ojan ja Ortenojan kylät.


title: Pöylijoki

text: Joen ylittäviä teitä ovat sen suulla Pöytyän Raatikaisten luona Aurasta Oripäähän johtava yhdystie 12451, joka on osa Museoviraston Valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi määrittelemää historiallista Varkaantietä, sekä joen keskijuoksulla Pöytyän Juvan kylässä Aurasta Huittisiin johtava Kantatie 41.


title: Christina Krook

text: Christina Krook (1742–1806) oli suomalainen yksityiskoulun johtaja. 1780-luvulla Christina Krook perusti Turkuun pensionaatin eli tyttöjen sisäoppilaitoksen. Christina oli opettanut aiemmin aatelisperheiden tyttäriä eri perheissä. Koulun toisena opettajana toimi Christinan sisko Lovisa Juliana. Sisäoppilaitoksen painopiste oli käsitöissä, lukemisessa, piirustuksessa ja tanssissa. Myös ranskan kieltä opetettiin. Hän pysyi naimattomana elämänsä loppuun saakka ja kuoli kihtiin vuonna 1806.


title: Kot Diji -vaihe

text: Kot Diji-vaihe noin 3300–2600 oli se kausi, jolloin Indus-kulttuuri syntyi. Kot Dijin kulttuurin alue oli Indus-jokilaakson keski- ja pohjoisosissa. Merkittävää kylä- ja pikkukaupunkiasutusta oli syntynyt viimeistään edeltävässä Hakra-vaiheessa. kautat luonnehti melko nopea väestönkasvu. Kaudella isommat keskukset olivat jakautuneet ylimystön yläkaupunkiin ja käsityöläisten alakaupunkiin. Ehkä kirjoitus, painot ja mitat tulivat käyttöön tällä kaudella. Kot Diji-kauden aikalaiskulttuureja olivat mm Amri-Nalin kulttuuri etelässä ja Sothi-Siswalin kulttuuri Länsi-Punjabissa idässä. Luultavasti asutuskekusten välillä oli sotia. Kaudella tai sen lopussa moni läntinen asutuskeskus paloi.


title: Kot Diji -vaihe

text: Kot Dijin perinnettä oli pääosin Länsi-Punjabissa, Pakistanin luoteisosissa, Belutsistanissa ja Sindhissä. Tarkemmin sanoen paljon löytöpaikkoja on Bahwalpurissa, sahiwalissa, Bannussa, loralaissa, Zhobissa ja ja Dera Ismail Khanissa. Vähemmän niitä on Sukkurissa, Kachissa, khairpurissa, Dadussa, mianwalissa, Muzzaffargarhissa, Rawalpindissä, Karachissa, Sheikhpurassa, Swatissa, Khanewalissa, Rahimyar Khanissa, Campbellpurissa ja Multanissa. Suurimmat 10–40 ha keskukset olivat Sahiwalissa, Bahawalpurissa, Loralaissa, Dera Ismail Khanissa, Bannussa, Zhobissa, Loralaissa ja Karachissa. Eniten suuria keksuksia oli Bahawalpurissa, mutta suurin, harappa, oli Sahiwalissa.


title: Kot Diji -vaihe

text: Kot dijin saviastiat kehittyivät deltävästä hakran keramiikasta ainakin Gumlan ja Jalilpurin löytöjen mukaan. Gumla paloi kaudella kaksi kertaa.


title: Kot Diji -vaihe

text: Yli 20 ha


title: Minna Lindeberg

text: Minna Lindeberg (s. 1968) on suomalainen kirjailija, joka asuu Siuntiossa Hän on kirjoittanut useita lastenkirjoja. Kindeberg debytoi kirjailijana vuonna 1991. Hänen ja Linda Bondestamin teos "Allan ja Udo" oli ehdolla Pohjoismaiden neuvoston lasten-ja nuortenkirjallisuuspalkinnon saajaksi 2013. Yhdessä Jenny Lucanderin kanssa tehty "Vildare, värre, Smilodon" oli Runeberg- palkintoehdokkaana 2016 ja Pohjoismaiden neuvoston lasten - ja nuorten kirjallisuuspalkinnon ehdokas 2017.


title: THC-O-fosfaatti

text: THC-"O"-fosfaatti on vesiliukoinen organofostaattiesteri ja THC:n johdannainen, joka toimii THC:n aihiolääkkeenä.


title: THC-O-fosfaatti

text: Kemikaali keksittiin vuonna 1978 kun yritettiin kehittää THC:ta paremmin veteen liukenevaa kannabinoidia, joka voidaan injisoida koe-eläimeen, ja tutkia sen farmakologiaa ja toimintatapaa.


title: Luettelo Kreikan hämähäkkieläimistä

text: Tämä on luettelo Kreikan hämähäkkieläimistä. Se käsittää tärkeimmät Kreikassa tavatut hämähäkkieläinlajit (luokka Arachnida), toisin sanoen hämähäkit, lukit, puutiaiset, skorpionit ja valeskorpionit.


title: Johanneksen evankeliumin 5. luku

text: Johannes 5 on Johanneksen Evankeliumin viides luku Kristittyjen Raamatun Uudessa testamentissa.


title: Johanneksen evankeliumin 5. luku

text: Luvun alussa Jeesus menee jälleen Jerusalemiin "juhlan" aikana. Koska evankeliumi kirjaa Jeesuksen Jerusalemissa käynnin Pääsiäisen aikana luvussa Johannes 2:13 ja toinen Pääsiäinen mainitaan luvussa Johannes 6:4, jotkut kommentaattorit ovat pohtineet, viittasiko Johannes 5:1 myös johonkin pääsiäiseen (mikä tarkoittaa, että tapahtumat Johanneksen evankeliumin luvuissa 2-6 kestivät vähintään kolme vuotta), vai onko tarkoitettu eri juhlaa. Bengel's Gnomen luettelee joukon ehdotuksia, joiden mukaan juhla tarkoitti helluntaita. The Pulpit Commentary toteaa, että "epämääräisessä muodossa tarkoittaa kommentaattorien mukaan jokaista juhlaa kalenterissa, joten lopullista ratkaisua ongelmaan ei voi olla". 5. Mooseksen kirjan 16:16 mukaan "Kolmesti vuodessa, happamattoman leivän juhlan, viikkojuhlan ja lehtimajanjuhlan aikana, kaikkien miesten on kokoonnuttava Herran, Jumalanne, kasvojen eteen siihen paikkaan, jonka hän valitsee" (eli Jerusalemiin).


title: Johanneksen evankeliumin 5. luku

text: Betesdan altaalla Jeesus parantaa miehen, joka on sekä halvaantunut ja eristetty. Jeesus sanoi hänelle, "ota vuoteesi ja kävele!" Tämä tapahtuu sapattina, ja juutalaisten uskonnolliset johtajat näkevät miehen kantamassa mattoaan ja kertovat hänelle, että tämä on vastoin lakia. Mies kertoo heille, mies, joka paransi hänet, käski häntä tekemään niin. He kysyvät, kuka se oli. Hän yrittää osoittaa Jeesusta, mutta hän on hävinnyt väkijoukkoon. Jeesus tulee hänen luokseen myöhemmin ja sanoo hänelle "Älä enää tee syntiä, ettei sinulle kävisi entistä pahemmin." Mies kertoo sitten juutalaisten uskonnollisille johtajille, että se oli Jeesus, joka paransi hänet (Joh. 5:15).


title: Johanneksen evankeliumin 5. luku

text: Betesdan altaan rauniot ovat yhä pystyssä Jerusalemissa.


title: Johanneksen evankeliumin 5. luku

text: Jakeita 3b-4 ei löydy kaikkein luotettavimmista Johanneksen evankeliumin käsikirjoituksista, vaikka ne näkyvät King James Versionissä (joka perustuu Textus Receptukseen). Useimmat nykyiset tekstuaalinen kriitikot uskovat, että Johannes 5:3b-4 on lisäys, eikä se ole alkuperäinen osa Johanneksen tekstiä.


title: Johanneksen evankeliumin 5. luku

text: The New English Translation -raamatunkäännöksestä ja the English Revised Version -raamatunkäännöksestä puuttuu tämä teksti kokonaan, mutta toiset, kuten New International Version -raamatunkäännös, viittaavat siihen alaviitteessä.


title: Johanneksen evankeliumin 5. luku

text: Juutalaiset alkavat vainota Jeesusta (ja joissakin teksteissä, evankeliumi sanoo, että he yrittävät tappaa hänet). Anglikaaninen pappi Charles Ellicott väitti, että "sanat 'ja yrittivät surmata Hänet' olisi pitänyt jättää pois. Ne on sisällytetty joihinkin käsikirjoituksiin selittämään kohdan Johannes 5:18 ensimmäistä lausetta (juutalaiset pyrkivät "enemmän" tappamaan hänet)".


title: Johanneksen evankeliumin 5. luku

text: Kaksi syytä nousee esiin:Jeesuksen sanoista "Minun Isäni" metodismin perustaja John Wesley totesi, että "on selvää, [että] kaikki kuulijat ymmärsivät hänen tarkoittavan tehdä itsensä Jumalan vertaiseksi".


title: Johanneksen evankeliumin 5. luku

text:
Jeesus jatkaa puhumista itsestään ("Poika") suhteessa Jumalaan ("Isä"): ei Poika voi tehdä mitään omin neuvoin, hän tekee vain sitä, mitä näkee Isän tekevän. Mitä Isä tekee, sitä tekee myös Poika. Isä rakastaa Poikaa ja näyttää hänelle kaiken, mitä itse tekee. Hän näyttää Pojalle vielä suurempiakin tekoja, sellaisia, että hämmästytte. Niin kuin Isä herättää kuolleet ja antaa heille elämän, niin antaa myös Poika elämän kenelle tahtoo. Isä itse ei tuomitse ketään, vaan hän on antanut kaiken tuomiovallan Pojalle, ; Ap. t. 17:31]
23 jotta kaikki kunnioittaisivat Poikaa niin kuin he kunnioittavat Isää. Se, joka ei kunnioita Poikaa, ei kunnioita myöskään Isää, joka on hänet lähettänyt.(Joh. 5:19-23.)


title: Johanneksen evankeliumin 5. luku

text: Sitten seuraa kaksi sanontaa kumpikin kommentoiden kaksinkertaisella "aamenella" (, käännetty "totisesti, totisesti", King James Version-raamatunkäännöksessä "Verily, verily", English Standard Version-raamatunkäännöksessä "Truly, truly" tai New International Version-raamatunkäännöksessä "Very truly I tell you"):Reformoitu evankelinen teologi D. A. Carson näkee Johanneksen evankeliumin luvun 5:24 "Neljännen evankeliumin eskatologian vahvimman todistuksen" antamisena... ei ole välttämätöntä uskovalle "odottaa viimeiseen päivään saakka, jotta voisi kokea ylösnousemuksen elämää." Luterilainen teologi Heinrich Meyer viittaa "aikaan, jolloin kuollut kuulee Jumalan Pojan äänen", "ylösnousemuskutsuna". Meyer väittää, että tämä "aika" ulottuu  sen alusta, kun "Kristus astuu Hänen elämän antavaan pappeuteensa", "toiseen tulemiseen asti - se oli jo alkanut läsnäolevana, mutta, täyteydessään nähtynä, se vielä kuului tulevaisuuteen".


title: Johanneksen evankeliumin 5. luku

text: Loppusäkeet tässä luvussa, jakeet 31 - 47 viittaavat siihen, mitä New King James Version -raamatunkäännös kutsuu "nelinkertaiseksi todistukseksi". Jeesus toteaa, että hän ei todista () itsensä puolesta, sillä sellainen todistus ei olisi tosi tai pätevä. Sen sijaan hän hakee todistuksen neljältä muulta todistajalta:Jeesus sanoo, että juutalaiset, jotka pyrkivät tappamaan hänet, tutkivat pyhiä kirjoituksia toivoen löytävänsä ikuisen elämän, mutta että kirjoitukset puhuvat hänestä, ja ihmiset kieltäytyvät edelleen tulemasta hänen luokseen saadakseen elämän. Ihmiset hyväksyvät ne, jotka saarnaavat omissa nimissään, mutta ei sitä yhtä, joka tulee Isän nimessä. "Miten voitte uskoa, jos otatte kunniaa toisiltanne, mutta ette näe vaivaa saada sitä kunniaa, joka tulee vain Jumalalta?" Sitten hän puhuu Mooseksesta heidän syyttäjänään:


title: Johanneksen evankeliumin 5. luku

text: Teologi Albert Barnes toteaa, että "antiikin kirkkoisät ja useimmat modernit kommentaattorit ovat pitäneet meidän Herraamme näissä 5. Mooseksen kirjan jakeissa luvattuna profeettana". Kommentoijat ovat myös tutkineet, onko painotettava kontrasti Mooseksen ja Jeesuksen henkilön välinen, vai sen välillä, että Mooses on ymmärretty Raamatun kirjoitusten kirjoittajaksi, ja Jeesuksen välillä, joka ei kirjoittanut, mutta jonka todistus oli hänen 'sanontojaan'. Bengel's Gnomen väittää, että Johanneksen kirjan luvussa  5:47 Mooseksen kirjoitukset () sijoitetaan vastakohdaksi Jeesuksen sanoille (): "Usein helpommin on usko liittynyt  aiemmin saatuun kirjaimeen, kuin puheeseen, joka on kuultu ensimmäistä kertaa". Kuitenkin, Cambridge Bible for Schools and Colleges -raamatunkäännös on kriittinen tätä lähestymistapaa kohtaan:


title: Johanneksen evankeliumin 5. luku

text: Nämä Jeesuksen opetukset ovat löydettävissä lähes ainoastaan Johanneksen evankeliumista. Synoptisissa evankeliumeissa Jeesus puhuu itsestään Messiaana niin suoraviivaisesti aivan lopussa, vähän ennen hänen kuolemaansa. Kaikki tämä tapahtuu Jerusalemissa, kun taas synoptisissa evankeliumeissa on hyvin vähän Jeesuksen opetuksia, jotka tapahtuvat Jerusalemissa, ja silloin vain ennen hänen kuolemaansa.


title: Kreikan kansallispuistot

text: Kreikan kansallispuistot on jaettu kolmeen luokkaan: kansallismetsät (Εθνικός Δρυμός, "Ethnikós Drymós"), merikansallispuistot (Εθνικό Θαλάσσιο Πάρκο, "Ethnikó Thalássio Párko") sekä muut kansallispuistot (Εθνικό Πάρκο, "Ethnikó Párko"). Niiden tehtävänä on maan kasvi- ja eläinluonnon suojeleminen. Kansallismetsiä on kymmenen, merikansallispuistoja kaksi ja muita kansallispuistoja 15 (vuonna 2018). Kreikan vanhin kansallispuisto on Ólympoksen kansallispuisto, joka perustettiin vuonna 1938.


title: Kreikan kansallispuistot

text: Kaikki Kreikan kansallispuistot ovat myös Natura 2000 -alueita.


Alónnisoksen ja Pohjoisten Sporadien merikansallispuisto (usein "Alónnisoksen merikansallispuisto", ) on merikansallispuisto Alónnisoksen saarta ympäröivillä merialueilla Pohjoisilla Sporadeilla Kreikassa. Se on Kreikan ensimmäinen ja koko Euroopan suurin merikansallispuisto.
Alónnisoksen merikansallispuisto perustettiin vuonna 1992. Alueen suojelemista alettiin suunnitella alun perin 1970-luvun alkupuolella. Ensimmäiset suojelusäädökset alueella astuivat voimaan vuonna 1986. Eräänä päätavoitteena oli pyrkimys suojella merialueella eläviä uhanalaisia munkkihylkeitä ("Monachus monachus"), joiden kokonaismääräksi koko Välimerellä on arvioitu noin 800. Suojelualue on tärkeä myös muiden nisäkäs-, matelija-, lintu- ja kalalajien kannalta.


title: Alónnisoksen ja Pohjoisten Sporadien merikansallispuisto

text: Merikansallispuisto käsittää Alónnisoksen saaren, pienet saaret Adélfi, Adelfópoulo, Gioúra, Kyrá Panagiá, Peristéra, Pipéri, Psathoúra ja Skántzoura, sekä joukon pienempiä kallioluotoja. Sen pinta-ala maa- ja merialueet mukaan lukien on hehtaaria.


title: Axióksen suiston kansallispuisto

text: Axióksen suiston kansallispuisto () tai pidemmin "Axióksen, Loudíaksen ja Aliákmonaksen suiston kansallispuisto" (Εθνικό Πάρκο Δέλτα Αξιού - Λουδία - Αλιάκμονα, "Ethnikó Párko Délta Axioú - Loudía - Aliákmona") on kansallispuisto Keski-Makedoniassa pohjoisessa Kreikassa. Se käsittää nimensä mukaisesti Axiós-, Loudías- ja Aliákmonas-jokien suiston alueen. Kansallispuisto on perustettu vuonna 2004.


title: Axióksen suiston kansallispuisto

text: Kansallispuiston alue sijaitsee Thermaïkóslahden pohjukan länsirannikolla Thessalonikin metropolialueen länsipuolella. Mainittujen jokisuistojen lisäksi kansallispuistoon kuuluvat myös Gallikós-joen suu ja Kalochórin laguuni sekä Axiós-joen varsi Éllin padolle saakka. Kansallispuiston pinta-ala on noin hehtaaria. Alue on merkittävä kosteikkoekosysteemi ja merkittävä erityisesti lintualueena. Kansallispuiston alueelta on tavattu 298 eri lintulajia eli 66 % kaikista Kreikan lintulajeista, 40 nisäkäslajia, 18 matelijalajia, 9 sammakoeläinlajia ja 350 eri kasvilajia.


title: Axióksen suiston kansallispuisto

text: Kansallispuisto jakautuu Thessalonikin, Kilkíin, Péllan, Imathian ja Pierian alueyksiköiden alueelle. Kuntatasolla kansallispuistoa on Déltan, Chalkidónan, Oraiókastron, Paionían, Péllan, Alexándreian, Pýdna-Kolindróksen ja Katerínin kuntien alueella.


title: Chelmóksen–Vouraïkóksen kansallispuisto

text: Chelmóksen–Vouraïkóksen kansallispuisto () on kansallispuisto Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Se on perustettu 2. lokakuuta 2009. Alue muodostaa myös geopuiston nimellä Chelmóksen–Vouraïkóksen geopuisto (Γεωπάρκο Χελμού-Βουραϊκού, "Geopárko Chelmoú-Vouraïkoú"). Se on osa Euroopan geopuistojen verkostoa (EGN) ja samalla Unescon geopuistojen verkostoa (GGN).


title: Chelmóksen–Vouraïkóksen kansallispuisto

text: Kansallispuiston ja geopuiston pinta-ala on noin hehtaaria. Se koostuu neljästä Natura 2000 -alueesta, jotka ovat Chelmós- eli Aroánia-vuoren alue, Vouraïkóksen rotko, Kalávrytan metsä sekä Kastrián luolat. Kansallispuisto sijaitsee Aigiáleian, Kalávrytan ja Sikyónan kuntien alueella Akhaian ja Korinthian alueyksiköissä.


Dadián, Lefkímin ja Souflín metsien kansallispuisto () on kansallispuisto Länsi-Traakiassa koillisessa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2006.
Kansallispuisto sijaitsee Souflín kunnan alueella Évroksen alueyksikössä lähellä Turkin rajaa. Sen pinta-ala on noin hehtaaria, josta hehtaaria on tiukasti suojeltua. Alue suojeltiin ensimmäisen kerran vuonna 1980. Nykyisin se on myös Natura 2000 -aluetta. Kansallispuiston alueelta on tavattu noin 65 nisäkäslajia, 29 matelijalajia, 13 sammakkoeläinlajia ja 104 perhoslajia sekä 400 kasvilajia, joista 25 orkideoita.


title: Évroksen suiston kansallispuisto

text: Évroksen suiston kansallispuisto () on kansallispuisto Länsi-Traakiassa koillisessa Kreikassa. Se käsittää nimensä mukaisesti Évros-joen suiston alueen. Kansallispuisto on perustettu vuonna 2006.


title: Évroksen suiston kansallispuisto

text: Kansallispuisto sijaitsee Évroksen alueyksikössä Alexandroúpolin kunnan alueella Turkin rajan pinnassa. Kansallispuiston pinta-ala on noin hehtaaria. Tästä on suojeltu Ramsarin sopimuksella hehtaaria ( maa-aluetta ja vesialuetta). Suisto on merkittävää lintualuetta. Lisäksi siellä on tavattu 40 eri nisäkäslajia, 28 matelija- ja sammakkoeläinlajia, 46 kalalajia ja 300 eri kasvilajia.


Itä-Makedonian ja Traakian kansallispuisto (), aiemmin "Néstoksen suiston, Vistonídan ja Ismarídan kansallispuisto" (Εθνικό Πάρκο Δέλτα Νέστου - Βιστωνίδας – Ισμαρίδας, "Ethnikó Párko Délta Néstou - Vistonídas - Ismarídas") on kansallispuisto Länsi-Traakiassa koillisessa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2008.


title: Itä-Makedonian ja Traakian kansallispuisto

text: Kansallispuisto sijaitsee Rodópin ja Xánthin alueyksiköiden alueella. Sen pinta-ala on noin hehtaaria. Kansallispuisto yhdistää kolme erillistä suojeltua kosteikkoaluetta, jotka ovat Néstos-joen suiston sekä Vistonída- ja Ismarída-järvien alueet, mukaan lukien Pórto Lágoksen laguuni. Alueeseen kuuluu myös metsää, mukaan lukien 450 hehtaarin kokoiset jäänteet osmanivallan aikana nimellä Kotzá-Ormán (”Suuri metsä”) tunnetusta hehtaarin metsästä Néstoksen varrella.


Koróneia- ja Vólvi-järvien ja Makedonian Témpin kansallispuisto () on kansallispuisto Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2004.


title: Koróneia- ja Vólvi-järvien ja Makedonian Témpin kansallispuisto

text: Kansallispuisto sijaitsee Keski-Makedonian alueella koilliseen Thessalonikin metropolialueesta. Se käsittää nimensä mukaisesti Koróneia- ja Vólvi-järvien alueet sekä Makedonian Témpin eli Rentínan solan. Kansallispuiston varsinaisen alueen pinta-ala on noin hehtaaria ja kokonaispinta-ala ympärysalueineen noin hehtaaria.


text: Alueella on tavattu 336 vesikasvien ja 800 maakasvien lajia, 342 eri lintulajia, 56 nisäkäslajia, 27 matelijalajia, 11 sammakkoeläinlajia sekä 29 eri kalalajia.


title: Luettelo Suomen taajamista 2000

text: Tämä artikkeli on luettelo Suomen taajamista vuonna 2000 tehdyn taajamarajauksen mukaan. Tilastolliset taajamat määrittelee Suomessa Tilastokeskus. Taajamia on määritelty vuodesta 1960 ja vuodesta 2000 taajamien määrittely on tehty kokonaan koneellisesti rakennusten koordinaattitietoihin perustuen. Taajamien nimet Suomessa eivät ole virallisia. Taajamien nimeämisessä Tilastokeskus on pyrkinyt huomioimaan paikallisesti tunnetut nimitykset. Yleensä nimet pohjautuvat peruskarttaan ja joskus Tilastokeskus on ollut yhteydessä myös kuntiin tai kylätoimikuntiin. Pääperiaatteena tilastollisten taajamien nimenannossa on ollut, että hallinnollisten kaupunkien suurimpien taajamien nimissä käytetään nimen jälkiosaa "keskustaajama" ja hallinnollisten kuntien suurimpien taajamien nimissä nimen jälkiosaa "kirkonkylä".


title: Luettelo Suomen taajamista 2000

text: Yli 15 000 asukkaan keskustaajamia kutsutaan Ympäristöministeriön aluetypologiassa myös kaupunkialueiksi.


title: Luettelo Suomen taajamista 2000

text: Vuoden 2000 taajamarajauksen mukaan 18 kunnassa ei ollut lainkaan taajamaväestöä. Manner-Suomessa näistä kunnista sijaitsi kymmenen (Houtskari, Iniö, Luhanka, Maksamaa, Suomenniemi, Särkisalo, Uukuniemi, Velkua, Värtsilä ja Västanfjärd) ja kahdeksan kuntaa (Brändö, Föglö, Geta, Kumlinge, Kökar, Lumparland, Sottunga ja Vårdö) sijaitsi Ahvenanmaalla.


title: Luettelo Suomen taajamista 2000

text: Seuraavassa taulukossa on ensimmäisessä sarakkeessa taajaman nimi, seuraavassa sarakkeessa kunta tai kunnat, joihin taajama kuuluu ja kolmannessa sarakkeessa maakunta tai maakunnat, joissa taajama sijaitsee. Seuraavissa sarakkeissa on lueteltu taajamien väkiluvut, pinta-alat ja väestötiheydet. Jos taajama kuuluu useampaan kuin yhteen kuntaan, niin kussakin kunnassa sijaitsevan osan väkiluku on ilmoitettu vastaavan kunnan nimen perässä suluissa. Luettelon väestö- ja pinta-alatiedot ovat ajankohdan 31.12.2000 mukaiset. Kunta- ja maakuntajako on ajankohdan 1.1.2001 mukainen. Osa luettelossa esiintyvistä kunnista on lakkautettu myöhemmin kuntaliitosten myötä.


title: Luettelo Suomen taajamista 2000

text: Tilastollisia taajamia on määritelty Suomessa vuodesta 1960 lähtien. Vuosina 1960–1985 rajaukset tehtiin manuaalisesti kartalla. Vuodesta 1990 rajaukset on tehty koneellisesti rakennusten koordinaattitietojen perusteella. Vuosina 1990–1995 rajauksia tarkistettiin manuaalisesti, mutta vuodesta 2000 rajaus on ollut kokonaan koneellinen, ja kokonaan koneellista menetelmää sovellettiin takautuvasti myös vuosien 1990–1995 tietoihin. Vuoteen 2000 tiedot tilastollisista taajamista julkaistiin painettuna julkaisuna. Vuoden 2005 aineisto on saatavissa Tilastokeskukselta tiedostomuodossa. Muutoksia taajamiin aiheuttaa toisaalta taajamien yhteenkasvu etenkin suurimpien taajamien liepeillä, toisaalta joidenkin pienempien taajamien väkiluvun aleneminen alle taajaman määritelmää vastaavan alarajan.


Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuisto () on kansallispuisto Peloponnesoksen niemimaan luoteisrannikolla Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2009.
Kansallispuisto sijaitsee Joonianmeren rannalla Andravída-Kyllínin ja Dytikí Achaḯan kuntien alueella Akhaian ja Eliin alueyksiköissä. Sen pinta-ala on noin hehtaaria. Kansallispuistoon kuuluu suuri määrä erilaisia biotooppeja, mukaan lukien Kotýchin laguuni, Lámia- ja Prókopos-järvilaguunit, Pápaksen laguuni (Kalogerán/Kalógrian laguuni), Strofylián metsä, Mávra Vouná -vuori, Kalógrian ranta sekä Áraxoksen niemi. Alueella virtaa Lárissos-joki, ja siellä sijaitsee myös Teíchos Dymaíonin arkeologinen alue.


title: Mesolóngin–Aitolikón laguunit

text:
Mesolóngin–Aitolikón laguunit () ovat laguunien kokonaisuus, joka sijaitsee Patraksenlahden pohjoisrannikolla Aitoliassa Kreikassa, länteen Mesolóngin kaupungista. Laguunien alue muodostaa Mesolóngin–Aitolikón laguunien kansallispuiston (Εθνικό Πάρκο Λιμνοθαλασσών Μεσολογγίου - Αιτωλικού, "Ethnikó Párko Limnothalassón Mesolongíou - Aitolikoú") vuodesta 2004.
Laguunialue sijaitsee Achelóos- ja Évinos-jokien suistojen välisellä alueella. Achelóos laskee mereen laguunien länsipuolella ja Évinos itäpuolella. Koko laguunialueen erottavat Patraksenlahdesta pitkien ja kapeiden saarten jonot; myös yksittäiset laguunialueet erottuvat näin toisistaan. Pääosa laguuneista on yhteydessä Patraksenlahteen salmien välityksellä. Laguunialueen yhteenlaskettu pinta-ala on noin hehtaaria. Kansallispuistona suojellun alueen kokonaispinta-ala on noin hehtaaria. Laguunit ovat myös Natura 2000- ja Ramsar-aluetta.


title: Mesolóngin–Aitolikón laguunit

text: Laguunialue muodostui holoseenikaudella. Alue koostuu suolaisen ja makeamman veden laguuneista, suoalueista, ruovikoista ja hiekkadyynirannoista. Laguunien vesi on suolaisempaa kesäaikaan veden haihtumisen seurauksena, ja ne saavat makeaa vettä erityisesti talviaikaan. Osa makeasta vedestä tulee Achelóos- ja Évinos-joista. Laguunit ovat merkittävää lintualuetta. Ne ovat myös merkittäviä alueen kalastuselinkeinolle.


title: Mesolóngin–Aitolikón laguunit

text: Laguunialue koostuu useasta pienemmästä laguunista, joista tärkeimmät ovat:Laguunit ovat pääosin noin metrin syvyisiä, ja suurin syvyys on useimmilla alueilla noin 2 metriä. Aitolikón laguunin suurin syvyys on kuitenkin 28 metriä.


title: Píndoksen kansallismetsä

text: Píndoksen kansallismetsä (), usein "Vália Kálnta" (Βάλια Κάλντα, myös "Vália Kálda"), on kansallispuisto Epeiroksessa luoteisessa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1966. Vuodesta 2005 kansallismetsä on osa laajempaa Pohjoisen Píndoksen kansallispuistoa.


title: Píndoksen kansallismetsä

text: Kansallismetsä käsittää osan pohjoisesta Píndos-vuoristosta Ioánninan alueyksikön alueella. Sen pinta-ala on noin 6 838 hehtaaria. Seutu on pääosin metsän peittämää jyrkkärinteistäkin vuoristoa, jonka korkeimmat huiput ovat yli -metrisiä. Alueella on paljon lähteitä, jokia ja koskia sekä pieniä vuoristojärviä. Tyypillisiä puulajeja ovat euroopanmustamänty ("Pinus nigra"), bosnianmänty ("Pinus heldreichii"), euroopanpyökki ("Fagus sylvatica"), kuninkaanpihta ("Abies borisii") ja isopuksipuu ("Buxus sempervirens").


title: Pohjoisen Píndoksen kansallispuisto

text: Pohjoisen Píndoksen kansallispuisto () on kansallispuisto pohjoisen Píndos-vuoriston alueella luoteisessa Kreikassa. Se perustettiin vuonna 2005 yhdistämällä Píndoksen kansallismetsä ja Víkoksen–Aóoksen kansallismetsä sekä muita luonnonsuojelualueita yhtenäiseksi suojelualueeksi.


title: Pohjoisen Píndoksen kansallispuisto

text: Pohjoisen Píndoksen kansallispuisto sijaitsee Ioánninan ja Grevenán alueyksiköiden alueella. Kansallispuiston pituus on noin 230 kilometriä ja leveys 70 kilometriä, ja se kattaa noin neliökilometrin ( hehtaarin) kokoisen alueen. Tämä tekee siitä Kreikan suurimman kansallispuiston. Kansallispuistoon kuuluvat muun muassa Kreikan toiseksi korkeimman vuoren Smólikaksen () huippu sekä Víkoksen rotko. Muita korkeita vuoria alueella ovat muun muassa Týmfi, Vasilítsa ja Lýgkos.


title: Pohjoisen Píndoksen kansallispuisto

text: Kansallispuistoon kuuluvat seuraavat Natura 2000 -alueet (osa vain osittain):


title: Préspajärvien kansallispuisto

text: Préspajärvien kansallispuisto () on kansallispuisto Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se käsittää nimensä mukaisesti Préspajärvien alueen, ja se on perustettu vuonna 2009. Kansallispuiston ydinalueen muodostaa Préspajärvien kansallismetsä (), joka on perustettu 14. tammikuuta 1974.


title: Préspajärvien kansallispuisto

text: Kansallispuisto sijaitsee Flórinan alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella Kreikan, Albanian ja Makedonian tasavallan rajalla. Siihen kuuluvat Kreikan puoleinen osa Megáli Préspa ja Mikrí Préspa -järvistä sekä niiden rantoja. Koko kansallispuiston pinta-ala on noin hehtaaria. Kansallismetsän pinta-ala on tästä noin hehtaaria, ja se käsittää Mikrí Préspa -järven ja sen itärannan. Järvialueesta hehtaaria on suojeltu myös Ramsarin sopimuksella. Lisäksi alue on Natura 2000 -aluetta. Alueella sijaitsee 12 kylää.


title: Préspajärvien kansallispuisto

text: Järvet ovat merkittävää lintualuetta, ja eri lintulajeja on havaittu 260. Eri nisäkäslajeja on tavattu 45, matelijoita 21, sammakkoeläimiä 11 ja kaloja 15 eri lajia. Alueen kasvistoon kuuluu eri lajia, mukaan lukien endeeminen, alueen mukaan nimetty "Centaurea prespana" -kaunokki.


title: Préspajärvien kansallispuisto

text: Myös Albanian puolella sijaitsee Prespan kansallispuisto ("Parku Kombëtar i Prespës"). Suojelualuetta on myös Makedonian tasavallan puolella.


title: Elävä vesi

text: Elävä vesi (מַֽיִם־חַיִּ֖ים "mayim-ḥayyîm"; , "hydōr zōn") on raamatullinen termi, joka esiintyy sekä Vanhassa että Uudessa Testamentissa.


title: Elävä vesi

text: Jeremian kirjan luvuissa 2:13 ja 17:13, profeetta kuvaa Jumalaa "elävän veden lähteenä", jonka hänen valittu kansansa Israel on hylännyt. Myöhemmin profeetta Sakarja kuvasi Jerusalemia "elävän veden" lähteenä, " Puolet niistä juoksee itäiseen mereen, puolet läntiseen mereen kesät ja talvet, ehtymättä" (Sak. 14:8). The Pulpit Commentary toteaa, että Jerusalemin kaupunki ", sai, kuten tiedämme, runsaasti vettä monia putkia ja maanalaisia kanavia myöten, mutta sijaiten itseään korkeampien kukkuloiden ympäröimänä, on fyysisesti mahdotonta, että vedet voisivat kirjaimellisesti virrata kuin on todettu. Kuvaus on symbolinen..."


title: Elävä vesi

text: Johanneksen Evankeliumissa lause on peräisin Jeesus puheesta samarialaiselle naiselle, jonka hän tapaa Jaakobin kaivolla Sykarissa:


title: Rodópi-vuorten kansallispuisto

text: Rodópi-vuorten kansallispuisto () on kansallispuisto Rodópi-vuoristossa Makedoniassa pohjoisessa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2009.


title: Rodópi-vuorten kansallispuisto

text: Kansallispuisto sijaitsee Dráman ja Xánthin alueyksiköiden alueella. Se ulottuu idästä Falakró-vuorelta Bulgarian vastaisen rajan ja Néstos-joen välisellä alueella länteen aina Koúla-vuorelle saakka. Kansallispuiston pinta-ala on noin hehtaaria. Siihen kuuluu seitsemän Natura 2000 -aluetta ja muita suojelualueita. Kansallispuistoon kuuluvat muun muassa Fraktóksen koskematon metsäalue, Tsíchlan, Chaïntoún, Lepídan ja Simýdan metsät, Elatián ja Leivadítiksen suot, Achladoréman vesiputoukset sekä Thisavróksen ja Platanóvrysin tekojärvet.


title: Schiniáksen kansallispuisto

text:
Schiniáksen kansallispuisto tai pidemmin "Schiniáksen–Marathónaksen kansallispuisto" () on kansallispuisto Itä-Attikassa keskisessä Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2000.
Kansallispuisto sijaitsee Marathónaksen tasangolla noin 40 kilometriä Ateenasta koilliseen. Se käsittää Attikan merkittävimmän kosteikkoalueen. Siihen kuuluu entisen, lähes umpeen kasvaneen Stómi-järven alue, Kynósouran niemi sekä osa Marathónaksenlahden rantaa. Alueella on kosteikkojen lisäksi myös mäntymetsää. Kansallispuiston pinta-ala on noin hehtaaria. Alue on myös Natura 2000 -aluetta.


title: Schiniáksen kansallispuisto

text: Historiallisesti kansallispuiston kosteikko on samaa suoaluetta, joka tunnetaan Marathonin taistelun tapahtumapaikan kuvauksista. Nykyisin kosteikon länsilaidalla sijaitsee Ateenan olympialaisia varten rakennettu Schiniáksen soutustadion. Samalla puolella sijaitsee myös Schiniáksen kylä.


Tzoumérkan, Peristérin ja Árachthoksen rotkon kansallispuisto () on kansallispuisto eteläisessä Píndos-vuoristossa keskisessä Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2009.
Kansallispuisto sijaitsee Epeiroksen ja Thessalian alueiden rajalla. Sen pinta-ala on noin hehtaaria. Kansallispuisto yhdistää kolme erillistä Natura 2000 -aluetta yhdeksi suojelualueeksi. Alueet ovat Lákmos- eli Peristéri-vuori (); Athamaniká- eli Tzoumérka-vuoret, mukaan lukien niiden korkein huippu Kakardítsa (); sekä Athamanikán laajempi ympäristö. Kaksi ensin mainittua Natura-aluetta kuuluvat kansallispuistoon kokonaisuudessaan ja viimeksi mainittu osittain. Kansallispuistoon kuuluu myös muun muassa Árachthos-joen rotko.


title: Tzoumérkan, Peristérin ja Árachthoksen rotkon kansallispuisto

text: Kansallispuistossa elää suojelluista nisäkkäistä muun muassa karhuja ("Ursus arctos"), gemssejä ("Rupicapra rupicapra") ja saukkoja ("Lutra lutra"). Linnustoon kuuluu 145 eri lintulajia, mukaan lukien maakotka ("Aquila chrysaetus") ja hanhikorppikotka ("Gyps fulvus").


title: Martta Taipale

text: Martta Maria Taipale (31. heinäkuuta 1893 Asikkala – 2. lokakuuta 1966) oli suomalainen tekstiilitaiteilija.


title: Martta Taipale

text: Martta Taipaleen vanhemmat olivat rakennusmestari Villehard Taipale ja Josefiina Järnström. Hän kävi Taideteollisen keskuskoulun 1921–1924 ja Wetterhoffin kotiteollisuusopiston 1925. Taipale teki opintomatkoja Yhdysvaltoihin, Pohjoismaihin ja Keski-Eurooppaan. Hän harjoitti fajanssi- ja posliinimaalausta ja taidekudontaa sekä sisusti julkisia ja yksityisiä tiloja. Kuvakudoksiin erikoistuneella Taipaleella oli oma taidekutomo. Hänen töitään oli esillä Suomessa ja ulkomailla, kuvakudoksia muun muassa Maailmannäyttelyssä San Franciscossa 1939. Palkintoja Taipale sai muun muassa Milanossa 1933, Brysselissä 1935 ja Pariisissa 1937. Hänen töitään hankittiin myös esimerkiksi New Yorkin Museum of Modern Artiin.


title: Víkoksen–Aóoksen kansallismetsä

text: Víkoksen–Aóoksen kansallismetsä () on kansallispuisto Epeiroksessa luoteisessa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1973. Vuodesta 2005 kansallismetsä on osa laajempaa Pohjoisen Píndoksen kansallispuistoa. Alue muodostaa myös geopuiston nimellä Víkoksen–Aóoksen geopuisto (Γεωπάρκο Βίκου-Αώου, "Geopárko Víkou-Aóou"). Se on osa Euroopan geopuistojen verkostoa (EGN) ja samalla Unescon geopuistojen verkostoa (GGN).


title: Víkoksen–Aóoksen kansallismetsä

text: Kansallismetsä sijaitsee Zagórin kunnan alueella Ioánninan alueyksikössä, noin 30 kilometriä pohjoiseen Ioánninan kaupungista. Sen pinta-ala on noin 12 794 hehtaaria. Kansallismetsän alueeseen kuuluu sen nimen mukaisesti muun muassa Víkoksen rotko sekä Aóos-joen alue. Alue on vuoristoista ja metsien peittämää, kasvillisuudeltaan ja eläimistöltään rikasta ja Kreikassa poikkeuksellisen luonnontilaista.


title: Zákynthoksen merikansallispuisto

text:
Zákynthoksen merikansallispuisto () on merikansallispuisto Zákynthoksen saarella ja sen läheisillä merialueilla Jooniansaarilla läntisessä Kreikassa.
Zákynthoksen merikansallispuisto on perustettu vuonna 1999. Suojelualue perustettiin erityisesti uhanalaisten valekarettikilpikonnien ("Caretta caretta") suojelemiseksi. Toinen merkittävä uhanalainen eläinlaji alueella on munkkihylje ("Monachus monachus"). Alueen uhanalaisiin kasvilajeihin kuuluu hietamerinarsissi ("Pancratium maritimum").


title: Zákynthoksen merikansallispuisto

text: Merikansallispuiston pinta-ala on noin hehtaaria. Tästä noin hehtaaria on maa-aluetta ja loput merialuetta. Kansallispuisto käsittää Laganáksenlahden Zákynthoksen eteläpuolella rantoineen, lahdessa olevat Kalonísin ja Marathonísin saaret sekä kauempana Zákynthoksen eteläpuolella sijaitsevat Strofadien saaret.


title: Star Wars: Forces of Destiny

text: Star Wars: Forces of Destiny on tieteisfiktiivinen YouTubessa julkistu 2D-animoitu verkkosarja, joka sijoittuu eri aikakausiin "Tähtien sota" -universumissa. Se koostuu 2-3 minuutin mittaisista lyhytanimaatioista, joista suurin osa keskittyy elokuvissa tai televisiosarjoissa esiintyneisiin naispuolisiin hahmoihin.


title: Sarzeau

text: Sarzeau on kunta läntisessä Ranskassa Morbihanin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Atlantin valtameren rannalla olevalla Rhuysin niemimaalla, joka erottaa Morbihaninlahden Atlantista.


title: Sarzeau

text: Kunnan nähtävyyksiä on 1200-luvulta peräisin oleva linna "Château de Suscinio". Linna on ollut vuosisatojen useassa käytössä. Se on ollut muun muassa benediktiiniläisluostari, kartano, ruhtinaiden palatsi ja Bretagnen herttuoiden asuinpaikka.


title: Sarzeau

text:
Kunnan alueella on useita menhirejä, kuten Kermaillardin menhir. Tämä graniittinen monoliitti on peräisin Neoliittisen kauden lopulta. Se on pinnaltaan tasainen, ja siihen on kaiverrettu kirves, neliö ja puolikuu.
Sarzeaussa on useita uimarantoja. Suosituin niistä on Penvinsin uimaranta ("Plage de Penvins"). Ranta soveltuu hyvin myös purjehdukseen ja purjelautailuun.


title: Elä kahdesti

text: Elä kahdesti ("The Man Who Haunted Himself") on Basil Deardenin ohjaama brittiläinen psykologinen jännityselokuva vuodelta 1970. Se pohjautuu Anthony Armstrongin romaaniin "The Strange Case of Mr Pelham". Elokuvassa Roger Moore esittää miestä, joka auto-onnettomuudesta toivuttuaan huomaa oman kaksoisolentonsa ottaneen paikan hänen elämässään ja menestyvän siinä häntä paremmin.


title: Elä kahdesti

text: Roger Moore piti rooliaan elokuvassa yhtenä parhaistaan, koska sai siinä näytellä vaativaa dramaattista kaksoisroolia pelkän ironisen agenttityypittelyn sijasta. Elokuva jäi Basil Deardenin viimeiseksi pitkän elokuvan ohjaustyöksi, ennen kuin kuoli auto-onnettomuudessa 1971. Ennen kuolemaansa hän ehti kuitenkin ohjata Moorea vielä kolmessa tv-sarjan "Veijareita ja pyhimyksiä" jaksossa.


title: Elä kahdesti

text: "The New York Timesin" Roger Greenspun ei tuoreeltaan arvostanut Roger Mooren muuntautumiskykyä, vaan kirjoitti tämän näytelleen lähinnä itseään molemmissa rooleissa. Hän moitti myös Deardenin tasapaksua ohjausta tarinan kauhu- ja jännitysmahdollisuuksien hukkaamisesta. "Helsingin Sanomien" Mikael Fränti luonnehti elokuvaa vuoden 1992 televisioesityksen alla salaperäiseksi mutta melko kuluneeksi psykologiseksi trilleriksi.


title: Kuk

text: Kuk tai Kek oli muinaisen Egyptin mytologiassa alkujumala, joka yhdessä puolisonsa Kauketin kanssa edusti pimeyttä, joka vallitsi ennen luomista. Kuk luettiin puolisonsa kanssa Hermopoliin alkujumalkahdeksikko ogdoadiin.


title: Kauket

text: Kauket (myös Kakuet tai Keket) oli muinaisen Egyptin mytologiassa alkujumalatar, joka yhdessä puolisonsa Kukin kanssa edusti pimeyttä, joka vallitsi ennen luomista. Kauket luettiin puolisonsa kanssa Hermopoliin alkujumalkahdeksikko ogdoadiin.


title: Adi Agashé

text: Aditya Agashe (oik. Chandrashekhar Agashe II; s. 10. kesäkuuta 1997 Sadashiv Peth, Pune), joka tunnetaan ammattimaisesti Adi Agashé, on intialainen laulaja-lauluntekijä ja näyttelijä Pune, Maharashtra, joka on ollut aktiivinen kaupungin pop ja maa elää musiikkikilpailu vuodesta 2014. Hän on toiminut sosiaalisen median markkinoinnin johtajana Brihans Natural Products Oy: ssä vuodesta 2015 lähtien.


title: Ensimmäisenä kuussa

text: Ensimmäisenä kuussa ("First Man") on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut elämäkerrallinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Damien Chazelle. Elokuva perustuu James R. Hansenin kirjoittamaan elämäkertaan "First Man: The Life of Neil A. Armstrong", jonka on sovittanut käsikirjoitukseksi Josh Singer. Ryan Gosling esittää Neil Armstrongia, ja muissa päärooleissa esiintyvät Jason Clarke, Claire Foy, Kyle Chandler, Corey Stoll, Ciaran Hinds, Christopher Abbott, Patrick Fugit ja Lukas Haas. Elokuva kertoo vuoden 1969 Apollo 11 -kuulennosta ja sitä edeltävästä ajasta.


title: Ensimmäisenä kuussa

text: "Ensimmäisenä kuussa" sai maailmanensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla 29. elokuuta 2018. Yhdysvalloissa se saa teatteriensi-illan 12. lokakuuta 2018.


title: Ensimmäisenä kuussa

text: Elokuvan säveltäjä Justin Hurwitz palkittiin elokuvasta parhaan musiikin Golden Globella.


title: Odysséas Eskitzóglou

text: Odysséas Eskitzóglou (, 3. toukokuuta 1932 Pireus – 26. elokuuta 2018) oli kreikkalainen kilpapurjehtija, olympiavoittaja ja Euroopan mestari.


title: Odysséas Eskitzóglou

text: Eskitzóglou voitti Louhi-veneluokan olympiakultaa Roomassa 1960. Hän kilpaili kesäolympialaisissa myös Tokiossa 1964 ja Méxicossa 1968.


title: Odysséas Eskitzóglou

text: Myös Euroopan mestaruuden urallaan voittanut Eskitzóglou kuoli 86-vuotiaana 26. elokuuta 2018.


title: Knud Kristensen

text: Knud Kristensen (26. lokakuuta 1880 – 28. syyskuuta 1962) oli tanskalainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä 7. marraskuuta 1945 – 13. marraskuuta 1947. Saksalaisten miehityksen aikana hän oli sisäministeri. Hän oli Venstre-puolueen kansanedustaja vuosina 1920–1929 ja 1932–1949.


title: Suomen ja Neuvostoliiton kauttakulkusopimus 1940

text: Suomen ja Neuvostoliiton kauttakulkusopimus oli 6.9 1940 Suomen ja Neuvostoliiton välillä solmittu sopimus, joka salli rautatiekuljetukset Neuvostoliitosta Hangon vuokra-alueelle.


text: Saksan suurlähettiläs Blücherin tiedonannon 11.9.1940 mukaan neuvostoliittolaiset saavat erilaisilla ehdoilla rajoitetuin oikeuksin kuljettaa enintään kaksi junaa päivittäin kumpaankin suuntaan Suomen rautatieverkkoa käyttäen. Junahenkilöstö on venäläistä mukanaan suomalainen vartiosto. Salaisessa kirjeenvaihdossa neuvostohallitus sitoutui kuljettamaan aseet ja joukot erikseen .


text: Sopimuksen mukaan suomalaiset eivät saaneet mennä junaan sisälle tarkastamaan vaunuja, jolloin tarkkaa tietoa kuljetusten sisällöstä ei tiedetty. Sopimuksen mukaa junissa ei saanut kuljettaa joukkoja ja aseita yhdessä, mutta ilman tarkastusoikeutta asiasta ei saatu varmuutta. Päämaja arvioi erääksi uhkakuvaksi sen, että kauttakuljetukseksi naamioidut junat purkaisivat kyydissä olevat joukot tärkeimmille rautatieliikenteen solmukohdille ja ottaisivat ne haltuun siksi aikaa, kun päähyökkäys itärajalla ja Hangossa alkaisi.Suomen II armeijakunnan komentajalle alistetun jääkäriprikaatin yksi keskeisimmistä tehtävistä oli valmistautua kauttakulkuliikenteen aiheuttamiin haittoihin. Prikaati määrättiin myös valvomaan kyseistä liikennettä.


title: Angelika Bengtsson

text: Angelika Bengtsson (s. 20. maaliskuuta 1990 Malmö) on ruotsalainen poliitikko, puoluekannaltaan ruotsidemokraatti. Hän on toiminut vuodesta 2014 valtiopäiväedustajana Tukholman kunnan vaalipiiristä.


title: Angelika Bengtsson

text: Bengtsson työskenteli ennen täysipäiväistä poliitikonuraansa freelance-tanssijana vuosina 2009–2011 ja tanssinopettajana vuosina 2011–2014. Hän opiskeli tanssia Ruotsin kuninkaallisessa balettikoulussa () vuosina 2006–2009, erikoistuen klassiseen balettiin. Hän on opiskellut myös toimintaterapiaa.


title: Angelika Bengtsson

text: Bengtsson valittiin Ruotsin valtiopäiville syyskuun 2014 vaaleissa. Hän on ollut vuosina 2014–2018 valtiopäivien kulttuurivaliokunnan varsinainen jäsen ja vuosina 2016–2018 Pohjoismaiden neuvoston Ruotsin valtuuskunnan varajäsen. Bengtsson pyrkii jatkokaudelle syyskuun 2018 vaaleissa. Hän on noissa vaaleissa yksi ruotsidemokraattien valtakunnallisissa vaalijulisteissa esillä olevista poliitikoista muun muassa puheenjohtaja Jimmie Åkessonin ohella.


title: Angelika Bengtsson

text: Bengtsson on ollut poliittisella urallaan myös muun muassa Malmön kunnanvaltuuston jäsen vuosina 2014–2015 ja ruotsidemokraattien nuorisojärjestön SDU:n Malmön paikallisosaston puheenjohtaja. Ruotsidemokraattien lopetettua yhteistyön SDU:n kanssa hän siirtyi puolueen uuteen nuorisojärjestöön Ungsvenskarnaan.


title: KK Lietkabelis

text: Krepšinio klubas Lietkabelis on liettualainen koripalloseura Panevėžysista. Se pelaa kotiottelunsa Cido Arenalla.


title: KK Lietkabelis

text: Seura perustettiin vuonna 1964. Se on osallistunut kansainvälisiin seurakilpailuihin kuten Baltian liigaan ja ensimmäisen kerran kaudella 2018–2019 Mestarien liigaan.


title: Ortenoja

text: Ortenoja (aikaisemmin kirjoitusasuna "Ordenoja") on kylä Pöytyällä Varsinais-Suomessa.


title: Ortenoja

text: Kylä sijaitsee Pöytyällä lähellä kantatietä 41 lähellä Oripään rajaa. Sen kautta kulkee kantatieltä 41 Yläneen Uuteenkartanoon johtava Pöytäsuontie (yhdystie 12555). Ortenojan naapurikyliä Pöytyällä ovat Haveri ja Pihlava lännessä sekä Oja ja Juva etelässä. Yläneen puolella lähin naapurikylä on Uusikartano ja Oripään puolella Tanskila.


title: Ortenoja

text: Kylä sijaitsee Pöytyän halki virtaavan Aurajoen läntisen sivujoen Pöylijoen pohjoisen sivuhaaran, Kolli-Mäkelän ojan, varressa.


title: Ortenoja

text: Pöylijoki on toinen Aurajoen kahdesta suuremmasta sivujoesta Pöytyällä yhdessä Aurajokeen idästä Pöytyän eteläosassa laskevan Kaulajoen kanssa. Se saa alkunsa Pöytärahkan suolta Yläneen Uudenkartanon Pöytäsuon kulmakunnalta entisellä Yläneen ja Pöytyän kuntien rajalla, virtaa Pöytyän Ortenojan, Ojan ja Juvan kylien alueella ja laskee Aurajokeen Pöytyän Raatikaisten luona.


title: Ortenoja

text: Pohjoisessa Ortenojan kylän alueelle ulottuu lounaisreunaltaan pääosin Oripään puolella sijaitseva Isorahkan suo. Siitä etelään kylän alueella on pienempi Pikkurahkan suo.


title: Ortenoja

text: Muutoin kylän luonnonympäristö muodostuu pääosin pelloksi raivatusta savitasangosta, josta kohoaa metsäisiä, vaihtelevankokoisia kalliosydämisiä moreenimäkiä. Paikoin Pöylijoki sivuhaaroineen on uurtanut savitasankoon vähäisiä laaksoja ja notkelmia ja mäkien välissä on paikoin ojitettuja korpipainanteita.


title: Ortenoja

text: Kylä on samaa isonjaon jakokuntaa Pöylijoen varren naapurikyliensä Ojan ja Juvan ja Aurajoen varressa sijaitsevan Vauranojan kanssa. Aiemmin useampitaloinen kylä on historialtaan alkujaan Yläneen Yläneenkartanoon kuulunutta rälssimaata, jota omistivat 1700-luvulle asti muualla asuneet aateliset maanomistajat.


title: Ortenoja

text: 1800-luvulla kylän tilojen omistajaksi tulivat paikalliset, talonpoikaissäätyyn kuuluvat henkilöt, ja 1800-luvun puolivälissä kylän talot yhdistettiin Ordenojan kartanoksi, joka käsitti koko kylän. Kartanon talouskeskus perustettiin 1850-luvulla nykyiselle paikalleen Pöytäsuontien varteen kylän vanhojen kotipeltojen reunalle. Kylän vanha tonttimaa, jossa kylän talojen tontit olivat ennen kartanon perustamista, sijaitsi kotipeltojen keskellä nykyisellä Ordenojan kartanon hevoslaituimella, missä se 2000-luvulla erottuu puustoisena kumpareena.


title: Ortenoja

text: Ordenojan kartanosta lunastettiin 1920-luvulla itsenäisiksi entisiä torppia perustuen vuonna 1918 säädettyyn lakiin vuokra-alueiden lunastamisesta.


title: Ortenoja

text: Toisen maailmansodan jälkeen Ordenojan kartanosta erotettiin 27 tilaa, joista 17 viljelystiloja, pääasiassa Kurkijoelta Laatokan Karjalasta Pöytyälle saapuneelle luovutetun Karjalan siirtoväelle, johon kuuluvat olivat oikeutettuja maansaantiin sodan jälkeen säädetyn Maanhankintalain perusteella.


title: Ortenoja

text: 1960-luvun alussa kylässä toimi kauppa lähellä myöhempää Pöytäsuontien ja kantatien 41 risteystä. Koulua käytiin Ojan kylässä Juvantien varrella sijainneessa Ojan koulussa. Myöhemmin Ojan koulun lakattua 1960-luvulla kyläkeskuksena toimi Aurajoen varressa sijaitseva Haveri, jossa oli koulu, kauppa ja posti. Haverin koulu lakkautettiin vuonna 2015 ja vuonna 2018 koulunkäynti oli siirtymässä yhtenäiskouluun Pöytyän Riihikosken taajamaan. Haverissa harjoitettiin vuonna 2015 edelleen kylätoimintaa.


title: Ordenojan kartano

text: Ordenojan kartano on 1850-luvulla muodostunut yksinäistalo tai kartano Pöytyän kunnan Ortenojan kylässä Varsinais-Suomen maakunnassa.


title: Ordenojan kartano

text: Aiemmin useampitaloinen Ortenojan kylä Pöytyällä oli historialtaan alkujaan Yläneen Yläneen kartanoon kuulunutta rälssimaata, ja kylän taloja omistivat 1700-luvulle asti muualla asuneet aateliset maanomistajat.


title: Ordenojan kartano

text: 1800-luvulla kylän tilojen omistajaksi tulivat paikalliset, talonpoikaissäätyyn kuuluvat henkilöt. 1800-luvun puolivälissä kylän talot yhdistettiin Ordenojan kartanoksi, joka käsitti koko kylän.


title: Ordenojan kartano

text: Kartanon talouskeskus perustettiin 1850-luvulla nykyiselle paikalleen Pöytäsuontien varteen kylän vanhojen kotipeltojen reunalle. Kylän vanha tonttimaa, jossa kylän talojen tontit olivat ennen kartanon perustamista, sijaitsi kotipeltojen keskellä nykyisellä Ordenojan kartanon hevoslaituimella, missä se 2000-luvulla erottui puustoisena kumpareena.


title: Ordenojan kartano

text:
1900-luvun alkupuolella Ordenojan kartanon omistajana oli Vihtori Laaksonen.
Vielä 1900-luvun alussa koko Ortenojan kylän käsittäneestä Ordenojan kartanosta lunastettiin 1920-luvulla itsenäisiksi entisiä torppia perustuen vuonna 1918 säädettyyn lakiin vuokra-alueiden lunastamisesta.


title: Ordenojan kartano

text: Toisen maailmansodan jälkeen Ordenojan kartanosta erotettiin 27 tilaa, joista oli 17 viljelystiloja, pääasiassa Kurkijoelta Laatokan Karjalasta Pöytyälle saapuneelle luovutetun Karjalan siirtoväelle, johon kuuluvat olivat oikeutettuja maansaantiin sodan jälkeen säädetyn Maanhankintalain perusteella.


title: Ordenojan kartano

text: 2000-luvulla Ordenojan kartano on hevostalouteen erikoistunut toimiva maatila.


title: Töyhtömurri

text: Töyhtömurri ("Synthliboramphus wumizusume") on ruokkien heimoon kuuluva rantalintu, joka asuu kalliosaarilla ja korallisaarilla Japanin ja Etelä-Korean lämpimillä vesillä. Pesimäalueensa ulkopuolella sitä tavataan myös Hokkaidolla ja Primorjen aluepiirin ja Sahalinin eteläosissa. Sen yläpuolessa on musta ja siniharmaa ja alapuolessa valkoinen höyhennys.


title: Töyhtömurri

text: Se pesii asumattomilla saarilla. Pesimäalueen pohjoisraja on Japanissa Nanatsujimasaaret, ja tärkeimpiä pesimäalueita ovat Birosaari ja Izusaaret.


title: Töyhtömurri

text: Töyhtömurri munii maaliskuussa keskimäärin alle kaksi munaa. Molemmat emot hautovat lähes tasaveroisesti. Poikasia ei ruokita pesässä, vaan ne lähtevät pesästä seuraavana tai sitä seuraavana iltana.


title: Töyhtömurri

text: Laji määriteltiin vuonna 1975 Japanin kansallisaarteeksi. Se on määritelty IUCN:n punaisella listalla vaarantuneeksi lajiksi.


title: Padre Eterno (1663)

text: Padre Eterno oli Portugalin laivaston kaljuuna, joka valmistettiin Rio de Janeirossa Brasiliassa silloisessa Portugalin siirtomaassa. Salvador Corrêa de Sá e Benevides antoi määräyksen sokerin ja muiden Companhia Geral do Comércion tavaroiden kuljettamiseen soveltuvan aluksen valmistamisesta. Alus myytiin myöhemmin Portugalin hallitukselle.


title: Padre Eterno (1663)

text: Neitsytmatkallaan alus saapui 20. lokakuuta 1665 Lissaboniin. Alus upposi Intian valtamerellä muutamaa vuotta myöhemmin.


title: Santa Rosa (1715)

text: Santa Rosa oli Portugalin laivaston kaljuuna, joka tuhoutui räjähdyksessä Atlantilla Brasilian rannikolla Recifen edustalla ollessaan matkalla Salvadorista Lissaboniin päällikkönään Bartolomeu Freire de Araújo.


title: Santa Rosa (1715)

text: Alus valmistettiin 1715 Portugalin laivastolle Ribeira das Nausilla Lissabonissa. Kolmimastoinen alus oli 56 metrin pituinen ja sen aseistuksena oli 56-70 kanuunaa.


title: Santa Rosa (1715)

text: Ottomaanien ja Venetsian välisessä sodassa (1714-1718) alus osallistui 19. heinäkuuta 1717 Matapanin taisteluun paavi Clement IX:n turkkilaisia vastaan kokoaman laivaston oikealla sivustalla. Aluksen palattua Portugaliin se osallistui merirosvojen vastaiseen taisteluun samoin kuin vuosittaisten Brasiliaan matkanneiden saattueiden suojaamiseen.


title: Santa Rosa (1715)

text: Alus suojasi "Nossa Senhora da Nazarén" kanssa 20. maaliskuuta 1726 Portugalista Brasiliaan lähtenyttä 16 aluksen saattuetta. Aluksen päällikkönä oli Bartolomeu Freire de Araújo, jonka tehtävänä oli varmistaa myös saattueen paluu Lissaboniin. Saattue saapui 24. toukokuuta 1726 Salvadoriin Brasiliaan oltuaan merellä kaksi kuukautta ja neljä päivää.


title: Silmäsäätiö

text: Silmäsäätiö on vuonna 1960 perustettu, suomalaista silmätauteja, -vammoja ja –vikoja koskevaa lääketieteellistä tutkimustyötä ja koulutusta tukeva säätiö, jonka kotipaikka on Helsinki. Säätiö jakaa kantarahastostaan apurahoja ja palkintoja silmätautien erikoislääkäreille tai sellaisiksi erikoistuville joko kotimaassa tai ulkomailla tapahtuvaa opiskelua tai tieteellistä tutkimustyötä varten. Säätiön erillisrahastoista apurahoja kohdistetaan lahjoittajien määrittelemiin tutkimuskohteisiin: glaukooma.. Säätiön keskeisimmät varojen lähteet ovat sijoitusomaisuuden tuoton lisäksi yksityishenkilöiden ja elinkeinoelämän tekemät lahjoitukset. apurahojen hakuaika alkaa syyskuun alussa ja säätiö julkistaa myöntämäsnä apurahat marraskuussa.


title: Silmäsäätiö

text: Silmäsäätiö perustettiin, kun Suomen Silmälääkäriyhdistys ry ja Instrumentarium Oy lahjoittivat alkupääomaksi 200.000 markkaa ja professori Mauno Vannakselta 100.000 markkaa alkupääomaksi vuonna 1959. Säätiön perustamishankkeen takana olivat professori Vannas, professori Signe Löfgren, silmälääkäriyhdistyksen puheenjohtaja lääketieteen lisensiaatti Birgitta Knape ja yhdistyksen sihteeri, professori Jorma Castrén. Säätiö merkittiin säätiörekisteriin vuonna 1960. Säätiö jokoi ensimmäiset apurahat vuonna 1964. Pääoma on karttunut lahjoituksilla ja sijoitusomaisuuden tuotolla.


title: Silmäsäätiö

text: S, josta lähtien säätiö on tukenut kaikkiaan 1024 tutkimushanketta sekä 117 väitöskirjatyötä silmälääketieteen alalta.


title: Silmäsäätiö

text: Säätiön päätösvaltaa käyttää kuusijäseninen hallitus, jonka nimittää valtuuskunta. Valtuuskunnassa on silmälääketieteen edustajien lisäksi elinkeinoelämän ja muiden lääketieteen alojen edustajia. Silmäsäätiön kuusihenkisessä hallituksessa on kolme silmälääketieteen ja kolme sijoitustoiminnan asiantuntijaa.


title: Silmäsäätiö

text: Nimikkorahaston perustaminen säätiön yhteyteen on mahdollista, mikäli lahjoitus on vähintään 50.000 euroa.


title: Silmäsäätiö

text: Silmäsäätiö on jakanut apurahoina ja palkintoina viimeisen viiden vuoden aikana vuosittain noin 315 000 euroa 18-25 silmälääketieteen tutkijalle. Säätiö myöntää neljän tyyppisiä apurahoja:


title: Kudzu

text: Kudzu on kudzujen suvun (Pueraria) kasvi, joka kuuluu hernekasvien heimoon Fabaceae, alaryhmä Faboideae. Kudzut ovat monivuotisia köynnöskasveja, jotka kiipeilevät, kiertävät ja tukahduttavat muita kasveja. Niitä pidetään yleisesti rikkakasveina, mutta ne ovat syötäviä ja käytetään lääkekasveina. Niillä on todettu tehoa mm. tupakoinnin lopettamisessa ja alkoholismissa. Kudzut ovat kotoisin pääosin Itä-Aasiasta, Kaakkois-Aasia ja Tyynenmeren saaristosta.


title: Kudzu

text: Kudzu merkitsee yhtä tai useampaa Pueraria lajija tai lajiketta. Niiden väliset morfologiset erot ovat hienovaraisia; ne voivat risteytyä toistensa kanssa. Kudzu-lajikkeet ovat ilmeisesti peräisin useammasta kuin yhdestä kudzu lajista.


title: Kudzu

text: Kudzu levittyy sekä köynnösten, juuren että siementen avulla. Siemenet ovat hyytelöitä ja kypsyvät syksyllä, vaikka tämä on harvinaista. Kovat päällystetyt siemenet voivat pysyä elinkykyisinä useiden vuosien ajan ja menestyksekkäästi itävät vain, kun maa on märkää viidestä seitsemään päivään, lämpötiloissa yli 20 ° C (68 ° F). Kun siemenet ovat itäneet, taimet on pidettävä hyvin valutetussa turpeessa, joka säilyttää korkean kosteuden. Kasvuvaiheen aikana on tärkeää, että kudzu saa mahdollisimman paljon auringonvaloa. Kudzu-taimet ovat herkkiä mekaanisille vaurioille ja kemiallisille lannoitteille. Ne eivät siedä pitkää kuivuutta tai tulvaa.


title: Kudzu

text: Kudzua on käytetty mm. eroosion hallintaan ja maaperän parantamiseen. Palkokasveina se lisää maaperän typen sitomiskykyä.


title: Kudzu

text: Kudzua on käytetty lääkekasvina perinteisessä kiinalaisessa lääketieteessä. Sitä on saatu apua paitsi alkoholista, myös tupakasta vieroittamiseen. Kydzun vaikuttavuus päihteiden käytön lopettamisessa perustuu sen sisältämään dihydromyrisetiiniin. Dihydromyrisetiiniä on myös eräissä muissa kasveissa. Mm. aasialaisessa Kudzu-kasvissa (Pueraria lobata) on sitä, mutta myös suomalaisessa kiiltopajussa (Salix phylicifolia). Tietoa kiiltopajun DHM:stä ei yleisesti tunneta, eikä siten kiiltopajua myöskään ole hyödynnetty kaupallisesti. DHM:ä kutsutaan myös toisella nimellä ampelopsiini.


title: Open Doors

text: Open Doors on kansainvälinen yhteiskristillinen avustusjärjestö, joka tukee vainottuja kristittyjä. Järjestö on perustettu vuonna 1955 ja sillä on toimintaa yli 60 maassa. Open Doorsin toimintaan kuuluu muun muassa verkostoituminen, tiedottaminen, lobbaaminen ja varainkeruu. Toimintaan kuuluu myös rukoilu ja Raamatun opettaminen. Järjestö julkaisee vuosittain luettelon globaalista uskonnonvapaudesta.


title: Open Doors

text: Open Doors Finland ry aloitti toimintansa Suomessa vuonna 2015 kutsuakseen Suomen kristikuntaa rukoilemaan kristittyjen vainojen uhrien puolesta sekä keräämään varoja heidän auttamisekseen.


title: Open Doors

text: Open Doors julkaisee vuosittain World Watch List -nimisen tutkimuksen.


title: Konstruoituva monikulmio

text: Konstruoituva monikulmio on säännöllinen monikulmio, joka voidaan piirtää geometrisella konstruktiolla eli ainoastaan harppia ja viivoitinta käyttäen. Esimerkiksi säännöllinen viisikulmio voidaan konstruoida harpilla ja viivoittimella, kun taas säännöllistä seitsenkulmiota ei voida. Konstruoituvia monikulmioita on olemassa äärettömän monta, mutta niistä sellaisia, joissa sivujen lukumäärä on pariton, tunnetaan vain 31 erilaista.


title: Konstruoituva monikulmio

text: Säännöllinen kolmi- ja nelikulmio eli tasasivuinen kolmio ja neliö sekä säännöllinen kuusikulmio on helppo konstruoida harpilla ja viivoittimella. Säännöllisen viisikulmion konstruointi on jo hankalampaa, mutta jo antiikin Kreikan matemaatikot tunsivat menetelmän, jolla se voidaan tehdä. Lisäksi he osasivat konstruoida säännöllisen monikulmion, jonka sivujen lukumäärä on kaksi kertaa niin suuri kuin annetussa säännöllisessa monikulmiossa. Tämä herätti kysymyksen: voidaanko "kaikki" säännölliset monikulmiot konstruoida harpilla ja viivoittimella? Jos ei, mitkä "n"-kulmiot (missä "n" on sivujen lukumäärä) voidaan täten konstruoida, mitkä ei?


title: Konstruoituva monikulmio

text: Carl Friedrich Gauss todisti vuonna 1796, että säännöllinen 17-kulmio on konstruoituva. Viisi vuotta myöhemmin hän kehitti Gaussin jaksojen teorian teoksessaan "Disquisitiones Arithmeticae". Tämä teoria teki hänelle mahdolliseksi muotoilla riittävän ehdon säännöllisen monikulmion konstruoituvuudelle. Hän väitti, että sama ehto oli myös välttämätön, mutta hän ei koskaan julkaissut todistusta tälle väitteelle. Täydellisen todistuksen esitti Pierre Wantzel vuonna 1837. Tulos tunnetaan "Gaussin-Wantelin lauseena":


title: Konstruoituva monikulmio

text: Fermat’n alkuluvut ovat alkulukuja, jotka voidaan esittää muodossa formula_1 (Itse asiassa kaikki alkuluvut, jotka voidaan esittää muodossa formula_2, missä "n" on kokonaisluku, ovat samalla Fermat’n alkulukuja, sillä jos "n" ei ole kahden potenssi, se voidaan esittää tulona formula_3, missä formula_4 on kahden potenssi ja "p" jokin pariton luku. Jos luvulle formula_4 käytetään merkintää "q", saadaan formula_6, ja kun "1" on pariton, formula_7 on aina jaollinen formula_8:lla, olipa "q" mikä positiivinen kokonaisluku tahansa.)


title: Konstruoituva monikulmio

text: Geometrinen probleema voidaan palauttaa puhtaasti lukuteoreettiseen probleemaan käyttämällä hyväksi sitä seikkaa, että "n"-kulmio on konstruoituva, jos ja vain jos kulman formula_9 on konstruoituva luku, toisin sanoen sille voidaan esittää tarkka arvo neljän aritmeettisen peruslaskutoimituksen sekä neliöjuurien toton avulla. Yhtäpitävästi "n"-kulmio on konstruoituva, jos "n":nnen syklotomisen polynomin nollakohdat ovat konstruoituvia.


title: Konstruoituva monikulmio

text: Gaussin–Wantzelin lause voidaan ilmaista seuraavasti:


title: Konstruoituva monikulmio

text: Tunnettuja Fermat’n alkulukuja ovat vain seuraavat viisi:


title: Konstruoituva monikulmio

text: Koska Fermat’n alkuluvuista voidaan muodostaa 31 kombinaatiota, joissa niitä on yhdestä viiteen, on 31 tunnettua konstruoituvaa monikulmiota, joiden sivujen lukumäärä on pariton.


title: Konstruoituva monikulmio

text: Seuraavista 26 Fermat’n luvusta, "F":stä "F":een, yksikään ei ole alkuluku. "F":sta ja sitä suuremmista Fermat’n luvuista asiaa ei tiedetä.


title: Konstruoituva monikulmio

text: Säännöllinen "n"-kulmio on siis konstruoituva, jos luku "n" on esimerkiksi jokin seuraavista:


title: Konstruoituva monikulmio

text: kun taas se ei ole konstuoitavissa harpilla ja viivoittimella, jos "n" on jokin seuraavista:


title: Konstruoituva monikulmio

text: Koska tunnettuja Fermat’n alkulukuja on viisi, tunnetaan 31 lukua, jotka ovat yhden tai useamman toisistaan poikkeavan Fermat’n alkuluvun tuloja ja näin ollen 31 konstruitavaa monikulmiota, joissa sivujen lukumäärä on pariton. Nämä luvut ovat 3, 5, 15, 17, 51, 85, 255, 257, 771, 1285, 3855, 4369, 13107, 21845, 65535, 65537, 196611, 327685, 983055, 1114129, 3342387, 5570645, 16711935, 16843009, 50529027, 84215045, 252645135, 286331153, 858993459, 1431655765, 4294967295 . John Conway totesi kirjassaan "The Book of Numbers", että jos nämä luvut kirjoitetaan binäärilukuina, ovat samat, jotka muodostavat modulaariaritmeettisen Pascalin kolmion modulo 2 ensimmäiset 32 riviä, lukuun ottamatta ensimmäistä, jossa on vain luku 1 ja joka vastaa "yksikulmiota". Niinpä tällaisessa kolmiossa ykköset muodostavat approksimaation Sierpinskin kolmiolle. Tämä malli ei kuitenkaan päde enää pidemmälle, sillä seuraava Fermat’n luku on yhdistetty luku (4294967297 = 641 · 6700417), ja niinpä seuraavat rivit eivät vastaa konstruoituvia monikulmioita. Ei tiedetä, onko suurempia Fermat’n alkulukuja edes olemassa, ja näin ollen ei myöskään tiedetä, kuinka monta sellaista konstruoituvaa monikulmiota on olemassa, joissa sivujen lukumäärä on pariton. Jos Fermat’n alkulukuja on olemassa "q" kappaletta, on olemassa 2-1 sellaista monikulmiota.


title: Konstruoituva monikulmio

text: Modulaariaritmeettinen Pascalin kolmio modulo 2 sisältää vain lukuja 0 ja 1, ja se saadaan tavanomaisesta Pascalin kolmiosta vaihtamalla siinä kaikki parittomat luvut lukuun 1 ja kaikki parilliset luvut lukuun 0. Seuraavassa on kolmion kymmenen ensimmäistä riviä sekä niiden oikealla puolella eri rivit binääriluvuiksi tulkittuina ja muunnettuina kymmenjärjestelmään:


title: Konstruoituva monikulmio

text: Myöhempien Galois’n teoria koskevien tutkimusten valossa näiden todistusten perusteet ovat käyneet entistä selvemmiksi. Analyyttisen geometrian avulla on helppo todistaa, että konstruoituvien janojen pituuksien on oltava sellaisia, että ne saadaan perusjanojen pituuksista kertomalla ne sellaisilla luvuilla, jotka saadaan ratkaisemalla jokin sarja toisen asteen yhtälöitä. Tällaiset pituudet muodostavat kuntalaajennukseen, joka saadaan suorittamalla useita neliöllisiä laajennuksia. Tästä seuraa, että konstuktioiden muodostaman kunnan aste peruskunnan suhteen on aina kahden potenssi.


title: Konstruoituva monikulmio

text: Säännöllisten "n"-kulmioiden muodostamassa erityistapauksessa kysymys palautuu kysymykseen pituuksien


title: Konstruoituva monikulmio

text: konstruoituvuudesta. Nämä ovat trigonometrisia lukuja ja niin ollen algebrallisia lukuja. Kukin tällainen luku kuuluu "n":nteen syklotomiseen kuntaan — ja itse asiassa sen reaaliseen alikuntaan, joka on totaalisesti reaalinen kunta ja samalla rationaalikertoiminen vektoriavaruus, jonka Hamelin ulottuvuus on


title: Konstruoituva monikulmio

text: missä f("n") on Eulerin φ-funktio. Wantzelin tulos seuraa laskuista, jotka osoittavat, että f("n") on kahden potenssi vain siinä tarkoitetuissa tapauksissa.


title: Konstruoituva monikulmio

text: Gaussin konstruktiolle, kun Galois’n ryhmä on 2-ryhmä, tästä seuraa, että sillä on jono aliryhmiä, joiden alkioiden lukumäärät ovat


title: Konstruoituva monikulmio

text: ja joista jokainen on seuraavan aliryhmä, mikä on helppo todistaa induktiolla, kun ryhmät ovat Abelin ryhmiä. Sen vuoksi syklotomisella kunnalla on sarja alikuntia, joista kunkin aste on 2 potenssiin edellisen sarjan aste. Sellaisten kuntien generaattorit voidaan muodostaa Gaussin jaksojen teorian avulla. Esimerkiksi 17-kulmiolla on tällaiset jaksot, joista yksi saadaan kahdeksan yksikköjuuren summa, toinen vastaavasti neljän ja kolmas kahden yksikköjuuren summana, joka ovat


title: Konstruoituva monikulmio

text: Jokainen näistä juurista on jonkin sellaisen toisen asteen yhtälön ratkaisu, joka voidaan muodostaa edellisestä. Lisäksi näiden yhtälöiden ratkaisut ovat reaalilukuja, eivät kompleksisia, joten periaatteessa ne voidaan ratkaista geometrisella konstuktiolla, sillä tämä kaikki voidaan suorittaa pelkästään täysin reaalisen kunnan sisällä.


title: Konstruoituva monikulmio

text: Täten Gaussin tulos voidaan ymmärtää nykyisin käsittein; suorittamalla ratkaistavilla yhtälöillä laskutoimituksia jaksot voidaan neliöidä ja verrata niitä alempiin jaksoihin täysin algoritmisin menetelmin.


title: Konstruoituva monikulmio

text: Kaikista tunnetuista konstruoituvista monikulmioista tiedetään myös, "miten" ne voidaan konstruoida harpilla ja viivoittimella. Jos "n" = "p"·"q", missä "p" = 2 taikka "p" ovat "q" keskenään jaottomia, "n"-kulmio voidaan konstruoida "p"- ja "q"-kulmioiden avulla.


title: Konstruoituva monikulmio

text:
Täten riittää selvittää, miten voidaan konstruoida sellaiset "n"-kulmiot, joissa "n" on Fermat’n alkuluku.
Vasemmalta oikealle: säännöllisen 15-, 17-, 257- ja 65537-kulmion konstruktiot. Vain ensimmäinen vaihe 65537-kulmion konstruktiosta on merkitty, muiden konstruktiot on esitetty kokonaisuufessaan.


title: Konstruoituva monikulmio

text: Edellä on käsitelty klassisia geometrisia konstruktioita, jotka voidaan suorittaa ainoastaan harppia ja viivoitinta käyttämällä. Muutkin kostruktiot tulevat mahdollisiksi, jos sallitaan myös muita työvälineitä. Esimerkiksi niin sanotuissa neusis-konstruktioissa käytetään myös "merkittyä" viivainta. Konstruktiot ovat matemaattisia idealisaatioita ja oletetaan, että ne voidaan suorittaa tarkasti.


title: Konstruoituva monikulmio

text:
Jos harpin ja viivoittimen lisäksi on käytettävissä väline, jolla kulma voidaan jakaa kolmeen yhtä suureen osaan, säännöllinen "n"-kulmio voidaan konstruoida, jos ja vain jos
formula_12, missä "r, s, k" >= 0 ja missä luvut "p" ovat toisistaan eroavia Pierpontin alkulukuja (eli muotoa formula_13 olevia alkulukuja) ja suurempia kuin 3. Näin voidaan konstruktiot säännölliset 3-kulmiot kuten 9-, 27- ja 81 ja niin edelleen sekä myös esimerkiksi 7- ja 13-kulmiot. Tällä


title: Tomi Kaisto

text: Tomi Kaisto (s. 10. huhtikuuta 2000) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Pattijoen Urheilijoita. Kaisto on pelannut Superpesiksessä 18 ottelua joissa lyönyt yhden juoksun ja tuonut kaksi.


title: Boz Scaggs

text: Boz Scaggs (oik. "William Royce Scaggs", s. 8. kesäkuuta 1944 Canton, Ohio) on yhdysvaltalainen Grammy-palkittu rhythm and blues -laulaja ja lauluntekijä sekä kitaristi. Hänen suurimpia hittejään ovat ”Lido Shuffle” ja ”Lowdown”, molemmat vuoden 1976 disko- ja soultyylejä rhythm and bluesiin yhdistävältä albumilta "Silk Degrees", joka nousi Yhdysvaltojen albumilistan kakkoseksi. Scaggs teki esikoisalbuminsa nimeltä "Boz" asuessaan Tukholmassa vuonna 1965, ja 1960-luvun lopulla hän oli mukana Steve Miller Bandin alkuaikojen kokoonpanossa.


title: Boz Scaggs

text: William Royce Scaggsin isä oli kauppamatkustaja, ja perhe asui ensin Ohiossa, sitten Oklahomassa ja lopulta Texasissa, Dallasin esikaupungissa Planossa. Siellä poika sai high school -kavereiltaan lempinimen Bosley, joka lyheni pian muotoon Boz. Hän kiinnostui jo varhaisteininä musiikista kuultuaan radiosta muun muassa T-Bone Walkeria ja Jimmy Reediä ja päästyää kuulemaan Ray Charlesia konsertissa Dallasissa. Hän oppi soittamaan kitaraa ja soitti eri teiniyhtyeissä Dallasin ympäristössä muun muassa 16-vuotiaan kitaristilahjakkuuden Steve Millerin kanssa. He ystävystyivät, ja Miller toimi Scaggsin mentorina tämän myöhemmällä uralla.


title: Boz Scaggs

text: Musiikkiharrastus sai Scaggsin jättämään high schoolin kesken. Hän palveli jonkin aikaa armeijassa San Antoniossa ja perusti sitten R&B-tyylisen ravintolayhtyeen Austiniin. The Wigs -niminen yhtye lähti vuonna 1964 kiertueelle Britanniaan, jossa se joutui huomaamaan monien sikäläisten muusikoiden soittavan amerikkalaista blues-pohjaista musiikkia paljon paremmin ja monipuolisemmin. Kun muut yhtyeen jäsenet päättivät palata Austiniin, Boz Scaggs jäi kiertelemään Eurooppaa katusoittajana ja asettui Tukholmaan, jossa hän sai tehdä ensimmäisen albuminsa ruotsalaisyhtyeen laulusolistina.


title: Boz Scaggs

text: Tukholmassa Scaggs tutustui Jefferson Airplanen kitaristin Jorma Kaukosen veljeen Peter Kaukoseen ja sai kuultavakseen San Franciscon alueella tehtyä uutta rock-musiikkia. Hän kuuli myös ystävänsä Steve Millerin perustaneen San Franciscoon yhtyeen. Scaggs lähti Tukholmasta San Franciscoon ja liittyi Steve Miller Bandiin. Hän on kertonut pitäneensä alueen silloista hippikulttuuria lapsellisena verrattuna ”sivistyneeseen” eurooppalaiseen popkulttuuriin ja herättäneensä ihmetystä yrittäessään pysyä erossa jo Euroopassa ja Intian-matkallaan käyttämistään huumeista.


title: Boz Scaggs

text: Steve Miller Bandissä Boz Scaggs nousi esiin lauluntekijänä ja laulajana ja pääsi muun muassa "Rolling Stone" -lehden Jan Wennerin suosioon. Wenner järjesti Scaggsille levytyssopimuksen Atlantic Recordsin kanssa ja tuotti tämä albumin "Boz Scaggs" (1970), joka äänitettiin Alabamassa Muscle Shoals -studiolla yhdessä sikäläisten huippumuusikoiden, muun muassa Duane Allmanin, kanssa.


title: Boz Scaggs

text: Scaggs siirtyi Atlanticilta Columbia Recordsille ja teki seuraavina vuosina sille useita albumeja, ensimmäisinä "Moments" (1971) ja "Boz Scaggs & Band)" (1971), molemmissa tuottajana Glyn Johns. Vuoden 1972 "My Time" tehtiin jälleen Muscle Shoalsissa, tuottajana Roy Halee.


title: Boz Scaggs

text: Suurimman menestyksen Scaggs sai Johnny Bristolin tuottamalla vuoden 1976 albumilla "Silk Degrees", joka myi yli neljä miljoonaa kappaletta ja nousi albumilistan kakkostilalle. Albumi tuotti myös singlehitit ”Lowdown” ja ”Lido Shuffle”, jonka B-puolen balladista ”We’re All Alone” Rita Coolidge sai itselleen hitin omana cover-versionaan. ”Lowdown” palkittiin vuoden parhaan R&B-kappaleen Grammyllä. Myös seuraavat albumit "Down Two Then Left" (1977) ja "Middle Man" (1980) myivät platinalevyyn vaaditut yli miljoona kappaletta. Niiden jälkeen Scaggs keskeytti uransa 1980-luvun alussa, keskittyi vaikeassa avioerossa yhteishuoltajuuden saaneisiin poikiinsa ja perusti San Franciscoon teksasilaisen ravintolan ja musiikkiklubi Slim’sin.


title: Boz Scaggs

text: Scaggs palasi levybisnekseen vuoden 1988 albumilla "Other Roads", jolle lauluja kirjoitti myös kirjailija-muusikko Jim Carroll. Esiintyväksi muusikoksi Scaggs palasi vasta vuoden 1991 kiertueella The New York Rock and Soul Revue, jonka vetäjänä toimi Steely Danin Donald Fagen ja jossa esiintyivät myös Phoebe Snow, Michael McDonald ja Charles Brown.


title: Boz Scaggs

text: 1990-luvun alussa Boz Scaggs sai levytyssopimuksen Virgin Recordsille. Los Angelesin huippumuusikoiden ja -studioiden sijaan ensimmäinen levy "Some Change" tehtiin Scaggsin kotikaupunkiin San Franciscoon rakennetussa vaatimattomassa studiossa vain yhden sessiomuusikon, multi-instrumentalisti Ricky Fataarin avulla. Scaggs alkoi samoihin aikoihin myös esiintyä radioasemien live-sessioissa ja muissa pienimuotoisissa tilaisuuksissa. Vuoden 1997 albumilla "Come On Home" Scaggs palasi juurilleen rhythm and bluesiin ja otti levylle mukaan omien sävellystensä lisäksi Bobby Blandin, Jimmy Reedin ja T-Bone Walkerin kappaleita.


title: Boz Scaggs

text: Boz Scaggs vieraili yhtyeineen vuoden 2003 Pori Jazz -festivaaleilla.


title: Boz Scaggs

text: Vuonna 2010 Scaggs muodosti Donald Fagenin ja Michael McDonaldin kanssa supertrion The Dukes of September, joka perustui paljolti vuoden 1991 The New York Rock and Soul Revue -projektiin. 2010-luvun puolessavälissä Scaggs levytti pari albumia Memphisissä Steve Jordanin tuottamina.


title: Boz Scaggs

text: Scaggs levyttää ja tekee kiertueita yhä 2010-luvun lopullakin. Vuonna 2018 ilmestyi albumi "Out of the Blues".


title: Snellman-instituutti

text: Snellman-instituutti on yleishyödyllinen yhdistys, jonka toimipaikka on Kuopiossa. Toiminnassaan se keskittyy tieteenaloihin, joita J. V. Snellman harjoitti: historiatieteisiin, kirjallisuuden tutkimukseen ja jonkin verran myös taloustieteisiin ja filosofiaan.


title: Snellman-instituutti

text: Snellman-instituutti ylläpitää Snellman-kesäyliopistoa, järjestää Kirjakantti-tapahtuman ja Minna Canth -foorumin. Lisäksi pyrkii edistämään yhteiskunnallista vuorovaikutusta ja harjoittaa julkaisutoimintaa.


title: Snellman-instituutti

text: Instituutti aloitti toimintansa vuoden 1983, ja sen julkaisusarjoihin kuuluu 150 nimikettä.


title: Seututie 183

text: Seututie 183 on Salon Perniöstä Kemiönsaaren Taalintehtaalle johtava seututie. Tiellä on pituutta noin 49 kilometriä. Se on kokonaan päällystetty, kaksiajoratainen ja pääosin hyvälaatuinen.


title: Seututie 183

text: Ennen vuotta 1996 seututie 186 päättyi Taalintehtaan sijaan Kasnäsiin.


title: Seututie 183

text: Tie alkaa nykyisin Salossa sijaitsevan Perniön Haarlan kiertoliittymästä, jossa se haaraantuu kantatiestä 52. Perniöstä seututie suuntaa kohti Ylönkylää, jossa se risteää Särkisalosta tulevan yhdystien 1823 kanssa. Ylänkylästä matka jatkuu kohti Strömmaa, jossa on nostosilta.Strömmasta tie suuntaa kohti Kemiötä, jossa seututie 183 risteää seututien 181 kanssa. Kemiössä seututie ohittaa taajaman sen eteläpuolelta.


title: Seututie 183

text: Kemiöstä tie jatkaa Dragsfjärdiin, jota ennen se kuitenkin sivuuttaa Björkbodan kylän. Dragsfjärdissä tie poistuu alku peräiseltä linjaukseltaan eli nykyiseltä yhdystieltä 1830, joka menee Kasnäsiin. Dragsfjärdistä seututie jatkaa Taalintehtaalle, jonne se päätyy.


title: Sulfadoksiini

text: Sulfadoksiini (CHSNO) on sulfonamideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sulfadoksiinia voidaan käyttää malarian hoitoon, muta sitä ei suositella käytettäväksi resistenttiyden kehittymisen vuoksi. Sulfadoksiini on WHO:n laatimalla tärkeimpien lääkeaineiden listalla.


title: Sulfadoksiini

text: Huoneenlämpötilassa sulfadoksiini on kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vähäisessä määrin veteen ja alkoholeihin ja hyvin happamiin tai emäksisiin liuoksiin.


title: Sulfadoksiini

text: Sulfadoksiinin käyttö malarian hoidossa perustuu siihen, että yhdiste estää dihydropteroaattisyntaasientsyymiä. Sitä ei kuitenkaan käytetä yksinään vaan aina yhdistelmänä pyrimetamiini, pyrimetamiinin ja artesunaatin tai amodiakiinin kanssa. Malarialoisio on kuitenkin kehittänyt resistenssin pyrimetamiinin ja sulfadoksiinin yhdistelmälle eikä sen käyttöä enää suositella.


title: Sulfadoksiini

text: Sulfadoksiinin valmistus lähtee metyyli-2-metoksiasetaatista ja dimetyylioksalaatista, jotka kondensoituvat emäksisissä olosuhteissa. Kuumennettaessa tämä tuote hajoaa metoksimalonihapon dimetyyliesteriksi. Esteriryhmät reagoivat ammoniakin kanssa, jolloin muodostuu diamidi. Tämä välituote reagoi emäksisissä olosuhteissa formamidin kanssa 4,6-dihydroksi-5-metoksipyrimidiiniksi. Seuraava vaihe on tämän tuotteen klooraus fosforitrikloridin avulla ja toinen muodostuneen tuotteen klooriatomeista korvataan aminoryhmällä ja toinen metoksiryhmällä. Kaksi viimeistä vaihetta sulfadoksiinisynteesissä ovat reaktio 4-asetyyliaminobentseenisulfonyylikloridin kanssa ja hydrolyysi emäksisissä olosuhteissa.


title: Pullasota

text: Pullasota () oli lyhyt aseellinen yhteenotto Meksikon ja Ranskan välillä vuosina 1838–1839. Sota syttyi Ranskan tuettua kansalaistensa korvausvaatimuksia Meksikon valtiolta. Eräs korvausten hakija oli ranskalainen leipuri, jonka leipomon meksikolaiset sotilaat olivat ryöstäneet ja jonka mukaan sota sai nimensä. Ranskalaiset saarsivat ja hyökkäsivät Veracruzin rannikkokaupunkiin ja lopulta meksikolaiset taipuivat 600 000 peson sotakorvauksiin. Kaupungin puolustaminen teki kuitenkin meksikolaisesta Antonio López de Santa Annasta sotasankarin ja mahdollisti näin hänen diktaattorin oikeutensa myöhemmin.


title: Pullasota

text: Meksiko oli itsenäistymisensä jälkeen sekasortoisessa tilassa ja sodat ja muut taistelut olivat tehneet eri mittakaavojen vahinkoa ulkomaiden kansalaisten omistuksille maassa. Eri vahinkoja kärsineet osapuolet olivat tehneet korvausvaatimuksia Meksikon valtiota vastaan vahinkojen puolesta. Yksi vaatimusten esittäjistä oli eräs ranskalainen, jonka mukaan meksikolaiset sotilaat olivat ryöstäneet hänen omistamansa leipomon vuonna 1828. Kuningas Ludvig Filip I:n johtama Ranska päätti tukea leipurin ja muiden ranskan kansalaisten vaatimuksia ja Meksikolle esitettiin 600 000 peson korvausvaatimus. Kun rahaa ei tullut kuuluakseen, Ranskan laivasto asetti Meksikon Veracruzin sataman merisaartoon huhtikuussa 1838.


title: Pullasota

text: Tuleva yhteenotto tuli tunnetuksi pullasotana aiemmin mainitun ranskalaisen leipomon mukaan. Nimen risti eräs ranskalainen journalisti tähdentäessään aseellisen yhteenoton mielettömyyttä.