title: Valepeltoetana

text: Valepeltoetana muistuttaa etenkin peltoetanaa ("Deroceras agreste"), mutta myös muita "Deroceras"-suvun lajeja ja varma määritys saattaa vaatia genitaalipreparaatin tekoa. Täysikasvuinen valepeltoetana keskikokoinen, on venyneenä 4–5 cm pitkä ja sen väritys vaihtelee kellertävänvalkoisesta ruskean kautta harmaaseen. Paksua ja voimakkaasti nystyistä ihoa peittää tumma, verkkomainen kuviointi. Selän loppupään harjanne on lyhyt ja selkäkilven takaosassa, oikealla kyljellä sijaitsevan hengitysaukon ympärys on hieman ympäristöään vaaleampi. Jalka on väriltään vaaleasta vaalean harmaaseen. Etanan erittämä lima on normaalisti kirkasta mutta eläintä häirittäessä erite muuttuu valkoiseksi.


title: Valepeltoetana

text: Lajinmäärityksen vaikeuden vuoksi valepeltoetanan todellinen levinneisyys tunnetaan huonosti. Euroopassa havaintoja on kuitenkin kaikkialta Kaukasukselle saakka. Suomessa se on yleinen Ahvenanmaalla sekä Etelä- ja Keski-Suomessa, mikä lisäksi vanhoja havaintoja tunnetaan Oulun seudulta sekä Inarista.


title: Valepeltoetana

text: Se on levinnyt vieraslajina Pohjois-Amerikkaaan, Sri Lankaan sekä Uuteen-Seelantiin.


title: Valepeltoetana

text: Valepeltoetana on sidoksissa kulttuuriympäristöihin. Se viihtyy avoimissa ympäristöissä ja välttelee metsiä. Myös kasvihuoneet kelpaavat elinpaikoiksi. Laji on vakava tuholainen, joka syö jopa puolet ruumiinpainostaan eli gramman vuorokaudessa. Massaesiintymän rajana pidetään 25 yksilöä neliömetrillä, jolloin hehtaarin alalla etanat voivat syödä satoja kiloja kasveja vuorokaudessa. Lajilla on myös taipumus vaihtaa ruokailupaikkaa, minkä vuoksi todellinen satovahinko voi olla 10–30 kertainen. Laji vahingoittaa etenkin kevätviljaa, vihanneksia, jyviä ja juureksia.


title: Valepeltoetana

text: Yksi etana kykenee tuottamaan noin 700 munaa vuodessa ja laskee ne 60–75 kappaleen ryhminä. Lisääntyminen edellyttää parittelua.


title: Valepeltoetana

text: Laji haistaa sitä saalistavat kovakuoriaiset. Uhattuna valepeltoetana heiluttaa ruumistaan ja erittää valtavan määrän limaa ja pakenee. Se kykenee myös pudottamaan takaruumiinsa kärjen.


title: Valepeltoetana

text: Valepeltoetanan saalistajia luonnossa ovat ainakin seuraavat: Abax parallelepipedus, puistokiitäjäinen ("Carabus nemoralis"), sinikiitäjäinen ("Carabus violaceus"), Ctenognathus bidens, etanakiitäjäinen ("Cychrus caraboides"), Holcaspis mucronata, Megadromus antarcticus, Plocamostethus planiusculus, tarhasysikiitäjäinen ("Pterostichus madidus"), aitosysikiitäjäinen ("Pterostichus melanarius"), isosysikiitäjäinen ("Pterostichus niger"), Scaphinotus marginatus ja kosteikkokotilo ("Zonitoides nitidus").


title: Valepeltoetana

text: Valepeltoetana kykenee talvehtimaan missä tahansa elämänvaiheessa ja se kestää hyvin kylmää. Yksilö elää yhdestä kahteen vuotta. "Tetanocera elata" -kärpäslaji loisii valepeltoetanalla.


title: Damaskoksen valtaus (1918)

text: Damaskoksen valtaus tapahtui 1. lokakuuta 1918 osana ensimmäistä maailmansotaa, kun kenraali Edmund Allenbyn komentamat Egyptian Expeditionary Forcen joukot sekä arabijoukot saapuivat Damaskokseen perääntyvien turkkilais- ja saksalaisjoukkojen hylättyä kaupungin. Ennen vetäytymistään Damaskoksesta saksalaiset räjäyttivät kaupungin ammus- ja polttoainevarastot. Lokakuun aikana britti- ja arabijoukot jahtasivat vetääntyviä turkkilaisarmeijoita pohjoiseen, kunnes nämä onnistuivat muodostamaan pitävän puolustuslinjan.


title: Pariisi 1900-luvulla

text: Pariisi 1900-luvulla ("Paris au XXe siècle") on Jules Vernen nuoruudenaikainen tieteisromaani. Teos on kirjoitettu vuonna 1863, mutta julkaistu vasta vuonna 1994 noin sata vuotta kirjailijan kuoleman jälkeen. Kirjoittaja on sijoittanut tarinan vuoteen 1960. Teosta ei pessimistisen loppuratkaisunsa takia julkaistu Vernen eläessä, vaikka synkkyyden ei olisi pitänyt järkyttää lukijoita, koska teos oli tarkoitettu aikuisyleisölle.


title: Pariisi 1900-luvulla

text: Verne on pyrkinyt tarkasti hahmottelemaan tulevaisuuden Pariisia. Hän on sijoittanut tekstiin tuntemansa keksinnöt, kuten elohopealampun, polttomoottorin ja paineilmalla toimivan rautatien. Niiden pohjalta hän on muodostanut kuvitelman tulevaisuuden Pariisin liikenteestä: Paineilmalla liikkuvan kaupunkijunan rata olisi hiukan katutason yläpuolella, ja se tarjoaisi sateensuojaa jalankulkijoille. Illalla kadut valaistaisiin elohopealampuilla. Vaunut eli autot taas kulkisivat ilman hevosia, koska niissä olisi Étienne Lenoirin keksintöön pohjautuva kaasumoottori. Matkailu olisi laajentunut niin paljon, että Pariisissa olisi 20 000 vuodepaikan hotelli. Kanavan avulla Pariisista olisi tullut satamakaupunki, jonne liikennöisi neljännespeninkulman pituinen laiva. Siinä olisi 30 mastoa ja 15 savupiippua. Satamien tavarankäsittely olisi automatisoitu.


title: Pariisi 1900-luvulla

text: Yhteiskunta olisi sadassa vuodessa muuttunut suuresti, vaikka Ranska edelleen olisikin keisarikunta. Koulutus olisi yhteiskunnan keskeinen ala, ja sitä johtaisi yritys nimeltään "Koulutuspankkiyhtiö". Koulutuksen keskeinen ala olisi tieteellis-tekninen osaaminen, kun taas humanistinen sivistys olisi suorastaan kielletty. Rakentaminen ja opettaminen olisivat sulautuneet samaksi toimialaksi.


title: Pariisi 1900-luvulla

text: Verne hahmottelee kirjassa myös tietokonetta muistuttavan laskukoneen. Pankissa työskentelevät operaattorit joutuvat raatamaan syöttäessään siihen pankin rahaliikenteen tietoja.


title: Pariisi 1900-luvulla

text: Teoksen pessimistiseen loppuratkaisuun yhdistyy humanistisen sivistyksen alennustila ja ilmastonmuutos, sillä Eurooppa joutuu kylmyyden kouriin. Teoksen päähenkilö nääntyy lopulta nälkään ja kylmään, mutta viimeiset rahansa hän silti käyttää ostamalla rakastetulleen kukkakimpun.


title: Readingin rautatieasema

text: Readingin rautatieasema (ennen Reading General) on rautatieasema Readingin kaupungissa Berkshiren kreivikunnassa. Aseman läpi kulki 2011–2012 yhteensä 15,3 miljoonaa matkustajaa, mikä teki siitä Yhdistyneen kuningaskunnan kahdeksanneksi vilkkaimman rautatieaseman Lontoon ulkopuolella.


title: Readingin rautatieasema

text: Arabian Lawrencena tunnettu T. E. Lawrence kadotti sotamuistelmiensa "Seven Pillars of Wisdom" (1922) muistiinpanot vaihtaessaan junia asemalla 1919.


title: Veikko Kaukonen

text: Veikko Mauno Kaukonen (s. 7. helmikuuta 1936 Tampere) on suomalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija.


title: Phabricator

text: Phabricator on ohjelmistokehitykseen tarkoitettu web-sovellus. Se sisältää tuen Git, Mercurial ja Subversion-versionhallintajärjestelmille. Ohjemistoon kuuluu muiden muassa koodin arviointi työkalu, lähdekoodiselain, muutosten tarkkailutyökalu ja wiki. Ohjemistoa kehittää Phacility-yritys. Ohjemisto on julkaistu avoimen lähdekoodin Apache v2 -lisenssillä.


title: Phabricator

text: Ohjemisto kehitettiin alkujaan Facebookin sisäiseksi työkaluksi. Phabricatorin pääkehittäjä Evan Priestley siirtyi Facebookista uuteen Phacility-yritykseen jatkamaan ohjemiston kehitystä.


title: Phabricator

text: Phabricatorin käyttäjiä ovat muiden muassa:


title: Ansu Kivekäs

text: Anna Maria ”Ansu” Kivekäs (s. 1964 Tikkurila, Helsingin maalaiskunta) on suomalainen kirjailija. Hän on koulutukseltaan varhaiskasvatuksen erityisopettaja. Hän on opiskellut myös luovaa kirjoittamista.


title: Ansu Kivekäs

text: Vuonna 2013 Kivekkään teos "Ykkösjätkät" oli Arvid Lydecken -palkintoehdokkaana. Hän sai vuonna 2014 Kirjapöllö-palkinnon teoksesta "Päin Porkkalaa".


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Yrittäjyyskoulutus Suomessa tarkoittaa toisen asteen oppilaitoksissa, ammattikorkeakouluissa, yliopistoissa ja aikuiskoulutuslaitoksissa annettavaa koulutusta ja valmennusta liikeyrityksen perustamiseen ja yrittäjänä toimimiseen. Yrittäjyyskoulutus nähdään yleensä osana laajempaa käsitettä yrittäjyyskasvatus, joka ulottuu peruskoulun yhteiskuntaopintojen yrittäjämyönteisyydestä aina yrittäjinä jo toimivien henkilöiden elinikäiseen oppimiseen.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Suomalaisen yrittäjäkoulutuksen varhaisena ilmentymänä voidaan pitää 1860-luvun suurten nälkävuosien seurauksena syntynyttä tarvetta kouluttaa paitsi maatalousyrittäjiä, myös tilanhoitajia ja maataloustyöntekijöitä tehokkaampiin viljely- ja karjanhoitomenetelmiin. Näin syntyivät maanviljelyskoulut ja karjanhoitokoulut. Vuodesta 1904 alkaen perustetut kauppaopistot kouluttivat konttoristien ohella liikemiehiä eli erityisesti kaupan alan yrittäjiä. Kaupan alan koulutus Suomessa tarjosi muutenkin yrittäjätoiminnassa tarvittavia taitoja.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Yleinen, toimialasta riippumaton yrittäjyyskoulutus aloitettiin Suomessa varsinaisesti vasta 1980-luvun alussa. Sitä ennen, ja vielä nykyisinkin, koulutuksen katsottiin Suomessa ja muualla länsimaissa usein pikemminkin vähentävän haluja ryhtyä yrittäjäksi. Tätä tukivat monet "self made man" -tyyppiset tarinat koulupudokkaista, jotka koulutuksesta ”vapaaksi päästyään” perustivat menestyviä yrityksiä ja työllistivät satoja elleivät tuhansia. Myös monet tutkimukset ovat osoittaneet, että korkeampi koulutustaso merkitsee pienempää todennäköisyyttä ryhtyä yrittäjäksi.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Vuonna 1976 uudistettu työllisyyskoulutuslaki antoi korkeakouluille mahdollisuuden järjestää työllisyyskursseja, joista osa tarjottiin yrittäjäkoulutuksena. Ensimmäinen työttömille suunnattu yhdeksän kuukauden mittainen yrittäjäkurssi järjestettiin Oulun yliopistossa vuonna 1980.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Varsinaisesti yrittäjyyskoulutus alkoi kehittyä Suomen 1990-luvun alun laman myötä, jolloin palkansaajien ja työttömien ryhtyminen yrittäjäksi oli puhutuimpia työvoiman liikkuvuuden muodoista. Yrittäjyysajattelun voimistuminen liittyi myös yleiseen ammattikoulutuksen muuttumiseen valtiojohtoisuudesta enemmän yritysten tarpeita ja työmarkkinoiden muutosta huomioon ottavaksi. Ammattikasvatushallitus yhdistettiin 1991 opetushallitukseen ja koulutuksen toimivaltaa alettiin siirtää keskusvirastoilta ja lääninhallituksilta kuntiin, niiden muodostamiin koulutuskuntayhtymiin ja niiden alaisuudessa toimiviin oppilaitoksiin. Samalla elinkeinoelämän osallistumista oppilaitoksien hallintoon lisättiin. Koulutusresursseja ryhdyttiin suuntamaan enemmän teknologiaan ja liiketalouteen, myös yrittäjyyteen.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Yrittäjyyskoulutuksen tarvetta perusteltiin lähinnä talouskasvun aikaansaamisella työpaikkoja luomalla, talouselämän sopeutumiskyvyn parantamisella sekä valtionyritysten julkisten palvelujen yksityistämistarpeella. Vuonna 1992 opetushallitus asetti "yrittäjyyden neuvottelukunnan", joka sai tehtävikseen määritellä yrittäjyyden käsitteen sekä ehdottaa ja toteuttaa erilaisia malleja yrittäjyyden edistämiseksi. Neuvottelukunnan työn tuloksena muun muassa vuosina 1994–1995 käyttöön otetuissa peruskoulun, lukion ja ammatillisen koulutuksen opetussuunnitelmissa otettiin yrittäjyys aiempaa paremmin huomioon. Muita opetusministeriön yrittäjyyden edistämiseksi asettamia työryhmiä ovat olleet yrittäjyyden ohjausryhmä 2002, yrittäjyysalan koulutustoimikunta 2007–2010, yrittäjyysalan tutkintotoimikunta 2007–2010, korkeakoulupohjaisen yrittäjyyden yhteistyöryhmä 2008 sekä maakunnalliset YES-yrittäjyyskasvatuskeskukset. YES-verkosto on yrittäjyyskasvatuksen valtakunnallinen asiantuntijaverkosto, joka tukee ja valmentaa opettajia yrittäjyyskasvatuksessa ja toimii alueellisen yrittäjyyskasvastustyön rakentajana ja yhteistyön kehittäjänä.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Suomalaiseen yrittäjäkasvatus- ja koulutuskeskusteluun ovat vaikuttaneet myös Euroopan unionin toimenpiteet ja lausunnot. Euroopan komissio on esimerkiksi määritellyt aloitteellisuuden ja yrittäjyyden yhdeksi kahdeksasta elinikäiseen oppimiseen liittyvästä avaintaidosta, joka kaikilla EU-kansalaisilla tulisi olla. Vuonna 2003 komissio julkaisi "Yrittäjyyden vihreän kirjan", jossa todetaan että koulutuksen tulisi osaltaan edistää yrittäjyyttä muokkaamalla ajatustapoja, vahvistamalla yrittäjätaitoja ja lisäämällä tietoisuutta yrittäjän uravaihtoehdoista. Euroopan komission vuonna 1992 julkaiseman tutkimuksen mukaan Suomi oli jo ennen EU-jäsenyyttään Euroopan ainoa maa, joka oli sitoutunut kaikessa toisen asteen koulutuksessaan yrittäjyyskasvatukseen.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text:
Syksystä 2010 lähtien yrittäjäopintoja on sisällytetty kaikkiin toisen asteen ammatillisiin perustutkintoihin. Ammatillisessa peruskoulutuksessa yrittäjänä toimiminen sisältyy ammattitaitoa täydentävään tutkinnon osaan Yritystoiminta (0–4 opintoviikkoa) ja ammatilliseen tutkinnon osaan Yrittäjyys (10 opintoviikkoa). Opetusmenetelmänä voi olla
esimerkiksi harjoitusyritys, Nuori Yrittäjyys -toiminta ja osuustoiminta.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Ammattitaidon Suomenmestaruuskisojen yhteydessä kilpaillaan parhaasta ammatillisen koulutuksen yrittäjyysopetusmenetelmästä Taitajasta yrittäjyyteen -teemalla. Palkitut menetelmät ulottuvat satunäytelmästä muotinäytökseen ja popup-myymälään.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Myös lukioissa annetaan yhä enemmän yrittäjyyskoulutusta. Esimerkiksi Muuramen lukio tarjoaa viittä kurssia aiheesta. Ensimmäinen kurssi tutustuttaa yrittäjyyden peruskäsitteisiin ja yrityksen perustamiseen, toinen yritystalouteen ja budjetointiin, kolmas markkinointiin. Neljäs kurssi käsittelee kansainvälistä yritystoimintaa, ja viides kurssi on itsenäinen tutkielma opiskelijan valitsemasta yrityksestä. Lisäksi lukion Työosuuskunta Kisällissä voi kokeilla ulkoista yrittäjyyttä turvallisessa ympäristössä. Muuramessa toimii myös nuorten yrittäjyystalo Innola, joka tekee yhteistyötä Muuramen lukion kanssa. Jyväskylässä Voionmaan lukion Nuoresta johtajasta yrittäjäksi -kurssille ovat voineet osallistua kaikkien jyväskyläläisten lukioiden oppilaat. Opetus tapahtuu kouluajan ulkopuolella viikonloppuisin. Muita esimerkkejä yrittäjäkoulutuksesta lukioissa ovat Ylöjärven lukion Y-linja, Puolangan lukion yrittäjyyskurssit, ja Pyhäjoen yrittäjyyslukio.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Helsingissä toimii Etu-Töölön lukio, jossa on yrittäjyyspainotus. Koululla on omia yrittäjyyskursseja kaikkiaan kymmenen, ja lisäksi se toimii yhteistyössä Startup-lukion ja Taloudellisen Tiedotustoimiston kanssa, joiden kursseja voi myös suorittaa Etu-Töölön lukiossa.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: 1990-luvulla perustetut ammattikorkeakoulut ottivat alusta asti ohjelmaansa yrittäjyyskoulutuksen tai ainakin yrittäjyyteen myönteisesti suhtautuvan, työelämälähtöisen opetustavan. Ammattikorkeakoulujen yhteinen yrittäjyysstrategia valmistui 2006. Siihen sisällytettiin tavoite, että joka kymmenes ammattikorkeakoulututkinnon suorittanut toimisi yrittäjänä 10 vuoden kuluttua valmistumisestaan.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Ensimmäisenä varsinainen yrittäjyyskoulutus aloitettiin Seinäjoella ja Kauhavalla vuonna 1992 yhteistyössä Suomen Yrittäjäopiston kanssa. Tämä väliaikainen Yrittäjien ammattikorkeakoulu liitettiin vuonna 1999 osaksi Seinäjoen ammattikorkeakoulua. Toisena yrittäjyyskoulutuksen aloitti Jyväskylän ammattikorkeakoulun Tiimiakatemia vuonna 1993, tutkintonimikkeenä tradenomi. Rovaniemen ammattikorkeakoulun yhteydessä on vuonna 2001 asti toiminut yrittäjyysopintoa tarjoava InnoAkatemia. Tampereen ammattikorkeakoulun vastaava yksikkö on nimeltään Proakatemia. Satakunnan ammattikorkeakoulussa yrittäjyyttä voi opiskella minkä tahansa alan opiskelija 15 opintopisteen verkkokurssilla Opiskelija yrittäjänä.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Seinäjoen ammattikorkeakoulussa on aikuiskoulutuksena tarjottava pk-yrittäjyyden koulutusohjelma. Ylempänä ammattikorkeakoulututkintona yrittäjyyttä opetetaan muun muassa Jyväskylän, Kajaanin, Hämeen ja Tampereen ammattikorkeakoulussa, Laureassa ja Metropoliassa.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Turun yliopiston kyselytutkimuksessa vuodelta 2008 ilmeni, että tutkimuskohteena olleisiin Seinäjoen ja Jyväskylän ammattikorkeakoulujen yrittäjyyskoulutuksiin valikoitui muita koulutusohjelmia enemmän yrittäjäperheiden kasvatteja. Näistä yrittäjyyskoulutusohjelmista valmistuneista kuitenkin vain noin joka kymmenes toimi kyselyhetkellä yrittäjänä, ja yllättäen neljä viidesosaa heistä oli muista kuin yrittäjäperheistä kotoisin olevia. 2000-luvun alkupuolella tehdyssä kyselytutkimuksessa havaittiin, etteivät ammattikorkeakouluopiskelijoiden yrittäjyysaikeet vahvistuneet erityisissä yrittäjyyspainotteisissa koulutusohjelmissa opiskelun aikana, vaan pysyivät suunnilleen samalla tasolla läpi opiskeluvuosien.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Yrittäjyysopintoja voi opiskella Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa, Jyväskylän yliopiston taloustieteiden tiedekunnassa, Svenska handelshögskolanissa Helsingissä sekä Turun kauppakorkeakoulussa. Koulutus vaihtelee oppilaitoksittain, mutta se pyrkii antamaan valmiuksia yrityksen perustamiseen sekä uuden tuotteen tai idean tuomiseen markkinoille. Opinnoissa perehdytään myös yrityksen tai sen yksikön liiketoiminnan kehittämiseen ja johtamiseen. Lappeenrannan teknillinen yliopisto tarjoaa tuotantotalouden osastollaan erityistä yrittäjyyden DI-ohjelmaa. Lapin yliopistossa voi suorittaa 25 opintopisteen yrittäjyyden peruskurssin ja sen jälkeen 35 opintopisteen yrittäjyyden aineopinnot.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Yrittäjän ammattitutkinto on opetushallituksen virallinen näyttötutkinto, jossa osaaminen näytetään käytännön työtehtävissä omassa yritystoiminnassa. Siksi sen suorittajan täytyy jo toimia yrittäjänä tai olla perustamassa yritystä. Tutkinnon voi suorittaa monissa aikuiskoulutusta antavissa oppilaitoksissa eri puolilla Suomea.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Kauhavalla pääpaikkaansa pitävä Suomen Yrittäjäopisto on yksi maan suurimmista yrittäjätutkintojen myöntäjistä. Yrittäjätutkintoon tähtäävää opetusta järjestetään myös Lapissa, Kainuussa, Keski-Pohjanmaalla ja Keski-Suomessa.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Akateemisen yrittäjätutkinnon, laajuudeltaan 25 op, voi suorittaa Aalto-yliopiston Pienyrityskeskuksessa Helsingissä tai Mikkelissä.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Vuonna 1998 perustettu Yrittäjyyden osaamiskeskus (Yos) ylläpitää yrittäjyyteen liittyvää opiskeluaineistoa sivustolla www.yrittajakoulu.fi.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Yritys Hyvä on vuodesta 1985 käynnissä ollut valtakunnallinen kilpailu, joka on suunnattu peruskoulun yläkoululaisille sekä lukiolaisille ja ammattiin opiskeleville.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Pienyrityskeskus ja luovien alojen liiketoiminnan kehittämisyhdistys Diges ry ovat kehittäneet toiselta asteelta korkeakouluihin soveltuvan Creative Blender -yrittäjyyskoulutusmallin.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Myös TE-palvelut eli työvoimatoimistot järjestävät yrittäjyyskursseja, jotka on tarkoitettu lähinnä työttömille työnhakijoille.


title: Yrittäjyyskoulutus Suomessa

text: Vaasan yliopiston Levón-instituutti järjestää Helsingissä ja Vaasassa maksullista Entrepreneurial MBA -koulutusta, joka kestää 2,5 vuotta ja maksaa noin 22 000 euroa.


title: Tom Sandell

text: Tom Johan Ludvig Sandell (s. 5. helmikuuta 1936 Helsinki) on suomalainen kriitikko ja kirjailija. Hän kirjoittaa ruotsiksi.


title: Tom Sandell

text: Sandell toimi 1959–1980 Hufvudstadsbladet-lehden kirjallisuusarvostelijana. Hän julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa "Ägg och nejlika" vuonna 1957.


title: Esko Jaatinen

text: Esko Sakari Jaatinen (s. 22. maaliskuuta 1936 Sortavalan maalaiskunta) on suomalainen pappi ja kirjailija. Hän on käyttänyt myös nimimerkkiä "Esko-pappi".


title: Esko Jaatinen

text: Jaatinen pääsi ylioppilaaksi Ylivieskan yhteiskoulusta 1955. Hän valmistui Helsingin yliopistosta teologian kandidaatiksi 1961 ja hänet vihittiin papiksi samana vuonna. Jaatinen suoritti pastoraalitutkinnon 1964.


title: Esko Jaatinen

text: Jaatinen toimi Iin vt. kirkkoherrana 1961-1963, Lumijoen kirkkoherrana 1963–1968, Ylivieskan kappalaisena 1968–1980 ja Herättäjä-Yhdistyksen lähetyssihteerinä 1980–1994. Jaatinen on toiminut myös YK-pappina Kyproksella 1976–1977 sekä matkailijoiden tunturipappina Ylläksellä.


title: Esko Jaatinen

text: Kuvanveistäjä Toivo Jaatinen (1926–2017) oli Esko Jaatisen veli.


title: Pentti Pilve

text: Pentti ”Peni” Pilve (s. 20. maaliskuuta 1944 Turku) on suomalainen palkittu mainonnan suunnittelija ja graafinen suunnittelija. Hän on toiminut mainostoimistoissa sekä art directorina että copywriterina, ja hänen töitään on palkittu kaikissa suomalaisissa ja monissa kansainvälisissä mainonnan ja graafisen suunnittelun kilpailuissa. Pilve tunnetaan myös taidemaalarina. Hänen maalauksiaan on ollut esillä muun muassa Tampereen taiteilijaseuran 32. ja 33. vuosinäyttelyissä ja Suomen Kuvataidejärjestöjen liiton (SKjL) vuosinäyttelyssä, sekä KYART-ryhmän näyttelyissä 1966, 1967 ja 1969. Mikkelin kuvitustriennaalessa hänen töitään on ollut esillä 1987, 1990 ja 1999.


title: Pentti Pilve

text: Pilve opiskeli Helsingin kauppakorkeakoulussa 1965–1968 ja Markkinointi-instituutissa (MAT 1968). Hän kuului päätoimittajana ja taittajana kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan Kyriiri-lehden toimituskuntaan 1966–1968.


title: Pentti Pilve

text: Pilve oli 1960-luvun alussa kesäaikoina mainostoimistossa juoksupoikana. Varsinaisen uransa hän aloitti 1962 Tampereella mainostoimittajana ensin Tammermainoksessa ja 1964 Menekkimainonnassa. Vuosina 1968-1972 Pilve työskenteli suunnittelijana mainostoimisto Sekissä. Vuonna 1972 hän oli mukana perustamassa Creator Oy -mainostoimistoa. Vuonna 1982 Pilve ja hänen yhtiökumppaninsa myivät Creatorin Salomaa-yhtiöille, jossa Pentti Pilve jatkoi työtään toimiston luovana johtajana ja toimitusjohtajana sekä sittemmin Creator-Greyn hallituksen puheenjohtajana ja luovana suunnittelujohtajana vuoteen 2002. Samana vuonna hän perusti Brandictor Oy:n jatkaakseen graafista suunnittelutyötä, brändinohjausta yrityksissä sekä mainostoimistoissa luovien tiimien sparrausta.


title: Pentti Pilve

text: Pilve oli 1980- ja 1990-luvuilla tunnetuimpia ja palkituimpia suomalaisia suunnittelijoita mainosmaailman kansainvälisissä kilpailuissa. Hän on saanut yli sata palkintoa. Hänen julisteitaan on Lahden, Brnon, Varsovan, Meksiko ja Toyamanin (Japani) julistetaiteen museoiden kokoelmissa. Hänen töitään on julkaistu markkinoinnin ja mainonnan vuosikirjoissa ja hänen kirjoituksiaan alan julkaisuissa mm; Vuoden huiput , Epica, Eurobest, Photographis, Lürzer´s Archive. Tampereen TR1-taidehallissa hän juhli 50-vuotista mainosmiesuraansa graafisen suunnittelunsa ”Mielikuvituksia”-näyttelyssä vuonna 2012.


title: Pentti Pilve

text: Suomen Myynti- ja Mainosyhdistyksen (SMMY, nyk. MARK) Mainostaja-lehden toimitussihteerinä Pilve toimi 1969–1971. Hän on esiintynyt koulutusohjelmissa ja seminaareissa – esimerkiksi Idea M71-päivät , Idea M81- ja Idea M87-päivät, ArtDirector seminaari 1983, Museoliiton seminaari 1982, Vähittäiskaupan Keskusliiton Erikoiskaupan päivät 1983.


title: Pentti Pilve

text: Pilve on toiminut monien kansainvälisten mainoskilpailujen tuomaristojen jäsenenä, kuten Cresta International Advertising Awardsin (IAA) Grand Juryssa 1993–2001 sekä London International Advertising Awardsin (LIAA nyk. LIA) juryssa 1987–1999. Hän on ollut tuomarina myös kotimaisissa mainosalan kilpailuissa, kuten Vuoden huiput -kilpailun tuotantohyöhykemainonnan tuomariston puheenjohtajana 1980, käyttögrafiikan tuomariston puheenjohtajana 1982 sekä koko kilpailun ylituomarina 1990. Vuoden huiput –kilpailun graafisen ilmeen, julkistusmateriaalit sekä vuosikirjan hän suunnitteli ja teki vuonna 1983. Hän suunnitteli ja toteutti Matti Larreksen kanssa Mainostoimistojen liiton ensimmäisen rekrytointikampanjan 1980. Pilve on Markkinoinnin, teknologian ja luovuuden liiton (MTL) kunniajäsen.


title: Pentti Pilve

text: Pilven suunnittelutöitä ovat esimerkiksi Museoliitolle lahjoituksena tehty Vuoden paras kampanja 1986 "Museot eivät ole pölyisiä. Ajatukset saattavat olla." Kilpailun  tuomaristo sanoi tästä mm.: "Älyllinen helmi. Samanlaista ei valitettavasti saa rahalla, se syntyy vain ajattelemisen ja tekemisen nautinnosta." Nokian Paperin kansainvälisen markkinoinnin kampanjakonsepti "It´s only paper but it has life and style by Nokia." on palkittu vuosien ajan. Pilven muita yritysidentiteetin rakentamiseen ja brändäykseen liittyviä tunnettuja brändejä ovat mm. Embo, Emilia ja Luonnonystävän tuotteet, Teboil, Moilas-leipomo, Tekniset, Oy Lohja Ab, Tamglass (nyk. Glaston), Škoda, A-lehtien MediaFinlandia-mainoskilpailu sekä Honka. Pentti Pilve on työskennellyt uransa aikana lähes kahdellesadalle yritykselle useilla eri toimialoilla; kosmetiikasta raskaaseen teollisuuteen.


title: Singles

text: Singles voi tarkoittaa:


title: Perunsardelli

text: Perunsardelli ("Engraulis ringens") on Tyynessämeressä elävä sillikaloihin kuuluva pienikokoinen, taloudellisesti tärkeä ulappaveden kala. Sen saalismäärät ovat suuremmat kuin minkään muun luonnonvesistä pyydetyn kalalajin. Vuosisaaliit ovat vaihdelleet 4,2 ja 8,3 miljoonan tonnin välillä vuosina 2008-2012. Lähes koko saalis käytetään kalajauhon ja kalaöljyn tuottamiseen.


title: Perunsardelli

text: Perunsardelli on kaakkoisen Tyynenmeren rannikon edustalla elävä pelaginen kalalaji, jonka pyynti on keskttynyt Perun ja Chilen vesille.


title: Perunsardelli

text: Perunsardellit voivat elää kolmivuotiaaksi ja saavuttaa 20 sentin pituuden. Sukukypsäksi ne tulevat vuoden vanhoina noin 10-senttisinä. Kalastuskokoisia ne ovat jo puolivuotiaina noin kahdeksan sentin mitassa. Ne syövät kasvi- ja eläinplanktonia, jopa makrozooplanktonia. Lisääntymisaika on kahdesti vuodessa.


title: Perunsardelli

text: Perunsardellia on luonnehdittu maailmanhistorian voimallisimmin hyödynnetyksi kalalajiksi. Vuosisaaliit kuitenkin vaihtelevat suuresti, ilmeisesti paljolti El Niño -ilmiön ja siihen liittyvän kumpuamisen sääteleminä. Huippusaalis 13,1, miljoonaa tonnia saatiin 1971, jonka jälkeen kanta romahti. Vuonna 1994 saavutettiin jälleen huippu 12,5 miljoonaa tonnia, ja vuosina 2008-2012 saaliit ovat olleet 4,2 ja 8,3 miljoonan tonnin välillä, säännöllisesti enemmän kuin millään muulla maailman kalalla.


title: Marokon juutalaiset

text: Marokon juutalaiset ovat nimensä mukaisesti Marokossa asuvia juutalaisia. Marokkoon juutalaisia tuli antiikin aikana Palestiinasta ja sittemmin maahan muutti sefardijuutalaisia Iberian niemimaalta. Berberijuutalaiset ovat puolestaan juutalaisuuteen kääntyneitä berberejä. Vuonna 2006 heitä oli noin 5 500 ja suurin osa heistä asui Casablancan kaupungissa.


title: Marokon juutalaiset

text: Juutalaiset saapuivat nykyisen Marokon alueelle 300-luvulla eaa. foinikialaisten kauppiaiden mukana. 100-luvulla jaa. heitä tiedetään asuneen alueen roomalaiskaupungeissa. 700-luvulla islaminuskoiset arabit ottivat vallan käsiinsä ja Marokon alueen ensimmäisen muslimivaltion perustaja Idriss I taisteli alueen kristittyjä ja juutalaisia vastaan. Idriss II perusti puolestaan Fezin kaupungin alueelle, jolla perimätiedon mukaan asui aiemmin juutalainen heimo. 1000- ja 1100 luvuilla Almoravidit perustivat Marokon ja suuren osan Iberian niemimaasta käsittäneen valtakunnan, jonne muutti juutalaisia oppineita, jotka puolestaan tuottivat joitakin tunnettuja juutalaisuuden kulta-ajan uskonnollisia kirjoituksia. Almoravideja seurasivat Almohadit, jotka karkottivat juutalaiset Marrakeshin kaupungista. Maimonides kirjoitti teoksensa "Eksyneiden opas" hänen asuessaan Fezissä vuosina 1159-1165.


title: Marokon juutalaiset

text: Vuonna 1438 Merenidit siirsivät juutalaiset Fezissä asumaan "mellah"-nimellä tunnetuksi tulleelle alueelle. Saman vuosisadan loppupuolella Marokkoon tuli juutalaisia pakolaisia Iberian niemimaalta, josta kristityt hallitsijat karkottivat heidät. Juutalaisilla oli merkittävä asema Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan suuntautuvassa karavaanikaupassa ja kaupassa Euroopan ja Marokon välillä. Tätä kautta monet paikalliset juutalaissuvut rikastuivat. Juutalaisten asema kaupassa parani entisestään kun Muley Mohammed asutti heitä Marokon rannikkokaupunkeihin 1760-luvulla.


title: Marokon juutalaiset

text: Vuonna 1912 suurin osa Marokosta päätyi Ranskan vallan alle protektoraattina, ja Espanja sai puolestaan alueita pohjoisesta Marokosta. Toisen maailmansodan aikana Natsi-Saksan nukkehallinto Vichyn Ranska otti käyttöön joitakin juutalaisia syrjineitä lakeja. Marokon sulttaani Muhammad V asettui juutalaisten puolelle ilmoitaen pitävänsä lakeja Marokon lakien vastaisina. Maailmansodan päätyttyä ja Israelin itsenäisyyssodan alettua vuonna 1948 Mohammad asettui arabivaltioiden puolelle varoittaen kuitenkin muslimeja vahingoittamasta maan juutalaisia. Toisaalta myös juutalaisten paikallisia johtajia varoitettiin tukemasta sionismia. Juutalaisia alkoi kuitenkin muuttaa Israeliin ja heidän määränsä tippui 220 000 henkilöstä 160 000:n vuoteen 1960 mennessä. Vuoden 1964 jälkeen muuttoliike kohdistui Israelin sijaan lähinnä Ranskaan ja Kanadaan.


title: Marokon juutalaiset

text: Marokon itsenäistyessä vuonna 1956 maan uusi perustuslaki takasi juutalaisille saman aseman kuin muslimeillekin. Kolme juutalaista valittiin maan uuteen parlamenttiin. Vuonna 1975 juutalaisia osallistui niin sanottuun vihreään marssiin, jossa 350 000 marokkolaista kulki Espanjalle kuuluneen Länsi-Saharan puolelle sen liittämiseksi Marokkoon. 16. toukokuuta 2003 Al Qaidaan sidoksissa ollut järjestö pommitti useita juutalaiskohteita Casablancassa.


title: Marokon juutalaiset

text: Marokon juutalaiset puhuvat ranskaa, arabiaa, sekä juutalaisespanjaa eli ladinoa ja tarkemmin sen "hekatia"-nimellä tunnettua murretta, jossa on joitakin lainasanoja arabiasta. Aikanaan maata viljelleet juutalaiset ovat pääosin muuttaneet maan kaupunkeihin. Nuoremman sukupolven edustajat muuttavat usein Marokon ulkopuolelle koulunsa käytyään. Rikkaammilla juutalaisperheillä on ollut tapana perustaa omat synagogansa, jonka takia synagogia on melko paljon. Vuonna 1980 kun maassa oli arviolta 8 000 juutalaista pelkästään Casablancassa toimi 34 synagogaa.


title: FS Sagittaire (M650)

text: Sagittaire (runkonumero M650) on Ranskan laivaston 1996 palvelukseen otettu Éridan-luokan miinantorjunta-alus (), joka korvasi edeltäneen saman nimisen Pakistanille 24. syyskuuta 1992 luovutetun aluksen.


title: FS Sagittaire (M650)

text: Alus tilattiin DCN:n Lorientin telakalta. Sen köli laskettiin 1. helmikuuta 1993 ja alus laskettiin vesille 14. tammikuuta 1995. Alus otettiin palvelukseen 2. huhtikuuta 1996.


title: FS Sagittaire (M650)

text: Alus on vuonna 2014 edelleen aktiivipalveluksessa sijoitettuna Brestiin.


title: Kairon konferenssi (1921)

text: Kairon konferenssi järjestettiin vuonna 1921 Kairossa. Siirtomaista ja merentakaisista alueista vastannut ministeri (Colonial Secretary) Winston Churchill kutsui Iso-Britannian siviili- ja sotilasjohdon Lähi-idässä Kairossa järjestettyyn konferenssiin, jonka tarkoitus oli yhdenmukaistaa Iso-Britannian politiikkaa Lähi-idässä.


title: Kairon konferenssi (1921)

text: Konferenssissa sovittiin muun muassa Irakin muuttamisesta kuningaskunnaksi, jonka kuninkaaksi tulisi Faisal I. Lisäksi Iso-Britannia vahvisti tukensa Hijazin kuningaskunnan kuninkaalle Husain ibn Alille ja samaan aikaan antoi tukensa Ibn Sa’udin vaikutusvallalle sisämaassa. Palestiinan brittiläiseen mandaattiin kuuluvasta Transjordanian alueesta tehtiin kuningaskunta, jonka kuninkaaksi tuli Abdullah I.


title: FS Céphée (M652)

text: Céphée (runkonumero M652) on Ranskan laivaston Éridan-luokan miinantorjunta-alus (). Alus on alun perin Belgian merivoimien "Fuchsia" (runkonumero M919).


title: FS Céphée (M652)

text: Alus tilattiin Ostendesta Béliardin telakalta. Sen köli laskettiin 31. lokakuuta 1985 ja alus laskettiin vesille 21. marraskuuta 1986 nimellä "Fuchsia". Belgian laivasto otti aluksen palvelukseen 20. helmikuuta 1988.


title: FS Céphée (M652)

text: Vuonna 1991 alus osallistui Persianlahden miinanraivaukseen. Belgian laivasto poisti aluksen palveluksesta 1993 ja se liitettiin Ranskan laivastoon 1997. Alus on vuonna 2014 edelleen aktiivipalveluksessa sijoitettuna Brestiin.


title: Kairon konferenssi (täsmennyssivu)

text: Kairon konferenssi voi viitata muun muassa seuraaviin Kairossa järjestettyihin tilaisuuksiin:


title: Pimeyden ydin

text: Pimeyden ydin () on suomenruotsalaisen kirjailijan Marianne Alopaeuksen romaani vuodelta 1965. Romaanin suomensi Elvi Sinervo, ja suomennos ilmestyi 1966. Teos sai Kiitos kirjasta -mitalin 1967.


title: Pimeyden ydin

text: Teos herätti huomiota myös Ruotsissa, ja se käännettiin norjaksi.


title: Pimeyden ydin

text:
Alopaeus on kertonut haastattelussa Tuva Korsströmille teoksen syntymisen taustoista, ettei koskaan päässyt yli järkytyksestä, jonka natsien tuhoamisleirit hänessä aiheuttivat: "Pimeyden ytimen" taustalla on natsismi. Kun
hänen poikansa oli 12-vuotias, hän arveli että tämä on riittävän vanha tietämään niistä ajoista. Pojan kauhistunut reaktio oli, että äiti on erehtynyt: "Eihän niin voi tehdä toisille ihmisille." Niinpä Alopaus kirjoitti kirjan pojalleen.


title: Pimeyden ydin

text: Teos on Alopeuksen taiteellisen tuotannon huippu, ja aikalaiskritiikissä todettiin, että se on suomenruotsalaisen kirjallisuuden klassikko. Alopaeuksen tuotanto ei kuitenkaan anonyymin kirjoittajan mielestä ole kestänyt aikaa, mutta kirjailija on merkittävä aikakautensa tuntojen ja ajatusten tarkkailijana ja kirjaajana.


title: Pimeyden ydin

text: Toisaalta vielä vuonna 2005 kriitikko Kimmo Lilja katsoi romaanin kuuluvan nykyklassikkoihin. Hilkka Hyrkkö sanoo kirjasta: "Vaikka kirjan päähenkilö elää kirjan alussa viime vuosisadan alkua, on kaikki kirjassa ajankohtaista."


title: Pimeyden ydin

text: Timo Vihavainen muistelee, että kun hän luki kirjan 1966, "se tuntui jotenkin falskilta vasemmistosnobbailulta, joka peilasi itseään poroporvarilliseen taustaan ja kehitteli suuria jonninjoutavista aineksista. Toki kirjoittaja oli kuvissa hyvän näköinen – –".


title: Schneider-nopeuskisat

text: Schneider-nopeuskisat (Coupe d'Aviation Maritime Jacques Schneider, myös Schneider Trophy tai Schneider Prize) oli vuosittain järjestetty vesilentokoneiden ja lentoveneiden nopeuskisa. Palkintoa säilytetään nykyään Lontoossa sijaitsevassa Science Museumissa.


title: Schneider-nopeuskisat

text: Kilpailut nimettiin varakkaan ranskalaisen teollisuusmiehen Jacques Schneiderin mukaan ja järjestettiin ensimmäisen kerran 16. huhtikuuta 1912 Monacossa. Ensimmäisen kilpailun osallistujamaita olivat Belgia, Ranska, Iso-Britannia, Italia, Espanja ja Yhdysvallat. 1920-luvulle tultaessa siitä oli tullut tärkeä ilmailualan tapahtuma, jossa merkittävät teollisuusmaat kuten Iso-Britannia, Yhdysvallat ja Italia kokeilivat maidensa ilmailuteknologiaa. Kilpailu järjestettiin vuosien 1912-1931 välisenä aikana yhteensä 12 kertaa. Ensimmäisen maailmansodan aikana ei kilpailtu.


title: Yksityinen terveydenhoito

text: Yksityinen terveydenhoito on talouden yksityisen sektorin tuottamaa terveydenhoitoa, erotuksena julkisesta terveydenhoidosta.


title: Yksityinen terveydenhoito

text: Liikevaihdolla mitattuna vuonna 2013:


title: FS Capricorne (M653)

text: Capricorne (runkonumero M653) on Ranskan laivaston Éridan-luokan miinantorjunta-alus (). Alus on alun perin Belgian merivoimien "Dianthus" (runkonumero M918).


title: FS Capricorne (M653)

text: Alus tilattiin Ostendesta Béliardin telakalta. Sen köli laskettiin 4. huhtikuuta 1985 ja alus laskettiin vesille 16. huhtikuuta 1986 nimellä "Dianthus". Belgian laivasto otti aluksen palvelukseen 18. elokuuta 1987.


title: FS Capricorne (M653)

text: Vuonna 1991 alus osallistui Persianlahden miinanraivaukseen. Belgian laivasto poisti aluksen palveluksesta 1993 ja se liitettiin Ranskan laivastoon 1997. Alus on vuonna 2014 edelleen aktiivipalveluksessa sijoitettuna Toulonissa.


title: FS Verseau (M651)

text: Verseau (runkonumero M651) on Ranskan laivaston Éridan-luokan miinantorjunta-alus (). Alus on alun perin Belgian merivoimien "Iris" (runkonumero M920).


title: FS Verseau (M651)

text: Alus tilattiin Ostendesta Béliardin telakalta. Sen köli laskettiin 23. toukokuuta 1986 ja alus laskettiin vesille 18. kesäkuuta 1987 nimellä "Iris". Belgian laivasto otti aluksen palvelukseen 6. lokakuuta 1988.


title: FS Verseau (M651)

text: Vuonna 1991 alus osallistui Persianlahden miinanraivaukseen. Belgian laivasto poisti aluksen palveluksesta 1993 ja se liitettiin Ranskan laivastoon 1997. Alus oli sijoitettuna Touloniin ennen palveluksesta poistoaan vuonna 2010.


title: FS Persée (M649)

text: Persée (runkonumero M649) oli Ranskan laivaston 1987 palvelukseen otettu Éridan-luokan miinantorjunta-alus (), joka oli palveluksessa vuodesta 1988 aina vuoteen 2009 saakka.


title: FS Persée (M649)

text: Alus tilattiin DCN:n Lorientin telakalta. Sen köli laskettiin 4. syyskuuta 1984 ja alus laskettiin vesille 19. maaliskuuta 1988. Alus otettiin palvelukseen puoli vuotta myöhemmin 4. marraskuuta.


title: FS Persée (M649)

text: Alus poistettiin palveluksesta 8. heinäkuuta 2009.


title: Borko

text: Borko on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Bandiagaran piirissä Malissa. Se sijaitsee Bandiagaran kalliorinteellä 93 kilometriä Bandiagarasta pohjoiseen. Kunnassa on 7 000 ja keskuskylässä 3 900 asukasta (vuonna 2009).


title: Borko

text: Borkon kunta rajoittuu kaakossa Bandiagaran piirin Diamnatin, etelässä Dogani Bérén ja lounaassa Kendién sekä pohjoisessa Douentzan piirin Dangol-Borén kuntiin.


title: Borko

text: Maisemaa leimaavat eroosion kuluttamat kalliorinteet ja laaksot. Lähinnä piikkipensaista koostuva kasvillisuus on kärsinyt kuivuudesta ja ihmisen toiminnasta. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Borko

text: Kuntaan kuuluu viisi kylää: Borko, Dempari, Méllo, Somé ja Tintam. Keskuskylän jälkeen toiseksi suurin on 1 600 asukkaan Tintam. Asukkaat ovat etupäässä dogoneja. Heidän lisäkseen kunnassa asuu fulbeja.


title: Borko

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Tärkeimmät liikennevälineet ovat hevoskärryt ja moottoripyörä.


title: Borko

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, riisi, maissi, teehibiskus, seesami, maapapu, maapähkinä, okra ja vihannekset. Lisäksi kasvatetaan hedelmäpuita. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Borkossa pidetään dogonikalenterin mukaan joka viides päivä huomattavat markkinat.


title: Borko

text: Kunnassa toimivat Borkon ja Tintamin alakoulut, Somén koulutus- ja kehittämiskeskus (CED) sekä Borkon terveyskeskus. Vesihuolto käsittää kaivoja ja porakaivoja. Borkossa on muutama pieni kauppa ja kolme viljavarastoa.


title: Borko

text: Borko ja Tintam ovat Dogonimaan pohjoisimmat matkailukohteet. Borko sijaitsee lähteiden kastelemassa vehreässä laaksossa, jossa viljellään valkosipulia, sipulia, mangoa, papaijaa ja banaania. Kylän nähtävyyksiä ovat pyhien krokotiilien asuttama lampi ja songhaivaltakunnan hallitsijalle Askia Mohamedille omistettu moskeija. Kylissä on majoitus- ja muita matkailupalveluja.


title: Lowol Guéou

text: Lowol Guéou on maalaiskunta Moptin alueen Bandiagaran piirissä Malissa. Sen keskuskylä Kargué sijaitsee Dogonin ylängön vuoristoisella luoteisreunalla 55 kilometriä Bandiagarasta luoteeseen. Kunnassa on 9 000 ja keskuskylässä 600 asukasta (vuonna 2009).


title: Lowol Guéou

text: Lowol Guéoun kunnan pinta-ala on 180 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Bandiagaran piirin Kendién, etelässä Pignari Banan, lännessä Moptin piirin Kounarin ja Konnan sekä pohjoisessa Douentzan piirin Dangol-Borén kuntiin.


title: Lowol Guéou

text: Maisemaa leimaavat kalliorinteet ja laaksot. Kasvillisuus on kuivuudesta kärsivää pensas- ja metsäsavannia. Biman kylän lähellä sijaitsee Waldè-Kelkan metsäalue. Kunnan läpi virtaa vadin kaltainen joki Yamé, mutta pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Lowol Guéou

text: Kuntaan kuuluu 20 kylää, joista suurin on lähes tuhannen asukkaan Boui. Asukkaat ovat nononkeja, dogoneja ja fulbeja.


title: Lowol Guéou

text: Tärkein liikenneväylä johtaa Barasta Karguén kautta Moptin ja Gaon väliselle RN16-maantielle Sambéréen. Yleisin liikenneväline ovat hevoskärryt. Sadeaikaan yhteydet ovat heikot.


title: Lowol Guéou

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, ja maapapu. Niiden ohella viljellään fonioa, seesamia, hibiskusta, maapähkinää, riisiä ja vihanneksia. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja, keräilyä, pienimuotoista metsästystä sekä tuotetaan puutavaraa ja hiiltä. Karguéssa on karjatori ja viikoittaiset markkinat, Bimassa ja Kayel Toupéssa puutavaratorit.


title: Lowol Guéou

text: Kunnassa toimii viisi alakoulua, lukutaitokeskus ja viisi koraanikoulua. Karguéssa on heikkotasoinen terveyskeskus ja Ouro Guéoussa karjan rokotuspaikka. Vesihuolto käsittää kaivoja ja porakaivoja.


title: Lowol Guéou

text: Kalliorinteiden välissä sijaitsevan Karguén nähtävyyksiä ovat komea moskeija ja maanantain toripäivä. Kunta on Sévarén läheisyydestä huolimatta matkailijoille lähes tuntematon eikä mitään matkailupalveluita ole. Karguén kautta pääsee Kendién ja Borkon dogonikyliin sekä edelleen Bandiagaraan.


title: Max Manus (elokuva)

text: Max Manus on norjalainen elokuva vuodelta 2008. Se kertoo norjalaisesta vastarintaliikkeen taistelija Max Manuksesta. Elokuva palkittiin seitsemällä Amanda-palkinnolla vuonna 2009.


title: Nononket

text: Nononket ovat etninen ryhmä Nigerjoen sisämaan suistoalueella Malissa. He ovat alkuperältään mandelaisia kieliä puhuneita mandinkoja ja soninkeja, jotka ovat siirtyneet käyttämään äidinkielenään bozokieli jenaamaa. Nononkeja kutsutaan usein markoiksi, mutta Malissa on myös muita ryhmiä, joista käytetään samaa nimitystä. Eräät tutkijat kutsuvat heitä "nonoiksi".


title: Nononket

text: Ryhmän pääelinkeino on riisin viljely Nigerjoen tulva-alueella. Riisin, hirssin ja durran lisäksi he kasvattavat maapähkinää, maissia, maniokkia, perunaa ja vihanneksia. Nononkejen naapureina asuu kalastajina toimivia bozoja ja karjanhoitoa harjoittavia fulbeja. Uskonnoltaan he ovat muslimeja.


title: FS Vulcain (M611)

text: Vulcain (runkonumero M611) on Ranskan laivaston 1986 palvelukseen otettu Vulcain-luokan sukeltajien emäalus ().


title: FS Vulcain (M611)

text: Alus tilattiin Lorientista Chantiers de la Perrièreltä. Sen köli laskettiin 15. toukokuuta 1985 ja alus laskettiin vesille 17. tammikuuta 1986. Alus otettiin palvelukseen vielä saman vuoden lopulla 11. lokakuuta.


title: FS Vulcain (M611)

text: Alus on vuonna 2014 edelleen aktiivipalveluksessa sijoitettuna Cherbourgiin.


title: RIL-palkinto

text: RIL-palkinto on Suomen Rakennusinsinöörien Liiton vuosittain jakama tunnustus, joka on jaettu vuodesta 1972 alkaen. Palkinto annetaan kohteelle, jonka suunnittelussa ja toteutuksessa on osoitettu erinomaista rakennusalan osaamista.


title: RIL-palkinto

text: Kilpailun tuomaristoon kuuluu sekä alan ammattilaisia että julkisen sanan edustajia. Se valitsee kolme ehdokasta loppukilpailuun. Voittajan valitsee ”yhteiskunnallisesti merkittävä henkilö”.


title: RIL-palkinto

text: Vuodesta 1972 on palkittu seuraavat kohteet:


title: Kendié

text: Kendié on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Bandiagaran piirissä Malissa. Se sijaitsee Dogonin ylängöllä 41 kilometriä Bandiagarasta pohjoiseen. Kunnassa on 24 400 asukasta (vuonna 2009).


title: Kendié

text: Kendién kunta rajoittuu idässä Bandiagaran piirin Borkon, Dogani Bérén, Kendén ja Wadouban, etelässä Sorolyn ja Doucoumbon, lännessä Pignari Banan ja Lowol Guéoun sekä pohjoisessa Douentzan piirin Dangol-Borén kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Pysyviä vesistöjä ei juurikaan ole.


title: Kendié

text: Kuntaan kuuluu 35 kylää ja 22 pikkukylää. Valtaosa kylistä on dogonien asuttamia, kuudessa kylässä asuu fulbeja. Vallitseva uskonto on islam, mutta lisäksi on kristittyjä ja animisteja.


title: Kendié

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, fonio, lehmänpapu, maapähkinä, maapapu, seesami, teehibiskus ja vihannekset, varsinkin sipulit ja tomaatit. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan pienimuotoista kaupankäyntiä. Käsityöammattien merkitys on vähäinen.


title: Kendié

text: Kendiéstä on tieyhteys Bandiagaraan. Palveluihin kuuluvat 12 koulua ja terveysasema.


title: Anja Tulenheimo-Takki

text: Anja Irmeli Tulenheimo-Takki (o.s. Tulenheimo; s. 8. tammikuuta 1937 Turku) on entinen korkeimman oikeuden jäsen. Hän valmistui lainopin kandidaatiksi vuonna 1961 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1964. Tulenheimo-Takki toimi korkeimmassa oikeudessa ensin esittelijänä ja sen jälkeen kansliapäällikkönä. Vuonna 1986 hänet nimitettiin korkeimman oikeuden jäseneksi ja oikeusneuvokseksi. Eläkkeelle hän jäi tästä tehtävästä vuonna 2005.


title: Anja Tulenheimo-Takki

text: Ennen korkeinta oikeutta Tulenheimo-Takki työskenteli muun muassa asianajotoimistossa, Turun raastuvanoikeuden oikeusneuvosmiehenä sekä Helsingin raastuvanoikeuden siviilinotaarina ja ylimääräisenä oikeusneuvoksena. Hän toimi vankilaoikeuden puheenjohtajana vuosina 1984–1991.


title: Anja Tulenheimo-Takki

text: Tulenheimo-Takki on toiminut lukuisissa luottamustehtävissä muun muassa eri lakimiesjärjestöissä. Suomen Lakimiesliiton hallitukseen hän kuului 1973–1974, samoin Korkeimpien oikeuksien tuomareiden yhdistyksen hallitukseen 1986–1991. Lisäksi hän on toiminut Helsingin evankelisluterilaisen seurakuntayhtymän eri lautakunnissa, kirkon perheasian keskuksen johtokunnassa, kirkkohallituksessa sekä Rikoksentorjuntaneuvoston puheenjohtajana.


title: Mustasiruetana

text: Mustasiruetana ("Arion ater") on kookas siruetanoihin kuuluva kotilo. Suomessa se on tulokaslaji.


title: Mustasiruetana

text: Nimensä mukaisesti mustasiruetana on yleensä tasaisen pikimusta, mutta satunnaisesti tavataan myös vaaleita, harmaita tai oranssinpunaisia värimuotoja. Tämän vuoksi lajin erottaminen varmuudella punasiruetanasta ("Arion rufus") ja espanjansiruetanasta ("Arion vulgaris") voi edellyttää genitaalipreparaatin tekemistä. Täysikasvuinen mustasiruetana on varsin kookas, venyneenä 10–15 cm:n pituinen. Iho on yleensä musta ja siinä on selviä pituussuntaisia nystyjä. Nuoret yksilöt ovat päätä ja tuntosarvia lukuun ottamatta vaaleita ja niissä voi olla sivujuovat. Antura on tumma. Hengitysaukko on eläimen oikealla kyljellä kilven etuosassa eli lähellä päätä. Etanan erittämä lima on väritöntä.


title: Mustasiruetana

text: Tärkeänä tuntomerkkinä häiritty mustasiruetana huojuttaa ruumistaan sivuttain.


title: Mustasiruetana

text: Mustasiruetana on eurooppalainen laji, jota tavataan Espanjasta ja Britteinsaarilta Skandinaviaan ja itäiseen Keski-Eurooppaan. Vieraslajina se on levinnyt myös Pohjois-Amerikkaan ja Australian lounaisosiin. Suomessa se esiintyy tulokaslajina Ahvenanmaalla ja mantereella varmoja esiintymiä tunnetaan ainakin Helsingistä, Jyväskylästä sekä Pirkkalasta.


title: Mustasiruetana

text: Mustasiruetana elää kosteissa lehtometsissä sekä kulttuuriympäristöissä, kuten puistoissa ja puutarhoissa. Etana käyttää ravinnokseen kasveja, sieniä ja jopa eläinten raatoja. Se saattaa olla paikoittain hyötykasvien tuholainen. Häirittynä etana vetäytyy puolipallon puotoon ja huojuttaa ruumistaan voimakkaasti sivusuunnassa. Laji risteytyy lähisukulaistensa kanssa ja niiden tapaan se saattaa tuottaa jopa 400 munaa kesässä.


title: Clifton

text: Clifton voi tarkoittaa seuraavia:


title: Punasiruetana

text: Punasiruetana ("Arion rufus") on kookas, siruetanoiden heimoon kuuluva kotilolaji.


title: Punasiruetana

text: Täysikasvuinen punasiruetana on varsin kookas, täyteen pituuteensa venyneenä 10–15 cm pitkä. Tyypillisimmin se on väriltään kirkkaan oranssinpunainen, mutta myös vaihtelevan harmaita ja jopa mustia värimuotoja esiintyy. Nuoret yksilöt ovat vaaleita pään ja tuntosarvien ollessa kuitenkin tummat ja kilven ollessa juovikas. Hengitysaukko sijaitsee kilven etuosassa eläimen oikealla kyljellä. Ihossa on suuria pitkittäissuuntaisia nystyjä. Antura on väriltään harmaa, kellertävä tai punertava, reunoistaan yleensä punainen, ja eläimen erittämä lima oranssia. Uhattuna eläin vetäytyy puolipallon muotoon.


title: Punasiruetana

text: Värinvaihtelun vuoksi punasiruetanan erottaminen mustasiruetanasta ("Arion ater") ja espanjansiruetanasta ("Arion vulgaris") on vaikeaa ja varmuuden saaminen saattaa vaatia genitaalipreparaatin tekemistä. Erityisesti espanjansiruetana on myös yleensä oranssi, mutta punasiruetanan sävy on räikeämpi ja puhtaampi.


title: Punasiruetana

text: Lajia tavataan Länsi- ja Keski-Euroopassa. Suomessa varmoja esiintymispaikkoja on Helsingissä ja Jyväskylässä. Esiintymiä lienee enemmänkin, mutta määritysvaikeuksien vuoksi riittävän varmuuden saaminen on työlästä. Laji on tulokas, jota on tavattu Suomesta 1960-luvulta alkaen. Tunnetuin esiintymä on Helsingin Pikku-Huopalahdessa.


title: Punasiruetana

text: Suomessa punasiruetana on lähes täysin kasvihuoneissa elävä laji, mutta se tulee toimeen myös niiden ulkopuolella. Keski-Euroopassa ja Ruotsissa tyypillisiä elinympäristöjä ovat erilaiset lehtimetsät ja kulttuuriympäristöt. Suomessa laji ei aiheuta massaesiintymiä, eikä sitä voi pitää tuholaisena. Etanan ravintoa ovat kasvit, mutta myös sienet, ulosteet ja jopa eläinten raadot.


title: Punasiruetana

text: Sukulaistensa tapaan yksi yksilö voinee tuottaa kesässä jopa 400 munaa.


title: Emmanuel Mudiay

text: Emmanuel Mudiay (s. 5. maaliskuuta 1996 Kinshasa, Zaire) on kinshasankongolainen koripalloilija, pelipaikaltaan pelintekijä. Hän pelasi kaudella 2014–2015 Kiinan CBA-liigan Guangdong Southern Tigersissa. Kauden 2015–2016 alussa hän siirtyi NBA-liigaan Denver Nuggetsiin. Pelattuaan kaksi ja puoli kautta Denverissä hän siirtyi helmikuussa 2018 New York Knicksiin.


title: Emmanuel Mudiay

text: Vuonna 2001 pakolaisena kotimaastaan Yhdysvaltoihin perheensä kanssa muuttanut Mudiay aikoi alun perin pelata yliopistokoripalloa SMU:n joukkueessa. Hän päätti kuitenkin siirtyä vuodeksi ulkomaille ammattilaiseksi, ja allekirjoitti yksivuotisen, 1,2 miljoonan dollarin sopimuksen kiinalaisseura Guangdong Southern Tigersin kanssa.


title: Guajakoli

text: Guajakoli eli o-metoksifenoli (CHO) on fenoleihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä tavataan luonnossa useiden kasvien eteerisissä öljyissä ja se on komponenttina useiden ruokien ja juomien aromeissa. Yhdistettä käytetään valmistettaessa muun muassa aromeja ja lääkeaineita. Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä. Guajakoli on p- ja m-metoksifenolien isomeeri.


title: Guajakoli

text: Huoneenlämpötilassa guajakoli on vaaleankellertävää kiteistä ainetta. Mikäli kiteet sulatetaan, yhdiste ei kiteydy jäähdytettäessä alle sen sulamispisteen vaan pysyy nestemäisenä. Guajakoli on puhtaaseen veteen niukkaliukoista ja liukenee paremmin emäksisiin liuoksiin ja orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin.


title: Guajakoli

text: Guajakolia voidaan valmistaa metyloimalla katekolia metyylihalidien tai dimetyylisulfaatin avulla, hapettamalla ligniiniä elohopeaoksidin avulla, pelkistämällä asetovanillonia sinkkikloridin avulla ja hydrolysoimalla o-anisidiinin diatsoniumsuolaa.


title: Guajakoli

text: Guajakolia käytetään valmistettaessa hajusteina ja aromiaineina käytettäviä yhdisteitä, kuten isoeugenolia ja vanilliinia. Vanilliinia muodostuu, kun guojakolin ja glyoksyylihapon muodostama additiotuote hapetetaan ja dekarboksyloidaan. Guajakolia voidaan käyttää yskänlääkkeissä limaa irrottavana aineena, mutta sen huonoja puolia ovat huono vesiliukoisuus ja kitkerä maku. Tämän vuoksi guajakolista voidaan valmistaa muita tähän tarkoitukseen käytettäviä yhdisteitä kuten guaifenesiinia ja guasetisaalia. Guajakolia voidaan käyttää myös vahojen ja öljyjen hapettumista estävänä aineena.


title: Bertin

text: Bertin on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Keita (täsmennyssivu)

text: Keita, Keïta tai Kéita voi tarkoittaa seuraavia:


title: Matthews

text: Matthews voi tarkoittaa seuraavia:


Vain yksi jäi. Miten meistä tuli ainoa ihmislaji on brittiläisen antropologin Chris Stringerin vuonna 2014 suomeksi ilmestynyt tietokirja ihmisen evoluutiosta. Kirjan on kustantanut Gaudeamus ja sen on suomentanut Jorma Keskitalo englanninkielisestä alkuteoksesta "Lone Survivors: How we Came to Be the Only Humans on Earth" (2012). Alun perin teos julkaistiin vuonna 2011 nimellä "The Origin of Our Species".


title: José Chamot

text: José Antonio Chamot (s. 17. toukokuuta 1969 Concepción del Uruguay, Argentiina) on argentiinalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.


title: José Chamot

text: Chamot pelasi urallaan pääsarjatasolla argentiinalaisessa Rosario Centralissa, italialaisissa Pisassa, Foggiassa, Laziossa ja Milanissa sekä espanjalaisessa Atlético Madridissa. Hän voitti Italian cupin Laziossa kaudella 1997–1998 ja Milanissa kaudella 2002–2003.


title: José Chamot

text: Argentiinan maajoukkueessa Chamot pelasi 43 A-maaottelua ja teki kaksi maalia vuosina 1993–2002. Hän oli mukana MM-kisoissa 1998 ja 2002. Chamot on myös olympiahopeamitalisti Atlantasta 1996.


title: Morales

text: Morales on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Henri Ghéon

text: Henri Ghéon (oik. "Henri Vangeon", 15. maaliskuuta 1875 Bray-sur-Seine – 13. kesäkuuta 1944 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija, runoilija, näytelmäkirjailija ja kriitikko. Koulutukseltaan hän oli lääkäri.


title: Henri Ghéon

text: Hartaan katolisen äidin poika Henri Ghéon hylkäsi oman uskonsa lukioiässä ja korvasi sen puolipakanallisella uskolla kauneuteen ja taiteisiin. Kirjallisuuden lisäksi Gheón harrasti musiikkia ja maalaamista.


title: Henri Ghéon

text: Vuonna 1893 Ghéon muutti Pariisiin opiskelemaan lääketiedettä. Samoihin aikoihin hän alkoi kirjoittaa runoja ystäviensä Francis Jammes’in ja Stéphane Mallarmén innoittamana. Vuonna 1887 hän tapasi André Giden, josta tuli hänen mentorinsa ja seksuaalinen seikkailukumppani pariksikymmeneksi vuodeksi. Ghėonin luonnostelema homoseksuaalisuutta puolustava teksti "La Vie secrète de Guillaume Arnoult" oli innoituksena Giden romaaniin "Corydon" (1920). Vuonna 1909 Ghéon ja Gide olivat mukana perustamassa kirjallisuuslehteä Nouvelle Revue Française.


title: Henri Ghéon

text: Ensimmäisessä maailmansodassa Ghéon palveli sotilaslääkärinä ja löysi uudelleen katolisen uskonsa. Sodan jälkeen hän perusti amatööriteatteriryhmän "Compagnons de Notre Dame", jolle hän kirjoitti noin 60 näytelmää, yleensä pohjautuen raamatunkertomuksiin ja keskiaikaisiin mysteerinäytelmiin. Ryhmä kiersi esiintymässä Euroopan ranskankielisissä maissa, ja Ghéon sai tästä hyvästä Ranskan akatemian palkinnon. Hän kirjoitti myös uskonnollisia runoja, pyhimyselämäkertoja ja romaaneja. Niistä merkittävin on kolmiosainen "Les Jeux de l’enfer et du ciel", joka kertoo Arsin kirkkoherrasta Jean Vianneystä.


title: Henri Ghéon

text: Ghéon kuoli syöpään pariisilaisessa sairaalassa viikon päästä liittoutuneiden Normandien maihinnoususta ja viimeiseksi jääneen näytelmänsä "Saint Gilles" kantaesityksestä.


title: Henri Ghéon

text: Vuonna 2008 kirjailija ja filosofi Fabrice Hadjadj arvioi Catherine Boschian-Campanerin kirjoittamaa Ghéonin elämäkertaa Le Figaro -sanomalehdessä. Hän rinnasti Ghéonin tyyliä romaanikirjailijana Charles Dickensiin ja piti hänen näytelmiään Jean Anouilhin ja Jean Giraudoux’n teosten veroisina.


title: Now That’s What I Call Music! 89

text: Now That’s What I Call Music! 89 tai Now! 89 on kahden levyn kokoelma-albumi, joka ilmestyi Isossa-Britanniassa 21. marraskuuta 2014. Se on Now!-sarjan 89:s osa, joka on saatavilla sekä levyllisenä että digitaalisesti ladattavana.


title: Now That’s What I Call Music! 89

text: "Now! 89" sisältää yhdeksän kappaletta, jotka ovat saavuttaneet Britannian singlelistan ensimmäisen sijan ja ne ovat: "All About That Bass", "Bang Bang", "Am I Wrong", "Rude", "Crazy Stupid Love", "Blame", "Changing", "Prayer in C" and "Lovers on the Sun".


title: Now That’s What I Call Music! 89

text: Kappaleen Bump n' Grind alkuperäinen singleversio R. Kellyltä esiintyi edellisen kerran levyllä Now 30.


title: Viipurin kaupungintalo

text: Viipurin kaupungintalo (myös Viipurin raatihuone) sijaitsi Viipurin keskustassa Raatihuoneentorin laidalla. Se valmistui kaupungin uudeksi raatihuoneeksi vuonna 1797, korvaten 1600-luvulla rakennetun Vanhan raatihuoneen.


title: Viipurin kaupungintalo

text: Kaupungintalon julkisivua muutettiin 1860-luvulla olennaisesti arkkitehti Johann Johanssonin piirustusten mukaan. Vuosina 1898 ja 1923 järjestettiin arkkitehtikilpailut uudesta kaupungintalosta, jota ei kuitenkaan koskaan rakennettu. Sen sijaan 1934 toteutettiin sisätiloihin Uno Ullbergin suunnittelema peruskorjaus. Remontin yhteydessä viereisen Viipurin Seurahuoneen tiloja otettiin kaupungintalon käyttöön ja pääsisäänkäynti siirrettiin Kaarle Knuutinpojankadulta Linnankadun puolelle.


title: Viipurin kaupungintalo

text: Kaupungintalo vaurioitui pahoin talvisodan pommituksissa 1940. Rakennusta entisöitiin 1960-luvun alussa ja vuonna 1962 sen tiloissa avattiin edelleen toiminnassa oleva elokuvateatteri "Palatsi" (ven. Палас).


title: Motion (Calvin Harrisin albumi)

text: Motion on skotlantilaisen DJ-tuottaja Calvin Harrisin neljäs studioalbumi. Sen julkaisivat Fly Eye Records sekä Columbia Records 31. lokakuuta 2014.


title: Sergio Berti

text: Sergio Ángel Berti Pizzani (s. 17. helmikuuta 1969 Villa Constitución, Argentiina) on argentiinalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Sergio Berti

text: Berti pelasi pääsarjatasolla argentiinalaisissa Boca Juniorsissa ja River Platessa, italialaisessa Parmassa, espanjalaisessa Real Zaragozassa, meksikolaisessa Américassa ja ecuadorilaisessa Barcelonassa.


title: Sergio Berti

text: Argentiinan A-maajoukkueessa Berti pelasi 23 ottelua ja teki kaksi maalia vuosina 1991–1998.


title: Nemunėlio Radviliškis

text: Nemunėlio Radviliškis on kauppala Pohjois-Liettuassa, Panevėžysin läänissä, Biržain kunnallispiirissä lähellä Latvian rajaa. Vuonna 2001 kauppalassa asui 729 asukasta.


title: Sorkka (Rauma)

text: Sorkka on Rauman pohjoisosassa sijaitseva kylä. Sorkasta on Rauman keskustaan noin seitsemän kilometrin matka.


title: Sorkka (Rauma)

text: Satakuntaliitto valitsi Sorkan vuoden 2014 maakuntakyläksi.


title: Nicolás Navarro

text: Nicolás Navarro -nimisiä henkilöitä:


title: Yanou

text: Yanou (oikealta nimeltään Yann Peifer) on saksalainen trance-muusikko ja tuottaja. Hänet tunnetaan parhaiten esiintymisestään DJ Sammyn menestyskappaleella "Heaven" sekä olemisesta osana saksalaista trance-yhtye Cascadaa DJ Manianin ja Natalie Horlerin kanssa. Ennen DJ Sammyn sekä Cascadan kanssa työskentelyä hän tuotti ja sanoitti kappaleita "Beam & Yanoulle" 1990-luvun lopulla.


title: Cherry Pop

text: Cherry Pop on romanialaislaulaja Alexandra Stanin kappale hänen Unlocked-studioalbumilta. Sen julkaisivat Fonogram Studios ja Roton Music albumin toisena singlenä 28. toukokuuta 2014. Sanoituksia media on laajalti kuvaillut mahdollisesti seksuaalisuuteen liittyviksi. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideo julkaistiin singlen kanssa samana päivänä. Videolla artisti tanssii lukuisissa, pääosin pirteänsävyisissä ympäristöissä J-pop-henkisten vaatetuksien ja peruukkien kera. Kappale on päässyt tähän mennessä listoille Japanissa ja Romaniassa.


title: Cherry Pop

text: Digitaalinen lataus


title: Unlocked (Alexandra Stanin albumi)

text: Unlocked on romanialaisartisti Alexandra Stanin toinen studioalbumi. Sen julkaisivat Fonogram Records ja Victor Entertainment Japanissa 27. elokuuta 2014. Albumilta on julkaistu tähän mennessä neljä singleä: "Thanks For Leaving", "Cherry Pop", "Dance" ja "Give Me Your Everything". Albumi sisältää viisitoista kappaleraitaa (kolmetoista kappaletta sekä kaksi remix-versiota). Albumin kappaleraidat omaavat lukuisia eri lajityyppejä, pääosin dance, tekno, pop sekä R&B-genrejä.


title: Pole Hill

text: Pole Hill on Suur-Lontoon ja Essexin raja-alueella sijaitseva kukkula Englannissa. Sen huipulta on hyvä näköala Lontooseen. Pole Hill sijaitsee 91 metriä merenpinnan yläpuolella. Huipulle 1824 rakennettu graniittinen obeliski toimi maamerkkinä, jota Royal Observatoryn työntekijät käyttivät maamerkkinä kalibroidessaan observatorion mittauslaitteita. Nollameridiaani kulkee nykyään noin 6 metriä obeliskin itäpuolella.


title: Pole Hill

text: Arabian Lawrencena tunnettu T. E. Lawrence omisti Pole Hillissä maa-alueen, jonka hän myi 1929.


title: Tab (näppäin)

text: Tab-näppäin tai tabulaattori eli sarkain on näppäimistöön kuuluva näppäin, jota käytetään esimerkiksi sarkaamiseen ja käyttöliittymäelementistä toiseen siirtymiseen. Yleensä takaisinpäin pääsee painamalla shift+tab.


title: Scott Anderson (kirjailija)

text: Scott Anderson on yhdysvaltalainen kirjailija, toimittaja ja entinen sotakirjeenvaihtaja. Hänen veljensä Jon Lee Anderson on myös kirjailija ja toimittaja, jonka kanssa hän on toimittanut yhdessä kaksi kirjaa. Andersonin ensimmäistä maailmansotaa käsittelevä elämäkerrallinen teos "Lawrence in Arabia: War, Deceit, Imperial Folly and the Making of the Modern Middle East" (2013), jonka pääkohteina ovat T. E. Lawrence, Curt Prüfer, Aaron Aronsohn ja William Yale, julkaistiin myyntimenestyksenä.


title: Heidi Jaatinen

text: Heidi Virve Pauliina Jaatinen (o.s. "Jauhiainen", s. 12. huhtikuuta 1968 Kiuruvesi) on suomalainen kirjailija. Hän on opettaja ja harrastajateatterin ohjaaja.


title: Heidi Jaatinen

text: Jaatinen on kirjoittanut neljä kirjaa: "Ei saa katsoa aurinkoon" (2010), "Jono" (2011) ja "Kaksi viatonta päivää" (2014), joka valittiin vuoden 2014 Finlandia-palkintoehdokkaaksi. Teoksellaan "Koski" (2018) hän voitti vuoden 2019 Savonia-palkinnon.


title: Heidi Jaatinen

text: Teoksesta "Kaksi viatonta päivää" Ylen kirjallisuustoimittaja Nadja Nowak totesi, että vaikka sukupolviaihe voi Finlandia-ehdokasromaanissa vaikuttaa kuluneelta, Jaatinen käyttää kieltä erittäin taitavasti. Kirjan aiheena on huostaanotto lapsen näkökulmasta. Se on kantaa ottava kuten Jaatisen aiemmatkin, pedofiliaa ja yhteiskunnan yliseksuaalistumista käsittelevät teokset.


title: Heidi Jaatinen

text: Jaatinen asuu perheineen Kiuruvedellä Aittojärven kylässä.


title: Royal Society for Asian Affairs

text: Royal Society for Asian Affairs (RSAA, alkuperäiseltä nimeltään Central Asian Society) on Lontoossa toimiva brittiläinen järjestö. Järjestö perustettiin vuonna 1901 ja sen alkuperäisenä tarkoituksena oli edistää Keski-Aasiaan liittyvää tietämystä. Järjestö sai nykyisen nimensä vuonna 1975 ja sen painopiste on laajentunut käsittämään koko Aasian alueen. Royal Society for Asian Affairs järjestää luentoja ja tapahtumia sekä julkaisee kolmesti vuodessa "Asian Affairs" -lehden. Järjestö myöntää säännöllisesti Percy Sykesin mukaan nimetyn muistopalkinnon Sir Percy Sykes Memorial Medal sekä T. E. Lawrencen mukaan nimetyn muistopalkinnon Lawrence of Arabia Memorial Medal.


title: Kuusenpihkavoide

text: Kuusenpihkavoide on perinteinen haavanhoitomuoto, joka on saanut uuden tulemisensa tieteellisten ja kliinisten tutkimusten perusteella 2000-luvulla. Haavojen pihkahoidolla on todella vanhat perinteet: haavoihin sitä ovat käyttäneet jo ainakin muinaiset egyptiläiset. Pohjoismaissa ja Venäjällä havupuiden pihkaa on käytetty perinteisesti tuoreisiin ja tulehtuneisiin haavoihin, ja siitä on maininta ruotsalaisen Benedictus Olain lääkärikirjassa vuodelta 1578. Pihkavoidetta on myös kokeiltu Pohjois-Suomen terveyskeskuksissa vaikeahoitoisten haavojen hoitoon menestyksellä. Osalla pihkavoiteista on Suomessa Valviran myöntämä CE merkki ja ne kuuluvat lääkinnälliset laitteet ja tarvikkeet kategoriaan – ensimmäisenä suomalaisena luonnontuotteena.


title: Kuusenpihkavoide

text: Luonnon pihka on monimutkainen seos, jonka pääkomponentteja ovat diterpeeneihin kuuluvat hartsihapot (esimerkiksi abietiinihappo, dehydroabietiinihappo, isopimaarihappo), lignaanit ja kumarihappo. Komponenttien pitoisuus pihkassa riippuu siitä, mistä havupuusta pihka on kerätty, ja minkälaisesta pihkasta on kysymys (”fysiologinen” valutuspihka vaiko ”kypsynyt” havupuun runkopihka (”calluspihka”)).


title: Kuusenpihkavoide

text: Tutkimus on osoittanut, että luonnon pihka on laajakirjoisesti ja voimakkaasti antimikrobinen eri mikrobeja (bakteerit, sienet, homeet) kohtaan. Antimikrobinen ominaisuus perustuu siihen, että pihkan hartsihapot rikkovat mikrobisolun seinämän ja solukalvon monin eri tavoin. Sen seurauksena mikrobisolu ei pysty tuottamaan energiaa ja mikrobiklooni kuolee. Tämän antiseptisen vaikutusmekanismin vuoksi mikrobit eivät myöskään pysty muodostamaan resistenttejä mikrobikantoja pihkaa vastaan. Mikrobiologiset tutkimukset ovat osoittaneet, että luonnon pihka tehoaa myös antibiooteille resistenteiksi tulleisiin mikrobikantoihin (esimerkiksi MRSA ja VRE).


title: Kuusenpihkavoide

text: Kuusenpihkavoide vaikuttaa sekä grampositiiviisiin että gramnegatiivisiin bakteereihin.


title: Kuusenpihkavoide

text: Kuusenpihkavoiteella on todettu "in vitro" laboratoriotutkimuksissa tulehdusta rauhoittavia anti-inflammatorisia ominaisuuksia. Kliinisissä potilaskokeissa voiteen on havaittu tehostavan ihohaavojen paranemista ja vähentävän kipua.


title: Kuusenpihkavoide

text: Kuusenpihkavoiteen käytössä tulee huomioida henkilöt, joilla on yliherkkyys luonnon hartseja kohtaan. Kuusenpihkavoide aiheuttaa näillä henkilöillä paikallisen allergisen ihottuman (allerginen kosketusekseema) ja estää salvan käytön.


title: Kuusenpihkavoide

text: Haavojen ja ihovaurioiden hoitoon on saatavilla apteekeista teollisesti, ilman kuumentamista, kuusen pihkasta valmistettua pihkasalvaa. Kuusenpihkavoiteen myynti ja markkinointi haavanhoitotuotteena edellyttää, että tuote on rekisteröity haavanhoitotuotteeksi viranomaisten toimesta (Valvira), ja että tuotteella on EU direktiivin edellyttämä CE-merkki. Lisäksi tulee huomioida, että pihkaa saa kerätä tai valuttaa puun rungosta vain puun omistajan luvalla.


title: Kuusenpihkavoide

text: Kaupallista pihkasalvaa voi laboratorio- ja kliinisten kokeiden mukaan käyttää tehokkaana luonnonmukaisena hoitovaihtoehtona ihohaavojen, nirhaumien ja halkeamien, ihotulehdusten, palovammojen, kynsivallin tulehduksen ja alkuvaiheen kynsisienen hoitoon. Salva ei ole kosmeettinen tuote tai yleisvoide, ja se ei sovellu allergisten ihottumien hoitoon tai henkilöille, joilla on yliherkkyys luonnon hartseja kohtaan.


title: Kuusenpihkavoide

text: Suomessa valmistettua Abilar 10 % pihkasalvaa viedään myös ulkomaille muun muassa Englantiin ja Belgiaan.


title: Tommi Kinnunen

text: Tommi Tapani Kinnunen (s. 15. kesäkuuta 1973 Kuusamo) on suomalainen opettaja ja kirjailija. Hänen kirjalliseen tuotantoonsa kuuluu kolme romaania, näytelmä- ja kabareetekstejä sekä oppimateriaalia.


title: Tommi Kinnunen

text: Esikoisromaaninsa kirjoittamisen Kinnunen aloitti novellien muodossa syksyllä 2012 Turun suomenkielisen työväenopiston lyhytproosakurssilla ja jatkoi tekstin työstämistä Kirsti Ellilän kirjoituskurssilla. Kesällä 2013 hänen ystävänsä Joni Pyysalo luki tekstin ja lähetti sen edelleen WSOY:lle, joka julkaisi kirjan helmikuussa 2014. Teosta on myyty noin 57 000 kappaletta. Siihen perustuva näytelmä kantaesitettiin Turun kaupunginteatterissa 29. tammikuuta 2016 ja Kotkan kaupunginteatterissa 6. helmikuuta 2016. Tammikuussa 2017 Oulun kaupunginteatteri toi ensi-iltaan teokseen perustuvan oopperan, jonka on säveltänyt Tapio Tuomela ja kirjoittanut Sami Parkkinen.


title: Tommi Kinnunen

text: "Neljäntienristeys" sijoittuu jälleenrakennusaikaan, ja sen lähtökohtana olivat Kinnusen valokuvaajasuvun valokuvat. "Helsingin Sanomien" kirjallisuuskriitikko Antti Majander luonnehti romaania harvinaisen painokkaaksi ja varmaotteiseksi proosadebyytiksi. Romaani on julkaistu hollanniksi, islanniksi, japaniksi, liettuaksi, norjaksi, puolaksi, ranskaksi, ruotsiksi, sloveeniksi, tanskaksi, tšekiksi, turkiksi, unkariksi sekä viroksi ja sen käännösoikeudet on myyty lisäksi Kiinaan, Kreikkaan, Kroatiaan, Latviaan ja Saksaan.


title: Tommi Kinnunen

text: "Neljäntienristeys" oli ilmestymisvuonnaan Finlandia-palkintoehdokas. Se oli ehdolla myös Helsingin Sanomien esikoiskirjapalkinnon saajaksi. Keväällä 2015 teos voitti Suuren journalistipalkinnon yhteydessä ensimmäistä kertaa jaetun Vuoden kirja -palkinnon. Kinnuselle myönnettiin Kiitos kirjasta -tunnustuspalkinto keväällä 2015. Syksyllä 2015 hän sai kirjasta Nuori Aleksis -palkinnon.


title: Tommi Kinnunen

text: Kinnusen toinen romaani "Lopotti" ilmestyi helmikuussa 2016. Se on itsenäinen romaani, mutta siinä on osittain samoja henkilöitä kuin esikoisromaanissa. Ajallisesti kirja sijoittuu vuosiin 1938–2006. Teoksen teemoja ovat muun muassa toiseus, oman tien löytäminen ja vanhemmuus. "Lopottia" myytiin yli 10 000 kappaletta jo muutaman ensimmäisen päivän aikana sen ilmestymisestä. Kaksi viikkoa kirjan ilmestymisestä sen käännösoikeudet myytiin Ruotsiin. Sen oikeudet on myyty myös Albaniaan, Alankomaihin, Liettuaan, Norjaan, Puolaan, Ruotsiin, Tanskaan, Tšekkiin ja Viroon. Romaani valittiin vuoden 2016 Finlandia-palkintoehdokkaaksi. Vammaisjärjestö Kynnys ry:n myönsi teokselle kunniamaininnan joulukuussa 2016.


title: Tommi Kinnunen

text: Kinnusen kolmas romaani "Pintti" ilmestyi 2018. Hän kertoo siinä lasinpuhaltajien tarinan.


title: Tommi Kinnunen

text: Kinnunen on kirjoittanut radio-oopperan "Kylmän maan kuningatar" libreton yhdessä säveltäjä Riikka Talvitien kanssa. Hän on myös julkaissut novellin "Jatsityttö" antologiassa "Marilyn, Marilyn: Tarinoita ikonista ja ihmisestä" ja novellin "Nuku nurmelle hyvälle" kokoelmassa "Toinen tuntematon". Hän on myös kirjoittanut näytelmä- ja kabareetekstejä Turun ylioppilasteatteriin sekä Turun Nuoreen Teatteriin. Hän on myös ollut mukana tekemässä Otavan kustantamaa äidinkielen Särmä-oppikirjasarjaa. Hän on lisäksi toiminut Ylen kolumnistina ja kirjoittanut tekstit Tanssiteatteri Erin esitykseen "Rakkauden viiltoja".


title: Tommi Kinnunen

text:
Kinnunen toimi yhdessä Salla Simukan kanssa Turun Kirjamessujen ohjelmapäällikkönä vuoden 2017.
Kinnunen asuu perheineen Turussa. Hän on äidinkielen ja kirjallisuuden opettaja Luostarivuoren koulussa.


title: Hanna (albumi)

text: Hanna on brittiläisen The Chemical Brothersin soundtrack-albumi. Kappaleet esiintyvät Joe Wrightin ohjaamassa Hanna-toimintatrillerissä. Albumilla on 20 kappaletta, ja kaikki kappaleet esiintyvät elokuvassa. Albumia pääsee ainakin kuuntelemaan Spotifyssä.


title: Isänpäivä (albumi)

text: Isänpäivä on Teflon Brothersin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 7. marraskuuta 2014 Johanna Kustannuksen kautta. Albumi ylsi Suomen virallisen albumilistan 46. sijalle.


title: Isänpäivä (albumi)

text: Albumilta on julkaistu yhteensä neljä singleä: "Kärpästen juhlat (osa 2)", "Kendo Anthem", "Maradona (kesä '86)" ja "Isänpäivälaulu". Marraskuussa 2014 kappaleen Maradona (kesä '86) musiikkivideota oli katseltu videopalvelu YouTubessa jo kaksi miljoonaa kertaa. Singleistä "Kendo Anthem" ja "Maradona (kesä '86)" ovat myyneet molemmat kultaa.


title: Anni Kytömäki

text: Anni Kytömäki (s. 1980 Ylöjärvi) on suomalainen kirjailija.


title: Anni Kytömäki

text: Kytömäen esikoisteos "Kultarinta" oli vuonna 2014 ehdolla Finlandia-palkinnon ja Helsingin Sanomien esikoiskirjapalkinnon saajaksi. Kytömäki sai teoksesta Kaarlen palkinnon. Teos sai myös Tulenkantaja-palkinnon (2015) ja Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon (2014). "Kultarinta" on sovitettu myös näytelmäksi.


title: Anni Kytömäki

text: Kytömäki on koulutukseltaan luontokartoittaja. Hän on työskennellyt kansalaisjärjestöissä ja muusikkona. Anni Kytömäen veli on runoilija Pekka Kytömäki.


title: Frekvenssianalyysi

text: Frekvenssianalyysi on kirjainten ja kirjainyhdistelmien yleisyyteen perustuva kryptoanalyysin tekniikka, jolla puretaan salakirjoitusta. Frekvenssianalyysi soveltuu yksinkertaiseen korvaussalakirjoitukseen, jossa jokainen selkotekstin kirjain on korvattu salatekstissä aina yhdellä tietyllä kirjaimella.


title: Frekvenssianalyysi

text: Yksinkertaisimmassa frekvenssianalyysissä käytetään vain yksittäisten kirjainten yleisyystaulukoita. Sen lisäksi voidaan käyttää myös taulukoita, joissa on kahden ja kolmen kirjaimen yhdistelmien yleisyydet, sekä taulukoita, joissa on kirjainten yleisyydet sanojen alussa ja lopussa. Jälkimmäisen edellytys on se, että salatekstissä käytetään välilyöntejä, jotta sanavälit erottuisivat.


title: Frekvenssianalyysi

text: Eri kielissä on erilaiset kirjainten yleisyydet, joten ne tarvitsevat aina omat taulukkonsa. Usein eri teksteissä voi olla erilaiset kirjainten yleisyydet, kuten silloin kun tekstissä toistuu jokin sana, jossa esiintyy jokin harvinainen kirjain. Lyhyitä tekstejä on vaikea avata, sillä frekvenssit ovat silloin liian sattumanvaraisia.


title: Frekvenssianalyysi

text: Frekvenssianalyysi aloitetaan taulukoimalla salatekstin kirjainten yleisyydet. Sen jälkeen korvaaminen voidaan aloittaa esimerkiksi korvaamalla salakirjoitustekstin kaikkein yleisin kirjain siinä käytetyn kielen yleisimmällä kirjaimella. Jos tämä ei näytä toimivan, voidaan kokeilla toiseksi yleisintä, ja niin edelleen. Ensimmäisen kirjainparin löydyttyä voidaan jo usein havaita sellaisia lyhyitä sanoja, jotka on helppo täydentää oikeiksi pienen kokeilun pohjalta. Esimerkiksi englannin kielessä on vain kaksi yksikirjaimista sanaa, "I" ja "a", ja kaksikirjaimisiakin sanoja on vain pieni määrä.


title: Frekvenssianalyysi

text: Frekvenssianalyysin kehittäjä oli 800-luvulla elänyt arabitiedemies al-Kindi.


title: Clifton (Arizona)

text: Clifton on kaupunki Arizonan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Cliftonin kaupunki on perustettu vuonna 1909. Se on Greenleen piirikunnan pääkaupunki.


title: Clifton (Arizona)

text: Clifton sai nimensä Henry Cliftonin mukaan. Clifton saapui 1860-luvun puolivälissä alueelle etsimään kultaa. Kullan asemesta hän löysi kuparia, jota alettiin hyödyntää.


title: Clifton (Arizona)

text: Clifton sijaitsee San Francisco River -joen varrella. Saffordin kaupunkiin on matkaa maanteitse noin 70 kilometriä ja Tucsoniin noin 270 kilometriä.


title: Clifton (Arizona)

text: Intiaanipäällikkö Geronimo syntyi nykyisen Cliftonin lähellä.


title: Premio Faenza

text: Premio Faenza on italialainen keramiikkataiteilijoille jaettava palkinto, joka jaetaan joka toinen vuosi kansainvälisen kilpailun pohjalta. Kilpailun ja palkinnon tarkoitus on edistää keramiikan tutkimusta, keraamisten työmenetelmien ja materiaalien kehitystä ja keramiikan ilmaisuvoimaa. Samalla se pyrkii näyttämään taidekriitikoille ja muille taidekeramiikasta kiinnostuneille alan kunkinhetkisen kehityksen ja tason.


title: Premio Faenza

text: Kilpailu järjestettiin ensi kerran alueellisena vuonna 1932. Koko Italiaa koskevaksi se muutettiin 1938, kansainväliseksi 1963 ja joka toinen vuosi tapahtuvaksi 1989. Kilpailun järjestää ja palkintoa jakaa Italian Faenzassa toimiva kansainvälinen keramiikkamuseo ("Museo Internazionale delle Ceramiche in Faenza"). Kilpailun alullepanija oli museon perustaja Gaetano Ballardini.


title: Premio Faenza

text: Vuonna 2013 Premio Faenzan pääpalkinnon voitti suomalainen Päivi Rintaniemi teoksellaan "Avis". Tapio Wirkkala palkittiin kilpailussa saksalaiselle Rosenthalille tekemistään posliiniesineistä Italian presidentin kultamitalilla vuosina 1963, 1966, 1967, 1969 ja 1973.


title: Lifeforms

text: Lifeforms on brittiläisen elektronisen musiikin duo The Future Sound of Londonin kaksoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1994. Se on duon parhaiten tunnettu albumi ja sitä pidetään nykyään usein kokeellisen elektronisen musiikin klassikkona.


title: Pirjo Manninen (kirjailija)

text: Raili Pirjo-Liisa Manninen (s. 21. huhtikuuta 1936 Helsinki) on suomalainen filosofian maisteri, opettaja, tiedottaja ja kirjailija.


title: Pirjo Manninen (kirjailija)

text: Mannisen vanhemmat olivat varatuomari Leo Johannes Pesonen ja kansakoulunopettaja Raili Amanda Emilia Mäntyvaara. Hän pääsi ylioppilaaksi Tyttönormaalilyseosta 1955 ja opiskeli Helsingin yliopistossa 1955–1960.


title: Pirjo Manninen (kirjailija)

text: Manninen toimi Arkadian yhteislyseon englannin kielen vanhempana lehtorina 1962–1977 ja Suomen Kansallisteatterin tiedottajana 1978–2001.


title: Terveydenhuolto Saksassa

text: Terveydenhuolto Saksassa perustuu liittovaltion, osavaltioiden ja itsenäisten palveluntarjoajien yhteistyöhön. Liittovaltio toimii ylimpänä lainsäätäjänä, määrittää sairausvakuutuksen perusperiaatteet ja potilaan oikeudet sekä valvoo niiden toteutumista. Saksan terveydenhuoltojärjestelmä rahoitetaan pääasiallisesti sairauskassamaksuin, joista noin puolet maksaa työnantaja ja noin puolet työntekijä. Sairausvakuutus on Saksassa pakollinen.


title: Terveydenhuolto Saksassa

text: Saksan terveydenhuoltojärjestelmällä on pitkä historia. Jo Bismarckin aikaan vuonna 1883 säädettiin sairausvakuutuslaki, jonka perusteella tiettyjen alojen työntekijöillä oli oltava sairausvakuutus. Vakuutetuilla oli oikeus lääkäripalveluihin, lääkkeisiin sekä rahallisiin avustuksiin, kuten sairauspäivärahaan. Sairauskassat saivat tarjota myös lisäpalveluita ja ulottaa vakuutusturvan myös vakuutetun perheenjäseniin. Jo tuolloin vakuutusmaksut riippuivat tuloista.


title: Terveydenhuolto Saksassa

text: Vuonna 1911 säädetty valtion vakuutusasetus ("Reichsversicherungsverordnung") yhtenäisti sairaus-, eläke- ja tapaturmavakuutuslainsäädäntöä. Muutoksen myötä sairausvakuutusvelvollisuus laajentui koskemaan aiempaa laajempia ammattiryhmiä, kuten palvelijoita sekä maa- ja metsätalouden työntekijöitä. Vuonna 1941 tuli voimaan eläkeläisten sairausvakuutus. Vuonna 1969 työntekijät ja toimihenkilöt asetettiin tasavertaiseen asemaan sairaustapauksissa. 70-luvulla vakuutusta laajennettiin kattamaan maatalousyrittäjät, opiskelijat, laitoksissa elävät vammaiset sekä taiteilijat ja tiedottajat. Vuoden 1989 uudistuksessa vakuutusten piiriin tulivat muun muassa ennalta ehkäisevät toimenpiteet.


title: Terveydenhuolto Saksassa

text: Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen sovittiin, että vuoden 1991 alusta sairausvakuutuslaki olisi voimassa myös uusissa osavaltioissa. Vuodesta 1996 lähtien ihmiset saivat valita sairauskassansa vapaasti. Vuonna 1996 tuli voimaan lakisääteinen hoivavakuutus.


title: Terveydenhuolto Saksassa

text: Saksassa pakolliseen sairausvakuutukseen on kaksi vaihtoehtoa, julkinen sairauskassa ("Krankenkasse") ja yksityinen sairausvakuutus. Jos ansaitsee yli tietyn summan (53 550 euroa vuonna 2014), voi liittyä yksityiseen sairausvakuutukseen julkisen kassan sijaan.


title: Terveydenhuolto Saksassa

text: Julkisen sairauskassan maksu on 15,4 prosenttia tuloista, josta työnantaja maksaa 7,3 prosenttia ja työntekijä 8,2 prosenttia työntekijän tuloista (vuonna 2014). Vuoden 2015 alusta osuus on 14,6 prosenttia, josta työnantaja maksaa puolet ja työntekijä puolet. Sairauskassamaksun yläraja lasketaan vuonna 2014 4 050 euron kuukausitulojen mukaan eli se on 332,10 euroa kuukaudessa.


title: Terveydenhuolto Saksassa

text: Toisin kuin julkisissa sairauskassoissa, yksityisessä sairausvakuutuksessa maksu määräytyy halutun vakuutuspaketin sekä riskitekijöiden mukaan. Näin esimerkiksi vanhat maksavat enemmän kuin nuoret ja sairaat enemmän kuin terveet. Nuorelle ja terveelle yksityinen sairausvakuutus onkin selvästi edullisempi kuin julkinen sairauskassa. Julkiseen sairauskassaan on kuitenkin hyvin vaikea palata, jos on siirtynyt yksityisen sairausvakuutuksen piiriin. Tällöin pitää osoittaa, että on ansainnut kokopäivätyössä vuodessa alle sen rajan, jolla yksityiseen sairausvakuutukseen voi vaihtaa. Yli 55-vuotiaille siirtyminen yksityisestä sairausvakuutuksesta julkiseen kassaan on lähes mahdotonta.


title: Luettelo Suomen raatihuoneista

text: Tämä on epätäydellinen luettelo Suomen raatihuoneista. Raatihuoneeksi kutsuttiin rakennusta, jossa kokoontui kaupungin hallinnosta vastaava raati. Suomessa niissä toimivat lisäksi raastuvanoikeus ja maistraatti. Usein raatihuoneiden yhteydessä oli myös vankisellejä. Ne rakennettiin keskeisille paikoille, yleensä torien tai aukoioiden laidoille. Suomeen raatihuoneita alettiin rakentamaan 1600-luvun alussa, mutta vanhimmat säilyneet ovat peräisin vasta 1700-luvun jälkipuoliskolta, lukuun ottamatta nykyään Venäjälle kuuluvan Viipurin Vanhaa raatihuonetta.


title: Luettelo Suomen raatihuoneista

text: Vuonna 1875 Suomen suuriruhtinaskunnassa astui voimaan asetus, joka korvasi kaupunkien raadit uusilla kaupunginhallituksilla. Niiden hallinto sai samalla lukuisia uusia velvoitteita ja virkamiehiä, eivätkä vanhojen raatihuoneiden tilat enää useassa kaupungissa riittäneet. Tämän jälkeen alettiin rakentamaan uusia kaupungintaloja, joista osaa tosin kutsuttiin vielä raatihuoneiksi.


title: Luettelo Suomen raatihuoneista

text: Luettelo sisältää nykyisen Suomen lisäksi myös luovutetun Karjalan raatihuoneita.


title: Barbaresco

text: Barbaresco on italialainen Nebbiolo-rypäleestä valmistettava punaviini. Barbarescoa tuotetaan Luoteis-Italiassa Piemonten alueella Alban kaupungin itäpuolella.


title: Barbaresco

text: Barbarescon alkoholipitoisuus on vähintään 12,5 prosenttia. Sitä kypsytetään vähintään 26 kuukautta ennen myyntiä; "Riserva"-tyyppiä vähintään 50 kuukautta. Barbarescolle myönnettiin "di origine controllata" -laatuluokitus (DOC) vuonna 1966 ja "Denominazione di Origine controllata e Garantita" -laatuluokitus (DOCG) vuonna 1980.


title: Barbaresco

text: Barbarescon tuotantoalue on tarkasti määritelty. Se sijaitsee Cuneon maakunnassa Barbarescon, Neiven ja Treison kuntien alueella ja koostuu 66 erillisestä osasta. Viinitarhat sijaitsevat korkeintaan 550 metrin korkeudessa. Alueen laajuus on noin seitsemän neliökilometriä (vuonna 2014). Viiniä tuotetaan vuosittain noin kolme miljoonaa litraa (vuonna 2014).


title: Papulanlahti

text: Papulanlahti on Suomenvedenpohjaan kuuluva merenlahti Viipurissa. Kaupungin keskustan pohjoispuolella sijaitseva lahti on vajaat kaksi kilometriä pitkä, mutta vain parinsadan metrin levyinen. Papulanlahden yli kulkevat Viipurista Nuijamaan raja-asemalle johtava maantie A124, jolta on myös yhteys E18-tielle, sekä Viipurin ja Sortavalan välinen rautatie (entinen Viipuri–Joensuu-rata).


title: Papulanlahti

text: Lahden eteläpuolella on Papulan alue, joka aikoinaan oli samanniminen suomalainen kaupunginosa. Papulan pohjoisrannalla puolestaan sijaitsivat entiset suomalaiset kaupunginosat Imatra ja Karjala.


title: Tammisuo

text: Tammisuo () oli yksi Viipurin vanhoista suomalaisista kaupunginosista. Se oli alun perin Viipurin maalaiskuntaan kuuluva kylä, joka liitettiin kaupunkiin vuonna 1932. Tammisuo sijaitsi noin viisi kilometriä Viipurin keskustan pohjoispuolella vanhan Karjalan radan eli Viipuri–Joensuu-radan varrella.


title: Tammisuo

text: Tammisuon kylässä oli vielä 1800-luvun puolivälissä vain muutama torppa, jotka kuuluivat Saarelan kartanon maihin. Sen omistajiin lukeutui muun muassa Suomen kenraalikuvernöörinäkin toiminut Fabian Steinheil. Vuonna 1893 avatun Karjalan radan myötä Tammisuolle syntyi teollisuutta ja samalla myös asutusta. Liikemies Juho Hallenberg hankki Saarelan kartanon omistukseensa vuonna 1898 ja perusti samalla Tammisuolle tiilitehtaan. Myöhemmin aloittivat toimintansa vielä saha, puusepäntehdas, mylly ja konepaja. Hän rakennutti myös kapearaiteisen Tammisuon radan, joka johti Papulanlahden rannalla olleelle lastauslaiturille. Siellä Tammisuolla tuotetut tavarat lastattiin Uuraan satamaan tai Saimaan kanavalle meneviin proomuihin.


title: Tammisuo

text: 1900-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä Tammisuolle syntyi runsaasti myös muuta teollisuutta ja vuoteen 1939 mennessä oli väkimäärä noussut jo 2 500 asukkaaseen. Tammisuo jakaantui kahteen osaan, työntekijöiden asuntoalueeseen, jota kutsuttiin nimellä Etukylä ja Tammisuon rautatieaseman ympäristöön eli Peräkylään. Rautatieaseman läheisyydessä olivat muun muassa SOK:n ja Hankkijan suuret varastorakennukset. Peräkylään rakennettiin myös kansakoulu sekä työväenyhdistyksen talo. Vuoden 1932 liitoksen myötä maalaismainen elämä Tammisuossa väheni, kun kaupungin järjestyssääntö kielsi lemmikkejä lukuun ottamatta muiden kotieläinten pidon. Samalla alue sai myös Otto-Iivari Meurmanin suunnitteleman asemakaavan, jonka mukaan Tammisuosta piti kasvaa suuri kaupunginosa. Se kuitenkin tuhoutui lähes kokonaan talvisodan aikaisissa taisteluissa.


title: Tammisuo

text: Vuonna 1917 otettiin käyttöön noin puolentoista kilometrin päässä rautatieasemalta sijainnut Tammiston hautausmaa. Yhdeksän hehtaarin laajuisesta alueesta tuli 1930-luvulla Viipurin yleisimmin käytetty hautausmaa, jolla on myös vuosien 1939–1944 sotien sankarihautoja. Paikalla ei kuitenkaan ole muistomerkkiä. Tammiston siunauskappelin suunnitteli vuonna 1937 arkkitehti Jalmari Lankinen.


title: Tammisuo

text: Vuoden 1930 väestönlaskennassa Tammisuolla oli 630 asukasta, joista 622 oli suomenkielisiä, 6 ruotsinkielisiä ja 2 muunkielisiä.


title: Tammisuo

text: Nykyään Tammisuon rautatieaseman ympäristö on edelleen teollisuusalueena ja vanhalla asuinalueella on joitakin kesäasuntoja. Myös Tammiston hautausmaa on yhä käytössä. Vuonna 1948 Tammisuon kylän viralliseksi venäläiseksi nimeksi annettiin "Moskvina" (Москвино), Viipurin taisteluissa kaatuneen luutnantin mukaan, mutta rautatieasema säilytti alkuperäisen nimensä.


title: Winton Motor Raceway

text: Winton Motor Raceway on moottorirata Wintonin kylässä Victorian osavaltiossa Australiassa. Rata on ollut jatkuvassa käytössä valmistumisestaan vuonna 1961 lähtien ja sitä laajennettiin vuonna 1997. Tällöin radan kokonaispituudeksi tuli kolme kilometriä. Alkuperäisen radan nimi on nykyään Winton Club Circuit. Radalla pidettäviä kilpailuja voi seurata suoraan paikan päällä, sillä näkymät ovat esteettömät.


title: Turun linnan kirkko

text: Turun linnan kirkko on Juhana-herttuan aikaiseen Turun linnan eteläsiiven pitosaliin sisustettu luterilainen kirkko. Kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1706. Sitä hallinnoi Turun museokeskus, joka vuokraa sitä kirkollisiin toimituksiin, konsertteihin ja muihin tapahtumiin. Kirkkoon mahtuu 240 henkilöä.


title: Turun linnan kirkko

text: Linnan kirkkoa käytetään erityisesti vihki- ja kastekirkkona. Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymä järjestää siellä myös jumalanpalveluksia, esimerkiksi jouluaamuna.


title: Turun linnan kirkko

text: Linnan kirkossa on mekaaniset Marcussen & Sønin 18-äänikertaiset urut vuodelta 1964.


title: Turun linnan kirkko

text: Kerros, jossa kirkko sijaitsee rakennettiin 1550-luvulla Juhana-herttuan tarpeita varten. Tilaa kutsuttiin Suureksi saliksi ja herttuan aikana sitä käytettiin pitosalina. Muiden herttuallisten edustustilojen tapaan Suuri sali oli valoisa, ikkunoita on molemmilla pitkillä sivuilla ja päädyssä. Päälinnassa oli tulipalo vuonna 1614 ja sen jäljiltä vain linnan vesikatot ja välipohjat uusittiin. Kun Sturen kirkko ei enää kokonsa puolesta riittänyt seurakunnan tarpeisiin, tehtiin entiseen pitosaliin uusi kirkko, joka vihittiin käyttöön vuonna 1706. Kirkon sisustukseen lisättiin kuninkaalliset aitiot vuonna 1775, koska Kustaa III ja Sofia Magdalena olivat tulossa vierailulle linnaan. Kirkko tuhoutui täydellisesti jatkosodan pommituksen aiheuttamassa tulipalossa 1941 ja on rekonstruoitu paloa edeltäneeseen 1700-luvun asuun. Ainoana esineenä palosta säilyi nykyään sakariston oven pielessä oleva rippikello, jolla pappi kutsui seurakuntaa ehtoollisen viettoon. Kirkon entisöinti pommituksen jäljiltä valmistui vuonna 1961. Sen vihki samana vuonna uudelleen käyttöön arkkipiispa Ilmari Salomies.


title: Turun linnan kirkko

text: Linnan kirkko on linnan kolmesta kirkollisesta tilasta ainoa uskonpuhdistuksen jälkeen valmistunut. Kirkko kunnostettiin vuosina 1990–1992.


title: LFP-palkinnot

text: Liga de Fútbol Profesional on palkinnut Espanjan jalkapalloilussa kauden parhaat pelaajat kaudesta 2008–2009 lähtien. LFP-palkinnot ovat ensimmäiset virallisen tahon jakamat palkinnot maan jalkapalloiluhistoriassa.


title: LFP-palkinnot

text: Yhdistyksen tekninen komitea valitsee kultakin pelipaikalta kolme pelaajaa – maalivahti, puolustaja, keskikenttäpelaaja, hyökkäävä keskikenttäpelaaja ja hyökkääjä; sekä lisäksi valitaan kauden läpimurto -pelaaja. Jokaisen pelipaikan ehdokkaiden joukosta parhaan pelaajan valitsevat lopulta nykyiset valmentajat. Aktiiviset pelaajat äänestävät vuoden parhaan pelaajan sekä vuoden parhaan valmentajan palkinnoista. Äänestys ei tapahdu julkisesti. Kannattajat saavat äänestää puolestaan reilun pelin palkinnon saajan.


title: Lenininpuisto (Viipuri)

text: Lenininpuisto (, "Park Lenina", ent. Torkkelinpuisto) on Viipurin keskustassa sijaitseva puisto. Vladimir Leninin mukaan nimetty puisto tunnetaan Suomessa paremmin vanhalla nimellään Torkkelinpuisto, joka viittaa Viipurin linnan perustajaan Torkkeli Knuutinpoikaan.


title: Lenininpuisto (Viipuri)

text: Noin 700 metriä pitkä ja yli 200 metriä leveä puisto ulottuu Viipurin kauppatorilta aina Punaisenlähteentorille saakka. Puistossa sijaitsee muun muassa useita tunnettuja veistoksia, Pietari–Paavalin kirkko sekä Alvar Aallon suunnittelema Viipurin kaupunginkirjasto.


title: Lenininpuisto (Viipuri)

text: Vuonna 1860 Viipurissa alettiin purkamaan keskiaikaista kaupunginmuuria sekä 1570-luvun jälkipuoliskolla rakennettua Sarvilinnoitusta ja uusi puisto oli merkittynä vuotta myöhemmin laaditussa uudessa asemakaavassa. Vuonna 1862 puistoa alettiin rakentamaan Sarvilinnoituksen entisen muurin linjaa seuraten. Puistoon istutettiin yli 200 puuta, joukossa oli muun muassa valkosalavia, lehtikuusia sekä Suomessa harvinaisia amurinkorkkipuita. Sen pohjoispuolelle valmistui vuonna 1871 samansuuntaisesti Torkkelinkatu, josta tuli Linnoituksen kaupunginosan uusi leveä valtakatu yhdessä puisto eteläpuolella kulkevan Katariinankadun (myöh. Linnankatu) kanssa.


title: Lenininpuisto (Viipuri)

text: Uusi puisto tunnettiin aluksi nimillä Esplanadin puisto tai Kaupunginpuisto, Torkkelinpuisto-nimitys otettiin käyttöön vasta Suomen itsenäistymisen jälkeen. Alun perin vain sadan metrin levyinen puisto on myöhemmin laajentunut niin, että nykyään se käsittää myös Pietari–Paavalin kirkon puiston ja sen edustalla olleen Paraatikentän, 1700–1800-luvuilta peräisin olevan Keskuskasarmin alueen sekä talvisodassa tuhoutuneen Viipurin tuomiokirkon puiston. Lenininpuiston keskelle jää yksi rakennettu kortteli, jossa sijaitsee muun muassa postitalo.


title: Lenininpuisto (Viipuri)

text: Vuonna 1868 Torkkelinpuistoon rakennettiin Belvédére-niminen hotelli-ravintola, jonka suunnitteli arkkitehti Fredrik August Odenwall. Se paloi elokuussa 1887, jonka jälkeen paikalle valmistui Brynolf Blomqvistin suunnittelema uusi ravintolarakennus vuonna 1890. Se sai nimekseen Esplanad, joka myöhemmin muuttui Espiläksi. Vuonna 1899 Blomqvist piirsi ravintolan edustalle vielä esiintymislavan, joka kuitenkin tuhoutui sisällissodan aikana. Espilän ravintolasta tuli vuosien saatossa maanlaajuisesti tunnettu paikka. Vuonna 1935 sitä remontoitiin arkkitehti Uno Ullbergin suunnitelmien mukaan. Uusitussa Espilässä oli 160 asiakaspaikkan sali ja lisäksi 110 paikkainen lasitettu terassi. Samassa yhteydessä rakennettiin myös uusi esiintymislava. Molemmat tuhoutuivat ilmeisesti sodan aikana.


title: Lenininpuisto (Viipuri)

text: Säilyniestä rakennuksista Pietari–Paavalin kirkon ohella tunnetuin on Lenininpuiston itäpäässä sijaitseva kaupunginkirjasto, joka valmistui 1935. Pitkään huonossa kunnossa ollut kirjastorakennus kunnostettiin perusteellisesti 2000-luvulla ja avattiin alkuperäisessä asussaan vuonna 2013. Vuonna 1893 rakennettu tuomiokirkko tuhoutui talvisodan pommituksissa. Merkittävimpiä veistoksia ovat Jussi Mäntysen teos "Hirvi" (1928) sekä Mikael Agricolan muistomerkki, joka alun perin paljastettiin tuomiokirkon edustalla vuonna 1908, mutta katosi talvisodan aikana 1940. Patsaasta pystytettiin uusi valos vuonna 2009. Lisäksi puistossa on muun muassa Yrjö Liipolan "Metsän poika" vuodelta 1931.


title: Lenininpuisto (Viipuri)

text: Lenininpuistossa on myös kolme suihkulähdettä, joista yhdessä oli kuvanveistäjä Georges Winterin patsas "Imatran tyttö" (1926). Muun muassa "Torkkelin Tilta" -lempinimellä tunnettu alastonveistos on kuitenkin kadonnut. Pietari-Paavalin kirkon edustalle rakennettiin 1960-luvulla suihkulähde, johon nykyään kuuluu yksi jatkosodassa tuhoutuneen Viipurin rautatieaseman sisäänkäynnin yläpuolella olleista graniittisista karhuveistoksista.


title: Työllistymisveroaste

text: Työllistymisveroaste (engl. participation tax rate) mittaa sitä kuinka paljon henkilön tai kotitalouden verot kasvavat ja tulonsiirrot vähenevät, kun henkilö työllistyy tietyllä palkalla, jota kutsutaan työllistymispalkaksi. Työllistymisveroaste on yksi indikaattori työnteon kannustavuudesta; mitä matalampi työllistymisveroaste, sitä enemmän henkilöllä on taloudellisia kannustimia työntekoon.


title: Hyvinvointitappio

text: Hyvinvointitappio, tehokkuustappio tai tehokkuusrasitus (engl. "deadweight welfare loss") on kansantaloustieteen käsite, jolla tarkoitetaan epätäydellisten markkinoiden haittaa verrattuna täydelliseen kilpailuun. Hyvinvointitappio koostuu ns. tuottajien ylijäämän (voittojen) ja kuluttajien ylijäämän (hyödyn) pienenemisestä. Kuluttajien ylijäämällä tarkoitetaan sitä kuluttajien ostoksistaan saamaa hyötyä, joka ylittää ostosten hinnan.


title: Hyvinvointitappio

text: Hyvinvointitappioon johtaa käyttäytymisen vääristymä, joka liittyy markkinan luonnollisen tilan tai lähtötilanteen muutokseen. Hyvinvointitappio on taloudellisen tehokkuuden menetystä, joka aiheutuu kun hyödykkeen tasapainoa ei saavuteta markkinalla eli toisin sanoen hyödykkeen tasapainohintaa ja tasapainomäärää ei saavuteta kysynnän ja tarjonnan leikkauspisteessä. Hyvinvointitappioita syntyy erityisesti veroista, tuista ja hintasääntelystä. Hyvinvointitappioita voi syntyä myös monopoleista.


title: Hyvinvointitappio

text: Hyvinvointitappio on sitä suurempi mitä enemmän kysyntä ja tarjonta muuttuvat verrattuna tasapainotilaan. Suuren hintajouston hyödykkeiden aiheuttama hyvinvointitappio on suurempi kuin pienen hintajouston hyödykkeiden. Hyvinvointitappio voidaan jakaa tuottajan ja kuluttajan hyvinvointitappioihin.


title: Hyvinvointitappio

text: Niin sanotuilla neutraaleilla veroilla tarkoitetaan veroja, joiden aiheuttamat hyvinvointitappiot ovat olemattomia tai hyvin pieniä. Ainoa täysin neutraali vero on könttäsummavero. Poliittisista syistä tällaista veroa ei kuitenkaan suosita. Ramseyn sääntö kannustaa asettamaan korkean veron välttämättömyyshyödykkeille kuten elintarvikkeille ja matalan veron ylellisyyshyödykkeille.


title: Hyvinvointitappio

text: Arvonlisävero aiheuttaa hyvinvointitappiota, sillä verotettujen hyödykkeiden tasapaino saavutetaan korkeammalla hinnalla ja pienemmällä määrällä verrattuna arvonlisäverottomaan hintaan. Verottamalla hyödykkeitä, joiden kysyntä on vain vähän joustavaa tai joustamatonta, verotus aiheuttaa pienemmän hyvinvointitappion. Tällaisia hyödykkeitä ovat esimerkiksi elintarvikkeet, joita kaikki tarvitsevat.


title: Hyvinvointitappio

text: Auton hankintahintaa nostava autovero aiheuttaa hyvinvointitappiota. Auton hintajousto on kohtalaisen suuri ja hyvinvointitappio on suurempi kuin pienemmän hintajouston hyödykkeissä.


title: Hyvinvointitappio

text: Muuttamisen verottaminen varainsiirtoverolla aiheuttaa kansainvälisten tutkimusten mukaan merkittäviä hyvinvointitappioita. Hyvinvointitappiolla tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että ihmiset asuvat tarpeisiinsa nähden epäsopivissa asunnoissa, koska vero estää asunnon vaihtamista sopivaan. Tutkimuksin on todettu, että varainsiirtovero vähentää muuttoalttiutta.


title: Hyvinvointitappio

text: Hyvinvointitappioita liittyy myös vähimmäispalkkoihin.


title: Hyvinvointitappio

text: Vuokrasääntely aiheuttaa hyvinvointitappioita.


title: Kisakallio

text: Kisakallio oli Perniön asemalla sijainnut tanssilava. Lava valmistui vuonna 1958. Lavalla oli oma rautatiepysäkki tansseihin saapujia varten. Viimeiset tanssit pidettiin vuonna 1985. Lava purettiin vuonna 1993.


title: Prix Europa

text: Prix Europa on Saksassa vuosittain järjestettävä media-alan festivaali ja kilpailu, jossa jaetaan samannimisiä palkintoja parhaille televisio-, radio- ja verkkosisältötuotannoille. Festivaali pidetään lokakuun kolmannella viikolla Berliinissä ja Potsdamissa ja sen isäntänä toimii radio- ja televisioyhtiö Rundfunk Berlin-Brandenburg (RBB).


title: Prix Europa

text: Festivaalin kilpailusarjoissa jaetaan vuosittain 13 kuvanveistäjä Anthon Hoornwegin suunnittelemaa Minotaurus-härän päätä esittävää palkintoveistosta ja niiden ohessa 6 000 euron rahapalkintoja.


title: Prix Europa

text: Vuonna 2014 tapahtuman esivalintatuomaristo sai arvioitavakseen 650 tuotantoa 35 maasta. Kilpailuun valittiin 210 tuotantoa.


title: Prix Europa

text: Vuonna 1997 kaksi kilpailua päätettiin yhdistää: vuodesta 1969 järjestetty Prix Futura Berlin ja vuonna 1987 aloitettu Prix Europa. Jälkimmäinen otettiin myös uuden kilpailun nimeksi.


title: Prix Europa

text: Prix Europan perustivat 1987 Euroopan neuvosto ja Euroopan Kulttuurisäätiö. Nyt festivaalin järjestäjätahoja on noin 25 ja niihin kuuluvat Euroopan parlamentti, Euroopan yleisradiounioni (EBU), Euroopan televisiokulttuurin allianssi (EATC) sekä monet eurooppalaiset yleisradioyhtiöt kuten Yleisradio sekä Ruotsin SR ja SVT.


title: Prix Europa

text: Kilpailun televisiosarjoja ovat fiktio, dokumentit ja ajankohtaisohjelmat sekä radiosarjoja kuunnelmat, featuret ja musiikkiohjelmat. Vuonna 2000 alankomaalainen monikulttuurisuutta televisio-ohjelmissa edistävä Prix Iris -kilpailu liitettiin Prix Europaan nimellä "Prix Europa Iris". Vuonna 2001 kilpailuohjelmaan otettiin mukaan uusmedian kilpailusarja "Prix Europa Exploration".


title: Prix Europa

text: Yleisradion on voittanut kuunnelmillaan useita Prix Europa -tunnustuksia, kuten "Pimeän nimi" vuonna 2014, "Wunderbar" vuonna 2013 ja "Varjoinen talo" vuonna 2010.


title: Turun linnan katoliset kappelit

text: Turun linnassa on aktiivikäytössä olevan luterilaisen Linnan kirkon lisäksi kaksi historiallista katolisena aikana 1400-luvulla valmistunutta kirkkotilaa: Nunnakappeli ja Sturen kirkko.


title: Turun linnan katoliset kappelit

text: Nykyään Nunnakappelina tunnettu tila on rakennettu 1300- ja 1400-lukujen vaihteessa. Sen katon holvia pidetään ensimmäisenä Suomeen rakennettuna tähtiholvina, holvauksen oletetaan valmistuneen 1400-luvun alussa. Turun linnan historiaa tutkineen C.J. Cardbergin mukaan huone tehtiin suoraan kappeliksi, Turun maakuntamuseon pitkäaikainen johtaja Knut Drake katsoo sen toimineen aluksi juhlatilana. Vuonna 1885 ilmestyneessä julkaisussa tilaan viitataan ”entisenä munkkikirkkona” ().