title: Wendi McLendon-Covey

text: Hän aloitti uransa improvisaatiossa Comedy Central -sarjassa, pääosassa olevan Clementine Johnsonin sijaisena vuosina 2003-2008. Hänellä oli myös johtava rooli Comedy Lovespring Internationalissa (2006).


title: Wendi McLendon-Covey

text: McLendon-Covey on esiintynyt useissa elokuvissa, kuten "Mitä odottaa, kun odotat" (2012), "The Single Moms Club" (2014), "Blended" (2014), "Think Like a Man Too" (2014), ja "Hello, My Name Is Doris" (2015). Vuonna 2013 hän esiintyi "Goldbergit" sarjassa, esittäen Beverly Goldbergiä.


title: Wendi McLendon-Covey

text: Wendy Anne McLendon syntyi Bellflowerissa Kaliforniassa. Hänellä on nuori sisar, joka toimii terapeuttina Portlandissa, Oregonissa. Hänet kasvoi baptistiksi, ja hänellä on skotlantilaiset ja englantilaiset syntyperät. Hän valmistui Kalifornian valtionyliopistosta, Long Beachista.


title: Abrenuntiaatio

text: Abrenuntiaatio () eli perkeleestä luopuminen oli vanhastaan kristillisessä kasteessa ollut osio, jossa pappi kysyi kummeilta lupaavat luopua paholaisesta ja pahoista tavoista kummilapsensa vuoksi.


title: Buick Terraza

text: Buick Terraza on tila-auto jota General Motors valmisti 2005-2007 Buick-brändin alla.


title: Andros (antiikin kaupunki)

text: Andros () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Androksen saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Palaiópolin kylän alueella saaren länsirannikolla.


title: Andros (antiikin kaupunki)

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Andros sai nimensä joko näkijä Androksesta, Eurymakhoksen tai Anioksen pojasta, tai Rhadamanthyksen sotapäälliköstä Andreuksesta, jolle kuningas antoi saaren. Geometrisella kaudella saarelta tunnetaan asuinpaikka Zagorássa.


title: Andros (antiikin kaupunki)

text: Androksen kaupunki oli alun perin joonialaisten siirtokunta. 700-luvulla eaa. se oli riippuvainen Eretriasta. Kaupunki kukoisti poliksena erityisesti 600- ja 500-luvuilla eaa., ja se perusti omia siirtokuntia, kuten Akanthoksen ja Stageiran Khalkidikellä noin vuonna 654 eaa.


title: Andros (antiikin kaupunki)

text: Persialaissodissa androslaiset joutuivat antautumaan persialaisille vuonna 490 eaa. ja antamaan laivastonsa Kserkseen käyttöön vuonna 480 eaa. Themistokles yritti vallata kaupungin, mutta tämä epäonnistui. Sodan jälkeen kaupunki liittyi Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Vuosina 450–440 eaa. kaupunki oli Ateenan alainen klerukhia. Vuosina 378–377 eaa. kaupunki kuului toiseen Ateenan liittoon.


title: Andros (antiikin kaupunki)

text: 300-luvun eaa. loppupuolella Andros tuli Makedonian vallan alle. Vuonna 200 eaa. sen valtasivat Pergamonin ja Rooman joukot, ja se ryöstettiin. Roomalaiset antoivat saaren Attalokselle.


title: Andros (antiikin kaupunki)

text: Antiikin aikana koko Androksen saari oli pyhitetty Dionysokselle, ja se tunnettiin muun muassa viinistään.


title: Andros (antiikin kaupunki)

text: Kaupungin alueella on suoritettu arkeologisia kaivauksia vuodesta 1956.


title: Andros (antiikin kaupunki)

text: Androksen kaupunki sijaitsi Androksen saaren länsirannikon keskivaiheilla. Kaupungissa oli akropolis eli yläkaupunki, jonka muureja ja yhden portin jäänteet ovat säilyneet. Kaupungissa tiedetään olleen Dionysokselle, Apollonille, Hestialle ja Athenelle omistetut temppelit sekä Zeuksen lähde. Kaupungissa tiedetään olleen myös teatteri.


title: Andros (antiikin kaupunki)

text: Kaupungin agoralta on löydetty 200- tai 100-luvulla eaa. rakennetun stoan eli pylväshallin rauniot. Suuri osa agorasta on nykyisin meren peittämänä. Kaupungin satamana toimi Gaurion (myös Gaureleon) nykyisen Gávrion kylän paikalla, noin 12 kilometriä pohjoisempana, mutta myös kaupungin kohdalla olevan sataman rakennelmista on säilynyt joitakin mereen uponneita jäänteitä. Ágios Pétroksen kylässä on hellenistisellä kaudella rakennetun tornin jäänteet. Marmoria louhittiin saaren pohjoisosasta.


title: Andros (antiikin kaupunki)

text: Kaupungin alueelta tehdyt esinelöydöt ovat Palaiópolin arkeologisessa museossa ja Ándroksen arkeologisessa museossa.


title: Mórian akvedukti

text:
Mytilenen akvedukti, nykyisin yleensä Mórian akvedukti, oli antiikin aikainen akvedukti Lesboksen saarella Kreikassa. Se johti vettä vuorilta Mytilenen kaupunkiin. Akvedukti on saanut nykyisen nimensä Mórian kylästä, jonka lähellä ovat sen parhaiten säilyneet jäänteet.
Akvedukti rakennettiin roomalaisella kaudella 200- ja 300-lukujen taitteessa. Akveduktin pituus oli noin 26 kilometriä, ja se koostui sekä tunneliosuuksista että paikallisesta harmaasta marmorista tehdyistä kaarisiltaosuuksista. Akvedukti sai alkunsa Megáli Límni -nimellä nykyaikana tunnetulta, myöhemmin kuivatulta järveltä Lesboksen Ólympos-vuoren pohjoispuolelta, nykyisen Agiásoksen läheltä. Matkan varrella se sai vettä muista lähteistä. Akvedukti kulki nykyisen Mytilínin paikalla sijainneeseen Mytileneen reittiä Aneraída – Paspalá – Lámpou Mýloi – Lársos – Kamaroúdia –Mória – Koutzoúk-Loútza. Vesijohdon arvioidaan kyenneen kyljettamaan Mytileneen päivittäin noin kuutiometriä vettä. Vettä käytettiin muun muassa kaupungin lähteissä ja kylpylöissä.


title: Mórian akvedukti

text: Akveduktin parhaiten säilyneet osat sijaitsevat noin 600 metriä etelälounaaseen Mórian kylästä ja noin seitsemän kilometriä luoteeseen Mytilínistä. Paikalla akveduktista on jäljellä noin 170 metrin osuus ja 17 kaarta. Akveduktia on säilynyt jonkin verran myös Lámpou Mýloin kylän lähellä noin 15 kilometriä Mytilínistä länteen, sekä muutamissa muissa paikoissa.


title: Mórian akvedukti

text: Akveduktin raunioita on kunnostettu vuodesta 1995 lähtien.


title: Pyrrha (kaupunki)

text: Pyrrha (; myös "Pyrra") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Lesboksen saarella Kreikassa. Se sijaitsi saaren keskiosissa kaupungin mukaan ”Pyrrhan Euripoksena” tunnetun Kallonínlahden itärannalla, lähellä nykyistä Achladerín kylää.


title: Pyrrha (kaupunki)

text: Pyrrha oli lesboslaisen pentapoliin jäsen eli yksi saaren viidestä merkittävimmästä kaupungista (muut olivat Mytilene, Methymna, Eresos ja Antissa). Peloponnesolaissodan aikaan vuonna 428 eaa. Pyrrha liittyi Mytilenen kapinaan Ateenan valtaa vastaan, mutta Ateena valtasi sen Pakheen johdolla. Pyrrha ei ollut olemassa enää Strabonin aikaan ajanlaskun alun tienoilla. Plinius vanhemman mukaan kaupunki olisi uponnut mereen maanjäristyksen seurauksena.


title: Pyrrha (kaupunki)

text: Pyrrhan akropoliilla eli linnavuorella on joitakin muurien sekä muiden rakennusten jäänteitä. Noin viisi kilometriä kaupungista pohjoiseen sijaitsi lesboslaisen pentapoliin yhteinen Zeuksen ja Heran pyhäkköalue, joka tunnetaan nykyisin Mésan pyhäkköalueena. Kaupungista oli kotoisin muun muassa filosofi Menedemos (n. 350 eaa.).


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Samos () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Samoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Pythagóreion kylän paikalla saaren kaakkoisrannikolla. Kaupungin arkeologiset kohteet muodostavat yhdessä läheisen Heraionin kanssa Unescon maailmanperintökohteen nimeltä "Sámoksen Pythagoreion ja Heraion".


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Antiikin aikaista Samoksen kaupunkia ei tule sekoittaa saaren nykyiseen pääkaupunkiin Sámoksen kaupunkiin (usein Vathý), joka sijaitsee eri paikassa saaren koillisrannikolla.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Antiikin Samoksen kaupunki sijaitsi nykyisen Pythagóreion kylän paikalla. Kaupungin sijainti oli edullinen merenkulun ja kaupan kannalta, sillä se sijaitsi Samoksen saaren Vähästä-Aasiasta erottavan, vain noin 1,5 kilometriä leveän salmen rannalla. Kaupungin akropolis eli linnavuori, nykyinen Kástron kukkula, sijaitsi kaupungin pohjoispuolella. Alakaupunki levittäytyi kukkulan etelärinteeseen sekä tasangolle sen ja rannikon väliin. Satama sijaitsi nykyisen satamalahden paikalla. Kaupungin länsipuolella Heraionin ympärillä oli muutoin vuoristoiselle saarelle suhteellisen laaja maanviljelykseen soveltuva tasanko. Antiikin aikana Samos luettiin osaksi Jooniaa.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text:
Varhaisimmat merkit asutuksesta Pythagóreion kylän paikalla ovat peräisin neoliittiselta kaudelta 4000–3000-luvuilta eaa. Ne on tehty Kástron kukkulalta. Myöhempi Samoksen kaupunki oli alun perin joonialaisten siirtokunta. Perinteen mukaan saaren asuttivat Manner-Kreikan Epidauroksesta tulleet joonialaiset noin 1100–1000 eaa. Nämä toivat alueelle mukanaan suuren jumalattaren Heran kultin. Samos oli Khioksen ohella merkittävin Joonian rannikon edustan saarten siirtokunnista, siinä missä muut alueen siirtokunnat sijaitsivat Vähän-Aasian rannikon puolella.
Samoksen edullinen sijainti teki siitä geometrisella kaudella noin 900–600 eaa. yhden varhaisista kreikkalaisista merimahdeista ja merkittävistä kauppakaupungeista itäisen Välimeren alueella. Kaupungilla oli suuri sotalaivasto ja kaupallinen laivasto, osin saaren laajojen metsien ja näin puuvarojen ansiosta. Kaupungissa kehitettiin kokonaan uusi sotalaivatyyppi "samaina". Samoslaiset perustivat siirtokunnan Samothrakelle (”Traakialainen Samos”) 700-luvulla eaa. sekä Kilikian Marmaraan. Samokselta oli kotoisin kuuluisa merenkulkija Kolaios, joka oli 600-luvun eaa. puolessa välissä ensimmäinen, joka purjehti ”Herakleen pylväiden” eli Gibraltarin ohi.
Samoksen kaupungin huippukautta sekä taloudellisesti että kulttuurisesti oli arkaainen kausi ja erityisesti 500-luku eaa. Vuosisadan loppupuolella kaupunkia ja saarta hallitsi tyranni Polykrates, ja siellä vaikutti varhaisiin filosofeihin lukeutunut Pythagoras. Polykrateen aikana kaupungissa toimivat myös muun muassa runoilijat Anakreon ja Ibykos, taiteilija Theodoros, kuvanveistäjä Geneleos sekä arkkitehti Rhoikos. Polykrateen aikana kaupunkia rakennettiin paljon. Tuolloin rakennettiin muun muassa Eupalinoksen tunneli, kaupunginmuuri, sataman suuri aallonmurtaja sekä kaupungin lähellä sijainnut Heraion eli suuri Heran temppeli.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: 400-luvun eaa. alussa Samos osallistui laivoillaan Joonian kapinaan Persiaa vastaan. Samos menetti poliittisen merkityksensä 400-luvulla eaa. Ateenan noustessa. Vuonna 478 eaa. kaupunki liittyi Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Myöhemmin se joutui sotaan Ateenaa vastaan. Ateenalaiset valloittivat kaupungin vuonna 439 eaa. yhdeksän kuukauden piirityksen jälkeen. Tuolloin kaupunki tehtiin puolustuskyvyttömäksi muun muassa tuhoamalla sen muurit.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: 300-luvulla eaa. Samos oli jonkin aikaa liitossa Spartan kanssa, mutta kuului muuten pääasiassa Ateenan valtapiiriin. Timotheos valtasi kaupungin vuonna 365 eaa. Asukkaat ajettiin maanpakoon ja saari asutettiin ateenalaisilla. Samoslaiset palasivat vuoden 322 eaa. jälkeen Aleksanteri Suuren luvalla, ja kaupungin muurit rakennettiin uudelleen. Seuranneella hellenistisellä kaudella kaupungin satama toimi Ptolemaiosten sotasatamana. Myöhemmin alueen suurvallaksi tuli Pergamon. Aikakaudella Samoksen tunnettuja kansalaisia olivat filosofi Epikuros sekä tähtitieteilijä Aristarkhos. Vuodesta 129 eaa. Samos kuului Rooman vallan alaisuuteen ja Asian provinssiin.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Rooman sisällissodassa Samos oli Cassiuksen ja Brutuksen puolella. Antonius ja Kleopatra asuivat huvilassa Kástron kukkulalla talvella 40/39 eaa. Myöhemmin kaupungissa majoittuivat muun muassa Octavianus Augustus (30 eaa., 19/18 eaa.) sekä Tiberius, Claudius, Trajanus ja Hadrianus.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Herulit tuhosivat Samoksen kaupunkia ja Heraionia vuonna 267 jaa. Varhaisimmat merkit kristillisestä asutuksesta kaupungissa ovat peräisin 300-luvulta jaa. Kaupunki säilyi asuttuna varhaiselle bysanttilaiselle kaudelle saakka. Se hylättiin 600-luvulla arabien hyökkäysten seurauksena. Tuolloin asukkaat muuttivat saaren sisäosiin. Myöhemmin kaupungin paikalle syntyi Tigánin kylä, joka on nykyisin nimetty Pythagóreioksi Pythagoraan mukaan.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Antiikin Samoksen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1902–1903. Ne suoritti Ateenan arkeologinen seura Panagiótis Kavvadíaksen ja Themistoklís Sofoúliksen johdolla. Vuodesta 1910 kaivauksia jatkoi Koenigliche Museen Berlin Theodor Wiegandn ja Martin Scheden johdolla ja vuodesta 1925 Saksan arkeologinen instituutti. Vuosina 1939–1951 kaivaukset olivat keskeytyksissä sodan vuoksi. Tämän jälkeen kaivauksia ovat jälleen jatkaneet saksalaiset arkeologit yhdessä kreikkalaisten arkeologien kanssa.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Antiikin Samoksen kaupungin arkeologiset jäännökset ovat hajaantuneet eri puolille Pythagóreion kylää ja sen lähiympäristöä. Kaupungin alueelta on löydetty muun muassa julkisten ja yksityisten rakennusten raunioita, joissa on muun muassa mosaiikkilattioita ja seinämaalauksia, sekä temppeleitä (Artemis, Afrodite, Dionysos, Kybele, Isis), kauppapaikkoja, kylpylöitä, urheilupaikkoja, hautausmaita, muureja, kivettyä katua, sekä vesijohto- ja viemäriverkostoa. Pythagóreion alueella on suoritettu kaivauksia useissa eri kohdissa, ja raunioita on näkyvissä useissa paikoissa. Merkittävimmät kohteet sijaitsevat nykyisen kylän ulkopuolella.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Agoran alue


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Agora eli tori sijaitsi nykyisen Pythagóreion kylän keskustan länsipuolella. Sen arkeologinen kohde on suuri avoin alue, jossa on joitakin rakennusten ja katujen jäänteitä. Lähellä kylän pääkadun toisella puolella sijaitsevat huonosti säilyneet Afroditelle omistetun temppelin rauniot.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Satama ja aallonmurtaja


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Satama sijaitsi luonnonsatamalahdessa kaupungin itäosassa. Se jakautui kahteen osaan: sen sisäosassa aallonmurtajan suojaamana oli sotasatama ja ulompana kauppasatama. Aallonmurtaja rakennettiin Polykrateen kaudella, ja satama on varhaisin tunnettu esimerkki tällä tavoin suojatusta suljetusta satamasta. Satamalahdessa sijaitsee nykyisinkin Pythagóreion kylän satama, joskin se on antiikin aikaista satamaa pienempi, sillä lahti on osin liettynyt aikojen kuluessa. Myös nykyisen aallonmurtajan perustus on Polykrateen aallonmurtajassa.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Kylpylä


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Kylpylä sijaitsi rannikolla kaupungin länsiosassa Heraionille johtaneen tien (ja kylän nykyisen pääkadun) varressa. Se oli rakennettu roomalaisella kaudella 100-luvulla jaa. Rakennuskokonaisuuteen kuului lukuisia julkisia rakennuksia, mukaan lukien kuumat ja kylmät termit altaineen sekä gymnasion, palaistra ja stadion. Rakennusten seinät olivat marmoriset ja lattiat oli koristeltu mosaiikein. Yksi holvattu kuuma huone muutettiin kristillisellä ajalla 400-luvulla baptisterioksi eli kastekappeliksi. Samaan aikaan paikalle rakennettiin kolmilaivainen basilikakirkko.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Kaupunginmuuri


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Kaupunkia ympäröi suuri kaupunginmuuri, jonka kokonaispituus oli noin 6,5 kilometriä. Se rakennettiin alun perin Polykrateen aikana. Muuri tuhottiin ateenalaisten vallattua kaupungin ja rakennettiin uudestaan noin vuonna 300 eaa. Sitä kunnostettiin viimeisen kerran vuoden 200 eaa. jälkeen. Kaupunginmuurissa oli 40 tornia ja 12 porttia. Muurista ja torneista on säilynyt osia erityisesti Kástron kukkulan rinteessä kaupungin länsilaidalla sekä muurien pohjoislaidalla kukkulan harjanteella. Parhaiten säilyneiden osien korkeus on noin 6 metriä ja paksuus 4,5–5 metriä. Myös yksi muurin torneista on säilynyt kukkulan lounaisrinteessä.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Teatteri


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Teatteri sijaitsi vuorenrinteessä kaupungin pohjoisosassa. Se oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra. Teatteri rakennettiin 300-luvulla eaa. Rakennus on säilynyt suhteellisen huonosti. Sen jäänteiden päällä on nykyisin puusta tehty katsomo- ja näyttämörakennelma, ja sitä käytetään esityksiin myös nykyaikana.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text:
Eupalinoksen tunneli
Eupalinoksen tunneli on noin kilometrin pituinen tunneli-akvedukti eli vesitunneli, joka kulkee Kástron kukkulan läpi ja toi vettä kaupunkiin kukkulan pohjoispuolelta. Sen tarkoitus oli turvata kaupungin vedensaanti myös piirityksen aikana. Tunnelin pituus on metriä, ja leveys ja korkeus sisällä noin 1,8 x 1,8 metriä. Vesitunnelin rakentaminen kesti noin 10 vuotta ja se valmistui noin vuonna 550 eaa. Tunneli on ensimmäinen, jota kaivettiin työn nopeuttamiseksi yhtä aikaa kummastakin päästä niin, että tunnelinosat saatettiin yhteen pelkästään matemaattisten laskelmien avulla. Tunneli sai nimensä sen suunnittelijasta Eupalinoksesta. Nykyisin tunnelin eteläosa on avoinna yleisölle, ja se on mahdollisesti tarkoitus kunnostaa ja avata myöhemmin koko matkaltaan.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Roomalainen akvedukti


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Roomalaisella kaudella kaupunkiin johdettiin vettä akveduktilla lähteestä kaupungin länsipuolelta nykyisen Mýloin kylän suunnasta. Akveduktista on säilynyt muutamia kaaria solassa Kástron kukkulan länsipuolella.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text:
Heraion
Heraion eli Heralle omistettu temppeli oli yksi antiikin maailman suurimpia temppeleitä. Se sijaitsi rannikkotasangolla noin kahdeksan kilometriä kaupungista länteen. Kreikkalaisessa mytologiassa paikka oli Zeuksen ja Heran hääpaikka. Paikan ensimmäinen suuri temppeli rakennettiin 500-luvulla eaa., mutta se tuhoutui tulipalossa jo noin 30 vuoden sisällä. Uuden temppelin rakentaminen alkoi Polykrateen aikana 500-luvun eaa. loppupuolella. Sitä rakennettiin useassa vaiheessa, mutta se ei koskaan valmistunut lopullisesti. Temppeli edusti joonialaista tyyliä. Sen koko oli noin 108,6 x 55,2 metriä ja siinä oli yhteensä 155 pylvästä.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Muut kohteet


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Kaupungin länsipuolella heti kaupunginmuurien ulkopuolella sijaitsee varhaiskristillisen hautausmaan arkeologinen kohde. Sen yhteydestä on löydetty basilikakirkon rauniot. Kástrin kukkulan suunnassa sijaitsevat kaupungin kivilouhokset, joihin kuuluu 35 louhospaikkaa. Niistä kaivettiin rakennuskivi kaupungin julkisiin rakennuksiin ja muureihin.


title: Samos (antiikin kaupunki)

text: Kaupungin ja Heraionin alueelta tehdyt esinelöydöt ovat esillä Pythagóreion arkeologisessa museossa Pythagóreion kylässä sekä Sámoksen arkeologisessa museossa Sámoksen kaupungissa. Niihin kuuluu muun muassa kuvapatsaita ja rintakuvia, pyhäkköjen esineistöä, kuten suuri määrä erilaisia votiivilahjoja, sekä keramiikkaa, hautalöytöjä ja rahoja.


title: Hornio

text: Hornio on kylä Sastamalan kaupungin Karkussa, Pirkanmaalla. Hornio on syntynyt Karkun kylien takamaille Hornionjärven läheisyyteen, eikä Hornio sen vuoksi ole Karkun maarekisterikylä.


title: Hornio

text: Horniossa on aikoinaan ollut oma kansakoulu, joka nykyisin on Karkun metsästysseuran omistuksessa. Hornion ympäristössä sijaitsee useampi pieni järvi, näistä suurin on Hornionjärvi. Hornion eteläpuolella sijaitsee Ritajärven luonnonsuojelualue.


title: Roger Hodgson

text: Charles Roger Pomfret Hodgson (s. 21. maaliskuuta 1950 Portsmouth, Hampshire, Iso-Britannia) on englantilainen laulaja-lauluntekijä, joka tunnetaan parhaiten pop rock -yhtye Supertrampin solistina ja perustajajäsenenä.


title: Roger Hodgson

text: Hodgson tunnetaan erityisesti yhdessä Supertrampin kanssa tekemistään hiteistä, kuten "Dreamer", "Breakfast in America", "Give a Little Bit" ja "The Logical Song".


title: Roger Hodgson

text:
Vuonna 1969 Hodgson perusti Daddy-nimisen yhtyeen yhdessä Rick Daviesin kanssa. Seuraavana vuonna yhtyeen nimi vakiintui Supertrampiksi. Hodgson ja Davies kirjoittivat suurimman osan kappaleista erikseen, mutta levyillä tekijöiksi mainittiin aina kummatkin.
Yhtye sai levytyssopimuksen A&M Recordsilta vuonna 1970 ja julkaisi ensimmäisen studioalbuminsa "Supertramp". . Vuonna 1974 Supertramp julkaisi kolmannen studioalbuminsa, "Crime of the Centuryn". Albumi menestyi kohtalaisesti Isossa-Britaniassa, mutta jäi sijalle 38. Yhdysvalloissa Albumilla julkaistu kappale "Dreamer" nousi Hodgsonin ensimmäiseksi hitiksi. Vuonna 1979 julkaistiin yhtyeen tunnetuin albumi, "Breakfast in America". Albumi nousi ensimmäiselle sijalle Yhdysvalloissa Billboard 200 -listalla, ja se on myynyt yli 20 miljoonaa kappaletta. Albumilta hiteiksi nousivat Hodgsonin säveltämät singlet "Breakfast in America", "The Logical Song" ja "Take the Long Way Home".


title: Roger Hodgson

text: Vuonna 1983 Hodgson erosi Supertrampista viettääkseen enemmän aikaa perheensä ja lastensa kanssa. Vuonna 1982 julkaistu "...Famous Last Words..." jäi Hodgsonin viimeiseksi studioalbumiksi yhdessä Supertrampin kanssa.


title: Roger Hodgson

text: Hodgson julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "In the Eye of the Stormin" vuonna 1984. Levy myi yli kaksi miljoonaa kappaletta. Seuraavan albumin "Hai Hain" Hodgson julkaisi vuonna 1987. Samoihin aikoihin Hodgson mursi onnettomuudessa kummatkin ranteensa, mikä esti häntä soittamasta hetkeen. Hodgson julkaisi viimeisimmän studioalbuminsa, "Open the Doorin" vuonna 2000. Hodgson palasi takaisin kiertueelle vuonna 2001 Ringo Starr & His All-Starrs -yhtyeen riveissä.


title: M242 Bushmaster

text: M242 Bushmaster on yhdysvaltalainen 25×137mm -kaliiperinen chain gun -tyyppinen konetykki, eli lataus- ja laukaisukoneistoa käyttää erillinen sähkömoottori. Tykki on käytössä Yhdysvaltain maavoimien M2 ja M3 Bradley -rynnäkköpanssarivaunuissa ja laivaston LAV-ajoneuvoissa sekä useissa laivaston aluksissa.


title: M242 Bushmaster

text: Aseen kehitti Hughes Ordnance, jonka osti McDonnell Douglas jonka osti myöhemmin Boeing.


title: M242 Bushmaster

text: Aseen jatkokehitelmiä ja 30×173 mm kaliiperin Bushmaster II, 35 mm Bushmaster III ja 40 mm Bushmaster IV.


title: Royal Small Arms Factory

text: Royal Small Arms Factory (RSAF Enfield) oli Britannian kruunun asetehdas joka sijaitsi Lontoon Enfieldissa Enfield Lockissa. Tehdas perustettiin 1816 ja lakkautettiin 1988.


title: Royal Small Arms Factory

text: Tehdas perustettiin brittien petyttyä olemassa olleiden aseiden laatuun ja hintaan Napoleonin sodissa. Tätä ennen aseita oli rakennettu lähinnä Birminghamissa Gun Quarterissa. Sijaintipaikaksi valittiin saari suomaastossa Leajoen varrella. Tarkoituksena oli käyttää vesivoimaa koneiden pyörittämiseen ja jokia kuljetusreittinä.


title: Royal Small Arms Factory

text: Tehdas kasvoi Krimin sodan myötä. Vuonna 1856 perustettiin konepaja, jossa käytettiin höyrykoneiden pyörittämiä amerikkalaisvalmisteisia koneita. Työntekijöitä oli noin tuhat. 1860-luvulla valmistettiin 1744 kivääriä viikossa.


title: Royal Small Arms Factory

text: Vuonna 1889 aloitettiin uuden James Paris Leen suunnitteleman kiväärin tuotanto. Kuuluisa Lee-Enfield suunniteltiin 1895.


title: Royal Small Arms Factory

text: Tehdas yksityistettiin 1987 osana kuninkaallisista asetehtaista yhtiöitettyä Royal Ordnance -yritysrypästä ja lakkautettiin 1988.


title: FGM-148 Javelin

text:
FGM-148 Javelin on yhdysvaltalainen kolmannen sukupolven "ammu ja unohda" -tyyppinen panssarintorjuntaohjus, joka voidaan laukaista kannettavasta ampumalaitteesta.
Laukaisulaite koostuu kertakäyttöisestä laukaisuputkesta joka sisältää ohjuksen ja uudelleenkäytettävästä Command Launch Unit (CLU) -yksiköstä, joka sisältää elektroniikan ja infrapunatähtäimen. Yksikön paino on 28 kg. Ohjus lukittuu kohteeseen infrapunasensorilla. Ohjus pyrkii myös osumaan panssarivaunun heikommin panssaroituun kattoon. Kantomatka on 2000–2500 metriä.


title: FGM-148 Javelin

text:
Yhdysvaltain asevoimat havaitsi puutteita M47 Dragon -ohjuksessa jo vuoden 1978 raportissa.
Myös M72 LAW -singolle oltiin kehittämässä korvaajaa, mutta General Dynamicsin kehittämä FGR-17 Viper -projekti peruutettiin 1983.


title: FGM-148 Javelin

text: Tämän jälkeen Yhdysvaltain armeija antoi joulukuussa 1983 vaatimuslistan jalkaväen AAWS-M-panssarintorjuntaohjuksesta ("Advanced Anti-Tank Weapon System - Medium") ja järjesti tarjouskilpailun elokuussa 1986 kolmen kilpailijan välillä. Kehitysprojektin saivat hoitaakseen Texas Instruments ja Martin Marietta (nykyisin Raytheon ja Lockheed Martin).


title: FGM-148 Javelin

text: Ohjuksen ensimmäinen onnistunut laukaisu tapahtui huhtikuussa 1991 ja maaliskuussa 1993 ensimmäinen laukaisu siirrettävästä ampumalaitteesta. Tuotanto alkoi kesäkuussa 1994 ja ohjus tuli käyttöön Yhdysvaltain armeijassa 1996.


title: Vaasan kesä

text: Vaasan Kesä (), alun perin Itämeren Kesä, vuodesta 1985 Vaasa Festival, oli Vaasassa vuodesta 1968 ainakin 1990-luvun alkuun saakka järjestetty vuosittainen kesäfestivaali, joka kuului Finland Festivals -ketjuun. Kesäkuun puoleenväliin ajoittunut tapahtuma oli aluksi Jyväskylän kesän tapaan ohjelmistoltaan yhteiskunnallisia seminaareja, kulttuurikeskusteluja ja -esitelmiä painottava, mutta keskittyi 1970-luvun alkupuolella lastenkulttuuriin ja muuttui vuoden 1982 paikkeilla kansainväliseksi nukketeatterifestivaaliksi.


title: Vaasan kesä

text: "Itämeren kesä" -tapahtuma syntyi Vaasan kulttuurilautakunnan aloitteesta kesällä 1968, jolloin tapahtuman pääsisältöä olivat tuolloin muodikkaat paneelikeskustelut ja kantaa ottavat teatteriesitykset. Tapahtuman toisena järjestäjänä oli Ylioppilasteatteri. Syksyllä 1970 perustettiin Vaasan Viikko -niminen järjestö festivaalin järjestäjäksi. Siinä oli mukana viitisenkymmentä paikallista kulttuurijärjestöä.


title: Vaasan kesä

text: Ensimmäisillä festivaaleilla 1968 ohjelmassa oli muun muassa teinien teatteriseminaari, televisiokirjailijaseminaari, oopperaohjaajakurssi sekä paneelikeskustelu aiheesta ”Valtion ja teatterilaitoksen suhde sekä teatterin uudistumisen keinot”. Keskustelijoina nähtiin Ritva Arvelo, Arvo Salo, Kalle Holmberg ja Jouko Tyyri.


title: Vaasan kesä

text: Vuonna 1969 Vaasan Kesä tutki kolmatta maailmaa eli kehittyviä maita ja lastenkulttuuria. Tricont-seminaarissa pyrittiin osoittamaan termi imperialismi tieteelliseksi käsitteeksi. Festivaalin yhteydessä järjestettiin Yleisradion Radioteatterin kuunnelmaseminaari sekä tiettävästi Suomen ensimmäinen radioitu rockyhtyeiden kilpailu. Yksikään palkituista yhtyeistä (Kopet, Silvery, Porkkanas, Raimons, Upsound ja Incense) ei noussut maineeseen, mutta niiden riveissä esiintyivät muiden muassa Pave Maijanen, Remu Aaltonen ja Cisse Häkkinen. Samana vuonna festivaalin ohjelmistoon kuuluivat kolmipäiväiset lastenkulttuuripäivät.


title: Vaasan kesä

text: Kesällä 1970 festivaaleilla kuunneltiin esitelmäsarjaa aikamme maailmankatsomuksista, luennoijina muiden muassa brittiläinen Alfred J. Ayer, länsisaksalainen Wilhelm Weischebel, ranskalainen Bernard Besret ja tanskalainen Leif Holbaek-Hansen. Festivaaleilla järjestettiin myös kasvatus- ja mielenterveysaiheiset seminaarit ja nähtiin luonnonsuojeluvuoden 1970 merkeissä Vaasan suomenkielisen teatterin näyttelijöiden "Saastemessu" sekä Vietnam-aiheinen näyttely.


title: Vaasan kesä

text: Vuonna 1972 Vaasan Kesän teemoja olivat informatiivinen taide ja eri puolueiden taidepoliittiset ohjelmat, joita sivuavia keskustelutilaisuuksia pidettiin Vaasan eri museoissa. Vaasan taidehallissa oli esillä leningradilaisten taiteilijoiden töitä, ja ”informatiivista musiikkia” työpaikoilla kiersivät esittämässä Agit Prop, KOM-teatterilaiset ja Berliner Ensemblen edustajat. Edellisten vuosien tapaan ohjelmistoon kuului myös Työväen- ja kisällilaulujen konsertti sekä nuorisomusiikin suurkatselmus.


title: Vaasan kesä

text: Vaasan Kesä ei pienen budjettinsa, epävarman rahoituksensa ja korkealentoisen ohjelmistonsa takia oikein löytänyt yleisöään siitäkään huolimatta, että valtaosa tapahtumista oli yleisölle ilmaisia. Esimerkiksi vuonna 1972 festivaalin avajaisiin Vaasan kaupungintalolle saapui vain kaksi kaupunkilaista. Festivaalia järjestänyt Vaasan Viikko ry päätti tuolloin alkaa suunnata tapahtumaa tulevina vuosina yhä enemmän lapsille ja lastenkulttuuria käsitteleväksi.


title: Vaasan kesä

text: Vuonna 1975 festivaaliohjelmistoa viihteellistettiin, jotta kaupunkilaiset olisivat löytäneet sen paremmin. Teemoja olivat meri, lapsi ja musiikki. Lapsille järjestettiin luovan toiminnan leiri ja valokuvausleiri. Seminaariaiheena oli musiikkiterapia.


title: Vaasan kesä

text: Kesäkuussa 1979 Vaasan Kesä teki yleisöennätyksensä, kun tuhannet ihmiset halusivat nähdä festivaaleilla vierailevan Unicef-lähettilään, filmitähti-koomikko Danny Kayen. Kesän 1980 festivaaleilla lapsille esitettiin Marie-Luise De Geer Bergenstråhlen ruotsalaiselokuva "Lapsilta kielletty" (Barnförbjudet, 1979), mutta se oli Suomessa kielletty alle 8-vuotiailta vaikka Ruotsissa se oli lapsille sallittu. Lapsille esiintyi myös Jussi Raittinen ja nuorille Pekka Pohjola Group.


title: Vaasan kesä

text: Vuodesta 1982 aina 1990-luvun alkuun asti Vaasassa järjestettiin kansainvälistä nukketeatterifestivaalia, aluksi kolmena vuonna nimellä Vaasan Kesä ja vuodesta 1985 nimellä Vaasa Festival. Kristiina Hurmerinnan vuonna 1976 perustama nukketeatteri Peukalopotti oli päävastuussa järjestämisestä. Festivaali toi alkuvuosina kaupunkiin alan huippuja eri puolilta maailmaa, mutta pian senkin ongelmana olivat pienet budjetit ja sen myötä niukka ohjelmatarjonta festivaalin viikon mittaiseen kestoon nähden.


title: Vaasan kesä

text: Vuodesta 2015 Vaasassa on jälleen järjestetty Pikku Aasi -nimistä kansainvälistä nukketeatterifestivaalia, ei enää kesäisin vaan lokakuussa. Vaasa Festival -nimi otettiin uudelleen käyttöön vuonna 2016 Hietalahden jalkapallostadionilla järjestetyn elokuisen musiikkitapahtuman nimenä. Pääesiintyjiä silloin olivat Tom Jones ja Carola Häggkvist ja seuraavana kesänä saksalainen Scooter-yhtye.


title: USS Gerald R. Ford (CVN-78)

text: USS Gerald R. Ford (runkonumero CVN-78) on Yhdysvaltain laivaston vuonna 2013 vesillelaskettu Gerald R. Ford -luokan lentotukialus, joka on nimetty Yhdysvaltain 38. presidentin Gerald Fordin mukaan. Aluksen rakentaminen maksoi arviolta 13 miljardia yhdysvaltain dollaria.


title: USS Gerald R. Ford (CVN-78)

text: Alus tilattiin Huntington Ingalls Indutriesin Newport Newsin telakalta Newport Newsistä Virginiasta ja sen köli laskettiin 14. marraskuuta 2009. Alus kastettiin 9. marraskuuta 2013 kumminaan presidentti Gerald R. Fordin tytär Susan Ford Bales ja alus laskettiin vesille 17. marraskuuta. Alus luovutettiin 31. toukokuuta laivastolle ja se otettiin palveluskäyttöön 22. heinäkuuta 2017.


title: USS Gerald R. Ford (CVN-78)

text: Aluksen koeajot jatkuvat ainakin vuoden 2017 loppuun.


title: Royal Arsenal

text: Royal Arsenal oli Britannian kruunun asetehdas, varastoalue, koealue ja tutkimuslaitos Thamesin etelärannalla Lontoon Woolwichissa Greenwichissä. Alue oli käytössä 1600-luvulta lähtien. Asetehdas suljettiin 1967 ja puolustusministeriö luopui alueesta 1994.


title: Royal Arsenal

text:
Woolwich Warrenia käytettiin koealueena ensi kerran 1651.
Kuninkaallinen vaunutehdas perustettiin Woolwichiin 1664.
Vuonna 1695 perustettiin Royal Laboratory, joka valmisti räjähteitä, sytyttimiä ja ammuksia.
Vuonna 1716 perustettiin kuninkaallinen pronssivalimo
ja alueelle koottiin tykistörykmentti ja rakennettiin parakit.
Nimen Royal Arsenal alue sai 1805 Yrjö III:n aikana.


title: Royal Arsenal

text:
Kuninkaallinen sotilasakatemia siirrettiin Woolwich Commoniin 1808, jossa se sijaitsi vuoteen 1939.
Kun Woolwichin telakka suljettiin 1869 alue luovutettiin sotaministeriölle liitettäväksi Royal Arsenaliin.
Alueen käyttö tykistön ampuma-alueena jatkui vuoteen 1860.


title: Royal Arsenal

text: Royal Arsenaliin perustettiin kemiallinen tutkimusosasto vuonna 1907. Tämä sai seuraavana vuonna nimen Research Department. Vuonna 1912 tästä muodostettiin High Explosive Research Department. Osasto kehitti myöhemmin Britannian ydinaseen.


title: Royal Arsenal

text: Royal Arsenalin huippukausi oli ensimmäisen maailmansodan aikana, jolloin alue käsitti 1 285 eekkeriä ja siellä oli työssä 80 000 ihmistä.


title: Royal Arsenal

text: Vuonna 1936 hallitus päätti siirtää arsenaalin Chorley'en Lancashiressa, Bridgendiin Walesissa ja Bishoptoniin. Tutkimusosasto siirrettiin 1942 Fort Halsteadiin.


title: Royal Arsenal

text: Kuninkaallinen tykistörykmentti siirtyi pois 1998.


title: Royal Arsenal

text: Alueella oli oma kapearaiteinen rautatie. Osaan varastorakennuksia ei ollut lainkaan tieyhteyttä edes 1960-luvulla. Kahden neliömailin alueella oli 147 mailia rautatietä ja sillä oli käytössä 1000 vaunua.


title: Richard Villems

text: Richard Villems (s. ) on virolainen Tarton yliopiston evoluutiobiologian emeritusprofessori ja akateemikko. Hän on toiminut myös Viron biokeskuksen johtajana (1986–2014) ja Viron tiedeakatemian pääjohtajana (2004–2014). Professori Villems kutsuttiin vuonna 2000 Suomen ulkomaiseksi tieteen akateemikoksi.


title: Richard Villems

text: Hän kävi lukion (Koidula Gymnasium) Pärnussa, ja suoritti yliopisto-opintonsa Tarton yliopistossa, josta valmistui tohtoriksi (ja lääkäriksi) lääketieteellisestä biokemiasta (1972 Cand.Sc.). Tämän jälkeen hän jatkoi Moskovan valtionyliopistossa ja sai molekyylibiologian alalta ylemmän tieteen tohtoripätevyyden (1984 D.Sc.). Hänen vironkielinen väitöskirjansa (1984) käsitteli ribosomien alirakenteita ja työn otsikkona oli "Ribosoomi subribosoomsed kompleksid" (Subribosomal complexes of ribosome)".


title: Richard Villems

text: Hän toimi Viron biokeskuksen johtajana (1986–2014). Tämäön ohella hän oli Tarton yliopiston molekyyligenetiikan professori (1987–1991), molekyylibiologian professori (1991–1996), ja evoluutiobiologian professori (1996–2004), Viron tiedeakatemian apulaispääjohtaja ja Tähtitieteen ja fysiikan toimialan johtajana (1994–1999), osa-aikainen ylimääräinen professori (12/2004–12/2007) sekä Viron tiedeakatemian pääjohtaja (2004–2014). Hän on jatkanut osa-aikaisena professorina myös tämän jälkeen.


title: Richard Villems

text: Professori Villems on julkaissut työtovereineen runsaasti alkuperäisartikkeleita tiedemaailman huippulehdissä (esim. Nature, Science, Plos One). Hän on ohjannut yhteensä 18 vuosina 1975–2015 valmistunutta väitöskirjatyötä. Tieteellinen tutkimus- ja ohjaustyö on jatkunut vuoden 2015 jälkeenkin.


Luettelo Vihdin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Vihdin kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: Jonne Jantunen

text: Jonne Jantunen (s. 9. elokuuta 1996 Lahti) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Pelicansia. Hän pelannee lähinnä lainalla Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa. Jantunen on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.


title: Jonne Jantunen

text: Jantunen on Pelicansin oma kasvatti. Kaudella 2011–2012 hän oli C-nuorten II-divisioonan karsinnoissa Pelicans Akatemian paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Jasse Mertarannan kanssa tehoilla 1+9=10. Kaudella 2012–2013 Jantunen oli B2-nuorten SM-karsinnoissa Pelicansin paras maalintekijä Samuel Fagerlundin kanssa seitsemällä osumallaan. B2-nuorten SM-sarjan runkosarjassa hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Niki Huovisen ja Eetu Rissasen kanssa tehoilla 10+19=29. Kaudella 2016–2017 Jantunen oli Pelicansin A-nuorten kolmanneksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies tehoilla 13+18=31.


title: Jonne Jantunen

text: Kaudella 2017–2018 Jantunen nousi Pelicansin SM-liigarinkiin ja hän pelasi joukkueessa harjoitusotteluita. Jantunen teki liigadebyyttinsä 20. lokakuuta 2017 KooKoota vastaan. Hänestä tuli Pelicansin ja sitä edeltäneen Lahden Reippaan seurahistorian ensimmäinen toisen polven pääsarjakiekkoilija, kun Jantusen isä Marko loi Lahdessa pääsarjauraa Hockey-Reippaassa vuosina 1990–1992 ja Pelicanissa vuosina 2006–2010. Jonne Jantunen merkittiin Pelicansin nelosketjun oikeaan laitaan Antti Tyrväisen ja Arttu Heikkisen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 10.53 minuuttia. Jantunen keräsi myös heti kaksi syöttöpistettä oltuaan kakkossyöttäjänä kahteen ylivoimamaaliin. Jarkko Hämäläinen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Liigauransa avausmaalin Jantunen teki seitsemännessä ottelussaan 14. marraskuuta 2017 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Kaikkiaan hän teki SM-liigassa kauden aikana 21 runkosarjaottelussa tehot 1+5=6. Jantunen pelasi miesten pelejä myös kahden ottelun verran lainalla Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa.


title: Jonne Jantunen

text: Huhtikuussa 2018 Jantunen teki Pelicansin kanssa 1+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Elokuussa seura lainasi hänet Peliittojen Mestis-joukkueeseen.


title: Jonne Jantunen

text: Jantusen isä Marko teki pitkän pelaajauran SM-liigassa ja Ruotsin Elitserienissä. Hän pelasi myös kolme NHL-ottelua Calgary Flamesissa kaudella 1996–1997 sekä kuului Suomen vuoden 1997 MM-joukkueeseen. Jonne Jantusella on myös pikkuveli Jesse.


title: Nuoria ihmisiä (vuoden 1969 elokuva)

text: Nuoria ihmisiä ("Căldura") on Șerban Creangăn ohjaama romanialainen komediaelokuva vuodelta 1969. Sen pääosia näyttelevät Emilia Dobrin, Vladimir Gaitan ja Nikolaus Wolcz. Tämä Creangăn esikoisohjaus on esitetty Suomen televisiossa kesäkuussa 1971.


title: Nuoria ihmisiä (vuoden 1969 elokuva)

text: Elokuva seuraa kolmen nuoren aikuisen, lukionsa päättäneen Sergiun ja Smachen ja heidän ikätoverinsa Lauran ihmissuhteita ja tulevaisuuden suunnittelua. Sergiu ja Laura seurustelevat, mutta Sergiu lähtee vuosiksi armeijaan. Vuosien päästä kolmikko tapaa uudestaan. Laura on valmistunut pianonopettajaksi ja juuri eronnut miehestään.


title: Aleksi Ek

text: Aleksi Ek (s. 21. lokakuuta 1998 Heinola) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Pelicansia.


title: Aleksi Ek

text: Ek on Heinolan Kiekon kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Pelicansiin, jonka B2-nuorten varakapteenina Ek toimi kaudella 2014–2015. Hän voitti kauden päätteeksi B2-nuorten SM-pronssia. Kaudeksi 2015–2016 Ek siirtyi Vierumäki Unitedin A-nuorten Mestisjoukkueeseen, mutta hän pelasi kauden aikana myös yhden ottelun Päijät-Häme Unitedin B2-nuorissa. Kaudella 2016–2017 Ek pelasi Vierumäen lisäksi myös seitsemän ottelua lainalla sarjatasoa ylempänä Pelicansin A-nuorten SM-liigajoukkueessa.


title: Aleksi Ek

text: Kaudeksi 2017–2018 Ek siirtyi Pelicansin A-nuoriin, joiden kapteenistoon hän nousi. Ek nousi jo harjoituskaudella seuran SM-liigarinkiin ja pelasi joukkueessa harjoitusotteluita. Hän teki liigadebyyttinsä 20. lokakuuta 2017 KooKoota vastaan. Ek merkittiin Pelicansin seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa lopulta 4.41 minuuttia. Ek keräsi ottelusa teholukeman –1. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa kaikkiaan kymmenen runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Ek pelasi valtaosan kaudestaan myös lainalla Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa tehden 18 runkosarjaottelussa kolme syöttöpistettä.


title: Aleksi Ek

text: Tammikuussa 2018 Ek teki Pelicansin kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen.


title: Pontuksen koulu

text: Pontuksen koulu on peruskoulu, joka sijaitsee Lappeenrannassa Mälkiän kaupunginosassa, noin kahdeksan kilometriä keskustasta. Koulu on otettu käyttöön syksyllä 2017. Kanavansuun, Mustolan, Muukonniemen ja Partalan koulujen toiminta siirtyi tuollon Pontuksen kouluun. Samoissa tiloissa toimivat myös päiväkoti sekä Lappeenrannan kaupunginkirjaston Pontuksen toimipiste.


title: Esu Niemelä

text: Esu Evert Niemelä (16. kesäkuuta 1921 Sääminki – 30. marraskuuta 1999 Savonlinna) oli suomalainen maanviljelijä, joka toimi Maalaisliiton, sittemmin Keskustapuolueen kansanedustajana vuosina 1958–1972 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän istui myös muun muassa Yleisradion, Imatran Voiman ja Metsäliiton hallintoneuvostoissa. Hän toimi vuodesta 1954 syntymäkuntansa Säämingin kunnanvaltuustossa, kymmenen vuotta sen puheenjohtajana, ja kuntaliitoksen jälkeen Savonlinnan kaupunginvaltuustossa ja lopulta kahdeksan vuotta kaupunginhallituksen puheenjohtajana. Esu Niemelä sai kunnallisneuvoksen arvonimen vuonna 1972. Niemelä oli sotilasarvoltaan korpraali. Niemelä kävi kansakoulun lisäksi kansanopiston vuonna 1938 ja maamieskoulun vuonna 1939.


title: Esu Niemelä

text: Esu Niemelän isä oli tilanomistaja, agronomi ja talousneuvos Esaias Evert Niemelä ja äiti Hilja Maria Pulliainen (e. Finér). Niemelän puoliso vuodesta 1945 oli Kirsti Maria Kosonen.


title: Stromeferryn rautatieasema

text: Stromeferryn rautatieasema on rautatieasema Skotlannissa Stromeferryn kylässä Ylämaan hallintoalueella. Se sijaitsee Kyle of Lochalshin radan varrella.


title: Stromeferryn rautatieasema

text: Asema avattiin 19. elokuuta 1870. Kaudella 2015–2016 sitä käytti 1 560 matkustajaa.


title: USS John F. Kennedy (CVN-79)

text: USS John F. Kennedy (CVN-79) on rakenteilla oleva, Yhdysvaltain laivaston Gerald R. Ford -luokan lentotukialus, joka on nimetty Yhdysvaltain 35. presidentin John F. Kennedyn mukaan.


title: USS John F. Kennedy (CVN-79)

text: Alus tilattiin 15. tammikuuta 2009 ja sen köli laskettiin 22. elokuuta 2015. Aluksen vesillelasku tapahtuu luultavasti 2018. On odotettu, että alus luovutetaan laivastolle 2020.


title: Ryūnosuke Akutagawa -palkinto

text: Ryūnosuke Akutagawa -palkinto () on Japanin arvostetuin kirjallisuuspalkinto, jonka Kan Kikuchi perusti vuonna 1935 elinikäisen ystävänsä Ryūnosuke Akutagawa kunniaksi.


title: Ryūnosuke Akutagawa -palkinto

text: Palkinto jaetaan kahdesti vuodessa ja sitä sponsoroi "Japanilaisen kirjallisuuden edistämisseura" ().


title: Ryūnosuke Akutagawa -palkinto

text: Palkintoon viitataan Naoki-palkinnon kanssa saman kolikon kääntöpuoliksi.


title: Naoki Sanjūgo -palkinto

text: Naoki Sanjūgo -palkinto on japanilainen kirjallisuuspalkinto, jonka Kan Kikuchi perusti vuonna 1935 Naoki Sanjūgon muistoksi. Kikuchi oli tuolloin Bungeishunjū-lehden toimittaja.


title: Naoki Sanjūgo -palkinto


title: Naoki Sanjūgo -palkinto

text: Palkintoon viitataan Akutagawa-palkinnon kanssa saman kolikon kääntöpuoliksi.


title: Luettelo kirjallisuuspalkinnoista

text: Tämä on luettelo kirjallisuuspalkinnoista joille on wikipediassa artikkeli.


title: Levi Henriksen

text: Levi Henriksen (15. toukokuuta 1964 Kongsvinger, Norja) on norjalainen kirjailija ja muusikko.


title: Levi Henriksen

text: Kun Henriksenin ensimmäinen novellikokoelma "Feber" ilmestyi 2002, yleisö lumoutui heti hänen ainutlaatuisesta ja karismaattisesta äänestään. Seuraava teos oli 2003 ilmestynyt "Ned, Ned, Ned", sekin novellikokoelma. Läpimurtoteos oli 2004 ilmestynyt romaani "Lunta sataa lumen päälle joka on jo satanut". Siitä tuli myyntimenestys, ja se sai samana vuonna Norjan kirjakauppiaiden palkinnon.


title: Levi Henriksen

text: Henriksenin tavaramerkki on kyky yhdistää vahva, toisinaan aggressiivinen, maskuliininen ääni herkkyyteen. Teosten tapahtumaympäristö on yleensä kova, tunteeton maalaisympäristö, joka on urbaanin nykyelämän laitamilla, missä vanhat ja uudet arvot törmäävät ja missä miehet kamppailevat maskuliinisuuteensa kohdistuvien urbaanien vaatimusten kanssa.


title: Levi Henriksen

text: Ennen täysitoimiseksi kirjailijaksi ryhtymistään Henriksen työskenteli pitkään toimittajana paikallislehdessä Kongsvingerissä, pienessä kaupungissa joka muistuttaa hänen teoksissaan esiintyvää ympäristöä. Hänellä on oma yhtye Levi Henriksen & Babylon Badlands, jossa hän soittaa kitaraa ja laulaa ja jolle hän säveltää ja kirjoittaa sanoituksia.


title: Levi Henriksen

text: Bent Hamer on ohjannut elokuvan "Jouluksi kotiin" (2010), joka perustuu Henriksenin teokseen "Bare mjuke pakker under treet".


title: Levi Henriksen

text: Henriksenin teoksista on käännöksiä yli kymmenelle kielelle.


title: Bram Stoker Award

text: Bram Stoker Award on Horror Writers Associationin (HWA) myöntämä Bram Stokerin mukaan nimetty kirjallisuuspalkinto, joka myönnetään englanninkieliselle kauhukirjallisuudelle.


title: Bram Stoker Award

text: Palkinto on myönnetty ensi kerran vuonna 1988 (vuoden 1987 teokselle). Kilpailullisuuden välttämiseksi palkinto myönnetään "laadukkaalle saavutukselle" eikä "vuoden parhaalle".


title: Bram Stoker Award

text: Vuodesta 2011 eteenpäin sarjat ovat:


title: Vastanaineet

text: Vastanaineet on Turmion Kätilöiden kappale ja single, joka julkaistiin 15. toukokuuta 2015.


title: Vastanaineet

text: Single julkaistiin digitaalisen formaatin ohella myös rajoitettuna 200 kappaleen CD-singlenä, jota myytiin paidan kanssa. Julkaisun johdosta yhtye vuokrasi Kuopiosta M/S Ukko -sisävesialuksen ja järjesti kolmena päivänä sinkkuristeilyn.


title: Harvey Weinsteinin seksirikosepäilyt

text: Lokakuussa 2017 "The New York Times" ja "The New Yorker" -lehdet raportoivat kymmenien naisten syyttävän elokuvatuottaja Harvey Weinsteinia seksuaalisesta häirinnästä, seksuaalisesta väkivallasta tai raiskauksesta. Myöhemmin monet muut elokuva-alalla työskentelevät naiset raportoivat samanlaisia kokemuksia koskien Weinsteinia. Weinstein itse kiistää ”harrastaneensa seksiä, joka ei olisi tapahtunut yhteisymmärryksessä”. Weinsteinin tapaus toi paljon julkisuutta seksuaalisen häirinnän vastaiselle Me Too -kampanjalle.


title: Harvey Weinsteinin seksirikosepäilyt

text: Weinstein erotettiin perustamastaan The Weinstein Company -tuotantoyhtiöstä ilmitulleiden ahdistelusyytösten vuoksi lokakuussa 2017. Esitettyjen syytösten mukaan Weinstein oli ahdistellut muun muassa näitä Hollywood-tähtiä: Asia Argento, Angelina Jolie, Ashley Judd, Rose McGowan, Gwyneth Paltrow ja Mira Sorvino. Ahdistelusyytösten lisäksi Rose McGowan, Asia Argento ja Lucia Evans kertoivat tulleensa Weinsteinin raiskaamiksi. McGowanin tiedettiin saaneen Weinsteiniltä sata tuhatta dollaria hyvityksenä vuonna 1997, mutta aikaisemmin ei tiedetty tarkalleen millä perusteella maksu oli tehty.


title: Harvey Weinsteinin seksirikosepäilyt

text: Weinsteinin vaimo Georgina Chapman jätti miehensä syytösten tultua ilmi vuonna 2017. He avioituivat vuonna 2007 ja heillä on kaksi yhteistä lasta.


title: Harvey Weinsteinin seksirikosepäilyt

text: Yhdysvaltain elokuva-akatemia erotti Weinsteinin jäsenyydestään lokakuussa 2017.


title: Harvey Weinsteinin seksirikosepäilyt

text: Weinsteinia vastaan esitetyt syytökset saivat maailmanlaajuista huomiota lokakuussa 2017, mutta Weinsteinin käytös on ollut julkinen salaisuus ja vihjailujen aihe Hollywoodissa jo vuosikymmenien ajan. Vieraillessaan "Letterman Show" -televisio-ohjelmassa 1998 Gwyneth Paltrow sanoi, että ”Weinstein painostaa sinut tekemään yhtä sun toista”. Näyttelijä-ohjaaja Asia Argento on sanonut tulleensa Weinsteinin raiskaamaksi vuonna 1999, mistä kertoo kohtaus Argenton ohjaamassa elokuvassa "Scarlet Diva" (2000). Vuonna 2010 elokuva-alaan keskittyneen verkkosivuston Pajiban avustaja Courtney Enlow julkaisi artikkelin, jonka mukaan ”Huhut Harveyn tavasta käyttää sohvaa roolivalinnoissaan ovat jo legendaarisia”. Komediasarjan "30 Rock" vuonna 2012 ilmestyneessä jaksossa Jenna Maroneyn roolihahmo toteaa: ”En pelkää ketään showbisneksessä, olen kieltäytynyt seksistä Harvey Weinsteinin kanssa, jopa kolmesti.” Julkaistuaan parhaan naissivuosan palkintoehdokkaat vuoden 2013 Oscar-gaalassa juontaja Seth MacFarlane sanoi: ”Onneksi olkoon, teidän viiden naisen ei tarvitse enää esittää olevanne kiinnostuneita Harvey Weinsteinista.” Juoruihin ja julkisuuden hahmoihin keskittynyt yhdysvaltalainen blogi "Gawker" julkaisi 2015 artikkelin ”Kerro meille, mitä tiedät Harvey Weinsteinin avoimesta salaisuudesta”.


title: Harvey Weinsteinin seksirikosepäilyt

text: Maaliskuussa 2015 "The New York Times" julkaisi jutun Weinsteinin jouduttua New Yorkin poliisin haastateltavaksi, sillä 22-vuotias nainen syytti häntä rintojensa kourimisesta. Nainen osoittautui italialaiseksi näyttelijä-malli Ambra Battilana Gutierreziksi. Weinstein kielsi syytöksen, jonka jälkeen yhdysvaltalainen tabloidilehdistö väitti Battilanan tekaisseen syytöksensä, ja leimasi hänet julkisuudentavoittelijaksi. Weinsteinin ja Battilanan toisesta kohtaamisesta julkaistiin myöhemmin ääninauha, jossa Weinstein vaikuttaa myöntävän teon ja kertovan Battilanalle, että hän on tottunut tekemään niin.


title: Harvey Weinsteinin seksirikosepäilyt

text: 15. lokakuuta 2017 Scotland Yard kertoi tutkivansa uusia ahdistelu- ja raiskaussyytöksiä Weinsteiniä vastaan. Syytöksiä ovat esittäneet kolme englantilaista naista, joista yksi on "Näkemiin vaan, muru!" -sarjassa näytellyt Lysette Anthony.


title: Harvey Weinsteinin seksirikosepäilyt

text: "Me too" (minä myös) on Alyssa Milanon lokakuussa 2017 tunnetuksi tekemä kampanja Twitterissä. Aihetunnistetta #metoo käyttävä kampanja pyrkii estämään seksuaalista häirintää. Milanon tviittiä jakoivat muun muassa monet näyttelijät ja laulajat.


title: Piritta Maavuori

text: Piritta Maavuori (s. 1968) on helsinkiläinen tuottaja, valmentaja ja kustannustoimittaja, joka työskentelee vuonna 2015 perustamassaan yrityksessä: https://pirittamaavuori.weebly.com. Maavuori tekee yhteistyötä yksityisasiakkaiden, kustantajien, valmennusyritysten ja oppilaitosten kanssa.


title: Piritta Maavuori

text: Maavuori on työskennellyt WSOY:llä digitaalisten ja fyysisten äänikirjojen tuottajana (2011–2014), ulkomaanviennin projektipäällikkönä ja ulkomaanvientipäällikkönä (2007–2010) sekä kotimaisen kaunokirjallisuuden kustannustoimittajana (2003–2007). Kustannustoimittajana Maavuori on työskennellyt monien kymmenien kirjailijoiden ja suomentajien kirjahankkeissa: Risto Ahti, Nina Banerjee, Anja Erämaja, Paavo Haavikko, Vilja-Tuulia Huotarinen, Maritta Lintunen, Mirkka Rekola, Tuula-Liina Varis ja Johanna Venho.


title: Piritta Maavuori

text: Maavuori on tehnyt yli 200 toimitettua radio-ohjelmaa kirjallisuudesta ja kulttuurista Yle Radio 1 -kanavalle (1993–2001) ja hänellä on ollut keskeinen rooli Yleisradion jakaman Tanssiva karhu -runopalkinnon julkaisu-, ohjelma- ja raatityössä. Helsingin Sanomiin Maavuori on kirjoittanut kirjallisuuskritiikkiä ja näkökulmajuttuja (2001–2003). Kirja-alalla Maavuori on edelleen kysytty haastattelija ja juontaja.


title: Piritta Maavuori

text: Maavuori on toiminut myös aikuiskoulutustehtävissä useissa oppilaitoksissa. Hän on opettanut etenkin luovaa kirjoittamista sekä kehittänyt ja tuottanut Laajasalon Opistossa (2015–2016) vuoden mittaisen kirjoittamisen koulutuksen. Kouluttajana hän on tehnyt yhteistyötä muun muassa seuraavien kirjailijoiden kanssa: Jaakko Heinimäki, Laura Paloheimo ja Miina Supinen.


title: Piritta Maavuori

text: Maavuori on pätevöitynyt valmentajaksi Valmentamosta (2014) ja valmistunut filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta (2000) pääaineenaan englannin kieli ja kirjallisuus.


title: Piritta Maavuori

text: Toimitettuja teoksia


title: Piritta Maavuori

text: Toimitettuja julkaisuja


title: Margaret Starbird

text: Margaret Starbird (s. 18. kesäkuuta 1942) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut seitsemän teosta, jotka pohjautuvat väitteelle, että Jeesus oli naimisissa Maria Magdalenan kanssa.


title: Margaret Starbird

text: Ensimmäisessä kirjassaan "The Woman with the Alabaster Jar" Starbird kehitteli idean, että Maria Magdalena olikin oikeasti Jeesuksen puoliso ja että Pyhä tai Musta Saara olisi heidän lapsensa. Hän väitti lisäksi, että Saaran nimi tarkoitti hepreaksi prinsessaa, millä tarkoitettaisiin, että hän on juutalaisten kuninkaan verta, "sang réal". Asia on hänen mukaansa salatietoa, mutta siitä olisi löydettävissä merkkejä mm. taiteesta. Starbirdin tuotanto luetaan näennäishistorian alaan ja tulkintojen katsotaan perustuvan lähinnä väärinkäsityksiin. Hänen ja muiden vastaavia ajatuksia esittäneiden kirjailijoiden teokset ovat olleet innoittamassa Dan Brownin kirjaa "Da Vinci -koodi".


title: BRA Braathens Regional Airlines

text:
BRA Braathens Regional Airlines (yleensä vain lyhyesti BRA) on vuonna 2016 perustettu virtuaalilentoyhtiö ja yksi Ruotsin suurimmista kotimaanlentoja lentävistä lentoyhtiöistä. Todellisuudessa yhtiön kaikkia lentoja operoivat sen sisaryhtiöt Braathens Regional Airways ja Braathens Regional Aviation. Yhtiön pääkonttori on Tukholmassa. Yhtiö lentää pääasiassa Ruotsin sisäisiä lentoja Bromman lentoasemalta Tukholmasta. Lisäksi yhtiö lentää tilauslentoja sekä lentoja muille lentoyhtiöille.
BRA liikennöi esimerkiksi Finnairin lennot Helsingin ja Uumajan lentoasemien sekä tammikuusta 2018 alkaen osan Finnairin lennoista Helsingin ja Bromman lentoasemien välillä.


title: BRA Braathens Regional Airlines

text: BRA perustettiin vuonna 2016. Uuden virtuaalilentoyhtiön tarkoituksena oli yhdistää aikaisemmin erillisillä nimillä toiminteet "Malmö Aviation" ja "Sverigeflyg", ja luoda näin yhtenäinen tuotemerkki Ruotsin kotimaan lentomarkkinoille. BRA:lla ei ole omaa lentolupaa eikä omia lentokoneita, vaan sen reittejä operoivat sen tytäryhtiöt Braathens Regional Airways ja Braathens Regional Aviation.


title: BRA Braathens Regional Airlines

text: BRA-nimen alla markkinoidaan lentoja seuraaviin kohteisiin (helmikuu 2017):


title: BRA Braathens Regional Airlines

text: Marraskuussa 2017 BRA:n laivasto koostui seuraavista konetyypeistä:


title: Venäläiset tulevat, venäläiset tulevat

text: Venäläiset tulevat, venäläiset tulevat () on yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1966. Elokuvan ohjaaja oli Norman Jewison ja pääosissa olivat mm. Jonathan Winters, Alan Arkin, Carl Reiner ja Eva Marie Saint.


title: Venäläiset tulevat, venäläiset tulevat

text: Elokuva pohjautuu Nathaniel Benchleyn kirjaan "The Off-Islanders".


title: Venäläiset tulevat, venäläiset tulevat

text: Neuvostoliittolainen sukellusvene ajaa karille Massachusettsin osavaltion rannikolla. Saadakseen aluksensa irti sukellusveneen miehistö joutuu rantautumaan ja etsimään apua, mutta huhut Neuvostoliiton maihinnoususta Yhdysvaltain maaperälle alkavat pian levitä.


title: Olof Peter Swartz

text: Olof Peter Swartz (21. syyskuuta 1760 Norrköping, Ruotsi – 19. syyskuuta 1818 Tukholma) oli ruotsalainen kasvitieteilijä ja akateemikko. Hän oli Carl Linnén oppilas Uppsalan yliopistossa, jossa hänestä tuli lääketieteen tohtori. Vuosina 1783–1786 hän matkusti Pohjois- ja Etelä-Amerikassa tutustuen myös Länsi-Intian saaristoon. Hän teki merkittävää putkilokasvien, sammalten ja sienten ja jäkälien tutkimusta ja jäsentelyä Ruotsissa , mutta huomattavassa määrin myös Amerikassa. Hänestä tuli Bergiuksen puutarhan intendentti 1791 ja vuonna 1813 hänet nimitettiin Karoliinisen instituutin luonnonhistorian professoriksi. Hän nautti suurta kansainvälistä arvostusta ja oli jäsenenä muun muassa Saksan kansallisessa tiedeakatemia Leopoldinassa, Baijerin tiedeakatemiassa sekä yhdysvaltalaisessa American Academy of Arts and Sciences'ssä. Swartz oli myös tuottelias, hänen teoksiinsa kuuluu muun muassa "Methodus museorum" (1781), "Nova genera et species plantarum" (1791) ja "Dispositio systematica museorum frondosum Sueciae" (1800) sekä kolmiosainen "Flora Indiæ occidentalis".


title: Pelastustehtävä Usvasaari

text: Pelastustehtävä Usvasaari () on brittiläinen animaatioelokuva vuodelta 2010. Se perustuu televisiosarjaan "Tuomas Veturi". Elokuva oli neljäs sarjasta tehty suoraan videolle julkaistu erikois-DVD. Elokuvan tietokoneanimaation on tehnyt Nitrogen Studios.


title: Kimmo Kahma

text: Kimmo Kaarlo Kahma (s. ) on suomalainen merentutkija ja Ilmatieteen laitoksen fysikaalisen meritieteen tutkimusprofessori (emeritus). Hänet tunnetaan erityisesti aallokkoon liittyvistä tutkimuksistaan.


title: Kimmo Kahma

text: Hänen isänsä oli professori Aarno Kahma. Kimmo Kahma kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin yhtenäiskoulusta vuonna 1967. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi vuonna 1973, lisensiaatiksi 1979 ja filosofian tohtoriksi 1981 (geofysiikka). Hänen englanninkielisen väitöskirjansa (1981) käsitteli pyyhkäisymatkan vaikutusta tuulen synnyttämän aallokon kasvuun. Työn otsikkona oli "On the growth of wind waves in fetchlimited conditions". Helsingin yliopiston geofysiikan dosentti on ollut vuodesta 1982.


title: Kimmo Kahma

text: Kahma työskenteli Merentutkimuslaitoksella tutkijana vuosina 1972–1991. Tästä ajanjaksosta hän oli Kanadassa (NSERC, post-doct fellow) vuosina 1983–1986 ja Suomen Akatemian vanhempi tutkija 1986–1989. Vuosina 1992-2005 tohtori Kahma toimi Merentuutkimuslaitoksen erikoistutkijana. Vuodesta 2005 lähtien hän on toiminut fysikaalinen oseanografian tutkimusprofessorina ensin Merentutkimuslaitoksella ja organisaatioliitoksen jälkeen Ilmatieteen laitoksella eläkkeelle jäämiseensä saakka.


title: Kimmo Kahma

text: Kahma on työtoveriensa kanssa julkaissut kymmeniä tutkimuksia fysikaalisen oseanografian alalta. Hän osallistui esimerkiksi aallokkomittauksia selvittäneen COST-714 -tutkimushankkeen loppuraportin ("Measuring and Analysing the Directional Spectra of Ocean Waves", 2005) kirjoittamiseen. Tohtori Kahma on myös tuonut meritieteellistä asiantuntemusta selvitettäessä suomalaisia koskettaneita, mereen liittyviä suuronnettomuuksia. Hän toimi pysyvänä meritieteellisenä asiantuntijana presidentti Martti Ahtisaaren johdolla 2005 laaditussa Kaakkois-Aasian tsunamin (26.12.2004) jälkeisessä onnettomuusselvityksessä.


title: Kimmo Kahma

text: Kahmalle on myönnetty Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki. Vuonna 2017 hän sai Geofysiikan seuran Palmén-mitalin ansiokkaasta työstään meritieteen alalla.


title: Herra Päätarkastaja

text: Herra Päätarkastaja (, oikealta nimeltään "Sir Topham Hatt") on pastori Wilbert Awdryn ja hänen poikansa luomassa The Railway Series-kirjasarjassa esiintyvä kuvitteellinen henkilö. Hän myös esiintyy myös "Tuomas Veturi"-televisiosarjassa. Hän on North Western Rautatien johtaja, hänellä on vaimo nimeltään Lady Hattunen.


title: Transvaalin siirtomaa

text: Transvaalin siirtomaalla (, hollanniksi ja afrikaansiksi "Transvaalkolonie") tarkoitettiin Transvaalin aluetta Britannian vallan ja sotilasmiehityksen alaisena toisen buurisodan päättymisestä vuonna 1902, kun Transvaal purettiin, Etelä-Afrikan unionin perustamiseen vuonna 1910. Transvaalin siirtomaan rajat eivät olleet identtiset päihitetyn Etelä-Afrikan tasavallan eli Transvaalin kanssa, joka oli ollut olemassa vuodesta 1856 vuoteen 1902, vaan oli suurempi. Vuonna 1910 koko alueesta tuli Etelä-Afrikan unionin Transvaalin provinssi.


title: Lemieux

text: Lemieux on ranskalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Loving Vincent

text: Loving Vincent on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut elämäkerrallinen animaatioelokuva taiteilija Vincent van Goghista. Se on elokuvahistorian ensimmäinen täysin käsinmaalattu pitkä elokuva. Se kertoo van Goghin elämästä ja mysteeriksi jääneestä kuolemasta. "Loving Vincentissä" nähdään kaikkiaan 66 960 käsin maalattua öljyväriteosta. Maalausurakkaa varten elokuvaan etsittiin kuvataiteilijoita kaikkialta maailmasta mittavilla koemaalauksilla. 150 mukaan valitun piti osata maalata van Goghin tekniikkaa jäljitellen ja heidät opetettiin filmin animaattoreiksi.


title: Loving Vincent

text: Elokuvan ovat ohjanneet Hugh Welchman ja Dorota Kobiela. "Loving Vincentin" käsikirjoitus perustuu van Goghin kymmeniin maalauksiin ja yli 800 kirjeeseen. Kobiela teki ensin seitsemän minuutin mittaisen lyhytelokuvan maalaamalla ruutuja itse, yksi kerrallaan. Kobielan tavattua nykyisen aviomiehensä Welchmanin syntyi pariskunnalle vielä suurisuuntaisempi idea pitkän, maalauksista animoidun elokuvan tekemisestä.


title: Luettelo supernovajäänteistä

text: Tämä on luettelo havaituista supernovajäänteistä.


title: Ruth Wegelius

text: Ruth Alice Margaretha Wegelius (21. tammikuuta 1915 Helsinki – 8. kesäkuuta 2003 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja lasten leukemian hoidon uranuurtaja.


title: Ruth Wegelius

text: Wegeliuksen vanhemmat olivat insinööri Thor Freywind Wegelius ja Agda Alice Allenius. Wegelius tuli ylioppilaaksi 1932 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1943. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1948 ja sai lastentautien erikoislääkärin pätevyyden 1951. Sota-aikana Wegelius palveli kenttä- ja sotasairaalassa, sotien jälkeen hän työskenteli Arvo Ylpön johtamassa Lastenklinikassa.


title: Ruth Wegelius

text: Wegelius perehtyi lastenhematologiaan Yhdysvalloissa 1948 ja hoiti lasten veritauteja Lastenklinikalla apulaislääkärinä ja -opettajana. Marian sairaalassa hän työskenteli 1953–1956 ja sitten Auroran sairaalassa apulaisylilääkärinä. Vuonna 1967 hänestä tuli Auroran sairaalan lastenosaston ylilääkäri, mistä tehtävästä hän jäi eläkkeelle 1978. Ensimmäinen Wegeliuksen hoitama pysyvästi parantunut leukemiapotilas, 12-vuotias tyttö, diagnosoitiin vuonna 1959. Wegelius oli lasten leukemiaryhmän eli myöhemmän Lastenhematologian ja onkologian yhdistyksen ensimmäinen puheenjohtaja ja sittemmin yhdistyksen kunniajäsen ja -puheenjohtaja.


title: Ruth Wegelius

text: Lastentautiopin dosentti Helsingin yliopistossa Wegeliuksesta tuli 1956, professorin arvonimi hänelle myönnettiin 1975.


title: Els Segadors

text: Els Segadors (katalaania, "elonkorjaajat") on Katalonian kansallislaulu. Laulu periytyy 1600-luvulta, mutta nykyiset sanat teki Emili Guanyavents 1899 ja sävelen sovitti Francesc Alió 1892. Laulu on ollut vuodesta 1993 virallisesti Katalonian autonomisen maakunnan kansallislaulu.


title: Els Segadors

text: Laulu kertoo kolmikymmenvuotiseen sotaan liittyvän Elonkorjaajien sodan tapahtumista 1600-luvun puolivälissä.


title: Tero Suominen (kirjailija)

text: Tero Suominen on Kaarinassa asuva kirjailija. Suomisen esikoiskirja "Diileri – Tie helvettiin" julkaistiin syksyllä 2017, ja se kertoo voimailun ja dopingaineiden maailmasta sekä muista päihteistä.


title: Tero Suominen (kirjailija)

text: Suominen on harrastanut nuorena painia SM-tasolla edustaen Turun Voimamiehiä. Painiuran jälkeen hän kilpaili penkkipunnerruksessa voittaen mm. Pohjoismaiden mestaruuden. Hän on nostanut sarjaan 100 kg 237,5 kg. Hän on toiminut myös vapaaottelun parissa valmentaen suomalaista ammattilaisvapaaottelijaa. Hän työskentelee nykyään sosiaalialalla ohjaajana.


title: Tero Suominen (kirjailija)

text: Suomisen toinen kirja Diileri Helvetin portilla ilmestyy syksyllä 2018. Kustantajana Revontuli kustannusosakeyhtiö.


title: Frances Xavier Cabrini

text: Frances Xavier Cabrini (15. heinäkuuta 1850 Italia – 22. joulukuuta 1917 Yhdysvallat), tunnettu myös nimellä Äiti Cabrini, oli amerikanitalialainen nunna ja ensimmäinen kanonisoitu yhdysvaltalainen. Vuonna 1880 hän perusti Missionary Sisters of the Sacred Heart of Jesus -instituutin, joka ansioitui amerikanitalialaisten maahanmuuttajien auttamisessa. Cabrinin muistopäivää vietetään 13. marraskuuta.


title: Doug Messier

text: Doug Messier (s. 5. syyskuuta 1936 Wainwright, Alberta, Kanada) on entinen kanadalainen jääkiekkoilija ja valmentaja. Hänen poikansa Mark ja Paul ovat myös entisiä ammattilaisjääkiekkoilijoita.


title: Doug Messier

text: Messier aloitti pelaajauransa Edmontonissa Oil Kings -joukkueessa Western Canada Junior Hockey Leaguessa vuonna 1954. Vuosina 1956—1961 Messier pelasi amatöörikiekkoa Central Alberta Hockey Leaguessa ensin Edmonton Oil Kingsien ja myöhemmin Lacombe Rocketsien riveissä. Vuodesta 1960 alkaen Messier siirtyi pelaamaan ammattilaisena Western Hockey Leaguen Seattle Totemsin riveihin. Seattlessa pelejä kertyi tilille vain viisi kappaletta. Täysipainoisesti ammattilaisura alkoi sykysyllä 1961 Edmonton Flyersin riveissä. Siellä Messier pelasi kaksi täyttä kautta ennen siirtymistään AHL:n Pittsburgh Hornetsin riveihin. AHL:ssa Messier pääsi pelaamaan kahdeksan ottelua ilman tehopisteitä. Tilille kertyi myös 16 ottelua Indianapolis Capitolsin ja Cincinnati Wingsien riveissä CPHL:ssa ennen paluuta länsirannikolle. Messier pelasi kauden loppuun Portland Buckaroosin riveissä. Myös viisi seuraavaa kautta kuluivat Portlandissa. Kauden 1969—1970 Messier toimi Alberta Senior Hockey Leaguen Edmonton Monarchsien pelaaja-valmentajana ja lopetti sitten peliuransa. Seuraavalla kaudella Messier toimi joukkueen täysiaikaisena päävalmentajana.


title: Doug Messier

text: Kausi ASHL amatööriliigassa toimi Messierille eräänlaisena valmennuskurssina ja vuodesta 1973 alkaen Messier toimi päävalmentajana Alberta Junior Hockey Leaguessa Edmonton Metsin, Spruce Grove Metsin ja St. Albert Saintsin joukkueissa. Kaikkiaan Messier valmensi AJHL:ssa kuusi kautta joskaan ei aivan yhtäjaksoisesti.


title: Doug Messier

text: Kauden 1982—1983 alusta Messier ryhtyi valmentamaan AHL-seura Moncton Alpinesin joukkuetta. Kaksivuotisen valmennusjakson aikana Alpines kuitenkin jäi molempina vuosina pudotuspelien ulkopuolelle.


title: Doug Messier

text:
Messierin poika Mark Messier toimi Kanadan MM-kisajoukkueen General Managerina vuoden 2010 kisoissa ja valitsi isänsä yhdeksi kolmesta apulais-GM:sta.
Kaudella 2012—2013 Doug Messier toimi New York junior Rangersin PW AA Elite -joukkueen (13-vuotiaat) päävalmentajana. Seuraava ja uran viimeinen valmennuspesti oli kaudella 2015—2016 New York Americans organisaation 13-vuotiaiden joukkueen päävalmentajana.


title: CHERRSEE

text: CHERRSEE (jap. チェルシー, tyyliteltynä CHEЯRSEE) on vuonna 2016 perustettu viisijäseninen japanilainen tyttöyhtye, jonka on luonut K-Pop-tuottaja Brave Brothers. Yhtyeeseen kuuluvat Miyu, Sayuri, Nene, Lena ja Hikaru. Yhtye debytoi 25. toukokuuta 2016 kappaleellaan "Mystery".


title: Valkoinen poika

text: Valkoinen poika (, ) on Yves Allégret’n ohjaama italialais-länsisaksalainen televisiosarja vuodelta 1976. 13-osainen sarja perustuu Alberto Manzin romaaniin, ja se esitettiin Suomen ykköskanavalla Mainos-TV:n ohjelmistossa 2. heinäkuuta 1976 alkaen.


title: Valkoinen poika

text: Seikkailusarja valkoisesta pojasta Afrikassa alkaa vuodesta 1858, kun Etelä-Afrikan swazeihin kuuluvat ihmiset löytävät hylätyistä vankkureista pienen valkoihoisen poikavauvan. Huolimatta vihamielisestä asenteestaan valkoisia kohtaan heimon jäsenet adoptoivat lapsen ja antavat hänelle nimen Orzowei, ”löytölapsi”. Poika varttuu syrjittynä ja kiusattuna heimon jäsenenä, ja 15-vuotiaana hänen on selviydyttävä heimon miehuuskokeesta. Samoihi aikoihin swaziheimo tutustuu valkoisten uudisasukkaiden kautta tuliaseisiin ja yrittää saada niitä itselleen Orzowein avulla.


title: Pokémon-sarja: Sun & Moon

text: Pokemon-sarja: Sun & Moon () on Pokémonin 20. tuotantokausi. Sarjassa seurataan Ash Ketchum nimistä henkilöä, joka matkustaa parhaan ystävänsä ja pokemonin Pikachun kanssa. Anime perustuu samannimisiin pokemonpeleihin. Sarjan animointityyli on muuttunut edeltäjästään merkittävästi: "XYZ:n" teräväpiirtotyylin sijaan on tyyliä muutettu uudessa sarjassa paljon eläväisemmäksi ja "piirrettymäisemmiksi", lisäksi sarjassa käytetään paljon edeltäjäänsä enemmän animesarjoille tyypillisiä koomisia effektejä kuten hassuja ilmeitä. Myös Ashin ja Rakettiryhmän piirrostyylit ovat saaneet uudessa sarjassa muutoksen.


title: Pokémon-sarja: Sun & Moon

text: Ash aloittaa uuden matkansa Alola-alueella. Siellä hän käy pokemonkoulua, nappaa uusia pokemoneja, läpäisee saarihaasteita () ja yrittää oppia kaiken uusista Z-liikkeistä. Alola-alue on myös siitä erikoinen, että siellä tavataan jo ennestään tavattuja pokemoneja uuden näköisinä, Alola-muotoina (), kuten Raichu, Rattata ja paljon muita. Alkuperäisiltä kausilta tutut Brock ja Misty tekivät sarjassa kahden jakson mittaisen esiintymisen jaksoissa 42 ja 43.


title: Pokémon-sarja: Sun & Moon

text: Yhdysvalloissa sarja nähdään ensimmäistä kertaa Disney XD:lla. 1. kauden jaksot 44–51 ja 54–57 sekä kaudet 2–8 oli näytetty Yhdysvalloissa Kids' WB!:ltä sekä kaudet 9–19 Cartoon Networkilta. Ensimmäinen jakso esitettiin 12.5.2017 jaksolla "Alola to New Adventure!". Suomessa tämä sarja alkoi 25. elokuuta 2017 jaksolla "Alola uudelle seikkailulle". Tätä sarjaa ei aiemmankaan "" tapaan ole esitetty televisiosta. Sitä voi katsoa Pokemon-TV -nettisivustolta. Sarjaa julkaistiin yhteensä 43 jaksoa. 20. tuotantokausi päättyi Japanissa syyskuun 21. päivä vuonna 2017 ja Yhdysvalloissa 9. joulukuuta 2017. Suomessa sarjaa julkistetaan edelleen. Tätä seuraavaa 21. tuotantokautta, "", aletaan julkaisemaan Yhdysvalloissa maaliskuussa 2018, kun taas Japanissa kyseisen tuotantokauden jaksoja on julkaistu jo lokakuusta 2017 lähtien.


title: Pokémon-sarja: Sun & Moon

text: Tunnuslaulun esittävät Heljä Heikkinen ja Antti L. J. Pääkkönen.


title: Askania (suku)

text: Askania eli askanialainen suku (), myös Anhalt-suku, on vanha saksalainen hallitsijasuku. Se hallitsi Brandenburgia vuosina 1157–1320, Saksia vuosina 1180–1422, Anhaltia vuosina 1212–1918 ja Venäjän keisarikuntaa vuosina 1762–1796.


title: Askania (suku)

text: Suvun varhaisin tunnettu esi-isä oli vuoden 1030 tienoilla elänyt Ballenstedtin kreivi Esico. Hänen pojanpoikansa Otto alkoi 1100-luvun alussa käyttää nimeä Askanian kreivi. Nimi tuli ilmeisesti Ballenstedtin kreiveille kuuluneesta Ascharien-nimisestä linnasta lähellä Ascherslebenia. Kreivi Oton pojasta Albrekt Karhusta tuli vuonna 1134 Nordmarkin rajakreivi, ja laajennettuaan aluettaan Elben itäpuolelle hän perusti Brandenburgin rajakreivikunnan. Albrektin vanhimman pojan suku hallitsi Brandenburgia vuoteen 1320, jolloin tämä sukuhaara sammui.


title: Askania (suku)

text: Albrekt Karhun nuorempi poika Bernhard sai haltuunsa Welf-sukuiselta Henrik Leijonalta vuonna 1180 riistetyn Saksin herttuakunnan. Bernhardin maat jaettiin hänen kuoltuaan vuonna 1212, jolloin hänen vanhempi poikansa Henrik sai Askanian kreivikunnan ympärille muodostetun Anhaltin ruhtinaskunnan ja nuorempi poika Albrekt Saksin herttuakunnan. Albrektin kuoltua vuonna 1260 Saksi jaettiin edelleen hänen pojilleen Saksi-Lauenburgin ja Saksi-Wittenbergin herttuakunniksi, joista jälkimmäinen korotettiin vuonna 1356 Saksin vaaliruhtinaskunnaksi. Vaaliruhtinaskuntaa hallinnut Askanian suvun haara sammui vuonna 1422, jolloin sen maat siirtyivät Wettinin suvulle. Saksi-Lauenburg pysyi Askanian suvun käsissä vuoteen 1689.


title: Askania (suku)

text: Pisimpään Askanian suvun valta jatkui Anhaltissa. Ensimmäisen ruhtinaan Henrik I:n kuoltua vuonna 1252 Anhalt jaettiin Anhalt-Ascherslebenin, Anhalt-Bernburgin ja Anhalt-Zerbstin ruhtinaskunniksi. Anhalt-Ascherslebenin sukuhaara sammui vuonna 1315, jolloin sen maat annettiin Anhalt-Bernburgille. Anhalt-Bernburgin sukuhaaran sammuttua vuonna 1468 kaikki maat päätyivät Anhalt-Zerbstin sukuhaaralle, joka tosin jakautui myös itse useita kertoja vuodesta 1396 alkaen. Ruhtinas Joakim Ernst yhdisti Anhaltin vuonna 1570, mutta se jaettiin uudelleen hänen poikiensa kesken vuonna 1603 neljään osaan. Näistä nuorempi Anhalt-Zerbstin sukuhaara sammui vuonna 1793 ja sen maat jaettiin kolmen muun kesken, jotka vuosina 1806–1807 korotettiin kaikki herttuakunniksi. Anhalt-Köthenin ja nuoremman Anhalt-Bernburgin sukuhaarojen sammuttua vuosina 1847 ja 1863 niiden maat annettiin Anhalt-Dessaulle. Suku hallitsi uudelleenyhdistynyttä Anhaltin herttuakuntaa osana Saksan keisarikuntaa vuoteen 1918, jolloin viimeinen herttua Joakim Ernst syrjäytettiin vallankumouksella.


title: Askania (suku)

text: Venäjän keisarinna Katariina Suuri kuului Anhalt-Zerbstin sukuhaaraan.


title: Pentti Paschinsky

text: Pentti Paschinsky (2. lokakuuta 1940 – 21. kesäkuuta 2013) oli vaasalainen valokuvaaja, joka sai valokuvataiteen valtionpalkinnon vuonna 1978. Hänellä oli myös Royal Photographic Societyn ARPS-arvonimi ja kansainvälisen valokuvataiteen kattojärjestön EFIAP-arvonimi.


title: Pentti Paschinsky

text: Paschinsky toimi nuoruudessaan yövartijana Vaasan Höyrymyllyssä ja harrasti innokkaasti valokuvausta. Myöhemmin Pentti Paschinsky perusti Vaasaan valokuvastudion Studio Paschinsky Ky. Vuonna 1995 Paschinsky sai Vaasan Yrittäjien Vuoden Yrittäjä -palkinnon.


title: Pentti Paschinsky

text: Paschinsky tunnettiin erittäin taitavasta pimiötyöskentelystä ja kuva-aiheiden mielikuvituksellisesta yhdistelystä. Hänen valokuviaan on useissa kotimaisissa valokuvataiteen kokoelmissa.


title: Pentti Paschinsky

text: Paschinsky oli naimisissa sairaanhoitaja Margareta o.s. Renlundin (1943–2015) kanssa, joka tunnettiin Vaasan Sotilaskotiyhdistyksen aktiivina.


title: Nordmark

text: Nordmark voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kirsikkakirva

text: Kirsikkakirva ("Myzus cerasi") on tuholaisena tunnettu kirvoihin kuuluva hyönteinen. Se on aikuisena kiiltävä, hyvin musta tai tummanruskea ja sen tuntosarvien tyvet ja reidet ovat vaaleat. Siivettömän aikuisen kirsikkakirvan koko on 1,8-2,6 mm. Kirsikkakirva imee vuosikasvainten kärjessä kasvavia lehtiä aiheuttaen lehtien käpristymistä ja runsasta mesikastetta. Lehdet käpertyvät epämuotoiselle rullalle.


title: Kirsikkakirva

text: Kirsikkakirvaa esiintyy laajasti eri puolilla maapalloa.


title: Kirsikkakirva

text: Kirsikkakirva voi pysytellä koko kesän kirsikan ja muiden Prunus-suvun kasvien kuten hapankirsikan ("Prunus cerasus") lehdillä, mutta voi myös siirtyä keskikesällä toisille isäntäkasveille, joita ovat matarat, silmäruohot ja tädykkeet.


title: Kirsikkakirva

text: Kirsikkakirvan talvehtineista munista kuoriutuu kesän alussa siivetön sukupolvi, joka synnyttää siivellisen sukupolven. Syksyllä syntyvät siivelliset naaraat munivat kirsikkapuiden oksistoon, jossa munat talvehtivat. Kirsikkakirva voi levittää kasvien virustauteja.


title: Kirsikkakirva

text: Lajin kromosomiluku 2n=10.


title: Kirsikkakirva

text: Kirsikkakirvan saalistajia luonnossa ovat ainakin seuraavat lajit: kaksipistepirkko ("Adalia bipunctata"),  Aphidoletes aphidimyza, Aphidoletes urticariae, hietaharsokorento ("Chrysopa abbreviata"), Coccinella transversalis, Cycloneda polita, pienlaikkukirvari ("Eupeodes corollae"), Harmonia conformis ja Hippodamia 5-signata ambigua.


title: Hanna Vehkamäki

text: Hanna Tuula Katariina Vehkamäki (o.s. Vehkamäki, ent. Arstila, s. ) on suomalainen aerosolitutkija ja Helsingin yliopiston laskennallisen aerosolifysiikan professori (12/2009-). Hän on saanut tutkimustyölleen rahoitusta esimerkiksi Suomen Akatemialta ja Euroopan tiedeneuvostolta (ERC).


title: Hanna Vehkamäki

text: Vehkamäki kirjoitti ylioppilaaksi Herttoniemen yhteiskoulusta keväällä 1988. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi vuonna 1993 ja tohtoriksi 1998 (teoreettinen fysiikka). Arstilan artikkeliväitöskirja (1997) sisälsi viisi tieteellistä artikkelia ja jotka liittyivät aerosolihiukkasten muodostumiseen (nukleaatioon); työ oli otsikoitu "Gas-liquid nucleation in nonideal molecular systems". Väittelynsä jälkeen Vehkamäki toimi tutkijatohtorina University Collegessa Lontoossa, Suomen Akatemian tutkijatohtorina Helsingin yliopistossa, sekä akatemiatutkijana 2003-2009. Hänet nimitettiin teoreettisen fysiikan dosentiksi vuonna 2000.


title: Hanna Vehkamäki

text: Vehkamäen tieteellinen tuotanto (pääosin yhdessä työtoveriensa kanssa) käsitti syksyllä 2017 jo yli 150 tieteellistä alkuperäisjulkaisua; kokousjulkaisut ja kirjojen luvut (tms.) mukaan luettuna julkaisuja oli yli 380. Artikkeleihin kuuluu myös tiedemaailman arvostetuimpiin julkaisuihin (Nature, Science) hyväksyttyjä artikkeleita. Vehkamäen kirjoista on syytä mainita ainakin Springlerin kustantama "Classical Nucleation Theory in Multicomponent Systems" (2006 ja 2010).


title: Hanna Vehkamäki

text: Vuoden 2016 loppuun mennessä Vehkamäki oli ohjannut yhteensä 13 valmistunutta väitöskirjatyötä. Professori Vehkamäki on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen keväästä 2014 lähtien. Vehkamäki on erittäin ansioitunut paitsi tutkijana niin myös tieteen kansantajuistajana. Hän on myös aktiivinen yhdenvertaisuuden edistäjä.


title: Meripiikkiputki

text: Meripiikkiputki ("Eryngium maritimum") on sarjakukkaiskasveihin kuuluva monivuotinen merenrantakasvi. Se kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi ja on kalvaan sinivihreän värinen, ohdakemainen, lehtilaidoilta piikkinen. Kukinto on tiheän mykerömäinen sinikukkainen sarja, joka on 4–7 suojuslehden ympäröimä. Meripiikkiputki kasvaa merenrannoilla ja dyyneillä. Sen esiintymisalue on pääosin Euroopassa, missä se kasvaa pitkin rannikoita Itämeren, Pohjanmeren, Atlantin, Välimeren ja Mustanmeren alueilla. Itämeren rannikolla meripiikkiputki kasvaa Suomen eteläpuolella Ruotsin Gotlantiin ja Viron Hiidenmaalle asti.


title: Elli (televisioelokuva)

text: Elli on suomalainen televisioelokuva vuodelta 2005. Elokuvan on ohjannut Titta von Martens ja käsikirjoittanut Mervi Pynnönen. Elokuva esitettiin ensimmäisen kerran Yle TV2:lla 2. helmikuuta 2005.


title: Elli (televisioelokuva)

text: Tuija Piepposen esittämä yli viisikymppinen Elli tulee raskaaksi kohdattuaan saunassa naapurissa asuvan nuorenmiehen, Tarmon. Ellin raskaus saa pienen maalaispitäjän sekaisin, kun kyläläiset päivittelevät asiaa ja kunnan sosiaalijohtaja yrittää saada Ellin jopa holhouksen alaiseksi.


title: Sirosudenporkkana

text: Sirosudenporkkana ("Ammi visnaga") on sarjakukkaiskasveihin kuuluva yksivuotinen kasvi. Sitä käytetään lääkekasvina ja leikkokukkana. Se kasvaa alkuperäisesti Välimeren alueella.


title: Sirosudenporkkana

text: Sirosudenporkkana kasvaa 30–100 senttimetriä korkeaksi. Laji muistuttaa isosudenporkkanaa ("Ammi majus"), johon verrattuna parilehdykkäisten lehtien kaikki liuskat ovat lähes rihmamaisen kapeita.


title: Keltaneidonunikko

text: Keltaneidonunikko ("Glaucium flavum") on kaksivuotinen ruohovartinen sinivihreä unikkokasvilaji.


title: Keltaneidonunikko

text: Keltaneidonunikko kasvaa 25–70 senttimetriä korkeaksi. Varsi on pysty–koheneva, lähes kalju, yläosasta haarova. Maitiaisneste on keltaista. Ruusukelehdet ovat ruodilliset, pariliuskaiset, paksut, lyhytkarvaiset. Varsilehdet sepivät. Kukat ovat 5–9 cm leveät, keltaiset. Hedelmä on ohut kaareva kota, joka kasvaa 20–27 cm pitkäksi. Kodassa siemenet ovat hohkaisen solukon ympäröiminä.


title: Keltaneidonunikko

text: Keltaneidonunikko esiintyy alkuperäisenä Euroopassa ja Välimeren alueella. Sitä esiintyy Atlantin, Välimeren ja Mustanmeren rannikoilla sijaitsevissa maissa. Tulokaskasvina sitä esiintyy paikoin myös muissa maanosissa sekä usein Euroopan sisämaassa. Pohjoismaissa se kasvaa harvinaisena soraisilla merenrannoilla Pohjanmeren Skagerrakin rannikoilla.


title: Victoria Schultz

text: Victoria Schultz (s. Helsinki) on suomalainen toimittaja, valokuvaaja ja dokumenttielokuvien tekijä, joka toimi 1970-luvulla Yleisradion avustavana New Yorkin kirjeenvaihtajana freelance-sopimuksella ja teki Suomeen tv-raportteja ja dokumenttiohjelmia Yhdysvaltojen lisäksi myös Keski-Amerikan ja Etelä-Amerikan maista. 1980- ja 1990-luvulla Schultz työskenteli 15 vuotta YK:n dokumentaristina.


title: Victoria Schultz

text: Nykyisin Schultz toimii taidevalokuvauksen parissa, mutta on jatkanut myös ajankohtaisten dokumenttielokuvien tekoa.


title: Victoria Schultz

text: Schultz kävi Helsingin englantilaista koulua. Hän opiskeli 1960-luvun puolessavälissä kieliä ja taidehistoriaa Helsingin yliopistossa ja sitten journalismia Columbian yliopistossa New Yorkissa. 1980-luvun alussa hän opiskeli näyttelijäntyötä Lee Strasbergin johdolla ja vuosina 2006–2014 valokuvausta Pariisissa. Hänellä on asunto sekä New Yorkissa että Pariisissa.


title: William Alphonso Murrill

text:
William Alphonso Murrill (13. lokakuuta 1869 Campbell, Virginia, Yhdysvallat – 1957) oli yhdysvaltalainen sienitieteilijä.
Hän saavutti Master of Arts -oppiarvon Virginian Randolph-Macon Collegessa vuonna 1891. Hän toimi New York Botanical Gardenin apulaisjohtajana. Hän laajensi huomattavasti tietämystä helttasienistä, tateista ja käävistä. Hän perusti "Mycologia"-aikakauslehden vuonna 1909. Jo hänen aikanaan oli sienten nomenklatuurissa ristiriitaisia käytäntöjä, ja hän sai osansa kritiikistä. Murrill kävi kiertomatkoilla muun muassa Karibialla sekä Euroopassa, jonne hänen arveltiin jopa kadonneen, mutta hän olikin Ranskassa maalaissairaalassa kahdeksan kuukautta munuaisvaivojen takia. Palattuaan hän tuli kuulemaan, ettei hänellä ollut enää työpaikkaansa puutarhassa ja vaimokin oli ottanut avioeron. Murrill hän kärsi ekshaustiosta, mutta 1920-luvulla hän siirtyi Gainesvilleen Floridaan, ja tieteellinen ura jatkui Floridan yliopistossa. Murrillin kokoelmaan kuului lopulta 75 000 lajia, ja hän kuvasi tieteelle uusina 1 700 lajia.


title: Keltaneidonkannus

text: Keltaneidonkannus eli keltakiurunkannus ("Pseudofumaria lutea") on kiurunkannuksia muistuttava monivuotinen keltakukkainen kasvi. Sitä viljellään perennana.


title: Keltaneidonkannus

text: Keltaneidonkannus kasvaa 15–30 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat päältä vihreät, alta sinivihreät, lehtiliuskat ovat suikeat. Terttukukinnossa on 5–10 kukkaa, kukan teriö on kullankeltainen, 15 millimetriä pitkä, lyhytkannuksinen. Hedelmänä on kota.


title: Keltaneidonkannus

text: Keltaneidonkannus esiintyy alkuperäisenä Italiassa, Sveitsissä, Balkanilla ja Ukrainassa. Se on levinnyt viljelykarkulaisena monissa muissa Euroopan maissa.


title: Oranjejoen siirtomaa

text: Oranjejoen siirtomaa (, ) oli Britannian kruununsiirtomaa, joka luotiin sen jälkeen, kun Britannia oli ensiksi vuonna 1900 miehittänyt ja sen jälkeen vuonna 1902 liittänyt itsenäisen Oranjen vapaavaltion imperiumiinsa toisessa buurisodassa. Siirtomaa lakkasi olemasta vuonna 1910, kun se yhdistyi Etelä-Afrikan unioniin Oranjen vapaavaltion provinssina.


title: Pirjo Mattila

text: Pirjo H. Mattila on suomalainen elintarviketieteilijä, joka toimii johtavana tutkijana Luonnonvarakeskuksessa (Luke) Turussa. Hän lukeutuu elintarviketieteen ja yleisemmin maataloustieteiden viitatuimpiin tutkijoihin maailmassa (vuoden 2014–2017 listaukset).


title: Pirjo Mattila

text: Mattilan elintarvikekemian alaan kuuluva maisterintyö Helsingin yliopistolle valmistui vuonna 1990 ja englanninkielinen, vitamiinien D ja D hajoamistuotteita korkean erotuskyvyn nestekromatografian (HPLC) avulla tarkastellut väitöskirja ("Analysis of cholecalciferol, ergocalciferol and their 25-hydroxylated metabolites in foods by HPLC") vuonna 1995.


title: Pirjo Mattila

text: Mattila on tutkimusryhmineen tutkinut elintarvikkeista kuten sienistä, marjoista, perunasta, viljoista ja viljatuotteista niiden kemiallista koostumusta ja terveysvaikutuksia (esim. ).


title: Strathcarronin rautatieasema

text: Strathcarronin rautatieasema on rautatieasema Skotlannissa Strathcarronin kylässä Ylämaan hallintoalueella. Se sijaitsee Kyle of Lochalshin radan varrella.


title: Strathcarronin rautatieasema

text: Asema avattiin 19. elokuuta 1870. Kaudella 2015–2016 sitä käytti 8 162 matkustajaa.


title: Johannes Orasmaa

text: Johannes Orasmaa (18. kesäkuuta 1935 asti Johannes Roska) (3. joulukuuta 1890 Kulgun kylä, Joalan kunta, Vaivaran kihlakunta, Virumaa – 24. toukokuuta 1943 Vjatkan työleiri, Kirovin oblast) oli virolainen kenraalimajuri ja Viron suojeluskuntajärjestön Kaitseliitin viimeinen päällikkö ennen neuvostomiehitystä vuosina 1925–1940. Hänen seuraajakseen tuli 17. helmikuuta 1990 Kalle Eller, kun Viron itsenäisyys palautettiin. Lisäksi Orasmaa oli vuoden 1938 perustuslakia säätäneen Rahvuskogun (kansalliskokous) (1937) jäsen ja perustuslain mukaan perustetun kaksikamarisen parlamentin toisen huoneen eli Riiginõukogun jäsen eli kansanedustaja 1938–1940.


title: Johannes Orasmaa

text: Orasmaan alkuperäinen nimi oli Johannes Roska. Hän syntyi virulaisen käsityöläisperheen esikoispojaksi. Johanneksen isä Andreas (Andres) Gustafinpoika Roska oli syntyperäinen virulainen ja äiti Mai Jürintytär Ütt oli Põltsamaalta. Roskat olivat taustaltaan ilmeisesti suomalaisia. Kirkonkirjaan on Andreasin tiedot merkitty suomeksi. Samoin perhe kuului Narvan ruotsalais-suomalaiseen Pyhän Mikaelin seurakuntaan, jonka kirkossa myös Johannes kastettiin. Johanneksen jälkeen syntyivät Kristina (Kristiine) (s. 1892), Mikkeli (Mihkel) (s. 1894), Robert (s. 1897) ja August (s. 1909). Johannes oli myöhemmin sisaruksista ainoa, joka muutti sukunimensä.


title: Johannes Orasmaa

text: Johannes kävi Joalan alkeiskoulun ja sen jälkeen Narvan Aleksanterin kirkkokoulun. Ylioppilaaksi hän valmistui Narvan poikakymnaasista (Narva poeglaste gümnaasium) vuonna 1911. Urheilullinen Orasmaa harrasti kouluaikana jalkapalloa, painia ja luistelua. Heti lukion jälkeen vuonna 1911 hän lähti opiskelemaan Pietariin jalkaväkiupseereita kouluttaneeseen Vladimirin sotakouluun (), josta hän valmistui Venäjän keisarillisen armeijan luutnantiksi ("Подпору́чик", "podporutšik") 19. elokuuta 1913.


title: Johannes Orasmaa

text: Valmistuttuaan upseerikoulusta Orasmaa palveli tykistössä Kuurinmaan Liepajassa ja Varsovan lähellä Modlinissa.


title: Johannes Orasmaa

text: Ensimmäisen maailmansodan syttyessä hän palveli 9. raskaassa tykistöprikaatissa ja marraskuusta 1915 lähtien 48. ja 72. raskaassa tykistödivisioonassa Saksaa ja Itävalta-Unkaria vastaan. Vuonna 1916 hänet ylennettiin luutnantiksi ("Пору́чик", "porutšik") ja vuonna 1917 alikapteeniksi (alamkapten). Sodan aikana Orasmaa haavoittui kerran ja sai kaasumyrkytyksen kaksi kertaa. Sodassa osoitetusta urheudesta Orasmaalle myönnettiin Pyhän Stanislauksen ritarikunnan III ja II luokan, Pyhän Annan ritarikunnan IV, III ja II luokan sekä Pyhän Vladimirin ritarikunnan IV luokan ansiomerkit.


title: Johannes Orasmaa

text: Kun Kerenskin hallitus alkoi marraskuussa 1917 luoda kansallisia eli myös virolaisia joukko-osastoja, Orasmaa palveli Ukrainassa. Heti joulukuussa hän siirtyi takaisin Viroon, jossa toimi tammikuusta huhtikuuhun 1918 Viron 1. tykistöprikaatin 5. patterin komentajana. Kun Saksan keisarikunnan joukot miehittivät Viron kuvernementin alueen, Orasmaa siirtyi Venäjän valkoisten Pohjoisarmeijan panssarijunajoukkoihin. Heti, kun Saksan miehitys päättyi marraskuussa 1918, Orasmaa palasi kotimaahan ja liittyi Valkan suojeluskuntaan.


title: Johannes Orasmaa

text: Viron vapaussodan alettua Orasmaa määrättiin 5. joulukuuta 1918 Viron armeijan 1. tykistörykmentin 5. patterin komentajaksi, jona hän johti joukkoja 4. tammikuuta 1919 etelärintamalla Võru-Jēkabpilsin rintamalinjalla. Elokuun 1. päivä 1919 Orasmaa ylennettiin 2. divisioonan tykistörykmentin komentajaksi. Vuosina 1919-1920 hän toimi merilinnoituksen komentajana ja 1921-1923 panssarijunaprikaatin komentajana. Ansioistaan vapaussodassa Orasmaa sai Vapaudenristin I luokan 2. ja 3. luokkien ansioristit sekä Vapaudenristin II luokan 3. luokan ansioristit. Lisäksi palkkioksi tuli viljelysmaata Tartonmaan Vaimastverestä.


title: Johannes Orasmaa

text: Viron 5. itsenäisyyspäivänä 24. helmikuuta 1923 Orasmaa ylennettiin everstiksi. Vuosina 1923–1925 hän toimi 2. panssarijunarykmentin komentajana ja samanaikaisesti Valkan varuskunnan päällikkönä. Hän aloitti suojeluskuntien palauttamista Valkassa jo marraskuussa 1924. Kun joulukuun 1924 kommunistien vallankaapausyrityksen jälkeen Kaitseliit päätettiin palauttaa, hänestä tuli 10. helmikuuta 1925 sen päällikkö. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi Viron 10. itsenäisyyspäivänä 24. helmikuuta 1928.


title: Johannes Orasmaa

text: Kaitseliiton johtajana Orasmaa korosti urheilun, erityisesti hiihtotaidon, tärkeyttä suojeluskuntalaisille. Vuonna 1936 hän aloitti muinaispaikkojen muistamisliikkeen, joka aloitti Viron muinaislinnojen merkitsemisen metallikyltein, joihin oli merkitty Viron muinaislinnat ja niiden sijaintipaikat.


title: Johannes Orasmaa

text: Neuvostojoukot miehittivät Viron aamulla 17. kesäkuuta 1940. Miehityshallinnon määräyksestä suojeluskuntajärjestö Kaitseliit lakkautettiin 10 päivää myöhemmin 27. kesäkuuta, ja 19. heinäkuuta NKVD pidätti kenraali Orasmaan Tabiveressä. Samana päivänä pidätettiin myös entinen asevoimien komentaja, kenraali Johan Laidoner. Lähes kolmen vuoden piinaamisen, nälkiinnyttämisen ja kaltoinkohtelun jälkeen Orasmaa kuoli Vjatkan vankileirillä Kirovin oblastissa Koillis-Venäjällä 24. toukokuuta 1943. Hänen hautapaikkansa on jäänyt tuntemattomaksi. Orasmaan leski Anna teki itsemurhan joulun alla 1943. Orasmaan leski Alma teki itsemurhan joulun edustalla 1943. Johannes ja Alma Minna (o.s. Leelbiks) olivat avioituneet 6. huhtikuuta 1920 ja heillä oli tytär Liia (s. 1922) ja poika Fred-Johannes (s. 1924).


title: Johannes Orasmaa

text: Poika Fred-Johannes eli Fred Orasmaa oli suomenpoika, sotilasarvoltaan alikersantti. Hän osallistui JR200:n 13. kranaatinheitinkomppanian riveissä Vuoksen ja Viipurinlahden torjuntataisteluihin. Viroon palattuaan hän ei paennut länteen, vaan jäi etsimään Liia-siskoaan, joka itse asiassa onnistui pakenemaan uutta neuvostomiehitystä länteen ja asettui asumaan Espanjaan. Taustastaan johtuen Fred ei saanut jatkaa opintojaan, vaan joutui neuvostoaikana toimimaan mm. lukkoseppänä, kalakombinaatin työläisenä, bussikuskina ja portinvartijana. Fred Orasmaan ja Silvia-Disanna Themasin poika oli Andres, joka kuoli vain 45-vuotiaana Tšernobylin onnettomuuden seurauksiin. Andreksen poika Harlet Orasmaa toimii Viljandin Ugala-teatterin teknisenä johtajana, joten sukulinja on edelleen elossa.


title: Johannes Orasmaa

text: Kenraalimajuri Johannes Orasmaan muistomerkki on Tabiveressä sekä muistotaulut Narvassa ja Valgassa. Orasmaan syntymäpäivää viettävät Kaitseliiton Valgamaan ja Jõgevan malevat eli suojeluskuntapiirit. Koko Kaitseliit huomioi juhlaliputuksella ja pääesikunnassaan järjestetyllä juhlanäyttelyllä Orasmaata tämän 125-vuotissyntymäpäivänä 3. joulukuuta 2015.


title: Liivinmaan ritarikunta

text: Liivinmaan ritarikunta oli Saksalaisen ritarikunnan autonominen haara, joka muodostettiin vuonna 1237. Ritarikunta oli myöhemmin Liivinmaan liiton jäsen vuodesta 1435 vuoteen 1561.


title: Kausaalienkeli

text: Kausaalienkeli () on Hannu Rajaniemen tieteisromaani. Teos on Kvanttivaras-trilogian päätösosa.


title: Kausaalienkeli

text: Teoksen on julkaissut Gollancz Iso-Britanniassa ja Tor Yhdysvalloissa.


title: Urheiluvuosi 1995

text: Urheiluvuosi 1995 käsittelee vuoden 1995 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Urheiluvuosi 1994

text: Urheiluvuosi 1994 käsittelee vuoden 1994 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Urheiluvuosi 1992

text: Urheiluvuosi 1992 käsittelee vuoden 1992 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Urheiluvuosi 1990

text: Urheiluvuosi 1990 käsittelee vuoden 1990 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Kalmar Nyckel

text: Kalmar Nyckel ("Kalmarin avain") oli alankomaalaisrakenteinen aseistettu kauppalaiva, joka oli kuuluisa ruotsalaisten kuljettamisesta Pohjois-Amerikkaan vuonna 1638 perustamaan Uuden Ruotsin siirtomaata.


title: Urheiluvuosi 1989

text: Urheiluvuosi 1989 käsittelee vuoden 1989 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Urheiluvuosi 1988

text: Urheiluvuosi 1988 käsittelee vuoden 1988 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Urheiluvuosi 1985

text: Urheiluvuosi 1985 käsittelee vuoden 1985 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Urheiluvuosi 1984

text: Urheiluvuosi 1984 käsittelee vuoden 1984 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Urheiluvuosi 1983

text: Urheiluvuosi 1983 käsittelee vuoden 1983 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Urheiluvuosi 1980

text: Urheiluvuosi 1980 käsittelee vuoden 1980 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Urheiluvuosi 1979

text: Urheiluvuosi 1979 käsittelee vuoden 1979 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Urheiluvuosi 1978

text: Urheiluvuosi 1978 käsittelee vuoden 1978 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Saksin vaaliruhtinaskunta

text: Saksin vaaliruhtinaskunta () oli Pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan kuulunut vaaliruhtinaskunta, joka perustettiin, kun keisari Kaarle IV nosti Askania-suvun hallitseman Saksi-Wittenbergin herttuakunnan vaaliruhtinaan statukselle vuoden 1356 kultaisen bullan mukaan. Keisarikunnan tullessa hajotetuksi vuonna 1806 Saksin vaaliruhtinaskunta nostettiin kuningaskunnan statukseen.


title: Saksi-Wittenbergin herttuakunta

text: Saksi-Wittenbergin herttuakunta () oli keskiaikainen Pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan kuulunut herttuakunta, jonka pääkaupunkina toimi Wittenberg. Herttuakunta oli olemassa vuodesta 1296 vuoteen 1356.


title: Jas ja imam silata

text: Jas ja imam silata on G’oko Taneskin esittämä kappale, jolla hän edusti Makedoniaa vuoden 2010 Eurovision laulukilpailussa Norjan Oslossa.


title: Jas ja imam silata

text: Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui viidenneksitoista ja täten karsiutui finaalista.


title: Il pleut de l’or

text: Il pleut de l’or on Michael von der Heiden esittämä kappale, jolla hän edusti Sveitsiä vuoden 2010 Eurovision laulukilpailussa Norjan Oslossa.


title: Il pleut de l’or

text: Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui seitsemänneksitoista ja täten karsiutui finaalista.


title: Kansainvälinen lukutaitopäivä

text: Kansainvälinen lukutaitopäivä on 8. syyskuuta vietettävä lukutaidon päivä.


title: Kansainvälinen lukutaitopäivä

text: UNESCO nimitti päivän lukutaitopäiväksi 1960-luvulla.


title: Kirjallisuusvuosi 1979

text: Kirjallisuusvuosi 1979 käsittelee vuoden 1979 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Kirjallisuusvuosi 1978

text: Kirjallisuusvuosi 1978 käsittelee vuoden 1978 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Mombasa (albumi)

text: Mombasa on Taiskan ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1977.


title: Mombasa (albumi)

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan kymmenennelle sijalle, ja se pysyi listalla yhteensä kolmetoista viikkoa.


title: Kirjallisuusvuosi 1977

text: Kirjallisuusvuosi 1977 käsittelee vuoden 1977 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Villi vapaudenkaipuu

text: Villi vapaudenkaipuu on Taiskan kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1980. Levyn tunnetuimmat kappaleet ovat ”Tahdon rakastella sinua” ja ”Lällärit pois”.


title: Kirjallisuusvuosi 1976

text: Kirjallisuusvuosi 1976 käsittelee vuoden 1976 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Kirjallisuusvuosi 1975

text: Kirjallisuusvuosi 1975 käsittelee vuoden 1975 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Taiska (albumi)

text: Taiska on Taiskan toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1978.


title: Aaroninsammakko

text: Aaroninsammakko ("Hyperolius horstockii") on ruokosammakoiden heimoon kuuluva sammakkolaji. Laji on kotoperäinen Etelä-Afrikassa. Sitä tavataan Länsi-Kapin ja luoteisen Itä-Kapin provinsseissa.


title: Oma tie

text: Oma tie on Taiskan neljäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1982.


title: Kirjallisuusvuosi 1974

text: Kirjallisuusvuosi 1974 käsittelee vuoden 1974 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Kirjallisuusvuosi 1973

text: Kirjallisuusvuosi 1973 käsittelee vuoden 1973 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Paris (Supertrampin albumi)

text: Paris on brittiläisen pop rock -yhtye Supertrampin livealbumi, joka julkaistiin vuonna 1980. Taltiointi on nauhoitettu Pariisissa, Ranskassa marraskuussa 1979. Albumi debytoi Britanniassa sijalla 7 ja Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalla 8.


title: Kirjallisuusvuosi 1972

text: Kirjallisuusvuosi 1972 käsittelee vuoden 1972 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Kirjallisuusvuosi 1971

text: Kirjallisuusvuosi 1971 käsittelee vuoden 1971 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Wall End

text: Wall End eli Wallend on asuinalue Lontoon Newhamissa, East Hamin ja Barkingin välissä. Alueen väkiluku on 14 846 (2011), pinta-ala 1,38 km² ja väestötiheys 10 763 as./km². Wall End sijaitsee Rodingjoen vieressä. Se rajoittuu pohjoisessa Hammersmith & City Line sekä District Line -metrolinjojen rataan, idässä A406-kehätiehen, etelässä Flanders Road -katuun sekä lännessä Wellington Road, Altmore Avenue ja Keppel Road -katuihin.


title: Wall End

text: Suur-Lontoon poliisitoimella on Wall Endissa turvallisen naapuruston ryhmä ("Safer Neighbourhood Team", "SNT"). Elokuussa 2017 alueella tapahtui 4 rikosta 1 000 asukasta kohden, siinä missä koko Newhamissa niitä tapahtui 9 ja koko Lontoossa 8 jokaista 1 000 asukasta kohden. Wall Endissä sijaitsevat East Hamin rautatievarikko, "academy"-tyypin Langdon Academy -koulu ja St Paulin kirkko. Rodingjoen varrella on kevyttä teollisuutta.


title: Wall End

text: Wall End tunnetaan keskiajalta pienenä, erillisenä kylänä East Hamin laidalla tai liepeillä Barkingiin vievän tien varrella. Kylä sai nimensä siitä, että se oli East Hamin lopussa ("end") ja sen kohdalla oli Rodingjoen tulvien leviämistä estävä patopenger ("wall").


title: Wall End

text: 1800-luvun alusta tunnetaan alueen ensimmäinen Duke’s Head -pubi Barking Roadin ja St Olave’s Roadin risteyksestä. 1800-luvun puolessavälissä Wall Endissä oli noin 20 taloa. Suurin osa nykyisistä rakennuksista valmistui 1880–1910. Suuren kasvun aikana Duke’s Head rakennettiin uudelleen laajennettuna vuonna 1900. Pubi suljettiin vuonna 2010; alueen kulttuuriin ei enää kuulunut pubissa käynti.


title: Wall End

text: Wall Endissä asuu Lontoon alueista eniten srilankalaisia. Alueen etninen jakauma on (2011): 10 % valkoisia brittejä, 8 % muita valkoisia, 21 % intialaisia, 14 % pakistanilaisia, 10 % bangladeshilaisia, 19 % muita aasialaisia, 11 % mustia, 3 % kuuluu useaan etniseen ryhmään ja 4 % muihin etnisiin ryhmiin kuuluvia. Asukkaista 43 prosenttia kokee itsensä britiksi, 53 % ei, 15 % taas kokee itsensä englantilaiseksi ja 82 % ei.


title: Wall End

text: Wall Endin asukkaista 47 % puhuu äidinkielenään englantia, 12 % tamilia, 6 % bengalia, 6 % urdua, 3 % pandžabia, 2 % malajalamia ja 2 % gudžaratia. 34 % on muslimeja, 29 % kristittyjä, 23 % hinduja, 4 % sikhejä ja 4 % uskonnottomia.


title: Wall End

text: Alueen aikuisväestön työttömyysaste on 28 prosenttia.


title: Catherine Gaskin

text: Catherine (Kathleen) Majella Sinclair Gaskin (Cornberg) (2. huhtikuuta 1929 Louthin kreivikunta, Irlanti – 6. syyskuuta 2009 Sydney, Australia) oli australialainen kirjailija. Hän kirjoitti pääasiassa romanttisia romaaneja. Hän asui vuosina 1947–1999 ensin Yhdysvalloissa ja myöhemmin muun muassa Britanniassa Mansaarella ja palasi sitten Australiaan.


title: Catherine Gaskin

text: Gaskin muutti Irlannista Australiaan kolmen kuukauden ikäisenä. Hän kävi koulua Sydneyssä. Hänen esikoisteoksensa "This Other Eden" ilmestyi 1946, jolloin hän oli seitsemäntoistavuotias.


title: Catherine Gaskin

text: Gaskin julkaisi yli 20 romaania, jotka olivat menestyksiä. Kaikkein suosituin on ollut "Sara Dane" (1954), joka perustuu Mary Reibeyn elämään. Kirjan pohjalta on tehty vuonna 1982 Australiassa televisiosarja.


title: Catherine Gaskin

text: Gaskinin sisar on kirjailija Moira Gaskin .


title: Kirjallisuusvuosi 1970

text: Kirjallisuusvuosi 1970 käsittelee vuoden 1970 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.


title: Miniä (televisiosarja)

text: Miniä on suomalainen kuusiosainen televisiosarja vuodelta 1973. MTV-teatterin tuottama mustavalkoinen minisarja perustuu Aino-Inkeri Kumaran romaaniin "Vuosikymmen" vuodelta 1965. Sarjan on dramatisoinut ja ohjannut Veikko Uusimäki.


title: Miniä (televisiosarja)

text: 1950-luvun Etelä-Pohjanmaalla Karhian taloon tulee nuori miniä Anja, pankkitoimihenkilö ja Karhiaa pienemmän talon tytär. Nuori aviomies Erkki on hyväntahtoinen, mutta äitinsä tavoin huono näkemään todellisuutta maatilan menneen loiston varjossa. Sisarosuuksien maksu on aiheuttanut tilalle paljon velkaa, mutta isäntä ja anoppi haluavat vain ostella uusia maatalouskoneita ja autonkin. Heitä realistisempi miniä ahdistuu tilanteessa.