title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text:
Oletetaan lisäksi, että vertailujärjestelmä S liikkuu S':n suhteen x-akselin suuntaan nopeudella v. Tässä vertailujärjestelmässä molemmat varaukset ovat liikkeessä. Näin ollen varaus "Q" saa aikaan sähkökentän lisäksi myös magneettikentän. Koska myös varaus "q" on liikkeessä nopeudella "-v", siihen kohdistuva voima on
jonka eri akselien suuntaiset komponentit ovat:


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Lorentzin muunnoksen avulla voidaan voimille johtaa muunnoskaavat:


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: kun havaitsija on levossa järjestelmässä S' ja liikkuu nopeudella S järjestelmän S suhteen.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text:
Kun nämä sijoitetaan voimaa järjestelmässä S' kuvaaviin lausekkeisiin, saadaan:
eli täsmälleen edellä mainitut sähkökentän komponenttien muunnoskaavat.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Vastaavanlaisella mutta hieman työläämmällä tarkastelulla voidaan johtaa myös magneettikentän komponenttien muunnoskaavat.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Muunnoskaavat voidaan ilmaista tiiviimmässä muodossa käyttämällä jäljempänä määriteltyä kovarianttia sähkömagneettista tensoria.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Sähkövuon tiheys ja magneettikentän voimakkuus tyhjiössä saadaan sähkökentän voimakkuuden ja magneettivuon tiheyden avulla seuraavasti:


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: missä formula_17 on sähkövakio ja formula_18 magneettivakio. Kun näiden vakioiden ja valonnopeuden välillä on yhteys


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: saadaan näille kenttävektoreille muunnoskaavat:


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Vastaavat muunnokset voidaan johtaa myös sähköiselle potentiaalille φ ja magneettiselle potentiaalille A:


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: missä formula_22 magneettisen potentiaalin A vertailujärjestelmien välisen suhteellisen nopeuden "v" suuntainen komponentti ja formula_23 sitä vastaan kohtisuora komponentti. Nämä muistuttavat muodoltaan muita Lorentzin muunnoksia kuten ajan ja sijainnin sekä energian ja liikemäärän välisiä, kun taas edellä esitetyt kenttävoimakkuuksien ja vuontiheyksien muunnokset ovat hieman mutkikkaampiakin. Nämä komponentit voidaan yhdistää seuraavasti:


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Samaan tapaan voidaan varaustiheydelle ρ ja virrantiheydelle J johtaa muunnokset,


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Näiden komponentit voidaan yhdistää seuraavasti:


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Kun vertailujärjestelmien suhteellinen nopeus "v" on paljon pienempi kuin valonnopeus "c", on Lorentzin kerroin γ ≈ 1. Tällöin yhtälöt yksinkertaistuvat muotoon:


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: niin että Maxwellin yhtälöissä ei ole tarpeen erottaa toisistaan paikka- ja aikakoordinaatteja.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Riippuu valitusta vertailujärjestelmästä, onko jokin sähkömagneettinen ilmiö katsottava sähköstaattiseksi vai magneettiseksi.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Kuten edellä osoitettiin, magnetismi voidaankin johtaa sähköstatiikasta, kun erityinen suhteellisuusteoria ja varauksen invarianssi otetaan huomioon. Esimerkiksi Richard Feynmanin teoksessa "The Feynman Lectures on Physics" on tällä tavoin johdettu lauseke sille magneettiselle voimalle, jonka liikkuva varaus kohdistaa lähellä olevaan virtajohtimeen.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text:
Edellä esitetyt muunnokset osoittavat, että mikä yhdessä vertailujärjestelmässä havaitaan sähkökenttänä, saatetaan toisessa
vertailujärjestelmässä havaita magneettikenttänä, ja päinvastoin.. Tämä ilmaistaan usein sanomalla, että sähkö- ja magneettikentät ovat saman perusilmiön, sähkömagneettisen kentän, eri puolia. Itse asiassa koko sähkömagneettinen kenttä voidaan jäljempänä selitetyllä tavalla ilmaista yhdellä toisen kertaluvun tensorilla, jota sanotaan sähkömagneettiseksi tensoriksi.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Kuuluisa esimerkki siitä, miten sähköiset ja magneettiset ilmiöt liittyvät toisiinsa eri vertailujärjestelmistä, on "liikkuvan magneetin ja johteen ongelma", johon Einstein vuonna 1905 viittasi erityistä suhteellisuusteoriaa käsitelleessä artikkelissaan.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Jos johde liikkuu tasaisella nopeudella paikoillaan olevan magneetin kentässä, siihen syntyy pyörrevirtoja, jotka saa aikaan johteen elektroneihin kohdistuva "magneettinen" voima. Jos taas johde on levossa ja magneetti liikkuu, klassisen sähkömagneettisen teorian mukaan johteeseen syntyvät täsmälleen samat pyörrevirrat, mutta nyt ne saakin aikaan muuttuvan magneettikentän indusoima sähkökenttä ja sen aiheuttama "sähköinen" voima. Vasta suhteellisuusteoria osoitti, että kysymys on kummassakin tapauksessa todellisuudessa samasta ilmiöstä.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Klassisen elektrodynamiikan lait voidaan matemaattisesti kirjoittaa täysin kovariantissa muodossa. Seuraavassa se tehdään ainoastaan siinä muodossa, jossa lait pätevät tyhjiössä. Käytetään siis Maxwellin yhtälöiden mikroskooppista muotoilua, jossa ei esiinny materiaalien makroskooppisia ominaisuuksia kuten permittiivisyyttä, ja lait ilmaistaan tässä SI-yksiköissä.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Tässä käytetään Einsteinin notaatiota ja Einsteinin summaussääntöä. Minkowskin metriselle tensorille η käytetään metrisiä etumerkkejä (+ − − −).


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Edellä esitetyt suhteellisuusteoreettiset muunnokset siihen, että sähkö- ja magneettikentät voidaan yhdistää matemaattiseksi objektiksi, jossa on kuusi komponenttia, antisymmetriseksi toisen kertaluvun tensoriksi tai bivektoriksi. Sitä sanotaan sähkömagneettiseksi kenttätensoriksi, ja sille käytetään tavallisesti merkintää "F". Matriisimuodossa se on:


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: missä "c" on valonnopeus - luonnollisissa yksiköissä "c" = 1.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Sähkö- ja magneettikentät voidaan yhdistää antisymmetriseksi tensoriksi toisinkin, korvaamalla suureet seuraavasti: E/"c" → B ja B → − E/"c", jolloin saadaan duaalinen tensori "G".


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text:
Erityisessä suhteellisuusteoriassa nämä molemmat muuntuvat Lorentzin muunnoksella seuraavasti:
missä Λ on Lorentzin muunnostensori siirryttäessä vertailujärjestelmästä toiseen. Samaa tensoria käytetään summauksessa kahteen kertaan.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Kenttien lähteet, varaus- ja virrantiheys, yhdistyvät myös nelivektoriksi


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: jota sanotaan nelivirraksi.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Näiden tensorien avulla Maxwellin yhtälöt supistuvat muotoon:


Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: missä osittaisderivaatat voidaan kirjoittaa useilla eri tavoilla. Näistä yhtälöistä ensimmäinen vastaa sekä Gaussin lakia sähkökentille (aikakoordinaatin β = 0 osalta) että Ampèren-Maxwellin lakia (paikkakoordinaattien β = 1, 2, 3 osalta), toisin sanoen Maxwellin ensimmäistä ja neljättä yhtälöä. Toinen näistä yhtälöistä vastaa kahta muuta Maxwellin yhtälöistä, Gaussin lakia magneettikentille (koordinaatin β = 0 osalta) ja Faradayn lakia (koordinaattien β = 1, 2, 3 osalta).


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Nämä tensoriyhtälöt ovat täysin kovariantteja siinä mielessä, että indeksien asemasta voidaan todeta yhtälöt kovarianteiksi. Tämä Maxwellin yhtälöiden lyhyt muoto kuvastaa monien fyysikoiden käsitystä, jonka mukaan fysiikan lait saadaan tensorien avulla yksinkertaisempaan muotoon.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Yhtälöt voidaan muuntaa myös sellaiseen muotoon, että "F":n sijasta niissä esiintyy "F":


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Tällöin jälkimmäinen yhtälö voidaan kirjoittaa "F":n avulla seuraavasti:


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text:
missä formula_35 on kovariantti Levi-Civita-symboli. Huomattava on, että tässä yhtälössä esiintyy indeksien syklinen permutaatio:
formula_36.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Toinen kovariantti sähkömagneettinen suure on sähkömagneettinen jännitys-energiatensori, kovariantti toisen kertaluvun tensori, johon sisältyvät Poyntingin vektori, Maxwellin jännitystensori ja sähkömagneettinen energiantiheys.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Sähkömagneettinen kenttätensori voidaan kirjoittaa myös muotoon


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: missä


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: on nelipotentiaali ja


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: nelipaikkavektori.


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Käyttämällä nelipotentiaalia Lorentzin vertailujärjestelmässä saadaan toinen täysin kovariantti muotoilu, jossa esiintyy vain yksi yhtälö, yleistys Bernhard Riemannin ja Arnold Sommerfeldin esittämästä Riemannin-Sommerfeldin yhtälöstä,


title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: missä formula_41 on d'Alembertin operaattori, Laplacen operaattorin vastine nelivektoreille.


title: Ticketmaster Suomi

text: Ticketmaster Suomi Oy (aiemmin "Lippupalvelu Oy") on suomalainen tapahtumalippujen välitysyritys. Ticketmasterin välittämiä lippuja voi ostaa verkkokaupasta, puhelimitse tai lippukaupoista. Ostetut liput voi noutaa joko lippukaupasta tai R-kioskista. Liput voi myös tulostaa itse tai saada postitse kotiinsa.


title: Ticketmaster Suomi

text: Suomen kolmen suurinta lipunvälittäjäyhtiötä ovat Ticketmaster, Lippupiste ja Tiketti. Kaikkien niiden lipunvälitystoiminnalle on yhteistä, että ne lisäävät varsinaisen lipun hintaan palvelumaksun ja veloittavat lisäksi lipun toimitusmaksun. Kuluttajan kannalta edullisin tapa on ostaa lippu verkkokaupasta ja tulostaa se itse.


title: Ticketmaster Suomi

text: Sotainvalidien Veljesliitto perusti Lippupalvelun vuonna 1945. Myöhemmin Lippupalvelusta tuli Soneran tytäryhtiö. Vuonna 1999 Lippupalvelu osti Hartwall Arenan lipunmyyntiä varten perustetun Suomen Lippuluukun liiketoiminnan Helsinki Halli Oy:ltä ja Tiilimäki Rahoitus Oy:ltä. Samalla Sonera myi osan Lippupalvelun osakekannasta Tiilimäki Rahoitukselle ja Jokerit HC Oy:lle. Vuonna 2004 TeliaSonera myi Lippupalvelun yhdysvaltalaiselle Ticketmasterille, joka oli laajentanut toimintaansa jo muihin Pohjoismaihin. Vuonna 2009 tiedotettiin Ticketmasterin ja yhdysvaltalaisen konsertti- ja tapahtumajärjestäjän Live Nationin yhdistymisestä Live Nation Entertainmentiksi. Fuusio toteutui vuonna 2010. Vuoden 2016 alussa Lippupalvelun nimeksi tuli Ticketmaster Suomi.


title: Jack Colback

text: Jack Colback (s. 24. lokakuuta 1989 Killingworth, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Colback liittyi kasvattajaseuransa Sunderlandin juniorijoukkueeseen vuonna 2000 ja debytoi edustusjoukkueessa vuonna 2008. Colback on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Jack Colback

text: Colbackin sopimus Sunderlandin kanssa päättyi kauden 2013–2014 jälkeen. Useat seurat olivat kiinnostuneita Colbackista, mutta Sunderland ei suostunut siirtoon. Colbackin sopimus Sunderlandin kanssa päättyi ja Colback allekirjoitti 9. kesäkuuta 2014 sopimuksen Newcastle Unitedin kanssa. Erikoiseksi Colbackin siirron teki se, että pelaajasiirrot Sunderlandin ja Newcastlen välillä ovat harvinaisia. Edellinen pelaajasiirto Sunderlandin ja Newcastlen välillä tapahtui vuonna 1998, kun maalivahti Lionel Pérez siirtyi Newcastleen.


title: Jack Colback

text: Colback teki ensiesiintymisensä Newcastlen paidassa kauden avausottelussa Manchester Cityä vastaan St James' Parkilla.


title: Kuorasjärvi

text: Kuorasjärvi on keskikokoinen ja matalahko järvi Etelä-Pohjanmaan järvialueella Alavudella. Se kuuluu Lapuanjoen vesistöön. Se on paikkakunnan tärkeä lähivirkistyskohde.


title: Torium-ydinpolttoainekierto

text: Toriumin (Th) käyttö ydinenergiatekniikassa perustuu torium-ydinpolttoainekiertoon. Torium ydinpolttoainekierrossa luonnollista Th-isotooppia pommitetaan neutroneilla, jolloin Th muuttuu Th:ksi neutronikaappauksen eli absorption seurauksena. Tämän jälkeen Th muuttuu protaktinium-233:ksi beetahajoamisen seurauksena. Pa muuttuu uraanin isotoopiksi U:ksi myös beetahajoamisen seurauksena. Näin syntynyt U on fissiili kuten luonnossakin esiintyvä ja ydinenergiatekniikassa perinteisesti käytettävä U. U:ta pommitettaessa neutroneilla se hajoaa eli fissioituu tytärnuklideiksi vapauttaen energiaa. U hajotessa vapautuu keskimäärin yli 2 neutronia, minkä ansiosta ydinpolttoainekierto voi jatkua. Toinen neutroneista toimii uuden fissiilin polttoaineen tuottamisessa ja toinen neutroneista toimii uuden U fission aiheuttajana.


title: Torium-ydinpolttoainekierto

text: Torium on yleinen luonnossa. Toriumin yleisin luonnossa esiintyvä isotooppi Th on suunnilleen yhtä yleinen kuin lyijy (Pb) eli huomattavasti yleisempi kuin esim. uraanin tärkein isotooppi U, joka on suunnilleen yhtä yleinen kuin hopea (Ag). Torium on jakautunut melko tasaisesti kaikkialle maan kuoreen. Toriumia voidaan tuottaa esimerkiksi monatsiittimalmista. Koska toriumilla ei vielä ole laajoja käyttösovelluksia energiatekniikassa, on sitä usein käsitelty vain haitallisena radioaktiivisena sivutuotteena.


title: Torium-ydinpolttoainekierto

text: Torium (Th) ydinpolttoainekiertoa voidaan soveltaa sulasuolareaktorissa. Sulasuolareaktori on tyypiltään hyötöreaktori, eli se tuottaa fissiilin ydinpolttoaineen toisesta epäfissiilistä, mutta fertiilistä aineesta. Tässä tapauksessa Th-232 nuklideista tuotetaan U-233 nuklideja, jotka sitten osallistuvat fissioon. Toisin kuin perinteisessä kevytvesireaktorissa, polttoaine ei ole kiinteässä muodossa (polttoainesauvat) vaan polttoaine on nestemäisessä muodossa (sulanut suola LiF-BeF-ThF). Neste on erittäin kuumaa ja juoksevaa, mikä tuo niin haasteita kuin hyötyjäkin teknisen rakenteen kannalta. Esimerkiksi neste voidaan nopeasti valuttaa reaktorista säiliöön hätätilanteessa, eikä valuttamiseen tarvita sähkökäyttöistä pumppua. Polttoainetta voidaan lisätä, huoltaa ja vaihtaa ilman reaktorin alasajoa.


title: Torium-ydinpolttoainekierto

text: Reaktori koostuu kahdesta pääosasta "sydän" ja "huopa". Reaktorin sydämessä tapahtuu fissio ja syntyy vapaita neutroneja. Huovassa, joka kulkee sydämen lähellä, kiertää fertiili polttoaine ja se absorboi fissiossa syntyneitä vapaita neutroneja. Toriumin beetahajoaminen uraaniksi kestää keskimäärin 27 päivää, joten fertiili polttoaine siirretään "hautumaan" pois huovasta, ennen kuin se ohjataan takaisin sydämeen. Sydämestä kuumentunut nestemäinen polttoaine ohjataan lämmönvaihtimeen, josta lämpöenergia voidaan muuttaa mekaaniseksi energiaksi esimerkiksi kaasuturbiinin (hiilidioksidi, CO2) avulla ja edelleen sähköenergiaksi. Koska lämpötilat ovat korkeammat kuin kevytvesireaktorissa, voidaan välittäjäaineena soveltaa superkriittistä hiilidioksidia höyryn sijaan, jolloin saavutetaan parempi, jopa 50 % hyötysuhde turbiineissa. Hyötysuhdetta voi entisestään parantaa välttämällä energiakonversio, eli hyödyntämällä lämpöenergia suoraan. Lämpöenergiaa voidaan hyödyntää esimerkiksi kaupungin keskuslämmityksessä, kemiallisten prosessien mahdollistamisessa (kuten ammoniakin ja vedyn valmistamisessa) sekä esimerkiksi juomaveden valmistamisessa tislaamalla merivedestä. Ammoniakki (NH) ja vety (H) mahdollistaisivat hiilettömän nestemäisen kemiallisen polttoaineen käytön ajoneuvoissa. Ammoniakki ja vety palavat puhtaasti vesihöyryksi (HO) ja typeksi (N, 99 % ilmakehästä).


title: Torium-ydinpolttoainekierto

text: Reaktorissa syntyy fission seurauksena fissiotuotteita, jotka voidaan poistaa polttoainehuollon yhteydessä ilman reaktorin alasajoa. Jotkut lyhytikäiset hyödylliset isotoopit, kuten molybdeeni-99 (puoliintumisaika 3 päivää) voidaan ottaa nopeasti talteen reaktorista.Toriumia ei voida käyttää nykyisissä, yleisesti käytössä olevissa, uraanin käyttöön perustuvissa, kevytvesireaktoreissa. Siirtyminen toriumin käyttöön vaatisi toisenlaisia uuden sukupolven reaktoreita ja sen myötä myös suuria investointeja – niin tutkimuksen kuin toteutuksenkin osalta. Torium-vaihtoehtoa ydinenergiatekniikassa on historiallisista ja poliittisista syistä tutkittu ja toteutettu huomattavasti vähemmän kuin uraani-vaihtoehtoa .


title: Torium-ydinpolttoainekierto

text: Toriumilla toimiva sulasuolareaktori ei tuota toimintansa sivutuotteena lainkaan ydinaseteollisuuteen soveltuvaa plutoniumia, eikä väkevöintiprosessin sivutuotteina synny valtavia määriä köyhdytettyä uraania, sillä isotooppirikastusta ei tarvita. Tämä fakta vaikutti erityisesti ydinenergiateknologian kehityksessä kohti uraani-lähtöisiä voimaloita toriumpohjaisten sijaan. Asiaan vaikutti historiallisesti luonnollisesti myös kylmä sota ja varustelukilpailu itä- ja länsiblokin välillä. Edes nykypäivänä teknologisesti kehittyneet maat eivät edelleenkään aktiivisesti panosta torium-pohjaisen energiateknologian kehittämiseen ainakin teknisten vaikeuksien, muutos- ja kehitystarpeen, investointiriskien ja -kulujen sekä aseteollisuuteen sopimattomuuden vuoksi.


title: Torium-ydinpolttoainekierto

text: Torium on niin yleinen maan kuoressa, että minkään korporaation tai valtion olisi vaikeaa monopolisoida sitä. Toriumin käyttö ei vaadi isotooppirikastusta, minkä vain korkeateknologinen valtio voi toteuttaa ja siten ei toriumpohjaisia ydinpolttoainemarkkinoita pystyttäisi monopolisoimaan kuten uraanirikasteilla. Maaöljyä omistavat hiilivetyviejämaat sekä hiilivetykauppaa dollareissa käyvät valtiot ovat kiinnostuneet toriumteknologian kehityksen estämisessä tai eivät ole kiinnostuneita sen kehittämisestä, sillä toriumteknologialla voitaisiin teoriassa tai ajan myötä nestemäiset hiilivetypolttoaineet korvata hiilettömillä polttoaineilla, kuten ammoniakilla ja vedyllä. Vastaavasti hiilivetyjen kysyntä vähenisi ja niiden hinnat laskisivat. Jos näin ollen hiilipäästöjenkin määrä vähenisi, kärsisi myös hiililuottoihin () perustuvan pankki- ja verotusjärjestelmän tulot. Nykyistä uraanin käyttöön perustuvaa ydinenergiaa sekä aseteollisuutta edustavat voimakkaat lobbausryhmät vastustavat tai eivät tue toriumteknologian kehittämistä, sillä ydinasemateriaalin (plutoniumin isotooppi Pu-239) ja köyhdytetyn uraanin (U-238) tuotanto pienenisi ja vastaavasti uraani- ja uraanirikastemarkkinat pienenisivät. Aseteollisuudessa käytetään nykypäivänä suuria määriä köyhdytettyä uraania panssaroinnissa ja ammuksissa. Sitä syntyy huomattavan paljon uraanin isotooppirikastuksen yhteydessä (noin 6,7 kg köyhdytettyä uraania jokaista 4 %-rikasteista kilogrammaa kohti). Voimaloihin, rikastamoihin ja jälleenkäsittelylaitoksiin liittyvän teknologian ja lisenssoinnin kautta tulevat tuotot vähenisivät ja ydintekniikkamarkkinoilla syntyisi kilpailua. Nämä syyt ainakin vaikuttavat negatiivisesti tai jopa poissulkevasti toriumpohjaisen teknologian kehityksessä.


title: Torium-ydinpolttoainekierto

text: Kevytvesireaktorissa 96 % polttoaineessa olevasta uraanista on ko. reaktorissa ydinreaktioon sopimatonta U-238 isotooppia. Energiantuottoon soveltuvaa U-235 isotooppia on vain 4 % kaikesta uraanista ja pitoisuus laskee käytön aikana 0,7 %:iin, jolloin polttoaine katsotaan käytetyksi. 96 % kevytvesireaktorissa olevasta uraanista ei siis osallistu lainkaan energiantuottoon, mutta altistuu kuitenkin reaktorissa neutronipommitukselle ja siten noin 1 % polttoaineesta muuttuu ydinasekäyttöönkin soveltuvaksi plutoniumiksi (Pu-239). Tämän prosentuaalisen suhteen perusteella voidaan jopa kyseenalaistaa kumpi kevytvesireaktorin lopputuotteista on ns. "sivutuote" - sähköenergia vai ydinasekäyttöön soveltuva plutonium, puhumattakaan siitä, että polttoainetehokkuus on erittäin huono (vain alle 1 % polttoaineesta "palaa" reaktiossa). Kevytvesireaktorin polttoaine on pakattu zirkoniumisiin putkiin. Zirkonium (Zr) voi tietyissä olosuhteissa reagoida veden kanssa niin, että se vapauttaa vedestä vetyä, jolloin vaarana on vety-happi räjähdys.


title: Jerzy Brzęczek

text: Jerzy Józef Brzęczek (s. 18. heinäkuuta 1971 Truskolasy, Puola) on puolalainen entinen jalkapalloliija joka pelasi keskikenttäpelaajana. hän on Puolan jalkapallomaajoukkueen nykyinen päävalmentaja. Hänen aloitusseuransa oli Raków Częstochowa, jota hän nykyään valmentaa. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja. Hän on puolan lisäksi pelannut Itävallan ja Israelin sarjoissa. Hän on saavuttanut Puolan mestaruuden Górnik Zabrzessa 1993 ja kaksi Itävallan mestaruutta FC Tirol Innsbruckissa, vuosina 2001 ja 2002. Hänellä on myös merkittävä maajoukkuemenestys.


title: Jerzy Brzęczek

text: Puolan jalkapallomaajoukkuetta Jerzy Brzęczek on edustanut 42 kertaa vuosina 2002 – 2009. Maaotteluissa hän on yltänyt neljästi maalintekoon, niin puolustaja kuin onkin. Hän oli maajoukkueen mukana Barcelonan olympialaisissa 2002 voittamassa hopeaa. Tällöin Espanja löi Puolan finaalissa maalein 3–2.


title: Jerzy Brzęczek

text: Raków Częstochowa 1987–1988Olimpia Poznań 1988–1992Lech Poznań 1992–1993 Górnik Zabrze 1993–1995GKS Katowice 1995FC Tirol Innsbruck 1995–1998Linzer ASK 1998–1999Maccabi Haifa 1999–2000FC Tirol Innsbruck 2000–2002SK Sturm Graz 2002–2003FC Kärnten 2003–2004FC Wacker Innsbruck 2004–2007Górnik Zabrze 2007–2009Polonia Bytom 2009


title: Jerzy Brzęczek

text: Jerzy Brzęczek on Borussia Dortmundin oikean laitalinkin Kuba Błaszczykowskin eno ja innoittaja.


title: Prima Industrie

text: Prima Industrie S.p.A. on italialainen pörssiyhtiö, joka toimii ohutlevyjen työstön (Prima Power) ja lasertekniikan (Prima Electro) aloilla. Yrityksen Prima Power -ryhmään kuuluu aiemmin Jorma Lillbackan omistama Finn-Power Oy Kauhavalla.


title: Prima Industrie

text: Prima Industrie aloitti 1970-luvun lopussa, erikoistui laser-, hitsaus- ja robottitekniikkaan ja kasvoi yritysostojen avulla, kuten vuonna 2008 hankitun Finn-Powerin myötä. Vuonna 2011 konsernin ohutlevytyöstöön liittyvä toiminta päätettiin yhdistää yhteisen Prima Power -nimen alle, mutta Suomen-yhtiö toimii toistaiseksi nimellä Finn-Power Oy. (Sama nimi on yhä käytössä myös Lillbacka Powercon tuotemerkkinä.)


title: Prima Industrie

text: Prima Industrie -konsernilla on tuotantoa Italian ja Suomen lisäksi Yhdysvalloissa ja Kiinassa. Vuoden 2012 liikevaihto 349 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 1 500. Näistä Finn-Power Oy:n osuudet olivat 111 miljoonaa euroa ja 329 henkilöä.


title: Prima Industrie

text: Finn-Power Oy perustettiin 1969 ja teki läpimurtonsa vuonna 1985 kehitetyllä numeerisesti ohjatulla, hydraulitoimisella levytyökeskuksella. Vuonna 1988 Lillbackan levyntyöstökoneitten valikoimaa laajennettiin ostamalla särmäyspuristimia valmistava vilppulalainen Jaromet Oy. Vuonna 1994 eriytettiin levyntyöstöteknologia (Lillbacka Oy) ja puristinteknologia (Lillbacka Powerco Oy) eri yhtiöiksi.


title: Prima Industrie

text: Vuonna 2002 Lillbacka myi levyntyöstöteknologiayrityksensä EQT Northern Europe Ltd -pääomasijoitusyhtiölle, joka myi sen vuonna 2008 edelleen italialaiselle Prima Industrie S.p.A:lle. Emoyhtiö Prima Industrie S.p.A omistaa 100 % tytäryhtiöstään Finn Power Oy. Finn Power Oy omistaa 100 % tytäryhtiöstään Finn-Power Italia Srl.


title: Vaippa (geometria)

text: Vaippa on avaruusgeometriassa symmetria-akselin suhteen suuntautuneiden kappaleiden ympäröimä pinta, joka voi olla yksi- tai moniosainen. "Vaippa" erotetaan selvästi pohjasta, johon symmetria-akseli päättyy. Nimitystä "vaippa" käytetään sellaisten kappaleiden pinnan osasta, joka kiertää "pohjaksi" mielettyjä osia tai osaa. Se on geometriassa usein tapauskohtaisesti sovittu nimitys, jota käytetään esimerkiksi lieriöissä, kartioissa, pyramideissa ja erilaisten pyörähdyskappaleiden tapauksissa. Mikäli pohjaa ja vaippaa ei voi erottaa, puhutaan vain pinnasta.


title: Vaippa (geometria)

text:
Monien symmetristen kappaleiden pinnan tai vaipan pinta-alan "A" lauseke noudattaa sääntöä, jossa kappaleen tilavuuden lauseke "V" derivoidaan pyörähdyssäteen suhteen
Näin tapahtuu esimerkiksi pallolla (formula_2) ja lieriölle (formula_3).


title: Vaippa (geometria)

text: Ympyrälieriö voidaan ajatella ympyräpohjaiseksi kappaleeksi, jonka jokainen pohjan kanssa yhdensuuntainen (koplanaarinen) leikkaus on myös sama ympyrä. Silloin lieriö muodostuu kuin kolikkopino, jossa kolikoiden keskipisteet seuraavat symmetria.akselia. Vaipan pintalle voidaan piirtää symmetria-akselin suuntaisia janoja, joita kutsutaan vaipan sivujanoja. Tämän vuoksi vaippa voidaan kääriä auki niin, että se oikenee tasoksi yhdessä suunnassa ja säilyttää suoruutensa symmetria-akselin suunnassa.


title: Vaippa (geometria)

text:
Suoralla ympyrälieriöllä symmetria-akseli on kohtisuorassa lieriön pohjaa vastaan. Sen vaippa on suorakulmio, jonka leveys on lieriön korkeus "h" ja pituus pohjaympyrän kehän pituus "p". Jos pohjan säde on "r", saadaan vaipan pituudeksi "p"
ja pinta-alaksi "A"


title: Vaippa (geometria)

text:
Vino ympyrälieriö eroaa suorasta ympyrälieriöstä siinä, että symmetria-akseli ei ole enää kohtisuorassa pohjaa vasten. Tämän vuoksi myös sivujanat ovat vinossa ja vaipan voi leikata auki sivujanan suuntaisella leikkauksella. Vino ympyrälieriö on kuin vino kolikkopino, jossa kolikoiden keskipisteet seuraavat lieriön symmetria-akselia. Alin kolikko vastaa lieriön pohjaa, joka on siten ympyrä. Symmetria-akselin ja pohjan välinen kulma α on myös sivujanan ja vaipan pituuden välinen kulma. Nyt vaippa on muuttunut suunnikkaaksi, jonka yksi sivu on sivujanan "s" mittainen ja pituutta vastaava sivu on pohjaympyrän kehän "p = 2πr" mittainen sekä näiden sivujen välinen kulma on α. Silloin vaipan pinta-ala on suunnikkaan ala
missä "h" on suunnikkaan korkeus.


title: Vaippa (geometria)

text: Kun ympyrälieriö leikataan poikki tasolla, joka on vinosti symmetria-akselia vasten, syntyy katkaistu lieriö. Sen symmetria-akselia kohtisuorat poikkileikkaukset ovat edelleen ympyröitä, mutta sen katkaistun pään pohjakuvio on ellipsi. Jos katkaistun ympyrälieriön muodostaisi kolikoilla, seuraavat kolikoiden keskipisteet symmetria-akselia. Symmetrisyys menetetään katkaistun pinnan lähellä, sillä kolikkopino on katkaistu vinosti ja osa kolikoiden reunoista ovat leikkautuneet pois. Jos lieriön molemmat päät ovat katkaistuja, ehkä vielä erisuuntaisilla tasoilla, on vaippa jotakin muuta kuin suorakulmio tai suunnikas. Vaipan mitat ja pinta-ala voidaan siksi määrittää vain tapauskohtaisesti.


title: Vaippa (geometria)

text: Yleisen lieriön vaipan geometriaa tulee tarkastella erikoistapauksena aina erikseen.


title: Vaippa (geometria)

text: Määritelmän mukaan lieriö on kappale, jonka kaikki pohjan suuntaiset poikkileikkaukset symmetria-akeselia pitkin ovat samoja. Jos symmetria-akseli on vielä kohtisuorassa pohjaa vastaan, on lieriö myös suora. Tällaisia kappaleita on paljon, mutta niistä seuraavassa muutama esimerkki.


title: Vaippa (geometria)

text: Kuutio (särmän pituus "s") on suora lieriö, jonka pohja on neliö ja sen pohjan suuntaiset poikkileikkaukset ovat kaikki samoja neliöitä. Kuution vaippa on neliosainen ja muodostuu kuution sivuilla olevista neljästä neliöstä. Kun vaipan leikkaa pystysuoralla viillolla auki, avautuu suorakulmio, jonka korkeus on särmän "s" mittainen ja pituus "4s" neljän särmän mittainen. Vaipan ala on


title: Vaippa (geometria)

text: Suorakulmainen monitahokas, jonka pohjan mitat ovat "a" ja "b" sekä korkeus "c", on suora, koska sekä symmetria-akseli että sivujanat ovat kohtisuorassa pohjaa vastaan. Vaippa aukeaa samalla tavalla kuin kuution tapauksessa. Vaipan korkeus on "c" ja pituus "p = a + b + a + b = 2a + 2b", jolloin sen pinta-alaksi saadaan


title: Vaippa (geometria)

text:
Suoran ympyräkartion symmetria-akseli on kohtisuorassa kartion ympyräpohjaa vastaan. Jokainen pohjan suuntainen kartion poikkileikkaus on eri kokoinen ympyrä. Kartiolla on vain kaksi pintaa: vaippa ja ympyräpohja. Vaippa on se pinnan osa, joka peittää kartion sen huipun ja pohjan kehän välissä. Kartion sivujana yhdistää huipun ja pohjan kehän pisteen. Kun vaippa leikataan poikki sivujanaa pitkin, aukeaa vaippa ympyrän sektoriksi. Sektorin säde on sivujanan "s" pituus ja sektorin piirin kaari on yhtä pitkä kuin pohjan kehän pituus "p = 2πr". Sektorin keskuskulman α suuruus on verrannollinen kaaren pituuteen. Vaipan ala on
Vinojen ja yleisten kartioiden vaippoja tulee tarkastella erikseen.


title: Vaippa (geometria)

text: Suora katkaistu ympyräkartio voidaan ajatella syntyneen ympyräkartiosta siten, että sen huippu poistetaan vinolla tai kartion pohjan suuntaisella leikkauksella. Kuvan kartio on katkaistu pohjansuuntaisella leikkauksella, jolloin vaippa näyttää avattuna sektorilta, josta on leikattu sektorimainen osa keskipisteen ympäriltä pois.


title: Vaippa (geometria)

text: Tetraedri on pyramidi, jonka pohja on säännöllinen kolmio ja vaippa koostuu kolmesta säännöllisestä kolmioista. Katkaisemalla vaippa särmän kohdalta, leviää se kolmeksi kyljistään kiinnittyneeksi kolmioksi. Jos teraedrin särmää merkikään luvulla "a", ovat vaipan mitat "a" korkea ja "3a" leveä. Vaipan ala on


title: Vaippa (geometria)

text:
Suoran neliöpohjaisen pyramidin pohja on neliö ja vaippaan kuuluvat tahkot tasakylkisiä kolmioita, joita on yhtä monta kuin pohjassa on sivuja eli neljä. Kun pyramidin pohjan sivun pituutta merkitään luvulla "a", tahkon särmää "s" ja pyramidin korkeus "h", saadaan
ja vaipan alaksi
Pyramidin katkaiseminen tulee tarkastella erikseen kuten kaikki katkaistujen kartioiden tapauksessa tehdään.


title: Vaippa (geometria)

text: Pyörähdyskappale syntyy ajatuksesta, että pyörähdysakselin ympärillä pyöräytetään yksi kierros annettua käyrää niin, että syntyy suljettu tila pyörähdysvaipan sisälle, tai äärellisen käyrän tapauksessa, syntyy pyörähdysvaippa, joka yhdessä käyrän päätepisteiden muodostamien pohjaympyröiden kanssa muodostaa kappaleen suljetun tilan. Vaipan mitat ja geometria riippuu suuresti pyörähdyskäyrän muodosta ja etäisyydestä akseliin. Sen pinta-ala voidaan laskea integraalilaskennan keinoin. Jos x-akselin ympäri pyöräytetään käyrä formula_13, saadaan vaipan alaksi


title: Vaippa (geometria)

text: Jos luovutaan lieriö- tai kartiomaisuudesta ja tarkastellaan muita kappaleiden muodostumistapoja kuin pyörähtäminen, löytyy vielä tilanteita, joissa voidaan löytää vaippoja. Esimerkiksi antiprisma ei ole lieriö, mutta kahden erilaisen pohjan välissä voi olla vaippa siitä huolimatta.


title: Shakira (albumi)

text: Shakira on kolumbialaisen laulaja-lauluntekijä Shakiran kymmenes studioalbumi, jonka julkaisi RCA Records 21. maaliskuuta 2014. Se on hänen ensimmäinen englanninkielinen studioalbuminsa sitten vuonna 2009 julkaistun She Wolfin. Marraskuussa 2011 Shakira ilmoitti, että hän on alkanut työskentelemään uuden albuminsa parissa, jota hän työsti aina vuoteen 2014 asti. Albumi oli tarkoitus julkaista jo vuonna 2012, mutta koska Shakira tuli raskaaksi, albumin julkaisua lykättiin. Albumin teon alkuvaiheilla Shakira erosi Epic Recordsista ja hän teki myöhemmin sopimuksen Epicin tytäryhtiön, RCA Recordsin kanssa.


title: Shakira (albumi)

text: Pop-albumina "Shakira" sisältää risteytyksiä myös monien muiden musiikkigenrien, kuten reggaen, rockin, dancen ja countryn kanssa. Albumin sanoituksissa käydään läpi äitiyttä, romanttisten suhteiden monimutkaisuuksia, rakkauden eri vaiheita sekä henkilökohtaisen onnellisuuden etsimistä. Suuren osan albumin sisällöstä on sanoittanut Shakira yhdessä Nashrin ja Adam Messingerin kanssa, joista kaikki ovat olleet myös tuottamassa albumia.


title: Shakira (albumi)

text: Julkaisunsa jälkeen "Shakira" on saanut pääosin positiivisia vastaanottoja musiikkikriitikoilta, jotka kehuivat sen sanoituksellista sisältöä, kun taas jotkut olivat sitä mieltä, että Shakira yrittää "Amerikkalaistaa hänen ääntään". Kaupallisesti albumi menestyi hyvin listoilla, sillä se debytoi Yhdysvaltain Billboard 200-listan toisella sijalla, myyden ensimmäisen viikon aikana yhteensä 84 000 kopiota. Tämän myötä "Shakira"-albumista tuli laulajan parhaiten listoilla sijoittunut albumi, tosin vastineeksi siitä tuli laulajan huonoiten julkaisuviikolla myynyt albumi.


title: Shakira (albumi)

text: Albumin materiaalia aloitettiin julkaisemaan vuonna 2014, ensimmäisen singlen ollessa "Can't Remember to Forget You", joka julkaistiin 13. tammikuuta 2014, jolla vierailee myös barbadoslais-yhdysvaltalaisartisti Rihanna. Kappale pääsi Yhdysvaltain Billboard Hot 100-listan 15. sijalle, sijoittuen kymmenen parhaan joukkoon esimerkiksi Espanjassa, Ranskassa, Saksassa ja Sveitsissä. "Empire" julkaistiin albumin toisena singlenä rajoitetusti lukuisissa valtioissa, jota seurasi 28. maaliskuuta 2014 julkaistu "Dare (La La La)".


title: Shakira (albumi)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 7. Se pysyi listalla yhteensä 21 viikkoa.


title: Pispan asuinpaikka

text: Pispan kivikautinen asuinpaikka on hyvin säilynyt ja löydöiltään rikas tyypilliseen kampakeraamiseen ja nuorakeraamiseen kauteen kuuluva kivikautinen asuinpaikka ja kalmisto, joka sijaitsee Satakunnan Kokemäellä Risten Säpilässä. Pispan löydöistä, ja erityisesti sen punamultahaudoista, on runsaasti mainitoja kirjallisuudessa.


title: Pispan asuinpaikka

text: Pispan kivikautinen asuinpaikka sijaitsee noin 3 kilometriä Kokemäen kirkolta koilliseen Säpilänniemen lounaisosassa noin 400 metriä Kokemäenjoen Säpilänniemen länsipuolta kiertävän joenuoman itärannalla. Nykyään muinainen asuinpaikka on peltomaata, metsänreunaa ja Pispan talon pihamaata. Kivikautinen asuinpaikka sijaitsi muinaisen merenrannan äärellä. Asuinpaikkavyöhyke ulottui pohjois-etelä-suuntaisena kapeana toista kilometriä pitkänä kaistaleena. Vyöhyke alkoi pohjoisessa olevalta Hurun tilan mailta ja jatkoi kauaksi Pispan talon ohi etelän suuntaan. Kivikautisten löydösten alue seuraa pääosin 42,5 metrin korkeuskäyrää, joka oli tuolloin merenrannan tasolla. Suurimmat kaivaukset tehtiin aivan Pispan pihapiirin läheisyydessä, joten potentiaalisesta alueesta on tutkittu alle prosentti. Kaikki mainitut kohteet ovat yksityisellä maalla.


title: Pispan asuinpaikka

text: Suomessa kivikauden asukkaat on yleensä havaittu asuvan aivan veden äärellä. Tämä on ymmärrettävää, sillä esimerkiksi juomavesi on silloin ollut helposti saatavilla, kalastuksella on ollut suuri merkitys ravinnonsaannissa ja liikkuminen vesitse on ollut helppoa. Mikäli Pispan asuinpaikalla toimittiin samalla tavalla, voidaan asuinpaikka ajoittaa karkeasti muinaisen rantaviivan sijainnin avulla maankohoamisen perusteella. Säpilän länsipuolen kivikautiset löydöt on tehty maastossa selvästi erottuvan töyrään rinteiltä ja sen päältä. Havainto on vahvistunut kaivauksissa, jonka alimmat löydökset sijaitsevat rinteen alareunalla noin 42,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Tätä korkeutta voidaan myös pitää kriittisenä rajana, sillä asukkaiden suullisen tiedon mukaan Kokemäenjoen keväiset tulvat ulottuivat tälle korkeudelle asti ennen Kolsin voimalaitoksen rakentamista.


title: Pispan asuinpaikka

text: Asuinpaikan edustaa suojasi muinoin joukko pieniä saaria. Merenlahti, joka aukesi oikealle luoteeseen, sijaitsi suojassa avomeren aallokolta Järilänkankaan ja Hiittenharjun takana. Joensuun makea vesi piti suolapitoisuuden pienenä asuinpaikan läheisyydessä.


title: Pispan asuinpaikka

text: Pispan kivikautinen asuinpaikka on Satakunnassa eniten tutkittu tyypillinen kampakeraaminen asuinpaikka. Sen tutkimushistoria alkoi paikallisten asukkaiden havainnoista ja yhteydenotoista Kansallismuseoon. Vuonna 1950 toimittaja Antti Prusi toimitti Kansallismuseoon löytämiään esineitä, jotka hän oli poiminut maasta. Myöhemmin, vuonna 1954, Pispan talon poika Markku Ryömä löysi nelisivuisen poikkiteräisen kivikirveen terän. Näiden löytöjen jälkeen Ville Luho toimitti vuonna 1955 santakuopan pohjalla pienen kaivauksen. Asia jäi tämän jälkeen lepäämään, mutta sitten vuonna 1957 Rauha Prusi löysi liuskeisen rengaskorun ja Mikko Ryömä löysi vielä useita muita esineitä, jotka hän toimitti vuoden 1960 alussa Kansallismuseoon. Nyt Muinaistieteellinen toimikunta lähetti Ville Luhon tutkimaan paikkaa tarkemmin. Hän järjesti kaivauksen Pispan talon viereen 4.8.−12.8.1960 apulaisinaan Arne Kopisto ja J. Ennilä. Näissä kaivauksissa tehtiin runsaasti erilaisia löytöjä. Vasta vuonna 1989 Leena Ruonavaara jatkoi tutkimuksia koekaivauksella, joka oli löydöiltään myös runsas. Koekaivaukseen herättiin Kokemäenjoen oikaisuhankkeen johdosta, joka tulisi kulkemaan tutkitun alueen yli ja vaatisi useampivuotisen pelastukaivauksen. Lukuun ottamatta Kokemäen kunnan tilamaa inventointia, jonka Nina Strandberg teki vuonna 1998, ja vesiputken kaivun valvontaa, jonka suoritti Taina Pietikäinen vuonna 2002, Pispalle ei ole tämän jälkeen palattu.


title: Pispan asuinpaikka

text: Vuosina 1955 ja 1960−61 kaivettiin yhteensä 876 m². Avatut alueet sijaitsivat seuraavasti: hiekkakuopan pohja (vuonna 1955), hiekkakuopan reuna (1960), rinne sähkölinjan alla (1960), pieni alue pihan pohjoispuolella (1960) ja kaksi aluetta tämän molemmilta puolilta (1961). Nämä kaivaukset vietiin koskemattomaan pohjahiekkaan asti.


title: Pispan asuinpaikka

text: Vuonna 1989 tutkittiin vielä 144 m² Pispan ja Hurun talojen väliseltä rajalla. Koekaivauksessa avattiin pitkä oja ja sen läheltä tutkittiin 33 erillistä ruutua. Useimmista paikoista seulottiin vain peltomulta, jonne oli auraamisesta johtuen noussut runsaasti löytyaineistoa. Erityisesti pitkässä ojassa oli tuhoutumisvaarassa olleita liesiä, joten ne kaivettiin esille ja tutkittiin. Muut hiekkassa olleet kohteet jätettiin tuleville tutkimuskerroille. Alueella suoritettiin vielä erilaisia fysikaalisia ja kemiallisia mittauksia noin 4800 m² suuruisella alueella.


title: Pispan asuinpaikka

text: Vuonna 2002 kaivettiin rantamökin vesijohtoa varten syvä oja, jonka esille tuomia löytöjä tutkittiin silmämääräisesti. Oja oli noin metrin leveä ja 65 metriä pitkä, ja sen varrelta huomattiin kolme punamultalaikkua.


title: Pispan asuinpaikka

text: Ertyisesti Ruonanvaara ilmaisi vuoden 1989 kaivausraportissaan, että Pispasta löytyi pinta-alaan nähden runsaasti ihmistoiminnan jäänteitä. Erityisesti esineitä ja niiden katkelmia sekä työstöjätettä löytyi runsaasti.


title: Pispan asuinpaikka

text: Monelta kivikautiselta asuinpaikalta on löytynyt suuriakin kuoppia, jotka ovat peittyneet tai peitetty myöhemmin hiekalla. Ne erottuvat likamaana, joka ulottuu puhtaan hiekkakerroksen läpi. Havaittu jälki on tulkittu jätekuopaksi, jos sen pohjalta on löytynyt rikoutunutta keramiikkaa, kiven siruja, luujäänteitä, tuhkaa tai muuta jätemateriaalia. Pispassa jätekuopat ovat pieniä, mutta joskus ne ovat halkaisijaltaan jopa 2−3 metriä ja toista metriä syviä.


title: Pispan asuinpaikka

text: Pispassa vieläkin suurempien kuoppien tarkoituksesta Luho tarjoaa selitykseksi asumuksien maanalaisia syvennyksiä. Neoliittisella kivikaudella tuli tavaksi kaivaa asumuksen pohja noin metrin verran maahan ja tukea kattorakenteet kuopan reunoille. Asumuksen lämpötalous on ilmeisesti silloin ollut parempi kuin maan päälle rakennetussa asumuksessa. Asuinpainanteen erottaminen suuresta jätekuopasta on kuitenkin ongelmallista. Rakennuksen puiset rakenteet ovat Suomessa yleensä maatuneet pois ja kuopan reunat sortuneet kuoppaan. Suorakaiteen muotoinen asumuksen pohja muutuu eroosion vaikutuksesta soikon muotoiseksi loivaksi kuopaksi, jonka muotoa on voitu jälkeenpäin kaivamalla tai täyttämällä vielä muuttaa.


title: Pispan asuinpaikka

text: Pispan suurimpien kuoppien todistaminen asuinpainanteiksi on ollut vaikeaa, koska ne ovat olleet pieniä mahdollisille asumukselle. Erään suuren kuopan mitat olivat 6,75 metriä pitkä ja 2−4 metriä leveä, josta 2 metrin leveyttä oli yli 4 metriä. Epätavallisen muotoisen kuopan toisessa päässä oli 2 metriä halkaisijaltaan oleva liesi. Kun kuopan molemmissa päissä oli paalun jäljet, mainitsi Luho kuopan oleva asumuksen jäänne. Asumusten vertaaminen (vuonna 1960) Madennevan tyyppisiin asumuksiin lienee vieläkin ennenaikaista, sillä niitä ei olla vieläkään päästy tutkimaan nykyaikaisin menetelmin.


title: Pispan asuinpaikka

text: Koska alueen harjut sisältävät happamien kivilajien hiekkaa, on kaikki orgaaninen materiaali maatunut olemattomiin. Orgaanisilla materiaaleilla tarkoitetaan hautoja, niiden vainajia, vainajien vaatetusta, työvälineiden puu- ja luuosia, puu- ja tuohiastioita ja niissä ollutta ruokaa, ja niin edelleen. Kaivauksissa kuopat ja haudat erottuvat likaisen hiekan värisävyistä verrattuna ympäröivästä koskemattomasta ja puhtaasta hiekasta. Kulttuurimaaksi tai likahiekaksi kutsuttu maa on usein rasvan tai tuhkan värjäämää, kun taas luonnollinen koskematon hiekka on mineraalipintaista maata. Tätä taustaa vasten onkin arkeologeille onnekasta, että vainajat peitettiin usein punamullalla. Haudat erottuvatkin silloin helposti puhtaassa hiekassa.


title: Pispan asuinpaikka

text: Pispan kaivauksilla vuosina 1955 ja 1960−61 löytyi runsaasti haudaksi määriteltyjä rakenteita. Ville Luho määritteli punamultahaudoiksi 20 punamullalla merkittyä kuoppaa, jotka hän numeroi roomalaisilla numeroilla I−XX. Osaan näistä haudoista liitti hän pienen varauksen. Niistä seitsemän ensimmäistä (I−VII) löytyivät laajempien kuoppien eli asumuksien sisältä. Osa punamultarakenteista (VIII−XIII) sijaitsivat kulttuurimaan alueella asumusten ulkopuolella ja loput (XIV−XX) kulttuurimaan alueen ulkopuolella. Nykyään haudoiksi hyväksyttyjä punamultaläiskiä mainitaan lähteestä riippuen 13 tai jopa vain 10 . Pienet punamultakuopat, joissa on esinelöytöjä, saattavat nykytulkinnan mukaan olla rituaaliin liittyviä uhrikuoppia. Vuonna 2002 vesijohtoputken kaivamisen yhteydessä havaittiin vielä kolme punavärialuetta, joista yksi määriteltiin suoraan haudaksi.


title: Pispan asuinpaikka

text: Esimerkkinä siitä, millainen punahaudan jäännös oli Pispassa, esitellään tässä hauta numero XIV (Luhon numerointi). Se sijaitsi varsinaisen pihapiirin eli kulttuurimaannoksen ulkopuolella, mutta oli ylempänä rinteessä sijaitsevan karkean hiekan alueella. Punamullalla värjäytyneen alueen suurin pituus oli noin 2 metriä ja leveys noin 1,5 metriä. Haudan pituusakseli asettui pohjois-eteläsuuntaan. Haudan poikki oli myöhemmin kaivettu oja, mikä tuhosi hautaa sen eteläpäässä. Punamullan värjäämän maannoksen paksuus oli noin 70 senttimetriä. Vainajasta ei löytynyt edes jälkiä saati sitten luita, vaan kaikki orgaaninen oli maatunut olemattomiin. Vaikka punamultaa on saatettu ripotella vainajan ja esineiden päälle, ei niiden maatuminenkaan jättänyt edes punamultaan poikkeavia jälkiä. Vaikuttaa siltä, että punamulta kulkeutuu pintavesien mukana syvemmälle ja kohoaa joskus nousevan pohjaveden vaikutuksesta myös ylöspäin.


title: Pispan asuinpaikka

text: Haudan pohjoispäässä oli vaakatasossa laakakivi. Tämä on voinut olla vainajan päänalunen, kuten on havaittu ulkomaisissa kivikautisissa haudoissa. Hautaan oli joutunut muutama piikivi- ja kvartsi-iskos. Mielenkiitoisimmat löydökset olivat isot piikivikärjet, joita oli neljä kappaletta. Kolme niistä löytyivät lähes samalta syvyydeltä vierekkäin ja neljäs 20 senttimetriä niistä pohjoiseen. Näitä voidaan muotonsa vuoksi pitää nuolenkärkinä. Kaikkien kärkien kanta osoitti etelään, joten ne on ilmeisesti pantu hautaan nipussa nuoliin vartettuina. Niiden vieressä on saattanut olla myös jousi, mutta se olisi kuitenkin maatunut olemattomiin. Kaikki löydöt olivat punamullan värjäämiä ja peittämiä. Koruja ei löytynyt, joten tässä oli kaikki, mitä vainajasta jäi hautaan.


title: Pispan asuinpaikka

text: Toinen hauta on Pispalle tyypillinen. Vainaja on haudattu 2 metriä pitkään ja 90 senttimetriä leveään kuoppaan, joka on pohjois-etelä-suuntainen. Haudan täytteenä on käytetty likamaata, jonka vuoksi hauta erottui puhtaan hiekan joukosta selvästi. Vain toisessa päässä oli käytetty punamultaa noin 70×70 senttimetrin alueella ja noin 25 senttimetrin syvyydeltä. Vain punamullan joukosta löytyi hauta-antimeksi luonnehdittu piikivinen nuolenkärki.


title: Pispan asuinpaikka

text: Suuret hiekassa erottuvat likamaa-alueet on tulkittu olevan umpeen peitetyiksi asumuskuopiksi. Myös näissä on löytynyt punamultaläiskiä. Yhdessä kohtaa asumuskuopan täytteessä löytyi neljä punamultaläikkää. Kolme niistä löytyi kuopan leveimässä itäpäässä ja yksi kuopan kapeassa länsipäässä. Leveän pään haudan V pienen punamultaläiskän (70×30 senttimetriä) alla ollut kuopan jäänne ulottui 80 senttimetrin syvyyteen ja sen pohjalta löytyi kivinen kourutaltta. Hauta oli muuten normaalin kokoinen eli 2 metriä pitkä ja 1 metriä leveä. Haudan III punamulta-alue oli kooltaan 65×45 senttimetriä ja 19 senttimetriä syvä ja haudan IV oli halkaisijaltaan 30 senttimetriä. Hauta VI oli vastaavan kokoinen kuin hauta V. Esinelöytöjä ei tehty, joten jää arkeologeille päätettäväksi, olivatko kaikki kohteet hautoja.


title: Pispan asuinpaikka

text: Nuotion tai lieden erottaa jätekuopasta suuri tuhkan määrä ja tulen rikkomat mustat kivet. Tulisijat eli liedet olivat halkaisijaltaan noin 1−2 metriä ja 30−60 senttimetriä syviä. Liedet olivat patamaisesti keskeltä syvempiä ja ne olivat täynnä tulen halkomia kiviä. Joskus päällimmäiset kivet on siirretty uuteen lieteen, mikä näkyi myös Pispassa. Tulisijoja löytyi vuoden 1960 aikana 20 ja nuotiopaikkoja 9. Nuotiopaikka polttaa hiekan punaiseksi ja jättää jäljelle tuhkaisen kerroksen, mutta sille ei ole tehty kivettyä kuoppaa. Nuotiot saattoivat silti olla yli kaksimetrisiä.


title: Pispan asuinpaikka

text: Vain epäorgaanisia koruja on jäänyt jäljelle. Näistä meripihkakorut herättävät aina huomiota. Ville Luho on löytänyt niitä 12, joista vain 6 olivat ehjiä. Muissa lähteissä mainitaan jopa 21 meripihkakorua tai korun katkelmaa. Yksi koruista oli linssin muotoinen riipus, kaksi olivat katkelmia renkaan muotoisista koruista ja kaksi olivat helmiä, joiden läpi oli porattu pitkittäinen reikä naruun ripustamista varten.


title: Pispan asuinpaikka

text: Toinen korutyyppi on liuskerangas, joka on valmistettu ohuesta liuskekivestä harppimaisella työkalulla ympyrän muotoon leikkaamalla. Jo vuonna 1955 löytyi ehjä liuskerengas ja vuoden 1989 kaivauksissa renkaan kappale.


title: Pispan asuinpaikka

text: Keramiikka-astioiden palasia on kaivauksissa löytynyt yhteensä noin 4000 kappaletta, jotka kuivina painoivat noin 7 kilogrammaa. Suurin osa niistä edustavat tyypillistä kampakeramiikkaa (vanhempi vaihe Ka II:1), mutta joukossa on myös nuorempaa vaihetta (Ka II:2) sekä muutama pala nuorakeramiikkaa.


title: Pispan asuinpaikka

text: Erityinen löytö liittyy astian reunapalaan, jonka kuviot muistuttavat vesilintua. Linnut on painettu ruukkuun suorilla kampaleimoilla tyylitellen linnun kaulaa, päätä, siipiä ja sen vesirajaa, että vaikutelmaksi tulee kaksi vasemmalle uivaa vesilintua. Ruukuissa on vain harvoin tunnistettavia geometrisiä kuvioita.


title: Pispan asuinpaikka

text: Työvälineitä on löytynyt kaivauksilla muutama. Veitset on vaikeaa erottaa keihäänkärjistä, mutta Pispan veitsi oli työstetty epäsymmetriseksi. Mahdollisia veitsen kärkien katkelmia on löytynyt 10, joista yksi on Kokemäen museossa näytteillä. Ne ovat muuten piikiveä, mutta yksi on kvartsia. Kourutalttoja on löytynyt 3, tasatalttoja 4, purasimia 2, kaapimia 45 ja kivihioimia on löytynyt 13. Eräs veitstä oli liuskeinen Z-muotoinen veitsi, johon oli hiottu koristelovia.


title: Pispan asuinpaikka

text: Nuolenkärjiksi kelpaavia teräväkärkisiä teriä on löytynyt 24, joista osa on löytynyt katkenneina. Niistä 17 on piikiveä ja loput kvartsia (katso valokuva ). Näillä on metsästetty lintuja, pienriistaa ja myös suurempia nisäkkäitä. Kalastukseen liittyy vain yksi ongenkoukun kivinen varsi, joka löytyi haudasta. Koukun luinen väkänen oli maatunut pois.


title: Pispan asuinpaikka

text: Kun alue nousi merestä, asettuivat sinne seudun vakinaiset asukkaat. Ylempänä, merellisen lahden perällä, oli muutama sata vuotta aikaisemmin ollut Kraviojankankaan asuinpaikka, josta väki on siirtynyt asteittain pohjoisemmaksi saavuttaen lopulta Pispan.


title: Pispan asuinpaikka

text: Paikka saatettiin välillä hylätä, koska kaivauksissa on löytynyt merkkejä myöhäisemmäst asutuksesta. Edullinen sijainti kalaisan joen rannalla sen hiekkaisella harjulla on varmasti houkutellut asukkaita kaikkina aikoina. Tämä koskee myös vasarakirveskansaa, jonka nuorakeramiikkaa on löytynyt heidän erilaisen lieden läheisyydestä.


title: The Walking Dead (4. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan "The Walking Deadin" neljäs tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 13. lokakuuta 2013 ja jatkui 30. maaliskuuta 2014 asti. Sarja perustuu samannimiseen sarjakuvaan. Kauden esittäminen alkoi Suomessa 20. lokakuuta 2013 ja päättyi 31. maaliskuuta 2014. Sarjaa esitettiin 16 jakson verran.


title: Thomas Rajalenius

text: Thomas Rajalenius (s. 1610-luvulla Huittinen – 23. tammikuuta 1688 Tyrvää) oli suomalainen kirkkoherra ja saarnakirjailija.


title: Thomas Rajalenius

text: Rajaleniuksen vanhemmat olivat Huittisten Raijalan kylän Mattilan talollinen Bertil Mattsson (Perttu Matinpoika) ja Margareta Jakobsdotter (Reeta Jaakontytär). Hän pääsi ylioppilaaksi 1640 ja opiskeli sitten Turun akatemiassa.


title: Thomas Rajalenius

text: Rajalenius toimi vuodesta 1642 alkaen opettajana Porin triviaalikoulussa ja sen jälkeen hän oli ensin Huittisten kappalaisena vuodesta 1646 ja viimeksi Tyrvään kirkkoherrana vuodesta 1665. Rajalenius oli lääninrovastina 1680–1686.


title: Thomas Rajalenius

text: Rajalenius julkaisi vuonna 1654 suomenkielisen saarnakirjan "Muutamat christilliset saarnat" ja suomenkielisen hääsaarnan "Lyhy Hää-Saarna". Rajalenius kirjoitti myös suomenkielisen onnittelurunon Viipurin piispan Henrik Carsteniuksen (1612–1683) teoksen "Cantio Cygnaea" vuonna 1667 painettuun suomennokseen.


title: Thomas Rajalenius

text: Rajalenius omisti vuodesta 1649 Maurialan talon Huittisten Maurialan kylässä.


title: Thomas Rajalenius

text: Rajalenius oli naimisissa vuodesta 1643 Katarina Klemetsdotter Mulinuksen kanssa jonka isä oli Turun kaupungin porvari ja porvarissäädyn valtiopäivämies Klemetti Muuli. Heidän poikiaan olivat Karkun kappalainen Johan Rajalenius (k. 1686), Rauman kirkkoherran virasta 1703 erotettu Bertil Rajalenius (k. 1704) ja Tyrvään kappalaisena toiminut Tomas Rajalenius (k. 1715).


title: Apinoiden planeetan vallankumous

text: Apinoiden planeetan vallankumous () on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tieteiselokuva, jonka on ohjannut Matt Reeves. Elokuva on jatko-osa vuoden 2011 elokuvalle "Apinoiden planeetan synty". Pääosissa ovat Andy Serkis, Gary Oldman, Jason Clarke ja Keri Russell.


title: Joseph Kessel

text: Joseph Kessel 10. helmikuuta 1898 Villa Clara, Entre Ríos, Argentiina – 23. heinäkuuta 1979 Avernes, Val-d'Oise, Ranska) oli ranskalainen kirjailija ja toimittaja.


title: Joseph Kessel

text: Kesselin isä Samuel Kessel oli alkujaan liettuanjuutalainen ja ammatiltaan lääkäri. Isän matkustelun vuoksi Kessel syntyi Argentiinassa, mutta asui elämänsä ensimmäiset vuodet Venäjällä Orenburgissa. Perhe muutti Ranskaan 1908. Hän opiskeli Nizzassa ja Pariisissa ja toimi lentäjänä ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Joseph Kessel

text: Kessel kirjoitti useita teoksia, joista myöhemmin tehtiin elokuva. Tunnetuin elokuvista on Luis Buñuelin ohjaama "Päiväperho" (1967). Hän oli vuodesta 1962 Ranskan akatemian jäsen (tuoli 27). Hän käänsi 1943 sisarenpoikansa Maurice Druonin kanssa Anna Marlyin "Partisaanien laulun" venäjästä ranskaksi. Laulusta tuli toisen maailmansodan aikana Vapaan Ranskan joukkojen ("Forces Françaises Libres") tunnuslaulu.


title: Joseph Kessel

text: Joseph Kessel on haudattu Cimetière du Montparnassen hautausmaalle Pariisiin.


title: Joseph Kessel

text: Joseph-Kesselin palkinto (Prix Joseph Kessel) myönnetään "ranskankieliselle kirjalle, jolla on suuri kirjallinen arvo". Tuomaristossa ovat tai ovat olleet jäseninä Tahar Ben Jelloun, Michèle Kahn, Pierre Haski, Gilles Lapouge, Jean-Marie Drot, Michel Le Bris, Erik Orsenna, Patrick Rambaud, Jean-Christophe Rufin ja Olivier Weber..


title: FC Admira Wacker Mödling

text:
FC Admira Wacker Mödling on Ala-Itävallan teollisuusvyöhykkeeltä kotoisin oleva jalkapalloseura, joka on syntynyt fuusioiden kautta. Nykyään se pelaa Itävallan Bundesliigaa.
Admira on perustettu Wienin eteläisessä Jedleseen kaupunginosassa vuonna 1905 kahden 1800-luvulta peräisin olevan urheiluseuran yhdistyessä. Menestystä joukkueelle alkoi tulla 1927 Mitropacupissa, ja joukkue voitti seitsemän maansa mestaruutta toiseen maailmansotaan mennessä. Vuonna 1947 voitti wieniläinen yhteistyökumppani Wacker mestaruuden. Tällöin joukkueessa pelasi lahjakas nuori Gerhard Hanappi, josta tuli pitkäaikainen maajoukkueen tähtipelaaja. Admira voitti mestaruuden jälleen 1966. Pian pääsponsori siirtyi Wienistä hieman etelään Mödlingiin, joka on seuran nykyinen kotipaikka. Admira ja Wacker fuusioituivat vuonna 1971.
Niin sanottu Bosman-tapaus varjosti seuraa vuonna 1995. Vuonna 2014 joukkue sijoittui Bundesliigassa yhdeksänneksi.


Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2015 pelattiin huhtikuussa 2015 Turkin Izmirissä. Turnaus pelattiin seitsemän joukkueen yksinkertaisena sarjana, jonka voittaja nousi seuraavaksi kaudeksi MM-kilpailujen 2. divisioonan B-lohkoon. Turnauksen voitti Pohjois-Korea. Ratkaisevassa viimeisessä ottelussa se voitti Turkin jatkoajan jälkeen.


title: Jacobus Pauli Raumannus

text: Jacobus Pauli Raumannus eli Jaakko Paavalinpoika Raumannus (noin 1600 mahdollisesti Rauma – 1678 Pirkkala) oli suomalainen kirkkoherra ja uskonnollisen kirjallisuuden suomentaja. Hän julkaisi luterilaisen kirkon tunnustuskirjat nimellä "Confessio Fidei, Se on Augsburgin Uscon Tunnustos, Suomexi" (1651) ja "D. Martinus Lutheruxen Catechismus Se suurembi" (1674) ja lisäksi virsi- ja evankeliumikirjan.


title: Jacobus Pauli Raumannus

text: Nähtävästi raumalaissyntyisen Raumannuksen mainitaan opiskelleen ulkomailla yliopistossa. Hän toimi ainakin vuodesta 1632 lähtien Turun lukion yhteydessä toimineen alkeiskoulun eli pedagogion opettajana. Raumannuksesta tuli Pirkkalan kirkkoherra 1638, ja tämä virka hänellä oli kuolemaansa saakka. Raumannus oli myös Tyrvään rovastikunnan lääninrovasti vuosina 1645–1678. Hän oli pappissäädyn valtiopäivämiehenä Tukholmassa vuosina 1642 ja 1664, ja hän oli Turun pappeinkokouksessa synodaaliväitöksen respondentti 1632 ja suomenkielinen saarnaaja 1667. Hänet haudattiin 12. lokakuuta 1679 Pirkkalan kirkkoon alttarin alle.


title: Jacobus Pauli Raumannus

text: Raumannus suomensi ensimmäisenä Augsburgin tunnustuksen joka painettiin 1651. Hän aloitti 1664 Avenariuksen rukouskirjan, vuoden 1655 uskonsäännön, Schmalkaldenin artikkelien sekä Martti Lutherin Ison katekismuksen suomentamistyön ja sai teokset suomennettua painokuntoon syksyllä 1672. Ison katekismuksen suomennos painettiin 1674 ja Avenariuksen rukouskirjan suomennos ("D. Avenariuxen aamu- ja ehto-rucouxet, joca päiwä wijckosa") julkaistiin saman vuonna piispa Johannes Gezelius vanhemman painattaman suomenkielisen virsikirjan liitteenä. Raumannuksen suomennostyötä tuettiin myöntämällä hänelle elinikäinen vapautus kruununveroista ja antamalla hänen verorästinsä anteeksi. Myös teosten painatus maksettiin valtion varoista.


title: Aschanska villan

text: Aschanska villan on punainen huvilarakennus Uumajassa, Ruotsissa. Aschanska villanin on suunnitellut arkkitehti Ragnar Östberg ja se valmistui vuonna 1906. Vuodesta 1980 rakennus on ollut kulttuuriperintörakennus.


title: Aschanska villan

text: Huvilan on suunnitellut tukholmalainen arkkitehti Ragnar Östberg, ja se valmistui vuonna 1906 eversti Wilhelm Aschanille, joka johti paikallista lohikäärmerykmenttiä. Östberg suunnitteli useita Uumajassa olevia rakennuksia, vaikkakin hänet tunnetaan parhaiten Tukholman kaupungintalon rakentamisesta. Nykyään huvilassa on toimistotilaa sekä ravintola.


title: Aschanska villan

text: Puinen huvila on suunniteltu kansallisromanttisella tyylillä, kuten Scharinska villankin, jonka sama arkkitehti rakensi Uumajaan vuotta aiemmin. Huvila on rakennettu kivijalalle ja sokkelille. Huvilassa on yksi kerros sekä ullakko jyrkän harjakaton sisäpuolella.


title: Aschanska villan

text: Östberg rakensi samoihin aikoihin teatteria Uumajaan. Se oli rakennettu kuitenkin puutavarasta ja se paloi vuonna 1913. Aschanska villan on ollut kulttuuriperintörakennus vuodesta 1980 lähtien.


title: Lapsi 44 (elokuva)

text: Lapsi 44 "(Child 44)" on huhtikuussa 2015 ensi-iltansa saanut Daniel Espinosan ohjaama jännityselokuva. Sen pääosissa ovat Tom Hardy, Noomi Rapace, Joel Kinnaman, Gary Oldman ja Vincent Cassel. Elokuva perustuu Tom Rob Smithin romaaniin "Lapsi 44" vuodelta 2008.


title: Gauselin suurtila

text: Gauselin maatila sijaitsee Gauselin kaupunginosassa Husebergetin laella Stavangerissa Rogalandissa Norjassa. Se on ollut kansainvaelluskaudella, merovingikaudella ja viikinkiajalla suurtila, josta on löydetty muun muassa jäänteitä pitkistätaloista, hautaröykkiöistä, niin sanottu kuningattaren hauta sekä kolme venehautaa. Varhaisimmat viljelyn merkit ovat pronssikaudelta asti.


title: Gauselin suurtila

text: Muinainen maatila sijaitsee Gauselin korkeimmalla paikalla Husebegretilla, joka on pyöreälakinen moreeniselänne. Se kohoaa 89 metriä merenpinnan yläpuolelle, ja sen huipulta on hyvä näkyvyys kaikkiin ilmansuuntiin.


title: Gauselin suurtila

text: Husebergetin huippu on ollut asuttuna jo kivikaudella ja viljeltynä nuoremmalta pronssikaudelta asti (1800−500 eaa.). Maan laatu on erinomainen viljelyyn, minkä vuoksi kukkula on otettu varhain viljelyyn. Husebergetiltä on löydetty 21 muinaisrakennuksen pohjaa, mutta niitä on ollut samanaikaisesti käytössä vain kaksi tai kolme. Tutkimuksissa huomattiin, että jo kansainvaellusaikana 300 jaa. on paikalla ollut suurtila, jossa 40 metriä pitkä päärakennus ja suuri erillinen navetta tai lato rajasivat väliinsä suuren pihaton. Rakennuksien pohjat olivat aikaansa nähden tavallista suurempia, joten voidaan puhua rautakauden suurtilasta. Niiden läheltä löytyi kolmas rakennus, joka oli samanaikainen kuin kaksi muuta. Sitä pidetään juhlasalina.


title: Gauselin suurtila

text: Rautakauden edistyessä maatilan rakennukset siirrettiin mäen huipun tuntumaan.Sieltä löydetyt talot olivat 5 metriä leveitä ja 13−20 metriä pitkiä. Maatila oli suurtila myös viikinkiajalla (800−1030 jaa.), mistä todistavat rikkaat viikinkiaikaiset haudat. Silloisen talon rakennukset sijaitsivat samalla paikalla, jossa myöhemmin historiallisena aikana oli kartano.


title: Gauselin suurtila

text: Husebergetin maatila on ollut lähialueen huomattavin kartano, ja sen isäntä lienee ollut mahtisukunsa edustajana seutukunnan päällikkö. Tällaisen päällikön tehtävänä on ollut varustaa puolustus- ja sotajoukkiot ja varustaa veneet. Norjalaisten viikingit ovat saaneet sieltäkin sotajoukon, jolla valloitettiin Irlantia.


title: Gauselin suurtila

text: Muinaisjäännökset tulivat tutkijoiden tietoon vuonna 1860, kun viljelijät raivasivat Husebergetin huipun ympäristöä viljelylle soveliaammaksi. He tasoittivat joitakin kumpuja ja poistivat kiviä, jotta auraaminen olisi ollut vaivattomampaa. He kaivoivat myös auki yhden kolmesta suuresta hautakummusta, jonka sisältä he löysivät venehaudan (Gauselin venehaudat). Veneeseen, joka on noin 10 metriä pitkä, oli rakennettu puinen hautakammio, johon oli haudattu mies mukanaan runsas esineistö 850-luvulta jaa. Vieressä oli toinen venehauta, joka sekin havaittiin tuolloin. Vuonna 1999 tutkittiin pellolla olevien suurempien hautakumpujen rakenteita. Ne olivat osittain säilyneet, vaikka maata on aurattu yli sataa vuotta. Eräs rakennelma sisälsi pienen venehaudan.


title: Gauselin suurtila

text: Vuonna 1883 löytyi varsin hyvin säilynyt rikkaan naisen hauta. Se on ajoitettu noin 850 jaa. tietämille päätellen haudasta löytyneistä koruista ja esineistä. Runsaan hautaesineistön ansiosta vainajasta on tullut tunnettu erityisesti siksi, että vain harvalle naiselle on pantu hautaan näin paljon arvokasta esineistöä. Häntä kutsutaankin Gauselin kuningattareksi (). Husebergetin ympäristöstä tunnettiin vuonna 1900 yhteensä 22 hautakumpua. Ne on nykypäivänä tasoitettu maan tasalle, tai ne ovat hävinneet muulla tavoin.


title: Gauselin suurtila

text: Vuosina 1997−2000 suoritettiin alueella suuria arkeologisia kaivauksia, sillä paikalle suunniteltiin asuinaluetta. Ensin alue inventoitiin, jotta paikallistettaisiin vanhastaan tunnettuja kohteita. Samalla kartoitettiin uusia kohteita, joita löytyikin runsaasti. Stavangerin kunta myönsi vuonna 1998 hankkeelle 12 miljoonaan kruunuun rahoituksen, jolla oli tarkoitus tutkia 20 000 neliömetriä maata.


title: Gauselin suurtila

text: Läheisen metsän () siimeksestä huomattiin tiheä kiviröykkiöalue, joka käsitti lähes sata kiviröykkiötä. Näistä 37 on hautaröykkiötä, 16 muita raivauskasoja, 43 kivilatomusta, 3 maalaispihaa (osin kivettyä), 2 talonpohjaa (18 m × 8,5 m, 12 m × 8 m) ja tienpohja (80 metriä pitkä). Hautaröykkiöt ovat usein alle metrin korkuisia ja 3−6 metriä halkaisijaltaan. Haudat viittaavat varhaiseen rautakauteen, jolloin hautausrituaalit olivat viikinkiaikaa vaatimattomampia.


title: Paula-tyttö

text: Paula-tyttö on suomalaisen kahvinvalmistaja Pauligin mainoshahmo, kansallispukuinen nainen. Hahmon esimuoto oli Pauligin kahvipurkin kyljessä ensi kerran jo vuonna 1904, jolloin Gustav Paulig aloitti kahvin paahtamisen. Hahmo nimettiin Paulaksi vuonna 1926, jolloin sen ulkonäkö vakiintui ja järjestelmällinen käyttö kahvipaketeissa alkoi. Ruskeahiuksinen tyttö on pukeutunut sääksmäkeläiseen kansallispukuun, sillä kiertäessään markkina-aluetta 1800-luvun lopulla Gustav Paulig oli Sääksmäen Visavuoressa tavannut kansallisasuun pukeutuneen talontyttären ja ihastunut asuun. Tämä muisto oli mielessä, kun mainokseen valittiin asua, ja jälleen, kun elävää Paula-tyttöä ensi kerran vuonna 1950 etsittiin.


title: Paula-tyttö

text: Vuodesta 1950 alkaen Paulig on valinnut muutaman vuoden väliajoin oikean ”Paula-tytön”, jota on käytetty yhtiön mannekiinina, tuote-esittelijänä ja mainoshahmona eri tiedotusvälineissä. Ajatuksen keksi yhtiön johtaja Henrik Paulig, ja esikuvana lienee ollut yhdysvaltalaisen General Mills -yhtiön piirroshahmo "Betty Crocker". Ensimmäinen suomalainen Paula-tyttö oli Sinikka Kekki, joka valittiin 738 ehdokkaan joukosta. Paula-tytön kuvalla myytiin myös Paula-merkkistä kahvia. Vuonna 2013 valittiin järjestyksessä 18. Paula-tyttö.


title: Paula-tyttö

text: Vuonna 2014 Paula-tytön tyyliä ryhdyttiin päivittämään, ja kansallispuku jäi juhlakäyttöön.


title: Sekoitussäiliöreaktori

text: Sekoitussäiliöreaktori, josta usein käytetään lyhennettä CSTR () on eräs jatkuvatoimisten kemiallisten reaktorien ideaalireaktorimalleista. Sekoitussäiliöreaktori on säiliömäinen reaktori, joka poikkeaa panosreaktorista siten, että stationääritilassa reaktoriin sekä syötetään lähtöaineita että poistetaan tuotetta samanaikaisesti.


title: Sekoitussäiliöreaktori

text:
Sekoitussäiliöreaktoreissa oletetaan olevan ideaalisen täydellinen sekoitus koko reaktiotilavuuden osalta. Missään kohti reaktiota ei siis ole konsentraatio- tai lämpötilagradientteja. Tällöin kemiallisen reaktion yhteydessä reaktoriin kertyvä ainemäärä dN/dt on ainetaseen perusteella
missä Fo on virtaus reaktorista ulos, Fi on virtaus reaktorin sisään, V on reaktorin tilavuus ja r on reaktiolle ominainen reaktionopeus.


title: Sekoitussäiliöreaktori

text: Stationääritilassa eli tilassa joka pysyy vakiona ajasta riippumatta reaktoriin kertyvä ainemäärä on nolla. Tällöin ideaalisesti toimivan sekoitussäiliöreaktorin tilavuus on formula_2


title: Sekoitussäiliöreaktori

text: Sekoitussäiliöreaktoreita käytetään reaktioissa, jotka vaativat voimakasta sekoitusta. Reaktoria käytetään erityisesti nestefaasissa tapahtuvissa reaktioissa, mutta lähtöaineet voivat olla myös kahdessa eri faasissa esimerkiksi neste ja kaasu. Sekoitussäiliöreaktoreita käytetään muun muassa liuospolymeroinneissa ja useiden bulkki- ja hienokemikaalien tuotannossa. Mikäli reaktio on hidas voidaan käyttää myös useita reaktoreita sarjassa. Sekoitussäiliöreaktorien etuna ovat helppo lämmönsiirto, helposti toistettavat prosessit, jotka johtavat yhtenäiseen laatuun eri tuotantoerien välillä ja alhaiset käyttökustannukset. Huonoja puolia esimerkiksi putkivirtausreaktoriin nähden ovat alhaisemmat konversiot ja saannot johtuen siitä, että tuotteen mukana reaktorista poistuu aina myös lähtöainetta, edellisen prosessin lopettaminen ja uuden tuotteen valmistamisen aloitus on hidasta ja reaktorilla on suhteellisen korkeat investointikustannukset.


title: Samuel Rinta-Nikkola

text: Samuel Rinta-Nikkola (2. joulukuuta 1763 Ilmajoki – 21. maaliskuuta 1818 Ilmajoki) oli suomalainen Ilmajoella asunut räätäli, uskonnollinen mystikko, kansanmusiikin tallentaja ja suomentaja.


title: Samuel Rinta-Nikkola

text: Rinta-Nikkolan vanhemmat olivat talollinen Jaakko Esaiaksenpoika ja Kristiina Jaakontytär. Hän kävi vain lukkarinkoulun mutta opiskeli sitten omin päin muun muassa ruotsin kieltä.


title: Samuel Rinta-Nikkola

text: Rinta-Nikkola laati 1800-luvun alussa nuottikirjan johon hän kopioi 94 viulupolskasävelmää. Hän suomensi ja kopioi myös kymmeniä ulkomaisia teoksia. Suomennokset jäivät Rinta-Nikkolan elinaikana painamatta mutta vuonna 1999 ilmestyi Rinta-Nikkolan suomentama maantiedon oppikirja "Geografia alkavillen". Rinta-Nikkolan nuottikirja on julkaistu muun muassa Ilmari Krohnin kokoelmassa "Suomen kansan sävelmiä III".


title: Samuel Rinta-Nikkola

text: Pohjanmaalla vaikutti 1800-luvun alussa uskonnollinen liike jonka kannattajia kutsuttiin mystikoiksi. Nämä Pohjanmaan mystikot joihin myös Rinta-Nikkola kuului olivat tavallisia talonpoikia ja käsityöläisiä jotka levittivät keskuudessaan uskonnollista kirjallisuutta käsin kopioimalla. Heidän oppi-isiään olivat saksalainen 1600-luvun alussa elänyt suutari ja itseoppinut filosofimystikko Jakob Böhme ja ruotsalainen Anders Collin (1754-1830). Mystikoiden oppi poikkesi jonkin verran valtiokirkon opeista mutta he eivät asettuneet avoimesti kirkkoa vastaan. Rinta-Nikkola tutustui Jakob Böhmen teoksiin saatuaan käsiinsä niiden käsinkirjoitettuja suomennoksia. Hän sai 1805 varoituksen Ilmajoen kirkkoneuvostolta arvosteltuaan ulkokultaista uskonnollisuutta. Samuel Rinta-Nikkola käytti virallisesta valtiokirkosta sanaa Baabeli, joka ”on pois kasseerannut [hylännyt] ja vääräxi duominnut kaikki ne, joita ei hänen Jaaritustens kansa ole yhteen sopineet”.


title: Samuel Rinta-Nikkola

text: Rinta-Nikkola kopioi käsin vuosien 1794-1805 välillä yhteensä 32 kirjaa. Näiden joukossa oli kuusi Jakob Böhmen teosta ("Theosophillinen epistola", "Tie Christuxen tygö", "Uudesta jällen-syndymisestä"."40 kysymystä sielusta", "Neljästä complexionista" ja "Magilliset prophetiat"). Muita Rinta-Nikkolan kopioimia kirjoja olivat "Geografia alkavillen", "Kirja unista ja näyistä", Dusitangin "Ristin salaisuus", "Cichtelin ja Uberfeldin kreivit", Pordagen "Sophia", Joh. Crucen "Kahdenkaldaisesta yöstä", "Lutheruxen ja Augustinuxen puheita" ja "Christuksen lapsuuden kirja". Viimeksimainitusta kirjasta Rinta-Nikkola teki 9 kopiota.


title: Samuel Rinta-Nikkola

text: Ilmajoella Nikkolan sillan kupeessa sijaitsee Samuel Rinta-Nikkolalle pystytetty luonnonkivipaasi.


title: The Journey

text: The Journey on yhdysvaltalaisen kantrilaulaja Jamie Lynn Spearsin debyyttialbumi, joka julkaistiin vuonna 2014.


The Journey


title: St. Govan's Chapel

text: St. Govan's Chapel, Pyhän Govanin kappeli, on kappeli St. Govan's Headissa Pembrokeshiressa Lounais-Walesissa.


title: St. Govan's Chapel

text: Kappeli on rakennettu kalkkikivikallion reunaan, ja se on mitoiltaan 6,1 × 3,7 metriä. Seinät on rakennettu kalkkikivestä, ja rakennuksessa on vain yksi huone. Kappeli on rakennettu pääasiassa 1200-luvulla, mutta osa siitä voi olla peräisin 500-luvulla, jolloin munkki pyhä Govan tuli asumaan luolaan, joka on kappelin alueella. Erään legendan mukaan pyhä Govan on haudattu kappelin alttarin alle, joka on rakennuksen itäpäädyssä. Kappelin sisäänkäynti on pohjoissivulla, pohjois- ja eteläseinää reunustavat matalat kivipenkit, ja länsipäädyssä on tyhjä kellokatos. Liuskekivikaton arvellaan olevan nykyajalta, kun sitä verrataan muuhun rakennukseen.


title: St. Govan's Chapel

text: Rakennuksen luokse pääsee kallion laelta laskeutumalla 52 porrasta, joskin matkailuorganisaatiot kertovat legendaa, että laskettaessa portaita niiden määrä vaihtelee se mukaan ollaanko nousemassa vai laskeutumassa.


title: St. Govan's Chapel

text: Rakennus on saanut I-luokituksen 2. elokuuta 1996. Rakennus sijaitsee nykyisin Britannian puolustusministeriön Castlemartinin harjoitusalueella, mikä rajoittaa pääsyä rakennukseen, kun alue on suljettu yleisöltä.


title: Akseli Routavaara

text: Akseli Anselmi Routavaara, sukunimi vuoteen 1928 "Rosvall" (23. maaliskuuta 1901 Oulu – 17. toukokuuta 1954 Turku) oli suomalainen päätoimittaja ja tietokirjailija.


title: Akseli Routavaara

text: Routavaaran vanhemmat olivat vahtimestari Oskar Vilhelm Rosvall ja Anna Pieniniemi. Hän pääsi ylioppilaaksi 1918 ja osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten joukoissa sekä 1919 Aunuksen retkeen.


title: Akseli Routavaara

text: Routavaara oli oululaisessa Kaiku-lehdessä toimittajana 1919 ja toimitussihteerinä 1920. Hän oli sitten toimittajana Liitto-lehdessä 1920–1921 sekä toimitussihteerinä Pohjolan Sanomat-lehdessä 1921–1927 ja Perä-Pohja-lehdessä 1927–1928. Tämän jälkeen Routavaara oli Kaleva-lehden 2. toimitussihteerinä 1928–1929 ja Keskisuomalainen-lehdessä 1. toimitussihteerinä 1929–1932 ja uutistoimittajana 1932–1939. Hän oli sitten Sisä-Suomi-lehden päätoimittaja 1939–1944, Kansallisen Kokoomuspuolueen keskustoimiston sanomalehtisihteeri 1944–1947, Uusi Suomi-lehden artikkelitoimittaja 1947–1952 ja viimeksi turkulaisen Uusi Aura-lehden päätoimittaja 1952–1954.


title: Akseli Routavaara

text: Routavaara toimi myös pikakirjoituksen opettajana Jyväskylän kauppakoulussa 1932–1944, Jyväskylän lyseossa 1933–1944 ja Jyväskylän kansalaisopistossa 1935–1944.


title: Akseli Routavaara

text: Routavaara kirjoitti muun muassa journalismin alkeisoppikirjan "Minusta tulee toimittaja" ja bibliografian "Suomen sanomalehdistö 1771–1932".


title: Johan Sebastian Welhaven

text: Johan Sebastian Cammermeyer Welhaven (22. joulukuuta 1807 Bergen – 21. lokakuuta 1873 Christiania) oli norjalainen runoilija ja kirjallisuustieteilijä. Welhaven kritisoi 1800-luvun alkupuolella Henrik Wergelandia, mutta hän kirjoitti myös itse merkittävää runoutta ja kirjallisuustieteellistä tutkimusta. Welhavenin suurimpia ansioita on hänen tutkimuksensa barokkirunouden suuresta nimestä Petter Dassista ja Dassin nostaminen norjalaiseen kirjallisuuden kaanoniin.


title: Johan Sebastian Welhaven

text: Welhaven halusi nuorena taidemaalariksi. Hän opiskeli Christianiassa teologiaa, mutta opinnot keskeytyivät. Vuonna 1840 Welhaven nimitettiin filosofian yliopistonlehtoriksi Christianian Kuninkaalliseen Fredrikin yliopistoon, vaikka hän ei ollut suorittanut omaa tutkintoaan loppuun. Welhaven oli ensimmäinen, joka luennoi Norjan kirjallisuushistoriasta norjalaisessa yliopistossa. Hän työskenteli yliopistonlehtorina vuoteen 1868 ja kuoli 1873.


title: Johan Sebastian Welhaven

text: Vuonna 1830 taidemaalarin urasta haaveillut Welhaven sai kuvittaakseen Henrik Wergelandin 590-sivuisen runoeepoksen "Skabelsen, Mennesket og Messias" (1830). Welhaven suivaantui Wergelandin teoksesta niin, että jo kuukausi eepoksen ilmestymisen jälkeen julkaistiin Welhavenin kirjoittama nimetön runo ”Til Henrik Wergeland” (”Henrik Wergelandille”), jossa Welhaven hyökkää Wergelandia vastaan ja pitää tämän teosta suorastaan järjenvastaisena. Jälkipolvet muistavatkin Welhavenin ennen kaikkea Wergelandin kilpakumppanina. Kenties juuri tästä innoittuneena Welhaven päätyi itsekin runoilijaksi ja noudatti työssään klassismin muotovaatimuksia ja järki-ihanteita.


title: RAEC Mons

text: R.A.E.C. Mons on belgialainen jalkapalloseura Monsista, Belgian Valloniasta. Seura pelasi Belgian pääsarjassa kaudet 2011-2014. Kaudella 2014-15 seura pelaa jälleen Belgian 2. divisioonassa. Belgian Flaamin kieliset asukkaat käyttävät seuran kotikaupungista nimeä "Bergen" (Vuoristo).


title: Kauppahuone

text: Kauppahuone oli Euroopan historiassa ulkomaankauppaan keskittynyt perheyritys. Sillä ei ollut erityistä oikeusasemaa, vaan oikeus kaupankäyntiin kuului yrityksen omistajalle, kauppaporvarille. Liikesuhteiden ja pitkäjänteisyyden kannalta oli kuitenkin järkevää korostaa yrityksen nimeä eikä omistajaa. Liikkeen nimi oli yleensä sama kuin omistajan sukunimi. Kauppahuoneet harjoittivat monenlaista yritystoimintaa, kuten vähittäis- ja tukkukauppaa, kaivostoimintaa ja merenkulkua. Varhaisimpia kauppahuoneita olivat Pohjois-Italiaan keskiajalla syntyneet organisaatiot, jotka pyrkivät harjoittamaan kaikkea mahdollista voittoa tuottavaa liiketoimintaa. Firenzen Bardit ja Peruzzit olivat varhaisia suuria kauppahuoneita.


title: Kauppahuone

text: Suomessa kauppahuoneiden valtakausi alkoi vapauden ajalla 1700-luvun puolimaissa ja jatkui noin sadan vuoden ajan, kunnes osakeyhtiölaki mahdollisti yhtiömuotoiset kauppayritykset. Keskeisiä suomalaisia kukoistusajan kauppahuoneita olivat esimerkiksi Roosin kauppahuone Kokkolassa, Malmin kauppahuone Pietarsaaressa ja Hackmanin kauppahuone Viipurissa.


title: Kauppahuone

text: Nykyisin kauppahuoneella tarkoitetaan yritystä, joka tarjoaa muille yrityksille (päämiehille) vienti- ja tuontikaupan palveluja.


title: Jegor Orudžev

text: Jegor Orudžev (ven. Его́р Ору́джев, s. 16. lokakuuta, 1995 Pietari, Venäjä) on venäläinen moottoriurheilija. Orudžev aloitti Karting-uransa vuonna 2006. Hän päätyi KF2-luokkaan vuonna 2011 sijoittuen kolmanneksi WSK Euro Series -luokassa. Vuonna 2012 Orudžev aloitti kilpauransa Ranskan Formula 4 -sarjassa saavuttaen kaksi palkintosijaa sijoittuen sarjan kymmenenneksi. Samana vuonna hän kilpaili muutamia kilpailuja Eurocup Formula Renault ja Formula Renault Alps -sarjoissa. Vuonna 2013 Orudžev kilpaili täyden kauden Eurocup Formula Renault -sarjassa saavuttaen yhden palkintosijan sijoittuen sarjan seitsemänneksi. Samana vuonna hän kilpaili myös Alps -sarjassa saavuttaen kaksi palkintosijaa sijoittuen sarjan viidenneksi. Vuonna 2014 Orudžev jatkaa Eurocup -sarjassa saavuttaen kolme palkintosijaa kauden aikana sijoittuen loppupisteissä kahdeksanneksi. Samana vuonna hän kilpaili Toyota Racing Series -sarjassa voittaen kolme kilpailua sijoittuen sarjan kuudenneksi ja myös muutamia kilpailuja Britannian Formula 3 -sarjassa voittaen yhden kilpailun. Vuonna 2015 Orudžev kilpaili Formula Renault 3.5 -sarjassa Arden -tallin kuljettajana. Hän saavutti kaksi voittoa ja kaksi kakkossijaa kauden aikana sijoittuen sarjan viidenneksi.


title: Petolliset enkelit

text: Petolliset enkelit ("GCB") on yhdysvaltalainen draama- ja komediasarja, jonka ensimmäinen jakso esitettiin ABC:llä 4. maaliskuuta 2012. Sarjan loi Robert Harling, ja se perustuu Kim Gatlinin lähes omaelämäkerralliseen romaaniin "Good Christian Bitches". Sarjan pääosassa on leskeksi jäänyt Amanda Vaughn (Leslie Bibb), joka muuttaa kahden lapsensa kanssa vanhaan kotikaupunkiinsa Dallasiin. Entisenä high schoolin ”bitchinä” tunnettu Amanda tapaa kaupungissa vanhoja ja uusia tuttaviaan.


title: Petolliset enkelit

text: "Petollisia enkeleitä" tehtiin yksi tuotantokausi, joka käsitti 10 jaksoa. Sarjaa esittänyt ABC ei tilannut siitä toista tuotantokautta. Suomessa sarjan ensimmäinen jakso esitettiin Livillä 29. toukokuuta 2014, ja se keräsi 55 000 katsojaa. Se oli kanavan kolmanneksi katsotuin ohjelma.


title: Petolliset enkelit

text: Sarjan nimestä kiisteltiin, sillä alkuperäinen ja romaaniin perustuva nimi "Good Christian Bitches" ei ollut kaikkien mieleen. Kristilliset yhteisöt kokivat nimen alentavan heidän uskoaan, ja joidenkin mielestä sarjan nimessä oleva englanninkielinen naisiin viittaava haukkumasana ”bitch” oli ongelmallinen. Arvostelun jälkeen kanava antoi sarjalle nimen "Good Christian Belles", kunnes se sai lopullisen muotonsa, kirjainlyhenteen "GCB".


title: Petolliset enkelit

text: Sivuhenkilöitä:


title: Paul Signac

text: Paul Signac (11. marraskuuta 1863 Pariisi, Ranska – 15. elokuuta 1935 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen neoimpressionistinen taidemaalari, joka kehitti yhdessä Georges Seurat’n kanssa pointillismin eli pistemaalauksen.


title: Paul Signac

text: Signac syntyi hyväosaiseen kauppiasperheeseen. Hän aloitti arkkitehtuurin opiskelut, mutta hylkäsi ne 18-vuotiaana maalaustaiteen hyväksi käytyään Claude Monet’n näyttelyssä vuonna 1880. Hänen varhaisissa töissään näkyy impressionismin ja erityisesti Monet’n sekä Sisleyn vaikutus; tärkeä merkitys oli myös Armand Guillauminin rohkaisulla. Vuonna 1884 Signac oli yksi Salon des Indépendantsin perustajista, ja siellä hän tapasi Seurat’n, jonka divisionistisen väriteorian systemaattisuus ja tieteellisyys tekivät häneen vaikutuksen. Se poikkesi impressionistien intuitioon perustuneesta lähestymistavasta. Vuonna 1886 molemmat taiteilijat käyttivät jo pistemaalaustekniikkaa, jossa maalattiin vierekkäin pieniä, puhtaita sekoittamattomia väritäpliä. Se muodosti pohjan neoimpressionismille, jonka omaksui pian esimerkiksi Signacin ystävä Camille Pissarro.


title: Paul Signac

text: 1880-luvun puolivälistä lähtien Signac piti säännöllisesti näyttelyitä, mutta ensimmäisen yksityisnäyttelynsä vasta vuonna 1902. Muiden neoimpressionistien tavoin hänen teoksiaan ei alkuvaiheessa arvostettu. Hän kehitti johdonmukaisesti tyylisuuntaa, jonka tärkeimmät periaatteet hän oli omaksunut jo uransa alussa; vähitellen hän alkoi siirtyä ulkoilmamaalauksesta subjektiivisempiin aiheisiin ja muutettuaan vuonna 1892 Pariisista Saint-Tropeziin hän maalasi lähinnä ateljeessaan luonnosten pohjalta. Hän oli innokas purjehtija ja matkusti laajalti Euroopan rannikoilla.


title: Paul Signac

text: Signac oli myös merkittävä teoreetikko, joka kirjoitti esimerkiksi neoimpressionismia puolustavan teoksen "D’Eugène Delacroix au néo-impressionnisme" (1899). Kirja nousi taiteilijoiden suosioon paitsi Ranskassa myös Saksassa ja Italiassa. Poliittisilta näkemyksiltään hän oli anarkisti.


title: Anne Berner

text: Anne-Catherine Berner (s. 16. tammikuuta 1964 Helsinki) on sveitsiläis-suomalainen yritysjohtaja ja hallitusammattilainen sekä Juha Sipilän hallituksen liikenne- ja viestintäministeri. Berner valittiin kansanedustajaksi vuoden 2015 eduskuntavaaleissa keskustan sitoutumattomana ehdokkaana Uudenmaan vaalipiiristä.


title: Anne Berner

text: Anne Berner on sukunsa yrityksen Vallila Interior Oy:n hallituksen puheenjohtaja ja pääomistaja. Samasta sukunimestä huolimatta hänellä ei ole yhteyksiä muun muassa teknokemian tuotteita valmistavan Berner Oy:hyn tai sen omistajasukuun.


title: Anne Berner

text: Ennen uraansa eduskunnassa Berner oli julkisuudessa Leijonan luola-televisiosarjassa, Uusi lastensairaala 2017 -hankkeen vetäjänä ja Uuden lastensairaalan tuki -säätiön hallituksen puheenjohtajana.


title: Anne Berner

text: Berner valmistui kauppatieteiden maisteriksi Svenska handelshögskolanista vuonna 1986. Bernerin kielitaitoon lukeutuvat suomi, ruotsi, saksa, englanti ja ranska.


title: Anne Berner

text: Vuonna 1989 hänestä tuli Vallila Interiorin toimitusjohtaja isänsä Rudolf Bernerin jälkeen. Hän siirtyi yrityksen hallituksen puheenjohtajaksi vuonna 2012. Toimitusjohtajana toimiessaan Berner kasvatti yrityksen kokoa noin 10 hengen yrityksestä yli 130 henkeä työllistäväksi yritykseksi. Oman yrityksensä lisäksi Berner on toiminut muun muassa Soprano Oyj:n, Kährs Holding AB:n ja eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen hallituksissa. Hän oli eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen hallintoneuvoston jäsen vuonna 2009 ja hallituksen varajäsen 2010–2014 sekä hallituksen jäsen kevääseen 2015.


title: Anne Berner

text: Vuosina 2005–2008 Berner oli Perheyritysten liiton hallituksen jäsen ja 2009–2012 sen puheenjohtaja. Suomalaisen Työn Liiton johtokunnan jäsenenä hän toimi 2010–2013 ja puheenjohtajana 2013–2015. Hän on mukana partnerina hallitustyöskentelyä ja omistajuutta kehittävän Boardman Oy:n verkostossa. Berner on aikaisemmin toiminut myös Ajatushautomo Liberan hallituksessa. Berner oli myös yksi liikeideoita arvioivista sijoittajista vuoden 2013 "Leijonan luola" -televisio-ohjelmassa. Hän oli myös vastaavassa Draknästet-ohjelmassa Ruotsissa, yhtenä ohjelmaformaatin sijoittajana vuonna 2014.


title: Anne Berner

text: Vuonna 2006 Anne Berner sai Prix Veuve Clicquot -palkinnon vuoden suomalaisena liikenaisena. Suomen Liikemies-Yhdistys nimesi hänet vuoden 2009 liikemieheksi. 6. joulukuuta 2014 Berner sai tasavallan presidentin myöntämän Suomen Leijonan komentajamerkki -kunniamerkin. Berner valittiin vuonna 2014 Stadin Friiduksi sekä Espoon Ellaksi.


title: Anne Berner

text:
Berner valittiin kesäkuussa 2012 Uusi lastensairaala 2017 -tukiyhdistyksen puheenjohtajaksi. Hankkeen säätiön valtuuskunnan johtoon valittiin presidentti Martti Ahtisaari. Hankkeella haluttiin rakentaa Suomeen uusi lastensairaala, johon Lastenklinikka ja Lastenlinna voivat muuttaa nykyisistä 1940-luvulla rakennetuista tiloistaan, joissa tehdään jatkuvasti remontteja ja kärsitään muun muassa sisäilmaongelmista.
Bernerin johdolla hanketta ovat lähteneet tukemaan yli miljoonan lahjoituksin mm. Supercellin henkilökunta, SOK, Osuuspankki, Hartwall ja Jenny ja Antti Wihurin rahasto.. Uuden lastensairaalan varainhankintatavoite, 30 miljoonaa euroa, tuli täyteen 26.8.2014. Uuden lastensairaalan on määrän valmistua kahdessa vaiheessa vuosina 2017 ja 2018.


title: Anne Berner

text: Berner valittiin Keskustan sitoutumattomana edustajana 9 691 äänen äänimäärällä kansanedustajaksi kevään 2015 eduskuntavaaleissa. Hänet nimitettiin Sipilän hallituksen liikenne- ja viestintäministeriksi 29. toukokuuta. Bernerin ministerirooleihin kuuluvat lisäksi ulkoministeriön alaiset pohjoismainen yhteistyö ja Ahvenanmaan asiat. Nimityksen jälkeen Berner ilmoitti ottavansa Keskustan jäsenkirjan.


title: Anne Berner

text: Bernerin ministerikaudella liikenne- ja viestintäministeriön organisaatiota ja koko hallinnonalaa on uudistettu vastaamaan liikenteen ja viestinnän muuttuvaa ympäristöä.


title: Anne Berner

text: Keskeisimpiä poliittisia hankkeita on liikennesektorin markkinoita säätelevän lainsäädännön kokonaisuudistus, liikennepalvelulaki. Laki kokoaa yhteen liikennemarkkinoiden lainsäädännön. Uuden lain taustalta löytyy liikenteen digitalisaatio ja halu mahdollistaa uusia liiketoimintamalleja, kuten saumattomat, usean eri liikennemuodon matkaketjut. Uudistuksen ensimmäinen vaihe astui voimaan 1.7.2018.


title: Anne Berner

text: Liikennepalvelulain lisäksi Bernerin vastuulla on Sipilän hallituksen laajuinen norminpurku.


title: Anne Berner

text: Hallituskauden aikana Berner johdolla on myös uudistettu mm. postilaki, ajokorttilaki, tieliikennelaki, maantielaki, yksityistielaki ja katsastuslaki.,,,,,


title: Anne Berner

text: Ministerikaudellaan Berner on myös tehnyt aktiivisesti työtä ilmaston puolesta. Ministeriö mm. asetti asiantuntijatyöryhmän selvittämään ja arvioimaan keinoja, joilla liikenne voidaan muuttaa hiilivapaaksi vuoteen 2045 mennessä. Yhtenä ilmastoon liittyvänä tavoitteena on myös kasvattaa junaliikenteen osuutta henkilöliikenteessä ja vähentää liikenteen päästöjä – hallituksen talouspoliittinen ministerivaliokunta päätti rautateiden henkilöliikenteen kilpailun avaamisesta 10.4.2017.


title: Anne Berner

text: Berner on myös ollut aktiivisesti mukana FinEst Link –aloitteessa, jonka tavoitteena on kehittää Helsingin ja Tallinnan välistä liikkumista: projektin puitteissa mm. selvitetään Helsinki-Tallinna rautatietunnelin taloudellisia edellytyksiä ja vaikutuksia.


title: Anne Berner

text: Bernerin ministerikauden merkittävin rahoituserä liittyi liikenneverkon korjausvelkaan. Berner esitteli helmikuussa 2016 teitä ja ratoja koskevan korjauspaketin, jonka loppusaldo oli 600 miljoonaa euroa. Kokonaan virkamiestyönä valmisteltu kohteiden valinta sai laajaa kiitosta ammattipiireissä.


title: Anne Berner

text:
Kevään 2016 kehysriiheen liittyen Berner kertoi seitsemästä merkittävästä liikennehankkeesta, jotka käynnistetään Bernerin johdolla. Hankkeiden joukossa olleet uudet joukkoliikennehankkeet Raide-Jokeri ja Tampereen raitiovaunu-hanke saivat kiitosta myös oppositiolta.
Marraskuussa 2015 Berner vastasi opposition välikysymykseen, joka koski hallituksen suunnitelmaa avata raideliikenne kilpailulle. Berner puolusti suunnitelmaa, jonka uskoi sekä laskevan hintoja että lisäävän raideliinteen suosiota. Eduskunta äänesti hallituksen luottamuksen puolesta äänin 95–77.


title: Anne Berner

text: Berner toivoo, että hänet muistettaisiin 20 vuoden päästä siitä, että hän on tehnyt kauaskantoisia rohkeita ratkaisuja, jotka hyödyntävät Suomea laajasti.


title: Anne Berner

text: Berner on Suomen Pohjoismaisen yhteistyön ministeri. Vuonna 2016 Suomi toimii Pohjoismaiden ministerineuvoston puheenjohtajamaana. Puheenjohtajuus kiertää Pohjoismaalta toiselle ja on vuoden mittainen. Berner on tehnyt yhteistyöaloitteita mm. digitalisaation edistämisestä ja yhteisten sähköisten matkalippujen käytölle. Bernerin ministerikaudella ovat nousseet esiin myös pohjoismaiden yhteiset turvallisuus- ja maahanmuuttokysymykset.


title: Anne Berner

text: Bernerin on myös niin kutsuttu Ahvenanmaa-ministeri, joka vastaa hallituksessa Ahvenanmaan maakunnan asioista. Hallituskaudella ovat nousseet esiin muun muassa Ahvenanmaan talouden ja työllisyyden kysymykset.


title: Anne Berner

text: Bernerin ministerinimitys ensimmäisen kauden kansanedustajana herätti jonkun verran keskustelua. Samassa yhteydessä tuotiin myös esiin, että ennen ehdokkuuttaan Keskustan listoilla Berner olisi neuvotellut myös Kokoomuksen ehdokkuudesta.


title: Anne Berner

text: Elokuussa 2015 YLE uutisoi, että Berner olisi toiminut luxemburgilaisen verokeidasyhtiön hallituksen jäsenenä. Luxemburgiin rekisteröidyn yhtiön taustalla oli ruotsalaisen parkettivalmistaja Kährsin omistava pääomarahasto Triton. Berner kertoo olleensa Hartwall Capitalin omistuksessa olevan Karelia-Upofloorin hallituksessa vuonna 2012, jolloin yhtiö fuusioitiin ruotsalaisen Kährsin kanssa. Berner jatkoi uuden emoyhtiön Kährs Holdingin hallituksessa. Berner itse on korostanut, ettei hänellä ole ollut omistusta yhdessäkään konserniin liittyvissä yhtiöissä ja maksaneensa saamistaan hallituspalkkioista palkkaverot Suomeen. Berner erosi hallitusjäsenyydestä kansanedustajuuden myötä.


title: Anne Berner

text: Joulukuussa 2015 Helsingin Sanomat uutisoi, että Finavian hallituksen puheenjohtaja Riitta Tiuraniemi on eronnut protestina ministeri Bernerin tavasta hoitaa yhtiön omistajaohjausta. Asia liittyi ennen Bernerin ministerikautta vuosina 2009-2011 tehtyjen johdannaiskauppojen jälkiselvittelyyn. Tapausta selvitettiin lähes puolitoista vuotta ja asian käsittely päättyi helmikuussa 2017 eduskuntaäänestykseen Bernerin luottamuksesta Finavia-asian hoidossa. Äänestyksessä epäluottamuslausetta tukivat ainoastaan sen laatijat SDP ja Vasemmistoliitto.


title: Anne Berner

text: Huhtikuussa 2016 Berner esitteli Liikennekaari-hankkeen ensimmäisen vaiheen sidosryhmälausuntoja varten. Laajasta liikennemarkkinoita säätelevästä kokonaisuudesta nousi merkittävää poliittista kritiikkiä erityisesti suunnitelmista keventää taksiliikenteen säädöksiä. Asian merkittävyyttä lisäsi, että kritiikin kärki tuli hallituksen sisältä Perussuomalaisten suunnalta. Suomen Taksiliitto ry oikoi ”julkisuudessa muutaman päivän aikana esiintyneitä virheellisiä käsityksiä taksiliikenteestä” kertomalla muun muassa, että taksilla on jo mahdollisuus liikennöidä oman asemapaikkansa ulkopuolella, että taksit ovat kuljettaneet esimerkiksi postia ja tavaroita jo vuosikymmenten ajan ja että taksin on voinut napata ”lennosta” jo 110 vuotta. Toinen kritiikkiä herättänyt asiakokonaisuus oli suunnitelma yhtiöittää nykyinen liikenneinfra uuteen valtion 100% omistamaan "Suomen Liikenneinfra Oyj" -yhtiöön. Väyläyhtiömalliin selvitystyö keskeytyi heti lausuntopyyntökierroksen alettua tammikuussa 2017. Selvitystyötä jatkaa Bernerin johtama parlamentaarinen työryhmä.


title: Anne Berner

text: Elokuussa 2017 julkistettiin suunnitelma Suomen junaliikenteen avaamisesta kilpailulle. Bernerin mukaan tämä tulee mm. parantamaan junaliikenteen tasoa. Suunnitelman mukaan ensin kilpailulle avataan tuottavimmat reitit.


title: Anne Berner

text: Bernerin suku on kotoisin Sveitsistä, ja Berner käyttää muiden suvun jäsenten kanssa äidinkieltään sveitsinsaksaa. Berner on sekä Sveitsin että 19. tammikuuta 2015 alkaen myös Suomen kansalainen.


title: Anne Berner

text: Bernerin isoisä Otto Berner perusti Suomeen muutettuaan Suomen Silkkituote Oy:n – jonka nimi myöhemmin muutettiin Vallila Interioriksi – Helsingin Vallilaan vuonna 1935. Vuonna 1962 yrityksen johtoon siirtyi Bernerin isä.. Berner on kertonut julkisuudessa avoimesti perhetaustastaan ja historiastaan. Berner haaveili aikoinaan lääkärin ammatista ja opiskelikin sitä lyhyen aikaa sveitsiläisessä yliopistossa. Äitinsä sairastuttua vakavasti hän palasi kuitenkin perheen luokse Suomeen ja opiskeli Hankenissa kauppatieteen maisteriksi ja otti paikkansa perheyrityksen johdossa vuonna 1989.


title: Anne Berner

text: Berner on naimisissa ja hänellä on kolme poikaa. Hän harrastaa lukemista:”Kirjallisuus on minulle äärimmäisen tärkeää. Kaunokirjallisuus on se paikka, josta haen ajatuksia. En juuri lue bisneskirjallisuutta.”


title: Ronny Rosenthal

text: Ronny Rosenthal (), lempinimeltään "Rocket Ronny", (s.4. lokakuuta 1963 Haifa, Israel) on israelilainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä tai vasen laituri. Rosenthal aloitti uransa aikuisten tasolla kotimaansa Israelin sarjassa ja siirtyi sieltä seitsemän pelaamansa kauden jälkeen Belgian pääsarjaan, jossa pelasi Bruggen ja Liègen joukkueissa. Vuonna 1990 hän siirtyi Englannin valioliigaan 1,1 miljoonan punnan siirtosummalla. Rosenthal on Valioliigan historian ensimmäinen ei-englantilainen pelaaja, josta maksettiin yli miljoona puntaa. Neljän Liverpool-kauden jälkeen hän pelasi vielä Tottenhamissa ja viimeiset kaksi kautta Watfordissa. Vuosina 1983-1997 Rosenthal pelasi 60 A-maaottelua Israelin paidassa ja viimeisteli niissä kaikkiaan 11 maalia.


title: Ronny Rosenthal

text:
Rosenthal liittyi Maccabi Haifan junioreihin 11-vuotiaana. 16-vuotiaana hänet nostettiin edustuksen rinkiin. Ensimmäisellä kaudellaan hän ei kertaakaan ollut avauskokoonpanossa, mutta teki kuitenkin kaksi maalia niissä otteluissa, joissa pääsi vaihdosta kentälle.
1982 Maccabi Haifaa valmentanut englantilainen valmentaja Jack Mansell ei erityisemmin uskonut Rosenthalin potentiaaliin ja oli valmis päästämään tämän muualle jopa ilmaisella siirrolla. Seuran presidentti Yochanan Vollach uskoi kuitenkin toisin ja kieltäytyi päästämästä Rosenthalia muualle.
1983-84 kaudelle valmentajaksi tuli israelilainen Shlomo Sharif, joka nosti Rosenthalin yhdeksi joukkueen kolmesta kärjestä. Taktiikka toi joukkueelle kaksi peräkkäistä Israelin mestaruutta. Kaikkiaan Rosenthal pelasi Maccabissa 138 ottelua ja teki niissä 38 maalia.


title: Ronny Rosenthal

text: Kauden 1985-86 päätteeksi Rosenthal siirtyi Belgian Club Bruggeen 275 tuhannen dollarin siirtosummalla. Seuraavalla kaudella Rosenthal oli mukana voittamassa Bruggelle Belgian mestaruutta ja joukkue eteni myös UEFA Cupin semi-finaaleihin .


title: Ronny Rosenthal

text: 1988 Rosenthal siirtyi Standard Liegeen osana useamman pelaajan vaihtokauppaa. Liege lainasi hänet koejaksolle Italian Udineseen ja kauden 1989-90 puolivälissä koejaksolle englantilaiseen Luton Towniin, jossa ollessa hän kiinnitti Liverpoolin scouttien huomion. Liverpool hankki hänet ensin lainasopimuksella loppukaudeksi. Ollessaan lainalla Liverpoolissa kauden 1990 viimeisessä kahdekssa pelissä, hänet istutettiin joukkueen toiseksi kärkimieheski Peter Beardsleyn tilalle. Toisena kärkimiehenä pelasi seuralegenda Ian Rush. Rosenthal viimeisteli noissa kahdeksassa pelissä peräti seitsemän maalia, mikä vakuutti seurajohdon ja niin Liverpool osti hänen pelaajaoikeutensa Liegesta 1.1 miljoonalla punnalla. Seuraavalla kaudella hänen roolinsa oli kuitenkin useimmiten tulla vaihdosta kentälle. Tammikuussa 1991 Liverpool hommasi vielä David Speedlen kilpailemaan samasta pelipaikasta.


title: Ronny Rosenthal

text: Kaudella 1991-1992 Rosenthal esiintyi kentällä 20 ottelussa joissa teki vain kolme maalia. Pääosin hänen roolinsa oli paikata loukkaantunutta Ian Rushia. Kuitenkaan Rosenthal ei mahtunut joukkueen kokoonpanoon FA Cupin finaaleissa.


title: Ronny Rosenthal

text: Kaudella 1992-1993 Rosenthal sai eniten vastuuta koko Liverpool aikanaan. Hän syrjäytti alisuorittavan ja loukkaantumisherkäksi osoittautuneen tuoreimman hankinnan, Paul Stewartin ja pääsi näin kentälle 27 ottelussa. Rosenthalin kuusi maalia olivat kuitenkin laiha lohtu joukkueelle, joka oltuaan kaudenalus veikkausten ennakkosuosikki, majaili suurimman osan kautta valioliigan puolivälin heikommassa puoliskossa kunnes viime hetken ryhdistäytyminen nosti heidät sarjan kuudensiksi.


title: Ronny Rosenthal

text: 26. tammikuuta 1994 Rosenthal myytiin Tottenhamiin 250 tuhannella punnalla (300.000 €) pelattuaan sillä kaudella vain kolmessa ottelussa Liverpoolin paidassa. Kaksi päivää myöhemmin Liverpoolin valmentaja Graeme Souness sai myös lähteä.


title: Ronny Rosenthal

text: Tottenhamin paidassa Rosenthal debytoi kolme päivää myöhemmin tappiollisessa FA Cupin ottelussa Ipswichia vastaan. Rosenthalin tähtihetki osui FA Cupin 5. kierroksen uusintaotteluun vieraskentällä Southamptonia vastaan. Tottenham oli ottelun puoliajalla 2-0 tappiolla, mutta Rosenthalin hattutempun myötä Spurs nousi 2-6 voittoon. Kaikkiaan Rosenthal teki Spursille pelaamassaan sadassa ottelussa 11 maalia.


title: Ronny Rosenthal

text: 10. elokuuta 1997 Rosenthal teki vapaana agenttina sopimuksen Watfordiin. Hän auttoi joukkueen 2. divisioonan mestaruuteen. Rosenthal lopetti uransa kauteen 1998-99 kyettyään loukkaantumisten vuoksi pelaamaan vain viidessä ottelussa.


title: Ronny Rosenthal

text: Rosenthal pelasi Israelin paidassa kaikkiaan 61 ottelua, joista 41 avauskokoonpanossa. Hän oli mukana 3-2 vierasvoittoon päättyneessä ottelussa Ranskaa vastaan Pariisissa vuonna 1993. Tuon tappion seurauksena Ranska karsiutui vuoden 1994 MM-turnauksesta. Rosenthal alusti kaikki kolme Israelin maalia.


title: Ronny Rosenthal

text: 1996 karsintaottelussa Azerbaizania vastaan Rosenthal teki yhden näyttävimmistä maaleistaan. Hän riisti pallon vastustajalta omalla rangaistusalueella ja kuljetti sen läpi kentän ja sijoitti kaiken päätteeksi pallon hallitusti vastustajan maaliin.


title: Baggbölen kartano

text: Baggbölen kartano () on Uumajan kunnassa, Ruotsissa sijaitseva kartanorakennus. Vuonna 1846 valmistunut rakennus oli James Dickson & Co:n omistama, ja se majoitti siellä Baggböle sågverkin () johtajia. Se sijaitsee Uumajajoen Baggböleforsen-koskella noin kymmenen kilometriä ylävirtaan Uumajan keskustasta. Se on suunniteltu Uumajan seurakunnan kappalaisen, Johan Anders Linderin piirustusten mukaan.


title: Baggbölen kartano

text: Pappeuden rinnalla Linder palkattiin usein arkkitehdiksi ja rakennusmestariksi eri rakennuksille Uumajassa, koska hänen kykyään laatia empiretyylisiä puutaloja, arvostettiin. Linderin päiväkirjan mukaan hänet palkittiin suunnittelutyöstään rakennuksen avajaisissa vuonna 1847 saaden 50 kruunua James Robertson Dicksonilta, joka edusti tilaisuudessa göteborgilaista James Dickson & Co -yritystä. Yritys osti sahan vuonna 1840, ja seuraavina vuosikymmeninä sitä syytettiin valtion metsien luvattomasta hakkuusta, joka sai nimityksen baggböleri.


title: Baggbölen kartano

text: Kartano on rakennettu puutavarasta, jota peittää höylätyt puupaneelit, ja se on maalattu valkoisella pellavaöljypohjaisella maalilla, jotta se muistuttaisi nykyaikaista kivitaloa. 500 neliömetrin lattiatilalla kahdessa huoneessa, se oli yksi alueen suurimpia taloja. Molemmat, sekä rakennuksen etu- että takaosa ovat uusklassisia julkisivuja, jotka on koristeltu doorilaisilla pilastereilla. Sekä sisä- että ulkopuolelta kartano on edelleen erittäin hyvin säilynyt.


title: Baggbölen kartano

text: Hyvin vähän on kuitenkin säilynyt kartanon kahdesta siivestä, puutarhasta, ja monista muista rakennuksista, jotka alun perin kuuluivat kartanoon, rakennukset, jotka sisälsivät koulun, tallin, kaksi huvimajaa ja keilaradan.


title: Baggbölen kartano

text: Kartanosta, joka rakennettiin joenrannan yläpuolelle, oli näkymät vuokrakasarmille, toimistoille, materiaalivajoihin, ahjoon ja venevajaan, jotka oli kerätty jokivarren alueelle, jossa sijaitsee nykyään Arboretum Norr. Mikään näistä rakennuksista ja sahatalot - joista ylempi rakennettu vuonna 1842, alempi vuonna 1850 - joissa molemmissa oli kahdeksan vesikäyttöistä sahaa, eivät ole säilyneet. Yksi pokasaha on säilytetty ja laitettu toimintakuntoon, ja se on nähtävissä Umeå Energicentrumissa Klabbölessä, Uumajajoen toisella puolella.


title: Baggbölen kartano

text: Sahauksen kukoistamisen jälkeen vuosina 1850–1880, noin 170 miehen tehdas muutti sahatoimintansa (ja joitain pajoja) vuonna 1855 uuteen höyrysahaan Holmsundissa, jossa liikkeelä oli ollut jo pitkään sen lastauspaikka. Toiminta Baggbölessä meni selvitystilaan ja päättyi.


title: Baggbölen kartano

text: Lahjoituksen ansiosta Umeå Missionsförsamling saattoi vuonna 1968 - samana vuonna, kun kartano julistettiin kulttuuriperintökohteeksi - ottaa haltuunsa Baggbölen kartanon, joka remontointiin ja vihittiin uudelleen käyttöön vuonna 1971. Seuraavat 35 vuotta seura hallinnoi toimintaa, joka ensisijaisesti vapaaehtoistyön kautta perusti kartanolle suositun kesäkahvilen ja matkakohteen Uumajan alueella - ei vähiten Vapun juhlimisen takia. Vuonna 2006 yksityinen liikemies osti maatilan ja noin 340 hehtaarin tontin, ja alkoi tehdä korjaustöitä laajentaakseen julkista sektoria.


title: Jussi Tapola

text: Jussi Veikko Tapola (s. 13. kesäkuuta 1974 Kerava) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, joka toimii KHL-joukkue Kunlun Red Starn päävalmentajana. Aiemmin Tapola valmensi Suomessa Tapparan liigajoukkuetta kahteen mestaruuteen ja neljästi hopealle. Hänellä on pelaajataustaa alemmilta sarjatasoilta, joissa Tapola pelasi hyökkääjänä.


title: Jussi Tapola

text: Tapola syntyi Keravalla, mutta vietti lapsuutensa suurimmaksi osaksi Hyvinkäällä ja aloitti jääkiekkoilun Hyvinkään Ahmoissa. Hän muutti lukioikäisenä Tampereelle ja voitti Ilveksessä B-nuorten SM-pronssia vuonna 1993. Kaudeksi 1993–1994 Tapola siirtyi Tapparan A-nuorten I-divisioonajoukkueeseen ja kaudella 1994–1995 hän pelasi samaa sarjaa KOO-VEE:n paidassa. Tapola oli kauden päätteeksi nostamassa joukkuetta A-nuorten SM-liigaan.