title: Babymetal

text: Babymetal on japanilainen metalli- ja J-pop-musiikkia yhdistelevä yhtye, jossa laulavat ja tanssivat Su-metal (Suzuka Nakamoto) ja Moametal (Moa Kikuchi). Kobametal-nimellä tunnettu tuottaja perusti ryhmän vuonna 2010 Sakura Gakuin -idoliryhmän alaryhmäksi. Vuoden 2014 helmikuussa yhtye julkaisi debyyttialbuminsa "Babymetal". CD sekä rajoitettu CD+DVD julkaistiin Suomessa 29. toukokuuta 2015 Playground Music -julkaisijan toimesta. Julkaisu sisältää bonusraitoina "Road of Resistance -kappaleen" sekä Live-version "Gimme Chocolate!!"-kappaleesta. DVD sisältää yhtyeen videoklipit. Syksyllä 2015 julkaistiin videoalbumit "Live at Budokan: Red Night & Black Night Apocalypse" ja "Live in London: Babymetal World Tour 2014" myös Euroopassa.


title: Babymetal

text: 19. lokakuuta 2018 Babymetal ilmoitti Yuimetallin (Yui Mizuno) eroavan yhtyeestä huonon terveydentilansa takia.


title: Fort Wayne Mad Ants

text: Fort Wayne Mad Ants on koripalloseura Indianan Fort Waynesta. Se pelaa D-liigassa. Mad Ants toimi usean NBA-seuran yhteisenä farmijoukkueena, kunnes Indiana Pacers osti sen syksyllä 2015 omaksi farmijoukkueekseen.


title: Rio Grande Valley Vipers

text: Rio Grande Valley Vipers on koripalloseura Texasin Hidalgosta. Se pelaa D-liigassa ja toimii NBA-seura Houston Rocketsin farmijoukkueena.


title: Northern Arizona Suns

text: Northern Arizona Suns on koripalloseura Arizonan Prescott Valleysta. Se pelaa D-liigassa ja toimii NBA-seura Phoenix Sunsin farmijoukkueena.


title: Northern Arizona Suns

text: Vuosina 2006–2016 joukkue tunnettiin nimellä Bakersfield Jam.


title: Aliupseeri (sotilasarvo)

text: Aliupseeri on ollut saksalainen, alun perin Preussissa vuonna 1856 käyttöön otettu sotilasarvo, jolla Suomen sisällissodassa jääkäreinä palvelleet ryhmänjohtajat palvelivat. Nykyään Suomen puolustusvoimissa saksalaista ensimmäisen maailmansodan aikaista sotilasarvoa vastaa ryhmänjohtajilla usein oleva alikersantin sotilasarvo.


title: Viipurin kauppatori

text: Viipurin kauppatori sijaitsee Viipurin keskustassa Salakkalahden eteläpuolella. Toriaukeaa rajaa lännen suunnassa Krasnoarmeiskaja ulitsa (ent. Mustainveljestenkatu), idässä Torkkelinpuisto ja Pionerskaja ulitsa (ent. Torikatu) sekä eteläpuolella Progonnaja ulitsa (ent. Karjaportinkatu).


title: Viipurin kauppatori

text: Kauppatori syntyi 1860-luvulla keskiaikaisen kaupunkialueen koilliskulmaan, kun sitä ympäröinyttä kaupunginmuuria alettiin purkaa. Muurin tuntumassa oli matalia vetisiä vallihautoja, jotka täytettiin ja tasoitettiin. Vuoteen 1865 mennessä torialue oli noin puolet nykyisestä ja lopullisen kokonsa se saavutti 1880-luvulle tultaessa, jolloin aukio ulottui Salakkalahden rantaan saakka. Varsinaisena myyntipaikkana käytettiin kuitenkin vain alueen eteläosaa. Salakkalahden rannassa järjestettiin ainoastaan syksyisiä kalamarkkinoita.


title: Viipurin kauppatori

text: 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa Viipurin kauppatori tuli Suomessa Tallinnan Mustamäen torin ohella tunnetuksi piraattituotteiden myyntipaikkana. Sieltä hankittiin erityisesti CD- ja myöhemmin DVD-levyjä, lisäksi kaupan oli muun muassa erilaisia taloustavaroita. Kesäkuussa 2007 kaupungin viranomaiset lopettivat ”Viipurin basaariksikin” kutsutun torikaupan ja myyjiä pyydettiin siirtymään parin kilometrin päässä keskustasta sijaitsevalle Talikkalan torille. Häädön syyksi kerrottiin kaupungin yleisen viihtyisyyden lisäämisen, koska torikauppiaiden kojujen katsottiin muun muassa rumentavan kaupunkikuvaa. Nykyään Viipurin kauppatori toimii lähinnä pysäköintialueena.


title: Viipurin kauppatori

text: Viipurin kauppatorin ympäristön rakennuksista tunnetuin on 1550-luvulla valmistunut Pyöreä torni, joka alun perin oli osa kaupunginmuuria. Se on Viipurin linnan ohella myös kaupungin tunnetuin nähtävyys. Muita merkittäviä rakennuksia ovat torialueen koilliskulmalla sijaitseva entinen Suomen Pankin talo sekä Pohjoismaiden Yhdyspankin talo, jotka molemmat on suunnitellut arkkitehti Gustaf Nyström, ja 1906 valmistunut Kauppahalli, joka aikoinaan oli Pohjoismaiden suurin. Vuonna 1912 torin poikki rakennettiin kiskot kaupungin raitiovaunuliikennettä varten ja kauppatorilla oli myös esikaupunkialueilta tulevan linja-autoliikenteen päätepysäkki.


title: Butch Jones

text: Lyle Allen ”Butch” Jones, Jr (s. 17. tammikuuta 1968 Saugatuck, Michigan) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon valmentaja.


title: Butch Jones

text: Jones nimitettiin Tennessee Volunteersin päävalmentajaksi 7. joulukuuta 2012. Häntä edelsi tässä tehtävässä Derek Dooley, joka oli saanut aiemmin potkut päävalmentajan paikalta. Jones debytoi yliopiston kotistadionilla Neyland Stadiumilla 31. elokuuta 2013, kun Tennessee kohtasi Austin Peay Governorsin. Aiemmin Jones on valmentanut Central Michigania 2007–2009 ja Cincinnatia 2010–2012.


title: Metanolitalous

text: Metanolitalous on energian käytön ja jakelun malli, jossa erityisesti liikennepolttoaineiden tuotanto, varastointi ja jakelu keskittyy metanoliin. Metanolin lisäksi metanolitaloudessa voidaan hyödyntää myös metanolin johdannaisia, kuten dimetyylieetteriä. Metanolitalous ei pyri korvaamaan sähkönsiirtoverkkoa eikä rajaa ensisijaisia energialähteitä, vaikka metanolitalouden tarve pohjautuu fossiilisten polttoaineiden korvaamiseen kestävämmillä energialähteillä. Todennäköisesti lupaavimpia käyttökohteita metanolille ja dimetyylieetterille ovat maantieliikenteessä polttomoottoreilla kulkevat ajoneuvot. Metanoli soveltuu hyvin ottomoottoreissa ja dimetyylieetteri dieselmoottoreissa käytettäväksi.


title: Metanolitalous

text: Biometanoli tarkoittaa biomassasta valmistettua metanolia. Biometanolin valmistukseen ei tarvitse käyttää ravinnoksi kelpaavia kasveja tai kasvien osia.


title: Metanolitalous

text: Fossiilisten polttoaineiden ehtyminen on herättänyt tiedeyhteisöt, poliitikot ja yritykset pohtimaan fossiilisten liikennepolttoaineiden korvaamista muilla. Esimerkiksi vetytaloutta on esitetty vaihtoehdoksi, mutta vedyn käytössä on tuotantoon, varastointiin ja siirtoon liittyviä kysymyksiä, joita ei kaikkia ole tyydyttävästi ratkaistu. Myös sähköajoneuvojen käyttöön perustuva ratkaisu näyttää epävarmalta ja riittämättömältä. Metanolitalous ratkaisee useimmat vetytalouden pulmista. On myös esitetty booria käytettäväksi korkean energiatiheyden polttoaineena samaan tapaan kuin metanolia metanolitaloudessa, mutta boorin käytössä on yhä ratkaisemattomia ongelmia. Metanoli ja etanoli ovat polttoainekäytössä monissa suhteissa samankaltaisia, mutta metanolin tuotannon helppous ja huokeus tekee siitä erityisen houkuttelevan vaihtoehdon. Bioetanolin korkeat tuotantokustannukset hidastavat sen käyttöönottoa.


title: Metanolitalous

text: Metanoli yksinkertaisimpana alkoholina on helposti tuotettavissa useilla eri prosesseilla ja eri raaka-aineista. Ylivoimaisesti yleisin metanolin tuotantoon käytetty raaka-aine on maakaasu, jonka muunnoksessa metanoliksi hyötysuhde on korkea. Metanoli on normaalipaineessa ja lämpötilassa neste, jota ei tarvitse kuljetuksessa paineistaa eikä jäähdyttää. Metanolin korkea puristuskestävyys ja palamisen puhtaus tekevät metanolista erinomaisen vaihtoehdon kipinäsytytteisen ottomoottorin polttoaineeksi. Moottoripolttoaineena metanoli myös parantaa ilmanlaatua verrattuna bensiiniin. Metanoli on myös ylivertaisen paloturvallinen verrattuna moottoribensiiniin. Metanoli on muutenkin turvallinen ja ympäristöystävällinen polttoaine. Metanolilla on lukuisia muitakin sovelluksia kuin käyttö liikennepolttoaineena. Etanoliin verrattuna metanolin tuotanto on yksinkertaista, sillä ihmisravinnoksi sopivia kasveja ei tarvita raaka-aineiksi eikä valmistusprosessissa tarvita mikrobeja. Metanoli soveltuu myös sähkön tuotantoon polttokennolla. Biomassasta tuotetun metanolin käyttöä lisäämällä voidaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Kuten etanolikin, myös metanoli on luonnollinen ja luonnossa hajoava kemikaali. Vaikka metanoli maaperään joutuessaan voikin saastuttaa pohjavettä, metanoli biohajoavana on bakteerien ravintoa. Metanolin saastuttamaa maaperää onkin menestyksellisesti puhdistettu bakteereilla.


title: Metanolitalous

text: Vaikka liikennepolttoaineiden vakiintuneet käsittelytavat tehokkaasti ehkäisevät polttoainekemikaalien aiheuttamia myrkytyksiä, metanolin tekee haasteelliseksi se, että ihmisen hajuaisti ei erota toisistaan etanolia ja siihen verrattuna huomattavasti myrkyllisempää metanolia. Varsinkin vetyyn mutta myös öljypohjaisiin polttoaineisiin verrattuna metanolin lämpöarvo on matala, ja tästä syystä metanoli ei sovellu erityisen hyvin lentopolttoaineeksi. Juuri tässä suhteessa metanoli on useimpia vaihtoehtoja huonompi. Maantieliikenteessä lämpöarvon merkitys on pienempi, ja siksi metanolin matala lämpöarvo ei aiheuta ongelmaa maantieliikenteessä. Useat ajoneuvoissa yleisesti käytetyt metallit, esimerkiksi alumiini ja sinkki, eivät kestä metanolin syövyttävää vaikutusta, ja ne täytyykin korvata korroosiota kestävillä, kuten ruostumattomalla teräksellä. Kuten useimmat muutkin polttoainekemikaalit, myös metanoli saastuttaa maahan valuessaan. Metanoli veteen täysin liukenevana siirtyy helposti veden mukana.


title: Metanolitalous

text: Metanolitalouden toteutettavuudessa ei ole erityisiä ratkaisemattomia ongelmia. Metanoli on erinomainen moottoripolttoaine. Suomessa ryhdyttiin valmistelemaan siirtymistä metanolin käyttöön jo vuonna 1943. Metanolin varastointi ja kuljetus nestesäiliöissä on verrattavissa dieselöljyn tai bensiinin vastaavaan. Metanolia on käytetty hyvällä menestyksellä ajoneuvojen polttoaineena sekä puhtaana että bensiiniin sekoitettuna. Jakeluverkosto on toteutettavissa samoin kuin muille nestepolttoaineille. Kaliforniassa 15 vuotta kestänyt koe metanolikäyttöisillä autoilla osoitti metanolin käyttökelpoisuuden tieliikenteessä. Metanolia valmistetaan tavallisesti maakaasusta, mutta fossiilisten polttoaineiden hinnan noustessa myös biomassan jalostus metanoliksi muuttuu kannattavaksi. Robert Zubrinin mukaan maakaasusta valmistettu metanoli on jo nyt taloudellisesti kilpailukykyinen polttoaine. Kiina on muita edellä metanolin hyödyntämisessä liikennepolttoaineena. Intiassa on havahduttu metanolitalouden mahdollisuuksiin maan energiaomavaraisuuden parantajana. Metanolipolttoaineen vaikutuksia ilmanlaatuun pidetään merkittävinä. Metanolin suosio on kasvanut myös muualla maailmassa. Metanolilla käyvän ottomoottorin pakokaasujen haitallisimmat yhdisteet ovat formaldehydi ja hiilimonoksidi, mutta niihin tehoava katalysaattoritekniikka on jo kehitetty. Metanolin ja ilman seos kestää bensiiniseosta paremmin puristusta ja jo pelkästään korkeamman puristussuhteen avulla metanolikäyttöisen ottomoottorin hyötysuhde saadaan korkeammaksi kuin bensiinikäyttöisen. Ottomoottorin hyötysuhdetta voidaan kohottaa myös pakokaasun takaisinkierrätyksen avulla, kun takaisinkierrätystä käytetään ottomoottorissa osittain tai kokonaan tavanomaisen virtauksen rajoituksen sijasta. Metanolipolttoaineella pakokaasun takaisinkierrätys onnistuu paremmin kuin bensiinillä. Metanolin rinnalle dieselmoottorien polttoaineeksi on ajateltu dimetyylieetteriä, joka on monissa suhteissa parempi dieselpolttoaine kuin dieselöljy. Dimetyylieetteriä voidaan valmistaa metanolista. Parempaan valmistuksen hyötysuhteeseen päästään erillisessä tuotantoprosessissa. Euroopassa metanolin käyttöä moottoripolttoaineena jarruttaa lähinnä eurooppalainen lainsäädäntö. Yhdysvalloissa on katsottu, että flex-fuel-idean mukaisen monipolttoainestandardin käyttöönotto nopeuttaisi metanolin ja myös muiden alkoholipolttoaineiden yleistymistä. Vaikka metanoli ja dimetyylieetteri eivät sovellukaan erityisen hyvin lentopolttoaineiksi, paremmin tarkoitukseen sopivia hiilivetypolttoaineita voidaan tuottaa metanolista.


title: Metanolitalous

text: Kuten vetytaloudessa vety, myös metanolitaloudessa metanoli on energiansiirron väline, samaan tapaan kuin sähköverkko on energiansiirron väline eikä varsinainen energianlähde. Jos metanolia valmistetaan maakaasusta, kivihiilestä tai biomassasta, pääosa tai kaikki valmistukseen tarvittava energia otetaan suoraan lähtöraaka-aineesta. Esimerkiksi Suomella on hyvät edellytykset tuottaa metanolia ja dimetyylieetteriä puusta. Kiina tuottaa tarvitsemansa metanolin pääasiassa kivihiilestä. Jatkossa voidaan olettaa, että fossiiliset raaka-aineet ja biomassa eivät riitä metanolitalouden ylläpitoon, vaan metanolia ryhdytään syntetisoimaan hiilidioksidista jonkin erillisen ja ensisijaisen energialähteen avulla. Tällöin kestävien energialähteiden merkitys korostuu. Vaihtoehdoiksi voivat tulla ydinfissio, ydinfuusio, aurinkoenergia, vesivoima, tuulivoima ja aaltovoima. Metanolin tuottamista katalyyttisesti hiilidioksidista suoraan auringonvalolla on jo kokeiltu menestyksellisesti, ja menetelmä on skaalattavissa laajaan tuotantoon. Primäärienergian tuotannon vaihtoehdot eivät kuitenkaan ole erityisesti metanolitalouden ongelmia, vaan sellaisia energiatalouden kysymyksiä, jotka on ratkaistava metanolitalouden mahdollisesta käyttöönotosta riippumatta.


title: Metanolitalous

text: Metanolitalouden puolesta ovat puhuneet ja kirjoittaneet ainakin Nobel-palkittu kemisti George A. Olah, Alain Goeppert, G. K. Surya Prakash, Roberta J. Nichols ja ydinvoima- ja avaruustekniikan alalla ansioitunut Robert Zubrin.


title: Brandon Belt

text: Brandon Kyle Belt (s. 20. huhtikuuta 1988 Nacogdoches, Texas) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja, joka pelaa MLB-liigan San Francisco Giantsissa. Hänen pelipaikkansa on ykkösvahti.


title: Brandon Belt

text: Isokokoinen Belt pelasi ennen ammattilaisuraansa Texasin yliopiston joukkueessa. Hänen pelipaikkansa oli alun perin syöttäjä, mutta olkapäävaivojen jälkeen hän siirtyi syöttökummulta ykköspesälle.


title: Brandon Belt

text: Belt voitti Giantsin kanssa World Seriesin vuonna 2012.


title: Gregor Blanco

text: Gregor Miguel Blanco Pedraza (s. 24. joulukuuta 1983 Caracas) on venezuelalainen baseballpelaaja, joka pelaa MLB-liigan San Francisco Giantsissa. Hänen ulkopelipaikkansa on koppari.


title: Gregor Blanco

text: Nopeudestaan ja hyvästä ulkopelistä tunnettu Blanco on edustanut MLB:ssä Giantsin lisäksi myös Atlanta Bravesiä, Kansas City Royalsia ja Arizona Diamondbacksia. Hän kuului kaudella 2011 Washington Nationalsin organisaatioon mutta ei pääsyt pelaamaan MLB:ssä.


title: Viipurin kauppahalli

text: Viipurin kauppahalli sijaitsee Viipurin keskustassa Kauppatorin luoteiskulmassa. Jugendtyyliä edustavan rakennuksen on suunnitellut suomalainen arkkitehti Karl Hård af Segerstad ja se valmistui vuonna 1906.


title: Viipurin kauppahalli

text: Viipurin kauppahalli oli Pohjoismaiden suurin, kunnes Segerstadin yhdessä Einar Flinckenbergin kanssa suunnittelema Hakaniemen kauppahalli valmistui Helsinkiin vuonna 1914. Kaksikerroksinen rakennus on vain parikymmenen metrin levyinen, mutta yli 130 metriä pitkä ja siihen kuuluu myös pääsisäänkäyntirakennuksen yhteydessä oleva kellotorni. Kauppahallissa oli alun perin noin sata myyntipistettä ja lisäksi suuri kahvila-ravintola.


title: Viipurin kauppahalli

text: Syyskuussa 1944 päättyneen jatkosodan jälkeen Viipuri luovutettiin Neuvostoliitolle ja halli avattiin uudelleen seuraavan vuoden maaliskuussa. Neuvostoliiton aikana hallissa myytiin lähinnä maataloustuotteita. Rakennusta restauroitiin 1950-luvulla ja vuonna 1976 se sai jälleen alkuperäisen ulkoasunsa.


title: Viipurin kauppahalli

text: Nykyään Viipurin kauppahalli on suosittu ostospaikka erityisesti matkailijoiden keskuudessa. Elintarvikkeiden lisäksi siellä on myynnissä runsaasti muun muassa erilaista kristallia ja posliinia. Hallissa on yhteensä 158 myyntipaikkaa sekä ravintola. Ensimmäinen kerros on varattu elintarvikemyynnille ja toisessa kerroksessa puolestaan on muun muassa matkamuistoja, kodintarvikkeita ja vaatteita.


title: FS Cassard (1859)

text: Cassard oli Ranskan laivaston vuonna 1859 vesillelaskettu aviso, joka luokiteltiin myöhemmin potkurikorvetiksi.


title: FS Cassard (1859)

text: Alus tilattiin Le Havresta Augustin Normandilta ja sen köli laskettiin joulukuussa 1856. Alus laskettiin vesille 13. joulukuuta 1859 ja se otettiin palvelukseen kolme kuukautta myöhemmin 30. maaliskuuta 1860.


title: FS Cassard (1859)

text: "Cassard" nimettiin 30. heinäkuuta 1860 "Jérôme Napoléoniksi" ja aluksen nimi palautettiin "Cassardiksi" 16. elokuuta 1866. Vain puoli vuotta myöhemmin 14. helmikuuta 1867 alus nimettiin "Reine Hortenseksi" ja edelleen 19. syyskuuta 1870 "Kléberiksi". Alus poistettiin alusluettelosta 23. toukokuuta 1879.


title: FS Forfait (1859)

text: Forfait oli Ranskan laivaston vuonna 1859 vesillelaskettu aviso, joka luokiteltiin myöhemmin potkurikorvetiksi.


title: FS Forfait (1859)

text: Alus tilattiin Le Havresta Augustin Normandilta ja sen köli laskettiin 1856. Alus laskettiin vesille 28. joulukuuta 1859 ja se otettiin palvelukseen 27. heinäkuuta 1860.


title: FS Forfait (1859)

text: "Jeanne d'Arc" törmäsi 21. heinäkuuta 1875 "Forfaitiin", joka upposi.


Tukholman saariston etsintäoperaatio 2014 alkoi kun Ruotsin puolustusvoimat sai perjantaina 17. lokakuuta 2014 tiedon vedenalaisesta toiminnasta Tukholman saaristossa. Operaatiota johti kommodori Jonas Wikström.


title: Tukholman saariston etsintäoperaatio 2014

text:
Ruotsin puolustusvoimat on operaatiosta niukkasanainen, eikä tuloksia kommentoida, ennen kuin operaatio on ohi.
Puolustusvoimat piti kaksi tiedotustilaisuutta 19. ja 21. lokakuuta. Operaatio lopetettiin 24. lokakuuta 2014.


text: 2. marraskuuta Expressen kertoi että merivoimat etsii jälleen jotain saaristossa Kanholmsfjärdenin alueella ja sotilaat olivat käyneet kyselemässä saariston asukkailta, ovatko nämä nähneet jotakin poikkeuksellista merellä.


text: Lehdistössä väitettiin etsintöjen alkaneen venäjänkielisestä hätäsanomasta Venäjän Itämeren laivaston tukikohtaan, mikä Ruotsin puolustusvoimien mukaan oli väärä tieto, eikä mitään sanomaa ole olemassa.


text:
Ruotsin aluevesirajan lähistöllä purjehtineen venäläisen "NS Concord" -tankkerin epäiltiin liittyvän tapaukseen ja olevan minisukellusveneen emoalus.
Itämerellä liikkui toinenkin venäläisalus, "Professor Logatšev", joka on rakennettu vedenalaiseen tutkimukseen ja merenpohjan kartoittamiseen.


text:
Ruotsin Maanpuolustuskorkeakoulun tutkija Thomas Riesin mukaan sukellusvene olisi saattanut laskea saaristoon miinoja tai tiedustelulaitteita.
Spetsnaz-joukoista kirjoittanut kirjailija Vera Efron puolestaan uskoi että Venäjän laivaston erikoisjoukot ovat harjoitelleet Tukholman saaristossa ja liikkuneet Triton-NN -minisukellusveneellä.


text: Saaristossa havaittu mustapukuinen, reppu selässä rantavedessä kahlaava hahmo, jota Ruotsin turvallisuuspoliisi Säpo ja sotilastiedustelu Must etsivät, paljastui kalastamassa olleeksi eläkeläiseksi.


text: Suomen puolustusministeri Carl Haglundin puheet 'farssista' ja kommentit että etsinnät olivat paha kolaus Ruotsin puolustusvoimien uskottavuudelle tulkittiin Ruotsissa arvosteluksi.


title: Toppakaktukset

text: Toppakaktukset ("Matucana") on eteläamerikkalainen, vajaat 20 lajia käsittävä kaktuskasvisuku, jonka pallomaisilla lajeilla on enimmäkseen punaiset, kolibrien pölyttämät kukat. Tieteellinen nimi tulee sen perulaisen kaupungin nimestä, jonka läheisyydestä suvun tyyppilaji ("M. haynei") löytyi. Lähimpiä sukulaisia ovat suvut "Oreocereus" ja "Oroya" sekä mahdollisesti "Denmoza".


title: Toppakaktukset

text: Toppakaktukset ovat matalakasvuisia, yksi- tai monivartisia ja toisinaan mätästäviä. Varsi on pallomainen tai lieriömäinen, enintään puolen metrin korkuinen. Varressa on muutama tai paljon matalia uurteita ja kyhmyjä (podarioita). Areoleissa eli kääpiöversoissa on sekä karvoja että piikkejä, joita voi olla paljon tai joissakin tapauksissa ei yhtään. Kukat sijaitsevat kasvin latvan tuntumassa ja ovat suppilomaisia tai kapean putkimaisia ja enimmäkseen vastakohtaisia, väriltään kirkkaanpunaisia, oranssisia, vaaleanpunaisia tai keltaisia. Kasvi kukkii päivisin. Pohjuksen areolit ovat joko kaljuja tai karvaisia. Hetiö on toisinaan tyveltään kasvanut yhteen, ja joskus siinä on karvamaisia joutoheteitä. Hedelmä on pallomainen tai pitkänomainen, lähes mehevä, ontto ja pitkittäin avautuva; kehälehtien jäänteet ovat siinä jäljellä. Siemenet ovat muodoltaan vaihtelevia.


title: Toppakaktukset

text: Toppakaktukset ovat kotoisin Perun Andeilta.


title: Toppakaktukset

text:
Toppakaktuslajeja on seuraavat 17:
Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. – Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: Toppakaktukset

text: Kasvien suomenkieliset nimet.


title: FS Bourayne (1869)

text: Bourayne oli Ranskan laivaston vuonna 1869 vesillelaskettu Bourayne-luokan aviso, joka luokiteltiin myöhemmin 3. luokan risteilijäksi.


title: FS Bourayne (1869)

text: Alus tilattiin Nantesin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin huhtikuussa 1867. Alus laskettiin vesille toukokuussa 1869 ja se otettiin palvelukseen huhtikuussa 1870.


title: FS Bourayne (1869)

text: "Bourayne" poistettiin alusluettelosta 27. kesäkuuta 1889.


title: Matematiikan päivä

text:
Matematiikan päivää vietetään Suomessa vuosittain 22. lokakuuta. Ajankohta valikoitui suomalaisen matemaatikon Rolf Nevanlinnan syntymäpäivän mukaiseksi. Kahta kuukautta aiemmin, 22. elokuuta vietetään matematiikan päivää Australiassa, kahta kuukautta myöhemmin, 22. joulukuuta, puolestaan Intiassa matemaatikko Ramanujanin syntymäpäivän kunniaksi.
Päivän ideoi "Mielikuvituskoulu"-niminen yhteisö, ja sen aikana toteutettiin erilaisia matematiikkaan liittyviä tempauksia. Matematiikan päivästä löytyy lisätietoa sen Facebook-sivulta.


title: Matematiikan päivä

text: Vuonna 2015 Matematiikan päivän teemana oli matematiikan tuominen lähemmäs jokaisen ihmisen arkipäivää. Sittemmin päivän järjestäminen näyttää unohtuneen.


title: Matematiikan päivä

text: Yhdysvalloissa on vuodesta 1988 vietetty vastaavin tarkoitusperin formula_1:n päivää 14. maaliskuuta eli amerikkalaisen päiväysmerkintätavan mukaan 3/14; päivä sai vuonna 2009 virallisen aseman Kongressin Edustajainhuoneen hyväksyttyä asiaa koskevan päätöslauselman.


title: Matematiikan päivä

text: Suomen matemaattinen yhdistys järjestää joka toinen vuosi tammikuun alussa jonkin yliopiston kanssa yhteistyössä Matematiikan päivät -tapahtuman. Se on suunnattu ensi sijassa yliopistojen ja korkeakoulujen piirissä toimiville matemaatikoille. Päivien ohjelmassa on yleensä kuitenkin myös laajemmalle yleisölle tarkoitettuja osioita. Ensimmäiset Matematiikan päivät järjestettiin Helsingin yliopistossa 8.–9.1.1998, mutta tapahtuman edeltäjää "Matemaatikkopäiviä" oli järjestetty jo vuodesta 1963. Viimeksi Matematiikan päivät pidettiin Itä-Suomen yliopistossa Joensuussa 4.–5. tammikuuta 2018.


title: FS Dayot (1869)

text: Dayot oli Ranskan laivaston vuonna 1869 vesillelaskettu Bourayne-luokan aviso, joka luokiteltiin myöhemmin 3. luokan risteilijäksi.


title: FS Dayot (1869)

text: Alus tilattiin Nantesin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin elokuussa 1867. Alus laskettiin vesille toukokuussa 1869 ja se otettiin palvelukseen huhtikuussa 1870.


title: FS Dayot (1869)

text: "Dayot" poistettiin alusluettelosta 28. helmikuuta 1888.


title: Kupumelonikaktus

text: Kupumelonikaktus ("Melocactus conoideus") on melonikaktusten sukuun kuuluva laji.


title: Kupumelonikaktus

text: Kupumelonikaktuksen varsi on voimakkaasti painuneen pallon muotoinen tai puolipallomainen, enintään kymmenen sentin korkuinen. Varressa on 11–14 matalaa uurretta. Piikit ovat tummanruskeat, harmahtavat. Areolissa on yksi noin kahden senttimetrin pituinen keskipiikki ja 8–11 säteittäispiikkiä, jotka ovat suoria tai hiukan käyristyneitä ja jopa 35 mm pitkiä. Kefalio voi saavuttaa neljän senttimetrin korekuden, ja siinä on tummanpunaisia sukasia ja runsaasti valkoista villakarvaa. Kukat ovat sinipunaisia tai magentanpunaisia ja sentin levyisiä. Hedelmä on enintään 18 mm pitkä.


title: Kupumelonikaktus

text: Kupumelonikaktus on kotoisin Brasilian Bahian osavaltiosta, sen kaakkoisosasta. Se on kotiseudullaan vakavasti uhattu kasvupaikkojensa tuhoamisen vuoksi.


title: FS Beautemps-Beaupré (1872)

text: Beautemps-Beaupré oli Ranskan laivaston vuonna 1872 vesillelaskettu Bourayne-luokan aviso, joka luokiteltiin myöhemmin 3. luokan risteilijäksi.


title: FS Beautemps-Beaupré (1872)

text: Alus tilattiin Brestin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 10. lokakuuta 1867. Alus laskettiin vesille 4. heinäkuuta 1872 ja se otettiin palvelukseen 1. maaliskuuta 1875.


title: FS Beautemps-Beaupré (1872)

text: "Beautemps-Beaupré" poistettiin alusluettelosta 11. joulukuuta 1896, jonka jälkeen se oli hiiliproomuna Korsikalla.


title: FS Duchaffault (1872)

text: Duchaffault oli Ranskan laivaston vuonna 1872 vesillelaskettu Bourayne-luokan aviso, joka luokiteltiin myöhemmin 3. luokan risteilijäksi.


title: FS Duchaffault (1872)

text: Alus tilattiin Cherbourgin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 17. huhtikuuta 1867. Alus laskettiin vesille 17. lokakuuta 1872 ja se otettiin palvelukseen vuonna 1874.


title: FS Duchaffault (1872)

text: "Duchaffault" poistettiin alusluettelosta 17. marraskuuta 1896, jonka jälkeen se oli hiiliproomuna Korsikalla vuonna 1898 ja Bizertessä vuosina 1899-1907. Alus romutettiin vuonna 1907.


title: Bla

text: Bla on maalaiskunta, sen keskuskylä ja Ségoun alueen Blan piirin hallinnollinen keskus Malissa. Se sijaitsee Banijoen eteläpuolisella tasangolla 80 kilometriä Ségousta maanteitse kaakkoon. Kunnassa on 61 300 asukasta (vuonna 2009).


title: Bla

text: Blan kunnan pinta-ala on 391 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Blan piirin Tounan ja Kazangasson, idässä Korodougoun, Kemenin ja Dougouolon, etelässä Somasson ja Beguenén sekä lännessä Nialan kuntiin. Seudun läpi virtaa Banin sivujoki Koni.


title: Bla

text: Kuntaan kuuluu 15 kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, bambaroita, fulbeja, boboja, sarakoleja ja dogoneja. Vallitsevat uskonnot ovat islam ja kristinusko.


title: Bla

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, riisi ja maapähkinä. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Blan ja Farakalan kylissä pidetään viikoittaiset markkinat. Kunnassa ja piirissä ei ole lainkaan teollisuutta.


title: Bla

text: Blan kautta kulkee Bamakon, Ségoun ja Moptin välinen maantie RN6, josta haarautuu tie Koutialan kautta Sikassoon ja Burkina Fason rajalle. Palveluihin kuuluu joukko alakouluja, neljä yläkoulua, kaksi koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED), piirin poliklinikka ja kaksi terveysasemaa.


title: FS Ducouédic (1869)

text: Ducouédic oli Ranskan laivaston vuonna 1869 vesillelaskettu Bourayne-luokan aviso, joka luokiteltiin myöhemmin 3. luokan risteilijäksi.


title: FS Ducouédic (1869)

text: Alus tilattiin Brestin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 13. huhtikuuta 1867. Alus laskettiin vesille 30. maaliskuuta 1869 ja se otettiin palvelukseen 31. tammikuuta 1871.


title: FS Ducouédic (1869)

text: "Ducouédic" poistettiin alusluettelosta 25. tammikuuta 1889, jonka jälkeen ponttoonina Rochefortissa. Alus romutettiin vuonna 1920 Lorientissa.


title: Micranthocereus

text: Micranthocereus on 9-lajinen eteläamerikkalainen kaktuskasvisuku. Tieteellinen nimen alkuosa on johdettu kreikan sanoista mikros 'pieni' ja anthos 'kukka', jälkiosa on latinan vahaa tai vahakynttilää tarkoittava sana. Suku on läheinen suvulle "Arrojadoa", johon se aiemmin on yhdistettykin.


title: Micranthocereus

text: Suvun kasvit ovat pensasmaisia tai kookkaita pylväitä, pystykasvuisia, yksi- tai monivartisia ja jopa kolme metriä korkeita. Varret ovat liereitä, uurteisia ja tiheäpiikkisiä. Areolit sijaitsevat lähekkäin ja niissä on usein pitkää villakarvaa ja piikkejä. Verson osa, johon kukat kehittyvät (kefalio), sijaitsee varren sivulla joko jatkuvana tai katkeilevana muodostelmana, joko varren pinnalla tai siihen uponneena. Siinä on villakarvaa ja sukasia. Kukat sijaitsevat kefaliossa tavallisesti ryhminä ja ovat putkimaisia, 2-5 cm pitkiä. Kukkapohjuksessa on pieniä suomuja. Kehälehdet ovat lyhyitä, pystyjä tai siirottavia, väriltään vaihtelevia. Hedelmä on punainen, avautumaton, pieni, mehevä ja miltei valkomaltoinen. Hedelmän pinta on suomuton ja piikitön mutta kukan kuihtuneet jäänteet ovat siinä tavallisesti jäljellä. Siemenet ovat tummanruskeita ja kuoppapintaisia.


title: Micranthocereus

text: "Micranthocereus"-lajit kasvavat Keski- ja Itä-Brasiliassa.


title: Micranthocereus

text:
Suvussa on yhdeksän lajia (luettelossa on mainittu myös Brasilian osavaltio, jonka alueella kukin laji kasvaa):
Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: FS Hugon (1872)

text: Hugon oli Ranskan laivaston vuonna 1872 vesillelaskettu Bourayne-luokan aviso, joka luokiteltiin myöhemmin 3. luokan risteilijäksi.


title: FS Hugon (1872)

text: Alus tilattiin Brestin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 10. marraskuuta 1867. Alus laskettiin vesille 6. elokuuta 1872 ja se otettiin palvelukseen 11. kesäkuuta 1873.


title: FS Hugon (1872)

text: "Hugon" poistettiin alusluettelosta 31. heinäkuuta 1895.


title: FS Kerguélen (1872)

text: Kerguélen oli Ranskan laivaston vuonna 1872 vesillelaskettu Bourayne-luokan aviso, joka luokiteltiin myöhemmin 3. luokan risteilijäksi.


title: FS Kerguélen (1872)

text: Alus tilattiin Cherbourgin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin elokuussa 1868. Alus laskettiin vesille 19. lokakuuta 1872 ja se otettiin palvelukseen 16. joulukuuta 1878.


title: FS Kerguélen (1872)

text: Alus lähti 28 joulukuuta 1878 Cherbourgista Kiinaan, mistä se palasi Ranskaan 8. kesäkuuta 1881. "Kerguélen" poistettiin alusluettelosta vuonna 1894.


title: Pauliina Vanhatalo

text: Pauliina Vanhatalo (s. 18. huhtikuuta 1979 Oulu) on suomalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut 10 romaania, joista viisi on julkaistu kirjailijanimellä Veera Vaahtera. Lisäksi hän on kirjoittanut kaksi omaelämäkerrallista teosta.


title: Pauliina Vanhatalo

text: Vanhatalo syntyi Oulussa ja asui lapsuus- ja nuoruusvuodet Keminmaassa. Vuonna 1999 Vanhatalo kirjoitti ylioppilaaksi Keminmaan lukiosta yhdeksällä laudaturilla. Vanhatalo opiskeli Jyväskylän yliopistossa ja valmistui vuonna 2002 filosofian maisteriksi kirjallisuuden laitokselta pääaineenaan luova kirjoittaminen ja sivuaineina yleinen kirjallisuus, filosofia ja etnologia. Vuosina 2002–2005 Vanhatalo opetti kirjoittamista Jyväskylän avoimessa yliopistossa, minkä jälkeen hän jättäytyi vapaaksi kirjailijaksi.


title: Pauliina Vanhatalo

text: Vanhatalo on Oulun kirjailijaseura ry:n perustajajäsen ja toimi seuran puheenjohtajana vuosina 2010–2013. Vuodesta 2008 hän on ollut Suomen Kirjailijaliiton jäsen. Vanhatalo on valittu Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun taidetoimikunnan jäseneksi kaudelle 2015–2016.


title: Pauliina Vanhatalo

text: Vanhatalo asuu Vanhassa Raahessa. Hänen perheeseensä kuuluvat puoliso, tietokirjailija Tatu Hirvonen sekä kaksi lasta.


title: Barouéli

text: Barouéli on maalaiskunta, sen keskuskylä ja Ségoun alueen Barouélin piirin hallinnollinen keskus Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen itäpuolisella tasangolla 90 kilometriä Ségousta maanteitse lounaaseen. Kunnassa on 43 500 asukasta (vuonna 2009).


title: Barouéli

text: Barouélin kunnan pinta-ala on 864 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Barouélin piirin Boidién, etelässä Kalakén ja Konobougoun, idässä Sanandon, koillisessa Ségoun piirin Konodiminin ja lännessä Koulikoron alueen Koulikoron piirin Dinandougoun kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin ja Sudanin siirtymävyöhykkeeseen. Kunnan alueella ei ole pysyviä vesistöjä.


title: Barouéli

text: Kuntaan kuuluu 42 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, sarakoleja, fulbeja, tukuloreja ja hausoja. Tärkein uskonto on islam. Kunnassa asuu myös animisteja ja kristittyjä.


title: Barouéli

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä ja pavut. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa ja vesimeloneja. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Barouélin ja Niazanan kylissä pidetään markkinat. Lisäksi hyödynnetään Siémonan louhosta.


title: Barouéli

text: Barouélista johtaa päällystämätön tie Bamakon ja Moptin väliselle RN6-maantielle. Palveluihin kuuluu joukko alakouluja, yläkoulu, koulutus- ja kehittämiskeskus (CED), piirin poliklinikka ja terveysasema.


title: Don’t Stop the Dancing

text: Don’t Stop the Dancing on saksalaisen DJ-tuottaja Manianin kappale hänen toiselta, Hands Up Forever-studioalbumilta. Kappaleella vierailee myös saksalaismuusikko Carlprit ja sen julkaisi Zooland Records albumin ensimmäisenä singlenä 7. joulukuuta 2012. Kappaleen sanat laulaa saksalainen naisartisti "Elly". Sen ovat säveltäneet Manuel Reuter, Yann "Yanou" Peifer sekä Rudi Schwamborn. Kappaleen virallinen musiikkivideo julkaistiin päivää ennen singlen julkaisua. Videolla Manian sekä Elly tanssivat sekä pitävät hauskaa juhlissa. Kappale oli kaupallisesti kohtalainen menestys. Se pääsi listoille Belgian Valloniassa, Itävallassa, Ranskassa ja Sveitsissä.


title: Don’t Stop the Dancing

text: Digitaalinen lataus


title: FS Kersaint (1869)

text: Kersaint oli Ranskan laivaston vuonna 1869 vesillelaskettu Bourayne-luokan aviso, joka luokiteltiin myöhemmin 3. luokan risteilijäksi.


title: FS Kersaint (1869)

text: Alus tilattiin Lorientin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 24. tammikuuta 1868. Alus laskettiin vesille 7. syyskuuta 1869 ja se otettiin palvelukseen 17. elokuuta 1870.


title: FS Kersaint (1869)

text: "Kersaint" poistettiin alusluettelosta 16. joulukuuta 1884 ja se romutettiin vuonna 1903 Cherbourgissa.


title: FS Segond (1869)

text: Segond oli Ranskan laivaston vuonna 1869 vesillelaskettu Bourayne-luokan aviso, joka luokiteltiin myöhemmin 3. luokan risteilijäksi.


title: FS Segond (1869)

text: Alus tilattiin Nantesin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 19. marraskuuta 1867. Alus laskettiin vesille 24. toukokuuta 1869 ja se otettiin palvelukseen viikkoa myöhemmin 1. kesäkuuta.


title: FS Segond (1869)

text: "Segond" poistettiin alusluettelosta 26. marraskuuta 1894, minkä jälkeen se oli vuosina 1895-1896 mekaanikkojen koulutusaluksena Brestissä.


title: FS Vaudreuil (1870)

text: Vaudreuil oli Ranskan laivaston vuonna 1870 vesillelaskettu Bourayne-luokan aviso, joka luokiteltiin myöhemmin 3. luokan risteilijäksi.


title: FS Vaudreuil (1870)

text: Alus tilattiin Nantesin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 24. tammikuuta 1868. Alus laskettiin vesille 26. elokuuta 1870 ja se otettiin palvelukseen vuonna 1873.


title: FS Vaudreuil (1870)

text: "Vaudreuil" poistettiin alusluettelosta 27. kesäkuuta 1889, jonka jälkeen se oli ponttoonina sekä hiiliproomuna Lorientissä. Marraskuussa 1915 alus oli majoitusaluksena. Se oli vuonna 1917 saksalaisten sotavankien majoitustilana ennen romuttamistaan.


title: Party Doesn’t Stop

text: Party Doesn’t Stop on israelilaisen DJ-tuottajatiimi Crystal Laken kappale. Sen julkaisi Zooland Records singlenä 15. huhtikuuta 2011. Kappaleen ovat sekä sanoittaneet että tuottaneet Alex Moerman ja Paul Gorbulski. Kappaleeseen liittyvä virallinen musiikkivideo julkaistiin 17. maaliskuuta 2013. Kappale ei onnistunut pääsemään listoille.


title: Party Doesn’t Stop

text: Discogs


title: Seth Griffith

text: Seth Griffith (s. 4. tammikuuta 1993 Wallaceburg, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkohyökkääjä, joka edustaa NHL-seura Winnipeg Jetsin organisaatiota.


title: FS Caton (1847)

text: Caton oli 1847 palvelukseen otettu Ranskan laivaston rautarunkoinen 1. luokan aviso, joka luokiteltiin myöhemmin potkurikorvetiksi. Alus oli Dupyu de Lômen suunnittelema.


title: FS Caton (1847)

text: Alus tilattiin Toulonin laivastontelakalta. Sen köli laskettiin 20. kesäkuuta 1844 ja alus laskettiin vesille 1. toukokuuta 1847. Alus otettiin palvelukseen reilua kahta kuukautta myöhemmin 12. heinäkuuta.


title: FS Caton (1847)

text: "Caton" poistettiin alusluettelosta 30. tammikuuta 1874. Alus romutettiin seuraavana vuonna Toulonissa.


title: Ryan Spooner

text: Ryan Spooner (s. 30. tammikuuta 1992 Kanata, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkohyökkääjä, joka edustaa NHL:ssä pelaavaa Edmonton Oilersia. Spooner debytoi NHL:ssa kaudella 2012–2013 hänet varanneen Boston Bruinsin joukkueessa. Spooner pelasi Bostonissa siirtotakarajalle helmikuuhun 2018 saakka. Kunnes siirtyi yhdessä Matt Beleskeyn kanssa New York Rangersiin vaihdossa Rick Nashiin. Rangers sai kaupassa myös Bostonin 1. kierroksen varauksen 2018. 2. 3. 2018 mennessä Spooner on pelannut NHL:n runkosarjassa 255 ottelua tehoin 41+106=147. 16.11.2018 Edmonton Oilers kauppasi Ryan Stromen New York Rangersiin vaihdossa Spooneriin.


title: FS Chaptal (1845)

text: Chaptal oli 1846 palvelukseen otettu Ranskan laivaston rautarunkoinen 1. luokan aviso, joka luokiteltiin myöhemmin 2. luokan korvetiksi. Alus oli Mathurin Boucherin suunnittelema.


title: FS Chaptal (1845)

text: Alus tilattiin Asnières'stä Cavélta. Sen köli laskettiin heinäkuussa 1844 ja alus laskettiin vesille 9. joulukuuta 1845. Alus otettiin palvelukseen 1. elokuuta 1846.


title: FS Chaptal (1845)

text: "Chaptal" poistettiin alusluettelosta 27. tammikuuta 1863.


title: Torikokous

text: Torikokous on jyväskyläläinen verkkolehti, jonka toiminta-ajatuksena tehdä paikallisjournalismia tavanomaista verkkouutisointia perusteellisemmin. Torikokous.fi aloitti julkaisutoiminnan toukokuussa 2014. Torikokous Oy perustettiin syyskuussa 2014.


title: Halkosaari

text: Halkosaari voi tarkoittaa muiden muassa seuraavia:


title: Lappajärvi (täsmennyssivu)

text: Lappajärvi on voi tarkoittaa muiden muassa seuraavia:


title: Pankkiryöstö

text: Pankkiryöstö on rikos, jossa pankista anastetaan käteistä rahaa uhkaamalla pankin henkilökuntaa ja asiakkaita. Historiallisesti pankkiryöstöt yhdistetään muun muassa villin lännen rikollisuuteen ja John Dillingerin kaltaisiin gangstereihin.


title: Pankkiryöstö

text: Suomessa tehtiin 1990-luvulla yli sata pankkiryöstöä vuodessa, ja niiden yhteydessä vuosikymmenen alkuvuosina sai surmansa pari ihmistä. Suomessa pankkiryöstöjen määrä on romahtanut 2000-luvulla pankkien turvajärjestelyiden parannuttua.


title: Lappajärven kirkko

text:
Lappajärven kirkko on vuonna 1765 rakennettu kirkko Lappajärven Kirkkoniemessä. Kirkon ja viereisen tapulin on suunnitellut Matti Honka, 1840-luvulla tapulia muutettiin Jaakko Kuorikosken johdolla. Istumapaikkoja kirkossa on noin 500. Kirkon urut on Hans Heinrichin valmistamat mekaaniset 21 äänikertaiset. Saarnatuoli on Johannes Backmanin valmistama vuodelta 1765. Alttaritaulun on maalannut Ilmari Launis vuonna 1915.
Kirkon paikaksi suunniteltiin myös Vimpelin Hirsiniemeä joka olisi ollut tuohon aikaan keskellä Järviseutua, mutta lopulta paikaksi valikoitui nykyinen Kirkkoniemi. Ensimmäinen kirkko Lappajärvelle valmistui vuonna 1637 ja se oli puusta rakennettu muodoltaan suorakaiteinen ja tornillinen, kirkko sijaitsi samalla paikalla kuin nykyinen kirkko.


title: Lappajärven kirkko

text: Vuoden 1755 lokakuussa maaherralle esitettiin anomus uuden kirkon rakentamisesta Lappajärvelle, kirkkoa varten saatiin jo pohjapiirrustukset ja ehdotuksessa oli kivikirkko, mutta lappajärveläiset eivät heikkojen varojensa ja kivien vaikean saannin takia siihen suostuneet. Uuden kirkon rakentamista johti Matti Honka ja loppuvaiheessa työtä johti hänen veljensä Juho Honka, uusi kirkko valmistui vuonna 1765. Kirkko vihittiin käyttöön 23. helmikuuta 1766. Kirkon seinät laudoitettiin vuona 1784.


title: Lappajärven kirkko

text: Sakaristo kirkkon itäiseen ristivarteen on rakennettu ilmeisesti vuonna 1798 ja samassa laajennuksessa kirkkoon rakennettiin lehterit.


title: Lappajärven kirkko

text: Kirkkoa on remontoitu vuosina 1904, 1965, 1987 ja 2014-2015. Vuoden 1904 remontin yhteydessä ikkunoiden kaarelliset yläosat muutettiin suoriksi ja länsisiiven ylempi lehteri purettiin ja alempi jäljelle jäänyt uudistettiin. Vuonna 1936 kirkkoon maalattiin palkkitekstit, jotka kuitenkin poistettiin vuonna 1965 ja takaisin ne maalattiin vuonna 1996. Ensimmäiset urut kirkkoon asennettiin itäisen sakariston urkuparvelle vuonna 1937 ja ne valmisti Kangasalan urkutehdas. Vuoden 1965 remontissa länsilehteri purettiin pois. Vuoden 1987 remontin yhteydessä uusittiin urut ja asennettiin sähkölämmitys. Talvella 2014-2015 kirkkossa suoritettiin sisäremontti ja sinne rakennettiin sisä WC. Ulkoapäin kirkko remontoitiin kesällä 2015.


title: Lappajärven kirkko

text: Nykyinen kolmas tapuli on vuodelta 1840. Tapulissa olevat kirkonkellot ovat vuosilta 1652 ja 1727, perimätiedon mukaan isonvihan aikana aiempi isompi kirkonkelloista piilotettiin tiputtamalla järveen. Tapulin yhteydessä oleva vaivaisukko on Erkki Lahden suunnittelema vuodelta 1840.


title: Lappajärven kirkko

text: Kirkon sisällä oleva 24 kynttilän kynttiläkruunu on Lappajärven nuorten miesten lahjoittama vuodelta 1772. Kaksi kirkon seitsemänhaaraista kynttilänjalkaa on Nils Röring lahjoittanut vuonna 1765. Kirkon katosta roikkuu kirkkolaiva joka on kopio Lars Wervingin vuonna 1733 tekemästä votiivilaivasta joka luovutettiin pois vuonna 1904 ja sijaitsee nykyisin Kansallismuseossa. Kirkon kullatun kaksipuolisen virsitaulun on suunnitellut Rijfit 1800-luvun alussa.


title: Lappajärven kirkko

text: Kirkon saarnastuolin on tehnyt Johan Backman vuonna 1765, saarnastuoli sisältää maalauksia.


title: Lappajärven kirkko

text: Ilmari Launiksen maalaaman alttaritaulun vuonna 1915 lahjoitti Isak Fellman, alttaritaulu kuvaa Jeesuksen hautausta.


title: Lappajärven kirkko

text: Kirkon ja Kirkkoniemen on museovirasto määritellyt yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Kirkkoniemi oli myös merkitty aiemmassa vuoden 1993 invenvoinnissa merkittäväksi kulttuurihistorialliseksi ympäristöksi.


title: Koskeljärvi

text: Koskeljärvi on Satakunnassa Euran kunnan ja Laitilan kaupungin alueilla sijaitseva Lapinjoen vesistön järvi. Järvi on ravinteisuudeltaan luontaisesti rehevä, mutta se vaikuttaa kasvustonsa puolesta rehevämmältä kuin tällaiset matalat järvet yleensä. Se on Lounais-Suomen suurin mökitön järvi, ja sen vedenkorkeutta säännöstellään. Järvi on osa Koskeljärven Natura 2000 -aluetta. Alueen virkistys- ja luontoarvoja kehitetään edelleen.


title: Koskeljärvi

text: Koskeljärvi laskee pohjoiseen Hinnerjokea pitkin, joka muuttuu nimeltään Lapinjoeksi Rauman alueella ennen laskemistaan Selkämereen Eurajoella. Järven erottaa Pyhäjärvestä noin 5 kilometriä leveä kannas, joka on samalla Eurajoen vesistön ja Lapinjoen vesistön vedenjakaja. Läntinen Vaaljärvi sijaitsee noin 700 metrin päässä Koskeljärvestä, ja sen pinta on 40 senttimetriä alempana kuin Koskeljärven.


title: Koskeljärvi

text: Koskeljärven valuma-alue on 73,8 km², josta peltoa on 12 %, soita 20 % ja metsiä 58 %. Valuma-alueella on kuusi muuta järveä: Vähäjärvi, Iso Palijärvi, Pikku Palijärvi, Peräjärvi, Suolammi ja Leejärvi. Suurimmat suot ovat Isosuo, Vuohensuo, Kortesuo ja Lahdensuo. Veden viipymä järvessä on laskennallisesti noin 200 vuorokautta.


title: Koskeljärvi

text: Koskeljärvi, joka mahtuu 7 × 3 -kilometriseen suorakulmioon, on pääpiirteissään kolmiosainen. Pohjoisosassa aukeaa lähes saareton selkä, jonka yli kilometrin pituinen Pyhäniemi erottaa järven keskiosasta. Keskiosa muodostaa noin puolet järvestä, mutta sen yhtenäisyyttä rikkoo kolme suurta saarta: Isoluoto, Mustasaari ja Haapaluoto. Järven eteläistä osaa, joka jää suuren Soukkaluoto-nimisen niemen taakse, kutsutaan nimellä Suomenperänjärvi. Se on yhteydessä muuhun järveen kapean ja umpeen ruohottuneen Nuhjansuntin kautta. Suomenperänjärvi on matalaa, saarikkoista ja ruohottunutta, ja se on kärsinyt eniten järven pinnanlaskusta. Pääosan saarista muodostavat Kolmetkarit ja Sepänsaaret. Pieni lahti järven eteläosassa kuuluu vedennoston jälkeen Laitilan kuntaan.


title: Koskeljärvi

text: Etelässä järveen laskee pienestä Peräjärvestä kapea oja, johon kertyy vedet ojitetuista Saaren- ja Köminsuosta. Vuotavanoja laskee aivan eteläisimpään lahteen vedet suuresta Isosuosta.


title: Koskeljärvi

text: Suurin joki on Välijoki, joka kerää vetensä järven itäpuolelta pelto- ja suoalueilta. Vedet virtaavat kuivatetun Latvajärven kautta Koskeljärven pohjoispäähän Koskenkylän liepeille. Vuoden 1991 vesistöjärjestelyissä rakennettiin järven ohituskanava, jota pitkin joen vedet johdetaan korkean veden aikana kanavaa myöten suoraan Honkilahdessa alkavaan Hinnerjokeen.


title: Koskeljärvi

text: Laitilan rapakivialue ulottuu koko Koskeljärven alueelle ja päättyy Pyhäjärven länsirantaan. Koskeljärven rapakivi on halkeillutta ja kulunutta. Se on vuosimiljoonien aikana painunut muuta kallioperää alemmaksi ja oli jääkauden päättymisen aikoihin syvemmällä Baltian jääjärven pohjassa kuin muu ympäristö. Kun maankohoaminen nosti myöhemmin lähialueiden kukkulanhuippuja merenpinnan yläpuolelle, jäi Koskeljärven allas pitkäksi lahdeksi Pyhäjärven muodostaman lahden viereen. Kun Pyhäjärvi lopulta kuroutui merestä erilleen noin 4500 eaa, säilyi Koskeljärvi merenlahtena vielä muutama sata vuotta. Maatuminen saattoi tapahtua järven pohjoisosassa, missä nykyinen uoma laskee Hinnerjokeen, tai se tapahtui idässä, missä aikaisempi lasku-uoma kulki Vaalijärven läpi. Sitä kutsutaan nykyään nimellä Ylinenjoki ja se on paikoin kuiva.


title: Koskeljärvi

text: Järvi on vesikasvillisuuden puolesta, lähinnä mataluutensa vuoksi keskirehevä eli mesotrofinen järvi. Matalassa vedessä viihtyvät kortteikot ja ruokoluhdat ovat yleisiä. Itärantojen karujen kalliorantojen kasvusto koostuu kellu- ja pohjalehtikasvustosta. Näiden lajistosta voidaan mainita yleisimmät lajit lahnaruohot, nuottaruoho, äimäruoho, hapsiluikka sekä erilaiset ulpukka- ja palpakkokasvit. Syvemmässä vedessä viihtyy järvikaislan lisäksi kellulehtikasvustoja kuten ulpukka, pohjanlumme, uistinvita, ahvenvita, rantapalpakko, siimapalpakko, pystykeiholehti ja vesirutto.


title: Koskeljärvi

text: Suojaisissa lahdissa ja varsinkin Suomenperäjärven eri osissa kasvavat sara- ja ruokoluhdat, jotka leviävät kuin yhtenäiset ruohomatot turvepohjaisissa lahdissa. Korteluhdat taas kasvavat matalassa vedessä. Jäiden keväisin auki repimät luhdat ovat suotuisia ympäristöjä sellaisille lajeille kuin pikkupalpakko, vesiherne, raate, vehka, leveäosmankäämi ja kurjenmiekka.


title: Koskeljärvi

text: Rantakasvillisuuden lajikirjo riippuu rantojen tyypistä. Järven itäpuolella on kivennäispohjaisia ja kallioisia rantoja, kun taas muualla vallitsevat suoreunaiset rannat. Rantojen lajeja ovat esimerkiksi myrkkykeiso, terttualpi, ranta-alpi, rantakukka ja rantamatara ja puista yleisimpiä ovat erilaiset pajut, lepät ja koivu. Lähimetsien puusto seuraa ympäristöään, jossa rapakivikallion luoma niin sanottu ”moronummi” suosii mäntyä ja kuusta. Harvinaisia kasvilajeja ovat muun muassa kaislasara ja haavanarinakääpä.


title: Koskeljärvi

text: Vuoden 2002 koekalastuksissa todettiin, että järvessä on biomassaltaan eniten särkeä ja ahventa. Pienempiä kantoja on haukea, lahnaa ja ruutanaa. Kiisken osuus on marginaalinen.


title: Koskeljärvi

text: Vedenpinnan nostolla on ollut voimakas vaikutus kalastoon. Vuosina 1992 ja 1995 tehtyjen koekalastusten perusteella aiemmin vahva ruutanakanta oli vähentynyt voimakkaasti vuoden 2002 koekalastuksessa. Sen sijaan etenkin särjen ja ahvenen biomassaosuudet olivat kasvaneet selvästi. Kalaston rakennetta pidetään terveenä, koska petokalojen suhde on suuri.


title: Koskeljärvi

text: Järven ravintovaroja käyttää suuri joukko lintuja. Järvellä oli vuosien 1991–2003 linnustoselvityksissä vesilintupareja 222–568, ja lajeja 11–19. Vesilintuparien kannat taantuivat tarkastelujaksolla koko Suomessa kuten myös Koskeljärvellä, joten vedenpinnan nostoa ei pidetty syynä. Sen sijaan rantaluhtien linnuston vähenemiseen se vaikutti ainakin osittain, koska luhdat vähenivät järvellä voimakkaasti.


title: Koskeljärvi

text: Eniten pareja havaittiin Suomenperäjärvessä. Lajikirjo on runsas ja sisältää muualla yleisiä lajeja ja joitakin harvinaisuuksia. Pesimälinnustolaskentojen parimäärien mukaan yleisimmät lajit vuonna 2003 olivat: taivaanvuohi, metsäviklo, liro, rantasipi, niittykirvinen, västäräkki, rytikerttunen, ruokokerttunen, pajusirkku, nokikana, härkälintu, sinisorsa, haapana, tavi, tukkasotka, punasotka, telkkä, naurulokki, kalalokki, kalatiira ja kurki.


title: Koskeljärvi

text: Vähäisemmin, mutta säännöllisesti havaittiin pareja seuraavista lajeista: luhtakana, luhtahuitti, töyhtöhyyppä, keltavästäräkki, punavarpunen, kuikka, silkkiuikku, laulujoutsen, heinätavi, harmaalokki ja ruskosuohaukka. Näitä epäsäännöllisempiä olivat kaulushaikara, harmaahaikara, merikotka, isokuovi, pensastasku, pikkulepinkäinen, kaakkuri, mustakurkku-uikku, pikku-uikku, lapasorsa, pikkulokki ja punajalkaviklo sekä satunnaisia olivat kapustarinta, valkoviklo, rastaskerttunen, nuolihaukka, kyhmyjoutsen, metsähanhi, merihanhi, kanadanhanhi, jouhisorsa, harmaasorsa, uivelo, isokoskelo, tukkakoskelo ja pikkuhuitti.


title: Koskeljärvi

text: Rantametsissä pesiviä harvalukuisempia lajeja vuoden 2002 selvityksessä olivat tiltaltti, varpushaukka, kanahaukka, hiirihaukka, nuolihaukka, pyy, kehrääjä, viirupöllö, käenpiika, harmaapäätikka, palokärki, pikkutikka ja pyrstötiainen. Metsäntakaisilla soilla pesivät samat lajit kuin järven rantasoilla.


title: Koskeljärvi

text: Monet lajit käyvät Koskeljärvellä ruokailemassa, vaikka pesivät ympäröivillä soilla tai metsissä. Tällaisia lajeja ovat esimerkiksi kaakkuri ja sääksi. Myös kevät- ja syysmuuton aikana järveä käyttävät levähdys- ja ruokailualueenaan monet lajit. Tässä suhteessa Koskeljärven arvioidaan olevan Satakunnassa merkittävä levähdysalue.


title: Koskeljärvi

text: Järven pohjaeläimistöä on tutkittu vain kerran. Hyönteisten toukkia on runsaasti, ja se näkyy loppukesästä suurina lentävinä korentoparvina. Maininnan arvoisia harvinaisia hyönteisiä ovat jättisukeltaja, lummelampikorento ja sirolampikorento sekä metsälajina uurosysikiitäjäinen.


title: Koskeljärvi

text: Alueella viihtyvät suomalaisen metsän tyypilliset nisäkäslajit sekä myös harvinaisemmat liito-orava ja saukko. Järvellä oli aiemmin runsaasti piisameja, mutta 1990-luvun puolivälissä ne hävisivät järveltä.


title: Koskeljärvi

text: Parhaiten tutkittu lähialueen muinainen asuinpaikka sijaitsee Hinnerjoen varrella Kolmhaarassa. Siellä tutkittiin 1930-luvun lopulta asti useaan otteeseen hyvin laajaa asuinpaikkaa. Se on ollut alkujaan kolmiosainen ja osa asumuksista olivat tuolloin lahden kapeikossa olleessa saaressa. Silloin Koskeljärven allas oli pitkän lahden pohjukkaa, jonka suulla asuivat Jäkärlän ryhmän ja tyypillisen kampakeramiikan asukkaita.


title: Koskeljärvi

text: Koskeljärven suurimman saaren Isoluodon pohjoisrannalla on noin 7,5 × 9 metriä suuri kiviröykkiö, jonka keskellä on kuoppa. Se sijaitsee 2,5–3,5 metriä vedenpinnan yläpuolella ja se on voitu rakentaa ennen vedenpinnan laskua. Röykkiön ikä ei ole tiedossa. Kirjallisuudessa sitä on pidetty pronssikautisena hiidenkiukaana. Myös järven koillisrannan Kolkankalliolla on pronssikautiseksi tulkittu hiidenkiuas. Toinen muinaisasutusta ilmentävä löytö on tehty Välijokea perattaessa. Joesta on löytynyt kivikirveitä, jotka on ajoitettu kivikaudelle.


title: Koskeljärvi

text: Rautakauden asutusta on tavattu vain läheisessä Kolmhaarassa, josta tiedetään Morbyn keramiikkaa, asumusten pohjakivityksiä ja paasiarkkuhautoja. Näiden ihmisten toiminta on ulottunut myös Koskeljärvelle. Myös erilaiset varhaiskristilliseen aikaan liittyvät paikannimet kertovat keskiaikaisesta asutuksesta. Kilometrin pituinen Pyhäniemi lienee ollut palvontapaikka, samoin pohjoinen pikkusaari Uhrattu. Uhrattu sijaitsee Euravalkaman lähellä, mikä viittaa euralaisten nautinta-alueeseen. Myös siirtolohkare Hiittenheittämä on voinut toimia uhrikivenä.


title: Koskeljärvi

text: Varsinais-Suomen ja Satakunnan historiallisten maakuntien raja kulki Koskeljärven eteläpuolitse. Perävuoren huipulla on vanhat pystykivet keskiaikaisen rajan merkkinä. Paikalla on nykyäänkin kolmen kunnan, Mynämäen, Laitilan ja Euran yhteinen pyykki. Tähän viittaa myös Koskeljärven eteläisimmän osan nimi Suomenperänjärvi, millä viitataan Varsinais-Suomeen. Myös Sepänsaarilla on kivipyykit. Seudun kautta on myös kulkenut Kalatie, jota pitkin kuljetettiin kuivattua kalaa Hämeestä Vakka-Suomeen. Vielä vanhempi tie on Eura-Honkilahti-Yläne, jota kuljettiin rautakaudella mentäessä Varsinais-Suomen seudulle.


title: Koskeljärvi

text: Koskeljärvi on kuulunut pääosin entiseen Honkilahden kuntaan. Koskeljärveen rajoittuvia ja lähellä järveä sijaitsevia Honkilahden kyliä ovat Honkilahden kirkonkylä, Löyttilä, Komoinen ja Lellainen. Lisäksi järven rantaan ovat ulottuneet Pyhäjärven rannassa sijaitsevan Mannilan kylän maat Koskenkylässä. Järven eteläosa on kuulunut entiseen Hinnerjoen kuntaan, jonka kylistä järven rantaan ulottuu Vaaljoki. Aivan etelässä, lähellä kolmen kunnan rajapyykkiä pieni osa järvestä jää Laitilan Katinhännän kylän alueelle.


title: Koskeljärvi

text: Muualla tehdyt järvenlaskut herättivät honkilahtelaisten huomion varhain. Jo vuonna 1818 tarkastettiin Koskeljärven ja sen laskujoen, Patajärven ja Pitkäjärven ja näitä kahta yhdistävän ojan tilannetta. Ojien virtauksissa havaittiin heikkoutta ja toistuviin tulviin kiinnitettiin huomiota, joten niiden perkauksille näytti olevan tilausta.


title: Koskeljärvi

text: Vuonna 1845 kokoontui Honkilahden kappelissa kirkonkokous, jossa käsiteltiin Koskeljärven kuivatusta. Myönteisen vastaanoton saannut hanke kokoontui uudelleen vuonna 1846, johon osallistui runsaasti talollisia. Hankkeen yksityiskohtia soviteltiin ja vuonna 1849 pyydettiin maanmittari Filip von Schants pitämään järvialueella katselmus. Anomuksen jättäjiksi äännestettiin Heuru ja Pietilä, jotka toimittivat sen perille vuonna 1850. Kun hankkeen taakse saatiin vahvasti seutukunnan väkeä, vahvisti maaherra luvan toteuttaa hanke vuonna 1857.


title: Koskeljärvi

text: Nykyisen joenuoman paikalle kaivettiin Honkilahden kirkonkylän läpi uusi uoma läheiseen Patajärveen. Samalla perattiin Patajärven ja Pitkäjärven välinen uoma. Uusi uoma laski Koskeljärven vedenpintaa noin 1,2 metriä, joka on ollut ennen pinnanlaskuja 43,18 metriä merenpinnan nykytason yläpuolella. Pitkäjärven laskuoja yhtyi vanhaan uomaansa Vaaljoen haarassa, josta lähtien joki jatkoi nykyisenä Hinnerjokena. Tämän jälkeen on tehty muita vähäisempiä pinnanlaskuja, koska pintaa on alennettu kaiken kaikkiaan yli kaksi metriä.


title: Koskeljärvi

text: Pinnanlasku tavoitteena oli vähentää kevättulvien vaikutuksia eli niin sanotusti kuivattaa pellot. Toimenpide onnistui tässä tavoitteessaan, sillä kun Koskeljärven kunnostamista alettiin suunnitella, mitattiin vuosina 1980–1990 vedenpinnan vaihteluväliksi 41,06–42,36 metriä merenpinnan yläpuolella. Tämä on ollut tulvien aikanakin alempana kuin silloinen keskivedenkorkeus. Vedenlasku kuivatti järven luontaisen uoman, joka laski Vaalijärven kautta. Vedenlaskun toisena tavoitteena oli ollut koko järven kuivattaminen viljelyalan kasvattamiseksi, mutta järven pohja oli kivinen ja siitä on luovuttu.


title: Koskeljärvi

text: Matalalista rannoista paljastui laajoja alueita, jolla kasvoi runsaasti vesiheinää ja kortetta. Sitä niitettiin ja kasattiin korkeiksi kasoiksi rannan tuntumaan. Rantoja myös laidunnettiin vielä 1970-luvulla. On laskettu, että järviruohon ruokkimana pystyttiin ylläpitämään noin 1 000 lypsävää lehmää, jolle syötettiin osin tai kokonaan vesiheinää rehuna. Järven kalakannat kärsivät matalan veden hapettomuudesta, mutta alueen linnusto hyötyi vedenlaskusta. Rannoilla kasvoi turvetta jopa 1,0 mm vuodessa erityisesti Suomenperäjärvessä, Hakolahdessa ja Kotolahdessa, joten järveen umpeenkasvu alkoi vedenlaskusta. Myös rantojen ruohottuminen lisääntyi ja osa järvestä tuli umpeen kasvanutta. Matalaan veteen kertyi kortetta ja mutaa, mikä vähensi järven virkistyskäyttöä. Tämän seurauksena järven rannat säilyivät pitkään täysin mökittöminä.


title: Koskeljärvi

text: Kuivatusyhtiö muutti vuonna 1910 nimensä Koskeljärven ja Vaalijärven Kuivatysyhtiö Oy:ksi. Se suoritti joitakin toimenpiteitä vielä ennen lopettamistaan. Niihin ajoi järven tulvaherkkyys, joka ei pinnanlaskusta lakannut kokonaan. Siksi järveä haluttiin säännöstellä, mutta laaditut suunnitelmat torjuttiin aina eri tahoilta. Suunnitelmia ovat tarjonneet esimerkiksi Rauma-Repola vuonna 1955, rantojen maanomistajat vuonna 1964 ja Vesihallitus. Viimeisessä hakemuksessa veden pintaa haluttiin nostaa 1,06 metriä, mutta asukkaat tyrmäsivät sen.


title: Koskeljärvi

text: Järven tulvien säännöstelysuunnitelmien rinnalle nousivat esille järven suojelua vaativat kannanotot 1960-luvulla. Kumpaakin suunnitelmaa kehitettiin rinnakkain, mutta vain toinen olisi voitu toteuttaa, sillä ne olisivat tuhonneet toisen suunnitelman tavoitteet. Toiminta kallistui suojelun kannalle vuonna 1979, kun Euran kunta hyväksyi Maailman luonnonsäätiön suojeluohjelman. Kun kuivatusyhtiö alkoi kaavoittaa rannoille mökkitontteja oman hankkeensa rahoittamiseksi, esti kunta sen rakennuskiellolla vuonna 1980. Lopullinen päätös omaehtoiselle säännöstelylle oli Koskeljärven suojelukaavan hyväksyminen vuonna 1982. Samana vuonna valtioneuvosto hyväksyi Koskeljärven ja Vaaljärven lintujensuojeluohjelman ja lopuksi Suomen valtio osti Koskel- ja Vaaljärven kuvatusyhtiön maat luonnonsuojelutarkoitukseen vuonna 1988. Vuoden 1988 suojelupäätöksen ensimmäinen vaihe sisälsi suunnitelman korottaa vedenpintaa.


title: Koskeljärvi

text: Valtioneuvoston päätöstä valmisteltiin nopeassa tahdissa ja vuonna 1991 rakennettiin järven pohjoisrannalle 2 kilometriä pitkä kanava, jolla ohjattiin Välijoen vedet suoraan Hinnerjokeen ohi järven oman luusuan. Kanavan kummassakin päässä on juoksutusaukot, joilla säännöstelyä on toteutettu. Välijoen vedellä täytetään Koskeljärveä aina, kun järven vedenpinta laskee liian alas, ja korkean veden aikana Välijoen tulviva vesi ohjataan suoraan alajuoksulle järven ohi. Nyt voitiin hallitusti nostaa järven vedenpintaa noin 30 senttimetriä, jolloin keskimääräinen vedenkorkeus on enää 1,9 metriä alempana kuin 1850-luvulla. Noston jälkeen järven vedenpinnan vaihteluväliksi tuli vuosina 1992–2003 tehdyissä mittauksissa 41,56–42,29 metriä merenpinnan yläpuolella. Vaihteluväli on onnistuttu pienentämään yli metristä alle metriin.


title: Koskeljärvi

text: Vedenpinnan nosto on parantanut järven happitilannetta niin, että kalakuolemilta on nykyään vältytty. Happitilanne on talvella edelleen huono, mutta samalla talvinen happamuus on vähentynyt. Fosforinja typen veteen liuenneet määrät ovat vähentyneet koko ajan. Tämä on Välijoen ohijuoksutuksen seurausta.


title: Koskeljärvi

text: Kasvillisuuden osalta järvi elää muutostilassa. Luhtien pinta-alat pienenevät ja kelluvalehtisten kasvien alueet kasvavat. Suurin häviäjä ovat olleet sarat. Suuntaus jatkuu vielä pitkään. Avoveden osuus on säilynyt samana.


title: Koskeljärvi

text: Selvin muutos kalastossa on ollut ruutanan selvä vähentyminen 80 %:sta 5 %:iin. Samalla särjen ja ahvenen osuudet kasvoivat 20 %:sta 70 %:iin. Myös hauki ja lahna runsastuivat. Koska ruutana vastasi pääasiassa kalaston biomassasta ennen pinnan nostoa, on kalaston biomassa pienentynyt selvästi ruutanan vähennettyä. Yksilöiden koko sensijaan on kasvanut niin, että kalastusta harjoitetaan suurempisilmäisillä verkoilla kuin ennen.


title: Koskeljärvi

text: Luhtien lintulajisto on taantunut selvästi luhtien vähentyessä, mutta muuten lintukantojen muutokset seuraavat suomalaista yleistilannetta.


title: Koskeljärvi

text: Koskeljärvi liitettiin Koskeljärven Natura 2000 -alueeseen (kohde: FI0200097). Alueeseen kuuluu maita ja vesistöjä Euran, Laitilan ja Mynämäen kunnista. Se sisältää koko Koskeljärven, valtion sen ympäriltä omistamat maat, kaakkoisosan yksityisen maa-alueen, Vaaljärven ja sen lähialueita, Lahdensuon sekä alueen eteläpuolella olevan Kortesuon. Natura-alueen kokonaispinta-ala on 1 821 hehtaaria, joista Koskeljärvi ja sen ranta-alueet muodostavat 1 398 hehtaarin kokoisen alueen. Koskeljärvi on myös ehdolla Ramsarin sopimuksen alueeksi.


title: Koskeljärvi

text: Koskeljärven ympäristön ojitettuja soita on ennallistettu 71 hehtaaria 2002 jälkeen tukkimalla suo-ojia ja raivaamalla pois puustoa. Iso- ja Soukanluodossa on ennallistettu metsää 12 hehtaaria harventamalla havupuustoa ja vahingoittamalla puita lahopuiksi.


title: Koskeljärvi

text: Kalastus ei ole enää tärkeä elinkeinon jatke, mutta kotitarvekalastus on yleistä. Tärkeään asemaan on noussut myös virkistyskalastus. Vedenpinnan nosto on ollut onnistunut ratkaisu, sillä kalakanta on muuttunut lajistoltaan ja yksilöiden koko on kasvanut. Myös linnustaminen on ollut, ja on edelleen, järvellä suosittu harrastus. Järvellä saatiin 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen alussa vuosittain noin 250 vesilinnun metsästyssaaliit.


title: Koskeljärvi

text: Luonnonystäville on Koskeljärvellä ollut paljon nähtävää. Mökittömyys ja sokkeloinen rakenne ovat korostaneet erämaisuutta. Järven länsirantaa seuraa Pyhäjärviseudun luontoretkeilyhankkeen laatima 11-kilometrinen retkipolku, joka lähtee pohjoisrannalta Välijoen suistosta ja päättyy etelässä Suomenperänjärvellä olevalle lintutornille. Polun varrella on laavuja ainakin Pyhäniemen kärjessä, Ämmänniitussa ja Latosaaressa. Myös Isoluodon pohjois- ja eteläpäässä, Mustasaaren pohjoispäässä ja Härkluomassa on laavut. Nuotiopaikkoja on 11 kohteessa. Toinen Natura-alueen lintutorni on pystytetty Vaaljärven länsirannalle. Luonnon hiljaisuudesta voi nauttia, sillä Koskeljärvi on ollut Satakuntaliiton kartoituksessa eräs Satakunnan hiljaisia alueita, jonne liikenteen tai muu jatkuva melu ei kuulu.


title: Koskeljärvi

text: Järven kapeus ja mataluus estävät aallokon liiallisen nousun. Järvi kelpaakin aloittelijalle melontakohteeksi, sillä sen kiertää päivässä. Laavulla yöpyen riittää kahdellekin päivälle hyvin katsomista. Muut veneilijät voivat käyttää kahdeksaa vesillelaskupaikkaa, mutta perämoottorin enimmäisteho saa olla vain 5 hevosvoimaa. Järven eteläosassa on liikkuminen rajoitettua lintujen pesimäaikaan ja järvialueella moottoriveneellä liikkuminen on kielletty yöllä kello 22–6 välisenä aikana.


title: Mila caespitosa

text: Mila caespitosa on kaktuskasvilaji, joka kuuluu ainoana omaan sukuunsa. Se on varsin muunteleva, joten aikojen kuluessa on kuvattu 13 eri "Mila"-lajia, mutta tarkempien tutkimusten valossa ne ovat osoittautuneet yhdeksi lajiksi. Tieteellinen sukunimi on anagrammi Perun pääkaupungin Liman nimestä, ja lajinimi tarkoittaa mätästävää.


title: Mila caespitosa

text: Kasvi on mätästävä ja matalakasvuinen, enintään 30 cm:n korkuinen. Juuret ovat mukulamaisia. Liereät varret ovat vihreitä tai harmaanvihreitä ja matalaharjuisia; harjuja on yhdessä varressa 10–15 likeisesti asettuneine areoleineen. Piikit ovat äärimmäisen vaihtelevia, valkoisia ja kellertävä- tai ruskehtavakärkisiä. Keskipiikkejä on 3–7, säteittäispiikkejä 8–40. Kukat sijaitsevat lähellä varren kärkeä ja ovat suppilomaisia, lyhyttorvisia, kermanvaaleita tai keltaisia, puolestatoista kahteen senttimetriin leveitä. Pohjuksessa on pieniä suomuja ja villaa. Hedelmä on pallomainen, marjamainen, keltainen tai punertavan ruskea, mehevä ja miltei paljaspintainen, kukan jäänteitä on jäljellä. Siemenet ovat pieniä, kiiltävänmustia ja nystypintaisia.


title: Mila caespitosa

text: "Mila caespitosa" kasvaa Keski-Perussa vuoren juurella olevilla kukkuloilla ja korkeammallakin Andeilla.


title: Batak-kielet

text: Batak-kielet on luoteissumatralaisten kielten alaryhmä, johon kuuluvia kieliä puhutaan pääasiassa Indonesiassa Pohjois-Sumatran provinssissa. Yhteensä batak-kieliä puhuu äidinkielenään noin seitsemän miljoonaa ihmistä.


title: Batak-kielet

text: Batak-kieliin kuuluu yhteensä seitsemän kieltä.


title: Luoteissumatralaiset kielet

text: Luoteissumatralaiset kielet on malaijilais-polynesialaisten kielten alaryhmä. Siihen kuuluvia kieliä puhutaan Indonesiassa Sumatran saaren pohjoisosassa sekä ympäröivillä pienemmillä saarilla kuten Simeuluella, Niasilla, Siberutilla ja Engganolla. Luoteissumatralaisten kielten alle luokitellaan enggano, gajo, mentawai, nias, sikule, simeulue sekä seitsemän kieltä käsittävä batak-kielten ryhmä.


title: FS Champlain (1872)

text: Champlain oli Ranskan laivaston vuonna 1872 vesillelaskettu Infernet-luokan korvetti.


title: FS Champlain (1872)

text: Alus tilattiin Brestin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 10. tammikuuta 1867. Alus laskettiin vesille 4. lokakuuta 1872 ja se otettiin palvelukseen 22. heinäkuuta 1874.


title: FS Champlain (1872)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 11. elokuuta 1893.


title: Miqueliopuntia

text: Miqueliopuntia on kaktuskasvisuku, jossa on vain yksi laji, "M. miquelii". Kasvin nimi lienee annettu Friedrich Anton Wilhelm Miquelin mukaan. Hän oli Utrechtin yliopiston kasvimuseon johtaja Alankomaissa.


title: Miqueliopuntia

text: Kasvi on suhteellisen pienikokoinen, pystykasvuinen ja muodostaa laajoja puolentoista metrin korkuisia tiheikköjä. Varren nivelet kasvavat usein vanhempien nivelten kärjen läheltä ja ovat lieriömäisiä ja nuorina harmahtavia. Varren nystyt ovat isoja, pitkänomaisia. Lehdet ovat meheviä, terävä- ja punertavakärkisiä sekä varhain karisevia. Karvaisia areoleja on kaikkialla varsinivelissä. Niissä on väkäskarvoja (glokidioita), jotka ovat väriltään punertavan ruskeita, ja runsaasti jopa kahdeksan sentin mittaisia piikkejä. Kukat sijaitsevat lähellä varren kärkeä eivätkä avaudu täyteen mittaansa. Väriltään ne ovat valkoisia tai vaalean ruusunpunaisia. Pohjus on emin vartalon ympäriltä lieriömäinen, kyhmyinen ja sukasellinen. Hedelmä on pallomainen tai munanmuotoinen, vaaleanvihreä tai valkeahko, mehevä, avautumaton ja sukasmaisten piikkien peittämä. Muodoltaan vaihtelevat siemenet ovat kellertäviä tai okranvärisiä, ja niissä on vähäkarvainen vaippa.


title: Miqueliopuntia

text:
"Miqueliopuntia" on Atacama-aavikon kasvi ja se kasvaa Chilen rannikkoalueella.
Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: Nita

text: Nita on Suomessa naisen etunimi, mutta esimerkiksi Intiassa myös miehen nimi. Monille Nita on englantilainen lyhentymä nimestä Anita tai muista samoin päättyvistä nimistä. Alkuperin nimi on esiintynyt choctaw-intiaaneilla, joiden kielellä Nita merkitsee karhua.


title: Nita

text: Suomessa Nita-nimisiä henkilöitä on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan ollut vuoden 2009 loppuun mennessä noin 700. Yli puolet heistä on syntynyt 1980- ja 1990-luvuilla. Vuodesta 2015 lähtien Nitan nimipäivä on 22. lokakuuta.


title: FS Dupetit-Thouars (1874)

text: Dupetit-Thouars oli Ranskan laivaston vuonna 1874 vesillelaskettu puurunkoinen Infernet-luokan korvetti.


title: FS Dupetit-Thouars (1874)

text: Alus tilattiin Brestin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 27. maaliskuuta 1867. Alus laskettiin vesille 27. elokuuta 1874 ja se otettiin palvelukseen 28. syyskuuta 1875.


title: FS Dupetit-Thouars (1874)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 26. huhtikuuta 1897.


title: FS Infernet (1869)

text: Infernet oli Ranskan laivaston vuonna 1869 vesillelaskettu puurunkoinen Infernet-luokan korvetti.


title: FS Infernet (1869)

text: Alus tilattiin Brestin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin vuonna 1866. Alus laskettiin vesille vuonna 1869 ja se otettiin palvelukseen vuonna 1871.


title: FS Infernet (1869)

text: Alus poistettiin alusluettelosta vuonna 1891.


title: FS La Clochèterie (1872)

text: La Clochèterie oli Ranskan laivaston vuonna 1872 vesillelaskettu puurunkoinen Infernet-luokan korvetti.


title: FS La Clochèterie (1872)

text: Alus tilattiin Cherbourgin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 1. huhtikuuta 1868. Alus laskettiin vesille 20. elokuuta 1872 ja se otettiin palvelukseen vuonna 1874.


title: FS La Clochèterie (1872)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 26. huhtikuuta 1899.


title: Korpiluppo

text: Korpiluppo ("Alectoria sarmentosa") on viherluppojen sukuun kuuluva laji. Tämä jäkälälaji on noin 20–50 cm pitkä. Se on riippuva ja siinä on paljon haaroja. Yleisväri vaihtelee vihreästä keltaiseen, mutta haarojen kärjet ovat mustia. Korpiluppoa tavataan Euroopassa, Afrikassa ja Pohjois-Amerikassa. Se kasvaa maassa tai puiden oksilla ja sitä esiintyy vanhoissa kuusimetsissä ja tuntureilla.


title: Brittiläinen Togomaa

text: Brittiläinen Togomaa (), virallisesti Togomaan huoltohallintoalue () oli Ison-Britannian hallinnassa ollut Kansainliiton mandaattialue Länsi-Afrikassa. Brittiläinen Togomaa muodostettiin osasta Saksalta valloitettua Togomaata vuonna 1916. Toisen maailmansodan jälkeen alue siirtyi YK:n huoltohallinnon alaiseksi alueeksi vuosiksi 1946 - 1957. Togomaa liitettiin Ghana Independence Actin tuloksena osaksi Ghanaa vuonna 1957. Brittiläisen Togomaan pääkaupunki oli Ho.


title: Partanaava

text: Partanaava ("Usnea barbata") on naavojen sukuun kuuluva laji. Se on noin 50 cm pitkä tai lyhyempi. Se on riippuva ja siinä on paksuudeltaan vaihtelevia haaroja, jotka ovat kuoppaisia. Jäkälää peittää ohut kuori. Partanaavaa tavataan Euraasian mantereella ja Pohjois-Amerikassa. Se kasvaa puiden oksilla ja sitä esiintyy tuoreissa vanhoissa metsissä. Laji on uhanalainen.


title: Einar Flinckenberg

text: Johan Einar Flinckenberg (1. kesäkuuta 1884 Vaasa – 14. tammikuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Vuosina 1909–1910 hän työskenteli arkkitehtina rakennushallituksessa ja vuosina 1910–1920 Helsingin kaupungin rakennuskonttorissa. Lisäksi Flinckenberg toimi lyhyen aikaa kaupunginarkkitehtina synnyinkaupungissaan Vaasassa. Hänellä oli myös oma toimisto yhdessä Karl Hård af Segerstadin kanssa.


title: Einar Flinckenberg

text: Flinckenbergin tunnetuin työ on yhdessä Segerstadin kanssa Helsinkiin suunniteltu Hakaniemen kauppahalli, joka valmistui vuonna 1914. Lisäksi hän suunnitteli rakennuksia Kulosaaren huvilayhteisöön sekä useita monumentaalisia asuintaloja Helsinkiin. Niistä tunnetuin on Unioninkatu 45:ssä sijaitseva rakennus, joka valmistuessaan oli kaupungin suurin asuintalo.


title: Härmekaktukset

text: Härmekaktukset ("Myrtillocactus") on kaktuskasvien heimoon kuuluva keski- ja pohjoisamerikkalainen vähälajinen suku. Suvun tieteellinen nimi voitaisiin kääntää myrttikaktukseksi, ja se viittaa hedelmiin, jotka muistuttavat oikean myrtin ("Myrtus communis") hedelmiä. Kasvit avaavat kukkansa päivällä ja jatkavat kukkimista seuraavana yönä, jolloin ainakin joillakin lajeilla pölyttäjinä toimivat kiitäjäperhoset.


title: Härmekaktukset

text: Härmekaktukset ovat puumaisia tai pensasmaisia, runsaasti haarovia ja pystyvartisia. Varsissa on uurteita, joiden reunoilla on piikikkäitä areoleja. Piikit ovat keski- ja reunapiikeiksi erilaistumattomia. Kukat sijaitsevat ryhmissä, ovat pieniä ja ratasmaisia. Heteitä on muutama (kaktuksilla yleensä runsaasti). Kukkapohjus muodostaa hyvin lyhyen maljan, joka on vähäkarvainen ja pienisuomuinen. Hedelmä on pieni, marjamainen ja makeanmakuinen.


title: Härmekaktukset

text: Härmekaktusten luontainen levinneisyysalue ulottuu Guatemalasta Meksikoon ja Kalifornian niemimaalle.


title: Härmekaktukset

text: Härmekaktusten suvussa on neljä lajia.


title: Härmekaktukset

text: Härmekaktusten kukat ja marjamaiset, makeat hedelmät ovat syötäviä ja niitä käytetään ravinnoksi paikallisesti.


title: Härmekaktukset

text: Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: Härmekaktukset

text: Kasvien suomenkieliset nimet.


title: FS Flore (1869)

text: Flore oli Ranskan laivaston vuonna 1869 vesillelaskettu 46-tykkisestä purjefregatista höyrykäyttöiseksi muutettu fregatti.


title: FS Flore (1869)

text: Alus tilattiin Rochefortin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 26. heinäkuuta 1847. Alus laskettiin vesille vasta 27. helmikuuta 1869, vaikka se oli lähes valmis vesillelaskuun jo vuonna 1862. Alus otettiin palvelukseen vuonna 1870.


title: FS Flore (1869)

text: Ranskan vuoden 1858 laivasto-ohjelmaan sisällytettyjen muutostöiden aikana alus katkaistiin ja keskiosaan lisättiin osa. Alukselle asennettiin Rochefortissa valmistettu höyrykone, jonka höyry tuotettiin kahdella sylinterikattilalla.


title: FS Flore (1869)

text: Aluksen aseistuksena oli vuoden 1883 Madagaskarin sotatoimien aikana tykkikannella kahdeksantoista 140 millimetrin ja perässä neljä samanlaista tykkiä. Aseistusta täydensivät kolme 100 millimetrin ja kahdeksan 37 millimetrin tykkiä. Alus palasi Touloniin 19. syyskuuta.


title: FS Flore (1869)

text: Kesäkuussa 1885 alus saattoi "L'Isereä", joka kuljetti vapaudenpatsasta New Yorkiin. "Flore" poistettiin alusluettelosta 18. lokakuuta 1886 ja se romutettiin vuonna 1900 Brestissä.


title: Paroc Group

text: Paroc Group on suomalainen mineraalivillaeristeiden valmistaja. Parocin liiketoiminta jakaantuu neljään divisioonaan: Rakennuseristeet, Tekniset eristeet, Panel System ja Base-tuotanto. Vuonna 2007 yrityksessä oli 2 282 työntekijää, liikevaihto 461,7 miljoonaa euroa ja tulos ennen satunnaisia eriä 12,1 miljoonaa euroa. Vuonna 2015 Paroc Group myytiin 700 miljoonalla eurolla kansainväliselle pääomasijoitusyhtiö CVC Capital Partnersille.


title: Paroc Group

text: Parocin vt. toimitusjohtaja oli Anders Dahlblom 31.7.2011 asti, ja 1.8.2011 alkaen toimitusjohtajaksi tuli diplomi-insinööri Kari Lehtinen (s. 1967). Aiempia toimitusjohtajia ovat olleet Peder Biese (1950–2017) vuoden 2006 loppuun, ja hänen jälkeensä 1.1.2007 lähtien Väinö Tuomisalo.


title: Paroc Group

text: Yritys oli vuoteen 1999 osa Partekia. sen jälkeen omistaja oli Industri Kapital, sitten useita yksityisiä sijoittajayhtiöitä, vuodesta 2003 Banc of America Capital Partners Europe ja Accent Equity. Banc of American sijoitusrahasto myi Parocin arabisijoittajien yhtiölle Arcapitalle 2006. Paroc päätyi pankkien haltuun vuonna 2009, kun velkataakan aiheuttamat korkokulut painoivat tuloksen miinukselle, jolloin uudelleenjärjestelyjen seurauksena pankkien omistukseen tuli osakkeista 87,5 prosenttia (Paroc Groupin ja yhtiön työntekijöille loput 12,5 prosenttia). Vuonna 2015 omistajaksi tulivat CVC Capital Partnersin osakkuusyhtiöiden ohjaamat rahastot.


title: Autolla Nepaliin – Unelmien elokuva

text: Autolla Nepaliin – Unelmien elokuva on suomalainen vuoden 2014 dokumenttielokuva. Sen ohjasi Timo Peltokangas, ja sen ensi-ilta oli 28. marraskuuta 2014. Kokonaan joukkorahoituksella rahoitettu elokuva kertoo Juho Leppäsen käynnistämästä Autolla Nepaliin -projektista, jossa Leppänen ja neljä muuta kuskia ajoivat yhteensä yli 20 000 kilometrin matkan Suomesta Nepaliin ja takaisin tavoitteenaan auttaa kathmandulaisen turvakodin naisia.


title: Autolla Nepaliin – Unelmien elokuva

text: "Autolla Nepaliin" elokuvan taustalla on Juho Leppäsen vuonna 2010 saama idea Nepal-hankkeesta, kun hän oli valokuvaamassa Aasiassa. Autolla Nepaliin -projektia aloitettiin työstää varsinaisesti vuoden 2012 alussa. Hankkeen tarkoituksena oli ajaa Suomesta Kathmanduun hakemaan pakettiautolla nepalilaisnaisten tekemiä koruja suomalaiseen Store of Hope -kauppaan myytäväksi. Matkan tavoitteena oli saada kathmandulaisen turvakodin naisille omia tuloja, ja täten heille mahdollisuuden rahoittaa itse opintojaan.


title: Autolla Nepaliin – Unelmien elokuva

text: Leppänen lähti elokuun alussa Rico Pircklénin ja Mikael Hautalan kanssa Helsingistä noin 10 000 kilometrin matkalle kohti Kathmandua. Paluumatkalla Leppäsen kanssa autoa ajoivat Misa Jokisalo ja Heikki Lamula. Menomatka kulki Suomen, Venäjän, Kazakstanin, Kirgisian, Kiinan, Pakistanin ja Intian kautta. Yhteensä yli 20 000 kilometriä kestänyt matka ajettiin Volkswagen Transporter -merkkisellä entisellä Postin pakettiautolla. Matkan piti alkujaan kestää noin kaksi kuukautta, mutta lopulta se venyi kuukautta pidemmäksi. Pisin tauko aiheutui Intiassa kuorma-auton törmättyä Transporteriin. Onnettomuus aiheutti kolmen viikon keskeytyksen, ja varaosat autoon hankki Suomessa ollut tukijoukko.


title: Autolla Nepaliin – Unelmien elokuva

text: Matka sai runsaasti julkisuutta, ja sosiaalisessa mediassa sitä seurasi yli 10 000 ihmistä. Nepalissa hanke herätti myös paljon kiinnostusta, ja Kathmandussa järjestettiin esimerkiksi kaksi lehdistötilaisuutta. Samalla Nepalin suurin teleoperaattori Ncell ilmoitti kiinnostuksestaan tukea kehitysyhteistyöjärjestö Fida Internationalia uusien koulujen rakentamisessa. Matkan ansiosta maaliskuuhun 2014 mennessä Nepaliin oli rakennettu kaksi koulua, palkattu vuodeksi kolme opettajaa ja kerätty yli 70 000 euroa.


title: Autolla Nepaliin – Unelmien elokuva

text: Juho Leppänen ja Mikael Hautala ovat kertoneet, että jo matkan aikana kehittyi ajatus tehdä siitä elokuva. Sen aikana kuvattiinkin jo paljon dokumenttimateriaalia, ja elokuvan tuottamista varten aloitettiin joulukuussa 2013 joukkorahoituskampanja. Minimibudjetiksi asetettu 25 000 euroa saavutettiin jo ennen vuoden loppua.


title: Autolla Nepaliin – Unelmien elokuva

text: Elokuvan "Autolla Nepaliin" ohjaajaksi tuli Timo Peltokangas, sen käsikirjoitti Juho Leppänen ja leikkasi Raimo Saba. Elokuvaa varten kuvattiin muun muassa haastatteluja, joissa projektiin osallistuneet kertoivat tarkemmin omista motivaatioistaan osallistua hankkeeseen. Kuvausryhmä lähti lisäksi helmikuussa 2014 kuvaamaan Nepaliin automatkan vaikutuksista.


title: Autolla Nepaliin – Unelmien elokuva

text: "Autolla Nepaliin – Unelmien elokuvan" joukkorahoittajien kiitosnäytös oli 25. huhtikuuta 2014 Tampereen helluntaiseurakunnassa. Teatteriensi-illan elokuva sai 28. marraskuuta 2014, ja se on Suomen ensimmäinen täysin joukkorahoituksella tuotettu teatterielokuva. Elokuvaa levittää teattereihin Black Lion Pictures Oy. Elokuvantekijät ovat ilmoittaneet ohjaavansa saamansa lipputulot kokonaisuudessaan Nepaliin.


title: Maloniesterisynteesi

text: Maloniesterisynteesi on kemiallinen reaktio, jossa malonihapon diesteri eli dialkyylimalonaatti alkyloidaan, hydrolysoidaan ja dekarboksyloidaan ja tuotteena muodostuu substituoitu etikkahappo. Maloniesterisynteesi on yleisesti käytetty tapa erityisesti rengasrakenteisten karboksyylihappojen valmistamiseen.


title: Maloniesterisynteesi

text: Muiden β-diestereiden tavoin malonaattiestereiden α-asemassa sijaitsevat protonit ovat muita estereitä happamampia ja helpommin emästen vastaanotettavissa. Malonaattiesterin deprotonointiin riittää alkoksidi, tyypillisimin käytettyjä ovat natriumetoksidi ja natriummetoksidi tai natriumhydridi. Malonihapon esterin deprotonoituessa muodostuu enolaatti-ioni, joka on nukleofiilinen ja voidaan alkyloida elektrofiilin kuten alkyylihalogenidin tai sulfonaatin avulla. Muodostunut alkyloitu malonaattiesteri hydrolysoituu ja dekarboksyloituu happamissa olosuhteissa.


title: Maloniesterisynteesi

text: Maloniesterisynteesissä muodostuu helposti dialkyloitu malonaattiesteri. Tätä voidaan käyttää myös hyödyksi, sillä intramolekulaarisen alkylaation seurauksena muodostuu rengasrakenteinen karboksyylihappo. Näin voidaan valmistaa yhdisteitä, joissa renkaan koko on 3–6 atomia.


title: Guillermo

text: Guillermo Fernández Hierro eli Guillermo (s. 23. toukokuuta 1993 Bilbao, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Athletic Bilbaota ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Guillermo

text: Guillermo liittyi baskiseura Athletic Bilbaon nuorisoakatemiaan vuonna 2003. Seitsemän vuotta myöhemmin hänet nostettiin seuran reservijoukkueeseen, joka pelasi maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä.


title: Guillermo

text: Kausi 2013–2014 alkoi Guillermon osalta vauhdikkaasti, kun hän onnistui tekemään kuusi maalia kauden seitsemässä ensimmäisessä pelissä. Tämän jälkeen hän sai kutsun edustusjoukkueeseen päävalmentaja Ernesto Valverdeltä. 21. lokakuuta 2013 ottelussa Villarrealia vastaan hän oli jo vaihtopenkillä, mutta ei vielä tuolloin päässyt tekemään ensiesiintymistään. 9. marraskuuta 2013 hän pelasi vihdoin ensimmäisen ottelunsa edustusjoukkueessa kotistadionilla Levantea vastaan.


title: Guillermo

text: Ensimmäisen maalinsa edustusjoukkueessa Guillermo teki 23. helmikuuta 2014 vieraskentällä Real Betisiä vastaan.


title: Mikko Kuoppamäki

text: Mikko Kuoppamäki (17. lokakuuta 1944 – 4. heinäkuuta 2002) oli suomalainen rumpali, lyömäsoittaja ja tuottaja. Hän työskenteli paljon isoveljensä Jukka Kuoppamäen kanssa ja soitti esimerkiksi itserakentamaansa lyömäsoitinta, ”hyppykeppiä”. Hän soitti myös joillakin Vesa-Matti Loirin albumeilla, kuten "4+20" (1971) ja "Vesku Suomesta" (1972). Kuoppamäki oli tutustunut Loiriin nuoruudessaan Pohjois-Haagan yhteiskoulussa.


title: Mikko Kuoppamäki

text: Soittamisen lisäksi Kuoppamäki vastasi monien albumien tuottamisesta sekä kansikuvien suunnittelusta. Hän toimi myös vuoden 1981 "Rokki Diggari" -elokuvan tuotantoryhmän jäsenenä.


title: Mikko Kuoppamäki

text: Kuoppamäki lopetti koulunkäynnin heti, kun oli mahdollista ja meni harjoittelijaksi Mainos-TV:n somistamoon. Myöhemmin hän perusti farkkufirman, joka hyvän alun jälkeen kaatui Kuoppamäen pitkäjänteisyyden puutteeseen. Farkkufirman jälkeen hän muun muassa maalasi ja pyöritti nahkafirmaa.


title: Mikko Kuoppamäki

text: Kun Mikon isoveli Jukka Kuoppamäki perusti oman yhtyeen vuonna 1968, tuli Mikko siihen rumpaliksi. Trubaduurikeikoilla hän puolestaan säesti veljeään bongorummuilla.


title: Mikko Kuoppamäki

text: Jukka Kuoppamäen oma levy-yhtiö Satsanga Records perustettiin keväällä 1973, ja Mikko Kuoppamäki suunnitteli kaikkien sen julkaisemien albumien kannet. Hän etsi kuvauspaikan, varasi kuvaajan, hankki rekvisiitan, puki taiteilijat ja toimitti materiaalin kirjapainoon.


title: Mikko Kuoppamäki

text: Mikko oli usein mukana veljensä ulkomaan kilpailumatkoilla. Sopotin laulufestivaaleilla 1973 hän ja Jukka näkivät puolalaisen folk-tähden Maryla Rodowiczin taustayhtyeessä käytettävän omituista soitinta. Jukka oli sitä mieltä, että vastaava tarvitaan myös heidän yhtyeeseen. Suomeen palattuaan Mikko haki rautakaupasta tukevan bambuseipään, musiikkikaupasta kiinalaiset puukellot ja kellarista vanhan hi-hatin lautaset, tangon ja jousen. Näistä osista hän rakensi instrumentin, joka sai nimekseen hyppykeppi. Se nähtiin vuoden lopulla television Syksyn sävel -kilpailussa, jonka Jukka Kuoppamäki voitti kappaleella ”Kultaa tai kunniaa”. Mikko soitti hyppykeppiä myös Jukan keikoilla.


title: Mikko Kuoppamäki

text: Vielä 1980-luvulla Mikko Kuoppamäki hoiti Jukan kahden, vuosina 1983 ja 1986, julkaistujen levyjen asioita. Vähitellen heidän tiensä kuitenkin erkanivat ja he tapasivat toisiaan enää satunnaisesti. Mikon elämää varjostivat henkilökohtaiset ongelmat, jotka pahenivat samalla vuosikymmenellä. Hän kuoli heinäkuussa 2002, 57-vuotiaana.


title: Mikko Kuoppamäki

text: Mikko Kuoppamäki oli elämänsä aikana useampaan kertaan naimisissa. Hänelle syntyi kolme lasta; tyttäret Emilia ja Elisabeth sekä poika Janne.


title: Mikko Kuoppamäki

text: Kuoppamäkeä on luonnehdittu musiikin monitoimimieheksi, jonka monet taiteilijat muistavat sympaattisena ja reiluna ihmisenä. Jukka Kuoppamäen mukaan hänen veljensä panos taiteilijana ja tunnelman luojana Satsanga Recordsin menestykseen oli merkittävä. Jukka Kuoppamäen mielestä Mikko oli monitoimimies, eikä ollut asioita, joita hän ei olisi hallinnut.


title: Kuoppamäki

text: Kuoppamäki on suomalainen sukunimi. Se on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Geoff Brabham

text: Geoffrey ”Geoff” Brabham (s. 20. maaliskuuta 1952 Sydney) on australialainen autourheilija. Hän voitti Le Mansin 24 tunnin ajon vuonna 1993.


title: Geoff Brabham

text: Geoff on Formula 1 -maailmanmestarin Jack Brabhamin vanhin poika. Brabhamin suvusta myös Geoffin veljet Gary ja David ovat kilpa-ajajia, mutta Geoff on veljeksistä ainoa, joka ei ole koskaan ajanut F1-luokassa. Geoffin oma poika Matthew on myös autourheilija.


title: Geoff Brabham

text: Geoff Brabham voitti vuonna 1975 Australian Formula 2 -sarjan mestaruuden. Vuonna 1979 hän voitti Formula Super Vee -sarjan mestaruuden. Tämän jälkeen hän on kilpaillut pääosin Amerikassa koko uransa aikana. Vuodesta 1982 Brabham kilpaili CART-sarjassa sijoittuen parhaimmillaan kolmesti sarjan loppupisteissä kahdeksanneksi. Vuonna 1988 Brabham siirtyi IMSA GT Championship -sarjaan ja voitti sarjan mestaruuden neljänä vuotena peräkkäin. Vuosina 1991-1994 Brabham ajoi Amerikan International Race of Champions -sarjassa. Vuonna 1995 hän siirtyi takaisin kotimaahansa Australiaan ja kilpaili Australian Touring Car -sarjassa sijoittuen sarjan toiseksi vuosina 1995 ja 1997. Vuonna 1999 ja 2001 Brabham kilpaili vielä Shell Championship Series eli V8 Supercars -sarjassa kunnes lopetti kilpa-autoilu-uransa.


title: Geoff Brabham

text: Vuosina 1989-1990 Brabham osallistui myös perinteiseen Le Mansin 24 tunnin ajoon, jossa joutui molemmilla kerroilla keskeyttämään. Vuonna 1993 Brabham palasi uudestaan ja voitti Peugeot 905:llä koko kilpailun yhdessä Eric Hélaryn ja Christophe Bouchut'n kanssa.


title: Adrien Silva

text: Adrien Sébastien Perruchet Silva (s. 15. maaliskuuta 1989 Angoulême, Ranska) on portugalilainen jalkapalloilija. Hän edustaa Portugalin Primeira Ligassa pelaavaa Sporting Clube de Portugalia ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Adrien Silva

text: Silva teki maaliskuussa 2007 ensimmäisen ammattilaissopimuksensa kasvattajaseuransa Sporting Clube de Portugalin kanssa, joka oli pituudeltaan viisivuotinen. Hänet nostettiin ensimmäistä kertaa edustusjoukkueeseen tulevaksi kaudeksi 2007–2008. Ensimmäisen ottelunsa maan pääsarjassa Primeira Ligassa hän pelasi 17. elokuuta 2007 Académica Coimbraa vastaan. Hän voitti Portugalin cupin 2008.


title: Adrien Silva

text: Silva pelasi syyskaudella 2010 lainasopimuksella Maccabi Haifassa voittaen Israelin-mestaruuden. Vuoden 2011 alusta hän pelasi puolentoista vuoden ajan lainalla Académica de Coimbrassa, jossa voitti Portugalin cupin 2012. Syksystä 2012 lähtien hän on pelannut Sportingissa. Hän voitti Portugalin cupin ja supercupin 2015.


title: Adrien Silva

text: Silva pelasi Portugalin 16-, 17-, 18-, 19- ja 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Portugalin jalkapallomaajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran maaottelussa Argentiinaa vastaan marraskuussa 2014. Ensimmäisen arvokilpailujen karsintaottelunsa hän pelasi EM-karsintaottelussa Armeniaa vastaan kesäkuussa 2015. Ensimmäisen arvokilpailujen lopputurnauksen ottelunsa hän pelasi Kroatiaa vastaan EM-kilpailujen 2016 ensimmäisellä pudotuspelikierroksella. Hän pelasi myös turnauksen loput kolme ottelua, kaikki avauskokoonpanossa, Portugalin voittaessa Euroopan-mestaruuden.


title: Liitokorento

text: Liitokorento ("Epitheca bimaculata") on kiiltokorentoihin kuuluva väriltään keltamusta sudenkorento. Sillä on tapana pysyä pitkään lennossa ja laskeutua harvoin.


title: Liitokorento

text: Liitokorento on ulkonäöltään lähemmin ruskohukankorennon kuin muiden liitokorentojen kaltainen. Korennolla on takaruumiissaan laaja keltainen kuviointi. Takaruumiin keskilinjalla on leveä tumma kaistale. Lajin takasiipien tyvillä on suuret kolmiomaiset tummat alueet. Siipisolmuissa puolestaan ei ole tummia täpliä, jotka ruskohukankorennolla on.


title: Liitokorento

text: Liitokorennon takaruumis on 40–44 mm pitkä ja takasiipi 38–44 mm pitkä.


title: Liitokorento

text: Lajin lentoaika on toukokuun lopulta heinäkuun lopulle. Päälentoaika ajoittuu kesäkuun puolivälistä heinäkuun alkuun.


title: Liitokorento

text: Liitokorento viettää tavallisesti pitkiä aikoja lennossa ja laskeutuu vain harvoin. Laji on erityisen kestävä ja nopea lentämään, ja saattaa vaeltaa veden päällä pitkälle rannasta. Kuitenkin lentotapojen vuoksi liitokorennon löytäminen on vaikeaa. Yleisimmin havaittavia yksilöitä ovat nuoret aikuiset, kun ne lentävät rinteillä ja muilla lämpimillä paikoilla.


title: Liitokorento

text: Liitokorennon naaras voi munia kerralla yli 2 000 munaa nauhamaisina ketjuina.


title: Liitokorento

text: Liitokorento on levinnyt pääosin Euraasian itäosiin. Keski-Euroopassa se esiintyy erittäin paikallisena, mutta Aasiassa levinneisyysalue jatkuu Sahalinille ja Japaniin. Suomessa liitokorentoa elää harvinaisena ja paikoittaisena maan eteläisimmissä osissa.


title: Liitokorento

text: Liitokorennon yleisimpiä elinympäristöjä ovat järvet ja lammet, joilla on ruoikkoiset rannat ja paljon kasvillisuutta. Toisinaan lajia tavataan myös merenlahdilla ja soiden lammilla.


title: Conti

text: Conti on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Cyril Nzama

text: Cyril Nzama (s. 26. kesäkuuta 1974 Soweto, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.


title: Cyril Nzama

text: Nzama edusti koko uransa ajan eteläafrikkalaisia seuroja. Maan pääsarjassa hän pelasi 14 kautta edustaen Umtata Bush Bucksia, Kaizer Chiefsia ja Bay United Port Elizabethiä. Kaizer Chiefsissä hän voitti Etelä-Afrikan-mestaruuden kausina 2003–2004 ja 2004–2005. Nzama pelasi lisäksi kolmen kauden ajan maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla edustaen Rabali Blackpoolia, Bay United Port Elizabethiä ja Batau FC Ermeloa.


title: Cyril Nzama

text: Etelä-Afrikan A-maajoukkueessa Nzama pelasi 44 ottelua vuosina 2000–2007.


title: Aigiáleia (kunta)

text: Aigiáleia ( eli Δήμος Αιγιαλείας, "Dímos Aigialeías") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnan pinta-ala on 729,4 neliökilometriä ja väkiluku 49 872 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Aígio.


title: Aigiáleia (kunta)

text: Aigiáleian kunta sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan pohjoisosassa Korintinlahden rannalla. Kunta syntyi, kun Aigeíra, Aígio, Akráta, Diakoptó, Erineós ja Sympoliteía yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Aigiáleia (kunta)

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Aigiáleian kunta muodostuu kuudesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Áktio-Vónitsa

text: Áktio-Vónitsa ( eli Δήμος Άκτιου-Βόνιτσας, "Dímos Áktiou-Vónitsas") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnan pinta-ala on 662,9 neliökilometriä ja väkiluku 17 370 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Vónitsa.


title: Áktio-Vónitsa

text: Áktio-Vónitsan kunta sijaitsee Kreikan luoteisrannikolla, Joonianmeren ja Ambrakianlahden rannalla Lefkaksen saarta vastapäätä. Kuntaan kuuluvat saaret Ágios Nikólaos, Fortí ja Vagiá. Kunta syntyi, kun Anaktório, Medeón ja Pálairos yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Áktio-Vónitsa

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Áktio-Vónitsan kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Amfilochía

text: Amfilochía () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Αμφιλοχίας, "Dímos Amfilochías"), joka sijaitsee Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 1 091,8 neliökilometriä ja väkiluku 17 056. Varsinaisen Amfilochían kaupungin väkiluku on 3 827 (vuonna 2011).


title: Amfilochía

text: Amfilochían kaupunki sijaitsee Kreikan luoteisosassa Amvrakikóslahden rannalla. Kaupunki ja kunta ovat ottaneet nimensä saman seudun käsittäneestä antiikin aikaisesta Amfilokhian alueesta. Nykyinen Amfilochían kunta muodostui, kun kunnat Amfilochía, Ínachos ja Menídi yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunnan alue vastaa pääosin aikaisempaa Váltoksen provinssin aluetta, ja kunnan nimen muuttamisesta Váltoksen kunnaksi (Δήμος Βάλτου, "Dímos Váltou") on ollut kampanja (ainakin vielä vuonna 2014).


title: Amfilochía

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Amfilochían kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Andravída-Kyllíni

text: Andravída-Kyllíni ( eli Δήμος Ανδραβίδας-Κυλλήνης, "Dímos Andravídas-Kyllínis") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnan pinta-ala on 354,1 neliökilometriä ja väkiluku 21 581 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Lechainá.


title: Andravída-Kyllíni

text: Andravída-Kyllínin kunta sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan länsipäässä. Kuntaan kuuluu myös saari Kafkalída. Kunnan luonnonnähtävyyksiin kuuluu Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuisto. Andravída-Kyllínin kunta syntyi, kun Andravída, Kástro-Kyllíni, Lechainá ja Vouprasía yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Andravída-Kyllíni

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Andravída-Kyllínin kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Andrítsaina-Kréstena

text: Andrítsaina-Kréstena ( eli Δήμος Ανδριτσαίνας-Κρεστένων, "Dímos Andritsaínas-Kresténon") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnan pinta-ala on 419,2 neliökilometriä ja väkiluku 14 109 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Kréstena.


title: Andrítsaina-Kréstena

text: Andrítsaina-Kréstenan kunta syntyi, kun Alífeira, Andrítsaina ja Skilloúnta yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Andrítsaina-Kréstena

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Andrítsaina-Kréstenan kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Archaía Olympía

text: Archaía Olympía () on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Αρχαίας Ολυμπίας, "Dímos Archaías Olympías"), joka sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 544,9 neliökilometriä ja väkiluku 13 409. Varsinaisen Archaía Olympían kylän väkiluku on 835 (vuonna 2011).


title: Archaía Olympía

text: Archaía Olympían kylä sijaitsee Alfeiósjoen laaksossa noin 23 kilometriä alueyksikön pääkaupungista Pýrgoksesta itään. Kylä ja kunta, "Antiikin Olympia", on nimetty antiikin aikaisen Olympian mukaan. Olympian kisoista ja suuresta Zeuksen temppelistä tunnetun kohteen arkeologinen alue sijaitsee aivan kylän vieressä. Kylän muihin nähtävyyksiin kuuluvat Olympian arkeologinen museo, Olympian kaivausten historian museo sekä Olympian kisojen historian museo. Kylässä on paljon hotelleja ja muita turistipalveluita arkeologisella alueella vierailevia lukuisia turisteja varten. Kunnassa toimii Kansainvälinen olympia-akatemia (IOA).


title: Archaía Olympía

text: Nykyinen Archaía Olympían kunta muodostui, kun Archaía Olympía, Folói, Lámpeia ja Lasióna yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Archaía Olympía

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Archaía Olympían kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Penangin kansainvälinen lentoasema

text: Penangin kansainvälinen lentoasema, aiemmalta nimeltään Bayan Lepasin kansainvälinen lentoasema sijaitsee Malesiassa, Penangin saaren kaakkoisosassa Bayan Lepasin kaupungissa. Lentoasema sijaitsee 14 km:n päässä Penangin maakunnan pääkaupungista George Townista. Lentoasema otettiin käyttöön vuonna 1935 ja se on yksi Malesian vanhimmista lentoasemista.


title: Penangin kansainvälinen lentoasema

text: Penangin lentoasema on keskikokoinen lentoasema, josta on hyvät yhteyden eri puolille Kaakkois-Aasiaa ja se on pohjois-Malesian päälentokenttä. Pohjoisesta päin saapuvilla tai lähtevistä lentokoneista on hyvä näköala George Towniin, Butterworthiin ja Penangin saaren mantereeseen yhdistävälle "Penangin sillalle".


title: Penangin kansainvälinen lentoasema

text: Vuonna 2013 lentoaseman kautta kulki 5,48 miljoonaa matkustajaa ja 60 020 lentokonetta. Penangin lentoasema on Malesian kolmanneksi vilkkain Kuala Lumpurin kansainvälisen lentoaseman ja Kota Kinabalun kansainvälisen lentoaseman jälkeen. Rahtiliikenteen ja kansainvälisten matkustajien määrällä mitattuna lentoasema on Malesian toiseksi vilkkain Kuala Lumpurin kansainvälisen lentoaseman jälkeen.


title: Penangin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasema on halpalentoyhtiöiden Firefly ja AirAsia tukikohta.


title: Penangin kansainvälinen lentoasema

text: Penangin lentokasemaa operoivan yhtiön, Malesian liikenneministeriön ja Aasian suurimman halpalentoyhtiön AirAsian välillä käydään keskusteluja Malesian kolmannen puhtaasti halpalentoyhtiöiden käyttöön tarkoitetun terminaalin perustamisesta. Jo lokakuussa 2008 Firefly yritti kiirehtiä halpalentoterminaalin rakentamista. Lehtitietojen mukaan suunnitelma etenee ja Penangin osavaltion hallitus on tehnyt varauksen 36 hehtaarin suuruiselle maa-alueelle. Vuonna 2009 Malesian valtion budjettiin varattiin lentoaseman kehittämiseen 250 miljoonaa ringitiä (noin 60,5 miljoonaa euroa).


title: Dytikí Achaḯa

text: Dytikí Achaḯa ( eli Δήμος Δυτικής Αχαΐας, "Dímos Dytikís Achaḯas") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnan pinta-ala on 572,2 neliökilometriä ja väkiluku 25 916 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Káto Achaḯa.


title: Dytikí Achaḯa

text: Dytikí Achaḯa, "Läntinen Akhaia", sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa Joonianmeren rannalla. Kunnan luonnonnähtävyyksiin kuuluu Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuisto. Dytikí Achaḯan kunta syntyi, kun Dými, Lárissos, Móvri ja Olenía yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Dytikí Achaḯa

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Dytikí Achaḯan kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Erýmanthos (kunta)

text: Erýmanthos ( eli Δήμος Ερυμάνθου, "Dímos Erymánthou") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnan pinta-ala on 582,9 neliökilometriä ja väkiluku 8 877 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Chalandrítsa.


title: Erýmanthos (kunta)

text: Erýmanthoksen kunta on saanut nimensä sen alueella sijaitsevasta Erýmanthosvuoresta. Kunta syntyi, kun Farrés, Kaléntzi, Leóntio ja Tritaía yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Erýmanthos (kunta)

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Erýmanthoksen kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Ilída

text: Ilída ( eli Δήμος Ηλίδας, "Dímos Ilídas") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnan pinta-ala on 401,9 neliökilometriä ja väkiluku 32 219 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Amaliáda.


title: Ilída

text: Ilídan kunta syntyi, kun Amaliáda ja Pineía yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Ilída

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Ilídan kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: