title: Aséa

text:
Aséa () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Trípolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Aiemmin kylä kuului Valtétsin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Trípolin kunnan Valtétsin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 85 (vuonna 2011).
Aséan kylä sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan keskiosissa noin 20 kilometriä lounaaseen Trípolista ja saman verran itään Megalópolista, ja noin 190 kilometrin päässä Ateenasta. Kylä on ottanut nimensä antiikin ajan Asean kaupungilta, joka sijaitsi sen lähellä. Nykyisen kylän nimi oli vuoteen 1927 saakka "Kandréva" (Κανδρέβα).


title: Aséa

text: Kylässä toimii pieni observatorio, Aséan observatorio ("Asteroskopeío Aséas"), jota ylläpitää Aséan astrofyysinen seura ("Sýllogos Astrofysikís Aséas).


title: Aséa

text: Aséa muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ασέας, "Topikí Koinótita Aséas"), johon kuuluu varsinaisen Aséan kylän lisäksi kylä Káto Aséa. Koko yhdyskunnan väkiluku on 132.


title: Áskri

text: Áskri () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Alíartos-Thespiéen kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Thespiéen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Alíartos-Thespiéen kunnan Thespiéen kunnallisyksikköön. Áskri muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Άσκρης, "Topikí Koinótita Áskris"). Kylän väkiluku on 622 (vuonna 2011).


title: Áskri

text: Áskrin kylä sijaitsee eteläisen Boiotian tasangon eli Asopós-joen tasangon luoteisosassa linnuntietä noin 19 kilometriä länteen Thívasta. Se on ottanut nimensä samalla seudulla sijainneelta antiikin ajan Askran kylältä tai pieneltä kaupungilta, joka tunnetaan Hesiodoksen kotipaikkana. Nykyisen, myöhemmin paikalle syntyneen kylän nimi oli alun perin "Palaiopanagiá" (Παλαιοπαναγιά). Nimeksi muutettiin vuonna 1953 "Panagía" (Παναγία, ”Neitsyt Maria”) ja vuonna 1970 "Askraía" (Ασκραία). Nykyinen nimi "Áskri" otettiin käyttöön vuonna 1973.


title: Dafní (Attika)

text:
Dafní () on Chaïdárin kaupungin kaupunginosa Suur-Ateenan länsiosassa Kreikassa. Se sijaitsee Chaïdárin kaupungin länsilaidalla Aigáleo- ja Poíkilo-vuorten välisessä laaksossa.
Dafní on perinyt nimensä sen alueella sijainneesta antiikin aikaisesta Apollon Dafneioksen temppelistä. Sen paikalla sijaitsee nykyisin Dafnín luostari, joka on Unescon maailmanperintökohde. Nimi "Dafní" palautuu ”laakeripuuta” tarkoittavaan sanaan "dafne" ja liittyy Apolloniin liittyneeseen mytologiaan.


title: Dafní (Attika)

text: Chaïdárin Dafnín kaupunginosaa ei tule sekoittaa Ateenan kaakkoispuoliseen Dáfnin kaupunkiin, joka kuuluu Dáfni-Ymittóksen kuntaan.


title: Anna-Liisa Wiikeri

text: Anna-Liisa Wiikeri (ent. "Ahtiluoto", o.s. "Minni", 3. tammikuuta 1923 Veteli – 28. lokakuuta 1992 Espoo) oli suomalainen toimittaja, jota pidetään kuluttajapainotteisen muotijournalismin uranuurtajana Suomessa. Hän tuli tunnetuksi "Helsingin Sanomien" vaatetusaiheisten juttujen tekijänä vuodesta 1966 vuoteen 1985.


title: Anna-Liisa Wiikeri

text: Anna-Liisa Wiikeri opiskeli sosiaalipolitiikkaa, kansantaloustiedettä ja filosofiaa Helsingissä, kunnes lähti aviomiehensä työn takia ulkomaille. Sieltä hän avusti "Viuhka"-naistenlehteä tekemällä haastatteluja suomalaisdiplomaattien puolisoista. Sen myötä hänestä tuli muutamaksi vuodeksi "Viuhkan" päätoimittaja vuonna 1955. Sen jälkeen hän opiskeli aikakauslehtijournalismia Yhdysvalloissa ASLA-Fulbright-stipendiaattina ja vaatealaa Suomessa käytännön kautta perustamalla ystävättärensä kanssa pienen ompelimon. "Hopeapeili"-naistenlehdessä vietetyn kaksivuotiskauden jälkeen hän aloitti pitkän uransa "Helsingin Sanomissa" vuonna 1966.


title: Anna-Liisa Wiikeri

text: Wiikeri vierasti "haute couture"-näytöksiä ja alkoi mieluummin seurata Pariisin ja muiden muotikeskusten valmisvaatemessuja sekä muotitalojen ja suunnittelijoiden näytöksiä. Hän kirjoitti kuluttajan näkökulmasta sekä kansainvälisestä muodista että tuolloin vielä vahvasta suomalaisesta vaatetusteollisuudesta, usein niin kriittisesti että häneltä jopa kiellettiin pääsy suomalaisten vaatekauppiaiden ennakkoesityksiin.


title: Fálanna

text: Fálanna () eli Faláni (Φαλάνη) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Lárisan kuntaan, Lárisan alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Aiemmin kaupunki kuului Giánnoulin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lárisan kunnan Giánnoulin kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on 3 987 (vuonna 2011).


title: Fálanna

text: Fálannan pieni kaupunki sijaitsee keskisessä Thessaliassa noin kymmenen kilometriä Lárisan kaupungista pohjoiseen. Asutuksen nimi oli vuoteen 1916 saakka "Tatár(i)" (Τατάρ(ι)). Tämän jälkeen se nimettiin uudelleen "Fálannaksi" seudulla sijainneen antiikin aikaisen Falannan kaupungin mukaan. Nykyisin käytetään usein nimimuotoa "Faláni"; myös kirjoitusmuotoja "Falánni" (Φαλάννη) ja "Falláni" (Φαλλάνη) esiintyy.


title: Fálanna

text: Fálanna muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Φαλάννης, "Dimotikí Koinótita Falánnis"), johon kuuluu varsinaisen Fálannan kaupungin lisäksi kylä Dasochóri. Koko yhdyskunnan väkiluku on 4 611.


title: Nogent-le-Rotrou

text:
Nogent-le-Rotrou on kunta Ranskassa Eure-et-Loirin departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Huisnejoen varrella.
Kaupunki oli Perchen historiallisen provinssin pääkaupunki, ja se on nykyään Eure-et-Loirin aliprefektuuri. Nogent-le-Rotrou sai nimensä Perchen kreivi Rotrou III (1100 - 1144) mukaan, jolla oli tärkeä rooli Perchen historiassa. Rotroun suku kuoli vuonna 1226 ja Perchen kreivikunnasta tuli kruunun maita. Kunnan nähtävyyksiä on keskiaikainen linna "Château de Saint-Jean".


title: Gávrio

text: Gávrio (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ándroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ándroksen kuntaan, Ándroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Ydroúsan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ándroksen kunnan Ydroúsan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 810 (vuonna 2011).


title: Gávrio

text: Gávrion kylä sijaitsee Ándroksen länsirannikolla. Se on saaren pääsatama, sillä saaren pääkaupunki Ándroksen kaupunki sijaitsee Ateenan suunnasta tulevien laivojen kannalta saaren päinvastaisella puolella eli itärannikolla. Gávrion paikka oli asuttu jo antiikin aikana, jolloin se tunnettiin nimimuodossa "Gaurion"/"Gaureion" tai "Gaureleon". Se toimi jo tuolloin antiikin Androksen poliksen satamana. Nykyinen kylä oli aiemmin pääasiassa kalastajakylä. Se on kehittynyt turismin keskukseksi 1900-luvun loppupuolelta. Kylä toimi lakkautetun Ydroúsan kunnan kuntakeskuksena. Gávriosta on laivayhteydet Rafínaan mantereelle sekä lähisaarille.


title: Gávrio

text: Gávrio muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Γαυρίου, "Dimotikí Koinótita Gavríou"), johon kuuluvat varsinaisen Gávrion kylän lisäksi kylät Ágios Pétros, Gídes, Káto Ágios Pétros ja Kyprí sekä saaret Akamátis, Gáidaros, Megálo, Platý, Prásso ja Tourlítis. Koko yhdyskunnan väkiluku on 957.


title: VASO

text: VASO (Voronežskoje aktsionernoje samoljotostroitelnoje obštšestvo, , ) on venäläinen lentokonetehdas, jonka kotipaikka on Voronež. Se on osa Venäjän ilmailuteollisuuden valtiollista OAK-suuryritystä. Se valmistaa pitkän matkan Iljušin Il-96-300- ja Il-96-400-koneita sekä lyhyen matkan Antonov An-148-100- ja Iljušin Il-112V -koneita. Lisäksi se valmistaa komponentteja Suhoi Superjet 100-, Il-76MD-90A- ja Irkut MS-21 -koneisiin.


title: Gratiní

text:
Gratiní () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Komotinín kuntaan, Rodópin alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Gratiní muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Γρατίνης, "Topikí Koinótita Gratínis"). Kylän väkiluku on 365 (vuonna 2011).
Gratinín kylä sijaitsee Rodópi-vuoriston etelälaidalla noin 13 kilometriä itäkoilliseen Komotinín kaupungista. Se on perinyt nimensä myöhäisantiikin ja bysanttilaisen ajan "Gratianopoliista" ("Gratian(o)upolis", Γρατιανούπολις; "Gratian(o)u", Γρατιανού; "Gratzian(o)us", Γρατζιανούς), jonka perusti keisari Gratianus 300-luvulla. Se oli merkittävä linnoitus vielä 1200–1300-luvuilla. Linnoituksen rauniot sijaitsevat kukkulalla heti nykyisen kylän pohjoispuolella.


title: Gratiní

text: Noin 1,5 kilometriä kylästä pohjoiseen sijaitsee siitä nimensä saanut Gratinín tekojärvi.


title: Kaïáfas (kylä)

text:
Kaïáfas () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Zacháron kuntaan, Eliksen alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Se on turistikylä, eikä siellä ole vakituisia asukkaita (vuonna 2011).
Kaïáfas sijaitsee kapealla Agía Aiketerínin saarella keskellä sille nimen antanutta Kaïáfas-järveä noin kuusi kilometriä luoteeseen Zacháron kaupungista ja noin 25 kilometriä kaakkoon Pýrgoksesta. Kylä tunnetaan kylpyläpaikkakuntana kuumien lähteidensä ansiosta.


title: Kalógria

text: Kalógria () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Dytikí Achaḯan kuntaan, Akhaian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Lárissoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Dytikí Achaḯan kunnan Lárissoksen kunnallisyksikköön. Kalógria on osa Áraxoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 29 (vuonna 2011).


title: Kalógria

text: Kalógria sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan luoteisrannikolla Joonianmeren rannalla Lárissos-joen suussa, noin 45 kilometriä länteen Patraksen kaupungista. Sen ympäristö on Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuistoa, ja sen länsipuolella sijaitsee suojelualueeseen kuuluva Prókopos-järvilaguuni ja eteläpuolella Strofylián metsä.


title: Kalógria

text: Kalógria tunnetaan erityisesti pitkästä Kalógrian hiekkadyynirannasta.


title: Gustaf Väinö Levander

text: Gustaf Väinö (Wäinö) Levander (6. kesäkuuta 1864 Loviisa – 13. marraskuuta 1935 Käkisalmi) oli suomalainen lääkäri ja suomentaja.


title: Gustaf Väinö Levander

text: Levanderin vanhemmat olivat filosofian maisteri, kollega Karl Gustaf Levander ja Zulima Kristina von Pfaler. Hänen puolisonsa vuodesta 1887 oli Anni Canth, Minna Canthin ja Johan Ferdinand Canthin tytär. Ylioppilaaksi Levander tuli Kuopion lyseosta 1884 ja valmistui filosofian maisteriksi 1887 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1893. Hän toimi piirilääkärinä Käkisalmessa 1904–1928. Uransa alkuvaiheessa Levander työskenteli lääkärinä Karttulassa, Vesannolla ja Kuopiossa. Rannikkotykistörykmentti 3:n lääkärinä Levander toimi 1920–1932. Hän oli Käkisalmen valtuuston jäsen 1907–1917 ja toimi valtuuston puheenjohtajana neljä vuotta. "Terveydenhoitolehden" toimitussihteerinäkin työskennellyt Levander suomensi useita geologian, eläintieteen ja terveydenhoidon teoksia.


title: Gustaf Väinö Levander

text: Levanderin suomentamia teoksia ovat muun muassa:


title: Kattavía

text:
Kattavía () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 278 (vuonna 2011).
Kattavían kylä sijaitsee Ródoksen eteläosassa noin kahdeksan kilometriä pohjoiseen saaren eteläisimmästä kärjestä Prasonísista ja noin 84 kilometriä lounaaseen Ródoksen kaupungista. Kylä on rakennuskannaltaan hyvin perinteinen.


title: Kattavía

text: Kattavía muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κατταβίας, "Topikí Koinótita Kattavías"), johon kuuluvat varsinaisen Kattavían kylän lisäksi kylät Ágios Pávlos, Machairiá ja Prasonísi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 307.


title: Kattavía

text: Kylän ympäristö on osa Keski-Ródoksen ja Líndoksen, Mesanagróksen ja Kattavía–Prasonísin alueiden kansainvälisesti tärkeää lintualuetta. Se on myös Natura 2000 -aluetta.


title: Kinéta

text:
Kinéta () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Mégaran kuntaan, Länsi-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Se on osa Mégaran kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 1 446 (vuonna 2011).
Kinétan kylä sijaitsee Mégaranlahden rannalla noin 12 kilometriä Mégaran kaupungista länteen eli Kórinthokseen päin, ja noin 48 kilometriä länteen Ateenasta. Sen kautta kulkee A8-valtatie. Kylä on kehittynyt rantalomakohteeksi, ja siellä on useita hotelleja.


title: Kinéta

text: Kinétan seutu kärsi suuria tuhoja vuoden 2018 maastopaloissa, ja myös kylässä tuhoutui useita taloja.


title: Kípoi

text: Kípoi () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Alexandroúpolin kuntaan, Évroksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Aiemmin kylä kuului Féreen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Alexandroúpolin kunnan Féreen kunnallisyksikköön. Kípoi on osa Péploksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 193 (vuonna 2011).


title: Kípoi

text: Kípoi sijaitsee Kreikan koillisosassa Kreikan ja Turkin rajalla lähellä Évros-jokea. Kylän kautta kulkee A2-valtatie (E90), ja siellä sijaitsee rajanylityspaikka. Tie jatkaa Turkin puolella E84-tienä. Kípoin tärkein kirkko on omistettu Johannes Kastajalle ("Ágios Ioánnis Pródromos").


title: Léfktra

text: Léfktra () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Thívan kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Plataiéen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Thívan kunnan Plataiéen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 019 (vuonna 2011).


title: Léfktra

text: Léfktran kylä sijaitsee linnuntietä noin 14 kilometriä lounaaseen Thívan kaupungista. Kylän nimi oli vuoteen 1915 saakka "Parapoúngia" (Παραπούγγια). Se on ottanut nykyisen nimensä lähistöllä sijainneelta antiikin ajan Leuktran kylältä, joka tunnetaan Leuktran taistelusta.


title: Léfktra

text: Léfktra muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Λεύκτρων, "Topikí Koinótita Léfktron"), johon kuuluu varsinaisen Léfktran kylän lisäksi Korintinlahden rannalla sijaitseva kylä Paralía Livadóstras. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 091.


title: Lépreo

text:
Lépreo () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Zacháron kuntaan, Eliksen alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 219 (vuonna 2011).
Lépreon kylä sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan länsiosissa linnuntietä noin 36 kilometriä kaakkoon Pýrgoksesta. Kylä on ottanut nimensä sen paikalla sijainneelta antiikin ajan Lepreonin kaupungilta. Kaupungin arkeologiset kohteet sijaitsevat nykyisen kylän ympäristössä.


title: Lépreo

text: Lépreo muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Λεπρέου, "Topikí Koinótita Lepréou"), johon kuuluvat varsinaisen Lépreon kylän lisäksi kylät Agrapidiá, Drákos, Panagiés, Revelaíïka ja Skoupás. Koko yhdyskunnan väkiluku on 366.


title: Lykósoura

text: Lykósoura (; myös "Likós(o)ura") on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Megalópolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 37 (vuonna 2011).


title: Lykósoura

text: Lykósouran kylä sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan lounaisissa keskiosissa linnuntietä noin 11 kilometriä länteen Megalópolin kaupungista ja noin 35 kilometriä länsilounaaseen Trípolista. Kylä on ottanut nimensä antiikin ajan Lykosuran kaupungilta, joka sijaitsi sen lähellä. Nykyisen kylän nimi oli vuoteen 1926 saakka "Astála" (Αστάλα).


title: Lykósoura

text: Lykósoura muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Λυκοσούρας, "Topikí Koinótita Lykosoúras"), johon kuuluu varsinaisen Lykósouran kylän lisäksi Mármaran kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 62.


title: Mesanagrós

text: Mesanagrós () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön. Mesanagrós muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Μεσαναγρού, "Topikí Koinótita Mesanagroú"). Kylän väkiluku on 155 (vuonna 2011).


title: Mesanagrós

text: Mesanagróksen kylä sijaitsee Ródoksen eteläisissä keskiosissa noin 87 kilometriä lounaaseen Ródoksen kaupungista. Se on rakennettu vuoristoon noin 400 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Neitsyt Marian ilmestyksen kirkko ("Panagía Evangelístria") 1200-luvulta sekä Pyhän Tuomaan luostari ("Moní Agíou Thomá") 1300-luvulta.


title: Mesanagrós

text: Kylän ympäristö on osa Keski-Ródoksen ja Líndoksen, Mesanagróksen ja Kattavía–Prasonísin alueiden kansainvälisesti tärkeää lintualuetta.


title: Aika on meidän

text: Aika on meidän, on ruotsalainen draama-sarja, jonka 30 jaksoa on jaettu kolmeen kauteen.


title: Aika on meidän

text: Yläluokan perhe Löwander – sisarukset Gustaf, Peter ja Nina sekä äiti Helga – pitää yhtä Tukholman suosituimmista ravintoloista nimeltään Djurgårdskällaren, kun toinen maailmansota loppuu. Vanhin poika Gustaf on vienyt ravintolan läpi kovien sotavuosien ja haluaa pyörittää toimintaa sellaisena, miltä se on aina näyttänyt, kun taas sisar Nina rakastuu Calleen, joka työskentelee keittiöapulaisena ja jolla on työläistausta, mitä kautta Nina toivottaa uuden ajan hengen tervetulleeksi. Keskimmäinen poika Peter palaa pääkaupunkiin pakolaisleiriltä, jossa hän on työskennellyt sotavuosien aikana, ja ymmärtää pian, että perheyrityksellä on ongelmia. Samanaikaisesti äiti Helgalla on edelleen kokonaiskuva toiminnasta keittiöpäällikkö Stig "Stickan" Backen kautta. Ruokasalissa mellastaa perhe Löwanderin uskollinen palvelija, hovimestari "Bellan" Roos.


title: Aika on meidän

text: Sarjan pääkirjoittaja on Ulf Kvensler ja pääohjaaja Harald Hamrell. Sarja, jonka kaksi ensimmäistä kautta kuvattiin samanaikaisesti, on Ruotsin television, Viaplayn ja Film i Väst-elokuvasäätiön yhteistuotanto. Kuvaukset aloitettiin toukokuussa 2016 ja kuvauspaikkana on ollut enimmäkseen Göteborg. Sarjaa on kuitenkin osittain kuvattu Jonseredissa.


title: Aika on meidän

text: "Artikkeli on kirjoitettu ruotsinkielisen Wikipedian artikkelin "Vår tid är nu" pohjalta."


title: Pórto Lágos

text: Pórto Lágos () eli Lágos (Λάγος) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Ávdiran kuntaan, Xánthin alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Pórto Lágos on osa Néa Kessánin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 339 (vuonna 2011).


title: Pórto Lágos

text: Pórto Lágoksen kylä sijaitsee noin 25 kilometriä kaakkoon Xánthin kaupungista. Se on rakennettu Pórto Lágoksen laguunin rannalle niemelle, joka erottaa Vistonída-järven Traakianmerestä. Kylässä on pieni satama.


title: Schiniás

text:
Schiniás () tai Schoiniás (Σχοινιάς) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ateenan metropolialueen koillispuolella. Se kuuluu hallinnollisesti Marathónaksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 264 (vuonna 2011).
Schiniáksen kylä sijaitsee Marathónaksen tasangolla linnuntietä noin 31 kilometriä koilliseen Ateenan keskustasta. Kylässä sijaitsee Schiniáksen soutustadion, joka rakennettiin Ateenan vuoden 2004 olympialaisia varten. Kylän itäpuolella sijaitsee Schiniáksen kansallispuisto kosteikkoalueineen.


title: Skála Oropoú

text:
Skála Oropoú () on Kreikan kylä, joka sijaitsee sijaitsee Eteläisen Euboianlahden rannalla Euboian saarta vastapäätä. Se kuuluu hallinnollisesti Oropóksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Oropíoin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Oropóksen kunnan Oropíoin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 430 (vuonna 2011).
Skála Oropoú sijaitsee linnuntietä noin 38 kilometriä pohjoiseen Ateenan keskustasta. Kylä on Attikan pohjoisrannikon merkittävin satama, josta on laivayhteys Erétriaan Euboian saarelle. Aivan kiinni kylässä sen itäpuolella sijaitsee Néa Palátian kaupunki.


title: Skála Oropoú

text: Skála Oropoú muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Σκάλας Ωρωπού, "Dimotikí Koinótita Skálas Oropoú"), johon kuuluvat varsinaisen Skála Oropoún kylän lisäksi Chalkoútsin kaupunki ja Néa Politeían kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 4 146.


title: Stavrós (Attika)

text:
Stavrós () on Agía Paraskevín kaupungin kaupunginosa Ateenan metropolialueen koillisosassa Kreikassa. Se sijaitsee Agía Paraskevín kunnan, Paianían kunnan Glyká Nerán ja Pallínin kunnan Gérakaksen rajalla.
Kaupunginosa, suomeksi ”Risti”, on saanut nimensä sen Pyhän Ristin eli Kunniallisen ja eläväksitekevän ristin ylentämisen ("Ypsóseos Timíou Stavroú") kirkosta tai oikeammin sen paikalla jo aikaisemmin olleesta rististä. Nykyinen kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1967.


title: Merimiespuku

text: Merimiespuku tai merimiesasu on laivastossa palvelevien merisotilaiden univormusta vaikutteita saanut puku, josta tuli 1800-luvun lopulla erityisen suosittu lastenvaatteena etenkin pojilla, mutta myös tytöillä. Merimiespuvun tyypilliset värit ovat tummansininen ja valkoinen, ja puvun yläosan paidan kaulus on olkapäille levittyvä, nelikulmaiseksi leikattu leveä merimieskaulus. Sen reuna on sinivalkoraidallinen, kuten usein myös paidan hihansuiden kalvosimet. Kauluksen alle sidotaan merimieshuivi, jonka solmu voi etenkin tytöillä muodostaa eteen ison rusetin. Tarinan mukaan laaja kaulus on syntynyt suojaamaan arvokasta silkkihuivia lialta.


title: Merimiespuku

text: Napit ovat messinginvärisiä metallinappeja, joissa on ankkuri- tai ruorikuvio. Merimiespuvun osana voi olla vaakaraidallinen trikooneule, joka näkyy paidan kaulusaukosta. Poikien merimiespukuun kuuluvat väljästi leikatut suorat housut, tyttöjen merimiespuvussa on yleensä laskostettu puolihame, niin sanottu vekkihame.


title: Merimiespuku

text: Merimiespukuun voi kuulua myös tummansininen, kansitakin tyylinen puolipitkä päällystakki ja tyyliä noudattava päähine, kuten ”jolla” tai muunlainen merimieslakki, tai merimiesten 1800-luvulla käyttämä leveälierinen olkihattu.


title: Merimiespuku

text: Merimiespuvun suosio lastenvaattena sai alkunsa Englannin Walesin prinssi Albert Edwardin lapsuusmuotokuvasta vuodelta 1846, jossa hän esiintyy valkoisessa matruusin juhla-asua muistuttavassa puvussa. Merimiespuku alkoi saada suosiota paitsi näyttävyytensä, myös käytännöllisyytensä ansiosta: yläosan väljä leikkaus ja avoin kaulus antoivat lapselle liikkumisen vapautta paremmin kuin aikuisten miesten paitoja jäljittelevät kovakauluksiset paidat. Puku soveltui niin koti- kuin kouluasuksi ja oli näyttävä myös lasten juhla-asuna. Tummansininen merimiespuku oli helppohoitoinen arkikäytössä, valkoinen taas juhlavampi. Talvinen puku ommeltiin villakankaasta tai neulottiin villalangasta pitkine housuineen, kesällä käytettävä merimiesasu puuvilla- tai pellavakankaasta lyhytlahkeisine housuineen.


title: Merimiespuku

text: Varsinkin pojat pitivät merimiespuvusta, koska se mahdollisti roolileikin tärkeänä aikuisena ammattilaisena, sen ajan ”supersankarina”, ja kohotti näin lapsen itsetuntoa. Merenkulku oli 1800-luvulla arvostetuimpia aloja, ja monet lasten seikkailukirjatkin, kuten "Robinson Crusoe" ja "Aarresaari", kertoivat merielämästä.


title: Merimiespuku

text: Monien maiden kouluissa käytettävät koulupuvut ja meripartiolaisten asut ovat ottaneet vaikutteita merimiespuvusta, tunnetuimpina esimerkkeinä japanilaistyttöjen koulupuvut. Itävaltalainen Wiener Sängerknaben -poikakuoro käyttää merimiespukuja esiintymisasunaan. Sarjakuvahahmo Aku Ankka piirrettiin alun perin merimiesasuiseksi siksi, että ensiesiintymisessään animaatioelokuvassa "Viisas Kana Kananen" hän asui asuntolaivassa keskellä lampea.


title: Merimiespuku

text: Merimiespuvun kaltaiset asut ovat aika ajoin tulleet osaksi myös aikuisten naisten muotia, kun taas lasten käytössä merimiespuku on jäänyt toisen maailmansodan jälkeen lähinnä alle kouluikäisten juhla-asuksi. Yleisin merimiespuvun ilmentymä nykyajassa lienevät tasaraitaiset trikoopaidat, jotka ovat peräisin ranskalaisten merimiesten puvuista. Myös tummansininen klubitakki eli bleiseri on peräisin merimiehiltä.


title: Trypití (Mílos)

text:
Trypití (; myös "Tripití") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Míloksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Míloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 540 (vuonna 2011).
Trypitín kylä sijaitsee Míloksen saaren pohjoisosan muodostavalla niemellä heti saaren pääkylän Plákan kaakkoispuolella. Kylän reikiin viittaava nimi on peräisin alueen vulkaanisesta, huokoisesta maaperästä. Saaren antiikin aikainen polis-keskus Melos sijaitsi Trypitín alueella. Kaupungin arkeologinen kohde, joka tunnetaan muun muassa Milon Venuksen löytöpaikkana, on kylän merkittävin nähtävyys.


title: Trypití (Mílos)

text: Trypití muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Τρυπητής, "Topikí Koinótita Trypitís"), johon kuuluvat varsinaisen Trypitín kylän lisäksi kylät Agía Kyriakí, Kánava, Klíma, Paliochóri, Schinopí ja Zefyría. Koko yhdyskunnan väkiluku on 873.


title: Trypití

text: Trypití () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:


title: Vathý (Euboia)

text: Vathý (; myös "Vathí") on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Chalkídan kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Aiemmin kaupunki kuului Avlídan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chalkídan kunnan Avlídan kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on 2 385 (vuonna 2011).


title: Vathý (Euboia)

text: Vathýn pieni kaupunki sijaitsee Manner-Kreikan puolella noin seitsemän kilometriä Chalkídan keskustasta etelään lähellä Eteläisen Euboianlahden rantaa. Sen nimi viittaa satamapaikkaan. Antiikin aikana rannikolla nykyisen kaupungin lähellä sijaitsi Auliin kaupunki.


title: Vathý (Euboia)

text: Vathý muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Βαθέος, "Dimotikí Koinótita Vathéos"), johon kuuluvat varsinaisen Vathýn kaupungin lisäksi kylät Mikró Vathý, Paralía ja Ritsóna. Koko yhdyskunnan väkiluku on 4 098.


title: The Walking Dead: Season Four

text: The Walking Dead: Season Four (tunnetaan myös nimellä The Walking Dead: The Final Season) on Telltale Gamesin kehittämä ja julkaisema graafinen seikkailupeli, joka julkaistiin vuonna 2018 usealle eri alustalle. Peli perustuu samannimiseen sarjakuvaan ja on jatkoa alkuperäiselle "The Walking Dead"ille.


title: The Walking Dead: Season Four

text: Peli koostuu edellisistä kausista poiketen neljästä eri jaksosta.


title: The Walking Dead: Season Four

text: "Telltale Games" ilmoitti syyskuussa 2018 lopettavansa toimintansa. Peliyhtiö kuitenkin pyrkii viimeistelemään neljännen kauden jaksot.


title: The Walking Dead: Season Four

text:
Vuosia Clementinen poistuttua "The New Frontier"in luota, tämä löytää etsimänsä Alvin Juniorin. Yhdessä he jatkavat matkaansa Clementinen samalla opettaen poikaa selviytymään. Clementine kohtaa jälleen uusia ihmisiä sekä uhkia.
Clementinen ja Alvin Juniorin etsiessä ruokaa hylätyltä matkailualueelta he ajavat puuta päin. Heidät pelastaa joukko teini-ikäisiä, jotka vievät kaksikon turvaan Ericsonin kouluun. Paikkaa johtaa Marlon, joka kertoo aikuisten lähteneen koulusta kauan aikaa sitten. Clementine ja AJ suhtautuvat paikkaan varauksellisesti, mutta saavat ihmisten luottamusta auttaessaan heitä. Tarvikkeidenhakumatkalla Clementine kohtaa miehen, joka yrittää ryöstää tämän. Hän saa päätettäväkseen työntää tämän zombilauman sekaan, tai antaa tälle tarvikkeita. Palattuaan koululle Brody tunnistaa miehen Clementinen puheista, ja suuttuu tälle. Teinit selittävät miehen kuuluneen ryhmään, joka oletettavasti tappoi Tennin siskot, Sophien ja Minnien.


title: The Walking Dead: Season Four

text: Clementine herää yöllä kellarista kuuluvaan keskusteluun. Tämän päästyä kellariin Marlon ja Brody kiistelevät miehestä, ja selviää, että Marlon antoi miehen ottaa Sophien ja Minnien panttivangeikseen pelastaakseen muut koululla. Marlonin raivostuessa tämä tappaa vahingossa Brodyn, ja pakenee kellarista lukiten Clementinen sisään. Hän tappaa pian zombiksi muuttuneen Brodyn, ja pääsee ulos kellarista. Ulkona Marlon väittää muille Clementinen olleen murhaaja, mutta Clementine saa uskoteltua muille tämän valehtelevan. Marlon uhkaa muita aseella ja lopulta tunnustaa tekonsa. Clementinen päättäessä mitä tälle tehdään, AJ ampuu Marlonin kuoliaaksi.


title: The Walking Dead: Season Four

text: Clementinen ja AJ:n käyttäymisen vuoksi heidät äänestetään pois koulusta. Violet ja Louis saattavat heidät ulos, kunnes pian Clementinen ja AJ:n yllättää kaksi selviytyjää. Toinen heistä, Abel, yritti aikaisemmin ryöstää Clementinen. Toinen heistä osoittautuu Clementinen vanhaksi tutuksi, Lillyksi. Selviää, että Lillyllä on uusi ryhmä, "Delta", joka pakkovärvää ihmisiä riveihinsä sotaa varten. Violetin ja Louiksen yrittäessä pelastaa heitä Clementine ja AJ pakenevat Lillyn luota. Paon jälkeen liuta kulkijoita saartaa Clementinen, ja Lilly ampuu AJ:ta. Kulkijoiden nahkaan sonnustautunut mies pelastaa Clementinen ja AJ:n, ja hoitaa AJ:n haavaa. Mies kertoo nimekseen James, ja paljastaa olleensa osa ryhmää nimeltä Kuiskaajat. Clementine ja AJ viettävät yön Jamesin luona.


title: The Walking Dead: Season Four

text: Aamulla Clementine palaa jälleen koululle kuumeesta kärsivän AJ:n kanssa. Ruby ottaa pojan hoitaakseen, ja Clementine selvittää asioita Violetin kanssa. Yhdessä he alkavat suunnittelemaan koulun vahvistamista Deltan hyökkäykseen. Eritoten Mitch on Clementinelle raivoissaan, ja tämä passitetaankin hakemaan piikkilankaa suljetusta kasvihuoneesta Clementinen ja Rubyn kanssa. Ihmiset aloittavat koulun suojausten vahvistuksen.


title: The Walking Dead: Season Four

text: Kaksi viikkoa myöhemmin puolustusten ollessa valmiita, Clementine huomaa horisontissa hevoskärryn ja tumman hahmon. Pian kouluun hyökätään, ja Omar saa osuman jalkaansa. Clementine raahaa tämän turvaan, ja Delta tuhoaa pääportin muiden piilotellessa heiltä. Lilly yrittää manipuloida teinejä tulemaan esiin, kertoen Tennin siskojen rakastavan Deltaa ja heidän tukikohtaansa. Tenn tulee esiin, ja Lilly ottaa tämän panttivangiksi. Mitchin kotitekoinen pommi räjähtää hevoskärryssä, ja tämä ryntää Lillyn kimppuun. Lilly tappaa Mitchin, ja taistelu alkaa. Clementine ryhmineen onnistuu karkottamaan ryhmän pois koulusta, mutta he vievät mukanaan Aasimin, Omarin ja valinnoista riippuen Violetin tai Louisin. Clementine lupaa että he saavat heidät takaisin, ja lähestyy kohti pahoin vaurioitunutta Abelia, joka on nyt heidän panttivankinsa.


title: The Walking Dead: Season Four

text: Seuraavana päivänä hyökkäyksestä Clementine kuulustelee kuolemaa tekevää Abelia, joka lopulta paljastaa Lillyn ryhmineen olevan suuressa laivassa. Clementine voi valitessaan tappaa miehen tai antaa tämän kuolla kituen.


title: The Walking Dead: Season Four

text: Clementine löytää laivan, jota ihmiset tutkivat. He päättävät myöhemmin livahtaa sisälle käyttäen harhautusta, jonka pelaaja valitsee. Clementine kohtaa Minervan, joka paljastuu täysiveriseksi Deltan jäseneksi. Minerva ei paljasta Clementinen olinpaikkaa, ja lähtee takaisin laivalleen.


title: The Walking Dead: Season Four

text: Clementine pyytää Jamesia auttamaan lauman kokoamisessa, ja James opettaa tätä kävelemään zombien mukana. Koululla teinit pitävät juhlat, ja Willy kertoo että heidän tulee tuhota laiva kotitekoisella räjähteellä.


title: The Walking Dead: Season Four

text: Seuraavana yönä Clementine ryhmineen toteuttaa suunnitelmansa. Päästyään sisään laivaan Clementine asettaa räjähteen sisälle, sekä kohtaa Minervan. Minerva avaa tälle vankihäkin oven, jossa Violet/Louis on. Yhtäkkiä Minerva kolkkaa Clementinen, ja lukitsee häkin. Clementinen herättyä Lilly saapuu paikalle, ja kertoo että Clementinen tulee liittyä tämän riveihin tai kuolla. Teinien pistäessä vastaan Lilly kiinnostuu AJ:n luonteesta ja vie tämän yläkannelle. Clementinen onnistuu kolkata Minerva, ja tämä etenee AJ:n luo. Yläkannella AJ:n saadessa aseen Clementine voi päättää, ampuuko tämä Lillyn vai ei. Päätöksen tehtyään laivassa oleva pommi räjähtää.


title: Tuulensuoja

text: Tuulensuoja on Naantalissa sijaitseva vuonna 1879 valmistunut puurakennus, joka rakennettiin Naantalin ensimmäiseksi alakansakouluksi. Tuulensuoja on suojeltu asemakaavassa ja inventoitu maakunnallisesti arvokkaaksi rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja ympäristöllisesti. Naantalin vanhassakaupungissa sijaitsevana suojeltuna rakennuksena Tuulensuoja kuuluu myös osaksi Museoviraston määrittelemää valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.


title: Tuulensuoja

text: Alueella sijaitsi 1800-luvun loppupuolelle kaupungin laidun- ja puistomaata. Kiinteistö on nykyisinkin puisto- ja katualueen rajaama. Tuulensuoja valmistui 1879 koulutaloksi. 1979 rakennus korjattiin päiväkodiksi. Rakennuksessa on toiminut myös apteekki. Vuoden 1988 peruskorjauksessa tiloihin tuli matkailutoimisto ja vierasvenesataman pesutilat. Samalla ullakosta rakennettiin lämmintila, jonne tuli saunaosasto ja kellariin varastotiloja. Nykyisellään Tuulensuojan kiinteistöllä on kolme rakennusta: vanha koulurakennus, kioskirakennus ja yleinen käymälärakennus. Naantalin kaupungin matkailutoimisto on ollut tiloissa ympärivuotisesti vuodesta 1988. Vierasvenesataman toiminnot siirtyivät uuteen Merisalin viereen rakennettuun huoltorakennukseen vuonna 2017. Matkailutoimiston lisäksi Tuulensuojassa on liiketilaa.


title: Tuulensuoja

text: Noin 350-neliöinen rakennus on suorakaiteen muotoinen. Sisäpihan puolella on kaksi korkeaa satulakattoista umpikuistia, joissa on vanhat vinoruutuiset ikkunat ja uurrettu pystylaudoitus. Peruskorjauksessa vuonna 1988 rakennettiin toisella puolella taloa kadunpuolelle kaksi sisäänkäyntiä. Rakennuksen julkisivuvuoraus on uurrettua leveää vaakalautaa ja ullakkokerroksessa on peiterimalaudoitus. Pääkerroksen kuusiruutuiset ikkunat ovat 1970–1980-luvuilta, sisäpihalla vanhemmat vinoruutuikkunat. Ullakkokerroksen ikkunat ovat vanhoja vinoneliöhaukkaikkunoita.


title: Viktor Agejev (nyrkkeilijä)

text: Viktor Petrovich Agejev, , s. 7. heinäkuuta 1941 Moskova, Neuvostoliitto on venäjäläinen, Neuvostoliittoa edustanut entinen nyrkkeilijä ja nyrkkeilyurheilun johtaja.


title: Viktor Agejev (nyrkkeilijä)

text: Viktor Agejev aloitti nyrkkeilyuransa 13-vuotiaana "Trud"-urheilujärjestössä. Hän nousi Neuvostoliitossa pinnalle alle 20-vuotiaiden mestaruuskisoissa 1960 voittaessa sarjan alle 67 kg. Samana vuonna hän osallistui myös aikuisten mestaruuskisoihin päästen puolivälieriin. Seuraavana vuonna 1961 Agejev koki tappion Neuvostoliiton mestaruuskisoissa välierissä Ričardas Tamulisille, joka otti samana vuonna sarjan Euroopan mestaruuden. Tappio tuli Tamulisille myös myös seuraavana vuonna Neuvostoliiton mestaruuskisoissa, mutta tällöin loppuottelussa.


title: Newman-projektio

text: Stereokemiassa Newman-projektio on molekyylien kolmiulotteisen rakenteen esittämiseen käytetty tapa. Projektiolla esitään usein erityisesti alkaanien jonkin yksöissidoksen kiertymistä, ja tapaa, jolla sidoksen hiilten kemialliset ryhmät asettuvat suhteessa toisiinsa. Projektiota voidaan siten käyttää konformaatioiden ja konformeerien esittämiseen.


title: Newman-projektio

text: Esitystavan keksi yhdysvaltalainen kemisti Melvin Spencer Newman 1952 korvaamaan joissain tapauksissa Fischerin projektio, joka sopii joidenkin molekyylien stereokemian esitystapoihin, mutta ei konformaatioiden.


title: Newman-projektio

text: Molekyyli käännetään siten, että tarkasteltu sidos on pituussuunnassa poispäin katsojasta. Lähemmäs katsojaa jäävien atomiryhmien väliset sidokset piirretään viivoin. Tätä puolta kutsutaan joskus "frontaaliseksi". Kauempana katsojasta olevat sidokset piirretään viivoin, ja puolta kutsutaan joskus "distaaliseksi". Frontaalisten ja distaalisten puolten väliin jäävän sidoksen kohdalle kuitenkin piirretään ympyrä. Tämän sisään jäävät distaaliset sidokset peittyvät (niitä ei piirretä).


title: Newman-projektio

text: Yleensä projektiota käytetään alkaanien konformaatioiden esittämiseen. Nämä voivat olla avoketjuisia kuten butaani alla (kuvissa on sama konformaatio):


title: Newman-projektio

text: Myös rengasrakenteita voidaan esittää, kuten sykloheksaanin tuolikonformaatio alla (kuvissa on sama konformaatio):


title: Newman-projektio

text: Kulmaa, johon frontaalisten ja distaalisten puolien välinen sidos kääntyy, kutsutaan joskus "dihedraalikulmaksi".


title: Men of War

text: Men of War on Best Wayn kehittämä taktiikka-/strategiapelisarja. Pelit on julkaistu Windowsille.Alkuperäisen kehittäjän edeltävät kaksi peliä huomioidaan usein samaan sarjaan kuuluviksi:


title: Ozark

text: Ozark voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Thiron-Gardais

text: Thiron-Gardais on kunta Ranskassa Eure-et-Loirin departementissa Centre-Val de Loiren alueella.


title: Thiron-Gardais

text: Kunnan nähtävyyksiä on Pyhän kolminaisuuden luostari "Abbaye de la Sainte-Trinité de Tiron". Luostari koki suurta tuhoa Ranskan suuren vallankumouksen aikaan, mutta on silti säilyttänyt 1100-luvulta 1600-luvulle jatkuneen arkkitehtonisen monimuotoisuutensa. Vuonna 1114 valmistuneet munkkien asuintilat hävitettiin, mutta luostarin 54 metriä pitkä ja 12 metriä leveä keskilaiva on yhä jäljellä. Luostarin perusti pyhimys Bernard de Tiron, joka perusti myös useita muista luostareita sekä Thironin sääntökunnan. Kohtaus Roman de Renartin tarinasta tapahtuu tässä luostarissa.


title: Algirdas Šocikas

text: Algirdas Šocikas (aik. Algirdass Stasisovitsch Šocikas, , 14. toukokuuta 1928 Žalias Ostempas, Liettua – 21. marraskuuta 2012 Kaunas, Liettua) oli liettualainen, Neuvostoliittoa edustanut entinen nyrkkeilijä ja uransa jälkeen arvostettu nyrkkeilyvalmentaja.


title: Algirdas Šocikas

text: Šocikas aloitti nyrkkeilyuransa sodan jälkeen 17-vuotiaana kotikaupungissaan Kaišiadoryssä. Vuonna 1947 hän voitti ensimmäisen kerran Liettuan raskaansarjan mestaruuden. Kaikkiaan hän voitti Liettuan mestaruuden vielä sen jälkeen viisi kertaa eli vuosina 1948, 1951, 1952, 1953 ja 1956.


title: Algirdas Šocikas

text: Vuonna 1949 Šocikas otteli ensimmäisen kerran Neuvostoliiton raskaansarjan mestaruudesta. Hän eteni aina loppuotteluun, jossa vastassa oli silloin nelinkertainen maan mestari Nikolai Koroljov. Seuraavana vuonna Šocikas saavutti Varsovan kansainvälisen kovatasoisen turnauksen voiton ja sen jälkeen ensimmäisen Neuvostoliiton mestaruutensa loppuotteluvastustajana Anatoli Perov. Vuonna 1951 Šocikas uusi Neuvostoliiton mestaruuden voitolla Korolojovista. Saman vuoden alussa hän oli kilpaillut Ruotsissa, jossa hän otteli kolme ottelua. Kaikista niistä tuli voitto. Viimeisimmässä ottelussa hän kohtasi Ruotsin nousevan tähden Ingemar Johanssonin. Ottelu päättyi Šocikasin pistevoittoon.


title: Algirdas Šocikas

text: Vuosi 1952 ja Helsingin olympialaiset olivat Neuvostoliiton ensiesiintyminen olympia-areenalla. Algirdas Šocikas uusi jälleen Neuvostoliiton mestaruuden loppuotteluvoitollaan Korolojovista ja valittiin näin Neuvostoliiton edustajaksi raskaaseen sarjaan. Ensimmäisessä ottelussa tuli voitto Puolan Antoni Goscianskista. Toisessa ottelussa tuli sitten iso pettymys, kun Etelä-Afrikan Andries Nieman tyrmäsi Šocikasin ensimmäisen erän alussa. Tilanteesta käytiin tiukkoja keskusteluja, tulisiko Nieman diskvalifioida johtuen tavasta, jolla hän ottelun aloituksen tervehdystilanteessa kävi Šocikasin kimppuun tyrmäten hänet. Kehätuomari ei tällöin puuttunut tilanteeseen, mutta myöhemmin kehätuomari pantiin syrjään tehtävästään Helsingin kisojen tuomaroinneissa. Näin olympiaedustus päättyi puolivälieriin. ,


title: Algirdas Šocikas

text: Neuvostoliitossa elettiin Stalinin vallan viimeisiä aikoja, ja kansainvälinen tappio sellaisena aikana olisi voinut päättää uran. Näin ei onneksi käynyt. Šocikas voitti seuraavana vuonna jälleen Neuvostoliiton mestaruuden, ja valittiin edustamaan Neuvostoliittoa Varsovan EM-kisoihin. Niissä tulikin menestystä, kun hän voitti mestaruuden kolmella voitolla eli Itä-Saksan Pingelistä, Jugoslavian Tomislav Krizmanicista ja loppuottelussa Puolan Bogdan Węgrzyniakista. Vuosi 1954 toi jälleen Neuvostoliiton mestaruuden. Loppuottelun vastustaja oli myös liettulainen Rikardas Juschkenas.


title: Algirdas Šocikas

text: Vuonna 1955 Algirdas Šocikas edusti Neuvostoliittoa jälleen EM-kisoissa, jotka pidettiin Länsi-Berliinissä. Niissä hän uusi mestaruutensa voittamalla Romanian Dumitru Ciobotarun, Italian Giacomo Bozzanon, Tšekkoslovakian Horimir Netukan ja loppuottelussa Länsi-Saksan Horst Wittersteinin. Heinäkuussa 1955 Šocikas edusti Neuvostoliittoa Bukarestin Nuorisofestivaalien nyrkkeilykisoissa. Loppuotteluun vastustajaksi tuli Šocikasin jo EM-kisoissa kohtaama Romanian Dumitru Ciabotaru, joka kaikkien yllätykseksi tyrmäsi Šocikasin niin, että hän tuli tajuihinsa vasta sairaalassa. Šocikas otteli samana vuonna myös Suomessa Suomi-Neuvostoliitto - maaottelussa, jossa hän tyrmäsi Suomen Ilkka Kosken. Neuvostoliiton mestaruuskisoissa tuli sitten yllätystappio, kun Rikardas Juschkenas tyrmäsi Šocikasin välierässä.


title: Algirdas Šocikas

text: Vuosi 1956 oli olympiavuosi - loppuvuoden Melbournen olympialaiset edessä. Šocikas uusi mestaruutensa, nyt kuudennen kerran, voitolla nuoresta Lev Muhinista. Tästä huolimatta Šocikas jätettiin ulos olympiajoukkueesta Muhinin ottaessa Neuvostoliiton edustuspaikan. Siihen mennessä 11-vuotisella nyrkkeilyurallaan Šocikas oli otellut kaikkiaan 128 ottelua ja voittanut niistä 118, joista 73 oli päättynyt ennen täyttä aikaa. Hänet valittiin tällöin Liettuan vuoden 1956 urheilijaksi. ,


title: Algirdas Šocikas

text: Algirdas Šocikas päätti uransa vuonna 1957 siirtyen valmentajaksi kotisedulleen Kaunasiin paikalliseen Zalgirisiin. Vuonna 1959 hän valmistui Liettuan Liikuntakasvatusinstituutista Kaunasissa. Kaunasissa hänen menestyneimpiä valmennettaviaan olivat Ričardas Tamulis, Juozas Juocevičius ja Jonas Čepulis. Valmentajakaudellaan hän oli 1970-luvun alussa Neuvostoliiton nyrkkeilyn päävalmentajan Anatoli Stepanovin apuvalmentajana. Tässä roolissa hän vieraili vuonna 1970 Yhdysvalloissa, jossa hän tapasi sen ajan amerikkalaisia huippunyrkkeilijöitä. Hän toimi vuosina 1975-77 Kaunasin Zalgirisin urheilutoimen johtajana, vuodesta 1977 lähtien Liettuan Liikuntakasvatusinstituutin opettajana ja vuodesta 1980 alkaen apulaisprofessorina.,


title: Algirdas Šocikas

text: Hän sai Leninin kunniamerkin heti aktiiviuransa päättymisen jälkeen huhtikuussa 1957. Hänelle myönnettiin Neuvostoliitossa "Arvostetun urheilun mestarin" ja "Arvostetun urheilun valmentajan" kunniamerkki vuonna 1964. Vuonna 1994 KOK:n alainen CIFP myönsi hänelle Fair Play-tunnustuksen nyrkkeilyurasta ja sen jälkeisestä menestyksellisestä ja arvostetusta valmentajatoiminnasta. Liettuan uuden itsenäisyyden aikana 1994 hänelle myönnettiin Gediminaksen ritarikunnan kunniamerkki, vuonna 1997 hänet nimitettiin Kaunasin kunniakansalaiseksi ja vuonna 1998 Gediminaksen hänelle myönnettiin ritarikunnan korkeampi komentajamerkki. Vuodesta 1996 lähtien Kaunasissa on järjestetty vuosittain Algirdas Šocikasin kunniaksi nimetty kansainvälinen nyrkkeilyturnaus.,


title: Harjunpään palo 1920

text: Harjunpään palo oli 18. toukokuuta 1920 tapahtunut tulipalo, joka tuhosi Ulvilassa sijaitsevan 800 asukkaan Harjunpään kylän lähes kokonaan. Tulipalossa tuhoutui yli 100 rakennusta, ja lisäksi se vaati kaksi kuolonuhria.


title: Harjunpään palo 1920

text: Harjunpään kylä sijaitsee noin seitsemän kilometriä Ulvilan keskustan pohjoispuolella Paluksen ja Porin Ruosniemen kaupunginosan välisen maantien varrella. Vuonna 1920 sen rakennukset olivat levittäytyneet maantien molemmin puolin noin kilometrin matkalle. Tulipalo syttyi kylän itälaidalla sijainneessa torpassa kolmen jälkeen iltapäivällä, kun erään mäkitupalaisen nelivuotiaan pojan tulitikkuleikit sytyttivät tuleen lautarakenteisessa rehuvajassa olleet heinät. Liekit levisivät nopeasti torpan ulkorakennuksiin ja edelleen tiiviisti rakennetun kylän muihin taloihin. Voimakas kylän suuntaan puhaltanut itätuuli levitti liekkejä talojen kuivia pärekattoja pitkin niin nopeasti, että noin 15 minuuttia myöhemmin jo kymmeniä rakennuksia oli tulessa. Puolen tunnin kuluttua lähes koko kilometrin pituudelle levittäytynyt Harjunpään kylä oli liekeissä.


title: Harjunpään palo 1920

text: Tulen leviämistä auttoi, ettei paikalla ollut sammuttajia, koska suurin osa kylän työkykyisistä asukkaista oli peltotöissä. Sammutusvälineitä oli myös vähän ja ne olivat huonossa kunnossa. Vettä olisi ollut saatavissa muutaman sadan metrin päässä virtaavasta Harjunpäänjoesta, mutta astiat olivat jääneet liekkeihin. Sekasortoon joutuneet asukkaat eivät myöskään kyenneet organisoituun sammutustyöhön.


title: Harjunpään palo 1920

text: Lähes kaikki kylän 800 asukasta menettivät kotinsa. Palossa tuhoutui kymmenen suurta maalaistaloa sekä kymmeniä torppia, niin että palaneiden rakennusten yhteismäärä oli yli 100. Liekeiltä säästyi viisi maataloa sekä toistakymmentä torppaa. Myös Harjunpään kansakoulu paloi, mutta työväentalo sen sijaan säilyi ehjänä. Tulipalo vaati myös kahden iäkkään naisen hengen. Lisäksi liekkien uhriksi jäi suuri määrä kotieläimiä.


title: Pidättekö ostereista?

text: Pidättekö ostereista? on suomalainen Mainostelevision tuottama vuonna 1969 valmistunut viisiosainen jännityssarja. Sarja perustuu tanskalaisen dekkarikirjailija Leif Panduron tekstiin.


title: Pidättekö ostereista?

text: Sarja esitettiin MTV:llä syksyllä 1969. Sarjaa ei ole esitetty uusintana, eikä se ole säilynyt Mainostelevision arkistoissa.


title: Pidättekö ostereista?

text: Sarjan yksi muistetuimpia kohtauksia on Ossi Ahlapuron esittämän hahmon kirjanpitäjä Böströmin ruumiin löytäminen arkkupakastimesta sarjan neljännessä osassa, joka kohahdutti joitakin sen ajan television katsojia.


title: Pidättekö ostereista?

text: Sarjan tapahtumat sijoittuvat Helsinkiin. Tapahtumat käynnistyvät Seutulan lentoasemalta. Rikoskomisario Munkki apulaisineen alkavat tutkimaan suuren tehdaslaitoksen johtajan yksityissihteerin mystillistä kuolemaa.


title: Wädenswil

text: Wädenswil on kaupunki Sveitsissä Zürichin kantonissa. Kaupungissa on noin 22 000 vakinaista asukasta.


title: Wädenswil

text: Wädenswil sijaitsee Zürichinjärven länsirannalla parikymmentä kilometriä Zürichistä kaakkoon.


title: Wädenswil

text: Wädenswil sijaitsee moottoritie A3:n varrella. SBB:n rautatie Thalwilistä Pfäffikoniin kulkee Wädenswilin kautta. Lisäksi kaupungista alkaa Schweizerische Südostbahnin rautatie Einsiedelniin ja Arth-Goldauhun.


title: Opfikon

text: Opfikon on kaupunki Sveitsissä Zürichin kantonissa. Kaupungissa on noin 20 000 vakinaista asukasta.


title: Opfikon

text: Opfikon sijaitsee Glattjoen laaksossa Zürichin koillispuolella ja Klotenin lounaispuolella muodostaen näiden kaupunkien kanssa yhtenäisen taajama-alueen.


title: Opfikon

text: Moottoritiet A1, A4 ja A51 kulkevat Opfikonin poikki. Zürichin lentoasema sijaitsee osittain Opfikonin alueella. SBB:n rautatiet Zürichistä Bülachiin, Kloteniin ja Winterthuriin kulkevat Opfikonin kautta.


title: Schlieren

text: Schlieren on kaupunki Sveitsissä Zürichin kantonissa. Kaupungissa on noin 19 000 vakinaista asukasta.


title: Schlieren

text: Schlieren sijaitsee Limmatjoen laaksossa Zürichin länsipuolella ja Dietikonin kaakkoispuolella muodostaen näiden kaupunkien kanssa yhtenäisen taajama-alueen.


title: Schlieren

text: Moottoritiet A1 ja A3 ohittavat Schlierenin pohjois- ja länsipuolitse. SBB:n rautatiet Zürichistä Affoltern am Albisiin, Badeniin ja Lenzburgiin kulkevat Schlierenin kautta.


title: Samsung Galaxy J2 (2017)

text: Samsung Galaxy J2 (2017) on Samsungin 11. lokakuuta 2017 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow" -käyttöjärjestelmä.


title: Samsung Galaxy J2 (2017)

text: Samsung Galaxy J2 (2017) -älypuhelimessa on 4,7-tuumainen näyttö qHD-resoluutiolla.


title: Samsung Galaxy J2 (2017)

text: Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos Quad 3475-prosessori. Laitteessa on 1 Gigatavu RAM-muistia ja 8 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 128 Gigatavun microSD-kortilla.


title: Samsung Galaxy J2 (2017)

text: Laitteessa on 5 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 2 Megapikseliä.


title: Samsung Galaxy J2 (2017)

text: Videokuvaus voidaan tehdä 720p (HD) -resoluutioilla 30fps.


title: Samsung Galaxy J2 (2017)

text: Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow".


Samsung Galaxy J2 (2017)


title: Samsung Galaxy J3 (2017)

text: Samsung Galaxy J3 (2017) on Samsungin 26. heinäkuuta 2017 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 7.0 "Nougat" -käyttöjärjestelmä.


title: Samsung Galaxy J3 (2017)

text: Samsung Galaxy J3 (2017) -älypuhelimessa on 5-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla.


title: Samsung Galaxy J3 (2017)

text: Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Quad 7570-prosessori. Laitteessa on 2 Gigatavua RAM-muistia ja 16 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 256 Gigatavun microSD-kortilla.


title: Samsung Galaxy J3 (2017)

text: Laitteessa on 13 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on 5 Megapikseliä, jonka lisäksi siinä on myös LED-salama.


title: Samsung Galaxy J3 (2017)

text: Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.


title: Samsung Galaxy J3 (2017)

text: Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 7.0 "Nougat".


title: Samsung Galaxy J3 (2017)

text: Myöhemmin laitteeseen on tullut päivitys Android 8.0 "Oreo" -versioon.


Samsung Galaxy J3 (2017)


title: Samsung Galaxy J3 (2018)

text: Samsung Galaxy J3 (2018) on Samsungin 13. kesäkuuta 2018 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 8.0 "Oreo" -käyttöjärjestelmä.


title: Samsung Galaxy J3 (2018)

text: Samsung Galaxy J3 (2018) -älypuhelimessa on 5-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla.


title: Samsung Galaxy J3 (2018)


title: Samsung Galaxy J3 (2018)

text: Laitteessa on 8 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 5 Megapikseliä.


title: Samsung Galaxy J3 (2018)


title: Samsung Galaxy J3 (2018)

text: Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 8.0 "Oreo".


Samsung Galaxy J3 (2018)


title: Samsung Galaxy J7 (2017)

text: Samsung Galaxy J7 (2017) on Samsungin 1. heinäkuuta 2017 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 7.0 "Nougat" -käyttöjärjestelmä.


title: Samsung Galaxy J7 (2017)

text: Samsung Galaxy J7 (2017) -älypuhelimessa on 5,5-tuumainen näyttö Full HD-resoluutiolla.


title: Samsung Galaxy J7 (2017)

text: Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Octa 7870-prosessori. Laitteessa on 3 Gigatavua RAM-muistia ja 16 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 256 Gigatavun microSD-kortilla.


title: Samsung Galaxy J7 (2017)

text: Laitteessa on 13 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on myös 13 Megapikseliä, jonka lisäksi siinä on myös LED-salama.


title: Samsung Galaxy J7 (2017)


title: Samsung Galaxy J7 (2017)


Samsung Galaxy J7 (2017)


title: Samsung Galaxy J7 (2018)

text: Samsung Galaxy J7 (2018) on Samsungin 13. heinäkuuta 2018 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 8.0 "Oreo" -käyttöjärjestelmä.


title: Samsung Galaxy J7 (2018)

text: Samsung Galaxy J7 (2018) -älypuhelimessa on 5,5-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla. Näyttö on suojattu Corning Gorilla Glass 5 -lasilla.


title: Samsung Galaxy J7 (2018)

text: Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Octa 7870-prosessori. Laitteessa on 2 Gigatavua RAM-muistia ja 16 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 400 Gigatavun microSD-kortilla.


title: Samsung Galaxy J7 (2018)

text: Laitteessa on 13 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on myös 13 Megapikseliä.


title: Samsung Galaxy J7 (2018)


title: Samsung Galaxy J7 (2018)


Samsung Galaxy J7 (2018)


title: W - todellisuuden tuolla puolella

text: W - todellisuuden tuolla puolella () on televisioyhtiö MBC:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Lee Jong-suk ja Han Hyo-joo.


title: DearMoon

text: dearMoon on Yusaku Maezawan julkaisema ja rahoittama taideprojekti, johon kuuluu suunniteltu Kuun ympärilento. Projekti julkistettiin 17. syyskuuta 2018 SpaceX:n toimipisteessä. Kuulento on tarkoitus suorittaa SpaceX:n BFR/BFS:llä. Projektin ensijulkaisun aikaan lento on tarkoitus tehdä vuonna 2023.


title: DearMoon

text: Maezawan lisäksi lennolle on mukaan tarkoitus valita 6-8 eri taiteen lajin harjoittajaa. Lisäksi mukana tulee olemaan SpaceX:n lentohenkilökuntaa.


title: DearMoon

text: Alkuperäinen hankkeen julkaisun yhteydessä esitetty suunnitelma on tehdä Kuun ympärilento vuonna 2023. Lennon kesto olisi 6 päivää ja siinä ei asetuttaisi kiertoradalle vaan kierrettäisiin Kuun ympäri ja palattaisiin suoraan takaisin Maahan. Lentorata on samanlainen kuin Apollo 13:n vuonna 1970.


title: Yūsaku Maezawa

text: Yūsaku Maezawa (, s. 1975) on japanilainen yrittäjä, miljardööri ja taideharrastaja.


title: Yūsaku Maezawa

text: Maezawa perusti Start Todayn vuonna 1998. Vuonna 2004 lanseerattiin muodin verkkokauppa Zozo. Zozo on Japanin suosituin verkkovaatekauppa. Maezawa on kerryttänyt noin kolmen miljardin dollarin omaisuuden ja on Japanin 18. rikkain henkilö.


title: Yūsaku Maezawa

text: Maezawa julkaisi 17. syyskuuta 2018 DearMoon-hankkeen, johon osana kuuluu SpaceX:n suorittama Kuun ympärilento. Hankkeen rahoittamisen lisäksi Maezawan on tarkoitus osallistua lennolle. Maezawa on maksanut lennosta ennakkomaksua, joka SpaceX:n Elon Muskin mukaan on ei-triviaali määrä tarvittavan laitteiston kehittämisen rahoituksen kannalta. Kuun ympärilento on määrä lentää vuonna 2023.


title: Urpalonjärvi

text: Urpalonjärvi tai myös Suuri-Urpalo , on Etelä-Karjalassa Luumäen Jurvalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Urpalanjoen vesistöön.


title: Urpalonjärvi

text: Järven pinta-ala on 351 hehtaaria eli 3,5 neliökilometriä. Se on 4,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Se sijaitsee 2,4 kilometriä Salpausselältä etelään aivan Kirvijärven kohdalla. Seutu on Salapauselän eteläpuolista savikkomaastoa, joka on monin paikoin raivattu peltomaaksi. Järven ympäristö on alavaa maata, mutta järvelle näkyy muutama mäki. Sellaisia ovat etelään Lahdenvuori ja Holmanniemi, kaakkoisrannan Kivisillanmäki, sekä Teerivuori, jonka edustalta aukeaa järvelle jyrkänne. Järvi on melko selväpiirteinen, vaikka saaret rikkovat sen järvenselän osin. Lisäksi järven keskellä Siiriänniemi ja Kaponiemi kaventavat järveä vastakkaisina nieminä. Eteläpää jää Tuulenpesänniemen taakse omaksi lahdekseen.


title: Urpalonjärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 9 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 12 hehtaaria, mikä on noin 3,4 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista neljä eli Räätälinsaari, Kielosaari, Juntonsaari ja Lamposaari ovat yli hehtaarin suuruisia, seuraavat neljä eli Kaijatsaari, Kalliosaari, Pienisaari ja pohjoisempi Pienisaari ovat yli aarin ja yksi luoto on alle aarin kokoinen. Suurin saarista on 320 metriä pitkä ja 170 metriä leveä. Sen pinta-ala on yli 3,5 hehtaaria ja se on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi.


title: Urpalonjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 5,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0051 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 3,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee Kaijatsaaren pohjoiskärjen luonna olevassa pienessä syvänteessä.


title: Urpalonjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 22 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on neljä kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta Lensulan kylässä, missä pellot ulottuvat rannoille asti. Muita kyliä ja kulmakuntia ovat eteläpäässä Orkola, Lensulaa vastapäätä Haudankylä, ja järven pohjoispäässä Junttola. Alueen asutus on lähinnä kylien haja-asutusta, mutta rannoille on rakennettu niiden lisäksi yli 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 6, yhdysteiltä 3842 ja 14766, sekä niistä haarautuvilta kyläteiltä. Järven ylittää korkeajännitelinja, jolla on pylväs molemmilla rannoilla ja Kielosaaressa ja joka ylittää suojellun Juntonsaaren.


title: Urpalonjärvi

text: Vedenlaatua on seurattu vuodesta 1960-luvun puolivälistä asti. Vedenväri on lievästi ruskeaa ja humuspitoista. Sen ravinnepitoisuudet ovat luontaisia arvoja hieman korkeammat ja se luokitellaan lievästi rehevöityneeksi. Vedenlaadun luokitus vaihtelee välttävän ja tyydyttävän välillä. Myös järven kalavesiluokitus on tyydyttävä. Järven luontaisia kalalajeja ovat ahven, särki, hauki, lahna, made ja sorva. Sinne on istutettu myös kuhaa ja harjusta.


title: Urpalonjärvi

text: Kielosaaren nimi oli vielä 1700-luvulla Ruumissaari, sillä siihen kätkettiin talvella vainajia odottamaan kevättä ja roudan sulamista. Silloin vainaja kuljetettiin kirkolle ja haudattiin kirkkomaahan.


title: Urpalonjärvi

text: Järvi sijaitsee Urpalanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 09) Suuri-Urpalon valuma-alueella (09.006). Järven vedenpinnan korkeus on 60,2 metriä mpy. Järven vedenpinnan korkeudet (N43) olivat havaintojaksolla 1981–2008 keskimäärin 60,30 metriä (MW). Korkeuksien hajonta nähdään mittauksista: 60,81 (HW), 60,54 (MHW), 60,10 (MNW) ja 59,90 (NW).


title: Urpalonjärvi

text: Järvi sijaitsee vesitöalueensa pohjoisosassa ja se saa pääosan vedestään omalta lähialueeltaan sekä Suuri-Urpalon valuma-alueen itäosista. Sieltä laskee järveen Kytöjoki Pien-Urpalosta. Pien-Urpalo kokoaa vesistöalueen latvajärvien vedet itseensä ja laskee ne Urpalojärveen. Suurin järvi Kytöjoen valuma-alueella on Latvanen. Urpalonjärveen laskevat suoraan tai välillisesti esimerkiksi Riihijärvi, Pieni Riihijärvi ja Venksenjärvi. Siihen laskee myös Säkkisuon turvetuotantoalueen kuivatusvedet.


title: Urpalonjärvi

text: Järvellä on kaksi lasku-uomaa eli se on bifurkaatiojärvi. Järven pohjoisosa laskee Urapalanjokeen ja eteläosa Kaivinojaan, jonka yläjuoksua kutsutaan Kivisillanojaksi. Viimeksi mainittu kuuluu eri vesistöalueeseen Vilajoen vesistöön (vesistöaluetunnus 08). Tästä huolimatta järvi luokitellaan Urpalanjoen vesistöön pääasiassa siksi, että sen laskujoki siellä on vesistöalueen pääuoma. Joki mutkittelee laskiessaan kohti Venäjän rajaa kulkien Suurijärven, Väkevänjärven ja Kavalanjärven läpi. Tämän jälkeen se kääntyy kohti etelää, missä se ylittää Venäjän rajan Laisniemen kohdalla. Venäjällä se virtaa vielä etelään Ylä-Urpalan kautta (, Torfjanovka) ja laskee Itämeren Suomenlahteen.


title: Reniumheksafluoridi

text: Reniumheksafluoridi eli renium(VI)fluoridi (ReF) on reniumin ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä käytetään elektroniikkateollisuudessa reniumohutkalvojen valmistamiseen.


title: Reniumheksafluoridi

text: Huoneenlämpötilassa reniumheksafluoridi on keltaista nestettä. Yhdiste reagoi veden kanssa hydrolysoituen reniumdioksidiksi (ReO), perreniumhapoksi (HReO) ja vetyfluoridiksi. Reniumheksafluoridi reagoi alkalimetallifluoridien kanssa muodostaen kompleksisia heptafluororenaatti(VI)- ja oktafluororenaatti(VI)suoloja (ReF ja ReF). Reniumheksafluoridi voidaan pelkistää muiksi reniumfluorideiksi, joissa reniumilla on alhaisempi hapetusluku.


title: Reniumheksafluoridi

text: Reniumheksafluoridia valmistetaan kuumentamalla reniumia ja fluoria 120–125 °C:n lämpötilassa. Reniumheksafluoridia käytetään yhdessä volframiheksafluoridin tai molybdeeniheksafluoridin kanssa valmistettaessa kemiallisella kaasufaasipinnoituksella metalliohutkalvoja elektroniikka- ja lasersovellutuksia varten. Yhdiste pelkistyy vedyn vaikutuksesta 550–750 °C:n lämpötilassa reniumiksi.


title: Pyhän Eliaan vuori

text: Pyhän Eliaan vuori, , myös "Boundary Peak 186", on sekä Kanadan että Yhdysvaltojen toiseksi korkein vuori. Se sijaitsee Yukonin ja Alaskan rajalla, 40 km Kanadan korkeimmasta vuoresta Mount Loganista kaakkoon. Kanadan puoleinen osa kuuluu Kluanen kansallispuistoon, ja Yhdysvaltojen puoleinen osa on Wrangell-St. Eliasin kansallispuistossa.


title: Pyhän Eliaan vuori

text: Sen nimi on tlingitiksi "Yasʼéitʼaa Shaa", joka tarkoittaa ”Icy Bayn takainen vuori”. Yakutatin tlingitit käyttävät siitä myös nimeä "Shaa Tlein", ”Suuri vuori”. Se on Kwaashkʼiḵwáanin klaanin tärkeimpiä vuorenharjoja, sillä sen avulla he suunnistivat alas Copper Riveriä. Brittiläisen Columbian ja Alaskan rajalla Kaakkois-Alaskassa olevasta Mount Fairweatheristä käytetään nimeä "Tsalx̱aan". Kerrotaan, että tämä vuori ja "Yasʼéitʼaa Shaa" (Pyhän Eliaan vuori) olivat alkujaan vierekkäin mutta riitaantuivat ja joutuivat erilleen. Niiden lapset, välimaastossa olevat kaksi huippua, ovat nimeltään "Tsalx̱aan Yátxʼi" (”Tsalxaanin lapset”).


title: Pyhän Eliaan vuori

text: Eurooppalaisista tutkimusmatkailijoista ensimmäisenä vuoren näki 16. heinäkuuta 1741 venäläinen Vitus Bering. Jotkut historioitsijat väittävät, että Bering nimesi vuoren, mutta toisten mukaan 1800-luvun kartanpiirtäjät nimesivät sen Pyhän Eliaan lahden mukaan, kun Bering oli jättänyt sen nimeämättä.


title: Pyhän Eliaan vuori

text: Pyhän Eliaan vuori kattaa maastossa hyvin laajan alueen. Sen huippu kohoaa 5 489 metrin korkeuteen, ja se on 16 kilometrin päässä Taan Fjordin kärjestä Icy Bayn rannikolla.


title: Pyhän Eliaan vuori

text: Vuonna 2007 tehty itävaltalainen dokumentti "Mount St. Elias" kertoo laskettelija-vuorikiipeilijäryhmästä, jonka tarkoitus oli tehdä ”maailman pisin mäenlasku”, nousta vuorelle ja laskea suksilla runsaan viiden kilometrin matka Alaskanlahteen. Elokuva leikattiin ja esitettiin vuonna 2009 rajalliselle katsojamäärälle. Vuorikiipeilijät pääsivät huipulle toisella yrittämällä ja laskivat neljän kilometrin korkeuteen.


title: Gustave Aimard

text: Gustave Aimard (13. syyskuuta 1818 Pariisi – 20. kesäkuuta 1883 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija, joka kirjoitti lukuisia kirjoja latinalaisesta Amerikasta.


title: Gustave Aimard

text: Syntymänimeltään Aimard oli "Olivier Aimard." Adoptionimenä hänellä oli "Olivier Gloux". Itse hän luonnehti olevansa kahden naimisissa, muttei toistensa kanssa, olevan ihmisen poika. Hänen isänsä François Sébastiani de la Porta (1775–1851) oli Napoleonin armeijan kenraali sekä eräs Louis Philippen hallituksen suurlähettiläistä. Sébastianin puoliso oli Duchess de Coigny. 1806 pariskunta sai Alatrice-Rosalba Fanny -tyttären. Pian äiti kuoli ja tytär muutti isoäitinsä luo. 9. heinäkuuta 1883 ilmestyneen "New York Timesin" mukaan Aimardin äiti oli Felicity Faudoas, joka oli naimisissa Anne Jean Marie René de Savaryn, Rovigon herttuan kanssa.


title: Gustave Aimard

text: Aimard annettiin vauvana kasvattilapseksi erääseen Les Glouxin perheeseen. Yhdeksän ikävuoden paikkeilla hänet lähetettiin sillinpyyntialukselle. Myöhemmin suunnilleen 1838 hän pestautui Ranskan merivoimiin. Neljä vuotta palveltuaan hän erosi palveluksesta aluksen ollessa Chilessä. Eräällä käynnillään Amerikassa hänet suostumuksellaan hyväksyttiin Comanche-heimon jäseneksi. Aimard palasi Pariisiin 1847 — samana vuonna kuoli hänen siskopuolensa Duchess de Choiseul-Praslin tämän aviomiehen Praslinin herttuan Theobaldin raa’asti murhaamana. Biologiseen perheeseen Aimardilla ei syntynyt yhteyttä.


title: Gustave Aimard

text: Lyhyen aikaa työskenneltyään Ranskassa Aimard palasi Amerikkaan. Herttua de Raousset-Boulbon halusi kaivoksen  Meksikoon. Aimard oli 150 kaivostyöläisen joukossa, jotka herttua halusi työllistää. Kuitenkaan kaivoslupia ei myönnetty. Herttua päätti vapauttaa Meksikon köyhän väen. Hän valloitti Hermosillon  13. lokakuuta 1852. Herttua sairastui vakavasti ensimmäisenä yönä ja Hermosillon kaupunkilaiset valtasivat takaisin kaupunkinsa. Kaivostyöläiset pakenivat ja Aimard palasi Ranskaan.


title: Gustave Aimard

text: Vuonna 1854 Aimard avioitui Adèle Lucie Damoreaun, runotaiteilijan kanssa. Aimard kirjoitti noin kuusikymmentä kirjaa, monet Amerikan intiaaneista. Enin osa intiaanikirjoista on käännetty yli kymmenelle kielelle. Arvosteluissa on pohdittu, ovatko kirjat lapsille liian verisiä vai eivätkö. Kirjoissa löytyy rivien välistä elämäkerrallisia, antropologisia ja historiallisia tosiasiasioita. Ranskan hävitessä Ranskan-Saksan sodassa Aimard menetti lukijansa. Hänen Meksikon seikkailuaan kuvataan 1852 ilmestyneessä teoksessa "Curumilla" sekä siskopuolensa Fannyn murhan historia teoksessa "Te Land en Te Water I & II."


title: Gustave Aimard

text: Vuonna 1870 Aimard ja pieni joukko lehdistön ihmisiä osallistui Ranskan ja Saksan sotaan, jossa he saivat vaatimatonta menestystä. Vuonna 1879 Rio de Janeiron kirjallinen yhteisö piti häntä sankarina. Aimardin matkakertomusta tästä matkasta ei ole koskaan käännetty ranskaksi.


title: Gustave Aimard

text: Oleskellessan  Rio de Janeirossa hän oli yhteydessä Brasilian keisari Dom Pedro II:n kanssa, kuten käy ilmi Aimardin 11. tammikuuta 1880 päivätystä kirjeestä Pedro II:lle. Kirjeessä oli Gustave Aimardin allekirjoitus.


title: Gustave Aimard

text: Aimard teki kirjojansa varten muistiinpanoja. Täten löytyy yhteys hänen omaelämäkertaansa. Useat muistiinpannut asiat käsittelevät hänen elämäänsä ja matkaansa Amerikan mantereella. Usein teokseen sisältyy hänen biologisen perheensä etsiminen. Lähes kaikissa kirjoissa löydämme hylätyn tai hyväksytyn lapsen teeman.


title: Gustave Aimard

text: Aluksi Aimardin kirjoitukset ilmestyivät sanomalehtisarjoina. Vuodesta 1858 lähtien sanomalehtien "Le Moniteur", "la Presse" ja "La Liberté" sarjat julkaistiin kirjamuodossa. Julkaisijat aiheuttivat hänelle paineita, kun teoksia piti saada julkaistuksi tiiviillä tahdilla. Hän plagioi itseään. Koulutuksen puute aiheutti, että hänellä on ollut vaikeuksia käsitellä eri rooleja: ollako kirjailija, historioitsija, antropologi jne. Esimerkiksi toistuvasti hän seikkailuromaanissaan milloin puolustaa intiaaneja, etteivät he ole barbaareja, milloin taas kutsuu samoja intiaaneja "punaisiksi paholaisiksi".


title: Gustave Aimard

text: Vuonna 1883 Aimard palaa Latinalaisesta Amerikasta. Elämänsä loppuvaiheissa hänellä oli mielenterveyteen liittyviä vaikeuksia. Sanottiin, että hän on tullut hulluksi. Suuruudenhulluutta oli ollut aiemminkin. Hänet otettiin Pariisin Sainte-Anne-sairaalaan. Hänellä oli myös vaivoinaan ruusu ja kutiseva ihotulehdus, ekseema. Samana vuonna hän kuoli. Hänet haudattiin Ivryn hautausmaalle, mutta hänen ruumiinsa siirrettiin myöhemmin vaimonsa sukuhautaan Écoueen Val d'Oisessa.


title: MH Motorcycles Furia MAX

text: Motorhispanian (nykyisin MH Motorcycles) mopoenduro- ja moposupermotordmalli


title: MH Motorcycles Furia MAX

text:
Tekniset tiedot
Moottori 49.7 cc, Nestejäähdytys,
Etujousitus Hydraulinen haarukka 36 mm,
Takajousitus Monojousi
Akseliväli 1305 mm,
Toisioveto Ketju
Pituus 1970 mm
Leveys 750 mm,
Istuinkorkeus 1170 mm,
Paino 85 kg,
Etujarrut Levy 240 mm,
Takajarrut Levy 180 mm,
Eturengas 80/90-21,
Takarengas 110/80-18,
Käynnistys Poljin,
Tankki 6 litraa,
Kaasutin Dell'Orto PHBN 16.


title: Jutta Korhonen

text: Jutta Korhonen on fiktiivinen hahmo sarjassa Salatut Elämät. Jutta on ollut mukana sarjassa (2014, 2016, 2017–). Jutan esittäjänä toimii Maarit Poussa. Jutta tuli alun perin sarjaan Iida Mustosen etsiessä isäänsä. Iida oli halunnut jo pitkään tutustua isäänsä ja Jutta oli yksi isäehdokkaista , tosin ”Juha” nimellä, sillä Jutta on alun perin ollut mies, kunnes teki sukupuolenkorjausleikkauksen ja vaihtoi nimekseen Jutta. Jutta aluksi valehteli Iidalle että Juha oli kuollut jo vuosia sitten ja että hän olisi Juhan naisystävä, kunnes kertoi Iidalle totuuden eli olevansa Iidan isä. Jutta tutustui netin kautta Ismo Laitelaan, mutta Jutta käytti nimeä Ruskakaunotar. Kun Ismolle selvisi, että Jutta on alun perin ollut mies, hän suuttui Jutalle. Myöhemmin kuitenkin Ismo ja Jutta saivat sovittua ja päättivät alkaa seurustella. Jutta asuu nykyisin yhdessä Ismo Laitelan kanssa. Jutta on ammatiltaan työsuojeluvaltuutettu.


title: Carl Lindelöf

text: Carl Arvid Lindelöf (22. tammikuuta 1877 Helsinki – 7. joulukuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen viulisti, kapellimestari, musiikkipedagogi ja konserttimestari.


title: Carl Lindelöf

text: Carl Lindelöfin vanhemmat olivat ylijohtaja, todellinen valtioneuvos Lorenz Leonard Lindelöf ja Gabriella Krogius ja puoliso vuodesta 1906 näyttelijä Helmi Lydia Helenius. Matemaatikko Ernst Lindelöf oli hänen veljensä, samoin kuin professori Uno Lindelöf. Carl Lindelöf tuli ylioppilaaksi 1894 ja harjoitti musiikkiopintoja 1898–1900 Frankfurtissa Hugo Herrmannin johdolla ja 1901–1903 Genevessä Henri Marteaun johdolla. Syksystä 1903 Lindelöf toimi  Helsingin filharmonisen seuran orkesterin konserttimestarina ja Helsingin musiikkiopiston jousikvartetin jäsenenä. Lindelöf tuli tunnetuksi myös orkesterinjohtajana ja toimi muun muassa Kansallisteatterin ja Ruotsalaisen teatterin kapellimestarina. Hän opetti useissa eri oppilaitoksissa, mukaan lukien Sibelius-Akatemia. Kamarimusiikkia hän esitti vuosikymmeniä jousikvartin alttoviulun soittajana. Lindelöfille myönnettiin Director mucises -arvonimi vuonna 1934.


title: Guy Laroche

text: Guy Laroche [ɡi la'ʁɔʃ] (16. heinäkuuta 1923 La Rochelle – 17. helmikuuta 1989 Pariisi) oli ranskalainen muotisuunnittelija ja nimeään kantavan muotihuoneen perustaja.


title: Guy Laroche

text: Laroche syntyi Atlantin rannikkokaupungissa La Rochellessa hotellinpitäjän pojaksi. Hän haaveili lääkärin urasta kunnes näki muotinäytöksen ja päättikin ryhtyä vaatesuunnittelijaksi. Hän aloitti hattujen tekijänä kunnes pääsi Jean Dessèsin assistentiksi 1949. 1950-luvun keskivaiheilla hän oli opintomatkalla Yhdysvalloissa tutustumassa valmisvaateteollisuuteen. Pari vuotta sen jälkeen Laroche päätti perustaa oman muotihuoneen Pariisin avenue Franklin D. Rooseveltille. Hän tuli tunnetuksi naisten asujen mielenkiintoisista väriyhdistelmistä, vaatteiden käytännöllisyydestä ja moniin muihin muotiguruihin verrattuna nöyrästä ja vaatimattomasta luonteestaan. 1960-luvun keskivaiheilla Laroche arvosteli ankarasti polven yläpuolelle ulottuvaa, Britanniasta alkunsa saanutta minihamemuotia ja sanoi sen sopivan vain teinitytöille uimarannoilla ja maaseudulla.


title: Guy Laroche

text: Parfyymit ja miestenvaatteet tulivat mukaan Guy Larochen tuoteohjelmaan 1966. Muotihuone laajeni 1970-luvulla, kun suurkaupunkeihin eri puolilla maailmaa perustettiin omia boutique-myymälöitä. Niitä oli Larochen kuoleman aikoihin 1980-luvun lopussa 50, joista 20 Yhdysvalloissa. 1980-luvun loppupuolella Guy Laroche voitti kahdesti arvostetun Kultainen sormustin -palkinnon kauden kauneimmasta vaatteesta.


title: Ágras

text:
Ágras ( eli (Τεχνητή) Λίμνη Άγρα, "(Technití) Límni Ágra", "Ágraksen tekojärvi") on tekojärvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen pinta-ala on vuodenajasta ja lähteestä riippuen noin 7–10 neliökilometriä ja suurin syvyys noin 6 metriä.
Ágras-järvi sijaitsee Édessan kunnassa Péllan alueyksikössä noin 470 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Järvi luotiin vuonna 1953 sähköntuotannon tarpeisiin. Ajan myötä se on kehittynyt paikallisesti merkittäväksi kosteikkoekosysteemiksi. Järvi on osa kahta Natura 2000 -aluetta, joista toinen on luontodirektiivin mukainen ja kooltaan hehtaaria, ja toinen lintudirektiivin mukainen ja kooltaan hehtaaria.


title: Alfange-luokka

text: Alfange-luokka oli Portugalin laivaston viiden 1960-luvun lopulla valmistetun aluksen muodostama LCT-luokka.


title: Alfange-luokka

text: Luokan alusten suunnitelmat perustuivat brittiläisiin LCT (4) -tyypin suunnitelmiin. Alukset oli varustettu Deccan RM-316 -tutkilla.


title: Alfange-luokka

text: Alusten kantokyky oli 270 tonnia. Niiden aseistukseksi vaihdettiin vuonna 1973 kaksi 40 millimetrin tykkiä.


title: Bombarda-luokka

text: Bombarda-luokka oli Portugalin laivaston kolmen aluksen muodostama LCT-luokka.


title: Bombarda-luokka

text: Luokan alusten suunnitelmat perustuivat brittiläisiin LCT (4) -tyypin suunnitelmiin samoin kuin edeltäneen Alfange-luokan alukset, vaikka ne hieman poikkesivatkin toisistaan. Alukset oli varustettu Deccan RM-316 -tutkilla.


title: Bombarda-luokka

text: Luokan alukset kykenevät kuljettamaan merijalkaväen taisteluosaston.


title: Argos-luokka (1963)

text: Argos-luokka oli Portugalin laivaston kymmenen 1960-luvun lopulla valmistetun aluksen muodostama partioveneluokka.


title: Argos-luokka (1963)

text: Luokan aluksista kuusi valmistettiin Arsenal do Alfeitella ja loput neljä Viana do Castelolla. Luokan alukset valmistettiin kesäkuusta 1963 syyskuuhun 1965.


title: Ágios Konstantínos (Sámos)

text:
Ágios Konstantínos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 368 (vuonna 2011).
Ágios Konstantínoksen kylä sijaitsee Sámoksen pohjoisrannikolla noin 20 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista ja noin 12 kilometriä itään Karlóvasista. Kylä on nimetty Pyhän Konstantinuksen mukaan. Kylä koostuu kahdesta osasta, alakylästä "Káto Ágios Konstantínos", joka levittäytyy pitkin merenrantaa, sekä yläkylästä "Páno" (tai "Áno") "Ágios Konstantínos".


title: Ágios Konstantínos (Sámos)

text: Ágios Konstantínos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αγίου Κωνσταντίνου, "Topikí Koinótita Agíou Konstantínou"), johon kuuluu varsinaisen Ágios Konstantínoksen kylän lisäksi kylä Valeontádes. Koko yhdyskunnan väkiluku on 369.


title: Ámpelos (kylä)

text:
Ámpelos (; myös "Ámbelos") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 252 (vuonna 2011).
Ámpeloksen kylä sijaitsee Sámoksen pohjoisissa sisäosissa Karvoúnis- eli Ámpelos-vuoren pohjoisrinteessä pari kilometriä lounaaseen rannikolla sijaitsevasta Ágios Konstantínoksen kylästä ja noin 24 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista. Kylä on ollut olemassa viimeistään 1700-luvulla. Sen nimi viittaa viiniköynnöksiin. Kylän varhaisempi nimi oli "Nenédes" (Νενέδες), mikä oli puolestaan peräisin alueella asuneen suvun nimestä. Kylä nimettiin uudelleen nykyiselle nimelle vuonna 1957.


title: Ámpelos (kylä)

text: Ámpelos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αμπέλου, "Topikí Koinótita Ampélou"), johon kuuluvat varsinaisen Ámpeloksen kylän lisäksi kylät Livadáki ja Petalídes. Koko yhdyskunnan väkiluku on 309.


title: Apóllonas

text:
Apóllonas (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Náxoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Drymalían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Drymalían kunnallisyksikköön. Apóllonas on osa Koronídan kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 129 (vuonna 2011).
Apóllonas sijaitsee Náxoksen koillisrannikolla lähellä saaren pohjoiskärkeä, noin 35 kilometriä koilliseen saaren pääkaupungista Náxoksen kaupungista. Se on alun perin kalastajakylä ja nykyisin pohjoisen Náxoksen tärkeimpiä turistikyliä. Apóllonas on saanut nimensä Apollon-jumalasta. Paikka on ollut asuttu antiikin ajalta lähtien alueen marmorikaivosten ansiosta.


title: Apóllonas

text: Kylä tunnetaan ennen kaikkea sen läheltä löydetystä suurikokoisesta, noin 10,5 metriä pitkästä kuros-veistoksesta, joka tunnetaan nimellä Apóllonaksen kuros. Keskeneräiseksi 500-luvulla eaa. jäänyt veistos on edelleen alkuperäisellä työstämispaikallaan. Kylän lähellä on myös toinen, noin seitsemän metriä pitkä kuros. Kylän kirkko on omistettu Pyhälle Johannekselle ("Ágios Ioánnis").


title: Drakaíoi

text:
Drakaíoi (; myös "Drakéi") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Karlóvasin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 89 (vuonna 2011).
Drakaíoin kylä sijaitsee Sámoksen saaren länsipäässä Kérkis-vuoren rinteessä noin 29 kilometriä länteen Marathókampoksesta ja noin 72 kilometrin päässä saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista. Se on saaren syrjäisimpiä, koska sinne pääsee autolla ainoastaan etelästä Kérkis-vuoren rinnettä kiertävää tietä. Kylä on ollut olemassa viimeistään 1600-luvulla. Drakaíoista on hyvä näkymä Ikarían saarelle ja Foúrnoi-saarille. Kylästä saa alkunsa vaellusreitti Megálo Seïtánin ja Mikró Seïtánin rannoille, joihin ei pääse autotietä, sekä edelleen Potámin kylään.


title: Drakaíoi

text: Drakaíoi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Δρακαίων, "Topikí Koinótita Drakaíon"), johon kuuluu varsinaisen Drakaíoin kylän lisäksi kylä Órmos Agíou Isidórou. Koko yhdyskunnan väkiluku on 112.


title: Iraío

text:
Iraío (; myös "Iréo") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Pythagóreion kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Pythagóreion kunnallisyksikköön. Iraío on osa Pagóndaksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 849 (vuonna 2011).
Iraío sijaitsee Sámoksen kaakkoisrannikolla noin seitsemän kilometriä lounaaseen Pythagóreion kylästä ja vajaa neljä kilometriä lounaaseen Sámoksen lentokentästä. Se on saanut nimensä, ”Heraion”, lähellä sijaitsevasta Heran temppelin arkeologisesta kohteesta. Kylän kirkko on omistettu apostoleille Pietari ja Paavali ("Pétros kai Pávlos").


title: Kámpos (Sámos)

text:
Kámpos (; myös "Kámbos") eli Votsalákia (Βοτσαλάκια) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Marathókampoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Marathókampoksen kunnallisyksikköön. Kámpos on osa Marathókampoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 471 (vuonna 2011).
Kámpos – tai usein pidemmin "Kámpos Marathokámpou" (Κάμπος Μαραθοκάμπου) erotuksena saaren muista saman nimisistä kylistä – sijaitsee Sámoksen lounaisrannikolla Kérkis-vuoren juurella, hieman länteen Órmos Marathokámpousta. Kylä on nykyisin paljolti turistikylä, ja siellä on erilaisia turismipalveluita ja pitkä ranta. Turismiteollisuudessa kylä tunnetaan usein rantansa mukaan nimellä "Votsalákia" (”pikkukivet”). Kylästä lähtevät suositut vaellusreitit Pythagoraan luolalle sekä Evangelístrian luostarille ja edelleen Kérkis-vuoren huipulle.


title: Koronída

text:
Koronída (, ) eli Komiakí (Κωμιακή) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Náxoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Drymalían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Drymalían kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 279 (vuonna 2011).
Koronída sijaitsee Náxoksen pohjoisten sisäosien vuorilla noin 34 kilometriä koilliseen saaren pääkaupungista Náxoksen kaupungista. Kylän alueella on ollut asutusta jo mykeneläisellä kaudella, miltä ajalta on löydetty hauta. Frankkivallan ajalta kylässä on linna. Kylän tärkein kirkko on omistettu Neitsyt Marialle ("Panagía Theosképasti").


title: Koronída

text: Koronída muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κορωνίδος, "Topikí Koinótita Koronídos"), johon kuuluvat varsinaisen Koronídan kylän lisäksi kylät Agiá, Apóllonas, Chília Vrýsi, Farakló, Kámpos, Myrísis ja Taxiárchis. Koko yhdyskunnan väkiluku on 594.


title: Manolátes

text:
Manolátes () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 131 (vuonna 2011).
Manolátes sijaitsee Sámoksen pohjoisissa sisäosissa Karvoúnis-vuoren pohjoisrinteessä, noin 25 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista. Kylän kerrotaan saaneen nimensä sen ensimmäisestä asukkaasta, joka oli nimeltään Manólis ja muutti seudulle 1700-luvulla. Kylä on rakennuskannaltaan perinteinen. Hieman idempänä sijaitsee Vourliótesin kylä. Kylien välillä kulkee vaellusreitti.


title: Manolátes

text: Manolátes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μανολατών, "Topikí Koinótita Manolatón"), johon kuuluu varsinaisen Manolátesin kylän lisäksi Margarítesin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 131.


title: Mélanes

text:
Mélanes () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Náxoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Náxoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Náxoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 414 (vuonna 2011).
Mélanes sijaitsee Náxoksen läntisissä sisäosissa noin kahdeksan kilometriä itään saaren pääkaupungista Náxoksen kaupungista. Kylä on rakennettu rinteeseen noin 63 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimi viittaa mustaan ("melas") väriin, ja sitä on selitetty muun muassa alueen tummalla maaperällä. Mélaneen paikka on ollut asuttu jo antiikin ajalla, jolta ajalta sieltä on tehty useita rakennus- ja esinelöytöjä. Kylän lähellä sijaitsevat Flerión eli Mélaneksen kurokset. Muita esinelöytöjä on Náxoksen arkeologisessa museossa. Kylän ympäristössä on useita keskiaikaisia torneja. Nykyisin Mélaneen ympäristö on suosittu vaelluskohde.


title: Mélanes

text: Mélanes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μελάνων, "Topikí Koinótita Melánon"), johon kuuluvat varsinaisen Mélaneen kylän lisäksi kylät Ágios Thalélaios, Kourounochóri ja Mýloi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 652.


title: Órmos Marathokámpou

text: Órmos Marathokámpou () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Marathókampoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Marathókampoksen kunnallisyksikköön. Órmos Marathokámpou on osa Marathókampoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 194 (vuonna 2011).


title: Órmos Marathokámpou

text: Órmos Marathokámpou sijaitsee Sámoksen lounaisrannikolla. Se on ylempänä sijaitsevan Marathókampoksen ranta-asutus ja satama. Hieman länteen sijaitsee Kámpoksen eli Votsalákian kylä.


title: Pagóndas

text:
Pagóndas () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Pythagóreion kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Pythagóreion kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 518 (vuonna 2011).
Pagóndaksen kylä sijaitsee Sámoksen eteläisissä sisäosissa noin 12 kilometriä länteen Pythagóreion kylästä. Se on rakennettu vuorenrinteeseen noin 156 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on perustettu viimeistään 1700-luvulla Sámoksen uudelleenasuttamisen jälkeen, ja se on ollut saaren vauraimpia maanviljelyskyliä hyvien viljelysmaiden ansiosta.


title: Pagóndas

text: Pagóndas muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Παγώνδου, "Dimotikí Koinótita Pagóndou"), johon kuuluvat varsinaisen Pagóndaksen kylän lisäksi kylät Iraío ja Kolóna. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 395.


title: Vourliótes

text:
Vourliótes (; myös "Vurliótes") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 376 (vuonna 2011).
Vourliótesin kylä sijaitsee Sámoksen pohjoisissa sisäosissa noin 21 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista ja noin 20 kilometriä itään Karlóvasista. Se on rakennettu Karvoúnis-vuoren pohjoisrinteeseen noin 300 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on syntynyt 1500-luvulla. Sen ensimmäiset asukkaat tulivat Vähästä-Aasiasta Voúrlan kylästä, mistä kylä on saanut nimensä. Hieman lännempänä sijaitsee Manolátesin kylä. Kylien välillä kulkee vaellusreitti.


title: Vourliótes

text: Vourliótes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Βουρλιωτών, "Topikí Koinótita Vourliotón"), johon kuuluvat varsinaisen Vourliótesin kylän lisäksi kylät Avlákia ja Kámpos sekä Vrontianín luostari ("Moní Vrontá"). Koko yhdyskunnan väkiluku on 501.


title: Agía Pelagía (Iraklion)

text:
Agía Pelagía () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Malevízin kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Gázin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Malevízin kunnan Gázin kunnallisyksikköön. Agía Pelagía on osa Achládan kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 480 (vuonna 2011).
Agía Pelagía sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla noin 20 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Iraklionista. Antiikin aikana kylän paikalla sijaitsi Apellonian eli Apollonian kaupunki. Nykyinen kylä on kehittynyt turismikyläksi 1960-luvulta lähtien, ja siellä on useita hotelleja. Alueella on rantoja ja lukuisia pieniä poukamia.


title: Chárakas

text:
Chárakas (; myös "Hárakas") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Archánes-Asteroúsian kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Asteroúsian kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Archánes-Asteroúsian kunnan Asteroúsian kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 812 (vuonna 2011).
Chárakaksen kylä sijaitsee Kreetan eteläisissä keskiosissa noin 17 kilometriä itäkaakkoon Ágioi Dékan kylästä ja noin 45 kilometriä etelään Iraklionista. Kylän nimi oli venetsialaisvallan aikana "San Giovanni". Myöhemmin kylä sai nimen "Chárakas" sen laidalla olevasta 35 metriä korkeasta kalliolohkareesta (Kreetan murteella "charáki"). Kylän nähtävyyksiin kuuluvat linna ja kirkko, jotka sijaitsevat kyseisellä kalliolla. Chárakaksen pääelinkeino on maatalous.


title: Chárakas

text: Chárakas muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Χάρακος, "Topikí Koinótita Chárakos"), johon kuuluvat varsinaisen Chárakaksen kylän lisäksi kylät Agía Fotiá ja Doráki. Koko yhdyskunnan väkiluku on 870.


title: Fourfourás

text:
Fourfourás (; myös "Furfurás") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amárin kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Kouríteen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Amárin kunnan Kouríteen kunnallisyksikköön. Fourfourás muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Φουρφουρά, "Topikí Koinótita Fourfourá"). Kylän väkiluku on 605 (vuonna 2011).
Fourfouráksen kylä sijaitsee Kreetan läntisissä keskiosissa Ída- eli Psiloreítis-vuoren länsipuolella linnuntietä noin 27 kilometriä kaakkoon Réthymnosta. Se on rakennettu noin 460 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimen on selitetty tulevan joko alueen tuulista tai venetsialaisvallan ajalta samannimisestä perheestä.


title: Fourfourás

text: Nykyisin Fourfourás tunnetaan erityisesti helpoimman Ída-vuorelle johtavan vaellusreitin lähtöpisteenä. Reitti on osa Euroopan kaukovaellusreittiä E4. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat sen bysanttilais- ja venetsialaisaikaiset kirkot, mukaan lukien Pyhän Yrjön (Georgioksen, "Ágios Geórgios"), Pyhän Antonioksen ("Ágios Antónios"), Pyhän Nektarioksen ("Ágios Nektários"), Pyhän Paraskevan ("Agía Paraskeví") sekä Neitsyt Marian ("Panagía") kirkot.


title: Káto Asítes

text:
Káto Asítes () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Iraklionin kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Gorgolaḯniksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Iraklionin kunnan Gorgolaḯniksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 076 (vuonna 2011).
Káto Asítesin kylä sijaitsee Kreetan keskiosissa noin 23 kilometriä lounaaseen Iraklionin kaupungista. Se on rakennettu Ída- eli Psiloreítis-vuoren itärinteeseen noin 459 metrin korkeudelle merenpinnasta laskettuna. Kylän nimi johdetaan Assoksesta tulleisiin ja seudulle pysyvästi asettuneisiin sotilaisiin, jotka olivat mukana palauttamassa saarta Bysantin valtaan vuonna 961. Kylän tärkeimmät kirkot on omistettu Pyhälle Paraskevalle ("Agía Paraskeví") sekä Vapahtajan kirkastumiselle ("Metamórfosi tou Sotíros"). Kylän nähtävyyksiin kuuluu myös Gorgolaḯniksen luostari ("Moní Gorgolaḯni").


title: Káto Asítes

text: Káto Asítes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κάτω Ασιτών, "Topikí Koinótita Káto Asitón"), johon kuuluu varsinaisen Káto Asítesin kylän sekä Gorgolaḯniksen luostarin lisäksi myös Nísin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 083.


title: Lákkoi

text:
Lákkoi (; myös "Lákki") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Plataniáksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Mousoúroin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Plataniáksen kunnan Mousoúroin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 212 (vuonna 2011).
Lákkoin kylä sijaitsee Lefká Óri -vuorten pohjoisrinteessä Kreetan läntisissä sisäosissa Chaniásta Omalókseen ja Samarián rotkolle vievän tien varrella. Se on rakennettu noin 450 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän pääelinkeino on maatalous.


title: Lákkoi

text: Lákkoi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Λάκκων, "Topikí Koinótita Lákkon"), johon kuuluvat varsinaisen Lákkoin kylän lisäksi Askordalóksen ja Omalóksen kylät. Koko yhdyskunnan väkiluku on 270.


title: Meseléroi

text: Meseléroi (; myös "Meseléri") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ierápetran kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Meseléroi muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Μεσελέρων, "Topikí Koinótita Meseléron"). Kylän väkiluku on 135 (vuonna 2011).


title: Meseléroi

text: Meseléroin kylä sijaitsee Kreetan itäosissa noin 10 kilometriä pohjoiseen Ierápetran kaupungista ja saaren etelärannikosta. Se on rakennettu noin 360 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Meseléroin paikalla sijaitsi antiikin aikana Oleroksen kaupunki, ja myös kylän nimi palautuu antiikin aikaisen kaupungin nimeen.


title: Meseléroi

text: Meseléroin tärkein kirkko on omistettu Johannes Kastajalle ("Ágios Ioánnis Pródromos"). Kylän lähiseudun nähtävyyksiin kuuluu myös Panagía (Neitsyt Maria) Vryoménin luostari ("Moni Panagías Vryoménis") noin neljä kilometriä kylästä itään. Sen kirkko on 1400-luvulta ja muut rakennukset 1500-luvulta.


title: Mílatos

text:
Mílatos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Nikólaoksen kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vrachásin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Nikólaoksen kunnan Vrachásin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 178 (vuonna 2011).
Mílatoksen kylä sijaitsee Kreetan itäosissa lähellä saaren pohjoisrannikkoa, noin 30 kilometriä luoteeseen Ágios Nikólaoksen kaupungista ja noin 45 kilometriä itään Iraklionista. Nykyinen kylä on ottanut nimensä sen lähellä sijainneelta antiikin aikaiselta Milatoksen kaupungilta. Varsinainen kylä sijaitsee noin kilometrin sisämaassa. Rannikolla sijaitsee kylän ranta-asutus Paralía Milátou. Ne ovat yhdessä osa Vrachásin kyläyhdyskuntaa.


title: Mílatos

text: Kylän lähistön nähtävyyksiin kuuluu Mílatoksen luola, jonka koko on noin neliömetriä. Sen pituus on noin 73 metriä, suurin leveys 63 metriä ja korkeus puolesta metristä kolmeen metriin. Luola on ollut asuttu neoliittisella kaudella. Luola muistetaan kreetalaisten kapinallisten ja siviilien suojapaikkana turkkilaisia vastaan vuonna 1823, ja tässä yhteydessä tapahtuneesta taistelusta ja kansanmurhasta.


title: Kyriamádi

text: Kyriamádi () on kahden pienen niemeksi muuttuneen saaren ryhmä Kreetan saaren koillisrannikolla Kreikassa. Ne kuuluvat Siteían kuntaan Lasíthin alueyksikössä.


title: Kyriamádi

text: Kyriamádin saaret sijaitsevat noin 34 kilometrin päässä Siteían kaupungista ja noin 16 kilometriä Palaíkastrosta. Saarista pohjoisemman kärki tunnetaan Síderoksen niemenä, joka muodostaa koko Kreetan saaren koilliskärjen. Nykyisin saaret yhdistyvät sekä toisiinsa että Kreetan pääsaareen kapeampien maakannasten kautta, ja niille kulkee autotie. Saarten välinen lännenpuoleinen lahti tunnetaan nimellä Kyriamádinlahti ("Órmos Kyriamádi") ja idempi nimellä Daskaleiánlahti ("Órmos Daskaleiá"). Saaret Kreetan pääsaaresta erottava lännenpuoleinen lahti tunnetaan puolestaan nimellä Téntanlahti ("Órmos Ténta").


title: Kyriamádi

text: Saarista itään sijaitsee Elásan saari ja luoteeseen Dionysadien saaret. Pohjoisemman saaren pohjoisrannikon edustalla sijaitsee pieni Síderoksen saari. Saaret muodostavat yhdessä Kreetan pääsaaren koillisosan kanssa hehtaarin kokoisen Natura 2000 -alueen.


title: Kyriamádi

text: Saarilla sijaitsevat rannat Téntas ja Ágios Isídoros.


title: Síderos

text:
Síderos ( tai Ακρωτήριο Σίδερο, "Akrotírio Sídero") on niemenkärki Kyriamádin niemeksi muuttuneilla saarilla Kreetalla Kreikassa. Se muodostaa Kreetan koilliskärjen (). Síderos (Σίδερος) on nimenä myös pienellä kalliosaarella, joka sijaitsee Kreetanmeressä Kyriamádin pohjoissaaren rannikolla noin kilometrin länteen Síderoksen niemenkärjestä (). Niemi ja saari kuuluvat Siteían kuntaan Lasíthin alueyksikössä.
Síderoksen niemenkärki sijaitsee noin 34 kilometrin päässä Siteían kaupungista ja noin 16 kilometriä Palaíkastrosta. Se on osa Kyriamádin kahden saaren pohjoisempaa saarta. Saaret yhdistyvät Kreetan pääsaaren kannasten kautta ja autotiellä. Niemellä sijaitsevat vuonna 1880 rakennettu Síderoksen majakka, jonka korkeus on 15 metriä, sekä Pyhän Isidoroksen ("Ágios Isídoros") kirkko. Siellä on myös Kreikan merivoimien käyttämiä rakennelmia.


title: Síderos

text: Niemenkärjen luoteispuolella sijaitsevat Dionysadien saaret ja itäpuolella Elásan saari. Niemi ja saaret ovat osa seudun Natura 2000 -aluetta.


title: Rouvali

text: Rouvali voi tarkoittaa:


title: Luettelo Kreetan saarista

text: Kreetan alueeseen Kreikassa kuuluu pääsaari Kreetan lisäksi lukuisia pienempiä saaria ja kareja, joista useimmat sijaitsevat pääsaaren rannikon edustalla. Kreetan saaria ovat:


title: Erkinheimo

text: Erkinheimo voi tarkoittaa:


title: Koukkari

text: Koukkari voi tarkoittaa:


title: Maire Virkkunen-Harki

text: Maire Annikki Virkkunen-Harki (o.s. "Nuorsalo", 22. syyskuuta 1917 Helsinki – 22. heinäkuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen mezzosopraanolaulaja, laulunopettaja ja muotitaiteilija. Hän avasi 1950-luvulla Suomen ensimmäisen boutique-tyyppisen muotimyymälän Atelier Maire Virkkunen.


title: Maire Virkkunen-Harki

text: Maire Virkkunen-Harki syntyi ekonomi Yrjö Nuorsalon varakkaaseen helsinkiläisperheeseen ja aloitti laulajanuransa radiossa ”Pikku Maijana” Markus-sedän lastenohjelmissa. Hän opiskeli ensin Tampereen musiikkiopistossa ja valmistui vuonna 1937 laulunopettajaksi Sibelius-akatemiasta. Hän jatkoi opintojaan Wienin musiikkiakatemiassa Paula Mark von Neusserin johdolla 1938–1939 sekä Berliinin musiikkikorkeakoulussa vuosina 1942–1944 Hertha von Dehenlovin johdolla.


title: Maire Virkkunen-Harki

text: Suomen solmittua rauhan Neuvostoliiton kanssa Virkkunen-Harki joutui Saksassa internoiduksi, kunnes pääsi tanskalaisten avulla palaamaan Suomeen. Suomessa hän jatkoi Keski-Euroopassa aloittamiaan konsertteja ja esiintyi myös rintamakiertueilla. Helsingin Kaupunginteatteri kiinnitti hänet pian laulajatar-näyttelijäksi, mutta sotien jälkeen saksalaismielisenä tunnettu taiteilija kohtasi vieroksuntaa ja vaihtoi alaa yrittäjäksi, ensin kampaajaksi, sitten ompelijaksi ja muotisuunnittelijaksi. Atelier Maire Virkkunen oli Helsingin ja koko Suomen ensimmäinen muotiputiikki eli ranskalaistyylinen boutique-myymälä. Alanvaihdon jälkeen ”Madame Maire” lauloi yhä yksityistilaisuuksissa Helsingin seurapiirielämässä.


title: Maire Virkkunen-Harki

text: Maire Virkkunen-Harkille myönnettiin 1986 valtion ylimääräinen taiteilijaeläke. Hän oli naimisissa vuosina 1939–1949 toimittaja-kirjailija Veli Virkkusen kanssa ja vuodesta 1958 teollisuusneuvos Ilmari Harkin kanssa tämän kuolemaan 1979 saakka.. Yleisradion kirjallisuustoimittaja Juha Virkkunen (1941–2008) oli hänen poikansa.


title: Box

text: Box on Basso Median omistama suomalainen radiokanava, joka aloitti toimintansa 1. heinäkuuta 2018. Boxilla on taajuuksia seuraavilla paikkakunnilla: Helsinki ja Turku.


title: Androkles ja leijona

text: Androkles ja leijona on vanha tarina antiikin ajoilta. Tarinan on muistiinmerkinnyt Aulus Gellius, 100-luvun kirjailija.


title: Androkles ja leijona

text:
Androkles oli karannut afrikkalainen orja Roomassa ja hän oli piiloutunut luolaan.
Samassa luolassa oli haavoittunut leijona, joka oli saanut piikin tassuunsa. Androkles ei paennut vaan otti piikin pois leijonan jalasta.


title: Androkles ja leijona

text: Vuosia myöhemmin kristityksi kääntynyt Androkles jäi roomalaisten vangiksi ja joutui sirkukseen leijonien eteen. Kaikkein suurin niistä hyökkäsi Androklesta kohti mahtava kita ammollaan, mutta kierähtikin hänen jalkoihinsa kuin kotikissa ja puremisen sijaan nuoli hänen käsiään.


title: Androkles ja leijona

text: Se oli Androkleen luolassa parantama leijona. Näin nähdyn ihmeen vuoksi Androkles armahdettiin ja hän sai pitää henkensä.


title: Androkles ja leijona

text: Myöhemmin satu esiintyy useissa satukirjoissa ja siitä on tehty myös näytelmiä ja elokuvia.


title: Luettelo Yhdysvaltain osavaltioiden asukasluvusta vuosikymmenittäin

text: Tämä on luettelo Yhdysvaltojen osavaltioista historiallisen väestön mukaan, joka on lueteltu jokaisen vuosikymmenen aikana Yhdysvaltojen väestölaskennassa. Yhdysvaltojen perustuslain edellyttämällä tavalla on tehty väestönlaskenta 10 vuoden välein vuodesta 1790. Vaikka väestönlaskenta kerää väestötieteellisiä tutkimuksia, markkinointia ja muita yrityksiä koskevia tietoja, on perustuslain mukainen väestönlaskenta on tuottaa "todellinen luettelo" väestön lukumäärästä osavaltioissa, jolla pystytään laskemaan paikkaluvut Yhdysvaltain kongressissa.


text: Kun Yhdysvallat on kasvanut alueellisesti ja väestöllisesti, uusia osavaltioita on muodostettu luettelossa esitetyt väestöluvut kuvastavat nykyaikaisia osavaltion rajoja. Taulukoiden varjostetut alueet osoittavat väestölaskennan vuosia, kun toisen osavaltion alue tai osa sitä ei vielä ole hyväksytty uudeksi osavaltioksi.


title: Banbha

text: Banbha tai Banba on Lebor Gabála Érennin (Valloitusten kirja) mukaan yksi Irlannin kolmesta eponyymisestä jumalattaresta. Kaksi muuta ovat Eriu ja Fodla.


title: Banbha

text: Banbha oli esiäiti, sillä tarujen mukaan hän oli Cesairin äiti, ja Cesair oli Irlannin ensimmäisten myyttisten valloittajien johtaja ajalta ennen vedenpaisumusta. Myöhemmin, kun Milin pojat eli gaelit valloittavat Irlannin, on Banbha yksi jumalattarista, jotka vaativat, että saari nimetään hänen mukaansa. Banbhan puoliso on Tuatha Dé Danananniin lukeutuva Mac Cuill.


title: Reisitaskuhousut

text: Reisitaskuhousut ovat housut, joissa on yksi tai useampi tasku lantionkorkeuden lisäksi myös lahkeiden yläosissa, reisien kohdalla. Reisitaskuhousut on alun perin tarkoitettu retkeilyyn ja eräharrastuksiin. Ennen materiaali oli villa, mutta nykyään ne on tehty usein kestävästämmästä materiaalista. Reisitaskut olivat muodin huipulla 1990-luvulla, mutta nykyisin niitä käytetään pääosin käytännöllisistä syistä.


title: Reisitaskuhousut

text: Reisitaskuhousuja tehdään ja on tehty mm viranomaiskäyttöön esim sotilaille ja poliiseille. Housujen malli on yleensä rento, esimerkiksi farkkumainen. Materiaali voi olla farkkukankaasta. Kuten nimi sanoo, housuissa on enemmän taskuja erilaisille säilytystiloille esim taskulamput ja muut työkalut pitää löytyä käden ulottuvilta.